Kakao- ja šokolaaditoodete koostis- ja kvaliteedinõuded ning märgistamise erinõuded – Riigi Teataja
Kakao- ja šokolaaditoodete koostis- ja kvaliteedinõuded ning märgistamise erinõuded
Kakao- ja šokolaaditoodete koostis- ja kvaliteedinõuded ning märgistamise erinõuded - sisukord
§ 2 Kakaotoodete koostis- ja kvaliteedinõuded
§ 3 Šokolaadi koostis- ja kvaliteedinõuded
§ 4 Piimašokolaadi koostis- ja kvaliteedinõuded
§ 5 Heleda piimašokolaadi, valge šokolaadi, täidisega šokolaadi ja šokolaadikompvekkide koostis- ja kvaliteedinõuded
§ 6 Chocolate a la taza ja chocolatefamiliar a la taza koostis- ja kvaliteedinõuded
§ 7 Kakao- ja šokolaaditoodete märgistamise erinõuded
Kakao- ja šokolaaditoodete koostis- ja kvaliteedinõuded ning märgistamise erinõuded1
Vastu võetud 19.12.2000 nr 451
RT I 2000, 101, 664
jõustumine 30.12.2000
18.03.2005 RT I 2005, 16, 96 27.03.2005
26.07.2007 RT I 2007, 48, 334 05.08.2007
Määrus kehtestatakse «Toiduseaduse» § 12 lõike 4 ja § 38 lõike 5 alusel.
(1) Määrust kohaldatakse kakaovõi, kakaopulbri ehk kakao (edaspidi kakaopulber), vähendatud rasvasisaldusega kakaopulbri, šokolaadipulbri, šokolaadijoogi pulbri ehk magustatud kakaopulbri (edaspidi šokolaadijoogipulber), vähendatud rasvasisaldusega šokolaadijoogi pulbri, šokolaadi, piimašokolaadi, heleda piimašokolaadi, valge šokolaadi, täidisega šokolaadi, chocolate a la taza, chocolatefamiliar a la taza ja šokolaadikompvekkide koostis- ja kvaliteedinõuete ning märgistamise erinõuete kohta.
(2) Šokolaadi, piimašokolaadi, heleda piimašokolaadi, valge šokolaadi, chocolate a la taza ja chocolatefamiliar a la taza valmistamisel võib koostises lisaks kakaovõile kasutada järgmisi taimseid rasvu:
1) illipe, borneotallow või tengkawang, mis on saadud perekonda ioorea (Shorea) kuuluvast taimest;
2) palmiõli, mis on saadud taimest aafrika õlipalm (Elaeisguineensis) või ameerika õlipalm (Elaeisolifera);
3) sal, mis on saadud taimest tüse ioorea (Shorearobusta);
4) shea, mis on saadud taimest võiseemnik (Butyrospermumparkii );
5) kokumgurgi, mis on saadud taimest india gartsiinia (Garciniaindica);
6) mango kernel, mis on saadud taimest india mangopuu (Mangiferaindica).
(3) Kookospähkliõli võib lisada šokolaadile, mida kasutatakse jäätise ja sellega sarnaste külmutatud toodete koostises.
(4) Šokolaad, piimašokolaad, hele piimašokolaad, valge šokolaad, chocolate a la taza ja chocolatefamiliar a la taza võivad sisaldada lõikes 2 nimetatud taimseid rasvu kuni 5% toote netokogusest, ilma et seejuures väheneks kakaovõi või kakaokuivaine üldkoguse minimaalne sisaldus. Protsendiline väärtus arvestatakse toote netokogusest, millest on eelnevalt lahutatud lõigetes 7 ja 8 nimetatud teised toiduained ning tehislikud lõhna- ja maitseained.
[RT I 2007, 48, 334 - jõust. 05.08.2007]
(5) Lõikes 2 nimetatud taimsed rasvad, mida kasutatakse lõikes 4 nimetatud šokolaaditoodetes, peavad omaette või seguna olema kakaovõi ekvivalendid ja vastama järgmistele nõuetele:
1) mittelauriinsete taimsete rasvadena sisaldama rohkesti sümmeetrilisi monoküllastumatatriglütseriide POP, POSt ja StOSt2 ;
(6) Kakao- ja šokolaaditoodete koostises võib kasutada kõiki suhkruid ja suhkrutooteid (edaspidi suhkur).
(7) Šokolaadile, piimašokolaadile, heledale piimašokolaadile, valgele šokolaadile, chocolate a la taza'le ja chocolatefamiliar a la taza'le võib lisada §-des 3 ja 4, § 5 lõigetes 1 ja 2 ning §-s 6 nimetatud toiduainetele lisaks teisi toiduaineid maksimaalselt 40% toote netokogusest. Ei ole lubatud lisada loomseid rasvu ega nendest valmistatud tooteid, välja arvatud ainult piimast valmistatud tooted. Jahu ja granuleeritud või pulbrilist tärklist võib lisada chocolate a la taza'le ja chocolatefamiliar a la taza'le, järgides § 6 nõudeid.
(8) Lõikes 1 nimetatud toodetele, välja arvatud kakaovõi, täidisega šokolaad ja šokolaadikompvek, võib lisada üksnes neid tehislikke lõhna- ja maitseaineid, mis ei jäljenda šokolaadi ja piimarasva maitset.
(9) Paragrahvides 3 ja 4, § 5 lõigetes 1 ja 2 ning §-s 6 nimetatud toodete minimaalsed protsendilised väärtused arvestatakse toote netokogusest pärast lõigetes 7 ja 8 nimetatud teiste toiduainete ning tehislike lõhna- ja maitseainete koguste, § 5 lõigetes 3 ja 4 nimetatud šokolaaditoodete puhul ka täidise lahutamist. Paragrahvi 5 lõigetes 3 ja 4 nimetatud šokolaaditoodete šokolaadisisaldus arvestatakse lõpptoote netomassi suhtes, kuhu on sisse arvestatud ka täidise kogus.
§ 2. Kakaotoodete koostis- ja kvaliteedinõuded
(5) Šokolaadijoogi pulber koosneb kakaopulbri ja suhkru segust, milles kakaopulbrit on vähemalt 25%.
§ 3. Šokolaadi koostis- ja kvaliteedinõuded
(2) Kui toote nimetuses sõnaga «Šokolaad» kaasnevad sõnad:
1) «vermišell», «graanul» või «helbed», peab vastavalt nuudli-, graanuli- või helbekujulises šokolaadis kakaokuivaine üldkogus olema vähemalt 32%, sealhulgas kakaovõid vähemalt 12% ja kakao rasvata kuivainet vähemalt 14%;
2) «glasuur», peab tootes kakaokuivaine üldkogus olema vähemalt 35%, sealhulgas kakaovõid vähemalt 31% ja kakao rasvata kuivainet vähemalt 2,5%;
3) «Gianduja (või Gianduja tuletussõna) pähkel», peab toode koosnema šokolaadist, millele lisatakse peeneks purustatud sarapuupähkleid sellises koguses, et 100 grammis tootes on 20 kuni 40 grammi sarapuupähkleid. Toorainena kasutatavas šokolaadis peab kakaokuivaine üldkogus olema vähemalt 32%, sealhulgas kakao rasvata kuivainet vähemalt 8%.
§ 4. Piimašokolaadi koostis- ja kvaliteedinõuded
2) piimakuivainet vähemalt 14%, mis on saadud piimapulbrist või kondenspiimast, väherasvasest kondenspiimast või väherasvasest piimapulbrist või kondenseeritud kooritud piimast või lõssipulbrist või kõrge rasvasisaldusega kondenspiimast või koorepulbrist, võist või piimarasvast;
(2) Kui toote nimetuses sõnaga «piimašokolaad» kaasnevad sõnad:
1) «vermišell», «graanul» või «helbed», peab vastavalt nuudli-, graanuli- või helbekujulises piimašokolaadis kakaokuivaine üldkogus olema vähemalt 20% ja piimakuivainet vähemalt 12%, mis on saadud piimapulbrist või kondenspiimast, väherasvasest kondenspiimast või väherasvasest piimapulbrist või lõssipulbrist või kondenseeritud kooritud piimast või kõrge rasvasisaldusega kondenspiimast või koorepulbrist, võist või piimarasvast ning rasva (kakaovõi ja piimarasv) üldkogus on vähemalt 12%;
2) «glasuur», peab tootes rasva (kakaovõi ja piimarasv) üldkogus olema vähemalt 31%;
3) «Gianduja (või Giandujatuletussõna) pähkel», peab toode koosnema piimašokolaadist, millele lisatakse peeneks purustatud sarapuupähkleid sellises koguses, et 100 grammis tootes on 15 kuni 40 grammi sarapuupähkleid. Toorainena kasutatavas piimašokolaadis peab piimakuivainet olema vähemalt 10%, mis on saadud piimapulbrist või kondenspiimast, väherasvasest kondenspiimast või väherasvasest piimapulbrist või kondenseeritud kooritud piimast või lõssipulbrist või kõrge rasvasisaldusega kondenspiimast või koorepulbrist, võist või piimarasvast.
(3) Kui piimašokolaadi nimetuses on sõna «piim» asendatud sõnaga:
1) «koor», peab tootes piimarasva sisaldus olema vähemalt 5,5%;
2) «rasvata piim», peab tootes piimarasva sisaldus olema mitte üle 1%.
§ 5. Heleda piimašokolaadi, valge šokolaadi, täidisega šokolaadi ja šokolaadikompvekkide koostis- ja kvaliteedinõuded
2) piimakuivainet vähemalt 20%, mis peab olema saadud piimapulbrist või kondenspiimast, väherasvasest kondenspiimast või väherasvasest piimapulbrist või kondenseeritud kooritud piimast või lõssipulbrist või kõrge rasvasisaldusega kondenspiimast või koorepulbrist, võist või piimarasvast;
(3) Täidisega šokolaad koosneb täidisest ja välimisest osast ehk glasuurist. Glasuur peab moodustama vähemalt 25% toote netokogusest ning koosnema šokolaadist, piimašokolaadist, heledast piimašokolaadist või valgest šokolaadist. Šokolaadiglasuuriga kaetud jäätiseid ja pagaritooteid, sealhulgas küpsiseid, ei käsitata täidisega šokolaadidena.
2) paragrahvides 3 ja 4 ning § 5 lõigetes 1 ja 2 nimetatud šokolaaditoodetest või nimetatud šokolaaditoodete ja teiste toiduainete segust või kombinatsioonist, kusjuures šokolaaditoode või -tooted moodustavad vähemalt 25% toote netokogusest.
§ 6. Chocolate a la taza ja chocolatefamiliar a la taza koostis- ja kvaliteedinõuded
(1) Chocolate a la taza koosneb kakaoubade tuumadest saadud toodetest, suhkrust ja nisust, riisist või maisist saadud jahust või tärklisest. Chocolate a la taza's peab kakaokuivaine üldkogus olema vähemalt 35%, sealhulgas kakaovõid vähemalt 18% ja kakao rasvata kuivainet vähemalt 14% ning jahu või tärklist peab olema mitte üle 8%.
(2) Chocolatefamiliar a la taza koosneb kakaoubade tuumadest saadud toodetest, suhkrust ja nisust, riisist või maisist saadud jahust või tärklisest. Chocolatefamiliar a la taza's peab kakaokuivaine üldkogus olema vähemalt 30%, sealhulgas kakaovõid vähemalt 18% ja kakao rasvata kuivainet vähemalt 12% ning jahu või tärklist peab olema mitte üle 18%.
§ 7. Kakao- ja šokolaaditoodete märgistamise erinõuded
(1) Kakao- ja šokolaaditoodete puhul tuleb järgida «Toiduseaduse» § 38 lõike 5 alusel kehtestatud toidu märgistusele esitatavaid nõudeid, märgistamise ja muul viisil teabe edastamise korda ning lõigetes 2–8 esitatud märgistamise nõudeid.
(2) Selle määrusega kindlaksmääratud kakao- ja šokolaaditoodete koostis- ja kvaliteedinõuete kohaste toodete puhul peab kasutama selles määruses esitatud nimetusi.
(21) Paragrahvi 1 lõikes 1 toodud toodete nimetusi võib kasutada teiste toodete nimetustes juhul, kui neid tooteid ei saa segi ajada selles määruses käsitletud toodetega ja kui see on kooskõlas Euroopa Liidu selle liikmesriigi tava või õigusaktiga, kus toodet tarbijale müüakse.
(3) Šokolaaditoodete, mis sisaldavad § 1 lõikes 2 nimetatud taimseid rasvu, välja arvatud kakaovõi, märgistusel peab esitama ühes vaateväljas koostisosade loeteluga, kuid sellest selgelt eraldatuna teksti «lisaks kakaovõile sisaldab taimseid rasvu». Nimetatud väljend peab olema paksemas kirjas, hästi loetav ja paiknema toote nimetuse lähedal ning olema sellega vähemalt sama suures kirjas. Toote nimetuse võib esitada täiendavalt ka mujal.
(4) Kui šokolaadi, piimašokolaadi, heledat piimašokolaadi, valget šokolaadi, täidisega šokolaadi ja šokolaadikompvekke müüakse assortiina, siis võib nende nimetuste asemel kasutada nimetust «assortiišokolaad» või «täidisega assortiišokolaad» või mõnda teist sarnast nimetust. Sel juhul võib esitada kõigi assortiis olevate toodete koostisosad ühes loetelus.
(5) Nimetuse «täidisega šokolaad» asemel võib kasutada nimetust koos vastava täidise esitamisega järgmiselt: «šokolaad . . . täidisega» või «. . .-ga šokolaad». Täidisega šokolaadi glasuuri koostises kasutatud šokolaaditoote (šokolaad, piimašokolaad, hele piimašokolaad või valge šokolaad) nimetus peab esinema toote nimetuses.
(6) Šokolaadipulbri, šokolaadijoogi pulbri, šokolaadi, piimašokolaadi, heleda piimašokolaadi, chocolate a la taza , chocolatefamiliar a la taza puhul peab märgistusel esitama minimaalse kakaokuivaine sisalduse väljendiga «kakao sisaldus vähemalt . . .%».
(7) Vähendatud rasvasisaldusega kakaopulbri ja vähendatud rasvasisaldusega šokolaadijoogi pulbri puhul peab märgistusel esitama kakaovõi sisalduse.
(8) Nimetustele «Šokolaad», «piimašokolaad» ja «Šokolaadiglasuur» võib lisada kvaliteedile viitavaid omadussõnu ainult siis, kui:
[RT I 2005, 16, 96 - jõust. 27.03.2005]
(1) Kuni 3. augustini 2003. a võib jätkata kakao- ja šokolaaditoodete valmistamist ja märgistamist selle määruse koostis- ja kvaliteedinõuetele ning märgistamise erinõuetele mittevastavalt, kuid kooskõlas teiste kehtivate toidu käitlemist reguleerivate õigusaktidega.
(2) Enne 3. augustit 2003. a valmistatud ja märgistatud kakao- ja šokolaaditooteid võib müüa kuni kauba lõppemiseni.
