Autojuhtide suhtumisest jalgratturisse. - Leht 20 - velo.clubbers.ee
Postitus Postitas veloson » 15. 04. 2015. 10:57
Miki-Hiir kirjutas: ei roni isiklikult kunagi rattaga teise (või kaugemasse) ritta, isegi kui esimene rida keerab ära.
Miki-Hiir, kui liiklusohutus esmaseks panna, ei kehti see soovitus ju universaalselt. Võid muidugi konkreetsete ristumisalade näited tuua. Mulle endale tuleb meelde Liivalaia-Juhkentali ristumine, kus Liivalaiat mööda otse Tartu mnt suunas jätkamiseks on ebamääraselt ja vastuoluliste teekattemärgistustega midagi sellist maha joonistatud - http://goo.gl/LlRAqD. Ise eelistaksin autojuhina, et rattur otse liikumiseks aegsasti ka otse liikuvasse ritta reastuks, mitte ei jääks kusagil keset mahapööret seisma ja ei hakkaks sealt läbi liikluse risti üle mahapöörderea tulemise võimalust otsima.
Kui ratturid oleks ülal esitatud videos aegsasti / piinliku täpsusega kõrvale tekkinud sõiduraja kõige parempoolsemat joont jälginud, oleks see tagant tulnud sõiduk nad hakklihaks teinud. Selles kontekstis ei ole puudu mitte suhtumisest ainult jalgratturitesse, vaid mõttetegevusest.
Postitus Postitas Miki-Hiir » 15. 04. 2015. 11:26
Miki-Hiir, kui liiklusohutus esmaseks panna, ei kehti see soovitus ju universaalselt. Võid muidugi konkreetsete ristumisalade näited tuua.
Pole eriti mõtet konkreetseid näiteid tooma hakata. Nagu sa ise kirjutasid - universaalset reeglit pole, peale selle, et endal peab pea otsas olema. Liikluses on kogu ohutus suuresti ikka enda teha. Ei tasu ei ennast ega teisi pimesi usaldada - lolle on palju, igasuguseid jaburaid manöövreid ja ainult oma nina nägemist ka, selle kõigega tuleb ise arvestada. EMO-s pole suurt vahet kellel õigus oli.
Postitus Postitas clx » 15. 04. 2015. 11:49
Mulle tambiti kunagi autokoolis pähe, et rida vahetades tuleb suunda näidata ENNE manöövrit, mitte alustada suuna näitamist ja manöövrit samal ajal, mis on kahjuks igasuguste sõidukite puhul levinud praktika. Ilmselt mõned sekundid käsi püsti ajada *enne* reavahetust oleks ka siin päeva päästnud.
Postitus Postitas Prommar » 15. 04. 2015. 12:52
Jah, otse loomulikult, see hullunult kihutav kütusetsistern oleks ratturi viipe peale pidurdanud. Teema lahendatud, süü taas kenasti ohvri kaela aetud.
Sa seda ikka märkasid, et veok saabus ratturite külje alla üle pideva joone?
Postitus Postitas Jaagu » 15. 04. 2015. 13:13
Postitus Postitas T6nu » 15. 04. 2015. 13:33
Viimase video puhul on kõige magedam see, et tsistern ei peatunud. Õnnelik õnnetus- kõik jäid elama. Kuid praegu rattur ei vaadanud kordagi taha, näitas suunda ja kohe keeras. Kui parem rida koondub ära, ei ole mingit probleemi varem tee peale võtta, et viimasel hetkel ei peaks tegema autojuhile ootamatut manöövrit- paljude jaoks on kõik ootamatu, mis teedel toimub. Kuid kui ikkagi mitmerealise (eeldan, et kiirtee) tee peal sõita, siis on enne manöövrit väga kasulik seljataha ka vaadata.
Ei arva midagi sellest seltskonnast, kes sõidab 35-40km/h vasakus reas ja kui keegi julgeb paremalt mööduda, sõidab katus vihast täiesti ära.
Postitus Postitas Prommar » 15. 04. 2015. 14:27
Kordan veel - vaadake uuesti videot. Seal ei olnud parema rea koondumine. Tsistern otsustas viimasel hetkel mahasõidule mitte pöörata ja pani üle pideva joone otse, sisuliselt üle teepeenra. Ratturitel ei olnud mingit põhjust sealtpoolt autot oodata.
Võib ju siin tagantjärgi tarkusest näägutada, aga kui paljud vaatavad pärast ristmikku tagasi, et ega keegi mingi hullumeelse manöövriga selja taha ei ilmu?
Postitus Postitas rai66 » 27. 04. 2015. 18:24
Tartumaal hukkus avariis jalgrattur.
http://tartu.postimees.ee/3171299/tartu ... jalgrattur
Postitus Postitas Margo25 » 27. 04. 2015. 21:10
Huhh ..., sõidan isegi päris tihti seda teed rattaga, edaspidi hoopis teise tundega. Tee on seal muidugi kohati küllalt kitsas ja märgistus puudulik, vahest tulevad autojuhid tõesti ohtlikult lähedale, aga siiani on sinna tõmmanud vähe hõredam liiklus. Ei teagi kas see on enam edaspidi piisavaks motivaatoriks
Postitus Postitas birgo99 » 27. 04. 2015. 21:14
Postitus Postitas kalari » 27. 04. 2015. 21:18
birgo99 kirjutas: Ma ei saa aru, miks peab jalgrattur sõitma paremas teeservas. Siis ongi ju suurem võimalus, et keegi sõidab selga. Võiks jalgratturid sõita seaduse järgi vasakul, siis tagant tulija on hulga kaugemal, teisel sõidurajal ja vastutulevate üle on ka ratturil parem ülevaade :S
Mõtlesid kõik ikka põhjalikult läbi, enne kui sellise revolutsioonilise ideega välja tulid?
Postitus Postitas Mati » 27. 04. 2015. 21:32
Ole hea ja loe seadust, et kus pool see rattur ikka sõiduteel olema peab
Postitus Postitas Indreq » 27. 04. 2015. 21:56
Kusjuures sügaval vene ajal kui ma pisikese poisina rattaga oma kodukandis ringi kimasin, siis mind õpetatigi just neil põhjustel sõitma vasakus servas, mitte paremas. Jalakäijana eelistan siiamaani pigem vasakut serva, kui pean teepeenral kõndima. Muidugi liiklus oli tollal hoopis midagi muud kui täna. Tänastes oludes oleks see teoorias teostatav pikkadel sirgetel lõikudel, aga nii kui on mingi ristumine, on kohe jama majas.
