Sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord
Sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Sotsiaalhoolekandelise abi eesmärk ja mõisted
§ 3 Sotsiaalhoolekandelise abi andmise põhimõtted
§ 4 Sotsiaalhoolekandega hõlmatus
§ 5 Sotsiaaltoetuste liigid
§ 6 Sotsiaaltoetuste taotlemise õiguse tekkimine
§ 7 Sotsiaaltoetuste määrad
2 Sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused
§ 8 Sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused
§ 9 Sünnitoetus
§ 10 I klassi astuja toetus
§ 11 Hooldajatoetus
3 Sissetulekust sõltuvad sotsiaaltoetused
§ 12 Sissetulekust sõltuvad sotsiaaltoetused
§ 13 Peretoetus
§ 14 Täiendav sotsiaaltoetus
§ 15 Sotsiaalteenuste liigid
§ 16 Hindamiskohustus ja otsus abi andmise kohta
2 Vallavalitsuse poolt osutatavad sotsiaalteenused
§ 17 Täisealise isiku hooldus
§ 18 Isikliku abistaja teenus
§ 19 Tugiisikuteenus
§ 20 Sotsiaaltransporditeenus
§ 21 Eluruumi tagamine
§ 22 Päevakeskuse teenused
§ 23 Koduteenus
§ 24 Iseseisvat toimetulekut soodustav sotsiaalse rehabilitatsiooni teenus
§ 25 Igapäevaelu toetamise teenus
§ 26 Toetatud elamise teenus
3 Vallavalitsuse poolt korraldatavad sotsiaalteenused
§ 27 Varjupaigateenus
§ 28 Turvakoduteenus
§ 29 Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
§ 30 Võlanõustamisteenus
4 SOTSIAALHOOLEKANDELISE ABI MENETLUSED
§ 31 Sotsiaalhoolekandelise abi taotlemine
§ 32 Sotsiaalhoolekandelise abi määramine ja maksmine
§ 33 Rahastamine
§ 34 Tähtajad sotsiaalhoolekandelise abi korraldamisel
§ 35 Vaide esitamine
§ 36 Määruste kehtetuks tunnistamine
RT IV, 04.05.2016, 3
Vastu võetud 20.04.2016 nr 6
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja lõike 2, sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1 ja lõike 2 ning Vabariigi Valitsuse 06.02.2015 määruse nr 16 „Riigieelarve seaduses kohaliku omavalitsuse üksustele määratud toetusfondi vahendite jaotamise ja kasutamise tingimused ja kord“ § 4 lg 2 alusel.
Määrusega sätestatakse Tori vallas sotsiaaltoetuste määramise ja sotsiaalteenuste korraldamise tingimused ja kord (edaspidi kord).
§ 2. Sotsiaalhoolekandelise abi eesmärk ja mõisted
(1) Sotsiaalhoolekandeline abi on sotsiaaltoetuste, sotsiaalteenuste, vältimatu abi ja muu abi andmine, mille eesmärk on toetada inimese iseseisvat toimetulekut ja töötamist ning aktiivset osalust ühiskonnaelus, ennetades sealjuures sotsiaalsete probleemide tekkimist või süvenemist üksikisiku, perekonna ja ühiskonna tasandil.
(2) Sotsiaaltoetus on isikule makstav rahaline hüvitis.
(3) Sotsiaalteenus on isikule osutatav mitterahaline soodustus.
(4) Vältimatu abi on elatusvahendite kaotuse või puuduse tõttu sotsiaalselt abitusse olukorda sattunud isikule osutatav sotsiaalabi, mis tagab vähemalt toidu, riietuse ja ajutise majutuse.
§ 3. Sotsiaalhoolekandelise abi andmise põhimõtted
Sotsiaalhoolekandelise abi andmisel:
3) nõustatakse isikut abimeetme valikul ja kohandamisel ning vajaduse korral abi kasutamisel vastava erialase ettevalmistusega spetsialisti poolt;
4) lähtutakse abimeetme rakendamise tulemuslikkusest abi vajava isiku ning vajaduse korral pere ja kogukonna seisukohast;
5) kaasatakse abi andmise kõikidel etappidel abi vajavat isikut ning vajaduse korral ka tema perekonnaliikmeid, kui isik on selleks nõusoleku andnud;
6) tagatakse abimeetmed isikule võimalikult kättesaadaval moel.
§ 4. Sotsiaalhoolekandega hõlmatus
(1) Sotsiaalhoolekandelist abi on õigus taotleda isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Tori vald või isikul, kelle rahvastikuregistri järgset elukohta ei saa kindlaks määrata, kuid kes abi vajamise ajal viibib Tori valla haldusterritooriumil.
(2) Kooskõlastatult isiku rahvastikuregistrisse kantud elukoha järgse kohaliku omavalitsuse üksusega võib sotsiaalhoolekandelist abi osutada isikule, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Tori vald.
(3) Vältimatut abi on õigus taotleda isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Tori vald, kuid kes viibib abi vajamise ajal Tori valla haldusterritooriumil.
§ 5. Sotsiaaltoetuste liigid
Tori valla eelarvest makstavad sotsiaaltoetused jagunevad sissetulekust mittesõltuvateks ja sissetulekust sõltuvateks sotsiaaltoetusteks.
§ 6. Sotsiaaltoetuste taotlemise õiguse tekkimine
Sissetulekust mittesõltuva sotsiaaltoetuse taotlemise õigus tekib isikul toetuse faktiliseks aluseks oleva sündmuse toimumisest, asjaolu saabumisest või muu tingimuse täitmisest arvates.
§ 7. Sotsiaaltoetuste määrad
Sissetulekust mittesõltuvate sotsiaaltoetuste suurused kehtestab Tori Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
2. jagu Sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused
§ 8. Sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused
Sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused on:
2) I klassi astuja toetus;
§ 9. Sünnitoetus
(1) Sünnitoetuse maksmine koosneb kahest osast, millest 60 % makstakse peale lapse sündi ja 40% lapse 2-aastaseks saamisel.
(2) Sünnitoetuse esimene osa makstakse ühele lapsevanematest (edaspidi taotleja) lapse registreerimisel Tori valla elanike registrisse juhul, kui lapsevanema rahvastikuregistri järgne elukoht on Tori vallas olnud üks aasta või enam. Laps peab olema Tori valla elanik sünnist alates.
(3) Sünnitoetuse teist osa ei maksta, kui taotleja ei ole saanud sünnitoetuse esimest osa või taotleja ja laps on peale esimese osa väljamakset registreeritud teise omavalitsuse elanike registrisse.
(4) Sünnitoetuse määramise aluseks on taotleja vormikohane avaldus (lisa 1). Avaldus toetuse saamiseks tuleb esitada ühe kuu jooksul pärast lapse sündi ning sünnitoetuse teise osa saamiseks ühe kuu jooksul pärast lapse 2-aastaseks saamist.
§ 10. I klassi astuja toetus
I klassi astuja toetust makstakse esmakordselt Tori Põhikooli esimesse klassi astuva lapse ühele vanemale või eestkostjale ning erivajadustega lapse vanemale või eestkostjale, kui laps asub õppima teise kooli tervislikel põhjustel.
§ 11. Hooldajatoetus
Hooldajatoetust makstakse Tori Vallavolikogu 20.05.2015 määruse nr 15 „Hooldaja määramise ja hooldajatoetuse maksmise kord“ alusel hooldajaks määratud isikule.
3. jagu Sissetulekust sõltuvad sotsiaaltoetused
§ 12. Sissetulekust sõltuvad sotsiaaltoetused
Sissetulekust sõltuvad sotsiaaltoetused on:
1) peretoetus;
2) täiendav sotsiaaltoetus.
§ 13. Peretoetus
(1) Peretoetust määratakse peredele hädavajalike ja/või erakorraliste kulude katmiseks kui pere enda sissetulekutest ja muudest ressurssidest ei piisa pere toimetuleku tagamiseks.
(2) Peretoetust määratakse:
1) ravimite või raviteenuste eest tasumiseks;
2) invaabivahendite ostmiseks või laenutamiseks;
3) lasteaiakulude hüvitamiseks;
4) hariduse omandamisega seotud kulude katmiseks;
5) küttekulude katmiseks;
6) matuste korraldamiseks;
7) teistel mõjuvatel põhjustel, mis on olulised pere toimetuleku tagamiseks.
§ 14. Täiendav sotsiaaltoetus
(1) Täiendavat sotsiaaltoetust makstakse tasandusfondist sotsiaaltoetuste ja –teenuste korraldamiseks eraldatud vahenditest.
(2) Täiendava sotsiaaltoetuse maksmine on suunatud eelkõige toimetulekutoetuse saajate toimetuleku parandamisele, eesmärgiga aidata kaasa nende naasmisele avalikule tööturule.
(3) Vahendite piisavuse korral võib täiendavat sotsiaaltoetust maksta ka teistele abivajajatele samadel alustel peretoetusega.
§ 15. Sotsiaalteenuste liigid
(1) Sotsiaalteenused jagunevad vallavalitsuse poolt osutatavateks ja vallavalitsuse poolt korraldatavateks sotsiaalteenusteks.
(2) Vallavalitsuse poolt osutatavad sotsiaalteenused on:
1) täisealise isiku hooldus;
4) sotsiaaltransporditeenus;
5) eluruumi tagamine;
6) päevakeskuse teenused;
7) koduteenus;
8) iseseisvat toimetulekut soodustav sotsiaalse rehabilitatsiooni teenus;
10) toetatud elamise teenus.
(3) Vallavalitsuse poolt korraldatav sotsiaalteenus toimub tavapäraselt väljaspool Tori valda, teenus ostetakse sisse vastavat teenust pakkuvalt asutuselt ning selle eest tasumine lepitakse osapoolte vahel kokku enne teenuse osutamise algust. Vallavalitsuse poolt korraldatavad sotsiaalteenused on:
1) varjupaigateenus;
2) turvakoduteenus;
3) väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus;
4) võlanõustamisteenus.
(4) Muu eelpool nimetamata, kuid isiku toimetuleku saavutamiseks või säilitamiseks vajaliku teenuse või abi osutamise otsustab sotsiaaltöötaja ettepanekul vallavalitsus.
§ 16. Hindamiskohustus ja otsus abi andmise kohta
(1) Vallavalitsus selgitab välja abi saamiseks pöördunud isiku abivajaduse ja sellele vastava abi. Kõrvalabi vajaduse määra hinnatakse ja täpsustatakse iga isiku puhul eraldi. Teenuse osutamise perioodil kõrvalabi vajaduse määra muutumisel isiku terviseseisundi või elukeskkonna tõttu viiakse läbi korduv hindamine.
(2) Abivajaduse väljaselgitamisel lähtutakse terviklikust lähenemisest isiku abivajadusele, võttes arvesse tema toimetulekut ja ühiskonnaelus osalemist mõjutavaid asjaolusid, sealhulgas:
2. jagu Vallavalitsuse poolt osutatavad sotsiaalteenused
§ 17. Täisealise isiku hooldus
(1) Hoolduse seadmine on vallavalitsuse poolt hooldaja määramine isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma igapäevaeluga toimetulekul.
(2) Täisealise isiku hooldus seatakse Tori Vallavolikogu 20.05.2015 määruse nr 15 „Hooldaja määramise ja hooldajatoetuse maksmise kord“ alusel.
§ 18. Isikliku abistaja teenus
(2) Teenuse osutamisel abistatakse teenuse saajat tegevustes, mille sooritamiseks vajab isik puude tõttu füüsilist kõrvalabi. Isiklik abistaja aitab isikut tema igapäevaelu tegevustes, nagu liikumisel, söömisel, toidu valmistamisel, riietumisel, hügieenitoimingutes, majapidamistöödes ja muudes toimingutes, milles isik vajab juhendamist või kõrvalabi.
(3) Vallavalitsus koostab koostöös teenust saava isiku ja teenuseosutajaga teenuse osutamise haldusakti või halduslepingu, määrates selles muu hulgas kindlaks kõrvalabi vajaduse määrast tulenevad toimingud ja teenuse saaja üldised juhised.
(4) Teenuse saajal on õigus valida teenust vahetult osutavat isikut. Isiku soovil abistab vallavalitsus teenuse saajat teenust vahetult osutava isiku leidmisel. Teenuse saajal on õigus enne teenust vahetult osutava isiku kindlaksmääramist omavahelise sobivuse hindamiseks temaga kohtuda.
(5) Isikliku abistaja teenuse sihiks on eelkõige tööealiste puuetega inimeste osalemise suurendamine ühiskonnaelu erinevates valdkondades, sh hariduses ja tööhõives, eesmärgiks nende tööle asumine ning võimaluse andmine elada maksimaalse iseseisvuse tasemel, mida konkreetne puue/funktsioonihäire võimaldab.
§ 19. Tugiisikuteenus
(1) Tugiisikuteenuse eesmärgiks on iseseisva toimetuleku toetamine olukordades, kus isik vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvalabi. Kõrvalabi seisneb juhendamises, motiveerimises ning isiku suurema iseseisvuse ja omavastutuse võime arendamises.
(2) Lapsele tugiisikuteenuse osutamise eesmärk on koostöös last kasvatava isikuga lapse arengu toetamine, sealhulgas vajaduse korral puudega lapse puhul hooldustoimingute sooritamine. Tugiisik abistab last arendavates tegevustes, juhendab ja motiveerib igapäevaelus toime tulema, abistab suhtlemisel perekonnaliikmetega või väljaspool kodu.
(3) Isiku soovil abistab vallavalitsus teenuse saajat teenust vahetult osutava isiku valikul. Teenuse saajal on õigus enne teenust vahetult osutava isiku kindlaksmääramist omavahelise sobivuse hindamiseks temaga kohtuda.
