4 Koolipuuvilja ja -köögivilja toetus
§ 33 Koolipuuvilja ja -köögivilja toetuse andmine
§ 34 Koolipuuvilja ja -köögivilja toetuse andmise korraldamine
8 Tootjaorganisatsioon, tootjaorganisatsioonide liit ja tootmisharudevaheline organisatsioon
§ 45 Tootjaorganisatsiooni, tootjaorganisatsioonide liidu ja tootmisharudevahelise organisatsiooni tunnustamine
§ 46 Puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsiooni ning tootjaorganisatsioonide liidu toetus
§ 69 Veise-, sea- ja lambarümpade kvaliteediklassid
16 RIIKLIK JA HALDUSJÄRELEVALVE
§ 93 Riikliku ja haldusjärelevalve eesmärk ja ulatus
§ 95 Haldusjärelevalve teostajad
§ 96 Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 971 Riikliku järelevalve erisused
§ 102 Intress
§ 1163 Nõustamisteenuse valikumenetluse läbiviimine perioodiks 2014–2020
RT I, 21.05.2014, 31
19.06.2013 RT I, 04.07.2013, 2 14.07.2013
08.05.2014 RT I, 21.05.2014, 3 31.05.2014, osaliselt 01.07.2014
(1) Käesolev seadus sätestab Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika (edaspidi ühine põllumajanduspoliitika) abinõude rakendamise alused ja korra ning neid rakendavad asutused, täiendavate otsetoetuste ja üleminekutoetuse saamise nõuded ja korra, riikliku ja haldusjärelevalve teostamise alused ja ulatuse ning vastutuse käesoleva seaduse rikkumise eest.
[RT I, 04.07.2013, 2 - jõust. 14.07.2013]
Ühise põllumajanduspoliitika abinõude rakendamisel saadud andmed edastab Euroopa Komisjonile Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud tähtaegadel ja korras Põllumajandusministeerium või valdkonna eest vastutava ministri määratud valitsemisala riigiasutus.
(3) Heakskiidu taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra ning taotluse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(2) Valdkonna eest vastutav minister määrab käskkirjaga turuinfot esitavad isikud ning nende ettevõtted, mille kohta turuinfot kogutakse.
(5) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada turuinfo esitamise, kogumise ja töötlemise täpsemad nõuded ja korra.
(2) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada makseagentuuri akrediteerimise täiendavad nõuded.
Sertifitseerimisasutus on valdkonna eest vastutava ministri määratud isik.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud põllumajandusloomade loomühikute arvestuse alused kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(2) Ühtset pindalatoetust võib taotleda vähemalt 1 ha heas põllumajanduslikus korras oleva põllumajandusmaa kohta, mida hoitakse heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes ning:
[RT I, 21.05.2014, 3 - jõust. 31.05.2014]
2) [kehtetu - RT I, 21.05.2014, 3 - jõust. 31.05.2014]
(21) Ühtset pindalatoetust võib taotleda ka käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud nõuetele vastava põllumajandusmaa kohta, millel kasvatatakse CN-koodi 0602 90 41 alla kuuluvaid lühikese raieringiga madalmetsas kasvatamiseks sobivaid puuliike. Nimetatud madalmetsa võib rajada ja kasvatada põllumajandusmaal, mille mulla keskmine boniteet on kuni 35 hindepunkti ning kus madalmetsa rajamine ja kasvatamine on kooskõlas maaparandusseaduses ja looduskaitseseaduses sätestatuga. Lühikese raieringiga madalmetsa kasvatamiseks sobivate puuliikide loetelu ja maksimaalse raieringi pikkuse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 alusel antava toetuse saamise nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega kooskõlas samas nõukogu määruses sätestatud nõuetega. Nõuded võib kehtestada eraldi iga otsetoetuse liigi kohta.
(2) Täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse saamise nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 asjakohastes artiklites sätestatud korras saadud Euroopa Komisjoni nõusolekuga. Nõuded võib kehtestada eraldi iga täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse liigi kohta.
(3) Otsetoetuse, täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra ning taotluse vormi võib valdkonna eest vastutav minister määrusega kehtestada eraldi iga otsetoetuse, täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse liigi kohta.
(4) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 82 lõike 3 punktis a nimetatud ülevõtmisperioodi ja ülevõtja poolt PRIA-le esitatavate dokumentide loetelu eraldi iga otsetoetuse, täiendava otsetoetuse või üleminekutoetuse liigi kohta.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule võib valdkonna eest vastutav minister määrusega kehtestada nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 alusel antavate toetuste vähendamise täpsemad alused toetuse liikide kaupa.
(2) Täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse vähendamise ja selle arvutamise täpsemad alused toetuse liikide kaupa kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(2) Kui lisaks Euroopa Liidu eelarvest eraldatud vahenditele eraldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 alusel makstavatele otsetoetustele ka riigieelarvest rahalisi vahendeid, otsustab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga eraldatud rahaliste vahendite jaotuse toetuse liikide kaupa. PRIA otsustab otsetoetuse ühikumäära, võttes arvesse Euroopa Liidu asjakohases määruses ja valdkonna eest vastutava ministri käskkirjas kehtestatud toetuse kogusummat ning toetusõiguslikuks tunnistatud põllumajandusmaa hektarite, põllumajandusloomade või muude toetusõigust andvate ühikute arvu ning järgides taotlejate võrdse kohtlemise põhimõtet.
(3) Valdkonna eest vastutav minister otsustab käskkirjaga täiendavate otsetoetuste ja üleminekutoetuste riigieelarvest eraldatud rahaliste vahendite jaotuse toetuse liikide kaupa.
(5) Otsetoetuse, täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse maksmisel arvestatakse Euroopa Liidu asjakohastes määrustes kehtestatud piirmäärasid ning käesoleva paragrahvi lõigete 2 ja 3 alusel valdkonna eest vastutava ministri määratud toetuse kogusummat ning täiendavate otsetoetuste ja üleminekutoetuste rahaliste vahendite jaotust.
(4) Head põllumajandus- ja keskkonnatingimused mullaerosiooni, mulla orgaanilise aine, mulla struktuuri, minimaalse hooldustööde taseme ning veekaitse ja -majanduse osas taotleja põllumajandusliku tegevuse või põllumajandusmaa kohta kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Püsirohumaa pindala säilitamise kohustuse täitmise täpsema korra, püsirohumaa pindala säilitamise kohustuse üleandmise alused ja korra ning komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklis 4 nimetatud püsirohumaa pindala säilitamiseks vajalike abinõude rakendamise täpsema korra toetuse taotlejale esitatavate lisanõuetena kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(2) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada nende põllumajandustoodete üle arvestuse pidamise korra, mille kohta kasutustoetust antakse.
(2) Kasutustoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra, taotluse vormi ning taotluse menetlemise ajal väljastatavate dokumentide ja toetuse maksmise aluseks olevate dokumentide vormid kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
[Kehtetu - RT I, 21.05.2014, 3 - jõust. 31.05.2014]
(1) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega nende piima ja piimatoodete loetelu, mille pakkumiseks koolipiimatoetust antakse, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671–854), artikli 27 lõike 1 punkti a alusel kehtestatud toodete loetelu..
(5) Koolipiimatoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra ning taotluse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(7) Kohapealset kontrolli haridusasutuses, sealhulgas sellises haridusasutuses, kes ise toetust ei taotle, kuid osaleb koolipiima kavas, teeb PRIA.
4. jagu Koolipuuvilja ja -köögivilja toetus
§ 33. Koolipuuvilja ja -köögivilja toetuse andmine
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 1 nimetatud puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögiviljade ning banaanitoodete lastele pakkumise toetuse (edaspidi koolipuuvilja ja -köögivilja toetus) andmise korral riikliku lisatoetuse andmise otsustab valdkonna eest vastutav minister, arvestades selleks riigieelarvest eraldatud rahalisi vahendeid.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõike 2 kohase riikliku strateegia koolipuuvilja ja -köögivilja toetuse andmiseks kehtestab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga.
(3) Nende toodete ja tegevuste loetelu, mille pakkumiseks ja läbiviimiseks koolipuuvilja ja -köögivilja toetust antakse, toetuse andmise korra, toetuse taotlemise ja saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra ning taotluse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Koolipuuvilja ja -köögivilja toetust saav haridusasutus kasutab toetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise vahendeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 24 lõike 3 alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud korras.
§ 34. Koolipuuvilja ja -köögivilja toetuse andmise korraldamine
(1) Koolipuuvilja ja -köögivilja toetuse saamiseks esitab taotleja vormikohase kirjaliku taotluse PRIA-le.
(2) Koolipuuvilja ja -köögivilja toetuse taotluse võib esitada haridusasutus, haridusasutust esindav isik, linna- või vallavalitsus oma haldusterritooriumil paikneva haridusasutuse nimel ning puu- ja köögiviljatoodete pakkuja (edaspidi koos koolipuuvilja ja -köögivilja toetuse taotleja).
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud haridusasutust esindav isik, linna- või vallavalitsus või puu- ja köögiviljatoodete pakkuja võib koolipuuvilja ja -köögivilja toetust taotleda, kui ta on selles haridusasutusega kirjalikult kokku leppinud.
(4) Koolipuuvilja ja -köögivilja toetuse taotlejale koolipuuvilja ja -köögivilja pakkumiseks antava toetuse määra arvutab PRIA selleks riigieelarvest eraldatud rahaliste vahendite jaotust, abisaajate õpilaste arvu ning õppepäevade arvu arvestades. PRIA avaldab toetuse määra oma veebilehel kümme tööpäeva enne taotlusperioodi algust.
(6) Koolipuuvilja ja -köögivilja toetusest rahastatavate toodete vastavust kvaliteedi-, koostis- ja turustusnõuetele kontrollivad oma pädevuse piires PMA ja VTA.
(9) Kohapealset kontrolli haridusasutuses, sealhulgas sellises haridusasutuses, kes ise toetust ei taotle, kuid osaleb koolipuuvilja ja -köögivilja kavas, teeb PRIA.
Tootmiskvoodi või riikliku koguse ületamise korral nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 80 lõike 3 ja artikli 83 lõike 1 alusel makstava tasu sissenõudmise, maksmise ning tagasimaksmise täpsema korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(1) Kokkuostetava põllumajandustoote vastavust kvaliteedi- ja koostisnõuetele, käitleja käitlemisruumi, sealhulgas hoiu- ja säilitusruumi, ning sekkumislao nõuetekohasust kontrollivad oma pädevuse piires VTA ning Põllumajandusuuringute Keskus.
(1) Põllumajandustoote sekkumiskokkuostu korral esitab isik vormikohase kirjaliku pakkumuse PRIA-le.
(2) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada põllumajandustoote kokkuostu ja sekkumisvarudest pärit toote müümise täpsema korra ning pakkumuse vormi.
Eraladustatava põllumajandustoote vastavust kvaliteedi- ja koostisnõuetele ning põllumajandustoote hoiu- ja säilitusruumi nõuetekohasust kontrollib oma pädevuse piires VTA.
(1) Põllumajandustoote eraladustamise korral esitab isik PRIA-le vormikohase kirjaliku pakkumuse või taotluse eraladustamislepingu sõlmimiseks.
(3) Eraladustamise nõuded hoiu- ja säilitusruumi kohta, milles eraladustatavat põllumajandustoodet hoitakse, ning eraladustamislepingu sõlmimiseks esitatava pakkumuse ja taotluse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
8. jagu Tootjaorganisatsioon, tootjaorganisatsioonide liit ja tootmisharudevaheline organisatsioon
§ 45. Tootjaorganisatsiooni, tootjaorganisatsioonide liidu ja tootmisharudevahelise organisatsiooni tunnustamine
(2) Tootjaorganisatsiooni, tootjaorganisatsioonide liidu ja tootmisharudevahelise organisatsiooni tunnustamiseks esitab taotleja PRIA-le vormikohase kirjaliku taotluse.
(4) Tootjaorganisatsiooni ja tootjaorganisatsioonide liidu tunnustamise täpsemad nõuded, tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise korra ning taotluse ja teavitamise vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(5) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada tootmisharudevahelise organisatsiooni tunnustamise täpsemad nõuded, tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise korra ning taotluse ja teavitamise vormi.
§ 46. Puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsiooni ning tootjaorganisatsioonide liidu toetus
(1) Puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liidu toetuse (edaspidi tootjaorganisatsiooni toetus) taotlemiseks peab toetust taotlev tootjaorganisatsioon või tootjaorganisatsioonide liit olema tunnustatud käesoleva seaduse § 45 kohaselt.
(2) Tootjaorganisatsiooni toetuse taotlemiseks esitab tootjaorganisatsioon või tootjaorganisatsioonide liit PRIA-le vormikohase kirjaliku taotluse. Toetuse taotlemiseks peab tootjaorganisatsioonil või tootjaorganisatsioonide liidul olema PRIA kinnitatud rakenduskava ja asutatud rakendusfond selle rahastamiseks.
(3) Rakenduskavale ja rakendusfondile esitatavad täpsemad nõuded ning rakenduskava muutmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Tootjaorganisatsiooni toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra ning taotluse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(5) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada tootjaorganisatsiooni toetuse ettemaksmise ja osalise maksmise korra.
(6) Tootjaorganisatsioon või tootjaorganisatsioonide liit haldab oma tegevuse toetuseks asutatud fondi pangakonto kaudu.
