Kutseõppeasutuse lõpudokumentide vormid, statuut ja väljaandmise kord – Riigi Teataja
Kutseõppeasutuse lõpudokumentide vormid, statuut ja väljaandmise kord - sisukord
§ 4 Lõputunnistuse ja hinnetelehe kehtivus
§ 5 Plankide jaotamine ja registreerimine
§ 6 Lõputunnistuse vorm
§ 7 Lõputunnistuse vormistamine
§ 8 Kutsekeskhariduse lõputunnistuse vormistamine
§ 9 Kutseõppe lõputunnistuse vormistamine
§ 10 Kutseeriharidusõppe lõputunnistuse vormistamine
§ 101 Lõputunnistus kutseõppe osakutse mahus lõpetamise kohta
§ 101 Kutse andmise märkimine lõputunnistusele
§ 11 Lõputunnistuse kinnitamine ja väljaandmine
§ 12 Lõputunnistuse ja kutse või osakutse registreerimine
§ 13 Hinnetelehe vorm
§ 14 Hinnetelehe vormistamine
§ 15 Hinnetelehe kinnitamine ja väljaandmine
§ 16 Duplikaadi taotlemine
§ 17 Duplikaadi väljaandmine
§ 18 Duplikaadi väljaandmisest keeldumine
§ 19 Duplikaadi vormistamine
§ 20 Uue duplikaadi väljaandmine
§ 201 Duplikaadi väljaandmine kooli ümberkorraldamisel või lõpetamisel
RT I, 09.07.2016, 9
Vastu võetud 18.09.2013 nr 137
RT I, 20.09.2013, 11
jõustumine 23.09.2013
23.04.2015 RT I, 28.04.2015, 2 01.05.2015, osaliselt 01.09.2015
01.07.2016 RT I, 09.07.2016, 5 01.09.2016
Määrus kehtestatakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 27 ning kutseõppeasutuse seaduse § 34 lõike 4 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse kutseõppe tasemeõppes õpingute lõpetamist tõendava tunnistuse (edaspidi lõputunnistus) ja hinnetelehe vormid ja statuut ning lõputunnistuse ja hinnetelehe ja nende duplikaatide taotlemise, vormistamise ja väljaandmise kord.
(2) Määruse rakendamisel rakenduskõrgkoolis täidab käesolevas määruses kutseõppeasutuse direktorile pandud ülesandeid rakenduskõrgkooli rektor.
(1) Lõputunnistus on riiklikult tunnustatud haridust tõendav dokument, mille kutseõppeasutus (edaspidi kool) väljastab õpingud lõpetanud isikule, kes on saavutanud kutseõppe tasemeõppe õppekavas kirjeldatud kvalifikatsioonile või osakutsele vastavad õpiväljundid.
(2) Lõputunnistused jagunevad kutsekeskhariduse omandamist ning kutseõppe ja kutseeriharidusõppe läbimist tõendavateks lõputunnistusteks. Kutseõppe läbimist tõendavate lõputunnistuste hulgas eristatakse tunnistusele kantava tekstiga teise, kolmanda ja neljanda taseme kutseõppe lõputunnistusi.
(3) Lõputunnistus kehtib iseseisva haridust tõendava dokumendina ka hinneteleheta.
(4) Lõputunnistus kehtib iseseisva kutset või osakutset tõendava dokumendina, kui lõputunnistusele on tehtud asjaomane kanne.
(1) Käesoleva määruse kohaselt vormistatud hinneteleht on lõputunnistuse lisa, mis antakse lõputunnistuse saajale koos lõputunnistusega ning millele kantakse õpitulemused ja muu vajalik teave.
§ 4. Lõputunnistuse ja hinnetelehe kehtivus
(1) Lõputunnistus ja hinneteleht kehtivad tähtajatult.
(2) Lõputunnistuse ja selle väljaandmise aluseks olnud käskkirja võib selle väljaandnud kool või tema õigusjärglane või nende puudumisel Haridus- ja Teadusministeerium kehtetuks tunnistada haldusmenetluse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
§ 5. Plankide jaotamine ja registreerimine
Lõputunnistuste ja hinnetelehtede plankide tellimisel, väljastamisel, tagastamisel ja aruandlusel lähtutakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 271 lõike 2 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määrusest.
§ 6. Lõputunnistuse vorm
(1) Lõputunnistus vormistatakse A4-formaadis turvaelementidega lõputunnistuse plangile, kuhu trükikojas on trükitud sõnad „EESTI VABARIIK”, suure riigivapi kujutis, sõna „LÕPUTUNNISTUS” ning selle alla lõputunnistuse seeria ja number.
(2) Lõputunnistuse plankidel on ühtne numeratsioon, mis jaguneb seeriateks. Seeria märgitakse ühe või kahe tähega ning see tähistab lõputunnistuse liiki. Seeriatähisele järgnev kuuekohaline number on lõputunnistuse järjekorranumber seerias.
(3) Lõputunnistuste plankide liigid, värvused ja tähised on järgmised:
1) kutsekeskhariduse omandamist tõendava lõputunnistuse plangi põhivärv on lilla ja seeriatähis on „KK” (lisa 1);
2) kutseõppe läbimist tõendava lõputunnistuse plangi põhivärv on helesinine ja seeriatähis on „K” (lisa 2);
3) kutseeriharidusõppe läbimist tõendava lõputunnistuse plangi põhivärv on helehall ja seeriatähis on „KE” (lisa 3).
§ 7. Lõputunnistuse vormistamine
(1) Lõputunnistus vormistatakse eesti keeles.
(2) Lõputunnistused trükib kool lõputunnistuse plangile laserprinteriga, kasutades kirjatüüpi Garamond. Teksti lõputunnistusele kandmiseks kasutatakse kirja suurust 14. Lõputunnistuse saaja nime lõputunnistusele kandmiseks võib kasutada põhitekstist erinevat kirjatüüpi ja kirja suurust.
§ 8. Kutsekeskhariduse lõputunnistuse vormistamine
(1) Kool kannab kutsekeskhariduse omandamist tõendavale lõputunnistusele selle seeriatähise ja numbri alla esitatud järjestuses järgmised andmed:
2) lõputunnistuse saaja isikukood, selle puudumisel sünniaeg;
21) tekst „on lõpetanud”;
3) kooli nimi omastavas käändes, ühisõppekava korral ühisõppekavas osalenud koolide nimed;
4) tekst „kutsekeskhariduse õppekava (4. taseme kutseõpe)”;
5) õppekava nimetus nimetavas käändes, selle järele sulgudes õppekava kood Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemis (edaspidi hariduse infosüsteem);
6) [kehtetu - RT I, 28.04.2015, 2 - jõust. 01.05.2015]
7) kooli direktori käskkirja, millega ta arvab õpilase koolist välja seoses kutseõppe tasemeõppe õppekavas kirjeldatud kvalifikatsioonile vastavate õpiväljundite saavutamisega, kuupäev ja number;
8) kooli direktori ja direktori nimetatud kooli ametiisiku ees- ja perekonnanimi ja kummagi alla vastav ametinimetus.
(2) Kutsekeskhariduse omandamist tõendava tunnistuse vormistamisel õpilasele, kes on täitnud õpingute kiitusega lõpetamise tingimused, kannab kool kutsekeskhariduse omandamist tõendavale lõputunnistusele sõna „LÕPUTUNNISTUS” alla sõna „KIITUSEGA”.
§ 9. Kutseõppe lõputunnistuse vormistamine
Kool kannab teise, kolmanda või neljanda taseme kutseõppe läbimist tõendavale lõputunnistusele selle seeriatähise ja numbri alla esitatud järjestuses järgmised andmed:
4) tekst „… taseme kutseõppe õppekava”, kus punktiiri asemel on sõnaliselt väljendatud asjaomase õppekava kutseõppe tase;
5) õppekava nimetus nimetavas käändes, selle järele sulgudes õppekava kood hariduse infosüsteemis;
§ 10. Kutseeriharidusõppe lõputunnistuse vormistamine
Kool kannab kutseeriharidusõppe läbimist tõendavale lõputunnistusele selle seeriatähise ja numbri alla esitatud järjestuses järgmised andmed:
4) tekst „kutseeriharidusõppe õppekava (5. taseme kutseõpe)”;
§ 101. Lõputunnistus kutseõppe osakutse mahus lõpetamise kohta
Kui õpingud lõpetatakse seoses õppekavas kirjeldatud osakutsele vastavate õpiväljundite saavutamisega, kannab kool kutseõppe läbiviimist tõendavale lõputunnistusele selle seeriatähise ja numbri alla esitatud järjestuses järgmised andmed:
3) tekst „õppis”;
4) kooli nimi omastavas käändes, ühisõppekava korral ühisõppekavas osalenud koolide nimed;
5) tekst „õppekaval” ja õppekava nimetus nimetavas käändes, selle järele sulgudes õppekava kood hariduse infosüsteemis;
6) tekst „ja saavutas osakutsele … vastavad õpiväljundid”, kus punktiiri asemel on osakutse nimetus ja tase;
7) kooli direktori käskkirja, millega ta arvab õpilase koolist välja seoses kutseõppe tasemeõppe õppekavas kirjeldatud osakutsele vastavate õpiväljundite saavutamisega, kuupäev ja number;
§ 102. Kutse andmise märkimine lõputunnistusele
(1) Kui koolile on antud õigus tegutseda kutset andva organina ning kool on andnud lõputunnistuse saajale kutse või osakutse, kantakse §-des 8–10 nimetatud lõputunnistusele õppekava nimetuse järele järgmised andmed:
1) vastavalt tekst „ja talle on antud kutse” või „ja talle on antud osakutse”;
2) kutse või osakutse nimetus ja tase;
3) sulgudes registreerimisnumber kutseregistris.
(2) Paragrahvis 101 nimetatud lõputunnistusele kantakse § 101 punktis 6 nimetatud andmete järele järgmised andmed:
1) tekst „ning talle on antud osakutse”;
2) osakutse nimetus ja tase;
§ 11. Lõputunnistuse kinnitamine ja väljaandmine
(1) Lõputunnistus antakse välja kooli direktori käskkirja alusel.
(2) Lõputunnistus kinnitatakse kooli direktori allkirjaga ning kooli pitseriga. Kooli direktor nimetab koolist teise ametiisiku, kes lisab lõputunnistusele kinnituse oma allkirjaga.
(4) Lõputunnistuse väljaandmise alusdokumente säilitatakse alaliselt.
§ 12. Lõputunnistuse ja kutse või osakutse registreerimine
(1) Kool sisestab andmed väljaantud lõputunnistuste kohta hariduse infosüsteemi haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel kehtestatud korras.
(2) Lõputunnistusele kutse või osakutse kandmise korral registreerib kool kutseregistris kutse või osakutse andmisega seotud andmed kutseseaduse § 14 lõike 2 alusel kehtestatud korras.
§ 13. Hinnetelehe vorm
(1) Hinneteleht vormistatakse A4-formaadis turvaelementidega plangile (lisa 4), kuhu on trükikojas trükitud tekst „HINNETELEHT LÕPUTUNNISTUSE ... JUURDE” ja hinnetelehe number.
(2) Hinnetelehe plangi põhivärv on valge.
§ 14. Hinnetelehe vormistamine
(2) Hinnetelehed trükib kool hinnetelehe plangile laserprinteriga, kasutades vabalt valitud kirjatüüpi.
(3) Kui hinnetelehe tekst ei mahu plangi ühele poolele, jätkatakse seda plangi teisel poolel või vajaduse korral lisalehel. Lisaleht vormistatakse §-s 13 nimetatud plangile, millele trükikojas on trükitud ainult number. Hinnetelehe juurde kuuluvate lisalehtede plankide numbrid trükib kool hinnetelehe esilehele. Hinnetelehe ja selle lisalehtede leheküljed nummerdatakse.
[RT I, 28.04.2015, 2 - jõust. 01.09.2015]
(4) Kool kannab hinnetelehele esitatud järjestuses järgmised andmed:
1) selle lõputunnistuse seeriatähis ja number, mille juurde hinneteleht kuulub;
2) kooli nimi, ühisõppekava korral ühisõppekavas osalenud koolide nimed;
3) märge „Hinneteleht kehtib üksnes koos lõputunnistusega”;
4) hinnetelehe saaja ees- ja perekonnanimi;
5) hinnetelehe saaja isikukood, selle puudumisel sünniaeg;
6) õppekava nimetus ja kood hariduse infosüsteemis;
7) õppekava kutseseaduses kehtestatud kvalifikatsiooniraamistiku tase ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku1 tase;
8) õppekava maht Eesti kutsehariduse arvestuspunktides (edaspidi arvestuspunkt);
9) õppekava liik;
10) õppevorm;
101) töökohapõhist õpet läbi viinud tööandja nimi ja registrikood, kui õpilane on lõpetanud kutseõppe tasemeõppe õppekava töökohapõhises õppevormis;
11) õppekeel;
12) õppekava õpiväljundid;
13) õpitulemused (moodulite nimetused, mahud arvestuspunktides ja hindamise tulemused) vastavalt õpilaste ja õpitulemuste registrile;
14) kutse- ja või lõpueksami tulemused;
141) kutseeksami või erialase lõpueksami keel, kui õppekeel ei olnud eesti keel;
15) hindamissüsteemi kirjeldus.
(5) Kui õpilase varasemate õpingute arvestamisel kanti üle teisel õppekaval või teises õppeasutuses saadud õpitulemus, kantakse hinnetelehele ülekantud mooduli nimetus, maht arvestuspunktides ja õpitulemus. Ülekantud tulemusele lisatakse märge „ülekantud” ning, juhul kui kantakse üle teises õppeasutuses saadud õpitulemus, õppeasutuse nimi.
[RT I, 09.07.2016, 5 - jõust. 01.09.2016]
(6) Varasemate õpingute ja varasema töökogemuse arvestamisel, välja arvatud lõikes 5 kirjeldatud juhul, kantakse hinnetelehele järgmised andmed:
1) täiendusõppes läbitud õpingute, muul viisil õpitu ja töökogemuse arvestamisel õppekavajärgne mooduli nimetus, maht arvestuspunktides, arvestamise kuupäev ja hindamise tulemus;
2) punktis 1 nimetatud juhtudel tähistatakse moodulid märkega „arvestatud VÕTAga”.
(7) Kui hinneteleht antakse välja kutseõppe osakutse mahus lõpetamist tõendava lõputunnistuse juurde, kantakse sellele lõike 4 punktides 8 ja 12 kirjeldatud andmete asemel tegelikult läbitud õpingute maht arvestuspunktides ja tegelikult saavutatud õpiväljundid.
§ 15. Hinnetelehe kinnitamine ja väljaandmine
(1) Hinneteleht kinnitatakse kooli direktori allkirja ja kooli pitseriga.
(2) Hinneteleht antakse koos lõputunnistusega allkirja vastu lõputunnistuse saajale või volitatud isikule kirjaliku volituse alusel.
