Liiwi maa kroonika (Jung)/XIV – Vikitekstid
Liiwi maa kroonika (Jung)/XIV
§ 1. Nüüd oli piiskopi kaksteistkümnes aasta ja ristikogudusel oli mõned päewad rahu. Sest sellesamma piiskopi teekonna pääl, kui tema oma ristisõitjatega Saksamaale tagasi läks, aga omad mehed mõne ristisõitjaga Liiwi maale järele jätnud, oliwad Kuurlased, need Kristuse nime wastased, endid äkitselt kaheksa rööwli laewaga mere kitsuse1) rannas näidanud. Kui ristisõitjad seda nägiwad, astusiwad nemad kogodest2) wälja weiksemate laewade sisse ja kihutasiwad paganatele wastu, wäga ettewaatamatta iga laew teise ette tõtates, et waenlast kõige esiti kätte saada. Kuurlased oliwad aga oma rööwlilaewade eestotsad tühjaks teinud ja säädsiwad need nüüd tulejate wastu ülesse, paniwad ikka kaks ühtekokku ja jätsiwad iga teiste kahe wahele ruumi. Kui nüüd ristisõitjad kahe esimese paadiga wõi weikse laewaga tuliwad, jooksiwad nemad selle ruumi sisse kahe rööwli laewa wahele, ja et nemad weiksemate laewade sees oliwad, ei wõinud nemad waenlasi, kes neist palju kõrgemal seisiwad, mitte kätte saada. Kui nüüd mõned neist wastaste odadest surmatut, mõned aga ära uppunud ja mõned haawatut oliwad, pöörasiwad teised kogode3) juure tagasi ja pääsesiwad ära. Siis wõtsiwad Kuurlased nende surmatute kehad ja kiskusiwad need paljaks ja jagasiwad riided muu saagiga eneste wahel ära. Kaks Gootlandi kodanikku on need surnud kehad ommeti hiljemalt kokku kogunud ja pühal kombel maha matnud4). Neid oli aga ligi kolmkümmend rüütlit ja teisi, kes sääl oliwad surmatut saanud. Piiskop leinas nüüd omaksid taga mõned päewad, kül täädes, kui kasulik tagakiusamine sellele on, kes seda kannatab; sest õntsad on need, kes õiguse pärast tagakiusamist kannatawad5), sest nii kui potisepa riistad ahjus kindlaks lähäwad, nii ka õiglased mehed kiusatuse waewas6).
Wenelased Otepää kantsis.
§ 2. Sellel sammal ajal on Nowgorodi suur kuningas1) ja temaga ühes Pihkwa kuningas2) kõige oma Wenelastega ja suure wäega Ugaunia maale tulnud ja Otepää kantsi3) ümber piiranud, kus nad nendega kaheksa päewa sõdisiwad. Ja et kantsis wee puudus ja toiduse häda oli, palusiwad nemad Wenelaste käest rahu. Ja nemad andsiwad neile rahu ja ristisiwad mõned neist oma ristmisega, ja wõtsiwad nende käest4) nelisada marka nahku5), läksiwad neist ära, pöörasiwad omale maale tagasi, tõotades, et nemad neile omad preestrid saawad saatma, seda püha uuesündimise pesemist6) lõpetama, — mida nemad pärast seda hirmu pärast Sakslaste eest tegematta jätnud. Sest Ugaunialased wõtsiwad hiljemalt Riiglaste preestrid wastu ja saiwad neist ristitut ja Riiglaste seltsi arwatut7).
Kuurlasi nuheldakse.
§ 3. Mõned aastad pärast seda1) tuliwad Wriisi mehed ristisõitjatega ülemal nimetatut Gootlandi saarele ja leidsiwad Kuurlased säält suure riisutut waraga: neid piirasiwad nemad äkitselt ümber, sõdisiwad nendega ja lõiwad neid pea kõik maha, wõtsiwad neli rööwli laewa kõige saagiga ära ja wiisiwad need enestega Riiga; ka lugematta hulga lambaid, mida nemad Kristlaste maadest oliwad riisunud, wõtsiwad nemad nende käest ära ja wiisiwad Riiga. Siis sai suur rõõm selle kättemaksmise üle, mis Kuurlastele oli sündinud.
Piiskop Albert lähäb jälle Saksamaale.
§ 4. Piiskop aga, kes alalise waewa ja omakste surma üle palju oli kurwastut, otsis siiski jälle Isanda juures warjupaika, andis oma teekonna ja tallituse Tema hooleks ja pööris Saksa maale tagasi, kaebas häile ja jumalakartlikuile omakste kahju alewites ja teede pääl, otsis wallad ja kantsid läbi,1) kes endid kui müür Isanda koja ette sääda ja ristitähte enese külgi wõtta tahaks, üle mere lähäks ja Liiwi maale jõuaks, neile wähädelle troostiks, kes sinna maha oliwad jäänud. Ja tema leidis Yso, Verdi piiskopi, Wiilipi Ratseburgi piiskopiga, kui ka Paderborni piiskopi, kes endid selle teekonna pääle järgmiseks aastaks oma rüütlite ja paljude teistega walmistasiwad.
Kõikide rahwaste kuri nõuu Sakslaste wastu.
§ 5. Pärast piiskopi äraminekut ja Kuurlaste sõdimist ristisõitjatega, kuulsiwad kõik ümberkaudsed rahwad, et üksjagu ristisõitjaid Kuurlastest ära oli tapetut ja saatsiwad üksteise juure saadikuid: Liiwlased esiti Kuurlaste juure, Kuurlased Eestlaste juure, nõnda ka Littawite, Semgallide ja Wenelaste juure, ja otsisiwad igawiisi nõuu, kuidas nemad Riia ära häwitada ja Sakslasi kõiki kawalusega kätte saada ja maha lüüa wõiksiwad.
Littawid aga, kes arwasiwad, et wähä mehi Kokenhuusi maha oliwad jäänud, tuliwad kantsi alla suure wäega ja leidsiwad Jerichowi Rudolhwi teiste piiskopi meestega kantsis, kus nad nende wastu wapraste sõdisiwad. Sääl langesiwad piiskopi sulased ja Lätlased1) kantsist wälja nende pääle ja on mitmed waenlastest oma odadega, ja ammu mehed walli päält niisamma palju noolidega haawanud ja ära tapnud. Et Littawid aga nende walju päälehakkamisele mitte wastu ei wõinud seista, siis pöörasiwad nemad endid nendest ära.
Kuurlased lähäwad raskeste Riia pääle. Wõnnu Berthold Ugaunias.
Siis on mõned Adia2) Liiwlased, kes juba ammu ristitut, aga täis walskuse sappi oliwad, Kuura maale läinud ja kihutasiwad kõige selle maa Riia kiriku wastu ülesse, ja kogusiwad ühe suure ja tugewa wäe kokku, tääda andes, et linna, kuida ka tõeste lugu oli, wäga wähä mehi järele olla jäänud. Kui kodanikud seda kuulsiwad, saatsiwad nemad salakuulajad merele. Kuurlased aga kogusiwad endid kõige oma wäega kokku ja seisiwad naabrus neliteistkümme päewa paigal, ja püüdsiwad oma jumalate abi ja parajat aega liisu läbi tääda saada. Salakuulajad pöörasiwad sellewahel, ilma midagi nägematta, jälle tagasi.
Sääl sõitsiwad Slademi3) grahw ja rüütel Markward teiste ristisõitjatega, kes Lihawõtes järele oliwad4) ja Saksamaale tagasi minna tahtsiwad, oma kahe kogoga5) Düünamünde poole alla, jätsiwad wähä mehi laewadesse ja magasiwad kloostris ööd. Ja kui järgmisel päewal koidu walgus ennast näitis, nähti kõik see meri nagu musta pilwega üle kaetut olema; sellepärast siis need, kes laewades oliwad, kui nad seda paganate hulka ja suurt wäge eneste pääle nägiwad tulema, endid osalt wastupaneku tarwis walmis säädsiwad, osalt kloostrisse ära põgenesiwad. Paganad aga selles lootuses, linna äkitselt kätte saada, enne kui täädus neile ette jõuab, ei puutunud mitte neisse ristisõitjate laewadesse, waid töttasiwad õiete ruttu linna poole. Ommeti nägiwad kalamehed neid mõlemate Düüna külgede pääl, põgenesiwad Riiga ja andsiwad tääda, et wägi tulemas on.
Kodanikud, rüütli wennad ja ammumehed aga, ehk neid kül wähä oli, wõtsiwad kõik preestrite ja naisterahwaga sõariistad kätte; kella häälega, keda ainult sõaajal helistati6), kutsuti rahwas kokku ja mindi wastaste wastu Düüna kaldalle wälja, kus nad neist mitmeid ammudega haawasiwad. Ja Kuurlased jätsiwad omad laewad Düüna jõkke ja säädsiwad oma wäe lageda pääle. Ja igaüks kandis ühte puust kilpi enese ees, mis kahest lauast kokku oli pandut, ja ühte nuija, mis karjatse kepi sarnane7), mida sellesamma kilbi toeks pruugiti8). Ja et päike nende walgete laudade pääle paistis, siis hiilgasiwad weed ja wäljad nendest. See oli üks suur ja tugew wägi, ja tuli linna ligi. Ja Liiwlased ja ammumehed läksiwad neile esimese walli juure wastu, mis lagedal linna wärawa ees oli ja sõdisiwad nendega kolmandama päewa tunnini, kodanikud aga süütasiwad küla, mis wäljaspool müüri oli, põlema9). Mõnedel aga meie omadest oliwad kolmenurgelised weiksed raudnaelad10) kaasas; neid wiskasiwad nemad selle tee pääle, mida mööda wägi tuli. Ja kui mõned kodanikud mehiselt wälja sõdima tõttasiwad, ja mitu waenlast, kes oma kilpide al warjul istusiwad, maha lõiwad, siis juhtusiwad nemad tagasi tulles nende naelte pääle, ja saiwad neist mõned maha löödut, aga teised pääsesiwad ära meie juure11). Sellejärele läks wägi oma laewade juure. Ja pärast hommiku sööki walmistasiwad nemad endid jälle sõdimise pääle walmis, ja kui nad selle suure tormi kella häält kuulsiwad, ütlesiwad nemad: see Kristlaste jumal saada neid ära sööma! Ja nemad läksiwad jälle linna wastu ja sõdisiwad kõige selle päewa. Ja kui nemad oma kilpide takka wälja tuliwad puid kokku wedama ja põlema panema, saiwad wäga palju neist ammuküttide läbi wigaseks tehtut; aga kui iial keegi neist masina kiwide ehk ammu noolide läbi haawatut maha langes, niikohe raijus tema wend ehk mõni muu seltsimees tema pää otsast maha ja tappis teda hoopis ära. Ja kui nemad kõigest küljest linna ümberpiiranud ja suure tule põlema pannud oliwad, tuliwad Holmi mehed oma hobuste seljas Wana mäe12) juure, ja kui nemad oma mõekadega waenlasi oliwad ähwardanud, käänasiwad nemad teisest küljest linna sisse. Kui Kuurlased neid nägiwad, taganesiwad nemad linna alt ära, pöörasiwad pärast surnute kokku korjamist laewade juure tagasi ja läksiwad üle Düüna, kus nemad kolm päewa puhkasiwad ja omad surnud ära põletasiwad, ja nende pärast kaebdust tegiwad.
Toreida Liiwlased, kes Riia ümberpiiramisest Kuurlaste läbi, kuulda saiwad, ja selle linna häwitust soowisiwad, kogusiwad suure wäe kokku, et nemad Kuurlastele appi pidiwad tulema. Sest mõned wõlsid Liiwlased, Semgallid ja muud rahwad ootasiwad Kuurlasi wõitu saama, et nad siis ühe korraga linna ära häwitama pidiwad kokku tulema. Aga Holmi mehed tuliwad sellelsammal päewal, kui nad mõned Kuurlased saarte pääl maha oliwad löönud ja laewad ära wõtnud, linna sisse13). Rüütel Markward pööris Düünamündes ümber ja tuli kesk waenlastest läbi linna sisse, ja heitis pärast rüütli wendade seltsi. Kaupo on kõikide oma sugulaste ja sõpradega ja truude Liiwlastega järeltulewal ööl linna tulnud. Üksküla Konrad on ülemalt poolt14) Liiwlastega hommikul linna kõrwa lageda pääle tulnud, ja kui ta oma hobustega ja raudriietega suurt mängu mängis15), tuliwad tema juure linnast kõik kokku ja neil oli suur rõõm eneste keskes. Ja nemad läksiwad Kuurlaste poole, hüüdsiwad neid sõdima ja oliwad walmis, kas wapraste surra ehk wõita. Need aga, omaksete surnud kehade pärast enam muretsetes, rääkisiwad rahulikult ja läksiwad kolme päewa pärast tagasi.
Liiwlased aga, kes selle kurja nõuu juures süüdlased oliwad, on ilma, et nende omakstelle midagi wiga oleks tehtut, priitahtlikult Jumala ja piiskopi16) pere alla heitnud ja pärast seda truud lubanud olla. Lin aga, kes Jumala halastuse ja armu läbi seekord paganate käest oli pääsnud, andis Jumalalle tänu ja säädis, et püha Mareta päew17), millal nad sellest ümberpiiramisest päästetut saanud, sellest saadik pidi linnas pühitsetut saama.
Ka Wõnnu Berthold oli sellelsammal ajal Lätlastega Ugaunia maalt tulnud, kus tema mitmed külad ära oli põletanud, palju paganaid maha löönud ja neile mõnda waewa teinud; ka tema tuli ühe suure hulgaga Riiglastele appi. Aga et Kuurlased jälle ära läksiwad, siis pööris igaüks omale maale tagasi.
Liiwi mehed wõtawad Otepää kantsi ära.
§ 6. Pärast seda kogus seesamma Berthold wäge, ja temaga läksiwad piiskopi sulased Siegfried ja Aleksander, ja teisi enam, nii ka Liiwlased ja Lätlased, ja tuliwad Ugaunia maale Otepää kantsi alla, kust nad wähä mehi eest leidsiwad. Sellepärast wõtsiwad kantsi rahwas, kes oma weikse hulgaga kartuses oliwad1), Bertholdi rahuliste sõnadega kantsi wastu. Piiskopi sulased ja mõned Liiwlased, kes mitte ei täädnud, et Berthold kantsi wastu wõetut oli, ronisiwad teise külje päält kantsi juure ülesse ja nende järele kõik wägi; siin saiwad nemad kõige ülema mäekalda kätte, wõtsiwad kindluse walli ära, läksiwad kantsi sisse, lõiwad mehed maha, wõtsiwad naised wangi ja riisusiwad palju saaki; mõned aga pääsesiwad põgenemise läbi. Kui nemad siis mõne päewa sääl oliwad puhanud ja saagi eneste wahel jaganud ja kantsi põlema pannud, pöörasiwad nemad Liiwi maale tagasi.