Postitus Postitas Genry » 28. 04. 2015. 06:23
Vaadates õnnetuse kommentaare ja FB-s pandud üles pilt kus pirital mnt ratturid sõiduteel sõidavad ja 50% inimesi seda keelavaks peab, siis leian, et tagumine aeg on kokku koonduda ja teha tipptunnil liiklust seiskav rongkäik ja kutsuda meedia välja. EI saa normaalne olla, et autojuhid end veel õigustavad. Mul on olnud sel aastal enam napikaid maanteel ca 1 kuu jooksul kui varasema mitme aastaga. Ühele autole sain mõned kildid hiljem Järele Vääna kandis aga autojuht pages tuppa nähes mind hoovi keeramas - jus siis vähemasti sai aru veast.
PS, naine sattus see aasta samuti avariisse kui auto ette keeras - kiiver lõhki, sinikad näol jne.. auto muidugi pani kohalt minema..
Postitus Postitas Miki-Hiir » 28. 04. 2015. 07:02
Genry kirjutas: leian, et tagumine aeg on kokku koonduda ja teha tipptunnil liiklust seiskav rongkäik
Mismoodi vastandumine teineteisega arvestama paneb? Ratturis vaenlase nägemine ei pane temasse positiivsemalt suhtuma.
Teineteisega arvestama paneb lugupidamine, viisakus, viisakas selgitamine. Ehk siis liikluses kui autojuht peatub ülekäiguraja ees, kerge tänuviibe, kui laseb vahele, samamoodi. Kui jalakäija tõmbab ennast koomale, võib ju aitäh öelda. Ise tuleb ringi vaadata ja rattaga mitte hulle manöövreid teha ... kui liiklus sujub, üksteisega arvestatakse, teineteisele meelega ei keerata, siis ei nähta ka ratturites enam vaenlast ja suhtutakse lugupidavamalt.
Kuniks aga igal hetkel agressiivselt oma õigusi nõuame, viipekeel koosneb mitte kõige viisakamatest märkidest, iga kellegi eksimuse peale ärritume, vannume ... ei saagi tahta, et see pilt paraneks. Pole see rattur ka püha lehm. Parandades enda käitumist, paraneb alati ka keskmine tase. Eeskuju järgi õpitakse kõige rohkem.
Lõppkokkuvõttes osaleme me kõik liikluses - nii ratturid, rulluisutajad, autojuhid, rekkamehed ... mõnel tuleb paremini välja, mõnel kehvemini, pole mõtet ärrituda nende peale, kellel kehvemini välja tuleb, küll õpivad.
Postitus Postitas raulk » 28. 04. 2015. 07:07
Genry kirjutas: .... ja FB-s pandud üles pilt kus pirital mnt ratturid sõiduteel sõidavad ja 50% inimesi seda keelavaks peab ....
Siin ei ole ju küll midagi vaielda. Seaduse järi on selline sõitmine keelatud.
Meeleavaldus stiilis, et panema kogu liikluse kinni, toob pigem kaasa veel negatiivsema suhtumise jalgratturitesse
ja halvimal juhul ka seaduste muutmise rattasõitu piiravamaks ja politsei suurendatud tähelepanu.
Postitus Postitas KaupoR » 28. 04. 2015. 07:26
Mis pilt? Mis keelatud?
Postitus Postitas BHratas » 28. 04. 2015. 07:41
Genry poolt pakutud ettepanek on vähemalt ettepanek olukorra muutmiseks midagi ära teha. Iseasi, kas ta just kõige perspektiivikam on, kuid midagi tuleks siiski ette võtta. Ei saa lootma jääda suhtumisele, et oleme kõik hästi viisakad, siis ei sõideta meid surnuks. Usun, et enamus siinolijatest täidavad eeskujulikult liikluseeskirju ja on viisakad kaasliiklejate vastu, kuid see ei lahenda olukorda. Mäletan, et vanasti kasutati mõnes kohas hoiatavat liiklusmärki, et jalgratturid teel. Ka nüüd võiks nõuda, et paigaldatakse märgid teedele, mida jalgratturid tihedamini kasutavad? Võib olla hoiab see nii mõnegi surma ära. Võib olla ka mõned hoiatavad plakatid õnnetustest? Enne Maanteameti poole pöördumist oleks hea kuulda inimeste arvamusi, kuidas saaks olukorda muuta.
Postitus Postitas raulk » 28. 04. 2015. 07:43
sinu enda postitus foorumis
saite nüüd https://www.facebook.com/photo.php?fbid ... =1&theater
rattatee olemasolul on rattur kohustatud sõitam rattateel.
Postitus Postitas urmo » 28. 04. 2015. 07:57
Ratta- ja autoliiklust reguleerival seadusel ja inimeste reaalsel suhtumisel on vähe ühist. Kui kõik seadust järgiksid, siis ei juhtuks ju kunagi ühtegi liiklusõnnetust... Tartus oli tegu tõenäoliselt lihtsalt kitsal teel juhtunud kurva õnnetusega.
Genryle, kes siin tipptunni liikluse blokeerimist välja pakkus, soovitan selliseid rumalaid ideid enam mitte välja pakkuda, sellised aktsioonid on puhas vihkamise külvamine. Olen ise ~10 aastat maanteel trenni teinud, aga sarnaseid ideid ei saa toetada.
Isiklikult ma ei näe, et autokultuur üldiselt oleks otseselt rattavaenulik. Üksteisega arvestamise väljakujunemine on alati olnud aeglane protsess, revolutsiooniga seda eriti muuta ei anna.
Postitus Postitas Mati » 28. 04. 2015. 08:04
raulk kirjutas: Siin ei ole ju küll midagi vaielda. Seaduse järi on selline sõitmine keelatud.
sinu enda postitus foorumis ... saite nüüd https://www.facebook.com/photo.php?fbid ... =1&theater
Raul, eksid kahe asjaga:
1. see ei ole rattatee, on kergliiklustee (päis korrektne on jalgratta- ja jalgtee)
2. seadus ei kohusta sõitma jalgratturit kergliiklusteel selle olemasolul
Omaette küsimus on, kas alati tasub sõita sõiduteel kui kergliiklustee tühi ja vaba. Nt Rannamõisa kandis kasutan üliharva sõiduteed peale kergliiklustee valmimist mõned aastad tagasi. Samas viidatud Pirta pildil on ilmselt ristuvate tänavate rohkusest tulenevalt mõistlikum sõita sõiduteel - sarnane on olukord nt ka Kakumäel.
