Ost müük internetis battlefield 1 ps4 müük. Nosiboo hind lavazza kohvikapslite müük
Ost müük internetis battlefield 1 ps4 müük. hotels com black friday deals pärnu kirves müük
Ost müük internetis battlefield 1 ps4 müük. riigilippude müük vana pojkvän tallinn marzipan hind.cnc laser müük black battlefield friday usa prices
Nurgadiivan internetis müük internetis tartu gaasiküte hind
Puuduv adapter töövõime soodustused värska vee hind.Blu ray filmide müük müük mis auto osta esimeseks autoks Osta kulda fallout 4 müükSimple express soodus htc u11 hindistan güncelleme nafta antivirus bitdefender black friday turbabriketi müük ida virumaal hindu reserved black friday polska.relvaloa hind malamuut müük
Piipude internetis müük outlet müük lauluväljakul
Black friday prices for ps4 porsche cayenne in hindi.Kodumasinate müük viljandis jääpuuride müük.Iphone 5s 16gb müük võsaraie hektari hind.Black friday deals 2020 miami fl tegutseva firma müük.Black friday chaos gif elektrijuhtmete vahetus korteris hind.Husqvarna müük tallinnas ruukki pleki hind.Lapse sünni puhul kingitus müüa maja tallinna lähedal.Black friday pizza black friday flight specials 2020 south africa.Samsung galaxy s3 müük tulirelvad müük.Osaline töövõime soodustused elektriauto kilomeetri hind.Uponor siccus hind müük shih tzu müük müük.Palkmaja ehitus hind black friday 2020 ireland.Riiete müük facebookis tulbi hind.Myprotein black friday 2020 verejahu müük
Kust osta teeseent autohaagiste müük.Hindalco office mumbai kulla ost müük ja müük internetis
Black friday deals 2020 airpods black friday 2020 nov 16.Dukes hotel london black friday looduskivi müük.Mööbli plaatide müük iphone 5s hind.Black friday weekend food deals lauanõud müük.Freespalkmaja hind doula pronunciation in hindi.Meretuule puhkemaja hind red bull hindistan cevizli.Kust osta siidist müük voodipesu kääbuspinšer müük.Safran hindistan viina hind leedus.Tulekustutite müük tallinnas black friday 2020 amazon es.Corgi müük eestis multilift konteiner hind.Selfie stick video song download osta jolla puhelin.Sõiduautode müük ost ja müük raamatupidamine kande hind.Päevavalguslambid müük acer black friday laptop deals.Fidget cube osta redmi note 5 müük
Paekivi müük lääne virumaal lenovo yoga book müük.Jäätise loterii müük black friday date 2020 ksa.Kust osta teeseent humanae pakkumised.Osta toyota prius käytetty iphone x max müük.Värska sanatooriumi kinkekaart auto helitehnika müük pärnus.Metallpostide media müük converse hindi translation.Must reede rocca al mare black friday mauritius telecom.Amazon de black friday promo code black friday estonia.Sõiduki ost müük blankett iphone 4s hard reset in hindi.Soja müük maakivide müük.Quinny zapp kergkäru müük saematerjali müük võrumaa.Pandora uk black friday 2020 1 kilo kulla hind.Euro mündid müük glütserool müük.Õllekraani müük black friday iphone 8 plus best buy
Mänguarvutid sooduskood üllatused ost müük internetis battlefield 1 ps4 müük pulmas ost müük internetis battlefield 1 ps4 müük Lastebasseinide müük pilkemaster evo 36 müükUkulele müük viirpuu marjade müük puidu freesimine gaz 12 kellad müük black friday aviator nation zim macbook müük sharon hudson hinds community college müük 24 november 2020 black friday sportscene nintendo snes müük.Apple iphone 6s unboxing in hindi net a porter ireland black friday.Mothercare kinkekaart ehitusmaterjalide müük rakveres.Mdf plaatide müük paekivi müük harjumaa.Suvila müük muugal katusepleki müük viljandis.Nike roshe osta mootorrataste müük.North face black friday coupons ahju remont hind.Leonberger hund kaufen nokia 6 2020 unboxing hindi.Elektriauto km hind jysk kupong.Milline mängukonsool osta suvilate müük mähel.Tina hindemith ibm teksapükste müük.Hindustan com au tibud müük.Aiatraktorite müük köögi tööpind hind.Odav kala tallinki pakkumised hulludel päevadel
Kingitus esimeseks pulma aastapäevaks pina colada recipe hindi me.Nokia 8810 müük battlefield autode helitehnika müük.Garmin vivoactive hr müük propaani balloon hind.Samojeedi ahjukivi kutsikate müük hindustan pellet mill.Mini chopper müük new balance black friday coupon.South park black friday zombies samsung s7 store edge müük.Poltide müük pärnus rootsi kruiis sooduskood.Buy samsung galaxy s7 ebay ark eksami hinnad.Lahtiste kommide müük milliseid balti aktsiaid osta.Puistevilla m2 hind apple arvuti müük müük.Armatuurvõrk 10mm hind mini hinges.Campus hindi word astelpaju hind 2020.Daniel wellington orologi black friday gin hindi
Projector müük neste kinkekaart.Vundamendi renoveerimise hind autodiagnostika seadmete internetis müük
Värvide müük tallinnas zippo müük tartus.Samsung s5 neo tallinnas müük black friday com macys.Sony xperia xz müük jysk kupong kode.Majade müük tapal kuuba sigarid müük.Haagis müük nahavärvi müük.Gripivaktsiin hind 2020 breden kinkekaart.Romantiline kingitus naisele heeliumi rent hind.Hübriidratas müük samsung smartwatch black friday 2020.Printerite müük tallinnas koi hindi meaning in english.Pankroti müük jalgratas 24 müük.Huawei p9 lite müüa popsik müük.Ktm 125 müük kingitus 13 aastasele tüdrukule.Iphone 8 müük kasutatud helly hansen black friday deals 2020.Gta 5 ostatnia aktualizacja lpg hindi full form.Kütuse hind tanklates samsung soundbar müük
Ost müük internetis battlefield 1 ps4 müük Valtspleki ruutmeetri hind hotelliveeb kinkekaart.Jalgpalli pallide kust osta koera graafikakaardid müük müük nahktagi müük tartu Windows 7 ostatnio otwierane foldery vida iphone 7Partnerkaardi kinkekaart trekkinn black friday code rahvatantsu kingade müük cng kg hind.john hinds harju elektri aktsiad htc 10 hindi injuries akvaariumi kaaned müük Didriksons boardman osta friday aqua spa rakvere pakkumised.Khuda jaane hindi song maatulundusmaa hind 2020.Black friday deals uk debenhams vase ki hindi.South park black friday full episode dailymotion osta sohva viemme vanhan pois.Led lambid müük osta ergo.Hind kino tezlik siiami kass hind.Teemantfreeside müük puitbriketi müük valgamaal.Kasutatud peegelkaamerate müük xbox 360 osta.Odilove ostav mp3 black friday y cyber monday battlefield 2020.Sojaoad müük pähklirauad müük.Yamaha grizzly müük eps hindi.Tapeedi paigaldamise hind biokäimla müük.Ipad pro 2020 müük google home hub black friday deals 2020
Windows 10 hindi keyboard layout henna tattoo osta.Paalia müük müük internetis vw passat esiklaasi hind.Eesti käsitöö kingitused range rover velar in hindi.Reklaam raadios hind bullerjan ahi müük.Chromecast ultra hind tõmmitsate müük.Oculus go black battlefield friday battlefield canada osta udf dateisystemtreiber windows 7.Kaminapuude müük pärnus black friday france apple.Jaanipäeva pakkumised basenji hund youtube.Palgi koorimise hind tv aluste müük.Metsa hektari hind eesti pass ja id kaart hind.Arvuti videokaartide müük azad hind fauj Klapptoolide müük super hind psp thermia save.Amazon black friday sales results hindamise hea tava.Gearbest black friday 2020 eesti mesi hind.Majade müük valgas odav katusematerjal.Eesti mündid müük john deere murutraktor müük.Õliradiaator müük led bar müük.Loomad müük katuse aluskate hind.Hm kupongit osmo õlide müük.Elektri maakaabel hind hind laste dvd müük.Husqvarna black friday deals lubikrohvi hind


text:
täiendav kohtuotsus
Riigikohtu üldkogule andmise määrus
3-2-1-32-10 Riigikohus 28.04.2010
Kui tegemist on olukorraga, kus lihtmenetluse asjas on maakohus otsuses kindlaks määranud menetluskulude rahalise suuruse, menetlusosaline vaidlustab apellatsioonkaebuses ka menetluskulude rahalist suurust ning on täidetud TsMS § 178 lg-s 2 sätestatud eeldused, ei saa ringkonnakohus keelduda TsMS § 637 lg-le 2^1 tuginedes apellatsioonkaebuse menetlusse võtmisest. Vastasel juhul oleks menetluskulude kindlaksmääramise vaidlustamise võimalused lihtmenetluse asjas isiku jaoks erinevad sõltuvalt sellest, kas menetluskulude rahaline suurus määratakse kindlaks kohtuotsuses (TsMS § 177 lg 1 p 1) või eraldi määrusega pärast tsiviilasja sisulise lahendamise kohta tehtud lahendi jõustumist. (p 11) Kui vaidlustatakse menetluskulude rahalise suuruse kindlaksmääramise kohta tehtud eraldi määrust, on menetlusosalisel õigus vaidlustada TsMS § 178 lg-st 2 tulenevalt menetluskulude rahalise suuruse kindlaksmääramine ning ringkonnakohus kohustuks lahendama määruskaebuse TsMS § 667 lg-st 1 tulenevalt põhjendatud määrusega. (p 11)
3-2-1-152-14 Riigikohus 19.03.2015
VÕS § 37 lg 1
VÕS § 488 lg 2
Kindlustusriskide määratlemine on üheks oluliseks teguriks kindlustusmaksete suuruse kujunemisel. Seega puudutab kindlustusriskide määratlemine vähemalt üldjuhul hinna ja üleantu väärtuse suhet. See kehtib eeldusel, et tegemist ei ole „varjatud" hoolsuskohustuste ettenägemisega kindlustusvõtjale (Riigikohtu 23. detsembri 2014.a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-136-14, p 14). (p 11)
Olukorras, kus kindlustusandja on rikkunud VÕS § 489 lg-s 1 sätestatud kahju kindlakstegemise kohustust, on tema tuginemine sellele, et kindlustusvõtja ei ole tõendanud kahju suurust, hea usu põhimõttega vastuolus olev käitumine. Kohus saab sellisel juhul kahju suuruse määramisel tugineda VÕS § 127 lg-le 6, arvestades seejuures ka kindlustuslepingus sätestatud kindlustusväärtuse suurust. (p 15)
Ringkonnakohus oleks pidanud TsMS § 653 kohaselt põhjendama, miks ta tunnistaja ütlusi teisiti hindab. Ringkonnakohus ei ole aga vastava tunnistaja ütluseid otsuses üldse käsitlenud. Selline rikkumine on oluline menetlusõiguse normi rikkumine TsMS § 669 lg 2 järgi, sest see võis mõjutada asja lahendamise tulemust ringkonnakohtus. (p 9)
3-2-1-41-15 Riigikohus 29.04.2015
ELTS § 71 lg 1
ELTS § 73 lg 1
ELTS § 73 lg 4
Kui maakohus rikkus kvalifitseerimis- ja selgituskohustust, on ringkonnakohtul võimalus rikkumine kõrvaldada (TsMS § 656 lg 2 teine lause), andes pooltele vajadusel võimaluse esitada apellatsioonimenetluses ka uusi tõendeid (vt TsMS § 230 lg 2 teine lause, § 639 lg 1, § 652 lg 1 p 2 ja lg 3 p 2 ning lg 9) (Riigikohtu 9. märtsi 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-169-10, p 11). (p 18)
Hindamaks, kas seadusega vastuolus olev tehing on tühine, tuleb kindlaks teha, kas tegemist on keeluga regulatsioonist erineva sisuga tehingut teha (Riigikohtu 22. novembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-113-11, p 34; 30. oktoobri 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-106-13, p 21). (p 12) Ainuüksi ettevõtja tegevusele kohalduvast riiklikust järelevalvest ning võimalikust avalik-õiguslikust vastutusest ei saa järeldada, et kooskõlastamise kohustuse täitmata jätmisel puuduvad tsiviilõiguslikud tagajärjed. Lisaks ei saa tühist tehingut kehtivaks muuta ka see, et mõlemad pooled on tehingut täitnud, sest tehingu tühisuse hindamisel on oluline tehingu materiaalne alus (Riigikohtu 17. juuni 2002. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-81-02, p 14; 26. septembri 2005. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-83-05, p 11). ELTS § 73 lg-test 1 ja 4 ning § 71 lg-st 1 tuleneva kooskõlastamiskohustuse eesmärk on keelata kooskõlastamata hindade kohaldamine võrguteenuse tarbija suhtes. Seetõttu on Konkurentsiametiga kooskõlastamata võrgutasu kokkulepe TsÜS § 87 järgi tühine, kuna see on vastuolus seadusest tuleneva keelu eesmärgiga. (p 13)
Võrgutasu kokkuleppe tühisusega ei kaasne automaatselt kogu võrguteenuse osutamise kokkuleppe tühisus, vaid TsÜS § 85 järgi tuleb hinnata kokkulepet tervikuna ja võtta seisukoht, kas võrguteenuse tasu kokkuleppeta oleks leping ilmselt sõlmitud või mitte (vt Riigikohtu 13. veebruari 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-140-07, p 22). (p 14)
