Valga valla põhimäärus – Riigi Teataja
Valga valla põhimäärus
Valga valla põhimäärus - sisukord
§ 3 Valga valla omavalitsusorganid
§ 4 Valla ametiasutused
§ 51 Valga linna staatus ja sümbolid
§ 6 Volikogu moodustamine ja pädevus
§ 7 Volikogu struktuur
§ 8 Volikogu esimees
§ 10 Volikogu aseesimeeste valimine
§ 11 Volikogu esimehe ja aseesimeeste volituste kestus
§ 18 Valitsuse moodustamine
§ 19 Valitsuse istung
4 Valla arengukava, eelarvestrateegia ja valla eelarve
§ 21 Arengukava koostamise üldised põhimõtted
§ 22 Eelarvestrateegia koostamise üldised põhimõtted
§ 23 Vallaeelarve koostamise üldised põhimõtted
§ 24 Valla õigusaktid
§ 25 Valla õigusaktide avalikustamine ja jõustumine
6 Valga valla esindamine
§ 26 Valga valla esindamine
§ 27 Põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
RT IV, 04.01.2018, 7
Vastu võetud 22.12.2017 nr 9
, rakendatakse 1.01.2018
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 8 ja § 22 lõike 1 punkti 9 ja haldusreformi seaduse § 16 lõike 2 alusel.
Valga valla põhimääruses sätestatakse valla sümbolid ja nende kasutamise kord, valla ametiasutuste moodustamise ja ametiasutuste hallatavate asutuste asutamise kord, volikogu esimehe ja aseesimehe või aseesimeeste valimise kord, volikogu komisjonide moodustamise kord, õigused ja kohustused ning komisjonide esimeeste ja aseesimeeste valimise kord, vallavalitsuse moodustamise kord, vallavanema valimise kord, vallavalitsuse pädevus, valla arengukava, eelarvestrateegia ning eelarve koostamise, muutmise ja finantsjuhtimise üldised põhimõtted ning valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise täpsem kord.
(1) Valla halduskeskus asub Valga linnas.
(2) Valla piir koos selle kirjeldusega määratakse Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduses sätestatud korras.
§ 3. Valga valla omavalitsusorganid
Valga valla omavalitsusorganid on Valga Vallavolikogu (edaspidi volikogu) ja Valga Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
§ 4. Valla ametiasutused
(1) Valga valla ametiasutused on vallavalitsus koos struktuuriüksustega ja volikogu kantselei.
(2) Vallavalitsuse struktuuriüksusteks on teenistused ja vallakantselei.
(3) Valga valla ametiasutuste arengukava, struktuuri ja teenistuskohtade koosseisu kinnitab volikogu.
(4) Volikogul on õigus moodustada teisi ametiasutusi ja asutuste hallatavaid asutusi.
(5) Ametiasutuse moodustamise ettepanek esitatakse volikogule ja see peab sisaldama järgmist:
1) ametiasutuse moodustamise põhjendust;
2) andmeid personali kohta;
3) ametiasutuse eelarve prognoos;
4) ametiasutuse põhimääruse eelnõu.
1) volikogu ja vallavalitsuse pitsatitel ning dokumendiplankidel;
3) volikogu ja vallavalitsuse hoone sildil, valla piiritähistel.
(7) Volikogul on oma nimega pitsat ja vallavalitsusel on oma nimega pitsat ja pangakonto(d).
§ 51. Valga linna staatus ja sümbolid
(1) Valga linnal säilivad ajalooliselt kehtivad linnaõigused.
(2) Valga linnal on oma vapp ja lipp ning õigus kasutada oma aumärke, aunimetusi ja muud sümboolikat.
§ 6. Volikogu moodustamine ja pädevus
§ 7. Volikogu struktuur
(1) )Volikogu tööorganid on alatised ja ajutised komisjonid ning fraktsioonid.
(2) Volikogu tööd korraldab volikogu esimees.
(3) Volikogu liikmete, volikogu komisjonide ja fraktsioonide tehnilise teenindamise ning asjaajamise korraldamise tagab volikogu kantselei.
§ 8. Volikogu esimees
Volikogu esimees täidab oma ülesandeid vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele.
(1) Valla valimiskomisjon kutsub valitud volikogu kokku seaduses ettenähtud aja jooksul arvates valimistulemuste väljakuulutamise päevast. Volikogu uue koosseisu esimest istungit juhatab kuni volikogu esimehe valimiseni valla valimiskomisjoni esimees või aseesimees. Volikogu uue koosseisu esimesel istungil valitakse esmalt volikogu esimees. Valimised korraldab valla valimiskomisjon. Muudel juhtudel korraldab volikogu esimehe valimist volikogu poolt avalikul hääletamisel valitud häältelugemiskomisjon.
(3) Volikogu esimehe kandidaadi võib üles seada volikogu liige, esitades selle kohta kirjaliku ettepaneku volikogu istungi juhatajale. Ülesseatud kandidaadid peavad andma nõusoleku kandideerimiseks. Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega.
(4) Volikogu esimehe kandidaadil on õigus esitada enesetaandus kuni kandidaatide nimekirja sulgemiseni.
(5) Igal volikogu esimehe kandidaadil on õigus esineda enesetutvustusega ning volikogu liikmetel on õigus esitada talle küsimusi vastavalt volikogu töökorras ettenähtud korrale.
(6) Pärast kandidaatide nimekirja sulgemist nummerdab häältelugemiskomisjon ülesseatud kandidaadid vastavalt esitamise järjekorrale. Valimiskomisjon annab valimissedelid volikogu liikmetele nimekirja alusel ja allkirja vastu. Enne hääletamise väljakuulutamist kontrollib valimiskomisjon valimiskasti. Hääletamise kuulutab välja istungi juhataja.
(7) Kui valimissedel rikutakse enne selle valimiskasti laskmist, on volikogu liikmel õigus rikutud sedeli tagastamisel saada valimiskomisjonilt uus valimissedel, mille kohta tehakse nimekirja vastav märge.
(8) Hääletamise kuulutab lõppenuks istungi juhataja. Hääled loetakse avalikult kohe pärast hääletamise lõppemist. Valimissedel, millel on märgistatud rohkem kui ühe kandidaadi nimi või millel ei ole märgistatud ühegi kandidaadi nime, loetakse kehtetuks.
(9) Valimiskomisjon koostab hääletamistulemuste kohta protokolli. Protokollile kirjutavad alla kõik kohal olevad komisjoni liikmed.
(10) Hääletamistulemused teeb teatavaks istungi juhataja.
(11) Hääletamise läbiviimise kohta on õigus esitada valimiskomisjonile protest. Protest esitatakse valimiskomisjonile kohe pärast hääletamistulemuste teatavakstegemist. Valimiskomisjon vaatab protesti läbi ja teeb selle suhtes otsuse protesti rahuldamise või tagasilükkamise kohta.
(12) Istungi juhataja kuulutab valimistulemused välja kohe pärast protestide rahuldamist või tagasilükkamist.
(13) Volikogu esimeheks osutub valituks kandidaat, kes saab volikogu koosseisu häälteenamuse.
(14) Kui ükski kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi teine hääletusvoor. Teises hääletusvoorus jäävad kandideerima kaks esimeses voorus enim hääli saanud kandidaati. Kui häältearvult teine ja kolmas kandidaat said võrdselt hääli, siis pannakse nad eraldi salajasele hääletusele ning edasi jääb konkureerima enim hääli saanud kandidaat. Kui nad ka nüüd saavad võrdselt hääli, otsustab teise vooru edasipääseja loos.
(15) Kui volikogu esimees ei osutu ka pärast valimiste teist vooru valituks, korraldatakse järgmisel volikogu istungil uued valimised, kus kogu volikogu esimehe valimiste protseduuri korratakse algusest peale.
(16) Kui volikogu esimehe valimist korraldab valla valimiskomisjon, tehakse valimistulemused kindlaks valla valimiskomisjoni otsusega. Muudel juhtudel valimistulemused vormistatakse volikogu otsusega.
§ 10. Volikogu aseesimeeste valimine
(1) Volikogul on kuni kolm aseesimeest ja need valitakse pärast esimehe valimisi. Valimised korraldab volikogu häältelugemiskomisjon.
(2) Volikogu aseesimehed valib volikogu oma liikmete hulgast salajasel hääletamisel. Igal volikogu liikmel on hääli vastavalt valitavate aseesimeeste arvule.
(3) Volikogu aseesimehe kandidaadi võib üles seada volikogu liige, esitades selle kohta kirjaliku ettepaneku volikogu istungi juhatajale. Ülesseatud kandidaadid peavad andma nõusoleku kandideerimiseks. Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega.
(4) Volikogu aseesimeeste kandidaatidel on õigus esitada enesetaandus kuni kandidaatide nimekirja sulgemiseni.
(5) Igal volikogu aseesimehe kandidaadil on õigus esineda enesetutvustusega ning volikogu liikmetel on õigus esitada talle küsimusi vastavalt volikogu töökorras ettenähtud korrale.
(6) Pärast kandidaatide nimekirja sulgemist nummerdab häältelugemiskomisjon ülesseatud kandidaadid vastavalt esitamise järjekorrale. Häältelugemiskomisjon annab valimissedelid volikogu liikmetele nimekirja alusel ja allkirja vastu. Enne hääletamise väljakuulutamist kontrollib häältelugemiskomisjon valimiskasti. Hääletamise kuulutab välja istungi juhataja.
(7) Kui valimissedel rikutakse enne selle valimiskasti laskmist, on volikogu liikmel õigus rikutud sedeli tagastamisel saada häältelugemiskomisjonilt uus valimissedel, mille kohta tehakse nimekirja vastav märge.
(9) Häältelugemiskomisjon koostab hääletamistulemuste kohta protokolli. Protokollile kirjutavad alla kõik kohal olevad komisjoni liikmed.
(11) Hääletamise läbiviimise kohta on õigus esitada häältelugemiskomisjonile protest. Protest esitatakse häältelugemiskomisjonile kohe pärast hääletamistulemuste teatavakstegemist. Häältelugemiskomisjon vaatab protesti läbi ja teeb selle suhtes otsuse protesti rahuldamise või tagasilükkamise kohta.
(13) Volikogu aseesimeesteks osutuvad valituks kandidaadid, kes saavad volikogu koosseisu häälteenamuse.
(14) Kui ükski kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi teine hääletusvoor. Teises hääletusvoorus jäävad kandideerima esimeses voorus enim hääli saanud kandidaadid.
(15) Valimistulemused vormistatakse volikogu otsusega.
§ 11. Volikogu esimehe ja aseesimeeste volituste kestus
(1) Volikogu esimehe ja aseesimeeste volitused algavad vahetult pärast volikogu esimehe ja aseesimeeste valimistulemuste jõustumist.
(2) Volikogu esimehe ja aseesimeeste volitused lõpevad uue esimehe ja aseesimeeste valimiste valimistulemuste jõustumisega või volikogu koosseisu volituste lõppemisel.
(4) Volikogu esimehe või aseesimehe tagasiastumisel või kui tema volitused volikogu liikmena lõpevad enne tähtaega või peatuvad, teatab ta sellest volikogu istungil. Järgmisel volikogu istungil toimuvad erakorralised valimised järgides Valga Vallavolikogu töökorda.
(5) Erakorralised valimised toimuvad käesoleva põhimääruse § 9 lõigetes 2–16 sätestatud korras. Valla valimiskomisjoni asemel viib hääletamise läbi volikogu poolt moodustatud häältelugemise komisjon.
(1) Volikogu moodustab oma töö korraldamiseks alatisi ja ajutisi komisjone. Volikogu moodustab alatised komisjonid, mis käsitlevad vähemalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses toodud ülesannete täitmist. Volikogu komisjoni tegevused ja alused ning töövaldkonnad sätestatakse volikogu töökorras.
(2) Volikogu õigusaktis, millega moodustakse ajutine komisjon, sätestatakse selle ülesanne, koosseis, volituste ulatus ja kestus.
(3) Kõigis alatistes komisjonides menetletakse põhimääruse, eelarve, lisaeelarve, eelarvestrateegia, valla arengukava ja üldplaneeringu ning nende muutmise eelnõu.
(4) #CP1252# Komisjoni esimees ja aseesimees või aseesimehed valitakse üheaegselt volikogu liikmete hulgast salajasel hääletusel. Komisjoni esimehe ja aseesimehe või aseesimeeste valimise viib läbi volikogu poolt moodustatud häältelugemiskomisjon käesoleva põhimääruse § 10 lõigetes 3–12 sätestatud korras.
(5) Komisjoni esimeheks saab kõige rohkem hääli kogunud kandidaat. Komisjoni aseesimeheks saab häältearvult teiseks jäänud kandidaat. Kui komisjonile valitakse mitu aseesimeest, saavad aseesimeesteks nii mitu häältearvult enim hääli kogunud kandidaadile järgnenud kandidaati, kui mitu aseesimeest valiti.
(6) Komisjoni liikmed kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul.
(7) Komisjoni koosseisust väljaarvamise otsustab volikogu komisjoni esimehe ettepanekul, kas komisjoni liikme avalduse alusel või juhul, kui komisjoni liige ei osale komisjoni töös.
(8) Komisjoni koosolek protokollitakse ning protokoll avalikustatakse Valga valla veebilehel.
Volikogu moodustab oma volituste kehtivuse ajaks volikogu liikmetest vallavalitsuse ja hallatavate asutuste tegevuse ning valla majandustegevuse kontrollimiseks vähemalt kolmeliikmelise revisjonikomisjoni, kellel on kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud ülesanded.
(11) Revisjonikomisjoni otsus ja revisjoniakt saadetakse vallavalitsusele, kes võtab revisjoniakti suhtes seisukoha ja esitab selle kümne päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
(1) Volikogu täiskogu töövorm on istung, mis toimub vastavalt volikogu poolt kehtestatud töökorrale.
