text:
Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustik – Riigi Teataja
Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustik (lühend - AKKS)
Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustik - sisukord
§ 1 Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku ülesanded
§ 2 Apellatsiooni- ja kassatsioonikohus
§ 3 Kohtukoosseisude moodustamine
§ 4 Riigikohtu loakogu
§ 41 Juurdepääs riigisaladusele
II RINGKONNAKOHTUSSE EDASIKAEBAMINE
§ 5 Apellatsiooni korras edasikaebamise või protestimise õigus
§ 6 Apellatsiooni korras edasikaebamise ja protestimise tähtaeg
§ 7 Tutvumine kriminaaltoimikuga ja toimiku väljanõudmise lubamatus
§ 8 Apellatsioonkaebuse või -protesti sisu ja lisad
§ 9 Apellatsioonkaebusest või -protestist teatamine
§ 10 Apellatsioonkaebuse või -protesti käiguta või läbi vaatamata jätmine
§ 11 Kriminaalasja saatmine ringkonnakohtusse
III EELMENETLUS RINGKONNAKOHTUS
§ 12 Kohtuistungi ettevalmistamine
§ 13 Apellatsioonkaebuse või -protesti puuduste kõrvaldamine
§ 14 Kohtumäärused eelmenetluse käigus
§ 15 Eelmenetluse teised toimingud
§ 16 Apellatsioonkaebusest või -protestist loobumine
§ 17 Kohtuistungi määramine
§ 18 Kohtuistungile kutsumine
IV RINGKONNAKOHTU ISTUNG
§ 19 Apellatsioonkaebuste läbivaatamise kord
§ 20 Kriminaalasja läbivaatamise ulatus
§ 21 Kohtu koosseis
§ 22 Kohtuistungi rakendamine
§ 23 Kohtuliku arutamise algus
§ 24 Kaebusest või protestist loobumise tagajärjed
§ 25 Kohtualuse ja teiste menetlusosaliste osavõtt ringkonnakohtu istungist
§ 26 Kohtuliku arutamise kord
§ 27 Kohtuvaidlused
§ 28 Kohtuotsuse tegemine ja kuulutamine
§ 29 Kohtuotsuse sisu
§ 30 Ringkonnakohtu lahendid
§ 31 Kohtuotsuse apellatsiooni korras tühistamise alused
§ 32 Ringkonnakohtu volitused uue otsuse tegemisel
§ 33 Kriminaalasja esimese astme kohtule uueks arutamiseks saatmine
§ 34 Ringkonnakohtu otsuse teatavaks tegemine ja koopia kätteandmine või saatmine
§ 35 Kohtuotsuse jõustumine
§ 36 Kriminaalasja arutamine esimese astme kohtus pärast kohtuotsuse apellatsiooni korras tühistamist
IV1 APELLATSIOON LIHTMENETLUSES
§ 361 Apellatsiooni korras edasikaebamise ja protestimise tähtaeg ning apellatsioonkaebuse või -protesti sisu lihtmenetluses
§ 362 Ringkonnakohtu istungi ettevalmistamine lihtmenetluses
§ 363 Kohtuistungi määramise tähtaeg ja kord
§ 364 Ringkonnakohtu lihtmenetluse istungist teatamine
§ 365 Ringkonnakohtu lihtmenetluse istungi avamine
§ 366 Ringkonnakohtu koosseisu teatavakstegemine ja taandamisõiguse selgitamine
§ 367 Lihtmenetluse asjade kohtulik arutamine ringkonnakohtus
§ 368 Ringkonnakohtu volitused lihtmenetluse asjades
§ 369 Lihtmenetluse korras tehtud kohtuotsuse tühistamise alus
§ 3610 Ringkonnakohtu kohtuotsus lihtmenetluses
V RIIGIKOHTUSSE EDASIKAEBAMINE
§ 37 Kassatsiooni korras edasikaebamise ja protestimise õigus
§ 38 Kassatsiooni korras edasikaebamise ja -protestimise tähtaeg
§ 39 Kassatsiooni korras edasikaebamise ja protestimise alused
§ 41 Kassatsioonkaebuse ja -protesti sisu ja lisad
§ 42 Kassatsioonkaebuse või -protesti käiguta jätmine
§ 43 Kassatsioonikautsjon
§ 44 Kautsjoni mittetasumise tagajärjed
§ 45 Kassatsioonkaebusest ja -protestist teatamine
§ 46 Ringkonnakohtu toimingud p��rast kassatsioonitähtaja möödumist
§ 47 Kassatsioonkaebusest või -protestist loobumine
§ 48 Kassatsiooniks menetlusloa andmine
VI KASSATSIOONIMENETLUS
§ 49 Kohtuotsuse kassatsiooni korras läbivaatamise tähtaeg ja ulatus
§ 50 Riigikohtu istungi määramine
§ 51 Kriminaalasja arutamine Riigikohtu kriminaalkohtukolleegiumi istungil
§ 52 Kriminaalasja läbivaatamise algus
§ 53 Kohtu koosseisu teatavakstegemine ja taandamisõiguse selgitamine
§ 54 Taotluste esitamine ja lahendamine
§ 55 Kriminaalasja materjalide ettekandmine
§ 56 Menetlusosaliste seletused
§ 57 Kassatsioonikohtu otsuse tegemine
§ 58 Asja andmine läbivaatamiseks kriminaalkohtukolleegiumi kogu koosseisule
§ 59 Asja üleandmine erikogule või üldkogule
§ 60 Erikogu
§ 61 Erikogu otsus
§ 62 Üldkogu otsus
§ 63 Riigikohtu volitused
§ 64 Kassatsiooni korras kohtuotsuse tühistamise alused
§ 65 Riigikohtu otsus
§ 66 Riigikohtu seisukohtade kohustuslikkus
VII ERIKAEBUSED JA -PROTESTID
§ 67 Erikaebuse ja -protesti esitamise ja läbivaatamise kord
§ 68 Erikaebuste ja -protestide esitamise õigus
§ 69 Täitemenetluse käigus esitatavad erikaebused ja -protestid
§ 70 Erikaebuse ja -protesti sisu
§ 71 Erikaebusi ja -proteste läbivaatavad kohtud
§ 72 Erikaebuste ja -protestide menetluskord
§ 73 Erikaebuse ja -protesti esitamise tähtaeg
§ 74 Erikaebuse või -protesti ringkonnakohtus läbivaatamise kord ja tähtaeg
§ 75 Vaidlustatud määruse täitmise peatamine
§ 76 Kohtulik arutamine
§ 77 Erikaebuse või -protesti Riigikohtus läbivaatamise kord ja tähtaeg
VIII JÕUSTUNUD KOHTULAHENDITE TAASLÄBIVAATAMINE TEISTMISAVALDUSTE ALUSEL
§ 771 Teistmise mõiste ja alused
§ 772 Teistmisavaldus
§ 773 Teistmisavalduse esitamise tähtajad
§ 775 Teistmismenetlus
§ 776 Kohtumenetlus pärast kriminaalasja teistmist
IX KOHTUVIGADE PARANDAMINE
§ 777 Avalduse esitamise alused
§ 778 Menetlusloa taotlemine ja andmine
§ 779 Kriminaalasja läbivaatamine kohtuvea parandamiseks
X RAKENDUSLIKUD SÄTTED
§ 78 Esimese astme kohtu jõustumata lahendite peale esitatud kassatsioonkaebuste ja -protestide ümbervormistamine
§ 79 Ülemkohtus läbi vaatamata kassatsioonkaebuste ja -protestide üleandmine ringkonnakohtule
§ 80 Ülemkohtus läbi vaatamata järelevalvekaebuste ja -protestide üleandmine Riigikohtule
§ 81 Ülemkohtus läbi vaatamata erikaebuste ja -protestide üleandmine ringkonnakohtule
§ 82 Ülemkohtu järgi kinnipeetavate isikute arvamine ringkonnakohtu järgi kinnipeetuteks
§ 83 Kassatsioonikautsjoni tasumise kord
§ 85 Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku jõustumine
RT I 1993, 50, 695
jõustumine 15.09.1993
15.12.1993 RT I 1994, 3, 15 01.01.1994
17.04.1996 RT I 1996, 31, 631 24.05.1996
12.06.1996 RT I 1996, 48, 943 19.07.1996
28.01.1998 RT I 1998, 17, 265 08.03.1998
11.05.2000 RT I 2000, 40, 249 01.09.2000
08.11.2000 RT I 2000, 86, 542 01.12.2000
30.05.2001 RT I 2001, 53, 306 01.07.2001
§ 1. Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku ülesanded
Käesolev seadustik reguleerib kriminaalkohtumenetlust apellatsiooni- ja kassatsioonikohtus.
§ 2. Apellatsiooni- ja kassatsioonikohus
(1) Apellatsiooni korras vaatavad kriminaalasju läbi ringkonnakohtud.
(2) Kassatsiooni korras vaatab kriminaalasju läbi Riigikohus.
§ 3. Kohtukoosseisude moodustamine
(1) Kriminaalasja läbivaatamiseks ringkonnakohtus moodustab ringkonnakohtu esimees või kriminaalkohtukolleegiumi esimees vastavalt ringkonnakohtu reglemendile kohtukoosseisu vähemalt kolmest kohtunikust.
(2) Kriminaalasja läbivaatamiseks Riigikohtus moodustab Riigikohtu esimees või kriminaalkohtukolleegiumi esimees vastavalt Riigikohtu reglemendile kohtukoosseisu vähemalt kolmest Riigikohtu liikmest.
§ 4. Riigikohtu loakogu
Riigikohtu loakogu moodustatakse kolmest Riigikohtu liikmest Riigikohtu reglemendis sätestatud korras.
§ 41. Juurdepääs riigisaladusele
(2) Menetlusosalisel on õigus juurdepääsuks riigisaladusele põhjendatud teadmisvajadusel vastava tasemega riigisaladusele juurdepääsu loa olemasolu korral või "konfidentsiaalse" või "salajase" tasemega riigisaladusele kohtu põhistatud määruse alusel, kui see on kriminaalasja lahendamisel vältimatult vajalik.
(3) Kohtu määruse alusel ei lubata juurdepääsu "konfidentsiaalse" või "salajase" tasemega riigisaladusele, kui see seab ohtu jälitustegevuse seaduse paragrahv 8 lõike 1 punktides 2, 3 ja 4 sätestatud kohustuste täitmise, ja "täiesti salajase" tasemega riigisaladusele.
II. peatükk RINGKONNAKOHTUSSE EDASIKAEBAMINE
§ 5. Apellatsiooni korras edasikaebamise või protestimise õigus
(1) Esimese astme kohtu otsuse peale on kohtualusel, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal, kannatanul ning tema esindajal õigus apellatsiooni korras edasi kaevata, prokuröril aga esitada proteste ringkonnakohtule.
(2) Tsiviilhagejal, tsiviilkostjal ja nende esindajatel on õigus esitada apellatsioonkaebusi ainult tsiviilhagisse puutuvas osas.
(3) Lihtmenetluse kohaldamisel võivad kohtualune, kaitsja või alaealise kohtualuse seaduslik esindaja esitada apellatsioonkaebusi ainult lihtmenetlust reguleerivate menetlusnormide rikkumise peale. Prokuröril on õigus samas küsimuses esitada apellatsioonproteste.
§ 6. Apellatsiooni korras edasikaebamise ja protestimise tähtaeg
(1) Apellatsioonkaebus või -protest esitatakse otsuse teinud kohtule kirjalikult 10 päeva jooksul, alates kohtuotsuse kuulutamisele järgnevast päevast.
(2) Vahi all viibiv kohtualune võib apellatsioonkaebuse esitada 10 päeva jooksul, alates kohtuotsuse ärakirja kättesaamisele järgnevast päevast.
[Lõige 21 jõustub alates 1.07.2002]
(21) Kui kohus tunnistas kriminaalasja lahendamisel kohtuotsuse resolutiivosas kohaldamisele kuuluva õigustloova akti põhiseadusega vastuolus olevaks ja jättis selle kohaldamata, esitatakse apellatsioonkaebus või -protest otsuse teinud kohtule kirjalikult 10 päeva jooksul, alates kohaldamata jäetud õigustloova akti kohta Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve korras tehtud otsuse kuulutamisele järgnevast päevast.
(3) Otsuse teinud kohus võib tähtaja mööda lasknud menetlusosalise, tema kaitsja või seadusliku esindaja taotlusel kaebuse või protesti esitamise tähtaja ennistada, kui ta leiab, et tähtaeg on lastud mööda mõjuval põhjusel.
(4) Kui kriminaalasi on enne taotluse esitamist edasi saadetud, otsustab tähtaja ennistamise ringkonnakohus.
§ 7. Tutvumine kriminaaltoimikuga ja toimiku väljanõudmise lubamatus
(1) Apellatsioonitähtaja jooksul asub kriminaaltoimik esimese astme kohtus ning ei kuulu väljastamisele.
(2) Menetlusosalised võivad kriminaaltoimikuga tutvuda ja teha sellest väljakirjutusi ning taotleda kohtu kantseleilt tasu eest koopiate tegemist toimiku materjalidest.
§ 8. Apellatsioonkaebuse või -protesti sisu ja lisad
(1) Apellatsioonkaebus või -protest peab sisaldama järgmised andmed ja lisad:
1) ringkonnakohtu nimetus, kellele kaebus või protest esitatakse;
2) kaebuse või protesti esitanud isiku nimi, menetlusseisund ja aadress või asukoht;
3) otsuse teinud kohtu nimetus, otsuse kuupäev, kohtualuse nimi, kelle suhtes tehtud otsust vaidlustatakse;
4) millises osas otsust vaidlustatakse ning apellandi nõuete sisu, motiivid ja taotlused;
5) tõendid, mida apellant peab vajalikuks ringkonnakohtus kontrollida;
6) kaebuse või protesti lisade loetelu;
61) kas apellant soovib osa võtta kriminaalasja arutamisest ringkonnakohtus või taotleb kriminaalasja arutamist ilma tema osavõtuta;
62) kas kohtualune valib ise endale apellatsioonimenetluseks kaitsja, taotleb kaitsja määramist kohtu poolt või loobub kaitsjast;
7) kaebuse või protesti ärakirjad või koopiad kohtualustele, kelle huve kaebus või protest puudutab; vahi all viibiv kohtualune ei pea kaebuse ärakirju lisama;
8) apellatsiooni esitamise kuupäev ja apellandi allkiri.
(2) Apellant võib kaebuses või protestis tugineda uutele või esimese astme kohtus läbi vaatamata jäetud tõenditele ainult siis, kui ta põhjendab kaebuses, et tal ei olnud võimalik neid esimese astme kohtus esitada.
(3) Apellant peab kaebuses või protestis märkima isikute nimed ja aadressid, kelle ülekuulamist ringkonnakohtus ta taotleb.
(31) Kui kohtualune valib ise endale apellatsioonimenetluseks kaitsja, peab kaebuses olema näidatud kaitsja aadress ja tema telefoni- või faksinumber.
§ 9. Apellatsioonkaebusest või -protestist teatamine
(1) Apellatsioonkaebuse või -protesti esitamisest teatab esimese astme kohus kolme päeva jooksul kaebuse või protesti saamise päevast alates menetlusosalistele, kelle huve see puudutab.
