Rahapesu andmebüroo kogutavate andmete registreerimise ja töötlemise kord – Riigi Teataja
Rahapesu andmebüroo kogutavate andmete registreerimise ja töötlemise kord
Rahapesu andmebüroo kogutavate andmete registreerimise ja töötlemise kord - sisukord
§ 2 Rahapesu andmebüroo andmestik
§ 3 Rahapesu andmebüroo asjaajamine
2 Teabe registreerimine ja töötlemine
§ 4 Teabe kogumine
§ 5 Teabe registreerimine
§ 6 Teabe analüüsimine
§ 7 Ligipääs teabele
3 Teabe edastamine ja väljastamine
§ 8 Materjalide edastamine
§ 9 Andmete väljastamine
§ 10 Koostöö Kaitsepolitseiametiga terrorismi rahastamise tõkestamisel
§ 11 Tagasiside
4 Piirangute rakendamine
§ 12 Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse paragrahvis 57 sätestatud piirangute kehtestamine
§ 13 Piirangute elektroonilisel teel seadmise kord ja tehnilised nõuded
5 Andmete organisatsioonilise ja tehnilise kaitse tagamine
§ 14 Andmete kaitse tagamine
RT I, 01.12.2017, 19
Vastu võetud 27.11.2017 nr 41
Määrus kehtestatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 60 lõike 10 alusel.
(1) Määrus reguleerib rahapesu andmebüroos kogutavate andmete registreerimise ja töötlemise korda.
(2) Rahapesu andmebüroo järelevalvetegevust reguleerib büroo juhi kinnitatud tegevusjuhend.
(3) Teade käesoleva määruse tähenduses on siseministri määrusega kinnitatud vormi järgi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse §-s 2 nimetatud kohustatud subjektide (edaspidi kohustatud subjekt) poolt rahapesu andmebüroole sama seaduse §-s 49 sätestatud korras saadetud teade, rahvusvahelise sanktsiooni seadusest tuleneva teavitamiskohustuse täitmisel saadetud teade ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi pädeva asutuse edastatud teade rahapesu või terrorismi rahastamise kahtlusega tehingu kohta.
(4) RABIS on rahapesu andmebüroo elektrooniline andmekogu, kuhu kogutakse ja salvestatakse kohustatud subjektidelt saadud teated ja muu informatsioon ning kus seda teavet töödeldakse.
§ 2. Rahapesu andmebüroo andmestik
(1) Rahapesu andmebüroo andmestik moodustub:
1) teadetest, mis on saabunud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse kohustatud subjektidelt;
2) finantssanktsioonide rakendamise teadetest, mis on sätestatud rahvusvahelise sanktsiooni seaduses;
3) infost tehingute, selles osalejate ja tehingutega seotud teiste asjaolude kohta, mis on saadud rahapesu andmebüroo tehtud analüüsi tulemusena, ning lisainformatsioonist tehingute, selles osalejate ja teiste tehingutega seotud asjaolude kohta, mida rahapesu andmebüroo seaduses sätestatud juhtudel kogub;
4) kõigist kahtlastest ja ebaharilikest tehingutest ning toimingutest, mis on rahapesu andmebüroole teatavaks saanud muul moel.
(2) Rahapesu andmebüroo andmestikku kuuluvad ka rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse 7. ja 8. peatükis sätestatud järelevalve tegemisel kogutud andmed seaduse subjektide tegevuse kohta, mis sisaldavad panga- või ärisaladust.
§ 3. Rahapesu andmebüroo asjaajamine
(1) Rahapesu andmebüroo kirjavahetust peetakse üldjuhul digitaalallkirjastatud elektronkirjade kaudu. Dokumendid allkirjastab büroo juht, teda asendav või tema määratud ametnik.
(2) Rahapesu andmebüroole adresseeritud kirjad ja teised postisaadetised avatakse ainult rahapesu andmebüroos.
(3) Teated registreeritakse rahapesu andmebüroo andmekogus RABIS.
(4) Rahapesu andmebürool on oma eraldiseisev dokumendiregister, millele juurdepääs on üksnes rahapesu andmebüroo ametnikel. Dokumendiregistris registreeritakse kõik rahapesu andmebüroo poolt seoses rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega väljasaadetavad ja sissetulevad kirjad ja postisaadetised.
(5) Rahapesu andmebüroo haldusaktid registreeritakse rahapesu andmebüroo eraldiseisvas dokumendiregistris. Ettekirjutuse elektrooniline koopia säilitatakse andmekogus RABIS selle toimiku juures, mille raames ettekirjutus koostati.
(6) Politseisisesed korraldused, käskkirjad ja muu kirjavahetus, mis on seotud rahapesu andmebüroo kohaga Politsei- ja Piirivalveameti struktuuris ning selle haldusjuhtimisega, registreeritakse Politsei- ja Piirivalveameti dokumendiregistris.
2. peatükk Teabe registreerimine ja töötlemine
§ 4. Teabe kogumine
(1) Teade rahapesu andmebüroole edastatakse kasutades veebipõhist vormi, mis asub rahapesu andmebüroo avalikul veebilehel, elektronposti, faksi või saadetakse teade tavapostiga.
(2) Uurimisasutustelt või välisriikide rahapesu andmebüroode ülesandeid täitvatelt asutustelt saadud päringuid ja teavet käsitatakse teatena.
(3) Järelevalvetegevuses välja selgitatud kahtlase tehingu kohta teeb teate järelevalvetalitus.
§ 5. Teabe registreerimine
(1) Rahapesu andmebüroole saabunud teade registreeritakse rahapesu andmebüroos asuvas eraldiseisvas andmekogus RABIS, kus talle antakse registreerimisnumber, jäädvustatakse teate saatnud isik, tema poolt teatele antud number, teate kuupäev, kliendi või tehinguosaliste andmed ning muu teave tehingu kohta. Teatele lisatud muud materjalid salvestatakse andmekogus RABIS teate juures.
(2) Rahapesu andmebüroo avalikul veebileheküljel asuva veebipõhise vormi kaudu saadetud teated asuvad veebiserveris krüpteeritud kujul. Krüpteeritud teated kantakse üle rahapesu andmebüroo andmekogusse RABIS, kus need dekrüpteeritakse.
(3) Elektronpostiga saabunud teated avab rahapesu andmebüroo juhi määratud ametnik.
(4) Faksiga või posti teel saabunud teade skaneeritakse või viib andmetöötleja teate digitaalkujule muul moel enne registreerimist. Originaal lisatakse kas kontrolltoimikusse või arhiveeritakse.
(5) Rahapesu andmebüroo enda kogutud andmed registreeritakse teatena andmekogus RABIS, märkides teatajana rahapesu andmebüroo ametniku.
(6) Kui kontrollimisel ilmneb, et esitatud teade ei vasta kehtestatud nõuetele või selles esineb puudusi, registreeritakse teade üldises korras ja selle esitajat teavitatakse puudustest, mis tuleb kõrvaldada näidatud tähtaja jooksul.
§ 6. Teabe analüüsimine
(1) Rahapesu andmebüroo juhi määratud ametnik vaatab läbi kõik käesoleva määruse § 1 lõikes 3 nimetatud teated.
(2) Seaduse kohustatud subjektidelt saabunud teade, millel on märge „Kiire”, ja välispäringud vaadatakse rahapesu andmebüroos läbi kohe, analüüsitakse olemasoleva informatsiooni baasil ja otsustatakse, missuguseid meetmeid vara säilitamiseks kasutada. Muud teated vaadatakse läbi mõistliku aja jooksul, kasutades selleks rahapesu andmebüroo juhi poolt eraldi kehtestatud kriteeriume teadete jaotamise ja nende tähtsuse järjekorda määramise kohta.
(3) Kui teade on saabunud, teeb käesoleva paragrahvi lõikes 1 märgitud ametnik esmase analüüsi rahapesu andmebüroos oleva informatsiooni alusel. Vajaduse korral kogutakse lisainformatsiooni rahapesu andmebüroole kättesaadavatest registritest ja andmekogudest. Esmaanalüüsi tulemusena otsustab ametnik, kas tegemist võib olla rahapesu, terrorismi rahastamise, nendega seotud kuriteo või muu kuriteo kahtlusega.
(4) Kui esmasel analüüsil ilmneb, et teate esitamise aluseks olnud kahtlus ei leia kinnitust, arhiveeritakse teade andmekogus RABIS.
(5) Kui teate läbivaatamisel ilmneb vajadus koguda lisainformatsiooni, et tuvastada, kas teates kirjeldatud andmed on rahapesu või terrorismi rahastamise või nendega seotud kuritegude tuvastamiseks või kohtueelses menetluses olulised, avatakse selle alusel kontrolltoimik.
(6) Igale kontrolltoimikule määratakse eraldi number ja vastutav ametnik.
(7) Rahapesu andmebüroo juht, teda asendav või tema määratud ametnik määrab kontrolltoimikule lahendamiseks kuni kolmekuulise tähtaja olenevalt asja keerukusest. Tähtaega võib asja erilise keerukuse või rahvusvahelise iseloomu tõttu pikendada vastutava ametniku motiveeritud taotluse alusel.
(8) Välispäringutele vastamiseks määratakse olenevalt päringu sisust kuni ühekuuline tähtaeg. Kiireloomulistele päringutele tuleb vastata kahe tööpäeva jooksul.
(9) Ettekirjutused, päringud, kirjavahetus ja muud dokumendid registreeritakse rahapesu andmebüroo eraldiseisvas andmekogus ning hoitakse samas kontrolltoimikus.
(10) Rahapesu andmebüroo hoiab kontrolltoimikuid üldjuhul elektroonsel kujul andmekogus RABIS, võttes tarvitusele turvaabinõud, millega tagada elektroonsete toimikute ja neis olevate konfidentsiaalsete andmete säilimine. Paberil saabunud dokumendid säilitatakse algkujul ja skaneeritakse digitaalsesse kontrolltoimikusse.
(11) Kui avatud kontrolltoimikus analüüsitavate tehingutega on seotud varem saabunud või hiljem saabuvad teated, otsustatakse nende lisamine andmekogust RABIS avatud kontrolltoimikusse.
(12) Kui analüüsi tulemusena selgub, et avatud kontrolltoimik käsitleb juba avatud kontrolltoimikuga seotud tehinguid, siis toimikud ühendatakse ja neile määratakse ühine number. Kui selgub, et toimiku materjalides on peale analüüsitava kuriteokahtluse jäädvustatud veel teise iseseisva kuriteo tunnuseid, võib need materjalid vajaduse korral eraldada iseseisvasse toimikusse.
(13) Toimikute avamine, ühendamine, eraldamine ja vastutavate ametnike määramine on rahapesu andmebüroo juhi, büroo talituste juhtide või büroo juhi määratud muu ametniku pädevuses.
(14) Käesoleva määruse § 1 lõikes 3 toodud teate analüüsimisel kasutab rahapesu andmebüroo kõiki rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduses sätestatud võimalusi lisateabe hankimiseks.
(15) Välisriigi pädevale asutusele esitatavatele päringutele ja rahapesu andmebüroo haldusaktidele kirjutab alla rahapesu andmebüroo juht või tema määratud ametnik. Informatsiooni vahetamisel välisriigi pädevate asutustega kasutatakse käesolevas paragrahvis sätestatud korda. Välisriigi pädevate asutustega vahetatakse informatsiooni kas kirja või faksi teel rahapesu andmebüroo blanketil või elektrooniliselt rahvusvahelise turvatud infovahetuse süsteemi kaudu.
(16) Kui andmete töötlemisel ei välistatud teate sisus olnud kahtlust ja olemasolevate andmete põhjal ei ole piisavalt alust koostada kuriteoteade, võib rahapesu andmebüroo teha märke infosüsteemi POLIS jälitusmenetluse andmestikku informatsiooni olemasolu kohta ja määrata sellele asjakohase juurdepääsukategooria.
(17) Analüüsi tulemusena kogutud materjali koos kokkuvõttega esitab vastutav ametnik rahapesu andmebüroo juhile, struktuuriüksuse juhile või teda asendavale ametnikule otsustamiseks, kas saata see uurimisasutusele, välisriigi pädevale asutusele või määrata säilitamiseks rahapesu andmebüroos.
(18) Teadet rahapesu kahtluse kohta, selle koopiat või ärakirja ja andmeid selle esitanud isiku kohta rahapesu andmebüroo ei väljasta.
(19) Välisriigi pädevale asutusele informatsiooni edastamise korral tehakse märge informatsiooni kasutamise tingimuste kohta.
§ 7. Ligipääs teabele
(1) Rahapesu andmebüroo juhi loal võib isikutele, keda on vaja kaasata rahapesu andmebüroo ülesannete täitmiseks, anda rahapesu andmebüroo andmekogule ajutise ligipääsu ülesande täitmiseks vajalikus ja piisavas ulatuses.
(2) Lõikes 1 nimetatud isikutele tutvustatakse allkirja vastu rahapesu andmebüroo andmekogus sisalduva info töötlemise reegleid. Andmetele ligipääs, selle ulatus ja andmetega tutvunud isik jäädvustatakse.
3. peatükk Teabe edastamine ja väljastamine
§ 8. Materjalide edastamine
(1) Rahapesu, terrorismi rahastamise või nendega seotud kuritegude või muude kuritegude tunnuste esinemise korral edastab rahapesu andmebüroo materjali viivitamatult pädevale asutusele.
(2) Kui kogutud materjal viitab teise riigi jurisdiktsiooni pädevuses olevale kuriteole, saadetakse materjal teatena teise riigi asutusele, kes täidab rahapesu andmebüroo ülesandeid.
(3) Kui materjal edastatakse, koostab vastutav ametnik saatekirja, tagab materjalist koopia säilitamise rahapesu andmebüroos ja edastab materjali koos saatekirjaga allkirjastamiseks andmebüroo juhile või tema poolt volitatud rahapesu andmebüroo ametnikule.
(4) Kui rahapesu andmebüroo on vara säilimise tagamiseks rakendanud piiranguid, esitab ta materjalid uurimisasutusele võimalikult kiiresti, kuid mitte hiljem kui kümme tööpäeva enne piirangutähtaja lõppu. Sellisel juhul otsustab uurimisasutus vara arestimise kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud korras enne, kui lõpeb rahapesu andmebüroo haldusaktiga rakendatud piirang.
§ 9. Andmete väljastamine
(1) Rahapesu andmebüroo ei väljasta andmeid, kui seadusest, välislepingust või käesolevast määrusest ei tulene teisiti.
(2) Rahapesu andmebüroo edastab olulised andmed, sh maksu- ja pangasaladust sisaldavad andmed, prokurörile, uurimisasutusele või kohtule, kui need on vajalikud rahapesu, terrorismi rahastamise või nendega seotud kuritegude või muude kuritegude tõkestamiseks, tuvastamiseks või kohtueelses menetluses.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 märgitud andmeid väljastab rahapesu andmebüroo omaalgatuslikult või rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 60 lõikes 2 loetletud asutuste põhjendatud taotluste alusel.
(4) Haldusmenetluse käigus kogutud andmeid võib rahapesu andmebüroo uurimisasutusele avaldada kuritegude tõkestamiseks, tuvastamiseks või kohtueelses menetluses.
(5) Andmete väljastamise otsuse võtab vastu ja andmete väljastamisega seotud dokumendid allkirjastab rahapesu andmebüroo juht või tema määratud ametnik.
(6) Andmete väljastamisel rahapesu andmebüroost võib määrata andmete kasutamise piirangud.