(2) Volikogu istungit juhatab volikogu esimees, tema äraolekul aseesimees põhimääruses sätestatud korras. Volikogu uue koosseisu esimest istungit juhatab kuni volikogu esimehe valimiseni valla valimiskomisjoni esimees või tema asetäitja.
(3) Volikogu korralise istungi kutsub kokku selle esimees või tema aseesimees vastavalt töökorrale.
(5) Kutse peab olema volikogu liikmetele teatavaks tehtud vähemalt neli tööpäeva enne volikogu istungit. Kutse loetakse volikogu liikmele teatavaks tehtuks arvates volikogu kantselei poolt selle volikogu liikme e-postile saatmisest.
(6) Volikogu menetleb istungil eelnõusid vastavalt töökorrale.
(7) Volikogu istungid on üldjuhul avalikud. Sõnaõiguse andmise otsustab istungi juhataja vastavalt töökorrale.
(8) Volikogul on õigus arutada küsimusi kinnisel istungil vastavalt töökorrale.
(9) Volikogu teeb otsustused istungi juhataja ettepanekul üldjuhul hääletamise teel.
(10) Volikogu istung protokollitakse ning protokoll avalikustatakse Valga valla veebilehel.
(1) Volikogu fraktsioon moodustatakse vastavalt volikogu töökorrale.
5) esitada volikogu arupärimisi vallavanemale või vallavalitsuse liikmetele.
(2) Vallavanema valimine toimub käesoleva põhimääruse § 9 lõigetes 2–6 sätestatud korras analoogselt volikogu esimehe valimisega. Vallavanema valimised viib läbi volikogu poolt moodustatud häältelugemiskomisjon.
§ 18. Valitsuse moodustamine
(1) Vallavanemal on valituks osutumise päevast volitus moodustada vallavalitsus – esitada volikogule ettepanek vallavalitsuse struktuuri ja liikmete arvu ning vallavalitsuse liikmete kinnitamise kohta.
(2) Pärast vallavalitsuse arvulise koosseisu ja struktuuri kinnitamist esitab vallavanem hiljemalt kahe nädala jooksul volikogule eelnõu vallavalitsuse liikmete kinnitamiseks ja palgaliste vallavalitsuse liikmete ametisse nimetamiseks.
(3) Vallavanem esitab vallavolikogule kinnitamiseks vallavalitsuse koosseisu nimekirjana. Vallavolikogu kinnitab vallavalitsuse ametisse avalikul hääletamisel poolthäälteenamusega vallavalitsuse liikmete nimekirja alusel.
§ 19. Valitsuse istung
(1) Vallavalitsuse töövorm on istung, mis toimub vastavalt volikogu poolt kehtestatud töökorrale.
(2) Vallavalitsuse istung protokollitakse ning protokoll avalikustatakse Valga valla veebilehel seitsme tööpäeva jooksul.
(1) Lisaks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatule, vallavalitsus:
6) valdab, kasutab, käsutab ja kontrollib Valga valla vara seaduses sätestatud ja volikogu poolt kehtestatud korras.
(2) Vallavalitsus võib moodustada oma töö korraldamiseks alatisi ja ajutisi komisjone. Vallavalitsuse komisjoni tegevused ja alused ning töövaldkonnad sätestatakse vallavalitsuse töökorras.
(3) Komisjoni istung protokollitakse ning protokoll avalikustatakse Valga valla veebilehel seitsme tööpäeva jooksul, v.a juhul, kui protokollis sisaldub andmeid, mille avalikustamine on seadusega piiratud või mõeldud valla ametiasutuse siseseks kasutamiseks.
4. peatükk Valla arengukava, eelarvestrateegia ja valla eelarve
§ 21. Arengukava koostamise üldised põhimõtted
(1) Valga valla arengukava on valla pika- ja lühiajalise arengu eesmärke määrav ja nende elluviimiseks tegevusi kavandav dokument, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi ning on aluseks erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele.
(3) Arengukavade muudatusettepanekud esitatakse vallavalitsusele hiljemalt iga aasta 1. maiks.
§ 22. Eelarvestrateegia koostamise üldised põhimõtted
(1) Eelarvestrateegia on arengukavast tulenev selgitustega finantsplaan, mille nõuded sätestatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses.
(2) Eelarvestrateegia on aluseks Valga valla eelarve koostamisel, kohustuste võtmisel ja investeeringuprojektide kavandamisel arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks. Eelarvestrateegias esitatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses sätestatud andmed ja informatsioon.
§ 23. Vallaeelarve koostamise üldised põhimõtted
(1) Valga vallal on iseseisev eelarve, mis koostatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seadusest ning valla arengukavast ja eelarvestrateegiast lähtudes.
(2) Valla eelarve on eelarveaasta põhitegevuse tulude, põhitegevuse kulude, investeerimistegevuse, finantseerimistegevuse ja likviidsete varade muutuse plaan koos täiendavate nõuete, volituste ja informatsiooniga, mis on aluseks vastava aasta tegevuste finantseerimisele. Eelarveaasta jooksul võib eelarvet muuta lisaeelarvega.
(4) Valla eelarve ülesehituse, eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise, täitmise ja aruandluse põhimõtted kehtestab volikogu.
(5) Eelarve täitmist, raamatupidamist ning finantsjuhtimist korraldab vallavalitsus. Eelarvevahendite kasutamise kontrolli teostavad kooskõlas kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse ja audiitortegevuse seadusega revisjonikomisjon.
(6) Eelarve eelnõu arutatakse vähemalt kahel lugemisel.
§ 24. Valla õigusaktid
(3) Volikogu ja vallavalitsuse õigusaktid kehtivad Valga valla haldusterritooriumil.
1) valla veebilehel vähemalt neli tööpäeva enne volikogu istungit;
2) arengukava eelnõu avalikustatakse valla raamatukogudes, valla teeninduskeskustes ning valla veebilehel vähemalt kaks nädalat enne kinnitamist volikogus.
§ 25. Valla õigusaktide avalikustamine ja jõustumine
(2) Volikogu otsused jõustuvad teatavakstegemisest või otsuses märgitud kuupäevast.
(3) Vallavalitsuse korraldused jõustuvad teatavakstegemisest või korralduses märgitud kuupäevast.
(5) Vallavalitsuse õigusaktidele kirjutab alla vallavanem ja vallasekretär, nende puudumisel nende asendajad.
(7) Valla üksikaktid loetakse avalikustatuks nende avalikustamisega valla dokumendihalduskeskkonnas.
6. peatükk Valga valla esindamine
§ 26. Valga valla esindamine
(1) Valga valla esindamise all käsitletakse Valga valla omavalitsusorganite ja nende ametiisikute pädevust esindada Valga valda suhetes juriidiliste ja füüsiliste isikutega nii Eesti Vabariigis kui välismaal.
(2) Valga valda esindavad seaduste ja käesoleva põhimääruse alusel oma pädevuse piires: volikogu, volikogu esimees, vallavalitsus, vallavanem või nende poolt volitatud esindaja.
(3) Valda esindab kohtus vallasekretär või tema poolt volitatud isik.
(4) Valda võib kohtus esindada lepinguline esindaja.
§ 27. Põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
(2) Põhimääruse kehtestamiseks või selles muudatuste tegemiseks peab volikogu läbi viima vähemalt kaks lugemist, kuulates ära kõikide alatiste komisjonide arvamuse, v.a juhul, kui põhimääruse muudatus tuleneb seadusest.
Valga Linnavolikogu 31. jaanuari 2015 määrus nr 27 „Valga linna põhimäärus“, Karula Vallavolikogu 20. märtsi 2003 määrus nr 39 „Karula valla põhimääruse kinnitamine“, Taheva Vallavolikogu 17. juuni 2003 määrus nr 9 „Taheva valla põhimääruse kinnitamine“, Tõlliste Vallavolikogu 23. septembri 2013 määrus nr 15 „Tõlliste valla põhimäärus“ ning Õru Vallavolikogu 15. detsembri 2006 määrus nr 12 „Õru valla põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.
(1) Määrust rakendatakse alates 01. jaanuarist 2018.


Väetiseaduse, riigilõivuseaduse ja saastetasu seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Väetiseaduse, riigilõivuseaduse ja saastetasu seaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 26. aprilli 2004. a otsusega nr 619
I. Väetiseseaduses (RT I 2003, 51, 352; 88, 591) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Seaduse tekstis asendatakse sõna »sissevedu» sõnadega »Eestisse toimetamine» vastavas käändes.
« (4) Käesolevat seadust ei kohaldata väetise Eestist väljaspool Euroopa Liidu tolliterritooriumi asuvatesse riikidesse ega territooriumidele (edaspidi ühenduseväline riik) ning Euroopa Liidu liikmesriiki toimetamise korral, kui välislepingust ei tulene teisiti.»;
« (6) «EÜ VÄETIS» märgistusega väetisele ja selle käitlemisele kohaldatakse käesolevat seadust ning Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu määrust 2003/2003/EÜ väetiste kohta (ELT L 304, 21.11.2003, lk 1–194).»
« (1) Väetis on aine või valmistis, mille kasutamise eesmärk on taimede varustamine toitainetega. Käesoleva seaduse tähenduses on väetis ka lubiväetis, mille kasutamise eesmärk on mulla happesuse vähendamine.»
§ 4. Paragrahvi 7 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) väetise Eestisse toimetamise puhul – isik, kelle nimele väetis on väetiseregistris registreeritud;».
« § 11. Väetise Eestisse toimetamine
(2) Eestisse võib toimetada väetist, mis on registreeritud väetiseregistris.
(3) Väetise ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise korral peab deklarant koos tollideklaratsiooniga esitama tollile tootja väljastatud vastavussertifikaadi väetise nõuetekohasuse kohta.
(4) Töödeldud loomse päritoluga orgaanilise väetise ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise korral peab deklarant koos tollideklaratsiooniga esitama tollile Veterinaar- ja Toiduameti väljastatud loa.
(5) Käesolevas paragrahvis sätestatut ei kohaldata, kui väetise Eestisse toimetamisel on selle kogus kuni 75 kilogrammi, mikroväetisel kuni 1 kilogramm või 1 liiter, bakterväetise puhul kuni 0,05 kilogrammi.»
« § 13. Kõrge lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetise käitlemise nõuded
(1) Kõrge lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetist käideldakse käesoleva seaduse ja kemikaaliseaduse (RT I 1998, 47, 697; 1999, 45, 512; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 2003, 23, 144; 51, 352; 75, 499; 88, 591) nõuete kohaselt.
(2) Kõrge lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetis käesoleva seaduse tähenduses on ammooniumnitraat või ammooniumnitraati sisaldav väetis, mille kuivaine kogumassist üle 28 protsendi moodustab lämmastik ja mis võib sisaldada anorgaanilisi lisandeid või inertseid aineid, mis ei suurenda väetise tule- ega plahvatusohtlikkust.»
§ 7. Paragrahvi 19 lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu «Taimetoodangu Inspektsioon» sõnadega «(pädev asutus)».
§ 8. Paragrahv 20 tunnistatakse kehtetuks.
§ 9. Paragrahvi 21 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) «EÜ VÄETIS» märgistusega väetise käitleja registreeritakse tema kirjaliku avalduse alusel.»
§ 10. Paragrahvi 22 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Väetise registreerimiseks esitab käitleja volitatud töötlejale vormikohase taotluse või käesoleva seaduse § 21 lõikes 2 nimetatud avalduse ning vajaduse korral registri pidamise põhimääruses sätestatud andmed ja dokumendid väetise kohta ning tasub riigilõivu.»
§ 11. Paragrahvi 29 lõike 1:
«Riiklikku järelevalvet väetise käitlemise nõuetele vastavuse üle teostavad:»;
2) punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) Maksu- ja Tolliamet ulatuses, mis on sätestatud tollieeskirjadega tolliseaduse tähenduses;».
§ 12. Paragrahvi 30 lõike 2 punktis 2 ja §-s 34 asendatakse sõna «kontrollproov» sõnaga «proov» vastavas käändes.
§ 13. Paragrahvi 31 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Järelevalveasutuse juht peatab väetise käitlemise Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu määruse 2003/2003/EÜ artiklis 15 toodud alustel või kui tal on alust arvata, et väetis on ohtlik inimese ja looma elule ja tervisele, varale ja keskkonnale. Otsus vormistatakse järelevalveasutuse juhi käskkirjaga, milles näidatakse ära väetise nimetus, andmed väetisepartii ja väetise ohtliku koostise kohta, käitlemisvaldkonnad, milles käitlemine peatatakse, käitleja kohustused ning ohu kõrvaldamise viis.
(2) Käitlemise piirangu kehtimise ajal määravad asjaomased järelevalveasutused koostöös kindlaks ohu ulatuse ja võtavad tarvitusele vajalikud meetmed. Pärast ohu kõrvaldamist teeb Taimetoodangu Inspektsiooni juht käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse kehtetuks tunnistamise otsuse. Otsus vormistatakse järelevalveasutuse juhi käskkirjaga.
(3) Käitlejale saadetakse käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud otsuse ärakiri otsuse tegemisest arvates viie tööpäeva jooksul. Järelevalveasutuse juht teavitab oma käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud käskkirjast viivitamata avalikkust, avaldades käskkirja järelevalveasutuse veebilehel.»
§ 14. Paragrahvi 32 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Isik, kes tegeleb väetise tootmise või Eestisse toimetamisega, esitab Taimetoodangu Inspektsioonile iga aasta 10. jaanuariks ja 10. juuliks andmed eelnenud poolaastal turustatud väetisekoguse kohta ning tasub riigilõivu.»
§ 15. Paragrahvi 33 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Järelevalvetoimingute tegemise ajal peab Taimetoodangu Inspektsiooni järelevalveametnik kandma ametiriietust.»