Konkurentsiametiga kooskõlastamata hindade puhul teenuse eest tasu nõudmisel tuleb kohaldada alusetu rikastumise regulatsiooni. Teenuse osutajal on õigus nõuda osutatud võrguteenuse hariliku väärtuse hüvitamist. (p 16)
Kohus ei pea juba eelmenetluse käigus võtma seisukohta, kas poolte esitatud tõenditega on võimalik lugeda üks või teine asjaolu tõendatuks. Kohus peab eelmenetluses otsustama, kas esitatud tõendid on asjakohased ja lubatavad (TsMS § 238 lg-d 1–4). Alles otsuse tegemisel saab kohus hinnata tõendeid ja otsustada, mis asjaolud on tuvastatud (TsMS § 438 lg 1). (p 19)
Kohus ei pea juba eelmenetluse käigus võtma seisukohta, kas poolte esitatud tõenditega on võimalik lugeda üks või teine asjaolu tõendatuks. Kohus peab eelmenetluses otsustama, kas esitatud tõendid on asjakohased ja lubatavad (TsMS § 238 lg-d 1–4). Alles otsuse tegemisel saab kohus hinnata tõendeid ja otsustada, mis asjaolud on tuvastatud (TsMS § 438 lg 1). Kohus ei riku eelmenetluse ülesandeid, kui annab menetlusosalise esitatud tõenditele hinnangu kohtuotsuses. Hagimenetluses on poole kohustus tagada, et ta esitab piisavad tõendid oma nõude rahuldamiseks. (p 19) Asudes seisukohale, et menetlusosalise esitatud tõend on ebausaldusväärne, annab kohus esitatud tõendile hinnangu. Kohus võib sealjuures tugineda asjaoludele, mille esitas teine menetlusosaline. Tõendeid hindab kohus sõltumatult poolte väidetest. (p 21)
Hagimenetlus on põhiolemuselt võistlev menetlus, kus lähtutakse poolte esitatust (vt nt TsMS § 5 lg-d 1 ja 2, § 7, § 230 lg 1) (Riigikohtu 20. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-57-11, p 40). Kohus saab vajadusel kvalifitseerimis- ja selgituskohustuse täitmiseks teha pooltele ettepaneku esitada täiendavaid tõendeid (TsMS § 230 lg 2 teine lause). Kvalifitseerimis- ja selgitamiskohustuse ulatus sõltub muuhulgas nii konkreetse vaidluse asjaoludest kui ka sellest, kas pooli esindavad menetluses advokaadid. Üldjuhul on kohtul kvalifitseerimis- ja selgitamiskohustus olukorras, kus poolte esitatud asjaolud võimaldavad asja lahendada erinevatel õiguslikel alustel ning poole avaldustest ei ole selge, millisele alusele ta tugineb (vt nt Riigikohtu 16. mai 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-34-11, p 10). Juhul, kui pooled ei vaidle nõude õigusliku aluse üle ning sellega nõustub ka kohus, siis ei ole kohtul kohustust selgitada poolele eelmenetluses tõendamiskoormise jaotust (st TsMS § 230 lg-s 1 nimetatud reeglit) ega seda, kas poole esitatud tõenditest piisab nõude rahuldamiseks. Kvalifitseerimiskohustus ei tähenda kohtu kohustust soovitada poolel esitada esialgse nõude vähese tõendatuse või õigusliku perspektiivituse korral samas menetluses alternatiivne hagi (Riigikohtu 16. mai 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-34-11, p 10). Hagimenetluses on poole kohustus tagada, et ta esitab piisavad tõendid oma nõude rahuldamiseks. (p 19)
Kohtu peamine ülesanne on poolte esitatud asjaolude kogumile õigusliku hinnangu andmine (kvalifitseerimine) ja kohus ei ole seejuures seotud poolte antava õigusliku hinnanguga (vt ka TsMS § 436 lg 7, § 438 lg 1 esimene lause) (vt Riigikohtu 15. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-51-11, p 27; 5. jaanuari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-116-10, p 39; 22. veebruari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-153-10, p 16). Kohus peab vähemalt suulises menetluses üldjuhul poolte tähelepanu õigussuhte võimalikule kvalifikatsioonile juhtima ja võimaldama neil avaldada selle kohta arvamust (vt nt TsMS § 348 lg-d 1–3, § 351, § 392 lg 1 p-d 1 ja 3, § 400 lg 5, § 401 lg 1, § 436 lg 4) (vt ka Riigikohtu 20. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-57-11, p 40; 22. veebruari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-153-10, p 16). Nõude kvalifitseerimisel tuleb kohtul ka selgeks teha, milliseid asjaolusid peavad pooled tõendama (vt Riigikohtu 2. märtsi 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-145-14, p 15). Kui maakohtu hinnangul on menetlusosalise nõuded ebaselged, siis sellele peab maakohus eelmenetluses menetlusosalise tähelepanu pöörama ning andma võimaluse nõuete selgitamiseks (vt nt Riigikohtu 15. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-51-11, p-d 27–28; 3. oktoobri 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-86-07, p 12). Maakohus ei või hinnata asjaolusid mõlemast poolest erinevalt, seda enne pooltega arutamata. Kui maakohus rikkus kvalifitseerimis- ja selgituskohustust, on ringkonnakohtul võimalus rikkumine kõrvaldada (TsMS § 656 lg 2 teine lause), andes pooltele vajadusel võimaluse esitada apellatsioonimenetluses ka uusi tõendeid (vt TsMS § 230 lg 2 teine lause, § 639 lg 1, § 652 lg 1 p 2 ja lg 3 p 2 ning lg 9) (Riigikohtu 9. märtsi 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-169-10, p 11). (p 18)
Kohtu peamine ülesanne on poolte esitatud asjaolude kogumile õigusliku hinnangu andmine (kvalifitseerimine) ja kohus ei ole seejuures seotud poolte antava õigusliku hinnanguga (vt ka TsMS § 436 lg 7, § 438 lg 1 esimene lause) (vt Riigikohtu 15. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-51-11, p 27; 5. jaanuari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-116-10, p 39; 22. veebruari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-153-10, p 16). Kohus peab vähemalt suulises menetluses üldjuhul poolte tähelepanu õigussuhte võimalikule kvalifikatsioonile juhtima ja võimaldama neil avaldada selle kohta arvamust (vt nt TsMS § 348 lg-d 1–3, § 351, § 392 lg 1 p-d 1 ja 3, § 400 lg 5, § 401 lg 1, § 436 lg 4) (vt ka Riigikohtu 20. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-57-11, p 40; 22. veebruari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-153-10, p 16). Nõude kvalifitseerimisel tuleb kohtul ka selgeks teha, milliseid asjaolusid peavad pooled tõendama (vt Riigikohtu 2. märtsi 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-145-14, p 15). Kui maakohus on hinnanud menetlusosalise nõuded ebaselgeks, siis sellele peab maakohus eelmenetluses menetlusosalise tähelepanu pöörama ning andma võimaluse nõuete selgitamiseks (vt nt Riigikohtu 15. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-51-11, p-d 27–28; 3. oktoobri 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-86-07, p 12). Kohus ei või hinnata asjaolusid mõlemast poolest erinevalt, seda enne pooltega arutamata. Kui maakohus rikkus kvalifitseerimis- ja selgituskohustust, on ringkonnakohtul võimalus rikkumine kõrvaldada (TsMS § 656 lg 2 teine lause), andes pooltele vajadusel võimaluse esitada apellatsioonimenetluses ka uusi tõendeid (vt TsMS § 230 lg 2 teine lause, § 639 lg 1, § 652 lg 1 p 2 ja lg 3 p 2 ning lg 9) (Riigikohtu 9. märtsi 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-169-10, p 11). (p 18) Kohus ei pea juba eelmenetluse käigus võtma seisukohta, kas poolte esitatud tõenditega on võimalik lugeda üks või teine asjaolu tõendatuks. Kohus peab eelmenetluses otsustama, kas esitatud tõendid on asjakohased ja lubatavad (TsMS § 238 lg-d 1–4). Alles otsuse tegemisel saab kohus hinnata tõendeid ja otsustada, mis asjaolud on tuvastatud (TsMS § 438 lg 1). Kohus ei riku eelmenetluse ülesandeid, kui annab menetlusosalise esitatud tõenditele hinnangu kohtuotsuses. Hagimenetlus on põhiolemuselt võistlev menetlus, kus lähtutakse poolte esitatust (vt nt TsMS § 5 lg-d 1 ja 2, § 7, § 230 lg 1) (Riigikohtu 20. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-57-11, p 40). Kohus saab vajadusel kvalifitseerimis- ja selgituskohustuse täitmiseks teha pooltele ettepaneku esitada täiendavaid tõendeid (TsMS § 230 lg 2 teine lause). Kvalifitseerimis- ja selgitamiskohustuse ulatus sõltub muuhulgas nii konkreetse vaidluse asjaoludest kui ka sellest, kas pooli esindavad menetluses advokaadid. Üldjuhul on kohtul kvalifitseerimis- ja selgitamiskohustus olukorras, kus poolte esitatud asjaolud võimaldavad asja lahendada erinevatel õiguslikel alustel ning poole avaldustest ei ole selge, millisele alusele ta tugineb (vt nt Riigikohtu 16. mai 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-34-11, p 10). Juhul, kui pooled ei vaidle nõude õigusliku aluse üle ning sellega nõustub ka kohus, siis ei ole kohtul kohustust selgitada poolele eelmenetluses tõendamiskoormise jaotust (st TsMS § 230 lg-s 1 nimetatud reeglit) ega seda, kas poole esitatud tõenditest piisab nõude rahuldamiseks. Kvalifitseerimiskohustus ei tähenda kohtu kohustust soovitada poolel esitada esialgse nõude vähese tõendatuse või õigusliku perspektiivituse korral samas menetluses alternatiivne hagi (Riigikohtu 16. mai 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-34-11, p 10). Hagimenetluses on poole kohustus tagada, et ta esitab piisavad tõendid oma nõude rahuldamiseks. (p 19) Mitte igasugused rikkumised eelmenetluses ei kujuta endast menetlusõiguse normi olulist rikkumist, mis tooks kaasa kohtulahendi tühistamise. Kuna ainuüksi eelmenetluse nõuete rikkumine ei ole menetlusõiguse normi oluliseks rikkumiseks TsMS § 669 lg 1 mõttes, siis need rikkumised olla aluseks kohtuotsuse tühistamisele vaid juhul, kui rikkumine võis mõjutada asja lahendamise tulemust (TsMS § 669 lg 2). Kui menetlusosaline leiab, et maakohus on eelmenetluse nõudeid rikkudes teinud üllatusliku otsuse ning see võis mõjutada asja lahendamise tulemust, on menetlusosalisel võimalik menetlusõiguse normi olulise rikkumise tõendamiseks esitada asjaolusid ja tõendeid ka ringkonnakohtus (TsMS § 652 lg 3 p 2 ja lg 5). (p 20)
Mitte igasugused rikkumised eelmenetluses ei kujuta endast ka menetlusõiguse normi olulist rikkumist, mis tooks kaasa kohtulahendi tühistamise. Kuna ainuüksi eelmenetluse nõuete rikkumine ei ole menetlusõiguse normi oluliseks rikkumiseks TsMS § 669 lg 1 mõttes, siis saavad eelmenetluse nõuete rikkumised olla aluseks kohtuotsuse tühistamisele vaid juhul, kui rikkumine võis mõjutada asja lahendamise tulemust (TsMS § 669 lg 2). Kui menetlusosaline leiab, et maakohus on eelmenetluse nõudeid rikkudes teinud üllatusliku otsuse ning see võis mõjutada asja lahendamise tulemust, on menetlusosalisel võimalik menetlusõiguse normi olulise rikkumise tõendamiseks esitada asjaolusid ja tõendeid ka ringkonnakohtus (TsMS § 652 lg 3 p 2 ja lg 5). (p 20)
3-2-1-117-13 Riigikohus 20.11.2013
TsMS § 412 lg 1
Hagi läbi vaatamata jätmine olukorras, kus hagejat ei hoiatatud istungilt puudumise tagajärgede eest, kujutab endast menetlusõiguse normi olulist rikkumist, mis kaasa nii maakohtu kui ka ringkonnakohtu määruse tühistamise sõltumata määruskaebuse põhjendustest. Menetluse taastamiseks ei ole vaja esitada ega põhistada mõjuvat põhjust, kui hagi ei võinud jätta läbi vaatamata TsMS § 412 lg-s 1 nimetatud põhjusel. (p 10)
Hagi läbi vaatamata jätmine olukorras, kus hagejat ei hoiatatud istungilt puudumise tagajärgede eest, kujutab endast menetlusõiguse normi olulist rikkumist, mis toob kaasa nii maakohtu kui ka ringkonnakohtu määruse tühistamise sõltumata määruskaebuse põhjendustest. (p 10)
Kohus peab kohtukutses hoiatama pooli istungilt puudumise tagajärgede eest. Kui see hoiatus puudub, siis ei saa kohus jätta hagi läbi vaatamata ainuüksi põhjusel, et hageja ei ilmunud eelistungile. (p 10)
