Vanglatöötaja taustakontrolli ja vanglaametnike atesteerimise kord - sisukord
1 ATESTEERIMISE KORD JA ATESTEERIMISE AEG
§ 11 Taustakontrolli tegemise õigust omavad ametnikud
§ 12 Isikuandmete ankeedi esitamine
§ 13 Isikuandmete ankeedi säilitamine
§ 2 Atesteerimise alused
§ 3 Atesteerimise aeg
§ 4 Vahetu ülemuse koostatav iseloomustus
§ 41 Kehaliste võimete katsed
§ 42 Harjutuse sooritamisest vabastamine
§ 43 Katsete korraldamine
§ 44 Korduskatsed
§ 5 Korraldav koosolek
§ 6 Komisjoni õigus nõuda lisateavet
§ 7 Atesteeritava ilmumata jäämine
§ 8 Komisjoni otsusest teatamine
§ 9 Kordusatesteerimine
2 ATESTEERIMISLEHT
§ 10 Vanglaametniku atesteerimislehe avamine ja lõpetamine
§ 11 Vanglaametniku atesteerimislehe pidamine
§ 12 Atesteerimislehe täitmine
§ 13 Atesteerimislehtede register
§ 14 Atesteerimislehe saatmine
§ 15 Atesteerimislehe dublikaadi väljastamine
§ 16 Atesteerimislehel paranduste tegemine
§ 17 Atesteerimislehe säilitamine ja arhiveerimine
I PÕHIHARJUTUSED
II ALTERNATIIVHARJUTUSED
Vastu võetud 16.03.2001 nr 33
jõustumine 03.04.2001
13.11.2002 RTL 2002, 129, 1878 01.01.2003
12.06.2008 RTL 2008, 50, 700 21.06.2008
1. peatükk ATESTEERIMISE KORD JA ATESTEERIMISE AEG
4) atesteeritava vahetu ülemuse antud iseloomustusest;
5) kehaliste võimete katsete tulemustest.
§ 41. Kehaliste võimete katsed
(1) Atesteeritaval vanglaametnikul on kohustus sooritada kehaliste võimete katsed vastavalt «Vanglaametnike kehaliste võimete katsetele» (lisa 11) (edaspidi katsed). Katsed koosnevad kolmest harjutusest:
1) käte kõverdamine toenglamangus või kangi rinnalt surumine;
3) kestusjooks/kiirkõnd või sõudmine ergomeetril.
(2) Kangi rinnalt surumine ja sõudmine ergomeetril on alternatiivalad, mida atesteeritav vanglaametnik sooritab arstitõendi alusel või katsete korraldaja otsuse alusel.
(3) Harjutuse sooritust hinnatakse kehaliste võimete normatiivide alusel (lisa 12). Normatiivide miinimumtase jaguneb kõrgemaks ja madalamaks tasemeks.
(4) Katsed on sooritatud, kui kolme harjutuse kogusumma on vähemalt kolm punkti ja iga harjutuse eest on saadud vähemalt üks punkt.
(5) Katsetes osaleja tulemused kannab katsete korraldaja vanglaametnike kehaliste võimete katsete koondtabelisse (lisa 13).
§ 42. Harjutuse sooritamisest vabastamine
(1) Vanglaametnik vabastatakse harjutuse sooritamise kohustusest tervislikel põhjustel, kui ta esitab sellekohase arstitõendi, millest nähtub, mis ajani ta on vabastatud. Arstitõend esitatakse enne katsete sooritamist.
(2) Katsete korraldaja võib oma otsusega vabastada ametniku harjutuse sooritamisest ametniku halva enesetunde tõttu harjutuse sooritamise päeval.
(3) Vanglaametnik, kes on atesteerimisperioodi jooksul sooritanud kehaliste võimete katsetesse kuuluva harjutuse muu katse raames tema ametiastmele kehtestatud normatiivile vastavalt, ei ole kohustatud harjutust kordama. Varasemat sooritust arvestatakse kinnitatud tulemuste alusel.
(4) Ametlikult korraldatud spordivõistlustel saavutatud tulemust arvestatakse harjutuse sooritamisena, kui tulemus vastab ametiastmele kehtestatud kehaliste võimete normatiividele. Saavutatud tulemust arvestatakse ametliku võistlusprotokolli alusel.
§ 43. Katsete korraldamine
(1) Katseid on võimalik sooritada vähemalt üks kord poolaastas. Katsed korraldatakse vangla territooriumil, vangla lähedal asuvas spordirajatises või muus selleks sobivas kohas.
(2) Katsed korraldab vangla määratud ametnik (edaspidi katsete korraldaja). Katsete korraldamise juures viibival Justiitsministeeriumi vanglate osakonna ametnikul on katsete korraldaja õigused ja kohustused.
(4) Katsete sooritaja peab hindama ja jälgima oma tervislikku seisundit. Terviserikke esinemise korral või halva enesetunde ilmnemisel tuleb katsete sooritamine katkestada. Harjutuse katkestamise põhjus jäädvustatakse kirjalikult. Katsete sooritamise korda ei loeta kasutatuks ja korduskatsete läbiviimisel lähtutakse § 44 lõikest 1.
(5) Katseid ei lubata sooritama, kui ametnik on joobeseisundis. Sel juhul loetakse katsete sooritamise kord kasutatuks ja korduskatsete korraldamisel lähtutakse § 44 lõikest 2.
(6) Kui ametnik ei ilmu määratud ajal katseid sooritama, siis märgitakse vanglaametnike kehaliste võimete katsete koondtabelisse «Mitte ilmunud». Kui ametnik jättis ilmumata mõjuval põhjusel, märge «Mitte ilmunud» tühistatakse, kui tõend mõjuva põhjuse kohta esitatakse katsete korraldajale viie tööpäeva jooksul katsete toimumisest alates. Kui ametnik jättis katsete sooritamisele ilmumata mõjuvata põhjuseta, loetakse katsete sooritamise kord kasutatuks ja korduskatsete korraldamisel lähtutakse § 44 lõikest 2.
§ 44. Korduskatsed
(1) Ametnikule, kes ei saanud katseid sooritada tervislikel põhjustel või muul mõjuval põhjusel, antakse võimalus sooritada katsed kokkulepitud ajal. Kui kokkulepet ei saavutata, siis määrab katsete sooritamise aja katsete korraldaja.
(2) Esimesel korral katsed ebaõnnestunult sooritanud vanglaametnikul on õigus kahtedele korduskatsetele. Osapoolte kokkuleppel ja põhjendatud juhul võib vanglaametnikule anda katsete sooritamiseks lisavõimaluse. Korduskatsete korraldamisse võib kaasata lisahindajaid.
(3) Vanglaametnik ei pea korduskatsetel uuesti sooritama harjutust, mille ta on varem sooritanud nõutud tasemel.
(4) Katsed ja korduskatsed sooritatakse aasta jooksul enne atesteerimise päeva.
2. peatükk ATESTEERIMISLEHT
(31) Atesteerimislehe III osa täidab kehaliste võimete katsete korraldaja.
(kehtestatud justiitsministri 27. novembri 2009. a määrusega nr 37)
[RTL 2009, 89, 1295 – jõust. 1.07.2010]
Vanglaametnike kehaliste võimete katsed
I. osa PÕHIHARJUTUSED
1. Käte kõverdamine:
a) toenglamangus
Lähteasend: eestoenglamang sirgetel kätel, peopesad sõrmedega paralleelselt ees või rusikas (nukkide peal); keha moodustab õlgadest kandadeni ühe sirge.
Sooritus: käte kõverdamisel peab tekkima 90º nurk (õlavars on paralleelne toetuspinnaga); puhkus on lubatud lähteasendis; käte kõverdamisel ja sirutamisel peab keha moodustama ühe sirge.
1) käte mittetäielik sirutamine;
2) käte kõverdamisel ei saavutata 90º nurka;
3) käte kõverdamisel ei moodusta keha sirget joont.
Aeg: 2 minutit.
b) toengpõlvituses (üksnes naised vanuses viiskümmend või enam, kellele kehtib normatiivide madalam tase)
Lähteasend: eestoenglamang sirgetel kätel, peopesad sõrmedega paralleelselt ees või rusikas (nukkide peal), põlved või põlved ja sääred maas; keha moodustab õlgadest põlvedeni ühe sirge.
Sooritus: käte kõverdamisel peab tekkima 90º nurk (õlavars on paralleelne toetuspinnaga); puhkus on lubatud lähteasendis; käte kõverdamisel ja sirutamisel peab keha moodustama õlgadest põlvedeni ühe sirge.
4) käte mittetäielik sirutamine;
5) käte kõverdamisel ei saavutata 90º nurka;
6) käte kõverdamisel ei moodusta keha õlgadest põlvedeni sirget joont.
2. Kõhulihaste jõuharjutus
Lähteasend: selili lamang, käed kuklal, küünarnukid ette suunatud, põlved kõverdatud 90º nurga all, jalalabad fikseeritud (jalgu võib hoida kinni katsetes osalev kaaslane). Puhkeasend on isteasend.
Sooritus: tõus istesse, puudutades küünarnukkidega põlvi; käed on kogu harjutuse sooritamise ajal kuklal, selili asendisse laskudes peab turi puudutama maad.
1) käsi ei hoita kukla taga;
2) sooritusel antakse küünarnukkidega lisahoogu;
3) istesse tõustes ei puuduta küünarnukid põlvi;
4) selili laskudes ei puudutata turjaga maad.
3. Kestusjooks/kiirkõnd
Sooritus: kõik katsete sooritajad läbivad kõrvalise abita 3000 m distantsi kas staadionil või mõnel muul tasasel rajal oma võimete järgi kas joostes, vaheldumisi sörkides ja kõndides või ühtlases tempos kiirkõnniga. Katse korraldaja fikseerib distantsi läbimiseks kulunud aja.
II. osa ALTERNATIIVHARJUTUSED
1. Sõudmine ergomeetril
Sooritus: liigutuste tsükkel sõudeergomeetril koosneb ettevalmistavast ja tõmbefaasist.
Tõmbeks ettevalmistavas faasis liiguvad ettepoole käed, siis ülakeha, alles viimasena kõverduvad jalad ja iste libiseb ette. Kuni käed liiguvad üle põlvede, peavad jalad olema veel sirged.
Tõmbefaas algab jalgade tõukega, järgneb käte tõmme kuni kõhupiirkonnani. Käte tõmme lõpeb rusika kaugusel kõhust. Selg peab olema sirge ja kergelt ette painutatud, käed sirged, randmest mitte painutatud.
Tõmbetugevus on sõudeergomeetril reguleeritav ja selle valib katsete sooritaja endale ise.
Aeg: sõudeergomeetrile seadistatakse distantsiks 6000 m. Esimese tõmbega hakkab aeg tablool jooksma ning sõuda jäänud distants vähenema. Aeg tablool seiskub, kui distants on läbitud.
2. Kangi rinnalt surumine
Lähteasend: algasend selili pingil, pea, õlad ja tuharad peavad puudutama pingi horisontaalpinda, jalad toetuma täistallaga põrandale. Sellist asendit peab hoidma kogu harjutuse sooritamise vältel. Harjutust sooritatakse laiast haardest, kang tuleb lasta rinnale ja suruda sirgetele kätele. Puhkus on lubatud lähteasendis, see tähendab kui kang seisab sirgetel kätel ülemises asendis.
1) rinnalt pumpamine;
2) lõppasendis ei ole käed sirged.
KEHALISTE VÕIMETE NORMATIIVID
4 p – hea
3 p – rahuldav
2 p – piisav
1 p – sooritatud
Kolme ala punktid kokku:
10–12 p – hea
7–9 p – rahuldav
4–6 p – piisav
3 p – sooritatud
Võistlustel üle 3000 m
jooks või käimine***
* Kõrgem tase
*** Võistlustulemust võib arvestada, kui kilomeetri läbimise keskmist aega saab arvutada ametliku protokolli järgi.
VANGLAAMETNIKE KEHALISTE VÕIMETE KATSETE KOONDTABEL
Asutus/struktuuriüksus ______________________________________
Kõhulihaste harjutus
Sõude-
(nt erisused katsete sooritamisel)
(kehtivus)
Katsete korraldaja:
/nimi/ /kuupäev/ /allkiri/
Muudetud ja täiendatud justiitsministri 27.11.2009. a määrusega nr 39
ATESTEERIMISLEHT NR….
Vanglaametniku nimi ............................
Kehaliste võimete katsete tulemused
Kuupäev: ...........................
Kätekõverdused: ............... korda, .......... punkti;
Kangi rinnalt surumine: ............... korda, .......... punkti.
Kõhulihaste jõuharjutus (istesse tõus): ............... korda, .......... punkti.
3000 m jooks/kõnd: ......................... (aeg), .......... punkti;
Sõudmine ergomeetril: ......................... (aeg), .......... punkti.
