OÜ WP Mets (reg.nr 12109245)osa nimiväärtusega 500.00 EUR
Hetkehind: 169 €
OKSJONI ANDMED ID: 47597
alghind oksjonil: 169 €
aega lõpuni: 9 p, 18 tundi, 13 minutit
registreerimise algus: 30.07.2019 kl 10:00
registreerimise lõpp: 13.08.2019 kl 10:00
oksjoni algus: 13.08.2019 kl 10:00
oksjoni lõpp: 27.08.2019 kl 10:00
otseviide: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=47597
Ametlikud Teadaanded: https://www.ametlikudteadaanded.ee/avalik/teadaanne?teate_number=1501992
Avaldamise algus: 30.07.2019
Kohtutäitur Oksana Kutšmei avaldab teadaande täitemenetluse seadustiku (TMS) § 84 lõike 2 alusel.
OÜ WP Mets (reg.nr 12109245)Hardi Lange?le (ik. 38908022747) kuuluv osa nimiväärtusega 500.00 EUR
Alghind: 169 euro(t).
Omanik: Hardi Lange (isikukood 38908022747)
Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=47597 .
Enampakkumisele registreerimine algab 30.07.2019 kell 10:00 ja lõpeb 13.08.2019 kell 10:00.
Enampakkumine algab 13.08.2019 kell 10:00 ja lõpeb 27.08.2019 kell 10:00. Pikeneva lõpu intervall on 10 minut(it).
Enampakkumisel tehtavate pakkumiste samm on 16 euro(t).
Täiendava info saamiseks palume võtta ühendust kohtutäituri bürooga: tel 782 8110; e-post: info@tartutaitur.ee.
Menetluse nr: 084/2013/2874
Avaldaja Berit Asuküla
Telefon: 7828129
E-post: berit.asukyla@tartutaitur.ee
Teadaande number 1501992
Enampakkumisele registreeritakse enne enampakkumise algust. Kui enampakkumisel müüakse vallasasja, mille väärtus ei ületa 1000 eurot, saab enampakkumisele registreerida vahetult enne pakkumise tegemist. Enampakkumisel osaleda sooviv isik registreerib end enampakkumise kuulutuses märgitud korras ja tähtajal ning tasub tagatisraha. Isik registreeritakse enampakkumisel osalejaks, kui registreerimistaotlus ja selle lisad vastavad enampakkumise tingimustele, tagatisraha on tasutud ning isik võib enampakkumisel pakkujana osaleda. (Täitemenetluse seadustik (edaspidi TMS) § 871)
ENAMPAKKUMISEL PAKKUDA VÕIVAD ISIKUD
Enampakkumisel võivad kaasa pakkuda ka võlgnik ja sissenõudja. Enampakkumisel ei või isiklikult ega esindajana osaleda kohtutäitur ega isik, kes on viibinud manukana vara arestimise juures, samuti isik, kes korraldab enampakkumist või kes on manukas enampakkumise läbiviimisel, ning sellise isiku arvel tegutsev isik. Vara müümine ülalnimetatud isikule ja asja käsutamine nimetatud isiku poolt on tühised. Kui seetõttu tuleb korraldada uus enampakkumine, kannab rikkunud isik selle korraldamise kulud ja peab tasuma tema poolt pakutud hinna ning uuel enampakkumisel pakutud hinna vahe, kui uuel enampakkumisel pakutud hind on tema pakutud hinnast madalam. (TMS § 87)
Kohtutäitur ei tunnista pakkumist parimaks, kui on oluliselt rikutud enampakkumise tingimusi või kui enampakkumist või selle jätkamist takistab kolmanda isiku õigus. Kohtutäitur võib erandjuhtudel teatavakstegemise kuni seitsmeks päevaks edasi lükata. Edasilükkamisest annab kohtutäitur enampakkumisel osalejatele viivitamata teada. Kohtutäitur ei tunnista pakkumist parimaks, kui on oluliselt rikutud enampakkumise tingimusi või kui enampakkumist või selle jätkamist takistab kolmanda isiku õigus. Pakkumise parimaks tunnistamine kehtib teatavakstegemise ajast alates. (TMS § 91)
Elektroonilisel enampakkumisel osalevad isikud võivad esitada vastuväited enampakkumiste läbiviimise kohta enampakkumise lõppemise päevale järgneva tööpäeva jooksul. Kohtutäitur kannab vastuväited enampakkumise akti. Enampakkumise akti koostab kohtutäitur pärast vastuväidete esitamise tähtaja möödumist. (TMS §92, 921)
MAKSTAVA SUMMA SUURENDAMINE
Kui pärast enampakkumist selgub, et alghinna määramisel arvestatud pandiõigus või muu õigus ei kehti või on lõppenud, peab ostja, kes teadis või pidi teadma, et õigus ei kehti või on lõppenud, tasuma lisaks ostuhinnale ka alghinna määramisel arvestatud summa õiguse väärtuses. Sama kehtib ka juhul, kui õigus on tingimuslik ja edasilükkav tingimus ei saabu või saabub äramuutev tingimus ja ostja teadis sellest või pidi seda teadma pakkumise tegemisel. (TMS § 94)
ÕIGUS TUTVUDA MÜÜDAVATE ASJADEGA
Soovijatel on õigus müüdavate asjadega tutvuda alates kuulutuse ilmumisest kuni enampakkumise alguseni. Kohtutäitur määrab asjadega tutvumiseks kindlad ajad. Kui asjad on võlgniku valduses, on võlgnikul õigus nõuda, et tutvumine toimuks täitetoiminguteks ettenähtud aja piires. Kohtutäitur peab arvestama omaniku huve. Soovijatel on õigus tutvuda müüdava asja kohta tehtud avaldustega ning asja puudutavate tõenditega, muu hulgas hindamisaktidega. (TMS § 85)
MÜÜDUD ASJADE JUHUSLIKU HÄVIMISE RIISIKO ÜLEMINEKS JA VASTUTUS ASJA PUUDUSTE EEST
Asja müümisel täitemenetluses läheb müüdava asja juhusliku hävimise riisiko ostjale üle asja üleandmise ajast. Üleandmisest alates kannab ostja kõik asjaga seotud kulud ja koormatised ning saab kogu kasu. Asja müümisel täitemenetluses ei vastuta kohtutäitur ega võlgnik müüdud asja puuduste eest. See ei välista kohtutäituri ega võlgniku võimalikku vastutust õigusvastaselt tekitatud kahju eest. (TMS § 103)
ENAMPAKKUMISE ÕIGUSLIKUD TAGAJÄRJED
Omand enampakkumisel müüdud asjale tekib asja üleandmisega enampakkumise akti alusel. Omandit ei teki, kui arestimine on tühine või kui on rikutud enampakkumise olulisi tingimusi ja kohus on tunnistanud enampakkumise kehtetuks. See kehtib sõltumata sellest, kas enampakkumisel asja ostnud isik teadis eelnimetatud asjaoludest.
Omandi tekkimiseks ei pea olema täidetud asjaõigusseaduses sätestatud eeldused, eelkõige ei pea tegelikult olemas olema täitedokumendis kajastatud nõuet, samuti ei pea enampakkumisel müüdud ese kuuluma võlgnikule. See ei välista õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamise nõuete esitamist. Kui omandaja on tasunud enampakkumise hinna ning käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud põhjustel omandit ei tekkinud, võib ta esitada sissenõudja vastu alusetust rikastumisest tuleneva nõude. See ei välista õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamise nõudeid.
Enampakkumisel ei saa kasutada ostueesõigust. (TMS § 98)
KOLMANDATE ISIKUTE ASJAÕIGUSTE LÕPPEMINE MÜÜMISEL
Kui võlgniku vara müüakse elektroonilisel enampakkumisel, on võlgnikul õigus sissenõudja nõue rahuldada enne elektrooniliselt toimuva enampakkumise lõppemist. Kui võlgnik või kolmas isik tasub kohtutäiturile raha, mis on vajalik sissenõudja nõude rahuldamiseks ja täitekulude katteks, tühistab kohtutäitur viivitamata oksjonikeskkonnas toimuva enampakkumise ning teavitab enampakkumisel osalejaid enampakkumise lõppemisest. Enampakkumisel osalejate makstud tagatisraha tagastatakse hiljemalt järgmisel tööpäeval.
ENAMPAKKUMISE NURJUMINE
Kohtutäitur kuulutab enampakkumise nurjunuks, kui enampakkumisele ei ilmu ühtegi osavõtjat või ei esitata ühtegi kirjalikku ega elektroonilist pakkumist; ei tehta pakkumist vähemalt alghinna ulatuses; parim pakkuja ei tasu ostuhinda või üht kümnendikku sellest ettenähtud ajaks; kõik pakkumised lükatakse tagasi. Enampakkumise nurjumise korral jääb sissenõudja pandiõigus arestitud asjadele püsima. (TMS § 99)
ELAMUMAA LAAGRIS KORU 16
Alghind: 69 000 €
ELAMUMAA LAAGRIS KORU 14
Alghind: 74 000 €
Mõtteline osa 2-toalisest korterist asukohaga Katleri 9-59 Tallinn
Alghind: 15 000 €
GSM-printerid Goodcom GT6000S 16 tükki ja Goodcom GT5000S 6 tükki, toiteadapterid 13 tükki
Varad enampakkumisel (99)
Varad ümberhindamisel (2963)
Registreerimiseks avatud enampakkumised (519)


Jõustumine: 01.01.201801.07.201726.06.201618.01.201601.01.201501.07.201423.12.201301.01.201101.09.2010
4) noorte püsilaager (edaspidi noortelaager) – äriregistrisse, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse või usuliste ühenduste registrisse kantud isiku, riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikusse registrisse kantud asutuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku (edaspidi noortelaagri pidaja) laager, mida peetakse noortelaagri põhimääruse ning haridus- ja teadusministri antud noortelaagri tegevusloa alusel ning mille ühe vahetuse pikkus on vähemalt kuus ööpäeva ja mis tegutseb aastas üle 60 päeva;
Noorsootööasutuse, noorteprogrammi, noorteprojekti, noorteühingu ja noorteühingute liidu töötaja ja noortelaagri ning projektlaagri juhataja ega kasvataja ei tohi olla isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.
3) teostab riiklikku järelevalvet noorsootöö valdkonnas õigusaktides sätestatud pädevuse piires ja kontrollib riigieelarvest eraldatud vahendite sihipärast kasutamist;
1) koordineerib noorsootöö riiklike programmide elluviimist maakonnas, sõlmides vajaduse korral nende elluviimiseks lepinguid juriidiliste või füüsiliste isikutega;
2) analüüsib noorsootööd ja noorsootöö korraldust maakonnas ning koostab sellekohaseid ülevaateid;
3) teostab haridus- ja teadusministri ülesandel riiklikku järelevalvet noorsootöö valdkonnas õigusaktides sätestatud pädevuse piires ning kontrollib riigieelarvest eraldatud vahendite sihipärast kasutamist;
5) kinnitab valla või linna haldusterritooriumil projektlaagri pidamise tingimused ja korra ning projektlaagri pidamise loa väljastamise korra;
§ 10. Noortelaagri pidamine
(1) Noortelaagri pidaja osutab noortele noortelaagris järjepidevalt mitmekesist tervistava ja arendava puhkuse teenust.
(2) Noortelaagri pidaja esitab vähemalt kolm kuud enne noortelaagri tegevuse alustamist haridus- ja teadusministrile või tema volitatud asutusele taotluse väljastada noortelaagri tegevusluba. Noortelaagri tegevusloa taotlus vaadatakse läbi 30 tööpäeva jooksul selle esitamisest.
(3) Noortelaagri tegevusloa taotlusele lisatakse:
1) noortelaagri põhimäärus;
2) õigusaktides kehtestatud nõuetele vastavate noortelaagri juhataja ja kasvatajate kirjalikud nõusolekud ning dokumendid, mis võimaldavad nõuetele vastavust hinnata;
3) andmed noortelaagri tegevuseks vajalike maa-ala, hoonete, ruumide ja sisustuse olemasolu ning nende vastavuse kohta tervisekaitse- ja ohutusnõuetele;
4) laagrivahetuse tegevuskava, mis sisaldab noori arendavate tegevuste loetelu;
7) noorte noortelaagrisse vastuvõtmise tingimused;
(5) Haridus- ja teadusminister kehtestab noortelaagri juhataja ja kasvataja kvalifikatsiooninõuded ning neile vastavuse tõendamise korra.
(6) Noortelaager peab vastama rahvatervise seaduse alusel kehtestatud tervisekaitsenõuetele. Noortelaagrisse ei lubata noort, kui noore terviseseisund, arvestades laagri suunitlust, võib kahjustada noore enda või teiste tervist.
(7) Haridus- ja teadusminister otsustab noortelaagri tegevusloa andmise tähtajaga kuni kolm aastat. Noortelaagri tegevusloa vormi kehtestab haridus- ja teadusminister.
(8) Haridus- ja teadusminister ei anna noortelaagri tegevusluba, kui noortelaagri pidaja, noortelaagri tegevusloa taotlus või sellele lisatud andmed või dokumendid ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele või noortelaager ei ole täitnud isikuandmete kaitse seadusest tulenevaid delikaatsete isikuandmete töötlemise nõudeid.
(9) Haridus- ja teadusminister tunnistab noortelaagri tegevusloa kehtetuks, kui noortelaagri pidaja on esitanud noortelaagri tegevusloa taotlemisel valeandmeid, teinud otsuse noortelaagri tegevuse lõpetamise kohta, noorelaagri pidajale on välja kuulutatud pankrot, noortelaagri pidaja või noortelaagri tegevus ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele või noortelaagri pidaja ei ole etteantud tähtaja jooksul ja korras täitnud riikliku järelevalve teostamise käigus tehtud ettekirjutust.
(10) Haridus- ja teadusminister teavitab noortelaagri pidajat noortelaagri tegevusloa andmise või selle andmisest keeldumise ja noortelaagri tegevusloa kehtetuks tunnistamise otsusest kirjalikult taasesitatavas vormis viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(2) Projektlaagri pidaja esitab valla- või linnavalitsusele, mille haldusterritooriumil ta soovib projektlaagrit pidada, taotluse projektlaagri pidamise loa väljastamiseks. Projektlaagri pidamise loa taotlus vaadatakse läbi 30 tööpäeva jooksul selle esitamisest.
