Bensiini veo ja bensiini terminalides ning tanklates hoidmise nõuded lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise eesmärgil – Riigi Teataja
Bensiini veo ja bensiini terminalides ning tanklates hoidmise nõuded lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise eesmärgil
Bensiini veo ja bensiini terminalides ning tanklates hoidmise nõuded lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise eesmärgil - sisukord
2 TERMINALI MAHUTITELE ESITATAVAD NÕUDED
§ 3 Mahutite projekteerimine ja kasutamine
§ 4 Mahuti välisseina ja kaane värvimine
§ 5 Fikseerimata ja fikseeritud kaanega mahutid
3 TSISTERNIDE TÄITMINE JA TÜHJENDAMINE TERMINALIS
§ 6 Tankimisseadmed
§ 7 Täitmis- ja tühjendusseadmete projekteerimine ja kasutamine
§ 8 Kontrollmõõtmised ja bensiiniauru kontsentratsioon regenereerimisel
§ 9 Ühendusliinide ja toruühenduste lekkekindluse kontrollimine
§ 10 Tankimise lõpetamine bensiiniauru lekke korral
§ 11 Autotsisterni tühjendusseadmega terminalile esitatavad nõuded
§ 12 Tsisternide täitmine
§ 13 Sõiduki bensiinipaagi täitmisel bensiini ülevoolu vältimine
§ 14 Bensiiniga täitmise ja bensiiniauru kogumise seadmete konstruktsioon
§ 15 Maanduse ja bensiini ülevoolu anduri ühenduskontakt
§ 16 Ohutusmeetmed tankimisel
§ 17 Ühenduste asukoht
4 TSISTERNID
§ 18 Bensiiniaurude hoidmine
§ 19 Bensiiniauru välisõhku väljutamise luba
§ 20 Autotsisternide aurulekkekindluse kontroll
5 MAHUTITESSE TANKIMINE TANKLATES
§ 21 Mahutite konstrueerimine ja kasutamine
§ 22 Bensiini ülepumpamise tehnilised tingimused
51 MOOTORSÕIDUKITE TANKIMISEL TANKLAS ERALDUVATE BENSIINIAURUDE REGENEREERIMINE
§ 221 Bensiiniaurude regenereerimise süsteem ja selle paigaldamise nõuded
§ 222 Bensiiniaurude regenereerimise kogumise tõhusus ning auru ja bensiini suhe
§ 223 Korrapärane kontroll ja tarbijate teavitamine
§ 23 Määruse rakendussätted
RT I, 29.12.2011, 205
Bensiini veo ja bensiini terminalides ning tanklates hoidmise nõuded lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise eesmärgil1
[RTL 2008, 35, 509 - jõust. 10.05.2008]
Vastu võetud 31.01.2005 nr 4
RTL 2005, 19, 203
24.04.2008 RTL 2008, 35, 509 10.05.2008
27.12.2011 RT I, 29.12.2011, 135 01.01.2012
Määrus kehtestatakse «Välisõhu kaitse seaduse» § 59 alusel.
Määrusega kehtestatakse bensiini veo ja bensiini terminalides ning tanklates hoidmise nõuded lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise eesmärgil.
(2) Nõuded kehtivad tankimistoimingute, samuti mahutite, auto- ja raudteetsisternide ning laevade suhtes, mida kasutatakse bensiini hoidmisel, tankimisel ja vedamisel ühest terminalist teise või terminalist tanklasse.
(3) Olemasolevad seadmed selle määruse tähenduses on seadmed, mis olid kasutusel või millele anti eraldi ehitus- või tegevusluba enne 31. detsembrit 1995.
(4) Bensiin on käesoleva määruse tähenduses lisanditega või lisanditeta naftateisendtoode, mille aururõhk Reidi järgi on 27,6 kilopaskalit või rohkem ning mis on mõeldud kasutamiseks mootorsõidukite kütusena. Bensiinina ei käsitleta veeldatud naftagaasi.
[RT I, 29.12.2011, 135 - jõust. 01.01.2012]
(5) Olemasolev tankla on tankla, mis on ehitatud enne 1. jaanuari 2012 või millele on antud projekteerimis-, ehitus- või tegevusluba enne nimetatud päeva.
(6) Uus tankla on tankla, mis on ehitatud või millele on antud projekteerimis-, ehitus- või tegevusluba 1. jaanuaril 2012 või pärast seda.
(7) Tankla läbilaskevõime on teisaldatavatest mahutitest tanklasse laaditud bensiini suurim kogus aastas.
2. peatükk TERMINALI MAHUTITELE ESITATAVAD NÕUDED
§ 3. Mahutite projekteerimine ja kasutamine
(1) Terminali mahuteid projekteeritakse ja kasutatakse vastavalt määruse §-des 4 ja 5 esitatud tehnilistele nõuetele, mille eesmärk on vähendada bensiiniauru (bensiinist eralduvate lenduvate orgaaniliste ühendite) heitkogust mahutite täitmisel ja bensiini terminalis hoidmisel. Bensiiniauru heitkoguse vähendamise kontrollarv on 0,01 massiprotsenti bensiini aastakäibest ning see on antud tehniliste meetmete piisavuse üldiseks hindamiseks.
(2) Bensiini aastakäibe all mõeldakse kolme viimase aasta suurimat bensiinikogust, mis tangiti aasta kestel terminalis asuvatest mahutitest tsisternidesse või tanklast autodesse.
§ 4. Mahuti välisseina ja kaane värvimine
(1) Mahuti välisseina ja kaane aluspinna värvina kasutatakse värvi, mille täielik soojuspeegeldus on 70% või enam. Värvimine on osa mahutite tavalisest hooldustsüklist kümneaastase hooldusperioodi kestel. Mahuti tuleb üle värvida olenevalt värvi püsivusest, kuid mitte harvemini kui üks kord kümne aasta jooksul.
(2) Lõike 1 nõue ei kehti hoidlate suhtes, mis on ühendatud määruse § 8 lõikes 1 esitatud tingimustele vastava bensiiniauru regenereerimisseadmega.
§ 5. Fikseerimata ja fikseeritud kaanega mahutid
(1) Mahutid, millel on ujuv- ehk fikseerimata kaas, varustatakse alustihendiga, mis katab rõngakujuliselt mahuti seina ja ujuvkaane välisääre vahelise ruumi, ning pealistihendiga, mis on asetatud alustihendi peale. Tihendite väljatöötamisel tagatakse bensiiniauru kogumine vähemalt 95% ulatuses võrreldes fikseeritud kaanega mahutiga, kus bensiiniauru eraldumise vähendamise abinõusid ei rakendata.
(2) Kõigil terminalide mahutitel, kus nõutakse bensiiniauru regenereerimist vastavalt määruse § 8 lõikele 1, on kas fikseeritud kaas, mis on ühendatud bensiiniauru regenereerimisseadmega, või on sisemine või välimine ujuvkaas, mis on varustatud alus- ja pealistihendiga lõikes 1 esitatud nõuete kohaselt.
(3) Fikseeritud kaanega mahutitel on kas ühendus bensiiniauru regenereerimisseadmega vastavalt määruse § 8 lõikes 1 esitatud nõuetele või sisemine ujuvkaas, millel on alustihend, millega tagatakse bensiiniauru kogumine vähemalt 90% ulatuses fikseeritud kaanega mahutiga võrreldes.
3. peatükk TSISTERNIDE TÄITMINE JA TÜHJENDAMINE TERMINALIS
§ 6. Tankimisseadmed
Bensiini laadimine tsisternidesse toimub tankimisseadme abil. Autotsisternide tankimisseade koosneb ühest või mitmest tühjenduspostist.
§ 7. Täitmis- ja tühjendusseadmete projekteerimine ja kasutamine
Täitmis- ja tühjendusseadmed projekteeritakse ja neid kasutatakse vastavalt määruse §-des 8–10 esitatud tehnilistele tingimustele, mis on mõeldud terminalis tsisternide täitmisel ja tühjendamisel bensiinist välisõhku eralduva auru heitkoguse vähendamiseks. Bensiiniauru heitkoguse vähendamise kontrollarv on 0,005 massiprotsenti bensiini aastakäibest.
§ 8. Kontrollmõõtmised ja bensiiniauru kontsentratsioon regenereerimisel
(1) Bensiiniauru regenereerimisel seadmega, mis on kohaldatud auru veeldamiseks, ei tohi auru kontsentratsioon eralduvas gaasis ühe tunni keskmisena ületada normaaltingimustel 35 g/m3.
(2) Käitaja teeb bensiiniauru eraldumise kontrollmõõtmisi pidevalt või perioodiliselt lähtuvalt regenereerimisseadme tavalisest läbilaskevõimest vähemalt seitse tundi ühe tööpäeva kestel.
(3) Perioodiliste mõõtmiste korral tehakse vähemalt neli mõõtmist tunnis. Kasutatavast seadmest või mõõtevahendist, kalibreerimisgaasist ja mõõtemeetodist tulenev summaarne mõõteprotsessi määramatus usaldusnivool 95% ei tohi ületada 10% mõõtesuuruse väärtusest. Kasutatav mõõtevahend peab olema võimeline mõõtma bensiiniauru kontsentratsiooni normaaltingimustel alates 3 g/m3.
§ 9. Ühendusliinide ja toruühenduste lekkekindluse kontrollimine
Käitaja kontrollib ühendusliinide ja toruühenduste lekkekindlust igakordsel bensiini laadimisel.
§ 10. Tankimise lõpetamine bensiiniauru lekke korral
(1) Tankimine lõpetatakse kohe, kui tühjendusseade laseb läbi bensiiniauru.
(2) Tankimisseadmed ja tühjendusseadmed peavad olema paigaldatud ühele poole mahutit.
§ 11. Autotsisterni tühjendusseadmega terminalile esitatavad nõuded
Kõik terminalid, millel on vähemalt üks autotsisternide tühjendusseade, peavad vastama määruse §-des 12–17 esitatud nõuetele.
§ 12. Tsisternide täitmine
Tsisternide täitmisele esitatakse järgmised nõuded:
1) bensiiniga täitmise normaalkiirus on 2300 l/min ja maksimaalkiirus on 2500 l/min täitmisseadme kohta;
2) terminali kõrge tootlikkusega töötamise korral lubatakse genereerida täitmis- ja tühjendusseadme aurukogumissüsteemis, sealhulgas bensiiniauru regenereerimisseadme ühendusmuhvil, auru vasturõhku maksimaalselt 5,5 kPa;
3) kõigil altlaadimisega sõidukitel peab olema identifitseerimisplaat, mis näitab nende juures üheaegselt kasutada lubatud täitmisseadmete maksimaalset arvu, kui ühendusmuhvi maksimaalne tagasirõhk on punkti 2 kohaselt 5,5 kPa.
§ 13. Sõiduki bensiinipaagi täitmisel bensiini ülevoolu vältimine
Sõiduki bensiinipaagi täitmisel bensiini ülevoolu vältimiseks kasutatakse järgmisi vahendeid:
1) kui täitmis- või tühjenduspost on sõidukiga ühendatud, varustatakse post bensiini ülevoolu vältiva kontrollseadmega, mis annab signaali, kui paagi ülevooluandurid ülevooluohule ei reageeri;
2) sõiduk ühendatakse tühjendusseadmel oleva kontrollseadme kinnituspoldiga standardse elektrilise juhtpuldi kaudu. Sisestatav kontakt ühendatakse sisestusjuhtmega, mis on ühendatud tühjendusposti kontrollseadmega;
3) sõidukil olevad kõrgtundlikud andurid peavad olema kas kahejuhtmelised termotakistiandurid, kahe- või viiejuhtmelised optilised andurid või sobivad analoogid eeldusel, et süsteem on veakindel;
4) tühjendusposti kontrollseade peab sobima kahe- ja viiejuhtmeliste süsteemidega;
5) sõiduk ühendatakse tühjendusseadmega ülevooluanduri tagasiulatuva juhtme kaudu, mis omakorda ühendatakse sisestatava anduri poldiga sõiduki šassii kaudu. Anduri polt ühendatakse täiendava kontrollseadmega, mis omakorda ühendatakse tühjendusseadme alusega;
6) kõikidel altlaadimisega sõidukitel peab olema identifitseerimisplaat, mis näitab paigaldatud bensiini ülevooluanduri liiki.
§ 14. Bensiiniga täitmise ja bensiiniauru kogumise seadmete konstruktsioon
Täitmis- ja tühjendusseadmel olevate bensiiniga täitmise ja bensiiniauru kogumise seadmete konstruktsioon peab vastama järgmistele nõuetele:
1) ühendusmuhvide keskjoone kõrgus on täitmata paagi korral maksimaalselt 1,4 m, täidetud paagi korral minimaalselt 0,5 m, eelistatud kõrgus on 0,7 kuni 1,0 m;
2) ühendusmuhvide horisontaalvahe on vähemalt 0,25 m, eelistatud vahe on 0,3 m;
3) kõik ühendusmuhvid asuvad ringi piires, mille kõrgus ei ületa 2,5 m tühjendusseadme alusest;
4) auru kogumise ühendusmuhv asub tühjendusseadmest täitmata paagi korral mitte kõrgemal kui 1,5 m ja täidetud paagi korral mitte madalamal kui 0,5 m.
§ 15. Maanduse ja bensiini ülevoolu anduri ühenduskontakt
Maanduse ja bensiini ülevoolu anduri ühenduskontakt asub tühjendusseadmest aurukogumise ühendusmuhvist paremal pool täitmata paagi korral mitte kõrgemal kui 1,5 m ja täidetud paagi korral mitte madalamal kui 0,5 m.
§ 16. Ohutusmeetmed tankimisel
Tankimisel rakendatakse järgmisi ohutusmeetmeid:
1) tankida ei tohi, kui kompleksne maanduse ja ülevoolu kontrollseade ei ole andnud lubavat signaali. Bensiini ülevoolu korral või autotsisterni maanduse kadumisel peab tühjendusposti kontrollseade automaatselt sulgema täitmis- ja tühjendusposti kontrollventiili;
2) tankida ei tohi, kui bensiiniauru kogumise voolik ei ole autotsisterniga ühendatud ning tekkinud bensiiniaur saab vabalt eralduda välisõhku.