Erisused katsete sooritamisel: .............................................................................
Katsete vastuvõtja allkiri: Katsete sooritaja allkiri:


Käesolev seadus sätestab liikluse korraldamise Eesti teedel ning liiklusohutuse tagamise alused ja põhinõuded.
(3) Juhil, kes ei ole sõiduki omanik ja kelle nimi ei ole kantud sõiduki registreerimistunnistusele sõiduki kasutajana, peab kaasas olema omaniku poolt väljaantud sõiduki kasutamise volikiri, kui omanik ei ole kaassõitja. Volikiri võib olla lihtkirjalik, kui seadus ei nõua notariaalselt tõestatud volikirja.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud volikiri peab olema notariaalselt tõestatud, kui juht soovib Eestis registreeritud sõiduautoga või kuni 3500-kilogrammise registrimassiga veoautoga sõita Eestist välja.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud notariaalselt tõestatud volikirja asendab sõiduki rendileping, kui sõiduki omanik ja rendileandja on Eesti äriregistrisse kantud juriidiline isik, kelle põhikirjaliseks tegevuseks on sõidukite rentimine. Rendileping peab sisaldama käesoleva seaduse § 18 lõikes 1 nimetatud andmeid.
MOOTORSÕIDUKI JUHTIMISE ÕIGUSE ANDMINE
(4) Kui esmase juhiloa omanikku on haldus- või kriminaalkorras karistatud selliste liiklusalaste nõuete rikkumise eest, mille eest on karistusena ette nähtud juhtimisõiguse äravõtmine, tühistatakse juhtimisõigus.
(5) Kui esmase juhiloa omanikku on viimase 12 kuu jooksul halduskorras karistatud selliste liiklusalaste nõuete rikkumise eest, mille eest ei ole karistusena ette nähtud juhtimisõiguse äravõtmist, antakse talle käesoleva paragrahvi lõike 3 tingimuste täitmise korral juhiluba pärast liiklusteooria- ja sõidueksami edukat sooritamist.
(1) Mootorsõidukijuhi õpetaja kvalifikatsiooni võib taotleda vähemalt 21-aastane isik, kellel on õpetatava kategooria mootorsõiduki juhtimise õigust tõendav juhiluba vähemalt kolm aastat ja keda ei ole karistatud viimase viie aasta jooksul mootorsõiduki joobes juhtimise eest ega viimase kolme aasta jooksul liiklusalaste õigusaktide nõuete sellise rikkumise eest, mille eest on ette nähtud mootorsõiduki juhtimise õiguse äravõtmine.
(4) Mootorsõidukijuhi õpetajalt võetakse koolitamise õigus ära, kui teda on karistatud liiklusohu või liiklusõnnetuse tekitamise eest või käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud rikkumiste eest või kui ta on sooritanud sellise rikkumise, mis paneb kahtluse alla tema sobivuse mootorsõidukijuhi õpetajana töötamiseks.
2) äriregistrisse kantud ettevõtja puhul registrikaardi ärakiri ja seaduse alusel teise registrisse kantud isiku puhul väljavõte sellest registrist;
4) käesoleva seaduse § 35 punktides 1-3 sätestatud ruumide, õppesõiduväljaku ja õppesõidukite olemasolu või rentimist tõendavad dokumendid, punktides 5 ja 6 sätestatud õppekava, õppedokumentatsioon ja audiovisuaalsete õppevahendite loetelu ning teede- ja sideministri volitatud asutuse kirjalik hinnang nende vastavuse kohta käesolevas seaduses sätestatud nõuetele;
7) koolitusloa eest riigilõivu tasumist tõendav dokument.
(2) Koolitusloa andja annab koolitusloa või teatab loa taotlejale koolitusloa andmisest keeldumisest kirjalikult 30 kalendripäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentide esitamisest arvates.
(2) Kui mootorsõidukijuhi koolitus ei vasta käesolevas seaduses või selle alusel antud õigusaktides sätestatud nõuetele, on riiklikku järelevalvet teostaval asutusel õigus teha koolitajale ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks ning õppetegevuse parandamiseks. Koolitaja on kohustatud ettekirjutuse täitma selles sätestatud tähtaja jooksul.
(2) Koolitusloa andja teavitab koolitajat talle antud koolitusloa kehtetuks tunnistamisest 10 tööpäeva jooksul vastava otsuse tegemisest arvates.
MOOTORSÕIDUKI JUHTIMISE ÕIGUSE PEATAMINE, ÄRAVÕTMINE, TÜHISTAMINE JA TAASTAMINE
§ 41. Juhtimisõiguse peatamine
(2) Juhtimisõiguse peatab politseiametnik või muu selleks seaduse alusel volitatud ametiisik või kohtunik.
4) mootorsõidukijuhi terviseseisund ei vasta käesoleva seaduse § 28 lõikes 2 nimetatud nõuetele.
(4) Juhtimisõigus peatub otsuse tegemisest arvates.
(5) Juhtimisõiguse peatamise otsuses näidatakse ära juhtimisõiguse peatamise tähtaeg või tingimus, mille täitmine on nõutav.
(6) Juhtimisõiguse peatamist on pädeval ametiisikul või kohtunikul õigus pikendada seadusega ettenähtud korras.
(7) Juhtimisõiguse peatamise korral on isik kohustatud juhiloa andma peatamisotsuse tegijale või tema nimetatud teisele ametiisikule.
(8) Juhtimisõiguse peatamise otsuse peale võib esitada kaebuse otsuse teinud ametiisiku kõrgemalseisvale ametiisikule või võib otsuse vaidlustada kohtus.
Juhtimisõiguse äravõtmine on haldus- või kriminaalkaristus, mille sisuks on keeld juhtida mootorsõidukit.
§ 43. Juhtimisõiguse tühistamine
(1) Juhtimisõigus tühistatakse, kui isik on juhtimisõiguse saanud pettuse teel või kui talle on juhiluba välja antud võltsitud või valeandmeid sisaldava dokumendi alusel, samuti käesoleva seaduse § 30 lõikes 4 nimetatud juhul.
(2) Juhtimisõiguse tühistamise otsuse teeb asutus, kes on käesoleva seaduse alusel volitatud juhtimisõigust andma.
(3) Juhtimisõiguse tühistamine jõustub otsuse tegemisest arvates.
(4) Juhtimisõiguse tühistamise otsuse teinud asutus teatab otsusest asjaomasele isikule tähtkirjaga.
(5) Juhtimisõiguse tühistamise korral on isik kohustatud loovutama juhiloa tühistamisotsuse tegijale või tema nimetatud teisele ametiisikule.
(6) Juhtimisõiguse tühistamise otsuse peale võib esitada kaebuse otsuse teinud ametiisiku kõrgemalseisvale ametiisikule või võib otsuse vaidlustada kohtus.
LIIKLUSE KORRALDAMINE JA LIIKLUSJÄRELEVALVE
LIIKUMISPUUDEGA INIMESTE LIIKLEMISE TAGAMINE
LIIKLUSREGISTER. RIIGIVÕIMU TEOSTAMINE SÕIDUKITE JA JUHILUBADEGA SEOTUD TOIMINGUTE PUHUL
3) ametiasutus või kohus juhtimisõiguse peatamisel, äravõtmisel ja tühistamisel;
(3) Ametiasutus või kohus, kes on teinud otsuse isikult mootorsõiduki või trammi juhtimise õiguse äravõtmise kohta, saadab otsuse ärakirja teede- ja sideministri määratud asutusele hiljemalt järgmisel tööpäeval otsuse tegemisest arvates.
(2) Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutusel on õigus juurde pääseda seadustekohaste ülesannete täitmiseks vajalikele andmetele. Riigiga lepingu alusel avalikku ülesannet täitval isikul on õigus juurde pääseda andmetele, mis on talle vajalikud avalike ülesannete täitmiseks.
2) tühistab juhtimisõiguse seadusega ettenähtud juhtudel ja tingimustel;
MAASTIKUSÕIDUKITE LIIKLUS
(5) Trammi juhtimise õigus peatatakse, võetakse ära, tühistatakse ja taastatakse käesolevas seaduses mootorsõiduki juhtimise õiguse peatamise, äravõtmise, tühistamise ja taastamise kohta sätestatu kohaselt.
§ 78. Varasema õigusakti kehtetuks tunnistamine
Käesoleva seaduse jõustumise päevast tunnistatakse seni kehtinud liiklusseadus (RT 1992, 12, 193; RT I 1995, 2/3, 3; 1996, 16, 268; 1997, 86, 1459; 1999, 16, 272; 2000, 81, 515) kehtetuks.
R juhitava esisillaga ratastraktor või liikurmasin haagisega või haagiseta, mille suurim valmistajakiirus ületab 6 km/h,
kuid ei ületa 40 km/h
T liigendraamiga ratastraktor või juhitava tagasillaga liikurmasin haagisega või haagiseta ja muu R-kategooriasse mittekuuluv ratastraktor või liikurmasin, mille suurim valmistajakiirus ületab 6 km/h, kuid ei ületa 40 km/h
A1 mootorratas, mille mootori töömaht ei ületa 125 cm3 ja võimsus ei ületa 11 kW
Ratastraktor on mootorsõiduk, millel on rattad ja vähemalt kaks telge ja mille suurim valmistajakiirus ületab 6 km/h, kuid ei ületa 40 km/h. Ratastraktori põhifunktsiooniks on sellel paikneva või sellega haakes oleva masina või riistaga töötamine, paikse masina käitamine või haagise vedamine.


KKK - Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koda
Õigusvaldkonna küsimustele aitab vastuseid leida ka veebileht “Jurist aitab”.
jõustunud või viivitamata täitmisele kuuluvad kohtuotsused ja -määrused tsiviilasjades;
halduskohtu jõustunud otsus ja määrus menetluskulude ja muude avalik-õiguslike rahaliste sissenõuete kohta, samuti hüvitise väljamõistmise kohta avalik-õiguslikus suhtes tekitatud kahju eest;
jõustunud kohtuotsus ja -määrus kriminaalasjas rahalises sissenõudes seisnevate kriminaalkaristuste, kriminaalmenetluse kulude ja muude rahaliste sissenõuete kohta;
jõustunud kohtuotsus ja -määrus väärteoasjas väärteo eest karistusena mõistetud rahatrahvi, väärteomenetluse kulude ja muude avalik-õiguslike rahaliste sissenõuete kohta;
Eestis täidetavaks tunnistatud või tunnustamiseta täitmisele kuuluv välisriigi ametlik dokument;
Eestis alaliselt tegutseva vahekohtu otsus, samuti muu vahekohtu täidetavaks tunnistatud otsus.