(4) Vallavalitsus koostab koostöös teenust saava isiku ja teenuseosutajaga teenuse osutamise haldusakti või halduslepingu, määrates selles kindlaks kõrvalabi vajadusest tulenevad toimingud.
§ 20. Sotsiaaltransporditeenus
(1) Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk on võimaldada isikul, kellel puue või tervislik seisund takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist, kasutada tema vajadustele vastavat transpordivahendit tööle või õppeasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks
(2) Sotsiaaltransporditeenuse saamiseks piisab isiku suulisest taotlusest sotsiaaltöötajale. Taotlus teenuse kasutamiseks Pärnu maakonnas esitatakse vähemalt kolm tööpäeva enne ja väljaspool Pärnu maakonda teenuse kasutamiseks vähemalt seitse tööpäeva enne teenusesaamist. Taotlemisel põhjendatakse sõidu eesmärki ja põhjust, mistõttu ei ole võimalik kasutada ühistransporti.
(3) Teenust osutatakse sotsiaaltööks ette nähtud ametiautoga. Teenusega kaasneb vajadusel isiku saatmine, juhendamine ja järelevalve.
(4) Teenust osutatakse üldjuhul lähima piirkonna avaliku teenuse pakkuja juurde. Kaugemal asuva teenuse pakkuja valik peab olema põhjendatud.
(5) Sotsiaaltransporditeenuse võimaldamise otsustab ning teenuse osutamise ja kasutajate kohta peab arvestust sotsiaaltöötaja.
§ 21. Eluruumi tagamine
(1) Eluruumi tagamise eesmärgiks on eluruumi kasutamise võimaluse kindlustamine isikule, kes ei ole sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt võimeline enda ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama.
(2) Vallavalitsus võib eluruumi tagada elamispinna kasutusse andmisega või vabaturul üüripinna leidmisele kaasaaitamisega.
(3) Eluruumi kasutusse andmise lepingud on üldjuhul tähtajalised ning samaaegselt eluruumi tagamisega osutatakse ka teisi, iseseisvat toimetulekut soosivamaid meetmeid.
(4) Isikuid, kellel on puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puudest tingituna raskusi eluruumis liikumise, endaga toimetuleku või suhtlemisega, abistab vallavalitsus eluruumi kohandamisel või sobivama eluruumi saamisel.
§ 22. Päevakeskuse teenused
(1) Päevakeskuse teenuseid osutab Tori Sotsiaalmaja. Päevakeskuse teenused on:
1) dušširuumi kasutamine – pesemisvõimaluse tagamine isikutele, kellel endal kodus pesemisvõimalused puuduvad;
2) pesumasina kasutamine - pesupesemise teenus isikutele, kes vajavad pesu pesemisel abi või kellel puuduvad kodus vastavad tingimused;
3) ruumide ja inventari kasutamine ümbruskonna inimeste huvi- ja seltsitegevuse arendamiseks ning ürituste korraldamiseks
(2) Päevakeskuse teenuste osutamist korraldab ja teenuse kasutajate kohta peab arvestust sotsiaalmaja juhataja.
§ 23. Koduteenus
(1) Koduteenuse eesmärgiks on täisealise isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamine kodustes tingimustes, säilitades ja parandades tema elukvaliteeti.
(3) Vallavalitsus koostab koostöös teenust saava isiku ja teenuseosutajaga teenuse osutamise haldusakti või halduslepingu, määrates selles muu hulgas kindlaks kõrvalabi vajaduse määrast tulenevad toimingud, mis tagavad isiku iseseisva toimetuleku kodustes tingimustes.
§ 24. Iseseisvat toimetulekut soodustav sotsiaalse rehabilitatsiooni teenus
(1) Iseseisvale toimetulekule suunatud rehabilitatsiooni teenuse osutamise eesmärgiks on tööharjumuse taastamine inimestes, kes on pikemat aega olnud ilma tööta, töövõimeliste inimeste aktiviseerimine, abistamine töö leidmisel, info kogumine abivajaja tööalaste ja sotsiaalsete oskuste kohta ning saadud teabe kasutamine edasise tegevuse planeerimisel.
(2) Toimetulekule suunatud rehabilitatsiooniteenuse osutamine toimub lisaks nõustamisele igapäevases töökeskkonnas, individuaalselt või väiksemas grupis. Teenuse saajatele luuakse võimalus tegeleda lihtsamate, erialast kvalifikatsiooni mittenõudvate töiste tegevustega, vajadusel õpetatakse neile õigeid töövõtteid, kontrollitakse tegevuse kulgu ja tulemust. Võimekamatele abivajajatele luuakse tingimused ka keerukamate, enam oskusi nõudvate tööde tegemiseks.
(3) Teenust võivad taotleda kõik töökohta mitteomavad isikud, kes soovivad tõsta oma tööturul konkureerimise taset. Rehabilitatsiooni teenusel osalemine on kohustuslik toimetulekutoetust taotlevatele mittetöötavatele isikutele ja nende täisealistele mittetöötavatele pereliikmetele.
§ 25. Igapäevaelu toetamise teenus
(2) Igapäevaelu toetamise teenust osutatakse Tori Sotsiaalmaja poolt psüühiliste erivajadustega isikutele Sotsiaalkindlustusameti suunamisotsuse alusel sotsiaalhoolekande seaduses sätestatud korras.
§ 26. Toetatud elamise teenus
(1) Toetatud elamise teenus on isiku sotsiaalse toimetuleku ja integratsiooni toetamine koos juhendamisega majapidamise ja igapäevaelu korraldamises, et tagada isiku võimalikult iseseisev toimetulek iseseisvalt elades.
(2) Toetatud elamise teenust osutatakse Tori Sotsiaalmaja poolt psüühiliste erivajadustega isikutele Sotsiaalkindlustusameti suunamisotsuse alusel sotsiaalhoolekande seaduses sätestatud korras.
3. jagu Vallavalitsuse poolt korraldatavad sotsiaalteenused
§ 27. Varjupaigateenus
Varjupaigateenuse eesmärgiks on ajutise ööbimiskoha võimaluse kindlustamine täisealisele isikule, kes ei ole võimeline endale ööbimiskohta leidma. Ajutises ööbimiskohas peab olema tagatud voodikoht, pesemisvõimalus ja turvaline keskkond.
§ 28. Turvakoduteenus
(1) Turvakoduteenuse eesmärgiks on ajutise eluaseme, turvalise keskkonna, nõustamise ja esmase abi tagamine:
§ 29. Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
(1) Väljaspool isiku kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärk on kõrvalabi, turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealistele isikutele, kes vajavad püsivalt või ajutiselt igapäevaeluks vajalike toimingute sooritamisel ja enesehooldamisel kõrvalabi sellisel määral, et kodu kohandamisest või koduteenusest inimese toimetuleku ja turvalisuse tagamiseks ning elukvaliteedi säilitamiseks ei piisa.
(2) Vallavalitsus koostab koostöös teenust saava isiku või tema esindajaga ja teenuseosutajaga teenuse osutamise haldusakti või halduslepingu, määrates selles muu hulgas kindlaks kõrvalabi vajaduse määrast tulenevad toimingud, mis tagavad isiku turvalisuse ja toimetuleku hooldusteenuse kasutamise ajal ning teenuse eest tasumise korra.
(3) Vallavalitsus osaleb teenuse kulude katmisel kui teenust saaval isikul ei ole ülalpidamis-kohustusega isikuid või kui need isikud ei ole suutelised täitma neile seadusega pandud kohustusi.
(4) Teenust saava isiku suunamisel püsivalt valla poolt osaliselt tasustatavale üldhooldekodu kohale, kui hooldataval ei ole ülalpidamiskohustusega isikut ega kedagi teist, kes osaleb hooldatava hoolduskulude katmisel ja hooldataval on kinnisvara, ehitisregistrisse kantud elamu või hooned vallasvarana, võib vald sõlmida lepingu isikuga ülalpidamiskulude katmiseks olemasoleva vara arvelt.
§ 30. Võlanõustamisteenus
(1) Võlanõustamisteenuse eesmärgiks on isiku abistamine tema varalise olukorra kindlakstegemisel, võlausaldajaga läbirääkimiste pidamisel ja nõuete rahuldamisel, et vältida uute võlgnevuste tekkimist toimetulekuvõime parandamise kaudu ning lahendada muid võlgnevusega seotud probleeme.
(2) Võlanõustamisteenus hõlmab isiku nõustamist, juhendamist ja edasiste võlgade tekkimise ennetamist.
(3) Piiratud teovõimega isiku puhul osutatakse teenust tema seaduslikule esindajale seadusliku esindaja taotluse alusel.
4. peatükk SOTSIAALHOOLEKANDELISE ABI MENETLUSED
§ 31. Sotsiaalhoolekandelise abi taotlemine
(1) Sotsiaalhoolekandelise abi saamiseks esitab isik või tema esindaja vallavalitsusele vormikohase või vabas vormis avalduse. Avalduste vormid on kinnitatud järgmiste toetuste taotlemiseks:
1) Lisa 1 – sünnitoetuse avalduse vorm
2) Lisa 2 – peretoetuse avalduse vorm
3) Lisa 3 – I klassi astuja toetuse avalduse vorm
(2) Sissetulekust sõltuva sotsiaaltoetuse taotleja esitab andmed oma sissetulekute kohta ning vajadusel kuludokumendid ja muud tõendid, mis on vajalikud sotsiaalhoolekandelise abi saamise õiguse väljaselgitamiseks. Sotsiaaltöötajal on õigus küsida täiendavaid andmeid ja dokumente, mis põhjendavad toetuse või teenuse vajadust, kohtuda toetuse taotlejaga ning vajadusel külastada tema elukohta.
(3) Vältimatut sotsiaalabi ja väljaspool kodu osutatavat üldhooldusteenust võib vallavalitsus korraldada ilma isiku taotluseta, kui isik oma tervisliku seisundi tõttu teenust vajab, aga ei ole suuteline taotlust esitama.
§ 32. Sotsiaalhoolekandelise abi määramine ja maksmine
(1) Sünnitoetuse ja I klassi astuja toetuse määramise vormistab sotsiaaltöötaja arvestades kehtestatud toetuse suurust ja taotluses esitatud väljamaksmisviisi. Sünnitoetust makstakse lapse sünnikuupäeval kehtinud korra kohaselt ja määras, seejuures teine osa mitte enne lapse kaheaastaseks saamist.
(2) Sissetulekutest sõltuvate sotsiaaltoetuste määramise või sellest keeldumise otsuse teeb vallavalitsus võttes arvesse sotsiaalkomisjoni ettepanekuid. Määramisel võetakse arvesse taotleja ja tema pereliikmete sissetulekuid, materiaalset olukorda, tervislikku seisundit, ülalpeetavate arvu ja vanust ning võimet toime tulla.
(3) Sotsiaaltoetus makstakse isiku avalduses näidatud arvelduskontole, sularahas või isiku nõusolekul tema kirjaliku avalduse, digitaalselt allkirjastatud elektroonilise avalduse või notariaalselt tõestatud avalduse alusel kolmanda isiku arvelduskontole Eestis.
(4) Kaalutlusotsuse tegemisel võib sotsiaaltöötaja alati kaasata arvamuse andmiseks sotsiaalkomisjoni või vallavalitsuse.
(5) Sotsiaalteenuse osutamise otsustab vallavalitsus halduslepingu sõlmimisega kui sotsiaalteenuse osutamise tingimused määratakse kindlaks vallavalitsuse ja sotsiaalteenuse saaja või vallavalitsuse, sotsiaalteenuse saaja ja kolmanda isiku koostöös.
(6) Sotsiaalteenuse osutamine võidakse otsustada toiminguga, millega isik saab soodustuse.
§ 33. Rahastamine
(1) Määruses nimetatud sissetulekust sõltuvaid ja sissetulekust mittesõltuvaid sotsiaaltoetuseid finantseeritakse valla eelarvest, välja arvatud § 15 täiendav sotsiaaltoetus, mida makstakse toetusfondi kaudu sotsiaaltoetuste ja –teenuste korraldamiseks eraldatud vahenditest.
(2) Käesolevas korras nimetatud sotsiaalteenuse osutamise eest võib võtta tasu.
(3) Isikult võetava tasu suurus oleneb sotsiaalteenuse mahust, teenuse maksumusest ning teenust saava isiku ja tema perekonna majanduslikust olukorrast. Sotsiaalteenuste eest tasumise tingimused, korra ja tasumäärad kehtestab vallavalitsus.
(4) Teisi sotsiaalteenuseid finantseeritakse valla eelarvest ning isikul on omaosalus kas kindla hinnakirja alusel või määratakse lepinguga. Teenust saav isik võib olla omaosaluse tasumisest vabastatud, kui tal on ebapiisav sissetulek või muud mõjuvad põhjused.
(5) Igapäevaelu toetamise ja toetatud elamise teenust finantseeritakse Sotsiaalkindlustusameti kaudu riigieelarvest, teenust saav isik ei pea tasuma omaosalust.
§ 34. Tähtajad sotsiaalhoolekandelise abi korraldamisel
(1) Vallavalitsus otsustab sotsiaalhoolekandelise abi andmise kümne tööpäeva jooksul isikult taotluse saamisest või muu sotsiaalhoolekandelise abi saamise õiguse tekkimise aluseks oleva sündmuse toimumisest, asjaolu saabumisest või tingimuse täitmisest arvates. Abi andmise otsustamiseks oluliste andmete väljaselgitamise vajaduse korral isikut teavitatakse taotluse menetlemise aja pikenemisest.