5) andmed projektlaagri tegevuseks vajalike ning tervisekaitse- ja ohutusnõuetele vastavate maa-ala, hoonete, ruumide ja sisustuse kasutamise õiguse kohta;
6) muud dokumendid, mis võimaldavad hinnata projektlaagri pidaja või projektlaagri pidamiseks vajaliku objekti vastavust õigusaktidega kehtestatud nõuetele.
(4) Haridus- ja teadusminister kehtestab projektlaagri juhataja ja kasvataja kvalifikatsiooninõuded ning neile vastavuse tõendamise korra.
(5) Valla- või linnavalitsus otsustab projektlaagri pidamise loa andmise tähtajaga kuni 60 päeva.
(6) Valla- või linnavalitsus ei anna luba projektlaagri pidamiseks, kui projektlaagri pidaja, projektlaagri pidamise loa taotlus või selles esitatud andmed või dokumendid ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele.
(7) Valla- või linnavalitsus tunnistab projektlaagri pidamise loa kehtetuks, kui projektlaagri pidaja on esitanud loa taotlemisel valeandmeid, teinud otsuse projektlaagri tegevuse lõpetamise kohta, projektlaagri pidaja või projektlaagri tegevus ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele või projektlaagri pidaja ei ole etteantud tähtaja jooksul ja korras täitnud järelevalve teostamise käigus tehtud ettekirjutust.
(8) Valla- või linnavalitsus teavitab projektlaagri pidajat loa andmise või selle andmisest keeldumise ja loa kehtetuks tunnistamise otsusest kirjalikult taasesitatavas vormis viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
§ 12. Riiklik järelevalve noortelaagri üle
(1) Noortelaagri õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab riiklikku järelevalvet Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel noortelaagri asukohajärgne maavanem, määrates selleks riiklikku järelevalvet teostavad ametnikud.
(2) Riiklikku järelevalvet teostaval ametnikul on õigus külastada noortelaagrit, teavitades sellest eelnevalt noortelaagri pidajat, tutvuda noortelaagri dokumentidega ning saada informatsiooni õigusaktide rakendamise kohta.
(3) Kui noortelaagri õppe- ja kasvatustegevus ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele, on riiklikku järelevalvet teostaval ametnikul õigus teha noortelaagri pidajale ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks.
(4) Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib riikliku järelevalve teostaja rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
§ 13. Järelevalve projektlaagri üle
(1) Projektlaagri pidamise tingimustele ja korrale vastavuse üle teostab järelevalvet valla- või linnavalitsus.
(2) Kui valla- või linnavalitsus tuvastab järelevalve korras puuduse projektlaagri pidamise vastavuse osas, on järelevalve teostajal õigus teha projektlaagri pidajale ettekirjutus puuduse kõrvaldamiseks.
(3) Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib järelevalve teostaja rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
(2) Noorteprogrammide, noorteprojektide, noorsootöö arendamise riiklike programmide, noorsoouuringute ja noorsootööasutuste toetamise tingimused ning korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(3) Haridus- ja teadusminister otsustab noorteühingule aastatoetuse eraldamise, eraldamisest keeldumise ja aastatoetuse suuruse, lähtudes:
4) aastatoetuse taotleja ja taotluse vastavusest kehtestatud nõuetele. Haridus- ja teadusminister võib otsustamiseks kaasata eksperte.
(4) Noorteühingu aastatoetuse taotlemise, eraldamise ja eraldamisest keeldumise täpsemad tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
§ 16. Noortega töötamise piirangu rikkumine
(1) Noortelaagri ja projektlaagri pidaja poolt käesoleva seaduse §-s 5 sätestatud noortega töötamise piirangu rikkumise eest –
§ 17. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-s 16 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-s 16 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on vastavalt oma pädevusele Haridus- ja Teadusministeerium ning valla- või linnavalitsus.
§ 20. Alkoholiseaduse muutmine
Alkoholiseaduse (RT I 2002, 3, 7; 2010, 22, 108) § 41 lõike 1 punktis 1 tehakse järgmised muudatused:
1) teksti täiendatakse pärast sõna «kutseõppeasutus,» sõnadega «noorsootööasutus, noorteühing,»;
2) asendatakse sõnad «noortelaager ja projektlaager» sõnadega «noorte püsilaager ja noorte projektlaager».
§ 21. Erakooliseaduse muutmine
Erakooliseaduse (RT I 1998, 57, 859; 2010, 22, 108) § 4 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Huvikool loetakse asutatuks alates kooli ja esimese õppekava registreerimisest Eesti Hariduse Infosüsteemis.»
§ 22. Euro kasutusele võtmise seaduse muutmine
Euro kasutusele võtmise seaduse (RT I 2010, 22, 108) § 128 tunnistatakse kehtetuks.
§ 23. Hasartmänguseaduse muutmine
Hasartmänguseaduse (RT I 2008, 47, 261; 2010, 22, 108) § 37 lõikes 2 asendatakse sõna «noortelaagri» sõnadega «noorte püsilaagri».
§ 24. Huvikooli seaduse muutmine
Huvikooli seaduse (RT I 2007, 4, 19; 2010, 22, 108) § 1 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
«(21) Huvikoolis võib korraldada noorsootööd noorsootöö seaduse tähenduses. Käesolevat seadust kohaldatakse huvikoolis korraldatavale noorsootööle niivõrd, kuivõrd noorsootöö seadus ei sätesta teisiti.»
§ 25. Karistusregistri seaduse muutmine
Karistusregistri seaduse (RT I 1997, 87, 1467; 2010, 19, 101) § 17 lõiget 1 täiendatakse punktiga 18 järgmises sõnastuses:
«18) noorte püsilaagri ja noorte projektlaagri pidajal ning noorte püsilaagri tegevusloa ja noorte projektlaagri pidamise loa andmiseks õigustatud isikul seadusega pandud ülesannete täitmiseks.»
§ 26. Noorsootöö seaduse muutmise seadus
Noorsootöö seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 12 lõikes 4 asendatakse tekstiosa «10 000 krooni» tekstiosaga «640 eurot»;
2) paragrahvi 13 lõikes 3 asendatakse tekstiosa «10 000 krooni» tekstiosaga «640 eurot»;
3) paragrahvi 16 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «20 000 krooni» tekstiosaga «1300 eurot».
§ 27. Rahvatervise seaduse muutmine
Rahvatervise seaduse (RT I 1995, 57, 978; 2010, 31, 158) § 8 lõike 2 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«8) noorte püsilaagrid;».
§ 28. Reklaamiseaduse muutmine
Reklaamiseaduse (RT I 2008, 15, 108; 2010, 31, 158) § 28 lõike 1 punktis 1 asendatakse sõnad «noorte- ja projektlaagri» sõnadega «noorte püsilaagri ja noorte projektlaagri».
Riigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; 2010, 24, 116) § 52 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Noorte püsilaagri tegevusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 50 krooni.»
§ 30. Riigilõivuseaduse muutmine
Riigilõivuseaduse (RT I 2010, 21, 107) § 53 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Noorte püsilaagri tegevusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 3,19 eurot.»
§ 31. Spordiseaduse muutmine
Spordiseaduse (RT I 2005, 22, 148; 2010, 29, 151) § 3 punktis 3 asendatakse sõna «noortelaagrites» sõnadega «noorte püsilaagrites».
§ 32. Tubakaseaduse muutmine
Tubakaseaduse (RT I 2005, 29, 210; 2010, 22, 108) § 22 lõike 1 punktis 2 ja § 29 punktis 2 asendatakse sõnad «noorte- ja projektlaager» sõnadega «noorte püsilaager ja noorte projektlaager» vastavas käändes.
§ 33. Tulumaksuseaduse muutmine
Tulumaksuseaduse (RT I 1999, 101, 903; 2010, 22, 108) § 49 lõike 6 punktis 4 asendatakse sõnad «noortelaagris või projektlaagris» sõnadega «noorte püsilaagris või noorte projektlaagris».
§ 34. Noorsootöö seaduse kehtetuks tunnistamine
Noorsootöö seadus (RT I 1999, 27, 392; 2010, 22, 108) tunnistatakse kehtetuks.
(2) Käesoleva seaduse §-d 22 ja 26 jõustuvad päeval, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel.


Koonga Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Koonga Kooli põhimäärus
Koonga Kooli põhimäärus - sisukord
§ 5 Kooli struktuur
§ 6 Kooli hoolekogu pädevus ja ülesanded
§ 7 Direktori pädevus ning ülesanded
§ 10 Õppekeeled
§ 11 Koolis toimuva õppe vorm
§ 12 Klassid ja rühmad, mis võivad koolis tegutseda hariduslike erivajadustega õpilastele õppe paremaks korraldamiseks
§ 13 Koolis toimuva õppekavavälise tegevuse korraldamise alused ning õppekavavälise tegevuse puhul kulude katmise tingimused ja kord õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel
§ 14 Lasteaia laste ja vanemate õigused ja kohustused
§ 15 Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused seoses koolikohustusega ning õpilase arengu toetamisega
§ 16 Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused seoses teavitamisega
§ 17 Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused seoses õppes osalemise ja koolis korraldatavast õppest puudumisega
§ 18 Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused seoses koolikohustusliku õpilase õppest puudumisest teavitamisega
§ 19 Esimese õpilasesinduse valimise kord
§ 20 Õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord
§ 21 Koolitöötajate õigused ja kohustused
§ 22 Majandamise alused
§ 24 Varasema põhimääruse kehtetuks tunnistamine ja käesoleva määruse jõustumine
RT IV, 21.05.2015, 15
Vastu võetud 29.04.2015 nr 7
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 ja koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3 alusel.
(1) Käesolevas määruses sätestatakse:
2) kooli asukoht ja tegutsemiskoht;
4) kooli struktuur;
5) kooli hoolekogu ja direktori pädevus ning ülesanded;
6) õppe ja kasvatuse korraldus koolis (koolis omandatava hariduse liik ja tase, õppekeeled, koolis toimuva õppe vorm ning koolis tegutsevad hariduslike erivajadustega õpilaste klassid ja rühmad, koolis toimuva õppekavavälise tegevuse korraldamise alused ning õppekavavälise tegevuse puhul kulude katmise tingimused ja kord õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel);
7) laste, õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused, esimese õpilasesinduse valimisekord ning õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord;
9) majandamise ja asjaajamise alused;
10) põhimääruse muutmise kord.
(2) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, koolieelse lasteasutuse seadusest, kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, teistest õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
Ühe asutusena tegutseva põhikooli ja koolieelse lasteasutuse nimetus on Koonga Kool (edaspidi kool).
(1) Kooli asukoht on Eesti Vabariik, Pärnu maakond, Koonga vald.
(2) Kooli tegutsemiskohaks on aadressil 88401 Koonga küla, Koonga vald, Pärnu maakond asuv kooli hoone ja territoorium.
(1) Kooli pidaja on Koonga Vallavolikogu (edaspidi pidaja). Kool on pidaja ametiasutuse hallatav munitsipaalasutus.
(2) Kooli tegutsemise vorm on koolieelne lasteasutus (edaspidi lasteaed) ja põhikool, mis tegutsevad ühe asutusena ning kus põhikoolis toimub õpe I, II ja III kooliastmes 1.-9. klassini.
§ 5. Kooli struktuur
(1) Kool õppeasutusena koosneb lasteaiast, kus võimaldatakse koolieast noorematele 1,5 – 7.aastastele lastele hoidu ja alushariduse omandamist ning põhikooli osast, kus toimub põhihariduse omandamine 1. – 9. klassides.
(2) Kooli juhib direktor. Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss, mille kuulutab välja kooli pidaja. Konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli pidaja, esitades selle enne arvamuse andmiseks hoolekogule. Direktoriga sõlmib töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
(3) Koolis töötavate koolitöötajate koosseisu kinnitab direktor kooli pidaja kehtestatud korras.
(4) Koolil on õppenõukogu, mille ülesandeks on oma pädevuse piires õppe ja kasvatuse analüüsimine ja hindamine ning õppe- ja kasvatusalaste otsuste tegemine. Õppenõukogu liikmeteks on kooli direktor, õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid ja teised direktori nimetatud isikud.
(5) Lasteaia pedagoogid kuuluvad pedagoogilisse nõukogusse, mille ülesanne on lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning direktorile, hoolekogule ja vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine.
(6) Koolil on hoolekogu, kelle ülesanne on kooli õpilaste, õpetajate, kooli pidaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine. Hoolekogu moodustatakse ja selle töökord kehtestatakse kooli pidaja kehtestatud korras arvestades põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses esitatud nõudeid kooli hoolekogu koosseisule.
