Õppekorralduse eeskiri < Õppetegevuse juhendid ja õigusaktid < Õppekorraldus < Õppeinfo < Tudeng < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!
§ 1. Ülesanne
§ 2. Õppekorralduse üldised alused
§ 3. Akadeemiline kalender
§ 4. Õppurid
§ 5. Õppekoormus
§ 6. Üliõpilaste kohustused koormusnõuete täitmisel
§ 7. Immatrikuleerimine ja eksterniks arvamine
§ 8. Õppekava vahetamine
§ 9. Õppekulude hüvitamine
§ 10. Sihtstipendium
§ 11. Õppeained
§ 12. Õpingukava
§ 13. Praktika
§ 14. Õppimine külalisüliõpilasena
§ 15. Hindamismeetodid ja hindamiskriteeriumid
§ 16. Õpiväljundite saavutamise hindamise viisid ja skaala
§ 17. Lõpphinne ja kaalutud keskhinne
§ 18. Hindamiskorraldus
§ 19. Doktorantide atesteerimine
§ 20. Varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamine
§ 21. Kaitsmiskomisjonide ja lõpueksami komisjonide moodustamine
§ 22. Lõputööde kaitsmine ja lõpueksamite korraldamine
§ 23. Lõputöö juhendamine ja koostamine
§ 24. Lõputöö kaitsmisele ja lõpueksamile lubamise eeldused
§ 25. Lõputööde kaitsmine
§ 26. Lõputööde plagiaadikontroll
§ 27. Lõpueksam
§ 28. Doktoritöö juhendamine
§ 29. Doktoritöö kaitsmisele lubamine
§ 30. Doktoritöö kaitsmise läbiviimine
§ 31. Akadeemiline puhkus
§ 32. Eksmatrikuleerimine
§ 33. Akadeemilised kraadid ja lõpudokumentide väljastamine
§ 34. Eksternina lõpetamine
§ 35. Akadeemiliste tavade rikkumine
§ 36. Teavitamine ja nõustamine
§ 37. Õppetegevusega seotud otsuste vaidlustamine
§ 38. Määruse rakendamine
§ 39. Määruste kehtetuks tunnistamine
Kehtestatud Tallinna Tehnikaülikooli nõukogu 17.12.2018 määrusega nr 6 (jõustunud 01.08.2019)
Muudetud Tallinna Tehnikaülikooli nõukogu 21.05.2019 määrusega nr 3 (jõustunud 14.08.2019)
Redaktsiooni jõustumise kuupäev: 14.08.2019
Määrus kehtestatakse Ülikooliseaduse § 14 lg 3 punkti 11 ja Tallinna Tehnikaülikooli seaduse § 5 lg 3 punkti 12 alusel.
(1) Õppekorralduse eeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib Tallinna Tehnikaülikoolis (edaspidi ülikool) tasemeõppe korraldust kõigil kõrgharidusastmetel. Eeskirja eesmärk on tagada tasemeõppes kõigi õppurite võrdne kohtlemine ja läbipaistvus õppetöö korraldamisel.
(2) Eeskiri on ülikooli tasemeõppe õppetööd reguleeriv põhidokument, mille järgimine on kohustuslik ülikooli kogu liikmeskonnale.
(1) Õppetöö toimub õppekavade alusel. Õppekavale esitatavad nõuded, selle ülesehituse, koostamise, avamise, muutmise ja sulgemise tingimused ning kord on sätestatud ülikooli nõukogu kehtestatud õppekava statuudis.
(2) Korralduslikult toimub õpe päevaõppe ja sessioonõppe vormis. Päevaõpe on õppevorm, kus õppimine on üliõpilase põhitegevus ja õppetöö on korraldatud peamiselt tööpäevadel. Sessioonõpe on õppevorm, mille puhul õppetöö toimub sessiooniti, tsüklitena ja/või nädalavahetusel ning rõhk on üliõpilase iseseisval tööl.
(3) Õppetöö toimub kontaktõppe, praktika ja iseseisva töö vormis. Kontaktõpe on õpiväljundite saavutamiseks õppekeskkonnas toimuv õppetöö loengu, e-õppe, praktikumi ja harjutustunni formaadis, milles osalevad nii üliõpilane kui ka õppejõud. E-õpe on õppetöö, mis toimub täielikult või osaliselt digitaalse tehnoloogia vahendeid kasutades. Praktika on õpiväljundite saavutamiseks korraldatav sihipärane tegevus töökeskkonnas. Iseseisev töö on õpiväljundite saavutamiseks vajalike teadmiste ja oskuste omandamine iseseisvalt vastavalt õppejõu antud juhistele.
(4) Meresõiduohutuse seadusega reguleeritud õppekavadel õppivatele üliõpilastele on õppetöös osalemine kohustuslik kogu õppeperioodi vältel.
(5) Õppeinfosüsteem (edaspidi ÕIS) on ülikooli ametlik õppekorraldusinfo vahetuskeskkond. Rektor kehtestab ÕIS-i andmete (sh isikuandmete) töötlemise eesmärgid, andmete koosseisu, andmete töötlemise korra ja viisi ning andmevahetuse kolmandate isikutega.
(6) Õppekorralduse ja -tegevuse kvaliteedi tagamise eesmärgil küsitakse üliõpilastelt tagasisidet. Õppetegevuse tagasiside küsimise ja arvestamise korra kehtestab rektor.
(7) Ülikool töötleb õppetegevuse läbiviimiseks ja õppega seotud tugiteenuste osutamiseks isikuandmeid vastavalt rektori kehtestatud isikuandmete töötlemise ja kaitse korrale.
(8) Kui ülikooli poolt kehtestatud õigusakti tõlge erineb eestikeelsest versioonist, kohaldatakse eestikeelset versiooni.“
(1) Ülikoolis toimuva õppetöö ajalise arvestuse ühik on õppeaasta, mis koosneb kahest 20-nädalasest semestrist (sügis- ja kevadsemester) ja iga semester sisaldab üldjuhul kuni 16 nädalat kontaktõpet. Kontaktõppe periood on jagatud kaheks poolsemestriks. Semestrite algus ja lõpp ning muud õppetegevuse olulised tähtajad määratakse kuupäevaliselt kindlaks iga õppeaasta akadeemilises kalendris, mille kinnitab rektor. Sügissemestri hulka ei arvestata jõuluvaheaja nädalat.
(2) Sügissemestrile eelneval nädalal (eelnädalal) toimuvad esimese õppeaasta üliõpilastele ülikooli ja õppekorraldust tutvustavad loengud.
(3) Dekaan võib vajadusel kehtestada teaduskonnas täiendavad akadeemilised tähtajad kooskõlas akadeemilise kalendriga.
(1) Õppurid on üliõpilased, külalisüliõpilased, eksternid ja täiendusõppurid.
(2) Üliõpilane on ülikooli kõrgharidustaseme õppesse immatrikuleeritud isik.
(3) Külalisüliõpilane on kõrgkooli immatrikuleeritud isik, kes õpib piiratud perioodil teises kõrgkoolis.
(4) Ekstern on isik, kellel on võimalik sooritada õppekavajärgseid eksameid ja arvestusi juhul, kui lõpphinne kujuneb üksnes eksami või arvestuse alusel, ning kaitsta lõputööd või sooritada lõpueksamit, osalemata õppetöös.
(5) Täiendusõppur on isik, kes õpib täiendusõppe õppekava alusel täiendusõppes või avatud õppes. Täiendusõppurite staatus ja õppekorraldus on sätestatud ülikooli nõukogu kehtestatud täiendusõppe eeskirjas.
(6) Käesolevat eeskirja kohaldatakse külalisüliõpilasele, eksternile ja täiendusõppurile niivõrd, kuivõrd ülikooli muudest õigusaktidest ei tulene teisiti.
ÕPPEKOORMUS, ÕPPEKOHAD
(1) Õppekava nominaalkestus on arvestuslik aeg, mille jooksul on võimalik õppekava läbida mõistliku koormusega ehk 60 Euroopa ainepunktisüsteemi ainepunkti (edaspidi EAP) aastas ja ilma pausideta õppides. Üliõpilase nominaalse õppeaja arvestamisel lisanduvad nominaalkestusele lubatud õppeaja pikenemise perioodid (akadeemilisel puhkusel viibimine, välisriigis õppimine, meresõidupraktika jm).
(2) Üliõpilane osaleb õppetöös täis- või osakoormusega. Üliõpilane määrab ülikooli immatrikuleerimisel või taasimmatrikuleerimisel oma täis- või osakoormusega õppimise esimeseks õppeaastaks.
(3) Täiskoormusega õppes peab esimese ja teise astme üliõpilane koguma iga õppeaasta lõpuks kumulatiivselt oma õppekava ainetest vähemalt 22,5 EAP-d iga õppetööst osa võetud semestri kohta alates viimasest immatrikuleerimisest. Doktoriõppe üliõpilane (edaspidi doktorant) täidab täiskoormusega õppes iga õppeaasta lõpuks kumulatiivselt vähemalt 75% doktoriõppe õppekava järgi täitmisele kuuluva õppe mahust.
(4) Osakoormusega õppes peab esimese ja teise astme üliõpilane koguma iga õppeaasta lõpuks kumulatiivselt oma õppekava ainetest 15–22 EAP-d iga õppetööst osa võetud semestri kohta alates viimasest immatrikuleerimisest. Doktorant täidab osakoormusega õppes iga õppeaasta lõpuks kumulatiivselt 50–75% doktoriõppe õppekava järgi täitmisele kuuluva õppe mahust.
(5) Iga õppeaasta lõpul määrab ülikool üliõpilase eelneva õpiaja tulemuste alusel üliõpilase õppekoormuse järgmiseks õppeaastaks.
(6) Õppekoormuse muutumisel viiakse üliõpilane õppetöö korraldusega üle täiskoormusega õppest osakoormusega õppesse või vastupidi.
§ 6. Üliõpilase kohustused koormusnõuete täitmisel
(1) Üliõpilaskoha säilitamiseks peab esimese ja teise astme üliõpilane esimesel õppetööst osavõtu semestril deklareerima ja sooritama oma õppekava õppeaineid vähemalt 15 EAP mahus. Õppekava õppeainete hulka arvatakse ka vabaõppe moodulisse valitud õppeained, kuid mitte rohkem õppekavas ette nähtud vabaõppemooduli mahust. Põhjendatud juhtudel on dekaanil õigus üliõpilase avalduse alusel lubada deklareerida ja sooritada nõutust vähem õppeaineid.
(2) Õppekoormuse täitmisel ei arvestata varasemate õpingute ja töökogemuse, sh täienduskoolituse kaudu arvesse võetud ainepunkte.
(3) Iga õppeaasta lõpuks peab tasuta õppiv üliõpilane täitma täiskoormusega õppimise nõude, õppekulusid hüvitav üliõpilane vähemalt osakoormusega õppimise nõude. Üliõpilane, kes ei ole õppeaasta lõpuks täitnud vähemalt osakoormusega õppimise nõuet, eksmatrikuleeritakse edasijõudmatuse tõttu.
(4) Välisriigi kõrgkoolis õppides peab esimese ja teise astme üliõpilane sooritama oma õppekavasse sobivaid õppeaineid, sh praktika, semestris vähemalt 15 EAP mahus, v.a ühisõppekava alusel õppiv üliõpilane, kes immatrikuleeritakse õpingute ajaks väliskõrgkooli. Välisriigis õppimisele järgneval semestril peab üliõpilane sooritama aineid sellises mahus, et välisriigis õpitud semestri ja sellele järgneva semestri ainepunktide summa tema õppekavasse sobivatest ainetest oleks vähemalt 30 EAP-d. Ainepunktide arvestus toimub kumulatiivselt.
(5) Meresõiduohutuse seadusega reguleeritud õppekava alusel õppiv üliõpilane peab sooritama aastase meresõidupraktika alguseks kõik eelnenud semestrite tüüpõpingukava õppeained ja praktikad.
(1) Immatrikuleerimine on isiku arvamine üliõpilaste nimekirja. Immatrikuleerimine toimub prorektori korraldusega.
(2) Immatrikuleerimisel eraldatakse üliõpilasele nominaalajaks ette nähtud semestrite limiit (edaspidi SEL) vastavalt nominaalsele õppeajale.
(3) Täiendavaks immatrikuleerimiseks esimesse ja teise kõrgharidusastmesse võib korraldada teaduskonnas enne iga semestri algust avaliku konkursi.
(4) Konkursil võivad osaleda isikud, kes on kogunud vastavasse õppekavasse sobivatest õppeainetest vähemalt 30 EAP-d, kes ei ole konkreetsel õppeastmel õppides ületanud nominaalset õppeaega ja kellel on nõutav eelnev haridus. Täiendavad konkursitingimused kehtestab dekaan. Käesolevas lõikes sätestatud nõudeid täitnud isiku võib immatrikuleerida üliõpilaseks.
(5) Edasijõudmatuse ja õpingutest mitteosavõtu tõttu eksmatrikuleeritud endine üliõpilane võib osaleda konkursil mitte varem kui ühe semestri möödumisel eksmatrikuleerimisest.
(6) Ebaväärika käitumise tõttu eksmatrikuleeritud endine üliõpilane võib osaleda konkursil mitte varem kui ühe aasta möödumisel eksmatrikuleerimisest.
(7) Üliõpilasele eraldatud SEL-i vähendatakse ühe võrra pärast iga õppetööst osavõtu semestrit. Üliõpilase akadeemilise puhkuse ajal ja välisriigi kõrgkoolis õppimise ajal, juhul kui ta täidab eeskirja § 6 lõikes 4 nimetatud koormusnõudeid, SEL ei vähene.
(8) Eksterniks arvamiseks sõlmitakse isiku esitatud avalduse alusel ÕIS-is tsiviilõiguslik eksternileping õpingute lõpetamiseks kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Nimetatud lepingu eritingimuste tüüpvormi ja üldtingimused kinnitab rektor. Eksternil on ÕIS-i kasutamine piiratud kuni ülikooliga lepingu sõlmimiseni. Eksterniks arvamisest võib ülikool keelduda, kui isikul on ülikooli ees rahalisi võlgnevusi. [jõustunud 14.08.2019]
(1) Üliõpilasel on õigus vahetada õppevormi ja peaeriala dekaani ning õppekava õppeprorektori otsusega. Õppekava vahetuse korral võetakse arvesse üliõpilase kasutatud SEL ja õppekava nominaalkestus.