§ 17. Ühenduste asukoht
Paragrahvides 14–16 nimetatud ühendused peavad asuma ainult autotsisterni ühel poolel.
4. peatükk TSISTERNID
§ 18. Bensiiniaurude hoidmine
(1) Pärast bensiini väljalaadimist peab bensiiniaur jääma tsisterni. Kuni bensiini järjekordse väljalaadimiseni terminalist hoitakse auru tsisternis, välja arvatud auru väljutamine kaitseklappidest.
(2) Tsisternid, mis varustavad bensiiniga tanklaid ja terminale, peavad saama vastu võtta ja hoida tanklate või terminalide mahutites tekkinud bensiiniauru. Raudteetsisternid varustatakse bensiini väljalaadimisel eralduva bensiiniauru vahehoidlaga, mis on fikseeritud kaanega mahuti, milles bensiiniauru hoitakse terminalis ajutiselt kuni üleandmiseni regenereerimiseks teisele terminalile.
(3) Terminalis bensiiniauru ülepumpamist ühest mahutist teise ei loeta auru vahehoidmiseks.
§ 19. Bensiiniauru välisõhku väljutamise luba
Kui pärast bensiini väljalaadimist kasutatakse tsisterni muude toodete hoidmiseks ning bensiiniauru regenereerimine või vahehoidmine ei ole võimalik, võib Keskkonnaamet anda bensiiniauru välisõhku väljutamise loa sellises geograafilises piirkonnas, kus see aur ei põhjusta välisõhu saastatuse taseme ühe tunni keskmise piirväärtuse ületamist.
§ 20. Autotsisternide aurulekkekindluse kontroll
Käitaja testib autotsisternide aurulekkekindlust ja kontrollib vaakum- või ülerõhukaitseklappide tööd igakordsel laadimisel.
5. peatükk MAHUTITESSE TANKIMINE TANKLATES
§ 21. Mahutite konstrueerimine ja kasutamine
Mahutid konstrueeritakse ja neid kasutatakse vastavalt määruse §-s 22 esitatud tehnilistele tingimustele eesmärgiga vähendada bensiinist välisõhku eralduva auru heitkogust mahutite tankimisel tanklates. Bensiiniauru heitkoguse vähendamise kontrollarv on 0,01 massiprotsenti bensiini aastakäibest.
§ 22. Bensiini ülepumpamise tehnilised tingimused
Tanklas ja bensiiniauru vahekogumiseks kasutatavas fikseeritud kaanega mahutis bensiini ülepumpamisel tekkinud bensiiniaur suunatakse aurukindla ühendusliini kaudu tagasi bensiini jaotusmahutisse. Kui vastavat seadet ei ole paigaldatud või see ei toimi korralikult, tankida ei tohi.
51. peatükk MOOTORSÕIDUKITE TANKIMISEL TANKLAS ERALDUVATE BENSIINIAURUDE REGENEREERIMINE
§ 221. Bensiiniaurude regenereerimise süsteem ja selle paigaldamise nõuded
(1) Bensiiniaurude regenereerimise süsteem koosneb seadmetest, mis on ette nähtud tankimise ajal tanklas mootorsõiduki bensiinipaagist eralduvate bensiiniaurude regenereerimiseks ja mis võimaldavad juhtida bensiiniaurud tanklas asuvasse kogumismahutisse või tagasi tankurisse, kust bensiini müüakse.
(2) Uude tanklasse paigaldatakse bensiiniaurude regenereerimise süsteem, kui:
1) tankla tegelik või kavandatav läbilaskevõime on üle 500 m3 aastas;
2) tankla tegelik või kavandatav läbilaskevõime on üle 100 m3 aastas ja selle kohal asuvad alalised elu- või tööruumid.
(3) Olemasolevasse tanklasse, mida renoveeritakse märkimisväärselt, paigaldatakse renoveerimise ajal bensiiniaurude regenereerimise süsteem, kui:
(4) Käesoleva paragrahvi lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata nende tanklate suhtes, mida kasutatakse üksnes seoses uute mootorsõidukite tootmise ja tarnimisega.
§ 222. Bensiiniaurude regenereerimise kogumise tõhusus ning auru ja bensiini suhe
(1) Bensiiniaurude kogumise tõhusust mõõdetakse protsentides bensiiniaurude regenereerimise süsteemi abil kogutud bensiiniaurude kogusest, mis oleks sellise süsteemi puudumisel eraldunud välisõhku.
(2) Bensiiniaurude regenereerimise süsteemi kasutamise korral peab bensiiniaurude kogumise tõhusus olema vähemalt 85%. Bensiiniaurude regenereerimise süsteemi tootja peab dokumentaalselt tõendama bensiiniaurude kogumise tõhusust vastavalt Euroopa või Eesti asjaomastele standarditele.
(3) Auru ja bensiini suhe on bensiiniaurude regenereerimise süsteemi läbivate bensiiniaurude maht atmosfäärirõhul mõõdetuna võrreldes väljastatava bensiini mahuga.
(4) Bensiiniaurude regenereerimise süsteemi kasutamisel peab auru ja bensiini suhe olema vähemalt 1:0,95, kuid mitte rohkem kui 1:1,05.
§ 223. Korrapärane kontroll ja tarbijate teavitamine
(1) Tankla käitaja kontrollib vähemalt üks kord aastas bensiiniaurude regenereerimise süsteemi bensiiniaurude kogumise tõhusust, kontrollides, kas auru ja bensiini suhe vastab bensiini voolamise simuleeritud tingimustel käesoleva määruse § 222 lõikes 4 esitatud nõuetele, või kasutades mõnda muud asjakohast metoodikat.
(2) Tankla käitaja kontrollib bensiiniaurude kogumise tõhusust vähemalt üks kord iga kolme aasta tagant, kui tanklas on paigaldatud automaatne seiresüsteem. Iga selline seiresüsteem tuvastab automaatselt kõrvalekalded bensiiniaurude regenereerimise süsteemi nõuetekohasest toimimisest ja seiresüsteemi enda toimimisest, annab kõrvalekalletest teada tankla käitajale ning kui riket ei kõrvaldata seitsme päeva jooksul, katkestab automaatselt bensiini voolamise rikkis tankurist.
(3) Kui tanklasse on paigaldatud bensiiniaurude regenereerimise süsteem, paigutab tankla käitaja tankurile või tankuri lähedusse tarbijat sellest teavitava sildi, kleebise või muu teate.
§ 23. Määruse rakendussätted
(1) Rakveres ja Haapsalus paiknevatele OÜ Tarkoil terminalidele kohaldatakse selle määruse § 3 lõike 1 ja § 7 nõudeid alates 31. detsembrist 2005.
(2) Tartu maakonnas Kärkna vallas paiknevale AS Tartu Terminalile kohaldatakse selle määruse § 3 lõike 1 ja § 7 nõudeid alates 31. detsembrist 2006.
(3) Olemasolevatele tanklatele, mille bensiini aastakäive on väiksem kui 1000 m3, kohaldatakse selle määruse §-s 21 esitatud nõudeid alates 31. detsembrist 2006.
(4) Määruse §-des 7 ja 11 nimetatud nõudeid ei kohaldata:
1) olemasolevatele terminalidele, mille bensiini aastakäive on väiksem kui 10 000 t;
2) uutele terminalidele, mille bensiini aastakäive on väiksem kui 5000 t ja mis paiknevad väikesaartel.
(5) Määruse § 18 lõigetes 1 ja 2 ning §-s 19 esitatud nõudeid kohaldatakse olemasolevate auto- ja raudteetsisternidele, kui need on ümber ehitatud alttäitmiseks vastavalt §-s 11 nimetatud nõuetele.
(6) Mõõtevarda või -lindi abil tehtava mõõtmise korral eralduva bensiiniauru kadude suhtes ei kohaldata määruse § 18 lõigetes 1 ja 2 ning §-s 19 esitatud nõudeid olemasolevatele tsisternidele.
(7) Tanklatele, mille bensiini aastakäive on väiksem kui 100 m3, ei kohaldata selle määruse §-s 21 esitatud nõudeid.
(8) Igasse olemasolevasse tanklasse, mille läbilaskevõime on üle 3000 m3 aastas, paigaldatakse bensiiniaurude regenereerimise süsteem hiljemalt 31. detsembriks 2018.
1Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 94/63/EÜ bensiini vedamisel ja terminalides ning tanklates hoidmisel eralduvate lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) emissiooni kontrollimise kohta (Euroopa Liidu Teataja L 365, 31.12.1994, lk 24–33). Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/126/EÜ mootorsõidukite tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta (ELT L 285, 31.10.2009, lk 36–39).


06.01.2009 Teisipäev
Üldine käibemaksumäär on 18 % kauba või teenuse maksustatavast väärtusest (KMS § 15 lg 1). Senise 5% maksumäära asemel rakendatakse alates 01.01.2009 18% maksumäära ohtlike jäätmete käitlemise, matusetarvete- ja teenuste ning etenduse- ja kontserdipiletite käibele.
9% määraga maksustatav käive
(RK s 19.11.2008 jõust.01.01.2009 – RT I 2008, 51, 283)
Madaldatud maksumäära ei saa rakendada majutusega koos osutatavatele muudele teenustele (v.a. hommikusöök). Maksumäär on rakendatav üksnes majutamisega vahetult seotud teenustele, mis näiteks sisalduvad teatud toaklassi hinnas olenemata nende teenuste reaalsest kasutamisest ja on seega lahutamatu osa majutusest.
4) perioodiline väljaanne, välja arvatud peamiselt reklaami või erakuulutusi avaldav või peamiselt erootilise või pornograafilise sisuga väljaanne.
Tehing maksustatakse määraga, mis kehtib selle tehingu käibe toimumise ajal. Näiteks siseriiklik käive (KMS § 11 lg 1) on toimunud varaseima hetke põhimõttel, kas:
- kauba/ teenuse ostjale lähetamine/kättesaadavaks tegemine või
- kauba/ teenuse eest tasumine
1) Detsembris 2008 on majutusasutuselt tellitud majutusteenus jaanuariks 2009. Teenuse eest on arve alusel tasutud detsembris 2008. Majutusteenusele rakendub 5% käibemaksumäär – käibe tekkimise aeg on teenuse eest raha laekumine.
Kui tasutud on osaliselt, saab 5% rakendada makstud osa ulatuses.
2) Majutusteenus on osutatud 2008 aastal, kuid teenuse eest tasumine toimub 2009 – maksustatakse 5% määraga – varaseim hetk - teenuse osutamine.
3) Majutusteenus tellitakse detsembris 2008, teenus ja tasumine jaanuaris 2009 – käibe tekkimise aeg jaanuaris – maksustatakse 9% määraga.
0% määraga maksustatav käive. Kaubad
Käibemaksumäär on null protsenti järgmiste kaupade maksustatavast väärtusest:
Seega saab nullmäära rakendada ka merelaevale või õhusõidukile toimetamiseks võõrandatavale kaubale, mida käsitatakse varuna, mitte ainult reisijale pardal tarbimiseks võõrandatud kaubale. Ühenduse vetes või õhusõidukis reisijale kaasa müüdavat kaupa maksustatakse merelaevale või õhusõidukile võõrandamisel 18% maksumääraga.
Nullmäära rakendamisel ei ole seega vahet, kas kaup võõrandatakse ja toimetatakse teise liikmesriiki Eesti diplomaatilisele esindajale või konsulaarametnikule või välisriigi diplomaatilisele esindajale või konsulaarametnikule.
Punktist on välja võetud mõiste "tollikontrolli all töötlemise tolliprotseduur" ja seega maksustatakse kõik impordi maksustamisele järgnevad kaubatehingud võrdselt muu siseriikliku kaubatehinguga rakendades 18% käibemaksumäära.
11) kuuenda direktiivi lisas J nimetatud kaup, kui see suunatakse viivitamata maksuladustamisele või on maksuladustatud (§ 44¹) ja tehinguga ei kaasne kauba maksuladustamise lõpetamine.
Lisas nimetatud kauba käive maksulaos (või muus tollipoolt aktsepteeritud kohas) on maksustatud nullmääraga, kuid eelduseks on, et kaupa ei viida tehingu tulemusena maksulaost välja. Lubatud on ajutine kauba väljatoimetamine, kuid ainult maksuhalduri loal (vt ka KMS § 441). Nullmääraga maksustatakse ka selline kauba käive, kus tehingu tulemusena paigutatakse kaup viivitamatult maksuladustamisele, sealhulgas juba maksulaos asuva kauba toimetamine tehingu tulemusena teise maksulattu. Viimasel juhul on oluline, et kaup jääks pärast tehingu toimumist maksuladustamise reiimile.
Sõltumata paragrahvi 15 lõike 3 punktis 1 sätestatust, kohaldatakse nullprotsendilise käibemaksumäära asemel maksuvabastust järgmistel juhtudel:
2) Eestisse KMS paragrahvi 15 lõike 3 alusel nullprotsendilise käibemaksumääraga või KMS § 17 alusel maksuvabalt imporditud kauba eksportimisel.
KMS paragrahvi 15 lõike 3 punktides 5 ja 6 nimetatud juhtudel on nullprotsendise käibemaksumääraga maksustatavat käivet tõendav dokument komisjoni määrusega (EÜ) nr 31/96 aktsiisivabastuse kohta (EÜT L 8, 11.01.96, lk 11-15) kehtestatud käibemaksu- ja aktsiisivabastustõend.
0% määraga maksustatav käive. Teenused
Teenused, mille käive maksustatakse 0% määraga, on ära toodud käibemaksuseaduse § 15 lg 4.
5) kehtetu alates 01.01.2006. Kullerposti teenus maksustatakse kaubaveoteenuse sätete alusel;
7) vahendamisteenus, kui vahendatakse tehingut, mille käive tekib ühendusevälises riigis, või paragrahv 15 lõike 3 punktides 1, 3-6 ja 10 nimetatud kaupa või lõike 4 punktides 2-4, 6, 9, 10, 12 ja 14 sätestatud teenust;
Teenuste maksustamisel rakendatakse nullmäära tulenevalt kuuenda direktiivi artikli 15 lõikest 13.
Sätte aluseks on kuuenda direktiivi artikli 14 lõige i.
