Tööelu 3/2018 by Tööinspektsioon - Issuu
NR 3 / SÜGIS 2018
Elukestev rööprähklemine
lk 34 Suhtumine tööohutusse koolides jätab soovida
Kai Realo: juht peab leidma kontakti iga meeskonnaliikmega lk 20
TÖÖINSPEKTSIOONI AJAKIRI SÜGIS 2018
(Töö)tervis tarviline vara
Kuidas arvutada tööõnnetuste kulu ühiskonnale?
Ajalugu: BLRT Grupi prioriteet on turvaline töökeskkond
Suhtumine tööohutusse koolides jätab soovida
Meie inimene: Piret Kaljula – ringiga tagasi Tööinspektsioonis
Tööelu 7 hetke: Mart Poom – jalgpallur ja treener
Keeletoimetaja: Kairi Vihman Küljendus: Ann Vaida Fotod: Tööinspektsioon, erakogud, Meeli Küttim, Humanlink OÜ, Scanpix, Shutterstock, Unsplash Kolleegium: Maret Maripuu, Tööinspektsiooni peadirektor; Meeli Miidla-Vanatalu, Tööinspektsiooni peadirektori asetäitja ennetuse ja õiguse alal; Kristel Abel, Tööinspektsiooni teabe- ja välissuhete osakonna juhataja; Vilve Raik, Tallinna Linnakantselei personalidirektor; Maria Kütt, Coca-Cola HBC Balticsi personalijuht; Lauri Rohtoja, AS Operail juhatuse liige; Nelli Loomets, Eesti Ametiühingute Keskliidu jurist; Ilona Leib, PR Partner OÜ juhataja Ajakirjas avaldatud artiklite tekste on lubatud levitada meedias viitega ajakirjale Tööelu. Ajakirjas avaldatud fotode kasutamise sooviga tuleb eelnevalt pöörduda toimetaja poole, kuna autoriõigustest lähtuvalt saab anda loa mujal kasutamiseks vaid neile fotodele, mis on tehtud ajakirja tellimusel (mitte andmebaasidest ja erakogudest pärit fotodele). Ajakirja saab tellida ja lugeda Tööinspektsiooni kodulehelt www.ti.ee
Mart Poom – jalgpallur ja treener
inu 92aastane naabrinaine tavatseb öelda, et nii kaua, kui tervis on korras, saab kõigega hakkama, mis saatus eluteele veeretab. Tervise peale hakkame tavaliselt mõtlema alles siis, kui tõsine häda on kimbutamas. Erinevates uuringutes on välja toodud, et eluviis mõjutab meie tervist kõige rohkem, lausa 50 protsendi ulatuses; pärilikkus ja keskkond kumbki 20 protsenti ja arstiabi vaid 10 protsenti. Oleme saanud targemaks selles osas, kuidas tervislikumalt elada ja meie eluiga on ka tunduvalt pikenenud, ent tervena elatud eluaastate arv on vähenenud. Kui 2009. aastal elasid Eesti naised ilma terviseprobleemideta keskmiselt 59. ja mehed 55. eluaastani, siis praeguseks on näitajad langenud naistel 56. ja meestel 53,6. eluaastani. Samas on keskmine oodatav eluiga naistel 82 ja meestel 73 aastat. Tõus on tulnud suremise edasilükkumise tõttu, sest ravimine ja arstirohud on läinud paremaks. Inimene küll elab kauem, aga haige ja sageli abivajajana. Tervis on midagi enamat kui haiguse puudumine. Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) defineerib tervist kui täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisundit. Seega kuulub tervise mõistesse meie üldine rahulolu eluga – milline on meie töö, toimetulek, kindlustunne, suhted lähedaste, kolleegidega.
varastes 20ndates, kui ei jälgita ohutu ja tervisthoidva töötamise suuniseid. Nii võivad aastatega terviseprobleemid ja tervisega seotud kulud nii inimesele kui ka tema tööandjale kujuneda väga suureks. Tõsiselt tuleb võtta nii tervisekontrolle kui ka arsti soovitusi. Kui tööandjale tundub töötervishoid tüütu kohustusena, siis sageli ei lähe töötaja kontrolli või jätab oma tervisehädad enda teada, kuna kardab, et tuvastatav või olemasolev tervisehäda ei luba enam sellel kohal töötada. See on mõistetav hirm, aga kui tervis üles ütleb ja üldse kuskil töötada ei saa, siis kas see on parem variant?
oluline – ta peab oma ootustest ja erivajadustest teada andma, et tööandja saaks sobivat töökeskkonda kujundada. Vähetähtis ei ole ka inimestevaheline keemia töökohal, mis suuresti sõltub töötajatest endist. WHO tervise definitsiooni jälgedes tulekski ehk rääkida hoopis töötervisest ja mitte üksnes sellest, et inimestel jääksid käed-jalad terveks ja kopsud puhtaks. See on ka meie rahulolu tööga, et me ei kaotaks tööl olles oma närve, positiivset tuju, ei tunneks end võõraste ja üksikutena. Stressi ja depressiooni on meie ümber niigi liiga palju ning hea oleks, kui töökoht poleks ei ühe ega teise oluliseks allikaks. Inimsuhete instruktsioonide ja inspektsioonide võimalused on aga piiratud. Töötervist saavad tagada töötajad ja tööandjad koos, hinnates ja maandades võimalikke riske ning luues ja hoides ohutut ning tervisesõbralikku töökeskkonda.
Tervise laiem käsitlus tähendab, et tööandja peab lisaks tavapärastele töökeskkonna ohuteguritele hindama ka psühhosotsiaalsest ohutegurist tuleneva tervisekahjustuse võimalust. Ennetuseks tuleb kohandada töökorraldus ja töökoht töötajale sobivaks, optimeerida töötaja töökoormus, võimaldada töötajale Pole kahtlustki, et töö mõjutab tööpäeva või töövahetuse jooksul inimese tervist. Ja praegune suur tööaja hulka arvatavaid vaheaegu murekoht on see, et töö on valdavalt ning parandada ettevõtte psühhokolinud õuest tuppa. Liikumise ase- sotsiaalset töökeskkonda. mel istub suurem osa töötajaid pidevalt arvuti ees. Tervisemured Võib jääda mulje, et tööandja peab võivad alguse saada juba esimesel kõike tegema ja tagama. See pole Maret Maripuu töökohal, kui inimene on alles aga õige, sest töötaja panus on sama Tööinspektsiooni peadirektor
TÖÖELU SÜGIS 2018 | 3
aarel on 30-aastane edukas IT-spetsialist. Rahvusvaheline ettevõte, kus ta töötab, asub Tallinnas mainekas ärikvartalis ning seal pakutakse töötajatele mitmesuguseid lisaväärtusi, mida paljud ihkaksid – kodus töötamise võimalus, paindlik tööaeg, suhtlemisvõimalus avatud kontoris, põnevad uued ülesanded, rahvusvaheline meeskond. Kõigele vaatamata tunneb Kaarel vaid pärast pooleteiseaastast töötamist, et ta ei jaksa enam. Tal valutab tihti pea, uni on katkendlik, süda puperdab, ta ärritub kergelt ja tunneb ärevust olukordade ees, mille ees tal varem ärevust polnud.
4 | TÖÖELU SÜGIS 2018
meeskonnad, aga kõige selle toreda juures on alati ka teine pool. Töö on intensiivistunud, tulemust sooviKaarli olukord ei ole midagi eba- takse kiirelt, pidev vajadus kohanetavalist. Tänapäeval, kui töötaja- da uute olude ja nõuetega, ebakindtel on pealtnäha justkui paremad lus tuleviku eest, sest paljud tööd on töötingimused kui iial varem, on projektipõhised ja renditööd. Tehnoselles keskkonnas riskitegureid, loogiaareng on viinud selleni, et millele ei ole piisavalt tähelepanu oleme kogu aeg kättesaadavad,“ selpööratud. Neid nimetatakse psühho- gitab tööpsühholoog Riina Telling, sotsiaalseteks ohuteguriteks ning miks peab psühhosotsiaalsetele nad põhjustavad tööstressi, -väsi- ohuteguritele tähelepanu pöörama. must, -kurnatust, läbipõlemist. Eesti Ametiühingute Keskliidu esiSuurbritannia personalitöötajate mehe Peep Petersoni sõnul on assotsiatsioon CIPD prognoosib töötervishoid ja -ohutus olnud piküleilmsetele uuringutele toetudes ka aega seotud peamiselt füüsikergemate ja mõõdukate vaimse lise tööga, kuid järjest suureneva tervise probleemide hulga plahva- vaimse osakaaluga töö tõttu ohustuslikku kasvu, mis on tingitud töö- tavad töötajaid töökeskkonnas ka teistsugused riskitegurid. „Psühhoelu suurtest muutustest. sotsiaalsed riskid ohustavad kõiki „Paindlik tööaeg, töö- ja pereelu töötajaid, aga ütleme nii, et vaimse parem ühildamine, mitmekesised töö tegijal on ka ohud vaimsele terTööelu ohustavad psühhosotsiaalsed ohutegurid
visele suuremad,“ räägib Peterson. Tööpsühholoog Taimi Elenurm peab psühhosotsiaalse ohuteguri osakaalu suurenemise üheks põhjuseks ka aina suurenevat teenindussektorit. „Teenindussuhted muudavad töö emotsionaalsemaks ning see võib kaasa tuua emotsionaalse kurnatuse, mis on rohket suhtlemist sisaldava töö korral peamiseks töötaja vaimset tervist ohustavaks faktoriks,“ räägib Elenurm. Kui kaebleb, siis on valus Inimesed on erinevad ja ka nende tundlikkus psühhosotsiaalsetele riskiteguritele on erinev. Samamoodi nagu inimesed tajuvad erinevalt näiteks temperatuuri muutusi ja muusika valjusust, tajuvad nad erinevalt ka näiteks kohanemist uute olukordadega. Petersonil on selle illustreerimiseks näide enda kogemusest võtta. „Kui otsustasime tööruumid muuta avatuks, siis enamik suhtus sellesse positiivselt, kuid oli ka tagasisidet, et sellistes tööruumides ei ole võimalik töötada,“ räägib Peterson. Tellingu sõnul avaldavad psühhosotsiaalsed ohutegurid kõigile töötajatele mõju. „Ma arvan, et psühhosotsiaalsed ohutegurid võivad erinevatele inimestele avaldada mõju erinevalt – mõnele töötajale on mõju kiirem, teisele aeglasem jne. See tuleneb sellest, et oleme erinevalt haavatavad ja meie vastuvõtlikkus stressile on erinev, samuti mõjutavad meid meie eelnevad elu- ja töökogemused,“ selgitab Telling.
Kuidas siis peaks tööandja toimima, et kõigil oleks tööl hea olla? „Meil ei ole psühhosotsiaalsete ohutegurite mõõtmiseks objektiivseid mõõdikuid. Mida rohkem inimesi organisatsioonis üht subjektiivset tunnet tunneb, siis see ongi statistiliseks tõeks. Lähtuda tuleks sellest, et „enamikele tundub nii“. Keskkonda ja subjektiivset tundlikkust tuleb kombineerida ja seetõttu pole ühte õiget kõigile tööandjatele sobivat lahendust,“ räägib Elenurm. Ta hoiatab, et alati tuleb töötajate n-ö appikarjetele reageerida. „Kui keegi kaebleb, siis on see kutse kõneluseks ja tööandja võiks sellele kutsele vastata läbirääkimistega. Muidu töövõime alaneb ja organisatsioon kaotab kasumis või töö kvaliteedis. Võib küsida, et kas see
www.stressivastu.ee www.terviseinfo.ee www.tooheaolu.ee valu on näiline või tegelik, kuid sisuliselt pole vahet. Kui töötaja kaebleb, siis tuleb reageerida,“ selgitab Elenurm. Peterson lisab, et mõnikord võidakse probleemidele tähelepanu juhtivat töötajat problemaatiliseks pidada ja stigmatiseerida ning seetõttu soovitab ta alati töötajatel, kelle tööandja ei ole avatud töökeskkonna turvalisuse teemadel rääkima, pöörduda tööinspektsiooni konsultantide või ametiühingu poole. „Kui ei ole usalduslikku õhk-
murrangulist muutust tööelus
WHO (World Health Organisation) on välja toonud viis peamist muutust tänapäeva tööelus, mis võivad põhjustada töötajate vaimse tervise probleeme: 1. Ebakindlad projektipõhised töölepingud ja ajutised töökohad ning seetõttu vähenevad sotsiaalsed garantiid ja töösuhete turvalisus. 2. Töö intensiivistumine: tööga ülekoormatus ja lühikesed tähtajad toovad kaasa ajasurve, suurenevad nõudmised töötajatele ja kiirenev töötempo. 3. Töö emotsionaalsuse kasv 4. Sagenevad muudatused 5. Taastumise probleemid töö ja eraelu segunemise ning võimalikud vaimse koormuse ja ajutegevuse probleemid pideva online’is olemise tõttu.
TÖÖELU SÜGIS 2018 | 5
konda dialoogiks, tööandja ei pea oluliseks selle teemaga tegelemist ja töötajad ei oska otseselt neid probleeme lahendada, siis kindlasti soovitan nõu küsida vastava väljaõppe saanud spetsialistidelt. Oluline ei ole tööandjat survestada, vaid probleem lahendada,“ räägib Peterson. Samas ei ole Peterson väga optimistlik, et ainult töötajate initsiatiivil võiks olukord organisatsioonis muutuda. „Meil on levinud komme jalgadega hääletada ehk kui inimesele ühes ettevõttes ei meeldi, siis ta ei räägi sellest ega püüa olukorda muuta, vaid lahkub ettevõttest ning sellest on äärmiselt kahju, sest niimoodi ei muutu kunagi midagi,“ tõdeb Peterson. Probleeme saab lahendada vaid dialoogiga Psühhosotsiaalsetest ohuteguritest töökeskkonnas ning nende ennetamisest ja maandamisest on hakatud rääkima viimasel aastakümnel. Enne seda olid prioriteetideks füüsikalised, keemilised ja ergonoomilised tegurid tööl. Elenurme sõnul on organisatsioonide teadlikkus psühhosotsiaalsetest ohuteguritest töökeskkonnas viimastel aastatel järjest kasvanud. „Isegi väikesed organisatsioonid pööravad teemale tähelepanu ning ka kollektiivid, kus on vaid kümmekond töötajat, on oma töötajate vaimse tervise hoidmiseks ette võtnud häid asju. Paraku on enamik neist küll IT- või finantssektoris tegutsevad start-up’id,“ räägib Elenurme. 6 | TÖÖELU SÜGIS 2018
vastutavad mõlemad, nii tööandja kui ka töötaja. Tööandja kui tugevam ja teadlikum pool kontrollib ressursse ja saab valida meetmeid psühhosotsiaalsete ohutegurite mõju Petersoni sõnul on tööandjad leevendamiseks,“ sõnab Elenurm. hakanud töötajate töövõime hoid- Ideede pakkumisel ja elluviimisel mise peale rohkem mõtlema pärast tuleb appi nn tervisemeeskond, kelle töövõimereformi. „Töövõimereform liikmed on ise valmis panustama on toonud uue laine selles osas, selleks, et olukorda muuta. et kui inimesel juba on töövõimelangus, siis mõeldakse, kuidas seda „Meie soovitus on, et tööandja jaoks saaks kompenseerida. Tasapisi on peaks olema töötajate hulgas parttööandjad hakanud mõtlema ka ner. Ma eeldan, et tööandja on piisasellele, kuidas inimeste töövõimet valt hõivatud, et ta ei saa üksinda selliseid asju lahendatud. Keegi, kelhoida,“ räägib Peterson. lele töötajad julgevad oma muresid Selleks, et tööandjad teaksid tööta- kurta ja kellega tööandja saab koos jate vajadusi, on vaja pidevat dia- neid muresid lahendada. Et tekloogi. „Töötaja peab rääkima, kiks usalduslik dialoog töötajate ja sest tööandja muidu ei tea. Kiired tööandja vahel,“ räägib Peterson. lühikesed küsitlused annavad hea pildi sellest, mis on probleemiks pal- Tellingu sõnul seisneb tööandja roll judele. Turvalise töökeskkonna eest ka eeskuju näitamises. „TööandTa tõdeb, et olukord psühhosotsiaalsete ohutegurite ennetamisel ja maandamisel on kesisem tootmisja teenindussektoris.