(2) Sotsiaalhoolekandelise abi andmise või mitteandmise otsus tehakse isikule või tema esindajale teatavaks avalduses soovitud viisil:
1) taotluses märgitud e - posti aadressil;
2) hüvitise andja juures;
3) posti teel lihtkirjaga taotluses märgitud aadressil.
(3) Vallavalitsus maksab sotsiaaltoetuse välja 30 kalendripäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
§ 35. Vaide esitamine
Kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvest rahastatava sotsiaalteenuse, sotsiaaltoetuse, vältimatu sotsiaalabi või muu abi ning toimetulekutoetuse ja vajaduspõhise peretoetuse otsusega mittenõustumise korral on taotlejal õigus esitada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras vaie kohaliku omavalitsuse üksuse kaudu maavanemale.
§ 36. Määruste kehtetuks tunnistamine
(1) Tunnistada kehtetuks Tori Vallavolikogu 22.05.2013 määrus nr 7 „Sotsiaaltoetuste kord“.
(2) Tunnistada kehtetuks Tori Vallavolikogu 12.03.2012 määrus nr 2 „Sotsiaalteenuste osutamise tingimused ja kord“.
Lisa 1 Sünnitoetuse avalduse vorm
Lisa 2 Peretoetuse avalduse vorm
Lisa 3 I klassi astuja toetuse avalduse vorm


Võru linnakalmistu registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Võru linnakalmistu registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus
Võru linnakalmistu registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus - sisukord
§ 8 Registrisse andmete kandmine ja õiguslik tähendus
§ 10 Andmete allikad
§ 11 Kasutajaõigused
§ 12 Kannete tegemine
§ 13 Juurdepääs registri andmetele
RT IV, 10.01.2020, 33
Vastu võetud 08.01.2020 nr 1
jõustumine 15.01.2020
Määrus kehtestatakse „Kalmistuseadus“ § 11, ja Võru Linnavolikogu 10. aprilli 2019 määruse nr 13 „Võru linna andmekogude asutamise ja andmekogude põhimääruste kinnitamise volituste andmine“ § 1 alusel.
Määrusega asutatakse kohaliku omavalitsuse andmekogu ametliku nimetusega „Võru linnakalmistu register“ (edaspidi register).
1) tagada Võru linnakalmistu kasutamise ja haldamisega seotud kohaliku omavalitsuse ülesannete täitmiseks vajalike aktuaalsete andmete, sealhulgas Võru linnas matmiseks avatud kalmistul asuvate hauaplatside, nende kasutajate ja sinna maetute süstematiseeritud andmete olemasolu;
2) võimaldada Võru linnakalmistu kasutamise ja haldamise korraldamisel elektroonilist asjaajamist ja teabevahetust;
3) teha avalikustamist võimaldavad kalmistu ja maetute andmed kättesaadavaks internetis vastava veebilehe (edaspidi kalmistuportaal) kaudu.
(1) Registri vastutav töötleja on Võru Linnavalitsus.
1) korraldab registri pidamist ning vastutab registri pidamise õiguspärasuse eest;
2) tagab registri pidamiseks vajaliku infosüsteemi standardlahenduse kasutamise õiguse olemasolu;
3) korraldab registri turvalise majutamise, sealhulgas võib sõlmida lepinguid registri majutamiseks väljaspool ametiasutust;
4) määrab registri volitatud töötlejad ja nende pädevuse ulatuse;
(1) Registri volitatud töötlejad on isikud või asutused, keda vastutav töötleja volitab täitma registri pidamisega seotud ülesandeid.
(2) Registri volitatud töötleja ülesanded vastutava töötleja määratud ulatuses on:
3) registriandmete aktuaalsuse ja õigsuse tagamine;
4) õigustatud isikute juurdepääsu tagamine registriandmetele;
5) avalikustamist võimaldavate kalmistu ja maetute andmete avalikkusele teatavaks tegemine internetis vastava veebilehe kaudu;
6) isikutele nende kohta registrisse kantud andmete kättesaadavaks tegemine;
7) muud vastutava töötleja antavad ülesanded registri pidamise eesmärkide täitmiseks.
(1) Registrit peetakse elektroonilise andmekoguna.
(2) Registri pidamiseks kasutatakse veebipõhist infosüsteemi standardlahendust "Kalmistute Register”.
(4) Register on liidestatud infosüsteemide andmevahetuskihiga (X-tee).
1) käideldavuse osas, tagades andmete õigeaegse ja hõlpsa kättesaadavuse selleks õigustatud isikutele;
2) terviklikkuse osas, tagades andmete õigsuse, täielikkuse, ajakohasuse, päritolu autentsuse ning volitamata muutuste puudumise;
3) konfidentsiaalsuse osas, tagades andmete kättesaadavuse vaid selleks volitatud tarbijatele õigustatud ulatuses.
(2) Registri andmete käideldavus, terviklikkus ja konfidentsiaalsus tagatakse organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehnoloogiliste turvameetmetega.
(3) Registri turbeaste on keskmine (M) ja turvaklass on K2T1S1.
(1) Registris töödeldakse kalmistuseaduses nimetatud andmeid ning muid Võru linna halduses oleva kalmistu kasutamise ja haldamise korraldamiseks vajalikke andmeid vastavalt käesoleva määruse § 5 lõikes 2 nimetatud infosüsteemi võimalustele.
(2) Vastutav töötleja on kohustatud tagama registrisse kantud andmete samasuse alusdokumentidele kantud andmetega. Registris ebaõigete andmete avastamisel parandatakse andmed viivitamatult.
(3) Muudatused kantakse registrisse viivitamata, kuid mitte hiljem kui kolme tööpäeva jooksul andmete registrisse kandmise aluseks oleva teabe laekumisest, otsuste tegemisest või sündmuse toimumisest.
(4) Registri andmete töötlemise seaduslikkuse tagamiseks logitakse kõik registri andmetega tehtud toimingud.
§ 8. Registrisse andmete kandmine ja õiguslik tähendus
(1) Registri kasutajad kannavad registrisse andmed neile õigusakti, ametijuhendi või lepinguga määratud ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses.
(2) Registrisse kantud andmetel on informatiivne ja statistiline tähendus, kui õigusaktides ei ole sätestatud teisiti.
3) kalmistu haldaja kontaktandmed.
4) surmatõendi või surmateatise number;
4) matja ees- ja perekonnanimi, isikukood või sünniaeg, juriidilisest isikust matja puhul ärinimi ja registrikood;
5) hauaplatsi kasutaja poolt antud kooskõlastus (kui matja ei ole hauaplatsi kasutaja);
6) ümbermatmise korral ümbermaetavate säilmete senise matmiskoha andmed ja esmane matmise kuupäev, kui see on teada.
1) hauaplatsi kasutaja ees- ja perekonnanimi, isikukood või sünniaeg ning kontaktandmed, juriidilisest isikust kasutaja puhul ärinimi, registrikood ja kontaktandmed;
(7) Lõigetes 1-6 nimetatud andmete detailne koosseis on esitatud infosüsteemi standardlahenduse "Kalmistute Register” andmeobjektide nimekirjas.
§ 10. Andmete allikad
(1) Registrisse andmete andjad on hauaplatsi kasutusse taotleja, hauaplatsi kasutaja, matmise loa taotleja, matja, kalmistu haldaja ja registri vastutav töötleja.
(2) Registri andmete alusdokumendid on:
1) hauaplatsi kasutusloa taotlus;
3) hauaplatsi kasutusõiguse üleandmise taotlus;
4) hauaplatsi kasutusõigusest loobumise taotlus;
5) hauaplatsile matmise kooskõlastamise taotlus;
6) enne registri asutamist Võru linnakalmistu ja sinna maetute andmete kogud.
(3) Alusdokumentide põhjal registrisse kantavate andmete osas, mis on registreeritud rahvastikuregistris, toimub andmevahetus X-tee kaudu.
§ 11. Kasutajaõigused
(1) Kasutajad on vastutava töötleja poolt selleks volitatud teenistujad.
(2) Kasutajal on juurdepääs registris sisalduvatele andmetele ametijuhendi, õigusakti või lepinguga määratud ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses.
(3) Kasutajad kannavad registrisse andmeid neile õigusakti, ametijuhendi või lepinguga määratud kohustuste ulatuses.
(4) Kasutaja juurdepääsuõiguste andmine, muutmine, peatamine ja lõpetamine toimub linnapea poolt kehtestatud korras.
§ 12. Kannete tegemine
(1) Kõik registrisse kogutavad andmed kannab registrisse vastutava töötleja määratud teenistuja (edaspidi registripidaja).
(2) Registripidaja tagab registrisse kantud andmete õiguspärasuse ja aktuaalsuse temale registreerimiseks esitatud andmete alusel.
(3) Andmete õiguspärasuse ja aktuaalsuse tagamiseks on registripidajal õigus:
1) küsida registrisse kogutavaid andmeid vastavalt andmete sisule ja iseloomule hauaplatsi kasutusse taotlejalt, hauaplatsi kasutajalt, matjalt, kalmistu haldajalt ja vastutavalt töötlejalt;
2) kontrollida esitatud andmete õigsust ning keelduda andmete registrisse kandmisest, kui esitatud andmed on ebaõiged või ei ole kooskõlas kehtiva õigusega;
(4) Registripidaja parandab registris ilmnenud ebaõiged andmed:
1) omal algatusel, kui registripidaja valduses on andmete õigsust tõendavaid dokumente;
2) isiku nõudel muude andmete õigsust tõendavate dokumentide alusel, kui isik leiab, et tema või maetu, kelle lähedane ta on, kohta on registris ebaõigeid andmeid.
(5) Registripidaja kannab andmed registrisse kolme tööpäeva jooksul nende teatavaks saamisest arvates.
(6) Registrisse kantud ebaõiged isikuandmed parandatakse andmesubjekti põhjendatud nõudmisel ja muude andmete õigsuse tõendatuse korral viivitamatult.
(7) Hauaplatsi ja sinna maetute andmed seotakse kalmistu kaardiga, mille tulemusel on selgesti arusaadav, kus asub registrisse kantud hauaplats ja kes on sinna maetud.
§ 13. Juurdepääs registri andmetele
(1) Igaühel on õigus veebilehel kalmistuportaali kaudu tutvuda järgmiste registris sisalduvate andmetega:
(3) Juurdepääs lõikes 1 nimetamata andmetele on lubatud:
1) registri vastutava ja volitatud töötleja ülesandeid täitvatele isikutele nende personaalsete kasutajakontode kaudu registri pidamise ning kalmistute kasutamise ja haldamisega seotud töö korraldamiseks;
(4) Igal isikul või tema seaduslikul või volitatud esindajal on õigus saada vastutavalt töötlejalt teavet selle kohta, millistel eesmärkidel ja milliseid tema isikuandmeid registris töödeldakse, kes on registri volitatud töötleja tema isikuandmete osas, kellelt saadakse tema kohta käivaid andmeid, kellele võidakse neid isikuandmeid edastada ning kellele on neid juba edastatud.
(1) Alaliselt säilitatakse registris:
(3) Registri andmetega teostatud toimingute (sisestamine, muutmine, kustutamine, vaatamine, edastamine jms) logisid säilitatakse 10 aastat toimingu tegemisest arvates.
Järelevalvet registri pidamise üle teostab vastutav töötleja ja järelevalveasutus vastavalt oma pädevusele.
Registri tegevuse lõpetamise otsustab Võru Linnavalitsus.
Määrus jõustub 2020. aasta 15. jaanuaril.


RT I, 29.12.2012, 31
16.12.2009 RT I 2010, 1, 2 01.01.2012 jõustub Riigikogu XII koosseisu volituste alguspäeval; jõustumisaeg muudetud 01.01.2012; jõustumisaeg osaliselt muudetud 01.01.2013 [RT I, 28.12.2011, 1]; jõustumisaeg muudetud 01.01.2014 [RT I, 29.12.2012, 1]
13.06.2012 RT I, 10.07.2012, 2 01.04.2013, osaliselt 20.07.2012
1) arvestamata 4. peatükis sätestatud mahaarvamisi, laekub maksumaksja elukohajärgsele kohaliku omavalitsuse üksusele 11,57% residendist füüsilise isiku maksustatavast tulust;
(9) Nimekirja kandmise taotlus esitatakse Maksu- ja Tolliametile 15. jaanuariks või 15. juuliks. Maksu- ja Tolliamet teeb pärast asjatundjate komisjoni soovituse küsimist ühingule teatavaks esialgse otsuse nimekirja mittekandmise või nimekirjast kustutamise kohta vastavalt 15. märtsiks või 15. septembriks. Ühingu kannab nimekirja või kustutab nimekirjast rahandusministri ettepanekul Vabariigi Valitsus korraldusega vastavalt 1. juulist või 1. jaanuarist.
[RT I 2006, 28, 208 - jõust. 01.07.2006, punkti 8 kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2006. a 1. jaanuarist.]
11) elatist ega elatisabi seaduse alusel saadud elatisabi;
12) kaitseväeteenistuse seaduse § 164 lõike 1 alusel makstavat hüvitist.
[RT I, 10.07.2012, 2 - jõust. 20.07.2012, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 10.05.2010]
[RT I 2006, 28, 208 - jõust. 01.07.2006, lõike 2 sissejuhatavat lauseosa kohaldatakse tagasiulatuvat alates 2006. a 1. jaanuarist.]