Säte põhineb kuuenda direktiivi artikli 15 lõikel 3 ja hõlmab näiteks töötlemisteenust seestöötlemise tolliprotseduuril, aga ka iga muud situatsiooni, kus sätte rakendamise tingimused (kauba Eestisse toimetamine ja teenuse osutamisele järgnev eksport) on tõendatud.
13) Eestis osutatav kaubaveoteenus, kaasa arvatud kaubaveoga seotud transpordivahendi vedu, või reisijateveo teenus, kaasa arvatud reisijate isikliku pagasi ja isikliku transpordivahendi vedu ja sellise veo korraldamine, kui Eestis osutatav reisijateveo teenus on rahvusvahelise reisi osa;
Nullprotsendise käibemaksumääraga maksustatava teenuse osutamist tõendatakse teenuse osutamise kohta sõlmitud lepinguga, tellimiskirjaga, arvega või teenuse osutamist tõendava muu dokumendiga. Maksuhalduril on õigus nõuda teenuse osutamist tõendavaid lisadokumente.
KMS paragrahvi 15 lõike 4 punktis 14 nimetatud juhtudel on nullprotsendise käibemaksumääraga maksustatavat käivet tõendav dokument komisjoni määrusega (EÜ) nr 31/96 aktsiisivabastuse kohta (EÜT L 8, 11.01.96, lk 11-15) kehtestatud käibemaksu- ja aktsiisivabastustõend.
Sõltumata paragrahvi 15 lõike 4 punktis 1 sätestatust, kohaldatakse nullprotsendise käibemaksumäära asemel maksuvabastust teenusele, mille käibe tekkimise koht on teine liikmesriik, kui maksukohustuslane kasutab teenuse osutamisel oma teises liikmesriigis maksukohustuslasena registreerimise numbrit.
Seega on otseselt seaduses sätestatud, et kui isik on ennast teises liikmesriigis maksukohustuslasena registreeritud ja osutab selle numbri all teenust, ei tule nimetatut käivet deklareerida Eestis esitavas käibedeklaratsioonis ei maksustatava ega ka maksuvaba käibena.
Kaubad, mille käive maksustatakse 0 % määraga, on ära toodud käibemaksuseaduse § 15 lg 3.
Veel selles kategoorias: « Maksustatav väärtus (seisuga 01.01.2009) Kauba ühendusesisene käive (uuendatud jaanuar 2009) »


Leisi valla põhimäärus – Riigi Teataja
Leisi valla põhimäärus
Leisi valla põhimäärus - sisukord
§ 1 Valla põhimääruse eesmärgid
§ 2 Omavalitsuse õiguslikud alused
§ 3 Valla piir
§ 6 Valla vapp ja lipp
§ 7 Valla vapi ja lipu kasutamise kord
§ 8 Volikogu moodustamine
§ 9 Volikogu liige
§ 12 Volikogu esimehe asendamine
§ 13 Volikogu esimehe ja aseesimehe ning volikogu komisjoni esimehe ja volikogu komisjoni liikme volituste lõppemine
§ 14 Volikogu komisjonide liigid
§ 15 Volikogu komisjonide õigused ja kohustused
§ 16 Volikogu komisjoni koosseis
§ 17 Volikogu komisjoni koosolek
§ 19 Revisjonikomisjoni tegevus kontrollimisel
§ 21 Volikogu kokkukutsumine
§ 22 Õigusaktide algatamine ja menetlemine
§ 23 Õigusakti eelnõule esitatavad nõuded
§ 24 Eelnõu tagasivõtmine ja menetlusest väljalangemine
§ 25 Volikogu istungi avamine ja päevakorra kinnitamine
§ 26 Päevakorraküsimuste arutamine volikogu istungil
§ 27 Hääletamine volikogu istungil
§ 28 Hääletamine isikuvalimistel
§ 29 Volikogu liikme arupärimine
§ 30 Umbusaldusmenetlus volikogus
§ 31 Volikogu istungi lõpetamine
§ 33 Volikogu tehniline teenindamine
§ 34 Informatsiooni kättesaadavus
§ 36 Vallavanem
§ 37 Vallavanema asendamine
§ 39 Vallavalitsuse volituste tähtaeg
6 VALLA ESINDAMISE KORD
§ 41 Valla esindusfunktsiooni täitmine
7 VALLA AMETIASUTUSED
§ 42 Valla ametiasutuste moodustamise kord ja põhiülesanded
8 VALLA AMETIASUTUSE HALLATAVAD ASUTUSED
§ 43 Valla ametiasutuse hallatavate asutuste moodustamise kord ja põhiülesanded
9 VALLA ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA JA EELARVE KOOSTAMISE JA MUUTMISE NING FINANTSJUHTIMISE ÜLDISED PÕHIMÕTTED
§ 46 Eelarve
§ 47 Lisaeelarve ja eelarve täitmine
10 VALLA ÕIGUSAKTIDE VASTUVÕTMINE, AVALIKUSTAMINE JA JÕUSTUMINE
§ 49 Valla õigusaktide kehtivus
§ 50 Valla õigusaktid, neile esitatavad nõuded.
§ 51 Valla õigusaktide avalikustamine ning jõustumine
§ 52 Valla õigusaktide täitmise kontroll
§ 53 Varasemate määruste kehtetuks tunnistamine
§ 54 Jõustumine
RT IV, 06.03.2014, 33
Vastu võetud 17.02.2014 nr 4
§ 1. Valla põhimääruse eesmärgid
Valla põhimääruses sätestatakse:
1) valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise täpsem kord;
3) volikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord, volikogu komisjonide moodustamise kord, õigused ja kohustused ning volikogu komisjonide esimeeste ja aseesimeeste valimise kord;
4) valitsuse moodustamise kord, vallavanema valimise kord, valitsuse pädevus;
5) valla arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve koostamise ja muutmise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted
7) valla ametiasutuste moodustamise kord
§ 2. Omavalitsuse õiguslikud alused
(1) Omavalitsus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi põhiseadusest, seadustest ja riigi teistest õigusaktidest, rahvusvahelistest lepingutest, käesolevast põhimäärusest, lepingutest riigiorganitega, teiste omavalitsusüksuste või nende liitudega.
(2) Omavalitsus otsustab talle seadusega pandud kohaliku elu küsimusi ja korraldab nende lahendamist, samuti lahendab kõiki neid kohaliku elu küsimusi, mis ei ole seadusega antud riigiorganite või kellegi teise pädevusse.
§ 3. Valla piir
(1) Leisi valla piir on kantud riigi maakatastri kaardile.
(2) Valla piir tähistatakse riigi ja vallateedel nimetahvliga Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras.
(3) Valla piiri muutmine toimub Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduses sätestatud korras.
Valla administratiivkeskus asub Leisi alevikus.
(1) Vallaelanik on isik, kellel on rahvastikuregistri andmete järgi püsiv elukoht Leisi vallas.
(2) Vald peab vallaelanike arvestust seadusega sätestatud korras.
(3) Vallaelanikel on valimisõigus vastavalt põhiseadusele ja kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusele.
§ 6. Valla vapp ja lipp
(1) Leisi valla sümbolid on vapp ja lipp, mille näidised asuvad vallakantseleis.
(2) Leisi valla vapiks on sinisel kilbil hõbedane allasuunatud harkrist ja saatena ülal kaks Georgi risti ning all ankur – kõik hõbedased.
Põhjendus: Sinine värvus sümboliseerib merd, hõbe paest pinnast. Harkrist tähistab Leisit kui teede sõlmpunkti.
Ristid märgivad valla kahte kirikut kui kahte konfessiooni. Ankur osutab Triigi sadamale.
(3) Leisi valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Kandelipu suurus on 105 x 105 cm.
§ 7. Valla vapi ja lipu kasutamise kord
(1) Vapp ja lipp on Leisi valla omand, mida käsutab vallavolikogu või vallavalitsus.
(2) Värvilist, must-valget ja reljeefset vappi kasutatakse:
1) vallavolikogu ja vallavalitsuse pitsatitel. Valla vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on vapp ja äärel asutuse nimetus, pitsati läbimõõt on 3,5 cm.
2) valla dokumentide blankettidel;
3) valla õigusaktide blankettidel;
4) valla pidulikel ürikutel, autasudel, meenetel ja ametimärkidel;
5) valla piiritähistel;
6) vallale kuuluvatel transpordivahenditel;
7) muudel juhtudel vallavalitsuse loal.
1) alaliselt vallamaja ees asuvasse lipumasti;
(4) Rahvusvahelistel, vabariiklikel ja regionaalsetel üritustel võivad lippu kasutada Leisi valla ametlik delegatsioon või valda esindavad kollektiivid ja üksikisikud.
(5) Valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes vallavolikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.
(6) Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või majale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
(7) Koos teiste lippudega heisates paigutatakse Leisi valla lipp lippude poolt vaadatuna
1) koos Eesti riigilipuga − Eesti riigilipust vasakule;
2) koos Eesti riigilipu ja teise riigi lipuga − teise riigi lipust vasakule, mis on omakorda vasakul Eesti riigilipust;
3) koos maakonnalipuga − maakonnalipust vasakule;
4) koos teiste Eesti linnade ja valdade lippudega − tähestiku järjekorras paremalt vasakule;
5) koos Euroopa Liidu lipuga – Euroopa Liidu lipust vasakule.
(8) Valla lipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.
(9) Valla lippu võib kasutada ka laualipuna.
(10) Kasutamiskõlbmatuks muutunud vallalipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.
(11) Vapi ja lipu etaloni säilitatakse Saaremaa Muuseumis. Vapi ja lipu kasutamine kujul, mis erineb etalonist, kuulub igal üksikjuhtumil läbivaatamisele ja kinnitamisele vallavalitsuse poolt.
§ 8. Volikogu moodustamine
(2) Volikogus peab olema vähemalt 7 liiget. Liikmete arv määratakse vallaelanike arvust lähtudes valimiste aasta 1. jaanuari seisuga järgmiselt: üle 2000 elaniku, vähemalt 13-liikmeline volikogu.
(4) Kui valimised toimuvad kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise tõttu, määratakse valitava volikogu liikmete arv ühinemisel moodustatud valla elanike arvust lähtuvalt.
§ 9. Volikogu liige
(5) Volikogu liige ei tohi osa võtta volikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang vastavalt korruptsioonivastasele seadusele.
(6) Käesoleva paragrahvi punktis 5 sätestatud juhul on volikogu liige kohustatud enne küsimuse arutelu algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel. Vastav märge fikseeritakse volikogu istungi protokollis. Küsimuste arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle volikogu liikme võrra väiksem.
1) juhib volikogu tööd, koostab volikogu istungi päevakorra projekti, kutsub kokku ja juhatab volikogu istungeid ning korraldab nende ettevalmistamist;
2) esindab valda ja volikogu vastavalt seadusega, valla põhimäärusega ning volikogu poolt antud pädevusele;
4) omab õigust nõuda vallavalitsuselt ja vallaallasutustelt dokumente ja informatsiooni volikogu pädevusse kuuluvates küsimustes;
5) korraldab volikogu õigusaktide täitmise kontrollimist;
6) lahendab volikogu töökorra rakendamisel tekkivad küsimused;
7) täidab muid talle seaduse alusel ja valla põhimäärusega pandud ülesandeid.
(2) Volikogu esimehe volitused lõpevad samaaegselt tema volikogu liikme volituste peatumisega või ennetähtaegse lõppemisega.
(1) Volikogu valib oma liikmete hulgast salajasel hääletamisel volikogu esimehe. Igal volikogu liikmel on üks hääl.
(2) Volikogu liikmed esitavad volikogu esimehe kandidaadid. Kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse ettepanek volikogu istungil istungi juhatajale.
(3) Kui volikogu esimehe kohale ei esitata rohkem kandidaate kui üks, kes on nõus kandideerima, viiakse valimised läbi ühe kandidaadiga.
(4) Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel.
(5) Volikogu esimehe kandidaadid tutvustavad ennast ja oma seisukohti kuni 15 minutilises sõnavõtus nende kandidaadiks esitamise järjekorras.
(6) Volikogu esimehe kandidaadid vastavad volikogu liikmete küsimustele. Igal volikogu liikmel on õigus esitada volikogu esimehe kandidaadile kuni kolm küsimust.
(7) Volikogu esimehe kandidaadid osalevad võrdsetel alustel teiste kandidaatide arutamisel.
(8) Pärast nimekirja sulgemist viib valla valimiskomisjon läbi salajase hääletamise.
(9) Enne hääletamist teeb volikogu vaheaja. Komisjoni esindaja selgitab volikogu liikmetele hääletamise korda ja annab igale istungil viibivale volikogu liikmele valimissedeli.
(10) Salajasel hääletamisel tõmbavad volikogu liikmed valimissedelil joone alla ühe kandidaadi nimele, kelle poolt nad hääletavad. Volikogu liikmed, kes võtavad valimissedeli, kuid ei lase seda hääletuskasti, loetakse hääletamisest osavõtnuks. Volikogu liikmed, kes hääletamise algul viibisid hääletusruumis, loetakse istungist osavõtjaks ka siis, kui nad valimissedelit ei võta. Kui joon on alla tõmmatud mitmele kandidaadile, loetakse sedel rikutuks. Kui ühelegi kandidaadile ei ole joont alla tõmmatud, loetakse sedel erapooletuks.
(11) Valimistulemused tehakse kindlaks valla valimiskomisjoni otsusega.
(12) Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks esimeses voorus enim hääli saanud kandidaati. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat volikogu koosseisu häälteenamust, viiakse hiljemalt kahe nädala pärast toimuval volikogu järgmisel istungil läbi uus valimine.
(13) Kui häälte arvult teine ja kolmas kandidaat koguvad võrdselt hääli, siis korraldatakse eraldi hääletus ning edasi jääb konkureerima enam hääli saanud kandidaat. Kui nad ka nüüd koguvad võrdselt hääli, otsustab edasipääseja loos.
(14) Kui kolm või rohkem kandidaati saavad võrdselt hääli, langevad välja kandidaadid, kes said vähem hääli või ei saanud üldse hääli, ning hääletamisele pannakse kõik võrdselt hääli saanud kandidaadid.
(15) Kui kõik esitatud kandidaadid saavad võrdselt hääli, alustatakse uuesti kandidaatide esitamist, läbiarutamist ning antakse kandidaatidele võimalus enesetaanduseks.
§ 12. Volikogu esimehe asendamine
(1) Volikogu esimehe äraolekul asendab teda volikogu aseesimees.