(2) Kohtualusele, kelle huve kaebus või protest puudutab, saadetakse koos teatega ärakiri või koopia esitatud kaebusest või protestist.
(3) Menetlusosalistel on õigus esitada apellatsiooni kohta kirjalikke seletusi ja vastuväiteid.
§ 10. Apellatsioonkaebuse või -protesti käiguta või läbi vaatamata jätmine
(1) Kui apellatsioonkaebus või -protest ei vasta käesoleva seadustiku § 8 nõuetele, jätab kohtunik selle määrusega käiguta ja annab tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, millest teatab apellandile.
(2) Kui apellant ei täida määratud tähtajaks esitatud nõudmisi ega põhista nende täitmise võimatust või kui kaebuse või protesti on esitanud isik, kes ei olnud selleks õigustatud käesoleva seadustiku paragrahv 5 kohaselt, tagastab kohtunik oma määrusega kaebuse või protesti läbivaatamatult.
§ 11. Kriminaalasja saatmine ringkonnakohtusse
Pärast apellatsioonitähtaja möödumist saadab esimese astme kohus kriminaalasja koos apellatsioonidega ringkonnakohtule.
III. peatükk EELMENETLUS RINGKONNAKOHTUS
§ 12. Kohtuistungi ettevalmistamine
(1) Kriminaalasja valmistab kohtulikuks arutamiseks ette üks ringkonnakohtu liige, kelle määrab ringkonnakohtu esimees või ringkonnakohtu kriminaalkohtukolleegiumi esimees.
(2) Asja ettevalmistamisel juhindutakse kriminaalmenetluse koodeksi paragrahvide 184, 192, 193, 196, 197, 198 ja 200 sätetest, välja arvatud käesolevas peatükis kehtestatud erandid.
(3) Menetlusosalistele teatatakse eelmenetluse istungi aeg ja koht.
§ 13. Apellatsioonkaebuse või -protesti puuduste kõrvaldamine
Kui ringkonnakohtunik leiab, et apellatsioonkaebus või -protest ei vasta käesoleva seadustiku paragrahv 8 nõuetele, määrab ta apellandile tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui apellant ei täida määratud tähtajaks esitatud nõudmisi ega põhista nende täitmise võimatust, tagastab ringkonnakohtunik oma määrusega kaebuse või protesti läbivaatamatult.
§ 14. Kohtumäärused eelmenetluse käigus
(1) Kui kohtuistungi ettevalmistamise käigus tuvastatakse kriminaalmenetluse seaduse olulisi rikkumisi, mis välistavad kohtuotsuse seaduslikkuse, tühistab ringkonnakohus kohtuotsuse ja saadab asja esimese astme kohtule uueks arutamiseks.
(2) Kriminaalmenetluse koodeksi paragrahv 5 1.lõike punktides 5, 7, 8 või 9 sätestatud asjaolude ilmnemisel tühistab ringkonnakohus kohtuotsuse ja lõpetab kriminaalasja.
(3) Kohtumääruse ärakiri saadetakse menetlusosalistele, kelle huve see puudutab, kolme päeva jooksul selle tegemise päevast alates.
§ 15. Eelmenetluse teised toimingud
(1) Kriminaalasja igakülgse ja täieliku uurimise huvides võib ringkonnakohus eelmenetluse käigus määrata ekspertiisi ja nõuda tõendeid. Menetlusosalistel on õigus esitada selle kohta ringkonnakohtule taotlusi.
(2) Menetlusosalistele teatatakse ekspertiisi määramisest eelmenetluse käigus ja tehakse teatavaks kriminaalmenetluse koodeksi paragrahv 157 2.lõikes toodud õigused.
§ 16. Apellatsioonkaebusest või -protestist loobumine
Apellatsioonkaebuse või -protesti esitanud isikul on õigus kaebusest või protestist loobuda kuni hetkeni, mil kohus läheb otsust tegema. Kui teised menetlusosalised ei ole otsuse peale edasi kaevanud, lõpetab kohus apellatsioonimenetluse. Apellatsioonimenetluse lõpetamise määruse kuulutamisega jõustub esimese astme kohtu otsus ning seda ei saa vaidlustada kassatsiooni korras.
§ 17. Kohtuistungi määramine
(1) Kui apellatsioonimenetluse ettevalmistamisel ei ilmne menetlust takistavaid asjaolusid või kui need asjaolud on kõrvaldatud, määrab kohtunik kriminaalasja arutamisele.
2) kaitsja määramine, kui kohtualune ei ole kaitsjat valinud;
3) isikud, keda kutsutakse kohtuistungile menetlusosaliste, tunnistajate või ekspertidena;
4) kriminaalasja arutamine avalikul või kinnisel kohtuistungil;
5) tõlgi osavõtt kohtuistungist.
(3) Kohus peab ühtlasi lahendama menetlusosaliste poolt kohtule esitatud taotlused ning teatama nende läbivaatamise tulemustest esitajale. Taotluste rahuldamata jätmise peale ei saa edasi kaevata, kuid neid on õigus kohtuistungil uuesti esitada.
(4) Kohtul on õigus omal algatusel kutsuda kohtuistungile tunnistajaid ning eksperte, määrata ekspertiise ja nõuda tõendeid.
(5) Tunnistajate või ekspertide uuesti kutsumise taotlused rahuldatakse siis, kui esimese astme kohus on sellised taotlused jätnud ebaõigesti rahuldamata või kui kutsutud tunnistaja või ekspert on jäänud esimese astme kohtu kutsel ilmumata või kui ringkonnakohus leiab, et ülekuulatud tunnistaja või eksperdi kordusülekuulamine on olulise tähtsusega.
§ 18. Kohtuistungile kutsumine
(1) Menetlusosalised kutsutakse ringkonnakohtu istungile kohtukutsega.
(2) Kohtukutse saanud menetlusosalise suhtes, kes mõjuva põhjuseta ei ole ilmunud kohtuistungile, kohaldab kohus kriminaalmenetluse koodeksis ettenähtud mõjutusvahendeid.
IV. peatükk RINGKONNAKOHTU ISTUNG
§ 19. Apellatsioonkaebuste läbivaatamise kord
Ringkonnakohus juhindub apellatsioonikohtu istungi läbiviimisel kehtiva kriminaalmenetluse seaduse sätetest, mis käsitlevad menetlust esimese astme kohtus, arvestades käesolevas seadustikus sätestatud erandeid ja täiendusi.
§ 20. Kriminaalasja läbivaatamise ulatus
(1) Ringkonnakohus kontrollib apellatsiooni korras esimese astme kohtu lahendi seaduslikkust ja põhjendatust esitatud kaebuse või protesti piires käesolevas seadustikus sätestatud eranditega.
(2) Kohtuistungi käigus ei ole apellandil õigust väljuda apellatsioonkaebuse või -protesti piiridest.
§ 21. Kohtu koosseis
(1) Kohus arutab kriminaalasja koosseisus eesistuja ja vähemalt kaks kohtu liiget.
(2) Eesistujaks on ringkonnakohtu esimees, kriminaal-kohtukolleegiumi esimees või nende määratud kohtu liige.
§ 22. Kohtuistungi rakendamine
(1) Eesistuja kuulutab kohtuistungi avatuks ja teatab, milline asi ning kelle kaebuse või protesti alusel tuleb arutamisele.
(2) Kohtuistungi sekretär teeb kohtule teatavaks, kes kutsututest on ilmunud, kas ilmumata jäänud isikutele on kohtuistungist teatatud ja millised on andmed nende mitteilmumise põhjuste kohta.
(3) Eesistuja:
1) kontrollib menetlusosaliste ning nende esindajate isikusamasust ja volitusi;
2) kontrollib, kas kohtualune on kaebuse või protesti ärakirja kätte saanud tähtajal, mida kohus peab küllaldaseks kohtuistungiks valmistumisel; see tähtaeg võib olla lühem kui kolm päeva ainult kohtualuse nõusolekul.
(4) Seejärel täidab eesistuja kriminaalmenetluse koodeksi paragrahvides 228, 230-237 sätestatud toimingud.
§ 23. Kohtuliku arutamise algus
(1) Eesistuja või tema korraldusel üks kohtu liige kannab ette kohtuotsuse kaevatava või protestitava osa sisu ja kaebuse või protesti motiivid ning taotlused, samuti kohtule saabunud dokumentide ja käesoleva seadustiku paragrahv 15 korras teostatud toimingute sisu.
(2) Mitteilmunud apellandi kaebus loetakse ette tervikuna.
(3) Pärast ettekannet selgitab eesistuja apellandile tema õigust kaebusest või protestist loobuda, samuti loobumise tagajärgi ja küsib apellandilt, kas ta jääb oma kaebuse või protesti juurde või loobub sellest osaliselt või täielikult. Kaebusest või protestist loobumise kohta annab apellant kohtule allkirja.
(4) Kannatanu, tsiviilhageja, tsiviilkostja või nende esindajate mitteilmumist kohtuistungile ei loeta kaebusest loobumiseks, nende mitteilmumine aga ei takista asja sisulist arutamist.
§ 24. Kaebusest või protestist loobumise tagajärjed
(1) Kaebusest või protestist loobumine on kohtule siduv ning sel juhul teeb kohus määruse apellatsioonimenetluse lõpetamise kohta.
(2) Kui prokurör loobub protestist, kuid menetlusosaline, kelle huvides protest on esitatud, nõuab ringkonnakohtus asja arutamist kohtuistungil, jätkab kohus asja arutamist.
(3) Kui kohus tuvastab, et asja arutamisel esimese astme kohtus on oluliselt rikutud kriminaalmenetluse seadust või ebaõigesti kohaldatud kriminaalseadust, millega on raskendatud kohtualuse olukorda, jätkab ta asja sisulist arutamist, hoolimata apellandi loobumisest kaebusest või protestist.
(4) Apellatsioonimenetluse lõpetamisega kaebusest või protestist loobumise tõttu jõustub vaidlustatud kohtuotsus ning see ei kuulu edasikaebamisele või protestimisele kassatsiooni korras.
§ 25. Kohtualuse ja teiste menetlusosaliste osavõtt ringkonnakohtu istungist
(1) Ringkonnakohus võib arutada kriminaalasja kohtualuse osavõtuta, kelle suhtes on kohtuotsust vaidlustatud, kui:
1) kohtukutse ja apellatsioonkaebuse või -protesti koopia kätte saanud kohtualune on kohtule kirjalikult teatanud, et ta ei soovi kohtuistungist osa võtta;
2) kohtukutse ja apellatsioonkaebuse või -protesti koopia kätte saanud kohtualune on jäänud kohtuistungile ilmumata;
3) kohtualune on eemaldatud istungisaalist vastavalt kriminaalmenetluse koodeksi § 225 lõikes 2 sätestatule;
4) kohtualune viibib väljaspool Eesti Vabariigi piire ja hoidub kohtusse ilmumisest kõrvale.
(2) Kaitsja osavõtt ringkonnakohtu istungist on kohustuslik:
1) kriminaalmenetluse koodeksi §-s 38 sätestatud juhtudel;
2) kui kohtualune on seda kirjalikult taotlenud.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud aluste puudumisel võib ringkonnakohus kohtualuselt kaitsjast loobumise vastu võtta ilma kaitsja juuresolekuta.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 nimetamata menetlusosaliste osavõtu vajalikkuse ringkonnakohtu istungist otsustab ringkonnakohus, lähtudes kriminaalmenetluse koodeksi § 218 lõikes 1 sätestatust.
§ 26. Kohtuliku arutamise kord
Asja kohtulikul arutamisel juhindub ringkonnakohus kriminaalmenetluse koodeksi paragrahvide 208, 226 ja 239-255 sätetest.
§ 27. Kohtuvaidlused
(1) Kohtuvaidlusel esineb esimesena kaebuse või protesti esitaja, seejärel teised menetlusosalised kohtu poolt määratud järjekorras. Viimasena antakse sõna kohtualusele ja tema kaitsjale ka siis, kui nad kaebuse esitajana on juba enne esinenud.
(2) Kohus ei või piirata vaidluse kestust, kuid eesistujal on õigus osavõtjat peatada, kui ta oma kõnes kaldub kõrvale ringkonnakohtu istungil uuritud asjaoludest.
§ 28. Kohtuotsuse tegemine ja kuulutamine
(1) Pärast kohtuvaidlust läheb kohus nõu pidama.
(2) Enne nõupidamist teatab kohus, millal otsus avalikult kuulutatakse.
(3) Kohus võib kohtuotsuse resolutiivosa koostada eraldi menetlusdokumendina, teatades resolutiivosa kuulutamisel, millal saavad menetlusosalised kohtu kantseleis tutvuda kohtuotsusega.
(4) Kohtuotsuse resolutiivosa kuulutamisel peab kohtuotsus olema vormistatud hiljemalt kahe nädala jooksul.
(5) Toimikusse lisatakse nii kohtuotsuse resolutiivosa kui ka kohtuotsus.
§ 29. Kohtuotsuse sisu
(1) Kohtuotsus koosneb sissejuhatavast, kirjeldavast, motiveerivast ja resolutiivosast.
(2) Kohtuotsuse sissejuhatavas osas märgitakse otsuse tegemise aeg ja koht, otsuse teinud kohtu nimetus ja koosseis, kohtuistungi sekretäri, tõlgi ja asja arutamisest osa võtnud menetlusosaliste nimed, kaebuse või protesti esitaja nimi ning kohtu nimetus, kelle otsusele apelleeritakse, samuti esimese astme kohtu otsuse kuupäev.
(3) Otsuse kirjeldavas osas märgitakse esimese astme kohtu otsuse sisu kaevatavas või protestitavas osas ja apellandi taotluste sisu.
(4) Otsuse motiveerivas osas märgitakse ringkonnakohtu poolt tuvastatud asjaolud, järeldused kaebuse või protesti põhjendatuse või põhjendamatuse kohta, tõendid, millele kohtu järeldus on rajatud, motiivid, millega kohus on ühed või teised tõendid tagasi lükanud, ja seaduse sätted, millest kohus on juhindunud.
(5) Kui ringkonnakohus jätab esimese astme kohtu otsuse muutmata, võib ta oma otsuses esimese astme kohtu põhjendusi mitte korrata.
(6) Otsuse resolutiivosas peab olema üks käesoleva seadustiku paragrahvis 30 loetletud lahenditest. Kui ringkonnakohus teeb uue sisulise otsuse, peavad selle motiveeriv ning resolutiivosa vastama esimese astme kohtu otsusele esitatavatele menetlusnõuetele.
§ 30. Ringkonnakohtu lahendid
(1) Ringkonnakohtul on õigus oma otsusega:
1) jätta otsus muutmata ning kaebus või protest rahuldamata;
2) tühistada otsus täies ulatuses või osaliselt ning teha uus otsus.
(2) Ringkonnakohtul on õigus oma määrusega:
1) tühistada otsus ja lõpetada kriminaalasi, kui esinevad kriminaalmenetluse koodeksi paragrahv 5 1. lõike punktides 5, 6, 7, 8 või 9 ettenähtud asjaolud või sama paragrahvi 4. lõikes või paragrahv 10.1 1. lõikes ettenähtud asjaolud;
2) tühistada otsus täies ulatuses või osaliselt ja saata kriminaalasi uueks arutamiseks esimese astme kohtule.
