text:
Uudised | RKM Solution
Pakume oma klientidele juriidilist abi ja nõustamist ning õigusabi, spetsialiseerudes eelkõige ärivaidluste lahendamisele.
Tüüpilise võlanõude menetlusprotseduuri 5 sammu RKM-s
Sisestas karli 6. jaan 2010 Uudised | Kommenteeri esimesena
Tüüpilise võlanõude menetlusprotseduuri 5 sammu:
samm – Klient pöördub RKM Solution OÜ (edaspidi RKM) poole juhtumi lühikirjeldusega.
samm – RKM hindab kliendi nõude õiguslikkust
samm – positiivse hinnangu korral palub kliendil esitada alusdokumendid ja vajadusel üksikasjalikuma kirjelduse
samm – esmane õiguslik analüüs : RKM teostab võlgniku taustuuringu ja annab hinnangu alusdokumentide ning tõestusmaterjalide piisavusest võimalikus kohtumenetluses. Selle alusel antakse kliendile arvamuslik-tõenäoline seisukoht laekumise kohta.
samm – pakkumine kliendile kohtuvälise- või kohtuliku menetluse alustamiseks koos vastavalt kokkulepitud paindlikule tasusüsteemile.
Riigikohtu tsiviilkolleegium selgitas 18.11.2009 lahendis nr 3-2-1-122-09 esimest korda saneerimisseadust
Sisestas kristel 14. dets 2009 Uudised | Kommenteeri esimesena
Esmajärjekorras selgitas Riigikohus, et kuivõrd saneerimisseadus välistab üksnes töölepingu alusel tekkinud nõude ümberkujundamise, siis vastupidi maksu- ja tolliameti positsioonile ei ole välistatud saneerimiskavas maksunõude ümberkujundamine (vähendamine, ajatamine, tasumine osamaksetena vms). Kuivõrd maksunõue on ümberkujundatav, on maksuhaldur maksunõude osas võlausaldajaks, st tal on samad õigused ja kohustused mis teistel isikutel, kel on nõue saneeritava ettevõtja vastu.
Teiseks rõhutas Riigikohus, et saneerimiskava vastuvõtmise (selle üle hääletamise) osas ei erista saneerimisseadus ettevõtja lähikondseid võlausaldajaid (nt osanik, juhtorgani liige) ja teisi võlausaldajaid. Kuigi seadus võimaldab võlausaldajate grupeerimist rühmadesse, siis seda mitte ettevõtjaga seotuse, vaid konkreetsest nõudest tulevate õiguste sisu ja mahu järgi – ühesuguste õigustega võlausaldajad kuuluvad samasse rühma. Mööndes saneeritava ettevõtja (ja tema lähikondsete) ning võlausaldajate huvide vastandlikkust, nentis Riigikohus, et kokkumängud saneeritava ettevõtja ja temaga seotud isikute vahel (nt saneerimismenetluse kontrollimise osaliselt või täielikult fiktiivsete nõuete abil) peaks välistama saneerimisnõustaja, kel on seadusjärgne kohustus kontrollida ümberkujundatava (ja sellest tulenevalt saneerimiskava hääletamisel osaleva) nõude õiguspärasust ja tõendatust, samuti kohustus teavitada kohut nõudest, mida ei ole, mis on ebaselge jne.
Kolmandaks selgitab kohus seda, et saneerimiskava täitmise tähtaega seadus ei sätesta – selle määravad saneerimiskava osalised. Samas rõhutatakse, et saneerimiskava täitmise aeg ei või olla ebamõistlikult pikk – see peab lähtuma konkreetse ettevõtja saneerimise vajadustest ning erakordselt pikk aeg saab ette tulla vaid erakordsete asjaolude esinemisel. Lisaks peavad need erakordsed asjaolud nähtuma saneerimiskavast koos analüüsiga selle kohta, miks sel juhul üldse saneerimismenetlust pankrotimenetlusele eelistatakse.
Lisaks konkreetsetele küsimustele vastamisele andis Riigikohus ka pisut üldisemat laadi juhiseid ja selgitusi saneerimismenetluse läbiviimiseks. Nt on Riigikohus viidanud, et nõude ümberkujundamise viiside loetelu saneerimisseaduses on mitteammendav, andes sellega mõista, et nõudeid võib kujundada umber ka seaduses sätestamata, kuid saneerimiskavas kirjeldatud viisil. Seda tingimusel, et konkreetne viis võimaldab ettevõtja saneerimist ning arvestab võlausaldaja ja kolmanda isiku huve.
Samuti ütleb Riigikohus, et saneerimisseaduse – st ettevõtja saneerimise – eesmärk on tagada võlausaldajate huvide parem kaitse, kui see oleks pankroti korral. See põhimõte omandab ilmselt suure praktilise tähenduse, kuna seab “mõõdupuu”, millest lähtuvalt kujundatakse saneerimiskava sisu ja mille kaudu otsustatakse selle üle, kas kava kinnitada või mitte. Ühest küljest võib selle printsiibiga põhjendada ühe (nt tagamata) nõude ümberkujundamist ja samal ajal teise (nt pandiga tagatud) nõude ümber kujundamata jätmist või konkreetse nõude ümberkujundamise tingimusi (nt nõuete ajatamise korral erinevate intressimäärade rakendamist). Teisest küljest võib see “mõõdupuu” olla otsustavaks kohtu poolt saneerimiskava kinnitamise või kinnitamata jätmise otsustamisel, mis on kohtu nn diskretsiooniotsus ning mille kohus langetab ettevõtja ja võlausaldajate huve kaaludes. Miks võiks see “mõõdupuu” olla antud kontekstis otsustavaks? Aga seetõttu, et Riigikohtu juhise kohaselt tuleb saneerimiskavas võrrelda olukorda, mis saab nõuetest kava kinnitamata jätmisel (mis võimalused on nende rahuldamisel võimalikus pankrotimenetluses) ning vähemalt teatud juhtudel (nt pika saneerimise tähtaja puhul) peab kavast nähtuma, miks eelistatakse saneerimist pankrotimenetlusele.
Alates 01.07.2010.a jõustub uus perekonnaseadus
Sisestas kristel Uudised | 4 Comments to Read
Alates 1. juulist 2010.a. jõustub uus terviklik perekonnaõiguse regulatsioon, mis hõlmab abikaasadevahelisi õigussuhteid, vanemate ja laste vahelisi õigussuhteid ning alaealiste ja täisealiste eestkoste puhul tekkivaid õigussuhteid. Uue perekonnaseaduse eesmärk on kaasaegsetele peresuhetele kohase, piisava 3 regulatiivsusega normistiku loomine.
Võrreldes kehtiva seadusega on uues regulatsioonis oluliselt täiustatud mittevaraliste perekonnasuhete regulatsioone, eeskätt hooldusõigust ja lapsendamist puudutavates küsimustes ning rohkem on arvestatud kaasaja varaliste suhete dünaamikat. Abiellujatele antakse võimalus valida, kas nad soovivad varaühisust, varalahusust või vara juurdekasvu tasaarvestuslikku varasuhet. Säilib ka võimalus abieluvara lepingu sõlmimiseks. Valiku tegemine ei ole kohustuslik, vaid nähakse ette, et kui valikut ei tehta, siis rakendub abikaasadele varaühisus sarnaselt praegu kehtivale abikaasade ühisvara režiimile.
Seega antakse nii mittevaraliste kui varaliste õiguste ja kohustuste kuuluvuse ning teostamise osas võrreldes kehtiva seadusega oluliselt selgemad kriteeriumid (varaküsimustes ka mitmekesisemad võimalused), mis peaksid perekonnaliikmete omavahelistes suhetes ning nende suhetes kolmandate isikutega ära hoidma hulga vaidlusi. Võrreldes kehtiva perekonnaseadusega on uudsetena kasutusele võetud järgmised terminid: soetisvara (§ 47), koguvara (§ 48), põhivara (§ 49), isaduse omaksvõtt (§ 87) ja hooldusõigus (§ 116 jj).
Alternatiiv tsiviilvaidluste kohtulikule lahendamisele
Sisestas kristel Uudised | Kommenteeri esimesena
Seadusega reguleeritakse lepitusmenetlust tsiviilasjades. Lepitusmenetlus on poolte vabatahtlikkusel põhinev tegevus, mille käigus erapooletu isik (lepitaja) toetab lepitusosaliste suhtlust eesmärgiga aidata neil leida vaidlusküsimusele lahendus. Lepitaja võib lepituse asjaolude ja lepitusmenetluse kulgemise põhjal esitada pooltele omapoolse lahendusettepaneku.
Lepitajaks võib olla füüsiline isik, kellele pooled on teinud ülesandeks lepitamise. Lepitamist võib läbi viia ka vandeadvokaat, notar või seaduses sätestatud juhul riigi või kohaliku omavalitsuse lepitusorgan.
Kehtestatakse lepitaja kohustused (erapooletus, sõltumatus, vaikimis- ja selgitamiskohustus jne) ja lepitusmenetluse läbiviimise kord. Kohus saab lepitaja vahendusel sõlmitud kokkuleppe täidetavaks tunnistada. Sel juhul on kokkulepe täidetav täitemenetluse seadustikus sätestatud korras. Täitedokumendiks on ka lepitusorgani kinnitatud kokkulepe.
Alates oktoobrist esmane õiguslik analüüs TASUTA
Sisestas karli 29. sept 2009 Uudised | Kommenteeri esimesena
Tasuta esmane õiguslik analüüs sisaldab:
- võlgniku/kostja taustuuring (võlgnevused, majandusseis, varad)
– alusdokumentide analüüs (võla kohtuliku sissenõutavuse tõenäosuse määramiseks)
– erinevad lahendused probleemi likvideerimiseks (kompromissleping, kohtuväline nõudemenetlus, kohtumenetlus)
– eeldatavad kulud
01.05.2009.a. jõustus tsiviilseadustiku üldosa seaduse ja võlaõigusseaduse muutmise seadus
Sisestas kristel 2. juuni 2009 Uudised | 3 Comments to Read
Riigikogu võttis 25. veebruaril 2009 vastu ning Vabariigi President kuulutas 9. märtsil 2009 välja tsiviilseadustiku üldosa seaduse ja võlaõigusseaduse muutmise seaduse, mis jõustus 1. mail 2009. Seadust oli tarvis selleks, et reguleerida SMS-laenudega seotud õigussuhteid ning täiendada heade kommetega vastuolus oleva tehingu mõistet. Tehing on heade kommetega vastuolus, kui see on tehtud poolele äärmiselt ebasoodsatel tingimustel või kui vastastikuste kohustuste väärtus on heade kommete vastaselt tasakaalust väljas ning teine pool teab või peab teadma tehingu tegemise ajal, et teine pool teeb tehingu tulenevalt erakorralisest vajadusest, sõltuvussuhtest, kogenematusest või must sellisest asjaolust. Kui vastastikuste kohustuste väärtus on heade kommete vastaselt ebamõistlikult tasakaalust väljas, siis eeldatakse, et pool teadis või pidi teadma teise poole erakorralisest vajadusest, sõltuvussuhtest, kogenematusest või muudest sellistest asjaoludest. Tarbijakrediidilepingute puhul eeldatakse, et vastastikuste kohustuste väärtus on heade kommete vastaselt tasakaalust väljas muu hulgas ka siis, kui tasumisele kuuluva krediidi kulukuse määr ületab krediidi andmise ajal Eesti Panga viimati avaldatud keskmist krediidiasutustelt eraisikutele antud tarbimislaenude kulukuse määra enam kui kolm korda. Kui tehing on heade kommete vastase intressi tasumise kohustuse tõttu tühine, võib saadu tagastada tähtpäevaks, milleks pidi tühise tehingu järgi laenu tervikuna tagasi maksma. Sel juhul tuleb laenult intressi maksta seaduses sätestatud intressimäära ulatuses.
01.07.2009.a. jõustus uus töölepingu seadus
Riigikogu võttis 17.12.2008. aastal vastu uue töölepingu seaduse, mis jõustus 01.07.2009 (erandina jõustuvad 01.01.2010. a need paragrahvid, millega kaasneb täiendav rahaline koormus riigieelarvele). Siinkohal tooks välja uue töölepingu seaduse olulisemad punktid:
Töölepingu seadusega laiendatakse tähtajaliste lepingute sõlmimise võimalusi. Tähtajalise töölepingu võib sõlmida igal juhul, kui on tegemist tähtajalise iseloomuga tööga. Samas peab tööandja põhjalikult hindama, kas tegemist on ajutise tööga või on töötajat vaja püsivalt, sest eelnõu muudab oluliselt tähtajalise töölepingu ennetähtaegse ülesütlemise tingimusi. Ennetähtaegsel ülesütlemisel peab tööandja maksma töötajale tasu, millele töötajal oleks olnud õigus lepingu tähtaja saabumiseni.
Piiratakse öötöö tegemist ja näeb ette täiendava kaitse öötöötajatele, eelkõige puhkeaja andmise kohustuse, aga ka kõrgema öötöö tasuga. Öisel ajal (22.00-06.00) tehtud töö eest maksab tööandja töötajale 1,25 kordset töötasu.
Töötajatele on oluline töölepingu ülesütlemisest etteteatamine. Etteteatamistähtaeg koondamisel alla 1-aastase töösuhte puhul – 15 kalendripäeva; 1- 5-aastase töösuhte puhul – 30 kalendripäeva; 5-10-aastase töösuhte puhul – 60 kalendripäeva; üle 10-aastase töösuhte puhul – 90 kalendripäeva. Täiendava kaitsena on tööandjal kohustus anda etteteatamise ajal töötajale vaba aega teise töö otsimiseks.
Seaduses on ette nähtud koondamishüvitise maksmise jagamine tööandja ja Töötukassa vahel. See annab raskustesse sattunud tööandjale võimaluse investeerida ettevõtte püsimisse, pakkuda jätkuvalt tööd ning olude paranemisel luua uusi töökohti. Otsene koormus tööandjale on kõikide koondamiste korral töötaja ühe kuu töötasu, töösuhte pikkusest sõltuvalt maksab ülejäänu Töötukassa tööandjate sihtfondi vahenditest. Hüvitis töötaja koondamisel on kuni 5-aastase töösuhte puhul – 1 kuu töötasu; 5-10-aastase töösuhte puhul – 2 kuu töötasu, millest 1 kuu katab Töötukassa; üle 10-aastase töösuhte puhul – 3 kuu töötasu, millest 2 kuud katab Töötukassa. Lisaks üle 20 aastase staažiga töötajatele kehtestatakse 5 aastane üleminekuperiood, mille jooksul koondatud inimestele säilib 4 kuuline koondamishüvitis.
Ebaseaduslikul ülesütlemisel maksab tööandja töötajale hüvitist töötaja kolme kuu töötasu ulatuses. Erandina on hüvitis töötaja kuue kuu töötasu suurune, kui töötaja on ülesütlemise ajal rase või valitud töötajate esindajaks. Nähakse ette võimalus töösuhet jätkata, kuid erinevalt tänasest ennistamisest, peavad töösuhte jätkumisega nõus olema nii töötaja kui tööandja. Rasedal töötajal ja töötajate esindajal on aga õigus nõuda töösuhte jätkamist.