üürikomisjoni jõustunud otsus;
riigihangete vaidlustuskomisjoni jõustunud otsus rahaliste sissenõuete kohta;
Eesti Advokatuuri aukohtu jõustunud otsus;
töövaidluskomisjoni jõustunud otsus, viivitamata täitmisele kuuluv otsus ja kompromissi kinnitamise määrus;
seaduses sätestatud kohtuvälise vaidluse lahendamise organi menetluses sõlmitud kokkulepe, muu hulgas õiguskantsleri kinnitatud kokkulepe lepitusmenetluses;
kohtuvälise menetleja otsus ja määrus väärteo eest karistusena määratud rahatrahvi, väärteomenetluse kulude ja muude avalik-õiguslike rahaliste sissenõuete kohta;
uurimisasutuse või prokuratuuri määrus varalise karistuse mõistmiseks või kuriteoga saadud vara konfiskeerimise otsustamiseks vajalike andmete kindlakstegemiseks ja kriminaalmenetluse kulude hüvitamiseks kohtueelses menetluses, samuti prokuratuuri määrus süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitise tagasinõudmise kohta;
sunniraha ja asendustäitmise kulude sissenõudmise aluseks olev haldusakt;
riigilõivuga maksustatud toimingu teinud ametiasutuse ettekirjutus riigilõivu sissenõudmiseks;
valdkonna eest vastutava ministri otsus kinnisasja sundvõõrandamismenetluses;
valla- või linnavalitsuse otsus kinnisasja sundvõõrandamismenetluses;
sundenampakkumise akt, mille alusel on enampakkumisel kinnisasja ostnud isik kantud omanikuna kinnistusraamatusse, kinnisasja valduse väljanõudmisel;
kohtutäituri otsus kohtutäituri tasu ja täitekulude ning sunniraha määramise kohta;
notari tasu arve notari ametitoimingu ja selle läbiviimisega seotud kulude kohta;
rahalise nõude kohta notariaalselt tõestatud kokkulepe, mille kohaselt on võlgnik pärast nõude sissenõutavaks muutumist andnud nõusoleku alluda kohesele sundtäitmisele;
elatise nõude kohta notariaalselt tõestatud kokkulepe, millega võlgnik on andnud nõusoleku alluda kohesele sundtäitmisele;
notariaalselt tõestatud kokkulepe, mis näeb ette kinnisasja või laevakinnistusraamatusse kantud laeva omaniku või registerpandiga koormatud eseme omaja kohustuse alluda kohesele sundtäitmisele hüpoteegiga, laevahüpoteegiga või registerpandiga tagatud nõude rahuldamiseks;
notariaalselt tõestatud kokkulepe, mis näeb ette ehitise või selle osa kui vallasasja omaniku kohustuse alluda kohesele sundtäitmisele ehitise või selle osa pandilepinguga tagatud nõude rahuldamiseks;
notariaalselt tõestatud kokkulepe, mis näeb ette kinnisasja omaniku kohustuse alluda kohesele sundtäitmisele reaalkoormatisega tagatud rahalise nõude rahuldamiseks;
maareformi seaduse § 351 lõikes 9 nimetatud kirjalikus vormis sõlmitud kokkulepe või maavanema või Maa-ameti peadirektori otsus, mis näeb ette kinnisasja omaniku kohustuse alluda kohesele sundtäitmisele reaalkoormatisega tagatud rahalise nõude rahuldamiseks;
parkimisjärelevalve teostamisel tehtud viivistasu otsus;
seaduses sätestatud juhul haldusakt avalik-õigusliku rahalise kohustuse täitmiseks;
Euroopa Ühenduse toimimise lepingu artikli 299 alusel antud nõukogu, komisjoni või Euroopa Keskpanga otsused, mis panevad rahalise kohustuse muudele isikutele peale riikide;
nõukogu määruse (EÜ) nr 40/94 Ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 011, 14.01.1994, lk 1–36) artiklis 82 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 Ühenduse disainilahenduse kohta (EÜT L 003, 05.01.2002, lk 1–24) artiklis 71 nimetatud Siseturu Ühtlustamise Ameti otsused;
lepitusmenetluse käigus sõlmitud ning tsiviilkohtumenetluse seadustiku 621. peatükis sätestatud korras kinnitatud ja täidetavaks tunnistatud kokkulepe;
lepitusseaduse §-s 26 sätestatud korras lepitusorgani kinnitatud kokkulepe;
lepitusseaduse § 14 lõikes 3 või 4 nimetatud notariaalselt tõestatud kokkulepe;
käesoleva seadustiku § 23 lõikes 44, § 1491 lõikes 4 ja § 1531 lõikes 3 nimetatud korteriühistu tõend korteriomandist tuleneva nõude kohta.
Harju tööpiirkond, mis hõlmab Harju maakonda;
Viru tööpiirkond, mis hõlmab Lääne-Viru ja Ida-Viru maakonda;
Tartu tööpiirkond, mis hõlmab Tartu, Viljandi, Jõgeva, Põlva, Valga ja Võru maakonda;
Pärnu tööpiirkond, mis hõlmab Pärnu, Saare, Hiiu, Lääne, Järva ja Rapla maakonda.
Kohtutäitur tuleb valida tööpiirkonnast, kus on võlgniku elu- või asukoht või kus asub võlgniku vara. Kohtutäiturite büroode andmed piirkondade kaupa on leitavad siit. Kui võlgniku elu- või asukohas ei ole vara, millele pöörata sissenõue, võib kohtutäitur jätkata alustatud menetlust väljaspool oma tööpiirkonda. Kui võlgnik lahkub teise kohtutäituri tööpiirkonda ja tema endisesse elukohta ei jää vara, millele saaks sissenõude pöörata, võib menetlust alustanud kohtutäitur viia menetluse lõpuni.
Juhul kui sissenõude pööramine võlgniku muule varale ei ole viinud või eeldatavalt ei vii lapse elatisnõude täielikule rahuldamisele, võib kohtutäitur pöörata sissenõude võlgniku töötasule selliselt, et võlgnikule säilitatakse sissetulekust poolele miinimumpalgale vastav osa või vastav osa nädala või päeva sissetulekust. Seejuures ei arvestata lapse elatise nõude täitmisel võlgniku teiste ülalpeetavate olemasoluga.
Kui sissenõude pööramine võlgniku muule varale ei ole viinud või eeldatavalt ei vii nõude täielikule rahuldamisele, võib arestida kuni 20 protsenti TMS § 132 lõikes 1 nimetatud sissetulekust. Sissetulekut ei arestita, kui see jääb alla kehtestatud toimetulekupiiri.
Kui sissenõude pööramine võlgniku muule varale ei ole viinud või eeldatavalt ei vii sissenõudja nõude täielikule rahuldamisele ning kui arestimine on nõude liiki ja sissetuleku suurust arvestades õiglane, võib käesoleva § 131 lõike 1 punktides 6–8 nimetatud sissetulekutele (kehavigastuse või terviserikke tekitamise tõttu makstav hüvitis, välja arvatud hüvitis kaotatud sissetuleku eest, ja mittevaralise kahju hüvitis; töövõimetoetus; seadusel põhinev elatis; vanemahüvitis) pöörata sissenõude sissenõudja avalduse alusel. Kohtutäitur kuulab enne otsuse tegemist võimaluse korral võlgniku ära.
rahaline ravikindlustushüvitis ravikindlustuse seaduse tähenduses, välja arvatud ajutise töövõimetuse hüvitis;9) vanemahüvitis;
isikut ei ole võimalik tuvastada;
puuduvad isiku kontaktandmed;
isikul puudub õigus nõutavat teavet saada;
isik on piiratud teovõimega ja talle on kohtu poolt määratud eestkostja ning märgukiri või selgitustaotlus on esitatud esindaja eelneva nõusolekuta;
isik on selgelt väljendanud seisukohta, et ta ei soovi pöördumisele vastust;
pöördumine ei ole esitatud eesti keeles ja «Keeleseaduse» § 8 kohaselt ei ole adressaat kohustatud sellele vastama;
pöördumise sisu ei ole loetav või arusaadav;
pöördumine on deklaratiivse tähendusega;
vastamine nõuab teabe suure mahu tõttu kohtutäituri töökorralduse muutmist, takistab talle pandud avalike ülesannete täitmist või nõuab põhjendamatult suuri kulutusi.
võlgnik või sissenõudja või tema esindaja, välja arvatud juhul, kui kohtutäitur nõuab sisse täitekulu;
võlgniku või sissenõudja alaneja või üleneja sugulane või õde, poolõde, vend või poolvend või ta on või on olnud abielus võlgniku või sissenõudja õe, poolõe, venna või poolvennaga;
võlgniku või sissenõudja võõras- või kasuvanem, võõras- või kasulaps;
võlgniku või sissenõudja lapsendaja või lapsendatu;
võlgniku või sissenõudja abikaasa, võlgniku või sissenõudjaga püsivalt koos elav isik, sealhulgas pärast abielu või püsiva kooselu lõppemist;
otse või kaudselt huvitatud sundtäitmisest või kui on muid asjaolusid, mis tekitavad kahtlust tema erapooletuses.
Lisaks täitedokumentide täitmisele toimetavad kohtutäiturid ka tahteavaldusi kätte. Kuna see on täitemenetluse väline tegevus, siis selle eest maksab tasu isik, kes esitab kohtutäiturile avalduse toimingu tegemiseks. Tasu on seatud sõltuvusse miinimumpalgast – toimingu pealt on kohtutäituri tasu 1/3 miinimumpalga alammäärast.


§ 35 Sisemised trahheakanüülid
§ 54 Insuliinipumba infusioonivahendid
§ 55 Insuliinipumba reservuaarid
§ 56 Insuliinipumba glükoosisensorid
§ 57 Haavaplaastrid ja haavasidemed venoossete haavade raviks
§ 58 Haavaplaastrid ja haavasidemed diabeetiliste haavandite raviks
§ 59 Haavaplaastrid ja haavasidemed lamatishaavandite raviks
§ 60 Haavaplaastrid ja haavasidemed põletushaavade raviks
§ 61 Haavaplaastrid ja haavasidemed kiiritusjärgsete haavade raviks
§ 62 Haavaplaastrid ja haavasidemed Epidermolysis bullosa raviks
§ 63 Automaatse rõhuregulatsiooniga positiivrõhu seade
§ 64 Automaatse rõhuregulatsiooniga ja fikseeritava rõhuga positiivrõhu seadme maskid
§ 65 Tasu maksmise kohustuse ülevõtmise kord
§ 66 Määruse kehtetuks tunnistamine
RT I, 29.12.2014, 28
Vastu võetud 19.12.2014 nr 77
Paragrahvides 3–64 nimetatud meditsiiniseadmete puhul on kindlustatud isiku omaosaluse määr ostetava meditsiiniseadme piirhinna ja haigekassa poolt ülevõetava tasu maksmise kohustuse summa vahe. Juhul kui ostetava meditsiiniseadme jaehind on alla piirhinna on kindlustatud isiku omaosaluse määr jaehinna ja haigekassa poolt ülevõetava tasu maksmise kohustuse summa vahe.
Glucocard X-Sensor 50 tk*
Alphacheck professional glucose test strips N50*
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (OneTouch® Select® 50 tk) piirhinnast, milleks on 17,74 eurot, arvutatud ühe glükomeetri testriba hind 0,355 eurot.
1) alla 19-aastasele diabeedihaigele isikule kuni 1650 testriba eest kalendripoolaastas;
5) I tüübi diabeedi haigele kuni 900 testriba eest kalendripoolaastas;
6) II tüübi diabeedi haigele, kes saab raviks insuliinisüste, kuni 450 testriba eest kalendripoolaastas;
FeelFine Pen Needles 5 mm 31G N100*
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Unifine Pentips pensüsteli nõelad 5 mm N100) piirhinnast, milleks on 13,60 eurot, arvutatud ühe insuliini süstevahendi ühekordse kasutusega nõela hind 0,1360 eurot.
FeelFine Pen Needles 6 mm 31G N100*
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Unifine Pentips pensüsteli nõelad 6 mm N100) piirhinnast, milleks on 13,60 eurot, arvutatud ühe insuliini süstevahendi ühekordse kasutusega nõela hind 0,1360 eurot.
Unifine Pentips pensüsteli nõelad 8 mm N100*
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (MicroFine 0,25 × 8 mm – 31G N100) piirhinnast, milleks on 12,87 eurot, arvutatud ühe insuliini süstevahendi ühekordse kasutusega nõela hind 0,1287 eurot.
Unifine Pentips pensüsteli nõelad 12 mm N100*
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (MicroFine 0,33 × 12,7 mm – 29G N100) piirhinnast, milleks on 12,87 eurot, arvutatud ühe insuliini süstevahendi ühekordse kasutusega nõela hind 0,1287 eurot.
(7) Haigekassa võtab üle kindlustatud isikule vajalike käesolevas paragrahvis nimetatud insuliini süstevahendi ühekordse kasutusega nõelte eest tasu maksmise kohustuse järgmistel juhtudel järgmises ulatuses:
5) muu täpsustatud diabeedi (RHK 10 diagnoosikood E13) haigele kuni 350 nõela eest kalendripoolaastas;
6) II tüübi diabeedi haigele, kes saab raviks süstitavaid diabeediravimeid (v.a insuliin), kuni 200 nõela eest kalendripoolaastas.