(21) Kui täiendava kogumispensioni kindlustuslepingu kindlustusmakse tasumiseks on kasutatud ülesöeldud täiendava kogumispensioni kindlustuslepingu tagastusväärtust kogumispensionide seaduse § 63 lõike 52 kohaselt, arvestatakse viieaastast tähtaega nimetatud lepingutest varasema sõlmimisest arvates. Kui täiendava kogumispensioni kindlustusleping on sõlmitud kogumispensionide seaduse § 64 kohaselt vabatahtliku pensionifondi osakute tagasivõtmishinna eest, arvestatakse viieaastast tähtaega kindlustusvõtja poolt vabatahtliku pensionifondi osakute esmasest omandamisest arvates, kui see toimus lepingu sõlmimisest varem.
(31) Kui vabatahtliku pensionifondi osakud on omandatud ülesöeldud täiendava kogumispensioni kindlustuslepingu tagastusväärtuse eest kogumispensionide seaduse § 63 lõike 52 kohaselt, arvestatakse viieaastast tähtaega ülesöeldud lepingu sõlmimisest arvates, kui see toimus osakuomaniku poolt vabatahtliku pensionifondi osakute esmasest omandamisest varem.
[RT I 2006, 28, 208 - jõust. 01.07.2006, lõiget 4 kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2006. a 1. jaanuarist.]
(6) Lõikeid 2, 21 ja 4 kohaldatakse ka väljamaksetele, mida teeb kindlustusandja, kellele on väljastatud tegevusluba lõikes 2 nimetamata riigis, kui on täidetud mõlemad alljärgnevad tingimused:
[RT I 2006, 28, 208 - jõust. 01.07.2006, lõiget 1 kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2006. a 1. jaanuarist.]
(3) Lepinguriigi residendist füüsiline isik, kes sai maksustamisperioodil vähem kui 75% oma maksustatavast tulust Eestis, võib teha §-des 23 ja 232 sätestatud mahaarvamisi oma Eestis maksustatavast tulust proportsionaalselt selle osakaaluga tema maksustamisperioodi maksustatavas tulus.
[RT I 2005, 25, 193 - jõust. 01.07.2005, lõike 3 teist lauset kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2005. a 1. jaanuarist.]
(7) Residendist füüsilisele isikule makstud § 41 punktis 1 nimetatud summadest arvatakse enne kinnipeetava tulumaksu arvutamist maha tema eest tasutud täiendava kogumispensioni kindlustusmaksed ja vabatahtliku pensionifondi osakute soetamiseks makstud summad § 13 lõike 3 punktis 15 sätestatud ulatuses. Arvestust peetakse summeeritult kalendriaasta algusest.
(2) Kui välislepingus on mitteresidendile tehtavalt väljamakselt tulumaksu kinnipidamisel ette nähtud lõikes 1 toodud määradest väiksemad määrad, kohaldatakse neid juhul, kui tulumaksu kinnipidaja esitab Maksu- ja Tolliametile koos § 40 lõikes 5 nimetatud maksudeklaratsiooniga tulu saajat ja tema residentsust tõendava dokumendi. Nimetatud dokumenti ei pea esitama, kui andmed tulu saaja ja tema residentsuse kohta on kantud maksukorralduse seaduses sätestatud maksukohustuslaste registrisse.
(1) Residendist füüsiline isik on kohustatud esitama Maksu- ja Tolliametile tuludeklaratsiooni maksustamisperioodi tulude kohta hiljemalt maksustamisperioodile järgneva aasta 31. märtsiks. Maksu- ja Tolliameti e-teenuse vahendusel on tuludeklaratsiooni võimalik esitada alates maksustamisperioodile järgneva aasta 15. veebruarist.
(11) Maksu- ja Tolliamet täidab tema käsutuses olevate andmete alusel tuludeklaratsiooni residendist füüsilise isiku maksustamisperioodi tulu ja sellest §-de 23, 232 ja 233, § 28 ning § 281 lõigete 1 ja 2 alusel tehtavate mahaarvamiste, samuti § 571 lõikes 52 nimetatud andmetega väärtpaberite võõrandamise kohta ja teeb eeltäidetud tuludeklaratsiooni maksumaksjale kättesaadavaks Maksu- ja Tolliameti e-teenuse vahendusel ning Maksu- ja Tolliameti teeninduskohas, alates maksustamisperioodile järgneva aasta 15. veebruarist. Maksumaksja on eeltäidetud tuludeklaratsiooni kasutamisel kohustatud kontrollima selles toodud andmete õigsust ning nende ebaõigsuse või puudulikkuse korral esitama parandatud ja täiendatud tuludeklaratsiooni.
(5) Mitteresident, kes sai Eestis maksustamisele kuuluvat ettevõtlustulu (§ 29 lõige 3), on kohustatud esitama tuludeklaratsiooni maksustamisperioodi ettevõtlustulude kohta. Tuludeklaratsioon esitatakse Maksu- ja Tolliametile maksustamisperioodile järgneva kuue kuu jooksul. Ettevõtluse lõpetamise korral enne maksustamisperioodi lõppu tuleb tuludeklaratsioon esitada kahe kuu jooksul, arvates tegevuse lõpetamisest.
[RT I 2006, 28, 208 - jõust. 01.07.2006, lõiget 8 kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2006. a 1. jaanuarist.]
(1) Maksu- ja Tolliamet arvutab juurdemaksmisele kuuluva maksusumma (juurdemakse) ning saadab maksumaksjale sellekohase kirjaliku maksuteate. Abikaasad, kes esitasid ühise tuludeklaratsiooni, vastutavad juurdemaksmisele kuuluva tulumaksu tasumise eest solidaarselt ning nendele väljastatakse ühine maksuteade. Mitteresidendile maksuteadet ei väljastata.
(1) Paragrahvi 48 alusel maksustamisele kuuluvaid erisoodustusi tegev isik või asutus on kohustatud esitama maksustamisperioodile järgneva kalendrikuu 10. kuupäevaks Maksu- ja Tolliametile maksudeklaratsiooni kalendrikuu jooksul tehtud erisoodustuste kohta.
(51) [Kehtetu - RT I 2005, 25, 193 - jõust. 01.07.2005, kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2005. a 1. jaanuarist.]
(52) [Kehtetu - RT I 2005, 25, 193 - jõust. 01.07.2005, kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2005. a 1. jaanuarist.]
(1) Residendist krediidi- või finantseerimisasutus ja mitteresidendist krediidiasutuse Eesti äriregistrisse kantud filiaal võib Maksu- ja Tolliametile esitada deklaratsiooni kalendriaastal füüsiliste isikute poolt tasutud selliste laenude intresside kohta, mille üheks eesmärgiks on eluaseme soetamine (sealhulgas ehitamine).
(5) Vabatahtliku pensionifondi valitseja on kohustatud esitama Maksu- ja Tolliametile deklaratsiooni tema valitsetava vabatahtliku pensionifondi osakute soetamiseks kalendriaastal makstud summade kohta. Deklaratsioonis ei näidata summasid, mille eest pensionifondi osakud soetati osakute vahetamise käigus, ega kogumispensionide seaduse § 63 lõikes 52 nimetatud sissemakset.
(8) [Kehtetu - RT I 2005, 25, 193 - jõust. 01.07.2005, kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2005. a 1. jaanuarist.]
[RT I 2005, 25, 193 - jõust. 01.07.2005, lõikes 9 sätestatud viidet käesoleva seaduse § 4 lõikele 1 kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2005. a 1. jaanuarist.]
[RT I 2005, 25, 193 - jõust. 01.07.2005, lõikes 12 sätestatud viidet käesoleva seaduse § 4 lõikele 1 kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2005. a 1. jaanuarist.]
(13) [Kehtetu - RT I, 29.03.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
(131) [Kehtetu - RT I, 29.03.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
[RT I 2005, 36, 277 - jõust. 01.01.2006, lõike 24 sätteid kohaldatakse alates samast kuupäevast makstud intressidele.]
[RT I 2005, 25, 193 - jõust. 01.07.2005, lõiget 26 kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2005. a 1. jaanuarist.]
§ 63. – § 67. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
1 Nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ hoiuseintresside maksustamise kohta (ELT L 157, 26.06.2003, lk 38–48), muudetud nõukogu direktiiviga 2006/98/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 129–136);
nõukogu direktiiv 2003/49/EÜ eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (ELT L 157, 26.06.2003, lk 49–54), muudetud nõukogu direktiiviga 2006/98/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 129–136);
nõukogu direktiiv 2009/133/EÜ eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise ning Euroopa äriühingute (SE) või Euroopa ühistute (SCE) registrijärgse asukoha teise liikmesriiki üleviimise puhul rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta (ELT L 310, 25.11.2009, lk 34–46);
nõukogu direktiiv 2011/96/EL eri liikmesriikide ema- ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (ELT L 345, 29.12.2011, lk 8–16).


Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused – Riigi Teataja
Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused
Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused - sisukord
§ 1 Määruse reguleerimisala ja toetuse eesmärk
§ 2 Erivajadusega laps
§ 3 Erivajadusega lapse vanema toetust saama õigustatud isik
§ 4 Toetuse suurus ja arvutamise alused
RT I, 10.04.2020, 5
Vastu võetud 09.04.2020 nr 26
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 1402 lõike 1 alusel.
§ 1. Määruse reguleerimisala ja toetuse eesmärk
(1) Määrusega kehtestatakse erivajadusega lapse vanema toetuse (edaspidi toetus) saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused Vabariigi Valitsuse 12. märtsil 2020. a välja kuulutatud eriolukorra ajaks.
(2) Toetuse eesmärk on tagada asendussissetulek vanemale, kes peab tulenevalt eriolukorrast olema erivajadusega lapse kasvatamise tõttu ajutiselt töölt eemal.
(3) Toetuse määrab ja seda maksab Sotsiaalkindlustusamet.
§ 2. Erivajadusega laps
(1) Käesoleva määruse tähenduses on erivajadusega laps:
1) alla 18-aastane laps, kellel on raske või sügav puue puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 11 punktide 1 ja 2 või lõike 21 punktide 1 ja 2 mõttes;
2) alla 18-aastane laps, kellel on keskmine puue puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 11 punkti 3 või lõike 21 punkti 3 mõttes ja käesoleva määruse lisas 1 nimetatud diagnoos;
3) alla 18-aastane haridusliku erivajadusega laps, kellele rakendatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 48 lõike 1 alusel erituge;
4) alla 16-aastane haridusliku erivajadusega laps, kellele rakendatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 48 lõike 1 alusel tõhustatud tuge ja kellel esineb käesoleva määruse lisas 2 nimetatud seisund.
(2) Kui lõike 1 punktides 1–3 nimetatud erivajadusega laps saab toetuse arvestamise perioodil 18-aastaseks ning käesoleva määrusega kehtestatud toetuse saamise tingimused on jätkuvalt täidetud, jätkatakse vanemale toetuse maksmist.
(3) Kui lõike 1 punktis 4 nimetatud erivajadusega laps saab toetuse arvestamise perioodil 16-aastaseks ning käesoleva määrusega kehtestatud toetuse saamise tingimused on jätkuvalt täidetud, jätkatakse vanemale toetuse maksmist.
(4) Kui erivajadusega lapsel ei ole käesoleva määruse lisades nimetatud seisundit või diagnoosi, määratud puude raskusastet või tuvastatud hariduslikku erivajadust või laps ei kuulu lõigetes 1–3 sätestatud vanuserühma, kuid lapsel on samaväärne erivajadus, mis eeldab pidevat kodust järelevalvet ja tavapärasest oluliselt suuremat tuge õppimisel, ning selle tõttu peab vanem tulenevalt eriolukorrast olema erivajadusega lapse kasvatamise tõttu ajutiselt töölt eemal, on Sotsiaalkindlustusametil õigus määrata sellele vanemale toetus.
§ 3. Erivajadusega lapse vanema toetust saama õigustatud isik
(1) Toetuse saamise õigus on last Eestis kasvataval vanemal, lapsendajal, vanema abikaasal, füüsilisest isikust eestkostjal või sotsiaalhoolekande seaduse tähenduses hoolduspere vanemal (edaspidi vanem) käesolevas määruses sätestatud tingimustel.
(2) Toetuse saamise õigus on vanemal, kes:
1) töötab töölepingu alusel või teeb tööd võlaõigusliku lepingu alusel või on avalikus teenistuses ja
2) viibib tasustamata puhkusel või kelle võlaõigusliku lepingu täitmine on peatatud ning selle kohta on maksukorralduse seaduse §-s 251 nimetatud töötamise registris tehtud vastav kanne.
(3) Tasustamata puhkuse ja võlaõigusliku lepingu täitmise peatamise alguskuupäev peab langema eriolukorra kehtimise ajale.
(4) Toetuse saamise õigust ei ole vanemal:
1) kelle lapsele osutatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 1301 lõikes 1 sätestatud kinnise lasteasutuse teenust või kelle laps on paigutatud kinnipidamisasutusse;
2) kelle laps on sotsiaalhoolekande seaduse § 455 lõike 3 alusel paigutatud asendushooldusele;
3) kellelt on lapse isikuhooldusõigus ära võetud või peatatud;
4) kes ei osale lapse kasvatamises eriolukorra ajal, sealhulgas viibib aja- või asendusteenistuses, kinnipidamisasutuses või on seadusega kehtestatud korras tunnistatud tagaotsitavaks või teadmata kadunuks;
5) kellel on elatisvõlgnevus selle lapse ees;
6) kellele rakendatakse teist eriolukorra tõttu kehtestatud rahalise toetamise meedet või kes saab teist asendussissetulekut, sealhulgas vanemahüvitist või ajutise töövõimetuse hüvitist.
(5) Toetust ei maksta vanemale, kui teine vanem saab erivajadusega lapse eest juba asendussissetulekut või ajutise töövõimetuse hüvitist, välja arvatud haigushüvitis.
(6) Vanemale, kellel tekib õigus toetusele mitme lapse eest, makstakse toetust ühe lapse eest.