Riiglaste saadikud lähäwad Polotzkisse; Eestlased piirawad Wõnnu ümber.
§ 7. Liiwi maa kirik oli sellelajal paljude kiusatuste sees, sest et ta mitmesuguste rahwaste, nimelt naabrus elawa Wenelaste ja Littawite keskel oli, kes kõik üheskoos nõuuks oliwad wõtnud, teda ära kaotada. Sellepärast wõtsiwad Riiglased nõuuks, Polotzki kuninga juure saadikuid saata, kas nemad temaga kuidagi wiisi rahu wõiksiwad teha. Siis saadeti Jerichowi Rudolhw1) mõnede teistega, et nemad Wene maale pidiwad minema.
§ 8. Ja kui nemad Wõnnu ligidalle jõudsiwad, waata! sääl tuliwad Eestlased suure wäega ja piirasiwad Wõnnu ümber. Ja Rudolhw pääsis omadega sellesamma kantsi sisse. Ja Eestlased sõdisiwad Bertholdi ja tema wendadega ja Wendidega kolm päewa wana kantsi juures, kus sees wennad weel Wendidega elasiwad1). Sääl langesiwad mitmed Eestlased, ammu noolide läbi haawatut; nõndasamma saiwad ka Wendidest mõned waenlaste odade läbi surmatut. Eestlased wedasiwad nimelt suure hulga puid kokku, paniwad tule otsa, et kantsi ära põletada ja wedasiwad suured puud kõige juurtega metsast wälja, keda nad endille katuse wiisi warjuks kokku säädsiwad ja teiste puudega kindlaks ja kõwaks tegiwad; säält alt sõdides2) ja ülewelt tule ja suitsuga3) kõrwetades, tegiwad nad neile, kes kantsis, wäga waewa. Ja kui sõa päewad mitte ei oleksiwad lühendatut saanud4), siis oleksiwad nemad tõeste suuremat kurja teinud; sest mõnede hooletuse läbi ei olnud esimesel ega teisel päewal, waid alles kolmandamal päewal sellest ümberpiiramisest Riiglastele täädus kõrwu jõudnud. Sellepärast tõusiwad nemad alles neljandamal päewal üles ja tuliwad Siigewaldi. Sellelsammal päewal, kui Eestlased kuulsiwad, et Kaupo oma sõpradega ja suure hulga Liiwlastega ja Lätlastega kokku olla tulnud, taganesiwad nemad Wõnnu kantsi alt ära, läksiwad üle Koiwa jõe ja puhkasiwad selle järwe juures5), mis Beeweri tee ääres on, ja magasiwad sääl ööd.
Eestlaste suur wõit Iimera jõe ääres.
Wõnnu wennad aga ja Kaupo oma Liiwlastega ja Lätlastega läksiwad neile järgmisel hommikul järele, ja jäiwad sellesamma järwe juure hommiku söögi ajaks seisma; säält saatsiwad nemad salakuulajaid ja wahtisi wäele ette, kellest mõned tagasi tulles kuulutasiwad, et Eestlased täieste üle Iimera põgenemas olla. Ja niikohe on Liiwlased ja Lätlased nende sõnu wäga uskunud, ja neid rutuga tagaajama kihutanud, üteldes, et neil wõimalik ei ole, pikalisi Riiglasi ära oodata. Aga Kaupo ja Sakslased ütlesiwad: „Oodakem oma wendi, ja siis wõime meie wõidelda, enestelle tiiwad wõtta6) ja kõrgesse lennata!“ Teised aga põlgasiwad seda hääd nõuu, soowisiwad ennemine Sakslaste kadumist ja ajasiwad Eestlasi taga; siis säädsiwad nad Sakslased esimesteks wäe salkadeks, et nemad isi selja taga wõisiwad olla ja lahingi otsa näha, et siis kas tagaajamise ehk põgenemise pääle walmis wõisiwad olla. Ja nõnda tõttasiwad nemad Iimera poole, ilma seda täädmatta, et Eestlaste wägi Iimera juures metsades peitus seisis, kunni nad äkitselt näewad, kõiki terwet wäge eneste wastu tulewat. Sääl wõtab Arnold, üks rüütli wend, sõalipu7) ja hüüab: „Astugem kokku, Saksa wennad, ja waadakem, kas meie sõdida wõime ja ärgem põgenegem mitte nende eest, et meie oma rahwa pääle mitte häbi ei too!“8) Ja nemad läksiwad nende pääle ja lõiwad mõned neist maha ja sõdisiwad nendega. Ja sääl langes Berthold, Kaupo poeg ja ka tema9) wäimees Waane, üks waper, waga ja õiglane mees, ja ka mõned rüütli wendadest; piiskopi sulastest saiwad Wichmann ja Alder raskeste haawatut. Kui Liiwlased10) aga selja taga tulles seda nägiwad, kuida wäehulgad igaltpoolt metsadest wälja tuliwad, pöörasiwad nemad endid kohe põgenema ja Sakslased jäiwad üksinda järele. Kui Sakslased seda nägiwad ja oma weikest seltsi üle waatasiwad, sest et neid sääl mitte enam ei olnud, kui kakskümmeud meest, siis lõiwad nemad endid kiilu wiisi kokku ja läksiwad otse teed waenlastega sõdides Koiwa poole tagasi. Jerichowi Rudolhw sai odadega haawatut ja langes maha, keda Wigbold, üks Wriisi mees jälle hobuse selga tõstis; seesamma Wriislane, kes oma hobuse tuliduse pääle lootis, on kord põgenedes, kord wastaste wastu ümber pöördes ja neid kitsade kohtade pääl kinni hoides, palju ära päästnud. Eestlased aga ajasiwad niihästi ratsa Sakslastele kui ka Liiwastele11) ja Lätlaste jalawäele, kes paremalle ja pahemalle poole põgenesiwad, järele, ja wõtsiwad neid ligi sada kinni, keda nad muist maha lõiwad, muist Iimera jõele tagasi wiisiwad ja hirmsa waewaga piinasiwad. Nende hulgas oliwad neliteistkümmend meite Sakslast, kellest nad mõned elusalt ära küpsetasiwad, teistel riided seljast ära kiskusiwad ja oma mõekadega neile ristid12) selga raijusiwad ja neid kägistasiwad, ja on neid nõnda, kuidas meie loodame, märtiiride seltsi taewa ära saatnud.
Siis on Eestlased pärast omale maale tagasi pööramist Kristlasi teotades, kõige Eesti maakondadesse sõna saatnud, wandega endid ühendades, et tahawad üks süda ja üks hing olla13) Kristlaste nime wastu. Kaupo kui ka Liiwlased ja Lätlased pöörasiwad taplusest tagasi, ja nutsiwad oma surnuid taga, kurwastades, et nemad, alles hilja ristitatut, nüüd juba paganatest maha löödut, ja nendega leinas kõik see terwe kogudus, kes sellel ajal oli kui noolewibu, mida ikka kõweraks tõmmatakse, aga iial katki ei lähä; kui Noa laew, mida suured weewood kõrgesse tõstawad, aga kuhugi wasta ei tõuka14); kui Peetruse laewakene, keda lained põrutawad, aga mitte põhja ei wao15); kui naine, keda lendaw madu taga ajab, aga mitte kätte ei saa16). Sest selle tagakiusamise järele tuli troost ja kurbduse järele andis kõrge kolmainus Jumal rõõmustust17).
Riiglased teewad Polotzki würstiga rahu.
§ 9. Siis saadeti rüütli wend Arnold1) oma seltsiga Polotzki kuninga juure Wene maale kuulama, kas tema rahu ehk wastu wõtaks ja Riia kaupmeestele teed oma maa sisse lahti teeks. See wõttis neid sõbralikult wastu, ja rahu hinguse üle rõõmustades, ehk kül kawaluses, saatis ta nendega Ludolhwi, ühe targa ja rikka mehe Smolenskist, et ta Riiga pidi minema ja selle üle, mis õige oli ja rahuks tuli, kaupa tegema. Kui nemad nüüd Riiga oliwad jõudnud ja kuninga tahtmist awaldanud, oliwad Riiglased nende rahu tingimistega rahul, ja rahu sai igawese aja pääle kuninga ja Riiglaste wahel tehtut, ommeti nõnda, et Liiwlased kuningalle iga aasta oma kohuselist maksu pidiwad maksma, ehk piiskop nende eest2). Ja kõik rõõmustasiwad endid, et nemad nüüd seda muretamalt Eestlastega ja teiste piiri ja naabri rahwastega sõdida wõiwad, — mis ka hiljemalt sündinud on.
Esimene sõasõit Sontagana ja Lääne maale.
§ 10. Kui nüüd Isanda sündimise püha kätte jõudis ja talwe kangus kaswis, saatsiwad Riia wanemad kõige Liiwi ja Läti maa sisse, ja kõikidesse Düüna ja Koiwa ääres olewa kantsidesse sõna, et nemad kõik pidiwad tulema ja walmis olema Eesti pagana rahwastelle1) kätte maksma. Ja see sõnum jõudis Pihkwasse2), kellel meiega sellel ajal rahu oli; säält tuli wäga suur hulk Wenelasi meile appi. Ka tuliwad maawanemad Russin, Kaupo, Ninnus3) ja Dabrel teistega: need käisiwad Riiglaste ja ristisõitjate ees, ja kõik wägi läks nende järele Metsepoole. Ja kui nad Liiwlaste käest, keda mitte truuks ei peetut4), pantisi oliwad wõtnud, läksiwad nemad edasi kunni mere äärde. Ja kui nemad otse teed mere äärt mööda ööd ja päewad edasi oliwad läinud, jõudsiwad nemad esimese maajao sisse, mida Sontagana kutsutakse. Ja teede wahid nägiwad wäge tulema ja põgenesiwad, seda omadelle tääda andma. Aga kes kõige usinamad sõawäe seas oliwad, tungisiwad käsuwijatega ühes külade sisse, ja leidsiwad wast kõik inimesed omas külades ja majades. Ja wägi laotas enese üle kõikide teede ja külade, ja tappis palju rahwast kõigis kohtades ja ajas neid taga ligidais maajagudes, kus nemad neilt naised ja lapsed wangi wõtsiwad, ja wiimaks endid kantsi juure5) kokku kogusiwad. Järgmisel ja kolmandamal päewal käisiwad nemad ümber, kõik ära häwitades ja põletades, mis nad leidsiwad, ja on hobusid ja elajaid arwamatta palju saanud; sest härgi ja lehmi oliwad ligi nelituhat, ilma hobusid ja muid elajaid ja wangisi arwamatta, keda oli arutu. Ka on palju paganaid, kes metsadesse ja mere jeä pääle põgenemise läbi oliwad pääsenud, ära külmanud ja otsa saanud. Neljandamal päewal, kui nemad kolm kantsi6) ära oliwad wõtnud ja põletanud, hakkasiwad nemad säält maalt kõige riisutut waraga wälja minema, pöörasiwad pikkamisi kodu poole, jagasiwad saagi eneste wahel ühetasa ja on rõõmuga Liiwi maale tagasi läinud, ja kõik Isandat kiitnud, kes neile wastaste pääle wõimust7) annud. Ja Eestlased jäiwad oma teotustega wait, misga nemad Liiwlasi ja Lätlasi enne seda nende omakste märtiiri surma pärast oliwad teotanud8).
Sakalaste ja Ungaunialaste sõa sõit lähäb tühja. Sontagana Eestlased ja nende naabred häwitawad Metsepooles.
Järgmisel kuupaistel9) kogusiwad endid jälle Liiwlased ja Lätlased Riiglastega Astijärwe juure ja juhtusiwad ühe Sakalaste ja Ugaunialaste wäe wastu, ja läksiwad nende pääle nendega sõdima. Aga need pöörasiwad selja ja põgenesiwad. Ja üks nendest jäi maha, see astus meie omade juure ja andis tääda, et üks teine suur wägi mereäärselt maalt sellelsammal ööl teist teed mööda, mis mere ääres on, Liiwi maale sisse tahta tungida. Kui seda kuuldi, tõttasiwad Liiwlaste wanemad oma naiste ja laste juure, neid wastaste eest warjule wiima, ja pöörasiwad igaüks oma kindluste juure. Ja warsi teisel pääwal pääle seda tuliwad Eestlased, kes enne seda ära oliwad pääsnud, Sontagana ja teiste ümberkaudse maade seest suure wäega Metsepoole, ja et kõik rahwas kantsides oliwad, siis on nemad need tühjad külad ja kirikud põlema süüdanud, ja palju häbematta tegusid kirikutes ja surnud Kristlaste haudade juures oma ohwerdustega teinud. Siis kogusiwad endid Riiglased Toreidasse10), et neid pidiwad taga ajama. Wõnnu Berthold ja Russin kõige oma Lätlastega tulid ka nende juure Raupa11). Kui nemad12) seda kuulsiwad, läksiwad nemad ruttu säält maalt wälja ja ei ootanud mitte Kristlastega sõdimist ära.
Sõa sõit Sakala maale.
Kolmandamal kuupaistel13) walmistasiwad Riiglased endid Sakala maa Wiliandi kantsi ümberpiiramise pääle walmis ja kutsusiwad ka Liiwlasi ja Lätlasi kõikidest maakondadest ja kantsidest; aga et nemad neid, kes mitte ei tuleksiwad, nuhtlusega ähwardasiwad ja neile hirmu tegiwad, siis saiwad nemad ühe tugewa wäe kokku. Ja nendega läks Engelbert14), piiskopi õemees15), kes sellelsammal aastal Toreidas walitsejaks oli, rüütli wendadega ja ristisõitjatega ühes, ja läksiwad Sakalasse ja wiisiwad ühes ühe weikse masina wõi paterelli16) ja ammud, ja muud riistad, mis kantsi ümberpiiramiseks tarwis oliwad.
§ 1. 1) Kuura ja Saare maa wahel. Nemad oliwad aga 5, 3 rahu teinud! 2) suuremad laewad, mis eest ja takka ümmargused oliwad, waata 10, 9. — 3) laewade. — 4) Kuurlased oliwad Gootlandlastega sõbrad. — 5) Matt. 5, 10. — 6) Siirak. 27, 6.
§ 2. 1) Mstislaw Mstislawitsch. — 2) Mstislawi wend Wladimir; 15, 13 nimetatakse teda üksnes würstiks (regulus), kes teise al on. — 3) 12, 6 põletasiwad Liiwi maa rahwas selle kantsi ära. — 4) Et Ugaunialased mitte Wenelaste maksu alused ei olnud, näeme 20, 3. — Tartus leitakse Wenelasi juba 1030 saadik, Otepääs 1116 saadik. 5) „Nogata, Nagata“ niihästi Wene kui siitmaa kirjades, Liiwi keele Nagöd, Nogöd, Eesti keele nahad, mis sellel ajal raha asemel pruugiti. (Waata Kodumaalt Nr. 2 wiimne tük.) Sellest tuled Lätikeele nauda; ka Eesti keele ööldakse wahest: temal on hästi nauudi! — 6) Tiit. 3, 5. — 7) sündis 19, 4; Liiwi mehed on 14, 6 jälle sääl.
