Jäätmeseadus – Riigi Teataja
Süstemaatiline liigitus: KESKKONNAÕIGUS → Jäätmekäitlus
Jäätmeseadus (lühend - JäätS)
Jäätmeseadus - sisukord
1 Reguleerimisala ja mõisted
§ 2 Jäätmed
§ 3 Tavajäätmed
§ 4 Püsijäätmed
§ 5 Biolagunevad jäätmed
§ 6 Ohtlikud jäätmed
§ 7 Olmejäätmed
§ 71 Kaevandamisjäätmed
§ 8 Jäätmete kahjulik toime
§ 9 Jäätmevaldaja
§ 10 Jäätmetekitaja
§ 11 Jäätmehooldus
§ 12 Jäätmehoolduse arendamine
§ 13 Jäätmekäitlus
§ 14 Jäätmete kogumine ja vedamine
§ 15 Jäätmete taaskasutamine ja taaskasutamismoodused
§ 16 Jäätmete töötlemine
§ 17 Jäätmete kõrvaldamine
§ 18 Keskkonnahäiring
§ 19 Jäätmekäitluskoht
§ 20 Jäätmekäitluskoha järelhooldus
2 Jäätmetekke vältimine ning jäätmete hulga ja ohtlikkuse vähendamine
§ 21 Jäätmetekke vältimise üldnõuded
§ 22 Jäätmetekke vältimine
§ 23 Tootja, tootjate ühendus ja turustaja
§ 24 Tootja kohustused jäätmetekke vältimisel ja tekkivate jäätmete kogumisel
§ 241 Valmistaja kohustus elektri- ja elektroonikaseadmete valmistamisel
§ 25 Probleemtoode
§ 26 Tootja kohustused probleemtootest tekkivate jäätmete käitlemisel
§ 261 Probleemtooteregister
§ 262 Elektri- ja elektroonikaseadmete romude kogumisel ja tootjale tagastamisel tekkinud kulude katmine
§ 263 Romusõidukite kogumisel ja tootjale tagastamisel tekkinud kulude katmine
§ 264 Probleemtoodete kogumisel ja taaskasutamisel tekkinud kulude jagamine tootjate ja tootjate ühenduste vahel
§ 265 Kasutajale info esitamine elektroonikaromude ja kasutatud patareide ning akude jäätmete käitluskulude kohta
§ 266 Kasutatud patareide ja akude kogumisel ning edasisel käitlemisel tekkinud kulude katmine
§ 267 Tootja ja turustaja kohustused müügikohas elektri- ja elektroonikaseadmest ning patareist ja akust tekkinud jäätmete tagasivõtmisel
§ 268 Probleemtoote kasutaja teavitamine ja teabekampaania korraldamine
§ 269 Probleemtoodete kokkuostmise piirang
§ 27 Probleemtoodete Euroopa Majanduspiirkonnas turule laskmise keelud ning piirangud
§ 271 Polüklooritud bifenüüle ja polüklooritud terfenüüle sisaldavate seadmete kasutamise keelu rakendamine
§ 272 Suurõnnetuste vältimine ja nendest teatamine
§ 273 Suurõnnetuste vältimise ja nendest teavitamise üldnõuded
§ 274 Hädaolukorra lahendamise kava eesmärgid
§ 275 Suurõnnetuste vältimise põhimõtted ja ohutuse juhtimissüsteem
§ 276 Suurõnnetuste vältimisega seoses edastatav teave
3 Jäätmehoolduse üldnõuded
§ 28 Kontrollitud jäätmekäitlus
§ 281 Jäätmete põletamine laeval
§ 29 Jäätmehoolduse keskkonnamõju ja parim võimalik tehnika
§ 30 Jäätmete taaskasutamise põhimõtted
§ 31 Jäätmete sortimine
§ 32 Läheduse põhimõte jäätmekäitluses
§ 33 Nõuded jäätmekäitluskohale
§ 331 Nõuded jäätmehoidla rajamise, kasutamise ja sulgemise kohta
§ 34 Prügila
§ 341 Prügila kulud
§ 35 Töötlemata jäätmete prügilasse ladestamise keeld
§ 351 Kasutatud rehvide prügilasse ladestamise keeld
§ 352 Jäätmehoidla
§ 353 Jäätmehoidla käitamiseks vajalik rahaline tagatis
§ 36 Segunenud olmejäätmete sortimine jäätmete ladestamiseelsel töötlemisel
§ 37 Jäätmepõletustehas ja koospõletustehas
§ 38 Jäätmeveo üldnõuded
2 JÄÄTMEHOOLDUSE KAVANDAMINE
1 Jäätmehoolduse kavandamise üldsätted ja jäätmekavad
§ 39 Jäätmekava
§ 40 Riigi jäätmekava
§ 42 Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava
§ 421 Kaevandamisjäätmekava
§ 43 Jäätmekava ajakohastamine
§ 44 Keskkonnaministri ning kohaliku omavalitsuse üksuse õigused ja kohustused jäätmehoolduse kavandamisel
2 Riigi jäätmekava koostamine
§ 45 Riigi jäätmekava koostamise algatamine ja sellest teatamine
§ 46 Riigi jäätmekava eelnõu koostamine
§ 47 Riigi jäätmekava eelnõu kooskõlastamine
§ 48 Riigi jäätmekava eelnõu avalik väljapanek ja avalik istung
§ 49 Ettepanekute ja vastuväidete esitamine
§ 50 Avalik istung
§ 51 Riigi jäätmekava eelnõu avaliku väljapaneku kestel ja avalikul istungil esitatud ettepanekute ja vastuväidete arvestamine
§ 52 Riigi jäätmekava eelnõu avaliku väljapaneku ja avaliku istungi tulemuste avalikustamine
§ 53 Riigi jäätmekava kinnitamine
§ 54 Riigi jäätmekava avaldamine
3 Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava koostamine
§ 55 Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava eelnõu kooskõlastamine
§ 56 Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava eelnõu avalik väljapanek ja avalik istung
§ 57 Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava eelnõu avaliku väljapaneku kestel ja avalikul istungil arvamuse avaldamine ja esitatud ettepanekute ja vastuväidete arvestamine
§ 58 Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava avaliku väljapaneku ja avaliku istungi tulemustest teatamine
§ 59 Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava vastuvõtmine
3 OHTLIKE JÄÄTMETE KÄITLUSE ERITINGIMUSED
§ 60 Ohtlike jäätmete segamise keeld
§ 61 Ohtlike jäätmete segamine
§ 62 Ohtlike jäätmete pakendamine
§ 63 Ohtlike jäätmete vedu
§ 64 Ohtlike jäätmete saatekiri
§ 65 Ohtlike jäätmete käitluse korraldamine
4 KOHALIKU OMAVALITSUSE ÜKSUSE KORRALDATUD JÄÄTMEHOOLDUS
§ 66 Korraldatud jäätmevedu
§ 67 Jäätmevedaja valik
§ 68 Jäätmeveo õigus
§ 69 Korraldatud jäätmeveoga liitumine
§ 70 Jäätmete taaskasutamine ja kõrvaldamine
§ 71 Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmehoolduseeskiri
5 JÄÄTMEHOOLDUSE ARENDAMISE RAHASTAMINE
§ 72 Jäätmehoolduse arendamise toetamine
6 JÄÄTMELUBA
§ 73 Jäätmeluba
§ 74 Jäätmekäitleja registreerimine
§ 75 Jäätmeluba jäätmete tekitamiseks
2 Jäätmeloa andmine, muutmine, peatamine ja kehtetuks tunnistamine ning jäätmeloa sisu
§ 76 Jäätmeloa andja
§ 77 Jäätmeloa taotlemine
§ 78 Jäätmeloa taotlus
§ 79 Kohaliku omavalitsuse üksuse arvamus jäätmeloa taotluse kohta
§ 791 Jäätmeloa taotlusest teatamine
§ 80 Jäätmeloa andmine ja teatavakstegemine
§ 81 Jäätmeloa sisu
§ 82 Jäätmeloa kehtivusaeg
§ 83 Jäätmeloa andmisest keeldumine
§ 84 Jäätmeloa muutmine
§ 85 Jäätmeloa kehtetuks tunnistamine
§ 86 Jäätmeloa andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise menetluse tähtajad ja jäätmeloa taotluse vorm ning jäätmeloa vorm
§ 87 Riigilõiv jäätmeloa taotlemisel ja muutmisel
3 Jäätmeluba metallijäätmete kogumiseks ja veoks
§ 88 Lisaandmed metallijäätmete kogumiseks ja veoks jäätmeloa taotlemisel
§ 89 Metallijäätmeloa andmisest keeldumine karistatuse korral
§ 90 Metallijäätmeloa asukoht
4 Jäätmeluba prügila ja jäätmehoidla käitamiseks
§ 91 Prügila käitamiseks jäätmeloa taotlemine
§ 92 Prügilaloa taotluses esitatud andmete kontroll
§ 93 Prügilaloa sisu
§ 94 Prügilaloa andmisest keeldumine
§ 941 Jäätmeluba jäätmehoidla käitamiseks
5 Jäätmeluba jäätmete põletamiseks
§ 95 Jäätmete põletamiseks jäätmeloa taotlemine
§ 96 Jäätmepõletusloa sisu
6 Jäätmeluba kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud jäätmeveoks
§ 97 Kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud jäätmeveoks jäätmeloa taotlemine
§ 98 Korraldatud jäätmeveoloa sisu
7 Jäätmeluba maavara rikastamisjäätmete tekitamiseks
§ 981 Loa taotlemine maavara rikastamisel jäätmete tekitamiseks
§ 982 Maavara rikastamisel jäätmete tekitamise loa andmisest keeldumine ja loa muutmine
7 OHTLIKE JÄÄTMETE KÄITLUSLITSENTS
§ 99 Ohtlike jäätmete käitluslitsents
§ 991 Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi taotlusest teatamine
§ 100 Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmise tingimused ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsis kehtestatavad nõuded
§ 101 Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmisest keeldumine
§ 1011 Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi muutmine
§ 102 Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi kehtivuse peatamine ja litsentsi kehtetuks tunnistamine
§ 103 Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise kord ja menetluse tähtajad ning litsentsi vorm
§ 1031 Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmisest, andmisest keeldumisest ja muutmisest teavitamine
§ 1032 Riigilõiv ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmisel ja muutmisel
8 METALLIJÄÄTMETE KOGUMISE ERITINGIMUSED
§ 104 Metallijäätmed
§ 105 Metallijäätmete kokkuostmise piirang
§ 106 Metallijäätmete kokkuostu dokumenteerimine
§ 107 Arveldamine metallijäätmete kokkuostul
9 JÄÄTMETE RIIKIDEVAHELINE VEDU
§ 108 Jäätmete riikidevaheline vedu
§ 110 Ohtlike jäätmete ja välislepinguga reguleeritavate jäätmete veoluba
§ 111 Riigilõiv veoloa taotlemisel
§ 113 Veoloa kontrollimine
§ 114 Ohtlike jäätmete veoloa andmise arvestuse pidamine
§ 115 Jäätmete sisseveo, väljaveo ja läbiveo kord
10 ARVESTUS JA ARUANDLUS
§ 116 Jäätmete kohta arvestuse pidamine
§ 117 Jäätmearuandlus
§ 118 Andmetöötlus
§ 119 Järelevalve
12 VASTUTUS
§ 120 Jäätmete tekke vältimise ja jäätmehoolduse nõuete rikkumine
§ 1201 Jäätmete käitlemise nõuete rikkumine
§ 1202 Jäätmete käitlemine registreerimistõendita
§ 1203 Ohtlike jäätmete käitlemine käitluslitsentsita või litsentsi nõudeid rikkudes
§ 1204 Ohtlike jäätmete vedamine saatekirjata või saatekirja nõudeid rikkudes
§ 1205 Rahvusvaheliselt kontrollitavate jäätmete vedu üle riigipiiri asjakohase loata ja teatiseta ning loa nõudeid rikkudes
§ 1206 Jäätmearuande esitamata jätmine ja jäätmete kohta arvestuse pidamise korra rikkumine
§ 1207 Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmehoolduseeskirja nõuete rikkumine
§ 121 Jäätmekäitluskoha või jäätmehoidla rajamise, kasutamise ja sulgemise korra rikkumine
§ 122 Keelatud toote turule laskmine
§ 124 Probleemtootest tekkinud jäätmete kokkukorjamise või taaskasutamise kohustuse rikkumine
§ 1241 Probleemtoodete tootja registreerimise kohustuse rikkumine
§ 1242 Probleemtooteregistrisse ebaõigete andmete esitamine
§ 1243 Probleemtooteregistrisse andmete esitamata jätmine
§ 1244 Probleemtoodete märgistamise nõuete rikkumine
§ 1245 Ohtlikke aineid sisaldavate probleemtoodete ja nendest toodetest eraldatud osade kokkuostmise piirangu rikkumine
§ 125 Jäätmete käitlemiseks üleandmine jäätmeloata isikule
§ 126 Töötlemata jäätmete ladestamine
§ 1261 Segaolmejäätmete sortimise nõuete ja ladestamise tingimuste rikkumine
§ 1262 Ohtlike jäätmete käitlemise eritingimuste rikkumine
§ 1263 Ohtlike jäätmete pakendamise ja märgistamise nõuete rikkumine
§ 1264 Laeval jäätmete põletamine
§ 1265 Metallijäätmete kogumise eritingimuste rikkumine
§ 1266 Jäätmete kõrvaldamine kohas, mis ei vasta keskkonnanõuetele
§ 1267 Jäätmeveo nõuete rikkumine
§ 1268 Mootorsõidukite ja mootorsõiduki haagiste rehvide üle nõutava arvestuse pidamata jätmine
§ 1269 Kontrollinõuete täitmata jätmine
§ 12610 Kaevandamisjäätmete käitlemise erinõuete rikkumine
§ 12611 Suurõnnetuste vältimise ja nendest teatamise nõuete rikkumine
§ 127 Menetlus
§ 128 Jäätmete käitlemine ja nendest põhjustatud keskkonnasaastuse likvideerimine
§ 129 Keskkonnaohutuse seisukohalt muu olulise teo tegemata jätmine
§ 1291 Konfiskeerimine
§ 131 Kasutusesoleva seadusjärgse prügila nõuetega vastavusse viimise tähtajad
§ 132 Olmejäätmete sortimise nõude rakendamine
§ 133 Kasutatud rehvide ladestamine
§ 134 Ladestatavate biolagunevate jäätmete koguse protsendiline piirang
§ 135 Korraldatud jäätmeveo korraldamine
§ 1351 Kaevandamisjäätmete käitlemise nõuete rakendamine
§ 136 Jäätmeloa kehtivus
§ 1361 Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi kehtivus
§ 1362 Polüklooritud bifenüüle ja polüklooritud terfenüüle sisaldavate seadmete kasutamise keelu rakendamise tähtajad
§ 140 Seaduse jõustumine
Vastu võetud 28.01.2004
RT I 2004, 9, 52
jõustumine 01.05.2004
22.02.2005 RT I 2005, 15, 87 03.04.2005
16.06.2005 RT I 2005, 37, 288 10.07.2005
31.05.2006 RT I 2006, 28, 209 30.06.2006
08.02.2007 RT I 2007, 19, 94 11.03.2007
08.02.2007 RT I 2007, 19, 94 12.07.2007
08.02.2007 RT I 2007, 19, 94 01.01.2008
08.02.2007 RT I 2007, 19, 94 01.10.2008
13.06.2007 RT I 2007, 44, 315 14.07.2007
07.05.2009 RT I 2009, 25, 150 01.07.2009
05.05.2010 RT I 2010, 24, 115 01.09.2010
10.06.2010 RT I 2010, 41, 241 01.08.2010
16.06.2010 RT I 2010, 44, 260 19.07.2010, osaliselt 01.01.2011 ja 01.01.2012 ning osaliselt 01.01.2011 jõustub päeval, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel, Euroopa Liidu Nõukogu 13.07.2010. a otsus Nr 2010/416/EL (ELT L 196, 28.07.2010, lk 24–26).
1. jagu Reguleerimisala ja mõisted
(1) Käesolev seadus sätestab üldnõuded jäätmete tekke ning neist tuleneva tervise- ja keskkonnaohu vältimiseks ning jäätmehoolduse korralduse jäätmete ohtlikkuse ja koguse vähendamiseks, samuti vastutuse kehtestatud nõuete rikkumise eest.
(2) Käesoleva seaduse reguleerimisalasse ei kuulu osas, kui see on reguleeritud teiste seadustega:
[RT I 2007, 19, 94 - jõust. 11.03.2007]
1) välisõhku heidetavad saasteained ja heited;
2) reovesi ja koos reoveega käitlemisele kuuluvad või keskkonda heidetavad jäätmed, välja arvatud reovee käitlemise tulemusel tekkivad jäätmed;
3) radioaktiivsed jäätmed;
4) lõhkematerjalijääkidest koosnevad ja lõhkematerjale sisaldavad jäätmed;
5) loomsete jäätmete ja kõrvalsaaduste, sealhulgas loomakorjuste käitlemine;
6) mullaviljakuse parandamiseks või mujal põllumajanduses taaskasutatud sõnnik ning muud mullaviljakuse suurendamiseks taaskasutatud põllu- või metsamajanduses tekkivad loodusomased biolagunevad tavajäätmed;
7) [kehtetu - RT I 2010, 44, 260 - jõust. 19.07.2010]
8) ehitise püstitamisel tekkinud kaevis, kui selles sisalduvad saasteained ei ületa õigusaktidega kehtestatud piirkontsentratsioone.
(3) Käesolev seadus reguleerib pakendijäätmete käitlemist niivõrd, kuivõrd see ei ole reguleeritud pakendiseadusega.
(31) Kaevandamisjäätmete käitlemisele ei kohaldata käesoleva seaduse § 19 lõikeid 3 ja 5, § 31, 34–351, 37 ja 38, § 39 lõikeid 1–3, § 40, 42 ja 43–59 ning 3.–5. ja 7.–9. peatükki, välja arvatud juhul, kui kaevandamisjäätmeid ladestatakse prügilas.
[RT I 2010, 44, 260 - jõust. 19.07.2010]
(32) Uuringute, maavarade kaevandamise, rikastamise ja ladustamise ning karjääride töö käigus tekkinud püsijäätmete, maavarade, välja arvatud nafta ja vee aurustumisel tekkinud maavarad peale kipsi ja anhüdriidi, uuringute käigus tekkinud tavajäätmete ja saastumata pinnase ning turba kaevandamise, rikastamise ja ladustamise käigus tekkinud jäätmete suhtes ei kohaldata jäätmehoidla sulgemise nõudeid, käesoleva seaduse § 331 lõikeid 2–6, § 353, § 73 lõike 2 punkti 8 ja § 941, välja arvatud juhul, kui neid jäätmeid ladestatakse A-kategooria jäätmehoidlas.
(33) Saastumata pinnas on käesoleva seaduse tähenduses pinnas, mis eemaldatakse kaevandamise käigus maapinna ülemisest kihist ja mida ei loeta saastunuks vastavalt Eesti või Euroopa Liidu õigusaktidele.
(34) Tavajäätmete suhtes ei kohaldata käesoleva seaduse § 331 lõikeid 2 ja 5 ning § 353, välja arvatud juhul, kui neid jäätmeid ladestatakse A-kategooria jäätmehoidlas.
(4) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi. Käesoleva seaduse § 73 lõike 2 punktides 1–6 ja 8 nimetatud tegevusloa ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmise ja muutmise ning jäätmekavade koostamise ja muutmise menetlusele kohaldatakse avatud menetluse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
§ 2. Jäätmed
(1) Jäätmed on mis tahes käesoleva paragrahvi lõikes 3 loetletud jäätmekategooriasse kuuluv vallasasi või kinnistatud laev, mille valdaja on ära visanud, kavatseb seda teha või on kohustatud seda tegema.
(2) Äraviskamine tähendab vallasasja kasutuselt kõrvaldamist, loobumist selle kasutusele võtmisest või kasutuseta hoidmist, kui selle kasutusele võtmine ei ole tehniliselt võimalik, majanduslikest või keskkonnakaitselistest asjaoludest tulenevalt mõistlik.
(3) Jäätmekategooriad on:
1) Q1 – edaspidi teisiti määratlemata tootmis- ja tarbimisjäägid;
2) Q2 – praaktooted;
3) Q3 – tooted, mille kasutustähtaeg on lõppenud;
4) Q4 – materjalid, mis on maha voolanud, riknenud või mõne õnnetusjuhtumi tõttu kahjustunud, kaasa arvatud materjalid, seadmed või muud esemed, mis on õnnetusjuhtumi tagajärjel saastunud;
5) Q5 – materjalid, mis on saastunud või kõlbmatuks muutunud sihipärase tegevuse tagajärjel, nagu puhastusjäägid, pakkimismaterjalid, mahutid;
6) Q6 – kasutamiskõlbmatud päraldised, nagu tühjad patareid, kasutatud katalüsaatorid;
7) Q7 – ained, mis ei toimi enam nõutaval tasemel, nagu saastunud happed, lahustid, kasutatud karastussoolad;
8) Q8 – tööstusprotsessijäägid, nagu räbud, destillatsioonijäägid;
9) Q9 – saastetõrje- ja puhastusprotsessijäägid, nagu skraberisetted, kottfiltritolm, kasutatud filtrid;
10) Q10 – metallide töötlemise ja viimistlemise jäägid, nagu treilaastud, valtsimistagi;
11) Q11 – toorme kaevandamise ja töötlemise jäägid, nagu kaevandamisjäägid, naftatootmisel tekkinud muda;
12) Q12 – rikutud materjalid, nagu PCB-ga saastatud õli;
13) Q13 – kõik materjalid, ained või tooted, mille kasutamine on keelatud;
14) Q14 – tooted, millele valdaja ei leia edasist kasutamist, nagu põllumajanduses, olmes, kontorites, kauplustes või töökodades ära visatud vallasasjad;
15) Q15 – reostatud pinnase puhastamisel tekkinud saastunud materjalid, ained või tooted;
16) Q16 – kõik materjalid, ained või tooted, mida ei hõlma ülalloetletud kategooriad.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud jäätmekategooriatesse kuuluvate jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu (edaspidi jäätmenimistu) kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega.
§ 3. Tavajäätmed
Tavajäätmed on kõik jäätmed, mis ei kuulu ohtlike jäätmete hulka.
§ 4. Püsijäätmed
Püsijäätmed on tavajäätmed, milles ei toimu olulisi füüsikalisi, keemilisi ega bioloogilisi muutusi. Püsijäätmed ei lahustu, põle ega reageeri muul viisil füüsikaliselt või keemiliselt, nad ei ole biolagundatavad ega mõjuta ebasoodsalt muid nendega kokkupuutesse sattuvaid aineid viisil, mis põhjustaks keskkonna saastumist või kahju inimese tervisele. Püsijäätmete leostuvus veekeskkonnas, ohtlike ainete sisaldus ning nõrgvee ökotoksilisus ei põhjusta täiendavat keskkonnakoormust, seda eriti põhja- ja pinnavee kvaliteedinõudeid silmas pidades.
§ 5. Biolagunevad jäätmed
Biolagunevad jäätmed on anaeroobselt või aeroobselt lagunevad jäätmed, nagu toidujäätmed, paber ja papp.
§ 6. Ohtlikud jäätmed
(1) Ohtlikud jäätmed on jäätmed, mis vähemalt ühe käesoleva seaduse §-s 8 nimetatud kahjuliku toime tõttu võivad olla ohtlikud tervisele, varale või keskkonnale.
(2) Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatakse kord jäätmete liigitamiseks ohtlike jäätmete hulka, lähtudes jäätmete päritolust, koostisest, ohtlike ainete kemikaaliseaduse mõttes sisaldusest ning käesoleva seaduse §-s 8 nimetatud kahjulikust toimest.
(3) Jäätmete koostise, sealhulgas ohtlike ainete sisalduse vahetul määramisel tuleb mõõtetulemuse jälgitavuse saavutamiseks ja tõendamiseks lähtuda mõõteseaduse § 5 lõikes 1 kehtestatud nõuetest.
