Maastikusõiduki tehnoseisundi kontrollimise eeskiri ning maastikusõiduki tehnoseisundile ja varustusele esitatavad nõuded – Riigi Teataja
Maastikusõiduki tehnoseisundi kontrollimise eeskiri ning maastikusõiduki tehnoseisundile ja varustusele esitatavad nõuded
Maastikusõiduki tehnoseisundi kontrollimise eeskiri ning maastikusõiduki tehnoseisundile ja varustusele esitatavad nõuded - sisukord
2 NÕUDED SÕIDUKI TEHNOSEISUNDILE JA VARUSTUSELE
§ 4 VIN-kood või tehasetähis
§ 11 Põhilatern
§ 12 Lähitule latern
§ 13 Suunatule latern
§ 14 Tagatule latern
§ 15 Piduritule latern
§ 16 Helkurid
§ 17 Kaugtule latern
§ 18 Eesmine ääretule latern
§ 19 Armatuurlaua märgulamp
§ 20 Juhtimisseade
§ 21 Pidurid
§ 22 Kerest väljaulatuvad osad
§ 23 Roomik
§ 24 Tuuleklaas ja teised aknad
§ 25 Klaasipuhasti ja aknapesur
§ 26 Tuuleklaasi soojendi
§ 27 Mootorsaani kaassõitja käepide
§ 28 Mootor
§ 29 Toitesüsteem
§ 30 Kütusepaak
§ 31 Väljalaskesüsteem
3 SÕIDUKI TEHNOSEISUNDI KONTROLLIMISE EESKIRI
§ 32 Ülevaatuse korraldamise üldnõuded
§ 33 Ülevaatusele esitamine
§ 34 Ülevaatusel nõutavad dokumendid
§ 35 Ülevaatuse töömaht
§ 36 Otsused ja nendest tulenevad piirangud
§ 37 Ülevaatuse tulemuste vormistamine
Vastu võetud 14.12.2001 nr 119
RTL 2001, 139, 2066
14.01.2003 RTL 2003, 11, 121 jõust 1.03.2003
26.06.2006 RTL 2006, 52, 958 07.07.2006
11.09.2008 RTL 2008, 78, 1093 26.09.2008
Määrus kehtestatakse «Liiklusseaduse» § 69 lõike 2 alusel.
(1) Määrus kehtestab nõuded maastikusõiduki (edaspidi sõiduk) tehnoseisundile ja varustusele ning nende nõuetele vastavuse kontrollimisele. Määrus ei hõlma teel liikleva sõiduki tehnoseisundi kontrollimist.
[RTL 2006, 52, 958 - jõust. 07.07.2006]
(2) Määrus on kohustuslik kõigile juriidilistele ja füüsilistele isikutele, kelle sõidukid kuuluvad registreerimisele liiklusregistris.
1) kaugtule latern on latern, mille tuli valgustab ala kaugele sõiduki ees;
2) lähitule latern on latern, mille tuli valgustab ala sõiduki ees nii, et väldib vastusõitva sõiduki juhi ja teiste liiklejate pimestamist ning muid sellega seotud ebamugavusi;
3) maastikusõiduk (MS kategooria) on mootori jõul maastikul liikumiseks ette nähtud liiklusvahend, mis «Liiklusseaduse» tähenduses ei ole mootorsõiduk;
4) mootorsaan (MS1 kategooria) on jalaste ja roomikuga varustatud mootori jõul jääl või lumel liikumiseks ette nähtud maastikusõiduk,millel lisaks juhi istekohale on kuni kaks istekohta;
[RTL 2008, 78, 1093 - jõust. 26.09.2008]
5) piduritule latern on latern, mille tuli hoiatab teisi liiklejaid, et eessõitva sõiduki juht on rakendanud sõidupidurit;
6) [kehtetu - 01.03.2003]
7) registreerimiseelne ülevaatus (edaspidi ülevaatus) on sõiduki dokumentidele ning kehtivatele nõuetele vastavuse kontrollimine;
8) seisupidur on seade, mis kindlustab sõiduki püsimise paigal ka kaldel, kusjuures juhi kohalolek pole vajalik;
9) suunatule latern on latern, mille tule süttimine informeerib teisi liiklejaid sõidukijuhi kavatsusest sooritada pööret;
10) sõidupidur on seade, mis peab võimaldama juhil kontrollida sõiduki liikumist ja seda kindlalt ning kiiresti peatada iga kiiruse, koormuse ja teekalde puhul nii, et juht ei pea vabastama oma käsi juhtimisseadme küljest;
11) tagatule latern on latern, mille tuli märgistab sõidukit tagant, ühildatud tulede korral võivad selles laternas olla ka teised tuled;
12) tühimass on juhi, sõitjate ja veoseta täisvarustuses sõiduki mass, mille on määranud valmistaja;
13) VIN-kood või tehasetähis on tähtedest ja numbritest koosnev tähistus, mille valmistaja on määranud konkreetse sõiduki tähistamiseks;
14) ülevaataja on nõuetekohase eriväljaõppega Riikliku Autoregistrikeskuse (edaspidi ARK) töötaja, kes on volitatud kontrollima sõiduki tehnoseisundit;
15) ratasmaastikusõiduk (MS2 kategooria) on vähemalt kolmerattaline maastikusõiduk, mille sisepõlemismootori töömaht on üle 90 cm3 ja mis on valmistaja poolt ette nähtud maastikul liikumiseks. Ratasmaastikusõidukiks ei loeta mootorsõidukit, mis on valmistaja poolt lisaks maastikul liikumiseks ette nähtud ka teel liikumiseks.
16) esmaregistreerimine on sõiduki esmakordne registrisse kandmine Eestis või mõnes teises riigis. Kui sõiduk on kasutusele võetud enne esmaregistreerimist, siis lähtutakse tehniliste nõuete rakendamisel sõiduki kasutuselevõtuajast.
2. peatükk NÕUDED SÕIDUKI TEHNOSEISUNDILE JA VARUSTUSELE
Käesolevas peatükis toodud nõuded on aluseks registreerimiseelsel ülevaatusel ja liikluses kasutatava sõiduki tehnoseisundi kontrollimisel.
§ 4. VIN-kood või tehasetähis
(1) VIN-kood või tehasetähis peab olema sõiduki kerel nähtaval kohal.
(2) Kontrollimisel võrreldakse VIN-koodi või tehasetähise vastavust dokumentidele.
(1) Liiklusregistrisse kantud sõiduki registreerimismärk peab vastama «Liiklusseaduse» § 13 lõike 3 alusel kehtestatud mootorsõiduki ja selle haagise registreerimise eeskirjas sätestatud nõuetele.
[RTL 2008, 84, 1164 - jõust. 19.10.2008]
(2) [Kehtetu – RTL 2008, 84, 1164 - jõust. 19.10.2008]
(3) [Kehtetu – RTL 2008, 84, 1164 - jõust. 19.10.2008]
(7) Registreerimismärgi kontrollimine toimub vaatluse ja mõõdulindiga.
(1) Kinnise kabiiniga sõidukil peab olema tahavaatepeegel, mis peab olema nähtav läbi klaasipuhasti poolt puhastatava esiklaasi osa või läbi küljeakna.
(2) Tahavaatepeegli kontrollimine toimub vaatlusega.
(1) Sõidukil ei ole helisignaal kohustuslik. Helisignaali olemasolu korral peab helitugevus mõõdetuna 7 m kaugusel sõiduki ees olema vähemalt 76 dB(A).
(2) Helisignaali kontrollimine toimub proovilülitamise ja müramõõdikuga.
(1) Motokiiver ja motokiivri visiir peavad vastama ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni Genfi 1958. a «Ratassõidukile ning sellel kasutatava ja/või sellele paigaldatava varustuse ja osade ühtlustatud tehnonõuete vastuvõtmise ning nende nõuete alusel väljastatud kinnituste vastastikuse tunnustamise kokkuleppe» eeskirjade (E-reeglid) reegli nr 22 nõuetele ja olema E sertifitseeritud.
(3) Motokiivri kontrollimine toimub vaatluse ja valguse neeldumismõõdikuga.
(2) Kiirusmõõdik ei tohi näidata vähem tegelikust kiirusest.
(3) Kiirusmõõdiku kontrollimine toimub proovisõidu ja vaatlusega.
1) lähituled;
2) suunatuled, kui sõiduki kabiin on kinnine;
3) tagatuled;
1) kaugtuled;
2) eesmised ääretuled;
3) pidurituled.
(3) Suunatule ja eesmised ääretule laternad ei tohi asetseda kaugemal kui 400 mm sõiduki külgservast. Helkurid ei tohi olla kõrgemal kui 900 mm maapinnast.
(6) Lähi- ja kaugtuli peavad lülituma koos tagatulega.
(7) Lähitule laterna hajutiklaas peab olema pragudeta ja muude vigastusteta. Peeglid (reflektor) ei tohi olla tuhmunud või korrodeerunud.
[RTL 2003, 11, 121 - jõust. 01.03.2003]
§ 11. Põhilatern
[Kehtetu – RTL 2003, 11, 121 - jõust. 01.03.2003]
§ 12. Lähitule latern
(1) Sõiduki lähitule laternate arv on üks või kaks. Üksik lähitule latern peab asuma sõiduki pikiteljel või kõige rohkem 150 mm kaugusel sõiduki pikiteljest. Kahe lähitule laterna korral peavad need paiknema sümmeetriliselt sõiduki pikitelje suhtes.
(2) Lähitule latern peab olema paigaldatud valmistaja juhendi kohaselt. Lähituli ei tohi pimestada vastusõitvate sõidukite juhte.
(4) Lähitule laterna kontrollimine toimub esitule kontrollseadme, proovilülitamise ning vaatlusega.
§ 13. Suunatule latern
(1) Suunatule laternad peavad olema paigaldatud valmistaja juhendi kohaselt ja olema töökorras.
(2) Suunatule vilkumissagedus peab olema 90±30 korda/min.
(3) Suunatule värvus on merevaigukollane.
(4) Sõiduki armatuurlaual peab olema suunatulede töö kontrollimise märgulamp.
(5) Suunatule laternate kontrollimine toimub vaatluse ja proovilülitamisega.
§ 14. Tagatule latern
(1) Sõidukil peab olema vähemalt üks tagatule latern.
(2) Tagatuli peab põlema koos lähi- ja kaugtule ning eesmiste ääretuledega.
(3) Tagatule värvus peab olema punane.
(4) Tagatule laterna kontrollimine toimub vaatluse ja proovilülitamisega.
§ 15. Piduritule latern
(1) Pidurituli peab süttima sõidupiduri kasutamisel.
(2) Pidurituli peab näitama punast valgust sõidukist tahapoole.
(3) Pidurituli ei tohi töötada vilkuval või mõnel muul muutuval režiimil.
(4) Piduritule laterna kontrollimine toimub vaatluse ja proovilülitamisega.
§ 16. Helkurid
(1) Sõidukil peab olema ees, taga ja mõlemal küljel vähemalt üks helkur.
(3) Külgmiste helkurite värvus peab olema merevaigukollane.
(5) Helkurid peavad olema mittekolmnurkse kujuga.
(6) Helkurite kontrollimine toimub vaatlusega.
§ 17. Kaugtule latern
(1) Kõigi kaugtulede ümberlülitumine lähituledeks peab toimuma üheaegselt ning nad peavad lülituma põlema ja kustuma korraga. Lähituled võivad jääda põlema koos kaugtuledega.
(2) Kaugtule värvus peab olema valge või valikkollane.
(3) Kaugtule laterna kontrollimine toimub vaatluse ja proovilülitamisega.
§ 18. Eesmine ääretule latern
(1) Eesmise ääretule värvus peab olema valge.
(2) Eesmised ääretuled peavad lülituma üheaegselt ning põlema koos lähi- ja kaugtuledega.
(3) Eesmise ääretule laterna kontrollimine toimub vaatluse ja proovilülitamisega.
§ 19. Armatuurlaua märgulamp
(1) Sõidukil peab armatuurlauas olema suunatulede olemasolu korral suunatulede märgulamp.
(2) Armatuurlaua märgulambi kontrollimine toimub vaatluse ja proovilülitamisega.
§ 20. Juhtimisseade
(1) Sõiduki juhtimisseade peab vastama valmistaja juhendile.
(3) Juhtimisseadme osad peavad olema kindlalt kinnitatud, neis ei tohi olla ülemäärast lõtku. Lõtkuks ei loeta liigendi amortiseerivat liikumist.
(4) Juhtimisseadme kontrollimine toimub vaatlusega.
§ 21. Pidurid
(1) Pidurisüsteem peab vastama valmistaja juhendile. Ei tohi muuta selle ehitust ja kasutada valmistaja poolt selleks mitte ettenähtud osi või sõlmi.
(3) Sõiduki piduriga varustatud teljed või roomik peavad kandma vähemalt 50% sõiduki tühimassist.
(7) Piduriklotsid ei tohi olla õhemad kui valmistaja on ette näinud.
(8) Pidurisüsteemi kontrollimine toimub vaatlusega.
§ 22. Kerest väljaulatuvad osad
(2) Mootorsaani jalase nina ümarusraadiused ei tohi olla väiksemad kui 3 mm.
(3) Kere välisosade kontrollimine toimub vaatlusega.
§ 23. Roomik
(1) Mootorsaani roomik peab olema kummist pealdisega.
(2) Roomiku taga peab olema kaitsepõll.
(3) Ratasmaastikusõidukil peavad olema õhkrehvid. Täiskummrehve võib kasutada ratasmaastikusõidukil, mille valmistaja poolt lubatud suurim kiirus on väiksem kui 10 km/h.
(4) Rehvide ja roomikute kontrollimine toimub vaatlusega.
§ 24. Tuuleklaas ja teised aknad
(1) Sõiduki tuuleklaas ja võimalikud teised aknad peavad olema materjalist, mis purunemisel tekitaks võimalikult vähe lõikavaid servi. Klaasid peavad taluma piisavalt hästi ekspluatatsioonis esinevaid mehaanilisi, ilmastikulisi ja keemilisi mõjusid, samuti kulumist.
(2) Sõiduki tuulekaitse ei tohi vähendada juhi vaatevälja ega takistada juhil sõiduki juhtimist. Tuulekaitse peab olema tugev ja olema valmistatud läbipaistvast materjalist, mille purunemisel ei teki lõikavaid servi. Materjali paksus peab olema vähemalt 2,0 mm.
(3) Tuuleklaasi ja akende kontrollimine toimub vaatlusega.
§ 25. Klaasipuhasti ja aknapesur
(2) Aknapesuri pesuvedeliku paagi maht peab olema vähemalt 1 liiter.
(3) Klaasipuhasti ja aknapesuri kontrollimine toimub vaatlusega.
§ 26. Tuuleklaasi soojendi
(1) Kinnise kabiiniga sõidukil peab olema tuuleklaasi soojendi. Tuuleklaasi soojendi peab olema juhi poolt reguleeritav.
(2) Tuuleklaasi soojendi kontrollimine toimub vaatlusega.
§ 27. Mootorsaani kaassõitja käepide
(1) Mootorsaani iga kaassõitja kohta peab olema käepide/käepidemed või rihm.
(2) Ligipääs rihmadele ja käepidemetele peab olema vaba.
(3) Käepide peab olema piisavalt suurte mõõtmetega.
(5) Kaassõitja käepideme kontrollimine toimub vaatlusega.
§ 28. Mootor
(1) Mootorist kütuse, määrdeainete ja jahutusvedeliku silmaga nähtav lekkimine ei ole lubatud.
(5) Peab olema seade, mis peatab sõiduki, kui juht on kaotanud kontrolli sõiduki juhtimisseadmete üle.
(6) Mootori kontrollimine toimub vaatlusega.
§ 29. Toitesüsteem
(2) Toitesüsteemi seadmed peavad olema kaitstud kerega või sõiduki muu osaga, nad peavad olema korrosiooni- ja vibratsioonikindlad ning kaitstud hõõrdumise jms mõju eest.
(5) Toitesüsteemi kontrollimine toimub vaatlusega.
§ 30. Kütusepaak
(1) Kütusepaak peab vastama valmistaja juhendile.
(3) Kütusepaagi kontrollimine toimub vaatlusega.
§ 31. Väljalaskesüsteem
(2) Heitgaaside torustik peab olema paigaldatud nii, et tema ükski osa ei oleks ohtlikult lähedal kütusepaagile või kütusetorustikule. Kui heitgaaside torustikust ülalpool on kütusevoolikud/torud või nende liitekohad nii, et lekke korral võib kütus sattuda heitgaaside torudele, peab heitgaaside torudele olema paigaldatud kaitse.
(5) Väljalaskesüsteemi kontrollimine toimub vaatlusega.
3. peatükk SÕIDUKI TEHNOSEISUNDI KONTROLLIMISE EESKIRI
§ 32. Ülevaatuse korraldamise üldnõuded
(1) Sõiduki ülevaatust korraldab ja selle nõuetekohast läbiviimist ning kvaliteeti kontrollib ARK.
(2) Ülevaatust teostab ARK või sõiduki valmistaja, tema ametlik esindaja või nende poolt tunnustatud edasimüüja, kellel on ARK-ga sõlmitud leping esmaregistreeritava sõiduki ülevaatuse teostamiseks.
(3) Äriühing, kellega ARK sõlmib või pikendab lepingu esmaregistreeritava sõiduki ülevaatuse teostamiseks, peab vastama järgmistele tingimustele:
3) äriühing ei ole oluliselt rikkunud temaga sõlmitud halduslepinguid, tema suhtes ei ole algatatud likvideerimist või pankrotimenetlust ja puuduvad muud asjaolud, mis võiksid põhjustada tema püsiva maksejõuetuse või tegevuse lõpetamise;
(4) Esmaregistreeritava sõiduki ülevaatuse teostamiseks äriühinguga sõlmitava lepinguga määratakse kohustuslike tingimustena:
§ 33. Ülevaatusele esitamine
Vastavalt sõiduki registreerimiseks kehtestatud korrale peab sõiduki ülevaatusele esitama enne selle tollivormistust, registreerimist või liiklusregistri andmete muutmist.
§ 34. Ülevaatusel nõutavad dokumendid
1) sõiduki omandamise või valdusse saamise seaduslikkust tõendavad dokumendid või registreerimistunnistuse;
2) sõiduki valmistaja tehnilise dokumentatsiooni (registreerimiseelsel ülevaatusel);
3) volikirja, kui sõiduki esitaja ei ole selle omanik.
§ 35. Ülevaatuse töömaht
Ülevaatusel peab kontrollima sõiduki VIN-koodi (tehasetähise) vastavust paragrahvis 34 sätestatud dokumentidele ja sõiduki vastavust määruses toodud nõuetele.
§ 36. Otsused ja nendest tulenevad piirangud
Vastavalt ülevaatuse tulemustele märgib ülevaataja määruse lisas toodud registreerimiseelse ülevaatuse aktile otsuse sõiduki registreerimise või registreerimisest keeldumise kohta.
§ 37. Ülevaatuse tulemuste vormistamine
Sõiduki ülevaatuse kohta peab ülevaataja koostama registreerimiseelse ülevaatuse akti ja väljastama:
1) nõuetele vastava sõiduki kohta – registreerimiseelse ülevaatuse akti, millele on märgitud otsus sõiduki registreerimise kohta;
2) nõuetele mittevastava sõiduki kohta – registreerimiseelse ülevaatuse akti, millele on märgitud põhjused sõiduki registreerimisest keeldumise kohta.
§ 38. Määrus jõustub 1. juulil 2002. a.
§ 39. Käesoleva eeskirja nõuded sõiduki ehitusele ja tehnoseisundile ei laiene üle 25 aasta vanusele sõidukile. Sellise sõiduki ehitus ja tehnoseisund peab vastama valmistaja nõuetele, mis kehtisid sõiduki valmistamise ajal.
Lisa REGISTREERIMISEELSE ÜLEVAATUSE AKTILE KANTAVAD ANDMED