§ 3. 1) Nõnda seisab kül Ladina keeles: Post annos aliquot venientes Frisones etc. = Mõne aasta pärast tuliwad Wriisi mehed etc., — mis mitte ei näita õige olewat; sest kuida wõis meie kroonikus asju, mis mõned aastad pärast seda sündinud, piiskopi 12. aasta sisse panna? See wõib olla: Pärast meid aga = post autem nos, ehk mõni nädal pärast seda, — mis hiljem kirjutaja arwatakse post annos aliquot kirjutanud olewat.
§ 4. 1) Matt. 9, 35. Mark. 6, 56. Luuk. 13, 22.
§ 5. 1) need, kes isi sääl elasiwad, waata 11, 9. — 2) See weike jõgi kutsutakse praegu weel Adia jõeks, mis Koiwast põhjapool merde jookseb. Oli see Toreidas wõi Metsepooles? 3) Sladem seisab Gosslari ja Wolfenbütteli wahel. — 4) Siin on tähendatut, et Albert, kes § 1 mõned ristisõitjad maha jättis, wissist Lihawõtes ära oli reisinud. — 5) 10, 9. — 6) suur Doomi kiriku tormi kel; waata ka 18, 6; Salmiku kroonika 1010. — 7) ülewelt ots kõwer? — 8) Seda kilpi ei pruukinud sõdimise ajal mitte käes kanda. — 9) puust alewi, waata 10, 9., kus Liiwlased elasiwad. Hiljemalt oli Doomi asukoht sääl ja ehitati ka Doomi kirik sinna, kuhu ka lin ennast wälja laiendas. — 10) Jalgõnged, 10, 12. 11) Meie kroonikus oli siis sellel ajal Riias; waata 13, 1. — 12) 7, 8. Siin räägitakse sellest mäest wiimist korda. — 13) kellest juba räägitut, kes Riige suu poolt sisse tuliwad. — 14) ülemalt poolt Düüna jõge. — 15) mõnda sõa mängu wõi turnimist. 16) Tema isi ei olnud kodu. — 17) 13. Juuli.
§ 6. 1) propter paucitatem suorum exterriti = omade pisku pärast ehmatuses.
§ 7. 1) Rudolhw oli § 5 alles Kokenhuusis.
§ 8. 1) 12, 6. 10, 14; ühenda 22, 4 j. e. 25, 3. 29, 3. — 2) noolidega alt ülespidi lastes. — 3) enne nimetatut teisi puid põletades. — 4) 10, 12. — 5) Wist mõni raba järw põhja pool Wolmarit. 6) Jees. 40, 31. Taaw. Laul 138, 9. — 7) wissist lipu kandja käest. — Waata ka 11, 5. 25, 4. — 8) 12, 2. 1 Makkab. 9, 8. 10. — 9) Kaupo. — 10) Et ka Lätlased põgenesiwad, sellest ei lausta midagi. Niisamma 16, 4. — 11) — tam Teutonicus, quam Livones equites = n. h. Sakslastele kui ka Liiwlastele, kes ratsa oliwad. 12) kristliku risti pilkamiseks? — 13) 12, 6. — 14) Ühenda 1 Moos. 7, 17 j. e. — 15) Ühenda Matt. 14, 22—23. — 16) Joh. Ilm. 12, 13 j. e. — 17) ühe teise lahingi läbi Iimera juures, kus wõit teisiti läks, waata 27, 1.
§ 9. 1) 10, 8. 14, 8. — 2) Maksmatta jäänud maksu pärast oligi wist tee kinni. Ühenda 7, 7. 10, 1. 16, 2. Kokenhuusi ja Gerzike tülist 13, 1. 4. ei lausta siin ega 16, 2 sõna.
§ 10. 1) Eestlased oliwad isi mitmes seltsis. — 2) 11, 7. Kas mitte Polotzkisse? Pihkwa oli § 2 waenlik. — 3) ka 15, 7. — 4) Ühenda § 5. 15, 1. — 5) Sontagana? 19, 8. 22, 9. 29, 7. — 6) wist need 29, 7 nimetatut kolm kohta? — 7) vindictam = kättemaksmist. 8) Taaw. Laul 78, 12. — 9) Wissist esimesel täie kuu ajal pärast Jõulut, arwata 25. Januaril 1211 aastal. — 10) Nemad oliwad siis enne ka kodupoole läinud. — 11) 10, 15. — 12) Eestlased. — 13) arwata 21. Webruarist saadik 1211. 14) Teda nimetatakse hiljemalt 28, 8. Engelbert von Tiesenhausen. — 15) gener on ka wäimees, tütre tütre ehk poja tütre mees, ka kälimees; siin peab ta aga õemees olema, sest wallalisel piiskopil ei wõinud jo tütart ega ka naise õde olla. — 16) 10, 9. 12.
Pärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Liiwi_maa_kroonika_(Jung)/XIV&oldid=39251"
Selle lehekülje viimane muutmine: 21:46, 7. veebruar 2017.


Puuetega inimeste eluaseme füüsilise kohandamise teenuse taotlemise ja määramise kord – Riigi Teataja
Puuetega inimeste eluaseme füüsilise kohandamise teenuse taotlemise ja määramise kord
Puuetega inimeste eluaseme füüsilise kohandamise teenuse taotlemise ja määramise kord - sisukord
§ 4 Teenuse avalduste menetlemine
§ 5 Rahastuse taotlemine Rahandusministeeriumist
§ 8 Teenuse mõju hindamine
RT IV, 05.06.2018, 13
Vastu võetud 29.05.2018 nr 8
, rakendatakse 1. aprillist 2018
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalseadustiku üldosa seadus § 15 punkti 2 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 5 lõike 1, § 14 ja § 42 alusel ja tulenevalt Sotsiaalkaitseministri 26.02.2018 määrusest nr 4 “Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine“.
(1) Puuetega inimeste eluaseme füüsilise kohandamise teenuse taotlemise ja määramise kord (edaspidi kord) sätestab Keila linna eelarvest ja/või Euroopa Regionaalarengu Fondist taotletavatest vahenditest teenuse määramise tingimused ja korra puudega inimese kasutuses oleva eluruumi füüsiliseks kohandamiseks.
(2) Teenuse osutamise eesmärk on tagada puudest tuleneva tegevuspiiranguga inimestele paremad elamis-, õppimis- ja töötamistingimused.
(3) Teenuse raames kohandatakse eluruume kohanduse saaja individuaalsetest vajadustest tulenevalt:
(2) Taotlusvooru väljakuulutamise järgselt teavitab Keila Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) elanikke avalduste esitamise tähtajast linna kodulehe ja ajalehe Keila Leht kaudu vähemalt kolm nädalat enne taotluste esitamise tähtaega.
(3) Teenust on õigustaotleda puudega isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ja tegelik elukoht on Keila linn.
(4) Teenuse taotlemiseks esitab taotleja avalduse linnavalitsusele. Avalduses märgitakse:
1) kohanduse saaja andmed,
3) kohandatava eluruumi andmed,
4) füüsilise kohanduse kirjeldus.
(5) Linnavalitsusel on õigus küsida täiendavaid dokumente, sealhulgas hinnapakkumiste esitamist, külastada füüsilist kohandamist vajavat eluruumi ning teha ettepanekuid optimaalsete lahenduste kasutamiseks.
(6) Taotluse esitamisega kinnitab taotleja, et:
§ 4. Teenuse avalduste menetlemine
(1) Avaldused vaatab läbi Keila Linnavalitsuse eluasemekomisjon.
(2) Eluasemekomisjon hindab kodukülastuse ja esitatud andmete alusel füüsilise kohandamise põhjendatust, vajadusel kaasatakse eksperte.
(3) Eluasemekomisjon moodustab teenuse saajate nimekirja, võttes arvesse avalduste laekumise järjekorda, kohanduse mõju taotleja iseseisvamaks toimetulemiseks, esitatud dokumente, sh kohandamise projekt ja hinnapakkumised.
(4) Teenuse saajate nimekirja kinnitab linnavalitsus oma korraldusega.
§ 5. Rahastuse taotlemine Rahandusministeeriumist
(1) Nõuetele vastavate avalduste põhjal esitab linnavalitsus projektitaotluse Rahandusministeeriumile, võttes aluseks sotsiaalkaitseministri 26.02.2018 määruse nr 4 “Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine“ Lisas 1 määratud standardiseeritud ühikuhinnad või vastava ühikuhinna puudumise korral eeldatava eelarve.
(3) Kui taotlus tunnistatakse vastavaks ja projekt vastab hindamiskriteeriumidele ja Rahandusministeerium teeb taotluse rahuldamise otsuse, teavitab linnavalitsus kohanduse saajat teenuse rahuldamise otsusest.
(1) Toetuse määramise otsuse alusel ja/või pärast ehitusseadustikus sätestatud ehitusteatise esitamist või ehitusloa andmist sõlm ib linnavalitsus kohanduse saaja ja eluruumi füüsilist kohandamist tegeva töövõtjaga kolmepoolse lepingu. Kui kohanduse saaja teostab tööd ise sõlmib linnavalitsus kahepoolse lepingu. Kui füüsiliseks kohandamiseks ei ole ehitusteatis või ehitusluba vajalik, sõlmitakse leping toetuse määramise otsuse ja/või korra § 4 lõikes 4 nimetatud korralduse alusel hiljemalt 30 päeva jooksul otsuse ja/või korralduse tegemisest.
(2) Füüsilise kohandamise aeg määratakse osapoolte vahel sõlmitud lepingus.
(1) Eluruumi füüsilist kohandust tegev töövõtja on kohustatud esitama linnavalitsusele füüsilise kohandamise üleandmise -vastuvõtmise akti ning arve tehtud tööde kohta hiljemalt 10 päeva jooksul pärast tööde teostamist.
(2) Toetus makstakse välja töövõtja arvelduskontole 15 t ööpäeva jooksul pärast üleandmise-vastuvõtmise akti ja arve esitamist ning vajadusel linnavalitsuse poolt kohandatavas eluruumis paikvaatluse läbiviimist.
(3) Kohanduse saaja on kohustatud viivitamata kirjalikult informeerima linnavalitsust kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest ja asjaoludest, mis kohanduse saajat tema kohustuste täitmisel mõjutavad või võivad mõjutada.
§ 8. Teenuse mõju hindamine
(1) Teenuse osutamisega seotud dokumente säilitatakse vastavalt Keila Linnavolikogu ja linnavalitsuse õigusaktides ettenähtud korrale.
(2) Teenuse mõju hindamiseks on linnavalitsuse eluasemekomisjonil õigus teha kohandatud eluruumis vaatlusi, küsitleda kohanduse saajat ja kohandatud eluruumi teisi kasutajaid.
(3) Kohanduse saaja kohustub andma linnavalitsuse nõudmisel omapoolselt teavet teenuse mõju kohta.
Määrus jõustub üldises korras ning määrust rakendatakse 1. aprillist 2018.


Kose valla üldkasutatavate ja teederegistris olevate avalikult kasutatavate teede ja tänavate sulgemise kord – Riigi Teataja
Kose valla üldkasutatavate ja teederegistris olevate avalikult kasutatavate teede ja tänavate sulgemise kord
Kose valla üldkasutatavate ja teederegistris olevate avalikult kasutatavate teede ja tänavate sulgemise kord - sisukord
§ 2 Territooriumi sulgemiseks loa taotlemine ja sulgemisloa andmine
§ 3 Sulgeja kohustused
RT IV, 15.10.2013, 15
Vastu võetud 07.06.2010 nr 6
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 2, Kose Vallavolikogu 20. mai 2010. a määruse nr 24 «Kose valla teede ja tänavate sulgemise maksu kehtestamine» § 2 alusel.
(1) Käesoleva korraga (edaspidi kord) sätestatakse Kose valla üldkasutatava ja teederegistris oleva üldkasutatava tee, tänava, väljaku, pargi, parkla, puhkeala (edaspidi ka territoorium) ajutise sulgemise või osalise sulgemise üldised tingimused, selleks vajalikele dokumentidele esitatavad nõuded.
(2) Füüsiline isik, juriidiline isik (edaspidi sulgeja) on kohustatud taotlema teede ja tänavate sulgemise loa (edaspidi sulgemisluba) ehitus- ja remontööde või avalike ürituste (laadad, näitused, spordivõistlused, reklaamüritused, filmivõtted ja muud sellised üritused) korraldamisel, kui sellega kaasneb teede ja tänavate sulgemine või osaline sulgemine avalikuks kasutamiseks.
(3) Territooriumi sulgemine avaliku koosoleku (koosolek, demonstratsioon, miiting, religioosne üritus, rongkäik või muu meeleavaldus avalikus kohas) korraldamisel toimub avaliku koosoleku seaduses sätestatud korras.
(4) Täielik sulgemine ─ teede ja tänavate täieliku sulgemise korral pole võimalik liigelda ühelt ristmikult teisele või on ristmikul kõik sõidusuunad tõkestatud.
(5) Teede ja tänavate osaline sulgemine ─ liiklemine on takistatud või on ristmikul osa sõidusuundi tõkestatud. Juhul kui liiklusele avatuks jääva sõidutee laius on väiksem kui kolm meetrit, jalgtee või jalgrattatee puhul alla poole tee laiusest, loetakse tee täielikult suletuks.
(6) Üldkasutatavate väljakute, parkide, parklate ja puhkealade sulgemiseks või osaliseks sulgemiseks loetakse, kui puudub võimalus nende täielikuks või osaliseks avalikuks tavapäraseks kasutamiseks sulgeja tegevuse tõttu.
(7) Sulgeja on kohustatud tasuma Kose Vallavolikogu 20. mai 2010. a määruse nr 24 alusel kehtestatud teede ja tänavate sulgemise maksu vastavalt vallavalitsuse esitatud arvele ettemaksuna 14 päeva jooksul arvates maksuotsuse väljastamise kuupäevast.
(8) Arve väljastamise aluseks on:
1) Kose Vallavalitsuse ehitusnõuniku poolt väljastatud sulgemisluba;
2) või territooriumi omavolilise sulgemise kohta koostatud akt.
§ 2. Territooriumi sulgemiseks loa taotlemine ja sulgemisloa andmine
(1) Sulgeja esitab vormikohase taotluse (lisa 1) territooriumi ajutiseks sulgemiseks Kose Vallavalitsusele:
1) ehitus- ja remonttööde teostamiseks vähemalt 7 päeva enne territooriumi sulgemist;
2) avalike ürituste korraldamiseks vähemalt 7 päeva enne ürituse korraldamist.