(7) Vanemal, kes leiab, et ta on õigustatud erivajadusega lapse vanema toetust saama, on õigus pöörduda Sotsiaalkindlustusameti poole tingimustele vastamise kontrollimiseks.
§ 4. Toetuse suurus ja arvutamise alused
(1) Vanemale makstava toetuse suurus ühe kalendripäeva eest on 70 protsenti käesoleva paragrahvi alusel arvutatud vanema ühe kalendripäeva keskmisest tasust.
(2) Ühe kalendripäeva keskmine tasu on sotsiaalmaksuga maksustatud tulu, mis arvutatakse sotsiaalkaitse infosüsteemi kantud ühe kalendripäeva keskmise isikustatud sotsiaalmaksu andmete alusel.
(3) Ühe kalendripäeva keskmise isikustatud sotsiaalmaksu suuruse arvutamise periood on eelmine kalendriaasta. Ühe kalendripäeva keskmise isikustatud sotsiaalmaksu suurus võrdub kalendriaasta isikustatud sotsiaalmaksu ja 365 jagatisega. Isikustatud sotsiaalmaksu hulka ei arvata töötuskindlustuse seaduses sätestatud töötuskindlustushüvitiselt ja sotsiaalmaksuseaduse § 6 alusel, välja arvatud lõike 1 punktide 5 ja 14 alusel, arvutatud sotsiaalmaksu.
(4) Toetuse alammäär on 18 eurot ning ülempiir 35 eurot ühe kalendripäeva kohta.
(5) Kui vanem ei saanud eelmisel kalendriaastal sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu või ühe kalendripäeva eest arvutatud keskmine tulu on väiksem kui toetuse alammäär, makstakse toetust alammääras.
(6) Toetuse suuruse arvutamisel ümardatakse välja makstav summa euro täpsusega.
(1) Sotsiaalkindlustusamet kontrollib Eesti hariduse infosüsteemi, haigekassa andmekogusse, töötuskindlustuse andmekogusse, tööotsijate ja tööturuteenuste riiklikku registrisse, vangiregistrisse, kaitseväekohustuslaste registrisse, kohtute infosüsteemi, tervise infosüsteemi, sotsiaalkaitse infosüsteemi ja töötamise registrisse kantud ning Politsei- ja Piirivalveameti edastatud andmete alusel isikute vastavust käesoleva määruse §-des 2 ja 3 nimetatud tingimustele ja teavitab erivajadusega lapse vanemat toetuse õiguse tekkimisest. Sotsiaalkindlustusamet edastab hüvitise õiguse tekkimise kohta teate erivajadusega lapse vanema e-posti aadressile või sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 27 lõike 1 punktides 2 ja 5 nimetatud viisil.
(2) Lõikes 1 nimetatud hüvitise õiguse tingimustele vastavust kontrollitakse järgmiste andmete alusel:
1) vanema üldandmed – isikukood, perekonna- ja eesnimi, elukoha ja kontaktandmed, andmed perekonnaseisu, eestkoste seadmise või hoolduspere vanemaks olemise kohta, andmed isikuhooldusõiguse äravõtmise või piiramise kohta ja andmed elamisloa või -õiguse kohta;
2) andmed aja- või asendusteenistuse, kinnipidamisasutuses viibimise või tagaotsitavaks või teadmata kadunuks tunnistamise kohta;
3) andmed lapse puude, haridusliku erivajaduse, eri- ja tõhustatud toe ning käesoleva määruse lisades nimetatud seisundite ja diagnooside kohta;
4) andmed vanema töötamise, eriolukorra tõttu kehtestatud rahalise toetamise meetme rakendamise, asendussissetuleku ja ajutise töövõimetuse hüvitise saamise kohta;
5) andmed lapse viibimise kohta kinnises lasteasutuses või kinnipidamisasutuses.
(3) Toetuse saamiseks peab vanem esitama Sotsiaalkindlustusametile kinnituse, et ta on toetuse maksmise tingimustest teadlik ja vastab tingimustele.
(4) Sotsiaalkindlustusametil on õigus nõuda vanemalt toetuse määramiseks vajalikke lisaandmeid ja neid tõendavaid dokumente, kui see on vajalik §-des 2 ja 3 sätestatud tingimustele vastavuse kontrollimiseks.
(5) Kui mõlemad vanemad vastavad toetuse saamise tingimustele, lepivad vanemad kokku, kes õigust toetusele kasutab. Kui vanemad kokkuleppele ei jõua, määrab Sotsiaalkindlustusamet toetuse vanemale, kellele makstakse selle lapse eest lapsetoetust.
(6) Sotsiaalkindlustusamet kontrollib § 3 lõike 2 punktis 2 nimetatud töötamise registri kandeid sellele kalendrikuule, mille eest toetus arvestatakse, järgneva kalendrikuu viimase päevani.
(7) Toetuse arvestamise kalendrikuu eest kaotab vanem õiguse toetuse saamiseks arvestamise kuule järgneva kalendrikuu viimase päeva möödumisel.
(8) Toetus määratakse vanemale toiminguga iga kalendrikuu kohta ühekordse maksena alates vanema tasustamata puhkuse või võlaõigusliku lepingu täitmise peatamise päevast.
(9) Toetus makstakse välja eelmise kalendrikuu eest hiljemalt järgmise kalendrikuu kümnendal kuupäeval Sotsiaalkindlustusameti iseteeninduses märgitud või vanema edastatud arveldusarvele. Toetust ei maksta posti teel kojukandega.
(10) Pärast kalendrikuu seitsmendat kuupäeva määratud toetus makstakse välja viie tööpäeva jooksul pärast seda, kui Sotsiaalkindlustusamet on kontrollinud käesolevas määruses sätestatud tingimustele vastavust.
(11) Toetust arvestatakse eriolukorra lõppemise kuupäevani, kuid mitte kauem kui 31. maini 2020. a.
(1) Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt alates 12. märtsist 2020. a.
(2) Määrus kehtib kuni 15. juulini 2020. a.
Lisa 1 Põhidiagnoos või kaasuv diagnoos, mille alusel on lapsel tuvastatud puude raskusaste
Lisa 2 Erivajadusega lapse seisundid


Päästeameti poolt lõhkematerjali käitlemise kord – Riigi Teataja
Päästeameti poolt lõhkematerjali käitlemise kord
Päästeameti poolt lõhkematerjali käitlemise kord - sisukord
§ 2 Lõhkematerjali käitlemist teostavad isikud
§ 3 Lõhkematerjali valmistamine
§ 4 Lõhkematerjali omandamine
§ 5 Lõhkematerjali vedu
§ 6 Lõhkematerjali hoidmine
§ 7 Lõhkematerjali kasutamine ja hävitamine
RT I 2010, 71, 539
Vastu võetud 27.09.2010 nr 50
Määrus kehtestatakse «Päästeseaduse» § 25 lõike 2 alusel.
(1) Käesolev määrus kehtestab nõuded Päästeameti poolt lõhkeaine ja lõhkeainet sisaldava toote (edaspidi lõhkematerjal) käitlemisele.
(2) Lõhkematerjali käitlemine on lõhkematerjali valmistamine, omandamine, vedu, hoidmine, kasutamine ja hävitamine.
§ 2. Lõhkematerjali käitlemist teostavad isikud
(1) Päästeametis korraldab lõhkematerjali käitlemist demineerimiskeskus.
(2) Lõhkematerjali käitlemist võivad teostada Päästeameti demineerija, pommitehnik või demineerimisinstruktor, kes omavad kehtivat kvalifikatsioonitunnistust.
§ 3. Lõhkematerjali valmistamine
(1) Lõhkematerjali valmistamine on erilaengu ja lõhkeaine valmistamine.
(2) Lõhkeainet võib valmistada ainult Päästeameti pommitehnik või demineerimisinstruktor.
§ 4. Lõhkematerjali omandamine
Päästeametil on õigus soetada ja vastu võtta lõhkematerjali.
§ 5. Lõhkematerjali vedu
(1) Soetatud lõhkematerjali vedu toimub üldiseks liikumiseks avatud teedel «Liiklusseaduse» ja «Autoveoseaduse» ning nende alusel antud õigusaktide kohaselt, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud eritingimusi.
(2) Demineerimistööks kasutatava lõhkematerjali lubatav veokogus on kuni 30 kg.
(3) Lõhkematerjali vedav veok peab olema varustatud kütusega kogu teekonnaks, autojuhil peab olema sidevahend.
(4) Eriti ohtlikku lõhkematerjali võib vedada selleks kohaldatud haagises ja vedavas autos võib viibida vaid autojuht. Demineerimismeeskonna veoks peab olema saateauto.
(5) Leitud lõhkematerjali ohtlikkusest ja veoteest lähtuvalt demineerimistöö juht määrab ja otsustab:
1) lõhkematerjali transpordivõimalikkuse;
2) lõhkematerjali veoühikute arvu veokil või haagisel;
3) autode pikivahe kolonnis ja liikumiskiiruse;
4) politsei ja kiirabi kaasamise leitud lõhkematerjali veole.
§ 6. Lõhkematerjali hoidmine
(1) Lõhkematerjali tuleb hoida tingimustes, mis tagavad selle säilimise ja ohutuse ning välistavad lõhkematerjali kättesaadavuse kõrvalistele isikutele.
(2) Soetatud lõhkematerjali hoitakse lõhkematerjalilaos (edaspidi ladu).
(3) Väljaspool ladu tuleb demineerimistööks vajalikku lõhkematerjali hoida konteinerhoidlas, seifis või hoiupunktis demineerimistöö tegemise kohal. Lõhkematerjali hoidmist demineerimistöö kohal korraldab demineerimistöö juht.
(4) Laol peab olema vähemalt tehniline valve, et tagada ohu viivitamatu tuvastamine ja kiire reageerimine häireteatele. Laol, konteinerhoidlal ja seifil peab olema vastutav hoidja.
(5) Leitud lõhkematerjali, mida ei ole võimalik § 7 lõikes 2 toodud põhjustel hävitada, võib ajutiselt paigutada ohutumasse kõrvalisse kohta, kuid mitte eluruumidesse.
§ 7. Lõhkematerjali kasutamine ja hävitamine
(1) Lõhkematerjali võib kasutada demineerimistööl plahvatuse tõkestamiseks ja lahingumoona hävitamiseks, päästetööl ohtliku aine leviku tõkestamiseks ning demineerimisalase õppetöö läbiviimisel.
(2) Demineerimistööde ohutust mõjutavate tegurite olemasolul, välja arvatud pommiohu ja plahvatusohu tõrjumisel, on lõhkematerjali kasutamine ja hävitamine keelatud.
(3) Leitud lõhkematerjal, mille vedu hävituskohta on ohtlik, hävitatakse võimalusel kohapeal või plahvatusohtliku eseme leiukoha lähedal.
(4) Demineerimistöö juht määrab enne lõhkematerjali hävitamise algust ala, kuhu võib ulatuda plahvatusega kaasnev kahjulik mõju inimestele ja ehitistele (edaspidi ohuala).
(5) Viibimiskeelu ala lõhkematerjali lõhkamiskohal tähistatakse arusaadavalt vähemalt võimalikel liikumisteedel.
(6) Alaliselt määratud lõhkematerjali lõhkamiskohal tuleb lõhkematerjali hävitamisel anda hoiatus-, lõhkamis- ja lõpusignaal. Signaal antakse heliga, mida vajadusel dubleeritakse signaalraketiga. Signaal peab olema kuuldav või nähtav kogu ohuala ulatuses ning antakse järgmiselt:
1) hoiatussignaal – üks pikk helisignaal, minimaalselt 4 sekundit, dubleerimise korral üks signaalrakett. Kõik kõrvalised inimesed lahkuvad ohualalt ja sisenemisteedele pannakse valvepostid;
2) lõhkamissignaal – kaks pikka helisignaali, helisignaali pikkus 4 sekundit ja vahe 2 sekundit, dubleerimise korral kaks signaalraketti. Lõhkamissignaal antakse vahetult enne lõhkamist, kui on tagatud lõhkamise ohutus;
3) lõpusignaal – kolm lühikest helisignaali, helisignaali pikkus ja vahe 2 sekundit, dubleerimise korral kolm signaalraketti. Demineerimistööde juht annab lõhketööde lõpusignaali pärast plahvatuskoha ülevaatust. Signaal tähendab lõhketööde lõppu.


Pärnu linna munitsipaalüldhariduskoolide hoolekogude moodustamise alused ja töökord – Riigi Teataja
Pärnu linna munitsipaalüldhariduskoolide hoolekogude moodustamise alused ja töökord
Pärnu linna munitsipaalüldhariduskoolide hoolekogude moodustamise alused ja töökord - sisukord
§ 3 Põhikooli hoolekogu koosseis
§ 4 Gümnaasiumi hoolekogu koosseis
§ 5 Hoolekogu moodustamine
§ 6 Hoolekogu koosseisu kinnitamine ja liikmete volitused
§ 7 Hoolekogu koosseisu muutmine
§ 8 Hoolekogu ülesanded
§ 9 Hoolekogu õigused
§ 10 Hoolekogu juhtimine ja töö korraldamine
§ 11 Hoolekogu koosolek
§ 16 Otsuse vastuvõtmine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
RT IV, 29.08.2018, 34
Vastu võetud 21.08.2018 nr 14
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 73 lõike 1 ja Pärnu Linnavolikogu 21.12. 2017 otsuse nr 31 “Kooli pidaja pädevusse antud ülesannete delegeerimine“ punkti 1.1 alusel
Määrusega kehtestatakse Pärnu linna munitsipaalüldhariduskoolide (edaspidi kool) hoolekogude moodustamise kord, ülesanded ja töökord.