Seadus näeb ette töötuskindlustuse hüvitise määra tõusu esimesel sajal töötuse päeval 70%-le töötaja keskmisest töötasust ja 50%-le keskmisest töötasust alates 101. päevast. Lisaks laieneb töötuskindlustushüvitise saajate ring. Uudsena on võimalik saada töötuskindlustuse hüvitist ka neil, kes on töösuhte lõpetanud oma algatusel või kokkuleppel tööandjaga. Nimetatud juhul on töötuskindlustuse hüvitise määr madalam. Hüvitise suuruseks on 40% töötaja keskmisest töötasust kogu töötuskindlustushüvitise saamise perioodi jooksul ja õigus hüvitisele tekib siis, kui viimase viie aasta jooksul on töötaja eest tehtud vähemalt 4 aasta jagu sissemakseid töötuskindlustusfondi. Samuti pikeneb vanema lapsehoolduspuhkusel oldud aja võrra tema töötuskindlustuse arvestusperiood. Töötuskindlustushüvitise alammäär tõuseb 50% eelmise aasta Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäärast.
Suureneb töövaidluskomisjonis lahendatavate rahaliste nõuete suurus. Töövaidluskomisjon lahendab vaidlusi, mille rahaline nõue on kuni 150 000 krooni. Kehtiva õiguse alusel lahendab töövaidluskomisjon kuni 50 000 krooni suuruseid rahalisi nõudeid.
Kaotatakse ebamõistlikud kohustused ja põhjendamatu bürokraatia. Tööandjale ei seata sisutuid kohustusi töötajate arvestuse pidamisel, kaotades vormikohase tööraamatu ja isikukaardi. Samuti on Tööinspektsioon vabastatud vormiliste kooskõlastuste andmisest, näiteks töösisekorraeeskirjade kehtestamisel, et tõhusamalt täita järelevalveülesandeid ning keskenduda tööandjate ja töötajate nõustamisele.
Kohtupraktika: Võlaõigus
Riigikohtu tsiviilkolleegium selgitas 14.01.2009.a. otsuses nr 3-2-1-120-08 tarbijakrediidilepingu rikkumise tagajärgi. Antud lahend on oluline võlaõigusseaduse § 416 lg 3 tõlgendamise seisukohalt, mille järgi juhul, kui krediidiandja ütleb lepingu üles, vähendatakse vastavalt tasumata krediidi brutosummat krediidi kasutamata jätmise ajale langeva intressi ja tarbijale langevate kulude võrra. Kolleegium leidis, et nimetatud sätte eesmärgiks on reguleerida krediidi kasutamata jätmise ajale langeva intressi nõudmise keeldu sellises olukorras, mil tarbijakrediidileping on üles öeldud ja tarbija on laenu krediidiandja määratud tähtaja jooksul tagastanud. Nimetatud säte ei reguleeri aga krediidi tagasimaksmisega viivitamise tagajärgi.
Kolleegium analüüsis selles lahendis ka küsimust, millises ulatuses on laenuandjal õigus nõuda tarbijalt viivist võlgnetavate maksete tasumisega viivitamisel ning millist viivist ületava kahju hüvitamist on laenuandjal võimalik tarbijalt nõuda. Kolleegiumi arvates ei hõlma tarbijakrediidilepingu täitmisega viivitamise korral kahju ärahoidmise eesmärk endas kahjuna saamata jäänud intressi või muu tulu nõude esitamise võimalust, sest tagatud on juba varem kokku lepitud intressimääras viivisenõue. Küll võib kõne alla tulla mõistlike võla sissenõudmise kulude nõue.
Lisaks leidis kolleegium, et tarbijakrediidilepingu ülesütlemise juhuks sõlmitud leppetrahvi kokkulepe tuleks alati lugeda tühiseks.
Uued notaritasud 08.06.2009
Sisestas karli 1. juuni 2009 Uudised | Kommenteeri esimesena
08.06.2009.a. jõustub Notariaadiseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus. Notariaadiseaduses täpsustatakse notari õiguslikku seisundit, sh sätestatakse, et notari ametitegevus jaguneb ametitoiminguteks ning ametiteenusteks. Ametiteenuse osutamine on notari jaoks vabatahtlik. Notari pädevust laiendatakse selliselt, et tal tekib õigus välja anda apostille’i, sõlmida ja lahutada abielu ning läbi viia lepitus- ja vahekohtumenetlust. Täiendatakse notari ametist eemalviibimise ja ametisoleku peatamise regulatsiooni. Muudetakse notarikandidaadi tasustamise tingimusi. Sätestatakse, et Notarite Koja lepitus- ja vahekohus on alaliselt tegutsev vaidluste kohtuvälise lahendamise organ. Notari distsiplinaarvastutuse seaduses täiendatakse notary distsiplinaarsüütegude menetlemise korda. Notari tasu seaduses suurendatakse suure osa notariaaltoimingute eest võetavat tasu. Valik teenuseid, mille hinnad tõusevad kordades (teenus, hind enne/hind pärast,
kr):
Testamendi tõestamine 200/510
Juriidilise isiku muu volikirja tõestamine 100/770
Õppelaenu tagamiseks antava käenduse tõestamine 10/250
Isiku elusoleku kinnitamine 50/225
Isiku teatud kohas viibimise kinnitamine 50/250
Isiku ja fotol kujutatud isiku samasuse kinnitamine 50/180
Dokumendi esitamisaja kinnitamine 50/225
Notariaalselt kinnitatava avalduse projekti koostamine 10/285
Allkirja ja allkirjanäidise kinnitamine 10/200
Kinnises ümbrikus testamendi hoiulevõtmise tõestamine 100/510
Mereprotesti tõestamine 500/1230
Sihtasutuse asutamisotsuse, sealhulgas selle lisana kinnitatava põhikirja
tõestamine ning sihtasutuste ühinemis- ja jagunemislepingu või sihtasutuse
jagunemiskava tõestamine 500/1210
Sihtasutuse organi otsuse tõestamine 500/1080
Abikaasade vastastikuse testamendi tõestamine 300/650
esileht üles
© 2019 RKM Solution

matches:
kohus
Riigikohus
Riigikohus
kohus
Kohus
§ 416


Järelevalve teostamine hääletamise korraldamise üle Narva linna valimisjaoskonnas nr 10 – Riigi Teataja
Järelevalve teostamine hääletamise korraldamise üle Narva linna valimisjaoskonnas nr 10
Väljaandja:Vabariigi ValimiskomisjonAkti liik:otsusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:04.11.2013Avaldamismärge:RT III, 07.11.2013, 4
Järelevalve teostamine hääletamise korraldamise üle Narva linna valimisjaoskonnas nr 10Vastu võetud 04.11.2013 nr 33Asjaolud
Jevgeni Ossinovski esitas 23.10.2013 Vabariigi Valimiskomisjonile kaebuse, mille kohaselt Sotsiaaldemokraatliku Erakonna valimisvaatlejad fikseerisid Narva linna valimisjaoskonnas nr 10 olukorra, mis ei võimaldanud valijatel teostada oma valimisõigust. Tema arvates kahjustas see Sotsiaaldemokraatliku Erakonna kandidaatide (sh Jevgeni Ossinovski) tulemusi valimistel. Jevgeni Ossinovski taotleb juhtunu asjaolude väljaselgitamist ning tuvastamist, kas valimiskomisjoni liikmete tegevus oli kooskõlas seaduse ning valimiste korraldamise hea tavaga.
Kaebuse kohaselt lõppesid Narva linna valimisjaoskonnas nr 10 valimispäeval 20.10.2013 kell 16.00 otsa hääletamissedelid. Kahekümne minuti pärast tõi linna valimiskomisjoni esimees Ants Liimets juurde 125 hääletamissedelit, millest piisas üheks tunniks. Jevgeni Ossinovski võttis ühendust linna valimiskomisjoni esimehega, kes vastas, et täiendavaid hääletamissedeleid tuuakse juurde Toila vallast koostöös Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjoni esimehe Eve Eastiga. Sel põhjusel ei olnud kaebaja väitel Narva linna valimisjaoskonnas nr 10 võimalik hääletada mitme tunni vältel ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna vaatlejate aruannete põhjal oli hääletamine takistatud ligi 50 inimesel. Jevgeni Ossinovski leiab, et jaoskonnakomisjoni piisava hulga valimissedelitega mittevarustamine ning ebaotstarbekalt organiseeritud juurdetoomine ligi 50 km kauguselt rikkus valijate õigust osaleda valimistel. Olukorras, kus hääletamissedeleid oleks saanud tuua ka Narva linna piires ning leida ka muid võimalusi hääletamise jätkamiseks, võis nimetatud toiming Narva Linna Valimiskomisjoni ja Ida-Viru maakonna valimiskomisjoni koostöös viidata ka valimiste tahtlikule takistamisele KarS § 161 tähenduses.
Järelevalve algatamine KOVVS § 62 kohaselt on kaebus seaduse tähenduses maakonna valimiskomisjonile või Vabariigi Valimiskomisjonile esitatav käesoleva nõuete kohaselt vormistatud taotlus vaadata läbi ja tühistada valimiskomisjoni otsus või tunnistada seadusevastaseks valimiskomisjoni toiming. Kaebuses ei sisaldu taotlust valimiskomisjoni otsuse tühistamiseks või toimingu seadusevastaseks tunnistamiseks. Samuti ei saaks KOVVS § 64 lõike 1 ja § 65 lõike 1 kohaselt kaebaja vaidlustada jaoskonnakomisjoni ning linna valimiskomisjoni tegevust otse Vabariigi Valimiskomisjonis. Kaebaja taotleb Narva linna valimisjaoskonnas nr 10 juhtunu asjaolude väljaselgitamist ning tuvastamist, kas valimiskomisjonide liikmete tegevus oli kooskõlas seaduse ning valimiste korraldamise hea tavaga. Seetõttu käsitleb Vabariigi Valimiskomisjon pöördumist märgukirjana MSVS § 2 lõike 2 mõttes.
Märgukirjas on viidatud puudustele hääletamise korraldamisel Narva linna valimisjaoskonnas nr 10. KOVVS § 17 lõike 1 kohaselt on Vabariigi Valimiskomisjoni ülesandeks valvata valimiskomisjonide tegevuse järele. Seetõttu otsustas Vabariigi Valimiskomisjon 29.10.2013 koosolekul algatada järelevalve Narva linna valimisjaoskonna nr 10 jaoskonnakomisjoni, Narva Linna Valimiskomisjoni ning Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjoni tegevuse üle hääletamise läbiviimisel Narva linna valimisjaoskonnas nr 10.
Järelevalve käik
Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjon edastas Vabariigi Valimiskomisjonile Narva linna valimisjaoskonna nr 10 jaoskonnakomisjoni esimehe Jelena Tõsjatova, Narva Linna Valimiskomisjoni esimehe Ants Liimetsa ning Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjoni esimehe Eve Easti selgitused.
Narva linna valimisjaoskonna nr 10 jaoskonnakomisjoni esimehe Jelena Tõsjatova 24.10.2013 selgituse kohaselt teavitas ta pärast kella 12.00 Narva Linna Valimiskomisjoni esimeest, et üle poole hääletamissedelitest on välja antud. Kell 16.00 tulid linna valimiskomisjoni esindajad valimisjaoskonda ning jaoskonnakomisjoni esimees teavitas neid, et järgi on jäänud 50 sedelit. Kell 17.00 toodi valimisjaoskonda 125 hääletamissedelit juurde. Kell 17.20 selgus, et olemasolevatest hääletamissedelitest ei jätku, millest teavitati koheselt linna valimiskomisjoni esimeest. Kell 18.00 lõppesid sedelid. Hääletama tulnud valijatel palusid jaoskonnakomisjoni liikmed oodata või tulla hiljem. Kell 18.50 toodi 200 hääletamissedelit ning hääletamist jätkati. Jaoskonnakomisjoni liikmete hinnangul tulid peaaegu kõik mittehääletanud valijad tagasi ja said valida, välja arvatud kolm valijat. Narva Linna Valimiskomisjoni esimehe Ants Liimetsa 24.10.2013 selgituse kohaselt sai pärast kl 16.00 selgeks, et sedelite lõppemise oht on reaalne valimisjaoskondades nr 10 ja 12. Linna Valimiskomisjon pöördus Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjoni poole taotlusega lubada viia Narva linna mõnest teisest valimisjaoskonnast sedeleid valimisjaoskondadesse nr 10 ja 12. Maakonna valimiskomisjon sellist luba ei andnud, kuna kõik sedelid linna valimisjaoskondades olid vastava jaoskonnakomisjoni pitsati jäljendiga. Seetõttu korraldas maakonna valimiskomisjon sedelite toomise Kohtla vallast. Kell 18.00 teavitati linna valimiskomisjoni, et sedelid on jälle peaaegu otsas. Seejärel korraldas maakonna valimiskomisjon sedelite toomise Toila vallast. Kell 18.50 viidi sedelid valimisjaoskonda nr 10. Sel hetkel oli jaoskonnas u 20 inimest (valijad, vaatlejad ja valijatega kaasa tulnud lapsed). Seejärel viidi sedeleid valimisjaoskonda nr 12, kus hääletamisel vaheaega ei tekkinud. Ülejäänud sedelid viidi valimisjaoskonda nr 10 ning linna valimiskomisjoni esimees veendus, et kõik kes olid tahtnud hääletada, olid seda teinud ning et järjekorda enam ei olnud. Jaoskonnakomisjonile ja linna valimiskomisjonile ei laekunud kaebusi, et valijad ei oleks saanud hääletada.
Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjoni esimehe Eve Easti selgituse kohaselt teavitas kell 15.50 Narva Linna Valimiskomisjoni esimees Ants Liimets teda hääletamissedelite tõenäolisest lõppemisest Narva linna valimisjaoskonnas nr 10 ning et sama oht võis olla ka jaoskonnas nr 12. Sel ajal teostas maakonna valimiskomisjoni esimees kontrolli maakonna valimisjaoskondades ning oli lahkunud Kohtla valla valimisjaoskonnast. Pärast telefonikõne suundus esimees tagasi Kohtla valla valimisjaoskonda, kus oli hääletamissedelite ülejääk ning teadaolevalt jaoskonnakomisjoni pitsatid sedelitele panemata. Sealt saadi 200 sedelit, mis anti üle Narva Linna Valimiskomisjonile.
Maakonna valimiskomisjoni esimehe selgituse kohaselt ei andnud ta luba Narva teiste valimisjaoskondade sedelite kasutamiseks, eeldades võimalike kaebuste tekkimist, kuna kõik Narva linna valimisjaoskonnad olid hääletamissedelitele oma valimisjaoskonna pitsati jäljendi pannud, samuti arvestades vaatlejate ülisuurt tähelepanelikkust ning sellega seonduvaid võimalikke süüdistusi sedelite vahetamise kohta. Pärast kl 18.00 selgitas maakonna valimiskomisjoni esimees välja, et pitsatijäljendita sedelid on võimalik saada Toila valla valimisjaoskondadest nr 1 ja 2 ning sedelid edastati Narva Linna Valimiskomisjonile. Selgituse kohaselt teeb maakonna valimiskomisjon sedelite jaotuse valimisjaoskondade vahel varasemaid statistilisi andmeid aluseks võttes. Kuna sedeleid ei saa maakond mitte valijate arvu järgi, vaid tõenäoliselt ka varasema osalusprotsendi järgi, ei ole võimalik ette ennustada just nüüd toimuvate valimiste aktiivsust. Maakonna valimiskomisjoni poolt Narva linna valimisjaoskondadele antud sedelid jaotas omakorda ümber Narva Linna Valimiskomisjon, millest teavitas ka maakonna valimiskomisjoni. Ei valimispäeval ega kuni käesoleva ajani ei ole maakonna valimiskomisjoni teavitatud ega pole ka keegi pöördunud avalduse/kaebusega, et valija ei ole saanud hääletada.