(2) Õppekava vahetamiseks osaleb üliõpilane teaduskonna poolt välja kuulutatud konkursil enne semestri algust.
(3) Konkursil võivad osaleda isikud, kes on kogunud vastavasse õppekavasse sobivatest õppeainetest vähemalt 30 EAP-d. Täiendavad konkursitingimused kehtestab dekaan.
(1) Esimese ja teise astme üliõpilasel, kes on alustanud õpinguid tasuta ja õpib täiskoormusega, on kohustus hüvitada õppekulusid, kui õppekavakohaselt täitmisele kuuluvast eelmiste semestrite õppemahust on semestri lõpuks täitmata rohkem kui 6 EAP-d. Õppekulusid hüvitatakse iga eelmistel semestritel üle 6 EAP täitmata jäänud EAP eest arvestusega, et täitmisele kuuluv õppe maht on 30 EAP-d semestris ning ainepunkte arvestatakse semestrite kohta kumulatiivselt. Üliõpilase poolt hüvitamisele kuuluva summa arvestamisel loetakse õppekava kohaselt täitmisele kuuluva õppemahu hulka ainult õppekavas ette nähtud õppeained ning maksimaalselt õppekavas ette nähtud mahus vabaaineid.
(2) Üliõpilase taotluse alusel vabastatakse õppekulude hüvitamisest nii täis- kui ka osakoormusega õppiv üliõpilane, kui ta alustab õpinguid õppekulusid hüvitamata täiskoormusega eestikeelsel õppekaval ja kui ta on keskmise, raske või sügava puudega isik või alla 7-aastase lapse või puudega lapse vanem või eestkostja. Õppekulude hüvitamisest vabastamist saab taotleda sügissemestril 30. septembrini ja kevadsemestril 15. veebruarini. Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud koormusnõude täitmise arvestust hakatakse pidama taotluse aluseks olnud tingimuse äralangemise semestrile järgnevast semestrist.
(3) Tasulisel õppekaval või osakoormusega õppiva üliõpilasega või üliõpilasega, kes on juba õppinud samas kõrgharidustaseme õppes vähemalt poole õppekava nominaalkestusest tasuta ning sellesse õppesse vastu võtmisest on möödas lühem aeg kui õppekava kolmekordne või integreeritud bakalaureuse- ja magistriõppe korral kahekordne nominaalkestus, (v.a käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isikud ja doktorandid), sõlmitakse tsiviilõiguslik õppekulude hüvitamise leping. Nimetatud leping sõlmitakse üliõpilase ja ülikooli vahel ÕIS-is kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Lepingu eritingimuste tüüpvormi ja üldtingimused kinnitab rektor. Üliõpilasel on ÕIS-i kasutamine piiratud kuni ülikooliga lepingu sõlmimiseni. [jõustunud 14.08.2019]
(4) Õppekaval, kus toimub ainult osakoormusega õpe, tasub üliõpilane õpingute eest vastavalt deklareeritud õppeainete mahule ja ülikooli nõukogu kehtestatud tasumääradele.
(5) Väljaspool konkurssi vastu võetud silmapaistvaid sportlikke tulemusi saavutanud üliõpilaselt ei nõuta õppekulude hüvitamist.
(6) Õppekava täitmise nõuet ei kohaldata ning õppekulude hüvitamist ei nõuta üliõpilaselt, kes õpib tasuta ja täiskoormusega õppes ning kui tal on õppekava täitmiseks sooritamata üksnes lõpueksam või kaitsmata lõputöö. Õppekava täitmise ja õppekulude hüvitamise kohustus tekib üliõpilasel uuesti juhul, kui ta on viidud osakoormusele või kui ta ei ole ühe semestri jooksul alates üliõpilase nominaalse õppeaja lõpust kaitsnud lõputööd või sooritanud lõpueksamit. Hüvitamisele kuuluv õppekulude summa arvestatakse vastavalt kehtestatud tasumääradele.
(1) Ülikoolil on õigus määrata immatrikuleerimisel tasulisele õppekavale täiskoormusega õppivale üliõpilasele mitterahaline sihtstipendium, millega vabastatakse üliõpilane õppeteenustasu maksmisest.
(2) Sihtstipendiumite arvu õppekavati kinnitab ülikooli nõukogu igaks õppeaastaks.
(3) Sihtstipendium määratakse vastuvõtutingimuste täitmisel ja üliõpilase taotluse alusel vastavalt paremusjärjestusele. Sihtstipendiumi määrab immatrikuleerimisel vastuvõtukomisjon kogu nominaalajaks. Sihtstipendiumi saab määrata ühele isikule samal õppekaval õppimiseks ainult üks kord. Juhul kui sihtstipendiumi saanud üliõpilane loobub õppekohast enne õppetööalase liikumise lõpukuupäeva, võib teaduskond määrata sihtstipendiumi pingereas järgmisele.
(4) Sihtstipendium vabastab õppeteenustasu maksmisest juhul, kui üliõpilane õpib täiskoormusel ja kui õppekava kohaselt täitmisele kuuluvast eelmiste semestrite õppemahust ei ole semestri lõpuks täitmata rohkem kui 6 EAP-d, analoogselt tasuta õpinguid alustanud õppijaga.
(5) Sihtstipendiumi õiguse kaotanud üliõpilane on kohustatud alates sihtstipendiumi õiguse kaotamise semestrist tasuma õpingute eest õppeteenustasu vastavalt ülikooli nõukogu kinnitatud õppekulude hüvitamise tasumääradele.
(1) Üliõpilase õpitavad õppeained jagunevad õpingukavas kohustuslikeks, valik- ja vabaaineteks. Kohustuslik on õppeaine, mis tuleb õppekava täitmiseks tingimata läbida. Valikaine on üliõpilase õppekavaga määratud õppeainete hulgast valitav õppeaine. Vabaaine on üliõpilase vabalt valitav õppeaine, mis võimaldab üliõpilasel avardada üldist silmaringi või täiendada erialaseid teadmisi ja oskusi.
(2) Õppeainele võib kehtestada kuni kaks eeldusõppeainet.
(3) Õppeaine erivormid on lõputöö, lõpueksam ja praktika.
(4) Õppeainele koostatakse õppeainet õpetavas üksuses ainekava. Ainekava sisaldab muu hulgas õppeaine sisu lühikirjeldust, eesmärke, õpiväljundeid, õppekirjanduse loetelu ja eeldusõppeaineid.
(5) Õppeainet õpetav üksus määrab õppeainele vastutava õppejõu ja igaks õpetamissemestriks õpetava(d) õppejõu(d). Vastutav õppejõud koordineerib õpetavate õppejõudude tööd ja vastutab ainekava nõuetekohase koostamise eest.
(6) Õpetamissemestriks koostab ainet õpetav õppejõud, kellele aine deklareeritakse, õppeainele laiendatud ainekava. Laiendatud ainekava sisaldab õppeaine eesmärke, õpiväljundeid, käsitletavate teemade loetelu ja sisu lühikirjeldust, õppeaine raames tehtavate tööde loetelu, ajakava, õppekirjanduse loetelu ja õppekorraldust ning hindamiskriteeriume. Laiendatud ainekava esitatakse üliõpilastele õpetamissemestri algul esimeses auditoorse töö tunnis ja on kättesaadav ÕIS-is.
(7) Õppekavadesse mittekuuluvaid õppeaineid õpetatakse üldjuhul tasu eest.
(1) Õpingukava on üliõpilase poolt eelseisvaks semestriks deklareeritud loend õppeainetest, mida ta kohustub õppima. Õpingukavaga määrab üliõpilane õppekava läbimise individuaalse plaani semestrite lõikes.
(2) Õppeaine deklareerimine on õppeaine valimine õpingukavasse.
(3) Esimese ja teise astme üliõpilane peab koostama igaks õppetööst osavõtu semestriks õpingukava, v.a välisriigi õppeasutusse siirdumisel. Juhul kui esimese ja teise astme üliõpilane ei deklareeri eelolevaks semestriks õppeaineid, esitab ta õppeaineid mittesisaldava õpingukava ehk nulldeklaratsiooni. Doktorant esitab õpingukava juhul, kui ta soovib õppeaineid deklareerida.
(4) Õppekava versioonile koostatakse tüüpõpingukava, mis hõlbustab üliõpilase õpingukava koostamist. Tüüpõpingukavas on õppekava õppeained jaotatud semestrite kaupa. Tüüpõpingukava on õppekava läbimise soovituslik variant nominaalajaga lõpetamiseks, mille alusel koostatakse tunniplaan. Tüüpõpingukava koostatakse eraldi päevasele õppele ja sessioonõppele. Üliõpilase õpingukava võib erineda semestri tüüpõpingukavast.
(5) Üliõpilane esitab õpingukava akadeemilises kalendris märgitud tähtajaks.
(6) Üliõpilane valib õpingukavasse need õppeained, mida ta eeloleval semestril soovib ja saab õppida. Õppida saab õppeaineid, mille ainekavas märgitud eeldusained on sooritatud ja täidetud on muud eeltingimused. Õppejõud võib lubada üliõpilase õppeainet õppima ka eeldusaineid läbimata.
(7) Enne uue semestri õppeainete deklareerimist tuleb üliõpilasel vastata küsimustele, mis tulenevad rektori kehtestatud õppetegevuse tagasiside küsimise ja arvestamise korrast.
(8) Õppeainet õpetav üksus koostab vajadusel õppeaine deklareerimise reeglid, mis tehakse üliõpilastele kättesaadavaks ÕIS-is deklareerimisperioodi alguseks.
(9) Üliõpilasel on õigus valida oma õpingukavasse kõiki ülikoolis õpetatavaid õppeaineid. Õppekavasse mittekuuluvad õppeained kantakse vabaõppemoodulisse. Programmijuhi otsusel võib õppekavasse mittekuuluvaid õppeaineid kanda õppekava teistesse sobivatesse moodulitesse.
(10) Semestri lõpuks sooritamata õppeaine peab üliõpilane uuesti deklareerima. Semestri lõpuks sooritamata jäänud õpepainet saab üliõpilasena uuesti deklareerida üks kord. Valikaine ja vabaõppe mooduli õppeaine puhul võib üliõpilane selle sooritamisest loobuda.
(11) Õppejõud võib põhjendatud juhtudel (aine ainult tasulises õppekavas, ainekood ei ole õige, eeldusained sooritamata, ei täitnud registreerimise reegleid, limiteeritud kuulajakohtade arv, valesti valitud õppejõud) tühistada üliõpilase õppeaine deklaratsiooni kuni akadeemilises kalendris toodud tähtajani. Erandolukorrad lahendab programmijuht.
(12) Doktorant esitab ÕIS-is tegevuskava vastavalt rektori kehtestatud doktorandi tegevuskava koostamise juhendile.
(1) Praktikat koordineerivad õppejõud (praktika kuraatorid), kelle määrab õpetav üksus. Praktika kuraator on nõuandja, kes soovitab vajadusel praktikakohti ning selgitab ja täpsustab nõudeid praktikakohale ja tegevusalale. Praktika kuraator koostab praktika juhendi, mis on ÕIS-is kättesaadav samal viisil nagu laiendatud ainekava. Praktika juhend kooskõlastatakse programmijuhiga. Dekaan kehtestab teaduskonnasisese praktika korra.
(2) Ülikooli, üliõpilase ja praktikat korraldava juriidilise isiku vahel sõlmitakse vajadusel praktikaleping. Praktika arvestust võib taotleda õpinguaja kestel ja kogu õppekavas ettenähtud praktika mahu ulatuses korraga. Praktika peab olema arvestatud enne lõputöö kaitsmist. Eksternina lõpetamise korral toimub praktika arvestamine enne lõputöö kaitsmisele või lõpueksamile lubamist.
(3) Praktikat ei deklareerita semestri õpingukavas. Peale praktika sooritamist esitab üliõpilane praktika arvestamiseks ÕIS-is avalduse, vormikohased originaalallkirjadega tõendid praktikakohtadelt ja praktikaaruande või muud praktika läbimist tõendavad vajalikud dokumendid.
(4) Praktika erivorm on doktoriõppekavadesse kuuluv õpetamispraktika.
(5) Meresõiduohutuse seadusega reguleeritud õppekavadel toimub aastane meresõidupraktika.
(1) Teistes kõrgkoolides õppimine on sätestatud ülikooli ja vastavate kõrgkoolide vahel sõlmitud koostöölepingutes.
(2) Isikuga, kes on immatrikuleeritud teises kõrgkoolis ja soovib õppida omal algatusel ülikoolis, sõlmitakse leping.
(3) Üheks või mitmeks semestriks teise kõrgkooli õppima siirduv üliõpilane esitab avalduse, millele on märgitud kõrgkooli nimi, õppimise periood ja õpitavad õppeained.
(4) Välisriigi kõrgkooli siirdumine vormistatakse õppetöö korraldusega ja külalisüliõpilasena ülikoolis õppima asumine vormistatakse prorektori korraldusega.
(5) Välisriigi kõrgkoolis läbitud õppeainete arvestamine toimub vastavalt eeskirjale ning ülikooli, vastuvõtva kõrgkooli ja üliõpilase vahel sõlmitud õppelepingule. Omal algatusel välisriigi õppeasutuses viibinud üliõpilase sooritatud õpingute arvestamine toimub vastavalt ülikooli nõukogu kehtestatud varasemate õpingute ja töökogemuste arvestamise (edaspidi VÕTA) tingimustele ja korrale.
(6) Ülikoolil on õigus:
1) eelistada ülikooli üliõpilasi piiratud kuulajaskonnaga õppeainete deklareerimisel;
2) lõpetada külalisüliõpilase õpingud juhul, kui külalisüliõpilane ei ole täitnud ülikooli õppetegevust reguleerivaid õigusakte või muudest õigusaktidest tulenevaid külalisüliõpilase kohustusi.
(7) Külalisüliõpilaseks kandideerimise korra kinnitab õppeprorektor.
ÕPISOORITUSED
(1) Hindamismeetod on teadmiste ja oskuste omandatuse tõendamise viis (nt suuline või kirjalik eksam või arvestus, essee, aruanne, rühmatöö, raport, küsimustik).
(2) Hindamiskriteerium kirjeldab hindamismeetodiga tõendatavate teadmiste ja oskuste oodatavat taset ning ulatust ja on sõnastatud õpiväljundite alusel.
