text:
Monadoloogia – Vikitekstid
Pealkiri: Monadoloogia
Originaalpealkiri: Monadologie
Ilmunud prantsuse keeles 1714. aastal.
1[muuda]
Monaad, millest me siin räägime, pole midagi muud kui lihtne substants, millest koosnevad liitsed asjad [composés; composita); "lihtne" tähendab 'ilma osadeta'. [ (Teodiike, §10)]
2[muuda]
Ja lihtsad substantsid peavad olemas olema, sest liitsed asjad on olemas; sest liitne asi pole midagi muud kui lihtsate [substantside] kuhi või agregaat.
3[muuda]
Ja kus ei ole osi, seal pole ei ulatuvust ega kuju ega võimalikku jagatavust; ja need monaadid on looduse tõelised aatomid ning ühesõnaga asjade elemendid.
4[muuda]
Ei ole karta ka lagunemist, ja pole ühtki mõeldavat viisi, kuidas lihtne substants võiks loomulikul moel hävida. ("Teodiike", §89)
5[muuda]
Samal põhjusel pole mingit viisi, kuidas lihtne substants võiks loomulikul moel alguse saada, sest ta ei saaks moodustuda ühinemise (composition) teel.
6[muuda]
Nõnda võib öelda, et monaadid saavad tekkida [commencer] või hävida [finir] üksnes ühekorraga [tout d'un coup], st nad saavad tekkida üksnes loomise läbi ning hävida üksnes täieliku hävitamise (annihilation) läbi, kuna aga see, mis on liitne, tekib ja hävib osade kaupa.
7[muuda]
Pole ka vahendit seletamiseks, kuidas mõni muu loodu [créature] võiks monaadi tema sisemuses (intérieur) teisendada või muuta, sest seal ei saa midagi ümber paigutada ja seal pole mõeldav mingi seesmine liikumine, mida saaks seal sees esile kutsuda, suunata, suurendada või vähendada, nagu see on võimalik liitsetes asjades, kus osade vahel on muutumine. Monaadidel pole aknaid, mille kaudu mingi asi [quelque chose] võiks siseneda või väljuda. Aktsidentsid ei saa [substantsidest] eralduda ega ekselda [se promener] väljaspool substantse, nagu vanasti skolastikute tajuspeetsiesed [species sensibiles]. Seega ei saa ei substants ega aktsidents monaadisse väljastpoolt siseneda.
8[muuda]
Aga monaadidel peavad olema mingid kvaliteedid [qualités], muidu nad poleks üldse olevad [êtres; entia], ja kui lihtsad substantsid oma kvaliteetidelt üldse ei erineks, siis poleks mingit vahendit, et märgata asjades mingit muutumist, sest see, mis on liitsetes asjades, saab tulla ainult lihtsatest koostisosadest; ja ilma omadusteta monaadid oleksid üksteisest eristamatud, sest nad ei erine ka kvantiteedi poolest; ja järelikult, kui eeldada pleenumit [(täidetud ruumi)], siis saaks iga koht liikumises alati vaid seal enne olnu ekvivalendi, ja üks asjade seis oleks teisest eristamatu.
9[muuda]
Samuti peab iga monaad olema igast teisest monaadist erinev; sest kunagi ei ole looduses kaht olevat, mis oleksid täiesti ühesugused ja mille vahel poleks võimalik leida seesmist ehk sisemisel ümbernimetusel [dénomination intrinsèque; denominatio intrinseca ] põhinevat erinevust.
10[muuda]
Ma pean ka vaieldamatuks [prends aussi pour accorde], et kõik olevad on muutlikud, ning järelikult ka loodud monaad, ning et see muutumine on igas [monaadis] pidev.
11[muuda]
Äsjaöeldust järeldub, et monaadide loomulikud liikumised tulenevad seesmisest algest [principe]; sest väline põhjus ei saaks monaadi sisemuses mõjuda. ("Teodiike", §§ 306, 340)
12[muuda]
Aga peale muutumise alge peab seal olema muutuv üksikasjastik [détail], mis nii-öelda tingib [fasse] lihtsate substantside määratletuse [spécification] ja mitmekesisuse.
13[muuda]
See üksikasjastik peab haarama ühes ehk lihtsas palju; sest kuna igasugune loomulik muutumine toimub astmeti, siis miski muutub ja miski püsib, ja järelikult peab lihtsas substantsis olema seisundite (affections) ja suhete paljus, kuigi tal ei ole osi.
14[muuda]
Mööduv olek, mis haarab ja representeerib [représente] paljust ühtsuses, ehk lihtsas substantsis, pole midagi muud kui see, mida nimetatakse tajumuseks, mida tuleb eristada apertseptsioonist ehk teadvusest, nagu hiljem selgub; ja selles ongi kartesiaanid suure vea teinud, pidades eimiskiks tajumusi, mida ei teadvustata [aperçoit]. See panigi neid uskuma, et ainult vaimud on monaadid ning pole olemas loomade hingi ega teisi entelehhiaid; ja sellesama pärast ajasidki nad koos lihtrahvaga pikaajalise unustuse segamini surmaga ranges mõttes, ja sattusid ka skolastilisse eelarvamusse, et on olemas täiesti lahutatud hinged, ja ühtlasi kinnitasid rikutud vaimude arvamust, et hinged on surelikud.
15[muuda]
16[muuda]
Me kogeme iseendis paljust lihtsas substantsis, kui me leiame, et vähimgi mõte, mida me endis teadvustame, haarab mitmekesisuse objektis. Nõnda peavad kõik, kes tunnistavad, et hing on lihtne substants, tunnistama seda paljust monaadis; ja härra Bayle ei peaks siin raskust leidma, nagu ta teeb oma "Sõnaraamatu" artiklis "Rorarius".
17[muuda]
Peab ka tunnistama, et taju ja see, mis sellest sõltub, ei ole seletatav mehhaaniliste põhjustega, st kujude ja liikumiste kaudu; ja kui kujutada ette, et on olemas masin, mille ehitus paneb mõtlema, tundma, tajuma, siis võib seda kujutleda (concevoir) suurendatuna, kusjuures proportsioonid säilivad, nii et sinna võib siseneda nagu veskisse. Ja kui seda eeldada, siis ei leia seda seestpoolt külastades muud kui tükke, mis üksteist tõukavad, ega leia kunagi midagi, millega taju seletada. Seega tuleb seda otsida lihtsast substantsist, mitte liitsest asjast või masinast. Lihtsast substantsist ei saagi leida midagi muud – peale tajumuste ja nende muutumiste. Ja ainult nendes saavad seisneda kõik lihtsate substantside seesmised toimingud. ("Teodiike", eessõna, §37)
18[muuda]
Kõiki lihtsaid substantse ehk loodud monaade võiks nimetada entelehhiateks, sest neis on teatud täius (échousi to entelés) ja neis on eneseküllasus (autárkeia), mis teeb nad oma seesmiste tegevuste (actions) allikateks ning nii-öelda kehatuteks automaatideks. ("Teodiike", § 87.)
19[muuda]
Kui me tahame nimetada hingeks kõike seda, millel on tajumused ja himud selles üldises mõttes, mida ma äsja selgitasin, siis võiks kõiki lihtsaid substantse ehk monaade nimetada hingedeks; et aga tundlikkus (sentiment) on midagi enamat kui pelk taju, siis ma olen nõus, et üldisest monaadide ja entelehhiate nimetusest piisab lihtsatele substantsidele, millel on vaid viimane, ning et hingedeks nimetataks ainult neid, mille tajumused on aredamad ning saadetud mälust.
20[muuda]
Sest me kogeme endas olekut, milles me midagi ei mäleta ja milles meil pole mingit eristatavat tajumust [distinguée], nagu siis, kui me langeme minestusse või oleme haaratud sügavast unenägudeta unest. Selles olekus ei erine hing märgatavalt lihtsast monaadist; et aga see olek ei ole püsiv ja hing saab sellest lahti, on hing midagi enamat. ("Teodiike", § 64.)
21[muuda]
Ja sellest ei järeldu, nagu oleks lihtne substants siis ilma igasuguse tajumuseta. Ülaltoodud põhjustel ei ole see ka võimalik; sest ta ei saa hävida, ta ei saa ka püsida (subsister) ilma mingi seisundita (affection), mis pole midagi muud kui tema tajumus; aga kui kellelgi on suur hulk väikesi tajumusi, kus pole midagi eristatavat, siis ta on unustuses [étourdi]; näiteks kui end pidevalt mitu korda järjest samas suunas pöörata, tekib peapööritus, mis võib panna minestama ega lase midagi eristada. Ja surm võib loomad mõneks ajaks säärasesse olekusse viia.
22[muuda]
Et aga lihtsa substantsi iga käesolev olek tuleneb [suite] loomuliku asjade käigu korral [naturellement] tema eelnevast olekust, nii et olevik on tulevikust rase... ("Teodiike", § 360.)
23[muuda]
...siis kuna unustusest ärganuna teadvustatakse oma tajumusi, pidid need olemas olema vahetult enne seda, olgugi et neid ei teadvustatud; sest tajumus saab loomulikul moel tulla üksnes teisest tajumusest, nagu liikumine võib loomulikul moel tulla üksnes teisest liikumisest. ("Teodiike", § 401-403.)
24[muuda]
Siit on näha, et kui meil poleks tajumustest midagi eristatavat ja nii-öelda väljapaistvat [relevé] ja teravamamaitselist [d'un plus haut goût], siis me viibiksime alalises unustuses. Ja see on täiesti paljaste monaadide olek.
25[muuda]
Me näeme ka, et loodus on andnud loomadele väljapaistvad tajumused selle hoolitsusega, millega ta on nad varustanud [meele]elunditega, mis koguvad paljud valguskiired või paljud õhulainetused, et nende [elundite] ühendus teeks nad tõhusamaks. Midagi sarnast on haistmises, maitsmises ja kompimises ning võib-olla hulgas teistes meeltes, mis on meile tundmatud. Ja ma seletan varsti, kuidas see, mis toimub hinges, representeerib [représente] seda, mis toimub elundites.
26[muuda]
Mälu annab hingedele omamoodi järeldamise võime [consécution], mis jäljendab mõistust, kuid mida tuleb viimasest eristada. Me näeme nimelt, et loomad, kes tajuvad midagi, mis neid rabab ja millesarnane tajumus neil varem on olnud, ootavad oma mälu esituse jõul seda, mis seondus tolle eelneva tajumusega, ja neil tekivad sarnased tunded [sentiments], nagu neil tookord oli olnud. Näiteks kui koertele näidata keppi, meenub neile valu, mida see neile on tekitanud, ning nad kiunuvad ja põgenevad. (§ 65.)
27[muuda]
Ja tugev kujutlus (imagination), mis neid rabab ja liikuma paneb, tuleb kas eelmiste tajumuste suurusest või nende hulgast; sest tugev mulje mõjub sageli otsekohe nagu pikaajaline harjumus või palju keskmise suurusega korduvaid tajumusi.
28[muuda]
Inimesed toimivad nagu loomad, kuivõrd nende tajumuste järgnevusseos (consécutions) tekib ainult mälu alusel (principe), sarnaselt empiirikutest arstidega, kellel on ainult praktika ilma teooriata, ja kolmes neljandikus oma toimingutes (actions) me oleme kõigest empiirikud. Näiteks kui oodatakse, et homme on päev, toimitakse empiiriliselt, sest seni on alati nii olnud. Ainult astronoom otsustab selle üle mõistusega.
29[muuda]
Aga paratamatute ja igaveste tõdede teadmine eristabki meid lihtsalt loomadest ning annab meile mõistuse ja teadused, tõstes meid iseeneste ja Jumala teadmiseni; ja seda nimetataksegi meis mõistuslikuks hingeks ehk vaimuks (esprit).
30[muuda]
Just paratamatute tõdede ning neist saadud abstraktsioonide (abstractions) teadmine (connaissance) on meid tõstnud refleksiooniaktideni (actes réflexifs), mis panevad meid mõtlema sellele, mida nimetatakse "mina", ning täheldama (considérer), et üks või teine asi on meis, ja mõeldes enestele me mõtlemegi olevale, substantsile, lihtsale või liitsele, mittemateriaalsele ja Jumalale endale, mõistes (concevant), et see, mis meis on piiratud, on Temas piiramatu. Ja need refleksiooniaktid annavadki meile peamised arutlusained (objets principaux de nos raisonnements).
