Riigikogu 20.09.1995 seadus; jõustumiskuupäev 14.10.1995
redaktsioon 24.03.2011 - 01.01.2021 [RT I, 14.03.2011, 26]
Vastu võetud 20.09.1995
jõustumine 14.10.1995
2. peatükk NOTARI DISTSIPLINAARVASTUTUS
Notarile distsiplinaarkaristuse määramise õigus on valdkonna eest vastutaval ministril.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist "justiitsministril" sõnadega "valdkonna eest vastutaval ministril".]
(1) Distsiplinaarmenetluse alustamise aluseks on notari ametitegevuse järelevalve tulemused, Notarite Koja eestseisuse või aukohtu ettepanek, isiku kaebus või muu dokument või teade, mis annab alust arvata, et notar on toime pannud distsiplinaarsüüteo. Distsiplinaarmenetluse alustamise aluseks olevate asjaolude kohta nõuab valdkonna eest vastutav minister notarilt kirjaliku seletuse.
(2) Distsiplinaarmenetluse alustamiseks annab valdkonna eest vastutav minister käskkirja, mis tehakse notarile, kelle suhtes distsiplinaarmenetlus alustati, ja Notarite Kojale viivitamata teatavaks.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel paragrahvis läbivalt asendatud alates 2014. aasta 1. juulist "justiitsminister" sõnadega "valdkonna eest vastutav minister".]
(2) Komisjoni kuuluvad üks kohtunik, üks notar ning üks valdkonna eest vastutava ministri määratud ametnik.
(3) -(5)
[Kehtetud - RT I 2009, 27, 164 - jõust. 08.06.2009]
§ 7. Valdkonna eest vastutava ministri otsus distsiplinaarasjas
(1) Valdkonna eest vastutav minister annab käskkirja, milles kas loeb distsiplinaarsüüteo tuvastatuks ja määrab distsiplinaarkaristuse või loeb süüteo tuvastatuks ja suunab materjali Notarite Kojale meetmete võtmiseks ja lõpetab distsiplinaarmenetluse või loeb distsiplinaarsüüteo puudumise tuvastatuks ning lõpetab distsiplinaarmenetluse.
(2) Valdkonna eest vastutav minister lähtub käskkirja andmisel komisjoni ettepanekust, välja arvatud juhul, kui komisjon ei esita seisukohta tähtaegselt. Valdkonna eest vastutav minister ei ole seotud komisjoni tehtud karistuse määramata jätmise ettepanekuga.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel paragrahvis läbivalt asendatud alates 2014. aasta 1. juulist "Justiitsminister" sõnadega "Valdkonna eest vastutav minister" vastavas käändes.]
(3) Valdkonna eest vastutav minister võib rahatrahvi määramise käskkirjas ette näha, et trahvi tasumine toimub osade kaupa teatud tähtpäevadel kuni ühe aasta jooksul.
(2) Enne notari ametist tagandamist kuulab valdkonna eest vastutav minister ära notari selgitused ning Notarite Koja seisukoha.
Notari distsiplinaarsüüteo tuvastamisel võib valdkonna eest vastutav minister jätta distsiplinaarkaristuse määramata ning suunata selle asemel asja materjalid Notarite Kojale meetmete võtmiseks, kui tegemist on distsiplinaarsüüteoga, mille sisuks on eksimus, mille puhul ei ole välja kujunenud ühtset õiguspraktikat või mis on levinud paljude notarite tegevuses. Distsiplinaarkaristuse määramata jätmisel võtab valdkonna eest vastutav minister arvesse distsiplinaarsüüteo toime pannud notari süü vormi.
(4) Vaatamata distsiplinaarsüüteo aegumisele on komisjonil õigus distsiplinaarasja menetleda ja teha valdkonna eest vastutavale ministrile ettepanek ning valdkonna eest vastutaval ministril õigus anda käskkiri distsiplinaarsüüteo tuvastamise või puudumise kohta.
Valdkonna eest vastutav minister, kuulanud ära Notarite Koja arvamuse, võib distsiplinaarkaristuse kustutada ennetähtaegselt.
§ 16. [Kehtetu - RT I 2001, 93, 565 - jõust. 01.02.2002]
§ 17 <!- END 16 -!> . Kaebuse kohtus läbivaatamine
3. peatükk NOTARI ASENDAJA DISTSIPLINAARVASTUTUS
(1) Notariaadiseaduse § 21 lõigetes 1 ja 2 nimetatud isikud vastutavad asendajana toimepandud distsiplinaarsüüteo eest käesoleva seaduse §-des 2-18 sätestatud alusel ja korras.
4. peatükk NOTARIKANDIDAADI DISTSIPLINAARVASTUTUS
§ 23. [Kehtetu - RT I 2009, 27, 164 - jõust. 08.06.2009]
§ 24 <!- END 23 -!> . Distsiplinaarmenetluse kord
(4) Kandidaaditeenistuse lõpetamise otsustab Notarite Koja ettepanekul valdkonna eest vastutav minister, kuulanud ära notarikandidaadi selgitused.
(1) Notari distsiplinaarsüüteo tuvastamise komisjonis osalevad kohtunikud valitakse esimesel, pärast 2006. aasta 1. jaanuari toimuval kohtunike täiskogul. Kuni selle ajani osalevad komisjonis kaks valdkonna eest vastutava ministri nimetatud liiget.


Maa maksustamishinna arvutamise kord – Riigi Teataja
Maa maksustamishinna arvutamise kord
Maa maksustamishinna arvutamise kord - sisukord
§ 2 Maatüki maksustamishinna arvutamiseks:
§ 3 Maatüki maksustamishind arvutatakse järgmisi valemeid kasutades:
Vastu võetud 22.05.2001 nr 179
RT I 2001, 49, 276
jõustumine 28.05.2001
23.10.2008 RT I 2008, 46, 260 , jõust. 1.11.12008
Määrus kehtestatakse «Maa hindamise seaduse» § 6 lõike 1 alusel.
§ 1. Kohalik omavalitsus arvutab maatüki maksustamishinna «Maa hindamise seaduse» § 51 lõike 4 alusel keskkonnaministri poolt kehtestatud maa korralise hindamise tulemuste põhjal.
§ 2. Maatüki maksustamishinna arvutamiseks:
1) leitakse hinnatsoonide kaardilt hinnatsoon, kuhu maatükk kuulub;
2) leitakse maa väärtuste loetelust hinnatsoonile vastavate ja maatükil esinevate maakasutuse sihtotstarbe liikide ja kõlvikute väärtused, arvestades maatüki suurusest tulenevaid erisusi.
§ 3. Maatüki maksustamishind arvutatakse järgmisi valemeid kasutades:
1) kui maa väärtuste loetelus ei ole maatüki suurusest tulenevaid erisusi, siis
Hk = Ht × S, kus:
Hk – on maatüki maksustamishind;
Ht – on maakasutuse sihtotstarbe liigile või kõlvikule vastav hinnatsooni väärtus eurodes maatüki hektari, maatüki ruutmeetri või ehitusõiguse ruutmeetri kohta, kusjuures mitme sihtotstarbe liigi samaaegsel esinemisel samal maatükil arvestatakse nende omavahelist proportsiooni;
S – on maatüki pindala maakatastri andmetel. Kui maakatastris konkreetse maatüki kohta andmeid ei ole, määratakse pindala tegeliku maakasutuse järgi või kolmekordse hoonealuse pinna järgi suurelamurajoonides (vabaplaneeringuga aladel);
[RT I 2010, 60, 407 – jõust. 1.01.2011]
2) kui maa väärtuste loetelus on maatüki suurusest tulenevaid erisusi, siis
Hk = H1 × S1 + H2 × S 2 + … +Hn × Sn, kus:
H1 … Hn – on maatüki osale vastav hinnatsooni väärtus;
S1 … Sn – on maatüki osa pindala.
§ 4. Paragrahvi 3 punktis 1 nimetatud kõlvikule vastavat hinnatsooni väärtust rakendatakse ainult neil juhtudel, kui maa väärtuste loetelus on sihtotstarbe liigi siseselt esitatud kõlvikutele vastavad väärtused. Kui ühel maatükil on mitu kõlvikut, kasutatakse § 3 punktis 2 toodud valemit, kusjuures H1 … Hn tähistab vastava kõlviku väärtust ja S1 … Sn vastava kõlviku pindala.
§ 5. Metsamaa maksustamishinna arvutamisel rakendatakse «Maa hindamise seaduse» § 5 lõikes 1 nimetatud maa väärtuste loetelus esitatud kohaliku omavalitsuse üksuse metsamaa keskmist väärtust.
§ 6. Kui §-s 5 nimetatud maa väärtuste loetelus on esitatud maatüki suurusest tulenevad erisused õuemaa kõlviku osas, siis loetakse õuemaa pindalaks loetelus esitatud maatüki osa pindala. Seda põhimõtet rakendatakse ainult nende maatükkide suhtes, kus esineb õuemaa kõlvik.
§ 7. Mitmesse hinnatsooni jäävate maatükkide maksustamishinna arvutamisel kohaldatakse üldjuhul selle hinnatsooni sihtotstarbe liigi või kõlviku väärtust, kuhu jääb suurem osa maatüki pindalast.
§ 8. Veekogude maale, mis on avalikus kasutuses, ei rakendata maa maksustamisel veekogude maa sihtotstarvet. Avalikus kasutuses olevate veekogude maa maksustamishinna arvutamisel määratakse veekogude maa sihtotstarbega maa maksustamishinnaks sama katastriüksuse teiste sihtotstarvete maksustamishinnad vastavalt nende proportsioonile.