§ 6. Kooli hoolekogu pädevus ja ülesanded
4) otsutab nõusoleku andmise või mitteandmise, kui kool soovib muuta riikliku õppekava kohustulike õppeainete ja läbivate teemade nimistut ning tunnijaotusplaani riiklikes õppekavades sätestatud tingimustel ja korras;
5) teeb ettepaneku lasteaia õppekavasse lisaks koolieelse lasteasutuse riiklikus õppekavas nõutule muude õppe- ja kasvatustegevusega sätete lisamiseks;
6) otsustab nõusoleku andmise või mitteandmise, kui kooli pidaja soovib erandjuhul kehtestada põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega kehtestatud klassi täitumuse piirnormist suuremat klassi täitumuse ülemist piirnormi;
7) teeb ettepaneku vallavalitsusele lapse arenguks vajalike tingimuste olemasolu korral suurendada laste arvu sõimerühmas kuni kahe lapse võrra, lasteaiarühmas kuni nelja lapse võrra ning liitrühmas kuni kahe lapse võrra;
9) otsustab nõusoleku andmise või mitteandmise, kui kooli pidaja soovib kehtestada haridus- ja teadusministri kehtestatud koolivaheaegadest erinevad koolivaheajad;
14) annab arvamuse munitsipaalkooli eelarve projekti kohta vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud korra kohaselt;
15) annab arvamuse arenguvestluste korraldamise tingimuste ja korra eelnõu kohta;
18) teeb ettepaneku kooli pidajale pikapäevarühma moodustamiseks;
19) teeb ettepanekuid pikapäevarühma töö planeerimiseks ja korraldamiseks;
20) teeb ettepanekuid koolis tasuta või tasu eest pakutava toiduvaliku kohta, mis soodustaks tervislikku toitumist;
21) osaleb kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamises;
22) annab hinnangu huvitegevuse ja pikapäevarühma vajaduse ja töökorralduse kohta;
23) annab arvamuse kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise kohta;
24) teeb vajadusel ettepaneku vallavolikogule eesti keelest erineva õppekeele kasutamise kohta põhikoolis või selle üksikutes klassides;
25) lahendab hoolekogule õpilaste ja vanemate esitatud, õpetamist ja kasvatamist puudutavaid vaidlusküsimusi;
26) teeb ettepaneku vallavalitsusele lasteaia aastaringse või hooajalise tegutsemise kohta;
27) teeb ettepaneku vallavalitsusele lasteaia lahtioleku aja kohta;
28) annab soovitusi lasteaeda laste toomise ja kojuviimise aja kehtestamise suhtes päevakava koostamisel;
29) otsustab lapse toidukulu päevamaksumuse lasteaias;
30) annab kooskõlastuse lasteaias koostatud riskianalüüsi juhendile ning kuulab ära direktori teavituse riskianalüüsi tulemustest;
31) kuulab ära direktori aruande lasteaia õppe- ja kasvatustegevusest ning majandamisest;
32) annab kooskõlastuse lasteaia sisehindamise aruandele enne selle kinnitamist;
33) kuulab ära direktori sisehindamise tagasisidearuande tutvustuse;
34) täidab riikliku järelevalve kohustuslikke ettekirjutusi, mis on seotud hoolekogu antud õigusaktidega vastuolus olevate õppe- ja kasvatustegevust reguleerivate üksikaktide kooskõlla viimiseks seaduse või seaduse alusel antud muu õigusaktiga;
35) täidab teisi seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
§ 7. Direktori pädevus ning ülesanded
(1) Direktor vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse korralduse ja tulemuslikkuse ning muude koolis läbiviidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
3) esindab kooli ja tegutseb kooli nimel ning käsutab kooli eelarvevahendeid põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning käesoleva põhimäärusega antud volituste ulatuses;
10) Esitab kord aastas vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate lasteaia õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest, samuti teatab kirjalikult lasteasutuse majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalveasutuse tehtud ettekirjutustest;
Õppe ja kasvatuse korraldamisel koolis on aluseks põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning koolieelse lasteasutuse seaduse sätted, mis reguleerivad õppe- ja kasvatuse korraldamist õppeasutuses.
(2) Koolis on võimalik omandada haridus alushariduse tasemel 1,5 – 7-aastastel lastel ning põhihariduse tasemel 1. – 9. klassini.
§ 10. Õppekeeled
§ 11. Koolis toimuva õppe vorm
Koolis toimub õpe statsionaarse õppe vormis.
§ 12. Klassid ja rühmad, mis võivad koolis tegutseda hariduslike erivajadustega õpilastele õppe paremaks korraldamiseks
Hariduslike erivajadustega õpilastele õppe paremaks korraldamiseks võib koolis moodustada järgmisi rühmi ja klasse, et luua vajalikud tugiteenused õpilastele, kellele neid ei ole võimalik tagada tavaklassis:
2) väikeklasse hariduslike erivajadustega õpilastele.
§ 13. Koolis toimuva õppekavavälise tegevuse korraldamise alused ning õppekavavälise tegevuse puhul kulude katmise tingimused ja kord õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel
(2) Õppekavaväliste tegevuste loetelu, kus toimub kulude katmine õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel ja kaasrahastamise kaudu kaetavate kulude määra õppekavaväliste tegevuste lõikes, kehtestab kooli pidaja kooli direktori ettepanekul.
(4) Õppekavavälise tegevuse kohta, mis toimub osalejate kaasrahastamisel, esitatakse õppekavavälises tegevuses osaleja vanemale ülekandearve. Isikutel, kes soovivad osaleda kaasrahastamist eeldavas õppekavavälises tegevuses, kuid kes ei kanna arvel esitatud tasu tähtaegselt, piiratakse õigust osaleda õppekavavälises tegevuses, mis eeldab osalejapoolset kaasrahastamist.
§ 14. Lasteaia laste ja vanemate õigused ja kohustused
§ 15. Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused seoses koolikohustusega ning õpilase arengu toetamisega
7) taotlema vajaduse korral koolilt ja õpilase elukohajärgselt kohalikult omavalitsuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist.
(4) Õpilasel on õigustunnustusele õpingute jooksul kooli kodukorras sätestatud korras.
§ 16. Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused seoses teavitamisega
(2) Õpilasel on õigus saada õppeveerandi algul teavet õppeveerandi jooksul läbivatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest.
(3) Õpilasel ja vanemal on õigus saada teavet õpilase hinnetest. Kui vanem ei ole andnud nõusolekut õpilase hinnetest teavitamiseks elektrooniliselt, teavitab kool õpilast ja vanemat õpilase hinnetest paberil vormistatud hinnetelehe ja tunnistuse kaudu.
(4) Kõigile vanematele antakse vähemalt üks kord aastas võimalus osaleda vanemate koosolekul. Ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudmisel kutsub direktor kokku selle klassi õpilaste vanemate koosoleku.
(5) Vanemal on õigus vähemalt üks kord õppeveerandi jooksul teabele, kus kool teeb kokkuvõtte õpilase puudumiste kohta.
§ 17. Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused seoses õppes osalemise ja koolis korraldatavast õppest puudumisega
§ 18. Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused seoses koolikohustusliku õpilase õppest puudumisest teavitamisega
§ 19. Esimese õpilasesinduse valimise kord
(2) Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor lähtudes demokraatlikest põhimõtetest.
(3) Esimene õpilasesindus valitakse õpilaskonna poolt koostatud õpilasesinduse põhimääruses sätestatud õpilasesinduse moodustamise korra kohaselt.
(4) Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor kolmekümne päeva jooksul peale õpilasesinduse põhimääruse kinnitamist.
§ 20. Õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord
(2) Õpilasesinduse põhimääruse eelnõu peab läbima avaliku arutelu. Eelnõuga saab tutvuda kooli veebilehe kaudu. Arvamused saab esitada toimivale õpilasesindusele, kes vastutab õpilasesinduse põhimääruse eelnõu koostamise eest. Saadud tagasiside arutatakse õpilasesinduses läbi ja vajadusel korrigeeritakse õpilasesinduse põhimääruse eelnõud
(3) Enne õpilasesinduse põhimääruse eelnõu esitamist direktorile kinnitamiseks peavad eelnõu läbi arutama ja heaks kiitma kõik klassid. Klasside heakskiitvad otsused protokollitakse ning esitatakse koos arvamusega direktorile.
§ 21. Koolitöötajate õigused ja kohustused
(1) Koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks tööandja poolt kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga.
(2) Kui seadustest, kollektiiv- või töölepingust ei tulene teisiti, täidab koolitöötaja eelkõige järgmisi kohustusi:
10) teatab direktorile esimesel võimalusel oma ajutisest töövõimetusest ja võimaluse korral selle eelduslikust kestusest;
11) suhtleb kaastöötajatega ja kolmandate isikutega( õpilaste, lapsevanemate ja kooli koostööpartnerite ning kooli erinevate sidusgruppidega ) viisakalt ja korrektselt ning suhtub heaperemehelikult tema kätte usaldatud Tööandja ja teiste isikute ning kaastöötajate varasse;
12) täidab töötervishoiu, tööohutuse, tuleohutuse jms. nõudeid;
13) hoidub Tööandja juures tegevusest/tegevusetusest, mis takistab teistel töötajatel töökohustuste täitmist.
(3) Koolitöötajal on õigus nõuda direktorilt töölähetusega kaasnevate sõidu- ja majutuskulude ning tööülesande täitmisega kaasnevate muude mõistlike kulude hüvitamist kooskõlas vastavate õigusaktidega.
(4) Koolitöötajal peab olema kehtiv kirjalik tervisetõend nakkushaiguste suhtes tervisekontrolli läbimise kohta.
§ 22. Majandamise alused
(2) Koolile osutab raamatupidamisteenust Koonga Vallavalitsuse raamatupidamine.
(3) Kooli eelarve kava projekti kohta annab arvamuse kooli hoolekogu vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud korra kohaselt. Kooli eelarve kinnitab Koonga vallavolikogu õigusaktide kohaselt.
(4) Koolil on oma eelarve, mille tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest ning kooli põhimääruses sätestatud kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
(5) Kooli vara moodustavad koolile Koonga valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara. Kooli vara on Koonga valla omand. Kool kasutab ja valdab talle antud vara halduslepingu kohaselt.
(6) Kool kasutab ja valdab tema kasutuses ja valduses olevat vara Koonga valla õigusaktide kohaselt. Kool hoiab temale antud vara korras lähtudes koolile eelarveaastaks ettenähtud eelarvelistest vahenditest.
(1) Kooli asjaajamine toimub kooskõlas Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud asjaajamisekorra ühtsetele alustele. Kooli asjaajamise korra kehtestab kooli direktor.
(2) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide täitmisel ja pidamisel lähtub kool põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest ja selle alusel antud määrustest.
§ 24. Varasema põhimääruse kehtetuks tunnistamine ja käesoleva määruse jõustumine
(1) Tunnistada kehtetuks Koonga Vallavolikogu 28.04.2011 määrus nr 6 „Koonga Põhikooli põhimäärus”.
(2) Määrus jõustub 01. septembril 2015. a.


Rae valla eelarvest sotsiaaltoetuste andmise kord – Riigi Teataja
Rae valla eelarvest sotsiaaltoetuste andmise kord
Rae valla eelarvest sotsiaaltoetuste andmise kord - sisukord
§ 2 Toetuse taotlemise alused ja toetuse piirmäärad
2 Toetuste liigid
§ 3 Valla eelarvest antavad sotsiaaltoetused
3 Toetuse taotlemine, taotluse menetlemine ja toetuse andmine
§ 6 Toetuse andmine ja tagasinõudmine
4 Toetuse saamise tingimused
§ 7 Vähekindlustatud pere lapse koolitoetus
§ 8 Vanemliku hoolitsuseta jäänud lapse ülalpidamis- ja koolituskulude toetus
§ 9 Asenduskodu lapse/noore sünnipäeva-, jõulu-, koolilõpu- ja elluastumise toetus
§ 10 Suurpere, eestkostepere ja puudega lapse vanema emadepäeva toetus
§ 11 Suurpere, eestkostepere ja puudega lapse jõulutoetus
§ 12 Pensionäri ja puudega inimese ravimi- ja/või hambaravitoetus
§ 13 Pensionäri ja puudega lapse prillitoetus
§ 14 Invatehnilise abivahendi ja rehabilitatsiooniteenuse toetus
§ 15 Üldhooldekodus oleva isiku ülalpidamiskulude toetus
§ 16 Eaka tähtpäevatoetus
§ 18 T9Aernobõli veterani toetus
§ 19 Ravikindlustamata isiku ravikulude toetus
§ 20 Kinnipidamisasutusest vabanenud isiku toimetuleku toetus
§ 21 Puudega inimese küttekulude toetus
§ 22 Dokumenditoetus
§ 23 Vältimatu sotsiaalabi toetus
§ 24 Muu toimetulekut soodustav toetus
RT IV, 30.09.2014, 3
Vastu võetud 16.09.2014 nr 12
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalhoolekande seaduse § 23 lõike 1 ja rahvastikuregistri seaduse § 42 lõike 1 alusel.
(1) Valla eelarvest sotsiaaltoetuste andmise eesmärk on:
1) soodustada ja parandada isiku ja perekonna toimetulekut;
(2) Käesoleva korraga kehtestatakse valla eelarvest toimetuleku soodustamiseks isikutele ja peredele antavate sotsiaaltoetuste (edaspidi toetus) liigid, taotlemise tingimused, menetlemise ning vältimatu sotsiaalabi andmise kord.
§ 2. Toetuse taotlemise alused ja toetuse piirmäärad
(1) Toetust võib taotleda isik ja toetust antakse isikule, kelle elukohana Eesti rahvastikuregistris on registreeritud Rae vald, vastavalt käesolevas määruses toetuse liigi osas sätestatud konkreetsetele tingimustele, kui toetuse liigi juures ei ole sätestatud või vallavalitsus ei otsusta teisiti.
(2) Toetuse taotlemisel loetakse perekonna liikmeteks abielus või rahvastikuregistri põhjal ühises eluruumis elavad inimesed, kes jagavad toidu- ja raharessursse või teised üht või enamat tuluallikat ühiselt kasutavad või ühise majapidamisega isikud.
(3) Käesolevas korras sätestatud toetuste piirmäärad kehtestab vallavalitsus igaks eelarveaastaks kuu aja jooksul valla eelarve jõustumisest.
2. peatükk Toetuste liigid
§ 3. Valla eelarvest antavad sotsiaaltoetused
Valla eelarvest ettenähtud vahenditest antakse toimetuleku soodustamiseks järgmisi toetusi:
1) vähekindlustatud pere lapse koolitoetus;
2) vanemliku hoolitsuseta jäänud lapse ülalpidamis- ja koolituskulude toetus;
3) asenduskodu lapse/noore sünnipäeva-, jõulu-, koolilõpu- ja elluastumise toetus;
4) suurpere, eestkostepere ja puudega lapse vanema emadepäeva toetus;
5) suurpere, eestkostepere ja puudega lapse vanema jõulutoetus;
6) pensionäri ja/või puudega inimese ravimi- ja hambaravitoetus;
7) pensionäri ja puudega lapse prillitoetus;
8) invatehnilise abivahendi ja rehabilitatsiooniteenuse toetus;
9) üldhooldekodus oleva isiku ülalpidamiskulude toetus;
10) matusetoetus;
11) T9Aernobõli veterani toetus;
12) ravikindlustamata isiku ravikulude toetus;
13) kinnipidamisasutusest vabanenud isiku toimetuleku toetus;
14) dokumenditoetus;
15) toetus puudega inimesele küttekulude eest osaliseks tasumiseks;
16) vältimatu sotsiaalabi toetus;
17) muu toimetulekut soodustav toetus.