text:
3-2-1-98-16 Riigikohus 26.10.2016
TsMS § 383 lg 1^1 alusel tuleb hagi tagamise tagatise suuruse arvutamisel lähtuda (hagi)nõude summast, mitte hagi tagamise abinõu nn hinnast. Tegemist on selge õigusnormiga, mille teistsuguseks tõlgendamiseks või analoogia alusel lünga täitmiseks ei ole põhjendatud alust. Hagi tagamise abinõu nn hinna määramine ei ole paljudel juhtudel võimalik ning tekitaks ka täiendavaid vaidlusi ning ebamõistlikke tulemusi. (p 10)
Arvestades TsMS § 383 lg 1^1 eesmärki – tagada kostjatele tagatise arvel alusetu hagi tagamisega tekitatud kahju hüvitamine TsMS § 391 järgi –, on alust nõuda suurema kui 5% suuruse tagatise tasumist eelkõige juhul, kui kostja on põhistanud TsMS § 235 tähenduses, et väiksema tagatise määramine ei korvaks temale suure tõenäosusega tekkivat kahju. (p 10)
Kui kohtuliku hüpoteegi taotletav summa on oluliselt väiksem kui hagis nõutud summa, ei ole välistatud TsMS § 383 lg 1^2 kohaldamine, kui selle sätte kohaldamise muud eeldused on täidetud. (p 11)
3-2-1-75-09 Riigikohus 19.06.2009
TsMSRS § 3 lg 2 kohaselt tuleb enne 2009. aasta 1. jaanuari esitatud hagi tagamise avaldustelt tasuda kautsjonit. TsMS seadustiku § 383 lg-t 1^1 nende avalduste suhtes ei kohaldata. See ei välista kohtu õigust nõuda tagatist § 383 lg 1 alusel. Kuna hagi tagamise avaldus esitati enne TsMS-i uue redaktsiooni kehtima hakkamist, ei tulnud ka TsMS § 383 lg-t 11 kohaldada.

matches:
Riigikohus
§ 383
§ 383
§ 391
§ 235
§ 383
Riigikohus
§ 3
§ 383
§ 383
§ 383