BGStar ultra thin lantsetid 33 G N100*
1) alla 19-aastasele diabeedihaigele kuni 1650 lantseti eest kalendripoolaastas;
5) I tüübi diabeedi haigele kuni 900 lantseti eest kalendripoolaastas;
6) II tüübi diabeedi haigele, kes saab raviks insuliinisüste, kuni 450 lantseti eest kalendripoolaastas;
ConvaTec alusplaadid 38 mm N5
ConvaTec alusplaadid 45 mm N5
ConvaTec alusplaadid 57 mm N5
ConvaTec alusplaadid 70 mm N5
ConvaTec alusplaadid 100 mm 5 tk
Esteem Synergy jäigad alusplaadid 48 mm N5
Esteem Synergy jäigad alusplaadid 61 mm N5
Esteem Synergy vormitavad alusplaadid 13/22 mm N5
Esteem Synergy vormitavad alusplaadid 22/35 mm N5
Esteem Synergy vormitavad alusplaadid 33/45 mm N5
Esteem Synergy pehmed alusplaadid 35 mm N5
Esteem Synergy pehmed alusplaadid 48 mm N5
Esteem Synergy pehmed alusplaadid 61 mm N5
Alterna stoomi alusplaat, 50 mm N5
Alterna stoomi alusplaat, 60 mm N5
Alterna stoomi alusplaat, ekstra kleepuv, 40 mm N5
Alterna stoomi alusplaat, ekstra kleepuv, 50 mm N5
Alterna stoomi alusplaat, ekstra kleepuv, 60 mm N5
Esteem Synergy kinnised stoomikotid 35 mm N30
Esteem Synergy kinnised stoomikotid 48 mm N30
Esteem Synergy kinnised stoomikotid 61 mm N30
Esteem Synergy pediaatrilised kinnised stoomikotid N10
ConvaTec üheosalised kolostoomikotid 19 mm N30
ConvaTec üheosalised kolostoomikotid 25 mm N30
ConvaTec üheosalised kolostoomikotid 32 mm N30
ConvaTec üheosalised kolostoomikotid 38 mm N30
ConvaTec üheosalised kolostoomikotid 50 mm N30
ConvaTec üheosalised kolostoomikotid 45 mm N30
Esteem+ klambrita tühjendatav filtriga üheosaline stoomikott 20 mm N10
Esteem+ klambrita tühjendatav filtriga üheosaline stoomikott 30 mm N10
Esteem+ klambrita tühjendatav filtriga üheosaline stoomikott 40 mm N10
(1) Kolostoomi pastade, pulbrite ja kaitsekreemide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
Stomahesive pasta 60 g N1
Stomahesive pulber 25 g N1
Coloplast pasta 60 g N1
Coloplast kaitsekreem 60 ml N1
Coloplasti stoomi pulber 25 g N1
(2) Haigekassa võtab üle kolostoomi pastade, pulbrite ja kaitsekreemide eest tasu maksmise kohustuse kuni 6 pasta, pulbri või kaitsekreemi eest kalendripoolaastas ühe kindlustatud isiku kohta, kellel on kolostoom.
(1) ConvaTeci kaheosalise stoomisüsteemi ileostoomi alusplaatide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 7 lõikes 1.
(2) Coloplasti kaheosalise stoomisüsteemi ileostoomi alusplaatide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 7 lõikes 2.
(3) B. Braun Medicali kaheosalise stoomisüsteemi ileostoomi alusplaatide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 7 lõikes 3.
ConvaTec ileostoomikotid 100 mm alusplaadile N10
Natura+, klambrita, tühjendatav, filtriga stoomikott 38 mm N10
Natura+, klambrita, tühjendatav, filtriga stoomikott 45 mm N10
Natura+, klambrita, tühjendatav, filtriga stoomikott 57 mm N10
Natura+, klambrita, tühjendatav, filtriga stoomikott 70 mm N10
Natura+, klambrita, tühjendatav, filtriga stoomikott 100 mm N10
Esteem Synergy alt lahtised stoomikotid 48 mm N10
Esteem Synergy alt lahtised stoomikotid 61 mm N10
Alterna Free stoomikott, filtriga, avatud, Hide-Away sulguriga, midi, alusplaadile 50 mm, N30
Alterna Free stoomikott, filtriga, avatud, Hide-Away sulguriga, midi, alusplaadile 60 mm, N30
Alterna Free stoomikott, filtriga, avatud, Hide-Away sulguriga, maxi, alusplaadile 40 mm, N30
Alterna Free stoomikott, filtriga, avatud, Hide-Away sulguriga, maxi, alusplaadile 50 mm, N30
Alterna Free stoomikott, filtriga, avatud, Hide-Away sulguriga, maxi, alusplaadile 60 mm, N30
(4) B. Braun Medicali üheosalise stoomisüsteemi ileostoomi stoomikottide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
(5) ConvaTeci üheosalise stoomisüsteemi ileostoomi stoomikottide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
(6) Haigekassa võtab üle ühe- või kaheosalise stoomisüsteemi ileostoomi stoomikottide või kolostoomi stoomikottide eest tasu maksmise kohustuse kuni 370 koti eest kalendripoolaastas ühe kindlustatud isiku kohta, kellel on ileostoom.
(1) Ileostoomi pastade, pulbrite ja kaitsekreemide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 9 lõikes 1.
(2) Haigekassa võtab üle ileostoomi pastade, pulbrite ja kaitsekreemide eest tasu maksmise kohustuse kuni 6 pasta, pulbri või kaitsekreemi eest kalendripoolaastas ühe kindlustatud isiku kohta, kellel on ileostoom.
(1) Ileostoomi alkoholivaba stoomipasta kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 10 lõikes 1.
(1) Ileostoomi stoomikotivöö kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 11 lõikes 1.
(1) Ileostoomi stoomiümbrise kaitse padjakeste ja nahakaitsevahendi kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 12 lõikes 1.
(1) Ileostoomi nahapuhastuspadjakeste ja nahapuhastusvahendi kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 13 lõikes 1.
(1) ConvaTeci kaheosalise stoomisüsteemi urostoomi alusplaatide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 7 lõikes 1.
(2) Coloplasti kaheosalise stoomisüsteemi urostoomi alusplaatide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 7 lõikes 2.
(3) B. Braun Medicali kaheosalise stoomisüsteemi urostoomi alusplaatide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 7 lõikes 3.
ConvaTec urostoomikotid alusplaadile C2S N10
Coloplast urostoomikott, maxi, alusplaadile 50 mm, N20
Coloplast urostoomikott, maxi, alusplaadile 60 mm, N20
ConvaTec üheosalised urostoomikotid 19 mm N10
ConvaTec üheosalised urostoomikotid 25 mm N10
ConvaTec üheosalised urostoomikotid 32 mm N10
ConvaTec üheosalised urostoomikotid 38 mm N10
Coloplast urostoomikott, midi, N20
Coloplast urostoomikott, maxi, N20
(1) Urostoomi öise uriinikogumiskoti kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
ConvaTec öine uriinikogumiskott 1 tk
Coloplast öine uriinikogumiskott 1 tk
(2) Haigekassa võtab üle urostoomi öise uriinikogumiskoti eest tasu maksmise kohustuse kuni 6 öise uriinikogumiskoti eest kalendripoolaastas ühe kindlustatud isiku kohta, kellel on urostoom.
(1) Urostoomi pastade, pulbrite ja kaitsekreemide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 9 lõikes 1.
(2) Haigekassa võtab üle urostoomi pastade, pulbrite ja kaitsekreemide eest tasu maksmise kohustuse kuni 6 pasta, pulbri või kaitsekreemi eest kalendripoolaastas ühe kindlustatud isiku kohta, kellel on urostoom.
(1) Urostoomi alkoholivaba stoomipasta kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 10 lõikes 1.
(1) Urostoomi stoomikotivöö kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 11 lõikes 1.
(1) Urostoomi stoomiümbrise kaitse padjakeste ja nahakaitsevahendi kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 12 lõikes 1.
(1) Urostoomi nahapuhastuspadjakeste ja nahapuhastusvahendi kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 13 lõikes 1.
Atos Provox ShowerAid trahheostoomi kaitse N1
(1) Sisemise vahetatava kanüüliga mansetiga trahheakanüülide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
CRISTALCLEAR PLUS termosensitiivsest PVCst trahheakanüül mansetiga, sisemise kanüüliga I.D. 7,0
CRISTALCLEAR PLUS termosensitiivsest PVCst trahheakanüül mansetiga, sisemise kanüüliga I.D. 10,0
(2) Sisemise vahetatava kanüüliga mansetita trahheakanüülide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
CRISTALCLEAR PLUS termosensitiivsest PVCst mansetita trahheakanüül, sisemise kanüüliga I.D. 10,0
(3) Haigekassa võtab üle sisemise vahetatava kanüüliga trahheakanüülide eest tasu maksmise kohustuse kuni 24 sisemise vahetatava kanüüliga trahheakanüüli eest kalendriaastas ühe kindlustatud isiku kohta, kellel on trahheostoom.
§ 35. Sisemised trahheakanüülid
(1) Sisemiste trahheakanüülide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
(2) Haigekassa võtab üle sisemiste trahheakanüülide eest tasu maksmise kohustuse kuni 365 sisemise trahheakanüüli eest kalendriaastas ühe kindlustatud isiku kohta, kellel on trahheostoom.
Mülly Vacutip aspiratsioonisondid CH10/53 cm 1 tk
Mülly Vacutip aspiratsioonisondid CH14/53 cm 1 tk
Mülly Vacutip aspiratsioonisondid CH16/53 cm 1 tk
Vacutip Metric aspiratsioonisondid CH05/35 cm 1 tk
Vacutip Metric aspiratsioonisondid CH06/35 cm 1 tk
Vacutip Metric aspiratsioonisondid CH08/35 cm 1 tk
2) üks kord vasaku kehapoole õla-, küünarvarre- või randmeproteesi eest.
1) kuni kaks korda parema kehapoole sääre- või reieproteesi kordushülsi eest;
2) kuni kaks korda vasaku kehapoole sääre- või reieproteesi kordushülsi eest.
(2) Lõikes 1 sätestatud piirhind on üle 12-aastase kindlustatud isiku sama nimetusega kordussurverõiva korral 10% madalam.
(3) Lõikes 1 sätestatud piirhind on alla 12-aastase kindlustatud isiku esimese surverõiva korral 10% madalam ja sama nimetusega kordussurverõiva piirhind esimese surverõiva piirhinnast veel 10% madalam.
1) kuni 4-aastasele lapsele kahe Babyhaler®’i eest;
2) 4–10-aastasele lapsele ühe Volumatic®’u eest kalendriaastas.
(1) Ühekordsete hüdrofiilsete põiekateetrite kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
7012280
LoFricNelation kateeter CH08, 40 cm
LoFricNelation kateeter CH10, 40 cm
LoFricNelation kateeter CH12, 40 cm
LoFricNelation kateeter CH14, 40 cm
LoFricNelation kateeter CH16, 40 cm
LoFricNelation kateeter CH18, 40 cm
LoFricNelation kateeter CH20, 40 cm
LoFricNelation kateeter CH22, 40 cm
LoFricNelation kateeter CH24, 40 cm
LoFric Origo Nelation kateeter CH10, 40 cm
LoFric Origo Nelation kateeter CH12, 40 cm
LoFric Origo Nelation kateeter CH14, 40 cm
LoFric Origo Nelation kateeter CH16, 40 cm
7012415
LoFric Origo Nelation kateeter CH18, 40 cm
7012426
LoFric naiste kateeter, suurused CH06, 20 cm
LoFric naiste kateeter, suurused CH08, 20 cm
LoFric naiste kateeter, suurused CH10, 20 cm
LoFric naiste kateeter, suurused CH12, 20 cm
LoFric naiste kateeter, suurused CH14, 20 cm
LoFric naiste kateeter, suurused CH16, 20 cm
LoFric naiste kateeter, suurused CH18, 20 cm
7012493
LoFric Sense naiste kateeter, suurused CH08, 15 cm
LoFric Sense naiste kateeter, suurused CH10, 15 cm
LoFric Sense naiste kateeter, suurused CH12, 15 cm
LoFric Sense naiste kateeter, suurused CH14, 15 cm
LoFric laste kateeter, suurused CH06, 20 cm
LoFric laste kateeter, suurused CH06, 30 cm
LoFric laste kateeter, suurused CH08, 30 cm
LoFric laste kateeter, suurused CH08, 20 cm
LoFric laste kateeter, suurused CH10, 20 cm
7012583
LoFric laste kateeter, suurused CH10, 30 cm
LoFric Origo Nelation kateeter CH08, 30 cm
LoFric Origo Nelation kateeter CH10, 30 cm
LoFric Origo Nelation kateeter CH12, 30 cm
(2) Ühekordsete libiainega katmata põiekateetrite kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
Pennine Healthcare meeste põiekateeter FG/CH6 Ø 2.00 mm, 38 cm
Pennine Healthcare meeste põiekateeter FG/CH8 Ø 2.66 mm, 38 cm
Pennine Healthcare meeste põiekateeter FG/CH10 Ø 3.33 mm, 38 cm
Pennine Healthcare meeste põiekateeter FG/CH12 Ø 4.00 mm, 38 cm
Pennine Healthcare meeste põiekateeter FG/CH14 Ø 4.66 mm, 38 cm
Pennine Healthcare meeste põiekateeter FG/CH16 Ø 5.33 mm, 38 cm
Pennine Healthcare meeste põiekateeter FG/CH18 Ø 6.00 mm, 38 cm
Pennine Healthcare meeste põiekateeter FG/CH20 Ø 6.66 mm, 38 cm
Pennine Healthcare meeste põiekateeter FG/CH22 Ø 7.33 mm, 38 cm
Pennine Healthcare meeste põiekateeter FG/CH24 Ø 8.00 mm, 38 cm
Pennine Healthcare naiste põiekateeter FG/CH6 Ø 2.00 mm, 23 cm
Pennine Healthcare naiste põiekateeter FG/CH8 Ø 2.66 mm, 23 cm
Pennine Healthcare naiste põiekateeter FG/CH10 Ø 3.33 mm, 23 cm
Pennine Healthcare naiste põiekateeter FG/CH12 Ø 4.00 mm, 23 cm
Pennine Healthcare naiste põiekateeter FG/CH14 Ø 4.66 mm, 23 cm
Pennine Healthcare naiste põiekateeter FG/CH16 Ø 5.33 mm, 23 cm
(3) Haigekassa võtab üle kindlustatud isikule, kellel on kusepõie funktsiooni häired, vajaliku ühekordse põiekateetri eest tasu maksmise kohustuse järgmistel juhtudel ja ulatuses:
1) neuroloogilise patoloogia (sclerosis multiplex, alumine parapleegia) tõttu püsiva kusepõie funktsiooni häire esmakordse diagnoosimise korral kuue kuu jooksul kuni 650 kateetri eest;
2) onkoloogilise hea- või pahaloomulise patoloogia korral kuue kuu jooksul pärast vaagnapiirkonna kiiritust või operatsiooni kuni 350 kateetri eest;
3) ureetra striktuuride korral kuue kuu jooksul pärast operatiivset ravi ureetra bužeerimise eesmärgil kuni 30 kateetri eest;
4) mujal klassifitseerimata neuropaatilise kusepõiepidamatuse (RHK 10 diagnoosikood N31.0) korral kuni 1000 käesoleva paragrahvi lõikes 2 loetletud libiainega katmata ühekordse põiekateetri eest kalendripoolaastas.