[RT I 2008, 46, 260 - jõust. 01.11.2008]
§ 9. Kui maatulundusmaa kõlvikuline koosseis on määramata, siis arvutatakse maksustamishind muu maa kõlviku järgi.


Riikliku järelevalve läbiviimise kord ning koolieelse lasteasutuse ja kooli õppe- ja kasvatustegevuse ja juhtimise tulemuslikkuse hindamise kriteeriumid – Riigi Teataja
Riikliku järelevalve läbiviimise kord ning koolieelse lasteasutuse ja kooli õppe- ja kasvatustegevuse ja juhtimise tulemuslikkuse hindamise kriteeriumid
Väljaandja:Haridus- ja teadusministerAkti liik:määrusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:31.10.2004Redaktsiooni kehtivuse lõpp:16.07.2006Avaldamismärge:
Riikliku järelevalve läbiviimise kord ning koolieelse lasteasutuse ja kooli õppe- ja kasvatustegevuse ja juhtimise tulemuslikkuse hindamise kriteeriumidVastu võetud 31.07.2003 nr 42RTL 2003, 92, 1372jõustumine 01.09.2003
22.10.2004/55 (
RTL 2004, 138, 2119) 31.10.2004
Koolieelse lasteasutuse seaduse» (RT I 1999, 27, 387; 2000, 54, 349; 95, 611; 2001, 75, 454; 2002, 61, 375, 90, 521; 2003, 18, 99) § 28 lõike 2 ning «
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» (RT I 1993, 63, 892; 1999, 42, 497; 79, 730; 2000, 33, 195; 54, 349; 71, õiend; 95, 611; 2001, 50, 288; 75, 454; 2002, 25, 144; 34, 205; 53, 336; 57, 359; 61, 375; 63, 389; 64, 393; 90, 521; 2003, 21, 125) § 48 lõike 1 alusel.
[RTL 2004, 138, 2119 - jõust 31.10.2004]
Määrus reguleerib õppe- ja kasvatustegevuse üle riikliku järelevalve läbiviimise korda koolis ja lasteasutuses ning sätestab kooli ja lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse ning juhtimise tulemuslikkuse hindamise kriteeriumid.
§2. Järelevalve teostajad
§3. Järelevalve liigid
§4. Järelevalve prioriteedid
§5. Järelevalve läbiviimise aeg, temaatika, läbiviijad
§6. Õppeasutuse teavitamine järelevalvest
§7. Kontrollakti osa Üldandmed tagastamine
§8. Kompleksse järelevalve läbiviimise sagedus ja hindamise alus
Kompleksset järelevalvet teostatakse vähemalt üks kord kuue aasta jooksul. Õppeasutuse hindamisel lähtub järelevalve teostaja õppeasutuse õppe- ja kasvatustegevuse ning juhtimise tulemuslikkuse hindamise kriteeriumidest, mis on kooli puhul esitatud käesoleva määruse lisas 1 ja lasteasutuse puhul lisas 4.
§9. Järelevalve läbiviimiseks kasutatav metoodika
§10. Järelevalve tulemuste vormistamine
§11. Kontrollakti osad
§12. Kontrollakti projekti edastamine õppeasutusele
§13. Kontrollakti allkirjastamine ja kinnitamine
§14. Õiendi osad
§15. Õiendi allkirjastamine ja kinnitamine
§16. Kontrollakti/õiendi edastamine õppeasutusele, õppeasutuse pidajale ning Haridus- ja Teadusministeeriumile
§17. Ettekirjutuste täitmisest teavitamine
§18 – 19 Käesolevast tekstist välja jäetud
Lisa 812987 lisa1Lisa 812990 lisa2Lisa 812999 lisa3Lisa 813001 lisa4


Võru valla õpilastranspordi korraldamise, soodustuse andmise ning sõidukulude hüvitamise kord – Riigi Teataja
Võru valla õpilastranspordi korraldamise, soodustuse andmise ning sõidukulude hüvitamise kord
Võru valla õpilastranspordi korraldamise, soodustuse andmise ning sõidukulude hüvitamise kord - sisukord
§ 3 Õpilastranspordi korraldus õpilasliinidel
§ 4 Õpilastranspordi korraldus ühistranspordiga ja soodustuse andmine
§ 7 Erandjuhtumid õpilastranspordi toetamisel
RT IV, 17.08.2018, 15
Vastu võetud 08.08.2018 nr 43
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5, Eesti Vabariigi haridusseaduse § 7 lõike 2 punkti 8 alusel ning arvestades sotsiaalministri 27. märtsi 2001 määruse «Tervisekaitsenõuded kooli päevakavale ja õppekorraldusele» § 7 lõiget 1.
(1) Määrus sätestab õpilastranspordi korralduse õpilastele, kelle elukoht on rahvastikuregistri andmetel Võru vald.
(2) Võru vallas asuva põhikooli ja gümnaasiumi (edaspidi üldhariduskool) õpilasele, kes õpivad elukohale lähimas või logistiliselt perele sobivas üldhariduskoolis, tagab Võru vald õpilastranspordi Võru valla õpilasliinidega või muul mõistlikul viisil.
(3) Õpilastranspordi marsruudid on võimalusel korraldatud arvestusega, et õpilase jalgsi käidav koolitee ei oleks pikem kui 3 kilomeetrit.
(1) Õpilasliin - eriotstarbeline liinivedu õpilaste veoks õppeasutusse ja tagasi.
(2) Ühistransport - tasuline sõitjate vedu, mida teostatakse eelkõige liiniveo, juhuveo või taksoveo korras.
(3) Sooduskaart – õpilaste sõidusoodustust tõendav kaart, mis võimaldab järeldada sõidusoodustuse olemasolu.
§ 3. Õpilastranspordi korraldus õpilasliinidel
(1) Võru Vallavalitsus sõlmib õpilasliine teenindavate vedajatega veolepingud.
(2) Õpilasliinide sõiduplaanid vaadatakse üle üks kord aastas enne õppeaasta algust. Vajadusel on võimalik sõiduplaane muuda õppeaasta jooksul. Sõiduplaanid avalikustatakse Võru valla üldhariduskoolide ja Võru valla veebilehel ning valla ajalehes.
§ 4. Õpilastranspordi korraldus ühistranspordiga ja soodustuse andmine
(1) Võru Vallavalitsus korraldab sooduskaartide jagamise üldhariduskooli õpilastele, kelle elukoht on rahvastikuregistri andmetel Võru vald ja kes kasutavad õppeperioodil sõiduks kooli ja tagasi ühistransporti.
(2) Võru valla üldhariduskoolis õppivatele õpilastele väljastab sooduskaardid kool.
(3) Lapsevanem või eeskostja, kelle laps õpib mõne teise omavalitsuse üldhariduskoolis, esitab sooduskaardi saamiseks avalduse (Lisa 1) Võru Vallavalitsusele üldjuhul 25. augustiks.
(4) Sooduskaardiga sõit on õpilas- ja valla liinidel tasuta ning sooduskaart kehtib koos õpilaspiletiga.
(5) Sooduskaardi kaotamisel või purunemisel on lapsevanemal või eestkostjal võimalik soetada kordus sooduskaart ühistranspordiliini vedaja bussist või muudest müügipunktidest.
(1) Õpilastel, kelle kodukohast koolini ei ole võimalik sõita õpilasliinidel või sooduskaardiga ühistranspordi liinidel, hüvitatakse sõit kooli ja tagasi sõidupiletite alusel arvestusega õpilase sõiduks igal koolipäeval üks kord kooli ja koju.
(2) Väljaspool Võru valda keskharidust omandavatele õpilastele hüvitatakse õppeperioodil sõidupiletite esitamisel neli (4) korda kuus edasi-tagasi sõit kodukohta.
(3) Sõidupiletite maksumuse hüvitamiseks esitab õpilase lapsevanem või eestkostja taotluse ja kulu tõendavad sõidupiletid vallavalitsusele iga eelneva kalendrikuu eest järgmise kalendrikuu 10. kuupäevaks vallavalitsuse kinnitatud vormil (Lisa 2).Vallavalitsus hüvitab sõidupiletid hiljemalt taotluse esitamise kuu viimaseks kuupäevaks taotlusel esitatud arvelduskontole.
(4) Üle kahe kuu vanuseid sõidupileteid ei hüvitata.
(1) Põhikoolis õppiva õpilase vanemal või eestkostjal on õigustaotleda õppeperioodil (ajavahemik september kuni juuni) õpilase sõiduks kooli ja tagasi üks kord päevas sõidukulude hüvitist juhul, kui õpilasliine või ühistranspordi liine ei ole võimalik kasutada. Toetuse taotlemine on õigustatud juhtudel, kui põhikooli õpilase koolitee pikkus lähima õpilasliini või ühistranspordi peatuseni on pikem kui 3 kilomeetrit.
(2) Isikliku sõiduautoga kooli ja koolist koju sõitmisel tehtud kulu hüvitatakse lapsevanemale või eestkostjale, kes on esitanud Võru Vallavalitsusele avalduse (Lisa 3), näidates hüvitamise aluseks olevad asjaolud, sh põhjendatus, marsruut, koolitee pikkus. Sõidukulud makstakse välja lapsevanema või eestkostja aruande (Lisa 4) alusel. Lapsevanem või eestkostja esitab isikliku sõiduauto kasutamise aruandele eelneva kalendrikuu eest järgmise kalendrikuu 10. kuupäevaks. Hüvitise arvestuse aluseks on õppepäevade arv kalendrikuus, õpilase elukoha kaugus koolist ning Võru Vallavalitsuse kehtestatud transpordi arvestuslik kulu.
(3) Üle kahe kuu vanuseid aruandeid ei menetleta.