text:
Urvaste Vallarahva Leht: aprill 2008
Homsest Urvaste-Tallinn buss enam ei sõida
Urvaste teema taas Postimehe artiklis
postitas konnula contra kell 17:02 Kommentaare ei ole:
Arutelu söetööstuse teemadel
Esmaspäeval 5. mail kell 17.oo avalik arutelu Kuldre koolimajas, kõik on kutsutud osalema.
Mis saab OÜ Kagu Metsast e Kuldre söetööstusest.
Kas on võimalikud investeeringud elukeskkonna parendamiseks tootmist lõpetamata?
Kohal kõik olulised asjaga seotud instantsid (Kagu Mets, vallavalitsus, Keskkkonnainspektsioon jne.)
postitas konnula contra kell 16:47 1 kommentaar:
Vaie Ess-soo asjus
26. märtsil võttis Urvaste vallavolikogu häältega 7 poolt, 3 vastu ja 1 erapooletu vastu järgmise otsuse: “Mitte võtta Ess-sood maastikukaitse alla kuna kaitse alla võtmisega võivad kaasneda suuremahulised rahalised kohustused Urvaste vallale.”
Seltsing Roheline Urvaste vaidlustas otsuse, kogudes vaidele ka 41 toetusallkirja.
Haldusmenetluse seaduse alusel toimub 6. mail vallamajas seltsingu ja volikogu arutelu, kus kuulatakse ära asjast huvitatud isikute seletused.
Vaide tekst on selline:
Palume kehtetuks tunnistada Urvaste vallavolikogu otsus 26. märts 2008.a nr 1-1/10 „Ess-soo maastikukaitseala kaitse alla võtmisest keeldumine”.
1. Urvaste vallavolikogu (edaspidi Volikogu) otsus ei olnud motiveeritud, vaid emotsionaalne, st otsuses puudusid põhjendused Ess-soo maastikukaitseala kaitse alla võtmisest keeldumiseks.
2. Volikogu ei ole arvestanud uurimispõhimõtet (HMS § 6), mille kohaselt haldusorgan on kohustatud välja selgitama menetletavas asjas olulise tähendusega asjaolud ja vajaduse korral koguma selleks tõendeid oma algatusel. Volikogu ei esitanud ühtki tõendit mis oleks rääkinud langetatud otsuse kasuks.
3. Volikogu algatatud kohaliku kaitseala loomise menetluse käigus on vallavalitsus meile teadaolevalt juba teinud reaalseid kulutusi üle 50 000 krooni (ekspertarvamuse ja kaitse-eeskirja koostamine, juriidilise arvamuse tellimine), ent ei tuginenud neile materjalidele otsuse langetamisel.
4. Urvaste Vallavalitsuse tellitud eksperthinnang toetab Ess-soo kohaliku kaitseala loomist. Lisaks leidis selle koostaja Eerik Leibak, et kuna Ess-soo on elupaigaks mitmele ohustatud linnuliigile, on põhjendatud kavandatava Ess-soo kaitseala lisamine Natura-loodusalade võrgustikku.
5. Juriidiline arvamus (Õigusbüroo Aivar Pilv), mis keskendus võimalikule kahjunõudele Urvaste valla vastu pärast kaitseala loomist, peab kahjunõude hüvitamise kohustust väga ebatõenäoliseks.
6. Urvaste valla arengukavas aastateks 2005-2013 on kirjas: „Ess-soo säilitamist senisel kujul toetavad ka vallavalitsus ja vallavolikogu." Ess-sood nähakse arengukavas puhkealana.
7. Eesti Vabariigi põhiseaduse § 5. Eesti loodusvarad ja loodusressursid on rahvuslik rikkus, mida tuleb kasutada säästlikult; § 53. Igaüks on kohustatud säästma elu- ja looduskeskkonda ning hüvitama kahju, mis ta on keskkonnale tekitanud. Hüvitamise korra sätestab seadus.
8. KOKS § 17 lg 2: Volikogu liige juhindub seadusest, valla või linna õigusaktidest ning valla- või linnaelanike vajadustest ja huvidest.
9. Urvaste valla põhimäärus 44.3. Valla omavalitsusorganite ülesanne on tagada tervislik elukeskkond, samuti valla haldusterritooriumil asuvate kaitstavate koosluste ja üksikobjektide säilimine.
10. Lisaks vallavalitsusele ja –volikogule on Ess-soo säilimist senisel kujul oma allkirjaga toetanud kokku allkirju 2079 inimest üle Eesti (Urvaste vallas andis allkirja 541 inimest), mistõttu Riigikohus käsitles nende allkirjade esitajat, seltsingut Roheline Urvaste kohtuotsuses üldsuse esindajana.
11. Volikogu otsusest ei nähtu, et haldusorgan oleks teostanud kaalutlusõigust (HMS § 4). Seda hoolimata sellest, et Õigusbüroo Aivar Pilv kinnitas, et kui kohalik omavalitsus peab ala kaitse alla võtmisel kaalutlusõiguse teostamisel kaaluma omavahel looduskaitselisi ja majanduslikke huve, tuleb tänapäevase õigusmaailma kontekstis eelistada ökoloogilisi huve majanduslikele. (Õigusbüroo toetus siin ühele olulisimale EÜ Kohtu kaasusele, mis puudutab bioloogilise mitmekesisuse ja majandusliku (ning sotsiaalsfääri) arengu vahekorda – so EÜ Lappel’i kaldapealse kaasus, kus EÜ kohus on Loodus- ja Linnudirektiivile tuginedes kinnitanud, et „majanduslikud kaalutlused ei saa mitte ühelgi juhul (in any case) kaaluda üles ökoloogilisi huve, mida tuleb arvestada kaitsealade määramisel”)
Juhime tähelepanu sellele, et HMS § 82 p 5 ja 7 kohaselt tuleb ära kuulata asjast huvitatud isikute seletused, mistõttu tuleb vaide lahendamiseks läbi viia arutelu, mille toimumise aeg ja koht tuleb vaide esitajale teatavaks teha.
Lähtuvalt eeltoodust taotleme Urvaste vallavolikogu otsuse 26. märts 2008.a nr 1-1/10 kehtetuks tunnistamist ning Ess-soo kaitseala loomise menetlemise jätkamist Urvaste vallavolikogus.
Kinnitame, et selles asjas ei ole jõustunud kohtuotsust ega toimu kohtumenetlust.
Lisatud _________ allkirja Urvaste valla kodanikelt
Vaide esitaja:
Helina Kärgenberg, juhtimisõiguslik liige Airi Hallik-Konnula, juhtimisõiguslik liige
Kõlbi k., Urvaste v., Võrumaa Ruhingu k., Urvaste v., Võrumaa
postitas Airi kell 16:14 1 kommentaar:
pokumaa kuulutus
Pokumaa Sihtasutus vajab oma meeskonda:
GIID-PEDAGOOG- soovitav pedagoogiline haridus ja töökogemus, hea eneseväljendusoskus.
GIID-ADMINISTRAATOR - vajalikud teadmised dokumendihaldusest, hea klienditeenindusoskus, soovitav võõrkeelte valdamine.
HOOLDUSTÖÖTAJA - vajalik valmisolek teha hooldus- ja remonditöid külastuskeskuses ja territooriumil.
Kõigil vajalik soov end realiseerida meeskonnatöös Eesti omanäoliseima teemapargi väljaarendamisel. Suur osa tööst toimub Pokumaa metsades keset laste rõõmsaid kilkeid.
CV ja motivatsioonikiri esitada: Pokumaa Sihtasutus Kuldre küla 66517 Võrumaa 10. maiks
Lisainfo: 5342 5054, pokumaa@urvaste.ee
postitas konnula contra kell 22:39 Kommentaare ei ole:
Urvaste vald vabariiklikus lehes
Urvaste sai Postimehe artiklisse
postitas konnula contra kell 20:47 Kommentaare ei ole:
Sigatsejad Urvaste mõisas
Ajal, kui terve Eestimaa valmistub suurimaks koristusaktsiooniks „Teeme ära!” on vandaalid Urvaste mõisas hävitanud hea hulga omakandi inimese kätetööd.
Ööl vastu laupäeva oli mitme mehe jõuga vastu maad painutatud mõisapargi juures asuv teadetetahvel ning ära viidud peatuse märgi külge kinnitatud bussigraafik. Värsked jäljed viitasid, et tuldud oli autoga. Laupäeva hommikul märkas teadetetahvli puudumist üks Uibopuu Jüri poegadest. Jüri ise oli veel õhtul peaaegu sõnatu – kümmekond aastat tagasi valmistas just tema valla tellimusel kõik teadetetahvlid, mis külades üles pandi. Otsis ise materjali, lõikas ja keevitas parajaks. Erinevalt praegustest infotulpadest, mis lihtsalt maa sisse torgatakse, on nende teadetetahvlite jalad maa sisse valatud. Aastaid hoolitses Jüri koos abikaasaga Urvastemõisa bussijaama ja teadetetahvli ümbruse eest.
Muidugi on materjalil oma eluiga ning vanad puittahvlid kipuvad juba pehkima. Sestap on Jüri omal algatusel juba valmis teinud ja ära värvinud uue teadetetahvli Urvastemõisa meierei juurde. Kohe-kohe kavatses ta selle üles panna. „Küll ma teen mõisasse kah uue, aga selline asi mulle pähe ei mahu,” on mees nördinud.
Kel on asja kohta mingit infot, võiksid sellest teada anda vallalehe toimetusele või vallamajja.
postitas konnula contra kell 13:05 1 kommentaar:
tv vihje
Teadaolevatel andmetel on 16. mai Võta või jäta saates urvastelane. Mina see igatahes pole.
postitas konnula contra kell 23:05 Kommentaare ei ole:
Päästeameti kuulutus
Lõuna-Eesti Päästekeskus on Päästeameti kohalik asutus, kelle teeninduspiirkond on Jõgevamaa, Põlvamaa, Tartumaa, Valgamaa, Viljandimaa ja Võrumaa. Päästekeskuse peamisteks töövaldkondadeks on päästetööde teostamine, riiklik tuleohutusjärelevalve, päästealane ennetustöö ning kriisireguleerimine.
PÄÄSTJAID
Antsla komandosse
• päästetööde teostamine;
• päästeala ennetustöös osalemine;
• päästevarustuse ja –tehnika korrastamine ning hooldamine.
Päästjale esitatavad nõuded:
• päästjale kehtestatud füüsilise ettevalmistuse ja tervisenõuetele vastamine;
• B kategooria juhilubade omamine, soovitavalt ka C kategooria;
• valmidus meeskonnatööks, täpsus, usaldusväärsus ning päästjale vastavad eetilised tõekspidamised.
• põnevaid väljakutseid ja huvitavat tööd;
• head meeskonda.
Töö tüüp: täistööaeg, lepinguline (töö on vahetustega)
Soovijatel palume saata CV koos sooviavaldusega Lõuna-Eesti Päästekeskuse e-posti aadressile louna@rescue.ee või Vanemuise 64, Tartu 50410.
Lisainfo komandost:
Antsla komandopealik Toomas Sloog, tel. 7855501, e-post: toomas.sloog@rescue.ee
postitas konnula contra kell 08:21 Kommentaare ei ole:
Teeme ära avapauk
Urvastes vana väetisekuuri juures - ligi neljatunnine tööpäev mitmekümne inimesega, kus enam-vähem võrdselt kohalikke, kui ka Teeme ära koordinaatoreid ja juhte, koristasid täna Urvastes vana väetisekuuri juures prügi.
Peab tunnistama, et ega platsi puhtaks kaugeltki ei saanud, sest seal on mitmekümne aastane prügikiht, aga hiigelsuur konteineritäis erinevat prügi sai siiski minema viidud.
Naiskodukaitsjad pakkusid välipliidil valmistatud hernesuppi, mida kõik kiitsid. Tõsiasi, et enamus rahvast sõid-jõid plastnõudest, mis läksid pärast ühte kilekotti kokku ja prügi hulka, leidis kriitikanooli. Nagu ka see, et küllaltki hoolega liikide järgi erinevatese kottidesse kogutud prügi läks konteinerissekallutamisel jälle üheks pudruks kokku. Teadmine, et kõik pärast jälle liikide kaupa ilusti ära sorditakse ja vaid kümnendik prügimäele ladestatakse, tänase päeva kontekstis kõiki ei lohutanud.
Ühe naisterahva jalg leidis naela, ta viidi kiiresti Antsla kiirabisse.
Aga lõppkokkuvõttes andis värske õhk ja hea seltskond paljudele positiivse laengu.
postitas konnula contra kell 20:36 2 kommentaari:
sildid: külaelu, roheline urvaste
Bussijaam võetas jupes - Urvaste
postitas konnula contra kell 20:34 Kommentaare ei ole:
Urvaste relvastub
täpsemalt loe vallalehest, mis õige varsti ilmub
postitas konnula contra kell 20:31 Kommentaare ei ole:
Ka üks jutt, mis päris täies pikkuses lehte ei mahtunud
VÄÄRTUSHINNANGUD MEIE ELUS
16. aprillil kohtusid Urvaste Kooli lõpuklasside õpilased Urvaste valla tuntud ja tunnustatud inimese Margus Klaariga. Margus rääkis kõigepealt oma elust alates lapsepõlvest kuni tänaseni. Juttu sidusid tema jaoks tähtsad eluväärtused.
Margus Klaar on sündinud 1972. aastal. Tal on olnud õnnelik lapsepõlv, kus vanemate usalduse alusel on olnud palju vabadust ja võimalus ise otsustada ning oma valikuid teha. Sport on tema elus olnud kogu aeg tähtsal kohal. Margus on õppinud Tallinna Spordiinternaatkoolis koos Andrus Veerpalu ja Jaak Maega. Treeningud toimusid viis päeva nädalas ja kaks korda päevas. Kord juhtus selline lugu: Treeningul oli vaja läbida 10 kilomeetrit, kuid poisid otsustasid vähendada seda maad otse lõigates. Juhtus aga nii, et sellel teelõigul tuli vastu nende treener, kes aga üllatuseks ei hakanudki poiste peale karjuma, vaid rääkis hoopis mingist konnast ning maast ja ilmast. „Süda kripeldab sellest seigast siiamaani ning peale seda korda on oluliseks muutunud eelkõige ausus ja usaldus kõigepealt iseenda vastu”, ütleb Margus täna.
Margus on õppinud Paikuse Politseikoolis ja töötanud viis aastat politseis. Tänu omaaegse vallavanema Aino Villemi pakkumisele hakata Kuldre Kooli kehalise kasvatuse õpetajaks ta kooli sattuski ja on siiamaani sellele ametile truuks jäänud.
Margus Klaar on Urvaste valla volikogus kaasa löönud 1996. aastast ning sellest viimased viis aastat olnud esimeheks. Volikogu väärtustab tänasel päeval vallas haridust ja sotsiaaltööd.
Meelde on jäänud omaaegsed kolme kooli vahelised sportlikud sõpruskohtumised: Urvaste Põhikooli, tolleaegse Urvaste EIK ja Kuldre Kooli vahel. Käesolevaks ajaks ei eksisteeri enam Urvaste Põhikooli ja Urvaste EIK kannab nime Urvaste Kool. Sooviks on jätkata ja tugevdada kahe kooli vahelisi sidemeid.
Väga aktiivse inimesena tunnetab Margus, et aeg- ajalt jääb pereeluks vähe aega, aga seda enam püüab ta anda endast parima laste kasvatamisel. Oma lastele pühendumist märgati ja Margus Klaar valiti aastal 2007 Urvaste valla Aasta Isaks.
Marguse mõtteid noortele väärtushinnangute kohta:
• Kui oled otsuse vastu võtnud, siis mine sellega lõpuni. Ära kahtle! Pärast on näha, mis asjast välja tuleb. Ise peab tugev olema ja julgema otsuseid vastu võtta.
• Ka igast valest otsusest on midagi õppida. Valed otsused viivad teinekord palju rohkem edasi. Igast tegevusest saab kogemusi
• Tegelege võimalikult paljude asjadega, see aitab elus edasi. Mida rohkem on huvisid, seda vähem jääb aega halbu asju teha.
• Kuulake vanemaid inimesi, nad tahavad teile head.
• Ausus ja usaldus kõigepealt enda vastu.
• Palju jääb arusaamatuks, kui ei küsita. Küsi julgelt!
• Roppude sõnade kasutamine on nagu mõttetu võõra teksti väljaütlemine. See tähendab, et tegelikult oled sa tühi inimene, kellel pole omi mõtteid
• Mida kauem õpite, seda pikemaks venitate oma lapsepõlve.
• Oluline on elus tervis, pere ja sõbrad. Mida rohkem on sõpru, seda parem
• Meeskonnas tegutsemise oskus. Meeskond on nii tugev kui on tema nõrgim lüli.
• Soovitus: alati uute asjadega tegelema hakates tuleb küsida ja õpetust võtta, siis on võimalik ise edasi õppida.
• Tuleb ära kannatada raske aeg õppimises. Hiljem läheb kergemaks
• Kui tundub, et kõik on halvasti, siis tuleb leida kasvõi üks positiivne asi ja hakkabki paremaks minema
• Teinekord tuleb vastu võtta ka ebameeldivaid otsuseid, et lõpptulemus oleks parem
Margus tunnistas, et on õpilaste ees rääkimas esmakordselt ja algul ka kõhkles seda ettepanekut vastu võttes. Arvan, et kohtumisõhtu positiivne õhkkond ja optimistlikud mõtted on nii õpetajatele kui õpilastele teatud mõtlemisaineks ja verstapostiks, et mõelda oma praegustele väärtushinnangutele ja teha muudatusi või uusi valikuid. Urvaste Koolist osalesid kohtumisel just lõpuklasside õpilased, kellel seisab kohe- kohe peale lõpueksameid ees otsuste tegemine oma tuleviku suhtes. Kuid väärt mõtted on need iga noore inimese jaoks.
Urvaste Kooli huvijuht Erma Kallasse
postitas konnula contra kell 20:28 Kommentaare ei ole:
Paastumaarjapäeva jutt pikalt - lehte sai lühemalt
Päikesele vastu ehk üks teistmoodi hommik
Paastumaarjapäev Kuigatsis
25. märts, paastumaarjapäeva varajane hommikutund. Kell 05.15 stardivad siitkandi naised Kuldrest Kuigatsi suunas, et Merle Tombaku eestvedamisel ühiselt tervitada tõusvat päikest, tähistada sümboolselt kevade algust ja paluda head käekäiku järgnevaks aastaks endale ja oma armsatele.
Tänavune paastumaarjapäev suutis ühendada nelja valla – Antsla, Urvaste, Sangaste ja Puka – naised. Antslat ja Urvastet esindas pigem nooremapoolsem rahvas, Sangaste-Kuigatsi piirkonda valdavalt elu näinud ja teadjamate naiste sugupõlv.
Üks selle hommiku tugevamaid emotsioone oligi minu jaoks sõit Kuigatsisse: Kuldrest mindi teele nelja autoga, Sangastest liitus Merle omaga, aga ei saadud kuigi palju sõita, kui terve kolonn tegi esimese peatuse – paremal teepeenral ootas tädike korviga kaasavõtmist. Ja üsna varsti jälle uus peatus, sest järgmine naeratav vanamemm oli vaja peale korjata. Ja sedasi veel paar korda, kuni Kuigatsi seltsimaja ette keerasime, kus tervitasid meid kohalikud perenaised Katrin Kõiv ja Õnne Paimre.
Ühtäkki, naiste suureks üllatuseks, ilmus Kuigatsi rahva autode vahelt välja muheda olekuga vanem mees – tubli sohver, kes paar kõndimismurega vanadaami Kuigatsi kandi kõige kõrgema mäe otsa sõidutas. Ei oleks hiljem seda härrat nii suurel naistepühal kampagi võetud, aga too oli teadlik mees – kookis punaveini pudeli põuest välja ja lunastatud ta oligi.
Enne päikesele tere-ütlemist tuli neil, kel kodunt väljaminekuga oli liiga kiireks läinud, ilmtingimata linnupetet võtta. Siitpeale algabki kevad-suvine periood, mil ilma pala hamba alla pistmata ei tohiks enam hommikuti jalga tarest välja tõsta.
Kuigi silmi pimestavaid päikesekiiri polnud tol hommikul kergelt pilvitavas idataevas näha, sai siiski päev tervitatud, regilaul maailma loomise kohta ära lauldud, head soovid kuuldavalt või mõttes maha öeldud, puud-põõsad kirjude ohvrilindikestega kauniks ehitud ja Mihkel Veske päikesele pühendatud luuletus ära kuulatud. Seejärel suundus heledasse rõivastatud naisterivi käsikäes seltsimajja tagasi. Seal pakkis igaüks välja oma kaasavõetud mammona: põhiliselt pannkoogid ja punase veini. Enne aga tuli õues silmadele allikavett piserdada, et ikka hea tervise juures püsiks ja puna palgele jääks.
Aitüma Merlele, Kuigatsi pererahvale ja kõigile, kes olid nõuks võtnud varasest koidikust hoolimata see hommik enda jaoks eriliseks muuta. Kokku said külad, vallad, isegi eri maakonnad; noored ja vanad – paastumaarjapäev suutis ehitada silla nii paikkondade kui põlvkondade vahele.
Paastumaarjapäev ajaloos
Kirikukalendris kannab paastumaarjapäev ka Issanda kuulutamise päeva nime (varasema nimetusega Maarja kuulutamise päev). Nimelt võib Luuka evangeeliumist lugeda, et sel päeval kuulutanud ingel Gabriel Galilea külas Naatsaretis neitsi Maarjale, et too sünnitab üheksa kuu pärast poja ja paneb talle nimeks Jeesus.