3. peatükk Toetuse taotlemine, taotluse menetlemine ja toetuse andmine
(1) Toetuse taotlemiseks esitatakse vallavalitsusele põhjendatud taotlus ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid. Toetuse taotleja vastutab esitatud andmete õigsuse eest.
(2) Vallavalitsuse töötajal on õigus nõuda andmeid toetuse taotleja ja tema perekonna liikmete tulude ja kulude kohta ja muid taotlust põhjendavaid dokumente. Andmete ja dokumentide esitamisest keeldumisel või ettenähtud tähtajaks esitamata jätmisel jäetakse taotlus rahuldamata.
(3) Käesolevas korras nimetatud toetust, v.a matusetoetus, ei ole õigus saada isikul, kui tal on taotluse esitamise hetkel makse tähtaja ületanud ajatamata võlgnevus Rae Vallavalitsuse või selle allasutuse ees.
(1) Käesoleva määruse § 3 lõikes 1 punktide 1, 6, 7, 8, 16 ja 17 alusel esitatud taotluste menetlemiseks moodustatakse vallavalitsuse korraldusega komisjon. Komisjoni üheks liikmeks on vallavolikogu sotsiaal- ja tervishoiukomisjoni esimees. Vallavalitsuse korralduses komisjoni moodustamise kohta sätestatakse ka komisjoni töökord..
(2) Komisjon vaatab esitatud taotlused läbi jooksva kuu kolmandal nädalal ja teeb vallavalitsusele põhjendatud ettepaneku taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või mitterahuldamise kohta.
(3) Käesoleva määruse § 3 lõikes 1 punktide 1, 6, 7, 8, 16 ja 17 alusel esitatud taotluste rahuldamise, osalise rahuldamise või mitterahuldamise otsustab vallavalitsus korraldusega kahe nädala jooksul pärast komisjoni koosoleku toimumist.
(4) Käesoleva määruse § 3 lõikes 1 punktide 2, 3, 4, 5, 9, 10, 11, 12, 13, 14 ja 15 alusel esitatud taotluse rahuldamine toimub toimingumenetlusena ja lõpeb toimingu sooritamisega, taotluse mitterahuldamise otsustab vallavalitsus korraldusega.
(5) Vallavalitsusel on õigus jätta komisjoni ettepanek arvestamata, kui:
1) toetuse andmiseks puuduvad eelarves vahendid;
2) erinevalt komisjoni ettepanekust peab toetuse andmist põhjendatuks;
3) erinevalt komisjoni ettepanekust ei ole toetuse andmine vallavalitsuse hinnangul põhjendatud.
(6) Taotluse osalise rahuldamise või mitterahuldamise otsusest teavitatakse avaldajat kirjalikult.
§ 6. Toetuse andmine ja tagasinõudmine
(1) Toetus makstakse vastavalt toetuse saaja soovile välja sularahas või kantakse tema pangakontole 7 (seitsme) tööpäeva jooksul pärast vallavalitsuse vastava korralduse vastuvõtmist, kui käesolevas korras ei ole ette nähtud või vallavalitsus ei otsusta teisiti.
(2) Toetus nõutakse tagasi, kui on selgunud, et selle määramise aluseks olid taotleja poolt teadlikult esitatud valeandmed.
(3) Toetuse alusetult saanud isik on kohustatud saadu tagasi maksma 15 (viieteistkümne) päeva jooksul arvates vallavalitsuselt nõudekirja saamisest.
(4) Alusetult makstud toetuse, mida ei ole ettenähtud aja jooksul tagastatud, nõuab vallavalitsus koos sissenõudmisega seotud kulutustega tagasi kohtu korras.
4. peatükk Toetuse saamise tingimused
§ 7. Vähekindlustatud pere lapse koolitoetus
(1) Toetus on ette nähtud lapsele õppevahendite, vajalike koolitarvete ja/või kooliriiete ostmiseks ja koolis käimisega seotud põhjendatud kulude katmiseks.
(2) Taotluse toetuse saamiseks võib esitada:
1) lapsevanem, eestkostja või hooldaja;
2) kooli juht, klassijuhataja, sotsiaaltöötaja, lastekaitsetöötaja.
(3) Kui toetust taotleb lapsevanem, eestkostja või hooldaja, tuleb taotlusele lisada dokumendid pere sissetuleku kohta.
(4) Toetus määratakse üks kord aastas.
(5) Vallavalitsusel on õigus otsustada, et rahuldatud taotluse alusel vajalikud õppevahendid, koolitarbed ja/või kooliriided soetab ja koolis käimisega seotud põhjendatud kulud katab haridus- ja sotsiaalamet.
§ 8. Vanemliku hoolitsuseta jäänud lapse ülalpidamis- ja koolituskulude toetus
(1) Toetus on ette nähtud vanemliku hoolitsuseta jäänud lapse ülalpidamis- ja koolituskulude katmiseks õppeasutuses.
(2) Taotluse toetuse saamiseks võib esitada eestkostja.
(3) Toetust makstakse õppeasutuse poolt esitatud arve alusel.
§ 9. Asenduskodu lapse/noore sünnipäeva-, jõulu-, koolilõpu- ja elluastumise toetus
(1) Toetus on ettenähtud valla eeskostel ja asenduskodus elavale lapsele/noorele toimetuleku suurendamiseks.
(2) Taotluse võib esitada asenduskodu juhataja või valla lastekaitsetöötaja.
(3) Elluastumise toetuse saamiseks võib taotluse esitada asenduskodust iseseisvasse ellu astuv noor.
§ 10. Suurpere, eestkostepere ja puudega lapse vanema emadepäeva toetus
(1) Toetust on ette nähtud:
1) peredele, kus kasvab vähemalt neli alaealist last;
2) eestkostjale, kes kasvatab vanemliku hoolitsuseta jäänud last;
3) peredele kus kasvab puudega laps.
(2) Juhul kui peres kasvab vähemalt neli alaealist last ja nende hulgas puudega ja/või vanemliku hoolitsuseta laps, makstakse toetust kahekordses piirmääras.
(3) Taotluse toetuse andmiseks esitab sotsiaalhoolekande peaspetsialist.
(4) Toetus makstakse perele välja maikuus.
§ 11. Suurpere, eestkostepere ja puudega lapse jõulutoetus
(1) Toetus on ette nähtud:
1) perele kus kasvab vähemalt neli alaealist last;
3) perele kus kasvab puudega laps.
(4) Toetus makstakse välja detsembrikuus, lisaks kingitakse lapsele jõuludeks kommipakk.
§ 12. Pensionäri ja puudega inimese ravimi- ja/või hambaravitoetus
(1) Toetus on ette nähtud retseptiravimite ja hambaravi kulude osaliseks katmiseks.
(2) Taotluse toetuse saamiseks võib esitada pensionär või puudega inimene tingimusel, et enne toetuse taotlemist on ta rahvastikuregistri andmetel olnud valla elanik vähemalt ühe aasta.
(3) Taotlusele tuleb lisada vastavad maksedokumendid, millel on isiku nimi, kellele on retseptiravim välja kirjutatud või kes on hambaravi teenust saanud.
(4) Hambaravi korral makstakse toetust nii, et esitatud maksedokumentide alusel saadud summast arvatakse maha riiklik hambaravihüvitise summa.
(5) Taotlus esitatakse ja toetust makstakse üks kord aastas samal aastal tehtud kulude katmiseks.
§ 13. Pensionäri ja puudega lapse prillitoetus
(1) Toetus on ette nähtud prillide soetamise kulude osaliseks katmiseks.
(2) Taotluse toetuse saamiseks võib esitada pensionär või puudega lapse vanem tingimusel, et enne toetuse taotlemist on ta rahvastikuregistri andmetel olnud valla elanik vähemalt ühe aasta.
(3) Taotlusele tuleb taotlejal, kellele või kelle lapsele on välja kirjutatud prillid või prillide uuendamise retsept, lisada maksedokument, millel on isiku nimi, kellele prillid valmistati.
(4) Toetust makstakse üks kord aastas samal aastal tehtud kulude katmiseks.
§ 14. Invatehnilise abivahendi ja rehabilitatsiooniteenuse toetus
(1) Toetus on ette nähtud meditsiiniliselt põhjendatud invatehnilise abivahendi soetamise või rentimise või rehabilitatsiooniteenuse kulude osaliseks katmiseks.
(2) Taotluse toetuse saamiseks võib esitada abivahendi soetanud või rentinud või rehabilitatsiooniteenuse eest tasunud inimene tingimusel, et enne toetuse taotlemist on ta rahvastikuregistri andmetel olnud valla elanik vähemalt ühe aasta.
(3) Taotlusele tuleb isikul, kes on teinud lõikes 1 kajastatud kulud, lisada maksedokument, millel on isiku nimi, kellele need vahendid soetati või kes teenust sai.
§ 15. Üldhooldekodus oleva isiku ülalpidamiskulude toetus
(1) Toetus on ette nähtud teiste omavalitsuste, era- või avalik-õiguslikust üldhooldekodust teenust saava isiku hoolduskulude katteks, kui tema sissetulek ei võimalda katta hoolduskulusid ja tal puudub seadusjärgne ülalpidaja või kui isiku perekonna või seadusjärgse ülalpidaja materiaalne olukord ei võimalda katta hoolduskulusid.
(2) Toetust võib taotleda üldhooldekodus olev isik, tema perekonnaliige või seadusjärgne ülalpidaja tingimusel, et enne hoolekandeasutusse asumist on isik rahvastikuregistri andmetel olnud valla elanik vähemalt ühe aasta.
(3) Toetust makstakse vastavalt lepingule üldhooldekodudest esitatud arve alusel.
§ 16. Eaka tähtpäevatoetus
(1) Toetus on ette nähtud valla eakale elanikule alates 85. sünnipäevast.
(2) Taotluse toetuse andmiseks esitab sotsiaalhoolekande peaspetsialist.
(3) Toetust makstakse valla elaniku sünnipäeva kuul.
(1) Toetus on ette nähtud valla elaniku matuse kulude osaliseks katmiseks.
(2) Taotluse toetuse saamiseks võib esitada isik, kes valla elaniku surma korral korraldab tema matuse.
(3) Toetust antakse tingimusel, et surnud isik on rahvastikuregistri andmetel olnud valla elanik vähemalt üks aasta enne surma.
§ 18. T9Aernobõli veterani toetus
(1) Toetus on ette nähtud isikule, kes osales T9Aernobõli aatomielektrijaama katastroofi tagajärgede likvideerimisel.
(3) Toetuse saamise tingimuseks on, et enne toetuse taotlemist on soodustatud isik rahvastikuregistri andmetel olnud valla elanik vähemalt ühe aasta.
(4) Toetus makstakse välja igal aastal aprillis.
§ 19. Ravikindlustamata isiku ravikulude toetus
(1) Toetus on ette nähtud tööturul vähese konkurentsivõimega isikute töövõimetuspensioni taotlemiseks esmaste uuringute kulude katteks.
(2) Toetust võib taotleda ravikindlustamata isik.
(3) Taotlusele tuleb lisada arsti poolt väljastatud tõend uuringute vajalikkuse kohta.
(4) Taotluse rahuldamise korral esitab vallavalitsus uuringut teostavale raviasutusele garantiikirja kulude tasumise kohta.
(5) Toetus makstakse välja raviasutusele uuringute teostamise eest esitatud arve alusel.
§ 20. Kinnipidamisasutusest vabanenud isiku toimetuleku toetus
(1) Toetus on ette nähtud kinnipidamiskohast vabanenud isiku esmase toimetuleku tagamiseks.
(2) Toetust võib taotleda kinnipidamiskohast vabanenud isik, kelle elukoht rahvastikuregistri järgi enne kinnipidamist oli Rae vald või kui kinnipidamiskohast vabanenud isiku perekonna liikmed on asunud elama Rae valda ja isik asub nende juurde elama.
(3) Taotlusele tuleb lisada vabastamistõendi koopia.
§ 21. Puudega inimese küttekulude toetus
(1) Toetust on ette nähtud puudega isikule tema taotluse alusel küttekulude osaliseks kompenseerimiseks.
(2) Taotlusele tuleb lisada kulu tõendav maksedokument.
(3) Toetust makstakse üks kord aastas samal aastal tehtud kulude katmiseks.
§ 22. Dokumenditoetus
(1) Toetus võib taotleda isik, kellel puudub või on lõppenud elamisluba ja ID kaart on kehtetu.
(2) Toetus on ette nähtud isiku isikutunnistuse ja elamisloa riigilõivu tasumiseks.
(3) Taotlusele tuleb taotlejal lisada maksedokumendid.
§ 23. Vältimatu sotsiaalabi toetus
(1) Toetus on ette nähtud hädavajalikku sotsiaalhoolekandelise abi osutamiseks toidu, riiete ja ajutise peavarju osas.
(2) Toetust võib taotleda isik, kes või kelle perekond vajab lõikes 1 nimetatud abi, ja:
1) elab Rae vallas;
2) viibib Rae vallas, kuid kelle elukoht ei asu Rae vallas;
4) kes on välismaalane ja kes abi vajamise ajal asub ajutiselt Rae valla haldusterritooriumil.
(3) Isikule, kes viibib vallas, kuid kelle elukoht ei asu Rae vallas, abi andmine tuleb kooskõlastada isiku elukohajärgse omavalitsusega.
(4) Abi osutamise viisi otsustab vallavalitsus.
§ 24. Muu toimetulekut soodustav toetus
(1) Vallavalitsusel on õigus määrata erandkorras toetusi ka käesoleva korraga fikseerimata juhtudel või esitada toetuste taotlemise materjalid otsustamiseks volikogule.
(2) Toetus on ette nähtud isikule või perekonnale ootamatu raske majandusliku olukorraga toimetulekuks või vähekindlustatud isikule või perekonnale muude põhjendatud kulutuste hüvitamiseks.