(7) Tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liidu rakenduskava käsitleva teabe edastab Euroopa Komisjonile PRIA.
(2) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada impordi- ja ekspordilitsentsi ning eksporditoetuse ja seestöötlemise sertifikaadi taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra.
(2) Eksporditoetuse taotluse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) [Kehtetu - RT I, 21.05.2014, 3 - jõust. 31.05.2014]
(4) [Kehtetu - RT I, 21.05.2014, 3 - jõust. 31.05.2014]
(5) Vabariigi Valitsus või tema volitatud minister võib määrusega kehtestada eksporditoetuse andmise täpsema korra.
(2) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega eelarveaastal antavate maaelu arengu toetuste liigid ja toetatavad tegevused, märkides ära ka need toetuste liigid ja tegevused, mille kohta on toetust võimalik taotleda komisjoni määruse (EÜ) nr 817/2004, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks) kohaldamiseks (ELT L 153, 30.04.2004, lk 30–83), artikli 66 lõikes 5 nimetatud iga-aastase maksetaotluse alusel, ning otsustab käskkirjaga maaelu arengu toetusteks ettenähtud vahendite jaotuse.
(2) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada maaelu arengu toetuse saamise täpsemad nõuded taotleja ja kavandatava tegevuse kohta ning nende piirkondade loetelu, kus maaelu arengu toetust antakse. Nimetatud nõuded võib kehtestada eraldi iga toetuse liigi kohta.
(3) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada täpsemad nõuded käesoleva seaduse § 51 lõikes 1 nimetatud programmis esitatud üldiste keskkonnanõuete kohta.
(2) Maaelu arengu toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra, taotluse vormi, toetuse vähendamise alused ja eraldi määrad iga toetuse liigi kohta ning taotluse rahuldamata jätmise alused kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega. Toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra võib kehtestada eraldi iga toetuse liigi kohta.
(3) Maaelu arengu toetuse andmise alused ja korra põllumajandusettevõtte üleandmise ning kohustusealuse maa pindala ja loomade arvu muutumise korral kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada maaelu arengu toetuse taotluse hindamise korra. Nimetatud korras võib ette näha kriteeriumid, mille alusel hinnatakse taotluse ning taotleja ja tema tegevuse vastavust käesoleva seaduse § 51 lõikes 1 nimetatud programmis ja käesolevas seaduses sätestatud nõuetele. Taotluse ning taotleja ja tema tegevuse hindamise korra võib kehtestada eraldi iga toetuse liigi kohta.
(3) Täpsemad nõuded tehnilise abi taotlejale ja kavandatavale tegevusele, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra, taotluse vormi ning taotluse rahuldamata jätmise alused kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada maaelu arengu toetuse kasutamise ning käesoleva seaduse § 51 lõikes 1 nimetatud programmi seire ja hindamise korra. Seire korra ja hindamise korra võib kehtestada eraldi.
(5) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega eelarveaastal antavate maaelu arengu toetuste liigid ja toetatavad tegevused, märkides ära ka toetuste liigid ja tegevused, mille kohta toetust on võimalik taotleda komisjoni määruse (EL) nr 65/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad seoses kontrollimenetluse rakendamisega ning nõuetele vastavusega maaelu arengu toetusmeetmete osas (ELT L 25, 28.01.2011, lk 8–23), artikli 3 lõikes 2 nimetatud iga-aastase maksenõude alusel ja üksnes kehtiva kohustuse ulatuses, ning otsustab käskkirjaga maaelu arengu toetusteks ettenähtud vahendite jaotuse.
(3) Nõuded kohaliku tegevusgrupi kohta, sealhulgas nõuded kohaliku tegevusgrupi põhikirja, liikmesuse, juhtimise, tegevusaja ja -piirkonna kohta kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega, lähtudes nõukogu määrusest (EÜ) nr 1698/2005 ja arengukavast.
(31) Kohaliku tegevusgrupi üldkoosolekul võib isik osaleda ja hääletada ainult ühe liikme esindajana. Kohaliku tegevusgrupi liige ei tohi üldkoosolekul osaleda ega hääletada teise liikme esindajana.
(4) Nõuded kohaliku arengu strateegia kohta ja strateegia heakskiitmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega, lähtudes nõukogu määrusest (EÜ) nr 1698/2005 ja arengukavast.
(6) Nõuded rakenduskava kohta ja rakenduskava heakskiitmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud halduslepingu sõlmimise taotlemise ja taotluse menetlemise korra ning taotluse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega, milles sätestatakse muu hulgas käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud töökordade loetelu.
4) kohalik tegevusgrupp takistab oma tegevuse üle haldusjärelevalve teostamist.
(5) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada maaelu arengu toetuse saamise täpsemad nõuded taotleja, kavandatava tegevuse ja taotluse kohta, sealhulgas väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamise täpsemad miinimumnõuded, ning nende piirkondade loetelu, kus maaelu arengu toetust antakse. Nimetatud nõuded võib kehtestada eraldi iga toetuse liigi ja toetatava tegevuse kohta.
(5) Maaelu arengu toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra, taotluse vormi, toetuse määra ja suuruse, sealhulgas toetuse minimaalse ja maksimaalse suuruse ning ühikumäära, vajaduse korral abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud iga toetuse liigi ja toetatava tegevuse kohta, toetuse vähendamise korra, toetuse väljamaksmise, taotluse rahuldamise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise korra ning nõuded toetuse saajale kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega. Toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra võib kehtestada eraldi iga toetuse liigi ja toetatava tegevuse kohta.
(6) Maaelu arengu toetuse andmise alused ning toetuse andmise täpsema korra taotleja ettevõtte või majapidamise ja kohustuse üleandmise või asendamise ning kohustusealuse maa, selle pindala ja kohustusealuste loomade arvu muutmise korral kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Maaelu arengu toetuse taotluse hindamise kriteeriumid ja taotluse hindamise korra, sealhulgas taotluse eelistamise võimalused, kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega. Nimetatud korras võib ette näha, et taotlusi ei hinnata, kui toetuse liigi või toetatava tegevuse rahastamise eelarve või kohalikule tegevusgrupile ettenähtud projektitoetuse eelarve piires on võimalik rahuldada kõik nõuetele vastavad taotlused. Taotluse hindamise kriteeriumid ja hindamise korra võib kehtestada eraldi iga toetuse liigi ja toetatava tegevuse kohta.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud rahastamise taotlemise ja taotluse menetlemise korra, taotluse vormi, rahastamise määra ja suuruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Täpsemad nõuded tehnilise abi toetuse taotleja ja kavandatava tegevuse kohta, abikõlblikud kulud, tehnilise abi toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra, taotluse vormi ning toetuse väljamaksmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
Maaelu arengu toetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise vahendid ja korra, toetuse andmise avalikustamise, toetatud objektide tähistamise ning Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) osalusele viitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(2) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada teavitamis- ja müügiedendusmeetmete ning muude meetmete rakendamise täpsemad nõuded ja korra.
§ 69. Veise-, sea- ja lambarümpade kvaliteediklassid
(1) Ühise põllumajanduspoliitika turukorraldusabinõude rakendamiseks veise-, sea- ja lambarümpade kvaliteediklasside täpsemad nõuded ning veise-, sea- ja lambarümpade nõuetele vastavuse määramise ulatuse, meetodid ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega. Nõuetele vastavuse määramise ulatuse, meetodid ja korra võib kehtestada põllumajandusloomade liikide kaupa.
(2) Veise-, sea- ja lambarümpade kvaliteediklasse võib määrata isik, kes on läbinud veise-, sea- ja lambarümpade kvaliteediklasside nõuetele vastavuse määramise koolituse ning saanud VTA sellekohase tunnustuse.
(3) Veise-, sea- ja lambarümpade kvaliteediklasside määramiseks tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Veise-, sea- ja lambarümpade kvaliteediklasside määramise nõuetekohasust ja kuni 12 kuu vanuste veiste liha kategooriatesse liigitamist kontrollib VTA.
Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada linnupidamisviiside miinimumnõuete lisatingimused, arvestades komisjoni määruse (EÜ) nr 543/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (teatavate kodulinnuliha turustusnormide kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 157, 17.06.2008, lk 46–87), artikli 11 lõiget 3.
1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT L 343, 14.12.2012, lk 1–29);
4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklid 92–123.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 nimetatud määruste alusel toodete nimetuste registreerimise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra ning taotluse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega, lähtudes asjakohastes Euroopa Liidu määrustes sätestatud nõuetest.
Valdkonna eest vastutav minister sõlmib nõukogu määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud nõuete kohase põllumajandusnõuandesüsteemi toimimise tagamiseks, sealhulgas riigi abinõudega seotud teabe edastamise ja kvaliteetse nõuande kättesaadavuse tagamiseks, halduskoostöö seaduses sätestatud korras halduslepingu mittetulundusühingu või riigi asutatud sihtasutusega, kelle põhikirjaliseks tegevuseks on toetada Eesti maapiirkonna arengut ning arendada põllu- ja maamajanduse nõuandesüsteemi (edaspidi koordineeriv keskus).
(2) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada täpsemad nõuded nõuandekeskusena tunnustamise taotleja, tunnustamise taotluse ja tunnustatud nõuandekeskuse kohta ning nõuandekeskuste arvu maakonnas. Valdkonna eest vastutav minister võib tunnustada nõuandekeskusena ka koordineerivat keskust.
(3) Nõuandekeskusena tunnustamise taotlemise ning taotluse menetlemise täpsema korra ja taotluse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Põllumajandusministeerium kontrollib enne taotluse hindamist taotleja ja taotluse nõuetekohasust. Valdkonna eest vastutav minister teeb nõuandekeskuse tunnustamata jätmise otsuse, kui kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et:
(5) Nõuandekeskuse tunnustamise taotluse hindamise korra ja taotluse hindamise kriteeriumid kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega. Nimetatud korras võib ette näha, et taotlust ei hinnata, kui tunnustamist taotleb koordineeriv keskus.
(6) Nõuetele vastavaid taotlusi hindab valdkonna eest vastutav minister käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud hindamiskriteeriumide alusel maakondade kaupa. Kui nõuetele vastavad taotlused on käesoleva paragrahvi kohaselt hinnatud, rahuldatakse hindamistulemuste alusel koostatud taotluste paremusjärjestuses esimesele kohale tulnud taotlus, mis vastab hindamiskriteeriumide miinimumnõuetele. Nõuandekeskusena tunnustamise otsuse või tunnustamata jätmise otsuse teeb valdkonna eest vastutav minister.
(7) Valdkonna eest vastutav minister tunnistab nõuandekeskuse tunnustamise otsuse kehtetuks haldusmenetluse seaduses sätestatud alustel või kui nõuandekeskus:
4) ei võimalda teostada riiklikku järelevalvet nõuandekeskusele esitatud nõuete täitmise üle.
(4) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada nende põllumajandustoodete ja tootmisviiside loetelu, mille kohta on võimalik tunnustamist taotleda, ning täpsemad nõuded tootjarühma ja tema liikme, sealhulgas liikme tegevuse, ning tootjarühma ja tema liikme müügitulu kohta.
(6) Tootjarühma tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra ning taotluse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
4) ei võimalda teostada riiklikku järelevalvet tootjarühma ja tema liikme kohta esitatud nõuete täitmise üle.
(5) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada täpsemad nõuded toidukvaliteedikava, sealhulgas seda rakendava tootjarühma ja toidukvaliteedikavas osaleja ning toidukvaliteedikava eeskirja kohta.
(1) Vabariigi Valitsus asutab valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registri (edaspidi register), mis on kooskõlas avaliku teabe seadusega asutatud andmekogu. Registri põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(5) Põllumassiivi piiripunktide määramise, põllumassiivi kaardi koostamise, põllumassiivile unikaalse numberkoodi andmise ja toetusõigusliku pindala määramise korra ning põllumassiivi kasutamise kohta esitatavad andmed ja nende esitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(1) Isik, kes esimest korda taotleb käesoleva seaduse alusel ja korras kas toetust, tootmiskvoodi või riikliku koguse määramist, impordi- või ekspordilitsentsi, eksporditoetuse või seestöötlemise sertifikaati, heakskiitu abinõudes osalemiseks või tunnustamist või esitab pakkumuse, esitab enda andmete registrisse kandmiseks vormikohase avalduse PRIA-le.
16. peatükk RIIKLIK JA HALDUSJÄRELEVALVE
§ 93. Riikliku ja haldusjärelevalve eesmärk ja ulatus
(1) Riikliku ja haldusjärelevalve eesmärk on kontrollida ühise põllumajanduspoliitika abinõude rakendamise eesmärgipärasust ja vastavust asjakohastes Euroopa Liidu õigusaktides, käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud eesmärkidele on riikliku ja haldusjärelevalve teostamise eesmärk kontrollida Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) rahastamissüsteemiga otse või kaudselt seotud toetusraha saavaid ja andvaid isikuid ning asutusi.
(3) Riikliku järelevalve käigus kontrollitakse turukorraldusabinõude rakendamiseks esitatud nõuete täitmist ja toetuse saaja tegevuse vastavust pärast toetuse maksmist taotluse rahuldamise otsuses, asjakohastes Euroopa Liidu õigusaktides ning käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele.