§ 16. Duplikaadi taotlemine
(1) Lõputunnistuse või hinnetelehe (edaspidi algdokument) omanik saab taotleda duplikaadi väljastamist, kui:
4) algdokument on hävinud, kadunud või varastatud;
5) algdokument on legaliseeritud või kinnitatud tunnistusega (apostille’ga) õigusaktides sätestatud korras.
(2) Duplikaadi taotleja esitab kooli direktorile vastavasisulise taotluse, näidates ära taotluse esitamise põhjuse.
(3) [Kehtetu - RT I, 28.04.2015, 2 - jõust. 01.05.2015]
(4) Lõike 1 punktides 1–31 ning 5 nimetatud juhtudel lisab duplikaadi taotleja avaldusele algdokumendi, mis pärast duplikaadi väljastamist edastatakse lõike 1 punktides 1–31 nimetatud juhtudel hävitamiseks planke väljastavale asutusele.
§ 17. Duplikaadi väljaandmine
(1) Otsuse duplikaadi väljaandmise kohta teeb taotluse saaja kahe nädala jooksul duplikaadi taotluse saamise päevast arvates. Paragrahvi 16 lõike 1 punktides 1–4 nimetatud juhtudel tunnistatakse algdokument duplikaadi väljaandmisel kehtetuks.
(2) Otsus duplikaadi väljaandmise ja algdokumendi kehtetuks tunnistamise kohta vormistatakse kooli direktori käskkirjaga. Otsuse algdokumendi kehtetuks tunnistamise kohta teeb kool teatavaks ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(3) Andmed duplikaadi väljaandmise kohta registreeritakse § 12 lõikes 1 kehtestatud korras.
(4) Algdokumendi kehtetuks tunnistamisest teatamise kulud katab duplikaadi väljaandja määratud summa ulatuses duplikaadi taotleja, § 16 lõike 1 punktis 3 nimetatud juhul aga duplikaadi väljaandja.
(5) Duplikaat antakse selle taotlejale või volitatud isikule kirjaliku volituse alusel kätte allkirja vastu.
(7) Kui koolis, Haridus- ja Teadusministeeriumis või arhiivis ei ole säilinud täielikke andmeid duplikaadi väljaandmiseks, kuid olemasolevate andmete põhjal on võimalik kindlaks teha, et taotleja on õpingud lõpetanud, väljastab kooli direktor taotlejale tõendi õpingute lõpetamise kohta. Tõend kinnitatakse kooli pitseriga ja direktori allkirjaga.
§ 18. Duplikaadi väljaandmisest keeldumine
3) ei esine § 16 lõike 1 punktides 1–5 nimetatud duplikaadi väljaandmise aluseid.
(2) Duplikaadi väljaandmisest keeldumine vormistatakse kooli direktori käskkirjaga. Käskkiri tehakse duplikaadi taotlejale kirjalikult teatavaks viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
§ 19. Duplikaadi vormistamine
(1) Duplikaat vormistatakse duplikaadi väljaandmise ajal kehtival lõputunnistuse või hinnetelehe plangil, mille paremasse ülanurka kannab lõputunnistust või hinnetelehte väljaandev asutus sõna „DUPLIKAAT”.
(11) Enne 1. septembrit 2013. a kinnitatud õppekava alusel õpingud lõpetanud õpilasele väljaantav lõputunnistuse duplikaat vormistatakse A4-formaadis turvaelementidega duplikaadi plangile (lisa 5), kuhu trükikojas on trükitud sõnad „EESTI VABARIIK”, suure riigivapi kujutis, sõna „LÕPUTUNNISTUS”, selle alla seeriatähis ja number ning paremasse ülanurka sõna „DUPLIKAAT”. Duplikaadi plankidel on ühtne seeriatähis ja kuuekohaline number, mis on duplikaadi järjekorranumber. Duplikaadi plangi seeriatähis on „KD” ja selle põhivärv on hall.
(2) Duplikaadile kantakse algdokumendi tekst samas keeles, mis oli algdokumendil, algdokumendi number ja väljaandmise kuupäev ning duplikaadi väljaandmise kuupäev. Enne 20. augustit 1991. a endises NSV Liidus välja antud lõpudokumendi puhul kantakse algdokumendi tekst duplikaadile ühes originaalkeeles. Kui üks originaalkeeltest on eesti keel, kantakse duplikaadile algdokumendi tekst eesti keeles. Duplikaadile ei kanta algdokumendile allakirjutanud isikute nimesid ega käesolevas paragrahvis nimetamata uusi andmeid. Paragrahvi 16 lõike 1 punktis 3 nimetatud juhul kantakse duplikaadile parandatud tekst.
(21) Kui duplikaat antakse välja § 16 lõike 1 punkti 31 alusel, kantakse duplikaadile algdokumendile kantud isikukoodi asemel uus isikukood. Kui lisaks isikukoodile on muudetud taotleja ees- ja/või perekonnanime, kantakse duplikaadile muudetud ees- ja/või perekonnanimi.
(3) Duplikaat kinnitatakse kooli direktori allkirja ning duplikaadi väljaandnud asutuse pitseriga.
(4) Ümberkorraldatud või tegevuse lõpetanud kooli lõputunnistuse ja hinnetelehe duplikaadile märgitakse lõputunnistuse väljaandnud kooli nimi, mida kasutati siis, kui duplikaadi taotleja kooli lõpetas.
§ 20. Uue duplikaadi väljaandmine
(1) Duplikaadi omanik võib § 16 lõike 1 punktides 1–5 nimetatud aluse esinemise korral taotleda uue duplikaadi väljaandmist.
(2) Uue duplikaadi väljaandmisel järgitakse duplikaadi väljaandmise korda, välja arvatud nõuet avaldada algdokumendi kehtetuks tunnistamise otsus Ametlikes Teadaannetes.
§ 201. Duplikaadi väljaandmine kooli ümberkorraldamisel või lõpetamisel
Kui lõputunnistuse või hinnetelehe väljaandnud kool on ümber korraldatud või selle tegevus on lõpetatud, esitatakse taotlus duplikaadi saamiseks kooli õigusjärglasele, selle puudumisel Haridus- ja Teadusministeeriumile või Haridus- ja Teadusministeeriumi kui kooli pidaja määratud õppeasutusele, kes annab duplikaadi välja või keeldub selle väljaandmisest käesolevas peatükis kehtestatud tingimustel ja korras.
(1) Enne 1. septembrit 2013. a hariduse infosüsteemis registreeritud õppekava alusel õpingud lõpetanud õpilasele väljaantava lõputunnistuse vormistamisel kohaldatakse Vabariigi Valitsuse 31. mai 2006. a määrust nr 128 „Kutseõppeasutuse lõputunnistuse vorm, statuut ja väljaandmise kord”. Kui koolile on antud õigus tegutseda kutset andva organina ning kool on andnud lõputunnistuse saajale kutse või osakutse, kantakse lõputunnistusele ka õpilasele antud kutseseaduses kehtestatud kvalifikatsiooniraamistiku järgne kutse või osakutse nimetus ja tase. Kutsekeskhariduse omandamist tõendava tunnistuse vormistamisel õpilasele, kes on täitnud õpingute kiitusega lõpetamise tingimused, kannab kool lõputunnistusele märke kiitusega lõpetamise kohta § 8 lõikes 2 kehtestatud korras.
(2) Enne 1. septembrit 2013. a hariduse infosüsteemis registreeritud õppekava alusel õpingud lõpetanud õpilasele väljaantava lõputunnistuse ja hinnetelehe vormistamisel märgitakse õppemaht paralleelselt õppenädalates ja kutsehariduse arvestuspunktides, lisades mahtu tähistava numbri järele vastavalt „õn” või „EKAP”.
(3) Enne 1. septembrit 2013. a hariduse infosüsteemis registreeritud õppekava alusel õpingud lõpetanud õpilasele väljaantava lõputunnistuse juurde kuuluva hinnetelehe vormistamisel kohaldatakse käesolevat määrust.
(4) Lõikes 3 sätestatud juhul võib kool jätta hinnetelehele kandmata § 14 lõike 4 punktis 12 sätestatud andmed.
(5) Enne 1. septembrit 2013. a hariduse infosüsteemis registreeritud õppekava alusel õpingud lõpetanud õpilasele väljaantava kutsekeskhariduse lõputunnistuse juurde kuuluva hinnetelehe vormistamisel käsitatakse õppekavasse kuuluvaid üldharidusaineid § 14 lõike 4 punktis 13 nimetatud moodulitena.
(6) [Kehtetu - RT I, 09.07.2016, 5 - jõust. 01.09.2016]
(7) Paragrahvi 14 lõike 4 punkti 101 kohaldatakse pärast 1. septembrit 2015. a õpinguid alustanud õpilastele hinnetelehe vormistamisel.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. a soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (EMP’s kohaldatav tekst) (ELT C 111, 06.05.2008, lk 1–7)
Lisa 1 Kutsekeskhariduse omandamist tõendava lõputunnistuse vorm
Lisa 2 Kutseõppe läbimist tõendava lõputunnistuse vorm
Lisa 3 Kutseeriharidusõppe läbimist tõendava lõputunnistuse vorm
Lisa 4 Hinnetelehe vorm
Lisa 5 Duplikaadi vorm


RT I, 03.05.2017, 12
Määrus kehtestatakse tulumaksuseaduse § 40 lõigete 5 ja 6, § 50 lõike 9, § 54 lõike 3, § 56 lõike 3, § 561, § 562, § 563, § 571 lõike 6, sotsiaalmaksuseaduse § 9 lõike 7, töötuskindlustuse seaduse § 42 lõike 2 ning kogumispensionide seaduse § 11 lõike 12 punktide 1 ja 2 alusel.


text:
Meedia klikijanu ja artiklite kustutamine… või siiski mitte! | Advokaadibüroo TRINITI – teeb teisiti ja teeb ära!
Meedia klikijanu ja artiklite kustutamine… või siiski mitte!
Katri Kaibiainen 2017-02-28
Riigikohus lahendas taaskord Äripäevaga seotud hagi tagamise olukorda, kus taotleti meediaväljaande artikli internetist kustutamist kuniks asjas jõustub kohtulahend.
Tegemist on mitmel põhjusel teedrajava lahendiga Eesti meediaõiguses, sest see tõlgendab kolme meediaõiguse alusprintsiipi.
Esmalt, kui taotleda kohtult artikli eemaldamist, siis peab iga artiklis oleva lause osas ära näitama selle õigusvastasuse.
Kohus leidis, et artikkel ei saa reeglina koosneda ainult õigusvastastest lausetest ehk meediaõiguse keeles ebaõigetest faktiväidetest ja kohatutest väärtushinnangutest. Kohus nõustus, et hageja võib viidata sellele, et artikkel sisaldab teda solvavaid kommentaare ja valeväiteid ning on pealkirjastatud ka näiteks hagejat naeruvääristavalt, kuid kui meediaväljaanne saab välja tuua artiklis sisalduvad väited, mis eeldatavasti hageja õigusi rikkuda ei saa, siis hagi tagamine artikli eemaldamisega ei ole lubatud. Seega, kui hageja soovib hagi tagamise korras kogu artikli eemaldamist, peab ta selleks olema iga artiklis sisalduva väite kohta täpselt ära näidanud, millisel viisil see tema õiguseid rikub.
Teiseks, tulevikku suunatud keeld väiteid avaldada ei ole põhjendatud
Tihti nõutatakse, et kohus hagi tagamise kaudu keelaks meedial avaldada mistahes vormis infot, mis viitaks artiklile või ka teatud teemale.
Kohus selgitas, et hagi tagamise korras on võimalik keelata kuni kohtuotsuse tegemiseni teatud hinnangute ja väidete avaldamine, kuid seda vaid erandjuhul, kui asjaoludest nähtub, et esineb oht, et kostja võib väiteid ja väärtushinnanguid ka edaspidi avaldada.
Kolmandaks, ei saa keelata meediaväljaande hilisemat viitamise artiklile
Seoses ristviitamisega ajakirjanduses (nn rubriik “varem samal teemal”) või ka näiteks sotsiaalmeedias jagamine on enam ja enam ka traditsiooniliste meediavaidluste objektiks.
Ka siin sedastas Riigikohus ühe olulise põhimõtte, mis tihti meil kõigil meelest läheb – ohtu, et meediaväljaanne võib hakata vaidlusalusele artiklile viitama, ei saa põhistada üksnes üldsõnalise väitega, et artiklile viitamine suurendab kostja väljaande loetavust ja reklaamitulu.
Loe ka lähemalt Äripäevast: Riigikohus langetas Äripäevale soodsa otsuse
Klienti esindasid vandeadvokaat Karmen Turk ja advokaat Maarja Pild.

matches: Riigikohus Kohus Kohus kohus Kohus Riigikohus Riigikohus


Maksumaksja portaal - Eesti Päevalehe raamatusarja maksustamine. Kirjavahetus Lasse Lehise kommentaariga - 2005 > Detsember (nr 12) - EML ajakiri MaksuMaksja
EML ajakiri MaksuMaksja > 2005 > Detsember (nr 12) > Eesti Päevalehe raamatusarja maksustamine. Kirjavahetus Lasse Lehise kommentaariga
Eesti Päevalehe raamatusarja maksustamine. Kirjavahetus Lasse Lehise kommentaariga
järelepärimine rahandusministeeriumile<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />
Maksumaksjad muretsevad
Eesti Maksumaksjate Liit pöördub käesolevaga Rahandusministeeriumi poole saamaks hinnangut praktikas tõstatunud probleemi kohta.
Viimasel ajal on EMLi liikmete poolt tõstatatud küsimus ajalehe tellijatele tasuta ja soodushinnaga pakutavate raamatute maksustamisest. Konkreetselt on küsimus ajendatud Eesti Päevalehe lugejatele saadetud pakkumisest (saadav EPLi koduleheküljelt http://raamat.epl.ee/index.php?a=tellimine).
Soovime teada Teie seisukohta võimaliku maksustamise kohta, kui lehe tellija on äriühing, kes maksab arve ja saab pakutud raamatud. Juhul kui töötajad soovivad neid raamatuid lugeda, kas siis on tegemist erisoodustusega või ettevõtlusega mitteseotud kuludega? Kas tuleb lähtuda iga töötaja tööülesannetest? Kuidas peaks tööandja korraldama raamatute kasutamist ja pidama arvestust, et maksukohustust ei tekiks?
rahandusministeeriumi vastus järelepärimisele
Küsida tuleb maksuhaldurilt
Teie kirjas esitatud järelepärimise puhul on tegemist maksu haldamise tehnilise küsimusega. Maksukorralduse seaduse § 14 kohaselt annab maksumaksjale teavet maksude tasumise ja arvutamise kohta maksuhaldur.
küsimus MTA-le
Küsimus seoses kingitud raamatu maksustamisega
Saime hiljuti Eesti Päevalehelt tasuta ühe raamatu (Umberto Eco “Roosi nimi”) ning pakkumise, milles teatatakse, et EPLi tellijatel on võimalus osta XX sajandi kirjandusklassika väljaandeid soodushinnaga (koopia lisatud).