1 Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukogu direktiiv 2000/36/EÜ (EÜT L 197, 03.08.2000, lk 19).
2 P – palmitiinhape, O – oleiinhape, St – steariinhape.


Raieloa andmise kord – Riigi Teataja
Raieloa andmise kord
Raieloa andmise kord - sisukord
§ 2 Mõisted käesoleva määruse tähenduses
§ 3 Raieloa andmise üldised alused
§ 4 Raieloa kõrvaltingimused
§ 5 Kännu ja juurestiku eemaldamine
§ 6 Tööde keelamine raierahu perioodil
2 RAIELOA TAOTLEMINE JA VÄLJASTAMINE
§ 7 Raieloa taotlemine
§ 8 Raieloa taotluse menetlemine
§ 9 Raieloa väljastamine
§ 10 Raieloa kehtivus
§ 11 Raieloa väljastamisest keeldumine
§ 12 Hoolduslõikuse nõuded
3 ASENDUSISTUTUS
§ 13 Asendusistutus
4 JÄRELEVALVE JA VASTUTUS
§ 14 Raieloa muutmine, kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
§ 15 Järelevalve ja vastutus
RT IV, 01.11.2014, 15
Vastu võetud 23.10.2014 nr 29
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 1 ja looduskaitseseaduse § 45 alusel, arvestades muinsuskaitseseaduse ja veeseaduse sätteid.
(1) Raieloa andmise kord (edaspidi kord) reguleerib Kuressaare linna territooriumil puu vm kõrghaljastuse elemendi raieks loa taotlemist, loa andmist ning loa väljastamisel võimalike kõrvaltingimuste seadmist.
(2) Korda ei kohaldata puude raiele kasvavas metsas metsaseaduse tähenduses.
(3) Kõrghaljastuse alla kuuluvad maastikku ilmestavad puudegrupid, üksikpuud, pargid ja haljasalad ning metsaosad maatükil, kus projekteerimistingimused või detailplaneering näevad ette metsa majandamisest erinevat maakasutust.
§ 2. Mõisted käesoleva määruse tähenduses
1) puu – kõrghaljastuse element, millel on selgelt nähtav või määratav tüvi ja võra;
13.09.2016 15:07
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus. Eemaldatud üleliigne punkt 1 Riigi Teataja seaduse § 10 lg 3 alusel. Arvestades Kuressaare Linnavalitsuse 09.09.2016 taotlust nr /3-3.6/1278-1
2) raie – puu likvideerimine juurekaelalt või puu võra hoolduslõikus, mille käigus säilitatakse puu elujõulisus ja loomuomane võra;
3) raieluba – luba, mis annab õiguse puu likvideerimiseks või hoolduslõikuseks ning määrab vajadusel raie kõrvaltingimused;
4) rinnasdiameeter – puu tüve läbimõõt mõõdetuna 1,3 m kõrguselt juurekaelast;
5) vesivõsu – uinuvast või lisapungast arenenud väheharunenud võsu;
6) arborist – kutsetunnistust omav puuhooldusoskustega spetsialist;
7) raierahu periood – ajavahemik lindude pesitsemise ja puude aktiivse vegetatsiooni ajal, millal puu raiumist võib mitte lubada;
8) asendusistutus – raiutava puu asemele puu või põõsa asendusistutamine garantiikirjas märgitud kohas ja hulgal.
§ 3. Raieloa andmise üldised alused
(1) Puu raie on lubatud käesoleva korra kohaselt väljastatud raieloa alusel. Raieloa saamiseks esitab taotleja Kuressaare Linnavalitsusele (edaspidi linnavalitsus) vastava taotluse.
(2) Raieloa taotlusi menetleb linnavalitsuse heakorra ja haljastuse spetsialist (edaspidi spetsialist). Taotluste sisuliseks lahendamiseks moodustab linnavalitsus nõuandva organina raiekomisjoni.
(3) Raieks ei ole vaja raieluba taotleda:
1) alla 8 cm rinnasdiameetriga puule (v.a avalikul haljasalal, pargis või alleel kasvav mistahes puu);
2) viljapuule (v.a avalikul haljasalal kasvav viljapuu);
3) tormiheite, -murru või teistel põhjustel osaliselt või täielikult murdunud ning kohest likvideerimist nõudvale puule või okstele;
4) kuivanud okste ja vesivõsude kõrvaldamiseks.
(4) Tormiheite ja tuulemurru korral ning kohest likvideerimist nõudvast avariiohtlikust puust või okstest on puu kasvukoha maa omanik või valdaja kohustatud esimesel võimalusel avastamise hetkest arvates teatama linnavalitsusele, märkides mahalangenud või ohtlike puude arvu, liigid, rinnasdiameetri, täpse asukoha ja võimalusel saatma foto ning korraldama avariiohtliku olukorra või tormiheite ning tuulemurru likvideerimise. Spetsialist fikseerib nimetatud olukorra ja puu likvideerimise ning vajaduse korral kontrollib olukorda sündmuspaigal.
(5) Raieluba ei ole vaja taotleda linnavalitsuse hallatava Kuressaare Linnamajanduse või linnavalitsuse tellimusel töid teostava ettevõtte poolt linna avalikel haljasaladel, kalmistul, pargis või alleel (edaspidi linna avalik ala) tehtava hoolduslõikuse korral.
(6) Raieloa taotlemisel peab taotleja tagama spetsialistile ja raiekomisjonile ligipääsu puule.
(7) Raieloa saanud isik kannab puu raiumisel tekkiva raiese ja okste äraveoga kaasnevad kulud.
(8) Korra rakendamiseks vajalikud dokumentide vormid kinnitab linnavalitsus.
§ 4. Raieloa kõrvaltingimused
(1) Linnavalitsus võib seada raieloa andmisel kõrvaltingimusena asendusistutuse kohustuse või nõuda kõrvaltingimusena muud kõrghaljastuse hooldustegevust.
(2) Kõrvaltingimuste täitmisega kaasnevad kulud kannab isik, kellele raieluba on antud.
§ 5. Kännu ja juurestiku eemaldamine
(1) Raiutud puu känd tuleb eemaldada vähemalt maapinnani, kui ei ole vajadust kännu ja/või juurestiku täielikuks eemaldamiseks.
(2) Raiutud puu kännu ja/või juurestiku eemaldamisel tuleb lähtuda Kuressaare linna kaevetööde eeskirjast.
§ 6. Tööde keelamine raierahu perioodil
(1) Lindude ja nahkhiirte pesitsemise ajal (aprillist kuni augusti lõpuni) võib linnavalitsus keelata puu raie kohtades, kus pesitsevad linnud.
(2) Puude aktiivsest vegetatsiooniperioodist ja liigilisest eripärast sõltuvalt võib linnavalitsus keelata puude hoolduslõikuse.
2. peatükk RAIELOA TAOTLEMINE JA VÄLJASTAMINE
§ 7. Raieloa taotlemine
(1) Raieluba võib taotleda puu kasvukoha kinnistu omanik, kinnistu või hoonestuse seaduslik valdaja omaniku nõusolekul või omaniku volitatud isik.
(2) Raieloa taotleja esitab linnavalitsusele vormikohase raieloa taotluse.
(3) Raieloa taotlusele lisatakse:
1) vajadusel kinnistu plaan, millel on märgitud likvideeritavad ja/või hoolduslõikust vajav(ad) puu(d);
2) foto(d) puu(de)st;
3) esindusõigust tõendav dokument, kui taotluse esitab volitatud isik;
4) korteri- või elamuühistu üldkoosoleku raiesoovi kajastav protokoll, kui luba taotletakse ühistu territooriumil olevale puule;
5) kaasomanike enamuse kirjalik nõusolek, kui kaasomandi eset ei valitseta ühistu kaudu;
6) ehitusluba ja väljavõte projektist (nt asendiplaan), kui raieluba taotletakse ehituse alla jäävale puule.
(4) Kui puu raiumisel suletakse liiklejate ohutuse tagamiseks või mõnel muul põhjusel liikluseks kõnnitee ja/või sõidutee, siis tuleb taotleda linnavalitsuselt luba tee või tänava ajutiseks sulgemiseks vastavalt teede ja tänavate ajutise sulgemise eeskirjale.
§ 8. Raieloa taotluse menetlemine
(1) Spetsialist:
1) registreerib raieloa taotluse;
2) kontrollib raieloa taotluse vastavust korra paragrahvis 7 sätestatud nõuetele ning puuduste esinemise korral annab mõistliku tähtaja puuduste kõrvaldamiseks;
3) kontrollib taotluses esitatud ja taotlusele lisatud dokumentides sisalduvate andmete õigsust ning nõuab vajadusel taotlejalt täiendavaid dokumente ja selgitusi;
4) kontrollib vajadusel detailplaneeringuga, kaitsealuste parkide hoolduskavaga või hoiuala kaitsekorralduskavaga seatud tingimusi puistu raiele;
5) küsib kaitstava loodusobjekti valitseja seisukoha ja vajadusel nõusoleku, kui puu asub kaitstaval loodusobjektil;
6) küsib Muinsuskaitseameti nõusoleku, kui puu asub Kuressaare vanalinna muinsuskaitsealal;
7) küsib Keskkonnaameti nõusoleku, kui puu asub veekaitsevööndis.
(2) Spetsialist koostöös raiekomisjoniga:
1) teostab puu(de) ülevaatuse ja hindab kavandatava raie põhjendatust, vajadusel otsustab taotlejalt dendropatoloogilise seisundihindamise või haljastusprojekti nõudmise;
2) märgistab vajadusel raiutava puu looduses;
3) vajadusel hindab teostatud hoolduslõikuse kvaliteeti ja määrab lisahoolduslõikusvajaduse;
4) määrab hoolduslõikuseks arboristi kaasamise vajaduse;
5) määrab korra paragrahvis 13 sätestatud juhtudel ja tingimustel asendusistutuse vm raieloa väljastamise kõrvaltingimuse.
(3) Dendropatoloogilist seisundihindamist on õigus nõuda, kui:
1) puu tervise ja elujõulisuse ning avalikus kohas liiklejate ohustamise osas tekib raieloa taotlejaga eriarvamus;
2) soovitakse likvideerida puud, mis on määratud säilitatavaks haljastusprojektiga;
3) soovitakse likvideerida puud, mis on riikliku või kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstava loodusobjektina looduskaitse all;
4) soovitakse likvideerida puud, mille puhul on tegemist olulise tähtsusega põlispuuga, eripärase või muul põhjusel väärtusliku puuga, mille raiumine kahjustaks väärtuslikku loodus- ja kultuurmaastikku, rohevõrgustikku, rikuks vaateid või oleks muul viisil vastuolus avaliku huviga.
(4) Haljastusprojekti on õigus nõuda, kui 10 aasta kestel soovitakse likvideerida ⅓ või enam kinnisasjal asuvast puistust ühisplaneeringuga määratud üldkasutatavate hoonete alal, puhkeotstarbelisel alal, mereäärsel segahoonestusalal, kaubandus- ja teenindusalal või transpordimaal.
13.09.2016 15:10
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus. Eemaldatud üleliigne sümbol Riigi Teataja seaduse § 10 lg 3 alusel. Arvestades Kuressaare Linnavalitsuse 09.09.2016 taotlust nr /3-3.6/1278-1
(5) Raieloa andmisel puu likvideerimiseks on spetsialistil õigus enne loa väljastamist nõuda raieloa taotlejalt garantiikirja asendusistutuse vm raie kõrvaltingimuse täitmise tagamiseks.
§ 9. Raieloa väljastamine
(1) Raieloa taotlejale väljastatakse raieluba või teavitatakse teda taotluse rahuldamata jätmisest 30 kalendripäeva jooksul taotluse lahendamiseks viimase vajaliku või nõuetekohase dokumendi registreerimisest. Raieloa taotluse rahuldamata jätmist peab põhjendama.
(2) Spetsialist vormistab vormikohase raieloa kahes eksemplaris, millest üks eksemplar väljastatakse taotlejale ja teine jääb linnavalitsusele. Raieluba väljastatakse tasuta.
(3) Raieloa saaja kohustub teatama spetsialistile raie aja 3 päeva enne või pärast raie teostamist.
(4) Väljastatud raieloal olev teave raie iseloomu, asukoha, puude arvu, asendusistutuse kohustuse ja raieloa väljaandmise kuupäeva kohta avalikustatakse linna veebilehel.
§ 10. Raieloa kehtivus
(1) Raieluba puu likvideerimiseks on tähtajatu. Erandjuhtudel on õigus anda tähtajaline või muus osas tingimuslik raieluba.
(2) Raieluba puu hoolduslõikuseks antakse ühekordseks lõikuseks.
§ 11. Raieloa väljastamisest keeldumine
(1) Raieloa väljastamisest võib keelduda kui:
1) raieloa taotlus ei vasta § 7 esitatud nõuetele ja taotleja ei kõrvalda puudusi talle ettenähtud aja jooksul;
2) raieloa taotleja on esitanud tegelikkusele mittevastavaid andmeid.
(2) Raieloa väljastamisest puu likvideerimiseks võib keelduda, kui:
1) puu on terve ja elujõuline ning ei ohusta hoonete ja rajatiste struktuure (vundamenti, seinu, katust vm) ega avalikus kohas liiklejaid;
2) puu on määratud säilitatavaks detailplaneeringuga, ehitusprojektiga või haljastusprojektiga;
3) puu on riikliku või kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstava loodusobjektina looduskaitse all;
4) taotleja on jätnud täitmata varasema linnavalitsuse poolt määratud asendusistutuse kohustuse või rikkunud muid raieloaga sätestatud tingimusi;
5) puu on olulise tähtsusega põlispuu, eripärane või muul põhjusel väärtuslik puu, mille likvideerimine kahjustaks väärtuslikku loodus- ja kultuurmaastikku, rohevõrgustikku, rikuks vaateid või oleks muul viisil vastuolus avaliku huviga;
6) puu kasvukoha kinnistu osas on käimas planeerimismenetlus või on esitatud taotlus projekteerimistingimuste määramiseks kuni planeeringu kehtestamiseni või ehitusloa väljastamiseni.
(3) Raieloa väljastamisest puu hoolduslõikuseks võib keelduda, kui lõikuse läbiviimiseks on valitud ebaõige aeg, ebasobiv lõikusmeetod, hooldusvõte või lõikuse ulatus.
§ 12. Hoolduslõikuse nõuded
Hoolduslõikuse teostamisel tuleb arvestada järgmisi nõudeid:
1) lõikuse läbiviimiseks valida vastavalt puuliigi vegetatsiooniperioodile õige aeg;
2) lõikusmeetod ja hooldusvõte peab olema sobiv puuliigile;
3) järgida raieloal kirjeldatud tingimusi puu hoolduslõikuse meetodi, ulatuse ja lõikamise aja kohta;
4) tagada puu elujõulisuse, dekoratiivsuse, liigiomase võrakuju, võra tasakaalu, puuvõra visuaalse välimuse ja võra proportsioonide säilimine.