§ 7. Olmejäätmed
Olmejäätmed on kodumajapidamisjäätmed ning kaubanduses, teeninduses või mujal tekkinud oma koostise ja omaduste poolest samalaadsed jäätmed.
§ 71. Kaevandamisjäätmed
(1) Kaevandamisjäätmed on käesoleva seaduse tähenduses jäätmed, mis on tekkinud maavarade uuringute, maavarade kaevandamise, rikastamise ja ladustamise ning kaevandamise töö tulemusena.
(2) Maavara on käesoleva seaduse tähenduses maakoores looduslikult leiduva orgaanilise või anorgaanilise aine nagu energeetilise kütuse, metallimaagi, tööstusliku mineraali või ehitusmaterjalina kasutatava mineraali, vesi välja arvatud, maardla.
(3) Uuring on käesoleva seaduse tähenduses majandusliku väärtusega maavaralasundi otsing, sealhulgas proovivõtmine, koondproovi võtmine, puurimine ja kaevamine, välja arvatud kõik maardla kasutuselevõtmiseks vajalikud tööd ja kõik olemasoleva kaevandamisega otseselt seotud toimingud.
(4) Käesolevas seaduses sätestatud kaevandamisjäätmetega tehtavaid toiminguid reguleerivaid sätteid ei kohaldata:
1) maavarade uuringute, kaevandamise ja rikastamise ning karjääride töö tulemusena tekkinud jäätmete käitlemisele, kui need jäätmed ei teki otseselt nimetatud toimingute tulemusena. Selliseid jäätmeid ei käsitleta kaevandamisjäätmetena ning nende suhtes kohaldatakse üldisi jäätmehoolduse nõudeid;
2) avamerel tehtud maavarade uuringute, kaevandamise ja rikastamise tulemusena tekkinud jäätmete käitlemisele.
(5) Avameri käesoleva seaduse tähenduses on mereala ja merepõhi, mis ulatub tavaliste või keskmiste loodete madalaima veetaseme märgist kaugemale.
§ 8. Jäätmete kahjulik toime
Kahjulik toime, mille alusel jäätmed loetakse ohtlikeks jäätmeteks, on samalaadne kahjuliku toimega, mida avaldavad:
1) H1 – plahvatusohtlikud ained ja valmistised, mis võivad leegiga kokkupuutel plahvatada või mis on löökide ja hõõrdumise suhtes tundlikumad kui dinitrobenseen;
2) H2 – oksüdeerivad ained ja valmistised, mis kokkupuutel muude, eelkõige tuleohtlike ainetega vallandavad tugevalt eksotermilise reaktsiooni;
3) H3A – väga tuleohtlikud vedelad ained ja valmistised, mille leektäpp on alla 21 °C (kaasa arvatud eriti kergesti süttivad vedelikud), ning ained ja valmistised, mis võivad normaaltemperatuuril iseenesest kuumeneda ja õhuga kokkupuutel lõpuks süttida lisaenergiat vajamata, ning tahked ained või valmistised, mis võivad kergesti süttida pärast lühiajalist kokkupuudet mingi põleva allikaga ja mis põlevad või hõõguvad edasi, kui see allikas on kõrvaldatud, ning gaasilises olekus ained või valmistised, mis põlevad õhu käes normaalrõhul, ning ained ja valmistised, mis kokkupuutel niiske õhu või veega võivad eraldada ohtlikul hulgal kergestisüttivaid gaase;
4) H3B – tuleohtlikud vedelad ained ja valmistised, mille leektäpp on võrdne või üle 21 °C ja võrdne või alla 55 °C;
5) H4 – ärritavad mittesööbivad ained ja valmistised, mis võivad hetkelisel, kestval või korduval kokkupuutel naha või limaskestaga esile kutsuda põletiku;
6) H5 – kahjulikud ained ja valmistised, mis hingamisteede, seedeelundite või naha kaudu organismi sattudes võivad põhjustada tervisehäireid;
7) H6 – mürgised ained ja valmistised, mis hingamisteede, seedeelundite või naha kaudu organismi sattudes võivad põhjustada raskeid, ägedaid või kroonilisi tervisehäireid või surma;
8) H7 – kantserogeensed ained ja valmistised, mis hingamisteede, seedeelundite või naha kaudu organismi sattudes võivad põhjustada vähktõppe haigestumist või suurendada selle haiguse esinemissagedust;
9) H8 – sööbivad ained või valmistised, mis eluskudedega kokku puutudes võivad neid hävitada;
10) H9 – nakkusttekitavad, mikroorganisme või nende toksiine sisaldavad ained, mida teatakse kindlasti või tõenäoliselt põhjustavat inimeste või muude elusorganismide haigestumist;
11) H10 – teratogeensed või reproduktiivset funktsiooni kahjustavad ained ja valmistised, mis hingamisteede, seedeelundite või naha kaudu organismi sattudes võivad esile kutsuda mittepärilikke kaasasündinud väärarenguid või suurendada nende esinemissagedust;
12) H11 – mutageensed ained ja valmistised, mis hingamisteede või seedeelundite kaudu organismi sattudes võivad esile kutsuda pärilikke geneetilisi defekte või suurendada nende esinemissagedust;
13) H12 – ained ja valmistised, mille kokkupuutel vee, õhu või hapetega vabanevad mürgised või väga mürgised gaasid;
14) H13 – ained ja valmistised, millest pärast nende kõrvaldamist võivad leostuda või muul viisil eralduda muud ained, millel on käesoleva paragrahvi punktides 1–13 loetletud omadused;
15) H14 – ökotoksilised või keskkonnaohtlikud ained ja valmistised, mis põhjustavad või võivad põhjustada kas kohe või aja jooksul ohtu ühele või mitmele keskkonnakomponendile.
§ 9. Jäätmevaldaja
Jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik või riigi või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle valduses on jäätmed.
§ 10. Jäätmetekitaja
Jäätmetekitaja on isik või riigi või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle tegevuse käigus tekivad jäätmed, või isik, kelle tegevuse tulemusel jäätmete olemus või koostis muutub.
§ 11. Jäätmehooldus
(1) Jäätmehooldus on jäätmekäitlus, järelevalve jäätmekäitluse üle ja jäätmekäitluskohtade järelhooldus.
(2) Jäätmehoolduse, välja arvatud jäätmekäitluse üle teostatava järelevalve kulud kannab jäätmevaldaja ning seadusega ettenähtud juhtudel tootja või isik, kelle valduses on käideldavad jäätmed olnud.
§ 12. Jäätmehoolduse arendamine
(1) Jäätmehoolduse arendamine on jäätmealase teabe levitamine, jäätmealane nõustamine ja jäätmehoolduse kavandamine või muu tegevus, mille eesmärk on vältida või vähendada jäätmeteket ning tõsta jäätmehoolduse taset.
(2) Jäätmehoolduse arendamist oma haldusterritooriumil korraldavad omavalitsusorganid.
(3) Riik toetab jäätmehoolduse arendamist riiklike toetusprogrammide kaudu.
§ 13. Jäätmekäitlus
Jäätmekäitlus on jäätmete kogumine, vedamine, taaskasutamine ja kõrvaldamine.
§ 14. Jäätmete kogumine ja vedamine
(1) Jäätmete kogumine on jäätmete kokkukorjamine, sortimine ja segukoostamine nende edasise veo või tekkekohas taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil.
(2) Jäätmete vedamine on jäätmesaadetise toimetamine veovahendiga lähtekohast sihtpunkti. Jäätmete vedamine hõlmab jäätmesaadetise peale- ja mahalaadimist ning jäätmeveose komplekteerimist mitmest saadetisest, kuid ei hõlma käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud toiminguid.
(3) Jäätmete vedajat ei loeta jäätmevaldajaks, kui tema ülesandeks on ainult üleantud jäätmesaadetise toimetamine üleandja poolt määratud sihtpunkti või selle edastamine esialgsel kujul saadetise vastuvõtmiseks volitatud isikule, juhul kui jäätmete üleandja ja vedaja vahel sõlmitud veolepingus ei ole kokku lepitud teisiti.
§ 15. Jäätmete taaskasutamine ja taaskasutamismoodused
(1) Jäätmete taaskasutamine on jäätmekäitlustoiming, millega jäätmed või neis sisalduv aine või materjal võetakse kasutusele toodete valmistamisel, töö tegemisel või energia tootmisel, või seda ettevalmistav tegevus.
(2) Jäätmete korduskasutus on jäätmete taaskasutamismoodus, kus jäätmeid kasutatakse nende esialgsel otstarbel, see tähendab samal otstarbel kui tooteid, millest nad on tekkinud.
(3) Jäätmete ringlussevõtt on jäätmete taaskasutamismoodus, kus jäätmetes sisalduvat ainet kasutatakse tootmisprotsessis esialgsel või muul otstarbel, kaasa arvatud bioloogiline ringlussevõtt, kuid välja arvatud jäätmete energiakasutus.
(4) Jäätmete energiakasutus on jäätmete taaskasutamismoodus, kus põletuskõlblikke jäätmeid kasutatakse energia tootmiseks nende põletamisel eraldi või koos muude jäätmete või kütusega, kasutades ära tekkinud soojuse.
(5) Bioloogiline ringlussevõtt on jäätmete biolagunevate osade lagundamine kontrollitavates tingimustes ning mikroorganismide abil, mille tulemusena saadakse stabiliseeritud orgaanilised jääkmaterjalid või metaan. Prügilasse ladestamist ei loeta bioloogilise ringlussevõtu vormiks.
(6) Jäätmete taaskasutamismoodus võib hõlmata üht või mitut taaskasutamistoimingut.
(7) Jäätmete taaskasutamistoimingute nimistu kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega.
§ 16. Jäätmete töötlemine
(1) Jäätmete töötlemine on nende mehaaniline, termiline, keemiline või bioloogiline mõjutamine, kaasa arvatud sortimine ja pakendamine, mis muudab jäätmete omadusi eesmärgiga vähendada jäätmete kogust või ohtlikkust, hõlbustada nende käitlemist või kõrvaldamist või tõhustada nende taaskasutamist. Jäätmete töötlemiseks ei loeta nende kokkupressimist jäätmete mahu vähendamise eesmärgil, nagu vedamisel või ladestamisel prügilasse.
(2) [Kehtetu - RT I 2007, 19, 94 - jõust. 11.03.2007]
§ 17. Jäätmete kõrvaldamine
(1) Jäätmete kõrvaldamine on nende keskkonda viimiseks või selle ettevalmistamiseks tehtav toiming.
(2) Jäätmete kõrvaldamistoimingute nimistu kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega.
§ 18. Keskkonnahäiring
Keskkonnahäiring käesoleva seaduse tähenduses on arvulise normiga reguleerimata negatiivne keskkonnamõju või negatiivne keskkonnamõju, mis ei ületa arvulist normi, nagu jäätmetest põhjustatud hais, tolm või müra; lindude, näriliste või putukate kogunemine; aerosoolide sisaldus õhus või jäätmete tuulega laialikandumine.
§ 19. Jäätmekäitluskoht
(1) Jäätmekäitluskoht on tehniliselt varustatud ehitis jäätmete kogumiseks, taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.
(2) Jäätmekäitluskoht on ka maa-ala, kus jäätmete taaskasutamine võimaldab parendada mullaviljakust, maa-ala keskkonnaseisundit või selle kasutusvõimalusi või maa-ala, kus tehakse jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise toiminguid, milleks ehitise olemasolu ei ole vajalik.
(3) Jäätmekäitluskohaks ei loeta jäätmekogumisnõu, -konteinerit või muud -mahutit, mis on ette nähtud vaid ühte liiki tava- või ohtlike jäätmete esmakogumiseks jäätmetekitajalt, samuti ehitisi või teisaldatavaid hoiukohti, kuhu eelnimetatud mahutid tavajäätmete kogumiseks on paigutatud, või ehitisi, mida kasutatakse olmes tekkinud pakendijäätmete esmakogumiseks.
(4) Kui jäätmekäitluseks on vajalik jäätmeluba, saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse alusel antud keskkonnakompleksluba (edaspidi kompleksluba) või registreerimine Keskkonnaametis, võib jäätmeid taaskasutada või kõrvaldada ainult jäätmeloa, kompleksloa või registreerimisega määratud kohas.
(5) Jäätmekäitluskoha, kaasa arvatud prügila asukoht määratakse planeerimisseaduses sätestatud korras.
§ 20. Jäätmekäitluskoha järelhooldus
Jäätmekäitluskoha järelhooldus on suletud jäätmekäitluskoha keskkonnaseire ning võimaliku negatiivse keskkonnamõju, sealhulgas keskkonnahäiringu tõrje.
2. jagu Jäätmetekke vältimine ning jäätmete hulga ja ohtlikkuse vähendamine
§ 21. Jäätmetekke vältimise üldnõuded
(1) Iga tegevuse juures tuleb rakendada kõiki sobivaid jäätmetekke vältimise võimalusi, samuti kanda hoolt, et tekkivad jäätmed ei põhjustaks ülemäärast ohtu tervisele, varale ega keskkonnale.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleb iga tegevuse juures võimaluste piires:
1) rakendada loodusvarade ja toorme säästlikuks kasutamiseks parimat võimalikku tehnikat, sealhulgas tehnoloogiat, milles võimalikult suures ulatuses taaskasutatakse jäätmeid;
2) kavandada, projekteerida, valmistada ja sisse vedada eeskätt selliseid tooteid, mis on kestvad ja korduskasutatavad ning mille kasutuselt kõrvaldamisel tekkivad jäätmed on taaskasutatavad võimalikult suurel määral.
§ 22. Jäätmetekke vältimine
Jäätmetekke vältimine on meetmete kompleks, mis on suunatud jäätmete ning nende koostises olevate ainete ja materjalide koguse või jäätmete keskkonna- ja terviseohtlikkuse vähendamisele.
§ 23. Tootja, tootjate ühendus ja turustaja
(1) [Kehtetu - RT I 2010, 44, 260 - jõust. 19.07.2010]
(11) Mootorsõiduki tootja käesoleva seaduse tähenduses on isik, kes valmistab mootorsõidukeid või veab majandus- või kutsetegevuse korras Eestisse sisse mootorsõidukeid.
(12) Elektri- ja elektroonikaseadme tootja käesoleva seaduse tähenduses on isik, kes sõltumata müügiviisist, müük sidevahendi abil kaasa arvatud:
1) valmistab ja müüb oma kaubamärgiga elektri- ja elektroonikaseadmeid;
2) müüb teise tootja valmistatud seadmeid oma kaubamärgi all edasi, välja arvatud juhul, kui toote kaubamärgi saab omistada käesoleva lõike punktis 1 nimetatud tootjale;
3) veab majandus- või kutsetegevuse korras elektri- ja elektroonikaseadmeid Euroopa Liidu liikmesriiki sisse või liikmesriigist välja.
(13) Patarei ja aku tootja käesoleva seaduse tähenduses on isik, kes sõltumata müügiviisist, müük sidevahendi abil kaasa arvatud, laseb majandus- või kutsetegevuse korras Eesti turule patareisid ja akusid, sealhulgas elektri- ja elektroonikaseadmetesse või mootorsõidukitesse paigaldatud patareisid või akusid.
(14) Rehvi tootja käesoleva seaduse tähenduses on isik, kes valmistab rehve või veab majandus- või kutsetegevuse korras Eestisse sisse rehve.
(15) Turule laskmine on toote kättesaadavaks tegemine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30–47) tähenduses.
(2) Isikut, kes üksnes rahastab rahastamislepingu alusel (näiteks panka), ei loeta tootjaks, kui ta ei tegutse tootjana käesoleva paragrahvi lõigete 11, 12, 13 või 14 kohaselt.
(3) Käesoleva seaduse mõistes on tootjate ühendus mittetulundusühing või muu majanduslikku tulu mittetaotlev organisatsioon, mille liikmeteks on üksnes tootjad või tootjate ühendused ning mille üheks eesmärgiks on teatud liiki probleemtoodetest tekkinud jäätmete kogumise ja taaskasutamise korraldamine või finantseerimine.
(4) Tootjate ühendus peab tagama:
1) kõigile vastavat liiki probleemtoodete tootjatele juurdepääsu tootjate ühenduse teenustele;
2) kohustused lepinguga üle andnud või tootjate ühendusega liitunud tootjalt tasu kogumise võrdsetel tingimustel ja teenuste pakkumise neile, lähtudes üksnes nende turuosast seda tüüpi probleemtoodete turul;
3) jäätmete käitlemisega seotud teenuse ostmise konkurentsi alusel;
4) jäätmete kogumise ja taaskasutamisega seotud andmete kättesaadavuse Keskkonnaministeeriumile ja järelevalve õigust omavale isikule.
(5) Turustaja käesoleva seaduse tähenduses on isik, kes kaubanduslikel alustel pakub tooteid isikutele, kes kavatsevad neid tooteid kasutada.
§ 24. Tootja kohustused jäätmetekke vältimisel ja tekkivate jäätmete kogumisel
(1) Toodete valmistamisel peab tootja võimalikult suures ulatuses:
1) piirama ohtlike ainete kasutamist, et vältida nende sattumist keskkonda, hõlbustada toodetest tekkivate jäätmete ringlussevõttu ning vältida vajadust kõrvaldada jäätmeid ohtlike jäätmetena;
2) edendama teisese toorme kasutamist toodetes.
(2) Teisene toore on jäätmete taaskasutamistoimingu tulemusena ringlussevõetud aine või materjal.
(3) Toodetest tekkivate jäätmete keskkonnahoidliku käitlemise nõudeid, eelkõige taaskasutamise nõudeid tuleb arvesse võtta juba toodete kavandamisel ja projekteerimisel.
(4) Tootja on kohustatud seoses tema tootest tekkivate jäätmete töötlemise ja taaskasutamisega andma jäätmekäitlejatele teavet kasutatud materjalide ja toote komponentide, ohtlike ainete olemasolu ja nende asukoha kohta tootes.
(5) Keskkonnaministril on õigus tootest tekkivate jäätmete käitlemisel keskkonna- ja terviseohu vältimiseks anda määrusi, millega kehtestatakse tootes ohtliku aine maksimaalne sisaldus ja tehnilised normid ohtlike ainete sisalduse määramiseks või sihtarvud teisese toorme kasutamiseks toote valmistamisel.
§ 241. Valmistaja kohustus elektri- ja elektroonikaseadmete valmistamisel
(1) Valmistaja on kohustatud konstrueerima elektri- ja elektroonikaseadmed selliselt, et patarei- ja akujäätmeid saab seadmest lihtsalt eemaldada.
(2) Elektri- ja elektroonikaseadmetega, mille sisse patareid ja akud paigaldatakse, tuleb kaasa anda juhis, kus selgitatakse, kuidas patareisid ja akusid ohutult eemaldada. Vajaduse korral tuleb kasutajat teavitada ka patarei või aku tüübist.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigete 1 ja 2 sätteid ei kohaldata, kui ohutuse, tõhususe, meditsiinilise või andmete säilimise vajaduse tõttu on vajalik katkematu energiavarustus ja pidev ühendus seadme ja patarei või aku vahel.
§ 25. Probleemtoode
(1) Probleemtoode on toode, mille jäätmed põhjustavad või võivad põhjustada tervise- või keskkonnaohtu, keskkonnahäiringuid või keskkonna ülemäärast risustamist.
(2) Probleemtoodete hulka kuuluvad:
1) patareid ja akud;
2) [kehtetu - RT I 2010, 44, 260 - jõust. 19.07.2010]
3) mootorsõidukid ja nende osad;
4) elektri- ja elektroonikaseadmed ja nende osad;
5) rehvid.
(3) Käesoleva seaduse mõistes on:
1) patarei ja aku – ühest või enamast elemendist koosnev mittetaaslaetav (patarei) või taaslaetav (aku) vooluallikas, mis muudab keemilise energia vahetult elektrienergiaks;
3) mootorsõiduk – neljarattaline mootorsõiduk liiklusseaduse tähenduses ning kolmerattaline mootorsõiduk, välja arvatud kolmerattaline mootorratas ja kolmerattaline mopeed;
4) elektri- ja elektroonikaseade – seade, mis vajab töötamiseks elektrivoolu või elektromagnetvälja, ning seade selle voolu ja välja tekitamiseks, suunamiseks ning mõõtmiseks ja on mõeldud kasutamiseks pingel mitte üle 1000 V vahelduvvoolu ning mitte üle 1500 V alalisvoolu korral;
5) rehv on mootorsõiduki ja selle haagise rehv.
(4) Keskkonnaministril on õigus määrusega kehtestada probleemtoodete märgistamise viis ja kord.
§ 26. Tootja kohustused probleemtootest tekkivate jäätmete käitlemisel
(1) Tootja on kohustatud tagama tema turule lastud probleemtootest tekkivate jäätmete kogumise ja nende taaskasutamise või nende kõrvaldamise ja omama selle kohustuse täitmiseks piisavat tagatist. Tootja võib valida, kas ta täidab kohustused individuaalselt, annab need kirjaliku lepinguga üle tootjate ühendusele või ühineb tootjate ühendusega.
(11) Isikule, kes võtab jäätmevaldajalt vastu probleemtootest tekkinud jäätmed, kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel kehtestatud kohustusi.
(12) Turustajale kohaldatakse tootja kohta sätestatut, kui turustaja müüb edasi tooteid, mille on valmistanud või turule lasknud probleemtooteregistris registreerimata tootja.
(13) Patarei ja aku tootja on kohustatud tagasi võtma sama liiki patarei ja aku sõltumata sellest, millal patarei või aku on turule lastud, millist kaubamärki patarei või aku kannab ning kas kasutaja kavatseb osta uue patarei või aku.
(14) Rehvi tootja on kohustatud tagasi võtma sama liiki rehvi sõltumata sellest, millal rehv on turule lastud, millist kaubamärki rehv kannab ning kas kasutaja kavatseb osta uue rehvi.
(2) Tagatis võib olla tootja osalemine omarahalise või mõne muu sellega võrdsustatud panusega probleemtoodetest tekkivate jäätmete hoolduse asjakohastes rahastamissüsteemides, ringlussevõtu kindlustus või kinnine pangakonto.
(3) Vabariigi Valitsusel on õigus määrusega vabastada tootja teatud tähtajani käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustusest teatud probleemtoodetest tekkivate jäätmete osas, sealhulgas väljaspool kodumajapidamist tekkivate jäätmete osas, või vähendada kokkukogutavate probleemtoodete protsentuaalset osakaalu turustatud toodete koguarvus, määrates selleks vastavad sihtarvud ning tähtajad nende sihtarvude saavutamiseks.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud jäätmete jäätmehoolduse kulud kannab tootja või tootjate ühendus. Käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud isik kannab jäätmevaldajalt vastuvõetud probleemtoodetest tekkinud jäätmete käitlemise kulud.
(41) Kui tootjale tagastataval mootorsõidukil puuduvad varem selle mootorsõiduki komplektis olnud materjalimahukuselt või tehniliselt olulised osad nagu kere, sillad, mootor, käigukast, katalüsaator või elektrooniline juhtplokk või kui mootorsõidukile on lisatud muid jäätmeid, võib tootja jäätmevaldajalt nõuda osalist jäätmekäitluskulude kandmist, võttes arvesse puuduvate osade materjali väärtuse tagastatavas sõidukis ja sõidukile lisatud jäätmete käitluskulud.
(42) Kui tootjale tagastatavast elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmed ei ole algse seadmega võrreldes komplektsed ning neis puuduvad varem seadme komplektis või koostises olnud materjalimahukuselt ja maksumuselt või jäätmete ohtlikkuse seisukohalt olulised osad või kui seadmele on lisatud muid jäätmeid, võib tootja jäätmevaldajalt nõuda osalist jäätmekäitluskulude kandmist. Vaidlused seadme komplektsuse üle lahendab linna- või vallavalitsuse volitatud isik.