II. Riigilõivuseaduses (RT I 1997, 80, 1344; 2001, 53, 310; 55, 331; 56, 332; 64, 367; 65, 377; 85, 512; 88, 531; 91, 543; 93, 565; 2002, 1, 1; 18, 97; 23, 131; 24, 135; 27, 151 ja 153; 30, 178; 35, 214; 44, 281; 47, 297; 51, 316; 57, 358; 58, 361; 61, 375; 62, 377; 90, 519; 102, 599; 105, 610; 2003, 4, 20; 13, 68; 15, 84 ja 85; 20, 118; 21, 128; 23, 146; 25, 153 ja 154; 26, 156 ja 160; 30, õiend; 51, 352; 66, 449; 68, 461; 71, 471; 78, 527; 79, 530; 81, 545; 88, 589 ja 591; 2004, 2, 7; 6, 31; 9, 52 ja 53; 14, 91 ja 92; 18, 131 ja 132; 20, 141; 24, 165; 25, 170; 26, 173) tehakse järgmised muudatused:
§ 16. Paragrahvi 1901:
« (11) «EÜ VÄETIS» märgistusega väetise käitleja väetiseregistrisse kandmise eest tasutakse riigilõivu 1000 krooni.»;
« (5) Nii väetise Eestisse toimetaja kui ka tootja, kelle nimele on registreeritud väetis väetiseregistris, peavad tasuma iga aasta 10. jaanuariks ja 10. juuliks riigilõivu järelevalvetoimingute eest sõltuvalt eelmisel poolaastal nende turustatud väetisekogusest järgmiselt:
1) ammooniumnitraat – 0,004 krooni kilogrammi kohta;
3) lubiväetis – 0,0002 krooni kilogrammi kohta;
4) käesoleva lõike punktides 1–3 nimetamata väetiseliigid – 0,003 krooni kilogrammi kohta.»;
« (6) Nii väetise Eestisse toimetaja kui ka tootja, kelle nimele väetis on registreeritud ning kes ei ole kuue kuu jooksul väetist turustanud, tasuvad selles ajavahemikus väetise registris hoidmise ja järelevalve kulude katteks 100 krooni.»
III. § 17. Saastetasu seaduse (RT I 1999, 24, 361; 54, 583; 95, 843; 2001, 102, 667; 2002, 61, 375; 2003, 25, 153; 2004, 9, 52) § 4 lõikes 2 asendatakse sõnad «väetiseseaduse (RT I 1997, 93, 1563; 2001, 50, 283)» sõnadega «väetiseseaduse (RT I 2003, 51, 352; 88, 591)».
IV. § 18. Käesolev seadus jõustub 2004. aasta 1. mail.


Tapa valla kaevetööde eeskiri – Riigi Teataja
Tapa valla kaevetööde eeskiri
Tapa valla kaevetööde eeskiri - sisukord
2 Kaevetööde üldnõuded
§ 2 Kaevetöö
§ 4 Kaevetööde tegija
3 KAEVELUBA
§ 5 Kaeveluba
§ 6 Kaeveloa taotlemine
§ 7 Kaeveloa väljastamine
§ 8 Kaeveloa väljastamisest keeldumine
§ 9 Kaeveloa muutmine, pikendamine ja peatamine
4 KAEVETÖÖDE TEOSTAMINE
§ 10 Kaevetööde ala tähistamine ja piiramine
§ 11 Liikluse piiramine
§ 12 Tehnorajatiste vigastamine või ümberpaigutamine
§ 13 Kaevetööde teostamine puude läheduses
§ 14 Ettenägematute asjaolude ilmnemine
§ 15 Kaevetööde käigus eemaldatav materjal
§ 16 Kaevikust väljapumbatava vee juhtimine
§ 17 Geodeetiliste märkide ja liiklusmärkide kaitsmine
§ 18 Kaeviku tagasitäitmine
§ 19 Kaevetööde lõppemine
§ 20 Avariikaevetööd
§ 21 Avariikaevetööde teostamine
5 TAASTAMINE
§ 22 Kaevetöödel rikutud maa-ala ja objektide taastamine
§ 23 Teekatte taastamine
§ 24 Taastamine pikisuunalise kaevetöö korral
§ 25 Taastamine ristisuunaliselt rajatavate tehnorajatiste korral
§ 26 Tükkmaterjalist teekatte taastamine
§ 27 Haljasalade taastamine
§ 28 Taastamistöödele esitatavad nõuded
§ 29 Garantiiaeg taastamistöödele
§ 30 Vastutus ja järelevalve
§ 31 Määruste kehtetuks tunnistamine
§ 32 Määruse jõustumine
Tapa Vallavolikogu
RT IV, 06.12.2018, 23
Vastu võetud 26.11.2018 nr 44
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 361 alusel.
(1) Tapa valla kaevetööde eeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib kaevetööde korraldamist Tapa valla haldusterritooriumil.
(2) Eeskirja sätteid ei kohaldata eraõiguslike isikute omandis olevatel kinnistutel, mis pole antud avalikku kasutusse.
(3) Ehitus- ja remonttööde tegemisega kaasnevatest kaevetöödest põhjustatud üldkasutatava tee, tänava, väljaku, pargi, parkla või puhkeala (edaspidi üldkasutatav ala) sulgemine või osaline sulgemine toimub Tapa Vallavolikogu määruse “Teede ja tänavate sulgemise kord” alusel.
2. peatükk Kaevetööde üldnõuded
§ 2. Kaevetöö
(1) Kaevetöö on süvendite kaevamine ja tagasitäitmine või pinnase koorimine sügavamale kui 30 cm maapinnast.
(2) Kaevetööks loetakse ka järgmised tegevused:
1) kui tööde tegemisel rikutakse tee- või pinnakate (asfalt, sillutis, muru jne) ning tööd, mis on seotud puude ja põõsaste väljajuurimisega ja istutamisega sügavamale kui 30 cm maapinnast;
2) tööd, mis on seotud tehnorajatiste ehitamise või parandamisega.
3) töö mille planeerimise käigus muudetakse pinnase esialgset kõrgust.
4) töö mis on seotud geoloogiliste uuringute puuraukude, elektri-, side- või reklaampostide paigaldamisega.
(1) Kaevetööd on lubatud kaeveloa alusel. Kaevetööde ajal peab kaeveluba asuma kaevetööde asukohas.
(2) Kaevetööd tuleb teha tehnoloogiliselt võimaliku lühima aja jooksul.
(3) Teekatte lammutamiseks võib kasutada ainult teeomaniku poolt aktsepteeritavat tehnoloogiat.
(4) Kaevetööl on keelatud kasutada mehhanisme, mille rattad, roomikud, tugikäpad, muud osad või koorem võivad rikkuda teekatet või teerajatisi. Selliste mehhanismide kasutamine teedel, tänavatel või haljasaladel toimuvateks töödeks on lubatud ainult vallavalitsuse ametniku kirjalikul nõusolekul.
(5) Kaevetööde ajal peab olema tagatud jalakäijate ohutu juurdepääs üldkasutatavatele kohtadele ja elukohtadele ning kinnistutele, kui need enne kaevetööd olemas olid.
(6) Kaevaja peab tagama kaevetöö ala ja sellega piirnevate alade heakorra vastavalt Tapa valla heakorraeeskirjale kuni kaevetööloa lõppemiseni ja seejärel taastama vana või läbi viima kavandatud heakorrastuse vastavalt kaeveloa väljastaja poolt esitatud nõuetele.
§ 4. Kaevetööde tegija
Kaevetööde tegija (edaspidi kaevaja) on:
1) kinnistu, maa-ala, ehitise, rajatise või tehnovõrgu omanik või tema poolt kirjalikult volitatud juriidiline või füüsiline isik, kes on vormistanud enda nimele kaevetöö loa;
2) avariilise tehnovõrgu valdaja, kes on asunud tegema avariikaevetööd tehnovõrgu avarii likvideerimiseks.
3. peatükk KAEVELUBA
§ 5. Kaeveluba
Kaeveluba on Tapa Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) poolt väljastatud luba, mille alusel teostatakse kaeve- ja taastamistöid. Kaeveloale võib märkida täiendavaid kaevetööde teostamise tingimusi.
§ 6. Kaeveloa taotlemine
(1) Kaeveloa saamiseks esitab kaevaja vormikohase kaeveloa taotluse vallavalitsusele hiljemalt 5 päeva enne plaanitava kaevetöö algust.
(2) Kaeveloa taotlusele lisatakse:
1) tehnorajatise ehitusprojekt ja ehitusluba või ehitusteatis või kaevetööde joonis koos tööde kirjeldusega;
2) puude ja põõsaste istutamise või juurimise korral asendiplaan;
3) tee ehituse või rekonstrueerimise teeprojekt ja ehitusluba;
4) tegevuslitsents, kui kaeveloa taotluses märgitud tööde tegemiseks on ette nähtud tegevuslitsents või majandustegevuse registri registreering;
5) tehnorajatiste ja teede ehitamisel läbi võõra kinnisasja selle omaniku kirjalik nõusolek;
6) üldkasutataval alal kaevamise korral vähemalt 2 ülevaatlikku fotot plaanitavast kaevekohast;
7) kaevetöödel tekkiva materjali käitlemise viisid, sealhulgas eeldatavad äraveetava pinnase liigid ja kogused;
8) vajadusel liiklusskeem.
(3) Taotluse menetlemisel vallavalitsus:
1) kontrollib taotluse vastavust käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele ning puuduste esinemise korral annab mõistliku tähtaja puuduste kõrvaldamiseks;
2) kontrollib taotluses esitatud ja taotlusele lisatud dokumentides sisalduvate andmete õigsust ning nõuab vajadusel taotlejalt täiendavaid dokumente, kooskõlastusi ja selgitusi.
§ 7. Kaeveloa väljastamine
(1) Kaeveloa taotluse vaatab 5 tööpäeva jooksul läbi, arvates nõuetekohase taotluse esitamisest, vallavalitsuse haldusosakonna vastav ametnik (edaspidi ametnik), kes kontrollib esitatud dokumentide vastavust nõuetele.
(2) Kui kaeveloa taotlusel puuduvad nõutud andmed või taotlusele ei ole lisatud vajalikke dokumente või esineb neis puudusi, määrab ametnik taotluse esitajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks või lisadokumentide esitamiseks. Tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel jäetakse taotlus läbi vaatamata.
(3) Kaeveloa väljastab ametnik otsusega, v.a paragrahvi 8 lõikes 2 märgitud juhul.
(4) Ametnikul on kaeveloa väljastamisel õigus seada lisatingimusi, sealhulgas:
1) määrata kaevajale töö alustamise ja lõpetamise tähtaja, millest kaevaja on kohustatud kinni pidama;
2) muuta kogu kaevetöö tegemise aega tulenevalt samasse kohta planeeritud teistest kaeve- ja/või heakorratöödest;
3) nõuda kaevetööde tegemist mitmes vahetuses või kindlatel kellaaegadel;
4) nõuda liikluse ümberkorraldamist ja ümbersõidutee rajamist;
5) nõuda mahamärkimise teostamist vastavat õigust omava isiku poolt kinnitatud projekti alusel;
6) otsustada teostusmõõdistamise vajaduse üle.
(5) Kaeveluba edastatakse taotlejale kaeveloa taotluses märgitud e-posti aadressile või postiaadressile.
(6) Kaeveloale kantakse järgmised andmed:
1) kaeveloa väljastaja andmed;
2) kaeveloa väljastamise kuupäev;
3) kaeveloa number;
4) kaevaja andmed;
5) kaevetööde asukoht;
6) kaevetööde põhjus;
7) kaevetööde kestus;
8) kaevetööde eest vastutava isiku andmed;
9) vajadusel omanikujärelevalvet teostava isiku kontaktid;
10) vajadusel muud lisatingimused.
(7) Info väljastatud kaevetöö lubade kohta avalikustatakse vallavalitsuse dokumendiregistris.
§ 8. Kaeveloa väljastamisest keeldumine
(1) Kaeveloa väljastamisest keeldutakse, kui:
1) kaeveloa taotlusele ei ole lisatud nõutud dokumente või kooskõlastusi;
2) kaeveloa taotlejat on taotluse esitamisele eelneva ühe aasta jooksul kaks või enam korda väärteomenetluse korras karistatud kaevetööde eeskirja rikkumise eest ja ta ei ole määratud karistust täitnud;
3) kaeveloa taotleja ei ole taotluse esitamisele eelneva ühe aasta jooksul kaks või enam korda teostanud garantiikorras eelnevate kaevetöödes ettenähtud töid;
4) kaeveloa taotlejal on teede ja tänavate sulgemise maksu võlgnevus Tapa vallas;
5) eelnevalt on väljastatud kaeveluba samale alale samaks perioodiks.
(2) Kaeveloa väljastamisest võib keelduda, kui kaevataval maa-alal on tee või tänava pealiskatendi ehitamisest möödunud vähem kui kaks aastat või kaevataval maa-alal on kehtiv garantiiperiood. Sellisel maa-alal kaeveloa väljastamise või sellest keeldumise otsustab vallavalitsus.
(3) Kaeveloa väljastamisest keeldumine vormistatakse ametniku otsusega, v.a käesoleva paragrahvi lõikes 2 märgitud juhul.
(4) Kaeveloa taotlejale edastatakse kaeveloa väljastamisest keeldumise otsus kirjalikult 5 tööpäeva jooksul kaeveloa taotluse esitamise päevast arvates.
§ 9. Kaeveloa muutmine, pikendamine ja peatamine
(1) Kaevetööde muudatuste algataja peab koostama muudatustega joonise ning kooskõlastama selle projekteerijaga ja vallavalitsuse ametnikuga, kes määrab vajadusel lisakooskõlastamised.
(2) Kaeveloa tähtaja pikendamiseks üle kaeveloas märgitud tähtpäeva peab kaevaja pöörduma vallavalitsuse poole hiljemalt kaeveloal märgitud kaevetööde lõpptähtpäeval.
(3) Vallavalitsuse ametnikul on õigus peatada tema poolt välja antud kaeveloa alusel tehtavad tööd juhul, kui ilmneb, et projekteerimise või ehitamise käigus pole kinni peetud kehtivatest õigusaktidest.
(4) Kaeveloa kehtivus peatatakse kuni tööde vastavusse viimiseni kehtivate õigusaktidega.