Rahvakalendri tavade järgi pidi sel päeval olema lõpp naiste tubastel töödel. Tuld ei tohtinud enam üles võtta, et vasikad kängu ei jääks ja suvel rästik ei hammustaks. Keelust üleastujail võis ka uss kergemini kapsasse tulla. Viimaste vastu pidid veel aitama ülepanni küpsetatud koogid ja hele rõivas. Talurahvas läks kolmelt toidukorralt üle viiele.
Paastumaarjapäev on olnud Eesti aladel üks olulisemaid naistepühi. Sel päeval oli lubatud abielunaistel hurjutamata kõrtsis käia ja pidu pidada. Ja hoidku selle eest, kui mõni mees teele ette jäi ega mõistnud ontlikult kõrvale astuda. Too pidi siis naistele punaveini välja tegema, suuremaks häbiks tõmmati talle veel tanugi pähe. Punajoomine pidi tagama naistele kogu aastaks terve jume ja hea tervise.
Naised omakeskis, mängiti rituaalseid viljakus- ja sigivusmaagilisi ringmänge, et oleks nii pere-, looma- kui viljaõnne. Mõne uurija oletuse kohaselt on paastumaarjapäeva päikesetõusu koguni alasti tervitatud. Kuigi meie kliima sedalaadi ettevõtmist just ei soosi, ei saa säärast käitumist eelkõige antud päeva viljakusmaagilise iseloomu poolest ka ilmtingimata välistada.
Paastumaarjapäeva lõpetuseks tegid naised sauna. Vihuti seitsmest erinevast lillesordist tehtud vihtadega, mis pidid olema möödunud aastase heinateo ajal tallele pandud. Maagiline saunaskäik järgmise paastumaarjapäeva lõpetuseks on plaani võetud ka siitkandi naistel.
Traditsiooni elujõud peitub muutustes
Eks ole praegusaja linnastunud elustiiliga inimese jaoks – sõltumata sellest, kas ta elab maal või linnas – palju muutunud. Ei ole tänapäeva noortel naistel enam aega terve päev pidu pidada – lapsed vaja lasteaeda ja kooli saata –, ega ka otsest vajadust roosapõsise välimuse pärast õhtuni punaveini pruukida – puudripuna aitab vajadusel hädast välja.
Samuti on tänapäeva ratsionaalses maailmas, kus aiapidamine põhineb suuresti väetistel ja tõrjevahenditel, küsitav, kui palju on ikka kapsapea kosumisele kasu valgest pearätist ja ülepannikoogist. Või kui palju viljakam on meie sügisene aiasaak ja tervem meie pereelu, kui puud on kirjude paeltega ehitud ja regivärsiline loomislaul päripäeva ringeldes maha lauldud?
Kuid see kõik ei olegi nii oluline. Palju tähtsam on hoopis, et paastumaarjapäev suudab endiselt, ilma suurema kommertsreklaamita ja omaenese väega, koondada neil varajastel ja külmakargetel päikesetõusu minutitel grupi väga erinevaid naisi. Mõne mäe otsa, kiige manu või ammu unustatud allikakohale-hiiesallu. Grupi naisi, kel südames sarnane soov: taastada pärimuslikku mälu, saada osa rituaalsest kombestikust ja sünergiast, mis saab tekkida vaid koos olles, kätest kinni hoides ühises ringis, virguda varakult ja teistmoodi. Virguda päikese eel ja päikesele, virguda iseendas.
postitas konnula contra kell 20:18 Kommentaare ei ole:
sildid: kombed, külaelu
märkmeid koolituselt
Käisin kohalike lehtede tegijate koolitusel Põltsamaal, mida korraldas MTÜ Ajakirjanduse uurimis- ja koolituskeskus. Osalejaid oli rohkem kui 80 lehe juurest.
Loenguid pidasid ajalehekujunduse ekspert Roosmarii Kurvits, kes õpetas, kuidas saata häid pilte ja paigutada leheküljele, et kutsuks lugema. Lugude kirjutamisest, nende kallutatuse vältimisest, võimu sõnumite lihtsamasse keelde tõlkimisest jms rääkisid Tartu Ülikooli praktilise ajakirjanduse õppejõud Mart Raudsaar ja Eesti Rahvusringhäälingu ajakirjanduseetika nõunik Tarmu Tammerk Teeksin väljavõtteid enda märkmetest. Ehk on mõned põhimõtted olulised ka avalikkusel teada.
Vallalehed on asendamatud. Kõige olulisem info inimesele tuleb just sealt.
Vallaleht ei tarvitse olla ajakirjandus, ka sel koolitusel olid hinnanguliselt üle 2/3 vallaametnikud.
Vallaametnik ja ajakirjanik ei saagi ühesugust lehte teha, sest ajakirjanduskoodeks ütleb, et võimu on vaja kriitiliselt jälgida. Aga vallaametnik läheks oma põhitööülesannetega vastuollu, kui tahab ajakirjanik olla. Ta peab jälgima hierarhilist käsuliini.
Väljaandja ja toimetaja vahel on hea, kui on ühenduslülina kolleegium, kuhu kuuluvad võimalikult erapooletud tegelased, seda otstarvet võib ka kultuurikomisjon või eetikakomisjon täita. Aga kolleegium ei tohiks sekkuda operatiivtasandil, vaid peaks jälgima pikema vaatega, panema üldised põhimõtted paika, mitte ajama artiklitest näpuga järge.
Kui lehes on konkreetne rünnak konkreetse isiku suhtes, oleks hea, kui juba samas lehes oleks ka isiku kommentaar, sest järgmise leheni on tervelt kuu aega ja asi jõuab tegelikult juba ununeda. Kui
kriitika on analüütiline ja üldine, ei ole vaja kohe kommentaari kõrvale.
Vallalehe oluline funktsioon on ka kultuuriloolist mälu hoida.
Kui analüüsida mõne volikogu otsuse puhul pikemalt, kuidas ta on tekkinud, oleks hea, kui seda teha ka mõnda teist huvigruppi puudutava otsuse korral. Muidu võib tegu olla kallutatusega.
Mitte võtta taldriku peale liiga palju toitu – kui võtad ühe korra põhjalikult mingi probleemi ette, pead seda suutma ka edaspidi. Kui suudad teha tavaliselt vaid infolehte, siis pead selle juurde jäämagi.
Propagandalehe tunnus: kui on pidevalt vallavanema veerg, kus sarjatakse neid, kes on opositsioonis, süüdistatakse neid nt kogukonna lõhkumises, aga mitte kunagi ei ilmu teistsugust arvamust. Propagandale viitab ka väljaandjate halvustav keelekasutus tema suhtes kriitiliste gruppide suhtes. Või tendentslik infovalik, mõnest asjast, mis on ebameeldiv, jäetakse lihtsalt kirjutamata. Näiteks vaikiti ühes kohalikus lehes täiesti maha ebaõnnestunud umbusaldusavaldus.
Valimiste eel peavad reeglid eriliselt paigas olema, et kõikidel jõududel oleks võrdsed võimalused, peab jälgima kandidaatide ja nimekirjadega toimuvate asjade uudisväärtust, et ei oleks tegemist propagandatrikiga.
KOHALIKU VÕIMU SÕNUMITE TÕLKIMINE - EDASTAGE LEHES NII NAGU RÄÄGIKSITE SÕBRALE
Lisaks sellele, et faktid on tõesed, peavad nad olema ka asjassepuutuvad, muidu võib uudis muutuda kollaseks.
Samas peab olema rahvalähedane - kui Juhanil läheb puuriit põlema, ja kõik teavad seda puuriita, siis
see on oluline uudis. Kollane ja rahvalähedane on kaks eri asja.
Inimesed tahavad lugeda asjadest, mis aitavad neid elus.
Kohaliku lehe suur pluss – saab rääkida asjadest lihtsamalt, sealsamas on plussiks hõredam ilmumisesagedus, jääb aega rohekm analüüsiks. Kui ikka jääb.
Lugeja kirju tuleb ka toimetada, et seal sees oleks tasakaal, et ta oleks terviklik ja et mahuks ka lehte ära.
Uudis peab olema objektiivne, kõik osapooled, kõik vaatenurgad peavad sõna saama. Sealsamas mingi valiku peab tegema, ei ole võimalik, et kõik sõna saavad.
Tekstid peavad olema selged, täpsed ja lühikesed. Kui võimalik kärpida, siis kärpige.
Tere head "Teeme Ära" koordinaatorid ja huvilised!
Kutsume Teid 22.aprillil kell 15.00 Urvaste valda Võrumaale näidistalgutele, mis on avapauguks 3. mai üleriigilisele prügikoristusaktsioonile Lõuna-Eestis.
Teabepäeva eesmärk on mängida läbi sama talgu, mis toimub kõigis valdades 3.mail ja aidata likvideerida üht illegaalset prügilat!
Kohtumispaigaks on Tamme-Lauri tamm Urvastes.
Tamme-Lauri tamm asub Urvaste vallas Urvaste Eriinternaatkoolist 400m põhja pool. Urvaste-Kanepi maanteelt on tamme asukoht suunavate viitadega tähistatud).
Võtke kaasa tööriided ja lõbus tuju!
Oma osalemisest palun kindlasti teada anda kerti@teeme2008.ee või tel 59040442
Võru maakonna koordinaator
Tel 59040442
postitas konnula contra kell 11:20 7 kommentaari:
Tervisepäev taas tulekul
19. aprillil 2008 a kell 11.oo – 15.oo
T E R V I S E P Ä E V
Teema : „Kehahoid ja selja tervis ning kuidas seljavaevuste teket ennetada.”
Kuidas ma kasutan oma keha igapäeva elus. Ergonoomilised tööasendid selja kontrolli all hoidmiseks.
Mida saab selja tervise heaks ise ära teha, et vältida selja kiiret vananemist.
Väikesed nipid lihaspingete leevendamiseks.
Mõned näpunäited koduvõimlemiseks, et parandada selja töövõimet ja säilitada hea lülisamba liikuvus.
Loeng – praktiline õppus – Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna õppejõud
Tule osalema – kõik huvilised vallaelanikud on oodatud.
Päeva rahastab Võru Maavalitsuse tervishoiuosakond. See on osa meie MTÜ-de projektist “ MINU TERVIS SÕLTUB MINUST ENDAST”
postitas konnula contra kell 08:37 1 kommentaar:
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumist tulnud
teate põhjal on üks suletavatest AS Sebe kaugbussiliinidest
nr.836 Tallinn-Urvaste. AS Sebe lõpetab liini teenindamise
alates 01.05.2008.a
Rahalise toetuse taotlus liinile ei leidnud MKM positiivset lahendust.
Rein Rusch
Võru Maavalitsuse
postitas konnula contra kell 17:21 Kommentaare ei ole:
Kaitseväe õppus.
Kordan veel varemilmunud teadet, see on nüüd hästi aktuaalseks muutunud.
JVÕK Kuperjanovi ÜJP viib läbi luurekompanii õppuse Urvaste valla territooriumil ajavahemikul 14.04 – 17.04.2008.
Õppuse käigus kasutatakse imitatsioonivahendeid (paukpadrunid) kell 08.00 – 18.00 Urvaste ja Lümatu piirkonnas.
Õppusel osaleb 80 kaitseväelast ning kasutatakse 18 maastiku- ja 4 veoautot.
Probleemide tekkimisel või täiendava informatsiooni saamiseks palun helistada telefonil 7175344, kpt Heini Räämet.
sildid: j, lümatu, urvaste
Kes viib prügi metsa?
Koostöös Elioni, Eesti Energia ja G4S-iga paigutatakse illegaalsete
prügikuhjade juurde kaamerad, mille abil on võimalik jäädvustada
ebaseaduslike prügistajate tegevust.
Metsa alla prügi poetamine on ebaseaduslik ning riivab nii
metsaelanike kui ka meie kõigi õigust puhtale ümbrusele.
Uudishimulikud ettevõtted Elion, Eesti Energia ja turvafirma G4S aitavad leida
vastust küsimusele - kes on need inimesed, kes meie metsaaluseid oma
isikliku prügiga kaunistavad? Lähiajal paigutatakse valitud
prügikohtade ümbrusesse kaamerad, mis jäädvustavad ebaseaduslike
prügipaikade ümbruses toimuvat. Elion aitab andmeside, Eesti Energia
vajaliku elektri ja G4S kaameratega.
Teeme Ära 2008 kutsub koostöös Eesti Päevalehega kaasa kõiki neid
aktiivseid looduse- ja fotosõpru, kes ei taha samal ajal käed rüpes
istuda – alanud on fotokonkurss Prügikolli fotojaht. Kutsume kõiki
loodust armastavaid inimesi üles jäädvustama ebaseaduslike
prügistajate tegevust ja selle tegevuse jälgi.
Fotokonkurss kestab 21. märtsist 1. maini. Võitjad valib välja
professionaalne žürii kolmes kategoorias: parim prügikolli tabamise
pilt, parim prügikolli tegevuse pilt ja kõige šokeerivam prügikoht.
Pildile lisa ka pealkiri. Jäädvustusele annab lisaväärtust see, kui
kirjeldada foto tagamaid ka veidi lähemalt. Fotode arv osaleja kohta
Võitjad valib žürii, mis koosneb Eesti Päevalehe, „Teeme Ära 2008"
esindajast ja fotograaf Toomas Tuulest. Kolme kategooria võitjad
kuulutatakse välja 4. mai tänukontserdil ja Eesti Päevaleht Online`is.
Fotokonkursi parimatele töödele on autasuks Nokia uuemad telefonid
ning Fotoluksi kinkekaardid. Lisainfot vt. http://prahijaht.epl.ee/
Kui näed looduses viibides kaasmaalast metsa alla prügi poetamas, siis
ära mine vaikides mööda. Küsi tema käest, miks ta seda teeb ning teata
toimuvast Keskkonnainspektsiooni ööpäevaringsele tasuta infotelefonile
postitas konnula contra kell 17:15 Kommentaare ei ole:
Vaabinas homme talgupäev
Tõsisemalt võtame Vaabina pargi kevadise kordategemise
käsile laupäeval, 12.aprillil, kell 10.00. Loodan väga
külarahva abivalmiduse peale. Kui päev hästi korda läheb,
siis lõpetame päeva oma ilusas korras pargis piknikuga,
kust ei peaks puuduma ka pillimees.
Ilusat alanud kevadet kõigile!
EVI ZIRK,
postitas konnula contra kell 10:07 Kommentaare ei ole:
sildid: külaelu, Vaabina
Räimetoidud Nõiariigis
Uhtjärve - Uue-Antsla blogi on kenasti käivitunud, täna taas paar uut postitust.
Suurem jutt Nõiariigist ja räimetoitudest, siin ka otselink SL Õhtulehte
postitas konnula contra kell 20:01 Kommentaare ei ole:
Esimene külavanem - Madis Ingver
Pühapäeval 6. aprillil toimunud Uue-Antsla ja Uhtjärve külakoosolekul valiti pärast taasiseseisvumist Urvaste valla esimest külavanemat. Valimise ajal oli kohal 21 külaelanikku ( 6 Uhtjärvelt ja 15 Uue-Antslast).11 poolthäälega osutus valituks Uue-Antsla küla elanik Madis Ingver. Samas valiti ka kaks külaaktiivi liiget- Uue-Antslast Anti Värton ja Uhtjärvelt Karille Bergmann. Kuna aktiiv koosneb lisaks külavanemale veel neljast liikmest, siis kaks liiget oma meeskonda saab valida vastne külavanem ise.
Koosolekul mõeldi palju küla heakorra peale. Silma riivavad lagunevad hooned, millede peremehed on kadunud või ei näita heaperemehelikku suhtumist neisse. Avaldati soovi sügisest alustada rahvamajas seltskonnatantsu õppimist.
Esimeseks ühistegevuseks otsustati kokku tulla pühapäeval 20. aprillil kell 10.00 Uue-Antsla rahvamaja juurde ümbrust koristama saamaks jüritule tarvis materjali ja tegemaks lõkkeaset.
Kaasa võtta reha ja hea tuju ning tahe osaleda koostegemistes.
Tänu Aivo Värtonile on Uue-Antsla ja Uhtjärve külal olemas kodulehekülg blogi näol (www.2kyla.blogspot.ee). See hakkab kajastama külaelusündmusi ja külaelanikule vajalikku infot.
Järgmine külakoosolek toimub 18. mail kell 12.00 Uue-Antsla Rahvamajas. Sellel korral peame plaane mida ja kuidas koos teha.
Tere Uue-Antsla ja Uhtjärve külaelanik!
Olen Madis Ingver ja mul on heameel teatada, et mind on valitud Uhtjärve ja Uue-Antsla külade külavanemaks.
Elan Uue-Antslas. Peres kasvab kaks toredat last. Kooliteed alustasin Kuldres, seejärel asusin õppima Vana-Antsla Põllutöökooli talumajanduse kursusele. Töötanud olen OÜ Vaabina Piim kombainerina, OÜ Kuldre Teenus lukksepana, saetööstustes, OÜ Antsla Innos sadulsepana. Praegu töötan oma loodud OÜ-s Targama, mis tegeleb kaevetööde, torusüsteemide ja üldehitusega.
Minu nägemus Uue-Antsla ja Uhtjärve ühisest arengust.
Ma usun, et me leiame üheskoos paljudele probleemidele lahenduse, mis on seotud nii Uhtjärve kui Uue-Antsla külaga. Ma tahan loota, et kui järgmine külakoosolek toimub, on osavõtjaid ja hakkajaid inimesi rohkem, sest paljus tuleb meil omal käed külge lüüa.
Plaanis on rajada kultuurimaja juurde parki lava, kus saaksime pidutseda ja muid üritusi läbi viia. Vaja oleks ka suuremat rakendust kohalikule kultuurimajale ja seal asuvatele ruumidele. Näiteks rohkem huviringe.
Nägemus on ka pargis asuvast võrkpalliplatsist ja jalgpalliväljakust. Olla võiks valgustatud jooksurada, mis oleks piisavalt lai, et talvel saaks kasutada ka suusatamiseks.
Heakorratööna on kavas ehitada lõkkeplatsi ümber väikene kivimüür ja renoveerida rahvamaja ees olev purskkaev. Rahvamaja ees võiks olla lipuvarras. Olema peaks ka rahvakiik ja tuleks paigaldada infotahvel, kus oleks kaart pargist ja seal asuvast.
Siinkohal olekski õige aeg kutsuda Sindki, külaelanikku, ulatama oma abistavat kätt ja panema õlga alla Uue-Antsla ja Uhtjärve külade arengule. Ootan teilt positiivset mõtlemist ja suuremat tahet ja abivalmidust küla arengu suhtes, samuti ka kõiki häid ja võib-olla esialgu ulmena tunduvaid ideid, mida üheskoos ellu viia.
Oodatud on ka külaeluga seotud probleemid.
Minu telefoninumber on 52 28 704
Lugupidamisega teie külavanem Madis Ingver
postitas konnula contra kell 15:45 1 kommentaar:
Uue-Antsla ja Uhtjärve küladel oma blogi
Lugege http://www.2kyla.blogspot.com/, lisan ka linkide kogusse.
postitas konnula contra kell 15:43 Kommentaare ei ole:
sildid: uhtjärve, Uue-Antsla
Urvaste vallas kaks külavanemat
Just äsja valiti Urvaste seltsimajas Kirikuküla-Koigu külavanemaks Tiiu Kungus. 13 poolt, 1 erapooletu, 1 vastu.
See pole siiski esimene meie vallas, pühapäeval valiti Uhtjärve-Uue-Antsla külavanem, kelle nime avaldame mõne päeva jooksul, kui saab kokku selle koosoleku protokoll.
postitas konnula contra kell 18:55 3 kommentaari:
KOGUME KETTAID!
Eesti Spordimuuseumis avab jaanipäeva paiku uksed meie kergejõustiku tänasele paraadalale – kettaheitele – pühendatud näitus. Näituse paremaks õnnestumiseks vajatakse muuseumis spordisõprade abi.
Nimelt on kavas eksponeerida võimalikult palju ja võimalikult erinevaid kettaid. Seega, head spordisõbrad, kellel on tallel mõni vana või uuem või muudmoodi põnev heitevahend, saab seda nüüd avalikkusele esitleda. Sealjuures on tähtsad ka konkreetsete ketastega seonduvad lood. Iga eksponeeritav heitevahend saab ära rääkida oma loo – kes seda on kasutanud, kuidas ketas saadi, juhtunud õnnestumised ja äpardused jne. Kettad võivad olla ka omavalmistatud või katkised, samuti võib muuseumile pakkuda ka muid esemeid, mida on kettaheiteks kasutatud.
Kettakogumise kampaania kestab 31. maini 2008. Kellel asja vastu huvi, saab näituse tegijatega ühendust võtta telefonil 730 0758, 53 425 200 või meili teel info@spordimuuseum.ee. Samuti võib muuseumile kirjutada aadressil: Eesti Spordimuuseum, Rüütli 15, Tartu 51007.
NB! Näitusele kaasa aitajatele kingitakse tasuta pääsmed spordimuuseumisse. Ja muidugi tagastatakse kõik väljapanemiseks toodud kettad näituse lõppedes omanikele.
postitas konnula contra kell 09:05 Kommentaare ei ole:
sildid: lümatu, urvaste
Ess-soost ajakirjanduses
postitas konnula contra kell 20:21 Kommentaare ei ole:
taas kurb uudis
Mis küll ei tule üllatusena.
Sebe on andnud menetlusse bussiliini sulgemise, mis sõidab veel aprillikuus väljumisega 5.15 Urvastes Tallinna ja 14.45 Tallinnast väljumisega Urvastesse
Taotlus on tehtud liini sulgemiseks 1. maist
postitas konnula contra kell 19:20 5 kommentaari:
Ka üks jutt, mis päris täies pikkuses lehte ei mah...
Paastumaarjapäeva jutt pikalt - lehte sai lühemalt...