(43) Mootorsõidukeid ja mootorsõiduki haagiseid turule toov tootja peab mootorsõidukite ja mootorsõiduki haagise rehvide osas pidama eraldi arvestust rehvide koguse ja massi üle ning korraldama kasutuselt kõrvaldatud vanarehvide kogumise ja taaskasutamise.
(5) Enne probleemtoote suhtes kohalduvate tootja kohustuste tekkimist turule lastud probleemtoodetest tekkinud jäätmete (endisaegsed jäätmed) jäätmehoolduse tagamise ning selle finantseerimise kohustused lasuvad tootjatel, kes vastavate probleemtoodete jäätmeteks muutmise ajal turul tegutsevad, proportsionaalselt nende osaga seda tüüpi probleemtoodete turul.
(6) [Kehtetu - RT I 2007, 19, 94 - jõust. 11.03.2007]
(7) Kui tootja on käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud määrusega vabastatud lõikes 1 nimetatud kohustusest, kannab jäätmehoolduse kulud jäätmevaldaja.
(8) Vabariigi Valitsusel või tema volitatud ministril on õigus määrusega kehtestada kasutuselt kõrvaldatud probleemtootest tekkivate jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord.
(9) Käesoleva seadusega sätestatud kohustused kirjaliku lepinguga tootjate ühendusele üle andnud tootja, kes on täitnud oma kohustused tootjate ühenduse ees, ei ole vastutav probleemtoodetest tekkinud jäätmete kogumise ja taaskasutamise sihtarvude täitmise ning probleemtooteregistrile andmete edastamise eest. Sellisel juhul vastutab tootjate ühendus tootja vastavate kohustuste täitmise eest.
(10) Käesoleva paragrahvi lõigete 1–5 ja 8, §-de 261, 262, 264 ja 27 sätteid ei kohaldata nendele elektri- ja elektroonikaseadmetele ning patareidele ja akudele, mis on seotud esmatähtsate julgeolekuhuvide kaitsmise, relvade, laskemoona ja sõjatarvikutega, välja arvatud elektri- ja elektroonikaseadmed ning patareid ja akud, mis ei ole spetsiaalselt määratud sõjaliseks otstarbeks, ning patareid ja akud, mis ei ole spetsiaalselt määratud kasutamiseks seadmetes, mis saadetakse kosmosesse.
§ 261. Probleemtooteregister
(1) Probleemtooteregister on riiklik register avaliku teabe seaduse tähenduses, kuhu koondatakse andmed probleemtoodete tootjate kohta ning kus hoitakse ja töödeldakse Eestis toodetud, Eestisse sisseveetud ja Eestist väljaveetud probleemtoodete ja probleemtoodetest tekkinud jäätmete taaskasutamise andmeid.
(11) Tootjad on kohustatud end registreerima probleemtooteregistris ja esitama registrisse andmeid.
(12) Probleemtooteregistrile peab esitama andmeid ka ettevõtja, kes viib Eestist välja mootorsõidukeid, rehve ning patareisid ja akusid.
(2) Probleemtooteregistri asutab ja selle põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus avaliku teabe seaduses sätestatud korras.
(3) Probleemtooteregistrisse kantavad andmed, nende esitamise kord, juurdepääs registri andmetele ja rahvusvahelistest kohustustest tulenev andmete edastamise kord kehtestatakse probleemtooteregistri põhimääruses.
(31) Keskkonnaminister kehtestab määrusega probleemtooteregistri registrikaardi vormid.
(4) Keskkonnaministril on õigus oma määrusega kehtestada probleemtoodetest tekkinud jäätmete täpsustatud nimistu vastavuses käesoleva seaduse § 2 lõike 4 alusel koostatud jäätmenimistuga, kui see on vajalik jäätmete täpsemaks määratlemiseks ja taaskasutamise andmete kandmiseks probleemtooteregistrisse.
§ 262. Elektri- ja elektroonikaseadmete romude kogumisel ja tootjale tagastamisel tekkinud kulude katmine
(1) Enne 2005. aasta 13. augustit turustatud kodumajapidamise elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud elektroonikaromude kokkukogumise ja taaskasutamise või kõrvaldamise kulud kannavad tootjad, kes turustavad vastavat liiki kodumajapidamise elektri- ja elektroonikaseadmeid hetkel, mil nendest elektroonikaromud tekivad, ühiselt. Tootjad kannavad kulud proportsionaalselt vastavalt oma turuosale vastavat liiki elektri- ja elektroonikaseadmete müügis.
(2) Enne 2005. aasta 13. augustit turustatud muude kui kodumajapidamise elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud elektroonikaromude, mis on asendatud uute samalaadsete seadmetega või sama funktsiooni täitvate seadmetega, kokkukogumise ja taaskasutamise või kõrvaldamise kulud kannab tootja, kes on müünud seadmed, millega elektroonikaromuks muutunud seadmed asendatakse.
(3) Enne 2005. aasta 13. augustit turustatud muudest kui kodumajapidamise elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud elektroonikaromude kokkukogumise ja taaskasutamise või kõrvaldamise kulud kannab jäätmevaldaja, kui ta ei ole asendanud neid seadmeid uute samalaadsete seadmetega või seadmetega, mis täidavad sama funktsiooni.
(4) Iga tootja vastutab oma alates 2005. aasta 13. augustist turule lastud toodetest tekkinud jäätmete kokkukogumise ja taaskasutamise või kõrvaldamise eest.
§ 263. Romusõidukite kogumisel ja tootjale tagastamisel tekkinud kulude katmine
(1) Tootja kannab romusõidukite vastuvõtmise ja nende käitlemisega seotud kulud proportsionaalselt liiklusregistris eelmisel kalendriaastal esmaselt registreeritud mootorsõidukite margipõhise turuosaga.
(2) Käesoleva seaduse § 26 lõikes 41 märgitud mootorsõidukite kogumisel võib tootja nõuda, et puuduva osa jääkväärtuse hinnast kompenseerib jäätmevaldaja. Puuduva osa jääkväärtus ei saa ületada puuduva osa materjali jääkväärtust.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatut ei kohaldata, kui romusõiduki osa puudub väärteo või kuriteo tagajärjel, välja arvatud juhul, kui väärteo või kuriteo pani toime jäätmevaldaja.
(4) Tootja ja turustaja on kohustatud sõidukite äravisatud osa jäätmevaldajatelt tasuta tagasi võtma sõltumata sellest, kas jäätmevaldaja kavatseb selle asendada uuega või mitte.
§ 264. Probleemtoodete kogumisel ja taaskasutamisel tekkinud kulude jagamine tootjate ja tootjate ühenduste vahel
Igal tootjal ja tootjate ühendusel, kes on taaskasutanud probleemtoodetest tekkinud jäätmeid üle keskmise taaskasutamise taseme, on õigus nõuda teistelt tootjatelt ja tootjate ühenduselt, kes on probleemtoodetest tekkinud jäätmeid taaskasutanud alla keskmise taaskasutamise taseme, kogumise ja taaskasutamise kulude katmist ulatuses, mis tagab kõikidele tootjatele ja tootjate ühendustele võrdse finantskoormuse, arvestades tootjate või tootjate ühenduste osa turule lastud vastavat liiki probleemtoodete massis.
§ 265. Kasutajale info esitamine elektroonikaromude ja kasutatud patareide ning akude jäätmete käitluskulude kohta
(1) Tootjad võivad näidata elektri- ja elektroonikaseadmete müügil jäätmekäitluskulusid eraldi seadme hinna osana kuni 2012. aasta 13. augustini või kuni 2014. aasta 13. augustini.
(2) Tootjad ei või näidata patareide või akude müügil jäätmekäitluskulusid eraldi patarei või aku hinna osana.
(3) Keskkonnaminister kehtestab määrusega käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaegade täpsustatud loetelu elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriate lõikes.
§ 266. Kasutatud patareide ja akude kogumisel ning edasisel käitlemisel tekkinud kulude katmine
Mootorsõidukites ja tööstuses kasutatavate patareide ja akude tootja võib kasutatud akude ja patareide tasuta vastuvõtmise asemel sõlmida juriidilisest või füüsilisest isikust ettevõtjast kasutajaga ka muu kokkuleppe akudest ja patareidest tekkinud jäätmete käitlemise kulude katmise kohta.
§ 267. Tootja ja turustaja kohustused müügikohas elektri- ja elektroonikaseadmest ning patareist ja akust tekkinud jäätmete tagasivõtmisel
(1) Elektri- ja elektroonikaseadme turustaja on kohustatud oma müügikohas tasuta arvulise vastavuse alusel tagasi võtma turustatava seadmega sama liiki ja sama otstarvet täitvast seadmest tekkinud jäätmed.
(2) Elektri- ja elektroonikaseadme tootja varustab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud turustajat vajaliku kogumismahutiga turustaja vastavasisulise soovi korral.
(3) Patarei ja aku turustaja on kohustatud oma müügikohas tasuta tagasi võtma turustatava patarei või akuga sama liiki patareist või akust tekkinud jäätmed.
(4) Patarei ja aku tootja varustab käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud turustajat kogumiseks vajaliku kogumismahutiga.
§ 268. Probleemtoote kasutaja teavitamine ja teabekampaania korraldamine
(1) Tootja ja tootjate ühendus teevad probleemtoote kasutajale turustajate kaudu kättesaadavaks teabe, kuhu saab probleemtoodetest tekkinud jäätmed tagastada (asukohad ja telefoninumbrid, kust on võimalik saada asjakohast infot). Teave tagastamiskohtade kohta peab olema müügikohas nähtaval kohal, piisavalt suures kirjas vähemalt A4 formaadis lehel.
(2) Tootja ja tootjate ühendus on kohustatud korraldama vähemalt kord aastas teabekampaaniaid, sealhulgas üleriigilisi teabekampaaniaid, meediakanalite, üleriigilise levikuga ajalehtede, ajakirjade või muude sarnaste üldsusele kättesaadavate võimaluste kaudu, et teavitada probleemtoote kasutajaid probleemtoodetest tekkinud jäätmete kogumise ja käitlemise võimalustest.
(3) Probleemtoote kasutajale kättesaadavaks tehtava teabe loetelu kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(4) Teabekampaaniate korraldamise kulud tasub tootja või tootjate ühendus. Tootjad ja tootjate ühendused võivad korraldada ühiseid teabekampaaniaid.
§ 269. Probleemtoodete kokkuostmise piirang
(1) Ohtlikke aineid sisaldavate probleemtoodete või nendest toodetest eraldatud osade kokkuostmine jäätmetena on lubatud üksnes käesoleva seaduse § 261 lõike 2 alusel asutatud probleemtooteregistris registreeritud tootjalt või tootjate ühenduselt või jäätmeluba omavalt ettevõtjalt, kelle õiguspärase tegevuse tulemusena on jäätmed tekkinud.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud piirang ei kehti järelevalveasutuse või kohaliku omavalitsuse poolt järelevalve käigus omandatud probleemtoodetest tekkinud jäätmete müügi kohta.
§ 27. Probleemtoodete Euroopa Majanduspiirkonnas turule laskmise keelud ning piirangud
(1) Euroopa Majanduspiirkonnas on keelatud järgmiste probleemtoodete turule laskmine:
1) probleemtooted, mis sisaldavad keelustatud tööstuskemikaale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 689/2008 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (ELT L 204, 31.7.2008, lk 1–35) tähenduses;
2) elavhõbedat, kaadmiumi või pliid sisaldavad patareid ja akud;
3) kuuevalentse kroomi ühendeid, pliid ja selle ühendeid, elavhõbedat ja selle ühendeid või kaadmiumi ja selle ühendeid sisaldavad mootorsõidukid ja nende osad;
4) kuuevalentse kroomi ühendeid, pliid ja selle ühendeid, elavhõbedat ja selle ühendeid, kaadmiumi ja selle ühendeid, polübroomitud difenüüleetrit või polübroomitud bifenüüle sisaldavad elektri- ja elektroonikaseadmed ja nende osad.
(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud keelust võib teha erandeid tingimusel, et sellise erandi tegemise võimalus tuleneb Euroopa Liidu õigusaktidest.
(2) [Kehtetu - RT I 2010, 44, 260 - jõust. 19.07.2010]
(3) [Kehtetu - RT I 2010, 44, 260 - jõust. 19.07.2010]
(4) Vabariigi Valitsusel või tema volitatud ministril on õigus anda määrusi, millega kehtestatakse teatud probleemtoodete või nende osade suhtes:
1) ohtlike ainete piirnormid, millest väiksemate sisalduste puhul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud keeld ei kehti;
2) kasutusalad, tehnilised tingimused või nõuded, mille rakendamisel käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud keeld ei kehti;
3) tähtajad käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud keelu osaliseks või täielikuks rakendamiseks.
(5) Tootja ja tootjate ühendus on kohustatud esitama pädeva järelevalveasutuse või probleemtooteregistri nõudel probleemtoote kohta käesoleva paragrahvi nõuetele vastavuse dokumendid.
§ 271. Polüklooritud bifenüüle ja polüklooritud terfenüüle sisaldavate seadmete kasutamise keelu rakendamine
(1) Töökorras olevate polüklooritud bifenüüle ja polüklooritud terfenüüle (edaspidi koos PCB) sisaldavate seadmete valdajad peavad seadmed kasutuselt kõrvaldama või saastest vabastama ning kõrvaldama neis sisalduva PCB niipea, kui see on võimalik.
(2) Saastest vabastamine on toiming, mis võimaldab PCB-ga saastunud seadmeid, esemeid, materjale ja vedelikke ohutult korduskasutada, ringlusse võtta või kõrvaldada, sealhulgas asendada PCB sobiva PCB-sisalduseta vedelikuga.
(3) Käesoleva seaduse tähenduses on PCB polüklooritud bifenüülid, polüklooritud terfenüülid, monometüültetraklorodifenüülmetaan, monometüüldiklorodifenüülmetaan, monometüüldibromodifenüülmetaan ja mis tahes valmistis või segu, mis sisaldab eelnevalt nimetatud aineid kokku üle 0,005 massiprotsendi.
§ 272. Suurõnnetuste vältimine ja nendest teatamine
(1) Käesolevat paragrahvi kohaldatakse käesoleva seaduse § 352 lõike 5 alusel määratud A-kategooria kaevandamisjäätmete hoidlale, mis ei ole ohtlik ettevõte ega suurõnnetuse ohuga ettevõte kemikaaliseaduse tähenduses.
(2) Suurõnnetus on käesoleva seaduse tähenduses tegevuskohal kaevandamisjäätmete käitlemise käigus tekkiv juhtum, mis kujutab otsekohe või aja jooksul tegevuskohal või mujal ilmnevat tõsist ohtu inimese tervisele või keskkonnale.
(3) Suurõnnetuse ohuga jäätmehoidla projekteerimisel, rajamisel, kasutamisel, hooldamisel, sulgemisel ning järelhooldamisel tuleb võtta vajalikke meetmeid, et vältida selliseid õnnetusi ja piirata nende kahjulikke tagajärgi inimese tervisele või keskkonnale, piiriülesed mõjud kaasa arvatud.
§ 273. Suurõnnetuste vältimise ja nendest teavitamise üldnõuded
(1) Enne tegevuse alustamist koostab käesoleva seaduse § 272 lõikes 1 nimetatud jäätmehoidla käitaja kaevandamisjäätmete käitlemisel suurõnnetuste vältimise põhimõtted ja jõustab nende rakendamiseks ohutuse juhtimissüsteemi ning jäätmehoidlasisese hädaolukorra lahendamise kava, kus täpsustatakse õnnetuse korral käitise territooriumil võetavad meetmed. Käitaja määrab ohutusjuhi, kes vastutab suurõnnetuste vältimise põhimõtete rakendamise ja korrapärase järelevalve eest.
(2) Päästeameti kohalik päästeasutus koostab hoidlavälise hädaolukorra lahendamise kava, kus täpsustatakse õnnetuse korral väljaspool käitise territooriumi võetavad meetmed. Käitaja esitab koos jäätmeloa taotlusega selle kava koostamiseks vajaliku teabe. Jäätmeloa andja edastab nimetatud teabe Päästeameti kohalikule päästeasutusele.
(3) Hoidlavälise hädaolukorra lahendamise kava koostamisel lähtutakse haldusmenetluse seaduses avatud menetluse kohta kehtestatud nõuetest.
§ 274. Hädaolukorra lahendamise kava eesmärgid
Hädaolukorra lahendamise kaval on järgmised eesmärgid:
1) ohjeldada ja kontrollida suurõnnetusi ja muid õnnetusjuhtumeid nii, et nende mõju oleks minimaalne, ning eelkõige piirata inimese tervisele ja keskkonnale tekitatavat kahju;
2) rakendada meetmeid, mis on vajalikud inimese tervise ja keskkonna kaitsmiseks suurõnnetuste ja muude õnnetusjuhtumite mõju eest;
3) edastada vajalik teave piirkonna asjaomastele asutustele, teenistustele ja üldsusele. Üldsus käesoleva seaduse tähenduses on üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut ja vastavalt õigusaktidele või tavadele selliste isikute ühendused, organisatsioonid või rühmad;
4) kavandada keskkonna puhastamine, korrastamine ja taastamine pärast suurõnnetust.
§ 275. Suurõnnetuste vältimise põhimõtted ja ohutuse juhtimissüsteem
(1) Käitaja suurõnnetuste vältimise põhimõtted ja ohutuse juhtimissüsteem peavad olema vastavuses jäätmehoidlast tuleneva suurõnnetuse ohu suurusega. Suurõnnetuste vältimise põhimõtted peavad sisalduma käitaja üldistes eesmärkides ja tegevuspõhimõtetes. Ohutuse juhtimissüsteem peab sisaldama seda osa üldisest juhtimissüsteemist, mis hõlmab suurõnnetuste vältimise põhimõtete määramise ja rakendamisega seotud organisatsioonilist struktuuri, vastutust ja vahendeid.
(2) Ohutuse juhtimissüsteemis tuleb käsitleda järgmisi küsimusi:
1) kõigil korraldustasemetel tuleb määrata suurõnnetuste ohu korral juhtimisega seotud töötajate ülesanded ja kohustused, teha kindlaks selliste töötajate koolituse vajadus ja teha koolituse pakkumine ning kaasata töötajate koolitamiseks vajaduse korral alltöövõtjaid;
2) tõsiste ohtude kindlakstegemine ja hindamine – tava- ja erandkäitamisest tulenevate tõsiste ohtude süstemaatilise kindlakstegemise korra kehtestamine ja rakendamine ning selliste ohtude tõenäosuse ja raskusastme hindamine;
3) tegevuse kontrollimine – turvalist toimimist, sealhulgas jäätmehoidla hooldamist, hooldamisprotsesse, -seadmeid ja hooldamise ajutisi katkestusi käsitlevate menetluste ja juhendite kehtestamine ning rakendamine;
4) muudatuste juhtimine – jäätmehoidlate muutmist või uute jäätmehoidlate kavandamist käsitlevate menetluste kehtestamine ja rakendamine;
5) kavade koostamine hädaolukordade tarbeks – tõenäoliste hädaolukordade kindlakstegemise menetluse kehtestamine ja rakendamine ning hädaolukorra lahendamise kavade ettevalmistamine, katsetamine ja läbivaatamine;
6) tegevuse jälgimine – menetluse kehtestamine ja rakendamine suurõnnetuste vältimise põhimõtete ja ohutuse juhtimissüsteemi eesmärkide täitmise pidevaks hindamiseks ning uurimis- ja parandusmeetmete võtmise vahendid juhuks, kui neid eesmärke ei järgita. Menetlus peab hõlmama korda, mida käitaja kasutab suurõnnetustest ja napilt välditud juhtumitest teatamiseks, eriti kui kaitsemeetmetes on olnud puudusi, ning nende puuduste uurimist ja tehtud järelduste alusel võetud järelmeetmeid;
7) kontrollimine ja läbivaatamine – menetluse kehtestamine ja rakendamine suurõnnetuste vältimise põhimõtete ja ohutuse juhtimissüsteemi tulemuslikkuse ning sobivuse perioodiliseks süstemaatiliseks hindamiseks. Juhtkond jälgib, kas põhimõtted ja ohutuse juhtimissüsteem toimivad, dokumenteerib ja ajakohastab need.
§ 276. Suurõnnetuste vältimisega seoses edastatav teave
(1) Asjaomasele üldsusele tuleb edastada teave ohutusmeetmete ja õnnetuse korral kohustusliku käitumise kohta, mis sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:
1) käitaja nimi ja jäätmehoidla aadress;
2) teavet andva isiku ametikoht;
3) kinnitus, et jäätmehoidla suhtes kohaldatakse kehtivaid nõudeid ja et loa andjale on vajaduse korral esitatud nende nõuete täitmise tagamiseks ja kontrollimiseks vajalik teave;
4) selge ja lihtne selgitus hoidlas toimuva tegevuse kohta;
5) jäätmehoidlas olevate ainete ja valmististe ning suurõnnetuse ohtu tekitada võivate jäätmete tava- või üldnimetused või üldine ohuklassifikatsioon koos peamiste ohtlike omaduste loeteluga;
6) üldinfo suurõnnetuse ohu laadi kohta, kaasa arvatud selle võimalik mõju ümbruskonna elanikkonnale ja keskkonnale;
7) piisav teave selle kohta, kuidas ümbruskonna elanikkonda hoiatatakse ja kuidas teda suurõnnetuse korral toimuvaga kursis hoitakse;
8) piisav teave, kuidas elanikkond peab suurõnnetuse korral käituma;
9) kinnitus, et käitaja võtab oma territooriumil piisavaid meetmeid eelkõige koostöös hädaabiteenistustega, et suurõnnetustega toime tulla ja nende mõju minimeerida;
10) viide jäätmehoidlavälisele hädaolukorra lahendamise kavale, mis on koostatud, et minimeerida õnnetuse võimalikku mõju väljaspool jäätmehoidla territooriumi. See peab hõlmama nõuannet järgida õnnetuse ajal kõiki hädaabiteenistuste juhtnööre ja nõudeid;
11) kust saab täiendavat teavet.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teavet tuleb esitada asjaomasele üldsusele tasuta ja pidevalt. Teave tuleb üle vaadata ja vajaduse korral ajakohastada vähemalt iga kolme aasta järel.
(3) Asjaomane üldsus käesoleva seaduse tähenduses on üldsus, keda jäätmeloa või tegevusloa andmise A-kategooria jäätmehoidlaid käsitlevate otsuste tegemine mõjutab või võib mõjutada, või üldsus, kelle huvidega see on seotud. Arvestatakse, et selline huvi on ka keskkonnakaitset edendavatel valitsusvälistel organisatsioonidel.
(4) Suurõnnetuse korral peab käitaja esitama Päästeameti kohalikule päästeasutusele viivitamata kogu vajaliku teabe, et aidata minimeerida õnnetuse negatiivset mõju inimese tervisele ning hinnata ja minimeerida tegeliku või võimaliku keskkonnakahjustuse ulatust.
(5) Kui õnnetusel võib olla piiriülene mõju, esitab Päästeameti kohalik päästeasutus nimetatud teabe selle riigi, mida õnnetus võib mõjutada, pädevatele asutustele.
3. jagu Jäätmehoolduse üldnõuded
§ 28. Kontrollitud jäätmekäitlus
(1) Jäätmevaldaja on kohustatud käitlema tema valduses olevaid jäätmeid vastavalt kehtestatud nõuetele või andma need käitlemiseks üle selleks õigust omavale isikule.
(11) Jäätmevaldajal peab olema ülevaade tema valduses olevate jäätmete liigist, hulgast ja päritolust, jäätmekäitluse seisukohalt olulistest omadustest ning jäätmetest tulenevast ohust tervisele, keskkonnale või varale.
(2) Jäätmeid üleandev isik peab olema, arvestades asjaolusid, veendunud, et vastuvõtjal on jäätmeluba või kompleksluba, mis annab õiguse üleantud jäätmete käitlemiseks.