(5) Kaeveloa muutmisel, pikendamisel või peatamisel teeb kaeveloa väljastaja sellele vastavasisulise märke.
4. peatükk KAEVETÖÖDE TEOSTAMINE
§ 10. Kaevetööde ala tähistamine ja piiramine
(1) Kaevetööde ala otstesse paigaldatakse vallavalitsuse ametniku nõudmisel nähtavale kohale teabetahvlid, millele on märgitud:
1) töö nimetus;
2) töö alg- ja lõpptähtpäev;
3) tööpiirkonna pikkus.
4) vajadusel muud nõutud andmed.
(2) Sõiduteel, kõnniteel või avalikult kasutataval haljasalal kaevetöid teostades lähtutakse kaevetööde ala märgistamisel kehtestatud nõuetest.
(3) Kaevetööde üldkasutataval alal peab kaevetööde ala ja sellega 0,5 m ulatuses külgnev maa-ala olema ümbritsetud piirdeaiaga ja tähistatud liikluskorraldusvahenditega vastavalt Eesti Vabariigis kehtivale standardile EVS613-2001 ning olema pimedal ajal valgustatud.
(4) Ajutise piirdeaia kasutamisel paigaldatakse piirdeaed viisil, mis tagab selle püsivuse.
(5) Kaeviku täitmiseks ja teekatte taastamiseks vajalik materjal ladustatakse selliselt, et see ei sega liiklejaid ja ümbritsetakse piiretega.
(6) Enne kaevetöö alustamist jäädvustab kaevaja fotode või videosalvestise abil kaevetöö koha seisukorra, jäädvustatud materjal esitatakse kaevetöö lõpetamisel ametnikule.
§ 11. Liikluse piiramine
(1) Kaevaja ei tohi sulgeda, tõkestada või ohustada liiklust mis tahes esemete, sõidukite või veostega, v.a juhul, kui selleks on teeomaniku poolt väljastatud luba.
(2) Vallavalitsusel on õigus vajadusel nõuda kaevaja kulul ümbersõidutee ehitamist, selle sõidukorras hoidmist kaevetööde ajal ning pärast kaevetööde lõppemist ümbersõidutee likvideerimist ja selle ala haljastamist vastavalt kaeveloa väljastaja poolt esitatud tingimustele.
(3) Vallavalitsusel on õigus vajadusel nõuda kaevaja kulul ajutise ühissõidukite peatuse ehitamist ja bussiliikluse ümberkorraldamist ning kaevaja kulul tolmutõrje teostamist.
§ 12. Tehnorajatiste vigastamine või ümberpaigutamine
(1) Projekti ja teostusjoonise alusel paigaldatud tehnorajatise vigastamisest teatab kaevaja kohe tehnorajatise omanikule. Vigastus parandatakse kaevaja kulul.
(2) Teostusjooniseta ning omavoliliselt paigaldatud tehnorajatiste vigastamisest tekitatud kahju eest kaevaja vastutust ei kanna.
(3) Tehnorajatise võib ümber paigutada üksnes selle omaniku loal ja kinnitatud projekti alusel.
§ 13. Kaevetööde teostamine puude läheduses
(1) Kaevetööde tegija peab tagama vahetus ümbruses asuvate puude tüvede ja võrade kaitsmise võimalike vigastuste eest.
(2) Kaevetööd puude juurekaelale lähemal kui kaks meetrit tuleb teostada käsitsi.
§ 14. Ettenägematute asjaolude ilmnemine
(1) Ettenägematute asjaolude ilmnemisel (lõhkekeha, kultuuriväärtuslik leid või arheoloogiline kultuurkiht, geodeetilisele plaanile kandmata tehnorajatis vms) peab kaevaja kaevetööd kohe seiskama ja informeerima Tapa Vallavalitsust, vajadusel Päästeametit või Muinsuskaitseametit.
(2) Kaevetöid on võimalik jätkata kaeveloa väljastanud ametniku nõusolekul.
§ 15. Kaevetööde käigus eemaldatav materjal
Vallavalitsuse ametnikul on õigus seada tingimusi üldkasutataval maa alal kaevetööde käigus eemaldatava materjali (teekate, killustik, kruus, liiv, kasvumuld, maakivid, betoonkivid jne) ladustamise ja teeomanikule üleandmise osas.
§ 16. Kaevikust väljapumbatava vee juhtimine
(1) Kaevik on kaevetööde tulemusena maapõue moodustunud üle 30 cm sügavune tühimik/süvend.
(2) Kaevikust väljapumbatava vee juhtimine ühiskanalisatsiooni võib toimuda vee-ettevõtte loal, mille kohta teeb loa andja kaeveloale kirjaliku märke.
§ 17. Geodeetiliste märkide ja liiklusmärkide kaitsmine
(1) Geodeetilise märgi kaitsevööndi ulatus on 3m märgi tsentrist.
(2) Geodeetilise märgi kaitsevööndis on keelatud kaevetööd, materjali ja jäätmete ladustamine ning igasugune muu tegevus, mis võib geodeetilist märki kahjustada.
(3) Kahjustatud või hävitatud ja ümberpaigutatavad märgid taastatakse kaevaja kulul.
§ 18. Kaeviku tagasitäitmine
(1) Kaevaja peab tagama paigaldatud tehnorajatise digitaalse teostusmõõdistamise lahtise kaevikuga mõõdistustööde teostamise õigust omava isiku poolt.
(2) Kaeviku tagasitäitmist alustatakse kaeviku põhja tihendamisest, mis vajadusel teostatakse enne tehnovõrgu paigaldamist.
(3) Kaevik täidetakse pinnasega kihtide kaupa, igat kihti eraldi tihendades. Tihendatava kihi paksus sõltub kasutatava tihendusseadme tehnilistest näitajatest, kuid ei tohi ületada 50 cm.
(4) Iga kihi kohta esitatakse kaevaja poolt omanikujärelevalvet teostavale isikule tiheduse mõõtmise akt.
(5) Kaeviku täitematerjalina tohib kasutada ainult täitepinnast, mis omab häid filtreerimise ja stabiilseid kandevõimelisi omadusi ning võimaldab nõuetekohast tihendamist kergete tihendusseadmetega. Täitematerjali laboratoorsete uuringute kulud kannab kaevaja.
(6) Tänaval, väljakul või parklas asuva kaeviku tagasitäitematerjalina võib kasutada ainult niisugust ehitusmaterjali, mis oma omaduste poolest sobib teemulde ehituseks ja võimaldab nõuetekohast tihendamist.
(7) Kaeviku tagasitäitel kihtidena peab elastsusmoodul iga konstruktsioonikihi peal vastama Maanteeameti peadirektori käskkirjaga kehtestatud nõuetele.
(8) Pargis või puhkealal asuva kaeviku tagasitäitematerjalina võib kasutada ainult niisugust ehitusmaterjali, mis oma omaduste poolest sobib pargi või puhkeala mulde ehituseks ja võimaldab nõuetekohast tihendamist.
§ 19. Kaevetööde lõppemine
(1) Kaevetöö lõpetamisel taastab ja heakorrastab kaevaja kaevetöö käigus kahjustatud maa-ala.
(2) Kaevetöö lõpetamine fikseeritakse kaevetöö loal.
(3) Ametniku nõudmisel peab kaeveloa taotleja esitama:
1) teehoiutööde tehnoloogia järgimist kinnitavad dokumendid;
2) ehitusjäätmete utiliseerimist tõendavad dokumendid.
§ 20. Avariikaevetööd
(1) Avariikaevetöö on kaevetöö alaliik, mis on vajalik tehnorajatise avarii likvideerimiseks juhul kui:
1) kaevetöö alustamisega viivitamine seab ohtu vastava teenuse osutamise tarbijatele;
2) tehnorajatise avarii ohustab liiklejaid;
3) tehnorajatise avarii ohustab ehitisi, keskkonda või elanikkonda.
(2) Avariikaevetöö puhul kehtivad kõik kaevetööle esitatavad nõuded, mis ei ole vastuolus käesoleva eeskirja paragrahviga 21.
§ 21. Avariikaevetööde teostamine
(1) Avariikaevetöid võib kaevaja alustada kaeveloata, teavitades kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis kaevetöödest kohe Tapa Vallavalitsust, vajadusel ühistranspordi korraldajat, Päästeametit (kui kaevetööga kaasneb liikluse sulgemine), kaeveala vahetusse ümbrusse jäävate tehnorajatiste omanikke ja võimalusel maa-ala omanikke.
(2) Avariikaevetöö teates märgitakse avarii asukoht ja põhjus, kaevetööde algus- ja lõpptähtpäev ja kaevetööde eest vastutava isiku nimi, ametikoht ning kontaktid.
(3) Muinsuskaitseobjektide vahetus läheduses ja muinsuskaitsealadel toimuva kaevetöö puhul esitatakse teave ka Muinsuskaitseametile.
(4) Kui avariikaevetööde alustamise päev langeb rahvus- või riigipühale või puhkepäevale, teatatakse kaevetöödest kohe rahvus- või riigipühale või puhkepäevale järgneval tööpäeval.
5. peatükk TAASTAMINE
§ 22. Kaevetöödel rikutud maa-ala ja objektide taastamine
(1) Kaevetöödel rikutud maa-ala taastatakse vastavalt kaeveloal märgitud katendi liigile ja tähtajale kogu ulatuses kaevaja kulul.
(2) Kaevaja taastab ja korrastab tema poolt lõhutud või rikutud äärekivid, teekatendi, tehnovõrkude kaevud ja kaaned, liiklusmärgid, teekattemärgistused ja geodeetilised märgid.
(3) Kaevaja on kohustatud taastama teekattemärgistuse samatüübilise materjaliga.
§ 23. Teekatte taastamine
(1) Olemasoleva teekatte kaevikuga piirnev serv lõigatakse enne taastamist sirgeks ühtse sirgjoonena paralleelselt tee teljega või ristisuunalise kaevetöö korral risti tee teljega. Serva profiilis ei tohi olla kõrvalekaldeid ega varisemisi.
(2) Lõigatud servas võib olla astmeid (tingituna kaeviku laiuse erinevusest), kuid mitte tihedamalt kui iga 25 m tagant.
(3) Taastatava asfaltkatte äär tuleb sirgeks lõigata ja kiht taastada mõlemalt poolt vähemalt 50 cm võrra laiemalt ja pikemalt, kui olid kaeviku mõõtmed.
(4) Kaevukraede tõstmisel tuleb asfaltkate taastada vähemalt 30 cm kaevukrae servast kontrollides 3m latiga.
(5) Erinevate asfaltkatte kihtide vaheline pind ning uue ja vana asfaldikihi vaheline kontaktpind tuleb kruntida bituumeni või bituumenemulsiooniga.
(6) Pealmise asfaltkatte vuugikohad tuleb katta bituumeni või bituumenemulsiooniga ning puistata üle graniitsõelmetega.
(7) Kogu teekatte konstruktsiooni taastamisel ristlõike laiuses paigaldatakse asfaltkate sooja vuugiga.
(8) Kui liiklus on vaja avada enne teekatte täielikku taastamist või kui ilmastikust tingituna ei ole võimalik teekatet või haljastust nõuetekohaselt taastada, on kaevaja kohustatud taastama teekatte ajutiselt (talvel külma asfaldiga).
§ 24. Taastamine pikisuunalise kaevetöö korral
(1) Piki kõnniteed tehtava kaevetöö korral:
1) taastatakse kõnniteede pinnakatted kogu kõnnitee laiuselt, vajadusel vahetatakse välja ka äärekivid;
2) alla viie aasta vanused katted taastatakse asfaldilaoturiga kogu kõnnitee laiuselt mitte vähem kui kümne meetri pikkuse paigana.
(2) Piki sõiduteed tehtava kaevetöö korral:
1) taastatakse tükkmaterjalidest katted kogu tänava laiuses;
2) alla viie aasta vanused katted taastatakse asfaldilaoturiga kuni 6,5 m laiustel teedel kogu laiuses, üle 6,5 m laiustel teedel taastatakse ühel sõidurajal tehtava kaevetöö korral poole sõidutee laiuses ning mõlemal sõiduteesuunal tehtava kaevetöö korral sõidutee kogu laiuses ning kokkuleppel Tapa Vallavalitsusega vahetatakse välja ka äärekivid;
3) üle viie aasta vanused katted taastatakse asfaldilaoturiga kuni 6,5 m laiustel teedel kogu laiuses, kui taastatav ala on üle poole tee laiusest, ning üle 6,5 m laiustel teedel taastatakse ühel sõidusuunal tehtava kaevetöö korral poole sõidutee laiuses, kui taastatav ala on üle poole sõidusuuna laiusest, ning kokkuleppel Tapa Vallavalitsusega vahetatakse välja ka äärekivid;
4) kaeviku nõlvus tehnorajatiste paigaldamisel peab olema min 5:1.
(3) Tapa Vallavalitsusel on õigus sõlmida kaevajaga kirjalikke kokkuleppeid taastatava teekatendi ulatuse ning tüübi osas.
§ 25. Taastamine ristisuunaliselt rajatavate tehnorajatiste korral
Kui tänavaga ristisuunaliselt rajatavate tehnorajatiste telgede vahe on alla 15 m, tuleb asfaltkatte pealiskiht nende kohal taastada ühise paigana.
§ 26. Tükkmaterjalist teekatte taastamine
(1) Tükkmaterjal on parkettkattekivi, unikivi, munakivi või muu sarnane teekattematerjal.
(2) Tükkmaterjalist teekatte taastamise puhul on tee omanikul õigus nõuda betoonist või tsemendiga stabiliseeritud materjalidest aluskonstruktsiooni rajamist.
§ 27. Haljasalade taastamine
(1) Haljasalade murukatete taastamisel võib tagasitäiteks tuleb kasutada kaevekohast väljavõetud pinnast, pealmine külvialune kiht peab olema 10 cm paksuse kihina täidetud taimede kasvuks sobiliku mullaga.
