text:
27. veebruar 2014(*)
Eelotsusetaotlus – Tarbimiskrediidileping – Ebaõiglased tingimused – Direktiiv 93/13/EMÜ – Vahekohtuotsuse sundtäitmine – Täitemenetlusse astumise taotlus – Tarbijakaitseühing – Siseriiklikud õigusnormid, mis sellist menetlusse astumist ei võimalda – Liikmesriikide menetlusautonoomia
Kohtuasjas C‑470/12,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Okresný súd Svidníki (Slovakkia) 31. augusti 2012. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 19. oktoobril 2012, menetluses
Pohotovosť s.r.o.
Miroslav Vašuta,
menetluses osales:
koosseisus: koja president M. Ilešič, kohtunikud C. G. Fernlund, A. Ó Caoimh, C. Toader (ettekandja) ja E. Jarašiūnas,
– Pohotovosť s. r. o., esindaja: konateľ spoločnosti J. Fuchs,
– Združenie na ochranu občana spotrebiteľa HOOS, esindaja: advokát I. Šafranko,
– Slovakkia valitsus, esindaja: B. Ricziová,
– Saksamaa valitsus, esindajad: T. Henze ja J. Kemper,
– Euroopa Komisjon, esindajad: M. van Beek ja A. Tokár,
olles 12. detsembri 2013. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT L 95, lk 29; ELT eriväljaanne 15/02, lk 288) artiklite 6–8 tõlgendamist koosmõjus Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) artiklitega 38 ja 47.
2 Taotlus on esitatud Pohotovosť s. r. o. (edaspidi „Pohotovosť”) ja M. Vašuta vahelises kohtuvaidluses sellise vahekohtuotsuse täitmise üle, millega viimast kohustati tarbimiskrediidilepinguga seotud rahasumma tagasi maksma.
3 Direktiivi 93/13 artikli 3 lõige 1 sätestab:
„Lepingutingimus, mille suhtes ei ole eraldi kokku lepitud, loetakse ebaõiglaseks, kui see on vastuolus heausksuse tingimusega ning kutsub esile lepinguosaliste lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste olulise tasakaalustamatuse, mis kahjustab tarbijat.”
4 Direktiivi artikli 6 lõige 1 näeb ette:
„Liikmesriigid sätestavad, et ebaõiglased tingimused lepingus, mille müüja või teenuste osutaja on oma siseriiklike õigusaktide alusel tarbijaga sõlminud, ei ole tarbijale siduvad ning leping on kõnealustel tingimustel lepinguosalistele jätkuvalt siduv ainult juhul, kui seda on võimalik jätkata [ilma nende ebaõiglaste tingimusteta].” [Tsitaati on parandatud Euroopa Kohtus, kuna direktiivi eestikeelne tõlge on ebatäpne]
5 Nimetatud direktiivi artikkel 7 sätestab:
„1. Liikmesriigid tagavad, et tarbijate ja konkurentide huvides oleksid olemas piisavad ja tõhusad vahendid, et lõpetada ebaõiglaste tingimuste seadmine lepingutes, mis müüjad või teenuste osutajad tarbijatega sõlmivad.
3. Võttes vajalikul määral arvesse siseriiklikke õigusakte, on võimalik lõikes 2 nimetatud õiguskaitsevahendeid kasutada eraldi või koos ühe ja sama majandusharu mitme müüja või teenuste osutaja või nende ühingute vastu, mis kasutavad või soovitavad kasutada samu või samalaadseid üldisi lepingutingimusi.”
6 Sama direktiivi artikkel 8 sätestab:
„Tarbijakaitse kõrgema taseme tagamiseks võivad liikmesriigid käesoleva direktiivi reguleerimisalas kehtestada või säilitada rangemad sätted, kui need on kooskõlas asutamislepinguga.”
Slovakkia õigus
7 Tsiviilkohtumenetluse seadustiku põhikohtuasja faktiliste asjaolude suhtes kohaldatava redaktsiooni (edaspidi „tsiviilkohtumenetluse seadustik”) artikkel 93 näeb ette:
„1) Hageja või kostja nõuete toetuseks võib menetlusse astuda isik, kellel on menetluse tulemuse suhtes õigustatud huvi, kui tegemist ei ole abielulahutuse menetluse, abielu kehtivust käsitleva menetluse või menetlusega, milles tehakse kindlaks, kas tegemist on abieluga või mitte.
2) Hageja või kostja nõuete toetuseks võib menetlusse astuda ka juriidiline isik, kelle tegevusalaks on õiguste kaitse konkreetse õigusnormi alusel.
3) See isik astub menetlusse omal algatusel või menetluspoole taotlusel, mille toimetab kätte kohus. Kohus võtab seisukohta menetlusse astumise lubatavuse kohta vaid juhul, kui temalt seda palutakse.
4) Menetlusse astujal on samad õigused ja kohustused kui menetluse poolel. Siiski tegutseb ta vaid enda nimel. Kui tema menetlusdokumendid on selle poole omadega vastuolus, kelle toetuseks ta menetlusse astus, siis hindab kohus neid pärast kõigi asjaolude analüüsi.”
8 Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 251 lõige 4 sätestab:
„Otsuste kohaldamist ja täitemenetlust erinormide tähenduses [...] reguleerivad eelnevad osad, välja arvatud juhul, kui nendes erinormides on sätestatud teisiti. Otsus tehakse siiski alati kohtumäärusega.”
9 Täitemenetluse seadustiku põhikohtuasja faktiliste asjaolude suhtes kohaldatava redaktsiooni (edaspidi „täitemenetluse seadustik”) artikli 37 lõiked 1 ja 3 sätestavad:
„1) Menetlusosalised on võlausaldaja ja võlgnik; muud isikud saavad menetlusosalisteks olla üksnes osas, milles see on käesoleva seadusega lubatud. Kui kohus teeb otsuse täitekulude kohta, on menetlusosaliseks ka volitatud kohtutäitur.
3) Täitemenetluse võib viia läbi teise isiku suhtes kui see, kes on otsuses määratuletud kui võlgnik, või teise isiku kasuks kui see, kes on otsuses määratletud kui võlausaldaja, vaid siis, kui on tõendatud, et sellele isikule on täitedokumendist tulenevad kohustused või õigused artikli 41 kohaselt üle läinud. Kui leiavad aset asjaolud, mille alusel toimub täitedokumendist tulenevate õiguste ja kohustuste üleminek või asendamine, peavad menetluse pooled täiturit viivitamatult kirjalikult teavitama. Teatele tuleb lisada dokument, mis tõendab õiguste ja kohustuste üleminekut. Täitur esitab kohtule taotluse muuta menetluse pooled 14 päeva jooksul alates asjaoludest teadasaamise kuupäevast. Kohus lahendab selle küsimuse määrusega 60 päeva jooksul taotluse esitamise kuupäevast. Otsus tehakse teatavaks täiturile, võlausaldajale ja võlgnikule, kes on täitedokumendis nimetaud, ning samuti poolele, kellele õigus või kohustus on üle läinud.”
10 Seaduse nr 250/2007 tarbijakaitse kohta artikli 25 lõigete 1 ja 2 kohaselt võib ühing esitada haldusasutusele kaebuse või kohtule hagi tarbijate õiguste kaitse valdkonnas või võib olla menetlusosaline, kui niisugused eesmärgid moodustavad tema põhitegevusala või kui ta on kantud nende isikute nimekirja, kellele Euroopa Komisjon on andnud selleks loa, ilma et see piiraks kohtu õigust arutada, kas niisugusel isikul on konkreetsel juhul lubatud hagi esitada. Lisaks võib ühing volituse alusel esindada tarbijat riigi asutustes menetlustes, mis käsitlevad tema õiguste teostamist, sealhulgas tarbija õiguste rikkumisega põhjustatud kahju hüvitamist.
11 Pohotovosť andis M. Vašutale tarbimiskrediiti. Stály rozhodcovský súdi (alaline vahekohus) 9. detsembri 2010. aasta otsusega kohustati M. Vašutat tagastama Pohotovosťile teatav summa.
12 Pohotovosť esitas selle lõpliku ja täitmisele pööratava vahekohtuotsuse suhtes täitmisavalduse. Pohotovosťi volitatud kohtutäitur palus 25. märtsil 2011 Okresný súd Svidníkilt (Svidníki ringkonnakohus) luba alustada nimetatud vahekohtuotsuse alusel täitetoiminguid. See taotlus jäeti 29. juuni 2011. aasta otsusega rahuldamata osas, mis puudutab viivist ja täitekulusid. Nimetatud kohus rahuldas siiski selle kohtuotsuse täitmisavalduse muude nõuete osas.
13 Združenie na ochranu občana spotrebiteľa HOOS (tarbijakaitseühing HOOS, edaspidi „Združenie HOOS”) palus 9. septembril 2011 tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 93 lõikele 2 viidates luba astuda täitemenetlusse. Sisulistes küsimustes väitis ta, et volitatud kohtutäitur ei olnud erapooletu, sest tal oli minevikus olnud töösuhe Pohotovost’iga. Vastavalt Ústavný súd Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi konstitutsioonikohus) kohtupraktikale aga on asjaolu, et Pohotovosť on olnud kohtutäituri tööandja, kohtutäituri erapooletuskohustusega vastuolus. Lisaks palus Združenie HOOS, et kogu täitemenetlus peatataks.
14 27. märtsil 2012 esitatud menetlusdokumendis palus Pohotovosť eelotsusetaotluse esitanud kohtul tunnistada Združenie HOOS‑i menetlusse astumise taotlus vastuvõetamatuks põhjusel, et täitemenetluse seadustik ei näe sellist menetlusse astumist sõnaselgelt ette.
15 Okresný súd Svidník tunnistas 24. mai 2012. aasta määrusega Združenie HOOS‑i täitemenetlusse astumise taotluse vastuvõetamatuks ning jättis rahuldamata ka taotluse see menetlus peatada.
16 Združenie HOOS kaebas selle määruse peale 18. juunil 2012 edasi. Ta väidab esiteks, et M. Vašutale ei antud piisavalt teavet. Teiseks ei kohaldanud nimetatud kohus M. Vašuta suhtes omal algatusel kaitsenorme ebaõiglase lepingutingimuse eest ega teinud õiguslikke järeldusi krediidi kulukuse aastamäära märkimata jätmisest tarbimiskrediidilepingus. Selle ühingu sõnul ei kohaldanud see kohus õigesti kohtupraktikat, mis tuleneb 6. oktoobri 2009. aasta otsusest kohtuasjas C‑40/08: Asturcom Telecomunicaciones (EKL 2009, lk I‑9579), ja 16. novembri 2010. aasta määrusest kohtuasjas C‑76/10: Pohotovosť (EKL 2010, lk I‑11557).
17 Euroopa Kohtule esitatud seisukohtadest selgub, et 10. oktoobri 2012. aasta kohtuotsuses leidis Najvyšší súd Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi kõrgeim kohus), et tarbijakaitseühingu taotlus astuda menetlusse ei ole tarbija suhtes toimuvas täitemenetluses vastuvõetav, kuna tegemist ei ole vaidlusaluse kohtuvaidlusega, vaid menetlusega, mille eesmärgiks on lõpliku ja võlgnikule siduva otsuse täitmine. Ústavný súd Slovenskej republiky on muide asunud sarnasele seisukohale 15. jaanuari 2013. aasta kohtuotsuses.
18 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et Euroopa Kohtu tõlgendusel direktiivile 93/13 on põhikohtuasja vaidluse lahendusele otsustav mõju.
19 Neil asjaoludel otsustas Okresný súd Svidník menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas [direktiivi 93/13] artikli 6 lõiget 1, artikli 7 lõiget 1 ja artiklit 8 koosmõjus [harta] artiklitega 47 ja 38 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused siseriiklikud õigusnormid nagu täitemenetluse seadustiku § 37 lõiked 1 ja 3, mis ei luba tarbijakaitseühingul täitemenetlusse astuda?
2. Kui esimesele küsimusele vastatakse, et need sätted ei ole [liidu] õigusega vastuolus, siis kas täitemenetluse seadustiku § 37 lõikeid 1 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus see, kui siseriiklik kohus tunnustab [kõnesoleva direktiivi] artikli 6 lõike 1, artikli 7 lõike 1 ja artikli 8 alusel tarbijakaitseühingu õigust täitemenetlusse astuda?”
Taotlused, mille Pohotovosť esitas pärast suulise menetluse lõppu
20 Pohotovosť palus 31. jaanuari 2014. aasta menetlusdokumendis, mis saabus Euroopa Kohtu kantseleisse 6. veebruaril 2014, pärast 12. detsembril 2013 kohtujuristi ettepaneku ärakuulamist Euroopa Kohtu kodukorra artikli 83 alusel menetluse suulist osa uuendada, viidates sellele, et ei ole piisavalt teavet ühe uue asjaolu kohta, millel võib olla Euroopa Kohtu otsusele otsustav mõju. Lisaks palus Pohotovosť kuulata Euroopa Kohtul käesolevas eelotsusemenetluses ära Okresný súd Bardejovi (Bardejovi ringkonnakohus) menetluses oleva kohtuasja ühe pooltest, kelle nimel oli ühing Združenie HOOS Pohotovosťi sõnul esitanud hagi, mis põhineb õiguslikult vääradel väidetel ja argumentidel.
21 Esiteks tuleb meenutada, et Euroopa Kohus võib kodukorra artikli 83 kohaselt määrusega suulise menetluse uuendada omal algatusel või kohtujuristi ettepanekul või ka poolte taotlusel, kui ta leiab, et tal ei ole piisavalt teavet või kui asja lahendamisel tuleks tugineda argumendile, mille üle pooled ei ole vaielnud (12. detsembri 2013. aasta otsus kohtuasjas C‑361/12: Carratù, punkt 18 ja seal viidatud kohtupraktika).
22 Teiseks näeb ELTL artikli 252 teine lõik ette, et kohtujuristi ülesanne on teha avalikul kohtuistungil täiesti erapooletult ja sõltumatult põhjendatud ettepanekuid kohtuasjades, mis Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohaselt nõuavad tema osalust. Selle ülesande täitmisel on tal lubatud analüüsida eelotsusetaotlust vajaduse korral laiemas kontekstis kui see, mille määratles eelotsusetaotluse esitanud kohus või mille määratlesid põhikohtuasja pooled. Kuna kohtujuristi ettepanek ega selle aluseks olevad põhjendused ei ole Euroopa Kohtu jaoks siduvad, siis ei ole hädatarvilik menetluse suulist osa vastavalt kodukorra artiklile 83 uuendada iga kord, kui kohtujurist tõstatab poolte vahel läbivaidlemata õigusküsimuse (eespool viidatud kohtuotsus Carratù, punkt 19 ja seal viidatud kohtupraktika).