(4) Haldusjärelevalve käigus kontrollitakse käesoleva seaduse § 57 lõike 4, § 572 lõike 2 ja § 74 kohaselt sõlmitud halduslepingute täitmist ja toetuse saaja tegevuse vastavust pärast toetuse maksmist taotluse rahuldamise otsuses, asjakohastes Euroopa Liidu õigusaktides ning käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele, kui toetuse saajaks on riigi või kohaliku omavalitsuse asutus või muu avaliku halduse ülesandeid täitma volitatud isik või asutus.
(2) Asjakohastes Euroopa Liidu õigusaktides, käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete täitmise üle teostab riiklikku järelevalvet PRIA, kui käesolevas paragrahvis ei ole sätestatud teisiti.
(21) [Kehtetu - RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014]
(5) Käesoleva seaduse § 5 lõikes 2 sätestatud turuinfo esitamise kohustuse täitmise ning esitatud andmete õigsuse üle teostavad riiklikku järelevalvet PRIA ning oma pädevuse piires VTA. Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada turuinfo esitamise kohustuse täitmise ning esitatud andmete õigsuse üle järelevalve teostamise korra.
(6) Käesoleva seaduse § 39 lõikes 1 sätestatud kokkuostetud põllumajandustoodete kvaliteedi- ja koostisnõuetele vastavuse üle, käitleja käitlemisruumi, sealhulgas hoiu- ja säilitusruumi, ning sekkumislao nõuetekohasuse üle teostavad riiklikku järelevalvet VTA ja Põllumajandusuuringute Keskus.
(63) Käesoleva seaduse 5. peatüki 3. jaos sätestatud koolipiimatoetuse ja sama peatüki 4. jaos sätestatud koolipuuvilja ja -köögivilja toetuse andmise üle teostab järelevalvet PRIA, teostades järelevalvet ka sellises haridusasutuses, kes ise toetust ei taotle, kuid osaleb koolipiima või koolipuuvilja ja -köögivilja kavas.
(91) Puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse järelevalve täpsema korra ning turustusnormidele vastavuse järelevalve erikorra jaemüügi etapil kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 95. Haldusjärelevalve teostajad
(1) Käesoleva seaduse § 57 lõike 4 ja § 572 lõike 2 alusel sõlmitud halduslepingu täitmise üle teostab haldusjärelevalvet PRIA.
(2) Käesoleva seaduse § 57 lõike 4 ja § 572 lõike 2 alusel sõlmitud halduslepingu ühepoolse lõpetamise ning muu sellise asjaolu ilmnemise korral, mis takistab halduslepingu sõlminud isikul halduslepingut edaspidi täita, antakse lepingu täitmisega seotud materjal viivitamata üle PRIA-le, kes korraldab haldusülesande edasise täitmise.
(3) Käesoleva seaduse §-s 74 nimetatud halduslepingu täitmise üle teostab riiklikku haldusjärelevalvet Põllumajandusministeerium.
(5) Ühise põllumajanduspoliitika abinõude rakendamiseks vastu võetud asjakohastes Euroopa Liidu õigusaktides ning käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete täitmise üle teostavad haldusjärelevalvet Põllumajandusministeerium ja PRIA, kui toetuse saajaks on riigi või kohaliku omavalitsuse asutus või muu avaliku halduse ülesandeid täitma volitatud isik või asutus.
§ 96. Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 971. Riikliku järelevalve erisused
(1) Toetuse saaja maksab tagasinõutava toetusraha tagasi 60 kalendripäeva või Euroopa Liidu asjakohastes määrustes sätestatud tähtaja jooksul käesoleva seaduse § 99 lõikes 4 nimetatud toetusraha tagasinõudmise otsuse teatavakstegemise päevast arvates.
(2) PRIA tasaarvestab tagasinõutava toetusraha komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega (ELT L 171, 23.06.2006, lk 90–110), artikli 5b kohaselt pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaja möödumist.
(3) Kui toetuse saaja jätab toetusraha tagasinõudmise otsuse käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul täitmata ja kui mõistliku aja jooksul ei ole võimalik tagasinõutavat toetusraha tasaarvestada, annab PRIA toetusraha tagasinõudmise otsuse sundtäitmisele täitemenetluse seadustikus sätestatud korras. Ka käesoleva seaduse § 57 lõike 4 alusel PRIA-ga halduslepingu sõlminud isiku tehtud toetusraha tagasinõudmise otsuse annab sundtäitmisele PRIA.
(1) PRIA võib ajatada tagasinõutava toetusraha tagasimaksmise, kui toetuse saaja esitab asjakohase põhjendatud taotluse ja toetuse tagasimaksmise ajakava enne käesoleva seaduse § 100 lõikes 1 sätestatud tähtaja möödumist. Tagasinõutava toetusraha tagasimaksmise ajatamise korral tuleb toetus tagasi maksta tagasimaksmise ajatamise otsuse tegemise päevast arvates 12 kuu jooksul.
§ 102. Intress
(1) Kui Euroopa Liidu määrustest ei tulene teisiti, nõutakse toetuse tagasinõudmise korral tagastatava toetuse summalt intressi sõltumata toetuse väljamaksmise valuutast eurodes. Intressimäär tagastatava toetuse summalt on eurodes ühe aasta Euribor + 5 protsenti aastas. Intressimäär fikseeritakse iga aasta 2. jaanuari seisuga ning see kehtib üks aasta. Intressiarvestuse aluseks on tegelik päevade arv kuus ja 360-päevane aasta.
(11) Intressi arvestatakse toetuse saajale alates käesoleva seaduse § 100 lõikes 1 sätestatud tähtaja möödumisest kuni toetuse tagasimaksmiseni, tagasimaksmise ajatamise korral lõpliku tagasimaksmiseni või tasaarvestamise korras mahaarvamiseni, kui Euroopa Liidu määrustest ei tulene teisiti.
(2) [Kehtetu - RT I, 04.07.2013, 2 - jõust. 14.07.2013]
(3) Intressi ei nõuta käesoleva seaduse §-s 63 nimetatud tehnilise abi toetuse tagasinõudmise korral.
(2) Enne 2010. aasta 1. jaanuari kehtinud Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 141 lõike 2 ja § 142 lõike 2 alusel antud energiakultuuri toetuse väljamaksmine lõpetatakse 2011. aasta 1. jaanuaril ning § 15 lõike 2 ja § 16 lõike 2 alusel antud põllukultuuri kasvatamise täiendava otsetoetuse väljamaksmine lõpetatakse 2010. aasta 30. juunil. Energiakultuuri toetuse osas võib valdkonna eest vastutav minister kehtestada toetuse menetlemise lõpetamiseks vajalikud lõpptähtajad.
(3) Käesoleva seaduse § 31 lõigete 1 ja 2, § 33 lõike 3, § 34 lõike 6, § 40 lõike 2, § 41 lõike 2, § 43 lõike 3, § 50 lõike 5 ning § 69 lõigete 1 ja 3 alusel enne 2014. aasta 1. maid antud õigusakt kehtib kuni kehtetuks tunnistamiseni.
§ 1163. Nõustamisteenuse valikumenetluse läbiviimine perioodiks 2014–2020
Põllumajandusministeerium võib alustada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487–548) artikli 15 lõike 3 kohast valikumenetlust enne, kui Euroopa Komisjon kiidab heaks ”Eesti maaelu arengukava 2014–2020”, tingimusel et nõustamisteenuse osutaja valitakse pärast ”Eesti maaelu arengukava 2014–2020” heakskiitmist.


text:
3-2-1-93-11 Riigikohus 10.11.2011
Surnuks tunnistamine TsÜS § 19 järgi tähendab kohtulikku isiku surma kinnitamist. Tegemist on sättega, mis reguleerib juhtumeid, kui isiku surm on tõenäoline, kuid see ei ole kindel. Surnuks tunnistatud isiku surmaaeg määratakse kindlaks surma oletatava aja põhjal TsÜS § 20 alusel. TsÜS § 22 võimaldab isiku surma tuvastada juhtudel, kui surmaakti ei ole koostatud, kuid isiku surm ei ole kahtluse all.
Juhul, kui avaldust esitama õigustatud isik leiab, et surmateatises nimetatud kuupäev ei ole õige surmaaeg, saab ta esitada TsMS § 515 järgi maakohtule avalduse isiku surmaaja määramiseks. Lisaks TsMS §-s 509 nimetatule annavad avaldajale õigusliku huvi avaldus esitada ühine majapidamine ning ühise lapse olemasolu. TsMS § 515 alusel avalduse esitamise eelduseks ei ole see, et avaldaja peaks enne haldusmenetluse ja halduskohtumenetluse kaudu saama registrisse märke, et täpset surmaaega ei ole võimalik kindlaks teha. TsMS § 515 võimaldab isiku surmaaja tuvastamise menetlust ilma surnuks tunnistamise menetluseta. Isiku surmaaja tuvastamise menetlusele kohaldatakse TsMS § 515 lg 1 kohaselt surnuks tunnistamise menetluse sätteid. Isiku surmaaja tuvastamise menetluses on kohtul võimalus kohaldada TsÜS § 20 lg-t 1 analoogia alusel ning määrata isiku surmaaeg võimalikult lähedaselt tegelikule surmaajale. Kui on alust arvata, et isik hukkus õnnetusjuhtumi tagajärjel, on tema surmapäevaks eelduslikult õnnetusjuhtumi päev. Juhul, kui kohus tuvastab perekonnaseisuandmetesse kantud surmaajast erineva surmaaja, saab huvitatud isik taotleda PKTS § 13 lg 4 alusel selle kohtulahendi alusel surmaaja kohta tehtud kande muutmist.

matches:
Riigikohus
§ 19
§ 20
§ 22
§ 515
§ 515
§ 515
§ 515
§ 20
kohus
§ 13


Tapa valla munitsipaalkoolide õpilastele sõidukaartide väljastamise ning koolisõiduks tehtud kulu Tapa valla eelarvest hüvitamise alused ja kord – Riigi Teataja
Tapa valla munitsipaalkoolide õpilastele sõidukaartide väljastamise ning koolisõiduks tehtud kulu Tapa valla eelarvest hüvitamise alused ja kord
Tapa valla munitsipaalkoolide õpilastele sõidukaartide väljastamise ning koolisõiduks tehtud kulu Tapa valla eelarvest hüvitamise alused ja kord - sisukord
§ 2 Koolitranspordi kasutamine kooli poolt väljastatud kehtivuskinnitusega õpilaspileti alusel
§ 3 Ühistranspordi kasutamine sõidukaartide alusel
§ 4 Sõidukaardi duplikaadi taotlemine
§ 5 Isikliku transpordivahendi sõidukulude hüvitamine rahvastikuregistri järgselt Tapa vallas elava põhikooli õpilase seaduslikule esindajale
§ 6 Isikliku transpordivahendi sõidukulude hüvitamine põhikooli õpilase seaduslikule esindajale erandjuhtudel
RT IV, 07.11.2014, 35
Vastu võetud 28.02.2013 nr 84
RT IV, 08.03.2013, 32
28.02.2013 RT IV, 07.11.2014, 18 10.11.2014, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.09.2014
Määrus kehtestatakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 7 lõike 2 punkti 8 ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 alusel.
Määrusega sätestatakse üldhariduskoolide (edaspidi kool) päevases õppevormis õppivatele õpilastele, kelle jalgsi käimise koolitee on pikem kui 3 km, koolitranspordi kasutamine ja ühistranspordiga kooli ja koolist koju tasuta sõiduks kaartide (edaspidi sõidukaart) väljastamise ning kooli ja koolist koju sõitmiseks tehtud kulu Tapa valla eelarvest hüvitamise tingimused ja kord.
§ 2. Koolitranspordi kasutamine kooli poolt väljastatud kehtivuskinnitusega õpilaspileti alusel
(1) Tapa valla koolitransporti võimaldatakse Tapa valla kooli (edaspidi kool/koolid) õpilasele, kellel sõiduks kooli ja kodu vahel puudub sobiv ühistransport.
(2) Koolitransporti vajavate õpilaste kohta esitavad koolid Tapa Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) õpilaste nimekirjad iga uue õppeaasta alguses hiljemalt 5. septembriks.
(3) Vallavalitsusele esitatud koolide taotluste alusel korraldab vallavalitsus koolitranspordi.
(4) Informatsioon ning vajaduspõhiselt tehtud muudatused koolitranspordi peatuste ning graafikute kohta avaldatakse vallavalitsuse ametlikul koduleheküljel.
§ 3. Ühistranspordi kasutamine sõidukaartide alusel
(1) Sõidukaart võib olla kiibiga sõidukaart, millele ühistranspordiettevõte laeb sõidukaarti kasutava õpilase koolisõidu marsruudil tasuta sõidu õiguse kuni 175 koolipäevaks õppeaastas või kiibita sõidukaart, millele on kantud õpilase nimi, marsruut, kool ja sõidusagedus.
(2) Taotluse sõidukaarti vajavate õpilaste andmetega esitavad koolid õpilase seadusliku esindaja taotluse alusel vallavalitsusse hiljemalt 5. septembriks iga õppeaasta alguses.
(3) Nimekirjades esitatud andmete õigsuse eest vastutab taotluse esitanud kool.
(4) Vallavalitsus koostab koolide taotluste alusel ühistranspordiettevõtetele sõidukaartide väljastamiseks koondtaotluse, kontrollides koolide taotlustes esitatud marsruudi vastavaust Eesti Hariduse Infosüsteemi sisestatud õpilase tegeliku elukohaga.