§ 54. Insuliinipumba infusioonivahendid
Accu-Chek FlexLink I 10 mm / 60 cm infusioonivahendid N10
Accu-Chek FlexLink I 6 mm / 70 cm infusioonivahendid N10
Accu-Chek FlexLink I 8 mm / 70 cm infusioonivahendid N10
Accu-Chek FlexLink I 10 mm / 70 cm infusioonivahendid N10
§ 55. Insuliinipumba reservuaarid
§ 56. Insuliinipumba glükoosisensorid
§ 57. Haavaplaastrid ja haavasidemed venoossete haavade raviks
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Askina Foam 10 × 20 cm) piirhinnast, milleks on 4,46 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,0223 eurot.
Askina Dressil 10 × 20 cm
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Askina Dressil 10 × 20 cm) piirhinnast, milleks on 6,95 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,0348 eurot.
Mepilex Border 15 × 15 cm N5
Askina Dressil Border 10 × 10 cm
Askina Dressil Border 15 × 15 cm
Askina Dressil Border 7,5 × 7,5 cm
Aquacel Foam silikooniga vahthaavaside 21 × 21 cm
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Aquacel Foam silikooniga vahthaavaside 21 × 21 cm) piirhinnast, milleks on 75,95 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,0344 eurot.
Askina® Heel 225 cm²
(7) Venoossete haavade raviks mõeldud eriotstarbeliste sakraalpiirkonna haavasidemete kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
(8) Venoossete haavade raviks mõeldud õhukeste hüdrokolloidhaavasidemete kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Suprasorb H hüdrokolloid haavaside 10 × 10 cm, standard) piirhinnast, milleks on 1,62 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,0162 eurot.
(9) Venoossete haavade raviks mõeldud plaastriga hüdrogeelhaavasidemete kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Askina THINsite haavaside 20 × 20 cm N1) piirhinnast, milleks on 7,65 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,0191 eurot.
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Askina Calgitrol Ag 10 × 10 cm) piirhinnast, milleks on 4,89 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,0489 eurot.
Mepilex Border Ag 15 × 15 cm N5*
Biatain AG Adhesive 18 × 18 cm
Biatain AG Adhesive 12,5 × 12,5 cm
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Biatain AG Adhesive 18 × 18 cm) piirhinnast, milleks on 19,48 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,0601 eurot.
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Suprasorb A+Ag antimikroobne kaltsiumalginaat haavaside 10 × 10 cm) piirhinnast, milleks on 4,51 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,0451 eurot.
Vlivaktiv Ag aktiivsöe ja hõbedaga imavhaavaside 10 ×10 cm
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Vlivaktiv Ag aktiivsöe ja hõbedaga imavhaavaside 10 × 10 cm) piirhinnast, milleks on 4,78 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,0478 eurot.
Aquacel Extra Ag 5 × 5 cm N10 (endine nimetus Aquacel Ag)*
Aquacel Extra Ag 10 × 10 cm N10 (endine nimetus Aquacel Ag)
Aquacel Extra Ag 15 × 15 cm N5 (endine nimetus Aquacel Ag)*
Aquacel Extra Ag 20 × 30 cm N5 (endine nimetus Aquacel Ag)
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Aquacel Extra Ag 10 × 10 cm N10) piirhinnast, milleks on 45,28 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,0453 eurot.
Suprasorb X +PHMB / polüheksaniidiga antimikroobne hydrobalance haavaside 14 × 2 cm
Suprasorb X +PHMB / polüheksaniidiga antimikroobne hydrobalance haavaside 9 × 9 cm*
Suprasorb X +PHMB / polüheksaniidiga antimikroobne hydrobalance haavaside 5 × 5 cm*
Suprasorb X +PHMB / polüheksaniidiga antimikroobne hydrobalance riba-haavaside 2 × 21 cm*
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Mepitel 10 × 18 cm N10) piirhinnast, milleks on 76,87 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,0427 eurot.
(25) Venoossete haavade raviks mõeldud plaastriga spetsiaalselt pindtöötlemata vahthaavasidemete kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
Biatain Adhesive 12,5 × 12,5 cm
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Suprasorb P haavapadi 7,5 × 7,5 cm kleepuv) piirhinnast, milleks on 1,32 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,02347 eurot.
(26) Venoossete haavade raviks mõeldud paksude hüdrokolloidhaavasidemete kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Granuflex 20 × 20 cm N5) piirhinnast, milleks on 52,46 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,0262 eurot.
(27) Venoossete haavade raviks mõeldud tahkete hüdrogeelhaavasidemete kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
(28) Venoossete haavade raviks mõeldud plaastriga hüdrokolloidhaavasidemete kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Granuflex Bordered 10 × 13 cm N5) piirhinnast, milleks on 31,55 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,0485 eurot.
(29) Haigekassa võtab üle kindlustatud isikule vajalike haavaplaastrite ja haavasidemete eest tasu maksmise kohustuse kuue kuu jooksul pärast venoosse haavandi diagnoosimist kuni 24 haavaplaastri või haavasideme eest ühe venoosse jalahaavandi kohta.
§ 58. Haavaplaastrid ja haavasidemed diabeetiliste haavandite raviks
(1) Diabeetiliste haavandite haavaplaastrite ja haavasidemete kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 57 lõigetes 1–28.
§ 59. Haavaplaastrid ja haavasidemed lamatishaavandite raviks
(1) Lamatishaavandite haavaplaastrite ja haavasidemete kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 57 lõigetes 1–28.
§ 60. Haavaplaastrid ja haavasidemed põletushaavade raviks
(1) Põletushaavade haavaplaastrite ja haavasidemete kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 57 lõigetes 1–28.
§ 61. Haavaplaastrid ja haavasidemed kiiritusjärgsete haavade raviks
(1) Kiiritusjärgsete haavade haavaplaastrite ja haavasidemete kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 57 lõigetes 1–28.
§ 62. Haavaplaastrid ja haavasidemed Epidermolysis bullosa raviks
(3) Lõikes 1 nimetatud haavaplaastrite ja haavasidemete haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks on § 57 lõigetes 2, 6, 10 ja 22 sätestatud piirhinnad.
§ 63. Automaatse rõhuregulatsiooniga positiivrõhu seade
§ 64. Automaatse rõhuregulatsiooniga ja fikseeritava rõhuga positiivrõhu seadme maskid
Ninamask Vista 25,5 ×40 × 8
Ninamask Swift FX Nano
(2) Haigekassa võtab üle kindlustatud isikule vajaliku automaatse rõhuregulatsiooniga ja fikseeritava rõhuga positiivrõhu seadme maski eest tasu maksmise kohustuse üks kord kalendriaastas § 63 lõikes 2 sätestatud tingimustel.
§ 65. Tasu maksmise kohustuse ülevõtmise kord
(7) Meditsiiniseadme väljastamisel on meditsiiniseadme müüja kohustatud kontrollima meditsiiniseadme kaardilt haigekassa tasutava meditsiiniseadme koguse vastavust §-des 3–64 nimetatud tingimustele ning kandma retseptikeskusesse järgmised meditsiiniseadme müügi andmed:
§ 66. Määruse kehtetuks tunnistamine
Sotsiaalministri 13. juuni 2014. a määrus nr 33 „Eesti Haigekassa meditsiiniseadmete loetelu ja meditsiiniseadmete loetellu kantud meditsiiniseadme eest tasu maksmise kohustuse ülevõtmise kord” tunnistatakse kehtetuks.


Korrakaitseseaduse rakendamine Saue vallas – Riigi Teataja
Korrakaitseseaduse rakendamine Saue vallas
Korrakaitseseaduse rakendamine Saue vallas - sisukord
2 Oluliselt häiriva müra või valgusefektide tekitamiseks loa andmise kord
§ 2 Oluliselt häiriva müra või valgusefektide tekitamiseks loa andmine
3 Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded
§ 3 Avaliku ürituse korraldamise nõuded
§ 4 Ürituse korraldamise loa taotlemine
§ 5 Loa taotluse menetlemine
§ 6 Ürituse läbiviimise nõuded ja korraldaja vastutus
§ 8 Ürituse läbiviimise peatamine ja lõpetamine
§ 9 Ürituse toimumisest teavitamine
RT IV, 08.05.2018, 9
Vastu võetud 26.04.2018 nr 24
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37 ja lõike 2, korrakaitseseaduse § 56 lõike 3 punkti 2, § 59 lõike 1 ning alkoholiseaduse § 42 lõike 1 punkti 1 alusel.
(1) Määruse eesmärk on lahendada korrakaitseseadusega kohaliku omavalitsuse üksuse või volikogu pädevusse antud küsimused Saue valla territooriumil.
(2) Määrus sätestab oluliselt häiriva müra või valgusefektide tekitamise loa andmise korra Saue vallas ning nõuded Saue valla territooriumil avaliku ürituse korraldamiseks ja läbiviimiseks.
(3) Määruses kasutatakse mõisteid korrakaitseseaduses sätestatud tähenduses.
2. peatükk Oluliselt häiriva müra või valgusefektide tekitamiseks loa andmise kord
§ 2. Oluliselt häiriva müra või valgusefektide tekitamiseks loa andmine
(1) Korrakaitseseaduse § 56 lõikes 1 sätestatud kohas või § 56 lõikes 2 sätestatud ajal oluliselt häiriva müra või valgusefektide tekitamiseks esitab isik vormikohase taotluse Saue Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus). Isik peab loa taotluse esitama vallavalitsusele vähemalt 14 kalendripäeva enne luba vajava sündmuse toimumist.
(2) Kui isik taotleb oluliselt häiriva müra või valgusefektide tekitamiseks luba avaliku ürituse korraldamise raames, siis lahendatakse loa andmine avaliku ürituse loa menetluse raames 3. peatükis sätestatud korras.
(3) Lõikes 1 nimetatud loa andmise või mitteandmise otsustab vallavalitsus oma korraldusega kaalutlusõiguse alusel, lähtudes korrakaitseseaduses sätestatud avaliku korra tagamise põhimõtetest.
(4) Vallavalitsus otsustab loa andmise või mitteandmise 14 kalendripäeva jooksul loa taotluse esitamisest.
3. peatükk Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded
§ 3. Avaliku ürituse korraldamise nõuded
(1) Avaliku ürituse (edaspidi üritus) korraldamine Saue vallas tuleb kooskõlastada vallavalitsusega, kes annab nõusoleku (edaspidi luba) ürituse korraldamiseks oma korraldusega.
(2) Ürituse korraldamiseks ei pea luba taotlema vallavalitsuse hallatav asutus ürituse korraldamiseks oma tegevuskohas või territooriumil. Sellisel juhul loetakse ürituse eest vastutavaks isikuks hallatava asutuse juht, kes on ürituse läbiviimisel kohustatud järgima määruses sätestatud nõudeid.
(3) Ürituse korraldaja peab tagama ürituse korraldamise ja läbiviimise kooskõlas Saue valla ja Eesti Vabariigi õigusaktidega, sh tagama avaliku korra ja heakorra nõuete täitmise üritusel.
(4) Üritusel võib müüa alkohoolseid jooke etanoolisisaldusega kuni 22 mahuprotsenti (kaasa arvatud, s.o lahja alkohoolne jook) järgides Eesti Vabariigi ja Saue valla õigusaktidega alkohoolse joogi jaemüügile kehtestatud nõudeid ja piiranguid.
(5) Üritustel, mis on suunatud alaealistele, on keelatud alkohoolsete jookide müük ning tarvitamine.