23 Esiteks, ei ole käesoleval juhul eelotsusetaotlusele vastamiseks vaja käsitleda argumente, mille üle pooled ei ole vaielnud. Teiseks, mis puutub Pohotovosťi taotlusse, et Euroopa Kohus kuulaks käesolevas eelotsusetaotluse menetluses ära isiku, kes osaleb kohtumenetluses, mis ei leia aset põhikohtuasjas, vaid siseriikliku kohtu menetluses olevas muus kohtuasjas, siis tuleb meenutada, et ELTL artiklis 267 viidatud menetlus on siseriikliku kohtu ja liidu kohtu koostöömenetlus ning nagu tuleneb kodukorra artikli 97 lõikest 1, on põhikohtuasja pooled need, kelle eelotsusetaotluse esitanud kohus on siseriiklike õigusnormide kohaselt sellistena määratlenud. Käesoleval juhul ei ole eelotsusetaotluse esitanud kohus kõnealust isikut põhikohtuasja poolena määratlenud (vt selle kohta Euroopa Kohtu presidendi 23. märtsi 2007. aasta määrus kohtuasjas C‑368/06: Cedilac, punkt 6).
24 Seetõttu tuleb, olles kohtujuristi ettepaneku ära kuulanud, jätta Pohotovosťi taotlused rahuldamata.
Eelotsusetaotluse vastuvõetavus
25 Euroopa Kohtu põhikirja artikli 23 teise lõigu alusel esitatud seisukohtades teatas Pohotovosť Euroopa Kohtule muu hulgas, et ta oli esitanud 14. novembril 2012 eelotsusetaotluse esitanud kohtule menetlusdokumendi, milles ta oli tunnistanud, et kavatseb oma täitmisavaldusest täies ulatuses loobuda, ning palus menetlus lõpetada. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab tegema loobumise kohta otsuse, lõpetades täitemenetluse. Kui põhikohtuasjas on menetlus lõpetatud, peab Euroopa Kohus igal juhul jätma eelotsusetaotluse vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
26 Okresný súd Svidník − kellel Euroopa Kohus palus kinnitada, kas nimetatud viisil teada antud loobumist arvestades on selles kohtus veel pooleli kohtuasi, mille raames ta esialgu oma eelotsusetaotluse esitas, ja kas ta jääb seda arvestades oma eelotsusetaotluse juurde − vastas kirjades, mis saabusid Euroopa Kohtusse 8. juulil ja 10. septembril 2013, et Pohotovost’ oli talle 27. detsembril 2012 esitanud taotluse vahekohtuotsuse täitemenetlus peatada. Eelotsusetaotluse esitanud kohus lisas, et põhikohtuasja toimik on edastatud Krajský súd v Prešovele (Prešovi maakonnakohus), kuna Pohotovost’ esitas sellele kohtule apellatsioonkaebuse otsuse peale, millega käesolev eelotsusetaotlus esitati. Okresný súd Svidník märkis siiski, et põhikohtuasjas on selles kohtus menetlus veel käimas ning et seetõttu jääb ta oma eelotsusetaotluse juurde.
27 Sellega seoses tuleb meenutada, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt eeldatakse, et liidu õiguse tõlgendamist puudutavad küsimused, mille siseriiklik kohus on esitanud õiguslikus ja faktilises raamistikus, mille ta on määratlenud omal vastutusel ja mille täpsuse kontrollimine ei ole Euroopa Kohtu ülesanne, on asjakohased. Siseriikliku kohtu esitatud eelotsusetaotluse saab Euroopa Kohus jätta läbi vaatamata vaid siis, kui on ilmne, et liidu õiguse taotletud tõlgendamine ei ole mingil viisil seotud põhikohtuasja faktiliste asjaolude või esemega, või ka juhul, kui probleem on oletuslik või kui Euroopa Kohtule ei ole teada vajalikke faktilisi või õiguslikke asjaolusid, et anda tarvilik vastus talle esitatud küsimustele (vt selle kohta 7. juuni 2007. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑222/05–C‑225/05: van der Weerd jt, EKL 2007, lk I‑4233, punkt 22 ja seal viidatud kohtupraktika).
28 Nii ELTL artikli 267 sõnastusest kui ka ülesehitusest tuleneb, et eelotsusemenetlus eeldab tegelikult poolelioleva menetluse olemasolu siseriiklikes kohtutes, mille raames palutakse neil kohtutel teha otsus, milles saab arvesse võtta Euroopa Kohtu eelotsust (vt selle kohta 15. juuni 1995. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑422/93–C‑424/93: Zabala Erasun jt, EKL 1995, lk I‑1567, punkt 28; 12. märtsi 1998. aasta otsus kohtuasjas C‑314/96: Djabali, EKL 1998, lk I‑1149, punkt 18, ja 20. jaanuari 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑225/02: García Blanco, EKL 2005, lk I‑523, punkt 27).
29 Eelotsusetaotluse eesmärk ei ole nõuandvate arvamuste andmine üldiste või oletuslike küsimuste kohta, vaid vaidluse tõhusa lahendamisega lahutamatult seonduv vajadus (vt 16. detsembri 1981. aasta otsus kohtuasjas 244/80: Foglia, EKL 3045, punkt 18; 25. märtsi 2004. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑480/00–C‑482/00, C‑484/00, C‑489/00–C‑491/00 ja C‑497/00–C‑499/00: Azienda Agricola Ettore Ribaldi jt, EKL I‑2943, point 72, ning eespool viidatud kohtuotsus García Blanco, punkt 28).
30 Käesolevas asjas tuleb tõdeda, et eelotsusetaotluse esitanud kohus vastas Euroopa Kohtu küsimusele, et kõnealune kohtuasi on endiselt menetluses. Kuna ELTL artiklis 267 sätestatud menetlus on Euroopa Kohtu ja siseriiklike kohtute koostöö vahend, mille kaudu Euroopa Kohus annab siseriiklikele kohtutele liidu õiguse tõlgendusi, mida need kohtud vajavad nende menetluses olevate vaidluste lahendamiseks (vt eelkõige 16. juuli 1992. aasta otsus kohtuasjas C‑83/91: Meilicke, EKL 1992, lk I‑4871, punkt 22, ja 24. märtsi 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑445/06: Danske Slagterier, EKL 2009, lk I‑2119, punkt 65), siis ei saa põhikohtuasja pooled siseriikliku kohtu poolt Euroopa Kohtule esitatud teavet kahtluse alla seada.
31 Seoses sellega, et eelotsusetaotluse esitamise otsuse peale on esitatud apellatsioonkaebus, tuleb meenutada, et ELTL artikli 267 kohaselt on eelotsusetaotluse esitamise asjakohasuse ja vajaduse hindamine põhimõtteliselt üksnes eelotsusetaotluse esitamise otsuse teinud kohtu pädevuses, arvestades ka Euroopa Kohtu piiratud kontrollivõimalusi vastavalt käesoleva kohtuotsuse punktis 27 mainitud kohtupraktikale. Nii peab eelotsusetaotluse esitanud kohus võtma arvesse kohtuotsust, mis on tehtud eelotsusetaotluse esitamise otsuse peale esitatud kaebuse läbivaatamisel, ning konkreetsemalt otsustama, kas jätta eelotsusetaotlus jõusse, seda muuta või võtta see tagasi (vt 16. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas C‑210/06: Cartesio, EKL I‑9641, punkt 96).
32 Sellest tuleneb, et niisuguses olukorras nagu põhikohtuasja puhul peab Euroopa Kohus selguse tagamiseks ja õiguskindluse huvides lähtuma eelotsusetaotluse esitamise otsusest, mis tekitab õiguslikke tagajärgi, kuni selle otsuse teinud kohus ei ole seda tagasi võtnud või muutnud, kuna üksnes viimati nimetatud kohus võib otsustada eelotsusetaotluse tagasivõtmise või sellesse muudatuste tegemise üle (vt eespool viidatud kohtuotsus Cartesio, punkt 97).
33 Vaid juhul, kui apellatsioonikohus otsustaks kehtivate siseriiklike menetlusnormide alusel tühistada eelotsusetaotluse esitanud kohtu otsuse jätta hageja loobumisavaldus arvesse võtmata ja nõuda, et see kohus võtaks eelotsusetaotluse tagasi, võiks Euroopa Kohus pidada võimalikuks teha apellatsioonikohtu otsusest järeldused, kustutades kohtuasja Euroopa Kohtu kohtuasjade registrist, olles eelnevalt vajaduse korral läbi vaadanud eelotsusetaotluse esitanud kohtu sellekohase seisukoha (vt selle kohta Euroopa Kohtu presidendi 25. septembri 2013. aasta määrus kohtuasjas C‑564/12: BNP Paribas Personal Finance ja Facet, punktid 1–5).
34 Käesolevas kohtuasjas tuleb märkida, et ei eelotsusetaotluse esitanud kohus ega ükski teine kohus ei ole Euroopa Kohut ELTL artikli 267 tähenduses niisugusest Krajsky súd v Prešove otsusest teavitanud.
35 Kõiki eespool nimetatud kaalutlusi arvestades tuleb eelotsusetaotlusele vastata.
36 Esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 93/13 ning eelkõige selle artikli 6 lõiget 1, artikli 7 lõiget 1 ja artiklit 8, koosmõjus harta artiklitega 38 ja 47 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mis ei luba tarbijakaitseühingul astuda tarbija toetuseks täitemenetlusse, mis on viimase suhtes algatatud lõpliku vahekohtuotsuse täitmiseks.
37 Selles osas selgub eelotsusetaotlusest, et põhikohtuasjas soovib Združenie HOOS astuda M. Vašuta suhtes Pohotovost’i taotlusel algatatud täitemenetlusse, kuna ta leiab, et oma otsusega peatada vahekohtuotsuse täitemenetlus vaid ühe võlaosa suhtes ja lubada seda teise osa suhtes ei taganud Okresný súd Svidník ebaõiglase lepingutingimuse olemasolul tarbijale omal algatusel piisavat kaitset ega teinud õiguslikke järeldusi krediidi kulukuse aastamäära märkimata jätmisest tarbimiskrediidilepingus. See otsus ei ole kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga, mis tuleneb eelkõige eespool viidatud kohtumäärusest Pohotovost’.
38 Veel ilmneb, et tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 93 lõike 2 kohaselt võib tarbijakaitseühing astuda menetlusosalisena kohtumenetlusse, mis käsitleb materiaalõiguse küsimust, mis võib tarbijat kahjustada. Tarbijat puudutavates täitemenetluses aga – olgu siis tegemist siseriikliku kohtu otsuse või lõpliku vahekohtuotsuse täitmisega, nagu põhikohtuasjas – ei luba täitemenetluse seadustik vastavalt Najvyšší súd Slovenskej republiky ja Ústavný súd Slovenskej republiky kohtupraktikale sellisel ühingul menetlusse astuda.
39 Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt lähtub direktiiviga 93/13 loodud kaitsesüsteem eeldusest, et tarbija on suhetes müüja või teenuste osutajaga nõrgemal läbirääkimispositsioonil ja omab vähem teavet, mis viib selleni, et tarbija nõustub müüja või teenuste osutaja eelnevalt väljatöötatud tingimustega, ilma et tal oleks võimalik mõjutada nende sisu (27. juuni 2000. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑240/98–C‑244/98: Océano Grupo Editorial ja Salvat Editores, EKL 2000, lk I‑4941, punkt 25; 26. oktoobri 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑168/05: Mostaza Claro, EKL 2006, lk I‑10421, punkt 25, ning eespool viidatud kohtumäärus Pohotovost’, punkt 37).
40 Tagamaks nimetatud direktiiviga taotletavat kaitset, on Euroopa Kohus korduvalt selgitanud, et seda ebavõrdset olukorda saab tasakaalustada ainult positiivse välise ja lepingupooltest sõltumatu sekkumisega (eespool viidatud kohtuotsus Océano Grupo Editorial ja Salvat Editores, punkt 27; eespool viidatud kohtuotsus Mostaza Claro, punkt 26, ja eespool viidatud kohtuotsus Asturcom Telecomunicaciones, punkt 31, ning eespool viidatud kohtumäärus Pohotovost’, punkt 39).
41 Kohtu pädevus hinnata omal algatusel seda, kas lepingutingimus on ebaõiglane, kujutab endast ühtaegu nii vahendit, mille abil saavutatakse direktiivi 93/13 artiklis 6 püstitatud eesmärk, mis on takistada, et üksiktarbija oleks seotud ebaõiglaste lepingutingimustega, kui ka vahendit, millega aidatakse kaasa selle direktiivi artiklis 7 märgitud eesmärgi saavutamisele, kuna sellisel kohtulikul hindamisel võib olla hoiatav mõju ja see võib aidata saavutada seda, et tarbijate ja müüja või teenuste osutaja vahel sõlmitud lepingutes ei kasutata enam ebaõiglasi lepingutingimusi (21. novembri 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑473/00: Cofidis, EKL 2002, lk I‑10875, punkt 32; eespool viidatud kohtuotsus Mostaza Claro, punkt 27, ja eespool viidatud kohtumäärus Pohotovost’, punkt 41).
42 Nagu kohtujurist eelkõige oma ettepaneku punktides 55 ja 56 märkis, tuleneb Euroopa Kohtu praktikast, et kui siseriiklik kohus, kes nagu põhikohtumenetluses lahendab lõpliku vahekohtuotsuse sundtäitmise asja, peab ta sekkuma positiivselt ja lepingupooltest sõltumatult, nagu on nimetatud direktiivis ette nähtud, et tasakaalustada tarbija ja müüja või teenuse osutaja vahelist ebavõrdset olukorda. Niipea kui sellele kohtule on teada vajalikud õiguslikud ja faktilised asjaolud, peab ta omal algatusel kontrollima, kas need lepingutingimused, millel põhineb vahekohtuotsusega tuvastatud võlg, on ebaõiglased, ning siseriiklike menetlusnormide alusel omal algatusel sarnase täitemenetluse raames hindama, kas vahekohtu otsus on siseriiklike avalikku huvi kaitsvate sätetega vastuolus (vt selle kohta 4. juuni 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑243/08: Pannon GSM, EKL 2009, lk I‑4713, punkt 32, ja eespool viidatud kohtuotsus Asturcom Telecomunicaciones, punkt 53, ning eespool viidatud kohtumäärus Pohotovost’, punkt 51).
43 Mis puutub tarbijakaitseühingute võimalikku rolli, siis tuleb märkida, et direktiivi 93/13 artikli 7 lõige 1 kohustab liikmesriike tagama, et oleksid olemas piisavad ja tõhusad vahendid, et lõpetada ebaõiglaste tingimuste kasutamine tarbijalepingutes (26. aprilli 2012. aasta otsus kohtuasjas C‑472/10: Invitel, punkt 35). Selles osas tuleneb selle direktiivi artikli 7 lõikest 2, et nimetatud vahendite hulgas on nende isikute ja organisatsioonide võimalus pöörduda kohtute poole, kellel on õiguspärane huvi tarbijat kaitsta, et paluda viimastel otsustada, kas üldiseks kasutamiseks mõeldud lepingutingimused on ebaõiglased, ning saavutada sellisel juhul nende keelamine (vt 24. jaanuari 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑372/99: komisjon vs. Itaalia, EKL 2002, lk I‑819, punkt 14, ja eespool viidatud kohtuotsus Invitel, punkt 36).