(2) Enne ja pärast muruseemne külvi peab maapind olema tasane ning rullitud.
(3) Murukatte või rohukamara taastamiseks külvatakse muruseeme või paigaldatakse siirdmuru.
(4) Muruseemne külvamiseks sobilik aeg on 1. aprill kuni 1. oktoober.
(5) Kaevetöö vastu võtmiseks peab muru olema üks kord niidetud.
(6) Kaevetöö ajal haljastuse rikkumise tuvastamisel on Tapa Vallavalitsusel õigus nõuda kaevajalt haljastuse taastamist või kahju hüvitamist 24 kuu jooksul arvates kaeveloa lõppemise ajast.
§ 28. Taastamistöödele esitatavad nõuded
(1) Tänava, väljaku või parkla või selle osa, millel ei ole kaevetööde lõppemisel või teekatte taastamisel tagatud nõutav teeseisund ja liiklusohutus, peab olema tähistatud liikluskorraldusvahenditega vastavalt Eesti Vabariigis kehtivale standardile EVS 613-2001.
(2) Kaevaja peab tagama teekatte nõuetekohase taastamiseni häireteta ja ohutu liikluse, sh. ajutise teekatte korrashoiu (sh tee tolmutõrje), kuni lõpliku nõuetekohase taastamiseni omal kulul.
(3) Nõuetele mittevastava paigaldatud täitepinnase peab kaevikust eemaldama. Kui projektis ei ole asjakohaseid nõudeid esitatud, võib liivpinnasest muldkeha tihendusteguri vähim väärtus püsikatendiga teel olla 0,98, kergkatendiga teel 0,95 ja haljasalal 0,9.
(4) Killustikaluse tihendamist kontrollitakse elastsusmooduli mõõtmise teel tihendatud aluse pinnal seadmega Inspector või Loadman vähemalt iga 50 m tagant ristlõike kolmes punktis. Kui projektis ei ole elastsusmooduli nõuet esitatud, siis peab see olema >170 MPa.
(5) Talveperioodil ehitatud tee aluskonstruktsioon võetakse vastu pärast jäätunud maapinna sulamist.
(6) Talveperioodil kaevetöödel rikutud maa-ala asfalteerimise lõpptähtaeg on 15. mai.
(7) Vallavalitsuse ametnikul on õigus nõuda teekatte kohest ajutist taastamist juhul, kui lõplik taastamine ei ole kaevetööde lõpetamisel tehnoloogiliselt võimalik.
(8) Asfaldikihi tasasust hinnatakse ehitamise käigus 3-meetrise mõõtelatiga. Suurim lubatud vahe mõõtelati ja asfaldi vahel peab vastama majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt kehtestatud nõuetele. Tasasust kontrollitakse tee-ehitusobjekti puhul iga 25 m ja katete taastamisel pärast kommunikatsioonide paigaldamist iga 10 m tagant.
§ 29. Garantiiaeg taastamistöödele
(1) Garantiiaeg taastamistöödele on 24 kuud alates kaeveloa lõppemisest või viimasest garantiiremondist, avariikaevetöödel 24 kuud alates kaeveloa lõppemisest.
(2) Garantiiajal ilmsiks tulnud vead kõrvaldab kaevaja omal kulul vallavalitsuse ametniku poolt määratud tähtpäevaks.
(3) Juhul kui kaevaja ei ole kõrvaldanud ilmsiks tulnud vigasid vallavalitsuse ametnik poolt määratud tähtajaks, võib Tapa Vallavalitsus tellida taastamistööd kolmandalt isikult kaevaja arvel vastavalt asendustäitmise ja sunniraha seadusele.
§ 30. Vastutus ja järelevalve
(1) Vastutus eeskirja nõuete rikkumise eest on sätestatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §-s 662.
(2) Kaevetöö ohutuse eest vastutab kaevetöö tegija.
(3) Eeskirja nõuete rikkuja kannab vastutust seadusega ettenähtud korras.
(4) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad vallavalitsuse poolt määratud ametiisikud.
(5) Kaevetööga tekitatud kahju hüvitab kaevetöö tegija vastavalt kehtivatele õigusaktidele.
§ 31. Määruste kehtetuks tunnistamine
Vabariigi Valitsuse 05.01.2017 määruse nr 13“Tamsalu valla ja Tapa valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995 määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine“ alusel moodustus haldusreformi tulemusel Tamsalu valla ja Tapa valla ühinemisel uus omavalitsusüksus Tapa vald, kes Eesti territooriumi haldusjaotuse § 92 lõike 2 alusel on ühinenud omavalitsusüksuste õigusjärglane. Arvestades eelmärgitut ning haldusreformi seaduse § 16 lõiget 1 ja Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 14 lõiget 41, tunnistada kehtetuks:
1) Tapa Vallavolikogu 27.06.2013.a määrus nr 90 “Tapa valla kaevetööde eeskiri”.
2) Tamsalu Vallavolikogu 16.12.2009.a määrus nr 9 „Tamsalu valla kaevetööde eeskiri“.
§ 32. Määruse jõustumine
Maksim Butšenkov
Lisa 1 Kaeveloa taotlus
Lisa 2 Kaeveluba


Riigikogu 14.12.2005 seadus; jõustumiskuupäev 01.07.2006
redaktsioon 27.06.2020 [RT I, 17.06.2020, 4]
26.11.2009 RT I 2009, 62, 405 01.01.2010 Seaduses asendatud sõnad „Kodakondsus‒ ja Migratsiooniamet” sõnadega „Politsei‒ ja Piirivalveamet” vastavas käändes.
05.12.2013 RT I, 21.12.2013, 1 22.12.2013, osaliselt 01.01.2014
16.03.2016 RT I, 06.04.2016, 1 01.05.2016 Seaduse tekstis asendatud sõnad „varjupaik”, „varjupaigataotleja”, „varjupaigataotlus”, „varjupaigasüsteem” ja „varjupaigamenetlus” vastavalt sõnadega „rahvusvaheline kaitse”, „rahvusvahelise kaitse taotleja”, „rahvusvahelise kaitse taotlus”, „rahvusvahelise kaitse süsteem” ja „rahvusvahelise kaitse menetlus” vastavas käändes.
16.03.2016 RT I, 06.04.2016, 1 01.05.2016 Seaduse tekstis asendatud sõnad "varjupaik", "varjupaigataotleja", "varjupaigataotlus", "varjupaigasüsteem" ja "varjupaigamenetlus" vastavalt sõnadega "rahvusvaheline kaitse", "rahvusvahelise kaitse taotleja", "rahvusvahelise kaitse taotlus", "rahvusvahelise kaitse süsteem" ja "rahvusvahelise kaitse menetlus" vastavas käändes.
§ 6< <!- END 6b1 -!> sup>2. Saatjata alaealisele rahvusvahelise kaitse taotlejale ja saajale osutatavad teenused
§ 7. <!- END 6b2 -!> Perekonnaliige
§ 13 <!- END 12 -!> . Teabe kaitse rahvusvahelise kaitse menetluses ja ajutise kaitse menetluses
<!- START 13b5 -!>
<!- END 13b5 -!>
<!- START 13b6 -!>
<!- END 13b6 -!>
§ 17 <!- END 16 -!> . Alaealine ja saatjata alaealine taotleja
§ 27 <!- END 26 -!> . Taotleja üleandmine välislepingu või Euroopa Liidu õigusakti alusel
§ 28 <!- END 27 -!> . Rahvusvahelise kaitse menetluse peatamine
§ 36 <!- END 35 -!> . Rahaline toetus ja selle määrad
<!- END 36b3 -!>
<!- START 36b4 -!>
<!- END 36b4 -!>
<!- START 36b5 -!>
<!- END 36b5 -!>
<!- START 36b6 -!>
<!- END 36b6 -!>
§ 41 <!- END 40 -!> . Elamisloa andmise ja andmisest keeldumise otsus
§ 42 <!- END 41 -!> . Elamisloa andmisest keeldumise otsuses tehtud lahkumisettekirjutuse sundtäitmine
§ 43 <!- END 42 -!> . Elamisloa kehtetuks tunnistamine
§ 64 <!- END 63 -!> . Elamisloa taotleja rahaline toetus ja selle määrad
§ 74 <!- END 73b2 -!> . Saatjata alaealise rahvusvahelise kaitse saaja vastuvõtmise korraldamine
§ 74 <!- END 74 -!> 1. Rahvusvahelise kaitse saaja kohustused
Käesolevas seaduses sätestatud nimetuse "kinnipidamiskeskus" asemel võib kuni 2015. aasta 1. juulini kasutada nimetust "väljasaatmiskeskus".


Isikuandmete kaitse seadus – Riigi Teataja
Isikuandmete kaitse seadus - sisukord
§ 2 Seaduse kohaldamise ala
§ 4 Isikuandmed
§ 5 Isikuandmete töötlemine
§ 6 Isikuandmete töötlemise põhimõtted
§ 7 Vastutav töötleja
§ 8 Volitatud töötleja
§ 9 Andmesubjekt
§ 10 Kolmas isik
2 ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISE LUBATAVUS
§ 11 Isikuandmete töötlemise lubatavus
§ 12 Isikuandmete töötlemine andmesubjekti nõusolekul
§ 13 Isikuandmete töötlemine pärast andmesubjekti surma
§ 14 Isikuandmete töötlemine andmesubjekti nõusolekuta
§ 15 Andmesubjekti teavitamine isikuandmete töötlemisest
§ 16 Isikukoodi töötlemise lubatavus
§ 17 Automaatsed otsused
3 ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISE NÕUDED JA ISIKUANDMETE TURVAMEETMED
§ 18 Isikuandmete töötlemise nõuded
§ 19 Isikuandmete organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnilised turvameetmed
§ 20 Isikuandmeid töötlevatele isikutele esitatavad nõuded
4 ERAELULISTE ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISEST TEAVITAMINE
§ 21 Teavitamiskohustus
§ 22 Teatis isikuandmete töötlemise kohta
§ 23 Andmete muutmisest teavitamine
5 DELIKAATSETE ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISE REGISTREERIMINE
§ 24 Delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimise kohustus
§ 25 Registreerimistaotlus
§ 26 Registreerimistaotluse menetlus
§ 27 Isikuandmete töötlejate register
6 ISIKUANDMETE EDASTAMINE VÄLISRIIKI
§ 28 Isikuandmete edastamine välisriiki
7 ANDMESUBJEKTI ÕIGUSED
§ 29 Andmesubjekti õigus saada teavet ja tema kohta käivaid isikuandmeid isikuandmete töötlemisel
§ 30 Teabe ja isikuandmete saamise õiguse erandid
§ 31 Andmesubjekti õigus nõuda isikuandmete töötlemise lõpetamist ning isikuandmete parandamist, sulgemist ja kustutamist
§ 32 Andmesubjekti õigus pöörduda Andmekaitse Inspektsiooni ja kohtu poole
§ 33 Andmesubjekti õigus nõuda kahju hüvitamist
§ 35 Andmekaitse Inspektsiooni juhile esitatavad nõuded
§ 351 Andmekaitse Inspektsiooni juhi kandidaadi julgeolekukontroll
§ 352 Andmekaitse Inspektsiooni juhi ametist vabastamine
§ 36 Andmekaitse Inspektsiooni ülesanded
§ 37 Andmekaitse Inspektsiooni kohustused
§ 38 Kaebuse läbivaatamise tähtaeg
§ 39 Kontrollakt
§ 40 Andmekaitse Inspektsiooni ettekirjutus
§ 41 Andmekaitse Inspektsiooni ettekanne käesoleva seaduse täitmise kohta
§ 42 Käesoleva seaduse nõuete eiramine
§ 421 Isikuandmete kaitse turvameetmete ja isikuandmete töötlemise nõuete rikkumine
§ 422 Menetlus
§ 45 Delikaatsete isikuandmete registreeritus varasema seaduse alusel
§ 46 Enne käesoleva seaduse jõustumist antud nõusolek isikuandmete töötlemiseks
§ 48 Isikuandmete töötlejate registri kasutuselevõtmine
RT 2003, 26, 158
jõustumine vastavalt §-le 49.
Seaduse eesmärk on isikuandmete töötlemisel füüsilise isiku põhiõiguste ja põhivabaduste kaitsmine kooskõlas avalike huvidega.
§ 2. Seaduse kohaldamise ala
(1) Seadus sätestab:
1) isikuandmete töötlemise tingimused ja korra;
2) riikliku järelevalve teostamise korra isikuandmete töötlemisel;
3) vastutuse isikuandmete töötlemise nõuete rikkumise eest.
1) füüsilise isiku poolt isikuandmete töötlemisele isiklikul otstarbel;
2) kui töödeldakse õiguspäraselt avalikuks kasutamiseks antud isikuandmeid;
3) kui isikuandmeid üksnes edastatakse läbi Eesti territooriumi, ilma et neid andmeid Eestis muul viisil töödeldaks;
4) [kehtetu – RT I 2007, 11, 53 - jõust. 18.02.2007]
(3) Käesolevat seadust kohaldatakse isikuandmeid sisaldava riigisaladuse töötlemisele, kui see tuleneb:
1) 1990. aasta 19. juulil allakirjutatud konventsioonist, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel sõlmitud Schengeni lepingut kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta nende ühispiiridel (Schengeni konventsioon) või
2) 1995. aasta 26. juulil vastuvõetud Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhinevast Euroopa Politseiameti konventsioonist (Europoli konventsioon).
Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375) sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
(1) Isikuandmed on andmed tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta, mis väljendavad selle isiku füüsilisi, psüühilisi, füsioloogilisi, majanduslikke, kultuurilisi või sotsiaalseid omadusi, suhteid ja kuuluvust.
(2) Eraelulised isikuandmed on:
1) perekonnaelu üksikasju kirjeldavad andmed;
2) sotsiaalabi või sotsiaalteenuste osutamise taotlemist kirjeldavad andmed;
3) isiku vaimseid või füüsilisi kannatusi kirjeldavad andmed;
4) isiku kohta maksustamisega kogutud teave, välja arvatud teave maksuvõlgnevuste kohta.