Millest tuleks alustada psühhosotsiaalsete riskide ennetamisel? 1. Luua tervisegrupp, kuhu kuulub ka juhtkonna esindaja. Tervisegrupp tegutseb vahendajana, kes ühendab töötajate head ideed olukorra ärandamiseks juhtkonna ja omanike poolt kasutada olevate ressurssidega. 2. Koostada psühhosotsiaalsete ohutegurite riskianalüüs, milles on välja toodud ka organisatsiooni peamiste ametite esindajate võimalikud psühhosotsiaalsed ohutegurid. 3. Koostada tegevusplaan, kuidas riskianalüüsis välja toodud psühhosotsiaalseid ohutegureid ennetada. 4. Viia see plaan koos tervisegrupiga ellu. Mõõta ja hinnata tulemusi organisatsioonis ning vajadusel muuta tegevusplaani. Tähistada ja tähtsustada seda, mis on õnnestunud ning valida selle hulgast välja parim, mis aitab kujundada organisatsiooni mainet töötajate heaolu, võimekust ja vaimset tervist väärtustava tööandjana.
jal on võimalus oma suhtumisega näidata teemade olulisust. Näiteks täisleppimatus töökiusamisele ja töövägivallale nii sõnades kui ka tegudes on oluline samm usaldusliku töökeskkonna loomisel,“ lisab Telling. Tegemata jätmise tagajärjed Psühhosotsiaalseid ohutegureid eirata oleks suur viga, sest need mõ-
jutavad töötajaid, organisatsiooni kui ka ühiskonda tervikuna. Elenurme sõnul on psühhosotsiaalsetel ohuteguritel mitu tagajärge. „Personaalsel tasandil näiteks töökurnatus ja -väsimus, tööstress, läbipõlemine, ärevus ja depressiivsus; meeskondlikul tasandil koostöö ja uute ideede vähenemine, vastupanu muudatustele ja konfliktsuse kasv. Psühhosotsiaalsed ohutegurid tingivad ka somaatiliste haiguste sagenemise kui põgenemisreaktsiooni halvast töökeskkonnast,“ selgitab ta. Eesti tööelu-uuringu (2015. a) andmetel esineb töötajatel mitmeid psühhosotsiaalse töökeskkonna põhjustatud vaimse tervise probleeme. Tööpingest põhjustatud kurnatust esineb 22%-l töötajatest, närvilisust 17%-l töötajatest, tööd häirivat stressi 16%-l töötajatest ning masendust 9%-l töötajatest.
on tööandja jaoks negatiivsed nähtused, sest tööl ei ole tulemust,“ räägib Telling. Lisaks toob Tellingu sõnul psühhosotsiaalsete ohutegurite ignoreerimine kaasa suure personali voolavuse, mis omakorda sunnib tööandjat tegelema pidevalt personaliprobleemidega ega võimalda keskenduda organisatsiooni eesmärkide saavutamisele. Elenurm kinnitab vajadust psühhosotsiaalsete terviseriskide maandamiseks, sest töötajate kogunenud pinged võivad avalduda ebasobival hetkel. „Kui see nii-öelda mädapaise on juba nii suur, siis see kindlasti ühel hetkel lõhkeb ning see võib paiskuda meediasse, sotsiaalmeediasse, kahjustades oluliselt tööandja mainet,“ selgitab Elenurm. Autor: Jaanika Palm
Tellingu sõnul võib esineda organisatsioonides, kus psühhosotsiaalsed ohutegurid on maandamata, absentismi ja presentismi. „Absentismi all mõistetakse olukorda, kus inimene peaks olema tööl, aga ta ei ole ning presentism on olukord, kus töötaja küll viibib töökohal, kuid ei tee tööd. Mõlemad
TÖÖELU SÜGIS 2018 | 7
Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse muudatused – psühhosotsiaalne ohutegur Silja Soon, töötervishoiu talituse juhataja Meeli Miidla-Vanatalu, peadirektori asetäitja ennetuse ja õiguse alal
aanuaris 2019 jõustuvad töötervishoiu ja tööohutuse seaduse (TTOS) muudatused. Tööelu ajakirja järgnevates numbrites avame detailsemaid muudatuste eesmärke, rakendamise võimalusi ning sellest tulenevaid võimalikke muudatusi töökeskkonna korralduses.
Alates seaduse muudatuste vastuvõtmisest Riigikogus, on liikvele läinud müüdid, et ühe muudatusena tuuakse seadusesse sisse töökiusamise mõiste ning pärast muudatuste jõustumist hakkab Tööinspektsioon kohe karistama suurte rahatrahvidega neid tööandjaid, kelle töötajad on pöördunud inspektsiooni poole seoses töökiusamise, ahistamise või muu olukorraga, kus neile tundub, et psühhosotsiaalse ohuteguri mõju nende tervisele on väljakannatamatu. Tõsi on see, et seadusandja täpsustas psühholoogilise ohuteguri
mõistet ja viis selle vastavusse Euroopa Liidu direktiivides kastutatava terminiga psühhosotsiaalne ohutegur, mis on sisult palju täpsem termin. Psühhosotsiaalse ohuteguri hindamine töökeskkonnas eeldab küll teadlikku lähenemist, kuid üldiselt ei erine suurel määral muude töökeskkonna ohutegurite hindamisest. Paljud personalijuhid, -spetsialistid ning keskastme ja tippjuhid on tegelikult juba aastaid sellega tegelenud, kuid ei oska oma tegevust veel seostada seaduses nimetatud psühhosotsiaalse ohuteguriga.
Psühhosotsiaalsed ohutegurid on sellised töökorralduse, juhtimise ja töökeskkonna sotsiaalse konteksti aspektid, mis võivad tekitada töötajale psühholoogilist või füüsilist kahju. Kui küsida juhilt, et kas ta tahab, et tema töötajad oleksid tööl õnnelikud ja oma tööga rahul, siis vastab enamik juhtidest jaatavalt, sest rahuloleva töötaja töötulemused on oluliselt paremad. Jätkub lk 11
8 | TÖÖELU SÜGIS 2018
Kas minu organisatsioonis on kehv psühhosotsiaalne keskkond?
lati ei pruugi tööandja osata arvata, et ettevõtte psühhosotsiaalne kliima ei ole kiita. Töötajaid ju ikka lahkub ettevõttest ja ikka on mõni haige. Kõik käivad regulaarselt töötervishoiuarsti juures ja sealt ei tule tööandjale tagasisidet, mis sunniks senisest enam keskenduma konkreetselt psühhosotsiaalsele ohutegurile.
Kuid kas kõik on ikkagi hästi? Tasub pisut järele mõelda ja avatud pilguga ringi vaadata. Teatud määral saab tööandja kindlasti enda jaoks olulist tagasisidet, kui kehtestab näiteks probleemide lahendamiseks kindla korra, teeb koostööd töökeskkonnaspetsialisti ja -volinikuga, kuulab oma töötajaid ning viib regulaarselt läbi rahulolu-uuringuid.
• Kas viimase aasta jooksul haiguslehe võtnud inimeste arvus on muutusi?
Kuid praktikas on neid juhtumeid, kus olukord võib täiesti ootamatult eskaleeruda võtmetöötaja või juhi lahkumise tõttu või tekib oluline huvide vastuolu tööandja suundumuste ja töötajate soovide ning isiklike eesmärkide vahel, mis tingib etteaimamatuid reaktsioone ja olukordi.
• Kas teil on mulje, et ettevõttes tekib konflikte tööst tuleneva pinge, nt stressi või suure töökoormuse või ebaselgete tööülesannete või põhjendamatute nõuete tõttu?
Allpool on abiks mõned küsimused, mis aitavad vajadusel kiiresti hinnata, kas organisatsiooni psühhosotsiaalne keskkond on hea või on hoopis vaja kiiret sekkumist. • Kas teile on jäänud mulje, et mõned töötajad lahkuvad organisatsioonist stressi tõttu, milleni on viinud töökeskkond? Kas personali voolavus on püsivalt suur või ajutiselt mõnest sündmusest ajendatuna?
• Kas teile tundub, et ettevõtte töötulemused ei ole enam nii head kui varem (võrdlus varasemate aastatega)? Töötajate hulgas töölt puudumisi ei ole, kuid asjad ei lähe enam nii hästi.
• Kui konflikte esineb, siis püüdke selgitada, mis on nende konfliktide põhjused. Ärge jätke konflikti osapooli üksi, eeldusel, et see on nende omavaheline asi. Omavaheline probleem võib kiiresti kasvada kogu kollektiivi probleemiks, sest konflikti osapooled hakkavad endale otsima nn liitlasi, nendega ühte moodi mõtlejaid. Paratamatult tekib vastandumine, mis võib mõjutada suurt osa organisatsioonist või ka kogu organisatsiooni, olenevalt konflikti osapoolte rollist ja suhetest organisatsioonisiseselt.
• Kas teile tundub, et töölt puudutakse töökohal tekkinud probleemide, nt stressi või kehva psühholoogilise töökeskkonna tõttu? Psühhosotsiaalse ohuteguri hindamisel võib abiks olla elektrooniline küsimustik, mille saab näiteks liita töötajate rahulolu-uuringuga. Küsimustiku interaktiivne variant on leitav lehelt www.stressivastu.ee/hse/Juht/ ning ka portaalist www.tööelu.ee.
TÖÖELU SÜGIS 2018 | 9
Mida teeb tööinspektor, kui Tööinspektsioonile esitatakse töökiusamise kaebus? •	Analüüsib kaebuse asjaolusid ning uurib kaebuse esitajalt täiendavalt, kas ta on oma probleemist teavitanud töökeskkonnavolinikku või töötajate usaldusisikut või nende puudumisel oma vahetut juhti või temast kõrgemal seisvat juhti. •	Uurib kaebuse esitajalt, kas ja kuidas on tööandja püüdnud probleemi lahendada, mida selleks täpsemalt töötaja arvates tehtud on.
psühhosotsiaalse ohuteguri hindamisega. Vajadusel fikseeritakse hindamata jätmine või ebapiisav hindamine ning tehakse ettekirjutus ohuteguri hindamiseks ja tegevuskava koostamiseks. Ettekirjutuse täitmise tähtaeg lepitakse kokku menetluse kestel ja see võib sõltuda tööandja ettevõtte suurusest, probleemi ulatusest ning tegevuste elluviimise ajalisest võimalikkusest. Ettekirjutuse täitmise tagamiseks võidakse teha ka sunniraha hoiatus, kuid see ei ole trahv ning sunniraha nõutakse sisse vaid juhul, kui ettekirjutus jäetakse tähtaegselt täitmata.
•	Kui töötaja ei ole ettevõttes kellelgi oma probleemist teatanud, siis annab pöördujale soovitusi, kuidas proovida koostöös tööandjaga probleeme lahendada. •	Sanktsiooni ehk trahvi rakendatakse vaid juhul, kui tööandja keeldub psühhosotsiaalse ohuteguri hindamisest või alahindab teadlikult ohutegurit, et välti•	Kui ettevõte on väike, töötajate esindajaid ei ole ning da edasiste tegevustega kaasnevaid kohustusi või probleem on ettevõtte juhiga, siis alustab menetlust, tegemist on korduvate rikkumistega, mis näitavad, kaebuse esitaja nime tööandjale mitte avaldades. et tööandja ei taha tegelikult psühhosotsiaalse ohuteguri hindamise ega selle mõju ennetamisega tegele•	Viiakse läbi tavapärane töökeskkonna järelevalve, da ning töötajale on tekkinud kahjulik tagajärg. mille käigus hinnatakse tööandja tegevusi seoses 10 | TÖÖELU SÜGIS 2018
Mõningane tööalane pinge võib olla motiveeriv ja edasiviiv. Olukord on tõsine, kui pinge on väga tugev või kestab pikaajaliselt.
stressi põhjuseks. Tööstress ilmneb Olulisimad töökohal stressi tekitaigas olukorras, kus tööalased nõud- vad tegurid on: mised ületavad töötaja võime nen- •	liiga suur (või ka liiga väike) dega toime tulla. Seega on üks tertöökoormus; minitest põhjus, teine aga tagajärg. •	ebamõistlikud tähtajad;
Tööstressi käsitletakse pinge- •	segaselt püstitatud tööülesanded ja ebaselged juhtimisliinid; seisundina, mis tekib, kui inimene tajub vastuolu töökeskkonna esi- •	kui hästi tehtud tööd töötaja hinnangul ei tunnustata või ei Aga kuidas siis teada saada, kas tatud katsumuste ja oma toimetunnustata vastavalt tema ootustöötajad on rahul? Tavaline vas- tulekuvõimaluste vahel. tele; tus on, et meie töötajad ei kaeba, teevad koostööd, mured lahenevad Mõningane tööalane pinge võib •	kui puudub võimalus kaebusi esitada või kaebuste esitamisel koostöös juhiga, kõik teavad, kuidas olla motiveeriv ja edasiviiv. Olukord nende lahendamisega ei tegelda; või kelle poole mure korral pöörduda, on tõsine, kui pinge on väga tugev lisaks käime meeskonnakoolitustel või kestab pikaajaliselt ning toime- •	palju vastutust, kuid vähe kontrolli või otsustusvabadust; ja motivatsioonikoolitustel, viime tulekuressursse on vähe. Uues või läbi arenguvestlusi, kus saab anda pingelises olukorras, samuti suure •	mittetoetavad või koostööle mittealtid ülemused, alluvad või vahetult tagasisidet, meil on pii- koormuse korral, vallandub inimese kaastöötajad; savalt puhkepause, erinevad paind- kehas kohanemisreaktsioon, mida likud töötegemise võimalused või nimetatakse ka stressireaktsioo- •	kontrolli puudumine oma töötulemuse üle; vastatakse, et me viime igal aastal niks. Tegu on neurokeemilise protläbi töötajate rahulolu-uuringu ja sessiga, mille tulemusena suureneb •	ebakindlus töö, oma positsiooni see kinnitab meie veendumust, et muuhulgas südame löögisagedus, suhtes, sh tõrjutus; suhted on korras ja kõigil on hea sageneb hingamine ning teravneb •	east, soost, rassist, rahvusest või olla. Kõik need vastused on osaliselt taju ümbritseva keskkonna suhtes. religioonist tulenevad eelõiged ja moodustavad teatud tüki Kõik need on olulised reaktsioonid arvamused; olukorras, kus hakkamasaamiseks süsteemsest lähenemisest. •	vägivalla, hirmutamise või kiuon kaks valikut – võitlus või põgenesamise võimalikkus; Kui teemat käsitleda töökeskkonna mine. Selline ammustel aegadel ka•	ebameeldiv või ohtlik füüsiline vaates, tuleb alustada sellest, mis sulikuks osutunud kohanemine aga töökeskkond; üldse on psühhosotsiaalne ohu- ei õigusta end tänapäevases töötegur. Selle mõiste on hästi avanud keskkonnas sageli esineva pikaaja- •	võimaluse puudumine oma annete ja võimete rakendamiseks; Lennart Levi, kes selgitab, et lise stressi puhul. •	võimalus, et väike viga või psühhosotsiaalsed ohutegurid on tähelepanu hajumine võivad viia sellised töökorralduse, juhtimise ja Selline ammustel aegadel oluliste negatiivsete tagajärgetöökeskkonna sotsiaalse konteksti kasulikuks osutunud deni. aspektid, mis võivad tekitada töötakohanemine aga ei jale psühholoogilist või füüsilist kahõigusta end tänapäevases Tööstressiga töötajatel võivad tekju. töökeskkonnas sageli kida rasked vaimsed ja füüsilised esineva pikaajalise stressi terviseprobleemid. See mõjutab Psühhosotsiaalsed ohutegurid ja puhul. omakorda organisatsiooni ja ühistööstress on omavahel tihedalt konda tervikuna. seotud, töökeskkonna psühhosotsiaalsed ohutegurid ongi tööTÖÖELU SÜGIS 2018 | 11
Töötajal võivad avalduda näiteks järgmised negatiivsed mõjud: läbipõlemine ja depressioon, keskendumisraskused, töötulemuste kvaliteedi oluline langus, probleemid kodus, narkootikumide ja alkoholi kuritarvitamine, halb füüsiline tervis, eelkõige südame-veresoonkonna haigused ja luu-lihaskonna probleemid, oluline kaalutõus või -langus, söömishäired, unehäired ning nendega kaasnevad muud terviseprobleemid. Organisatsiooni tasandil on negatiivsed mõjud näiteks järgmised: üldised halvad majandus-
Toetavad ja koostööaltid kolleegid vähendavad oluliselt tööstressi. 12 | TÖÖELU SÜGIS 2018
Tööstressi ja psühhosotsiaalsete riskide edukas vähendamine aitab hoida töötajaid õnnelikuna.
Puudumine tööstressi tõttu väheneb või lakkab. Samuti vähenevad tootlikkuse vähenemisest põhjustatud majanduskahjud. Tööstressi ja psühhosotsiaalsete riskide edukas vähendamine aitab hoida töötajaid õnnelikuna. See soodustab ka töötajate kaasamist, motiveeritust ja uuenduslikkust.
näitajad, rohke töölt puudumine, haigena töötamine (töötajad saabuvad töötajad jäävad tööle, kuigi nad ei suuda korralikult Tööstressiga töötada), rohkem tööõnnetusi ja sagedamini ka pensionile enne ametlikku pensioniiga ehk neist vigastusi. võivad töövõime olulise vähePositiivse poole pealt – kui tagatakse nemise tõttu saada töövõimetushea psühhosotsiaalne töökeskkond, pensionärid. Positiivne töökeskkond on töötajad tööl terved ja tootlikud. aitab hoida töötajaid tööl.
Psühhosotsiaalsete riskide ennetamine – mida siis ikkagi teha?
sühhosotsiaalsete riskide ennetamisel on kõige tõhusam tegutseda proaktiivselt. Tööandja peab olema sisuliselt probleemi tekkimisest kaks sammu ees. Kogemused näitavad, et selleks ajaks, kui tööstress, terviseprobleemid ja töölt puudumine suurenevad, on tootlikkus ja innovatsioon juba languses. Nii mõjutatakse märkimisväärselt organisatsiooni majandusnäitajaid. Tegurid, mis loovad hea psühhosotsiaalse töökeskkonna, on järgmised:
•	suhtlemine on avatud ja kahepoolne, töötajaid teavitatakse arengusuundadest, eelkõige organisatsiooniliste muudatuste ajal;
•	töötajad on hea väljaõppega ning tööandja pakub neile enesetäiendamise võimalusi ja töötajad otsi- •	tööstressi, ahistamise ja kolmanda isiku poolsete vägivallajuhtumite ennetamiseks on erimeetmed vaid neid võimalusi lisaks ka ise, arvestades tööandja ning töötajad tunnevad, et nende muredesse suhtuvajadustega; takse osavõtlikult; •	töötajatel on tööülesannete korraldamiseks ja täit•	töötajad saavad töö- ja eraelu tõhusalt ühitada. miseks piisavalt aega; •	monotoonseid ülesandeid on minimaalselt või on Tööandja saab alati rakendada töötajate vaimse heaolu need töötajate vahel ära jagatud ning töötajaid parandamiseks täiendavalt vabatahtlikke meetmeid. julgustatakse oma töö eest vastutust võtma; Psühhosotsiaalsete riskide ennetamisest saavad kasu •	töötajad teavad täpselt, mida neilt oodatakse, ja neile kõik: antakse korrapäraselt konstruktiivset tagasisidet •	töötajad: paraneb töötajate heaolu ja nad on tööga (positiivset ja negatiivset); rohkem rahul; •	töötajad on kaasatud tööd puudutavate otsuste tegemisse ja neid julgustatakse avaldama arvamust •	juhtkond: töötajad on terved, motiveeritud ja produktiivsed; näiteks töömeetodite ja -graafikute kohta; •	tööülesannete, hüvitiste, ametikõrgenduste karjäärivõimaluste jagamine toimub õiglaselt;
•	töökeskkond on sõbralik ja toetav ning tippkoormuse ajal on võimalik kasutada lisaressursse;
•	organisatsioonid: üldised majandusnäitajad paranevad, väheneb töölt puudumiste, haigena töölkäimiste, tööõnnetuste ja vigastuste arv ning kaadri voolavus; •	ühiskond: vähenevad üksikisikutele ja ühiskonnale tervikuna langevad kulud ja koormus.