Vabariigi Valimiskomisjon tegi valimiste infosüsteemi sisestatud ja kinnitatud hääletamistulemuste protokollide põhjal kindlaks järgmist.
Valimisjaoskonnas nr 10 oli 20. oktoobri (valimispäev) kl 20.00 seisuga valijate nimekirja kantud 3837 valijat. Jaoskonnakomisjonile antud täitmata sedelite arv on 1825, välja andmata sedeleid 113. Arvestades seda, et jaoskonnakomisjonile anti valimispäeval Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjoni poolt 325 lisasedelit, oli jaoskonnakomisjonile valimispäeva seisuga väljastatud 1500 sedelit, mis tähendab, et hääletamissedeleid jätkunuks 39% valijate nimekirja kantud valijale.
Hääletamisest osavõtt kohalikel valimistel Narva linnas 2009. a oli 54,33% ja valimisjaoskonnas nr 10 54,2%. Hääletamisest osavõtt 2013. a kohalikel valimistel oli 46,7% ja valimisjaoskonnas nr 10 44,7%.
Kohtla valla valimisjaoskonna nr 1 jaoskonnakomisjoni esimehe Hannes Lumiste telefoni teel esitatud selgituse kohaselt oli jaoskonnakomisjonis enne hääletamise algust ette valmistatud (st pandud jaoskonnakomisjoni pitsati jäljend) sedelitele arvestusega, et kõik valimistel osalevad valijad saaksid hääletada. 200 hääletamissedelit olid reservis, need sedelid anti Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjoni esimehele.
Toila Valla Valimiskomisjoni esimehe Jana Kanguri telefoni teel esitatud selgituse kohaselt sai Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjon hääletamissedeleid Toila valla valimisjaoskondadele nr 1 ja 2 eraldatud sedelitest. Ka Toila valla valimisjaoskondades ei valmistatud hääletamiseks ette kõiki hääletamissedeleid, vaid osad jäid reservi, mis anti Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjoni esimehele.
Jevgeni Ossinovski täiendava e-posti teel esitatud selgituse kohaselt vaatlejate kirjalikke raporteid tal esitada ei ole, kuid ta edastas ühe vaatleja kontaktandmed. Arvestades seda, et hääletamissedelite lõppemist Narva linna valimisjaoskonnas nr 10 kinnitavad valimiskomisjonide esimeeste selgitused, puudub vajadus täiendavalt vaatlejatelt selgituste küsimiseks.
1. Kõigepealt selgitab Vabariigi Valimiskomisjon hääletamissedelite jaotamise korda. KOVVS § 43 lõike 2 kohaselt korraldab Vabariigi Valimiskomisjon hääletamissedelite valmistamise ja jaoskonnakomisjonidele kättetoimetamise. Hääletamissedelite jaotamisel lähtutakse valijate nimekirja kantud valijate arvust ning eeldatavast hääletamisest osavõtust, mis põhineb eelmiste valimiste hääletamisest osavõtu andmetel. 2013. a kohalikel valimistel koostas Vabariigi Valimiskomisjon sedelite arvulise jaotuse maakonniti ning edastas hääletamissedelid maakonna valimiskomisjonidele. Maakonna valimiskomisjonid koostasid hääletamissedelite arvulise jaotuse jaoskonnakomisjonide vahel ning edastasid sedelid kas ise või valla ja linna valimiskomisjonide vahendusel jaoskonnakomisjonidele. 2. Nagu nähtub sedelite jaotusest Narva linna valimisjaoskondade vahel, oli valimisjaoskonnale nr 10 eraldatud kõige vähem sedeleid, st sedeleid jätkunuks 39 %-le valijate nimekirja kantud valijatest, samas kui hääletamisest osavõtt Narva linnas 2009. a kohalikel valimistel oli 54%. Seetõttu leiab Vabariigi Valimiskomisjon, et Narva linna valimisjaoskonnale nr 10 ei eraldatud piisavalt hääletamissedeleid. Teistes Narva linna valimisjaoskondades oli eraldatud sedelite arv üle 50% valijate nimekirja kantud valijate arvust, mis võimaldas hääletamise läbi viia katkestuseta.
3. KOVVS § 44 lõike 1 kohaselt algab hääletamine valimispäeval kell 9.00 ja lõpeb kell 20.00. Selles ajavahemikus peab valijal olema võimalik hääletada hääletamisruumis KOVVS §-s 45 sätestatud korras. Hääletamissedelite puudumisel ei ole valijal võimalik talle seadusega tagatud hääletamisõigust kasutada. Nagu nähtub valimiskomisjonide selgitustest, teavitati Narva Linna Valimiskomisjoni sedelite võimalikust lõppemistest esmakordselt kell 12.00.
4. Järgnevalt käsitleb Vabariigi Valimiskomisjon Narva Linna Valimiskomisjoni ning Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjoni tegevust katkenud hääletamise taastamisel. Selleks oli vaja operatiivselt toimetada Narva linna valimisjaoskonda nr 10 täiendavalt hääletamissedeleid. Nagu nähtub valimiskomisjonide selgitustest, leidis Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjoni esimees, et jaoskonnakomisjonile antavad täiendavad sedelid peavad olema ilma teise jaoskonnakomisjoni pitsati jäljendita.
5. KOVVS § 43 lõige 3 sätestab, et pärast hääletamissedelite kättesaamist paneb jaoskonnakomisjon sedelitele jaoskonnakomisjoni pitsati jäljendi. Seega peab kõigil jaoskonnakomisjonidele antud sedelitel juba enne hääletamise algust olema üks pitsati jäljend. See tagab, et hääletamise käigus ei väljastata eksikombel valijale ilma ühegi jaoskonnakomisjoni pitsati jäljendiga hääletamissedelit, sest hääletamissedel, millel puudub üks nõutavatest jaoskonnakomisjoni pitsati jäljenditest, on kehtetu vastavalt KOVVS § 54 lõike 8 punktile 1.
6. Narva linna valimisjaoskonnad olid seega toiminud õigesti, märgistades pitsati jäljendiga kõik hääletamissedelid. Vabariigi Valimiskomisjon märgib, et sarnaselt oleks KOVVS § 43 lõike 3 alusel pidanud toimima ka Toila ja Kohtla valla valimisjaoskondade jaoskonnakomisjonid, kuid hääletamisruumis kasutatud hääletamissedelid olid ettevalmistatud nõuetekohaselt ja muid puudusi hääletamise korraldamisel nendes jaoskondades tuvastatud ei ole.
7. Jaoskonnakomisjoni kasutatavad pitsatid on kõik erinevate järjekorranumbritega. Seega on identifitseeritav, millise valimisjaoskonna hääletamissedeliga on tegemist. See aitab teatud ulatuses jälgida hääletamissedelite liikumist ning kontrollida, et sedeleid ei ole ebaseaduslikult hääletamiskasti lisatud. Õige on Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjoni seisukoht, et hääletamisruumis hääletamisel kasutatakse selle jaoskonnakomisjoni pitsati jäljendiga sedeleid. Samas ei olene sellest, millise jaoskonnakomisjoni pitsati jäljend on hääletamissedelil, hääletamissedeli kehtivus (vt KOVVS § 54 lg 8, mis loetleb hääletamissedeli kehtetuse tingimused). Seetõttu oleks hääletamise taastamise operatiivsuse huvides olnud otstarbekas kasutada Narva linna teiste valimisjaoskondade sedelite jääke ning sedelite jaotuse muudatus dokumenteerida. Kui täiendavate hääletamissedelite arv on fikseeritud, on hilisemal hääletamissedelite lugemisel võimalik tuvastada, kust pärinevad teise jaoskonnakomisjoni pitsati jäljendiga sedelid.
8. Ülaltoodust tulenevalt leiab Vabariigi Valimiskomisjon, et hääletamissedeleid oli Narva linna valimisjaoskonnale nr 10 eraldatud ebapiisavalt ning puuduse kõrvaldamisel ei toiminud Narva Linna Valimiskomisjon ega Ida-Viru Maakonna Valimiskomisjon piisava operatiivsusega. Samuti rõhutab Vabariigi Valimiskomisjon, et KOVVS § 43 lõike 3 kohaselt ning tulenevalt hääletamise vigadeta korraldamise vajadusest tuleb jaoskonnakomisjonil pärast hääletamissedelite kättesaamist panna pitsati jäljend kõigile jaoskonnakomisjonile eraldatud sedelitele. Kuna aga juhtunu asjaolud on välja selgitatud, hääletamine on praeguseks lõppenud ning valimiskomisjonide toimingud, mille üle järelevalvet teostati, ei mõjutanud ega saanud mõjutada oluliselt hääletamistulemust kohalikel valimistel, puudub Vabariigi Valimiskomisjonil alus ja vajadus täiendavate ettekirjutuste või toimingute tegemiseks.


Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord Peipsiääre vallas – Riigi Teataja
Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord Peipsiääre vallas
Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord Peipsiääre vallas - sisukord
§ 3 Sotsiaaltoetuste andmete kandmine registrisse
§ 6 Toetuse taotleja sissetulekute arvestamine
§ 9 Sotsiaalkaitse kulutuste tagasinõudmine
§ 10 Toetuse maksmise lõpetamine
3 SISSETULEKUTEST SÕLTUVAD TOETUSED
§ 11 Küttetoetus
§ 12 Toitlustustoetus
§ 13 Laste- ja noortelaagri toetus
§ 14 Täiskasvanute ravimite ja abivahendite toetus
§ 15 Eluruumi kohandamise toetus
4 SISSETULEKUTEST SÕLTUMATUD TOETUSED
§ 19 Esmakordselt kooli mineva lapse toetus
§ 20 Koolitransporditoetus
§ 21 Õppetoetus
§ 22 Koolilõputoetus
§ 23 Perekonnas hooldamisel oleva lapse toetus
§ 25 Laste ravimite ja abivahendite toetus
§ 26 Puudega inimese igakvartaalne toetus
§ 28 Eakate tähtpäeva toetus
§ 30 Vastsündinu kingitus
§ 31 Tubli õpilase kingitus
§ 32 Kiitusega või medaliga kooli lõpetanu kingitus
§ 33 Kriisitoetus
§ 34 Erakorralised ühekordsed toetused
5 SOTSIAALTOETUSTE MÄÄRAD JA PIIRMÄÄRAD
§ 35 Perekonna sissetulekutest sõltuvad toetused
§ 36 Perekonna sissetulekust mittesõltuvad toetused
6 LÕPPÄTTED
RT IV, 20.02.2018, 2
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 11, § 21 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 2, haldusreformi seaduse § 12 lõike 7, § 16 lõike 2, Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 9², § 14¹ lõike 4², Vabariigi Valitsuse 22.06.2017 määruse nr 97 „Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ja Vara valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine“, mis on jõustunud 01.07.2017, Alatskivi Vallavolikogu 28.12.2016 otsuse nr 89 „Alatskivi valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühinemislepingu kinnitamine“, Alatskivi Vallavolikogu 28.12.2016 otsuse nr 90 „Haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlemine“, Peipsiääre Vallavolikogu 29.12.2016 otsuse nr 46 „Alatskivi valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühinemislepingu kinnitamine“, Peipsiääre Vallavolikogu 29.12.2016 otsuse nr 47 „Haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlemine“, Vara Vallavolikogu 28.12.2016 otsuse nr 42 „Alatskivi valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühinemislepingu kinnitamine“, Vara Vallavolikogu 28.12.2016 otsuse nr 43 „Haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlemine“, Alatskivi valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühinemislepingu punktide 4.6 ja 6.2., mille alusel jääb kuni omavalitsuste ühinemise teel moodustunud valla sümboolika kinnitamiseni kasutusse Vara valla vapp ja lipp ning kuni uue valla põhimääruse kehtestamiseni tegutseb vald Vara valla põhimääruse alusel; Peipsiääre valla valimiskomisjoni 22.10.2017 otsuse nr 15 „Peipsiääre Vallavolikogu liikmete registreerimine“, mille alusel tekkis uus Peipsiääre vald 23.10.2017 ehk Peipsiääre Vallavolikogu valimistulemuste väljakuulutamise päeval, ning vallavolikogu sotsiaalkomisjoni ettepaneku alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Peipsiääre valla eelarvest finantseeritavate sotsiaaltoetuste liigid ning nende maksmise tingimused ja kord.
(2) Sotsiaaltoetus on isikule või perekonnale antav rahaline hüvitis. Sotsiaaltoetuse maksmise võib vajadusel asendada mitterahalise hüvitise andmisega, mis on isikule osutatav teenus või teenuse osutamise korraldamine, sealhulgas isikult talle kolmanda isiku poolt osutatud teenuse eest tasu maksmise kohustuse täielik või osaline ülevõtmine.
(3) Sotsiaaltoetused jagunevad sissetulekutest sõltuvateks ja sissetulekutest sõltumatuteks toetusteks.
(4) Sissetulekutest sõltuvaid toetusi makstakse toimetulekuraskuste ennetamiseks, kõrvaldamiseks või kergendamiseks. Sissetulekutest mittesõltuvaid toetusi makstakse vallaelanikuks olemise väärtustamiseks ja toimetuleku soodustamiseks.
(5) Toetuste maksmiseks eraldatud vahendite üle peab arvestust ja maksmist korraldab vallavalitsus.
(1) Korra alusel makstakse toetusi isikutele, kelle Eesti rahvastikuregistri järgne ja alaline elukoht on Peipsiääre vald, välja arvatud käesoleva korra paragrahvis 4 nimetatud matusetoetus, perekonnas hooldamisel oleva lapse toetus ja elluastumistoetus. Vältimatu abi korras on sotsiaaltoetusi õigustatud taotlema ka Sotsiaalhoolekande seaduse § 5 lõigetes 2-5 nimetatud isikud.
(2) Sotsiaaltoetuse taotlemisel ja saamisel on isik kohustatud esitama kõik enda teada tõesed ja täielikud andmed, dokumendid ja muud tõendid, mis on vajalikud toetuse andmise õiguse või muude toetuste andmiseks oluliste asjaolude väljaselgitamiseks.
(3) Taotleja abivajaduse väljaselgitamine toimub taotluse menetlemise käigus tuginedes esitatud dokumentidele, vestlusele, registripäringutele jms.
§ 3. Sotsiaaltoetuste andmete kandmine registrisse
(1) Andmed sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kohta kantakse sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrisse (STAR).
(1) Sissetulekutest sõltuvad toetused:
3) laste- ja noortelaagri toetus;
4) täiskasvanute ravimite ja abivahendite toetus;
5) eluruumi kohandamise toetus;
6) vältimatu sotsiaalabi.
(2) Sissetulekutest sõltumatud toetused:
2) matusetoetuses;
4) koolitranspordi toetus;
6) koolilõputoetus;
7) perekonna hooldamisel oleva lapse toetus;
8) elluastumistoetus;
9) laste ravimite ja abivahendite toetus;
10) puudega inimese igakvartaalne toetus;
11) hooldajatoetus;
12) eaka tähtpäeva toetus;
13) jõulutoetus;
14) vastsündinu kingitus;
15) tubli õpilase kingitus;
16) kiituse või medaliga kooli lõpetanu kingitus;
17) kriisitoetus;
18) erakorralised ühekordsed toetused.