(1) Tunnistada kehtetuks Rae Vallavolikogu 16. novembri 2010 määrus nr 38 “ Rae valla eelarvest isiku toimetuleku kindlustamiseks sotsiaaltoetuste maksmise korra kinnitamine”.
(2) Avaldada käesolev määrus ajalehes Rae Sõnumid ja valla veebilehel.
(3) Käesolev määrus jõustub 01.01.2015.


§ 2 Reservfondi moodustamine
§ 3 Reservfondi kasutamine
§ 4 Reservfondist vahendite eraldamise taotlemine
§ 5 Reservfondist vahendite eraldamine
RT IV, 08.05.2019, 26
Vastu võetud 30.04.2019 nr 8
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37 ja kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 5 lõike 7 alusel.
Määrus reguleerib Lääne-Harju valla eelarve reservfondi (edaspidi reservfond) kasutamise tingimusi ja korda.
§ 2. Reservfondi moodustamine
(1) Reservfondi suurus on kuni 1% Lääne-Harju valla eelarve põhitegevuse kuludest.
(2) Reservfondi täpse suuruse eelarve koosseisus määrab Lääne-Harju Vallavolikogu (edaspidi volikogu) igaks eelarveaastaks eelarve vastuvõtmisel.
(3) Volikogu võib reservfondi suurust eelarveaasta kestel muuta eelarve muutmisel või lisaeelarve vastuvõtmisel.
§ 3. Reservfondi kasutamine
(1) Reservfondi käsutab Lääne-Harju Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) ettenägematute väljaminekute tegemiseks, mida eelarve koostamise käigus ei olnud võimalik ette näha või mille kohta ei olnud võimalik esitada taotlust õigeaegselt enne eelarve koostamist ja vastuvõtmist sealhulgas:
2) arvestuslike kulude katmiseks summas, mis ületab vallaeelarves kavandatud kulusid ja mille tegemise kohustus tuleneb otseselt riigi või valla õigusaktidest;
3) vallaeelarve koostamisel mittearvestatud välisabist või laenulepingust vallale tulenevate kohustustega seotud täiendavate kulude katmiseks;
4) esitatud projektide rahastamistaotluste rahuldamisel valla oma- ja kaasfinantseerimise kohustuse täitmiseks;
5) sotsiaal-, kultuuri-, spordi- ja noorsootööga seotud erakorraliste kulutuste katteks.
(2) Reservfondist võib teha eraldisi investeerimistegevuse eelarvesse planeeritust suurema investeeringuhanke tulemuse ülekulu katteks juhul, kui hanke nurjunuks tunnistamine ei ole mõistlik, investeeringu tegemisega viivitamine või selle tegemata jätmine on majanduslikult ebaotstarbekas või toob kaasa valla põhitegevuslike kohustuse täitmise raskendamise, aga samuti investeeringuteks, mis on vajalikud erakorraliste avariilise iseloomuga olukordade likvideerimiseks.
(3) Vallavalitsus ei tohi reservfondi kasutada oma või hallatavate asutuste eelarves kinnitatud palgafondi suurendamiseks, v.a erandiks on koondamishüvitiste maksmine juhul, kui eelarve koostamisel ei olnud võimalik ette näha asutuse likvideerimist või töötajate koosseisude muutmist või kui asutuse eelarves ei olnud selleks piisavalt vahendeid.
(4) Reservfondist võib üldjuhul raha eraldada vallavalitsuse struktuuriüksustele ja vallavalitsuse hallatavatele asutustele ning füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle elu- või tegevuskoht on Lääne-Harju vald.
§ 4. Reservfondist vahendite eraldamise taotlemine
(1) Taotlus reservfondist raha eraldamiseks esitatakse vallavalitsusele kirjalikult. Taotlus peab sisaldama ülevaadet taotletava summa põhjendatuse ja otstarbekuse kohta.
(2) Vallavalitsusel on õigus jätta taotlus rahuldamata, rahuldada see osaliselt või täielikult.
§ 5. Reservfondist vahendite eraldamine
(1) Raha eraldamine reservfondist vormistatakse vallavalitsuse korraldusega. Korralduse valmistab ette üldjuhul vallavalitsuse rahandusosakond. Reservfondist eraldatud summa ulatuses võib teha kulusid ainult pärast vallavalitsuse vastava korralduse jõustumist.
(2) Vallavalitsuse rahandusosakond teeb vallavalitsuse korralduse alusel eelarvesse vastava muudatuse.
(1) Vallavalitsus esitab volikogule reservfondi kasutamise aruande koos majandusaasta aruandega, samuti vallavolikogu igakordsel nõudmisel.
(2) Kontrolli reservfondi vahendite kasutamise üle teostab volikogu revisjonikomisjon.


Korduma kippuvad küsimused (KKK) maksusuoodustuste deklareerimise kohta 10. veebruaril. | ATTELA Advokaadibüroo
10. veebruaril olid meie maksukonsultantide telefonid “punased” seoses kohustusega deklareerida kõik maksusoodustused eelmise aasta lõpu kuupäevaga. Alljärgnevalt on toodud küsimused, mida enim nimetatud teema kohta küsiti.
1. jaanuaril 2015 hakkas kehtima tulumaksuseaduse (edaspidi TuMS) muudatus, mille kohaselt tuli 10. veebruariks deklareerida kõik maksukohustuse suurust mõjutavad asjaolud 2014. aasta lõpu seisuga. Ettevõtja seisukohast avaldavad tulevastele maksukohustustele mõju eelkõige saadud dividendid, mida soovitakse tulumaksuvabalt edasi maksta, omakapitali sissemaksed ning välisriigis kinnipeetud või tasutud tulumaks.
TuMS § 61 lg 44 kohaselt lasub deklareerimiskohustus nii residendist juriidilisel isikul kui ka mitteresidendil, kel on Eestis püsiv tegevuskoht. Seega tuli maksukohustust vähendavad asjaolud 10. veebruariks maksuhaldurile esitada kõigil, kel on õigus tulumaksusoodustusega väljamakseid teha ning soovivad seda õigust tulevikus kasutada.
Nimetatud muudatuse eesmärk on suurendada maksuhalduri õiguskindlust, pannes maksumaksjatele kohustuse teatud kuupäevaks kõikidest sellistest asjaoludest teada anda. Kui 10. veebruariks jäävad eelnevalt nimetatud maksukohustuse suurust mõjutavad asjaolud deklareerimata, on maksukohustuslasel võimalik esitatud deklaratsiooni veel 3 aasta jooksul parandada. Pärast kolme aasta möödumist kaob aga maksumaksjal õigus väljamaksete tegemisel deklareerimata maksusoodustustele tugineda.
Vaidluste vältimiseks soovitame nimetatud maksusoodustused deklareerida esimesel võimalusel.
1. Millised saadud dividendid kvalifitseeruvad maksuvabastust andvateks dividendideks?
TuMS § 50 lg 1’ sätestab, et dividendi ei maksustata lõikes 1 sätestatud tulumaksuga, kui:
1) dividendi maksev residendist äriühing on saanud väljamakse aluseks oleva dividendi lepinguriigi (ATTELA: lepinguriigina käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonda ning siia alla käib ka Eesti) või Šveitsi Konföderatsiooni residendist ja tulumaksukohustuslasest äriühingult (välja arvatud madala maksumääraga territooriumil asuv äriühing) ja talle kuulus dividendi saamise ajal vähemalt 10% nimetatud äriühingu aktsiatest, osadest või häältest;
3) dividendi maksev äriühing on saanud väljamakse aluseks oleva dividendi punktis 1 nimetamata välisriigi äriühingult (välja arvatud madala maksumääraga territooriumil asuv äriühing) ja talle kuulus dividendi saamise ajal vähemalt 10% nimetatud äriühingu aktsiatest, osadest või häältest ning dividendilt on tulumaks kinni peetud või selle aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud.
Nimetatud säte kehtib alates aastast 2009.
TuMS § 61 lg 33 sätestab, et residendist äriühingu või mitteresidendi Eestis registreeritud püsiva tegevuskoha kaudu enne 2009. aasta 1. jaanuari saadud tulu suhtes rakendatakse kuni nimetatud kuupäevani kehtinud tulumaksuseaduse § 50 lõiget 11 või § 53 lõiget 41 ning § 54 lõiget 5.
Seega alates 2009 saadud dividendide suhtes kehtib nende edasimaksmisel maksuvabastus järgmiselt:
Kui dividendid saadi Euroopa Majanduspiirkonnast või Šveitsist, on nõutav, et:
dividendide maksja on tulumaksukohustuslasest äriühing (tähtsust ei oma, kas kasum või dividendid olid maksustatud);
dividendide saajale kuulus dividendide saamise ajal vähemalt 10% äriühingu aktsiatest, osadest või häältest.
Kui dividendid saadi mõnest muust riigist, on nõutav, et:
dividendide saajale kuulus dividendide saamise ajal vähemalt 10% äriühingu aktsiatest, osadest või häältest;
dividendilt on tulumaks kinni peetud või selle aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud (ning saate seda tõendada).
Enne 2009 aastat saadud dividendide edasimaksmisel on maksuvabastus järgmistel juhtudel:
aastatel 2007-2008 oli nõutud osalusprotsent dividende maksvas ühingus 15%;
aastatel 2005-2006 oli nõutud osalusprotsent dividende maksvas ühingus 20%.
Alates sellest aastast kadus ära võimalus maksta enne 2005 aastat saadud dividende maksuvabalt. Samuti kadus ära võimalus maksta maksuvabalt välja 94-99 kasumit. Nimetatud muudatusi on rahandusministeerium selgitanud järgmiselt: kuna tegu on maksustamisperioodidega, mille osas maksukontroll pole enam võimalik – tunnistatakse kehtetuks ka TuMS § 61 lõiked 27 ja 28. Tegu on vanade nn tasaarvestusmeetodi (krediidimeetodi) rakendamist puudutavate sätetega. Lõige 27 annab Eesti residendist äriühingule või Eestis püsivat tegevuskohta omavale mitteresidendile, kes on kas enne 2000. aastat, 2003. a. või 2004. a. saanud dividendi residendist äriühingult, kelle aktsiatest, osadest või häältest talle sel ajal kuulus vähemalt 20%, õiguse arvata kasumi jaotamisel tasutavast tulumaksust maha 21/79 saadud dividendist. Lõike 28 kohaselt võib residendist äriühing või Eestis püsivat tegevuskohta omav mitteresident, kes on enne 2005. aastat saanud dividendi mitteresidendist äriühingult, arvata kasumi jaotamisel tasutavast tulumaksust maha välisriigis dividendilt kinnipeetud tulumaksu. Kui dividendi saajale kuulus sel ajal vähemalt 20% osalus dividendi maksnud välismaises äriühingus, võib lisaks maha arvata ja dividendi aluseks olevalt kasumilt välisriigis tasutud tulumaksu.
Maksuhalduri andmetel neid sätteid praktikas enam ei kasutata. Samas jääb maksumaksjatele, kes soovivad nimetatud õiguseid kasutada ja suudavad nende õiguste olemasolu tõendada, enne seaduse jõustumist selle tegemiseks veel aasta aega.
2. Kuidas saan teada nn omakapitali sissemaksete jäägi, mida saab maksuvabalt välja maksta teatud toimingute kaudu?
TuMS § 50 lg 2 märgib, et residendist äriühing maksab tulumaksu aktsia- või osakapitali või sissemaksete vähendamisel, aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete (edaspidi osalus) tagasiostmisel või tagastamisel või muul juhul omakapitalist tehtud väljamaksete ning makstud likvideerimisjaotiste summa osalt, mis ületab äriühingu omakapitali tehtud rahalisi ja mitterahalisi sissemakseid.
Seega on ülalkirjeldatud toimingute kaudu võimalik teha maksuvabalt väljamakseid osas, mis EI ÜLETA ühingu omakapitali tehtud sissemakseid. Omakapitali tehtud sissemaksete summa väljaselgitamiseks peaks käima läbi ühingu omakapitali liikumised alates ühingu asutamisest, sh võttes arvesse kõiki sissemakseid ja nende hindamisi, lahutama maha tehtud väljamaksed, arvestama fondiemissioonidega, jne.
3. Kui ühingud on ühinenud, kuidas arvutada siis nn maksuvaba omakapitali sissemaksete summat?
Alates 2015 jõustunud tulumaksuseaduse muudatus sätestab, et ühendanud või ühinemisel asutatud äriühingu omakapitali tehtud sissemaksena ei võeta arvesse ühe ühinenud äriühingu poolt teise ühinenud äriühingu omakapitali või ühinenud äriühingu poolt ühinemisel asutatud äriühingu omakapitali tehtud sissemakseid.
Varasemalt käsitleti nimetatud küsimust TSD lisa 7 selgitustes, milles märgiti järgmist:
Pärast äriühingute ühinemist ja jagunemist peab olemasoleva või uu(t)e äriühingu(te) tabeli 1 rea (ridade) 1 summa(d) võrduma ühendatud ja jagunenud äriühingute enne ühinemist ja jagunemist näidatud tabeli 1 rea (ridade) 9 summa(de)ga.
Äriühingute ühinemisel liidetakse ühinemises osalevate äriühingute ühinemiseelsete deklaratsioonide tabeli 1 read 9 (kui mõnel äriühingul ei ole tabeli 1 rida 9 täidetud, siis võetakse tema puhul aluseks tabeli 1 rida 1). Emaettevõtja ja tütarettevõtja ühinemisel elimineeritakse emaettevõtja sissemaksed tütarettevõtja omakapitali. Elimineeritav summa ei või ületada tütarettevõtja tabeli 1 rea 9 summat.
Näide. Emaettevõtja ühineb tütarettevõtjatega X ja Y.
Emaettevõtja omakapitali tehtud sissemakse on 400.
Emaettevõtja on teinud tütarettevõtjasse X sissemakse 400 (muid sissemakseid ei ole). Emaettevõtja on teinud tütarettevõtjasse Y sissemakse 300 (sissemaksed kokku 500).
