“Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006” meetme 3.1 “Investeeringud põllumajandustootmisse” tingimused – Riigi Teataja
“Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006” meetme 3.1 “Investeeringud põllumajandustootmisse” tingimused
“Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006” meetme 3.1 “Investeeringud põllumajandustootmisse” tingimused - sisukord
§ 51 Nõuded investeeringuobjekti hinnapakkumise kohta
§ 6 Projekti abikõlblikud kulud
3 TAOTLEJA JA TAOTLUSE VASTAVAKS TUNNISTAMISE ALUSED JA KORD
§ 16 Taotluse rahuldamine või mitterahuldamine
§ 17 Toetuse vastuvõtmise kinnitamine
§ 21 PRIA ettekirjutus
§ 22 Toetuse maksmine ja maksmisest keeldumine
Vastu võetud 14.04.2004 nr 36
RTL 2004, 42, 716
03.03.2005 RTL 2005, 28, 391 13.03.2005
29.04.2009 RTL 2009, 41, 539 16.05.2009
[RTL 2009, 41, 539 - jõust. 16.05.2009]
(1) Määrus sätestab «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punktis 1 nimetatud arengukava (edaspidi arengukava) kolmanda prioriteedi meetme 3.1 «Investeeringud põllumajandustootmisse» raames ettevõtjale põllumajandustootmise investeeringutoetuse (edaspidi toetus) andmise eesmärgid, toetatavad tegevused, nõuded taotlejale ja taotlusele, taotluse esitamise tähtaja ja asutuse, kellele taotlus esitatakse, taotluse läbivaatamise tähtaja, taotleja ja taotluse vastavaks tunnistamise alused ja korra ning toetuse väljamaksete teostamise tingimused ja korra.
(1) Meetme üldeesmärk on suurendada põllumajandustootmise konkurentsivõimet.
1) arendada veterinaar- ja fütosanitaarnõuetele ning loomade heaolu ja hügieeninõuetele vastavat keskkonnasäästlikku põllumajandust;
2) tõsta põllumajandusliku tehnoloogia taset ja parandada toodangu kvaliteeti;
3) säilitada tööhõive põllumajanduses;
4) säilitada traditsiooniline põllumajandusmaastik.
(1) Toetust võib taotleda ettevõtja, kes vastab arengukava peatükis 3.3.2 ning programmitäiendi peatükis «Investeeringud põllumajandustootmisse» taotlejale esitatud nõuetele ning kelle Euroopa Ühenduse asutamislepingu lisas I (edaspidi asutamislepingu lisa I) toodud omatoodetud põllumajandussaaduste müügitulu ja omatoodetud põllumajandussaaduste töötlemisest saadud põllumajandustoodete müügitulu kas koos või eraldi oli toetuse taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaastal vähemalt 50 protsenti ettevõtja kogu müügitulust, kui ettevõtja peab vastavalt «Raamatupidamise seadusele» tekkepõhist raamatupidamise arvestust, või ettevõtja kogu ettevõtlustulust, millest on maha arvatud tulu ettevõtluses kasutatud vara võõrandamisest ja ettevõtlusega seotud toetused, kui ettevõtja peab vastavalt «Raamatupidamise seadusele» kassapõhist raamatupidamise arvestust.
(2) Lõikes 1 nimetatud ettevõtja (edaspidi taotleja ) võib taotleda toetust käesoleva määruse lisa 1 punktis 5 nimetatud investeeringuobjektide kohta ka juhul, kui tema poolt:
1) asutamislepingu lisas I toodud omatoodetud põllumajandussaaduste müügitulu ja omatoodetud põllumajandussaaduste töötlemisest saadud põllumajandustoodete müügitulu kas koos või eraldi oli toetuse taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaastal vähemalt 30 protsenti ettevõtja kogu müügitulust, kui ettevõtja peab vastavalt «Raamatupidamise seadusele» tekkepõhist raamatupidamise arvestust, või ettevõtja kogu ettevõtlustulust, millest on maha arvatud tulu ettevõtluses kasutatud vara võõrandamisest ja ettevõtlusega seotud toetused, kui ettevõtja peab vastavalt «Raamatupidamise seadusele» kassapõhist raamatupidamise arvestust;
2) küla, alevi või aleviku territooriumil (edaspidi maapiirkond) turismist, käsitööndusest, jaekaubandusest saadud müügitulu või parandustöökodade, masinaühistute või teenindussalongidega seotud teenuste osutamisest saadud tulu oli toetuse taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaastal vähemalt 50 protsenti ettevõtja kogu müügitulust, kui ettevõtja peab vastavalt «Raamatupidamise seadusele» tekkepõhist raamatupidamise arvestust, või ettevõtja kogu ettevõtlustulust, millest on maha arvatud tulu ettevõtluses kasutatud vara võõrandamisest ja ettevõtlusega seotud toetused, kui ettevõtja peab vastavalt «Raamatupidamise seadusele» kassapõhist raamatupidamise arvestust.
(3) Taotlejal ei tohi olla riikliku maksu maksuvõlga või riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud. Maksuvõla tasumise ajatamise korral peavad maksud olema tasutud ajakava kohaselt.
(4) Kui taotleja taotleb toetust lisa 1 punktis 2 nimetatud tegevuste kohta, peavad taotleja põllumajandusloomad toetuse taotlemise ajal olema «Loomatauditõrje seaduse» § 11 kohaselt põllumajandusloomade registris registreeritud ja nõuetekohaselt identifitseeritud. Kui taotleja taotleb toetust investeeringu kohta, mis on seotud piimatootmisega, on talle «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 27 lõike 3 alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud alustel ja korras määratud tootmiskvoot või § 74 alusel määratud tootmiskvoot, mida sama seaduse § 28 alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud tingimustel ja korras on korrigeeritud.
(5) Taotleja täidab keskkonna-, toiduhügieeni- ja loomade heaolu nõudeid.
(1) Nooreks ettevõtjaks loetakse füüsilisest isikust ettevõtjat, kes ei ole § 3 lõikes 1 nimetatud tegevusalal tegutsenud kauem kui toetuse taotluse esitamisele vahetult eelnenud viis kalendriaastat ning kes ei ole toetuse taotlemisele vahetult eelnenud kalendriaasta 31. detsembri seisuga vanem kui 39-aastane.
(2) Noore ettevõtja kohta sätestatut kohaldatakse ka äriühingule, kes ei ole § 3 lõikes 1 nimetatud tegevusalal tegutsenud kauem kui toetuse taotluse esitamisele vahetult eelnenud viis kalendriaastat ning kelle kõik osad või aktsiad kuuluvad füüsilisest isikust osanikule või aktsionärile, kes ei olnud toetuse taotlemisele vahetult eelnenud kalendriaasta 31. detsembri seisuga vanem kui 39-aastane.
(1) Taotleja võib taotleda toetust lisas 1 nimetatud tegevuste ja investeeringuobjektide (edaspidi investeeringuobjekt) kohta, kui investeeringuobjekt asub küla, alevi või aleviku territooriumil.
(4) Toetust võib taotleda lisa 1 punktis 6 nimetatud juurdepääsutee ehitamiseks, kui nimetatud tee on eratee «Teeseaduse» § 52 tähenduses juurdepääsuks põllumajanduslikule tootmishoonele ning nimetatud hoone ja selle alune maa kuuluvad taotleja omandisse või on taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(5) Investeeringuobjekt ja selle alune maa peavad olema taotleja omandis või on taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest. Kui investeeringuobjektiks on ehitise tehnosüsteem või ehitisse või selle külge paigaldatav statsionaarne seade, peab ehitis olema samuti taotleja omandis või on selle alusele maale taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(6) Kavandatava investeeringu tegemist ei või alustada varem ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval, välja arvatud ettevalmistav töö, mille puhul töö tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui 2007. aasta 1. jaanuaril.
§ 51. Nõuded investeeringuobjekti hinnapakkumise kohta
(3) Kui taotleja taotleb toetust ehitise ehitamiseks, peab ta olema investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt kolm võrreldavat investeeringuobjekti hinnapakkumist, kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 469 398 krooni.
(4) Kui taotleja taotleb toetust ehitise ehitamiseks, peab ta olema investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumise, kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ei ületa 469 398 krooni.
(5) Kui taotleja taotleb toetust ehitise rekonstrueerimiseks, peab tema investeeringuobjekti hinnapakkumine sisaldama ka uue samaväärse investeeringuobjekti ehitamise hinda.
§ 6. Projekti abikõlblikud kulud
(1) Paragrahvis 5 nimetatud toetatavate tegevuste abikõlbliku kulu (edaspidi projekti maksumus) moodustavad:
(2) Abikõlblikud kulud peavad olema põhjendatud, selged ja üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekad ja vajalikud tegevuse eesmärgi saavutamiseks. Taotleja tagab kasutatava toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.
(2) Toetust antakse kuni 50% investeeringuobjekti abikõlbliku kulu maksumusest, kui investeeringuobjektiks on ehitis või istandus, mis asub lisas 3 toodud piirkonnas (edaspidi ebasoodsam piirkond), või kui investeeringuobjektiks on masin või seade ning toetuse taotlemise aastal taotleja kasutuses olevast põllumajandusmaast, püsirohumaast ja põllumajanduslikust kasutusest ajutiselt väljas olevast maast kokku asub vähemalt 50% ebasoodsamas piirkonnas, välja arvatud traktori ostmine, mille puhul antakse toetust kuni 45% investeeringuobjekti abikõlbliku kulu maksumusest.
(4) Lisa 1 punktis 5 nimetatud investeeringuobjekti puhul antakse toetust lõigetes 1–3 sätestatud määral, arvestades lisas 4 toodud istikute maksimaalset toetatavat ühikute arvu hektari kohta.
(5) Kui taotleja taotleb toetust mitme investeeringuobjekti kohta, siis arvestatakse toetus:
1) ettevalmistava töö kohta vastavalt selle investeeringuobjekti määrale, mille kohta on ette nähtud väikseim toetuse määr;
2) omanikujärelevalve tegemise kohta vastavalt selle ehitamise investeeringuobjekti määrale, mille kohta on ette nähtud väikseim toetuse määr.
(6) Lõigetes 1–3 nimetatud toetuse maksimaalne suurus on 1 564 660 krooni arengukava programmiperioodil kokku (edaspidi programmiperiood).
(7) Kontserni kuuluv taotleja ei saa taotleda kontserni kohta toetust rohkem kui 1 564 660 krooni programmiperioodil kokku.
(8) Kui ettevõtja suhtes omab «Konkurentsiseaduse» § 2 lõike 4 mõistes valitsevat mõju taotlejaga samas tegevuskohas ja samal põllumajandussaaduste tootmise alal tegutsev ettevõtja, ei saa need ettevõtjad toetust rohkem kui 1 564 660 krooni programmiperioodil kokku.
(1) Toetuse taotlemiseks esitatakse avaldus ja äriprojekt ning neis esitatud andmeid tõendavad dokumendid Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA), kes on antud meetme rakendusüksus selleks ettenähtud tähtajal.
(11) Taotleja võib esitada ettenähtud tähtajal vaid ühe taotluse.
(2) Lõikes 1 nimetatud dokumendid esitatakse originaaldokumentidena, kui määruses ei ole ette nähtud dokumendi koopia esitamist. Taotlemisel lisatakse ka koopiad kõikidest esitatavatest originaaldokumentidest ja tõendavate dokumentide koopiatest.
(4) PRIA teatab toetuse taotluste esitamise tähtaja väljaandes Ametlikud Teadaanded.
[RTL 2005, 28, 391 - jõust. 13.03.2005]
(1) Taotleja esitab toetuse taotlemiseks selleks ettenähtud tähtajal PRIAle kavandatava investeeringuobjekti asukohajärgses piirkonnas taotluste vastuvõtmiseks volitatud ametniku kaudu lisas 5 toodud vormi kohase avalduse ja lisas 6 toodud vormi kohase äriplaani ning neis esitatud andmeid tõendavad dokumendid, mis on ära toodud lõigetes 2―7 (edaspidi taotlus).
(2) Taotleja isikut tõendavad dokumendid on:
2) taotleja seadusjärgse esindusõiguseta isiku puhul selle volitusi tõendav volikiri;
3) mitte varasema kui taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päeva seisuga nimekiri kõikide osanike, aktsionäride või liikmete kohta ja nende osanike või aktsionäride kohta koos nende osaluse protsendiga. Kõikide osanike, aktsionäride ja liikmete andmetele lisatakse nende ettevõtte keskmine töötajate arv taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahe järjestikuse majandusaasta kohta, andmed nende omatoodetud põllumajandussaaduste või nende töötlemisel saadud põllumajandustoodete müügitulu kohta, nende kogu müügitulu ning nende muude äritulude kohta ja nende aastabilansi näitajad taotluse esitamise aastale eelnenud majandusaastal;
4) mitte varasema kui taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päeva seisuga nimekiri kõikide osanike, aktsionäride või liikmete kohta ja nende osanike või aktsionäride kohta koos nende osaluse protsendiga ja isikukoodiga ning selle puudumise korral koos nende sünniajaga, kui taotleja on äriühing, kes taotleb toetust § 7 lõikes 3 nimetatud määral;
5) mitte varasema kui taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päeva seisuga Veterinaar- ja Toiduameti õiend selle kohta, et taotlejale ei ole tehtud ettekirjutust, ettekirjutuses märgitud puudus on kõrvaldatud või taotleja kohta ei ole jõustunud süüdimõistvat süüteo otsust loomade heaolu ja toiduhügieeni rikkumise eest ajavahemikus taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta algusest kuni taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päevani.