§ 31. Kohtuotsuse apellatsiooni korras tühistamise alused
Kohtuotsuse osalise või täies ulatuses tühistamise alusteks kriminaalasja apellatsiooni korras läbivaatamisel on:
1) kohtuliku uurimise ühekülgsus või puudulikkus;
2) kohtuotsuses sisalduvate kohtu järelduste mittevastavus faktilistele asjaoludele;
3) kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine;
4) kriminaalseaduse ebaõige kohaldamine;
5) kohtu poolt mõistetud karistuse mittevastavus kuriteo raskusele ja süüdimõistetu isiksusele.
§ 32. Ringkonnakohtu volitused uue otsuse tegemisel
(1) Kohus võib menetlusosaliste kaebuse või protesti alusel, juhul aga, kui on tuvastatud kriminaalseaduse ebaõige kohaldamine, olenemata kaebuse või protesti sisust:
1) mõista kohtualuse õigeks kõigis või osas kuritegudes, milles ta oli süüdi mõistetud esimese astme kohtu otsusega, mõistes kergema karistuse või jättes karistuse muutmata;
2) tunnistada kohtualuse süüdi kergemas kuriteos, kui seda tegi esimese astme kohus, mõistes kergema karistuse või jättes karistuse muutmata;
3) mõista kohtualuse õigeks mõnes kuriteoepisoodis, jättes karistuse muutmata või kergendades karistust;
4) tühistada esimese astme kohtu otsuse karistuse mõistmise osas ja mõista kohtualusele kergema karistuse;
5) tühistada esimese astme kohtu otsuse tsiviilhagi osas ja teha uue otsuse;
6) jätta esimese astme kohtu otsuse sisuliselt muutmata, tehes sellesse täpsustusi, mis ei halvenda kohtualuse olukorda.
(2) Kui on tuvastatud kriminaalseaduse ebaõige kohaldamine, peab kohus käesoleva paragrahvi 1.lõike sätteid kohaldama ka teiste samas kuriteos süüdimõistetud isikute suhtes, olenemata sellest, kas nende suhtes on esitatud kaebusi v��i proteste või mitte.
(3) Kannatanu või erasüüdistaja kaebuse või prokuröri protesti alusel võib kohus:
1) tunnistada kohtualuse süüdi raskemas kuriteos, kui seda tegi esimese astme kohus, mõistes raskema karistuse või jättes karistuse muutmata;
2) tühistada esimese astme kohtu õigeksmõistva otsuse ja teha süüdimõistva otsuse;
3) mõista kohtualuse süüdi esimese astme kohtu poolt õigeksmõistetud kuriteoepisoodis, mõistes raskema karistuse või jättes karistuse muutmata;
4) tühistada esimese astme kohtu otsuse karistuse mõistmise osas ja mõista kohtualusele raskema karistuse.
§ 33. Kriminaalasja esimese astme kohtule uueks arutamiseks saatmine
(1) Kui kohtuistungil tuvastatakse käesoleva seadustiku § 39 lõikes 3 loetletud kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine, tühistab ringkonnakohus kohtuotsuse ja saadab kriminaalasja uueks arutamiseks esimese astme kohtule.
(2) Kui kohtuistungil tuvastatakse käesoleva seadustiku § 39 lõikes 4 sätestatud kriminaalmenetluse seaduse muu oluline rikkumine, mis on takistanud või oleks võinud takistada kriminaalasja igakülgset, täielikku ja objektiivset uurimist ning seadusliku ja põhjendatud kohtuotsuse tegemist, siis tühistab ringkonnakohus kohtuotsuse ja saadab kriminaalasja uueks arutamiseks esimese astme kohtule, kui rikkumist ei ole apellatsioonimenetluses võimalik kõrvaldada.
§ 34. Ringkonnakohtu otsuse teatavaks tegemine ja koopia kätteandmine või saatmine
(1) Pärast kohtuotsuse kuulutamist või kantselei kaudu teatavaks tegemist võivad menetlusosalised sellega tutvuda ringkonnakohtu kantseleis. Menetlusosalise soovil antakse talle kohtuotsuse koopia.
(2) Vahi all viibivale kohtualusele saadetakse kohtuotsuse koopia seitsme päeva jooksul pärast kohtuotsuse kuulutamist või kantselei kaudu teatavaks tegemist.
§ 35. Kohtuotsuse jõustumine
(1) Kohtuotsus jõustub ringkonnakohtu otsuse tervikuna kuulutamisest või kantselei kaudu teatavaks tegemisest.
(2) Jõustunud kohtuotsust võib vaidlustada kassatsiooni korras.
(3) Jõustunud kohtuotsus saadetakse täitmisele pööramiseks samas kriminaalasjas esmakordselt kohtulahendi teinud maa- või linnakohtule.
§ 36. Kriminaalasja arutamine esimese astme kohtus pärast kohtuotsuse apellatsiooni korras tühistamist
(1) Pärast kohtuotsuse apellatsiooni korras tühistamist arutab kriminaalasja esimese astme kohtu teine kohtukoosseis üldises korras.
(2) Kui apellatsioonkaebuse esitas üksnes kohtualune, tema kaitsja või seaduslik esindaja või kui apellatsioonprotestis taotlesid prokurör, kannatanu või tema esindaja kohtualuse olukorra kergendamist, ei või kriminaalasja uuel arutamisel esimese astme kohtus mõista kohtualusele sama teo eest raskemat karistust kui karistus, mis oli mõistetud tühistatud kohtuotsusega.
IV1. peatükk APELLATSIOON LIHTMENETLUSES
(1) Lihtmenetluse kohtuotsusele võib esitada apellatsioonkaebuse või -protesti käesoleva seadustiku paragrahv 6 1. ja 2. lõikes ettenähtud t��htajal.
(2) Lihtmenetluse apellatsioonkaebus või -protest peab sisaldama käesoleva seadustiku paragrahvis 8 sätestatud andmeid ja lisasid.
(3) Kui kriminaalasja kohtulikuks arutamiseks ettevalmistamisel ilmneb käesoleva seadustiku paragrahv 36.1 2. lõike sätete rikkumine, määrab kohtunik apellandile tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui apellant ei täida määratud tähtajaks esitatud nõudmisi, tagastab kohtunik oma määrusega kaebuse või protesti läbivaatamatult.
Eesistuja teeb teatavaks kohtu koosseisu, sekretäri ja tõlgi nimed ning selgitab menetlusosalistele nende õigust avaldada taandust. Taandamisel lähtutakse kriminaalmenetluse koodeksi paragrahvidest 20 ja 26.
(1) Kohtuotsuse tegemisel juhindub ringkonnakohus käesoleva seadustiku paragrahv 29 1.-4. lõikest.
(2) Otsuse resolutiivosas peab olema üks käesoleva seadustiku paragrahvis 36.8 loetletud lahenditest.
(3) Kohtuotsus kuulutatakse selle tegemise päeval, see on lõplik ja edasikaebamisele ei kuulu. Menetlusosalistele antakse nende taotlusel kohtuotsuse ärakiri.
V. peatükk RIIGIKOHTUSSE EDASIKAEBAMINE
§ 37. Kassatsiooni korras edasikaebamise ja protestimise õigus
(1) Ringkonnakohtu otsuse peale on kohtualusel, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal, kannatanul, tsiviilhagejal, tsiviilkostjal ning nende esindajatel õigus kassatsiooni korras edasi kaevata, prokuröril aga esitada protest Riigikohtule käesolevas peatükis toodud alustel ja tingimustel.
(2) Kassatsiooni korras edasikaebamise või protestimise õigust ei ole menetlusosalisel, kes ei ole vaidlustanud esimese astme kohtu otsust apellatsiooni korras.
(3) Kui ringkonnakohtu otsusega on tühistatud või muudetud esimese astme kohtu otsus, siis võivad otsuse tühistatud või muudetud osas kassatsioonkaebuse või -protesti esitada ka need menetlusosalised, kes apellatsioonkaebust või -protesti ei ole esitanud.
(4) Tsiviilhagejal, tsiviilkostjal ja nende esindajatel on õigus esitada kassatsioonkaebus ainult tsiviilhagisse puutuvas osas.
§ 38. Kassatsiooni korras edasikaebamise ja -protestimise tähtaeg
(1) Kassatsioonkaebus või -protest esitatakse otsuse teinud ringkonnakohtule kirjalikult ühe kuu jooksul, alates kohtuotsuse jõustumisele järgnevast päevast.
[Lõige 11 jõustub alates 1.07.2002]
(11) Kui ringkonnakohus tunnistas kriminaalasja lahendamisel kohtuotsuse resolutiivosas kohaldamisele kuuluva õigustloova akti põhiseadusega vastuolus olevaks ja jättis selle kohaldamata, esitatakse kassatsioonkaebus või -protest ühe kuu jooksul, alates kohaldamata jäetud õigustloova akti kohta Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve korras tehtud otsuse kuulutamisele järgnevast päevast.
(2) Otsuse teinud kohus võib tähtaja möödalasknud menetlusosalise, tema kaitsja või seadusliku esindaja taotlusel kaebuse või protesti esitamise tähtaja ennistada, kui ta leiab, et tähtaeg on lastud mööda mõjuvatel põhjustel.
(3) Kui kriminaalasi on enne taotluse esitamist edasi saadetud, otsustab tähtaja ennistamise Riigikohtu loakogu.
§ 39. Kassatsiooni korras edasikaebamise ja protestimise alused
(1) Kassatsioonkaebuse v��i -protesti esitamise alused on kriminaalseaduse ebaõige kohaldamine või kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine.
(2) Kriminaalseaduse ebaõige kohaldamine on:
1) kohaldamisele kuulunud seaduse mittekohaldamine või seaduse ebaõige tõlgendamine;
2) kohaldamisele mittekuulunud seaduse kohaldamine.
(3) Kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine on:
1) (Kehtetu)
2) kriminaalasja läbivaatamine ebaseadusliku kohtukoosseisu poolt;
3) kriminaalasja arutamine kohtualuse puudumisel, välja arvatud esimese astme kohtus kriminaalmenetluse koodeksi § 208 lõikes 2 sätestatud juhul ja ringkonnakohtus käesoleva seadustiku § 25 lõikes 1 sätestatud juhtudel;
4) kriminaalasja arutamine kaitsja osavõtuta, kui tema osavõtt on seaduse järgi kohustuslik;
5) nõupidamise saladuse rikkumine kohtuotsuse tegemisel;
6) kui otsusele ei ole alla kirjutanud kõik kohtunikud;
7) kohtuotsuses motiivide puudumine;
8) kriminaalasja arutamine tõlgi osavõtuta keeles, mida kohtualune ei valda;
9) eksperdiarvamuse puudumine, kui ekspertiisi tegemine on kohustuslik;
10) kohtuistungi protokolli puudumine;
11) kriminaalasja arutamine prokuröri osavõtuta, kui tema osavõtt on kohustuslik.
(4) Riigikohus või ringkonnakohus võib tunnistada kriminaalmenetluse seaduse oluliseks rikkumiseks ka teisi menetlusosaliste õiguste või muude kriminaalmenetluse eeskirjade rikkumisi, mis on takistanud või oleksid võinud takistada kriminaalasja igakülgset, täielikku ja objektiivset uurimist ning seadusliku ja põhjendatud kohtuotsuse tegemist.
§ 40. [Kehtetu]
§ 41. Kassatsioonkaebuse ja -protesti sisu ja lisad
(1) Kassatsioonkaebus ja -protest vormistatakse masina-, arvuti- või selgelt loetavas käekirjas.
(2) Kassatsioonkaebuses või -protestis märgitakse:
1) kassaatori menetlusseisund, ees- ja perekonnanimi, aadress või asukoht ning telefoni- või faksinumber;
2) ringkonnakohtu nimetus, kelle lahendit vaidlustatakse, ja kohtulahendi kuupäev;
3) menetlusosaline, kelle huvides kassatsioonkaebus või -protest esitatakse, ja tema aadress või asukoht;
4) kassatsiooni alus viitega käesoleva seadustiku §-le 39 ja vastavale kriminaalseaduse või kriminaalmenetluse seaduse sättele;
5) kohtuotsusega tuvastatud faktilised asjaolud, millele tuginedes kassaator põhjendab kriminaalseaduse ebaõiget kohaldamist või kriminaalmenetluse seaduse olulist rikkumist;
6) dokumendid, mida kassaator peab vajalikuks kassatsioonimenetluses täiendavalt esitada kriminaalmenetluse seaduse olulise rikkumise tuvastamiseks;
7) kassaatori taotluse sisu ja põhjendus;
8) kas kassatsioonkaebuse esitanud süüdimõistetul on kaitsja kokkuleppel või taotleb ta kaitsja määramist;
9) kassatsioonkaebusele või -protestile lisatud dokumentide loetelu.
(3) Kassatsioonkaebusele või -protestile peab olema lisatud:
1) kassatsioonkautsjoni tasumist tõendav dokument, kui ei ole tegemist käesoleva seadustiku § 43 lõikes 5 loetletud isikutega;
2) kassatsioonkaebuse või -protesti koopia vahi all viibivale süüdimõistetule, kelle huve kassatsioon puudutab, kui kassaator ise ei ole vahistatud.
(4) Kassatsioonkaebusele või -protestile kirjutab alla kassaator, märkides koostamise kuupäeva.
§ 42. Kassatsioonkaebuse või -protesti käiguta jätmine
(1) Kui kassatsioonkaebus või -protest ei vasta käesoleva seadustiku paragrahv 41 nõuetele, jätab Riigikohtu loakogu selle käiguta ja määrab kassaatorile tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.
(2) Kui kassaator ei täida määratud tähtajaks temale esitatud nõudmisi, tagastatakse kaebus või protest läbivaatamatult.
§ 43. Kassatsioonikautsjon
(1) Kassatsioonkaebuse esitaja peab tasuma kautsjoni kaebuse esitamise ajal kehtiva poole miinimumpalga suuruses.
(2) Kaebuse osalisel või täielikul rahuldamisel kautsjon tagastatakse.
(3) Kassatsioonkaebuse rahuldamata jätmisel läheb kautsjon riigituludesse.
(4) Kautsjon tagastatakse Riigikohtu määruse alusel riigilõivu tagastamiseks ettenähtud korras.
(5) Kassatsioonkautsjoni tasumisest vabastatakse:
1) vahi all viibivad süüdimõistetud;
2) isikud, kelle suhtes on tehtud käesoleva seadustiku § 32 lõikes 3 nimetatud ringkonnakohtu otsus;
4) riigi- ja omavalitsusasutused;
5) isikud, kellel on seaduse alusel õigus tasuta õigusabile;
6) määratud kaitsjad.
§ 44. Kautsjoni mittetasumise tagajärjed
(1) Kui kassaator ei ole kautsjoni tasunud, jätab ringkonnakohtunik määrusega kaebuse käiguta ning annab kassaatorile tähtaja kautsjoni tasumiseks.
(2) Kautsjoni tasumisel saadetakse kaebus Riigikohtule.
(3) Määratud tähtajaks kautsjoni mittetasumisel tagastatakse kaebus kassaatorile.
§ 45. Kassatsioonkaebusest ja -protestist teatamine
(1) Kassatsioonkaebuse või -protesti esitamisest teatab ringkonnakohus kolme päeva jooksul menetlusosalistele, kelle huvisid esitatud kaebus või protest puudutab.