(1) Esmakordselt kooli mineva lapse toetuse, koolilõputoetuse, jõulutoetuse, eaka tähtpäeva toetuse, koolitranspordi toetuse, jõulutoetuse, vastsündinu kingituse, tubli õpilase kingituse ning kiituse või medaliga kooli lõpetanu kingituse määramise/ väljamaksmise aluseks on vastav tunnistus, tõend või register.
(2) Ülal loetlemata sotsiaaltoetuse taotlemiseks esitab taotleja vallavalitsusele kirjaliku avalduse. Avalduste vormid kehtestab vallavalitus ning need on kättesaadavad vallavalitsuses, piirkondlikes teeninduspunktides ja Peipsiääre valla veebilehel. Taotluses märgitakse taotleja nimi, isikukood, elukoht, andmed perekonna koosseisu kohta, pangaarve number, vajadusel sissetulekuid tõendavad dokumendid ning toetuse taotlemise põhjus.
(3) Toetuse taotleja vastutab esitatud andmete õigsuse eest oma allkirjaga. E-postiga esitatud avaldus peab olema kinnitatud digiallkirjaga.
(4) Sotsiaaltööspetsialist kontrollib esitatud taotluste vastavust käesoleva korra nõuetele ja vajadusel küsib täiendavaid dokumente.
§ 6. Toetuse taotleja sissetulekute arvestamine
(1) Sissetulekutest sõltuvate toetuste taotlemisel on aluseks taotlemisele eelnenud kõigi perekonnaliikmete kolme kuu netosissetulekud.
(2) Pereliikmete sissetulekute arvutamisel võidakse arvesse võtta ka taotlejast eraldi elava lähisugulase sissetulekuid, kui ta perekonnaseadusest tulenevalt on kohustatud taotlejat või tema perekonda ülal pidama.
2) riiklike peretoetuste seaduse alusel makstavaid ühekordseid toetusi;
3) tööturuteenuste ja -toetuste seaduse alusel makstavaid stipendiume, sõidu- ja majutustoetusi.
(4) Tagastatud tulumaks võetakse sissetulekuna arvesse summas, mis isikule reaalselt tagastatakse ja mida ta saab oma perekonna toimetuleku tagamiseks kasutada.
(1) Sotsiaaltoetuse määrab ja selle suuruse otsustab käesolevas määruses sätestatud korra ja määrade kohaselt kas sotsiaaltööspetsialist, sotsiaalkomisjon või vallavalitsus:
1) sotsiaaltööspetsialist määrab toetused juhindudes käesolevast korrast sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistris (STAR), väljamaksed kinnitatakse sotsiaalosakonna juhataja, finantsjuhi ja vallavanema poolt;
2) sotsiaalkomisjon lahendab avaldused juhindudes oma põhimäärusest, käesolevast korrast, Sotsiaalseadustiku üldosa seadusest ja Sotsiaalhoolekande seadusest. Toetused määratakse sotsiaalkomisjoni protokolli kohaselt sotsiaaltööspetsialisti poolt STAR-is ja makstakse välja kinnitatuna sotsiaalosakonna juhataja, finantsjuhi ja vallavanema poolt;
3) vallavalitsus lahendab käesoleva määrusega tema ainukompetentsi antud juhtumid lähtudes Sotsiaalseadustiku üldosa seadusest, Sotsiaalhoolekande seadusest, käesolevast korrast, kaalutlusõigusest ning eelarvevahenditest. Toetused määratakse vallavalitsuse protokolli kohaselt sotsiaaltööspetsialisti poolt STAR-is ja makstakse välja kinnitatuna sotsiaalosakonna juhataja, finantsjuhi ja vallavanema poolt.
1) taotleja ei vasta määrusega kehtestatud tingimustele;
2) taotleja ei esita temalt küsitud täiendavaid dokumente;
4) vallavalitsusele teadaolevatel andmetel on taotleja või tema pereliikmete kasutuses või omandis olevad vallas- ja kinnisasjad piisavad, et tagada perekonnale elatusvahendid;
5) taotlejal või tema perel on võlgnevusi vallavalitsuse ees (kommunaalmaksed, lasteaia toiduraha, maamaks jms);
6) mittetöötavad täiskasvanud pereliikmed ei osale aktiivselt töötukassas tööturuteenustel;
7) vallavalitsusele teadaolevatel andmetel taotluse esitanud perekonnaliikmed töötavad töölepinguta;
8) vallavalitsusele teadaolevalt taotluse esitanud perekond (perekonnaliikmed) töötab/töötavad väljaspool Eesti Vabariiki;
(3) Sotsiaaltoetuse määramise või määramisest keeldumise otsus tehakse 15 tööpäeva jooksul arvates nõuetekohase taotluse koos kõigi vajalike lisadega esitamisest ning tehakse isikule teatavaks kirjalikus vormis tema poolt antud e-posti või elukoha aadressil 5 tööpäeva jooksul.
(1) Sotsiaaltoetus kantakse taotleja või tema poolt näidatud isiku pangakontole 5 tööpäeva jooksul peale otsuse tegemist/kinnitamist, tasutakse teenuseosutajale ülekande korras või erandkorras makstakse sularahas.
(2) Sotsiaalkomisjoni või vallavalitsuse otsuse alusel võib abivajava isiku huvisid arvestades toetuse välja maksta sotsiaaltöötajale, abivajava isiku pereliikmele, eestkostjale või hooldajale, kes kasutab saadud vahendeid selle isiku huvides, kellele toetus määrati.
(3) Vältimatu sotsiaalabi toetus makstakse välja hiljemalt taotluse esitamisele järgneval tööpäeval.
§ 9. Sotsiaalkaitse kulutuste tagasinõudmine
(1) Isikule alusetult makstud rahalise või mitterahalise hüvitise nõuab vallavalitsus osaliselt või täielikult tagasi, kui isik esitas teadvalt valeandmeid ning tal puudus õigus hüvitisele.
(2) Mitterahalise hüvitisena osutatud teenuse või üleantud asja eest nõutakse tagasi teenuse või asja tegelik maksumus rahas.
(3) Hüvitise tagasinõudmise või tagasinõudmisest loobumise otsustab vallavalitsus korraldusega. Korralduses märgitakse muuhulgas vabatahtliku tagasimakse tähtaeg, hoiatus sundtäitmise algatamise kohta, viivise nõue hüvitise tagasimaksmisega viivitamise korral. Korraldus tehakse teatavaks alusetult hüvitist saanud isikule kirjalikus vormis tema poolt antud e-posti või elukoha aadressil 5 tööpäeva jooksul.
(4) Vajadusel võimaldatakse hüvitise tagasimaksmist osade kaupa.
§ 10. Toetuse maksmise lõpetamine
1) kui seda soovib toetuse saaja;
2) toetuse saaja surma korral;
3) kui toetuse saaja on käesoleva korra või seaduse järgi kaotanud õiguse toetuse saamiseks;
4) toetuse määramise aluseks olnud tingimuste muutmisel vallavolikogu poolt;
5) muudel juhtudel, kui on teada, et toetuse saaja toimetulek on tagatud muul viisil.
(2) Toetuse maksmine lõpetatakse maksmise lõpetamist tingivate asjaolude tekkimisele järgnevast päevast.
(3) Toetuse saaja on kohustatud vallavalitsusele kirjalikult teatama asjaoludest, mis toovad kaasa määratud toetuse maksmise peatamise, lõpetamise või suuruse muutmise 5 tööpäeva jooksul nende asjaolude tekkimisest. Nimetatud asjaoludest mitteteatamisel on vallavalitsusel õigus enammakstud toetus tagasi nõuda.
3. peatükk SISSETULEKUTEST SÕLTUVAD TOETUSED
§ 11. Küttetoetus
(1) Küttetoetust võimaldatakse küttematerjali maksumuse hüvitamiseks üks kord eelarve-aastas ahiküttega eluruumis üksi elavatele 70. aastastele ja vanematele eakatele ja/või töövõimetuspensionäridele, raske või sügava puudega isikutele, osalise või puuduva töövõimega isikutele, kelle netokuusissetulek on kuni kahekordne riiklik toimetulekupiir ning neile ei ole küttekulusid hüvitatud riikliku toimetulekutoetusega.
(3) Toetust ei määrata juhul, kui taotlejal on metsamaad või ta on lähema kahe aasta jooksul selle võõrandanud.
(4) Toetuse taotlemiseks tuleb esitada avaldus ja kuludokumendid.
(5) Toetuse määramise või mittemääramise otsustab sotsiaalkomisjon, lähtudes abivajaduse hindamise käigus kogutud infost, toetusteks eraldatud vahenditest ning toetuse piirmäärast.
(6) Toetuse suuruse kehtestab vallavolikogu.
§ 12. Toitlustustoetus
(1) Kõigile valla põhikooli õpilastele kindlustatakse tasuta koolilõuna, mis finantseeritakse riiklikust koolilõuna toetusest ja valla eelarvest.
(2) Toetust võimaldatakse toimetulekutoetust, vajaduspõhist peretoetust saavate või kuni kahekordse riikliku toimetulekupiiri netokuusissetulekuga perede
1) valla lasteaedades käivatele lastele, gümnaasiumi õpilastele, põhikooli baasil kutseõppeasutuse õpilastele;
2) väljaspool valda õppivatele või lasteaias käivatele erivajadustega lastele, kui vallas puuduvad neile sobivad arengu- ja õpivõimalused.
(3) Taotluse toitlustustoetuse saamiseks saab esitada lapsevanem, eestkostja, perekonnas hooldaja, esitades selleks hiljemalt 15. septembriks ja 15. jaanuariks vallavalitsusele vormikohase avalduse.
(4) Eelpoolnimetatud tähtaegade möödumisel võib toetust taotleda seoses perekonna materiaalse olukorra halvenemisega või lapse hilisema vastuvõtuga koolieelsesse lasteasutusse.
(5) Toetus on perioodiline ning määratakse kaks korda aastas perioodiks 1. september kuni 31. detsember ja 1. jaanuar kuni õppeaasta lõpuni.
(6) Toetuse määra otsustab sotsiaalkomisjon, lähtudes abivajaduse hindamise käigus kogutud infost, kehtivast riikliku toidutoetuse määrast, toetusteks eraldatud vahenditest ning toetuse piirmäärast. Üldjuhul määratakse toetus pooleks eelarveaastakse ning see kuulub ülekandmisele kas toitlustaja (lasteaia) arvele või 16-aastase ja vanema õpilase isiklikule pangaarvele.
(7) Toetuse piirmäära kehtestab vallavolikogu.
§ 13. Laste- ja noortelaagri toetus
(1) Toetust võimaldatakse paljulapseliste-, vähekindlustatud- ja üksikvanema perede ning asenduskoduteenusel viibiva lapse/nooruki laagri tuusikute maksumuse hüvitamiseks.
(2) Toetuse määramise aluseks on lapsevanema või hooldaja isiklik avaldus, millele on lisatud laagri korraldajalt saadud osalustasu arve.
(3) Toetuse suuruse otsustab vallavalitsus ning see makstakse arve alusel laagrit korraldavale juriidilisele isikule.
§ 14. Täiskasvanute ravimite ja abivahendite toetus
(1) Täiskasvanute ravimite ja abivahendite toetust võimaldatakse abivajajale üldjuhul, kui kuu netosissetulek on ühe perekonnaliikme kuni kahekordne riiklik toimetulekupiir
1) retseptiravimite ostmiseks tehtud kulutuste osaliseks hüvitamiseks apteegist väljastatud nimelise arve-tšeki alusel;
2) tehniliste abivahendite rentimiseks ja ostmiseks tehtud kulutuste osaliseks hüvitamiseks;
3) transpordikulude osaliseks hüvitamiseks raviasutusse sõiduks kuludokumentide alusel kuni 50% ulatuses sõidukulude maksumusest; kütusekulu hüvitamisel arvestatakse ühe hüvitatava kilomeetri maksumuseks 0,20 eurot.
(2) Kulud käsimüügi ravimitele ei kuulu hüvitamisele.
(3) Toetus määratakse sotsiaaltööspetsialisti poolt STAR-is lähtudes kinnitatud piirmääradest ja eraldatud vahenditest. Vajaduspõhised erijuhtumid lahendab vallavalitsus.
(4) Toetuse piirmäära kehtestab vallavolikogu.
§ 15. Eluruumi kohandamise toetus
(1) Toetust on õigus taotleda sügava ja raske puudega isikul (seadusliku esindajal), kelle elukohaks on rahvastikuregistri järgi Peipsiääre vallas asuv eluruum, mille kohandamiseks toetust taotletakse.
(2) Toetuse taotlemiseks esitatakse vallavalitsusele avaldus, milles on märgitud kohandatava eluruumi aadress, planeeritava kohandamise põhjendus ja üksikasjalik kirjeldus; kohandamise maksumuse kalkulatsioon, taotletava toetuse suurus, toetuse taotleja omafinantseeringu suurus; taotlusele lisatakse eluruumi omandiõigust tõendav dokument ja omaniku nõusolek planeeritud kohanduseks.
(3) Toetust on õigus saada ühe maksimaalmäära ulatuses üks kord kolme kalendriaasta jooksul, toetuse määramisel arvestatakse kohanduse põhjendatust ja tehtud kulutuste vajalikkust taotleja erivajadust arvestades.
(5) Otsuse toetuse määramise kohta annab vallavalitsus korraldusega, arvestatakse taotleja ja tema perekonnaliikmete sissetulekuid, taotleja erivajadusest lähtuva kohandamise põhjendatult möödapääsmatuid kulusid, juhindudes Sotsiaalseadustiku üldosa seadusest, Sotsiaalhoolekande seadusest ja Haldusmenetluse seadusest.
(6) Vallavalitsuse korralduse alusel ja pärast ehitusseadustikus sätestatud ehitusteatise esitamist või ehitusloa andmist, sõlmib vallavalitsus taotleja ja kohandamist tegeva töövõtjaga kolmepoolse lepingu. Kui kohandamiseks ei ole ehitusteatis või ehitusluba vajalik, sõlmitakse leping toetuse määramise otsuse alusel.
(7) Kui toetuse saaja kolme kuu jooksul arvates toetuse määramise otsuse kättesaamisest lepingut ei sõlmi, loetakse taotleja toetusest loobunuks.
(8) Eluruumi kohandamise toetust ei määrata, kui taotleja või tema ülalpidamiskohustusega isikute omandis on piisavalt rahalisi vahendeid, mis võimaldavad eluruumi kohandamise eest tasuda.
(9) Toetus makstakse välja töövõtja arvelduskontole 10 tööpäeva jooksul pärast üleandmise-vastuvõtmise akti ja arve esitamist ning vallavalitsuse poolt paikvaatluse läbiviimist.
(10) Vallavalitsusel on õigus jätta toetus välja maksmata või toetust vähendada, kui tööd ei ole tehtud toetuse taotlemisel ja lepingu sõlmimisel esitatud dokumentide kohaselt.
(11) Toetuse piirmäära kehtestab vallavolikogu.
(1) Vältimatu sotsiaalabi toetus on elatusvahenditeta isikule osutatav rahaline toetus, mis lisaks isiku olukorras vajalikele sotsiaalhoolekandelistele abinõudele (toit, riietus, ajutine peavari jne) aitab kaasa isiku väljapääsemisele abitust olukorrast.