TÖÖELU SÜGIS 2018 | 13
Uudised Tervislikud töökohad haldavad ohtlikke aineid
prillis algas Euroopa Tööohutuse ja Tervishoiu Agentuuri juhtimisel kaheaastane teavitusja koostööprojekt pööramaks tähelepanu ohtlikele ainetele töökeskkonnas. Eestis on erilise tähelepanu all kantserogeenid, mis põhjustavad enamiku surmaga lõppevatest kutsehaigustest Euroopa Liidust.
Augusti lõpus toimus kolm seminari, kus käsitleti ohtlike ainete temaatikat ning võimalusi töökeskkonna ohutumaks kujundamist. Tööinspektsiooni töökeskkonna spetsialist Piret Kaljula vaatles, mis on ohtlik kemikaal, millised on põhilised nõuded ja rikkumised ning tõi näiteid tööõnnetustest ja kutsehaigestumistest. Töötervishoiu talituse juhataja Silja Soon rääkis kantserogeenidest, reguleeriva määruse nõuetest ning tegi ülevaate Tööinspektsiooni sihtkontrollide tulemustest ja kantserogeenidega seotud rikkumistest. Videoklipi vahendusel osales dr Kristiina Ojamaa, kes keskendus tööga seotud vähile ning andis nõuandeid tervise hoidmiseks. Seminarid toimusid Tallinnas, Jõhvis ning Tartus. Oktoobris toimuvad taas töökeskkonna ﬁlmiõhtud. Näidatakse 2017. aastal Leipzigi rahvusvahelisel dokumentaal- ja animafilmide festivalil parima tööteemalise dokumentaalfilmi auhinna saanud filmi „Before the Bridge“ („Enne silda“). See on lühidokumentaal, mis räägib automatiseerimise mõjust tööjõule. 14 | TÖÖELU SÜGIS 2018
Tööturg on pidevas muutumises ning tulevikku vaatav film uurib, kuidas inimesed saavad ja peavad kohanema ning kas tegema koostööd robotitega või jääma edaspidi töötuks. Filmiõhtud on tasuta ning toimuvad 4. oktoobril Tallinnas ning 5. oktoobril Pärnus. Filmi vaatamisele järgneb arutelu. Täpsem info ja registreerimine Tööinspektsiooni kodulehel ning Tööelu portaalis. Iga aasta 43. nädalal tähistatakse üle-euroopalist tööohutuse ja töötervishoiu nädalat, mille raames toimub
Eestis traditsiooniline töötervishoiupäev. XX töötervishoiupäeval toimub konverents, mille fookus on ohtlikel ainetel töökeskkonnas ning võimalustel töökeskkonda ohutuks ja tervist säästvamaks muuta. Lisaks huvitavatele loengutele saab külastada ka minimessi ala, kus töötervishoiuteenuse osutajad tutvustavad oma teenuseid. Konverents toimub teisipäeval, 23. oktoobril Tallinnas Rahvusraamatukogu suures saalis. Täpsem info ja registreerimine Tööinspektsiooni kodulehel ning Tööelu portaalis.
Rahvusvaheline konverents novembris 6. novembril toimub Tallinnas rahvusvaheline konverents „Uued töövormid ning tööohutus ja -tervishoid vol 2“. Konverents on jätkuks eelmisel aastal Euroopa Liidu eesistumise raames toimunud uute töövormide ning tööohutuse ja -tervishoiu teemalisele rahvusvahelisele konverentsile. Toona arutasid praktikud, eksperdid, sotsiaalpartnerid ning teadlased, kuidas tagada ja jälgida Euroopa kõrgeid tööohutuse ja -tervishoiu standardeid ajal, mil muutunud on töö sisu, harjumused ja keskkond. Ka sel aastal on oodata Tallinnasse rahvusvahelisi eksperte, kes analüütilise pilgu tulevikku suunavad ning arutlevad tööohutuse ja töötervishoiu võimaluste rolli üle üha uueneval tööturul. Konverents toimub Tallinnas Nordic Hotel Forumis. Täpsem info ja registreerimine Tööinspektsiooni kodulehel ning Tööelu portaalis.
Puhkepausid kasulikuks – head nõu videoklippidest Väga sageli leiame end töötamas sunnitud asendis, olgu siis pidevalt istudes või vastupidi, hoopis seistes. Inimesele on aga parim vahelduv tööasend, see tähendab, et tööd saaks teha nii istudes kui seistes ja vahepeal ka liikudes. Paraku pole selliselt töö tegemine alati võimalik ja tuleb leida lahendusi, et pidev sundasend inimest ei väsitaks ning ülekoormusest tervisekahjustusi ei põhjustaks. Sundasendis töötamise korral on töötajale ette nähtud puhkepausid, et nendest maksimaalselt kasu oleks, tuleks pausi ajal teha harjutusi. Tööinspektsioonil said valmis videod, kust saad häid nõuandeid. Märt Pius, Kait Kall ja Tõnis Niinemets näitavad ette, kuidas võtta puhkepausist maksimum ja teha kasulikke harjutusi. Head sirutamist!
Videod leiad Tööelu portaalist www.tooelu.ee/liiguterviseks
TÖÖELU SÜGIS 2018 | 15
Töövaidluskomisjon Hingerahu töövaidluskomisjoni abiga Meeli Miidla-Vanatalu, peadirektori asetäitja ennetuse ja õiguse alal
öösuhe on tööandja ja töötaja omavaheline sõltuvussuhe. Töötaja allub tööandja juhtimisele ja kontrollile, tööandjal lasub töötasu maksmise kohustus, töötaja on tööandjast suurel määral majanduslikult sõltuv ning tööandja vastutab isegi kolmanda isiku ees, kui töötaja oma tööülesannete täitmise käigus teda kahjustanud on. Ehk sõltuvus tähendab vastutust teineteise eest ja ees.
Kui aga ühe poole käitumine ei vasta teise poole ootustele, siis tekib tüli – töövaidlus, mis vajab lahendamist. On loomulik, et inimesed suudavad töölepingulise suhte käigus tekkinud probleemid lahendada omavahel rääkides ja arutades. Siiski see alati ei õnnestu ning siis pöördutakse õiglase lahendi saamiseks juba töövaidluskomisjoni või kohtusse. Siis soovitakse, et keegi kolmas tuleks ja ütleks, mis on õige ja õiglane.
oleks aga pooltel olnud veelgi kiirem ja lihtsam pöörduda kohe alguses lepitusmenetlusse, kuid eelistati ikkagi vaidlust. Ilmestamaks seda, toon järgnevalt neli näidet juhtumitest, kus pooled jõudsid mitu kuud kestnud vaidluse käigus siiski kompromissini.
mata jäänud töötasu (preemiat) ning hüvitist, sest tema hinnangul oli tööandja rikkunud töösuhtes oma kohustusi sel moel, et töösuhte jätkamine töötaja poolt ei olnud enam võimalik. Töötaja esialgne nõue tööandja vastu oli üle 20 000 euro.
Töötaja oli töölepingu üles öelnud tööandja rikkumise tõttu töölepingu seaduse (TLS) § 91 lõike 2 alusel, sest leidis, et tema preemiast ilmajätmine on tööandja poolt väga oluline rikkumine. Peamine probleem seisnes selles, et tööandja oli muutnud tagasiulatuvalt lisatasu/preemia arvestamise ja maksmise põhimõtteid, kuid töötajad olid panustanud eelnevalt kehtinud reegleid arvestades ning eeldasid juba lisatasu saamist. Olukord oli endise osakonna juhataja vaates Sel aastal on töövaidluskomisjon Töötaja, ettevõtte endine osakonna ebaõiglane, sest ta ei saanud enne kinnitanud 193 kompromisskokku- juhataja pöördus töövaidluskomis- tööpanuse andmist vajalikku infot lepet, mis on 13% kõigist töövaidlus- joni poole üsna tavalise nõudega, ega ka kaasa rääkida töötasu asjadest. Paljudel nendest juhtudest soovides saada töötamise ajal saa- maksmise süsteemi muudatuste Nii kompromissil kui ka lepituskokkuleppel on vaidluse osapooltele üks suur eelis võrreldes töövaidluskomisjoni otsusega – kokkulepet ei Suurem osa töövaidlusi lahen- avalikustata ega avaldata, see jääb datakse Eestis töövaidluskomis- konfidentsiaalseks. Seetõttu ei ole jonis, mis sellest aastast tegutseb järgnevate näidete puhul võimalik uue töövaidluse lahendamise sea- välja tuua ettevõtte nime ega kirjelduse (TvLS) raamides. Uus seadus dada detailideni juhtumi asjaolusid. tõi uued võimalused ning on juba seitsme kuuga tõestanud, et komis- 1. Hüvitis endisele osakonna jonile antud uued õiguslikud tööriis- juhatajale ja töölepingu lõpetamine töötaja algatusel tad on vajalikud ja kasutatavad.
16 | TÖÖELU SÜGIS 2018
kujunemises. Tööandja ei arvestanud sisuliselt töötajate huvide ja õiguspärase ootusega. Tööandja vastas, et töötaja viidatud preemia maksmise süsteemi ei ole talle kunagi rakendatud ja preemia maksmine on tööandja ühepoolne otsus, mida töötaja ei saa eeldada. Seega pidas tööandja töötajapoolset töölepingu erakorralist ülesütlemist ja saamata jäänud töötasu nõudeid oma esialgses vastuses täiesti põhjendamatuteks.
Mis on lepitusmenetlus? Lepitusseaduse kohaselt on lepitusmenetlus vabatahtlikkusel põhinev tegevus, mille käigus erapooletu isik (lepitaja) toetab lepitusosaliste suhtlust, eesmärgiga aidata neil leida lahendus vaidlusküsimusele. Lepitaja võib esitada pooltele lepituse asjaolude ja menetluse kulgemise põhjal oma lahendusettepaneku.
Leppimise eelised: • Lepitusmenetlus saab toimuda vaid juhul, kui mõlemad pooled seda soovivad. Lepitust ei saa teisele poolele peale suruda. • Lepitusmenetluses võivad vaidlusse sattunud pooled teadvustada, et üks samm tagasi on tegelikult kaks sammu edasi. Pädev lepitaja saab:
Eeltoodu tähendab, et kõige pealt oli töötaja tellinud tasulise õigusabiteenuse, et koostada avaldus töövaidluskomisjonile, seejärel oli sama teinud tööandja, et koostada kirjalik vastus töötaja avaldusele. Töövaidluskomisjon oli võtnud asja menetlusse, teinud vastavasisulise määruse, määranud asja arutamiseks istungi aja, korraldanud töövaidluskomisjoni kaasistujate kaasamise määratud isutungipäevaks ning toimus juba ka istung, kus mõlemad pooled osalesid oma esindajatega. Töövaidluskomisjon jõudis juba teha asjas ka otsuse. See on oluline kulu nii vaidlusse sattunud pooltele kui ka riigile seoses töövaidluskomisjoni tegevusega. Töövaidluskomisjon otsustas, et töötaja nõuded tuleb siiski rahuldada, kuid osaliselt ning tööandjalt tuleb töötaja kasuks välja mõista hüvitis 6000 eurot. Kuid pärast töövaidluskomisjoni otsuse saamist mõistsid mõlemad pooled, et see otsus ei ole neile kasulik ja otsustasid sõlmida hoopis kompromisskokkuleppe.
• Taaskäivitada dialoogi kinnijooksnud suhtes ning hoida suhtlusprotsessi käimas vastavalt lepitusprotsessi reeglitele. • Aidata pooltel olukorda analüüsida ja vaatenurki laiendada. • Vormistada lahenduseni jõudmisel seaduspärase kokkuleppe, mille pooled ise allkirjastavad. • Leppimise tulemusel saavutatakse õigusrahu, kuid ka hingeline rahulolu ning vaidlus lõppeb. • Menetlus on kiirem, sest kirjalik lepituskokkulepe sõlmitakse poolte vahel kümne tööpäeva jooksul töövaidluse lahendamise seaduse § 34 lõikes 1 sätestatud avalduse menetlusse võtmise otsustamisest arvates.
Leppimise ohud: • Lepitusmenetlusse minek on vaid näiline ning varjatud eesmärgiks on teise poole tegeliku tahte väljaselgitamine ning täiendavate asjaolude välja uurimine, et saadud teadmistega juba vaidlusmenetlusse asuda. • Lepituskokkulepe ei ole täitedokument ehk selle alusel ei saa pöörduda kokkuleppe täitmiseks kohtutäituri poole. Kui teine pool kokkulepet vabatahtlikult ei täida, siis on võimalus pöörduda lepituskokkuleppe alusel kohtusse, et kohtumenetluse tulemusel saada vajalik täitedokument.
TÖÖELU SÜGIS 2018 | 17
Töövaidluse lahendamise seaduse § 51 lõige 1 võimaldab menetluse lõpetada kompromissiga kuni töövaidluskomisjoni otsuse jõustumiseni. Töövaidluskomisjoni juhataja kinnitab kompromissi määrusega, millega ühtlasi lõpetab töövaidlusasja menetluse. Mitu kuud väldanud vaidluse tulemusel saavutasid pooled lõpuks kokkuleppe, et tööleping loetakse siiski lõpetatuks töötaja algatusel TLS § 85 alusel, mitte tööandja rikkumise tõttu, kuid tööandja maksab töötajale kolme tööpäeva jooksul pärast kompromissi kinnitamist välja 6000 eurot ning pooled ei avalda kolmandatele osapooltele vaidluse sisu ega kokkuleppe tulemusi. Kas selline kokkulepe oli kasulik või mitte, jääb poolte endi hinnata. Oluline on aga see, et kompromissi kaudu saavutati õigusrahu ehk vaidlus lõppes ning see enam kellelegi täiendavaid kulusid kaasa ei too. Siiski oleks pooled ilmselt sellise kokkuleppe saavutanud oluliselt rutem, kui oleks kohe proovinud leida mõlemale poolele sobivaid lahendusi lepitusmenetluses. 2. Tööandja ei olnud rahul töötaja käest saadud töölepingu erakorralise ülesütlemise avaldusega, töötaja tahtis aga hüvitist ületundide eest
Kompromiss töövaidluses on pooltevaheline mõistliku kokkuleppe saavutamine ehk konsensus, mille puhul osapooled nõustuvad ühiste seisukohtadega ainult osaliselt, ent lepivad kokku, et käituvad nii, nagu nad nõustuksid nendega täielikult. Töövaidluskomisjon kontrollib kompromissi õiguspärasust ja kinnitab selle vastava määrusega.
Kompromissi eelised: •	Töövaidluse lahendamise seaduse kohaselt võivad pooled menetluse kuni otsuse jõustumiseni lõpetada kompromissiga, isegi pärast töövaidluskomisjoni otsuse teatavaks tegemist. •	Pooled esitavad kompromissilepingu allkirjastatuna töövaidluskomisjonile või avaldavad kompromissi töövaidluskomisjonile protokolli kandmiseks. •	Kompromiss võib olla tingimuslik. •	Töövaidluskomisjoni juhataja ei kinnita kompromissi, kui see on vastuolus heade kommete või seadusega või kui kompromissi ei ole võimalik täita. •	Kompromissi kinnitamise määrus jõustub allkirjastamisel ja see on kohe täidetav ehk töövaidluskomisjonis kinnitatud kompromissiga saab pöörduda vajadusel kohtutäituri poole. Seejuures tuleb aga lähtuda kompromissis väljendatud poolte tegelikust tahtest ja kokkulepitud kuupäevadest.
Kompromissi ohud: •	Kinnitatud kompromissi saab tühistada ja selle tühisusele saab tugineda tsiviilseadustiku üldosa seaduses nimetatud alustel ning kompromissist saab taganeda või selle üles öelda, kui see sõlmiti pettuse või eksimuse tõttu.
TLS § 91 lõike 2 alusel, viidates tööandjapoolsetele rikkumistele, mis seisnesid tema hinnangul ületunnitöö hüvitamata jätmises alates 2015. aasta jaanuarist ja töötasu väljamaksetega korduvas viivitamises.
saada ei õnnestunud, siis vaidlustas ta seadusest tulenevalt töötaja ülesütlemisavalduse töövaidluskomisjonis, paludes komisjonilt töötajapoolse ülesütlemise tühisuse tuvastamist.