(2) Kohtualusele, kelle huvisid esitatud kaebus või protest puudutab, saadetakse koos teatega ärakiri esitatud kaebusest või protestist.
(3) Menetlusosalistel on õigus esitada kassatsiooni kohta kirjalikke seletusi ja vastuväiteid.
§ 46. Ringkonnakohtu toimingud p��rast kassatsioonitähtaja möödumist
(1) Kui ringkonnakohtu otsuse peale ei ole kassatsioonkaebust või -protesti esitatud, saadab ringkonnakohus kassatsioonitähtaja möödumisel kriminaalasja tagasi otsuse teinud esimese astme kohtule.
(2) Kassatsioonkaebuse või -protesti esitamisel saadab ringkonnakohus kassatsioonitähtaja möödumisel kriminaalasja koos esitatud kaebuse või protestiga Riigikohtule.
§ 47. Kassatsioonkaebusest või -protestist loobumine
(1) Kassaator võib kaebusest või protestist loobuda kuni selle hetkeni, mil kohus läheb otsust tegema.
(2) Kaebusest või protestist loobumisel lõpetab kohus määrusega kassatsioonimenetluse, kui teised menetlusosalised ei ole esitanud kassatsioonkaebust või - protesti.
(3) Kui Riigikohus tuvastab, et asja arutamisel esimese või teise astme kohtus on oluliselt rikutud kriminaalmenetluse seadust või ebaõigesti kohaldatud kriminaalseadust, millega on raskendatud kohtualuse olukorda, jätkab ta kassatsioonimenetlust, vaatamata kassaatori loobumisele kaebusest või protestist.
§ 48. Kassatsiooniks menetlusloa andmine
(1) Menetlusloa andmise või sellest keeldumise otsustab loakogu menetlusosalisi välja kutsumata ühe kuu jooksul, arvates kaebuse saamisest.
(2) Loakogu annab menetlusloa, kui vähemalt ühe loakogu liikme arvates:
1) kaebuses või protestis esitatud väited võimaldavad arvata, et ringkonnakohus on vääralt kohaldanud kriminaalseadust või on oluliselt rikkunud kriminaalmenetluse seadust, või
2) kaebuses või protestis vaidlustatakse kriminaalseaduse kohaldamise õigsust või taotletakse kohtulahendi tühistamist kriminaalmenetluse seaduse olulise rikkumise tõttu ja Riigikohtu otsus on oluline seaduse ühetaolise kohaldamise seisukohalt.
(3) Menetlusluba ei vaja süüdimõistetu, tema seadusliku esindaja või kaitsja kaebus ja prokuröri protest, milles vaidlustatakse käesoleva seadustiku § 32 lõikes 3 nimetatud ringkonnakohtu otsust.
(4) Menetlusloa andmine või sellest keeldumine vormistatakse resolutsioonina, mida ei pea põhjendama. Resolutsiooni koopia saadetakse kaebuse või protesti esitajale.
VI. peatükk KASSATSIOONIMENETLUS
§ 49. Kohtuotsuse kassatsiooni korras läbivaatamise tähtaeg ja ulatus
(1) Riigikohus vaatab kriminaalasja läbi kahe kuu jooksul, arvates menetlusloa andmisest või käesoleva seadustiku § 48 lõikes 3 nimetatud kassatsioonkaebuse või -protesti Riigikohtusse saabumisest.
(2) Kriminaalasi vaadatakse läbi kassatsioonkaebuses või -protestis taotletud ulatuses.
(3) Riigikohus on kohustatud väljuma kassatsioonkaebuse või -protesti piiridest, kui ta tuvastab käesoleva seadustiku § 39 lõikes 2 nimetatud rikkumise, millega on raskendatud süüdimõistetu olukorda.
(4) Riigikohtul on õigus väljuda kassatsioonkaebuse või -protesti piiridest, kui ta tuvastab käesoleva seadustiku § 39 lõikes 3 nimetatud kriminaalmenetluse seaduse olulise rikkumise või kriminaalmenetluse seaduse muu olulise rikkumise, mis on takistanud või oleks võinud takistada kriminaalasja igakülgset, täielikku ja objektiivset uurimist ning seadusliku ja põhjendatud kohtuotsuse tegemist.
(5) Riigikohus laiendab kriminaalasja läbivaatamise piire kõigile samas kuriteos süüdimõistetutele, sõltumata nende suhtes kassatsioonkaebuse või -protesti esitamisest, ning nimetatud juhul kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 sätestatut.
(6) Kassaatoril ei ole kriminaalasja läbivaatamisel õigust väljuda kassatsioonkaebuse või -protesti piiridest.
§ 50. Riigikohtu istungi määramine
Riigikohus teatab menetlusosalistele, kelle huvisid esitatud kaebus või protest puudutab, kriminaalkohtukolleegiumi istungi toimumise aja ja koha ning nad võivad istungist osa võtta.
§ 51. Kriminaalasja arutamine Riigikohtu kriminaalkohtukolleegiumi istungil
(1) Kohtuotsuse peale esitatud kassatsioonkaebuse või -protesti vaatab Riigikohtu kriminaalkohtukolleegium läbi kohtuistungil vähemalt kolme kohtuniku osavõtul.
(2) Kohtuistungi eesistujaks on Riigikohtu esimees, Riigikohtu kriminaalkohtukolleegiumi esimees või mõni nende poolt määratud Riigikohtu liige.
§ 52. Kriminaalasja läbivaatamise algus
Eesistuja avab kohtuistungi ja teatab, milline kriminaalasi, kelle kaebuse või protesti alusel ja millise kohtu otsuse peale läbivaatamisele tuleb. Eesistuja selgitab välja kohtuistungile ilmunud isikud, teeb kindlaks nende isikusamasuse ning kontrollib esindajate volitusi.
§ 53. Kohtu koosseisu teatavakstegemine ja taandamisõiguse selgitamine
(1) Eesistuja teeb teatavaks kohtu koosseisu ja tõlgi nimed ning selgitab menetlusosalistele nende õigust avaldada taandusi.
(2) Kohtunike ja tõlgi taandamise alused määratakse kindlaks kriminaalmenetluse koodeksi paragrahvides 20 ja 26. Täiendavalt võib avaldada taanduse Riigikohtu liikme vastu ja ta asja arutamiselt taandada, kui Riigikohtu liige on kohtunikuna võtnud osa selle kriminaalasja arutamisest esimese astme või ringkonnakohtus.
§ 54. Taotluste esitamine ja lahendamine
(1) Eesistuja küsib menetlusosalistelt, kas neil on taotlusi ning kas nad toetavad kaebust või protesti.
(2) Esitatud taotluste suhtes võtab kohus seisukoha.
§ 55. Kriminaalasja materjalide ettekandmine
(1) Kriminaalasja läbivaatamine Riigikohtus algab eesistuja või kohtu liikme ettekandega.
(2) Ettekandja esitab kriminaalasja tehiolud, kohtuotsuse sisu kaevatavas osas ning kassatsioonkaebuse või -protesti sisu ja põhjendused.
§ 56. Menetlusosaliste seletused
(1) Pärast kriminaalasja materjalide ettekandmist kuulab kohus ära kohtuistungile ilmunud menetlusosaliste seletused. Esimesena esineb kaebuse või protesti esitaja, seejärel teised menetlusosalised kohtu poolt määratud järjekorras. Viimasena antakse sõna ilmunud kohtualusele ja tema kaitsjale ka siis, kui ta kaebuse esitajana on juba varem seletuse andnud.
(2) Kohtul on õigus menetlusosalisi küsitleda.
(3) Menetlusosalistel on õigus esitada ka põhjendusi, mis ei ole kassatsioonkaebuses või -protestis märgitud, kuid mis ei välju käesoleva seadustiku paragrahv 39 1.lõikes sätestatud piiridest.
§ 57. Kassatsioonikohtu otsuse tegemine
(1) Pärast menetlusosaliste ärakuulamist teatab kohus päeva, mil kohtuotsus on menetlusosalistele Riigikohtu kantseleis kättesaadav.
(2) Riigikohtu otsus peab olema vormistatud ja menetlusosalistele Riigikohtu kantseleis kättesaadav hiljemalt üks kuu pärast Riigikohtu istungit.
§ 58. Asja andmine läbivaatamiseks kriminaalkohtukolleegiumi kogu koosseisule
(1) Kui asja läbivaatamisel Riigikohtu kriminaalkohtukolleegiumi kolmeliikmelises koosseisus tekivad kohtuistungil põhimõttelist laadi eriarvamused seaduse kohaldamisel, antakse asi eesistuja või kohtu liikme nõudmisel lahendada kriminaalkohtukolleegiumi kogu koosseisule.
(2) Kriminaalkohtukolleegiumi kogu koosseisule antakse asi lahendada ka juhul, kui asja läbi vaatav kohtukoosseis peab vajalikuks muuta kriminaalkohtukolleegiumi endist seisukohta seaduse kohaldamisel.
(3) Käesoleva paragrahvi 1. ja 2.lõikes sätestatud juhtudel määratakse uus kohtuistung, kus asja arutab kriminaalkohtukolleegium kogu koosseisus.
(4) Menetlusosalistele teatatakse asja arutamise aeg ja koht ning asja arutamine toimub käesoleva peatüki sätete kohaselt.
§ 59. Asja üleandmine erikogule või üldkogule
(1) Kui Riigikohtu kriminaalkolleegiumi kogu koosseis peab kriminaalasja läbi vaadates põhjendatuks asuda seaduse tõlgendamisel erinevale seisukohale, kui seda on teinud Riigikohtu mõni teine kolleegium sama küsimuse käsitlemisel oma viimases otsuses, annab kriminaalkolleegium kriminaalasja läbivaatamiseks Riigikohtu erikogule.
(2) Riigikohtu kriminaalkolleegiumi kogu koosseis annab kriminaalasja läbivaatamiseks Riigikohtu üldkogule, kui:
1) ta peab kriminaalasja läbi vaadates põhjendatuks asuda seaduse tõlgendamisel erinevale seisukohale, kui seda on teinud Riigikohtu erikogu või üldkogu oma viimases sama küsimust käsitlevas otsuses;
2) ta leiab, et kriminaalasja lahendamine Riigikohtu üldkogus on oluline seaduse tõlgendamiseks.[Lõige 3 jõustub alates 1.07.2002]
(3) Asja läbivaatav kohtukoosseis annab kriminaalasja läbivaatamiseks Riigikohtu üldkogule, kui kriminaalasja lahendamine eeldab põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse alusel läbivaadatava küsimuse lahendamist.
§ 60. Erikogu
(1) Kui kriminaalkohtukolleegium ei nõustu seaduse kohaldamisel Riigikohtu mõne teise kolleegiumi seisukohaga, moodustatakse asja lahendamiseks nende kolleegiumide vaheline erikogu, millesse kumbki kolleegium valib oma liikmete hulgast kaks Riigikohtu liiget.
(2) Kui kriminaalkohtukolleegium ei nõustu kahe teise kolleegiumi vahelise erikogu otsusega seaduse kohaldamisel, moodustatakse kolme kolleegiumi vaheline erikogu, kuhu iga kolleegium valib oma liikmete hulgast kaks Riigikohtu liiget.
(3) Erikogu istungeid juhatab Riigikohtu esimees. Ettekandjaks on seaduse kohaldamise õigsuse vaidlustanud kohtu-kolleegiumi liige.
§ 61. Erikogu otsus
Erikogu otsus on seaduse kohaldamisel kõigile Riigikohtu kolleegiumidele kohustuslik, kuni erikogu ise seda pole muutnud või kuni kahe kolleegiumi vahelise erikogu otsust ei ole muutnud kolme kolleegiumi vaheline erikogu või üldkogu.
§ 62. Üldkogu otsus
Üldkogu otsus seaduse kohaldamisel on kohustuslik Riigikohtu kolleegiumidele ja erikogudele, kuni üldkogu ei ole uue otsusega varasemat lahendit muutnud.
§ 63. Riigikohtu volitused
Kohus võib asja kassatsiooni korras läbivaatamisel:
1) jätta ringkonnakohtu otsuse või määruse muutmata ja kaebuse või protesti rahuldamata;
2) tühistada kriminaalasjas tehtud otsuse või määruse tervikuna või osaliselt ja saata kriminaalasja uueks läbivaatamiseks kohtule, kelle poolt kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine või kriminaalseaduse ebaõige kohaldamine oli otsuse või määruse tühistamise aluseks;
3) tühistada asjas tehtud kohtuotsuse täies ulatuses või osaliselt ja teha asjas uue otsuse, raskendamata seejuures süüdimõistetu olukorda, kui asjas ei ole vaja täiendavalt tõendeid koguda või neile antud hinnangut muuta;
4) tühistada asjas tehtud kohtuotsuse ja lõpetada kriminaalasja, kui esinevad kriminaalmenetluse koodeksi paragrahv 5 1.lõike punktides 5, 7, 8 ja 9 ettenähtud asjaolud.
5) jätta kohtulahend sisuliselt muutmata, tehes sellesse täpsustusi, mis ei halvenda süüdimõistetu olukorda.
§ 64. Kassatsiooni korras kohtuotsuse tühistamise alused
Kassatsiooni korras kohtuotsuse tühistamise aluseks on:
1) kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine;
2) kriminaalseaduse ebaõige kohaldamine.
§ 65. Riigikohtu otsus
(1) Riigikohus teeb kohtuotsuse üksnes resolutsiooni vormis, kui ta ei pea vajalikuks seda põhistada.
(2) Resolutsioonis peab olema märgitud:
1) otsuse teinud kohtu nimetus;
2) resolutsiooni tegemise aeg ja koht ning kriminaaltoimiku number;
3) resolutsiooni teinud kohtu koosseis;
4) milliste kohtute otsused ja milliste süüdimõistetute kohta olid asja läbivaatamise esemeks ning kelle kaebuse või protesti alusel asi läbi vaadati;
5) viited seadustele, mille alusel resolutsioon tehti;
6) Riigikohtu lahend.
(3) Kui kassatsioonikohus peab vajalikuks teha teatavaks lahendi motiivid, koostatakse otsus põhistatud kujul.
(4) Riigikohus ei või tuvastada faktilisi asjaolusid.
(5) Riigikohtu otsus jõustub tegemise päevast ja edasikaebamisele ei kuulu.
(6) Riigikohtu põhistatud otsused kriminaalasjades avaldatakse.
§ 66. Riigikohtu seisukohtade kohustuslikkus
Riigikohtu seisukohad seaduse kohaldamise küsimustes on asja uuesti läbivaatavale kohtule kohustuslikud.
VII. peatükk ERIKAEBUSED JA -PROTESTID
§ 67. Erikaebuse ja -protesti esitamise ja läbivaatamise kord
Erikaebuse ja -protesti esitamisel ja läbivaatamisel juhindutakse käesolevas peatükis sisalduvate erisustega sätetest, mis reguleerivad apellatsiooni- ja kassatsioonimenetlust.