Emaettevõtja ja tütarettevõtjad X ja Y esitavad ühinemise kuule eelnenud maksustamisperioodi kohta vormi TSD lisa 7, mille tabelis 1 näitavad real 9 (kui rida 9 pole täidetud, siis real 1):
emaettevõtja – 400
tütarettevõtja X – 400 tütarettevõtja Y – 500.
Pärast ühinemist esitatava deklaratsiooni tabeli 1 real 1 näitab emaettevõtja: 400 + 400 – 400 + 500 – 300 = 600.
Seega on üldreegel selline, et ühinemisel liidetakse ühingute nn omakapitali sissemaksete jäägid kokku ning see ongi see summa. Ühinemisel ei saa sissemaksete jääk suureneda. Ema ja tütarühingu ühinemisel ei võeta arvesse emaühingu poolt tütarühingusse tehtud sissemakseid.
4. Kui ühingud on jagunenud, kuidas siis “jaotatakse” jagunenud ühingu omakapitali sissemakse jääk?
Alates 2015 jõustunud tulumaksuseaduse muudatus sätestab, et jagunemisel käsitatakse omandava äriühingu omakapitali sissemaksena enne jagunemist tema omakapitali tehtud sissemakseid, mille arvel ei ole tehtud omakapitalist väljamakseid või mida ei ole üle antud teisele äriühingule, ning jaguneva äriühingu poolt talle üle antud samasuguste sissemaksete osa.
Pärast äriühingute […] jagunemist peab olemasoleva või uu(t)e äriühingu(te) tabeli 1 rea (ridade) 1 summa(d) võrduma […] jagunenud äriühingute enne […] jagunemist näidatud tabeli 1 rea (ridade) 9 summa(de)ga.
Seega on üldreegel selline, et jagunemisel tuleb jaotada ära ka jagunenud ühingu omakapitali sissemaksete jääk. Segaduste vältimiseks oleks soovitatav teha seda jagunemislepingus.
Täiendame käesolevat kirjutist jooksvalt.


Justiitsministri 27. detsembri 2000. a määruse nr 78 ning 1. aprilli 2002. a määruse nr 21 muutmine – Riigi Teataja
Justiitsministri 27. detsembri 2000. a määruse nr 78 ning 1. aprilli 2002. a määruse nr 21 muutmine
RTL 2002, 55, 800
Vastu võetud 23.04.2002 nr 25
Määrus kehtestatakse «Tõestamisseaduse» (RT I 2001, 93, 564) § 58 ning «Äriseadustiku» (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001; 34, 185; 56, 332 ja 336; 89, 532; 93, 565; 2002, 3, 6) § 67 lõike 4 punktide 3 ja 4 alusel.
§ 1. Justiitsministri 27. detsembri 2000. a määruses nr 78 «Kohtute registriosakondade keskandmebaasi pidamine» (RTL 2001, 5, 59; 2002, 31, 450) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Uue ärinime või mittetulundusühingu või sihtasutuse nime (edaspidi nimi) registrisse kandmise korral esitab registrikohus ning õigusaktis ettenähtud juhtudel notar või notari õigustes konsulaarametnik nimepäringu Registrikeskusele.»;
« (6) Paragrahvi 9 lõikes 1 nimetatud isikute poolt esitatud nimepäringule vastatakse viivitamatult.»;
3) paragrahvi 13 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Huvitatud isiku nimepäring täidetakse mitte hiljem kui ühe kuu jooksul alates selle saamisest.»
§ 2. Justiitsministri 1. aprilli 2002. a määruse nr 21 «Elektrooniliste registrite ja andmebaaside tõestamistoiminguteks kasutamise kord» (RTL 2002, 49, 684) § 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 6. Ärikeelu ja juriidilise isiku nime kontroll
(1) Notar või muu tõestamisõiguslik isik on tehingu või sündmuse tõestamisel kohustatud kontrollima ärikeelu puudumist Justiitsministeeriumi Registrikeskuse koduleheküljel peetavast ärikeelu all olevate isikute nimekirjast.
(2) Enne juriidilise isiku nime muutmist käsitleva kandeavalduse, asutamis-, jagunemis- või ühinemislepingu või ümberkujundamisotsuse tõestamist kontrollib notar või muu tõestamisõiguslik isik Justiitsministeeriumi Registrikeskuse kaudu, kas juriidilise isiku nimi on eristatav varem samas registris registreeritud nimest, ja Patendiameti koduleheküljel asuva kaubamärkide andmebaasi kaudu seda, et juriidilise isiku nimes ei kasutata Eestis kaubamärgina kaitstavat sõnalist, tähelist või numbrilist tähist või nende kombinatsiooni.
(3) Kui notaril või muul tõestamisõiguslikul isikul on võimalus saada Justiitsministeeriumi Registrikeskuse kaudu andmeid ka kaubamärkide andmebaasist, siis ei ole eraldi päringut Patendiameti kaubamärkide andmebaasi vaja teha.»


Vabariigi Presidendi 27. detsembri 2001. a otsusega nr 71
I. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduses (RT I 1999, 16, 273; 82, 749; 88, 803; 2001, 3, 10) tehakse järgmised muudatused:
« § 1. Seaduse reguleerimisala ja eesmärk
(2) Käesoleva seaduse eesmärk on puuetega inimeste iseseisva toimetuleku, sotsiaalse integratsiooni ja võrdsete võimaluste toetamine puudest tingitud lisakulude osalise hüvitamise kaudu.»
« 3) keskmine puue on inimese anatoomilise, füsioloogilise või psüühilise struktuuri või funktsiooni kaotus või kõrvalekalle, millest tingituna vajab isik regulaarset kõrvalabi või juhendamist väljaspool oma elamiskohta vähemalt korra nädalas.»;
« (2) Kõrvalabi või juhendamine on abi osutamine inimesele, kes ei tule iseseisvalt toime söömise, hügieenitoimingute, riietumise, liikumise või suhtlemisega. Järelevalve on ohutuse tagamine inimese suhtes, kes oma tegevuse või tegevusetusega võib tekitada kahju iseenda või teiste inimeste elule, tervisele või varale.»
« § 21. Isiklik rehabilitatsiooniplaan
(1) Isiklik rehabilitatsiooniplaan (edaspidi rehabilitatsiooniplaan) käesoleva seaduse mõistes on sotsiaalhoolekande seaduse (RT I 1995, 21, 323; 1996, 49, 953; 1997, 35, 538; 77, 1309; 2000, 33, 198; 2001, 85, 509) § 17 lõike 7 alusel sotsiaalministri määrusega kehtestatud nõuetele vastavas rehabilitatsiooniasutuses isiku enda või tema seadusliku esindaja aktiivsel osalemisel koostatud kirjalik dokument, milles antakse hinnang isiku tegevusvõimele, kõrvalabi, juhendamise või järelevalve vajadusele ning tuuakse ära isiku iseseisvaks toimetulekuks ja sotsiaalseks integreerumiseks vajalikud tegevused. Rehabilitatsiooniplaani vormi kehtestab sotsiaalminister määrusega.
2) 16-aastasele ja vanemale inimesele, kui see on vajalik puude raskusastme määramiseks või isiku iseseisvaks toimetulekuks ja sotsiaalseks integratsiooniks.»
§ 4. Seadust täiendatakse §-ga 22 järgmises sõnastuses:
« § 22. Puude raskusastme määramine
2) tähtajatult, kui terviseseisundi tõttu tema kõrvalabi, juhendamise või järelevalve vajadus ei muutu.»
§ 5. Paragrahv 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 4. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste liigid
7) täienduskoolitustoetus.»
« (1) Puudega lapse toetust makstakse igakuiselt keskmise, raske või sügava puudega lapsele puudest tingitud lisakulude hüvitamiseks ja rehabilitatsiooniplaanis ettenähtud tegevusteks, välja arvatud ravikindlustuse ja riigieelarve muudest vahenditest finantseeritavateks tegevusteks.»;
« (3) Puudega lapse toetus makstakse välja lapse vanemale.»;
« (5) Puudega lapse toetust makstakse järgmistes suurustes:
2) raske ja sügava puudega lapsele – 255 protsenti sotsiaaltoetuste määrast.»
« § 7. Puudega täiskasvanu toetus
(1) Puudega täiskasvanu toetust makstakse igakuiselt keskmise, raske või sügava puudega 16-aastasele ja vanemale inimesele puudest tingitud lisakulude hüvitamiseks ja rehabilitatsiooniplaani olemasolu korral selles ettenähtud tegevusteks, välja arvatud ravikindlustuse ja riigieelarve muudest vahenditest finantseeritavateks tegevusteks.»;
« § 8. Hooldajatoetus
3) 16–18-aastase raske puudega lapse ühele vanemale või võõrasvanemale, kes ei saa töötada puudega lapse kasvatamise tõttu, või 18-aastase ja vanema raske puudega inimese hooldajale või eestkostjale, kes ei saa töötada puudega inimesele kõrvalabi, juhendamise või järelevalve tagamise tõttu, 60 protsenti sotsiaaltoetuste määrast.»
§ 9. Paragrahv 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 11. Rehabilitatsioonitoetus
(3) Rehabilitatsioonitoetust ei maksta ravikindlustuse ja riigieelarve muudest vahenditest finantseeritavate tegevuste eest.»
« § 12. Täienduskoolitustoetus
(2) Täienduskoolitustoetust makstakse tegelike koolituskulude osaliseks hüvitamiseks kuni 24-kordses sotsiaaltoetuste määras kolme kalendriaasta jooksul, arvates toetuse esmakordsest määramisest.»
§ 11. Paragrahv 13 tunnistatakse kehtetuks.
§ 12. Paragrahv 14 tunnistatakse kehtetuks.
3) isikut tõendavate dokumentide seaduse (RT I 1999, 25, 365; 2000, 25, 148; 26, 150; 40, 254; 86, 550; 2001, 16, 68; 31, 173; 56, 338) § 2 lõikes 2 sätestatud dokument.»;
« (3) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlemiseks vajalike täiendavate dokumentide loetelu ja dokumentide vormid kehtestab sotsiaalminister.»
« (1) Puuetega inimeste sotsiaaltoetused määrab ja nende suuruse otsustab pensioniamet. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määramise ja väljamaksmise juhendi kehtestab Vabariigi Valitsus.»;
« (4) Käesoleva seaduse §-des 8–12 sätestatud puuetega inimeste sotsiaaltoetused määratakse toetuse taotlemise avalduse esitamise päevast, kuid mitte varem kui toetusele õiguse tekkimise päevast. Käesoleva seaduse paragrahvis 11 sätestatud toetuse võib arstliku ekspertiisi komisjoni või ekspertarsti otsuse alusel määrata puude raskusastet taotleva isiku rehabilitatsiooniplaani koostamiseks enne puude raskusastme määramist.»
§ 15. Paragrahv 19 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 19. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmine eestkostetavale või perekonnas hooldamisel olevale puudega lapsele
Kui puudega laps on jäänud vanemliku hoolitsuseta ja tema üle on seatud eestkoste või tema suhtes on sõlmitud sotsiaalhoolekande seaduse alusel kirjalik perekonnas hooldamise leping, makstakse käesoleva seaduse §-s 6, § 8 lõike 1 punktides 1 ja 2 ning §-s 10 sätestatud puuetega inimeste sotsiaaltoetusi eestkostjale või hooldajale.»
« § 20. Muudatused puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmisel
(7) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste saaja on kohustatud kümne päeva jooksul teatama elukohajärgsele pensioniametile kirjalikult asjaoludest, mis toovad kaasa puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmise lõpetamise, peatamise või suuruse muutuse.»
« (1) Puuetega inimeste sotsiaaltoetused makstakse toetusesaaja elukohajärgse pensioniameti kaudu vastavalt toetusesaaja soovile tema pangakontole või posti teel. Pensioniameti otsusel makstakse käesoleva seaduse §-des 11 ja 12 sätestatud toetused toetusesaajale teenust osutanud asutusele.»;
« (2) Kui isik ei maksa alusetult saadud sotsiaaltoetusi tagasi, võidakse talle liigselt makstud summad pensioniameti otsuse alusel igakuiselt makstavatest sotsiaaltoetustest kinni pidada. Kinnipeetav osa ei või ületada 20 protsenti isikule määratud toetuste summast.»;
« (3) Kui puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmine lõpetatakse enne liigselt makstud summade täielikku tasaarvestamist, tehakse isikule liigselt makstud summade tagasinõudmiseks ettekirjutus koos hoiatusega. Hoiatuses märgitud tähtaja jooksul ettekirjutuse täitmatajätmise korral on pensioniametil õigus rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 2000 krooni.»
§ 18. Paragrahvi 26 täiendatakse lõigetega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
« (6) Isikule, kellele olid määratud puuetega inimeste sotsiaaltoetused, välja arvatud puudega lapse toetus, transporditoetus ja telefoni kasutamise toetus enne 2002. aasta 1. jaanuari, jätkatakse nende toetuste maksmist endistel alustel ja endistes suurustes kuni määratud tähtajani.
(7) Puudega lapse toetus arvutatakse ümber 2002. aasta 1. jaanuarist kehtiva seaduse alusel. Kui ümberarvutatud toetus osutub väiksemaks kui varem makstud puudega lapse toetuse ning transporditoetuse ja telefoni kasutamise toetuse summa, makstakse puudega lapse toetust nende toetuste kogusummas kuni määratud tähtajani.»
§ 19. Käesolev seadus jõustub 2002. aasta 1. jaanuaril.
§ 20. Vabariigi Valitsusel tagada puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse tervikteksti avaldamine Riigi Teatajas ühe kuu jooksul, arvates käesoleva seaduse jõustumisest.


15.04.2010 nr 48 (RT I 2010, 16, 85) 25.04.2010
Määrus kehtestatakse «Liiklusseaduse» § 3 lõike 2 alusel.
(22) Liikluskorraldusvahendi all mõistetakse «Teeseaduse» § 10 lõike 2 alusel kehtestatud nõuetele vastavat foori, liiklusmärki ja teemärgist ning vilkurit, piiret, hoiatuslinti, tähisposti, tõkkepuud, ohutussaart või muud sarnast.