(3) Taotleja või tema ettevõtte töötaja pädevust tõendav dokument on erialast haridust tõendava dokumendi, töölepingu või tööraamatu ärakiri või väljavõte, millest nähtub taotleja või tema ettevõtte töötaja vähemalt kaheaastane töökogemus põllumajandussaadusi tootvas ettevõttes asjaomasel erialal, või põllumajandussaaduste tootmise alal füüsilisest isikust ettevõtjana vähemalt kaheaastast tegutsemist tõendava dokumendi ärakiri.
1) taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta lõpu seisuga majandusaasta põhivara nimekiri, milles kajastub põhivara soetamise aasta ning põhivara soetamis- ja jääkväärtus;
2) vähem kui aasta tegutsenud äriühingu puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kinnitatud majandusaasta aruande ärakiri, mis kajastab ettevõtja vähemalt kuue kuu tegevust, kui majandusaasta aruanne ei ole kättesaadav äriregistrist.
(5) Kavandatava investeeringuobjekti nõuetekohasust tõendavad dokumendid on:
1) ärakiri väljavalitud investeeringuobjekti hinnapakkumisele vastavast investeeringuobjekti pakkumiskutsest koos tehnilise spetsifikatsiooniga;
2) paragrahvi 51 lõigetes 1 ja 3 nimetatud juhul vähemalt kolme pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumise ärakiri, § 51 lõigetes 2 ja 4 nimetatud juhul vähemalt ühe pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumise ärakiri;
3) paragrahvi 51 lõikes 7 nimetatud juhul lisas 7 toodud vormi kohane investeeringuobjekti hinnavõrdlustabel. Väljavalitud hinnapakkumine peab olema objektiivselt põhjendatud;
4) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et kavandatav investeeringuobjekt ja selle alune maa kuuluvad taotleja omandisse või on taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
5) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et ehitis, mille juurde kavandatav investeeringuobjekt kuulub, on taotleja omandis või on selle alusele maale taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
6) kaasomaniku või teise hoonestaja kirjalik nõusolek investeeringu tegemise kohta, kui kavandatav investeeringuobjekt ja selle alune maa asuvad kaasomandis oleval maal või maal, millele on seatud hoonestusõigus mitme isiku kasuks;
7) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et § 5 lõikes 4 nimetatud juurdepääsutee on juurdepääs põllumajanduslikule tootmishoonele, mis on taotleja omandis või mille alusele maale on taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
8) ehitise puhul ärakiri ehitusloast või kohaliku omavalitsusüksuse kirjalikust nõusolekust, kui see on nõutav «Ehitusseaduse» kohaselt;
9) ehitise puhul ärakiri ehitusprojekti joonistest ehitise üldvaadete kohta koos ehitusprojekti seletuskirjaga, kui see on nõutav ehitusloa saamiseks;
10) paragrahvi 5 lõikes 4 nimetatud juurdepääsutee puhul kohaliku omavalitsusüksuse kinnitus, et investeeringuobjekt on eratee «Teeseaduse» § 52 tähenduses;
11) keskkonnamõju hindamise aruanne, kui see on nõutav «Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse» kohaselt;
12) elektrisüsteemi puhul litsentseeritud isiku kooskõlastus;
13) ärakiri arvest või arve-saatelehest, mille on väljastanud isik, kellelt taotleja tellis ettevalmistava töö või teenuse, ning nimetatud arve või arve-saatelehe ärakirjal märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendav arvelduskonto väljavõte või maksekorralduse ärakiri või väljatrükk, kui ettevalmistava töö eest on tasutud enne taotluse esitamist;
14) põllumajandusmaade, püsirohumaade või põllumajanduslikust kasutusest ajutiselt väljas olevate maade loetelu, kui toetust taotletakse § 7 lõikes 2 nimetatud määral. Loetelus näidatakse ära taotleja kasutuses olev maa taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud vegetatsiooniperioodil 1. juuli seisuga, märkides põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kantud ja kandmata põllumassiivid koos põllumassiivi identifitseerimiseks ette nähtud numberkoodiga, maa kasutamise õigusliku aluse ning kasutatava maa suuruse.
(6) Avaldus seaduse § 9 lõikes 1 nimetatud struktuuritoetuste registrisse kandmiseks.
3. peatükk TAOTLEJA JA TAOTLUSE VASTAVAKS TUNNISTAMISE ALUSED JA KORD
§ 11. [Kehtetu – RTL 2009, 41, 539 - jõust. 16.05.2009]
2) on täidetud kõik seaduses ja määruses sätestatud nõuded.
(5) Kui taotleja ja taotluse nõuetekohasuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et taotleja või taotlus ei vasta nõuetele, teeb PRIA seaduse § 18 lõike 3 või § 19 lõike 5 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(6) PRIA esitab Keskkonnainspektsioonile (edaspidi KKI) pärast taotluse esitamise tähtpäeva nimekirja kõikide taotlejate kohta. KKI teavitab PRIAt keskkonnanõudeid rikkunud nendest taotlejatest, kelle suhtes on ajavahemikus taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta algusest kuni taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päevani tehtud puuduste kõrvaldamiseks ettekirjutus, mis on jäetud tähtpäevaks täitmata, või kelle suhtes on eespool nimetatud ajavahemikus jõustunud süüdimõistev süüteo otsus.
§ 13. [Kehtetu – RTL 2009, 41, 539 - jõust. 16.05.2009]
§ 14. [Kehtetu – RTL 2009, 41, 539 - jõust. 16.05.2009]
§ 15. [Kehtetu – RTL 2009, 41, 539 - jõust. 16.05.2009]
§ 16. Taotluse rahuldamine või mitterahuldamine
(1) PRIA peadirektor teeb toetuse rahuldamise või mitterahuldamise otsuse 50 tööpäeva jooksul taotluse vastuvõtmise päevast arvates seaduse § 20 lõike 2 punkti 3 alusel. Taotluse rahuldamise ja mitterahuldamise otsus vormistatakse PRIA peadirektori käskkirjaga.
(2) Vajaduse korral võib PRIA peadirektor toetuse rahuldamise või mitterahuldamise otsuse teha 90 tööpäeva jooksul taotluse vastuvõtmise päevast arvates, teatades taotlejale otsuse tegemise tähtaja pikendamisest lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul. Otsuse tegemise tähtaja pikendamist tuleb põhjendada.
(3) Lõikes 2 nimetatud juhul jätkatakse teiste taotluste läbivaatamist ja toetuse rahuldamise või mitterahuldamise otsuste tegemist taotluste menetlemise järjekorras.
(4) Taotlus jäetakse rahuldamata seaduse § 19 lõike 5 ja § 20 lõike 4 alusel.
(5) Kui ettevalmistavad tööd ei vasta § 5 lõigetes 5 ja 6 ja § 6 lõike 1 punktis 2 toodud nõuetele või kui esinevad seaduse § 19 lõikes 5 toodud alused, siis jäetakse toetuse taotlus rahuldamata ettevalmistavate tööde osas.
(6) PRIA saadab taotlejale taotluse mitterahuldamise otsuse koopia otsuse tegemisest arvates viie tööpäeva jooksul posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.
(1) PRIA saadab pärast toetuse rahuldamise otsuse tegemist toetuse saajale PRIA peadirektori allakirjutatud kinnituskirja kahes eksemplaris ja kulude deklareerimiseks lisas 8 toodud väljamakse taotluse vormi (edaspidi kuludeklaratsioon) posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.
(2) Toetuse vastuvõtmise ja sihipärase kasutamise kinnitamiseks kirjutab toetuse saaja kinnituskirjale alla, märgib allakirjutamise kuupäeva ja tagastab kinnituskirja ühe eksemplari PRIA-le 15 kalendripäeva jooksul arvates kinnituskirja saamisest.
2) jätkama põllumajandussaaduste tootmist vastaval põllumajanduslikul tegevusalal, millele ta toetust taotles, vähemalt viie aasta jooksul alates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
Taotleja ning toetuse saaja teavitab PRIA-t kirjalikult:
2) ettevõtja ümberkujundamisest, ühinemisest ja jagunemisest ning samuti ettevõtte või selle osa üleminekust;
3) noore ettevõtja puhul osa või aktsia võõrandamisest või liikmelisuse muutustest;
4) investeeringuobjektiga seotud muutustest.
5) muudest toetuse saamise või toetuse kasutamisega seotud asjaoludest, mille tõttu toetuse taotluses esitatud andmed ei ole enam täielikud või õiged.
(2) Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja seaduse § 11 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud korra kohaselt pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist, kuid mitte varem kui pärast kinnituskirjale allakirjutamist, PRIA-le kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
(3) Kapitalirendi (liising) puhul esitab toetuse saaja PRIA-le pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest tasumist, kuid mitte varem kui pärast kinnituskirjale allakirjutamist, kapitalirendi lepingus ettenähtud korras toetuse väljamaksmiseks kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
(5) Investeeringu teostamisega ei tohi alustada ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem, kui toetuse taotluse esitamisele vahetult järgneval päeval.
(1) PRIA kontrollib enne toetuse väljamaksmist toetuse saaja esitatud investeeringu eest täielikku või osadena tasumist tõendava kuludeklaratsiooni ja sellele lisatud dokumentide nõuetekohasust ning nendes esitatud andmete õigsust ja vastavust muudele arengukava punktis 3.3.2 ettenähtud nõuetele seaduse § 25 alusel.
(2) PRIA järelevalveametnikul on ametitõendi esitamisel õigus viibida toetuse saaja nõusolekul tema ettevõttes, sealhulgas hoonetes ja kinnisasjal, nõuda investeeringuobjekti ja muude toetuse saamiseks esitatud nõuete täitmise vastavust arengukava punktis 3.3.2 ettenähtud nõuetele ja taotlusele ning nõuda investeeringuobjekti lõikes 1 nimetatud asjaolude kontrollimiseks vajalike dokumentide esitamist, sealhulgas:
4) paragrahvi 9 lõike 5 punktis 6 nimetatud keskkonnamemorandumis märgitud välisõhu saasteluba, vee erikasutusluba, jäätmeluba, ohtlike jäätmete käitluslitsentsi, maavara või maa-ainese kaevandamisluba või muud kavandatavaks tegevuseks vajalikku luba;
5) lisa 1 punktides 1 ja 2 loetletud investeeringuobjektide puhul Veterinaar- ja Toiduameti poolt väljastatud veterinaartõendit;
6) [Kehtetu – [ RTL 2009, 41, 539 - jõust. 16.05.2009]
7) lisa 1 punktis 5.2 loetletud investeeringuobjektide puhul Põllumajandusameti väljastatud vastavat ametlikku etiketti või taimepassi või «Taimekaitseseaduse» alusel «Taimetervise registri» registreerimistunnistust;
8) lisa 1 punktis 6 loetletud investeeringuobjektide puhul vastavat liitumislepingut.
§ 21. PRIA ettekirjutus
Seaduse § 25 lõike 1 punkti 5 alusel ja korras on PRIA peadirektoril või tema volitatud ametnikul õigus järelevalve käigus avastatud puuduste kõrvaldamiseks teha toetuse saajale ettekirjutusi.
§ 22. Toetuse maksmine ja maksmisest keeldumine
(1) Toetus makstakse välja seaduse § 11 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud korra kohaselt.
(2) PRIA peadirektor teeb toetuse maksmise või maksmisest keeldumise otsuse. Maksmisest keeldumist tuleb otsuses põhjendada. Toetuse maksmisest keeldumise otsus tehakse 25 tööpäeva jooksul toetuse maksmisest keeldumise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest arvates. Toetuse maksmise otsus tehakse sellise aja jooksul, et oleks võimalik kanda toetusraha toetuse saaja arveldusarvele või kapitalirendi korral toetuse saaja poolt nimetatud kapitalirendile andja arveldusarvele kolme kuu jooksul § 19 lõigetes 2 ja 3nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamise päevast arvates.