(7) Muu andmevahetus toimub seaduse ja ametkondade vaheliste koostöölepete järgi.
§ 10. Koostöö Kaitsepolitseiametiga terrorismi rahastamise tõkestamisel
(1) Terrorismi rahastamise tõkestamisel teeb rahapesu andmebüroo koostööd Kaitsepolitseiametiga rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse §-s 62 sätestatu kohaselt.
(2) Terrorismi rahastamise kahtlusega teated edastab rahapesu andmebüroo juht või tema määratud ametnik Kaitsepolitseiameti peadirektori määratud kontaktisikule turvalisi andmeedastusviise kasutades ja teeb selle kohta märke andmekogusse RABIS.
(3) Rahapesu andmebüroo kontaktisik, kelle määrab Kaitsepolitseiameti peadirektor:
1) võtab rahapesu andmebüroolt vastu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 62 lõikes 2 nimetatud olulised andmed;
2) analüüsib terrorismi rahastamise kahtlusega teateid iseseisvalt või koostöös rahapesu andmebürooga;
3) tutvub vajaduse korral terrorismi rahastamise tuvastamiseks avatud kontrolltoimikutega;
4) esitab vajaduse korral rahapesu andmebüroole kontrollimiseks Kaitsepolitseiameti terrorismi rahastamise kahtlusega teate;
5) annab rahapesu andmebüroole igas kvartalis tagasisidet terrorismi rahastamise kahtluse teadete analüüsi tulemuste kohta, mida Kaitsepolitseiamet on kontrollinud. Kui tuvastatakse kuriteotunnused või alustatakse kriminaalmenetlust, teavitab sellest viivitamatult rahapesu andmebürood;
6) juhindub andmekaitse nõuetest, mis on sätestatud seaduses ja kindlaks määratud käesolevas määruses.
§ 11. Tagasiside
(1) Kui rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 49 lõike 7 nõuded on täidetud, siis asjakohastel juhtudel teavitab rahapesu andmebüroo temale andmeid esitanud isikut andmete kasutamisest.
(2) Rahapesu andmebüroo asjaajaja registreerib teate büroo dokumendiregistris ja teeb selle kohta märke andmekogusse RABIS.
4. peatükk Piirangute rakendamine
§ 12. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse paragrahvis 57 sätestatud piirangute kehtestamine
(1) Kui kohustatud subjekt on edastanud teate rahapesu andmebüroole märkega „Kiire” ja on peatanud varaga tehtavad tehingud, vaatab rahapesu andmebüroo teate läbi viivitamatult ning teeb otsuse konto või tehingu objektiks oleva vara käsutamisele piirangu seadmise kohta.
(2) Tehingu peatamise või konto või tehingu objektiks oleva vara käsutamisele piirangu seadmise otsustab rahapesu andmebüroo juht või tema määratud ametnik menetluse eest vastutava ametniku või rahapesu andmebüroo talituse juhi ettepanekul.
(3) Kui teise riigi pädev asutus esitab rahapesu andmebüroole päringu ja põhjendatud palve varale piirangu seadmise kohta, rakendatakse piirangut üldises korras ja teavitatakse sellest kohe teise riigi pädevat asutust.
(4) Peale tehingu peatamise, või konto või tehingu objektiks oleva muu vara käsutamisele piirangu seadmise vajalikkuse otsustamist koostab vastutav ametnik faktiliste asjaolude dokumendi ning vastavasisulise ettekirjutuse. Ettekirjutus allkirjastatakse rahapesu andmebüroo juhi või tema poolt määratud ametniku poolt.
(5) Ettekirjutus registreeritakse kehtiva korra järgi ja edastatakse vara valdajale või omanikule digitaalselt, tähitud postiga või toimetatakse kätte allkirja vastu.
(6) Kui vara valdaja või omanik ei esita rahapesu andmebüroole 30 päeva jooksul alates tehingu peatamisest või konto kasutamise piirangu kehtestamisest tõendeid vara päritolu seaduslikkuse kohta, otsustab rahapesu andmebüroo juht, teda asendav ametnik või rahapesu andmebüroo juhi määratud ametnik toimiku materjalide põhjal piirangu pikendamise vajaduse ja tähtaja määramise ning teeb märke andmekogusse RABIS.
(7) Kui vara valdaja või omanik esitab tähtajaks tõendeid vara päritolu kohta, siis vastutav töötleja viivitamatult kontrollib esitatud andmeid, kasutades selleks kõiki seaduses ette nähtud võimalusi ning pärast kontrollimist esitab oma seisukoha piirangute tühistamise või jätkamise vajadusest rahapesu andmebüroo juhile või tema määratud ametnikule.
(8) Kui analüüsi käigus tekib vajadus piirata vara kasutamist või arestida vara teises riigis, koostatakse sellekohane päring ja põhjendatud palve ning saadetakse see teise riigi pädevale asutusele.
(9) Juhul kui rahapesu andmebüroo otsustab piirangute kehtestamist jätkata, teavitab ta sellest viivitamatult konto või vara valdajat või omanikku. See ettekirjutus registreeritakse kehtiva korra järgi ja edastatakse vara valdajale või omanikule digitaalselt, tähitud postiga või toimetatakse kätte allkirja vastu.
(10) Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 57 lõike 6 kohaldamiseks teeb rahapesu andmebüroo asjakohase taotluse halduskohtule. Kui vara tegelik omanik tehakse kindlaks enne ühe aasta möödumist või ilmnevad uued asjaolud, järgitakse seaduses ja käesolevas määruses sätestatud korda.
(11) Kui ühe aasta jooksul pärast vara käsutamise piirangute kehtestamist rahapesu ja terrorismi tõkestamise seaduse § 57 lõike 1 alusel ei ole õnnestunud vara omanikku või kontol oleva vara tegelikku kasusaajat kindlaks teha või kui vara valdaja teatab rahapesu andmebüroole kirjalikult soovist varast loobuda, taotleb rahapesu andmebüroo halduskohtult luba vara riigi omandisse kandmiseks.
(12) Kui varale on pandud piirangud ja analüüsi käigus selgub, et vara päritolu on legaalne või terrorismi rahastamise kahtlus pole kinnitust leidnud, vabastatakse vara piirangutest kohe ja teavitatakse otsusest viivitamatult vara valdajat.
(13) Rahapesu andmebüroo peab arvestust varale seatud piirangute, nende tähtaegade ning vara loetelu ja väärtuse kohta. Andmeid säilitatakse andmekogu RABIS asjakohase toimiku juures ja eraldiseisva koondtabelina. Koondtabelisse kannab andmed asjaajaja talituse juhi või vastutava töötleja esitatud andmete põhjal.
§ 13. Piirangute elektroonilisel teel seadmise kord ja tehnilised nõuded
(1) Piirangu seadmise korral edastab rahapesu andmebüroo juht või tema määratud ametnik kohustatud subjektile või muule isikule digitaalallkirjastatud ja krüpteeritult asjakohase ettekirjutuse.
(2) Ettekirjutuse saaja esindaja saadab elektronposti vahendusel digitaalallkirjastatud ja krüpteeritud kinnituse ettekirjutuse kättesaamise ja piirangute rakendamise kohta.
(3) Kui dokumenti ei õnnestu tehnilistel või muudel põhjustel digitaalselt edastada, esitatakse ettekirjutus paberil. Ettekirjutuse saaja esindaja annab kinnituse ettekirjutuse kättesaamise kohta.
5. peatükk Andmete organisatsioonilise ja tehnilise kaitse tagamine
§ 14. Andmete kaitse tagamine
(1) Andmete kaitse tagatakse kooskõlas avaliku teabe seaduses ja isikuandmete kaitse seaduses sätestatud isikuandmete töötlemise nõuetega ning krediidiasutuste seaduses sätestatud pangasaladuse kaitse nõuetega.
(2) Rahapesu andmebüroo juht või teda asendav ametnik allub andmekaitse korraldamise küsimustes vahetult Politsei- ja Piirivalveameti keskkriminaalpolitsei juhile. Andmekaitse nõuete täitmise eest rahapesu andmebüroos vastutab rahapesu andmebüroo juht.
(3) Andmekaitset korraldav isik on kohustatud rahapesu andmebüroos:
1) korraldama andmete kaitset ja võtma tarvitusele meetmed andmekaitse igakülgseks tagamiseks;
2) tegema kontrolli rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse ja selle alusel antud õigusaktidest tulenevate nõuete täitmise üle;
3) korraldama koolitust andmekaitse küsimustes;
4) pidama arvestust andmete ja neile juurdepääsuõigust omavate isikute kohta.
(4) Andmevaldaja on kohustatud kohe teavitama rahapesu andmebüroo juhti, kui on põhjust arvata, et andmed on saanud teatavaks juurdepääsuõigust mitteomavale isikule või käesolevat korda on muul viisil rikutud. Andmevaldaja on sellisel juhul kohustatud võtma tarvitusele meetmed, et vähendada või hoida ära andmete avalikuks tulemisest tekkida võivat kahju.
(5) Rahapesu andmebüroos säilitatavaid andmeid võib töödelda ja väljastada ainult rahapesu andmebüroo ametnik, kellele on tutvustatud rahapesu andmebüroo tööd reguleerivaid juhendeid, käesolevat määrust, rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadust, isikuandmete kaitse seadust, avaliku teabe seadust, krediidiasutuste seadust ja teiste seaduste neid sätteid, mis määravad vastutuse loetletud seaduste rikkumise eest, ja kes on andnud allkirja selle kohta, et ta hoiab saladuses talle seoses tööülesannetega teatavaks saanud andmeid.
(6) Juurdepääsu rahapesu andmebüroo andmekogule või teistele andmekogudele võib kasutada üksnes töö otstarbel. Juurdepääsu kuritarvitamist loetakse distsiplinaarsüüteoks.
(7) Rahapesu andmebüroo ruumid, kus hoitakse ja töödeldakse kogutud andmeid, peavad asuma valvatava sissepääsuga hoones. Ruumidesse sissepääs peab olema valvatav videokaameratega ning olema varustatud signalisatsioonisüsteemi ja koodlukuga. Ruumides võib kasutada üksnes selliseid häiresüsteeme, mida ei ole lihtsate vahenditega võimalik neutraliseerida ja millest ei ole võimalik mööda pääseda. Süsteem peab toimima nii, et häirele on võimalik efektiivselt reageerida.
(8) Rahapesu andmebüroo ruumid tuleb kohe pärast ametliku tööaja lõppu üle kontrollida. Iga rahapesu andmebüroo ametnik, kes pärast tööaja lõppu kabinetist lahkub, veendub, et kabinetis ei ole kõrvalisi isikuid, arvutid on välja lülitatud ja infokandjad paigutatud lukustatud kappidesse ning lukustab kabineti ukse. Büroo ametnik, kes viimasena lahkub, veendub, et kõikide kabinettide uksed on lukustatud ja paneb ruumid valve alla.
(9) Isikud, kes rahapesu andmebüroos ei tööta, võivad büroo ruumides viibida ainult rahapesu andmebüroo juhi loal ja koos rahapesu andmebüroo ametnikust saatjaga.
(10) Rahapesu andmebüroos kasutatavad infotehnoloogilised vahendid peavad olema varustatud nõuetekohaste kaitsevahenditega. Rahapesu andmebüroos kasutatavate infokandjate hoidmiseks peavad rahapesu andmebüroos olema lukustatavad kapid.
(11) Rahapesu andmebüroo andmekogu RABIS kasutamise kord kehtestatakse Politsei ja Piirivalveameti peadirektori käskkirjaga.


Harku Vallavolikogu 27. veebruar 2014 määruse nr 6 „Harku valla Ühtekuuluvusfondi veemajandusprojekti raames ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise tasu hüvitamise kord“ muutmine – Riigi Teataja
Harku Vallavolikogu 27. veebruar 2014 määruse nr 6 „Harku valla Ühtekuuluvusfondi veemajandusprojekti raames ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise tasu hüvitamise kord“ muutmine
RT IV, 07.02.2017, 11
Vastu võetud 26.01.2017 nr 3
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 7 lõigete 1 ja 5 ning § 22 lõike 1 punkti 37 alusel, juhindudes ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 5 lõike 21 punktist 4.
§ 1. Harku Vallavolikogu 27. veebruar 2014 määruse nr 6 „Harku valla Ühtekuuluvusfondi veemajandusprojekti raames ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise tasu hüvitamise kord“ (edaspidi määrus) § 5 lõige 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Käesoleva määruse §-s 3 sätestatud taotluse esitamise viimane päev on 31. mai 2018.“


Saku Vallavolikogu liikme, vallavanema ja vallavalitsuse liikme teenistuslähetusse saatmise kord – Riigi Teataja
Saku Vallavolikogu liikme, vallavanema ja vallavalitsuse liikme teenistuslähetusse saatmise kord
Saku Vallavolikogu liikme, vallavanema ja vallavalitsuse liikme teenistuslähetusse saatmise kord - sisukord
§ 1 Teenistus- ja välislähetusse saatmine
§ 2 Lähetuse vormistamine
§ 3 Lähetuskulude hüvitamine ja päevaraha maksmine
RT IV, 28.03.2013, 80
Vastu võetud 21.03.2013 nr 5
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 17 lõike 42 ja § 49 lg 44 alusel.
§ 1. Teenistus- ja välislähetusse saatmine
(1) Teenistuslähetus on Saku Vallavolikogu liikme, vallavanema ja Saku Vallavalitsuse liikme (edaspidi koos nimetatud lähetatav) saatmine kindlaksmääratud ajavahemikus täitma teenistusülesannet väljaspool alalise ametikoha asukohta või koolitusele väljaspool alalise ametikoha asukohta.
(2) Teenistuslähetusse saadetakse:
1) Saku Vallavolikogu (edaspidi volikogu) liige volikogu esimehe või tema asendaja otsuse alusel;
2) vallavanem volikogu esimehe või tema asendaja otsuse alusel;
3) Saku Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) liige vallavanema või tema asendaja otsuse alusel.
(3) Välislähetus on lähetus välisriiki. Välislähetusse saadetakse:
1) volikogu liige volikogu eestseisuse otsuse alusel;
3) vallavalitsuse liige vallavanema või tema asendaja otsuse alusel.
(4) Lähetusse saatmisel arvestatakse olulisi asjaolusid, mis võivad takistada isikul lähetuses viibida. Isikut, kes on rase või kasvatab alla kolmeaastast või puudega alaealist last, võib teenistuslähetusse saata üksnes tema kirjalikul nõusolekul.
(5) Lähetuse ajaks säilitatakse vallavanemale ja valitsuse liikmele palk.
(6) Vallavanem esitab volikogu esimehele lähetustaotluse, milles märgib lähetuse sihtkoha, vastuvõtva asutuse, lähetuse kestuse ning lähetuse ülesande.
§ 2. Lähetuse vormistamine
(1) Volikogu liikme ja vallavanema lähetus vormistatakse volikogu esimehe käskkirjaga.
(2) Vallavalitsuse liikme lähetus vormistatakse vallavanema käskkirjaga.
(3) Välislähetuse käskkirjas märgitakse lähetuse sihtkoht, organisatsioon, kuhu lähetatav suunatakse, lähetuse kestus, eesmärk ning lähetuskulude hüvitamise ja päevaraha määr.