(3) Kui jäätmed antakse üle selliseks käitlemiseks, milleks jäätmeluba või kompleksluba vaja ei ole, peab jäätmeid üleandev isik olema, arvestades asjaolusid, veendunud, et vastuvõtja on pädev jäätmeid käitlema ning tal on asjakohased tehnilised ja keskkonnakaitsevahendid.
§ 281. Jäätmete põletamine laeval
Laeval on jäätmete põletamine keelatud.
§ 29. Jäätmehoolduse keskkonnamõju ja parim võimalik tehnika
(1) Jäätmehoolduses rakendatavad menetlused ja meetodid ei tohi ohustada tervist, vara ega keskkonda. Jäätmehoolduses peab kasutusele võtma kõik vajalikud meetmed, et vältida või vähendada nii palju kui võimalik jäätmetest põhjustatud kahjulikku mõju keskkonnale ja inimese tervisele.
(2) Jäätmehoolduses tuleb vältida keskkonnahäiringuid või kui see ei ole võimalik, siis vähendada neid, kui sellega ei kaasne ülemääraseid kulutusi.
(3) Jäätmehoolduses tuleb kasutada parimat võimalikku tehnikat.
(4) Keskkonnaministril on õigus anda käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 sätestatu rakendamiseks määrusi, mis kehtestavad käitlusnõuded:
1) vanaõlile;
2) polüklooritud bifenüüle ja polüklooritud terfenüüle sisaldavatele jäätmetele;
3) asbesti sisaldavatele jäätmetele;
4) titaanoksiidi tootmisel tekkivatele jäätmetele;
5) biolagunevatele jäätmetele;
6) elektri- ja elektroonikaseadmete romudele (elektroonikaromudele);
7) romusõidukitele;
8) kasutatud patareidele ja akudele;
9) ehitus- ja lammutusprahile;
10) vanarehvidele;
11) pakendijäätmetele;
12) inimeste ja loomade tervishoiul tekkivatele jäätmetele;
13) olmejäätmetele;
14) metallijäätmetele;
15) põlevkivi termilisel töötlemisel (sealhulgas utmine) tekkivatele jäätmetele;
151) kaevandamisjäätmetele;
16) reoveesettele.
17) [kehtetu - RT I 2010, 44, 260 - jõust. 19.07.2010]
(41) Püsivaid orgaanilisi saasteaineid sisaldavate jäätmete käitlemisel võetakse arvesse jäätmekäitlust reguleerivaid sätteid, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 7–49) artiklis 7.
(42) Elavhõbedat sisaldavate jäätmete käitlemisel juhindutakse muu hulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1102/2008 metallilise elavhõbeda ning teatavate elavhõbedaühendite ja -segude ekspordi keelustamise ja metallilise elavhõbeda ohutu ladustamise kohta sätestatud keeldudest ja ladustamistingimustest (ELT L 304, 14.11.2008, lk 75–79).
(5) Keskkonnaministeeriumil või Keskkonnaametil on keskkonnamõju hindamise järelevalvajana õigus määrata keskkonnanõudeid kavandatava tegevusega kaasneva jäätmetekke vältimiseks ja jäätmete ohtlikkuse leevendamiseks.
§ 30. Jäätmete taaskasutamise põhimõtted
(1) Jäätmeid tuleb taaskasutada, kui see on tehnoloogiliselt võimalik ning kui see ei ole muude jäätmekäitlusmoodustega võrreldes ülemääraselt kulukas.
(2) Käesoleva seaduse § 15 lõigetes 2–4 nimetatud taaskasutamismooduste valikul tuleb esmane eelistus anda jäätmete korduskasutusele. Kui see ei ole võimalik, tuleb jäätmete energiakasutusele eelistada jäätmete ringlussevõttu materjali või toormena.
§ 31. Jäätmete sortimine
(1) Kohaliku omavalitsuse üksus korraldab jäätmete sortimist, sealhulgas liigiti kogumist, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses.
(2) Sortimisel eraldatakse taaskasutatavad jäätmed ning ohtlikud jäätmed ülejäänud jäätmetest, kui see on tehniliselt teostatav ja sellega ei kaasne ülemääraseid kulutusi.
§ 32. Läheduse põhimõte jäätmekäitluses
Jäätmed kõrvaldatakse nende tekkekohale võimalikult lähedal asuvas tehnoloogiliselt sobivas jäätmekäitluskohas, kus on tagatud inimese tervise ja keskkonna ohutus.
§ 33. Nõuded jäätmekäitluskohale
(1) Jäätmekäitluskoha tervise- ja keskkonnaohutuse tagamiseks nii jäätmete käitlemise ajal kui ka pärast käitlemise lõpetamist kehtestatakse keskkonnaministri määrusega:
1) prügila rajamise, kasutamise ja sulgemise nõuded;
2) jäätmepõletustehase rajamise, kasutamise ja sulgemise nõuded;
3) koospõletustehase rajamise, kasutamise ja sulgemise nõuded.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud määrusega on keskkonnaministril õigus jäätmekäitluskoha ohutuse tagamiseks kehtestada:
1) tehnilisi norme, tehniliste parameetrite väärtusi ja muid käitamisnõudeid;
2) käitamisel tekkivate heidete piirväärtusi;
3) nõudeid heidete ja neis sisalduvate saasteainete tehniliste parameetrite mõõtmiseks, mõõtmissagedust ja muid mõõtmistingimusi;
4) keskkonnaseirenõudeid jäätmekäitluskohas ja selle ümbruses enne käitluse alustamist, käitlemise ajal ning pärast käitluse lõpetamist;
5) keskkonnaseire kestust jäätmekäitluskoha järelhoolduse ajal.
§ 331. Nõuded jäätmehoidla rajamise, kasutamise ja sulgemise kohta
(1) Jäätmehoidla käitaja peab tagama:
1) jäätmehoidla sobiva asukoha valiku, võttes arvesse eelkõige kaitstavate loodusobjektide paiknemist ning geoloogilisi, hüdroloogilisi, hüdrogeoloogilisi, seismilisi ja geotehnilisi tegureid;
2) jäätmehoidla projekteerimise selliselt, et täidetakse pinnase, õhu, põhja- ja pinnavee reostamise vältimiseks vajalikke tingimusi;
3) nõrgvee tõhusa kogumise ja puhastamise loas sätestatud ajal ja viisil;
4) vee- ja tuuleerosiooni vähendamise niivõrd, kuivõrd see on tehniliselt võimalik ja majanduslikult põhjendatud;
5) jäätmehoidla ehitamise, haldamise ja hooldamise nii, et on tagatud jäätmehoidla füüsiline stabiilsus ning välditud pinnase, õhu, pinna- ja põhjavee reostumine ja saastumine ning minimeeritud nii palju kui võimalik maastiku kahjustamine;
6) kavade koostamise ja korralduste andmise, et pädevad isikud saaksid perioodiliselt jäätmehoidlat kontrollida, teha seiret ning võtta meetmeid juhul, kui tulemused näitavad ebastabiilsust või vee või pinnase saastumist;
7) korralduste tegemise maapinna taastamiseks ja jäätmehoidla sulgemiseks;
8) korralduste tegemise jäätmehoidla järelhoolduseks.
(2) Kui hiivahoidlas leidub tsüaniidi, tagab käitleja, et nõrga happe dissotsieeruva tsüaniidi kontsentratsiooni alandatakse seal parima võimaliku tehnoloogia abil madalaima võimaliku tasemeni.
(3) Jäätmehoidla sulgemist alustatakse üksnes siis, kui jäätmeloas kehtestatud nõuded on täidetud ning jäätmeloa andja on andnud sulgemiseks nõusoleku.
(4) Jäätmehoidla loetakse lõplikult suletuks üksnes pärast seda, kui jäätmeloa andja on korraldanud jäätmehoidla kohapealse kontrolli, hinnanud käitaja esitatud aruandeid, kinnitanud, et jäätmehoidlast mõjutatud maa-ala on taastatud, ja teavitanud käitajat nõusolekust jäätmehoidla sulgemiseks.
(5) Jäätmehoidla sulgemise järel peab käitaja muu hulgas kontrollima jäätmehoidla füüsikalist ja keemilist stabiilsust ning minimeerima negatiivse mõju keskkonnale, eelkõige pinna- ja põhjaveele, tagades:
1) jäätmehoidla kõikide osade järelevalve ja kaitse ning kontrolli- ja mõõteaparatuuri alalise kasutusvalmiduse;
2) ülevoolukanalite ja liigveelaskmete puhta ja vabana hoidmise.
(6) Käitaja vastutab jäätmehoidla hooldamise, seire ja kontrolli ning jäätmehoidlat parandavate meetmete eest järelhooldusel seni, kuni jäätmeloa või kompleksloa andja seda nõuab, võttes arvesse ohu laadi ja kestust. Nõutavad meetmed ning nende kohaldamise aeg määratakse jäätmehoidla käitamiseks antavas jäätmeloas.
(7) Jäätmehoidla käitaja vahetumise korral vastutavad kõik jäätmehoidla tegutsemise ja järelhoolduse aegsed käitajad jäätmehoidlas ladestatud jäätmetest lähtuva negatiivsest keskkonnamõjust põhjustatud kahju eest solidaarselt.
(8) Keskkonnaminister kehtestab määrusega täpsustavate nõuete loetelu jäätmehoidla rajamise, kasutamise, seire, sulgemise ja järelhoolduse kohta.
§ 34. Prügila
(1) Prügila on jäätmekäitluskoht, kus jäätmed ladestatakse maa peale või maa alla, kaasa arvatud jäätmekäitluskoht, kuhu jäätmetekitaja ladestab jäätmed tekkekohal (käitisesisene prügila), ja jäätmekäitluskoht, mida kasutatakse püsivalt jäätmete vaheladustamiseks vähemalt aasta vältel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud jäätmeladestuskoht loetakse prügilaks järelhoolduse lõpuni.
(3) Prügila ei ole:
1) ehitis, kus jäätmed maha laaditakse, et neid ette valmistada veoks mujal asuvasse töötlemis-, taaskasutamis- või kõrvaldamiskohta;
2) jäätmete ladustamise koht enne nende töötlemist või taaskasutamist, kui kõik sinna paigutatud jäätmed töödeldakse või taaskasutatakse kolme aasta jooksul nende ladustamisest arvates;
3) jäätmete ladustamise koht enne nende kõrvaldamist, kui kõik sinna paigutatud jäätmed kõrvaldatakse aasta jooksul nende ladustamisest arvates.
(4) Prügila liigid sõltuvalt ladestatavate jäätmete omadustest on:
1) ohtlike jäätmete prügila;
2) tavajäätmeprügila;
3) püsijäätmeprügila.
§ 341. Prügila kulud
(1) Tasu, mida prügila käitaja võtab mis tahes jäätmete prügilasse ladestamise eest, peab katma prügila rajamise, kasutamise ja sulgemise kulud ning niivõrd, kui see on võimalik, käesoleva seaduse § 91 punktis 5 nimetatud rahalise tagatise või kindlustuse kulud ja prügila järelhoolduse hinnangulised kulud perioodiks, mille pikkus on vähemalt 30 aastat.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud prügila kulude katmise põhimõtte ja keskkonnateabele vaba juurdepääsu nõuete rakendamiseks peab prügila käitaja arvestust prügila kulude kohta ja avalikustab jäätmete prügilasse ladestamise eest võetava tasu jagunemise kululiikide kaupa vastaval nõudmisel.
§ 35. Töötlemata jäätmete prügilasse ladestamise keeld
(1) Prügilasse on keelatud ladestada töötlemata jäätmeid.
(2) Jäätmete ladestamiseelse töötlemise kohustus ei laiene jäätmetele, mille töötlemine ei vähenda jäätmete kogust ega ohtlikkust inimese tervisele või keskkonnale, samuti neile püsijäätmetele, mille töötlemine ei ole tehniliselt otstarbekas.
§ 351. Kasutatud rehvide prügilasse ladestamise keeld
(1) Prügilasse on keelatud ladestada kasutatud rehve, välja arvatud prügilas ehitusmaterjalina kasutatavaid tükeldatud rehve.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut ei kohaldata jalgrattakummidele ja rehvidele välisdiameetriga üle 1400 millimeetri.
§ 352. Jäätmehoidla
(1) Jäätmehoidlaks loetakse iga ehitist või ala, mida kasutatakse tahkel, vedelal, lahuse või suspensiooni kujul olevate kaevandamisjäätmete kogumiseks või ladestamiseks:
1) määramata ajaks A-kategooria jäätmehoidlates ja käesoleva seaduse §-s 421 nimetatud kaevandamisjäätmekavas kirjeldatud ohtlike jäätmete hoidlates;
2) rohkem kui kuueks kuuks ootamatult tekkinud ohtlike jäätmete hoidlates;
3) rohkem kui aastaks tavajäätmete, mis ei ole püsijäätmed, hoidlates;
4) rohkem kui kolmeks aastaks saastumata pinnase, uuringute käigus tekkivate tavajäätmete, turba kaevandamisel, rikastamisel ja ladustamisel tekkivate jäätmete ning püsijäätmete hoidlates.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 seatud kriteeriumidele arvestatakse kaevandamisjäätmete kogumiseks või ladustamiseks määratud ala jäätmehoidlaks arvamisel ka järgmist:
1) kas jäätmehoidla hõlmab ka tamme või muid rajatisi, mille eesmärk on hoida, säilitada, piirata või muul viisil toetada sellist hoidlat, ning samuti, kuid mitte ainult, puistanguid ja hiivahoidlaid. Tamm käesoleva seaduse tähenduses on inseneriehitis vee või jäätmete hoidmiseks või säilitamiseks hiivahoidlas. Puistang käesoleva seaduse tähenduses on insenerirajatis tahkete jäätmete ladustamiseks maapinnal. Hiivahoidla käesoleva seaduse tähenduses on looduslik või insenerirajatis, kus hoitakse peenestatud jäätmeid, harilikult rikastamisjäätmeid, samuti erinevat veehulka, mis tuleneb maavara rikastamisest ning tööprotsessis kasutatava vee selitamisest ja ringlussevõtust;
2) kas jäätmehoidla ei hõlma kaeveõõsi, millesse jäätmed paigutatakse pärast kaevandamist ala korrastamise ja ehituse eesmärgil.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ehitis või ala on jäätmehoidla järelhoolduse lõpuni.
(4) Jäätmehoidla klassifitseeritakse ohtlikkusest lähtuvalt A- või B-kategooria jäätmehoidlaks.
(5) Jäätmehoidlale määratakse A-kategooria, kui esineb üks või mitu järgmistest asjaoludest:
1) jäätmehoidla praegust või tulevast suurust, asukohta ja keskkonnamõju arvesse võttev analüüs näitab, et rike, näiteks puistangu varing või tammi purunemine, või väär käitamine võib põhjustada suurõnnetuse;
2) jäätmehoidlas on käesoleva seaduse § 2 lõike 4 ja § 6 lõike 2 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruste kohaselt ohtlikeks jäätmeteks klassifitseeritud jäätmeid üle teatava piiri;
3) jäätmehoidlas on kemikaaliseaduse kohaselt ohtlikeks aineteks või valmistiteks klassifitseeritud aineid või valmistisi üle teatava piiri.
(6) Jäätmehoidlale, mis ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud asjaoludele, määratakse B-kategooria.
(7) Jäätmehoidlale A- või B-kategooria määramise otsustab jäätmehoidla käitamiseks loa andmisel jäätmeloa andja.
§ 353. Jäätmehoidla käitamiseks vajalik rahaline tagatis
(1) Jäätmehoidla käitajal peab olema jäätmehoidla kasutamise, sulgemise ja järelhoolduse kohustuste täitmiseks piisav rahaline tagatis (edaspidi tagatis). Tagatis peab olema jäätmehoidlast mõjutatud maa-ala taastamiseks vastavalt jäätmehoidla käitamise loale ja käesoleva seaduse §-s 421 nimetatud kaevandamisjäätmekavale alati hõlpsasti kättesaadav.
(2) Tagatis arvutatakse vastavalt jäätmehoidla tõenäolisele keskkonnamõjule, võttes arvesse jäätmehoidla kategooriat, jäätmete omadusi ja taastatud maa-ala edasist kasutamist ning muid olulisi asjaolusid. Tagatise suuruse arvutab jäätmehoidla käitamiseks jäätmeloa andja.
(3) Tagatise arvutamisel lähtutakse eeldusest, et vajalikule taastamistööle annavad hinnangu sõltumatud ja küllaldase kvalifikatsiooniga kolmandad isikud.
(4) Tagatise olemasolu tõendatakse loa andja eelnevalt aktsepteeritud Eesti või rahvusvahelise krediidi- või finantseerimisasutuse garantiiga. Krediidi- või finantseerimisasutuse krediidireiting peab olema vähemalt A3 (Moody’s) või A (Standard & Poor’s) ning seejuures ei tohi krediidireiting olla alandatud viimase kolme kuu jooksul. Tagatis peab kehtima vähemalt jäätmehoidla järelhoolduse lõpuni.
(5) Tagatise esitamise ajal peab tagatise väärtus moodustama vähemalt 115 protsenti jäätmehoidlast mõjutatud maa-ala taastamise kulude eeldatavast summast. Kui loa andja teeb kindlaks, et tagatis ei taga enam kindlalt kulude tasumist, siis on tal õigus nõuda tagatise suurendamist või algse tagatise asendamist uuega.
(6) Jäätmehoidlast mõjutatud maa-ala taastamise kulude eeldatava summa määramisel lähtutakse sõltumatute ja küllaldase kvalifikatsiooniga kolmandate isikute eksperdiarvamusest.
(7) Tagatise suurust muudetakse korrapäraselt vastavalt taastamistööle, mida jäätmehoidlast mõjutatud maa-alal tuleb teha vastavalt kaevandamisjäätmekavale ja jäätmehoidla käitamiseks antud jäätmeloale.
(8) Kui loa andja kiidab jäätmehoidla sulgemise heaks, annab ta käitajale kirjaliku tõendi, millega ta vabastab käitaja tagamiskohustusest, sulgemisjärgsed kohustused välja arvatud.
§ 36. Segunenud olmejäätmete sortimine jäätmete ladestamiseelsel töötlemisel
(1) Et võimaldada olmejäätmete taaskasutamist võimalikult suures ulatuses, tuleb segaolmejäätmed enne prügilasse ladestamist sortida.
(2) Sortimata segaolmejäätmete ladestamine prügilasse on keelatud.
(3) Liigiti kogutud jäätmete suhtes viiakse vajaduse korral läbi järelsortimine.
(4) Juhul, kui ladestatavate jäätmete täiendav töötlemine vähendab jäätmete kogust või ohtlikkust või lihtsustab nende käsitsemist, tuleb sorditud olmejäätmeid enne ladestamist täiendavalt töödelda.
(5) Keskkonnaministril on õigus kehtestada oma määrusega jäätmete sortimise kord, jäätmete kogumassist eraldatavate taaskasutatavate jäätmete protsendilised määrad ja sihtarvud ning sorditud jäätmete liigitamise alused.
§ 37. Jäätmepõletustehas ja koospõletustehas
(1) Jäätmepõletustehas on jäätmekäitluskoht, mille põhielement on paikne või teisaldatav tehniline kompleks või seade, mis on ette nähtud jäätmete termiliseks töötlemiseks, olenemata sellest, kas põlemisel tekkiv soojus kasutatakse ära või mitte. Jäätmepõletustehases toimuvad protsessid hõlmavad nii jäätmete vahetut põletamist oksüdatsiooni teel kui ka muid termilisi protsesse, nagu pürolüüs, utmine, gaasistamine või plasmaprotsessid, juhul kui termilistes protsessides tekkivad ained järgnevalt põletatakse.
(2) Koospõletustehas on jäätmekäitluskoht, mille põhielement on paikne või teisaldatav tehniline kompleks või seade, mille käitamise peamine eesmärk on energia tootmine või toodete valmistamine ning kus jäätmeid kasutatakse põhi- või lisakütusena või töödeldakse termiliselt nende kõrvaldamise eesmärgil.
(3) Kui koospõletamine toimub nii, et tehase peamine eesmärk ei ole energia või materiaalsete saaduste tootmine, vaid üksnes jäätmete termiline töötlemine, siis loetakse seda tehast jäätmepõletustehaseks.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 määratletud mõisted hõlmavad kogu tehnilist kompleksi ja selle asukohta, kaasa arvatud kõik põletus- või koospõletusliinid, jäätmete vastuvõtu, ladustamise ja kohapealse eeltöötluse seadmed, jäätme-, kütuse- ja õhutoitesüsteemid, seadmed heitgaaside puhastamiseks, kohapealsed seadmed tekkivate jääkide ja reovee töötlemiseks ning hoidmiseks, korstnaagregaadid ja põletusoperatsioonide kontrollsüsteemid ning põlemistingimuste mõõte- ja seiresüsteemid.
§ 38. Jäätmeveo üldnõuded
Jäätmeid peab vedama kinnises veovahendis pakitult või muul viisil nõnda, et nad ei satuks laadimise ega vedamise ajal keskkonda.
2. peatükk JÄÄTMEHOOLDUSE KAVANDAMINE
1. jagu Jäätmehoolduse kavandamise üldsätted ja jäätmekavad
§ 39. Jäätmekava
(1) Jäätmehoolduse arendamiseks koostatakse riigi ja kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava.
(2) Jäätmekavas käsitletakse jäätmehoolduse olukorda riigis või kohaliku omavalitsuse üksuses, jäätmehoolduse korraldamise ja tõhustamise eesmärke ning meetmeid eesmärkide saavutamiseks.
(3) Jäätmekava sisaldab:
1) jäätmehoolduse olemasoleva olukorra, peamiste taaskasutatavate ja kõrvaldatavate jäätmeliikide ning jäätmete päritolu kirjeldust ja nende koguseid;
2) jäätmekäitluseks vajaliku loodusvara, nagu vee, turba, savi, pinnase kasutamise mahu hinnangut;
3) jäätmekava rakendamise mõju keskkonnale;
4) kavandatavaid eesmärke, nagu jäätmetekke vältimine, jäätmekoguste ja jäätmete ohtlikkuse vähendamine, jäätmete taaskasutamine, jäätmete keskkonnaohutu kõrvaldamine, jäätmeveo optimeerimine;
5) eesmärkide realiseerimise vahendeid ja meetmeid, nagu jäätmekäitlustoimingu valik, jäätmekäitluskohtade võrgustik, meetmed ohtlike ja muude peamiste jäätmeliikide käitlemiseks, vajalikud halduskorralduslikud meetmed jäätmekava elluviimiseks, keskkonnakaitse- ja tervisekaitsemeetmed ning nende tagamise tehnoloogilised vahendid, meetmete rakendamise eeldatav maksumus.
(4) Jäätmehoidla käitaja, üldgeoloogilise uurimistöö loa, geoloogilise uuringu loa või kaevandamisloa omanik, kelle tegevuse käigus jäätmed tekivad, või kui jäätmed tekivad maavara rikastamise käigus, siis maavara rikastaja, peab koostama käesoleva seaduse §-s 421 nimetatud kaevandamisjäätmekava kaevandamisjäätmete minimeerimiseks, töötlemiseks, taaskasutamiseks ja kõrvaldamiseks, võttes arvesse säästva arengu põhimõtet.
§ 40. Riigi jäätmekava
(1) Riigi jäätmekava on jäätmehoolduse arengukava, mis hõlmab kogu riigi territooriumi ning käsitleb lisaks käesoleva seaduse § 39 lõikes 3 sätestatule ka riikidevahelist jäätmekäitluse optimeerimist ja jäätmealast koostööd.
(2) Riigi jäätmekava sisaldab ohtlike jäätmete ja pakendijäätmete käitlemist käsitlevaid alljaotisi ning maakondade jäätmehooldust käsitlevaid alljaotisi.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud alljaotisi võib kinnitada eraldi arengukavana. Eraldi kinnitatud arengukavale kohaldatakse riigi jäätmekava menetluse kohta sätestatut ulatuses, mis ei lähe vastuollu kava põhimõtetega.