(6) Kõik üritused, mis on suunatud alla 16-aastastele isikutele, tuleb lõpetada hiljemalt kell 22.30, ajavahemikus 1. juuni – 31. august kell 23.30.
(7) Ürituse korraldamisel, kus on ealised piirangud või piirangud üritusele kaasavõetavate esemete suhtes tuleb sellest teatada ürituse reklaamimisel, samuti peab vastav teade olema paigutatud nähtavale kohale ürituse toimumise kohas.
§ 4. Ürituse korraldamise loa taotlemine
(1) Ürituse korraldaja esitab vähemalt 14 kalendripäeva enne ürituse toimumist vallavalitsusele allkirjastatud loa taotluse koos kõigi nõutud lisadokumentidega.
(2) Loa taotluses märgitakse:
1) ürituse korraldaja nimi, isiku- või registrikood, aadress ja sidevahendite andmed;
2) ürituse eest vastutava füüsilise isiku nimi, isikukood ja sidevahendite andmed, kui ürituse korraldajaks on juriidiline isik või juriidiliseks isikuks mitteolev ühendus;
3) ürituse nimetus, vorm (spordivõistlus, vabaõhukontsert, näitus, etendus, laat või muu üritus), sihtgrupp, kirjeldus ja ajakava ning osavõtjate eeldatav arv;
4) ürituse läbiviimise koht ja liikumismarsruut (olemasolul);
5) ürituse alguse ja lõpu kuupäev ning kellaaeg;
6) korraldaja poolt avaliku korra, heakorra, tuleohutuse, ohtlike kohtade tõkestamise, meditsiiniline abi jms tagamise vahendid;
7) teave parkimise ja liikluskorralduse kohta üritusel, sh liikluskorralduse muutmise vajadus;
8) turvaettevõtja andmed, kui korda peab turvaettevõtja;
9) teave üritusel kasutatavate heliseadmete, valgustusseadmete, eritehnika ja lõbustusatraktsioonide kohta;
10) teave ürituse pidamiseks püstitatavate ajutise ehitise (tribüün, lava vms), telkide või muude suuremõõtmeliste konstruktsioonide kohta;
11) teave loomade avaliku näitamise kohta;
12) teave tuletööde tegemise koha (asukoht, aeg ja korraldaja);
13) teave pürotehnika kasutamise kohta (kategooria, asukoht, aeg, korraldaja);
14) korraldamisega kaasnev kaubandustegevuse liik, kaubanduse korraldaja andmed, alkohoolsete jookide müük.
(3) Loa taotlusele lisatakse õigusaktides nõutud lisadokumendid (näiteks ilutulestiku projekt) või muud asjakohased ja informatiivsed dokumendid (näiteks turvaplaan turvafirma kasutamisel).
(4) Loa taotleja peab loa taotluse enne esitamist kooskõlastama seaduses sätestatud juhtudel seaduses sätestatud asutuste või isikutega. Muuhulgas tuleb loa taotlusele enne esitamist võtta:
1) ürituse toimumise koha omaniku kirjalik nõusolek;
2) tee- või tee kaitsevööndi maa omaniku nõusolek, kui ürituse läbiviimiseks kasutatakse tee- või tee kaitsevööndi maad;
3) ürituse korraldamise eest vastutava isiku kirjalik nõusolek.
(5) Kui ürituse toimumise asukoha omanik on Saue vald, siis annab vallavalitsus nõusoleku ehitise või maa-ala kasutamiseks loa väljastamisega.
§ 5. Loa taotluse menetlemine
(1) Loa taotluse vaatab läbi Saue valla ametiasutuse vastav teenistuja (edaspidi menetleja) ning puuduste avastamisel taotluses annab loa taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, selgitades, et tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võib vallavalitsus jätta taotluse läbi vaatamata.
(2) Menetleja võib iga üksikjuhtumi asjaolusid arvestades vajadusel nõuda täiendavaid dokumente või määrata lisaks isikud, kellega taotleja peab avaliku ürituse loa taotluse kooskõlastama.
(3) Vallavalitsus võib tagastada loa taotluse läbi vaatamata, kui taotluses esinevat puudust ei kõrvaldata tähtaegselt või taotluse esitamise tähtaeg on möödunud ja seda ei ennistata.
(4) Vallavalitsus hindab loa taotluses toodud andmete ja lisatud dokumentide põhjal korraldatava avaliku ürituse vastavust õigusaktides sätestatud nõuetele ning annab loa 10 tööpäeva jooksul viimase nõuetekohase dokumendi ja/või kooskõlastuse saamisest arvates või jätab lõikes 5 sätestatud juhtudel loa andmata, viidates õigusaktidele ning põhjustele, mis on loa välja andmata jätmise aluseks.
(5) Vallavalitsuse korralduses, millega avaliku üritusel luba antakse, märgitakse:
1) ürituse nimetus, mille korraldamiseks luba antakse;
2) ilutulestiku läbiviimise lubamine, kui seda on taotletud;
3) korraldaja nimi, aadress Eestis, isikukood/registrinumber ja telefoninumber;
4) vastutava isiku nimi ja kontaktandmed;
5) ürituse läbiviimise koht (vajadusel marsruut);
6) ürituse toimumise alguse ja lõpu kuupäev ning kellaaeg;
7) loa taotluse kooskõlastajate või vallavalitsuse poolt esitatud tingimused üritusele.
(6) Vallavalitsuse motiveeritud korraldusega võib keelduda loa andmisest eelkõige, kui:
1) kooskõlastajad on jätnud loa taotluse põhjendatult kooskõlastamata või korraldaja ei täida loa taotluse kooskõlastajate tingimusi, mis peavad olema täidetud enne loa andmist;
2) samal ajal ja samas kohas või liikumismarsruudil on varem lubatud mõne teise ürituse või koosoleku läbiviimine;
3) üritus on loa taotluses märgitud ajal, kohas või eesmärgil oma sisult mittesobilik;
4) loa taotluses nimetatud avaliku ürituse läbiviimine on vastuolus Eesti Vabariigi või Saue valla õigusaktidega, näiteks rikuks avalikku korda või tekitaks vahetu ohu inimese elule, tervisele, varale või keskkonnale ning ohtu ei ole võimalik tõrjuda vähem riivavat meedet kasutades.
§ 6. Ürituse läbiviimise nõuded ja korraldaja vastutus
(1) Ürituse korraldaja on ürituse läbiviimisel kohustatud:
1) täitma määruse nõudeid ja ürituse loal märgitud tingimusi;
2) tagama üritusest osavõtjate ohutuse ja turvalisuse, vajadusel piirama ohtlikud kohad tõketega ning kindlustama parkimis- ja liikluskorralduse vastavalt ürituse iseloomule;
3) tagama, et ürituse korraldamisel ja pidamisel kasutatavad esemed on inimesele, varale ja keskkonnale ohutud;
4) tagama avaliku korra;
5) tagama tuleohutuse ja järgima tervisekaitse nõudeid;
7) täitma politsei või muu korrakaitseorgani antud korraldusi korra tagamiseks üritusel;
8) tagama üritusel heakorra ning pärast ürituse lõppemist selle pidamise kohas ürituse tõttu tekkinud jäätmete koristamise;
9) täitma vallavalitsuse ja üritust kooskõlastavate ametkondade ettekirjutusi.
(2) Ürituse pidamisest loobumise korral peab korraldaja sellest viivitamatust informeerima vallavalitsust ja loa taotluse kooskõlastajaid.
(3) Ürituse korraldamise, pidamise ja läbiviimise eest vastavalt määruses ja Eesti Vabariigi õigusaktides sätestatud nõuetele vastutab ürituse korraldaja õigusaktides ettenähtud korras.
(1) Vallavalitsuse motiveeritud korraldusega võib loa tunnistada kehtetuks eelkõige, kui:
2) ürituse korraldaja ei täida ürituse korraldamisel Eesti Vabariigi ja Saue valla õigusaktidest tulenevaid nõudeid või ürituse loa taotluse kooskõlastajate ettekirjutusi või ürituse loal märgitud tingimusi;
3) loa kehtetuks tunnistamist tingivad asjaolud, mis kujutavad ohtu avalikule korrale või inimestele, nende varale või keskkonnale ning mida ei olnud loa andmisel võimalik ette näha.
(2) Loa kehtetuks tunnistamisest teavitab menetleja viivitamatult ürituse korraldajat ning loa taotluse kooskõlastanud isikuid.
§ 8. Ürituse läbiviimise peatamine ja lõpetamine
(1) Ürituse korraldaja peab ürituse peatama:
1) olulise või kõrgendatud ohu vältimiseks, kui ohtu ei ole võimalik tõrjuda vähem riivavat meedet kasutades;
2) korvamatu või suure kahju tekkimise ohu või kahju tekitamise korral, kui ohtu või kahju tekitamist ei ole võimalik tõrjuda vähem riivavat meedet kasutades;
3) üritusel osalejate turvalisuse tagamiseks, kui turvalisust ei ole võimalik tagada korraldajat vähem riivava meetmega.
(2) Kui lõikes 1 toodud asjaolude ilmnemisel ei peata ürituse korraldaja üritust, siis on Saue valla ametiasutuse poolt määratud ametnikul õigusteha ettekirjutus ürituse läbiviimise peatamiseks.
(3) Kui ürituse peatamise tinginud asjaolud on kõrvaldatud või ära langenud, siis võib avaliku ürituse pidamist jätkata.
(4) Kui ei ole võimalik kõrvaldada asjaolu, mis tingis ürituse peatamise, siis on ürituse korraldaja kohustatud ürituse lõpetama. Kui korraldaja üritust ei lõpeta, siis on Saue valla ametiasutuse poolt määratud ametnikul õigusteha ettekirjutus ürituse läbiviimise lõpetamiseks.
§ 9. Ürituse toimumisest teavitamine
(1) Menetleja avalikustab valla kodulehel andmed avaliku ürituse toimumisega nõustumise kohta, sh avaliku ürituse toimumise aja, koha, korraldaja ja vastutava isiku ning tema sideandmed.
(2) Menetleja teavitab viivitamatult peale ürituse korraldamisega nõustumist asukohajärgset prefektuuri Saue valla haldusterritooriumil peetavast üritusest.
(3) Menetleja teavitab viivitamatult peale ürituse korraldamisega nõustumist Tehnilise Järelevalve Ametit, kui üritusel kasutatakse auditi kohustusega seadet seadme ohutuse seaduse tähenduses.
(1) Vallavalitsus kinnitab Saue vallas toimuva avaliku ürituse korraldamise loa taotluse vormi ja oluliselt häiriva müra või valgusefektide tekitamise loa taotluse vormi.
(2) Tunnistada kehtetuks:
1) Nissi Vallavolikogu 29.01.2015. a määrus nr 1 „Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded Nissi vallas“;
2) Kernu Vallavolikogu 19.06.2014. a määrus nr 8 „Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded Kernu vallas“;
3) Saue Linnavolikogu 18.09.2014. a määrus nr 17 „Avalike ürituste korraldamise kord Saue linnas“;
4) Saue Vallavolikogu 26.06.2014. a määrus nr 16 „Korrakaitseseaduse rakendamine Saue vallas“.


Saue valla kalmistute registri põhimäärus – Riigi Teataja
Saue valla kalmistute registri põhimäärus
Saue valla kalmistute registri põhimäärus - sisukord
§ 2 Andmekogu ametlik nimi ja omanik
§ 8 Andmekogu vastutav töötleja
§ 9 Andmekogu volitatud töötleja
§ 10 Andmekogu pidamise kulud
§ 11 Andmekogu ülesehitus ja andmekogusse kogutavad andmed
RT IV, 08.06.2018, 44
Vastu võetud 31.05.2018 nr 31
Määrus kehtestatakse kalmistuseaduse § 11, avaliku teabe seaduse § 433, § 434, § 435 lg 1 alusel.
(1) Määrusega sätestatakse Saue valla kalmistute registri asutamise ja pidamise kord, sealhulgas andmekogu vastutava ja volitatud töötleja ülesanded, andmekogusse kogutavate andmete koosseis, andmete andmekogusse kandmise kord, andmekogust andmete väljastamise tingimused ja kord.
(2) Andmekogusse kogutakse andmeid ainult Saue valla haldusterritooriumil asuvate kalmistute kohta.
§ 2. Andmekogu ametlik nimi ja omanik
(1) Andmekogu ametlik nimi on „Saue valla kalmistute register“ (edaspidi andmekogu).
(2) Andmekogu omanik on Saue vald.
(3) Registri asutab ning selle põhimääruse kehtestab ja muudab Saue Vallavolikogu (edaspidi volikogu).
2) Haudiga liidestatud kalmistute portaalist (avalik vaade).
§ 8. Andmekogu vastutav töötleja
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Saue vallavalitsus.
