text:
bosnia - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFTeisipäev, 28. märts 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastbosniaInfoBosnia on piirkond Balkani poolsaarel, Bosnia ja Hertsegoviina põhjapoolne osa. Allikas: Wikipedia.org "Bosnia"Seotud isikud Angelina Jolie Sven Mikser Slobodan Milošević Ene Ergma William Hague Colin Farrell Seotud kohad Serbia Sarajevo Kosovo Euroopa Bosnia ja Hertsegoviina Venemaabosnia - Viimased uudisedE24Leht: Venemaa on suveks tasunud kõik NSVLi-aegsed võlad (4)Venemaa allkirjastab lepingu viimase, 125,2 miljoni dollari suuruse NSV Liidu aegse võla tasumiseks lähikuudel ja võlg ise tasutakse enne suve, kirjutas ajaleht Izvestija reedel valitsusallikatele tuginedes.
17.02.2017, BNSSpLiivakuga Sarajevo kaotas Ukraina esiliiga liidrile Juba nädalaid Bosnia ja Hertsegoviina jalgpalli kõrgliiga hetke teise meeskonna FK Sarajevo juures testimisel viibiv Frank Liivak sai pühapäeval Türgis peetud treeningmängus oma võistkonnaga kaotuse Ukraina esiliiga liidrilt Mariupolilt.
13.02.2017, Silver TaboSpKlavani keskkaitsepartner rääkis südantlõhestava loo elust sõjapõgenikunaLiverpooli keskkaitsja Dejan Lovren rääkis dokumentaalfilmis oma lapsepõlvest Bosnias ning sellest, kuidas ta vanematega Saksamaale pages. 09.02.2017, Siim KaasikEluPildid ja video: poiss ja mees on inimmagnetidBosnias elav viieaastane Erman Delic on sõna otseses mõttes inimmagnet, sest ta keha külge saab panna erinevaid metallasju, mis kinni jäävad.
01.12.2016, Inna-Katrin HeinPoiss ja mees on inimmagnetid01.12.2016Bosnias määrati linnapeaks endine sõjakurjategijaBosnia ja Hertsegoviinas asuva Velika Kladuša linnapeaks määrati sõjakuriteos süüdi mõistetud Fikret Abdić, kes vabastati Horvaatia vanglast 2012. aastal.
08.11.2016, AP/BNSSpNoor Bosnia koondislane sai EM-valikmängus koleda vigastuseEilses korvpalli EM-valiksarja mängus sai valusa vigastuse Bosnia koondise noor mängumees Nedim Buza.
15.09.2016, Kadi PartsSpVaimu ja usuga toore talendi vastuEnne jalgpalli MM-valiksarja H-alagrupi avavooru mattub Zenica omamoodi kurjakuulutavalt udusse ja vihma. Bosnia ja Hertsegoviina suuruselt neljas linn on jalgpalli ootuses. See on mäng, mis siinsete keerulise ajalooga rahvaste jaoks tähendab väga palju. Oodatakse võitu, kuna kohalikud fännid teavad, et Eesti vastu ei tohiks neil erilisi probleeme tekkida: kodumeeskond on favoriit. Ka meie ei lepiks vähemaga, kui kohtuksime vastasega, keda viimati samas linnas 7:0 loputasime.
06.09.2016, Kaarel TällSpGalerii: Eesti jalgpallikoondise treening LillekülasEesti jalgpallikoondis kogunes täna A le Coq Arenale, et valmistuda eelseisvateks mängudeks Malta ning Bosnia ja Hertsegoviinaga. Sõprusmäng Maltaga peetakse Pärnus kolmapäeval, MM-valikturniiri avamäng Bosniaga mängitakse võõrsil 6. septembril. 29.08.2016, Postimees SportEesti jalgpallikoondise treening Lillekülas29.08.2016SpVideo: Sloveenia vettehüppaja hüppas end 20 meetri kõrguselt surnuksBosnia ja Hertsegoviinas toimunud vettehüppevõistlused lõppesid traagiliselt, sest 34-aastane sportlane Andrej Beuc sai surma.
09.08.2016, Siim KaasikEluPetitsiooniga nõutakse, et naiskorvpallurid saaksid kanda hijab'iRahvusvaheline Korvpalliföderatsioon (FIBA) langetab sel kuul otsuse, kas naiskorvpallurid tohivad mängimise ajal kanda peas hijab'i.
09.08.2016, Inna-Katrin HeinBosnias hoiatati Pokémon Go mängijaid miiniväljade eest (1)Bosnias hoiatati uue hittmängu Pokémon Go mängijaid sealsete miiniväljade eest, mis on 1990. aastate sõjalise konflikti jäänukid.
20.07.2016, Inna-Katrin HeinBosnia on kaotanud viiendiku sõjaeelsest elanikkonnastBosnia ja Hertsegoviina on kaotanud sõjaeelsest elanikkonnast viiendiku, selgub neljapäeval Balkani riigi esimese rahvaloenduse andmeist pärast 1990. aastate sõda.
30.06.2016, AFP-BNSELi pürgivad Balkani riigid kardavad Brexiti negatiivset mõjuEuroopa Liidu liikmeks pürgivad Balkani riigid kutsuvad Suurbritanniat ühenduses jätkama ning kardavad riigi lahkumise negatiivset mõju laienemisprotsessile.
22.06.2016, AFP/DW/BNSLääne diplomaadid ärgitavad Bosniat liituma NATO-gaLääne diplomaadid ärgitasid neljapäeval ühisavalduses Bosnia ja Hertsegoviinat liidreid kaaluma NATO-ga liitumist, kuid Bosnia serblaste juht nõuab enne alliansiga liitumist NATO-Vene erimeelsuste lahendamist.
16.06.2016, AP-BNSPMVerisevõitu reisikiriPiinlik mitte mäletada autorit, mis kohe tsitaadi ebatõsiseks teeb, aga üks ameeriklane on öelnud umbes nii: meil pole ajalugu, seetõttu on meil raske kuhugi pea ees sisse tormates mõista, et seal on ülitähtis, kummal pool kellegi esivanem 600 aasta eest lahingus võitles.
06.05.2016, Jüri PinoVideo: hiline lumetorm üllatas bosnialasiTäna üllatas bosnialasi lumetorm pärast seda, kui eelmisel nädalal oli keskmine temperatuur Bosnia ja Hertsegoviinas 25 kraadi. Täna hommikul oli temperatuur kolm kraadi ning taevast sadas tihedat lund. Lumesaju ja madala temperatuuri tõttu soovitati autojuhtidel võtta asja rahulikult.
25.04.2016, AP/PMEluPildid ja video: Bosnia «Indiana Jones» leidis enda väitel tõendi kadunud tsivilisatsiooni kohtaBosnia arheoloogi, kohalikuks «Indiana Jonesiks» ristitud Semir Osmanagići sõnul avastas ta tõendi ammukadunud tsivilisatsiooni kohta.
12.04.2016, Inna-Katrin HeinBosnia «Indiana Jones» leidis enda väitel tõendi kadunud tsivilisatsiooni kohta12.04.2016PMDavid Scheffer: Serbia sõjakurjategijate süüdimõistmine võiks manitseda moslemiviha õhutavaid poliitikuid mõistlikkusele (5)Õppetund, mille Euroopa, USA ja muu mailma poliitikud peaks saama Serbia sõjakurjategija Radovan Karadžići kohtuprotsessist, on see, et usugrupi vastu viha õhutamine võib kergesti katastroofiga lõppeda, kirjutab David Scheffer, endine USA suursaadik sõjakuritegude küsimuses.
11.04.2016, Liisa TagelÜRO eritribunal mõistis Karadžići genotsiidi eest 40 aastaks vangi (6)ÜRO hallatav endise Jugoslaavia territooriumil sooritatud sõjakuritegude tribunal Haagis mõistis Bosnia serblaste endise juhi Radovan Karadžići genotsiidis süüdistatuna 40 aastaks vangi.
24.03.2016, AFP/DW/BNSÜRO sõjaroimatribunal langetab täna Karadžići kohtuotsuseÜRO sõjaroimatribunal langetab täna kauaoodatud otsuse Bosnia serblaste endise liidri Radovan Karadžići kohta, keda süüdistatakse 11 kuriteoepisoodis, sealhulgas genotsiidis.
24.03.2016, AFP/PM/BNSReutersi reportaaž: Bosnias tegutseb kuueaastaselt karjääri alustanud naiskorstnapühkija25-aastane Dajana Djuric on tõenäoliselt ainuke naissoost korstnapühkija Bosnia ja Hertsegoviinas. Talviselt libedad katusekivid ja kurjad koerad tänaval on vaid mõned väljakutsed, millega tal rinda pista tuleb.
10.03.2016, Reuters/PMEL: Bosnia liikmesus ei ole saavutatav paari kuu või isegi aastagaBosnia ja Hertsegoviina esitas taotluse Euroopa Liitu (EL) astumiseks, ütles täna ELi välispoliitikajuht Federica Mogherini.
15.02.2016, Interfax/AP/BNS/ReutersBosnia on valmis esitama taotluse ELiga liitumiseksBosnia peaminister Denis Zvizdić ütles täna, et riik on täitnud Euroopa Liidu liikmesuse taotlemise eeltingimused ja esitab esmaspäeval liitumisavalduse.
10.02.2016, AP/BNSBosnia naised protesteerisid pearäti keelu vastu (1)Peaaegu 2000 naist kogunes eile Bosnia pealinnas Sarajevos, et protesteerida otsuse vastu keelustada pearätiku kandmine kohtutes ja teises õigusmõistmisasutustes.
08.02.2016, BBC/PM/AFPKreekas arreteeriti kaks Rootsi kodakondsusega džihadistiKreeka politsei teatel arreteeriti Kreekas kaks Rootsi kodakondsusega džihadisti, kelle juurest leiti matšeeted ja muud võitlusega seotut.
01.02.2016, Inna-Katrin HeinBosnias tappis terrorist kaks sõduritBosnia-Hertsegoviina pealinnas Sarajevos lasi arvatav islamist maha kaks sõdurit ning õhkis seejärel iseenda, teatasid ametnikud.
19.11.2015, BBC/PM/AFPSpBosnia EM-koondisTäna selgus Bosnia ja Hertsegoviina korvpallikoondise lõplik koosseis EMiks.
01.09.2015, Kadi PartsBosnia nõuab Serbia peaministri ründamise uurimist SrebrenicasBosnia valitsus nõudis esmaspäeval uurimise algatamist seoses Serbia peaministri Aleksander Vučići ründamisega Srebrenica veresauna 20. aastapäeva mälestusüritusel.
13.07.2015, AFP/DW/BNSSerbia peaminister kinnitas Serbia-Bosnia leppimisprotsessi jätkumistSerbia peaminister Aleksandar Vučić, kelle kive loopiv rahvahulk sundis laupäeval Srebrenica massimõrva mälestusürituselt lahkuma, kinnitas pühendumust leppimisprotsessile Bosnia moslemitega.
11.07.2015, AFP/DW/BNSVälisminister: Vučićiga Srebrenicas juhtunu on rünnak Serbia vastuSerbia peaministrile Aleksandar Vučićile Bosnias Srebrenicas massimõrva ohvrite mälestusüritusel osaks saanud kohtlemine on «rünnak Serbia vastu», ütles välisminister Ivica Dačić laupäeval.
11.07.2015, AFP/AP/BNSHomme toimub Bosnias Srebrenica 20. aastapäeva mälestustseremooniaVälisriikide esindajad valmistuvad homme tähistama 20 aasta möödumist Srebrenica veretööst, mis on rängim massimõrv Euroopa pinnal pärast Teist maailmasõda.
10.07.2015, AFP/DW/BNSSerbia keelas meeleavaldused Srebrenica massimõrva aastapäeva puhulSerbia politsei keelas rahutuste kartuses kogunemised 20 aasta taguse Srebrenica massimõrva ohvrite mälestuseks, nagu ka marurahvuslaste vastumeeleavaldused.
10.07.2015, AFP/DW/BNSMeedia: Serbia palus Moskval vetostada Briti resolutsioon Srebrenicast Serbia palus Venemaal panna veto Suurbritannia algatatud ÜRO resolutsioonile, millega tahetakse määratleda 1995. aastal toimunud Srebrenica massimõrva genotsiidina, kirjutas Serbia meedia laupäeval.
04.07.2015, AP-BNS Šveits kiitis heaks Bosnia moslemite ekskomandöri loovutamise BosnialeŠveits andis neljapäeval loa Bosnia moslemite endise komandöri Naser Orići väljaandmiseks Bosniale, mitte Serbiale, ekssõjaväelast süüdistatakse mõlemas riigi sõjakuritegudes.
25.06.2015, AFP/DW/BNSBosnia politsei vahistas kaheksa arvatavat sõjaroimaritPolitsei on vahistanud kaheksa Bosnia horvaati, keda kahtlustatakse sõjakuritegude sooritamises 1992.-95. aasta konflikti ajal Bosnias ja Hertsegoviinas.
18.06.2015, AFP/DW/BNSIslamistide rünnakut kartev Bosnia on häireseisundisBosnia on pärast arvatavate islamistide eilset rünnakut politseijaoskonnale häireolukorras, võimud on avaldanud kartust, et hullem võib veel ees olla.
28.04.2015, AFP/DW/BNSEluGalerii: Bosnias asuv Buzim on kaksikute linnBosnia endise õpetaja ja nüüdse ajakirjaniku Nedzib Vucelj sõnul on Buzim kaksikute linn, kuna seal sündis palju kaksikuid.
17.04.2015, Inna-Katrin HeinBosnia Buzimi kaksikud17.04.2015Vene saadik nimetas Cameroni loodavat fondi «surveabinõuks»Vene suursaadik Suurbritannias Aleksandr Jakovenko nimetas reedel «surveabinõuks» Briti peaministri David Cameroni algatusel loodavat fondi, mille eesmärgiks on aidata Ukrainal ja teistel Ida-Euroopa riikidel Moskva survele vastu seista.
20.03.2015, Interfax/BNSRootsi politsei vahistamistest Bosnias: viiteid terrorismile poleBosnias ja Hertsegoviinas eile kinni peetud inimesed pole seotud terrorirünnaku ettevalmistamisega, Rootsi politsei kinnitusel on tegemist kuritegeliku jõugu asjaajamistega.
14.03.2015, YLE/BNS/PMBosnias vahistati terrorikahtlusega Rootsi kodakondsusega meesBosnia ja Hertsegoviinas vahistati reedel Rootsi kodakondsusega mees, keda kahtlustatakse koos nelja kaaslasega terrorirünnaku ettevalmistamises, teatas Rootsi meedia.
13.03.2015, STT-BNS-PMPildid: lumetorm tõi Sarajevo ümbrusesse kuni 2,5 meetri paksuse lumekatteLumetorm tõi Sarajevo ümbruse mägedesse kuni 2,5 meetri paksuse lumekatte, lõigates kümned mägikülad ülejäänud maailmast ära ja jättes nad elektrita, teatasid Bosnia päästetöötajad.
05.03.2015, AP/BNSLumetorm tõi Sarajevosse enam kui kahemeetrise lumekihi05.03.2015Euroopa Liit tühistas sanktsioonid Slobodan Miloševići pereleEuroopa Liit tühistas nädala alguses endise Serbia presidendi Slobodan Miloševići perekonnale kehtestatud 15 aasta vanused sanktsioonid.