(2) Volikogu esimehe ja aseesimehe äraolekul asendab volikogu esimeest vanim kohalolev volikogu liige.
(3) Volikogu aseesimees valitakse volikogu koosseisu häälteenamusega salajasel hääletamisel volikogu esimehega samas korras.
§ 13. Volikogu esimehe ja aseesimehe ning volikogu komisjoni esimehe ja volikogu komisjoni liikme volituste lõppemine
§ 14. Volikogu komisjonide liigid
(1) Volikogu võib moodustada nii alatisi kui ka ajutisi komisjone või töörühmi.
§ 15. Volikogu komisjonide õigused ja kohustused
1) selgitab välja valla poolt lahendamist vajavad probleemid ja teeb ettepanekuid nende lahendamiseks;
3) algatab ja koostab vallavolikogu õigusaktide eelnõusid;
4) annab arvamusi vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktide eelnõude kohta;
5) kontrollib vallavolikogu õigusaktide täitmist.
2) teha ettepanekuid volikogu istungi töökavasse;
4) nõuda vallavalitsuse struktuuriüksustelt komisjoni tööks vajalikku informatsiooni;
5) nõuda komisjoni tööks vajalike ruumide ja tehniliste vahendite kasutamist.
(3) Kõik volikogu alalised komisjonid annavad volikogule vähemalt üks kord aastas aru tehtud tööst.
(4) Volikogu ajutine komisjon moodustatakse volikogu otsusega teatud probleemi, küsimuse või situatsiooni lahendamiseks.
(5) Komisjonide moodustamine ja nende koosseis kinnitatakse volikogu otsusega, komisjoni põhimäärused kinnitatakse volikogu määrusega.
§ 16. Volikogu komisjoni koosseis
(1) Komisjonide esimehed ja aseesimehed valib volikogu oma liikmete hulgast. Teised komisjoni liikmed kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul.
(2) Komisjonide esimehed ja aseesimehed valitakse volikogu poolthäälteenamusega salajasel hääletamisel samas korras nagu volikogu esimehe valimisel.
(5) Komisjoni liige võib isikliku avalduse alusel igal ajal tagasi astuda.
(8) Komisjoni esimeest asendab volikogu poolt valitud aseesimees, komisjoni esimehe ja aseesimehe puudumisel asendab neid vanim kohalolev komisjoni liige.
§ 17. Volikogu komisjoni koosolek
(2) Komisjoni koosolekust võib sõnaõigusega osa võtta komisjoni mittekuuluv volikogu liige või vallavalitsuse liige. Teiste isikute kutsumise komisjoni koosolekule ja neile sõnaõiguse andmise otsustab koosoleku kokkukutsuja.
(3) Komisjoni koosolek protokollitakse. Protokoll vormistatakse, allkirjastatakse koosoleku juhataja poolt ning edastatakse 3 tööpäeva jooksul vallakantseleisse. Protokolli kantakse koosoleku toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused. Komisjoni liikmetel on õigus lisada protokollile oma kirjalik eriarvamus. Protokolliga on võimalik tutvuda vallakantseleis.
5) valla ametiasutuste ja valla ametiasutuse hallatavate asutuste tegevuse seaduslikkust ja otstarbekust.
(2) Revisjonikomisjon annab hinnangu valla majandusaasta aruandele, milles hinnatakse:
1) valla tegevust, tuginedes tegevusaruandele;
5) valla finantsseisu, lähtudes raamatupidamise aruandest;
§ 19. Revisjonikomisjoni tegevus kontrollimisel
(1) Kontrollimised toimuvad ühekordse kirjaliku kontrolliülesande alusel, mille valmistab ette revisjonikomisjon. Kirjalik kontrolliülesanne sisaldab kontrollitava asutuse nime, kontrolli eesmärki ja ulatust, kontrollijate nimesid ja kontrolli läbiviimise aega. Kontrolliülesanne saadetakse teadmiseks kontrollitava asutuse juhile.
(2) Kontrollijal on temale kontrolliülesandes pandud ülesannete täitmiseks õigus:
1) nõuda majandus- ja finantstegevust kajastavate algdokumentide, lepingute ja muu asjasse puutuva dokumentatsiooni esitamist, saada vajadusel loetletud dokumentidest ärakirju ning väljavõtteid;
2) pääseda koos kontrollitava asutuse juhi määratud teenistuja või töötajaga asutuse ruumidesse ja viia vajadusel läbi inventuure;
3) saada kontrollitava asutuse juhilt ja teistelt isikutelt suulisi ja kirjalikke seletusi kontrolliga seotud asjaolude kohta.
(3) Revisjonikomisjoni liige ei tohi häirida kontrollitava asutuse igapäevast tööd. Kontrollitav asutus on kohustatud looma kontrolli teostavale isikule kontrollimiseks vajalikud tingimused. Kontrollitava asutuse teenistujad või töötajad on kohustatud viibima nende vastutusel oleva vara kontrollimise juures. Teenistujal või töötajal, kelle vastutusel olevat vara kontrollitakse, on õigus esitada täiendavaid seletusi ja lisadokumente, mis lisatakse aktile.
(4) Kontrollija võib kontrollimise käigusteatavaks saanud andmeid kasutada ainult kontrollimise huvides. Kontrollimise tulemusi ei avaldata enne revisjonikomisjoni vastavat otsust.
(5) Kontrollimise tulemused vormistatakse aktiga.
(6) Revisjoniakt ja revisjonikomisjoni otsus esitatakse vallavalitsusele, kes võtab kümne päeva jooksul pärast revisjoniakti saamist seisukoha ning esitab selle revisjonikomisjonile. Vajadusel esitab revisjonikomisjon eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta.
(2) Volikogu tööd korraldab ja istungeid juhatab volikogu esimees või tema asendaja.
(3) Volikogu on otsustusvõimeline, kui tema istungist võtab osa üle poole volikogu koosseisust.
(4) Volikogu istungid toimuvad reeglina iga kuu kolmandal esmaspäeval (edaspidi korraline istung). Juulis korralisi istungeid ei toimu. Kui korralise istungi toimumise päev langeb riiklikule pühale või on otstarbekas muuta korralise istungi toimumise aega, määrab volikogu esimees istungi toimumise aja. Volikogu korralise istungi alguse kellaaja otsustab iga uus volikogu koosseis oma volituste alguses.
(5) Volikogu istungid on üldjuhul avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi küsimuse arutelu osas kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(6) Volikogu istungitest võtab osa vallavanem ning osaleda võivad vallavalitsuse liikmed ja vallasekretär või tema asendaja. Nimetatud isikutel on volikogu istungil sõnaõigus. Volikogu istungile kolmandate isikute kutsumise ja neile sõna andmise õiguse otsustab istungi juhataja. Kolmandad isikud peavad soovist sõna võtta teavitama istungi juhatajat vähemalt 1 tund enne istungi algust.
(7) Raadio- ja teleülekandeid ning foto-, video- ja fonosalvestusi võib teha istungi juhataja loal ja tingimusel, et see ei segaks volikogu istungi läbiviimist ega volikogu liikmete tööd.
§ 21. Volikogu kokkukutsumine
(1) Volikogu korralise istungi kutsub kokku selle esimees või tema asendaja reeglina üks kord kuus kolmandal esmaspäeval volikogu poolt kehtestatud korras.
(2) Volikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku valla valimiskomisjon hiljemalt seitsmendal päeval pärast valimistulemuste väljakuulutamist ja asendusliikmete määramist. Volikogu esimest istungit kuni volikogu esimehe valimiseni juhatab valla valimiskomisjoni esimees.
(3) Volikogu kokkukutsumisel tuleb kutses ära näidata arutusele tulevad küsimused. Kutse koos volikogu õigusaktide eelnõudega ning muude vajalike materjalidega saadetakse volikogu liikmetele vastavalt võimalustele kas elektronpostiga või muul viisil ning kutsed peavad olema volikogu liikmetele teatavaks tehtud vähemalt viis päeva enne volikogu istungit.
(4) Volikogu esimees või tema asendaja kutsub erakorralise volikogu koosoleku kokku vallavanema, ühe komisjoni, vallavalitsuse või vähemalt neljandiku volikogu koosseisu ettepanekul nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks ettepanekus näidatud ajaks.
(5) Volikogu arutab istungi kutses märgitud ja volikogu poolt nõutavas korras ettevalmistatud küsimusi. Kiireloomuliste küsimuste lülitamine päevakorda ja nende arutamisele võtmine otsustatakse istungi algul poolthäälteenamusega.
(6) Teade volikogu istungi kokkukutsumise kohta avaldatakse enne volikogu istungi toimumist Leisi valla kodulehel.
(7) Volikogu liige teatab võimalusel volikogu istungilt puudumisest vallakantseleisse.
§ 22. Õigusaktide algatamine ja menetlemine
(3) Vallavalitsuse või vähemalt ühe neljandiku volikogu koosseisu ettepanekul kokkukutsutud volikogu istungile esitatakse koos ettepanekuga istungi kokkukutsumiseks ka arutlusele tulevate õigusaktide eelnõud.
(4) Nõuetekohaselt esitatud eelnõu koos vajalike materjalidega esitatakse kantseleisse.
(5) Volikogu esimees võib vajadusel eelnõu suunata läbivaatamiseks volikogu komisjonidele.
(6) Nõuetekohaselt vormistatud ja istungieelse menetluse läbinud eelnõudest koostab volikogu esimees või tema asendaja istungi päevakorra projekti ja määrab iga päevakorraküsimuse arutamiseks ettekandja.
(7) Volikogu istungil saavad muudatusettepanekuid teha volikogu liikmed, esitades need kirjalikult enne istungi algust istungi juhatajale ja eelnõu esitajale. Redaktsioonilisi muudatusettepanekuid saab esitada suuliselt.
(8) Kirjalikult laekunud muudatusettepanekud vaadatakse läbi enne eelnõu lõpphääletust või selle saatmist järgmisele lugemisele. Muudatusettepaneku kohta küsitakse eelnõu esitaja arvamust. Istungi juhataja paneb muudatusettepaneku hääletamisele ainult siis, kui mõni volikogu liige seda nõuab. Muudatusettepanek leiab toetust volikogu liikmete poolthäälteenamusega.
(9) Volikogu koosseisu volituste lõppemisega langeb menetlusest välja selle koosseisu volituste ajal lõpuni menetlemata jäänud volikogu liikme või volikogu komisjoni poolt esitatud eelnõu.
§ 23. Õigusakti eelnõule esitatavad nõuded
(1) Volikogu õigusakti eelnõu ja sellele lisatud materjalid peavad olema normitehniliselt ja keeleliselt korrektsed. Dokumentide juriidilise ja keelelise õigsuse tagab eelnõu esitaja, kes saab selleks asjakohast abi valla kantseleist.
(4) Volikogu õigusakte valmistavad ette ja esitavad istungile komisjonid, volikogu liikmed, vallavanem, vallavalitsus ja valla valimiskomisjon talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks.
(5) Esitatud eelnõu menetlemiseks määrab volikogu esimees vajadusel volikogu komisjonide hulgast juhtiva komisjoni. Teised komisjonid esitavad oma ettepanekud õigusakti eelnõu kohta juhtivale komisjonile.
(6) Eelnõu koostaja lisab eelnõule seletuskirja, milles esitatakse:
1) õigusakti vajalikkuse põhjendus;
3) millised valla õigusaktid on vaja tühistada või muuta;
5) vallavalitsuse arvamus eelnõu kohta, mida ei ole esitanud vallavanem või vallavalitsus, v.a volikogu töökorraldust puudutavad eelnõud.
(7) Eelnõu ja seletuskiri peavad olema allkirjastatud selle esitaja poolt.
(8) Eelnõule võivad olla lisatud ka muud esitaja poolt vajalikuks peetavad materjalid (eksperthinnangud jms).
§ 24. Eelnõu tagasivõtmine ja menetlusest väljalangemine
(3) Lõppenud või peatunud volitustega volikogu liikme poolt esitatud eelnõu langeb volikogu menetlusest välja.
(4) Otsustus eelnõu menetlusest väljaarvamise kohta võetakse vastu poolthäälteenamusega ja see protokollitakse.
§ 25. Volikogu istungi avamine ja päevakorra kinnitamine
(1) Volikogu istungit juhatab volikogu esimees või tema äraolekul volikogu aseesimees, nende mõlema puudumisel volikogu vanim liige.
§ 26. Päevakorraküsimuste arutamine volikogu istungil
(1) Päevakorraküsimuse arutamine algab eelnõu algataja või tema esindaja kuni 15 minutise ettekandega. Eelnõu algataja või tema esindaja annab seisukoha kõigi laekunud muudatusettepanekute kohta.
(3) Pärast ettekannet algavad läbirääkimised, mille käigus võib ettekandjale esitada küsimusi, kusjuures vastaja võib vajaduse korral vastamise delegeerida mõnele teisele volikogu liikmele, volikogu komisjoni liikmele, vallavalitsuse liikmele, vallasekretärile või volikogu istungile kutsutud isikule. Istungi juhatajal on õigus kõrvaldada asjasse mittepuutuvad küsimused.
(5) Enne eelnõu lõpphääletusele panekut võivad volikogu liikmed nõuda 5 minutist vaheaega nõupidamiseks.
§ 27. Hääletamine volikogu istungil
(1) Volikogu istungi alguses kontrollitakse volikogu liikmete kohalolekut.
(2) Volikogu ainupädevusse kuuluvaid küsimusi (Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõige 1) otsustatakse hääletamise teel. Muudes küsimustes hääletatakse juhul, kui vähemalt üks volikogu liige seda nõuab.
(5) Avalik hääletamine toimub käe tõstmisega. Igal volikogu liikmel on üks hääl.
(6) Nimeline hääletamine viiakse läbi, kui seda nõuab vähemalt üks volikogu liige ja teda toetab volikogu koosseisu enamus.
(7) Nimeline hääletamine toimub nimekirja alusel, kuhu protokollija märgib iga volikogu liikme ütluse alusel, kas ta on poolt, vastu, erapooletu või ei osale hääletamisel. Volikogu liikmeid küsitletakse tähestikulises järjekorras. Nimekiri lisatakse istungi protokollile.