Mis puutub igasugustesse massiprovikatsioonidesse, siis neid ei poolda absoluutselt. See külvab niigi teadmatus keskkonnas pigem täiendavat vaenu. Olukord on läinud aastatega oluliselt paremaks, idiootsus oleks seda protsessi tagasi keerama hakata.
Postitus Postitas rivos » 28. 04. 2015. 08:28
FBs palju kirgi kütnud foto juures on puudu oluline info, millest paljud kommenteerijad end häirida ei lase - mis olukorra fikseering see on? Mis seal pildil toimus? Viis sekundit varem või hiljem võis seal teine olukord valitseda. Seega mina seda põhjapanevateks järeldusteks ei kasutaks.
Mis puutub massiaktsiooni, siis ma pooldan neid. Aga aktsiooni sisu on, et igaüks liikleb iga päev mõistlikult ja teistega arvestavalt. Nii autos kui rattaga (näiteks laseb jalakäijaid üle, kiire trenn toimub rattarajal või teel, mitte kõnniteel). See on tõhusam viis kultuuri parandamiseks ning positiivse kogemuse edasi kandmiseks.
Samuti saab kaasa aidata sellega, kui idiootse manöövri puhul seda manöövriga maha saajale selgitada. Nii ratturile kui autojuhile. Näiteks üks riivas kord lenksu, sõitsin parklasse järgi ja selgitasin, miks tema manööver oli ohtlik. Eks see ole võimalik konflikti allikas ning ei tea, mis maailmavaade rooli tagant vaatab, aga vähemalt jääb talle miskit meelde. Vaikne leppimine ja äärekivisse tõmbumine viitab sellele, et nii võibki.
Hästi töötab ka küsimus "kas sa oleksid sama lähedalt mööda sõitnud ka siis, kui sadulas oleks su laps/naine/keegi lähedane?".
Postitus Postitas josefk » 28. 04. 2015. 08:36
Postitus Postitas raulk » 28. 04. 2015. 08:36
Lugesin liikluseaduse (LS) üle, sul on õigus, oli mälestus et kunagi oli teisiti. Korrektne on nii:
Ehk siis kõrvuti sõitmine on keelatud. Ja ka tuule järgi trennis gruppi ülesse ehitada on keelatud ajades seda tee keskele.
Kergliiklustee mõistet pole LS-s.
Postitus Postitas j6ukur » 28. 04. 2015. 08:56
Kui liiklusseadust peeneks ajada, siis rattaga, nagu ka autoga ei tohi sõita ka pidevjoonest paremal nö. teepeenral. Samas kui üks rattur sõidab seal teepeenral ja teine pidevjoone kõrval (seaduse järgi võimalikult paremal tee servas), rikub neist kahest ratturist seadust hoopis see, kes teepeenral sõidab.
Ma ei poolda diagonaalis üle tee sõitmist, kuid paarides sõitmist pean ohutumaks, kui ühes pikas rivis, kuna autojuht märkab "takistust" varem ja ei jää lootma, et kiirust lisades ning napikat tehes kohe mööda pääseb.
Postitus Postitas veloson » 28. 04. 2015. 09:48
Lihtsalt huvi pärast - millal ometi see teatud teetüüpi tarbima kohustav märge kusagil normatiivselt kirjas oli? Miilitsamärkmikus? raulk pole ju mitte kuidagi rattavõõras, ometi jalutas selline kollektiivse mälu koll senimaani temaga kaasas. Loodetavasti ei pidanud senini asulate sees vankrite ja titade vahel veerema..
raulk kirjutas: Kergliiklustee mõistet pole LS-s.
Mõlema ülalkõnelenu täiustuseks ja meeldetuletuseks §2.
raulk kirjutas: Ehk siis kõrvuti sõitmine on keelatud. Ja ka tuule järgi trennis gruppi ülesse ehitada on keelatud ajades seda tee keskele.
Selle §31. (2) välja toomine on tänuväärne, ent niisuguses tõlgenduses ühtlasi ka eksitav - nimetatud tegevused võivad minna LSga vastuollu (vrdl nt §14. (7)), aga peaks olema niisuguseks tõlgenduseks täpsemini sõnastatud. Sama lõige on lisaks kummastavalt sõnastatud - justkui muud manöövrid ja kohustused-õigused peale §48. (1) ratturile ei kehtikski. Seni on pakutud, et motoriseerimata kaherattaliste kõrvuti- või grupissõitu tuleks täpsustada nt mõistete §2. 76) sõidurada (vrdl "Kaherattaline mootorratas ja mopeed võivad sõidurajal liikuda kahes reas") või 74) sõidukite kolonn (vrdl § 22. (6) ja (7)) kaudu. Aga keegi ei ole kindel, et see muudaks muud kui härra Jaan "Oskab keegi selgitada, miks meil jalgrattateede väljaehitamiseks raha kulutatakse?" Kronbergi tujusid ja pole muude olulisemate murede kõrval seadusandjale midagi vettpidavat esitanud.
Viimati muutis veloson, 28. 04. 2015. 11:32, muudetud 1 kord.
Postitus Postitas T6nu » 28. 04. 2015. 10:07
Ilmselt vale koht, kus seda küsida, kuid reaalselt kui palju aega te kaotate tuule järgi rivistuva ratturite pundi taga sõites? Ma saan aru, kui tööks on kauba transport vms, kuid seda tehakse samuti reeglina töö ajal.
Lihtsalt- mitu % nendest inimestest, kes rattureid teedel vihkavad reaalselt kannatavad- töö või eraelu suhtes?
Asi on väga lihtne ju- ei meeldi sõiduteedel sõitvad ratturid? Aga mulle ei meeldi võibolla see jõusaal, mis varjab minu kodust ilusat vaadet. Vahe on selles, et mina ei lähe võtmega neid jõusaali külastajate autosid kriipima, kuna nad pooldavad sellist eluviisi. Või parem paralleel oleks ilmselt midagi eluohtlikumat, sest ratturid panevad reaalselt enda elu panti, kui trenni lähevad.