1) korraldab andmekogu kasutusele võtmist ja tööd;
2) korraldab andmekogu pidamist reguleerivate õigusaktide eelnõude ning andmekogu
3) pidamiseks vajalike kordade jm dokumentatsiooni koostamist ja kehtestamist;
4) korraldab ja juhib andmekogu kasutuselevõttu ning andmekogu tarkvara majutamist ja rentimist;
5) sõlmib andmekogu volitatud töötlejaga lepingu andmete töötlemiseks;
6) volitab töötajaid ja määrab nende ülesanded volitatud töötleja õiguste ning kohustuste täitmiseks;
§ 9. Andmekogu volitatud töötleja
4) majutab, hooldab ja haldab andmekogu;
5) võimaldab andmetele juurdepääsu;
7) rakendab tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, mis vastavad isikuandmete kaitse üldmääruse nõuetele andmekaitse, andmetele juurdepääsu ja nende säilimise tagamiseks.
8) teavitab kohe vastutavat töötlejat ebaõigetest andmetest, mille parandamine ei ole tema pädevuses, andmekogu pidamisel tekkinud probleemidest ja talle teatavaks saanud andmete mittesihipärase kasutamise juhtudest.
§ 10. Andmekogu pidamise kulud
Andmekogu majutamise, hooldamise ja pidamise kulud kaetakse Saue valla eelarve vahendite arvelt.
§ 11. Andmekogu ülesehitus ja andmekogusse kogutavad andmed
(1) Andmekogu koosseisu kuuluvad käesoleva paragrahvi lõigetes 2−3 nimetatud andmed.
3) kalmistu kanderaamat (hauaplatside register);
5) hauaplatsi kasutamise luba või leping;
(1) Põhimääruses sätestatud andmete andmekogusse kandmise ning uuendamise kohustus on volitatatud töötlejal.
(3) Uue hauaplatsi loomisel kannab volitatud töötleja selle andmed andmekogusse, sidudes selle kaardiga.
2) maetu andmed (eesnimi; perekonnanimi; sünniaeg; surmaaeg; matuse aeg; platsi aadress; kalmistu nimi);
5) muinsuskaitse all ja kultuuriväärtustega hauaplatside andmed.
(2) Kalmistuportaalis ei kuvata käesoleva määruse § 11 lõike 5 punktides 6- 11 ning § 11 lõigetes 6, 7, 9 ja 10 nimetatud andmeid.
1) maetu ees- ja perekonnanime alusel;
3) näha hauaplatsi staatusi: kasutuses plats, kõlbmatu plats, vaba plats, jälgitav plats, akteeritud plats, kultuurimälestisega plats.
(7) Registreeritud hauaplatsi kasutaja näeb kõiki endaga seotud andmekogusse kantud hauaplatside andmeid riigiportaali või kalmistuportaali vahendusel.
(9) Andmekogusse kantud andmeid väljastatakse järgmiselt:
1) andmesubjekti kohta käivad andmed talle või tema seaduslikule esindajale kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse ja isikuandmete kaitse seadusega
3) kalmistu, mille andmeid soovib töödelda.
(4) Volitatud töötleja teavitab konto loomisest taotlejat kolme tööpäeva jooksul lõikes 3 nimetatud avalduse saamisest.
(1) Konto sulgemiseks esitab vastutav töötleja volitatud töötlejale taotluse, milles märgib järgmised andmed:
2) andmekogu kasutamise õiguse lõppemise aeg.
(2) Volitatud töötleja sulgeb konto hiljemalt käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud kuupäevale järgneval tööpäeval.
(3) Volitatud töötleja võib oma algatusel konto sulgeda, kui esineb vähemalt üks järgmistest alustest:
(1) Järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle teostavad andmekogu vastutav töötleja ja andmekaitse järelevalveasutus vastavalt oma pädevusele.
(2) Andmekogu üle järelevalvet teostaval isikul on õigus tutvuda andmekogusse kantud andmete ja nende alusdokumentidega ning saada teavet andmete registrist väljastamise ja kasutamise kohta.
(4) Andmekogu pidamisel tekkinud puuduste ilmnemisel on andmekogu volitatud töötleja kohustatud kõrvaldama järelevalvet teostanud isiku ettekirjutuses kajastatud puudused määratud tähtajaks.
(1) Andmekogu pidamise lõpetamise otsustab Saue Vallavolikogu.
(3) Andmekogu likvideerimisel otsustab vastutav töötleja andmete üleandmise teise andmekogusse või arhiivi ning määrab üleandmise tähtaja.
(5) Andmete üleandmise korral koostatakse vastav akt.
(1) Määrusega likvideeritakse Kernu, Nissi, Saue valla ja Saue linna ühinemise tulemusena moodustunud Saue vallale kuuluv Nissi valla kalmisturegister ja likvideeritava andmekogu andmed antakse üle käesoleva määrusega asutatavasse Saue valla kalmistute registrisse.
(2) Paberkandjal olevad andmed kannab volitatud töötleja andmekogusse jooksvalt hauaplatside andmete korrastamise käigus.
(1) Tunnistada kehtetuks Nissi Vallavolikogu 19.06.2013. a määrus nr 11 „Nissi valla kalmisturegistri asutamine ja registri põhimäärus“.


Teede- ja sideministri ning majandus- ja kommunikatsiooniministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Teede- ja sideministri ning majandus- ja kommunikatsiooniministri määruste muutmine
RTL 2008, 84, 1164
Vastu võetud 03.10.2008 nr 84
Määrus kehtestatakse «Liiklusseaduse» § 13 lõike 3, § 15 lõike 1, § 66 lõike 2 ja § 69 lõike 2 alusel.
§ 1. Teede- ja sideministri 12. detsembri 2001. a määruse nr 112 «Maastikusõiduki registreerimise eeskiri» (RTL 2001, 136, 1988; 2007, 53, 977) § 2 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) riiklik registreerimismärk (edaspidi registreerimismärk) on majandus- ja kommunikatsiooniministri 24. augusti 2004. a määruse nr 175 «Mootorsõiduki ja selle haagise registreerimise eeskiri» lisa 5 näidise 11 kohane sõiduki tunnusmärk, millele on kantud Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse (edaspidi ARK) poolt sellele sõidukile antud tähtede ja numbrite kombinatsioon.»
§ 2. Teede- ja sideministri 18. mai 2001. a määruses nr 50 «Mootorsõiduki ja selle haagise tehnoseisundile ja varustusele esitatavad nõuded» (RTL 2001, 69, 941; 2007, 96, 1605) tehakse järgmised muudatused:
2) määruse lisa 1 koodi 102 nõuete punkti 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) liiklusregistrisse kantud sõiduki registreerimismärk peab vastama «Liiklusseaduse» § 13 lõike 3 alusel kehtestatud mootorsõiduki ja selle haagise registreerimise eeskirjas sätestatud nõuetele.»;
3) määruse lisa 1 koodi 102 nõuete punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) sõidukeil, mille registreerimismärgi kinnituskoht ei sobi, võib kasutada lisakinnitusvahendeid ja paigutada valgusteid nii, et oleks tagatud tagumise registreerimismärgi loetavus;».
§ 3. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 12. detsembri 2002. a määruses nr 43 «Ratastraktori, liikurmasina ja nende haagiste tehnoseisundi kontrollimise eeskiri ning nende tehnoseisundile ja varustusele esitatavad nõuded» (RTL 2003, 1, 1; 2007, 28, 505) tehakse järgmised muudatused:
2) määruse lisa 1 koodi 102 punkti 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) liiklusregistrisse kantud masina registreerimismärk peab vastama «Liiklusseaduse» § 13 lõike 3 alusel kehtestatud mootorsõiduki ja selle haagise registreerimise eeskirjas sätestatud nõuetele.»
§ 4. Teede- ja sideministri 14. detsembri 2001. a määruses nr 119 «Maastikusõiduki tehnoseisundi kontrollimise eeskiri ning maastikusõiduki tehnoseisundile ja varustusele esitatavad nõuded» (RTL 2001, 139, 2066; 2006, 75, 1392) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Liiklusregistrisse kantud sõiduki registreerimismärk peab vastama «Liiklusseaduse» § 13 lõike 3 alusel kehtestatud mootorsõiduki ja selle haagise registreerimise eeskirjas sätestatud nõuetele.»;
2) paragrahvi 5 lõiked 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 24. augusti 2004. a määruses nr 175 «Mootorsõiduki ja selle haagise registreerimise eeskiri» (RTL 2004, 116, 1815; 2007, 53, 977) tehakse järgmised muudatused:
1) määruses asendatakse sõna «avaldus» sõnaga «taotlus» vastavas käändes;
2) paragrahvi 2 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) riiklik registreerimismärk (edaspidi registreerimismärk) on käesoleva määruse lisa 5 kohane sõiduki tunnusmärk, millele on kantud Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse (edaspidi ARK) poolt sellele sõidukile antud tähtede ja numbrite kombinatsioon. Trollibussi registreerimismärgiks on omaniku poolt trollibussi registreerimisel antud number või numbrite ja tähtede kombinatsioon;»;
3) paragrahvi 2 punkt 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 15) uus sõiduk on sõiduk, mis pärast valmistamist ei ole olnud kasutuses ega kantud Eesti või mõne teise riigi registrisse. Sõiduk loetakse uueks ka juhul, kui see on registreeritud Euroopa Liidu liikmesriigis transpordiks sõiduki valmistaja juurest ametliku maaletooja juurde Eestis;»;
« (2) Registritoimingu teostamiseks peab taotleja esitama taotluse ja vajalikud alusdokumendid kirjalikus või elektroonilises vormis. Kõikide registritoimingute taotluste esitamiseks võib omanik volitada esindajat, kes peab esitama kirjaliku või elektroonilise volikirja, kui õigusaktides ei ole sätestatud teisiti. Kui taotlus esitatakse kirjalikult, peab taotleja esitama ARK-s isikutunnistuse või sellega võrdsustatud isikut tõendava dokumendi.»;
« (7) ARK säilitab sõidukile vormistatud, kuid välja võtmata või ARK-sse hoiule jäetud registreerimistunnistust ja registreerimismärki vähemalt üks aasta. Kümme päeva enne nimetatud tähtaja saabumist teatab ARK tähtaja saabumisest sõiduki omanikule kirjalikult. Nimetatud tähtaeg ei laiene sõiduki ajutisel registreerimisel ARK-sse hoiule jäetud välisriigi registreerimismärgi ega registreerimistunnistuse säilitamisele.»;
6) paragrahvi 4 lõike 6 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) omanikul puuduvad sõiduki omandiõigust või päritolu tõendavad dokumendid, sealhulgas päritoluriigi registreerimistunnistus;»;
7) paragrahvi 4 lõike 8 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) sõiduki registreerimistunnistus kasutatud sõiduki registreerimisel, kui see on eelnevalt väljastatud, kaheosalise registreerimistunnistuse korral selle mõlemad osad;»;
8) paragrahvi 4 lõige 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (12) Sõidukit saab registreerida ainult ühe isiku nimele. Kui sõiduk on kaasomandis, registreeritakse see omanike taotluse alusel ühe omaniku nimele.»;
9) paragrahvi 5 lõike 1 sissejuhatav lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Registriandmete muutmiseks, välja arvatud käesoleva määruse § 8 lõikes 4 sätestatud juhul, peab sõiduki omanik või tema esindaja või muu õigustatud isik esitama viie tööpäeva jooksul alates andmete muutusest ARK-le taotluse, millele tuleb vajadusest lähtuvalt lisada või esitada dokumendid alljärgnevast loetelust:»;
10) paragrahvi 5 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Registriandmete muutumisel sõiduki võõrandamisel võivad registrijärgne omanik ja omandaja või nende esindajad koos esitada kahepoolselt allkirjastatud taotluse, milles kinnitavad sõiduki võõrandamislepingu olemasolu.»;
11) paragrahvi 5 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Käsutuspiiranguga koormatud sõiduki registriandmete muutmiseks sõiduki võõrandamisel või vastutava või õigustatud kasutaja vahetumisel peab esitama piirangu kehtestaja nõusoleku taotluse.»;
12) paragrahvi 6 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Sõiduki omandi üleandmisel võib sõiduki registrijärgne omanik või tema esindaja esitada ARK-le taotluse, milles tuleb märkida andmed omandi üleandmist tõendava dokumendi ja sõiduki omandanud isiku kohta.»;
13) paragrahvi 7 lõike 3 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
14) paragrahvi 8 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Registreerimistunnistuse väljastamine ei ole vajalik, kui sõiduki omanikuks on krediidiasutus ning registriandmete muutmise tingis krediidiasutuse nime, registrikoodi, aadressiandmete või õiguslikule vormile viitava täiendi muutmine või krediidiasutuse ühinemine, jagunemine või ümberkujundamine eeldusel, et nimetatud andmed on eelnevalt muudetud kohtu registriosakonna registris.»;
15) paragrahvi 9 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «tema poolt»;
16) paragrahvi 10 täiendatakse pärast sõna «tuleb» sõnaga «ARK-le»;
17) paragrahvi 11 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Registreerimismärgi väljastab ARK sõiduki registreerimisel ja vajadusel registriandmete muutmisel. Sõidukil on lubatud kasutada ainult käesoleva määruse lisa 5 kohast ARK tellimusel valmistatud registreerimismärki.»;
18) paragrahvi 11 lõike 4 sissejuhatav lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Transiitmärk väljastatakse sõiduki omaniku või tema esindaja taotluse alusel:»;
19) paragrahvi 11 lõike 4 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) sõiduki registrist kustutamisel, kui sõiduki omanik lahkub Eestist koos sõidukiga ja asub elama teise riiki;»;
20) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
« (41) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 2 nimetatud juhul võib Eestis registreerimata sõidukile väljastada transiitmärgi kehtivusega kuni 30 päeva. Nimetatud tähtaja pikendamine ei ole lubatud.»;
21) paragrahvi 11 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Üksikkorras valmistatavale registreerimismärgile ei või kanda tähtedest ja numbritest koosnevat tunnust, mis ei ole kooskõlas heade kommetega. Üksikkorras valmistatava registreerimismärgi numbri seeria peab algama number ühest.»;
22) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
« (71) Eritellimuse järgi valmistatavale registreerimismärgile ei või kanda tähtedest ja numbritest koosnevat tunnust, mis ei ole kooskõlas heade kommetega. Eritellimuse järgi valmistataval registreerimismärgil on suurim lubatud tähtede ja numbrite arv 9, kusjuures vähemalt üks sümbolitest peab olema number ja asuma tähe või tähtede järel. Numbrite ja tähtede kombinatsiooni asetus ei tohi olla vahelduv, vaid peab olema järjestikune.»;
23) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 72 järgmises sõnastuses:
« (72) Käesoleva paragrahvi lõigetes 7 ja 71 nimetatud registreerimismärkide väljastamise võimalikkuse otsustab ARK.»;
24) paragrahv 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 12. Registreerimismärgi asendamine
(1) Kadunud, varastatud või kasutuskõlbmatuks muutunud registreerimismärgi asendamiseks tuleb sõiduki omanikul või tema esindajal või sõiduki kasutamiseks õigustatud isikul ARK-le esitada taotlus ja seletuskiri, milles tuleb märkida registreerimismärgi asendamise tinginud asjaolud.