(2) Territooriumi sulgemise taotlusele lisatakse:
1) ehitus- ja remonttööde teostamisel:
- suletava territooriumi asendiskeem;
- koopia ehitusloast;
- kui sulgemine põhjustab muudatusi liikluskorralduses, siis täiendavalt ka uus liikluskorralduse skeem ja andmed liikluskorralduse eest vastutava isiku kohta.
2) avalike ürituste korraldamisel:
- suletava territooriumi asendiskeem.
(3) Territooriumi sulgemise loa väljastajal on õigus nõuda nimetatule lisaks täiendavaid dokumente ja kooskõlastusi tagamaks ohutust.
(4) Territooriumi sulgemise aluseks on:
1) ehitus- ja remonttööde teostamisel ehitusnõuniku poolt väljastatud sulgemisluba (lisa 2);
2) avalike ürituste korraldamisel, Kose Vallavalitsuse poolt korraldusega väljastatud avaliku ürituse luba.
(5) Taotlus territooriumi sulgemiseks jäetakse rahuldamata kui:
1) taotlusele ei ole lisatud nõutud dokumente või kooskõlastusi;
2) sulgejal on maksuvõlg teede ja tänavate sulgemise maksu osas Kose vallas või muude maksete võlgnevused Kose valla ees;
(6) Taotluse territooriumi sulgemiseks rahuldamata jätmisest teatatakse taotlejale kirjalikult ja koheselt.
(7) Territooriumi sulgemisel üle sulgemisloas märgitud tähtaja pikendatakse sulgemisluba sulgeja põhjendatud taotluse esitamisel ja maksustatakse kõrgendatud kolmekordse maksumääraga. Sulgemisloa pikendab sulgemisloa väljaandja.
Sulgemisloa pikendamiseks esitab sulgeja sulgemisloa väljaandjale põhjendatud taotluse vähemalt üks tööpäev enne sulgemisloal märgitud tähtaja lõppemist. Kui sulgemisluba on väljaantud üheks päevaks, siis esitab sulgeja taotluse sulgemisloa pikendamiseks hiljemalt järgneval tööpäeval. Sulgemisloa pikendamise taotlusele lisatakse sulgemisluba.
(8) Territooriumi omavolilise sulgemise kohta vormistatakse ehitusnõuniku poolt akt. Akt koostatakse kahes eksemplaris, millest üks eksemplar väljastatakse territooriumi omavolilisele sulgejale.
(9) Sulgemisloa väljastamisega koos väljastatakse sulgejale viivituseta ka arve.
§ 3. Sulgeja kohustused
(1) Sulgeja kohustub kirjalikult teavitama vähemalt 3 päeva enne territooriumi sulgemist vallale ühistransporditeenust osutavaid ettevõtteid territooriumi sulgemisest tingitud bussi/marsruuttakso liikluse takistamisest või liinide ümbersuunamise vajadusest.
(2) Kui territooriumi sulgemine põhjustab muudatusi liikluskorralduses, peab sulgeja teavitama kirjalikult muudatustest liikluskorralduses päästeteenistuse häirekeskust, politseiprefektuuri korrapidajat ja suletavat territooriumi juurdepääsuna kasutavaid kõigi kruntide omanikke/valdajaid.
(3) Avariilistest ehitus- ja remonttöödest põhjustatud tänava sulgemisest peab sulgeja koheselt teavitama valla ehitusnõuniku ning liikluse ümberkorraldamisel päästeteenistuse häirekeskust, politseiprefektuuri korrapidajat ja vallale ühistransporditeenust osutavaid ettevõtteid.
(4) Avariilistest ehitus- ja remonttöödest põhjustatud territooriumi sulgemisel, mis kestab üle 1 (ühe) ööpäeva, on sulgeja kohustatud esitama taotluse territooriumi sulgemiseks ja täitma sulgeja kõiki kohustusi kooskõlas määruse paragrahviga 3.
(5) Sulgeja on kohustatud välja panema liikluskorralduse skeemi kohaselt liikluskorraldusvahendid (liiklusmärgid EV ST 613-2001 «Liiklusmärgid ja nende kasutamine», ajutised teemärgised, foorid, vilkurid, ohutuslambid tõkestus- ja hoiatusvahendid) ja tagama pimedal ajal liikluskorraldus-vahendite valgustuse. Territooriumi sulgemise lõpetamisel on sulgeja kohustatud ajutised liikluskorraldusvahendid kõrvaldama ja maa-ala heakorrastama.
(1) Kose Vallavalitsus teavitab territooriumi sulgemisest Kose valla koduleheküljel www.kose.ee.
(2) Sulgeja kohustuste mittetäitmisel või mittenõuetekohasel täitmisel kolmandatele isikutele tekitatud varalise kahju hüvitab sulgeja faktilises ulatuses vastavalt kehtivale seadusandlusele.
Lisa 1 Tee/tänava ajutise sulgemise taotlus
Lisa 2 Tänava (territooriumi) ajutise sulgemise luba


Püünsi Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Püünsi Kooli põhimäärus
Püünsi Kooli põhimäärus - sisukord
§ 2 Kooli tegutsemise üldpõhimõtted
§ 3 Lasteaia ja põhikooli ülesanded
§ 5 Kooli sisehindamine
§ 10 Pedagoogiline nõukogu
4 ÕPPE JA KASVATUSTÖÖ KORRALDAMINE KOOLIS
§ 13 Õppe ja kasvatustöö korraldus
§ 16 Koduõpe
§ 17 Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamine
§ 20 Statsionaarne ja mittestatsionaarne õpe
§ 22 Õpilaste ja laste arv klassis, õpperühmas ja liitrühmas
§ 23 Õpilaste ja laste Kooli vastuvõtmine ja Koolist väljaarvamine
§ 24 Põhikooli või Lasteaia lõpetamine
§ 25 Õpilase hindamine
§ 26 Kooli raamatukogu
§ 27 Tervishoiuteenuse osutamine
§ 28 Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine Koolis
§ 29 Õppekavaväline tegevus
§ 31 Ettevalmistusrühm koolieelikutele
§ 32 Huvitegevus
§ 34 Õpilaste ja laste õigused ja kohustused
§ 36 Õpilase ja vanema teavitamine
§ 37 Õpilaskond ja õpilasesindus
§ 38 Vanema õigused ja kohustused
§ 39 Vanemate koosolek
§ 40 Koolitöötajad
§ 41 Õpetajad
§ 42 Koolitöötajate õigused ja kohustused
§ 43 Konkursi korraldamine
8 VARA, FINANTSEERIMINE, ASJAAJAMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 44 Kooli vara ja eelarve
§ 45 Kooli asjaajamine ja aruandlus
§ 46 Haldusjärelevalve
§ 47 Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 03.12.2014, 25
Vastu võetud 21.11.2014 nr 22
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõike 2, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkt 4 ning Viimsi Vallavolikogu 18.01.2011. a määruse nr 3 "Viimsi valla haridusasutuste põhimääruse kinnitamise ja muutmise delegeerimine vallavalitsusele" § 1 alusel.
(1) Püünsi lasteaed põhikooli nimetus on Püünsi Kool (edaspidi Kool).
(2) Kool on Viimsi Vallavalitsuse (edaspidi Kooli pidaja) haldusalas tegutsev munitsipaalkool ja -lasteasutus, mis lähtub oma tegevuses seadustest, muudest õigusaktidest ning oma põhimäärusest. Kooli tegevuse aluseks on haridus- ja teadusministeeriumi poolt välja antud koolitusluba.
(3) Kooli juriidiline aadress on: Kooli tee 33, Püünsi küla, Viimsi vald 74013, Harju maakond. Ametlikult kasutatav e-posti aadress on: pyynsi@pyynsi.edu.ee
(4) Kooli tegutsemise vorm on koolieelne lasteasutus (edaspidi Lasteaed) ja põhikool (edaspidi Põhikool), mis tegutsevad ühe asutusena.
(5) Koolil on oma nimetusega pitsat ja sümboolika, mille kasutamine toimub Kooli õppenõukogu poolt kinnitatud korra alusel.
(6) Kooli õppe- ja asjaajamiskeel on eesti keel.
(7) Koolil on Kooli pidaja poolt kinnitatud teeninduspiirkond ja Kooli vastuvõtmise ja väljaarvamise kord.
(8) Kooli juurde on õigus asutada sihtasutusi ja mittetulundusühinguid, mille kaudu toetatakse Kooli õppe- ja kasvatustööd, huvi- ja majandustegevust.
§ 2. Kooli tegutsemise üldpõhimõtted
(1) Kool juhindub Eesti Vabariigi haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest ja selle alusel vastuvõetud õigusaktidest, koolieelse lasteasutuse seadusest, Viimsi Vallavolikogu ja Viimsi Vallavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(2) Kool tagab riiklike õppekavade täitmiseks vajalike kvalifitseeritud õpetajate olemasolu, turvalisuse, tervisekaitse ja õppekava nõuetele vastava õppekeskkonna olemasolu ning võimalused õpilase arengu toetamiseks kõigile Koolis õppida soovivatele õpilastele.
(3) Kooli eemärk on olla võrdseid võimalusi pakkuv avatud õpikeskkond.
(4) Kool on Viimsi valla vaimsuse kandja, sotsiaalse ja kogukondliku elu ja kultuuri keskus, Kooli põhiväärtused on:
1) avatus, sallivus ja initsiatiivi toetamine;
2) tasakaalukus, harmoonia ja looduslähedus;
3) multifunktsionaalsus;
4) hea kasvupinnas igakülgseks arenguks.
(5) Koolis toetatakse õpilase vaimset, füüsilist, kõlbelist, sotsiaalset ja emotsionaalset arengut. Luuakse tingimused õpilase võimete tasakaalustatud arenguks ja eneseteostuseks ning teaduspõhise maailmapildi kujunemiseks.
(6) Koolis peetakse oluliseks väärtusi, mis tulenevad Eesti Vabariigi põhiseaduses, ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis, lapse õiguste konventsioonis ning Euroopa Liidu alusdokumentides nimetatud eetilistest põhimõtetest.
(7) Uue põlvkonna sotsialiseerimine rajaneb Eesti kultuuri traditsioonide, Euroopa ühisväärtuste ning maailma kultuuri ja teaduse põhisaavutuste omaksvõtul.
§ 3. Lasteaia ja põhikooli ülesanded
(1) Lasteaia ülesanded on:
1) lapse ealisi, soolisi, individuaalseid vajadusi ja iseärasusi arvestades: luua võimalused ja tingimused tervikliku isiksuse kujunemiseks, kes on sotsiaalselt tundlik, vaimselt erk, ennastusaldav, kaasinimesi arvestav ja keskkonda väärtustav;
3) luua tingimused eelkooliealistele lastele alushariduse omandamiseks ja valmistada lapsi ette põhihariduse omandamiseks.
(2) Põhikooli ülesanded on :
1) luua õpilastele võimalused konkurentsivõimelise põhihariduse omandamiseks kodulähedases Põhikoolis;
2) aidata kaasa õpilase kasvamisele loovaks, mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides: perekonnas, tööl ja avalikus elus ning valida oma huvide ja võimete kohast õpiteed;
3) luua õpilasele eakohane, turvaline ja arendav õppekeskkond, mis toetab tema õpihuvi ja õpioskuste, eneserefleksiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist.
(1) Kooli järjepideva arengu tagamiseks koostab Kool koostöös hoolekogu, õpilasesinduse, õppenõukogu ning ekspertidega Koolist või väljapoolt Kooli arengukava.
1) Põhikooli ja Lasteaia arenduse ja põhisuunad ja -valdkonnad;
(3) Kooli arengukava kinnitamine toimub Kooli pidaja poolt kehtestatud korras.
(5) Kooli arengukava avalikustatakse Kooli veebilehel.
§ 5. Kooli sisehindamine
(1) Koolis tehakse pidevat sisehindamist, mille eesmärgiks on tagada õpilaste ja laste arengut toetavad tingimused ja Kooli järjepidev areng. Selleks selgitatakse välja Kooli tugevused ning parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse Kooli arengukava. Nimetatud eesmärgist lähtuvalt analüüsitakse Kooli sisehindamisel õppe- ja kasvatustegevust ja juhtimist ning hinnatakse nende tulemuslikkust.
(3) Kooli sisehindamise korra kehtestab direktor, esitades selle enne kinnitamist arvamuse andmiseks hoolekogule.
(1) Kool töötab koolieelse lasteasutuse ja põhikoolina. Õpe toimub koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava alusel õpet ja hoidu saavatele lastele ning põhikooli riikliku õppekava järgi õppivatele õpilastele. Õppekavad on omavahel integreeritud.
(2) Lasteaia liitrühmad moodustatakse õppeaasta alguses vastavalt laste vanusele järgnevalt:
1) noorem rühm: 3 - 5- aastased lapsed;
2) vanem rühm: 5 - 7- aastased lapsed.
(3) Põhikool on kolmeastmeline
1) I kooliaste: 1. - 3. klass;
2) II kooliaste: 4. - 6. klass;
3) III kooliaste: 7. - 9. klass.
(2) Kooli direktor tagab Kooli häireteta töö ning Kooli õppekava, arengukava, üldtööplaani, kodukorra täitmise, juhib õppe- ja kasvatustegevust koostöös õppenõukogu, kooli hoolekogu ja Viimsi Vallavalitsuse vastava valdkonna ametnikega.
6) kinnitab Kooli pidaja kehtestatud korras koolitöötajate ja pedagoogide koosseisu;
8) sõlmib õpetajate ja teiste koolitöötajatega töölepinguid ja teostab teisi tööandja õigusi ja kohustusi vastavuses töösuhteid reguleerivate õigusaktidega;
9) teeb oma pädevuse piires Kooli pidaja nimel tehinguid, mis on vajalikud õigus- ja haldusaktides, Kooli põhimääruses, töölepingus ja ametijuhendis sätestatud ülesannete täitmiseks;
10) esitab vallavalitsusele õigusaktidega sätestatud korras Kooli eelarve eelnõu;
12) kinnitab käskkirjaga töökorralduse reeglistiku, asjaajamise ning teised koolielu puudutavad eeskirjad;
13) esitab Kooli tegevust kajastavad andmed, dokumendid ja aruanded vallavalitsusele ja riiklikule järelevalve teostajale;
14) annab oma pädevuse piires Kooli tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks käskkirju ning võtab vastu otsuseid ning kontrollib nende täitmist.
15) täidab ja lahendab talle ametijuhendi ja töölepinguga pandud muid kohustusi ja ülesandeid;
(4) Kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Avaliku konkursi läbiviimine korraldatakse ja direktor kinnitatakse ametisse Kooli pidaja kehtestatud korras.
(5) Direktoriga sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu ning kohaldab ergutusi ja karistusi Viimsi vallavanem või tema poolt volitatud isik.
(6) Direktori ametijuhendi kinnitab Viimsi vallavanem.