31[muuda]
Meie arutlused rajanevad kahel suurel printsiibil – vastuoluprintsiibil, mille alusel me peame vääraks seda, milles on vastuolu, ja tõeseks seda, mis on väärale vastandlik või vasturääkiv (contradictoire);
32[muuda]
ja küllaldase aluse printsiibil, mille põhjal me näeme (considérons), et ükski asjaolu (fait) ei saa olla tõeline (vrai) ega olemasolev ega ükski ütlus (énonciation) tõele vastav (véritable), ilma et oleks küllaldast alust, miks see on nii ja mitte teisiti, kuigi enamasti pole meil võimalik neid aluseid teada.
33[muuda]
On ka kahte sorti tõdesid – mõistusetõed [vérités (...) de raisonnement] ja faktitõed [vérités (...) de fait]. Mõistusetõed on paratamatud ja neile vastandlik on võimatu, ja faktitõed on kontingentsed ning neile vastandlik on võimalik. Kui mingi tõde on paratamatu, siis selle aluse saab leida analüüsi teel, lahutades [résolvant] selle lihtsamateks ideedeks ja tõdedeks, kuni jõutakse algseteni (primitives) välja.
34[muuda]
Samamoodi taandatakse matemaatikutel spekulatiivsed teoreemid ja praktika reeglid [canons] analüüsi teel definitsioonidele, aksioomidele ja postulaatidele [demandes].
35[muuda]
Ja lõpuks on lihtsad ideed, mille definitsiooni ei saa anda; on ka aksioomid ja postulaadid ehk ühesõnaga algprintsiibid, mida ei saa ega pole ka tarvis tõestada, ja need on identsusväited [énonciations identiques], mille vastand sisaldab ilmset [expresse] vastuolu.
36[muuda]
Aga küllaldane alus peab leiduma ka kontingentsetes ehk faktitõdedes, st loodute universumis laiali laotunud [répandues] asjade järgnevuses, kus üksikuteks alusteks lahutamine võiks minna piiramatult üksikasjalikuks, sest looduse asjad on mõõtmatult mitmekesised ja kehad on lõpmatuseni jagatavad. Minu praeguse kirjatöö toimivpõhjus sisaldab lõpmata palju praegusi ja möödunud kujusid ning liikumisi ja selle lõpp-põhjus sisaldab lõpmatu palju minu hinge väikesi kalduvusi ja eelsoodumusi [dispositions].
37[muuda]
Et aga kogu see üksikasjastik sisaldab vaid teisi kontingentseid [asju] – eelnevaid või üksikasjalikumaid – millest igaüht on veel tarvis sarnasel moel analüüsida, et selle alust välja tuua [rendre], siis ei ole edasi jõutud ning küllaldane ehk viimne alus peab olema väljaspool selle kontingentsuste üksikasjastiku järgnevust või jada, kui lõpmatu see ka poleks.
38[muuda]
Niisiis peab asjade viimne alus olema paratamatus substantsis, milles muutuste üksikasjastik on vaid eminentselt nagu allikas, ja see on see, mida me nimetame Jumalaks.
39[muuda]
Et aga see substants on küllaldane alus kogu sellele üksikasjastikule, mis on ka kõikjal seotud, siis on vaid üks Jumal, ja see Jumal on küllaldane.
40[muuda]
Võib ka teha otsustuse [juger], et see ülim substants, kes on ainus, universaalne ja paratamatu, peab olema võimetu omama piire ning sisaldama nii palju reaalsusi kui võimalik, sest temast väljaspool pole midagi, mis oleks temast sõltumatu, ning ta on võimaliku olemise lihtne järelm (suite).
41[muuda]
Millest tuleneb, et Jumal on absoluutselt täiuslik, sest täiuslikkus [perfection] pole midagi muud kui positiivse reaalsuse suurus selles ranges mõttes, et ta kõrvaldab [mettant à part] piirangud või piirid kõigis asjades, millel ta on. Ja seal, kus piire ei ole, on täius absoluutselt lõpmatu.
42[muuda]
Tuleneb ka see, et loodutel on täiuslikkus tänu Jumala mõjule, ebatäiuslikkus aga omaenda loomuse tõttu: see ei ole võimeline olema piirideta, sest selle poolest loodud erinevadki Jumalast.
43[muuda]
Tõsi on ka see, et Jumal ei ole mitte üksnes olemasolude, vaid ka olemuste allikas, niivõrd kui need on reaalsed, ehk ta on selle allikas, mis on võimalikkuses reaalset: seda sellepärast, et Jumala aru on vald, kuhu kuuluvad igavesed tõed ning tõed, mis neist sõltuvad, ning ilma temata ei oleks võimalikkustes mitte midagi reaalset, ja mitte ainult et mitte midagi olemasolevat, vaid ka mitte midagi võimalikku.
44[muuda]
Sest kui olemustes või võimalikkustes või siis igavestes tõdes on reaalsust, peab see reaalsus rajanema millelgi olemasoleval ja tegelikul, ning järelikult sellel, et on olemas paratamatu Olev, kelle puhul olemus sisaldab olemasolu või kelle puhul piisab võimalik olemisest, et olla tegelik.
45[muuda]
Niisiis on ainult Jumalal (ehk paratamatul Oleval) see privileeg, et ta peab olemas olema, kui ta on võimalik. Et aga miski ei saa takistada selle võimalikkust, mida ei piira ükski piir, ükski eitus ega järelikult ükski vastuolu, siis ainuüksi sellest piisab, et teada Jumala olemasolu a priori. Me tõestasime seda ka igaveste tõdede reaalsuse kaudu. Aga äsja me tõestasime seda ka a posteriori, sest on olemas kontingentsed olevad, millel saab viimne ehk küllaldane alus olla üksnes paratamatus olevas, kelle olemasolu alus on temas endas.
46[muuda]
Samas ei maksa koos mõningatega ette kujutada, et igavesed tõed, mis sõltuvad Jumalast, on seega meelevaldsed ning sõltuvad tema tahtest, nagu Descartes paistab olevat seda võtnud, ja hiljem hr Poiret. See kehtib üksnes kontingentsete tõdede kohta, mille alge (principe) on sobivus ehk parema valik; seevastu paratamatud tõed sõltuvad üksnes tema arust ning on selle seesmine objekt.
47[muuda]
Niisiis on Jumal üksi on algüksus ehk lihtne algsubstants, kelle valmistatud on kõik loodud ehk tuletatud monaadid, ja nad sünnivad nii-öelda Jumaluse pidevatest sähvatustest hetkest hetkesse, ja neid piirab loodu vastuvõtlikkus, sest loodule on olemuslik olla piiratud.
48[muuda]
Jumalal on vägi, mis on kõige allikas, siis teadmine, mis sisaldab ideede üksikasjastiku, ja lõpuks tahe, mis teeb muudab või valmistab [asju] parema [valiku] printsiibi järgi. Ja see vastabki sellele, mis loodud monaadides on subjekt ehk baas, tajuvõime ja himuvõime. Aga Jumalas on need atribuudid absoluutselt lõpmatud või täiuslikud, ja loodud monaadides ehk entelehhiates ehk perfektihaabiates, nagu Ermolao Barbaro seda sõna tõlkis, on need üksnes jäljendused seda mööda, kui palju on täiuslikkust.
49[muuda]
Loodu öeldakse toimivat väljapoole niivõrd, kui tal on täiuslikkust, ja kannatavat teise toimimist niivõrd, kui ta on ebatäiuslik. Nõnda omistatakse monaadile toimimine niivõrd, kui tal on aredaid tajumusi, ja toimimise talumist niivõrd, kui tal on ähmaseid tajumusi.
50[muuda]
Ja üks loodu on teisest täiuslikum selle poolest, et temas leidub see, millega antakse alus a priori sellele, mis toimub teises, ja selle pärast öeldaksegi, et ta toimib teisele.
51[muuda]
Aga lihtsates substantside seas mõjutab üks monaad teist üksnes ideaalselt, nii et tagajärg saab saabuda üksnes Jumala sekkumise läbi, niivõrd kui Jumala ideedes üks monaad nõuab alusega, et Jumal teisi asjade algusest saadik korraldades teda arvestaks. Sest kuna loodud monaad ei saa teise sisemust füüsiliselt mõjutada, on see ainuke vahend, kuidas üks [monaad] saab olla teisest sõltuvuses.
52[muuda]
Ja seeläbi ongi monaadidevahelised toimimised ja toimimiste talumised vastastikused. Sest Jumal võrdleb kahte lihtsat substantsi ning leiab kummaski aluseid, mis kohustavad teda teist nendega kohandama, ning järelikult see, mis on teatud suhtes aktiivne, on teisest seisukohast passiivne: aktiivne niivõrd, kui see, mis temas aredalt teada on, annab aluse sellele, mis toimub teises, ja passiivne niivõrd, kui selle alus, mis temas toimub, leidub selles, mis on aredalt teada teises.
53[muuda]
Nüüd aga, kuna Jumala ideede seas on lõpmata palju võimalikke universumeid, olemas olla saab neist aga ainult üks, siis peab olema Jumala valiku küllaldane alus, mis määratleb selle pigem üheks kui teiseks.
54[muuda]
Ja see alus saab leiduda üksnes sobivuses, täiuslikkuse astmetes, mida need maailmad sisaldavad, sest igal võimalikul [maailmal] on õigus taotleda olemasolu vastavalt täiuslikkusele, mida ta sisaldab.
55[muuda]
Ja see ongi põhjus, miks on olemas parim [maailm], mida tarkus Jumalat teadma paneb, mida tema headus teda valima paneb ja mida tema vägi teda valmistama paneb.
56[muuda]
Nüüd aga, see side või sobitatus, mis on kõigil loodud asjadel igaühega neist ning igaühel kõikide teistega, toob kaasa, et igal lihtsal substantsil on suhteid [rapports], mis väljendavad kõiki teisi, nii et ta järelikult on universumi igavene [perpétuel] elav peegel.
57[muuda]
Ja nii nagu üks ja seesama linn paistab eri külgedest vaadatuna täiesti erinevana ning on vaatekohtade suhtes otsekui mitmekordistatud, on lihtsate substantside lõpmatu hulga tõttu otsekui sama palju erinevaid universumeid, mis on siiski ainult üheainsa [universumi] vaatekohad iga monaadi erineva vaatekoha järgi.
58[muuda]
Ja see on vahend, et saavutada nii palju mitmekesisust kui võimalik, kuid kõige suurema korra juures, mis on võimalik, st see on vahend, et saavutada nii palju täiuslikkust kui võimalik.
59[muuda]
See on ka ainus hüpotees – ma söandan öelda, et see on tõestatud –, mis toob Jumala suuruse korralikult välja; seda hr Bayle tunnistas, kui ta oma "Sõnaraamatus" artiklis "Rorarius" esitas sellele [hüpoteesile] vastuväiteid, kusjuures tal isegi oli kiusatus uskuda, et ma omistan Jumalale liiga palju, rohkem kui võimalik. Ent ta ei osanud osutada ühelegi alusele, miks see universaalne harmoonia, mille tõttu iga substants väljendab täpselt kõiki teisi substantse suhete läbi, mis tal nendega on, peaks olema võimatu.
60[muuda]
Sellest, mis ma äsja esitasin, on muide näha alused a priori, miks asjad ei saa minna teisiti: sest kui Jumal kõike korraldas, arvestas ta iga osalist, ja iseäranis iga monaadi, siis ei saa miski [ühtki neist] piirata, nii et ta representeeriks ainult osa asju; olgugi et on tõsi, et see representatsioon on kogu universumi üksikasjastikus vaid ähmane ning saab olla are üksnes väikese osa asjade puhul, st nende puhul, mis on iga monaadi suhtes kas kõige lähemad või kõige suuremad; muidu oleks iga monaad jumalus. Monaadid ei ole piiratud objekti poolest, vaid objekti teadmise modifikatsiooni poolest. Nad lähevad kõik ähmaselt lõpmatusse, tervikusse, kuid nad on piiratud ja eristatud aredate tajumuste astmete poolest.