(5) Sõidukaartide väljastamine koolidele esitatud taotluste alusel:
1) ühistranspordiettevõtted väljastavad sõidukaardid vallavalitsuse koostatud koondtaotluse alusel üldjuhul kahe nädala jooksul alates taotluse esitamisest;
2) kooli taotluse alusel väljastatud sõidukaardid toimetab õppeasutusse üldjuhul vallavalitsuse esindaja, sõidukaardi annab õpilasele kool, kes kaardi taotles.
(6) Kool on kohustatud sõidukaarti omava õpilase koolist väljaarvamise korral õppeaasta kestel informeerima sellest koheselt vallavalitsust sõidukaardi kehtivuse tühistamiseks.
(7) Sõidukaart on kehtiv koos kehtiva õpilaspiletiga.
§ 4. Sõidukaardi duplikaadi taotlemine
(1) Õpilasel, kes on talle väljastatud ühistranspordiettevõtte sõidukaardi rikkunud või kaotanud, on õigustaotleda duplikaati.
(2) Sõidukaardi duplikaadi väljastamiseks esitab õpilase seaduslik esindaja avalduse vallavalitsusele ja tasub duplikaadi väljastamise eest.
(3) Duplikaat väljastatakse õpilase seaduslikule esindajale allkirja vastu nädal pärast sellekohase soovi avaldamist ja pärast tasumist duplikaadi väljastamise eest.
§ 5. Isikliku transpordivahendi sõidukulude hüvitamine rahvastikuregistri järgselt Tapa vallas elava põhikooli õpilase seaduslikule esindajale
(1) Isikliku transpordivahendi sõidukulu hüvitatakse ühistranspordi või koolitranspordi puudumise või korraldamatuse korral õpilase elukohale lähimal asuvasse Tapa valla kooli või lähima õpilastranspordiks korraldatud sõiduki peatuseni.
(2) Hüvituse taotlemiseks esitab õpilase seaduslik esindaja vallavalitsusse põhjendatud avalduse sõidukulude hüvitamiseks.
(3) Isikliku sõiduautoga tehtud kulu hüvitatakse taotlejale, kes on hüvitamise aluseks olevad asjaolud ( marsruut, koolitee pikkus jm) põhjendanud ja vallavalitsusega kooskõlastanud.
(4) Isikliku transpordivahendi sõidukulud hüvitatakse arvestusega 0,3 eurot ühe kilomeetri kohta kuid mitte rohkem kui 192 eurot kuus.
[RT IV, 07.11.2014, 18 - jõust. 10.11.2014, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.09.2014]
(5) Taotleja esitab lõikes 4 nimetatud sõidukulude aruande ainult tegelikest õppepäevadest osavõtuks tekkinud kulu kohta hiljemalt järgmise kuu 10. kuupäevaks
(6) Sõidukulu kompensatsioon kantakse taotleja avalduses märgitud arvelduskontole aruande esitamise järgselt hiljemalt 10. päevaks.
§ 6. Isikliku transpordivahendi sõidukulude hüvitamine põhikooli õpilase seaduslikule esindajale erandjuhtudel
(1) Kooli ja õpilase seadusliku esindaja põhjendatud taotluse alusel võib hüvitada Tapa valla munitsipaalkooli õpilase, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht ei ole registreeritud Tapa vallas, kooli viimiseks tehtud isikliku transpordivahendi sõidukulud käesoleva määruse paragrahvis 5 toodud alustel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud erandjuhtudel otsustataks sõidukulude hüvitamine vallavalitsus korralduse alusel.
(1) Käesoleva määruse § 2 lg 2, § 3 lg 2, § 5 lg 2 ja lg 4 rakendamiseks vajalikud taotluste vormid ja aruanded kinnitab vallavalitus.
(2) Määrus jõustub 01. juulil 2013.


Nissi valla jäätmehoolduseeskirja muutmine – Riigi Teataja
Nissi valla jäätmehoolduseeskirja muutmine
RT IV, 30.11.2016, 17
Vastu võetud 24.11.2016 nr 12
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja § 22 lõike 1 punktide 365 ja 366 alusel.
§ 1. Nissi Vallavolikogu 12. detsembri 2013. a määruses nr 23 „Nissi valla jäätmehoolduseeskiri“ (edaspidi eeskiri) tehakse järgmised muudatused:
1) eeskirja § 5 lõige 1 kehtestatakse järgmises sõnastuses:
„(1) Jäätmevaldaja on kohustatud:
7) tagama jäätmemahuti kättesaadavuse tühjenduspäeval, sh lukustatud mahuti, uste ja väravate avamise, kui jäätmeveolepinguga ei nähta ette teisiti.“;
2) eeskirja § 24 kehtestatakse järgmises sõnastuses:
„§ 24. Jäätmevaldaja erandkorras vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest
(6) Korraldatud jäätmeveoga liitumisest antud tähtajatud vabastused kehtivad kuni 15. aprillini 2017. a.“;
3) eeskirja § 25 lõike 1 esimene lause kehtestatakse järgmises sõnastuses:
„Vallavalitsus kontrollib taotluse vastavust eeskirja § 24 lõikes 3 sätestatud nõuetele.“;
4) eeskirja § 25 lõige 2 kehtestatakse järgmises sõnastuses:
„(2) Taotluse läbivaatamisel (välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 21 sätestatud juhul) kontrollitakse kohapeal, kas jäätmevaldaja esitatud korraldatud jäätmeveoga erandkorras liitumisest vabastamise asjaolud on tõesed ja võimaldavad vabastamist.“;
5) eeskirja § 25 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Kui korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamist talveperioodiks taotletakse suveperioodil, lähtutakse taotluse läbivaatamisel taotluses esitatud põhjendustest ja muudest tõenditest ning kohapealne kontroll selle üle, kas taotluses esitatud vabastamise asjaolud olid tõesed ja vabastamist võimaldavad või esitati taotluses valeandmeid, viiakse läbi talveperioodil.“


Finantsinspektsiooni 2018. aasta eelarve järelevalvetasu mahuosa määra kehtestamine – Riigi Teataja
Finantsinspektsiooni 2018. aasta eelarve järelevalvetasu mahuosa määra kehtestamine
Finantsinspektsiooni 2018. aasta eelarve järelevalvetasu mahuosa määra kehtestamine - sisukord
RT I, 12.12.2017, 42
Vastu võetud 08.12.2017 nr 95
Määrus kehtestatakse Finantsinspektsiooni seaduse § 40 lõike 1 alusel.
Finantsinspektsiooni 2018. aasta eelarve järelevalvetasu mahuosa kehtestatakse järgmises määras:
1) krediidiasutus või välisriigi krediidiasutuse Eesti filiaal – 0,0175 protsenti krediidiasutuse või vastava Eesti filiaali varast;
2) krediidiandja või välisriigi krediidiandja Eesti filiaal – 0,1 protsenti krediidiandja või vastava Eesti filiaali tarbijatele väljastatud tarbimiskrediidi jäägist;
3) krediidivahendaja või välisriigi krediidivahendaja Eesti filiaal – 0,1 protsenti krediidivahendaja või vastava Eesti filiaali tarbijatele vahendatud tarbimiskrediidi summast;
4) investeerimisühing või välisriigi investeerimisühingu Eesti filiaal – 0,23 protsenti investeerimisühingu või vastava Eesti filiaali varast;
5) kogumispensionide seaduse §-s 3 sätestatud pensionifondi valitsev fondivalitseja või pensionifondi valitsev välisriigi fondivalitseja Eesti filiaal – 0,0095 protsenti fondivalitseja või vastava Eesti filiaali poolt valitsetavate pensionifondide varast;
6) fondivalitseja või välisriigi fondivalitseja Eesti filiaal – 0,013 protsenti fondivalitseja või vastava Eesti filiaali valitsevate eurofondide või alternatiivfondide varast, kui käesoleva määruse punktist 7 ei tulene teisiti, või välisriigi fondivalitseja valitsetavate Eestis moodustatud või asutatud eurofondide või alternatiivfondide varast, kui neid fonde valitsetakse piiriüleselt, kusjuures vara hulka ei arvestata väikesemahuliste alternatiivfondide fondivalitseja valitsetavaid alternatiivfonde;
7) fondivalitseja – 0,0013 protsenti fondivalitseja valitsevate välisriigis moodustatud või asutatud eurofondide või alternatiivfondide varast, kui nimetatud fondide osakuid või aktsiaid ei pakuta Eestis avalikult, kusjuures vara hulka ei arvestata väikesemahuliste alternatiivfondide fondivalitseja valitsetavaid alternatiivfonde;
8) määratud väljamaksetega tööandja pensionifond – 0,02 protsenti fondi vara ja fondi tehtud sissemaksete kogusummast;
9) kahjukindlustuse või kahjukindlustuse edasikindlustusega tegelev kindlustusandja või mõlemal juhul vastava välisriigi kindlustusandja Eesti filiaal – 0,097 protsenti kindlustusandja või vastava Eesti filiaali brutopreemiatest;
10) elukindlustusega tegelev kindlustusandja või vastava välisriigi kindlustusandja Eesti filiaal – 0,023 protsenti kindlustusandja või vastava Eesti filiaali vara ja brutopreemiate kogusummast;
11) elukindlustuse edasikindlustusega tegelev kindlustusandja või vastava välisriigi kindlustusandja Eesti filiaal – 0,05 protsenti kindlustusandja või vastava Eesti filiaali edasikindlustuse brutopreemiatest;
12) kindlustusmaakler või välisriigi kindlustusmaakleri Eesti filiaal – 0,92 protsenti kindlustusmaakleri või vastava Eesti filiaali kogutud vahendustasude kogusummast;
13) väärtpaberite keskdepositoorium, pensioniregistri pidaja, väärtpaberiarveldussüsteemi korraldaja ja reguleeritud väärtpaberituru korraldaja – 0,5 protsenti ärituludest;
14) e-raha asutus või välisriigi e-raha asutuse Eesti filiaal – 0,22 protsenti e-raha asutuse või vastava Eesti filiaali varast;
15) makseasutus või välisriigi makseasutuse Eesti filiaal – 0,019 protsenti makseasutuse või vastava Eesti filiaali täidetud makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse § 3 lõike 1 punktis 7 nimetatud makseteenuse osutamise käigus algatatud maksetehingute kogusummast;
16) makseasutus, kellele kohaldatakse makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse § 11 lõikes 3 nimetatud erandit, või välisriigi makseasutuse Eesti filiaal, kes osutab üksnes makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse § 3 lõike 1 punktis 8 nimetatud makseteenust, või makseasutus või välisriigi makseasutuse Eesti filiaal, kes osutab makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse § 3 lõike 1 punktis 5 nimetatud makseteenust – 0,5 protsenti ärituludest;
17) atmosfääriõhu kaitse seaduse § 162 lõike 1 alusel enampakkumisel otsepakkumiste esitamiseks loa taotlenud isik – 0,1 protsenti isiku tehtud otsepakkumiste mahust.


Eesti vabadusvõitlejad Project Profiles
Projects » Eesti vabadusvõitlejad » Profiles Photo
Arthur Kristal
KRISTAL, Artur, Tõnis, s. 11.08.10 Harjumaa Kõue v. Uueveski k., 4 kl., talunik, kolhoosnik, arr. 29.04.50, trib. 10.08.50 §58-1a, 58-11, 25+5; Vasalemma; Komi ANSV Minerallag, vab...
View Arthur Kristal's genealogy profile
KUIK, Hans, Hans s. 1888 Pärnumaa, arr. 14.06.41 Harjumaa Iru v., trib. 12.03.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 04.05.42. [pr 19550] KUIK, Hans, Hans...
View Hans Kuik's genealogy profile
KOPPEL, Aleksander, Adam, s. 1903 Valgamaa Kuigatsi v., algkool, vabrikutööline, arr. 08.12.44 Valga raj. Puka kn., trib. 14.03.45 §58-1a, 15+5; Baškiiri ANSV Nagajevo, surn...
View Aleksander Koppel's genealogy profile
Edgar Kukk
KUKK, Edgar, Vassili, s. 1919 Saaremaa Valjala v. Kalju k., eluk. sama, 4 kl., talupoeg, arr. 18.04.45, trib. 06.06.45 §58-1b, 58-11, 10+5. Oli Saksa sõjaväes. [ar 18219] View Edgar Kukk's genealogy profile
Ado Kukk
KUKK, Ado, Madis s. 1885 Läänemaa Karuse v., 3 kl., talunik, arr. 25.11.48 Karuse v. Kiska k., erin. 26.03.49 §17-58-3, 10a.; Irkutski obl. Ozjorlag, surn. 13.09.51. Abistas metsav...
View Ado Kukk's genealogy profile
August Kukemilk
KUKEMILK, August, Jüri, s. 1897 Viljandimaa Võisiku v., kõrgharidus, arst, arr. 19.11.44 Järvamaa Koigi v. Rutikvere as., trib. 11.01.46 §58-1a, 58-11, 10+5; Saraatov...
View August Kukemilk's genealogy profile
Ludvig Kuivjõgi
KUIVJÕGI, Ludvig, Peeter s. 16.01.1900 Saaremaa Lümanda v., 3 kl., taluomanik, arr. 15.12.44 Lümanda v. Varpe k., trib. 17.04.45 §58-1a, 58-11, 15+5; Magadani obl. Sevvostla...