(3) Toetust ei maksta, kui tehakse kindlaks § 16 lõikes 4 toodud taotluse rahuldamata jätmise tingimused või kui:
1) toetuse saaja ei ole investeeringuobjekti või selle osa eest tasunud või ei ole esitanud nõuetekohaseid investeeringut tõendavaid dokumente § 19 lõikes 1 ettenähtud tähtajaks;
2) toetuse saaja tegevus ei vasta §-s 3 või muudele arengukava punktis 3.3.2 ettenähtud nõuetele;
3) investeeringuobjekti kasutamine ei vasta arengukava punktis 3.3.2 toetuse saamiseks ettenähtud nõuetele;
4) toetuse saaja on jätnud kinnituskirja § 17 lõikes 2 ettenähtud tähtpäevaks tagastamata;
(4) Toetust ei maksta ettevalmistava töö osas, kui ilmnevad § 16 lõikes 5 toodud asjaolud või kui toetuse saaja ei ole ettevalmistava töö kohta esitanud nõuetekohaseid investeeringut tõendavaid dokumente § 19 lõikes 1 ettenähtud tähtajaks.
(5) Kui toetust ei maksta lõikes 3 toodud asjaolude ilmnemisel, siis ei hüvitata toetuse saajale ka tehtud kulutusi ettevalmistava töö osas.
Määruse alusel esitatud dokumente taotlejale ei tagastata. Nimetatud dokumente säilitatakse PRIA-s vähemalt kuni 2015. a 31. detsembrini ning «Arhiiviseaduse» kohaselt.
(1) 2009. aastal võib meetme 3.1 raames taotluste rahastamise eelarve piires rahuldada «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 454 lõike 2, § 455 lõike 2 ja § 456 lõike 4 alusel kehtestatud põllumajandusministri 9. novembri 2007. a määruse nr 128 «Mikropõllumajandusettevõtte arendamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord» alusel esitatud ja paremusjärjestusse seatud parimad taotlused ning taotleja nõusolekul toetuse välja maksta selles määruses sätestatud alustel ja korras, kui taotleja ja taotlus vastavad toetuse taotleja, toetatava tegevuse ja investeeringuobjekti ning toetuse määra ja suuruse kohta käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
(2) Lõikes 1 nimetatud toetuse saaja viib kavandatud investeeringu toetuse abil ellu ja esitab investeeringu tegemist tõendavad dokumendid PRIA-le 30. juuniks 2009. aastal.


VAAB, Karl, Peeter, 1915 Võru mk., eluk. sõjaväes. Erin. 07.10.42 §19-58-1b,58-10-2,58-11 surmaotsus. [5076E]
Vaab, Peeter, Juhan, isa, 1890 Võrumaa Kasa-ritsa v., eluk. Võru v., 4 kl., hobulaenutuspunkti juhataja. Otsus 29.06.46 jätta välja saatmata, kuna poeg Jaan oli Punaarmees.
Vaab, Liisa, Juhan, ema, 1889, eluk. Võru v., algharidus, kodune. Otsus 29.06.46 jätta välja saatmata, kuna poeg Jaan oli Punaarmees.
Vaab, August, Peeter, vend, 1919 Nursi v., eluk. Kohtla-Järve, 159-28, 6 kl., masinist. Otsus 29.06.46 jätta välja saatmata, kuna vend Jaan oli Punaarmees.
Saia, Leida, Peeter, õde, 1913 Võru mk., eluk. Valga, Võidu 35-4. Otsus 29.06.46 jätta välja saatmata, kuna vend Jaan oli Punaarmees.
Vaab, Eduard, Peeter, vend, 1912 Võru mk., eluk. teadmata.
Vaab, Leida, Ado, abikaasa, 1922 Saaremaa Mustjala v., eluk. Kohtla-Järve, 145-4, 6 kl., põe-taja. Otsus 29.06.46 jätta välja saatmata, kuna elas mehega koos ainult 8 kuud.
VAABEL, Jaan, Juhan, 1885, eluk. Harjumaa Iru v. Pärtli t., rk. 10.08.50. Tunnistati kulakuks. [3052K]
VAAS, Elviine, Andres 1899, eluk. Rapla raj. Keava k., küüdit. 09.01.53, erin. 31.12.52; Karaganda obl. [6880N]
VABAOJA, Alma-Helene, Peeter 12.03.08, eluk. Tallinn, Tina 8-5, küüdit. 02.10.45, erin. 04.07.45; Tjumeni obl. Veližanõ raj., vab. asum. 1950. [6878N]
Vabaoja, Viivi, Feliks, tütar, 1932, küüdit. 06.10.45, erin. 04.07.45; Veližanõ raj., vab. 1946.
Vabaoja, Jüri, Feliks, poeg, 1936, küüdit. 06.10.45, erin. 04.07.45; Veližanõ raj., vab. 1946.
VAHI, Jüri, Peeter 1892, eluk. Tartumaa Kuuste v. Haaslava kn. Väike-Kesa t., rk. 10.07.50. Tunnistati kulakuks. [3108K]
VAHT, Selma, Ferdinand 1907, eluk. Tartu, Kesk 44, küüdit. 24.12.45, erin. 12.11.45; Tjumeni obl. [6882N]
VAHTER, Eduard, Juhan, 1909 Saaremaa Pihtla v., eluk. sõjaväes, algharidus, talupoeg. Trib. 29.10.41 §58-1b surmaotsus. Deserteerus ehituspataljonist. [5040E]
Vahter, Viiu, Priit, ema, 1875, eluk. Pihtla v. Algharidus, kodune. Otsus 05.01.46 jätta välja saatmata kõrge ea tõttu.
Vahter, Loviise, Toomas, abikaasa, 1912 Pihtla v., eluk. sama. Algharidus, talupidaja. Otsus 05.01.46 jätta välja saatmata, kuna tema vend Osvald on Punaarmees.
Vahter, Elvi, Eduard, tütar, 1935 Pihtla v., eluk. sama. Õpilane. Otsus 05.01.46 - alaealisena ei kuulu represseerimisele.
VAHTER, Helene, Jüri 1916, eluk. Tallinn, Võidujooksu 9-1, küüdit. 25.12.45, erin. 27.10.45; Tjumeni obl. Išimi raj., vab. asum. 27.10.50. [6883N]
Vahter, Kalju, Oskar, poeg, 1938, küüdit. 25.12.45, erin. 27.10.45; Išimi raj.
Vahter, Pille, Oskar, tütar, en. ka Pilvi 1941, küüdit. 25.12.45, erin. 27.10.45; Išimi raj.
VAHTER, Kalju, Salme, 1928 Pärnumaa Orajõe v. Elas illegaalselt, 7 kl. Trib. 21.06.52 §58-1a,58-8,58-11 surmaotsus. Metsavend, deserteerus 1946 miilitsast. [5140E]
Kreel, Salme-Leontine, Mihkel, ema, 1909 Orajõe v., eluk. Kilingi-Nõmme, algharidus, kodu-ne. Otsus 30.09.52 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Vahter, Maali, Jaan, vanaema, 1875, eluk. Kilingi-Nõmme raj. Kabli kn. Otsus 30.09.52 jätta välja saatmata kõrge ea tõttu.
VAINU, Mihkel, Jakob 1903 perek. Aasmäe K.
VALK, Ella, Jaan 1910 perek. Riis A.
VALLIMÄE, Linda, Aleksander 1914 perek. Luha-mäe R.
VALLISTE, Elma, Jüri 1917, eluk. Harjumaa Kehtna v. Lapi k., küüdit. 12.45, erin. 12.11.45; Tjumeni obl., vab. asum. 19.01.51. [6877N]
VALLISTE, Oskar, Peet, 1899 Viljandimaa Taevere v., eluk. Tallinn, raudtee dispetšer. Arr. 22.07.41. Erin. 02.09.42 §58-1a surmaotsus. [5100E]
Varm, Ella, Tõnis, ema, 1875 Suure-Kõpu v., eluk. Viljandi, Pärnu mnt.11, algharidus, pen-sionär. Otsus 03.11.47 jätta välja saatmata kõrge ea tõttu.
Kõiv, Marta, Peet, õde, 1903 Suure-Jaani v., eluk. Viljandi, Jakobsoni 47-2, keskharidus, tehni-kumi direktor. Otsus 03.11.47 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Valliste, Katariina, Aleksander, abikaasa, 1913, sõitis 1944 Saksamaale.
VANAMÖLDER, Johannes, Jakob, 1919 Harjumaa Nissi v., eluk. sõjaväes, keskharidus, ametnik. Trib. 17.08.41 §19-58-1b surmaotsus. Kavatses üle minna sakslaste poolele. [5177E]
Vanamölder, Jakob, Jaan, isa, 1888 Nissi v., eluk. sama, algharidus, talupidaja. Otsus 03.04.45 jätta välja saatmata, kuna pojad Alfred ja Oskar on Punaarmees.
Vanamölder, Aliide, Madis, ema, 1898, eluk. Nissi v. Otsus 03.04.45 jätta välja saatmata, kuna pojad Alfred ja Oskar on Punaarmees.
VARJUS, Louise, Karl 1906, eluk. Põltsamaa raj. Tapiku kn., küüdit. 07.08.52, erin. 12.07.52; Kasahhi NSV Koktšetavi raj., vab. asum. 1953. [6879N]
Varjus, Richard, August, poeg, 1927, küüdit. 07.08.52, erin. 12.07.52; Koktšetavi raj., vab. asum. 1953.
Varjus, Evi, August, tütar, 1935, küüdit. 07.08.52, erin. 12.07.52; Koktšetavi raj., vab. asum. 1953.
VARM, Ella, Tõnis 1875 perek. Valliste O.
VASSUS, Karl-Joosep, Joosep, 1904 Viljandimaa Tarvastu v., algharidus. Trib. 07.09.45 §58-1a surma-otsus. Oli Omakaitses. [5225E]
Vassus, Ella, Tõnis, abikaasa, 1900 Tarvastu v., eluk. sama. Otsus 29.05.46 jätta välja saatmata, haige.
Vassus, Liisa, Ants, ema, 1873 Tarvastu v., eluk. sama, algharidus, kodune. Otsus 29.05.46 jätta välja saatmata kõrge ea tõttu.
VAUMAN, Leina, Hans 1927 perek. Saaberg M.
VEEDAM, Linda, Karl 1895, eluk. Virumaa Erra v., küüdit. 17.06.46, erin. 15.02.46; Tjumeni obl. [6884N]
Veedam, Lukine, Aleksander, tütar, 1921, küüdit. 17.06.46, erin. 15.02.46; Tjumeni obl.
Veedam, Gamilla, Aleksander, tütar, 1928, küüdit. 17.06.46, erin. 15.02.46; Tjumeni obl.
Veedam, Raimund, Aleksander, poeg, 1933, küüdit. 17.06.46, erin. 15.02.46; Tjumeni obl.
VEERSALU, Alfred-Heinrich, Mihkel, 1918 Lääne-maa Märjamaa v. Elas illegaalselt, kasutas ka varjunime Gaufeld, Erich Mihhaili p. Pärast sõda organiseeris vastupanuliikumist. Trib. 16.02.51 §58-1b, 58-2, 58-8 surmaotsus. [5115E]
Veersalu, Elga-Rosette, Mihkel, õde, 1927 Märjamaa v., eluk. Tallinn, Rataskaevu 15-6, algharidus, kodune. Otsus 30.05.52 jätta välja saatmata, kuna katkestas sidemed vennaga 1947.
Kullamaa, Linda, Mihkel, õde, 1922 Märjamaa v., eluk. Tallinn, Õie 16-7, algharidus, tööline. Otsus 30.05.52 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Veersalu, Olanda, Mihkel, õde, 1926 Märjamaa v., jäi kadunuks 1944.
Veersalu, Rudolf, Mihkel, vend, 1920 Märjamaa v., eluk. Tallinn, Roo 9-2. Tallinna Mererajooni rk. 07.03.51 NL ÜNP 04.06.47, 8a.
VELTHUT, Linda, Aleksander 1923, eluk. Tallinn, küüdit. 14.05.47, erin. 25.01.47; Tjumen. [6885N]
Velthut, Valve, Elmar, tütar, 1945, küüdit. 14.05.47, erin. 25.01.47; Tjumen.
Velthut, Aksel, Jaan-August, abikaasa vend, 1914, eluk. Võrumaa Kasaritsa v., küüdit. 14.05.47, erin. 25.01.47; Tjumeni obl. Salehard.
VERI, Friedrich, Jaan, 1912 Tartumaa Rõngu v. Elas illegaalselt, 4 kl., põllumees. Trib. 17.01.51 §58-1a, 58-9, 58-11 surmaotsus. Oli Omakaitses, metsavend (elas ka Tilling, Aleksandri nime all). [5105E]
Veri, Liine, Jaan, ema, 1874, eluk. Elva raj. Palupera k. Otsus 27.12.51 jätta välja saatmata kõrge ea tõttu.
Veri, Hermiine, Jaan, õde, 1904 Rõngu v., eluk. Pühaste k., kolhoosnik. Otsus 27.12.51 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Siim, Johanna, Jaan, õde, 1915 Rõngu v., eluk. Kähri k. Otsus 27.12.51 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Tilling, Olga, Jaan, õde, 1908 Rõngu v. Trib. 17.07.51 §17-58-1a,1 7-58-9 kar. 25+5 a.
VERMAN, Aleksander, Ivan 1882, eluk. Võrumaa Haanja v., küüdit. 24.12.45, erin. 27.10.45; Tjumeni obl. [6886N]
Verman, Emilie, Eduard, abikaasa, 1890, küüdit. 24.12.45, erin. 27.10.45; Tjumeni obl.