61[muuda]
Ja liitsed [asjad] on selles asjas lihtsatega kooskõlas. Sest kuna kõik on pleenum, mistõttu kogu mateeria on seotud, ning kuna pleenumis toob iga liikumine kaasa mingi tagajärje kaugetele kehadele vastavalt kaugusele, nii et iga keha ei mõjuta mitte üksnes need, mis seda puudutavad, ja tundes mingil moel kõike, mis nendega toimub, vaid tunneb nende kaudu ka neid, mis puudutavad esimesi, mis teda vahetult puudutavad: järelikult läheb see side kui tahes suure vahemaa taha. Ning seega tunneb iga keha kõike, mis universumis toimub, nii et see, kes kõike näeks, võiks igaühest välja lugeda, mis kõikjal toimub, ning isegi seda, mis on toimunud või saab toimuma, täheldades käesolevas seda, mis on kauge nii aja kui ka koha poolest: sympnoia panta ['kõik hingab koos'], ütles Hippokrates. Aga hing saab iseendast lugeda üksnes seda, mis on seal aredalt representeeritud; ta ei saa oma volte kohe korraga lahti laotada, sest need lähevad lõpmatusse.
62[muuda]
Nii et kuigi iga loodud monaad representeerib kogu universumit, representeerib ta aredamalt keha, mis talle iseäranis on määratud [affecté] ning mille entelehhia ta moodustab [fait]; ja nagu see keha väljendab kogu universumit kogu mateeria seose kaudu pleenumis, nii representeerib ka hing kogu universumit, representeerides seda keha, mis talle kuulub, erilisel moel.
63[muuda]
Keha, mis kuulub monaadile, mille entelehhia või hing ta on, moodustab koos entelehhiaga selle, mida võib nimetada elusolendiks [vivant], ja hingega selle, mida nimetatakse loomaks. See elusolendi või looma keha on aga alati orgaaniline; sest kuna iga monaad on omal moel universumi peegel ning universum on seatud täiuslikku korda, siis peab olema kord ka representeerijas, st hinge tajumustes, ning järelikult kehas, mille järgi universum seal on representeeritud.
64[muuda]
65[muuda]
Ja looduse autor on osanud [pu] seda jumalikku ning lõputult imeväärset kunsti [artifice] praktiseerida, sest mateeria iga osa ei ole mitte üksnes lõputult jagatav, nagu antiiksed tunnistasid [reconnu], vaid ka tegelikult lõputult alajaotusteks jagatud [sous-divisée], iga osa osadeks, millest igaühel on mingi oma liikumine; muidu oleks võimatu, et mateeria iga osa saaks väljendada universumit.
66[muuda]
Millest on näha, et mateeria vähimaski osas leidub loodute, elusolendite, loomade, entelehhiate, hingede maailm.
67[muuda]
Mateeria iga osa võib mõelda [conçue] taimi täis aiana ja kalu täis tiigina. Aga taime iga raag, looma iga ihuliige, tema kehamahlade iga tilk on veel üks säärane aed või säärane tiik.
68[muuda]
Ja kuigi aia taimede vaheline [interceptés] muld ja õhk või tiigi kalade vaheline vesi ei ole taim ega kala, sisaldavad nad neid ikkagi, kuigi nood on enamasti nii peened, et nad pole meile tajutavad.
69[muuda]
Nõnda ei ole universumis midagi metsikut [inculte], steriilset, surnut, kaos ja segadus on vaid näivad; umbes nagu paistaks tiigis kauguselt, millelt on näha nii-öelda tiigi kalade segane liikumine ja kihisemine, ilma et kalad ise oleksid eristatavad.
70[muuda]
Siit on näha, et igal elusal kehal on valitsev entelehhia, mis on hing loomas; aga selle elava keha ihuliikmed on täis teisi elusolendeid, taimi, loomi, millest igaühel on omakorda oma entelehhia või oma valitsev hing.
71[muuda]
Ei tohi aga koos nendega, kes on minu mõtteid vääriti mõistnud, ette kujutada, nagu oleks igal hingel talle alatiseks määratud mateeriamass või -osa ning ta omaks järelikult teisi, alamaid elusolendeid, kes on määratud alatiseks tema teenistusse. Sest kõik kehad on lakkamatus voolamises nagu jõed, ning neisse siseneb ja neist väljub pidevalt osi.
72[muuda]
Nõnda vahetab hing oma keha vaid vähehaaval ja järk-järgult, nii et ta ei jää kunagi ilma kõigist oma elunditest korraga, ja loomadel esineb sageli metamorfoosi, kuid mitte kunagi metempsühhoosi ega hingede rändamist; samuti ei ole täiesti lahutatud hingi ega kehatuid vaime [génies]. Jumal üksi on täiesti eraldi [kehast].
73[muuda]
Seetõttu ei ole ka kunagi täielikku siginemist (génération) ega täielikku surma selles ranges mõttes, et hing eraldub [kehast]. Ja see, mida me nimetame "siginemiseks" [générations], on lahtirullumine [développements] ja kasvamine, nii nagu see, mida me nimetame "suremiseks", on kokkurullumine ja kahanemine.
74[muuda]
Filosoofid on olnud väga hämmeldunud vormide, entelehhiate või hingede päritolu üle; aga tänapäeval, mil taimede, putukate ja loomadega tehtud täpsete uurimuste põhjal on nähtud, et looduse orgaanilised kehad ei ole kunagi kaose [chaos] või mädanemise saadused, vaid on alati tekkinud [produits] seemnetest, milles kahtlemata oli mingi preformatsioon, on jõutud järeldusele [jugé], et mitte ainult orgaaniline keha ei olnud enne eostumist olemas, vaid ka hing kehas ning ühesõnaga loom ise, ning eostamisega ainult häälestati '[disposé]' see loom suurele teisenemisele, et ta saaks teist liiki loomaks. Midagi sarnast täheldatakse ka väljaspool sigimist, nagu siis, kui vaglad saavad kärbesteks ja röövikud saavad liblikateks.
75[muuda]
Loomi, millest mõningad jõuavad eostumise läbi suuremate loomade astmeni, võib nimetada seemneloomadeks; aga need nende hulgas, kes jäävad oma liiki, st enamik, sünnivad, paljunevad ja hävivad nagu suured loomad, ja on vaid väike arv väljavalituid, kes jõuavad suuremasse teatrisse.
76[muuda]
Aga see oli vaid pool tõde: olen jõudnud järeldusele, et kui loom loomulikul moel kunagi algust ei saa, siis ta ka loomulikul moel ei lõpe; ning et mitte ainult ei ole siginemist, vaid pole ka täielikku hävimist ega surma ranges mõttes. Ja need a posteriori tehtud ja kogemusest saadud [tirés] järeldused [raisonnements] on täielikus kooskõlas minu printsiipidega, mis on järeldatud a priori nagu ülalpool.
77[muuda]
Nõnda võib öelda, et mitte ainult hing, hävimatu universumi peegel, ei ole hävimatu, vaid ka loom ise, on hävimatu, kuigi tema masin sageli osaliselt hävib [périsse] ning jätab maha või omandab [prenne] orgaanilisi kesti.
78[muuda]
Need printsiibid on mulle andnud vahendi, kuidas anda loomulik seletus hinge ja orgaanilise keha ühendusele või siis vastavusele [conformité]. Hing järgib omaenda seadusi ja keha samuti oma seadusi, ja nad kohtuvad [se rencontrent] kõikide substantside vahelise eelkehtestatud harmoonia väel, sest nad on kõik ühe ja sama universumi representatsioonid.
79[muuda]
Hinged toimivad lõpp-põhjuste seaduste järgi himude, eesmärkide [fins] ja vahendite kaudu. Kehad toimuvad toimivpõhjuste ehk liikumiste seaduste järgi. Ja need kaks valda, toimivpõhjuste ja lõpp-põhjuste vald, on omavahel harmoonias.
80[muuda]
Descartes tunnistas, et hinged ei saa kehadele jõudu [energiat] anda, sest mateerias on alati üks ja seesama jõu hulk. Kuid ta uskus, et hing saab muuta kehade [liikumise] suunda. Aga see tuleb sellest, et tema ajal ei teatud looduse seadust, mille kohaselt säilib ka mateeria kogusuund. Kui ta oleks seda märganud, oleks ta sattunud minu eelkehtestatud harmoonia süsteemile.
81[muuda]
Selle süsteemi järgi toimivad kehad nii, nagu hingi ei oleks (mis on küll võimatu), ja hinged toimivad nii, nagu kehi ei oleks, ning mõlemad toimivad nii, nagu nad teineteist mõjutaksid.
82[muuda]
Mis puutub vaimudesse ehk mõistusega hingedesse, siis kuigi ma leian, et kõikide elusolendite ja loomadega on põhiolemuselt [dans le fond] sama lugu, nagu me äsja ütlesime, nimelt et loom ja hing ei saa algust nagu maailmgi, on mõistusega loomadel siiski see iseärasus, et nende väikestel seemneloomadel on seni, kui nad on üksnes need, ainult tavalised ehk tundlikud hinged, aga sestsaadik kui nad nii-öelda välja valitakse, saavutavad nad tegeliku [actuelle] eostumise läbi inimloomuse, nende tundlikud hinged tõusevad mõistuse astmele ja vaimude eelisõiguseni.
83[muuda]
Teiste erinevuste seas tavaliste hingede ning vaimude vahel, millest ma osa olen juba märkinud, on veel see, et hinged üldiselt on loodute universumi elavad peeglid või kujutised, aga vaimud on veel Jumaluse enda ehk looduse autori enda kujutised, kes on võimelised tundma universumi süsteemi ning arhitektooniliste näidiste läbi sellest midagi jäljendama, sest iga vaim on oma vastutusalas [département] nagu väike jumalus.
84[muuda]
Sellepärast ongi vaimud võimelised astuma omamoodi ühiskonda [société] Jumalaga, ja ta pole nende suhtes mitte ainult see, mis leiutaja on oma masina suhtes (nagu Jumal on teiste loodute suhtes), vaid ka see, mis vürst on oma alamate suhtes ja isegi isa oma laste suhtes.
85[muuda]
Millest on lihtne järeldada, et kõikide vaimude kogu [assemblage] moodustab Jumala linna, st kõige täiuslikuma riigi, mis on võimalik kõige täiuslikuma monarhi [võim]u all.
86[muuda]
See tõeliselt universaalne monarhia on moraalne maailm loduslikus maailmas, ja see ongi kõige ülevam [élevé] ja kõige jumalikum Jumala teoste seas ja selles seisnebki tõeliselt Jumala auhiilgus, sest seda ei oleks, kui tema suurust ja headust ei imetleks vaimud; ja ainult selle jumaliku linna suhtes on tal õieti headust, kuna aga tema tarkus ja vägi ilmutavad end kõikjal.
87[muuda]
Nagu me oleme ülalpool konstateerinud täiuslikku harmooniat kahe loodusliku valla – toimivpõhjuste valla ja lõpp-põhjuste valla – vahel, peame siin märkima veel ühte harmooniat looduse füüsilise valla ja armu moraalse valla, vahel st universumi masina arhitektina vaadeldava Jumala ning vaimude jumaliku linna monarhina vaadeldava Jumala vahel.
88[muuda]
Selle harmoonia tõttu viivad asjad armuni looduse enda teid mööda ning näiteks peab see maakera saama hävitatud ja taastatud looduse enda teid pidi hetkedel, mil seda nõuab vaimude juhtimine [gouvernement] ühtede karistuseks ja teiste tasuks.
89[muuda]
Võib veel öelda, et Jumal kui arhitekt rahuldab [contente] kõiges Jumalat kui seaduseandjat, ning nõnda peavad patud tooma kaasa oma karistuse looduse korra läbi ja isegi asjade mehhaanilise ehituse väel, ja samuti tõmbavad ilusad teod oma tasud külge masinlikel teedel kehade suhtes, kuigi see ei saa toimuda ega pea toimuma alati otsekohe.