§ 9. Lisa 1 kohase foori lubav tuli või reguleerija lubav märguanne ei tühista lisa 2 kohase liiklusmärgi (välja arvatud hoiatusmärk «Ristumine kõrvalteega» ja eesõigusmärgid) ning lisa 3 kohase teemärgisega ettenähtud korda.
§ 14. Liikleja ja muu isik peavad täitma «Liiklusseaduses» sätestatud ja seaduse alusel kehtestatud õigusaktide nõudeid.
§ 20. Sõiduki müra ja heitgaasi saasteainesisaldus ei tohi ületada «Liiklusseaduse» § 13 lõike 5 alusel keskkonnaministri poolt kehtestatud normi.
§ 26. Jalakäija tohib ületada teed käigusilla või -tunneli kaudu, sõiduteed aga ülekäigurajal (väljumata selle piirest), ristmikul või muus kohas vastavalt määruse §-dele 27–35.
§ 34. Kui jalakäija sõiduteel olles süttib jalakäijafoori punane tuli, selle foori puudumisel sõidukifoori kollane tuli või reguleerija tõstab käe üles, peab jalakäija sõltuvalt oma asukohast sõiduteel jätkama liikumist ainult kuni lähima ohutussaareni, selle puudumisel – kuni suunavööndite eraldusjooneni või, olles sõidutee teisel poolel, lõpetama ohutussaare puudumisel sõidutee ületamise.
2) [Kehtetu – RT I 2010, 16, 85 – jõust. 25.04.2010]
§ 99. Kui juht ei saa ristmikul või ristmikevahelisel teel sõiduki suure pöörderaadiuse või sõidutee seisundi tõttu pöörata käesoleva määruse §-de 97, 98 ja 109 nõuete kohaselt, võib nendest kõrvale kalduda – kaasa arvatud teepeenrale sõitmine – tingimusel, et ei ohustata ega takistata teist liiklejat ega rikuta tee mullet.
§ 101. Eraldusribaga teel tohib väljaspool asulat vasakule või tagasi pöörata vaid kohas, kus on vastav liiklusmärk «Sõidurajad ja -suunad», ja tagasi pöörata vaid kohas, kus on märk «Tagasipöördekoht».
§ 115. Trammiliiklust takistamata tohib rööbasteta sõidukiga sõita või seisma jääda sõiduteega samal tasandil asuval pärisuunalisel trammiteel ainult siis, kui sõiduradade arv ei ole määratud liiklusmärgiga «Sõidurajad ja -suunad». Kui trammiliiklust takistatakse, tuleb trammitee vabastada. Kõrval asuvad juhid peavad seda võimaldama.
§ 121. Kui pööratakse teele, mille ette on pandud liiklusmärk «Sõit muutsuunaliiklusega teele», tuleb sõita äärmisele parempoolsele rajale. Sealt võib suunduda vasakpoolsetele radadele vaid pärast seda, kui juht on kindel, et pärisuunas võib sõita ka teistel radadel.
§ 122. Sõites mööda veekogu ületavat jääteed, peab juht järgima «Teeseaduse» alusel kehtestatud nõudeid.
§ 125. Liiklusmärgid «Suurim kiirus» või «Kiiruse piirangu ala», mis piiravad kiiruse 30 km/h või alla selle, osutavad juhile ohtlikku teelõiku või ala, millel täiendavad hoiatusmärgid või teemärgised võivad puududa.
§ 127. Õppesõidu ajal ja esmase või piiratud juhtimisõigusega juht ei tohi sõita kiiremini kui 90 km/h. Õppesõiduautol peab olema eest ja tagant nähtav käesoleva määruse lisa 4 kohane õppesõidu-tunnusmärk, teistel juhtudel – algaja juhi tunnusmärk.
§ 140. Liiklusmärgiga «Järsk lang» tähistatud langul peab takistuse juures teed andma laskuv juht.
§ 160. Reguleerimata samaliigiliste teede ristmikul peab rööbasteta sõiduki juht – kui eesõigusmärgid ei näita teisiti – andma teed paremalt läheneva rööbasteta sõiduki juhile. Samamoodi peavad omavahel toimima trammijuhid. Rööbasteta sõiduki juht peab andma teed trammijuhile, sõltumata trammi sõidusuunast.
§ 174. Lähenevale raudteesõidukile tee andmiseks ning muul juhul, mil raudteed ületada ei tohi, peab juht peatuma tõkkepuu ees, selle puudumisel vähemalt 10 m kaugusel esimesest rööpast, liiklusmärgi «Peatu ja anna teed» olemasolul aga selle ees.
§ 177. Hädapeatuse korral raudteeülesõidukohal peab juht hoolitsema selle eest, et inimesed lahkuksid sõidukist, ja tegema kõik temast sõltuva, et vabastada ülesõidukoht. Kui ülesõidukohta ei ole võimalik liiklustakistusest vabastada, peab juht jääma selle juurde ja raudteesõiduki ilmumisel liikuma sellele kiiresti vastu, andes peatumismärku – tehes käega ringikujulisi liigutusi. Pimeda ajal tuleb käes hoida süüdatud valgusallikat.
§ 184. Käesoleva määruse §-de 182 ja 183 nõudedei laiene peatunud ja parkinud sõidukile, mis asub:
§ 192. Sõiduki ja autorongi üksainuski mõõde koormaga või koormata ei tohi üldjuhul ületada «Liiklusseaduse» § 15 lõike 1 alusel kehtestatud suurimat lubatud suurust.
§ 193. Kui sõiduki üksainuski mõõde koormaga või koormata ületab § 192 kohaselt kehtestatud suuruse, võib sõidukit kasutada «Teeseaduse» §-s 35 sätestatud korras.
§ 195. Autorongi koosseisus oleva haagise registrimass ei või ületada vedukiga vedada lubatud haagise suurimat registrimassi.
§ 196. Sõiduki tegelik mass ei tohi ületada registrimassi, mis tahes telje koormus aga registreerimisel määratud väärtust, kui selle kohta pole «Teeseaduse» § 35 lõike 2 alusel kehtestatud korras välja antud eriluba.
§ 197. Kui koormaga või koormata sõiduki või autorongi tegelik mass või teljekoormus ületavad «Liiklusseaduse» § 15 lõike 1 alusel kehtestatud suurust, võib sõidukit kasutada «Teeseaduse» §-s 35 sätestatud korras.
§ 198. Ohtliku veose vedu toimub «Autoveoseaduse» § 23 lõike 1 punkti 1 alusel kehtestatud veoeeskirja järgi. Ohtlikku veost vedaval sõidukil peab olema ettenähtud kohtades vastav ohumärgis ja käesoleva määruse lisa 4 kohane ohtliku veose tunnusmärk.
§ 209. Liikumispuudega juht, kelle sõidukil on «Liiklusseaduse» lisast 2 tulenevalt käesoleva määruse lisa 5 kohane parkimiskaart, võib:
§ 215. Painduv ühenduslüli peab jätma sõidukite vahemaaks 4–6 m ja selle keskosa peab olema selgesti nähtavalt tähistatud.
§ 230. 10–15-aastasel jalgratturil ja 14–15-aastasel mopeedijuhil peab mujal kui õuealal olema kaasas käesoleva määruse ja ohutu sõidu võtete tundmist tõendav tunnistus.
§ 237. Asulas tohib ratsutada ja loomveokiga sõita sõidutee äärmisel parempoolsel rajal, asulavälisel teel – pärisuunalisel teepeenral, teepeenra puudumisel või liikumiseks sobimatuse korral aga sõidutee parempoolse ääre lähedal.


text:
Tartu maakohus: Kompromiss ei tähenda seda, et üks kohtusse pöördunud pool võidab või teine kaotab
Kohus tegutseb menetluse läbiviimisel tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) sätetest. Sama seaduse paragrahvi 4 lõige 4 ütleb, et kohus peab kogu menetluse ajal tegema kõik endast sõltuva, et asi või selle osa lahendataks kompromissiga või muul viisil poolte kokkuleppel, kui see on kohtu hinnangul mõistlik.
Kompromiss ei tähenda seda, et üks kohtusse pöördunud pool võidab või teine kaotab. See tähendab, et pooled sõlmivad omavahel vaidlusaluses küsimuses õigusrahu ehk kokkuleppe, et nad omavahel tekkinud probleemis enam edasi ei vaidle. Samas seaduses ongi selleks ette nähtud ka teisi nn vastutulekuid, näiteks et (TsMS paragrahv 150 lõige 2 punkt 1 järgi) kompromissi sõlmimise korral tagastatakse hagejale tema taotlusel pool menetluses tasutud riigilõivust, pooled võivad ise lühendada või välistada kaebuse esitamise õiguse.
Antud juhtumi puhul määras kohus eelistungi ehk et kohus korraldas istungi selleks, et valmistada ette asja arutamine põhiistungil. Nii nagu eelistungil ei hinda kohus ka põhiistungil tõendeid, vaid arutab pooltega vaidluse olemust ja menetluslikku olukorda. Seega on poolel ennatlik oodata, et kohus kas eel- või põhiistungil avaldaks, milliseid hinnangud ta poolte esitatud tõenditele annab.
Toimunud istungil lahendas kohus poolte taotlusi, sealhulgas ka artiklis märgitud kohtus pettunud poole esiletoodud asjaolude kontrollimiseks (tunnistaja ülekuulamine).
Nõustuda ei saa väitega, et kohus ei arvestanud menetluslikku olukorda arutades teise poole vastuväidetega. Vaidluse pool esitas kohtule andmed erinevate rendifirmade rendiautode maksumuse kohta. Kohus selgitaski pooltele, et isegi juhul, kui kohus asja arutamisel leiab, et hagi tuleb rahuldada, saab väljamõistetava kahju hüvitise suuruseks olla 350 eurot, mitte hageja nõutud summa. Kohus lähtus siinkohal rendiautode keskmisest rendihinnast.
Selgusetuks jääb, milles seisnes kohtu survestamine. Ka artiklis on Marju selgitanud, et kui ta soovis võimaliku kompromissi osas arvamuse avaldamiseks rohkem aega, siis see talle ka võimaldati ja ta ei pidanud ütlema oma lõplikku seisukohta kohe istungil. Iga menetlusosalise valida on, kas ja kellega ta istungite vahelisel ajal nõu peab või õigusnõu küsib.