3. peatükk ASENDUSISTUTUS
§ 13. Asendusistutus
(1) Raieloa väljastamisel puu likvideerimiseks, v.a määruse § 3 lg 3 p 3 nimetatud juhul, võib seada kõrvaltingimusena asendusistutuse. Ühe likvideeritava puu asemele võib nõuda kuni kahe puu või samas visuaalses vääringus põõsaste istutamist.
(2) Asendusistutuse võib asendada kõrghaljastuse hooldusega, eelkõige hoolduslõikuse, tüveharudele tugivööde paigaldamise, seisundiuuringu vm vajaliku hooldustegevusega.
(3) Asendusistutuse asukohad ja istikud peavad vastama Eesti Vabariigi standarditele EVS 843:2003 ja EVS 778:2001.
(4) Asendusistutuse korras rajatava haljastuse istutamise täpsemad tingimused, eelkõige istikute arvu, liigi, istutamise asukoha ja muud näitajad, määrab spetsialist, arvestades raiekomisjoni ettepanekuid.
(5) Asendusistutust võib ette näha detailplaneeringuga, projekteerimistingimustega ja ehitusprojektiga või ehitusloa ja kasutusloa väljaandmise kõrvaltingimusena.
(6) Asendusistutust võib nõuda, kui puuvõra kärpimisega ei tagatud puu elujõulisust ja puu sureb kärpimise tagajärjel kahe aasta jooksul pärast hoolduslõikuseks loa väljastamist.
(7) Asendusistutust võib nõuda, kui hoolduslõikusega on rikutud puu liigiomane võrakuju või võra tasakaal, puuvõra visuaalne välimus või proportsioonid.
(8) Asendusistutus antakse kohe pärast töö valmimist üle spetsialistile üleandmise-vastuvõtmise aktiga. Üleandmisel kontrollitakse asendusistutuse vastavust nõuetele. Kui istutustöö ei vasta nõuetele, siis on spetsialistil õigus nõuda puuduste kõrvaldamist ja pikendada asendusistutuse kohustuse täitmise tähtaega.
(9) Kui asendatud püsihaljastus hävib asendusistutuse nõuete rikkumise tõttu kahe aasta jooksul istutuse fikseerimisest spetsialisti poolt, võib nõuda samaväärse haljastuse rajamist samasse istutuskohta raieloa taotleja poolt ja kulul.
(10) Asendusistutuse kohustuse täitmise tähtaja pikendamist on võimalik taotleda juhul, kui istutust pole võimalik teha seoses pooleliolevate ehitustöödega või muudel mõjuvatel põhjustel.
(11) Asendusistutuse kohustuse täitmisega kaasnevad kulud kannab isik, kellele väljastatakse raieluba, kui ei ole määratud teisiti.
4. peatükk JÄRELEVALVE JA VASTUTUS
§ 14. Raieloa muutmine, kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Raieloa kehtivust on õigus peatada või see kehtetuks tunnistada juhul, kui ilmneb, et:
1) taotleja on esitanud tegelikkusele mittevastavaid andmeid;
2) rikutakse loaga seatud tingimusi hoolduslõikuse ulatuse ja aja, arboristi kaasamise, raierahu, raiutud puude käitlemise vms osas;
3) raiutakse loale mittekantud puid;
4) puu kasvukoha kinnistule antud ehitusluba tunnistatakse kehtetuks;
5) taotleja ei ole vormistanud garantiikirja asendusistutuse vm raieloa kõrvaltingimuse täitmiseks.
(2) Raieloa peatamisest või kehtetuks tunnistamisest teavitatakse taotlejat kirjalikult. Raieloa peatamise puhul teavitatakse taotlejat loa peatamise kestvusest.
§ 15. Järelevalve ja vastutus
(1) Järelevalvet käesoleva korra nõuete täitmise üle teostavad linnavalitsuselt vastavad volitused saanud ametnikud.
(2) Käesoleva korra nõuete rikkumise eest kohaldatakse looduskaitseseaduses sätestatud vastutust.
(3) Käesoleva korra rikkumisel teostavad kohtuvälist menetlust linnavalitsuse määratud ametnikud.
(4) Raieloa saaja on kohustatud kaitsma kolmandatele isikutele kuuluvaid ehitisi ja tehnovõrke ning vältima kahju tekitamist kolmandate isikute elule, tervisele ja varale ning kahju tekkimisel kohustub hüvitama kahjustatud isikule põhjustatud kahju.
(5) Asendusistutuse vm raie kõrvatingimuse täitmise kohustuse nõudmisel lähtutakse võlaõigusseaduse sätetest.
Tunnistada kehtetuks Kuressaare Linnavolikogu 17. veebruari 2011 määrus nr 10 „Raieloa andmise kord Kuressaare linnas“
Toomas Takkis


text:
Lahutus - Poola
Kohus teeb abielu lahutamise määruse, milles määrab kindlaks, kas üks abikaasadest vastutab abielu lõppemise eest ning kui jah, siis kumb neist. Kui abielu lahutamist taotlevad mõlemad abikaasad, siis kohus vastutuse kohta otsust ei tee.
Abielu lahutamisele ei pea eelnema lahuselu.
Abielu saab lahutada selle alusel, et abielu on täielikult ja pöördumatult lõppenud. Täidetud peavad olema mõlemad tingimused (perekonna- ja eestkosteseadustiku artikli 56 lõige 1).
Kolme kuu jooksul pärast seda, kui abielu lahutamise määrus on muutunud lõplikuks, võib see lahutatud abikaasa, kes abielu sõlmimisel muutis oma perekonnanime, võtta tagasi oma abielueelse perekonnanime, esitades sellekohase avalduse perekonnaseisuametile.
Lahutatud abikaasal on õigus uuesti abielluda.
Abikaasade ühisvara, sealhulgas abielu jooksul soetatud vara, määratakse abiellumisel kindlaks seaduse alusel (seadusjärgne varaühisus). Seadusjärgne varaühisus lõpeb abielu lõpetamisel, s.t siis, kui abielu lahutamise määrus muutub lõplikuks.
Ühe abikaasa taotluse alusel võib kohus abielu lahutamise määrusega jagada abikaasade ühisvara. Abielu jooksul soetatud vara koosneb esemetest, mille üks abikaasa või mõlemad abikaasad soetasid seadusjärgse varaühisuse kestel.
Ühisvara kuulub mõlemale abikaasale võrdsetes osades.
Kui eksisteerivad mõjuvad põhjused, võib kumbki abikaasa taotleda kohtult ühisvara jagamist vastavalt sellele, mil määral kumbki abikaasa panustas asjaomase vara soetamisse.
Kui abikaasad jagavad eluaset, määrab kohus abielu lahutamise määrusega kindlaks, kuidas tuleb eluaset kasutada, kui lahutatud abikaasad jätkavad selle jagamist. Mõlema abikaasa taotluse alusel võib kohus jagada ühise eluaseme või määrata eluaseme ühele abikaasadest, kui teine abikaasa nõustub sealt lahkuma, ilma et talle võimaldataks asenduseluaset.
Abielu lahutamise määruses teeb kohus otsuse mõlema abikaasa kõigi alaealiste lastega seotud hooldusõiguse kohta ning vanemate ja laste suhtlusõiguse kohta. Kohus määrab samuti kindlaks summa, mida kumbki abikaasa peab maksma laste ülalpidamise ja kasvatamise kulude katmiseks (perekonna- ja eestkosteseadustiku artikli 56 lõige 1).
Kohus võib anda lapse hooldusõiguse ühele vanemale, piiritledes teise vanema hooldusõigust lapse või lastega seotud konkreetsete kohustuste ja õigustega.
Lahutatud abikaasa, keda ei ole tunnistatud ainuisikuliselt vastutavaks abielu lõppemise eest ja kes on rahalistes raskustes, võib nõuda teiselt abikaasalt elatist sõltuvalt tema mõistlikest vajadustest ning teise abikaasa teenimisvõimest ja rahalistest vahenditest (perekonna- ja eestkosteseadustiku artikli 60 lõige 1).
Kui abielu lahutamise tulemusena halveneks olulisel määral selle abikaasa rahaline olukord, kes ei ole vastutav abielu lõppemise eest, peab abielu lõppemise eest ainuisikuliselt vastutavaks tunnistatud abikaasa andma teisele abikaasale tema vajaduste katteks vahendeid isegi juhul, kui asjaomane teine abikaasa ei ole rahalistes raskustes (perekonna- ja eestkosteseadustiku artikli 60 lõige 2).
Ülalpidamiskohustus lõpeb, kui elatist saav abikaasa abiellub uuesti. Kui elatist maksma kohustatud abikaasat ei ole tunnistatud ainuisikuliselt vastutavaks abielu lõppemise eest, lõpeb asjaomane kohustus viis aastat pärast abielu lahutamist (perekonna- ja eestkosteseadustiku artikli 60 lõige 3).
See on formaalne lahuselu, mille kohta on kohus teinud määruse perekonna- ja eestkosteseadustiku artiklite 611–616 alusel.
Lahuselu on võimalik juhul, kui leitakse, et abielu on täielikult lõppenud.
Lahuselu õiguslikud tagajärjed on samad nagu lahutuse puhul, kuid lahus elaval abikaasal puudub õigus uuesti abielluda.
Mõiste „abielu kehtetuks tunnistamine” tähendab abielu kõigi õigusmõjude tagasiulatuvat tühistamist. Tühistada ei saa siiski kehtetuks tunnistatud abielust sündinud laste staatust – neid lapsi käsitatakse endiselt abielust sündinud lastena.
Abielu kehtetuks tunnistamise alused on loetletud perekonna- ja eestkosteseadustikus:
abikaasa ei ole abiellumisealine (perekonna- ja eestkosteseadustiku artikkel 10);
abikaasa on täielikult teovõimetu (perekonna- ja eestkosteseadustiku artikkel 11);
abikaasa põeb vaimuhaigust või on nõrgamõistuslik (perekonna- ja eestkosteseadustiku artikkel 12);
abikaasa on juba abielus teise isikuga (perekonna- ja eestkosteseadustiku artikkel 13);
abikaasad on otsejoones veresugulased, külgjoones veresugulased (vend ja õde, sealhulgas kasuvend ja kasuõde, ning väljaspool abielu sündinud vend ja õde) või otsejoones hõimlased (perekonna- ja eestkosteseadustiku artikkel 14);
abikaasad on seotud lapsendamissuhte kaudu (perekonna- ja eestkosteseadustiku artikkel 15);
on esitatud avaldus, et abielu sõlmimise ajal ei olnud üks abikaasadest mis tahes põhjusel võimeline väljendama oma tegelikku tahet, tal puudusid õiged andmed teise abikaasa isiku kohta või ta toimis õigusvastaste ähvarduste mõjul (perekonna- ja eestkosteseadustiku artikkel 151).
Iga eespool nimetatud põhjus pidi esinema abielu sõlmimise ajal.
Abielu kehtetuks tunnistamise otsusel on konstitutiivne mõju ning sellel on tagajärjed kolmandate isikute jaoks (erga omnes). Eristatakse kahte liiki tagajärgi:
ex tunc – s.t et kehtetuks tunnistamisel on tagasiulatuv mõju kuni abielu sõlmimise kuupäevani. Näiteks taastatakse abikaasade abielueelne perekonnaseis ja nad saavad tagasi oma abielueelse perekonnanime, abikaasade perekondade vahel ei ole enam hõimlussuhteid ja puudub õigus pärida seaduse järgi;
ex nunc – s.t et tagajärjed tekivad üksnes pärast abielu kehtetuks tunnistamist käsitleva kohtuotsuse lõplikuks muutumist, näiteks seoses varasuhetega.
Nende tagajärgede suhtes, mis kaasnevad abielu kehtetuks tunnistamisega abikaasade ja nende abielust sündinud laste vahelistele suhetele ning abikaasade varasuhetele, kohaldatakse asjakohaseid abielu lahutamisega seotud eeskirju. Oluline on märkida, et seda abikaasat, kes sõlmis abielu halvas usus, loetakse vastutavaks abielu lõppemise eest.
Poolas saavad abikaasad kasutada perelepitust. Selle peamine eesmärk on lahendada abikaasadevahelised konfliktid selliselt, et vältida abielu lahutamist või lahuselu, ning leppida sõbralikul moel kokku abielu lahutamise tingimused (lahendada varaküsimused, laste eest hoolitsemise küsimused). Lepitusteenuseid osutavad peamiselt valitsusvälised organisatsioonid, sihtasutused ja kirikud.
Abikaasad, kelle vahel tekivad abieluküsimustega seoses konfliktid, saavad kasutada erinevaid pereteraapia vorme ning võivad pöörduda psühholoogide, psühhoterapeutide, tugirühmade jt poole.
Abielu lahutamise, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamise avaldus tuleb esitada sellele piirkonnakohtule (sąd okręgowy), kelle tööpiirkonnas asub abikaasade viimane ühine elukoht. Sellise kohtu puudumise korral tuleb avaldus esitada sellele piirkonnakohtule, kelle tööpiirkonnas asub avalduse esitaja elukoht.
Sellise avalduse esitamisel tuleb tasuda kohtukulud. Kuid see pool, kelle finantsolukord ei võimalda tal kohtukulusid tasuda, võib taotleda kohtult täielikku või osalist vabastamist nende kulude tasumisest ning ta võib samuti taotleda, et kohus määraks talle advokaadi ex officio.
Avaldusele tuleb lisada järgmised dokumendid: perekonnaseisu tõendavate dokumentide (abielutunnistus, laste sünnitunnistused) koopiad, töötasu (sissetulekut) tõendavad dokumendid, advokaadile antud esindamisvolitus (kui asjaomane isik on otsustanud ise advokaadi valida) ja mis tahes muud dokumendid, mis võivad olla juhtumi seisukohast asjakohased (arstitõendid, haldusotsused jms).
Vt küsimusele nr 11 antud vastus.
Isik, kes taotleb täielikku või osalist vabastamist kohtukulude tasumisest või advokaadi määramist ex officio, peab lisama avaldusele enda finantsolukorda kajastava aruande (kasutades selleks asjakohast vormi, mille saab kohtust).
Jah, kõigi selliste asjade puhul on võimalik esitada edasikaebus teise astme kohtule. Abikaasad võivad piirkonnakohtu otsuse peale esitada edasikaebuse apellatsioonikohtule.
Vastavalt nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega (edaspidi „Brüsseli IIa määrus”), tunnustatakse selliseid kohtuotsuseid Poolas automaatselt ühegi erimenetluse järgimist nõudmata (Brüsseli IIa määruse artikkel 21).
Iga huvitatud isik võib taotleda otsust, et kohtuotsust tunnustataks või ei tunnustataks (Brüsseli IIa määruse artikli 21 lõige 3). Poolas esitatakse sellised taotlused piirkonnakohtutele. Kohaliku kohtualluvuse kindlaksmääramisel võetakse aluseks selle isiku alaline elukoht, kellega seoses esitatakse avaldus kohtuotsuse tunnustamise või tunnustamata jätmise otsuse saamiseks. Kui kumbki eespool nimetatud kohtadest ei asu Poolas, määratakse kohalik kohtualluvus kindlaks kohtuotsuse täitmise koha järgi (Brüsseli IIa määruse artikli 29 lõige 2).