Kuna ajalehe tellija on OÜ Casus kui juriidiline isik, siis tekkis meil küsimus, kuidas käsitleda tasuta saadud raamatu lugemist meie töötajate poolt. Kas tegemist võiks olla erisoodustusega? Eelkõige puudutab meie küsimus võimalikke tulevikus tellitavaid raamatuid. Kas me peaksime pidama arvestust raamatute kasutamise kohta või nõudma töötajatelt raamatu lugemise eest tasu? Kus ja kuidas me peaksime raamatut hoidma, et vältida maksukohustust?
Raamatute maksustamine
Tulumaksuseadusest tulenevate maksustamisega seotud küsimuste otsustamiseks on oluline määratleda kulutuse/väljamakse tegemise eesmärk.
Teie kirjas esitatud informatsiooni kohaselt on tekkinud probleem sellest, kas võib tekkida tulumaksukohustus Eesti Päevalehe tellijatel tasuta jaotatud/kingitud kirjandusklassika sarja esimese raamatu saamisel. Kuna saaja/tellija ei ole selle teose saamiseks kulutusi/väljamakseid teinud, siis ei ole ka kulu, mida saaks maksustada.
Juhul kui see raamat kingitakse töötajale (TuMS § 48 lg 3 ja 6), siis loetakse seda erisoodustuseks ja erisoodustuse hinnaks on raamatu turuhind (RM 29.12.99 määrus nr 120 p 9) või kui kingitakse teistele isikutele, siis maksustatakse TuMS § 49 lg 1 või 2 alusel, olenevalt kingituse saajast, üleantava kingituse turuhinda. „Maksustamisel võetakse aluseks kingituse esemeks oleva vara turuhind. Ei ole oluline, millise hinnaga on kingituse tegija kingitusena üleantava vara soetanud. Ta võib olla selle saanud kasvõi tasuta. Maksuobjektiks on kingisaaja tulu, mitte kingituse tegija kulu.“ (L. Lehis. „Tulumaksuseadus. Kommenteeritud väljaanne“. Tartu, OÜ Casus, 2000, lk 861)
Teine küsimus käsitleb Eesti Päevalehe tellijatele pakutud võimalust tellida XX sajandi kirjandusklassika sarja raamatuid ja tasuda nende eest kehtestatud hinna kohaselt. Kas võivad tekkida maksukohustused raamatu tellimisel?
Kui sarja raamatud soetatakse eesmärgiga kinkida need töötajatele (TuMS § 48 lg 3 ja 6), siis kuuluvad tehtud kulutused maksustamisele nagu erisoodustus (TuMS § 48 lg 4 p 7), kui aga kingitusteks teistele isikutele, siis maksustatakse TuMS § 49 lg 1 või 2 alusel, olenevalt kingituse saajast.
Kui äriühing soetab eelnimetatud raamatusarja endale, siis loetakse tehtud kulutused ettevõtlusega mitteseotud väljamakseteks, kui raamatud ei ole ettevõtluses kasutatavad ja maksustatakse TuMS § 52 lg 2 p 1 alusel ettevõtlusega mitteseotud vara soetamisena.
Kuna raamatukogudes on raamatute laenutus tasuta, siis ka töötaja poolt äriühingule kuuluva raamatu tasuta lugemisel erisoodustust ei teki, kuna ei kujune töötajale rahaliselt hinnatavat soodustust.
MTA maksude osakonna juhataja
Kuidas peaks maksumaksja selles olukorras käituma? Mina soovitan järgmist. Ostke aga rahulikult raamatuid edasi, kuni ükskord 6. mail saate kätte sarja viimase, 30. raamatu. Kui nüüd mõni maksuametnik tuleb teid kontrollima ja hakkab raamatute maksustamise vastu huvi tundma, avage sarja viimane raamat ükskõik milliselt lehelt ja lugege maksuametnikule ette. Hea tuju on garanteeritud.


Maksu- ja Tolliameti vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus ning kandmise kord – Riigi Teataja
Maksu- ja Tolliameti vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus ning kandmise kord
Maksu- ja Tolliameti vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus ning kandmise kord - sisukord
4 Vormiriietuse ja eraldusmärkide kandmise kord
§ 35 Vormiriietuse kandmise üldtingimused
§ 36 Vormiriietuse korrashoid
§ 37 Vormiriietuse kandmise ja kasutamise keeld
§ 38 Vormiriietuse väljavahetamine
RT I, 17.11.2015, 5
Vastu võetud 13.11.2015 nr 41
Määrus kehtestatakse tolliseaduse § 21 lõike 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse Maksu- ja Tolliameti ametnike, töötajate ja Sisekaitseakadeemia finantskolledži üliõpilaste vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus ning kandmise kord.
4. peatükk Vormiriietuse ja eraldusmärkide kandmise kord
§ 35. Vormiriietuse kandmise üldtingimused
(1) Vormiriietus antakse selle kandjale kasutamiseks tasuta.
(2) Teenistuskohustuste täitmise ajal tuleb vormiriietust kanda vastavalt aastaajale ja töötingimustele.
(3) Keelatud on koos vormiriietusega kanda nähtavale jäävaid riietusesemeid, mis ei kuulu vormiriietuse hulka.
§ 36. Vormiriietuse korrashoid
Vormiriietuse kandja peab hoolitsema vormiriietuse korrashoiu eest omal kulul. Vormiriietus ei tohi teenistuskohustuste täitmise ajal olla määrdunud, katkine või kortsunud.
§ 37. Vormiriietuse kandmise ja kasutamise keeld
Vormiriietuse kandjal ei ole õigust talle väljastatud vormiriietust kanda teenistusest vabal ajal, seda võõrandada, anda kasutamiseks ega muuks otstarbeks teistele isikutele.
§ 38. Vormiriietuse väljavahetamine
Enne vormiriietuse eseme kasutamise tähtaja lõppemist on ametnikul õigus ese tasuta välja vahetada juhul, kui see on muutunud kasutamiskõlbmatuks teenistuskohustusi täites.
Rahandusministri 26. aprilli 2004. a määrus nr 97 „Maksu- ja Tolliameti ametnikele vormiriietuse andmise ja selle kandmise kord” tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 2015. aasta 1. detsembril.


Võhma Muusikakooli põhimäärus – Riigi Teataja
Võhma Muusikakooli põhimäärus - sisukord
§ 5 Eelarve ja arvelduskonto
§ 8 Kooli pitsat ja sümboolika
§ 36 Koolitöötajad
§ 40 Õppetasust vabastamine
§ 43 Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 26.06.2012, 27
Vastu võetud 24.11.2011 nr 12
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2, huvikooli seaduse § 7 lõike 2 alusel, lähtudes huvikooli seaduse § 1 lõikes 4, §-s 2, § 7 lõikes 1, § 9 lõikes 5, § 10 lõikes 5, § 12 lõikes 2, § 13 lõikes 1, § 18 lõikes 2 ja § 19 lõigetes 1 ja 2 ning haridus- ja teadusministri 21. märtsi 2007 määruses nr 24 „Huviharidusstandard“ sätestatust.
Võhma Muusikakooli (edaspidi kool) põhimäärus (edaspidi põhimäärus) sätestab kooli ametliku täieliku nime ja asukoha, kooli liigi vastavalt huviharidusstandardile, kooli tegevuse eesmärgi ja ülesanded, kooli juhtimis- ja õppekorralduse, töötajate ja õppurite õigused ja kohustused, kooli finantseerimise alused, kooli vastuvõtmise, väljaarvamise, lõpetamise tingimused ja korra, alused kooli ümberkorraldamiseks ja lõpetamiseks ning põhimääruse muutmise korra.
Kooli ametlik ja täielik nimi on Võhma Muusikakool. Ametlik lühend puudub.
Kool asub Viljandimaal Võhma linnas Veski tn 12.
(1) Kool on Võhma linna asutus, mille asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Võhma Linnavolikogu.
(3) Kooli kõrgemalseisev asutus on Võhma Linnavalitsus kui ametiasutus (edaspidi ametiasutus). Kool on ametiasutuse hallatav asutus, kelle tegevust juhendab ja koordineerib ametiasutuse vastava ala ametnik.
(4) Kool tegutseb haridus- ja teadusministri antud koolitusloa alusel, mis on registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis. Koolitusloa taotleb “Huvikooli seaduses” sätestatud korras ametiasutuse vastava ala ametnik.
(5) Kool juhindub oma tegevuses kehtivatest õigusaktidest, aga eelkõige “Huvikooli seadusest”, huviharidusstandardist, huviala riiklikust raamõppekavast, Võhma Linnavolikogu ja Võhma Linnavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
§ 5. Eelarve ja arvelduskonto
Koolil on Võhma linna eelarves iseseisev eelarve ja koolil võib olla oma arvelduskonto.
(1) Asjaajamine koolis toimub lähtuvalt “Arhiiviseaduses”, “Avaliku teabe seaduses”, “Isikuandmete kaitse seaduses”, “Digitaalallkirja seaduses”, “Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seaduses” ning Vabariigi Valitsuse kehtestatud asjaajamiskorra ühtsetes alustes sätestatust.
§ 8. Kooli pitsat ja sümboolika
(1) Koolil võib olla oma pitsat ja sümboolika.
(1) Kooli tegevuse eesmärk on huviala riiklikust raamõppekavast lähtuvalt muusikalise põhihariduse andmine ja õppurite ettevalmistamine professionaalse muusikahariduse õppeks.
(2) Vastavalt vajadusele ja võimalustele võib kool anda ka täiskasvanutele muusikaharidust.
(1) Kooli teeninduspiirkond on Võhma linn - kool võimaldab muusikahariduse omandamist eelkõige Eesti rahvastikuregistri andmetel Võhma linnas elavatele lastele ja täiskasvanutele.
(2) Väljastpoolt teeninduspiirkonda võetakse õpilasi kooli tingimusel, kui lapse elukohajärgne omavalitsus osaleb huvihariduse kulude katmisel või lapse seaduslik esindaja on nõus katma kogu õpilaskoha maksumuse. Juhul, kui kulude katmisel osaleb teine omavalitsusüksus, peab huviharidusega seotud kulude katmiseks olema Võhma linnal vastava omavalitsusüksusega sõlmitud leping või sõlmitakse kolmepoolne leping omavalitsuste ja lapsevanema vahel.
1) laste ja noorte muusikaalaste võimete avastamine ja kavakindel arendamine,
2) piirkonna kultuurielu edendamine,
3) kooli töötajatele tööalaste koolituste korraldamine ja neile tingimuste loomine oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks,
4) täiskasvanute koolitusega tegelemisel õppijatele sobivas vormis õppe ning seminaride ja kursuste korraldamine.
2) põhikooli noorem aste 4 aastat;
3) põhikooli vanem aste 3 aastat;
4) lisa-aastad kuni 3 aastat.
(1) Eelkooli ülesandeks on laste loome- ja muusikaliste võimete avastamine.
(2) Põhikooli noorema astme ülesandeks on avastatud võimete kavakindel arendamine.
(3) Põhikooli vanema astme ülesandeks on eelprofessionaalse muusikalise põhihariduse andmine.
(4) Lisa-aastate ülesandeks on andekatele lastele kutseõppes edasiõppimise võimaluste tagamine.
(3) Õpe koolis toimub õpperühmades ja individuaalselt kooli direktori poolt kinnitatud tunniplaani alusel.
(4) Õppe korraldamise aluseks on õppeaasta, mis on jaotatud neljaks õppeveerandiks.
(2) Õppekava registreerimiseks esitab kooli direktor kõikide huvialade õppekavad Eesti Hariduse Infosüsteemile.
(3) Ettepanekuid kooli õppekava muutmiseks, uue kehtestamiseks või olemasoleva kehtetuks tunnistamiseks võivad teha ametiasutus või tema poolt selleks volitatud isik, kooli hoolekogu või õppenõukogu.
(1) Kooli vastuvõtmise aluseks on lapse seadusliku esindaja (lapsevanem või eestkostja) avaldus.
(4) Põhikooli noorema astme 2.-4. klassi ja vanema astme 5.-7. klassi võetakse õpilane, kes mõnes muus muusikakoolis huviala riikliku raamõppekava alusel on läbinud eelnevad klassid. Vastuvõtuks peab õpilase seaduslik esindaja lisaks avaldusele esitama ka eelmise muusikakooli tunnistuse ja huviala individuaalplaani koopia.
(5) Lisa-aasta õppesse võetakse õpilane, kes on muusikakooli põhikooli eelnevalt lõpetanud, kuid soovib õpet süvendatult jätkata.
(2) Rühmad moodustatakse solfedžos, rütmikas, muusikaloos ja muudes muusikateoreetilistes ainetes.
(3) Rühmad moodustatakse arvestusega, et ühes rühmas ei ole rohkem kui 14 õpilast.
(4) Pilliõpe toimub individuaaltunnina.
2) kui lapsevanema poolt kaetav osalustasu on kolmel järjestikusel kuul tasumata;
2) jõuluvaheag;
3) kevadvaheag;
4) suvevaheaeg.Õppevaheajad koolis on üldhariduskooli õppeaasta koolivaheaegadega samal ajal ning need on igaks õppeaastaks määratud haridus- ja teadusministri määrusega.
(5) Õppetunni pikkus on 45 minutit. Kahe järjestikuse õppetunni vahel peab olema puhkepaus vähemalt 5 minutit.
(2) Direktor peab kooli ja enda tegevusest andma aru Võhma Linnavalitsusele kui teenistusliku järelevalve korraldajale või eelnimetatu volitatud isikutele.
5) kinnitab kooli asjaajamiskorra ja kodukorra, töökorralduse reeglid ning muud töökorraldusdokumendid;
(1) Kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutatakse välja avalik konkurss. Konkursi direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab välja ja korraldab Võhma Linnavalitsus.
(2) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi tingimused ja korra ning direktorile esitatavad kvalifikatsiooninõuded kehtestab Võhma Linnavalitsus.
(3) Kooli direktoriga sõlmib, muudab, peatab ning lõpetab töölepingu Võhma linnapea või tema volitatud isik.
(1) Direktorit asendab direktori puhkusel või töölähetuses olemise ajal, haigestumise või vabastamise korral kõigi õiguste ja kohustustega tema äraolekul isik, kellele on asutuse juhi käskkirjaga tehtud ülesandeks direktori ülesannete täitmine.
(1) Õppenõukogu ülesandeks on kooli õppetegevuse analüüsimine ja hindamine ning vajalike otsuste tegemine.
(2) Õppenõukogu töövorm on koosolek, mida juhatab kooli direktor.
(3) Õppenõukogu koosolekud peavad toimuma vähemalt üks kord õppeveerandis.
(4) Õppenõukogu kutsub kokku direktor. Õppenõukogu toimumisest teavitatakse kõiki liikmeid vähemalt viis päeva enne koosoleku toimumist.
(5) Õppenõukogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa üle poole õppenõukogu liikmetest.