§ 28. Hääletamine isikuvalimistel
(2) Salajase hääletamise korraldamiseks (v.a volikogu esimehe) moodustab volikogu poolthäälte enamusega kolmeliikmelise häältelugemiskomisjoni, kes nimetab endi hulgast komisjoni esimehe.
(3) Enne hääletuse väljakuulutamist kontrollib häältelugemiskomisjon valimiskasti.
(4) Istungi juhataja kuulutab välja hääletuse.
(5) Häältelugemiskomisjon väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu volikogu pitsati jäljendiga varustatud hääletussedelid.
(6) Volikogu liige tõmbab joone alla selle kandidaadi nimele, kelle poolt ta hääletab.
(7) Pärast hääletussedeli täitmist laseb volikogu liige häältelugemiskomisjoni liikmel hääletussedeli tühjale küljele panna volikogu pitsati jäljendi ja laseb isiklikult hääletussedeli valimiskasti.
(8) Kui hääletussedel rikutakse enne selle laskmist valimiskasti, on volikogu liikmel õigus rikutud sedelit tagastades saada häältelugemiskomisjonilt uus hääletussedel.
(9) Häälte lugemine on avalik, see toimub vahetult pärast hääletuse lõppemist.
(10) Volikogu liikmed, kes võtavad valimissedeli, kuid ei lase seda hääletuskasti, loetakse hääletamisest osavõtnuks. Volikogu liikmed, kes hääletamise algul viibisid hääletusruumis, loetakse istungist osavõtjaks ka siis, kui nad valimissedelit ei võta. Kui joon on alla tõmmatud mitmele kandidaadile, loetakse sedel rikutuks. Kui ühelegi kandidaadile ei ole joont alla tõmmatud, loetakse sedel erapooletuks.
§ 29. Volikogu liikme arupärimine
(2) Arupärimine esitatakse kirjalikult vallavalitsuse kantseleisse või avalikult volikogu istungil istungi juhatajale. Arupärimine peab sisaldama arupärimise põhjendust ja sellele vastamise viisi. Arupärimisele vastatakse kirjalikult arupärijale või kirjalikult ja avalikult volikogu istungil.
(3) Arupärimisele tuleb vastata hiljemalt järgmisel volikogu istungil. Kirjaliku vastuse korral esitatakse vastus arupärimisele kahe nädala jooksul pärast arupärimise kättesaamist adressaadi poolt.
§ 30. Umbusaldusmenetlus volikogus
(5) Ettekandjal ja kaasettekandjal on õigus lõppsõnale.
(6) Pärast lõppsõna ärakuulamist paneb istungi juhataja umbusalduse avaldamise otsuse eelnõu hääletusele. Otsus tehakse avalikul hääletusel volikogu koosseisu häälteenamusega.
§ 31. Volikogu istungi lõpetamine
(1) Volikogu istungi lõpetab istungi juhataja sõnadega "Istung on lõppenud".
(2) Kui volikogu istung lõpetatakse enne päevakorra ammendumist, lülitab volikogu esimees arutamata jäänud päevakorrapunktid järgmise istungi päevakorra kavandisse esimestena.
(1) Volikogu istung protokollitakse. Protokoll vormistatakse kolme tööpäeva jooksul.
(2) Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate ja küsimuste algatajate eriarvamused.
(5) Volikogu istungite protokollid on kättesaadavad Leisi valla kodulehel olevas dokumendiregistris.
§ 33. Volikogu tehniline teenindamine
(1) Volikogu tehniline teenindamine seisneb istungi ettevalmistamises (kutsete ja eelnõude saatmine jms), istungi protokollimine, volikogu õigusaktide ja istungi protokollide vormistamises, allkirjastamisele esitamises ja avaldamises Riigi Teataja elektroonilises andmekogus, valla dokumendihaldusprogrammis ja edastamises asjaosalistele.
(2) Volikogu tehnilist teenindamist korraldab vallasekretär.
(3) Volikogu tehnilise teenindamise kulud kaetakse volikogu eelarvest, protokollija tasu suuruse istungi protokollimise ja lõikes 1 nimetatud muude toimingute eest kinnitab volikogu.
§ 34. Informatsiooni kättesaadavus
(1) Lühikokkuvõte volikogu otsustest avaldatakse valla ajalehes.
(2) Volikogu istungite kohta väljastavad ajakirjandusele informatsiooni volikogu esimees, aseesimees ja vallavanem.
(1) Vallavanemaks võib vallavolikogu valida Eesti Vabariigi kodaniku, kes oma hariduse, töökogemuste ja tervisliku seisundi poolest on suuteline täitma vallavanema ülesandeid ning kellel on vallavolikogu usaldus.
(2) Vallavanema valib volikogu vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele ja valla põhimäärusele oma volituste ajaks kuni neljaks aastaks.
(3) Igal vallavanema kandidaadil on õigus esitada oma valimisprogramm.
(4) Igal volikogu liikmel on õigus esitada igale vallavanema kandidaadile kuni kolm küsimust.
(5) Vallavanema valimine toimub käesoleva põhimääruse §-s 28 sätestatud korras.
§ 36. Vallavanem
1) juhib ja korraldab vallavalitsuse tööd;
2) esindab Leisi valda ja vallavalitsust seaduse ja käesoleva põhimäärusega sätestatud korras. Seadustes ja teistes õigusaktides ettenähtud juhtudel võib vallavanem volitada teisi isikuid esindama valda või vallavalitsust temale antud pädevuse piires;
5) esitab volikogule ettepaneku vallavalitsuse struktuuri ja liikmete arvu kinnitamise ning vallavalitsuse liikmete kinnitamise ja vallavalitsuse liikmete kohustustest vabastamise kohta;
7) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu vallavalitsuse töötajatega ning vallavalitsuse hallatavate asutuste juhtidega, kui seaduse või hallatava asutuse põhimäärusega ei ole sätestatud teisiti;
(3) Vallavanema volitused, välja arvatud käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud, algavad vallavalitsuse ametisse kinnitamise päeval.
(5) Käesoleva paragrahvi 4. lõikes nimetatud juhtudel, välja arvatud vallavanemale umbusalduse avaldamise korral, astub tagasi kogu vallavalitsus, kes jätkab oma ülesannete täitmist kuni uue vallavalitsuse ametisse nimetamiseni.
(6) Käesoleva paragrahvi 4. lõike punktides 3 ja 4 nimetatud juhtudel vabastab volikogu vallavanema ametist kohtuotsuse jõustumisele järgnevast päevast. Vallavanema surma korral loetakse tema teenistus lõppenuks surmapäevale järgnevast päevast.
§ 37. Vallavanema asendamine
(1) Vallavanemat asendab tema äraolekul või käesoleva põhimääruse § 36 4. lõike punktides 3-5 nimetatud juhtudel abivallavanem.
(2) Vallavanema ja abivallavanema äraolekul asendab vallavanemat vallavalitsuse liige vallavanema käskkirja alusel. Tema tegevuse eest vastutab vallavalitsus vallavanema käskkirjaga asendajale antud volituste ulatuses. Käskkirjas antud volitusi ületav tegevus on õigustühine ja selle tagajärgede eest vald, vallavalitsus ja vallavanem ei vastuta.
(3) Kui vallavanem ja abivallavanem ei ole asendajat määranud, asendab vallavanemat kõige vanem kohalolev valitsuse liige.
(2) Valitsuse liikmete arvu määrab volikogu vallavanema ettepanekul, kuid mitte vähem kui kolm liiget. Vallasekretär ei kuulu valitsuse koosseisu, kuid ta võtab sõnaõigusega osa valitsuse istungitest.
(3) Vallavalitsuse koosseisu kinnitab vallavanema ettepanekul volikogu oma volituste ajaks.
(4) Vallavalitsuse liikme vabastamise valitsuse liikme kohustustest kinnitab vallavanema ettepanekul volikogu avalikul hääletamisel poolthäälteenamusega. Volikogu kinnitab vallavanema ettepanekul uue vallavalitsuse liikme.
(5) Valitsus kinnitatakse nimekirja alusel poolthäälte enamusega avalikul hääletamisel.
(6) Vallavalitsuse liikmeks kinnitatud volikogu liikme volitused peatuvad tema vallavalitsuse liikmeks oleku ajaks.
(7) Seaduses ja valla põhimääruses ette nähtud volitused saab vallavanem valitsuse ametisse kinnitamise päevast.
§ 39. Vallavalitsuse volituste tähtaeg
(1) Vallavalitsus saab oma volitused vallavolikogu poolt valitsuse ametisse kinnitamise päevast.
(3) Pärast lahkumispalve esitamist täidab vallavalitsus oma ülesandeid ja tema volitused kehtivad kuni uue valitsuse ametisse kinnitamiseni.
(4) Uue vallavanema valimise korral kehtivad vallavalitsuse volitused kuni uue vallavalitsuse kinnitamiseni volikogu poolt, seejuures võib vallavanem esitada kinnitamiseks sama koosseisu.
(5) Kui tagasi astub üks või mitu vallavalitsuse liiget või avaldatakse umbusaldust valitsuse liikmetele, siis väheneb valitsuse koosseis kuni uute, täiendavate valitsuse liikmete kinnitamiseni.
(6) Kui umbusaldust avaldatakse vallavalitsusele, siis jätkab valitsus tegevust kuni uue vallavanema valimiseni ja valitsuse kinnitamiseni.
2) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis volikogu määruste või otsustega ja käesoleva põhimäärusega on pandud täitmiseks valitsusele;
4) esindab avalik-õigusliku isikuna valda kohtus;
5) esindab valda volikogu kehtestatud korras;
6) moodustab oma ülesannete täitmiseks valla haldusaparaadi, juhib selle tegevust ning määrab kindlaks valitsuse ja haldusaparaadi töösisekorra;
7) kehtestab oma korraldusega valla asutuse poolt osutatavate teenuste hinnad, arvestades seejuures haldusmenetluse seaduse § 5 lõikes 3 sätestatut;
8) korraldab vallavalitsuse hallatavate asutuste tegevust.
(2) Vallavalitsus võib taotleda volikogu ees volikogu poolt vastuvõetud määruse või otsuse uuesti
läbivaatamist.
6. peatükk VALLA ESINDAMISE KORD
§ 41. Valla esindusfunktsiooni täitmine
3) suhetes Saare Maavalitsusega.
7. peatükk VALLA AMETIASUTUSED
§ 42. Valla ametiasutuste moodustamise kord ja põhiülesanded
(2) Vallavalitsuse kui ametiasutuse ülesanded on sätestatud käesolevas põhimääruses.
(3) Valla ametiasutuse (v.a vallavalitsus) asutamise ning selle tegevuse lõpetamise otsustab ning põhimääruse kinnitab ja teeb selles muudatusi volikogu. Valla ametiasutuse juhi nimetab ametisse volikogu.
(4) Valla ametiasutuse struktuuri ja teenistujate koosseisu kinnitab volikogu.
(5) Vallavalitsuse struktuuriüksuste ülesanded, õigused ja kohustused sätestatakse struktuuriüksuste põhimäärustes. Struktuuriüksuste põhimäärused kinnitab vallavalitsus korraldusega.
8. peatükk VALLA AMETIASUTUSE HALLATAVAD ASUTUSED
§ 43. Valla ametiasutuse hallatavate asutuste moodustamise kord ja põhiülesanded
(2) Valla ametiasutuse hallatava asutuse asutamise ning selle tegevuse lõpetamise otsustab, põhimääruse kinnitab ja teeb selles muudatusi volikogu.
9. peatükk VALLA ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA JA EELARVE KOOSTAMISE JA MUUTMISE NING FINANTSJUHTIMISE ÜLDISED PÕHIMÕTTED
Leisi valla arengukava koostamisel arvestatakse tasakaalustatult majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi. Arengukava koostamisel tuleb tagada kõikide huvitatud isikute kaasamine
(1) Valla eelarvestrateegia (edaspidi eelarvestrateegia) koostatakse Leisi valla arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks.
(5) Vallavalitsus esitab eelarvestrateegia eelnõu volikogule koos arengukava muutmise eelnõuga iga-aastaselt hiljemalt 1. oktoobriks.
§ 46. Eelarve
(1) Vallal on seadusest lähtuv iseseisev eelarve.
(3) Volikogu poolt vastu võetava eelarveosad on põhitegevuse tulud, põhitegevuse kulud, investeerimistegevus, finantseerimistegevus ja likviidsete varade muutuse plaan.
(4) Eelarve koostatakse üheks eelarveaastaks. Eelarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
(5) Volikogu võib volitada vallavalitsust eelarvet detailsemalt liigendama.
(6) Eelarve eelnõu koostab vallavalitsus koos seletuskirjaga.
(7) Eelarve eelnõud menetletakse volikogus kahel lugemisel.
(8) Kui volikogu ei ole eelarvet eelarveaasta alguseks vastu võtnud, võib vallavalitsus teha kuni eelarve vastuvõtmiseni igas kuus väljaminekuid vastavalt kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse §-le 24.
(9) Eelarve vastuvõtmisega annab volikogu volituse vallavalitsusele tema ametiasutuste ja hallatavate asutuste kaudu teha kulutusi vallale pandud ülesannete täitmiseks.
(10) Eelarvega võib volikogu anda volituse varaliste kohustuste võtmiseks ka pikemaks perioodiks, kui üks eelarveaasta.
§ 47. Lisaeelarve ja eelarve täitmine
(1) Eelarveaasta jooksul võib eelarvet muuta lisaeelarve(te)ga. Vallavalitsus koostab lisaeelarve eelnõu ja esitab selle volikogule koos seletuskirjaga.
(2) Eelarve täitmine on sissetulekute kogumine, väljaminekute tegemine, tehingud varade ja kohustustega, arvestuse pidamine sissetulekute kogumise, väljaminekute tegemise, ning varade ja kohustustega tehtavate tehingute kohta.
(1) Vallavalitsus esitab heakskiidetud ja allkirjastatud majandusaastaaruande volikogule kinnitamiseks hiljemalt 31. maiks. Majandusaasta aruandele lisatakse vandeaudiitori aruanne ja vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta.
(2) Volikogu kinnitab majandusaasta aruande hiljemalt 30. juuniks otsusega.
(3) Kinnitatud majandusaastaaruanne avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul Leisi valla kodulehel.