§ 68. Erikaebuste ja -protestide esitamise õigus
(1) Erikaebusi ja -proteste on õigus esitada kohtu ja kohtuniku määruste peale:
1) tõkendina vahi alla võtmise (vahi alla võtmine, vahi alla võtmisest keeldumine, vahi all pidamise tähtaja pikendamine, vahi all pidamise tähtaja pikendamata jätmine, tõkendina vahi all pidamise lõpetamine), samuti kautsjoni (kautsjoni kohaldamine või selle kohaldamata jätmine) küsimuses - isikul, kelle suhtes tõkendit kohaldati või jäeti kohaldatama, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal ning prokuröril;
11) kriminaalmenetluse koodeksi § 159 lõikes 2 sätestatud korras ekspertiisi tegemise eesmärgil kahtlustatava, süüdistatava või kohtualuse meditsiiniasutusse paigutamise määruse peale - vastaval kahtlustataval, süüdistataval või kohtualusel, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal ning prokuröril;
2) kriminaalasja täiendavaks uurimiseks saatmise määruse peale - süüdistataval või kohtualusel, nende kaitsjal või seaduslikul esindajal, kannatanul ning prokuröril;
3) kriminaalasja lõpetamise määruse peale kriminaalkoodeksi paragrahvis 113,paragrahv 115 1. lõikes, paragrahvides 128.1, 129 või 130 tähendatud kuritegudes kriminaalmenetluse koodeksi paragrahv 5 1. lõike punktis 6 ja paragrahv 221 2. lõikes ettenähtud alustel - kannatanul või tema esindajal;
4) kriminaalvastutusele võtmise aegumise kohaldamise küsimustes kriminaalkoodeksi paragrahv 53 4.lõike alusel tehtud määruse peale - kuriteo toimepannud isikul, tema kaitsjal ning prokuröril;
5) kriminaalkoodeksi paragrahv 59 1.lõike alusel meditsiinilise iseloomuga mõjutusvahendi kohaldamise määruse peale - isikul, kelle suhtes on kohaldatud mõjutusvahendit, kaitsjal või seaduslikul esindajal, kannatanul ning prokuröril;
6) kriminaalkoodeksi paragrahv 61 alusel kasvatusliku iseloomuga mõjutusvahendi kohaldamise määruse peale - isikul, kelle suhtes on kohaldatud mõjutusvahendit, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal, kannatanul ning prokuröril;
7) rahatrahvi määruse peale - isikul, keda on trahvitud kriminaalmenetluse koodeksi paragrahvides 53, 55, 76, 78.2 või 225 sätestatud korras;
8) tähtaja ennistamata jätmise määruse peale - menetlusosalistel, kelle taotlust tähtaja ennistamiseks ei ole rahuldatud;
9) apellatsiooni ja kassatsiooni, samuti erikaebuse või -protesti läbi vaatamata jätmise määruse peale - selle esitajal;
10) kriminaalasja lõpetamise määruse peale kriminaalmenetluse koodeksi paragrahv 5 1. lõike punktides 5, 7, 8, 9, 10 ja 4. lõikes ning paragrahv 10.1 ettenähtud alustel - süüdistataval või kohtualusel, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal, kannatanul või tema esindajal ja prokuröril;
11) kriminaalasja algatamisest keeldumise määruse peale kriminaalmenetluse koodeksi paragrahv 363 1. lõike punktis 2 ettenähtud juhul - kannatanul või tema esindajal ja prokuröril;
12) lihtmenetluses kriminaalasja lõpetamise määruse peale kriminaalmenetluse koodeksi paragrahv 375 punktis 5 ja paragrahv 385 punktis 3 toodud alustel - kohtualusel, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal, kannatanul või tema esindajal ja prokuröril.
13) kriminaalmenetluse koodeksi paragrahv 289.3 alusel tehtud määruse peale, millega otsustatakse loa andmine alaealise kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste kooli paigutamiseks, kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste koolis viibimise tähtaja pikendamiseks, kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste koolist vabastamiseks või keeldutakse loa andmisest - alaealisel ja tema vanemal või muul seaduslikul esindajal.
14) käesoleva seadustiku § 14 lõikes 1 ja § 30 lõike 2 punktis 2 nimetatud määruse peale - kohtualusel, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal ning prokuröril;
15) kriminaalmenetluse koodeksi §-s 412 nimetatud määruse peale - isikul, kelle vara välisriigile väljaandmist kohtumääruses käsitatakse, tema kaitsjal või esindajal ning prokuröril.
(2) Teised kriminaalasjas tehtud määrused ei kuulu eraldi edasikaebamisele ja protestimisele, kuid nende peale võib esitada vastuväiteid apellatsioon- ja kassatsioonkaebuses või -protestis.
§ 69. Täitemenetluse käigus esitatavad erikaebused ja -protestid
Täitemenetluse käigus on õigus esitada erikaebusi ja -proteste:
1) kohtuotsuse täitmise edasilükkamise või sellest keeldumise määruse peale - süüdimõistetul, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal ning prokuröril;
2) süüdimõistetu kriminaalkoodeksi § 47 5. lõikes ettenähtud alusel karistuse kandmisele saatmise või sellest keeldumise määruse peale, samuti kriminaalkoodeksi § 47 8. ja 9. lõikes ettenähtud alustel täiendavate kohustuste määramise või määratud kohustuste kergendamise või tühistamise peale - süüdimõistetul, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal ning prokuröril;
3) käendatavale mõistetud karistuse kriminaalkoodeksi paragrahv 50 4.lõikes ettenähtud alusel täitmisele pööramise määruse peale - taotluse esitajal, käendajal, käendataval, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal ning prokuröril;
4) karistusena mõistetud rahatrahvi tasumise pikendamise ja ajatamise või sellest keeldumise määruse peale - süüdimõistetul, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal ning prokuröril;
5) kriminaalkoodeksi paragrahvis 52 ettenähtud alusel isiku parandamatult raskesti haigestumise korral ennetähtaegselt karistuse kandmisest vabastamise või sellest keeldumise määruse peale - taotluse esitajal, süüdimõistetul, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal ning prokuröril;
6) kriminaalkoodeksi paragrahv 54 3.lõikes ettenähtud alusel aegumise kohaldamise küsimuses tehtud määruse peale - süüdimõistetul, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal ning prokuröril;
7) kriminaalkoodeksi §-des 55 ja 56 ettenähtud alustel tingimisi enne tähtaega karistusest vabastamise ja karistuse kergemaliigilise karistusega asendamise või sellest keeldumise määruse peale, samuti kriminaalkoodeksi §-s 561 ettenähtud alustel süüdimõistetule täiendavate kohustuste määramise, kohustuste kergendamise või tühistamise määruse peale - taotluse esitajal, süüdimõistetul, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal ning prokuröril;
8) kriminaalkoodeksi paragrahv 59 2.lõikes ettenähtud alusel meditsiinilise iseloomuga mõjutusvahendite kohaldamise lõpetamise või liigi muutmise küsimustes tehtud määruse peale - taotluse esitajal, isikul, kelle suhtes määrus tehti, kaitsjal või seaduslikul esindajal ning prokuröril;
9) mitme kohtuotsuse täitmisele pööramise määruse peale - süüdimõistetul, tema kaitsjal või seaduslikul esindajal ning prokuröril;
10) kriminaalmenetluse koodeksi §-des 3373 ja 3374 ettenähtud alustel kohtulahendi täitmisel tekkinud küsimuste lahendamise määruse peale - menetlusosalistel.
§ 70. Erikaebuse ja -protesti sisu
Erikaebuses ja -protestis märgitakse:
1) kohtu nimetus, kellele erikaebus või -protest esitatakse;
2) erikaebuse või -protesti esitanud isiku nimi, menetlusseisund ja aadress või asukoht;
3) määruse teinud kohtu nimetus, määruse kuupäev, isiku nimi, kelle kohta tehtud määrust vaidlustatakse;
4) erikaebuse või -protesti esitanud isiku nõuete sisu, motiivid ja taotlused;
5) erikaebuse või -protesti lisade loetelu;
6) erikaebuse esitamise kuupäev ning esitaja allkiri.
§ 71. Erikaebusi ja -proteste läbivaatavad kohtud
(1) Erikaebused või -protestid esimese astme kohtu ja kohtuniku määruse peale lahendab ringkonnakohus lõplikult.
(2) Ringkonnakohtu poolt esmakordselt käesoleva seadustiku § 68 lõikes 1 nimetatud küsimustes tehtud määruse peale võib esitada ringkonnakohtu kaudu erikaebusi ja -proteste Riigikohtule.
§ 72. Erikaebuste ja -protestide menetluskord
(1) Ringkonnakohus juhindub erikaebuste ja - protestide läbivaatamisel käesoleva seadustiku sätetest, mis reguleerivad apellatsioonimenetlust.
(2) Riigikohus juhindub erikaebuste ja -protestide läbivaatamisel käesoleva seadustiku sätetest, mis reguleerivad kassatsioonimenetlust.
§ 73. Erikaebuse ja -protesti esitamise tähtaeg
(1) Erikaebus või -protest esitatakse käesoleva seadustiku paragrahvis 6 sätestatud korras ja tähtajal, välja arvatud käesoleva seadustiku paragrahvi 68 1. lõike punktis 1 toodud juhtudel, mil erikaebuse või -protesti esitamise tähtaeg on viis päeva.
(2) Kui määrust ei kuulutatud kohtuistungil, siis esitatakse erikaebus või -protest 10 päeva jooksul määruse teatavakssaamise päevast.
[Lõige 21 jõustub 1.07.2002]
(21) Kui kohus tunnistas kriminaalasjas tehtud määrusega kohaldamisele kuuluva õigustloova akti põhiseadusega vastuolus olevaks ja jättis selle kohaldamata, arvestatakse erikaebuse või -protesti esitamise tähtaega kohaldamata jäetud ��igustloova akti kohta Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve korras tehtud otsuse kuulutamisest.
(4) Erikaebuse või -protesti esitanud isik võib sellest loobuda kuni kohtumääruse tegemiseni.
§ 74. Erikaebuse või -protesti ringkonnakohtus läbivaatamise kord ja tähtaeg
(1) Erikaebus või -protest saadetakse määruse teinud kohtu poolt ringkonnakohtule kaebuse esitamisele järgneval päeval.
(2) Ringkonnakohus otsustab hiljemalt erikaebuse või -protesti saabumisele järgneval päeval selle kohtuistungil arutamisele määramise, millest teatab menetlusosalistele, kelle huvisid esitatud erikaebus või -protest puudutab.
(3) Erikaebus või -protest vaadatakse läbi 10 päeva jooksul arutamisele määramise päevast alates. Menetlusosaliste mitteilmumine ei takista asja arutamist.
§ 75. Vaidlustatud määruse täitmise peatamine
Määruse teinud kohus või kõrgema astme kohus võib erikaebuse või -protesti saamisel määruse täitmise peatada.
§ 76. Kohtulik arutamine
(1) Erikaebus või -protest vaadatakse kohtus läbi ainult nende isikute suhtes, kelle kohta see on esitatud.
(2) Erikaebuse või -protesti läbivaatamisel piirdub kohus neis märgitud küsimuste lahendamisega, võtmata seisukohta asja sisu kohta.
(3) Erikaebuse ja -protesti lahendab kohus määrusega.
§ 77. Erikaebuse või -protesti Riigikohtus läbivaatamise kord ja tähtaeg
(1) Ringkonnakohus saadab käesoleva seadustiku § 68 lõikes 1 loetletud kohtumääruste peale esitatud erikaebused ja -protestid nende esitamisele järgneval päeval Riigikohtule.
(2) Riigikohtule esitatavad erikaebused ja -protestid ei vaja menetlusluba ja nad määratakse läbivaatamisele viie päeva jooksul, arvates nende saabumisest.
(3) Riigikohus vaatab erikaebusi ja -proteste läbi 15 päeva jooksul, arvates nende saabumisest.
(4) Erikaebuse või -protesti läbivaatamise aeg teatatakse menetlusosalisele, kelle huvisid erikaebus või -protest puudutab.
(5) Menetlusosalise ilmumata jäämine Riigikohtu istungile ei takista erikaebuse või -protesti läbivaatamist.
VIII. peatükk JÕUSTUNUD KOHTULAHENDITE TAASLÄBIVAATAMINE TEISTMISAVALDUSTE ALUSEL
§ 771. Teistmise mõiste ja alused
(1) Uute asjaolude ilmnemisel võib taotleda jõustunud kohtuotsuse või -määruse Riigikohtus taasläbivaatamist kriminaalkohtumenetluse uuendamiseks ehk teistmist.
(2) Kriminaalasi, milles menetluse teistmist taotletakse, on teistitav kriminaalasi.
(3) Teistmisalused on:
1) jõustunud kohtuotsuse või -määruse ebaseaduslikkus või põhjendamatus, mis tulenes teise kohtuotsusega tuvastatud tunnistaja või kannatanu valeütlusest, teadvalt valest eksperdiarvamusest, teadvalt valest tõlkest, dokumentide või asitõendite võltsimisest;
2) kohtuniku kuritegu teistitava kriminaalasja arutamisel või läbivaatamisel, mis on tuvastatud kohtuotsusega;
3) juurdlust teostava isiku, uurija või prokuröri kuritegu teistitava kriminaalasja kohtueelsel menetlusel, mis on tuvastatud kohtuotsusega, kui see kuritegu võis mõjustada kohtuotsust teistitavas kriminaalasjas;
4) teistitavas kriminaalasjas kohtuotsuse või -määruse tegemisel aluseks olnud teise kohtuotsuse või -määruse tühistamine, mis tooks kaasa kas õigeksmõistva kohtuotsuse või kergemat karistust ettenägeva kriminaalseaduse sätte kohaldamise;
5) kriminaalasja õigeks lahendamiseks muu olulise asjaolu ilmnemine, mis ei olnud kohtul teistitavas kriminaalasjas otsuse või määruse tegemisel teada ja mis iseseisvalt või kogumis varem tuvastatud asjaoludega tooks kaasa kas õigeksmõistva kohtuotsuse või kergemat karistust ettenägeva kriminaalseaduse sätte kohaldamise;
6) teistitav kohtuotsus või -määrus, mis rajanes Riigikohtu poolt põhiseadusega vastuolus olevaks tunnistatud õigusnormile või selle tõlgendusele.
§ 772. Teistmisavaldus
(1) Teistmisavalduse võivad Riigikohtule kirjalikult esitada süudimõistetu, tema kaitsja või seadusjärgne esindaja, kannatanu või tema seadusjärgne esindaja ja prokurör.
1) kohtu nimetus, kellele avaldus esitatakse;
2) avalduse esitaja ees- ja perekonnanimi, menetlusseisund, aadress või asukoht;
3) kriminaalasi, mille teistmist taotletakse (kohtu nimetus, kohtulahendi tegemise kuupäev, kohtualuse nimi, kelle suhtes teistmist taotletakse);
4) teistmisalus;
5) avaldusele lisatud dokumentide loetelu;
6) kuupäev ja avalduse esitaja allkiri.
(3) Taotledes teistmist käesoleva seadustiku paragrahv 77.1 3.lõike punktides 1-4 ja 6 sätestatud alustel, tuleb teistmisavaldusele lisada kohtulahendi ärakiri, millele tuginedes teistmist taotletakse.
(4) Kui avalduse esitab esindaja, lisatakse sellele volikiri või esindaja volitusi tõendav muu dokument.