(1) Kooli hoolekogu (edaspidi hoolekogu) on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, õpetajate, kooli pidaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
§ 3. Põhikooli hoolekogu koosseis
2) vanemate esindajad, arvestusega, et võimalusel oleks esindatud kõik kooli klassiastmed, aga mitte vähem, kui viis vanemate esindajat (välja arvatud põhikoolid I-II kooliastmes);
3) õppenõukogu esindaja(d);
(3) Kui põhikoolis on tõhustatud tuge ja erituge vajavate õpilaste eriklasse, kuulub hoolekogu koosseisu täiendavalt hariduslike erivajadustega (edaspidi HEV) õpilasi esindav vanemate esindaja ning õppenõukogu esindaja, kes esindab tugispetsialiste.
(4) Ühe asutusena tegutseva põhikooli ja lasteasutuse või mitme lasteasutuse hoolekogu koosseisu kuulub täiendavalt õppenõukogu esindaja, kes esindab lasteasutuse õpetajaid, ning igat lasteasutuse rühma esindavad vanemate esindajad.
(5) Ühe asutusena tegutseva põhikooli ja huvikooli hoolekogu koosseisu kuulub täiendavalt õppenõukogu esindaja, kes esindab huvikooli õpetajaid, huvikooli õppurite esindaja ja huvikooli esindav vanemate esindaja. Kui koolis tegutseb huvikooli õpilasomavalitsus, kuulub hoolekogusse ka selle esindaja.
(6) Ühe asutusena tegutseva põhikooli ja gümnaasiumi hoolekogusse kuulub täiendavalt õppenõukogu esindaja, kes esindab gümnaasiumi õpetajaid.
(7) Hoolekogusse kuuluvate vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad moodustavad enamuse hoolekogu koosseisust.
§ 4. Gümnaasiumi hoolekogu koosseis
(1) Gümnaasiumi hoolekogusse kuuluvad:
2) vanemate esindajad, arvestusega, et esindatud oleksid kõik klassiastmed;
4) õpilasesinduse poolt nimetatud õpilaste esindajad, arvestusega, et esindatud oleksid kõik klassiastmed;
6) kooli toetavate organisatsioonide esindaja.
(2) Hoolekogusse kuuluvate vanemate, õpilaste, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad moodustavad enamuse hoolekogu koosseisust.
(3) Mittestatsionaarse õppevormiga ühe asutusena tegutseva põhikooli ja gümnaasiumi hoolekogusse ei kuulu vanemad.
(4) Mittestatsionaarse õppevormiga ühe asutusena tegutseva põhikooli ja gümnaasiumi hoolekogusse kuulub täiendavalt õpilaste esindaja, kes esindab põhikooli õpilasi.
§ 5. Hoolekogu moodustamine
(1) Kooli pidaja esindaja nimetab hoolekogusse Pärnu Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus)
(2) Vanemate, vilistlaste ja kooli toetava organisatsiooni esindajate valimine hoolekogusse toimub vanemate poolt vanemate üldkoosolekul.
(3) Õppenõukogu esindaja(d) valitakse õppenõukogu koosolekul.
(4) Õpilaste esindaja(d) nimetatakse õpilasesinduse poolt või õpilasesinduse puudumisel valitakse õpilaste esindaja õpilaste poolt või kooskõlastatakse õpilastega.
(5) Hoolekogu liikmete kandidaatide esitamisel lähtub direktor järgmistest põhimõtetest:
2) vilistlaste esindaja kooskõlastatakse vilistlaste organisatsiooniga selle olemasolul.
(6) Mittestatsionaarse õppevormiga kooli hoolekogusse ei valita vanemaid.
(7) Erituge vajavate õpilaste kooli hoolekogusse ei valita õpilaste ja vilistlaste esindajat.
(8) Esindajate valimine kooli hoolekogusse toimub avaliku hääletamise teel.
(9) Esindajate valimine kooli hoolekogusse protokollitakse.
(10) Hoolekogu liikmed valitakse poolthäälteenamusega.
§ 6. Hoolekogu koosseisu kinnitamine ja liikmete volitused
(1) Hoolekogu koosseisu kinnitab linnavalitsus kooli direktori ettepanekul.
(2) Hoolekogu koosseis kinnitatakse õppeaastaks.
Hoolekogu liikme volituse ennetähtaegsest lõppemisest teavitab direktor linnavalitsust ning esitab vajadusel taotluse hoolekogu koosseisu muutmiseks koos uue esindaja andmetega.
§ 8. Hoolekogu ülesanded
3) annab arvamuse kooli õppekava kehtestamiseks ja muutmiseks,
8) annab nõusoleku suurendada erandjuhul põhikooli õpilaste arvu konkreetses klassis või eriklassis;
12) kehtestab kooli õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute (v.a direktori) ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra;
14) nimetab oma esindaja kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi komisjoni;
15) annab arvamuse kooli eelarve projekti kohta;
19) teeb ettepanekuid kooli pikapäevarühma moodustamiseks;
20) annab hinnangu huvitegevuse, pikapäevarühma ja õpilaskodu vajaduse ja töö korralduse kohta;
21) korraldab õpilaste või nende vanemate esitatud pretensioonide lahendamist õpetamist ja kasvatamist puudutavates vaidlusalastes küsimustes;
22) osaleb linnavalitsuse ettepanekul oma esindaja kaudu kooli tööd puudutavates komisjonides ja töörühmades;
§ 9. Hoolekogu õigused
3) teha vajadusel linnavalitsusele ettepanek järelevalve teostamiseks kooli tegevuse üle;
4) kaasata vajadusel ja kooskõlas linnavalitsusega hoolekogu töösse arutatavate küsimuste analüüsimiseks ja eksperthinnangute saamiseks vastava ala asjatundjaid ning eksperte.
§ 10. Hoolekogu juhtimine ja töö korraldamine
(3) Hoolekogu koostab igaks õppeaastaks kooli üldtööplaani alusel tegevuskava, milles on:
§ 11. Hoolekogu koosolek
(3) Hoolekogu korralise koosoleku kutsub kokku ja koosolekut juhatab hoolekogu esimees, tema äraolekul vastavalt vajadusele aseesimees.
(4) Hoolekogu uue koosseisu esimese koosoleku kutsub kokku direktor.
(5) Korralise koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra teatab ja vajalikud dokumendid esitab koosoleku kokkukutsuja hoolekogu liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt viis tööpäeva enne koosoleku toimumist.
(1) Kiirete ja edasilükkamatute küsimuste otsustamiseks kutsub hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, omal initsiatiivil või vähemalt kolme hoolekogu liikme nõudmisel või direktori või linnavalitsuse ettepanekul kokku erakorralise koosoleku esimesel võimalusel ettepaneku saamisest.
(2) Erakorralise koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra teatab koosoleku kokkukutsuja hoolekogu liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis enne koosoleku toimumist.
(5) Hoolekogu koosolekust võivad osa võtta kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostava asutuse esindajad.
(6) Hoolekogu koosolekutest võivad osa võtta õpilasesinduse esindajad, linnavalitsuse haridusküsimustega tegelevad isikud ning teised isikud hoolekogu esimehe, tema äraolekul aseesimehe kutsel või loal.
(2) Hoolekogu protokollid koos muude hoolekogu tööd puudutavate dokumentidega vormistatakse ja säilitatakse vastavalt koolis kinnitatud asjaajamise alustele.
(5) Hoolekogu ettepanekutega arvestamist kontrollib hoolekogu esimees, tema äraolekul hoolekogu aseesimees, kes annab ülevaate ettepanekute täitmisest järgmisel hoolekogu koosolekul.
(6) Hoolekogu tutvustab õppeaasta jooksul tehtud tööd lapsevanemate iga-aastasel üldkoosolekul.
§ 16. Otsuse vastuvõtmine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
1) Pärnu Linnavalitsuse 27. detsembri 2010 määrus nr 13 „Pärnu linna munitsipaalüldhariduskoolide hoolekogude moodustamise kord ja töökord“;
2) Audru Vallavalitsuse 29. oktoobri 2015 määrus nr 8 „Audru valla üldhariduskoolide hoolekogude moodustamise kord ja töökord“;
3) Paikuse Vallavalitsuse 11. märtsi 2013 määrus nr 2 „Üldhariduskooli hoolekogu moodustamise kord ja töökord“;
4) Tõstamaa Vallavalitsuse 8. aprilli 2015 määrus nr 3 „Tõstamaa Keskkooli hoolekogu moodustamine ja töökord“.
Veaparandus - Korrastatud akti numeratsioon. Riigi Teatajs seaduse § 10 lg 3 alusel ja arvestades Pärnu 16.10.2019 nr 4.3-8/10057


Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seonduvalt Kaitseressursside Ameti moodustamisega – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seonduvalt Kaitseressursside Ameti moodustamisega
RT I 2005, 42, 348
Vastu võetud 21.07.2005 nr 189
Määrus kehtestatakse «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 3 lõike 8, «Perekonnaseaduse» § 112, «Rahuaja riigikaitse seaduse» § 5 lõike 2 punkti 17, «Ravikindlustuse seaduse» § 73 lõike 1 1, «Riigivaraseaduse» § 3, § 101 lõike 2 ja «Riikliku pensionikindlustuse seaduse» § 27 lõike 3 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 1. augusti 1995. a määrusega nr 284 kinnitatud «Riigivara registrisse andmete esitamise, kannete muutmise või kustutamise, andmete väljastamise ja riigivara registrist väljaarvamise ajutise korra» muutmine
Vabariigi Valitsuse 1. augusti 1995. a määrusega nr 284 kinnitatud «Riigivara registrisse andmete esitamise, kannete muutmise või kustutamise, andmete väljastamise ja riigivara registrist väljaarvamise ajutise korra» (RT I 1995, 65, 1090; 2004, 54, 394) punktis 21 asendatakse sõna «riigikaitseosakonnale» sõnadega «Kaitseressursside Ametile».
§ 2. Vabariigi Valitsuse 19. augusti 1997. a määrusega nr 159 kinnitatud «Perekonnaseisuaktide koostamise, muutmise, parandamise, taastamise ja tühistamise ning perekonnaseisutunnistuste väljaandmise korra» muutmine
Vabariigi Valitsuse 19. augusti 1997. a määrusega nr 159 kinnitatud «Perekonnaseisuaktide koostamise, muutmise, parandamise, taastamise ja tühistamise ning perekonnaseisutunnistuste väljaandmise korra» (RT I 1997, 62, 1067; 2005, 14, 74) punktis 49 asendatakse sõnad «surnu elukohajärgsele riigikaitseosakonnale» sõnadega «Kaitseressursside Ametile».
§ 3. Vabariigi Valitsuse 10. jaanuari 2002. a määruse nr 6 «Pensioniõigusliku staaži tõendamise kord» muutmine
Vabariigi Valitsuse 10. jaanuari 2002. a määruse nr 6 «Pensioniõigusliku staaži tõendamise kord» (RT I 2002, 5, 14; 84, 498) kogu tekstis asendatakse sõna «riigikaitseosakond» sõnadega «Kaitseressursside Amet» vastavas käändes.
§ 4. Vabariigi Valitsuse 19. märtsi 2002. a määruse nr 108 «Kaitseväekohustuslasele identifitseerimiskoodi andmise alused ja kord» muutmine
Vabariigi Valitsuse 19. märtsi 2002. a määruses nr 108 «Kaitseväekohustuslasele identifitseerimiskoodi andmise alused ja kord» (RT I 2002, 28, 172) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse kogu tekstis asendatakse sõnad «riigikaitseosakond», «elukohajärgne riigikaitseosakond» ja «kaitseväekohustuslase elukohajärgne riigikaitseosakond» sõnadega «Kaitseressursside Amet» vastavas käändes;
2) paragrahvi 2 lõikes 3 asendatakse sõna «töötlevad» sõnaga «töötleb»;
3) paragrahvi 3 lõikes 2 asendatakse sõnad «riigikaitseosakonna juhatajale» sõnadega «Kaitseressursside Ametile».
§ 5. Vabariigi Valitsuse 5. juuli 2004. a määruse nr 238 «Riigivara ümberjaotamise kord» muutmine
Vabariigi Valitsuse 5. juuli 2004. a määruse nr 238 «Riigivara ümberjaotamise kord» (RT I 2004, 54, 394; 86, 591) kogu tekstis asendatakse sõna «riigikaitseosakond» sõnadega «Kaitseressursside Amet» vastavas käändes.
§ 6. Vabariigi Valitsuse 25. novembri 2004. a määruse nr 339 «Kaitseväeteenistuseks kõlblikkuse hindamiseks vajaliku dokumendi väljastamise eest tasumise kord ja tasu piirmäär» muutmine
Vabariigi Valitsuse 25. novembri 2004. a määruses nr 339 «Kaitseväeteenistuseks kõlblikkuse hindamiseks vajaliku dokumendi väljastamise eest tasumise kord ja tasu piirmäär» (RT I 2004, 82, 554) asendatakse läbivalt sõnad «kutsealuse elukohajärgne riigikaitseosakond» ja «riigikaitseosakond» sõnadega «Kaitseressursside Amet» vastavas käändes.
Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2005. a.