(3) Õppeaine õpiväljundite saavutamise hindamismeetodid, -kriteeriumid ja -korralduse, sh lõpphinde kujunemise põhimõtted mitme meetodiga hindamise puhul, määrab õppejõud laiendatud ainekavas. Laiendatud ainekavas määratud hindamismeetodid ja hindamiskriteeriumid on üliõpilasele kättesaadavad enne õppeaines toimuva õppetöö algust ning neid ei muudeta õpetamissemestril.
(4) Õppeaine lõpphinne võib kujuneda eraldi osade koondina (nt kodutöö, kontrolltöö, eksam, arvestus) või üksnes eksamist või arvestusest õppeperioodi lõpus. Juhul kui lõpphinne moodustub osaliselt või täielikult jooksva õppetöö tulemustest, kirjeldatakse jooksva õppetöö tulemuste hindamiskriteeriumid ja osakaalud lõpphindest vastava õppeaine laiendatud ainekavas, koos soorituste toimumise tähtaegadega.
(5) Õppejõud võib määrata õppeaine lõpphinde osadele hindamisele pääsemise eeldusi. Sellisel juhul täpsustab õppejõud hindamiskriteeriumites, milline lõpphinne pannakse üliõpilasele, kellel on lõpphinde vastava osa eeldustingimus täitmata.
(1) Hindamine võib olla eristav või mitteeristav.
(2) Eristava hindamise puhul kujuneb õppurile lõpphinne, mis tuleneb õpiväljundite saavutatuse tasemest järgmise skaala alusel:
„5“ („A”) – „suurepärane” – silmapaistev ja eriti laiapõhjaline õpiväljundite saavutamise tase, mida iseloomustab väga head taset ületav teadmiste ja oskuste vaba ning loov kasutamine;
„4” („B”) – „väga hea” – väga heal tasemel õpiväljundite saavutamine, mida iseloomustab teadmiste ja oskuste eesmärgipärane ja loov kasutamine. Spetsiifilisemate ja detailsemate teadmiste ning oskuste osas võivad ilmneda mittesisulised ja mittepõhimõttelised eksimused;
„3” („C”) – „hea” – heal tasemel õpiväljundite saavutamine, mida iseloomustab teadmiste ja oskuste eesmärgipärane kasutamine. Spetsiifilisemate ja detailsemate teadmiste ning oskuste osas avaldub ebakindlus ja ebatäpsus;
„2” („D”) – „rahuldav” – piisaval tasemel õpiväljundite saavutamine, mida iseloomustab teadmiste ja oskuste kasutamine tüüpolukordades, erandlikes olukordades avalduvad puudujäägid ja ebakindlus;
„1” („E”) – „kasin” – minimaalselt lubataval tasemel olulisemate õpiväljundite saavutamine, mida iseloomustab teadmiste ja oskuste kasutamine tüüpolukordades piiratud viisidel, erandlikes olukordades avalduvad märgatavad puudujäägid ning ebakindlus;
„0” („F”) – „puudulik” – õppur on omandanud teadmised ja oskused miinimumtasemest madalamal tasemel.
(3) Mitteeristava hindamise puhul määratakse lõpphinne lävendikriteeriumiga, millele vastaval või mida ületaval õpiväljundite saavutamisel hinnatakse tulemus piisavaks sõnaga „arvestatud” (A) ning millest madalamal tasemel tulemus hinnatakse ebapiisavaks sõnaga „mittearvestatud” (M).
(4) Positiivne tulemus on eristava hindamise korral hinne „1“–„5“, mitteeristava hindamise korral „A“.
(1) Õppeaine loetakse läbituks või lõputöö kaitstuks pärast positiivse tulemuse saamist hindamisel.
(2) Lõpphinded kantakse ÕIS-i ja need kinnitab allkirjaga õppeainet õpetav või juhendav õppejõud, kelle nimele on üliõpilane õppeaine deklareerinud. Hindamisleht on lõpphinde fikseerimise alusdokument.
(3) Üliõpilase üldise edukuse iseloomustamiseks kasutatakse kaalutud keskhinnet (edaspidi KKH), mis arvutatakse kõigi positiivsele lõpphindele sooritatud eristava hindamisega õppeainete ja lõputöö või lõpueksami lõpphinnete ning ainepunktide korrutiste summa jagamisel vastavate ainepunktide kogusummaga.
(4) Üliõpilasel on õigus põhjendatud juhul nõuda õppeaine õpiväljundite saavutamise hindamiseks komisjoni. Komisjoni moodustab üliõpilase avalduse alusel dekaan.
(1) Juhul kui õppeaines toimub eksam, peab eksami sooritamise aegu olema vähemalt kolm, kusjuures eksamiaegade vahe peab olema vähemalt kolm päeva. Kolm väljapakutud eksamiaega sisaldavad ka järeleksami tegemise võimalust. Eelnevate eksamite tulemused peavad olema üliõpilastele kättesaadavad ja registreerumine eksamile võimaldatud vähemalt 48 tundi enne viimase eksami toimumist.
(2) Õppejõud tagab kirjaliku eksami või arvestusega lõppeva õppeaine lõpphinde kättesaadavuse üliõpilasele ÕIS-is ühe nädala jooksul pärast eksami või arvestuse toimumist. Suulise eksami või arvestusega lõppeva õppeaine lõpphinde teeb õppejõud üliõpilasele teatavaks selle toimumise päeval ja tagab lõpphinde kättesaadavuse ÕIS-is kolme tööpäeva jooksul.
(3) Jooksval hindamisel peab iga lõpphinde kujunemise komponendi tulemus olema üliõpilasele kättesaadav kahe nädala jooksul pärast soorituse tähtaega.
(4) Kõik lõpphinded peavad olema sisestatud ÕIS-i hiljemalt kolm tööpäeva pärast semestri eksamite sooritamise lõpptähtaega.
(5) Eksamite ja arvestuste toimumise ajad peavad olema üliõpilasele ÕIS-is või õppeaine e-toe keskkonnas kättesaadavad hiljemalt neli nädalat enne toimumist. Eksamile ja arvestusele registreerimine toimub üldjuhul ÕIS-i kaudu. Eksam või arvestus toimub õppeaine õppekeeles.
(6) Õppeaine raames toimuvate eksamieelsete konsultatsioonide ajad avalikustatakse koos eksamiaegadega.
(7) Eksamile registreerunud, kuid eksamile mitteilmunud üliõpilase eksamitulemuseks märgitakse „mitteilmunud” (MI). Üliõpilasel on õigus sooritada õppeaines eksamit ühe deklaratsiooni alusel kahel korral. Õppejõul on õigus arvestada registreerunud üliõpilase tulemata jätmist eksamile ühena nimetatud kahest korrast.
(8) Positiivsele lõpphindele sooritatud õppeaine eksamit võib üliõpilane üks kord uuesti sooritada. Lõpphinde arvutamisel võetakse arvesse viimase eksami tulemus. Dekaanil on õigus lubada positiivsele lõpphindele sooritatud õppeaine eksamit üks kord uuesti sooritada pärast eksami sooritamisõiguse aja möödumist.
(9) Üliõpilaste teadmiste kontrolli korralduse määrab õppejõud. Mistahes abivahendeid või üliõpilase poolt koostatud materjale võib kasutada ainult õppejõu loal ja tingimustel. Õppejõul on õigus üliõpilane teadmiste kontrollilt eemaldada või esitatud tööd mitte hinnata, kui üliõpilane kasutab kõrvalist abi või rikub muul moel akadeemilisi tavasid. Õppejõud märgib sel juhul konkreetse teadmiste kontrolli või lõpphinde tulemuseks „0“ (puudulik) või „M“ (mittearvestatud).
(10) Teadmiste kontrollil osaledes peab üliõpilane õppejõu või teda asendava isiku nõudel esitama isikut tõendava dokumendi.
(11) Üliõpilasel on õigus saada õppejõult oma soorituste kohta tagasisidet.
(12) Dekaanil on põhjendatud juhtudel ja õppejõu nõusolekul õigus üliõpilase avalduse alusel pikendada eksami ja arvestuse sooritamise tähtaega sügissemestril kuni kaks nädalat ja kevadsemestril õppeaasta lõpuni. Nimetatud perioodil saadud tulemused arvestatakse semestri soorituste hulka.
(13) Eksternina eksami või arvestuse, v.a lõpueksami sooritamiseks juhul, kui lõpphinne kujuneb üksnes eksami või arvestuse alusel, peab isik täitma eksterni õpingukava vormi, kooskõlastama selle õppeainet õpetava õppejõuga ja sõlmima lepingu. Eksternile kehtivad samad eksami ja arvestuse nõuded, mis üliõpilasele. Pärast õppeteenustasu maksmist registreeritakse isik eksterniks.
(1) Atesteerimine on atesteerimiskomisjoni hinnangu andmine doktorandi edasijõudmisele õppe- ja teadustöös.
(2) Erakorraliselt võib doktoranti atesteerida dekaani määratud tähtajal doktorandi juhendaja või programmijuhi motiveeritud ettepanekul või atesteerimiskomisjoni otsuse alusel. Doktorandil on kohustus osaleda erakorralisel atesteerimisel.
(3) Atesteerimiskomisjoni moodustab dekaan õppekava- või õppekava peaeriala põhiselt. Vähemalt üks atesteerimiskomisjoni liige peab olema väljastpoolt teaduskonda ja tal peab olema doktorantide juhendamise kogemus.
(4) Vähemalt üks kuu enne planeeritavat atesteerimist määrab dekaan korraldusega atesteerimise toimumise aja. Atesteerimiskomisjoni töökorralduse määrab atesteerimiskomisjoni esimees.
(5) Komisjon hindab doktorandi õppekava täitmist protsentides kumulatiivselt.
(6) Hiljemalt kaks nädalat enne atesteerimist täidab doktorant ÕIS-is vormikohase tegevuskava aruande koos järgmiseks õppeaastaks planeeritavate tegevuste kirjeldusega.
(7) Hiljemalt üks nädal enne atesteerimist annab juhendaja ÕIS-is hinnangu doktorandi tegevuskava aruandele. Juhendaja hindab tegevuskava täitmist eeskirja §16 lõikes 2 toodud skaala alusel.
(8) Doktorandi osalemine atesteerimiskomisjoni istungil on kohustuslik. Atesteerimiskomisjoni esimees võib doktorandi põhjendatud taotluse alusel anda doktorandile loa atesteerimiskomisjoni koosolekul mitte osaleda.
(9) Doktorandi edasijõudmisele hinnangu andmisel lähtub komisjon järgmistest põhimõtetest:
1) esimese aasta doktorantide atesteerimisel hinnatakse lisaks akadeemilisele sooritusele doktorandi motivatsiooni ja võimekust teadustööks. Veendutakse juhendajaga kooskõlastatud realistliku ning vajaliku detailsusega tegevus- ja ajakava olemasolus doktoriõpingute perioodiks. Oluline on hinnata ka doktorandi ja juhendaja omavahelist koostööd. Vajadusel tehakse ettepanek kaasjuhendaja määramiseks, juhendaja vahetamiseks või muudeks töökorraldust puudutavateks otsusteks;
2) teise õppeaasta lõpuks on doktorandi teadustegevuse maht piisav vähemalt ühe teadusartikli koostamiseks;
3) kolmanda õppeaasta lõpuks on doktorandil avaldatud üks teadusartikkel ning teine teadusartikkel on esitatud publitseerimiseks või avaldamiseks vastu võetud. Doktorandi teadustegevuse maht on piisav kolmanda teadusartikli koostamiseks. Atesteerimiskomisjon annab hinnangu, kas nominaalajaga lõpetamine on reaalne;
4) neljanda aasta doktorant atesteeritakse ja loetakse täiskoormuse nõudeid täitnuks juhul, kui doktoritöö kaitsmiseks vajalikud tingimused on täidetud: kirjastamiseks on esitatudkolm teadusartiklit , õppeained on läbitud, doktoritöö käsikiri on juhendajale esitatud.
(10) Dekaan võib kehtestada täiendavad hinnangu andmise põhimõtted, lähtudes käesoleva paragrahvi lõikes 9 nimetatust.
(11) Atesteerimistulemus on positiivne („atesteeritud“) või negatiivne („mitteatesteeritud“).
(12) Mitteatesteeritud doktorant eksmatrikuleeritakse edasijõudmatuse tõttu.
(13) Doktorandi, kes ei ole täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 9 nimetatud tingimusi õppekava nominaalkestusele lisaks ühe õppeaasta jooksul, võib atesteerimiskomisjon positiivselt atesteerida ühel korral.
(14) Atesteerimistulemus vormistatakse atesteerimiskomisjoni otsusena ja kantakse ÕIS-i kahe nädala jooksul pärast atesteerimiskomisjoni istungi toimumist.
(1) Üliõpilane võib taotleda VÕTA-t õppekava täitmisel vastavalt ülikooli nõukogu kehtestatud VÕTA tingimustele ja korrale.
(2) Õppekava täitmisel, v.a lõputöö või lõpueksam, võib kogu ulatuses arvestada erialast töökogemust ja väljaspool ülikooli sooritatud õpingute tulemusi.
LÕPUTÖÖ JUHENDAMINE, KAITSMINE JA LÕPUEKSAMI SOORITAMINE ESIMESES JA TEISES ASTMES
(1) Kaitsmiskomisjonid ja lõpueksami komisjonid moodustab dekaan järgmiselt:
1) rakenduskõrghariduse lõputööde kaitsmiskomisjoni ja lõpueksami komisjoni kuulub vähemalt kolm kõrgharidusega liiget;
2) bakalaureusetöö või magistritöö kaitsmiskomisjoni ja lõpueksami komisjoni kuulub vähemalt kolm magistrikraadiga või sellele vastava kvalifikatsiooniga liiget;
(2) Kui lõputöö kaitsmisega omistatakse ka kutse, tuleb kaitsmiskomisjoni koosseis kooskõlastada kutsekomisjoniga.
(1) Üliõpilasel on õigus lõpetada ülikool õppekava selle versiooni alusel, millel ta õppima asus, kui tema õpingute algusest ei ole möödunud õppekava nominaalkestusele lisaks rohkem kui kaks aastat.
(2) Korralised lõputööde kaitsmised ja lõpueksamid viiakse läbi akadeemilises kalendris märgitud tähtajaks kaks korda aastas.
(3) Kaitsmiskomisjoni avaliku istungi aja ja koha ning kaitsmisele lubatud üliõpilaste nimed avalikustab kaitsmiskomisjoni esimees hiljemalt kolm tööpäeva enne kaitsmise toimumist. Kinnise (registreeritud osavõtjatega) kaitsmise otsustab dekaan. Kinnise kaitsmise tingimustega tuleb arvestada lõputöö avalikustamisel ja kaitsmiskomisjoni liikmetega lepingute sõlmimisel.