10. peatükk VALLA ÕIGUSAKTIDE VASTUVÕTMINE, AVALIKUSTAMINE JA JÕUSTUMINE
§ 49. Valla õigusaktide kehtivus
Volikogu ja vallavalitsuse poolt väljaantud õigusaktid kehtivad üksnes Leisi valla haldusterritooriumil.
§ 50. Valla õigusaktid, neile esitatavad nõuded.
(1) Volikogul ja valitsusel on õigus anda üldaktidena määruseid.
(2) Volikogu võtab üksikaktidena vastu otsuseid, vallavalitsus annab üksikaktidena korraldusi.
(3) Määruse eelnõule ja määrusele kohaldatakse Vabariigi Valitsuse poolt Vabariigi Valitsuse ja ministri määruse eelnõu kohta kehtestatud normitehnilisi nõudeid erisusega, mis tulenevad kohaliku omavalitsusüksuse õiguslikust seisundist.
(4) Õigusakti preambulas peab kindlasti olema viide seadusele ja valla vastavale üldaktile (selle olemasolul), milledest nähtuvad õigusakti väljaandmise seaduslikud alused (volitusnorm).
(5) Määruses ei saa kehtestada tagasiulatuvalt sätteid, mis toovad kaasa isikute kohustuste ja vastutuse suurenemise.
(6) Volikogu määrustele ja otsustele kirjutab alla volikogu esimees või teda asendav isik, kes vastutab dokumendis sisalduvate andmete õigsuse eest.
(7) Vallavalitsuse määrustele ja korraldustele kirjutavad alla vallavanem või teda asendav isik ja vallasekretär.
(8) Õigusaktide ärakirjad või koopiad saadab vallakantselei täitjatele ja asjaosalistele vastavalt võimalusele kas paberkandjal tavapostiga, digitaalselt allkirjastatuna läbi elektroonilise dokumendihaldussüsteemi DELTA, tähitud kirjaga või väljastab kohapeal allkirja vastu.
(9) Õigusaktide vormistamist, süstematiseerimist, avalikustamist ja saatmist menetlusosalisele korraldab vallakantselei.
§ 51. Valla õigusaktide avalikustamine ning jõustumine
(1) Kõik volikogu ja valitsuse määrused avaldatakse Riigi Teatajas vastuvõetud algtekstidena ning nende alusel kõiki muudatusi sisaldavate terviktekstidena.
(2) Määruse algteksti ning selle alusel kõiki muudatusi sisaldav terviktekst esitatakse vallasekretäri või registripidaja poolt Riigi Teatajasse avaldamiseks hiljemalt kolmandal päeval akti allakirjutamisest.
(3) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast nende avalikustamist kui õigusaktis eneses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise tähtaega.
(4) Volikogu otsus ja vallavalitsuse korraldus jõustuvad teatavakstegemisest adressaadile.
(5) Volikogus vastuvõetud määrused ja otsused ning valitsuses vastuvõetud määrused ja korraldused avalikustatakse seitsme tööpäeva jooksul istungi toimumisest arvates:
1) vallakantseleis;
2) Leisi valla veebilehel olevas elektroonilises dokumendihaldussüsteemis.
(6) Avalikustamisele ei kuulu otsused, korraldused, mille sisu avaldamine on seadusega keelatud ja mõeldud üksnes ametialaseks kasutamiseks. Sellisel juhul tehakse otsusele või korraldusele vastav märge, kus on märgitud teabe valdaja, juurdepääsupiirangu aeg (algus, lõpp) ja viide seadusele, mille alusel juurdepääsupiirang on kehtestatud.
§ 52. Valla õigusaktide täitmise kontroll
§ 53. Varasemate määruste kehtetuks tunnistamine
(1) Tunnistada kehtetuks Leisi vallavolikogu 20. veebruari 2006 määrus nr 4 "Valla põhimääruse kinnitamine".
(2) Tunnistada kehtetuks Leisi vallavolikogu 17. aprilli 2006 määrus nr 10 "Volikogu töökorra kinnitamine".
§ 54. Jõustumine


text:
Äriseadustiku § 513 ning maksukorralduse seaduse § 11^2 täiendamise seadus – Riigi Teataja
Äriseadustiku § 513 ning maksukorralduse seaduse § 11^2 täiendamise seadus
RT I 1997, 77, 1313
Vastu võetud 21.10.1997
§ 1. Äriseadustiku (RT I 1995, 26--28, 355; 1996, 52--54, 993; 1997, 16, 258; 48, 774) §-s 513 tehakse järgmised täiendused:
1) lõiget 2 täiendatakse tekstiga järgmises sõnastuses:
«Sundlõpetatud ettevõtte juhatuse või seda asendava organi esindusõigus säilib kuni kohtu poolt likvideerija määramiseni või pankroti väljakuulutamiseni või vastava ettevõtte registrist kustutamiseni. Juhatuse või seda asendava organi koosseisus võib teha muudatusi kuni selle ajani ainult mõjuval põhjusel ja kohtu loal. Mõjuvaks põhjuseks loetakse eelkõige:
1) pikaajalist või rasket haigust, mille tõttu muutub võimatuks juhatuse või seda asendava organi liikme ülesannete täitmine;
3) kohtuotsuse jõustumist, millega määrati vabadusekaotuslik karistus;
5) juhatuse või seda asendava organi liikme alalist elamaasumist välismaale.
Muudatused juhatuse või seda asendava organi koosseisus jõustuvad alates ettevõtteregistris registreerimisest.»;
2) lõiget 31 täiendatakse tekstiga järgmises sõnastuses:
«Avaldus likvideerimise läbiviimise kohta peab sisaldama andmeid sundlõpetatud ettevõtte kohta, kelle suhtes likvideerimise läbiviimist taotletakse, andmeid avalduse esitaja kohta, andmeid avalduse aluseks oleva nõude suuruse, aluse ja maksetähtaja kohta ning taotluse likvideerija määramise kohta; avaldusele tuleb lisada tõendid avalduse aluseks oleva nõude olemasolu kohta. Kui kohus on juba määranud sundlõpetatud ettevõttele likvideerija, käsitletakse järgmisi avaldusi likvideerimismenetluse läbiviimiseks nõuetest teatamisena ning kohus edastab need likvideerijale. Isik, kes on esitanud kohtule teadvalt vale avalduse likvideerimise läbiviimiseks, peab hüvitama sellega ettevõttele, selle võlausaldajatele, aktsionäridele, osanikele või liikmetele tekitatud kahju.»;
3) paragrahvi täiendatakse lõikega 32 järgmises sõnastuses:
«(32) Sundlõpetatud ettevõte ei tohi:
1) jaotada osanikele, aktsionäridele, liikmetele või ettevõtjale kasumit (dividendi);
2) võõrandada, rendile anda ja piiratud asjaõigustega koormata ettevõttele kuuluvaid kinnisasju, riiklikusse registrisse kantavaid vallasasju (hooned, sõidukid jne.) ning osalust teistes äriühingutes (osad, aktsiad);
3) muuta põhikirja;
4) muuta osa- või aktsiakapitali või osanike sissemaksete suurust.
Käesoleva lõike punktis 2 sätestatud piirangud kehtivad kuni kohtu poolt likvideerijate määramiseni või pankroti väljakuulutamiseni. Käesoleva lõike punktis 2 sätestatud piirangud kehtivad kolmandate isikute suhtes.»;
4) lõiget 5 täiendatakse tekstiga järgmises sõnastuses:
«Likvideerimise lõpetamiseks esitab likvideerija ettevõtteregistri pidajale lõppbilansi ning avalduse ettevõtte registrist kustutamiseks ja likvideeritud ettevõtte dokumentide hoidja registrisse märkimiseks. Kui ettevõte on lõppenud nõuetest mitteteatamise tõttu, loetakse ettevõtte juht, kes on ettevõtte lõppemise hetkel kantud ettevõtteregistrisse, likvideeritud ettevõtte dokumentide hoidjaks ja märgitakse ettevõtteregistri pidaja poolt ettevõtteregistrisse.»;
5) lõiget 8 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses:
«Justiitsminister kehtestab oma määrusega sundlõpetatud ettevõtete likvideerijatele tasu määramise korra ja tasu piirmäärad.».
§ 2. Maksukorralduse seaduse (RT I 1994, 1, 5; 1996, 35, 714; 49, 953; 78, 1379; 81, 1447; 1997, 24, 363; 29, 447; 48, 778; 51, 822) § 112 lõiget 4 täiendatakse pärast sõnu «ettevõtjate suhtes» sõnadega «ning nende ettevõtete suhtes, kes on sundlõpetatud äriseadustiku (RT I 1995, 26--28, 355; 1996, 52--54, 993; 1997, 16, 258; 48, 774) § 513 alusel».
§ 3. Käesolev seadus jõustub Riigi Teatajas avaldamise päevale järgneval päeval.

matches:
§ 513
§ 11
§ 513
§ 11
§ 1
kohus
kohus
§ 2
§ 112
§ 513
§ 3


Rae Huvialakooli põhimäärus – Riigi Teataja
Rae Huvialakooli põhimäärus
Rae Huvialakooli põhimäärus - sisukord
§ 14 Kooli vastuvõtmine
§ 15 Koolist väljaarvamine
§ 18 Õppeperiood
§ 19 Õppurite hindamine
§ 24 Õppurite õigused ja kohustused
§ 27 Õppetasust vabastamine ja soodustuste andmine
§ 28 Raamatupidamisarvestus ja aruandlus
§ 29 Osalemine huvikoolide ühistegevuses
11 MÄÄRUSE JÕUSTUMINE
RT IV, 07.01.2016, 15
Vastu võetud 12.08.2014 nr 21
RT IV, 29.08.2014, 12
29.12.2015 RT IV, 07.01.2016, 5 10.01.2016
Rae Huvialakooli (edaspidi Kool) põhimäärus (edaspidi põhimäärus) sätestab Kooli ametliku täieliku nime ja asukoha, Kooli liigi vastavalt huviharidusstandardile, Kooli tegevuse eesmärgid ja ülesanded, Kooli juhtimis- ja õppekorralduse, töötajate ja õppurite õigused ja kohustused, Kooli finantseerimise, ümberkorraldamise ja lõpetamise alused ning põhimääruse muutmise korra.
Kooli nimetus on Rae Huvialakool. Ametlik lühend Rae HK. Spordivõistlusel osalemiseks kasutatakse Rae Spordikooli nime.
Kool asub Rae vallas. Kooli postiaadress on Laste tn 3, Jüri alevik, 75301 Harjumaa.
(1) Kool on Rae Vallavalitsuse (edaspidi Kooli pidaja) hallatav munitsipaalharidusasutus, mille asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Rae Vallavolikogu.
(2) Kool on huvikoolina tegutsev muusika-, kunsti-, üldkultuuri- ja spordikool.
(4) Kool juhindub oma tegevuses huvikooli seadusest, huviala riiklikest raamõppekavadest, Rae Vallavolikogu ja Vallavalitsuse ning teistest Eesti Vabariigi õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
(2) Asjaajamine Koolis toimub lähtuvalt arhiiviseadusest, avaliku teabe seadusest, isikuandmete kaitse seadusest, digitaalallkirja seadusest, märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seadusest, Vabariigi Valitsuse kehtestatud asjaajamiskorra ühtsetest alustest, antud valdkonda reguleerivatest standarditest ja muudest kehtivatest õigusaktidest.
2) eelduste loomine kultuurielu edendamiseks ja säilitamiseks muusika, teatri, tantsu ja folkloori valdkonnas, elustades, tutvustades ja väärtustades ajaloolisi traditsioone; õpetades võõrkeeli ja arendades muid üldkultuuri valdkonna oskusi ja teadmisi.
3) soodsa arengukeskkonna loomine lastele ja noortele käeliste tegevuste ja kujutava kunstiga seotud eelduste väljaarendamisel.
4) soodsa arengukeskkonna loomine lastele ja noortele kehakultuuri ja spordiga tegelemiseks;
5) õppuri loovuse arendamine; tema arengu, iseseisvuse, omaalgatuse, initsiatiivi ja aktiivsuse toetamine;
6) vastavalt vajadusele ja võimalustele võib kool anda täiskasvanutele vabahariduslikku muusika-, kunsti-, üldkultuuri- ja spordiharidust.
1) leida ja koondada õppima muusika-, kunsti- ja spordialaselt võimekaid lapsi ja noori;
2) avastada ja kavakindlalt arendada laste ja noorte loomevõimeid;
3) luua tingimused vaba aja sisustamiseks muusika-, kunsti- ja spordialase tegevusega erinevates õppevormides;
4) korraldada kontserte ja muid muusikaüritusi ning arendada näitus- ja võistlustegevust;
6) luua Kooli töötajatele tingimused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks;
7) korraldada koostööd teiste huvikoolidega.
(2) Vastavalt vajadustele ja võimalustele võib Kool:
1) korraldada täiskasvanute muusika-, kunsti- või spordialast koolitust;
2) läbi viia seminare ja kursuseid;
3) laenutada muusikainstrumente ning osutada muid tasulisi teenuseid.
(1) Koolis on muusikaosakond, kunstiosakond, üldkultuuriosakond ja spordiosakond.
(2) Õppetöö Koolis toimub õppeastmete kaupa.
1) eelkool 1-2 aastat (5-7-aastased);
1) eelkool (6-10-aastased õpilased, õppeaeg 1-3 aastat);
2) põhikool (10-16-aastased õpilased, õppeaeg 4-5 aastat);
(5) Üldkultuuriosakonnas on järgmised õppeastmed:
1) Algaste 1-3 aastat;
2) Põhiaste 1-5 aastat.
(6) Spordiosakonnas on järgmised õppeastmed:
3) spordimeisterlikkuse aste (SM) 2-3 aastat.
(1) Muusikaosakonna eelkooli ülesandeks on laste loomevõimete avastamine, muusikataju arendamine, muusikaõpinguteks ettevalmistamine.
(2) Muusikaosakonna nooremas astmes antakse õppuritele muusikaline algharidus, mis võimaldab neil õpinguid jätkata järgmises astmes.
(3) Muusikaosakonna vanemas astmes toimub õppurite muusikaliste võimete ja loovuse mitmekülgne arendamine ning muusikalise põhihariduse omandamine, mis loob aluse lisa-aastate õppeks või edasiõppimiseks kõrgemas muusikaõppeasutuses.