Töötaja oli tööandja juures töötanud üle kolme aasta laotöölisena. 2017. Töötaja esitas aga vastusena aasta lõpus andis ta ilma igasuguse eelneva hoiatamiseta tööandjale Tööandja sellega ei nõustunud, aga tööandja avaldusele töövaidluserakorralise ülesütlemisavalduse kuna tal töötajaga enam kontakti komisjonile vastuavalduse saamata 18 | TÖÖELU SÜGIS 2018
jäänud töötasu ja hüvitise nõudes punkti 3 alusel. TLS § 100 lõike 4 alusel kolme kuu Töötaja sellega ei nõustunud ja keskmise töötasu ulatuses. soovis, et töövaidluskomisjon tuTöövaidluskomisjon liitis kaks vastaks töölepingu ülesütlemise töövaidlusasja, et neid üheaegselt tühisuse ja mõistaks tema kasuks komisjonis arutama asuda. Sel välja hüvitise 800 eurot. Tööandkorral asi aga töövaidluskomisjoni ja vaidles vastu, püüdes tõestada, istungini ei jõudnud ning pooled kuidas töötaja tahtlikult tekitas olujõudsid juba enne istungit kokku- kordi, mis ei võimaldanud tööleppele, et tööandja maksab tööta- ülesande täitmist. jale 3500 eurot netosummana ning tööleping loetakse lõpetatuks poolte Pooled esitasid töövaidluskomiskokkuleppega TLS § 79 alusel. jonile üle 20 erineva dokumendi, mis Mõlemad pooled kinnitasid ühtlasi, nende hinnangul pidid tõendama et neil ei ole üksteise suhtes muid nende seisukohtade õigsust. pretensioone ega nõudeid. Töövaidluskomisjon kinnitas seaduspärase Menetlus jõudis töövaidluskomisjoni istungini, kus pooled said veelkord kompromissi. oma seisukohti selgitada, kuid saKompromissini jõudmiseks ku- mal istungil üksteist ära kuulates lus aega neli kuud. Kas tööandja ja töövaidluskomisjoni seisukohti ja töötaja oleks need probleemid kuulates jõuti lõpuks arusaamisele, saanud lahendatud veel töösuhte et vaidluse saaks mõlemale poolele kestel? Ilmset küll, aga töötaja ei ju- sobival viisil lõpetada. Nii sõlmitigi lenud küsida ning tööandja ei taiba- sama istungi tulemusel kompromiss, millega pooled kinnitasid, et nud pakkuda. tööleping loetakse lõpetatuks poolte 3. Töömehe mustad püksid, kokkuleppel ja tööandja maksab töölepingu erakorraline ülesütle- töötajale brutosumma 750 eurot ning tagastab esimesel võimalusel mine ja hüvitis kõik tema territooriumile jäänud Töötaja pöördus töövaidluskomis- endisele töötajale kuuluvad tööjoni poole, sest tööandja oli temalt vahendid. Muid pretensioone pooltel võtnud ligipääsu senisele töökohale, üksteise vastu ei olnud. saatnud uude töökohta, andnud vale suurusega ning pesemata tööriided 4. Üksteist aastat valvurina ja saaja jätnud ilma konkreetse töö tege- mata jäänud töötasu 16 000 eurot miseks vajalikest isikukaitsevahenditest, mistõttu töötaja keeldus töö Pikalt ühe tööandja juures valvurina tegemisest. Tööandja tegi seepeale töötanud endine töötaja pöördus töötajale hoiatuse ning tema hin- töövaidluskomisjoni, et nõuda oma nangul rikkumiste jätkumisel ütles endiselt tööandjalt välja tasu kõigi töölepingu erakorraliselt üles tööta- töösuhte kestel hüvitamata jäänud jast tingitud põhjustel TLS § 88 lg 1 ületundide ning saamata jäänud
töötasu alammäära eest esialgu üldsummas 16 000 eurot, seejärel aga vähendas oma nõudeid 5000 euro võrra. Tööandja vastas avaldusele, pakkudes kohe töötajale kompromissina hüvitist 1500 eurot ja vaidluse lõpetamist. Töötaja pidas pakutud summat liiga väheseks, arvestades oma panust ettevõttesse. Seegi vaidlus jõudis töövaidluskomisjoni istungini, pärast seda jõudsid pooled siiski kompromissini. Töövaidluskomisjon kinnitas kompromissi tööandja poolt esialgselt pakutud tingimustel ehk töötajale maksti välja 1500 eurot ja ta kinnitas, et tal ei ole tööandja vastu rohkem mingeid pretensioone. Töövaidluskomisjoni istungil sai töötaja aru, et tema arvestused töösuhte kestel tehtud ületundide osas ei ole tõendatavad, sest ta ei ole tööandjaga kunagi ületunnitöö kokkuleppeid sõlminud ega ka 11 aasta jooksul hüvitamist nõudnud. Lisaks töötas töötaja osalise koormusega ja viibis osaliselt töövõimetuslehtedel, mis tõi kaasa töötasu maksmise alla valitsuse kehtestatud alammäära. Lisaks selgus vaidluse käigus, et pigem oli probleemiks töötaja solvumine, et tema pikaaegset panust ei tunnustatud ja töösuhe lõpetati, mitte töösuhte kestel saamata jäänud töötasu. Lõpp hea, kõik hea! Töötaja sai kokkuvõttes summa, mis teda rahuldas. TÖÖELU SÜGIS 2018 | 19
Persoon Kai Realo: juht peab leidma kontakti iga meeskonnaliikmega
ohtume Kai Realoga Tammsaare Ärimajas asuvas Circle K Eesti peakontoris. Siin töötavad inimesed on toeks teenindusjaamadele üle Eesti ning nemad viivad ka Eesti head kogemused ja ideed kontserni sõsarettevõteteni üle maailma. Kõiki neid inimesi juhib peadirektori ametis Kai Realo, kes on Circle K-s töötanud üle 15 aasta ja pälvis maikuus Eesti parima juhi tiitli.
Intervjueeris Raigo Jahu
Circle K juht Kai Realo peab uue juhi kĂľige olulisemaks Ăźlesandeks seda, et ta saavutaks oma meeskonna liikmetega kontakti
iseseisev alluv ja mulle meeldivad iseseisvad töötajad. Olen pidanud See on küsimus, mida minult ikka endas muutma mitmeid asju, et olla küsitakse. Aasta-aastalt pean oma parem juht, kuid kui midagi välja vastust veidi korrigeerima. Ma ei ole tuua, siis mulle ei ole loomuomane kindlasti enam see juht, kes ma olin pidev kontrollimine. kümme aastat tagasi. Kindlasti on säilinud minu suunatus eesmärgile. Tean, et teatud tüüpi inimesi lihtsalt Olen inimene, kelle jaoks on selge, peab kontrollima. Kõik inimesed ei mis on eesmärk ja mida tuleb selle ole ühesugused: on iseseisvaid, on saavutamiseks teha, ning üldjoon- loomingulisi ja on neid, kellele sobib tes on just sellele suunatud iga minu vabam ajagraafik. Mõnele kolleegile tuleb siiski aeg-ajalt õlale koputada liigutus. ja uurida, kui kaugel nad oma tööga Kuidas olete aja jooksul muutunud? parajasti on. See on alati minult kõige rohkem pingutust nõudnud ja ilmOlen loomult maksimalist ja mingil selt pean sellega elu lõpuni maadleajal olin seetõttu jõulisema juhtimis- ma. Mulle meeldib, kui inimesed stiiliga. Ma ei saa öelda, et oleksin saavad eesmärgi või tööülesande, juhina pehme, aga ma olen õppinud mida nad on pädevad lahendama, inimesi erineval moel mõjutama. Kui ning tulevad minu juurde siis, kui on vaja olla jõuline, siis seda ma ka tahavad kellegagi koos mõelda, nõu olen, aga ma ei ole enam see, kes saada, või soovivad, et keegi neid emotsionaalselt toetaks. Ma ei ole läheks valikuta n-ö läbi halli kivi. kõige parem administreeriv juht, Tihtipeale on mind peetud ka in- mul on küll omad nõksud, aga see ei novaatiliseks juhiks. Mul tekib palju ole mulle loomuomane. ideid ja ma mõtlen ka võimalikud lahendused välja. Samas ei tähenda Maikuus tunnustati teid Eesti see veel, et kõik need ideed tuleks parima juhi tiitliga. Kas selline ellu viia. Pigem on need võimalused, tähelepanu sobib teile või hoiate millest kolleegid saavad oma idee- rohkem tagaplaanile? dele tuge. Nii ja naa. Ma ei ole seda tüüpi Kokkuvõtvalt saan öelda, et olen inimene, kes jookseb, autasud rineesmärgile pühendunud ja pigem tu- nas, igal pool ringi ja püüab kõigevam juht. Olen suunanäitaja ning gis asjades arvamust avaldada. selle juurde kuuluvad nii loominguli- Kaugeltki mitte. Aga juht olla – see on minu elukutse. Oleks vale öelda, sus kui ka innovatsioon. et kui saan erialase tunnustuse, siis Kas olete aja jooksul ka mõnest tunnen end kuidagi ebamugavalt või halvasti. Seda kindlasti mitte. juhtimisvõttest loobunud? Millise juhina te end kirjeldaksite?
kuud möödunud ja saan öelda, et see oli veelgi olulisem minu töötajatele. On täiesti uskumatu, kuidas inimestele läheb korda, kes neid juhib. Tunnustus kinnitas neile, et neil on hea juht. Üks alluv kirjeldas mulle vahvalt, kuidas ta oma emale rääkis, et ta töötab nüüd Eesti kõige mainekamas ettevõttes ja Eesti kõige parema juhi alluvuses. See oli üllatav tagasiside, millele ma ise ei oleks osanud mõeldagi. Mul on saadud tunnustuse üle hea meel. Kindlasti ei ole see aga midagi sellist, et võiksin öelda, et minu töö on nüüd tehtud, olen kõik saavutanud ja kõnnin nüüd ringi, tiitel kaelas. Kui peaksite andma soovituse inimesele, kes esmakordselt alustab juhi ametis, siis milline see oleks? Sellele on lihtne vastata. Enne praegust intervjuud rääkisin just kahe uue juhiga. Ma kohtun kõigi oma uute teenindusjaamade juhatajatega. Nad on üldjuhul saanud selle ameti edutamise teel, aga osa uusi juhte on tulnud ka väljastpoolt, et meie juures karjääri järgmine samm teha.
Uue juhiga alustan vestlust küsimusega, kas ta on juba leidnud kontakti oma meeskonnaga. Uurin, mida ta on teinud selleks, et saada oma töötajatega tuttavaks. Kas ta on nende kõigiga kohtunud ka üks ühele ning saanud aru, kes nad on ja millised on nende ootused juhile, meeskonnale, tööandjale üldiselt ja Raske öelda. Loomult olen inimene, See tunnustus oli minu jaoks oluline. kohale, kus nad töötavad. See on A kellele meeldib iseseisvus – olen ise Tunnustuse saamisest on mõned ja O iga juhi maailmas. 22 | TÖÖELU SÜGIS 2018
Ma ei ole pidanud end mitte niivõrd muutma, aga olen pühendanud aega sellele, et üldse aru saada, milles seisneb see põhimõtteline erinevus põlvkondade vahel. See väljendub harilikult küll töös, aga oluline on aru Palju on räägitud uutest põlvkon- saada, kust tuleb seda põhjustanud dadest, kes peale tulevad. Nad põhimõtteline erinevus mõtteviisis näevad asju teistmoodi. Tuleb mõel- ja tegudes. da, kuidas neile lähemale jõuda ja kuidas neist paremini aru saada. Mäletan hästi, kuidas mõni aasta Kuidas panna neid maksimumi tagasi Y-generatsiooni põlvkonnaga saavutama. See on igale juhile jõu- silmitsi seisime. Teenindusjaamade juhatajad ei osanud midagi peale kohane harjutus. hakata ja küsisid, kuidas sellise Teine soovitus on, et ka edaspidi Kui paljude põlvkondadevaheliste seltskonnaga üldse midagi tehtud jääks aega meeskonnale, inimestele. erinevustega olete kokku puutunud saab. Võtsin aja, lugesin artikleid ja Oma aega tuleb hästi planeerida. Uue ning ennast seetõttu täiendama või vestlesin oma noorte kolleegidega, et noorest põlvkonnast aru saada. ameti ja tööülesannete juures kipub muutma pidanud? tekkima ajadefitsiit: kogu aeg on vaja midagi teha, midagi uut on tulemas, midagi on juhtunud ja tekib tunne, et ainult sina saad maailma päästa. Tuleb paika panna kindel rutiin, kuidas võtta aega iseendale, teha plaane ja mitte rapsida. Kindlasti on vaja leida aega oma inimeste jaoks. Tuleb kalendrisse kirja panna, millal ja kellega oma töötajatest järgmisena kokku saad, et tunnike vestelda üksteise paremaks mõistmiseks. Mind paneb imestama, kui ettevõtte juhina alustav inimene ütleb intervjuus meediale, et peamise asjana pärast tööle asumist vaatas ta üle ettevõtte finantsnäitajad ja muud taolised asjad. Sellised asjad saab majandusaasta aruandest igaüks juba varem, enne tööle asumist välja lugeda. Kõige olulisem on alguses ikkagi kontakt inimestega, keda juhtima hakkad. Kui seda kontakti ei ole, siis näeb juht vaid poolt sellest, mis ettevõttes tegelikult toimub. See on minu esimene soovitus.
et tal on mingi loomupärane ja ainuomane juhtimisstiil, kuid mitte kunagi ei ole halb teha väikeseid mugandusi, et teistel inimestel oleks mugavam ka sinuga koos töötada.
Kas teil on soovitusi ka pikaaegsetele juhtidele? Kindlasti, sest olen ka ise pikaaegne juht. Inimesed vahetuvad meeskondades – kes on saavutanud uue kompetentsitaseme ja otsib väljundit mujalt, kes on läinud vanemapuhkusele või sealt tulnud. Nende muutustega koos tuleb ka endal muutuda. Inimeste vahetumise tõttu oma juhtimisstiili kohandamine on trenni eest. Juht võib ju öelda,
Kai eelmise aasta kõige suurem katsumus oli Statoili nime vahetamine Circle K-ks. TÖÖELU SÜGIS 2018 | 23
Käesoleval aastal pühendab Kai end meeskonnale.
Kuna mul on kodus Y-generatsiooni esindaja, siis sai mulle üsna kiiresti selgeks, et töö ei ole uue generatsiooni jaoks iseenesestmõistetav asi. Selline arusaam raputab minu generatsiooni inimesi hingepõhjani. Kui sellele mõtlema hakata, siis paneb imestama, kuidas küll saab keegi arvata, et töö ei ole iseenesestmõistetav. Sulle ei pruugi töötamine meeldida ja tahaksid rohkem puhata, aga seada küsimärgi alla, kas inimesed peaksid üldse tööl käima – see on minuvanustele inimestele ahhaa-elamus, mille aktsepteerimiseks võib kuluda kuid, isegi aastaid.
kappi, tugitooli, millel said jalad üles tõsta, ning kõike muud taolist. Uus põlvkond leiab, et töö ei ole hädavajadus. Ta saab aru, et sellel on oma hind. Noore arvates võib elamine ära mahtuda seljakotti. Peamine on vaid internetiühendus, millest noored ei ole valmis loobuma. Nende maailmapilt muudab ka seda, millega neid mõjutada. Neid ei saa mõjutada materiaalsete väärtustega, vaid hoopis teiste, sisulisemate väärtustega.
Kas võite avaldada mõne saladuse, kuidas olete noori inimesi enda See tähendab ühtlasi, et nooremat juurde tööle saanud? põlvkonda ei saa mõjutada nende vahenditega, millega saab mõjutada Noorte töötajate leidmine sõltub minu põlvkonda. Omal ajal tahtis iga- paljuski ettevõtte kuvandist tööandüks saada endale suurema ekraa- jana, mitte niivõrd töötasu suuruniga telerit, moodsamat sektsioon- sest. Ettevõtte kuvand ühiskonnas 24 | TÖÖELU SÜGIS 2018
määrab väga palju. Meie oleme väga palju võitnud tänu sellele, et ettevõtte sai käesoleval aastal mainekaima ettevõtte tiitli. Noortele läheb korda, kas oled vastutustundlik ja keskkonnateemadega tegelev ettevõte. Samuti ka see, kuidas suhtume eri ühiskonnagruppidesse, nt kas pakume vegantoitu. Loomulikult pakume, kuigi see on piisake meres. Neid kliente, kes seda tahavad, on vähe, kuid nad on väga häälekad kliendid. Noortele läheb korda, kas arvestad vähemusgruppidega ja kuidas suhtled välismaailmaga. Need on killukesed, millest kokku kujuneb arusaam, mille järgi noored tööandja üle otsustavad. Kui küsida, miks nad jäävad, siis ilmselt seetõttu, kui nendega arvestatakse ja ollakse väga kannatlik. Kõike tuleb selgitada. See on nagu
3,5aastase lapse kasvatamine. Kui sa jõuad kõikidele miks-küsimustele vastata või hakkad selgitama juba enne, kui miks-küsimus tuleb, siis läheb kõik hästi. See kõik kinnistub ühel hetkel. Ei tasu ärrituda, et elementaarseid asju, mis sulle on lihtsad, ei osata. Mina näiteks ei oska lehma lüpsta ja ma ei ole seda ka teinud. Ma olen lehma näinud ja mu vanaemal olid lehmad. Aga kellelgi ei tule mõtet minu peale karjuda, et näe, nii vana inimene, aga ei oska lehma lüpsta. Ka tänapäeva laste jaoks on teemasid, millest nad on vaid kuulnud, kuid mida nad teha ei oska. Circle K on rahvusvaheline ettevõte, kui palju on teil võimalik keti juhtimises osaleda? Kontserni juhtimine on huvitav protsess. Viimased kuus aastat oleme allunud Kanada kontsernile, mille peakontor asub Montréalis. Oluline osa meie ärist asub aga Ameerika Ühendriikides, kus on mitu suuremat kontorit. Oleme väga multikultuurne seltskond. Viimase paari aastaga oleme võtnud suuna globaalse strateegia loomisele. Couche-Tard, mille tütarettevõte me oleme, peab end ise detsentraliseeritud ettevõtteks. Nad on kasvanud ettevõtteid üles ostes. Viimased paarkümmend aastat on nad aasta-aastalt ostnud mitmesuguseid jaekette ning viinud need oma kontseptsiooni alla. Seetõttu ei ole nad väga palju mõelnud pikaajaliste strateegiate peale. Näiteks: mida teha siis, kui bensiin ja diisel kui fossiilsed kütused ära
Täielikult kohalik otsus on see, milliseid tooteid me oma jaamades pakume. Kütus on küll kõikjal ühtemoodi bränditud toode koos Circle K unikaalse lisandiga, kuid tuleb igas piirkonnas muidugi lähimast terminalist või tehasest. Kui aga räägime meie kaupluste kaubavalikust, siis mida rohkem tuleb arvestada kohaViimasel paaril aastal on rohkem liku maitse-eelistusega, seda enam tähelepanu pööratud just mugavus- tuleb valik teha kohapeal. Näiteks poe toodete ja teenuste arengule. ei saa norrakale ja poolakale müüa Peamine n-ö arenduslabor on seni sama maitsega vorsti, sest maitseolnud Euroopas, mille keskus asub eelistused erinevad riigiti väga palju. Norras Oslos. Seal oli meil juba Toidu tootearendus on alati olnud ja Statoili ajal tugev meeskond kont- ka jääb kohalikuks tegevuseks. septsioonide ja tehnoloogiate arendamiseks. Nüüd püütakse seda tead- Kuidas te kirjeldaksite Circle K-d mist edasi anda ning sealseid inime- kui tööandjat? si kaasatakse globaalse arendusOleme püüdnud hoida ühtset kumeeskonna liikmeks. vandit ja teenindusstandardit üle Võite küsida, mida saame Eestis ise Eesti. Väga raske on seda teha, kui mõjutada. Meie jaamad ehitatakse ettevõtte esindused on kuuekümnes küll ühtse standardi järgi, kuid ei saa kohas. Teenindusjaamade juhid öelda, et see oleks globaalne stan- peavad lähtuma oma tegevustes dard. Kes on USAs käinud ja seal- samadest põhimõtetest. Me prooviseid tanklaid näinud, siis siinpool me inimestega arvestada, leida üles lompi on bensiinijaamad heal juhul nende parimad oskused ja neid oskolmandik Ameerika omadest. Ka kusi edasi arendada. Usun, et kõik meie teenindusjaamade kontsept- juhid soovivad seda. Mõnel tuleb sioon ehk millised need välja näevad, see lihtsalt paremini välja kui teisel. on välja töötatud tsentraalselt. Kui aga kontseptsioonis tehakse aren- Circle K arendab oma töötajaid. dusi, näiteks toidupakkumises, siis Me teame, et meie juurde tulevad kaasatakse eri riikidest tugevad tihti noored, kes on värskelt kooli tegijad. Näiteks kuulub uue toidu- lõpetanud. Meil on omad protsespakkumise ja poe kontseptsiooni sid, kuidas kogemusteta inimesest meeskonda meie kaubandusdirek- teha oskustega töötaja. See ongi tor. See tähendab, et ta saab osale- võib-olla meie edu võti, et meil on da protsessis, kus analüüsitakse väga selge protsess, kuidas noorest konkurentsiolukorda ja kirjeldatakse inimesest, kel puuduvad oskused, tulevikustsenaariume. On hea, et saab mõne aja pärast töötaja, kes inimesed saavad osaleda globaalse teab väga palju erinevaid asju, oskab neid teha, teeb neid turvaliselt tasandi otsustusprotsessides. kaovad? Või milline on toidu roll meie teenindusjaamades ning millist toitu peame seal pakkuma? Iga kord, kui nad on uue keti ostnud, on sealt üle võetud seni toiminud head asjad ning muus osas võetud kasutusele uued kontserni üldised lahendused.