(2) Toetus määratakse isiku põhjendatud avalduse alusel.
(3) Vältimatu sotsiaalabi toetust võib maksta ulatuses, mis tagab isikule kehtiva toimetulekupiiri.
(4) Vältimatut sotsiaalabi osutatakse koheselt, kui isiku tervis ja elu on ohus või kui sotsiaalabi viivitamisega tekib täiendavaid kulutusi.
(5) Vältimatu sotsiaalabi osutamist korraldab piirkonna sotsiaaltööspetsialist.
4. peatükk SISSETULEKUTEST SÕLTUMATUD TOETUSED
(1) Sünnitoetust on õigus saada alates 1. jaanuarist 2018 vastsündinu ühel Peipsiääre vallas alaliselt elaval vanemal, kes on rahvastikuregistrisse kantud Peipsiääre valla elanikuna ning tingimusel, et laps rahvastikuregistri andmetel on Peipsiääre valla elanik. Kui lapsele on määratud kohtuotsuse alusel eestkostja, makstakse sünnitoetust samadel tingimustel.
(2) Mitmikute sünni korral makstakse toetust iga vastsündinu kohta.
(4) Toetust makstakse kolmes osas järgmiselt:
1) esimene osa lapse sünni registreerimisel 200.- eurot;
2) teine osa lapse 1 aasta vanuseks saamisel ning tingimusel, et lapse ja vanema ühine elukoht on jätkuvalt ja katkematult Peipsiääre vald, 100.- eurot;
3) kolmas osa lapse 2 aasta vanuseks saamisel ning tingimusel, et lapse ja vanema ühine elukoht on jätkuvalt ja katkematult Peipsiääre vald, 200.- eurot.
(5) Sünnitoetuse väljamaksmiseks esitab taotleja kolme kuu jooksul arvates lapse sünni registreerimisest, 1-aastaseks ja 2-aastaseks saamisest vallavalitsusele kirjaliku avalduse koos sünnitõendiga.
(6) Toetus määratakse sotsiaaltööspetsialisti poolt STAR-is lähtudes kinnitatud määradest ja makstakse välja ülekandega taotleja poolt näidatud pangaarvele, erandkorras sularahas, vajadusel käesoleva määruse § 8 lg 2 sätestatud korras.
(7) Toetust ei maksta, kui sünnitoetust on makstud ühele vanematest teisest omavalitsusest; laps on riiklikul ülalpidamisel, teises peres hooldusel või eestkostel; vanematelt on lapse suhtes hooldusõigus ära võetud.
(8) Toetuse teist ja kolmandat osa ei maksta, kui taotleja ei ole Peipsiääre vallast saanud sünnitoetuse esimest osa.
(9) Enne 1. jaanuari 2018 sündinud laste sünnitoetust määratakse ja makstakse lapse sünni ajal enne ühinemist tegutsenud omavalitsuse haldusterritooriumil kehtinud korras ja määras.
(10) Toetuse suurus määratakse vallavolikogu poolt.
(1) Sissetulekust sõltumatut matusetoetust on õigus saada isikul, kes kannab Peipsiääre valla rahvastikuregistris olnud isiku surma korral matmise kulud.
(2) Toetus määratakse sotsiaaltööspetsialisti poolt STAR-is surmatõendi alusel surmakuupäeval kehtinud määras ülekandega pangaarvele, erandkorras sularahas.
(3) Matusetoetust makstakse õigustatud isikule kuni 3 kuud peale isiku surma.
(4) Toetuse suurus määratakse volikogu poolt.
§ 19. Esmakordselt kooli mineva lapse toetus
(1) Toetust makstakse vanemale (eestkostjale/hooldajale) kui laps asub õppima valla põhikoolis, vene õppekeelega koolis või meditsiinilistel näidustustel erikoolis.
(2) Toetus määratakse sotsiaaltööspetsialisti poolt STAR-is koolikohustuslike kooli vastuvõetud laste nimekirja alusel lähtudes kinnitatud määrast ja makstakse välja ülekandega lapsevanema, eestkostja või perekonnas hooldaja pangaarvele, erandkorras sularahas.
(3) Asenduskoduteenusel oleva lapse toetus makstakse sihtotstarbelise toetusena hoolekandeasutusele, kes kasutab toetust lapse kooliminekuga seonduvate kulude katteks.
(4) Toetuse suurus määratakse vallavolikogu poolt.
§ 20. Koolitransporditoetus
(1) Koolitransporditoetus on perioodiline hüvitis, mida võimaldatakse:
1) valla põhikoolide või valla teeninduspiirkonnast väljas asuvate emakeelsete koolide õpilastel koolide õpilastele;
2) vallas elavatele päevase õppevormi keskkoolides-gümnaasiumides õppivatele õpilastele kuni 2017/18 õppeaasta lõpuni.
(2) Erijuhtumid lahendatakse vallavalitsuse poolt lapsevanema, eestkostja või perekonnas hooldaja kirjaliku taotluse alusel.
(3) Toetuse taotlemiseks s. o bussisõidu marssruutkaardi saamiseks esitab vanem (eestkostja/hooldaja) vallavalitsusele iga õpilase kohta avalduse hiljemalt 1. septembriks. Väljaspool Peipsiääre valda õppivate õpilaste kohta tuleb täiendavalt lisada õpilaspileti koopia või kooli tõend õppimise kohta. Avalduses sisalduvate andmete muutumise korral on vanem kohustatud sellest viivitamatult vallavalitsust informeerima.
(4) Sõidupiletite alusel sõitvad õpilased esitavad ajalises järjekorras süstematiseeritud sõidupiletid toetuse väljamaksmiseks kord kuus hiljemalt aruandekuule järgneva kuu 10. kuupäevaks. Detsembrikuu sõidupiletid tuleb esitada hiljemalt 27.detsembril.
(5) Vanem vastutab tema lapsele väljastatud marsruutkaardi säilimise ja sihipärase kasutamise eest ning on kohustatud hüvitama vallavalitsusele sellega seotud kulud.
(6) Õppetööga mitteseotud sõitude ning täiendava õppetööga seotud sõitude kulusid ei hüvitata.
(7) Erijuhtudel hüvitatakse õppeasutusse ja sealt tagasi sõiduks tehtud kulutused sotsiaaltööspetsialisti poolt STAR-is:
1) puudega lapse saatjale kuludokumendi alusel, kui saatja on hädavajalik või kui avalikul liiniveol antavad soodustused ei kata saatja kulutusi, kuni lapse 19-aastaseks saamiseni, 19-aastaseks saamisel makstakse toetust jooksva õppeaasta lõpuni;
2) kui lapse transpordiks õppeasutusse ja tagasi ei ole võimalik kasutada ühistransporti või kui laps ei ole puudest tingituna võimeline kasutama ühistransporti, hüvitatakse koolipäeva transpordikulu arvestatuna ühe hüvitatava kilomeetri eest 0,20 eurot.
§ 21. Õppetoetus
(1) Toetus on perioodiline hüvitis, mida saab alates 2018/19 õppeaastast taotleda vallas elavale väljaspool valda nominaalõppeajaga päevase õppevormi gümnaasiumi/keskkooli õpilasele õppetegevusega seotud kulutuste osaliseks hüvitamiseks.
(2) Endise Alatskivi Vallavalitsuse poolt määratud gümnaasiumis õppija toetusi makstakse kuni 2017/2018 õppeaasta lõpuni või toetuse saamiseks ettenähtud tingimuste äralangemiseni.
(3) Avalduse toetuse taotlemiseks saab esitada lapsevanem, lapse perekonnas hooldaja või täisealine õpilane, millele on lisatud koolitõend õppeaasta kohta.
(4) Toetus määratakse sotsiaaltööspetsialisti poolt STAR-is õppeperioodi 1. septembrist kuni 31. mai eest lähtudes kinnitatud määrast ja makstakse välja igakuuliselt jooksvale kuule järgneval kuul hiljemalt 10-ndal kuupäeval avalduses näidatud isiku pangakontole.
(5) Toetuse suurus määratakse vallavolikogu poolt.
§ 22. Koolilõputoetus
(1) Koolilõputoetust makstakse valla õpilastele nominaalajal päevases õppevormis põhikooli või gümnaasiumi/keskkooli positiivsete tulemustega lõpetamise korral lõputunnistuse alusel.
(2) Toetus määratakse sotsiaaltööspetsialisti poolt STAR-is lähtudes toetuse määrast ja makstakse välja ülekandega koolilõpetaja või tema poolt näidatud isiku pangaarvele, erandkorras sularahas.
(3) Toetuse suurus määratakse vallavolikogu poolt.
§ 23. Perekonnas hooldamisel oleva lapse toetus
(1) Perekonnas hooldamisel oleva lapsetoetus on perioodiline hüvitis, mida makstakse isikule, kelle perekonnas hooldamisele on paigutatud Peipsiääre valla poolt alaealine laps.
(2) Toetuse taotlemiseks esitatakse teenusele suunamise korraldus ja perekonnas hooldamise leping.
(3) Toetuse määramise otsustab vallavalitsus teenusele suunamise korraldusega teenuse osutamise ajaks.
(4) Toetus määratakse sotsiaaltööspetsialisti poolt STAR-is lähtudes vallavalitsuse korraldusest ja kinnitatud määradest ning makstakse välja igakuuliselt jooksval kuul hiljemalt 15. kuupäeval taotleja poolt näidatud tingimustel.
(1) Elluastumistoetust makstakse isikule, kes asub esmakordselt iseseisvalt elama ja kelle oli Peipsiääre vald või Peipsiääre vallaks ühinenud vallad paigutanud asenduskoduteenusele, eestkostele või perekonnas hooldamisele ning kellele ei ole makstud elluastumistoetust Perehüvitiste seaduse alusel.
(2) Õigus elluastumistoetuse saamiseks tekib iseseisvalt uude elukohta elama asumise päeval. Toetust saab elluastuja taotleda kuni ühe aasta jooksul iseseisvalt elama asumise päevast.
(3) Toetuse taotlemiseks esitatakse avaldus koos eluruumi omandi- või kasutusõigust tõendava dokumendiga, võimalusel eestkostet tõendav kohtumäärus või perekonnas hooldamise leping.
(4) Toetus määratakse sotsiaaltööspetsialisti poolt STAR-is lähtudes toetuse määrast ja makstakse välja ülekandega elluastuja või tema poolt näidatud isiku pangaarvele, erandkorras sularahas, vajadusel käesoleva määruse § 8 lg 2 sätestatud korras.
§ 25. Laste ravimite ja abivahendite toetus
(1) Toetust saab taotleda koolieelikutele ja kuni 19-aastastele päevase õppevormi õpilastele soetatud ravimite ja abivahendite kulude osaliseks hüvitamiseks.
(2) Avaldusele lisatakse kuludokumendid, mis näitavad isiku poolt tehtud kulutusi ning soodustust.
(3) Toetus määratakse sotsiaaltööspetsialisti poolt STAR-is lähtudes toetusteks eraldatud vahenditest ja toetuse piirmäärast ning makstakse välja ülekandega taotleja poolt näidatud pangaarvele, erandkorras sularahas.
(4) Toetuse piirmäär määratakse vallavolikogu poolt.
§ 26. Puudega inimese igakvartaalne toetus
(1) Toetus on perioodiline hüvitis, mida saavad taotleda abivajavad täiskasvanud sügava puudega isikud oma arstliku ekspertiisi otsuse kehtivuse ajal, kui nad ei ole valla lepinguga hooldamisel hoolekandeasutuses, ei kasuta valla vahenditest koduteenuseid või neil ei ole hooldajatoetusega hooldajat või eestkostjat. Avaldusele lisatakse arstliku ekspertiisi otsuse koopia.
(2) Perioodilist hüvitist raske või sügava puudega lapse pere toimetuleku soodustamiseks lapse rehabilitatsiooniplaani täitmisega seotud kulutuste katteks, mida ei kaeta lapsele määratud riikliku sotsiaaltoetusega, saab taotleda lapse seaduslik esindaja või perekonnas hooldaja. Avaldusele lisatakse lapse rehabilitatsiooniplaani koopia ning vajadusel eriarsti kirjalik teatis.
(3) Toetus määratakse sotsiaaltööspetsialisti poolt STAR-is lähtudes kinnitatud määrast ja ning makstakse välja iga kvartali keskmise kuu hiljemalt 15-ndal kuupäeval taotleja poolt näidatud tingimustel.
(1) Toetus on perioodiline hüvitis, mida makstakse täiskasvanud raske või sügava puudega isiku, raske või sügava puudega lapse hooldajale, kelle igapäevane füüsiline tegevus on eelpool nimetatud isikule vajaliku kõrvalabi, juhendamise ja järelevalve osutamine.
(2) Hoolduse seadmise ja hooldajatoetuse määramise taotlemiseks esitavad täiskasvanud puudega isik ja hooldajaks soovija vallavalitsusele vormikohase avalduse. Hooldaja peab elama Peipsiääre vallas ning suutma isiklikult hooldust vajavat isikut vajalikul moel hooldada.
(3) Täiskasvanud isiku hooldaja ei saa olla raske või sügava puudega isik ega Perekonnaseaduse § 96 kohaselt hooldatava suhtes ülalpidamiskohuslane.
(4) Hooldatava hooldusvajadus tuvastatakse Sotsiaalkindlustusameti puude raskusastme määramise otsuse ning sotsiaaltööspetsialisti poolt läbi viidud abivajaduse hindamisega.
(5) Puudega lapse hooldajatoetus määratakse:
1) 3 kuni 16- aastase keskmise, raske või sügava puudega lapse hooldamisel;
2) 16 kuni 18- aastase raske või sügava puudega lapse hooldamisel.
(6) Puudega lapse hooldajatoetusele on õigus ühel vanemal (hooldajal), kellel ei ole tema hooldamisel olevale puudega lapsele pideva kõrvalabi, juhendamise ja järelevalve osutamise tõttu võimalik tööle asuda täis- või osalise tööajaga.
(7) Puudega lapse hooldajatoetuse taotlemiseks esitab puudega lapse seaduslik esindaja või perekonnas hooldaja vallavalitsusele vormikohase avalduse koos lapse rehabilitatsiooniplaani ja muude vajalike lisadokumentidega. Hooldusvajaduse mahukuse hindamiseks on sotsiaaltööspetsialistil õigus külastada lapse kodu, küsitleda tema lähedasi, pereliikmeid, teha järelepärimisi pere- või eriarstile, õpetajale või kasvatajale.
(8) Puudega lapse hooldajatoetust ei määrata isikule, kellele on määratud riiklik pension, töövõimetoetus või puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse alusel raske või sügav puue.
(9) Otsuse hooldajatoetuse määramise või sellest keeldumise kohta annab vallavalitsus lähtudes kaalutlusõigusest tuginedes hindamisdokumentidele, juhindudes Sotsiaalseadustiku üldosa seadusest, Sotsiaalhoolekande seadusest ja Haldusmenetluse seadusest.
(10) Toetus määratakse sotsiaaltööspetsialisti poolt STAR-is lähtudes vallavalitsuse korraldusest ja kinnitatud määradest ning makstakse välja igakuuliselt jooksval kuul hiljemalt 15. kuupäeval hooldaja/taotleja poolt näidatud tingimustel.