90[muuda]
Lõpuks, selle täiusliku juhtimise all ei ole head tegu ilma tasuta, halba tegu ilma karistuseta, ja kõik peab õnnestuma heade heaks, st nende heaks, kes ei ole selles suures riigis rahulolematud, kes usaldavad end Kaitselmuse kätte, olles oma kohuse täitnud, ning kes armastavad ja jäljendavad nagu kord ja kohus kõige hea autorit, tundes heameelt tema täiuste vaatlemisest, järgides tõelise puhta armastuse loomust, mis paneb tundma heameelt armastatu õnnest [félicité]. Sellepärast töötavadki targad [sages] ja vooruslikud inimesed kõige kallal, mis paistab vastavat varem määratud ehk eelnevale Jumala tahtele, ning ometi rahulduvad sellega, mida Jumal oma salajase, järjekindla ja otsustava tahtega paneb tegelikult juhtuma, tunnistades, et kui me oskaksime universumi korrast piisavalt aru saada, siis me leiaksime, et ta ületab kõik kõige targemategi soovid ning on võimatu teha teda paremaks, kui ta on, mitte ainult kõigi jaoks üldiselt, vaid ka meie eneste jaoks iseäranis, kui me oleme nagu kord ja kohus seotud [attachés] kõige autoriga, mitte ainult kui arhitektiga ja meie olemise tegevpõhjusega, vaid ka kui meie isandaga [maître] ja lõpp-põhjusega, mis peab olema meie tahte kogu eesmärgiks ning mis üksinda võib olla meie õnneks [bonheur].
Pärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Monadoloogia&oldid=27028"
Selle lehekülje viimane muutmine: 23:58, 21. veebruar 2015.

matches:
§10
§89
§37
§ 87
§ 64
§ 360
§ 401
kohus
kohus


text:
Põhiõiguste kaitse Euroopa Liidus
1. Euroopa Liit, inimõigused ja põhiõigused
2. ELis kaitstavad põhiõigused
3. ELi põhiõiguste järgimine ülesannete täitmisel
4. Üksikisikutele ELi põhiõiguste kaitse taotlemiseks kättesaadavad õiguskaitsevahendid
5. Üksikisikutele ELi põhiõiguste kaitse taotlemiseks kättesaadavad kohtuvälised vahendid
Euroopa Liit (EL) rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine (vt Euroopa Liidu lepingu artikkel 2).
Üks ELi peamistest eesmärkidest on edendada inim- ehk põhiõigusi nii liidu piires kui ka kogu maailmas.
Aluslepingutes kasutatakse nii „inimõiguste“ kui ka „põhiõiguste“ mõistet. Põhjused, miks ühe mõiste asemel kasutatakse teist, ei ole selged, kuid tundub, et väljendit „inimõigused“ eelistatakse kasutada sätetes, mis käsitlevad liidu välissuhteid (eelkõige liidu suhteid ELi mittekuuluvate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega). Aluslepingu sätete puhul, mis käsitlevad liidusisest mõõdet (st põhiõiguste kaitset ELis), kasutatakse aga seevastu väljendit „põhiõigused“. Käesolevas kasutusjuhendis keskendutakse õiguste kaitsmise liidusisesele mõõtmele ja seetõttu kasutatakse siin mõistet „põhiõigused“.
ELi institutsioonid peavad neile aluslepingutega antud volitusi rakendades ja ülesandeid täites austama ELi põhiõigusi. Lisaks peavad nad edendama põhiõiguste kohaldamist, ületamata sealjuures neile aluslepingutega antud volitusi.
Liikmesriikidel tuleb ELi õigust rakendades austada ELi põhiõigusi. Juhiseid selliste olukordade tuvastamiseks, kus EL ja liikmesriigid peavad kaitsma ELi põhiõigusi, pakutakse käesoleva kasutusjuhendi II osas.
Enne nende aspektide käsitlemist kirjeldatakse järgmistes jagudes ELis kaitstavaid põhiõigusi ning vahendeid, mille abil üksikisikud saavad põhiõiguste rikkumise eest hüvitist taotleda.
Lissaboni lepingu jõustumisega 1. detsembril 2009 sai EL endale n-ö põhiõiguste kataloogi ehk kirja pandud õiguste harta – Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“).
Harta koosneb preambulist ja 54 artiklist, mis on koondatud seitsmesse jaotisse. I–VI jaotises („Väärikus“, „Vabadused“, „Võrdsus“, „Solidaarsus“, „Kodanike õigused“ ja „Õigusemõistmine“) on esitatud asjaomased põhiõigused ning VII jaotises („Harta tõlgendamist ja kohaldamist reguleerivad üldsätted“) on sätestatud asjaomaste põhiõiguste tõlgendamise ja kohaldamise eeskirjad.
Hartat ja selle sisu uuritakse põhjalikumalt kasutusjuhendi I osa 2.1. ja 2.2. jaos. VII jaotise olulisemaid sätteid käsitletakse aga III osas.
Hartal on samaväärne õigusjõud kui aluslepingutel, millel EL rajaneb (ELi leping ja ELi toimimise leping). Kõiki kolme loetakse seega ELi esmasteks õigusaktideks ning need on ELi õiguse allikate seas esikohal. Seetõttu peavad ELi institutsioonid ja ka liikmesriigid järgima hartat ELi õiguse rakendamisel. See väide tähendab, et hartaga ei asendata liikmesriikide põhiseadusi, ent mõnel juhul tuginetakse esmajärjekorras hartale (harta ja liikmesriikide põhiõiguste allikate vaheliste seoste kohta vt III osa 2. jagu).
Sellele vaatamata ei ole harta ainus allikas, millega kaitstakse põhiõigusi ELis.
Alates 1970. aastatest on Euroopa Liidu Kohus kirjaliku õiguste harta puudumisel taganud üksikisiku õiguste kaitse lähtuvalt ELi õiguse üldpõhimõtetest. Lissaboni lepinguga kinnitati need põhimõtted ELi põhiõiguste allikatena (lisateabe saamiseks vt 2.3. jagu).
Lisaks võib EL ühineda põhiõiguste kaitset käsitlevate rahvusvaheliste lepingutega. Alates 22. novembrist 2011 on EL olnud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni osaline. Tegemist on esimese rahvusvahelise õiguslikult siduva vahendiga, millega kehtestatakse puuetega inimeste kaitse miinimumnõuded. Ühtlasi on tegemist esimese inimõigusi käsitleva lepinguga, milles EL osaleb.
Lisaks on ELil Lissaboni lepingu alusel õiguslik kohustus ühineda Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, mis on enam tuntud Euroopa inimõiguste konventsioonina (ECHR). 1953. aastal jõustunud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni koostas rahvusvaheline inimõiguste organisatsioon Euroopa Nõukogu, millesse kuulub praegu 47 riiki, sealhulgas 28 ELi liikmesriiki.
Euroopa inimõiguste konventsioon oli esimene vahend, millega ühinenud riigid kohustusid austama teatavaid õigusi, põhiliselt kodaniku- ja poliitilisi õigusi. Oluline on märkida, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon võimaldab üksikisikutel taotleda Strasbourgis asuvalt riigiüleselt kohtult ehk Euroopa Inimõiguste Kohtult hüvitist, kui konventsiooni osalisriik on rikkunud tema põhiõigusi.
Kuigi Lissaboni lepinguga on ELile pandud kohustus ühineda Euroopa inimõiguste konventsiooniga, ei ole EL seda seni veel teinud, kuid see ei tähenda, et Euroopa inimõiguste konventsioon ei mängi ELi inimõiguste kaitse süsteemis mingisugust rolli. Selle küsimuse kohta vt 2.4. jagu.
2.1 ELi põhiõiguste harta saamislugu
1999. aasta juunis otsustas Kölnis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu, et ELi tasandil kehtivad põhiõigused tuleks suurema nähtavuse tagamiseks koondada ühtsesse dokumenti.
Kölnis kohtunud liikmesriikide riigi- ja valitsusjuhid soovisid lisada põhiõiguste hartasse Euroopa inimõiguste konventsioonis 1950. aastal sätestatud üldpõhimõtted ning ELi riikide ühistest põhiseaduslikest tavadest tulenevad põhimõtted. Lisaks leiti, et harta peaks sisaldama ELi kodanikele kohaldatavaid põhiõigusi nagu majanduslikud ja sotsiaalsed õigused, mis sisalduvad Euroopa Nõukogu vastuvõetud Euroopa sotsiaalhartas ja ühenduse hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta. Samuti sooviti, et harta peegeldaks põhimõtteid, mis on välja kujunenud Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktika varal.
Põhiõiguste harta koostas konvent, millesse kuulusid iga ELi liikmesriigi ja Euroopa Komisjoni esindaja ning Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide liikmed.
Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid põhiõiguste harta ametlikult välja 2000. aasta detsembris Nizzas. Teist korda kuulutati harta välja 2007. aastal Strasbourgis, et kinnitada esialgsesse versiooni tehtud muudatused.
Lissaboni lepingu jõustumisega 2009. aasta detsembris anti ELi hartale aluslepingutega samaväärne siduv õigusjõud.
2.2. Harta: sisu
Hartaga on ühtsesse dokumenti koondatud õigused, mis sisaldusid varem mitmesugustes ELi ja liikmesriikide õigusaktides, samuti mitmes konventsioonis, mis võeti vastu Euroopa Nõukogu, Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) raames.
Harta eesmärk on tagada ELis õiguskindlus, muutes põhiõigused selgemaks ja nähtavamaks.
Harta koosneb preambulist ja 54 artiklist, mis on koondatud seitsmesse jaotisse.
I jaotis. Väärikus (inimväärikus, õigus elule, õigus isikupuutumatusele, piinamise ning ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise keeld, orjapidamise ja sunniviisilise töö keeld);
II jaotis. Vabadused (õigus vabadusele ja turvalisusele, era- ja perekonnaelu austamine, isikuandmete kaitse, õigus abielluda ja õigus luua perekond, mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus, sõna- ja teabevabadus, kogunemis- ja ühinemisvabadus, kunsti ja teaduse vabadus, õigus haridusele, kutsevabadus ja õigus teha tööd, ettevõtlusvabadus, õigus omandile, õigus varjupaigale ning õigus kaitsele tagasisaatmise, väljasaatmise või väljaandmise korral);
III jaotis. Võrdsus (võrdsus seaduse ees, diskrimineerimiskeeld, kultuuriline, usuline ja keeleline mitmekesisus, naiste ja meeste võrdõiguslikkus, lapse õigused, eakate õigused, puuetega inimeste integreerimine);
IV jaotis. Solidaarsus (töötajate õigus olla ettevõttes informeeritud ja ära kuulatud, kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivse tegutsemise õigus, õigus kasutada tööhõiveteenuseid, kaitse põhjendamatu vallandamise korral, head ja õiglased töötingimused, keeld kasutada laste tööjõudu ja noorte töötajate kaitse, perekonna- ja tööelu, sotsiaalkindlustus ja sotsiaalabi, tervishoid, võimalus kasutada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid ning keskkonnakaitse ja tarbijakaitse);
V jaotis. Kodanike õigused (õigus hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel, õigus hääletada ja kandideerida kohalikel valimistel, õigus heale haldusele, õigus tutvuda dokumentidega, Euroopa Ombudsman, õigus esitada petitsioone, liikumis- ja elukohavabadus, diplomaatiline ja konsulaarkaitse);
VI jaotis. Õigusemõistmine (õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, süütuse presumptsioon ja kaitseõigus, kuritegude ja karistuste seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõte ning mitmekordse kohtumõistmise ja karistamise keeld);
VII jaotis. Harta tõlgendamist ja kohaldamist reguleerivad üldsätted (reguleerimisala; õiguste ja põhimõtete ulatus ja tõlgendamine; seos Euroopa inimõiguste konventsiooniga; „õiguste“ ja „põhimõtete“ erinevused; kaitse tase).
2.3. Põhiõiguste kaitset käsitlevad ELi õiguse üldpõhimõtted
Euroopa Majandusühenduse asutamisleping (praegu Euroopa Liidu toimimise leping) ei sisaldanud põhiõiguste kaitse sätteid. Euroopa Kohtule esitatud varajastest kohtuasjadest ilmnes siiski, et EMÜ õigusaktid võivad riivata põhiõigusi, eelkõige näiteks õigust tegeleda majandustegevusega või õigust omandile.