(1) Kooli on juhtkond, kes tegeleb juhtimisotsuste kujundamisega.
(1) Koolil on õppenõukogu, mille ülesandeks on Põhikooli õppe- ja kasvatustegevuse eesmärkide kindlaksmääramine, analüüsimine, hindamine ja juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(2) Õppenõukogu liikmeteks on Kooli direktor, Põhikooli õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid ja teised direktori poolt nimetatud isikud. Õppenõukogu tegevust korraldab õppenõukogu esimees.
§ 10. Pedagoogiline nõukogu
(1) Koolil on pedagoogiline nõukogu, mille ülesandeks on Lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse eesmärkide kindlaksmääramine, analüüsimine, hindamine ja juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(2) Pedagoogilise nõukogu liikmeteks on Kooli direktor, Lasteaia õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid ja teised direktori poolt nimetatud isikud. Pedagoogilise nõukogu tegevust korraldab pedagoogilise nõukogu esimees.
(3) Pedagoogiline nõukogu tegutseb haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on Kooli õpilaste, Lasteaia laste, õpetajate, Kooli pidaja, õpilaste ja Lasteaia vanemate, vilistlaste ja Kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
(2) Hoolekogu täidab oma ülesandeid põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, koolieelse lasteasutuse seaduses, Viimsi valla munitsipaalharidusasutuste hoolekogude töökorras ja teistes õigusaktides sätestatu alusel. Hoolekogu teeb Kooli pidajale ettepanekuid Kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
1) lahendab õpilaste, Lasteaia laste või nende vanemate esitatud pretensioone õpetamist ja kasvatamist puudutavates vaidlusalastes küsimustes;
3) annab arvamuse õppekava ja selle muudatuste kohta enne nende kehtestamist direktori poolt;
6) annab nõusoleku suurendada erandjuhul õpilaste arvu klassis või Lasteaia rühmas;
8) annab arvamuse arenguvestluse korraldamise tingimuste ja korra eelnõule;
9) annab hinnangu huvitegevuse ja pikapäevarühma töökorralduse kohta;
10) otsustab Lasteaia lapse toidukulu päevamaksumuse;
11) teeb koostööd Kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamisel;
12) annab arvamuse Kooli põhimääruse kehtestamiseks ja muudatuseks;
13) teeb koostööd Kooli arengukava koostamisel ja selle muutmisel ning annab oma arvamuse enne selle kinnitamist;
14) annab arvamuse Kooli kodukorra kehtestamiseks ja muutmiseks;
15) kehtestab Kooli õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute (v.a direktori) ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra;
17) annab arvamuse Kooli eelarve projekti kohta;
18) teeb Kooli pidajale ettepanekuid Kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks;
19) osaleb Kooli pidaja ettepanekul oma esindaja kaudu Kooli tööd puudutavates komisjonides ja töörühmades;
21) annab arvamuse Kooli palgakorralduse põhimõtete kohta;
23) otsustab teisi seaduse alusel või Kooli pidaja otsusega hoolekogu pädevusse antud küsimusi. Hoolekogu moodustatakse ja hoolekogu töökord kehtestatakse Kooli pidaja poolt kehtestatud korras.
(4) Hoolekogu koosseisu kuulub kaks (2) Kooli pidaja esindajat, kaks (2) õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab Kooli ja teine Lasteaia õpetajaid, kuni üksteist (11) vanemate esindajat, kellest iga vanem esindab ühte Kooli klassiastet ja Lasteaia rühma, vilistlaste ning Kooli toetavate organisatsioonide esindajad ja õpilasesinduse esindaja.
(5) Hoolekogu koosolekud toimuvad õppeaasta kestel vähemalt üks kord nelja kuu jooksul.
4. peatükk ÕPPE JA KASVATUSTÖÖ KORRALDAMINE KOOLIS
(3) Lasteaias omandatav hariduse tase on alusharidus.
§ 13. Õppe ja kasvatustöö korraldus
(1) Põhikooli õppe- ja kasvatustöökorraldus vastab „Põhikooli- ja gümnaasiumiseadusele“ ning Kooli õppekavale.
(2) Lasteaia õppe- ja kasvatustöökorraldus vastab „Koolieelse lasteasutuse seadusele“ ning Kooli õppekavale.
(1) Kool koostab põhikooli riikliku õppekava ja koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava alusel Kooli õppekavad. Kooli õppekavad on kooli õppe- ja kasvatustegevuse alusdokumendid.
(2) Kooli õppekavad kehtestab Kooli direktor käskkirjaga. Kooli õppekavad ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks Kooli hoolekogule ja õppenõukogule või pedagoogilisele nõukogule..
(3) Andmed Kooli õppekavade kohta kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi õppekavade ja koolituslubade alamregistrisse.
(4) Kooli õppekavad avalikustatakse Kooli veebilehel.
§ 16. Koduõpe
(3) Koduõppe tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
§ 17. Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamine
(2) Haridusliku erivajadusega õppe ja arengu toetamiseks vajalikku koostööd tugispetsialistide ja õpetajate vahel korraldab direktori poolt määratud Kooli töötaja.
(3) Kooli pidaja nõusolekul võib direktor moodustada hariduslike erivajadustega õpilaste rühmi ja klasse:
4) klasse õpilastele, kellele nõustamiskomisjon on spetsiifilistest hariduslikest erivajadustest tulenevalt soovitanud õppida väikeklassis.
(5) Hariduslike erivajadustega õpilaste rühmades ja klassides õppe ja kasvatuse korraldamise alused ning õpilaste rühma või klassi vastuvõtmise, üleviimise ning rühmast või klassist väljaarvamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(2) Õpikeskkond toetab lapse ja õpilase arenemist iseseisvaks ja aktiivseks õppijaks, kannab õppekava alusväärtusi ja Kooli vaimsust ning loob, säilitab ja arendab edasi Kooli ja valla traditsioone.
(3) Kool korraldab õpet Koolis ja väljapool Kooli vastavalt Kooli õppekavadele ja õppekeskkonnale kehtestatud nõuetele.
(4) Väljaspool Kooli korraldatav õpe toimub vastavalt direktori poolt kinnitatud korrale.
(1) Kool võimaldab õpilasel tasuta kasutada kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti
§ 20. Statsionaarne ja mittestatsionaarne õpe
(2) Õppeaasta koosneb õppeperioodidest ja koolivaheaegadest.
(3) Õppeaastas on kokku vähemalt 175 õppepäeva.
(4) Kooli vaheajad kehtestab haridus- ja teadusminister. Kooli pidaja võib direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul kehtestada haridus- ja teadusministri kehtestatud koolivaheaegadest erinevad koolivaheajad, arvestusega et Koolis on õppeaasta jooksul vähemalt neli koolivaheaega kogukestusega vähemalt 12 nädalat, kusjuures suvine koolivaheaeg kestab vähemalt kaheksa järjestikust nädalat.
§ 22. Õpilaste ja laste arv klassis, õpperühmas ja liitrühmas
(1) Klassi täitumuse ülemine piirnorm Põhikooli klassis ja õpperühmas on 20 õpilast.
(2) Laste arv Lasteaia liitrühmas on 18 last.
(3) Kooli pidaja võib erandjuhul direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul suurendada õpilaste ja laste arvu üle käesoleva paragrahvi lõikes 1 ja 2 sätestatud piirnormi üheks õppeaastaks konkreetses klassis või rühmas juhul, kui kõik tervisekaitse- ja ohutusnõuded on täidetud.
§ 23. Õpilaste ja laste Kooli vastuvõtmine ja Koolist väljaarvamine
(1) Kool võtab õpilaseks kõik selleks soovi avaldavad koolikohustuslikud isikud, kellele Kool on elukohajärgne kool. Kui Koolis on vabu õppekohti, võetakse Kooli vastu isikuid, kellele Kool ei ole elukohajärgne kool.
(4) Õpilase vastuvõtt Kooli, ühest koolist teise üleminek, Koolist lahkumine ja väljaarvamine toimub vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega ja Kooli pidaja sätestatud korrale.
(5) Laste vastuvõtt Lasteaeda toimub vastavalt Viimsi Vallavalitsuse määrusele.
(7) Õpilase Koolist väljaarvamise otsuse teeb direktor.
§ 24. Põhikooli või Lasteaia lõpetamine
(1) Põhikooli lõpetamise tingimused sätestatakse põhikooli riiklikus õppekavas ja lihtsustatud riiklikus õppekavas.
(2) Põhikooli lõpueksamid on Põhikooli ühtsete ülesannetega eksamid (edaspidi ühtsed põhikooli lõpueksamid) ja põhikooli riiklikus õppekavas sätestatud juhtudel Kooli poolt kinnitatud Põhikooli koolieksamid.
(3) Põhikooli lõpueksamite õppeained, vormid ja ajad, lõpueksamite ettevalmistamise ja läbiviimise, eksamitööde koostamise, hindamise ja säilitamise tingimused ning korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(4) Põhikooli lõpetamise tingimused täitnud õpilasele või eksternile väljastab Kool õppenõukogu otsusel Põhikooli lõputunnistuse. Põhikooli lõputunnistuste andmed kantakse hariduse infosüsteemi haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse. Põhikooli lõputunnistuse statuudi ja vormi kehtestab Vabariigi Valitsus.
(5) Lasteaia õppekava läbinule annab Kool välja sellekohase tunnistuse.
§ 25. Õpilase hindamine
§ 26. Kooli raamatukogu
(1) Koolil on oma raamatukogu, mis töötab direktori poolt kinnitatud raamatukogu kasutamise eeskirja alusel.
(2) Kooli raamatukogu eesmärk on toetada trükiste, audiovisuaalsete ja muude infokandjate säilitamise ja kättesaadavaks tegemise kaudu kooli õppekava järgset õpet, arendada õpilaste iseseisva õpitöö ja teabe hankimise oskust ning lugemishuvi.
§ 27. Tervishoiuteenuse osutamine
Õpilasele osutatakse koolitervishoiuteenust, mille hulka kuuluvad õe tegevused.
§ 28. Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine Koolis
§ 29. Õppekavaväline tegevus
(1) Kooli direktor moodustab hoolekogu ettepanekul ja Kooli pidaja nõusolekul pikapäevarühma.
(3) Pikapäevarühma täitumise ülemine piirnorm on 20 õpilast.
(5) Õpilane võetakse pikapäevarühma vastu ja arvatakse sealt välja direktori otsusega ja vanema taotluse alusel.
§ 31. Ettevalmistusrühm koolieelikutele
(1) Koolis tegutseb vastavalt vajadusele ja võimalusele ettevalmistusrühm eelkooliealistele lastele alushariduse omandamise võimaldamiseks.
(2) Ettevalmistusrühm koolieelikutele alushariduse omandamiseks on lapsevanemale tasuline. Tasu suuruse kehtestab Viimsi Vallavalitsus.
§ 32. Huvitegevus
(2) Huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja -meetodeid, sealhulgas ringe, stuudioid ja spordiklubisid.
(1) Kool võimaldab luua täielikult või osaliselt vanemate kulul tegutsevaid spordi- ja huviringe ning võimaldab Kooli ruumides tegutseda ka teiste era- ja juriidiliste isikute ning ümberkaudsete külakogukondade spordi- ja huviringidel.
(3) Koolil on õigus saada tulu õppekavavälisest tegevusest, milleks on osalemine huviringide, pikapäevarühmade, koolieelikute ettevalmistusrühmade ja laagrite tegevuses, stuudiote töös ning klasside üritustel, mille kulude katmine toimub osalejate kaasrahastamisel.
(4) Koolil on õigus saada üüri- ja renditulu, projektide korraldamisega ning eriteenuste (printimine, kopeerimine jms) pakkumisest ja heategevusüritustest saadavat tulu ning võtta vastu annetusi.
§ 34. Õpilaste ja laste õigused ja kohustused
(1) Õpilase ja laste õigused ja kohustused tulenevad Eesti Vabariigi õigusaktidest ja Haridus- ja Teadusministeeriumi kehtestatud korrast ning sätestatakse täpselt Kooli kodukorras.
1) õppida õppeaineid Koolis õpetatavate valik- ja vabaainete piires või õppida individuaalõppekava järgi haridus- ja teadusministri kehtestatud korras;
2) kasutada klassivälises tegevuses tasuta Kooli rajatisi ja ruume.
4) pöörduda oma õiguste kaitseks Kooli direktori, Kooli pidaja, Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema või lastekaitseorganisatsioonide poole;
5) saada õpetajatelt täiendavat abi ainekavade omandamiseks konsultatsiooni aegadel, muudel juhtudel kokkuleppel õpetajaga;
6) kuuluda õpilasesindusse.
(4) Lastel on Lasteaias õigus vaimselt ja füüsiliselt tervislikule keskkonnale ja päevakavale, eneseusaldust ja vaimset erksust toetavale tegevusele ning pedagoogide igakülgsele abile ja toetusele alushariduse omandamisel.
2) läbimatu koolitee või muu vääramatu jõud, sealhulgas sotsiaalministri määruses sätestatud tervisekaitsenõuded kooli päevakavale ja õppekorraldusele, mille puhul on põhjendatud õppest puudumine;
4) Kooli esindamine.
§ 36. Õpilase ja vanema teavitamine
(2) Kool avalikustab oma veebilehel Kooli põhimääruse, õppekava, arengukava, kodukorra, Kooli vastuvõtu tingimused ja korra ning Kooli üle riiklikku järelevalvet teostavate asutuste kontaktandmed.
(5) Kool teavitab õpilast ja tema vanemat õpilase hinnetest. Kui vanem või eestkostja ei ole andnud nõusolekut õpilase hinnetest teavitamiseks elektrooniliselt, on Kool kohustatud teavitama õpilast ja vanemat õpilase hinnetest paberil vormistatud klassitunnistuse kaudu.
§ 37. Õpilaskond ja õpilasesindus
(1) Kooli õpilastel on õigus valida õpilasesindus.
(3) Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori poolt määratud koolitöötajatega.
(4) Õpilasesinduse põhimääruse kiidab heaks õpilaskond lihthäälte enamusega.
(5) Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile.
§ 38. Vanema õigused ja kohustused
1) nõuda vajalike tingimuste loomist laste mitmekülgseks arenguks ja kasvamiseks ning ühistegevuse tagamiseks, aidates ise kaasa nende tingimuste loomisele, samuti pöörduda õpetamise ja kasvatamise küsimustes pedagoogide, direktori või hoolekogu poole;
2) pöörduda Kooli või vastavalt Lasteaeda puudutava informatsiooni saamiseks õpetajate ja Kooli direktori poole;
3) tutvuda Kooli või Lasteaia õppe- ja päevakavaga;
4) saada teavet koolikorralduse või Lasteaia töökorralduse kohta ja oma lapse Koolis või Lasteaias edasijõudmise kohta;
5) taotleda õpilasele rakendatavaid tugimeetmeid;
6) olla valitud Kooli hoolekogusse.