§ 7. Erandjuhtumid õpilastranspordi toetamisel
Võru Vallavalitsusel on õigus vallavalitsuse korraldusega anda soodustusi või arvestada kuludokumente muudel juhtudel, et korraldada mõistlikul viisil õpilastransport kooli ja koju, tagamaks õpilase turvalisus kooliteel.
(1) Võru Vallavalitsus teostab järelevalvet soodustuse sihipärase kasutamise üle.
(2) Määruse nõuete rikkumise korral on vallavalitsusel õigus lõpetada soodustuse andmine või hüvitise maksmine ning nõuda hüvitise tagastamist.
(1) Tunnistada kehtetuks Võru Vallavolikogu 14.08.2013. a määrus nr 86 „Õpilaste sõidusoodustused“.
(2) Tunnistada kehtetuks Vastseliina Vallavolikogu 19.02.2003. a määrus nr 8 „Õpilaste sõidukulude kompenseerimise korra kehtestamine“.
Määrus jõustub 01.09.2018.
Lisa 1 Sooduskaardi avaldus
Lisa 2 Sõidupiletite hüvitamise aruanne
Lisa 3 Avaldus isikliku sõiduauto kasutamise hüvitamiseks
Lisa 4 Isikliku sõiduauto kasutamise aruanne


text:
alternatiivsete lahenduste hindamine
Pädev haldusorgan hankemenetluse kehtetuks tunnistamiseks riikliku järelevalve raames on Rahandusministeerium, mitte rahandusminister. Haldusorgani nimel tegutsemiseks võib volitada iga isikut, kes kuulub haldusorgani organisatsioonilisse struktuuri. Ministeeriumi sisepädevuse jaotamise pädevus on ministril, kes jubib ministeeriumi ja korraldab ministeeriumi valitsemisalasse kuuluvaid küsimusi.
Asutuse juhil on volitus otsustada asutuse pädevusse antud küsimus ise, kuid see ei keela tal volitada teisi sama haldusorgani ametnikke. Asutuse sisepädevuse reguleerimist ei saa võrdsustada haldusülesande edasidelegeerimisega. Puudub sisuline põhjus, miks lubada sisepädevuse jaotamist kõigis muudes haldusorganites, mitte aga ministeeriumides. Vt 23.11.2012 määrus asjas nr 3-3-1-13-12, p-d 20-21.
Vt 6.03.2014 otsus asjas nr 3-3-1-13-12, p-d 21–22.
Euroopa Kohtu 5.12.2013 otsuse asjas nr C-561/12 kohaselt tuleb hankedokumentide kohustuslikke ja soovituslikke tingimusi eristada selgelt. Juhul, kui hankija tahteks on hankedokumentide kehtestamisel võimaldada läbirääkimisi teatud tingimuste üle, tuleb seda tahet väljendada nõuetekohaselt. Vastasel juhul võivad läbirääkimised olla vastuolus riigihangete seadusega ning ohustada hankemenetluse läbipaistvuse ja pakkujate võrdse kohtlemise põhimõtteid. (6.03.2014 otsus asjas nr 3-3-1-13-12, p 22)
3-3-1-58-06 Riigikohus 04.10.2006
Riigihangete pakkumismenetlus ei ole haldusmenetlus HMS § 2 lg 2 tähenduses. Riigihankemenetlus toimub Riigihangete seaduses määratud avalik-õiguslike toimingute kaudu (vt Riigikohtu 20.12.1999 määrust nr 3-3-1-48-99 ja 6.02.2001 määrust nr 3-3-1-69-00). Erandina laienevad riigihanke pakkumismenetlusele Haldusmenetluse seaduses sätestatud haldusakti vorminõuded, sest RHS § 1 lg 2 kohaselt peavad riigihanke pakkumismenetluses antavad haldusaktid vastama lisaks Riigihangete seadusest tulenevatele vorminõuetele ka Haldusmenetluse seaduse vorminõuetele.
Pakkumise tagatise kõige olulisemaks eesmärgiks riigihanke pakkumismenetluses on kindlustada ausa ja läbipaistva riigihanke läbiviimine. Viimane omakorda võimaldab konkurentsi tekkimise ja pakkujate võrdse kohtlemise. Pakkumismenetluse ausaks ja läbipaistvaks korraldamiseks on vajalik tagada reaalsete pakkumiste esitamine ja nende jõusolek, et riigihanke korraldajal säiliks võimalus valida kõige soodsam pakkumine. Pakkumise tagatis on vajalik selleks, et riigihankemenetluses osaleksid võitmisest tõsiselt huvitatud pakkujad, mis tagaks tulemusliku pakkumismenetluse. Pakkuja peab pakkumise tegemisel arvestama, et ebareaalse pakkumise tegemisel ning pakkumisest loobumisel pakkumise jõusoleku ajal ei ole võimalik nõuda tagatist tagasi üksnes põhjusel, et hanke korraldaja pole kahju kandnud.
3-3-1-5-06 Riigikohus 15.03.2006
Kui hanke läbiviimisele laienevad Riigihangete seadusest vaid üksikud sätted, on ostjal avar kaalutlusruum hankemenetluses esitatavate tingimuste ja kohaldatavate protseduurireeglite kindlaksmääramisel. Seejuures on ostja kohustatud järgima kaalutlusreegleid ning hankemenetluse kujundamisel teostama oma sellekohast diskretsioonivolitust õiguspäraselt arvestades diskretsiooni piire ja eesmärke. Ostja tegevus hankemenetluses ei tohi olla meelevaldne. Ka RHS § 4 lg-s 7 sätestatud erandite loetellu kuuluva hanke läbiviimisel on ostja seotud õiguse üldpõhimõtete ja hea halduse põhimõttega, kuigi sellise hanke suhtes kohaldatakse Riigihangete seadust üksnes RHS § 4 lg-s 8 nimetatud kohustuste täitmise osas.
Kui hanke kogumaksumus ületab rahvusvahelist piirmäära või on sellega võrdne, näevad RHS §-d 27 ja 28 ette tavapärasest kõrgemad nõuded pakkumise kutse dokumentides sisalduva hankeobjekti tehnilise kirjelduse koostamisele. Seetõttu peab rahvusvahelise piirmäära ületamine või mitteületamine olema selge juba enne pakkumise kutse esitamist. Ostjal peab olema enne pakkumise kutse dokumentide koostamist piisavalt selge, milliseid kaupu või teenuseid hankida soovitakse ning see peaks selguma tehnilisest kirjeldusest.
RHS §-de 27 ja 28 kohaldatavuse küsimust ei saa kõrvale jätta üksnes põhjendusega, et ükski menetlusosaline ei ole konkreetselt väitnud ega esitanud tõendeid, et korraldatava hanke eeldatav maksumus ületab RHS §-s 16 sätestatud rahvusvahelist piirmäära. Hanke kogumaksumus sõltub otseselt hanke perioodist ning ostetavate kaupade ja teenuste tehnilistest näitajatest (sh saadavus, kvaliteet). Hanke perioodi ning hangitavate kaupade ja teenuste tehnilise kirjelduse põhinäitajaid kindlaks määramata ei ole võimalik piisavalt täpselt hinnata riigihanke eeldatavat maksumust ning tõsikindlalt otsustada rahvusvahelise piirmäära ületamise või mitteületamise, samuti piirmääraga seotud erinõuete täitmise vajalikkuse üle.
HKMS § 93 lg 1 alusel mõistetakse välja üksnes kohtukulud, mille kandmine on tõendatud. Kohtukulude väljamõistmiseks haldusasjas ei piisa, kui on tekkinud üksnes õigusabi eest tasumise kohustus, vaid õigusabikulud peavad olema reaalselt tasutud (vt Riigikohtu 20.12.2000. a otsus nr 3-3-1-55-00, p 2; 17.04.2003. a otsus nr 3-3-1-28-03, p-d 8, 12).
Riigihanke pakkumise kutse dokumentide õigusvastasust saab põhjendada viitega eeldatavale ebavõrdsele kohtlemisele pakkumiste hindamisel üksnes juhul, kui pakkumiste objektiivne võrreldavus on pakkumise kutse dokumentides esinevaid puudusi arvestades juba loogiliselt välistatud. Üldjuhul saab pakkumiste võrreldamatus selguda siiski alles pärast pakkumiste esitamist ja avamist.

matches:
Riigikohus
§ 2
§ 1
Riigikohus
§ 4
§ 4
§ 93


text:
3-2-1-76-12 Riigikohus 12.06.2012
PankrS § 153 lg 1 p 1
PankrS § 100 lg 1
Üürileandja pandiõigus tekib seaduse jõul üürilepingu sõlmimisega üüritud ruumidesse vallasasjade toomise tõttu ning seaduse kohaselt ulatub pandiõigus eelduslikult kõigile üüritud ruumides asuvatele (sh kolmandate isikute) vallasasjadele (vt Riigikohtu 20. detsembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-127-11, p 10 ja 12; 11. märtsi 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-8-08, p 11 ja 12).
Tulenevalt PankrS §-st 153 sõltub üürileandja pandiõiguse rahuldamine vastavas järgus pandieseme müügist laekuva raha suurusest.