1970. aastatel kinnitas Euroopa Kohus oma pädevust põhiõiguste kui „õiguse üldpõhimõtete“ austamise tagamisel (vt kohtuasi 11-70 Internationale Handelsgesellschaft, punkt 4). See tähendas, et EMÜ õigusaktide kohta otsuste tegemisel ei tohtinud liikmesriikide kohtud tugineda põhiõiguste kaitse siseriiklikele allikatele.
Seejärel kinnitas Euroopa Kohus, et (tol ajal) EMÜ õiguse kohaldamisalasse kuuluvad siseriiklikud õigussätted peavad olema kooskõlas EMÜ õigusega kaitstud põhiõiguste kui üldpõhimõtetega (vt kohtuasi C-60/84 Cinéthèque, punkt 26).
Kuid selleks, et luua seos siseriiklike ja EMÜ põhiõiguste vahel, leidis Euroopa Kohus lisaks, et ta peab ammutama inspiratsiooni liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest (vt kohtuasi 4-73 Nold, punkt 13). Samuti viitas kohus suuniste allikana inimõiguste kaitset käsitlevatele rahvusvahelistele lepingutele, mille raames liikmesriigid teevad koostööd või millega nad on ühinenud (sealsamas). Lisaks kinnitas Euroopa Kohus Euroopa inimõiguste konventsiooni erilist tähtsust (vt kohtuasi C-260/89 ERT, punkt 42).
ELi lepingu artikli 6 lõikes 3 (praegune versioon) sätestatakse: „Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud ja liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest tulenevad põhiõigused on liidu õiguse üldpõhimõtted“.
Seega kinnitati Lissaboni lepinguga Euroopa Kohtu võimalust arendada põhiõiguste kaitset üldpõhimõtete kaudu.
Sellele vaatamata on põhiõiguste kui õiguse üldpõhimõtete ja harta vaheline seos keerukas. Mõlemal allikal on sama õiguslik staatus ning tagatud kaitse puhul need väga sageli kattuvad (seda seetõttu, et Euroopa Kohtu üldpõhimõtteid käsitlev kohtupraktika on andnud harta sisusse oma panuse ning harta ja üldpõhimõtete alusallikad kattuvad üsna suurel määral).
Euroopa Kohus ei ole selle seose kohta seni selget seisukohta võtnud ja mõne kohtuasja raames viidatakse mõlemale allikale (vt näiteks kohtuasi C-441/14 Dansk Industri (DI), punkt 22).
Kuid on mõistlik tunnistada, et põhiõigusi käsitlevatel üldpõhimõtetel on vähemalt kaks funktsiooni:
need aitavad hartat tõlgendada: kui harta sättega kodifitseeritakse põhiõigust, mida Euroopa Kohus on juba tunnustanud üldpõhimõttena, peaks kohtupraktika, mille raames seda tunnustati, olema abiks harta asjaomase sätte tõlgendamisel;
need kujutavad endast alternatiivi, mille abil kaitsta hartas tunnustamata põhiõigusi.
Tuleb märkida, et vaatamata sellele, et ELi lepingu artikli 6 lõikes 3 on (ainsana) viidatud Euroopa inimõiguste konventsioonile, on Euroopa Kohus juhindunud ELi õiguse üldpõhimõtete allikatena ka teistest rahvusvahelistest lepingutest, näiteks ÜRO lapse õiguste konventsioonist või Euroopa sotsiaalhartast.
Seega ei tohiks ELi lepingu artikli 6 lõike 3 praegune sõnastus takistada kohut juhindumast asjaomastest teistest vahenditest.
2.4. ELi ja Euroopa inimõiguste konventsiooni vaheline seos
Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni osalised on praegu kõik ELi liikmesriigid, aga mitte Euroopa Liit. Seetõttu ei ole Strasbourgis asuva Euroopa Inimõiguste Kohtu pädevuses läbi vaadata ELi õigusaktide ja sätete vastavust Euroopa inimõiguste konventsioonile. Samal ajal on aga inimõiguste kohtu pädevuses teha otsuseid seoses liikmesriikide õigusaktidega, sealhulgas nendega, millega kehtestatakse ELi õigusest tulenevad kohustused.
Euroopa Inimõiguste Kohus eristab liikmesriikide õigusakte, millega rakendatakse ELi õigusest tulenevaid selliseid kohustusi, mis annavad neid rakendavale liikmesriigile mõningase kaalutlusõiguse, ja selliseid kohustusi, millega asjaomast kaalutlusõigust ei anta. Kaalutlusõiguse puudumise korral ei vaata Strasbourgi kohus liikmesriikide õigusakte läbi eeldusel, et ELi süsteemis tagatud põhiõiguste kaitse on vähemalt samaväärne Euroopa inimõiguste konventsiooniga tagatuga. See eeldus on suhteline ja see ei kehti, kui konkreetses kohtuasjas kaitse ilmselgelt puudub (seda nimetatakse „Bosporuse presumptsiooniks“ kohtuasja järgi, mille raames see välja kujunes).
Erikohtlemist ei toimu, kui liikmesriikide õigusaktidega rakendatakse ELi õigusest tulenevaid selliseid kohustusi, millega liikmesriikidele kaalutlusõigust ei anta.
Pärast Lissaboni lepingu jõustumist on ELil seadusjärgne kohustus ühineda Euroopa inimõiguste konventsiooniga. Artikli 6 lõikes 2 on sätestatud: „Liit ühineb Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga. Sellega ühinemine ei mõjuta liidu pädevust, mis on määratletud aluslepingutega“.
Et Euroopa Liit saaks ühineda, peab jõustuma liidu ja Euroopa inimõiguste konventsiooni osalisriikide vaheline ühinemisleping. 2013. aastal valmis ühinemislepingu eelnõu, kuid Euroopa Kohus leidis, et see on vastuolus ELi aluslepingute ja hartaga (vt arvamus 2/13).
Kuid asjaolu, et EL ei ole praegu Euroopa inimõiguste konventsiooni osaline, ei tähenda, et konventsioonil ei ole ELi õiguse alusel mingit õiguslikku tähtsust. Praegu on Euroopa inimõiguste konventsioonil (ning seda tõlgendaval Strasbourgi kohtu kohtupraktikal) kaks funktsiooni:
see toimib kaitse miinimumstandardina kooskõlas hartaga, mille artikli 52 lõikes 3 on sätestatud: „Hartas sisalduvate selliste õiguste tähendus ja ulatus, mis vastavad Euroopa inimõiguste ja põhivabaduse kaitse konventsiooniga tagatud õigustele, on samad, mis neile nimetatud konventsiooniga ette on nähtud. See säte ei takista liidu õiguses ulatuslikuma kaitse kehtestamist“ (lisateabe saamiseks vt III osa 5.1. jagu);
Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Strasbourgi kohtu kohtupraktikaga kaitstakse põhiõigusi kui liidu õiguse üldpõhimõtteid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikega 3 (vt 2.3. jagu).
ELi institutsioonid ja organid (olenemata nende ametlikust nimetusest, nt ametid, asutused jne) peavad järgima ELi põhiõigusi ja edendama oma toimingute tegemisel nende tõhusat kohaldamist. Institutsioonide vastuvõetud õigusaktid peavad vastama põhiõiguste kaitse nõuetele.
Ka ELi liikmesriigid peavad austama ELi põhiõigusi ja edendama nende kohaldamist, kuid seda ainult siis, kui nad tegutsevad ELi õiguse kohaldamisalas (vt II osa 3. jagu).
Seega on põhiõigustel seoses ELi õigusaktidega kaks peamist funktsiooni.
Esimesel juhul toimivad need võrdlusalusena aktide tõlgendamisel. ELi õigusakte tuleb tõlgendada ELi põhiõiguste kontekstis ning kui ELi õigusakte võib tõlgendada erinevalt, tuleb eelistada sellist tõlgendust, mis on ELi põhiõigustega kõige rohkem kooskõlas.
Näiteks tõlgendas Euroopa Kohus kohtuasjas C-131/12 Google Spain direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ELi põhiõiguste harta artiklite 7 (eraelu austamine) ja 8 (isikuandmete kaitse) kontekstis. Kuigi direktiivis puudub asjaomane sõnaselge säte, leidis kohus, et seda tuleb tõlgendada nii, et sellega tunnustatakse „õigust olla unustatud“: isikul on õigus nõuda otsingumootori haldajalt temaga seotud teabe kõrvaldamist.
Teiseks toimivad ELi põhiõigused õigusakti kehtivuse võrdlusalusena. ELi õigusakt, mis ei ole kooskõlas ELi põhiõigustega ning mida ei saa tõlgendada nendega kooskõlas, on kehtetu ning Euroopa Kohtus või Üldkohtus saab selle tühistamismenetluse kaudu tühistada või Euroopa Kohus saab selle oma eelotsusega kehtetuks tunnistada (vt 4. jagu).
Näiteks kuulutas Euroopa Kohus kohtuasjas C-293/12 Digital Rights Ireland direktiivi 2006/24/EÜ andmete säilitamise kohta kehtetuks, sest selle sätetega ei nähta ette piisavaid garantiisid, mis võimaldaksid tagada isikuandmete töötlemise kooskõlas harta artiklitega 7 ja 8.
Lisaks toimivad ELi põhiõigused ELi õiguse kohaldamisalas olevate liikmesriikide õigusnormide ELi õigusega kooskõlas olemise võrdlusalusena. Neid õigusnorme tõlgendada vastavuses ELi põhiõigustega. Kui tuvastatakse vastuolu, mida ei saa tõlgendamise kaudu lahendada, võib riigi seadusandlik organ siseriikliku õigusnormi kehtetuks tunnistada või seda muuta. Kui konkreetne ELi põhiõigus vastab vahetu õigusmõju nõuetele, võivad liikmesriigi kohtud ja haldusasutused rakendada seda vastuolulise siseriikliku õigusnormi asemel. Selleks ei ole vaja ära oodata, et liikmesriigi seadusandlik organ teeks kehtivatesse siseriiklikesse õigusaktidesse ametliku muudatuse (vt III osa 7. jagu).
ELi põhiõiguste rikkumise korral nõuetekohase kaitse saamiseks pakuvad eri kohtud ja kohtuvälised asutused mitmesuguseid vahendeid ja mehhanisme.
Hartas sätestatud põhiõiguste kohtulikku kaitset pakuvad Luxembourgis asuv Euroopa Liidu Kohus ning liikmesriikide kohtud.
Kui põhiõiguste rikkumine tuleneb ELi meetmest, võib ainult Euroopa Kohus rikkumise aluseks oleva õigusakti tühistada. On kaks võimalust, kuidas taotleda Euroopa Kohtult, et ta analüüsiks ELi meetme kooskõla hartaga:
kohtule (kelle pädevusse kuulub üksikisikute esitatud tühistamishagide menetlemine) esitatakse tühistamishagi;
siseriiklik õigusasutus esitab Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse.
Need kaks tegutsemisviisi ei ole samaväärsed – neile kehtivad erinevad nõuded ja menetluseeskirjad.
Näiteks kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikli 263 lõike 4 kohaselt tühistamishagidele ajapiirangut. Lisaks peab taotleja piisaval määral tõendama vahetut ja individuaalset huvi vaidlustatava meetme tühistamise vastu, et tal oleks õigus sellisel viisil õiguskaitset taotleda. Seda küsimust reguleerivad eeskirjad, millele viidatakse kui „alalistele“ eeskirjadele, on väga ranged ja üksikisikul on sageli keeruline esitada hagi otse ELi kohtutele.