§ 41. [Kehtetu - RT I 2007, 19, 94 - jõust. 11.03.2007]
§ 42. Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava
(1) Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava on kohaliku omavalitsuse üksuse arengukava osa, mis käsitleb valla või linna jäätmehoolduse arendamist. Jäätmekava võib koostada mitme kohaliku omavalitsuse üksuse kohta. Jäätmekava koostamisel võetakse arvesse riigi jäätmekavas sätestatut.
(2) Lisaks käesoleva seaduse § 39 lõikes 3 sätestatule käsitleb kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava:
1) kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatava jäätmeveo arendamist tema haldusterritooriumil, sealhulgas korraldatud jäätmeveo piirkonna või piirkondade määramist;
2) jäätmete liigiti kogumise ja sortimise arendamist koos tähtaegadega konkreetsete jäätmeliikide kaupa;
3) jäätmehoolduse rahastamist.
§ 421. Kaevandamisjäätmekava
(1) Kaevandamisjäätmekava peab soodustama kaevandamisjäätmete ringlussevõttu, korduskasutamist või taaskasutamist, kui see on keskkonnasäästlik ja arvestab kehtivaid nõudeid.
(2) Kaevandamisjäätmekava peab tagama kaevandamisjäätmete ohutu kõrvaldamise. Kaevandamisjäätmekava koostamisel tuleb jäätmehoidla projekteerimisjärgus eelkõige arvesse võtta jäätmehoidla haldamist selle tegevuse ajal ja pärast selle sulgemist ning valida projekt, mis vastab järgmistele nõuetele:
1) nõuab vähest ning võimaluse korral ei nõua üldse suletud jäätmehoidla järelhooldust ja järelevalvet;
2) hoiab ära või vähemalt minimeerib pikaajalise negatiivse mõju, mis tuleneb näiteks jäätmehoidlast õhu või vee kaudu eralduvatest saasteainetest;
3) tagab olemasolevast maapinnast kõrgemale tõusvate tammide või puistangute pikaajalise geotehnilise stabiilsuse.
(3) Kaevandamisjäätmekava esitatakse loa andjale kinnitamiseks, kui:
1) lähtuvalt käesoleva seaduse § 73 lõike 2 punktist 8 või § 75 lõike 1 punktist 12 jäätmete tekitamiseks maavara rikastamisel või jäätmehoidla käitamiseks on vajalik jäätmeluba – koos jäätmeloa taotlusega;
2) jäätmed tekivad üldgeoloogilise uurimistöö, uuringu või kaevandamise käigus, kui jäätmeluba ei ole nõutav – koos asjaomase loa taotlusega, lähtudes maapõueseadusega kehtestatud nõuetest.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud loa andja kinnitab nõuetele vastava kaevandamisjäätmekava samaaegselt loa andmisega. Kaevandamisjäätmekava on jäätmeloa lahutamatu osa.
(5) Käitaja peab kaevandamisjäätmekava üle vaatama vähemalt iga viie aasta järel ja muutma seda, kui jäätmehoidla töös või ladustatud jäätmetes on toimunud olulisi muutusi. Muudetud kaevandamisjäätmekava esitatakse käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud loa andjale, kes kinnitab selle viie tööpäeva jooksul. Muudatused loetakse jõustunuks pärast muudetud kaevandamisjäätmekava kinnitamist.
(6) Täpsustavad nõuded kaevandamisjäätmekava sisule, sealhulgas jäätmekava esitamise, kinnitamise ja ülevaatamise täpsustatud korra kehtestab keskkonnaminister määrusega.
§ 43. Jäätmekava ajakohastamine
(1) Jäätmekava ajakohastamine on jäätmekava korrapärane läbivaatamine ning jäätmekavas muudatuste tegemine. Jäätmekava ajakohastamise suhtes kohaldatakse jäätmekava koostamise menetluse kohta sätestatut.
(2) Riigi jäätmekava ajakohastatakse iga viie aasta järel selle koostamisest või ajakohastamisest arvates.
(3) Kui riigi jäätmekava ajakohastamise käigus tehtud muudatused käsitlevad kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava, ajakohastatakse kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava ühe aasta jooksul ajakohastatud riigi jäätmekava kinnitamisest arvates.
(4) [Kehtetu - RT I 2007, 19, 94 - jõust. 11.03.2007]
§ 44. Keskkonnaministri ning kohaliku omavalitsuse üksuse õigused ja kohustused jäätmehoolduse kavandamisel
(1) Keskkonnaminister koordineerib maakondade ja kohaliku omavalitsuse üksuste tegevust jäätmekavade koostamisel ja rakendamisel.
(2) Riigi jäätmekava täitmist kontrollib keskkonnaminister.
(3) Keskkonnaminister ja kohaliku omavalitsuse üksus võib nõuda isikult, asutuselt ja tootjate ühenduselt tema jäätmealase tegevuse kohta teavet tasuta, kui see on vajalik jäätmekava koostamiseks või ajakohastamiseks.
(4) Kohaliku omavalitsuse üksus võib nõuda oma haldusterritooriumil tegutsevalt isikult, asutuselt ja tootjate ühenduselt käesoleva seaduse § 39 lõikele 3 vastava jäätmekava koostamist oma kulul ning esitamist, kui see on vajalik kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava koostamiseks või ajakohastamiseks.
(5) Keskkonnaminister ja kohaliku omavalitsuse üksus on kohustatud säilitama jäätmekava koostamise käigus kogutud teabe seaduses sätestatud korras.
2. jagu Riigi jäätmekava koostamine
§ 45. Riigi jäätmekava koostamise algatamine ja sellest teatamine
(1) Riigi jäätmekava koostamise algatab keskkonnaminister.
(2) Teade riigi jäätmekava algatamise kohta avaldatakse ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded ja vähemalt ühes üleriigilise levikuga ajalehes.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teadetes esitatakse lühidalt jäätmekava kavandatav sisu ja eesmärgid.
(4) Riigi jäätmekava eelnõu põhiseisukohad avaldatakse Keskkonnaministeeriumi veebilehel.
(5) Riigi jäätmekava maakonna jäätmehooldust käsitleva osa põhiseisukohad avaldatakse maavalitsuse veebilehel, selle puudumisel Keskkonnaministeeriumi veebilehel.
§ 46. Riigi jäätmekava eelnõu koostamine
(1) Riigi jäätmekava eelnõu koostamise korraldab keskkonnaminister.
(2) Riigi jäätmekava eelnõu koostamisele kaasatakse asjakohaste riigiasutuste, kohaliku omavalitsuse üksuste, valitsusväliste organisatsioonide, ettevõtjate, mittetulundusühingute ning nende liitude esindajad ja teised asjast huvitatud isikud.
§ 47. Riigi jäätmekava eelnõu kooskõlastamine
(1) Riigi jäätmekava eelnõu esitatakse kooskõlastamiseks ministeeriumidele, kelle valitsemisala jäätmekava puudutab, ning seisukohavõtuks maavanematele ja kohaliku omavalitsuse üksuste üleriigilisele liidule.
(2) Riigi jäätmekava maakonna jäätmehooldust käsitlev osa esitatakse kooskõlastamiseks vastava maakonna maavanemale ning seisukohavõtuks kohaliku omavalitsuse üksusele, kelle haldusterritooriumi jäätmekava käsitleb.
§ 48. Riigi jäätmekava eelnõu avalik väljapanek ja avalik istung
(1) Keskkonnaminister korraldab riigi jäätmekava eelnõu avaliku väljapaneku ja jäätmekava eelnõu arutamiseks vähemalt ühe avaliku istungi.
(2) Riigi jäätmekava eelnõu avaliku väljapaneku aeg ja koht tehakse teatavaks vähemalt kaks nädalat enne avaliku väljapaneku algust ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded, vähemalt ühes üleriigilise levikuga ajalehes ja Keskkonnaministeeriumi veebilehel. Riigi jäätmekava eelnõu avaliku väljapaneku kestus on vähemalt üks kuu.
(3) Riigi jäätmekava eelnõu maakonna jäätmehooldust käsitleva osa avaliku väljapaneku aeg ja koht tehakse teatavaks vähemalt kaks nädalat enne avaliku väljapaneku algust ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded, maakonna ajalehes ja Keskkonnaministeeriumi veebilehel. Eelnõu avaliku väljapaneku kestus on vähemalt kaks nädalat.
(4) Riigi jäätmekava eelnõu arutamiseks korraldatava avaliku istungi aeg ja koht tehakse teatavaks vähemalt kaks nädalat enne avalikku istungit ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded, vähemalt ühes üleriigilise levikuga ajalehes ja Keskkonnaministeeriumi veebilehel.
(5) Riigi jäätmekava eelnõu maakonna jäätmehooldust käsitleva osa arutamiseks korraldatava avaliku istungi aeg ja koht tehakse teatavaks vähemalt kaks nädalat enne avalikku istungit ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded, maakonna ajalehes ja Keskkonnaministeeriumi veebilehel.
§ 49. Ettepanekute ja vastuväidete esitamine
Igaühel on õigus esitada jäätmekava eelnõu avaliku väljapaneku kestel eelnõu kohta ettepanekuid ja vastuväiteid.
§ 50. Avalik istung
Jäätmekava eelnõu arutamiseks korraldataval istungil on igaühel õigus avaldada suuliselt jäätmekava eelnõu kohta arvamust.
§ 51. Riigi jäätmekava eelnõu avaliku väljapaneku kestel ja avalikul istungil esitatud ettepanekute ja vastuväidete arvestamine
(1) Keskkonnaminister korraldab jäätmekava avaliku väljapaneku kestel ja avalikul istungil esitatud ettepanekute ja vastuväidete läbivaatamise ning vajadusel jäätmekava eelnõu muutmise.
(2) Ettepanekutele ja vastuväidetele, mida ei arvestata, vastab keskkonnaminister kahe kuu jooksul avaliku väljapaneku lõppemisest või kahe kuu jooksul avalikust istungist arvates.
§ 52. Riigi jäätmekava eelnõu avaliku väljapaneku ja avaliku istungi tulemuste avalikustamine
(1) Keskkonnaminister teeb riigi jäätmekava eelnõu avaliku väljapaneku ja selle arutamiseks korraldatud avaliku istungi tulemused teatavaks üleriigilise levikuga ajalehes, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud osas, ning Keskkonnaministeeriumi veebilehel.
(2) Keskkonnaminister teeb riigi jäätmekava eelnõu maakonna jäätmehooldust käsitleva osa avaliku väljapaneku ja selle arutamiseks korraldatud avaliku istungi tulemused teatavaks maakonna ajalehes.
§ 53. Riigi jäätmekava kinnitamine
(1) Riigi jäätmekava kinnitatakse Vabariigi Valitsuse korraldusega.
§ 54. Riigi jäätmekava avaldamine
(1) Riigi jäätmekava avaldatakse Riigi Teatajas ning Keskkonnaministeeriumi veebilehel.
(2) [Kehtetu - RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009]
3. jagu Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava koostamine
§ 55. Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava eelnõu kooskõlastamine
Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava eelnõu esitatakse enne selle vastuvõtmist arvamuse avaldamiseks Keskkonnaametile ning maavanemale.
§ 56. Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava eelnõu avalik väljapanek ja avalik istung
(1) Kohaliku omavalitsuse üksus korraldab kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava eelnõu avaliku väljapaneku ja jäätmekava eelnõu arutamiseks vähemalt ühe avaliku istungi.
(2) Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava eelnõu avaliku väljapaneku aeg ja koht tehakse teatavaks vähemalt kaks nädalat enne avaliku väljapaneku algust kohalikus ajalehes. Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava eelnõu avaliku väljapaneku kestus on vähemalt kaks nädalat.
(3) Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava eelnõu arutamiseks korraldatava avaliku istungi aeg ja koht tehakse teatavaks vähemalt kaks nädalat enne avalikku istungit kohalikus ajalehes.
(4) Avalikku istungit ei pea korraldama, kui avaliku väljapaneku kestel ei esitatud ühtegi ettepanekut või vastuväidet.
§ 57. Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava eelnõu avaliku väljapaneku kestel ja avalikul istungil arvamuse avaldamine ja esitatud ettepanekute ja vastuväidete arvestamine
(1) Igaühel on õigus esitada kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava eelnõu avaliku väljapaneku kestel selle kohta ettepanekuid ja vastuväiteid.
(2) Jäätmekava eelnõu arutamiseks korraldataval istungil on igaühel õigus avaldada suuliselt jäätmekava eelnõu kohta arvamust.
(3) Valla- või linnavalitsus vaatab läbi avaliku väljapaneku kestel ja avalikul istungil esitatud ettepanekud ja vastuväited ning otsustab vajadusel jäätmekava eelnõu muutmise vastavalt esitatud ettepanekutele ja vastuväidetele.
§ 58. Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava avaliku väljapaneku ja avaliku istungi tulemustest teatamine
Valla- või linnavalitsus teeb jäätmekava avaliku väljapaneku ja avaliku istungi tulemused teatavaks kohalikus ajalehes.
§ 59. Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava vastuvõtmine
(1) Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava võtab vastu kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu.
(2) Kohaliku omavalitsuse üksuste ühine jäätmekava jõustub, kui selle on vastu võtnud kõigi koostööd tegevate kohaliku omavalitsuse üksuste volikogud.
3. peatükk OHTLIKE JÄÄTMETE KÄITLUSE ERITINGIMUSED
§ 60. Ohtlike jäätmete segamise keeld
(1) Ohtlike jäätmete segunemist või segamist omavahel või tavajäätmetega või mis tahes ainega tuleb vältida, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 61 sätestatud juhul.
(2) Segunenud jäätmed lahutatakse, kui see on tehniliselt teostatav ja sellega ei kaasne ülemääraseid kulutusi või kui see on vajalik tervisele või keskkonnale tekkida võiva ohu vältimiseks.
§ 61. Ohtlike jäätmete segamine
Ohtlike jäätmete segamine omavahel või tavajäätmetega või mis tahes aine või materjaliga on lubatud, kui seejuures võetakse arvesse käesoleva seaduse § 29 lõigetes 1 ja 2 sätestatut, et vältida jäätmetest tulenevat ohtu tervisele või keskkonnale või kui see ei ole võimalik, siis vähendada seda, ning kui segamine on tehniliselt ja majanduslikult põhjendatud.
§ 62. Ohtlike jäätmete pakendamine
(1) Ohtlikud jäätmed tuleb jäätmete kogumisel, vaheladustamisel ja veol pakendada, et vältida neist tulenevat ohtu tervisele ja keskkonnale ning hõlbustada nende taaskasutamist või kõrvaldamist.
(2) Jäätmevaldaja on kohustatud märgistama ohtlikud jäätmed, välja arvatud kodumajapidamises tekkivad ohtlikud jäätmed, või nende pakendid enne nende üleandmist jäätmekäitlejale.
(3) Ohtlike jäätmete ja nende pakendite märgistamise kord kehtestatakse keskkonnaministri määrusega.
§ 63. Ohtlike jäätmete vedu
Ohtlikke jäätmeid tohib vedada ohtlikke veoseid käsitlevate õigusaktidega ning rahvusvaheliste lepingutega sätestatud korras.
§ 64. Ohtlike jäätmete saatekiri
(1) Ohtlike jäätmete saatekiri (edaspidi saatekiri) on dokument, mis sisaldab andmeid käitlemiseks üleantavate ohtlike jäätmete liigi, koostise, koguse ja põhiomaduste ning nende jäätmete tekitaja, käitlemiseks üleandja, vedaja ja vastuvõtja kohta.
(2) Saatekiri koostatakse digitaaldokumendina keskkonnaministri määratud veebipõhises andmebaasis.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatut ei kohaldata füüsilise isiku suhtes kodumajapidamises tekkivate ja päästeasutuse poolt päästetööl kokkukogutud ohtlike jäätmete üleandmisel jäätmekäitlejale.
[RT I 2010, 24, 115 - jõust. 01.09.2010]
(4) Kui jäätmete üleandja litsentsi ei oma, koostab saatekirja litsentsi omav jäätmete vastuvõtja.
(41) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud litsentsi omavad isikud tõendavad jäätmete üleandmist või vastuvõtmist käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmebaasis koostatud digitaaldokumendil.
(5) Ohtlike jäätmete saatekirja vorm ning saatekirja koostamise, edastamise ja registreerimise kord kehtestatakse keskkonnaministri määrusega.
§ 65. Ohtlike jäätmete käitluse korraldamine
(1) Ohtlike jäätmete käitluskohtade võrgu arendamist korraldab keskkonnaminister riigi jäätmekavast lähtudes.
(2) Kohaliku omavalitsuse üksused korraldavad oma haldusterritooriumil kodumajapidamises tekkivate ohtlike jäätmete kogumist ja nende üleandmist jäätmekäitlejatele, välja arvatud käesoleva seaduse § 26 lõikes 1 nimetatud juhul.
4. peatükk KOHALIKU OMAVALITSUSE ÜKSUSE KORRALDATUD JÄÄTMEHOOLDUS
§ 66. Korraldatud jäätmevedu
(1) Korraldatud jäätmevedu on olmejäätmete kogumine ja vedamine määratud piirkonnast määratud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse kohaliku omavalitsuse üksuse valitud ettevõtja poolt.
(11) Jäätmeveo võib korraldada selliselt, et jäätmeid vedava ettevõtja ainsaks kliendiks ja temale tasu maksjaks on kohaliku omavalitsuse üksus või viimase poolt volitatud mittetulundusühing. Sellisel juhul lasub jäätmevaldajate üle arvestuse pidamise ning nendega arveldamise kohustus kohaliku omavalitsuse üksusel või viimase volitatud mittetulundusühingul.
(2) Kohaliku omavalitsuse üksus korraldab oma haldusterritooriumil olmejäätmete, eelkõige prügi ehk segaolmejäätmete, nende sortimisjääkide ja olmejäätmete tekkekohas liigiti kogumisel tekkinud jäätmeliikide kogumise ja veo. Korraldatud jäätmevedu võib hõlmata ka teisi olmejäätmete liike või muid jäätmeid, kui see on vajalik käesoleva seaduse nõuete täitmiseks või seda tingib oluline avalik huvi.
(3) Kohaliku omavalitsuse üksus võib jätta jäätmeveo korraldamata haldusterritooriumi hajaasustusega osades, kus jäätmetekitajate vähesuse ja hajutatuse ning jäätmete väikese koguse tõttu oleks korraldatud jäätmevedu ülemäära kulukas ning korraldatud jäätmeveoks puudub tervise- ja keskkonnakaitsevajadus.
(4) Jäätmeliigid, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, veopiirkonnad, vedamise sagedus ja aeg ning jäätmeveo teenustasu suuruse määramise kord kehtestatakse valla- või linnavolikogu määrusega.
(5) Jäätmeveo teenustasu peab olema piisav, et katta jäätmekäitluskoha rajamis-, kasutamis-, sulgemis- ja järelhoolduskulud ning jäätmete veo ja veo ettevalmistamisega seotud kulud.
(6) Jäätmeveo teenustasu suuruse kindlaksmääramisel juhindutakse jäätmete liigist, kogusest, omadustest, jäätmeveo teenindussagedusest ning teistest asjaoludest, mis oluliselt mõjutavad käitlemise maksumust.
(7) Vähemalt 40 000 elanikuga kohaliku omavalitsuse üksuses olmejäätmete veo teenust osutav ettevõtja on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 9 punktis 4 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.
§ 67. Jäätmevedaja valik
[RT I 2007, 19, 94 - jõust. 01.01.2008]
(1) Kohaliku omavalitsuse üksus korraldab iseseisvalt või koostöös teiste kohaliku omavalitsuse üksustega jäätmeveo eri- või ainuõiguse andmiseks konkursi konkurentsiseaduse alusel kehtestatud korras. Kohaliku omavalitsuse volikogu võib halduskoostöö seaduses sätestatud korras korraldatud jäätmeveo konkursiga seonduvate haldusülesannete täitmiseks volitada mittetulundusühingut, mille liige vastav kohaliku omavalitsuse üksus on ning mille liikmeteks saavad vastavalt põhikirjale olla ainult kohaliku omavalitsuse üksused või kohaliku omavalitsuse üksuste liit.
(2) Korraldatud jäätmeveo konkursi pakkumise kutse dokumentides määratakse vähemalt alljärgnevad tingimused:
1) veopiirkond;
2) veetavad jäätmeliigid;
3) eeldatavad jäätmekogused;
4) jäätmekäitluskohad;
5) eri- või ainuõiguse kestus;
6) veotingimused, nagu sagedus, aeg, tehnilised tingimused;
7) jäätmeveo teenustasu piirmäär;
8) veopiirkonnas asuvate ühepereelamute ja mitme korteriga elamute arv ning korterite arv mitme korteriga elamutes.
(21) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud korraldatud jäätmeveo konkursi pakkumise kutse dokumendid esitatakse enne konkursi väljakuulutamist seisukohavõtuks Keskkonnaametile, kes vajaduse korral teeb kahe nädala jooksul ettepanekuid pakkumise kutse dokumentide täiendamiseks.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 1 nimetatud veopiirkond tuleb määrata arvestusega, et piirkonna minimaalne suurus tagab jäätmeveoki täitumise ühe kogumisringiga või piirkonna elanike arv ei ole üldjuhul suurem kui 30 000.
(4) Veopiirkonna määrab kohaliku omavalitsuse volikogu, lähtudes eeldatavatest jäätmekogustest, hoonestusest ning teede- ja tänavate võrgu eripärast.
(5) [Kehtetu - RT I 2007, 19, 94 - jõust. 01.01.2008]
(6) [Kehtetu - RT I 2007, 19, 94 - jõust. 01.01.2008]
(7) Korraldatud jäätmeveo konkursi pakkumiste esitamise tähtaeg on vähemalt kolmkümmend päeva konkursi väljakuulutamisest arvates.
(8) Korraldatud jäätmeveo konkursi korraldaja avalikustab oma otsuse ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded ja kohalikus ajalehes.
§ 68. Jäätmeveo õigus
(1) Korraldatud jäätmeveo konkursil edukaks tunnistatud ettevõtjal on kohaliku omavalitsuse üksuse määratud jäätmeliikide osas määratud veopiirkonnas jäätmeveo eri- või ainuõigus kuni viis aastat.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud õigust realiseeritakse vastavalt jäätmeloaga määratud nõuetele ja tähtajale.
§ 69. Korraldatud jäätmeveoga liitumine
(1) Jäätmevaldaja loetakse liitunuks korraldatud jäätmeveoga elu- või tegevuskohajärgses jäätmeveo piirkonnas. Jäätmevaldaja on korraldatud jäätmeveoga liitunud alates kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud jäätmeveo jäätmeloa kehtima hakkamisest või käesoleva seaduse § 66 lõikes 4 nimetatud määruse jõustumisest. Liitumisajaks loetakse antud loa või määruse jõustumise ajast hilisemat aega.
(11) Kohaliku omavalitsuse üksus informeerib kirjalikult jäätmevaldajat päevast, mil ta on liitunud korraldatud jäätmeveoga.
(2) Jäätmevaldaja käesoleva peatüki tähenduses on ka korteriühistu, selle puudumisel aga selle kinnisasja omanik, millel asub suvila, elu- või äriruum.
(4) Kui kohaliku omavalitsuse üksus on veendunud, et kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata, võib ta jäätmevaldaja erandkorras vabastada tema taotluse alusel teatud tähtajaks korraldatud jäätmeveoga liitumisest.
(41) Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest on vabastatud isikud, kellel on jäätmeluba või kompleksluba.
(42) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud tähtaja määramiseks peab kohaliku omavalitsuse üksus eelnevalt kohapeal kontrollima, et jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise asjaolud on tõesed ja vabastamist võimaldavad.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud jäätmevaldaja esitab järgmise aasta 20. jaanuariks kohaliku omavalitsuse üksusele kirjaliku kinnituse, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud.