3-2-1-127-11 Riigikohus 20.12.2011
Õigus asju kinni pidada tähendab eelkõige üürileandja nõuet, et pandiõigusega koormatud asjad jääksid üürileandja ruumidesse (asjade äraviimise keeld). Vajaduse korral võib üürileandja asjade kinnipidamiseks kasutada omaabi. Välistada ei saa pandiõiguse teostamisel omaabina üürnikult tema kasutuses olevate ruumide ja nendes asuvate asjade valduse äravõtmist, kui see on pandiesemeks olevate vallasasjade üüritud kinnisasjalt äraviimise takistamiseks vajalik. Nimetatud viisil pandiõiguse teostamise eelduseks on järgmised asjaolud: üürnik on rikkunud asjade äraviimise keeldu pandiõigusega koormatud asjade ruumidest eemaldamisele asumise või mõne asja äraviimisega või asjade äraviimist on ilmne põhjus karta (vt Riigikohtu 11. märtsi 2008. a otsust tsiviilasjas nr 3-2-1-8-08, p-d 15 ja 16). Üürileandja pandiõigus on asjaõigus, mis ei kehti mitte ainult üürniku, vaid igaühe suhtes. VÕS § 305 lg-test 1 ja 2 tulenevalt laieneb üürileandja pandiõigus ka üüritud ruumis asuvatele kolmandate isikute vallasasjadele. VÕS § 305 lg 3, mille kohaselt võivad üürileandja pandiõigusele eelneda kolmanda isiku õigused asjadele, mille kohta üürileandja teadis või pidi teadma, et need ei kuulu üürnikule, ei kohaldu juhul, kui üürileandja sai alles pärast üürilepingu ülesütlemist teada, et asjad ei kuulu üürnikule (vt Riigikohtu 11. märtsi 2008 a otsust tsiviilasjas nr 3-2-1-8-08, p 18).

matches:
Riigikohus
§ 153
§ 100
Riigikohus
§ 305
§ 305


§ 4 Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete käitlemise ning arvestuse ja aruandluse eeskiri ning narkootiliste ja psühhotroopsete ainete käitlemise eest vastutav isik2 NARKOOTILISTE JA PSÜHHOTROOPSETE AINETE KÄITLEMINE
§ 10 Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete hävitamiseks kokkukogumine ja hävitamine3 NARKOOTILISTE JA PSÜHHOTROOPSETE AINETE ARVESTUS
§ 16 Arvestusele kuuluvate ainete arvestus teistes ettevõtetes4 ERIARVESTUSELE JA ARVESTUSELE KUULUVATE AINETE ARUANDLUS
Väljaandja:SotsiaalministerAkti liik:määrusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:25.07.2016Redaktsiooni kehtivuse lõpp:
Avaldamismärge:RT I, 22.07.2016, 5
Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete meditsiinilisel ja teaduslikul eesmärgil käitlemise ning sellealase arvestuse ja aruandluse tingimused ja kord ning narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirjadVastu võetud 18.05.2005 nr 73RTL 2005, 57, 807jõustumine 05.06.2005Muudetud järgmiste aktidega (näita)VastuvõtmineAvaldamineJõustumine10.04.2006RTL 2006, 33, 59823.04.200613.11.2007RTL 2007, 88, 147726.11.200709.07.2008RTL 2008, 61, 87526.07.2008, osaliselt 1.01.200910.07.2009RTL 2009, 59, 87224.07.200927.11.2009RTL 2009, 89, 130811.12.200918.11.2010RT I, 26.11.2010, 529.11.201003.02.2011RT I, 09.02.2011, 312.02.201108.09.2011RT I, 30.11.2011, 1303.12.201127.03.2013RT I, 02.04.2013, 405.04.201307.06.2013RT I, 14.06.2013, 117.06.201318.09.2013RT I, 20.09.2013, 523.09.201321.11.2013RT I, 26.11.2013, 429.11.201327.02.2014RT I, 28.02.2014, 1103.03.201428.05.2014RT I, 30.05.2014, 602.06.201428.11.2014RT I, 03.12.2014, 706.12.201411.12.2014RT I, 12.12.2014, 515.12.201431.03.2015RT I, 02.04.2015, 1005.04.201502.06.2015RT I, 05.06.2015, 608.06.201507.08.2015RT I, 12.08.2015, 315.08.201530.10.2015RT I, 04.11.2015, 107.11.201510.02.2016RT I, 12.02.2016, 315.02.201609.05.2016RT I, 11.05.2016, 114.05.201603.06.2016RT I, 07.06.2016, 310.06.201620.07.2016RT I, 22.07.2016, 325.07.2016Määrus kehtestatakse «Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seaduse» § 31 lõike 1 ja § 4 lõike 15 alusel.1. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. Reguleerimisala Määrusega reguleeritakse narkootiliste ja psühhotroopsete ainete meditsiinilisel ja teaduslikul eesmärgil käitlemist ja käitlemisega seotud arvestuse ja aruandluse pidamist ning kehtestatakse narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirjad I–VI (lisa 1).[RT I, 11.05.2016, 1 - jõust. 14.05.2016] § 2. Määruse kohaldamine Määruses kehtestatud nõuded kuuluvad kohaldamisele narkootiliste ja psühhotroopsete ainete käitlemisel füüsilise või juriidilise isiku majandus- või kutsetegevuse raames, sh laevadel ja õhusõidukites (edaspidi ettevõte).[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] § 3. Narkootilised ja psühhotroopsed ained (1) Narkootilised ja psühhotroopsed ained on käesoleva määruse lisas 1 kehtestatud nimekirjades loetletud ained, ainete rühmadesse kuuluvad ained ja nende ainete isomeerid, estrid, eetrid ja soolad ning nimetatud aineid sisaldavad ravimid.[RT I, 11.05.2016, 1 - jõust. 14.05.2016] (11) VI nimekirja kuuluvate riikliku ekspertiisiasutuse akti alusel identifitseeritud ainete täieliku loetelu avaldab Ravimiamet oma kodulehel identifitseerimisest arvates kolme tööpäeva jooksul.[RT I, 11.05.2016, 1 - jõust. 14.05.2016] (2) Narkootilisteks ja psühhotroopseteks aineteks ei loeta ravimpreparaate, mida kasutatakse ainult meditsiinilisel või teaduslikul eesmärgil ning mis sisaldavad käesolevas lõikes esitatud tingimustel järgmisi I, II, III ja IV nimekirjas loetletud aineid: 1) oopiumi ja morfiini ravimpreparaadid, mis sisaldavad alla 0,2 kaaluprotsendi morfiini (väljendatud morfiini alusena) ja ühte või mitut mittenarkootilist toimeainet; 2) ravimpreparaadid, mis sisaldavad lisaks amobarbitaalile, butaalbitaalile, glutetimiidile, katiinile, meprobamaadile, pentasotsiinile, pentobarbitaalile, fenobarbitaalile, butobarbitaalile või tsüklobarbitaalile ühte või mitut mittenarkootilist toimeainet;[RTL 2007, 88, 1477 - jõust. 26.11.2007] 3) suukaudsed ravimpreparaadid, mis sisaldavad narkootilistest ainetest ainult dekstropropoksüfeeni, tingimusel, et üks ravimi annus ei sisalda seda ainet rohkem kui 135 milligrammi või et selle aine sisaldus ravimis ei ületa 2,5 protsenti ravimvormi kogukaalust;[RTL 2007, 88, 1477 - jõust. 26.11.2007] 4) ravimpreparaadid, mis sisaldavad lisaks atsetüüldihüdrokodeiinile, dihüdrokodeiinile, etüülmorfiinile, folkodiinile, kodeiinile, nikodikodiinile, nikokodiinile või norkodeiinile ühte või mitut mittenarkootilist toimeainet; 5) ravimpreparaadid, mis sisaldavad atsetüüldihüdrokodeiini, dihüdrokodeiini, etüülmorfiini, folkodiini, kodeiini, nikodikodiini, nikokodiini või norkodeiini, tingimusel, et nimetatud ainete sisaldus ühekordse ravimi annuse kohta on maksimaalselt 100 milligrammi või et nende sisaldus ei ületa 2,5 protsenti ravimvormi kogukaalust; 6) ravimpreparaadid, mis sisaldavad difenoksiini mitte rohkem kui 0,5 milligrammi ühe ravimi annuse kohta ja atropiinsulfaati koguses, mis on suurem kui viis protsenti difenoksiini annusest; 7) ravimpreparaadid, mis sisaldavad difenoksülaati mitte rohkem kui 2,5 milligrammi ühe ravimi annuse kohta (väljendatud puhta ainena) ja atropiinsulfaati koguses, mis on suurem kui üks protsent difenoksülaadi annusest; 8) ravimpreparaadid, mis sisaldavad propiraami mitte rohkem kui 100 milligrammi ühe ravimi annuse kohta ja milles on vähemalt sama kogus metüültselluloosi. (3) Eriarvestusele kuuluvateks narkootilisteks ja psühhotroopseteks aineteks (edaspidi eriarvestusele kuuluvad ained) on I ja II nimekirjas loetletud ained, VI nimekirjas loetletud ainete rühmadesse kuuluvad ained ning kodeiin ja etüülmorfiin puhta ainena.[RT I, 11.05.2016, 1 - jõust. 14.05.2016] (4) Arvestusele kuuluvateks narkootilisteks ja psühhotroopseteks aineteks (edaspidi arvestusele kuuluvad ained) on III ja IV nimekirjas loetletud ained, välja arvatud kodeiin ja etüülmorfiin puhta ainena.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] § 4. Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete käitlemise ning arvestuse ja aruandluse eeskiri ning narkootiliste ja psühhotroopsete ainete käitlemise eest vastutav isik (1) Igas narkootilisi ja psühhotroopseid aineid käitlevas ettevõttes peab ettevõtte juht või tema määratud isik kirjalikult nimetama narkootiliste ja psühhotroopsete ainete käitlemise, arvestuse ja aruandluse eest vastutava füüsilise isiku ning tema äraolekul teda asendava isiku. (2) Lõikes 1 nimetatud vastutav isik peab kirjalikult määrama isiku (isikud), kellel on juurdepääs narkootilistele ja psühhotroopsetele ainetele ja kellel on õigus nimetatud aineid vastu võtta ja väljastada.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (3) Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete käitlemise, arvestuse ja aruandluse kohta peavad olema lõikes 1 nimetatud vastutava isiku poolt allkirja ja koostamise kuupäevaga kinnitatud eeskirjad. Eeskiri peab olema ajakohane ja eeskirja muutmisel tuleb selle varasemaid versioone säilitada vähemalt kaks aastat.