View Ludvig Kuivjõgi's genealogy profile
Erich Kuiv
KUIV, Erich, Joosep, s. 04.04.08 Keila, kesk., insener, arr. 06.11.44 Rakvere, Kreutzwaldi 170, trib. 03.01.45 §58-1a, 10+5. Oli Omakaitses. [ar 5756] View Erich Kuiv's genealogy profile
Richard Kuhi
KUHI, Richard, August s. 1912 Petserimaa Petseri v. Retški k., kesk, arr. 16.03.48 elas illegaalselt, erin. 04.09.48 §58-1a, 58-11, 25a, vab. 18.05.56. Süüdistati org. RVL k...
View Richard Kuhi's genealogy profile
Oskar Kuhi
KUHI, Oskar, Gustav, s. 11.09.03 Võrumaa Põlva v. Laane k., eluk. sama, 6 kl., metsavaht, arr. 15.01.45, trib. 30.10.45 §58-1a, 58-11, 10+5; Arhangelski obl.; Permi obl, surn. kinn...
View Oskar Kuhi's genealogy profile
Endel Kudeviita
KUDEVIITA, Endel, Jaan, s. 1918 Türi, keskharidus, nooremseersant, arr. 08.08.41 Leningradi obl. Punaarmee, trib. 17.08.41 §19-58-1b; surmaotsus, otsus täide viidud 18.08.41. Tahti...
View Endel Kudeviita's genealogy profile
Richard-Voldemar Kubjas
KUBJAS, Voldemar, Joosep, s. 1901 Tartumaa Pala v. Pala k., eluk. sama, 5 kl., talunik, arr. 02.12.44, trib. 31.07.45 §58-1a, 58-11, 20+5; Arhangelski obl. Vologda, surn. 19.03.47. Oli Omakaitse...
View Richard-Voldemar Kubjas's genealogy profile
KRÜGER, Martin, Juhan, s. 1893 Tallinn, algharidus, talupoeg, arr. 10.08.43 Kalmõki ANSV Jašalta, trib. 19. 08.43 §58-1a; surmaotsus, otsus täide viidud 21.08.43. Oli...
View Martin Krüger's genealogy profile
Johannes Eduard Kruutmann
KRUUTMAN, Johannes, Abram, s. 10.01.1892 Virumaa Vihula v., 3 kl., talunik, arr. 07.07.41 Haljala v. Potsu k., trib. 22.09.41 §58-12; Irkutsk, vab. 24.09.41. Metsavennast poja varjamine. [ar 210...
View Johannes Eduard Kruutmann's genealogy profile
Otto Kruustee
sünd vkj 28.2.1912 KRUUSTEE, Otto, Jakob, s. 1912 Virumaa Vao v. Kiltsi a-k, arr. 08.06.46 Haapsalu, Kalevi 11, trib. 20. 09.46 §58-1a, 58-10, 10a.; Baškiiri ANSV Nagajevo, surn....
View Otto Kruustee's genealogy profile
KESK, Adolf, Karl, s. 1891 Narva, kesk., laevamehaanik, arr. 17.01.41 Tallinn, Uus-Sadama 1a, trib. 09.05.41 §58-13; surmaotsus, otsus täide viidud 23.06. 41. Vabadussõjaaegse Mere...
View Adolf Kesk's genealogy profile
Arvet Sildever
(1913 - c.1944)
View Arvet Sildever's genealogy profile
Richard Säägi MP
Richard Säägi (31. märts 1925 Nõmmküla – 23. mai 2013 Leicester) oli Eesti sõjaveteran. 23. mail 2013 suri Inglismaal Leicesteris 89. eluaastal tuntud...
View Richard Säägi's genealogy profile
Lembit Krain
www.okupatsioon.ee KRAIN, Lembit, Aleksander s. 1927 Läänemaa Kullamaa v.. Tallinna 2. Majandustehnikumi õpilane, arr. 26.07.45 Tallinn, Pärnu mnt. 103-10, trib. 23.11.45 ...
View Lembit Krain's genealogy profile
Miina Kruusmann
KRUUSMAA, Miina, Jüri s. 1903 Pärnumaa Soontaga v. Keblaste k., 2 kl., talunik, arr. 08.10.49 Piisu k. Kõrtsi t., trib. 13.11.50 §17-58-1a, 25+5, vab. 16.11.54. Oli metsaven...
View Miina Kruusmann's genealogy profile
Mihkel Kruusmaa ← Kruusmann
KRUUSMAA, Mihkel, Hans s. 1896 Pärnumaa Soontaga v. Piisu k. Kõrtsi t, eluk. sama, 3 kl., talunik, arr. 08.10.49, trib. 13.11.50 §17-58-1a, 25+5, vab. 02. 07.56. Oli metsavendade s...
View Mihkel Kruusmaa ← Kruusmann's genealogy profile
Karl August Kruusenberg
KRUUSENBERG, Karl-August, Ossip, s. 1890 Viru mk., algharidus, maaler, arr. 14.06.41 Rakvere, Pikk 17; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 27.01.42. “Nõuk. vastane element”. [ar 499...
View Karl August Kruusenberg's genealogy profile
Kornelius Kruusement
KRUUSEMENT, Kornelius, Otto, s. 1921 Harjumaa Ravila v., 5 kl., tööline, arr. 20.03.45 sõjaväes, trib. 17.07.45 §58-1a, 10+5; Krasnojarsk, vab. 15.04.56. 1941.a. oli ...
View Kornelius Kruusement's genealogy profile
Jakob Kruusel
KRUUSEL, Jakob, Jakob, s. 1900 Läänemaa Piirsalu v. Kuijõe k., 2 kl., kolhoosnik, arr. 05.12.51 Haapsalu raj. Kuijõe kn. Kuijõe k., trib. 18.02.52 §58-1a, 58-1...
View Jakob Kruusel's genealogy profile
Ants←Alfred Eduard Juse / Kruusamäe
KRUUSAMÄE, Ants, Julius, s. 1900 Virumaa Mäetaguse v. Pagari k., eluk. sama, 2 kl., talunik, arr. 04. 02.45, trib. 12.09.45 §58-1a, 58-11, 10+5; Krasnojarski krai Norillag, surn. a...
View Ants←Alfred Eduard Juse / Kruusamäe's genealogy profile
Voldemar Kruus
KRUUS, Voldemar, Martin, s. 1907 Harjumaa Peningi v., 6 kl., traktorist, arr. 17.06.45 Saue v. Laagri k., erin. 20.06.46 §58-1a, 58-11, 8a.; Baškiiri ANSV Nagajevo, surn. 04.02.49. Oli Om...
View Voldemar Kruus's genealogy profile
KRUUS, Oskar, Siimon, s. 1903 Tartumaa Raadi v., 3 kl., kolhoosnik, arr. 22.01.51 Viljandi raj. Valma kn. Ridala kolh, erin. 02.06.51 §58-1a, 58-11, 10a.; Komi ANSV Minerallag. Oli Omakaitses ja...
Julius Eduard Kruus
KRUUS, Juulius-Eduard, Ado, s. 01.04.1887 Tartumaa Saadjärve v., eluk. sama, 3 kl., talunik, arr. 12.01. 45 §58-1a; Tallinna vangla, surn. 14.04.45. Oli Omakaitses. [ar 2669-E] View Julius Eduard Kruus's genealogy profile
Edgar Kruus
KRUUS, Edgar, Villem, s. 1923 Tallinn, 4 kl., laadia, arr. 24.10.51 Tallinn, Niidi 42-1, trib. 18.12.51 §58-1a, 58-11, 25+5, väh. 10 a; Gorki obl. Suhhobezvodnoje. Oli Omakaitses. [ar 157...
View Edgar Kruus's genealogy profile
Anton Kruus
KRUUS, Anton, Toomas, s. 1890 Hiiumaa Käina v., 3 kl., puusepp, arr. 29.08.45 Käina v. Lelu k. §58-1a, 58-11, vab. 18.07.46. Oli Omakaitses. [ar 3109-E] View Anton Kruus's genealogy profile
Alfred Eduard Kruus
KRUUS, Alfred, Jüri, s. 01.08.1892 Tartumaa Äksi v., arr. 17.04.46 Tartu, Näituse 24, trib. 29.07.46 §58-1a, 10a.; Mordva ANSV Dubravlag, surn. 25.12.51. [ar 13159] View Alfred Eduard Kruus's genealogy profile
Alfons Johannes Kruus
KRUUS, Alfons, Alfons, s. 1915 Tartu, 6 kl., tööline Tartu Kaubastus, arr. 25.03.50 Tartu, Peetri 18-5, trib. 27.06.50 §58-1a, 25+5; Narva. Oli Saksa sõjaväes. [ar 41...
View Alfons Johannes Kruus's genealogy profile
Jüri Krutob
KRUTOB, Jüri, Jaan, s. 1890 Virumaa Paasvere v., kesk., politseiametnik, arr. 02.07.41 Tallinn, Timuti 10-15 §58-13; Permi obl. Ussollag, surn. 26.11.41. [ar 3350-E] View Jüri Krutob's genealogy profile
Viktor Krull MP
Heimar Krull
KRULL, Heimar, Jüri, s. 1916 Saaremaa Valjala v. Kõriska k., eluk. sama, 6 kl., talupoeg, arr. 18.10.44, trib. 13.03.45 §58-1a, 58-11, 20+5; Baškiiri ANSV Nagajevo, surn. 03...
View Heimar Krull's genealogy profile
Eduard Kroos
KROOS, Eduard, Anna s. 1894 Harjumaa Rae v., 3 kl., kolhoosnik, arr. 21.08.50 Virumaa Rägavere v. Ulvi k., erin. 15.09.51 §58-1a, 58-11, 10a.; Komi ANSV Minerallag; Intalag. Vabaduss&#x00...
View Eduard Kroos's genealogy profile
Selma Mathilde Kroon
KROON, Selma, Peeter, s. 04.10.1899, 7 kl., postiametnik, arr. 26.05.51 Abja-Paluoja, Rohu 2, ENSV ÜK otsus 28.11.51 §58-4, 10+5; Irkutski obl. Angarlag, vab. 12.04.55. Oli Kaitseliidus. ...
View Selma Mathilde Kroon's genealogy profile
Harald Valfred Kroon
KROON, Harald, Paul, s. 1913 Järvamaa Ambla v. Kadaka k., 4 kl., puusepp, arr. 30.04.45 Harjumaa Kolga v. Koitjärve k. Järvi t., erin. 06.10.45 §58-1a, 58- 11, 8a.; Arhangel...
View Harald Valfred Kroon's genealogy profile
Albert Kritt
KRITT, Albert, Voldemar, s. 1920 Narva, 7 kl., autojuht, arr. 13.11.44 Tallinn, Kase 20-1, erin. 28.08.45 §58-1a, 10a. Oli saksa politseis. [ar 24052] View Albert Kritt's genealogy profile
Johannes Voldemar Kristliib > Kristlepp
KRISTLEPP, Johannes, Villem, s. 1894 Harjumaa Iru v., eluk. sama, 3 kl., talunik, arr. 13.01.45, trib. 14.03. 45 §58-1a, 58-11, 15+5, surn. 08.04.45. Oli Omakaitses. [ar 6073] Personaalraamat:...
View Johannes Voldemar Kristliib > Kristlepp's genealogy profile
Alfred Kristjan
KRISTJAN, Alfred, August, s. 1908 Viljandimaa Pajusi v., alg., tisler, arr. 09.02.45 Tartumaa Jõgeva v. Mõisamaa k. §58-1a, 58-11; Tartu vangla, surn. 23.04.45. Oli Omakaitses. Vab...
View Alfred Kristjan's genealogy profile
Aleksander Kristal
KRISTAL, Aleksander, Rosalie, s. 1902 Loksa, eluk. sama, 4 kl., sepp, arr. 23.05.51; Tallinn, surn. 14.06. 51. Teenis Saksa ajal rannakaitses. [ar 15598] PR 1888-1919: PR 1888-1919: View Aleksander Kristal's genealogy profile
KRIMM, Martin, Karl, s. 1918 Kilingi-Nõmme, keskharidus, õpilane, arr. 24.07.45 Tallinn, Pronksi 4a-1, erin. 04.03.46 §58-1a, 5a. Oli Saksa sõjaväes. [ar 24623] View Martin Grimm's genealogy profile
KRIMM, Mart, Karl, s. 1896 Pärnumaa Saarde v., 4 kl., rätsep, arr. 28.01.49 Kilingi-Nõmme, Pärnu 63-1 §58-1a, 58-11; Tallinna vangla, vab. 18.05.49. Oli Omakaitses. [...
View Martin Krimm's genealogy profile
Friedrich Krimm
KRIMM, Friedrich, Juhan, s. 1904 Virumaa Palmse v., eluk. Tallinn, Vene 7-1, 6 kl., maakler, arr. 24.12.40, erin. 28.05.41 §59-10, 84, 8a.; Kirovi obl. Vjatlag, surn. 21.05.42. Tahtis põg...
View Friedrich Krimm's genealogy profile
Arseni Krimm
KRIMM, Arseni, Anna, s. 1914 Läänemaa Velise v., 4 kl., talunik, arr. 23.09.49, erin. 14.06.50 §58-1a, 58-11, 25a.; Karaganda obl. Dolinka; Lugovoilag, surn. 19.04.52. Oli metsaven...
View Arseni Krimm's genealogy profile
Jaan Kosk [Kesselmann]
KOSK, Jaan, Eduard, s. 03.04.19 Tomski obl, 6 kl., pottsepp, arr. 26.01.45 Eesti Fosforiit, maja 70-7, trib. 09.02.45 §58-1b; surmaotsus, 10.03.45 asend. 10+5 a. Punaarmeest läks ü...