§ 3. Lähetuskulude hüvitamine ja päevaraha maksmine
(1) Lähetatava lähetuskulud hüvitatakse avaliku teenistuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Volikogu liikmele hüvitatakse lähetusega seotud dokumentaalselt tõendatud sõidu- ja majutuskulu ning muu lähetusülesande täitmisega seotud kulu ja makstakse lähetuses viibimise aja eest päevaraha Saku valla eelarves volikogule eraldatud vahenditest, vallavanemale ja vallavalitsuse liikmele eelarves vallavalitsusele eraldatud vahenditest.
(3) Riigisisese lähetuse korral päevaraha ei maksta. Välislähetuse päevaraha suuruse määramisel lähtutakse tulumaksuseaduse §-st 13 ja Vabariigi Valitsuse määrusest „Teenistuslähetuse kulude hüvitamise ja päevaraha maksmise tingimused, ulatus ja kord“.


Komisjonid ja nõukogud - Jõgeva Maavalitsus
Maakonnaplaneering – juhtrühma moodustamine
Regionaalsete investeeringutoetuste programmi vahenditest toetuste taotlemiseks esitatud taotluste menetlemise komisjon
Jõgeva maakonna siseturvalisuse nõukogu
Jõgeva Maavalitsuses riigivara valitsemist ja riigihankeid korraldav komisjon
Jõgeva maakonna loomatauditõrje komisjon
Kohaliku omaalgatuse programmi maakondlik komisjon
Jõgeva Maavalitsuse juurde moodustatud tervisenõukogu
Teadmussiirde ja teavituse toetuse maakondlik hindamiskomisjon
Jõgeva maakonna spordinõukogu
Jõgeva maakonna alaealiste komisjon
Jõgeva maakonna nõustamiskomisjon
Jõgeva maakonna valimiskomisjon
Eesti Kodukaunistamise Ühenduse maakondlik komisjon
Jõgeva maakonna laulu ja tantsupeo komisjon
Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise Jõgeva maakonna komisjon
MAAVANEMA KORRALDUS:
Jõgeva maavanema 17. jaanuari 2014 korraldus nr 1-1/2014/19 „Jõgeva maakonnaplaneeringu koostamiseks juhtrühma moodustamine ning Jõgeva maavanema 22. augusti 2013 korralduse nr 1-1/2013/454 „Jõgeva maakonnaplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine" muutmine.
ALUSED:
Vabariigi Valitsuse seaduse § 84 punkt 16 ja § 89 lõige 5;
planeerimisseaduse § 10 lõige 3 ja lõike 8 punkt 2;
Vabariigi Valitsuse 18. juuli 2013 korralduse nr 337 „Maakonnaplaneeringute algatamine" punkt 3.
Jõgeva maavanema 26. märtsi 2015 korraldus nr 1-1/2015/141 „Jõgeva maakonnaplaneeringu koostamiseks moodustatud juhtrühma koosseisu muutmine":
- komisjoni koosseisust arvati välja Monika Aasa;
- muudeti Aime Meltsase ametinimetust – haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja;
- komisjoni koosseisust arvati välja Tiit Urva;
- juhtrühma liikmeks määrati Sihtasutuse Jõgevamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskus juhataja Marve Millend;
Jõgeva maavanema 10. detsembri 2015 korraldus nr 1-1/2015/472 „Jõgeva maavanema 17. jaanuari 2014 korraldusega nr 1-1/2014/19 Jõgeva maakonnaplaneeringu koostamiseks moodustatud juhtrühma koosseisu muutmine":
- komisjoni koosseisust arvati välja Riina Kull seoses Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu tegevdirektori kohusetäitja ametikohalt vabastamisega;
- komisjoni koosseisust arvati välja Janika Raudsepp seoses avaliku võimu teostamise õiguse peatumisega;
Jõgeva maavanema 14. aprilli 2016 korraldus nr 1-1/2016/139 „Jõgeva maavanema 17. jaanuari 2014 korraldusega nr 1-1/2014/19 Jõgeva maakonnaplaneeringu koostamiseks moodustatud juhtrühma koosseisu muutmine":
- seoses lapsehoolduspuhkuselt ametikohale naasmisega määrati juhtrühma koosseisu Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna planeeringute peaspetsialist JANIKA RAUDSEPP;
Jõgeva maavanema 25. juuli 2016 korraldus nr 1-1/2016/266 „Jõgeva maavanema 17. jaanuari 2014 korralduse nr 1-1/2014/19 „Jõgeva maakonnaplaneeringu koostamiseks juhtrühma moodustamine ning Jõgeva maavanema 22. augusti 2013 korralduse nr 1-1/2013/454 „Jõgeva maakonnaplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine" muutmine" muutmine:
- VAHUR KUKE ametinimetuseks loeti kantselei nõunik ning EHA LUKATSI ametinimetuseks arengu- ja planeeringuosakonna nõunik.
JUHTRÜHMA KOOSSEIS:
juhtrühma juht:
VIKTOR SVJATÕŠEV – Jõgeva maavanem;
juhtrühma liikmed:
VAHUR KUKK – Jõgeva Maavalitsuse kantselei nõunik;
AGNES LIHTSA – Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna planeeringute peaspetsialist;
EHA LUKATS – Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna nõunik;
AIME MELTSAS – Jõgeva Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja;
MARVE MILLEND – Sihtasutuse Jõgevamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskus juhataja;
JANIKA RAUDSEPP – Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna planeeringute peaspetsialist;
MART TOOMING – Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja.
ÜLESANDED, TÖÖKORD: (korralduse punktid 2-5):
2. Juhtrühma ülesandeks on Jõgeva maakonnaplaneeringu koostamise protsessis tekkivate põhimõtteliste küsimuste läbiarutamine, võimalike vastuolude õigeaegne lahendamine ning osapoolte informeerimine. Juhtrühma koosolekutel osalevad planeeringukonsultant ja keskkonnamõju strateegilise hindamise ekspert.
3. Juhtrühma kutsub kokku juhtrühma juht. Juhtrühma asjaajamist korraldab Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakond.
4. Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhatajal Mart Toomingal korraldada töörühmade moodustamine ja nende töö. Töörühm tegutseb koostöös planeeringukonsultandi ja keskkonnamõju strateegilise hindamise eksperdiga.
5. Juhtrühma ja töörühmade töö lõpeb Jõgeva maakonnaplaneeringu kehtestamisega.
KORRALDUSE MUUTMINE
6. Seoses maavalitsuse teenistujate koosseisus toimunud muudatustega muuta Jõgeva maavanema 22. augusti 2013 korralduse nr 1-1/2013/454 „Jõgeva maakonnaplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine" punkti 3 ning sõnastada see järgmiselt:
„3. Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna planeeringute peaspetsialistil Janika Raudsepal korraldada kõigi maakonnaplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamisega seotud dokumentide avaldamine maavalitsuse veebilehel.".
MOODUSTAMISE KORRALDUS:
Jõgeva maavanema 17. novembri 2016 korraldus nr 1-1/2016/417 „Regionaalsete investeeringutoetuste programmi vahenditest toetuste taotlemiseks esitatud maakondlike taotluste menetlemiseks komisjoni moodustamine".
„Vabariigi Valitsuse seaduse" § 84 punktid 1 ja 16, § 89 lõige 5;
Vabariigi Valitsuse 15.09.2016 määruse nr 102 „Regionaalsete investeeringutoetuste programmi vahenditest toetuse taotlemise, andmise, kasutamise ning tagasinõudmise tingimused ja kord" § 11 lõiked 1, 2 ja 3;
riigihalduse ministri 14.11.2016 käskkirja nr 1.1-4/229 „Regionaalsete investeeringutoetuste programmi hindamismetoodika, hindamistabelite ja pingerea vormide kinnitamine";
Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse 12.10.2016 otsus nr 31 „Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu esindaja nimetamine regionaalsete investeeringutoetuste programmi maakondlikku hindamiskomisjoni".
KOMISJONI KOOSSEIS (5-liikmeline):
esimees: MART TOOMING – arengu- ja planeeringuosakonna juhataja;
JAAN AIAOTS – Põltsamaa linnapea, Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu esindaja;
VAHUR KUKK – Kultuuriseltsi Vanaveski juhatuse liige, mittetulundusühenduste esindaja;
EHA LUKATS – arengu- ja planeeringuosakonna nõunik;
AIME MELTSAS – haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja.
Korralduse punktis 2 on komisjoni ülesanded:
2.1 hinnata Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse poolt maavalitsusele esitatud Jõgeva maakonnast laekunud taotlused ning anda hinnang nende prioriteetsusele vastavalt riigihalduse ministri 14.11.2016 käskkirjaga nr 1.1-4/229 „Regionaalsete investeeringutoetuste programmi hindamismetoodika, hindamistabelite ja pingerea vormide kinnitamine" kehtestatud nõuetele;
2.2 esitada maavanemale maakondliku komisjoni koosoleku protokoll, projektide hindamistabelid ning maakonna projektide vormikohane pingerida arvestusega, et maavanemal oleks võimalik nimetatud ülevaate edastamine Rahandusministeeriumile ja Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele 1. märtsiks.
MAAVANEMA KORRALDUS
Jõgeva maavanema 8. jaanuari 2016 korraldus nr 1-1/2016/3 „Jõgeva maakonna siseturvalisuse
nõukogu moodustamine, ülesannete ja töökorra kinnitamine"
õgeva maakonna
Vabariigi Valitsuse seaduse § 84 punkt 1 ja § 89 lõige 5;
Vabariigi Valitsuse 27. veebruari 2015. aasta korraldusega nr 107 heakskiidetud „Siseturvalisuse arengukava 2015-2020";
Vabariigi Valitsuse 19. novembri 2015 korraldusega nr 491 heakskiidetud „„Siseturvalisuse arengukava 2015–2020" rakendusplaan aastateks 2015–2019";
siseministri 18.09.2015 käskkirja nr 1-3/170 „Toetuse andmise tingimused riskikäitumise ennetamiseks, riskis olevate perede toetamiseks ning turvalise elukeskkonna arendamiseks".
Jõgeva maavanema 7. märtsi 2016 korraldus nr 1-1/2016/90 „Jõgeva maavanema 8. jaanuari 2016 korralduse nr 1-1/2016/3 „Jõgeva maakonna siseturvalisuse nõukogu moodustamine, ülesannete ja töökorra kinnitamine" muutmine":
- nõukogu koosseisust arvati välja Kadi Länik;
- nõukogu liikmeks määrati Jõgeva maasekretär Kristi Tamme;
- täiendavalt määrati nõukogu liikmeks Kaitsepolitseiameti Lõuna osakonna direktor Janek Järva.
Jõgeva maavanema 7. juuni 2016 korraldus nr 1-1/2016/230 „Jõgeva maavanema 8. jaanuari 2016 korralduse nr 1-1/2016/3 „Jõgeva maakonna siseturvalisuse nõukogu moodustamine, ülesannete ja töökorra kinnitamine" muutmine":
- nõukogu liikmeks määrati Jõgevamaa Rajaleidja keskuse juhataja ANNE NURMIK;
- nõukogu liikmeks määrati Veterinaar- ja Toiduameti Jõgevamaa Veterinaarkeskuse juhataja HARLES KAUP;
Jõgeva maavanema 9. augusti 2016 korraldus nr 1-1/2016/278 „230 „Jõgeva maavanema 8. jaanuari 2016 korralduse nr 1-1/2016/3 „Jõgeva maakonna siseturvalisuse nõukogu moodustamine, ülesannete ja töökorra kinnitamine" muutmine":
- Mati Kuusvere ja Aare Olgo arvati nõukogu koosseisust välja;
- nõukogu liikmeks määrati Kaitseliidu Jõgeva maleva pealik Tarmo Laaniste ja Jõgeva linnapea Raivo Meitus;
- Jalmar Ernitsa ametinimetuseks loeti Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri piirivalve büroo Mustvee kordoni juht;
- Rita Kaasiku ametinimetuseks loeti Sotsiaalkindlustusameti Lõuna piirkonna Jõgeva maakonna ohvriabi töötaja;
- Toivo Krooni ametinimetuseks loeti Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna peaspetsialist;
- Vahur Kuke ametinimetuseks loeti Jõgeva Maavalitsuse kantselei nõunik;
- Arnold Naritsa ametinimetuseks loeti Maanteeameti liikluskorralduse osakonna piirkondliku liikluskorralduse talituse liikluskorraldaja.
KOMISJONI MOODUSTAMINE (korralduse punkt 1):
Moodustada riigiasutuste, kohalike omavalitsuste, vabaühenduste ja ettevõtjate koostöö ning „Siseturvalisuse arengukava 2015-2020" elluviimise koordineerimiseks Jõgeva maakonnas siseturvalisuse nõukogu (edaspidi nõukogu) järgmises koosseisus:
Nõukogu esimees:
VIKTOR SVJATÕŠEV - Jõgeva maavanem.
JÜRI ALANDI - Päästeameti Lõuna päästekeskuse Jõgevamaa päästepiirkonna juhataja;
KAIDO ALEV - Jõgeva Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna peaspetsialist;
IVAR DUBOLAZOV - Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri Jõgeva politseijaoskonna juht;
JALMAR ERNITS - Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri piirivalve büroo Mustvee kordoni juht;
JANEK JÄRVA – Kaitsepolitseiameti Lõuna osakonna direktor;
JAAK JÜRGENSON - Keskkonnaameti Jõgeva-Tartu regiooni juhataja;
RITA KAASIK - Sotsiaalkindlustusameti ohvriabi üksuse peaspetsialist;
HARLES KAUP - Veterinaar- ja Toiduameti Jõgevamaa Veterinaarkeskuse juhataja;
TOIVO KROON - Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna peaspetsialist;
DORA KUKK - Keskkonnainspektsiooni Jõgevamaa büroo juhataja;
VAHUR KUKK - Jõgeva Maavalitsuse kantselei nõunik;
ENN KURG - Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse esimees;
TARMO LAANISTE - Kaitseliidu Jõgeva maleva pealik;
KARMEN MAIKALU - Põltsamaa Ühisgümnaasiumi psühholoog;
RAIVO MEITUS - Jõgeva linnapea;
ARNOLD NARITS - Maanteeameti liikluskorralduse osakonna piirkondliku liikluskorralduse talituse liikluskorraldaja;
ANNE NURMIK - Jõgevamaa Rajaleidja keskuse juhataja;
PEEP PÕDDER - Sihtasutuse Jõgeva Haigla juhataja;
TIINA SÄÄLIK - Eesti Punase Risti Jõgevamaa Seltsi sekretär;
KRISTI TAMME - Jõgeva maasekretär;
MART TOOMING - Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja.
NÕUKOGU ÜLESANDED (korralduse punktid 2.1-2.5):
2.1. kujundada maakonnas tervikvaadet turvalisuse probleemidest, asjakohastest lahendustest ning riiklikust, kohaliku omavalitsuse, erasektori ja kogukondlikust ressursist;
2.2. koondada turvalisuse laiema käsitlusega (sisejulgeolek ja riigikaitse, korrakaitse, pääste, ennetustöö, terviseedendus, sotsiaaltöö, tervishoid, haridus, vabatahtlik tegevus jne) hõlmatud huvirühmasid, edendada osapoolte vastastikust mõistmist ning juhtida ootusi üksteise suhtes;
2.3. seada maakonnas turvalisuse tagamisel ühiseid eesmärke ja koordineerida tegevusi nende saavutamiseks ning hinnata nende täitmist, sh kooskõlastada tegevusi erinevate maakondlike ja regionaalsete valdkondlike kogude vahel;
2.4. soodustada kogukonnakeskset lähenemisviisi, võrgustikutöö juurutamist riigi- ja kohalike asutuste ning eraettevõtete tegevustes, igaühe panust, kogukondliku algatuse toetamist ja tunnustamist;
2.5. täita teisi talle pandud ja kokkulepitud ülesandeid.