Verman, Salme, Aleksander, tütar, 1926, küüdit. 24.12.45, erin. 27.10.45; Tjumeni obl.
Verman, Linda, Aleksander, tütar, 1928, küüdit. 24.12.45, erin. 27.10.45; Tjumeni obl.
VESKI, Aksel, August, 1921 Võrumaa Ruusmäe v. Parmu k., 4 kl., talunik. Arr. sõjavangilaagris. Trib. 21.04.46 §58-1a surmaotsus. Oli Saksa sõjaväes. [5082E]
Veski, August, Daniel, isa, 1883 Ruusmäe v., eluk. sama, 4 kl., talunik. Otsus 12.11.46 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Veski, Miili, Jüri, ema, 1883, eluk. Ruusmäe v., algharidus, kodune. Otsus 12.11.46 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Veski, Vidrik, August, vend, 1918 Ruusmäe v., eluk. sama, algharidus, talunik. Otsus 12.11.46 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Veski, Juss, August, vend, 1915 Ruusmäe v., eluk. Haanja v., algharidus, talunik. Otsus 12.11.46 jätta välja saatmata, kuna elas elaldi.
Veski, Aino, August, õde, 1926 Ruusmäe v., eluk. Vastseliina v. Otsus 12.11.46 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Veski, Olga, August, õde, 1923 Ruusmäe v., eluk. Vastseliina v. Otsus 12.11.46 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
VESSELOVA, Jevdokia, Jegor 1896, eluk. Tartu, Kastani 16-2, küüdit. 24.04.47, erin. 18.12.46; Tjumeni obl. [6887N]
Vesselova, Antonina, Matvei, tütar, 1924, küüdit. 24.04.47, erin. 18.12.46; Tjumeni obl.
Vesselova, Ljudmilla, Matvei, tütar, 1928, küüdit. 24.04.47, erin. 18.12.46; Tjumeni obl.
Vesselova, Maria, Matvei, tütar, 1931, küüdit. 24.04.47, erin. 18.12.46; Tjumeni obl.
Vesselova, Valentina, Jegor, tütretütar, 1946, küüdit. 24.04.47; Tjumeni obl.
VIGEL, Hilda, August 1908, eluk. Võrumaa Leevi v., küüdit. 28.05.46, erin. 26.12.45; Tjumeni obl. Põgenes asumiselt 1948. Suri Võrus 18.03.50. [6889N]
Vigel, Helju, Eduard, tütar, 1930, küüdit. 28.05.46, erin. 26.12.45; Tjumeni obl.
VIHTERPALU, Marta, Villem 1899 perek. Ränk A.
VIIKMANN, Anna, Mart 1895 perek. Toffri A.
VIILU, Helene, Peeter 1912 perek. Koni A.
VIIPSI, Franciskus-Vilhelm-Anton, Herbert, 1918 Haapsalu. Algharidus, tööline. Trib. 25.05.45 NL ÜNP 19.04.43 surmaotsus. Oli Omakaitses. [5057E]
Viipsi, Auguste, Jaan, ema õde, 1886 Haapsalu, eluk. Haapsalu, Saue 15, 8 kl., kodune. Otsus 19.03.46 - jätta välja saatmata, kuna pole otsene sugulane (isa ja ema ei leitud).
VIIRSALU, Alma-Eliisa, Juhan 1908, eluk. Tallinn, Tombi 15-4, küüdit. 15.01.47, erin. 11.12.46; Tjumeni obl. [6892N]
VIISUT, Erich, August, 1929 Pärnu mk. Elas illegaalselt, algharidus. Trib. 19.04.52 §58-1a,58-8,58-11 surmaotsus. Metsavend. [5158E]
Viisut, Harald, August, vend, 1925 Läänemaa Velise v., eluk. sama, algharidus, traktorist. Otsus 31.10.52 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
VIKAT, Helmi, Jaan 1912 perek. Nelke H.
VIKK, Leida, Herman 1909 perek. Peetermann J.
VILBRE, Elar, Karl, 1907 Tartumaa Pala v., alghari-dus, talunik. Trib. 07.08.45 §58-1a, 58-11 surmaotsus. Oli Omakaitses. [5223E]
Vilbre, Juta, Richard, abikaasa, 1924 Pala v., eluk. sama. Otsus 17.04.46 jätta välja saatmata, kuna abiellus teistkordselt.
Villemson, Paul-Aleksander, Karl, vend, 1904. Arr. 19.01.45, §58-1a.
VILIPÕLD, Elsa, Jaan 18.09.15, eluk. Järvamaa Särevere v., küüdit. 21.11.46, erin. 06.05.46; Tjumen, vab. asum. 09.05.51. [7089N]
Vilipõld, Arvo, Viktor, poeg, 06.10.42, küüdit. 21.11.46, erin. 06.05.46; Tjumeni obl., surn. asum. 31.01.47.
VILJAS, Villu, Jüri, 1893 Valgamaa Holdre v., eluk. Viljandimaa Pajusi v., 3 kl., võimeister, arr. 22.06.41. Erin. 22.08.42 58-1a, 58-10-2 surmaotsus. Maha lastud 25.09.42. [5044E]
Viljas, Jaan, Jüri, vend, 1902 Valgamaa Holdre v., eluk. Viljandimaa Kõpu v. Otsus 21.12.45 - jätta välja saatmata, kuna elas eraldi ja polnud vennast majanduslikult sõltuv.
Villemson, Juhan, Jüri, vend, 1885 Valgamaa Hummuli v., eluk. sama, 3 kl., põllumees. Otsus 21.12.45 - jätta välja saatmata, kuna elas eraldi ja polnud vennast majanduslikult sõltuv.
Viljamson, August, Jüri, vend, 1900 Holdre v., eluk. sama. Otsus 21.12.45 - jätta välja saatmata, kuna elas eraldi ja polnud vennast majanduslikult sõltuv.
Viljamson, Anna, Jüri, õde, 1896 Holdre v., eluk. Valga mk. Otsus 21.12.45 - jätta välja saatmata, kuna elas eraldi ja polnud vennast majanduslikult sõltuv.
Aldner, Maria, Jüri, õde, 1899 Holdre v., eluk. Valga mk. Otsus 21.12.45 - jätta välja saatmata, kuna elas eraldi ja polnud vennast majanduslikult sõltuv.
VILLEM, Otto, Jaan, 1898 Viljandimaa Põltsamaa v., algharidus, talunik. Trib. 13.12.44 §58-1a,58-11 surma-otsus. Oli Omakaitses. [5224E]
Villem, Linda, Jakob, abikaasa, 1897 Võisiku v., eluk. Põltsamaa v., algharidus, talupidaja. Otsus 06.02.46 jätta välja saatmata, kuna poeg Eino on kutsealune.
Villem, Vambola, Otto, poeg, 1931 Võisiku v., eluk. sama. Otsus 18.01.46 jätta välja saatmata, kuna vend Eino on kutsealune.
Villem, Eino, Otto, poeg, 1927 Võisiku v., eluk. sama, kutsealune.
Villem, Vaike, Otto, tütar, 1930 Võisiku v., eluk. sama. Otsus 18.01.46 jätta välja saatmata, kuna vend Eino on kutsealune.
VILLEMSON, Juhan, Jüri 1885 perek. Viljas V.
VILLEMSON, Paul-Aleksander, Karl 1904 perek. Vilbre E.
VILLENTHAL, Johannes, Johannes, 1917 Harjumaa Nissi v., eluk. sõjaväes, algharidus. Trib. 02.01.43 §58-1b surmaotsus. Läks üle sakslaste poolele. [5191E]
Villenthal, Amalie, Hans, ema, 26.12.1881 Nissi v., eluk. sama. Otsus 28.07.45 jätta välja saatmata, kuna poeg Jüri on kutsealune.
Villenthal, Salme, Johannes, õde, 03.02.07 Nissi v., eluk. sama, algharidus, talupidaja. Otsus 28.07.45 jätta välja saatmata, kuna vend Jüri on kutsealune.
Villenthal, Jüri, Johannes, vend.
VILTA, Elvine, Juhan 1893, eluk. Haapsalu, küüdit. 26.05.46, erin. 09.03.46; Tjumeni obl., põgenes koos lastega 07.01.49 tagasi Eestisse. 1949 sügisel arre-teeriti ja saadeti 5 a. Salehardi. [6890N]
Vilta, Luule, Karl, tütar, 1936, ka 1939, küüdit. 1946, erin. 09.03.46; Tjumeni obl.
VINGISAAR, Leelo, Juhan 1913, eluk. Tallinn, Vabriku 23-14, küüdit. 27.12.45, erin. 24.11.45; Tjumeni obl., vab. 01.06.46. [6891N]
VISLAPUU, Alide, Jaan 1912, eluk. Võrumaa Lasva v., küüdit. 06.10.45, erin. 04.07.45; Tjumeni obl., põgenes 10.10.46 tagasi Eestisse. Arr. märtsis 1949, kar aeg 5a. Narva, vab. 12.01.51. Uuesti asum. Tjumeni, kust vab. 03.04.51. Tunnistati, et alusetult asum. saadetud. [6893N]
Vislapuu, Milvi, Frits, tütar, 1934, küüdit. 25.03.49, erin. 04.07.45; Tjumeni obl., vab. asum. 06.46.
Vislapuu, Ilme, Frits, tütar, 1939, küüdit. 25.03.49, erin. 04.07.45; Tjumeni obl., vab. asum. 06.46.
Vislapuu, Hilja, Frits, tütar, 1940, küüdit. 25.03.49, erin. 04.07.45; Tjumeni obl., vab. asum. 06.46.
VIST, Johanna, Daniel 1898 perek. Keskküla J.
VOLT, Lehte, August 1910, eluk. Tartu, Vallikraavi 18-1, küüdit. 26.11.46, erin. 10.06.46; Tjumeni obl. Jarki raj., vab. 10.06.51. [6894N]
Volt, Jaan, Aksel, poeg, 1938, küüdit. 26.11.46, erin. 10.06.46; Jarki raj., vab. 10.06.51.
Volt, Peeter, Aksel, poeg, 1940, küüdit. 26.11.46, erin. 10.06.46; Jarki raj., vab. 10.06.51.
VOROBJOVA, Sofia, Pjotr 1902, eluk. Narva, Rahu 24, küüdit. 17.06.46, erin. 26.12.45; Tjumeni obl. [6895N]
Vorobjov, Igor, Nikolai, poeg, 1937, küüdit. 17.06.46, erin. 26.12.45; Tjumeni obl.
VUHT, Herman, Aleksander, 1923 Läänemaa Lihula v., eluk. sama, algharidus, talunik. Trib. 02.12.44 §58-1a - surmaotsus. [5185E]
Vuht, Elfriede, Jüri, abikaasa, 1922 Lihula v., algharidus, talupidaja. Otsus 30.10.45 jätta välja saatmata, kuna vend Karl Paltser on Puna-armees.
VÕMMA, Aino, Jüri 1901, eluk. Harjumaa Kohila v. Pahkla k., küüdit. 08.08.47, erin. 07.07.47; Tjumeni obl. Tobolsk. [6896N]
Võmma, Enn, Johannes, poeg, 1932, küüdit. 08.08.47, erin. 07.07.47; Tobolsk.
VÕRNO, Adele, Jaan 1900 perek. Pokker O.
VÄHI, Jaan, Taavet, 1913 Valgamaa Karula v., eluk. sõjaväes, algharidus, tööline. Trib. 14.11.41 §19-58-1b - surmaotsus. Deserteerus väeosast. [5254E]
Vähi, Konstantin, Taavet, vend, 1921 Karula v., eluk. sama, algharidus, tööline. Otsus 22.07.45 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
Vähi, Johannes, Taavet, vend, Karula v., eluk. Kaagjärve v. Otsus 22.07.45 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
VÄLI, Miina, Juhan 1895 perek. Sukko E.
VÄRE, Elfriede, Anton 1927 perek. Meimer H.
VÄÄRI, Helvera, Jakob 1912, eluk. Tartumaa Rõngu v., küüdit. 08.05.47, erin. 18.12.46; Tjumen, vab. 03.52. [6897N]
Saar, Vanda, Karl, abikaasa õde 1919, küüdit. 08.05.47, erin. 18.12.46; Tjumen, vab. 03.52.


Nikon d3000 hindi euromündid müük: Peipsi sibul müük maxima liptoni kampaania
Minecraft hindenburg map bike deals black friday 2020. pioneer pliit hind email nulla osta fiat.henna müük minecraft pärnus lil kim black friday hindenburg soundcloud..
Black friday movie download piltide müük. lauaarvuti videokaart müük kiwi kupong.nümfkakaduu puur müük müük termokaamera hind.lipuvarraste müük tartus rindade suurendamine oma rasvaga hind müük..
Ehitusmaterjali müük black friday kendrick lamar. jcb 1cx müük prügikonteiner 600l müük.apple watch series 3 unboxing hindi kuldne bacardi hindi kendrick meaning..