(11) Ühinenud valdades enne 01.01.2018 määratud hooldajatoetusi makstakse kuni toetuse määramise aluseks olnud tingimuste või hooldusvajaduse äralangemiseni.
(12) Mittetöötava tööealise hooldajatoetust saava isiku eest maksab vald sotsiaalmaksu.
(13) Toetuse suurus määratakse vallavolikogu poolt.
§ 28. Eakate tähtpäeva toetus
(1) Eaka tähtpäeva toetust makstakse 70., 75. ja alates 80. eluaastast igal sünnipäeval rahvastikuregistri andmete alusel.
(2) Toetus määratakse sotsiaaltööspetsialisti poolt STAR-is lähtudes kinnitatud määradest ja makstakse välja sularahas või ülekandega tähtpäevalise pangaarvele. Hoolekandeteenusel viibiva eaka toetus makstakse välja kas sularahas või sihtotstarbelise toetusena hoolekandeasutuse arveldusarvele väljamaksmiseks eakale.
(3) Toetuse suurused määratakse vallavolikogu poolt.
(1) Jõulutoetus (jõulupakk) on mitterahaline hüvitis, mis antakse kõigile valla eelkooliealistele lastele, valla lasteaedades käivatele lastele, põhikoolis kuni neljanda ( k a) klassi õpilastele ja eestkostel olevatele lastele.
(2) Jõulupakk alla 1-aastasele lapsele on pildiraamat, teistele kommipakk.
(3) Jõulupaki hinna otsustab vallavalitsus. Jõulupakkide lastele kättetoimetamise korraldab vallavalitsus.
§ 30. Vastsündinu kingitus
(1) Vastsündinu kingitus nimeline hõbelusikas on mitterahaline hüvitis valla vastsündinud kodanikele, kes jätkuvalt elavad Peipsiääre vallas.
(2) Kingitus antakse üle laste ja nende vanemate pidulikul vastuvõtul.
(3) Kingituse maksumuse otsustab vallavalitsus.
§ 31. Tubli õpilase kingitus
(1) Tubli õpilase kingitus/meene on mitterahaline hüvitis valla põhikoolide tublimatele õpilastele, mis antakse õpilasele kord aastas vallavanema pidulikul vastuvõtul.
(2) Tubli õpilase kingituse pälvivad esimeses ja teises kooliastmes ainult viitele õppivad ja eeskujuliku käitumisega ning kolmandas kooliastmes neljadele-viitele õppivad eeskujuliku käitumisega õpilased.
(3) Kingituse/meene maksumuse otsustab vallavalitsus.
§ 32. Kiitusega või medaliga kooli lõpetanu kingitus
(1) Kooli lõpetaja kingitus/meene on mitterahaline hüvitis ja antakse lõputunnistuse alusel päevases õppevormis:
1) valla põhikoolide või vene õppekeelega põhikooli kiitusega lõpetanud valla õpilasele;
2) gümnaasiumi/keskkooli kuld- või hõbemedaliga lõpetanud valla õpilasele;
3) põhikooli baasil kutseõppeasutuse kiitusega lõpetanud valla õpilasele.
(2) Kingituse/meene maksumuse otsustab vallavalitsus.
§ 33. Kriisitoetus
(1) Toetust makstakse isikule või perekonnale, kes on ajutiselt sattunud kriisiolukorda õnnetusjuhtumi, tulekahju, kuriteo, pereliikme äkilise haigestumise, surma vms tagajärjel.
(2) Täiendavat vajaduspõhist matusetoetust võimaldatakse Peipsiääre vallas alaliselt elavale rahvastikuregistrisse kantud Peipsiääre valla elanikule Peipsiääre valla rahvastikuregistris olnud isiku surma korral matmise kulude katmisel, kui ta on riikliku toimetulekutoetuse saaja või perekonna netokuusissetulek on kuni kahekordne riiklik toimetulekupiir.
(3) Toetuse eraldamise aluseks on kannatanu või tema huvides tegutseva isiku avaldus, millele võimalusel lisatakse vastavate ametkondade tõendid kriisiolukorra põhjendatuse kinnitamiseks (politsei, päästeamet, tervishoiuasutus vm).
(4) Taotlust menetleb vallavalitsus ning otsustab toetuse määramise lähtudes kaalutlusõigusest ja kulutuste või kahjude suurusest ning eelarvevahenditest.
§ 34. Erakorralised ühekordsed toetused
Toetuse määrab vallavalitsus taotleja põhjendatud kirjaliku avalduse alusel, millele on lisatud kulusid tõendavad dokumendid, lähtudes Sotsiaalseadustiku üldosa seadusest, Sotsiaalhoolekande seadusest, käesolevast korrast, kaalutlusõigusest ning eelarvevahenditest.
5. peatükk SOTSIAALTOETUSTE MÄÄRAD JA PIIRMÄÄRAD
§ 35. Perekonna sissetulekutest sõltuvad toetused
1) Küttetoetus kuni 100 eurot eelarveaastas;
2) lasteaialapse toitlustustoetus 25% - 100% toidupäeva maksumusest;
3) põhikooli, gümnaasiumi ja kutsehariduskooli õpilase toitlustustoetus kuni 1 euro toidupäeva eest;
4) täiskasvanute ravimite ja abivahendite toetus kuni 150 eurot eelarveaastas isikule;
5) eluruumi kohandamise toetus 90 % põhjendatud kulutuste maksumusest, kuid mitte üle 1600 euro.
§ 36. Perekonna sissetulekust mittesõltuvad toetused
1) Sünnitoetus 500 eurot;
3) esmakordselt koolimineva lapse toetus 70 eurot + nimeline sussikott;
4) õppetoetus 50 eurot;
5) koolilõputoetus 50 eurot;
6) perekonnas hooldamisel oleva lapse toetus 240 eurot lapse kohta kuus;
7) elluastumistoetus 300 eurot;
8) raske ja sügava puudega lapse igakvartaalne toetus 50 eurot;
9) laste ravimite ja abivahendite toetus kuni 150 eurot eelarveaastas lapsele;
10) sügava puudega täiskasvanu igakvartaalne toetus 50 eurot;
11) raske puudega täiskasvanu hooldaja toetus 30 eurot;
12) sügava puudega täiskasvanu hooldaja toetus 50 eurot;
13) puudega lapse hooldaja toetus 50 eurot;
14) eaka tähtpäeva toetus 20 eurot - 70 a ja 75 a; 81 a kuni 84 a; 86 a kuni 89 a; 91 a kuni 94 a; 96 a kuni 99 a; hoolekandeastuses viibivad toetusesaajad 50 eurot - 80 a; 85 a; 90 a ja 95 a vanuses; 100 eurot - 100 a ja enam vanuses;
15) koolitransporditoetus - marsruutkaart või kehtivates liiniveo tariifides edasi-tagasi pileti maksumus.
6. peatükk LÕPPÄTTED
(2) Sotsiaaltoetuste määramise otsusega mittenõustumise korral on taotlejal õigus esitada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras vaie Peipsiääre Vallavalitsusele või Tartu Halduskohtule.
(1) Tunnistada kehtetuks Vara Vallavolikogu 30.03.2016 määrus nr 9 „Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord Vara vallas“.
(2) Tunnistada kehtetuks Pala Vallavolikogu 16.03.2016 määrus nr 2 „Sotsiaaltoetuste maksmise ja sotsiaalteenuste osutamise kord“.
(3) Tunnistada kehtetuks Pala Vallavolikogu 06.12.2016 määrus nr 11 „Pala valla eelarvest makstavate täiendavate sotsiaaltoetuste määrad“.
(4) Tunnistada kehtetuks Pala Vallavolikogu 11.03.2009 määrus nr 8 „Hooldajatoetuse maksmise kord puudega lapse hooldajale“.
(5) Tunnistada kehtetuks Pala Vallavolikogu 16.12.2015 määrus nr 10 „Hooldaja määramise ning hooldajatoetuse ja sotsiaaltoetuse maksmise kord“.
(6) Tunnistada kehtetuks Pala Vallavolikogu 16.12.2016 määrus nr 12 „Hooldajatoetuse ja sotsiaaltoetuse määra kehtestamine“.
(7) Tunnistada kehtetuks Alatskivi Vallavolikogu 31.03.2016 määrus nr 14 „Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord Alatskivi vallas“.
(8) Tunnistada kehtetuks Alatskivi Vallavolikogu 31.03.2016 määrus nr 8 „Alatskivi valla eelarvest toetuste maksmise kord“.
(9) Tunnistada kehtetuks Alatskivi Vallavolikogu 31.03.2016 määrus nr 16 „Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise ning hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord“.
(10) Tunnistada kehtetuks Kallaste Linnavolikogu 28.12.2016 määrus nr 21 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord“.
(11) Tunnistada kehtetuks Kallaste Linnavolikogu 30.03.2009 määrus nr 3 „Hooldajatoetuse maksmise kord puudega lapse hooldajale“.
(12) Tunnistada kehtetuks Peipsiääre Vallavolikogu 17.03.2008 määrus nr 5 „Sotsiaaltoetuste maksmise tingimused ja kord Peipsiääre vallas“.
(13) Tunnistada kehtetuks Peipsiääre Vallavolikogu 30.01.2015 määrus nr 3 „Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord“.
Määrust rakendatakse 1. jaanuarist 2018.


Tallinna linna asutuste ühtne asjaajamiskord
Tallinna Linnavalitsus 16.04.2008 määrus number 31
Jõustumine: 21.04.2008
Redaktsiooni kehtivus: 07.03.2015 - 01.11.2015 [RT IV, 04.03.2015, 39]
jõustumine 07.03.2015, Tlv m 25.02.2015 nr 11
jõustumine 19.08.2009, Tlv m 19.08.2009 nr 63
jõustumine 21.04.2008,
Tlv m 21.10.2015 nr 38 [RT IV, 29.10.2015, 14 - jõust. 01.11.2015]
Tlv m 25.02.2015 nr 11 [RT IV, 04.03.2015, 15 - jõust. 07.03.2015]
Tlv m 19.08.2009 nr 63 jõust. 24.08.2009
16. aprill 2008 nr 31
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 2, Vabariigi Valitsuse 26. veebruari 2001 määruse nr 80 „Asjaajamiskorra ühtsed alused“ § 53 lg 4 ning Tallinna Linnavolikogu 7. veebruari 2008 määruse nr 4 “Tallinna linna asutuste ühtse asjaajamiskorra kehtestamise delegeerimine Tallinna Linnavalitsusele“ alusel.
(1) Määruses reguleeritakse:
1) Tallinna linna asutuste (edaspidi asutus) asjaajamisele esitatavad nõuded;
2) Tallinna linna ametiasutuste (edaspidi ametiasutus) dokumendihaldussüsteem ja elektrooniline dokumendiringlus;
3) üldnõuded dokumentidele ja ametiasutuste dokumendiplankidele;
4) dokumentide registreerimine ametiasutustes: registreeritavad dokumendiliigid, registriandmed, registreerimise tähtaeg, kord ja juurdepääsupiirangute seadmise nõuded;
5) dokumentidest tulenevate asjade lahendamine ametiasutustes: läbivaataja, täitja ja täitmise tähtaja määramine, dokumendi kooskõlastamine ja allkirjastamine, asja lahendatuks lugemine ja asjade tähtaegse lahendamise kontroll;
6) asjaajamise üleandmine ametniku teenistussuhte peatumise või lõppemise korral.
(2) Ametiasutuste asjaajamise üldise korralduse eest vastutab Tallinna Linnakantselei (edaspidi linnakantselei).
(3) Tallinna Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) liikmete, eestseisuse, alatiste ja ajutiste komisjonide ning fraktsioonide asjaajamise korraldamise tagab Tallinna Linnavolikogu Kantselei (edaspidi linnavolikogu kantselei), juhindudes linnavolikogu töökorrast.
(4) Tallinna Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) liikmete ja linnavalitsuse poolt loodud alaliste ning ajutiste komisjonide asjaajamise korraldamise tagab linnakantselei.
1) dokument on mis tahes teabekandjale jäädvustatud teave, mis on loodud või saadud asutuse tegevuse käigus ning mille sisu, vorm ja struktuur on küllaldane faktide või tegevuse tõestamiseks;
2) dokumendi metaandmed on dokumendi konteksti, sisu ja struktuuri ning nende ajas haldamist kirjeldavad andmed;
3) asjaajamine on dokumentide koostamise, vormistamise, registreerimise, süstematiseerimise, menetlemise ja säilitamisega seotud tegevus;
4) dokumendihaldus on organisatsiooniliste ja infotehnoloogiliste vahendite abil loodud asutuse asjaajamist toetav halduse ala;
5) dokumendisüsteem on infosüsteem, millega hõlmatakse ja hallatakse dokumente ning võimaldatakse neile kestvat juurdepääsu;
6) digitaaldokument on digitaalallkirjastatud või dokumendisüsteemis koostatud tõestusväärtusega dokument;
7) dokumendiregister on dokumendisüsteemi osa, andmekogu, mis võimaldab dokumente arvestada liigi, numbri, kuupäeva, sisu, saabumise või väljasaatmise aja, väljaandja, saatja, sarja või muude andmete alusel;
8) ametiasutuste ühtne dokumendihaldussüsteem on dokumendisüsteemide, andmekogude, reeglite ja abivahendite süsteem, mis on mõeldud linna ametiasutuste dokumendiregistrite pidamiseks, dokumentide menetlemiseks ja õigusaktide ning dokumendiregistri avalikustamiseks.
Asutuste asjaajamisele esitatavad nõuded
§ 3. Üldised nõuded
1) asutuse ülesannete täitmise ja otsuste vastuvõtmise täpse ja küllaldase dokumenteerimise vähemalt õigusaktidega ette nähtud ulatuses,
6) dokumentide tähtaegse täitmise ning kontrolli asjade lahendamise üle;
(2) Ametiasutuste asjaajamine ja dokumendihaldus peavad tagama asutustevahelise dokumendivahetuse ja dokumentide säilimise selliselt, et oleks tagatud dokumentide autentsus, usaldusväärsus, terviklikkus ja kasutatavus nende eraldamiseni hävitamiseks või arhiivi andmiseks.
(3) Kui riigi või Tallinna õigusaktid dokumentide koostamist ei nõua, võib asja lahendada telefoni, elektronposti või läbirääkimiste teel.
(4) Asutuse asjaajamine peab aitama kaasa asutuse töö efektiivsuse tagamisele ning isikute ladusale teenindamisele.
(5) Asutuse asjaajamises lähtutakse heast haldustavast, mille üldpõhimõtted on järgmised.
1) Õiguspärasus: ametnik või töötaja tegutseb vastavalt õigusaktidele ning järgib neis sätestatud eeskirju ja korda. Eelkõige peab ametnik või töötaja silmas, et üksikisikute õigusi mõjutavad otsused põhineksid õigusaktidel ning et nende sisu oleks õigusaktidega kooskõlas.
2) Diskrimineerimisest hoidumine: taotluste menetlemisel ja otsuste tegemisel järgib ametnik või töötaja võrdse kohtlemise põhimõtet.
3) Proportsionaalsus: otsuseid tehes tagab ametnik või töötaja, et võetavad meetmed on proportsioonis taotletava eesmärgiga.
4) Võimu kuritarvitamisest hoidumine: volitusi kasutatakse üksnes eesmärgil, milleks need on antud.
5) Erapooletus ja sõltumatus: ametnik või töötaja on erapooletu ja sõltumatu.