30.10.2014, AFP/DW/BNSBosnia presidentuuri valimistel võidutsesid rahvuslasedBosnia kolmeliikmelise presidentuuri valimistel saatis edu horvaatide, moslemite ja serblaste kogukonna rahvuslaste kandidaate, selgus tänastest valimistulemustest.
13.10.2014, AFP/DW/BNSBosnia valimisi varjutavad rahulolematus, korruptsioon ja etniline vaenBosnia 12. oktoobri üldvalimisi varjutab üha suurenev rahulolematus sotsiaalse olukorraga, etnilised tülid ja Euroopa Liiduga ühinemist takistav korruptsioon.
09.10.2014, AFP/DW/BNSBosniasse saabunud Krimmi kasakad panid moslemid muretsemaBosnia ja Hertsegoviina serblaste elualadele ilmunud venelastest kasakad muutsid kohalikud moslemid murelikuks.
08.10.2014, Guardian/PMAdvokaat: Karadžić ei teadnud Srebrenica veresaunastEndise Bosnia serblaste liidri Radovan Karadžići advokaat ütles täna ÜRO sõjaroimakohtus, et tema klient ei teadnud 1995. aasta Srebrenica veresaunast, milles tapeti enam kui 7000 moslemi meest ja noorukit.
02.10.2014, AFP/DW/BNSKohus: Holland vastutab 300 Srebrenica ohvri surma eestHollandi kohus otsustas täna, et Holland ei vastuta valdava osa 19 aastat tagasi Srebrenicas tapetud 8000 moslemi surma eest, kuid peab maksma hüvitist 300 bosnia serblastele üle antud mehe peredele.
16.07.2014, AFP/PMBosnias mälestati Srebrenica veresauna ohvreidTuhanded inimesed kogunesid Srebrenica lähistele, et mälestada 19 aasta möödumist veresaunast, milles kohalikud serblastest väeosad hukkasid üle 8000 muslimist mehe.
11.07.2014, AFP/PMBosnia matab Srebrenica veresauna aastapäeval 175 ohvri säilmedBosnia matab Srebrenica veresauna toimumise 19. aastapäeval 175 selle ohvrit.
04.07.2014, AFP/PMPMVeel üks Eesti ekspert saadeti Bosniasse ja Hertsegoviinasse
28.05.2014, Marian MänniPMIntervjuu kohalikuga Bosniast: See, mida nägin, ei olnud enam jõgi, vaid tsunami Bosnia ja Hertsegoviinas elav serblane Stevan Stančić sai täna 30-aastaseks, aga peo asemel tassib ta vett ja hügieenitarbeid kodust läbi mägede kesklinna, sest riigis on välja kuulutatud leinapäev.
20.05.2014, Marian Männi20.05.2014PMEesti päästemeeskond sõidab Bosnia üleujutuspiirkonda
Eesti üheksaliikmeline päästemeeskond sõidab homme Balti riikide ühismeeskonna BaltFloodCombat (BFC) koosseisus Bosnia ja Hertsegoviinasse, et aidata riigil likvideerida üleujutustest tingitud olukorda.
19.05.2014, Helen MihelsonÜleujutatud Balkanimaad paluvad täiendavat rahvusvahelist abi
19.05.2014, BBC / Reuters / PMPMEesti aitab üleujutuste all kannatavat Bosniat 87 000 euroga
Välisministeerium rahastab üleujutuste all kannatavasse Bosnia ja Hertsegoviinasse päästemissiooni saatmist, samuti pakkus Eesti abi samas olukorras olevale Serbiale, kes aga abi ei soovinud.
18.05.2014, Helen MihelsonSerbias ja Bosnias on üleujutustes hukkunud 30 inimest
Viimase kolme päevaga on Serbias ja Bosnias saja aasta rängimates üleujutustes surma saanud vähemalt 30 inimest, ütlesid kohalikud võimud.
17.05.2014, AFP/AP/BNSBosnia 1996: massirahutusest kavalusega üle
«Ta seisis mu ees ja räuskas. Nägin, et tal oli käsigranaat taskus ja iial ei tea, millal ta võib selle minu selja taga seisvasse rahvamassi visata. Krabasin taskust selle granaadi ära. Tüüp ise kadus nagu veetilk kuiva maasse.»
21.04.2014, Oliver KundHolland maksab Srebrenica veresauna ohvrite lähedastele 20 000 eurot
Hollandi kaitseministeerium teatas täna, et riik maksab 20 000 eurot valuraha kolme Bosnia kodusõja aegses Srebrenica veresaunas tapetud mehe lähedastele.
10.04.2014, AFP/DW/BNSSrebrenica lesed kaebasid Hollandi valitsuse kohtusse
Hollandis Haagis algas täna kohtuprotsess, kus Srebrenica veresaunas tapetute emad ja lesed süüdistavad Hollandi valitsust suutmatuses kaitsta selle 1995. aasta Bosnia kodusõja genotsiidi ajal oma poegi ja abikaasasid.
07.04.2014, AP/AFP/BNS/PMBosnia keskosast leiti ühishaud
Bosnia ja Hertsegoviina keskosast leiti ühishaud, milles on rohkem kui 100 inimese laibad, teatasid neljapäeval võimuesindajad.
27.03.2014, AFP/DW/BNSPM+Viha eliidi vastu tõi rahva tänavatele
Möödunud kolmapäeval Tuzlas rahulolematute tehasetööliste protestist alguse saanud meeleavaldused levisid kiiresti ka pealinna Sarajevosse ja teistesse linnadesse. Ka eile avaldasid sajad protestijad endiselt meelt, blokeerides tänavaid ja nõudes Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni peaministri Nermin Nikšići tagasiastumist; viimane on sellest aga keeldunud.
13.02.2014, Jürgen TammeTelekanal: meeleavaldajad süütasid Sarajevos valitsushoone
Bosnias Sarajevo piirkonnas süütasid majandusraskuste vastu protestivad meeleavaldajad täna valitsushoone, teatas kohalik telekanal.
07.02.2014, AFP/DW/BNSSarajevo soovib püstitada monumendi linna viimasele kingapuhastajale
Tuhanded bosnialased on kirjutanud alla petitsioonile, millega taotlevad linnavõimudelt Sarajevo viimasele kingapuhastajale pühendatud monumendi püstitamist.
09.01.2014, AP/BNSEluMõistatus Bosnias: kuhu kadus tiik?
Bosnia Sanica küla elanikud ärkasid ühel hommikul paar kuud tagasi üles ja nägid midagi kummalist.
26.11.2013, Inna-Katrin HeinSpEbaõnn: Bosnia koondise fännid sattusid rumaluse tõttu Leedu asemel Lätti
Bosnia meedias on viimastel päevadel hoogu kogunud omapärane juhtum kohalikest jalgpallifännidest, kes tahtsid minna Leetu oma koondisele kaasa elama, ent jäid mängust ilma, sest jõudsid selle asemel hoopis Lätti.
22.10.2013, Kadi PartsKohus: Holland on vastutav kolme Srebrenicas hukkunu surmas
Hollandi kõrgem kohus otsustas täna, et Hollandi riik on vastutav kolme Bosnia moslemi surma eest 1995. aastal, sest ei andnud neile ÜRO rahuvalvebaasis varjupaika.
06.09.2013, AFP/PMPM+Bosnia film levis piraatplaatidel
Grbavica tragöödiast tehtud samanimeline film, võitis 2006. aasta Berliini filmifestivali peaauhinna.
30.03.2013, AFP/PMPM+«Grbavica koletis» saadeti 45 aastaks trellide taha
Bosnia sõjakuritegude tribunal mõistis Montenegros sündinud serblase Veselin Vlahovići vangi 45 aastaks – pikemaks ajaks kui ühegi teise kohtualuse enne teda.
30.03.2013, Evelyn KaldojaÜRO kohus mõistis Bosnia serblase sõjaroimade eest eluks ajaks vangi
Endise Jugoslaavia sõjaroimatribunal mõistis kolmapäeval genotsiidis süüdi kõrge Bosnia serblaste sõjaväelase, kes mängis võtmerolli Euroopa rängimas sõjajärgses veresaunas, ning mõistis talle eluaegse vangistuse.
12.12.2012, BNSSõjakuritegudes süüdistatav Karadžić: peaksin saama auhinna
Sõjakuritegudes süüdistatava endise Bosnia serblasest poliitiku Radovan Karadžići üle peetakse kohut Haagis rahvusvahelises kriminaalkohtus.
17.10.2012, Inna-Katrin HeinBosnia valimisi saadavad pinged
Bosnia tänastel munitsipaalvalimistel oodatakse rahvuslaste võitu nii moslemite, serblaste kui ka horvaatide aladel.
07.10.2012, AFP/BNSRepBosnias hukkus maamiinile astunud laps12.08.2012, Reporter.eePM+Bosnia moslemid matsid 520 massimõrva ohvrit
Srebrenicast kuue kilomeetri kaugusel asuva Potočari memoriaali juurde tuli massimatuseks kokku ligi 30 000 inimest.
12.07.2012, Kadri VeermäeSarajevo lähedal kukkus alla Bosnia armee helikopter
Bosnia armee helikopter kukkus täna alla pealinna Sarajevo lähedal treeninglennu käigus, vigastades kolme pardal olnud inimest, ütles kaitseministeerium.
28.06.2012, Doris-Marii KondratHague: olukord Süürias meenutab 1990ndate Bosniat
Olukord Süürias meenutab 1990. aastate Bosniat, ütles täna Suurbritannia välisminister William Hague.
10.06.2012, AFP/BNSPM+Mladići protsess peatus
Haagis asuv kriminaaltribunal (ICTY) peatas eile määramata ajaks päev varem alanud kohtuprotsessi sõjakuritegudes süüdistatava Bosnia serblaste endise armeejuhi Ratko Mladići üle.
18.05.2012, Kadri VeermäeRepBosnias mõisteti sõjakuritegudes süüdi naissõdur30.04.2012, Reporter.eeAngelina Jolie saab Sarajevo aukodanikuks
Bosnia sõjast filmi teinud Angelina Joliele otsustati anda selle riigi pealinna Sarajevo aukodaniku tiitel, kirjutab AFP.
23.04.2012, Evelyn KaldojaPM+Põgenike kodukülad hääbuvad taas
Kui moslemitest põgenikud hakkasid Bosnia serblaste alal asuvasse Zvorniki piirkonda naasma, pälvis see kodusõjajärgse eduloona palju kiitust. Nüüd hakkab külaelu taas soikuma.
12.04.2012, AFP/PMPM+Bosniat rebestavad rahva vastuokslikud eesmärgid
Eelmisel reedel möödus Bosnia verise kodusõja algusest küll juba 20 aastat, kuid tänapäevani pole seal elavad serblased, horvaadid ja moslemid ühist keelt leidnud. Riiki iseloomustab sügav lõhestatus ja paigaltammumine võrreldes kiirelt arenevate endiste Jugoslaavia naabritega.
12.04.2012, Kadri VeermäePM+Bosnia sõjas hukkunuid tähistasid tühjad toolid
Sarajevo Josip Broz Tito tänavale paigutatud 11 541 punast tooli meenutasid eile möödujaile ja maailmale neid Bosnia pealinna elanikke, kes said surma 20 aasta eest alanud sõjas.
07.04.2012, BBC/AFP/RFELVanglast vabanenud Balkani sõjakurjategija võeti vastu kangelasena
Tuhanded inimesed tervitasid vanglast vabanenud Bosnia mässulsite moslemite sõjaaegset liidrit Fikret Abdićit Horvaatias kangelasena.
09.03.2012, Jürgen TammeBosnia vahistas neli sõjaroimades kahtlustatavat horvaati
Boansia võimud vahistasid kolmapäeval neli kohalikku horvaati, keda süüdistatakse sõjaroimades serblastest tsiviilelanike kallal 1992.-95. aasta sõja alguses, teatasid kohtuametnikud.
22.02.2012, AFP/ BNSMladić astub 14. mail sõjaroimakohtu ette
Bosnia serblaste endine armeejuht Ratko Mladić astub 14. mail genotsiidis, inimsusvastastes kuritegudes ja sõjaroimades süüdistatuna Haagi tribunali ette, teatas kohus kolmapäeval.
15.02.2012, AFP/ BNSEksperdid tegid kindlaks 162 Bosnia sõja ohvrit
Bosnia sõjas hukkunute kindlaks tegemisega tegeleva instituudi uurijatel on õnnestunud identifitseerida 162 inimese jäänused.
10.02.2012, Inna-Katrin HeinEluAngelina Jolie film Bosnia sõjast sai auhinna
Hollywoodi staari ja režissööri Angelina Jolie debüütfilm Bosnia sõjast «In the Land of Blood and Honey» sai auhinna.
14.12.2011, Inna-Katrin Hein74-aastasel sõjakurjategijal õnnestus põgeneda
Aprillis tabatud Bosnia serblaste sõjaaegne liider Božidar Vučurević põgenes Serbiast Bosniasse.
11.09.2011, Jürgen TammeBosnia kohtunikule saadeti käsigranaat
Julgeolekutöötajad leidsid täna Bosnia kohtunikule adresseeritud pakist käsigranaadi.
02.08.2011, Jürgen TammeKohtuistungit seganud Mladic visati saalist välja
Kunagine bosnia serblaste kindral Ratko Mladic eemaldati Haagis ÜRO sõjakuritegude kohtus kohtuniku segamise eest istungilt.
04.07.2011, Inga HöglundMladic siiski saabus kohtusse
Kunagine bosnia serblaste sõjaline liider Ratko Mladic ilmus täna siiski ÜRO sõjakuritegude kohtu ette ning tema kohtu poolt määratud advokaat Alexandar Aleksic palus istungi edasi lükata, sest teda polnud informeeritud kliendi plaanist kohtusse tulla, teatab uudistevõrk AFP.
04.07.2011, Evelyn KaldojaRatko Mladic boikoteerib kohut
Kunagine Bosnia serblaste sõjaline liider Ratko Mladic boikoteerib ÜRO sõjakuritegude kohtu, kus ta täna peaks andma vastust oma rolli eest aastatel 1992-1995 käinud Bosnia sõjas, vahendab tema advokaadi teadet uudistevõrk AFP.
04.07.2011, Evelyn KaldojaPM+Mladić astus tribunali ette
Sõjakuritegudes süüdistatava Bosnia serblaste endise armeejuhi Ratko Mladići kohtu ette toomiseks kulus 16 aastat, ka protsess väidetavalt surmahaige mehe üle kestab ilmselt aastaid.
04.06.2011, Jürgen TammeMladic soovis maasikaid ja vene kirjandusklassikat
Pärast 16 tagaotsitavana veedetud aastat lõpuks trellide taha saadetud Ratko Mladic sai vanglas süüa maasikaid ja lugemiseks Vene kirjandusklassikat, teatab uudistevõrk AFP viitega anonüümsetele allikatele Serbia sõjakuritegude kohtus.
27.05.2011, Evelyn KaldojaRatko Mladići ülekuulamine katkestati tervislikel põhjustel
Sõjakuritegudes süüdistatava Bosnia serblaste endise armeejuhi Ratko Mladići ülekuulamine Belgradis katkestati eile.
27.05.2011, Inna-Katrin HeinBosnia serblased nimetasid Mladici vahistamist reetmiseks
Bosnia serblased süüdistasid täna nende sõjaaegse liidri Ratko Mladici vahistamisest teatanud Belgradi oma reetmises.