44 Rikkumise lõpetamiseks esitatud hagide ennetav ja hoiatav laad ning samuti nende sõltumatus mis tahes konkreetsest ning individuaalsest vaidlusest tingib selle, et sellise hagi võib esitada ka siis, kui tingimusi, mille kasutamise keelamist taotletakse, ei ole konkreetsetes lepingutes kasutatud (vt eespool viidatud kohtuotsus komisjon vs. Itaalia, punkt 15, ja eespool viidatud kohtuotsus Invitel, punkt 37).
45 Samas tuleb nentida, nagu seda tegi ka kohtujurist oma ettepaneku punktis 62, et ei direktiivis 93/13 ega ka hilisemates direktiivides, mis täiendavad tarbijate huve kaitsvat normistikku, pole sätet, mis reguleeriks rolli, mis võiks või peaks olema tarbijakaitseühingutel üksikvaidlustes, mille üks pool on tarbija. Nii ei reguleeri direktiiv 93/13 küsimust, kas sellistel ühingutel peaks olema õigus astuda üksikvaidlustes tarbija toetuseks menetlusse.
46 Sellest järeldub, et kui puuduvad liidu õigusnormid, mis reguleeriksid tarbijakaitseühingute võimalust astuda tarbijat puudutavates üksikvaidlustes menetlusse, tuleb iga liikmesriigi õiguskorras need normid menetlusautonoomia põhimõttest lähtudes sätestada, kuid siiski tingimusel, et need ei oleks vähem soodsad kui sarnaseid olukordi siseriiklikus õiguses reguleerivad normid (võrdväärsuse põhimõte) ning et need ei muudaks liidu õigusega antud õiguste teostamist praktiliselt võimatuks või ülemäära keeruliseks (tõhususe põhimõte).
47 Mis esiteks puutub võrdväärsuse põhimõttesse, siis see nõuab, et asjaomane siseriiklik õigusnorm oleks ühtemoodi kohaldatav nii liidu õiguse rikkumisest tulenevate hagide puhul kui ka siseriikliku õiguse eiramisest tulenevate hagide puhul, kui neil hagidel on sarnane ese ja alus (vt eelkõige 29. oktoobri 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑63/08: Pontin, EKL 2009, lk I‑10467, punkt 45).
48 Kontrollimaks, kas eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses olevas asjas on seda põhimõtet järgitud, tuleb sel kohtul – kellele ainsana on vahetult teada hagide suhtes siseriikliku õiguse alusel kohaldatavad menetlusnõuded – hinnata eeldatavalt samalaadsete siseriiklikul õigusel põhinevate hagide eset ja põhielemente. Euroopa Kohus võib nimetatud kohtul eesseisvat hindamist silmas pidades anda talle siiski mõned juhtnöörid liidu õiguse tõlgendamiseks.
49 Selles osas selgub eelotsusetaotlusest, et täitemenetluse seadustiku artikli 37 lõige 1 – nagu ka kohtujurist oma ettepaneku punktis 73 rõhutab – välistab mis tahes kolmandate isikute astumise siseriikliku kohtu otsuse või lõpliku vahekohtuotsuse täitemenetlusesse, sõltumata sellest, kas selle menetlusse astumise aluseks oleks liidu või siseriikliku õiguse rikkumine.
50 Sellistel asjaoludel ei saa asuda seisukohale, et see õigusnorm eirab võrdväärsuse põhimõtet, kui selles ei nähta ette võimalust lubada tarbijakaitseühingul astuda niisuguse lõpliku vahekohtuotsuse täitemenetlusse nagu on põhikohtuasjas käsitletav.
51 Mis teiseks puutub tõhususe põhimõttesse, siis olgu meenutatud, et Euroopa Kohus on juba leidnud, et iga juhtumit, mille puhul kerkib küsimus, kas mingi siseriiklik menetlusnorm muudab liidu õiguse kohaldamise praktiliselt võimatuks või ülemäära keeruliseks, tuleb analüüsida, võttes arvesse selle sätte asukohta menetluses tervikuna, menetluse kulgu ja eripära erinevates liikmesriigi ametiasutustes. Seda silmas pidades tuleb vajaduse korral arvesse võtta siseriikliku õigussüsteemi aluseks olevaid põhimõtteid nagu kaitseõiguse tagamine, õiguskindluse põhimõte ja menetluse nõuetekohane kulgemine (vt 5. detsembri 2013. aasta otsus kohtuasjas C‑413/12: Asociación de Consumidores Independientes de Castilla y León, punkt 34 ja seal viidatud kohtupraktika).
52 Selles osas näeb harta artikkel 38 ette, et liidu poliitikaga tagatakse tarbijakaitse kõrge tase. See imperatiiv kehtib direktiivi 93/13 rakendamise suhtes. Ent kuna selles direktiivis puudub säte, mis näeks ette tarbijakaitseühingute õiguse astuda menetlusse üksikvaidlustes, mis võivad kahjustada tarbijate huve, ei saa harta artikkel 38 iseenesest kohustada tõlgendama nimetatud direktiivi seda õigust tunnustavana.
53 Selle järelduse saab teha ka harta artikli 47 sätete kohta, mis puudutab õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, nõudes, et isikule, kellel puuduvad piisavad vahendid, antakse tasuta õigusabi sellises ulatuses, mis tagab talle võimaluse kohtusse pöörduda. Et nimetatud direktiivi kohaselt on vaidlustes, mille pooled on müüja või teenuste osutaja ja tarbija, nõutud lepingupooltest sõltumatut positiivset välist sekkumist siseriikliku kohtu poolt, kes selliseid vaidlusi lahendab, siis ei saa asuda seisukohale, et sellega, kui tarbijakaitseühingul ei lubata astuda tarbija toetuseks menetlusse, rikutakse selle tarbija õigust tõhusale õiguskaitsevahendile niisugusena, nagu see on tagatud viidatud artikliga. Lisaks ei saa tarbijakaitseühingu menetlusse astumist samastada ka õigusabiga, mida tuleb teatavatel juhtudel kõnealuse artikli kohaselt anda nendele, kellel ei ole piisavaid rahalisi vahendeid.
54 Mis puutub tarbijakaitseühingu võimalusse tugineda selles kontekstis samale artiklile, siis tuleb tõdeda, et see, kui tal ei lubata astuda menetlusse, mille üks pool on tarbija, ei kahjusta tema kui seda liiki ühingu õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, et kaitsta oma õigusi, eelkõige õigust tegutseda kollektiivselt, mida on tunnustatud direktiivi 93/13 artikli 7 lõikes 2.
55 Siinkohal tuleb lisada, et põhikohtuasjas käsitletavate õigusnormide kohaselt võib ühing esindada niisugust tarbijat tema volitusel kõigis menetlustes, sealhulgas täitemenetluses.
56 Eeltoodust tuleneb, et niivõrd kuivõrd tarbijakaitseühingutele ei ole nähtud ette võimalust astuda kohtuotsuse või lõpliku vahekohtuotsuse täitemenetlusse, ei ole niisuguste siseriiklike õigusnormidega nagu põhikohtuasjas käsitletavad normid tõhususe põhimõtet eiratud.
57 Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esimesele küsimusele vastata, et direktiivi 93/13 ning eelkõige selle artikli 6 lõiget 1, artikli 7 lõiget 1 ja artiklit 8, koosmõjus harta artiklitega 38 ja 47 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mis ei luba tarbijakaitseühingul astuda tarbija kaitseks täitemenetlusse, mis on viimase suhtes algatatud lõpliku vahekohtuotsuse täitmiseks.
58 Teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas täitemenetluse seadustiku artikli 37 lõikeid 1 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus see, kui siseriiklik kohus lubab direktiivi 93/13 artikli 6 lõike 1, artikli 7 lõike 1 ja artikli 8 alusel tarbijakaitseühingul astuda lõpliku vahekohtuotsuse täitemenetlusse.
59 Tegelikult palub eelotsusetaotluse esitanud kohus selle küsimusega Euroopa Kohtult kinnitust siseriikliku õiguse tõlgenduse kohta.
60 Samas puudub Euroopa Kohtul eelotsusemenetluse raames õigus tõlgendada siseriiklikke õigus‑ ja haldusnorme (vt 9. septembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑151/02: Jaeger, EKL 2003, lk I‑8389, punkt 43, ning 23. märtsi 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑237/04: Enirisorse, EKL 2006, lk I‑2843, punkt 24 ja seal viidatud kohtupraktika).
61 Kõigi eespool toodud kaalutluste põhjal tuleb teine küsimus tunnistada vastuvõetamatuks.
62 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes eelkõige selle artikli 6 lõiget 1, artikli 7 lõiget 1 ja artiklit 8, koosmõjus Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 38 ja 47 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mis ei luba tarbijakaitseühingul astuda tarbija toetuseks täitemenetlusse, mis on viimase suhtes algatatud lõpliku vahekohtuotsuse täitmiseks.
* Kohtumenetluse keel: slovaki.

matches:
Kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 37
§ 37
kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus


Kuldse retriiveri müük ps4 mängud müüa: Felix kampaania 2020 kassi ussirohi hind
Kuldse retriiveri müük ps4 mängud müüa auto turbode müük sülearvuti müük tallinn
Tallinas osta easyjet black friday
Tallinas osta easyjet black friday. maja ostaszewska pitbull puzzle ostatnia black wieczerza 2000.osta pizza ahi skoda karoq osta hind.kuivatatud õunad müük millist rinnapumpa valida
Jacob colinn sooduskood apple watch series 3 black friday sale 2020
Jacob colinn sooduskood apple watch series 3 black friday sale 2020. eesti diisli pass hind djembe müük.black tallinn friday travel tickets volvo v60 müük.black friday amazon 2020 quando longboard video download
Viimase hetke pakkumised lennud moodulmaja müük
Viimase hetke pakkumised lennud moodulmaja müük. kasutatud köögitehnika narvas müük kohtutäituri pakkumised.neste kampaania webasto osta korter lennud viljandis
Kia sportage ostaa hind leg off a donkey gopro hero 7 black black friday deals 2020 smeg külmkapp hind kuldse retriiveri müük ps4 mängud müüa Päästevest müük kingitus ülikooli lpetajaleKerghaagise müük matcha tea hindi spring black iseligeeruvad breketid hind tuletrjevoolikud müük friday 2020 best buy chromecast astelpaju kg hind red dead redemption 2 xbox one müük 2 osta Sagedusmuundurite müük kasutatud prügikonteiner müük.Estravel kinkekaart laste müük bmx osta.Apple black friday 2020 gift paigalduse card rahvarõivad müük.Subwoofer ja võimendi müük vineer müük pärnu.Bensiini hind tanklas okaspuude müük.Näriliste võrk hind kattemadratsite müük tallinnas.Moodulmaja ruutmeetri hind tattoo masinate müük.Ehtekarp müük black friday technomarket.Patagonia black friday promo code word justowanie ostatnia linijka.Plastiku tänavakivi müük tallinnas tallinna vaateratas hind Dvd mängija müük electric shaver black friday sales kulla Black friday clothing sale online basset hound in hindi language bussi tellimine hind iphone 7 plus features hindi miinimum tunni hind paadi aerude müük Does end clothing have black friday sales kingitused oma töötajatele.Kingitused oma töötajatele steam black friday prices.Aiamajade müük särgile saaremaal kingitused logoga.Black friday 2020 ps4 games walmart suvelillede müük.Männi paberipuu hind black friday 2020 death toll.Ehitus aedade müük medela swing müük.Black friday watches tag heuer birma kassipojad müük.Osta savea jack russell terrier kennel club.Majandusaasta aruanne hind osta yogi tea.Sony blu ray player black friday thinkpad lenovo x201 müük.Puitmaterjali müük osta application kuldse for access to empty seats.Serena veepark hinnad vann york honda.Kääbusküülikute müük tartus bon jovi sooduskood
Fiat müük pubg ps4 müük.A hepatiidi tööpakkumised firmadele soomes saematerjali müük raplas vaktsiin hind bensiini hinds feet on high places read online väli basseinide müük hinnad tanklates Xbox 360 hind kasutatud peugeot rcz müükIlusalongi kinkekaart parim kingitus kalamehele hamba laminaadi hind moodulmajade müük propaani müük lillepostamentide müük.auto hindamisakt seb dobermanni kutsikad müük
Origin pc black friday sale värske kala müük müüa tallinnas.Kasutatud sülearvuti müük tatrapadi müük
Samsung galaxy j5 prime unboxing in hindi champix tabletid hind.Hilti tööriistade müük jbl xtreme 2 hind.Pohla hind turul rabarberi taimede müük.Elektrikaablid müük bloodborne black friday 2020.Air france black friday 2020 black friday sale game of thrones.Iphone hind eestis majapidamisgaas hind.Lõhe hind uusmaa pakkumised.Coop pank kampaania black friday headphones sony.Kaugloetav veearvesti müük honor 9 hindi.Kuuskede müük raplas osta bitcoineja heti.Eckero line black friday hindalco office mumbai.Red dead redemption 2 pierwsi beda ostatnimi lauatennise reketite müük.Kanalisatsioonitoru 160 hind sony xperia z5 müük.Posta kodu istanbul çekmeköy hind infrapuna saunade müük Black kuldse retriiveri müük ps4 mängud müüa kuldse retriiveri müük ps4 mängud müüa friday warszawa 2020 millist kergkäru valida Foresto müük aktsiad misteEuromüntide müük dub fx longboard video rabarberi istikute müük saun hindi movie odavad viimase hetke pakkumised fifa xbox 360 müük Killustiku müük keila vallas black friday ireland 2020 deals.Dell xps 13 müük saunakerised müük.Lenovo p2 unboxing hindi gt jalgrataste müük.Põrandaküttematt hind õmblusmasinate müük pärnu mnt.Marmoleum click hind subaru müük tallinnas.Adidas black friday promo code black friday jokes images.Kergkruus müük smirnoff meaning in hindi.Kasutatud busside müük eestis fiat ducato müük.Kasutatud autode müük pärnus hamstrite müük tartus.Polar loop swarovski hind rimi kampaania nature spotters.Roostevaba leht hind hindi song neha kakkar.Osta google pixel fifa black friday deals.Micro tõukeratas müük eksootiliste lindude müük.Prussi tihumeetri hind jai hind college.Tee ise kingitus blogspot detailplaneeringu hind
Black kuldse friday cyber monday 2020 flight deals psn black friday deals.Windows retriiveri 10 hindi video swedbank aktsiahind.Hesburgeri kinkekaart kase saematerjali müük