(4) Kunstiosakonna eelkooli ülesandeks on õpilaste kunstialane ettevalmistamine, võimete väljaselgitamine ja sobivus õpinguteks kunsti põhikooli astmes.
(5) Kunstiosakonna põhikooli ülesandeks on loomevõimete kavakindel arendamine, tehniliste oskuste ja teoreetiliste ainete õpetamine, mis loob aluse edasiõppimiseks kõrgemas kunstiõppeasutuses.
(6) Lisa-aasta(d) võimaldatakse õppuritele, kellel on soov muusika ja kunsti alal edasi õppida või mõnel muul eesmärgil õpinguid jätkata.
(7) Vabaõppes toimub õppetöö individuaalse õppekava alusel, milles on lähtutud õppuri ootustest ja võimetest.
(8) Üldkultuuri osakonna algastme ülesandeks on õpilaste teadmiste, oskuste avastamine ja kavakindel ettevalmistamine õppimiseks üldkultuuri põhiastmes.
(9) Üldkultuuri osakonna põhiastme ülesandeks on õpilaste teadmiste, oskuste avastamine ja kavakindel arendamine ning ettevalmistus õpinguteks kõrgemas valdkonna koolis.
(10) Spordiosakonna algettevalmistuse astme ülesandeks on õppurite tervise tugevdamine; erinevate kehaliste võimete arendamine; spordiala tehnika põhialuste õppimine ja omandamine; sportlike iseloomuomaduste, suhtumiste ja hoiakute ning spordiga tegelemiseks püsiva huvi kujundamine ja arendamine.
(11) Õppe-treeningastme ülesandeks on valitud spordiala süvendatud õppimine.
(12) Spordimeisterlikkuse astme ülesandeks on spordiala nõuetele vastavate kehaliste võimete rõhutatum arendamine üheskoos spordiala tehnilise, taktikalise ja psühholoogilise ettevalmistusega, eesmärgiga jõuda omaealiste paremikku vabariigis.
(13) Spordiosakonna allüksused on osakonnad ja õppe- treeninggrupid.
1) Õppetöö osakondades, mis on moodustatud spordialade kaupa ja kuhu kuuluvad vastava spordiala treenerid ja õppurid, toimub õppe-treeninggruppides.
2) Õppe- treeninggrupid on moodustatud vastavalt õppekavaga määratud õppurite arvule, õppurite vanusele ja sportlikule tasemele.
(1) Kooli õppekorralduse aluseks on huviala riikliku raamõppekava alusel koostatud Kooli õppekava.
(2) Õppetöö toimub õppuri alus-, põhi-, üld-, kesk- või kutsealast koolitust pakkuvate õppeasutuste õppetegevusest vabal ajal.
(3) Õpe toimub tunniplaani alusel õpperühmades ja individuaalselt, kasutades seejuures erinevaid õppevorme ja -meetodeid, sealhulgas õppetund, esinemised, kontserdid, konkursid, võistlused, näitused, laagrid jne.
(5) Õppimine Koolis on tasuline. Õppetasu suuruse kinnitab Kooli pidaja.
(1) Huviala riiklikust raamõppekavast lähtuvalt koostab Kool hariduse andmiseks õppekavad.
(1) Huviala õppekava muutmine või olemasoleva sulgemine toimub pärast huvikooli vastava huviala õppeperioodi lõppu. Huvialade õppekavades tehtud muudatused koos uuendatud õppekava terviktekstiga või teate olemasoleva õppekava sulgemise kohta esitab Kooli pidaja.
(3) Õppekava kinnitab Kooli direktor käskkirjaga, kuulanud eelnevalt ära õppenõukogu arvamuse.
§ 14. Kooli vastuvõtmine
(1) Kooli vastuvõtmise aluseks on lapse seadusliku esindaja (lapsevanem või eestkostja) taotlus.
(2) Muusikaosakonda võetakse õppureid vastu järgmiselt:
1) Põhikooli noorema astme 1. klassi võetakse õppur vastu sisseastumiskatsete alusel. Sisseastumiskatsete nõuded sätestatakse Kooli õppekavas ning katsete hindamine Kooli õpilaste hindamise korras. Otsuse õppuri Kooli vastuvõtmiseks teeb õppenõukogu.
2) Põhikooli noorema astme 2.-4. klassi ja vanema astme 5.-7. klassi võetakse ka õppurid, kes mõnes teises muusikakoolis on läbinud eelnevad klassid. Selleks peab õppuri seaduslik esindaja lisaks taotlusele lisama ka vastava tunnistuse.
3) Eelkooli võetakse vastu ilma katseteta vähemalt 6-aastaseks saanud lapsi.
(3) Kunstiosakonda ja üldkultuuriosakonda võetakse õppureid vastu lapsevanema taotluse alusel ilma katseteta.
(4) Lisa-aasta õppesse võetakse õppur, kes on muusika- ja kunstikooli põhikooli eelnevalt lõpetanud, kuid soovib õpet jätkata. Otsuse õppuri jätkamiseks lisa-aastal teeb õppenõukogu.
(5) Vabaõppesse võetakse vastu õppuri avalduse alusel vabade kohtade olemasolu korral.
(6) Spordiosakonda võetakse õppureid vastu järgmiselt:
1) Algettevalmistuse astmesse võetakse õppur vastu lapse seadusliku esindaja (lapsevanem või eestkostja) taotluse alusel katseteta.
2) Õppe-treeningastmesse võetakse vastu õppur, kes on eelnevalt spordikooli algettevalmistuse lõpetanud ning soovib õpet jätkata.
3) Spordimeisterlikkuse astmesse võetakse vastu õppur, kes on lõpetanud õppe-treeningastme ning soovib õpet jätkata.
4) Õppe-treening- ja spordimeisterlikkuse astmesse võib Kool korraldada vastuvõtukatseid või võtta vastu ilma eelnevaid astmeid läbimata õppureid, kes omavad märkimisväärseid saavutusi oma spordialal.
§ 15. Koolist väljaarvamine
4) õppetasu võlgnevusel rohkem kui kaks (2) kuud järjest;
(1) Kooli noorema või vanema astme lõpetamiseks peab õppur täitma kõik kooli õppekavale vastava kooliastme lõpetamiseks sätestatud nõuded.
(2) Kooli lõpetamist tõendab vastavalt noorema astme või põhikooli lõputunnistus, milles kajastatakse koolis õppimise aeg ja läbitud õppeainete loend.
§ 18. Õppeperiood
(4) Õppevaheajad Koolis on üldhariduskoolidega samadel aegadel ning need on igaks õppeaastaks määratud haridus- ja teadusministri määrusega.
(5) Õppevaheajad jagunevad:
(6) Õppetunni pikkus on üldjuhul 45 minutit. Kahe järjestikuse õppetunni vahel peab olema puhkepaus vähemalt 5 minutit.
§ 19. Õppurite hindamine
(2) Õppurite teadmisi ja oskusi hinnatakse tundides, kontsertidel, arvestustel, eksamitel ja näitustel, võistlustel, mille hulk ja põhinõuded on määratud õppekavaga.
(1) Kooli juhib direktor, vastutab Kooli tulemusliku toimimise, üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Direktor peab Kooli ja enda tegevusest andma aru Kooli pidajale või tema poolt volitatud ametiisikule.
3) sõlmib, muudab, peatab ja ütleb üles töölepingud koolitöötajatega;
6) koostab juhindudes vallavalitsuse ettekirjutustest Kooli eelarveprojekti, esitab selle hoolekogule arvamuse avaldamiseks ja Kooli pidajale kinnitamiseks ning vastutab kinnitatud eelarve täitmise eest;
9) sõlmib koostöölepinguid spordiklubide ja sponsoritega;
(5) Kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutatakse vallavalitsuse poolt avalik konkurss ja töölepingu sõlmib, peatab, muudab või lõpetab Rae vallavanem või tema poolt volitatud ametiisik.
(6) Direktorit asendab direktori puhkusel või töölähetuses olemise ajal, haigestumise või vabastamise korral kõigi õiguste ja kohustustega isik, kellele on töölepingu või asutuse juhi käskkirjaga tehtud ülesandeks direktori ülesannete täitmine.
(5) Õppenõukogu töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt üks kord õppeveerandis.
(2) Hoolekogu sse koosseisu valivad lapsevanemad endi hulgast vähemalt 2 esindajat, õppenõukogu valib vähemalt 2 õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate esindajat (v.a Kooli direktor). Lisaks neile nimetab vallavalitsus hoolekogu koosseisu ühe isiku ning soovitavalt kuuluvad hoolekokku ka õppurite ning Kooli toetavate organisatsioonide esindajad.
(3) Hoolekogu koosseisu kinnitab Kooli direktori ettepanekul Rae Vallavalitsus.
1) teeb vajadusel Kooli pidajale ettepaneku järelevalve teostamiseks Kooli tegevuse üle;
(6) Hoolekogu töövorm on koosolek, mis toimub hoolekogu esimehe või Kooli direktori ettepanekul. Hoolekogu koosolekut juhatab hoolekogu esimees.
(7) Hoolekogu võtab otsuseid vastu hääletamise teel. Hoolekogu otsused on Kooli juhtkonnale täitmiseks.
(8) Hoolekogu koosolekud protokollitakse. Protokoll peab vastama asjaajamise korraldamist reguleerivatele õigusaktidele ning olema kättesaadav hiljemalt 5. päeval koosoleku toimumise päevast arvates. Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(1) Koolitöötajad on õppe- ja kasvatustegevusega seotud töötajad (direktor, õpetajad, treenerid, ringijuhid, kontsertmeistrid) ja Kooli teenindav personal.
(3) Pedagoogidele esitatavad kvalifikatsiooninõuded ning atesteerimise tingimused ja korra kehtestab Kooli pidaja.
§ 24. Õppurite õigused ja kohustused
2) nõuda huviala õppekavale vastavat tegevust ning soovi ja võimaluste korral õppida lisaaineid;
3) võtma osa õppetööst Kooli õppekavaga määratud mahus;
5) osalema eksamitel, arvestustel, kontsertidel, näitustel, võistlustel jt. üritustel nii Koolis kui ka selle esindajana väljaspool Kooli;
7) hoidma tema käsutusse antud inventari (pille jms), pidades silmas nende kasutamise lepingu tingimusi.
(1) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub Rae Vallavolikogu poolt kehtestatud vallavara valitsemise korra alusel.
(2) Kooli valduses olev vara on Rae valla omand.
(1) Koolil on oma eelarve, mille kinnitab Kooli pidaja.
1) riigi- ja vallaeelarve eraldistest;
2) kooli põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamisest saadud tulust;
3) sihtasutustelt laekunud summadest;
5) käesolevas põhimääruses sätestatud kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest;
6) õppekulude osaliseks katmiseks lapsevanemalt, eestkostjalt või täiskasvanud õppurilt võetavast õppetasust;
(3) Õppekulude osaliseks katmiseks on Koolil õigus võtta õppetasu. Õppetasu suuruse kinnitab hoolekogu ettepanekul Kooli pidaja. Õppetasu tõstmisest teavitatakse lapsevanemaid üks kuu ette.
§ 27. Õppetasust vabastamine ja soodustuste andmine
Kooli pidajal on lapsevanema põhjendatud avalduse alusel ja õigusaktides sätestatud korras õigus otsustada õppuri õppetasust osaline või täielik vabastamine.
[RT IV, 07.01.2016, 5 - jõust. 10.01.2016]
§ 28. Raamatupidamisarvestus ja aruandlus
(1) Kooli raamatupidamist peetakse tsentraalselt Rae Vallavalitsuse kaudu.
(2) Kool esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise aruandeid rahandusministri, haridus- ja teadusministri ning Rae Vallavolikogu ja Rae Vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
§ 29. Osalemine huvikoolide ühistegevuses
(3) Kool võib olla Eesti Muusikakoolide Liidu liige, tasudes oma eelarvest liikmemaksu, kasutades selle kaudu ühistegevuse tulemusi soodustatud tingimustel ning osaledes liidu kaudu üleriigilises ja rahvusvahelises muusikahariduse alases koostöös.
(4) Kool võib olla Eesti Huvikoolide Liidu liige, osaledes liidu kaudu üleriigilises ja rahvusvahelise huvihariduse (sport, tants, keeleõpe jne) alases koostöös.
(1) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Kooli pidaja.
(3) Kooli ümberkujundamine käesoleva põhimääruse tähenduses on asutuse muutmine teist liiki asutuseks.
(5) Kooli ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine võib toimuda ainult pärast õppeperioodi lõppu.
(6) Kooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsusest teatatakse kirjalikult õppuritele, lapsevanematele, pedagoogidele ja teistele töötajatele ning Haridus- ja Teadusministeeriumile vähemalt neli kuud enne ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise tähtaega.
(1) Kooli põhimääruse kinnitab, muudab, täiendab ja tunnistab kehtetuks Kooli pidaja.
(2) Põhimääruse, selle muutmise või täiendamise eelnõu töötab välja Kooli direktor. Põhimääruse muudatus- ja täiendusettepanekuid võivad teha Kooli hoolekogu ja õppenõukogu.
11. peatükk MÄÄRUSE JÕUSTUMINE


§ 4 Ravimikvaliteedi süsteem
§ 6 Ruumid ja seadmed
§ 7 Dokumentatsioon
§ 8 Tootmine
§ 9 Kvaliteedi kontrollimine
§ 10 Tellimustööd
§ 11 Kaebused ja ravimite tagasikutsumine
§ 12 Ettevõttesisene kontroll
RT I, 06.02.2019, 8
Ravimite tootmise eeskiri1
Vastu võetud 17.12.2014 nr 74
RT I, 19.12.2014, 6
jõustumine 22.12.2014
29.03.2018 RT I, 04.04.2018, 4 07.04.2018
Määrus kehtestatakse ravimiseaduse § 16 lõike 8 alusel.
(1) Ravimite tootmise eeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestab üldnõuded ravimite tootmisele ja impordile.
[RT I, 04.04.2018, 4 - jõust. 07.04.2018]
(2) Lisaks määruse nõuetele kohaldatakse ravimite tootmisele Euroopa Majanduspiirkonnas kehtestatud heade tootmistavade (Good Manufacturing Practice) nõudeid.