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (4) Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete käitlemise ning sellealase arvestuse ja aruandluse eeskirjades tuleb üksikasjalikult kirjeldada kõiki narkootiliste ja psühhotroopsete ainetega seotud toimingute tegemist, arvestuse pidamist ja aruandlust ning toimingute dokumenteerimist ja dokumentatsiooni säilitamist. (5) Lõikes 3 nimetatud eeskirju tuleb tutvustada ettevõtte narkootiliste ja psühhotroopsete ainete käitlemisega seotud töötajatele. Eeskirjadega tutvumist peab töötaja kinnitama allkirja ja tutvumise kuupäevaga.2. peatükk NARKOOTILISTE JA PSÜHHOTROOPSETE AINETE KÄITLEMINE § 5. Sisse- ja väljavedu (1) Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete sisse- ja väljavedu toimub «Ravimiseaduses» ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras. (2) I nimekirjas nimetatud ainete ja neid sisaldavate ravimite meditsiinilisel eesmärgil kasutamiseks on nõutav arsti põhjendatud taotlus ning Sotsiaalministeeriumi vastava erialakomisjoni liikme kooskõlastus.§ 6. Säilitamise üldnõuded (1) Narkootilisi ja psühhotroopseid aineid peab säilitama nii, et oleks välistatud nende sattumine kõrvaliste isikute kätte. (2) Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete säilitusruum võib olla avatud ainult siis, kui seal viibib § 4 lõikes 1 või 2 nimetatud isik. (3) Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete säilitamise kapis on lubatud säilitada ainult narkootilisi ja psühhotroopseid aineid ning nendega seonduvat dokumentatsiooni. Kapp võib olla avatud ainult siis, kui sinna pannakse või sealt võetakse nimetatud aineid või dokumentatsiooni.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (4) Ruum, kus säilitatakse narkootilisi või psühhotroopseid aineid, peab olema varustatud valvesignalisatsiooniga. Nimetatud nõuet ei kohaldata laevadel ja õhusõidukites. (5) [Kehtetu - RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (6) Haiglaapteek peab kontrollima teda moodustanud tervishoiuteenuse osutaja poolt narkootiliste ja psühhotroopsete ainete säilitamist ning arvestuse pidamist vähemalt üks kord aastas. Tulemused peab dokumenteerima ning tuleb kinnitada kontrollimise kuupäeva ja kontrolli läbi viinud töötaja ja § 4 lõikes 1 nimetatud isiku allkirjaga.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] § 7. Eriarvestusele kuuluvate ainete säilitamine (1) Ravimite tootmis- või hulgimüügiettevõttes peab eriarvestusele kuuluvate ainete säilitamisruum vastama järgmistele nõuetele: 1) ruum on ilma akendeta ja ümbritsevatest ruumidest eraldatud laeni ulatuvate vaheseintega; 2) ruumil on metalluks; 3) ruum on lukustatav ja mitteläbikäidav; 4) ruum on varustatud valvekeskusesse ühendatud eraldi signalisatsiooniga. (2) Ravimite tootmis- või hulgimüügiettevõttes tuleb eriarvestusele kuuluvaid aineid säilitada lõikes 1 nimetatud nõuetele vastavas ruumis asuvas lukustatavas kapis. Eriarvestusele kuuluvate ainete säilitamisruumis on lubatud säilitada ainult narkootilisi ja psühhotroopseid aineid ja nendega seonduvat dokumentatsiooni.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (3) Eriarvestusele kuuluvaid aineid tuleb lõikes 1 nimetamata ettevõtetes säilitada selleks ette nähtud lukustatavas kapis. Apteegis ei tohi eriarvestusele kuuluvate ainete kapp asuda müügisaalis ega apteegi klientidele nähtavas kohas.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] § 8. Arvestusele kuuluvate ainete säilitamine (1) Arvestusele kuuluvate ainete säilitamiseks peab olema lukustatav ruum või kapp. Apteegis ei tohi arvestusele kuuluvate ainete säilitamise kapp asuda müügisaalis ega apteegi klientidele nähtavas kohas.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (2) Arvestusele kuuluvaid aineid võib säilitada koos eriarvestusele kuuluvate ainetega § 7 lõikes 1 nimetatud nõuetele vastavas ruumis samas kapis või lahtisel riiulil. Paragrahvi 7 lõikes 1 nimetamata ettevõtetes võib arvestusele kuuluvaid aineid säilitada koos eriarvestusele kuuluvate ainetega samas kapis. Juhul, kui arvestusele ja eriarvestusele kuuluvaid aineid säilitatakse samas kapis, peavad nimetatud ained olema selgelt eristatud.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (3) Üld- ja veterinaarapteegi müügisaalis võib lukustamata kapis hoida arvestusele kuuluvaid aineid päevaseks müügiks vajalikus koguses. Tööpäeva lõpus tuleb arvestusele kuuluvad ained viia lõikes 1 või 2 nimetatud säilitamiskohta.§ 9. Vastuvõtt ja väljastamine (1) Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete vastuvõtukontroll tuleb teostada kohe nimetatud ainete saabumisel. Ravimite tootmis- või hulgimüügiettevõtted võivad erandina teostada sisseveetud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete vastuvõtukontrolli hiljemalt nimetatud ainete saabumisele järgneval tööpäeval.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (2) [Kehtetu - RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (3) [Kehtetu - RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (4) [Kehtetu - RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (5) Eriarvestusele kuuluvate ainete vastuvõtu kohta ravimite tootmis- või hulgimüügiettevõttes koostatakse vastuvõtuakt, mille allkirjastab vastuvõtukontrolli teostaja. Lahknevused võrreldes saatedokumendiga peavad olema dokumenteeritud.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (6) Lõikes 5 nimetatud vastuvõtuaktis peab olema dokumenteeritud: 1) narkootilise või psühhotroopse aine ettevõttesse saabumise kuupäev; 2) narkootilise või psühhotroopse aine vastuvõtukontrolli teostamise kuupäev; 3) Ravimiameti eriloa number; 4) saatedokumendil märgitud kogus; 5) tegelikult saabunud kogus partiinumbrite lõikes; 6) defektsete ravimite olemasolul nende arv ja defekti olemus; 7) väljastamiseks lubatud pakendite arv. (7) Lõikes 5 nimetatud vastuvõtuakt sisseveetud ravimite kohta edastatakse Ravimiametile elektrooniliselt viie tööpäeva jooksul alates eriarvestusele kuuluvate ainete vastuvõtukontrolli teostamisest.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (8) Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete käitlemise õigust omav ettevõte võib narkootilisi ja psühhotroopseid aineid väljastada üksnes apteekidele ning ravimite tootmis- või hulgimüügiettevõtetele ja teistele isikutele, kellel on Ravimiameti luba või seadusandlusest tulenev õigus nimetatud ainete hankimiseks.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (9) Väljastamiseks komplekteeritavaid eriarvestusele kuuluvaid aineid tuleb kuni transpordipakendisse pakendamiseni säilitada nimetatud ainete säilitamisruumis ning lisada transpordipakendisse vahetult enne transpordipakendi sulgemist.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (10) [Kehtetu - RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (11) Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete vastuvõtul ja väljastamisel ravimite käitlemise tegevusloa omaja poolt kohaldatakse „Ravimiseaduses“ ja selle alusel ravimite vastuvõtule ja väljastamisele kehtestatud tingimusi, arvestades „Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seadusest“ ja käesolevast määrusest tulenevate erisustega.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (12) [Kehtetu - RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (13) Eriarvestusele kuuluvate ainete väljastamisel apteegist, tootmis- või hulgimüügiettevõttest tuuakse nimetatud ained saatelehel eraldi välja.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (14) [Kehtetu - RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (15) Eriarvestusele kuuluvad ained väljastatakse apteegist ettevõtte volitatud isikule. Volitusel peavad olema volitatud isiku nimi ja isikukood.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (16) [Kehtetu - RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (17) [Kehtetu - RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] § 10. Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete hävitamiseks kokkukogumine ja hävitamine[Kehtetu - RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] 3. peatükk NARKOOTILISTE JA PSÜHHOTROOPSETE AINETE ARVESTUS § 11. Eriarvestusele ja arvestusele kuuluvate ainete arvestuse pidamise üldine kord (1) Eriarvestusele ja arvestusele kuuluvate ainete arvestust tuleb pidada eraldi igas ettevõttes ja selle struktuuriüksuses. (2) [Kehtetu - RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (3) Eriarvestusele ja arvestusele kuuluvate ainete arvestust võib pidada elektrooniliselt või paberkandjal.