§ 773. Teistmisavalduse esitamise tähtajad
Teistmisavalduse võib esitada käesoleva seadustiku:
1) paragrahvi 771 3.lõike punktides 1-4 sätestatud alustel - kuue kuu jooksul kohtulahendi jõustumisest, millega tekkis teistmisalus;
2) paragrahvi 771 3.lõike punktis 5 sätestatud alusel - kolme kuu jooksul uue asjaolu või tõendi ilmnemisest;
3) paragrahvi 771 3.lõike punktis 6 sätestatud alusel - kolme kuu jooksul Riigikohtu otsuse tegemisest;
Paragrahv 774. Teistmismenetluse loa andmine
(1) Teistmismenetluseks loa andmise otsustab Riigikohtu loakogu kahe kuu jooksul, arvates teistmisavalduse saabumisest.
(3) Teistmismenetluseks loa andmine või sellest keeldumine vormistatakse loakogu resolutsiooniga, mida ei põhjendata. Resolutsiooni koopia saadetakse avaldajale.
(4) Teistmismenetluse luba ei anta, kui :
1) loakogu leiab üksmeelselt, et teistmisavaldus ei vasta käesoleva seadustiku paragrahvis 77.2 sätestatud tingimustele;
2) teistmisavaldus on esitatud käesoleva seadustiku paragrahvis 77.3 sätestatud tähtaegu rikkudes; loakogu võib teistmisavalduse esitamise tähtaja ennistada, kui ta leiab, et tähtaeg on lastud mööda mõjuvatel põhjustel;
3) loakogu on varem keeldunud samas kriminaalasjas samal alusel esitatud avaldusele teistmismenetluse loa andmisest;
4) teistmismenetluse tulemina on samas kriminaalasjas samal alusel keeldutud kriminaalkohtumenetluse teistmisest.
(5) Teistmismenetluse loa andmisel loakogu :
1) nõuab kohtult välja vajalikud kriminaaltoimikud;
2) võib peatada kohtuotsuse või -määruse täitmise teistitavas kriminaalasjas.
§ 775. Teistmismenetlus
(1) Teistmismenetlus Riigikohtu kriminaalkohtukolleegiumis toimub käesoleva seadustiku paragrahvides 49-57 sätestatud korras.
(2) ¿(4) [Kehtetud]
(5) Teistmisavalduse põhjendatuse korral tühistab Riigikohus vaidlustatud kohtulahendid, teistib kriminaalkohtumenetluse ja saadab kriminaalasja uueks arutamiseks maa- või linnakohtusse, kus tehti esimene kohtuotsus.
(6) Teistmisavalduse põhjendamatuse korral jätab Riigikohus selle rahuldamata.
(7) Kui ei ole vajadust tuvastada kriminaalasja tehiolusid või raskendada õigeksmõistetu või süüdimõistetu olukorda, võib Riigikohus üheaegselt teistmisega teha ise uue otsuse.
(8) Menetlusosalistele, kes teistmismenetluses ei osalenud, saadetakse teistmismääruse või Riigikohtu poolt tehtud uue kohtuotsuse ärakiri teadmiseks.
(9) Teistmisavalduse rahuldamata jätmisel võidakse avalduse esitajale panna kohtukulude hüvitamise kohustus.
§ 776. Kohtumenetlus pärast kriminaalasja teistmist
(1) Pärast kriminaalasja teistmist toimub kohtumenetlus üldises korras.
(2) Lihtsustatud korras ilma kohtuliku uurimiseta võib menetluse lõpetada või isiku õigeks mõista :
1) kui ta on surnud;
2) asjaolude selguse korral kohtu äranägemisel ja prokuröri nõusolekul.
IX. peatükk KOHTUVIGADE PARANDAMINE
§ 777. Avalduse esitamise alused
(1) Süüdimõistetu, tema kaitsja või seadusjärgne esindaja, kannatanu või tema seadusjärgne esindaja ja prokurör võivad esitada Riigikohtule ühe aasta jooksul kohtulahendi jõustumisest avalduse kohtuvea parandamiseks, kui tema arvates:
1) kohus on ebaõigesti kohaldanud kriminaalseadust;
2) kriminaalkohtumenetluses leidis aset käesoleva seadustiku paragrahvis 39 sätestatud kriminaalmenetluse seaduse normide oluline rikkumine.
(2) Isik, kelle suhtes tehtud kohtulahend jõustus enne 1993.aasta 15.septembrit, võib kohtuvea parandamist taotleda kolme aasta jooksul, arvates 1994.aasta 1.jaanuarist.
(3) Kohtuvigade parandamise avaldus peab vastama käesoleva seadustiku §-s 41 sätestatud nõuetele.
§ 778. Menetlusloa taotlemine ja andmine
(1) Kohtuvea parandamiseks tuleb taotleda menetlusluba ja tasuda käesoleva seadustiku paragrahvis 43 sätestatud kautsjon.
(2) Avalduse osalisel või täielikul rahuldamisel kautsjon tagastatakse.
(3) Avalduse rahuldamata jätmisel läheb kautsjon riigituludesse.
(4) Kautsjoni tasumisest vabastatakse vahi all viibiv või vabadusekaotust kandev isik, prokurör, samuti isik, kellel on õigus tasuta õigusabile.
(5) Menetlusluba antakse käesoleva seadustiku paragrahvis 48 sätestatud alustel ja korras.
§ 779. Kriminaalasja läbivaatamine kohtuvea parandamiseks
Kriminaalasja läbivaatamine kohtuvea parandamiseks toimub käesoleva seadustiku paragrahvides 49-66 sätestatud korras.
X. peatükk RAKENDUSLIKUD SÄTTED
§ 78. Esimese astme kohtu jõustumata lahendite peale esitatud kassatsioonkaebuste ja -protestide ümbervormistamine
Esimese astme kohtu jõustumata lahendi peale esitatav kaebus või protest, mille esitamise tähtaeg kriminaalmenetluse koodeksi järgi lõpeb pärast apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku jõustumist, tuleb esitajal vormistada apellatsioonkaebusena ning see vaadatakse läbi apellatsiooni korras vastavas ringkonnakohtus. Sellise kaebuse või protesti esitamisel kohaldatakse käesoleva seadustiku paragrahvis 6 sätestatud tähtaegu.
§ 79. Ülemkohtus läbi vaatamata kassatsioonkaebuste ja -protestide üleandmine ringkonnakohtule
Kui kriminaalmenetluse koodeksi kohaselt vormistatud ja esitatud kassatsioonkaebus või -protest on Ülemkohtus läbi vaatamata, antakse kriminaalasi üle vastavale ringkonnakohtule läbivaatamiseks apellatsiooni korras. Kaebuse või protesti esitajalt kassatsiooni ümbervormistamist ei nõuta.
§ 80. Ülemkohtus läbi vaatamata järelevalvekaebuste ja -protestide üleandmine Riigikohtule
Ülemkohtus läbi vaatamata järelevalvekaebused ja -protestid antakse 15 päeva jooksul apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku jõustumisest alates üle Riigikohtule.
§ 81. Ülemkohtus läbi vaatamata erikaebuste ja -protestide üleandmine ringkonnakohtule
Ülemkohtus läbi vaatamata erikaebused ja -protestid antakse 15 päeva jooksul apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku jõustumisest alates üle vastavale ringkonnakohtule.
§ 82. Ülemkohtu järgi kinnipeetavate isikute arvamine ringkonnakohtu järgi kinnipeetuteks
Ülemkohtu järgi kinnipeetavad isikud arvatakse kriminaalasja üleandmise päevast kinnipeetavaks vastava ringkonnakohtu järgi.
§ 83. Kassatsioonikautsjoni tasumise kord
Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku paragrahvis 43 sätestatud kassatsioonikautsjon tasutakse Riigikohtu deposiitarvele ja kaebusele lisatakse selle tasumist tõendav dokument.
§ 84. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§ 85. Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku jõustumine
Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustik jõustub 1993. aasta 15. septembril.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 41
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 10
§ 11
§ 12
§ 13
§ 14
§ 15
§ 16
§ 17
§ 18
§ 19
§ 20
§ 21
§ 22
§ 23
§ 24
§ 25
§ 26
§ 27
§ 28
§ 29
§ 30
§ 31
§ 32
§ 33
§ 34
§ 35
§ 36
§ 361
§ 362
§ 363
§ 364
§ 365
§ 366
§ 367
§ 368
§ 369
§ 3610
§ 37
§ 38
§ 39
§ 41
§ 42
§ 43
§ 44
§ 45
§ 46
§ 47
§ 48
§ 49
§ 50
§ 51
§ 52
§ 53
§ 54
§ 55
§ 56
§ 57
§ 58
§ 59
§ 60
§ 61
§ 62
§ 63
§ 64
§ 65
§ 66
§ 67
§ 68
§ 69
§ 70
§ 71
§ 72
§ 73
§ 74
§ 75
§ 76
§ 77
§ 771
§ 772
§ 773
§ 775
§ 776
§ 777
§ 778
§ 779
§ 78
§ 79
§ 80
§ 81
§ 82
§ 83
§ 85
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 41
§ 5
§ 6
kohus
kohus
§ 7
§ 8
§ 9
kohus
§ 10
§ 8
§ 11
kohus
§ 12
§ 13
§ 14
§ 15
§ 16
kohus
kohus
§ 17
Kohus
kohus
§ 18
kohus
§ 19
§ 20
§ 21
Kohus
§ 22
kohus
§ 23
§ 24
kohus
kohus
kohus
§ 25
§ 225
§ 218
§ 26
§ 27
Kohus
§ 28
kohus
Kohus
§ 29
kohus
kohus
§ 30
§ 31
§ 32
Kohus
kohus
§ 33
§ 39
§ 39
§ 34
§ 35
§ 36
§ 37
§ 38
kohus
§ 39
§ 208
§ 25
Riigikohus
§ 40
§ 41
§ 43
§ 42
§ 43
§ 32
§ 44
§ 45
§ 46
§ 47
kohus
kohus
Riigikohus
§ 48
§ 32
§ 49
Riigikohus
§ 48
Riigikohus
§ 39
§ 39
Riigikohus
§ 50
Riigikohus
§ 51
§ 52
§ 53
§ 54
kohus
§ 55
§ 56
kohus
§ 57
kohus
§ 58
§ 59
§ 60
§ 61
§ 62
§ 63
Kohus
§ 64
§ 65
Riigikohus
Riigikohus
§ 66
§ 67
§ 68
§ 159
§ 14
§ 30
§ 69
§ 47
§ 47
§ 70
§ 71
§ 68
§ 72
Riigikohus
§ 73
kohus
§ 74
§ 75
kohus
kohus
§ 76
kohus
kohus
§ 77
§ 68
Riigikohus
§ 771
§ 772
§ 773
§ 775
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 776
§ 777
kohus
§ 778
§ 779
§ 78
§ 79
§ 80
§ 81
§ 82
§ 83
§ 84
§ 85


Kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja riigi poolt omandamise ja ettepanekute menetlemise kord ning kriteeriumid, mille alusel loetakse ala kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt piiravaks, ning kinnisasja väärtuse määramise kord ja alused – Riigi Teataja
Kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja riigi poolt omandamise ja ettepanekute menetlemise kord ning kriteeriumid, mille alusel loetakse ala kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt piiravaks, ning kinnisasja väärtuse määramise kord ja alused - sisukord
§ 2 „Haldusmenetluse seaduse” kohaldamine
[RT I, 03.09.2013, 2 - jõust. 06.09.2013]
29.08.2013 RT I, 03.09.2013, 2 06.09.2013
17.02.2017 RT I, 22.02.2017, 12 25.02.2017
§ 2. „Haldusmenetluse seaduse” kohaldamine
Määruses sätestatud haldusmenetlusele kohaldatakse „Haldusmenetluse seadust” „Looduskaitseseaduses” sätestatud erisustega.
1) kinnisasi on valdavas ulatuses maatulundusmaa sihtotstarbega metsamaa, millel kasvava metsa vanuseline struktuur on valdavalt kategoorias „valmiv” või „küps” ja kaitsekord keelab täielikult uuendusraie;
1) kinnisasi on valdavas ulatuses maatulundusmaa sihtotstarbega metsamaa, millel paikneb nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50) lisas 1 nimetatud esmatähtis elupaigatüüp, kasvava metsa vanuseline koosseis on valdavalt kategoorias „küps” ning hoiuala valitseja ei anna nõusolekut metsaraieks;
(5) [Kehtetu - RT I, 22.02.2017, 12 - jõust. 25.02.2017]
(1) Kinnisasja omandamise ettepaneku tegemise õigus on:
1) tuvastab kaitstava loodusobjekti valitseja, millised seaduslikud kitsendused kinnisasjal lasuvad, kas kinnisasja võib omandada „Looduskaitseseaduse” §-s 20 sätestatust ja käesoleva määruse §-dest 3 ja 31 tulenevalt;
3) tuvastab kaitstava loodusobjekti valitseja, kes on kinnisasja omanik või omanikud, millal on omandamine toimunud ja kas võõrandamistehing sisaldas informatsiooni kaitstava loodusobjekti kohta;
5) kui riigile pakutav kinnisasi on kaasomandis, kuid ettepanekut ei ole teinud kõik kaasomanikud ühiselt, lisatakse ettepanekule „Asjaõigusseaduse” § 74 lõike 1 kohane kõigi kaasomanike kokkulepe.
(11) Ettepanekule lisatakse sõltuvalt omandamisviisist õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise korralduse, pärimistunnistuse, abielutunnistuse või „Looduskaitseseaduse” § 20 lõike 11 punktis 3 kirjeldatud sugulusastet tõendava dokumendi koopia, välja arvatud juhul, kui kinnisasi on kaitse alla võetud pärast omandamist või kinnisasja kaitsekord on pärast omandamist muutunud rangemaks.
1) tehakse § 4 lõikes 2 nimetatud toimingud.
2) [kehtetu - RT I 2008, 4, 25 - jõust. 25.01.2008]
(3) Kui „Looduskaitseseaduse” §-s 20 sätestatust tulenevalt ei ole ettepanekus nimetatud kinnisasja lubatud omandada, otsustab keskkonnaminister kaitstava loodusobjekti valitseja motiveeritud ettepanekul omandamisest keeldumise ja keeldumise otsus edastatakse kinnisasja omanikule.
(4) Kui „Looduskaitseseaduse” §-s 20 ja käesolevas määruses sätestatust tulenevalt on ettepanekus nimetatud kinnisasja lubatud omandada, otsustab keskkonnaminister kaitstava loodusobjekti valitseja motiveeritud ettepanekul omandamismenetluse algatamise ning määrab edasises menetluses riigi esindaja. Omandamismenetluse algatamise otsus edastatakse avaldajale.
(1) Kinnisasja omandamiseks tehtud ettepanekud menetletakse nende laekumise järjekorras, kui seadusest ei tulene teisiti või kui ei esine mõjuvaid põhjusi menetluse pikendamiseks. Mõjuva põhjuse esinemisel lahendatakse avaldus pärast mõjuva põhjuse äralangemist.
(11) Lõikes 1 nimetatud mõjuva põhjusena on käsitatav kinnisasja jagamine, kinnisasja koormavatest asjaõigustest vabastamine, pärimine, hinnavaidlus või muu sarnane menetlusega seotud asjaolu.
(1) Omandamismenetluses peab kinnisasja omanikku esindava isiku volitusi tõendav volikiri olema notariaalselt tõestatud tulenevalt „Tsiviilseadustiku üldosa seaduse” § 118 lõikest 3 ja „Asjaõigusseaduse” §-dest 641 ja 120.