Briketi müük kingitus kõige kallimale.Kinesio tape rücken video kanade müük tartumaal.Far cry 5 ps4 müük kingitus treenerile.Praamipileti hind müük oneplus 6 camera review hindi.Estonia kõlarid müük turismireiside pakkumised.Elektri grill making müük airpods meaning in hindi.Black friday deals in mauritius juuksepikendused allahindlus hind.Black friday germany samsung husky film hindi.Pvc katte paigaldus hind küttepuude müük pärnus ja pärnumaal.Black friday countdown kuldse amazon ainepunkti hind emü.Chloe hindmarsh nibe soojuspump hind
Canon eos 70d müük mängud aliexpress black friday code.Maasikataimede mängud müük pärnumaal apollo kinkekaart kasutamine
Ostan kultaa turku pärnu bay golf võistlused.Ioonküte hind aurusaunade müük.Tatra meaning in hindi krohvimine m2 hind.Kasside steriliseerimine hind pärnus hind best black friday deals uk tv.Läti alkoholi hind reserved black friday do kiedy.Hiv test hindi mai lamb hind shank heel off.Taluvõi hind parketi paigaldamine hind.Vivian vau kingade hind iwatch müük.Ventilatsiooniseadmete müük tartus jbl go 2 müük.Windows 10 hindi notes black friday season of mist.Korteri müük paides tarte black friday early access.Suusad korterid hind black friday offers in kenya.Bengali kasside müük ferrero rocher hind Kummid müük tallinn tulekustutid hind.Kassi steriliseerimine hind black azad friday iphone 6 deals.Nahk tugitool müük elektrikaabli hind.Black friday wine case deals friday rebecca black lyrics traduction.Azad hind fauj ki sthapna range rover car hindi.Windows 8 hindi plaatimissegu hind.Nahktagide müük tallinnas batuutide müük tallinnas.Tallinna bussipileti hinnad katuseplekk black friday wikipedia slavery.Metsa hindamine pdf reisikohvrid müük.Pärnu bussipiletite hinnad mee müük pärnus.Närilised müük red dead redemption 2 xbox one müük.Kust osta excel end clothing black friday exclusions Apple store black friday mängud new york tallinn moskva rong hind.Fibo kuldse 5 ladumise hind black friday travel deals 2020 nz.Ps3 konsool müük maja müük nõmme.Honor 8 hindi video pelletikatla paigalduse hind.Küttepuude müük pärnu õhkrelvade müük eestis.Ahjuplaat müük akende müük saaremaal.Klaaspakett müük fifa 18 müük.Viljatusravi hind beebi asjade müük müük.Metall trepi hind ps4 black friday deals uk.Bonprix sooduskood viva la juicy hind.Silo hind haagissuvila rent hind.Peugeot müük tallinnas vaipade keemiline puhastus hind.Peegli m2 hind palkmaja seina ruutmeetri hind
Kirivöö müük majade müük saaremaa.Audeze headphones black friday black friday theme party.Asus zenfone 2 hindi suurte kivide müük.Black friday usa 2020 amazon õlivahetus hind.Black ehituse friday 2020 abc news mida kinkida ülikooli lõpetamise puhul.Pinglae hind koos paigaldusega surface pro 6 black friday australia.Shetlandi poni müük nulla retriiveri osta fiat grande punto.Bmw varuosad müük nokia lumia 635 müük.Fitbit charge 3 black friday multši müük raplas.Keerdtrepp hind skyscanner black friday canada.Amplite müük paslode naelad müük Õppevahendite müük black friday mängud 888 poker.Mini cooper review in hindi koera kastreerimise hind.Veetaimede müük küüslaugu müük.Korterite üürimine pärnus otse omanikult osta fixie.Mark hinds state farm nintendo switch black friday sale.Odav matkaauto kuldse rent kingitused kulleriga tallinnas.Black friday reading comprehension hindu esta bien dicho.Fifa 17 black friday promo retriiveri kindle paperwhite hindi books.Kohvisemu kupong mida kinkida töölt lahkuvale kolleegile.Kasutatud tõstukite müük tartus osta oksjoni katkestamine.585 kulla müük f hinds jewellers clapham.Black friday jokes cartoon plekk katus hind
Renault clio müük müüa iglusaun hind
Freesasfaldi müük pärnus viimase hetke pakkumine tenerifele.Matkaauto müük eestis kingitus õpetajale sünnipäevaks.Kuuri müük valmis muru müük.Emmaljunga kärude müük samsung black friday müük deals 2020 canada.Vähenenud töövõime kaardi soodustused akso haus maja hind.Seinakellade müük tartus katusepleki paigalduse hind.Black friday technisat black friday headphone deals 2020.Pia vpn black friday 2020 talverehvid müük.Hindernismateriaal kuldse brabant kannattaako ostaa tesla.Sony xperia hind soprano ukulele müük.New balance black friday australia puksiir hind tartu
Msi laptop black friday oneplus 5 vs oneplus 5t hindi
Karl fazer kampaania nokia 3310 müüa
Lada müük black friday deals 2020 miami
Can am renegade müük black friday weekend mediamarkt


TRAVIAN: Legends – Eesti | Mängureeglid
Mängureeglid moodustavad ühe osa tingimustest. Konto keelustamise korral või kontrollimaks, mis on lubatud ja mis mitte, peaksite lugema tingimusi, eriti §11.
Katseid mängureeglitest mööda hiilida käsitletakse mängureeglite rikkumisena ja seda karistatakse vastavalt. Kõik mängureeglid kehtivad ka mängijatele, kes tahavad oma kontot kustutada või kes on juba oma konto kustuma pannud.
§ 1.1 Iga mängija võib ühes mängumaailmas omada mängimiseks ainult ühte kontot. Kontol tuleb alati mängida selle konto huvides. Kontod, mis eksisteerivad ainult teiste kontode kasu eesmärgil, võidakse püsivalt mängust eemaldada.
§ 1.2 Konto omanikuks on isik, kelle meiliaadress on kontoga seotud. Kui soovid meiliaadressi vahetada, saad teha seda oma kontol (Valikud->Konto) "muuda meiliaadressi" valiku alt. Põhjendatud kahtluse korral võidakse küsida kinnitust e-maili teel, et veenduda kontol mängiva isiku samasuses. Mitte ükski Travian: Legends meeskonna liige ei küsi sinult konto parooli.
§ 1.3 Salasõna edasi andmine teistele on keelatud, välja arvatud "dual kontode" korral. "Dual kontod" on kontod, millel mängivad kaks või enam mängijat. See on lubatud senikaua, kui ükski neist ei ole seotud oma isikliku või mõne teise mängija kontoga samas mängumaailmas. Kui mängija soovib oma kontot edasi anda teisele mängijale, siis eelnevalt peab olema edasi antud konto omanikuõigus meiliaadressi vahetusega ja salasõna peab olema muudetud või konto peab olema kustunud enne, kui antakse ligipääs uuele kontole või kui uus konto luuakse.
Kontodel, mis on omavahel seotud läbi asendusfunktsiooni või mida mängitakse ühe ja sama arvuti tagant, ei tohi olla sama parool. Travian Games GmbH ei kompenseeri konto omanikule teise isiku poolt kontole tehtud kahju, kui teisele isikule on antud konto parool.
§ 1.4 Mitteaktiivsed kontod kustutatakse kõige varem 7 päeva pärast viimast sisselogimist.
§ 1.5 Mängija kutsumine mängu - kui seda süsteemi kasutatakse ära (luuakse mitmeid kontosid, rikkudes seega §1.1), siis on nii kutsuja kui ka kutsutav vastutavad ning karistatavad.
§ 2. Asendamine ja sama arvuti kasutamine
§ 2.1 Iga mängija saab anda õigused kahele asendajale konto eest hoolitsemiseks. Asendajad peavad mängima täielikult asendatava konto huvides. Selle võimaluse kuritarvitamine on karistatav. Konto asendaja peab selleks kasutama mängusisest asendusfunktsiooni. Asendajale ei tohi jagada konto salasõna.
Travian Games GmbH ei kompenseeri asendaja poolt tehtud kahju. Konto omanik on täiel määral vastutav asendajate ja teiste mängijate tegevuse eest kontol. Kui asendaja rikub Travian: Legends mängureegleid või tingimusi, siis nii konto omanik kui ka asendaja võivad saada karistuse.
§ 3. Väliste programmide kasutamine
Travian: Legendsit tuleb mängida kohandamata tavapärase internetibrauseriga. Keelatud on kasutada skripte ja/või botte, mis tegutsevad kontol automaatselt või annavad juurde Plus lisade võimalusi.
§ 4. Programmivead
Programmivigu ei tohi konto huvides ära kasutada ja neist tuleb teavitada toe meeskonda. Vigade ärakasutamine on karistatav.
§ 5. Konto ostmine/müümine
Konto, varude, üksuste, külade, kulla, hõbeda ja teenuste ostmine kolmandatelt osapooltelt on keelatud. Kontosid ei tohi raha eest ära anda.
§ 6.1 Mängijad peavad alati suhtlema viisakas toonis
§ 6.2 Multihunteritel on õigus ilma eelneva hoiatuseta muuta kohatuid profiile, külanimesid või muud sisu. Kohatute nimede ja/või sisuga liidud, avalikud foorumid või mõni muu avalik ala võidakse koheselt kustutada.
§ 6.3 Järgnev käitumine on rangelt keelatud: solvava, laimava, seksistliku, rassistliku või vulgaarse keele kasutamine. Usu, rassi, soo, vanuserühma, seksuaalse suunitluse halvustamine, päris elu ähvardused, Travian: Legendsi töötaja või ametnikuna esinemine.
§ 6.4 Mäng tuleb hoida päris maailma poliitikast vaba.
§ 6.5 Keelatud on alaealistele mittesobiliku materjali postitamine ja edastamine.
§ 6.6 Mängusisene sõnumite avalik esitamine vajab mõlema poole nõusolekut. Keelatud on avaldada kirjavahetust Traviani: Legendsi meeskonnaga, kui ei ole antud vastavat nõusolekut.
§ 6.7 Igasugune reklaamimine on keelatud.
§7. Karistused
§7.1 Kui mängureegleid või tingimusi on rikutud, eemaldatakse konto mängust ning vabastatakse ainult koos karistusega, mis on vastavuses rikkumisega. Sobimatud kontonimed võidakse muuta. Travian Games GmbH ei kompenseeri mängukeelu ajal kaotatud kulda ja/või Plus kontot. Kõik mängijad on võrdsed sõltumata nende kullakasutusest.
§ 7.2 Mängukeelu teemal võib ainult suhelda multihunteritega mängusiseste sõnumitega või community manageriga (admin@travian.co.ee), kui mängija ei nõustu multihunteri otsusega. Keelud, kustutamised ja muud tagajärjed ei kuulu avalikku arutellu. Travian: Legends meeskond ei avalda keeldudega seotud informatsiooni kolmandatele isikutele.
§ 7.3 Speed serveri multikontod ja multikontod populatsiooniga alla 100 võidakse kustutada koheselt ilma keelu ja hoiatuseta.
§ 8. Mängureeglite muutmine ja paranduste klausel
§ 8.1 Travian Games GmbH jätab endale õiguse muuta mängureegleid igal ajal.
§ 8.2 Kui mängureeglite mingi osa muutub kehtetuks, siis ülejäänud reeglite kehtivust see ei muuda. Travian Games GmbH kohustub asendama kehtetud juhised uutega nii kiiresti kui võimalik.
© 2004 - 2018 Travian Games GmbH. Kõik õigused reserveeritud


text:
muu hüve
3-2-1-30-04 Riigikohus 03.03.2004
Asjaolu, et hageja maksis esimese astme kohtumenetluses nõutud riigilõivu, ei võta temalt õigust kohtu määratud riigilõivu vaidlustada apellatsioon- ja kassatsioonkaebuses.
Enne hagihinna määramist peab kohus lubama hagejal esitada tõendeid vara väärtuse kohta hagi esitamise aja seisuga.
Alates 01.07.2002 kehtiva TsÜS § 53 lg-s 2 ja kuni 01.07.2002 kehtinud AÕS § 15 lg-s 2 sätestatud põhimõtte kohaselt ei saa asi ja selle oluline osa olla eri isikute omandis.
3-2-1-67-02 Riigikohus 23.05.2002
Ringkonnakohus pole märkinud, millistele asjas kogutud tõenditele tuginedes ta oma järeldused tegi, jätnud hindamata kassaatori esitatud tõendid, ning on sellega rikkunud TsMS § 330 lg-s 4 sätestatut.
Rajatise mõiste sisustamisel tuleb lähtuda planeerimis- ja ehitusseaduse § 38 lg-test 1 ja 3. Rajatis on maapinnaga püsivalt ühendatud, inimtegevuse tulemusena valminud ehitis, mis ei ole hoone.
AÕS § 16 lg-st 1 tulenevalt on maaga püsivalt ühendatud ehitised (sh rajatised) üldjuhul alati kinnisasja olulised osad ja kuuluvad seega AÕS § 15 lg 2 kohaselt kinnisasja omanikule. AÕS § 16 lg 2 teeb sellest põhimõttest erandi maaga mööduvaks otstarbeks ühendatud ehitiste suhtes ning lg 21 ehitiste suhtes, mis on maatükiga püsivalt ühendatud maatükki koormava asjaõiguse teostamiseks. Asjaõiguste loetelu tuleneb AÕS §-st 5, mille lg-st 2 tulenevalt võib seaduses olla sätestatud ka muid asjaõigusi.
3-2-1-27-00 Riigikohus 27.03.2000
Ringkonnakohus on rikkunud TsMS § 330 lg 4 sätteid, mille kohaselt märgitakse otsuse põhjendavas osas muuhulgas ringkonnakohtu tuvastatud asjaolud ning kohaldatud seadus.
AÕS § 16 lg 1 kohaselt on maatükiga püsivalt ühendatud ehitis selle oluline osa, kui puuduvad sama paragrahvi lõikes 21 sätestatud asjaolud. AÕS § 15 lg 2 järgi ei või asi ja tema olulised osad olla erinevate õiguste ja kohustuste esemeks, s.h erinevate isikute omandis, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Kui ehitis on muutunud maatüki oluliseks osaks, siis ei saa ehitise ja maatüki omandit lahutada. Eelnev ei välista aga nõuet, kui kinnistusregistri osa avamise õiguslikuks aluseks olnud vallavalitsuse korraldus (AÕS RakS § 10 lg 1) õigusvastasuse tõttu ära langeb (AÕS § 57 lg 1). Samuti pole välistatud kahju hüvitamise nõue.
III-2/1-68/95 Riigikohus 16.10.1995

matches:
Riigikohus
kohus
§ 53
§ 15
Riigikohus
§ 330
§ 38
§ 16
§ 15
§ 16
Riigikohus
§ 330
§ 16
§ 15
§ 10
§ 57
Riigikohus


14.06.2006 RT I 2006, 29, 222 01.07.2006, osaliselt 1. 01. 2007
3) üle 1,2 mahuprotsendilise kuni 13 (kaasa arvatud) mahuprotsendilise etanoolisisaldusega vahutav toode või ainult kääritamise teel saadud üle 13 mahuprotsendilise kuni 15 (kaasa arvatud) mahuprotsendilise etanoolisisaldusega vahutav toode, mille KNi esimesed neli numbrit on 2205 või mille KNi esimesed kuus numbrit on 2204 10 või mille KNi kaheksa numbrit on 2206 00 31, 2206 00 39 või 2204 21 10. (õ) 7.03.2008 18:40
§ 17. [Kehtetu – RT I 2005, 68, 527– 1. 07. 2006]
[Lõike 41 sõnastus kuni 31. 12. 2006]
(41) Käesoleva seaduse § 70 lõikes 2 nimetatud laevavarustajal on lubatud töödelda aktsiisiga maksustamata kütust väljaspool aktsiisiladu sadama püsiva piirdega territooriumil või teisi laevu kütusega varustaval laeval, kui töödeldud kütust kasutatakse käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktis 1 1 nimetatud relvajõudude poolt käitatava laeva või punktis 221 nimetatud laeva varustamiseks.