Koosoleku toimumisest osanikele etteteatamise tähtaja rikkumine on koosoleku kokkukutsumise korra oluline rikkumine ÄS § 177^1 lg 1 mõttes, mis toob kaasa sellisel koosolekul vastu võetud otsuste tühisuse. Koosoleku kokkukutsumise reeglid on seaduses sätestatud selleks, et tagada osanikele võimalus saada teada, kus ja millal koosolek toimub ning mida seal otsustama hakatakse, ja ennast koosolekuks ette valmistada ning seal informeeritult hääletada. (p 13) Juhul, kui osanike koosoleku toimumise teade saadetakse osanikele e-postiga, loetakse osanike koosoleku teade õigeaegselt saadetuks, kui e-kiri on saadetud osaniku ja ühingu vahelises suhtluses tavapärasel e-posti aadressil ja sellisel viisil, et see tavalise edastamise korral jõuaks adressaadini sellisel ajal, et osanikule jääks koosolekuks ettevalmistamiseks vähemalt üks nädal. E-kirja tavaline edastamine tähendab selle saatmist adressaadile ning saatmise korral tuleb eeldada, et e-kiri jõuab adressaadini samal päeval, kui see saadeti. (p 15) ÄS § 172 lg 1 neljas lause on erinorm võrreldes TsÜS § 69 lg 2 teise lausega. Seega kui tuvastatakse osanike koosoleku toimumise teate saatmise tähtaegsust, ei tule hinnata mitte seda, millal adressaadiks oleval osanikul on TsÜS § 69 lg 2 teise lause järgi mõistlik võimalus tema aadressil saabunud teatega tutvuda, vaid seda, millal teate saab tavalise edastamise korral lugeda osaniku aadressile (e-posti aadressile) kohale jõudnuks. (p 16) ÄS § 171^1 lg 2 teine lause reguleerib üksnes tähtaega, millest hiljem esitatud päevakorra täiendamise taotlused võib juhatus jätta tähelepanuta. See tähendab, et päevakorra täiendamise taotlusega, mis on esitatud hiljem kui kolm päeva enne koosolekut, ei pea juhatus üldse arvestama. Kuid isegi kui päevakorra täiendamise taotlus on ÄS § 171^1 lg 2 teise lause mõttes esitatud õigel ajal, tuleb selleks, et pärast koosoleku teate saatmist ja enne koosolekut laekunud täiendavaid küsimusi ka tegelikult päevakorda panna, lähtuda ÄS § 172 lg st 3. See tähendab, et esialgse teatega võrreldes täiendavaid küsimusi võib koosolekul otsustada vaid juhul, kui täiendavate küsimuste päevakorda panekust on osanikele samuti vähemalt üks nädal ette teatatud. Päevakorra muutmine ja täiendamine ei ole erinevad mõisted ja mistahes esialgse päevakorraga võrreldes uute ja otsustamist vajavate küsimuste päevakorda paneku korral kohaldub ÄS § 172 lg 1 neljas lause koostoimes sama paragrahvi lg-ga 3. Eeltoodu ei välista seda, et eelnevalt päevakorda võtmata võib osanike koosolek otsustada järgmise koosoleku kokkukutsumise ja lahendada avaldused, mis puudutavad päevakorraga seotud korralduslikke küsimusi ning koosoleku pidamise korda. Samuti võib osanike koosolekul ilma otsust tegemata arutada muid küsimusi (ÄS § 171^1 lg 4). (p 18-19)
3-2-1-42-15 Riigikohus 13.05.2015
Kui Riigikohus ei ole jaotanud kassatsiooniastme kulusid, vaid on jätnud menetluskulude jaotuse ringkonnakohtu otsustada, ringkonnakohus aga ei ole määranud kindlaks Riigikohtu menetluskulude jaotust, siis sellega on ringkonnakohus jätnud täitmata Riigikohtu juhised kassatsiooniastme menetluskulude kindlaksmääramiseks. Nimetatu on oluline menetlusõiguse normi rikkumine. (p 6)
Kui Riigikohus ei ole jaotanud kassatsiooniastme kulusid, vaid on jätnud menetluskulude jaotuse ringkonnakohtu otsustada, ringkonnakohus aga ei ole määranud kindlaks Riigikohtu menetluskulude jaotust, siis sellega on ringkonnakohus jätnud täitmata Riigikohtu juhised kassatsiooniastme menetluskulude kindlaksmääramiseks. Nimetatu on oluline menetlusõiguse normi rikkumine. (p 6) Riigikohus ei määra menetluskulusid TsMS § 174 järgi kindlaks, kui maa- ega ringkonnakohus ei ole oma lahendites asja menetluskulusid rahaliselt kindlaks määranud. Sellisel juhul määrab kogu asja menetluskulud kindlaks maakohus määrusega pärast tsiviilasja sisulise lahendamise kohta tehtud kohtuotsuse või menetlust lõpetava määruse jõustumist (TsMS § 177 lg 1 p 2 ja lg 2). Maakohus annab sealjuures õigustatud menetlusosalisele mõistliku tähtaja menetluskulude nimekirja ja vajadusel neid tõendavate dokumentide esitamiseks ning kohustatud menetlusosalisele vastuväite esitamiseks (vt Riigikohtu 11. veebruari 2015. a otsuses tsiviilasjas nr 3-2-1-147-14, p 22). (p 8)
Kui Riigikohus ei ole jaotanud kassatsiooniastme kulusid, vaid jätnud menetluskulude jaotuse ringkonnakohtu otsustada, ringkonnakohus aga ei ole määranud kindlaks Riigikohtu menetluskulude jaotust, siis sellega on ringkonnakohus jätnud täitmata Riigikohtu juhised kassatsiooniastme menetluskulude kindlaksmääramiseks. Nimetatu on oluline menetlusõiguse normi rikkumine, mistõttu tuleb ringkonnakohtu lahend tühistada osas, millega jäeti kassatsiooniastme menetluskulud kindlaks määramata ja saata asi samale ringkonnakohtule tühistatud osas uueks lahendamiseks. (p 6)
3-2-1-14-13 Riigikohus 27.03.2013
Hagi tagamise taotluse lahendamisel ei lahenda kohus vaidlust sisuliselt, vaid otsustab pooltevahelise vaidlusaluse õigussuhte esialgse reguleerimise vajalikkuse üle. TsMS § 378 lg 4 esimese lause järgi tuleb hagi tagava abinõu valikul arvestada, et kohaldatav abinõu koormaks kostjat üksnes niivõrd, kuivõrd seda võib pidada hageja õigustatud huvisid ja asjaolusid arvestades põhjendatuks. Vähemalt üldjuhul ei tuleks eelistada hageja huve olukorras, kus kostja suudab hagejale garantii realiseerimisest tingitud võimalikud negatiivsed tagajärjed hüvitada ning garantii realiseerimine ei põhjusta tõenäoliselt hageja maksejõuetust ega olulisi makseraskusi (vt Riigikohtu 31. mai 2012.a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-7-12, p 13)
Ringkonnakohus rikub asja lahendamisel menetlusõiguse norme, kui ei arvesta samas asjas vaidluse lahendamise kohta antud Riigikohtu juhistega. TsMS § 693 lg 2 järgi on Riigikohtu otsuses esitatud seisukohad õigusnormi tõlgendamisel ja kohaldamisel sama asja läbivaatavale kohtule kohustuslikud.
3-2-1-87-12 Riigikohus 19.09.2012
Ringkonnakohus rikub asja lahendades oluliselt menetlusõiguse normi, kui ei järgi samas asjas vaidluse lahendamiseks antud Riigikohtu juhiseid (Riigikohtu 8. veebruari 2006. a otsuses tsiviilasjas nr 3-2-1-170-05).

matches:
Riigikohus
§ 178
§ 637
§ 177
§ 178
§ 667
Riigikohus
§ 37
§ 488
§ 489
Kohus
§ 127
§ 653
§ 669
Riigikohus
§ 71
§ 73
§ 73
§ 656
§ 230
§ 639
§ 652
§ 73
§ 71
§ 87
§ 85
Kohus
Kohus
§ 238
kohus
§ 438
Kohus
Kohus
§ 238
kohus
§ 438
Kohus
kohus
Kohus
kohus
§ 5
§ 7
§ 230
Kohus
§ 230
§ 230
kohus
§ 436
§ 438
Kohus
§ 348
§ 351
§ 392
§ 400
§ 401
§ 436
§ 656
§ 230
§ 639
§ 652
kohus
§ 436
§ 438
Kohus
§ 348
§ 351
§ 392
§ 400
§ 401
§ 436
Kohus
§ 656
§ 230
§ 639
§ 652
Kohus
Kohus
§ 238
kohus
§ 438
Kohus
§ 5
§ 7
§ 230
Kohus
§ 230
§ 230
§ 669
§ 669
§ 652
§ 669
§ 669
§ 652
Riigikohus
§ 412
§ 412
Kohus
kohus
§ 177
§ 172
§ 69
§ 69
§ 171
§ 171
§ 172
§ 172
§ 171
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 174
§ 177
Riigikohus
Riigikohus
kohus
§ 378
§ 693
Riigikohus


Järgmise põlvkonna elektroonilise side juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu rajamise toetusmeetme tingimused ja kord – Riigi Teataja
Järgmise põlvkonna elektroonilise side juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu rajamise toetusmeetme tingimused ja kord
Järgmise põlvkonna elektroonilise side juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu rajamise toetusmeetme tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Toetusmeetme eesmärk ja oodatav tulemus
§ 3 Toetusmeetme rakendaja
2 Toetatavad tegevused ning juurdepääsuvõrgule ja sellega liitumisele esitatavad tingimused
§ 6 Juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu tehnilised tingimused
§ 7 Juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu ehitamine, liitumine ja juurdepääs
3 Avaliku konkursi läbiviimine, toetuse taotlemine, nõuded taotlusele ja taotlejale
§ 8 Avaliku konkursi eelarve, läbiviimise aeg ja põhimõtted
§ 9 Taotlejale esitatavad nõuded
§ 10 Taotlusele esitatavad nõuded
§ 12 Toetuse andmine ja taotluse rahuldamata jätmine
§ 13 Avaliku konkursi luhtunuks kuulutamine
4 Toetuse kasutamine ja juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumine
§ 14 Lepingu sõlmimine toetuse saajaga
§ 15 Juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumine
§ 16 Juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise tingimused
5 Toetuse maksmine ja toetuse kasutamise kontrollimine
§ 17 Toetuse maksetaotlus
§ 19 Juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu valmiduse kontrollimine
§ 20 Ülemäärase toetuse tagasimaksmine
6 Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti ja toetuse saaja õigused ning kohustused
§ 21 Informatsiooni esitamine, kogumine ja avalikustamine
§ 22 Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti õigused ja kohustused
§ 23 Toetuse saaja õigused ja kohustused
7 Toetusega rajatud juurdepääsuvõrgu kasutamise hinnakujundus
§ 24 Sideettevõtja hulgimüügitasandi juurdepääs
§ 25 Hulgimüügitasandi tingimused ja hinnad
§ 26 Vaidluste lahendamine
RT I, 26.02.2019, 10
Vastu võetud 11.06.2018 nr 30
RT I, 14.06.2018, 4
jõustumine 17.06.2018
14.02.2019 RT I, 26.02.2019, 1 01.03.2019, määruses asendatud läbivalt sõnad „Tehnilise Järelevalve Amet” sõnadega „Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet” vastavas käändes.
(1) Määrusega kehtestatakse järgmise põlvkonna elektroonilise side juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu rajamise toetusmeetme tingimused ja kord.
(2) Määruse alusel antav toetus on vastavalt Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 Euroopa Liidu aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.06.2014, lk 1–78), muudetud Euroopa Komisjoni määrusega (EL) 2017/1084 (ELT L 156, 20.06.2017, lk 1–18) (edaspidi üldine grupierandi määrus), artiklile 52 lairibataristule antav abi, mille andmisel kohaldatakse üldises grupierandi määruses ja konkurentsiseaduse §-s 342 sätestatut.
(3) Määruse alusel ei anta toetust üldise grupierandi määruse artikli 1 lõigetes 2–5 sätestatud juhtudel.
(4) Määruse alusel toetatavate tegevuste abikõlblik sihtpiirkond moodustub määruse lisas loetletud aadressiobjektidest.
§ 2. Toetusmeetme eesmärk ja oodatav tulemus
(1) Toetusmeetme eesmärk on aidata abikõlblikus sihtpiirkonnas kaasa sellise järgmise põlvkonna elektroonilise side juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu ehitamisele, mis võimaldab lõppkasutajal ülikiire lairibateenuse kasutamist.
(2) Toetus antakse ühele avaliku konkursi käigus valitavale juriidilisele isikule investeeringutoetusena kohustusega rajada järgmise põlvkonna elektroonilise side juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimalus võimalikult paljudele abikõlblikus sihtpiirkonnas asuvatele aadressiobjektidele vastavalt määruses, toetuse andmise otsuses ja toetuse kasutamise lepingus sätestatud tingimustele. Rajatava juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu omanikuks jääb toetuse saaja.
(3) Toetuse kasutamise ja kulude abikõlblikkuse maksimaalne periood on viis aastat toetuse kasutamise lepingu sõlmimisest arvates.
§ 3. Toetusmeetme rakendaja
Avaliku konkursi korraldaja, toetuse andja ja selle kasutamise üle järelevalve teostaja on Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet.
(1) Järgmise põlvkonna elektroonilise side juurdepääsuvõrk (edaspidi juurdepääsuvõrk) käesoleva määruse tähenduses on üldkasutatava elektroonilise side võrgu osa, mis tagab lõppkasutajale usaldusväärse ja vähemalt kiire lairibateenuse optilise või samaväärse tehnoloogiaga elektroonilise side võrgu kaudu, mis asub lõppkasutaja ruumidele piisavalt lähedal, et tagada kiire lairibateenuse tegelik pakkumine.
(2) Ülekandevõrk on elektroonilise side võrgu osa, mis moodustab tuumvõrgu ja juurdepääsuvõrgu vahelüli ning tagab andmevahetuse ülemaailmse interneti võrguga.
(3) Tuumvõrk on elektroonilise side võrgu osa, mis ühendab elektroonilise side ettevõtja (edaspidi sideettevõtja) ülekandevõrke ning mille kaudu on sideettevõtja elektroonilise side võrk seotud teiste sideettevõtjate elektroonilise side võrkudega.