6) Objektiivsus: otsustamisel võtab ametnik või töötaja arvesse asjakohaseid tegureid ning annab neist igaühele otsuses nõuetekohase kaalu, jättes arvestamata asjaolud, mis ei ole asjaga seotud.
7) Õiguspärased ootused ja järjekindlus: ametnik või töötaja on oma haldustegevuses järjekindel.
8) Õiglus:ametnik või töötaja tegutseb õiglaselt ja mõistlikult.
9) Viisakus: ametnik või töötaja on teenistusvalmis, täpne ja viisakas, on kättesaadav telefoni või elektronposti teel ning peab kinni vastuvõtuaegadest.
10) Ühtsus: hea haldustava kohaldamisel peab olema järjepidev ning järgima asutuse tavapärast toimimisviisi.
§ 4. Asjaajamise korraldamine asutuses
(2) Asutuse sisemist töökorraldust reguleerivates dokumentides määratakse kindlaks, millised struktuuriüksused, ameti- või töökohad korraldavad järgmisi asjaajamistoiminguid:
(3) Asutuse asjaajamisperioodiks võib olla kalendriaasta, õppeaasta, majandusaasta või muu periood lähtuvalt asutusele seadusega pandud ülesannetest. Töörühmade, komisjonide ja teiste kindla ülesandega üksuste asjaajamisperioodiks võib olla kogu nende tegevusperiood. Ametiasutuste asjaajamisperioodiks on kalendriaasta.
(4) Asutuse asjaajamise korraldus ja dokumentide teabekandja valik peavad tagama asutuse tegevuse õigusaktidest lähtuva dokumenteerimise ning nii paberdokumentide, digitaaldokumentide kui ka muudel kandjatel olevate dokumentide säilimise ja kasutatavuse neile kehtestatud säilitustähtaegade jooksul.
(1) Asutus määrab oma asjaajamises kasutatava ametliku postiaadressi, üldtelefoni- ja faksinumbri ning elektronposti aadressi ja tagab oma sideandmete avalikustamise kirjaplangil ning veebilehel. Tallinna veebilehe aadress on www.tallinn.ee.
Ametiasutuste dokumendihaldussüsteem ja elektrooniline dokumendiringlus
§ 6. Ametiasutuste dokumendihaldussüsteem
(1) Ametiasutuste dokumendihaldussüsteem (edaspidi DHS) koosneb järgmistest abivahenditest, infosüsteemidest ja andmekogudest:
1) õigusaktide ning kirjade elektroonilised dokumendipõhjad (edaspidi mallid);
2) ametiasutuste integreeritud dokumendisüsteemid registrite pidamiseks, failide ja digitaaldokumentide menetlemiseks ja hoidmiseks ning metaandmete säilitamiseks (edaspidi Postipoiss);
3) avalik dokumendiregister;
4) õigusaktide eelnõude menetlemise infosüsteem (edaspidi õigusaktide Postipoiss);
5) linnavalitsuse istungite infosüsteem (LIIS);
6) linnavolikogu õigusaktide eelnõude menetlemise infosüsteem (AKTAL);
7) Tallinna õigusaktide register (edaspidi TÕR);
8) Tallinna linna mittetulundustegevuse toetuste infosüsteem.
(Tlv m 19.08.2009 nr 63 jõust. 24.08.2009)
1) registreerida dokumendi teabekandjast olenemata;
2) vormistada dokumendi vastavalt kehtestatud vorminõuetele ja säilitada muutumatuna kõik vormielemendid kogu dokumendisarjale kehtestatud säilitustähtaja jooksul;
4) lihtsalt ja kiiresti dokumentidele juurde pääseda;
6) säilitada dokumente selliselt, et oleks tagatud dokumentide autentsus, usaldusväärsus, terviklikkus ja kasutatavus nende eraldamiseni hävitamiseks või arhiivi andmiseks;
7) kindlaks teha dokumendiga süsteemis tehtud toimingud, toimingute tegemise aja ja toiminguid teostanud isikud;
10) dokumente dokumendisüsteemide vahel vahetada;
11) avalikustada linnavalitsuse istungite päevakorrad ja juurdepääsupiiranguta õigusaktide eelnõud, linnavolikogu ja linnavalitsuse poolt vastu võetud juurdepääsupiiranguta õigusaktid;
12) avalikustada linnavolikogu õigusaktide eelnõud, linnavolikogu õigusaktid ning linnavolikogu istungite ja komisjonide koosolekute päevakorra projektid, päevakorrad ja protokollid, arvestades dokumendile või selle osale seatud juurdepääsupiirangutega;
13) avalikustada ametiasutuste dokumendiregister.
(1) DHSi võib dokumente sisestada või neid seal luua ja menetlusmärkeid teha isik, kellel on vastavad õigused ja kelle isikusamasus on tuvastatud (edaspidi autentimine).
(2) Autentimine toimub isikutunnistusele (ID-kaardile) kantud digitaalset tuvastamist võimaldava sertifikaadi alusel või muu isiku digitaalset tuvastamist võimaldava vahendi abil või paroolipõhiselt vastavalt infosüsteemi kasutamise korrale.
(3) Ametnikud saavad juurdepääsu DHSi infosüsteemide ja andmekogude avalikkusele suletud osadele alates tööleasumise päevale järgnevast tööpäevast.
(4) Kui allkirjastatud paberdokumendi fail sisestatakse dokumendisüsteemi või kui dokumendisüsteemis loodud dokument allkirjastatakse paberil, vastutab dokumendi sisestaja või looja (koostaja) faili teksti ja paberil allkirjastatud dokumendi teksti samasuse eest.
(5) Isikutunnistusele kantud digitaalset tuvastamist võimaldava sertifikaadi abil saab allkirjaõigusega ametnik Postipoisis dokumente digitaalselt allkirjastada.
(1) Ametiasutused vahetavad omavahel dokumente Postipoisi abil. Kui seadusest tulenevalt peab asja toimikus säilitama paberdokumentide originaale, vahetatakse dokumente paralleelselt paberkandjal ja Postipoisi abil.
(2) Elektrooniline dokumendivahetus dokumendisüsteemidega, mis ei kuulu DHSi, toimub asutustevahelise dokumendivahetussüsteemi (edaspidi dokumendivahetuskeskus) kaudu.
(3) Dokumendivahetuskeskuse kaudu vahetatavate digitaaldokumentide loomisel kasutatakse ühtse andmestruktuuriga dokumendi esitusvorme ja World Wide Web Consortiumi (W3C) soovitusele vastavat laiendatavat märgistuskeelt (Extensible Markup Language, edaspidi XML) ning arvestatakse Riigikantselei juhistega dokumendi elementide ja metaandmete kohta. XML-põhised dokumendi esitusvormid kooskõlastatakse Riigikantseleiga.
(4) Linnavalitsuse õigusaktide eelnõude menetlemine ning kooskõlastamine toimub õigusaktide Postipoisis vastavalt linnavalitsuse reglemendis sätestatule.
DOKUMENTIDE MENETLEMINE AMETIASUTUSTES
Üldnõuded dokumentidele ja ametiasutuste dokumendiplankidele
§ 10. Dokumendiplangid
(2) Plank on asutusel, asutuse struktuuriüksusel, kui see on ette nähtud asutuse või struktuuriüksuse põhimääruses, ja ametnikul, kellel on õigusakti andmise õigus.
(3) Ametiasutuses tegutsevad komisjonid ja nõukogud kasutavad komisjoni ja nõukogu teenindava ametiasutuse planke, lisades ametiasutuse nimele komisjoni või nõukogu nime. Seadusega ette nähtud komisjonidel või nõukogudel võivad olla oma plangid.
(4) Linnavolikogul, linnavalitsusel ja ametiasutustel on ühtse kujunduse, sümboli ja turvaelemendiga üldplank. Üldplangi alusel moodustatakse eri dokumendiliikide plangid. Üldplangi näidis on toodud määruse lisas 1.
(5) Üldplangi alusel on moodustatud õigusakti, protokolli ja kirja plangid.
(6) Vajaduse korral lisatakse plangile nime tõlge võõrkeelde või võõrkeeltesse. Kahes või enamas keeles plankidel paigutatakse esikohale nimi eesti keeles, seejärel võõrkeeltes keelte tähestikulises järjekorras.
(7) Ametiasutuste plankidel kasutatakse sümbolina Tallinna suure vapi kujutist.
(8) Paberdokumentide plankide turvaelemendiks on rekvisiitide sinine värv (sinine on Eesti lipu sinine ehk rahvusvahelise PANTONE värvitabeli järgi 285 C).
(9) Ametiasutuste dokumendiplankide ühtse kujunduse tagab linnakantselei.
(1) Planke hoitakse lukustatud ruumis, kuhu võõrad ei pääse.
(2) Plankide kasutamise, hoidmise ja säilitamise eest vastutab ametiasutuse juht või tema poolt selleks määratud ametnik.
(3) Tarbetute või kehtetute plankide hävitamiseks moodustab ametiasutuse juht komisjoni ja määrab plankide hävitamise viisi. Hävitamise kohta koostatakse akt.
(1) Dokumendi võib vormistada paberil või elektrooniliselt. Kui dokument vormistatakse nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt, tagatakse nende identsus. Vormistamisel ja teabekandja valikul tuleb lähtuda:
(2) Ametiasutuste õigusaktid ja kirjad vormistatakse mallile. Malli vaikesätted kirja tüübi, suuruse, reavahe, tekstilõikude vahe ja numeratsiooni kohta on kohustuslikud.
Dokumendi elemendid
1) autor – dokumendi väljaandja ametlik nimi või nimetus nimetavas käändes;
2) kuupäev – määruse § 14 kohaselt;
(3) Digitaaldokument võib olla allkirjata või allkirjadeta, kui see on dokumendisüsteemi sisestatud või seal loodud käesoleva määruse 1. peatüki 3. jaos toodud korras.
2) adressaat – määruse § 15 kohaselt;
3) kasutusmärge – dokumendi menetlemise korda, ettevalmistuse astet, originaalsust, terviklikkust või juurdepääsu reguleeriv märge kantakse suurtähtedega dokumendi esimese lehe ülemisse parempoolsesse nurka (näiteks EELNÕU, ÄRAKIRI, VÄLJAVÕTE, KIIRE, ASUTUSESISESEKS KASUTAMISEKS või AK);
4) kontaktandmed – autori elektronposti aadress ja telefoninumber;
6) lisaadressaat – määruse § 15 kohaselt, paljude adressaatide puhul võib adressaatide nimekirja koostada eraldi lehele;
7) lisamärge – dokumendi viimasele lehele tekstist ja allkirjadest allapoole kantakse kooskõlastusmärge (lehe paremale poolele) või kinnitusmärge (lehe vasakule poolele);
10) viit – määruse § 17 kohaselt;
(6) Kui allkirjastaja ei otsusta teisiti, märgitakse käesoleva paragrahvi lõike 4 punkti 5 kohaselt väljasaadetavale kirjale selle koostaja või vastutava täitja ees- ja perekonnanimi, elektronposti aadress ja telefoninumber. Kui kirja koostaja on ühtlasi selle allkirjastaja, märgitakse käesoleva paragrahvi lõike 4 punkti 4 kohaselt ainult elektronposti aadress ja telefoninumber.
§ 14. Kuupäeva ja kellaaja märkimine dokumendil
(1) Kuupäev ja kellaaeg märgitakse dokumendil vastavalt Eesti Standardile EVS 8 „Infotehnoloogia reeglid eesti keele ja kultuuri keskkonnas“.
(3) Dokumendi kuupäevaks paragrahvi 13 lõike 2 punkti 2 mõistes on:
(5) Dokumentidele või nende kohta dokumendisüsteemi märgitavateks kuupäevadeks võivad olla muud dokumendi menetlemise toiminguid kajastavad kuupäevad.
(8) Kui dokumendi allkirjastavad mitu ametnikku või töötajat, on dokumendi allkirjastamise kuupäevaks või kellaajaks viimase allkirja andmise kuupäev või kellaaeg.
(1) Ametiasutus on kohustatud ülesannete täitmisel loodud ja saadud dokumendid registreerima Postipoisis. Mittetulundustegevusega seotud dokumendid registreeritakse Tallinna linna mittetulundustegevuse toetuste infosüsteemis.
[RT IV, 04.03.2015, 15 - jõust. 07.03.2015]
(3) Dokument on registreeritud, kui talle on antud viit ja tema kohta on registrisse kantud identifitseerimist võimaldavad andmed vastavalt registreeritava dokumendi liigile.
(1) Dokumendid registreeritakse ametiasutuse asjaajamiskorras sätestatud dokumendiliikide kaupa omaette numeratsiooniga.
(2) Registreeritavate dokumentide numeratsioon algab iga asjaajamisperioodi algul numbrist 1.
(6) Saabunud või väljasaadetavale dokumendile antakse registreerimisel viit, mis koosneb sarja tähisest dokumentide loetelu järgi ja järjekorranumbrist dokumendiregistri järgi.
(9) Dokumentide registreerimise skeem ja tähistuste (viidete) süsteem määratakse kindlaks asutuse asjaajamiskorras ja dokumentide loetelus.
(1) Enne andmete dokumendisüsteemi kandmist kontrollib asjaajamisteenistus või pädev ametnik dokumendi terviklikkust, allkirjade olemasolu, dokumendis märgitud lisade olemasolu, adressaadi õigsust ning juurdepääsupiirangu seadmise kohustust sisaldava teabe olemasolu dokumendis.
(3) Kui asja lahendamine ei kuulu ametiasutuse pädevusse, edastatakse avaldus (taotlus), märgukiri või teabenõue vastavalt kuuluvusele, teatades sellest saatjale kirjalikult 5 tööpäeva jooksul.
(4) Kui asja lahendamine kuulub kohtu pädevusse, siis teatatakse sellest saatjale 5 tööpäeva jooksul tema avaldust (taotlust) või märgukirja kohtule edastamata.
(5) Kui dokument ei vasta lõikes 1 sätestatud nõuetele, teatatakse sellest võimaluse korral viivitamata dokumendi saatjale või koostajale ning dokument registreeritakse üksnes juhul, kui puudused on kõrvaldatud.
(6) Ametiasutuse asjaajamiskorras võib ette näha lõikes 1 sätestatud nõuetele mittevastavate dokumentide registreerimise, kui need dokumendid sisaldavad olulist teavet.
Dokumentide registreerimine ametiasutuses peab olema ühekordne. Asjaajamisteenistuses registreeritud dokumenti ei registreerita struktuuriüksustes uuesti.
(1) Dokumendid registreeritakse nende allkirjastamise, saabumise või väljasaatmise päeval või suulise taotluse protokollimise päeval või sellele järgneval tööpäeval.
(1) Tallinna õigusaktid registreeritakse TÕRis.
(2) Ametiasutuste Postipoistes registreeritakse:
3) kodanike avaldused (taotlused);
4) vastused avaldustele (taotlustele);
11) (Kehtetu - Tlv m 19.08.2009 nr 63 jõust. 24.08.2009)
12) (Kehtetu - Tlv m 19.08.2009 nr 63 jõust. 24.08.2009)
13) (Kehtetu - Tlv m 19.08.2009 nr 63 jõust. 24.08.2009)
14) (Kehtetu - Tlv m 19.08.2009 nr 63 jõust. 24.08.2009)
15) muud õigusaktide ja ametiasutuse asjaajamiskorra kohaselt registreerimisele kuuluvad dokumendid.