(6) Päevakorras märgitud otsuseid võtab õppenõukogu vastu hääletamise teel. Otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab rohkem koosolekul viibivatest liikmetest kui vastu. Vastuvõetud otsused on õppe sisulistes küsimustes otsustava jõuga.
(7) Õppenõukogu koosolekud protokollitakse. Protokolli koostamiseks nimetatakse koosoleku algul protokollija. Protokoll peab vastama asjaajamise korraldamist reguleerivatele õigusaktidele ning olema kättesaadav hiljemalt 3. päeval koosoleku toimumise päevast arvates. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
Kooli hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesandeks on ettepanekute tegemine kooli arengu, vara ja eelarvega seotud küsimustes.
(1) Hoolekogul on kuni viis liiget.
(2) Hoolekogusse kuuluvad Võhma Linnavalitsuse esindaja, vastavalt õppenõukogu otsusele vähemalt 2 õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate esindajat (v.a kooli direktor), vähemalt 2 lastevanemate esindajat, kooli toetavate organisatsioonide esindajad.
(3) Hoolekogu koosseisu kinnitab kooli direktori ettepanekul Võhma Linnavalitsus kui täitevorgan.
(8) Hoolekogu koosolekud protokollitakse. Protokolli koostamiseks nimetatakse koosoleku algul protokollija. Protokoll peab vastama asjaajamise korraldamist reguleerivatele õigusaktidele ning olema kättesaadav hiljemalt 3. päeval koosoleku toimumise päevast arvates. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
§ 36. Koolitöötajad
(2) Koolitöötajate koosseisu kinnitab direktori ettepanekul Võhma Linnavalitsus.
(4) Töökorralduslikud kohustused, õigused ja vastutus sätestatakse direktori käskkirjaga kinnitatud kooli töökorralduse reeglites.
3) osaleda koolielu probleemide lahendamisel.
1) järgima kooli põhimäärust ja täitma kooli kodukorda;
2) hoidma kooli kasutuses olevat vara ja suhtuma hoolikalt tema kasutusse antud inventari.
(1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad talle Võhma Linnavolikogu kehtestatud Võhma linnavara eeskirja alusel Võhma linnalt või teistelt isikutelt ja asutustelt koolile sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud ruumid, seadmed, rahalised vahendid, inventar ja muu vara.
(2) Kooli valduses olev vara on Võhma linna omand.
(3) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub Võhma Linnavolikogu kehtestatud Võhma linnavara eeskirjas sätestatud korras.
(1) Kooli finantseeritakse Võhma linna eelarvest ja muudest allikatest saadud vahenditest.
(3) Õppekulude osaliseks katmiseks on koolil õigus võtta õppetasu. Õppetasu suuruse kinnitab Linnavalitsus.
(4) Kooli finantstegevust juhib koostöös kooli hoolekoguga kooli direktor. Kooli raamatupidamist peetakse tsentraalselt Võhma Linnavalitsuse kaudu.
§ 40. Õppetasust vabastamine
(1) Õppetasust vabastamist majanduslikel põhjustel õppenõukogu poolt ei otsustata.
(2) Õppetasust vabastamist majanduslikel põhjustel võib lapsevanem taotleda omavalitsuse sotsiaalosakonna või erinevate fondide/liitude kaudu koos kooli kaaskirjaga.
(3) Õppetasust vabastatakse kooli õppenõukogu otsusel juhul, kui õppuril ei ole haiguse tõttu olnud võimalik vähemalt terve kuu jooksul õppetööst osa võtta.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 märgitud juhul vormistatakse soodustuse andmine õppenõukogu protokolli alusel direktori käskkirjaga.
Kool esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise aruandeid rahandusministri, haridus- ja teadusministri ning Võhma Linnavolikogu ja Võhma Linnavalitsuse õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(1) Riiklikku järelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadus- ministeerium või haridus- ja teadusministri volitusel Viljandi maavanem.
(2) Teenistuslikku järelevalvet kooli ja kooli direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab Võhma Linnavalitsus.
(3) Kooli finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib Võhma Linnavolikogu revisjonikomisjon ning riigieelarveliste vahendite kasutamist Riigikontroll.
§ 43. Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli ümberkorraldamise, ümberkujundamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Võhma Linnavolikogu ja korraldab ametiasutus.
(1) Kooli põhimääruse kinnitab, muudab, täiendab ja tunnistab kehtetuks Võhma Linnavolikogu.
(2) Põhimääruse, selle muutmise või täiendamise eelnõu töötab välja kooli direktor. Eelnõu peab enne kinnitamist heaks kiitma Võhma Linnavolikogu haridus- ja kultuurikomisjon.
(1) Tunnistada kehtetuks Võhma Linnavolikogu 30. juuni 2006 määrus nr 13 “Võhma Muusikakooli põhimääruse kinnitamine”.


Kadrina valla finantsjuhtimise kord – Riigi Teataja
Kadrina valla finantsjuhtimise kord
Kadrina valla finantsjuhtimise kord - sisukord
§ 5 Eelarvestrateegia koostamine
§ 6 Eelarvestrateegia koostamise, vastuvõtmise ja avalikustamise tähtajad
3 EELARVE JA SELLE LIIGENDAMISE PÕHIMÕTTED
§ 7 Eelarve tekkepõhisus
§ 8 Eelarve ülesehitus
§ 9 Eelarve liigendus, koostamise ja vastuvõtmise detailsus
4 EELARVE JA LISAEELARVE KOOSTAMINE, MENETLEMINE, VASTUVÕTMINE JA AVALIKUSTAMINE
§ 10 Eelarve koostamise põhimõtted ja alused
§ 11 Eelarve eelnõu ja seletuskirja koostamine
§ 12 Eelarve volikogule esitamine ja eelnõu avalikustamine
§ 16 Lisaeelarve volikogule esitamine ja avalikustamine
§ 17 Lisaeelarve menetlemine, vastuvõtmine ja avalikustamine
5 VASTUVÕTMATA EELARVE KORRAL EELARVEST VÄLJAMINEKUTE TEGEMINE
§ 18 Eelarveaasta alguseks vastu võtmata eelarvest väljaminekute tegemine
6 EELARVE TÄITMINE
§ 19 Eelarve täitmine
§ 20 Aruandlus eelarve täitmise kohta
7 EELARVE RESERVFONDI KASUTAMINE
§ 21 Reservfondist vahendite eraldamise alused
§ 22 Reservfondi kasutamine
8 MAJANDUSAASTA ARUANDE KOOSTAMINE, MENETLEMINE, KINNITAMINE JA AVALIKUSTAMINE
§ 24 Majandusaasta aruande koostamine
§ 25 Majandusaasta aruande menetlemine
§ 26 Majandusaasta aruande avalikustamine
§ 27 Finantsdistsipliini tagamise üldised nõuded
RT IV, 07.02.2019, 5
Vastu võetud 30.01.2019 nr 21
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 1, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 5 lõiked 6 ja 7, § 20, § 21 lõike 1 ja § 28 lõike 3 alusel.
(1) Kadrina valla finantsjuhtimise kord (edaspidi kord) sätestab Kadrina vallas kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse (edaspidi KOFS) täitmise korraldamise tingimused ja korra.
1) Kadrina valla eelarvestrateegia koostamise, menetlemise ja vastuvõtmise põhimõtted
2) Kadrina valla eelarve (edaspidi eelarve) liigendamise põhimõtted;
3) eelarve ja lisaeelarve (edaspidi lisaeelarve) eelnõu koostamise, eelnõu Kadrina Vallavolikogus (edaspidi volikogu) ja volikogu alatistes komisjonides menetlemise ning eelnõu avalikustamise nõuded;
4) nõuded eelarve ja lisaeelarve vastuvõtmiseks ja avalikustamiseks;
5) reeglid eelarvest väljaminekute tegemiseks, kui eelarve on eelarveaasta alguseks vastu võtmata;
6) tingimused ja nõuded eelarves kavandatud reservfondi kasutamiseks;
7) Kadrina valla majandusaasta aruande koostamise, aruande volikogus ja volikogu alatistes komisjonides menetlemise reeglid ning majandusaasta aruande kinnitamise ja avalikustamise nõuded;
Kadrina valla finantsjuhtimise üldised nõuded tulenevad KOFS- ist ja teistest kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimist reguleerivatest riiklikest õigusaktidest. Määrust kohaldatakse arengukava ja eelarvestrateegia koostamisele, eelarvest raha taotlemisele ning eelarvest eraldatud raha jaotamisele, kasutamisele, aruandlusele ja kontrollimisele juhul, kui seadusest või muust õigusaktist või välisabist rahastatava projekti kohta kehtivatest reeglitest ei tulene teistsugust regulatsiooni.
(1) Korras kasutatakse mõisteid KOFS-i ja raamatupidamisseaduse ning nende alusel antud õigusaktide tähenduses.
1) omavalitsusorganid – Kadrina Vallavolikogu (edaspidi volikogu) ja Kadrina Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus);
2) ametiasutus – Kadrina Vallavalitsus kui ametiasutus;
3) ametiasutuse hallatav asutus – Kadrina valla asutused, kes ei teosta avalikku võimu;
4) veebileht – internetis Kadrina valla ametlik veebileht aadressil www.kadrina.ee.
§ 5. Eelarvestrateegia koostamine
(1) Eelarvestrateegia on arengukavaga seotud iseseisev dokument, mis koostatakse arengukavas sätestatud eesmärkide saavutmiseks, et planeerida kavandatavate tegevuste finantseerimist.
(2) Eelarvestrateegia koostab vallavalitsus koos temast sõltuvate üksustega lähtudes KOFS § 20 nõuetest ja võttes aluseks Kadrina Vallavolikogu 16. septembri määrusega nr 36 kehtestatud Kadrina valla põhimääruse §-s 28 sätestatud põhimõtted.
(3) Eelarvestrateegia koostatakse eelseisva nelja eelarveaasta kohta tuues välja eelarveaastale eelnenud majandusaasta tegelikud andmed ja eelarveaastaks kinnitatud andmed.
§ 6. Eelarvestrateegia koostamise, vastuvõtmise ja avalikustamise tähtajad
(1) Eelarvestrateegia koostamise kohta avaldatakse teade valla veebilehel eelarveaastale eelneva aasta maikuus.
(2) Sõltuvad üksused esitavad oma eelarvestrateegia vallavalitsusele hiljemalt 1. juuliks
(3) Vallavalitsus esitab eelarvestrateegia eelnõu volikogule hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 30. augustiks.
(4) Volikogu kinnitab eelarvestrateegia määrusega hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 15.oktoobriks.
(5) Vallavalitsus esitab eelarvestrateegia Rahandusministeeriumile eelarveaastale eelneva aasta 30. oktoobriks Rahandusministeeriumi poolt kehtestatud vormil.
3. peatükk EELARVE JA SELLE LIIGENDAMISE PÕHIMÕTTED
§ 7. Eelarve tekkepõhisus
§ 8. Eelarve ülesehitus
§ 9. Eelarve liigendus, koostamise ja vastuvõtmise detailsus
(1) Volikogu liigendab eelarve põhitegevuse kulud tegevusalade ja ametiasutuse struktuuri-üksuste ning hallatavate asutuste lõikes.
(2) Ametiasutuse struktuuriüksuste ja hallatavate asutuste juhid liigendavad eelarve tuludeks ja kuludeks kuuekohaliste tulu- ja kululiikidena. Liigenduse kinnitab vallavalitsus korraldusega.
(3) Kulude ja tulude arvestus raamatupidamises toimub avaliku sektori finantsarvestuse ja aruandluse juhendiga kinnitatud kontoplaani detailsuses.
4. peatükk EELARVE JA LISAEELARVE KOOSTAMINE, MENETLEMINE, VASTUVÕTMINE JA AVALIKUSTAMINE
§ 10. Eelarve koostamise põhimõtted ja alused
(1) Eelarve koostamisel lähtutakse Kadrina valla arengukavas sätestatud eesmärkidest, valla eelarvestrateegia põhimõtetest, õigusaktidega vallale pandud ning õigusaktide või lepingutega vallale võetud kohustustest.
(4) Eelarve eelnõu koostamise ajakava, tingimused, piirsummad ja vormid kehtestab ametiasutuse pearaamatupidaja ettepanekul vallavalitsus hiljemalt 1. septembriks. Eelarve koostamiseks kasutatakse virtuaalset eelarverakendust VEERA, milles kasutusel olev eelarve struktuur on koostatud vastavalt vallavalitsuse poolt kinnitatud vormidele.
(5) Eelarvesse võivad esitada taotlusi vastavalt vallas kehtestatud toetuste eraldamise kordadele füüsilised ja juriidilised isikud, kellel on õigus saada eelarvest hüvitist või toetust. Taotlus eelarvesse raha planeerimiseks esitatakse ametiasutusele.
(6) Eelarve eelnõu koostamiseks esitavad ametiasutuse struktuuriüksused ja hallatavad asutused taotluse oma tegevusvaldkonnaga seotud alaeelarve kavandamiseks. Koos eelarvesse raha kavandamise ettepanekuga esitatakse seletuskiri, milles märgitakse põhjendused eelarvesse taotletud rahasummade suuruse ja kasutamise otstarbe kohta. Seletuskirjas märgitakse eelarve eelnõu koostamise alusandmed (nt laste, klasside, päevade, koosseisuüksuste arv ja muud) ja kulude arvestus, tuues eraldi välja arvestused ja selgitused lisanduvatele kuludele.
(7) Finantsosakond koostab ametiasutuse struktuuriüksustelt ja hallatavatelt asutustelt laekunud taotluste põhjal eelarve koondi.
(8) Eelarvetaotlusi menetletakse koostatud eelarvekoondi alusel. Menetluses osalevad vallavanem, pearaamatupidaja ja ametiasutuse struktuuriüksuse juht ning ametiasutuse hallatavate asutuste eelarvete eelnõu arutelus vastava asutuse juht.
§ 11. Eelarve eelnõu ja seletuskirja koostamine
(1) Eelarve esialgse eelnõu valmistab ette ametiasutuse finantsosakond ning esitab selle vallavalitsusele hiljemalt 15. novembriks. Vallavalitsus arutab eelnõud istungil ning annab finantsosakonnale edasised suunised eelnõu muutmiseks.
1) kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 22 lõikes 2 sätestatu;
2) ülevaade eelarve põhinäitajatest;
§ 12. Eelarve volikogule esitamine ja eelnõu avalikustamine
(1) Vallavalitsuse poolt heaks kiidetud järgmise eelarveaasta eelarve eelnõu koos seletuskirjaga edastatakse volikogule hiljemalt 30. novembriks.
(2) Volikogu esimees edastab eelarve eelnõu menetlemiseks volikogu alatistele komisjonidele.
(3) Eelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast nende volikogule esitamist valla veebilehel. Avalikustamise tagab ametiasutus.
(1) Pärast esimest lugemist on vallavalitsusel, volikogu liikmetel, fraktsioonidel ja volikogu alatistel komisjonidel õigus esitada eelarve eelnõusse muudatuste tegemiseks ettepanekuid.