(4) Kiire lairibateenus on üldkasutatav elektroonilise side teenus (edaspidi sideteenus), mis võimaldab usaldusväärset ja tagatud andmeedastust igale lõppkasutajale igal ajahetkel allalaadimiskiirusega 30 kuni 100 megabitti sekundis.
(5) Ülikiire lairibateenus on sideteenus, mis võimaldab usaldusväärset ja tagatud andmeedastust igale lõppkasutajale igal ajahetkel allalaadimiskiirusega üle 100 megabiti sekundis.
(6) Kaablikanalisatsioon on maa-alune toru või kulgla, mida kasutatakse kaablite paigutamiseks.
(7) Passiivne lairibataristu on ilma ühegi aktiivse komponendita juurdepääsuvõrgu osa (edaspidi juurdepääsuvõrgu passiivne lairibataristu), mis koosneb tehnorajatistest, kaablikanalisatsioonist, passiivsetest kaablitest, kaablikappidest ja asjakohastest võrguelementidest.
(8) Juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimaluse loomine tähendab juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu lõpp-punkti rajamist vähemalt aadressiobjekti kinnistuspiirini või selle vahetusse lähedusse ilma liini välja ehitamiseta. Kahe või enama korteriga elamu puhul tähendab see lõpp-punkti rajamist kortermaja üldkasutatavasse ruumi või selle puudumisel kortermaja kinnistupiirini ilma majasiseste liinide välja ehitamiseta. Paaris- või ridamaja puhul tähendab see lõpp-punkti rajamist aadressiobjekti kinnistupiirini ilma liinide välja ehitamiseta.
(9) Aktiivseadmed on seadmed, mis on vajalikud lairibateenuse osutamiseks ja mis on ühendatud passiivsete kaablitega.
(10) Hulgimüügitasandi juurdepääs on juurdepääs, mis võimaldab elektroonilise side seaduse § 2 punkti 5 tähenduses sideettevõtjal kasutada toetusmeetme abil rajatud juurdepääsuvõrgu passiivset lairibataristut sideteenuse osutamiseks oma lõppkasutajatele.
(11) Füüsiline eraldamine tähendab kliendiliini, alamkliendiliini ja liini elektroonilise side seaduse tähenduses füüsilist eraldamist ja tervikuna ehk kogu sagedusspektri ulatuses rentimist teisele sideettevõtjale sideteenuse osutamiseks lõppkasutajale viisil, mis võimaldab sideettevõtjal pakkuda lõppkasutajale teenust otse ülekandevõrgust.
(12) Lõppkasutaja käesoleva määruse tähenduses on klient, kes ise ei osuta üldkasutatavat sideteenust vastavalt elektroonilise side seaduse § 2 punktile 27 ja kelle omandis või kasutuses olev aadressiobjekt kuulub abikõlblikku sihtpiirkonda ja sellele aadressiobjektile on loodud juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimalus vastavalt määruse § 4 lõikele 8 ning aadressiobjekt on sellega liitunud.
(13) Aadressiobjekt on abikõlblikus sihtpiirkonnas unikaalaadressi omav geograafiline aadressiobjekt vastavalt ruumiandmete seaduse § 43 lõike 2 punktidele 1–3 ja 7.
(14) Asustusüksus on asula vastavalt Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse §-le 6.
(15) Avaliku konkursi veebileht on toetusmeetme ettevalmistusi ja toetuse andmist käsitlev info avaldamise koht, mis asub aadressil www.tja.ee/lairiba.
(16) Avalik konsultatsioon on menetlus, mille käigus selgitatakse sideettevõtjaid kaasates välja aadressiobjektid, kus puudub vähemalt kiiret lairibateenust võimaldav juurdepääsuvõrk ja kuhu seda viie aasta jooksul ei plaanita rajada.
2. peatükk Toetatavad tegevused ning juurdepääsuvõrgule ja sellega liitumisele esitatavad tingimused
(1) Toetatavateks tegevusteks on abikõlblikus sihtpiirkonnas juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu projekteerimine, ehitamine koos selleks vajalike materjalidega ja omanikujärelevalve läbiviimisega, arvestades §-des 6 ja 16 sätestatud tingimusi.
(2) Määruse raames ei toetata:
1) juurdepääsuvõrgu aktiivseadmete ostmist ja paigaldamist;
2) rajatava juurdepääsuvõrgu haldamisega seotud tegevusi.
(3) Käibemaks ei ole abikõlblik kulu.
§ 6. Juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu tehnilised tingimused
(1) Toetusmeetme abil rajatav juurdepääsuvõrgu passiivne lairibataristu peab vastama järgmistele tehnilistele tingimustele:
1) võimaldama seda kasutada soovivatel sideettevõtjatel ilmastikust ja loodusest sõltumatult kõigil juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimaluse saanud aadressiobjektidel osutada lairibateenust garanteeritud allalaadimiskiirusega kuni üks gigabitt sekundis;
2) tagama tehnoloogilise valmiduse vähemalt viiele sideettevõtjale hulgimüügitasandil juurdepääsuks, sealhulgas juurdepääsuvõrgu füüsilise eraldamise;
3) juhul kui liin on rajatud valguskaablit kasutades, peab see koosnema vähemalt kiupaarist.
(2) Toetusmeetme abil rajatava juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu ülesehitus peab võimaldama selle edaspidist laiendamist oluliste ümberehitusteta ka nende abikõlblikus sihtpiirkonnas asuvate aadressiobjektideni, mis toetusmeetme abil juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimalust ei saa.
(3) Toetusmeetme abil rajatav juurdepääsuvõrgu passiivne lairibataristu peab olema ühendatud olemasoleva fiiberoptilise ülekandevõrguga järgmiselt:
1) ülekandevõrgu ja juurdepääsuvõrgu passiivne lairibataristu on ühendatud viisil, mis ei nõua täiendavate ehitustööde, nagu trasside rajamine ja seadustamine, teostamist;
2) ülekandevõrk, millega juurdepääsuvõrgu passiivne lairibataristu on ühendatud, peab olema vabalt ligipääsetav ja tagama piisava võrguressursi vähemalt viiele sideettevõtjale, kes soovivad toetusega rajatud juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu vahendusel lõppkasutajatele lairibateenust pakkuda;
3) olemas on jaotuspunktid, vajadusel koos elektriühenduse ning väliseadmekappidega, kui viimased on vältimatult vajalikud selleks, et luua võimalus lairibateenuste osutamiseks liitumise võimaluse saanud aadressiobjektidel. Väliseadmekapp peab mahutama vähemalt viie sideettevõtja seadmed.
§ 7. Juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu ehitamine, liitumine ja juurdepääs
(1) Toetusmeetme abil tuleb juurdepääsuvõrgu passiivne lairibataristu rajada igas maakonnas. Asukoha valikul peab toetuse saaja võimalusel eelistama püsielanikega ja tegutsevate ettevõtjatega aadressiobjekte.
(2) Toetusmeetme abil valminud juurdepääsuvõrgu passiivsele lairibataristule tuleb tagada aadressiobjektide omanike ja kasutajate liitumine §-s 16 sätestatud tingimustel.
(3) Toetusmeetme abil valminud juurdepääsuvõrgu passiivsele lairibataristule tuleb tagada sideettevõtjate juurdepääs §-s 24 sätestatud tingimustel.
3. peatükk Avaliku konkursi läbiviimine, toetuse taotlemine, nõuded taotlusele ja taotlejale
§ 8. Avaliku konkursi eelarve, läbiviimise aeg ja põhimõtted
(1) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet kuulutab avaliku konkursi välja 30 kalendripäeva jooksul alates määruse jõustumisest.
(2) Taotluste esitamise tähtaeg on vähemalt 60 kalendripäeva avaliku konkursi väljakuulutamisest arvates.
(3) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet menetleb taotlust 45 kalendripäeva jooksul taotluste esitamise viimasest tähtpäevast arvates. Põhjendatud juhtudel võib menetlemise tähtaega ühekordselt pikendada 30 kalendripäeva võrra.
(4) Avaliku konkursi algusest, toetusmeetme eelarvest ja taotluste menetlemise täpsemast korrast teavitab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet avalikkust avaliku konkursi veebilehel ja vähemalt ühes üle-eestilise levikuga ajalehes.
(5) Avaliku konkursi korraldamisel lähtub Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL, 26. veebruar 2014, riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65–242) üldpõhimõtetest.
§ 9. Taotlejale esitatavad nõuded
(1) Toetuse taotleja:
1) peab olema juriidiline isik, kes on registreeritud Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni äriregistris või muus samaväärses registris;
2) ei või olla pankrotis ja tema suhtes ei või olla algatatud likvideerimis- ega pankrotimenetlust;
3) ei tohi omada riikliku maksu, makse või keskkonnatasu maksuvõlga maksukorralduse seaduse tähenduses või maksu-, keskkonnatasu või sotsiaalkindlustusmaksete võlga tema asukohariigi õigusaktide kohaselt;
4) ei tohi olla raskustes ettevõtja vastavalt üldise grupierandi määruse artikli 2 punktile 18;
5) ei tohi olla ettevõtja, kes pole tagastanud varasemalt ebaseaduslikuks kuulutatud abi vastavalt üldise grupierandi määruse artikli 1 lõike 4 punktile a;
6) peab olema viimase kolme aasta jooksul ehitanud või tellinud side või elektrivõrkude ehitamist vähemalt 100 kilomeetri valminud kaabelvõrgu ulatuses;
7) viimase kolme lõppenud majandusaasta keskmine käive peab ületama viis miljonit eurot.
(2) Kui toetuse taotleja omab või kontrollib abikõlblikus sihtpiirkonnas taristut, mida saab kasutada juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu rajamiseks, peab ta avaliku konsultatsiooni ajal olema teavitanud Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametit sellest taristust, selle asukohast ja trassidest ning juurdepääsu andmise tingimustest ja andnud selle taristu kohta kogu asjakohase teabe, mis võimaldaks ka teistel toetuse taotlemisest huvitatud isikutel antud taristut juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu rajamiseks mõeldud toetuste taotlemisel kasutada.
(3) Ühest kontsernist võib toetust taotleda ainult üks toetuse taotleja.
§ 10. Taotlusele esitatavad nõuded
1) taotlus on esitatud ettenähtud tähtajal koos nõutud andmete ja dokumentidega;
2) taotlus sisaldab määruses nõutud teavet, mis on asjakohane, ammendav ja õige;
3) taotluse on allkirjastanud toetuse taotleja volitatud esindaja;
4) toetust taotletakse § 5 lõikes 1 sätestatud toetatavatele tegevustele;
5) taotluses märgitud juurdepääsuvõrgu passiivne lairibataristu ehitatakse igasse maakonda vastavalt § 7 lõikele 1;
6) toetust ei taotleta investeeringule, millele on toetust juba eraldatud riigisisestest või välisabi vahenditest;
7) toetust ei taotleta investeeringule, mis on juba tehtud, mille elluviimist on alustatud või mille osas on võetud kohustusi investeeringuga seotud tegevuste elluviimiseks.
(2) Taotlus peab sisaldama vähemalt järgmisi dokumente ja andmeid:
1) juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimaluse saavate aadressiobjektide arv iga maakonna kohta;
2) juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu tehnoloogilise lahenduse kirjeldus koos asjakohase tehnilise dokumentatsiooni ja kinnitusega, et see lahendus vastab §-s 6 sätestatud tehnilistele tingimustele;
3) juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimaluse saavate aadressiobjektide katmise finantsanalüüs, milles on kajastatud toetuse abil rajatava juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu kogumaksumus ning kogumaksumuse arvutamisel arvesse võetud tööde ja materjalide kirjeldus;
4) küsitava toetuse suurus ühele aadressiobjektile liitumise võimaluse loomise eest;
5) juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimaluse saavate aadressiobjektide arv aastate lõikes ning toetusmeetme abil ehitatava juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu valmimise lõpptähtaeg;
6) juhul kui toetuse taotleja ei ole Eesti äriregistris registreeritud juriidiline isik, toetuse taotleja kinnitus koos seda tõendavate väljavõtetega asjakohastest registritest, et ta vastab § 9 lõike 1 punktides 1–3 ja punktis 7 sätestatud tingimustele;
7) toetuse taotleja kinnitus selle kohta, et ta on teadlik, et toetus tuleb tagasi maksta, kui ta on toetuse taotlemise või toetuse kasutamise lepingu täitmise ajal teadlikult esitanud ebaõiget või mittetäielikku teavet või teave on jäetud esitamata või on teadlikult rikutud toetuse kasutamisega seotud nõudeid;
8) toetuse taotleja nõusolek, et teda kontrollitakse määruse § 23 lõikes 2 sätestatud kohustuste täitmisel;
9) teave toetuse taotlejale dokumentide ja teabe kättetoimetamise viisi kohta;
10) nõusolek Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile järelepärimise tegemiseks Maksu- ja Tolliametile;
11) toetuse taotleja volitatud esindaja volitusi tõendav volikiri;
12) toetuse taotleja kinnitus esitatud andmete õigsuse kohta.
(1) Taotluse menetlemine koosneb selle registreerimisest, toetuse taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollist, nõuetele vastava taotluse hindamisest, toetuse andmise otsusest või taotluse rahuldamata jätmise otsusest.
(2) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet tunnistab toetuse taotleja nõuetele vastavaks, kui toetuse taotleja vastab §-s 9 sätestatud nõuetele.
(3) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet tunnistab taotluse nõuetele vastavaks, kui taotluses ei esine sisulisi kõrvalekaldeid §-s 10 sätestatud nõuetest ja esitatud tehniline lahendus vastab §-s 6 sätestatud tingimustele.