26.05.2011, Evelyn KaldojaRootsi kohus saatis Bosnia sõjakurjategija trellide taha
Stockholmi ringkonnakohus mõistis 44-aastase mehe süüdi Bosnia sõja kuritegudes ja karistas teda inimõiguste jõhkra rikkumise eest viieaastase vangistusega.
08.04.2011, Mari KampsMladici naine usub, et abikaasa on surnud
Sõjakuritegudes kahtlustatavana tagaotsitava serblase Ratko Mladici naine Bosiljka Mladic ei usu enda sõnul, et tema mees enam elus oleks, kirjutab uudistevõrk AFP.
05.04.2011, Evelyn KaldojaPM+Bosnia ja Hertsegoviina eemaldati rahvusvahelisest jalgpallielust
Euroopa ja maailma jalgpalliorganisatsioonid UEFA ja FIFA eemaldasid Bosnia ja Hertsegoviina rahvusvahelisest jalgpallielust, sest riigi alaliit ei suutnud jalgpallijuhtimises teha reeglitega ette nähtud ümberkorraldusi. Bosniale anti aega 31. märtsini, kuid nad ei suutnud selle aja jooksul vajalikke muudatusi ellu viia.
02.04.2011, PostimeesIllegaalid peavad Bosnias näljastreiki
Oslos asuva inimõigusorganisatsiooni teatel peavad ebaseaduslikult Bosniasse saabunud sisserändajad riigist välja saatmise vastu juba ligi kuu aega näljastreiki.
28.01.2011, Jürgen TammeRootsis võeti kinni oletatav Bosnia sõjakurjategija Rootsi politseinikud pidasid kinni 40ndates mehe, keda kahtlustatakse sõjakuritegudes endises Jugoslaavias.
29.12.2010, Mari KampsBosnia mudavoos hukkus kolm inimest
Bosnias sai surma kolm inimest, kui paduvihmade põhjustatud maalihe purustas perekonna kodumaja riigi põhjaosas Tuzlas.
06.12.2010, Mari KampsEluAngelina Jolie ärritab Bosnia sõjas vägistatuid
Bosnia sõja ajal seksuaalvägivalla ohvriks langenud kritiseerivad sellest sõjast filmi tegevat Hollywoodi staari Angelina Jolied.
30.11.2010, Inna-Katrin HeinPMValitsus tahab pikendada kaitseväe välismissioone 2011. aasta lõpuni
Valitsus arutab homme kaitseväe missioonide pikendamist järgmiseks aastaks Afganistanis, Iraagis, Kosovos, Bosnias ja Hertsegoviinas ning Liibanonis, Iisraelis, Egiptuses ja Süürias kokku enam kui 200 kaitseväelase osalusel.
27.10.2010, Raul SulbiEluAngelina Jolie sai tagasi loa Bosnias filmida Eelmisel nädalal tühistas Bosnia kultuuriminister loa filmivõteteks, mis oli välja antud filmigrupile, mis on seekord režissööri rollis oleva Angelina Joliega eesotsas tegemas filmi Bosnia kodusõjast.
19.10.2010, Tõnu LilleorgEluBosnia minister keelas Angelina Joliel filmida sõjateemalist armastusfilmi
USA näitlejanna Angelina Jolie oli lavastajana valmis alustama Bosnias oma uue Bosnia sõjast jutustava filmi võtteid, kuid eile tühistas riigi minister juba väljaantud filmimisloa. Väidetavalt armub filmis naine oma vägistajasse.
14.10.2010, Tõnu LilleorgBosnia valimised jätsid riigi saatuse lahtiseks
Eilsete presidendi- ja parlamendivalimiste järel on Bosnia ja Hertsegoviina tulevik endiselt küsimärgi all. Kui horvaadid ja moslemid andsid hääle Bosnia terviklikkust pooldavatele kandidaatidele, siis serblased toetasid taas jõude, kes tahavad liitriigist eralduda.
04.10.2010, Hendrik VosmanBosnias toimuvad üldvalimised
Bosnia ja Hertsegoviinas algasid üldvalimised, millest oodatakse uut hoogu riigi europüüdlustele.
03.10.2010, Jürgen TammeEluInterneti salakallim osutus abikaasaks
Bosnias sai üks abielupaar üllatuse osaliseks, kui nad avastasid, et nad on ka teineteise internetikallimad.
15.09.2010, Inna-Katrin HeinEluKellan Lutz: kutsikate jõkke loopimine oli tülgastav!
«Videviku» staar Kellan Lutz väljendas pahameelt kurikuulsa video üle, milles Bosnia tüdruk väikeseid kutsikaid jõkke loobib.
06.09.2010, Elu24.eeEluAngelina Jolie hakkab tegema filmi Bosnia sõjast
Hollywoodi staar Angelina Jolie plaanib katsetada kätt režissöörina.
26.08.2010, Inna-Katrin HeinEndine Bosnia president sõjaroimasüüdistusega kohtu all
Endine Bosnia president Ejup Ganic on Serbia valitsuse nõudmisel Londoni kohtus ülekuulamisel. Järjekordne kohtuistung algab täna.
05.07.2010, Marlen ReinHaagis süüdi mõistetud Bosnia armeejuht suriBosnia armeed poolteise aastakümne eest toimunud sõja ajal juhtinud kindral Rasim Delić suri reedel oma kodus Sarajevo lähedal, oodates ÜRO sõjakuritegude tribunali otsust apellatsioonile enda süüdimõistmise vastu.16.04.2010, Oliver TiksEluJolie ja Pitt on Bosnias missioonilHollywoodi staaripaar Angelina Jolie ja Brad Pitt on Bosnias missioonil.06.04.2010, Inna-Katrin HeinUSA kindral süüdistas veresaunas Hollandi homosõdureidHollandi valitsus väljendas nördimust USA erukindrali eilse avalduse peale, et selle riigi rahuvalvajad ei suutnud ära hoida 1995. aasta etnilist puhastust bosnia moslemite kallal Srebrenicas osalt seetõttu, et nende ridades oli avalikult homoseksuaalseid sõdureid. 19.03.2010, Oliver TiksSissemurdmisi uurinud Hispaania politsei leidis sõjakurjategijaHispaania siseministeerium teatas täna, et võttis vahi alla aastatel 1992-1995 Bosnia sõja ajal rohkem kui saja tsiviilisiku tapmises kahtlustatava serblase Veselin Vlahovici, vahendab uudistevõrk AFP.02.03.2010, Evelyn KaldojaEuroopa kohus tunnistas Bosnia põhiseaduse ebaõiglaseksEuroopa inimõiguskohus otsustas teisipäeval, et Bosnia põhiseadus, mis koostati riigi kodusõja lõpetanud Daytoni rahuleppe raames, diskrimineerib kodanikke, kes pole serblased, horvaadid ega moslemid.22.12.2009, Reuters/BNSSarajevo ja Belgradi vahel taastati rongiliiklusBosnias asuva Sarajevo ja Serbias asuva Belgradi vahel avati pärast 18 aasta pikkust vaheaega taas rongiliiklus. 14.12.2009, Inna-Katrin HeinBiljana Plavsic tahtis näidata head eeskuju teistele sõjakurjategijateleMöödunud kuul Rootsi vanglast vabanenud kunagine Bosnia serblaste liider Biljana Plavsic tunnistas värskes intervjuus, et lootis end ÜRO sõjakuritegude tribunalile välja andes, et tema kaassüüdlased järgivad seda eeskuju, kirjutab uudistevõrk AFP.13.11.2009, Evelyn KaldojaSerbia politsei pidas kinni arvatavad sõjaroimaridSerbia politsei pidas kinni viis isikut, keda kahtlustatakse Balkani sõja ajal toime pandud sõjakuritegudes.06.11.2009, Jürgen TammePMRiigikogu asub pikendama kaitseväe välismissiooneRiigikogu võttis täna menetlusse viis valitsuse algatatud eelnõud, millega pikendatakse Eesti kaitseväe rahvusvahelisi missioone.27.10.2009, Raul SulbiBosnia serblaste liider pääseb tuleval nädalal Rootsi vanglastÜRO sõjakuritegude tribunal lubab praegu veel Rootsi vanglas istuval kunagisel Bosnia serblaste liidril Biljana Plavsicil tuleval nädalal trellide tagant vabaneda, teatas uudistevõrk AFP.22.10.2009, Evelyn KaldojaBosnia serblased lükkasid ELi ja USA reformipaketi tagasiBosnia serblaste liidrid lükkasid esmaspäeval tagasi Euroopa Liidu ja USA koostatud reformipaketi, mis avanuks heakskiitmisel Bosniale kiire integratsiooni ELi ja NATOsse, teatas uudisteagentuur Srna. 19.10.2009, Reuters / BNSSpFotod: Eesti-Bosnia jalgpallilahingEesti jalgpallikoondis kaotas laupäeval Lilleküla staadionil MM-valikkohtumises Bosnia ja Hertsegoviinale 0:2.11.10.2009, Erik HennoEesti-Bosnia jalgpallilahing10.10.2009SpTallinn võõrustab Bosnia kurikuulsaid jalgpallifänneTallinnas on täna ringi liikumas umbes 1500 Bosnia jalgpallifänni. Kuulsate laamendajatena tuntud Bosnia vutifännid lubasid täna end vaos hoida.10.10.2009, Erik HennoRepTallinn võõrustab Bosnia taltsutamatuid jalgpallifänne10.10.2009, Reporter.eePMBosnia vutifännid ei ole mängu eel probleeme tekitanudTallinnasse täna toimuvale Eesti - Bosnia ja Hertsegoviina jalgpallikohtumisele saabunud Bosnia vutifännid ei ole politsei andmetel seni suuremaid probleeme tekitanud.10.10.2009, BNSSpMisimovic: Eestist võtame võidu Kuna bosnialased on alagrupis hetkel hoidmas teist kohta ja Türgi jääb neist juba maha nelja punktiga, kindlustaksid esimesed homse võiduga endale koha play-off turniiril. 10.10.2009, Ann HiiemaaSpBosnia peatreener hoiatas koondislasi eestlaste eestBosnia ja Hertsegoviina koondise peatreener Miroslav Blaževic tegi juba täna teatavaks algkoosseisu laupäevaseks MM-valikmänguks Eestiga.08.10.2009, Ann HiiemaaBosnia pürib NATOsse, kuid vajab reformeBosnia tegi reedel esimese sammu NATOga ühinemise suunas, kuid liitumiseks vajalike reformide teostamine võib võtta aastaid.02.10.2009, Reuters / BNSPMBosnia ja Hertsegoviina välisminister tänas Eestit antud abi eestPeaminister Andrus Ansip kohtus täna Bosnia ja Hertsegoviina välisministri Sven Alkalaj'ga, kes tänas Eestit neile antud abi eest.18.08.2009, Berit-Helena LampPM2010. aastal osaleb missioonidel keskmiselt 200 kaitseväelast Kaitseministeerium saatis täna kooskõlastusele riigikogu otsuste eelnõud, mis näevad 2010. aastal ette umbes 200 Eesti kaitseväelase osalemise rahvusvahelistel sõjalistel operatsioonidel Afganistanis, Kosovos, Bosnias ja Hertsegoviinas ning Iraagis. 13.08.2009, Berit-Helena LampKaradžic: Srebrenica hukkunute arv on liialdatudBosnia serblaste sõjaaegne juht Radovan Karadžic seadis neljapäeval oma kohtuprotsessi eelistungil kahtluse alla Srebrenica veresauna ohvrite arvu.23.07.2009, AFP/DW/BNSGalerii: Bosnia meenutab Srebrenica veresaunaBosnia moslemid mälestavad täna 14 aasta möödumist Srebrenica massimõrvast, mida peetakse jubedaimaks tapatalguks Euroopas pärast II maailmasõda.11.07.2009, Liisi PollBosnias leiti uus massihaud Ida-Bosniast on ilmselt leitud järjekordne massihaud, kus puhkavad kümned 1995. aasta Srebrenica veresauna ohvrid, teatab uudisteagentuur AFP.26.05.2009, Evelyn KaldojaSerbia toetab Bosnia NATO-püüdlusiSerbia president Boris Tadić teatas täna, et Belgrad pole vastu naaberriigi Bosnia ja Hertsegoviina soovile liituda NATOga. 25.05.2009, Jürgen TammePMMikser: toetame Bosnia ja Hertsegoviina arengutRiigikogu väliskomisjoni esimees Sven Mikser kinnitas Eestit külastanud Bosnia ja Hertsegoviina esindajatekoja väliskomisjoni delegatsioonile valmisolekut anda panus Bosnia-Hertsegoviina riiklike struktuuride arendamisse ja seadusandluse viimisele vastavusse Euroopa Liidu õigustikuga.19.05.2009, Raul SulbiBosnia vahistas sõjaroimades süüdi mõistetud Horvaatia parlamendiliikmeBosnia politsei vahistas täna Horvaatia parlamendiliikme, kes põgenes kodumaalt pisut enne serbia tsiviilelanike kallal sooritatud sõjaroimades süüdi mõistmist.13.05.2009, Reuters / BNSEluMees ründas ämma tankitõrjegranaadigaBosnias Dobojs kasutas üks mees oma ämma vastu tankitõrjegranaati.30.03.2009, Inna-Katrin HeinBosnia koolimajast leiti granaatUmbes 1500 õpilast evakueeriti täna Bosnia koolist, kui õppeasutuse tualettruumist leiti käsigranaat. 24.03.2009, Jürgen TammeBosnia serblased kuulutasid Banja Luka oma pealinnaksBosnia ja Hertsegoviina koosseisu kuuluva serblaste vabariigi (Republika Srpska) parlament kinnitas sel nädalal Sarajevo asemel oma pealinnaks riigi loodeosas asuva Banja Luka.12.03.2009, Oliver TiksRahutus Bosnias rüüstati katoliiklaste pühakodaBosnia ja Hertsegoviina politsei teatel ründasid vandaalid serblastega asustatud piirkonnas roomakatoliku kiriku katedraali ja veel üht kabelit. 10.03.2009, Jürgen TammeSerbia otsib taga väidetavaid Bosnia sõjaroimareidSerbia politsei andis välja arreteerimisorderi endise paarikümne isiku suhtes, keda kahtlustatakse sõjakuritegude toimepanemises Bosnia sõja ajal, eelmise aastakümne esimesel poolel. 26.02.2009, Oliver TiksUngari ja Bosnia jäid täielikult Vene gaasitaUngari ning Bosnia ja Hertsegoviina teatel on Ukraina kaudu kulgevad Vene gaasitarned täielikult lakanud. 06.01.2009, Jürgen TammeNATO otsis läbi Karadžići naise koduNATO rahuvalvajad otsisid täna Bosnias läbi kohalike serblaste endise liidri Radovan Karadžići abikaasa kodu ning küsitlesid perekonda nende kahtlustatavate seoste pärast kurikuulsa sõjakomandöri Ratko Mladićiga.02.12.2008, Oliver TiksPMValitsus toetas Kosovo ja Bosnia missioonide pikendamistTänasel istungil otsustas valitsus toetada Kosovo ning Bosnia ja Hertsegoviina missioonide pikendamist.11.11.2008, Merje PorsPMValitsus arutab Kosovo ja Bosnia missioonide pikendamistValitsus arutab teisipäeval eelnõu, mis pikendavad Eesti kaitseväe rahutagamismissioone Kosovos ning Bosnias ja Hertsegoviinas tuleva aasta lõpuni. 10.11.2008, BNSSerblased jahivad kindral MladićitSerbia eriüksused otsisid riigi lääneosas täna läbi üht tehasekompleksi, lootuses leida sealt kaua tagaotsitud kunagine Bosnia serblaste armee komandör Ratko Mladić10.11.2008, Oliver TiksBosnias tabati kaks sõjaroimaritBosnia politsei vahistas eile kaks Bosnia serblast, keda kahtlustatakse Balkani sõja ajal toime pandud inimsusevastastes kuritegudes.07.11.2008, Jürgen TammeArreteeriti sõjaroimades kahtlustatavad Bosnia serblased Bosnia politsei arreteeris eile neli Bosnia serblast, keda kahtlustatakse Balkani sõja ajal rohkem kui 200 moslemi ja horvaadi tsiviilisiku hukkamises. 