Metsandussaadustele lisandväärtuse andmise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord – Riigi Teataja
Metsandussaadustele lisandväärtuse andmise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord
Vastu võetud 21.08.2008 nr 87
RTL 2008, 73, 1016
Muudtetud järgmise määrusega (kuupäv, number, avaldamine Riigi Teatajas, jõustumise aeg):
28.05.2009 nr 59 (RTL 2009, 45, 623) 6.06.2009
Määrusega kehtestatakse metsandussaadustele lisandväärtuse andmise investeeringutoetuse (edaspidi toetus) saamise nõuded taotleja, kavandatava tegevuse ja taotluse kohta, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, taotluse vorm, toetuse määr ja suurus, abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, nõuded toetuse saajale, taotluse hindamise kriteeriumid ja taotluse hindamise kord, taotluse rahuldamise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise alused ja kord ning toetuse väljamaksmise kord.
(1) Toetust võib taotleda komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (ELT L 214, 09.08.2008, lk 3–47), artikli 2 punkti 7 tähenduses mikroettevõtja (edaspidi taotleja).
(2) Kui toetust taotleb kontserni kuuluv emaettevõtja või tütarettevõtja, ei tohi kontsern kokku olla suurem kui lõikes 1 nimetatud mikroettevõtja.
(3) Kui taotleja on äriühing, ei tohi taotlejaks oleva äriühingu osa- või aktsiakapitalist 25% või rohkem kuuluda sellisele äriühingule, kes ei vasta lõikes 1 toodud nõuetele, ja kui taotleja on tulundusühistu, ei tohi taotleja selliste liikmete, kes ei vasta lõikes 1 toodud nõuetele, osa olla 25% või rohkem kõigi liikmete arvust.
2) taotleja tegeles taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal puiduliste metsandussaaduste töötlemise või metsa majandamisega ning nimetatud tegevuste müügitulu oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kogu müügitulust vähemalt 50%;
[RTL 2009, 45, 623 – jõust. 6.06.2009]
4) taotleja taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulu puiduliste metsandussaaduste töötlemisest ja metsa majandamisest oli suurem kui 37 552 krooni ning müügitulu metsandussaaduste töötlemisest ja metsa majandamisest koos muude ärituludega ei ületanud 31 293 200 krooni;
5) taotleja võlakordaja ehk võõrkapitali osakaalu näitaja, mille arvutamiseks jagatakse lisas 2 toodud vormi kohase taotluse tabelis 9 märgitud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kohta märgitud kohustuste summa omakapitali summaga, ei olnud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 2,3;
6) taotleja maksevõime näitaja, mille arvutamiseks jagatakse lisas 2 toodud vormi kohase taotluse tabelis 9 märgitud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta käibevara summa lühiajaliste kohustuste summaga, oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 1;
7) taotlejal ei ole riikliku maksu maksuvõlga või tema riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud. Maksuvõla tasumise ajatamise korral peavad maksud olema tasutud ajakava kohaselt;
8) taotleja suhtes ei toimu likvideerimismenetlust ega ole tehtud pankrotiotsust;
10) kui taotleja on saanud varem toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi, mis on kuulunud tagasimaksmisele, peab tagasimaksmisele kuulunud summa olema tähtajal tagasi makstud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral on tagasimaksed tasutud ettenähtud tähtajal ja summas;
11) raietehnika, vintsi, tõstuki, laasimis- või järkamisseadme ostmiseks toetuse taotlemise korral ei ole taotleja omandis metsamaad, kuid taotleja omandis on selline masin või seade või taotleja taotleb toetust sellise masina või seadme ostmiseks, millega on võimalik anda puidulistele metsandussaadustele lisandväärtust. Raietehnikaks loetakse harvester, forvarder, võsalõikur, võsaniiduk, mootorsaag, metsaväljaveohaagis ja traktori haakesse paigaldatav seade palkide kogumiseks.
(1) Toetust võib taotleda puidu kui toormaterjali töötlemiseks järgmiste tegevuste kohta:
1) masina või seadme ostmine, kui investeeringuobjekt asub küla, alevi või aleviku territooriumil (edaspidi maapiirkond);
2) automaatika- või infotehnoloogilise seadme, sealhulgas tarkvara (edaspidi infotehnoloogiline seade) ostmine, paigaldamine ja rakendamine, kui investeeringuobjekt asub maapiirkonnas;
3) leiutisele õiguskaitse taotlemine patendina (edaspidi patendi taotlemine) “Patendiseaduses” sätestatud tingimustel ja kehtestatud korras;
4) leiutisele õiguskaitse taotlemine kasuliku mudelina (edaspidi kasuliku mudeli taotlemine) “Kasuliku mudeli seaduses” sätestatud tingimustel ja kehtestatud korras;
5) litsentsi, patendi või kasuliku mudeli ostmine.
(2) Lõike 1 punktides 1, 2 ja 5 nimetatud tegevuse elluviimiseks antav toetus on regionaalabi komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 13 mõistes.
(3) Lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud tegevuse elluviimiseks antav toetus on väikese või keskmise suurusega ettevõtetele tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 33 mõistes.
(4) Komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 12 lõike 1 punkti a kohaselt peab lõike 1 punktides 1, 2 ja 5 nimetatud tegevus olema investeering materiaalsesse või immateriaalsesse varasse seoses ettevõtte laiendamisega, ettevõtte toodangu mitmekesistamisega uute toodetega või ettevõtte tootmisprotsessi täieliku ümberkorraldamisega.
(1) Toetust võib taotleda §-s 4 nimetatud tegevuste kohta, kui:
1) biokütuse tootmiseks vajalik masin või seade on mittestatsionaarne, välja arvatud puidugraanulite, puitbriketi, puusöe ja hakkepuidu valmistamiseks vajalik masin või seade, mis võib olla ka statsionaarne;
2) patendi või kasuliku mudeli taotlemise korral peab enne Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) toetuse taotluse esitamist olema esitatud Patendiametile esmane patenditaotlus või kasuliku mudeli registreerimise taotlus;
3) väljaspool Eestit patendi taotlemise korral esitatakse patenditaotlus Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi (edaspidi lepinguriik) tööstusomandi õiguskaitse keskametile või Patendiameti kaudu või elektrooniliselt Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (World Intellectual Property Organization, WIPO) Rahvusvahelisele Büroole (International Bureau, IB) või Euroopa Patendiametile (European Patent Office, EPO) (edaspidi rahvusvaheline organisatsioon);
4) väljaspool Eestit kasuliku mudeli taotlemise korral esitatakse kasuliku mudeli registreerimise taotlus lepinguriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametile;
5) patent või kasulik mudel ostetakse selle omanikult turutingimustel ja litsentseeritud leiutis on vajalik taotleja konkurentsivõime tõstmiseks;
6) litsents ostetakse patendi või kasuliku mudeli omanikult turutingimustel ja litsentseeritud leiutis on vajalik taotleja konkurentsivõime tõstmiseks;
7) tegevus vastab riigiabi nõuetele komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 mõistes.
(2) Kavandatava investeeringu tegemist ei või alustada varem ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem, kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval. Patendi ja kasuliku mudeli taotlemise korral lõike 1 punktis 2 nimetatud juhul peab ning punktides 3 ja 4 nimetatud juhtudel võib leiutisele õiguskaitse taotlemiseks taotluse esitada pärast 2007. aasta 1. jaanuari, kuid hüvitatakse ainult need õiguskaitse taotlemiseks tehtud abikõlblikud kulud, mille tegemist tõendavad dokumendid ei ole väljastatud varem, kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval.
(1) Paragrahvis 4 nimetatud toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumuse moodustavad:
1) investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus, mis koosneb investeeringuobjekti väljavalitud käibemaksuta hinnapakkumisest ning abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuta maksumusest, kui taotleja on käibemaksukohustuslane;
2) investeeringuobjekti käibemaksuga maksumus, mis koosneb investeeringuobjekti väljavalitud käibemaksuga hinnapakkumisest ning abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuga maksumusest, kui taotleja ei ole käibemaksukohustuslane.
(2) Kavandatava tegevuse maksumus peab olema põhjendatud, üheselt mõistetav, üksikasjalikult kirjeldatud, otstarbekas ja vajalik tegevuse eesmärgi saavutamiseks. Taotleja tagab kasutatava toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.
(3) Patendi ja kasuliku mudeli taotlemise korral on abikõlblikud järgmised kulud:
1) taotluse koostamise, esitamise ja menetlemisega seotud kulud;
2) taotluse parandamise ja täiendamisega seotud kulud, mis tehakse enne leiutise registreerimist asjakohases registris;
3) tõlke- ja muud kulud, mis on seotud leiutisele õiguskaitse taotlemise või selle saamise kinnitamisega lepinguriigis.
1) tselluloosi, puitmassi, paberi, spooni, vineeri, puitkiud-, puitlaastplaatide ja muude puidupõhiste plaatide tootmiseks ning hööveldatud, lihvitud või freesitud puidu, välja arvatud freespalgi valmistamiseks kasutatava masina või seadme ostmiseks ning nimetatud toodete valmistamiseks vajaliku automaatika- või infotehnoloogilise seadme ostmise, paigaldamise ja rakendamise kulud;
2) maa ja olemasoleva ehitise ostmise ja rentimise kulud;
5) palga- ja koolituskulud ning remondi-, rendi-, kütuse-, side- ja veokulud ning muud üldkulud;
7) kulud, mis on seotud kapitalirendi lepingu sõlmimisega, intressiga, kindlustusega jms seonduvad kuludega;
9) mittepuiduliste metsasaaduste töötlemiseks vajaliku investeeringu tegemisega seonduvad kulud;
10) elektripaigaldise ostmise kulud juhul, kui toetust ei taotleta § 4 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud masina või seadme ostmiseks ja kui elektripaigaldise olemasolu ei ole nõutud nimetatud masina või seadme või automaatika- või infotehnoloogilise seadme paigaldus- või kasutusjuhendis;
11) elektrienergia tootmisega seonduvad kulud;
12) alajaamas kasutamiseks ette nähtud seadmete ostmise kulud;
13) ehitusgeoloogilise ja -geodeetilise töö, projekteerimistöö ning lisas 2 toodud vormi kohase taotluse koostamiseks tellitud töö ja teenuse ning turu-uuringu tegemise kulud;
14) veovahendi ja selle haagise ostmise kulud, välja arvatud tõstuki või veovahendile paigaldatava sellise seadme või spetsiaalse haagise ostmise kulud, mille eripära tuleneb taotleja töödeldavast tootest;
15) sularahamakse, teenustasu pangatoimingu eest, tagatismakse, intress ja finantsteenustega seotud muu kulu;
16) trahv, finantskaristus ja kohtumenetluse korral menetluskulud;
17) juriidilise konsultatsiooni ja raamatupidamisteenuse eest tasumiseks tehtud kulutused;
18) leiutise loomise kulud;
19) notaritasu;
20) tasu taotleja enda, tema töötaja või tema liikme tehtud töö eest;
21) kulutused reklaamile;
22) toreduslikud kulutused «Tsiviilseadustiku üldosa seaduse» § 63 tähenduses ja ebaotstarbekad kulud;
23) standardtarkvara, -arvutustehnika ja -sidevahendite, sealhulgas mobiiltelefoni ostmise kulud;
24) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 1 nimetatud tegevuse puhul kasutatud masina ja seadme ostmiseks tehtud kulutused, kui masin või seade on toodetud rohkem kui kolm aastat tagasi ning selle ostmiseks on kasutatud toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi ning nimetud masina või seadme hind ületab selle turuväärtust ja on uue samaväärse masina või seadme hinnast kõrgem;
25) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevuse puhul kasutatud seadme ostmise, paigaldamise ja rakendamise kulud;
26) muud kulud, mis ei ole investeeringuga otseselt seotud;
27) muud kulud, mis on vastuolus nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 71 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15–73), artiklis 55 kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumitega.
(5) Lõike 4 punktis 8 nimetatud lihtsateks asendusinvesteeringuteks loetakse investeeringut, mille abil asendatakse olemasolev masin või seade uue ajakohastatud masina või seadmega ilma tootmisvõimsust vähemalt 25% võrra suurendamata või tootmise laadi või kasutatavat tehnoloogiat põhjalikult muutmata. Asendusinvesteeringuks ei loeta ka üle kümne aasta vanuse masina või seadme asendamist uue masina või seadmega.
(6) Lõikes 5 nimetatud tootmisvõimsuseks loetakse taotlejale kuuluvate sama liiki masinate või seadmete tootmisvõimsust kokku.
(1) Kui tegevuse või investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni, peab taotleja olema investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist koos tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile (edaspidi investeeringuobjekti hinnapakkumine).
(2) Kui tegevuse või investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ei ületa 156 466 krooni või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks kauba või teenuse pakkuja, peab taotleja olema investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumise.
(4) Kui taotleja taotleb toetust kasutatud masina või seadme ostmiseks, peab investeeringuobjekti hinnapakkumine sisaldama ka uue samaväärse masina või seadme hinda.
(5) Kui taotleja taotleb toetust patendi või kasuliku mudeli taotlemiseks, peab investeeringuobjekti hinnapakkumine sisaldama leiutisele õiguskaitse taotlemiseks tellitava teenuse või töö eeldatavat maksumust kogu leiutisele õiguskaitse taotlemise menetlemise aja kohta.
(6) Taotleja ja hinnapakkuja ning nende osanik, aktsionär või liige ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise juhatusse või nõukokku.
(1) Toetust antakse § 4 lõike 1 punktides 1, 2 ja 5 nimetatud tegevuste puhul kuni 50% investeeringuobjekti abikõlbliku kulu maksumusest.
(2) Toetust antakse § 4 lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud tegevuste puhul investeeringuobjekti abikõlbliku kulu maksumusest kuni:
1) 50%, kui leiutis loodi rakendusuuringu käigus;
2) 25%, kui leiutist ei loodud rakendusuuringu käigus.