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (4) Arvestusdokumentatsioon peab olema ettevõttes järelevalveasutusele igal ajal kättesaadav. (5) Ettevõttes peavad olema eeskirjad arvestuse pidamisel kasutatava arvutiprogrammi või elektroonilise andmebaasi kasutamise (andmete sisestamine, nendes paranduste tegemine, koopiate tegemise sagedus ja viis, koodide vahetus jne) kohta. (6) Kõrvalekalded arvutiprogrammi või elektroonilise andmebaasi töös peavad olema dokumenteeritud. Elektroonilisse andmebaasi tehtud sissekanded, sissekannete muudatused ja parandused, nende tegija ja tegemise aeg peavad olema tuvastatavad. (7) Paberkandjal peetava arvestuse kanded peavad olema tehtud nummerdatud lehtedega dokumenti loetavas ja kustumatus kirjas. Parandused peavad olema varustatud parandaja allkirja ja kuupäevaga, esialgne kanne peab olema nähtav. Paranduste tegemisel ei ole lubatud kasutada kustutuskummi, korrektuurpliiatsit, -vedelikku vms.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (8) Erinevate narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning erineva raviminimetuse, toimeaine sisalduse, ravimvormi ja pakendi suurusega ravimite üle peab pidama eraldi arvestust. Arvestust peab pidama tootja originaalpakendite kaupa. Originaalpakendist väiksema ravimikoguse puhul võib arvestust pidada ühikute kaupa. Ühikute kaupa arvestamisel tuleb dokumenteerida originaalpakendi partiinumber. Teaduslikul eesmärgil narkootilisi ja psühhotroopseid aineid käitlevas ettevõttes võib arvestust pidada rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi mõõtühikus.[RT I, 04.11.2015, 1 - jõust. 07.11.2015] (9) Andmed eriarvestusele kuuluvate ainete vastuvõtu ja väljastamise kohta peavad olema arvestusdokumentatsiooni kantud ühe tööpäeva jooksul arvates ravimi saabumisest või väljastamisest. Arvestusele kuuluvate ainete sissetulekud peavad olema arvestusdokumentatsiooni kantud ühe tööpäeva jooksul arvates ravimi saabumisest.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (10) Arvestuslikud jäägid kuu lõpuks peavad olema välja toodud kuu viimase päeva seisuga. Tegelikud jäägid peavad olema kontrollitud hiljemalt esimesel tööpäeval pärast kuu lõppu. Arvestuslikud ja tegelikud jäägid peavad igal ajahetkel olema sissetuleku ja väljastamise dokumentide alusel kontrollitavad. Arvestuslik jääk peab alati vastama tegelikule jäägile. (11) Eriarvestusele ja arvestusele kuuluvate ainete arvestusdokumentatsiooni ja arvestuse aluseks olnud dokumente peab ettevõttes säilitama vähemalt kolm aastat viimase sissekande tegemise kuupäevast arvates.[RT I, 30.05.2014, 6 - jõust. 02.06.2014] (12) Arvestuse pidamine ravimite tootmis- või hulgimüügiettevõttes toimub nimetatud ettevõtetele «Ravimiseaduses» ja selle alusel kehtestatud korras käesolevast määrusest tulenevate erisustega.§ 12. Eriarvestusele kuuluvate ainete arvestus ravimite tootmis- või hulgimüügiettevõttes ja apteegis (1) [Kehtetu - RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (2) Arvestusdokumentatsiooni kantakse iga eriarvestusele kuuluva aine kohta:[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] 1) iga vastuvõtt (kuupäev, viide sissetuleku dokumendile, kogus); 2) väljastamine päevade kaupa (sh eraldada kontrollanalüüsiks antud, turult kõrvaldatud ja tagastatud kogused); 3) vastuvõetud summaarne kogus kuu jooksul; 4) väljastatud summaarne kogus kuu jooksul; 5) turult kõrvaldatud ja tagastatud summaarne kogus kuu jooksul; 6) kontrollanalüüsiks antud summaarne kogus kuu jooksul; 7) jääk kuu viimase päeva seisuga eriarvestusdokumentatsiooni sissekannete järgi;[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] 8) tegelik laoseis kuu viimase päeva seisuga. (3) Lõike 2 punktides 2 ja 4 nimetatud andmete osas peab üld- ja veterinaarapteegis eraldi märkima retsepti alusel väljastatud koguse ja tellimislehe alusel väljastatud koguse. Haiglaapteegis peab eraldi märkima haiglaapteeki pidavale tervishoiuteenuse osutajale väljastatud koguse ja teistele ettevõtetele väljastatud kogused. (4) Iga kuu lõpul arvestatakse vastuvõtu ja väljastamise dokumentide alusel välja jääk, mille alusel peab kontrollima tegelikku laoseisu. Kontrollitud kogused kinnitab kontrollija oma allkirjaga, lisades kontrollimise kuupäeva. (5) Arvestusliku ja tegeliku laoseisu lahknevused peab dokumenteerima. Lahknevustest peab kolme tööpäeva jooksul teatama telefoni teel ja kirjalikult Ravimiametile, kelle esindaja juuresolekul viiakse läbi uus inventuur. (6) Eriarvestusele kuuluvate ainete vastuvõtmise ja väljastamise aluseks olnud dokumente või nende koopiaid (saatelehed, vastuvõtuaktid, retseptid, tellimislehed, turult kõrvaldatud ravimite kohta koostatud aktid, kontrollanalüüsiks võtmise aktid jm) peab hoidma kronoloogilises järjekorras ning teistest dokumentidest eraldi.§ 13. Eriarvestusele kuuluvate ainete arvestus teistes ettevõtetes (1) [Kehtetu - RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (2) Arvestusdokumentatsiooni kantakse iga eriarvestusele kuuluva aine kohta:[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] 1) iga vastuvõtt (kuupäev, viide sissetuleku dokumendile, kogus); 2) kasutamine päevade kaupa (sh eraldada turult kõrvaldatud ja tagastatud kogused); 3) vastuvõetud summaarne kogus kuu jooksul; 4) kasutatud summaarne kogus kuu jooksul; 5) jääk kuu viimase päeva seisuga eriarvestusdokumentatsiooni sissekannete järgi;[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] 6) tegelik laoseis kuu viimase päeva seisuga. (3) Iga eriarvestusele kuuluva aine kasutamine tuleb dokumenteerida. (4) Iga kuu lõpus peab kontrollima eriarvestusele kuuluvate ainete tegelikku jääki ettevõttes. Kontrollitud kogused kinnitab kontrollija oma allkirjaga, lisades kontrollimise kuupäeva. (5) Arvestusliku ja tegeliku jäägi lahknevused peab dokumenteerima.§ 14. Arvestusele kuuluvate ainete arvestus ravimite tootmis- või hulgimüügiettevõttes ning apteegis (1) Arvestuses peavad olema järgmised andmed: 1) iga vastuvõtt (kuupäev, viide sissetuleku dokumendile, kogus); 2) vastuvõetud summaarne kogus kuu jooksul; 3) väljastatud summaarne kogus kuu jooksul; 4) turult kõrvaldatud ja tagastatud summaarne kogus kuu jooksul; 5) kontrollanalüüsiks antud summaarne kogus kuu jooksul. (2) Iga kuu lõpul arvestatakse vastuvõtu ja väljastamise dokumentide alusel välja jääk. Sissetulek ja väljaminek kuu jooksul ning jääk kuu viimase päeva seisuga dokumenteeritakse. Arvestusliku jäägi alusel peab kontrollima tegelikku laoseisu. Kontrollitud kogused kinnitab kontrollija oma allkirjaga, lisades kontrollimise kuupäeva. Lahknevused peavad olema dokumenteeritud.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (3) Arvestusele kuuluvate ainete vastuvõtmise ja väljastamise aluseks olnud dokumente või nende koopiaid peab hoidma kronoloogilises järjekorras ning teistest dokumentidest eraldi või peab arvestusse märkima viite asjakohasele dokumendile.§ 15. Arvestusele kuuluvate ainete arvestus tervishoiuteenuse osutamisel ja veterinaararsti tegevusloa omaja poolt (1) Arvestus peab sisaldama iga arvestusele kuuluva aine kohta järgmisi andmeid: 1) iga vastuvõtt (kuupäev, viide sissetuleku dokumendile, kogus); 2) vastuvõetud summaarne kogus kuu jooksul; 3) kasutatud summaarne kogus kuu jooksul; 4) summaarsed turult kõrvaldatud ja tagastatud kogused; 5) summaarne kontrollanalüüsiks antud ravimi kogus; 6) jääk kuu viimase päeva seisuga arvestusdokumentide järgi; 7) tegelik jääk kuu viimase päeva seisuga. (2) Sissetulek ja väljaminek kuu jooksul ning jääk kuu viimase päeva seisuga dokumenteeritakse. Arvestusliku jäägi alusel peab kontrollima tegelikku jääki. Kontrollitud kogused kinnitab kontrollija oma allkirjaga, lisades kontrollimise kuupäeva. Lahknevused peavad olema dokumenteeritud.