Poola on sõlminud palju välislepinguid, millega reguleeritakse eespool kirjeldatud valdkonda. Need lepingud on ülimuslikud Poola rahvusvahelist eraõigust käsitlevate sätete suhtes. Seega võidakse kohaldada erinevaid õigusnorme, kui abikaasad on eri riikide kodanikud. Välislepingu puudumise korral kohaldatakse 14. veebruari 2011. aasta seadust rahvusvahelise eraõiguse kohta. Vastavalt selle seaduse artiklile 54 lõpetatakse abielu selle siseriikliku õiguse alusel, mida kohaldatakse mõlema abikaasa suhtes ühiselt abielu lõpetamise avalduse esitamise ajal. Kui abikaasade suhtes ei kehti sama riigi siseriiklik õigus, kohaldatakse selle riigi õigust, kus mõlemad abikaasad abielu lõpetamise avalduse esitamise ajal elavad. Kui abikaasadel puudub asjaomase avalduse esitamise ajal ühine elukoht, kohaldatakse selle riigi õigust, kus asus mõlema abikaasa viimane ühine elukoht, tingimusel et ühe abikaasa alaline elukoht on endiselt seal. Muudel juhtudel lõpetatakse abielu Poola õiguse alusel.
Viimati uuendatud: 30/11/2015

matches: Kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus


Andmekogude seadus – Riigi Teataja
Andmekogude seadus (lühend - AKS)
Andmekogude seadus - sisukord
§ 3 Andmete töötlemise alused
§ 4 Andmekogu omanik
§ 5 Andmekogu asutamine
§ 6 Vastutav ja volitatud töötleja
§ 7 Vastutava ja volitatud töötleja kohustused andmekogu pidamisel
§ 8 Vastutava ja volitatud töötleja vastutus andmekogu pidamisel
§ 9 Andmekogu asutamise ja kasutuselevõtmise dokumentidega tutvumine
§ 10 Andmekogus olevate andmetega tutvumine ja neist ärakirjade saamine
§ 11 Isiku õigus tutvuda tema kohta kogutud andmetega
§ 111 Piirangud julgeolekuasutust puudutavate andmete kajastamisel riigi andmekogudes
§ 12 Andmete ristkasutus
§ 13 Andmekogude laiendamine ja ühendamine
§ 14 Andmekogu pidamine volitatud töötleja poolt halduslepingu alusel
§ 15 Andmekogu andmete töötlemise vahendite dokumenteerimine
§ 16 Andmekogude riiklik register
§ 17 Järelevalve teostamine andmekogude üle
2 RIIGI JA KOHALIKU OMAVALITSUSE ANDMEKOGUD
§ 18 Riigi andmekogu mõiste ja liigid
§ 19 Kohaliku omavalitsuse andmekogu mõiste ja liigid
§ 20 Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogude pidamise viisid ja ülesehituse printsiibid
§ 21 Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogu vastutav töötleja ja volitatud töötleja
§ 211 Juurdepääs riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogus peetavatele andmetele
§ 22 Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekoguga seotud kulude katmine
§ 23 Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogude laiendamine ja ühendamine
§ 24 Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogu likvideerimine
2 Riigi põhiregistrid
§ 25 Riigi põhiregistri mõiste
§ 26 Riigi põhiregistri asutamine
§ 27 Riigi põhiregistri vastutav töötleja
§ 28 Riigi põhiregistri volitatud töötleja
§ 29 Põhiregistri laiendamine ja ühendamine
§ 30 Põhiregistri likvideerimine
3 Riiklikud registrid
§ 31 Riikliku registri mõiste
§ 32 Riikliku registri asutamine
§ 33 Riikliku registri asutamise ettepanekule lisatav seletuskiri
§ 34 Riikliku registri asutamise määrus
§ 35 Riikliku registri pidamise põhimäärus
§ 36 Riikliku registri laiendamine
§ 37 Riikliku registri likvideerimine
4 Riigiasutuse muud andmekogud
§ 38 Riigiasutuse andmekogu
§ 39 Riigiasutuse andmekogu asutamine
§ 40 Riigiasutuse andmekogu asutamise kord
§ 41 Riigiasutuse andmekogu likvideerimine
5 Kohaliku omavalitsuse andmekogud
§ 42 Kohaliku omavalitsuse register
§ 43 Kohaliku omavalitsuse registri asutamine
§ 44 Kohaliku omavalitsuse registri pidamise põhimäärus
§ 45 Kohaliku omavalitsuse muu andmekogu
§ 46 Kohaliku omavalitsuse andmekogu asutamine
§ 47 Kohaliku omavalitsuse andmekogu asutamise kord
§ 48 Kohaliku omavalitsuse andmekogu likvideerimine
3 JÄRELEVALVE ANDMEKOGUDE PIDAMISE ÜLE
§ 49 Andmekaitse järelevalveasutus
§ 50 Andmekaitse järelevalveasutuse õigused
§ 51 Vaide esitamine
§ 511 Riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogusse andmete esitamata jätmine ja valeandmete esitamine
§ 512 Riigi- või kohaliku omavalitsuse andmekogu pidamise korra rikkumine
§ 513 Menetlus
§ 52 Varem asutatud riiklike registrite ja andmebaaside vastavusse viimine käesoleva seadusega
§ 53 Andmekogude pidamist kindlustavad süsteemid
§ 531 Andmekogude pidamist kindlustavate süsteemide kasutamine
Andmekogude seadus
Vastu võetud 12.03.1997
RT I 1997, 28, 423
jõustumine 19.04.1997
31.05.2000 RT I 2000, 50, 317 01.08.2000
14.06.2000 RT I 2000, 57, 373 01.01.2001
20.12.2000 RT I 2001, 7, 17 01.03.2001
24.01.2001 RT I 2001, 17, 77 23.02.2001
30.01.2003 RT I 2003, 18, 107 01.03.2003, osaliselt 1. 01. 2004
08.04.2004 RT I 2004, 30, 204 28.04.2004
(1) Käesolev seadus sätestab riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogu valdamise, kasutamise ja käsutamise korra ning riigi, kohaliku omavalitsuse ja eraõigusliku isiku andmekogu pidamise, andmete väljastamise ja andmete kasutamise üldalused.
(2) Seadusega võib ette näha registreid, mis ei ole andmekogud käesoleva seaduse tähenduses ja millele kohaldatakse käesolevat seadust nendes seadustes sätestatud ulatuses.
(1) Andmekogu käesoleva seaduse mõistes on riigi, kohaliku omavalitsuse, avalik-õigusliku või eraõigusliku isiku peetav korrastatud andmete kogum, mille pidamisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust või mida peetakse käsitsi ja korrastatud vormidel, mis võimaldavad andmetega lihtsat tutvumist või nende mehhaanilist töötlemist. Käesolev seadus ei käsitle andmekogusid, mida peetakse:
1) raamatupidamise seaduse (RT I 2002, 102, 600) alusel;
2) teaduslikul, pedagoogilisel ja kodu-uurimislikul eesmärgil, kui neid andmekogusid kasutatakse ainult sellel otstarbel;
3) organisatsiooni õigusaktidest tulenevate või põhikirjaliste ülesannete täitmisel, kui neist andmekogudest ei väljastata andmeid muudeks vajadusteks;
4) Statistikaametis riiklike statistiliste vaatluste korraldamise eesmärgil.
(2) Andmeteks käesoleva seaduse mõttes loetakse igasuguseid üksteisest eraldatavaid informatsiooniühikuid.
(3) Andmete töötlemine käesoleva seaduse tähenduses on andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, muutmine, nende kohta päringute teostamine, nendest väljavõtete tegemine, andmete kasutamine, üleandmine, ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine või mitu eeltoodud toimingut, sõltumata toimingute teostamise viisist või kasutatavatest vahenditest.
(4) Automatiseeritud andmetöötlus on andmete töötlemine arvuti või arvutisüsteemi ja andmete töötlemiseks ettenähtud tarkvara abil.
(5) Andmekogu pidamine on andmete töötlemine, andmete töötlemise arvestuse pidamine, andmete kaitsmine ja nimetatud tegevuste korraldamine.
(6) Andmekogu laiendamine on andmekogusse kogutavate andmete loetelu täiendamine.
(7) Andmete ristkasutus on andmete ülekandmine ühest andmekogust teise või mitmes andmekogus sisalduvate andmete ühine infotehnoloogiline töötlemine.
[RT I 2004, 30, 204 - jõust. 28.04.2004]
§ 3. Andmete töötlemise alused
(1) Eraõiguslikul isikul on õigus koguda tema peetavasse andmekogusse kõiki avalikult kättesaadavaid või isiku poolt vabatahtlikult andmekogusse kandmiseks esitatavaid andmeid. Eraõiguslik isik võib nõuda oma klientidelt ainult neid andmeid, mis on otseselt vajalikud kliendi poolt soovitava toimingu sooritamiseks.
(2) Avalik-õiguslikul isikul on õigus tema peetavasse andmekogusse koguda ainult tema asutamise seaduses nimetatud ülesannete täitmiseks vajalikke andmeid.
(3) Riik ja kohalik omavalitsus võivad töödelda nende peetavates andmekogudes oma seadusekohaste ülesannete täitmiseks vajalikke andmeid, mille töötlemine on ette nähtud seadustes või seaduse alusel vastuvõetud õigusaktides.
(4) Andmete kogumisel andmekogusse peab andmekogu omanik arvestama käesolevas seaduses, isikuandmete kaitse seaduses (RT I 1996, 48, 944), riigisaladuse seaduses (RT I 1994, 45, 720; 1996, 42, 809), muudes seadustes ja nende alusel vastuvõetud õigusaktides sätestatud piiranguid ja seaduses ettenähtud juhul saama andmete kogumiseks loa andmekaitse järelevalveasutuselt.
[RT I 2003, 18, 107 - jõust. 01.03.2003]
§ 4. Andmekogu omanik
Andmekogu omanikuks võib olla eraõiguslik isik, avalik-õiguslik isik, riik või kohalik omavalitsus.
§ 5. Andmekogu asutamine
(1) Eraõiguslik isik ja avalik-õiguslik isik peavad seaduses sätestatud juhtudel andmekogu asutamiseks taotlema loa andmekaitse järelevalveasutuselt.
(2) Riik ja kohalik omavalitsusüksus asutavad andmekogu käesolevas seaduses ettenähtud korras.
§ 6. Vastutav ja volitatud töötleja
(1) Andmekogu vastutavaks töötlejaks on andmekogu omanik. Riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogu vastutava töötleja õiguste teostaja määratakse seaduses või seaduse alusel vastuvõetud õigusaktis sätestatud korras.
(2) Volitatud töötleja on isik, kes peab andmekogu või töötleb andmeid andmekogu vastutava töötleja tellimusel.
§ 7. Vastutava ja volitatud töötleja kohustused andmekogu pidamisel
(1) Vastutav töötleja on kohustatud tagama andmekogu pidamise ja selles sisalduvate andmete töötlemise täies vastavuses seaduse ja seaduse alusel vastuvõetud õigusaktidega.
(2) Volitatud töötleja on kohustatud täitma kõiki temale andmekogu vastutava töötleja poolt antud ülesandeid andmekogu pidamisel ja andmete töötlemisel täies vastavuses seaduse ja seaduse alusel vastuvõetud õigusaktidega ning neid järgides sõlmitud lepingutega. Volitatud töötleja võib teostada andmekogus säilitatavate andmete töötlust ainult juhul, kui ta on saanud selleks otsese käsu andmekogu vastutavalt töötlejalt või ta täidab seaduse, muu õigusakti või andmekogu vastutava töötlejaga sõlmitud lepinguga talle pandud ülesandeid.
(3) Volitatud töötleja peab hoolitsema selle eest, et andmekogu oleks halduslike, füüsiliste ning tark- ja riistvaraliste meetmetega asjakohaselt kaitstud loata töötluse, sealhulgas kasutamise, hävitamise ning muutmise eest.
(4) Volitatud töötleja peab tagama andmekogu kaitsmise abinõud selliselt, et oleks välditud:
1) kõrvaliste isikute juurdepääs andmete töötlemiseks kasutatavatele seadmetele;
2) andmekandjate omavoliline lugemine, kopeerimine või kustutamine;
3) andmete omavoliline salvestamine ja nende muutmine või kustutamine;
4) andmetöötlussüsteemi omavoliline kasutamine andmete ülekandmiseks andmesidevahendite abil;
5) andmesaajate juurdepääs neile mittelubatud (väljaandmiseks ja kasutamiseks mitteettenähtud) andmetele;
6) andmete töötlemine mittesihipäraselt (mitte tööülesande kohaselt);
7) andmete edastamisel andmesidevahenditega ja andmekandjate transportimisel andmete omavoliline lugemine, kopeerimine, muutmine ning kustutamine.
(5) Andmekogu volitatud töötleja on kohustatud koostama ja pidama andmete töötlemisel kasutatavate vahendite loetelu ja dokumentatsiooni ning andmete töötlemise arvestust.
(6) Andmete töötlemises ja väljastamises osalevad isikud on kohustatud hoidma saladuses neile tööülesannete täitmisel teatavaks saanud andmeid, mida pole antud avalikuks kasutamiseks. See kohustus jätkub pärast töösuhte lõppemist.
§ 8. Vastutava ja volitatud töötleja vastutus andmekogu pidamisel
(1) Andmekogu vastutav töötleja vastutab kõigi andmekogu pidamisel toimunud õiguserikkumiste eest, välja arvatud juhul, kui tema poolt seaduse või muu õigusakti täpseks täitmiseks antud korraldused on jäetud täitmata või on täidetud pahatahtlikult või on volitatud töötleja rikkunud vastutava töötlejaga sõlmitud lepingut ja vastutav töötleja on alustanud ise menetlust või pöördunud vastavasisulise avaldusega pädeva organi poole õiguserikkuja vastutusele võtmiseks seaduses ettenähtud korras.
(2) Volitatud töötleja vastutab ainult nende rikkumiste eest, mis on seotud tema lepinguliste ülesannete täitmisega, või ta enda lepinguvälise seadusvastase tegevuse eest.
§ 9. Andmekogu asutamise ja kasutuselevõtmise dokumentidega tutvumine
Andmekogu vastutava töötleja ja andmekogu volitatud töötleja juures peab olema võimalik tutvuda andmekogu asutamise ja muude andmekogu kohta käivate dokumentidega.