(2) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekutele, mis tingivad ettenähtud tulude või kulude vähendamise, suurendamise või ümberpaigutamise, lisatakse algataja põhjendused ja arvutused kavandatavate muudatustega kaasnevate väljaminekute ja nende katteallikate kohta. Püsiva iseloomuga väljaminekute korral kirjeldatakse mõju vähemalt kolmele eelseisvale eelarveaastale.
(3) Muudatusettepanekute alusel valmistab vallavalitsus koos majanduskomisjoniga ette eelarve eelnõu lõpliku redaktsiooni ning esitab selle volikogule teiseks lugemiseks ja vastuvõtmiseks.
(1) Volikogu otsustab koos eelarve vastuvõtmisega;
1) kohustuste (laenu võtmine või võlakirjade emiteerimine investeeringuteks, arvelduskrediidi võtmine, laenu võtmine välisabi vahenditega rahastatavate projektide sildfinantseerimiseks) võtmiseks loa andmise, määrates ära kohustuste piirmäärad;
2) välisabiga rahastatavate projektide tegevuste sildfinantseerimiseks kasutatava raha suuruse eelarveaastal;
3) sõltuvale üksusele laenu andmise (sealhulgas laenu tähtaja ja intressimäära).
(2) Eelarve võetakse vastu valla põhimääruses sätestatud korras.
(3) Eelarve koos seletuskirjaga avalikustatakse 7 tööpäeva jooksul veebilehel. Veebilehel avaldatakse eelarve menetlemist käsitlevad volikogu istungite ja volikogu komisjonide protokollid. Avalikustamise tagab ametiasutus.
(2) Vallavalitsus koostab vajadusel lisaeelarve, lähtudes KOFS-is lisaeelarvele sätestatud nõuetest. Lisaeelarve eelnõule lisatakse seletuskiri, milles märgitakse põhjendus lisaeelarve vajaduse ning lisaeelarve jaotuse kohta.
§ 16. Lisaeelarve volikogule esitamine ja avalikustamine
(1) Vallavalitsuse heaks kiidetud lisaeelarve eelnõu esitatakse menetlemiseks volikogule.
(2) Ametiasutus saadab eelnõu volikogu esimehele, kes edastab lisaeelarve eelnõu volikogu alatiste komisjonide esimeestele.
(3) Pärast volikogu esimehele eelnõu edastamist avalikustatakse eelnõu veebilehel. Avalikustamise tagab ametiasutus.
§ 17. Lisaeelarve menetlemine, vastuvõtmine ja avalikustamine
(2) Kui lisaeelarve eelnõusse tehakse avalikustamise ajal ning volikogu alatiste komisjonide poolt muudatusettepanekuid, võib majanduskomisjon teha ettepaneku eelarve teisele lugemisele saatmiseks.
(3) Lisaeelarve avalikustatakse käesoleva korra § 12 lõikes 3 sätestatud korras.
5. peatükk VASTUVÕTMATA EELARVE KORRAL EELARVEST VÄLJAMINEKUTE TEGEMINE
§ 18. Eelarveaasta alguseks vastu võtmata eelarvest väljaminekute tegemine
(1) Kui eelarveaasta alguseks on eelarve vastu võtmata, võivad ametiasutuse struktuuri-üksused ja hallatavad asutused teha kuni eelarve vastuvõtmiseni igas kuus väljaminekuid ühe kaheteistkümnendiku ulatuses eelmise aasta eelarve vastavatest väljaminekutest, kui need on kavandatud alanud eelarveaasta eelarve eelnõus vähemalt samas mahus.
(2) Kui alanud aasta eelarve eelnõus on väljaminekud kavandatud väiksemas mahus võrreldes eelmise eelarvega tuleb väljaminekute tegemisel lähtuda ühest kaheteistkümnendikust alanud aasta eelarve eelnõu mahust.
6. peatükk EELARVE TÄITMINE
§ 19. Eelarve täitmine
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud väljaminekute kogusummana kavandamise korral kehtestab väljaminekute jaotuse vallavalitsus. Ülekantud väljaminekuid võib kasutada eelmise aasta eelarves määratud otstarbeks.
(6) Vallavalitsusel, ametiasutusel ning ametiasutuse hallatavatel asutustel ei ole lubatud teha tehinguid, mida ei ole eelarves ette nähtud, välja arvatud seadustes nimetatud juhtudel.
(7) Vallavalitsus, ametiasutus ja ametiasutuse hallatav asutus võivad sõlmida lepinguid, millega võetakse kohustusi või tagatakse kohustusi eelarveaastast pikemaks perioodiks, kooskõlas eelarvestrateegiaga ja volikogu antud volituste alusel.
(8) Vallavalitsus informeerib volikogu eelarves kirjendamata väljaminekutest, kui lisaeelarve koostamine ei ole nõutav.
§ 20. Aruandlus eelarve täitmise kohta
(1) Eelarve täitmise kohta koostab ametiasutuse finantsosakond igas kuus aruande.
(2) Iga kuu hiljemalt 25-ndaks kuupäevaks saadetakse ametiasutuse hallatavatele asutustele nende eelarve täitmise andmed eelarveaasta algusest arvestatuna.
(3) Vähemalt üks kord kvartalis edastab pearaamatupidaja eelarve täitmisest vallavalitsusele kokkuvõtte vallavalitsuse poolt kinnitatud detailsuses.
(4) Vallavalitsus annab volikogu majanduskomisjonile eelarve täitmise kohta informatsiooni komisjoni esimehe nõudmisel.
(5) Ametiasutus esitab Rahandusministeeriumi saldoandmike süsteemi andmed eelarve, lisaeelarve ja eelarve täitmise kohta tegevusalade lõikes igale kvartalile järgneva kuu viimaseks kuupäevaks.
7. peatükk EELARVE RESERVFONDI KASUTAMINE
§ 21. Reservfondist vahendite eraldamise alused
(2) Reservfondist eraldatakse vahendeid sihtotstarbeliselt järgmistel juhtudel:
2) kuluks mida ei ole eelarvesse planeeritud, kuid mis on hädavajalik valla tegevuse korraldamiseks;
3) kulu katmiseks, mis on eelarvesse planeeritud, kuid tegelik kulu on planeeritust suurem ja kulu ületamine on põhjendatud, eeskätt vallale seadustega pandud kohustuste täitmiseks, valla hallatavate asutuste tegevuse ning volikogu kehtestatud kordade alusel isikute subjektiivsete õiguste tagamiseks;
4) ametiasutuse ja hallatavate asutuste koondamishüvitiste kulu katmiseks, mida ei olnud eelarve koostamisel võimalik ette näha;
6) seadustest või muudest õigusaktidest tulenevate põhjendatud kulude katmiseks.
§ 22. Reservfondi kasutamine
(1) Reservfondi kasutamist korraldab vallavalitsus
(2) Reservfondist vahendite eraldamiseks esitab ametiasutuse struktuuriüksuse juht või hallatava asutuse juht vallavalitsusele taotluse. Taotlus peab sisaldama andmeid raha kasutamise eesmärgi ja perioodi ning ettenägematu kulu kohta.
(3) Esitatud taotluse alusel koostab pearaamatupidaja korralduse eelnõu.
(6) Vallavalitsus vormistab oma otsuse korraldusega. Korralduse koopia edastatakse ametiasutuse finantsosakonnale, kes kannab otsuse alusel raha üle korralduses märgitud isikule.
(2) Vallavalitsusel on õigus nõuda reservfondist finantseeritud kulu tõestamist kuludokumentidega.
(3) Reservfondi kasutamise kohta esitab vallavalitsus aruande volikogule koos eelarve täitmise aruandega või volikogu igakordsel nõudmisel.
8. peatükk MAJANDUSAASTA ARUANDE KOOSTAMINE, MENETLEMINE, KINNITAMINE JA AVALIKUSTAMINE
§ 24. Majandusaasta aruande koostamine
(1) Majandusaasta aruande koostamisel lähtutakse raamatupidamise seaduses sätestatud põhimõtetest ja KOFS i 5. peatükis sätestatud nõuetest.
(3) Kadrina valla valitseva mõju all olevad äriühingud ja sihtasutus esitavad majandusaasta lõppemisest arvates nelja kuu jooksul vallavalitsusele kinnitatud majandusaasta aruande ja vandeaudiitori aruande.
(6) Vallavalitsus esitab heakskiidetud ja allkirjastatud majandusaasta aruande volikogule kinnitamiseks hiljemalt 31. maiks. Majandusaasta aruandele lisatakse vandeaudiitori aruanne ja vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta.
§ 25. Majandusaasta aruande menetlemine
(1) Majandusaasta aruanne edastatakse volikogu esimehe poolt menetlemiseks volikogu alatistele komisjonidele.
(2) Kui komisjonil on majandusaasta aruande kohta märkusi või tähelepanekuid või kui komisjon ei ole majandusaasta aruande esitatud kujul kinnitamise poolt, esitab komisjoni esimees volikogule sellekohase kirjaliku arvamuse.
(3) Enne majandusaasta aruande kinnitamist volikogus vaatab revisjonikomisjon volikogule esitatud majandusaasta aruande läbi ning kuulab ära seda auditeerinud audiitori, kes selgitab olulisemate auditi käigustehtud tähelepanekute ja avastatud ebareeglipärasuste sisu. Seejärel koostab revisjonikomisjon kirjaliku aruande, mis esitatakse volikogule. Aruandes avaldab revisjonikomisjon, kas ta toetab vallavalitsuse koostatud majandusaasta aruande kinnitamist ning teeb vajaduse korral majandusaasta aruande auditeerimise käigustehtud tähelepanekuid ja avastatud ebareeglipärasusi arvestades volikogule ettepanekuid kontrollimeetmete parandamiseks. Lisaks annab revisjonikomisjon aruandes ülevaate oma tegevusest.
(4) Majandusaasta aruannet menetletakse volikogus vastavalt valla põhimäärusele. Volikogu kinnitab majandusaasta aruande otsusega hiljemalt 30. juuniks.
§ 26. Majandusaasta aruande avalikustamine
Majandusaasta aruanne, vandeaudiitori aruanne, vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta ja volikogu otsus aruande kinnitamise kohta avaldatakse pärast nende kinnitamist seitsme tööpäeva jooksul valla veebilehel. Avalikustamise tagab ametiasutus.
§ 27. Finantsdistsipliini tagamise üldised nõuded
(1) Tunnistatakse kehtetuks Kadrina Vallavolikogu 2012. a. 26. septembri määrusega nr 55 kehtestatud „Kadrina valla eelarve koostamise, vastuvõtmise, täitmise ja aruandluse kord.“
(2) Tunnistatakse kehtetuks Kadrina volikogu 2012 a. 10. oktoobri määrusega nr 56 kehtestatud „Reservfondist vahendite eraldamise kord“
(3) Tunnistatakse kehtetuks Kadrina Vallavalitsuse 2014 a. 19. detsembri määrusega nr 1 kehtestatud „ Kadrina valla eelarvestrateegia koostamise, menetlemise ja vastuvõtmise kord“


Eesti Vabariigi President 2001-2006: Vabariigi President ei kuulutanud välja välissuhtlemisseadust
Vabariigi President ei kuulutanud välja välissuhtlemisseadust
Vabariigi President kirjutas täna Kadriorus alla otsusele jätta Eesti Vabariigi põhiseaduse § 107 alusel välja kuulutamata 3. mail 2006 Riigikogus vastu võetud “Välissuhtlemisseadus”.
Alljärgnevalt on toodud väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest:
“3. mail 2006 vastu võetud “Välissuhtlemisseaduse” § 6 lõike 2 punkt 6 sätestab Riigikogu ja § 7 punkt 6 Vabariigi Presidendi kohustuse teavitada Välisministeeriumi oma välissuhtlemisalasest tegevusest. Nimetatud sätetega on Riigikogu ja Vabariigi President tehtud aruandekohustuslikuks Välisministeeriumi ees, mis on vastuolus Eesti Vabariigi põhiseaduse §-des 65 ja 78 toodud Riigikogu ja Vabariigi Presidendi pädevusega ning põhiseaduse §-s 4 kehtestatud võimude lahususe ja tasakaalustatuse põhimõttega. Välisministeeriumi pädevusse antud välissuhtlemise koordineerimise reguleerimine imperatiivse normiga, millega luuakse välissuhtlemisasutuste (Riigikogu ja Vabariigi President) ja Välisministeeriumi vahel subordinatsioonisuhe, pole põhjendatud, kuna suurendab võrreldes “Vabariigi Valitsuse seadusega” ebaproportsionaalselt Välisministeeriumi pädevust.
“Välissuhtlemisseaduse” § 9 lõike 4 punkti 1 kohaselt koostab Välisministeerium riigivisiitide plaani, seda eelnevalt Vabariigi Presidendiga kooskõlastamata. Taoline regulatsioon ei ole vastavuses Eesti Vabariigi põhiseaduse § 78 punktiga 1, mille alusel riigipea esindab Eesti Vabariiki rahvusvahelises suhtlemises. Tulenevalt rahvusvahelisest tavast teeb ainsana riigivisiite Vabariigi President.
Vastuvõetud seaduse §-ga 33 täiendatakse “Välisteenistuse seadust” §-ga 19¹, mis sätestab erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks nimetamise ja tagasikutsumise korra. Nimetatud uue paragrahvi lõige 6 sätestab Vabariigi Presidendi pädevuse suursaadiku nimetamisel ja lõige 8 välisministri pädevuse suursaadiku ametikohale nimetamisel. Selline pädevuse konkurents ei ole kooskõlas Eesti Vabariigi põhiseaduse §-s 10 toodud õigusriigi põhimõttes sisalduva õigusselguse printsiibiga.
Leian, et õigusselguse põhimõttega ei ole kooskõlas ka seaduse § 35, mille esimese lausega tunnistatakse senikehtiv “Välissuhtlemisseadus” kehtetuks, paragrahvi teises lauses aga sätestatakse, et “nimetatud seaduse alusel antud ülesannete täitmisel kohaldatakse käesolevat seadust”. Selline sõnastus on ebaselge, kuna kehtetuks tunnistatud seaduse alusel ei saa võtta ülesandeid täitmiseks.”
Vabariigi President märkis oma otsuses, et peab vajalikuks 3. mail vastu võetud seadust Riigikogus uuesti arutada ja otsustada ning viia see kooskõlla Eesti Vabariigi põhiseadusega.
Välissuhtlemisseaduse, mille Riigikogu võttis vastu 2. juunil 1993, jättis president Lennart Meri välja kuulutamata oma otsusega 21. juunist 1993. President Meri märkis oma tollases otsuses, et välissuhtlemisseaduse §-d 20 ja 21, mis jätsid riigipea ilma välislepingule allakirjutamise õigusest, on vastuolus “Rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooniga”, mille järgi riiki esindavaks loetakse volituste esitamise vajaduseta ka riigipead kõigi lepingu sõlmimist puudutavate toimingute teostamisel.
Riigikogu võttis eelmise välissuhtlemisseaduse 28. oktoobril 1993 vastu muudetud kujul, president Meri kuulutas selle välja 16. novembril 1993.