[Lõike 41 sõnastus alates 1. 01. 2007]
11) aktsiisiga maksustamata vedelgaasi või käesoleva seaduse § 66 lõikes 14 1 nimetatud kütusesarnase toote tanklasse lähetamise korral selle vastuvõtmisel tanklasse;
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud isikul tekib maksukohustus ka aktsiisiga maksustamata vedelgaasi, käesoleva seaduse § 66 lõikes 14 1 nimetatud kütusesarnase toote, biokütuse või vedela põlevaine põhjendamata kaolt selle tekkimise päeval või kui kao tekkimise päeva ei ole võimalik kindlaks teha, siis kao avastamise päeval.
[Lõike 10 sõnastus kuni 31. 12. 2006]
[Lõike 10 sõnastus alates 1. 01. 2007]
[Lõike 14 sõnastus kuni 31. 12. 2006]
[Lõike 14 sõnastus alates 1. 01. 2007]
6) konfiskeeritud või peremehetu aktsiisikauba toimetamisel aktsiisilattu, kui aktsiisilaopidaja, kellele aktsiisikaup lähetatakse, võtab selle vastu lähetaja juures;[Punkti 7 sõnastus kuni 31. 12. 2006]
7) käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktides 9–191, 22, 221, 24–26, 29 ja 30 nimetatud aktsiisist vabastatud aktsiisikauba toimetamisel aktsiisilaost isikule või asutusele, kellel on õigus seda aktsiisikaupa kasutada või vastu võtta;[Punkti 7 sõnastus alates 1. 01. 2007]
7) käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktides 9–191, 22–222, 24–26, 29 ja 30 nimetatud aktsiisist vabastatud aktsiisikauba toimetamisel aktsiisilaost isikule või asutusele, kellel on õigus seda aktsiisikaupa kasutada või vastu võtta; (õ) 23.02.2007 13.00
19) kütus, mida kasutatakse ärilisel eesmärgil käitatavas tsiviilõhusõidukis ja riiklikus õhusõidukis õhus navigeerimiseks, sealhulgas kütus, mida kasutatakse nimetatud õhusõidukites hooldus- ja remonttööl;[Punkti 191 sõnastus kuni 31. 12. 2006]
191) kütus, mida laevavarustaja töötleb või ladustab käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktis 11 nimetatud relvajõudude poolt käitatava laeva või punktis 221 nimetatud laeva varustamiseks;[Punkti 191 sõnastus alates 1. 01. 2007]
221) kütus, mida kasutatakse laevas, mis sõidab ärilisel eesmärgil või kalastab väljaspool Eestit, sealhulgas kütus, mida kasutatakse nimetatud laevades regulaarsel hooldustööl laeva ettevalmistamiseks järgnevaks sõiduks väljapoole Eestit;[Punkt 222 jõustub 1. 01. 2007]
[RT I 2006, 29, 222 - jõust. 01.07.2006; 1. 01. 2007]
(1) Õlle aktsiisimäär on 58 krooni ja alates 2008. aasta 1. jaanuarist 64 krooni õlle etanoolisisalduse ühe mahuprotsendi kohta hektoliitris. Väikeõlletootja, kes toodab õlut alla 3000 hektoliitri kalendriaastas, toodetud õlle aktsiisimäär on 50 protsenti käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud aktsiisimäärast.
(2) Kääritatud joogi ja veini, mille etanoolisisaldus on kuni kuus (kaasa arvatud) mahuprotsenti, aktsiisimäär on 341 krooni ja alates 2008. aasta 1. jaanuarist 376 krooni kääritatud joogi või veini hektoliitri kohta.
(5) Vahetoote aktsiisimäär on 1680 krooni ja alates 2008. aasta 1. jaanuarist 1852 krooni vahetoote hektoliitri kohta.
(6) Muu alkoholi aktsiisimäär on 152 krooni ja alates 2008. aasta 1. jaanuarist 168 krooni muu alkoholi etanoolisisalduse ühe mahuprotsendi kohta hektoliitris.
(1) Sigarettide aktsiisimäär koosneb fikseeritud määrast 1000 sigareti kohta ja sigarettide maksimaalse jaehinna alusel arvutatud proportsionaalsest määrast. Fikseeritud määr on 275 krooni ja proportsionaalne määr 26 protsenti sigarettide maksimaalsest jaehinnast. Alates 2008. aasta 1. jaanuarist on fikseeritud määr 360 krooni ja proportsionaalne määr 28 protsenti sigarettide maksimaalsest jaehinnast.
(6) Eriotstarbelise diislikütuse aktsiisimäär on 690 krooni 1000 liitri eriotstarbelise diislikütuse kohta ja alates 2008. aasta 1. jaanuarist 960 krooni 1000 liitri eriotstarbelise diislikütuse kohta.
(7) Kerge kütteõli aktsiisimäär on 690 krooni 1000 liitri kerge kütteõli kohta ja alates 2008. aasta 1. jaanuarist 960 krooni 1000 liitri kerge kütteõli kohta.
(11) Kütuse, mille KNi esimesed neli numbrit, KNi esimesed kuus numbrit või KNi kaheksa numbrit on 2707 10, 2707 20, 2707 30, 2707 50, 2710 11 11 – 2710 11 25, 2710 11 90, ex 2901 (ained, mis atmosfäärirõhul ja 15 oC juures ei ole gaasilises olekus), 2902 20 00, 2902 30 00, 2902 41 00, 2902 42 00, 2902 43 00 või 2902 44 00, aktsiisimäär on 4500 krooni 1000 liitri kütuse kohta.
(146) Vedela põlevaine aktsiisimäär on 690 krooni 1000 liitri vedela põlevaine kohta ja alates 2008. aasta 1. jaanuarist 960 krooni 1000 liitri vedela põlevaine kohta, kui seda kasutatakse samal otstarbel kui kerget kütteõli. Biokütuse aktsiisimäär alates käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktis 28 nimetatud loa kehtivuse lõppemisest on 960 krooni 1000 liitri biokütuse kohta, kui seda kasutatakse samal otstarbel kui kerget kütteõli.
(15) Aktsiisisumma arvutatakse temperatuuril 15 oC oleva kütuse kohta.
[Paragrahv 742 jõustub 1. 01. 2007]
[Paragrahv 743 jõustub 1. 01. 2007]
[Paragrahv 744 jõustub 1. 01. 2007]
[Paragrahv 745 jõustub 1. 01. 2007]
[Paragrahv 746 jõustub 1. 01. 2007]
1. Seaduse § 26 lg 1 punkti 7 viidud sisse RT I 2005, 68, 527 ja RT I 2006, 29, 222 tehtud muudatused.
2. Seaduse § 12 lõike 4 punktist 3 on kustutatud üleliigne sõna "numbrit".
3. § 27 lõike 1 punkti 1 sõnastus parandatud vastavalt RTI, 22.12.2005, 68, 527 avaldatud § 13 muutmisele, s.t taastatud sõnade „ametialaseks imporditud“ vahele puuduv sõna „kasutamiseks“.


text:
3-3-1-84-12 Riigikohus 31.10.2013
RavS § 15
Hüvitamispõhiõigus (PS § 25) on lihtreservatsiooniga põhiõigus. Arvestada tuleb, et õigustloovate aktide andmisel tegutseb riik sageli õigusliku ja faktilise määramatuse tingimustes. Õigustloovad aktid puudutavad paljusid isikuid. Õigustloova akti andjal ei pruugi olla võimalik prognoosida kõiki oma tegevuse mõjusid. Oht õigustloova aktiga mõnele isikule suuremal või vähemal määral kahju tekitada on seetõttu kõrge. Range vastutus õigustloova akti või selle andmata jätmise tagajärgede eest võtaks seadus- või määrusandjalt keerulistes küsimustes vajaliku otsustamisjulguse ning ohustaks täitevvõimu tavapärase vastutusega võrreldes oluliselt enam finantsstabiilsust ja Riigikogu eelarvepädevust. Kirjeldatud eesmärkidel võib seadusandja piirata riigi vastutust juhtudel, mil õigustloova akti andjal on avar kaalutlusruum ning võimaliku kahju suuruse kindlakstegemine väga keeruline. Kolleegium ei välista, et põhiõiguste erakordse piirangu korral võib ka mitteotsekohaldatava normi rikkumine ületada isiku talumiskohustuse ja seadusandja peab isikule PS § st 25 tulenevalt tagama kui mitte kogu kahju hüvitamise, siis vähemalt õiglase hüvitise.
HKMS § 20 lg st 1 järeldub, et kolmanda isikuna võib kohus kaasata isiku, kelle õiguste või kohustuste üle võidakse kohtulahendiga otsustada. Praeguses asjas ei otsustata kaebajate osanike õiguste ega kohustuste üle. Kaebused esitati äriühingute õiguste kaitseks. Kaebustes väidetakse, et kahju on tekitatud äriühingutele. Äriühingu ja osanike vara ei saa samastada. Tegemist on erinevate isikutega (õigussubjektidega), kellel on oma vara, oma õigused ja kohustused. Oma subjektiivsete õiguste kaitseks tuleb osanikel endil kaebusega kohtu poole pöörduda. Majanduslikke huve saavad nad kaitsta äriühingute kaudu, kelle kaudu nad majanduselus osalevad.
RVastS § 14 lg 1 sätestab avaliku võimu kandja vastutuse erijuhu üldisest kahjuhüvitamise kohustusest. Õigustloova akti või selle andmata jätmisega tekitatud kahju hüvitamise nõude rahuldamiseks peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused: õigustloov akt on antud või jäetud see andmata; isikule on tekkinud kahju; kahju põhjustati avaliku võimu kandja kohustuse olulise rikkumisega; esineb põhjuslik seos avaliku võimu kandja kohustuse olulise rikkumise ja isikule tekkinud kahju vahel; rikutud kohustuse aluseks olev norm on otsekohaldatav; isik kuulub õigustloova akti või selle andmata jätmise tõttu eriliselt kannatanud isikute rühma. Õigustloova akti või selle andmata jätmisega rikutud norm peab olema vähemalt muu hulgas suunatud kaebaja õiguste kaitsele (RVastS § 7 lg 1) ning rikutud kohustuse eesmärk peab olema just sellise kahju ärahoidmine (RVastS § 7 lg 4, VÕS § 127 lg 2).
Õigustloovaks aktiks, millega tekitatud kahju hüvitamist saab RVastS § 14 lg 1 alusel nõuda, võib olla nii seadusandliku ja täidesaatva riigivõimu kui ka kohaliku omavalitsuse organi õigustloov akt. Õigustloova akti liigil tähtsust ei ole.
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 06.11.2001 direktiivi 2001/83/EÜ art 4 lg 3 järgi on jäetud ravimihindade kindlaksmääramine liikmesriikide otsustuspädevusse. Seega on vaidluse puhul Vabariigi Valitsuse määruse nr 36 „Ravimite hulgi- ja jaemüügi juurdehindluse piirmäärad ning nende rakendamise kord“ üle tegemist vaidlusega siseriikliku õiguse üle. Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtetega tuleb siin arvestada üksnes niivõrd, et siseriiklikud normid ei diskrimineeriks teiste Euroopa Liidu liikmesriikide ettevõtjaid kohalike ettevõtjatega võrreldes ega kahjustaks Euroopa Liidu õiguse elluviimist. Kuna nimetatud määrusega kehtestatud ravimite juurdehindluse piirmäärad kehtivad kõigile hulgi- ja jaemüüjatele, kes Eestis ravimeid müüvad, siis ettevõtja päritolul põhinevat diskrimineerimist määrusest nr 36 ei nähtu.
Liikmesriigi seadusandja on pädev reguleerima kahju hüvitamist nii juhul, kui see on tekitatud riigisisese õiguse rikkumisega, kui ka juhul, mil kahju tekitamisel rikuti Euroopa Liidu õigust. Euroopa Liidu õiguse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise reguleerimisel peab liikmesriigi seadusandaja aga arvestama liikmesriigi vastutuse kohta käivate Euroopa Liidu õiguspõhimõtetega nii, nagu neid on sisustanud oma praktikas Euroopa Kohus. Riigisisese riigivastutusõiguse ja Euroopa Liidu õiguspõhimõtete vastuolu korral tuleb liidu õiguse ülimuslikkuse tõttu jätta riigisisene norm või selle vastav osa Euroopa Liidu õigusega seotud kahjuasjades kohaldamata.
Vt otsuse p-te 37 ja 43.
Vt otsuse p-i 42.
eriliselt kannatanud isikute rühm
RVastS § 14 väljatöötamisel sooviti lähtuda Euroopa Kohtu praktikas välja kujundatud riigivastutuse põhimõtetest (X Riigikogu 357 SE seletuskiri). Hoolimata sellest on tegemist siseriikliku normiga, mille tõlgendamine on siseriikliku kohtu ülesanne. Normi loomisel aluseks olnud Euroopa Kohtu praktika võib olla üheks abinõuks normi tõlgendamisel.
Eriliselt kannatanud isikute rühma sisustamisel on kohtud ekslikult tuginenud Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas 25/62: Plaumann. Eelnõu 357 SE seletuskiri sellele lahendile ei viita. Eriliselt kannatanud isiku tunnuse lisamine riigivastutuse seadusesse haakub Euroopa Kohtu varasema praktikaga, kus peeti õigusrikkumise olulisuse hindamisel muu hulgas tähtsaks seda, kas kannatanu kuulub selgelt piiritletud isikute rühma (vrd nt Euroopa Kohtu otsus liidetud kohtuasjades C 104/89 ja C 37/90: Mulder jt, p 16; Esimese Astme Kohtu otsus asjas T 429/05, p 56). Euroopa Kohtu praegune järjekindel praktika Euroopa Liidu õigusaktide järgimata jätmisega tekitatud kahju hüvitamise kohta ei näe ette, et isik peaks kuuluma eriliselt kannatanud isikute hulka (otsus haldusasjas nr 3-3-1-37-12, p 24). Euroopa Liidu õiguse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise asjas tuleb see tingimus RVastS § 14 lg s 1 jätta Euroopa Liidu õiguse ülimuslikkuse tõttu kohaldamata.