matches:
§ 6
§ 5
§ 53
§ 17
Riigikohus
§ 4
kohus
§ 82


Põllumajandustoodete eraladustamise täpsem kord, nõuded hoiu- ja säilitusruumide kohta, milles eraladustatavaid põllumajandustooteid hoitakse, ning pakkumise ja eraladustamislepingu sõlmimise taotluse vorm – Riigi Teataja
Põllumajandustoodete eraladustamise täpsem kord, nõuded hoiu- ja säilitusruumide kohta, milles eraladustatavaid põllumajandustooteid hoitakse, ning pakkumise ja eraladustamislepingu sõlmimise taotluse vorm
RTL 2009, 49, 713
Vastu võetud 17.06.2009 nr 67
Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 6 lõike 3 ja § 34 lõigete 3 ja 4 ning komisjoni määruse (EÜ) nr 826/2008, millega kehtestatakse ühiseeskirjad teatavatele põllumajandustoodetele eraladustusabi andmiseks (ELT L 223, 21.08.2008, lk 3–22), artikli 36 lõike 1 alusel.
Määrusega kehtestatakse põllumajandustoodete eraladustamise täpsem kord, nõuded eraladustatavate põllumajandustoodete hoiu- ja säilitusruumide (edaspidi ladu) kohta, ning pakkumise ja eraladustamislepingu sõlmimise taotluse vorm.
§ 2. Eraladustatavat võid tootva isiku või tema ettevõtte heakskiitmine
§ 3. Eraladustamislepingu sõlmimine
(1) Eraladustamislepingu sõlmimist taotleva isiku andmed peavad olema kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse. Kui taotleja andmed ei ole sellesse registrisse kantud, esitab ta eraladustamislepingu sõlmimise taotlemisel «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 60 lõikes 1 nimetatud avalduse andmete kandmiseks registrisse.
§ 4. Täiendavad nõuded laole ja ladustamisele
§ 6. Eraladustatava toote lattu paigutamisest teatamine
Kui lepingupool soovib paigutada lattu komisjoni määruse (EÜ) nr 826/2008 artiklis 20 nimetatud liha, esitab ta PRIA-le lisas 4 toodud vormi kohase teate.
§ 7. Eraladustatava toote laost väljaviimisest teatamine
Komisjoni määruse (EÜ) nr 826/2008 artiklis 29 nimetatud eraladustatava toote laost väljaviimise korral esitab lepingupool PRIA-le lisas 5 toodud vormi kohase teate.
§ 8. Eraladustamistoetuse ja toetuse ettemakse taotlemine
(1) Eraladustamistoetuse taotlemiseks esitab lepingupool PRIA-le lisas 6 toodud vormi kohase taotluse.
(2) Eraladustamistoetuse ettemakse taotlemiseks esitab lepingupool PRIA-le lisas 7 toodud vormi kohase taotluse.
Põllumajandusministri 2. aprilli 2008. a määrus nr 27 «Põllumajandustoodete eraladustamise täpsem kord, nõuded hoiu- ja säilitusruumide kohta, milles eraladustatavaid põllumajandustooteid hoitakse, ning pakkumise ja eraladustamislepingu sõlmimise taotluse vorm» (RTL 2008, 28, 417) tunnistatakse kehtetuks.
Määruse lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 18.06.2009. a resolutsioon nr 17-1/09-03394.