§ 10. Andmekogus olevate andmetega tutvumine ja neist ärakirjade saamine
(1) Eraõiguslikule isikule kuuluvas andmekogus olevate andmetega tutvumiseks loa andmise või sellest keeldumise ja andmetest ärakirjade väljastamise otsustab andmekogu omanik, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogudes peetavad andmed on avalikud ning igal Eesti kodanikul on õigus nendega seaduses sätestatud korras tutvuda ja neist ärakirju saada, välja arvatud juhul, kui seadusega on andmetega tutvumine või andmete väljastamine keelatud või need on ette nähtud ainult ametialaseks kasutamiseks. Kui seadus ei sätesta teisiti, siis on käesolevas lõikes nimetatud õigus võrdselt Eesti kodanikuga ka Eestis viibival välisriigi kodanikul ja kodakondsuseta isikul.
(3) Seaduses sätestatud juhtudel on riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogus olevate andmetega tutvumine, andmete väljastamine ja neist ärakirjade saamine tasuline.
§ 11. Isiku õigus tutvuda tema kohta kogutud andmetega
Igal isikul on õigus tutvuda tema kohta andmekogusse kogutud andmetega, kui seda õigust ei ole piiratud seadusega.
§ 111. Piirangud julgeolekuasutust puudutavate andmete kajastamisel riigi andmekogudes
(1) Julgeolekuasutust puudutavaid riigisaladuseks tunnistatud või ametialaseks kasutamiseks ettenähtud andmeid kajastatakse üksnes julgeolekuasutuste andmekogudes.
(2) Julgeolekuasutust puudutavate muude andmete kajastamisel riigi andmekogudes võib vajaduse korral kasutada variandmeid.
(3) Variandmete kasutamine toimub julgeolekuasutuse juhi salajase käskkirja alusel, milles näidatakse ära julgeolekuasutust puudutavad tegelikud andmed ja nende kajastamisel riigi andmekogudes kasutatavad variandmed.
§ 12. Andmete ristkasutus
(1) Riigi või kohaliku omavalitsuse eri andmekogudes säilitatavate andmete ristkasutus on lubatud ainult seaduses või seaduse alusel vastuvõetud õigusaktis sätestatud juhtudel ja ainult riigile v��i kohalikule omavalitsusüksusele seadusega pandud ülesannete täitmiseks.
(2) [Kehtetu - RT I 2003, 26, 158 - jõust. 01.10.2003]
§ 13. Andmekogude laiendamine ja ühendamine
(1) Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogude laiendamine või nende ühendamine on lubatud ainult seaduses sätestatud alustel ja korras, kusjuures see peab toimuma riigile ja kohalikule omavalitsusele seadusega pandud ülesandeid arvestades.
(2) Delikaatseid isikuandmeid sisaldava andmekogu laiendamiseks või ühendamiseks teise andmekoguga on vaja andmekaitse järelevalveasutuse luba.
§ 14. Andmekogu pidamine volitatud töötleja poolt halduslepingu alusel
(1) Kui riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogu volitatud töötlejaks on andmekogu asutamise õigusaktis määratud eraõiguslik isik, peetakse andmekogu halduslepingu alusel.
(2) Riigi põhiregistri ja riikliku registri pidamise haldusleping sõlmitakse kuni neljaks aastaks.
(3) Riigiasutuse andmekogu ja kohaliku omavalitsuse registri või muu andmekogu pidamise haldusleping sõlmitakse kuni kolmeks aastaks.
§ 15. Andmekogu andmete töötlemise vahendite dokumenteerimine
Andmete töötlemisel kasutatavate vahendite loetelu peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) seadme nimetus, tüüp, number ning selle seadme valmistanud ettevõtte nimi;
2) kasutatava tarkvara nimetus, litsentsi number ning selle valmistanud ettevõtte nimi;
3) kasutatava tarkvara dokumentide asukoht.
§ 16. Andmekogude riiklik register
(1) Vabariigi Valitsus asutab riigi ja kohalike omavalitsuste andmekogude riikliku registri nimetusega «Andmekogude riiklik register.
(2) Andmekogude riiklikus registris on andmed järgmiste riigi ja kohalike omavalitsuste andmekogude kohta:
1) riigi põhiregistrid ja nendega andmete vahetamises osalevad andmekogud;
2) riiklikud registrid;
3) Vabariigi Valitsuse kehtestatud tunnustega riigiasutuste muud andmekogud ja kohalike omavalitsuste andmekogud.
(3) Andmekogude riikliku registri vastutavaks töötlejaks määratud valitsusasutus annab Vabariigi Valitsuse ja valitsusasutuste poolt asutatavate andmekogude asutamise dokumentide projektide kohta arvamuse.
(4) Andmekogude riikliku registri vastutaval töötlejal on õigus teha Vabariigi Valitsusele ja andmekogude vastutavatele töötlejatele ning riigi infosüsteemide alaseid töid koordineerivale asutusele sarnaste ja teineteist sisuliselt kordavate andmekogude pidamise vältimiseks ettepanekuid andmekogu laiendamiseks, ühendamiseks või likvideerimiseks, andmete ristkasutuseks, andmetöötluse või andmehõive korrastamiseks.
§ 17. Järelevalve teostamine andmekogude üle
(1) Järelevalvet andmekogude pidamise seaduslikkuse üle teostab andmekaitse järelevalveasutus. Andmekaitse järelevalveasutuse ülesanded, õigused ja kohustused on sätestatud isikuandmete kaitse seaduses, käesolevas seaduses ning muudes seadustes.
(2) [Kehtetu - RT I 2003, 18, 107 - jõust. 01.03.2003]
2. peatükk RIIGI JA KOHALIKU OMAVALITSUSE ANDMEKOGUD
§ 18. Riigi andmekogu mõiste ja liigid
(1) Riigi andmekogu on käesolevas seaduses sätestatud korras asutatud ja riigi omandis olev andmekogu.
(2) Riigi andmekogude liigid on:
1) riigi põhiregister;
2) riiklik register;
3) riigiasutuste peetavad muud andmekogud.
§ 19. Kohaliku omavalitsuse andmekogu mõiste ja liigid
(1) Kohaliku omavalitsuse andmekogu on käesolevas seaduses sätestatud korras asutatud ja kohaliku omavalitsuse omandis olev andmekogu.
(2) Kohaliku omavalitsuse andmekogud jagunevad järgmiselt:
1) kohaliku omavalitsuse registrid;
2) kohaliku omavalitsuse muud andmekogud.
(3) Mitu kohalikku omavalitsust võivad pidada oma ülesannete täitmiseks vajalikku ühist andmekogu.
§ 20. Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogude pidamise viisid ja ülesehituse printsiibid
(1) Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogusid peetakse infotehnoloogiliste andmebaasidena. Andmekogu pidamisel tuleb andmed klassifitseerida ja kodeerida vastavalt riiklikele klassifikaatoritele ja standarditele.
(2) Tulenevalt andmekogu eesmärgist ja selle pidamise otstarbekusest võib riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogusid pidada ka:
1) kartoteekide või kanderaamatutena;
2) andmekogu toimikute või objekti toimikutena;
3) heli-, pildi- või esemekoguna;
4) muul andmekogu asutavas õigusaktis määratud viisil.
(3) Andmekogu ülesehitus määratakse teda asutava õigusaktiga, lähtudes andmekogu koostamise eesmärgist ja kasutamise lihtsusest.
(4) Riigiasutustel on keelatud pidada sarnaseid ja teineteist sisuliselt kordavaid andmekogusid.
§ 21. Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogu vastutav töötleja ja volitatud töötleja
(1) Riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogu vastutav töötleja on andmekogu omaniku esindaja, kes vastutab andmekogu pidamise seaduslikkuse eest, korraldab andmekogu ja tema osade projekteerimiseks ja kasutuselevõtmiseks vajalike tööde läbiviimise ja vastuvõtmise, juhib andmekogu pidamist, teostab andmekogu pidamise üle järelevalvet ning lahendab seaduses sätestatud ulatuses ja korras vaidlusi andmekogu pidamisel tekkinud küsimustes.
(2) Riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogu volitatud töötleja on käesoleva seaduse või muu õigusakti alusel määratud või andmekogu vastutava töötlejaga sõlmitud lepingu alusel tegutsev riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus või isik, kes teostab õigusaktis või lepingus ja õigusaktis ettenähtud ulatuses andmete töötlemist.
(3) Andmekogu vastutav töötleja annab andmekogu volitatud töötlejale ülesandeid ja juhendeid andmekogu pidamise ja töötlemisega seotud asjades ning teostab kontrolli volitatud töötleja tegevuse üle andmekogu pidamisel.
§ 211. Juurdepääs riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogus peetavatele andmetele
(1) Igaühel on õigus saada riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogust andmeid, millele juurdepääs ei ole seadusega piiratud.
(2) Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogu volitatud töötleja on kohustatud isiku nõudel andmed väljastama sellekohase taotluse saamisest alates viie tööpäeva jooksul, kui seadusega ei ole sätestatud teist tähtaega.
(3) Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogust või andmekogu kohta ei väljastata andmeid, mis käsitlevad andmekaitset ja andmete tehnilist töötlemist. Sellistele andmetele on juurdepääsuõigus üksnes andmete töötlejal ja andmekogu pidamise järele valvaval isikul või uurimisorganil.
(4) Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogus töödeldavatele andmetele tagatakse juurdepääs avaliku teabe seaduses sätestatud korras, viisil, tingimustel ja tähtaegadel, kui seadusega ei ole sätestatud teistsugust korda, viisi, muid tingimusi või tähtaegu. Juurdepääs isikuandmetele võimaldatakse kooskõlas isikuandmete kaitse seaduse ja avaliku teabe seadusega.
(5) Avalikkusele olulist teavet sisaldavale andmekogule peab olema võimalik juurde pääseda üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu. Andmekogud või nende osad, mis tuleb sel viisil avalikustada, sätestatakse andmekogude asutamise aluseks olevas seaduses või muus õigusaktis.
§ 22. Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekoguga seotud kulude katmine
(1) Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogu pidamiseks vajalikud kulud sisaldavad andmekogu asutamise, kasutuselevõtmise, pidamise ja arendamisega, andmete kogumise, registreerimise, töötlemise ja väljastamisega seotud kulusid.
(2) Riigi andmekogude pidamiseks vajalikud kulud kaetakse riigieelarvest ja andmekogude pidamisel osutatavate teenuste eest võetavate tasude arvel, kui tasuliste teenuste osutamine on sätestatud seadusega.
(3) [Kehtetu - RT I 2003, 18, 107 - jõust. 01.03.2003]
(31) Kui andmekogu pidamisel on seadusega sätestatud tasuliste teenuste osutamine, esitatakse andmekogu pidamise eelarve koostamisel andmed vastavate tasude suuruse ja laekumise kohta eelmisel eelarveaastal.
(4) Kohaliku omavalitsuse andmekogudega seotud kulud kaetakse kohalikust eelarvest.
§ 23. Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogude laiendamine ja ühendamine
Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogude laiendamine või ühendamine võib toimuda ainult seaduses ettenähtud juhtudel ja andmekaitse järelevalveasutuse loal, kui:
1) laiendamine või ühendamine on vajalik riigiasutusele või kohalikule omavalitsusele pandud ülesannete otstarbekamaks täitmiseks ja laiendatud või ühendatud andmekogus sisalduvad andmed ei riku isikuandmete kaitse seaduse ja muude seadustega sätestatud piiranguid või
2) riigiasutusele või kohalikule omavalitsusele on seadusega pandud uusi ülesandeid, mille nõuetekohane täitmine toob kaasa vajaduse olemasolevat andmekogu laiendada või ühendada see mõne teise olemasoleva andmekoguga.
§ 24. Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogu likvideerimine
(1) Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogu likvideerimise otsustab seaduses sätestatud korras andmekogu asutaja.
2. osa Riigi põhiregistrid
§ 25. Riigi põhiregistri mõiste
(1) Riigi põhiregister on seadusega asutatud avalikuks kasutamiseks määratud andmekogu, mida peetakse üldistes huvides riigi kõige olulisemate ülesannete täitmiseks.
(2) Riigi põhiregistreid peetakse:
1) riigi rahvastiku (elanikud),
2) riigis registreeritud juriidiliste isikute,
3) kinnisvara,
4) [Kehtetu - RT I 2003, 18, 107 - jõust. 01.03.2003]
5) riigivara,
6) muude seadusega määratud oluliste objektide kohta.
§ 26. Riigi põhiregistri asutamine
(1) Riigi põhiregister asutatakse tema kohta käiva seadusega või antakse mõne muu seadusega loodud registrile riigi põhiregistri staatus.
(2) Riigi põhiregistrit käsitlevas seaduses sätestatakse:
1) registri asutamise ja kasutuselevõtmise eesmärk;
2) registri ametlik nimi ning selle kuuluvus põhiregistrite hulka;
3) registri vastutav töötleja – ministeerium (minister) või Riigikantselei;
4) registri volitatud töötlejate määramise kord;
5) registri ülesehitus ja registri pidamise organisatsiooniline struktuur, volitatud töötlejate õigused ja kohustused;
6) registri objekt, registriandmete koosseis, registri objekti kohta registrisse kantavad andmed, registrisse kantud andmete õiguslik tähendus, andmete registris säilitamise tähtaeg ja juhud, mil on lubatud registrisse kantud andmete ristkasutus;
7) andmete registrisse vastuvõtmise ja registrist väljastamise üle arvestuse pidamise kord;
8) andmete esitaja ja tema poolt andmete registrisse üleandmise kord ja tähtajad ning andmete õigeaegse esitamata jätmise või teadlikult valeandmete esitamise korral tema suhtes kohaldatavad sanktsioonid;
9) registrile esitatud andmete registreerimise aluseks olevate alusdokumentide loetelu, juhul kui see ei ole sätestatud muus seaduses;
10) registriandmetele juurdepääsu õigus ja kord;
11) andmete, millele on tulenevalt isikuandmete kaitse seadusest, riigisaladuse seadusest ja muudest seadustest kehtestatud juurdepääsupiirangud, loetelu ning vastavate juurdepääsupiirangute kehtestamise ja juurdepääsupiirangutega andmetele juurdepääsu võimaldamise kord;
12) ebaõigete andmete parandamise ja sellest informeerimise kord;
13) andmetele juurdepääsu sulgemise tingimused ja kord;
14) registrist andmete saamise eest tasumise kord ning andmeid tasuta saavate isikute ja asutuste loetelu;
15) registri pidamise finantseerimise kord;
16) registri laiendamise, teise registriga ühendamise ja likvideerimise alused ja kord.
(3) Seaduses võib sätestada ka teisi riigi põhiregistri kohta käivaid tingimusi.
[RT I 2001, 7, 17 - jõust. 23.02.2001]
§ 27. Riigi põhiregistri vastutav töötleja
(1) Riigi põhiregistri vastutavaks töötlejaks määratakse üks ministeeriumidest (ministritest) või Riigikantselei.
(2) Registri pidamise täpsemaks korraldamiseks on Vabariigi Valitsusel ja vastutaval töötlejal õigus anda (seaduses sätestatud juhtudel ja ulatuses) välja õigusakte.