Postitus Postitas rivos » 28. 04. 2015. 10:17
Postitus Postitas BHratas » 28. 04. 2015. 10:18
Konsulteerisin Maanteeametiga ja küsimused olid esitatud siis peamiselt ratturite paiknemisele maanteedel ja sõidukite möödumisele neist. Panen selle vastuse lühendatud kujul ka siia üles, ehk annab see vastuse nii mõnelegi vaidlusalusele küsimusele:
"Jalgratturite paiknemise juures on üks probleem, millele ei ole leitud rahuldavat vajadust. Nimelt võib jalgrattur sõita sõiduteel ka siis, kui kõrval on jalgratta- ja jalgteel. Ühest küljest oleks parem, kui sellises olukorras liiguksid jalgratturid omaette teel. Teisalt, meil on väga palju tervisesportlasi ja sportlasi, kes sõidavad jalgratastega suhteliselt suure kiirusega. Jalgratta- ja jalgteel seavad nad sel juhul ohtu seal liikuvad jalakäijad, lapsed ja vanainimesed ning nende ohutuse seisukohast oleks parem, kui jalgratturid liiguksid sõiduteel. Teel liikudes peab jalgrattur seaduse kohaselt liikuma võimalikul sõidutee parema ääre lähedal. Sõidutee äärt näitab sõidutee äärejoon või siis on selleks teepeenra äär. Seaduse mõtte kohaselt ei pea jalgrattur liikuma äärejoone taga, vaid selle lähedal ja tõepoolest, lähedust ei ole sentimeetri täpsusega paika pandud ja olen soovitanud lähtuda 1 meetrist, nii, nagu oli kirjas vanasti. Kui on tegemist laiema kindlustatud peenraga ja jalgrattur saab sõita joone taga, siis on see ohutuse mõttes hea. Paraku ei ole see igal pool võimalik. Kõrvuti sõitmise ei ole seaduse mõtte kohaselt lubatud, kuigi seda ei ole seadusesse selgesõnaliselt kirjutatud. Mis puudutab külgvahet, siis tõepoolest on seaduses kirjas, et tuleb hoida ohutut külgvahet ja ei ole antud selle täpset suurust. Ja kas peakski? Reaalses liikluses seda ju ei mõõda. Tegelikult on probleem selles, et väga paljud juhid ei teadvusta endale, et jalgratturist möödumisel tuleb teha sisuliselt möödasõit. Kui jalgrattur liigub sõiduraja serval siis selleks, et temast piisava ohutu külgvahega ( ca 1,5 meetrit) mööda saada, tuleb sõita osaliselt vastassuunavööndisse. Paraku paljud juhid sellega ei arvesta. Kui juhtub olema laiem tee, kus sõidurajad on 3,75 laiad ja jalgrattur liigub tõepoolest joone servas, siis on võib see sõiduautoga ka õnnestuda, kuid üldjuhul mitte. Ning paraku on elus küllalt tihti olukordi, kus pressitakse ennast vastutuleva sõiduki ja pärisuunas liikuva jalgratturi vahelt läbi ning sellises olukorras on õnnetuse oht suur."
Postitus Postitas Indreq » 28. 04. 2015. 10:26
Tuues siin paralleeli mootorratturitega, siis need võtavad teel ju ligikaudu samapalju ruumi kui jalgrattur. Ja neil on autojuhtidega samad probleemid kui need liiga lähedalt mööduvad. Seetõttu on mootorratturitele loodud seaduslik võimalus sõita nn formatsioonis (kas sellel parem nimi ka on?) ja seda õpetatakse ka igas autokoolis kui mootorratta lubasid tehakse. Praktikas ka - kui 2 mootorratturit kokku saavad, siis nad sõidavad juba formatsioonis kuigi võiks sõita üksteise taga. Formatsiooni põhjus on just ohutus - sundida autojuhte tegema täismöödasõitu, mitte napikat, samuti vältimaks olukorda et keegi vastutulija hakkab möödasõitu tegema, eeldades et mootorrattur ehk mahub ikka ära. Oluline vahe mootorratta ja jalgratta vahe on see et mootorrattad on kiiremad ja reaalses elus neist nii tihti pole vaja mööduda, seega see formatsioonis sõit niipalju kirgi ei küta. Samas kui on suuremad mootorratturite grupid (eriti motomatkajad) siis tihti nad sõidavad aeglasemini kui meie teedel kombeks olev 100-110 aga pole mina näinud et mõni autojuht neile julgeks keskmist näppu näidata. Ehk on asi riietuses, nahktagi mõjub heidutavamalt kui punasekirju lycra õllekõhu peal?
Postitus Postitas Genry » 28. 04. 2015. 16:16
Aktsioonist, ega ma ka teab mis vaimustuses sellest ideest ise pole, aga lugege ise sarnaste 6nnetuste kommentaare ja imestage kus kirjutatakse, et ma just meelega teen napikaid, et loll aru saaks et ta ei tohi s6iduteel s6ita. Mis sa sellistega peale hakkad kui nende teadvusesse sinu vastuvaide ei j6ua lihtsalt. Ma absoluutselt viskan viisakalt kulpi kui auto mulle teed annab ja naitan suunda kui teelt maha keeran jne aga see ei muuda nende maailmavaadet kes arvavad et maantee pole trennitegemiseks. Iseasi jah kas aktsioon midagi muudaks. Ja aktsioon ei pea olema pahatahtlik. Ykspaev seisin mitu foori lainet rohelise taga kuna mootorataste rongkaik voolas labi. No ei saanud pahaseks. Oleks asjal s6num ka, et a la lubame liikluses olla viisakad vastukaaluks arvestage meiega, siis mis seal taunimist oleks. Kaotasime yhe enda seast ja 6ige hetk suruda inimeste teadvusele. Ma kergliiklusteel arvestan n6rgematega, et miks meie kaasmaalased autoroolis sama ei tihka teha on m6istmatu. Mitte k6ik muidugi. Aga eks kaitsevad autojuhte hetkel need kel viimane halb insident ammusest ajast, mul isiklikult hirmus aprill olnud liikluskogemustega. Pysige elus, mis muud.