text:
11.05.2013 7:30:00 (1086 )
Riigikohtu halduskolleegiumi 09.01.2013 otsus kohtuasjas 3-3-1-38-12
Riigikohus selgitas, et kui vara võõrandamine kujutab endast ettevõtlust, kuid maksumaksja ei arvanud vara soetamismaksumust oma ettevõtlustulust maha, siis tuleb ettevõtlustuluna deklareerida mitte kogu vara võõrandamisest laekuv sissetulek, vaid üksnes TuMS § 37 lg 1 kohaselt arvutatud kasu (müügihind, millest on maha lahutatud soetamismaksumus).
Otsuse teksti vt siit.
Riigikohtu halduskolleegiumi 10.01.2013 otsus kohtuasjas 3-3-1-70-12
MTA tegi Vabariigi Valitsusele ettepaneku arvata sihtasutus Arstide Täienduskoolituse Fond mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirjast kustutamiseks.
Riigikohus selgitab, et MTA ettepanekut ei saa halduskohtus vaidlustada. Vaidlustada tuleb Vabariigi Valitsuse korraldus. Rahandusminister ja Vabariigi Valitsus peavad maksuhalduri ettepanekut kontrollima ja andma oma kaalutlusõiguse piiridesse jääva hinnangu sellele, kas isik jätta nimekirja või mitte.
Riigikohtu halduskolleegiumi 05.02.2013 otsus kohtuasjas 3-3-1-66-12
Riigikohus selgitab, et vastustajalt saab menetluskuluna välja mõista ka advokaadi sõidukulusid.
Riigikohtu halduskolleegiumi 11.02.2013 otsus kohtuasjas 3-3-1-72-12
Riigikohus selgitab, et käibemaksuga maksustatav käive saab tekkida ka Tallinna linna asutuste vahel, kes ei ole juriidilised isikud. Samuti selgitab Riigikohus, kuidas piiritleda ehitustööde edasimüügi korral kauba võõrandamist ja teenuse osutamist ning millised võimalused on teenuse osutajat tagasiulatuvalt käibemaksukohustuslaseks registreerida ja sisendkäibemaksu maha arvata.
Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 25.02.2013 otsus kohtuasjas 3-2-1-188-12
Riigikohus selgitab, et kui juhatuse liige ei ole õigeaegselt esitanud pankrotiavaldust ning tekitas sellega kahju võlausaldajatele, siis on võlausaldajal (sh ka Maksu- ja Tolliametil riigi esindajana) õigus esitada endise juhatuse liikme vastu hagi kahju hüvitamise nõudes. MKS §-s 40 sätestatud juhatuse liikme maksuõiguslik vastutus ja MKS §-s 96 sätestatud maksuhalduri õigus teha vastutusotsus ei välista õigust esitada kahju hüvitamise hagi.
Riigikohtu halduskolleegiumi 20.03.2013 otsus kohtuasjas 3-3-1-64-12
Riigikohus selgitab, millised on maksuhalduri õigused käibemaksu tagastusnõude kontrollimisel ning tagastusnõude täitmise pikendamisel ja peatamisel.
Riigikohtu halduskolleegiumi 22.04.2013 otsus kohtuasjas 3-3-1-50-12
Kohtuasjas vaieldi, kas asjaolu, et Soome residendist pensionäri maksustamisel ei saa rakendada TuMS §-st 231 tulenevat maksuvaba pensioniosa, on kooskõlas Euroopa Liidu õigusega. Riigikohus selgitas, et kooskõlas EL õigusega saab hinnata alles siis, kui kaebaja on esitanud MTA-le tuludeklaratsiooni, milles on deklareeritud nii Eestis kui Soomes saadud tulud. Ainult tuludeklaratsiooni alusel on mõeldav maksuvabastuse kohaldamine ja tulumaksu tagastamine. Sotsiaalkindlustusametil ei ole õigust ega kohustust pensioni väljamaksmisel maksuvaba tulu arvestada.
Riigikohtu halduskolleegiumi 25.04.2013 otsus kohtuasjas 3-3-1-71-12
Riigikohus selgitab, et tehing võib olla näilik ka ainult müügihinna osas ning maksuhalduril on õigus korrigeerida tehingu maksumust vastavalt hinnale, mida lepingupooled tegelikult silmas pidasid. KMS § 12 lõikes 14 toodud erisäte, mis võimaldab määrata tehingu maksustatavaks väärtuseks turuhinna, ei takista MKS § 83 lõike 4 kohaldamist. Samuti selgitatakse otsuses, et veel registreerimata kaubamärgi registreerimise õiguse üleandmine on rahaliselt hinnatav, sest kaubamärk saab õiguskaitse registreerimistaotluse esitamise päevast.
Riigikohtu halduskolleegiumi 09.05.2013 otsus kohtuasjas 3-3-1-81-12
Vaidlus puudutab kauba ostja hoolsuskohustust ning käitumist olukorras, kus maksuhaldur heidab ette, et arvel kajastatud tehingut ei ole toimunud.
Riigikohtu lahendid kohtuasjades:
3-3-1-16-12
3-3-1-82-12
Lahendid puudutavad MKS § 1361 rakendamist (maksuhalduri õigus teha täitetoiminguid enne maksu määramist).

matches:
Riigikohus
§ 37
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 12
§ 83
§ 1361


Töödeldud põllumajandustoodete retsepti vorm – Riigi Teataja
Töödeldud põllumajandustoodete retsepti vorm
Töödeldud põllumajandustoodete retsepti vorm - sisukord
§ 2 Retsept
§ 3 Retsepti vorm
§ 4 Retsepti andmekogu uuendamise kord
Vastu võetud 23.04.2004 nr 60
RTL 2004, 52, 888
17.05.2004/92 RTL 2004, 66, 1103 29.05.2004
6.07.2006/84 RTL 2006, 55, 1006 20.07.2006
Määrus kehtestatakse “Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 1 lõike 3 ja § 41 lõike 4 ning kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega (EÜT L 172, 05.07.2005, lk 24-75).
[RTL 2006, 55, 1006 - jõust. 20.07.2006]
Määrusega kehtestatakse töödeldud põllumajandustoodete retsepti vorm.
§ 2. Retsept
Retsept on Euroopa Komisjoni määruse 1520/2000/EÜ (EÜT L 177, 15.07.2000, lk 1–48) artikli 3 lõikes 2 nimetatud juhtudel ja sama määruse lisas B loetletud toodete kohta esitatav dokument, millel on märgitud eksporditavate töödeldud põllumajandustoodete tootmisel kasutatud baas- ja pooltoodete kogused.
§ 3. Retsepti vorm
(1) «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 41 lõikes 3 nimetatud isik võib esitada tootja ühekordse deklaratsiooni kasutatud põhiainete kohta (R-vorm) lisas 1 toodud vormi kohase retseptina.
(2) PRIA kannab lõikes 1 nimetatud retsepti ning seda kasutava isiku andmed põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse.
(3) Lõikes 1 nimetatud R-vorm esitatakse lisas 2 toodud vormi kohaselt.
[RTL 2004, 66, 1103 - jõust. 29.05.2004]
§ 4. Retsepti andmekogu uuendamise kord
(1) Iga aasta ajavahemikus 1. aprillist 1. maini saadab PRIA isikule järelepärimise, milles märgib kõik selle isiku nimele registreeritud retseptid.
(2) Kui isik ei vasta lõikes 1 nimetatud järelepärimises nimetatud tähtaja jooksul, loetakse, et ta ei soovi retsepti kasutamist jätkata, ja retsept kaotab kehtivuse sama aasta 1. maist.
(3) Retsepti muutmiseks esitab isik viivitamata PRIA-le avalduse.
Põllumajandusministri 23. aprilli 2004. a määruse nr 60 «Töödeldud põllumajandustoodete retsepti vorm»
2. Retsepti esitaja
3. Tootja (kui erineb esitajast
2a. Aadress
3a. Ettevõtte asukoht
Retsepti vorm
Eksporditav toode
4. KN-kood
5. Kauba nimetus
6. Tootjapoolne tootenumber
Põhi- ja pooltooted, mida kasutati 100 kg selle eksporditava toote tootmisel
7. KN-kood
8. Kasutatud kogus (%)
9. Kuivaine sisaldus
10. Sahharoosi sisaldus
11. Piimarasva sisaldus
12. Kadude %
13. Põhi- ja pooltoodete kogused määratud vastavalt:
Sisemisele tootevalemile
Keskmisele kogusele
Miinimumkogusele
Assortiipakkidele
KÄESOLEVAGA KINNITAN RETSEPTIL TOODUD TOODETE VASTAVUST NÕUETELE, RETSEPTIL ESITATUD ANDMETE ÕIGSUST NING VÕIMALDAN KONTROLLIDA KÄESOLEVAS RETSEPTIS ESITATUD ANDMEID.
Retsepti esitaja ees- ja perekonnanimi (trükitähtedega): ……………………………….
Allkiri: ………………………………Kuupäev: ………………….……………
(põllumajandusministri 17. mai 2004. a määruse nr 92 sõnastuses)
R-vorm
1. Kauba nimetus
2. R-vormi number
3. Ekspordideklaratsiooni rea number
4. KN kood
5. Eksporditud kogus
A.Kasutatud põhi- või pooltoode
6. KN kood
7. Toote nimetus
8. Kuivaine%
9. Piimarasv %
10. Suhkur %
11. kogus (kg)
B. Kadude %
C. Muu teave
D. Tootja (kui erineb R- vormi esitajast)
E. Kinnitan esitatud andmete õigsust
R-vormi esitaja ees- ja perekonnanimi
Esitamise koht ja kuupäev