14.10.2008, Jürgen TammeSpPiiroja sõnul tehti Rähnile Bosnia sündmuste pärast liigaEelmises MM-valikmängus kaotas Eesti võõrsil Bosnia ja Hertsegoviinale hävitavalt 0:7. Raio Piiroja, kes selles kohtumises vigastuse tõttu osaleda ei saanud, hurjutas, et Balkanil toimunud sündmustes kiputakse liialt keskkaitses tegutsenud Taavi Rähni süüdistama.09.10.2008, PMKaitseministeerium soovib pikendada Eesti rahutagamismissioone Kaitseministeerium saatis kooskõlastusringile riigikogu otsuste eelnõud, milledega pikendataks Eesti kaitseväe rahutagamismissioone erinevates kriisikolletes.01.10.2008, Martti KassHaagi kohus mõistis Bosnia kindrali vangiÜRO sõjakuritegude kohus saatis kolmeks aastaks vangi endise Bosnia moslemite armee juhi Rasim Delići, kes mõisteti süüdi vangi langenud serblaste julma kohtlemise pärast.15.09.2008, Oliver TiksPMEesti jalgpalluritel tuleb häbi taluda, see üle elada ja siis edasi minnaEesti jalgpallikoondise peatreener Tarmo Rüütli tunnistas pärast EM-valikmängus saadud hävitavat 0:7 kaotust Bosnia ja Hertsegoviinalt, et kaitseliiniga on probleeme.12.09.2008, Oliver LompSpÕuduste õhtu Zenica jalgpallistaadionil Eile hilisõhtul peetud jalgpalli MMi valikturniiri kohtumisest Bosniaga võis oodata mida iganes… kuid ilmselt ei osanud keegi oodata, et Eesti sõna otseses mõttes purustatakse. 0:7 kaotust pole ju võimalik kuidagi teisiti nimetada. 11.09.2008, Oliver Lomp, ZenicaRadovan Karadžić jõudis HollandisseBosnia serblaste omaaegne president, genotsiidis süüdistatav Radovan Karadžić viidi täna erilennukiga Hollandisse, kus ta anti kohtupidamiseks üle ÜRO sõjakuritegude tribunalile Haagis.30.07.2008, Oliver TiksKaradžići reetis üks telefonikõneBosnia serblaste kunagisesõjaaegse liidri Radovan Karadžići jälile pääseti pärast rohkem kui kümne aasta pikkust otsimist viimaks vaid tänu ühele telefonikõnele, mille jälitatav mees tegi kuu aja eest.27.07.2008, Oliver TiksBosnia serblased kogunesid Karadžići toetuseks tänavateleBosnia serblased kogunesid eile massiliselt meeleavaldustele, et avaldada toetust oma endisele sõjaaegsele liidrile Radovan Karadžićile, kes arreteeriti nädala eest Belgradis pärast rohkem kui kümme aastat veninud jälitamist.27.07.2008, Oliver TiksAustria politsei ei tundnud Karadžićit mullu ära Haagi tribunalis sõjakuritegudes süüdistatav Bosnia serblaste kunagine liider Radovan Karadžić oleks võidud tabada juba aasta varem, kui Austria politseinikud oleksid välimust muutnud mehe Viinis korteri läbiotsimisel ära tundnud.26.07.2008, Oliver TiksSerbias algas jaht Karadžići abilistele Bosnia serblaste endise sõjaaegse liidri Radovan Karadžići ootamatu tabamise järel on uurijate tähelepanu suunatud tema abistajate küttimisele, sest ilmselt ei saanud mees uut elu alustada ilma teiste toeta.24.07.2008, Oliver TiksPMLiisi Poll: teine võimalus24.07.2008, Liisi PollKaradžić kavatseb end kohtus ise kaitstaHaagi tribunali ette sõjaroimades süüdistatuna astuma pidav Bosnia serblaste kunagine liider Radovan Karadžić kavatseb end protsessil ise kaitsta.23.07.2008, Oliver TiksPMVeel kaks serblasest roimarit vabadusesRahvusvahelise Endise Jugoslaavia Kriminaalkohtu poolt tagaotsitavaks kuulutatud tuntumatest serblastest on tabamata veel kaks – Bosnia serblaste väejuht Ratko Mladić ja Horvaatia serblaste liider Goran Hadžic.23.07.2008, PMKaradžići vahistamisega heitis Serbia ühe luukere kapist väljaVerisest riigijuhist müstiliseks ravitsejaks – selline oli Radovan Karadžići teekond. Nüüd viivad süüdistused sõjakuritegudes Haagi sõjatribunali ette.23.07.2008, Liisi PollKaradžić töötas Serbia kliinikusSerbia pealinnas eile tabatud Bosnia serblaste endine president Radovan Karadžić, keda otsiti rohkem kui kümme aastat sõjaroimarina taga, töötas kohalikus erakliinikus alternatiivmeditsiini spetsialistina ning varjas ennast pika valge habeme ja valenime taha.22.07.2008, Oliver TiksMihkelson: Serbia astus tubli sammu ELile lähemale Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees riigikogus Marko Mihkelson leiab, et sõjakuritegudes süüdistatava Radovan Karadžići tabamine on vaieldamatult Serbia tulevikule murrangulise tähendusega. 22.07.2008, Oliver TiksSerbias arreteeriti genotsiidis süüdistatav Radovan KaradžićSerbia president Boris Tadić teatas öösel, et riigis saadi lõpuks kätte üks tagaotsitumaid väidetavaid sõjakurjategijaid maailmas, Bosnia serblaste kunagine president Radovan Karadžić.22.07.2008, Oliver TiksBosnia serblased ei lase moslemitel massimõrva ohvreid mälestadaBosnia serblaste piirkonnas takistab politsei Srebrenica massimõrva ohvrite sugulastel külastada paika, kus hukkamisi läbi viidi.16.07.2008, Oliver TiksEluColin Farrell: Bosnia tragöödia puudutas mind sügavaltNäitleja Colin Farrell käis Bosnias oma uue filmirolli jaoks materjali kogumas.07.04.2008, Inna-Katrin Hein Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaHomme12:0029MärtsOtseülekanne inspiratsiooniürituselt: Haapsalus innustavad noori mööblitegijad>Homme17:0029MärtsOtseülekanne TMWi arutelult. «Tuleviku meedia / meedia tulevik»>Ülehomme10:0030MärtsInterneti Päev 2017: andmed, algoritmid, paradiis>Ülehomme12:0030MärtsElu24 Live: Külas on Põhja-Tallinn koos kauni Maia Vahtramäega>Ülehomme18:3030MärtsOtseülekanne TMWi arutelult. «Linnamõtlejad kapist välja!»>Viimased uudised22:28Siim Luts: üks vastane vist ütles isegi, et mängime ragbit 22:26Lätlased hävisid Gruusia vastu 0:5, Belgia viigistas Venemaaga 22:22Trump tühistas määrusega Obama kliimameetmed 22:14Martin Reim: märtsikuu on meile ikka hea kuu 22:04Vassiljev lähenes taas Zelinskile 21:56Miks ei tohi kõhus olevaid soolebaktereid nälga jätta? 21:51Konstantin Vassiljev: vahel piisab viiest minutist, vahel on ka 120 vähe 21:48Bella Thorne avameelitseb: ma vihkan vallaliseelu! 21:44Visegrádi riikide liidrid on põgenike ümberjagamise vastu (2)21:35Video: 24 tunniga toidujäätmetest väetiserikkaks mullaks? 21:30TLÜ/Kalev alistas Rapla ning parandas oma väljavaateid 21:19Ajutiselt Kalevit juhendanud Reinbok: ohumärgid olid olemas juba esimesel poolajal 21:19Mikser kohtumisest USA välisministriga: riikide tugev strateegiline side sai kinnitust 21:10Gert Kullamäe: meeskond näitas, et võib sel hooajal Cramoga mängida küll 21:05«Radar»: Hirmnaljakas Mattias Naan - näitlejahariduseta andekas koomik, kes terve elu kartnud lava 20:48Uskumatu! Eesti murdis maailma tippkoondise Horvaatia 3:0 (13)20:46«Radar»: Mida tunnevad Narva noored? On neid, kelle arust on Narva Peterburi eeslinn (1)20:31«Radar»: VAT Teatri lavastaja Aare Toikka oma elu muutnud sündmusest: nagu õudusfilmis, mu suust purskus peeglisse verejuga 20:29PPA palkab juurde politseinikke, kuid raha ei jätku muu võimekuse tagamiseks 20:27Fotod: Põlvamaa pere õdus omapäraste lahendustega kodu Kõik viimased uudised

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Nõuded väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamisele ja nimetatud taimekaitsevahendit kasutavale isikule – Riigi Teataja
Nõuded väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamisele ja nimetatud taimekaitsevahendit kasutavale isikule
RT I 2006, 20, 158
Nõuded väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamisele ja nimetatud taimekaitsevahendit kasutavale isikule1
Vastu võetud 04.05.2006 nr 107
Määrus kehtestatakse «Taimekaitseseaduse» § 78 lõike 7 alusel.
Määrusega kehtestatakse nõuded väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamisele ja nimetatud taimekaitsevahendit kasutavale isikule.
§ 2. Nõuded väga mürgist taimekaitsevahendit kasutavale isikule
(1) Väga mürgise taimekaitsevahendi kasutaja peab olema kantud taimekaitsevahendite registrisse enne väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise alustamist.
(2) Väga mürgise taimekaitsevahendi kasutaja või tema töötaja võib taimede, taimsete saaduste ja muude objektide töötlemiseks hoones, rajatises või selle osas, vagunis, laevas või selle lastiruumis või muus sarnases ajutise ladustamise kohas ning hoone, rajatise või selle osa, vaguni, laeva või selle lastiruumi või muu sarnase ajutise ladustamise koha (edaspidi objekt) töötlemiseks kasutada üksnes seda väga mürgist taimekaitsevahendit, mille ohutuks ja nõuetekohaseks kasutamiseks on tal asjakohane kvalifikatsioon «Kemikaaliseaduse» § 17 lõike 3 tähenduses.
(3) Väga mürgist taimekaitsevahendit kasutav isik või tema töötaja peab kasutama «Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse» kohaselt sobivaid isikukaitsevahendeid lähtuvalt väga mürgise taimekaitsevahendi pakendi märgistusel toodud ohutus- ja riskilausetest, väga mürgise taimekaitsevahendi kasutusjuhendist või ohutuskaardist.
(4) Kasutatavad isikukaitsevahendid peavad olema puhtad. Korduvkasutatav isikukaitsevahend puhastatakse pärast väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise lõpetamist.
§ 3. Väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise plaan
Väga mürgist taimekaitsevahendit kasutav isik koostab väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise plaani (edaspidi kasutamise plaan) sõltuvalt töödeldava objekti iseärasusest ja temperatuurist ning kooskõlastab selle enne väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamist objekti valdajaga. Kasutamise plaanil peavad olema järgmised andmed:
1) väga mürgist taimekaitsevahendit kasutava isiku nimi ja nende töötajate nimed, kes objektil töid teevad;
2) väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise kuupäev;
3) objekti aadress ja nimetus;
4) objekti joonis, millele on märgitud ruumi asetus ja nimetus, pindala, kasutusotstarve;
5) ohutsoon;
6) nende taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetelu ja kogused, mille puhul väga mürgist taimekaitsevahendit kasutatakse;
7) kasutatava väga mürgise taimekaitsevahendi ja taimekaitsevahendi toimeaine nimetus, kasutatav kogus ja kontsentratsioon;
8) väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamisele kuluv aeg, sealhulgas väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise algus- ja lõppkuupäev, kavandatav tuulutamisele (degaseerimisele) kuluv aeg ning töödeldava objekti kasutusse andmise aeg;
§ 4. Nõuded väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamisele
(1) Väga mürgist taimekaitsevahendit kasutav isik peab järgima selle kasutusjuhendis toodud nõudeid ning tagama väga mürgise taimekaitsevahendi ohutuse ümbruskonna elanikele ja keskkonnale.
1) teavitama väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamisest Päästeameti piirkondlikku päästeteenistust vähemalt 24 tundi ette;
2) kontrollima objekti ja piirnevat ala;
3) paigaldama objekti sissepääsule hoiatusmärgi väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise ja objektile sisenemise keelu kohta.
(4) Pärast väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamist tuulutab (degaseerib) väga mürgist taimekaitsevahendit kasutanud isik objekti ning seejärel mõõdab väga mürgise taimekaitsevahendi toimeaine jääkkontsentratsiooni õhus.
(1) Väga mürgist taimekaitsevahendit kasutav isik kontrollib enne väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise alustamist, et objektil ei viibi kõrvalisi isikuid, ning veendub, et kõik praod, torud, ventilatsiooniava ja muud avaused on suletud selliselt, et on välistatud väga mürgise taimekaitsevahendi juhuslik sattumine väljapoole objekti.
(2) Väga mürgist taimekaitsevahendit kasutav isik teavitab enne väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise alustamist ohutsoonis asuvaid isikuid väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamisest ja sellega kaasnevatest ohtudest ning tagab, et kõrvalised isikud ei pääse objektile.
(3) Väga mürgist taimekaitsevahendit kasutav isik märgistab väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise korral ohutuse tagamiseks ohutsooni «Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse» § 4 lõike 4 alusel kehtestatud ohumärguannete kasutamise nõuete kohaselt ning tagab ohumärguannete süsteemi säilimise kogu väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise aja jooksul.
(4) Plahvatusohtliku väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise korral kustutatakse töötlemise kohal plahvatuse vältimiseks lahtine või hõõguv tuli enne töötlemise algust ning välditakse väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise ajal lahtist või hõõguvat tuld ohutsoonis.
§ 6. Õnnetusjuhtumi ennetamine ja tegutsemine õnnetusjuhtumi korral
(1) Tuleb tagada, et objektil oleksid sidevahendid, mille kaudu on võimalik helistada hädaabinumbrile 112. Õnnetusjuhtumi korral teatatakse häirekeskusele viivitamata õnnetuse toimumise aeg ja koht ning õnnetuse ja ohuteguri iseloomustus.
(1) Väga mürgist taimekaitsevahendit kasutav isik peab arvestust väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise kohta. Selleks koostab väga mürgise taimekaitsevahendi kasutaja hiljemalt 24 tunni jooksul väga mürgise taimekaitsevahendi objektil kasutamise lõpetamise päevast arvates objekti valdajale või tema esindajale väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamise protokolli, mille koopia jääb väga mürgist taimekaitsevahendit kasutanud isikule.