Vabariigi Presidendi tänase otsuse leiate koduleheküljelt aadressil www.president.ee.
Kadriorus 23. mail 2006


Rõngu valla ehitusmäärus – Riigi Teataja
Rõngu valla ehitusmäärus
Rõngu valla ehitusmäärus - sisukord
2 ÜLESANNETE JAOTUS PLANEERIMIS- JA EHITUSVALDKONNA KORRALDAMISEL RÕNGU VALLAS
§ 3 Vallavolikogu pädevus
§ 5 Üldplaneering
§ 6 Miljööväärtusega hoonestusalade kaitse ja kasutustingimused
§ 8 Lihtsustatud korras koostatud detailplaneering
4 NÕUDED PROJEKTEERIMISELE
§ 9 Projekteerimine
§ 10 Ehitusprojekti koostamise lähteandmed
§ 11 Projekteerimistingimused
§ 12 Ehitiste arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused
5 NÕUDED EHITISELE JA EHITAMISELE
§ 13 Ehitis, ehitamine
§ 14 Nõuded ehitamisele
§ 15 Väikeehitise ja ajutise ehitise ehitamine
§ 17 Väikeehitise ja ajutise ehitise kasutamine
§ 18 Ehitusluba
§ 19 Ehitusloa väljastamine
§ 20 Ehitusloa kehtivus
§ 21 Ehitusloa kehtetuks tunnistamine
§ 22 Ehitise kasutusluba
§ 23 Kasutusloa väljastamine
§ 24 Kasutusloa kehtivus
§ 25 Kasutusloa kehtetuks tunnistamine
6 KESKKONNAKAITSE EHITAMISEL JA EHITISTE KASUTAMISEL
§ 26 Veekaitse nõuded
7 EHITISTE KORRASHOID
§ 27 Ehitise omaniku kohustused
§ 28 Riiklik ehitisregister
§ 31 Vastutus määruse rikkumise eest
RT IV, 08.12.2012, 22
Vastu võetud 25.08.2005 nr 20
11.03.2010 22.03.2010
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 29, planeerimisseaduse § 5, ehitusseaduse § 19 lõike 4 alusel.
(1) Rõngu valla ehitusmääruse (edaspidi määruse) eesmärk on planeerimisseaduse ja ehitusseaduse rakendamiseks Rõngu valla siseste ülesannete jaotuse ja tähtaegade määramine planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel, samuti kohalikke olusid arvestades valla või selle osade planeerimise ja ehitamise üldiste põhimõtete ja reeglite seadmine.
(2) Määrus reguleerib Rõngu Vallavolikogu, Rõngu Vallavalitsuse ja teiste isikute vahelisi suhteid planeeringute koostamisel, ehituslikul projekteerimisel, ehitamisel ja ehitiste kasutamisel ning ehitusjärelevalve korraldamisel.
(3) Määrus sätestab ehitiste ja kruntide omanike kohustused ja korrashoiunõuded.
Rõngu valla ehitusmääruses kasutatakse mõisteid alljärgnevas tähenduses:
1) ehitis - aluspinnasega kohtkindlalt ühendatud ja inimtegevuse tulemusena ehitatud terviklik asi. Ehitised jagunevad hooneteks ja rajatisteks;
2) ehitusjoon - joon, mis määrab hoonestusala kohustusliku piiri või eraldab sama hoonestusala erineva ehitusõigusega osi;
3) ehitusspetsialist - ametnik, kes vastutab ehitusalaste ja planeeringualaste toimingute eest;
4) ehitusõigus - detailplaneeringuga määratav tingimuste kogum, millega määratletakse krundi kasutamise sihtostarve, hoonete suurim lubatud arv krundil, hoonete lubatud suurim ehitusalune pindala ja hoonete lubatud suurim kõrgus ning korruselisus;
5) hoone kõrgus - hoonet ümbritseva keskmise maapinna ja hoone katuseharja või parapeti kõrguste vahe;
6) hoone - katuse, siseruumi ja välispiiretega ehitis;
7) kaitse alla võetud maa-alad - looduskaitsealad, riigikaitselised alad, muinsuskaitsealad, nende kaitsevööndid, kinnismälestised ja nende kaitsevööndid;
8) kaksikelamu - kahe sektsiooniga elamu;
9) kanalisatsioon - ehitiste või seadmete süsteem heitvee ja reovee kogumiseks või suublasse juhtimiseks;
10) keskkonnaspetsialist - ametnik, kes vastutab keskkonna alaste toimingute eest;
11) korterelamu - kahe või enama korteriga elamu, mis ei ole kaksikelamu ega ridaelamu;
12) KOV - kohalik omavalitsus;
13) krundi hoonestusala - krundi osa, kuhu võib rajada krundi ehitusõigusega lubatud hooneid;
14) krunt - ehitamiseks kavandatud maaüksus;
15) kuja - ehitiste väikseim lubatud vahekaugus;
16) kõrvalhoone - krundile juhtfunktsiooni andvat hoonet teenindav abihoone;
17) lodža - kolmest või kahest küljest piiratud ruum, mis on välisõhku avatud (ehitatud maja sisse); maja piirdest taanduv avatud pind;
18) miljööväärtusega hoonestusala - planeeringus määratletud maa-ala, mille terviklik miljöö kuulub säilitamisele oma ajalooliselt väljakujunenud külastruktuuri, haljastuse, hoonestusviisi, ühtse ja omanäolise arhitektuuri või muu avaliku huvi tõttu;
19) muinsuskaitse all olevad üksikobjektid - hooned ja rajatised, mis tervikuna või osaliselt on tunnistatud mälestisteks, arheoloogia-, arhitektuuri-, ajaloo- või kunstimälestisteks s.h on kinnismälestised, kalmed, kultuskivid, hiied ja asulakohad;
20) mälestusmärk - mälestuskivi; mälestussammas; mälestis;
21) olulise ruumilise mõjuga objekt - objekt, millest tingitud transpordivood, saasteainete hulk, külastajate hulk ja tooraine või tööjõu vajadus muutuvad objekti kavandatavas asukohas senisega võrreldes oluliselt ning mille mõju ulatub suurele territooriumile;
22) pinnavesi - püsivalt või ajutiselt veekogus seisev või voolav vesi või lume- või jääkogumis sisalduv vesi, välja arvatud merevesi;
23) põhjavesi - maapõues sisalduv vesi;
24) Rõngu veebileht - valla ametlik interneti võrgulehekülg www.rongu.ee;
25) rajatis - ehitis, mis ei ole hoone;
26) rekonstrueerimine - on ehitise piirdekonstruktsioonide muutmine ning kande- ja jäigastavate konstruktsioonide muutmine ja asendamine;
27) reovesi - üle kahjutuspiiri rikutud ja puhastamist vajav vesi, heitvesi või saastunud sademevesi;
28) ridaelamu - kolme ja enama sektsiooniga elamu;
29) rõdu - maja piirdest eenduv välisõhku avatud pind;
30) sektsioon - ühte korterit hõlmav elamuosa, millel on oma katus ja sissepääs maapinnalt;
31) servituut omaniku maa kitsendatud kasutamisõigus;
32) teemaplaneering - üldplaneeringu täpsustamiseks ja täiendamiseks koostatud planeering, mille teemad on määratud vastavalt planeerimisseaduse § 8 lõikele 3;
33) täisehitusprotsent - krundil olevate ja sinna projekteeritud ehitiste aluste pindade summa suhe krundi pinda protsentides;
34) vallavalitsus - Rõngu vallavalitsus;
35) vallavolikogu - Rõngu vallavolikogu;
36) vastav ajaleht - Rõngu valla ajaleht „Rõngulane“ ja üleriikliku levikuga ajaleht „Postimees“, milles vald avaldab oma ametlikke teateid;
37) üksikelamu - ühe korteriga ühel krundil paiknev elamu.
2. peatükk ÜLESANNETE JAOTUS PLANEERIMIS- JA EHITUSVALDKONNA KORRALDAMISEL RÕNGU VALLAS
§ 3. Vallavolikogu pädevus
Vallavolikogu pädevuses on:
1) valla ehitusmääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine;
2) üldplaneeringu algatamine, lähteülesande kinnitamine, vastuvõtmine, avaliku väljapaneku väljakuulutamine ja kehtestamine, vajadusel kehtivasse üldplaneeringusse muudatuste kandmine;
3) kehtestatud üld- ja detailplaneeringute ülevaatamine;
4) teemaplaneeringu algatamine, lähteülesande kinnitamine, vastuvõtmine, avaliku väljapaneku väljakuulutamine ja kehtestamine;
5) detailplaneeringute algatamine ja lähteülesande kinnitamine, kui algatatav detailplaneering võib minna vastuollu kehtestatud üldplaneeringuga;
6) detailplaneeringu kehtestamine ja detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine;
7) riiklikult tähtsa ehitise asukoha suhtes kokkuleppe sõlmimise või sellest keeldumise otsustamine;
8) kinnisasja võõrandamine kehtestatud planeeringu elluviimiseks, kui nähakse ette kinnisasja või selle osa kasutamist avalikul otstarbel või kui piiratakse oluliselt kinnisasja senist kasutamist või kui muudetakse senine kasutamine võimatuks;
Vallavalitsuse pädevuses on:
1) detailplaneeringu algatamine ja lähteülesande kinnitamine v.a käesoleva määruse § 3 punktis 4 sätestatud juhtudel;
2) detailplaneeringu vastuvõtmine;
3) projekteerimistingimuste väljastamine;
4) ehituslubade väljastamine;
5) ehitamiseks kirjaliku nõusoleku andmine;
6) ehitusjärelevalve korraldamine;
7) kasutuslubade väljastamine;
8) lepingu sõlmimine detailplaneeringu koostamisest huvitatud isikuga detailplaneeringu koostamise kohta vastavalt planeerimisseaduse § 10 lõikele 6.
§ 5. Üldplaneering
(1) Rõngu vallas koostatakse üldplaneeringud valla või valla osade kohta.
(2) Valla üldplaneeringu aluseks on kehtestatud maakonnaplaneering, piirkonda hõlmav planeering ja valla osade planeeringute aluseks on valla üldplaneering.
1) valla ruumilise arengu põhimõtete kujundamine;
4) miljööväärtusega hoonestusalade, väärtuslike põllumaade, maastike ja looduskoosluste määramine ning nende kaitse- ja kasutustingimuste seadmine;
5) rohelise võrgustiku toimimist tagavate tingimuste seadmine;
6) teede ja tänavate, raudteede ja lennuväljade asukoha ning liikluskorralduse üldiste põhimõtete määramine;
7) vajadusel eraõigusliku isiku maal asuva tee avalikult kasutatavaks teeks määramine teeseadusega sätestatud korras;
10) kalda ulatuse ning ehituskeeluvööndi täpsustamine ranna ja kalda kaitse seaduses sätestatud korras;
11) vajadusel ettepanekute tegemine kaitse alla võetud maa-alade ja üksikobjektide kaitserežiimi täpsustamiseks, muutmiseks või lõpetamiseks;
13) üldiste riigikaitseliste vajaduste arvestamine ja vajadusel riigikaitselise otstarbega maa-alade määramine ning maakonnaplaneeringus antud riigikaitselise otstarbega maa-alade piiride täpsustamine;
14) ettepanekute tegemine vallakeskkonna kuritegevusriskide ennetamiseks planeerimise kaudu;
15) muudest seadustest ja teistest õigusaktidest tulenevate maakasutus- ja ehitustingimuste kajastamine planeeringus.
(4) Vald koostab üldplaneeringu täpsustamiseks ja täiendamiseks teemaplaneeringuid, millega määratakse miljööväärtusega hoonestusalade, väärtuslike maastikualade ja looduskoosluste kaitse- ja kasutustingimused.
(5) Kehtestatud üldplaneering või/ja teemaplaneering on aluseks detailplaneeringute koostamisele detailplaneeringute koostamise kohustusega aladel ja juhtudel ning maakorraldusele ja projekteerimistingimustele väljaspool detailplaneeringu koostamise kohustusega alasid.
(6) Ehitamine peab toimuma vastavalt valla üldplaneeringus määratletud tingimustele.
(7) Üldplaneeringu koostamine korraldatakse vastavalt planeerimisseadusele.
§ 6. Miljööväärtusega hoonestusalade kaitse ja kasutustingimused
(1) Miljööväärtusega hoonestusalade kohta koostatakse üldplaneeringu täpsustamiseks ja täiendamiseks teemaplaneeringuid, mille koostamisel määratletakse:
1) planeeringulised, ehituslikud ja muud kvalitatiivsed kriteeriumid;
2) piiritletud kvalitatiivsete kriteeriumide alusel tsoonid, millede teedevõrk, haljastus, hoonestusviis ja ehitised moodustavad tervikliku kaitseala;
3) määratletud säilitamist tagavad olemasolevate ehitiste ja looduskoosluse kaitse- ja kasutustingimused, millest tuleb lähtuda planeeringute ja ehitusprojektide koostamisel;
4) määratletud planeeringulised ja perspektiivse arengu kriteeriumid, mis määravad selle ala tähtsuse;
5) määratakse ehitusreeglid, liiklusskeemid, parkimise ja haljastamise põhimõtted, millest tuleb lähtuda detailplaneeringute ja ehitusprojektide koostamisel.
(2) Miljööväärtusega hoonestusalad Rõngu vallas määratakse ära üldplaneeringuga.
(3) Arhitektuurimälestised Rõngu vallas on kinnitatud Muinsuskaitseameti poolt.
(1) Detailplaneering koostatakse lähiaastate ehitustegevuse ja maakasutuse aluseks valla territooriumi osa kohta.
(2) Detailplaneeringu koostamise kohustus Rõngu vallas on:
1) tiheasustusaladel: Rõngu ja Käärdi alevikus;
2) eeldatavalt olulise keskkonnamõjuga objektide kavandamisel;
3) veekogu kalda kaitsevööndis;
4) raudteemürast mõjutatud aladel;
5) põllu- ja metsamaa kruntimisel uue kompaktse hoonestuse ja intensiivse maakasutusalade tekkimisel või selle tekkimise võimalusel;
6) vallavolikogu algatusel põhjendatud vajadusel aladel ja juhtudel, millele ei ole sätestatud detailplaneeringu koostamise kohustust.
(3) Detailplaneeringu eesmärgid on:
3) krundi hoonestusala piiritlemine, sealhulgas ehitusjoone määramine;
5) haljastuse ja heakorrastuse põhimõtete määramine ning krundi tänavapoolsete piirete asukoha, kõrguse ja kujunduse määramine;
16) muudest seadustest ja teistest õigusaktidest tulenevate kinnisomandi kitsenduste ulatuse määramine planeeritaval maa-alal.