(3) Delikaatsed isikuandmed on:
1) poliitilisi vaateid, usulisi ja maailmavaatelisi veendumusi kirjeldavad andmed, välja arvatud andmed seadusega ettenähtud korras registreeritud eraõiguslike juriidiliste isikute liikmeks olemise kohta;
2) etnilist päritolu ja rassilist kuuluvust kirjeldavad andmed;
3) andmed terviseseisundi või puude kohta;
4) andmed pärilikkuse informatsiooni kohta;
5) andmed seksuaalelu kohta;
6) andmed ametiühingu liikmelisuse kohta;
7) kriminaalmenetluses või muus õigusrikkumise väljaselgitamise menetluses kogutav teave enne avalikku kohtuistungit või otsuse langetamist õigusrikkumise asjas või juhul, kui see on vajalik kõlbluse või inimeste perekonna- ja eraelu kaitseks või kui seda nõuavad alaealise, kannatanu, tunnistaja või õigusemõistmise huvid.
§ 5. Isikuandmete töötlemine
Isikuandmete töötlemine on iga isikuandmetega tehtav toiming, sealhulgas isikuandmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, muutmine, juurdepääsu võimaldamine, päringute teostamine, väljavõtete tegemine, kasutamine, edastamine, ristkasutamine, ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine või mitu eeltoodud toimingut, sõltumata toimingute teostamise viisist või kasutatavatest vahenditest.
§ 6. Isikuandmete töötlemise põhimõtted
Isikuandmete vastutav ja volitatud töötleja on kohustatud isikuandmete töötlemisel järgima järgmisi põhimõtteid:
1) seaduslikkuse põhimõte – isikuandmeid võib koguda ausal ja seaduslikul teel;
2) eesmärgikohasuse põhimõte – isikuandmeid võib koguda üksnes määratletud ja õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks ning isikuandmeid ei või töödelda viisil, mis ei ole andmetöötluse eesmärkide saavutamisega kooskõlas;
3) minimaalsuse põhimõte – isikuandmeid võib koguda vaid ulatuses, mis on vajalik määratletud eesmärkide saavutamiseks;
4) kasutuse piiramise põhimõte – isikuandmeid võib muudel eesmärkidel kasutada üksnes andmesubjekti nõusolekul või selleks pädeva organi loal;
5) andmete kvaliteedi põhimõte – isikuandmed peavad olema ajakohased, täielikud ning vajalikud antud andmetöötluse eesmärgi saavutamiseks;
6) turvalisuse põhimõte – isikuandmete kaitseks tuleb rakendada turvameetmeid nende tahtmatu või volitamata muutmise, avalikuks tuleku või hävimise eest;
7) individuaalse osaluse põhimõte – andmesubjekti tuleb teavitada tema kohta kogutavatest andmetest, talle tuleb võimaldada juurdepääs tema kohta käivatele andmetele ja tal on õigus nõuda ebatäpsete või eksitavate andmete parandamist.
§ 7. Vastutav töötleja
(1) Vastutav töötleja on füüsiline või juriidiline isik või riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus, kes töötleb või kelle ülesandel töödeldakse isikuandmeid. Vastutava töötleja võib kindlaks määrata seaduse või määrusega.
(2) Kui seadusest või määrusest ei tulene teisiti, peab vastutav töötleja määratlema:
1) isikuandmete töötlemise eesmärgid;
2) töödeldavate isikuandmete koosseisu;
3) isikuandmete töötlemise korra ja viisi;
4) isikuandmete kolmandatele isikutele edastamise lubamise.
§ 8. Volitatud töötleja
Volitatud töötleja on füüsiline või juriidiline isik või riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus, kes töötleb isikuandmeid vastutava töötleja ülesandel haldusakti või lepingu alusel. Haldusaktis või lepingus määratakse kindlaks isikuandmete töötlemise kord, viisid ja tingimused. Volitatud töötleja võib kindlaks määrata seaduse või määrusega.
§ 9. Andmesubjekt
Andmesubjekt on isik, kelle isikuandmeid töödeldakse.
§ 10. Kolmas isik
(1) Kolmas isik on füüsiline või juriidiline isik või riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus, kes ei ole:
1) vastutav töötleja;
2) volitatud töötleja;
3) andmesubjekt;
4) isik, kes vastutava või volitatud töötleja alluvuses töötleb isikuandmeid.
(2) Kolmas isik, kes töötleb talle vastutava töötleja poolt üleantud isikuandmeid, loetakse vastutavaks töötlejaks käesoleva seaduse § 7 lõike 1 tähenduses ning ta on kohustatud isikuandmete töötlemisel täitma käesoleva seaduse, muude seaduste ja nende alusel kehtestatud õigusaktide nõudeid.
2. peatükk ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISE LUBATAVUS
§ 11. Isikuandmete töötlemise lubatavus
(1) Isikuandmete töötlemine on lubatud üksnes andmesubjekti nõusolekul, kui seadus ei sätesta teisiti.
(2) Haldusorgan võib isikuandmeid töödelda üksnes avaliku ülesande täitmise käigus seaduse või välislepinguga ettenähtud kohustuse täitmiseks.
(3) Käesoleva seaduse § 2 lõikes 3 sätestatud isikuandmete töötlemise tingimused ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
§ 12. Isikuandmete töötlemine andmesubjekti nõusolekul
(1) Nõusolek isikuandmete töötlemiseks on selge ja teadlik andmesubjekti tahteavaldus, millega andmesubjekt lubab oma isikuandmeid töödelda.
(2) Enne andmesubjektilt isikuandmete töötlemiseks nõusoleku küsimist peab vastutav või volitatud töötleja andmesubjektile teatavaks tegema:
1) isikuandmete töötlemise eesmärgi;
2) isikud või nende kategooriad, kellele isikuandmete edastamine on lubatud;
3) vastutava töötleja või tema esindaja nime ja vastutava töötleja tegevuskoha aadressi;
4) juhud, millal andmesubjektil on õigus nõuda isikuandmete töötlemise lõpetamist ning isikuandmete parandamist, sulgemist, kustutamist;
5) juhud, millal andmesubjektil on õigus saada juurdepääs tema kohta töödeldavatele isikuandmetele.
(3) Andmesubjekti nõusolek kehtib andmesubjekti eluajal ning 30 aastat pärast andmesubjekti surma, kui andmesubjekt ei ole otsustanud teisiti.
(4) Nõusoleku võib andmesubjekt igal ajal tagasi võtta. Nõusoleku tagasivõtmisel ei ole tagasiulatuvat jõudu. Nõusoleku suhtes kohaldatakse täiendavalt tsiviilseadustiku üldosa seaduses (RT I 2002, 35, 216; 2003, 13, 64) tahteavalduse kohta sätestatut.
(5) Vaidluse korral eeldatakse, et andmesubjekt ei ole oma isikuandmete töötlemiseks nõusolekut andnud.
(6) Käesolevat paragrahvi ei kohaldata, kui isikuandmeid töötleb haldusorgan, välja arvatud käesoleva seaduse § 4 lõikes 3 nimetatud delikaatsete isikuandmete töötlemisel.
§ 13. Isikuandmete töötlemine pärast andmesubjekti surma
(1) Pärast andmesubjekti surma on andmesubjekti isikuandmete töötlemine lubatud andmesubjekti abikaasa, vanema, vanavanema, lapse, lapselapse, venna või õe kirjalikul nõusolekul, välja arvatud juhul, kui isikuandmete töötlemiseks nõusolekut ei ole vaja, või juhul, kui andmesubjekti surmast on möödunud 30 aastat.
(2) Käesoleva paragrahvi lõiget 1 ei kohaldata, kui töödeldavateks isikuandmeteks on üksnes andmesubjekti nimi, sugu, sünni- ja surmaaeg ning surmafakt.
§ 14. Isikuandmete töötlemine andmesubjekti nõusolekuta
(1) Isikuandmete töötlemine on lubatud andmesubjekti nõusolekuta, kui isikuandmeid töödeldakse:
1) andmesubjektiga sõlmitud lepingu täitmiseks või lepingu täitmise tagamiseks;
2) andmesubjekti või muu isiku elu, tervise või vabaduse kaitseks;
3) seaduse või välislepinguga ettenähtud ülesande täitmiseks.
(2) Isikuandmete edastamine või nendele juurdepääsu võimaldamine kolmandale isikule on lubatud andmesubjekti nõusolekuta:
1) kui isik, kellele andmed edastatakse, töötleb isikuandmeid seadusega ettenähtud kohustuse täitmiseks;
3) kui kolmas isik taotleb teavet, mis on saadud või loodud seaduses või selle alusel antud õigusaktides sätestatud avalikke ülesandeid täites ja sellele teabele ei ole kehtestatud juurdepääsupiirangut.
(3) Delikaatsete ja eraeluliste isikuandmete töötlemine on ilma andmesubjekti nõusolekuta lubatud:
1) seaduse või välislepinguga ettenähtud ülesande täitmiseks;
2) andmesubjekti või muu isiku elu, tervise ja vabaduse kaitseks.
(4) Delikaatsete ja eraeluliste isikuandmete edastamine või nendele juurdepääsu võimaldamine kolmandale isikule on lubatud andmesubjekti nõusolekuta:
1) kui isik, kellele andmed edastatakse, töötleb delikaatseid või eraelulisi isikuandmeid seaduse või välislepinguga ettenähtud ülesande täitmiseks;
(5) Haiglas viibiva andmesubjekti terviseseisundit kajastavate andmete edastamine või nendele juurdepääs on lubatud tema lähedastele, välja arvatud juhul, kui:
§ 15. Andmesubjekti teavitamine isikuandmete töötlemisest
(1) Kui isikuandmete allikaks ei ole andmesubjekt, peab vastutav või volitatud töötleja enne isikuandmete edastamist kolmandale isikule või pärast isikuandmete saamist tegema andmesubjektile teatavaks:
2) isikuandmete koosseisu ja allikad;
3) isikud või nende kategooriad, kellele isikuandmete edastamine on lubatud;
4) vastutava töötleja või tema esindaja nime ja vastutava töötleja tegevuskoha aadressi;
5) juhud, millal andmesubjektil on õigus nõuda isikuandmete töötlemise lõpetamist ning isikuandmete parandamist, sulgemist, kustutamist;
6) juhud, millal andmesubjektil on õigus pääseda juurde tema kohta töödeldavatele isikuandmetele.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustus ei kehti:
1) kui andmesubjekt on lõikes 1 loetletud asjaoludest teadlik;
2) kui isikuandmeid töödeldakse seaduse või välislepinguga ettenähtud ülesande täitmiseks;
3) käesoleva seaduse § 30 lõikes 1 sätestatud juhtudel.
§ 16. Isikukoodi töötlemise lubatavus
Isikukoodi töötlemine on lubatud ilma andmesubjekti nõusolekuta, kui isikukoodi töötlemine on ette nähtud välislepingus, seaduses või määruses.
§ 17. Automaatsed otsused
(1) Andmetöötlussüsteemi poolt ilma füüsilise isiku osaluseta otsuse (edaspidi automaatne otsus) tegemine, millega hinnatakse andmesubjekti isiksuseomadusi, võimeid või muid andmesubjekti iseloomuomadusi, kui see toob andmesubjektile kaasa õiguslikke tagajärgi või mõjutab andmesubjekti muul viisil märkimisväärselt, on keelatud, välja arvatud järgmistel juhtudel:
1) automaatne otsus andmesubjekti suhtes tehakse lepingu sõlmimise või täitmise käigus tingimusel, et andmesubjekti taotlus lepingu sõlmimiseks või täitmiseks rahuldatakse või andmesubjektile on antud võimalus esitada tehtava otsuse suhtes vastuväide oma õigustatud huvi kaitseks;
2) automaatse otsuse tegemine on ette nähtud seadusega, kui seaduses on sätestatud meetmed andmesubjekti õigustatud huvide kaitseks.
(2) Andmesubjekti peab enne automaatse otsuse vastuvõtmist teavitama mõistetaval viisil automaatse otsuse vastuvõtmise aluseks olevast andmete töötlemise protsessist ja tingimustest.
3. peatükk ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISE NÕUDED JA ISIKUANDMETE TURVAMEETMED
§ 18. Isikuandmete töötlemise nõuded
Vastutav töötleja ja volitatud töötleja on isikuandmete töötlemisel kohustatud:
1) eesmärkide saavutamiseks mittevajalikud isikuandmed viivitamata kustutama või sulgema, kui seadus ei näe ette teisiti;
2) tagama, et isikuandmed on õiged ja, kui see on eesmärkide saavutamiseks vajalik, viimases seisus;
3) mittetäielikud ja ebaõiged isikuandmed sulgema ning nende täiendamiseks ja parandamiseks võtma viivitamata kasutusele vajalikud abinõud;
4) ebaõiged andmed säilitama märkusega nende kasutamise aja kohta koos õigete andmetega;
5) isikuandmed, mille õigsus on vaidlustatud, sulgema kuni andmete õigsuse kindlakstegemiseni või õigete andmete väljaselgitamiseni.
§ 19. Isikuandmete organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnilised turvameetmed
(1) Vastutav töötleja ja volitatud töötleja on kohustatud kasutusele võtma organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnilised turvameetmed isikuandmete kaitseks:
1) andmete tervikluse osas – juhusliku või tahtliku volitamata muutmise eest;
2) andmete käideldavuse osas – juhusliku hävimise ja tahtliku hävitamise eest ning õigustatud isikule andmete kättesaadavuse takistamise eest;
3) andmete konfidentsiaalsuse osas – volitamata töötlemise eest.