1) teha kinnisasja omanikule ettepanekuid kinnistusraamatus kinnisasja koormavaid asjaõigusi käsitlevate kannete muutmiseks või kustutamiseks selliselt, et riigi poolt omandatav kinnisasi oleks koormatud üksnes seadusjärgsete kitsendustega või muude kitsenduste või piiratud asjaõigustega, mida nende olemuse tõttu ei ole võimalik kinnistusraamatust kustutada;
3) teha kindlaks omandatava kinnisasja harilik väärtus vastavalt väärtuse määramise hetke turusituatsioonile. Vajadusel tellitakse väärtuse määramiseks maa erakorraline hindamine või selgitab katastripidaja „Maakatastriseaduse” § 6 lõike 2 alusel peetavas tehingute andmebaasis sisalduvate omandatava kinnisasjaga samas piirkonnas asuvate sarnaste kinnisasjadega tehtud tehingute keskmise tehinguväärtuse, arvestades metsa inventeerimise andmeid või maa korralise hindamise tulemusi.
(2) Kinnisasja väärtuse määramisel arvestatakse asjaõigustega, mida nende olemuse tõttu ei ole võimalik kinnistusraamatust kustutada (servituudid, naabrusõigused jms), samuti seadusest tulenevate kinnisomandi kitsendustega, välja arvatud „Looduskaitseseadusest” tulenevad kaitstava loodusobjektiga seotud kitsendused.
(3) Vajadusel tellitakse kinnisasja väärtuse määramiseks maa erakorraline hindamine või selgitab katastripidaja „Maakatastriseaduse” alusel peetavas tehingute andmebaasis sisalduvate omandatava kinnisasjaga samas piirkonnas asuvate sarnaste kinnisasjadega tehtud tehingute keskmise tehinguväärtuse.
1) sortimentidele vastava ühikuhinna määramisel Riigimetsa Majandamise Keskuse poolt hindamisele eelnenud kolme kalendriaasta jooksul teostatud vastava metsamaterjali (sortimentide) müügi tehingute keskmist hinda. Keskmine hind (eurot/m3) leitakse, jagades kõigi antud perioodil teostatud samaliigiliste sortimentide müügitehingute väärtuste summa nende tehingute käigus müüdud sortimentide summaarse mahuga;
2) metsauuendustööde kuluhindade määramisel Riigimetsa Majandamise Keskuse poolt kinnisasja omandamisele eelnenud kolme kalendriaasta jooksul teostatud metsauuendustööde statistilist keskmist kulu hektari kohta;
4) väljaandes Eesti Panga statistikaaruanne 3.7.2 „Mittefinantsettevõtetele antud laenude intressimäärad tegevusalade lõikes” pikaajaliste laenude real „Põllumajandus, metsandus ja kalandus” avaldatud kinnisasja omandamisele eelnenud kolme kalendriaasta intresside aritmeetilist keskmist;
[RT I, 22.02.2017, 12 - jõust. 25.02.2017]
(5) Kui metsa või metsaosa kohta, mille väärtust määratakse, puuduvad värskemad kui viie aasta vanused inventeerimise andmed, samuti juhul, kui metsa inventeerimise toimumise ajast on metsaandmed muutunud tormikahjustuste, tulekahju, raiete vmt tulemusel, teostatakse enne metsaga kinnisasja väärtuse määramist metsa inventeerimine ülepinnalise takseerimisega. Kui kasvava metsa tagavara on kinnisasja omandamise algatamise otsuse tegemisest arvates oluliselt vähenenud tormi, üleujutuse, tulekahju vmt põhjusel, siis lähtutakse metsa väärtuse määramisel selle otsuse ajal kehtinud või pärast algatamise otsust tehtud metsa inventeerimise andmetest.
(10) Kasvava metsa väärtuse leidmiseks summeeritakse lisades 4 ja 5 kirjeldatud viisil sooritatud arvestusliku sortimenteerimise tulemusena leitud likviidsete sortimentide mahtude ja neile vastavate ühikuhindade korrutised ning seejärel lahutatakse lisas 6 kirjeldatud viisil arvestatud kogu likviidse metsamaterjali ülestöötamise kulud. Leitakse tulude ja kulude nüüdisväärtus.
(11) Metsa väärtuse leidmiseks kasutatakse lisas 1 esitatud arvutamise skeemi. Lisa 1 punktis 3 nimetatud harvendusraie vajadus määratakse lisa 3 kohaselt. Arvutus tehakse kõikide eraldiste kohta, mille arenguklass ei ole „lage ala” ega „selguseta ala”. Nimetatud kahe ala metsaväärtus arvutatakse puistu kasvatamiseta kasvavatest puudest saadavate sortimentide hindade summana, millest lahutatakse ülestöötamiskulud.
2) vajadusel sõltuvalt omandamisviisist õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise korralduse, pärimistunnistuse, abielutunnistuse või „Looduskaitseseaduse” § 20 lõike 11 punktis 3 kirjeldatud sugulusastet tõendava dokumendi koopia, välja arvatud juhul, kui kinnisasi on kaitse alla võetud pärast omandamist või kinnisasja kaitsekord on pärast omandamist muutunud rangemaks.
(2) Kui kinnisasja omanik nõustub riigi ettepanekuga kinnistu võõrandamise osas, kuid ei nõustu pakutud hinnaga, võib ta teha riigile omapoolse ettepaneku, mille suhtes tehakse § 7 lõike 2 punktis 3 nimetatud toiming. Seejärel asuvad pooled läbi rääkima.
(3) Kui kokkulepet ei saavutata kuue kuu jooksul, arvates omandaja poolt nõustumise või vastuväite esitamisest, võib keskkonnaminister lõpetada omandamise menetluse.
(4) Kui kinnisasja omaniku ja riigi vahel ei saavutata kinnisasja omandamises kokkulepet, võib riik teha ettepaneku algatada kinnisasja sundvõõrandamine vastavalt „Kinnisasja sundvõõrandamise seaduse” § 3 lõike 1 punktis 9 sätestatule.
§ 9. [Kehtetu - RT I 2008, 4, 25 - jõust. 25.01.2008]
(1) Kinnisasja omandamise menetlus, mis jäi lõpetamata „Looduskaitseseaduse” jõustumisel, viiakse lõpule seni kehtinud alustel ja korras.
(3) Kinnisasja vahetamiseks enne 1. augustit 2008. a esitatud avaldusi, mis „Looduskaitseseaduse” § 91 lõike 10 alusel loetakse kinnisasja omandamise ettepanekuteks, menetletakse kinnisasja omandamise ettepanekutega ühises järjekorras ning ettepaneku tegemise ajaks loetakse kinnisasja vahetamise avalduse laekumise kuupäev.
(4) Kui avaldused selliste kinnisasjade riigi poolt omandamiseks, mis vastavad käesoleva määruse §-s 31 sätestatud kriteeriumidele, kuid mis on omandatud pärast nende kaitse alla võtmist ja mille võõrandamistehing sisaldas informatsiooni kaitstava loodusobjekti kohta ning mille suhtes ei kehti „Looduskaitseseaduse” § 20 lõike 11 punktides 1–4 nimetatud erandid, on esitatud enne 15. aprilli 2013. a, siis menetletakse need lõpuni nende laekumise järjekorras pärast ülejäänud omandamise avalduste lahendamist.
(5) Enne käesoleva lõike jõustumist algatatud sellise kinnisasja, mis asus omandamise algatamise otsuse tegemise ajal linnas, alevikus või maastikukaitseala eritüübina kaitstavas pargis, mille välispiir on kinnitatud pärast 9. juulit 1994. a, omandamise menetlused viiakse lõpuni seni kehtinud korra alusel, välja arvatud juhul, kui on muutunud omandamise algatamise aluseks olnud faktiline olukord.
Lisa 1 Metsa väärtuse arvutamise käik
Lisa 2 Metsa kasvatamise algoritmid
Lisa 3 Harvendusraie määramine ja teostamine
Lisa 4 Arvestuslik sortimenteerimine
Lisa 5 R. Ozolinši tüvemoodustaja mudel ja selle kasutamine
Lisa 6 Likviidse metsamaterjali ülestöötamise kulude arvutamine
Lisa 7 Metsakõlviku eraldiste kaupa määratavad metsa kasvukohatüübile vastavad maa hinnad


Rakvere valla sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Rakvere valla sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord
Rakvere valla sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord - sisukord
§ 7 Abivajadusest mittesõltuvad sotsiaaltoetused
§ 8 Sünnitoetus
§ 9 Matusetoetus
§ 10 Õppetoetused
§ 11 Ühekordne toetus
§ 12 Hooldajatoetus
§ 13 Hooldajatoetus puudega lapse vanemale
§ 14 Abivajadusest sõltuvad sotsiaaltoetused
§ 15 Toetus vanglast vabanenule
§ 16 Küttetoetus
§ 17 Tervisetoetus
§ 18 Kooli- ja lasteaiatoetus
§ 19 Hooldekodu kohamaksu toetus
§ 20 Sotsiaalteenuste liigid
§ 21 Hindamiskohustus abi määramiseks
§ 22 Tasu sotsiaalteenuste eest
§ 24 Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenus
§ 26 Tugiisikuteenus
§ 27 Täisealise isiku hooldus
§ 28 Isikliku abistaja teenus
§ 29 Varjupaigateenus
§ 30 Turvakoduteenus
§ 31 Sotsiaaltransporditeenus
§ 32 Sotsiaaltransporditeenuse korraldamine
§ 33 Eluruumi tagamise teenus
§ 34 Puudega isikule eluruumi tagamise teenus
§ 35 Võlanõustamisteenus
§ 36 Lapsehoiuteenus
§ 37 Lapsehoiuteenuse osutamise leping
§ 43 Rakendussätted
RT IV, 30.01.2018, 1
Vastu võetud 24.01.2018 nr 6
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja lõike 2 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõigete 1 ja 2 alusel.
Määrusega sätestatakse Rakvere valla eelarvest sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord.
(1) Sotsiaalhoolekandeline abi on sotsiaaltoetuste, sotsiaalteenuste, vältimatu abi ja muu abi andmine, mille eesmärk on toetada inimese iseseisvat toimetulekut.
(2) Sotsiaalteenus on isikule osutatav mitterahaline hüvitis.
(3) Sotsiaaltoetus on isikule makstav rahaline hüvitis.
2) eelistatakse abimeetmeid isiku suutlikkuse suurendamiseks;
3) nõustatakse isikut abimeetme valikul vastava erialase ettevalmistusega spetsialisti poolt;
5) kaasatakse abi andmisel abi vajavat isikut ning vajaduse korral ka tema perekonnaliikmeid, kui isik on selleks nõusoleku andnud;
(1) Sotsiaalhoolekandelist abi on õigustaotleda isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Rakvere vald või isikul, kes abi vajamise ajal viibib Rakvere valla haldusterritooriumil.
(2) Isikule, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Rakvere vald, osutatakse sotsiaalhoolekandelist abi kooskõlastatult isiku rahvastikuregistrisse kantud elukohajärgse kohaliku omavalitsuse üksusega.
(3) Vältimatut abi on õigustaotleda isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Rakvere vald, kuid kes viibib abi vajamise ajal Rakvere valla haldusterritooriumil.
Rakvere valla eelarvest makstavad sotsiaaltoetused jagunevad abivajadusest mittesõltuvateks ja sõltuvateks sotsiaaltoetusteks.
(1) Abivajadusest mittesõltuva sotsiaaltoetuse taotlemise õigustekib isikul toetuse faktiliseks aluseks oleva sündmuse toimumisest, asjaolu saabumisest või muu tingimuse täitmisest arvates.
(2) Abivajadusest sõltuva sotsiaaltoetuse taotlemise õigustekib vähekindlustatud isikutel või peredel.
(3) Vähekindlustatud isik või pere on:
1) üksinda elav isik, kelle netosissetulek ühes kuus on väiksem kui 80% kehtivast miinimumpalgast;
2) last kasvatav üksikvanem, kelle pere netosissetulek ühes kuus on alla 600 euro;
3) kahe- või enama pereliikmega pere, kelle netosissetulek iga pereliikme kohta kuus on alla poole kehtivast miinimumpalgast.
§ 7. Abivajadusest mittesõltuvad sotsiaaltoetused
Abivajadusest mittesõltuvad sotsiaaltoetused on:
3) õppetoetused;
4) ühekordsed toetused;
5) hooldajatoetus;
6) hooldajatoetus puudega lapse vanemale.
§ 8. Sünnitoetus
(1) Sünnitoetust on õigustaotleda lapse seaduslikul esindajal, kelle elukohana on Eesti rahvastikuregistris vähemalt üks kuu enne lapse sündi registreeritud Rakvere vald.
(2) Toetus makstakse ühele vanemale pärast lapse sünni registreerimist. Isikul on õigus esitada taotlus toetuse saamiseks kolme kuu jooksul pärast lapse sündi.
(3) Mitmikute sünni korral makstakse toetust iga lapse eest.
(4) Sünnitoetust ei maksta, kui laps sündis surnult või suri enne sünni registreerimist.
§ 9. Matusetoetus
(1) Matusetoetust makstakse isikule, kes korraldab surnud isiku, kelle rahvastikuregistri järgne viimane elukoht oli Rakvere vald, matused.
(2) Matusetoetust makstakse taotleja avalduse alusel. Avaldusega tuleb esitada surmatunnistuse koopia.
§ 10. Õppetoetused
(1) Lasteaia toitlustustoetus määratakse lapse seaduslikule esindajale, kelle kaks või enam last õpivad Rakvere valla lasteaedades.
(2) Ranitsatoetust makstakse esmakordselt kooli mineva lapse seaduslikule esindajale avalduse alusel. Põhjendatud kahtluse korral, et toetust ei kasutata sihipäraselt, eraldatakse pere lapsele koolitarvete ja kooliks vajalike esemete komplekt toetusega võrdses rahalises väärtuses.
(3) Gümnaasiumitoetust makstakse Eestis asuva gümnaasiumi statsionaarses õppevormis õppiva õpilase õpingutega seotud kulutuste katmiseks. Õpilase õppimist gümnaasiumis tõendab vastav kanne Eesti Hariduse Infosüsteemis.
(4) Gümnaasiumitoetuse saamiseks esitab lapsevanem või täisealine õpilane vallavalitsusele avalduse.
(5) Gümnaasiumitoetust makstakse kaks korda õppeaastas, so oktoobris ja jaanuaris.
§ 11. Ühekordne toetus
Ühekordse toetuse suuruse määrab Rakvere Vallavalitsus sotsiaaltööspetsialisti või tema asendaja ettepanekul:
1) isiku põhjendatud avalduse alusel, õnnetusjuhtumi või mõne muu asjaolu tagajärjel põhjustatud toimetulekuraskuste ületamiseks;
2) erandkorras toimetulekuprobleemide leevendamiseks. Toetuse määramine või sellest ilmajätmine otsustatakse Rakvere Vallavalitsuse kaalutlusotsusega;
3) jõulukingituseks eelkooliealistele lasteaias mittekäivatele lastele ja vanemliku hoolitsuseta lastele ning eakatele 80-ndast eluaastast;
4) sünnipäevaks (rahaline toetus või lilled ja õnnitluskaart) vanemliku hoolitsuseta asenduskodus viibivatele lastele.