(2) ARK väljastab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluse ja seletuskirja alusel käesoleva määruse lisa 5 või Eesti standardi EVS 597:2004 kohase registreerimismärgi duplikaadi sõltuvalt sellest, milline registreerimismärk oli sõidukile väljastatud.
(3) Kasutamiskõlbmatuks muutunud registreerimismärgid tuleb tagastada ARK-le.
(4) Duplikaadi väljastamise kohta tehakse vastav märge liiklusregistrisse.
(5) Välja võtmata duplikaati säilitatakse ARK-s üks aasta.»;
25) paragrahvi 15 senine sõnastus loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Eesti standardi EVS 597:2004 nõuetele vastavaid väljastatud registreerimismärke ei pea ümber vahetama käesoleva määruse lisa 5 nõuetele vastava registreerimismärgi vastu.»;
26) määrust täiendatakse lisaga 5 järgmises sõnastuses:*
“Majandus- ja kommunikatsiooniministri 24. augusti 2004. a
määruse nr 175 «Mootorsõiduki ja selle haagise
registreerimise eeskiri»
REGISTREERIMISMÄRKIDELE ESITATAVAD NÕUDED
Registreerimismärkidel kasutatavateks sümboliteks peavad olema ladina tähestiku suurtähed ja araabia numbrid vastavalt näidistes 1–16 toodud kujundustele. Registreerimismärkidel kasutatavate tähtede ja numbrite kujutised peavad vastama Eesti standardi EVS 597:2004 lisale B.
Registreerimismärkidel kasutatakse nelja erinevat kirjatüüpi vastavalt tabelitele 1, 2 ja 3. Kirjatüübid peavad vastama tabelitele 2 ja 3 ning Eesti standardi EVS 597:2004 lisale B.
Numbrid ja tähed peavad asetsema neile ettenähtud väljadel proportsionaalselt.
Registreerimismärgil peab olema tugevdusrant, mille keskmine osa on sümbolite ja väline serv aluspõhja värvi.
Registreerimismärkidel peavad olema eraldi väljad tähtede, numbrite, Euroopa embleemi kujutise ja Eesti riigi tunnusmärgi „EST” jaoks.
Registreerimismärkide väljade mõõtmed ning sümbolite paigutus on toodud joonistel näidistes 1–16.
Registreerimismärgi väljale Euroopa embleemi kujutise ja Eesti riigi tunnusmärgiga kantakse Euroopa Liidu lipu kujutis ja Eesti riigi tunnusmärk kooskõlas Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2411/98 mootorsõidukite ja nende haagiste registreerimisliikmesriigi tunnusmärgi tunnustamise kohta ühendusesiseses liikluses (EÜT L 299, 10.11.1998, lk 1–3). Lipu kujutise taustavärv on sinine, 12 viisnurkset ringikujuliselt paiknevat tähte on kollased, tunnusmärk „EST” on valget värvi.
Sümbolid paiknevad neile ettenähtud väljadel proportsionaalselt.
Registreerimismärkide sümbolite ja tugevdusrandi värvi servad peavad olema kontrastsed.
Registreerimismärkide sümbolite pealekandmise tehnoloogia peab välistama võimaluse neid muuta.
Registreerimismärgid valmistatakse ilmastikukindlast eritöödeldud lehtalumiiniumist, mille vähim paksus on 1 mm. Registreerimismärgid, v.a tüübid A9, B2, D1 ja D2, kaetakse turvaelemente sisaldava valgustpeegeldava kattekihiga.
Vältimaks registreerimismärkide võltsimist peab registreerimismärgil kasutama valgustpeegeldavat kattekihti, mille integraalse osana on kihi tootja tootmisprotsessi käigus turvaelemendina lisanud virtuaalse turvaniidi, mis koosneb kahest siinuselisest, horisontaalselt liikuvast ning kattuvast lainest, millest üks näib hõljuvat valgustpeegeldava kile tasapinnal ning teine, mille faas on hilisem, näib hõljuvat selle kohal, ja suunatundlikke riigispetsiifilisi turvaembleeme „EST”. Nimetatud turvaelemendid ei tohi olla eemaldatavad ilma registreerimismärgi kattekihti pöördumatult kahjustamata ning peavad olema nähtavad registreerimismärgi kogu kasutusaja jooksul.
Registreerimismärkide tüübid, kasutatava kirja tüübid, seosed sõidukite kategooriatega, värvused, mõõdud ja lühikirjeldused on toodud tabelis 1.
Märgi tüüp
Kirja tüüp
Valge aluspõhi, mustad sümbolid
520×113
Üldkasutatav autode ja haagiste märk
Eritellimusel valmistatud märk
302×152
Üldkasutatav autode ja haagiste märk vähendatud mõõtmetega
Sinine aluspõhi, valged sümbolid
Diplomaatilise sõiduki märk
Näidised 4 ja 5
Diplomaatilise sõiduki märk vähendatud mõõtmetega
Näidised 6 ja 7
PROOV-märk
Must aluspõhi, valged sümbolid
302×113
Vanasõiduki ja selle haagise märk
Punane aluspõhi, valged sümbolid
520×113 ja 350×60
Sportauto märk
177×101
Mootorratta, mopeedi ja maastikusõiduki märk
Näidis 11
Vanasõiduki (mootorratas, mopeed, maastikusõiduk) ja selle haagise märk
Näidis 12
Värvitu aluspõhi, punased sümbolid
Autode transiitmärk
Näidis 13
420×113
Mootorrataste, mopeedide, traktorite, liikurmasinate ja nende haagiste transiitmärk
Näidis 14
212×135 või 520×113
Traktorite, liikurmasinate ja nende haagiste märk
Näidis 15 ja 16
Tähtede ja numbrite kõrgused ja laiused, samuti tähtede „A”, „M” ning „W” laiusest tingitud piirangud on toodud tabelites 2 ja 3 (kõik mõõdud millimeetrites)
Kirjamärkide mõõtmed
A1-, A2-, A3-, B1-, E1- ja E2-tüüpi registreerimismärgi, mis väljastatakse ajutiselt registreeritud sõidukile, aluspõhi on kollane ja sümbolid on musta värvi.
Sportauto registreerimismärk tuleb dubleerida sõiduki esiosal kaitsekilega kaetud kilest kleebisena. Nimetatud kleebise mõõtmed on 350 x 60 mm.
Registreerimismärkide näidised:
Näidis 1.
Tüüp A1. Üldkasutatav auto ja haagise registreerimismärk. Kirja tüüp: 2.
Üldkasutatava auto ja haagise registreerimismärgi mõõdud ja väljad.
Näidis 2.
Tüüp A2. Eritellimusel valmistatud auto registreerimismärk. Kirja tüüp: 2.
Eritellimusel valmistatud auto registreerimismärgi mõõdud ja väljad.
Näidis 3.
Tüüp A3. Üldkasutatav autode ja haagiste märk vähendatud mõõtmetega. Kirja tüüp: 4.
Vähendatud mõõtmetega üldkasutatava autode ja haagiste märgi mõõdud ja väljad.
Näidis 4.
Tüüp A4. Välisesinduste diplomaatilise ja administratiiv-tehnilise personali autode registreerimismärk. Kirja tüüp: 2.
Välisesinduste diplomaatilise ja administratiiv-tehnilise personali autode registreerimismärgi mõõdud ja väljad.
Näidis 5.
Tüüp A5. Eestis tegutsevate välisesinduste juhtide autode registreerimismärk. Kirja tüüp: 2.
Eestis tegutsevate välisesinduste juhtide autode registreerimismärgi mõõdud ja väljad.
Näidis 6.
Tüüp A6. Välisesinduste diplomaatilise ja administratiiv-tehnilise personali autode registreerimismärk vähendatud mõõtmetega. Kirja tüüp: 4.
Välisesinduste diplomaatilise ja administratiiv-tehnilise personali autode vähendatud mõõtmetega registreerimismärgi mõõdud ja väljad.
Näidis 7.
Tüüp A7. Eestis tegutsevate välisesinduste juhtide autode registreerimismärk vähendatud mõõtmetega. Kirja tüüp: 4.
Eestis tegutsevate välisesinduste juhtide autode vähendatud mõõtmetega registreerimismärgi mõõdud ja väljad.
Näidis 8.
Tüüp A8. Teisaldatav registreerimismärk. Kirja tüüp: 4.
Teisaldatava registreerimismärgi mõõdud ja väljad.
Näidis 9.
Näidis 10.
Tüüp A10. Sportauto registreerimismärk. Kirja tüüp: 2.
Sportauto tagumise registreerimismärgi mõõdud ja väljad.
Näidis 11.
Tüüp B1. Mootorratta, mopeedi ja maastikusõiduki registreerimismärk. Kirja tüüp: 3.
Mootorratta, mopeedi ja maastikusõiduki registreerimismärgi mõõdud ja väljad.
Näidis 12.
Näidis 13.
Tüüp D1. Autode transiitmärk. Kirja tüüp: 2.
Autode transiitmärgi mõõdud ja väljad.
Näidis 14.
Tüüp D2. Mootorrataste, mopeedide, traktorite, liikurmasinate ja nende haagiste transiitmärk. Kirja tüüp: 2.
Mootorrataste, mopeedide, traktorite, liikurmasinate ja nende haagiste transiitmärgi mõõdud ja väljad.
Näidis 15.
Tüüp E1. Traktorite, liikurmasinate ja nende haagiste registreerimismärk vähendatud mõõtmetega. Kirja tüüp: 1.
Vähendatud mõõtmetega traktorite, liikurmasinate ja nende haagiste registreerimismärgi mõõdud ja väljad.
Näidis 16.
Tüüp E2. Traktorite, liikurmasinate ja nende haagiste registreerimismärk. Kirja tüüp: 2.
Traktorite, liikurmasinate ja nende haagiste registreerimismärgi mõõdud ja väljad. ”
27) määruse normitehnilist märkuse täiendatakse järgmises sõnastuses:
«Komisjoni otsus 2002/151/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid käsitleva direktiivi 2000/53/EÜ artikli 5 lõike 3 kohaselt väljaantavas lammutustõendis esitatavate miinimumnõuete kohta (EÜT L 50, 21.2.2002, lk 94–95)».
* Lisa 5 on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 3.10.2008. a resolutsioon nr 17-1/08-06183.