(2) Vastutav töötleja ja volitatud töötleja on isikuandmete töötlemisel kohustatud:
1) vältima kõrvaliste isikute ligipääsu isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele seadmetele;
2) ära hoidma andmete omavolilist lugemist, kopeerimist ja muutmist andmetöötlussüsteemis, samuti andmekandjate omavolilist teisaldamist;
3) ära hoidma isikuandmete omavolilist salvestamist, muutmist ja kustutamist ning tagama, et tagantjärele oleks võimalik kindlaks teha, millal, kelle poolt ja milliseid isikuandmeid salvestati, muudeti või kustutati;
4) tagama, et igal andmetöötlussüsteemi kasutajal oleks juurdepääs ainult temale töötlemiseks lubatud isikuandmetele ja temale lubatud andmetöötluseks;
5) tagama andmete olemasolu isikuandmete edastamise kohta: millal, kellele ja millised isikuandmed edastati, samuti selliste andmete muutusteta säilimine;
6) tagama, et isikuandmete edastamisel andmesidevahenditega ja andmekandjate transportimisel ei toimuks isikuandmete omavolilist lugemist, kopeerimist, muutmist või kustutamist;
7) kujundama ettevõtte, asutuse või ühenduse töökorralduse niisuguseks, et see võimaldaks täita andmekaitse nõudeid.
(3) Vastutav ja volitatud töötleja on kohustatud pidama arvestust isikuandmete töötlemisel kasutatavate tema kontrolli all olevate seadmete ja tarkvara üle, dokumenteerides järgmised andmed:
1) seadme nimetuse, tüübi ja asukoha ning seadme valmistaja nime;
2) tarkvara nimetuse, versiooni, valmistaja nime ja kontaktandmed ning tarkvara juurde kuuluvate dokumentide asukoha.
§ 20. Isikuandmeid töötlevatele isikutele esitatavad nõuded
(1) Isik, kes vastutava või volitatud töötleja alluvuses töötleb isikuandmeid, on kohustatud neid töötlema käesolevas seaduses lubatud eesmärkidel ja tingimustel ning vastavalt vastutava töötleja poolt antud juhistele ja korraldustele.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik on kohustatud hoidma saladuses talle tööülesannete täitmisel teatavaks saanud isikuandmeid ka pärast töötlemisega seotud tööülesannete täitmist või töö- või teenistussuhte lõppemist.
(3) Vastutav töötleja ja volitatud töötleja on kohustatud tagama oma alluvuses isikuandmeid töötlevate isikute isikuandmete kaitse alase väljaõppe.
4. peatükk ERAELULISTE ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISEST TEAVITAMINE
§ 21. Teavitamiskohustus
(1) Isikuandmete vastutav töötleja on kohustatud Andmekaitse Inspektsiooni eraeluliste isikuandmete töötlemisest teavitama, kui eraelulisi isikuandmeid töödeldakse digitaalkujul arvuti abil või paberkandjate kogumis, kust eraelulised isikuandmed on hõlpsasti kättesaadavad kindla kriteeriumi alusel.
(2) Teavitamiskohustus ei kehti, kui isikuandmeid töödeldakse riigi põhiregistris või riiklikus registris või kui isikuandmeid töödeldakse seaduse või määruse alusel.
§ 22. Teatis isikuandmete töötlemise kohta
(1) Käesoleva seaduse § 21 lõikes 1 nimetatud teavitamiskohustuse täitmiseks esitab isikuandmete vastutav töötleja teatise eraeluliste isikuandmete töötlemise kohta (edaspidi teatis).
(2) Teatis isikuandmete töötlemise kohta esitatakse digitaalse kandena isikuandmete töötlejate registris vähemalt üks kuu enne isikuandmete töötlemise algust.
(3) Teatises esitatakse:
1) vastutava ja volitatud töötleja nimi, registri- või isikukood, tegevuskoht, asu- või elukoht, kontaktandmed (postiaadress, telefon, elektronposti aadress jms);
3) isikuandmete koosseis;
4) isikute kategooriad, kelle andmeid töödeldakse;
5) isikuandmete allikad;
6) isikud või nende kategooriad, kellele isikuandmete edastamine on lubatud;
7) isikuandmete välisriiki edastamise tingimused;
8) isikuandmete sulgemise, kustutamise ja hävitamise tingimused;
9) käesoleva seaduse § 19 lõikes 2 nimetatud isikuandmete organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehniliste turvameetmete üldine kirjeldus.
(4) Teavitamiskohustus loetakse täidetuks teatise isikuandmete töötlejate registrisse kandmise hetkest.
§ 23. Andmete muutmisest teavitamine
Vastutav töötleja on kohustatud isikuandmete töötlejate registrisse kantud andmete muutmisest või täiendamisest teatama Andmekaitse Inspektsioonile enne vastavate muudatuste ja täienduste rakendamist käesoleva seaduse §-s 22 sätestatud korras.
5. peatükk DELIKAATSETE ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISE REGISTREERIMINE
§ 24. Delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimise kohustus
(1) Vastutav töötleja on kohustatud registreerima delikaatsete isikuandmete töötlemise Andmekaitse Inspektsioonis.
(2) Vastutav töötleja, kes taotleb tegevusluba või litsentsi tegevusalal, millega kaasneb delikaatsete isikuandmete töötlemine, on kohustatud enne tegevusloa või litsentsi taotlemist registreerima töötlemise Andmekaitse Inspektsioonis. Tegevusluba või litsentsi ei väljastata, kui delikaatsete isikuandmete töötlemine on registreerimata.
(3) Delikaatsete isikuandmete töötlemine registreeritakse viieks aastaks. Vastutav töötleja on kohustatud vähemalt kolm kuud enne tähtaja möödumist esitama uue käesoleva seaduse § 25 nõuetele vastava registreerimistaotluse. Tähtaja möödumisel kaotab vastutav töötleja õiguse töödelda delikaatseid isikuandmeid.
(4) Delikaatsete isikuandmete töötlemine on keelatud, kui:
1) delikaatsete isikuandmete töötlemine on Andmekaitse Inspektsiooni poolt registreerimata;
2) delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerituse tähtaeg on möödunud ning vastutav töötleja ei ole esitanud uut registreerimistaotlust;
3) Andmekaitse Inspektsioon on delikaatsete isikuandmete töötlemise peatanud või keelanud.
(5) Andmekaitse Inspektsioon keeldub delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimisest, kui:
1) töötlemiseks puudub seaduslik alus;
2) töötlemise tingimus ei vasta käesoleva seaduse, muu seaduse või selle alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud nõudele;
3) rakendatud isikuandmete organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnilised turvameetmed ei taga käesoleva seaduse §-s 19 sätestatud nõuete täitmist.
§ 25. Registreerimistaotlus
(1) Registreerimistaotlus esitatakse Andmekaitse Inspektsioonile digitaalselt veebilehe kaudu isikuandmete töötlejate registrisse kandmiseks vähemalt üks kuu enne delikaatsete isikuandmete töötlemise algust.
(2) Registreerimistaotluses esitatakse:
7) tingimused isikuandmete välisriiki edastamiseks;
8) käesoleva seaduse § 19 lõikes 2 nimetatud isikuandmete organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehniliste turvameetmete üksikasjalik kirjeldus.
§ 26. Registreerimistaotluse menetlus
(1) Andmekaitse Inspektsioon otsustab töötlemise registreerimise või registreerimisest keeldumise 20 tööpäeva jooksul, alates registreerimistaotluse esitamise päevast.
(2) Andmekaitse Inspektsioon võib kohapeal kontrollida valmisolekut delikaatsete isikuandmete töötlemiseks. Sel juhul pikeneb registreerimistaotluse lahendamise tähtaeg 10 tööpäeva võrra. Kontrollimise tulemusena võib Andmekaitse Inspektsioon anda soovitusi isikuandmete organisatsiooniliste ja infotehniliste turvameetmete rakendamiseks ja tõhustamiseks.
(3) Vastutava töötleja õigus delikaatsete isikuandmete töötlemiseks tekib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuses määratud tähtpäevast. Kui lõikes 1 nimetatud otsuses on tähtpäev määramata, on vastutaval töötlejal delikaatsete isikuandmete töötlemise õigus alates otsuse isikuandmete töötlejate registrisse kandmisele järgnevast päevast.
(4) Delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimise otsus loetakse vastutavale töötlejale kättetoimetatuks Andmekaitse Inspektsiooni veebilehel avalikustamisega. Registreerimisest keeldumise otsuse kohta tehakse märge isikuandmete töötlejate registrisse ning otsus tehakse taotlejale teatavaks selle kättetoimetamisega.
(5) Vastutav töötleja on kohustatud isikuandmete töötlejate registrisse kantud andmete muutmise või täiendamise registreerima Andmekaitse Inspektsioonis. Andmete muutmise või täiendamise registreerimisele kohaldatakse isikuandmete töötlemise registreerimise tähtaegade kohta sätestatut.
§ 27. Isikuandmete töötlejate register
(1) Riiklik isikuandmete töötlejate register on Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras Andmekaitse Inspektsiooni poolt peetav andmekogu, kus registreeritakse eraeluliste isikuandmete töötlemise teatised ja delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimist puudutavad andmed.
(2) Andmekaitse Inspektsioonile esitatud isikuandmete organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnilisi turvameetmeid puudutav teave, samuti teave isikuandmete sulgemise, kustutamise ja hävitamise tingimuste kohta on asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teave.
(3) Register on Andmekaitse Inspektsiooni veebilehe vahendusel avalikult kasutatav, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teave ning teave, mis puudutab isikuandmete töötlemist julgeolekuasutustes.
(4) Registriandmetel on informatiivne tähendus. Delikaatsete isikuandmete töötlemise registreeritust puudutavatel kannetel on õiguslik tähendus.
6. peatükk ISIKUANDMETE EDASTAMINE VÄLISRIIKI
§ 28. Isikuandmete edastamine välisriiki
(1) Isikuandmete edastamine Eestis asuvast andmekogust on lubatud riiki, kus on piisav andmekaitse tase.
(2) [Kehtetu – RT I 2004, 30, 208 - jõust. 01.05.2004]
(3) Isikuandmete edastamine on lubatud Euroopa Liidu liikmesriiki ning Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ühinenud riiki, samuti riiki, mille isikuandmete kaitse taset on Euroopa Komisjon hinnanud piisavaks. Isikuandmete edastamine ei ole lubatud riiki, mille andmekaitse taset on Euroopa Komisjon hinnanud ebapiisavaks.
(4) Välisriiki, mis ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tingimusele, võib isikuandmeid edastada üksnes Andmekaitse Inspektsiooni loal, kui:
1) vastutav töötleja garanteerib konkreetsel juhul andmesubjekti õiguste ja eraelu kaitse selles riigis;
2) konkreetsel isikuandmete edastamise juhul on riigis tagatud piisav andmekaitse tase. Andmekaitse taseme hindamisel tuleb arvesse võtta isikuandmete edastamisega seotud asjaolusid, sealhulgas andmete koosseisu, töötlemise eesmärke ja kestust, andmete edastamise siht- ja lõppriiki ning riigis kehtivat õigust.
(5) Andmekaitse Inspektsioon informeerib Euroopa Komisjoni käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel antud loa andmisest.
(6) Andmekaitse Inspektsiooni loata võib isikuandmeid edastada välisriiki, kus ei ole tagatud andmekaitse piisav tase:
1) kui andmesubjekt on selleks andnud nõusoleku;
2) käesoleva seaduse § 14 lõikes 2 sätestatud juhtudel;
3) kui andmed edastatakse välisriiki šifreeritud kujul ning dešifreerimiseks vajalikke andmeid ei viida välisriiki.
7. peatükk ANDMESUBJEKTI ÕIGUSED
§ 29. Andmesubjekti õigus saada teavet ja tema kohta käivaid isikuandmeid isikuandmete töötlemisel
(1) Andmesubjekti soovil peab vastutav ja volitatud töötleja andmesubjektile teatavaks tegema:
1) tema kohta käivad isikuandmed;
5) vastutava töötleja nime ja tegevuskoha aadressi.
(2) Andmesubjektil on õigus saada vastutavalt või volitatud töötlejalt enda kohta käivaid isikuandmeid koopiana. Paberkandjal koopiate valmistamise eest võib vastutav või volitatud töötleja alates 21. leheküljest nõuda tasu kuni kolm krooni iga väljastatud lehekülje eest. Tasu isikuandmete väljastamise eest võib nõuda ka korduva samade isikuandmete väljastamise eest.
(3) Vastutav või volitatud töötleja on kohustatud andma andmesubjektile teavet ja väljastama nõutavad isikuandmed või põhjendama andmete või teabe andmisest keeldumist avalduse saamise päevale järgneva viie tööpäeva jooksul.
§ 30. Teabe ja isikuandmete saamise õiguse erandid
(1) Andmesubjekti õigust saada teavet ja enda kohta käivaid isikuandmeid isikuandmete töötlemisel piiratakse, kui see võib kahjustada:
1) teiste isikute õigusi ja vabadusi;
2) lapse põlvnemise saladuse kaitset;
3) kuriteo tõkestamist või kurjategija tabamist;
4) kriminaalmenetluses tõe väljaselgitamist.
(2) Otsuse andmete või teabe andmisest keeldumise kohta teeb vastutav töötleja, teavitades sellest andmesubjekti.
§ 31. Andmesubjekti õigus nõuda isikuandmete töötlemise lõpetamist ning isikuandmete parandamist, sulgemist ja kustutamist
(1) Vastutav või volitatud töötleja on kohustatud andmesubjekti nõudmisel, kui töötlemine ei ole vastavuses käesoleva seaduse, muude seaduste ja nende alusel kehtestatud õigusaktidega:
1) lõpetama tema isikuandmete töötlemise;
2) parandama ebaõiged isikuandmed;
3) sulgema või kustutama kogutud isikuandmed.
(2) Vastutav või volitatud töötleja on ebaõigete isikuandmete parandamisest või isikuandmete sulgemisest või kustutamisest kohustatud viivitamata teavitama andmesubjekti ja kolmandaid isikuid, kellele isikuandmeid on edastatud.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kohustus ei kehti:
1) kui andmesubjekt on lõikes 2 loetletud asjaoludest teadlik;
2) käesoleva seaduse § 30 lõikes 1 sätestatud juhtudel;
3) kui andmesubjekti teavitamine oleks ebaproportsionaalselt raske.