View Jaan Kosk [Kesselmann]'s genealogy profile
Karl Valter Kriisk
KRIISK, Karl, Johannes, s. 1889 Virumaa Pühajõe, keskharidus, arr. 14.06.41 Harjumaa Keila v. Lohusalu, Kirovi obl. kohus 04.10.41 §58-13, 84; surmaotsus, otsus täide viidud...
View Karl Valter Kriisk's genealogy profile
Evald Johannes Kriisk
KRIISK, Evald, Johannes (d), s. 08.05.02 Virumaa Jõhvi v., keskharidus, sõjaväe velsker, arr. 04.12.42 Tallinn, Viimsi tee 34, trib. 30.12.42 §58-10 lg.2, 58-2, 10+3. EV ohv...
View Evald Johannes Kriisk's genealogy profile
Oskar Kriisa
KRIISA, Oskar, Jaan, s. 13.07.06 Virumaa Maidla v., algharidus, põllumees, arr. 04.12.48 Kohtla v., erin. 05. 03.49 §17-58-1a, 17-58-8, 10a.; Komi ANSV Vorkuta; Vorkutlag, vab. 15.08.56. ...
View Oskar Kriisa's genealogy profile
Adolf Kriisa
KRIISA, Adolf, Joosep, s. 1908 Virumaa Maidla v., 3 kl., kaevur, 1. arr. 28.02.45 Erra v. Küttejõu 14-10. Põgenes filtratsioonilaagrist. 15.10.45 saadeti tagasi laarisse Talinna, v...
View Adolf Kriisa's genealogy profile
Liisa Kresla
KRESLA, Liisa, Hans, s. 1918 Viljandimaa Suislepa v., 6 kl., talupidaja, arr. 09.04.49 Suislepa v. Härma t., erin. 19.11.49 §17-58-1a, 10a.; Karaganda obl. Steplag, vab. 12.12.55. Abistas...
View Liisa Kresla's genealogy profile
Anna Marie Kresla
KRESLA, Anna, Jaan, s. 1893 Valga, 3 kl., tööline, arr. 27.04.49 Viljandimaa Suislepa v. Härma t., erin. 19.11.49 §17-58-1a, 10a.; Komi ANSV Minerallag. Abistas metsavendi. ...
View Anna Marie Kresla's genealogy profile
Hans Kreideberg
KREIDEBERG, Hans, Jaan, s. 17.08.1891 Viljandimaa Pajusi v., kõrgharidus, rohuteadlane, talunik, arr. 24.05.45 Pajusi v. Lahavere k, trib. 26.11.45 §58-1a, 58-11, 15+5. Oli Omakaitses. [a...
View Hans Kreideberg's genealogy profile
Ferdinand Grään/Grähn/Kreen
KREEN, Ferdinand, Jüri, s. 1903 Narva, arr. 27.06.46 Tartumaa Torma v., trib. 31.08.46 §58-1a, 58-11, 15a, surn. 25.04.54. [ar 13328] View Ferdinand Grään/Grähn/Kreen's genealogy profile
Udo Kreek
KREEK, Udo, Aleksander, s. 26.12.26 Tallinn, algharidus, tehnikumi õpilane, arr. 09.03.45 Tallinn-Nõmme, Ratta 4-1 §58-1a, 58-11; Tallinna vangla, surn. 10. 05.45. Oli Omakaitses j...
View Udo Kreek's genealogy profile
Jaan Kraut
Oli 1945. a metsas ja pärast Selma arreteerimist andis ennast üles. Kadus teadmata. ema arreteeriti KRAUT, Liisa, Hans, s. 1887 Viljandimaa Taevere v., eluk. sama, arr. 16.09.45 §...
View Jaan Kraut's genealogy profile
KRAUS, Rudolf, Mihkel, s. 11.07.1888 Virumaa Jõhvi v., keskharidus, raamatupidaja, arr. 25.06.41 Rakvere, Viru 11 §58-4, 58-10; Permi obl. Ussollag, surn. 15. 01.42. Oli Kaitseliidus. N&#...
View Rudolf Kraus's genealogy profile
KRAUS, Karl, Karl, s. 1917 Rakvere, 7 kl., teenistuja, arr. 05.02.43 Rakvere, Härma 17, trib. 21.02.43 §58- 1b; surmaotsus, 12.04.43 surmaotsus muud. 10+5 a. Oli Punaarmees, tahtis ...
View Karl Kraus's genealogy profile
Eduard Kraun
KRAUN, Eduard, Peeter, s. 29.10.03 Saaremaa Lümanda v., 4 kl., taluomanik, arr. 15.12.44 Lümanda v. Kärdu k., trib. 17.04.45 §58-1a, 58-11, 15+5; Magadani obl. Sevvostlag. O...
View Eduard Kraun's genealogy profile
Laine Särev
KRAULI, Laine, Valerian, s. 06.12.18 Virumaa Aaspere v., üliõpilane, arr. 10.12.44 Tallinn, Kannikese 4-1, trib. 15.05.45 §17-58-1a, 10+5. Abistas luuraja Leo Talgret. Avaldatud uu...
View Laine Särev's genealogy profile
August Eduard Krass
KRASS, August, Karl, s. 20.08.1899 Tartumaa Uderna v., 2 kl., talunik, arr. 31.01.45 Puhja v., trib. 24.07.45 §58-1a, 58-11, 20+5; Krasnojarski krai Norillag, surn. 20.06.46. Omakaitses. Avaldat...
View August Eduard Krass's genealogy profile
Vambola Kraav
KRAAV, Vambola, Aleksander, s. 20.02.22 Harjumaa Rae v., 6 kl., põllumees, arr. 22.01.46, trib. 18.07.46 §58-1a, 58-10, 182 lg.1, 10+5; Mordva ANSV Dubravlag, vab. 10.03.56. Saksa s...
View Vambola Kraav's genealogy profile
Leonhard Felix Kotsmann
KOTSMANN, Leonhard, Jaan, s. 1905 Viljandimaa Suislepa v., algharidus, sveitser, arr. 01.11.44 Tallinn, Vene 1-18a, trib. 09.03.45 §58-1b, 10+5. Töötas Saksa politseis. [ar 27757] View Leonhard Felix Kotsmann's genealogy profile
KOTKAS, Arnold, Peeter, s. 19.08.13 Peterburi, keskharidus, tekstiilitööline, arr. 22.05.45 Tartu, Liiva 40-2, trib. 25.07.45 §58-1a, 10+5, surn. 19.02.51. Oli Saksa sõjav&#...
View Arnold Kotkas's genealogy profile
Aleksander Kotka (Karpov)
KOTKA Aleksander, sotamies, s. 15. VIII 1924 Narva-Jõesuus. Lukksepp. Teenis Saksa sv-s. Soome armeesse 20. IV 1944, väljaõppel Taavettis 7./JR200-s. Tõrjelahinguis Viiburi ...
View Aleksander Kotka (Karpov)'s genealogy profile
Ida Köstner
KOSTNER, Ida, Jaan, s. 30.01.04 Viljandimaa Taevere v., keskharidus, raamatupidaja, arr. 12.02.45 Harjumaa Varbola v., trib. 09.08.45 §58-1a, 10+5. Oli Naiskodukaitses ja Omakaitses. [ar 9589] View Ida Köstner's genealogy profile
August Kosso
KOSSO, August, Joosep s. 01.07.1899 Tartumaa Sadala v. Kodismaa k., 3 kl., mölder, arr. 20.04.45 Järvamaa Rakke v. Piibe k., trib. 31.08.45 §58-1a, 58-11, 10+5; Komi ANSV Vorkutlag...
View August Kosso's genealogy profile
Juhan Kosenkranius
KOSENKRANIUS, Juhan, Hendrik, s. 1890 Pärnumaa Saarde v., 3 kl., talupoeg, arr. 03.08.45 Rajangu v., trib. 17.12.45 §58-1a, 58-11, 10+5. Oli Omakaitses. [ar 9565] 1924: metsavaht View Juhan Kosenkranius's genealogy profile
Gustav Kork
KORK, Gustav, Mart (d), s. 13.08.24 Tartumaa Vaimastvere v. Rohe k., 7 kl., õpilane, arr. 27.10.47 Pärnumaa Tihemetsa Metsatehnikum, trib. 05.02.48 §58- 1a, 58-8, 59-3, 25+5; Magad...
View Gustav Kork's genealogy profile
Erna Kork
(1926 - 1956)
KORK, Erna, Mart, s. 1926 Tartumaa Vaimastvere v. Rohe k., eluk. sama, 6 kl., külavolinik, arr. 08.11.47, trib. 05.02.48 §17-59-3, 10+3. Abistas metsavendi. [ar 26232] View Erna Kork's genealogy profile
Oskar Eduard Koppel
KOPPEL, Oskar, Jaan, s. 1898 Tartumaa Elistvere v., 3 kl., puusepp, arr. 07.10.45 Elva v., erin. 18.12.46 §58-1a, 58-11, 10a.; Sverdlovski obl. Bogoslovlag, surn. 09.07.51. Oli Omakaitses. [ar 2...
View Oskar Eduard Koppel's genealogy profile
Felix Kurg
Sünd Saaga ERA.2939.1.14:83?443,2569,765,76,0 KURG Felix, korpraali, s. 21. VIII 1916 Jõgeval. Raudteelane. Eesti kv-s kapral. Soome armeesse 27. I 1944, väljaõppel Jokela...
View Felix Kurg's genealogy profile
Joosep Koppel
KOPPEL, Joosep, Voldemar en. ka Josif s. 1904 Pärnumaa Orajõe v. Majaka k., eluk. sama, 4 kl., talunik, arr. 05.11.44, trib. 31.05.45 §58-1a, 58-11, 10+5; Krasnojarski krai, vab. a...
View Joosep Koppel's genealogy profile
Theodor Koppel
KOPPEL, Feodor, Jaan, s. 02.02.1899 Tartumaa Jõgeva v. Pakaste k., 3 kl., talunik, arr. 17.12.51 Jõgeva raj. Mõisaküla kn., trib. 06.03.52 §58-1a, 58-11, 25+5; Komi A...
View Theodor Koppel's genealogy profile
Endel Koppel
KOPPEL, Endel, Abel, s. 1919 Virumaa Kohtla v., algharidus, tööline, arr. 01.11.40 Tallinn, Väike-Ameerika 32-6, trib. 14.04.41 §19–58–2, 58–10, 58-11, ...
View Endel Koppel's genealogy profile
KOPPEL, Eduard, Jüri, s. 1900 Tallinn, keskharidus, raamatupidaja, arr. 05.11.45 Tallinn-Nõmme, Pikk 112, trib. 24.12.45 §58-12, 7+3. Oli Saksa sõjaväes, soomepoiss. ...
View Eduard Koppel's genealogy profile
KOPPEL, Aleksander, Julius (d), s. 21.09.07 Tartu, keskharidus, raamatupidaja, arr. 28.02.45 Tallinn, Lai 27-1, erin. 28.08.45 §58-1a, 5a. Oli Saksa sõjaväes ohvitser. [ar 24125] View Aleksander Koppel's genealogy profile
Johannes Koplik
KOPLIK, Juhan, Hans, s. 02.07.07 Tallinn, keskharidus, EV leitnant, arr. 27.05.41 Võru, Leegeni 11, erin. 05.12.42 §58-10, 8a. [ar 22515] View Johannes Koplik's genealogy profile
Eduard Elmar Koovit
KOOVIT, Eduard, Mats, s. 01.04.1894 Viljandimaa Loodi v., kesk., talunik, arr. 08.03.41 Paistu v. Kääriku t. §58-13; Kirovi obl. Vjatlag, surn. eeluurimisel 09.02. 42. Vabaduss&#x0...
View Eduard Elmar Koovit's genealogy profile
Walter Ludwig Koost
KOOST, Valter, Albert, s. 1908 Peterburi, kõrg., farmatseut, arr. 17.07.41 Kuressaare, Sadama 37, erin. 15.04.42 §58-13, 8a., vab. 17.07.49, asum. 13.11. 55. Süüdistati n&#x...
View Walter Ludwig Koost's genealogy profile
Oskar Koost
KOOST, Oskar, Karl, s. 1893 Saaremaa Kaarma v. Aula k., arr. 10.10.45 Kuressaare v. Ansi k., trib. 07.02. 46 §58-1a, 10a. [ar 11273] viidi omal ajal Siberisse, peale seda andmed puuduvad // ar...
View Oskar Koost's genealogy profile
KOOST, Karl, Mihkel, s. 1880 Saaremaa Kaarma v. Vantri k., eluk. sama, 3 kl., talunik, arr. 08.08.41 §58- 10 lg.2, 58-13; Irkutski obl, surn. 23.09.41. Kaitseliit. Nõuk. vastane agitatsio...
View Karl Koost's genealogy profile
Ilmar Koorts
(1915 - 1947)
KOORTS, Ilmar, Jüri, s. 1915 Tartumaa Kursi v., 5 kl., talunik, arr. 27.04.45, trib. 09.10.45 §58-1a, 58-11, 10+5; Baškiiri ANSV Nagajevo; Magadani obl. Sevvostlag, surn. 16.01.47....
View Ilmar Koorts's genealogy profile
KOORT, Jaan, David s. 1921 Tartu mk., 8 kl., raudteetööline, arr. 11.09.45 Tartumaa Saadjärve v., trib. 29.10.45 §58-1a, 58-11, 15+5; Karaganda obl. Džezkazgan; Stepl...