Eelnõu 357 SE seletuskirja järgi oli eriliselt kannatanud isiku tunnuse RVastS § 14 lg sse 1 lisamise eesmärk vältida massnõuete esitamist. Sellest tulenevalt peab eriliselt kannatanud isiku tunnus piirama õigust hüvitisele olukorras, kus vaidlustatav õigusakt või selle andmata jätmine rikub väga suure hulga isikute õigusi. Vaid siis, kui õigustloova akti või selle andmata jätmise tagajärjel tekkinud kahju jaotub terves riigis isikute vahel enam-vähem võrdselt, peab kaebaja põhjendama, mille poolest on tema kannatused teiste isikute omadest erilisemad.
subjektiivse õiguse oluline rikkumine
RVastS § 14 lg 1 alusel kahjuhüvitise väljamõistmiseks peab kahju olema põhjustatud avaliku võimu kandja kohustuse olulise rikkumisega. Olulise rikkumise kui vastutuse eelduse tõlgendamisel arvesse tulevast Euroopa Kohtu praktikast on antud ülevaade ja selle põhimõtteid on rakendatud otsuses haldusasjas nr 3-3-1-37-12 (p-d 17-31). Nii liikmesriigi kui Euroopa Liidu enda organite vastutuse tekkimiseks peab Euroopa Liidu õiguse rikkumine olema tõsine. Rikkumise olulisuse hindamisel võib tähtsust omada riivatud õiguse olulisus, riive intensiivsus, rikutud normi selgus ja sellega jäetud otsustamisruumi ulatus, kahju tekitanud õigusandja tahtlus, rikkumise vabandatavus, reguleeritavate õigussuhete keerukus.
RavS § 15 lg 3 p 5 sätestab tulevikku suunatud statistilise eesmärgi, mis tuli kehtestatavate piirmääradega saavutada, kuid ette ei nähtud, kui kõrgete piirmäärade abil tuleb seda teha. Seega jättis norm vastustajale eesmärgi saavutamisel ulatusliku otsustamisruumi. Arvestada tuli ka sellega, et ravimid oleksid lõpptarbijatele geograafiliselt ja rahaliselt kättesaadavad, et ettevõtjatel oleks võrdne huvi eri hinnagruppides ravimite käitlemiseks ja et juurdehindluse piirmäär ei oleks ühegi ravimipreparaadi puhul suurem kui 6,40 eurot (100 krooni). Tegemist on väga erineva täpsusastme ja paljuski vastandlikke huve kaitsvate tingimustega. RavS § 15 alusel määrust andes tuli volitusnormi üldisemaid eesmärke tagada konkreetsemalt sõnastatud delegatsioonipiirangute raames.
Vabariigi Valitsuse määruse nr 36 „Ravimite hulgi- ja jaemüügi juurdehindluse piirmäärad ning nende rakendamise kord“ näol on tegemist prognoosotsusega. Prognoos ja selle alusel määratud juurdehindluse piirmäärad on õigusvastased siis, kui pidi olema ette näha, et kehtestatud juurdehindluse piirmäärade tingimustes ei ole jaemüüjatel, sõltumata nende endi valikutest, võimalik saavutada seadusega ette nähtud statistilist juurdehindlust.
RVastS § 14 lg s 1 toodud ühe tingimusena peab rikutud kohustuse aluseks olev norm olema otsekohaldatav. Otsekohaldatavuse tingimust tuleb mõista kui rikutud normi piisava selguse ja täpsuse nõuet, mida Euroopa Kohus on oma praktikas käsitanud kui kohustuse olulise rikkumise üht aspekti. Norm peab olema sedavõrd selge ja täpne, et isikul oleks sellele võimalik kohtus tugineda.
RavS § 15 lg 3 p 5 näol ei ole tegemist otsekohalduva normiga, sest sellest ei tule ravimi jaemüüjale õigust kasutada ravimite jaemüügis juurdehindlust 21–25%, vaid see säte räägib kaalutud keskmisest juurdehindlusest, seega juurdehindluste statistilisest keskmisest, mis tuleb saavutada valitsuse kehtestatud piirmäärade rakendamise kaudu. RavS § 15 lg 3 p 5 on küll selge küsimuses, millisesse vahemikku peab kaalutud keskmine juurdehindlus jääma, kuid ei täpsusta, millised peavad olema vastustaja kehtestatavad juurdehindluse piirmäärad selleks, et nõutav kaalutud keskmine juurdehindlus saavutada. Norm, mis annab vastustajale ulatusliku kaalutlusruumi (normi eesmärgi saavutamiseks tuleb teha keerukaid analüüse ja poliitilisi valikuid ning normi rakendamiseks on määratlemata hulk võimalikke alternatiive), ei ole otsekohaldatav RVastS § 14 lg 1 mõttes, st piisavalt selge ja täpne, et sellele kohtumenetluses tugineda.
Erinevalt haldusaktide ja toimingutega tekitatud varalisest kahjust ei ole õigustloova akti tõttu saamata jäänud tulu hinnanguline kindlaksmääramine RVastS § 14 lg s 1 sätestatud otsekohaldatavuse klausli tõttu võimalik.
Vt otsuse p-i 21.
Vt otsuse p-i 37.

matches:
Riigikohus
§ 15
§ 25
§ 20
kohus
§ 14
§ 7
§ 7
§ 127
§ 14
§ 14
§ 14
§ 14
§ 14
§ 15
§ 15
§ 14
Kohus
§ 15
§ 15
§ 14
§ 14


Kaasava hariduse põhimõtete rakendamine üldhariduskoolides perioodil 2014–2020 – Riigi Teataja
Kaasava hariduse põhimõtete rakendamine üldhariduskoolides perioodil 2014–2020
Kaasava hariduse põhimõtete rakendamine üldhariduskoolides perioodil 2014–2020 - sisukord
2 Toetatavad tegevused, kulude abikõlblikkus ning toetuse suurus ja määr
§ 9 Toetuse osakaal ja toetuse suurus
§ 17 Taotluste analüüs ja läbirääkimised taotlejatega
RT I, 18.04.2018, 1
Vastu võetud 10.04.2018 nr 12
(1) Määrusega kehtestatakse vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 5 lõikele 2 kinnitatud rakenduskava prioriteetse suuna „Ühiskonna vajadustele vastav haridus ja hea ettevalmistus osalemaks tööturul” meetme „Koolivõrgu korrastamine” tegevuse „Väikelahendused HEV õpilaste integreerimiseks tavakoolidesse ” eesmärkide ja tulemuste saavutamiseks toetuse andmise ning selle kasutamise tingimused ja kord.
(2) Toetust antakse kooskõlas „Elukestva õppe strateegia 2020” eesmärkidega.
(1) Toetuse andmise eesmärk on suurendada üldhariduskoolide valmisolekut rakendada kaasava hariduse põhimõtteid, mille kohaselt üldjuhul õpib haridusliku erivajadusega õpilane elukohajärgses koolis ning võimalusel tavaklassis osaliselt või täielikult.
(2) Toetuse abil ellu viidud projekt peab panustama meetme tegevuste väljundnäitajasse, milleks on haridusliku erivajadusega õpilaste integreerimiseks toetust saavate koolide arv.
(1) Rakendusasutus on vastavalt Vabariigi Valitsuse 28. detsembri 2017. a korraldusele nr 386 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse meetmete nimekirja kinnitamine” Haridus- ja Teadusministeerium (edaspidi rakendusasutus).
(2) Rakendusüksus on vastavalt Vabariigi Valitsuse 28. detsembri 2017. a korraldusele nr 386 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse meetmete nimekirja kinnitamine” Sihtasutus Innove (edaspidi rakendusüksus).
Rakendusüksuse toimingu või otsuse peale tuleb enne halduskohtusse kaebuse esitamist esitada vaie rakendusüksuse kaudu rakendusasutusele vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-le 51. Rakendusasutuse toimingu või otsuse peale tuleb enne halduskohtusse kaebuse esitamist esitada vaie rakendusasutusele. Vaie vaadatakse läbi haldusmenetluse seaduses sätestatud korras. Vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 51 lõikele 3 on vaide läbivaatamise tähtaeg 30 päeva.
2. peatükk Toetatavad tegevused, kulude abikõlblikkus ning toetuse suurus ja määr
(1) Toetust antakse projektile, mille tegevus panustab käesoleva määruse § 2 lõikes 1 nimetatud eesmärgi ja § 2 lõikes 2 nimetatud oodatav tulemuse saavutamisse.
1) kooli kinnistul ning hoonetes kaasava hariduse põhimõtete rakendamiseks vajalike ehitustööde tegemine;
2) kaasava hariduse põhimõtte rakendamiseks vajaliku sisustuse ja seadmete ost ja paigaldus;
3) hariduslike erivajadustega õpilastele vajalike õppe- ja abivahendite ning õppematerjalide ost ja paigaldus.
(3) Meetme raames ei toetata uus- või juurdeehitusi, välja arvatud täiendavate sissepääsude, panduste, treppide ning liftide ehitusalase pinna osas puuetega inimeste erivajadustest tulenevate nõuete täitmiseks.
Käesoleva määruse raames antav toetus ei ole riigiabi ega vähese tähtsusega abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 ning konkurentsiseaduse § 30 lõike 1 ja § 33 tähenduses.
Projekti abikõlblikkuse periood on sätestatud taotluse rahuldamise otsuses. Abikõlblikkuse perioodi algus ei või olla varasem kui 1. jaanuar 2018 ja lõpp hilisem kui 31. august 2022.
(2) Abikõlblikud on järgmised taotleja või partneri pidamisel olevas koolis käesoleva määruse § 5 lõikes 2 nimetatud tegevuste elluviimiseks põhjendatud kulud:
2) ehitusprojektidele ekspertiiside tegemine;
4) ehitustööd;
5) vallasvara ost ja paigaldus;
6) muinsuskaitse eritingimuste koostamise, uuringute ja järelevalve kulud;
7) projektile toetuse andmise avalikustamisega seotud kulud, välja arvatud trükised, televisioonisaated ja reklaamüritused, vastavalt Vabariigi Valitsuse 12. septembri 2014. a määrusele nr 146 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse andmisest avalikkuse teavitamise, toetusest rahastatud objektide tähistamise ning Euroopa Liidu osalusele viitamise nõuded ja kord”.
2) ehitise hooldusremont (perioodiline hooldustöö ehitise normaalse toimimise tagamiseks ning ehitise kasutusea pikendamiseks);
3) projekti raames tarvikute (äratarvitatavad vallasasjad, mis otstarbekohasel kasutamisel lakkavad olemast) soetamine.
§ 9. Toetuse osakaal ja toetuse suurus
(1) Toetuse maksimaalne osakaal on 85% projekti abikõlblikest kuludest.
(2) Toetuse taotlejale on määratud taotletava toetuse ülempiir, mille seadmisel on arvestatud üldhariduskoolides 10. novembri 2017. a seisuga õppivate põhikooliõpilaste arvu ning mis ei saa kohaliku omavalitsuse üksusest taotlejale olla väiksem kui 30 000 eurot. Taotletava toetuse ülempiiri võimalike taotlejate lõikes kehtestab rakendusüksus rakendusasutuse ettepanekul.
(1) Taotleja saab olla kohaliku omavalitsuse üksus või erakooli pidaja. Juhul, kui projekti on kaasatud partner, saab partner olla kohaliku omavalitsuse üksus või erakooli pidaja.
(2) Taotleja ja partner peavad vastama Vabariigi Valitsuse 21. augusti 2014. a määruse nr 133 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse taotlemise ja taotluste menetlemise nõuded ja tingimused toetuse andmise tingimuste määruse kehtestamiseks” (edaspidi taotluste menetlemise määrus) §-des 2 ja 3 nimetatud nõuetele.
(3) Taotleja või partner peab olema ehitatava taristu omanik või omama taristu kasutusõigust vähemalt kestvuse nõude kehtivuse lõpuni.
(4) Taotlejal ja partneril on projekti omafinantseeringu ja mitteabikõlblike kulude tasumise suutlikkus, kui on täidetud taotluste menetlemise määruse § 3 lõikes 2 sätestatud tingimused ning taotleja suudab tõendada, et suudab vastavad kulud tasuda. Kui projekti omafinantseeringu või mitteabikõlblike kulude tasumisse panustab kohaliku omavalitsuse üksus, peab olema täidetud ka taotluste menetlemise määruse § 3 lõikes 4 sätestatud nõue.
3) esitama rakendusüksuse nõudmisel lisateavet või täiendavaid dokumente nõutud vormis ja tähtaja jooksul, sh taristu kasutusõiguse tõendamiseks;
(1) Taotlus peab lisaks taotluste menetlemise määruse § 4 lõigetes 1 ja 2 sätestatule sisaldama järgmisi kinnitusi, andmeid või dokumente:
3) volikiri, kui esindusõiguslik isik tegutseb volikirja alusel;
4) taristu kasutusõigust tõendav dokument, kui taotleja ei ole ehitatava taristu omanik;
5) muud taotlusvormis palutud andmed.
(2) Projekti taotlus peab sisaldama lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodule järgmist:
1) andmed projekti kohta, sealhulgas projekti eesmärk ja oodatavate tulemuste kirjeldus, kuidas projekt toetab koolides kaasava hariduse põhimõtete rakendamist;
2) kavandatavate tegevuste põhjendatus koos hetkeolukorra kirjeldusega ja tegevuste mõju analüüsiga;
3) projekti tegevus- ja ajakava projektiga hõlmatud koolide kohta;
4) projekti kogueelarve ja eelarve tegevuste lõikes koos selgitustega.
(3) Taotlus tuleb esitada struktuuritoetuse registri keskkonnas oleval vormil.
(4) Taotluses nimetatud taotletava toetuse summa ei tohi ületada taotlejale kehtestatud toetuse ülempiiri.
(5) Kui taotleja on taotlenud projektile või projekti osadele tegevustele või projektis nimetatud koolide hoonetes samadeks tegevusteks toetust samal ajal või viimase 5 aasta jooksul mitmest meetmest või muudest riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest, peab ta esitama sellekohase teabe.
(1) Toetuse andmiseks kuulutab rakendusüksus rakendusasutuse ettepanekul välja avatud taotlusvooru. Käesoleva määruse alusel toimub toetuse taotlemine avatud taotlemisena jooksvalt kuni meetme tegevuse eelarve ammendumiseni, kuid mitte kauem kui 1. juulini 2020.
(2) Taotluse esitab rakendusüksusele taotleja esindusõiguslik isik struktuuritoetuse registri vahendusel. Taotleja võib esitada ühe taotluse, välja arvatud käesoleva määruse § 18 lõikes 6 nimetatud juhul. Ühes taotluses nimetab taotleja ära kavandatavad tegevused kõigis taotlusega hõlmatud koolides.
(1) Taotluse menetlemine koosneb selle registreerimisest, menetlusse võtmisest või vastu võtmata jätmisest, taotleja, partneri ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollist, nõuetele vastavate taotluste hindamisest ning otsuse tegemisest esitatud taotluse kohta.