NÕUKOGU TÖÖKORD (korralduse punktid 2.6-2.14)
2.6. Nõukogu tööd juhib maavanem. Nõukogu teenindab maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakond.
2.7. Nõukogu töövormiks on koosolek. Nõukogu võib küsimuste käsitlemiseks pidada ka elektroonilisi arutelusid. Koosolek, arutelu, kokkulepped ja otsused protokollitakse.
2.8. Nõukogu koosoleku kutsub kokku maavanem.
2.9. Nõukogu taotleb otsustamises konsensust, hääletamise korral on igal liikmel üks hääl. Poolt- ja vastuhäälte võrdse jagunemise korral on otsustav maavanema hääl.
2.10. Nõukogu juurde võib moodustada töörühmi ja komisjone kitsamate teemade käsitlemiseks.
2.11. Nõukogu algatusel võib korraldada seminare, koolitusi ja õppereise.
2.12. Maavanem tagab nõukogu tööd korraldades kooskõla teiste sarnaseid teemasid hõlmavate piirkondlike, maakondlike, regionaalsete ja riiklike komisjonide tööga.
2.13. Nõukogu teeb ettepanekuid maakonna turvalisuse käsitlemiseks maakonna arengustrateegias. Nõukogu võib kinnitada 1-4-aastase maakonna turvalisuse arengu- või tegevuskava.
2.14. Nõukogu juhtimisel koostatakse igal aastal kokkuvõte maakonna turvalisusest, sh nõukogu, asutuste ja ühingute tegevustest ja tulemustest turvalisuse loomisel. Kokkuvõte avaldatakse maavalitsuse veebilehel.
Jõgeva maavanema 9. aprilli 2012 korraldus nr 1-1/130 „Jõgeva Maavalitsuse riigivara valitsemist ja riigihankeid korraldava komisjoni moodustamine"
„Vabariigi Valitsuse § 84 punktid 2 ja 8 ning § 89 lõige 5;
„Riigivaraseaduse" § 4 lõiked 3 ja 5;
„Riigihangete seaduse" § 13 lõige 3;
Jõgeva maavanema 29. detsembri 2011 korraldusega nr 635 kinnitatud „Riigihangete läbiviimise korra Jõgeva Maavalitsuses" punkt 5.2.6.
Jõgeva maavanema 27. septembri 2013 korraldus nr 1-1/2013/514 „Jõgeva maavanema 9. aprilli 2012 korralduse nr 1-1/130 „Jõgeva Maavalitsuse riigivara valitsemist ja riigihankeid korraldava komisjoni moodustamine" muutmine":
- komisjoni liikmeks määrati täiendavalt kantselei vanemjurist;
Jõgeva maavanema 26. juuli 2016 korraldus nr 1-1/2016/269 „Jõgeva maavanema 9. aprilli 2012 korraldus nr 1-1/130 „Jõgeva Maavalitsuse riigivara valitsemist ja riigihankeid korraldava komisjoni moodustamine" muutmine:
- komisjoni koosseisu kuuluva ametniku ametikoht „arengu- ja planeeringuosakonna majandus- ja transpordinõunik" asendati ametikohaga „arengu- ja planeeringuosakonna nõunik".
KOMISJONI KOOSSEIS (korralduse punkt 1):
komisjoni esimees: maasekretär;
komisjoni aseesimees: kantselei finantsnõunik;
komisjoni liikmed: arengu- ja planeeringuosakonna juhataja;
arengu- ja planeeringuosakonna nõunik;
haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja;
kantselei vanemjurist;
kantselei vanemspetsialist halduse alal.
KOMISJONI ÜLESANDED, TÖÖKORD:
2. Määrata komisjoni ülesandeks riigivara valitsemisega seotud küsimuste lahendamine ja maavanemale arvamuste ja ettepanekute esitamine ning lihtmenetlusega riigihangete korraldamisel hankemenetluse läbiviimine ja hankemenetlusega seotud toimingute teostamine vastavalt Jõgeva maavanema 29. detsembri 2011 korraldusega nr 635 kinnitatud „Riigihangete läbiviimise korra Jõgeva Maavalitsuses" punktis 5.2.6 sätestatule. Lihtmenetlusega riigihanke korraldamisel võib komisjoni esimees hankemenetluse läbiviimiseks komisjoni töösse täiendavalt kaasata kuni kolm maavalitsuse ametnikku riigihanke objektiga seotud struktuuriüksusest. Komisjoni töösse kaasatud ametnikud osalevad komisjoni töös nõuandva hääleõigusega.
3. Komisjon on otsustusvõimeline, kui komisjoni koosolekust võtab osa vähemalt kolm liiget, kellest üks on komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees. Komisjoni koosolekud protokollitakse. Protokollija määrab komisjoni esimees, tema äraolekul aseesimees. Komisjoni koosoleku protokollile kirjutavad alla komisjoni esimees, tema äraolekul aseesimees, ja protokollija.
4. Komisjoni asjaajamine toimub vastavalt maavalitsuse asjaajamise korrale. Asjaajamises kasutab komisjon Jõgeva Maavalitsuse üldblanketti, millele on lisatud komisjoni nimi.
Jõgeva maavanema 8. augusti 2015 korraldus nr 1-1/2015/296 „Jõgeva maakonna tauditõrje komisjoni moodustamine".
loomatauditõrje seaduse § 48;
Veterinaar- ja Toiduameti Jõgevamaa Veterinaarkeskuse juhataja 8. augusti 2015 ettepanek loomatauditõrje komisjoni moodustamiseks seoses sigade Aafrika katku diagnoosimisega Jõgeva maakonnas Puurmani vallas Altnurga külas Osaühingule KAUBI FARMID kuuluvas sigalas.
Jõgeva maavanema 27. augusti 2015 korraldus nr 1-1/2015/319 „Jõgeva maavanema 09.08.2015 korralduse nr 1-1/2015/296 „Jõgeva maakonna tauditõrje komisjoni moodustamine" muutmine":
- seoses eriti ohtliku loomataudi, sigade aafrika katku jätkuva levikuga Jõgevamaal Jõgeva maakonna tauditõrje komisjoni koosseisu järgmised liikmed: Palamuse vallavanem URMAS ASTEL, Jõgeva vallavanem ENN KURG, Torma vallavanem TRIIN PÄRSIM ja Põltsamaa vallavanem TOIVO TÕNSON;
Jõgeva maavanema 1. juuli 2016 korraldus nr 1-1/2016/243 „Jõgeva maavanema 9. augusti 2015 korralduse nr 1-1/2015/296 „Jõgeva maakonna tauditõrje komisjoni moodustamine" muutmine":
- seoses Palamuse vallavanema Urmas Asteli ametist vabastamise ja Rait Persidski vallavanema ametisse nimetamisega arvati Urmas Astel komisjoni koosseisust välja ning komisjoni liikmeks määrati Palamuse vallavanem Rait Persidski.
Korralduse punktis 1 Jõgeva maakonna tauditõrje komisjoni KOOSSEIS:
Allvar Annuk - Keskkonnainspektsiooni Jõgevamaa büroo inspektor;
Ivar Dubolazov - Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri Jõgeva politsei-
jaoskonna juht;
Jaak Jürgenson - Keskkonnaameti Viru regiooni juht Jõgeva-Tartu regiooni juhataja
ülesannetes;
Arbo Kepp - Veterinaar- ja Toiduameti Jõgevamaa Veterinaarkeskuse juhataja
asetäitja;
Enn Kurg - Jõgeva vallavanem;
Mati Kuusvere - Kaitseliidu Jõgeva Maleva pealik;
Margus Möldri - Puurmani vallavanem;
Kadri Mäkišev - veterinaararst;
Rait Persidski - Palamuse vallavanem;
Triin Pärsim - Torma vallavanem;
Viktor Svjatõšev - Jõgeva maavanem;
Mart Tooming - Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja;
Toivo Tõnson - Põltsamaa vallavanem.
2. Komisjoni esimehel paluda komisjoni tööst osa võtma Veterinaar- ja Toidulaboratooriumi esindaja.
3. Komisjoni ülesandeks on:
3.1. loomatauditõrje seaduse § 52 alusel epidemioloogilise uurimise läbiviimine;
3.2. ohustatud ja järelevalvetsooni piiritlemine;
3.3. loomatauditõrje meetmete rakendamise koordineerimine, korraldamine ja kontroll.
Jõgeva maavanema 2. märtsi 2016 korraldus nr 1-1/2016/86 „Kohaliku omaalgatuse programmi elluviimise korraldamine 2016. aastal".
Vabariigi Valitsuse seaduse § 84 punktid 1 ja16 ning § 89 lõige 5;
riigihalduse ministri 25. veebruari 2016 käskkirja nr 1.1-4/055 „Kohaliku omaalgatuse programmi 2016. aasta programmdokument" punktid 8.2 ja 11.1;
Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse 14. jaanuari 2014 otsus nr 1 „Esindajate nimetamine komisjonidesse" punkt 1.4;
JÕGEVAMAA KODUKANDI ÜHENDUSE juhatuse esimehe 10. märtsi 2014 ettepanek hindamiskomisjoni liikme määramiseks.
Jõgeva maavanema 16. augusti 2016 korraldus nr 1-1/2016/280 „Jõgeva maavanema 2. märtsi 2016 korralduse nr 1-1/2016/86 „Kohaliku omaalgatuse programmi elluviimise korraldamine 2016. aastal" muutmine":
- Urmas Astel ja Liia Stamm arvati komisjoni koosseisust välja;
- komisjoni liikmeteks määrati Palamuse vallavanem, Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu esindaja RAIT PERSIDSKI ning Kääpa Ühistegevuse Seltsi juhatuse liige, mittetulundusühenduste esindaja RITA KIVISAAR;
- Vahur Kuke ametinimetuseks loeti kantselei nõunik;
- korralduse punktis 2 loeti taotlusi menetleva isiku TOIVO KROONI ametinimetuseks Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna peaspetsialist;
- „Kohaliku omaalgatuse programmi vahenditest toetuse taotlemiseks esitatud taotluste menetlemise korra" punktis 5 asendati sõna „arendusspetsialist" sõnaga „peaspetsialist";
Jõgeva maavanema 29. augusti 2016 korraldus nr 1-1/2016/288 „Jõgeva maavanema 2. märtsi 2016 korralduse nr 1-1/2016/86 „Kohaliku omaalgatuse programmi elluviimise korraldamine 2016. aastal" muutmine:
- Vahur Kukk vabastati komisjoni esimehe kohustustest ning ta arvati komisjoni koosseisust välja;
- komisjoni esimeheks määrati Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja, maavalitsuse esindaja Mart Tooming.
MART TOOMING – Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja, maavalitsuse esindaja;
RITA KIVISAAR – Kääpa Ühistegevuse Seltsi juhatuse liige, mittetulundusühenduste esindaja;
RAIT PERSIDSKI – Palamuse vallavanem, Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu esindaja;
TIIA PÄRTELPOEG – Maarja-Magdaleena Maarahva Seltsi juhatuse liige, mittetulundusühenduste esindaja;
EVI ROHTLA – JÕGEVAMAA KODUKANDI ÜHENDUSE esindaja, mittetulundusühenduste esindaja.
Korralduse punkt 2: Määrata Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna peaspetsialist Toivo Kroon taotlusi menetlevaks isikuks, kes:
2.1 kontrollib taotlusvormi ja eelarve vormi täitmise nõuetekohasust ning taotluse ja taotleja vastavust kehtestatud nõuetele;
2.2 nõuab taotlejalt taotluse ja taotleja vastavuse kontrollimisel puuduvate dokumentide ja lisainformatsiooni esitamist ning määrab taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks;
2.3 tunnistab taotluse ja/või taotleja nõuetele vastavaks või mittevastavaks ning teeb maavanemale ettepaneku mittevastavaks tunnistatud taotluse rahuldamata jätmise otsuse tegemiseks;
2.4 esitab vastavaks tunnistatud taotlused komisjonile hindamiseks;
2.5 teostab projekti elluviimise kohta esitatavate aruannete vastavuskontrolli ning kinnitab toetuse saaja poolt esitatud lõpparuanded.
Korralduse punktiga 3 on kinnitatud „Kohaliku omaalgatuse programmi vahenditest toetuse taotlemiseks esitatud taotluste menetlemise kord" vastavalt korralduse lisale.
Jõgeva maavanema 30. aprilli 2010 korraldus nr 248 „Tervisenõukogu moodustamine".
„Vabariigi Valitsuse seaduse" § 84 punkt 1 ja § 89 lõige 5;
„Rahvatervise seaduse" § 9;
Vabariigi Valitsuse 14. veebruari 2005 korraldusega nr 89 kinnitatud „Südame- ja veresoonkonnahaiguste ennetamise riikliku strateegia 2005-2020";
sotsiaalministri 12. jaanuari 2010 käskkirjaga nr 3 kinnitatud programm „Tervislikke valikuid toetavad meetmed 2010-2013";
Tervise Arengu Instituudi ja Jõgeva Maavalitsuse vahel 24. märtsil 2010 sõlmitud koostööleping nr 10-7.2-3/460; 1.3-10/20 lisa 1 punkt 1 ja lisa 2.
Jõgeva maavanema 17. veebruari 2011 korraldus nr 84 „Jõgeva maavanema 30. aprilli 2010 korralduse nr 248 „Tervisenõukogu moodustamine" muutmine:
- tervisenõukogu koosseisust arvati välja KADI EESSAAR;
- tervisenõukogu liikmeks nimetati Jõgeva Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna peaspetsialist MAIU VELTBACH.
Jõgeva maavanema 9. augusti 2011 korraldus nr 357 „Jõgeva maavanema 30. aprilli 2010 korralduse nr 248 „Tervisenõukogu moodustamine" muutmine":
alused: "Vabariigi Valitsuse seaduse" § 84 punktid 2 ja 16 ning § 89 lõige 5, „Rahvatervise seaduse" § 9, Tervise Arengu Instituudi ja Jõgeva Maavalitsuse vahel 24. märtsil 2010 sõlmitud koostöölepingu nr 10-7.2-3/460; 1.3-10/20 lisa 2 „Tervisenõukogu koosseis, eesmärgid ja ülesanded", Jõgeva maavanema 30. aprilli 2010 korraldusega nr 248 kinnitatud „Jõgeva Maavalitsuse juurde moodustatud tervisenõukogu ülesanded ja töökorra" punkt 8, Laili Aunapi 28. märtsi 2011 avaldus tervisenõukogust välja arvamiseks ja Jõgeva maakonna tervisenõukogu 7. juuni 2011 protokoll nr 2
- tervisenõukogu koosseisust arvati välja Laili Aunap;
- tervisenõukogu liikmeteks nimetati:
- Lõuna Prefektuuri korrakaitsebüroo piirkondliku politseitöö talituse ennetusteenistuse noorsoopolitseinik Kirly Kadastik;
- Jõgeva Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna peaspetsialist Tiina Tegelmann;
- JÕGEVAMAA OMAVALITSUSTE AKTIVISEERIMISKESKUSE juhataja Anne-Ly Võlli.