(51) Jäätmevaldaja, kes ei esita käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud tähtajaks kinnitust, loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks 21. jaanuarist arvates.
(6) [Kehtetu - RT I 2010, 44, 260 - jõust. 19.07.2010]
§ 70. Jäätmete taaskasutamine ja kõrvaldamine
Kohaliku omavalitsuse üksus korraldab korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise. Kohaliku omavalitsuse üksus võib korraldada ka muude jäätmete taaskasutamist või kõrvaldamist.
§ 71. Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmehoolduseeskiri
(1) Jäätmehoolduseeskiri jäätmehoolduse korraldamiseks kohaliku omavalitsuse üksuses kehtestatakse volikogu määrusega.
(2) Jäätmehoolduseeskiri sätestab:
1) jäätmekäitluse ja jäätmete hoidmise korralduse ning sellega seotud tehnilised nõuded, nagu kogumismahutite tüüp, materjal, suurus, mahutite alus ja paiknemine, ühiste kogumismahutite kasutamine;
2) jäätmetest tervisele ja keskkonnale tuleneda võiva ohu vältimise, või kui see ei ole võimalik, siis vähendamise meetmed, sealhulgas olmejäätmete regulaarne äravedu tiheasustusalalt vähemalt üks kord nelja nädala jooksul ja hajaasustusalalt vähemalt üks kord 12 nädala jooksul;
3) kohaliku omavalitsuse üksuse territooriumil jäätmeveo piirkondade loetelu, kus liitumine korraldatud jäätmeveoga on kohustuslik;
4) korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmete käitlemise nõuded;
5) elanikelt kodumajapidamises tekkivate ohtlike jäätmete kogumise ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõtjale üleandmise korra;
6) kohaliku omavalitsuse üksuse territooriumil tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemise korra;
7) korraldatud jäätmeveoga hõlmamata ehitus- ja lammutusprahi käitlemise nõuded;
8) jäätmete kogumiskoha või -kohad, kuhu tuleb korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed nende edasivedamiseks toimetada;
9) järelevalve korralduse jäätmekäitluse üle kohaliku omavalitsuse üksuse territooriumil;
10) kohaliku omavalitsuse üksuse territooriumil asuvate jäätmekäitluskohtade, välja arvatud prügila järelhoolduse nõuded;
11) jäätmete liigiti kogumise ja sortimise arendamise nõuded koos tähtaegadega jäätmeliikide kaupa;
12) jäätmete kogumise korraldus hajaasustusalal;
13) suurjäätmete kogumiskohad, mis asuvad jäätmevaldajast maksimaalselt 15 kilomeetri kaugusel.
(3) Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmehoolduseeskirja eelnõu esitatakse arvamuse saamiseks maavanemale ja Keskkonnaametile, tervishoiuteenuste osutaja jäätmete käitlemise kord Terviseametile ja veterinaarteenuste osutaja jäätmete käitlemise kord maakonna veterinaarkeskusele, kes vajadusel teevad kahe nädala jooksul ettepanekuid eeskirja täiendamiseks.
5. peatükk JÄÄTMEHOOLDUSE ARENDAMISE RAHASTAMINE
§ 72. Jäätmehoolduse arendamise toetamine
Jäätmehoolduse arendamist toetatakse jäätmete keskkonda viimise eest makstavast saastetasust.
6. peatükk JÄÄTMELUBA
§ 73. Jäätmeluba
(1) Jäätmeluba annab jäätmeid käitlevale isikule või jäätmetekitajale õiguse üheks või mitmeks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud jäätmekäitlustegevuseks või jäätmete tekitamiseks käesoleva seaduse §-s 75 nimetatud tegevusvaldkondades ning määrab selle õiguse realiseerimise tingimused.
(2) Jäätmeluba on vaja:
1) jäätmete kõrvaldamiseks;
2) jäätmete taaskasutamiseks, välja arvatud korduskasutamiseks;
3) ohtlike jäätmete kogumiseks või veoks, välja arvatud isiku enda tegevuse tulemusena tekkinud jäätmete kogumiseks ja veoks;
4) teiste isikute tekitatud ja üleantud metallijäätmete kogumiseks või veoks jäätmete edasise kaubandusvahendamise või taaskasutamise eesmärgil;
5) kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud jäätmeveoks;
6) olmejäätmeveoks majandus- või kutsetegevusena;
7) jäätmete tekitamiseks käesoleva seaduse §-s 75 sätestatud juhtudel;
8) jäätmehoidla käitamiseks.
(3) Isikul, kellel on või kes on kohustatud omama kompleksluba käesoleva paragrahvi lõikes 2 või käesoleva seaduse §-s 75 nimetatud tegevusteks, ei ole vaja jäätmeluba kompleksloaga hõlmatud käitiste suhtes.
(4) Jäätmeluba ei nõuta:
1) füüsiliselt isikult, kes käitleb ise oma kodumajapidamises tekkivaid jäätmeid vastavalt käesoleva seaduse nõuetele;
2) päästeasutuselt päästetöö käigus jäätmete kogumisel ja veol.
(41) Jäätmeluba teiste isikute tekitatud ja üleantud metallijäätmete kogumiseks või veoks jäätmete edasise kaubandusvahendamise või taaskasutamise eesmärgil vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 2 punktile 4 ei nõuta:
1) pakendiaktsiisi seaduse alusel maksustatava metallist joogipakendi kogumiseks või veoks;
2) käesoleva seaduse § 25 lõike 2 punktides 3 ja 4 nimetatud probleemtoodete jäätmete ning ohtlikke aineid sisaldavate või nendega saastunud metallpakendite kogumiseks või veoks, kui jäätmeid käitlev isik omab ohtlike jäätmete käitluslitsentsi kõnealuste jäätmete käitlemiseks.
(5) Keskkonnaministril on õigus määrusega kehtestada teatud liiki ja koguses tavajäätmete taaskasutamise või tekkekohas kõrvaldamise nõuded, millele vastava käitlemise korral pole jäätmeloa omamine kohustuslik.
§ 74. Jäätmekäitleja registreerimine
(1) Keskkonnaametis registreeritakse isiku tegevus, kes:
1) käesoleva seaduse § 73 lõike 5 alusel on vabastatud jäätmeloa omamise kohustusest;
2) veab tavajäätmeid, välja arvatud olmejäätmeid, oma majandus- või kutsetegevuses;
3) kogub tavajäätmeid oma majandus- või kutsetegevuses;
4) korraldab vahendajana jäätmete kõrvaldamist või taaskasutamist teiste nimel.
(11) [Kehtetu - RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009]
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik on kohustatud vähemalt kaks nädalat enne jäätmekäitluse alustamist teavitama Keskkonnaametit oma kavandatavast tegevusest, saates Keskkonnaametile teate, milles on järgmised andmed:
1) ärinimi ja registrikood või nimi ja isikukood;
2) asukoht või elukoht ning aadress, e-postiaadress, telefoni- ja faksinumber;
3) püsiva tegevuskoha, sealhulgas jäätmekäitluskoha olemasolu korral selle aadress, e-postiaadress, telefoni- ja faksinumber;
4) tegevusala;
5) kavandatavad käideldavate jäätmete liigid ning aastakogused;
6) kavandatava jäätmekäitlustoimingu kirjeldus;
7) kavandatav tegutsemisaeg jäätmekäitlejana;
8) jäätmekäitluskoha asukoht või jäätmekäitleja nimi, kellele isik jäätmed kavatseb üle anda, sealhulgas prügila nimetus, kus üleantavad jäätmed ladestatakse;
9) maakondade loetelu, kus kavandatakse tavajäätmete kogumist või vedu.
(21) [Kehtetu - RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009]
(3) Keskkonnaamet kontrollib saadud andmete põhjal kümne tööpäeva jooksul teavitatud tegevuseks jäätmeloa omamise vajadust ning selle puudumisel annab kümne päeva jooksul isikule registreerimisnumbri, saadab talle kirjaliku tõendi registreerimise kohta ning käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmed kantakse selleks ettenähtud registrisse, mida võib pidada ka elektrooniliselt.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud teate ja registreerimistõendi vorm kehtestatakse keskkonnaministri määrusega.
(5) Keskkonnaamet avaldab registreeritud isiku nime ja registreerimistõendile kantud andmed oma veebilehel või vastavas Interneti-põhises andmekogus.
§ 75. Jäätmeluba jäätmete tekitamiseks
(1) Jäätmete tekitamiseks on jäätmeloa omamine kohustuslik tegutsemisel järgmistes valdkondades:
1) elektri, soojuse, kütuse või koksi tootmine;
2) vedelkütuse või gaasilise kütuse rafineerimine või tahke kütuse utmine;
3) metallide tootmine või töötlemine;
4) mineraalsete materjalide töötlemine;
5) keemiatööstus;
6) tselluloosi-, paberi- või tekstiilitööstus või nahaparkimine;
7) toiduainetööstus;
8) loomakasvatus;
9) pinnatöötlus või -viimistlus orgaaniliste lahustite abil;
10) vineeri või puitkiudplaatide tootmine;
11) grafiidi (tempersüsi) ja elektrografiidi tootmine põletamise või grafiidistamise teel;
12) maavara kaevandamine või rikastamine;
13) puidutööstus;
14) ohtliku kemikaali, sealhulgas kütuse ladustamine.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevusvaldkondade tegevuste täpsustatud loetelu, tootmismahud ja jäätmekogused, mille puhul jäätmeluba ei nõuta, kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega.
2. jagu Jäätmeloa andmine, muutmine, peatamine ja kehtetuks tunnistamine ning jäätmeloa sisu
§ 76. Jäätmeloa andja
(1) Jäätmeloa annab Keskkonnaamet (edaspidi loa andja).
§ 77. Jäätmeloa taotlemine
(1) Jäätmeloa taotlus esitatakse loa andjale paberil või digitaaldokumendina, mis allkirjastatakse digitaalallkirja seaduses sätestatud korras.
(2) Jäätmeloa taotluse koopia esitab loa andja pärast taotluse nõuetele vastavuse kindlakstegemist arvamuse saamiseks taotleja tegevuskohajärgsele linna- või vallavalitsusele või, kui taotlejal puudub püsiv tegevuskoht, siis taotleja asukohajärgsele linna- või vallavalitsusele.
(4) Jäätmeluba jäätmete käitlemiseks tuleb taotleda iga jäätmekäitluskoha ja jäätmeluba jäätmete tekitamiseks iga käitise või jäätmetekkekoha kohta. Jäätmeloa taotlemisel ohtlike jäätmete käitlemiseks teenustööna peab taotlejal olema ohtlike jäätmete käitluslitsents.
(5) Jäätmeluba ohtlike jäätmete kogumiseks või olmejäätmeveoks majandus- või kutsetegevuses tuleb taotleda iga maakonna kohta, kus taotleja kavandab tegutsemist.
§ 78. Jäätmeloa taotlus
Jäätmeloa taotlus peab sisaldama:
1) haldusmenetluse seaduse § 14 lõikes 3 nimetatud andmeid;
2) andmeid loa taotleja tegevuskoha ja põhitegevuse kohta;
3) andmeid jäätmeliikide ja -koguste ning jäätmete kavandatava liikumise, kogumise ja veo ning ladestamise ja vahetu keskkonda viimise kohta kalendriaasta jooksul;
4) selgitust taotleja poolt kavandatava jäätmekäitluse kohta, tehnilise varustuse kirjeldust koos vajalike skeemide või joonistega, kui luba taotletakse käesoleva seaduse § 73 lõikes 2 nimetatud tegevuseks;
5) selgitust taotleja tootmistegevuse kohta koos jäätmete moodustumisega seotud toorme ning tehnoloogiaprotsesside iseloomustusega, tehnoloogia ja keskkonnakaitse seisukohalt põhjendatud arvutusi tekkivate ja keskkonda viidavate jäätmete koguste hindamiseks, tehnilise varustuse kirjeldust koos vajalike skeemide või joonistega, kui luba taotletakse käesoleva seaduse §-s 75 nimetatud tegevuseks;
6) jäätmete koostise ning jäätmekäitlustoimingute ja -tehnoloogia iseloomustust;
7) jäätmekäitluskohtade kirjeldust;
8) andmeid isikute kohta, kellele jäätmed kavatsetakse üle anda, sealhulgas andmed jäätmeid ladestavate isikute kohta;
9) tegevuse juures rakendatavate ohutusmeetmete ja õnnetuse tagajärgede leevendamise meetmete kirjeldust;
10) ettepanekuid jäätmekäitluskoha või jäätmete tekkekoha omaseireks;
11) jäätmete tekitamisel jäätmetekke vältimiseks ja jäätmekoguste vähendamiseks rakendatavate meetmete kava;
12) tegevuse alustamisel ja lõpetamisel rakendatavate tervise- ja keskkonnakaitse meetmete kava, sealhulgas jäätmekäitluskohtade järelhoolduse kava;
13) ohtlike jäätmete käitluslitsentsi koopiat, kui luba taotletakse ohtlike jäätmete käitlemiseks majandus- või kutsetegevuses.
§ 79. Kohaliku omavalitsuse üksuse arvamus jäätmeloa taotluse kohta
Käesoleva seaduse § 77 lõikes 2 nimetatud valla- või linnavalitsus esitab kümne tööpäeva jooksul pärast jäätmeloa taotluse saamist loa andjale oma arvamuse jäätmeloa taotluse kohta.
§ 791. Jäätmeloa taotlusest teatamine
(1) Teade jäätmeloa taotluse esitamise kohta avaldatakse ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(2) Teates sisalduvad alljärgnevad andmed:
1) loa taotleja ärinimi, registrikood ja asukoht või nimi ja aadress;
2) kavandatav tegevuskoht;
3) kavandatava tegevuse lühikirjeldus;
4) teave selle kohta, kuidas ja millal saab jäätmeloa taotluse ja jäätmeloa eelnõuga tutvuda ning selle suhtes ettepanekuid ja vastuväiteid avaldada.
§ 80. Jäätmeloa andmine ja teatavakstegemine
(1) Jäätmeloa andmise üle otsustades tuleb arvestada tegevuse laadi ja eelkõige käesoleva seaduse §-des 21 ja 29 sätestatut. Otsuse tegemisel tuleb arvesse võtta:
1) taotluse avalikustamise käigus saadud teavet, arvamusi ja seisukohti;
2) parima võimaliku tehnika põhimõtteid;
3) muid olulisi asjaolusid.
(2) Tekkivate ja keskkonda viidavate jäätmete lubatud kogused määrab loa andja taotleja esitatud tehnika ja keskkonnakaitse seisukohalt põhjendatud arvutuste alusel, võttes arvesse parima keskkonnapraktika põhimõtteid ja parima võimaliku tehnika kriteeriume.
(3) Kui taotleja tegeleb ühes tegevuskohas mitme käesoleva seaduse § 73 lõikes 2 ja §-s 75 nimetatud tegevusega, võib loa andja vormistada ühe jäätmeloa, võttes arvesse iga tegevuse erisusi.
(4) Loa andja võib vormistada ühe jäätmeloa mitmes jäätmekäitluskohas või jäätmetekkekohas tegutsemiseks ühe maakonna piires või jäätmete vedamiseks, kui see on otstarbekas järelevalve teostamise seisukohalt.
(5) Jäätmeluba vormistatakse kahes eksemplaris, millest üks jääb loa andjale ja teine taotlejale.
(6) Jäätmeloa võib vormistada taotleja soovil ka digitaaldokumendina, allkirjastades selle digitaalallkirja seaduses sätestatud korras.
(7) Jäätmeloa andmise teade avaldatakse ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Jäätmeloa andmise teates sisalduvad alljärgnevad andmed:
2) tegevuskoht;
3) tegevuse lühikirjeldus;
4) teave selle kohta, kus saab jäätmeloaga tutvuda.
§ 81. Jäätmeloa sisu
(1) Jäätmeloas sisalduvad järgmised andmed:
1) käesoleva seaduse § 73 lõikes 2 ja §-s 75 nimetatud tegevus, mille jaoks luba antakse;
2) loa omaja ärinimi ja registrikood või nimi ja isikukood;
3) tegevuskoha või -kohtade täpne asukoht, vajaduse korral geograafiliste koordinaatidega;
4) loa omaja ning kontaktisiku aadress ja kontaktandmed.
(2) Jäätmeloaga määratakse:
1) käideldavate, samuti käesoleva seaduse §-s 75 nimetatud tegevuste ja jäätmekäitluse tulemusena tekkivate jäätmete liigid ja kogused, sealhulgas lubatud piirkogused, mida võib viia keskkonda;
2) lubatud jäätmekäitlustoimingud;
3) tegevusele esitatavad tehnilised ja keskkonnanõuded;
4) tegevuse alustamisel ja lõpetamisel rakendatavad tervise- ja keskkonnakaitsemeetmed, sealhulgas jäätmekäitluskohtade järelhooldus;
5) keskkonnaseirenõuded;
6) tegevuse juures rakendatavad ohutusmeetmed ja õnnetuste tagajärgede leevendamise meetmed;
7) jäätmete kõrvaldamiskoht või -kohad, kuhu jäätmed veetakse, kui jäätmeluba antakse jäätmete veoks;
8) tegevuse alustamise ja lõpetamise aeg.
§ 82. Jäätmeloa kehtivusaeg
(1) Jäätmeluba antakse kuni viieks aastaks.
(2) Jäätmekäitluskoha või jäätmetekkekoha, mida ei loeta jäätmekäitluskohaks, valduse üleandmisel on valdajal õigus jäätmeloaga seotud õigused ja kohustused uuele valdajale üle anda. Uus valdaja on kohustatud loale kantud käesoleva seaduse § 81 lõikes 1 nimetatud andmete muutmist taotlema kuue kuu jooksul jäätmekäitluskoha või jäätmetekkekoha, mida ei loeta jäätmekäitluskohaks, valduse üleandmisest arvates.
§ 83. Jäätmeloa andmisest keeldumine
(1) Jäätmeloa andmisest keeldutakse, kui:
1) taotleja on esitanud valeandmeid või võltsitud dokumendi;
2) taotlejat on korduvalt karistatud keskkonnaloata tegutsemise, keskkonna saastamise või ohtlike kemikaalide ja jäätmete käitlemise nõuete rikkumise eest ning süüteost ei ole möödunud karistusregistri seaduse § 25 lõikes 1 kehtestatud tähtaeg;
3) kogutud andmete põhjal võib järeldada, et tegevuse käigus pole võimalik täita keskkonnanormatiive või tegevus ohustab keskkonda või inimese tervist või vara;
4) tegevus põhineb jäätmerikastel, loodusressursse ja muud tooret või materjale pillavatel menetlustel või tehnoloogilistel protsessidel;
5) taotletud tegevus on olulises vastuolus riigi ja kohaliku omavalitsus üksuse jäätmekavaga.
(2) Jäätmeloa andmisest keeldumise teade avaldatakse ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Jäätmeloa andmisest keeldumise teates kirjeldatakse kavandatavat tegevust ning antakse teave selle kohta, kus saab jäätmeloa andmisest keeldumise otsusega ning muude asjakohaste materjalidega tutvuda.
§ 84. Jäätmeloa muutmine
(1) Jäätmeluba muudetakse, kui:
1) käesoleva seaduse § 81 lõikes 1 nimetatud andmed on muutunud;
2) jäätmeloaga määratud nõuete aluseks olnud õigusnormid on muutunud ja avalik huvi jäätmeloa muutmiseks kaalub üles isiku usalduse;
3) jäätmeloaga määratud tegevusest tulenev saastus on nii suur, et see põhjustab jäätmeloa omaja tegevuskohas keskkonna kahjulikke muutusi, mistõttu tuleb muuta jäätmeloaga kehtestatud nõudeid;
4) õnnetuse vältimiseks tuleb kasutada jäätmeloaga määramata meetmeid;
5) jäätmetekke vältimiseks võetud meetmete, sealhulgas parima võimaliku tehnika rakendamise tulemusena on jäätmete kogused vähenenud;
6) käesoleva seaduse § 81 lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud andmed on muutunud ja loa omaja esitab loa muutmiseks põhjendatud taotluse.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 1 alusel algatatud jäätmeloa muutmise menetlusele ei kohaldata avatud menetluse sätteid.
§ 85. Jäätmeloa kehtetuks tunnistamine
(1) Jäätmeloa andja tunnistab jäätmeloa kehtetuks või peatab jäätmeloa kehtivuse sellest loa omajat eelnevalt informeerides, kui:
1) loa omaja tegevuses tõendatakse käesoleva seaduse §-s 83 nimetatud asjaolud;
2) loa omaja ei ole alustanud loas nimetatud tegevust 12 kuu jooksul loas märgitud tähtajast arvates ega ole esitanud taotlust tegevuse algusaja muutmiseks;
3) loa omaja ei ole alustanud kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud jäätmevedu ühe nädala jooksul loas märgitud tähtajast arvates ega ole esitanud taotlust tegevuse algusaja muutmiseks;
4) [kehtetu - RT I 2010, 44, 260 - jõust. 19.07.2010]
5) jäätmekäitluskoha või jäätmetekkekoha, mida ei loeta jäätmekäitluskohaks, valdaja ei ole täitnud käesoleva seaduse § 82 lõikes 2 sätestatud kohustust.
(2) Füüsilisest isikust loa omaja surma korral tunnistab jäätmeloa andja jäätmeloa kehtetuks. Kui juriidilisest isikust loa omaja on lõpetatud, välja arvatud juriidilise isiku ümberkujundamisel või ühinemisel, tunnistab jäätmeloa andja jäätmeloa kehtetuks.
§ 86. Jäätmeloa andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise menetluse tähtajad ja jäätmeloa taotluse vorm ning jäätmeloa vorm
Jäätmeloa andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise menetluse käigus läbiviidavate menetlustoimingute tähtajad, jäätmeloa taotlemiseks vajalike andmete täpsustatud loetelu, jäätmeloa taotluse vorm ja jäätmeloa vorm kehtestatakse keskkonnaministri määrusega.
§ 87. Riigilõiv jäätmeloa taotlemisel ja muutmisel
(1) Jäätmeloa taotlemisel tasub taotleja riigilõivu riigilõivuseaduses sätestatud korras.
(2) Jäätmeloa muutmise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu riigilõivuseaduses sätestatud määras.
3. jagu Jäätmeluba metallijäätmete kogumiseks ja veoks
§ 88. Lisaandmed metallijäätmete kogumiseks ja veoks jäätmeloa taotlemisel
Lisaks käesoleva seaduse §-s 78 loetletud andmetele peab isik, kes taotleb jäätmeluba metallijäätmete kogumiseks ja veoks (edaspidi metallijäätmeluba), esitama loa andjale:
1) tegevuskohajärgse politseiasutuse arvamuse metallijäätmeloaga määratava tegevuse kohta;
2) hooneregistri või kinnistusraamatu väljavõtte jäätmekäitluskohaks oleva ehitise kui vallasasja või kinnistu kohta;
3) dokumendi, mis kinnitab taotleja õigust kasutada käesoleva paragrahvi punktis 2 nimetatud kinnistut või ruume, kui taotleja ei ole omanik.
§ 89. Metallijäätmeloa andmisest keeldumine karistatuse korral
Jäätmeloa andja on kohustatud karistusregistrile tehtud päringu alusel kontrollima, kas metallijäätmeluba taotlev füüsilisest isikust ettevõtja või metallijäätmeluba taotleva äriühingu juhatuse või nõukogu liige on pannud toime kuriteo. Kui kuriteo toimepanemisest ei ole möödunud karistusregistri seaduse § 25 lõikes 1 kehtestatud tähtaeg, tuleb metallijäätmeloa andmisest keelduda.
§ 90. Metallijäätmeloa asukoht
Metallijäätmeloa originaaleksemplar või loa andja poolt kinnitatud koopia peab asuma metallijäätmete koguja tegevuskohas ning see tuleb esitada järelevalveametnikule või metallijäätmeid üleandvale isikule tema nõudmisel.