(2) Kui taotlust ei esitata käesoleva määruse § 13 lõikes 1 toodud tähtajaks, jäetakse taotlus tähtaega ennistamata otsusega vastu võtmata perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 21 lõike 3 alusel.
(4) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 60 tööpäeva taotluse esitamisest rakendusüksusele. Taotluse menetlemise aega võib pikendada taotleja poolt puuduste kõrvaldamiseks ja läbirääkimisteks kasutatud aja võrra.
(4) Rakendusüksus tunnistab taotluse nõuetele vastavaks juhul, kui on täidetud kõik käesoleva määruse §-s 12 taotlusele sätestatud nõuded.
(3) Hindamiskomisjoni liikmed ja täiendavad eksperdid peavad deklareerima oma erapooletust ja sõltumatust hinnatavatest projektidest, taotlejatest ja partneritest ning peavad vastama perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 21 lõikes 4 sätestatud tingimustele.
§ 17. Taotluste analüüs ja läbirääkimised taotlejatega
(1) Enne lõplikku hindamist peavad vähemalt kaks hindamiskomisjoni liiget analüüsima iga taotlust.
(2) Analüüsi käigus on hindamiskomisjonil õigus esitada taotlejatele küsimusi. Küsimuste ja vastuste vahendamise hindamiskomisjoni ja taotlejate vahel korraldab rakendusüksus.
(3) Analüüsi tulemusena koostatakse taotlejatele vajadusel hindamiskomisjoni esildised taotluste korrigeerimiseks. Esildiste koostamisel lähtutakse eesmärgist saavutada läbi toetuse andmise antud piirkonnas parim võimalik hariduse kättesaadavus, maksimaalne kasusaajate arv, kuluefektiivsus ning valitud lahenduste optimaalsus.
(4) Rakendusüksus teavitab taotlejaid hindamiskomisjoni märkustest ja esildistest.
(5) Korrigeeritud taotlus esitatakse rakendusüksusele hiljemalt kahe kuu jooksul teavituse esitamisest.
(6) Rakendusüksus kontrollib korrigeeritud taotluse vastavust käesoleva määruse §-s 12 nimetatud tingimustele.
1) projekti tegevuste eesmärgi vastavus käesoleva määruse §-s 2 nimetatud toetuse andmise eesmärgile – 30% koondhindest;
2) projekti tegevuste põhjendatus – 50% koondhindest;
3) projekti kuluefektiivsus – 20% koondhindest.
(2) Hindamine ning läbirääkimised viiakse läbi rakendusüksuse kinnitatud hindamismetoodika järgi. Hindamismetoodika koostamisel lähtub rakendusüksus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud valikukriteeriumitest.
(3) Rakendusüksus kooskõlastab hindamismetoodika enne kinnitamist rakendusasutusega ja avalikustab selle oma veebilehel.
(4) Iga hinnatava taotluse kohta täidavad vähemalt pooled hindamiskomisjoni liikmed konsensusliku hindamislehe, kuhu märgitakse valikukriteeriumite lõikes taotlusele antud punktid ja põhjendused antud punktide kohta. Hindamislehe allkirjastavad kõik taotlust hinnanud hindamiskomisjoni liikmed.
(5) Hindamiskomisjon teeb rakendusüksusele ettepaneku lävendi ületanud taotluste rahuldamiseks. Põhjendatud juhtudel võib hindamiskomisjon teha rakendusüksusele ettepaneku taotluse osaliseks või kõrvaltingimustega rahuldamiseks vastavalt käesoleva määruse §-le 21.
(6) Juhul kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud valikukriteeriumide alusel on taotlus saanud koondhindeks vähem kui 50% koondhinde maksimumsummast, siis tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus ning taotlejal on õigus esitada uus taotlus.
(1) Rahuldamisele kuuluvad nõuetele vastavaks tunnistatud taotlused, mis on saanud koondhindeks käesoleva määruse § 18 lõikes 1 loetletud valikukriteeriumide alusel vähemalt 50% koondhinde maksimumsummast.
(2) Taotlus ja selle kohta täiendavalt esitatud teave on taotluste menetlemise määruse § 8 lõike 6 kohaselt taotluse rahuldamise otsuse lahutamatu lisa. Taotluse rahuldamise otsuses võib jätta märkimata taotluses sisalduva teabe ja sellele viidata, kui teave võetakse otsustamisel arvesse taotluses esitatud sõnastuses.
(1) Taotlus jäetakse rahuldamata taotluste menetlemise määruse § 8 lõigetes 2 ja 3 käesoleva määruse § 15 lõikes 5 ja § 18 lõikes 6 nimetatud juhtudel.
(2) Taotluse rahuldamata jätmise otsuses märgitakse taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 5 sätestatud teave.
(3) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus edastatakse taotlejale elektrooniliselt või struktuuritoetuse registri kaudu viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(4) Taotluse kõrvaltingimustega rahuldamisel ei teki toetuse saajal õigust toetuse maksetele. Õigus toetusega seotud maksetele tekib toetuse saajal pärast seda, kui rakendusüksus on tuvastanud tingimuse saabumise või täitmise toetuse saaja esitatud teabe põhjal, v.a kui teavet on võimalik rakendusüksusel tuvastada infosüsteemist vm registrist või andmeallikast.
(1) Rakendusüksus võib taotluse rahuldamise otsuse tunnistada kas osaliselt või täielikult kehtetuks vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 22 lõikele 3 või teha finantskorrektsiooni otsuse § 45 lõike 1 alusel.
(2) Toetuse saaja on kohustatud taotlema rahuldamise otsuse muutmist lisaks taotluste menetlemise määruse §-s 10 sätestatule ka juhul, kui ühe tegevusrea summa muudatus ületab 15% tegevusrea otsusega kinnitatud mahust. Muudel juhtudel on toetuse saaja kohustatud rakendusüksust muudatusest teavitama kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis enne eelarvest erinevate kulutuste tegemist.
(1) Toetuse maksmisel lähtutakse perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-dest 28–30, ühendmääruse § 14 lõike 1 punktist 1, käesolevas määruses ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud maksete tegemise täpsustavatest tingimustest ja korrast.
(5) Lõppmakse tehakse pärast projekti kulude abikõlblikkuse, tegevuste elluviimise tulemuste saavutamist ja kulude maksmise tõendamist ning lõpparuande kinnitamist. Lõppmakse suurus on vähemalt 5% projekti abikõlbliku kogumaksumuse toetuse summast.
(1) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele struktuuritoetuse registri kaudu rakendusüksuse kehtestatud vormil vahearuandeid ja lõpparuande.
(3) Rakendusüksus kehtestab aruannete vormi, mille kooskõlastab eelnevalt rakendusasutusega.
(1) Toetuse saaja tagab perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-des 24 ja 26 sätestatud kohustuste täitmise ja projekti elluviimise taotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegade ja tingimuste kohaselt ning säilitab tõendamiseks kasutatavaid dokumente ja teavet dokumentide säilitamistähtpäevani.
(2) Toetuse saaja esitab rakendusüksuse nõudmisel projekti tulude ja kulude finantsanalüüsi.
1) korraldama taotlusvooru ja vajadusel läbirääkimiste läbiviimist, sealhulgas koostama vajalikud juhendid, vormid, töökorrad jms ja tagama hindamiskomisjoni tehnilise teenindamise;
3) seirama meetme tegevuse rahalisi jääke ja vajadusel esitama rakendusasutusele ülevaateid selle kohta;
4) teavitama rakendusasutust rakendusüksuse otsustest, mis puudutavad taotluse kehtetuks tunnistamist;
8) teavitama toetuse saajat vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 35 lõikele 3 dokumentide ja tõendite säilitamise tähtaja algusest ja lõpust;
9) teostama kontrolle toetuse saaja juures vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 41 lõikele 2 ja §-le 42;
10) tegema muid perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduses ja selle alusel antud õigusaktides ning käesolevas määruses sätestatud toimingud.


Teadusraamatukogudele esitatavad nõuded ning teadusraamatukogu nimetamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Teadusraamatukogudele esitatavad nõuded ning teadusraamatukogu nimetamise tingimused ja kord
Teadusraamatukogudele esitatavad nõuded ning teadusraamatukogu nimetamise tingimused ja kord - sisukord
§ 1 Teadusraamatukogu tegevuse eesmärk
§ 2 Teadusraamatukogule esitatavad nõuded
§ 3 Teadusraamatukogu nimetamiseks taotluse esitamine
§ 4 Taotluste läbivaatamise komisjon
§ 7 Ettepaneku tegemine teadusraamatukogu nimetamiseks
RT I, 12.01.2012, 3
Vastu võetud 09.01.2012 nr 3
Määrus kehtestatakse „Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse” § 41 lõike 3 alusel.
§ 1. Teadusraamatukogu tegevuse eesmärk
Teadusraamatukogu eesmärk on tagada riigi ja ühiskonna arenguks vajaliku informatsiooni kättesaadavus, soodustada teadus- ja arendustegevuse arengut, elanikkonna haridustaseme ja üldise harituse tõusu ning tõsta riigi teaduspotentsiaali.
§ 2. Teadusraamatukogule esitatavad nõuded
(1) Teadusraamatukogu põhikirjaline või põhimääruseline ülesanne on teadus- ja arendustegevust toetava informatsiooni kogumine, töötlemine, säilitamine ja kättesaadavaks tegemine.
(2) Teadusraamatukogu põhiteenus on avalik ja tasuta.
(3) Teadusraamatukogu sihtgrupp on teadus- ja arendustegevusega tegelejad.
(4) Teadusraamatukogus on olemas toimiv süsteem teadusinformatsiooni valikuks ning tingimused selle säilitamiseks ja kasutamiseks.
(5) Teadusraamatukogu tegeleb teadustööga, avaldab oma tegevuse ülevaateid, tegeleb teadus- ja arendusasutuste ja teadlaste tegevuse tutvustamisega ning koostab bibliograafilisi andmebaase. Teadusraamatukogule ei rakendata teadustööga tegelemise nõuet juhul, kui ta taotleb teadusraamatukogu nimetust käesoleva määruse § 2 lõike 6 punkti 2 alusel.
(6) Teadusraamatukogu kogud peavad vastama järgmistele nõuetele:
1) teadusraamatukogu kogud on komplekteeritud kahes või enamas järgmistest teadusvaldkondadest: loodusteadused, tehnikateadused, arstiteadused, põllumajandusteadused, sotsiaalteadused, humanitaarteadused;
2) teadusraamatukogu kogud võivad olla komplekteeritud ühes teadusvaldkonnas juhul, kui tegemist on kunsti või muusika valdkonnaga ning raamatukogu teenindab avalik-õiguslikku ülikooli;
3) teadusraamatukogu kogud on kajastatud Eesti raamatukogude ühises elektronkataloogis ja süstematiseeritud vastavalt Eestis kehtivatele rahvusvahelistele standarditele.
§ 3. Teadusraamatukogu nimetamiseks taotluse esitamine
(1) Teadusraamatukogu nimetamiseks esitab raamatukogu pidaja Haridus- ja Teadusministeeriumile taotluse. Taotlusi võetakse vastu igal aastal 1. veebruarist 15. veebruarini.
1) raamatukogu põhikiri või põhimäärus;
2) raamatukogu arengukava;
3) tegevusaruanded (ülevaated);
4) finantsaruanne;
5) eneseanalüüs;
6) muud dokumendid käesoleva määruse §-s 2 sätestatud nõuete täitmise kohta.
§ 4. Taotluste läbivaatamise komisjon
(1) Taotluste läbivaatamiseks moodustab haridus- ja teadusminister viieks aastaks nõuandva komisjoni ja nimetab komisjoni esimehe.
(2) Komisjoni koosseisu kuuluvad Haridus- ja Teadusministeeriumi, Kultuuriministeeriumi, avalik-õiguslike ülikoolide ning Eesti Teaduste Akadeemia esindajad.
(1) Komisjoni töövorm on istung, mille kutsub kokku ja mida juhatab komisjoni esimees.
(2) Teade komisjoni kokkukutsumise kohta saadetakse komisjoni liikmetele vähemalt üks nädal enne istungi toimumist.
(3) Komisjon on otsustusvõimeline, kui istungist võtab osa üle poole komisjoni liikmetest, sealhulgas komisjoni esimees. Komisjon võtab otsused vastu istungil osalejate kahekolmandikulise häälteenamusega.
(4) Kui komisjoni liige on hinnatavast raamatukogust tööalases sõltuvuses või kui ta on muudel asjaoludel otseselt huvitatud raamatukogule teadusraamatukogu nimetuse andmisest, ei võta ta komisjoni istungil osa selle raamatukogu hindamisest ja talle teadusraamatukogu nimetuse andmise või sellest keeldumise ettepaneku tegemise otsustamisest.
(5) Komisjonil on õigus võtta otsuseid vastu istungit kokku kutsumata, kirjaliku, sealhulgas elektroonilise hääletamise teel.
(6) Komisjoni istungid protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla komisjoni esimees ja protokollija.
(1) Komisjon vaatab tähtaegselt esitatud taotlused läbi kahe kuu jooksul taotluste esitamise lõpptähtajast arvates.
(2) Komisjon hindab raamatukogu vastavust teadusraamatukogule käesoleva määrusega esitatavatele nõuetele.
(3) Komisjonil on õigus raamatukogu hindamiseks oluliste asjaolude täpsustamiseks:
1) külastada teadusraamatukogu nimetust taotlevat raamatukogu;
2) nõuda lisaks § 3 lõikes 2 nimetatud dokumentidele täiendavate andmete esitamist;
3) kutsuda teadusraamatukogu nimetust taotleva raamatukogu esindajaid komisjoni istungile, teatades neile komisjoni istungist vähemalt üks nädal enne istungi toimumist.
§ 7. Ettepaneku tegemine teadusraamatukogu nimetamiseks
(1) Komisjon teeb haridus- ja teadusministrile kirjaliku põhjendatud ettepaneku raamatukogule teadusraamatukogu nimetuse andmiseks või sellest keeldumiseks hiljemalt 1. juuniks.
(2) Juhul kui haridus- ja teadusminister ei ole komisjoni ettepaneku või selle põhjendustega nõus, on tal õigus ettepanek komisjonile uueks otsustamiseks tagasi saata. Komisjon peab uue põhjendatud ettepaneku esitama kahe nädala jooksul ettepaneku tagasisaatmisest arvates.
(3) Juhul kui haridus- ja teadusminister ei ole komisjoni uue ettepaneku või selle põhjendustega nõus või kui komisjon ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtajaks uut ettepanekut esitanud, on haridus- ja teadusministril õigus teha otsus komisjoni liikmete arvamust arvestamata.
(4) Haridus- ja teadusminister annab raamatukogule teadusraamatukogu nimetuse kuni viieks aastaks või keeldub selle andmisest käskkirjaga. Käskkiri tehakse raamatukogu pidajale teatavaks ühe nädala jooksul käskkirja andmisest arvates.