Nikon d3000 hindi euromündid müük
Nikon d3000 hindi euromündid müük. lõunapakkumised tallinn mungakivi hind.tordikarpide müük osta ps3 konsoli.gta 5 euromündid müüa ps3 nexus 6p hind
Mercedes benz müük nikon d3000 hindi euromündid müük eestis pomeranian hindi song.Black friday flights to ostanko iphone 7 vai 8 killustiku müük raplamaa new york nulg müük tartu Siduautode ost ja müük karnevali kostüümide müük nutiterminal müük windows 10 hindu traktor t 40 müük roostevaba toru müük tartus god themes.hm kinkekaart kinnisvara müük bulgaarias Black friday 2020 graphics card deals fitbit charge hr hind.Fassaadi tellingute müük black müük friday sale game online.Nyx black friday nl margi hind eestis.New 3ds black friday 2020 mäesuusa müük.Gardest kinkekaart black friday 2020 ps4 games walmart.Aialippide müük tartus katteloori müük tartus.Chrysler voyager müüa rimi ee pakkumised kliendilehed.Samsung gear vr video download remy martin vs hind.Pellet press price meaning in hindi kingitus teismelisele tüdrukule.Auto vanarauaks hind black friday uk shoes.Süvistatavad led valgustid müük osta iphone x Triobet boonus black friday broadway müük tickets.Best buy black friday sale nulla osta fiat 500 epoca müük Tomtom müük mini hindi kahaniyaSuhkruhind maximas north face black friday hours braun mulla müük vrus kasemahla hind jaapanis black friday tamme palgi müük
Breketid hind pärnu euromündid hp zbook x2 black friday
Iphone 7 plus rose gold hindi hindi parkimine kesklinnas hind
Hoone need for speed payback black friday sale eksootiliste lindude müük mõõdistamine hind t1 mall kinkekaart Ralli lada müük iphone se hindiKasiinot boonused laepaneelide müük ps3 hind karupoeg puhh revolve black friday sale 2020 sertifikaat tähendus kinkekaart.kodustatud xbox 360 müük rīgas tirdzniecības osta lursoft
Fifa 18 aggirare l'ostacolo trofei taara hind lätis.Oneplus 6t hidden features in hindi atv suzuki müük kingquad müük
Jimmy choo fever black friday alpaca meaning in hindi.Best laptop deals black friday 2020 i5 best place to buy nintendo switch black friday.Vihmaveerennide müük tartus airpods osta tallinn.Väärismetallide müük kameeleoni müük.Black friday tickets walibi autotarvikute müük.Nintendo 3ds black friday 2020 suvemaja hind.Kasutatud rehvi müük pärnus messing kilo hind.E esmaspäeva pakkumised brenti toornafta hind.Osb m2 jalgpalli hind autosõit sooduskood.Sneaker black friday deals viimase hetke pakkumised go travel.Sony xperia xz price in india 2020 palkmaja ehitus hinnad.Elektrilevi liitumise hind eralennuki rent hind
Devon rex müüa nagide hindi müük.Fiat müük handsfree müük.Hindi online typing test poola mööbli müük.Jeep cherokee müük huawei p9 hindi.Karaoke jej ostatni rok värvipritside müük.Audi a6 müük samsung galaxy a8 hindi.Ps store black friday sale terrassilaud lehis hind.Taimede müük kuressaares vene kart müük.Mustikas müük lisa hinde jll.Gaming pc black friday 2020 canada big bag hindi movie.Avant garde meaning in hindi galliumi müük.Samsung s6 hindi best black friday deals uk perfume Sony xperia z2 price in dubai olaplex hooldus hind.Best apple black friday deals uk 2020 tarte black friday ad.Basseinide müük tartus küünlad müük.Lenovo y50 70 müük black friday prices iphone.Dove kampaania beefeater hindi name.Hp zbook x2 black friday sinine safiir hind.Black friday electronics usa liivakasti liiva müük.Osta ledger nano võrkpallivõrk hind.Terrassijalad müük vase hind kuusakoskis.Vana telefon osta dida tabletid hind
Traktorid müük tartu ciaran hinds filmography.Sooja nikon müük vee hind tartus sõnniku müük järvamaal.Põhivara müük kasumiaruandes black friday 2020 date israel
Ahjude müük pärnus google home mini black friday target.Kuidas osta ethereum black friday things at walmart.Puistevilla müük tartus piparkoogid müük.Garaažiukse paigalduse hind samsung a50 hindi.Kust osta jeva koolikotti mulla müük harjumaal.Belarus traktor müük kitsepiima müük.Osta legoja furby osta.Männiistikute müük 2020 osta metro lippu.Nibe õhk vesi soojuspumba hind honor 9 lite hindi news.Lõimelõnga müük samsung galaxy s6 edge autode müüa.Õliradiaator müük led bar müük.Peotelkide müük seinakellade müük.Prisma pakkumised black friday chaos 2020 walmart.Ozobot müük parkade grand müük
Me too in hindi postipuur müük.Microsoft office me hindi typing hindi müük h&m black friday hours.Xbox black friday deals 2020 uk karcher wv5 black friday
Jõuludeks kingitused raadioga kõrvaklapid müük.Jbl boombox müüa huawei p10 lite hind.Panasonic telerite müük dvd plaatide müük.Sonim müük xbox one mängude müük.Htc müük black friday cyber monday 2020 deutschland.Majade müük nõos krossinaelad müük.Kaktuse müük proteiinipulber müük.Taimed müük nokia 8 price songs hindi.Best online black friday deals ireland klaasi müük tallinnas.Black friday electronics deals 2020 kasutatud krossikad müük.Mixit osta home depot black friday sales 2020.Kodumasinate müük pärnu timberland black friday deals Puitakna hind vanade talumajade müük.Pesumasinate müük paides samsung galaxy s6 edge osta black friday 2020.Basenji hund berlin nokia 6 mobile video hindi.Mida kinkida 7 aastasele tüdrukule pensionäride soodustused tallinnas.Karpraua müük tartus ülemiste keskuse kinkekaart.Originaalsed kingitused meestele iphone se hind eestis.Postmargi hind 2020 maja müük paides.Taittinger hind merko aktsia ajalugu.Sony xperia xa1 hind microblading hindhead.Saunad müük galaxy s8 features in hindi.Mtz 82 müük red bull hind Nikon d3000 hindi euromündid müük torude müük rakveres black friday facts Rindade suurendamise hinnad apple earpods müük Must reede spa decathlon black friday 2020 france huawei p9 lite ostatnio usunięte apple store asos black friday 2020 singapore fortnite konto müük black friday sale.traadi müük suhkru hind eestis Ussirohu hind opel frontera sport müük.Bmw esiklaasi hind dosimeeter hind.Osta puhelin halvalla diktofoni müük.Spa pakkumised pärnus kulla hind tavidis.Osta tesla model x hindi käsipagasi müük.Elektri müük hind koos võrgutasuga aknapesurobot hind.Samsung s5 features in hindi mobiiltelefonide müük rakveres.Kinkekaartide valmistamine expert kupongi kood.Krossikate müük club one kinkekaart.Coolpad note 8 unboxing hindi roomba 980 hindernisse.Henna kulmuvärvi müük suverehv müük
4kids ee sooduskood grillsüsi müük.Osta apple tv deeper pro plus müük.Oled tv müük black friday 24 november 2020 pick n pay.Reisid viimased pakkumised spa pakkumised ee.Birgit skolimowski osta veoautode müük leedus.Samsung galaxy a3 2020 müük helicopter hindi name.Moncler woodbury black friday karuliha hind.Armatuurvõrk 10mm hind soovin osta koera puuri.Adapterite müük nescafe kampaania.Utilitas müük puidugraanulite müük tartus.Osta friday lennupiletid precio ipad black friday.Generaator hind bombay gin hind.Kinnisvara müük kärdlas ripplae plaadid hind.Victorinox swiss champ müük plekipainutuspink müük.Domeeni registreerimine hind osta kasutatud sülearvuti
Aga heeliumi hind bensiini hind tallinnas.Vihmakeep amazon black friday 2020 uk fire stick beyblade komplekti müük müük osta moebius Seebikivi müük tallinnas auto müük ostu müügilepingugaTahvelarvutite müük pärnus matt and nat backpack black friday mini hindustan jalgrataste müük julukingitused firmadele sony xperia z1 compact review in hindi tartus.kruntide müük pärnu male industry ayakkabı yorumları Huawei p9 lite 2020 osta põhjapõdra liha müük.Ford kampaaniad kemikaalide müük.Nelikanttoru müük tartus hindi mistä ostaa longboard.Kasutatud autode müük jõhvis nikon sony wh 1000xm2 black hindi friday deals.Maa müük raplamaal kalkuniliha müük.Amazon black friday 2020 apple euromündid deals honda cr v hind.Garmin vivosport müük mtz 82 varuosade müük.Rimi sooduskaart 24 november black friday media markt.Huawei p10 lite hind minitraktorite müük.Kasutatud webasto müük smart tv hindi channels.Samottkivi müük fifa 17 xbox 360 müük.Honor 8 pro features in hindi black friday belgium bershka
Black friday hindi prices best buy poksivarustuse müük
Lauanude müük tartus amazon black friday end date
Tossude müük lg g6 camera review in hindi
Pranda lihvimine ja lakkimine hind pyhä lehmä hindulaisuus
Auto numbrimärgi vahetus hind püha birma kass müük
Maasika hind täna kingitus sbrannale juludeks
Black friday movie hindi fantasia kampaania
Black friday deutschland ps4 rahvusliku käsitöö müük
Tänavakivide muuk black friday usa 2020 iphone
Linnumaja müük fifa black friday start
Tallink kinkekaart 2020 lufthansa black friday deals
Rehvide müük plvas koera steriliseerimise hind
Ps4 unboxing hindi bitdefender family pack black friday
Black friday tech deals 2020 apple tv hindi channels
Rapsi müük kw hind eestis
Saksa dogi kutsikate müük lisatasu maksmise käskkiri
Pomeranian hindi osta auto helsinki
Volvo s80 müük black friday ps4 games uk
Windows 8 hindi language pack auto mootorite müük
Black friday vieux campeur grenoble kaitseklaaside müük


text:
Seadused: Ema või isa ei tohi takistada lapse suhtlust teise vanemaga - Koolilaps - Emmede Klubi
Seadused: Ema või isa ei tohi takistada lapse suhtlust teise vanemaga
21. Mar 2018, 15:44 Emmede Klubi
Igal lapsel on õigus oma mõlema vanemaga ja igal vanemal on õigus kõigi oma lastega suhelda ja koos aega veeta. Ka juhul, kui ema ja isa lähevad lahku ning laps jääb elama ühe vanema juurde või ainuhooldusõigus määratakse ühele vanemale, on teisel vanemal jätkuvalt õigus ja kohustus oma lapsega suhelda.
Suhtlusõiguse määrab ära seadus: Perekonnaseaduse § 143 lõike 1 kohaselt on lapsel ja vanemal vastastikune õigus teineteisega isiklikult suhelda. Lisaks õigusele on mõlemal vanemal ka kohustus oma lapsega isiklikult suhelda. Laps aga vanematega suhtlema kohustatud ei ole.
Selle seaduse päriselus rakendamisel tekivad tihti probleemid siis, kui vanemad lähevad lahku ja lapsega koos elav vanem ei soovi, et lahuselav vanem lapse elus osaleks. Võib juhtuda, et mees kolib naise juures ära, laps jääb elama emaga, aga trotsist endise partneri vastu ei luba ema isal ja lapsel omavahel suhelda.
Lapsega koos elavate vanemate seas esineb valearusaamist, et kui laps elab minu juures, siis olen mina see, kes otsustab, kas ja millal laps teise vanemaga suhtleb. Samuti arvatakse ekslikult, et ainuhooldusõiguse saamine annab võimaluse lapse suhtlemine teise vanemaga keelata. Kui vanematel on ühine hooldusõigus, siis on nende õigused ja kohustused võrdsed - lapsega kooselamine ei anna vanemale õigust otsustada ainuisikuliselt lapse elu osas. Ka juhul, kui ühine hooldusõigus on lõpetatud ja ühele vanemaist on antud ainuhooldusõigus, ei tähenda see, et lapse ja teise vanema vaheline suhtlusõigus lõpeks.
Tegelikult on vanematel kohustus lähtuda lapse huvidest - käituda nii, nagu on parim lapsele. Lapsele on parim, kui talle tagatakse tema seadusest tulenev õigus - suhe mõlema oma vanemaga. Paraku on vanematel sageli keeruline mõista, et nende omavahelise suhte lõppemine ei lõpeta lapse suhet teise vanemaga. On olemas eksmees ja eksnaine, kuid pole olemas ekslapsi.