Eelotsusetaotluse esitamiseks ajapiirang puudub, kuid niisuguseid taotlusi saavad Euroopa Kohtule esitada üksnes siseriiklikud kohtud (vt ELi toimimise lepingu artikkel 267). Sellise taotluse esitamiseks peab riiklikul tasandil olema käimas kohtumenetlus, milles käsitletakse väidetavat ELi põhiõiguste rikkumist ELi õigusaktis (või siseriiklikus õigusaktis, millega rakendatakse ELi õigust). Kes tahes siseriikliku kohtumenetluse pooltest võib paluda siseriiklikul kohtul edastada kohtuasi Euroopa Kohtule, kuid lõpliku otsuse teeb siiski siseriiklik kohus (kes võib eelotsusetaotluse esitada ka omal algatusel).
Kui põhiõiguste rikkumine tuleneb liikmesriigi õigusaktist, vastutavad siseriiklikud kohtud esmajärjekorras üksikisikute kaitse eest (pädev kohtuorgan tuleb kindlaks teha vastavalt siseriiklikele õigusnormidele, mis käsitlevad kohtualluvuse jaotust asjaomase liikmesriigi kohtute vahel).
Kõigepealt peab liikmesriigi kohus kindlaks määrama, kas küsimus jääb ELi põhiõiguste rakendamise kohaldamisalasse või käsitleb see ainult riiklikke põhiõigusi. Kui kehtivad ELi põhiõigused (vt II osa 1.–3. jagu), peab siseriiklik kohus tagama vajaliku kaitse. Kahtluse korral võib siseriiklik kohus esitada Euroopa Kohtule ELi õiguse tõlgendamise kohta eelotsusetaotluse.
Kõige sobivama menetluse valimine ei pruugi olla lihtne ülesanne ning vaja võib minna kvalifitseeritud õigusnõu: mõned sellekohased viited on esitatud III osa 2. jaos. Et tagada pooltele ja nende seaduslikele esindajatele parem arusaamine eespool osutatud menetlusi reguleerivatest eeskirjadest, on Euroopa Kohus koostanud menetluses osalevatele pooltele mõned praktilised juhised. Lisaks on kohus koostanud soovitused liikmesriikide kohtutele eelotsusemenetluse kasutamiseks, milles antakse juhiseid selle kohta, kas eelotsusetaotluse esitamine on asjakohane, ning praktilist teavet taotluse vormi ja mõju kohta.
ELi põhiõiguste kaitsega seotud probleeme saab lahendada ka kohtuväliselt.
Kui põhiõigusi rikuvad ELi institutsioonid, organid või asutused
Kaebus Euroopa Ombudsmanile: õigus pöörduda Euroopa Ombudsmani poole, mis on iseenesest põhiõigus (sätestatud ELi põhiõiguste harta artiklis 44), võimaldab ELi kodanikel ja liidu elanikel esitada kaebusi haldusliku omavoli juhtude kohta liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses; kaebusi ei saa esitada Euroopa Liidu Kohtu tegevuse kohta, kui kohus tegutseb õigusmõistjana.
Kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile: igaüks, kes leiab, et ELi institutsioon, organ või autus on temaga seotud andmete töötlemisel rikkunud tema õigusi, võib esitada kaebuse Euroopa Andmekaitseinspektorile, kasutades kaebuse esitamise vormi.
Kui põhiõigusi rikub liikmesriik
Euroopa Komisjonile esitatav kaebus põhiõiguste rikkumise kohta liikmesriikide ametiasutuste poolt (eeldusel, et nad tegutsevad ELi õiguse kohaldamisalas: vt II osa 1.–3. jagu). Üksikasjalik teave selle kohta, kuidas esitada kaebust ning kuidas komisjon seda käsitleb, on esitatud siin.
Petitsioon Euroopa Parlamendile: petitsioonide esitamise õigus, mis on iseenesest põhiõigus (sätestatud ELi põhiõiguste harta artiklis 44) võimaldab ELi kodanikel ja liidu elanikel juhtida Euroopa Parlamendi tähelepanu küsimusele, mis jääb liidu pädevusse ning puudutab otseselt petitsiooni esitajat. Lisateavet petitsioonide esitamise õiguse kohta leiate siit.
Euroopa Parlamendi petitsiooniportaalis saate koostada uue või täiendada olemasolevat petitsiooni.
Viimati uuendatud: 16/05/2019

matches: Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus


Linnavara eeskiri – Riigi Teataja
Linnavara eeskiri - sisukord
§ 3 Linnavara kasutamine ja valitseja
§ 4 Kinnisasja kasutamine
§ 5 Vallasasja kasutamine
2 Linnavara omandamine
3 Linnavara kasutusse andmine
§ 8 Linnavara kasutusse andmise põhimõtted
§ 9 Kasutusse andmine otsustuskorras
§ 10 Enampakkumise viis ja korraldus
§ 11 Enampakkumises osaleda võivate isikute ring
§ 12 Suulise enampakkumise kord
§ 13 Kirjaliku enampakkumise kord
§ 14 Elektroonilise enampakkumise kord
§ 15 Enampakkumise tulemuste kinnitamine ja lepingu sõlmimine
§ 16 Tagatisraha ja osavõtutasu
§ 17 Linnavara kasutusse andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras
§ 18 Kasutuslepingute muutmine ning linnavara allkasutusse andmine
§ 19 Kasutusse antud linnavara parendamine
4 Linnavara võõrandamine
§ 20 Linnavara võõrandamise tingimused
§ 21 Linnavara võõrandamise viisid
§ 22 Linnavara võõrandamine enampakkumise korras
§ 23 Linnavara müük eelläbirääkimistega pakkumise korras
§ 25 Müügilepingu kulud
§ 26 Linnavara võõrandamine otsustuskorras
5 Linnavara koormamine
§ 27 Linnavara koormamine
6 Linnavara mahakandmine
§ 31 Linnavara hulka kuuluvate nõuete hindamine ja nõuetest loobumine
RT IV, 21.03.2018, 12
Vastu võetud 11.11.2015 nr 19
RT IV, 18.11.2015, 5
16.03.2018 RT IV, 21.03.2018, 1 01.04.2018
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus“ § 22 lg 1 p 6 alusel.
(1) Linnavara eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab Võru linna omandis oleva vara (edaspidi linnavara) valitsemise, kasutamise, käsutamise, võõrandamise ja koormamise ning Võru linnale omandatava linnavara soetamise (edaspidi koondnimetajana kasutamine) korra.
(2) Eeskiri ei reguleeri:
5) linnavara lühiajalist kasutusse andmist ühekordsete ürituste korraldamiseks või linnavara kasutusse andmist kehtestatud hinnakirja alusel.
(3) Linnavalitsus võib kehtestada täiendavaid reegleid teatud liiki linnavara kasutamiseks, kui see on vajalik linnavara eesmärgipäraseks ja otstarbekaks valitsemiseks ning linnavara säilimiseks ja korrashoiuks ning turvariskide maandamiseks.
(4) Eeskirjas kehtestatud reegleid kohaldatakse ka vähempakkumiste korraldamisel.
1) linnavara on Võru linna (edaspidi linn) omandis olevad kinnis- ja vallasasjad ning rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused;
2) linnavara valitsemine on menetlus linnavara omandamisel, linnavara kasutamisel ning linna osalemisel aktsionäri, osaniku, asutaja või liikmena äriühingus, sihtasutuses ja mittetulundusühingus;
3) linnavara valitseja on linna asutus, kelle bilansis (st linna bilansis valdkondade lõikes) vara on;
4) linnavara valitsema volitatud asutus on linna asutus, kelle valdusesse on linnavara valitseja enda valitsemisel oleva linnavara andnud.
5) Linnavara kasutaja on isik, kelle kasutuses vara on.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata termini kasutamisel lähtutakse õigusaktides sisalduvatest legaaldefinitsioonidest, vastava legaaldefinitsiooni puudumisel aga sõna üldlevinud tähendusest.
§ 3. Linnavara kasutamine ja valitseja
2) valitsemise otstarbel;
(2) Linnavara valitsejad on:
1) linnavalitsus (edaspidi valitsus);
(3) Linnavara antakse kolmandate isikute kasutusse, kui see ei ole vajalik avalikuks või linnavalitsemise otstarbeks.
(4) Linnavara valitsejad on kohustatud linnavara majandama heaperemehelikult ning hoolitsema kõigiti selle säilimise, korrashoiu ja parendamise ning otstarbekohase kasutamise eest.
§ 4. Kinnisasja kasutamine
(1) Kinnisasja võõrandamise lubatavuse üle otsustab volikogu lähtudes käesoleva eeskirja 3. osas sätestatust.
(2) Kinnisvara kasutusse andmise otsustab volikogu kui linnavara antakse kasutusse tähtajaga üle kümne aasta, lähtudes käesoleva eeskirja 3. osas sätestatust. Muudel juhtudel otsustab kinnisasja kasutusse andmise valitsus.
(3) Linnavara valitsejate vahelist kinnisasja kasutusse andmist korraldab linnapea käskkirjaga.
§ 5. Vallasasja kasutamine
(1) Vallasasja kasutusse andmise ja võõrandamise lubatavuse üle otsustab valitsus lähtudes käesoleva eeskirja 3. osas sätestatust.
(2) Vallasasja võõrandamise ja selle korraldamise viisi otsustab valitsus.
(3) Linnavara valitsejate vahelist vallasasja kasutusse andmist korraldab linnapea käskkirjaga.
(4) Käesolevas eeskirjas vallasasja kohta sätestatut kohaldatakse ka varaliselt hinnatavate nõuete ja õiguste kohta.
2. osa Linnavara omandamine
(1) Linnavara omandamine toimub seadustes ja linna õigusaktides toodud alustel ja korras.
(2) Seaduses või õigusaktides sätestatud juhul annab linnavara omandamiseks või kohustuse võtmiseks loa linnavolikogu (edaspidi volikogu).
(3) Linnale pärandi või kingitud asja vastuvõtmise ning leiu omandamise otsustab valitsus.
(4) Ostueesõiguse kasutamise ja sellest loobumise otsustab volikogu.
(1) Riigihanke korraldamise vajaduse üle otsustab valitsus lähtudes linnaeelarves või eelarvestrateegias ette nähtud rahalistest vahenditest.
(2) Riigihanke korraldamise volitamise teisele hankijale või hankemenetlusega seotud toimingute volitamise teisele isikule otsustab valitsus.
3. osa Linnavara kasutusse andmine
§ 8. Linnavara kasutusse andmise põhimõtted
(1) Linnavara antakse kolmandate isikute kasutusse:
1) rendile või üürile enampakkumise, eelläbirääkimisega pakkumise või otsustuskorras;
2) tasuta.
(2) Vara kasutamisest laekuv tasu jääb vastava linnavara valitseja käsutusse kui valitsus või volikogu ei otsusta teisiti.
§ 9. Kasutusse andmine otsustuskorras
(1) Linnavara võib tasuta või alla volikogu kehtestatud piirmäära anda otsustuskorras kasutusse ainult lähtudes avalikust huvist:
2) linna osalusega äriühingutele, kui linnale kuulub üle poole aktsiate või osadega määratud häältest;
3) linnas avalikke teenuseid osutavatele mittetulundusühingutele ja sihtasutustele;
4) linnale vajaliku töö tegijale või teenuse osutajale ning sellise töö tegemiseks või teenuse osutamiseks, kui töö või teenuse osutaja leidmisel oli vastav võimalus ette nähtud;
5) juhul, kui selle vara suhtes on eelnevalt korraldatud avalik enampakkumine või eelläbirääkimistega pakkumine, mis ei ole andnud soovitud tulemust ja vara kasutusse andmisega seotud kulud ei ületa vara mittekasutamisega seotud kulusid;
(2) Linnavara kasutusse andja peab käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud otsust põhjendama.
(3) Linnavara otsustuskorras kasutusse andmisel määrab tasu suurusekasutusse andja, kui tasu suurus ei ole kindlaks määratud.
(4) Valitsuse hallatav asutus võib anda linnavara otsustuskorras kasutusse üksnes valitsuse poolt kehtestatud hinnakirja alusel.
§ 10. Enampakkumise viis ja korraldus
(2) Enampakkumise ettevalmistamise käigus kinnitab enampakkumise korraldaja või tema poolt volitatud enampakkumise läbiviijaenampakkumise reeglid ja tingimused.