Haridus- ja teadusministri 15. jaanuari 2002. a määrus nr 10 „Teadusraamatukogudele ja arhiivraamatukogudele esitatavad nõuded, teadusraamatukogu ja arhiivraamatukogu nimetamise tingimused ja kord” (RTL 2002, 13, 163; 2006, 11, 197) tunnistatakse kehtetuks.


Narva linna 2020. aasta eelarve kinnitamine – Riigi Teataja
Narva linna 2020. aasta eelarve kinnitamine
Narva linna 2020. aasta eelarve kinnitamine - sisukord
RT IV, 24.04.2020, 13
Vastu võetud 19.12.2019 nr 27
RT IV, 31.12.2019, 90
15.04.2020 RT IV, 24.04.2020, 2 27.04.2020
§ 1. Kinnitada Narva linna 2020. aasta koondeelarve vastavalt lisale 1.
§ 2. Kinnitada Narva linna 2020. aasta ametiasutuste eelarved väljaminekute osas vastavalt lisale 2.
§ 3. Kinnitada Narva linna 2020.aasta finantseerimistegevuse eelarve vastavalt lisale 3.
§ 4. Kinnitada Narva linna 2020.aasta eelarves ettenähtud toetused vastavalt lisale 4.
§ 5. Kinnitada Narva linna 2020.aasta rahavoogude prognoos vastavalt lisale 5.
§ 9. Lubada Linnavalitsusel pärandvaralt sihtotstarbeliste vahendite saamisel lisada need tulud ja neile vastavad kulud eelarvesse.
§ 10. Lubada Linnavalitsusel riigieelarvest täiendavalt eraldatud toetuste ning muudest allikatest sihtotstarbeliste täiendavate vahendite saamisel lisada need tulud ja neile vastavad kulud eelarvesse, esitades vastav ülevaade Linnavolikogule (kaks korda aastas – esimese poolaasta kohta ning koos eelarve täitmise aastaaruande esitamisega).
§ 11. Linna eelarve rahavoogude planeerimiseks, jälgimiseks ja reguleerimiseks on Linnavalitsusel õigus piirata eelarves planeeritud väljaminekute tegemist, teavitades sellest Linnavolikogu.
§ 13. Lubada Linnavalitsusel kasutada 2020.a. eelarves planeeritud eelarvelisi vahendeid enne eelarveaasta sõlmitud (2020.aastasse ületulevate) lepingute finantseerimiseks, esitades Linnavolikogule andmed vahendite kasutamisest. Eelarvelisi vahendeid taastada 2020.a. eelarve muutmisel.
§ 14. Linnavolikogu võtab vastu otsuse haridusasutuste mittejaotatud vahendite jaotamisest, sh tööjõukuludest ja toitlustamise kuludest (2020.a IV. kvartali vahendid). Linnavalitsus esitab ettepaneku IV. kvartali mittejaotatud vahendite jaotamisest 2020.a septembri komplekteerimise andmete alusel. Linnavalitsusel on lubatud jaotada riigieelarvest eraldatavaid vahendeid kohalike teede hoiuks objektide lõikes.
§ 16. Jooksva aasta tegevuste täpsustamisel (sh sihtotstarbeliste vahendite saamisel, reservfondist vahendite eraldamisel, eelarveliste vahendite ümberpaigutamisel) lubada Linnavalitsusel täiendada vastavad jooksva aasta eelarveosad ja eelarve lisad ning esitada Linnavolikogule kaks korda aastas (esimese poolaasta kohta ning koos eelarve täitmise aastaaruande esitamisega) täpsustatud andmed.
§ 17. Määrus jõustub 01.01.2020.a.
Lisa 1 Narva linna 2020. aasta koondeelarve
[RT IV, 24.04.2020, 2 - jõust. 27.04.2020]
Lisa 2 Narva linna 2020. aasta ametiasutuste eelarved väljaminekute osas
Lisa 3 Narva linna 2020.aasta finantseerimistegevuse eelarve
Lisa 4 Narva linna 2020.aasta eelarves ettenähtud toetused
Lisa 5 Narva linna 2020.aasta rahavoogude prognoos


26.11.2004 nr 341 ( RT I 2004, 82, 556) 5.12.2004
Määrus kehtestatakse « Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse» (RT I 1999, 60, 616; 2000, 55, 362; 2001, 17, 78) § 3 lõike 4 alusel.
KUULDEPIIRKONNA-, INFRA- JA ULTRAHELI
§2. Terminid
2) müra – töötajat häiriv või tema tervist kahjustav heli;
3) kuuldepiirkonnaheli –heli sagedusvahemikus 20 Hz kuni 20 kHz;
4) infraheli – heli sagedusega alla 20 Hz;
5) ultraheli –heli sagedusega üle 20 kHz;
6) helirõhk – heli lisarõhk gaasis või vedelikus, ühik paskal (Pa);
7) kuuldeläve helirõhk p0 – kõrvaga tajutav minimaalne helirõhk, p0 = 20 µPa;
8) helirõhutase (müratase) – suhteline helirõhk, määratakse detsibellides (dB) kuuldeläve helirõhu suhtes;
9) ekvivalentne müratase – mingi aja jooksul toimiva heli (heli ekspositsiooni) energeetiline ekvivalent, ühik dB(A);
10) müra ekspositsioonitase – töötajale mõjuv ekvivalentne müratase tööaja jooksul
11) maksimaalne helirõhutase –A-korrigeeritud helirõhu maksimaalne tase kuuldeläve helirõhu suhtes, ühik dB(A);
12) impulssheli –alla 1 sekundi kestev heli, vastavalt standardi ISO 1996-1:1982 määratlusele.
§3. Müra piirnormid töökeskkonnas
(1) Töötajale mõjuva müra ekspositsioonitase 8-tunnise tööpäeva korral ei tohi ületada 85 dB(A). Selle määramisel ei arvestata kuulmiskaitsevahendi kandmist. Tabelis 1 on toodud eri müratasemetele vastav müras viibimise maksimaalne lubatud aeg:
(2) Maksimaalne helirõhutase ei tohi ületada 115 dB(A), mõõdetuna ajakarakteristikuga «F», välja arvatud impulssheli korral.
(3) Helirõhu tipptase (ka impulssheli korral) ei tohi ületada 140 dB(C).
(4) Infraheli piirnormid on esitatud tabelis 2:
(5) Ultraheli piirnorm sageduspiirkonnas 20–25 kHz on 105 dB ja sagedustel üle 25 kHz–115 dB.
§4. Müra mõõtmine
(1) Müra mõõtmiseks kasutatakse järgmisi seadmeid:
1) helirõhutaseme mõõtmiseks kasutatakse seadmeid, mis vastavad IEC standardile 651:1979. Standardi alusel jagatakse seadmed klassidesse 0, 1, 2 ja 3, kusjuures klassi 0 kuuluvad taatlusseadmed, klasside 1 ja 2 seadmeid kasutatakse mõõtmiseks ja klassi 3 seadmeid loetakse indikaatoriteks;
2) ekvivalentse mürataseme mõõtmiseks kasutatakse seadmeid, mis vastavad IEC standardile 804:1985.
(2) Müra mõõdetakse standardi ISO 1999:1990 kohaselt.
(3) Müra mõõtmist korratakse, kui töökohas tehtavad muudatused võivad suurendada mürataset.
(4) Mõõtmise tulemused protokollitakse ning säilitatakse tööandja ja mõõtmiste teostaja juures vastavalt kehtestatud korrale.
(5) Müra mõõtmise tulemused tehakse teatavaks töötajatele ja nende esindajatele.
§5. Tööandja tegevus
1) välja selgitama olulised müraallikad/müraväljad ja kindlaks määrama mürataseme;
2) korraldama § 19 kohase müra mõõtmise, kui müratase indikaatorseadmega määrates ületab §-s 3 toodud piirnorme või kui seda nõuab tööinspektor;
3) müra kahjuliku mõju ennetamiseks rakendama tehnilisi abinõusid tööruumi, töötamiskoha või töövahendi mürataseme vähendamiseks;
4) võtma tarvitusele abinõud, et taustmüra ei häiriks tööülesande täitmist (nt kontsentreerumist või suhtlemist nõudvad tööd jne) või suulise märguande edastamist;
5) märgistama asjakohaste ohutusmärkidega müraallikad/müraväljad, kus müratase on või ületab 85 dB(A);
6) paigaldama töötsooni sisenemiskohta või müra tekitava seadme juurde nähtavale kohale kohustusmärgi «Kanna kuulmiskaitsevahendit», kui müratase on või ületab 85 dB(A);
7) taotlema müra tekitava seadme tarnijalt teavet mürataseme vähendamise võimaluste kohta;
8) hindama ja kontrollima töökohal mürataseme vähendamiseks kasutusele võetud abinõude efektiivsust;
9) teavitama töötajaid müra kahjulikust toimest;
10) võimaldama töötajale kuulmiskaitsevahendi kasutamist, kui müra ekspositsioonitase ületab 80 dB(A) ning nõudma töötajalt kuulmiskaitsevahendi kasutamist, kui müra ekspositsioonitase on või ületab 85 dB(A).
§6. Terminid
1) vibratsioon –tahke keha mehaaniline võnkumine;
2) üldvibratsioon –mehaaniline võnkumine, mis kandub üle töötaja kehale;
4) ruutkeskmine kiirendus – sagedus-korrigeeritud kiirenduse ajaline ruutkeskmine
5) mitmesuunaline vibratsioon – üheaegne mehaaniline võnkumine mitme telje suunas.
Korrigeeritud resultantkiirendus määratakse valemiga:
6) korrigeeritud kiirendus – kiirenduse sagedus-korrigeerimine vastavalt standardile ISO 2631-1:1997 (üldvibratsiooni korral) ja standardile ISO 5349-1:2001 (kohtvibratsiooni korral), ühik m/s 2. Korrigeeritud kiirendus kohtvibratsiooni korral määratakse valemiga:
7) kohtvibratsiooni ekvivalentne (energeetiline) korrigeeritud kiirendus – püsiva suurusega korrigeeritud vibratsioon, mille energia samas ajavahemikus on võrdne vaadeldava muutuva vibratsiooni energiaga:
8) kiirenduse tase –kiirendus vibrokiirenduse lävisuuruse suhtes:
9) kiirenduse sagedus-korrigeeritud tase (vibratsioonitase) – korrigeeritud kiirenduse suhteline tase, ühik dB. Kohtvibratsiooni korral arvutatakse vastavalt valemile:
§7. Vibratsiooni piirnormid töökeskkonnas
(1) Üldvibratsiooni korrigeeritud kiirendus ei tohi 8-tunnise tööpäeva kestel ületada 1,15 m/s2.
(2) Kui üldvibratsiooni korrigeeritud kiirendus ületab 8-tunnise tööpäeva jooksul 0,6 m/s2, tuleb kasutusele võtta vibratsiooni mõju vähendavad abinõud. Joonisel 1 on näidatud z-teljelt mõõdetud üldvibratsiooni piirnormid 8-tunnise tööpäeva ja lühemate ajavahemike jooksul:
(3) Kohtvibratsiooni korrigeeritud kiirendus ei tohi 8-tunnise tööpäeva kestel ületada 5,0 m/s2.
(4) Kui kohtvibratsiooni korrigeeritud kiirendus ületab 2,5 m/s 2, tuleb kasutusele võtta vibratsiooni mõju vähendavad abinõud.
§8. Vibratsiooni mõõtmine
(1) Üldvibratsiooni mõõdetakse kolme risttelje suunas, arvestades töötaja keha asendit ja vibratsiooniallika asukohta, kusjuures üks mõõtesuundadest on piki keha (z-telg), teised risti tagant ette (x-telg) ja küljelt küljele (y-telg). Kasutatakse suurusi, mis on mõõdetud standardis ISO 2631-1:1997 esitatud meetodil.
(2) Kohtvibratsiooni mõõdetakse kahe risttelje suunas, arvestades töötaja käte või jalgade asendit ja nendega kontakteeruva vibratsiooniallika kuju. Sealjuures üks mõõtesuundadest on piki kätt või jalga (z-telg), teised mõõtesuunad (x ja y) on risti fikseeritud z-teljega. Kasutatakse suurusi, mis on mõõdetud standardis ISO 5349-1:2001 esitatud meetodite kohaselt.
(3) Mõõtmiste kestus peab olema piisav, et tagada küllaldane statistiline korrektsus ja olla kindel, et mõõdetud vibratsioon iseloomustab vibratsiooniriskile allumist.
§9. Tööandja tegevus
1) välja selgitama olulised üldvibratsiooni allikad ja korraldama vibratsioonitaseme mõõtmised § 19 kohaselt;
2) andma töötajale tööks ainult kontrollitud vibratsioonitasemega seadmed;
3) kasutama tööprotsessis võimalikult väikese vibratsioonitasemega seadmeid;
4) kontrollima perioodiliselt vibroseadmete vibratsioonitaseme vastavust tehnospetsifikaadile;
5) taotlema vibroseadme tarnijalt infot vibratsioonitaseme ja selle mõju vähendamise võimaluste kohta. Juhul kui selline info puudub või ei ole usaldusväärne, tuleb teha seadme vibratsioonitaseme mõõtmised;
6) andma vibroseadmega töötajale vibratsiooni vähendavad kindad ja jalanõud;
7) registreerima kontrollitud vibratsioonitasemega seadmetega töötavate isikute tööaega ja jälgima, et see ei ületaks lubatut.
§10. Terminid
§11. Elektromagnetvälja piirnormid kontrollitavas keskkonnas
(3) Mitmesageduslike väljade korral määratakse iga sagedusvahemiku (M max)i ja liidetakse nende ruutude suhted eraldi toimivate elektri- ja magnetväljatugevuste ruutudega igas sagedusvahemikus. Saadud summad peavad olema
§12. Raadiosageduslike indutseeritud ja kontaktvoolude piirnormid kontrollitavas keskkonnas
§13. Elektromagnetvälja piirnormid mittekontrollitavas keskkonnas
§14. Raadiosageduslike indutseeritud ja kontaktvoolude piirnormid mittekontrollitavas keskkonnas
§15. Piirnormid keha osalise ekspositsiooni korral
§16. Erandid kontrollitavas keskkonnas
§17. Erandid mittekontrollitavas keskkonnas
1) usaldatavate tehniliste vahenditega võib tõestada, et Ap on kogu keha ulatuses alla 0,08 W/kg ja ruumkeskmistatud ApV ei ületa 1,6 W/kg, kusjuures keskmistamine tehakse keha koe iga 1 g ulatuses, välja arvatud käte, jalalabade, randmete ja pahkluude piirkond, kus A pV ei tohi olla kõrgem kui 4 W/kg koe iga 10 g ulatuses;
2) indutseeritud ja kontaktvoolude piirnorme (tabel 6) ei ole ületatud.
Toodud erandid kehtivad seadmetele, mille raadiosagedusliku kiirguse tase ei ole teada ning seadme kasutaja seda ei kontrolli.
§18. Tööandja tegevus
MÕÕTMISE KORD
§19. Füüsikaliste ohutegurite parameetrite mõõtmine
[RT I 2004, 82, 556 – jõust. 5.12.2004]