Jõgeva maavanema 30. oktoobri 2012 korraldus nr 1-1/361 „Jõgeva maavanema 30. aprilli 2010 korralduse nr 248 „Tervisenõukogu moodustamine" muutmine":
alused: "Vabariigi Valitsuse seaduse" § 84 punktid 2 ja 16 ning § 89 lõige 5, „Rahvatervise seaduse" § 9, Jõgeva maavanema 30. aprilli 2010 korraldusega nr 248 kinnitatud „Jõgeva Maavalitsuse juurde moodustatud tervisenõukogu ülesannete ja töökorra" punkt 8, Jõgeva maavanema 8. mai 2012 korralduse nr 4-1/12 „Andi Einaste teenistusest vabastamine" punkt 1, Jõgeva maavanema 7. mai 2012 korraldus nr 4-2/17 "Monika Aasa lapsehoolduspuhkuse katkestamine" ning Anne-Ly Võlli 29. oktoobri 2012 avaldus tervisenõukogu koosseisust välja arvamiseks
- tervisenõukogu koosseisust arvati välja Andi Einaste ja Anne-Ly Võlli;
- tervisenõukogu liikmeks määrati Jõgeva Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Monika Aasa.
Jõgeva maavanema 12. mai 2015 korraldus nr 1-1/2015/213 „Jõgeva maavanema 30. aprilli 2010 korralduse nr 248 „Tervisenõukogu moodustamine" muutmine":
alused: Vabariigi Valitsuse seaduse § 84 punktid 2 ja 16 ning § 89 lõige 5, rahvatervise seaduse § 9 punkt 1, Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse 11. veebruari 2015 otsuse nr 13 „Esindajate nimetamine komisjonidesse" punkti 2.8, Jõgeva maavanema 15. septembri 2014 korralduse nr 4-1/2014/29 „Ametniku tähtajaline üleviimine" punkti 1 ning Reesi Eferti 24. aprilli 2015 avaldus tervisenõukogu liikmeks saamiseks:
- arvati tervisenõukogu koosseisust välja Monika Aasa ja Rauno Kuus;
- määrati tervisenõukogu liikmeteks Maanteeameti ennetustöö osakonna peaspetsialist Reesi Efert, Jõgeva Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Aime Meltsas ja Puurmani vallavanem Margus Möldri;
- muudeti tervisenõukogu liikmete ametinimetused järgmiselt:
1) Eha Anslan – Päästeameti Lõuna päästekeskuse ennetustöö büroo peaspetsialist;
2) Kirly Kadastik – Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri Jõgeva politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse noorsoopolitseinik;
3) Kaire Kampus – Lustivere Põhikooli ja Esku-Kamari Kooli detektor;
4) Kalmer Lain – Jõgeva Linnavolikogu liige, Gamer Kaubanduse OÜ juhatuse liige;
Jõgeva maavanema 13. mai 2015 korraldus nr 1-1/2015/218 „Jõgeva maavanema 12. mai 2015 korralduses nr 213 „Jõgeva maavanema 30. aprilli 2010 korralduse nr 248 „Tervisenõukogu moodustamine" muutmine" ebatäpsuse parandamine":
- korralduse punktis 1.3.3 parandati ilmne ebatäpsus ning sõna „detektor" asendati sõnaga „direktor";
Jõgeva maavanema 7. detsembri 2015 korraldus nr 1-1/2015/465 „Jõgeva maavanema 30. aprilli 2010 korralduse nr 248 „Tervisenõukogu moodustamine" muutmine":
- tervisenõukogu koosseisust arvati välja Kalmer Lain ja Maiu Veltbach;
- tervisenõukogu liikmeks määrati Jõgeva Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna peaspetsialist Kaido Alev;
Jõgeva maavanema 8. septembri 2016 korraldus nr 1-1/2016/306 „Jõgeva maavanema 30. aprilli 2010 korralduse nr 248 „Tervisenõukogu moodustamine" muutmine":
- arvati Eha Anslan seoses teenistusest vabastamisega tervisenõukogu koosseisust välja;
- määrati tervisenõukogu liikmeks Päästeameti Lõuna päästekeskuse ennetustöö büroo juhtivspetsialist Tõnu Vare;
- loeti Reesi Eferti ametinimetuseks Maanteeameti ennetustöö osakonna ekspert.
NÕUKOGU KOOSSEIS:
KAIDO ALEV – Jõgeva Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna peaspetsialist;
SIRJE ALUSALU – PA Alusalu OÜ perearst;
REESI EFERT – Maanteeameti ennetustöö osakonna ekspert;
KIRLY KADASTIK - Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri Jõgeva politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse noorsoopolitseinik;
KAIRE KAMPUS – Lustivere Põhikooli ja Esku-Kamari Kooli direktor;
TIINA SÄÄLIK – Eesti Punase Risti Jõgevamaa Seltsi sekretär;
TIINA TEGELMANN - Jõgeva Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna peaspetsialist;
UNO VALDMETS – Jõgevamaa Spordiliidu Kalju esimees;
TÕNU VARE - Päästeameti Lõuna päästekeskuse ennetustöö büroo juhtivspetsialist.
Korralduse punktiga 2 on kinnitatud „Jõgeva Maavalitsuse juurde moodustatud tervisenõukogu ülesanded ja töökord".
[Jõgeva maavanema 16. novembri 2010 korraldusega nr 517 „„Konkursi „Jõgevamaa terviseedendaja tunnustamine" läbiviimise korra" kinnitamine on kinnitatud „Konkursi „Jõgevamaa terviseedendaja tunnustamine" läbiviimise kord".
Jõgeva maavanema 24. novembri 2011 korraldusega nr 549 „Konkursi „Jõgevamaa terviseedendaja tunnustamine" korraldamine" on otsustatud 2011. aastal konkursi korraldamine.
Jõgeva maavanema 27. novembri 2012 korraldusega nr 1-1/399 „Konkursi „Jõgevamaa terviseedendaja tunnustamine" korraldamine" on otsustatud 2012. aastal konkursi korraldamine.]
Jõgeva maavanema 8. novembri 2013 korraldusega nr 1-1/2013/584 „Konkursi „Jõgevamaa tervisedendaja tunnustamine" läbiviimise korra kinnitamine on kinnitatud „Konkursi „Jõgevamaa tervisedendaja tunnustamine" läbiviimise kord" (HSO 9).
Jõgeva maavanema 19. detsembri 2012 korraldus nr 1-1/436 „Jõgevamaa liikluskomisjoni
moodustamine"
"Vabariigi Valitsuse seaduse" § 84 punktid 1, 2 ja 4 ning § 89 lõige 5;
Vabariigi Valitsuse 9. veebruari 2012 korraldusega nr 65 heaks kiidetud „„Eesti rahvusliku liiklusohutusprogrammi 2003–2015" täiendatud terviktekst ja rakendusplaan aastateks 2012–2015";
Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu 12. detsembri 2012 otsus nr 37 „Liidu esindajate nimetamine maakondlikku liikluskomisjoni".
Jõgeva maavanema 7. aprilli 2015 korraldus nr 1-1/2015/157 „Jõgeva maavanema 19.12.2012 korralduse nr 1-1/436 „Jõgevamaa liikluskomisjoni moodustamine" muutmine":
- loeti Mart Toominga ametinimetuseks Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja;
- loeti Ivar Dubolazovi ametinimetuseks Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri Jõgeva politseijaoskonna juht;
- loeti Arnold Naritsa ametinimetuseks Maanteeameti Lõuna regiooni liikluskorralduse osakonna peaspetsialist;
- arvati komisjoni liikmeks Maanteeameti Lõuna regiooni hooldevaldkonna juht Tiit Valt;
- arvati komisjoni liikmeks Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu esindaja Mustvee linnapea Max Kaur;
- arvati komisjoni liikmeks Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu esindaja Tabivere vallavanem Tarmo Raudsepp;
- arvati komisjoni koosseisust välja Pavel Kostromin ja Kalmer Lain;
- määrati Ivar Dubolazovi asendusliikmeks Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri Jõgeva politseijaoskonna vanemliikluspolitseinik Kajar Pent;
Jõgeva maavanema 21. septembri 2016 korraldus nr 1-1/2016/316 „Jõgeva maavanema 19.12.2012 korralduse nr 1-1/436 „Jõgevamaa liikluskomisjoni moodustamine" muutmine":
- arvati Aivar Aigro komisjoni koosseisust välja;
- määrati komisjoni liikmeks Aktsiaseltsi Vooremaa Teed juhataja Toomas Tootsi;
- loeti Arnold Naritsa ametinimetuseks Maanteeameti liikluskorralduse osakonna piirkondliku liikluskorralduse talituse Jõgeva- ja Lääne-Virumaa liikluskorraldaja;
- loeti Ivar Dubolazovi asendusliikme Kajar Penti ametinimetuseks Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri Jõgeva politseijaoskonna patrullitalituse juht;
- asendati korralduse punktis 3 Eha Lukatsi ametinimetuses sõnad „majandus- ja transpordinõunik" sõnaga „nõunik".
KOMISJONI KOOSSEIS:
aseesimees:
JAAN AIAOTS - Põltsamaa linnapea, Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu esindaja;
REET ALEV - Pajusi vallavanem, Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu esindaja;
EINAR ILM - OSAÜHINGU VOORE VEOD juhatuse liige;
MAX KAUR - Mustvee linnapea, Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu esindaja
ARNOLD NARITS - Maanteeameti liikluskorralduse osakonna piirkondliku liikluskorralduse talituse Jõgeva- ja Lääne-Virumaa liikluskorraldaja;
TARMO RAUDSEPP - Tabivere vallavanem, Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu esindaja;
TOOMAS TOOTSI - Aktsiaseltsi Vooremaa Teed juhatuse liige;
LEO TÕNSON - Osaühingu Eltor juhataja;
TIIT VALT - Maanteeameti Lõuna regiooni hooldevaldkonna juht.
Asendusliige:
KAJAR PENT - Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri Jõgeva politseijaoskonna patrullitalituse juht, Ivar Dubolazovi asendusliige.
Korralduse punktiga 2 kinnitati „Jõgevamaa liikluskomisjoni ülesanded ja töökord" vastavalt lisale.
Korralduse punktiga 3 määrati komisjoni teenindavaks struktuuriüksuseks arengu- ja planeeringuosakond ning liiklusohutusprogrammi maakonnas elluviimist ja komisjoni asjaajamist koordineerivaks ametnikuks sama osakonna nõunik Eha Lukats.
Jõgeva maavanema 22. jaanuari 2016 korraldus nr 1-1/2016/24 „ Teadmussiirde ja teavituse toetuse maakondliku hindamiskomisjoni moodustamine, selle ülesanded ja töökord".
Vabariigi Valitsuse seaduse § 84 punktid 1 ja 16, § 89 lõige 5;
maaeluministri 17. juuni 2015 määruse nr 68 "Teadmussiirde ja teavituse toetus" § 15;
Kaari Helsteini, Ain Malmi ja Raivo Roosi poolt antud nõusolekud.
Jõgeva maavanema 26. juuli 2016 korraldus nr 1-1/2016/267 „Jõgeva maavanema 22. jaanuari 2016 korralduse nr 1-1/2016/24 „Teadmussiirde ja teavituse toetuse maakondliku hindamiskomisjoni moodustamine, selle ülesanded ja töökord" muutmine":
- muudeti korralduse punkti 1 komisjoni liikme Eha Lukatsi ametikoha nimetuse osas ning loeti tema ametikohaks arengu- ja planeeringuosakonna nõunik.
KORRALDUSE SISU:
Korralduse punkt 1: maakondlike teadmussiirde ja teavituse toetuse taotluste hindamiseks ja taotluste paremusjärjestuse ettepaneku koostamiseks moodustati viieliikmelise hindamiskomisjoni alljärgnevas koosseisus:
EHA LUKATS - Jõgeva Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna nõunik;
RAIVO ROOS - Raivo Roos Tani talu;
KAARI HELSTEIN - AS Scanola Baltic kvaliteedijuht;
AIN MALM - osaühingu A.P.Mets juhatuse liige.
Korralduse punkt 2: komisjoni asjaajamist korraldav isik EHA LUKATS.
Korralduse punkt 3: komisjoni liikmete ülesanne on taotluste hindamine ja elektroonilise hindamislehe täitmine määruse lisas „Taotluse hindamise kriteeriumid" toodud hindamiskriteeriumite alusel.
TÖÖKORD:
3.1 Taotluste hindamiseks edastab asjaajamist korraldav isik komisjoni liikmetele e-kirjad taotluste ja taotluste kohta eeltäidetud informatsiooniga elektrooniliste hindamislehtede üleslaadimise kohta failivahenduskeskkonnas Qwn Cloud.
3.2 Taotluste hindamisel täidab komisjoni liige hindamislehe, kuhu märgib iga taotluse kohta hindamiskriteeriumite lõikes hindepunkte täisarvudes 0-4.
Hindamiskriteeriume on neli: taotluse sisuline, tegevuse elluviija, taotluse kvaliteedi ja taotleja hindamine. Hindepunktide andmisel on aluseks määruse lisa „Taotluse hindamise kriteeriumid", kus on esitatud taseme kirjeldus minimaalsete ja maksimaalsete hindepunktide puhul.
3.3 Komisjoni liige taandab ennast taotluse hindamise protsessist, kui ilmneb vähemalt üks haldusmenetluse seaduse §-s 10 toodud asjaolu. Haldusmenetluse seaduse § 10 lõike 1 kohaselt ei või haldusorgani nimel tegutsev isik haldusmenetlusest osa võtta kui:
ta on muul viisil isiklikult huvitatud asja lahendist või kui muud asjaolud tekitavad kahtlust tema erapooletuses.
3.4 Täidetud hindamislehe saadab komisjoni liige digitaalselt allkirjastatuna e-posti aadressil eha.lukats@jogeva.maavalitsus.ee asjaajamist korraldava isiku poolt määratud tähtajaks. Kui taotluste järgmistes menetlusetappides (nt vaidemenetluse käigus) tekib vajadus komisjoni poolt antud hindepunktide täpsustamiseks, võib komisjoni esimees küsida komisjoni liikmetelt täiendavaid põhjendusi.
3.5 Asjaajamist korraldav isik edastab viivitamatult komisjoni liikmetele Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti poolt saadetud e-kirjad failide üleslaadimise kohta failivahenduskeskkonnas Own Cloud ning arvutab täidetud hindamislehtede tagasisaatmise kuupäeva, arvestades määruse nõudeid.
3.6 Asjaajamist korraldav isik koostab liikmete poolt täidetud hindamislehtede põhjal koondi, kus liidetakse taotluste viisi kokku kõikide hindajate antud hindepunktid hindamiskriteeriumite lõikes, mis korrutatakse koondtabelis läbi vastava kriteeriumi osakaaluga ning jagatakse hindajate arvuga. Saadakse hinded täpsusega kolm kohta pärast koma, mille alusel moodustatakse komisjoni poolt taotluste paremusjärjestus ja esitatakse maavanemale paremusjärjestuse ettepanek edastamiseks Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile.
3.7 Asjaajamist korraldav isik tagab komisjoni tööga seotud dokumentide säilitamise vastavalt kehtivale asjaajamiskorrale lähtudes avaliku teabe seaduse ja isikuandmete kaitse seaduse nõuetest.
Korralduse punkt 4: komisjoni esimehel korraldada maakondliku hindamiskomisjoni liikmete nimede ja isikukoodide, nende asutuste või isikute nimede, keda liige esindab, ning selle isiku nime ja kontaktandmete, kes korraldab komisjoni asjaajamist, edastamine Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile hiljemalt 25. jaanuariks 2015.