(3) Eeskiri ei kehtesta nõudeid tööohutusele.
1) tootmisprotsess eeskirja tähenduses hõlmab kõiki ravimite, sealhulgas vahetoodete tootmisega seonduvaid toiminguid;
2) lähtematerjal on ravimi tootmiseks kasutatav aine või materjal, välja arvatud pakendi materjal;
3) pakendi materjal on ravimi pakendamiseks kasutatav materjal (välja arvatud ainult transportimiseks kasutatav pakend), mis hõlmab esmase ja teisese pakendi materjali, vastavalt sellele, kas see on vahetus kontaktis ravimiga või mitte;
4) vahetoode on osaliselt töödeldud aine või materjal, mis peab läbima veel tootmisprotsessi etappe enne, kui sellest saab hulgitoode;
5) hulgitoode on toode, mis on läbinud kõik tootmisprotsessi etapid, välja arvatud pakendamine ja märgistamine lõpp-pakendis valmistoote saamiseks;
6) valideerimine on dokumenteeritud tegevus, millega tõendatakse, et mingi protseduur, protsess, seade või süsteem tagab ootuspärase tulemuse;
7) protsessisisene kontrollimine hõlmab tootmisprotsessi käigus tehtavaid teste protsessi pidevaks jälgimiseks ja vajadusel reguleerimiseks, et tagada ravimi vastavus kvaliteedinõuetele;
8) pakendamine hõlmab kõiki toiminguid, sealhulgas villimist ehk täitmist (välja arvatud steriilne villimine) ja märgistamist, mida tehakse hulgitootega enne, kui sellest saab lõpp-pakendis valmistoode; steriilsel villimisel on hulgitooteks täidetud esmane pakend, mis ei ole lõpp-pakendiks;
9) partii on lähtematerjali, pakendi materjali või toodangu kogus, mis on toodetud ühe (ühtse) tootmisprotsessi või protsesside rea käigus nii, et seda võib määratleda homogeensena;
10) protseduurireeglid kirjeldavad ravimite tootmisega otseselt või kaudselt seonduvaid toiminguid, ettevaatusabinõusid ja meetmeid;
11) ravimikvaliteedi süsteem on kogu organisatsiooniline korraldus, mille eesmärk on tagada, et ravimite kvaliteet on vastavuses nende kavandatud kasutusega;
12) hea tootmistava on see osa kvaliteedi tagamisest, millega tagatakse, et ravimite tootmine, import ja kontrollimine on järjepidevalt kooskõlas kvaliteedireeglitega, mis on vastavuses ravimite kavandatud kasutusega.
(1) Ravimite tootmise ja impordiga tegelev ettevõte ning töökorraldus ettevõttes peavad vastama ravimite tootmise tegevusloale ja heade tootmistavade nõuetele. Ettevõte tagab, et Euroopa Majanduspiirkonna välises riigis toodetud ravimipartii on toodetud ja kontrollitud võrdväärsete heade tootmistavade kohaselt.
(2) Ravimi tootmistegevuse ja impordi korraldus ettevõttes peab vastama ravimi müügiloaga seotud tingimustele. Uuringuravimi tootmise korraldus peab vastama uuringu loa dokumentatsioonile.
(3) Ettevõte peab ajakohastama ravimi tootmisprotsessi vastavalt teaduse ja tehnika arengule. Vajadusel tuleb taotleda müügiloa või uuringu loa muutmist.
§ 4. Ravimikvaliteedi süsteem
Ettevõte peab tagama ravimikvaliteedi süsteemi toimimise, milles osalevad nii ettevõtte juhtkond kui ka allüksuste töötajad.
(1) Ravimikvaliteedi süsteemi eesmärkide täitmiseks peab ravimite tootmiskohas või impordiga seotud kohas olema piisav arv vajaliku kvalifikatsiooni ja praktilise kogemusega töötajaid.
(2) Iga töötaja vastutusala peab olema dokumenteeritud ja temale selgelt arusaadav. Vastutavate töötajate kohustused peavad olema dokumenteeritud ametijuhendis. Vastutavale töötajale peab organisatsioonis olema antud piisavalt õigusi, et talle antud kohustusi täita. Vastutava töötaja puudumist ja töötajate vastutusalade põhjendamatut kattumist tuleb vältida. Töötajate alluvussuhted peavad olema ettevõtte organisatsioonikaardil näidatud. Organisatsioonikaart ja ametijuhendid peavad olema kinnitatud ettevõtte protseduuride kohaselt.
(3) Iga töötaja peab olema teadlik tema vastutusala puudutavatest heade tootmistavade nõuetest, läbima tema vastutusalale vastava sissejuhatava koolituse ning saama regulaarselt täiendkoolitust. Koolituste toimumine ja tulemuslikkus peab olema kontrollitav.
(4) Ettevõttes peavad olema kehtestatud tootmisprotsessile vastavad hügieeniprogrammid, mis hõlmavad töötajate tervise, hügieeniharjumuste ja riietusega seonduvaid protseduure.
§ 6. Ruumid ja seadmed
(1) Ruumide ja seadmete asukoht, disain, konstruktsioon, kohandamine, kasutamine ja hooldamine peavad vastama tootmisoperatsioonidele ning maksimaalselt vältima defektide teket ja materjalide või toodete kahjustumist, saastumist või ristsaastumist, mis võib avaldada kahjulikku mõju ravimite kvaliteedile.
(2) Ruumidele ja seadmetele peavad juurde pääsema vaid asjakohased töötajad.
(3) Tootmis- või imporditegevuseks kasutatavad tööruumid ja seadmed peavad olema vastavalt kvalifitseeritud ja valideeritud. Ruumidele tuleb määrata puhtusklass ning sellele vastavust regulaarselt kontrollida.
§ 7. Dokumentatsioon
(1) Ettevõte peab looma dokumendisüsteemi, mis põhineb spetsifikatsioonidel, tootmiseeskirjadel, töötlemis- ja pakendusjuhenditel ning korral ja andmetel, mis hõlmavad eri tootmistegevusi, ning seda süsteemi haldama. Andmeterviklus peab olema tagatud. Dokumendid peavad olema selgelt koostatud, vigadeta ja ajakohased ning kinnitatud ettevõtte protseduuride kohaselt.
(2) Enne tootmistoimingute alustamist peavad olema kehtestatud tootmisoperatsioonide ja -tingimuste üldprotseduurid ning dokumendid partiipõhiseks tootmiseks. Iga partii tootmise käik peab olema dokumentides jälgitav.
(3) Uuringuravimi arenduses tehtud muudatused ja tootmisprotsessi kavandamine peavad olema dokumentatsioonis jälgitavad.
(4) Ravimi partii tootmisega seotud dokumente tuleb säilitada vähemalt üks aasta pärast partii kõlblikkusaja möödumist või vähemalt viis aastat pärast partii vabastamist (sertifitseerimist), lähtudes pikemast tähtajast. Uuringuravimi partii dokumente tuleb säilitada vähemalt viis aastat pärast uuringu lõppemist või katkestamist, milles seda partiid kasutati. Sponsor või müügiloa hoidja peavad tagama vajalike dokumentide ja andmete säilitamise müügiloa taotlemise jaoks ning need tuleb nõudmisel esitada Ravimiametile.
(5) Dokumentatsioon võib olla paberkandjal, elektrooniline, fotograafiline või muul kujul, kuid peab olema tagatud selles esitatud andmete säilimine ettenähtud aja jooksul ning andmete loetavus. Kui kirjalike dokumentide asemel kasutatakse elektroonilisi, fotograafilisi või muid andmesüsteeme, peavad need süsteemid olema valideeritud. Elektrooniliselt säilitatavaid andmeid tuleb dubleerimisega, teise andmesüsteemi siirdamisega või muul moel hävimise eest täiendavalt kaitsta. Elektrooniliselt säilitatavatele andmetele juurdepääs selleks õigustamata isikutele tuleb välistada. Muudatuste tegemine dokumentatsioonis peab olema jälgitav.
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas „õigustamata“ Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
§ 8. Tootmine
(1) Kõik tootmisoperatsioonid peavad vastama eelnevalt kinnitatud juhistele, protseduurireeglitele ja tööeeskirjadele ning järgima heade tootmistavade nõudeid.
(2) Ettevõttes peavad olema sobivad ja töökorras seadmed ning vahendid protsessisisesteks kontrollideks. Kõik kõrvalekalded ettenähtud protsessist ja vead tuleb dokumenteerida ning neid tuleb põhjalikult uurida.
(3) Ettevõttes tuleb võtta piisavaid tehnilisi ja organisatoorseid meetmeid materjalide ja toodete segiajamise ning ristsaastumise välistamiseks. Uuringuravimite korral tuleb võtta lisameetmeid ravimite käitlemiseks pimemenetluses ja selle järgselt.
(4) Enne uue tootmisprotsessi juurutamist või tootmisprotsessis oluliste muudatuste tegemist tuleb tõendada selle sobivust ettenähtud kvaliteediga toodangu järjepidevaks saamiseks. Kõik uued tootmisviisid või olulised muudatused ravimi tootmise protsessis valideeritakse. Tootmisprotsesside olulisi etappe valideeritakse korrapäraselt uuesti. Protsesside valideerimine tuleb dokumenteerida.
(5) Ravimi pakendi turvaelemente võib osaliselt või täielikult eemaldada või katta ainult järgmistel tingimustel:
2) turvaelemendid asendatakse võrdväärsete uute elementidega. Turvaelemendid loetakse võrdväärseteks, kui need võimaldavad teha sama tõhusalt kindlaks ravimi ehtsust ja identsust, tõendada ravimi rikkumist ning vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54a lõikes 2 osutatud eeskirjadele 2001/83/EÜ;
3) toiming on dokumenteeritud;
4) pakendi rikkumisvastase seadme asendamisel tuleb ravimi saajale edastada teave asendamise kohta.
§ 9. Kvaliteedi kontrollimine
(1) Ettevõttes peab olema kvaliteedikontrolli üksus, mis on tootmisüksustest sõltumatu. Üksuse töö eest peab vastutama sobiva kvalifikatsiooniga töötaja, kelle kasutuses on üks või mitu piisava varustusega kontrollilaborit lähtematerjali, pakendi materjali, vahe- ja valmistoodete uurimiseks ja testimiseks.
(2) Põhjendatud juhtudel, sealhulgas materjalide või toodete impordi korral võib kasutada ettevõtteväliseid laboreid, kooskõlas tellimustööde nõuete ja ravimi müügiloaga. Uuringuravimi korral peab uuringu sponsor tagama tellimustöö vastavuse uuringu loale. Uuringuravimi importimisel ei ole selle analüütiline kontroll kohustuslik.
(3) Valmistoote hindamine enne partii vabastamist turustamiseks või kliinilises uuringus kasutamiseks peab hõlmama kõiki asjakohaste tegurite, sealhulgas analüütilise kontrolli tulemuste ja valmistoote kvaliteedinõuetele vastavuse, tootmistingimuste, protsessisiseste kontrollide tulemuste, tootmise (kaasa arvatud pakendamise) dokumentatsiooni ning lõpp-pakendi ülevaatust.
(4) Valmistoote partii võrdlusnäidiseid tuleb säilitada vähemalt üks aasta pärast partii kõlblikkusaja möödumist. Uuringuravimi korral tuleb säilitada ka piisavat kogust võrdlusnäidiseid igast valmistoote partii jaoks kasutatud hulgitoote partiist ja olulistest pakendi materjalidest. Uuringuravimi võrdlusnäidiseid tuleb säilitada vähemalt üks aasta pärast partii kõlblikkusaja möödumist või vähemalt kaks aastat pärast uuringu lõppemist või katkestamist, lähtudes pikemast tähtajast.
(5) Tootmises kasutatud lähtematerjalide võrdlusproove (välja arvatud lahustite, gaaside ja vee proovid) tuleb säilitada vähemalt kaks aastat pärast ravimi partii vabastamist. Säilitamise aeg võib olla lühem, kui tooteeristuses nimetatud säilivusaeg on lühem.
(6) Võrdlusnäidised ja võrdlusproovid peavad olema Ravimiametile kättesaadavad. Ravimiametiga kooskõlastatult võib lähtematerjalide ja teatud toodete võrdlusnäidistele ja -proovidele kehtestada teistsuguseid säilitamise tingimusi, kui ravim on toodetud eritellimusel või väikeses koguses või kui hoidmiseks on vaja eritingimusi.
§ 10. Tellimustööd
(1) Tellimustööna tehtavaks tootmiseks, importimiseks, analüüsimiseks või seonduvateks tegevusteks peab olema sõlmitud kirjalik leping.
(2) Lepingus peavad olema selgelt sätestatud osapoolte vastutused, tellimuse täitja kohustus järgida häid tootmistavasid ning kord, mille järgi iga ravimipartiid vabastav pädev isik täidab oma kohustusi.
(3) Tellimuse täitja ei tohi kolmandale poolele edasi anda tööd, mis on lepinguga temale määratud, juhul kui tellija ei ole töö edasiandmist kirjalikult heaks kiitnud.
(4) Ettevõttevälist tootmist ja kontrollimist võib korraldada Ravimiameti loal.
(5) Tellimuse täitja peab järgima häid tootmistavasid ning võimaldama järelevalve teostamist. Ravimiametil on õigus tellimuse täitjat kontrollida.
§ 11. Kaebused ja ravimite tagasikutsumine
(3) Tagasikutsumine toimub vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta artiklis 123 osutatud nõuetele.
§ 12. Ettevõttesisene kontroll
(1) Ettevõttes tuleb korraldada ettevõttesiseseid kontrollimisi, et pidevalt jälgida hea tootmistava nõuete rakendamist ja neile vastavust ning teha ettepanekuid korrigeerivate ja ennetavate meetmete võtmiseks.
(2) Ettevõttesisesed kontrollimised ja meetmed tuleb dokumenteerida.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1–68); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67–128); Euroopa Komisjoni direktiiv (EL) 2017/1572, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavate ravimite hea tootmistava põhimõtete ja suuniste osas (ELT L 238, 16.09.2017, lk 44–50); Euroopa Komisjoni direktiiv 91/412/EMÜ, millega kehtestatakse veterinaarravimite hea tootmistava põhimõtted ja suunised (EÜT L 228, 17.08.1991, lk 70–73).