6) looma oma lapsele soodsad tingimused arenemiseks ja alushariduse omandamiseks Lasteaias;
7) kinni pidama Lasteaia päevakavast ja laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest;
8) kasutama Kooli või Kooli pidaja poolt pakutud tugimeetmeid;
9) osalema vähemalt üks kord õppeaastas arenguvestlusel, mille põhjal lepitakse kokku õpilase edasises õppes ja arengu eesmärkides.
§ 39. Vanemate koosolek
(1) Kooli ja vanemate koostöö koordineerimiseks kutsub Kooli direktor kokku õpilaste vanemate koosoleku arvestusega, et kõigile vanematele antakse vähemalt üks kord aastas võimalus osaleda vanemate koosolekul.
(3) Kui hoolekogu enamus nõuab on direktor kohustatud kokku kutsuma esimesel võimalusel vanemate erakorralise koosoleku.
(4) Kooli tööd puudutavate küsimuste parimaks lahendamiseks on direktoril õigus kutsuda kokku vanemate erakorraline koosolek, teavitades sellest vanemaid Kooli veebilehe ja elektrooniliste vahendite ja/või õpilaspäevikute kaudu vähemalt kümme kalendripäeva ette.
(5) Vanemate koosolek võib teha Kooli direktorile ettepanekuid õppe- ja kasvatustöö korraldamiseks.
§ 40. Koolitöötajad
(3) Direktori, õppealajuhataja, õpetajate ja tugispetsialistide kvalifikatsiooninõuded kehtestatakse haridus- ja teadusministri määrusega.
§ 41. Õpetajad
(1) Õpetajad on Koolis töötavad lasteaia rühmaõpetajad, klassiõpetajad ja ühe või mitme õppeaine õpetajad.
§ 42. Koolitöötajate õigused ja kohustused
(1) Koolitöötajatega sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud Kooli direktor vastavuses töölepingu seadusega ja teiste töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.
(2) Koolitöötajate ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks käesolevas põhimääruses, töösisekorraeeskirjade, ametijuhendite ja töölepingutega, mis on kooskõlas tööseadusandlusega ning õpetajate töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.
2) osaleda Kooli arendustegevuses
5) arenguvestlusele.
5) täita töökaitse ja tuleohutusnõudeid.
§ 43. Konkursi korraldamine
(1) Õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi (edaspidi konkurss).
8. peatükk VARA, FINANTSEERIMINE, ASJAAJAMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 44. Kooli vara ja eelarve
(1) Kooli vara moodustavad talle Viimsi valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara. Kooli vara haldamine toimub Kooli pidaja poolt kehtestatud korras.
(2) Koolil on oma eelarve. Kooli eelarve tuludeks on eraldised riigi- ja vallaeelarvest, laekumised fondidest, vanematelt ning juriidiliste ja füüsiliste isikute sihtannetused ja õppekavavälised tasulised teenused.
(3) Kooli eelarve eelnõu esitab Kooli direktor vastavalt Kooli pidaja õigusaktidega kehtestatud korrale, kuulates eelnevalt ära Kooli hoolekogu arvamuse.
(4) Kooli eelarve kinnitab Viimsi Vallavolikogu.
§ 45. Kooli asjaajamine ja aruandlus
(2) Kooli asjaajamiskord ja Koolis peetavate toimikute loetelu kinnitab direktor.
(3) Kooli dokumentatsiooni korrasoleku eest vastutavad töösisekorraeeskirjadega ning ametijuhenditega volitatud isikud.
(4) Õppe- ja kasvatusalaste kohustuslike dokumentide täitmisel ja pidamisel lähtub Kool haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelust, vormidest ja nende täitmise korrast.
(5) Kool avalikustab Kooli õppekava, põhimääruse, arengukava ja kodukorra oma veebilehel ja loob Koolis võimalused nendega tutvumiseks.
§ 46. Haldusjärelevalve
(1) Haldusjärelevalvet Kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostavad haridus- ja teadusministeerium ja maavanem õigusaktidega sätestatud korras.
(2) Kooli ja Kooli direktori tegevuse õiguspärasuse ja otstarbekuse üle teostavad järelevalvet Viimsi Vallavalitsus ja Harju Maavalitsus.
§ 47. Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli korraldab ümber ja tema tegevuse lõpetab Viimsi Volikogu otsuse alusel Viimsi Vallavalitsus, kuulates eelnevalt ära hoolekogu ja õpilasesinduse.
(2) Kooli ümberkorraldamisel taotletakse uus koolitusluba.
(3) Kooli ümberkorraldamine ja tema tegevuse lõpetamine toimub pärast õppeperioodi lõppu.
(4) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest teavitatakse kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, õpilasi, vanemaid, õpetajaid ja teisi koolitöötajaid ning Harju maavanemat hiljemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.
(5) Kooli tegevuse lõpetamisel tagab Kooli pidaja Kooli õpilastele võimaluse jätkata õppimist teises koolis.
(1) Kooli põhimäärus kinnitatakse, muudetakse, täiendatakse ja tunnistatakse kehtetuks Kooli pidaja kehtestatud korras.
(3) Tunnistada kehtetuks Viimsi Vallavalitsuse 15.02.2011. a määrus nr 5 "Püünsi Kooli põhimäärus".


Kutsealuste ajateenistusse kutsumise kord - sisukord
§ 2 Kutsealuse ajateenistusse kutsumist ettevalmistavad toimingud
§ 3 Kutsealuse ajateenistusse kutsumisele määramine
§ 4 Ajateenistusse kutsumisest vabastamine
§ 5 Ajateenistusse kutsumise peatamine
§ 6 Ajateenistusse kutsumiseks sobiva tähtaja teatamine kutsealuse poolt
§ 7 Ajapikenduse andmine ajateenistusse kutsumisel
§ 9 Ajapikenduse ajateenistusse kutsumisel taotlemine perekondlikel ja majanduslikel põhjustel
§ 10 Ajapikenduse ajateenistusse kutsumisel taotlemine kandideerimisel või liikmeks oleku korral kohaliku omavalitsuse volikogus, Riigikogus või Euroopa Parlamendis
§ 11 Ajateenistusse kutsumise kuupäeva, kellaaja ja koha teatamine
§ 12 Kutsealuste toimetamine ajateenistuskohta ja ajateenistuse algus
§ 13 Ajateenistuse asendamine asendusteenistusega
28.09.2005 RTL 2005, 104, 1576 16.10.2005
20.06.2006 RTL 2006, 51, 939 01.07.2006
13.02.2007 RTL 2007, 19, 294 05.03.2007
Määrusega kehtestatakse kaitseväeteenistuskohustuslike Eesti kodanike riiklikus registris (edaspidi kaitseväekohustuslaste register) arvelevõetud kutsealuste ajateenistusse kutsumise kord.
2) otsustab vajadusel «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 55 lõigetes 1, 2, 21, 22 või 5 sätestatud juhul kutsealusele ajapikenduse andmise hariduse omandamiseks;
[RTL 2007, 19, 294 - jõust. 05.03.2007]
6) [kehtetu – RTL 2007, 19, 294 - jõust. 05.03.2007]
(3) Kutsealune, kes on esitanud «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 55 lõike 11 alusel avalduse ja valinud ajateenistuskohustuse täitmisele asumise kalendriaasta, kutsutakse ajateenistusse temavalitud kalendriaastal, välja arvatud juhul, kui:
2) kutsealusele on antud ajapikendus «Kaitseväeteenistuseseaduse» §-des 53, 54 või § 55 lõigetes 22 ja 3 sätestatud alustel.
(5) Kaitseressursside Ameti otsus kutsealuse ajateenistusse kutsumise, kutsumise aja ja väeosa kohta tehakse kutsealusele teatavaks hiljemalt 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates, kuid mitte hiljem kui üks aasta enne ajateenistusse kutsumise päeva, toimetades otsuse kutsealusele kätte «Kaitseväeteenistuse seaduse» §-s 401 sätestatud korras.
1) «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 55 lõike 11 kohaselt teatanud ajateenistusse kutsumise kalendriaasta;
2) saanud ajapikendust «Kaitseväeteenistuse seaduse» alusel ning kelle ajapikendus on lõppenud;
(2) Kutsealuse ajateenistusse kutsumise peatamise otsuse teeb Kaitseressursside Amet prokuratuurilt või kohtult «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 48 alusel saadud andmete alusel 14 tööpäeva jooksul andmete saamisest.
(1) Pärast «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 55 lõikes 1 nimetatud õppeasutusse vastuvõtmist teatab kõrgharidust, mille lõpetamisel antakse välja riiklikult tunnustatud diplom, omandama asunud kutsealune Kaitseressursside Ametile kirjalikult hiljemalt 15. septembriks kalendriaasta, millal ta hiljemalt kolme aasta jooksul õppeasutusse vastuvõtmisest alates soovib asuda ajateenistuskohustuse täitmisele, kusjuures valitud kalendriaasta ei või olla hilisem kui eriala nominaalajaga lõpetamise aasta.
31) kutsealune õpib sisekaitselise rakenduskõrgkooli politsei- piirivalve- või päästeerialal ja on täitnud «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 55 lõikes 22 toodud tingimused;
5) kutsealune on vahetult peale keskhariduse omandamist immatrikuleeritud välisriigi kõrgkooli ja on täitnud «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 55 lõikes 5 toodud tingimused.
(2) Kutsealune, kes kuulub ajateenistusse kutsumisele ja kellel esinevad asjaolud ajapikenduse saamiseks, esitab Kaitseressursside Ametile viivitamatult, kuid mitte hiljem kui üks kuu enne ajateenistusse kutsumise aega kirjaliku taotluse ajapikenduse saamiseks «Kaitseväeteenistuse seadus» § 54 või § 55 lõikes 3 sätestatud aluste ilmnemisel, lisades taotlusele seadusest tulenevad või ajapikenduse andmist põhjendavad dokumendid või osutades nende asukohale, kui tal puudub neile juurdepääs.
(21) Taotluse ajapikenduse saamiseks «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 55 lõike 5 alusel esitab kutsealune vahetult pärast keskhariduse omandamist samal aastal välisriigi kõrgkooli immatrikuleerimisest 1 kuu jooksul.
§ 8. [kehtetu – RTL 2007, 19, 294 - jõust. 05.03.2007]
(1) «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 54 punktides 1 või 2 sätestatud asjaolude esinemisel esitab kutsealune viivitamatult, kuid mitte hiljem kui üks kuu enne ajateenistusse kutsumise aega kirjaliku taotluse ajapikenduse saamiseks, lisades taotlusele ajapikenduse andmist põhjendavad dokumendid või osutades nende asukohale, kui tal puudub neile juurdepääs.
(3) Kaitseressursside Amet teeb otsuse ajapikenduse andmise kohta perekondlikel ja majanduslikel põhjustel või otsuse ajapikenduse taotluse mitterahuldamise kohta kutsealusele teatavaks 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates toimetades selle kutsealusele kätte «Kaitseväeteenistuse seaduse» §-s 401 sätestatud korras.
[RTL 2005, 104, 1576 - jõust. 16.10.2005]
(5) Kutsealuse suhtes, kes on määratud ajateenistusse kutsumisele, kuid kelle suhtes ei ole Kaitseressursside Amet veel teinud ajateenistusse kutsumise otsust, võidakse kutsealuse kirjalikul nõusolekul jätta kohaldamata käesoleva paragrahvi lõiked 1-3. Peale kutsealuselt kirjaliku nõusoleku saamist, kuid enne ajateenistusse kutsumise päeva, teavitab Kaitseressursside Amet kutsealust kirjalikult kaasavõetavatest dokumentidest ja esemetest, mille loetelu on kehtestatud «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 51 lõike 7 alusel kaitseministri määrusega.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud kutsealusele tehakse ajateenistusse kutsumise kuupäev, kogunemiskohta ilmumise kellaaeg ja kogunemiskoha asukoht teatavaks kirjaliku nõusoleku andmisel kokkulepitud viisil. Ajateenistusse kutsumise otsus tehakse kutsealusele teatavaks «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 39 lõikes 7 sätestatud korras.
(2) Kogunemiskohas kontrollib Kaitseressursside Amet kogunemiskohta kutsutud kutsealuste isikusamasust tema isikut tõendava dokumendi alusel.
(4) Kutsealuste nimekirja kannab Kaitseressursside Amet kutsealuse ees- ja perekonnanime, isikukoodi, elukoha- ja sidevahendite andmed ning Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni otsuse kutsealuse tegevteenistuseks kõlblikuks või tegevteenistuseks kõlblikuks piirangutega kohta.
(5) Ajateenistus algab väeosa ülema ajateenija tegevteenistusse võtmise käskkirjas märgitud kutsealuse teenistuskohta saabumise päevast.
[RTL 2006, 51, 939 - jõust. 01.07.2006]
(1) Kaitseministri 15. jaanuari 2004. a määrus nr 2 «Kutsealuste ajateenistusse kutsumise kord» tunnistatakse kehtetuks.
(2) Kaitseministri 4. augusti 2000. a määrus nr 8 «Kõrgharidust kutseõppeasutuses, riiklikult akrediteeritud õppekava alusel rakenduskõrgkoolis või ülikooli statsionaarses õppevormis omandama asunud kutsealuse ajateenistusse asumiseks sobiva aja teatamise avalduse ja kutsealuse ajateenistusse kutsumise vormi kinnitamine» tunnistatakse kehtetuks.


text:
Eelotsusetaotlus – Õigusaktide ühtlustamine – Kaubamärgid – Direktiiv 2008/95/EÜ – Artikkel 2 ja artikli 3 lõike 1 punkt b – Registreerimisest keeldumine või kehtetuks tunnistamine – Eristusvõime konkreetne hindamine – Kaubamärgi liigitamine – Mõju – Värvimärk või kujutismärk – Kujutismärgina esitatud kaubamärgi graafiline kujutis – Registreerimistingimused – Graafiline kujutis, mis ei ole piisavalt selge ja täpne
Kohtuasjas C‑578/17,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Korkein hallinto-oikeuse (Soome kõrgeim halduskohus) 28. septembri 2017. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 3. oktoobril 2017, menetluses, mille algatas
– Oy Hartwall, esindaja: oikeudenkäyntiavustaja J. Palm,
– Euroopa Komisjon, esindajad: É. Gippini Fournier, I. Koskinen ja J. Samnadda,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta direktiivi 2008/95/EÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT 2008, L 299, lk 25) artikli 2 ja artikli 3 lõike 1 punkti b tõlgendamist.
2 Taotlus on esitatud Oy Hartwall Ab algatatud menetluses, mis käsitleb Patentti- ja rekisterihallituse (Soome patendi- ja registriamet) poolt Hartwalli esitatud kaubamärgi registreerimistaotluse rahuldamata jätmist.