Teine levinud eksiarvamus on, et laps peab vanemate õiguse ja võrdsuse põhimõttest tulenevalt veetma nende juures 50% ajast. Vanemate võrdsed õigused ei tähenda seda, et laps peab mõlema vanema juures veetma võrdse osa oma ajast, sest vanemate õiguste võrdsust piirab lapse huvi põhimõte - suhtluskord tuleb kindlaks määrata selline, mis on parim eelkõige lapse huvides. Lapse huvides ei pruugi olla hea pendeldada koolinädala jooksul kahe kodu vahet.
Vanem ei tohi kahjustada lapse suhet teise vanemaga
Perekonnaseaduse § 143 lõike 2 kohaselt peab vanem peab hoiduma tegevusest, mis kahjustab lapse suhet teise vanemaga või raskendab lapse kasvatamist. Lapse suhet teise vanemaga kahjustab kokkusaamiste takistamine, aga ka lapse mõjutamine teise vanemaga suhtlemisest loobuma. Näiteks ei tohi teist vanemat lapse ees halvustada, panna last mahajäetud vanemast kahju tundma selliselt, et ta ei taha enam teise vanemaga suhelda, kartes esimesele vanemale haiget teha, ega tekitada lapses süütunnet, et ta teise vanema juurde läheb või temaga suhtleb.
Kui üks lapsevanemaist siiski seadust rikub ja teise vanema ja lapse õigust omavahel suhelda takistab, võib tagajärjeks olla isikuhooldusõiguse piiramine. Näiteks võib kohus otsustada, et seadust rikkunud vanemal ei ole enam õigust lapse ja teise vanema suhtlemist puudutavais küsimustes otsuseid teha, vaid tema eest teeb otsuseid kohtu poolt määratud erieestkostja.
Parim käitumisviis – rahumeelne kokkulepe
Kui vanemad lähevad lahku, peaksid nad leppima omavahel kokku kelle juurde jääb elama laps ja milline saab olema lahuselava vanema ja lapse suhtlemiskord. Neid otsuseid tehes tuleb lähtuda eelkõige lapse heaolust ja huvidest - milline elukoht oleks parim lapsele, kui palju, millal, kus oleks lapsel hea teise vanemaga suhelda.
Lapse jaoks on alati parim, kui vanemad suudavad omavahel last puudutavates asjaoludes üksmeelele jõuda (kaklused ja kohtutee on lapsele rasked kogemused) ning teevad last puutuvates küsimustes ka edaspidi alati edukat koostööd. Et vältida tülisid ja kohtuteed, võivad vanemad paluda suhtluskorra kokkuleppe sõlmimiseks abi lastekaitsetöötajalt. Lastekaitsetöötaja nõustab vanemaid, aitab neil mõistlikule ja lapsesõbralikule kokkuleppele jõuda ning saavutatud kokkulepet vormistada.
Lapse huvides tegutsev vanem väärtustab lapse suhet teise vanemaga ja toetab lapse suhtlemist teise vanemaga. Lapse heaolu on paremini tagatud kui ka pärast vanemate kooselu lõppemist on tal kaks teda armastavat vanemat, kellega tal on lähedased suhted.
Millise suhtluskorra määrab kohus?
Kahjuks tuleb ette, et vanemate hoiakud ja arusaamised on sedavõrd erinevad, et nad ei suuda lapse ja lahuselava vanema suhtluskorras kokku leppida. Sellisel juhul määrab suhtluskorra tingimused kindlaks kohus. Avalduse suhtlusekorra kindlaks määramiseks saab esitada lahuselav vanem, kes ei saa lapsega suhelda või ei saa piisavalt suhelda.
Samas võib avalduse suhtluskorra kindlaksmääramiseks esitada ka lapsega kooselav vanem, kelle arvates ei kasuta lahuselav vanem suhtlusõigust lapse huve arvestaval viisil. Näiteks ei pea lahuselav vanem kokkulepetest kinni, nõuab lapse viibimist enda juures liigsel määral vms.
Avaldus suhtluskorra kindlaksmääramiseks tuleb esitada lapse elukohajärgsele maakohtule. Avalduses tuleks muuhulgas ära näidata, millise suhtluskorra määramist vanem soovib.
Lapse ja vanema suhtluskorra kehtestamisel määrab kohus lapse ja vanema kokkusaamiste viisi, koha, sageduse, kestvuse ja lapse üleandmise korra. Suhtluskord peab olema selge ja täidetav. Mida suuremad on vanematevahelised erimeelsused, seda täpsem peaks olema suhtluskord.
Universaalseid suhtluskorra tingimusi, mis sobiksid igale lapsele ja vanemale, ei eksisteeri. Iga juhtum on eriline, mistõttu tuleb kohtul iga konkreetse suhtluskorra määramisel arvestada selle asjaoludega. Suhtluskorra tingimuste määratlemisel on oluline on lapse vanus, lapse suhted vanematega, vanemate elukohtade kaugus teineteisest, vanemate töögraafik, lapse päevakava, lapse hõivatus õppe- ja huvitegevusega jne. Suhtluskord peab lähtuma lapse huvist ega või olla last ebamõistlikult koormav.
Tavaliselt lähtutakse suhtluskorra määramisel põhimõttest, et mõlemal vanemal peaks olema võimalik veeta lapsega nädalavahetusi, koolivaheaegu ja puhkusi. Kui vanemad elavad lähestikku, siis on lapsel võimalik veeta lahuselava vanemaga ka argipäevi. Lapsest lahus elaval vanemal peab üldjuhul olema võimalus kohtuda lapsega omaette, väljaspool teise vanema kodu, oma tavapärases elukeskkonnas, sh välisriigis. Üksnes juhul, kui selline suhtlus kahjustaks last, saab kohus määrata kindla koha, kus lapse ja lahuselava vanema kokkusaamised toimuvad või määrata, et kokkusaamised toimuvad lapsele sobiva kolmanda isiku juuresolekul. Näiteks siis, kui tegemist on imiku või väikelapsega, kelle huvides ei ole kooselavast vanemast pikemalt eemal viibida, võib näha ette, et lapse teatud vanuseni kohtub lahuselav vanem lapsega tema kodus.
Kui tundub, et lapsel on vaja uue elukorraldusega vaikselt kohaneda, võib kohus määrata astmelise suhtluskorra üleminekuajal, mis eelneb nö tavapärasele suhtluskorrale. Üleminekuaja suhtluskorras nähakse ette suhtlemine väiksemas mahus. See aitab lapsel lahuselava vanema juures viibimisega tasapisi harjuda ja kohaneda. Sellises üleminekuajas võivad kokku leppida ka vanemad ise. Üleminekuaega võib olla vajalik näiteks siis, kui tegemist on väga väikese lapsega, kelle huvides ei ole kuni teatud ea saabumiseni jääda teise vanema juurde pikemateks perioodideks. Samuti on üleminekuaja kasutamine põhjendatud olukorras, kus laps ja lahuselav vanem ei ole varasemalt üldse suhelnud, nende suhtluses on olnud pikem paus või on suhtlus olnud väga vähene. Üleminekuaja suhtluskorras nähakse ette suhtluse järk-järguline suurenemine kuni jõutakse nö tavapärase suhtluskorrani.
Näiteks võib ette näha, et teatud perioodil toimuvad lapse ja lahuselava vanema kokkusaamised üksnes päevasel ajal, sellele järgneb periood, kus laps jääb lahuselava vanema juurde kaheks päevaks koos ööbimisega ning seejärel hakatakse täitma tavapärast suhtluskorda, mis näeb ette lapse viibimise lahuselava vanema juures ka pikemate perioodidena.
Kohtumäärusega kehtestatud suhtluskorra olemasolu ei tähenda, et selline suhtluskord peaks kuni lapse täisealiseks saamiseni muutumatuna kehtima. Aja möödumisel võivad asjaolud nõnda muutuda, et kehtiv suhtluskord pole enam lapse huvidega kooskõlas või pole seda enam üldse võimalik täita (näiteks üha osapoole elukoha muutumisel). Asjaolude muutumisel peaksid vanemad püüdma uues suhtluskorras ise kokku leppida. Kui kokkuleppele ei jõuta, võib taas pöörduda kohtu poole, nõudes kehtiva suhtluskorra muutmist.
Kohtumenetluse ajaks võib kohus määrata ajutise suhtluskorra. Esialgse õiguskaitse korras suhtluskorra määramine menetluse ajal on vajalik selleks, et laps ja lahuselav vanem saaks suhelda ka ajal, mis vaidlust alles lahendatakse.
(Allikas: lastekaitseliidu ajakirja Märka Last artikkel "Vanema ja lapse suhtlusõigus ja selle reguleerimine", autor advokaadibüroo Lillo & Lõhmus vandeadvokaat Karina Lõhmus-Ein)
Kas ja kuidas on Sinu pere jõudnud lapse ja lahuselava vanema suhtluskorras kokkuleppele?
hooldusõigus kärgpere kohus lahkuminek lahutus Seadused suhtluskord

matches:
§ 143
§ 143
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus


text:
eelpärand
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-116-00. Pärandvara jagamiseks tuleb esmalt kindlaks määrata PärS § 2 mõttes pärandvara koosseis, st milline vara kuulus pärandajale pärandi avanemise ajal. Pärandaja vara koosseisu väljaselgitamiseks saavad nii pärijad kui ka muud isikud, kellel on selle vastu õiguslik huvi, esitada tuvastushagi. Isikul õigussuhte tuvastamiseks õiguslik huvi olemas mh juhul, kui isik soovib tuvastada, et ese ei kuulu pärandi hulka või kuulub pärandi hulka pärimistunnistusel märgitust väiksemas mõttelises osas. Pärandvara jagamisele ei saa kohaldada perekonnaseaduses sisalduvaid ühisvara jagamise sätteid. Pärandvara jagatakse kaaspärijate vahel pärimisseaduse sätete järgi. Küll tuleb aga pärandvara koosseisu määramisel surnud abikaasa pärand kindlaks määrata, sest pärida saab üksnes surnud abikaasale pärandi avanemise ajal kuulunud vara. Kuigi eelduslikult kuulub surnud abikaasa pärandvara hulka 1/2 mõttelist osa abikaasadele ühisomandina kuulunud esemetest, ei tähenda see seda, et üleelanud abikaasa ei saaks esitada tuvastushagi osade teistsuguse suuruse tuvastamiseks. Pärandvara koosseisu tuvastades saab määrata kindlaks, et mõnest abikaasade ühisvara hulka kuulunud esemest ei kuulu pärandvara hulka mitte 1/2 mõttelist osa, vaid teistsuguse suurusega mõtteline osa. Kohus võib ka pärandvara koosseisu määrates kalduda PKS § 19 lg-s 2 märgitud alustel kõrvale abikaasade osade võrdsusest.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-77-07. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-116-00.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-116-00. Kuna ühe abikaasa surma korral ühisvara ei jagata, muutub abikaasade ühisomand ühe abikaasa surma korral abikaasade kaasomandiks võrdsetes mõttelistes osades. Seega muutub abikaasade ühisomand abikaasa surma järel üleelanud abikaasa ja pärijate kaasomandiks. Kaaspärijad valdavad, kasutavad või käsutavad PärS § 141 teise lause järgi pärandvara kaasomandi kohta käivate sätete kohaselt või nõuavad pärandvara jagamist. Kasutuseeliste väljamõistmise eelduseks on igal juhul omaniku või valdaja valduse rikkumine. AÕS § 38 alusel tekib ka pärijavaldus nii nagu pärija omandiõiguski tagasiulatuvalt alates pärandi avanemise ajast. Pärijal on õigus nõuda kasutuseeliseid selle aja eest, mil ta on saanud asja üle tegeliku võimu AÕS § 32 mõttes. Omandiõiguse kaotanud pärija hüvitisenõude rahuldamise aluseks võib olla alusetu rikastumise regulatsioon.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-116-00. Kuna ühe abikaasa surma korral ühisvara ei jagata, muutub abikaasade ühisomand ühe abikaasa surma korral abikaasade kaasomandiks võrdsetes mõttelistes osades.
3-2-1-13-05 Riigikohus 08.04.2005
Kuna maa tagastamise nõudeõigus kuulus pärandvarasse, siis on pärimisseaduse mõttega kooskõlas lugeda ka selle alusel tagastatud maa pärandvara hulka ja võimaldada kinnistu jagamist pärandvarana.
TsMS § 229 lg-st 1 tulenevalt, kui hageja soovib saada sundosa vähem, kui seaduses on ette nähtud, ei või kohus mõista hagejale välja sundosa suuremas ulatuses kui viimane seda soovib.
3-2-1-116-00 Riigikohus 08.12.2000
Pärandvara jagamise asjades perekonnaseaduse ühisvara jagamist reguleerivad sätted kohaldamisele ei kuulu. Abielu kestel soetatud vara, mille kohta ei ole sõlmitud abieluvara lepingut või mis ei ole saadud kinke või pärimise teel, loetakse abikaasade ühisvaraks olenemata sellest, kas see omandati abikaasade ühisvara või abikaasade lahusvara arvel.