1) väga mürgist taimekaitsevahendit kasutanud isiku nimi ja nende töötajate nimed, kes töid tegid;
2) objekti asukoht, aadress ja nimetus;
3) objekti valdaja või tema esindaja nimi;
8) objekt, mille puhul väga mürgist taimekaitsevahendit kasutati;
(3) Väga mürgist taimekaitsevahendit kasutav isik säilitab lõikes 2 nimetatud protokolli viis aastat.
§ 8. Määruste muutmine
(1) Vabariigi Valitsuse 11. novembri 2004. a määrust nr 327 «Taimekaitsevahendite registri pidamise põhimäärus» (RT I 2004, 79, 535) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 7 lõiget 1 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
« 8) väga mürgise taimekaitsevahendi kasutaja puhul kasutatava väga mürgise taimekaitsevahendi nimetus.»;
2) paragrahvi 8 lõiget 1 täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:
« 61) väga mürgise taimekaitsevahendi kasutaja puhul väga mürgise taimekaitsevahendi kasutamiseks vajaliku kvalifikatsiooni omandamist tõendava dokumendi koopia;».
(2) Vabariigi Valitsuse 20. märtsi 2001. a määruse nr 105 «Ohtlike kemikaalide ja neid sisaldavate materjalide kasutamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded» (RT I 2001, 30, 166) § 1 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Määrust kohaldatakse töötamisele taimekaitsevahendite ja -seadmetega, arvestades «Taimekaitseseadusest» tulenevaid nõudeid.»
(3) Vabariigi Valitsuse 11. jaanuari 2000. a määrust nr 12 «Isikukaitsevahendite valimise ja kasutamise kord» (RT I 2000, 4, 29) muudetakse järgmiselt:
1) lisa 2 rea «Jalgade ja jalalabade kaitsmine» teist veergu täiendatakse reaga «Kaitsesaapad taimekaitsevahendi kasutajale»;
2) lisa 3 ridade «Kaitseprillide, näokaitse või maski kasutamine», «Filtri, respiraatori ja teiste hingamisseadmete kasutamine» ja «Kinnaste kasutamine» teist veergu täiendatakse reaga «Taimekaitsetöö».
1 Nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.08.1991, lk 1–172), muudetud direktiividega 93/71/EMÜ (EÜT L 221, 31.08.1993, lk 27–36), 94/37/EÜ (EÜT L 194, 29.07.1994, lk 65–81), 94/43/EÜ (EÜT L 227, 1.09.1994, lk 31–55), 94/79/EÜ (EÜT L 354, 31.12.1994, lk 16–31), 95/35/EÜ (EÜT L 172, 22.07.1995, lk 6–7), 95/36/EÜ (EÜT L 172, 22.07.1995, lk 8–20), 96/12/EÜ (EÜT L 65, 15.03.1996, lk 20–37), 96/46/EÜ (EÜT L 214, 23.08.1996, lk 18–24), 96/68/EÜ (EÜT L 277, 30.10.1996, lk 25–34), 97/57/EÜ (EÜT L 265, 27.09.1997, lk 87–109), 97/73/EÜ (EÜT L 353, 24.12.1997, lk 26–28), 98/47/EÜ (EÜT L 191, 7.07.1998, lk 50–52), 1999/1/EÜ (EÜT L 21, 28.01.1999, lk 21–23), 1999/73/EÜ (EÜT L 206, 5.08.1999, lk 16–18), 1999/80/EÜ (EÜT L 210, 10.08.1999, lk 13–15), 2000/10/EÜ (EÜT L 57, 2.03.2000, lk 28–30), 2000/49/EÜ (EÜT L 197, 3.08.2000, lk 32–34), 2000/50/EÜ (EÜT L 198, 4.08.2000, lk 39–40), 2000/66/EÜ (EÜT L 276, 28.10.2000, lk 35–37), 2000/67/EÜ (EÜT L 276, 28.10.2000, lk 38–40), 2000/68/EÜ (EÜT L 276, 28.10.2000, lk 41–43), 2000/80/EÜ (EÜT L 309, 9.12.2000, lk 14–23), 2001/21/EÜ (EÜT L 69, 10.03.2001, lk 17–21), 2001/28/EÜ (EÜT L 113, 24.04.2001, lk 5–7), 2001/36/EÜ (EÜT L 164, 20.06.2001, lk 1–38), 2001/47/EÜ (EÜT L 175, 28.06.2001, lk 21–23), 2001/49/EÜ (EÜT L 176, 29.06.2001, lk 61–63), 2001/87/EÜ (EÜT L 276, 19.10.2001, lk 17–20), 2001/99/EÜ (EÜT L 304, 21.11.2001, lk 14–16), 2001/103/EÜ (EÜT L 313, 30.11.2001, lk 37–39), 2002/18/EÜ (EÜT L 55, 26.02.2002, lk 29–32), 2002/37/EÜ (EÜT L 117, 4.05.2002, lk 10–12), 2002/48/EÜ (EÜT L 148, 6.06.2002, lk 19–23), 2002/64/EÜ (EÜT L 189, 18.07.2002, lk 27–32), 2002/81/EÜ (EÜT L 276, 12.10.2002, lk 28–30), 2003/5/EÜ (EÜT L 8, 14.01.2003, lk 7–9), 2003/23/EÜ (ELT L 81, 28.03.2003, lk 39–42), 2003/31/EÜ (ELT L 101, 23.04.2003, lk 3–9), 2003/39/EÜ (ELT L 124, 20.05.2003, lk 30–32), 2003/68/EÜ (ELT L 177, 16.07.2003, lk 12–16), 2003/70/EÜ (ELT L 184, 23.07.2003, lk 9–12), 2003/79/EÜ (ELT L 205, 14.08.2003, lk 16–18), 2003/81/EÜ (ELT L 224, 6.09.2003, lk 29–31), 2003/82/EÜ (ELT L 228, 12.09.2003, lk 11–28), 2003/84/EÜ (ELT L 247, 30.09.2003, lk 20–25), 2003/112/EÜ (ELT L 321, 6.12.2003, lk 32–35), 2003/119/EÜ (ELT L 325, 12.12.2003, lk 41–43), 2004/20/EÜ (ELT L 70, 9.03.2004, lk 32–34), 2004/30/EÜ (ELT L 77, 13.03.2004, lk 50–53), 2004/58/EÜ (ELT L 120, 24.04.2004, lk 26–29), 2004/60/EÜ (ELT L 120, 24.04.2004, lk 39–42), 2004/62/EÜ (ELT L 125, 28.04.2004, lk 38–40), 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.05.2004, lk 35–67), 2004/71/EÜ (ELT L 127, 29.04.2004, lk 104–106), 2004/99/EÜ (ELT L 309, 6.10.2004, lk 6–8), 2005/2/EÜ (ELT L 20, 22.01.2005, lk 15–18), 2005/3/EÜ (ELT L 20, 22.01.2005, lk 19–23), 2005/25/EÜ (ELT L 90, 8.04.2005, lk 1–34), 2005/34/EÜ (ELT L 125, 18.05.2005, lk 5–7), 2005/53/EÜ (ELT L 241, 17.09.2005, lk 51–56), 2005/54/EÜ (ELT L 244, 20.09.2005, lk 21–23), 2005/57/EÜ (ELT L 246, 22.09.2005, lk 14–16), 2005/58/EÜ (ELT L 246, 22.09.2005, lk 17–19), 2005/72/EÜ (ELT L 279, 22.10.2005, lk 63–69), 2006/5/EÜ (ELT L 12, 13.01.2006, lk 17–20), 2006/6/EÜ (ELT L 36, 8.02.2006, lk 37–39), 2006/19/EÜ (ELT L 44, 15.02.2006, lk 15–17), otsusega 2005/303/EÜ (ELT L 97, 15.04.2005, lk 38–40) ja määrustega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.05.2003, lk 1–35), (EÜ) nr 2229/2004 (ELT L 379, 24.12.2004, lk 13–63) ja (EÜ) nr 396/2005 (ELT L 70, 16.03.2005, lk 1–16); nõukogu direktiiv 79/117/EMÜ, millega keelatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimine ja kasutamine (EÜT L 33, 8.02.1979, lk 36–40); nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT P 196, 16.08.1967, lk 1–98); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 200, 30.07.1999, lk 1–68).


Vabariigi Presidendi 30. aprilli 2001. a otsusega nr 1053
Teeseaduses (RT I 1999, 26, 377; 93, 831) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 1. Paragrahvi 17 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Tee-ehitusmaterjalide ja -toodete loetelu, mille puhul nähakse ette nõuetele vastavuse tõendamine, nendele tee-ehitusmaterjalidele ja -toodetele esitatavad nõuded ning nõuetele vastavuse tõendamise korra toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduses (RT I 1999, 92, 825) sätestatu alusel kehtestab teede- ja sideminister.»
§ 2. Paragrahvi 20 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Ehitusjärelevalve korra, tee-ehitusloa ja teekasutusloa andmise ning teehoiutööde dokumenteerimise nõuded kehtestab teede- ja sideminister.»
§ 3. Paragrahvi 25 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Teehoidu korraldab tee omanik Euroopa lepingu (RT II 1995, 22–27, 120), riigihangete seaduse (RT I 2000, 84, 534; 2001, 34, 189) ja käesoleva seaduse ning nende alusel antud õigusaktide kohaselt.»
§ 4. Seadust täiendatakse §-dega 251–256 järgmises sõnastuses:
« § 251. Tegevusluba
2) notariaalselt tõestatud väljavõte asutamisotsusest, -lepingust, ühingulepingust või põhikirjast tegevusvaldkondade kohta;
4) Maksuameti kohaliku asutuse tõend maksuvõlgnevuse puudumise kohta.
(1) Teehoiutööde tegevuslubasid annab välja Maanteeamet. Tegevusloa väljaandmiseks hindab Maanteeamet tegevusloa taotleja vastavust käesoleva seaduse §-s 252 sätestatud nõuetele.
(4) Tegevusloa taotleja tasub loa saamise eest riigilõivu vastavalt riigilõivuseaduses (RT I 1997, 80, 1344; 2000, 5, 32; 10, 58; 19, 117; 26, 150; 29, 168 ja 169; 39, 237; 49, 300; 54, 346 ja 349; 55, 365; 57, 372 ja 373; 59, 379; 60, õiend; 78, 498; 84, 534; 92, 597 ja 598; 95, 607 ja 611; 2001, 2, 2; 3, 4; 16, 69 ja 72; 27, 151; 31, 171; 34, 188 ja 189; 36, 201) sätestatule. Maksekorralduse koopia esitatakse tegevusloa kättesaamisel.
(2) Kaebus vaadatakse läbi 10 päeva jooksul ja kaebuse esitajale teatatakse läbivaatamise tulemusest tähtkirjaga seitsme päeva jooksul pärast otsuse vastuvõtmist. Kui kaebuse lahendamine võtab rohkem aega, võib teede- ja sideminister otsuse vastuvõtmise tähtaega pikendada kuni 30 päeva võrra, teatades sellest kaebuse esitajale kirjalikult.»
§ 5. Paragrahvi 33 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Liiklust korraldatakse liiklusseaduse (RT I 2001, 3, 6) ja selle alusel antud õigusaktide kohaselt.»
§ 6. Paragrahvi 40 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) kasutab liiklemiseks normidele mittevastavate mõõtmete, massi või teljekoormusega või teed muul viisil kahjustavat sõidukit – määratakse talle rahatrahv 10 000 kuni 50 000 krooni;».
§ 7. Paragrahvi 45 tekst nimetatakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõigetega 2 ja 3 järgmises sõnastuses:
« (2) Käesoleva seaduse § 17 lõikes 4 sätestatud nõuet tee-ehitusmaterjalide ja -toodete nõuetele vastavuse tõendamise suhtes rakendatakse 2001. aasta 1. juulist.
(3) Käesoleva seaduse §-s 251 nimetatud teehoiutööde tegevusluba on nõutav alates 2001. aasta 1. juulist.»