3 Direktiivi 2008/95 põhjenduses 6 on märgitud:
„Liikmesriikidele peaks jääma vabadus määratleda registreerimise teel omandatava kaubamärgi registreerimise, lõppenuks tunnistamise ja tühiseks tunnistamise kord. Näiteks võivad liikmesriigid määrata kindlaks kaubamärgi registreerimise ja tühiseks tunnistamise vormi, otsustada, kas varasematele õigustele tuleks toetuda registreerimiskorra või tühiseks tunnistamise korra või mõlema puhul ning, kui nad lubavad varasematele õigustele toetuda registreerimiskorra puhul, otsustada, kas kasutada vaidlustamismenetlust või ametiülesande korras läbivaatamist või mõlemat. Liikmesriikidele peaks jääma vabadus määrata kindlaks kaubamärkide lõppenuks tunnistamise ja tühiseks tunnistamise mõju.“
4 Selle direktiivi artiklis 2 „Tähised, millest kaubamärk võib koosneda“ on sätestatud:
„Kaubamärgi võivad moodustada mis tahes tähised, mida on võimalik graafiliselt esitada, eelkõige sõnad, sealhulgas isikunimed, kujutised, tähed, numbrid või kaupade või nende pakendi kuju, kui selliste tähiste põhjal on võimalik eristada ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate omadest.“
5 Selle direktiivi artikli 3 „Kaubamärgi andmisest keeldumise või kaubamärgi tühiseks tunnistamise põhjused“ lõigetes 1 ja 3 on sätestatud:
3. Kaubamärgi registreerimisest ei keelduta ja seda ei tunnistata tühiseks vastavalt lõike 1 punktile b, c või d, kui kaubamärk on enne registreerimistaotluse esitamise kuupäeva ja pärast selle kasutamist omandanud eristatavuse. Lisaks sellele võivad liikmesriigid näha ette, et seda sätet kohaldatakse siis, kui eristatavus tekkis pärast registreerimistaotluse esitamise kuupäeva või pärast registreerimiskuupäeva.“
6 Kaubamärgiseaduse (tavaramerkkilaki (7/1964)) põhikohtuasjas kohaldatava redaktsiooni § 1 lõike 2 kohaselt „võib kaubamärgiks olla mis tahes tähis, mida on võimalik graafiliselt esitada ja mille abil on võimalik eristada turule viidud kaupu muudest kaupadest. Kaubamärgiks võib olla eelkõige sõna, sealhulgas isikunimi, pilt, täht, number või kaupade või nende pakendi kuju.“
7 Selle seaduse § 13 kohaselt „peab registreeritava kaubamärgi abil olema võimalik eristada kaubamärgiomaniku kaupu teiste isikute kaupadest. […] Märgi eristusvõimet hinnates tuleb arvesse võtta kõiki konkreetse juhtumi asjaolusid ja eelkõige seda, kui kaua ja ulatuslikult kaubamärki kasutatakse“.
8 Hartwall esitas 20. septembril 2012 patendi- ja registriametile taotluse registreerida värvimärgina järgnevalt kujutatud ja kirjeldatud tähis: „Tähise värvitoonid on sinine (PMS 2748, PMS CYAN) ja hall (PMS 877)“ (edaspidi „vaidlusalune kaubamärk“).
9 Kaubad, mille jaoks registreerimist taotleti, kuuluvad 15. juuni 1957. aasta märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppe (läbi vaadatud ja muudetud kujul) klassi 32 ning vastavad järgmisele kirjeldusele: „mineraalveed“.
10 Patendi- ja registriameti menetlust korraldava otsuse järel täpsustas Hartwall, et taotleb vaidlusaluse kaubamärgi registreerimist „värvimärgina“, mitte kujutismärgina.
11 Patendi- ja registriameti 5. juuni 2013. aasta otsusega lükati kaubamärgitaotlus tagasi eristusvõime puudumise tõttu.
12 Sellega seoses märkis patendi- ja registriamet, et konkreetsete värvuste registreerimiseks ainuõiguse saab anda vaid juhul, kui on tõendatud, et taotluse esemeks olevad värvused on omandanud eristusvõime kestva ja ulatusliku kasutamise käigus.
13 Patendi- ja registriameti otsuses märgiti, et Hartwalli esitatud turu-uuring ei tõendanud vaidlusaluse kaubamärgi mainet seoses värvustega kui sellistega, vaid seoses sellise kujutismärgiga, millel on kindlad ja määratletud piirjooned. Seega ei olnud kõnealuse ameti väljakujunenud praktikast tuleneva nõude kohaselt tõendatud, et Hartwall oleks värvikombinatsiooni, mille kaitset taotleti, kasutanud nimetatud kaupade identifitseerimiseks piisavalt kaua ja piisavalt ulatuslikult, et see oleks Soomes omandanud nimetatud kasutamise käigus taotluse esitamise kuupäevaks eristusvõime.
14 Hartwall esitas patendi- ja registriameti otsuse peale kaebuse markkinaoikeusele (kaubanduskohus, Soome), mis jäeti rahuldamata.
15 Markkinaoikeus (kaubanduskohus) märkis otsuse põhjenduseks, et graafiline kujutis, mille kaitset taotletakse kaubamärgiõiguse alusel, ei hõlmanud süstemaatilist kujundust, mis ühendab asjaomaseid värvusi ette kindlaks määratud ja püsival viisil, ning seega ei vasta kõnealune tähis kaubamärgiseaduses (7/1964) sätestatud graafilise esituse nõuetele.
16 Hartwall esitas eelotsusetaotluse esitanud kohtule, Korkein hallinto-oikeusele (Soome kõrgeim halduskohus) apellatsioonikaebuse Markkinaoikeuse (kaubanduskohus) otsuse peale.
17 Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et tema andmetel ei ole Euroopa Kohus veel oma praktikas käsitlenud küsimust, kas tähist, mida on kujutatud värvilise kujutisena, saab registreerida „värvimärgina“ või mitte. Ta lisab, et Euroopa Kohus ei ole ka veel otsustanud, millist mõju avaldab kaubamärgi liigitamine värvimärgiks selle kaubamärgi eristusvõime hindamisele.
18 Eelotsusetaotluse esitanud kohus rõhutab sellele küsimusele antava vastuse olulisust tema menetluses oleva kohtuasja lahendamisele, kuna patendi- ja registriamet on seisukohal, et värvimärkide puhul peab eristusvõime olema tõendatud selle tähise kestva ja ulatusliku kasutamisega.
19 Ta soovib seega teada millised tagajärjed on sellise tähise liigitusel, mille kaitset kaubamärgiõiguse alusel taotletakse.
20 Neil asjaoludel otsustas Korkein hallinto-oikeus (Soome kõrgeim halduskohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas direktiivi [2008/95] artikli 2 ja artikli 3 lõike 1 punktis b sätestatud kaubamärgi eristusvõime tingimuse tõlgendamisel on oluline see, kas kaubamärgi jaoks taotletakse registreerimist kujutismärgina või värvimärgina?
2. Kui kaubamärgi eristusvõime hindamisel on oluline selle liigitamine kujutismärgiks või värvimärgiks, siis kas olenemata kaubamärgi esitamisest kujutisena tuleb see vastavalt kaubamärgitaotlusele registreerida värvimärgina või saab seda registreerida ainult kujutismärgina?
3. Juhul kui kaubamärgitaotluses kujutisena esitatud kaubamärgi registreerimine värvimärgina on võimalik, siis kas sellise kaubamärgi registreerimiseks värvimärgina, mis on taotluses graafiliselt kujutatud Euroopa Kohtu praktikas nõutud piisava täpsusega (ja tegemist ei ole värvuse kui sellise kaubamärgina registreerimisega abstraktselt, vormitult või piiramatult), on vaja lisaks piisavalt põhjalikult tõendada kasutamist, nagu nõuab patendi- ja registriamet, või esitada üldse mingeid tõendeid?“
21 Kõigepealt tuleb meelde tuletada, et direktiiv 2008/95 ei määratle kaubamärkide liike ja selle direktiivi artiklis 2, artikli 3 lõike 1 punktis b ega sama artikli lõikes 3 eri kaubamärgiliike ei eristata (vt selle kohta 19. juuni 2014. aasta kohtuotsus Oberbank jt, C‑217/13 ja C‑218/13, EU:C:2014:2012, punkt 46).
22 Direktiivi 2008/95 põhjenduse 6 kohaselt võivad liikmesriigid määrata kindlaks kaubamärgi registreerimise ja tühiseks tunnistamise korra ning neil säilib õigus võtta selles valdkonnas vastu asjaomased menetluseeskirjad.
23 Selle õiguse kasutamisel ei saa siiski minna vastuollu mõiste „kaubamärk“ ühtlustatud määratlusega ja kaubamärgi eristusvõimet reguleerivate tingimustega, mis tulenevad direktiivi 2008/95 artiklist 2 ja artikli 3 lõikest 1, sest muidu kahjustataks selle direktiivi kasulikku mõju ja kaubamärkide registreerimise süsteemi tõhusa toimimist.
24 Oma esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2008/95 artiklit 2 ja artikli 3 lõike 1 punkti b tuleb tõlgendada nii, et kaubamärgitaotleja poolt registreerimismenetluses tähise liigitamine „värvimärgiks“ või „kujutismärgiks, kujutab endast olulist asjaolu, millest sõltub, kas asjaomane tähis saab olla kaubamärk ja juhul kui see on nii, siis selle kindlakstegemine, kas sellel tähisel on eristusvõime selle direktiivi artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.
25 Selles osas tuleb kõigepealt märkida, et asjaolu, et tähise registreerimist on taotletud „värvimärgina“ või „kujutismärgina“, on oluline kaubamärgiõigusest tuleneva kaitse eseme ja ulatuse kindlaksmääramisel direktiivi 2008/95 artikli 2 alusel. Nimelt aitab tähise liigitamine „värvimärgiks“ või „kujutismärgiks“ kaasa kaubamärgiõiguse alusel taotletud kaitse eseme ja ulatuse täpsustamisele, kuna võimaldab kindlaks teha, kas tähise piirjooned on registreerimistaotluse esemeks.
26 Tähise „värvimärgiks“ või „kujutismärgiks“ liigitamise mõju kohta olgu märgitud, et kui pädev asutus vaatab läbi kaubamärgi registreerimistaotlust, siis peab ta selleks, et kindlaks määrata kas tähisel, mille kaitset on kaubamärgiõiguse alusel taotletud, on eristusvõime direktiivi 2008/95 artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses, viima läbi konkreetse kontrolli, võttes arvesse kõiki antud juhul tähtsust omavaid asjaolusid ning vajaduse korral ka seda, kuidas seda tähist kasutatakse (vt selle kohta 6. mai 2003. aasta kohtuotsus Libertel, C‑104/01, EU:C:2003:244, punkt 76; 12. veebruari 2004. aasta kohtuotsus Koninklijke KPN Nederland, C‑363/99, EU:C:2004:86, punktid 31–35, ja 24. juuni 2004. aasta kohtuotsus Heidelberger Bauchemie, C‑49/02, EU:C:2004:384, punkt 41).
27 Kaubamärgi eristusvõimet ei saa seega hinnata abstraktselt (12. veebruari 2004. aasta kohtuotsus Koninklijke KPN Nederland, C‑363/99, EU:C:2004:86, punkt 31).
28 Lisaks on Euroopa Kohus otsustanud, et värvimärkide eristusvõime hindamise kriteeriumid on samad nagu need, mida kohaldatakse teistele kaubamärgiliikidele. Raskused, mis võivad tekkida teatud kaubamärgiliikide eristusvõime kindlakstegemisel nende olemuse tõttu ning millega tuleb põhjendatult arvestada, ei õigusta seda, et lisaks Euroopa Kohtu praktikas muude kaubamärgiliikide osas tõlgendatud eristusvõime kriteeriumile kohaldatakse veel teatud rangemaid, täiendavaid või erandeid loovaid kriteeriume (vt selle kohta 19. juuni 2014. aasta kohtuotsus Oberbank jt, C‑217/13 ja C‑218/13, EU:C:2014:2012, punktid 46 ja 47).
29 Kuigi värvimärgi eritusvõime hindamise kriteeriumid on samad kui kujutismärkide puhul, nähtub Euroopa Kohtu praktikast siiski, et asjaomane avalikkus ei pruugi tajuda värvusest kui sellisest koosnevat kaubamärki samamoodi kui sõna- või kujutismärki. Kuigi avalikkus kaldub sõna- ja kujutismärke vahetult tajuma toote kaubanduslikule päritolule osutavate tähistena, puudub värvusel kui sellisel tavaliselt olemusest tulenev võime eristada ühe ettevõtja kaupa teiste ettevõtjate kaupadest (vt selle kohta 6. mai 2003. aasta kohtuotsus Libertel, C‑104/01, EU:C:2003:244, punkt 65).
30 Nii on Euroopa Kohus otsustanud, et kui tegemist on värvuse kui sellisega, siis võib sellel olla enne igasugust kasutamist eristusvõime vaid erilistel tingimustel, ja isegi kui värvusel iseenesest puudub esialgu eristusvõime, võib ta selle siiski omandada kasutamise käigus kaupade ja teenuste suhtes, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotletakse (6. mai 2003. aasta kohtuotsus Libertel, C‑104/01, EU:C:2003:244, punktid 66 ja 67).
31 Peale selle tuleb värvusel kui sellisel või värvikombinatsioonil kaubamärgina olla võiva eristusvõime hindamiseks arvesse võtta üldist huvi hoiduda põhjendamatult piiramast värvuste vaba kasutatavust teiste ettevõtjate jaoks, kes pakuvad sama laadi kaupu või teenuseid kui need, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotletakse (6. mai 2003. aasta kohtuotsus Libertel, C‑104/01, EU:C:2003:244, punkt 60, ja 24. juuni 2004. aasta kohtuotsus Heidelberger Bauchemie, C‑49/02, EU:C:2004:384, punkt 41).
32 Eelnevates punktides viidatud Euroopa Kohtu praktikaga ei vabastata kaubamärkide valdkonnas pädevaid asutusi siiski eristusvõime konkreetse kontrolli läbiviimisest, mille käigus võetakse arvesse kõiki antud juhul tähtsust omavaid asjaolusid. Seepärast oleks niisuguse kontrollikohustusega vastuolus, kui pädev asutus tunnustaks värvuse kui sellise või värvuste kombinatsiooni eristusvõimet üksnes seetõttu, et värvimärki kasutatakse kaupade ja teenuste jaoks, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotletakse.
33 Pealegi tuleneb Euroopa Kohtu praktikast, et kui tähis, mille registreerimist kaubamärgina taotletakse, koosneb värvikombinatsioonist, mis esitatakse abstraktselt ja piirjoonteta, siis peab nende värvuste graafiline kujutis hõlmama süstemaatilist kujundust, mis ühendab asjaomaseid värvusi ette kindlaks määratud ja püsival viisil (vt selle kohta 24. juuni 2004. aasta kohtuotsus Heidelberger Bauchemie, C‑49/02, EU:C:2004:384, punkt 33).