TÖÖELU SÜGIS 2018 | 25
ja õigeid töövõtteid kasutades jne. Sellega me julgustame noori, kes meie juurde tööle tulevad. Omavanuste inimeste seas olen ikka nalja teinud, et „too oma laps meie juurde ja me teeme temast inimese“.
da, kas tehnoloogia on kõik õigesti mõõtnud. Kütuse käitlemise osas instrueerime oma töötajaid muidugi nendeks puhkudeks, kui midagi juhtub. Näiteks, kui keegi laseb tankimisalal kütust maha.
Kütuse ja ka toidu käitlemine Kui rääkida toidust, siis toiduohutus on vastutusrikas, kuidas tagate on praegu üks prioriteetsemaid teemasid. Ennekõike kliendi, aga inimeste ohutuse? ka teenindaja huvides. Töötajate Kütusega meil teenindajad enam huvides on see, et ei kasutataks kiikokku ei puutu, sest kütuse käitle- rustades valesid töövõtteid. Samuti mine jaamades on niivõrd automa- instrueerime töötajaid, kuidas katiseeritud. Ainuke kokkupuude, nagu sutada ohutult grilli ja ahju. üks jaama juhataja selgitas, oleks siis, kui kord aastas inventuuri ajal Meil on ohutu töökeskkonna tagatuleb minna mahuti juurde ja lasta miseks eraldi meeskond, koolitussinna mõõtelatt sisse, et kontrolli- programmid ja igas jaamas töö-
Kai lähiaja suurim soov on võtta talvepuhkus ning veeta nädal Alpides.
26 | TÖÖELU SÜGIS 2018
keskkonna volinikud, keda regulaarselt koolitame. Nemad viivad oma teadmisi jaamadesse edasi. See on meie jaoks väga oluline, seega oleme peensusteni välja töötanud süsteemi, kuidas ohutut käitumist tagada. Ka tööõnnetuste vältimine on väga oluline. Oleme seda teemat ka Tööandjate Keskliidu töörühmas arutanud, samasuguseid proovikive on väga paljudes ettevõtetes. Info üleküllus viib ilmselt inimeste mõtted mujale, mistõttu ei vaadata ette ega mõelda oma tegevuse võimalikele tagajärgedele. Tööohutuse tagamise valem on ikka treening. Näiteks kui konkreetseks
Puhkuse ajal puhkan passiivselt. Olen inimene, kellel on aastas vaja vähemalt kümmet päeva, et uue moesõna kohaselt „molutada“. Mul on vaja neid päevi, kus ma ei traavi mööda vaatamisväärsusi ega kõpla kusagil põllul. Ma ei loe siis e-kirju, vaid raamatuid. Selle aasta kümne päeva sees (intervjuu toimus kolm Mis on teie peamine motivaator? päeva pärast Kai Realo puhkust – Minu peamine motivaator on vaba- toim) lugesin läbi neli kriminulli ja dus teha seda, mis mulle meeldib. magasin kümme tundi päevas. Mul Ma olen valmis tegema väga palju on sellist puhkust vaja, et akusid selle nimel, et saavutada vabadus laadida. teha just seda, mis on mu kutsumus, mis mind huvitab ja mulle meeldib. Mulle meeldib reisida. Mulle meeldivad näiteks vana Euroopa klassiMillistest tegevustest te energiat kalised linnad. Firenzesse läheksin iga kell tagasi. Barcelonas olen saate ja kuidas puhkate? käinud kaheksa korda. Igal aastal käin ikka Lõuna-Euroopas. Need kohad annavad mulle energiat. Sealsed inimesed ja atmosfäär sobivad mulle. Olen aru saanud, et vajan päikest, et energiat saada. tööks tuleb kindad kätte panna, siis tuleb seda harjutada seni, kuni inimene paneb kindad kätte automaatselt, seda endale teadvustamata. Ohutute töövõtete treenimine on väga oluline ja me teeme seda väga süsteemselt.
ikkagi selles, et tuled kohale ja saad vajaliku kätte. See on traditsiooniline jaekaubanduse vorm alates väljapanekutest, teenindusest kuni reklaammaterjalideni. Näiteks käia päev läbi Amsterdamis mööda toidupoode ei ole minu jaoks mingi probleem, see meeldib mulle ja ma saan sellest isegi energiat, mida oma töös kasutada. Mida sellelt aastalt ootate? Kui seda oleks minult küsitud vahetult pärast majandusaastat, mis oli väga edukas ja mil sai tehtud väga palju – nimevahetus, kolm uut jaama, uued kontseptsioonid, siis oleksin öelnud, et arvatavasti tuleb käesolev aasta igav. Nüüd arvan, et sellise tempoka aasta järel saame keskenduda oma põhitegevustele ning arendada meeskonda. Meil on uus kaubamärk ja vajalik infrastruktuur, nüüd on aega, et tegeleda rohkem oma inimestega. Minule on uus aasta inimeste ja organisatsiooni arendamise aasta.
Mul on väike koer, korgi nimega Frodo. Kui jõuan koju, siis tuleb Mida tahaksite ise sel aastal teha, temaga õue jalutama minna. See on mida seni teinud pole? mulle endale kasulik ja koos temaga Raske on sellele vastata. Aga esion see puhast lust. mesena tuleb mõttesse, et tahaksin Mulle meeldib ka šopata. Viimastel võtta talvepuhkuse ja veeta nädala aastatel küll vähem, sest see ei paku Alpides. Ma ei ole seal väga kaua enam nii suurt elamust, palju on aega käinud. Viimaste aastate temjuba ka nähtud. Šoppamise juures pot arvestades ei ole mulle isegi meeldib mulle kaubandus kui kont- pähe tulnud, et saaksin talvel puhseptsioon. Mulle meeldib vaadata, kama minna. Seega – ilmselt talvemillega kaupmehed on välja tulnud, puhkus ongi see, mida ma isiklikult et klienti kauplusesse tuua. Circle K aastalt ootan, sest tavaliselt on äri ei ole e-kaubandus, kus toitu kul- esimene pähe tulnud mõte just see, lerteenusega müüa, aga see ei ole- mis kõige õigem. gi meie eesmärk. Meie äri seisneb TÖÖELU SÜGIS 2018 | 27
gaühele on mõistetav, et tööõnnetuse korral kannab kulusid nii tööandja kui ka õnnetusse sattunud töötaja. Õnnetuste mõju võib aga olla veel laiem. Kui suur kulu tööõnnetuste ja tööga seotud terviseprobleemide tõttu ühiskonnale tekib, ei ole täpselt teada. Küll aga on riikide statistilisi andmeid kogudes proovitud seda kulu kokku arvestada.
Euroopa Liidus on 476 miljardit eurot, mis on 3,3% Euroopa Liidu Kuigi paljud riigid mõistavad töö- SKT-st, mis on mõnevõrra väikesem ohutuse ja töötervishoiu oluli- kui ülemaailmne keskmine. Surmasust, on paljudel töötajatel endiselt ga lõppenud tööõnnetuste kulude ebatervislikud ja ohtlikud töötingi- osakaal on nii globaalselt kui ka mused. 2013. aastal oli Euroopa Euroopa Liidus võrdne mittesurLiidus ligikaudu 3,1 miljonit töö- mavate tööõnnetustega, mõlemad õnnetust, mille tõttu oldi töölt eemal moodustavad umbes poole kuluvähemalt neli päeva, ning 3674 sur- dest. maga lõppenud tööõnnetust. Samal aastal kannatas ELi 28 liikmesriigi Eestis on välja arvutatud, et keskelanikest keskmiselt 7,4 protsenti miselt kaasneb iga tööõnnetusega tööga seotud haiguste käes, mille tööandjale kulu 1358 eurot, riigile põhjustajaks oli töö või haigus, mis 1683 eurot ning ühiskonnale tervikuna 16 166 eurot. on halvenenud töö tõttu. Mida näitab meile statistika?
Praeguste hinnangute kohaselt on ülemaailmne tööõnnetustest tulenev kulu 2 680 miljardit eurot, mis on umbes 3,9% maailma SKT-st.
nud eesmärgiks hinnata tööõnnetuste, tööga seotud terviseprobleemide ja tööga seotud surmajuhtumite kulusid Euroopas. Selleks, et taolisi kulusid õigesti ja õiglaselt kokku arvutada, on vaja korrektseid ja võrreldavaid andmeid. Kättesaadavate andmeallikate ulatuse ja kvaliteedi hindamisel sai selgeks, et Praeguste hinnangute kohaselt on Täpset arvu reaalsuses keeruline Euroopa tasandil ei ole piisavalt andmeid tööga seotud haiguste kohta. ülemaailmne tööõnnetustest tule- arvutada Tööõnnetuste ja tööga seotud nev kulu 2 680 miljardit eurot, mis on umbes 3,9% maailma SKT- Euroopa Tööohutuse ja Töötervis- terviseprobleemide kohta on vähe st. Tööõnnetuste kulu prognoos hoiu Agentuur (EU-OSHA) on sead- usaldusväärseid andmeid. Registreeritud tööõnnetuste arv ja tööõnnetusi 100 000 töötaja kohta Eestis Tööõnnetuste arv
Suhtarv 100 000 töötaja kohta 800
28 | TÖÖELU SÜGIS 2018
Kulude osas leiti, et rahvusvaheliste allikate abil saab tuletada otseseid tervishoiuteenuste kulusid nagu näiteks ravikulud ja tervishoiuteenuste ülalpidamise kulud. Kaudsete kulude nagu näiteks pereliikmete kantud kulude arvutamine on aga keeruline, kuna puuduvad andmed lisakulude ning nende tekkimise perioodi osas.
tööst tulenevaid haigusjuhtumeid ning tõhustades töötajate motivatsiooni. Veelgi enam, tööõnnetuste ja tööga seotud terviseprobleemide vähenemine survestab vähem sotsiaalkaitset ning kindlustus- ja pensionisüsteemi.
Selleks, et hinnata õiglaselt tööõnnetustega ja tööga seotud haiguste kulu, on Euroopa Tööohutuse Andmete puudumisel võib mõned ja Töötervishoiu agentuur hinnanud puuduolevad täita hinnangu alusel. avalike andmebaaside terviklikkust Selline lähenemine võimaldab kokku ja kvaliteeti. arvutada osalise kulu. Samas täielikku kulu, mis on tekkinud tööga Andmete esitamata jätmine seotud haiguste tõttu, kokku arvutamiseks on vajalik täita palju rohkem Lisaks sellele, et mõningaid andmeid tööga seotud tervisehäirete kohta eeldusi. ei ole kogutud, esineb ka andmete esitamata jätmist. See viitab oluTervislik ja turvaline korrale, kus töötaja ja/või tööandja töökeskkond pole on otsustanud tööõnnetusest või mitte ainult töötajate tööga seotud haigusest mitte teatavaatenurgast kasulik, da või nad ei ole teadlikud taolisest vaid aitab oluliselt kohustusest. Andmete esitamisest kaasa ka tööviljakusele kõrvalehiilimist esineb sagedamini ning soodustab nendes riikides, kus teadlikkus töömajanduskasvu. ohutuse osas on suurem. Milline on töötervishoiu tagamise Edasised sammud kulude täpseks hindamiseks kasu? Tervislik ja turvaline töökeskkond pole mitte ainult töötajate vaatenurgast kasulik, vaid aitab oluliselt kaasa ka tööviljakusele ning soodustab majanduskasvu. Tööohutus suurendab konkurentsivõimet ja tootlikkust, vähendades tööõnnetustest tulenevaid kulusid,
Senistest andmebaaside võrdlustest on selgunud, et teatud tööga seotud haigusjuhtumite osas andmed puuduvad. Samuti esineb erinevusi liikmesriikide vahel, milliseid tervisehäireid peetakse kutsehaigusteks ja milliseid mitte. Eriti keeruline on hinnata kaudsete kulude suurust.
Tööga seotud tervisehäirete kategooriad on: •	tööõnnetused; •	kutsehaigused; •	tööga seotud haigused; •	haigena tööl käimine. Tööga seotud tervisehäiretest tekkivad kulud: •	tootlikkuse kulud; •	tervishoiuteenuste kulud; •	elukvaliteedi vähenemine; •	halduskulud; •	kindlustuskulud. Tööga seotud tervisehäiretest tekkinud kulude kandjad on: •	töötaja ja tema perekond; •	tööandja; •	riik; •	ühiskond.
Selleks, et tööga seotud tervisehäiretest tekkivaid kulusid oleks võimalik õiglaselt hinnata, on alustatud andmebaaside ühtlustamise protsessi. See hõlmab endast nii Euroopa Liidu liikmesriikide andmebaaside täiendamist kui ka andmete esitamise ühtlustamist, et andmed oleksid võrreldavad. Samuti tehakse koostööd selleks, et kogutavad andmed oleks ühtlased, näiteks proovitakse jõuda ühisele kutsehaiguste standardile. Senikaua tuleb tööga seotud tervisehäiretest tekkinud kulude osas tugineda hinnangulistele andmetele.
Kasutatud allikad: https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/estimating-cost-work-related-accidents-and-ill-health-analysis/view https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/international-comparison-cost-work-related-accidents-and/view
TÖÖELU SÜGIS 2018 | 29
Ajalugu BLRT Grupi prioriteet on turvaline töökeskkond
912. aastal asutatud BLRT Grupp on Läänemere piirkonna üks suurimaid tööstuskontserne ning on lisaks Eestile esindatud ka Lätis, Leedus, Soomes, Ukrainas, Poolas, Venemaal ja Norras. Kontsernis töötab umbes 4000 inimest. BLRT Gruppi kuuluvate ettevõtete tegevusvaldkond on küllaltki lai, ulatudes laevaehitusest ja -remondist, metalli ja metalltoodete müügist ja töötlemisest, kõrgtehnoloogiliste seadmete ja keeruliste suuremõõtmeliste metallkonstruktsioonide tootmisest, masinaehitusest, gaasi tootmisest ja müügist kuni veo-, sadama- ja stividoriteenuste osutamiseni ning vanametalli töötlemise ja müügini. BLRT Grupp tegutseb rahvusvaheliste standardite ISO 9001, 14001 ja OHSAS 18001 nõuete kohaselt.
BLRT Grupp kontserni kvaliteedidirektor Aleksandra Kiršbaum on veendunud, et töökeskkonna ohutuse tõhusaks tagamiseks nii laiaulatuslikus tootmises on tarvis, et kõik selle komponendid töötaksid veatult.
tagamiseks ning keskkonna säästmiseks on kõigi kontserni ettevõtete jaoks ühtsed ja nende üle teostab järelevalvet keskne kvaliteediteenistus. Kvaliteediteenistus edastab töökeskkonna ohutuse üldeeskirjad tütarettevõtetele ning neid täiendatakse kohapeal vajalike juhistega vastavalt ettevõtete spetsiifikale, ulatusele ja riskidele.
na ja ohutustehnika küsimustega. Väiksemate riskidega ettevõtetes on teatud töötajatele määratud ohutustehnika jälgimise lisakohustus. Range kontroll
„Kvaliteediteenistus reglementeerib eeskirju, nõustab, koolitab ning kontrollib nõuete täitmist ja parandusmeetmeid riskide vähendamiseks,“ selgitab Kiršbaum.