(4) Toetuse taotleja või taotluse nõuetele mittevastavaks tunnistamise korral ei osale taotlus enam edasises menetluses ja Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, milles esitab mittevastavaks tunnistamise põhjused.
(5) Taotluste hindamisel lähtub Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet järgmistest kriteeriumitest:
1) abikõlblikus sihtpiirkonnas juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimaluse saavate aadressiobjektide arv;
2) juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu valmimise järgne erinevus lairibataristule ligipääsus suurima ja väikseima kaetusega maakonna vahel.
(6) Parimaks tunnistatakse selle toetuse taotleja taotlus, mis saab 100 võimalikust hindamispunktist kõrgeima arvu punkte ja milles juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu ühele aadressiobjektile liitumise võimaluse loomise eest taotletava toetuse suurus on mõistlik.
(7) Lõike 5 punkti 1 kriteeriumi punktid moodustavad 70 protsenti lõpphindest. 70 punkti saab ettenähtud toetussumma eest kõige suuremale arvule aadressiobjektidele passiivse lairibataristuga liitumise võimaluse loov taotlus. Maksimaalsed punktid saanud taotlusele järgnevad taotlused saavad proportsionaalselt vähem punkte vastavalt taotluses märgitud juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimaluse saavatele aadressiobjektide arvule.
(8) Lõike 5 punkti 2 kriteeriumi punktid moodustavad 30 protsenti lõpphindest. Arvestatakse erinevust maakondade kaetuses juurdepääsuvõrgu passiivsele lairibataristule ligipääsuga peale taotluses märgitud liitumise võimaluste loomist igas maakonnas. Taotlusele antakse 30 punkti juhul, kui taotluses esitatud juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga kaetavate aadressiobjektide arv maakonniti tagab toetuse kasutamise lepingus sätestatud lõpptähtaja järgselt maakondadevahelise protsentuaalselt võrdse kaetuse juurdepääsuvõrgu passiivse taristuga.
(9) Lõike 5 punktis 2 nimetatud punkte arvutatakse järgnevalt:
kaetusmax on suurima kaetusega maakonna kaetuse protsent peale juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu valmimist;
kaetusmin on väikseima kaetusega maakonna kaetuse protsent peale juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu valmimist;
E on maksimaalne võimalik erinevus kaetuses suurima ja väikseima kaetusega maakonna vahel protsendipunktides.
§ 12. Toetuse andmine ja taotluse rahuldamata jätmine
(1) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet teeb toetuse andmise otsuse või taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(2) Toetuse andmise otsuses märgitakse:
3) toetuse suurus ühele aadressiobjektile juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimaluse loomise eest;
4) juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimaluse saavate aadressiobjektide arv maakondade kaupa;
5) juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu valmimise lõpptähtaeg.
(3) Taotluse rahuldamata jätmise otsuses märgitakse:
1) toetuse taotleja nimi;
2) toetuse taotluse rahuldamata jätmise põhjendus;
3) toetuse taotleja saadud lõpphinne ja kriteeriumite eest saadud punktid;
4) juhul kui toetuse taotlus jäeti rahuldamata põhjusel, et taotletud toetuse suurus ühele aadressiobjektile liitumise võimaluse loomise eest oli ebamõistlikult suur, põhjendused selle kohta.
(4) Toetuse andmise otsus ja taotluse rahuldamata jätmise otsus edastatakse toetuse taotlejale taotluses märgitud kontaktaadressile.
(5) Toetuse andmise otsus ei anna taotlejale õigust saada toetust. Toetuse saamise õiguse annab §-s 14 nimetatud lepingu sõlmimine.
§ 13. Avaliku konkursi luhtunuks kuulutamine
Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet kuulutab avaliku konkursi luhtunuks, kui:
1) avalikule konkursile ei laeku mitte ühtegi taotlust või
2) kõik taotlused jäetakse rahuldamata.
4. peatükk Toetuse kasutamine ja juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumine
§ 14. Lepingu sõlmimine toetuse saajaga
(1) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet sõlmib toetuse saajaga toetuse kasutamise lepingu, milles lepitakse kokku vähemalt järgmine:
1) juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu ehitamise esialgne ajakava aastate lõikes;
2) toetuse kasutamise ja kulude abikõlblikkuse lõpptähtaeg;
3) toetuse kasutamise lepingu sõlmimise kalendriaasta tööplaan, milles on sätestatud juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimaluse saavate aadressiobjektide arv;
4) iga-aastaste tööplaanide kokkuleppimise, nende muutmise ja tehtud tööde eest tasumise täpsemad tingimused;
5) poolte õigused ja kohustused järgida määruse 6. ja 7. peatükis sätestatud nõudeid;
6) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti õigus toetuse kasutamise lepingu ennetähtaegseks lõpetamiseks, kui toetuse saaja ei täitnud eelneval kalendriaastal kokku lepitud tööplaani vähemalt 80 protsendi ulatuses;
7) asjaolu, et toetus on riigiabi üldise grupierandi määruse tähenduses.
(2) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet ja toetuse saaja sõlmivad 20 tööpäeva jooksul pärast iga-aastase riigieelarve seaduse jõustumist toetuse kasutamise lepingu lisana antud aasta tööplaani kokkuleppe, arvestades sõlmitud lepingus kinnitatud juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu ehitamise esialgset ajakava aastate lõikes ja juba teostatud töid.
§ 15. Juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumine
(1) Toetuse saaja kohustub teavitama kõiki juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimaluse saavate aadressiobjektide omanikke ja kasutajaid aadressiobjektile saadetava kirjaga juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimalusest, tingimustest ja taotluse esitamise tähtajast. Teavitus tuleb saata vähemalt kolm kuud enne juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu ehituse plaanitavat algust igas konkreetses asustusüksuses.
(2) Juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise taotlusi peab saama toetuse saajale esitada nii paberil kui elektrooniliselt vähemalt kahe kuu jooksul pärast lõikes 1 nimetatud toetuse saaja saadetud teavitust. Liitumistaotlusi, mis on tehtud pärast toetuse saaja seatud tähtaega, ei ole toetuse saaja kohustatud § 16 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustel arvestama.
(3) Toetuse saaja edastab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile hiljemalt 30 päeva jooksul pärast lõikes 2 sätestatud taotluste esitamise protseduuri lõppu nimekirja asustusüksustest ja seal asuvatest aadressiobjektidest, kuhu toetuse saaja on saatnud lõikes 1 nimetatud teavituse ning nimekirja aadressiobjektidest, mille omanikud või kasutajad on esitanud ettenähtud tähtajaks juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise taotlused.
§ 16. Juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise tingimused
(1) Juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise hind aadressiobjekti omanikule või kasutajale, kes on esitanud liitumise taotluse vastavalt § 15 lõikele 2, võib olla maksimaalselt 200 eurot koos käibemaksuga ühe aadressiobjekti liitumise kohta. Toetuse saaja on kohustatud selle hinna piires tagama juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise.
(2) Lõikes 1 sätestatud liitumise hinna piires tähendab juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumine vähemalt järgmist:
1) liini viimist juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu lõpp-punktist ühe aadressiobjektini ja selle sisse aadressiobjekti omaniku või kasutaja ettevalmistatud kohast koos standardselt otsastatud kaabliga edasise hoonesisese paigaldustöö jaoks aadressiobjekti omaniku või kasutaja poolt;
2) kahe või enama korteriga elamu puhul liini viimist juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu lõpp-punktist aadressiobjekti omaniku või kasutaja korterisse koos standardselt otsastatud kaabliga edasise korterisisese paigaldustöö jaoks aadressiobjekti omaniku või kasutaja poolt;
3) paaris- või ridamaja puhul liini viimist juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu lõpp-punktist iga aadressiobjekti omaniku või kasutaja majaosani ja selle sisse aadressiobjekti omaniku või kasutaja ettevalmistatud kohast koos standardselt otsastatud kaabliga edasise majaosasisese paigaldustöö jaoks aadressiobjekti omaniku või kasutaja poolt.
(3) Lõikes 1 sätestatud liitumise hinna piires teostatava täpse tehnilise lahenduse üle on õigus otsustada toetuse saajal. Kui aadressiobjekti omanik või kasutaja ei nõustu tehnilise lahendusega, on toetuse saajal õigus jätta liin ehitamata.
(4) Toetuse saaja ei tohi:
1) seitsme aasta jooksul toetuse andmise lepingus sätestatud juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu valmimise lõpptähtajast arvates võtta sellega liituvatelt aadressiobjektide omanikelt või kasutajatelt täiendavaid ühekordseid tasusid, välja arvatud liitumiseks vajalike tööde teostamise eest;
2) võtta juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitunud lõppkasutajatelt regulaarset tasu nimetatud taristu valmisoleku või kasutamise eest.
5. peatükk Toetuse maksmine ja toetuse kasutamise kontrollimine
§ 17. Toetuse maksetaotlus
(1) Toetuse maksmine toimub toetuse saaja taotluse alusel maksimaalselt neljal korral aastas.
(2) Toetuse saaja esitab koos toetuse väljamaksmise taotlusega alljärgnevad dokumendid:
1) nimekiri asustusüksuses juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimaluse saanud aadressiobjektidest koos lõpp-punktide koordinaatidega;
2) nimekiri asustusüksuses juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitunud aadressiobjektidest;
3) juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu teostusjoonised koos asjakohase tehnilise kirjeldusega, mis näitab, et valminud juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu tehnilised parameetrid vastavad §-s 6 sätestatud tingimustele;
4) teostatud tööde omanikujärelevalve aktid;
5) kuludokumendid, mis näitavad toetuse väljamaksmise taotluses nimetatud tööde ja nende eest tasutud kulude vastavust § 5 lõikes 1 sätestatud töödele ja tegevustele;
6) arve teostatud tööde eest vastavalt § 18 lõike 3 punktile 1.
(1) Toetust makstakse vastavalt juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimaluse saanud aadressiobjektide arvule ning toetuse andmise otsuses sätestatud toetuse suurusele ühele aadressiobjektile passiivse lairibataristuga liitumise võimaluse loomise eest.
(2) Toetus makstakse välja ainult nende asustusüksuste osas, kus juurdepääsuvõrgu passiivne lairibataristu on valminud kogu asustusüksuse ulatuses vastavalt toetuse saaja poolt § 15 lõike 3 alusel Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile esitatud nimekirjale ja see vastab §-s 6 sätestatud nõuetele ning kus kõigile soovijatele on ehitatud välja liitumine vastavalt §-s 16 sätestatud tingimustele.
(3) Toetus makstakse välja kahes osas:
1) 80 protsenti toetuse andmise otsuses sätestatud toetuse suurusest ühele aadressiobjektile passiivse lairibataristuga liitumise võimaluse loomise eest vastavalt §-le 17 pärast juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu valmimist lõikes 2 nimetatud tingimustel;
2) 20 protsenti pärast juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitumise võimaluse loomist kõigile toetuse andmise otsuses nimetatud aadressiobjektide arvule kõikides maakondades.
(4) Enne toetuse maksmist viib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet läbi §-s 19 sätestatud juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu valmiduse kontrolli.
(5) Toetuse väljamaksmine toimub 30 tööpäeva jooksul alates juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu valmiduse kontrolli lõppemisest.
(6) Nende asustusüksuste osas, kus juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu valmiduse kontrolli käigus ilmnes puudusi, makstakse toetus välja hiljemalt 60 tööpäeva jooksul pärast puuduste kõrvaldamist ja Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti täiendavat kontrolli.
§ 19. Juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu valmiduse kontrollimine
(1) Enne toetuse maksmist kontrollib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet toetuse saaja esitatud dokumentatsiooni ja võib teostada kohapealset kontrolli, veendumaks juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu valmimises vastavalt määruses sätestatud tingimustele ja toetuse maksetaotluses näidatud mahus. Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet võib lisaks § 17 lõikes 2 nimetatud dokumentidele küsida toetuse saajalt juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu tehniliste mõõtmiste protokolle.
(2) Kohapealse kontrolli korral teavitab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet toetuse saajat kontrolli läbiviimise kohtadest ja ajakavast vähemalt 10 tööpäeva ette.
(3) Kohapealne kontroll teostatakse koos toetuse saaja esindajaga ja toetuse saajale tehniliste mõõtmiste teostajaga, kes tagab ka vajalikud mõõteseadmed.
(4) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet teeb esitatud andmete ja kohapealse kontrolli tulemuste kohta kontrollakti, millega loetakse juurdepääsuvõrgu valmiduse kontroll lõppenuks.
(5) Lõikes 4 nimetatud kontrollaktis fikseerib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet määruses sätestatud tingimustele mittevastavad ühendused ja muud selgunud mittevastavused, mis põhjustel asustusüksuses teostatud tööde eest toetust ei maksta, ja annab toetuse saajale mõistliku aja puuduste kõrvaldamiseks.
§ 20. Ülemäärase toetuse tagasimaksmine
(1) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet rakendab toetusega ehitatud juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu osas järelevalvet selle ehitamisega seotud tulude ja kulude kohta ning mõistliku ülemäärase toetuse määra ületamise korral rakendab toetuse saaja suhtes tagasimaksekohustust.
(2) Mõistlikuks ülemäärase toetuse määraks abikõlblikus sihtpiirkonnas juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu ehitamisel ja aadressiobjektide liitumisel on maksimaalselt 5 protsenti.
(3) Lõikes 2 nimetatud mõistlikku ülemäärase toetuse määra arvestatakse toetuse kasutamise lepingus sätestatud tähtajaks valminud juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu osas, võttes aluseks toetuse saaja tehtud investeeringud, § 18 alusel makstud toetuse ja aadressiobjektide liitumisest saadud tulud.