34 Niisiis tuleb eristusvõime konkreetse ja igakülgse analüüsi käigus hinnata, kas ja mil määral võib süstemaatilist kujundust hõlmav värvikombinatsioon anda käsitletavale tähisele olemusliku eristusvõime.
35 Seetõttu tuleb esimesele küsimusele vastata, et direktiivi 2008/95 artiklit 2 ja artikli 3 lõike 1 punkti b tuleb tõlgendada nii, et kaubamärgitaotleja poolt registreerimismenetluses tähise liigitamine „värvimärgiks“ või „kujutismärgiks“ kujutab endast olulist asjaolu, mida teiste hulgas tuleb arvesse võtta, et teha kindlaks, kas asjaomast tähist saab pidada kaubamärgiks selle direktiivi artikli 2 tähenduses, ja juhul kui seda tähist saab kaubamärgiks pidada, siis selle kindlakstegemisel, kas sellel kaubamärgil on eristusvõime nimetatud direktiivi artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses, kuid see ei vabasta kaubamärkide valdkonnas pädevaid asutusi siiski kohustusest kontrollida asjaomase kaubamärgi eristusvõimet konkreetselt ja igakülgselt, mis tähendab, et see asutus ei saa keelduda tähise kaubamärgina registreerimisest üksnes põhjusel, et see tähis ei ole omandanud eristusvõimet kaupade ja teenuste suhtes, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotletakse.
36 Oma teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2008/95 artiklit 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus põhikohtuasjas käsitletava sellise kaubamärgi registreerimine värvimärgina, mis on kaubamärgitaotluses esitatud kujutisena.
37 Käesolevas asjas tõdeb eelotsusetaotluse esitanud kohus, et Hartwalli esitatud registreerimistaotluses on see tähis, mille kaitset taotletakse, esitatud värvilise kujutisena, millel on piiritletud kontuurid, samas kui Hartwall kvalifitseerib kaubamärgi, mille registreerimist taotletakse, piirjoonteta värvitoonide kombinatsioonina.
38 Seoses eeltooduga olgu märgitud, et Euroopa Kohtu järjepidevast praktikast tuleneb, et tähise saab kaubamärgina registreerida üksnes siis, kui kaubamärgitaotleja on seda piisava täpsusega graafiliselt kujutanud vastavalt direktiivi 2008/95 artiklis 2 esitatud nõuetele, mistõttu taotletava kaitse ese ja ulatus on selgelt ja täpselt määratletud (vt selle kohta 6. mai 2003. aasta kohtuotsus Libertel, C‑104/01, EU:C:2003:244, punkt 29 ja seal viidatud kohtupraktika).
39 Tähise sõnaline kirjeldus aitab kaasa kaubamärgiõiguse alusel taotletud kaitse eseme ja ulatuse täpsustamisele (vt selle kohta 27. novembri 2003. aasta kohtuotsus Shield Mark, C‑283/01, EU:C:2003:641, punkt 59, ja näitena 24. juuni 2004. aasta kohtuotsus Heidelberger Bauchemie, C‑49/02, EU:C:2004:384, punkt 34).
40 Samas, nagu on kohtujurist sisuliselt oma ettepaneku punktides 60–63 märkinud, peab pädev asutus juhul, kui kaubamärgi registreerimistaotluses esineb vastuolu sellise tähise, mis kaitset taotledes on esitatud kujutisena, ning kaubamärgitaotleja esitatud liigituse vahel, mis seetõttu muudab võimatuks kaubamärgi eseme ja selle kaitse ulatuse täpse kindlaksmääramise kaubamärgiõiguse alusel, keelduma kõnealuse kaubamärgi registreerimisest kaubamärgitaotluse selguse ja täpsuse puudumise tõttu.
41 Käesolevas asjas on tähis, millele kaitset taotletakse, esitatud kujutisena, samas kui sõnaline kirjeldus räägib üksnes kaitsest kahele värvusele, see tähendab sinisele ja hallile. Lisaks on Hartwall täpsustanud, et ta taotleb vaidlusaluse kaubamärgi registreerimist värvimärgina.
42 Paistab, et need asjaolud toovad esile vastuolu, mis tõendab, et kaubamärgiõigusest tuleneva kaitse taotlus ei ole selge ega täpne.
43 Sellest tulenevalt tuleb teisele küsimusele vastata, et direktiivi 2008/95 artiklit 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus tähise registreerimine kaubamärgina sellistel asjaoludel nagu käsitletakse põhikohtuasjas, põhjusel et registreerimistaotlus on vastuoluline, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
44 Teisele küsimusele antud vastust arvestades ei ole kolmandale küsimusele vaja vastata.
1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta direktiivi 2008/95/EÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artiklit 2 ja artikli 3 lõike 1 punkti b tuleb tõlgendada nii, et kaubamärgitaotleja poolt registreerimismenetluses tähise liigitamine „värvimärgiks“ või „kujutismärgiks“ kujutab endast olulist asjaolu, mida teiste hulgas tuleb arvesse võtta, et teha kindlaks, kas asjaomast tähist saab pidada kaubamärgiks selle direktiivi artikli 2 tähenduses, ja juhul kui seda tähist saab kaubamärgiks pidada, siis selle kindlakstegemisel, kas sellel kaubamärgil on eristusvõime nimetatud direktiivi artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses, kuid see ei vabasta kaubamärkide valdkonnas pädevaid asutusi siiski kohustusest kontrollida asjaomase kaubamärgi eristusvõimet konkreetselt ja igakülgselt, mis tähendab, et see asutus ei saa keelduda tähise kaubamärgina registreerimisest üksnes põhjusel, et see tähis ei ole omandanud eristusvõimet kaupade ja teenuste suhtes, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotletakse.
2. Direktiivi 2008/95 artiklit 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus tähise registreerimine kaubamärgina sellistel asjaoludel, nagu käsitletakse põhikohtuasjas, põhjusel et registreerimistaotlus on vastuoluline, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

matches:
§ 1
§ 13
kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus
Kohus
Kohus
kohus


Allveelaevastiku sihtkapitali põhikiri – Vikitekstid
Allveelaevastiku sihtkapitali põhikiri
Pealkiri: Allveelaevastiku sihtkapitali põhikiri
Valmimisaasta: 1935
Ilmumisaasta: 1936
Allikas: Riigi Teataja Lisa 1936, nr. 3 (13. jaanuar 1936, lk. 89–91).
§ 1. Allveelaevastiku sihtkapitali eesmärgiks on kaasa aidata Eesti Vabariigi merekaitse tugevndamisele allveelaevastiku soetamise või sellele aluse panemise läbi.
§ 2. Kapitali alusvaraks on 220 kr., milline summa on annetatud kapitali asutamiseks. See alusvara täiendatakse annetustega ja igasuguste muude tuludega.
§ 3. Kapitalil on juriidilise isiku õigused. Temal on oma pitsat pealkirjaga „Allveelaevastiku sihtkapital“.
§ 4. Allveelaevastiku sihtkapitali organiteks on: allveelaevastiku sihtkapitali komitee, juhatus ja revisjonikomisjon.
§ 5. Komitee ülesandeks on kapitali üldine juhtimine. Eriti kuulub tema võimupiirkonda:
1) juhatuse ja revisjonikomisjoni liikmete valimine;
2) kapitali tegevuskava, eelarvete ja aruannete läbivaatamine ning kinnitamine;
3) komitee täiendamine uute liikmetega;
4) komitee kodukorra kinnitamine ja
5) kapitali tegevuse lõpetamise otsustamine.
Oma eesmärgi saavutamiseks komiteel on õigus korraldada loteriisid, korjandusi, pidusid ja võtta tarvitusele kapitali suurendamiseks kõik muud seaduslikud abinõud.
§ 6. Komitee tegevus ulatub üle kogu Vabariigi. Oma ülesannete teostamiseks komitee võib üle riigi organiseerida ja asutada kohalikke toimkondi, kes tegutsevad komitee poolt maksma pandud kodukorras ette nähtud alustel.
§ 7. Komitee koosseisu kuuluvad: Kaitseminister, Kaitseministri abi, kaitsevägede staabi ülem, merejõudude juhataja, veeteede valitsuse direktor, linnade liidu esimees, maaomavalitsuste liidu esimees, kaitseliidu vanematekogu presiidiumi esindaja, kaitseliidu ülem, allveelaeva ehitamise küsimuse algataja ja kõik endised merejõudude juhatajad ning Vabadusristi vendade ühenduse keskjuhatuse, ohvitseride keskkogu, ajakirjanikkude liidu, naiskodukaitse, põllutöökoja, kaubandus-tööstuskoja, kaupmeeste keskliidu, vabrikantide ühisuse, pankade nõukogu, Eesti ühistegelise liidu, majaomanikkude keskliidu, Välis-Eesti ühingu, naisorganisatsioonide liidu, laevajuhatajate seltsi, kaubalaeva mehaanikute ühingu, laevaomanike ühingu, Eesti meremeeste ühingu, assistentide ühingu, riigi- ja omavalitsuseasutiste teenijate liidu, põllumajanduslikkude ühingute revisjoni liidu, või väljaveo keskbüroo, kanamunade väljaveo keskbüroo, Eesti peekoni eksport ühisuse, kartuli ühingute liidu, Eesti ühistegelise kindlustus keskseltsi ja kindlustusseltside ühingu esindajad – igast organisatsioonist üks, keda valivad juhtivad organid üheks aastaks.
§ 8. Komitee võib kapitali juhatuse ettepanekul oma koosseisu täiendada teiste organisatsioonide ja asutiste esindajatega, samuti isikutega, kes on üles näidanud erilisi teeneid kapitali suurendamise alal.
Komitee võib omale valida auliikmeid.
§ 9. Komitee valib endale esimehe, abiesimehe ja sekretäri § 7 loetletud liikmete hulgast.
§ 10. Komitee koosolekud kutsub kokku esimees, tema äraolekul – abiesimees. Kutsed koosolekule saadetakse välja komitee liikmetele hiljemalt 5 päeva enne koosolekut.
§ 11. Komitee koosolek on otsusevõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt 5 liiget, nende hulgas esimees või abiesimees. Komitee koosolekuid juhatab esimees, tema äraolekul – abiesimees.
§ 12. Komitee otsused tehakse avalikul hääletamisel, lihthäälteenamusega, kusjuures häälte poolekslangemisel on otsustavaks koosoleku juhataja hääl. Erandina on vajalik 2/3 koosolekust osavõtvate komitee liikmete vastuvõtmise otsustamisel.
Komitee koosoleku otsused protokollib komitee sekretär. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja, komitee sekretär ja vähemalt kaks koosoleku poolt selleks valitud liiget.
§ 13. Kapitali juhatus on kapitali täieõiguslikuks esindajaks ja komitee otsuste täitjaks. Juhatuse ülesandeks on kodukorra ja komitee otsuste kohaselt komitee jooksev asjaajamine ja kapitali varade tegelik valitsemine.
Juhatusel on õigus kapitali nimel sõlmida igasuguseid tehinguid, anda välja volitusi ning nõuda ja kosta kohtus.
§ 14. Kapitali juhatuse moodustavad:
a) esimees ja kolm liiget, keda komitee valib § 7 loetletud liikmete hulgast üheks aastaks;
b) Kaitseministri abi – alaline I abiesimees, kaitseliidu ülem – alaline II abiesimees, Kaitseministeeriumi poolt määratud asjaajaja – alaline asjaajaja ja raamatupidaja – alaline raamatupidaja.
Juhatus valib enda liikmete seast sekretäri ja laekahoidja. Juhatus on otsusevõimeline, kui on koos esimees või abiesimees ja kaks liiget. Komiteel on õigus tarbekorral suurendada kapitali juhatuse koosseisu.
Kapitali juhatus asub Kaitseministeeriumi juures.
§ 15. Kapitali juhatuse otsused täidetakse juhatuse esimehe korraldusel.
§ 16. Kapitali asjaajamise töödeks annab Kaitseministeerium abitööjõude, nagu kirjutajad jne.
§ 17. Kapitali rahasummad hoitakse Eesti Pangas, tema osakondades või mõnes riiklikus rahaasutises – komitee määramisel.
Kogutud rahasummad antakse komitee otsuste kohaselt järkjärgult Vabariigi Valitsuse korraldusse – kasutamiseks § 1 tähendatud eesmärgi kohaselt.
Kõik rahalised dokumendid, mis sisaldavad allveelaevastiku sihtkapitali rahade ja varade kasutamist, peavad kandma kolme juhatusliikme allkirja, kusjuures juhatus määrab need isikud, kellel allakirjutamise õigus.
§ 18. Kapitali asjaajamist revideerib kolmeliikmeline revisjonikomisjon, ked valib komitee oma liikmete hulgast. Revisjonikomisjon valib oma koosseisust enesele esimehe.
Revisjonikomisjonil on õigus igal ajal toimetada kapitali asjaajamise ja kapitali varade valitsemise revideerimist. Revideerimise tagajärgedest komisjon annab aru komiteele. Selleks otstarbeks revisjonikomisjonil on õigus nõuda komitee kokkukutsumist.
§ 19. Kapitali aastaaruande koostab juhatus ja esitab selle komiteele ühes revisjonikomisjoni arvamisega. Kapitali tegevuse kohta möödunud aasta eest, samuti kapitali varandusliku seisu kohta aasta alguseks kapitali juhatus annab aru avalikult igal aastal hiljemalt märtsikuus peale aastaaruande kinnitamist komitee poolt.
§ 20. Kapital lõpetab oma tegevuse komitee sellekohasel otsusel § 1 tähendatud eesmärgi saavutamisel. Ühes kapitali tegevuse lõpetamise ettepanekuga juhatus esitab komiteele revisjonikomisjoni poolt läbivaadatud üldise tegevuse ja rahalise aruande.
Kapitali rahasummade ülejääk ja muu ülejääv vara läheb Vabariigi Valitsuse käsutusse – kasutamiseks merekaitse vahendite muretsemiseks.
§ 21. Kapitali organite liikmed kapitali heaks töötavad tasuta.
Sihtasutuse Allveelaevastiku sihtkapitali põhikiri on kinnitatud Vabariigi Valitsuse otsusega 20. detsembrist 1935 (prot. nr. 91 p. IV-2) ja kantud Siseministeeriumi sihtasutuste registrisse nr. 21 all.
Tallinnas, 2. jaanuaril 1936. Nr. 14623.
Siseministeeriumi üldosakonna juriidiliste isikute büroo juhataja E. Aron.
Pärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Allveelaevastiku_sihtkapitali_põhikiri&oldid=43571"
Riigi Teataja Lisa
Selle lehekülje viimane muutmine: 09:50, 26. juuni 2018.