Korralduse punkt 5: Komisjoni esimehel korraldada maavanema poolt allkirjastatud taotluste paremusjärjestuse ettepaneku edastamine koos komisjoni taotluste paremusjärjestuse ettepaneku ning hindamistulemuste koondtabeliga Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile hiljemalt 35 tööpäeva jooksul Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti poolt elektrooniliste taotluste saatmisest arvates.
Jõgeva maavanema 12. veebruari 2016 korraldus nr 1-1/2016/56 „Spordinõukogu moodustamine".
„Vabariigi Valitsuse seaduse" § 84 punktid 2 ja 16 ning § 89 lõige 5;
„Spordiseaduse" § 2¹ lõige 2.
Jõgeva maavanema 24. augusti 2016 korraldus nr 1-1/2016/283 „Jõgeva maavanema 12. veebruari 2016 korralduse nr 1-1/2016/56 „Spordinõukogu moodustamine" muutmine":
- spordinõukogu liikmete ametinimetustes tehti järgmised muudatused: Vahur Kuke ametinimetuseks loeti Jõgeva Maavalitsuse kantselei nõunik ning Raivo Meituse ametinimetuseks Jõgeva linnapea.
JÕGEVA MAAKONNA SPORDINÕUKOGU KOOSSEIS:
TIIT LÄÄNE - spordiajakirjanik, Spordiklubi Illi juhatuse liige;
MARGUS METSMA - Sihtasutuse Põltsamaa Sport juhatuse liige;
JAAN RAHUKÜLA - Peipsi Gümnaasiumi direktor;
TARMO RAUDSEPP - Tabivere vallavanem, Jalgrattaklubi Vooremaa Centrum juhatuse liige;
UNO VALDMETS - Jõgevamaa Spordiliidu Kalju esimees
Jõgeva maavanema 12. veebruari 2016 korralduse nr 1-1/2016/56 punktiga 3 on kinnitatud „Jõgeva maakonna spordinõukogu töökord".
Jõgeva maavanema 15. veebruari 2010 korraldus nr 84 „Jõgeva maakonna alaealiste komisjoni moodustamine".
„Vabariigi Valitsuse seaduse" § 89 lg 5;
„Alaealise mõjutusvahendite seaduse § 11 lg 1, § 12 lg 1, 2, 5 ja 6;
Vabariigi Valitsuse 22.09.1998 määrusega nr 207 kinnitatud „Alaealiste komisjoni põhimäärus".
Jõgeva maavanema 13. septembri 2010 korraldus nr 417 „Jõgeva maavanema 15. veebruari 2010 korralduse nr 84 „Jõgeva maakonna alaealiste komisjoni moodustamine" muutmine":
- komisjoni koosseisust arvati välja komisjoni sekretär Miina Meriste;
- määrati komisjoni liikmeks ja uueks sekretäriks Jõgeva Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna peaspetsialist Sirje Pint;
Jõgeva maavanema 30. detsembri 2011 korraldus nr 638 „Jõgeva maavanema 15. veebruari 2010 korralduse nr 84 „Jõgeva maakonna alaealiste komisjoni moodustamine" muutmine:
- komisjoni koosseisust arvati välja Jüri Ginter;
- komisjoni uueks liikmeks määrati Jõgeva Ühisgümnaasiumi tervishoiutöötaja Siiri Lepp.
Jõgeva maavanema 8. novembri 2012 korraldus nr 1-1/378 „Jõgeva maavanema 15. veebruari 2010 korralduse nr 84 „Jõgeva maakonna alaealiste komisjoni moodustamine" muutmine":
- komisjoni koosseisust arvati välja Tartu Vangla sotsiaaltöötaja Kätlin Servet;
- komisjoni uueks liikmeks määrati Kiigemetsa Kooli direktor Urmas Paju;
Jõgeva maavanema 11. detsembri 2013 korraldus nr 1-1/2013/626 „Jõgeva maavanema 15. veebruari 2010 korralduse nr 84 „Jõgeva maakonna alaealiste komisjoni moodustamine" muutmine":
- komisjoni koosseisust arvati välja Siiri Lepp;
- komisjoni uueks liikmeks määrati Sotsiaalkindlustusameti Ohvriabi osakonna peaspetsialist Rita Kaasik;
Jõgeva maavanema 2. septembri 2014 korraldus nr 1-1/2014/361 „Jõgeva maavanema 15. veebruari 2010 korralduse nr 84 „Jõgeva maakonna alaealiste komisjoni moodustamine" muutmine":
- komisjoni koosseisust arvati välja Kaire Kampus;
- komisjoni uueks liikmeks määrati Sihtasutuse Jõgeva Haigla kooliõde Reet Nael.
Jõgeva maavanema 1. veebruari 2016 korraldus nr 1-1/2016/38 „Jõgeva maavanema 15. veebruari 2010 korralduse nr 84 „Jõgeva maakonna alaealiste komisjoni moodustamine" muutmine":
- loeti Rita Kaasiku ametinimetuseks Sotsiaalkindlustusameti ohvriabi üksuse peaspetsialist;
- loeti Kirly Kadastiku ametinimetuseks Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri Jõgeva politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse noorsoopolitseinik;
- loeti Terje Kaldma ametinimetuseks Jõgeva Vallavalitsuse lastekaitse vanemspetsialist;
- loeti Pille Maaseni ametinimetuseks Viru Vangla kolmanda üksuse kriminaalhooldusametnik;
- loeti Reet Naela ametinimetuseks Sihtasutuse Jõgeva Haigla terviseõde.
KOOSSEIS 7-liikmeline:
SIRJE PINT – Jõgeva Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna peaspetsialist;
RITA KAASIK – Sotsiaalkindlustusameti ohvriabi üksuse peaspetsialist;
KIRLY KADASTIK – Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri Jõgeva politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse noorsoopolitseinik;
TERJE KALDMA – Jõgeva Vallavalitsuse lastekaitse vanemspetsialist;
PILLE MAASEN - Viru Vangla kolmanda üksuse kriminaalhooldusametnik;
REET NAEL – Sihtasutuse Jõgeva Haigla terviseõde;
URMAS PAJU – Kiigemetsa Kooli direktor.
Jõgeva maavanema 15. veebruari 2010 korralduse nr 84 punktides 2-6 komisjoni esimehe, aseesimehe valimine, isikuandmete avaldamise keeld, komisjoni otsustusvõime, protokolli allkirjastamine asjaajamise korraldamine.
Maavalitsuse esindaja (määramine nõustamiskomisjoni
Jõgeva Maavalitsuse 9. juuli 2014 kirjaga nr 11-4/2014/1160-2 paluti määrata Jõgevamaa Rajaleidja keskuse maakonna ja üleriigilise nõustamiskomisjoni maavalitsuse esindajaks Jõgeva Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja asetäitja AIME MELTSAS.
Sihtasutuse Innove juhatuse liikme 31. märtsi 2015 käskkirja nr 1.1-4/54 „Maakondade nõustamiskomisjonide moodustamine ja töökorra kinnitamine" punkti 1 alapunkt 4:
4) Jõgevamaa nõustamiskomisjon:
Anne Nurmik komisjoni esimees;
Sirje Hänni komisjoni aseesimees, eripedagoog;
Piret Hobolainen logopeed;
Katrin Tint psühholoog;
Elo Palmiste sotsiaalpedagoog;
Annika Raudoja sotsiaalpedagoog;
Aime Meltsas Jõgeva Maavalitsus, haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja asetäitja;
4.1) Komisjoni sekretär:
Kaja Salu komisjoni sekretär;
Jõgeva maavanema 7. mai 2012 korraldus nr 1-1/176 „Maakonna valimiskomisjoni moodustamine".
„Vabariigi Valitsuse seaduse" § 84 punkt 16;
„Riigikogu valimise seaduse" § 16 lõiked 1 ja 2;
Vabariigi Valimiskomisjoni 27. märtsi 2012 kiri nr 22-7/12-15/1 (reg 27.03.2012 nr 1-6/837-1);
maasekretäri kohusetäitja Kadi Läniku ettepanek.
Jõgeva maavanema 12. juuli 2012 korraldus nr 1-1/261 „Jõgeva maavanema 07.05.2012 korralduse nr 1-1/176 „Maakonna valimiskomisjoni moodustamine" muutmine:
- seoses teenistussuhte peatumisega vabastati Kadi Länik maakonna valimiskomisjoni esimehe kohustustest;
- valimiskomisjoni esimeheks nimetati Heldi Laks;
Jõgeva maavanema 31. märtsi 2014 korraldus nr 1-1/2014/156 „Jõgeva maavanema 7. mai 2012 korralduse nr 1-1/176 „Maakonna valimiskomisjoni moodustamine" muutmine alates 4. aprillist 2014:
- seoses teenistussuhte lõppemisega vabastati Heldi Laks maakonna valimiskomisjoni esimehe kohustustest;
- valimiskomisjoni esimeheks nimetati maasekretär Kadi Länik;
Jõgeva maavanema 29. jaanuari 2016 korraldus nr 1-1/2016/32 „Jõgeva maavanema 7. mai 2012 korralduse nr 1-1/176 „Maakonna valimiskomisjoni moodustamine" muutmine": muudeti ametinimetused:
- loeti Anne Mihkelese ametinimetuseks maavalitsuse kantselei arhivaar;
- loeti Elli Kivi ametinimetuseks maavalitsuse kantselei vanemspetsialist;
- loeti Aime Meltsase ametinimetuseks haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja;
Jõgeva maavanema 7. märtsi 2016 korralduse nr 1-1/2016/96 „Jõgeva maavanema 7. mai 2012 korraldus nr 1-1/176 „Maakonna valimiskomisjoni moodustamine" muutmine":
- seoses teenistussuhte lõppemisega vabastati Kadi Länik maakonna valimiskomisjoni esimehe kohustustest;
- nimetati maakonna valimiskomisjoni esimeheks maasekretär Kristi Tamme;
Jõgeva maavanema 15. aprilli 2016 korraldus nr 1-1/2016/149 „Jõgeva maavanema 7. mai 2012 korralduse nr 1-1/176 „Maakonna valimiskomisjoni moodustamine" muutmine":
- muudeti korralduse punkti 1 Nevel Paju ametinimetuse osas, uus ametinimetus on Rahandusministeeriumi Infotehnoloogiakeskuse infosüsteemide hooldusosakonna infrastruktuuri talituse peaspetsialist;
Jõgeva maavanema 26. juuli 2016 korraldus nr 1-1/2016/268 „Jõgeva maavanema 7. mai 2012 korralduse nr 1-1/176 „Maakonna valimiskomisjoni moodustamine" muutmine:
- korralduse punkti 1 tekstis jäeti välja Anne Mihkelese teenistuskoha nimetus „maavalitsuse kantselei arhivaar";
- Jõgeva maavanema 7. mai 2012 korraldusega nr 1-1/176 „Maakonna valimiskomisjoni moodustamine" moodustatud maakonna valimiskomisjoni liikmete volitused lõppevad 31. detsembril 2016.
esimees KRISTI TAMME – Jõgeva maasekretär;
liikmed AIMAR ARULA – Põltsamaa Ühisgümnaasiumi direktor;
SIRJE KEPP – Jõgevamaa Puuetega Inimeste Koda, raamatupidaja;
INGE KOTTISSE – maavalitsuse kantselei õigusnõunik;
ANNE MIHKELES
NEVEL PAJU - Rahandusministeeriumi Infotehnoloogiakeskuse infosüsteemide
hooldusosakonna infrastruktuuri talituse peaspetsialist;
LEA SAARIK – maavalitsuse kantselei peaspetsialist;
ELLI KIVI – maavalitsuse kantselei vanemspetsialist;
KOMISJONI MOODUSTAMISE KORRALDUS:
Jõgeva maavanema 26. märtsi 2014 korraldus nr 1-1/2014/153 „Eesti Kodukaunistamise Ühenduse maakondliku komisjoni moodustamine".
Jõgeva maavanema 29. jaanuari 2016 korraldus nr 1-1/2016/31 „Jõgeva maavanema 26. märtsi 2014 korralduse nr 1-1/2014/153 „Eesti Kodukaunistamise Ühenduse maakondliku komisjoni moodustamine" muutmine:
- Katrin Puskari ametinimetuseks loeti Luua Metsanduskooli vanemõpetaja.
Jõgeva maavanema 25.10.2004 korraldusega nr 670 kinnitatud „Eesti Kodukaunistamise Ühenduse maakondliku komisjoni kodukorra" punktid 3 ja 4.
REET ALEV – Pajusi vallavanem;
TAIVO PAEVEER – Jõgeva Linnavalitsuse haljastusspetsialist;
KATRIN PUSKAR – Luua Metsanduskooli vanemõpetaja;
URVE RILLO – koduperenaine;
TIINA TEGELMANN – Jõgeva Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna peaspetsialist.
„Eesti Kodukaunistamise Ühenduse maakondliku komisjoni kodukord" on kinnitatud Jõgeva maavanema 25. oktoobri 2004 korralduse nr 670 punktiga 2.
Rahvuslik programm „Eesti kaunis kodu" on saadetud maavalitsusele kooskõlastamiseks 03.01.2012 e-kirjaga, registreeritud 05.01.2012 nr 10-2/46-1.
Jõgeva maavanema 8. oktoobri 2012 korraldus nr 1-1/346 „Jõgeva maakonna laulu- ja tantsupeo komisjoni moodustamine".
„Vabariigi Valitsuse seaduse" § 84 punktid 4 ja 16;
Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse ja Jõgeva Maavalitsuse vahel 13. mail 2008 sõlmitud laulu- ja tantsupidude ettevalmistamise koostööleping nr 1.3-10/28;
Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse nõukogu poolt 25. aprillil 2008 heakskiidetud „Maakonna tasandi vastutuse, rahastamise ning tööjaotuse ühtsed põhimõtted üleriigiliste laulu- ja tantsupidude ettevalmistamisel".