Postitus Postitas Mati » 28. 04. 2015. 17:13
On väidetud, et idiootsuse osakaal populatsioonis on konstantne, seega idioodid on ja jäävad (nii roolis kui rattal). Mida saab teha on harida ja teadvustada seda massi, kes on idiootide mõjusfääris. Jõuga ja "ähvardades" ilmselt tulemust ei saavuta. Lõppeks teeb igaüks omad järeldused oma loomuliku intelligentsuse baasilt.
Postitus Postitas phoenix » 28. 04. 2015. 19:50
BHratas kirjutas: Nimelt võib jalgrattur sõita sõiduteel ka siis, kui kõrval on jalgratta- ja jalgteel. Ühest küljest oleks parem, kui sellises olukorras liiguksid jalgratturid omaette teel.
Lisaks kõigele muule halvale on kergliiklustee katend sageli masendavas olukorras. Jalutaja jaoks ei ole mingi juurekühm, kanaliluuk, auk jms ju probleem, kuid proovi seal kasvõi 20km/h rattaga sõita. Mõnnnaaa! Ja loomulikult noored emad titekärudega, rulluisud jalas ja klapid peas. Hui aru saad, kuhupoole aerutab ja kella ta ju ka ei kuule.
Postitus Postitas MeelisV » 28. 04. 2015. 20:03
olen hetkel rohkem autojuht kui rattur aga päev päevalt rohkem jälle sadulas (varem ehk nooremana sai pealinnas rohkem liigeldud)
aga mis puudutab ratturi ja autojuhi võitlust
siis pole ju mõtet minna rind ees jõudu katsuma ja oma ÕIGUST taga nõuda kui kaotus on programmi sisse kirjutatud.
liikluskultuur ja kultuuritus on ajas muutuv nähtus ja aeg selle juures pole mitte lühike vaid pigem läheb juba põlvkondade peale
rahu ainult rahu nagu ütles üks vähesportlik tegelane
mis puudutab viimaseid temasid siis see "pirita pilt" on nähtus millest mina aru ei saa - minu mõistes pole linn trenni koht
kui alustate oma grupisõitu või lõpetate kuskil linns siis ok aga seda võiks teha ühes rivis ja võimalusel sõita kergliiklus vms. teel (ärge lööge kui eksin selle tee imetusega) sest linn pole ikka koht kus teha tempot vms. seega kannatab sõita kergliiklusel kui seal on rattad märgiga lubatud või tänaval võimalikult vähe häirides loe: ennast ohtu pannes.
miks autojuhid suhtuvad jalgratturitesse "halvasti" või nagu siin on olnud jutuks nagu "vihavaenlased" või "mõrvarid" või....
ei ole seal mingit viha sportlase vastu aga pigem on pahameel olukorra ehk liiklussituatsiooni vastu
ehk mitte midagi ei ole isiklikku jalgratturi vastu aga probleem on situatsioonis
linnas nt. närviline liiklus kitsas olukord ja siis sa pead vaatama et sa seda "venda" seal lapikuks ei sõida
ehk jalgrattur lisab kogu situatsiooni rohkem pinget
sõidan teisele autole tagant sisse või kraabin külge - pole hullu kindlsutus maksab ja kahju kannatab vaid ajutine vallasvara
sõidan ratturist üle on üks kastis, tema pere on halvatud ja oma elu on kah masenduses ja tuksis.
eriti pingeliseks läheb olukord siis kui rattur on ilma kiivrita - tihti pereemad linnakruiseritega või tavalised "aadud/peedud" igapäevatoimetustega MTB seljas.
usun asi muutub aja jooksul ise kuna tuleb rattureid juurde ja autojuhid hakkavad selle olukorraga ära harjuma
kindlasti aitaks kaasa igasugused reklaamikampaaniad ja ka jalgratturitele suunatud kuidas liigelda ja lahendada olukordi
võrdlusi mootorratastega ei tasu üldse mitte tuua - kiiruste vahe mootorrattad vs. jalgrattad on ikka liiga suur.
ja siinkohal on küll jälle vastasseis mootorratas v.s. auto aga see on hoopis teine teema
teepeal ma mõtlen maanteel liikludes aga mehed ajate oma gramme taga siin raamides ja komponentides ja jooksudes
AGA ärge tehke seda ohutusvarustuse pealt
olen korduvalt ja korduvalt näinud olukorda kus rattur kaob teepeal ära sest teepind peegeldab ja muutub läikivaks ja nn. läbipaistvaks
ja seda keset päist päeva sest see efekt tuleb päikesest
vilkuvad lambid ette ja taha ja kasutage neid ka päevavalguses - tõsiselt
liibuv rattur ja kui juhtub olema riietus mis hajub samuti tausta ära pole midagi teha - lihtsalt EI NÄE ja kõik.
tagant tulles mingil hetkel paned ikka tähele, et ees punane vilgub
kui just päike silma ei pimesta aga siis mina paneks ratturina julmalt vastassuunda.
sõidan ~40000 aastas roolis ja olen näinud nii mõndagi oma 15.a. aktiivsema sõidukogemuse ajal
ei midagi isiklikku ratturite pihta aga need situatsioonid mis on olnud või tekkinud pannud mõnikord küll krõbedamalt ütlema
paaril korral olen näo täis sõimanud - pimedas ilma igasuguste helkurite ja tuledeta vennad (mitte sportlased).
kindlasti on mõtteid veel aga kohe ei jõua neid kirja panna
Postitus Postitas birgo99 » 28. 04. 2015. 20:29
Mis seadus ütleb, et peab sõitma vasakus servas!?! Või sa oled nii tuima mõtlemisega ja ei saanud mu mõttest aru?
Postitus Postitas birgo99 » 28. 04. 2015. 20:30
No tark mees, räägi siis mis seal imeliku oleks?
Postitus Postitas rai66 » 28. 04. 2015. 21:03
No sõidan siis linna piires käänulisel teel rahulikult kuni 40 km/h, vastu tuleb auto, kes ületab ainult nats kiirust ehk siis 60 km/h. Samal ajal sõidab talle peale minu ka teine auto vastu. Mina siin küll midagi turvalist ei näe. Kui ma sõidan linnas paremal pool rattaga, siis ma autost palju aeglasemalt ei liigu. On võimalik vajadusel veidi hoogu maha võtta.