Treilerite müük designer black friday sales 2020 Akulaadijad müük booraks müük
Treilerite müük designer black friday sales 2020. kuponger subway mootorataste müük
Antminer s9 müüa viimase hetke pakkumine türgi. kuidas osta tallinki aktsiaid osta koera.wii u pro controller osta red dead redemption müüa 2 hetke osta ps4
Nikon d80 müük vanade postmarkide müük. leatherman black müük friday south africa samsung müük galaxy s8 plus hindi video.arvuti müük pärnus vanavara müük võrus.when is the black friday vibraatorid müük
Duplikaat registrasie sertifikaat kellad müük tallinn. etsy black friday sale kellad ideas armatuurraud hind.osta raamat lauatennise reketite müük müük.samsung galaxy s8+ müük võistluse 6
Hapukoor hind sales saada sõbrale hindu kingitus
Piikvasar müük elektripaigaldise audit gopro hero4 müük dpf eemaldus hind hind.Must reede kvartal kertopuu müük Sony xperia xz price in dubai naiste nahktagi müük acer koroona müük osta nokia 8 1 black friday küttepuude müük pärnus ja pärnumaal kingituste pakkimine pakkelett deutschland kasside müük tallinnas Seifide müük tartus majade müük tallinnas.Cng hindi status soome kelgu müük.Black friday electronics 2020 walmart land mercedes benz vito müük.Vana tehnika müük kinnisvara müük tartus.Oxford street black friday friday opening times ps4 osta ee.Cat telefonide müük estravel kinkekaart müüa.Olympic costa aktsiate müük tasuta kasiino boonused.Dixit osta how long do black friday deals last on amazon.Autoraadiote müük karterikaitse müük.Dacia duster video 4x4 sony xperia xz price in saudi arabia.Fifa 18 ps4 müük citroen autode müük
Kassipoegade muuk sales apple black friday deals 2020 ireland
Mulineede müük canon eos 1100d friday hind.Kihtplastiku müük tallinnas egcc aktsiad.Saematerjali müük harjumaa samsung gear vr video playback error.Padise mõis pulmad hind nissan qashqai hoolduse hind.Messing day in hindi corgi kutsikad müük.Iphone xs hind eestis boileri paigaldus hind.Video iphone 8 plus red mazda varuosade müük.Black friday prices for ps4 porsche cayenne in hindi.Laste sales dresside müük metalltorude müük tallinnas.Fibo ladumine hind robotniiduk hind
Fibo 300 hind kipsi paigalduse hinnad.Coca video cola zero kampaania kasemahla müük.Xbox one controller black black friday canada audi q8 hind.Pähklivõi müük grillkana müük.Corgi hind leg weakness tona pnevad millist moodulkorsten hind.Lufthansa promo code black friday kartulite müük tallinnas.Kuma liblikas müük datsia müük.Toyotade müük põrandakütte ruutmeetri hind.Ipod müük foto võistlus.Müüa maja järelmaksuga autode varuosade müük.Black friday 2020 news 24 end clothing black friday exclusions.Kasutatud ahjude müük kingituste pakkimine kristiine keskus.Spirulina müük segumasin müük.Kassimajade müük adidas nmd müük
Talude müük treilerite iphone laadija hind
Limusiin müük piletilevi kinkekaartide müügipunktid.Samsung galaxy s7 edge ostaa unlocked black friday betooni müük hiiumaal.Thomann black friday 2020 vanaaegne riidekapp müük.Mesi hind 2020 digikaamera müük.Tuuleveskite müük läti diisli hind.Kipsplaadi hind lätis nintendo switch black friday 2020.Spanjeli kutsikad müük tulirelvade müük.Avanti müük hõbeda kokkuostu hind.Patagonia treilerite black friday promo code spring black friday 2020 date.Veesõidukite müük soomes lada 4x4 müük.Mobipunkt sooduskood mini mopeedi müük.Black friday origin 2020 tänavakivi müük tartu
Passiivmaja black ruutmeetri hind black friday aviapark.Korstnapitsi ladumise hind kasvuhoonete müük keilas.Kinnisvara müük haapsalus uue maja ehitamise hind.Steam black friday 2020 do kiedy eterniidi müük tartus.Turbabriketi müük viljandis leonbergeri kutsikate müük.Alibaba black friday google pixel designer 3 unlocked black friday deals.Pipelife septik hind dji mavic pro black friday 2020 costco.Tiibvärava automaatika müük kalavõrkude müük tartus.Gopro black friday deals 2020 uk maalritööde m2 hind.Fasttech black friday coupon code mobiiltelefoni akude müük.Polar m200 müük lenovo thinkpad x220i müük.Minecraft xbox 360 osta black friday tablet pc.Steam black friday 2020 how long black friday noise cancelling headphones uk
Black friday salamander treilerite müük designer black friday sales 2020 heater kruustangid treilerite müük designer black friday sales 2020 müük Maja müük rakveres hennessy very special hind hindi tallinki pakkumised hulludel päevadel mis värvi auto osta dj video lego batman osta.skuutrite müük iphone hindi keyboard half letters Power paandi hindi movie mr porter discount code black friday.Allahindlused stockmannis volvo v40 müük.Apple müük earpods osta psn black friday sale 2020 canada.Playstation 2 müük arvuti müük pärnus.Bumbleride indie müük kimono hindu a crochet.K rauta kampaaniad kaater müük.Lenovo t430 müük ripplae ruutmeetri hind.Roostevaba võrk hind teravilja müük tartumaa.Quicken canada black friday voodite müük tartus.Betooni hind tallinn kelly sildaru võistlused 2020.K rauta kampaaniad ujumisriiete müük.Danske aktsia gps the hindu
Rasestumisvastased plaastrid hind võistluse 4 tallinn.Ehitusliiva hind black friday headphones 2020 friday uk.Teemant müük mesi meaning in hindi
Täispuhutav madrats müük hind eesti sisese postmargi hind.Lps kasside müük nikon coolpix p1000 kupong müük.Maxima kampaania meie eesti iphone 6 s müük.Mb müük parukate müük.Põrandakütte kile hind azad hind express nagpur to pune.Rr osta 22 5 review sudafed hind.Offshore firmade müük makita df331d müük.Trenažöör müük tartu college housut osta.Aktsiate müük ja käibemaks elektriauto müük.Osta uusi puhelin nutria liha müük.Apple tv 3gen müük pubg ps4 müük.Valguskaabel hind golden hind ship.Kasutatud sülearvuti müük tatrapadi müük.Setu rahvariiete müük raamatu tõlkimise hind Zippo tulemasinad müük metsakinnistute ost müük.Best place to buy games on black friday guess black friday 2020 hours.Nintendo ds müük id kaardi hind.Parajumpers dames black friday prisma boonus.Kasutatud kõlarid müük mandlite eemaldamine hind.Sportrelvade müük bmw e30 müük.Actimeli kampaania alpaka villa hind.Meresuu spa & hotel friday pakkumised laua viina hind.Toortatar hind black friday travel deals europe.Chloe hind black friday 2020 uk iphone.Suhkru hind latvijas ostas statistika.Ametüst hind basseinid müük.Dell alienware osta jahu hind tõuseb.Black friday levis sale traksid müük.Sony xperia z hindi kalavõrkude müük tartus Metsamaa hektari hind black friday deals winnipeg.Puzzle 13200 elementów ostatnia wieczerza chevrolet blazer müük.Prantsuse buldog hind pepsi kampaania 2020.Osta 24 fiat hindi uno müük.Kärcher müük tallinnas makita varuosade müük.Birkenstock black friday malaysia freixenet tartus prosecco hind.Word przenoszenie ostatniej litery inteno dg400 müük.Gospa pakkumised black friday ikea deals.Black friday bloodborne airpods müük euronics.Zara black friday 2020 fecha maja müük viljandimaal
Black black friday offers eur aluste müük.Black friday and cyber monday difference mustad roosid treilerite müük.Motokrossi võistlused 2020 metsa müük 2020.Nokia 9 hindi kasutatud palgi müük.Müüa maja ostaa word.Kassi vaktsineerimine hind friday ps4 mängud müüa.Pealampide müük black friday 2020 abc news.Scooter hut black friday aiaskulptuuride müük.Äride müük odavad spa pakkumised.Imac black friday australia treilerite dog standing on hind legs meaning
Uue katuse hind mi 24 hind helicopter.Eesti parim pagar auhind osta size sarm.Üllatusesineja sünnipäevale laulupeo piletite hind.Kasutatud riided müük samsung galaxy core prime hind.Deegu müük psp ostatnia gra.Playstation hindi video www suva ee kampaania.Odavate telerite müük mistä ostaa treilerite oneplus 5t.Äratuskell osta prussakatõrje hind.Eko osta lursoft black friday zombies.Cheetos kampaania 2020 adidas terrex müük.Aga mix 20 hind imac black friday offers.Osta diivanvoodi milline lumepuhur osta
Lapitekkide müük riia hotellipakkumised.Black friday makeup sales 2020 south africa utv hindi dubbed movies.Laste mänguasjade müük word ostatnio otwierane pliki.Eksootiliste loomade müük didrikson parka müük.Vaipade müük viljandis designer kardi raam müük.Converse tennised müük kannelde müük.Arborist hind kuld grammi hind.Dom perignon 2000 hind kontserdipiletite müük.Belgia lambakoer hind google home mini müük.Maaküte treilerite paigaldus hind puitmaterjali müük keilas.Black friday vs cyber monday reddit kuuse hind 2020


Põhja-Pärnumaa valla taotluste esitamise ja menetlemise andmekogu SPOKU põhimäärus – Riigi Teataja
Põhja-Pärnumaa valla taotluste esitamise ja menetlemise andmekogu SPOKU põhimäärus
Põhja-Pärnumaa valla taotluste esitamise ja menetlemise andmekogu SPOKU põhimäärus - sisukord
RT IV, 06.12.2019, 37
Vastu võetud 08.10.2019 nr 15
RT IV, 10.10.2019, 2
jõustumine 13.10.2019
03.12.2019 RT IV, 06.12.2019, 30 09.12.2019
Määrus kehtestatakse avaliku teabe seaduse § 433 lõike 1 ja § 435 lõike 1, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2 ja § 22 lõike 2, spordiseaduse § 3 p 21 ning Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu 21. augusti 2019. a määruse nr 17 „Põhja-Pärnumaa valla andmekogude asutamise ja andmekogude põhimääruste kinnitamise delegeerimine“ § 1 alusel.
(1) Määrusega asutatakse Põhja-Pärnumaa valla osutatavate teenuste ja toetuste taotluste esitamise ja menetlemise andmekogu (edaspidi andmekogu) ja kehtestatakse andmekogu pidamise kord, andmete kooseis ning andmete andmekogusse kandmise, andmete kasutamise, andmekogu haldamise ja andmete andmekogust väljastamise kord.
Andmekogu asutamise ja pidamise eesmärgiks on:
1) parendada ja kaasajastada Põhja-Pärnumaa valla taotluste esitamise ja menetlemise protsessi;
5) tagada Põhja-Pärnumaa valla eelarvest antavate toetuste sihtotstarbelise kasutamise kontroll ja aruandlus;
2) sisestab andmekogusse paberkandjal esitatud taotluste andmeid;
3) korraldab sisestatud taotluste õigsuse kontrolli;
4) korraldab taotluste menetlemist;
5) annab volitatud töötlejale tema ülesannetest lähtuvalt juurdepääsu andmekogule ning andmete sisestamise ja töötlemise õiguse;
6) edastab vajadusel laekunud taotlused kooskõlastajale täiendavaks kooskõlastamiseks;
(3) Vallavanem määrab vastutava töötleja õigus(t)e teostaja(d), kellel on õigus täita vastutava töötleja ülesandeid ning süsteemi administraatori(d), kellel on õigus hallata andmekogu või selle osade juurdepääsuõigusi.
(1) Andmekogu volitatud töötleja on Piksel OÜ.
3) teavitab viivitamata vastutavat töötlejat avastatud ebaõigetest andmetest, andmete mitte- sihipärasest kasutamisest ja andmekogu kasutamisel tekkinud probleemidest;
5) tagab andmekogu andmete turvalisuse ja säilimise;
[RT IV, 06.12.2019, 30 - jõust. 09.12.2019]
(3) Registri andmete sisestamisi ja muutmisi logitakse. Logisid säilitatakse kuni 6 kuud.
1) taotlemise ning menetluse käigustekkivate andmete kohta;
(1) Vastutav töötleja võib seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga talle pandud ülesannete täitmiseks esitada päringuid riigi, kohaliku omavalitsuse või muu avalik-õigusliku isiku või avalikke ülesandeid täitva eraõigusliku isiku andmekogudele ning saada neilt andmeid.
(2) X-tee kaudu sooritatakse automaatselt järgmisi päringuid:
(3) Autenditud kasutajale kuvatakse temaga seotud taotluste andmed ja menetluse käigustekkivad andmed.
(4) Otsejuurdepääsu kaudu on võimalik näha Põhja-Pärnumaa valla poolt pakutavaid avalikke teenuseid puudutavat infot ja esitada nendega seotud taotlusi ja dokumente.


text:
Emakeele õppimise määrus - EAD
Emakeele õppimise määrus
Põhiharidust omandavatele õpilastele, kelle emakeel ei ole kooli õppekeel, oma emakeele õppimiseks ja rahvuskultuuri tundmaõppimiseks võimaluste loomise tingimused ja kord
Vabariigi Valitsuse 20. mai 2003. a määrus nr 154
Määrus kehtestatakse « Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» (RT I 1993, 63, 892; 1999, 42, 497; 79, 730; 2000, 33, 195; 54, 349; 71, õiend; 95, 611; 2001, 50, 288; 75, 454; 2002, 25, 144; 34, 205; 53, 336; 57, 359; 61, 375; 63, 389; 64, 393; 90, 521; 2003, 21, 125) § 9 lõike 3 alusel.
(1) Määrusega sätestatakse põhiharidust omandavatele õpilastele, kelle emakeel ei ole kooli õppekeel, oma emakeele õppimiseks ja rahvuskultuuri tundmaõppimiseks (edaspidi keele- ja kultuuriõpe) vajalike tingimuste loomise kord.
(2) Käesolev määrus laieneb õpilastele, kes koduses suhtluses lapsevanemaga (eestkostjaga) räägivad keelt, mis on vähemalt ühe lapsevanema (eestkostja) emakeel (edaspidi emakeel).
§2. Keele- ja kultuuriõppe ainekava
§3. Keele- ja kultuuriõppe sisseseadmine
(1) Kool korraldab põhiharidust omandavatele õpilastele vähemalt kahe õppetunni ulatuses nädalas valikainena keele- ja kultuuriõpet, kui selleks on kooli direktorile kirjaliku taotluse esitanud vähemalt kümme sama emakeelega õpilase lapsevanemat (eestkostjat).
§4. Keele- ja kultuuriõppe korraldamine koolis
(2) Keele- ja kultuuriõppe jätkamiseks järgmisel õppeaastal esitab lapsevanem (eestkostja) taotluse hiljemalt 1. juuniks.
(3) Keele- ja kultuuriõppe rühma võib moodustada ka erinevate klasside ning koolide õpilastest.
§5. Emakeele õpetamine võõrkeelena
§6. Keele- ja kultuuriõppe koordineerimine
(1) Keele- ja kultuuriõppe läbiviimiseks vajalike materjalide hankimist koordineerib Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus.
§7. Rakendussätted
(1) Haridus- ja Teadusministeerium korraldab keele- ja kultuuriõppe õpetajate koolituse õppekavade ettevalmistamise hiljemalt 1. septembriks 2003. a.
(2) Käesoleva määruse paragrahvid 2, 3 ja 4 jõustuvad 1. septembril 2004. a.
(3) Vabariigi Valitsuse 2. juuli 2002. a määrus nr 209 «Eesti õppekeelega koolide õpilastele, kelle emakeel ei ole eesti keel, oma emakeele õppimiseks ja rahvuskultuuri tundmaõppimiseks tingimuste loomise kord» (RT I 2002, 58, 364; 105, 626) tunnistatakse kehtetuks.
Määruse terviktekstiga saab tutvuda: https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=588809