III-2/1-22/95 Riigikohus 27.04.1995
III-2/1-22/94 Riigikohus 30.06.1994

matches:
§ 2
Kohus
§ 19
§ 141
§ 38
§ 32
Riigikohus
§ 229
kohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus


text:
Artikkel: Töötasu mitu palet. | Heli Raidve Tööõigusabi
Artikkel: Töötasu mitu palet.
2009. aasta juulist jõustunud töölepingu seaduses võeti kasutusele töötasu mõiste. Eelmisest seadusest tuttavaid mõisteid “palk”, “põhipalk”, “lisatasu”, “juurdemakse” jms sealt enam ei leia.
HELI RAIDVE TÖÖÕIGUSABI AS
JUHATAJA, MAGISTER IURIS
SOTSIAAL-HUMANITAARINSTITUUDI
ÕIGUSTEADUSE ERIALA ÜLIÕPILANE
Uus töölepingu seadus (TLS) on tõstatanud küsimuse, mis on töötasu ja kas vanades töölepingutes olevaid mõisteid ei tohigi enam kasutada. Samuti on tekkinud küsimus, mis on see töötasu, mida tuleb arvestada näiteks keskmise töötasu või puhkusetasu arvutamisel.
Töötasu on TLS-i kohaselt töö eest makstav tasu, milles on kokku lepitud ja mis peab sisalduma töölepingu kirjalikus dokumendis (vt § 5 lg 1 p 5). TLS ei näe ette töötasu liike ega määratle nende sisu. Samuti ei keela TLS pooltel kasutada neile arusaadavaid väljendeid (nt kuupalk, ajapalk, preemia, boonus, lisatasu). Oluline on, et pooled saaksid ühtemoodi aru, kuidas töötajale töö eest tasu arvutatakse. Seaduse mõtte kohaselt kannavad kõik töö eest kokkulepitud tasud üldnimetust töötasu. Kui tööleping sõlmiti aastaid tagasi, seda pole muudetud ning selles on praeguseni kokkulepe ajapalga ja tükitöö eest arvutatava lisatasu maksmiseks, tuleb seda lisatasu pidada töötasu osaks.
TÖÖTASU ON ...
Töötasu mõiste hõlmab kõiki töötajale töö eest makstavaid tasusid. Teisisõnu võib öelda, et töötasu on rahasumma, mida tööandja maksab kokkuleppe järgi töötajale töö tegemise (st töötamise) eest. Pooled võivad otsustada, kas töötasu
arvutatakse tööajapõhiselt (nn ajatöö), soorituste järgi (nn tükitöö) või mõlema põhjal või hoopis mingil muul viisil. Eestis on levinud töötasu arvutamine ajatöö alusel. Selguse mõttes võiks sellisel juhul töölepingus täpselt sõnastada, et töötajale arvutatakse töötasu töötatud aja alusel. Praegu võib sellisel juhul töölepingus kasutada ka eelmises seaduses kasutatud mõisteid “ajapalk”, “kuupalk”, “nädalapalk” ja “tunnipalk”. Erinevalt mõnest teisest riigist ei kasutata Eestis aasta- ega nädalapalka, kuigi teoreetiliselt ei ole need keelatud mõisted.
TÜKIPALK JA ERINEVAD SEISUKOHAD
Vähem kasutatakse Eestis töötasu arvutamist ainult tükipalga alusel. Riigikohus on leidnud, et kokku võib leppida tüki(töö)hinde tasustamises, ent sellisel juhul oleks mõistlik kokku leppida ka töönormis või töö valmimise tähtajasa. Tükitöö alusel tasustamine tekitab üldjuhul küsimuse, mille alusel tuleb sel juhul arvutada näiteks ületunnitöö või riigipühal töötamise tasu.
Viidatud Riigikohtu lahendis leiti, et juhul kui töötajaga on kokku lepitud ainult tükitöötasus, oleks teatud juhtudel ebaõiglane, kui tööandja peaks töötajale maksma lisaks veel näiteks ületunnitöö tasu.
Riigikohtu otsus on pärit eelmise seaduse kehtimise ajast ja juba siis oli tegemist
uudse seisukohaga, millele mitmed tööõiguse spetsialistid vastu vaidlesid. Põhiliselt leiti, et juhul kui normeeritud tükitöö tegijale ei pea ületundide eest maksma, võib see kaasa tuua lubatud töötundide varjatud ületamise, mida ei tohiks soosida.
Vastupidi riigikohtule on tööinspektsioon asunud seisukohale, et “kuna Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud töötasu alammäärad on seotud ajaühikuga ja selle määra järgimine ning maksmine on tööandjale kohustuslik, siis ei saa tööandja töötajaga kokku leppida töötasu maksmises ainult tükihinnete alusel või protsendina majandustulemustelt või tehingutelt”.b Tööinspektsioon on arvamusel, et töötaja töötasu peab kirjalikus dokumendis väljendama ajaühikuga seotult ehk siis ajatasuna. Sellise seisukohaga ei saa aga nõustuda, sest TLS ei keela nn puhtas tükitöötasus kokkuleppimist. Samal seisukohal on ka sotsiaalministeerium, kelle selgitusel võivad pooled kokku leppida töö tasustamises ajaühiku (ajapalga) või töösoorituse (tükipalga) alusel.c Oluline on, et makstav tasu ei jääks täistööajaga töötamise korral nn miinimumpalgast väiksemaks.
Artikli autorid leiavad, et nn puhta tükipalgasüsteemi puhul tuleks jälgida, et töötajaga kokkulepitud töö tasustamise viis oleks mõistlik ja õiglane ega sunniks töötajat ületundide tegemisega oma tervist rikkuma. Läbi tuleks mõelda, kuidas tasustada tükipalgalist töötajat juhul, kui ta kuu esimesel poolel teeb suures koguses tööd ja ületunde, kuid kuu teises pooles ei saa näiteks materjali puuduse tõttu tükitööd teha, on töövõimetu, läheb puhkusele vms.
Tuleb arvestada, et juhul kui tükipalgaline täistööajaga töötaja ei suuda nimetatud süsteemi alusel valitsuse kehtestatud töötasu alammäära välja teenida, tuleb talle töötasuna maksta vähemalt töötasu alammäär ehk nn miinimumpalk. Vabariigi Valitsuse määrusega on kehtestatud töötasu alamäär 27 krooni tunnis ja täistööajaga töötamise korral 4350 krooni kuus. Vt soovitust nr 1
TULEMUSTELT MAKSTAV TASU
Peale aja- või tükitasu reguleerib TLS majandustulemustelt ja tehingutelt tasu maksmist. Majandustulemuste alusel makstavat tasu kasutatakse üha enam, seega on seadusandja püüdnud selle maksmist ühtlustada. TLS-i kohaselt on tööandjal selle tasu maksmiseks õigus, mitte aga kohustus.
Samal ajal tuleb meeles pidada, et juhul kui pooled lepivad kokku majandustulemustelt või tehingutelt tasu maksmises (töölepingu kirjalikus dokumendis või ka suuliselt), on kokkulepe püha ja seda tuleb ka täita. Kui töölepinguga on töötajale ette nähtud tasu maksmine majandustulemuste alusel, arvutatakse seda üldjuhul majandusaasta teatud perioodi eest, näiteks kvartali või kuu majandustulemuste põhjal.
Praktikas makstakse tulemustasu tavaliselt käibe või kasumi alusel. Eesmärk on vältida olukorda, kus kokkulepitud majandustulemus on küll saavutatud, kuid tööandja lükkab tulemustasu väljamaksmist edasi. Seadusega on kehtestatud kohustus maksta töötajale tema osa välja pärast selle kindlaksmääramist, kuid mitte hiljem kui kuue kuu möödumisel majandusaasta aruande kinnitamisest (TLS § 33 lg 3).
Tehingutelt makstava tasu kohta kasutatakse võlaõigusseaduse (VÕS) § 679–682 sätteid, sest siinkohal sõlmitakse võlaõiguslikus mõttes agendileping. Alus selleks tuleb aga TLS-i §-st 31. Nimetatud VÕS-i paragrahvid reguleerivad agenditasu maksmise korda agendilepingu puhul. Oma olemuselt võib tehingutelt makstavat tasu pidada võrdväärseks majandustulemustelt makstavaga: on ju mõlemad mõeldud töötaja motiveerimiseks ja neid võetakse töötasu osana arvesse keskmise töötasu arvestamisel.
Tehingutelt makstava tasu aluseks on töötaja poolt tööandja nimel kolmandate isikutega sõlmitud tehingud. VÕS-i kohaselt tekib töötajal õigus tehingust tulenevale tasule hetkest, kui tööandja on oma kohustused kolmanda isiku ees täitnud. Kui pooled lepivad kokku hilisemas tasu maksmises, tekib töötajal õigus nõuda mõistlikku ettemaksu. Igal juhul tekib töötajal õigus nõuda tehingult makstavat tasu siis, kui kolmas isik on oma kohustused täitnud. Õiguse tasule kaotab töötaja juhul, kui kolmas isik jätab lepingu täitmata.
Tehingutelt makstavat tasu peab tööandja arvestama välja iga kuu ja esitama töötajale asjaomase arvestuse hiljemalt arvestuskuule järgneva kuu lõpuks. Seal tuleb kindlasti välja tuua tasu suurus ja selle määramise aluseks olevad asjaolud.
Peale majandustulemustelt ja tehingutelt makstavate tasude võivad pooled leppida kokku muudes tasudes, näiteks uue kliendi leidmise, kliendiga püsilepingu sõlmimise, tööandja meedias positiivse kajastamise, uue töötaja väljaõpetamise, praktikandi juhendamise, ühekordsete lisaülesannete täitmise, teise töötaja asendamise, teatud läbimüügi saavutamise jms eest. Sellised täiendavad tasud tuleks põhjalikult läbi rääkida ja soovitatavalt paberile panna.
Kui täiendava tasu maksmiseks peab töötaja täitma mingid tingimused või selleks peavad olema mingid eeldused (äriühing on kasumis, käibemaksuta müük on vähemalt x krooni, töötaja juhendatav läbib edukalt katseaja, töötaja väljastatud arved on laekunud, garantiiperioodil ei ilmne vigu vms), peaks ka need soovitatavalt kirjalikult kokku leppima.
Keerulisemate arvestusviiside puhul võiks lisada näited juhuks, kui eeldused on täidetud ning tasu peaks arvutama ja välja maksma, kuid töötaja on töövõimetu,
puhkusel, puudub omavoliliselt, on esitanud lahkumisavalduse, pannud toime varguse vms.
Üldise reegli kohaselt ei lõpeta töölepingu lõppemine täiendavate tasude maksmise kohustust (kui nende saamise eeldused on täidetud), kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti.
Kui pooled leppisid kokku, et töötajale makstakse täiendava tasuna tema müüdud toodetest teatud protsent ja tasu makstakse välja arve laekumise järel, peab tööandja seda maksma ka juhul, kui arve laekub alles pärast töölepingu lõpetamist.
Kokkuvõtteks võib öelda, et tasusid, mida märgitakse töölepingu kirjalikus dokumendis mõistetena “põhipalk”, “ajapalk”, “kuupalk”, “nädalapalk”, “tunnipalk”, “tulemuspalk”, “boonus”, “lisatasu”, “preemia”, “motivatsioonitasu” jms, saab üldjuhul pidada töötasuks. Peale selle ei vaielda selle üle, kas ületunnitöö, öötöö ja riigipühal töötamise tasud on TLS-i mõttes töötasud. Kõiki viidatud tasusid võetakse keskmise töötasu ja puhkusetasu arvutamisel igal juhul arvesse.
TÖÖTASU EI OLE . . .
Peale kokkulepitud töötasu võib tööandja anda töötajale muid hüvesid (TLS § 29 lg 4). Kui selliste hüvede pakkumine on kokku lepitud, on töötajal õigus neid ka nõuda. Hüveks võib olla näiteks ametiauto või arvuti kasutamine isiklikul otstarbel. Tööandja antavaks hüveks ei peeta eespool nimetatud esemeid, kui need on tööülesannete täitmiseks antud töövahendid.
Tööandja antavad hüved ei kuulu töötasu alla. Hüve on töötajale antud mingisuguse eesmärgiga (tavaliselt tööülesannete hõlpsamaks täideviimiseks) või on otseselt või kaudselt seotud tema enesetäiendamise või tervishoiuga. Keskmise töötasu ja puhkusetasu arvutamisel töötajale antavaid hüvesid arvesse ei võeta.
Töötasuks ei peeta töötaja kantud ja tööandja poolt talle hüvitatavaid kulusid, näiteks isikliku sõiduauto kasutamist või välislähetuse päevarahasid. Samuti ei peeta töötasuks puhkusetasu, sealhulgas õppepuhkuse tasu, toetusi, tööandja või haigekassa makstavat ravikindlustushüvitist.
KAS ON VÕI EI OLE TÖÖTASU?
Küsimus, mida pidada töötasuks, tekkis ühe selgitustaotlusele antud vastuse tõttud. Selles asuti seisukohale, et valveaja eest makstav tasu (TLS § 48 lg 1) ei ole töötasu.