(5) Vallavalitsus võib, välja arvatud riikliku kaitse alla võetud maa-alal ja miljööväärtusega hoonestusalal, lubada ilma detailplaneeringut koostamata projekteerimistingimuste alusel:
2) olemasoleva hoonestuse vahele jäävale ühele krundile üksikelamu ehitusprojekti koostamist ja elamu püstitamist, kui uue üksikelamu projekteerimisel ja ehitamisel järgitakse piirkonna hoonestuslaadi ning planeerimispõhimõtteid ning projekteerimistingimused kooskõlastatakse naaberkinnistute omanikega;
3) olemasoleva hoonestuse vahele jäävale ühele tühjale krundile korterelamu ehitusprojekti koostamist ja elamu püstitamist, kui uue elamu korruselisus ja ehitusalune pindala järgib olemasolevate hoonete vastavaid näitajaid ja projekteerimistingimused kooskõlastatakse naaberkinnistute omanikega;
5) muuta naaberkruntide piire, kui piiride muutmine ei too endaga kaasa nende kruntide senise ehitusõiguse, välja arvatud ehitusalune pindala, ja seniste kasutamistingimuste muutumist ning toimub naaberkruntide omanike kokkuleppel;
6) kavandada hajaasustuses ühele maatükile ühe elamu ehitamist nii, et kahe elamu vahekaugus ≥100 m;
7) rajada tiheasustusega aladel elamule lisaks samale maatükile kuni 2 abihoonet;
8) kavandada tegevust, mille tulemusel ei teki kompaktse hoonestuse ja intensiivse maakasutusega ala.
(6) Detailplaneeringu koostamine korraldatakse vastavalt planeerimisseadusele.
§ 8. Lihtsustatud korras koostatud detailplaneering
(1) Lihtsustatud korras koostatud detailplaneering on planeering, mille koostamisel asendatakse planeeringu avalikustamine planeeritava krundi ja naaberkruntide omanike kooskõlastustega, kui detailplaneering koostatakse:
2) olemasoleva hoonestuse vahele jääva ühe tühja krundi planeerimiseks, kui krundile kavandatava ehitise põhifunktsioon on elamu või büroohoone, mille maht ei muuda piirkonna ehituslikku miljööd;
3) olemasolevatele hoonetele ja rajatistele krundi suuruse määramiseks aladel, kuhu ei rajata detailplaneeringu koostamise kohustust tingivaid uusi hooneid ning kus säilib hoonete kasutamise senine otstarve.
(2) Detailplaneeringu koostamise lihtsustatud kord ei laiene muinsuskaitse või looduskaitse all olevatele maa-aladele ja ehitistele.
(3) Detailplaneeringu koostamine lihtsustatud korras määratakse vallavolikogu detailplaneeringu vastuvõtmise otsuses.
4. peatükk NÕUDED PROJEKTEERIMISELE
§ 9. Projekteerimine
(1) Projekteerimine on:
3) ehitises kasutatava tehnoloogia kavandamine ning ehitise elueast lähtuv ehitise nõuetele vastava kasutamise ja hooldamise tehnomajanduslik hindamine.
(2) Projekteerimise tulemuseks on ehitusprojekt.
§ 10. Ehitusprojekti koostamise lähteandmed
1) detailplaneeringu koostamise kohustuse korral kehtestatud detailplaneering ning ehitusspetsialisti poolt väljastatavad ehitise arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused;
2) detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumisel projekteerimistingimused.
(2) Ehitise asukoha maaüksuse omadustest tulenevalt võivad ehitise püstitamiseks koostatava ehitusprojekti aluseks olla projekteeritava ehitise asukoha maaüksuse ehitusgeoloogiliste ja geodeetiliste tööde tulemused.
§ 11. Projekteerimistingimused
(1) Projekteerimistingimused on ehitise arhitektuursed ja ehituslikud tingimused, milles määratakse ka muud projekteerimise lähteandmed ning asutused ja isikud, kellega projekt tuleb kooskõlastada. Projekteerimistingimuste koostamisel lähtutakse üld-, teema ja/või detailplaneeringust selle olemasolu korral.
(2) Detailplaneeringu koostamise kohustuseta juhtudel koostab projekteerimistingimused asjast huvitatud isiku taotlusel ehitusspetsialist. Projekteerimistingimused väljastab ehitusspetsialist pärast vastavasisulist vallavalitsuse korraldust ja need kehtivad kaks aastat pärast väljastamist.
(3) Projekteerimistingimused määratakse 15 päeva jooksul vastava taotluse esitamise päevast arvates.
(4) Vallavalitsus avalikustab projekteerimistingimused Rõngu valla veebilehel 15 päeva jooksul arvates projekteerimistingimuste väljastamise päevast.
§ 12. Ehitiste arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused
(1) [Kehtetuks tunnistatud Rõngu Vallavolikogu 11.03.2010 määrusega nr 3, jõust 22.03.2010.]
(2) Kruntide miinimumsuurused:
1) tiheasustusalal 1200 m²;
2) hajaasustusaladel maatulundusmaa jagamisel 10 000 m². Erandkorras võib väiksemaks jagamine toimuda detailplaneeringu alusel;
(3) Kahe elamu vaheline kaugus ei tohi olla väiksem kui:
1) kümme (10) meetrit detailplaneeringu koostamise kohustusega alal;
2) sada (100) meetrit väljaspool detailplaneeringu koostamise kohustusega alasid.
(4) Elamu lubatud suurimaks kõrguseks maapinnast on:
2) kaksteist (12) meetrit väljaspool detailplaneeringu koostamise kohustusega alasid.
(5) Elamute lubatud suurimaks korruste arvuks on kolm korrust, korterelamutel neli korrust.
(6) Akende jaotust on lubatud muuta vaid kogu hoonel korraga, rikkumata seejuures hoone välisilmet. Akende jaotuse muutmine on ehitise piirdekonstruktsioonide muutmine.
(7) Korterelamute rõdusid ja lodžasid kinni ehitada ja hoone fassaadi võib muuta vaid kogu hoonel korraga ehitusloa alusel.
(8) Miljööväärtuslikel hoonestusaladel, samuti enne 1945. a ehitatud hoonetel tuleb akende väljavahetamisel jälgida olemasolevate akende jaotust.
(9) Kõrvuti püstitatavate majade puhul on keelatud kasutada suuri katusekalde erinevusi. Nimetatud piirangut ei rakendata juhtudel, mil lamekatusega elamu kõrvale püstitatakse viilkatusega elamu või asendatakse lamekatus viilkatusega.
(10) Olemasolevates elamupiirkondades tuleb hoonete laiendamisel ja rekonstrueerimisel ning uute hoonete projekteerimisel lähtuda konkreetse piirkonna ehitustraditsioonist, loodus- ja kultuurimiljööst.
(11) Kompaktse asustusega territooriumi osadel tuleb ka elamute kõrvalhoonete ning kuni 20 m2 ehitusaluse pindalaga väikehoonete projekteerimisel ja ehitamisel arvestada kehtivas detailplaneeringus määratud krundi ehitusõigusega.
(12) Kompaktse asustusega aladele ei ehitata välisvoodrita palkmaju. Palkmaju on lubatud ehitada hajaasustusega aladele.
(13) Krundil või katastriüksusel kasvavate puude mahavõtmine tuleb kooskõlastada keskkonnaspetsialistiga.
(14) Aluspinnaga kohtkindlalt ühendatud piirdeaedu võib ehitada:
1) mööda krundi või katastriüksuse piire;
2) suure maaüksuse korral vahetult hoonestatava ala ümber.
(15) Tiheasustusalal ei tohi võrkaiad või osaliselt läbipaistvad kivi- või puitaiad olla kõrgemad kui 1,4 m, läbipaistmatud kivi- või puitaiad kõrgemad kui 1,2 m, välja arvatud tootmisobjektide ümbritsemiseks püstitatavad aiad ja raudteeäärsed müratõkked.
(16) Elamute piirdeaedade rajamisel tuleb kinni pidada väljakujunenud traditsioonist.
(17) Detailplaneeringu või projekteerimistingimustega võib ehitistele kehtestada ka muid nõudeid.
5. peatükk NÕUDED EHITISELE JA EHITAMISELE
§ 13. Ehitis, ehitamine
(1) Ehitis peab vastama ehitusseaduse § 3 ja ehitusseaduse alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele.
(2) Ehitamine on:
2) ehitise laiendamine ehitisele juurde-, peale- või allaehitamise teel;
3) ehitise rekonstrueerimine, mis seisneb ehitise piirdekonstruktsioonide muutmises ning kande- ja jäigastavate konstruktsioonide muutmises ja asendamises;
(3) Ehitis peab oma lahenduselt arvestama Rõngu valla välja kujunenud arhitektuuri- ja ehitustavadega ning oma välisilmelt vastama piirkonna või lähiümbruskonna eripärale ja kujunduslikule stiilile.
(4) Ehitis ei või tekitada ohtu inimesele, tema varale ega keskkonnale.
§ 14. Nõuded ehitamisele
(1) Ehitis peab olema projekteeritud ja ehitatud hea ehitustava ning ehitamist ja ehitusprojekti käsitlevate õigusaktide kohaselt ega või tekitada ohtu inimese elule, tervisele, varale või keskkonnale. Ehitise rekonstrueerimise ja laiendamise korral tuleb tagada rekonstrueeritavate või laiendatavate osade vastavus käesolevas paragrahvis sätestatud nõuetele.
(2) Ehitamine peab toimuma vastavalt ehitusprojektile, v.a. väikeehitise ehitamise korral ehitusseaduses ettenähtud juhtudel.
(3) Ehitamiseks peab olema ehitusluba, v.a. väikeehitise ehitamise korral. Ehitusluba ei anna õigust ehitusloale märgitud maaüksuse või ehitise omaniku loata ehitada.
(4) Ehitisele mõjuvad koormused ja muud mõjud ei või põhjustada ehitise või selle osa varisemist ning ehitise või selle aluspinnase vastuvõetamatult suuri deformatsioone.
(5) Ehitis peab tulekahju korral säilitama ettenähtud aja jooksul oma kandevõime. Ehitises peab olema takistatud tule ja suitsu levik naaberehitistele. Ehitisest peab olema võimalik inimesi evakueerida.
(6) Ehitamise käigus ei tohi kahjustada teid, kraave, truupe ning teisi rajatisi ja ehitisi.
§ 15. Väikeehitise ja ajutise ehitise ehitamine
(1) Väikehitis on kuni 60 m2 ehitusaluse pindalaga ja projekteeritud maapinnast kuni viiemeetrise kõrgusega ühel kinnistul asuv:
1) ehitis, millele ei ole avalikkusele suunatud funktsioone;
2) olemasolevate ehitiste teenindamiseks vajalik rajatis, mis ühendatakse võrguettevõtjale energiaseaduse tähenduses kuuluva elektriliini või sellega liituva ehitisega või vee-ettevõtjale ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse tähenduses kuuluva liitumispunktiga või telekommunikatsiooniteenuse osutajale telekommunikatsiooniseaduse tähenduses kuuluva liinirajatisega.
(2) Väikeehitise ehitamiseks ei ole ehitusprojekt nõutav, v. a. juhul, kui kirjaliku nõusoleku andmisele eelneb ehitusprojekti esitamise nõue või taotletakse kasutusluba.
(3) Väikeehitise ehitamiseks on vajalik vallavalitsuse kirjalik nõusolek, v. a. juhul, kui ehitatakse kuni 20 m2 ehitusaluse pindalaga väikeehitist.
(4) Ajutine ehitis on piiratud ajavahemikuks, kuid mitte kauemaks kui viieks aastaks ehitatud ehitis. Ajutise ehitise ehitamise korral määrab vallavalitsus ehitise kasutamise aja kirjalikus nõusolekus või ehitusloas ja kasutusloas.
(5) Ajutise ehitise ehitamiseks on vajalik ehitusluba, v. a. alljärgnevatel juhtudel:
1) üle 20 m2 ehitusaluse pindalaga väikeehitise ehitamiseks on vajalik kirjalik nõusolek;
2) kuni 20 m2 ehitusalase pindalaga väikeehitise ehitamiseks ei ole vajalik omada kirjalikku nõusolekut ega ehitusluba.
(6) Ajutisi ehitisi ei tohi ehitada munitsipaalmaale ilma haldaja loata.
(1) Vallavalitsuse kirjalik nõusolek on nõutav, kui ehitatakse väikeehitist, mille ehitusalune pindala on 20-60 m² või muudetakse ehitise tehnosüsteeme (sh kanalisatsioon, küte).
(3) Kui kirjaliku nõusoleku taotleja esitatud dokumendid on puudulikud, peab võimaldama taotlejal kõrvaldada puudused viie tööpäeva jooksul kirjaliku nõusoleku andmisest keeldumise aluse selgumise päevast arvates.
(4) Kirjaliku nõusoleku taotluse vorminõuded ja esitamise kord on kehtestatud Majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega ning taotlus asub internetileheküljel: www.ehr.ee.
§ 17. Väikeehitise ja ajutise ehitise kasutamine
(1) Väikeehitisel ei ole vaja kasutusluba, v. a. juhul, kui seda kasutatakse elamiseks.
(2) Väikeehitise püstitamise kohta ei pea esitama ehitise teatist, kui taotletakse väikeehitisele kasutusluba.
(3) Ajutise ehituse korral võib kasutusloa taotluse esitada ehitusloa taotleja.
(4) Ajutisele ehitisele väljastatakse kasutusluba tähtajaliselt kuni viieks aastaks.
§ 18. Ehitusluba
(1) Ehitusluba on vallavalitsuse nõusolek:
4) lammutada ehitusloale märgitud ehitist või selle osa;
5) püstitada mälestusmärk.
(5) Ehitusloa vorminõuded on kehtestatud Majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega ning taotlus asub internetileheküljel: www.ehr.ee.
§ 19. Ehitusloa väljastamine
(1) Ehitusloa väljastab ja tunnistab kehtetuks vallavalitsus.
2) esitada ehitusprojekt, mis vastab ehitusloa taotlemisel ehitusprojektile esitatavatele nõuetele;
3) tasuda riigilõiv ja esitada tasumist tõendav dokument.
2) rahvatervise seaduse § 12 nimetatud objektide puhul tervisekaitse järelevalveasutusega;
6) asjaõigusseaduses sätestatud naabrusõigusi kitsendavate ehitiste puhul naabriga.
(4) Ehitusluba antakse ehitusloa taotlejale, v.a käesoleva paragrahvi lõigetes 5 ja 6 nimetatud juhtudel.
(5) Ehitusluba ehitise lammutamiseks väljastatakse ehitise omanikule. Kui ehitis on mitme isiku ühises omandis, peavad ehitusloa taotluse ehitise lammutamiseks esitama ehitise omanikud ühiselt.
(6) Ehitusluba veekogudes ehitamiseks ja ehitusluba teisele isikule kuuluvale kinnisasjale tehnovõrgu või -rajatise ehitamiseks väljastatakse isikule, kelle suhtes on kinnistusraamatusse kantud vastav asjaõigus või kes on sõlminud vastava asjaõiguslepingu või sellise asjaõiguslepingu sõlmimist kinnitava kokkuleppe.