Jõgeva maavanema 11. juuni 2013 korraldus nr 1-1/2013/318 „Jõgeva maavanema 8. oktoobri 2012 korralduse nr 1-1/346 „Jõgeva maakonna laulu- ja tantsupeo komisjoni moodustamine" muutmine":
- komisjoni liikmete hulgast arvati välja PAVEL KOSTROMIN, KALMER LAIN ja KLAIRE RÜNDVA;
- komisjoni liikmeteks nimetati Mustvee linna volikogu liige MATI KEPP, Jõgeva linnapea MIHKEL KÜBAR ja Jõgeva Maavalitsuse kantselei pressiesindaja INGRID TAMMAN;
Jõgeva maavanema 4. juuli 2013 korraldus nr 1-1/2013/372 „Jõgeva maavanema 8. oktoobri 2012 korralduse nr 1-1/346 „Jõgeva maakonna laulu- ja tantsupeo komisjoni moodustamine" muutmine": komisjoni liikmeteks nimetati täiendavalt:
- Jõgevamaa Gümnaasiumi õpetaja MARET OJA;
- Oskar Lutsu Palamuse Gümnaasiumi logopeed SIRJE KIIS;
- Jõgeva Muusikakooli õpetaja EHA NIGLAS;
Jõgeva maavanema 9. septembri 2013 korraldus nr 1-1/2013/474 „Jõgeva maavanema 8. oktoobri 2012 korralduse nr 1-1/346 „Jõgeva maakonna laulu- ja tantsupeo komisjoni moodustamine" muutmine":
- komisjoni liikmeks nimetati täiendavalt Jõgeva Maavalitsuse kantselei finantsnõunik KAJA PÄRTELS;
Jõgeva maavanema 27. jaanuari 2014 korraldus nr 1-1/2014/40 „Jõgeva maavanema 8. oktoobri 2012 korralduse nr 1-1/346 „Jõgeva maakonna laulu- ja tantsupeo komisjoni moodustamine" muutmine":
- komisjoni koosseisust arvati välja MATI KEPP, MIHKEL KÜBAR JA RAIVO SUNI;
- komisjoni liikmeteks nimetati täiendavalt:
1) Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu tegevdirektori kohusetäitja RIINA KULL;
2) Tabivere vallavanem, Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige KALMER LAIN;
3) Kasepää Vallavanem, Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige JÜRI VOODER;
- Andi Einaste ametinimetuseks loeti Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse nõukogu liige;
- Airi Rütteri ametinimetuseks loeti Folklooriseltsi „Jõgevahe pere" juhatuse liige;
Jõgeva maavanema 29. märtsi 2016 korraldus nr 1-1/2016/117 „Jõgeva maavanema 8. oktoobri 2012 korralduse nr 1-1/346 „Jõgeva maakonna laulu- ja tantsupeo komisjoni moodustamine" muutmine":
- seoses töö- ja teenistussuhete muutumisega arvati komisjoni koosseisust välja Monika Aasa, Riina Kull, Kalmer Lain ja Ingrid Tamman.
komisjoni aseesimees
TIINA TEGELMANN – Jõgeva Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna peaspetsialist;
JAAN AIAOTS – Põltsamaa linnapea, Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige;
ANDI EINASTE – Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse nõukogu liige;
SIRJE KIIS – Oskar Lutsu Palamuse Gümnaasiumi logopeed;
URMAS MÄGI – Põltsamaa Muusikakooli õpetaja;
EHA NIGLAS – Jõgeva Muusikakooli õpetaja;
MARET OJA – Jõgevamaa Gümnaasiumi õpetaja;
MERLE NISU – Pajusi Rahvamaja juhataja;
KAJA PÄRTELS – Jõgeva Maavalitsuse kantselei finantsnõunik;
AIRI RÜTTER – Folklooriseltsi „Jõgevahe pere" juhatuse liige;
PILLE TUTT - Rahvakultuuri Keskuse Jõgevamaa rahvakultuuri spetsialist Jõgeva maakonnas
JÜRI VOODER – Kasepää vallavanem, Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige.
Korralduse punktiga 2 on kinnitatud „Jõgeva maakonna laulu- ja tantsupeo komisjoni töökord" vastavalt korralduse lisale.
Jõgeva Maavalitsuse 18. augusti 1994 korraldus nr 111 „Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise maakonnakomisjoni koosseisu kinnitamine".
Vabariigi Valitsuse 2. oktoobri 1991 määrus nr 202.
Komisjoni esialgne koosseis:
komisjoni esimees Inge Kottisse;
komisjoni esimehe asetäitjad Tiiu Paigaline ja Mati Puusepp;
komisjoni sekretär Anne Veinmann;
komisjoni liikmed Heili Nigulas, Arvo Oja, Marje Savi, Vaike Vaigla.
Jõgeva maavanema 27. detsembri 1996 korraldus nr 327 „Jõgeva Maavalitsuse 18.08.1994 korralduse nr 111 muutmine:
- komisjonist arvati välja esimehe asetäitja Tiiu Paigaline; komisjoni liikmeks kinnitati Reet Hein;
Jõgeva maavanema 31. detsembri 1999 korraldus nr 199 „Jõgeva Maavalitsuse 18.08.1994 korralduse nr 111 muutmine:
- komisjoni liikmete hulgast arvati välja Heili Nigulas, Arvo Oja, Marje Savi ja Vaike Vaigla;
Jõgeva maavanema 1. märtsi 2005 korraldus nr 138 „Jõgeva Maavalitsuse 18.08.1994 korralduse nr 111 „Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise maakonnakomisjoni koosseisu kinnitamine" muutmine:
- komisjoni koosseisust arvati välja Reet Hein.
„Vabariigi Valitsuse seaduse" § 89 lõige 5;
„Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse" § 16 lõige 2;
Vabariigi Valitsuse 2. oktoobri 1991 määruse nr 202 „Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise maakonna- ja linnakomisjonide moodustamise kohta" punkt 3.
esimees: INGE KOTTISSE;
esimehe asetäitja: MATI PUUSEPP;
sekretär: ANNE VEINMANN.
Jõgeva Maavalitsus | Suur 3, 48306 Jõgeva | Tel: 776 6333 | info@jogeva.maavalitsus.ee | Kõik kontaktid | www.jogeva.maavalitsus.ee


§ 2 Teenuse eesmärk ja sisu
§ 3 Teenuse sihtgrupp
§ 4 Teenuse osutamise maht ja koht
§ 5 Teenuse osutaja ja teenuse vahetu osutaja
§ 6 Teenuse hinna kehtestamine ja teenuse finantseerimine
§ 7 Teenuse taotlemine ja osutamine
§ 8 Teenuse osutamise lõpetamine
§ 9 Järelevalve teostamine ja aruandlus
RT IV, 29.12.2017, 255
Vastu võetud 21.12.2017 nr 2
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 17 lõigete 1 ja 2 alusel.
Käesolev kord sätestab koduteenuse (edaspidi teenuse) osutamise tingimused ja korra.
§ 2. Teenuse eesmärk ja sisu
(1) Teenuse eesmärk on täisealise isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamine kodustes tingimustes, säilitades ja parandades tema elukvaliteeti.
(2) Teenuse osutamisel abistatakse isikut toimingutes, mida isik terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda sooritada kõrvalabita, kuid mis on vajalikud kodustes tingimustes elamiseks.
(3) Teenuse raames pakutakse põhiteenuseid ja tugiteenuseid. Põhiteenused on teenused, mis on hädavajalikud isiku toimetulekuks kodus, et aidata tal harjumuspärases keskkonnas toime tulla. Tugiteenused on täiendavad teenused isiku toimetuleku soodustamiseks kodus ja vajadusel väljaspool kodu.
(4) Põhiteenused jagunevad koduabiteenusteks ja isikuabiteenusteks.
(5) Koduabiteenused on eelkõige:
1) toiduainete ja esmatarbekaupade toomine;
2) esmase arstiabi korraldamine;
3) ravimite ja esmaabivahendite soetamine;
4) elektri- ja veenäitude teatamine;
5) kommunaal- ja muude maksete tasumine;
6) asjaajamine ametiasutustes;
7) küttematerjali eluruumi toomine ja tuha väljaviimine (kaugkütte puudumisel);
8) vee tuppa toomine ja heitvee väljaviimine (veevärgi puudumisel);
9) olmejäätmete väljaviimine;
10) elutoa ja köögi esmane koristamine kuni kaks korda kuus;
11) ühekordne asjaajamine.
(6) Isikuabiteenused on abistamine pesemisel, riietumisel, söömisel, liikumisel, tualetis käimisel, mähkmete vahetamisel jms.
(7) Tugiteenused on:
1) pesupesemise teenuse korraldamine;
2) saunateenuse korraldamine;
3) suurpuhastuse ja akende pesu korraldamine;
4) remont- ja teenustööde korraldamine;
5) kirjavahetuse korraldamine;
6) saatjateenus;
7) transpordi korraldamine vastavalt kliendi soovile ja vajadusele;
8) valmistoidu kojuviimine;
9) küttepuude töötlemise korraldamine;
10) muud päevakeskuse poolt pakutavad teenused.
§ 3. Teenuse sihtgrupp
(1) Teenust saab taotleda Eesti Rahvastikuregistri andmetel (edaspidi registrijärgselt) Viljandi linnas elav täisealine isik, kes vajab kõrvalist abi kodus igapäevase eluga toimetulekul (edaspidi teenust vajav isik).
(2) Teenust saab taotleda Viljandi linnas elav, kuid registrijärgselt teise kohaliku omavalitsuse üksusesse registreeritud isik, kes vastab § 3 lõikes 1 nimetatud tingimustele. Teenuse osutamine toimub kooskõlastatult isiku registrijärgse kohaliku omavalitsuse üksusega.
§ 4. Teenuse osutamise maht ja koht
(1) Teenuse osutamise sagedus ja kestus sõltuvad isiku teenuse vajaduse hindamise tulemustest.
(2) Teenust osutatakse üldjuhul teenust vajava isiku kodus.
§ 5. Teenuse osutaja ja teenuse vahetu osutaja
(1) Teenust osutab Viljandi Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) hallatav asutus Viljandi Päevakeskus (edaspidi päevakeskus).
(2) Teenuse vahetu osutaja lähtub teenuste osutamisel ametijuhendist, teenust vajava isikuga teenuse osutamiseks sõlmitavast lepingust ja teenust vajavale isikule koostatud hoolduskavast.
§ 6. Teenuse hinna kehtestamine ja teenuse finantseerimine
(1) Päevakeskuse poolt osutatava teenuse hinnakirja kehtestab linnavalitsus.
(2) Kui teenust vajava isiku ja tema seadus- või lepingujärgne ülalpidajate (edaspidi ülalpidaja) majanduslik olukord ei võimalda teenust vajaval isikul teenust kasutada, siis tuleb teenuse finantseerimiseks esitada avaldus sotsiaalametile. Avalduse vormi kinnitab linnavalitsus.
(3) Sotsiaalameti spetsialist hindab isiku teenuse vajadust ja esitab teenuse osalise või täieliku kompenseerimise ettepaneku otsustamiseks Viljandi linnavalitsuse sotsiaalkomisjonile (edaspidi sotsiaalkomisjon).
(4) Põhjendatud juhtudel võib sotsiaalameti spetsialist teha omaalgatuslikult teenust vajavale isikule teenuse tagamiseks kompenseerimise ettepaneku sotsiaalkomisjonile.
§ 7. Teenuse taotlemine ja osutamine
(1) Teenuse saamiseks esitab teenust vajav isik või tema ülalpidaja päevakeskuse koduteenuste osakonna juhatajale (edaspidi koduteenuste osakonna juhataja) päevakeskuse juhataja poolt kinnitatud vormikohase avalduse.
(2) Peale avalduse laekumist või teenust vajavast isikust teate saamist teeb koduteenuste osakond teenust vajava isiku kodu külastuse, täidab kliendikaardi, hindab teenuse vajadust ning koostab hoolduskava.
(3) Teenuse osutamisega seonduvate dokumentide vormid kinnitab päevakeskuse juhataja käskkirjaga.
(4) Hoolduskava on käesoleva paragrahvis lõikes 7 nimetatud lepingu kohustuslik lisa, milles kajastatakse osutatavate teenuste loetelu, maht, teenuse osutamise aeg ja koht ning millele kirjutavad alla teenust vajav isik või tema ülalpidaja.
(5) Hoolduskava vaadatakse üle vastavalt vajadusele, kuid mitte vähem kui 1 kord aastas. Ettepaneku hoolduskava muutmiseks võib esitada teenust vajav isik, tema ülalpidaja, hooldustöötaja või koduteenuste osakonna juhataja.
(6) Koduteenuste osakonna juhatajal on õigus kaasata teenust vajava isiku olukorra väljaselgitamiseks tema ülalpidajaid ja linnavalitsuse sotsiaalameti spetsialiste.
(7) Teenuse määramise otsustab päevakeskuse juhataja lepingu sõlmimisega hiljemalt 10 päeva jooksul peale avalduse või abivajavast isikust teate saamist. Teenuse osutamisest keeldumise otsus tehakse isikule teatavaks kirjalikus vormis 10 päeva jooksul peale avalduse saamist.
(8) Juhul, kui teenuse osutamata jätmine põhjustab teenust vajava isiku elule või tervisele ohtliku olukorra, osutatakse talle teenuseid koheselt ning käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud dokumendid täidetakse ja käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud leping sõlmitakse hiljemalt kahe nädala jooksul.
§ 8. Teenuse osutamise lõpetamine
Teenuse osutamine lõpetatakse:
1) teenuse vajaduse lõppemisel;
2) teenust vajava isiku või tema ülalpidajate soovil;
3) muudel põhjustel, mis takistavad teenuse osutamist.
§ 9. Järelevalve teostamine ja aruandlus
(1) Järelevalvet teenuse osutamise üle ja teenuse nõuetele vastavust teostab linnavalitsuse sotsiaalamet.
(2) Päevakeskuse koduteenuste osakonna juhataja esitab linnavalitsuse sotsiaalametile üks kord kuus kirjaliku aruande koduteenuste osutamise kohta.
(1) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist Riigi Teatajas ning seda rakendatakse alates 1. jaanuarist 2018.
(2) Tunnistada 1. jaanuarist 2018 kehtetuks Viljandi Linnavolikogu määrus 31.08.2011 nr 84 „Koduteenuste osutamise kord".


Kuidas toimub puhkusetasu eraldise arvestus?
30.06.2020 Teisipäev
Kuidas toimub puhkusetasu eraldise arvestus? Esile tõstetud
Kas tööandjal on lubatud töötajatega poolte kokkuleppel loobuda maksmast eraldi puhkusetasu tingimusel, et töötasu ei vähene, kui töötaja puhkusele läheb? Kui selline kokkulepe on lubatud, siis kuidas toimub raamatupidamisarvestuses puhkusetasu eraldise arvestus? Kas peaks puhkusetasu siiski arvestama seadusega kooskõlas nii, et makstakse välja töötajale tavapärane kuupalk, kuid raamatupidamises kajastatakse seda siiski kui puhkusetasu, mis vähendab ka puhkusetasu eraldist?
Liina Luht, jurist, Advokaadibüroo LMP; Maire Otsus-Carpenter, vandeaudiitor Foto: erakogu
Vastab Liina Luht, jurist, Advokaadibüroo LMP:
Töölepinguseaduse (TLS) § 70 lõike 1 kohaselt on töötajal õigus saada TLS § 29 lõikes 8 sätestatud korras arvutatud puhkusetasu. Nimetatud paragrahv viitab omakorda määrusele „keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord“, mille § 2 lõike 2 kohaselt arvutatakse keskmine töötasu arvutamise vajaduse tekke kuule eelnenud kuue kalendrikuu jooksul töötaja teenitud töötasust, mis on töötajale sissenõutavaks muutunud. Arvutamise vajaduse tekke kuuks on kuu, millal algas arvutamise vajaduse tekitanud sündmus. Puhkusetasu arvutamisel on arvutamise vajaduse tekke kuuks kuu, millele langeb eelviimane tööpäev enne puhkuse algust.
Töölepinguseaduse § 2 sätestab, et TLS-is ja võlaõigusseaduses lepingupoolte õiguste ja kohustuste ning vastutuse kohta sätestatust töötaja kahjuks kõrvalekalduv kokkulepe on tühine, välja arvatud, kui töötaja kahjuks kõrvalekalduva kokkuleppe võimalus on käesolevas seaduses ette nähtud.
Seega, juhul kui tööandja ja töötaja sellise kokkuleppe tulemusena ei saa töötaja väiksemat puhkusetasu, kui ta saaks keskmise töötasu arvestamisel, ei esine seadusest tulenevat takistust töötajale suurema puhkusetasu maksmiseks. Kui kokkuleppe tulemusena töötaja puhkusetasu seaduses sätestatuga võrreldes aga väheneks, on selline kokkulepe tühine.
Näiteks kui töötaja töötasu on olnud 2019. aasta novembris ja detsembris ning 2020. aasta jaanuaris ja veebruaris 1000 eurot, kuid 2020. aasta märtsis ja aprillis on tema töötasu vähendatud 700 euroni kuus, tuleb maikuus puhkusetasu arvestamisel lähtuda siiski keskmisest töötasust, sest keskmine töötasu oleks suurem kui 700 eurot.