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] § 16. Arvestusele kuuluvate ainete arvestus teistes ettevõtetes (1) [Kehtetu - RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (2) Arvestus peab sisaldama iga arvestusele kuuluva aine kohta järgmisi andmeid: 1) iga vastuvõtt (kuupäev, viide sissetuleku dokumendile, kogus); 2) kasutatud summaarne kogus kuu jooksul; 3) summaarsed turult kõrvaldatud, tagastatud, üleantud kogused, märkides kuupäeva ja põhjuse; 4) jääk kuu viimase päeva seisuga arvestusdokumentide järgi; 5) tegelik jääk kuu viimase päeva seisuga. (3) Kontrollitud kogused kinnitab kontrollija oma allkirjaga, lisades kontrollimise kuupäeva. (4) Iga arvestusele kuuluva aine kasutamine tuleb dokumenteerida.4. peatükk ERIARVESTUSELE JA ARVESTUSELE KUULUVATE AINETE ARUANDLUS § 17. Üldsätted (1) Kvartaalselt esitatavad aruanded tuleb Ravimiametile esitada Ravimiameti veebilehe (Kliendiportaal) kaudu iga kvartali esimese kuu 15-ndaks kuupäevaks.[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] (2) Ravimiametile esitatud aruannete koopiad peavad olema ettevõttes kättesaadavad.§ 18. Aruandlus ravimite tootmis- või hulgimüügiettevõttes (1) Ravimite tootmis- või hulgimüügiettevõte peab kvartaalselt esitama aruanded järgmiste tegevuste kohta: 1) eriarvestusele kuuluvate ainete vastuvõtt ja väljastamine; 2) eriarvestusele ja arvestusele kuuluvate ainete sisse- ja väljavedu. (2) Lõike 1 punktis 1 nimetatud aruandes peavad olema järgmised andmed: 1) ravimite tootmis- või hulgimüügi tegevusloa omaja nimi ja tegevuskoha aadress;[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] 2) vastutava isiku nimi; 3) eriarvestusele kuuluva aine nimetus, ravimvorm, toimeaine sisaldus, kogus pakendis; 4) laoseis kvartali viimase kuupäeva seisuga; 5) vastuvõetud summaarne kogus kvartali jooksul tarnijate kaupa, märkides vastuvõetud partiide numbrid ja vastuvõtmise kuupäevad; 6) väljastatud summaarne kogus kvartali jooksul saajate kaupa, märkides iga saaja kohta väljastatud partiide numbrid ja väljastamise kuupäevad; 7) väljastatud summaarne kogus kvartali jooksul; 8) turult kõrvaldatud ja tagastatud summaarne kogus kvartali jooksul; 9) kontrollanalüüsiks antud summaarne kogus kvartali jooksul; 10) arvestuslik jääk kvartali viimaseks kuupäevaks; 11) tegelik laoseis kvartali viimaseks kuupäevaks; 12) aruande koostamise kuupäev, koostaja nimi ja allkiri. (3) Lõike 1 punktis 2 nimetatud aruandes peavad olema järgmised andmed: 1) ravimite tootmis- või hulgimüügi tegevusloa omaja nimi ja tegevuskoha aadress;[RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] 2) vastutava isiku nimi; 3) eriarvestusele või arvestusele kuuluva aine nimetus, ravimvorm, toimeaine sisaldus, kogus pakendis; 4) pakendite koguarv; 5) välisriigi sisse- või väljavedaja nimi; 6) Ravimiameti eriloa number; 7) sisse- või väljaveo kuupäev; 8) aruande koostamise kuupäev, koostaja nimi ja allkiri. (4) Ravimite tootmisettevõte peab iga aasta 1. maiks esitama Ravimiametile järgmise aasta prognoosi tootmises kasutatavate eriarvestusele ja arvestusele kuuluvate ainete koguste kohta.§ 19. Aruandlus apteegis[Kehtetu - RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] § 20. Aruandlus teistes ettevõtetes[Kehtetu - RT I, 20.09.2013, 5 - jõust. 23.09.2013] Lisa 1 Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ja ainerühmade nimekirjad I–VI[RT I, 22.07.2016, 3 - jõust. 25.07.2016] Lisa 2 [Kehtetu - RTL 2006, 33, 598 - jõust. 23.04.2006] ← Tagasi | Üles ↑


text:
Rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) põhiühikud, nendest tuletatud ühikud, nende kord- ja osaühikud ning rahvusvaheliselt kehtestatud lisaühikud ja nende kasutamise viis – Riigi Teataja
Rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) põhiühikud, nendest tuletatud ühikud, nende kord- ja osaühikud ning rahvusvaheliselt kehtestatud lisaühikud ja nende kasutamise viis
RT I 2004, 31, 210
Vastu võetud 26.04.2004 nr 120
Määrus kehtestatakse «Mõõteseaduse» (RT I 2004, 18, 132) § 3 lõike 5 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Eestis kasutatavad rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) põhiühikud, nendest tuletatud ühikud, nende kord- ja osaühikud ning rahvusvaheliselt kehtestatud lisaühikud (edaspidi kohustuslikud ühikud) ja nende kasutamise viis.
(2) Kohustuslike mõõtühikute kasutamist kohaldatakse mõõtevahenditele, mõõtetulemustele ja mõõtühikute abil väljendatud suurustele majandustegevuses, rahvatervise ja avaliku ohutuse valdkonnas, haldus- ja õppetegevuses ning standardimisel.
(3) Käesolevat määrust ei kohaldata õhu- ja meretranspordis ning raudteeliikluses kasutatavatele mõõtühikutele, kui need tulenevad rahvusvahelistest konventsioonidest ja lepingutest.
(4) Käesolevas määruses on mõõtühikutega seotud termineid kasutatud vastavalt standardile EVS 758:1998 «Metroloogia. Terminid ja määratlused».
§ 2. SI põhiühikud
(1) SI lähtub Vihtide ja Mõõtude Peakonverentsi (Conférence générale des poids et mesures, edaspidi CGPM) poolt kehtestatud seitsmest põhiühikust, mille nimetused ja tähised on toodud lisas 1.
(2) CGPMi poolt kehtestatud SI põhiühikute määratlused on järgmised (sulgudes on nimetatud määratluse kehtestanud CGPMi järjekorranumber ja toimumise aasta):
1) meeter on tee pikkus, mille valgus läbib vaakumis 1 / 299 792 458 sekundi jooksul (17. CGPM, 1983);
2) kilogramm on massiühik, mis on võrdne rahvusvahelise kilogrammi prototüübi massiga (3. CGPM, 1901);
3) sekund on võrdne 133Cs aatomi põhiseisundi kahe ülipeen(struktuuri)nivoo vahelisele üleminekule vastava kiirguse 9 192 631 770 perioodi kestusega (13. CGPM, 1967);
4) amper on selline konstantne elektrivoolu tugevus, mis kulgedes kahes sirges, paralleelses, lõpmatu pikas, kaduvväikese ringikujulise ristlõikega, vaakumis teineteisest ühe meetri kaugusele paigutatud juhtmes tekitab nende juhtmete vahel jõu 2·10–7 njuutonit juhtme meetri kohta (9. CGPM, 1948);
5) kelvin, termodünaamilise temperatuuri ühik, on 1/273,16 vee kolmikpunkti termodünaamilisest temperatuurist (13. CGPM, 1967);
6) mool on süsteemi ainehulk, mis sisaldab sama palju elementaarseid koostisosakesi, nagu on aatomeid 0,012 kilogrammis 12C (14. CGPM, 1971). Mooli kasutamisel peab täpsustama koostisosakeste tüüpi, milleks võivad olla aatomid, molekulid, ioonid, elektronid, mingid teised osakesed või eespool nimetatud osakeste kindlalt määratletud grupid;
7) kandela on kiirgusallikast etteantud suunas kiiratud monokromaatse 540·1012 hertsise kiirgussagedusega ja samas suunas 1/683 vatti steradiaani kohta kiirgustugevust omava kiirguse valgustugevus (16. CGPM, 1979).
(3) Lisaks termodünaamilisele temperatuurile (tähis T), mida väljendatakse kelvinites, võib kasutada ka Celsiuse temperatuuri (tähis t), mis määratletakse kui erinevus kahe termodünaamilise temperatuuri T ja T0 vahel võrrandiga t = T – T0, kus T0 = 273,15 K.
(4) Lõikes 3 nimetatud Celsiuse temperatuuri väljendamiseks kasutatakse ühikut «kraadi Celsiust» (°C), mis võrdub ühikuga «kelvin» (K). Sel juhul on «kraadi Celsiust» erinimetus, mida kasutatakse kelvini asemel.
(5) Temperatuurivahemikke või -erinevusi võib esitada nii kelvinites kui ka Celsiuse kraadides 13. CGPMi otsuse kohaselt.
§ 3. SI tuletatud ühikud
(1) SI tuletatud ühikud moodustatakse SI põhiühikutest vastava füüsikalise suuruse dimensioonivalemi alusel põhiühikute astmete korrutistena arvkordajaga üks.
(2) SI tuletatud ühikutele antud erinimetused ja eritähised on toodud lisas 2. Lisaks SI põhiühikutele võib ka neid ühikuid kasutada tuletatud ühikute moodustamiseks lõikes 1 toodud reegli järgi.
(3) Tuletatud ühikuid võib väljendada nii SI põhiühikute kui ka erinimetustega SI ühikute kaudu mitmel viisil (näiteks dünaamilise viskoossuse ühikut võib avaldada kas m–1·kg·s–1 või N·m–2·s või Pa·s).
§ 4. Kord- ja osaühikud
(1) Kord- ja osaühikud võivad olla nii detsimaalsed kui mittedetsimaalsed.
(2) Detsimaalsed kord- ja osaühikud on ühikute detsimaalkordsed ja -osad, mille arvkordajaks on 10 või selle astmed ning mis moodustatakse lisas 3 toodud eesliidete ja tähiste abil.
(3) Eesliiteid ja eesliitetähiseid kasutatakse ainult koos ühiku nimetuse ja tähisega. Eesliitetähis kirjutatakse ühikutähise ette ilma tühikuta ja ühikutähise astmenäitaja kehtib ka eesliite kohta.
(4) Eesliiteid ei tohi kasutada kord- või osaühikute ees ja ühikul võib korraga olla vaid üks eesliide.
(5) Suuruse väärtuse esitamisel on soovitatav kasutada selliseid eesliiteid, mille korral arvväärtus jääb vahemikku 0,1 kuni 1000. Arvväärtuse kümnendosa eraldatakse komaga.
(6) Ühikute jagatisena esitatud tuletatud ühikute detsimaalsete kord- ja osaühikute moodustamisel võib eesliite lisada kas ühiku tähisele murru lugejas või nimetajas või mõlemas nimetatud osas.
(7) Massiühiku (kg) detsimaalsed kord- ja osaühikud moodustatakse eesliite lisamisega sõnale «gramm» ja eesliitetähise lisamisega tähisele «g».