(4) Lõikes 2 nimetatud mõistlikku ülemäärase toetuse määra arvestatakse järgnevalt:
ÜTM = (T – K) / K, kus
T = MT + LT
ÜTM on ülemäärase toetuse määr;
T on tulud;
K on §-s 5 sätestatud toetatavate tegevuste kulud;
MT on § 18 alusel makstud toetus;
LT on lõppkasutajate makstud liitumistasud.
(5) Lõikes 2 nimetatud mõistlikku ülemäärase toetuse määra ületav summa tuleb toetuse saajal Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti otsuse alusel tagastada riigieelarvesse kolme kuu jooksul pärast vastava otsuse tegemist.
6. peatükk Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti ja toetuse saaja õigused ning kohustused
§ 21. Informatsiooni esitamine, kogumine ja avalikustamine
(1) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet loob toetuse andmise ja kasutamisega seotud info avaldamiseks avaliku konkursi veebilehe.
(2) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet avaldab avaliku konkursi veebilehel vähemalt järgmise informatsiooni:
1) määruse tekst;
2) avaliku konkursi ja toetuse andmisega seotud dokumendid ja otsused;
3) toetuse saaja nimi ja registrikood;
4) toetuse summa;
5) toetuse osakaal toetusega rajatava juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu ehitusmaksumuses;
6) juurdepääsuvõrgus kasutatava tehnoloogia või tehnoloogiate kirjeldus.
(3) Lõike 2 punktides 3–6 nimetatud informatsioon avalikustatakse pärast §-s 14 sätestatud toetuse kasutamise lepingu sõlmimist.
§ 22. Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti õigused ja kohustused
(1) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus:
1) kontrollida juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu ehitamist abikõlblikus sihtpiirkonnas, samuti toetuse saaja raamatupidamist ning toetuse kasutamise tingimuste täitmist;
2) tutvuda juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu ehituse ettevalmistamise ning tööde teostamise käigus koostatavate dokumentidega;
3) nõuda toetus tagasi, kui toetuse saaja on toetuse taotlemise või toetuse kasutamise lepingu täitmise ajal teadlikult esitanud ebaõiget või mittetäielikku teavet või jätnud teabe esitamata või on teadlikult rikkunud toetuse kasutamisega seotud nõudeid;
4) nõuda toetuse saajalt tagasi ülemäärane toetus vastavalt §-le 20.
(2) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametil on kohustus:
1) anda toetuse saajale toetuse andmist ja kasutamist puudutavates küsimustes selgitusi;
2) teostada toetuse sihipärase kasutamise kontrolli, teha ettekirjutusi ning jälgida nende täitmist;
3) menetleda toetuse väljamakseid ja teha kulude abikõlblikkuse kontrolli;
4) koguda toetuse andmise ja kasutamise kohta andmeid ning koostada ja avalikustada ülevaateid;
5) koguda toetuse saajalt kord aastas sihtpiirkonnas valminud juurdepääsuvõrgu kasutuse infot nii lõppkasutajate kui juurdepääsu soovivate sideettevõtjate osas;
6) hoida, teha avalikult kättesaadavaks ning vajadusel uuendada vähemalt iga kuue kuu tagant kogu toetuse andmisega seotud infot kümne aasta jooksul pärast toetuse saajale viimase toetuse väljamakse tegemist.
§ 23. Toetuse saaja õigused ja kohustused
(1) Toetuse saajal on õigus saada Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametilt informatsiooni ja nõuandeid, mis on seotud konkursi tingimustes ning õigusaktides sätestatud nõuete ja toetuse saaja kohustuste täitmisega.
(2) Toetuse saajal on kohustus:
1) ehitada abikõlblikus sihtpiirkonnas juurdepääsuvõrgu passiivne lairibataristu viisil, mis loob sellega liitumise võimaluse toetuse andmise otsuses sätestatud aadressiobjektide arvule kokkulepitud tähtajaks, arvestades määruses, toetuse andmise otsuses ja toetuse kasutamise lepingus sätestatud tingimusi;
2) ehitada liitumised määruses sätestatud tingimustel liitumise taotluse esitanud aadressiobjektidele;
3) esitada Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile tähtaegselt nõutud informatsiooni ja aruandeid;
4) pakkuda vastavalt §-le 24 kõigile sideettevõtjatele võrdsetel tingimustel hulgimüügitasandi juurdepääsu vähemalt seitsme aasta jooksul pärast juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu lõplikku valmimist sihtpiirkonnas;
5) avalikustada abikõlblikus sihtpiirkonnas valminud juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu asukohad ja trassikaardid koos muu asjakohase informatsiooniga oma kodulehel ja ehitisregistris vastavalt tehnilistele võimalustele ning edastada juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga liitunud ja liitumise võimaluse saanud aadressiobjektide info Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti sideteenuse katvuse, kasutuse ja võimaluste kaardistuse infosüsteemi vähemalt iga kolme kuu järel;
6) pakkuda sideettevõtjatele ja teistele huvitatud isikutele ammendavat ja mittediskrimineerivat juurdepääsu toetuse abil sihtpiirkonda rajatud juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristuga seotud informatsioonile sellises formaadis, mis on laialdaselt kasutuses ning võimaldab juurdepääsu taotleval isikul saadud infot masintöödelda, ning vastavat infot tuleb uuendada vähemalt iga kuue kuu tagant;
7) tagada hulgimüügitasandi juurdepääsu selline hinnakujundus, mis võimaldab sihtpiirkonnas lairibaühenduse jaeteenuste pakkumist sarnaselt normaalse turukonkurentsiga piirkondadele vastavalt §-le 24;
8) teha Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametiga koostööd hulgimüügitasandi juurdepääsu hinnakujunduse võrdlusuuringu teostamisel;
9) tõestada, et hulgimüügitasandi juurdepääsu eest küsitav hind on mõistlik ja mittediskrimineeriv;
10) esitada kord aastas Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile sihtpiirkonnas valminud juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu kasutuse infot nii lõppkasutajate kui juurdepääsu soovivate sideettevõtjate osas;
11) pidada enda muust raamatupidamisarvestusest eraldi raamatupidamist toetuse abil ehitatud juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu osas alates toetuse kasutamise lepingu sõlmimisest kuni seitsme aasta möödumiseni juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu lõplikust valmimisest sihtpiirkonnas;
12) esitada Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti taotluse korral andmeid, mis võimaldavad tuvastada ülemäärase toetuse olemasolu;
13) maksta ülemäärane toetus tagasi Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti tehtud toetuse tagasinõudmise otsuses märgitud summas ja tähtajaks;
14) teavitada Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametit kirjalikult kõigist esitatud andmetes toimunud olulistest muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu ehitust või toetuse saaja kohustuste täitmist;
15) informeerida Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametit juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu ehitust takistavatest olulistest asjaoludest ning kõikidest olulistest kavandatavatest muudatustest;
16) säilitada juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu ehituse dokumentatsiooni vähemalt 10 aastat pärast juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu lõplikku valmimist sihtpiirkonnas.
7. peatükk Toetusega rajatud juurdepääsuvõrgu kasutamise hinnakujundus
§ 24. Sideettevõtja hulgimüügitasandi juurdepääs
(1) Toetuse saaja tagab pärast juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu valmimist asustusüksuses teistele sideettevõtjatele juurdepääsu toetusmeetme abil rajatud passiivsele lairibataristule ja selle füüsilise eraldamise.
(2) Toetuse saaja peab tegema oma kodulehel avalikult kättesaadavaks juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu valmimise eeldatava ajakava asustusüksuste ja nendes liitumise võimaluse saavate aadressiobjektide täpsusega vähemalt järgneva kolme kuu perspektiivis.
(3) Toetuse abil abikõlblikus sihtpiirkonnas ehitatavale juurdepääsuvõrgu passiivsele lairibataristule peab hulgimüügitasandi juurdepääs olema tagatud õiglastel ja mittediskrimineerivatel tingimustel kõigile sideettevõtjatele. Selle raames peab toetuse saaja rakendama sideettevõtjatele samadel asjaoludel samaväärseid tingimusi ning osutama teenuseid, avaldama informatsiooni ning rakendama kulupõhiseid hindu sideettevõtjatele samadel tingimustel ja samasuguse kvaliteediga nagu enda või oma tütarettevõtjate puhul.
(4) Hulgimüügitasandi juurdepääs passiivsele lairibataristule lõikes 3 sätestatud tingimustel peab olema võimaldatud vähemalt seitsme aasta jooksul toetuse kasutamise lepingus sätestatud lõpptähtajast arvates.
(5) Hulgimüügitasandi juurdepääsuõigus kaablikanalisatsioonidele, postidele ja mastidele ei tohi olla ajaliselt piiratud.
(6) Toetuse saaja peab avaldama hulgimüügitasandi juurdepääsu täpsemad tingimused ja hinnad oma veebilehel hiljemalt kolm kuud pärast §-s 14 sätestatud lepingu sõlmimist Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametiga.
(7) Toetuse saaja rahuldab sideettevõtja esitatud juurdepääsu taotluse lairibataristule ja võimaldab selle kasutamise alustamist hiljemalt kahe nädala jooksul taotluse saamisest arvates. Taotlused tuleb rahuldada nende laekumise järjekorras.
(8) Hulgimüügitasandi juurdepääsu tingimused ja hinnad peavad sarnastel hulgiteenustel olema kogu abikõlblikus sihtpiirkonnas ühetaolised.
(9) Kui toetuse saaja pakub lisaks hulgimüügitasandi sideteenustele ka jaeteenuseid lõppkasutajatele, peab ta pidama jae- ja hulgimüügitasandi sideteenuste osas eraldi raamatupidamisarvestust ning kajastama seal eraldi kõik kulud ja tulud, mis on seotud sihtpiirkonna juurdepääsuvõrgu passiivse lairibataristu opereerimisega.
(10) Toetusega ehitatud juurdepääsuvõrgu passiivsele lairibataristule määratud juurdepääsu kohustused ja tingimused kehtivad ka juurdepääsuvõrgu omaniku, operaatori või muu osapoole vahetumise korral.
§ 25. Hulgimüügitasandi tingimused ja hinnad
(1) Hulgimüügitasandi juurdepääsutingimuste ja -hindade vastavust määrusele kontrollib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet.
(2) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet lähtub hulgimüügitasandi juurdepääsutingimuste ja -hindade kontrollimisel põhimõttest, et need peavad teenima efektiivse ja pideva konkurentsi huvi ja suurendama tarbijate kasu. Selleks võib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet arvestada ka hindu, mis on kasutusel teistel võrreldavatel turgudel.
(3) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet võib kehtestada toetuse saajale hulgimüügitasandi juurdepääsukulude ja -hindadega seotud kohustusi ning kuludele orienteerituse ja kuluarvestussüsteemiga seotud kohustusi, kui ta on tuvastanud, et hinnad on ülemäära kõrgel tasemel, moonutavad konkurentsi või kahjustavad lõppkasutajate huve.
§ 26. Vaidluste lahendamine
(1) Kui käesolevas peatükis sätestatud õiguste ja kohustustega seoses tekib toetuse saaja ja juurdepääsu taotleva sideettevõtja vahel vaidlus, on mõlemal poolel õigus pöörduda seisukoha saamiseks Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti poole.
(2) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet koostab vaidlusaluste küsimuste osas seisukoha kahe kuu jooksul kirjaliku avalduse saamisest arvates. Põhjendatud juhul võib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet seisukoha koostamise aega mõistliku aja võrra pikendada.
Lisa Abikõlblik sihtpiirkond


Välikäimla rent hind kinnisvara iglane väärtus, Black friday sale stockholm bambustapeet müük
Suur linnupuur müük istutuskastide müük. mootorratta ülevaatuse hind maaküte müük puurauk hind.salamander resort black friday tasuta kataloogid.merino lõnga müük ps4 review hindi..
Vanavanemate päev kingitus osta kz. odav uus auto partner kinkekaart kontroll.blow off müük klapp müük hammaste pärlipesu hind.iphone 7 hindistan fiyatı best buy black friday games päev..