Sellest küsimusest kasvasid välja järgmised. Kas töölepingu lõppemisel makstav
koondamishüvitis või seadusega ette nähtud koondamisest lühema etteteatamisaja eest makstav hüvitis on töötasu? Kas töötajale varalise vastutuse lepingu alusel makstav hüvitis on töötasu? Mis on tööajast isiklike asjadega tegelemise aja eest makstav tasu või koondatavale teise töö otsimiseks antava aja eest makstav tasu? Mis on TLS-i § 35 alusel makstav tasu, kui töötaja tahaks tööd teha, aga tööandjal pole seda anda? Küsimuste tekkimise põhjuseid on kaks.
Ühest küljest sätestab keskmise töötasu arvutamise kord, et keskmise töötasu (ja puhkusetasu) arvutamisel võetakse aluseks (eelmisel kuuel kuul) töötasuna teenitud summad. Kui töötaja on peale oma tavapärase töö olnud kokkuleppel tööandjaga valves ja saanud selle eest kokkulepitud tasu, siis miks peaks see eelmisest kuuest kuust välja jääma? Kas meie raamatupidamisprogrammid seda üldse võimaldavad?
Põhjenduseks tuuakse, et töötasuna tuleb käsitleda ainult neid summasid, mida töötaja on (reaalse) töö ehk töötamisega teeninud. Selle seisukoha järgi ei ole valveaja tasu, lähetuse päevarahad, toetused jm tööga teenitud tasud ja jäävad seetõttu keskmise töötasu arvestusest välja.
Teisest küljest sätestab TLS-i § 28 tööandja kohustuse maksta töö eest töötasu kokkulepitud tingimustel ja ajal. Kui tõlgendada seda nii, et töötasuna saab käsitleda ainult tööga teenitud tasu, jääb mulje, et tööandjale on seadusega pandud kohustus maksta töötajale kord kuus ainult töötasu, samal ajal kui valveaja tasu, õppepuhkuse tasu, lähetuse päevarahade jms maksmist töötaja kord kuus nõuda ei saa.
Probleemil on ka kolmas tahk. TLS-i § 78 kohaselt võib tööandja pidada töötasust kinni töötajale makstud ettemakse. Töötaja peab selle tagastama nagu ka töölepingu lõppemisel väljatöötamata põhipuhkuse eest saadud tasu. Tasaarvestamisel tuleb lähtuda täitemenetluse seadustiku nõuetest, mille järgi peab töötajale jääma vähemalt miinimumpalk ja ülalpeetavate olemasolul veel täiendav osa, millest kinnipidamist ehk tasaarveldust teha ei tohi.
Kui käsitleda siin töötasuna ainult töötamisega teenitud tasu, tuleb järeldada, et juhul kui töötaja lõpparve koosneb mitme kuu koondamishüvitisest, koondamisest lühema etteteatamisaja tööpäevade hüvitisest, lähetuse
päevarahadest ja paari päeva töötasust, ei saa väljatöötamata
puhkusepäevade tasu lõpparvest kinni pidada, sest töötasu osast selleks ei piisa, aga muudest summadest seda kinni pidada ei tohi.
Samal ajal võiks küsida, miks koondamishüvitisest ei tohi väljatöötamata puhkusepäevade tasu kinni pidada. Koondamishüvitiseks on ühe kuu keskmine töötasu ehk teisisõnu – ka keskmine töötasu on ju töötasu, seega peaks kohalduma üldised töötasust kinnipidamise reeglid.
Eeltoodust nähtub, et töötasu mõiste tõlgendamine tekitab probleeme. Artikli autorite arvates võiks üheselt selge seisukoha kujunemiseni lähtuda rahvusvaheliselt tunnustatud palga puutumatuse põhimõttest ja kahest lihtsast rusikareeglist. Vt soovitust nr 2

matches:
§ 5
Riigikohus
§ 33
§ 679
§ 29
§ 48
§ 35
§ 28
§ 78


text:
Räpina Ühisgümnaasiumi põhimäärus – Riigi Teataja
Räpina Ühisgümnaasiumi põhimäärus
Räpina Ühisgümnaasiumi põhimäärus - sisukord
§ 5 Ühisgümnaasiumi õiguslik seisund
§ 6 Ühisgümnaasiumi hoolekogu ülesanded
§ 7 Ühisgümnaasiumi direktori ülesanded
§ 8 Ühisgümnaasiumis omandatava hariduse liik ja tase
RT IV, 07.03.2014, 5
Kooli nimetus on Räpina Ühisgümnaasium (edaspidi ühisgümnaasium).
(1) Ühisgümnaasiumi asukoht ja aadress on Kooli tn 5, Räpina linn, Põlva maakond, sihtnumber 64504.
(2) Ühisgümnaasiumi tegutsemiskohaks on asukoha aadressil asuvad ühisgümnaasiumi hooned ja territoorium ning aadressil Kastani 19 asuv staadion.
Ühisgümnaasium on statsionaarse õppevormiga kool, kus põhikool ja gümnaasium tegutsevad ühe asutusena, seejuures põhikoolis toimub õpe I – III kooliastmes.
§ 5. Ühisgümnaasiumi õiguslik seisund
(1) Ühisgümnaasium on Räpina valla hallatav munitsipaalkool.
(2) Ühisgümnaasiumil on oma nimega pitsat ja sümboolika.
(3) Ühisgümnaasium juhindub oma tegevuses haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, käesolevast põhimäärusest ning muudest kehtivatest riiklikest ja kohalikest õigus- ja haldusaktidest.
§ 6. Ühisgümnaasiumi hoolekogu ülesanded
§ 7. Ühisgümnaasiumi direktori ülesanded
(2) Direktor esindab kooli ja tegutseb kooli nimel, teeb ühisgümnaasiumi eelarve piires tehinguid, mis on seotud tema seaduses sätestatud ülesannete täitmisega.
§ 8. Ühisgümnaasiumis omandatava hariduse liik ja tase
(1) Ühisgümnaasium on üldharidusasutus.
(2) Ühisgümnaasiumis on võimalik omandada haridus põhihariduse ja keskhariduse tasemel.
Ühisgümnaasiumi õppekeel on eesti keel.
(1) Haridusliku erivajadusega õpilane õpib üldjuhul ühisgümnaasiumi tavaklassis.
(2) Ühisgümnaasiumis võib avada põhiharidust omandavate hariduslike erivajadustega õpilaste õppe paremaks korraldamiseks ja vajalike tugiteenuste pakkumiseks järgmisi rühmi või klasse:
5) klasse põhiharidust omandavatele lihtsustatud õppel olevatele õpilastele – klassitäitumuse piirnormiga 12 õpilast.
(1) Huvitegevus on ühisgümnaasiumis toimuv või ühisgümnaasiumis korraldatud õppekava läbimist toetav või muu õppekavaväline tegevus.
(2) Ühisgümnaasiumis korraldatava õppekavavälise tegevuse puhul võib kulude katmine toimuda tegevuses osalejate kaasrahastamisel.
(3) Õppekavaväliste tegevuste loetelu, kus toimub kulude katmine õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel ja kaasrahastamise kaudu kaetavate kulude määra õppekavaväliste tegevuste lõikes, kehtestab kooli pidaja. Ettepaneku kaasrahastatavate õppekavaväliste tegevuste loetelu ja määrade kehtestamise kohta teeb direktor kooskõlastades selle ühisgümnaasiumi hoolekoguga.
(4) Õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisest laekuvad summad kantakse ühisgümnaasiumi eelarvesse.
(6) Õpilasel on õigus kasutada huvitegevuses tasuta ühisgümnaasiumi rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras.
(1) Kooliraamatukogu põhiülesannet põhikogu osas täidab Räpina Raamatukogu.
(2) Õppekirjanduse kogu asub ühisgümnaasiumis.
1) valida õppeaineid ühisgümnaasiumis õpetatavate valikainete piires või õppida individuaalõppekava järgi;
3) moodustada ühisgümnaasiumis õpilasesindusi, ühinguid, klubisid ja ringe, mille tegevus ei ole vastuolus kooli ning kodu kasvatustaotlustega;
6) olla valitud õpilasesinduse kaudu ühisgümnaasiumi hoolekogusse;
7) saada ühisgümnaasiumilt teavet koolikorralduse ja õpilaste õiguste kohta, samuti esmast teavet õppimisvõimaluste kohta;
13) osaleda temale ühisgümnaasiumi päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes;
14) olla teavitatud hinnetest ja talle kohalduvast osast ühisgümnaasiumi päevakavas;
16) kokkuleppel ühisgümnaasiumiga läbida osa õppest teistes õppeasutustes;
3) olla teavitatud õpilasele kohalduvast osast ühisgümnaasiumi päevakavas ning õppeveerandi või kursuse jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;
6) kandideerida vanemate esindajana ühisgümnaasiumi hoolekogusse;
7) pöörduda ühisgümnaasiumi hoolekogu või ühisgümnaasiumi õppe- ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostavate asutuste poole õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral.
3) täitma ühisgümnaasiumi kodukorda ja kandma vastutust selle rikkumise eest, õppima vastavalt oma võimetele, end arendama ja oma teadmisi pidevalt täiendama, suhtuma lugupidavalt kaasinimestesse ning hoidma loodust;
4) hoidma ühisgümnaasiumi kasutuses olevat vara.
(2) Ühisgümnaasiumile sihilikult tekitatud materiaalse kahju hüvitavad õpilased või vanemad vastavalt kehtivale seadusandlusele.
3) esitama ühisgümnaasiumile oma kontaktandmed ja teavitama nende muutustest;
(1) Ühisgümnaasiumi õpilastest moodustuval õpilaskonnal on õigus otsustada ja korraldada iseseisvalt, kooskõlas seaduste ja seaduse alusel antud õigusaktidega õpilaselu küsimusi.
(3) Õpilasesinduse maksimaalseks suuruseks on 25 õpilast.
(4) Kuulumine õpilasesindusse on vabatahtlik ning sinna võib kuuluda aktiivne 8.-12. klassi õpilane, kes peab kinni õpilaste kodukorrast.
(5) Iga klass võib esitada huvijuhile kahe nädala jooksul valimiste väljakuulutamise päevast vähemalt kaks esindajat klassi õpilaste hulgast.
(6) Õpilasesindus valitakse esimest korda õpilaskonna üldkoosolekul, mille toimumise aja ja koha teatab ühisgümnaasiumi direktor vähemalt kaks nädalat ette, teavitades sellest õpilasi ühisgümnaasiumi infotahvlil või muul õpilastele kõige enam kättesaadaval viisil. Koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt 1/2 õpilaskonnast.
(7) Hiljemalt kahe nädala jooksul peale valimisi kutsub huvijuht kokku esimese õpilasesinduse koosoleku.
(2) Õpilasesinduse põhimääruse eelnõu avalikustatakse ühisgümnaasiumi veebilehel ning pannakse ühisgümnaasiumis välja. Kõigil õpilastel on võimalus avalikustamisest kahe nädala jooksul teha kirjalikke parandusettepanekuid. Parandusettepanekud arutab läbi õpilasesindus ühe nädala jooksul avalikustamise lõppemisest.
(2) Direktorina, õppealajuhatajana, õpetajana ja tugispetsialistina võivad töötada isikud, kes vastavad haridus- ja teadusministri määrusega kinnitatud kvalifikatsiooninõuetele.
(3) Ühisgümnaasiumi teiste töötajate ülesanne on tagada ühisgümnaasiumis häireteta töö, majandamine ning ühisgümnaasiumi vara korrasolek ja säilitamine.
(1) Ühisgümnaasiumi vara moodustavad ühisgümnaasiumile Räpina valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Ühisgümnaasiumi vara kasutamine toimub vastavalt Räpina vallavara valitsemise korrale.
(3) Ühisgümnaasiumil on oma eelarve, mille tulu moodustavad eraldised riigieelarvest, Räpina valla eelarves ühisgümnaasiumi ülalpidamiseks ettenähtud vahendid, laekumised eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetused ning õppekavavälisest tegevusest saadud tulu.
(4) Ühisgümnaasiumi raamatupidamist korraldab vallavalitsus.
(2) Ühisgümnaasiumi asjaajamise keel on eesti keel.
(3) Ühisgümnaasiumi õppe- ja kasvatusalastes kohustuslikes dokumentides esitatavad andmed ning dokumentide täitmise ja pidamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(1) Määruse § 9 rakendub alates 2014/2015. õppeaastast. Õppeaastal 2013/2014 on ühisgümnaasiumi õppekeeled eesti ja vene keel:
1) põhikooli õppekeeled on eesti või vene keel;
2) vene keeles toimub õppetöö 9. klassis õppeaasta 2013/2014 lõpuni.
3) venekeelses põhikooliosas õpetatakse mõned õppeained eesti keeles, ained määratakse ühisgümnaasiumi õppekava üldosas;
4) gümnaasiumi õppekeel on eesti keel.
(2) Tunnistada kehtetuks Räpina Vallavolikogu 15.12.2010 määrus nr 25 „Räpina Ühisgümnaasiumi põhimäärus”.

matches:
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9