4. jagu Jäätmeluba prügila ja jäätmehoidla käitamiseks
§ 91. Prügila käitamiseks jäätmeloa taotlemine
(1) Lisaks käesoleva seaduse §-s 78 nimetatud andmetele esitab prügila käitamiseks jäätmeloa (edaspidi prügilaloa) taotleja loa andjale:
1) andmed ladestatavate jäätmete liikide ja koguste kohta;
2) andmed prügila kavandatud mahutavuse kohta;
3) prügila asukoha kirjelduse, selle hüdrogeoloogilise ja geoloogilise iseloomustuse;
4) taotleja kirjaliku tõenduse, et tal on tegutsemiseks vajaliku oskusega personal taotluses märgitud tegevusalal ning tema tegevus vastab keskkonnakaitse- ja tööohutusalastes õigusaktides kehtestatud nõuetele;
5) taotleja kirjaliku selgituse kindlustuslepingu või rahalise tagatise olemasolu kohta, mis tagab käitaja suutlikkuse täita oma ülesandeid nii prügila kasutamise, sulgemise kui ka järelhoolduse ajal. Kindlustus või rahaline tagatis peab olema kehtiv kogu prügila kasutamise, sulgemise ja järelhoolduse aja;
6) taotleja maakasutuse õiguslikku alust tõendavad dokumendid;
7) personali vastavat väljaõpet tõendavad dokumendid või nende kinnitatud koopiad;
8) prügila töö korraldamisel rakendatavad meetmed õnnetuste vältimiseks ja nende kahjulike tagajärgede piiramiseks.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud nõuet võib Keskkonnaameti nõusolekul mitte rakendada püsijäätmeprügila korral.
§ 92. Prügilaloa taotluses esitatud andmete kontroll
Enne prügila tegevuse alustamist kontrollib loa andja prügila vastavust prügilaloa taotluses esitatud andmetele. Nimetatud kontroll ei vähenda käitaja vastutust.
§ 93. Prügilaloa sisu
Lisaks käesoleva seaduse § 81 lõikes 2 sätestatule määratakse prügilaloaga:
1) prügila liik käesoleva seaduse § 34 lõike 4 alusel;
2) prügilasse ladestatavate jäätmete liigid vastavalt jäätmenimistule ning jäätmete kogus kas üldkogusena või vajaduse korral jäätmeliikide kaupa või jäätmeliikide lõikes jäätmekoguste summana;
3) prügila kasutamist, keskkonnaseiret ning järelevalvet käsitlevad nõuded;
4) loa taotleja kohustus vähemalt kord aastas loa andjale aru anda prügilasse vastuvõetud jäätmeliikide, nende koguste, keskkonnaseire tulemuste kohta ning loa andja teavitamise kord.
§ 94. Prügilaloa andmisest keeldumine
Lisaks käesoleva seaduse §-s 83 sätestatud alustele keeldub loa andja prügilaloa andmisest, kui:
1) taotlejal puudub käesoleva seaduse § 91 punktis 5 nimetatud kindlustusleping või rahaline tagatis;
2) taotlejal puudub maakasutusõigus;
3) taotleja ei suuda täita käesoleva seaduse § 33 alusel kehtestatud nõudeid;
4) käesoleva seaduse § 91 punktis 7 nimetatud andmed personali tehnilise ja kutsealase väljaõppe kohta ei kinnita prügila personali vajalikke oskusi tegutsemiseks taotluses märgitud tegevusalal.
§ 941. Jäätmeluba jäätmehoidla käitamiseks
(1) Jäätmehoidla käitamiseks loa andmisel kohaldatakse käesolevas jaos, välja arvatud § 91 lõike 1 punktis 8 ning § 93 punktis 1 sätestatut. Käesoleva seaduse § 1 lõigetes 32 ja 33 nimetatud jäätmete ladestamiseks rajatava jäätmehoidla käitamise loa suhtes ei kohaldata ka käesoleva seaduse § 91 lõike 1 punktis 5 ja § 94 punktis 1 sätestatut.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 viidatud andmetele peab isik, kes taotleb jäätmeluba jäätmehoidla käitamiseks, esitama loa andjale:
1) andmed jäätmehoidla võimalike alternatiivsete asukohtade kohta;
2) kaevandamisjäätmekava.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud loa taotluses ei pea esitama andmeid, mis on kirjas taotlusele lisatavas kaevandamisjäätmekavas.
(4) Kui luba antakse A-kategooria jäätmehoidla käitamiseks ja loa andja on teadlik, et käitamisel võib tõenäoliselt olla keskkonda oluliselt kahjustav mõju ja sellest tulenev oht inimese tervisele Euroopa Liidu teises liikmesriigis, või kui seda taotleb liikmesriik, keda oht võib mõjutada, edastab loa andja loa taotluses esitatud teabe teisele liikmesriigile samal ajal, kui taotlus avalikustatakse riigisiseselt.
(5) Jäätmehoidla käitamiseks antavale jäätmeloale märgitakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 viidatud andmetele käesoleva seaduse § 352 lõike 4 alusel määratud jäätmehoidla kategooria.
(6) Jäätmehoidla käitamiseks jäätmeloa andmisest keeldutakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 viidatud juhtudele ka siis, kui nõutav on kaevandamisjäätmekava esitamine, kuid esitatud jäätmekava ei vasta nõuetele ning puudusi selleks antud tähtaja jooksul ei kõrvaldata.
(7) Jäätmehoidla käitamiseks antud jäätmeluba muudetakse lisaks käesoleva seaduse § 84 lõikes 1 nimetatud juhtudele ka järgmistel juhtudel:
1) jäätmehoidla töös või ladestatud jäätmetes on toimunud olulised muutused. Oluliseks loetakse muutust jäätmehoidla struktuuris või tegevuses, mis loa andja arvates võib oluliselt kahjustada inimese tervist või keskkonda;
2) käitaja esitatud või järelevalve käigus saadud teabe alusel on vajalik loale märgitud andmete muutmine;
3) kaevandamisjäätmekava muutmise või uue jäätmekava esitamise tõttu on vaja loale märgitud nõudeid muuta;
4) parima võimaliku tehnika põhimõtted on muutunud ulatuses, millest tingituna, ning arvestades käesoleva seaduse § 80 lõike 1 punkti 2, on vajalik loa tingimusi muuta.
(8) Jäätmehoidla käitamiseks antud jäätmeluba tunnistatakse kehtetuks lisaks käesoleva seaduse §-s 85 sätestatud juhtudele ka juhul, kui esinevad §-s 94 nimetatud asjaolud või kui nõutav on kaevandamisjäätmekava esitamine, kuid jäätmekava ei ole esitatud või ei vasta esitatud jäätmekava nõuetele ning puudusi selleks antud tähtaja jooksul ei kõrvaldata.
5. jagu Jäätmeluba jäätmete põletamiseks
§ 95. Jäätmete põletamiseks jäätmeloa taotlemine
Lisaks käesoleva seaduse §-s 78 loetletud andmetele peab jäätmete põletamiseks jäätmeluba (edaspidi jäätmepõletusluba) taotlev isik esitama loa andjale õhu- ja veeheite piirväärtustest kinnipidamiseks ja põletusprotsessi reguleerimiseks vajalike ning tehnoloogiaparameetrite mõõtmise regulaarsust ja täpsust tagavate mõõteseadmete nimistu koos nende tehnilise iseloomustusega.
§ 96. Jäätmepõletusloa sisu
Lisaks käesoleva seaduse § 81 lõikes 2, välisõhu saasteloas ja vee erikasutusloas sätestatule määratakse jäätmepõletusloaga:
1) jäätmepõletustehase või koospõletustehase jäätmete põletamise aastane kogujõudlus;
2) välisõhu ning reo- ja heitvee saasteainete sisalduse perioodilisel määramisel proovivõtu ja mõõtmise täpsustatud protseduurinõuded;
3) põletatavate ohtlike jäätmete minimaalsed ja maksimaalsed massivood ajaühikus;
4) ohtlike jäätmete minimaalne ja maksimaalne kütteväärtus;
5) saasteainete, nagu polüklooritud bifenüülide (PCB), pentaklorofenooli (PCP), kloori, fluori, väävli, raskmetallide lubatud sisaldus jäätmetes.
6. jagu Jäätmeluba kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud jäätmeveoks
§ 97. Kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud jäätmeveoks jäätmeloa taotlemine
Lisaks käesoleva seaduse §-s 78 nimetatud materjalidele esitab kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud jäätmeveoks jäätmeluba (edaspidi korraldatud jäätmeveoluba) taotlev isik loa andjale kohaliku omavalitsuse üksuse haldusakti koopia selle kohta, et taotleja on käesoleva seaduse § 67 lõikes 1 nimetatud avalikul konkursil tunnistatud edukaks.
§ 98. Korraldatud jäätmeveoloa sisu
Lisaks käesoleva seaduse § 81 lõikes 2 sätestatule määratakse korraldatud jäätmeveoloaga:
1) piirkond, kust kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed kokku kogutakse;
2) jäätmekäitluskohad ja isikud, kuhu ja kellele jäätmed üle antakse, sealhulgas prügilad ja nende käitajad.
7. jagu Jäätmeluba maavara rikastamisjäätmete tekitamiseks
§ 981. Loa taotlemine maavara rikastamisel jäätmete tekitamiseks
Lisaks käesoleva seaduse §-s 78 nimetatud andmetele peab isik, kes taotleb jäätmeluba maavara rikastamisel jäätmete tekitamiseks, esitama loa andjale kaevandamisjäätmekava. Taotluses ei pea esitama andmeid, mis on kirjas taotlusele lisatavas kaevandamisjäätmekavas.
§ 982. Maavara rikastamisel jäätmete tekitamise loa andmisest keeldumine ja loa muutmine
(1) Maavara rikastamisel jäätmete tekitamise loa andmisest keeldutakse lisaks käesoleva seaduse §-s 83 sätestatule ka siis, kui on nõutav kaevandamisjäätmekava esitamine, kuid esitatud kava ei vasta nõuetele ning puudused ei ole selleks antud tähtaja jooksul kõrvaldatud.
(2) Maavara rikastamisel jäätmete tekitamise luba muudetakse lisaks käesoleva seaduse §-s 84 sätestatule ka siis, kui kaevandamisjäätmekava muutmise või uue kava esitamise tõttu on vaja loa nõudeid muuta.
7. peatükk OHTLIKE JÄÄTMETE KÄITLUSLITSENTS
§ 99. Ohtlike jäätmete käitluslitsents
(1) Ohtlike jäätmete käitluslitsents on isiku vastavat pädevust ja tehnoloogia sobivust tõendav tegevusluba, mis annab õiguse teiste isikute poolt tekitatud ja üleantud ohtlike jäätmete käitlemiseks majandus- või kutsetegevuses.
(2) Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi annab Keskkonnaamet kuni viieks aastaks.
§ 991. Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi taotlusest teatamine
(1) Teade ohtlike jäätmete käitluslitsentsi taotluse esitamise kohta avaldatakse ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
4) teave selle kohta, kuidas ja millal saab taotluse ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi eelnõuga tutvuda ja selle suhtes ettepanekuid ning vastuväiteid avaldada.
§ 100. Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmise tingimused ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsis kehtestatavad nõuded
(1) Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi võib anda, kui:
1) jäätmekäitluskoht, -tehnoloogia ja -seadmed vastavad keskkonnanõuetele, sealhulgas parima võimaliku tehnika nõuetele;
2) jäätmekäitluse eest vastutav isik vastab käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud koolitus- ja pädevusnõuetele;
3) on olemas kindlustus õnnetusjuhtumitest tekkinud keskkonnareostuse likvideerimise kulude katmiseks;
4) ohtlike jäätmete käitluslitsentsi taotleja töökorralduslikest dokumentidest nähtuvad kõikide ohtlike jäätmete käitlusega seotud töötajate tööülesanded, pädevus ja vastutus;
5) olemas on tehnilised vahendid ja võimalus käesoleva seaduse §-s 64 nimetatud saatekirja koostamiseks digitaalallkirjaga kinnitatult ja edastamiseks autoriseeritud kasutajana keskkonnaministri määratud veebipõhisesse andmebaasi.
[RT I 2007, 19, 94 - jõust. 01.10.2008]
(2) Kindlustussumma suurus arvutatakse valemi M=TxL/52 järgi, kus:
M – kindlustuse suurus kroonides;
T – 4000 krooni tonni kohta, kahekordne keskmine arvestuslik ohtlike jäätmete töötlemis- või ladestustasu 2000. aastal;
L – summaarne ohtlike jäätmete aastane käitlemiskogus tonnides, mis on käitluslitsentsi taotlejal litsentsi taotluse vormis toodud summaarne kogus;
52 – nädalate arv aastas.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud valemi alusel arvutatud rahalise tagatise suurus on väiksem kui 100 000 krooni, on rahalise tagatise väärtuseks 100 000 krooni aastas.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud valemi alusel arvutatud rahalise tagatise suurus on suurem kui 5 000 000 krooni, on rahalise tagatise väärtuseks 5 000 000 krooni aastas.
(5) Nõuded vastutava isiku asjakohasele koolitusele ja pädevusele kehtestab keskkonnaminister määrusega.
(6) Kui ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmise tingimuste ja litsentsis kehtestavate nõuete seadmisel selgub, et kavandatav tegevus toob eeldatavalt kaasa olulise keskkonnamõju ning tegevuseks on vajalik kompleksluba, hinnatakse keskkonnamõju kompleksloa andmise või muutmise menetluse käigus. Otsustajaks ja keskkonnamõju hindamise järelevaatajaks vastavalt keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadusele on sel juhul keskkonnakompleksloa andja.
§ 101. Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmisest keeldumine
Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmisest keeldutakse, kui:
1) jäätmekäitluskoht, -tehnoloogia või -seadmed ei vasta keskkonnanõuetele või parima võimaliku tehnika nõuetele või ohustavad tervist või vara;
2) litsentsi taotleja ei tunne piisavalt taotletava jäätmekäitluse tehnilisi, tehnoloogilisi ega keskkonnakaitselisi aspekte;
3) taotlejal puudub kindlustusleping õnnetusjuhtumiks;
4) taotleja eelnevalt antud ohtlike jäätmete käitluslitsents tunnistati kehtetuks käesoleva seaduse § 101 punkti 2 alusel ning kehtetuks tunnistamisest on möödunud vähem kui kolm aastat;
5) taotlejat või vastutavat töötajat on korduvalt karistatud keskkonnaalase süüteo eest ning süüteost ei ole möödunud karistusregistri seaduse § 25 lõikes 1 sätestatud tähtaeg;
6) taotlejal puuduvad tehnilised vahendid ja võimalus saatekirja koostamiseks digitaalselt digitaalallkirjaga kinnitatult ja edastamiseks autoriseeritud kasutajana keskkonnaministri määratud veebipõhisesse andmebaasi.
§ 1011. Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi muutmine
(1) Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi muudetakse, kui:
1) loa taotleja ärinimi, registrikood ja asukoht või nimi ja aadress on muutunud;
2) jäätmekäitluse eest vastutav isik on muutunud;
3) tegevuskoht on muutunud;
4) litsentsis määratud nõuete aluseks olnud õigusnormid on muutunud ja avalik huvi litsentsi muutmiseks kaalub üles isiku usalduse;
5) tegevus võib põhjustada olulise negatiivse keskkonnamõju.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktide 1 ja 2 alusel algatatud litsentsi muutmise menetlusele ei kohaldata avatud menetluse sätteid.
(3) Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi ei muudeta käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 3 alusel, kui käitlustegevuseks on saastunud maa-aladelt eemaldatud pinnase puhastamine tekkekohas ning see tegevus hõlmab jäätmekäitlustoiminguid ja jäätmekoguseid, mis on kantud käitluslitsentsile. Kui kõnealuse tegevuse juures rakendatakse samu käitlustehnoloogiaid ja -seadmeid, mis on juba kehtiva litsentsi andmisel heaks kiidetud, siis määratakse konkreetsed keskkonnanõuded muutunud või lisandunud tegevuskohas jäätmeloaga.
§ 102. Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi kehtivuse peatamine ja litsentsi kehtetuks tunnistamine
Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi kehtivuse peatab või tunnistab litsentsi kehtetuks selle andja sellest litsentsi omajat eelnevalt informeerides, kui:
1) ilmneb, et litsentsi taotlemisel on esitatud valeandmeid;
2) litsentsi omaja tegevuses ilmnevad käesoleva seaduse § 101 punktides 1–5 nimetatud asjaolud;
02.10.2013 09:08
Veaparandus - Tekstis parandatud ilmne ebatäpsus, eemaldatud topelt esinenud sõna "käesoleva" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
3) litsentsi omaja ei täida litsentsi väljaandmisel esitatud nõudeid;
4) ilmnevad muud vastuolud õigusaktidega.
5) [kehtetu - RT I 2007, 44, 315 - jõust. 14.07.2007]
§ 103. Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise kord ja menetluse tähtajad ning litsentsi vorm
Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise kord ja menetluse käigus läbiviidavate menetlustoimingute tähtajad, litsentsi taotlemiseks vajalike andmete loetelu ja litsentsi vorm kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega.
§ 1031. Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmisest, andmisest keeldumisest ja muutmisest teavitamine
Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmise, andmisest keeldumise või muutmise teade avaldatakse ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Teates sisalduvad alljärgnevad andmed:
1) litsentsi saaja ärinimi, registrikood ja asukoht või nimi ja aadress;
4) teave selle kohta, kus saab ohtlike jäätmete käitluslitsentsiga või selle andmisest keeldumise otsusega tutvuda.
§ 1032. Riigilõiv ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmisel ja muutmisel
Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmise või muutmise taotluse läbivaatamise eest tasub taotleja riigilõivu riigilõivuseaduses sätestatud määras.
[RT I 2007, 19, 94 - jõust. 12.07.2007]
8. peatükk METALLIJÄÄTMETE KOGUMISE ERITINGIMUSED
§ 104. Metallijäätmed
Metallijäätmed on oma põhikoostiselt ehedatest mustmetallidest või värvilistest metallidest või nende sulamitest koosnevad jäätmed. Metallijäätmete täpsustatud nimistu kehtestatakse keskkonnaministri määrusega vastavuses käesoleva seaduse § 2 lõike 4 alusel koostatud jäätmenimistuga.
§ 105. Metallijäätmete kokkuostmise piirang
(1) Keelatud on jäätmetena kokku osta ilmse kunsti- või ajalooväärtusega metallesemeid.
(2) Elektrijuhtme ja kaabli kokkuost jäätmetena on lubatud vaid seadusjärgset turuluba omavalt võrguettevõtjalt, tegevusluba omavalt telekommunikatsioonivõrgu operaatorilt või jäätmeluba omavalt ettevõtjalt, kelle õiguspärase tegevuse tulemusena on jäätmed tekkinud.
(3) Liiklusmärkide ja teeviitade, maa-aluste kommunikatsioonikaevude metall-luukide ning raudteerööbaste kokkuost jäätmetena on lubatud vaid teehoiutööde tegevusluba omavalt ettevõtjalt, raudteeinfrastruktuuri ettevõtjalt või jäätmeluba omavalt ettevõtjalt, kelle õiguspärase tegevuse tulemusena on jäätmed tekkinud.
(4) Mootorsõidukite või nende oluliste osade kokkuost jäätmetena on lubatud isikult vaid Maanteeameti kohaliku asutuse või tema volitatud isiku poolt väljastatud tõendi alusel sõiduki arvelt kustutamise kohta või jäätmeluba omavalt ettevõtjalt, kelle õiguspärase tegevuse tulemusena need jäätmed on tekkinud.
[RT I 2009, 25, 150 - jõust. 01.07.2009]
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2–4 sätestatud piirangud ei kehti järelevalveasutuse või kohaliku omavalitsuse poolt järelevalve käigus omandatud metallijäätmete müügi kohta.
§ 106. Metallijäätmete kokkuostu dokumenteerimine
(1) Isik, kes kogub ja veab teiste isikute poolt tekitatud ja üleantud metallijäätmeid nende edasise kaubandusvahendamise ja taaskasutamise eesmärgil (edaspidi metallijäätmete koguja), ja metallijäätmete üleandja koostavad metallijäätmete kokkuostu kohta kahepoolselt allkirjastatud dokumendi, milles peab lisaks muudele õigusaktides sätestatud nõuetele olema kirjas:
1) metallijäätmete üleandja registri- või isikukood ja elu- või asukoht;
2) metallijäätmete lühikirjeldus, liik ning kogus, sealhulgas mootorsõiduki puhul selle mark, mudel, kerenumber ja värvus;
3) metallijäätmed kohale toimetanud sõiduki riiklik registreerimisnumber;
4) metallijäätmete maksumus.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumendi vähemalt üks allkirjastatud originaaleksemplar jääb metallijäätmete kogujale.
(3) Metallijäätmete koguja säilitab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumenti vähemalt viis aastat, tagades isikuandmete kaitse.
§ 107. Arveldamine metallijäätmete kokkuostul
Metallijäätmete kokkuostul ja kokkuostetud metallijäätmete kaubandusvahendamisel tasutakse metallijäätmete eest ostja pangakontolt müüja pangakontole sularahata arveldamise korras. Sularahas arveldamine metallijäätmete kokkuostul ja edasisel vahendamisel on keelatud.
9. peatükk JÄÄTMETE RIIKIDEVAHELINE VEDU
§ 108. Jäätmete riikidevaheline vedu
(1) Jäätmeid veetakse üle riigipiiri kooskõlas Eesti Vabariigi suhtes jõustunud välislepingutega ning Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruses 1013/2006/EÜ jäätmesaadetiste kohta (ELT L 190,12.07.2006, lk 1–98) sätestatud korras.
(2) Ohtlikke jäätmeid ja välislepinguga reguleeritavaid jäätmeid võib Eesti Vabariiki sisse vedada, Eesti Vabariigist välja vedada või Eesti Vabariigi territooriumilt läbi vedada Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruses 1013/2006/EÜ sätestatud korras väljaantud jäätmete riikidevahelise veo loa (edaspidi veoluba) alusel.
§ 109. [Kehtetu - RT I 2007, 19, 94 - jõust. 12.07.2007]
§ 110. Ohtlike jäätmete ja välislepinguga reguleeritavate jäätmete veoluba
(1) Veoluba on dokument, mis annab õiguse ohtlikke jäätmeid ja välislepinguga reguleeritavaid või Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruses 1013/2006/EÜ nimetatud jäätmeid Eesti Vabariiki sisse vedada, Eesti Vabariigist välja vedada või Eesti Vabariigi territooriumilt läbi vedada.
(2) Volitatud asutus Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse 1013/2006/EÜ mõistes on Keskkonnaamet.
§ 111. Riigilõiv veoloa taotlemisel
Veoloa taotluse menetlemise eest tasub taotleja riigilõivu riigilõivuseaduses sätestatud korras.
[RT I 2004, 30, 208 - jõust. 01.05.2004]
§ 112. [Kehtetu - RT I 2007, 19, 94 - jõust. 12.07.2007]
§ 113. Veoloa kontrollimine
(1) Ohtlike jäätmete ja välislepinguga reguleeritavate jäätmete sisseveol, väljaveol ja läbiveol peab jäätmesaadetisega kaasas olema jäätmete veoloa ärakiri ja saateleht.
(11) Piiriülese või Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise veoga tegelev jäätmevedaja peab omama jäätmeluba või registreerimistõendit sõltumata sellest, kas veetavad jäätmed on vastavalt käesoleva seaduse § 14 lõikele 3 tema valduses või mitte. Jäätmesaadetisega peab kaasas olema jäätmeluba või registreerimistõend või nende koopia esitamiseks vajaduse korral pädevale asutusele või tolliametnikule.
(2) Kui tolliametnikul tekivad põhjendatud kahtlused, et saatelehel või veoloal märgitud andmed ei vasta tolliläbivaatuseks esitatud jäätmesaadetisele, peab tolliametnik jäätmesaadetise kinni ning teavitab kinnipidamise asjaoludest Keskkonnainspektsiooni.