§ 12. Hooldajatoetus
(1) Hooldajatoetust makstakse raske ja sügava puudega täisealise isiku hooldajale, kui hooldaja ja hooldatava elukohad on rahvastikuregistri andmetel registreeritud Rakvere valda.
(2) Hooldajatoetust ei maksta inimesele, kellele on määratud raske või sügav puue ning kelle hoolduse saavad tagada hooldatava seadusjärgsed ülalpidajad (abikaasa, vanem, täisealine laps, vanavanem, täisealine lapselaps).
(3) Seadusjärgsele ülalpidajale võib hooldajatoetuse määrata Rakvere Vallavalitsus erandkorras.
(4) Sügava puudega isiku hooldajale makstakse toetust 100% ja raske puudega isiku hooldajale 60% riigieelarvega kehtestatud puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määrast.
(5) Ühele hooldajale makstakse toetust kuni kahe raske puudega hooldatava hooldamise eest.
(6) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse maksmise lõpetamist tingivate asjaolude tekkimise kuule järgnevast kuust ning järgnevatel juhtudel:
1) hooldaja loobub hooldamisest;
2) hooldatava paigutamisel hoolekandeasutusse;
3) hooldatava elama asumisel teise omavalitsusse;
§ 13. Hooldajatoetus puudega lapse vanemale
(1) Puudega lapse hooldajatoetust makstakse puudega lapse ühele vanemale või eestkostjale, kes ei saa käia tööl puudega lapse hooldamise tõttu ning kui puudega lapse hooldust ei ole võimalik tagada teiste sotsiaalteenustega.
(2) Puudega lapse hooldajatoetuse suurus on 40 eurot kuus;
(3) Puudega lapse hooldajatoetuse maksmine lõpetakse maksmise lõpetamist tingivate asjaolude tekkimise kuule järgnevast kuust ning järgnevatel juhtudel:
1) hooldusvajadus on lõppenud;
2) hooldajatoetuse saaja asub tööle või lahkub teise omavalitsusse.
3) hooldatava surma korral.
§ 14. Abivajadusest sõltuvad sotsiaaltoetused
Abivajadusest sõltuvad sotsiaaltoetused on:
1) toetus vanglast vabanenule;
2) küttetoetus;
3) tervisetoetus;
4) kooli- ja lasteaiatoetus;
5) hooldekodu kohamaksutoetus.
§ 15. Toetus vanglast vabanenule
Vanglast vabanemisel makstakse isikule toimetulekuga seotud kulude katmiseks toetust üks kord aastas 30 eurot.
§ 16. Küttetoetus
Makstakse eluruumi küttekulude hüvitamiseks kütteperioodil:
1) keskkütte, õhksoojuspumba või elektrikütte kasutamisel on hüvitise suurus kuni 200 eurot;
2) puukütte tarbimise korral antakse avalduse esitajale üks kord aastas 200 euro väärtuses küttepuid.
§ 17. Tervisetoetus
Makstakse transpordi, retseptiravimite ja abivahendite kulude hüvitamiseks:
1) hüvitatakse retseptiravimeid kaks korda aastas, ühe toetuse suurus kuni 50 eurot;
2) hüvitatakse prilliklaaside maksumus üks kord aastas, toetuse suurus kuni 50 eurot;
3) hüvitatakse puudega isikule abivahendi rentimine või ostmine üks kord aastas, toetuse suurus kuni 100 eurot;
4) hüvitatakse ratastooli soetamisel puudega isikule tema omaosaluse maksumus summas kuni 250 eurot;
5) hüvitatakse puudega isikule arsti juurde või ravile sõitmise transpordikulu üks kord aastas kuni 50 eurot.
§ 18. Kooli- ja lasteaiatoetus
(1) Makstakse õppetöös osalemise kulude hüvitamiseks:
1) toetus lapse lasteaiatoidu maksumusele 100% ulatuses;
2) toetus gümnaasiumis või ametikoolis õppiva õpilase õpilaskodu kohamaksukuludele 100% ulatuses;
3) toetus üldhariduskoolide statsionaarses õppes õppivate õpilaste kooliga seotud kuludele (koolitarbed, riided, jalatsid, huvikoolis osalemine, klassiekskursioon) kuni kaks korda aastas, kuni 60 eurot iga õppiva lapse kohta aastas.
(2) Lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud toetused määratakse õppeaastaks ja kantakse teenuse osutaja arvelduskontole.
§ 19. Hooldekodu kohamaksu toetus
(1) Osaline või täielik toetus hoolduskulude katmisel määratakse üldtüüpi hooldekodudesse paigutatud pidevat hooldust vajava vähemalt 18-aastase raske või sügava puudega isiku või vanaduspensionäri ülalpidamiseks, kelle toimetulekut ei ole võimalik tagada teiste sotsiaalteenuste või muu abi osutamisega ning kellel ei ole seadusjärgseid ülalpidajaid.
(2) Erandkorras määratakse hooldekodusse paigutatud isiku ülalpidamiskulude maksmine valla eelarvest seadusjärgsete ülalpidajate olemasolul, kes ei ole suutelised ise hooldama või ülalpidamiskulusid tasuma ning kelle pere on madala sissetulekuga.
(3) Hooldekodu kohamaksu tasumise kohustus on vallavalitsusel, hooldataval (pension, säästud, vara) ja seadusjärgsetel ülalpidajatel. Konkreetsed osaluse suurused kinnitab Rakvere Vallavalitsus.
§ 20. Sotsiaalteenuste liigid
Rakvere Vallavalitsuse poolt korraldatavad sotsiaalteenused on:
10) võlanõustamisteenus;
§ 21. Hindamiskohustus abi määramiseks
(1) Rakvere Vallavalitsus selgitab välja abi saamiseks pöördunud isiku abivajaduse ja määrab vastava abi.
(3) Abi osutamise perioodil kõrvalabi vajaduse määra muutumisel isiku terviseseisundi või elukeskkonna tõttu viiakse läbi korduv hindamine.
§ 22. Tasu sotsiaalteenuste eest
(1) Käesolevas korras nimetatud sotsiaalteenuse osutamise eest võib võtta tasu. Hinnad sotsiaalteenustele kehtestab hinna Rakvere Vallavalitsus.
(2) Rakvere Vallavalitsus võib põhjendatud otsusega vabastada isiku täielikult või osaliselt teenuse eest tasumisest, arvestades teenust vajava isiku sissetulekuid, seadusjärgsete ülalpidajate olemasolu ja nende sissetulekuid, teenuse kasutamise põhjust ning muid juhtumiga seotud asjaolusid.
§ 24. Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenus
(1) Väljaspool isiku kodu osutatav üldhooldusteenus on sotsiaalteenus, mille eesmärk on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla.
(2) Teenuse osutaja koostab 30 päeva jooksul teenuse osutamise alustamisest arvates teenuse saajale hooldusplaani.
(1) Rakvere Vallavalitsus koostab koostöös teenust saava isiku ja teenuseosutajaga või juhul, kui teenuse saaja pole kontaktne, teenuse rahastajaga teenuse osutamise halduslepingu.
(2) Hooldekodu kohamaksu toetuse määramine on reguleeritud käesoleva korra § 19 alusel.
§ 26. Tugiisikuteenus
§ 27. Täisealise isiku hooldus
(1) Täisealise isiku hooldus on sotsiaalteenus täisealisele isikule, kes raske või sügava puude tõttu vajab kõrvalist abi ja juhendamist. Hoolduse seadmiseks määratakse kindlaks hooldatava vajadused ja selgitatakse välja hooldaja võimalused isikule vajaliku kõrvalabi tagamiseks.
(2) Hooldaja määratakse hooldatava valikul ja nõusolekul.
(3) Raske- või sügava puudega täisealise isiku hooldajale makstakse hooldajatoetust käesoleva korra §12 alusel.
§ 28. Isikliku abistaja teenus
§ 29. Varjupaigateenus
Varjupaigateenus on Rakvere Vallavalitsuse poolt korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on ajutise ööbimiskoha võimaluse kindlustamine täisealisele isikule, kes ei ole võimeline endale ööbimiskohta leidma. Ajutises ööbimiskohas peab olema tagatud voodikoht, pesemisvõimalus ja turvaline keskkond.
§ 30. Turvakoduteenus
(1) Turvakoduteenus on sotsiaalteenus, mille eesmärk on tagada ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi lapsele, kes vajab abi tema hooldamises esinevate puuduste tõttu, mis ohustavad tema elu, tervist või arengut ja täisealisele isikule, kes vajab turvalist keskkonda.
§ 31. Sotsiaaltransporditeenus
Sotsiaaltransporditeenus on sotsiaalteenus, mille eesmärk on võimaldada isikul, kellel puue või tervislik seisund takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist, kasutada tema vajadustele vastavat transpordivahendit tööle või õppeasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks.
§ 32. Sotsiaaltransporditeenuse korraldamine
(1) Sotsiaaltransporditeenuse saamiseks peab isik esitama kirjaliku või suulise avalduse, kus on märgitud teenuse soovija isikuandmed, sõidu marsruut ning teenuse taotlemise põhjus.
(2) Avaldus teenuse kasutamiseks esitatakse vähemalt 2 nädalat enne teenuse saamist.
(4) Sotsiaaltransporditeenuse hinna määrab Rakvere Vallavalitsus.
§ 33. Eluruumi tagamise teenus
(1) Eluruumi tagamise sotsiaalteenuse, eesmärk on eluruumi kasutamise võimaluse kindlustamine isikule, kes ei ole sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt võimeline enda ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama.
(2) Juhul, kui isik on keeldunud talle pakutud sotsiaalkorterist, võib vallavalitsus jätta taotlejale eluruumi eraldamata.
(3) Isikuga, kellele vallavalitsus haldusakti alusel sotsiaalkorteri eraldas, sõlmitakse nimetatud eluruumi kasutamiseks üürileping, kuhu on märgitud korteri kasutamise tingimused ja tähtaeg.
§ 34. Puudega isikule eluruumi tagamise teenus
§ 35. Võlanõustamisteenus
(1) Võlanõustamisteenus on sotsiaalteenus, mille eesmärk on abistada isikut tema varalise olukorra kindlakstegemisel, võlausaldajaga läbirääkimiste pidamisel ja nõuete rahuldamisel, et vältida uute võlgnevuste tekkimist toimetulekuvõime parandamise kaudu ning lahendada muid võlgnevusega seotud probleeme.
(3) Piiratud teovõimega isiku puhul osutatakse teenust tema seaduslikule esindajale taotluse alusel.
§ 36. Lapsehoiuteenus
(1) Lapsehoiuteenuse eesmärk on toetada sügava või raske puudega lapse hooldusõigust omava või last kasvatava isiku toimetulekut või töötamist vastavalt sotsiaalhoolekande seaduses sätestatule.
(2) Lapsehoiuteenuse osutaja tagab käesoleva paragrahvi lõikes üks nimetatud isikute asemel lapse hooldamise, arendamise ja turvalisuse teenuse osutamise ajal.
§ 37. Lapsehoiuteenuse osutamise leping
(1) Vallavalitsus koostöös teenust vajava isiku ja teenuseosutajaga koostab ja sõlmib teenuse osutamise halduslepingu, määrates selles kindlaks lapsehoiuteenuse vajadusest tulenevad toimingud ja teenuse osutamiseks olulised tingimused, milleks on vähemalt teenuse osutamise aeg ja koht.
(2) Vallavalitsus võib halduslepinguga volitada lapsehoiuteenuse osutamise vastavat pädevust omavale eraõiguslikule juriidilisele isikule, füüsilisest isikust ettevõtjale või teise kohaliku omavalitsuse üksuse asutusele.
(1) Sotsiaalhoolekandelise abi saamiseks esitab isik või tema esindaja vormikohase avalduse.
(2) Avalduse vormid kinnitab Rakvere Vallavalitsus.
(3) Abivajadusest sõltuvate sotsiaaltoetuste ja sotsiaalteenuste taotlemisel esitab taotleja tõendid, mis on vajalikud sotsiaalhoolekandelise abi saamise õiguse väljaselgitamiseks (kulutusi ja perekonna sissetuleku suurust tõendavad dokumendid; tõend Eesti Töötukassas arveloleku kohta; arstliku ekspertiisi otsus puude kehtivuse kohta, rehabilitatsiooniplaan, tõendus elatise saamise või mittesaamise kohta ning vajadusel muud tõendid või dokumendid).
(1) Sotsiaalhoolekandelise abi andmist korraldab Rakvere Vallavalitsus eelarves ettenähtud vahendite piires.
(2) Abivajadusest mittesõltuvate toetuste määrad kinnitab Rakvere Vallavolikogu igaks eelarve aastaks koos valla eelarvega.
(3) Sotsiaaltoetuse andmine või mitteandmine isikule otsustatakse haldusaktiga, väljaarvatud käesoleva korra § 8, § 9 ja § 10 nimetatud toetused, mis kantakse sotsiaalteenuste registrisse STAR ja suunatakse raamatupidamisele tasumiseks.
(4) Sotsiaalteenuse osutamine otsustatakse halduslepinguga eelkõige juhul, kui sotsiaalteenuse osutamise tingimused määratakse kindlaks Rakvere Vallavalitsuse ja sotsiaalteenuse saaja või Rakvere Vallavalitsuse, sotsiaalteenuse saaja ja kolmanda isiku koostöös.
(1) Sotsiaalhoolekandelise abi andmine otsustatakse 10 tööpäeva jooksul isikult avalduse saamisest või muu sotsiaalhoolekandelise abi saamise õiguse tekkimise aluseks oleva sündmuse toimumisest, asjaolu saabumisest või tingimuse täitmisest arvates.
(2) Sotsiaalhoolekandelise abi andmise või mitteandmise otsus tehakse isikule või tema esindajale teatavaks avalduses märgitud aadressil või soovil.
(3) Sotsiaaltoetus makstakse isiku avalduses näidatud arvelduskontole, isikule sularahas või isiku nõusolekul tema kirjaliku avalduse, digitaalselt allkirjastatud elektroonilise avalduse või notariaalselt tõestatud avalduse alusel kolmanda isiku arvelduskontole Eestis.
(1) Rakvere Vallavalitsusel on õigus seaduses sätestatud juhtudel isikult talle sotsiaaltoetusena alusetult makstud rahasumma ja sotsiaalteenuse osutamisega alusetult tehtud kulutused osaliselt või täielikult tagasi.
(2) Rakvere Vallavalitsusel on sotsiaalhoolekandelise abi andmiseks alusetult tehtud kulutuste tagastamisega viivitamise korral õigus nõuda tasumata summalt viivist võlaõigusseaduse
§ 113 alusel.
Valla eelarvest rahastatava sotsiaalteenuse, sotsiaaltoetuse, vältimatu sotsiaalabi või muu abi ning toimetulekutoetuse ja vajaduspõhise peretoetuse otsusega mittenõustumise korral on taotlejal õigus esitada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras vaie Rakvere Vallavalitsuse kaudu.
§ 43. Rakendussätted
(1) Sõmeru Vallavolikogu 23.03.2016 määrus nr 47 „Sõmeru valla sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Rakvere Vallavolikogu 14.12.2016 määrus nr. 15 „Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(3) Rakvere Vallavolikogu 26.04.2017 määrus nr. 5 „Rakvere valla sotsiaalhoolekandeteenuste osutamise tingimused ja kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(5) Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2018. a.