Töökeskkonna ohutuse tagamine on kontserni igapäevase tegevuse üks peaeesmärke. Ohutusmeetmete ja töökeskkonna parandamiseks tehakse regulaarseid ringkäike tootmisplatsidel ning sise- ja välisauditeid. Turvalise töökeskkonna loomisesse on kaasatud kõigi tasandite töötajad.
Peale kvaliteediteenistuse pöörab ohutusnõuete järgimisele tähelepanu iga kontserni ettevõte. Olenevalt ettevõtte eripärast ja suurusest on neis olemas kas töökeskkonnaOhutuspüramiid spetsialist või töötajad, kes tegeleProtseduurid ohutuse ja kvaliteedi vad samal ajal kvaliteedi, keskkon-
„Tagatipuks korraldavad tellijate esindajad ka ise meie ettevõtetes asjakohaseid auditeid. Näiteks kui asume ellu viima avamere tuuleparkidele ning gaasi- ja naftatööstusele mõeldud projekte, kus kehtivad väga ranged ohutus-
Kiršbaumi sõnul võib kogu kontserni ohutussüsteemi iseloomustada üldpõhimõttega: kõige tähtsam on töötaja ohutus. Kõik tegevused, toimingud, reeglid, siseprotseduurid ja juhised, võttes arvesse õigusaktide nõudeid ja rahvusvahelisi standardeid, keskenduvad just nimelt töötajate ohutuse tagamisele. Et see põhimõte praktikas toimiks, on kontsernis loodud mitmeastmeline töökeskkonna tööohutussüsteem.
30 | TÖÖELU SÜGIS 2018
nõuded ja eeskirjad,“ selgitab Kiršbaum. Tee turvalise töökoha poole Iga BLRT Grupi uus töötaja läbib mitmest etapist koosneva tööohutuskoolituse. Algselt tutvutakse reeglitega juba lepingu allkirjastamisel. Seejärel viib ohutustehnika eest vastutav spetsialist esimesel tööpäeval läbi sissejuhatava juhendamise. Pärast seda toimub keskne koolitus – üks kord kuus kogunevad kõik uued töötajad infotunnile, kus kvaliteediteenistus räägib ohutustehnikast. „Ohutus eelkõige. Iga töötajat tuleb kindlasti teavitada riskidest ja ohutusreeglitest. Ilma selleta ei ole kellelgi õigust tööle asuda,“ lisab Kiršbaum. Lisaks põhieeskirjade ja juhendite tutvustamisele korraldatakse kontsernis ettevõtete esindajatele, sealhulgas ohutustehnika spetsialistidele, kord kuus kvaliteedipäevi, kus ühe põhiküsimusena arutatakse ka tööohutust. Vajadusel organiseeritakse temaatilisi seminare, kus muuhulgas esinevad lektorid väljastpoolt ettevõtet. Töötervishoiu- ja tööohutusalaste teadmiste hindamiseks juurutatakse kontsernis asjakohast atesteerimise süsteemi. BLRT Grupi ja päästeameti Kopli komando koostöös toimuvad regulaarsed tuletõrje- ja päästeõppused. Mullu pandi ettevõttes kokku 20
Keevitamisrobot teeb tootmise nii tõhusamaks kui ka turvalisemaks. vabatahtlikust koosnev päästemeeskond, kuhu kuuluvad kontserni ettevõtete esindajad ja kvaliteediteenistuse töötajad. Sel suvel läbisid vabatahtlikud väljaõppe päästeametis. Hoolimine töötajate tervisest Ettevõtte prioriteet on töötajate tervis. Kord aastas kutsutakse ettevõttesse arstid, kes kuupooleteise jooksul hindavad töötajate terviseseisundit. Alates 2017. aastast makstakse BLRT Grupi töötajatele Eestis haigushüvitist 70% töötaja keskmisest töötasust alates töövabastuse teisest päevast. See võimaldab luua soodsamaid töötingimusi, tõhustada tööaja kasutamist ja vähendada töötaja pikaajalisest töövõimetusest tekkivaid kahjusid. Investeeringud Kontsern investeerib miljoneid eurosid tootmise arendamisse, pidades silmas just tööohutuse suurendamist ning töökeskkonna ja töötajate olmetingimuste parandamist.
Näiteks paigaldati hiljuti valutööstusesse uus ventilatsioonisüsteem ning uuendati söögi- ja riietusruume. Ettevõtete paljudes tsehhides asendati valgustus LED-valgustitega, mis parandab töökohtades valgustuse kvaliteeti. Kontserni Leedu ja Eesti ettevõtted lähevad üle automaatkeevitusele: Klaipėda laevatehasesse ja Tallinna tsehhidesse paigaldati robotiseeritud keevitusliinid. „Tööprotsesside automatiseerimine eesmärk ei ole mitte ainult tootmistõhususe suurendamine, vaid ka töökeskkonna ohutuse ning töötingimuste parandamine, samuti riskide maandamine,“ lisab Kiršbaum. Ohutussüsteemi üle võib uhkust tunda „See, et süsteem on meil rakendunud, et auditite ajal piirdutakse väikeste märkustega, mis kiiresti kõrvaldatakse, ja et me saame audiitoritelt positiivset tagasisidet, on meeldiv ja kiiduväärt, kuid see nõuab igapäevast vaevanõudvat tööd. Olen uhke, et süsteem toimib, et iga kruvi selles töötab ning et inimeste suhtumine töösse ja oma turvalisusesse muutub,“ märgib Kiršbaum. TÖÖELU SÜGIS 2018 | 31
heatahtlikke soovitusi, kuidas oleks kõik korrektne, sh dokumentatsioon, ning selle abil vähenevad mistahes riskid. Eks teisalt oli ka teada, et suures plaanis oleme teinud tööKeset suviseid jalgpalli maailma- Iseenesest püüavad erinevad spordi- keskkonna jaoks üle keskmise ära meistrivõistlusi, mis on igale jalg- klubid ka vastavalt võimalustele oma ning erilisi puudujääke, mis sunpalliga seotud inimesele suursünd- kollektiivile võimalikult häid tingimu- niksid Tööinspektsiooni karmilt museks, sain Tööinspektsiooni si luua. Tõsi, mitmel spordiklubil pole reageerima, ei ole. töökeskkonna konsultandilt märgu- isegi kontorit, kus treenerid saaksid kirja, et meie jalgpalliklubil pole treeningute eel või järel maha istu- Selge on, et nii meil kui ka kõikidel da, omavahel mõtteid vahetada ning teistel spordiklubidel on suurimaks töökeskkonna riskianalüüsi. lõõgastuda. Kaks aastat tagasi te- küsimuseks, kuidas tagada treeneEsimene reaktsioon oli loomulikult gevust alustades seadis meie klubi ritele kaks järjestikust vaba päenegatiivne, kuivõrd MTÜdel on niigi treeneritele ja abipersonalile selliste va. Üldjuhul on noortetreenerite erinevaid muresid ja spordiorga- ruumide rajamise esmatähtsaks töö nädala keskel õhtusel ajal ning nisatsiooni riskid tunduvad oluliselt ning võime selles osas kindlasti nädalavahetustel toimuvad mänväiksemad kui näiteks tööstusvald- oma tingimustega rahul olla. Meil oli gud ja turniirid. Nii mõnigi inimene konnas. Spordiorganisatsioonide iseenesest juba enne konsultandiga on vabatahtlikult abitreener, kelle töötajate jaoks on seal töötamine kohtumist mitu teist mõtet, kuidas jaoks on pärast rasket igapäevatööd pigem elustiil kui koormav kohustus töökeskkonda veel parandada, kuid lastele-noortele treeningute korralning kõnealune teema tundus neid paraku sõltuvad MTÜd väga palju damine mõnus tegevus, ja kes ootab punkte arvestades üpris tähtsusetu. toetajatest ning seetõttu ei ole me hasardiga nädalavahetusel kas liigaLisaks tekitas negatiivse reaktsiooni veel jõudnud kõiki neid ideid ellu viia. mängu või sõprusturniiri. See on nii vabatahtlike kui palgaliste treenerite teadmine, et riigis on kohati äärmiselt palju bürokraatiat ja erinevaid Kokkusaamine töökeskkonna kon- ja ka abipersonali jaoks elustiil. ameteid, mistõttu lähebki spordi- sultandiga kestis päris mitu tundi, organisatsioonide administratsioo- kus selgitasin spordiklubi toimi- See on olnud valdkond, mida oleme nil päris suur osa erinevate aruan- mise loogikat ning konsultant andis proovinud konsultandiga kohtumise ülevaate tegevustest, mis aitaksid järel klubisiseselt lahendada, kuinete ja paberite täitmisele. töökeskkonda parandada ja võima- võrd treeninguplaanide koostamisel Tööinspektsiooni algatuskirjale likke riske vähendada. Kõige olu- sõltuvad klubid tihti ka spordibaasi järgnenud kirjavahetus andis aga lisem oli arusaamine, et konsultandi omaniku antud treeninguaegadest. positiivsust, et tegu pole kiusuga, näol pole tegu lihtsalt seadusest läh- Seadus annab läbi erinevate töövaid et töökeskkonna konsultandiga tuvaid kohustusi ettelugeva amet- suhete lepinguvormide võimaluse koostöös saab üle vaadata, kuidas nikuga, vaid partneriga, kes annab n-ö skeemitada, kuid oleme võtnud
Konsulteeritav Raimo Nõu Põhja-Tallinna Jalgpalliklubi Volta eestvedaja
32 | TÖÖELU SÜGIS 2018
töökeskkonda paremaks muuta, tagada kollektiivile mõnus töökeskkond ning viia ka dokumentatsioon seadusele vastavaks.
seisukoha, et see pole treenerite ja abipersonali suhtes õiglane, sest selline lahendus vähendaks nende sotsiaalseid garantiisid. Konsultandiga leidsime ka mõningaid teisi detaile, millele tähelepanu pöörata ja mida paremaks muuta. Nii parandame kontoris veelgi töötingimusi, kuid vaatasime üle ka linnale kuuluva jalgpallihalli, mida igapäevaseks tööks kasutame. Konsultandilt saadud tagasiside aitab meil nüüd paremini ka baasi omanikule meelde tuletada väikeseid soovitusi, mida oleme varem treeningutingimuste osas neile andnud. Mul on hea meel, et minu hinnangul tundis konsultant rahulolu sellest, et mõningaid seadusest tulenevaid nõudeid oleme isegi rangemalt täitnud: nii suhtume väga tõsiselt treenerite esmaabioskustesse ning nad käivad vastavatel kursustel oskusi värskendamas isegi tihedamalt kui seadusest nõutud. Õnneks pole neid oskuseid seni märkimisväärselt vaja
Põhja-Tallinna Jalgpalliklubis Volta teevad trenni ka lapsed. läinud ja loodetavasti ei lähe neid ka edaspidi vaja. Ent seda olulisem on regulaarselt koolitustel osalemine, et olukorra tekkides ei oleks segadust ega paanikat. Nii muutus tööinspektsioonist kirja saamisega kaasnenud esimene negatiivne reaktsioon edasise suhtlemise ja koostöö käigus vägagi positiivseks. Suhtlus ja koostöö kon-
misega tuleb tegeleda, see ei sünni iseenesest. Klubi oli kaugel sellest, et jätta nõuded järgimata, lihtsalt saja tuhande muu probleemi ja tegemist vajava asja kõrvalt ei Põhja-Tallinna Jalgpalliklubi on hea jäänud aega ka sellesse teemasse näide selle kohta, et konsultatsiooni- süvenemiseks. teenus on tõesti vajalik. Jalgpalliklubis toimub tegevus põhiliselt õhi- Mulle väga meeldis see, et saime napõhiselt ja klubis töötamist ei pee- klubi juhiga avameelselt probta klassikalises mõttes tööks ning leemidest rääkida – on ju probleemi MTÜd tööandjaks. Samas on tegu teadvustamine juba pool lahendust. tööandjaga ning töötajatele ohutu Kui probleemiks on näiteks töö- ja ja tervist hoidva töökeskkonna taga- puhkeaja korraldus, saab hakata
Konsultant Piret Kaljula Tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant
sultandiga aga jätkub ning loodame koostöös konsultandiga saada ka kogu töökeskkonnaga seotud dokumentatsioon korda, et klubis oleks nii faktiliselt kui ka juriidiliselt kõige paremas korras ja seeläbi võivad kõik lapsevanemad tunda jätkuvalt kindlust, et nad on oma järelkasvu toonud õigesse kohta treenima.
seda lahendama. Kui kogu probleemi korraga ei jõua lahendada, lahendage esiteks pool – oluline on see, et asjad läheksid paremaks. Kui aga probleeme ignoreerida, ei tule lahendust kohe kindlasti mitte. Selle konsulteerimise tulemusena jäi hea tunne. Tunne, et asjad hakkavad tõesti liikuma ning kaastakse ka teisi klubisid, kes on ilmselt sarnases seisus. Jalgratast ei pea ise leiutama ja koos tuleb ikka rohkem häid mõtteid. TÖÖELU SÜGIS 2018 | 33
Elukestev rööprähklemine Kristel Abel
eptembriga algab uus aasta, õppeaasta. Sügis kutsub koolipinki ka paljud töölkäijad ning teisipidi otsivad endale töökohti tudengid. Samaaegne töötamine ja õppimine nõuab pühendumist mõlemal rindel. Kuidas see aga meie sooritust mõjutab?
Elukestvast õppest räägitakse juba aastaid. Igati õigustatult – muutuva maailmaga tuleb kaasas käia, omandama peab uusi oskusi, et püsida tööjõuturul konkurentsivõimeline. Küll jääb igaühe kanda tasakaalu leidmine õppimise ja töötamise ning eraelu vahel – kas suudame teha kõike võimalikult hästi või kustkohast hakkab köis järele andma? Sama küsimus seisab nende ees, kes töötavad mitmel kohal. Mitme asja korraga tegemine ehk multitasking pole saanud eesti keeles ilusat ja lihtsat vastet. Enim kasutatakse sõna rööprähklemine, mis on juba eos
negatiivse alatooniga – mida siis räheldes ikka hästi teha saakski. Samas ümbritsev keskkond lausa nõuab, et teeksime mitut asja korraga, sest muidu pole piisavalt aega-raha-õnne-tunnustust. Ja rahulikult toimetaja on kindla peale mingi veider looduslaps. Kas siis multitasking on hea või halb? Üha valjuhäälsemalt kinnitavad teadlased, et see on meile halb. Meie aju on loodud tegema üht keerulisemat protseduuri korraga. Samal ajal lugeda ja kuulata on praktiliselt võimatu – saab teha küll, aga süvenemisest või mõttega arusaamisest rääkida ei saa. Midagi läheb kõrvust mööda või jääb kahe silma vahele.
Psühholoogiadoktor David Meyer Michigani ülikoolist rõhutab, et mida rohkem multitask’ida, seda vähem suudab aju luua mälestusi. Ehk et me sisuliselt ise oma efektiivsuse püüdlustes jätame end ilma mälestustest ja kogemustest, millele edaspidi toetuda. Rääkimata pidevatest katkestustest, mida meie aju teeb ühelt ülesandelt teisele lülitudes, mis nullivad mitme asja samaaegselt tegemise ajalise kokkuhoiu. Või stressist, mis pideva surve all töötamisest tekib ja meie tervisele halvasti mõjub. Tudeng tööturul Olen töö kõrvalt juba aastaid õpetanud ülikoolis tudengeid. Nii siis, kui õppimine oli tasuline, kui ka nüüd, kui õppimine eesti keeles on tasuta. Kõrgharidusreformi eesmärk oli võimaldada tudengitel keskenduda vaid õppimisele. Tegelikkus aga näitab, et tasuta või tasuline – tudengid käivad ikka tööl. USAs 2015. aastal tehtud uuring näitas, et 70–80%
kõigist tudengitest töötas õpingute ajal. See moodustas 10% kogu tööjõuturust. Eestis sarnast uuringut tehtud pole, aga vähe on tudengeid, kellel on võimalik üksnes õpingutele pühenduda. Tudeng-klienditeenindaja on tavaline amet. Mida kursus kaugemale jõutakse, seda enam erialasele tööle ka suundutakse. Olukorra jätkudes oleme ilmselt varsti tagasi 1990ndate keskpaigas ja lõpus, kus näiteks ajakirjanduse eriala õigeaegselt lõpetanu oli suur haruldus. Tublimad hoidsid end ülikooliga seotuna ning suutsid ka kümme aastat hiljem oma õpingutega ühele poole saada. Hoolimata lõputust rööprähklemisest on ülikoolide näitajad siiski üsna head – lõpetanute arv püsib kõrgel. Siin ilmutab end selgelt tasuta kõrghariduse kasutegur – kui jätad asjad venima, hakkad maksma. Ja nii pingutavadki noored mõlemal rindel – hoida kooliasjad korras ning tööl ka asjad nii hästi, et tööandja ei pahandaks. Kas midagi õppetöös otseselt kannatab selle all? Jah ja ei. Ei, sest miinimum- või keskmisel tasemel saavad asjad tehtud. Jah, sest sageli jääb särav sooritus ära, sest lihtsalt pole jaksu kõigega toime tulla. Tööl on kiired ajad üldjuhul just samal ajal kui koolis – aasta lõpuks või enne suvepuhkusi soovitakse asjadega ühele poole saada. Kõige sagedamini langeb ohvriks lõputöö, mis jääb koera sabana tudengi ja lõpudiplomi vahele. Aastast pidevat keskendumist vajav ülesanne ei tundu olevat enam jõukohane projektide lühikeste tähtaegadega harjunud noortele.