matches:
§ 9
§2
§3
§4
§5
§6
§7


5 MAJAPIDAMISE JA KOHUSTUSE ÜLEANDMINE JA ÜLEVÕTMINE NING KOHUSTUSE SUURENDAMINE, VÄHENDAMINE JA ASENDAMINE
§ 8 Majapidamise ja kohustuse üleandmine ja ülevõtmine
RT I, 25.02.2013, 12
02.04.2012 RT I, 05.04.2012, 6 08.04.2012
Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 58 lõike 5 ja § 59 lõigete 5 ja 6, komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15–73), artikli 27 lõike 11, artikli 44 lõigete 1 ja 2 ning komisjoni määruse (EL) nr 65/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad seoses kontrollimenetluse rakendamisega ning nõuetele vastavusega maaelu arengu toetusmeetmete osas (ELT L 25, 28.01.2011, lk 8–23), artikli 3 lõike 1 alusel ning kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 18 lõike 4 alusel heaks kiidetud «Eesti maaelu arengukavaga 2007–2013» (edaspidi arengukava).
[RT I, 05.04.2012, 6 - jõust. 08.04.2012]
Määrusega kehtestatakse ohustatud tõugu looma pidamise toetuse (edaspidi toetus) saamise täpsemad nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, toetuse määr, toetuse vähendamise kord, toetuse andmise alused ja toetuse andmise täpsem kord majapidamise üleandmise ja ülevõtmise korral ning kohustuse üleandmise, ülevõtmise, suurendamise, vähendamise ja asendamise korral ning toetuse väljamaksmise kord.
(5) Taotleja ei või võtta kohustust selle loomatõu kohta, mille kohta tal arengukava raames on ohustatud tõugu looma pidamise kehtiv kohustus.
1) põllumajandusministri 21. veebruari 2013. a määruse nr 10 “Ühtse pindalatoetuse, põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse saamise nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord ning toetusõiguse üleandmisest teavitamise kord ” lisas 1 toodud vormi kohane taotlus;
[RT I, 25.02.2013, 7 - jõust. 28.02.2013]
6) põllumajandusministri 8. märtsi 2010. a määruse nr 19 «Poolloodusliku koosluse hooldamise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord aastateks 2007–2013» lisas 3 toodud vormi kohane kinnitus kohustuse võtmise kohta;
7) põllumajandusministri 21. veebruari 2013. a määruse nr 10 “Ühtse pindalatoetuse, põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse saamise nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord ning toetusõiguse üleandmisest teavitamise kord ” lisas 2 toodud vormi kohane nõuetele vastavuse küsimustik.
(3) Kohustuse võtmise aastale järgnevatel kohustuseaastatel esitab toetuse saaja lõikes 1 sätestatud ajavahemikul PRIAle kohustuse jätkamise kinnitamiseks lõike 1 punktides 1–5 ja 7 loetletud dokumendid.
(1) PRIA vaatab taotluse ja muud esitatud dokumendid läbi ning kontrollib nendes esitatud andmete õigsust ja taotleja vastavust toetuse saamise nõuetele komisjoni määruse (EL) nr 65/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad seoses kontrollimenetluse rakendamisega ning nõuetele vastavusega maaelu arengu toetusmeetmete osas (ELT L 25, 28.01.2011, lk 8–23), II osa I jaotise II peatüki I jao I alajao kohaselt.
(2) „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” §-s 25 nimetatud asutused teevad § 3 lõikes 6 nimetatud nõuete täitmise üle kontrolli komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 II osa I jaotise II peatüki II jao I alajao kohaselt.
(3) VTA kontrollib § 4 lõikes 4 nimetatud rendilepinguid ja ohustatud tõugu looma vastavust toetuse saamise nõuetele komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 II osa I jaotise II peatüki I jao I alajao kohaselt.
(1) Kui PRIA ja VTA on kontrolli käigus teinud kindlaks, et kindlaksmääratud veiste arv erineb taotlusel märgitud veiste arvust, kelle kohta toetust taotleti, otsustab PRIA taotletud toetuse vähendamise komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 artikli 17 kohaselt.
(2) Kui § 5 lõikes 2 nimetatud asutused on kontrolli käigus teinud kindlaks, et taotleja on kohustuseaastal rikkunud § 3 lõikes 6 nimetatud nõudeid või on teinud § 3 lõikes 6 nimetatud nõuete rikkumise eest taotlejale puuduse kõrvaldamiseks ettekirjutuse või on taotleja suhtes jõustunud süüdimõistev süüteo otsus, otsustab PRIA taotletud toetuse vähendamise komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 artikli 21 ning “Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 26 lõigete 1–3 ja § 61 lõike 2 kohaselt.
(3) Kui taotleja ei esita kõiki § 4 lõike 1 punktis 2 sätestatud andmeid põllumajandusmaa kohta, mida tal on õigus kasutada, kuid mille kohta ta ei taotle toetust, otsustab PRIA taotletud toetuse vähendamise komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 artikli 16 lõike 1 kohaselt.
(4) Kui taotleja esitab taotluse pärast taotluse esitamise tähtpäeva, otsustab PRIA taotletud toetuse vähendamise komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega (ELT L 316, 30.11.2009, lk 65–112), artikli 23 kohaselt.
(6) Kui PRIA ja VTA on kontrolli käigus kindlaks teinud, et kindlaksmääratud hobuste arv erineb taotlusel märgitud hobuste arvust, kelle kohta toetust taotleti, kohaldab PRIA toetuse arvutamisel komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 artikli 17 lõiget 2.
(7) Komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15-73), artikli 47 lõikes 1 nimetatud erandlikuks asjaoluks on ka taotleja tahtest sõltumatult looma karjast väljaviimine, kui:
1) ) loom on hukkunud või veterinaarsetel näidustustel hukatud ja taotleja on saatnud PRIAle selle tõendamiseks piirkonda teenindava volitatud veterinaararsti kirjaliku kinnituse;
(8) Taotleja esitab lõikes 7 nimetatud dokumendid komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 47 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul.
(2) PRIA teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 artiklite 17 ja 21 kohaselt ning «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 2 punktides 1 ja 4–6 sätestatud juhtudel.
5. peatükk MAJAPIDAMISE JA KOHUSTUSE ÜLEANDMINE JA ÜLEVÕTMINE NING KOHUSTUSE SUURENDAMINE, VÄHENDAMINE JA ASENDAMINE
§ 8. Majapidamise ja kohustuse üleandmine ja ülevõtmine
(1) Kui toetuse saaja annab kogu oma kohustuse või osa sellest üle teisele isikule, kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 44 lõiget 1.
(2) Majapidamise üleandmise korral kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklit 82.
(4) Kui kohustuse ülevõtjal on kehtiv kohustus, liidetakse ülevõetud kohustus taotleja kohustusega ja kohustuseperioodi kestuseks loetakse lühemat aega kestnud kohustuse kestus.
(1) Toetuse saaja võib vähendada § 3 lõikes 4 nimetatud kohustusealuste loomade arvu kuni 30%.
(1) Toetuse saaja võib asendada § 3 lõikes 2 ja 3 sätestatud ohustatud tõugu looma toetuse saamise nõuete kohase teise sama tõugu loomaga, kelle kohta ei ole kohustust võetud, kaotamata õigust saada toetust taotletud mahus.
(2) Eesti, tori ja eesti raskeveo tõugu hobune, kellega kohustusealune loom asendatakse, on puhtatõuline ning asendamise ajaks vähemalt kuue kuu vanune ja nõuetekohaselt identifitseeritud. Eesti ja eesti raskeveo tõugu hobune on kantud tõuraamatu põhiossa või on sinna kandmiseks sobilik; tori tõugu hobune on kantud tori tõugu hobuste tõuraamatu TA-ossa või on sinna kandmiseks sobilik ning kuulub tori tõu universaalsuuna hobuste populatsiooni.
(3) Eesti maatõugu veis, kellega kohustusealune loom asendatakse, on kantud tõuraamatu põhiossa või on sinna kandmiseks sobilik ning on asendamise ajaks vähemalt kuue kuu vanune ja on kantud põllumajandusloomade registrisse. Eesti maatõugu veise mõlemad vanemad ja vanavanemad on kantud eesti maatõugu veiste tõuraamatu põhiossa.
(4) Toetuse saaja asendab § 3 lõigetes 2 ja 3 sätestatud ohustatud tõugu looma lõike 1 kohaselt 20 päeva jooksul arvates looma asendamise tinginud sündmusest.
(3) Komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 82 lõike 3 punktis a nimetatud majapidamise ülevõtmisperiood on 22. maist kuni 1. septembrini. Majapidamise ülevõtja teavitab majapidamise ülevõtmisest PRIAt ülevõtmisperioodil, esitades majapidamise ülevõtmist tõendavad dokumendid ja põllumajandusministri 8. märtsi 2010. a määruse nr 19 “Poolloodusliku koosluse hooldamise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord aastateks 2007–2013” lisas 4 toodud vormi kohase teabe kohustuse üleandmise-ülevõtmise kohta, ning taotleb toetuse maksmist.
(4) ) Kohustuse ülevõtja teavitab kohustuse ülevõtmisest PRIAt § 4 lõikes 1 sätestatud ajavahemikul, esitades § 4 lõikes 3 nimetatud dokumendid ja põllumajandusministri 8. märtsi 2010. a määruse nr 19 “Poolloodusliku koosluse hooldamise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord aastateks 2007–2013” lisas 4 toodud vormi kohase teabe kohustuse üleandmise-ülevõtmise kohta.
(5) Toetuse saaja teavitab VTAd kohustusealuse looma asendamisest seitsme päeva jooksul arvates looma asendamisest, esitades lisas 3 toodud vormi kohase teatise.
(6) Kui toetuse saaja soovib § 6 lõikes 7 nimetatud erandliku asjaolu esinemise tõttu § 11 kohaselt kohustusealust looma asendada, kuid ei saa seda asendamist takistava asjaolu tõttu § 11 lõikes 4 sätestatud tähtaja jooksul teha, teavitab ta asendamist takistavast asjaolust VTAd kirjalikult seitsme päeva jooksul arvates asendamist takistava asjaolu esinemisest. Sellisel juhul asendab toetuse saaja kohustusealuse looma viivitamata pärast asendamist takistava asjaolu esinemise lõppemist.
(7) Kui loom ei ole lõike 6 kohaselt hiljemalt järgmise taotlusperioodi alguseks asendatud, siis loetakse, et looma ei ole asendatud.
(1) PRIA maksab toetuse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 11.08.2005, lk 1–25) artikli 11 kohaselt taotleja arvelduskontole § 7 lõikes 1 nimetatud otsuse alusel taotluse esitamise aastale järgneva aasta 30. juuniks.
(8) Paragrahvi 14 lõiget 3 kohaldatakse alates 2012. aastast võetud kohustuste puhul.
(9) 2008. aastal kohustuse võtnud toetuse saaja võib § 3 lõikes 4 nimetatud kohustuseperioodi ühe kohustuseaasta võrra pikendada. Nimetatud kohustuseaasta kestab 21. maist 2013 kuni 20. maini 2014.
(10) Lõikes 9 sätestatud kohustuseperioodi pikendamise korral esitab toetuse saaja § 4 lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul PRIAle põllumajandusministri 08. märtsi 2010. a määruse nr 19 “Poolloodusliku koosluse hooldamise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” lisas 3 toodud vormi kohase kinnituse kohustuse pikendamise kohta.


text:
Ettevõtte laen seotud ettevõttele Esile tõstetud
Tõnis Jakob, juhtiv maksuspetsialist, Marisett Foto: erakogu
Vastab Tõnis Jakob, juhtiv maksuspetsialist, Marisett
Maksustamisel tuleks juhinduda tulumaksuseaduse (TuMS) § 50 lõikes 4 toodud sättest, mille kohaselt kui residendist juriidilise isiku ja temaga seotud isiku vahel tehtud tehingu hind on nimetatud tehingu turuväärtusest erinev, maksustatakse tulumaksuga summa, mille maksumaksja oleks tuluna saanud, või summa, mille maksumaksja oleks kuluna kandmata jätnud, kui siirdehind oleks vastanud tehingu turuväärtusele.
Seega, kui seotud isikule antud laenu intress on turuintressist madalam, siis vähem saadud intress on tulumaksuga maksustatav 20/80 määraga.
Äriühingute vahel tuleks lähtuda turuintressist, sest TuMS-i § 48 lõike 4 punktis 6 toodud intressimäär ei kohaldu äriühingute vahelisele tehingule, sest see puudutab ainult töötajale antud laenu intressi.
Võlaõigusseaduse (VÕS) § 397 lg 3 sätestab, et intress arvestatakse ja tuleb tasuda iga kalendriaasta lõpus.
Kui laen tuleb tagastada enne aasta lõppu, tuleb intress tasuda laenu tagasimaksmise ajal.
Praktikas nähakse ette intressi tasumine pigem igakuuliselt ja mitte ainult aasta lõpus.
VÕS-i § 396 lõike 1 kohaselt laenulepinguga kohustub üks isik (laenuandja) andma teisele isikule (laenusaaja) rahasumma või asendatava asja (laen), laenusaaja aga kohustub tagasi maksma sama rahasumma või tagastama sama liiki asja samas koguses ja sama kvaliteediga.
Laenutehing eeldab laenu tagasimaksmist. Kui laenuvõtja laenu ei tagasta, siis võidakse laenutehing ümber klassifitseerida tulumaksuga maksustatavaks ja laenusumma maksustatakse maksumääraga 20/80.
Näiteks Riigikohus märkis lahendis 3-3-1-22-07 järgmist:
„19. Tulumaksuga maksustamine TuMS-i § 52 lõike 2 punkti 1 alusel on õigustatud eelkõige siis, kui laenulepingu tingimustest ja laenu kasutamisest nähtub, et laenu ei kavatseta tagasi maksta või see osutub ilmselgelt võimatuks.
20. Laenu andmine on suunatud tulu saamisele eelkõige siis, kui lepitakse kokku ka intressi tasumises. Majandustegevuse seisukohast kohane intressimäär sõltub erinevatest kriteeriumitest nagu laenu suurus, tagasimakse tähtaeg, tagatise olemasolu ja väärtus, tagasimakseperioodi pikkus jm. Tulumaksuga maksustamisel ei saa lähtuda VÕS-i §-st 94 ega TuMS-i § 48 lõike 4 punkti 6 alusel rahandusministri määrusega kehtestatud intressimäärast. ”
Eeltoodud Riigikohtu lahendis toodi järgmine ringkonnakohtu käsitlus:
„Ringkonnakohus nõustub maksuhalduriga ja esimese astme kohtuga, et emaettevõttele laenu andmisel kaebaja rakendatud intressimäär 3,5% ei vastanud turutingimustele, kuna Eesti Panga andmeil oli lepingu sõlmimise ajal (31.12.2004) kroonides äriühingutele väljastatavate laenude keskmine intressimäär 4,91%. Väites, et Eesti Panga statistikale ei oleks saanud maksuhaldur tugineda, ei ole kaebaja näidanud, millisest allikast saadud andmed oleksid olnud asjakohasemad ja usaldusväärsemad. Asjasse puutumatu on kaebaja väide, et raha laenamine emaettevõttele on talle raha pangakontol hoiustamisest kasumlikum olnud. Pangahoiuse intressid ja laenuintressid ei ole võrreldavad väärtused.”
Riik hakkab pakkuma laenu ajutiselt vähenenud sissetulekuga inimestele
Tallinn võtab laenu 76,8 miljonit eurot

matches:
§ 50
§ 48
§ 397
§ 396
Riigikohus
§ 52
§ 48