(8) SI detsimaalsed kord- ja osaühikud, millele on antud erinimetused, on toodud lisas 4. Nimetatud ühikutest võib omakorda moodustada kord- ja osaühikuid.
(9) SI ühikutest moodustatud mittedetsimaalsed kord- ja osaühikud on toodud lisas 5. Nimetatud ühikutest, välja arvatud goon, ei tohi moodustada detsimaalseid kord- ja osaühikuid.
(10) Lisades 4 ja 5 toodud kord- ja osaühikuid võib kasutada tuletatud ühikute moodustamiseks.
(11) Suurust «aeg» kasutatakse seoses suveaja rakendamisega, kus suveaja algus on kell 03.00 (01.00 GMT) märtsikuu viimasel pühapäeval, kusjuures kellaosutid nihutatakse ühe tunni võrra edasi, ja suveaja lõpp on kell 04.00 (01.00 GMT) oktoobrikuu viimasel pühapäeval, kusjuures kellaosutid nihutatakse ühe tunni võrra tagasi.
§ 5. Lisaühikud
(1) Rahvusvaheliselt kehtestatud lisaühikud on:
1) SI ühikutest sõltumatult määratletud ühikud ja
2) SI ühikutega seotud ühikud, mille kasutusala on piiratud.
(2) SI ühikutest sõltumatult määratletud ühikud on toodud lisas 6. Neid kasutatakse aatomifüüsikas ning nende arvväärtused on saadud eksperimentaalselt ega ole SI ühikutes täpselt teada.
(3) Lisas 6 toodud ühikutest võib moodustada detsimaalseid kord- ja osaühikuid.
(4) SI ühikutega seotud piiratud kasutusalaga ühikud on toodud lisas 7. Nendest ühikutest, välja arvatud «hektar» ja «millimeetrit elavhõbedasammast», võib moodustada detsimaalseid kord- ja osaühikuid.
(1) Kuni 31. detsembrini 2009. a võib mõõtetulemusi ja mõõtühikute abil väljendatud suurusi esitada lisaks kohustuslikele mõõtühikutele ka mõõtühikutes, mida käesolev määrus ei sisalda, kui need on märgitud kohustuslikes mõõtühikutes esitatud väärtuse järel sulgudes.
(2) Käesoleva määrusega kehtestamata mõõtühikuid võib kasutada toodetel ja seadmetel, mis on kasutusele võetud enne 1. maid 2004. a, ning nimetatud toodete ja seadmete koostude või osade täiendamisel või asendamisel.
(3) Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata mõõtevahenditele, mis sisalduvad «Mõõteseaduse» § 7 lõike 3 alusel kehtestatud metroloogilisele kontrollile kuuluvate mõõtevahendite nimistus.
Käesolev määrus jõustub 1. mail 2004. a.
1 2000/84/EÜ (EÜT L 031, 2.02.2001, lk 21–22)
Peaminister Juhan PARTS
majandus- ja kommunikatsiooniministri ülesannetes Taavi VESKIMÄGI
Vabariigi Valitsuse 26. aprilli 2004. a määruse nr 120 «Rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) põhiühikud, nendest tuletatud ühikud, nende kord- ja osaühikud ning rahvusvaheliselt kehtestatud lisaühikud ja nende kasutamise viis»
SI PÕHIÜHIKUD
Suurus Ühiku nimetus Tähis
Pikkus meeter m
Mass kilogramm kg
Aeg sekund s
Elektrivoolu tugevus amper A
Termodünaamiline temperatuur kelvin K
Ainehulk mool mol
Valgustugevus kandela cd
ERINIMETUSTE JA -TÄHISTEGA SI TULETATUD ÜHIKUD
Füüsikaline suurus Ühiku nimetus Ühiku tähis Avaldis SI põhi- ja tuletatud ühikutes Avaldis SI põhiühikutes
Tasanurk1 radiaan rad 1 rad = 1 m·m–1
Ruuminurk1 steradiaan sr 1 sr = 1 m2·m–2
Sagedus herts Hz 1 Hz = 1 s–1
Jõud njuuton N 1 N = 1 m·kg·s–2
Rõhk, mehaaniline pinge paskal Pa N·m–2 1 Pa = 1 m–1·kg·s–2
Energia, töö, soojushulk2 džaul J N·m või W·s 1 J = 1 m2·kg·s–2
Võimsus, soojusvoog3 vatt W J·s–1 1 W = 1 m2·kg·s–3
Elektrilaeng kulon C 1 C = 1 s·A
Potentsiaal, pinge, elektromotoorjõud (emj) volt V W·A–1 1 V = 1 m2·kg·s–3·A–1
Elektriline takistus oom Ω V·A–1 1 Ω = 1 m2·kg·s–3·A–2
Elektrijuhtivus siimens S A·V–1 1 S = 1 m–2·kg–1·s3·A2
Elektriline mahtuvus farad F C·V–1 1 F = 1 m–2·kg–1·s4·A2
Magnetvoog veeber Wb V·s 1 Wb = 1 m2·kg·s–2·A–1
Magnetvootihedus (induktsioon) tesla T Wb·m–2 1 T = 1 kg·s–2·A–1
Induktiivsus henri H Wb·A–1 1 H = 1 m2·kg·s–2·A–2
Valgusvoog luumen lm cd·sr 1 lm = 1 m2·m–2·cd
Valgustatus luks lx lm·m–2 1 lx = 1 m–2·cd
Radioaktiivse aine aktiivsus bekerell Bq 1 Bq = 1 s–1
Neeldumisdoos grei Gy J·kg–1 1 Gy = 1 m2·s–2
Ekvivalentne kiirgusdoos siivert Sv J·kg–1 1 Sv = 1 m2·s–2
1 20. CGPM, 1995 otsuse kohaselt on radiaan ja steradiaan erinimetusega dimensioonita SI tuletatud ühikud.
2 Elektri- ja soojusenergeetikas kasutatakse energiaühikuna W·s ja selle kordühikuid.
3 Elektrienergeetikas kasutatakse võimsuse ühikuna erinimetusega ühikuid voltamper (V·A) vahelduvvoolu näivvõimsuse ja varr (var) vahelduvvoolu reaktiivvõimsuse tähistamiseks.
DETSIMAALSETE KORD- JA OSAÜHIKUTE EESLIITED JA NENDE TÄHISED
Eesliide Tähis Arvkordaja
jotta Y 1024
eksa E 1018
hekto h 102
deka da 101
detsi d 10–1
senti c 10–2
milli m 10–3
mikro µ 10–6
nano n 10–9
piko p 10–12
femto f 10–15
atto a 10–18
zepto z 10–21
jokto y 10–24
ERINIMETUSTEGA SI DETSIMAALSED KORD- JA OSAÜHIKUD
Suurus Ühiku nimetus Tähis Väärtus
Maht (ruumala) liiter l, L1 1 l = 1 dm3 = 10–3 m3
Mass tonn t 1 t = 1 Mg = 103 kg
Rõhk baar2 bar 1 bar = 105 Pa = 0,1 MPa
1 Eelistada tuleb tähist «l». Tähis «L» on kasutamiseks juhtudel, kui trükitehnilistel põhjustel võivad liitri tähis ja arv 1 segi minna.
2 Rahvusvahelise Vihtide ja Mõõtude Komitee (Comité international des poids et mesures, CIPM) 1978. aasta otsuse kohaselt ei ole ühiku baar kasutamine enam otstarbekas ning selle ühiku kasutusala laiendamine on keelatud.
SI ÜHIKUTEST MOODUSTATUD MITTEDETSIMAALSED KORD- JA OSAÜHIKUD
Suurus Nimetus Tähis Määratlus
Tasanurk täispööre 1 täispööre = 2π rad
goon gon 1 gon = (π/200) rad
kraad ... ° 1° = (π/180) rad
minut ... ' 1' = (1/60)°
sekund ... " 1" = (1/60)'
Aeg minut min 1 min = 60 s
tund h 1 h = 60 min = 3600 s
ööpäev d 1 d = 24 h =86 400 s
SI ÜHIKUTEST SÕLTUMATULT MÄÄRATLETUD ÜHIKUD
Mass aatommassiühik u 1 aatommassiühik on 1/12 12C aatomi massist:
1 u 1,660 539·10–27 kg
Energia elektronvolt eV 1 elektronvolt on kineetiline energia, mille elektron saab läbides vaakumis potentsiaalide vahe 1 V:
1 eV 1,602 177·10–19 J
Märkus: Tabelis toodud arvväärtused on võetud CODATA (Committee on Data for Science and Technology) (http://psysics.nist.gov/cuu/Constants/index.html) kehtivast füüsikaliste fundamentaalkonstantide ajakohastatud loetelust. Tabelis toodud väärtused pärinevad aastast 2002.
SI ÜHIKUTEGA SEOTUD PIIRATUD KASUTUSALAGA ÜHIKUD
Suurus Nimetus Tähis Väärtus
Süsteemi optiline tugevus dioptria dpt 1 dpt = 1 m–1
Kõlvikute ja ehitusaluse maa pindala
aar a 1 a = 102 m2
hektar ha 1 ha = 102 a = 104 m2
Mõjuristlõige aatomifüüsikas barn b 1 b = 10–28 m2
Pärlite ja vääriskivide mass karaat ct1 1 ct = 2·10–4 kg
(Tekstiilikiu) joonmass teks tex 1 tex = 10–6 kg·m–1
Vere ja teiste kehavedelike rõhk millimeetrit elavhõbedasammast mm Hg 1 mm Hg = 133,322 Pa
1 Tähis «ct» on praktikas laialt kasutusel, kuid CIPM ja Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) poolt heaks kiitmata.

matches:
§ 3
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 7