Viis soovitust töö ja õppimise ühildajale Kuidas siis ikkagi toime tulla sooviga end harida ja vajadusega ka tööl käia? Mitme asja korraga tegemise asemel on mõistlik teha neid üksteise järel, teadlikult ümber lülitudes. See aeg ei pea olema sugugi pikk, aga tähtis on teadlikkus – olen oma tegemistes mõttega kohal, teen ühe asja lõpuni ja siis alles vaatan e-kirju. See on raske ega pruugi alati õnnestuda, aga töötamise ja õppimise ühildamine ongi raske ja nõuab head planeerimist. Keskendu eesmärgile ja tee õige valik Mis on sinu eesmärk õppima asumisel? Keskendu oma eesmärgile kogu stuudiumi jooksul, see aitab ka rasketest hetkedest läbi tulla. Kui oled eriala valinud, hinda, milline õppevorm sulle kõige paremini sobib. Tasemeõpet saab teha ka eksternina (see on küll tasuline), magistriõppe loengud on reeglina õhtuti või nädalavahetusel või järsku üldse online-kursus? Planeeri Kuna päevas on jätkuvalt vaid 24 tundi ja nädalas seitse päeva, tuleb hoolega planeerida, millal midagi teha. Kirjuta kalendrisse suurelt ja värviliselt, millal on koolitööde tähtajad ja millal on olulised tähtajad tööl. Suurim rumalus on jätta õppimine ainult semestri lõppu – õpi pidevalt, leia päevas ja nädalas need ajad, mille pühendad lugemisele ja koolitööde tegemisele. Räägi inimestega Räägi tööandjaga oma õppimiskavatsustest. Siis ei tule talle ka üllatusena, et hakkad õppepuhkust kasutama. Ehk leiate ka võimalusi seostada õpinguid ja tööd – mõned uurimistööd, projektid, praktikad vmt. Sama koolis – kui tekib raskusi või ajalisi konflikte, anna aegsasti õppejõule teada, ära pane teda fakti ette. Koostöös võite kompromissi leida. Ja kolmandaks, loo häid suhteid kaasõppuritega, et jagada informatsiooni. Lase tehnoloogial end aidata, mitte segada Väldi tehnoloogiat, mis õppimist takistab – teler, mängud, surfamine jne. Netist leiad äppe ja keskkondi, mis õppimist soodustavad ja aitavad – leia endale sobivad (nt Evernote, Tinycards, SimpleMind – paljud neist tasuta). Abiks on ka Facebooki suletud grupid õpingukaaslastega ning jagatud dokumendid Drive’is või Dropboxis. Ära unusta iseennast Oled võtnud endale täiendava koorma kanda. Ära lase end sellest lämmatada ja ära iseennast unusta. Hinda oma lähedasi, sest ka nemad peavad sinu suurenenud koormusega toime tulema. Kohtu aeg-ajalt ka sõpradega, käi trennis, söö ja maga korralikult. Nii saad maksimaalse kasu õppimisest ja ka tööl sujuvad asjad hästi.
TÖÖELU SÜGIS 2018 | 35
Sihtkontroll Suhtumine tööohutusse koolides jätab soovida Karina Bikmurzina, juhtiv tööinspektor
el kevadel viis Tööinspektsioon läbi sihtkontrolli põhikoolides ja gümnaasiumides, mille eesmärk oli aidata luua turvaline töökeskkond igas põhikoolis ja gümnaasiumis ning suurendada haridusasutuste töötajate teadlikkust erinevatest ohtudest ja nende ärahoidmise võimalustest. Sihtkontrolli kokkuvõtte saatsime ka koolide omanikele ehk kohalikele omavalitsustele ja riigile – nii on ka omanik teadlik probleemidest ja saab neid koos kooli juhtkonnaga lahendada. Külastasime 76 põhikooli ja gümnaasiumi üle Eesti ning sihtkontroll hõlmas 4211 töötajat. Külastused toimusid ette teatamata, et kontrolli tulemused oleksid võimalikult objektiivsed ja tööinspektoritel oleks võimalik näha koolide argipäeva. 2017. aastal registreeris Tööinspektsioon 5184 tööõnnetust, millest 155 juhtus haridusasutustes. Hariduse valdkonnas on viimastel aastatel suurem osa tööõnnetusi juhtunud komistamise ja kukkumiste tagajärjel, mistõttu oli sihtkontrolli fookuses liikumisteede ohutus. Liikumisteed 46 protsendis kontrollitud põhikoolides ja gümnaasiumides ei vastanud liikumisteed töötervishoiu ja tööohutuse nõuetele. Näiteks olid märgistamata ebatasasused ning ohtlikud kohad, kus võib pea ära lüüa. Samuti esines rikkumisi, kus märgistamata olid erineva laiusega 36 | TÖÖELU SÜGIS 2018
töökohad kujundatud ergonoomiliselt. Siiski esines kuvariga töökohti, kus puudusid ergonoomilised töötoolid, kus töötajad ei saanud seljatoe asendit ning tooli kõrgust endale sobivaks reguleerida või kus töölaud oli liiga madal. Samuti leidsime katkiseid töötoole. Mõnel tööEriti probleemsed olid olukorrad, kohal paiknes kuvar töötaja suhtes kus koolis oli tööõnnetus juba juh- küljel, mistõttu ei saanud töötaja klatunud, aga tööandja ei olnud võtnud viatuuril trükkides toetada mõlemat tarvitusele meetmeid, mis aitaksid kätt küünarnukini lauale. samalaadseid õnnetusi ära hoida. See näitab, et koolijuhid ei teadvus- Soovitame asutustel hinnata kuvarita piisavalt töökeskkonna ohutuse ga töötajate töökohti – kas need on teemat, ei oska märgata ohte või seatud sisse selliselt, et säilitada ei teadvusta võimalikke raskeid ja hoida töötajate tervist? Hinnata tagajärgi. Statistiliselt on komista- tuleks ka ohutusjuhendi olemasolu mise ja kukkumise tagajärjel töötaja ja kvaliteeti ning vajadusel viia läbi töölt eemal enam kui 20 päeva, mis töötajate täiendav juhendamine, et tähendab, et tuleb leida asendus- iga arvutikasutaja teaks vajalikke õpetaja ja teha muid ümber- ohutusjuhiseid ja oskaks ka kolleegide tähelepanu õigele tööasendile korraldusi. juhtida. Töökohad Lisaks kohtasime sihtkontrolli käiEnamikus kontrollitud koolides olid gus tööruume, kus esines ilmselge trepiastmed. Märkasime ka katkiseid trepiastmeid, kust ulatusid välja armatuurvardad, amortiseerunud põrandakattematerjale ning alavalgustatud koridore, käiguteedel vedelesid elektrijuhtmed ja liikumisteedele oli ladustatud üleliigseid asju.
ruumipuudus. Näiteks oli ühe kooli raamatukogus raamaturiiulite vahel liiga kitsas, et töötaja pääseks valitud raamatu juurde ning raamatud olid paigutatud riiulitesse nii, et need ulatusid välja, mis takistas liikumist veel rohkem. Lisaks ei olnud raamaturiiulid paigaldatud püsikindlalt. Sellises olukorras võib töötaja vale liigutuse või tasakaalu kaotuse korral raske riiul koos raskete raamatutega ümber kukkuda, tekitades töötajale raskeid kehavigastusi. Samas raamatukogus oli kõrgete riiulite tõttu vaja töötajal aeg-ajalt kasutada treppredelit, mis omakorda suurendab võimaliku ohuolukorra tõenäosust.
Märkimisväärne on ka see, et töötajatel on (lubamatu!) harjumus valada kemikaale ümber märgistamata taarasse. Märkimisväärne on ka see, et töötajatel on (lubamatu!) harjumus valada kemikaale ümber märgistamata taarasse. Näiteks bensiini limonaadipudelisse või värve moosipurkidesse. Ohtlik kemikaal peab olema äratuntav pakendi üheselt arusaadava märgistuse järgi – punase servaga nurgale toetuv ruut, mille keskel on ohusümbol. 12 protsendis kontrollitud koolides tuvastasime rikkumisi seoses ventilatsiooniga. Esines töökeskkondi, kus ventilatsioon puudus üldse. Keldrikorrustel asuvates tööruumides tuvastati hallituseprobleeme, mis tulenes ebapiisavast õhuvahetusest ja soojustamata
vundamendist. Teisalt leidsime ka töökeskkondi, kus ventilatsioon oli liiga tugev, põhjustades tõmbetuult ja seeläbi töötajatele ebamugavustunnet. 20 protsendis kontrollitud haridusasutustes olid väljatõmbesüsteemiga varustamata töökohad, kus tööprotsessi käigus võib eralduda töötaja tervist kahjustavaid aineid või tolmu. Näiteks keemiaklassid, kus tehakse katseid ning tööõpetuse klassid, kus tehakse jootmistöid.
Mõnel juhul mõistis kooli juht alles pärast pikka vestlust, et töökeskkonnaspetsialisti puudumine ei vabasta juhti töötervishoiu ja -ohutuse teemaga tegelemast, sest need ülesanded ja vastutus jäävad koolidirektori kanda. Tööõnnetused
Sihtkontrolli valimisse sattunud koolidest 46 protsendil oli varasemalt juhtunud tööõnnetus. Suure16 protsenti kontrollitud koolide malt jaolt uuris tööõnnetusi tööandja ning nende kohta olid koostatud tööruumidest olid alavalgustatud. uurimistoimikud ja edasised tegevused. Paraku esines juhtumeid, kus Tervisekontroll tööandja ei olnud uurimistulemusVaid 16 protsendil kontrollitud ha- te alusel kavandanud ega rakenridusasutustest oli töötajatele kor- danud abinõusid samalaadsete tööraldatud tervisekontroll töötervis- õnnetuste kordumise vältimiseks. hoiuarsti juures. Tervisekontroll ei See näitab, et osades haridusole eraldiseisev protseduur, vaid töö- asutustes ei täitnud tööõnnetuse tervishoiu tervikprotsessi üks osa, uurimine oma eesmärki, milleks on et selgitada välja vajadus abinõude sarnaste tööõnnetuste ärahoidmine järele ning jälgida neist tulenevaid läbi töötervishoiu ja -ohutuse süsmõjutusi töötajate tervisele. Kui teemi parandamise. asutuse juhtkond ei tähtsusta töötajate regulaarseid tervisekontrolle, Sihtkontrolli tulemused näitavad, viitab see puudujääkidele nii asu- et asutuste töökeskkonnajuhtimise tuse töötervishoiu ja -ohutuse juhti- süsteem vajab parandamist. Töömissüsteemi kvaliteedis kui ka juhi inspektsioon pakub võimalust kutsuda asutusse töökeskkonna konsuhtumises. sultant, kes nõustab töötervishoiu Töökeskkonnaspetsialist, töökesk- ja tööohutuse teemal. Ettevõtetele ja asutustele on konsultanditeenus konnavolinik tasuta. Konsultandi kutsumiseks Ligi kolmandikus kontrollitud tuleb saata e-kiri aadressil ti@ti.ee. koolides ei olnud määratud töökesk- Lisaks on võimalus küsida nõu heliskonnaspetsialisti ning korraldatud tades tööpäeviti numbrile 640 6000 töökeskkonnavoliniku valimist. Sel- või esitades küsimusi e-posti teel listes koolides tuli kooli juhtkon- jurist@ti.ee. nale selgitada spetsialisti ja voliniku olulisust ning rolli töötervishoiu Ohutut uut tööaastat kõigile õpetaja ohutuse süsteemi korraldamisel. jatele ja koolitöötajatele! TÖÖELU SÜGIS 2018 | 37
Piret Kaljula – ringiga tagasi Tööinspektsioonis
iret Kaljula suhtlusviis on asjalik ja konstruktiivne, ent mõjub koduselt ja usaldust tekitavalt. Ta töökoht näeb välja selline, et see pole korda tehtud, vaid korras hoitud, lauda kaunistavad pildid perest ning endistest kolleegidest. Minu esmane reaktsioon on uskuda seda, mida ta räägib. Pole vist kokkusattumus, et Piret on üks Tööinspektsiooni konsulteerimisteenuse ülesehitajatest. Ta resideerub Rakveres ning on üks nendest Tööinspektsiooni töötajatest, kes on vahepeal ära käinud, kuid hea meelega tagasi tulnud. Kuidas teie senine tööelu välja on näinud? Tööinspektsioonis olen teist korda, esimest korda tulin siia pärast Tallinna majanduskoolis juuraõpingute lõpetamist ja arusaama, et pealinnas ma elada ei taha. Lugesin kohalikust lehest, et Tööinspektsioon otsib töötajaid ning kandideerisin. Alguses töötasin juristina, kuid hakkasin kõrvalt aina rohkem tööohutuse ja töötervishoiuga tegelema.
38 | TÖÖELU SÜGIS 2018
Siis kutsus üks suur puidutööstusettevõte mind personalijuhiks, mõned aastad hiljem läks see ettevõte pankrotti. Pärast seda viis elu risti vastupidi teed ehk ettevõttesse, mida tol ajal veel ehitati, Estonian Celli. Aasta oli siis 2005 ja kahe ettevõtte vahele mahtus veel see, et sain tütre. Cellis olin seitse aastat, siis tundsin, et minu aeg seal on läbi ning tulin tagasi Tööinspektsiooni tööinspektoriks.
Inspektor ma kaua ei jõudnudki olla, vaid minust sai tööohutuse peaspetsialist ning hakkasin üsna algusest peale konsultatsiooniteenuse käivitamises osalema. Pärast seda sai minust konsultant ja selles rollis saab kolm aastat kohe täis. Olen saanud mitme eri asjaga tegeleda ning on olnud väga põnev. Meie konsultatsiooniteenusele ei ole isegi ligilähedast asja Eestis ega isegi lähimate riikide juures mitte.
Meie püha ülesanne on nendele ettevõtetele teada anda, mida ja kuidas nad võiksid teha. Kui riikliku järelevalve ees on inimestel väike sissekodeeritud hirm, siis meie ettekirjutust ei tee, trahvi ammugi mitte. Meile võib, ja on kasulik, kõik ausalt üles tunnistada, sest meie roll on mõelda, kuidas neid asju saaks paremaks teha.
Kuidas ei ole? Riiklikku järelevalvet teostav asutus reeglina ei paku tasuta konsultatsiooniteenust. Põhja-Iirimaal leidsime ainult veel sarnase teenuse. Raha eest osutavad seda teenust firmad ka Eestis, aga tasuta teeme ainult meie. Aga miks me siis seda teeme? On ettevõtteid, kellel on riikliku järelevalvet väga vaja ehk need, kes liigutavad ainult siis, kui nende osas rakendatakse sundi. Samas on ka väga palju ettevõtteid, kes teeksid, kui nad teaksid, mida teha. Meie tegevus on suunatud väikestele või alustavatele ettevõtetele, kelle juhid tegelevad tihtilugu kõikide teemadega ja kellel ei ole võimalik kõikide nõuetega kõikides valdkondades kursis olla.
et midagi võiks paremini olla. Ka siis vaatame koos töökeskkonna, töökorralduse ja süsteemid üle, arutame koos ning leiame lahendused. Parimal juhul saab tööandja kinnituse, et kõik on suurepärases korras. Seda ei ole veel juhtunud, aga loodan, et leian ka sellise ettevõtte.