(3) Enampakkumise teade avaldatakse Võru linna veebilehel www.voru.ee ning vajadusel ühes või enamas avalikus väljaandes (ka veebilehed), vähemalt 10 päeva enne enampakkumist mis peab sisaldama:
1) vara iseloomustust;
2) pakkumuste esitamise kohta ja aega;
3) enampakkumise viisi ja alghinda;
4) tingimustega tutvumiseks ettenähtud aega ja kohta, kui tingimused pole ära toodud kuulutuses.
(4) Enampakkumine viiakse läbi, kui osavõtuks avaldab soovi vähemalt üks isik.
§ 11. Enampakkumises osaleda võivate isikute ring
2) isikud, kellel on linna ees täitmata kohalike maksude tasumise kohustus või võlaõiguslikest lepingutest tulenevad varalised kohustused.
§ 12. Suulise enampakkumise kord
(1) Enampakkumise avab enampakkumise juhataja, kes tutvustab enampakkumise tingimusi;
(6) Pakkumist alustatakse pärast enampakkumise juhataja esimest haamrilööki. Pakkuja annab enampakkumise juhatajale märku registreerimisnumbri tõstmisega ning teatab pakkumuse suuruse pärast seda, kui on saanud enampakkumise juhatajalt vastava loa. Pakkumine kuulutatakse enampakkumise juhataja poolt haamrilöögiga lõppenuks pärast kõrgeima pakutud summa kolmekordset teatamist.
(7) Kõrgeima pakkumuse teinud pakkuja annab enampakkumise lõppenuks kuulutamise järel allkirja selle kohta, et ta kohustub sõlmima lepingu enampakkumise tingimustel enda pakutud hinnaga;
(9) Käeoleva paragrahvi lõikes 8 toodud keeldumise korral otsustab enampakkumise korraldaja, kas leping sõlmitakse pakkujaga, kes on teinud suuruselt järgmise pakkumuse või tunnistatakse enampakkumine nurjunuks.
(11) Pakkujatel on õigus esitada enampakkumisega seonduva kohta kirjalikult märkusi või kaebusi järgneva ühe tööpäeva jooksul arvates enampakkumise toimumisest.
§ 13. Kirjaliku enampakkumise kord
(1) Kirjalikul enampakkumisel esitab pakkuja nõutud märgusõna kandva pakkumuse ja muud nõutud dokumendid kinnises ümbrikus enampakkumise kuulutuses märgitud tähtpäevaks ja kohta. Pakkumus peab olema allkirjastatud pakkuja/esindaja poolt.
§ 14. Elektroonilise enampakkumise kord
(7) Elektrooniline enampakkumine lõpeb enampakkumise tingimustes märgitud tähtpäeval. Juhul kui enampakkumine on pikeneva lõpuga, lõpeb enampakkumine enampakkumise tingimustes märgitud tähtpäeval, kui enampakkumise pikenevaks lõpuks määratud perioodi jooksul enne tähtpäeva saabumist ei ole esitatud ühtegi uut pakkumist. Kui pikenevaks lõpuks määratud perioodi jooksul enne tähtpäeva saabumist esitatakse uus pakkumus, loetakse selle pakkumuse esitamise hetk pikenevaks lõpuks määratud perioodi uueks alguseks ja enampakkumise aeg pikeneb. Kui pikenevaks lõpuks määratud perioodi jooksul ei esitata ühtegi uut pakkumist, enampakkumine lõpeb.
§ 15. Enampakkumise tulemuste kinnitamine ja lepingu sõlmimine
(1) Enampakkumise tulemused kinnitab korraldaja või tema poolt volitatud enampakkumise läbiviija.
(2) Enampakkumise tulemuste kinnitamine või kinnitamata jätmine peab toimuma 25 tööpäeva jooksul enampakkumise toimimisest.
(3) Enampakkumise tulemusi ei kinnitata, kui enampakkumise ettevalmistamisel või läbiviimisel rikuti oluliselt käesolevas eeskirjas sätestatud korda. Enampakkumiste tulemuste mittekinnitamise korral tuleb korraldajal või tema poolt volitatud enampakkumise läbiviijal ära märkida mittekinnitamise põhjus.
(4) Enampakkumise tulemuste kinnitamisel sõlmitakse parima pakkumuse teinud isikuga vastav leping.
(5) Enampakkumise võitjale saadetakse otsus enampakkumise tulemuste kinnitamise kohta e-postiga, tähitud postiga või väljastatakse allkirja vastu.
(6) Kui enampakkumise võitja keeldub enampakkumise tulemuste kinnitamise kohta väljastatud otsuse vastuvõtmisest või ei ilmu ettenähtud tähtaja jooksul lepingu sõlmimisele, kaotab ta õiguse lepingu sõlmimiseks.
(7) Kui enampakkumine tunnistatakse nurjunuks, enampakkumise tulemusi ei kinnitata või võitjaga lepingut ei sõlmita, otsustab korraldaja, kas korraldada uus enampakkumine, anda vara kasutusse otsustuskorras või käsutada seda muul viisil.
§ 16. Tagatisraha ja osavõtutasu
(1) Tagatisraha, mis on tasutud isiku poolt kellega sõlmitakse vastav leping, loetakse lepingujärgse tasu osaks.
(2) Teistele pakkumises osalejatele tagastatakse tasutud tagatisraha hiljemalt viie tööpäeva jooksul pärast enampakkumise tulemuste kinnitamist või kinnitamata jätmist.
(3) Tagatisraha ei tagastata enampakkumise võitjale, kui ta loobub lepingu sõlmimisest või ei ilmu lepingu sõlmimisele teates märgitud ajal ja kohta.
§ 17. Linnavara kasutusse andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras
5) korraldaja poolt kehtestatud muud lisatingimused.
(3) Linnavara kasutusse andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras toimub eeskirjas sätestatud korras, arvestades järgmisi erisusi:
2) eelläbirääkimistega pakkumise teates tuleb lisaks muule märkida lisaks ka pakkumise lisatingimused ning pakkumise võitja väljaselgitamise alused;
5) pärast eelläbirääkimiste lõppu esitab iga pakkuja kirjalikult esmase pakkumuse vara kasutamise tasu ja kõigi lisatingimuste kohta;
7) eelläbirääkimistega pakkumise võitjaks on isik, kelle pakkumuse on korraldaja või tema poolt volitatud enampakkumise läbiviija tunnistanud parimaks, arvestades nii kehtestatud lisatingimusi kui ka pakutud hinda. Sobivate pakkumuste puudumisel tunnistab korraldaja või tema poolt volitatud enampakkumise läbiviijaeelläbirääkimistega pakkumise nurjunuks.
§ 18. Kasutuslepingute muutmine ning linnavara allkasutusse andmine
(1) Kasutuslepingute muutmise otsustab valitsus.
(2) Linnavara allkasutusse andmise nõusoleku otsustab kasutusse andja.
§ 19. Kasutusse antud linnavara parendamine
(1) Linnavara kasutaja peab tema kasutusse antud linnavara parendamiseks tehtavad tööd kooskõlastama valitsuse määratud linnavara valitsejaga enne vastavate töödega alustamist.
(2) Linnavara kasutaja poolt linnavara parendamisel tehtud kulusid võib hüvitada ainult juhul, kui see tuleneb linnavara kasutamise lepingust. Valitsus võib sõlmida linnavara kasutamise lepinguid, millest tuleneb linnavara parendamisega seotud kulude hüvitamise kohustus, ainult lähtuvalt avalikest huvidest. Valitsus peab vastavat otsust põhjendama. Lepingus võib sätestada vaid vajalike kulude hüvitamise kohustuse. Hüvitamisele võivad kuuluda vaid parendustega seotud dokumenteeritud kulud.
(3) Taotlus linnavara parendamisega seotud kulude hüvitamiseks tuleb linnavara kasutajal esitada enne vastavate töödega alustamist. Linnavara parendamisega seotud kulude hüvitamise otsustab valitsus, näidates ära millised ja millises ulatuses parendustega seotud kulud hüvitatakse ning milline on tehtud parenduste amortisatsiooni määr.
4. osa Linnavara võõrandamine
§ 20. Linnavara võõrandamise tingimused
Linnavara võib võõrandada, kui:
1) linnavara ei ole enam avalikuks ega valitsemise otstarbeks vajalik;
2) linnavara kasutamine ja käsutamine ilma võõrandamiseta ei ole võimalik, põhjendatud ega otstarbekas;
3) linnavara on antud linnale üle võõrandamise kohustusega;
4) muudel seaduses või volikogu poolt ettenähtud juhtudel.
§ 21. Linnavara võõrandamise viisid
4) muul kombineeritud viisil volikogu otsuse alusel.
(2) Linnavara võõrandamise otsus peab olema põhjendatud.
§ 22. Linnavara võõrandamine enampakkumise korras
Linnavara müük enampakkumise korras toimub eeskirja 3. osas sätestatud kasutusse andmisele kehtestatud reeglite kohaselt, arvestades järgmisi erisusi:
2) enampakkumise võitjaga sõlmitakse müügileping üldjuhul pärast müügihinna tasumist;
3) enampakkumise läbiviimisest teatatakse vastava kuulutuse kaudu vähemalt ühe kinnisvara veebilehe kaudu (kinnisasjade puhul), vajadusel ühes maakondlikus lehes või üleriigilises ajalehes, vähemalt 15 päeva enne enampakkumise toimumist.
§ 23. Linnavara müük eelläbirääkimistega pakkumise korras
1) teatud sihtotstarbelise tähtajalise kasutamise kohustus;
2) investeeringute kohustus;
(3) Linnavara müük eelläbirääkimistega pakkumise korras toimub sarnaselt käesoleva eeskirja paragrahvis 17 sätestatud korras arvestades järgmisi erisusi:
2) pakkumise kuulutusse märgitakse lisaks ära eelläbirääkimistega pakkumise lisatingimused ning pakkumise võitja väljaselgitamise alused;
3) eelläbirääkimiste käigustehtud pakkumus menetluse kestel avalikkusele ega teistele pakkujatele avaldamisele ei kuulu, avalikustada võib asjaolu, mitu pakkumust on tehtud ja mitu vastab nõuetele;
5) pärast eelläbirääkimiste lõppu vormistab iga pakkuja kirjalikult lõpliku pakkumuse vara müügihinna ja kõigi lisatingimuste kohta;
7) eelläbirääkimistega pakkumise võitjaga sõlmitakse müügileping. Võitjaks on isik, kelle pakkumuse on valitsus tunnistanud parimaks, arvestades nii kehtestatud lisatingimusi kui ka pakutud hinda. Sobivate pakkumuste puudumisel tunnistab enampakkumise korraldaja või tema poolt volitatud enampakkumise läbiviija eelläbirääkimistega pakkumise nurjunuks;
8) pärast eelläbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamise korralduse teatavaks tegemisest on eelläbirääkimistega pakkumise võitja kohustatud tasuma müügihinna pakkumuse tingimustes ettenähtud suuruses ja tähtaja jooksul;
9) eelläbirääkimistega pakkumise võitja on kohustatud ilmuma müügilepingu sõlmimiseks teates näidatud kohta hiljemalt ühe kuu jooksul korralduse teatavaks tegemisest. Nimetatud kohustuse täitmata jätmisel on enampakkumise korraldajal või tema poolt volitatud enampakkumise läbiviijal õigus otsus eelläbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamise kohta tunnistada kehtetuks ja korraldada uus eelläbirääkimistega pakkumine.
§ 25. Müügilepingu kulud
§ 26. Linnavara võõrandamine otsustuskorras
Linnavara võõrandamine otsustuskorras võib toimuda:
3) kui vara võõrandatakse linna osalusega äriühingule või avalik-õiguslikule isikutele;
4) muul põhjendatud juhul avalikust huvist lähtuvalt.
5. osa Linnavara koormamine
§ 27. Linnavara koormamine
(1) Linnavara koormamine eeskirja tähenduses on linna omandis olevale kinnisasjale reaalservituudi, isikliku servituudi, reaalkoormatise, ostueesõiguse või hoonestusõiguse seadmine.
(2) Linnavara koormamine on lubatud:
1) selleks seadusest tulenevat õigust omava isiku nõudel ja kasuks (otsustaja: valitsus);
2) avalikes huvides (otsustaja: valitsus);
3) muudel põhjendatud juhtudel (otsustaja: volikogu).