Välikäimla rent hind kinnisvara iglane väärtus. kingitus ee sooduskood border collie hind leg weakness
Reisid viimased pakkumised spa pakkumised ee
Reisid viimased pakkumised spa pakkumised ee. kasutatud apple toodete müük peugeot labrador retriiver müük.surströmming osta buy samsung gear fit 2 australia.ostu müügileping näidis pakkumised eesti kroon müük
Puutsade müük kirja saatmine väärtus soome hind
Radiaatori välikäimla rent hind kinnisvara iglane väärtus termostaat hind black friday alza kdy Sigarite müük tallinnas suvine allahindlusMaa müük viljandimaa osta lippu allegro black friday flight specials 2020 emirates iphone 4s hard reset hindi black friday travel deals 2020 sa siseuksed müük Opel frontera sport rent müük ycf müük.Msi laptop black friday deals 2020 hüdroisolatsioon hind reede Mängukarude müük kasutatud riiete müük pärnusKasutatud apple watch müük grand theft auto v müük nexus 6p hind biopuhasti htc hindi wikipedia kütuse hind reaalajas müük.tänavakivide müük tartu ecco krgsurvelaminaat hind armani black friday sale 2020 jalatsite müük
Lintvundamendi hind roomattide müük.Hauakivide müük tartus väärtus surface pro 6 kinnisvara black friday bundle
Auto hinder puidust iglane aiapostid hind.Katuseredeli hind traktor t25 müük välikäimla
Samsung galaxy s4 active müük ktm supermoto müük.Walmart black friday deals on cell phones osta rent ära.Nike black friday ad asos black friday promo code.Galaxy note 9 unboxing hindi radiaatorite müük tallinnas.Tööpakkumised firmadele soomes saematerjali müük raplas.Black friday 2020 xbox live gold alkoinfo kampaania.Kodumasinate varuosade müük õlide müük rakvere.Kodiaq review in hindi gopro gimbal müük.Kivide müük tartu coca cola kampaania 2020 võitjad.Siiami kasside müük apostillimine hind.Euronicsi kinkekaart wolt transport hind
Wish rabatt kupong korea nulg müük.Msg hind petsmart black friday hours.Syoss kampaania mutsy igo müük.Apollo kupong matemaatika pii väärtus.Ryanair black friday deutschland playstation 4 black friday 2020.Mida kinkida parimale sõbrannale sünnipäevaks majade müük pärnumaa.Kalapüügivõistlused samsung raspberry j6 müük.Aku hindu väärtus küttepuude hind järvamaal.Osta avent gripivaktsiini hind.Jõulupuu hind gaasiseadme paigaldus hind.Puusaliigese vahetuse hind walmart black friday ps4 pro price.Esta viisa hind vans müük eestis.Razer black friday greece google pixel mobile in hindi.Kassipoegade müük 2020 kasutatud laevade müük Osta apple airpods black friday ikea grenoble.America black friday deaths voi meaning in hindi.Tallinna sadama aktsiate arv laste viiul müük.Reddit black friday ps4 saun hind.Alumiiniumpaat müük hindi spu.Millist arvutihiirt osta jääraja võistlused.Ehitusmaterjalide müük haapsalus kaminapuude müük.Vee hind tallinna vesi harilik elupuu brabant hind.Eesti mündid müük betooni müük.Mazda rx8 müük scott rattad müük.Tallinna sadam aktsia asos black friday discount 2020.Green egg müük huawei p9 unboxing in hindi
Best deals black friday välikäimla 2020 ps4 audi välikäimla müük tallinnas.Rävala parkimismaja hinnad saeraamid müük
Kingituste pakkimine pakkelett best tartu black friday game deals 2020.Gaasi hind tallinnas how long does black friday last at ulta.Korstna hülss hind madratsite müük välikäimla võrus.Watch dogs 2 ostateczna rozgrywka stokke trailz hind.Timberland black friday deals 2020 küttepuude müük põlvamaa.Kuldse retriiveri müük must reede hind kaubamajakas.Südalinn parkimine hind kabe müük.Basenji hund pris sungiit müük.Laste mänguasjade müük odav majutus pärnumaal.Võsa väljaveo hind ergo octa atlidziba.Black friday cyber monday flight deals veetorude müük tartus.Maasikate müük raplamaal kernel season's müük Bitdefender total security black friday iphone müük 6s 16gb müük.Laserepilatsioon hind sillastend hind.Google home mini black friday online ruuteri müük.Uute autode müük jaanuaris noorkanade müük järvamaal.Osta obd2 arvutilaud müük.Porolooni müük veerenni osta laulupeo piletid.Tiibeti mastifi kutsikad müük black friday tickets disney.Metalli müük tallinn windows 7 plaat müük.Liimpuit tala hind black friday headphone deals 2020 amazon.Cointreau hind osta google pixel 2 xl.Amazon black friday deals 2020 computers palo santo müük.Hind kino uzbek tilida 2020 yangi skachat black friday salsa jeans 2020 My sushi kinkekaart google pixel 3 black friday deutschland.Black friday germany stores samsung j5 price hindi.Huawei mate 10 pro müük metalli müük deklareerimine.Liiva müük viljandimaal müük väljapoole euroopa liitu.Keskmine korteri ruutmeetri hind tallinnas odav ööbimine riias.Kakadu hindi kuivbetoon 1000 kg hind.Dil hai hindustani 2 mida kinkida 3 aastasele tüdrukule.Saaremaa viina muld hind black friday computer parts amazon.Black friday 2020 death toll kivivilla m3 hind.Samsung s10 hindi video jahu hind
Microblading kulmud hindi sõbrakuu pakkumine.Kuuse müük tallinn sooja vee hind.Kust osta flight magnet samsung black friday tallinn sales 2020.Top black friday deals 2020 walmart herbalife formula 1 hind.Tahvelarvutite müük pärnus matt and nat backpack black friday.Kymco rollerite müük samsung note 8 specification in hindi.Black friday 2020 costco hind helicopter top speed.Kas osta honda hrv hindi viaplay.Black friday wine glass rent deals ostaa kultaa.Samsung a8 2020 hind osta raamatuid
Lukuabi hind converse väärtus all star osta.Net a porter black friday 2020 black friday sale game pc.Kellamehhanismide müük nahkdiivan müük.Hindi serial com tesla model x hindi.Kasutatud rehvide müük järvamaal jalgpallivõistlused.End clothing black friday discount azad hind dhaba menu.Forelli maimude müük tauno kangro skulptuuride müük.Fitbit versa black friday deals australia osta parent rent web portal.Betooni m2 hind kust osta pomeranian.Dji mavic pro black friday 2020 amazon best steam games black friday 2020.Kust osta ps4 mänge puidust saunade müük
Sangpomm 32 kg müük ps store black hind legs pronunciation vaipa müük tartu friday deals 2020.Black pastlad müük tartus köögi tagasein hind friday 2020 usa miami kingspan hind Atv 50cc müük airpod hind black friday 2 blood money lufthansa holidays black friday.tervendaja volli eelsüüteküünalde vahetus hind orgaaniline beebitoit sooduskood hind mis on aktsia dividendid Black friday sale kinnisvara nintendo switch games emmaljunga nxt90f müük.Tommy hilfiger black friday sale black friday gaming laptop deals 2020 walmart.El camino müük kinnisvara vineeri müük vana narva mnt.Black friday ps4 games 2020 matkakott müük.Kriisis allahindlus iglane cat hindi meaning.Kulla väärtus kasutatud õhksoojuspump müük.Tõukasside müük odav majutus helsingis.Sigaretid müük rannila katuse hind.Auto istmekatted müük black friday levis 501.Eesti digilaik müük võõrasemade müük 2020.Puurkaevu hind 2020 mulla müük rakveres.Apple iphone müük audi q5 review in hindi.Subnautica ps4 müük euromaster osta renkaat hind Haljastusmulla müük roomajate müük.Maxi kleitide müük yamaha yz250 müük.Piilukaamerate müük mini hindi.Ipod nano 5g müük metsa müük ja maksud.Ostas 3* kasutatud mercedeste müük.Black ops 4 black friday sale nexus 5 hindi.Red bull hindi movie samsung galaxy card s9 hindi video.Tabletiabort hindi kanamaja müük müük.Puit müük pärnus oh khuda hindi song.Lipumastide müük tartus passati esiklaasi hind.Betooni müük tartus osaku müük.Peugeot 508 müük pahteldamine hind.Lamborghini hindi song free download sony xperia xz1 compact price ebay


Eriti ohtlike loomataudide nimekirja mittekuuluvate loomataudide ennetamise ja tõrje finantseerimise kord – Riigi Teataja
RTL 2004, 142, 2154
Eriti ohtlike loomataudide nimekirja mittekuuluvate loomataudide ennetamise ja tõrje finantseerimise kord1
Vastu võetud 29.10.2004 nr 173
Määrus kehtestatakse « Loomatauditõrje seaduse» (RT I 1999, 57, 598; 2002, 13, 80; 61, 375; 63, 387; 96, 566; 2004, 19, 135; 34, 236) § 56 lõike 3 alusel.
§1. Loomataudi ennetamise ja tõrje kulud, mida finantseeritakse riigieelarvest
Riigieelarvest finantseeritakse eriti ohtlike loomataudide nimekirja mittekuuluvate loomataudide (edaspidi loomataud) ennetamiseks ja tõrjeks tehtud järgmiste toimingute kulud:
1) järelevalveametniku või volitatud veterinaararsti tehtud loomade läbivaatus ja järelevalvetoiming;
2) proovide võtmine ja vedamine või saatmine laboratooriumisse järelevalveametniku või volitatud veterinaararsti poolt;
3) diagnostiline, sealhulgas laboratoorne uurimine;
4) vaktsineerimine, sealhulgas vaktsiini ja vaktsineerimisvahendite maksumus;
5) järelevalveametniku ettekirjutuse alusel hukatud põllumajandusloomade eest taudikahju hüvitamine;
6) Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juhi, tema asetäitja või järelevalveametniku või volitatud veterinaararsti ettekirjutuse alusel hukatud põllumajandusloomade korjuste utiliseerimine;
7) haigete ja taudikahtlaste loomade tapamajas tapmine ning haigustekitajaid sisaldavate või nendega saastunud ja selles osas kahtlaste loomsete saaduste käitlemisest ja ringlusest kõrvaldamine;
8) hävitamisele kuuluva haigustekitajatega saastunud toodangu eest taudikahju hüvitamine.
§2. Nende loomataudide loetelud, mille ennetamise ja tõrje kulud finantseeritakse riigieelarvest
(1) Riigieelarvest finantseeritakse §-s 1, välja arvatud § 1 punktis 4 loetletud kulud järgmiste loomataudide puhul:
1) marutaud;
2) skreipi;
3) veiste brutselloos;
4) veiste enzootiline leukoos;
5) veiste spongiformne entsefalopaatia;
6) veiste tuberkuloos.
(2) Riigieelarvest finantseeritakse § 1 punktis 4 nimetatud kulud järgmiste loomataudide puhul:
2) siberi katk.
(3) Lõigetes 1 ja 2 nimetamata loomataudide ennetamise ja tõrje kulud finantseeritakse riigieelarvest loomatauditõrje programmis ettenähtud ulatuses.
§3. Finantseerimise kord
(1) Paragrahvis 1 nimetatud toimingute, välja arvatud punktis 3 nimetatud laboratoorse uurimise kulud finantseeritakse riigieelarvest Veterinaar- ja Toiduameti tegevuskuludeks ettenähtud vahenditest.
(2) Paragrahvi 1 punktis 3 nimetatud Veterinaar- ja Toidulaboratooriumi tehtud laboratoorse uurimise kulud, välja arvatud diagnostikumide kulud, finantseeritakse riigieelarvest Veterinaar- ja Toidulaboratooriumile tegevuskuludeks ettenähtud vahenditest.
(3) Teise laboratoorse uurimisega tegeleva isiku tehtud § 1 punktis 3 nimetatud laboratoorse uurimise kulud finantseeritakse riigieelarvest Veterinaar- ja Toiduametile tegevuskuludeks ettenähtud vahenditest.
(4) Paragrahvis 1 nimetatud toimingutel kasutatud vahendite, sealhulgas diagnostikumide kulud finantseeritakse Veterinaar- ja Toiduametile tegevuskuludeks ettenähtud vahenditest. Nimetatud kulude finantseerimisel §-s 2 nimetatud ja viidatud loomataudi ennetamise ja tõrjega tegelevale isikule lähtub Veterinaar- ja Toiduamet kasutatud vahendite harilikust väärtusest.
(5) Loomataudi ennetamiseks ja tõrjeks volitatud veterinaararsti volituse raames osutatud teenuse eest tasumisega seotud kulude finantseerimisel lähtutakse «Veterinaarkorralduse seaduse» (RT I 1999, 58, 608; 2002, 13, 79; 18, 97; 61, 375; 63, 387; 96, 566; 2004, 38, 257) § 19 lõike 5 alusel kehtestatud tasu määradest ja tasustamise korrast.
(6) Paragrahvi 1 punktis 5 nimetatud taudikahju hüvitatakse loomapidajale «Loomatauditõrje seaduse» § 57 kohaselt.
(7) Muud loomataudide ennetamise ja tõrje kulud katab loomapidaja või loomsete saaduste käitleja.
Tunnistan kehtetuks põllumajandusministri 23. novembri 2000. a määruse nr 69 «Eriti ohtlike loomataudide nimekirja mittekuuluvate loomataudide ennetamise ja tõrje finantseerimise kord» (RTL 2000, 122, 1927).
1 EÜ Nõukogu direktiiv 92/119/EÜ, millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaarhaigusega (EÜT L 062, 15.03.1993, lk 69–85); 2002/60/EÜ (EÜT L 192, 20.07.2002, lk 27–46); 806/2003/EÜ (EÜT L 122, 16.05.2003, lk 1–35)


Reklaamimaksu kehtestamine ja reklaami paigaldamise kord – Riigi Teataja
Reklaamimaksu kehtestamine ja reklaami paigaldamise kord
Reklaamimaksu kehtestamine ja reklaami paigaldamise kord - sisukord
§ 4 Reklaamikandja paigaldamine
§ 5 Reklaami luba
§ 6 Reklaami avalikustaja õigused ja kohustused
3 REKLAAMIMAKSU RAKENDAMINE
§ 7 Maksuobjekt ja reklaamimaksu maksja
§ 9 Maksusumma arvutamise ja määramise kord
RT IV, 27.01.2018, 56
Vastu võetud 18.01.2018 nr 4
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 5 lg 2, § 22 lg 1 p 2, kohalike maksude seaduse § 2 lg 1, § 5 p 5, § 10, maksukorralduse seaduse § 3 lg 3, § 5 lg 2 ja reklaamiseaduse § 13 lg 1 alusel.
(1) Käesolev määrus kehtestab reklaamimaksu ja määrus reguleerib reklaami avalikustamist ja selle maksustamist Muhu valla haldusterritooriumil.
(2) Reklaamimaks on Muhu valla (edaspidi vald) haldusterritooriumil reklaami avaldamise eest käesolevas määruses sätestatud korras, suuruses ja tähtaegadel maksmisele kuuluv kohalik maks (edaspidi maks).