text:
Kokku: 308| Näitan: 61 - 80
Menetlusnormide asjassepuutuvuse hindamisel ei saa lähtuda üksnes sellest, kas normi põhiseadusvastasuse ja kehtetuse korral oleks kohus pidanud tegema teistsuguse, st teistsuguse resolutiivosaga otsuse. Kui määrav oleks üksnes resolutiivosa erisus, ei oleks konkreetse normikontrolli raames võimalik paljude menetlusreeglite põhiseaduspärasust kontrollida - nende normide puudumisel kasutataks asja menetledes teisi menetlusnorme ja jõutaks samasuguse lõpptulemuseni. Seetõttu tuleb menetlusnormide asjassepuutuvusel lähtuda sellest, kas konkreetses menetluses pidi rakendatama neid menetlusnorme kohtuotsuseni jõudmiseks. (p 19) Põhiseaduse § 15 lõike 1 teise lause kohaselt võib igaüks nõuda oma kohtuasja läbivaatamisel mis tahes asjassepuutuva seaduse, muu õigusakti või toimingu põhiseadusvastaseks tunnistamist. Seadusandja on kujundanud käskmenetluse seesuguseks, et kohtus süüdistatavat ära ei kuulata ja süüdistatav ega tema kaitsja ei saa esitada kohtumenetluse käigus taotlusi. Seega ei saa käskmenetluse raames taotleda ka normide põhiseaduspärasuse kontrolli. (p 17) Põhiseaduse § 15 lõike 1 teises lauses sätestatud õiguse piirangul ei ole legitiimset eesmärki. Kriminaalmenetluse regulatsioon on põhiseadusega vastuolus osas, milles see ei võimalda taotleda isikul tema kohtuasja läbivaatamisel asjassepuutuvate käskmenetluse normide põhiseadusvastaseks tunnistamist. (p 27)
3-4-1-3-10 Riigikohus 10.06.2010
MKS § 64 lg 1
Isikul on PS § 15 kohaselt õigus nõuda mis tahes asjassepuutuva seaduse, muu õigusakti või toimingu põhiseadusvastaseks tunnistamist oma kohtuasja läbivaatamisel mis tahes kohtus. Erandjuhul saab isik pöörduda oma põhiõiguste kaitseks otse Riigikohtu poole, kuid seda üksnes juhul, kui isikul ei ole ühtegi muud tõhusat võimalust kasutada PS §-ga 15 tagatud õigust kohtulikule kaitsele, s.t kui riik ei ole täitnud kohustust luua põhiõiguste kaitseks kohane kohtumenetlus, mis oleks õiglane ja tagaks isiku õiguste tõhusa kaitse (vt Riigikohtu 07.12.2009 otsuse kohtuasjas 3-4-1-22-09 p-i 7 ja selles viidatud kohtupraktikat). (p 13) Ka juhul, kui isikul ei ole ühtegi muud tõhusat võimalust kasutada PS §-ga 15 tagatud õigust kohtulikule kaitsele, saab isik oma põhiõiguste kaitseks otse Riigikohtu poole pöörduda vaid siis, kui tema õigusi on rikutud mingite normide tema suhtes kohaldamisega. Nende normide põhiseadusele vastavuse küsimus peab tekkima nende konkreetsest kohaldamisest isiku suhtes, mitte nende täpsustamata kohaldamisest minevikus või võimalikust kohaldamisest tulevikus. Põhiõiguste ja -vabaduste rikkumise üle peab olema tegelik vaidlus. (p 14) Ka inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon ning selle kohaldamise praktika üldisemalt ei nõua, et igaühel oleks võimalik algatada põhiseaduslikkuse järelevalve menetlus ükskõik millise sätte kohta, mida riigiorganid on isiku suhtes täpsustamata minevikuhetkel kohaldanud või tulevikus võivad kohaldada. Tõhus õiguskaitse on tagatud ka siis, kui igaüks saab mingi normi põhiseadusele vastavust põhiõiguste ja -vabaduste rikkumise tõttu kohtus vaidlustada siis, kui seda normi on isiku suhtes konkreetsel juhul kohaldatud. (p 19)
Riigikohus on pädev individuaalkaebust läbi vaatama üksnes juhul, kui kaebuse esitaja käsutuses ei ole ega ole olnud ühtegi tõhusat võimalust taotleda kohtult kaitset põhiõiguste rikkumise eest ( vt Riigikohtu 07.12.2009 otsuse kohtuasjas 3-4-1-22-09 p-i 7 ja selles viidatud kohtupraktikat). (p 9) PS § 15 lg 1 teisest lausest tulenevalt saab isik taotleda konkreetse normikontrolli algatamist kohtumenetlust reguleeriva sätte põhiseaduspärasuse hindamiseks selles samas kohtumenetluses, milles vaidlusalust sätet tuleks kohaldada. PS § 15 lg 1 teises lauses sätestatud õigus ei tähenda seda, et isikule peab kõikidel juhtudel olema kindlustatud võimalus tõstatada kohaldatava õigustloova akti põhiseaduslikkuse küsimus lõppastmes Riigikohtus. PS § 15 ning § 152 sõnastuse ja mõtte kohaselt peab iga kohus kohtuasja lahendamisel hindama kohaldatava õiguse põhiseadusele vastavust, kui selle kohta on tekkinud kahtlused (vt ka Riigikohtu 2009. a otsuse asjas nr 3-4-1-7-08 p-i 21). (p 13)
3-4-1-1-10 Riigikohus 08.06.2010
RiPS § 8 1 lg 3
PS § 113 eesmärgiks on saavutada olukord, kus kõik avalik-õiguslikud rahalised kohustused kehtestatakse üksnes Riigikogus vastu võetud ja seadusena vormistatud õigusaktiga (vt Riigikohtu 22.12.2000. a otsus asjas nr 3-4-1-10-00, p-d 20 ja 21). (p 56) Kõik avalik-õigusliku rahalise kohustuse elemendid peavad olema kindlaks määratud seaduses. Avalik-õiguslike rahaliste kohustuste kehtestamise delegeerimine täidesaatvale võimule võib olla lubatav tingimusel, et see tuleneb rahalise kohustuse iseloomust ning seadusandja määrab kindlaks diskretsiooni ulatuse, mis võib seisneda tasu alam- ja ülemmäära seadusega sätestamises, tasu suuruse arvestamise aluste kehtestamises vms (vt Riigikohtu 19.12.2003 otsus asjas nr 3-4-1-22-03, p 19). Volitusnorm avalik-õigusliku rahalise kohustuse kehtestamiseks peab tagama tasu suuruse kindlaksmääramise objektiivsetel alustel, võimaldama kohustatud subjektil piisava täpsusega näha ette kohustuse ulatust ja selle täitmise üksikasju ning tagama isikute võrdse kohtlemise (vt Riigikohtu 01.07.2008 otsus asjas nr 3-4-1-6-08, p 41). Kohalik omavalitsus võib tulenevalt PS §-st 113 kehtestada avalik-õigusliku kohustuse üksnes siis, kui selleks on olemas piisavalt määratletud seadusandja volitus. (p 58)
Kohalikule omavalitsusele võib panna kohustusi ainult seaduse alusel või kokkuleppel kohaliku omavalitsusega. Kõik riigipiiri ja piirirežiimiga seonduv on riigielu valdkond, mistõttu piirirežiimi reguleerimine ja rahastamine on seega riigi ülesanne. Praegusel juhul on riik halduslepinguga andnud piirirežiimiga seotud ülesande täitmise üle kohalikule omavalitsusele. (p 70) Ebapiisavalt korraldatud piiriületusega kaasnevad probleemid mõjutavad nii riiki kui ka kohalikku omavalitsust, kelle territooriumil piiripunkt asub. (p 71) Sellise olukorra lahendamiseks võib olla halduslepinguga riikliku ülesande üleandmine kohane vahend. (p 72) Seejuures ei saa aga jätta tähelepanuta halduslepinguga kohalikule omavalitsusele üleantud ülesannete rahastamise kohustust. (p 73) Kokkuleppe alusel kohalikule omavalitsusele pandud riiklike ülesannete rahastamise korda põhiseadus otsesõnu ei sätesta. PS § 154 lg 2 teises lauses käsitletud seadusega kohalikule omavalitsusele pandud riiklike kohustuste all tuleb mõista ka seaduse alusel sõlmitud halduslepinguga kohalikule omavalitsusele pandud riiklikke kohustusi. Riigi ülesande täitmata jätmine võib märkimisväärselt häirida kohalikku elu ning kohaliku halduse toimimist. Riik ei tohi panna kohalikku omavalitsust sundolukorda, kus on valida, kas võtta riikliku ülesande täitmine ja rahastamine enda kanda või kannatada kahju ülesande täitmata jätmise tõttu. Haldusleping ei tohi olla riigile vahend, vähendamaks kulutusi oma ülesannete täitmisele. (p 75)
Isik saab pöörduda oma põhiõiguste kaitseks otse Riigikohtu poole üksnes juhul, kui tal ei ole ühtegi muud tõhusat võimalust kasutada PS §-ga 15 tagatud õigust kohtulikule kaitsele, s.t kui riik ei ole täitnud kohustust luua põhiõiguste kaitseks kohane kohtumenetlus, mis oleks õiglane ja tagaks isiku õiguste tõhusa kaitse. Kui isiku õigus saada kohtulikku kaitset on tagatud, siis on tema individuaalkaebus lubamatu olenemata sellest, kas isik on individuaalkaebuse esitamise ajaks olemasolevat kohtuliku kaitse võimalust kasutanud või mitte või kas ta on selle võimaluse minetanud, s.t jätnud õigel ajal kasutamata. (p 7) PS § 15 lg 1 teises lauses sätestatu ei tähenda seda, et isikule peab kõikidel juhtudel olema kindlustatud võimalus tõstatada kohaldatava õigustloova akti põhiseaduslikkuse küsimus lõppastmes Riigikohtu ees. PS §-de 15 ja 152 sätte ja mõtte kohaselt peab iga kohus kohtuasja lahendamisel hindama kohaldatava õiguse põhiseadusele vastavust, kui selle kohta on tekkinud kahtlused (vt ka Riigikohtu 08.06. 2009. a otsuse asjas nr 3-4-1-7-08 p-i 21). Seega laieneb õigus ja kohustus hinnata kahtluse korral konkreetses kohtuasjas kohaldamisele tulevate õigusnormide põhiseaduspärasust kõigi astmete kohtutele, mitte üksnes Riigikohtule. (p 11)
PS § 3 lõikes 1 sätestatud kohustusega teostada riigivõimu põhiseaduse ja sellega kooskõlas olevate seaduste alusel kaasneb riigivõimu teostaja kohustus kontrollida, kas ta on pädev seda võimu kasutama. Kuigi kohustus kontrollida pädevust on sageli seadustes selguse huvides otsesõnu väljendatud, ei pea see alati nõnda olema. See kohustus lasub riigivõimu teostavatel institutsioonidel vahetult põhiseaduse alusel ka siis, kui seda ei ole sätestatud seaduses või alamalseisvas aktis. (p 10) Ka Riigikogu teostab PS §-s 65 loetletud tegevustega riigivõimu (mille hulka kuulub ka otsuste vastuvõtmine). Seetõttu on ka Riigikogul kohustus kontrollida, kas ta on pädev lahendama talle menetlemiseks esitatud küsimusi. (p 11) Riigikogu on eelnõude menetlusse võtmise ja neile juhtivkomisjoni määramise õiguse andnud RKKTS § 13 lõike 2 punktiga 4 Riigikogu juhatuse pädevusse. (p 12) Riigikogu juhatus täidab pädevuse kontrollimisega Riigikogule PS § 3 lõike 1 esimese lausega pandud kohustust. (p 13) RKKTS § 16 lõikega 4 on tagatud kõigi Riigikogu liikmete võimalus väljendada oma seisukohta eelnõu tagastamise kohta pädevuse puudumise tõttu. Juhatuse otsus keelduda eelnõu menetlusse võtmisest pädevuse puudumise tõttu on põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seadustiku § 17 kohaselt Riigikohtus vaidlustatav. (p 12)

matches:
kohus
§ 15
§ 15
Riigikohus
§ 64
§ 15
Riigikohus
§ 15
§ 15
§ 15
§ 152
kohus
Riigikohus
§ 8
§ 113
§ 154
§ 15
kohus
§ 3
§ 13
§ 3
§ 16
§ 17


text:
Kohus otsustas, et Mati Alaveri toimik jääb avalikkuse ees suletuks - Talisport
Kohus otsustas, et Mati Alaveri toimik jääb avalikkuse ees suletuks
03.detsember 2019 16:52
Mati Alaveri kohtuistung.
Vaatamata sellele, et Eesti Päevalehe ja Delfi toimetus esitas kohtule avalduse endise suusatreeneri Mati Alaveri kohtutoimikuga tutvumiseks, ei pidanud kohus seda võimalikuks.
Mati Alaver mõisteti 14. novembril süüdi dopingu tarvitamisele kallutamises ning teda karistati aastase tingimisi vangistusega pooleteiseaastase katseajaga. Reedel täitus võimaliku edasikaebamise tähtaeg ning pärast seda on tavaliselt võimalik ka ajakirjandusel toimikuga tutvuda. Seekord aga kohus seda võimalust ei andnud.
Avaldame täismahus kohtu poolt tulnud põhjenduse.
„Kohus otsis pikalt võimalusi, et tutvustada ajakirjanikele M. Alaveri kriminaalasja toimikut, mille kohtulik menetlus oli kinnine. Kuid sellist võimalust seadusega vastuollu minemata siiski ei leitud.
Kaitsja esitas taotluse avaldada kohtulahendi avalikustamisel ja selle jõustumisel ainult kohtuotsuse sissejuhatuse ja resolutiivosa. Kohus, olles toimikuga tutvunud, pidas taotlust põhjendatuks ja otsustas taotluse rahuldada, sest KrMS § 4081 lg 3 kohaselt kohustub kohus mitte avaldama kohtulahendi põhiosa, kui see sisaldab delikaatseid isikuandmeid või isikuandmeid, mille suhtes kehtib seadusega ettenähtud muu juurdepääsupiirang. Siinkohal peab kohus silmas eelkõige tunnistajate (mitte niivõrd süüdistatava) detailselt välja toodud delikaatseid terviseandmeid. Kõik kõnealused isikud on selgelt avaldanud tahet piirata nende isikuandmete ja nendega seotud asjaolude avalikustamist seonduvalt antud kriminaalasjas tehtud lahendiga. Kohtu hinnangul võimaldab toimikus sisalduv info isiku tuvastamist ka vaatamata sellele, et nimed ja muud isikuandmed on kustutatud või asendatud initsiaalide või tähemärgiga.
Lisaks eeltoodule on oluline arvestada ka asjaoluga, et selle kriminaalasja puhul on tegemist kriminaalmenetlusega, mis omab otsest puutumust Austria Vabariigis toimuva kriminaalmenetluse ja selle raames kogutud tõenditega. Eesti Vabariigis kõnesolevas asjas toimunud kriminaalmenetluse raames kogutud tõendid on olulisemas tõenduslikus osas kogutud just Austria Vabariigis läbiviidavas kriminaalmenetluses. See menetlus on alles kohtueelse menetluse staadiumis ning tuvastatud faktilised asjaolud ja nendega seotud tõendid, mis on rahvusvahelise õigusabi palve korras edastatud ka Eesti Vabariigi õiguskaitseorganitele, on senini avalikustamata ja neid pole uuritud kohtumenetluses. On ilmne, et nende asjaolude kajastamine avalikustatavas kohtulahendis loob olukorra, kus Austria Vabariigis veel kohtueelses menetluses oleva kriminaalasja tõendeid hakatakse Eesti Vabariigis avalikult aktiivselt käsitlema meedias ning need jõuavad ka rahvusvahelisele tasandile. Sellise olukorra loomine kujutaks endast õigusemõistmise üldtunnustatud põhimõtete eiramist ja kohtumenetluse, aga samuti avaliku arvamuse mõjutamist, kohtule esitamata ja kontrollimata tõendite avalikustamist.
Kohus saab väga hästi aru suurest avalikust huvist, mis antud kriminaalasja vastu on, kuid eelkõige on kohtul kohustus täitsa seadust."
Veredoping ja kasvuhormoon. Mati Alaverist sai ametlikult dopingutreener (103) 15.11.2019
Mati Alaveri kõrghetk ja tee põhja (24) 15.11.2019
Uuring: trenni tehes tuleb hoida enamat kui kahemeetrist vahet (5)
Soomes peeti suusakeskuses eriolukorra välja kuulutamise eel mitmesaja inimesega pidu. "Arvasin veel pärast esimesi sümptomeid, et ilmselt on gripp" (12)
Tokyo kunagine olümpiamängudest loobumine oleks võinud tuua Eestisse Helsingi mängude korvpalliturniiri või isegi ajaloo esimese MM-i (10)
Koroonaviirusega võitlev Itaalia kaalub ulmelist plaani jalgpallihooaja lõpetamiseks (21)
Tänaku tiimivahetuse avalikkuse ette toonud ajakirjanik: eestlane on ralliajaloo üks tugevamaid persoone 169
Henn Vallimäe dopinguskandaalist: nüüd jääb küsimärgiks Andrus Veerpalu kui treeneri osavõtt (35)

matches:
Kohus
kohus
kohus
§ 4081
kohus
kohus
Kohus


Eesti Rahvakultuuri Keskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Eesti Rahvakultuuri Keskuse põhimäärus
Eesti Rahvakultuuri Keskuse põhimäärus - sisukord
§ 1 Rahvakultuuri Keskus
§ 5 Keskuse struktuuriüksused
6 Ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine
§ 8 Ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine
RT I, 03.04.2020, 14
[RT I, 03.04.2020, 10 - jõust. 06.04.2020]
Vastu võetud 22.12.2011 nr 23
RT I, 29.12.2011, 40
07.12.2018 RT I, 13.12.2018, 3 01.01.2019
31.03.2020 RT I, 03.04.2020, 10 06.04.2020
Määrus kehtestatakse „Vabariigi Valitsuse seaduse” § 43 lõike 5 alusel.
§ 1. Rahvakultuuri Keskus
(1) Eesti Rahvakultuuri Keskus (edaspidi keskus) on Kultuuriministeeriumi valitsemisalas tegutsev ministeeriumi hallatav riigiasutus. Eesti Rahvakultuuri Keskuse nimi inglise keeles on Estonian Centre of Folk Culture.
(2) Keskus juhindub oma tegevuses seadustest, Vabariigi Valitsuse määrustest ja korraldustest, kultuuriministri määrustest ja käskkirjadest, teistest õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(3) Keskusel on väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat, kultuuriministri kinnitatud eelarve ning õigusaktidega kooskõlas olev sümboolika.