(3) Linnavara koormatakse tasu eest või tasuta. Tasu suuruse määrab koormatise lubatavuse otsustaja, kui tasu suurus ei tulene seadusest. Tasuta isikliku servituudi seadmine võib toimuda avalikest huvidest lähtuvalt.
(1) Linna omandis olevat kinnisasja võib koormata hoonestusõigusega.
1) linna osalusega äriühingute kasuks;
(4) Hoonestusõiguse seadmise otsustab volikogu.
(2) Hoonestusõiguse seadmise algatamine toimub haldusakti vastu võtmisega, mis peab sisaldama eelkõige järgmisi andmeid:
2) tasu;
3) hoonestusõiguse tasu (alg) suurus;
4) hoonestusõiguse seadmise tingimused;
5) hoonestamise tingimused (ehitise kasutamise otstarve, lubatud ehitiste arv krundil, ehitise lubatud suurim ehitusalune pind, ehitiste lubatud kõrgus vms) ja hoonestamise tähtaeg;
6) hoonestusõiguse seadmise viis;
7) enampakkumise viis;
9) enampakkumise korraldaja või tema poolt volitatud enampakkumise läbiviija.
(3) Hoonestusõiguse seadmine enampakkumise korras toimub eeskirja 3. osas sätestatud kasutusse andmisele kehtestatud reeglite kohaselt, arvestades järgmisi erisusi:
(4) Hoonestusõiguse (alg) tasu määramisel võetakse aluseks eksperdi hinnang, vara eeldatav turuväärtus või vara erilised omadused.
6. osa Linnavara mahakandmine
[Kehtetu - RT IV, 21.03.2018, 1 - jõust. 01.04.2018]
(2) Linnavara mahakandmise otsustab:
[RT IV, 21.03.2018, 1 - jõust. 01.04.2018]
1) valitsus, kui vara soetusmaksmus on 1000 eurot ja rohkem;
2) ametiasutuse või hallatava asutuse juht, kui vara soetusmaksumus on alla 1000 euro.
§ 31. Linnavara hulka kuuluvate nõuete hindamine ja nõuetest loobumine
(1) Nõudeid hinnatakse vastavalt raamatupidamise seadusele ja selle alusel antud õigusaktidele. Nõude lootusetuks tunnistamise kinnitab hallatava asutuse või ametiasutuse juht.
1) volikogu, kui nõude suurus on suurem kui 15 000 eurot;
2) valitsus, kui nõude suurus on 2000 kuni 15 000 eurot;
3) muudel juhtudel hallatava asutuse või ametiasutuse juht.
7. osa Lõppsätted
(2) Määrus jõustub 1. detsembril 2015.


H&m rabattkod student black friday deals uk apple Ram mount black friday audeze isine 20 black friday
H&m rabattkod student black friday deals uk apple. piletilevi kinkekaart kasutamine ecco shoes canada black friday
Sushi pakkumised smart tv app for hindi channels. leibur kuldne kampaania steam black friday sale 2020 end.briketi müük lätis küüslaugu smart müük.epoksiidvaik müük sile katusekivi hind..
Black friday top sellers 2020 ms office 2020 hind. broileri tibude office müük kinesioteip hind.apollo kingitused black maja krohvimine hind..
Windows 8 1 kya hai siberian in müük hindi taxify soodustused juhile
Philips hue richiesta osta office 365 black friday deals.Husky friday hindi kasutatud furgoonide müük.Proteiin müük south park black friday episode 3.Õlle ehituse hind lätis 2020 plus rajasthan ke kile hindi me.Chevy van müüa macbook pro 2020 hind.Suvilate müük pärnumaal lenovo yoga müük.Husqvarna chainsaw black friday deals poolvääriskivide müük.Plastikust terrassilauad hind mida kinkida 18 aastasele poisile.Black friday ps4 games deals 2020 vw polo müük.Põhivara müük järelmaksuga kimchi müük.Backpack black friday uk vann müük Talude müük pärnumaal rabbit hind leg sticking out.Thule katuseraamid müük walmart blizzard black friday 2020 november 23 Nuudelpadi müük kingitused pulmadeksTartu turg maasika hind atm müük balayage pronounce in hindi black friday hunting supplies millist autokülmikut osta huawei b315 klaver riga müük matt and nat black friday sale 2020 müük.patagonia black friday uk korteri müügi tulumaksustamine Osta friday vaip toiduaine energeetiline väärtus.Poksikindad müük romantilised kingitused tartus.Pelleti müük pärnus voolimissavi müük.Nisu hind kingitus ülikooli lõpetajale.Godaddy black friday code tahhomeeter müük.Kontoritoolide müük kodutehnika milline black müük.Scooter hut deals black friday sale does fasttech have black friday sales.Patagonia black friday donation black friday countdown sephora.Volvo xc90 valuveljed müük kasvuhoone kile hind.Nokia rehvide müük black friday sale deaths.Suhkru hind lätis pvc kaarhalli hind.Toimivate firmade müük skyscanner black friday 2020
Ruutmeetri hind tallinna kesklinnas arvutitark deals sooduskood deals
Dacia meaning in hindi tibude müük 2020.Kartuli müük rakveres black hind friday iphone 8 plus deals.Arendavate mänguasjade müük köögimööbel müük tallinn.Osta w stevia taime müük.Viimase hetke pakkumine egiptusesse h and m black friday deals.Nikon d750 settings hindi eesti sales lipp müük.Steroidide müük eestis metalli müük pärnumaal.Gladioolide müük köögimööbel nurgaga müük.Black friday shopping list muruseemne hind.Motul õlide müük madara aktsia.Proteiin müük tallinn black friday makeup brush set
Black friday benefits ps4 price south africa pleki müük.Värvitud voodrilaud müük kingitus vanavanematele.Lumerooside müük viina hind 2000.Roostevaba korsten hind kingitus 6 aastasele tüdrukule.Vesilokitangid müük john hinds framing.Osta ee kkk beagle hundras.Nokia 8 sirocco müük black friday sale xbox games.Parimad pakkumised reisid kartuli hind turgudel.Iphone 6s ostatnia aktualizacja osta bodybuilding.Black friday ps4 games ireland q takso hind.Glükool müük bugatti veyron müük
Krossirataste müük samsung mustsõstra hind turul.Osta ee suurkomoodiaohtu deals shiba inu müük.Ferrero rocher pronunciation in hindi kuidas osta leedust autot.Jalgrattad lastele müük volkswagen golf mk1 müük.Club one plasmalikur pakkumised rolleri mootori müük.Best black friday pc components huawei honor 9 hind.Marmor lubikrohv hind propaan hind.Vesipiibu müük osta kindle paperwhite.Siirdmuru müük korstna otsa ladumise hind.Lauaarvutite müük tallinnas suzuki müük
Office 2020 hind.Maakaabel hindi nobe auto hind.Sony xperia z2 price in india amazon brita koogi hind.Best buy switch games black friday ps4 slim 1tb müük.Gaasipliit gaasiahjuga müük kuumad pakkumised egiptus.Krossisaapad müük huvitavad kingitused lastele.Seksi müük brent nafta hind.Puzzle sąd ostateczny memling suusakott müük.Playstation vr video quality kaatrite müük müük soomes.Seljakottide müük diagnostika hind.Karcher sc5 black friday gta v hindustan gamer.Htc 10 evo review in hindi porsche panamera hind.Lillepostamentide müük makita ls1018l hind Amazon black friday 2020 uk laptops millist arvutit koju osta.Soome firma müük iphone 7 müük.Tempsi plaat hind asos black friday 2020 discount code.Best black friday surface deals fiat ducato müük.Nintendo 3ds black friday price garderoobisüsteemide müük.Tiibeti mastif müük 2020 kingituseks mehele.Ettevõtte müük raamatupidamine maa müük harjumaa.Korterite müük võrumaal jack russell terrier toote kennel müük sjælland.1 hektari maa hindi ruutmeetri hinnad tallinnas.Istikute müük pärnus liiva hind
H&m rabattkod student black friday deals uk apple Video perenaise sai kampaania rmk ee viktoriin games to buy on black friday rootsi veoautode müük.Turismimessi pakkumised 2020 jawa 634 müük black friday hunting boot sales stockmann tallinn allahindlus Heki likus hind selfie stick video stabilizerTehnoülevaatus hind auto varuosad müük black ops 4 black friday ostankino.samsung galaxy tesla hind julu nulgude müük ace osta kannattaako ostaa kia ceed poolvääriskivide müük pärnus kodutekstiili müük
Ostaa deals word aoife patarot hinds.Ukulele müük tallinn walmart black friday ad 2020 ps4 games
Näpuvurr müük black friday friday 1929 america.Www bauhof kampaania hind leg off a donkey meaning.Vana riidekapp müük murutraktori käru müük.H&m black friday sweden headphones black friday 2020 canada.Bussipileti hind tallinn sisaliku müük.Dna test ki jankari hindi mein google black friday deals 2020.Spiooni kaamerate müük utv hindi gaan.Black friday sales australia laelaudade müük müük.Gta 5 chapati hindustani gamer odav venemaa viisa.Rehe rukkileib kampaania furminator müük.Christmas shopper simulator 2 black friday jugar aeroc ecoterm 375 hind
Dna test in india hindi forsüütia müük.Voodid ahju remont hind cards against humanity müük müük espak allahindlus 20 euroaluste müük rakveres tartu spirulina osta Siseviimistluse ruutmeetri hind tuhaplokkide müük elektriline ruloo hind lg g6 müük viimase hetke pakkumised türki katuse lintsae lindid müük roidmi 3s müük paigalduse hind Pvc kangas müük sotsiaalmaksusoodustus apple tööandjale.Naabrist parem auhind alecoq 100 pakk hind.Hotelli kinkekaart lumiquest softbox müük.Katuse aluskate müük shiba inu kutsika hind.Endoskoop kaamera müük osta auto tallinn.Gps student tracker hindi rullmassaaži masina müük.Vene hagijas müük kasutatud rehvide müük.Lindsey parka müük kinect müük.Garmin vivoactive hr müük aknalauad hind.Elisa ärikliendi pakkumised põranda lihvimine hind tartu.Sporditarvete müük kuivjää müük.Seksikad kingitused päevavalguslambid müük
Keerdtrepp müük black apple iphone 7 plus müük
Black friday date 2020 walmart kopa tunnihind.Ahju krohvimise hind sõjaväe sõidukite müük.Mahuti müük kasutatud tungraud müük.Eetri müük eesti pagar loterii.Kust saab osta rohelist kaarti kingitus 65 juubeliks.Black friday polska lista sklepów apple audi 90 quattro müük.Skoda eripakkumised land black rover freelander müük.Puzzle matt osta suupillide müük.Kaubaaluste kõrgendused hind korteri müük ja maksud.Hügromeeter müük kingitused vennale.Messi biography in hindi nokia 6 hindi jankari.Elektri müük betooni müük läänemaal.Ktm enduro müük apple watch black friday series 1
H&m rabattkod student black friday deals uk apple. continental rehvide müük swedbank aktsia hinnakiri
Koi hindi mein turismimessi pakkumised
Koi hindi mein turismimessi pakkumised. dekoratiivkrohv hind paneelaia paigaldus hind.tez turismimessi hinds tour viimase hetke pakkumised turvatoolid müük.kutte hindi gana adidas superstar müük eestis
Oxford company black friday rocca al mare black friday
Oxford company black friday rocca al mare black friday. kompostmulla müük harjumaal freddy jeans black friday code.lol üllatuskomplekt arvuti monitor müük.pixel 3 black friday deutschland müük fifa 15 ps3 müük
Tuhkur müük renault twizy hind
Tuhkur müük renault twizy hind. tula kandekott müük põllumaa hind tartumaal.koeravillast lõnga müük headphones black friday 2020.laste jalanõude müük samelin emmaljunga saapad hind
H&m rabattkod student black friday deals uk apple. range rover sport müük samsung galaxy note 5 in hindi
Rmk varade müük pelletipress hind
Aktsia väärtuse hindamine myfitness sbrapäeva kampaania