§ 28. Riigi põhiregistri volitatud töötleja
(1) Riigi põhiregistri volitatud töötlejaks võib olla :
2) avatud pakkumismenetluse teel korraldatud riigihanke eduka pakkumise esitanud isik.
(2) Riigiasutuse määrab riigi põhiregistri volitatud töötlejaks vastutava töötleja ettepanekul Vabariigi Valitsus, kui seadusega ei ole ette nähtud teisiti.
§ 29. Põhiregistri laiendamine ja ühendamine
Riigi põhiregistri laiendamine või sellega muu andmekogu ühendamine toimub põhiregistri kohta käiva seaduse vastavasisulise muutmise teel.
§ 30. Põhiregistri likvideerimine
Riigi põhiregistri võib likvideerida ainult seaduses sätestatud juhtudel eraldi seaduse alusel.
3. osa Riiklikud registrid
§ 31. Riikliku registri mõiste
Riiklik register käesoleva seaduse mõistes on Vabariigi Valitsuse poolt seaduse või välislepingu alusel asutatud ühe või mitme ministeeriumi või Riigikantselei seadusekohaste ülesannete täitmiseks vajalik andmekogu.
§ 32. Riikliku registri asutamine
(1) Riikliku registri asutab Vabariigi Valitsus määrusega .
(2) Riikliku registri asutamise ettepaneku Vabariigi Valitsusele teeb minister, kelle valitsemisala ülesannete täitmiseks on register vajalik.
(3) Minister esitab riikliku registri asutamise ettepaneku Vabariigi Valitsuse määruse eelnõuna koos seletuskirja ja riikliku registri põhimääruse eelnõuga.
(4) Juhul kui asutatav riiklik register hõlmab mitme ministeeriumi valitsemisala, esitab minister ettepaneku riikliku registri asutamiseks kooskõlastatult vastavate ministritega.
(5) Riikliku registri asutamise kohta annab arvamuse riigi infosüsteemide alaseid töid koordineeriv asutus, andmekaitse järelevalveasutus, Statistikaamet ja andmekogude riikliku registri vastutav töötleja.
§ 33. Riikliku registri asutamise ettepanekule lisatav seletuskiri
Riikliku registri asutamise ettepanekule lisatavas seletuskirjas peab sisalduma:
2) registriobjekt ja selle andmete koosseis;
3) andmeandjate loetelu - füüsilised ja juriidilised isikud, kohaliku omavalitsuse organid ja asutused ning riigiasutused, kellel on registrisse andmete andmise kohustus;
4) andmesaajate loetelu - füüsilised ja juriidilised isikud, kohaliku omavalitsuse organid ja asutused ning riigiasutused, kellel on registrist andmete saamise õigus;
5) registri projekteerimiseks ja kasutuselevõtmiseks vajalike tööde eelarve;
6) registri pidamise kulude arvestus;
7) ettepanek registri vastutava töötleja ja volitatud töötleja kohta.
§ 34. Riikliku registri asutamise määrus
(1) Riikliku registri asutamise määruses peab sisalduma:
1) registri nimi;
2) registri asutamise aluseks olev õigusakt;
3) registri projekteerimiseks ja kasutuselevõtmiseks vajalike tööde tegemise tähtajad, nende tööde finantseerimise maht ja allikad;
4) registri vastutav töötleja - ministeerium või muu valitsusasutus, kelle juhtimisel registrit peetakse ja kes samaaegselt võib olla volitatud töötleja;
5) registri volitatud töötleja(te) nimi (nimed) või nimetus(ed).
(2) Riikliku registri asutamise määrusega kinnitatakse riikliku registri pidamise põhimäärus .
§ 35. Riikliku registri pidamise põhimäärus
Riikliku registri pidamise põhimääruses sätestatakse:
2) registri ametlik nimi;
3) registri ülesehitus ja registri pidamise organisatsiooniline struktuur, andmete töötlemise kord eri tasanditel, andmete vahetamine ja võrdlemine eri tasandite vahel;
4) registrisse kantavad andmed ja nende õiguslik režiim;
5) registriandmete esitaja;
6) registrisse andmete esitaja poolt kogutud andmete registreerimise aluseks olevate alusdokumentide loetelu, kui see ei ole sätestatud muus seaduses;
7) andmete registrisse üleandmise kord ja tähtajad;
8) registrist andmete väljastamise kord ja viis ning registrist andmete saamiseks õigustatud isikute ring;
9) isikud, kellel on õigus saada andmeid tasuta ning registrist andmete saamise eest tasumise kord;
10) andmete registrist väljastamise kord;
11) vastavalt seadusele piiratult kättesaadavate andmete ja salastatavate andmete loetelu ning nendega tutvumise kord;
12) andmetele juurdepääsu sulgemise tingimused ja kord;
13) ebaõigete andmete parandamise ja sellest informeerimise kord;
14) andmete registrisse vastuvõtmise ja registrist väljastamise üle arvestuse pidamise kord;
15) registri pidamise üle järelevalvet teostama õigustatud isikud ja järelevalve teostamise kord;
16) registri pidamise finantseerimise kord;
17) registri likvideerimise kord.
§ 36. Riikliku registri laiendamine
Riikliku registri laiendamine toimub seaduses sätestatud aluste olemasolul riikliku registri pidamise põhimääruses vastavasisuliste muudatuste tegemise järel.
§ 37. Riikliku registri likvideerimine
(1) Riikliku registri likvideerimise otsustab Vabariigi Valitsus.
(2) Registri likvideerimisel otsustab Vabariigi Valitsus andmete üleandmise teise registrisse, riiklikku arhiivi või nende kuulumise hävitamisele ja üleandmise või hävitamise tähtaja.
(3) Andmete üleandmine toimub volitatud töötleja poolt vastutava töötleja vastutusel ning riikliku andmekaitse järelevalveasutuse volitatud ametiisiku ja riiklike infosüsteemide alaseid töid koordineeriva asutuse volitatud ametiisiku juuresolekul. Andmete üleandmisel või hävitamisel koostatakse vastav akt.
4. osa Riigiasutuse muud andmekogud
§ 38. Riigiasutuse andmekogu
Riigiasutuse andmekogu käesoleva seaduse mõistes on riigiasutusele seaduse või muu õigusaktiga pandud ülesannete täitmiseks või riigiasutuse töö korraldamise tagamiseks vajalik andmekogu.
§ 39. Riigiasutuse andmekogu asutamine
(1) Riigiasutusele seaduse või muu õigusaktiga pandud ülesannete täitmiseks vajaliku andmekogu asutamise otsustab riigiasutuse juht .
(2) Riigiasutuse andmekogu asutab riigiasutuse juht või tema poolt volitatud ametiisik.
§ 40. Riigiasutuse andmekogu asutamise kord
(1) Andmekogu asutamise õigusaktis määrab asutaja kindlaks:
1) andmekogu asutamise ja kasutuselevõtmise eesmärgi;
2) andmekogu nime;
3) andmekogu ülesehituse;
4) andmekogu vastutava ja volitatud töötleja;
5) andmekogusse kantavad andmed;
7) vastavalt riigisaladuse seadusele ja isikuandmete kaitse seadusele avalikuks kasutamiseks mitteettenähtud andmete loetelu;
8) andmekogu pidamise üle järelevalve teostamise korra.
(2) Andmekogu asutamisest informeeritakse kirjalikult andmekaitse järelevalveasutust.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmekogu asutamise õigusakti kohta annavad arvamuse andmekogude riikliku registri vastutav töötleja ja Statistikaamet.
§ 41. Riigiasutuse andmekogu likvideerimine
(1) Andmekogu likvideerimise otsustab andmekogu asutaja .
(2) Andmekogu likvideerimisel otsustatakse andmete üleandmine teise andmekogusse, riiklikku või riigiasutuse arhiivi või nende kuulumine hävitamisele ja üleandmise või hävitamise tähtaeg.
(3) Andmete üleandmine toimub andmekogu volitatud töötleja poolt andmekogu vastutava töötleja vastutusel ja riikliku andmekaitse järelevalveasutuse volitatud ametiisiku juuresolekul. Andmete üleandmisel või hävitamisel koostatakse vastav akt.
5. osa Kohaliku omavalitsuse andmekogud
§ 42. Kohaliku omavalitsuse register
Kohaliku omavalitsuse register käesoleva seaduse mõistes on kohalikule omavalitsusele seaduse või muu õigusaktiga pandud ülesannete täitmiseks või kohaliku omavalitsuse töö korraldamise tagamiseks vajalik register.
§ 43. Kohaliku omavalitsuse registri asutamine
(1) Kohaliku omavalitsuse registri asutab kohaliku omavalitsuse volikogu käesoleva seaduse alusel ja kohaliku omavalitsuse kehtestatud korras.
(2) Kohaliku omavalitsuse registri asutamise aluseks on seadus või kohaliku omavalitsuse volikogu otsus.
(3) Mitme kohaliku omavalitsuse ülesannete täitmiseks ühiselt peetav register asutatakse vastavate volikogude otsusega ning informeeritakse sellest kirjalikult vastavaid maavanemaid ja andmekaitse järelevalveasutust.
(4) Kohaliku omavalitsuse registri asutamise ettepanekule lisatavas seletuskirjas peab sisalduma:
2) registrisse kogutavate andmete loetelu;
3) andmete esitajate loetelu - kes ja milliseid andmeid on kohaliku omavalitsuse volikogu otsuse või muu õigusaktiga kohustatud registrisse andma;
4) tasuta andmesaajate loetelu - kellel ja milliseid andmeid on õigus õigusaktide alusel saada;
5) registri kasutuselevõtmiseks vajalike tööde eelarve;
7) ettepanek registri volitatud töötlejate kohta.
(5) Registri asutaja määrab:
1) registri nime;
2) registri vastutava töötleja - kohaliku omavalitsuse organi, kelle juhtimisel andmekogu peetakse ja kes samaaegselt võib olla andmekogu pidaja;
3) registri volitatud töötleja(d);
4) registri kasutuselevõtmiseks vajalike tööde tegemise tähtajad, nende tööde finantseerimise mahu ja allikad;
5) registri pidamise põhimääruse esitamise tähtaja.
(6) Andmekogu asutamise dokumentidele annab arvamuse andmekogude riikliku registri vastutav töötleja.
§ 44. Kohaliku omavalitsuse registri pidamise põhimäärus
(1) Kohaliku omavalitsuse registri pidamise põhimääruse kinnitab volikogu ja selles sätestatakse:
6) registrisse andmete esitaja kogutud andmete registreerimise aluseks olevate alusdokumentide loetelu, kui see ei ole sätestatud muus seaduses;
8) [kehtetu]
§ 45. Kohaliku omavalitsuse muu andmekogu
Kohaliku omavalitsuse andmekogu käesoleva seaduse mõistes on kohalikule omavalitsusele seaduse või muu õigusaktiga pandud ülesannete täitmiseks või töö korraldamise tagamiseks vajalik andmekogu.
§ 46. Kohaliku omavalitsuse andmekogu asutamine
(1) Kohalikule omavalitsusele seaduse või muu õigusaktiga pandud ülesannete täitmiseks vajaliku andmekogu asutamise otsustab kohaliku omavalitsusasutuse juht.
(2) Kohaliku omavalitsuse andmekogu asutab kohaliku omavalitsusasutuse juht või tema poolt volitatud ametiisik.
§ 47. Kohaliku omavalitsuse andmekogu asutamise kord
§ 48. Kohaliku omavalitsuse andmekogu likvideerimine
(1) Andmekogu likvideerimise otsustab andmekogu asutaja.
(2) Andmekogu likvideerimisel otsustatakse andmete üleandmine teise andmekogusse, riiklikku või kohaliku omavalitsuse arhiivi või nende kuulumine hävitamisele ja üleandmise või hävitamise tähtaeg.
(3) Andmete üleandmine toimub andmekogu volitatud töötleja poolt andmekogu vastutava töötleja vastutusel ja isikuandmete korral riikliku andmekaitse järelevalveasutuse volitatud ametiisiku juuresolekul. Andmete üleandmisel või hävitamisel koostatakse vastav akt.
3. peatükk JÄRELEVALVE ANDMEKOGUDE PIDAMISE ÜLE
§ 49. Andmekaitse järelevalveasutus
Andmekaitsealast järelevalvet teostab isikuandmete kaitse seaduse § 34 alusel määratud riigiasutus.
§ 50. Andmekaitse järelevalveasutuse õigused
Andmekaitse järelevalveasutusel on lisaks isikuandmete kaitse seaduses sätestatud õigustele õigus igal ajal kontrollida riigi ja kohalike omavalitsuste andmekogude pidamise vastavust seadustele ja muudele õigusaktidele, anda seaduses sätestatud juhtudel lubasid andmete töötlemiseks ja ristkasutuseks, andmekogude ühendamiseks, laiendamiseks ja likvideerimiseks, lahendada andmete töötlemisel tekkivaid vaidlusi ning määrata seaduses sätestatud korras karistusi andmete ebaseadusliku töötlemise ja andmekogude pidamise korra rikkumise puhul.
§ 51. Vaide esitamine
Vastutav või volitatud töötleja haldusakti või toimingu peale võib esitada vaide andmekaitse järelevalveasutusele.
§ 511. Riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogusse andmete esitamata jätmine ja valeandmete esitamine
(1) Riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogusse kohustuslike andmete esitamata jätmise või valeandmete esitamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
§ 512. Riigi- või kohaliku omavalitsuse andmekogu pidamise korra rikkumine
Riigi- või kohaliku omavalitsuse andmekogu vastutava või volitatud töötleja kohustuste rikkumise eest andmekogu pidamisel – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 513. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 511 ja 512 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 511 ja 512 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Andmekaitseinspektsioon.
§ 52. Varem asutatud riiklike registrite ja andmebaaside vastavusse viimine käesoleva seadusega
(1) Riikliku registri või andmebaasi põhimäärus, mis on vastu võetud enne käesoleva seaduse jõustumist, tuleb viia vastavusse käesoleva seadusega kahe aasta jooksul pärast seaduse jõustumist.
(2) Andmekogusse andmete kogumise, andmekogu pidamise ja andmekogust andmete saamise finantseerimine tuleb viia vastavusse käesoleva seadusega seaduse jõustumisele järgneval riigieelarve koostamisel.
§ 53. Andmekogude pidamist kindlustavad süsteemid
(1) Andmekogude pidamist kindlustavad süsteemid on:
3) aadressandmete süsteem;
5) infosüsteemide andmevahetuskiht.
(2) Klassifikaator käesoleva seaduse mõistes on riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogus kasutatav ühetüübilisi objekte teatud tunnuse või tunnuste hulga alusel liigitav ja üheselt identifitseeriv tähistuseeskiri. Klassifikaatorite süsteem koosneb:
1) klassifikaatoritele esitatavatest nõuetest;
2) klassifikaatoritest;
3) klassifikaatorite haldajatest;
4) klassifikaatorite kasutajatest;
5) klassifikaatorite ja nende haldajate loetelust.