Keskus asub Viljandis, postiaadress on Leola 15a, 71020 Viljandi. Keskusel on esindajad maakondades.
[RT I, 13.12.2018, 3 - jõust. 01.01.2019]
(1) Keskuse põhiülesanded on:
1) osalemine kultuuripoliitika kujundamise ja elluviimise protsessis maakondlikul, üleriigilisel ja rahvusvahelisel tasandil;
2) rahvakultuuri püsimisele ja arengule kaasaaitamine;
3) vaimse kultuuripärandi väärtustamine ja elujõulisuse toetamine;
4) täienduskoolituse korraldamine rahvakultuuri ja vaimse kultuuripärandi valdkonnas.
(2) Põhiülesannete täitmiseks keskus:
1) rakendab rahvakultuuri ja vaimse kultuuripärandi valdkonna toetusprogramme (edaspidi toetusprogrammid);
2) haldab rahvakultuuri valdkondlikku andmebaasi;
3) täidab UNESCO vaimse kultuuripärandi kaitse konventsioonist tulenevaid ülesandeid;
4) toetab maakondlikke koostöövõrgustikke;
5) nõustab kultuuriasutusi, -seltse ja -organisatsioone oma töövaldkonda puudutavates küsimustes;
6) korraldab kursusi, seminare, infopäevi ja konverentse rahvakultuuri ja vaimse kultuuripärandi valdkonnas;
7) koostab ja kirjastab õppematerjale;
8) osaleb üleriigiliste kultuurisündmuste korraldamises;
9) teeb koostööd maakondlikul, üleriigilisel ja rahvusvahelisel tasandil;
10) korraldab tasulisi kursusi, osutab oma põhitegevusega seotud tasulisi teenuseid, sealhulgas majutus-, kaubandus- ja toitlustusteenuseid ning arendab muud põhiülesannete täitmiseks vajalikku majandustegevust.
(3) Keskus koostab ja täiendab oma arengukava koos iga-aastase tegevuskavaga lähtuvalt keskuse põhiülesannetest. Arengukava ja tegevuskava kinnitab direktor ning esitab need Kultuuriministeeriumile teadmiseks.
(1) Keskust juhib direktor, kellega sõlmib töölepingu kultuuriminister.
1) juhib keskuse tegevust kooskõlas käesoleva põhimäärusega ning vastutab keskusele pandud ülesannete ning keskuse tegevust korraldavate õigusaktide täitmise eest;
2) kinnitab keskuse struktuuriüksuste koosseisu ja ametikohtade arvu ning sõlmib, muudab ja lõpetab töölepinguid keskuse töötajatega. Ametikohtade täitmiseks võib direktor välja kuulutada konkursi;
4) esindab keskust ja volitab selleks vajadusel teisi töötajaid;
5) võib moodustada nõuandva õigusega komisjone, määrab nende ülesanded ja töökorra;
7) käsutab kooskõlas õigusaktidega keskuse valduses olevat riigivara ja keskuse rahalisi vahendeid, tagades nende sihipärase ja otstarbeka kasutamise;
9) kinnitab seadusega ettenähtud korras töökorralduse reeglid, valitsusasutuste asjaajamiskorra alustest lähtudes asjaajamiskorra, samuti muud keskusesisesed eeskirjad;
10) kinnitab keskuse poolt osutatavate teenuste hinnad;
11) hoiab keskuse vapipitsatit ja kehtestab selle kasutamise korra.
(3) Direktorit asendab tema äraolekul tema poolt määratud keskuse töötaja.
(4) Keskuse tegevuse põhisuundade kavandamiseks, töö paremaks korraldamiseks, tegevuse hindamiseks ja kultuuriministrile vastavate ettepanekute esitamiseks on keskusel 5-7 liikmeline nõuandva õigusega nõukoda.
§ 5. Keskuse struktuuriüksused
(1) Keskuse struktuuriüksused on:
1) koolitusosakond;
2) vaimse kultuuripärandi osakond;
3) regionaalosakond;
4) toetusmeetmete osakond;
5) üldosakond.
(2) Koolitusosakonna põhiülesanne on korraldada õppetegevust, võimaldades rahvakultuuri ja vaimse kultuuripärandi valdkondades tegutsevate inimeste ameti-, kutse- ja erialaste teadmiste ning oskuste omandamist ja täiendamist ning isiksuse arengut. Koolitusosakond:
1) korraldab koolitusalast tegevust, kui koostab või tellib kursuste õppekavasid ja viib nende alusel läbi õppetööd;
2) koordineerib vajadusel üleriigilisi valdkondlikke infopäevi, koolitusi, seminare ja konverentse;
3) teeb koostööd kõrgkoolide ja valdkonna keskseltside, erialaliitude, teadusasutuste ning muude organisatsioonidega.
(3) Vaimse kultuuripärandi osakonna põhiülesanne on toetada vaimse kultuuripärandi mitmekesisust, jätkusuutlikkust ja kaitset. Vaimse kultuuripärandi osakond:
1) tagab UNESCO vaimse kultuuripärandi kaitse konventsiooni rakendamise Eestis;
2) haldab vaimse kultuuripärandi veebipõhist nimistut seda pidevalt uuendades, arendades ja täiendades;
3) teeb koostööd kogukondade, rühmade ja üksikisikutega vaimse kultuuripärandi väärtustamisel ja hoidmisel;
4) tutvustab vaimset kultuuripärandit ning teeb koostööd maakondlikul, üleriigilisel ja rahvusvahelisel tasandil;
(4) Regionaalosakonna põhiülesanne on toetada valdkondlikke koostöövõrgustikke oma esindajate kaudu maakondades. Regionaalosakond:
1) osaleb toetuste eraldamise rakendamisel maakondades;
2) haldab rahvakultuuri valdkondlikku andmebaasi seda pidevalt uuendades ja täiendades;
3) kogub, korrastab, analüüsib ning levitab rahvakultuuri ja vaimse kultuuripärandi informatsiooni;
4) teeb koostööd üleriigiliste keskseltsidega, Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutusega, omavalitsusliitudega, maakondlike arenduskeskustega, kohaliku omavalitsuse üksustega ning maakondades tegutsevate ja rahvakultuuri tegevust korraldavate katusorganisatsioonidega;
5) aitab tagada laulu- ja tantsupeo protsessi jätkusuutlikkust.
(5) Toetusmeetmete osakonna põhiülesanne on eri kultuuritoetusmeetmete rakendamise kaudu kaasa aidata rahvakultuuri ja vaimse kultuuripärandi väärtustamisele ja elavas kasutuses hoidmisele. Toetusmeetmete osakond:
1) rakendab toetuste eraldamisega seotud tegevusi;
2) valmistab ette toetuste eraldamisega seotud dokumendid;
3) teeb direktorile ettepanekuid toetuste eraldamise komisjonide moodustamiseks;
4) teeb järelevalvet toetuste sihipärase kasutamise üle;
5) koostab koos toetuste eraldamise komisjoniga perioodilisi kokkuvõtteid ja korraldab sellega seotud küsitlusi;
6) teeb koostööd maakondlike arenduskeskuste, kohaliku omavalitsuse üksuste, omavalitsusliitude ja rahvakultuuri ning vaimse kultuuripärandi tegevust korraldavate katusorganisatsioonidega.
(6) Üldosakond korraldab keskuse üldist tööd, arendustegevust, personalitööd, raamatupidamist, finantsarvestust, asjaajamist, dokumendihaldust ja kommunikatsiooni.
(7) Keskuse struktuuriüksuste juhtimise, juhtide ülesanded, õigused ja kohustused, alluvuse ja asendamise korra määrab direktor.
(1) Keskuse valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub „Riigivaraseaduses” või selle alusel kehtestatud korras.
(2) Keskuse tegevust finantseeritakse riigieelarvest, toetustest, annetustest, oma tegevusest saadud tuludest ning muudest laekumistest.
(3) Keskuse eelarve kinnitamine ja raha kasutamine toimub õigusaktidega kehtestatud korras.
(1) Keskus peab raamatupidamisarvestust ning esitab statistilisi ja muid aruandeid seadusega kehtestatud korras.
(2) Keskuse finantsmajanduslikku, tulemus- ja vastavusauditeid viivad läbi Riigikontroll ja teised selleks volitatud asutused.
6. peatükk Ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine
§ 8. Ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine


text:
3-3-1-100-06 Riigikohus 10.05.2007
Riigihanke pakkumismenetluse peatamise eesmärk on menetluse peatamise ajal selliste menetlustoimingute tegemise välistamine, mis on suunatud pakkumismenetluse lõpuleviimisele. Esialgse õiguskaitse määruse eesmärk ja õiguslik toime on analoogne RHS § 64 lg 4 alusel pakkumismenetluse peatamise toimega. Siiski on RHS § 64 lg-s 4 selgesõnaliselt reguleeritud üksnes ostja poolt menetluse peatamisega seonduvat, seetõttu ei ole säte vahetult kohaldatav halduskohtu poolt esialgse õiguskaitse määruse alusel peatatud pakkumismenetluse suhtes.
Riigihanke pakkumismenetluse peatamine esialgse õiguskaitse korras ei saa toimuda üldsõnaliselt, vaid kohus peab pakkumismenetluse peatamisel selgitama menetluse peatamise tagajärgi. Menetlusosalistel peab olema võimalik kohtumäärusest aru saada, milliste toimingute tegemine on peatatud menetluses võimalik ning mida ostja ja pakkujad menetluse peatamise tõttu tegema peavad või mida nad teha ei saa. Pakkumismenetluse peatamise ulatus peab olema selgelt määratletud ega või olla üldine, et võimalikult tõhusalt tagada riigihangete teostamise eesmärkide saavutamine. Halduskohus ei pea esialgse õiguskaitse määruses üksikasjalikult loetlema kõik toimingud, mida peatatud menetluses teha võib ja mida mitte, vaid kohus peab vaidluse sisu ja pakkumismenetluse staadiumi arvestades selgitama määruses menetlusosalistele, millised põhilised õigused peavad olema menetluses tagatud.
Pakkujatele peab muu hulgas olema üheselt selge, milliseks tähtpäevaks pakkumised esitada tuleb. Pakkumiste esitamise tähtpäeva vaikimisi muutumine seoses pakkumismenetluse peatamisega ei ole võimalik. Menetluse peatamise järgselt kehtivat pakkumiste esitamise tähtpäeva ei saa arvestada lähtudes sellest, mitu päeva enne määratud pakkumiste esitamise tähtaja lõppu pakkumismenetlus peatati.
Riigihankemenetluses on täpselt kindlaksmääratud ja formaliseeritud menetlusreeglitel väga oluline roll pakkumismenetluses osalevate isikute võrdse kohtlemise eesmärgi (RHS § 6) tagamiseks. Seepärast peab pakkujatele muu hulgas olema üheselt selge, milliseks tähtpäevaks pakkumised esitada tuleb. Pakkumise kutse dokumentides või nende muudatustes määratud pakkumise esitamise tähtpäeva vaikimisi muutumine seoses pakkumismenetluse peatamisega ei ole võimalik. Menetluse peatamise järgselt kehtivat pakkumiste esitamise tähtpäeva ei saa arvestada lähtudes sellest, mitu päeva enne määratud pakkumiste esitamise tähtaja lõppu pakkumismenetlus peatati. Kui ka kohtumääruse resolutsioonis ei ole uue tähtaja määramise kohustust märgitud, peab ostjal hea halduse põhimõttest lähtudes siiski määrama uue tähtaja pakkumiste esitamiseks. Pakkumise esitamisest huvitatud isikutel peab olema võimalik üheselt aru saada, millised reeglid peatatud pakkumismenetluse suhtes kohalduvad.
RHS § 25 teisest lausest tuleneb erand, mille kohaselt vaidlustuse või kaebuse esitamise korral võib ostja pikendada pakkumiste esitamise tähtaega ka pärast pakkumiste esitamise tähtaja esimese poole möödumist ja selle õiguse kasutamiseks on ostjale antud diskretsioonivolitus. Kui ostja asjaoludest tulenevalt peab määrama uue tähtaja pakkumiste esitamiseks, siis sellisel juhul puudub tal kaalumisruum otsustamaks, kas pikendada pakkumiste esitamise tähtaega või mitte.

matches:
Riigikohus
§ 64
§ 64
kohus
kohus
§ 6
§ 25


Maksumäärad 2019 - Raamatupidamisteenus
Maksuvaba tulu summa 6 000 eurot aastas (0 eurot kuni 500 eurot kuus). (TuMS § 23 lg 1) Kui aasta tulu on suurem kui 14 400 eurot, arvutatakse maksuvaba tulu summa järgmise valemi kohaselt: 6000 – 6000 / 10 800 × (tulu summa – 14 400). Kui kuutulu on suurem kui 1 200 eurot, arvutatakse maksuvaba tulu järgmise valemi kohaselt: 500 – 500 / 900 × (väljamakse – 1 200). (TuMS § 42 lg 1) Seejuures ei või maksuvaba tulu olla väiksem kui null. Rakendamiseks peab olema väljamakse saaja avaldus.
Juriidiliste isikute väljamaksetelt (erisoodustused, kingitused, annetused, vastuvõtukulud, dividendid, ettevõtlusega mitteseotud kulud) tulumaksu määr on 20/80 ehk 25%. (TuMS § 4 lg 1`1)
Dividendidele kohalduv juriidilise isiku tulumaksu määr on 20% (20/80 netosummas, st 25%) (TuMS § 4 lg 1`1; § 50 lg 1). Regulaarselt makstavatele dividendidele kohalduv juriidilise isiku tulumaksu määr on 14% (14/86 netosummas, st ~16,279%) (TuMS § 4 lg 5; § 50`1) ning füüsilisele isikule makstud dividendidelt täiendavalt kinnipidamisele kuuluva tulumaksu määr on 7%. (TuMS § 43 lg 1 punkt 1`1)
Sotsiaalmaksu määr on 33%. Sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse aluseks olev kuumäär on 500 eurot (2018. aastal 470 eurot), st sotsiaalmaksu minimaalne kohustus on 165 eurot (2018. aastal 155.10 eurot). (SMS § 7 lg 1; RES § 2 lg 10)
Täistööajaga töötamisel töötasu alammäär on 540 eurot (2018. aastal 500 eurot) ning tunnitasu alammäära on 3,21 eurot (2018. aastal 2,97 eurot). (VV määrus nr 117 § 1) Vabariigi Valitsuse määrus
Lapsepuhkuse päevamäär on 25,61 eurot (2018. aastal 23,62 eurot).