Samuti on oluline tähele panna, et TLS § 70 lõike 2 kohaselt makstakse puhkusetasu hiljemalt eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust, kui tööandja ja töötaja ei ole leppinud kokku teisiti. Kokkulepe, mille alusel puhkusetasu makstakse hiljem kui puhkuse kasutamisele järgneval palgapäeval, on tühine.
Vastab Maire Otsus-Carpenter, vandeaudiitor:
RTJ 8 “Eraldised ja tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad” punkti 15 kohaselt kajastatakse eraldis bilansis summas, mis on juhtkonna hinnangu kohaselt aruandekuupäeva seisuga vajalik eraldisega seotud kohustuste rahuldamiseks. Seega tuleks puhkusetasude eraldis moodustada summas, mis oleks töötajal õigus saada juristi vastuses viidatud TLS § 29 lõikes 8 sätestatud korras puhkusetasuna. Puhkusetasu summale tuleb lisada kaasnevad tööandja maksud.
Kui juhtkonna hinnangul ei erine puhkusel oldud aja eest töötasuna makstav tavapärane kuupalk märkimisväärselt TLS § 29 lõikes 8 sätestatud korras arvutatud puhkusetasust, võib olulisuse printsiibist lähtudes eraldise moodustamisel aluseks võtta ka tavapärase kuupalga.
Siiski tuleb kuupalk eraldise moodustamisel arvesse võtta ainult kasutamata puhkusepäevade ulatuses.
Praktikas kasutatakse puhkusetasude eraldise kajastamisel n-ö perioodilise arvestuse meetodit, st aruandeperioodi jooksul eraldist ei korrigeerita ja kõik arvestatud puhkusetasud kajastatakse sarnaselt töötasuga tööjõukuludes.
Aruandeperioodi lõpu seisuga tehakse uus puhkusetasude inventuur, hinnatakse selle alusel uus eraldise summa ning korrigeeritakse vahega eelmise aruandeperioodi lõpus moodustatud eraldise summat. Kui eraldis on suurenenud, kajastatakse vahe vastavalt tööjõu ja sotsiaalmaksukulus. Kui eraldis on vähenenud, vähendatakse vastavalt aruandeperioodi tööjõu- ja sotsiaalmaksukulu.
Lõpetuseks tuleb lisada, et sõltumata sellest, kas puhkusel oldud aja eest makstakse tavapärast kuupalka või TLS § 29 lõikes 8 alusel arvutatud keskmist tasu, tuleb seda raamatupidamises kajastada nii, nagu kajastatakse puhkusetasu.
puhkusetasu eraldis
Põhjalikult puhkusetasu eraldisest


RT I, 20.12.2016, 4
(1) Käesolev seadus sätestab Tallinna Tehnikaülikooli autonoomia ning tegevuse aluste ja korralduse erisused teiste avalik-õiguslike ülikoolidega võrreldes.
2) on tehnikahariduse ja -teaduse juhtiv ülikool Eestis ning vastutab inseneride ja tehnikateadlaste järelkasvu tagamise eest.
Ülikooli juhtorganid on kuratoorium, nõukogu ja rektor.
§ 4. Kuratoorium
(1) Ülikooli kuratoorium on ülikooli kõrgeim juhtorgan, kes vastutab ülikooli arengu eest ja tagab ülikooli eesmärkide saavutamise.
(2) Kuratooriumi koosseisu kuulub üksteist liiget, kellest:
1) viis liiget nimetab nõukogu ülikooli põhikirjas sätestatud korras;
3) viis liiget nimetab haridus- ja teadusminister pärast seda, kui nõukogu ja Eesti Teaduste Akadeemia on liikmed nimetanud, ning lähtudes sellest, et enamik haridus- ja teadusministri nimetatud isikutest on ettevõtjate või tootmise kutse- ja erialaliitude esindajad ja et kuratooriumi koosseisust enamiku moodustavad isikud, kes ei ole ülikooli töötajad.
(3) Kuratooriumi koosseisu kinnitab viieks aastaks Vabariigi Valitsus korraldusega haridus- ja teadusministri ettepanekul.
(4) Kuratoorium:
1) võtab vastu ülikooli põhikirja ja kinnitab selle, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul põhikirja vastuvõtmisest arvates kasutanud käesoleva seaduse § 5 lõike 3 punktis 9 nimetatud vetoõigust;
2) kinnitab ülikooli arengukava;
3) kinnitab ülikooli finantsplaani ja sellest lähtudes ülikooli eelarve;
4) kinnitab ülikooli eelarve täitmise ja majandusaasta aruande;
5) annab hinnangu ülikooliseaduse § 501 lõikest 5 tuleneva halduslepingu täitmisele;
6) valib rektori ja kinnitab ta ametisse, kui nõukogu ei ole ühe kuu jooksul pärast rektori valimist kasutanud käesoleva seaduse § 5 lõike 3 punktis 10 nimetatud vetoõigust;
7) võib avaldada rektorile umbusaldust ja ta enne lepingutähtaja möödumist ametist vabastada, kuulates enne ära nõukogu arvamuse;
8) nimetab audiitori;
9) otsustab rektori ettepanekul ülikoolile laenu võtmise;
10) otsustab ülikooli vara omandamise, piiratud asjaõigusega koormamise ja võõrandamise põhimõtted;
11) täidab ülikooliseaduse § 46 lõikes 2 nimetatud ülikooli nõukogu ülesandeid;
12) korraldab kord aastas nõukoguga arutelu peamiste ülikooli arenguga seotud teemade üle;
13) võib tellida ülikooli tegevuse kontrollimiseks analüüse ja korraldada revisjone;
14) teeb haridus- ja teadusministrile ning Vabariigi Valitsusele ettepanekuid ülikooli arengu strateegilistes ja põhimõttelistes küsimustes;
15) valib oma liikmete hulgast kuratooriumi esimehe;
16) kehtestab kuratooriumi töökorra ja kuratooriumi liikmete tööjaotuse;
17) täidab teisi seaduse või ülikooli põhikirjaga talle pandud ülesandeid.
(5) Kuratoorium annab oma pädevuse piires määrusi ja võtab vastu otsuseid.
(6) Kuratooriumi koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt kaks kolmandikku kuratooriumi liikmetest. Kuratooriumi määrused ja otsused võetakse vastu koosseisu lihthäälteenamusega, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 1–4, 6, 7, 9, 10 ja 14 nimetatud küsimustes, mis otsustatakse kuratooriumi koosseisu kahekolmandikulise häälteenamusega.
(7) Kuratooriumi määrused ja otsused jõustuvad allakirjutamisel, kui neis enestes ei ole sätestatud hilisemat tähtaega.
(8) Kuratooriumi pädevusse kuuluvate küsimuste ettevalmistamise korraldavad rektor ja tema nimetatud ülikooli üksused, kui kuratoorium ei otsusta teisiti.
(1) Ülikooli akadeemiline otsustuskogu on nõukogu, kes vastutab ülikooli õppe- ning teadus- ja arendustegevuse eest ning tagab selle kõrge kvaliteedi.
(2) Nõukogu moodustamise tingimused ja korra ning tegevuse alused sätestab ülikooli põhikiri. Nõukogu koosseisu kuuluvad:
3) dekaanid;
4) ülikooli asutuste direktorid;
5) eelmine rektor;
6) teaduskondade õppejõudude ja teadustöötajate esindajad;
7) haldus- ja tugistruktuuri üksuste töötajate esindaja;
8) üliõpilaste esindajad, kes moodustavad vähemalt ühe viiendiku nõukogu koosseisust.
1) esitab kuratooriumile vastuvõtmiseks ülikooli põhikirja eelnõu ning kinnitamiseks arengukava eelnõu ja eelarve täitmise aruande eelnõu;
2) teeb kuratooriumile ettepaneku kinnitada käesoleva seaduse § 4 lõike 4 punktis 3 nimetatud finantsplaan;
3) esitab kuratooriumile kinnitamiseks ülikooli eelarve, lähtudes käesoleva seaduse § 4 lõike 4 punktis 3 nimetatud finantsplaanist;
4) otsustab õppekavade avamise, muutmise ja sulgemise ning kinnitab õppekavad;
5) otsustab ühisõppekava avamise, kiidab heaks ühisõppekava koostöölepingu sõlmimise ja kinnitab ühisõppekava;
6) täidab teadus- ja arendustegevuse korralduse seadusest tulenevaid teadusnõukogu ülesandeid, kui käesolevast seadusest või muust õigusaktist ei tulene teisiti;
7) esitab kuratooriumile seisukoha rektorikandidaatide kohta;
8) esitab kuratooriumile arvamuse rektori enne lepingutähtaja möödumist ametist vabastamise kohta;
9) võib panna kuratooriumi vastuvõetud põhikirjale ja selle muudatustele ühekordse edasilükkava veto;
10) võib panna kuratooriumi valitud rektorile veto, mille järel kuratoorium ei saa sama isikut samadel valimistel rektoriks kinnitada ega vahetult järgnevatel valimistel rektoriks valida;
11) võib teha kuratooriumile ettepaneku vabastada rektor enne lepingutähtaja möödumist ametist;
12) täidab ülikooli nõukogu ülesandeid, mis on nimetatud ülikooliseaduse § 132 lõigetes 1–12, § 133 lõikes 4, § 14 lõike 3 punktides 2, 41, 5–8, 11–15 ja 17, § 19 lõigetes 2, 31 ja 32, § 22 lõigetes 8, 91 ja 11, § 223 lõikes 4, § 23 lõikes 1, § 27 lõikes 5, § 28 lõikes 5, § 29 lõikes 31, § 291 lõikes 3, § 301 lõikes 1, § 32 lõikes 2, § 34 lõigetes 2, 5 ja 6, § 35 lõikes 3, § 36 lõikes 2, § 39 lõigetes 2 ja 3, § 42 lõike 1 punktides 1 ja 8 ning § 43 lõikes 4;
13) täidab teisi seaduse või ülikooli põhikirjaga talle pandud ülesandeid.
(4) Nõukogu annab oma pädevuse piires määrusi ja võtab vastu otsuseid.
(5) Nõukogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole nõukogu liikmetest. Nõukogu määrused ja otsused võetakse vastu koosseisu lihthäälteenamusega, kui käesolevas seaduses või põhikirjas ei ole ette nähtud teisiti. Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 9, 10 ja 11 nimetatud otsused võetakse vastu nõukogu koosseisu kahekolmandikulise häälteenamusega.
(6) Nõukogu määrused ja otsused jõustuvad allakirjutamisel, kui neis enestes ei ole sätestatud hilisemat tähtaega.
(1) Ülikooli tegevust juhib rektor. Rektor kannab vastutust ülikooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest ning teostab oma pädevuse piires kõrgeimat haldusvõimu.
(2) Rektori valib kuratoorium kuni viieks aastaks ja maksimaalselt kaheks järjestikuseks ametiajaks ülikooli põhikirjas sätestatud korras. Rektori ametikohale võib kandideerida isik, kes on või on olnud valitud mis tahes ülikooli professori ametikohale. Kuratooriumi esimees sõlmib rektoriga kuni viieks aastaks lepingu, millega määratakse kindlaks rektori õigused ja kohustused, temale makstava tasu suurus ning muud tegevuseks vajalikud tingimused. Lepingule kohaldatakse võlaõigusseaduses käsunduslepingu kohta sätestatut. Rektor astub ametisse kuratooriumi ja nõukogu ees ametivande andmisega.
(3) Rektor:
1) tagab kuratooriumi ja nõukogu määruste ja otsuste täitmise;
2) on aruandekohustuslik kuratooriumi ja nõukogu ees vastavalt nende pädevusele;
3) võib panna nõukogu määrusele või otsusele ühekordse veto;
4) tagab ülikooli põhikirja, arengukava, finantsplaani ja eelarve projektide koostamise;
5) tagab ülikooli eelarve täitmise ning esitab selle kohta aruande kuratooriumile ja nõukogule;
6) esindab ülikooli ning teeb ülikooli nimel tehinguid seaduse ja ülikooli põhikirjaga antud volituste ulatuses;
7) otsustab kuratooriumi kehtestatud põhimõtetest lähtudes ülikooli vara omandamise, piiratud asjaõigusega koormamise ja võõrandamise;
8) võib oma volituste tähtajaks nimetada enda määratud tegevusvaldkondade juhtimiseks ametisse prorektorid, kelle pädevus sätestatakse ülikooli põhikirjas ja selle alusel antud õigusaktides;
9) täidab ülikooli nõukogu ülesandeid, mis on nimetatud ülikooliseaduse § 14 lõike 3 punktis 2 ja § 19 lõikes 2 ning mis hõlmavad ülikooli haldus- ja tugistruktuuri, ning ülikooli nõukogu ülesandeid, mis on nimetatud ülikooliseaduse § 45 lõikes 2;
10) määrab äraoleku ajaks endale asendaja, kellel on kõik rektori õigused ja kohustused, välja arvatud õigused ja kohustused, mille üleandmine asendajale on ülikooli põhikirjaga keelatud;
11) otsustab muid küsimusi, mille on tema pädevusse andnud kuratoorium või nõukogu või mis on talle antud seaduse või ülikooli põhikirjaga.
(5) Kui seadusega ülikooli pädevusse antud küsimuse puhul ei ole pädevat organit määratud ning kuratoorium ei otsusta seda lahendada ise või anda lahendamiseks nõukogule, kuulub küsimus rektori pädevusse.
(8) Kui rektor vabastatakse ametist enne lepingutähtaja möödumist, kui tema ametiaja lõpuks ei ole valitud uut rektorit või kui tal osutub oma ülesannete täitmine püsivalt võimatuks, kinnitab kuratoorium kuni üheks aastaks või uue rektori valimiseni rektori kohusetäitja. Rektori kohusetäitjaga sõlmib lepingu kuratooriumi esimees.
(1) Ülikool on oma vara omanik.
(2) Ülikool omandab ja võõrandab vara seaduse alusel oma põhikirjas ettenähtud korras. Ülikooli vara on õigus omandada, piiratud asjaõigusega koormata või võõrandada kuratooriumi kehtestatud põhimõtetest lähtudes.
(3) Ülikoolil on kuratooriumi otsusel õigus omatulude arvelt tagada ülikooli põhikirjaliste ülesannete täitmiseks asutatud juriidiliste isikute kohustusi ja anda neile laenu. Selliste kohustuste suurus kokku ei tohi ületada 10 protsenti ülikooli eelarveaasta omatuludest.
(3) Käesoleva seaduse § 2 lõike 4 punktis 2 nimetatud avalike ülesannete täitmiseks loob ülikool tehnikateaduste õppe-, teadus- ja arendustegevusega tegelevad professuurid, mille loetelu lepitakse kokku ülikooliseaduse § 501 lõikest 5 tulenevas halduslepingus.
(1) Ülikooliseaduse alusel moodustatud kuratooriumi volitused lõpevad 2014. aasta 31. detsembril.
(2) Käesoleva seaduse alusel moodustatava kuratooriumi esimese koosseisu kinnitab Vabariigi Valitsus korraldusega ning kuratooriumi esimese koosseisu volitused algavad 2015. aasta 1. jaanuaril. Eesti Teaduste Akadeemia ja Tallinna Tehnikaülikool esitavad haridus- ja teadusministrile loodava kuratooriumi koosseisu nimetatavad liikmed 2014. aasta 1. oktoobriks.