(3) Geodeetiline süsteem käesoleva seaduse mõistes koosneb:
1) geodeetilisest referentssüsteemist;
2) tasapinnaliste ristkoordinaatide süsteemist;
3) kõrgussüsteemist;
4) gravimeetrilisest süsteemist.
(4) Aadressandmete süsteem käesoleva seaduse mõistes on ühtsete põhimõtete kogum, mis tagab aadressobjektide ühest identifitseerimist nii nende asukohas kui erinevates andmekogudes ning muudab võrreldavaks erineval ajal ja eri põhimõtetel esitatud aadressid.
(5) Infosüsteemide turvameetmete süsteem käesoleva seaduse mõistes koosneb:
1) turvanõuete spetsifitseerimise korrast;
2) andmete organisatsioonilistest, füüsilistest ja infotehnilistest turvameetmetest.
(6) Infosüsteemide andmevahetuskiht käesoleva seaduse mõistes on nõuetele vastav turvalist internetipõhist andmevahetust võimaldav tehniline ja tehnoloogiline keskkond.
(7) Andmekogude pidamist kindlustavad süsteemid kehtestab Vabariigi Valitsus. Vabariigi Valitsus võib käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 4 sätestatud süsteemide kehtestamise delegeerida asjaomasele ministrile. Andmekogude pidamist kindlustavate süsteemide kohta käivate eelnõude kohta annavad arvamuse asjaomased ministeeriumid.
§ 531. Andmekogude pidamist kindlustavate süsteemide kasutamine
Asjaomaste andmekogude pidamist kindlustavate süsteemide kasutamine on kohustuslik kõigi riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogude pidamisel.
[RT I 2003, 18, 107 - jõust. 01.01.2004]
§ 54. §-d 55--57. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


1. Esmaspäev Ärge värisege ja ärge kartke! Kas ma ei ole sulle juba ammu kuulutanud ja teatavaks teinud? Teie olete mu tunnistajad. Js 44,8 Mida te kuulete kõrva sisse sosistatavat, seda kuulutage katuselt. Mt 10,27 Anna meile Püha Vaimu puhta tõe väge ja julgust jagada Sinu riigi aardeid ning tunnistada heldelt Sinu armuevangeeliumi. Ole meile kaljuks, kellelt leiame kindlat tuge ning kelle turvalisse varju oskame juhatada otsijaid. Ava meie kuulutustööle tee pääsemaks kuulajateni. *
2. Teisipäev Mu süda rõõmutseb Issandas. 1Sm 2,1 Kuigi te ei ole teda näinud, kellesse te praegu teda nägemata ometi usute ja rõõmustate üliväga kirgastatud rõõmuga. 1Pt 1,8 Me kiidame Sind, Issand, südamest, et Sa oled oma Pühas Vaimus meid Sinu omadeks pühitsenud. Sinus oleme kaitstud kõige kurja eest igavesti ning oleme päästetud õndsasse rõõmusse. * 1Kr 14,1-5.27-40; 2Tm 3,1-9
3. Kolmapäev Issanda silmad on õigete poole ja tema kõrvad nende appihüüdmise poole. Ps 34,16 Paluge, ja teile antakse, otsige, ja te leiate, koputage, ja teile avatakse. Mt 7,7 Armuline ja halastaja Issand. Tee Sina meid õigeks Jeesuse Kristuse lunastuse pärast ning õnnista meie päästeteed igavesti. Ava meile oma armusüli, kui me Sind järelejätmatult palume ning otsime. * Ef 1,11-14; 2Tm 3,10-17
4. Neljapäev Taavet ütles Koljatile: 'Sina tuled mu juurde mõõga, piigi ja odaga, aga mina tulen su juurde vägede Issanda, Iisraeli väehulkade Jumala nimel.' 1Sm 17,45 Seiske nüüd ja teie niuded olgu vöötatud tõega ja teil olgu seljas õiguse soomusrüü ja kingadeks jalas valmidus rahuevangeeliumi kuulutamiseks. Ef 6,14-15 Vägede Issand, vahvasta meie südant oma Püha Vaimu väega, et maailma väed ega tuuled meid ei heidutaks, vaid et me kasvaksime Sinu rahus ja usus. * 2Kr 3,2-8(9) 2Tm 4,1-8
5. Reede Mu silmavesi on mulle leivaks ööd ja päevad, sest mu vastu öeldakse kogu päev: 'Kus on su Jumal?' Ps 42,4 Sulle saab küllalt minu armust, sest vägi saab nõtruses täie võimuse. 2Kr 12,9 Armu Jumal, tänu Sulle karastavate katsumuste eest, kus minu nõtrust saab täita Sinu ramm, minu hingetühjust Sinu usu täius. Õpeta mind usaldama Sinu kandvaid käsi. * Gl 3,1-5; 2Tm 4,9-22
6. Laupäev Kui suured on tema tunnustähed ja kui vägevad on tema imeteod! Tema kuningriik on igavene kuningriik ja tema valitsus on põlvest põlve. Tn 3,33 Seepärast, saades kuningriigi, mis ei kõigu, olgem tänulikud ja teenigem seega Jumalat. Hb 12,28 Me ülistame Sind, ainus igavene kuningas, ning täname Sind meid juhtimast oma aulise armuriigi teel. Aita meid elada Sinu armastuse riigis siira teenimisvalmidusega ning hoida siin igat ligimest tähelepanelikult. * Ap 18,1-11; Tt 1,1-16
7. Pühapäev Issand tuleb mõistma kohut ilmamaale; ta mõistab kohut maailmale õiguses ja rahvaile õigluses. Ps 98,9 Seda Kuningriigi evangeeliumi kuulutatakse kogu ilmamaale, tunnistuseks kõigile rahvastele, ja siis tuleb lõpp. Mt 24,14 Kolmainu Jumal oma armu- ja võimutäiuses! Õnnista meid heldelt kogu oma päästega, et võime leida Sinult lunastust ja õigust ning elada Sinu riigi rahus ja kirkuses nüüd ning igavesti. *
8. Esmaspäev Rääkige Jeruusalemma meele järgi ja kuulutage temale, et ta vaev on lõppenud, et ta süü on lepitatud. Js 40,2 Ka loodu ise vabastatakse kord kaduvuse orjusest Jumala laste kirkuse vabadusse. Rm 8,21 Issand, tänu Sulle lunastuse ja pääste eest! Hoia meid Sinu armuvabaduses, et me ei kalduks patuorjusesse, vaid oskaksime tunda rõõmu Sinu teenimisest siiruses ja puhtuses. * 2Ms 3,13-20; Tt 2,1-15
9. Teisipäev Sa ei tohi varastada! 2Ms 20,15 Ärgu ükski otsigu oma, vaid teise kasu! 1Kr 10,24 Püha Jumal, tänapäeva kaubakülluses tee meid vabaks asjade ihast ning kasvata meid rõõmu tundma ligimese edust ja tema toimetulekust. * Js 43,8-13; Tt 3,1-15
10. Kolmapäev Jahu ei lõppenud vakast ja õli ei vähenenud kruusist Issanda sõna peale, nagu ta Eelija läbi oli öelnud. 1Kn 17,16 Jeesus võttis need viis leiba ja kaks kala, vaatas üles taevasse, õnnistas ja murdis leivad ning andis jüngrite kätte, et nad viiksid need rahvale, ning jagas ka need kaks kala kõigile. Ja kõik sõid ja said kõhud täis. Mk 6,41-42 Jeesus, õnnista meile igapäevast leiba, et see toidaks meid tugevalt ning et me leiaksime rahulolu nii rohketest kui ka vähestest andidest. Luba, et iga Sinu and kinnitaks meie elu ajalikult ja igavesti. * Ap 17,(16)22-34; Fm 1-25
11. Neljapäev Meie hing on nagu lind pääsenud linnupüüdja paelust: paelad läksid katki ja me pääsesime ära. Ps 124,7 Ennäe, Issanda ingel seisis seal ning valgus helkis vangikongis. Ingel lõi Peetrust vastu külge, äratas ta üles ja ütles: 'Tõuse kiiresti!' Ja Peetruse ahelad langesid käte ümbert maha. Ap 12,7 Issand, tänu Sulle igavese kaitse eest, mille Sina meile kindlustad. Kanna meie hinge alati kindlalt kõigest läbi, läbi meie töö ja rännu, läbi surmaune kuni igavese vabaduse kirkusse. * Ef 4,1-7; 1Kn 1,1-27
12. Reede Sina, Issand, tunned mind, näed mind ja katsud läbi mu südame, missugune see on sinu ees. Jr 12,3 Jeesus ütleb: Nõnda nagu Isa on armastanud mind, olen minagi armastanud teid. Jääge minu armastusse! Jh 15,9 Issand Jeesus Kristus, Sina oled armastusest andnud oma vere meie eest. Kutsugu Sinu lunastuseveri meid ennastsalgavale armastusele. Aita meil Sinu lunastuse ja armastuse väge avardada maailmas ning kujunda oma südamed Sulle meelepäraseks. * 2Pt 1,16-21; 1Kn 1,28-53
13. Laupäev Ma valan Taaveti soo peale ja Jeruusalemma elanike peale kaastunde ja anumise vaimu. Sk 12,10 Samuti tuleb ka Vaim appi meie nõtrusele: me ju ei tea, kuidas palvetada, nõnda nagu peab. Rm 8,26 Issand, Sinu Vaim valgustagu meid kõige selgemalt ja kirkamalt, et meie palved jõuaksid Sinuni puhtalt ja siiralt ning et meie palved kannaksid palju head vilja meie oma hinges ja meie elus. * Jh 14,7-14; 1Kn 2,1-12
14. Pühapäev Sa seadsid inimese valitsema oma kätetööd; kõik sa panid tema jalge alla. Ps 8,7 Võtke nüüd Jumal eeskujuks nagu armastatud lapsed, ja käige armastuses, nõnda nagu Kristus meid on armastanud. Ef 5,1-2 Auväärt Issand, täida meid heldelt oma tarkuseväega, et meie tarkus ei kiitleks upsakalt oma teadmistega, vaid et me oleksime targad teenima headust ja armastust. *
15. Esmaspäev Sinu surnud ärkavad ellu. Js 26,19 Me teame, et see, kes äratas üles Issanda Jeesuse, äratab meidki koos Jeesusega üles. 2Kr 4,14 Kõigeväeline Jumal, kinnita üha meie usku sellesse, et Sinu eluvägi ning eluand on halvamatu ning et Sa hoiad meid igavese elu lootuses päevast päeva. * Ap 4,(1-3)8-21; 1Kn 3,1-15
16. Teisipäev Eks sa ise ole seda enesele teinud, hüljates Issanda, oma Jumala, siis kui ta saatis sind teekonnal? Jr 2,17 Kui te jääte minu sõnasse, siis te olete tõesti minu jüngrid. Jh 8,31 Püha ja armuline Issand, oma mõõtmatust halastusest heida meile armu ning kutsu meid üha tugevamini Sinu enese rüppe ja Sinu teele. * 2Kr 1,23-2,4; 1Kn 3,16-28
17. Kolmapäev Teenige Issandat rõõmuga, tulge tema palge ette hõiskamisega! Ps 100,2 Tänage Isa, kes teid on teinud kõlblikuks osa saama pühade pärandist valguse riigis. Kl 1,12 Igaviku Jumal, me kiidame Sind Sinu igakülgse hoole eest ja palume, aita meil leida meie oma südames Sinu valgust, mis meid juhib, trööstib ja rõõmustab meie maisel matkal ning juhatab igavesse õndsusse Sinu valguse riigis. * Hs 3,22-27; 1Kn 5,1-14
18. Neljapäev Ja Noa tegi kõik. Nii nagu Jumal teda käskis, nõnda ta tegi. 1Ms 6,22 Usk on kindel usaldus selle vastu, mida oodatakse, ja veendumus selles, mida ei nähta. Hb 11,1 Issand Jumal, ehita tugevaks meie usk, et me usaldaksime igat Sinu sõna ning sel viisil ehitaksime oma elu Sinu õnnistuses. * Jh 21,15-19; 1Kn 5,15-32
19. Reede Issand ütleb: 'Ma teen su targaks ja õpetan sulle teed, mida sul tuleb käia.' Ps 32,8 Seepärast ärge olge rumalad, vaid mõistke, mis on Issanda tahtmine. Ef 5,17 Meie auline Juhataja, Issand Jumal, oma ääretust tarkusest anna osa meile ning õpeta meid paluma iga päev uuesti Sinu tarkust ja Sinu juhtimist igale üksikule sammule meie teel. * Jr 20,7-11; 1Kn 6,1-14
20. Laupäev Aulised ja ülevad on Issanda tööd ja tema õigus kestab igavesti. Ps 111,3 Ülekohtust taganegu igaüks, kes nimetab Issanda nime. 2Tm 2,19 Õige Looja ja Valitseja, pühitse meid oma õiguse vaimuga, et võime Sinu armust elada Sinu õiguse riigis täna ja igavesti. * Jn 1,1-16; 1Kn 8,1-14
21. Pühapäev Hea on tänada Issandat ja mängida sinu nimele, Kõigekõrgem, hommikul kuulutada sinu heldust ja öösel su ustavust. Ps 92,2-3 Kannatlikkuse ja julgustuse Jumal aga andku teile, et te mõtleksite sedasama omavahel Kristuse Jeesuse eeskuju kohaselt, et te ühel meelel ja ühest suust ülistaksite Jumalat ja meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa. Rm 15,5-6 Issand, ühenda meid koos kõikide kristlastega, õndsatega ja pühadega Sind kiitma ja ülistama täna, alati ja igavesti ning julgusta meie mõtet ja meelt selles ühises kiituslaulus. *
22. Esmaspäev Sa ehid aasta oma headusega. Ps 65,12 Iga hea and ja iga täiuslik kink tuleb ülalt, valguste Isalt. Jk 1,17 Kõigeväeline Hoidja, tänu Sulle iga õnnistusterohke anni eest meie vaimu, hinge ja ihu kosutuseks. Õpeta meid Sinu ande õigesti tarvitama ning Sinu antud loodust hoidma. * Õp 9,1-10; 1Kn 8,22-40
23. Teisipäev Ta läkitab oma ütlused maa peale, rutusti jookseb tema sõna. Ps 147,15 Jumala sõna ei ole ahelais. 2Tm 2,9 Kõigeväeline Jumal, kinnita meid uskuma, et Sinu vabaduse sõnas leidub meiegi võit. * 2Ms 2,11-15(16-22)23-25; 1Kn 8,41-53
24. Kolmapäev Nagu maa toob esile oma kasvud ja aed laseb võrsuda oma külvi, nõnda laseb ka Issand Jumal võrsuda õigust ja kiitust kõigi rahvaste ees. Js 61,11 Rahutegijaile külvatakse rahus õiguse vilja. Jk 3,18 Kiitkem Issandat südasuvises loodusekasvus. Kiitkem Issandat õiguse ja rahu eest, mida Tema meis loob ja kasvatab oma armus ja Kristuse lunastuses. Lubagem vohada Tema õigusel ja kiitusel meie südames igal ajal. *
25. Neljapäev Mina, Issand, olen su päästja, Jaakobi Vägev on su lunastaja. Js 60,16 Kes võib meid lahutada Kristuse armastusest? Rm 8,35 Kõigeväeline Jumal. Luba meil kindlalt uskuda ja usaldada Sinu vankumatut armastust ja hoolt ning aita meil alati näha Sinu jalajälgi meie eluteel. * Mt 10,26-33; 1Kn 9,1-9
26. Reede Õndsad on need, kes peavad tema seadusi ja kes teevad õigust igal ajal. Ps 106,3 Maailm kaob ja tema himu, aga kes teeb Jumala tahtmist, püsib igavesti. 1Jh 2,17 Issand, anna Sina meile oma Vaimu väge, et oskame ja suudame Sinu tahet teenida. Õpeta meid alati vaatama iseendasse. Ning kutsu meid ligimesele andeks andma. * Ap 13,15-25; 1Kn 10,1-13
27. Laupäev Jumal, mõtle oma kogudusele, mille sa muiste oled enesele asutanud ja oma pärandi jaoks lunastanud. Ps 74,2 Te ju teate meie Issanda Jeesuse Kristuse armu, et tema, kuigi ta oli rikas, sai teie pärast vaeseks, et teie saaksite rikkaks tema vaesusest. 2Kr 8,9 Tänu Sulle, taevane Isa, kõige väärtuslikuma rikkuse eest, mis Sina meile kingid Jeesuse Kristuse armus ning Tema kirikus. Luba meil selles rikkuses püsida, hoia meile alles oma kirikut ja selle ande ning kutsu paljusid rahvaid sedasama hinnalist rikkust leidma. * Lk 3,10-18; 1Kn 10,14-29
28. Pühapäev Ma pean Issandat alati oma silma ees. Ps 16,8 Ükski, kes on pannud käe adra külge ja siis vaatab tagasi, ei kõlba Jumala riigile. Lk 9,62 Truu Issand, Sinu ustavus kasvatagu meiegi ustavust Sinule. Aita meil mõista, kuidas leiame Sinult õnnistust ja õnne oma ellu täna ning igavesti. *
29. Esmaspäev Taaniel ütles: Minu Jumal läkitas oma ingli ja sulges lõvide suud, ja need ei teinud mulle kurja. Tn 6,23 Meid kiusatakse taga, kuid me pole hüljatud; meid rõhutakse maha, kuid me ei hukku. 2Kr 4,9 Vägede Jumal, kaitsku ja kandku Sinu armukäed meid ka elu kõige tõsisemates katsumustes ja valusamates kaotustes. Julgusta meid usus, et Sina jääd meile. * Lk 7,36-50; 1Kn 11,1-13
30. Teisipäev Sinu sõna on see, mida mu süda ütleb: 'Otsige mu palet!' Siis ma otsin, Issand, sinu palet. Ps 27,8 Ärge muretsege ühtigi, vaid teie vajadused saagu kõiges Jumalale teatavaks tänuütlemisega palumises ja anumises. Fl 4,6 Issand, kuule meie palveid, kui me Sind järelejätmatult otsime ja usus Sind palume. Ära peida end ega varja oma hoolt. Kanna meie mured ning küllasta meid õnnistusega. * Km 10,6-16; 1Kn 11,26-43


Põlevkiviõli, selle saaduste või biokütuste hoidmisehitiste veekaitsenõuded – Riigi Teataja
Põlevkiviõli, selle saaduste või biokütuste hoidmisehitiste veekaitsenõuded
Jõustumine: 01.10.201901.09.2013
RT I, 20.06.2012, 4
Määrus kehtestatakse veeseaduse § 26 lõike 5 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse põlevkiviõli, selle saaduste või biokütuste hoidmisehitiste (edaspidi hoidmisehitis või hoidmisehitised) veekaitsenõuded, et kaitsta inimese tervist, vältida vee reostumist või selle ohtu.