§ 114. Ohtlike jäätmete veoloa andmise arvestuse pidamine
Keskkonnaamet peab arvestust ohtlike jäätmete veolubade andmise kohta ning säilitab viis aastat iga väljaantud ohtlike jäätmete veoloa ärakirja ja selle aluseks oleva taotluse ärakirja ning loa andmise või sellest keeldumise aluseks olnud dokumente.
§ 115. Jäätmete sisseveo, väljaveo ja läbiveo kord
(1) Jäätmete sisse-, välja- ja läbiveo dokumentide vormid sisalduvad Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse 1013/2006/EÜ lisades IA ja IB.
10. peatükk ARVESTUS JA ARUANDLUS
§ 116. Jäätmete kohta arvestuse pidamine
(1) [Kehtetu - RT I 2007, 19, 94 - jõust. 11.03.2007]
(2) Jäätmeluba ja kompleksluba omav isik ning käesoleva seaduse § 74 kohaselt registreeritud isik, samuti ohtlike jäätmete tekitaja, välja arvatud kodumajapidamised, on kohustatud pidama, võttes arvesse käesoleva seaduse § 28 lõikes 11 sätestatut, pidevat arvestust oma tegevuses tekkinud, kogutud, hoitud või vaheladustatud, veetud, töödeldud, taaskasutatud või kõrvaldatud jäätmete liigi, hulga, omaduste ja tekke kohta. Kui jäätmed antakse üle teisele jäätmekäitlejale, tuleb arvestust pidada ka jäätmete sihtkoha, kogumissageduse, veomooduste ning taaskasutamis- ja kõrvaldamistoimingute kohta.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud arvestuse algdokumente ja nende alusel koostatud koondandmeid säilitatakse vähemalt viis aastat.
(4) Arvestuse algdokumentide ja koondandmetega on õigus tutvuda jäätmeloa andjal, keskkonnajärelevalve asutusel ning keskkonnaregistri vastutaval ja volitatud töötlejal.
§ 117. Jäätmearuandlus
(1) Käesoleva seaduse § 116 lõikes 2 nimetatud isik esitab vähemalt üks kord aastas Keskkonnaametile oma jäätmealase tegevuse aruande keskkonnaregistrisse kandmiseks. Aruande vorm, esitatavate andmete ulatus ja aruande esitamise kord kehtestatakse keskkonnaministri määrusega.
(11) Aruande esitamise kohustus ei laiene järgmistele isikutele:
1) ohtlike jäätmete tekitaja, kelle tegutsemiseks jäätmeluba või kompleksluba ei ole nõutav;
2) käesoleva seaduse § 73 lõike 2 punkti 4 alusel registreeritud vahendaja;
3) käesoleva seaduse § 14 lõikes 3 nimetatud jäätmete vedaja.
(2) Keskkonnaametil on õigus nõuda peale käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikute jäätmearuannet ka jäätmetekitajalt, kelle tegutsemiseks jäätmeluba või kompleksluba pole nõutav, kuid kelle tekitatud tavajäätmete kogus ületab 10 tonni aastas või ohtlike jäätmete kogus 100 kilogrammi aastas.
(21) Jäätmekäitleja, kes käitleb probleemtoodetest tekkinud jäätmeid, esitab probleemtooteregistrile või probleemtoodete tootjale probleemtooteregistri vormidel jäätmealase tegevuse aruande probleemtooteregistrisse andmete kandmiseks.
(3) Keskkonnaministril ja keskkonnajärelevalve asutusel on õigus saada toodete valmistajalt või sissevedajalt ning valitsusasutuselt või valla- või linnavalitsuselt andmeid Eestis valmistatavate või Eestisse sisseveetavate toodete ja nende valmistamisel kasutatavate ainete ning neist tekkivate jäätmete ja nende käitluse kohta.
(4) Jäätmestatistilisi statistikatöid korraldatakse riikliku statistika seaduses sätestatud korras.
[RT I 2010, 41, 241 - jõust. 01.08.2010]
§ 118. Andmetöötlus
(1) Jäätmearuandlusega kogutud andmeid hoitakse ja töödeldakse keskkonnaregistris.
(2) Jäätmeandmestiku koosseisu keskkonnaregistris ning registri pidamise korra sätestab keskkonnaregistri seadus.
§ 119. Järelevalve
(1) Järelevalvet käesolevast seadusest tulenevate nõuete täitmise üle teostab Keskkonnainspektsioon ja kohaliku omavalitsuse üksus või asutus keskkonnajärelevalve seaduses sätestatud korras.
(11) Järelevalve käesoleva seaduse §-s 27 sätestatud nõuete täitmise üle toimub keskkonnajärelevalve seaduses sätestatud korras, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30–47) ning toote nõuetele vastavuse seaduses sätestatud erisustega.
[RT I 2010, 31, 158 - jõust. 01.10.2010]
(2) Järelevalvet jäätmeluba omava isiku, Keskkonnaametis registreeritud isiku ning ohtlike jäätmete tekitaja jäätmealase tegevuse üle teostatakse regulaarselt. Järelevalvet ei teostata ohtlike jäätmete tekkimise üle kodumajapidamises.
(3) Keskkonnainspektsioon on kohustatud kontrollima vähemalt üks kord aastas prügila käitaja ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omaja jäätmeloaga määratud jäätmekäitlustingimuste täitmist. Kohaliku omavalitsuse üksus teostab pidevat järelevalvet jäätmehoolduseeskirja täitmise üle oma haldusterritooriumil.
(31) Järelevalve jäätmete kogumise ja veoga seotud tegevuse üle hõlmab kogutavate ja veetavate jäätmete päritolu, liiki, kogust ja sihtkohta.
(32) Keskkonnainspektsioon on kohustatud kontrollima vähemalt üks kord aastas tootjate ühenduse tegevuse vastavust jäätmeseadusega kehtestatud nõuetele.
(4) Järelevalvet käesoleva seaduse § 27 nõuete järgimise üle teostavad lisaks Keskkonnainspektsioonile ka Tehnilise Järelevalve Amet, Tarbijakaitseamet ning Maksu- ja Tolliamet.
(5) Järelevalvet käesoleva seaduse §-de 108 ja 113 nõuete järgimise üle teostab lisaks Keskkonnainspektsioonile ka Maksu- ja Tolliamet.
(6) Järelevalvet käesoleva seaduse § 25 lõike 4 ja § 268 nõuete järgimise üle teostab Tarbijakaitseamet.
(7) Järelevalvet käesoleva seaduse § 272 nõuete täitmise üle teostavad lisaks Keskkonnainspektsioonile ka Tehnilise Järelevalve Amet ja Päästeameti kohalikud päästekeskused.
(8) Järelevalvet teostaval isikul on õigus teha käesoleva seaduse täitmise tagamiseks ettekirjutusi. Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib rakendada sunnivahendeid asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 500 000 krooni.
12. peatükk VASTUTUS
§ 120. Jäätmete tekke vältimise ja jäätmehoolduse nõuete rikkumine
(1) Jäätmete tekke vältimise või jäätmehoolduse nõuete rikkumise või jäätmete ladestamise eest väljaspool jäätmekäitluskohta –
karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni.
§ 1201. Jäätmete käitlemise nõuete rikkumine
(1) Jäätmete käitlemise eest jäätmeloata, kui luba on nõutav, või loa nõudeid rikkudes, samuti jäätmete nende käitlemiseks õigust omavale isikule üleandmise kohustuse rikkumise eest –
karistatakse rahatrahviga kuni 500 000 krooni.
§ 1202. Jäätmete käitlemine registreerimistõendita
(1) Jäätmete käitlemise eest registreerimistõendita, kui registreerimistõend on nõutav, –
§ 1203. Ohtlike jäätmete käitlemine käitluslitsentsita või litsentsi nõudeid rikkudes
(1) Ohtlike jäätmete käitlemine käitluslitsentsita, kui litsents on nõutav, või litsentsi nõudeid rikkudes –
§ 1204. Ohtlike jäätmete vedamine saatekirjata või saatekirja nõudeid rikkudes
(1) Ohtlike jäätmete vedamine saatekirjata, kui saatekiri on nõutav, või saatekirja nõudeid rikkudes –
§ 1205. Rahvusvaheliselt kontrollitavate jäätmete vedu üle riigipiiri asjakohase loata ja teatiseta ning loa nõudeid rikkudes
(1) Ohtlike ja muude rahvusvaheliselt kontrollitavate jäätmete üle riigipiiri veo eest asjakohase loata, teatiseta või loa nõudeid rikkudes –
§ 1206. Jäätmearuande esitamata jätmine ja jäätmete kohta arvestuse pidamise korra rikkumine
(1) Jäätmealase arvestuse pidamise korra ja aruande esitamise nõude eiramise või ebaõigete andmete esitamise eest –
karistatakse rahatrahviga kuni 200 000 krooni.
§ 1207. Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmehoolduseeskirja nõuete rikkumine
(1) Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmehoolduseeskirjas sätestatud jäätmehooldusnõuete rikkumise eest –
karistatakse rahatrahviga kuni 300 000 krooni.
§ 121. Jäätmekäitluskoha või jäätmehoidla rajamise, kasutamise ja sulgemise korra rikkumine
(1) Jäätmekäitluskoha või jäätmehoidla rajamise, kasutamise ja sulgemise korra rikkumise eest –
§ 122. Keelatud toote turule laskmine
(1) Keelatud toote turule laskmise eest –
§ 123. [Kehtetu - RT I 2010, 44, 260 - jõust. 19.07.2010]
§ 124. Probleemtootest tekkinud jäätmete kokkukorjamise või taaskasutamise kohustuse rikkumine
(1) Tootjale ja turustajale pandud kohustuse oma toodetest tekkinud jäätmed kehtestatud korras kokku korjata rikkumise eest või taaskasutamise nõude mittetäitmise eest –
§ 1241. Probleemtoodete tootja registreerimise kohustuse rikkumine
(1) Tootjale ja turustajale pandud registreerimise kohustuse rikkumise eest –
§ 1242. Probleemtooteregistrisse ebaõigete andmete esitamine
(1) Probleemtooteregistrisse ebaõigete andmete esitamise eest –
§ 1243. Probleemtooteregistrisse andmete esitamata jätmine
(1) Probleemtooteregistrisse andmete esitamata jätmise eest –
§ 1244. Probleemtoodete märgistamise nõuete rikkumine
(1) Probleemtoodete märgistamise nõuete rikkumise eest –
§ 1245. Ohtlikke aineid sisaldavate probleemtoodete ja nendest toodetest eraldatud osade kokkuostmise piirangu rikkumine
(1) Ohtlikke aineid sisaldavate probleemtoodete või nendest toodetest eraldatud osade kokkuostmise piirangu rikkumise eest –
§ 125. Jäätmete käitlemiseks üleandmine jäätmeloata isikule
(1) Jäätmete käitlemiseks üleandmise eest jäätmeloata isikule, kui luba on nõutav, –
§ 126. Töötlemata jäätmete ladestamine
(1) Töötlemata jäätmete või kasutatud rehvide prügilasse ladestamise eest –
§ 1261. Segaolmejäätmete sortimise nõuete ja ladestamise tingimuste rikkumine
(1) Segaolmejäätmete sortimise nõuete ja ladestamise tingimuste rikkumise eest –
§ 1262. Ohtlike jäätmete käitlemise eritingimuste rikkumine
(1) Ohtlike jäätmete käitlemise eritingimuste, välja arvatud pakendamise ja märgistamise nõuete, rikkumise eest –
§ 1263. Ohtlike jäätmete pakendamise ja märgistamise nõuete rikkumine
(1) Ohtlike jäätmete või nende pakendite märgistamise korra, samuti ohtlike jäätmete pakendamise nõuete rikkumise eest –
§ 1264. Laeval jäätmete põletamine
(1) Laeval jäätmete põletamise eest –
§ 1265. Metallijäätmete kogumise eritingimuste rikkumine
(1) Metallijäätmete kokkuostmise piirangute, kokkuostu dokumenteerimise kohustuse või sularahas arveldamise keelu rikkumise eest –
§ 1266. Jäätmete kõrvaldamine kohas, mis ei vasta keskkonnanõuetele
(1) Jäätmete kõrvaldamise eest kohas, mis ei vasta keskkonnanõuetele, –
§ 1267. Jäätmeveo nõuete rikkumine
(1) Jäätmeveo nõuete, välja arvatud ohtlike jäätmete veo nõuete, rikkumise eest –
§ 1268. Mootorsõidukite ja mootorsõiduki haagiste rehvide üle nõutava arvestuse pidamata jätmine
(1) Mootorsõidukite ja mootorsõiduki haagiste rehvide üle nõutava arvestuse pidamata jätmise eest –
§ 1269. Kontrollinõuete täitmata jätmine
(1) Jäätmete üleandmise eest luba mittevajavaks käitlemiseks, veendumata, et vastuvõtja on pädev jäätmeid käitlema ning on varustatud nõuetekohaste tehniliste ja keskkonnakaitsevahenditega, –
§ 12610. Kaevandamisjäätmete käitlemise erinõuete rikkumine
(1) Kaevandamisjäätmete käitlemise erinõuete rikkumise eest –
§ 12611. Suurõnnetuste vältimise ja nendest teatamise nõuete rikkumine
(1) Suurõnnetuste vältimise ja nendest teatamise nõuete rikkumise eest –
§ 127. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 120–12611 nimetatud väärtegude menetlemisel kohaldatakse karistusseadustiku ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 120–12611 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
2) politseiasutus;
(3) Käesoleva seaduse §-des 1204, 1205 ja 122 nimetatud väärteo kohtuväline menetleja on ka Maksu- ja Tolliamet.
(4) Käesoleva seaduse §-s 122 nimetatud väärteo kohtuväline menetleja on ka Tehnilise Järelevalve Amet.
(5) Käesoleva seaduse §-s 12611 nimetatud väärteo kohtuvälised menetlejad on:
2) Tehnilise Järelevalve Amet;
3) Päästeameti kohalik päästekeskus.
§ 128. Jäätmete käitlemine ja nendest põhjustatud keskkonnasaastuse likvideerimine
(1) Jäätmete keskkonda viimisega ja jäätmetest põhjustatud saastusega seonduva kahju, sealhulgas jäätmete käitlemisega ja jäätmetest põhjustatud saastuse likvideerimisega seotud kulud hüvitab jäätmete keskkonda viinud isik (edaspidi saastaja).
(2) Ebaseaduslikult keskkonda viidud jäätmeid käitleb ja nendest põhjustatud saastuse likvideerimise korraldab saastaja oma kulul.
(4) Kui saastajat ei ole kindlaks tehtud ühe aasta jooksul jäätmete keskkonda viimise asjas süüteomenetluse alustamisest arvates, samuti juhul, kui jäätmete ja saastuse likvideerimisega ei ole võimalik keskkonnakaitselistest kaalutlustest lähtuvalt viivitada, korraldab jäätmete käitlemise ja saastuse likvideerimise keskkonnajärelevalve asutuse või kohaliku omavalitsuse üksuse või kohaliku omavalitsuse asutuse ettekirjutuse alusel maa omanik, kellele kuuluval maal jäätmed või saastus asub.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud juhul on maareformi seaduse § 31 lõikes 2 nimetatud maa suhtes enne selle kooskõlas maareformi seadusega riigi omandisse jätmist, munitsipaalomandisse andmist, tagastamist või erastamist jäätmete käitlemise ja saastuse likvideerimise korraldamise kohustus Keskkonnaametil.
(6) Kui kohaliku omavalitsuse üksus ei ole oma haldusterritooriumil sisse seadnud korraldatud jäätmevedu, kuigi tal oli see kohustus, või käesoleva seaduse §-s 711 sätestatud registri andmetel on üle 2 protsendi jäätmevaldajatest väljaspool olmejäätmete kogumissüsteemi, kannab see kohaliku omavalitsuse üksus tavajäätmete ning nendest põhjustatud saastuse likvideerimise kulud.
(7) [Kehtetu - RT I 2010, 44, 260 - jõust. 19.07.2010]
§ 129. Keskkonnaohutuse seisukohalt muu olulise teo tegemata jätmine
(1) Keskkonnaohutuse seisukohalt käesoleva seaduse tähenduses muu oluline tegu on:
1) jäätmekäitluskoha järelhooldus;
2) probleemtoodetest tekkivate jäätmete kokkukogumine, taaskasutamine või kõrvaldamine;
3) jäätmete töötlemine enne prügilasse ladestamist;
4) nõuetele mittevastava prügila sulgemine.
§ 1291. Konfiskeerimine
Keskkonnainspektsioon või kohus võib käesoleva seaduse §-des 120, 1204, 1205, 122, 1262 ja 1265 sätestatud väärtegude toimepanemise vahendi või väärteo vahetuks objektiks olnud jäätmete või toodete suhtes kohaldada konfiskeerimist vastavalt karistusseadustiku §-le 83.
§ 130. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
§ 131. Kasutusesoleva seadusjärgse prügila nõuetega vastavusse viimise tähtajad
(1) Prügila peab vastama kehtestatud nõuetele 2009. aasta 16. juuliks või olema samaks ajaks jäätmete ladestamiseks suletud.
(2) Prügila, mis suletakse jäätmete ladestamiseks 2009. aasta 16. juuliks, peab olema vastavalt nõuetele korrastatud hiljemalt 2013. aasta 16. juuliks.
§ 132. Olmejäätmete sortimise nõude rakendamine
(1) Arvestades läheduse põhimõtet, laieneb käesoleva seaduse §-s 35 sätestatud keeld võtta prügilasse vastu ja ladestada sortimata olmejäätmeid kuni 2008. aasta 1. jaanuarini ainult nendele prügilatele, mille asukohajärgses maakonnas on loodud jäätmekäitluskoht olmejäätmete töötlemiseks.
(2) Jäätmeloa andjal on õigus jäätmeloaga vabastada prügila erandkorras kuni 2004. aasta 16. juulini sortimata olmejäätmete vastuvõtu ja ladestamise keelu täitmisest prügila põhjendatud taotluse alusel.
(3) Alates 2008. aasta 1. jaanuarist kehtib sortimata olmejäätmete vastuvõtu ja ladestamise keeld kõikidele prügilatele.
§ 133. Kasutatud rehvide ladestamine
(2) Alates 2006. aasta 16. juulist ei võeta prügilasse vastu tükeldatud kasutatud rehve, välja arvatud jalgrattakummid ja rehvid välisdiameetriga üle 1400 millimeetri.
(3) [Kehtetu - RT I 2007, 19, 94 - jõust. 11.03.2007]
§ 134. Ladestatavate biolagunevate jäätmete koguse protsendiline piirang
Prügilasse ladestatavate olmejäätmete hulgas ei tohi biolagunevaid jäätmeid olla:
1) üle 45 massiprotsendi alates 2010. aasta 16. juulist;
2) üle 30 massiprotsendi alates 2013. aasta 16. juulist;
3) üle 20 massiprotsendi alates 2020. aasta 16. juulist.
§ 135. Korraldatud jäätmeveo korraldamine
(1) Korraldatud jäätmevedu tuleb korraldada alates 2005. aasta 1. jaanuarist.
(2) Kohaliku omavalitsuse üksusele, mille haldusterritooriumil elab vähem kui 1500 inimest, korraldatud jäätmeveo korraldamise kohustus käesoleva seaduse §-de 66–69 tähenduses ei laiene.
(3) Jäätmevaldajaks käesoleva seaduse §-de 66–69 tähenduses loetakse ka suvila, elu- või äriruumina kasutatava ehitise või korteri kui vallasasja omanik või valdaja.
(4) Jäätmevaldajad, kelle valla- või linnavalitsus on määratud tähtajaks lugenud korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks, korraldavad jäätmekäitlust ise kuni valla- või linnavalitsuse määratud tähtaja lõpuni.
§ 1351. Kaevandamisjäätmete käitlemise nõuete rakendamine
(1) Kõik jäätmehoidlad, millele on luba antud või mis tegutsesid 2008. aasta 1. mail, peavad 2012. aasta 1. maiks vastama käesolevas seaduses kaevandamisjäätmeid reguleerivatele sätetele, välja arvatud käesoleva seaduse § 353 sätted, mida kohaldatakse alates 2014. aasta 1. maist.
(2) Käesoleva paragrahvi lõiget 1 ei kohaldata enne 2008. aasta 1. maid suletud jäätmehoidlatele.
(3) Kaevandamisjäätmekava nõutakse pärast käesoleva seaduse § 39 lõike 4 ja § 421 jõustumist asjakohase loa taotluse esitamisel. Kaevandamisjäätmekava nõutakse ka juhul, kui maavara rikastamisel jäätmete tekitamise luba muudetakse.
(4) Käesoleva seaduse § 353, § 39 lõiget 4, § 421, § 73 lõike 2 punkti 8 ja § 941 ei kohaldata nendele jäätmehoidlatele, mis lõpetasid jäätmete vastuvõtmise enne 2006. aasta 1. maid või on lõpetamas sulgemismenetlusi vastavalt kehtivatele õigusaktidele ning suletakse hiljemalt 2010. aasta 31. detsembriks.
§ 136. Jäätmeloa kehtivus
(1) Enne käesoleva seaduse jõustumist antud jäätmeluba kehtib niivõrd, kuivõrd luba ei ole vastuolus käesoleva seadusega. Loa andja võib enne käesoleva seaduse jõustumist antud jäätmeloa tunnistada kehtetuks, kui haldusorganil oleks olnud õigus jätta haldusakt hiljem muutunud faktiliste asjaolude tõttu või hiljem muudetud õigusnormi alusel välja andmata ja avalik huvi kaalub üles isiku usalduse.
(2) Enne käesoleva seaduse jõustumist antud jäätmeluba jäätmete veoks kehtib kohaliku omavalitsuse üksuse haldusterritooriumi sellel osal, kus ei ole korraldatud jäätmevedu käesoleva seaduse §-de 66–69 tähenduses.
§ 1361. Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi kehtivus
Ohtlike jäätmete käitluslitsentsid, mis on antud:
1) 1999. aastal, kaotavad kehtivuse 2007. aasta 1. juunil;
2) 2000. aastal, kaotavad kehtivuse 2008. aasta 1. jaanuaril;
3) 2001. aastal, kaotavad kehtivuse 2008. aasta 1. juunil;
4) 2002. aastal, kaotavad kehtivuse 2009. aasta 1. jaanuaril;
5) 2003. aastal, kaotavad kehtivuse 2009. aasta 1. juunil;
6) 2004. aastal, kaotavad kehtivuse 2010. aasta 1. jaanuaril;
7) 2005. aastal, kaotavad kehtivuse 2010. aasta 1. juunil;
8) 2006. aastal, kaotavad kehtivuse 2011. aasta 1. juunil;
9) 2007. aastal enne käesoleva seaduse jõustumist, kaotavad kehtivuse 2011. aasta 1. juunil.
§ 1362. Polüklooritud bifenüüle ja polüklooritud terfenüüle sisaldavate seadmete kasutamise keelu rakendamise tähtajad
PCB-d sisaldavatele seadmetele, mis on kasutusele võetud enne 2004. aasta 1. maid ning mis kuni kasutamise lõpuni vastavad neile esitatud tehnilistele normidele ja standarditele, on heas töökorras, ei leki ega väljuta muul viisil keskkonda neis sisalduvaid ohtlikke kemikaale, kohaldatakse käesolevat seadust alates 2010. aasta 31. detsembrist.
§ 137.– § 139. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
§ 140. Seaduse jõustumine
Käesolev seadus jõustub 2004. aasta 1. mail, välja arvatud seaduse § 138, mis jõustub jäätmeseaduse Riigi Teatajas avaldamise päevale järgneval päeval.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta (ELT L 102, 11.4.2006, lk 15–34);
nõukogu direktiiv 90/313/EMÜ, mis käsitleb vaba juurdepääsu keskkonnateabele (EÜT L 158, 23.6.1990, lk 56–58);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta (ELT L 37, 13.2.2003, lk 24–39);
nõukogu direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1–19).