(7) Ehitusspetsialistil on õigus nõuda põhjendatud juhtudel ehitise ohutusest lähtuvalt enne ehitusloa väljastamist:
2) ehitusuuringut või selle osa, v.a. riigisaladusega seotud ehitise või
3) riigikaitselise ehitise ehitamise korral.
(8) Vallavalitsus väljastab ehitusloa või keeldub selle väljastamisest 20 päeva jooksul ehitusloa taotluse ja ehitusprojekti ning vastava nõude olemasolu korral ehitusprojekti ekspertiisi esitamise päevast arvates.
(9) Nõuded ehitusloa taotlemisel esitatavale ehitusprojektile on kehtestatud Majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega.
(10) Ehitusloa väljastamisest keeldumise põhjused on sätestatud ehitusseaduses § 24 lõikes 1.
(11) Kui ehitusloa taotlemisel esitatud dokumendid on puudulikud, peab võimaldama ehitusloa taotlejal kõrvaldada puudused 5 tööpäeva jooksul ehitusloa väljastamisest keeldumise aluse selgumise päevast arvates.
§ 20. Ehitusloa kehtivus
(1) Ehitusluba on tähtajatu, v.a. käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul.
(3) Ehitamise alustamise päevaks loetakse esimest ehitusprojektile vastavate tööde tegemise päeva ning sellest teavitamist vastava teatisega Rõngu vallale.
§ 21. Ehitusloa kehtetuks tunnistamine
2) ehitise omanik või ehitist ehitav isik ei täida ehitusspetsialisti ettekirjutust;
4) ehitusloa omanik taotleb ehitusloa kehtetuks tunnistamist;
5) muutuvad ehitusloale kantud ehitise olulised tehnilised andmed;
6) ehitamise käigus muudetakse ehitise kasutamise otstarvet;
(2) Ehitusluba tunnistatakse kehtetuks 10 päeva jooksul vastava taotluse esitamise päevast või käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatu vallavalitsusele teadasaamise päevast arvates.
§ 22. Ehitise kasutusluba
(1) Ehitise kasutusluba (edaspidi kasutusluba) on vallavalitsuse nõusolek, et valminud ehitis või selle osa vastab ehitisele ettenähtud nõuetele ja seda võib kasutada vastavalt kavandatud kasutamise otstarbele.
(2) Riigisaladusega seotud ehitisel, riigikaitselisel ehitisel ja väikeehitisel, v.a. elamiseks kasutataval väikeehitisel, ei pea olema kasutusluba.
(4) Kasutusloale kantavad andmed avalikustatakse riikliku ehitusregistri veebilehel: www.ehr.ee.
(5) Kasutusloa vorminõuded on esitatud Majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega.
§ 23. Kasutusloa väljastamine
(1) Kasutusloa väljastab ja tunnistab kehtetuks vallavalitsus.
3) esitada lisaks ehitusprojektile ehitamise tehniliste dokumentide originaalid või dokumendi väljastaja või ehitustoote tarnija toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduse tähenduses või ehitise omaniku või vallavalitsuse kinnitatud koopiad, kui kasutusloa taotlejal on ehitamise tehniliste dokumentide säilitamise kohustus;
4) esitada dokument, mis tõendab ehitise kasutusele võtmisele eelneva ehitise, selle osa või ehitise tehnosüsteemi tehnilise kontrolli teostamist;
5) esitada vajaduse korral kirjalik nõusolek ehitise või selle osa kasutusele võtmiseks;
6) tasuda riigilõiv ja esitada tasumist tõendav dokument.
(3) Kasutusluba väljastatakse, kui ehitis vastab ettenähtud nõuetele. Vallavalitsusel on õigus ehitise ohutusest lähtuvalt enne kasutusloa väljastamist nõuda ehitise või selle osa ekspertiisi tulemi esitamist.
(4) Kasutusluba väljastatakse pärast ehitise ülevaatust ja nõuetele vastavaks tunnistamist. Vallavalitsusel on õigus kaasata ehituse ülevaatuse tegemisse selleks pädevaid isikuid ja institutsioone, kes esitavad oma arvamuse kirjalikult.
(6) Vallavalitsus väljastab kasutusloa või keeldub selle väljastamisest 20 päeva jooksul kasutusloa väljastamiseks vajaliku viimase dokumendi esitamise päevast arvates.
(7) Vallavalitsus peab säilitama kasutusloa väljastamisega seotud dokumente ehitise lammutamiseni või arhiiviseaduses sätestatud korras arhiivi üleandmiseni.
(8) Mitme isiku ühises omandis oleva ehitise korral peavad kasutusloa taotluse esitama omanikud ühiselt.
(10) Ehitise kasutusloa taotluse vorminõuded ja esitamise kord on kehtestatud majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega.
(11) Ehitise ülevaatuse kord on kehtestatud majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega.
(12) Kasutusloa väljastamisest keeldumise põhjused on sätestatud ehitusseaduse § 34 lõikes 1.
(13) Kui kasutusloa taotlemisel esitatud dokumendid on puudulikud, peab kasutusloa väljastaja võimaldama kasutusloa taotlejal kõrvaldada puudused viie tööpäeva jooksul kasutusloa väljastamisest keeldumise aluse selgumise päevast arvates.
§ 24. Kasutusloa kehtivus
Kasutusluba on tähtajatu, v.a ajutise ehitise kasutusluba, mis kehtib 5 aastat.
§ 25. Kasutusloa kehtetuks tunnistamine
1) ehitis on ohtlik inimese elule, tervisele või varale või keskkonnale;
2) ehitise omanik ei täida ehitusjärelevalve ettekirjutust;
3) kasutusloa taotlemisel on teadvalt esitatud valeandmeid;
(3) Vallavalitsus tunnistab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatu korral kasutusloa kehtetuks 10 päeva jooksul vastava taotluse esitamise päevast või lõikes 1 nimetatu vallavalitsusele teadasaamise päevast arvates.
6. peatükk KESKKONNAKAITSE EHITAMISEL JA EHITISTE KASUTAMISEL
§ 26. Veekaitse nõuded
(1) Kavandatud ehitised ja rajatised ei tohi endaga kaasa tuua pinnasevee loodusliku taseme muutumist ega kahjustada põhjavett.
(2) Üldplaneeringuga määratud tiheasustusaladel on reovee pinnasesse immutamine ja veekogusse juhtimine keelatud ning kanalisatsiooni puudumisel peavad sellistel aladel reovee kogumiseks olema kogumiskaevud. Üksikelamu heitvete kogumiskaev peab olema veekindel ja mahuga vähemalt 10 m³ ning asuma hoonetest vähemalt 5 m kaugusel.
(3) Hajaasustusaladel, kus põhjavesi on geoloogiliselt kaitstud, peab reovee enne immutamist vähemalt omapuhastiga bioloogiliselt puhastama. Heitvee immutussügavus peab olema aasta ringi vähemalt 1,2 m ülalpool põhjavee kõrgeimat taset. Imbväljaku kaugus puurkaevust peab olema vähemalt 50 m. Omapuhasti ja imbsüsteem peavad paiknema joogiveekaevude suhtes allanõlva ning põhjavee liikumissuuna suhtes allavoolu.
(4) Omapuhasti ja imbsüsteemi paigaldamiseks on vajalik keskkonnaspetsialisti kooskõlastus.
7. peatükk EHITISTE KORRASHOID
§ 27. Ehitise omaniku kohustused
(1) Ehitise omanik on kohustatud tagama temale kuuluva ehitise ning selle juurde kuuluva krundi korrashoiu ja ohutuse ehituse ajal, ehitise kasutamisel ja lammutamisel.
(2) Ehitise omanik peab tagama ehitise kasutuse ja korrasoleku kontrollimiseks ehitusjärelevalveinseneri ja teiste valdkondade järelvalve teostajate juurde-pääsu ehitisele ja esitama nõudmisel ehitisega seotud dokumentatsiooni. Kui ehitis on muutunud avariiohtlikuks, peab omanik või ehitusettevõtja kohe kõrvaldama avariiohu.
(3) Territooriumi korrashoidu ehituskrundil ja sellegaja sellega piirnevatel aladel (sõidu- ja kõnniteed) korraldab ehituskrundi omanik või valdaja.
(4) Ehituskrunditänava- või teepiiril olevad puud, põõsad ja hekid peavad olema kujundatud ning piirded korrastatud selliselt, et need ei takistaks liiklemistega tekitaks ohtu möödujatele.
(5) Ehitisel peab olema korrastatud valiums. Hoonete välisseinakate, aknad, uksed, karniisid, vihmaveerennid- ja torud, katused ja mud fasssadielemendid peavad olema terved ja nõuetekohaselt viimistletud.
(6) Olemasolevate hoonete fassaadide viimistlemine erinevalt ehitusloa aluseks olevast ehitusprojektist tuleb kooskõlastada Vallavalitsuse ehitusspetsialistiga
Riiklikusse ehitisregistrisse edastab andmeid ja väljastab kinnitatuid väljavõtteid ehitusspetsialist või isik, kellele on antud selleks vallavalitsuse volitus.
[Kehtetuks tunnistatud Rõngu Vallavolikogu 11.03.2010 määrusega nr 3, jõust 22.03.2010.]
Määruses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, välja arvatud juhul, kui planeerimisseadus või ehitusseadus näeb ette teistsugust menetluskorda.
§ 31. Vastutus määruse rikkumise eest
Määrus jõustub 2005. a 1. oktoobril.


Riigilõiv - Põltsamaa vald
Riigilõiv on seaduses sätestatud juhul ja riigilõivuseaduses sätestatud määras tasutav summa lõivustatud toimingu tegemise eest. Riigilõiv kehtestatakse avalduse, kaebuse või taotluse läbivaatamise, haldusakti andmise, dokumendi väljastamise või muu toimingu eest, mille riigilõivu võtja teeb riigilõivu tasuja taotlusel seaduses sätestatud tingimustel ja korras ning millega riigilõivu tasuja saab teatava õiguse, asja või muu hüve ning mille eest tuleb tasuda riigilõivu seaduses ette nähtud juhul ning käesolevas seaduses sätestatud määras.
Riigilõivu tasuja on isik, asutus, välismaa äriühingu filiaal või isikute ühendus, kelle huvides või kelle suhtes toiming tehakse ning kes seaduse kohaselt on kohustatud selle eest tasuma riigilõivu.
Riigilõivu võtja on riigi- või kohaliku omavalitsuse üksuse asutus või valla- või linnasekretär, kes seaduse kohaselt on kohustatud toimingu tegema.
Kohaliku omavalitsuse üksuse asutuse toimingu eest tasutav riigilõiv laekub vallaeelarvesse.
Riigilõiv tasutakse enne toimingu tegemise taotlemist. Riigilõiv tasutakse Eestis käibel olevas rahas.
Ehitusseadustiku alusel tehtavate toimingute eest
Ehitusseadustiku alusel tehtavate toimingute riigilõivumäärad leiab riigilõivuseaduse peatükist 16.
Lõivustatavad toimungud:
1. Ehitusloa läbivaatus
2. Kasutusloa läbivaatus
3. Projekteerimistingimuste taotluse läbivaatus
4. Ebaseaduslikult ehitatud ehitise ehitisregistrisse kandmine
5. Ehitisregistri dokumendi väljastamine
Riigilõiv tasutakse Põltsamaa Vallavalitsuse arvelduskontole:
SEB EE171010152000462007
SWEDBANK EE522200001120094050
Selgitusse märkida "Riigilõiv, katastritunnus või aadress, toiming (ehitusluba, projekteerimistingimused vms), hoone/tegevus eest (EHS lisa 1, lisa 2 ) ".
Näiteks: Riigilõiv, 57301:003:009, ehitusluba, elamu laiendamise üle 33% eest.
Riigilõivumäärad
Hoone ehitusloa taotluse läbivaatamine Riigilõivuseadus § 3311
Elamu ja seda teenindava rajatise ehitusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 150 eurot
Elamu ja seda teenindava rajatise lammutamiseks vajaliku ehitusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 30 eurot
Mitteelamu ja seda teenindava rajatise ehitusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 250 eurot
Mitteelamu ja seda teenindava rajatise lammutamiseks vajaliku ehitusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 30 eurot
Rajatise ehitusloa taotluse läbivaatamine Riigilõivuseadus § 3312
Raudteerajatise, auditikohustusliku surveseadme või gaasipaigaldise, jaotusvõrgu elektrirajatise, side- ja telekommunikatsiooniehitise, kanalisatsiooniehitise, pinnaveehaarde, puurkaevu, puuraugu, spordi- või puhkerajatise, supelranda teenindava kaldaga püsivalt ühendamata spordi- või puhkerajatise ning erirajatise ehitusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 30 eurot
Nimetatud rajatiste lammutamiseks vajaliku ehitusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 30 eurot
Avalikkusele ligipääsetava eratee, õhutranspordirajatise, sadama- ja avalikus veekogus kaldaga püsivalt ühendatud rajatise, muu avalikus veekogus kaldaga püsivalt ühendamata rajatise, sealhulgas kaldaga funktsionaalselt seotud rajatise, veevärgi- ja kanalisatsioonitorustiku, kanalisatsiooniehitise, tammi, paisu, kaldakindlustusrajatise, veehoidla, niisutus- ja kuivendusrajatise, tõsteseadme, põhivõrgu elektrirajatise ja prügimäerajatise ehitusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 250 eurot
Hoonete kasutusloa taotluse läbivaatamine Riigilõivuseadus § 3313
Hoonete kasutusloa taotluse läbivaatamine Riigilõivuseadus § 3314
Raudteerajatise, auditikohustusliku surveseadme või gaasipaigaldise, jaotusvõrgu elektrirajatise, side- ja telekommunikatsiooniehitise, kanalisatsiooniehitise, pinnaveehaarde, puurkaevu ning spordi- või puhkerajatise kasutusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 30 eurot
Avalikkusele ligipääsetava eratee, õhutranspordirajatise, avalikus veekogus kaldaga püsivalt ühendamata rajatise, sealhulgas kaldaga funktsionaalselt seotud rajatise, veevärgi- ja kanalisatsioonitorustiku, veehoidla, niisutus- ja kuivendusrajatise, tõsteseadme, põhivõrgu elektrirajatise ja prügimäerajatise kasutusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 60 eurot
Projekteerimistingimuste taotluse läbivaatamine Riigilõivuseadus § 3315
Enne ehitusseadustiku jõustumist ebaseaduslikult ehitatud ehitise ehitisregistrisse kandmine Riigilõivuseadus § 3316
Enne ehitusseadustiku jõustumist ebaseaduslikult ehitatud ehitise ehitisregistrisse kandmise eest tasutakse riigilõivu 500 eurot
Ehitisregistrisse kandmisel ei ole vajalik täiendavalt tasuda riigilõivu ehitus- või kasutusloa eest
Ehitisregistri dokumendi väljastamine Riigilõivuseadus § 3317
Ehitisregistri andmete kinnitatud väljavõtte väljastamise eest tasutakse riigilõivu 2 eurot iga lehekülje eest