(21) Kui taotleja on saanud § 4 lõike 1 punktides 1, 2 ja 5 nimetatud tegevuste puhul sama tegevuse või investeeringuobjekti kohta tagastatavat riigiabi või vähese tähtsusega abi, järgitakse toetuse andmisel, et toetus koos tagastatava riigiabiga või vähese tähtsusega abiga ei ületaks 70% toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest, välja arvatud Harjumaal asuv investeeringuobjekt, mille kohta antakse toetust koos tagastatava riigiabiga või vähese tähtsusega abiga kuni 60% toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest.
(22) Kui taotleja on saanud § 4 lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud tegevuse puhul sama tegevuse või investeeringuobjekti kohta tagastatavat riigiabi või vähese tähtsusega abi, järgitakse toetuse andmisel, et toetus koos tagastatava riigiabiga või vähese tähtsusega abiga ei ületaks § 8 lõikes 2 nimetatud määra.
(3) Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta on 3 129 320 krooni arengukava programmiperioodil (edaspidi programmiperiood) kokku.
(4) Kui toetust taotleb kontserni kuuluv taotleja, on toetuse maksimaalne suurus kontserni kohta 3 129 320 krooni programmiperioodil kokku.
(5) Toetuse maksimaalne suurus raietehnika ostmise korral ühe taotleja kohta on 500 000 krooni kalendriaastas.
(6) Kui taotleja suhtes omab «Konkurentsiseaduse» § 2 lõike 4 mõistes valitsevat mõju taotlejaga samas tegevuskohas ja samal tegevusalal tegutsev ettevõtja, on toetuse maksimaalne suurus taotleja ja tema üle valitsevat mõju omava ettevõtja kohta 3 129 320 krooni programmiperioodil kokku.
(1) Taotleja esitab toetuse taotlemiseks selleks ettenähtud tähtajal PRIA-le kavandatava investeeringuobjekti asukohajärgses piirkonnas taotluste vastuvõtmiseks volitatud ametniku kaudu lisas 2 toodud vormi kohase taotluse ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid. Lisaks esitab taotleja PRIA-le lisas 2 toodud vormi kohase taotluse elektroonselt Microsoft Wordi tarkvaraga töödeldavas vormingus.
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIA-le taotluse ning selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid, mis on loetletud lõigetes 2–4.
(2) Taotleja esitab järgmised tema nõuetekohasust tõendavad dokumendid:
3) mitte varasema kui taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päeva seisuga nimekiri kõikide osanike, aktsionäride või liikmete kohta ja nende osanike või aktsionäride kohta koos nende osaluse protsendiga. Osaniku, aktsionäri või liikme andmetele lisatakse ka ettevõtja keskmine töötajate arv taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahel järjestikusel majandusaastal, andmed ettevõtja puiduliste metsandussaaduste töötlemisest ja metsa majandamisest saadud müügitulu kohta ning tema muude äritulude ja aastabilansi näitajad taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal;
4) kui taotleja on põllumajandusministri 9. novembri 2007. a määruse nr 128 «Mikropõllumajandusettevõtte arendamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord» § 4 lõigete 1–3 tähenduses noor ettevõtja (edaspidi noor ettevõtja) ja soovib, et lisas 4 toodud hindamiskriteeriumite põhjal eelistatakse tema taotlust, siis lisab ta punktis 3 nimetatud nimekirjale kõikide osanike, aktsionäride või liikmete ja liikmete puhul osanike või aktsionäride andmetele nende isikukoodi või nende puudumise korral nende sünniajad.
3) «Raamatupidamise seaduse» kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaasta kohta esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormi E Maksu- ja Tolliameti kinnitatud ärakiri, mis kajastab taotleja tegevust vähemalt kuue kuu jooksul;
4) taotluse esitamisele vahetult eelnenud viimase kvartali lõpu seisuga kinnitatud bilansi- ja kasumiaruande ärakiri või «Raamatupidamise seaduse» kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul koonddokument tulude ja kulude kohta;
5) kasumiaruandes toodud majandusnäitajate finantsprognoosid taotluse esitamise aasta majandusaasta ja taotluse esitamise aastale vahetult järgneva kahe majandusaasta kohta;
6) riikliku maksu maksuvõla tasumise ajatamise korral Maksu- ja Tolliameti tõend selle kohta, et taotleja on tõendi väljastamise päeva seisuga tasunud maksud ajakava kohaselt. Nimetatud tõend ei tohi olla väljastatud varem kui kümme tööpäeva enne taotluse esitamise kuupäeva.
1) vähemalt kolme pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumise ärakiri, kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni; kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus on alla 156 466 krooni või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks teenuse või kauba pakkuja, siis vähemalt ühe pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumise ärakiri;
2) lisas 3 toodud vormi kohane hinnavõrdlustabel § 7 lõikes 1 nimetatud juhul, kusjuures väljavalitud hinnapakkumine peab olema objektiivselt põhjendatud;
3) kasutatud masina ja seadme ostmise korral masina või seadme pakkuja kinnitus selle kohta, et masin või seade vastab § 6 lõike 4 punktis 24 sätestatud nõuetele;
4) patendi taotlemise korral ärakiri patendi saamise avaldusest «Patendiseaduse» tähenduses ja kui leiutis on loodud rakendusuuringu käigus, siis lisaks ärakiri rakendusuuringu lõpparuandest või asjaomasest aktist, mis tõendab rakendusuuringu toimumist;
5) kasuliku mudeli taotlemise korral ärakiri kasuliku mudeli registreerimise avaldusest «Kasuliku mudeli seaduse» tähenduses ja kui leiutis on loodud rakendusuuringu käigus, siis lisaks ärakiri rakendusuuringu lõpparuandest või asjaomasest aktist, mis tõendab rakendusuuringu toimumist;
6) litsentsi ostmise korral ärakiri taotleja ja patendiomaniku või kasuliku mudeli omaniku vahel sõlmitud eellepingust või litsentsilepingust, mis sisaldab kontaktandmeid müüja ja ostja kohta, patendi või kasuliku mudeli registreeringu numbrit, leiutise nimetust, nimetatud lepingust tuleneva kasutusõiguse ulatust, litsentsi kehtivusaega ja tehingu maksumust;
7) patendi või kasuliku mudeli ostmise korral ärakiri taotleja ja patendiomaniku või kasuliku mudeli omaniku vahel sõlmitud eellepingust või patendi või kasuliku mudeli üleminekut tõendavast dokumendist, mis sisaldab kontaktandmeid müüja ja ostja kohta, patendi või kasuliku mudeli registreeringu numbrit, leiutise nimetust, patendi või kasuliku mudeli kehtivusaega ja tehingu maksumust.
(1) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab toetuse rahastamise eelarve, hindab PRIA nõuetele vastavaid taotlusi lisa 4 A-osas toodud hindamiskriteeriumide põhjal, andes taotlusele hindepunkte lisa 4 A-osa kohaselt.
(2) Lõikes 1 nimetatud hindamise korral annab taotluse kohta arvamuse põllumajandusministri moodustatud metsanduse ning majanduse eriala spetsialistidest koosnev hindamiskomisjon (edaspidi komisjon).
(3) PRIA esitab taotluste ning § 10 lõike 3 punktides 1 ja 3–5 nimetatud dokumentide ärakirjad Põllumajandusministeeriumile 10 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast.
(4) PRIA esitab Põllumajandusministeeriumile nende taotlejate nimekirja, kelle taotlus vastab nõuetele, 65 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast.
(5) Komisjoni istung toimub 15 tööpäeva jooksul arvates lõikes 4 nimetatud taotlejate nimekirja saamisest. Komisjoni liige hindab nõuetele vastavaid taotlusi lisa 4 B-osas toodud hindamiskriteeriumide põhjal, andes taotlusele hindepunkte lisa 4 B-osa kohaselt, ja täidab lisas 6 toodud vormi kohase hindamislehe iga taotleja kohta. Komisjon koostab hindamistulemuste põhjal sellekohase kokkuvõtte.
(6) Põllumajandusministeerium edastab lõikes 5 nimetatud kokkuvõtte PRIA-le viie tööpäeva jooksul arvates komisjoni istungi toimumisest.
(7) Taotluste paremusjärjestuse moodustamiseks liidab PRIA lõikes 1 nimetatud hindamise tulemuste põhjal saadud hindepunktid ja lõikes 5 nimetatud hindamistulemuste põhjal koostatud kokkuvõttes toodud hindepunktide aritmeetilise keskmise kokku.
(8) Taotluste paremusjärjestuse moodustamisel loetakse paremaks kõrgema koondhinde saanud taotlus.
(9) Võrdsete näitajatega taotluste puhul eelistatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõike 2 alusel taotlust, milles taotletav toetuse summa on väiksem.
(1) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ei ületa toetuse rahastamise eelarvet, rahuldatakse kõik nõuetele vastavad taotlused «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõike 3 alusel.
(2) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab toetuse rahastamise eelarvet, rahuldatakse taotluste hindamise tulemusel moodustatud taotluste paremusjärjestuse alusel parimad taotlused «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõike 1 punkti 2 alusel.
(4) PRIA teeb lõigetes 1 ja 2 nimetatud taotluse rahuldamise otsuse, lõikes 3 nimetatud taotluse osalise rahuldamise otsuse või «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõike 5 või 6 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse 95 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast.
(1) Kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni teavitab taotleja või toetuse saaja PRIA-t viivitamata kirjalikult käibemaksukohustuslaseks registreerimisest «Käibemaksuseaduse» § 20 lõike 3 või 4 alusel.
(2) Alates taotluse esitamisest kuni viie aasta möödumiseni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest teavitab taotleja või toetuse saaja PRIA-t viivitamata kirjalikult:
2) ettevõtja ümberkujundamisest, ühendamisest või jagunemisest ning ettevõtte või selle osa üleminekust.
(3) Alates taotluse esitamisest kuni viie aasta möödumiseni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest teavitab taotleja või toetuse saaja PRIA-t viivitamata kirjalikult nõusoleku saamiseks:
(1) Toetuse saaja teeb investeeringu ja esitab investeeringu tegemist tõendavad dokumendid järgmiselt:
1) paragrahvi 4 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevuste puhul kuni neljas osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest;
2) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 3 nimetatud tegevuse puhul kuni kahes osas ühe taotluse kohta viie aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest;
3) paragrahvi 4 lõike 1 punktides 4 ja 5 nimetatud tegevuste puhul ühes osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
(1) Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja PRIA-le pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist lisas 7 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
(2) Kapitalirendi (liising) puhul esitab toetuse saaja PRIA-le pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist kapitalirendi lepingus ettenähtud korras toetuse väljamaksmiseks kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
1) selle isiku, kellelt kapitalirendile andja tellis teenuse või töö või ostis kauba, väljastatud arve või arve-saatelehe ärakiri;
(5) Patendi saamise korral esitab toetuse saaja lisaks lõikes 1 nimetatud dokumentidele järgmised dokumendid:
1) ärakiri § 5 lõike 1 punktis 3 nimetatud taotlusega koos esitatud avaldusest, kui patenti taotletakse lepinguriigis;
2) lisas 8 toodud vormi kohane Patendiameti kinnitus;
3) koos lõpliku kuludeklaratsiooniga «Patendiseaduse» § 36 alusel välja antud patendikirja ärakiri ning lepinguriigis leiutise registreerimise korral asjaomase lepinguriigi tööstusomandi õiguskaitse keskameti või rahvusvahelise organisatsiooni välja antud patendidokumendi ärakiri.
(6) Kasuliku mudeli saamise korral esitab toetuse saaja lisaks lõikes 1 nimetatud dokumentidele järgmised dokumendid:
1) ärakiri § 5 lõike 1 punktis 4 nimetatud taotlusega koos esitatud avaldusest, kui kasulikku mudelit taotletakse lepinguriigis;
2) lisas 8 toodud vormi kohane patendivoliniku, Eesti Patendiraamatukogu või Patendiameti kinnitus;
3) «Kasuliku mudeli seaduse» § 21 alusel Patendiameti välja antud kasuliku mudeli registreerimise otsuse ärakiri ning väljaspool Eestit kasuliku mudeli registreerimise korral asjaomase lepinguriigi tööstusomandi õiguskaitse keskameti välja antud kasuliku mudeli registreerimist tõendava dokumendi ärakiri.
(7) Litsentsi ostmise korral esitab toetuse saaja lisaks lõikes 1 nimetatud dokumentidele litsentsilepingu ärakirja, kui ta esitas toetuse taotlemisel § 10 lõike 4 punktis 6 nimetatud eellepingu.
(8) Patendi või kasuliku mudeli ostmise korral esitab toetuse saaja lisaks lõikes 1 nimetatud dokumentidele ärakirja patendi või kasuliku mudeli üleminekut tõendavast dokumendist, kui ta esitas toetuse taotlemisel § 10 lõike 4 punktis 7 nimetatud eellepingu.
(9) Juhul kui investeeringuobjekti ostmiseks või leiutisele õiguskaitse taotlemiseks on saadud tagastavat riigiabi või vähese tähtsusega abi, esitab toetuse saaja riigiabi andja väljastatud tõendi, millel on näidatud investeeringuobjekti nimetus ja tagastatava riigiabi või vähese tähtsusega abi suurus kroonides.
(1) PRIA otsustab toetuse maksmise sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole või kapitalirendi puhul toetuse saaja nimetatud kapitalirendile andja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates § 17 lõigetes 1 ja 2 ning 5–8 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest.
Paragrahvi 4 lõike 1 punktis 3 nimetatud tegevuse puhul saab toetust taotleda kuni 2010. aasta 31. detsembrini.
Määruse lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 22.08.2008. a resolutsioon nr 17-1/08-05239.