Postitus Postitas Mati » 28. 04. 2015. 21:29
birgo99 kirjutas: Ma ei saa aru, miks peab jalgrattur sõitma paremas teeservas. ...
Ahah, no loe korra oma mõttekäiku ise ka mõttega (kasvõi tuimaga).
Postitus Postitas vidrikjupiter » 29. 04. 2015. 12:04
Ma olen ka tuima mõtlemisega. Loen, et sa ei saa aru, miks peab rattur sõitma paremas servas, ja arvad, et võiks ikka vasakul nagu seadus ette näeb. Paraku seadus näeb ette, et tuleb just paremas servas sõita.
Kui sa tahtsid kirjutada, et võiks seadust muuta ja panna ratturid vasakus servas sõitma, siis see kukkus sul kehvasti välja. Ja nagu eelpool mainitud, oleks see ka halb mõte.
Või üritasid sa hoopis midagi kolmandat öelda?
Postitus Postitas vidrikjupiter » 29. 04. 2015. 12:10
MeelisV kirjutas: linnas nt. närviline liiklus kitsas olukord ja siis sa pead vaatama et sa seda "venda" seal lapikuks ei sõida
Mul jääb natuke segaseks, miks antud olukorras eriti pingeliseks läheb, kui rattur ilma kiivrita on.
Postitus Postitas knotter » 29. 04. 2015. 16:59
Seni kuni inimestel pole võimalik eraldi auto teid lubada tuleks juhilubade tegemisel ka valedetektoriga psühholoogiline test sisse viia ja iga liiklus rikkumine mis tehakse hiljem ,kohustaks uuele testile minema.Ma usun et olukord hakkaks muutuma kiiremini ,kui ükskõik mis ressurside kulutused inimeste muutmiseks paremaks inimeseks.
Postitus Postitas MeelisV » 29. 04. 2015. 17:22
selgituseks, et ma ei kirjutanud päris endast
aga pean mainima, et kui rattur minuga samal tänaval samas suunas liikleb võtab see natuke ärevamaks küll ja eriti kui see on ilma kiivrita hipi või pipi
kelle tegevus on mõnikord arusaamatu ja ettearvamatu
ärevust lisab see, et kui ta ehmatab ära või satume mingil põhjusel kasvõi mikroskoopilisse kontakti siis kukkudes on oht saada peavigastus kordades suurem kui kiivriga
ei taha mina endale seda painajat, et keegi vigaseks sai/jäi vms. olgugi, et süü oli tema poolne
ja uuesti mina ei tõrju rattaid sõiduteelt ära ja ei värise hirmust nendega kohtudes - kogemusi nendega on küll
aga arutlesin ehk põhjuste üle mis võib olla teemaks kui kohtuvad ratas ja ebakindlam autojuht
kokkuvõtvalt võib olla minu arvates selliste autojuhtide mõtlemine stiilis - rattur häirib mind, ma ei tunne ennast kindlalt ja seega näitan talle koha kätte s.t. mine teepealt ära kui/kus mina sõidan.
häirib mind jalgrattur linnas kui ta sõidab kaugemal kui tee servas ehk esimese teise või kolmanda rea vahel
ja kui neid on ka tee servas kaks kolm kõrvuti
meeldivamad on kohtumised ratturitega kelle kiiver peas ja kindlasti kõik muud tuled viled küljes
ülekäigu rajal annan teed ka sõitvale ratturile kui kaugelt paistab kiiver ja helkurid
kui ei ole siis ei pruugi sõitvana teda üle lasta - jonnin.
sõitvana üle sebra saada üheks eelduseks on ka kontakt autojuhiga - silmside.
maanteel möödun nagu oleks möödasõit autost s.t. võimalikult kaugelt
eks ma näe kui nüüd lähiajal ka ise rohkem maantee äärde satun ketti venitama
kas ja kuidas pilt teisest vaatevinklist tundub - hullem või mitte kui arvasin/siin kajastatud
Postitus Postitas rai66 » 29. 04. 2015. 18:06
Sõidutee laius on 3-3,5m. Nagu mainis maanteeamet, võiks rattur sõita kuni 1m tee äärest. Turvaliseks möödumise kauguseks oleks alates 1,5m. Kokku teeb see minimaalselt 2,5m. Selleks et turvaliselt mööduda ratturist peab auto vahetama rida või sõitma vastassuuna vööndisse. Mis kuradi hala see on, et ratturid sõidavad kõrvuti. 4-40 ratturit hanereas teeksid selle palju keerulisemaks kui paarid. Pirita teest ei saa ma üldse aru. Kui kedagi häirib, siis soovitaks rohkem ühistransporti. Mitte lasta mitu korda päevas linna vahet. Küll lapsed kooli ja koju ja trenni jne.
Postitus Postitas Patarei » 30. 04. 2015. 09:44
Olen autojuht, rattur, uisutaja ja muidu aktiivne hobisportlane.
Aga antud teema on siinkohal täiesti mõttetu ja lõputu.
Tavaliselt käib jube arutelu selle üle, kas maanteel peab auto sõitma 90-ga. kui ühtlane rong liigub 95-ga ja teele satub 85-ga sõitev auto, siis tavalisel eestlasel jookseb mõistus kokku ja teda valdab meeletu vihahoog, et kuidas on võimalik, et keegi julgeb sõita 5 km/ madalama kiirusega. Palju te võidate , kui sõidate Tartusse ja kellal on alati +5 km/h. aga ometi me sõidame nii...
Sama on auto ja ratturiga. Rattaga sõidetakse üldjuhul hobikorras/vabast ajast. Palun mitte ajada sassi rattureid traktoriga ja muu aparatuuriga, millistel on töökohustused ja nad peavad ju kuidagi objektile saama, hoolimata et sõidukiirus on sama.
See, et autojuht hakkaks ratturiga arvestama, pakun umbes, vajab veel ~10 aastat aega. Ja probleem ongi selles, et tihti rattur sõidab sõiduteel, kuigi kõrval on kergliiklus tee. Ja see ongi aru saamatu. Sest autojuht pole kunagi sõitnud rattaga seda teed. Võimalik, et ta käib veel oma MTB-ga jaanipäeval 2 km ringil kusagi heinamaal ja sellega ta piirdub.