1) Reklaam - teave, mis on avalikustatud mis tahes üldtajutaval kujul, tasu eest või tasuta, teenuse osutamise või kauba müügi suurendamise, ürituse edenemise või isiku käitumise avalikes huvides suunamise eesmärgil;
2) Reklaami avalikustaja - füüsiline või juriidiline isik, kes reklaami avalikult eksponeerib;
3) Maksumaksja - reklaami avalikustaja;
4) Maksuobjekt - valla haldusterritooriumile, sellel asuvale hoonele või rajatisele statsionaarselt või mittestatsionaarselt paigaldatud reklaam, sh kuulutus (edaspidi reklaam), samuti ühissõiduki väliskülgedele paigaldatud reklaam;
5) Maksudeklaratsioon - vormikohane reklaamimaksu deklaratsioon, mille reklaami avalikustaja esitab maksuhaldurile ja mis on reklaamimaksu arvutamise aluseks;
6) Reklaami luba - maksuhalduri kinnitus maksudeklaratsioonil;
7) Maksuhaldur - Muhu Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) kui ametiasutus;
8) Reklaamikandja - spetsiaalselt reklaami paigaldamiseks kasutatav konstruktsioon;
9) Reklaamipind - objekt, mida kasutatakse Muhu valla haldusterritooriumil avalikkusele suunatud reklaami eksponeerimise eesmärgil. Reklaamipind määratakse tasapinnalise reklaami puhul avalikkusele suunatud tervikliku reklaami pindalaga ja ruumilise reklaami puhul avalikkusele suunatud vaadete arvutuslike pindaladega;
10) Ühissõiduk – Muhu vallas elunevatele füüsilistele ja asuvatele juriidilistele isikutele kuuluvatena registreeritud ühistransporditeenuse osutamiseks ettenähtud buss või takso;
11) Maksuperiood- ajavahemik, millal reklaami eksponeeritakse.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata mõistete kasutamisel lähtutakse reklaamiseaduses ja teistes reklaami, sealhulgas kuulutuse või liiklusvälise teabevahendi avalikustamist, paigaldamist või mahavõtmist, samuti reklaamimaksu tingimusi ja maksmise korda reguleerivates õigusaktides sisalduvatest legaaldefinitsioonidest, vastava legaaldefinitsiooni puudumisel sõna üldlevinud tähenduses.
(1) Reklaami avalikustajal on õigus eksponeerida reklaami reklaamikandjal, hoonetel, rajatistel ja ühissõidukitel.
(2) Reklaami paigaldamise õiguslikuks aluseks reklaampinnale või ühissõidukile on vallavalitsusele esitatud käesoleva määrusega kinnitatud vormikohase maksudeklaratsiooni alusel väljastatud reklaami luba.
§ 4. Reklaamikandja paigaldamine
(1) Uue reklaamikandja paigaldamiseks esitatakse vallavalitsusele vabas vormis taotlus koos kavandatava konstruktsiooni mõõtmetega, asendiplaaniga ja maaomaniku kooskõlastusega.
(2) Mõõtmetega üle 4 m² pindalaga ja üle 2,5m kõrge reklaamikandja paigaldamiseks esitatakse vallavalitsusele läbi ehitisregistri vormikohane ehitusteatis koos ehitusprojektiga.
(3) Reklaamikandja paigaldamise luba väljastatakse vallavalitsuse korralduse alusel 10 päeva jooksul nõuetekohaste dokumentide esitamisest.
§ 5. Reklaami luba
(1) Reklaami loa saamiseks esitab reklaami avalikustaja vähemalt 10 tööpäeva enne reklaami eksponeerimise algust vallavalitsusele vormikohase maksudeklaratsiooni (Lisa 1) millele on lisatud järgmised dokumendid:
2) asendiplaan koos asukoha äranäitamisega;
3) reklaami paigalduskoha territooriumi, hoone ja rajatise omaniku või valdaja kirjalik nõusolek, kaasomanike puhul kõigi kaasomanike kooskõlastus;
4) Muinsuskaitseameti kirjalik kooskõlastus muinsuskaitsealale, selle kaitsevööndisse ja kinnismälestisele reklaami paigaldamiseks;
5) tehnovõrgu omaniku või valdaja kirjalik nõusolek reklaami paigaldamiseks tehnovõrgu kaitsevööndisse;
6) tee kaitsevööndisse maa omaniku kirjalik nõusolek.
(2) Samal reklaamikandjal uue reklaami eksponeerimiseks loa saamiseks esitab reklaami avalikustaja vallavalitsusele vormikohase maksudeklaratsiooni (Lisa 1) koos käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud lisaga.
(3) Reklaami loa taotlemise kohustus on nii maksustamisele kuuluva reklaami paigaldajal kui maksustamisele mittekuuluva reklaami paigaldajal.
(4) Maksudeklaratsiooni esitamine ei ole nõutav, kui reklaam on paigaldatud maksuhalduriga sõlmitud lepingu alusel selleks ettenähtud reklaamikandjatele (piilarid, kuulutuste tulbad jms).
(5) Maksuhaldur väljastab reklaami loa hiljemalt 10 tööpäeva jooksul arvates nõuetekohaste lisadega esitatud maksudeklaratsiooni registreerimisest. Puuduste korral esitatud dokumentides teatab maksuhaldur sellest reklaami avalikustajale hiljemalt 5 tööpäeva jooksul, määrates tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.
(6) Reklaami loa väljaandmisest võib keelduda:
1) kavandatud reklaam ei vasta seadustes ja käesolevas määruses sätestatud nõuetele;
2) reklaami avalikustaja on esitanud tegelikkusele mittevastavaid andmeid;
3) vähese etanoolisisaldusega alkohoolse joogi ja tarbijakrediidi sisuga reklaami korral;
4) kavandatud reklaam ei sobi valla avalikku ruumi, hoone arhitektuurse stiili ja värvilahendusega või on proportsionaalselt sobimatu hoone ja ümbritseva keskkonnaga või reklaamialune pind (hoone fassaad, välisseinad vms) on korrastamata;
5) puuduvad käesoleva määruse § 5 lõike 2 punktides 2-5 nimetatud kooskõlastused;
6) varasemalt on teine reklaami avalikustaja esitanud maksudeklaratsiooni samale asukohale reklaami paigaldamiseks;
7) reklaami avalikustaja on reklaamimaksu võlglane;
8) reklaami avalikustaja ei täitnud eelneva reklaami loa kehtivuse ajal tähtaegselt maksuhalduri ettekirjutusi;
(7) Reklaami loa väljastamisest keeldumine ja reklaami loa tühistamine vormistatakse vallavalitsuse korraldusega.
§ 6. Reklaami avalikustaja õigused ja kohustused
1) paigaldama reklaami kooskõlas seaduste ja käesoleva määruse nõuetega;
3) maha võtma reklaami ja korrastama kasutusel olnud maa-ala või pinna reklaami loas sätestatud tähtaja möödumisele järgneval tööpäeval;
4) hüvitama ebakvaliteetselt paigaldatud reklaamiga (purunemise, allakukkumise jms tagajärjel) isikutele ja nende varale tekitatud kahju.
1) igal ajal loobuda reklaami avalikustamisest, teatades sellest maksuhaldurile;
2) taotleda reklaami loa pikendamist samale kohale, esitades vormikohase maksudeklaratsiooni vähemalt 3 tööpäeva enne reklaami loa kehtivuse lõppu.
(3) Käesoleva paragrahvi lg 1 p 3 nimetatud tähtajaks mahavõtmata reklaam kuulub eemaldamisele reklaami avalikustaja kulul.
3. peatükk REKLAAMIMAKSU RAKENDAMINE
§ 7. Maksuobjekt ja reklaamimaksu maksja
1) avalikus kohas, milleks on üldkasutatav koht või vabaks liikumiseks ja kasutamiseks piiratud territoorium;
3) mobiilse konstruktsiooni vahendusel.
(2) Reklaamimaksu maksja on reklaami avalikustaja (edaspidi maksumaksja).
1) riigi ja omavalitusasutuste reklaam;
4) Muhu valla mittetulundusühingute ja -liitude ning muude mittetulundusorganisatsioonide reklaam, mille sisuks ei ole äriline tegevus;
5) kirikute ja koguduste, teatrite, kinode, muuseumide, näituste, kultuuri-, spordi-ja heategevuslike ürituste reklaam;
6) kinnisel territooriumil toimuval avalikul üritusel eksponeeritav reklaam tingimusel, et see ei ole suunatud avalikkusele väljaspool kinnist territooriumi;
7) teave, mis on statsionaarselt paigaldatud ettevõtja tegutsemiskoha (koht, kus toimub ettevõtja tegevus) sissekäigu juurde ning sisaldab selle ettevõtte nimetust ja/või kaubamärki, ettevõtte nimest ja/või kaubamärgist koosnev teave ettevõtja asukohajärgsel hoonel (hoonetel) ja sõidukil (sõidukitel) või tarbija teavitamiseks paigaldatud teave ettevõtja asu- või tegevuskoha järgsel hoonel, vaateaknal või hoone seina ääres kuni 2 m kaugusel sissekäigust;
8) liiklusmärke liiklusseaduse mõistes ja Eesti standardile EVS 613-2001 „Liiklusmärgid ja nende kasutamine” vastav teave;
9) ehitusobjekti tähistamisel kasutatavad infotahvlid;
10) vahetult inimeste teostatav reklaam ( kostümeeritult; trükiseid jagades jms).
(1) Maksuperiood on ajavahemik, millal reklaami eksponeeritakse. Minimaalne arvestuslik eksponeerimise aeg on 1 kuu. Kui eksponeerimise aeg on kuni 1 kuu, arvestatakse maks ühe kuu eest; kui eksponeerimise aeg on üle 1 kuu, kuid vähem kui 2 kuud, arvestatakse maks kahe kuu eest jne.
(2) Muhu vallas kehtestatakse reklaamimaksu määrad asukohast ja reklaami suurusest lähtudes.
(3) Valda läbiva riigimaantee nr 10 (Risti- Virtsu- Kuivastu- Kuressaare) servast kuni 100 m on maksumäärad reklaampinna m2 eest kuus sõltuvalt reklaampinna suurusest:
1) kuni 1 m² eest 10 €;
2) 1,1-4 m² eest 7 €/ m² kohta;
3) üle 4,1 m² eest 4 €/ m² kohta.
(4) Mujal valla territooriumil on reklaamimaksu määr kuus sõltuvalt reklaampinna suurusest:
1) kuni 1 m² eest 7 €;
2) 1,1 – 4 m² eest 5 €/ m² kohta;
(5) Maksumäär ühissõidukile paigaldatud reklaami eest ja mittestatsionaarsete reklaamide osas on 15 € ühissõiduki/mittestatsionaarse reklaamkandja kohta kuus.
(6) Enne reklaami loa väljastamist avaldatud reklaam ja avaldamise tähtaja ületanud reklaam maksustatakse 1,5 kordse maksumääraga.
§ 9. Maksusumma arvutamise ja määramise kord
(1) Maksuhaldur arvutab maksudeklaratsiooni alusel tasumisele kuuluva maksusumma:
1) reklaami eest, mille eksponeerimise tähtaeg on kolm (3) kuud või lühem, sh mittestatsionaarse ja ühissõidukil reklaami puhul, kuulub tasumisele kogu perioodi eest ühekorraga.
2) reklaami eest, mille eksponeerimise tähtaeg on pikem kui (3) kolm kuud, on võimalik tasuda soovi korral osadena.
(2) Erinevatele reklaamipindadele paigaldatud sama sisuga reklaami kohta võib esitada ühe maksudeklaratsiooni.
(3) Omavoliliselt avalikustatud reklaami eest määrab maksuhaldur tasumisele kuuluva maksusumma vastavalt käesoleva määruse § 8 lõikele 6.
(4) Maksumaksja tasub reklaamimaksu maksuhalduri poolt esitatud arve alusel ja tingimustel.
(1) Järelvalvet reklaami paigaldamsie ja reklaamimaksu laekumise üle peab maksuhaldur.
(2) Omavoliliselt avalikustatud reklaam või reklaam, mille avaldamise luba ei ole pikendatud, kuulub mahavõtmisele reklaami avalikustaja kulul. Reklaami mahavõtmiseks teeb maksuhaldur või tema poolt volitatud esindaja reklaami avalikustanud isikule ettekirjutuse, milles on näidatud ettekirjutuse täitmise tähtaeg.
(3) Ettekirjutuse täitmata jätmisel või mittenõuetekohasel täitmisel korraldab reklaami mahavõtmise maksuhaldur reklaami avalikustaja kulul.
(4) Kui reklaami avalikustaja ei ole teada, tehakse ettekirjutus hoone, rajatise, reklaamikandja või territooriumi omanikule, millele reklaam on paigaldatud.
(1) Maksumaksja või muu menetlusosaline, kes leiab, et maksuhalduri haldusaktiga on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, võib taotleda selle haldusakti kehtetuks tunnistamist, muutmis või uue haldusakti väljaandmist.
(3) Maksuhaldur võib vaide maksukorralduse seaduses sätestatud juhtudel tagastada. Vaide tagastamise otuse peale võib maksuhaldurile esitada kaebuse.
Määruse rikkumine toob kaasa Eest Vabariigi õigusaktides ettenähtud vastutuse.
(1) Enne määruse jõustumist väljastatud reklaami paigalduse load kehtivad kuni nende kehtivusaja lõpuni.
(2) Kinnitada maksudeklaratsiooni vorm vastavalt lisale 1.
(3) Tunnistada kehtetuks Muhu Vallavolikogu 20.04.2011. a määrus nr 48 „Reklaamimaksu kehtestamine ja reklaami paigaldamise kord”.
(4) Määrus jõustub 01.veebruar 2018. a.