Autor: Tartu maakohus
Viimati muudetud: 08/11/2018 09:34:43

matches: Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus


1 Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 83 lõike 1 põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 09.11.2017 09.11.2017
2 Tartu Maakohtu taotlus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks riikliku pensionikindlustuse seaduse § 28 lg 2 p 12 koosmõjus § 24 lg-tega 7, 8 ja 9 Riigikohtu PSK o 08.11.2017 08.11.2017
3 Ain Tammvere määruskaebus ja Eesti Vabariigi (Justiitsministeeriumi kaudu) määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 28. juuni 2016. a määruse peale Interfurgo OÜ (pankrotis) pankrotimenetluses ärikeelu kohaldamiseks Riigikohtu ÜK o 02.05.2017 02.05.2017
4 Haldusreformi seaduse põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 3 20.12.2016 20.12.2016
5 Margit Toominga kaebus Sotsiaalkindlustusameti 27. juuni 2014. a ettekirjutuse nr 9.TL15.2-2/9946 tühistamiseks Riigikohtu ÜK o 86 30.06.2016 30.06.2016
6 Aune Poki esindaja vandeadvokaat Veljo Viiloli taotlus riigi õigusabi tasu suuruse ja riigi õigusabi kulude hüvitamise ulatuse kindlaksmääramiseks Riigikohtu ÜK o 40 26.04.2016 26.04.2016
7 L. O. kaebus Maksu- ja Tolliameti 4. novembri 2013. a vastutusotsuse nr 13-7/381-8 tühistamiseks Riigikohtu ÜK o 35 12.04.2016 12.04.2016
8 Vello Jõgisoo kaebus Kose Vallavolikogu 16. jaanuari 2014. a otsuse nr 42 tühistamiseks ja Kose Vallavolikogu 3. detsembri 2013. a otsuse nr 20 õigusvastasuse tuvastamiseks osas, millega jäeti kaebajale määramata kuue kuu ametipalga suurune hüvitis, ning vastustaja kohustamiseks otsustama kaebajale tema kuue kuu ametipalga suuruse hüvitise määramine ja väljamaksmine Riigikohtu ÜK o 67 11.04.2016 11.04.2016
9 Riigilõivuseaduse § 57 lõigete 1 ja 15 koostoimes lisaga 1 (1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2014 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 500 000 euro tuli tasuda riigilõivu 3200 eurot 0,25 protsenti tsiviilasja hinnast, kuid mitte üle 10 000 euro Riigikohtu PSK o 32 09.02.2016 09.02.2016
10 Hageja hagi kostjate I–V vastu kostja I üldkoosoleku otsuse kehtetuks tunnistamiseks ja otsuse teises sõnastuses vastuvõtmise tuvastamiseks, alternatiivselt tahteavaldusi andma kohustamiseks, 4 221 283 euro 77 sendi suuruse dividendi ja viivise ning alternatiivselt 1 606 287 euro suuruse kahjuhüvitise ja viivise väljamõistmiseks Riigikohtu ÜK o 146 01.02.2016 01.02.2016
11 Kohtute seaduse § 132.5 põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 21 22.10.2015 22.10.2015
12 1. septembrist 2013 kuni 29. novembrini 2013 ja 31. maist 2014 kuni 30. juunini 2014 kehtinud redaktsioonides riigilõivuseaduse § 57 lg 1 koostoimes lisaga 1 põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 25 01.10.2015 01.10.2015
13 Karistusseadustiku § 141 lg 2 põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles see sätestab vägistamise eest raskendavatel asjaoludel sanktsiooni alammäärana kuueaastase vangistuse Riigikohtu PSK o 13 23.09.2015 23.09.2015
14 Riigilõivuseaduse § 57 lg-te 1 ja 15 koostoimes lisaga 1 (1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2014 kehtinud redaktsioonis) ja 1. jaanuarist 2015 jõustunud riigilõivuseaduse § 59 lg-te 1 ja 15 koostoimes lisaga 1 põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 26.05.2015 26.05.2015
15 Kollektiivse töötüli lahendamise seaduse § 18 lõike 3 põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 49 05.03.2015 05.07.2015
16 Krediidiasutuste seaduse § 50 lg 2 põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 54 27.02.2015 27.02.2015
17 Sotsiaalhoolekande seaduse § 22² lõigete 1 ja 2 põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 33 02.02.2015 02.02.2015
18 Jäätmeseaduse muutmise seaduse (RT I, 08.07.2014, 2) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 34 06.01.2015 06.01.2015
19 Politsei ja piirivalve seaduse § 106 lg 1 põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu ÜK o 18 06.01.2015 06.01.2015
20 Ravimiseaduse § 116⁵ "Üldapteegi tegevusloa väljaandmine ja üldapteegi tegevusloa muutmine perioodil 2014. aasta 9. juunist kuni 2015. aasta 9. juunini" lõigete 1–6 põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu ÜK o 22.12.2014 22.12.2014
21 Tallinna Linnavolikogu taotlus tunnistada erakooliseaduse § 22² kehtetuks või kujunenud olukord põhiseaduse vastaseks Riigikohtu PSK o 26 28.10.2014 28.10.2014
22 Jäätmeseaduse muutmise seaduse (RT I, 08.07.2014, 2) § 1 p 1 põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK m 34 25.09.2014 25.09.2014
23 Riigilõivuseaduse § 56 lg 1 koostoimes lisaga 1 (alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 700 000 krooni kuni 800 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 65 000 krooni Riigikohtu PSK o 22.09.2014 22.09.2014
24 Riigilõivuseaduse § 57 lõike 3 (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduspärasuse kontroll osas, mis sätestab, et tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 132 lõikes 4 sätestatud mittevaralise nõudega hagiavalduse esitamisel tuleb tasuda riigilõivu suuremas määras kui avalduse esitamisel veebilehe www.e-toimik.ee kaudu Riigikohtu PSK o 22.09.2014 22.09.2014
25 Riigilõivuseaduse § 56 lõike 1 koostoimes lisaga 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles need nägid ette kohustuse tasuda tsiviilasjas hinnaga 350 000 krooni kuni 400 000 krooni hagiavalduselt riigilõivu 40 000 krooni Riigikohtu PSK o 15.09.2014 15.09.2014
26 Riigilõivuseaduse § 57 lg-te 2 ja 3 (1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2014 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles abielu lahutamiseks hagiavalduse muul viisil esitamisel ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 132 lg-s 4 sätestatud mittevaralise nõudega hagiavalduse muul viisil esitamisel tuli tasuda riigilõivu suuremas määras kui avalduse elektroonilisel esitamisel veebilehe www.e-toimik.ee kaudu Riigikohtu PSK o 09.09.2014 09.09.2014
27 Riigilõivuseaduse § 57 lg 14 (alates 1. juulist 2012 kuni 27. märtsini 2014 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, mis sätestab kohustuse tasuda kohtumääruse peale määruskaebuse esitamisel riigilõivu suuremas määras kui määruskaebuse elektroonilisel esitamisel veebilehe www.e-toimik.ee kaudu Riigikohtu PSK o 09.09.2014 09.09.2014
28 Riigilõivuseaduse § 57 lõike 1 koostoimes lisaga 1 (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 38 346 euro 98 sendi kuni 44 738 eurot 15 senti tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 3834 eurot 69 senti Riigikohtu PSK o 09.09.2014 09.09.2014
29 Riigilõivuseaduse § 56 lg 1 koostoimes lisaga 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 800 000 krooni kuni 900 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 70 000 krooni; riigilõivuseaduse § 57 lg 22 koostoimes lisaga 1 (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 44 738 euro 15 sendi kuni 51 129 eurot 31 senti tuli apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 4154 eurot 25 senti Riigikohtu PSK o 09.09.2014 09.09.2014
30 Tunnistada põhiseaduse vastaseks ja kehtetuks kohtute seaduse § 132.7 lõige 2 ja Eesti keskmise palgaga seotud ametipalkade maksmise ajutise korralduse seaduse, kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse ja kohtute seaduse muutmise seaduse § 3 punkti 2 alusel kohtute seaduse § 82 kehtetuks tunnistamine osas, milles need ei võimalda alates 1. juulist 2013 ümber arvutada seniseid kohtunike vanaduspensione lähtuvalt 1. juulil 2013 jõustunud Riigikohtu liikme, ringkonnakohtu kohtuniku ning maa- ja halduskohtuniku ametipalgast Riigikohtu ÜK m 05.08.2014 05.08.2014
31 Aktsiaselts Uvic määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 24.05.2013. a määrusele Aktsiaseltsi Uvic avalduses menetluskulude kindlaksmääramiseks Riigikohtu ÜK m 26.06.2014 26.06.2014
32 Kohtute seaduse § 132.7 lõike 2 ja Eesti keskmise palgaga seotud ametipalkade maksmise ajutise korralduse seaduse, kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse ja kohtute seaduse muutmise seaduse § 3 punkti 2 alusel kohtute seaduse § 82 kehtetuks tunnistamise osaline põhiseaduse vastaseks ja kehtetuks tunnistamine Riigikohtu ÜK o 26.06.2014 26.06.2014
33 Riigilõivuseaduse § 57 lg 8 alates 1. juulist 2012 kehtivas redaktsioonis põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 10.06.2014 10.06.2014
34 Riigilõivuseaduse § 57 lg 5 alates 1. juulist 2012 kehtivas redaktsioonis põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 26.05.2014 26.05.2014
35 Riigilõivuseaduse § 57 lg 7 (alates 1. juulist 2012 kehtivas redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 19.05.2014 19.05.2014
36 Victor Kalyachkini kaebus Eesti Töötukassa 30. märtsi 2012. a ettekirjutuse nr 6-7.2/4 ja 3. mai 2012. a vaideotsuse nr 73 tühistamise nõudes Riigikohtu PSK o 22.04.2014 22.04.2014
37 Riigilõivuseaduse § 57 lõigete 1 ja 22 koostoimes lisaga 1 (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 21.04.2014 21.04.2014
38 Riigilõivuseaduse § 56 lg 1 ja lg 19 ning lisa 1 alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 10.04.2014 10.04.2014
39 Riigilõivuseaduse § 57 lg 14 (alates 1. juulist 2012 kehtivas redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 2 27.03.2014 27.03.2014
40 Kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse § 25¹ põhiseaduspärasuse kontroll Riigikohtu PSK o 20.03.2014 21.09.2014
41 Riigilõivuseaduse § 57 lg 4 alates 1. juulist 2012 kehtivas redaktsioonis põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 10.03.2014 10.03.2014
42 Riigilõivuseaduse § 56 lõigete 1 ja 19 ning lisa 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 168 18.02.2014 18.02.2014
43 Riigilõivuseaduse § 56 lõike 1 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 35 10.02.2014 10.02.2014
44 Riigilõivuseaduse § 57 lõike 1 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 65 10.02.2014 10.02.2014
45 Riigilõivuseaduse § 56 lõike 1 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 38 07.02.2014 07.02.2014
46 Kohtute seaduse § 125¹ lg 2 põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu ÜK o 29 04.02.2014 04.02.2014
47 Riigilõivuseaduse § 57 lõike 1 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu PSK o 53 14.01.2014 14.01.2014
48 Õiguskantsleri taotlus tunnistada osaliselt põhiseaduse vastaseks ja kehtetuks Vabariigi Valitsuse 12. novembri 2009. aasta määruse nr 171 Riigikohtu PSK o 27 16.12.2013 16.12.2013
49 Riigilõivuseaduse § 57 lõigete 1 ja 15 ning lisa 1 (alates 1. juulist 2012 kehtivas redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll seoses avalduse esitamise viisiga Riigikohtu PSK o 20 10.12.2013 10.12.2013
50 Ravimiseaduse § 42¹ "Üldapteegi tegevusloa väljaandmise ja muutmise piirangud" lõigete 1–3 põhiseaduslikkuse kontroll Riigikohtu ÜK o 2 09.12.2013 09.06.2014
<!- SELECT elex_asutus.grupp , elex_akt.recid , elex_akt.pealkiri , elex_akt.asutus_id , elex_akt.aktliik_id , elex_akt.nr , elex_akt.akt_vkp , elex_akt.akt_jkp , elex_akt.akt_tkp, elex_asutus.recid as elex_asutus_recid FROM elex_akt, elex_asutus WHERE elex_asutus.grupp='5' AND elex_akt.avalik='1' and elex_akt.kf_vleping='' and elex_akt.valine=0 AND elex_akt.kov = 'on' AND elex_asutus.recid = elex_akt.asutus_id GROUP BY elex_akt.recid ORDER BY elex_akt.akt_vkp DESC LIMIT 0, 50 -?>


text:
omavalitsusorganite pädevuste jaotus
3-3-1-14-11 Riigikohus 19.05.2011
Vt nt lahendite nr 3-3-1-63-10, nr 3-3-1-9-10, nr 3-3-1-62-08, nr 3-3-1-52-07 ja nr 3-3-1-24-07 annotatsioone.
Kohaliku omavalitsuse volikogu pidi ÜVVKS § 7 lg 2¹ sõnastusest ning eesmärgist tulenevalt vee-ettevõtja määramisel lähtuma ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku ettepanekust. Sätte kohaldamise faktiliste eelduste täitmisel puudus vallavolikogul diskretsiooniruum ning ta pidi ettepaneku kinnitama. Kohaliku omavalitsuse volikogu ei olnud kohustatud enne ettepaneku kinnitamist tegema kindlaks ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku poolt sõlmitud trasside tasuta kasutamise lepingu kehtivust või ootama ära vastavasisulise vaidluse lahenemist kohtus.
3-3-1-7-02 Riigikohus 26.02.2002
KOKS § 19 lg 2 p 4 kohaselt peatuvad volikogu liikme volitused nimetamisega valla- või linnaametnikuks. Nimetatud sätte eesmärgiks on välistada huvide konflikt olukorras, kus sama isik saaks osaleda otsustuste tegemisel nii kohaliku omavalitsusüksuse volikogus kui esindusorganis, aga ka sama omavalitsusüksuse ametnikuna. KOKS § 19 erinevate redaktsioonide võrdlemisest võib järeldada, et seadusandjal on puudunud tahe kitsendada volikogu liikme võimalust töötada teise kohaliku omavalitsusüksuse ametnikuna või kohaliku omavalitsuse ametniku õigust osaleda teise omavalitsusüksuse volikogu töös. Sellise piirangu puhul ei oleks tegemist isiku õiguste vajaliku ega proportsionaalse piiramisega.
3-3-1-35-01 Riigikohus 27.06.2001
volikogu asendusliige
KOKS § 18 lg. 2 kohustab valla- või linnasekretäri saatma kolme tööpäeva jooksul volikogu tegutsemisvõimetusest teatavakssaamisest teate valla või linna valimiskomisjonile. Sama seaduse § 20 lg. 2 järgi registreerib valla või linna valimiskomisjon volikogu asendusliikmeid. Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus ei sätesta selgesõnaliselt, et valimiskomisjon peab kontrollima vallasekretäri teate aluseks olevaid materjale, kuid on enesestmõistetav, et valimiskomisjon peab kontrollima asjaolusid, mis tingivad volikogu asendusliikmete nimetamise otsuse tegemise. Ilma sellise kontrollita pole tagatud otsuse õiguspärasus.
Kui volikogu osutub tegutsemisvõimetuks, siis juhatab KOKS § 52 lg. 2 järgi volikogu istungit kuni volikogu esimehe valimiseni valla või linna valimiskomisjoni esimees või tema asendaja. Sellise regulatsiooniga on seadusandja üldjuhul jätnud vallavolikogu enese otsustada selle, kes asendab volikogu esimeest istungi juhatamisel. See, kas volikogu on või pole tegutsemisvõimetu, ei saa sõltuda sellest, kes juhatab volikogu istungit, kui juhataja on valitud demokraatlikult. Rahva poolt valitud esindusorgani liikmete mandaat ei saa sõltuda ühe isiku meelevaldsest tegevusest ega esindusorgani poolt sätestatud ebatäielikust õiguslikust regulatsioonist. Volikogu liikmete passiivse valimisõiguse kaitse huvides tuleb tunnustada volikogu õigust valida uus istungi juhataja ja jätkata istungit ka pärast seda, kui kohaliku omavalitsusüksuse põhimääruse järgi istungit juhatama pädev isik on kuulutanud istungi katkenuks ja lahkunud istungilt.
Kohaliku omavalitsuse volikogu liikme volituste lõpetamine volikogu tegutsemisvõimetuks osutumise põhjendusega on sekkumine volikogu liikme passiivsesse valimisõigusesse, mis on sätestatud Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse §-s 3. See, kas volikogu on või pole tegutsemisvõimetu, ei saa sõltuda sellest, kes juhatab volikogu istungit, kui juhataja on valitud demokraatlikult. Rahva poolt valitud esindusorgani liikmete mandaat ei saa sõltuda ühe isiku meelevaldsest tegevusest ega esindusorgani poolt sätestatud ebatäielikust õiguslikust regulatsioonist. Volikogu liikmete passiivse valimisõiguse kaitse huvides tuleb tunnustada volikogu õigust valida uus istungi juhataja ja jätkata istungit ka pärast seda, kui kohaliku omavalitsusüksuse põhimääruse järgi istungit juhatama pädev isik on kuulutanud istungi katkenuks ja lahkunud istungilt.
3-3-1-30-97 Riigikohus 07.11.1997
Haldusakti motiveerimine on üldine nõue, mis peab tagama Põhiseaduse §-s 15 sätestatud kaebeõiguse reaalse teostamise võimaluse.
Kohaliku omavalitsuse volikogu võib võtta oma pädevusse küsimusi, mis on seadusega või Vabariigi Valitsuse või ministri määrusega normi adressaadiks olevat organit määratlemata antud kohaliku omavalitsuse pädevusse. Kui aga mingi küsimus on antud valla- või omavalitsuse pädevusse, siis ei ole valla- või linnavolikogul õigust seda küsimust otsustada.

matches:
Riigikohus
§ 7
Riigikohus
§ 19
§ 19
Riigikohus
§ 18
§ 20
§ 52
Riigikohus