Herman Koort
KOORT, Herman, Jaan, s. 1897 Tartumaa Vana- Kuuste v. Kangatsi t., eluk. sama, min.kool, taluperemees, arr. 16.01.41, erin. 30.12.42 §58-10 lg.1, 58-11, 58-13, 10a.; Gorki obl. Unžlag, su...
View Herman Koort's genealogy profile
Hermann Koort
KOORT, Herman, August s. 14.08.20 Tartumaa Mäksa v. Kastre as., 4 kl., talupoeg, arr. 14.09.49 Elva v. Uderna k. Halliku t., trib. 14.06.50 §58-1a, 58-8, 58-11, 25a; Komi ANSV Vorkutlag; ...
View Hermann Koort's genealogy profile
August Koort
KOORT, August, Mart s. 1905 Harjumaa Anija v., 2 kl., masinist-motorist, arr. 17.08.48 Anija v. Aruoja k., trib. 11.10.48 §58-1a, 58-11, 25+5; Komi ANSV Intalag, surn. kinnip-k. 13.01.50. Avalda...
View August Koort's genealogy profile
Julius Koorits
KOORITS, Julius, Hans s. 27.02.1899 Viljandimaa Paistu v., kõrgharidus, ametnik, arr. 13.06.45 Tallinn, Tartu mnt. 37-14, trib. 13.12.45 §58-3, 8+3; Arhangelski obl. Kargopollag, vab. 13....
View Julius Koorits's genealogy profile
Joosep Koolmeister
KOOLMEISTER, Joosep, Toomas, s. 1895 Hiiu mk., eluk. sama, 4 kl., laevakapten, arr. 16.05.43, trib. 16. 07.43 §58-10 lg.2, 58-2, 10+5; Arhangelski obl. Kargopollag. Oli Punaarmees, nõuk. ...
View Joosep Koolmeister's genealogy profile
Renate Susanne Koolme
MILDER: I pihtkonna VI personaalraamat. Peamiselt ...; TLA.1359.2.48; 1925-1939 okupatsioon.ee: KOOLME, Renate, Karl, s. 1905 Tallinn, keskharidus, ökonomist, arr. 03.06.46 Tallinn-Nõmm...
View Renate Susanne Koolme's genealogy profile
Oswald Kool
KOOL, Osvald, Peeter, s. 1887 Võru mk., algharidus, tööline, arr. 21.12.40 Tartu, Salme 42-2 §58-6, 58-13; Gorki obl. Unžalag, surn. eeluurimisel 08.02.42. [ar 1310-E...
View Oswald Kool's genealogy profile
KOOL, Elmar, August, s. 1914 Tartu, 8 kl., torulukksepp, mobiliseeritud, arr. 15.09.41 Arhangelski obl. Kotlase raj. sv.osa, trib. 29.10.41 §19-58-1b, 58-8, 58-11; surmaotsus, otsus täide...
View Elmar Kool's genealogy profile
Osvald Kookmaa
KOOKMAA, Osvald, Julius, s. 1915 Läti Alsviki v., 6 kl., metsatööstuse meister, arr. 27.10.44 Võrumaa Ruusmäe kn. Pütsepa t., trib. 29.03.45 §58-1a, 20+...
View Osvald Kookmaa's genealogy profile
Karel-Eduard Kook
KOOK, Karl, Joosep, s. 28.02.1894 Tartumaa Alatskivi v., 4 kl., talunik, arr. 31.12.44 Kavastu v.; Tartu vangla, surn. 10.05.45. Omakaitses. [ar 2795-E] Personaalraamat. Alatskivi; EAA.1256.1.625; 18...
View Karel-Eduard Kook's genealogy profile
August Kont
KONT, August, Mihkel s. 10.07.1892 Pärnumaa Vana- Vändra v., eluk. Harjumaa Järvakandi v., arr. 25. 05.45 Järvakandi, trib. 30.12.45 §58-1a, 58-11, 10+5; Arhangelski ...
View August Kont's genealogy profile
Evald Konsa
KONSA, Evald, Johannes s. 04.05.20 Virumaa Alutaguse v., 4 kl, tööline, arr. 18.06.47 Tallinn, Uus 5-4, trib. 12.09.47 §58-1a, 58-11, 20+5; Komi ANSV Ret?lag; Irkutski obl. Angarla...
View Evald Konsa's genealogy profile
Herbert Konnula
KONNULA, Herbert, Jaan ka Konnovi s. 27.01.12 Võrumaa Urvaste v., eluk. sama, 6 kl., talupoeg, arr. 19.09.44, trib. 05.11.44 §58-1a, 15+5; Mordva ANSV Temlag; Komi ANSV Vorkutlag, surn. k...
View Herbert Konnula's genealogy profile
Eva Kombe
KOMBE, Eva, Nikolai, s. 1894 Tallinn, kõrgem kommertskool Berliinis, kodune, arr. 17.01.50 Harjumaa Harku v., erin. 20.01.51 §58-6,140, 10a.; Irkutski obl. Ozjorlag. Töötas ...
View Eva Kombe's genealogy profile


Koolilõuna toetuse kasutamise tingimused ja toidupäeva maksumus Loksa Gümnaasiumis – Riigi Teataja
Koolilõuna toetuse kasutamise tingimused ja toidupäeva maksumus Loksa Gümnaasiumis
Koolilõuna toetuse kasutamise tingimused ja toidupäeva maksumus Loksa Gümnaasiumis - sisukord
§ 3 Vastutus koolilõuna vahendite kasutamise eest
§ 4 Koolilõuna toetuse vahendite kasutamise kontroll
§ 5 Koolilõuna ja oote maksumuse kehtestamine koolis
§ 6 Ettepanekute tegemine
RT IV, 30.08.2012, 33
Vastu võetud 27.10.2011 nr 27
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 37 ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 42 lõike 5 alusel.
Määrusega kehtestatakse Loksa Gümnaasiumi (edaspidi kool) statsionaarses õppes põhiharidust omandavate õpilaste riigieelarvest koolilõuna toetuse kasutamise tingimused ja kord ning reguleeritakse koolilõuna ja oote maksumuse kehtestamine koolis.
(1) Riigieelarvest eraldatud koolilõuna toetust kasutatakse kooli statsionaarses õppes põhiharidust omandavate õpilaste koolilõuna kulude katmiseks, arvestades Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud koolilõuna arvestuslikku maksumust ühe õpilase kohta. Toetust ei maksta välja õpilastele, nende vanematele või eestkostjatele.
(2) Õpilase haiguspäevade või muudel põhjustel kasutamata jäänud toetust võib kasutada koolis keskharidust omandavate õpilaste koolilõuna kulude katmiseks juhul, kui põhiharidust omandavate õpilaste koolilõuna kulud on kaetud.
§ 3. Vastutus koolilõuna vahendite kasutamise eest
Koolilõuna toetuseks eraldatud vahendite sihipärase kasutamise eest vastutab kooli direktor.
§ 4. Koolilõuna toetuse vahendite kasutamise kontroll
(1) Kool on kohustatud esitama Loksa Linnavalitsusele (edaspidi linnavalitsus) iga kuu lõpus toitlustamiskulude aruande.
(2) Koolilõuna toetuseks ette nähtud vahendite kasutamist kontrollib linnavalitsus.
§ 5. Koolilõuna ja oote maksumuse kehtestamine koolis
(1) Koolilõuna maksumuse kehtestab linnavalitsus, arvestades Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud koolilõuna arvestuslikku maksumust ühe õpilase kohta.
(2) Oote maksumuse kehtestab linnavalitsus. Oote maksumuse tasub lapsevanem täies ulatuses.
§ 6. Ettepanekute tegemine
Kooli hoolekogul, kooli juhtkonnal ja õpilasesindusel on õigus teha linnavalitsusele ettepanekuid toitlustamise paremaks korraldamiseks.
(1) Määrus jõustub 31. oktoobril 2011.
(2) Määrust rakendatakse 1. septembril 2011.


Kose valla mittetulundusliku tegevuse toetuse andmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Kose valla mittetulundusliku tegevuse toetuse andmise tingimused ja kord
Kose valla mittetulundusliku tegevuse toetuse andmise tingimused ja kord - sisukord
§ 4 Toetatavad valdkonnad
2 TOETUSE ANDMISE ALUSED, TAOTLEJALE NING TAOTLUSELE ESITATAVAD NÕUDED
§ 5 Toetuseks eraldatavad rahalised vahendid
§ 6 Projektitoetuse ja tegevustoetuse andmise alused
§ 7 Ühekordse toetuse andmise alused
§ 8 Konkursist teavitamine
3 TAOTLUSTE MENETLEMINE, LEPINGU SÕLMIMINE JA TOETUSE ERALDAMINE
§ 10 Taotluse menetlemise tähtaeg
§ 11 Taotluse läbivaatamine
§ 13 Taotluse rahuldamise või mitterahuldamise otsuse tegemine
§ 15 Aruande esitamine
§ 16 Aruande menetlemine
§ 17 Toetuse väljamaksmine ja tagasinõudmine
5 TOETUSE ANDJA JA TOETUSE SAAJA ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 19 Toetuse andja õigused ja kohustused
§ 20 Määruse lisad
RT IV, 27.11.2018, 10
(1) Määrus reguleerib Kose valla (edaspidi toetuse andja) eelarvelistest vahenditest vabaühendustele projektitoetuse ning tegevustoetuse taotlemise, taotluse menetlemise, väljamaksmise, tagasinõudmise ning järelevalve tingimusi ja korda.
(2) Eesmärgiks on Kose valla piirkondade, kogukondade ja kodanikeühenduste üldise arengu toetamine läbi huvialase tegevuse, ürituste korraldamise ja tingimuste parandamise.
(3) Korra alusel ei toetata ühendusi, mis saavad toetust Kose valla küladele ja alevikele eraldatud rahaliste vahendite jaotamise korra alusel.
(4) Korra alusel ei jagata toetust hoonete, rajatiste projekteerimiseks, ehitamiseks või renoveerimiseks suunatud investeeringute tegemiseks (v.a. ühekordse toetuse kaasfinantseeringuks).
(1) vabaühendus on mittetulundusühing, sihtasutus või seltsing, samuti nendest moodustatud võrgustik;
(2) omafinantseering on käesoleva korra mõistes toetuse saaja rahaline või rahaliselt mõõdetav panus toetatavasse tegevusse, mis kajastub eelarves;
(3) taotlusvoor on ajavahemik, mille jooksul saab taotlusi esitada. Projektid, mis laekuvad väljaspool taotlusvooru aega, jäävad menetlemata;
(4) projektitoetus on rahastamisliik, millega avalik sektor toetab konkursi alusel kindla eesmärgi saavutamiseks, ajas ja ruumis piiritletud, ühenduse poolt elluviidavat tegevust või tegevuste kogumit;
(5) tegevustoetus on rahastamisliik, mis on mõeldud vabaühenduste tegevuse ja arengu toetamiseks, et säilitada ja tõsta selle võimekust;
(6) ühekordne toetus on rahastamisliik, millega avalik sektor toetab:
Kose valla elanike erinevatel omavalitsuse jaoks olulistel võistlustel ja konkurssidel osalemist, v.a sõpruskohtumised ning erinevatest fondidest taotletud projektide kaasfinantseeringu rahastust.
3) ühekordne toetus.
§ 4. Toetatavad valdkonnad
(1) Spordivaldkonnas toetatakse:
5) ülevallaliste ja piirkondlike spordiürituste korraldamist;
6) invasporti;
7) meisterlikkust;
8) väliste spordirajatiste korrastamist;
9) inventari soetamist.
(2) Kultuurivaldkonnas toetatakse:
5) ülevallaliste ja piirkondlike kultuuriürituste korraldamist;
6) kultuuriobjektide korrastamist;
7) inventari soetamist.
(3) Külaeluvaldkonnas toetatakse:
1) küla- või aleviku arengukavas kavandatu elluviimist;
2) valla külade-alevike ühisürituste (sh valla suve- ja talvepäevade) korraldamist.
(4) Külaeluvaldkonnas ei eraldata tegevustoetusi.
(5) Muus tegevusvaldkonnas toetatakse vallaelanikele suunatud tegevusi elukeskkonna-, hariduse, sotsiaaltöö, eakate, noorte, religiooni ja tervise edendamiseks.
2. peatükk TOETUSE ANDMISE ALUSED, TAOTLEJALE NING TAOTLUSELE ESITATAVAD NÕUDED
§ 5. Toetuseks eraldatavad rahalised vahendid
(1) Kalendriaasta jooksul on ühel taotlejal võimalik projekti ja/või tegevustoetust saada kõigi voorude peale kokku kuni 2000 eurot.
(2) Ühekordse toetuse summa võib olla ühel taotlejal aastas kõigi taotluste peale kokku kuni 2000 eurot.
§ 6. Projektitoetuse ja tegevustoetuse andmise alused
(1) Projektitoetuse ja tegevustoetuse andmine toimub avaliku konkursi korras juriidilistele isikutele ja seltsingutele.
(2) Projektitoetuse ja tegevustoetuse taotlemiseks tuleb esitada Kose Vallavalitsusele vormikohane taotlus elektrooniliselt või paberkandjal (Lisa 1 või Lisa 3).
(3) Projektitoetuse ja tegevustoetuse taotluse esitamise tähtaeg on 15. jaanuar;
(4) Projektitoetuse ja tegevustoetuse abikõlblik periood on 1. jaanuarist 31. detsembrini sama eelarveaasta kohta.