Kui eesti inimene võtab telefoni kätte ja helistab või saadab isegi Kuidas tuli idee selline teenus e-kirja, siis tal tõesti on mure ja suur teha? Eriti kui sarnast teenust mure. Kui ta juba meieni jõuab, siis pakuvad Eestis mõned eraette- tal on tõesti head nõu väga vaja ja arutust, et kuidas edasi käituda. võtted? Ma tegelikult ei tea, kust see algidee tuli. See idee oli Tööinspektsioonis Kas riik peaks rohkem pakkujuba mõnda aega ning meie tegele- ma sarnaseid konsulteerivaid ja sime sellega, et detailid paika panna. toetavaid teenuseid? Meil on eelis, et Tööinspektsiooni Ma arvan küll. Eriti nende jaoks, jookseb kokku kogu informatsioon, kelle jaoks järelevalvet ei ole vaja. mis Eesti töökeskkonnas toimub ehk Mulle üldiselt tundub, et inimesed millised on tööõnnetused, millest on on meiega julgemad rääkima, sest kutsehaigused tingitud ehk meil on me saame nõustada inimesi vaid võimalik saada infot selle kohta, mis nende probleemide osas, mille on õnnetuste põhjused ja saame olemasolust oleme teadlikud. Ehk oma teavituse suunata selliselt, et kui inimene meid kuhugi ruumi ei vii, siis me seal olevate probleemidega tegeleda juurpõhjustega. ei saa aidata. Aga kui inimene teab, Kuidas konsultatsiooniteenus aja et võimalust ettekirjutust või trahvi saada ei ole, siis nad on ausamad. jooksul arenenud on? Järjest rohkem kirjutavad või he- On olnud juhtumeid, kus tööandjaga listavad tööandjad meile ise. Kuni kohtudes ja ettevõttes ringi käies selleni välja, et kui on näiteks tööandja rõhutab oma töötajatele, läbirääkimised ruumide üürimiseks, et „rahu-rahu, praegu võite kõik ära siis mõned ettevõtted kaasavaid rääkida!“. meid ka sellesse protsessi, et teha enne üürilepingu sõlmimist kind- Meid on kokku neli ning kõik tegelevad sisuliselt kõigega – konsullaks, et tingimused on sobivad. teerime kohapeal ning infotelefonil, Aina rohkem meid kuidagi leitakse, kirjutame brošüüre ja anname loensee on väga positiivne. Meie juurde guid. Konsulteerimised on meil võib julgelt kõigega pöörduda! Ise- jagatud piirkonniti ning loengud gi kui ei osata öelda, et mis täpse- teemade kaupa. Mina räägin viimamalt viga on, vaid lihtsalt on tunne, sel ajal põhiliselt kemikaalidest. TÖÖELU SÜGIS 2018 | 39
Milline on mõni teie viimane meeldejäävam konsultatsioon? Meie töö eelis on see, et läheme ettevõttesse siis, kui tööandja soovib, erinevalt inspektorist, kes läheb siis, kui tema tahab. Samuti näitab ettevõtja kutse tahet midagi parandada. Selles mõttes on nendega väga hea asju ajada, sest nad ei ole liiga tundlikud. Konsultatsioon oma olemuselt on inimese juurde koju minemine ja tema vigadele osutama hakkamine. Meie vaates on see lihtsam, sest tööandjal on huvi ning meie ettepanekud ja soovitused võetakse paremini vastu. Kõige põnevam osa sellest tööst ongi see, et saan käia kohtades, kuhu tavainimene tavaliselt ei satu. Samuti puutun kokku paljude ettevõtetega, kelle arvates on see, mida nad teevad ühe või teise asja poolest kõige parem asi maailmas. Seda sära inimeste silmades näha on alati väga hea. Kui ma näen, et minu konsulteeritud ettevõtte logoga auto sõidab mööda, siis on mul väga hea tunne teada, et nad on tublid tööandjad. Kui poes on valida kahe salati vahel, siis valin kindlasti selle salati, mis on minu kliendi tehtud, sest tean, et nad teevad seda hingega ja korralikult ning seejuures hoolitsevad oma töötajate eest. Isegi kui tööandja on väga heatahtlik, siis paljude, ka väga lihtsate, asjade peale nad tihti lihtsalt ei tule. Näiteks kui töötajal on kast, kuskohast ta peab kummardades palju kordi midagi võtma, siis tööandja ei mõista, et pika peale võib see väga 40 | TÖÖELU SÜGIS 2018
kahjulikuks osutuda. Siis näitan näiteks, et kast tasub panna mingi laua peale, ja sellised lihtsad lahendused panevad neid suurte silmadega imestama. Ehk inimesed tihtilugu ei näegi mõningaid asju. Mul on aga juba teistsugune vaade – näen näiteks vedelevaid juhtmeid kohe, tavainimene ei pruugi seda tähele panna. Kas see, et te vahepeal ära käisite ja tagasi tulite, oli kokkusattumus või oligi kindel soov tagasi tulla? See oli kindel ja kaalutletud otsus, ma ei otsinud tegelikult tol ajal aktiivset uut töökohta ja ma ei kandideerinud kuhugi mujale peale Tööinspektsiooni. Tööinspektori töö kõnetas mind siis, kui ma seda esimest korda tegin ning ma teadsin, et ma tahan seda uuesti teha. Kuna mul oli kogemus, siis teadsin ka, et saan sellega kindlasti hakkama. See, et ma olin ise vahepeal 13 aastat ära ja olin töökeskkonnaspetsialist, on mulle väga palju juurde andnud. Ma ei teoretiseeri, et tehke nii või naa, sest seadus käsib, vaid kõike, mida ma soovitan, olen reaalselt ise teinud.
nendega tihedalt kokku puutunud ning nende lastele jõulupakke kokku pannud. Inimese töökoha kaotus on traagika. Mul endal oli kergem, sest olin just dekreeti minemas ja töötuks ei jäänud. Aga raske oli. Õppisin, kuidas inimestele asju rääkida ja kuidas seda mitte teha. Kuidas öelda õigesti, et kaotate nüüd töökoha ja midagi pole teha? Otse ja omadega, ausalt ja sirgelt, ilustamata ja keerutamata. Ning teiseks tuleb anda juhised, et mida nüüd edasi teha, mis paberid ta saab ja kuhu pöörduda. Samuti tuleb inimene ära kuulata, oli hullemaid ja vähem hulle olukordi. Oli perekondi, kus mees ja naine töötasid mõlemad selles ettevõttes ja mõlema töökoht kadus, endal lapsed kodus. Siis pidigi nad lihtsalt ära kuulama.
Kuidas see kogemus tänapäeval tööga aidanud on? Oskan paremini mõista teiste inimeste muret ja aru saada, et mõnikord on sulle igapäevane asi teise jaoks selle hetke kõige suurem probleem. Isegi kui sa ei saa teda otseselt aidata, siis saad vähemalt inimest kuulata ja temas lootusekiirt Räägime sellest pankrotist. Olla tekitada. Pakkuda talle võimalikke pankrotti mineva suurettevõtte lahendusi ning suundi, kuhu edasi personalijuht on paras pähkel. Mis liikuda. need katsumused ja lahendused olid ja kuidas see teid tänapäeva Millised olid katsumused Estonian Celli üles ehitamisel? töös aidanud on? Jüri Mõis ütles kunagi, et õige äri- Tol ajal oli meil ainult igav liiv ja tühi mees on vähemalt ühe pankroti läbi väli ning sinna pidi tulema täieselanud. See pankrott ei olnud suur ti uue tehnoloogiaga tehas, mida kusagil Eestis varem ei olnud. Me ei üllatus, vaid mõnda aega teada. saanud kuhugi minna ja küsida, et Ma olin suurema osa neid inimesi, kuidas teie tegite. Kõik pidi ise välkes oma töö kaotasid, tööle võtnud, ja mõtlema, korraga ja kohe. See oli
põhjamaade kriminulle või teha sporti. Olen kaks aastat käinud regulaarselt jõusaalis.
tohutult huvitav aeg. Kas ma praegu julgeksin seda teha? Olen veendunud, et ei julgeks. Olime kõik entusiasmi täis ja sära oli silmades. Aga ega peale selle sära meil eriti midagi muud ei olnud. Kogu see intensiivsus tuli loomulikult. Selline tunne oli, et lähed kas või läbi halli kivi. Tehas pidi tööle saama ja kõik, ja tööle ta hakkaski. Sellepärast julgengi praegu klassi ees sõna võtta, et mida ettevõtja peaks tegema või mitte, sest olen selle kõik tegelikult läbi elanud. See on selline õhinapõhine start-up’ilik õhkkond, mis toob kindlasti kaasa ka tohutult stressi ja pingeid. Kuidas te tänapäeval sellesse suhtuksite? Õhinapõhine oli ta tõesti. Üks asi on mõelda sellele tagasi ja teine asi on seal sees olla ja seda reaalselt tunda. Meil oli fantastiline tiim, mis muutus väga kiiresti väga ühtseks. Suhtleme päris paljudega siiani. Kui meil oli vaja probleem lahendada, siis tegime seda kohe ja konstruktiivselt, isegi kui läks tuliseks, siis lõpuks saime sellest üle ning läksime edasi. Pikas perspektiivis selline intensiivsus muidugi hea ei ole, aga kui seda
Teatri puhul meeldib mulle see, kui võetakse klassiPiret Kaljula Estonian Celli kalised tükid ning tehakse territooriumil tütrega ringkäigul. neid mingisuguse teise nurga alt. Näiteks kui Anna teha mingi aja ja mõistlikult, siis on Kareninat mängitakse Karenini okei. Ega me puhkasime ka, ega me vaatevinklist – Vronski on seal väike 24/7 tehast ei käivitanud. Eks ise ja hädine, mitte pikk ja tugev ohvitpeab ära tajuma selle piiri, kus leiad, ser. Viimase aja lemmik on mul et pean nüüd nädalakese puhkama. Tartu Uus Teater, kes teeb selliseid tükke, kus päriselt ei saagi aru, et mis see täpsemalt nüüd oli, kas teatriRääkige oma perest. Minu tütar on praeguseks saanud tükk või kokandussaade või mida14aastaseks. Ta on selline laps, gi muud. Kui sinna kõrvale vaadata kellest on ainult puhast rõõmu. Õpib veel mõnda klassikalist tükki klassihästi ja teeb sporti – ta on valinud kalises võtmes, siis suudan seda enda elu põhisisuks ratsutamise ja jälle teistmoodi nautida. ega selle kõrvalt palju teisteks asjadeks ruumi ei jää. Kui ta midagi on Kodus on meil veel koduloom, jänku. elus kunagi tahtnud, siis see on ol- Ta on küll ise väga armas, aga ega ta nud seotud hobustega. Esimest kor- sind väga ei armasta. Tema hoolib da käis ta hobuse seljas 3aastaselt ainult sellest, et kas ta saab oma ja nüüd on ta 5-6 aastat stabiilselt näksi kätte ja tänutäheks pissib sulle teki peale. Ta selline kindlasti ei ole, trennis käinud. kes tuleb sülle ja hakkab nurruma ja Eks kui laps millegagi tegeleb, siis paid nõudma. Pigem peksab ta oma tegelevad sellega ka vanemad. Ho- puuriuksega vastu puuri ja nõuab buseid ma alguses ise pelgasin, maiust. Aga tohutult nunnu on ta tänapäeval ma enam närvivapus- ikkagi. tust ei saa ja olen ka hobuse seljas käinud. Aga eks ta kahtlane on, Mees on mul sama, kes alati, oleme hobune on ikkagi loom ja kunagi ligi 20 aastat koos olnud. Ta on väga ei tea, mille peale ta ehmatab. Ehk rahulik ja mõistlik mees. Meie salasaan hakkama, aga ma ei usu, et rat- dus on see, et ela ise ja lase teistel sutamine minu lemmiktegevuseks ka elada. Ta on mind tohutult kõiges saab, jään hoidmise ja maiuste and- toetanud ja kõiki mu otsuseid toetanud. Ning alati ka tagant utsitanud, mise juurde. et tee ikka ära see asi. Kuidas te lõõgastute? Mulle meeldib käia teatris, lugeda TÖÖELU SÜGIS 2018 | 41
Mart Poom – jalgpallur ja treener Mis on kõige kaalukam asi, mida mõni ülemus, alluv või kolleeg on elus õpetanud? Inglismaal mängides ei olnud mul seda loomulikku enesekindlust, mis on mängijatel, kes tulevad jalgpalli suurriikidest. Iga päev mõtlesin, et pean ennast kogu aeg tõestama, sest Eesti ei ole jalgpalliriik. Derby County väravavahtide treener, Eric Steele, keda ma väga hindan ja kes arendas meid nii sportlastena kui ka isiksustena, sisendas mulle, et ma ei mängiks Inglismaa Premier League’is, kui ma poleks piisavalt hea.
sa pead leidma endale tegevusvaldkonna, mis sulle tõesti meeldib või kus sa näed võimalust ennast teostada ja areneda. Tuleb teha seda, mida armastad ja mis köidab.
Jalgpalli mängimine on ikkagi spet1991. a esimesel poolel, kui ma pi- siifiline töö. Endasse peab uskuma din esmakordselt Soome kõrgliiga ja kunagi ei tohi alla anda. Ei ole tähklubisse KuPS mängima minema, ei tis, mitu korda me ebaõnnestume, saanud ma kaua Moskvast tööluba. vaid see, kuidas me reageerime Lõpuks kui suvel sain tööloa, sain sellele ebaõnnestumisele. päev enne ärasõitu mängus vigastada ja jätkasin sel aastal FC Floras. Kui oleksid saanud noorele tööelu Koos teise väravavahi Toomas alustavale iseendale midagi sooviTohveriga olime 1991. a sügisel kuu tada, siis mis see oleks? või kaks Kristiine spordihoones ka Mul on õnnestunud kogu aeg tegelekoristajad. Kuna me nagunii olime da sellega, mida ma armastan ja päevad läbi seal, tegime jõusaalis mis on ühtlasi minu hobi. See ongi trenni, mängisime võimlas korvpalli kõige tähtsam. Ei tohiks valida ameja tennist, siis koristamisega teeni- tit selle järgi, mis on kõige lihtsam sime Flora palgale lisa. Aga ega me või kus saab kõige rohkem raha. See on absoluutselt vana tõde, et seal kaua vastu ei pidanud.
Eesmärgi seadmine on väga oluline ja samuti kinnipidamine distsipliinist selle saavutamiseks. Tööle või trenni peab minema ka siis, kui sa oled väsinud või sul on raske. Kui sõbrad kutsuvad näiteks sind välja, siis tippspordis olles sa ei saa minna. Sa pead mõtlema sellele, et oleksid järgmiseks trenniks ja võistluseks puhanud ning valmis. Minu töö on mulle kindlasti distsipliini ja rutiinitaluvust õpetanud.
Mis on teie esimene töökoht ja kirkaim mälestus sellest? Kui rääkida jalgpallist, siis 17aastaselt õnnestus mul pääseda endise Nõukogude Liidu II liiga klubi Tallinna Sport meeskonda. Ma sain seal spordistipendiumi või päevaraha. Esimene jalgpallist saadud raha oli igatahes sealt pärit. Väikse lapsena teenisin mõne suve natuke taskuraha maal peenarde rohimisega. Ühel suvel oli aga mu õde Nõmmel postiljonina ametis ja mõned korrad olin talle abiks. Ma täpselt ei mäleta, aga vist sain ka mina selle eest mingit tasu.
42 | TÖÖELU SÜGIS 2018
Nimetage kolm asja, mida töö on õpetanud. Esiteks, et mitte midagi ei tule niisama. Mida rohkem sa tööd teed, seda parem on ka tulemus. Ja kui saavutad edu, siis see annab enesekindlust jätkata ja suurendab motivatsiooni, et veel parem olla. Kui tahta midagi saavutada, siis tuleb pühenduda ja selle nimel pingutada.
Tippspordiga võib kaasneda, lisaks ebaõnnestumistele kaotuste näol, ka palju vigastusi. Mul on neid palju olnud. Kokku on mulle tehtud 13
operatsiooni. Sellistel puhkudel võivad arstid ja füsioterapeudid kõrvalt aidata, aga kõige olulisem on ikka enda sisemine tahe tagasi tulla. See on õpetanud mulle visadust ja järeleandmatust. Alati on võimalik keerulisest olukorrast välja tulla, kui sa seda väga tahad ja oled valmis ka ise lahendusi otsima. Milline on olnud kõige ohtlikum või pingelisem tööalane juhtum? Üks pingelisemaid perioode oli kindlasti siis, kui mängisime Sunderlandiga Inglismaa Esiliiga (Championshipi) play-off’e. Võitjapaarile tähendanuks see play-off’i finaali jõudmist ja selle võitjale omakorda jõudmist Inglismaa kõrgliigasse. Ma võtsin kaks penaltit seal mängujärgses penaltiseerias Crystal Palace’i vastu ära, aga me ei saanud ikkagi edasi. See oli üks valusamaid kaotusi. Inglismaa karika poolfinaal samal aastal ehk 2004. aasta kevadel oli samuti väga pingeline, sest see on väga tähtis karikasari. Mäng toimus Manchester Unitedi koduväljakul Old Traffordil Millwalli vastu, mis oli sel hetkel Sunderlandiga sama liiga klubi. Me tundsime, et me võime neid võita ja jõuda finaali. Kahjuks aga pidime võtma vastu kaotuse 0:1. Nii palju oli kaalul ja see kaotus jääb meelde.
hetk, mil Eesti koondis oli kõige lähemal jalgpalli finaalturniiri pääsule. Üldiselt tippsport on alati ohtlik. Aga sa ei mõtle sellele, kui sa mängid. Väravavaht peab julge olema. Mõnel mängijal on õnne ja vigastusi on vähem või mõnel ei juhtu üldse midagi. Mul oli neid kahjuks palju, aga ma ei kahetse midagi, sest see oli minu eriala ja kutsumus. Positiivsed mälestused ja emotsioonid kaaluvad üles negatiivsed. Missugused töised harjumused on aidanud kaasa edu saavutamisele? Kui mõelda tagasi tippmängija karjäärile, siis ei piisa ainult meeskonnatreeningust. Et saada edukaks, pead tegema palju individuaalset tööd ning tegelema oma nõrkade külgedega. Pead tegema tohutult tööd. Kui juba tööd teed, siis pead olema väga keskendunud, et sellest tööst tõesti kasu oleks. Peab olema selles hetkes. Nagu mänguski. Mina suutsin trenni võtta nii kui mängu ja ma olin alati trennile 100% keskendunud. Nii enne mängu kui ka trenni on mentaalsete ja füüsiliste harjutuste tegemine väga oluline.
Mängudeks valmistumisel algab Treenerina oli kõige valusam kõik distsipliinist. Mina tegelesin kaotus 2011. a sügisel Tallinnas hästi palju enda vaimse häälesEM-valikturniiri play-off’i esimeses tamisega mänguks. Selleks on mängus Iirimaa vastu. Me ei suut- palju eri võimalusi. Mina kasutanud kodumängus pingega ja selle sin näiteks visualiseerimist ja kohtumise tähtsusega hakkama positiivset sisekõnet. Mulle meeldis saada. Me põlesime läbi. See oli ju enne mängu vaadata ka videoklippe
Tänapäeval on Mart Eesti jalgpallikoondise väravavahtide treener. enda edukatest sooritustest, lugeda spordipsühholoogia raamatuid, kuulata lemmikmuusikat, tegeleda lõdvestustehnikatega. Just vaimne pool ja keskendumine on väravavahile väga olulised. Võib-olla enamiku ajast mängust ei saa sa palli puudutadagi, aga viimasel sekundil on sind vaja. Kui pall tuleb sinu juurde, siis pead sa valmis olema oma meeskonda päästma. Mis on teie soovitus alustavale ametikaaslasele? Kindlasti tuleb iseendasse uskuda. Sa pead seda ala armastama ja teistest rohkem tööd tegema. Sa ei tohi alla anda, kui esineb raskuseid, sest need tulevad kindlasti. Ükskõik, kas sa oled mängija või treener – ole avatud meelega! Võta vastu infot, teadmisi ja kogemusi ning kuula teisi ja vaata, mida sellest infost sina kasutada saad. Lihtsad asjad, aga need vajavad kordamist. TÖÖELU SÜGIS 2018 | 43
Liigu terviseks! Vaata Tööinspektsiooni harjutusi puhkepausideks. Videod leiad Tööelu portaalist www.tooelu.ee/liiguterviseks
Tööelu 3/2018
Tööelu sügiseses numbris keskendume psühhosotsiaalsetele ohuteguritele. Oma kogemusi jagab Circle K juht ning Eesti parima juhi tiitli pälvi...