Teine terav probleem, mida ka eelpool toodi, et linnas tekitab rattur ärevust. Jah tekitab, kui rattur sõidab tee ääres. Isegi kui üksi sõidad, sõida keset rada ja vänta hoolega, et sa väga jalgu ei jää. Autoga liigeldes ei saa aru, mida sa seal ääres vänderdad ja kui üleõla vahid, kas tahad vasakule pöörata, või vaatad niisama, sest teeääred on sellised, et kätt lenksust lahti ei lase, käid kummuli.
Ja lõpetuseks. Mehed, mida te ajate järge seadustes, et kus võib ja kus ei või sõita. Kainet meelt ja üritage arusaada, kuidas liigelda, et autojuht mõistaks teid ja samas te väga teda ei pidurda.
Seaduse järgi (usun et jooksen tugevalt lati alt läbi) peaks rattal olema ees ja taga helkurid ja lambid ja ka kodarate küljes. 70 % mnt ratastest puudub selline varustus. Kellast ei räägigi. Need 5 € silikoon junnid lenksu/sadulatoru külge ühele 2000 € rattale poleks ju teab mis suur investeering. Ja kell oleks paganame hea, kui juhtudki sõitma kergliiklus teel ja aegsasti teeksid kõll, et sind jalakäijad kuuleks.
Ise sõites üritan neid põhimõtteid jälgida, kuid sellest hoolimata olen ka ise põhjustanud õnnetusi. Kõik me eksime. Aga kindlasti ei hakka ma miitinguid pidama, vaid üritan mõista kõigi seisukohti ja anda KÄITUMISEGA oma panuse, et me kõik ära mahuks teedele.
Postitus Postitas rai66 » 30. 04. 2015. 10:02
Patarei kirjutas: Seaduse järgi (usun et jooksen tugevalt lati alt läbi) peaks rattal olema ees ja taga helkurid ja lambid ja ka kodarate küljes. 70 % mnt ratastest puudub selline varustus. Kellast ei räägigi. Need 5 € silikoon junnid lenksu/sadulatoru külge ühele 2000 € rattale poleks ju teab mis suur investeering.
Lampe ei pea olema valges: Jalgrattal peab põlema pimeda ajal või halva nähtavuse korral sõites ees valge ja taga punane tuli.
Kodarate küljes ei pea olema midagi: vähemalt ühe ratta mõlemal küljel kollane või valge helkur.
Mul on pandud ratta mõlemale küljele (raami peale) valge helkurkleeps, ees valge helkurkleeps, taga punane helkurkleeps. Maanteeameti poolt aksepteeritud. Lisaks on mul originaalis tehase poolt jooksudel helkurriba. Kodaratele panin lapsena pesupulgaga papi põrisema.
LIIKLUSES pole kellaga REAALSES elus midagi teha. Sellega saab ainult mutte ja lastega emasid hirmutada. Kui sulle ikka keegi keerab ette, siis hoiad kahe käega lenksust kinni ja sõrmedega pidurit. Ja röögatad täiest kõrist. See on ainus, mis reaalses elus aitab. Kui ma hakkan kella laskma, ei ole ma võimeline enam õieti reageerima:keerama vasakule-paremale ja samal ajal pidurdama.
Pole mõtet norida. Kui paljudel autodel on tulekustuti kehtiva kontrolli kuupäevaga? Minul näiteks on.
Ja kui rattur tekitab ärevust, peaks arsti poole pöörduma. Olen kuulnud, et kevadel tekitavad ärevust minis neiud. Aga noh tänapäeval võivad ka liibukates mehed ärevust tekitada.
Ja selleks, et autojuht mõistaks mind, peangi järgima Liiklusseadust.
Postitus Postitas haigo » 30. 04. 2015. 10:45
Postitus Postitas Patarei » 30. 04. 2015. 11:58
Rai66-le
Enamus kallitest MNT ratastest puuduvad helkurid/lambid.
Ja kui sa ajad seaduses näpuga rida, siis on kirjas, et rattal PEAB olema kell, nagu rattur VÕIB sõita sõidutee ääres. Ära otsi seadusest ainult lõike, mis sulle meeldivad ja on kasulikud. Mõtle natuke laiemalt. Teoreetiliselt poleks seadusi vaja, kui inimesed leiaks omavahel ise arusaama, kuidas asjad võiks toimuda. Nii kaua, kui ratturid on pahurad autojuhtide peale, on autojuhid pahurad ratturite peale...
Rahulolematute hulk on ilmselt murdosa kogu liiklejatest, kuid vaikses toas kostub ka sosin ära....
Seega, kui sa tahad täpselt seadust järgida, järgi seda lõpuni. Ning autoga sõites, mitte kunagi ära ületa kiirust 90 km/h (suviti 110).
Ja ärevust tekitavad liikluses veel sellised tegelased (millega iganes nad ka ei sõidaks), kes jälgivad seadust, mõtlemata tegelikule olukorrale (fooris on roheline ju sõidan ristile välja, mis sest et kohe on munane ja takistan teises suunas liiklejaid).
Vanasti oli ju tore, kui troll keeras sulle taskust ette... neil oli seaduslik õigus selleks. Hea, et seadus ringi tehti, aga sa kindlasti oled vandunud, et mida kuradit, aga neil oli seaduslik õigus....
Seega, soovitan natuke mõelda enne, kui ajada näpuga seaduses rida.
Me kõik mahume teedele ära. Rattaga sõites tee end nähtavaks ja ära jäta autojuhile kaksipidi mõtlemiseks ruumi.
Postitus Postitas rai66 » 30. 04. 2015. 12:13
Muide, mul on rattal ka kell olemas. Lihtsalt pointi pole selles.
Mina järgin nii Liiklusseadust kui ka viisaka käitumise reegleid nii autojuhina, ratturina, jalakäijana kui ka mere peal. Kõik kellad ongi mul rattal seetõttu peal, et siis on mul õigus nõuda ka teistelt reeglite järgimist. On mind ka politsei poolt kinni peetud nii rattaga kui autoga ja tuleb välja, et mina olen Liiklusseaduses targem.
Postitus Postitas veloson » 30. 04. 2015. 12:30
Patarei kirjutas: 70 % mnt ratastest puudub selline varustus. Enamus kallitest MNT ratastest puuduvad helkurid/lambid.