(5) Projektitoetuse taotlemisel tuleb taotlejal ära näidata oma rahaline panus, mis on vähemalt 10% taotletava projekti summast.
(6) Tegevustoetusi ei eraldata külaelu valdkonnas.
(7) Tegevustoetusi ei eraldata kultuurikollektiividele, kelle juhendajad saavad vallalt töötasu.
§ 7. Ühekordse toetuse andmise alused
(1) Ühekordset toetust eraldatakse vallavalitsuse korraldusega omavalitsuse jaoks olulistel võistlustel ja konkurssidel osalemiseks.
1) Abikõlbulikeks kuludeks loetakse osavõtutasu, transpordikulu, majutuskulu.
2) Ühekordset toetust võistlustel ja konkurssidel osalemiseks on võimalik taotleda vastavalt vajadusele aastaringselt, esitades hiljemalt üks kuu enne ürituse toimumise kuupäeva Vallavalitsusele vabas vormis taotluse, mis sisaldab ka kulude kalkulatsiooni.
(2) Ühekordset toetust eraldatakse Kose Vallavalitsuse korraldusega projektide kaasfinantseeringu saamiseks:
1) esitades hiljemalt üks kuu enne kaasfinantseeritava projekti esitamise tähtaega Kose Vallavalitsusele vormikohase taotluse elektrooniliselt või paberkandjal (Lisa 4);
2) valla poolt kaetakse kuni 50% fondi poolt nõutud minimaalse omafinantseeringu määrast;
3) toetuse eraldamine toimub Kose Vallavalitsuse poolt kui ühingu poolt fondile esitatud projekt on saanud rahastamiskinnituse.
§ 8. Konkursist teavitamine
(1) Konkursi tingimused kinnitab Kose Vallavalitsus oma korraldusega enne konkursi väljakuulutamist.
(2) Toetuse andja kuulutab konkursi välja teate avaldamisega vallalehes ja oma veebilehel.
(3) Konkursi teade sisaldab vähemalt järgmist teavet:
1) taotluste esitamise tähtaeg ja aadress;
2) viited konkursi tingimustele;
3) toetusteks ette nähtud summa ja lävend.
1) taotlejaks võib olla Kose vallas registreeritud või tegutsev mittetulundusühing, sihtasutus, seltsing, kes tegutseb Kose valla arengu või elanike hüvanguks; §7 lg 1 võib taotlejaks olla ka üksikisik:
2) taotlejal ei ole võlgnevusi Kose Vallavalitsuse või tema hallatavate asutuste ega Maksu- ja Tolliameti ees;
3) taotleja suhtes ei ole algatatud pankroti- või likvideerimismenetlust ega esitatud kustutamishoiatust;
4) taotleja esindajaks ei ole isik, keda on karistatud majandusalase, ametialase, varavastase või avaliku usalduse vastase süüteo eest ja tema karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud;
5) taotlejal, kes on varem saanud toetust, mis on kuulunud tagasimaksmisele, on tagasimaksed tehtud tähtajaliselt ja nõutud summas;
6) taotlejal, kes on varem saanud toetust, on eelnevate toetuste kasutamise aruanded esitatud nõuetekohaselt ja tähtaegselt;
7) spordivaldkonnas tegutsevale ühingule eraldatakse meisterlikkuse toetust, kui ühingu liige on osalenud Maailma meistrivõistlustel, olümpiamängudel, Euroopa meistrivõistlustel, Eesti meistrivõistlustel või Eesti Karikaliiga etappidel;
8) seltsingul on olemas kehtiv ühistegutsemise leping.
3. peatükk TAOTLUSTE MENETLEMINE, LEPINGU SÕLMIMINE JA TOETUSE ERALDAMINE
§ 10. Taotluse menetlemise tähtaeg
(1) Projektitoetuse taotluse ja tegevustoetuse taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 60 kalendripäeva alates taotlusvooru lõpptähtajast.
(2) Ühekordset taotlust menetletakse Vallavalitsuse istungil esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui 30 päeva jooksul.
§ 11. Taotluse läbivaatamine
1) taotlus vastab konkursiteates toodud nõuetele;
3) taotleja vastab § 9 loetletud nõuetele.
(2) Kui taotlus sisaldab vormilisi puudusi, antakse taotlejale kuni seitse tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks.
(3) Kui puudusi ei kõrvaldata tähtaegselt, jäetakse taotlus läbi vaatamata. Taotluse läbi vaatamata jätmisest teavitatakse taotlejat koos kirjaliku põhjendusega ja viitega vaidlustamise võimalustele.
(1) Kose Vallavalitsus kinnitab enne taotlusvooru väljakuulutamist oma korraldusega konkursi tingimused, määrab toetusvooru kohta jaotatava summa ning moodustab hindamiskomisjoni projekti- ja tegevustoetuste läbivaatamiseks.
(2) Hindamiskomisjoni kuulub vähemalt kolm liiget.
(3) Iga hindaja hindab taotlusi individuaalselt, misjärel koguneb komisjon hindamiskoosolekule, kus moodustatakse antud hinnete põhjal pingerida.
(4) Toetust eraldatakse pingerea alusel. Esimesena rahuldatakse kõrgeima koondhinde saanud taotlus, misjärel liigutakse mööda pingerida alanevas järjekorras kuni projektide toetamiseks eraldatud vahendite ammendumiseni.
(5) Kui hindamistulemused on võrdsed, teeb rahastamisotsuse hindamiskomisjon.
(6) Komisjonil on õigus rahuldada taotlus osaliselt, kui taotluses toodud eesmärgid on saavutatavad ka osalise toetusega või eelarve ei vasta tegevuskavale.
(7) Hindamine protokollitakse ja allkirjastatakse hindamiskomisjoni liikmete poolt. Protokoll sisaldab vähemalt järgmist teavet:
1) ettepanek taotluste rahastamiseks ja mitterahastamiseks taotlustele antud koondhinnetest tekkinud pingerea põhjal;
2) hindajate ettepanekud tegevuste mahu või eelarve muutmise kohta.
(8) Hindamiskomisjoni otsuse taotluste rahastamise kohta kinnitab vallavalitsus ning see avalikustatakse valla veebilehel.
§ 13. Taotluse rahuldamise või mitterahuldamise otsuse tegemine
(1) Taotlus rahuldatakse, kui:
2) vastavalt hindamiskomisjoni ettepanekutele esitatakse muudetud taotlus või korrigeeritakse eelarve;
(2) Taotlus jäetakse rahuldamata, kui taotlus ei ületanud taotluste pingereas vajalikku lävendit või eelarve vahendite lõppemise korral.
(3) Taotluse rahuldamata jätmise otsus tehakse taotlejale teatavaks kirjalikult koos põhjendusega, viidates otsuse vaidlustamise võimalustele.
(1) Toetuse kasutamise leping sõlmitakse taotluse rahuldamise otsuse alusel 30 päeva jooksul otsuse tegemisest. Lepingu mittetähtaegne sõlmimine võib olla aluseks taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamiseks.
(2) Lepingu sõlmimise järel avalikustab toetuse andja oma kodulehel vähemalt järgneva teabe:
3) toetuse suurus eurodes.
§ 15. Aruande esitamine
(1) Toetuse saaja esitab sisu- ja finantsaruande koos pangakonto väljavõttega.
(2) Nõuded aruannete esitamise tähtaegade, sisu ja struktuuri osas sätestatakse toetuse kasutamise lepingus.
§ 16. Aruande menetlemine
(1) Aruande menetlemise tähtaeg on kuni 30 päeva aruande esitamisest.
3) tehtud kulutused on tegevuste ja kululiikide lõikes põhjendatud;
4) esitatud andmed on täielikud ja õiged.
(3) Kui aruanne sisaldab puudusi, antakse kuni seitse tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks, mille võrra pikeneb aruande menetlemise tähtaeg.
(4) Aruande võib jätta kinnitamata, kui:
(5) Otsus aruande kinnitamata jätmisest tehakse teatavaks kirjalikult 30 päeva jooksul alates aruande esitamisest.
§ 17. Toetuse väljamaksmine ja tagasinõudmine
(1) Väljamakse tähtaeg sätestatakse lepingus.
(2) Väljamakse võib peatada ajaks kuni:
1) toetuse saaja ei vasta § 7 loetletud nõuetele;
2) aruannet pole kinnitatud;
3) ilmneb asjaolu, mille korral poleks aruannet kinnitatud;
4) ilmneb asjaolu, mille korral poleks taotlust rahuldatud;
5) toetuse saaja ei ole täitnud määruses või lepingus talle pandud kohustusi.
(3) Välja makstud toetuse võib osaliselt või täielikult tagasi nõuda seitsme aasta jooksul lepingu lõppemisest või lõpetamisest arvates, kui lepingu kehtivuse ajast ilmneb käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 3-5 loetletud asjaolu.
5. peatükk TOETUSE ANDJA JA TOETUSE SAAJA ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
1) esitada kirjalik põhjendatud taotlus tegevuste ja/või eelarve muutmiseks, kui eelarve kulugrupi muudatus on suurem 10% kulugrupi toetusest (v.a muudatused omafinantseeringu osas);
1) säilitama toetuse kasutamisega seotud dokumendid vähemalt seitse aastat arvates lepingu lõppemisest või lõpetamisest;
2) võimaldama järelevalvet või auditit läbiviival isikul juurdepääsu kõikidele toetuse kasutamisega seotud dokumentidele 14 tööpäeva jooksul sellekohasest nõudmisest arvates;
3) kirjalikult teavitama viivitamata toetuse andjat asjaoludest, mis võivad mõjutada toetuse saaja kohustuste täitmist või mille korral tegevuste jätkamine ei ole otstarbekas;
4) tagastama 10 tööpäeva jooksul alates toetuse kasutamise aruande kinnitamisest kasutamata jäänud toetuse vallavalitsuse arvelduskontole, kui projekt on ellu viidud eelarves kavandatust väiksemate kuludega. Juhul, kui toetusest jääb kasutamata vähem kui 5 eurot, siis kasutamata jäänud toetuse osa ei tagastata;
5) sisu- ja finantsaruandega koos esitama pangakonto väljavõtte;
6) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi;
7) lisada viide Kose valla kui rahastaja kohta erinevatele reklaammaterjalidele (Lisa 10).
§ 19. Toetuse andja õigused ja kohustused
(1) Toetuse saajat teavitatakse viivitamata lepingu täitmist reguleerivates õigusaktides tehtud muudatustest.
(2) Toetuse andja võib lepingus määrata, kas toetus makstakse toetuse saajale välja ühekordse summana või osade kaupa.
§ 20. Määruse lisad
(1) Projektitaotluse vorm.
(2) Projektitoetuse taotluse eelarve vorm.
(3) Tegevustaotluse vorm.
(4) Kaasfinantseerimise toetuse taotluse vorm.
(5) Projektitoetuse aruande vorm.
(6) Projekti aruandele eelarve täitmise vorm.
(7) Tegevustoetuse aruande vorm.
(8) Kaasfinantseerimise toetuse aruande vorm.
(9) Projektide hindamislehe vorm.
(10) Toetajatele viitamine.
Tunnistada kehtetuks Kose Vallavolikogu 12.10.2017 määrus nr 158 „Mittetulundusliku tegevuse toetuse andmise tingimused ja kord“.
Lisa 1 Projektitaotluse vorm
Lisa 2 Projektitoetuse taotluse eelarve vorm
Lisa 3 Tegevustaotluse vorm
Lisa 4 Kaasfinantseerimise toetuse taotluse vorm
Lisa 5 Projektitoetuse aruande vorm
Lisa 6 Projekti aruandele eelarve täitmise vorm
Lisa 7 Tegevustoetuse aruande vorm
Lisa 8 Kaasfinantseerimise toetuse aruande vorm
Lisa 9 Projektide hindamislehe vorm
Lisa10 Toetajatele viitamine


redaktsioon 01.01.2017 - 01.09.2019 [RT I, 20.12.2016, 5]
6) täidab ülikooliseaduse § 132 lõikes 1, § 14 lõike 3 punktides 41, 5-8, 11, 13-131 ja 14-15, § 22 lõigetes 8 ja 11, § 223 lõikes 4, § 23 lõigetes 1 ja 2, § 27 lõikes 5, § 28 lõikes 5, § 29 lõikes 31, § 291 lõikes 3, § 301 lõikes 1, § 34 lõigetes 2 ja 5, § 35 lõikes 3, § 36 lõikes 2 ning § 42 lõike 1 punktides 1 ja 8 nimetatud ülikooli nõukogu ülesandeid;
8) täidab ülikooliseaduse § 14 lõike 3 punktides 2 ja 132, § 19 lõigetes 2 ja 31-32 ning § 43 lõikes 4 nimetatud ülikooli nõukogu ülesandeid;
9) täidab ülikooliseaduse § 16 lõike 2 punktides 2-3, 5-6 ja 8-10, § 34 lõikes 5, § 39 lõikes 4, § 42 lõike 1 punktis 6, § 43 lõikes 7 ning § 532 lõikes 3 nimetatud ülikooli rektori ülesandeid;
(11) Haldusjärelevalvet käesoleva seaduse §-des 7-73 sätestatu üle, välja arvatud Eesti Hariduse Infosüsteemiga seotud tegevuste üle, teostab Sotsiaalministeerium ülikooliseaduse §-des 531 ja 532 kehtestatud korras. Haldusjärelevalve teostajal on õigus kaasata haldusjärelevalve teostamisele eksperte.