(3) Perekonnaseisuameti ja linnaosade valitsuste Postipoistes registreeritakse lisaks lõikes 1 loetletule:
1) elukoha registreerimise avaldus;
2) elukoha registreerimise vastus;
3) isikuandmete sulgemise avaldus;
4) kohaliku omavalitsuse teade elukoha registreerimiseks (teiselt kohalikult omavalitsuselt);
5) kohaliku omavalitsuse teade elukoha registreerimise kohta (kiri või otsus);
6) omaniku taotlusel aadressi muutmine (avaldus või pretensioon);
7) omaniku taotlusel aadressi muutmine (kiri või vastus).
(4) Linnakantselei Postipoisis registreeritakse lisaks lõikes 1 loetletule:
1) Tallinna linna nimel sõlmitud lepingud;
2) linnapea käskkirjad;
3) linnapea või linnavalitsuse liikmete poolt allkirjastatud väljasaadetud dokumendid;
4) avaliku ürituse taotlused ja load;
5) ilutulestiku korraldamise load.
(5) Tallinna linna mittetulundustegevuse toetuste infosüsteemis registreeritakse:
1) toetuse taotlused koos lisadega;
2) taotluste läbivaatamiseks moodustatud komisjonide protokollid;
3) käskkirjad;
4) linnaosa vanema korraldused;
5) lepingud;
6) aruanded;
7) väljaminevad kirjad;
8) volikirjad;
9) õiendid;
10) muud taotluste menetlemiseks vajalikud dokumendid.
§ 22. Dokumendi kohta registrisse kantavad andmed
(1) Dokumendi kohta kantakse registrisse õigusaktides vastava dokumendiliigi kohta nõutavad andmed. Andmete koosseis on määratud TÕRi või Postipoisi vastava ekraanivormi kohustuslike väljadega.
(2) Dokumendi kohta andmebaasi sisestatud kirje juurde lisatakse dokumendi fail, saabunud paberdokumendid skaneeritakse faili saamiseks. Köidetud või üle 10 lehekülje pikkuseid paberkandjal materjale ei skaneerita, ekraanivormile lisatakse sellekohane märkus.
(3) Saabunud paberdokumendi esimese lehekülje vabale pinnale tehakse saabumismärge, mis peab sisaldama vähemalt asutuse nime, saabumise kuupäeva ja viidet.
(3) Juurdepääsupiiranguga teavet sisaldava paberdokumendi esimese lehekülje vabale pinnale tehakse märge „ASUTUSESISESEKS KASUTAMISEKS“ või lühend AK, märkele lisatakse viide asjakohasele õigusakti sättele, juurdepääsupiirangu vormistamise kuupäev ja lõpptähtpäev.
(4) Saabunud digitaaldokumendi saabumismärge ja juurdepääsupiirangu märge tekivad dokumendisüsteemis registreerimisel dokumendi metaandmetes.
Dokumentidest tulenevate asjade lahendamine
§ 24. Saabunud dokumendi läbivaataja, täitja ja täitmise tähtaja määramine
(1) Saabunud dokument saadetakse pärast registreerimist läbivaatamiseks vastava valdkonna struktuuriüksuse juhile või kõrgemalseisvale ametnikule (edaspidi läbivaataja), kes määrab lahendaja, tähtaja ning vajadusel asja lahendamise korra ja muud asjaolud, või lahendamiseks vastavale ametnikule või töötajale.
(2) Andmed dokumendi liikumise kohta läbivaatajalt täitjale ja ühelt täitjalt teisele ning täitmise tähtaeg märgitakse Postipoissi. Märgete tegemise kord sätestatakse ametiasutuse asjaajamise korras.
(4) Dokument vaadatakse läbi, asi lahendatakse ja saatjat teavitatakse läbivaatamise ja lahendamise tulemustest viivitamata, kuid mitte hiljem kui õigusaktides määratud tähtajal. Sagedasemad vastamise tähtajad on järgmised:
2) volikogu liikme arupärimine – 10 tööpäeva;
3) Vabariigi Presidendi, Riigikogu esimehe ja juhatuse, Riigikogu liikme, Riigikohtu esimehe, riigikontrolöri, õiguskantsleri, kaitseväe juhataja, Eesti Panga nõukogu esimehe ja presidendi järelepärimine, märgukiri või avaldus – 10 tööpäeva;
4) kodaniku või eraõigusliku juriidilise isiku märgukiri ja selgitustaotlus – 30 kalendripäeva;
(5) Läbivaataja võib anda asja lahendamiseks lühema tähtaja. Läbivaataja antud asja lahendamise tähtaja pikendamiseks esitab täitja motiveeritud taotluse. Taotluse rahuldamise otsustab läbivaataja.
(6) Asja lahendamise tähtaega võib õigusaktides ette nähtud korras ja tingimustel pikendada kahe kuuni või kuni asja lahendamiseks vajalike asjaolude selgitamiseni. Sel juhul otsustab tähtaja pikendamise ametiasutuse juht. Tähtaja pikendamisest teatatakse dokumendi esitajale, saatjale või ülesande andjale enne tähtaja saabumist.
(7) Dokumentide läbivaatamise ja asja lahendamise tähtaegu arvestatakse dokumendi saabumisele järgnevast päevast, kui õigusaktidest ei tulene teisiti.
(8) Linnakantselei Postipoisis registreeritud ja teisele ametiasutusele lahendamiseks saadetud dokumentide läbivaatamise ja asja lahendamise tähtaegu arvestatakse linnakantselei Postipoisis registreerimisele järgnevast päevast.
(1) Asutuste vahel kooskõlastatakse dokumendid kirjalikult või muul viisil vastavalt õigusaktidele.
(3) Ametiasutuste vaheliseks kooskõlastamiseks esitatud dokumentide kooskõlastamise tähtaega hakatakse arvestama dokumendi saabumisele järgnevast kuupäevast ning dokumendid kooskõlastatakse õigusaktides ette nähtud tähtaegu arvestades.
(4) Linnavalitsuse õigusaktide eelnõud kooskõlastatakse õigusaktide Postipoisis, kooskõlastajad ja tähtajad on määratud linnavalitsuse reglemendiga.
(5) Ametiasutuse siseselt saadetakse dokument kooskõlastamiseks kõigepealt astmelt madalamale ametnikule ja seejärel astmelt kõrgemale ametnikule.
(1) Ametnike õigused ja pädevus dokumentide allkirjastamisel on määratletud seadustes ja teistes riigi ja Tallinna õigusaktides või ametiasutuse ja tema struktuuriüksuse põhimääruses või muudes sisemist töökorda reguleerivates dokumentides.
(4) Paberkandjal väljasaadetud kirja ärakiri, mis jääb asutusse, allkirjastatakse või tõestatakse ametliku kinnitusega. Postipoisis säilitatakse väljasaadetavate paberkandjal kirjade failid ilma allkirja ja kinnitusmärketa, dokumendi sisestaja või looja (koostaja) vastutab faili teksti ja paberil allkirjastatud dokumendi teksti samasuse eest paragrahvi 7 lõike 4 kohaselt.
(5) Kui allkirjast ei ole võimalik välja lugeda allkirjastaja nime, tuleb allkirjale lisada ka allkirja andja nimi.
(6) Ametiasutus sätestab oma sisemist töökorraldust reguleerivates dokumentides dokumentide ärakirjade ametliku kinnitamise pädevusega ametnikud, ärakirjade ametliku kinnitamise viisid ja korra.
(7) Linnavolikogu õigusaktid väljastatakse linnavolikogu kantselei dokumendiosakonna pitseriga, kui notariaalne kinnitamine või muu ametliku kinnitamise märge ei ole vajalik.
(8) Linnavolikogu kirjaplangile vormistatud dokumentidele kirjutavad alla linnavolikogu esimees või teda asendav aseesimees.
(9) Linnavalitsuse õigusaktid väljastatakse linnakantselei dokumendibüroo pitseriga, kui notariaalne kinnitamine või muu ametliku kinnitamise märge ei ole vajalik.
(10) Linnavalitsuse kirjaplangile vormistatud dokumentidele kirjutab alla linnapea või asjaomase valdkonnaga tegelev linnavalitsuse liige või linnasekretär.
(11) Allkirja ei asenda selle faksiimile ega muu jäljend.
(12) Vastavate õigustega ametnik saab Postipoisis dokumente digitaalselt allkirjastada paragrahvi 7 lõike 5 kohaselt. Digitaaldokument allkirjastatakse selliselt, et allkiri lisandub või allkirjad lisanduvad dokumendile ja moodustub üks allkirjastatud dokument.
(1) Asi loetakse lahendatuks, kui dokumendist tulenevad toimingud on õigusaktidega ette nähtud korras sooritatud ja asjaosalistele on sellest teatatud või kui dokumendi saatjale on vastatud ja vastus või teade on Postipoisis registreeritud.
1) vastus on saatmiseks antud sideettevõttele üle määratud tähtajal,
2) dokument on asjast huvitatud isikule digitaalselt kättesaadavaks tehtud või sellest on isikule teatatud või
(3) Kui asja lahendamiseks ei ole õigusaktide kohaselt vaja koostada eraldi dokumenti, teeb täitja Postipoisi vastusdokumendi ekraanivormile täitmismärke, näidates, kuidas, millal ja kes asja lahendas.
(1) Dokumentidest tulenevate ülesannete täitmist ning asjade tähtaegset lahendamist kontrollitakse Postipoisi abil.
(2) Linnavolikogu ja linnavalitsuse õigusaktidega ning linnakantselei Postipoisis registreeritud dokumentidega ametiasutustele ja ametnikele pandud ülesannete täitmise järelevalvet peab linnakantselei.
Dokumentide hoidmine
§ 29. Üldnõuded
(1) Asutus kehtestab oma tegevuse käigus loodud või saadud dokumentide liigitamiseks ja neile säilitustähtaja määramiseks dokumentide loetelu Vabariigi Valitsuse kehtestatud Arhiivieeskirjas sätestatud korras ja Tallinna Linnaarhiivi juhendite kohaselt.
(2) Dokumente, millega seotud asjaajamine on lõppenud, hoitakse asutuses, need hävitatakse või antakse avalikku arhiivi kooskõlas Arhiivieeskirjaga.
§ 30. Lahendatud paberdokumentide hoidmine asutuses
(1) Lahendatud paberdokumente hoitakse registraatorites, kiirköitjates, mappides või muudes ümbristes (edaspidi toimik), mille seljale või kaanele märgitakse asutuse dokumentide loetelus dokumendisarjale antud tähis ja nimetus ning asjaajamisaasta number.
(2) Kirjavahetuse puhul paigutatakse samasse toimikusse esmane (algatus)kiri koos vastuskirjade ja muude asja lahendamise käigus tekkinud dokumentidega (memod, ettepanekud, arvamused jms). Dokumendid järjestatakse kronoloogiliselt, nii et need käsitleksid asja terviklikult. Kirjavahetuse lõpetab selles asjas viimati koostatud või saadud dokument.
§ 31. Lahendatud digitaaldokumentide hoidmine asutuses
(1) Lahendatud digitaaldokumendid salvestatakse säilivuskindlale kandjale ja formaadis, mis tagab nende säilimise autentse ja terviklikuna vähemalt ettenähtud säilitustähtaja jooksul.
(4) Kui dokument on asutusse saabunud või asutusest välja saadetud elektronpostiga ja sellest säilitatakse väljatrükk, säilitatakse paberkandjal ka asjakohane elektronposti teade.
(5) Ametiasutuse Postipoisis registreeritud ja digitaalselt allkirjastatud dokumendid säilitatakse Postipoisis. Tallinna linna mittetulundustegevuse toetuste infosüsteemis registreeritud ja digitaalselt allkirjastatud dokumendid säilitatakse Tallinna linna mittetulundustegevuse toetuste infosüsteemis.
(6) Enne dokumentide ainult digitaalsele säilitamisele üleminekut peavad asutuses olema kasutusele võetud abinõud dokumentide säilivuse tagamiseks ettenähtud tähtaja jooksul.
ASJAAJAMISE ÜLEANDMINE AMETNIKU TEENISTUSSUHTE PEATUMISE KORRAL
§ 32. Asjaajamise üleandmise kohustus
(1) Enne teenistussuhte lõppemist või teenistussuhete peatumisel on ametnik kohustatud asjaajamise üle andma selle vastuvõtjaks määratud ametnikule teenistusest või töölt lahkumise päevaks või vahetu juhi määratud tähtajaks.
(2) Asjaajamise üleandmine vormistatakse asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise aktiga juhul, kui lahkub asutuse või struktuuriüksuse juht või kui seda nõuab vahetu juht, üleandja või vastuvõtja.
(3) Ametiasutuste likvideerimise, liitmise või lahutamise korral antakse asjaajamine üle õigusaktidega ette nähtud korras.
§ 33. Asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akti sisunõuded
(1) Asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akt peab sisaldama:
(2) Asutuse juhtimise üleandmisel peab asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akt sisaldama lisaks lõikes 1 loetletule järgmisi andmeid:
3) asutuse pitsatite arv, liigid ja asukoht ning nende hoidmise eest vastutavate ametnike nimed ja ametikohad;
4) lahkuva juhi poolt viimasena allkirjastatud dokumentide viidad või numbrid vastavalt dokumendiliigile;
(4) Asutuse juhi lahkumisel vormistatakse asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akt, mis peab sisaldama lõigetes 1 ja 2 sätestatud andmeid.
§ 34. Üleandmis-vastuvõtmisakti vorminõuded
(2) Akti allkirjastavad asjaajamise üleandja, vastuvõtja ja asutuse juhi määratud ametnikud, kes viibivad asjaajamise üleandmise juures. Akti kinnitab üleandja vahetu juht.
(3) Asutuse juhi vahetumisel koostatud asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akti kinnitab kõrgemalseisva asutuse juht.
(4) Ametiasutuse juhi vahetumisel koostatud asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akti kinnitab linnapea.
(5) Akt registreeritakse ametiasutuse Postipoisis ja säilitatakse selles asutuses, kus asjaajamine üle anti.
(6) Kui asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akt vormistatakse digitaalselt, tagatakse kõikidele allkirjastajatele juurdepääs aktile.
§ 35. Asjaajamise ühepoolne ülevõtmine
Kui ametnik keeldub asjaajamise üleandmisest või kui üleandmine pole võimalik, võetakse asjaajamine üle ühepoolselt kõrgemalseisva ametniku, asutuse juhi või tema määratud ametniku või kõrgemalseisva asutuse esindaja juuresolekul. Sel juhul tehakse üleandmis-vastuvõtmisakti vastav märge.
§ 36. Mittenõustumine akti sisuga
§ 37. Asutuste asjaajamiskorra kooskõlla viimine määrusega
(1) Ametiasutuste juhtidel viia asutuste asjaajamiskorrad Tallinna linna asutuste ühtse asjaajamiskorraga kooskõlla 1. juuniks 2008.
(2) Ametiasutuste juhid võivad oma valdkonna üheliigilistele hallatavatele asutustele kehtestada ühtse asjaajamiskorra või lisanõudeid asjaajamisele kooskõlas seaduste, standardite ja Vabariigi Valitsuse 26. veebruari 2001 määrusega nr 80 „Asjaajamiskorra ühtsed alused“.
Määrus jõustub 21. aprillil 2008.
Linnakantselei õigusdirektor