§ 32. Andmesubjekti õigus pöörduda Andmekaitse Inspektsiooni ja kohtu poole
Andmesubjektil on õigus pöörduda Andmekaitse Inspektsiooni ja kohtu poole, kui ta leiab, et isikuandmete töötlemisel rikutakse tema õigusi.
§ 33. Andmesubjekti õigus nõuda kahju hüvitamist
Kui isikuandmete töötlemisel on rikutud andmesubjekti õigusi, on andmesubjektil õigus nõuda temale tekitatud kahju hüvitamist:
1) riigivastutuse seaduses (RT I 2001, 47, 260; 2002, 62, 377) sätestatud alustel ja korras, kui õigusi rikuti avaliku ülesande täitmise käigus või
2) võlaõigusseaduses (RT I 2001, 81, 487; 2002, 60, 374) sätestatud alustel ja korras, kui õigusi rikuti eraõiguslikus suhtes.
(1) Käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide järgimist kontrollib Andmekaitse Inspektsioon.
(2) Andmekaitse Inspektsioon võib järelevalvemenetluse algatada kaebuse alusel või oma algatusel.
(3) Andmekaitse Inspektsioon on käesolevast seadusest tulenevate ülesannete täitmisel sõltumatu ja tegutseb, lähtudes käesolevast seadusest, muudest seadustest ja nende alusel kehtestatud õigusaktidest.
(4) Isikuandmeid sisaldava riigisaladuse töötlemise üle teostab käesoleva seaduse § 2 lõikes 3 sätestatud juhtudel ja ulatuses järelevalvet Andmekaitse Inspektsioon.
§ 35. Andmekaitse Inspektsiooni juhile esitatavad nõuded
(1) Andmekaitse Inspektsiooni juhina võib töötada kõrgharidusega isik, kes omab piisavat õigusalast ettevalmistust, juhtimisalaseid ning infosüsteemide haldamis- ja auditeerimiskogemusi.
(2) Andmekaitse Inspektsiooni juhiks ei saa olla isik, kes on süüdi mõistetud tahtliku kuriteo toimepanemise eest või vabastatud kõrgharidust nõudvalt töökohalt või ametist seoses sobimatusega ametikohal edasi töötada.
(3) Andmekaitse Inspektsiooni juht ei tohi ametisoleku ajal osaleda erakondade tegevuses, töötada muudel palgalistel töö- või ametikohtadel, välja arvatud pedagoogiline ja teadustöö.
(4) Andmekaitse Inspektsiooni juhi nimetab justiitsministri ettepanekul viieks aastaks ametisse Vabariigi Valitsus, olles eelnevalt ära kuulanud Riigikogu põhiseaduskomisjoni seisukoha.
§ 351. Andmekaitse Inspektsiooni juhi kandidaadi julgeolekukontroll
(1) Andmekaitse Inspektsiooni juhi kandidaat peab enne Andmekaitse Inspektsiooni juhiks nimetamist läbima julgeolekukontrolli, välja arvatud juhul, kui tal on kehtiv juurdepääsuluba ”täiesti salajase” tasemega riigisaladusele juurdepääsuks.
(2) Andmekaitse Inspektsiooni juhi kandidaadi julgeolekukontrolli teostab Kaitsepolitseiamet jälitustegevuse seaduses ettenähtud korras.
(3) Julgeolekukontrolli läbimiseks esitab Andmekaitse Inspektsiooni juhi kandidaat Justiitsministeeriumi kaudu Kaitsepolitseiametile ”täiesti salajase” tasemega riigisaladusele juurdepääsu loa taotleja täidetud ankeedi ja kirjaliku nõusoleku, millega lubatakse julgeolekukontrolli teostaval asutusel saada julgeolekukontrolli teostamise ajal tema kohta teavet füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt ning riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustelt ja organitelt.
(4) Kaitsepolitseiamet edastab julgeolekukontrolli tulemusena kogutud andmed justiitsministrile kolme kuu jooksul, arvates käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumentide saamisest, lisades oma arvamuse Andmekaitse Inspektsiooni juhi kandidaadi vastavuse kohta riigisaladusele juurdepääsu loa saamise tingimustele.
(5) Kui Andmekaitse Inspektsiooni juhi volitused on lõppenud ennetähtaegselt, tuleb julgeolekukontroll Andmekaitse Inspektsiooni juhi kandidaadi suhtes teostada ühe kuu jooksul, arvates käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumentide saamisest. Riigisaladuse kaitse komisjoni loal võib julgeolekukontrolli teostamise tähtaega pikendada ühe kuu võrra, kui esineb riigisaladuse seaduse § 30 lõike 21 punktis 1 või 2 nimetatud asjaolu või on ühe kuu jooksul võimalik punktis 3 või 4 nimetatud asjaolu ilmnemine.
§ 352. Andmekaitse Inspektsiooni juhi ametist vabastamine
(1) Andmekaitse Inspektsiooni peadirektori võib ametist vabastada:
2) ametiaja lõppemise tõttu;
3) distsiplinaarsüüteo eest;
4) pikaajalise töövõimetuse tõttu;
5) süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisel;
6) kui ilmneb asjaolu, mis seaduse kohaselt välistab isiku peadirektoriks nimetamise.
(2) Andmekaitse Inspektsiooni juhi vabastab ametist Vabariigi Valitsus justiitsministri ettepanekul, olles eelnevalt ära kuulanud Riigikogu põhiseaduskomisjoni seisukoha. Riigikogu põhiseaduskomisjoni seisukoha küsimine ei ole vajalik, kui vabastamine toimub lõike 1 punktide 1, 2, 5 või 6 alusel. Kui Riigikogu põhiseaduskomisjoni seisukohaga ei arvestata, peab seda põhjendama.
(3) Andmekaitse Inspektsiooni peadirektori ametist vabastamisele kohaldatakse avaliku teenistuse seaduse sätteid käesolevast paragrahvist tulenevate erisustega.
§ 36. Andmekaitse Inspektsiooni ülesanded
(1) Andmekaitse Inspektsioon:
1) kontrollib käesolevas seaduses sätestatud nõuete täitmist;
2) rakendab seadustes ettenähtud alustel, ulatuses ja korras haldussundi;
3) algatab vajadusel väärteomenetluse ja kohaldab karistust;
4) teeb koostööd rahvusvaheliste andmekaitse järelevalve organisatsioonidega ja välisriikide andmekaitse järelevalve asutuste ning välisriikide muude pädevate asutuste või isikutega;
5) annab soovituslikke juhiseid käesoleva seaduse rakendamiseks;
6) täidab muid seadustest tulenevaid ülesandeid.
(2) Andmekaitse Inspektsioonil on oma ülesannete täitmisel kõik käesolevas seaduses ning selle alusel antud õigusaktides sätestatud õigused, sealhulgas õigus:
1) peatada isikuandmete töötlemine;
2) nõuda ebaõigete isikuandmete parandamist;
3) keelata isikuandmete töötlemine;
4) nõuda isikuandmete sulgemist või töötlemise lõpetamist (sealhulgas hävitamist või edastamist arhiivi);
5) rakendada vajadusel asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras viivitamata isikuandmete organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnilisi turvameetmeid, et ära hoida isiku õiguste ja vabaduste kahjustamist;
6) nõuda isikutelt asjakohaseid dokumente ja muud vajalikku teavet ning teha dokumentidest koopiaid.
(3) Andmekaitse Inspektsiooni pädeval ametiisikul on õigus kontrollimiseks takistamatult siseneda vastutava või volitatud töötleja territooriumile või ruumi, saada juurdepääs vastutava ja volitatud töötleja dokumentidele ja seadmetele, samuti salvestatud andmetele ning andmetöötluseks kasutatavale tarkvarale.
§ 37. Andmekaitse Inspektsiooni kohustused
Andmekaitse Inspektsiooni ametnik on kohustatud:
1) juhinduma käesolevast seadusest, muudest seadustest ja nende alusel kehtestatud õigusaktidest;
2) hoidma saladuses talle tööülesannete täitmisel teatavaks saanud juurdepääsupiiranguga teavet ning isikuandmeid tähtajatult;
3) esitama kontrollitava isiku nõudmisel ametitõendi;
4) koostama järelevalve tulemuse kohta kontrollakti;
5) selgitama isikuandmete töötlemise nõuete rikkumise korral vastutavale või volitatud töötlejale või tema esindajale õigusaktide rikkumise olemust ning nõudma rikkumise lõpetamist;
6) tegema isikuandmete töötlemise nõuete rikkumise korral ettekirjutuse või algatama väärteomenetluse.
§ 38. Kaebuse läbivaatamise tähtaeg
(1) Andmekaitse Inspektsioon lahendab kaebuse 30 päeva jooksul, arvates kaebuse Andmekaitse Inspektsioonile esitamisest.
§ 39. Kontrollakt
(1) Isikuandmete töötlemise nõuete täitmise kontrollimise kohta koostatakse kontrollakt.
(2) Kontrollaktis märgitakse:
1) akti koostanud isiku ees- ja perekonnanimi ning ametinimetus;
2) akti adressaadi ees- ja perekonnanimi ning aadress või juriidilise isiku nimi ja postiaadress;
3) kontrolltoimingu sisu (õiguslik alus, tuvastatud asjaolud, vastutava või volitatud töötleja või tema esindaja selgitused ja muud asjas tähtsust omavad asjaolud);
4) akti koostamise aeg ja koht;
5) akti koostanud isiku allkiri.
§ 40. Andmekaitse Inspektsiooni ettekirjutus
(1) Käesoleva seaduse täitmise tagamiseks on Andmekaitse Inspektsiooni ametiisikul õigus teha vastutavale töötlejale ja volitatud töötlejale ettekirjutusi ja teha otsuseid.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse mittetäitmisel võib Andmekaitse Inspektsioon rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(31) Kui riigiasutusest isikuandmete töötleja ei ole Andmekaitse Inspektsiooni ettekirjutust selles määratud tähtaja jooksul täitnud, pöördub Andmekaitse Inspektsioon halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras protestiga halduskohtusse.
(4) Andmekaitse Inspektsiooni otsused ja ettekirjutused isikuandmete töötlemise õiguse peatamise, lõpetamise ning keelamise kohta kantakse isikuandmete töötlejate registrisse.
§ 41. Andmekaitse Inspektsiooni ettekanne käesoleva seaduse täitmise kohta
(1) Andmekaitse Inspektsioon esitab iga aasta 1. detsembriks käesoleva seaduse täitmise kohta ettekande Riigikogu põhiseaduskomisjonile ja õiguskantslerile.
(2) Ettekandes esitatakse ülevaade olulisematest käesoleva seaduse täitmise ja rakendamisega seotud asjaoludest.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud korralisele ettekandele lisaks võib Andmekaitse Inspektsiooni juht esitada Riigikogu põhiseaduskomisjonile ettekandeid käesoleva seaduse täitmise üle teostatud järelevalve käigus ilmnenud oluliste, ulatusliku mõjuga või kiiret lahendamist vajavate probleemide kohta.
§ 42. Käesoleva seaduse nõuete eiramine
(1) Delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimiskohustuse, käesoleva seaduse §-s 28 sätestatud isikuandmete välisriiki edastamise nõuete ning käesoleva seaduse §-des 12 ja 15 ettenähtud andmesubjekti teavitamise kohustuse eiramise eest –
§ 421. Isikuandmete kaitse turvameetmete ja isikuandmete töötlemise nõuete rikkumine
(1) Käesolevas seaduses ettenähtud isikuandmete kaitse turvameetmete või isikuandmete töötlemise muude nõuete rikkumise eest, kui isikule on rikkumise kõrvaldamiseks tehtud Andmekaitse Inspektsiooni poolt käesoleva seaduse § 40 alusel ettekirjutus ja seda ei ole täidetud, –
§ 422. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 42 ja 421 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 42 ja 421 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Andmekaitse Inspektsioon.
§ 43–44. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§ 45. Delikaatsete isikuandmete registreeritus varasema seaduse alusel
Isikuandmete kaitse seaduse (RT I 1996, 48, 944; 1998, 59, 941; 111, 1833; 2000, 50, 317; 92, 597; 104, 685; 2001, 50, 283; 2002, 61, 375; 63, 387) alusel delikaatsete isikuandmete töötlemise registreeritus kehtib kolm aastat käesoleva seaduse jõustumisest arvates.
§ 46. Enne käesoleva seaduse jõustumist antud nõusolek isikuandmete töötlemiseks
(1) Enne käesoleva seaduse jõustumist antud nõusolek isikuandmete töötlemiseks loetakse kehtivaks, kui see vastab nõusoleku andmise ajal kehtinud seaduse nõuetele.
(2) Andmesubjekti nõudel teavitab vastutav ja volitatud töötleja andmesubjekti isikuandmete töötlemise lõpetamise, parandamise, sulgemise, kustutamise ning isikuandmetele juurdepääsu tingimustest kümne tööpäeva jooksul.
§ 47. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§ 48. Isikuandmete töötlejate registri kasutuselevõtmine
Isikuandmete töötlejate register võetakse kasutusele 2004. aasta 1. juulist. Kuni registri kasutuselevõtmiseni esitatakse käesoleva seaduse § 25 lõikes 1 nimetatud taotlus Andmekaitse Inspektsioonile paberkandjal. Enne 2004. aasta 1. juulit isikuandmete töötlemist alustanud vastutavad töötlejad täidavad teavitamiskohustuse 2004. aasta 31. oktoobriks.
(1) Käesolev seadus jõustub 2003. aasta 1. oktoobril.
(2) Käesoleva seaduse 4. peatükk ja § 26 lõige 4 jõustuvad 2004. aasta 1. juulil.
(3) Käesoleva seaduse § 28 lõige 2 muutub kehtetuks ning lõiked 3 ja 5 jõustuvad Euroopa Liiduga liitumisel.