(4) Lõputööd kuuluvad retsenseerimisele dekaani kehtestatud korras.
(5) Dekaan võib põhjendatud taotluse alusel lubada kaitsmisel osalemist ka reaalajas toimuva kahesuunalise pilti ja heli võimaldava sidevahendi abil (Skype, videokonverents jne).
(1) Lõputööd juhendab üldjuhul ülikooli töötaja (edaspidi juhendaja). Bakalaureuse-, magistri- ja integreeritud õppe lõputöö juhendajal peab olema vähemalt magistrikraad või sellele vastav kvalifikatsioon. Rakenduskõrghariduse lõputöö juhendajal peab olema vähemalt kõrgharidus.
(2) Lõputööl võib olla kuni kaks juhendajat, kellest vähemalt üks on üldjuhul ülikooli töötaja, kui ühisõppekavaga seotud lepingud ei sätesta teisiti.
(3) Kui juhendaja on väljastpoolt oma teaduskonda või väljastpoolt ülikooli, tuleb lõputöö teema koos juhendaja nimega kooskõlastada programmijuhiga enne lõputöö kirjutamisega alustamist.
(4) Lõputööde vormistamise korra ja töödele esitatavad nõuded kehtestab dekaan.
(5) Lõputöö koostatakse eesti või inglise keeles või õppekavas ettenähtud õppekeeles. Võõrkeelse töö korral peab see sisaldama eestikeelset kokkuvõtet, v.a ingliskeelse tasemeõppekava lõputöö korral.
(6) Üliõpilane, kes soovib kaitsta lõputööd, esitab tähtajaks nõuetekohaselt vormistatud lõputöö, sh lihtlitsentsi. Juhul kui lõputööle on kehtestatud juurdepääsupiirang, esitab üliõpilane lisaks eeltoodule ka lõputöö lühikokkuvõtte. Lõputööde avalikustamise ja säilitamise korra kehtestab rektor. Hindele „1“ kaitstud lõputöid teaduskonna nõukogu otsusel ei avalikustata.
(1) Lõputöö kaitsmisele ja lõpueksamile lubamise eeldus on, et õppekavajärgsete õppeainete tulemused on ÕIS-is hiljemalt kolm tööpäeva enne lõputöö kaitsmise või lõpueksami sooritamise tähtaega. Õppekava loetakse täidetuks, kui õppekava kõik moodulid on täidetud. Erand on vabaõppe moodul, mis võib olla alatäidetud teiste moodulite ületäidetuse arvelt, tingimusel, et õppekava kogumaht on täidetud. Mitme peaerialaga õppekava korral peab õppekava olema täidetud vähemalt ühe peaeriala osas.
(2) Üliõpilane võib lõputöö kaitsmise või lõpueksami eelduse täitmise kontrollimisel taotleda:
1) programmijuhi või õppekavajuhi nõusolekul õppekava täitmiseks sobivate õppeainete kandmist ühest moodulist teise;
2) mõne sooritatud vabaõppemooduli õppeaine või teiste moodulite valikainete kandmist õppekavavälisteks õppeaineteks. Sel juhul ei arvestata neid eksamihindeid keskhinde arvutamisel ja neid õppeaineid ei kanta akadeemilisele õiendile.
(3) Üliõpilase ja eksterni lõputöö kaitsmisele või lõpueksamile lubamise lisaeeldused on:
1) õppeteenustasu võlgnevuse puudumine;
2) eelkaitsmise puhul eelkaitsmise positiivne tulemus.
(1) Esimese ja teise astme üliõpilane, kes soovib kaitsta oma lõputööd, esitab akadeemilises kalendris märgitud tähtajaks kaitsmistaotluse, millel on lõputöö originaalkeel, pealkiri eesti ja inglise keeles ning juhendaja nimi, teise astme üliõpilased ka CERCS klassifikaator(id).
(2) Esitatud kaitsmistaotluse kinnitab juhendaja akadeemilises kalendris märgitud tähtajaks, millega kinnitab töö kaitsmiskõlbulikkust.
(3) Kaitsmiskomisjoni esimees võib lõputööd kaitsmisele mitte lubada, kui töö ei vasta lõputööle esitatud nõuetele.
(4) Lõputöö kaitsmisele lubamise eelduste täitmisel kiidab dekanaat kaitsmistaotluse heaks.
(5) Lõputööde kaitsmise korra kehtestab dekaan.
(6) Kaitsmisprotseduuri põhietapid on:
1) kaitsmisele esitatud dokumentide tutvustamine;
2) lõputöö autori ettekanne;
3) retsensiooni ärakuulamine ja retsensendi küsimustele vastamine juhul, kui lõputöö kuulub retsenseerimisele;
4) kaitsmiskomisjoni liikmete küsimustele vastamine;
5) ülddiskussioon (küsimusi võivad esitada ja oma arvamust avaldada kõik kohalviibijad);
6) juhendaja arvamuse ärakuulamine;
7) otsuse vastuvõtmine ja kaitsmisprotokolli vormistamine.
(7) Kaitsmiskomisjon on otsustusvõimeline, kui kaitsmisest võtab osa vähemalt kolm eeskirja § 21 lg 1 punktis 1 või 2 nimetatud liiget.
(8) Lõputöid ja nende kaitsmist hinnatakse ülikooli hindamissüsteemi alusel. Kõik positiivsed hinded tähendavad lõputöö edukat kaitsmist.
(9) Lõputöö kaitsmise tulemus kantakse ÕIS-i hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast kaitsmise toimumist.
(10) Lõputöö kaitsmise korral hindele „0” on lõputööd võimalik uuesti kaitsta kaitsmiskomisjoni määratud tingimustel (nõuda olemasoleva lõputöö täiendamist, uue lõputöö esitamist jm).
(1) Ülikoolil on õigus kontrollida lõputööd plagiaadituvastussüsteemide abil, lisades lõputöö vastavasse andmebaasi. Kaitsmiskomisjoni esimehe määratud isik või kaitsmiskomisjoni sekretär kontrollib lõputöid enne kaitsmist plagiaadivastavussüsteemi kaudu.
(2) Kaitsmiskomisjoni esimees või tema määratud isikud otsustab/otsustavad plagiaadivastavussüsteemide kaudu saadud tulemuste alusel, kas lõputöös on esinenud plagieerimist (akadeemilise tava rikkumist).
(3) Kui lõputöös on esinenud plagieerimist, on kaitsmiskomisjoni esimehel õigus üliõpilast kaitsmisele mitte lubada. Kui teaduskonnas on kehtestatud akadeemiliste tavade rikkumise ja vääritu käitumise menetlemise kord, on kaitsmiskomisjoni esimehel kohustus sellekohaselt akadeemiliste tavade rikkumisest teada anda. Kui teaduskonnas eelnevalt nimetatud korda ei ole, siis on kaitsmiskomisjoni esimehel õigus akadeemilise tava rikkumisest informeerida dekaani.
(1) Lõpueksam deklareeritakse semestri algul õpingukavas. Dekaan võib erandina lubada deklareerida lõpueksami ka muul ajal õppeaasta jooksul.
(2) Lõpueksami deklaratsiooni kehtivusaeg on analoogne teiste õppeainete deklaratsioonide kehtivusajaga.
(3) Lõpueksamikomisjon määrab lõpueksami sooritamiseks õppesemestris vähemalt ühe aja ja teeb selle teatavaks koos lõpueksami toimumise kohaga hiljemalt kümme kalendripäeva enne lõpueksamit.
(4) Lõpueksami deklareerinud ja lõpueksamile lubamise eeldused täitnud üliõpilaste kohta koostatakse dekanaadis õppetöö korraldus.
(5) Lõpueksami toimumise korra määrab lõpueksamikomisjoni esimees. Lõpueksamikomisjon on otsustusvõimeline, kui hindamisel osaleb vähemalt kolm eeskirja § 21 lg 1 punktis 1 või 2 nimetatud liiget.
(6) Lõpueksamil hinde „0” saanud või eksamile mitteilmunud üliõpilane peab lõpueksami uuesti deklareerima. Põhjendatud juhul on lõpueksamikomisjoni esimehel õigus üliõpilase avalduse alusel lubada lõpueksamile mitteilmunud üliõpilane lõpueksamile enne deklaratsiooni kehtivusaja lõppu.
(7) Lõpueksami tulemus kantakse ÕIS-i hiljemalt viis tööpäeva pärast lõpueksami toimumist.
DOKTORITÖÖ JUHENDAMINE JA KAITSMINE
(1) Doktoritööd juhendab doktorikraadi või sellele vastava kvalifikatsiooniga isik.
(2) Vajadusel võib doktoritööl olla kuni kolm juhendajat. Vähemalt üks doktoritöö juhendaja peab olema ülikooli töötaja, kui sõlmitud lepingud ei sätesta teisiti. Ülikoolist ei määrata rohkem kui kaks juhendajat.
(3) Doktoritöödele esitatavad nõuded ning doktoritööde avaldamise korra kehtestab rektor.
(1) Doktorikraadi taotleja esitab dekaanile juhendajaga kooskõlastatud kaitsmistaotluse ja avaldamisvalmis doktoritöö.
(2) Dekaan otsustab hiljemalt kahe kuu jooksul doktoritöö esitamisest, kas:
1) lubada doktoritöö kaitsmisele;
2) tagastada nõuetele mittevastav doktoritöö;
3) nõuda doktoritöö täiendamist või ümbertöötamist.
(1) Doktoritöö kaitsmiskomisjoni moodustab dekaan. Kaitsmiskomisjoni kuulub vähemalt viis liiget, kellel on doktorikraad või sellele vastav kvalifikatsioon. Kaitsmiskomisjoni koosseisu võivad kuuluda oponendid, kuid mitte juhendaja(d). Vähemalt kaks kaitsmiskomisjoni liiget peavad olema väljastpoolt ülikooli, neist üks väljastpoolt Eesti Vabariiki.
(2) Dekaan määrab doktoritööle vähemalt kaks doktorikraadi või sellele vastava kvalifikatsiooniga oponenti väljastpoolt ülikooli, kellest üks peab olema väljastpoolt Eesti Vabariiki.
(3) Kaitsmiskomisjonile tuleb kaitsmise läbiviimiseks esitada:
1) doktoritöö;
2) dekaani kinnitatud kaitsmistaotlus;
3) oponentide kirjalikud arvamused;
4) juhendaja arvamus doktorikraadi taotleja ja tema doktoritöö kohta, kui juhendaja ei osale kaitsmiskomisjoni istungil.
(4) Doktoritöö kaitsmine toimub kaitsmiskomisjoni avalikul istungil. Põhjendatud juhul kuulutab kaitsmiskomisjoni esimees vastavalt dekaani otsusele välja kinnise (registreeritud osavõtjatega) kaitsmiskomisjoni istungi. Kinnise kaitsmise tingimustega tuleb arvestada doktoritöö avalikustamisel ja kaitsmiskomisjoni liikmetega lepingute sõlmimisel.
(5) Doktoritöö kaitsmine toimub, kui kaitsmisel on kohal:
1) doktorikraadi taotleja;
2) viis kaitsmiskomisjoni liiget, sh kaitsmiskomisjoni esimees;
3) vähemalt üks oponent.
(6) Reaalajas toimuva kahesuunalise pilti ja heli võimaldava side (nt Skype, videokonverents vms) vahendusel võivad doktoritöö kaitsmisest osa võtta käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetamata kaitsmiskomisjoni liikmed ja oponendid.
(7) Kaitsmisprotseduur koosneb järgmistest põhietappidest:
2) doktorikraadi taotleja ettekanne;
3) akadeemiline diskussioon doktorikraadi taotleja ja oponentide vahel;
5) ülddiskussioon;
6) juhendaja arvamuse ära kuulamine;
7) otsuse vastuvõtmine ja kaitsmisprotokolli, mille kohustuslikeks lisadeks on oponentide kirjalikud arvamused, vormistamine.
(8) Kaitsmiskomisjon otsustab doktorikraadi andmise kinnisel istungil salajasel hääletusel.
AKADEEMILINE PUHKUS JA EKSMATRIKULEERIMINE
(1) Akadeemiline puhkus on üliõpilase vabastamine tema soovil õppe- ja teadustööst üheks või mitmeks täissemestriks.
(2) Üliõpilane võib omal soovil akadeemilisel puhkusel viibida igas kõrgharidusastmes kuni kaks semestrit. Sellele lisaks võib akadeemilisel puhkusel viibida:
1) tervislikel põhjustel kuni neli semestrit;
2) kaitseväeteenistuse korral kuni kaks semestrit;
3) lapse hooldamiseks kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni.
(3) Akadeemilist puhkust ja selle katkestamist taotletakse avalduse esitamisega ÕIS-is ja see vormistatakse õppetöö korraldusega. Akadeemilise puhkuse katkestamisel semestri sees loetakse vastav semester õppetööst osavõtu semestriks.
(4) Akadeemilisele puhkusele omal soovil võivad kõigi kõrgharidusastmete üliõpilased minna alates teisest õppetööst osavõtu semestrist. Avaldusi saab esitada kuni akadeemilises kalendris märgitud semestri õppetööalase liikumise lõpptähtajani.
(5) Kaitseväeteenistuskohustuse täitmiseks ja lapse hooldamiseks lubatakse üliõpilane akadeemilisele puhkusele mistahes ajal õppeaasta jooksul ja tal on õigus kehtiv deklaratsioon tühistada, esitades dekanaadile avalduse. Kaitseväeteenistuskohustuse täitmiseks akadeemilisele puhkusele jäämisel peab üliõpilane esitama teatise kaitseväeteenistusse kutsumisest, lapse hooldamiseks akadeemilisele puhkusele jäämisel lapse sünnitõendi või välisriigi vastava organi poolt välja antud dokumendi, mis on Eesti Vabariigis kehtivale korrale legaliseeritud või apostillitud.
(6) Tervislikel põhjustel lubatakse üliõpilane akadeemilisele puhkusele igal ajal semestri jooksul, kuid hiljemalt kaks tööpäeva enne semestri lõppu. Enne poolsemestri lõppu esitatud avalduse korral lubatakse üliõpilane akadeemilisele puhkusele üheks või mitmeks semestriks, pärast poolsemestri lõppu esitatud avalduse korral lubatakse akadeemilisele puhkusele mitte vähem kui kaheks semestriks. Üliõpilase deklaratsioon tühistatakse, enne avalduse esitamist ÕIS-i kantud lõpphinded jäävad kehtima. Tervislikel põhjustel akadeemilise puhkuse taotlemisel peab üliõpilane esitama arstitõendi, millel on arsti soovitus akadeemilisele puhkusele jäämiseks.
(7) Tervislikel põhjustel akadeemilisel puhkusel viibimist ei saa katkestada õpingute jätkamiseks, v.a õpingute lõpetamiseks.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 ja 6 nimetatud lisadokumendid tuleb esitada dekanaadile.
(9) Akadeemilisel puhkusel viibides ei ole üliõpilasel õigust täita õppekava, sh esitada õpingukava, osaleda õppetöös, sooritada eksameid ja arvestusi, v.a juhul, kui ta on:
1) keskmise, raske või sügava puudega isik;
2) alla 3-aastase lapse või puudega lapse vanem või eestkostja;
3) akadeemilisel puhkusel seoses kaitseväeteenistuse läbimisega.
(1) Üliõpilane eksmatrikuleeritakse järgmistel juhtudel:
1) ülikooli lõpetamisel seoses õppekava täitmisega täies mahus;
2) üliõpilase omal soovil isikliku avalduse alusel;
3) ülikooli algatusel (edasijõudmatuse, õpingutest mitteosavõtu, õppetööle mitteasumise, ebaväärika käitumise, õppeteenustasu tasumata jätmise, õppekava sulgemise ja üliõpilase surma korral).
(2) Üliõpilane eksmatrikuleeritakse seoses õppekava täitmise ja diplomi andmisega, kui ta on täitnud õppekava täies mahus.
(3) Üliõpilane eksmatrikuleeritakse omal soovil, kui ta on esitanud selleks vastavasisulise avalduse ÕIS-is.
(4) Üliõpilane eksmatrikuleeritakse edasijõudmatuse tõttu, kui ta:
1) on esimesel õppetööst osavõtu semestril kogunud vähem kui 15 EAP-d oma õppekava õppeainetest, v.a doktoriõppes ja juhul, kui dekaan on lubanud sooritada vähem õppeaineid;
2) ei ole õppeaasta lõpuks täitnud vähemalt osakoormusega õppimise nõuet;
3) ei ole doktoriõppes õppides positiivselt atesteeritud.
(5) Üliõpilane, v.a akadeemilisel puhkusel või külalisüliõpilasena õppiv üliõpilane, eksmatrikuleeritakse õpingutest mitteosavõtu tõttu, kui ta:
1) ei ole esitanud akadeemilises kalendris määratud tähtajaks õpingukava, v.a doktorant;
2) ei ole esimesel õppetööst osavõtu semestril deklareerinud akadeemilises kalendris määratud tähtajaks oma õppekava õppeaineid vähemalt 15 EAP ulatuses, v.a doktorant ja juhul, kui dekaan on lubanud deklareerida vähem õppeaineid;
3) on doktorant ja ei ole esimesel õppetööst osavõtu semestril tähtajaks esitanud tegevuskava.
(6) Esimese ja teise astme üliõpilane, v.a akadeemilisel puhkusel viibiv üliõpilane, eksmatrikuleeritakse õppetööle mitteasumise tõttu, kui ta ei ole esimesel õppetööst osavõtusemestril esitanud õpingukava.
(7) Üliõpilane eksmatrikuleeritakse õppeteenustasu tasumata jätmise korral.
(8) Üliõpilane eksmatrikuleeritakse õppekava sulgemise korral, kui ta ei ole esitanud ettenähtud tähtajaks avaldust teisele õppekavale üleminekuks.
(9) Üliõpilase ebaväärika käitumise tõttu eksmatrikuleerimise otsustab vastutusala prorektor dekaani esildise alusel, kuulanud ära üliõpilasesinduse arvamuse, järgmistel juhtudel:
1) tahtlikult toime pandud kuriteo eest süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisel;
2) dokumentide võltsimisel või valeandmete esitamisel;
3) rängal eksimisel üldtunnustatud käitumisnormide vastu;
4) akadeemiliste tavade rikkumisel.
(10) Üliõpilane eksmatrikuleeritakse surma korral surma tõendava dokumendi alusel.
(11) Üliõpilast teavitatakse käesoleva paragrahvi lõike 4−9 alusel eksmatrikuleerimisest ÕIS-is.
(1) Akadeemilised kraadid on bakalaureusekraad, magistrikraad ja doktorikraad. Doktorikraad on teaduskraad.
(2) Ülikool annab järgnevaid bakalaureusekraade:
1) tehnikateaduse bakalaureus (Bachelor of Science in Engineering), BSc;
2) loodusteaduse bakalaureus (Bachelor of Science), BSc;
3) sotsiaalteaduse bakalaureus (Bachelor of Arts in Social Sciences), BA.
(3) Ülikool annab järgnevaid magistrikraade:
1) tehnikateaduse magister (Master of Science in Engineering), MSc;
2) tehnikateaduste magister (Master of Science in Civil Engineering), MSc;
3) loodusteaduse magister (Master of Science), MSc;
4) arhitektuurimagister (Master of Science in Architecture), MSc;
5) sotsiaalteaduse magister (Master of Arts in Social Sciences), MA;
6) õigusteaduse magister (Master of Arts in Law), MA;
7) ärijuhtimise magister (Master in Business Administration), MBA.
(4) Ülikooli antava doktorikraadi nimetus on filosoofiadoktor (Doctor of Philosophy), PhD.
(5) Üliõpilasele, kes arvatakse üliõpilaste nimekirjast välja seoses õppekava läbimisega täies mahus, või eksternile, kes on õppekava täitnud, väljastatakse diplom ja akadeemiline õiend eesti ning inglise keeles (diploma supplement) ülikooliseaduses ettenähtud juhul.
(6) Diplomi väljaandmise alusdokument on prorektori korraldus. Dekanaat vormistab korralduse õppe lõpetamise ning bakalaureuse-, magistri- või doktoriõppe lõpetamisel kraadi omistamise kohta. Magistri- ja doktorikraadi nimetusele võib diplomi plangil sulgudesse lisada õppekava nimetuse või peaeriala nimetavas käändes.
(7) Diplom kiitusega (cum laude) antakse rakenduskõrgharidusõppe, bakalaureuseõppe, magistriõppe või integreeritud õppe üliõpilasele,:
1) kes on täitnud õppekava täies mahus;
2) kes kaitses lõputöö või sooritas lõpueksami hindele „5”;
3) kelle kaalutud keskhinne on 4,600 või kõrgem, kusjuures arvestatakse kõiki akadeemilisele õiendile kantavaid hindeid.
(8) Esimese ja teise astme diplomi väljaandmise kuupäev on prorektori korraldusel märgitud kuupäev üliõpilase eksmatrikuleerimisel õppekava täies mahus täitmisega. Doktoriõppe diplomi väljaandmise kuupäev on doktoritöö kaitsmise kuupäev.
(9) Esimese ja teise astme lõpudokumentide pidulik üleandmine toimub lõpuaktusel. Lõpuaktused toimuvad akadeemilises kalendris ette nähtud ajal. Doktoriõppe lõpudokumentide pidulik üleandmine toimub ülikooli aastapäevaaktusel.
(10) Rahvusvaheliste topeltkraadide (double degree) andmisel lepitakse lõputööde kaitsmise kord ja tingimused kokku lepingus, arvestades käesolevas eeskirjas sätestatut.
(1) Isik, kellel on täidetud vastava õppe alustamise tingimused ja kes on sooritanud kõik õppekavajärgsed õppeained kuni lõputöö kaitsmiseni või lõpueksami sooritamiseni ning kellel on valminud lõputöö või kes soovib sooritada lõpueksamit, võib taotleda vastava kõrgharidusastme lõpetamist eksternina. Taotluse esitamisest kahe nädala jooksul kontrollitakse taotleja lõputöö kaitsmise või lõpueksamile lubamise eelduste täitmist.
(2) Eksternina lõpetamise taotleja peab esitama õppekava haldava teaduskonna dekanaati juhendaja allkirjastatud kaitsmistaotluse või lõpueksami sooritamise taotluse koos õppe alustamise tingimuste täitmist ja õpingute sooritamist tõendavate dokumentide ja isikuandmetega.
(3) Kui lõputöö kaitsmisele või lõpueksamile lubamise eeldused on täidetud, sõlmitakse eksternina lõpetamist taotlejaga leping. Eksternina lõpetajale kohaldatakse käesoleva eeskirja sätted vastavalt eksterni kõrgharidusastmele.
AKADEEMILISTE TAVADE RIKKUMINE
(1) Akadeemiliste tavade rikkumiseks loetakse:
1) teadmiste kontrollil abimaterjalide kasutamist, kui õppejõud pole selgesõnaliselt lubanud materjale kasutada;
2) teadmiste kontrollil igasuguse muu kõrvalise abi kasutamist (etteütlemine, maha kirjutamine, kodutööde mahakirjutamine jms) või eksamikorralduse nõuete rikkumist üliõpilase poolt;
3) plagieerimist ehk kellegi teise kirjaliku töö esitamist oma nime all või kellegi teise töö ulatuslikku ümbersõnastamist, refereeringut või tsiteerimist ilma nõuetekohase akadeemilise viitamiseta;
4) iseenda töö uuesti esitamist, kui seda on varasemalt lõpphinde kujunemisel arvesse võetud;
5) teise üliõpilase eest hindamisel osalemist või teisel isikul enda nimel hindamisel osalemise võimaldamist;
6) tegelikkusele mittevastavate andmete (valeandmete) teadlikku esitamist oma töödes, taotlustes (sh VÕTA) jms;
7) ülikooli maine kahjustamist, milleks on ülikooli kohta põhjendamatute negatiivsete väärtushinnangute andmine, ülikooliga kooskõlastamata ja varalise kasu saamise eesmärgil ülikooli poolt pakutavate õppimisvõimaluste või teenuste vahendamine või ülikooli tutvustavate materjalide koostamine ja levitamine või muud tegevused, millega põhjustatakse ülikoolile varalist või mainekahju.
(2) Juhul kui üliõpilane eksib akadeemiliste tavade või üldtunnustatud käitumisnormide vastu, on dekaanil õigus sõltuvalt eksimuse raskusest:
1) teha üliõpilasele noomitus;
2) esitada esildis üliõpilase eksmatrikuleerimiseks õppeprorektorile esimese ja teise astme üliõpilase ning teadusprorektorile doktorandi puhul.
(3) Dekaan võib kehtestada akadeemiliste tavade rikkumise ja ebaväärika käitumise menetlemise korra teaduskonnas.
(1) Ülikool edastab ametlikud teated ja korraldused õppetöö kohta ÕIS-i kaudu. ÕIS-i kaudu edastatud teated loetakse ametlikult edastatuks. Õppejõud võib õppeaine raames kasutada informatiivse sisuga teadete edastamiseks ka teisi kättesaadavaid suhtluskanaleid, teavitades sellest eelnevalt üliõpilasi.
(2) Üliõpilasele ülikooli poolt loodud e-posti aadressile saadetud teade loetakse kättesaaduks.
(3) Kontaktandmete muutumisel kannab üliõpilane uued andmed viivitamatult ÕIS-i.
(4) Üliõpilasel on õigus pöörduda teaduskonna, üliõpilasesinduse, õppeosakonna ja teiste struktuuriüksuste poole üliõpilastega seotud informatsiooni ja nõu saamiseks.
(1) Õppetegevusega seotud otsuse vaidlustamiseks (sh lõputöö kaitsmisel või lõpueksami sooritamisel saadud õpiväljundite hindamistulemuse või toimingute vaidlustamisel) pöördub õppur otsuse tegija poole ja vaidlustab otsuse kolme tööpäeva jooksul otsuse teatavaks tegemisest. Otsuse tegija vastab vaidele kolme tööpäeva jooksul alates vaide esitamisest.
(2) Kui vaie jäetakse rahuldamata, võib õppur esitada kirjaliku allkirjastatud apellatsiooni dekaanile 30 päeva jooksul alates otsuse teada saamisest. Dekaan vastab apellatsioonile kümne päeva jooksul alates apellatsiooni esitamisest.
(3) Menetlustähtaega võib pikendada kuni 30 päeva võrra, teavitades sellest vaide esitajat ÕIS-i kaudu või e-posti teel.
(4) Vaideotsus vormistatakse kirjalikult ja edastatakse vaide esitajale ÕIS-i kaudu või e-posti teel või antakse üle allkirja vastu.
(5) Isik, sh üliõpilane, võib vaidlustada kaitsmistulemused, kui lõputöös esitatud andmed ei vasta tegelikkusele või kui lõputööna on esitatud teise isiku lõputöö või selle osa või mõni muu autoriõigustega kaitstud teos või selle osa. Selleks peab isik esitama vastutusala prorektorile, kirjaliku või suulise vaide 30 kalendripäeva jooksul rikkumisest teada saamisest. Suuline vaie protokollitakse ja sellele võetakse vaide esitaja allkiri.
(6) Vastutusala prorektor moodustab vaide läbivaatamiseks sõltumatu komisjoni, kes esitab põhjendatud seisukoha 20 päeva jooksul arvates vaide esitamise päevast.
(7) Komisjoni seisukoha alusel võtab õppe- või teadusprorektor vastu ühe järgmistest otsustest:
1) tunnistab akadeemilise kraadi andmise otsuse ja diplomi kehtetuks;
2) jätab vaide rahuldamata.
(8) Vaide rahuldamata jätmise otsus edastatakse vaide esitajale posti teel või ÕIS-i kaudu.
(9) Akadeemilise kraadi ja diplomi kehtetuks tunnistamisel otsustab vastutusala prorektor järgmist:
1) lubada lõputöö korduskaitsmisele;
2) lubada esitada uus lõputöö;
3) eksmatrikuleerib üliõpilase ebaväärika käitumise tõttu.
(10) Kui üliõpilane oli eksmatrikuleeritud seoses õppekava täitmise ja diplomi andmisega enne käesoleva paragrahvi lõike 9 punktis 3 sätestatud otsust, tunnistab vastutusala prorektor eksmatrikuleerimise seoses õppekava täitmise ja diplomi andmisega kehtetuks ning üliõpilane eksmatrikuleeritakse ebaväärika käitumise tõttu.
(11) Akadeemilise kraadi ja diplomi andmise kehtetuks tunnistamise otsus avalikustatakse.
(1) Enne 2017/2018. õppeaastat immatrikuleeritud üliõpilastele kohaldatakse õppekulude hüvitamisel eeskirja paragrahvi 9 kuni 2020/2021. õppeaasta lõpuni järgnevas sõnastuses:
1) õppekulusid ei pea üliõpilane hüvitama ärinduse ja halduse, õiguse ning sotsiaalteaduste õppekavagruppi kuuluvatel eestikeelsetel õppekavadel vähemalt nominaalkoormusega õppimise korral; ülejäänud õppekavagruppide eestikeelsetel õppekavadel täiskoormusega õppimise korral ja võõrkeelsetel õppekavadel täiskoormusega õppimise korral, kui ülikooli nõukogu on nii otsustanud, ning doktoriõppes;
2) ärinduse ja halduse, õiguse ning sotsiaalteaduste õppekavagruppi kuuluvatel eestikeelsetel õppekavadel, v.a õppekaval ettevõtlus ja elamusmajandus, täiskoormusega õppivalt üliõpilaselt nõutakse iga semestri lõpus õppekulude hüvitamist nominaalkoormusest puudujäävas mahus. Õppekava täitmise nõuet ei kohaldata ja õppeteenustasu ei pea üliõpilane maksma juhul, kui õppekava täitmiseks on vaja sooritada ainult lõpueksam või kaitsta lõputöö. Õppeteenustasu maksmise kohustus tekib üliõpilasel juhul, kui ühe semestri jooksul alates nominaalaja semestrite limiidi lõpust ei ole lõputöö kaitstud või lõpueksam sooritatud. Õppeteenustasu arvestatakse igal sellele järgneval semestril sooritamata lõputöö või lõpueksami ainepunktide ulatuses, rakendades 50% võrra alandatud tasumäära;
3) üliõpilase taotluse alusel vabastatakse õppekulude hüvitamisest nii täis- kui ka osakoormusega õppiv üliõpilane, kui ta on alustanud õpinguid õppekulusid hüvitamata täiskoormusega eestikeelsel õppekaval ja kui ta on keskmise, raske või sügava puudega isik või alla 7-aastase lapse või puudega lapse vanem või eestkostja. Õppekulude hüvitamisest vabastamist saab taotleda sügissemestril 30. septembrini ja kevadsemestril 15. veebruarini. Käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud koormusnõude täitmise arvestust hakatakse pidama taotluse aluseks olnud tingimuse äralangemise semestrile järgnevast semestrist.
4) osakoormusega või tasulises õppes õppides on üliõpilane kohustatud õppekulud hüvitama, v.a doktoriõppes ja käesoleva lõike punktis 6 nimetatud isikutel. Üliõpilane hüvitab õppekulud vastavalt deklareeritud õppeainete mahule ja ülikooli nõukogu kehtestatud tasumääradele;
5) õppekaval, kus toimub ainult osakoormusega õpe, tasub üliõpilane õpingute eest vastavalt deklareeritud õppeainete mahule ja ülikooli nõukogu kehtestatud tasumääradele;
6) väljaspool konkurssi vastu võetud silmapaistvaid sportlikke tulemusi saavutanud üliõpilaselt ei nõuta õppekulude hüvitamist.
(2) Enne 2017/2018. õppeaastat immatrikuleeritud üliõpilastele kohaldatakse eeskirja paragrahv 12 lõiget 10 kuni 2020/2021. õppeaasta lõpuni alljärgnevas sõnastuses:
1) õppeainet saab deklareerida eeskirjas sätestatud alusel üks kord. Tasuta õppiva üliõpilase poolt õppeaine korduvdeklareerimine toimub täiendusõppurina.
(1) Tallinna Tehnikaülikooli nõukogu 18.04.2017 määrus nr 7 „Õppekorralduse eeskiri“ (muudetud Tallinna Tehnikaülikooli nõukogu 20.02.2018 määrusega nr 1 ja 17.04.2018 määrusega nr 3) tunnistatakse kehtetuks.
(2) Tallinna Tehnikaülikooli nõukogu 20.06.2017 määrus nr 8 „Õpingute lõpetamise eeskiri“ tunnistatakse kehtetuks.
(1) Määrus jõustub 1. augustil 2019.


Arhiiviseadus – Riigi Teataja
Eurovoc: 32 HARIDUS JA KOMMUNIKATSIOON → 3221 dokumentatsioon → dokument
Eurovoc: 32 HARIDUS JA KOMMUNIKATSIOON → 3221 dokumentatsioon → infoteenindus → arhiiv
Arhiiviseadus (lühend - ArhS)
Arhiiviseadus - sisukord
§ 2 Dokument ja arhivaal
§ 3 Rahvusarhiiv
§ 4 Riigiarhivaar
§ 5 Arhiivinõukogu
§ 6 Dokumentide ja arhivaalide haldamine enne Rahvusarhiivile üleandmist
§ 7 Dokumentide hindamine
§ 8 Arhivaalide üleandmine
§ 9 Arhivaalide säilitamine ja kaitse
§ 10 Juurdepääs arhivaalile ja arhivaali kasutamine
§ 11 Kohaliku omavalitsuse arhiiv
§ 12 Kultuuri- ja ajalooväärtusega dokumendikogu
§ 13 Arhiivieeskiri
§ 14 Dokumendi ja arhivaali kasutamiskõlbmatuks muutmine
§ 15 Dokumendi ja arhivaali ebaseaduslik hävitamine
§ 16 Menetlus
§ 17 Käesoleva seaduse § 8 lõike 1 rakendamine
§ 18 Arhiiviregistri likvideerimine
RT I, 13.03.2019, 33
(1) Käesolev seadus sätestab dokumentide hindamise, arhivaalide kogumise ja säilitamise, neile juurdepääsu võimaldamise, nende kasutamise korraldamise ja vastutuse nende kasutamiskõlbmatuks muutmise ja hävitamise eest, avalikke ülesandeid täitvate asutuste ja isikute dokumendihalduse aluste kehtestamise ning Rahvusarhiivi ja kohaliku omavalitsuse arhiivi (edaspidi koos avalik arhiiv) tegevuse alused.
§ 2. Dokument ja arhivaal
(1) Dokument käesoleva seaduse tähenduses on mis tahes teabekandjale jäädvustatud teave, mis on loodud või saadud asutuse või isiku tegevuse käigus ning mille sisu, vorm ja struktuur on küllaldane faktide või tegevuse tõendamiseks.
(2) Arhivaal on dokument, millele avalik arhiiv on hindamise tulemusena andnud arhiiviväärtuse.
(3) Arhivaal on osa rahvuslikust kultuuripärandist ning seda säilitatakse püsivalt.
(4) Avaliku ülesande täitmise käigus loodud või saadud arhivaal antakse üle Rahvusarhiivile, kui seadus ei sätesta teisiti.
§ 3. Rahvusarhiiv
(1) Rahvusarhiiv on Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus, mille põhiülesanne on asutuse või isiku poolt avaliku ülesande täitmise käigus loodud või saadud dokumentide hindamine, arhivaalide kogumine ja säilitamine ning neile juurdepääsu võimaldamine ja nende kasutamise korraldamine.
(2) Rahvusarhiiv kogub kokkuleppel omanikuga ning võimaluste olemasolul kultuuri- ja ajalooväärtusega eraõiguslikke dokumente, kui selleks on avalik huvi.
(3) Rahvusarhiiv võib osutada arhivaalide kasutamisega seotud teenuseid, mis ei tulene käesolevast seadusest, ja saada selle eest tasu. Tasulise teenuse osutamine ei tohi takistada käesolevas seaduses sätestatud ülesannete täitmist ega väljuda Rahvusarhiivi pädevusest. Teenuse tasu määra kehtestamisel tuleb arvestada, et teenuse eest võetav tasu ei ületaks selle osutamisega kaasnevaid kulutusi.
(4) Tasuliste teenuste loetelu ja tasu määrad kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(5) Rahvusarhiiv tegeleb arhiivinduslike teadusuuringute ja publitseerimisega.
(6) Rahvusarhiiv osutab võimaluse korral ja kui selleks on avalik huvi, abi kultuuri- ja ajalooväärtusega eraõiguslike dokumentide omanikule dokumentide korrastamiseks, kirjeldamiseks ja säilitamiseks.
(7) Rahvusarhiivi põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
§ 4. Riigiarhivaar
Rahvusarhiivi juhib riigiarhivaar, kelle valdkonna eest vastutav minister nimetab kooskõlas avaliku teenistuse seadusega ametisse viieks aastaks, kuulanud ära arhiivinõukogu arvamuse.
§ 5. Arhiivinõukogu
(1) Haridus- ja Teadusministeeriumi juures tegutseb nõuandva õigusega arhiivinõukogu, kelle ülesandeks on vaadata läbi arhiivinduse arengu põhisuunad ja teha ettepanekuid arhiivinduse arendamiseks.
(2) Arhiivinõukogusse kuuluvad avalikke ülesandeid täitvate asutuste esindajad, sealhulgas ülikoolide ja teadusasutuste esindajad ja kohaliku omavalitsuse arhiivi esindaja, ning erialaühenduste esindajad ja arhiivinduse asjatundjad. Arhiivinõukogu koosseisu ja töökorralduse kinnitab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga.
§ 6. Dokumentide ja arhivaalide haldamine enne Rahvusarhiivile üleandmist
(1) Avalikke ülesandeid täitev asutus või isik peab tagama avaliku ülesande täitmise käigus loodud või saadud dokumentide või arhivaalide säilimise ja kasutatavuse seadustega või nende alusel kehtestatud õigusaktidega sätestatud tähtaja jooksul või Rahvusarhiivile üleandmiseni.
(2) Vabariigi Valitsus võib kehtestada määrusega avalikke ülesandeid täitvate asutuste ja isikute dokumendihalduse alused.
(3) Rahvusarhiiv nõustab ja toetab avalikku ülesannet täitvat asutust ning isikut dokumentide ja arhivaalide haldamisel.
(4) Rahvusarhiiv võib avalikku ülesannet täitvale asutusele ja isikule anda käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide täitmiseks juhiseid dokumentide ja arhivaalide haldamiseks.
(5) Rahvusarhiiv teostab haldusjärelevalvet arhivaalide haldamise ning arhiivieeskirja, Rahvusarhiivi juhiste ja oma ülesannete raames dokumendihalduse üldnõuete täitmise üle avalikku ülesannet täitva asutuse või isiku poolt ning teeb puuduse kõrvaldamiseks ettepanekuid. Kui puudust ei kõrvaldata, annab Rahvusarhiiv avalikku ülesannet täitvale asutusele või isikule puuduse kõrvaldamiseks korralduse, mille täitmine on kohustuslik.
§ 7. Dokumentide hindamine
(1) Rahvusarhiiv selgitab välja avalikku ülesannet täitva asutuse või isiku, kelle tegevuse käigus võib tekkida arhivaale, lähtudes seejuures asutuse või isiku olulisusest ühiskonnas ning avaliku ülesande sisust.
(2) Rahvusarhiiv selgitab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asutuse või isiku dokumente hinnates välja arhivaalid, arvestades:
1) avaliku võimu teostamise vajadust;
2) isiku õiguste või tehingute tõendamise vajadust;
3) teabe kultuuri- ja ajalooväärtust.
(3) Enne arhivaalide väljaselgitamist ei tohi käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asutus ega isik oma dokumente hävitada.
(4) Arhivaalilt arhiiviväärtuse äravõtmise otsustab riigiarhivaar.
§ 8. Arhivaalide üleandmine
(1) Avalikku ülesannet täitev asutus või isik annab arhivaalid üle Rahvusarhiivile, kui neid ei vajata enam oma ülesannete täitmiseks, kuid hiljemalt kümme aastat pärast dokumendi loomist või saamist ning kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.
(2) Riigiarhivaar võib põhjendatud juhtudel arhivaalide üleandmise tähtaega pikendada.
(3) Avaliku ülesande täitmise käigus loodud või saadud arhivaalide Rahvusarhiivile üleandmisega seotud kulud, sealhulgas nende nõuetekohase korrastamise, kirjeldamise ning transpordi kulud, katab üleandja.
(4) Peremehetu dokument, mille omanikku ei ole võimalik välja selgitada ja millele Rahvusarhiiv annab arhiiviväärtuse, on riigi omand ning seda säilitab Rahvusarhiiv.
§ 9. Arhivaalide säilitamine ja kaitse
(1) Arhivaale tuleb hoida nõuetekohastes tingimustes, hoides ära nende lubamatu kasutamise, kahjustumise ja hävimise.
(2) Arhivaalis sisalduvat teavet võib üle kanda teisele teabekandjale, kui teabe hoidmine teisel teabekandjal on põhjendatud.
§ 10. Juurdepääs arhivaalile ja arhivaali kasutamine
(1) Rahvusarhiivis säilitatavale arhivaalile on juurdepääs vaba, kui sellele ei laiene Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 04.05.2016, lk 1–88), avaliku teabe seaduses, isikuandmete kaitse seaduses, riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses või muus seaduses kehtestatud piirangud.
(11) Arhivaali digitaalne kujutis, digitaalne arhivaal ning arhivaali, arhivaali digitaalset kujutist ja digitaalset arhivaali kirjeldavad andmed, mille autoriõigused või autoriõigusega kaasnevad õigused kuuluvad seaduse või tehingu alusel Rahvusarhiivile, on taaskasutatavad avaliku teabe seaduses sätestatud tingimustel ja korras, arvestades käesoleva seaduse ja autoriõiguse seadusega ettenähtud erisusi.
(2) Rahvusarhiiv võimaldab arhivaaliga tutvuda. Arhiivis kohapeal arhivaaliga tutvumise eest Rahvusarhiiv tasu ei võta.
(3) Rahvusarhiiv võib arhivaali kasutamist piirata teabekandja halva füüsilise seisundi tõttu või kui kasutamine võib arhivaali kahjustada, tagades võimaluse korral juurdepääsu arhivaalis sisalduvale teabele.
(4) Rahvusarhiiv väljastab isiku õiguste või tehingute tõendamiseks arhiiviteatise.
(5) Rahvusarhiivile üleantavale eraõiguslikule dokumendile juurdepääsu tingimused sätestatakse lepingus. Lepingus sätestatud juurdepääsupiirang ei tohi kehtida kauem kui 50 aastat alates dokumendi üleandmisest.
(6) Arhivaalis sisalduvatele isikuandmetele on pärast andmesubjekti surma juurdepääs andmesubjekti pärijal, abikaasal, alanejal ja ülenejal sugulasel, õel ja vennal või nende nõusolekul kolmandal isikul. Mitme pärija või muu käesolevas lõikes nimetatud isiku olemasolul on andmesubjekti isikuandmeid sisaldavale arhivaalile juurdepääs lubatud nimetatuist ükskõik kelle nõusolekul, kuid igaühel neist on õigus nimetatud nõusolek tagasi võtta. Nõusolekut ei ole vaja juhul, kui isikuandmeid töödeldakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud õigusaktide alusel.
§ 11. Kohaliku omavalitsuse arhiiv
(1) Kui kohalik omavalitsus on moodustanud käesoleva seaduse jõustumise ajaks arhiivi, siis hindab dokumente, kogub ja säilitab kohaliku omavalitsuse organi või asutuse tegevuse tulemusena loodud või saadud arhivaale ning võimaldab neile juurdepääsu ja korraldab nende kasutamist kohaliku omavalitsuse arhiiv.
(2) Kohaliku omavalitsuse arhiivile laienevad käesoleva seaduse §-des 9 ja 10 ning käesoleva seaduse alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuded arhivaalide säilitamise, kaitse ja kasutamise ning neile juurdepääsu kohta. Käesoleva seaduse § 6 lõiget 5 ei rakendata kohaliku omavalitsuse suhtes, kui kohalikus omavalitsuses on moodustatud kohaliku omavalitsuse arhiiv.
(3) Kohaliku omavalitsuse arhiivi tegevuse lõpetamisel on omanik kohustatud tagama arhivaalide üleandmise Rahvusarhiivile ning kandma sellega seotud kulud.
§ 12. Kultuuri- ja ajalooväärtusega dokumendikogu
(1) Avalik-õiguslikule või riigi- või kohaliku omavalitsuse muuseumile ja raamatukogule, haridus-, teadus- ja arendusasutusele ning sihtasutusele, kes valdab kultuuri- ja ajalooväärtusega dokumendi- või teabekogu, ei laiene käesoleva seaduse § 2 lõikes 4 sätestatud arhivaali üleandmise kohustus ega § 8, kui nii on seaduses või asutuse põhimääruses või põhikirjas sätestatud.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asutustele võib seaduse või asutuse põhimääruse või põhikirjaga laiendada käesolevas seaduses ja arhiivieeskirjas sätestatud dokumentide korrastamise, säilitamise ja neile juurdepääsu võimaldamise nõudeid.
§ 13. Arhiivieeskiri
Vabariigi Valitsus või tema volitatud minister kehtestab määrusega arhiivieeskirja, mis reguleerib ja täpsustab dokumentide hindamist ja arhivaalide säilitamist avalikku ülesannet täitva asutuse või isiku juures kuni üleandmiseni Rahvusarhiivile, arhivaalide Rahvusarhiivile üleandmise korda, nende säilitamist ja kaitset Rahvusarhiivis ning neile juurdepääsu korraldamist, sealhulgas arhiiviteatise väljastamist Rahvusarhiivi poolt.
§ 14. Dokumendi ja arhivaali kasutamiskõlbmatuks muutmine
(1) Dokumendi või arhivaali säilitusnõuete eiramise eest, kui see tõi kaasa dokumendi või arhivaali kasutamiskõlbmatuks muutumise, –
§ 15. Dokumendi ja arhivaali ebaseaduslik hävitamine
(1) Dokumendi või arhivaali ebaseadusliku hävitamise eest –
§ 16. Menetlus
(2) Käesoleva seaduse §-des 14 ja 15 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on politseiasutus.
§ 17. Käesoleva seaduse § 8 lõike 1 rakendamine
Käesoleva seaduse § 8 lõiget 1 rakendatakse pärast käesoleva seaduse jõustumist loodud või saadud paberkandjal dokumentide puhul, millele Rahvusarhiiv on andnud arhiiviväärtuse. Kuni käesoleva seaduse jõustumiseni loodud arhiiviväärtusega paberkandjal dokumentide puhul rakendatakse üleandmistähtaega 20 aastat nende loomisest arvates.
§ 18. Arhiiviregistri likvideerimine
Arhiiviregister likvideeritakse ja arhiiviväärtuslikuks hinnatud teavet säilitatakse edaspidi Rahvusarhiivis.
§ 19. – § 39. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
Käesolev seadus jõustub 2012. aasta 1. jaanuaril.


Nõuded avalikustamisele kuuluvate fondi aruannetele – Riigi Teataja
Nõuded avalikustamisele kuuluvate fondi aruannetele - sisukord
§ 2 Aruannete koostamise üldpõhimõtted
§ 3 Aktsiaseltsifondi raamatupidamise aruande koostamise põhimõtted
§ 4 Lepingulise fondi raamatupidamise aruande koostamise põhimõtted
§ 5 Fondi vara puhasväärtuse avalikustamise nõuded raamatupidamise aruandes
§ 6 Fondi investeeringute aruande koostamise põhimõtted
§ 7 Erisused kohustusliku pensionifondi investeeringute aruande koostamisel
§ 8 Tehingutasude aruande koostamise põhimõtted
§ 9 Täiendavad nõuded eurofondi ja alternatiivfondi aruandele
RT I, 23.02.2018, 9
Vastu võetud 18.01.2017 nr 8
RT I, 20.01.2017, 11
jõustumine 23.01.2017
20.02.2018 RT I, 23.02.2018, 8 26.02.2018
Määrus kehtestatakse investeerimisfondide seaduse § 83 lõike 7 alusel.
(1) Määrus sätestab nõuded avalikustamisele kuuluvate fondi aruannete sisule ja koostamise metoodikale.
(2) Määrust kohaldatakse kõikidele investeerimisfondide seaduse alusel moodustatud või asutatud avalikele fondidele, sealhulgas pensionifondidele.
(3) Kui lepingulise fondi vara jaguneb allfondideks, kohaldatakse määrust ka kõikidele lepingulise fondi allfondidele. Allfondidega lepingulise fondi aruandes esitatakse teave iga allfondi kohta eraldi.
§ 2. Aruannete koostamise üldpõhimõtted
(1) Fondi aasta- ja poolaastaaruanne koosneb järgmistest aruannetest:
1) fondi raamatupidamise aruanne;
2) fondi investeeringute aruanne;
3) fondi tehingu- ja vahendustasude aruanne (edaspidi tehingutasude aruanne).
(2) Fondi raamatupidamise aruande koostamisel kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses nr 1606/2002/EÜ rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (ELT L 243, 11.09.2002, lk 1–4) sätestatud korra kohaselt Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud rahvusvahelistes finantsaruandluse standardites (edaspidi IFRS) sätestatud arvestuspõhimõtteid ja informatsiooni esitlusviise, võttes arvesse investeerimisfondide seaduse § 54 lõike 11 alusel kehtestatud määruses sätestatud fondi vara puhasväärtuse määramise korda ning §-s 5 ja lisas 1 toodud erisusi.
(3) Aruanded koostatakse eurodes. Arvnäitajate korral tuleb aruandes märkida kasutatud täpsusaste.
(4) Määruse lisas 1 sätestatud andmete esitamisel võib raamatupidamise aruannetes kirjete nimetusi täpsustada ja vajadusel lisada täiendavaid kirjeid või alakirjeid. Alakirjed võib bilansi ning tulude ja kulude aruande asemel esitada ka raamatupidamise aruande lisades. Lähtudes olulisuse printsiibist, võib ebaolulised kirjed esitada summeeritult.
§ 3. Aktsiaseltsifondi raamatupidamise aruande koostamise põhimõtted
Bilansi, kasumiaruande ning omakapitali muutuste aruande miinimumandmete loetelu on sätestatud määruse lisas 1. Aktsiaseltsifondi aktsiakapital on jääkosalus IFRS tähenduses.
§ 4. Lepingulise fondi raamatupidamise aruande koostamise põhimõtted
(1) Lepingulise fondi raamatupidamise aruanne koosneb vähemalt järgmistest aruannetest:
3) fondi puhasväärtuse muutumise aruanne;
4) rahavoogude aruanne.
(2) Bilansi, tulude ja kulude aruande ning puhasväärtuse muutumise aruande miinimumandmete loetelu on sätestatud määruse lisas 1.
(3) Fondivalitseja, kes valitseb mitut lepingulist fondi, võib esitada mitme sarnase investeerimispoliitikaga fondi aruanded ühes raamatupidamise aruandes.
§ 5. Fondi vara puhasväärtuse avalikustamise nõuded raamatupidamise aruandes
(1) Kui fondi vara puhasväärtus, mis on arvutatud bilansipäeva seisuga investeerimisfondide seaduse § 54 lõike 11 alusel kehtestatud määruse kohaselt, (edaspidi NAV) ja bilansis kajastatud osakuomanikele või aktsionäridele kuuluv puhasväärtus (netovara) on erinevad, siis tuleb bilansi järel esitada täiendavad kirjed.
(2) Täiendavatel bilansi kirjetel tuleb esitada NAVi ja raamatupidamise aruandes kajastatud puhasväärtuse vahe.
(3) Bilansi lisades tuleb avalikustada NAV ja raamatupidamise aruandes kajastatud puhasväärtuse erinevuse põhjused.
(4) Kui fondi NAV erineb fondi bilansis kajastatud osakuomanikele või aktsionäridele kuuluvast puhasväärtusest ühe osaku või aktsia kohta, tuleb lisaks avalikustada fondi vara puhasväärtus osaku või aktsia kohta.
(5) Lõikes 4 nimetatud teave tuleb avalikustada aruandeperioodi ja eelneva aruandeperioodi lõpu seisuga.
§ 6. Fondi investeeringute aruande koostamise põhimõtted
(1) Fondi investeeringute aruanne koostatakse vastavalt määruse lisale 2.
(2) Fondi investeeringute aruandes esitatakse kõik fondi investeeringud ja iga üksiku investeeringu osakaal fondi puhasväärtuses.
(3) Eurofondi väärtpaberiportfelli esitamisel investeeringute aruandes tuleb eraldi välja tuua või eristada:
1) väärtpaberibörsil noteeritud väärtpaberid investeerimisfondide seaduse § 103 lõike 1 punkti 1 tähenduses (edaspidi käesolevas paragrahvis väärtpaberid);
2) muud investeerimisfondide seaduse § 107 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud reguleeritud väärtpaberiturul (edaspidi reguleeritud turg) kauplemisele võetud väärtpaberid.
(4) Lõikes 3 nimetamata fondide puhul tuleb fondi väärtpaberiportfelli esitamisel investeeringute aruandes eraldi välja tuua või eristada sellised väärtpaberid:
1) mille hinda ei ole võimalik kindaks määrata täpselt ja usaldusväärselt turuhinna alusel või hinna alusel;
2) mille hinna või väärtuse määramisel kasutatakse väärtpaberi emitendist sõltumatut hindamissüsteemi;
3) mille hind või väärtus on turu jaoks alaliselt kättesaadavad.
§ 7. Erisused kohustusliku pensionifondi investeeringute aruande koostamisel
(1) Kohustusliku pensionifondi investeeringute aruandes tuleb lisaks eraldi esitada kõik fondi investeeringud ja iga üksiku investeeringu osakaal fondi puhasväärtuses, mis on tehtud:
1) fondivalitseja valitsetavatesse teistesse fondidesse;
2) fondivalitsejaga samasse konsolideerimisgruppi kuuluvatesse teistesse fondidesse;
3) fondivalitsejaga samasse konsolideerimisgruppi kuuluva äriühingu välja lastud väärtpaberitesse;
4) väärtpaberitesse, mille pakkumise, emiteerimise või müümise garanteerija või korraldaja vastavalt väärtpaberituru seaduse § 43 lõike 1 punktides 6 ja 7 sätestatule on fondivalitsejaga samasse konsolideerimisgruppi kuuluv äriühing või äriühing, kus seda fondi valitseva fondivalitseja tegevisikud või olulist osalust omavad aktsionärid omavad otseselt või kaudselt olulist osalust.
(2) Kohustusliku pensionifondi investeeringute aruandes tuleb eraldi välja tuua või eristada:
1) investeeringud teistesse investeerimisfondidesse nende liikide (näiteks aktsiafondid, võlakirjafondid, kinnisvarafondid) kaupa;
2) investeeringud, mille väärtuses on võrreldes eelmise aruandeperioodiga toimunud olulised muutused;
3) reguleeritud turul kaubeldavad võlaväärtpaberid, kui nende turuhind ei ole kättesaadav või see ei kajasta fondivalitseja hinnangul kaubeldavate võlaväärtpaberite tegelikku väärtust;
4) reguleeritud turul mittekaubeldavad võlaväärtpaberid.
(3) Kohustusliku pensionifondi investeeringute aruandes esitatakse:
1) selgitused lõike 2 punktides 3 ja 4 nimetatud väärtpaberite (edaspidi mittelikviidsed võlaväärtpaberid) väärtuses toimunud olulisemate muutuste ja tehtud allahindluste kohta, mis on olulise suurusega;
2) selgitused mittelikviidsete võlaväärtpaberite väärtuste hindamise ja sellekohase metoodika kohta ning riskihinnangud seoses sellega, millist mõju avaldavad eelnimetatud võlaväärtpaberid tervikuna fondi varadele.
(4) Lõike 3 punktis 1 nimetatud olulise suurusega allahindlusena käsitatakse üksnes fondivalitseja enda metoodika kohaselt tehtud allahindlusi, mis on suuremad kui kümme protsenti.
§ 8. Tehingutasude aruande koostamise põhimõtted
Tehingutasude aruanne koostatakse vastavalt määruse lisale 3.
§ 9. Täiendavad nõuded eurofondi ja alternatiivfondi aruandele
(1) Kui eurofondi või alternatiivfondi investeerimispoliitika näeb ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337/1, 23.12.2015, lk 1–34) artiklis 13 nimetatud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute tegemise, siis esitatakse aruandes eelnimetatud määruse lisa A jaos loetletud andmed.
(2) Alternatiivfondi kohta esitatavale aruandele tuleb lisada vastavalt komisjoni delegeeritud määruses nr 231/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL seoses erandite, üldiste tegutsemistingimuste, depositooriumide, finantsvõimenduse, läbipaistvuse ja järelevalvega (ELT L 83, 22.03.2013, lk 1–95), esitatud nõuetele:
[RT I, 23.02.2018, 8 - jõust. 26.02.2018]
2) info investeerimisfondide seaduse § 269 kohaselt investoritele esitatava teabe muudatuste kohta;
3) alternatiivfondi valitseja poolt majandusaastal makstud töötasude summa, sealhulgas põhi- ja tulemustasu, töötasu saajate arv ning alternatiivfondi valitsejale makstud osa fondi kasumist;
4) majandusaastal alternatiivfondi valitseja juhtidele ja teistele töötajatele, kelle tööülesannete hulka kuulub fondi riskiprofiili oluliselt mõjutavate riskide võtmine, makstud töötasude summa.
Lisa 1 Fondi raamatupidamise aruannete miinimumandmete loetelu
Lisa 2 Fondi investeeringute aruanne
Lisa 3 Tehingutasude aruanne


Lähte Ühisgümnaasiumi põhimäärus – Riigi Teataja
Lähte Ühisgümnaasiumi põhimäärus
Lähte Ühisgümnaasiumi põhimäärus - sisukord
5 Koolielu korraldamiseks loodud organid
§ 16 Kooli õppenõukogu ja hoolekogu
§ 17 Kooli õpilasesindus
§ 18 Kooli juhtkond
6 Kooli õppekorraldus, -keskkond ja õppekavaväline tegevus
§ 19 Kooli õppekava
§ 20 Õppetöö korraldamise alused
§ 21 Kooli päevakava
§ 22 Kooli üldtööplaan
§ 23 Õpilase kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine
§ 24 Kooli kodukord
§ 25 Õppekavaväline tegevus
§ 26 Õpilaste õigused ja kohustused
§ 28 Koostöö kooli, vanema ja õpilase vahel
8 Koolitöötajad
§ 29 Koolitöötajad
9 Kooli tegevuseks loodud tingimused
§ 30 Vara
§ 31 Rahalised vahendid ja raamatupidamine
§ 33 Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
§ 34 Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
§ 35 Kehtetuks tunnistamine
§ 36 Põhimääruse jõustumine
RT IV, 08.01.2014, 14
Vastu võetud 11.12.2013 nr 12
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 34, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lg 2 alusel
Kooli nimetus on Lähte Ühisgümnaasium (edaspidi kool).
(1) Kool on Tartu Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav munitsipaalkool, mis tegutseb Tartu Vallavalitsuse haldusalas.
Kool asub Lähte alevikus. Kooli aadress on Õpetaja 8, Lähte alevik, Tartu vald, Tartumaa, 60502.
(2) Kooli asjaajamist korraldatakse vallavalitsuse kehtestatud korras hallatavatele asutusele kehtestatud ühtsetel põhimõtetel.
(3) Koolil on oma veebileht http:// lahte.edu.ee, mille kaudu teeb kool üldsusele kättesaadavaks õigusaktide alusel avalikustamist vajavad dokumendid ja andmed.
(2) Koolil on oma sümboolika.
(1) Koolil on oma eelarve Tartu valla eelarve osana.
(2) Kool kasutab vallavalitsuse pangakontosid, mis kuuluvad kontsernikonto koosseisu.
2) aidata kaasa õpilase kasvamisele loovaks, mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides ning valida oma huvide- ja võimetekohast õpiteed;
3) valmistada õpilasi ette toimima loova, mitmekülgse, sotsiaalselt küpse, usaldusväärse ning oma eesmärke teadvustava ja saavutada oskava ning ühiskonna ja looduskeskkonna jätkusuutlikkuse eest vastutava isiksusena;
4) suunata õpilasi leidma endale huvi- ja võimetekohast tegevusvaldkonda, millega siduda oma edasine haridustee.
2) luua õpilastele tingimused ja võimalused üldkeskhariduse omandamiseks;
4) luua õpilasele eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õppekeskkond, mis toetab tema õpihuvi ja õpioskuste, eneserefleksiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist;
5) luua tingimused, mis toetavad õpilasel nende teadmiste, oskuste ja väärtushoiakute omandamist, mis võimaldavad tal jätkata tõrgeteta õpiteed;
6) tagada õpilastele tervisekaitsenormide kohane päevakava, õppekorraldus ja –koormus ning toitlustamine;
7) korraldada koolitervishoiuteenuse kättesaadavus vastavalt õigusaktidele;
8) luua õpilastele tingimused kultuuri- ja sporditegevuseks;
9) luua koolitöötajatele tingimused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste rakendamiseks ja täiendamiseks ning korraldada koolitöötajatele koolitusi;
10) kasutada koolile eraldatud ressursse sihipäraselt ja mõistlikult õppe- ja kasvatustegevuse kvaliteedi tagamiseks;
11) teha kooli eesmärkide täitmisel koostööd õpilaste seaduslike esindajatega (edaspidi vanem), vallavalitsuse, sotsiaal- ja tervishoiutöötajate, teiste koolide ning muude organisatsioonide ja isikutega nii Tartu valla, Eesti kui ka rahvusvahelisel tasandil;
12) toimida üliõpilaste praktikabaasina;
Kooli teenindab Lähte Ühisraamatukogu.
(1) Kooli juhib direktor. Direktor vastutab kooli tegevuse eesmärkide ja ülesannete elluviimise, õppe- ja kasvatustegevuse, põhimääruse alusel koolis läbiviidava muu tegevuse, üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase, sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest, samuti kooli kasutada antud vallavara heaperemeheliku majandamise ja selle säilimise ning korrashoiu eest.
(2) Kooli direktor kindlustab kooli tulemusliku ja häireteta töö ning kooli kodukorra ja töökorralduse reeglite täitmise, juhib õppe- ja kasvatustegevust koostöös koolielu korraldamiseks loodud organitega (juhtkonna, laiendatud juhtkonna, õppenõukogu, hoolekogu, õpilasesinduse ja tervisenõukoguga), vallavalitsuse ning muude organitega.
(1) Käesoleva põhimääruse paragrahvis 14 nimetatud ülesannete täitmiseks ja tulemuste saavutamiseks kooli direktor:
2) otsustab põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel õpilaste suhtes tugi- või mõjutusmeetmete rakendamise või volitab selleks teist isikut, tagades õpilasele vajalike tugi- ja mõjutusmeetmete kohaldamise;
3) korraldab koolielu korraldamiseks loodud organite tegevust ning tagab nende seaduslike ja pädevuse piires vastuvõetud otsuste täitmise;
4) korraldab kooli vastuvõtutingimuste koostamist ja kehtestab vallavolikogu antud pädevuse piires õigusaktides sätestatud nõuetele vastavad kooli vastuvõtutingimused;
5) otsustab personalivajaduse üle, jagab töötajate vahel tööülesanded ja –kohustused, kinnitab vallavalitsusega kooskõlastatud koolitöötajate koosseisu;
6) loob koolitöötajatele töötervishoiu ja tööohutuse seaduses ning selle alusel vastu võetud õigusaktides sätestatud nõuetele vastavad töötingimused;
7) sõlmib koolitöötajate koosseisus ette nähtud ametikohtade täitmiseks töölepinguid, muudab, lõpetab ja ütleb neid üles ning võtab töötajaid vastutusele töölepingu rikkumise eest;
8) tagab sisehindamise korraldamise koolis, kehtestab sisehindamise korra ja sisehindamise aruande koostamise;
9) kehtestab õigusaktides sätestatud nõuetele vastava kodukorra ja muud kooli tegevust reguleerivad dokumendid (korrad, juhendid, juhised jne);
10) tagab õpilase arengut toetava õppekeskkonna kujundamise;
11) korraldab isikuandmete kaitse ja avalikule teabele juurdepääsu, samuti teabele juurdepääsupiirangute kehtestamise;
13) tagab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise;
14) tagab kooli, õpilaste ja pedagoogidega seotud andmete kandmise Eesti Hariduse Infosüsteemi (edaspidi hariduse infosüsteem);
15) koordineerib kooli osalemist siseriiklikes ja rahvusvahelistes projektides ja programmides ning tagab nende kaudu vallale võetud kohustuste tulemusliku elluviimise;
16) esitab kooli tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente vallavalitsusele.
(2) Ülesannete täitmiseks oma pädevuste piires kooli direktor:
1) esindab kooli ja teeb Tartu valla nimel tehinguid, mis on suunatud käesolevas põhimääruses, õigus- ja haldusaktides sätestatud ja töölepingus (sh ametijuhendis) kokkulepitud ülesannete täitmisele;
5) esitab vallavalitsusele õigusaktides sätestatud nõuetele vastavaid kooli tegevuseks vajalike dokumentide eelnõusid;
5. peatükk Koolielu korraldamiseks loodud organid
§ 16. Kooli õppenõukogu ja hoolekogu
§ 17. Kooli õpilasesindus
§ 18. Kooli juhtkond
(1) Koolil on juhtkond. Kooli juhtkond on direktorile kooli tegevusega seotud küsimuste lahendamisel nõuandev organ.
6. peatükk Kooli õppekorraldus, -keskkond ja õppekavaväline tegevus
§ 19. Kooli õppekava
§ 20. Õppetöö korraldamise alused
(1) Koolis on õpe korraldatud õppeaastati. Õppeaasta koosneb poolaastatest ja koolivaheaegadest. Poolaastatel on õpe korraldatud õppepäevadena. Õppepäevadel on õpilase õppetöö korraldatud õppetundidena.
§ 21. Kooli päevakava
§ 22. Kooli üldtööplaan
§ 23. Õpilase kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine
1) vajadusel täiendavad alused õpilase gümnaasiumist väljaarvamiseks;
2) õpilaste ja vanemate hindamisest teavitamise kord;
3) õpilase õppest puudumisest vanema teavitamise kord;
4) õppest puudumise mõjuvad põhjused või puudumise põhjuste mõjuvaks lugemise tingimused;
5) õpilasele õppekavaväliseks tegevuseks tasuta oma kooli rajatiste, ruumide, õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahendite kasutusse andmise tingimused ja kord;
6) õpilaste ja koolitöötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud meetmete rakendamise kord;
7) jälgimisseadmestiku kasutamise kord;
8) õpilasele ja vanemale kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa teatavaks tegemine;
9) õpilase tunnustusmeetmed;
10) kooli hoiule võetud esemete hoiustamise ja nende tagastamise kord;
11) õpilase suhtes tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitamise kord;
12) kooli kasutuses olevale Vallavarale õpilase süüliselt tekitatud kahju hüvitamise kord;
13) koolielu korraldamiseks tehtud otsustest või kinnitatud dokumentidest õpilase ja vanema teavitamise kord;
14) koolihoones ja territooriumil keelatud tegevused;
15) vastutus kodukorra rikkumise eest.
(2) Kooli direktor esitab kooli kodukorra eelnõu õpilaste ja koolitöötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud meetme rakendamise korra osas enne kehtestamist kooskõlastamiseks vallavalitsusele.
§ 25. Õppekavaväline tegevus
(2) Pikapäevarühma täitumuse ülemisest piirnormist suurema rühma täitumuse ülemise piirnormi kehtestab kooli direktori ettepanekul ja kooli hoolekogu nõusolekul vallavalitsus.
§ 26. Õpilaste õigused ja kohustused
1) saada kvaliteetset võimetekohast üldharidust;
2) saada õpiraskuste puhul abi ja nõustamist abiõpetajatelt, kooli psühholoogilt, logopeedilt, eripedagoogilt ja sotsiaalpedagoogilt, kelle ettepanekul leitakse õpilasele jõukohane õppevorm;
16) saada vallavalitsusest teavet koolikorralduse ja oma õiguste kohta;
17) pöörduda oma õiguste kaitseks vallavalitsuse, Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema, kooli hoolekogu, politseiametniku, valla sotsiaalnõuniku, kooli sotsiaalpedagoogi poole.
8) hoidma kooli kasutuses olevat Vallavara ja muid esemeid.
5) pöörduda oma õiguste kaitseks vallavalitsuse, Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema, kooli hoolekogu, politseiametniku või sotsiaaltöötaja poole.
§ 28. Koostöö kooli, vanema ja õpilase vahel
8. peatükk Koolitöötajad
(3) Kooli teiste töötajate ülesandeks on tagada kooli häireteta töö, asjaajamise korraldamine, heaperemehelik majandamine, vallavara ja muude esemete säilimine ning korrasolek.
(5) Koolitöötajad on kohustatud andma teavet vallavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitseküsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
(8) Koolitöötajatel on õigus esitada kooli direktorile ettepanekuid õppekorralduse parandamiseks ning pöörduda oma õiguste kaitseks vallavalitsuse poole.
9. peatükk Kooli tegevuseks loodud tingimused
§ 30. Vara
(1) Kooli kasutuses olevaks varaks on koolile sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vallavara, õigused ning hüved. Kooli kasutuses oleva vallavara omanikuks on Tartu vald.
(2) Vallavara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning Tartu vallale rahaliste kohustuste võtmine toimub Tartu Vallavara eeskirjas ja teistes õigusaktides sätestatud korras.
§ 31. Rahalised vahendid ja raamatupidamine
(1) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, sihtotstarbelistest ning projektipõhistest eraldistest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest ning käesolevas põhimääruses sätestatud tasulisest tegevusest saadud laekumistest.
(2) Lisaks õppekavavälisele tegevusele on kooli tasuliseks tegevuseks tema kasutuses oleva vara üürimine ja rentimine.
(3) Kooli raamatupidamisarvestust korraldab vallavalitsus koostöös kooli direktoriga vastavalt õigus- ja haldusaktidele.
(3) Kooli ja kooli direktori tegevuse õiguspärasuse, sihipärasuse ja otstarbekuse üle teeb järelevalvet (sh teenistuslikku järelevalvet) vallavalitsus vastavalt õigus- ja haldusaktidele.
§ 33. Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli korraldab ümber ja tema tegevuse lõpetab vallavolikogu otsuse alusel vallavalitsus õigusaktides sätestatud alustel ja korras.
(3) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest teavitatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi, Tartu maavanemat, kooli, vanemaid, õpilasi ja õpilaste elukohajärgseid valla- või vallavalitsusi hiljemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.
(5) Kooli tegevuse lõpetamisel täidab kooli direktor kooli tegevuse käigus võetud kohustused ja nõuab sisse võlad arvestades vallavalitsuse moodustatud likvideerimiskomisjoni otsustega.
§ 34. Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
Kooli põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks vallavolikogu õigusaktides sätestatud korras.
§ 35. Kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks Tartu Vallavolikogu 15.05.2002 määrus nr 18.
§ 36. Põhimääruse jõustumine
Põhimäärus jõustub kolmandal päeval peale avalikustamist.