Mingi osa kallitest MNT ratastest tõenäoliselt üldse võistlusväliselt liikluses ei osalegi. Aga kust need ülalloetletud andmed pärit on ja milliste sõiduvahendite kohta käivad, vaataksin kah hea meelega üle?
Patarei kirjutas: Vanasti oli ju tore, kui troll keeras sulle taskust ette... neil oli seaduslik õigus selleks. Hea, et seadus ringi tehti, aga sa kindlasti oled vandunud, et mida kuradit, aga neil oli seaduslik õigus....
Seaduslikku õigust ohuolukorda tekitada ei ole mitte kellelgi, isegi kui vastaspoolel on trollisarved, vilkurid, pipitäpid jne. Tee andmise kohustusest rääkides - ole hea ja palun siiski jätka nö "vanaviisi", nagu täna kehtivas LSis kirjas:
Homme, 1. mail jõustuvas redaktsioonis jääb kehtima sama sõnastus, aga leiad §37. (4) alt
MeelisV kirjutas: selgituseks, et ma
ei kirjutanud päris endast
aga pean mainima, et
samal tänaval samas suunas liikleb
võtab natuke
ärevamaks küll ja eriti
kui see on ilma kiivrita hipi või pipi
Hea, et vähemalt suhtumisprobleemi ei ole. (VillemT 2013)
Postitus Postitas Indreq » 30. 04. 2015. 12:33
Patarei kirjutas: Ja ärevust tekitavad liikluses veel sellised tegelased (millega iganes nad ka ei sõidaks), kes jälgivad seadust, mõtlemata tegelikule olukorrale (fooris on roheline ju sõidan ristile välja, mis sest et kohe on munane ja takistan teises suunas liiklejaid).
Need oma õiguse tagaajajad on tüütud. Sõidavad neljarealisel teel 85kmh tunnis mööda 84 kmh tunnis liikujast, reastudes 150m ennem vasakule ja 150 m hiljem paremale tagasi, kokkuvõttes blkeerides rea u 5 kilomeetriks. Ja tal on õigus sest reegel ei kohusta sõitma maksimum lubatud kiirusega. Paha lugu on selles kui need nn isehakanud miilitsad oma arust eeskirju teavad, aga teavad valesti. Nagu näiteks ülal toodud näide - tegelikult ei tohi manöövrit alustada kui ei ole kindel et saad selle lõpetada teisi takistamata - ehk siis ei tohi ka lubava tulega ristmikule sõita kui ei näe et saad sealt ka ära sõita ilma et teistele jalgu jääks. Liiklusseadus 33-8.


Väikelaevale, osaliselt valmis väikelaevale ja väikelaeva komponentidele esitatavad ohutus- ja kvaliteedinõuded, nende teabe ja märgistusega varustamise ning nõuetele vastavuse tõendamise kord – Riigi Teataja
Väikelaevale, osaliselt valmis väikelaevale ja väikelaeva komponentidele esitatavad ohutus- ja kvaliteedinõuded, nende teabe ja märgistusega varustamise ning nõuetele vastavuse tõendamise kord - sisukord
§ 2 Tootele ja selle vastavushindamisele esitatavad nõuded
§ 3 Turujärelevalve
§ 4 Üleminekuperiood
RT I, 29.12.2015, 6
Väikelaevale, osaliselt valmis väikelaevale ja väikelaeva komponentidele esitatavad ohutus- ja kvaliteedinõuded, nende teabe ja märgistusega varustamise ning nõuetele vastavuse tõendamise kord1
Vastu võetud 18.12.2015 nr 141
Määrus kehtestatakse meresõiduohutuse seaduse § 35 lõike 7 alusel.
Käesolevat määrust kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/53/EL väikelaevade ja jettide kohta ning direktiivi 94/25/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 354, 28.12.2013, lk 90–131) kohaldamisalas olevatele toodetele, milleks on:
1) väikelaev ja osaliselt valmis väikelaev;
2) jett ja osaliselt valmis jett;
3) väikelaeva ja jeti komponent, kui see lastakse Euroopa Liidu turule eraldi;
4) käitur, mis on paigaldatud või spetsiaalselt ette nähtud väikelaeva või jeti peale või sisse paigaldamiseks;
5) käitur, mis on paigaldatud väikelaeva või jeti peale või sisse ning mida on oluliselt muudetud;
6) oluliselt ümber ehitatud väikelaev või jett.
§ 2. Tootele ja selle vastavushindamisele esitatavad nõuded
(1) Toote võib teha kättesaadavaks või võtta kasutusele üksnes siis, kui nõuetekohase hooldamise ja ettenähtud otstarbel kasutamise korral ei ohusta see inimeste tervist, turvalisust, vara ega keskkonda, ning üksnes juhul, kui see vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2013/53/EL tulenevatele nõuetele.
(2) Toote nõuetele vastavust tuleb tõendada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud õigusakti kohaselt.
§ 3. Turujärelevalve
Käesolevas määruses sätestatud nõuetele vastavuse üle teeb järelevalvet Veeteede Amet Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/53/EL, toote nõuetele vastavuse seaduses ja meresõiduohutuse seaduses sätestatud korras.
§ 4. Üleminekuperiood
(1) Kuni 2017. aasta 18. jaanuarini on lubatud turule lasta või kasutusele võtta tooteid, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/25/EÜ väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 164, 30.6.1994, lk 15) reguleerimisalasse ning vastavad nimetatud direktiivis sätestatud nõuetele.
(2) Kuni 15 kW võimsusega sädesüütega päramootoreid, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/53/EL I lisa B osa punktis 2.1 sätestatud I etapi heite piirnormidele, on lubatud turule lasta kuni 2020. aasta 18. jaanuarini, eeldusel, et need on tootnud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad vastavalt Euroopa Komisjoni soovitusele 2003/361/EÜ (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 1. juuli 2004. a määrus nr 162 „Väikelaevale, osaliselt valmis väikelaevale ja väikelaeva komponentidele esitatavad ohutus- ja kvaliteedinõuded, nende teabe ja märgistusega varustamise ning nõuetele vastavuse tõendamise kord” tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 2016. aasta 18. jaanuaril.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/53/EL väikelaevade ja jettide kohta ning direktiivi 94/25/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 354, 28.12.2013, lk 90–131).