Töötuskindlustusmakse määrad on töötajale 1,6% ning tööandjale 0,8%. (VV määrus nr 84 § 2 ja 3) Vabariigi Valitsuse määrus Töötaja töötuskindlustusmakse (1,6%) kinnipidamise kohustus lõpeb töötaja vanaduspensioniikka jõudmise või ennetähtaegse vanaduspensioni määramise kuu viimasel kuupäeval. Tööandjal säilib endiselt kohustus ka edaspidi maksta vanaduspensionieas töötajale või töötajale, kellele on määratud ennetähtaegne vanaduspension, makstud palgalt töötuskindlustusmakset tööandjale kehtestatud määras 0,8%. Loe lisaks EMTA-tootuskindlustusmakse
Tööandja sõiduauto erasõitudeks kasutamise erisoodustuse hinna leidmise aluseks on kilovatipõhine arvestus, olenemata sellest, kui palju erasõite kuus tehakse. Erisoodustuse hind on 1,96 eurot kW kohta kuus ning üle viia aasta vanuse sõiduauto puhul on erisoodustuse hind 1,47 eurot kW kohta kuus. Tulumaks ja sotsiaalmaks erisoodustuselt 0,49 + 0,81 eur/kW kuus ning üle 5 aastastel sõiduautodel 0,37 + 0,61 eur/kW kuus. (TuMS § 48 lg 8; SMS § 2 lg 1 p 7)
Tervise edendamiseks tehtavate kulutuste maksuvaba piirmäär on kuni 100 eurot töötaja kohta kvartalis, kui tööandja on neid võimaldanud kõikidele töötajatele. (TuMS § 48 lg 5`5)
Majutamise kulutused majutatava töötaja kohta maksuvaba kalendrikuus on 200 eurot majutamisel Tallinnas või Tartus ning 100 eurot muudel juhtudel (TuMS § 48 lg 5`6) Piirmäärad kehtivad majutamise asukoha järgi, mitte töö tegemise koha alusel.
Annetusi ja kingitusi võib maksuvabalt teha kalendriaasta jooksul tulumaksusoodustusega ühingutele kuni 3% maksumaksja poolt samal kalendriaastal tehtud isikustatud sotsiaalmaksuga maksustatud väljamaksete summast või 10% viimase majandusaasta kasumist. Kasutada saab ainult ühte piirmäära. (TuMS § 11 lg 2; § 49 lg 2 ja 3) EMTA/tulumaksusoodustusega-nimekiri
Tax free maksuvaba piirmäär 38 eurot. (KMS § 5 lg 2 p 2)
Käibemaksukohustuslasena registreerimise kohustuse piirmäär on 40 000 eurot. (KMS § 19 lg 1)
Maksuvõla puudumise tõend väljastatakse juhul, kui isiku maksuvõlg ei ületa 100 eurot. (MKS § 14 lg 5)
Võlausaldajal on õiguse nõuda võlgnikult võla sissenõudmiskulude hüvitamist summas 40 eurot. (VÕS § 1131 lg 1) Seda vaid juhul, kui võlausaldajal on õigus (täiendavalt) nõuda ka viivist ning võlgniku puhul pole tegemist tarbijaga. Võlausaldajal on õigus nõuda käitlemiskulude hüvitamist ka juhul, kui sissenõudmiskulud tegelikkuses puuduvad. Olukorras, kus pooled on leppinud võlgnevuse tasumises maksegraafiku alusel, on iga osamakse tähtaegne tasumine eraldi kohustus ehk iga osamakse tegemisega viivitamise korral on õigus nõuda 40 eurot sissenõud


Topo-geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistööde tegemise kord – Riigi Teataja
Topo-geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistööde tegemise kord
Topo-geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistööde tegemise kord - sisukord
§ 2 Mõõdistustöö taotluse lahendamine ja mõõdistustöö registreerimine
§ 3 Nõuded mõõdistustöödele
§ 4 Nõuded digitaaljoonise failidele
§ 5 Nõuded faili kihtide, joonetüüpide ja sümbolelementide osas
§ 6 Nõuded ehitusjärgsele mõõdistamisele
§ 7 Mõõdistustöö esitamine
§ 8 Mõõdistustöö kontrollimine
§ 9 Mõõdistustöö väljastamine mõõdistusöö kasutajale
RT IV, 21.12.2018, 37
Vastu võetud 17.12.2018 nr 22
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 2, majandus- ja taristuministri 14.04.2016 määruse nr 34 „Topo-geodeetilisele uuringule ja teostusmõõdistamisele esitatavad nõuded“ ja Pärnu Linnavolikogu 06.09.2018 määruse nr 38 „Geodeetiliste töödega seotud ülesannete delegeerimine“ alusel.
(1) Käesoleva määruse eesmärk on Pärnu linna haldusterritooriumil tehtavate mõõdistustööde kvaliteedi parandamine, andmebaaside varustamine ajakohaste andmetega tehtud mõõdistustööde põhjal ning andmete taaskasutamiseks väljastamine.
(2) Määrusega reguleeritakse tehtavate mõõdistustööde registreerimist ja mõõdistustööde taaskasutada andmist ning määratakse kindlaks mõõdistustööde teostajate, mõõdistustööde andmete haldajate ja kasutajate õigused ja kohustused.
(3) Määrus täiendab valdkonna eest vastutava ministri määrusega (edaspidi ministri määrus) kehtestatud nõudeid tehniliste vajaduste osas. Määruses sätestamata küsimustes lähtutakse mõõdistustööde osas ministri määrusest.
(4) Mõõdistustööd on geodeetilised mõõdistus- ja uurimistööd, mille hulgas topograafilised plaanid, teostusmõõdistamised, geodeetilised mahamärkimised, ehitusjärgsed mõõdistamised, geodeetilise põhivõrgu tööd, linna vajumisprotsesside ja jõe kallaste lihkeohtlikkuse uuringud, geoloogilised uuringud ja muud siin kirjeldamata eriliigid.
(5) Pärnu Linnavalitsuse planeerimisosakond (edaspidi osakond) menetleb mõõdistustöö taotlusi, väljastab mõõdistustöö lähteandmeid ja arhiivis olemasolevaid mõõdistustöid, säilitab mõõdistustööde andmed ning lahendab teisi mõõdistustöödega seotud küsimusi.
(6) Planeerimis- ja projekteerimistöid tehakse osakonnas registreeritud ja kooskõlastatud geodeetilistele alusplaanidele.
§ 2. Mõõdistustöö taotluse lahendamine ja mõõdistustöö registreerimine
(1) Mõõdistustöö teostaja esitab osakonnale taotluse mõõdistustöö registreerimiseks ja lähtematerjali saamiseks.
(2) Mõõdistustöö taotluses esitatavad andmed:
1) mõõdistustöö teostaja nimi, vastava tegevuse majandustegevuse registris registreerimise number, sidevahendite andmed (telefon, e-posti aadress), eesmärk (lähteülesanne);
2) mõõdistustöö tellija nimi, sidevahendite andmed (telefon, e-posti aadress);
3) mõõdistatava objekti asukoha aadress või kirjeldus;
4) mõõdistustöö teostaja määratud unikaalne mõõdistustöö number;
5) mõõdistuse liik (tüüp);
6) mõõdistatava ala pindala;
7) trasside uurimise ulatus;
8) töö teostamise eeldatav lõpukuupäev;
9) skeem mõõdistatava ala piiriga;
10) mõõdistustöö mõõtkava;
11) lisainformatsioon (info tellija nõuete või tähelepanekute kohta).
(3) Osakond lahendab mõõdistustöö taotluse viie tööpäeva jooksul puudusteta taotluse laekumise päevale järgnevast tööpäevast arvates.
(4) Kui taotlus ei vasta lõikes 2 sätestatud nõuetele või on esitatud ebakorrektseid või vigaseid andmeid, annab osakond taotluse esitajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, mis ei või olla lühem kui viis tööpäeva.
(5) Kui mõõdistustööde taotluses esinevat puudust ei ole osakonna määratud tähtpäevaks kõrvaldatud või puudust ei ole võimalik kõrvaldada, jätab osakond taotluse läbi vaatamata, mille kohta esitab taotluse esitajale vastava teate.
(6) Taotletud mõõdistustöö registreeritakse osakonnas (registreering), mis annab õiguse mõõdistusöö tegemiseks, ning osakond väljastab mõõdistustöö teostajale mõõdistustööks vajaliku lähtematerjali, milleks on:
1) mõõdistustöö maa-alaga seotud registreeritud mõõdistustööd;
2) väljavõte tehnovõrkude infosüsteemi andmebaasist;
3) vajadusel tehnilised lisanõuded.
(7) Mõõdistustöö teostamiseks vajalik materjal väljastatakse elektrooniliselt või muul viisil, lähtuvalt informatsiooni olemasolust.
(8) Mõõdistustöö teostaja võib osakonnalt kasutamiseks saadud materjale ja andmeid kasutada mõõdistustöö tegemiseks üksnes taotluses märgitud eesmärgil.
§ 3. Nõuded mõõdistustöödele
Mõõdistustöö teostamisel ja koostamisel tuleb juhinduda õigusaktidest, geodeetilistele mõõdistamistele kehtivatest normidest, heast tavast ja käesolevast määrusest.
§ 4. Nõuded digitaaljoonise failidele
(1) Digitaalse joonise koostamisel võetakse aluseks ministri määruse ressursifailid.
(2) Kogu informatsioon failis, v.a kihil VORMISTUS, tuleb kanda ühte järgnevasse mudeliruumi: MicroStation (Default), AutoCAD (Model).
(3) Digitaalsel joonisel tuleb kõik tekstielementide (elemenditüüp Text) ankurpunktid (origin), mis iseloomustavad kindlat punktobjekti, paigutada nii, et need jääksid punktobjektile lähimaks teksti ankurpunktiks. MicroStation’is on lubatud tekstelementide punktobjektidega omavahel siduda ka Graphic Group tunnuse abil ning sellisel juhul ei ole teksti ankurpunkti asukoht oluline. Kõik suletud kontuuri (näiteks kõlvik või hoone) omadusi kirjeldavate tekstide ankurpunktid peavad asuma selle kontuuri sees.
§ 5. Nõuded faili kihtide, joonetüüpide ja sümbolelementide osas
(1) Mõõdistustööd peavad vastama ministri määrusele ja määruse lisa tabelis 1 esitatud faili kihtide, joonetüüpide ja sümbolelementide nõuetele.
(2) Uute sümbolelementide graafiline kuju peab vastama määruse lisa tabelis 2 esitatule.
§ 6. Nõuded ehitusjärgsele mõõdistamisele
(1) Ehitusjärgne mõõdistamine on geodeetiline mõõdistamine, mis kajastab ehitustööde käigus ehitusobjektil kogu allesjäänud situatsiooni ja tehtud muudatusi, sh teostusmõõdistatud maa-aluseid tehnovõrke ning ehituseelset säilinud maapealset situatsiooni ja maa-aluseid tehnovõrke.
(2) Ehitise ehitusjärgsel mõõdistusel esitatakse lisaks lõikes 1 toodule:
1) ehitise absoluutkõrgus;
2) ehitise absoluutsügavus;
3) ehitise välispiiri ja/või sisepiiri koordinaadid plaanil ja tekstifailina.
§ 7. Mõõdistustöö esitamine
(1) Mõõdistustöö teostaja esitab pärast mõõdistustöö lõpetamist tulemid kümne tööpäeva jooksul osakonnale.
(2) Digitaalsed tulemid (joonised, tabelid) esitatakse aruandena pdf formaadis. Aruandele lisatav plaaniline materjal peab olema MicroStation (dgn) ja/või AutoCAD (dwg) formaadis. Esitatav digitaaljoonise fail peab olema konverteeritav programmi MicroStation V8 formaati (dgn), kusjuures säilima peavad kõik elemendid ja koordinaatide süsteem.
(3) Digitaaljoonis koostatakse meetermõõdustikus, st ühele jooniseühikule vastab 1 meeter maastikul.
(4) Digitaalse joonise faili nimi peab sisaldama asukoha aadressi ja teostusjoonise puhul mõõdistatava tehnovõrgu liiki.
(5) Ehitise geodeetiline mahamärkimine peab olema teostatud riiklikus süsteemis. Ehitise mahamärkimise akt ja joonis peavad kajastama ehitatava ehitise ehitusprojektijärgset paiknemist looduses koos paigaldatud tasapinna ja kõrgusmärkide skeemiga.
(6) Kaevude uurimisandmed esitatakse põhijoonisel või tabelina pdf formaadis:
1) maa-ala plaanide koostamisel tuleb kasutada kohaliku omavalitsuse kaevunumbrite süsteemi ja planšeti jaotust, uue mõõdistatud kaevu number tuleb registreerida Pärnu linna vastavas andmesüsteemis;
2) mõõdistuse teostaja on kohustatud mõõdistuse käigus koostama uued kaevukaardid või tegema parandused olemasolevatele või esitama andmed objekti infona (tag-infona).
§ 8. Mõõdistustöö kontrollimine
(1) Osakond kontrollib mõõdistustöö teostaja poolt esitatud mõõdistustöö vastavust ministri määrusega kehtestatud tehnilistele normidele ja käesolevale määrusele, vigade ja puuduste ilmnemisel tagastab töö teostajale puuduste parandamiseks.
(2) Mõõdistustöö loetakse esitatuks, kui mõõdistustöö tulemid on osakonnas registreeritud ja kinnitatud märkega „kooskõlastatud“.
(3) Ehitusjärgse mõõdistamise tulemid peavad olema registreeritud osakonnas enne ehitisele kasutusloa andmist.
§ 9. Mõõdistustöö väljastamine mõõdistusöö kasutajale
(1) Isik, kes vajab varem teostatud mõõdistustööd, esitab linnavalitsusele põhjendatud taotluse varem mõõdistatud mõõdistusöö väljastamiseks.
(2) Mõõdistustöö väljastatakse viie tööpäeva jooksul arvates puudusteta taotluse esitamise päevale järgnevast tööpäevast taotluse esitaja e-posti aadressile või muul andmekandjal.
(3) Maa-ala planeerimiseks ning ehitusprojekti aluseks kasutatav mõõdistustöö võib olla kuni kaks aastat vana.
1) Pärnu Linnavalitsuse 23. jaanuari 2009 määrus nr 5 „Topo-geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistööde kord”;
2) Tõstamaa Vallavalitsuse 9. oktoobri 2012 määrus nr 23 „Geodeetiliste mõõdistuste ja teostusmõõdistuste väljastamise tasu kehtestamine“.


Põllumajandusministri 19. veebruari 2010. a määruse nr 14 “Tööstusliku suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi kasutustoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord ning tööstusliku tooraine üle arvestuse pidamise kord, taotluse vorm ja toetuse andmise aluseks olevate dokumentide vormid” muutmine – Riigi Teataja
Põllumajandusministri 19. veebruari 2010. a määruse nr 14 “Tööstusliku suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi kasutustoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord ning tööstusliku tooraine üle arvestuse pidamise kord, taotluse vorm ja toetuse andmise aluseks olevate dokumentide vormid” muutmine
RT I, 31.05.2012, 3
Vastu võetud 24.05.2012 nr 51
Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 4 lõike 3, § 27 lõike 2 ja § 28 lõike 2 alusel ning komisjoni määruse (EÜ) nr 967/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) 318/2006 (kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 176, 30.06.2006, lk 22–31), artikli 5, artikli 13 lõike 1 ja artikli 21 lõike 3 alusel.
Põllumajandusministri 19. veebruari 2010. a määruse nr 14 “Tööstusliku suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi kasutustoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord ning tööstusliku tooraine üle arvestuse pidamise kord, taotluse vorm ja toetuse andmise aluseks olevate dokumentide vormid” (RTL 2010, 8, 143) § 5 sõnastatakse järgmiselt:
“ § 5. Heakskiitva otsuse peatamine
Komisjoni määruse (EÜ) nr 967/2006 artikli 13 lõikes 1 sätestatud juhul peatab PRIA § 2 lõikes 4 nimetatud heakskiitva otsuse kehtivuse kolmeks kuuks rikkumise tuvastamisest arvates.”.