(2) Määrust ei kohaldata naftasaaduste hoidmisehitistele, üldkasutatavatele autokütusetanklatele ning kemikaali hoiu-, peale-, maha- ja ümberlaadimiskohale ning teistele kemikaali käitlemiseks vajalikele ehitistele sadamas, autoterminalis, raudteejaamas ja lennujaamas.
2. peatükk Hoidmisehitis
1) üle 3 m3 mahuga põlevkiviõli, selle saaduste või biokütuste mahuti;
2) üle 3 m3 mahuga põlevkiviõli, selle saaduste või biokütuste mahuti koos torustike ja seadmetega;
3) üle 3 m3 mahuga põlevkiviõli, selle saaduste või biokütuste mahuti koos torustike ja seadmetega ning laadimis- või tankimisplatsiga.
3. peatükk Hoidmisehitise planeerimisnõuded
(1) Hoidmisehitise asukohaks valitakse ala:
2) kus hoidmisehitis jääks läheduses asuvate põhjaveehaarete põhjaveevoolu suhtes allavoolu ja neist võimalikult kaugele;
3) kus hoidmisehitis jääks asulast valdavate tuulte suhtes allatuult;
4) mida ei ohusta üleujutused;
5) mida kasutatakse tootmismaana.
(2) Juhul kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kriteeriumidele vastavat ala kohaliku omavalitsusüksuse piirides ei leidu, valitakse hoidmisehitise asukohaks ala, mis vastab võimalikult paljude kriteeriumite osas lõikes 1 nimetatud nõuetele.
§ 4. Hoidmisehitise kuja
(1) Kuja käesoleva määruse tähenduses on põlevkiviõli, selle saaduste või biokütuste hoidmisehitise välispinna või selle täitmis- või tühjendusava lubatud kõige väiksem kaugus suurõnnetuse ohuga käitisest, veehaardest ja tsiviilhoonest, v.a hoidmisehitise teenindamisega seotud või hoidmisehitisega tehnoloogiliselt seotud ehitisest.
(3) Keskmise hoidmisehitise kuja peab olema:
1) vähemalt 50 m, kui hoidmisehitise maht on kuni 1000 m3;
2) vähemalt 100 m, kui hoidmisehitise maht on üle 1000 m3.
4. peatükk Hoidmisehitise ehitusnõuded
§ 5. Üldnõuded hoidmisehitise kohta
(1) Hoidmisehitis peab tagama põlevkiviõli, selle saaduste või biokütuste ohutu hoidmise viisil, mis ei kahjusta inimese tervist, keskkonda või inimese vara.
(2) Hoidmisehitis peab olema varustatud selgelt nähtavate ning ohu liigist teavitavate hoiatussiltide või -tahvlitega.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatule, peab hoidmisehitistel nähtavas kohas olema silt, millel on märgitud:
4) hoidmisehitise tehnilise kontrolli teostamise aeg.
§ 6. Hoidmisehitise lekkekindlus ja nõuded torustike kohta
(1) Hoidmisehitised ja seadmed peavad olema lekkekindlad.
(1) Suurte ja keskmiste hoidmisehitiste maapealsed mahutid peavad olema ümbritsetud piirdega, mis takistab piirde sisse jäävatest mahutitest väljavoolavate põlevkiviõli, selle saaduste või biokütuste laialivalgumist.
(2) Üksiku hoidmisehitise või ühise kaitsevalliga ümbritsetud mitme hoidmisehitise piirde sisse jääv ala peab mahutama põlevkiviõli, selle saadusi või biokütuseid 1,1 korda suuremas mahus kui on suurima hoidmisehitise projektijärgne maht. See ala peab olema betoneeritud või kaetud vett, põlevkiviõli, selle saadusi või biokütuseid mitteläbilaskva inertse materjaliga.
(3) Juhul kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud piirde rajamine ei ole võimalik, tuleb rajada reservmahuti, mis täitub isevoolu teel ja mille maht on võrdne hoidmisehitise suurima mahuti projektijärgse mahuga.
§ 8. Nõuded hoidmisehitise peale-, maha-, ümberlaadimis- või tankimiskoha ja maa-aluse mahuti kohta
(1) Suure ja keskmise hoidmisehitise peale-, maha-, ümberlaadimis- või tankimiskoht peab olema ümbritsetud aiaga ja olema betoneeritud või kaetud vett ja põlevkiviõli, selle saadusi või biokütuseid mitteläbilaskva inertse materjaliga.
§ 9. Hoidmisehitisest sademevee ärajuhtimise nõuded
(1) Hoidmisehitise sademevee kogumissüsteem peab olema isoleeritud või seda peab olema võimalik kiiresti ühiskanalisatsioonist või veekogust isoleerida.
(2) Hoidmisehitise sademevesi tuleb juhtida läbi kohtreoveepuhasti suublasse või ühiskanalisatsiooni kaudu reoveepuhastisse.
5. peatükk Hoidmisehitise ekspluatatsiooninõuded
§ 10. Hoidmisehitise ekspluatatsiooninõuded
Hoidmisehitiste mahutite täite- ja tühjendamisavad peavad olema lukustatud ning hoidmisehitiste ümbrus peab võimaldama tõkestada põlevkiviõli, selle saaduste või biokütuste laialivalgumist.
§ 11. Hoidmisehitise tehniline dokumentatsioon
Hoidmisehitise valdajal peab olema hoidmisehitise tehniline dokumentatsioon, mis peab sisaldama:
1) hoidmisehitise ja seadmete ehitusprojekti;
2) teavet hoidmisehitise ja seadmete paigaldamise, kasutamise ja hooldamise nõuete kohta;
3) ülevaadet tehnilise kontrolli tulemusest;
4) teavet tehnilise kontrolli sageduse ja meetodite kohta.
§ 12. Hoidmisehitise lekke tõkestamine ja sellest teatamine
(1) Hoidmisehitise lekke korral peab hoidmisehitise valdaja või operaator kohe asuma tõkestama reostuse levikut ning keskkonnaohtlikust lekkest teatama Häirekeskusele, hoidmisehitise asukohajärgsele kohalikule omavalitsusele ja Keskkonnainspektsioonile.
(2) Juhul kui valdaja ei ole hoidmisehitise omanik, tuleb valdajal viivitamata teatada hoidmisehitise lekkest ka selle omanikule.
(3) Hoidmisehitise juures peab olema võimaliku reostuse piiramiseks vajalikus koguses absorbenti.
§ 13. Hoidmisehitise reostusavarii likvideerimise kava
(1) Sellise hoidmisehitise valdajal, mille mahutite maht on üle 100 m3, peab olema reostusavarii likvideerimise plaan, mis peab sisaldama:
1) hoidmisehitise asukohaplaani ning veekogude ja põhjavee kaitstuse kirjeldust;
3) reostuse levikut tõkestavate abinõude kirjeldust, sealhulgas reostuse leviku tõkestamise ja reostuse ohutuks muutmise peamiste tehniliste võtete ülevaadet;
4) teavet reostuse tõkestamise ja ohutuks muutmisega tegelevate isikute kohta.
(2) Reostusavarii likvideerimise kava tuleb ajakohastada vähemalt iga kolme aasta tagant ja pärast reostuse põhjustanud vahejuhtumit.
(3) Reostusavarii likvideerimise ja likvideerimisabinõude ajakohastatud kava tuleb enne selle kasutuselevõttu kirjalikult kooskõlastada Päästeametiga ja Keskkonnaametiga.
§ 14. Hoidmisehitise hoolduspäevik
Üle 100 m3 mahuga hoidmisehitise operaator peab pidama hoolduspäevikut, mis peab sisaldama vähemalt:
1) teavet hoidmisehitise kohta tehtud Keskkonnainspektsiooni ja tehnilise kontrolli ettekirjutustest ning nende täitmisest;
2) teavet hoidmisehitise hooldusseadmete ja igapäevaste hooldustööde kohta.
RT I, 22.02.2019, 52


Eesti Vabariigi omandis olevate kinnistute tasuta Tallinna linna omandisse taotlemine ning kinnistutele valitsejate määramine
Tallinna Linnavolikogu 13.06.2019 otsus number 107
13. juuni 2019 nr 107
Asjaõigusseaduse § 641, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja § 35 lg 5, riigivaraseaduse § 29 lg 1 p 2, § 33 lg 1 p 1, § 49 lg 2 ja § 63 lg 2, Tallinna Linnavolikogu 13. juuni 2013 määruse nr 31 „Linnavara valitsemise kord“ § 5 ja § 6 lg 1 alusel ja kooskõlas Tallinna põhimääruse § 64 lg-ga 1 ning tulenevalt linnavalitsuse ettepanekust
1. Taotleda tasuta Tallinna linna omandisse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõikest 1 tulenevate ülesannete täitmiseks ja avalikuks kasutamiseks Eesti Vabariigi omandis olevad järgmised kinnistud:
1.1 Kadaka puiestee T18 kinnistu (kinnistusregistriosa nr 12646850, katastritunnus 78401:101:3962, pindala 3359 m2, sihtotstarve transpordimaa 100%, riigivara valitseja Keskkonnaministeerium) sellel paikneva kergliiklustee avaliku kasutamise tagamiseks;
1.2 Kaluri tn 2b kinnistu (kinnistusregistriosa nr 24467901, katastritunnus 78408:808:0114, pindala 1457 m2, sihtotstarve üldkasutatav maa 100%, riigivara valitseja Keskkonnaministeerium) korterelamute vahelise hooviala ja juurdepääsutee avaliku kasutamise tagamiseks;
1.3 Ristiku tn 97 kinnistu (kinnistusregistriosa nr 4435350, katastritunnus 78401:101:1692, pindala 12 226 m2, sihtotstarve transpordimaa 100%, riigivara valitseja Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium) sellele rajatava kergliiklustee avaliku kasutamise tagamiseks.
2. Punktis 1 nimetatud kinnistud omandada järgmiste tingimustega:
2.1 kinnistutel ei lasu kolmandate isikute, sh kinnistusraamatusse mittesissekandekohustuslikke kolmandate isikute õigusi, välja arvatud punktis 1.1 nimetatud kinnistut koormav looduskaitseseaduse § 16 lõikes 5 sätestatud ostueesõigus Eesti Vabariigi kasuks;
2.2 muude riigivara valitseja või Vabariigi Valitsuse poolt riigivaraseaduse kohaselt määratavate tingimustega.
3. Määrata Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalamet Kadaka puiestee T18 ja Ristiku tn 97 kinnistute valitsejaks kinnistute Tallinna linna omandina kinnistusraamatusse kandmisest arvates.
4. Määrata Põhja-Tallinna Valitsus Kaluri tn 2b kinnistu valitsejaks kinnistu Tallinna linna omandina kinnistusraamatusse kandmisest arvates.
5.1 esitada vastav dokumentatsioon Keskkonnaministeeriumile ja Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile;
5.2 korraldada kinnistute tasuta võõrandamise lepingu ja asjaõiguslepingu sõlmimine;
5.3 tasuda kinnistute omandamisega seotud kulud (sh notari tasu ja riigilõiv);
5.4 teha otsus teatavaks Keskkonnaministeeriumile, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile, Põhja- Tallinna Valitsusele ja Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalametile.