text:
Aprillikuu uudiskirjas käsitleme ühe peateemana Aarhusi
konventsiooni kontrollkomitee otsust, milles leiti, et Euroopa Liidu õigus on
vastuolus Aarhusi konventsiooni nõuetega. Puuduseks on, et EL institutsioonide
(Euroopa Komisjon, EL Nõukogu jt) otsuseid ei saa avalikkus piisavalt tõhusalt
vaidlustada. Teises peauudises on vaatluse all Riigikogus arutusel olevad keskkonnamõju
hindamise (KMH) süsteemi muudatused, millega Eesti võtab üle EL KMH direktiivi
muutunud nõudeid.
KÕKi juristidest saavad
head läbirääkijad
Konfliktide ja
õiguslike vaidluste lahendamine osapoolte (arendaja, kohalikud elanikud, teised
ettevõtjad) kokkuleppega on sageli kohtuvaidlustest tõhusamad. Seepärast püüdleme
me KÕKis sinnapoole, et suurendada kokkuleppe teel lahendatud õigusvaidluste hulka ning osaleda
tulemuslikumalt huvikaitses. Selleks suurendame enda meeskonna
läbirääkimisoskuseid projekti "KÕKi meeskonna läbirääkimisoskuste
arendamine" raames siseministeeriumi ja Kodanikuühiskonna
Sihtkapitali toel 2017. aasta aprillist 2018. aasta
Märtsi lõpus käis Siim Rocca al Mare Koolis ning Kadi-Kaisa Tallinnas
Reaalkoolis tunde andmas.Siim
rääkis 7. klassi lastele keskkonnajuristi igapäevatööst. Siimu põhisõnum oli,
et juristi töö ei ole kindlasti igav ja juristiks tasub igal juhul õppida, kui
vähegi huvi on. Õigus nimelt reguleerib suuremat osa inimeste elust ning
igaühel on tahtmise korral võimalik leida endale kõige meelepärasem teemavaldkond
selles laias erialas – olgu see siis keskkond või midagi muud. Loe edasi »
Hiljuti valmis meie kaasabil Saksamaa, Poola ja Eesti koostöös uuring turbaalade
kaitset ja taastamist mõjutavatest Euroopa Liidu poliitikatest ja õiguslikest
regulatsioonidest ning nende rakendamisest Poolas ja Eestis. Uurimise all olid eelkõige looduskaitse (Natura2000),
infrastruktuuri planeeringud, Euroopa Liidu veepoliitika, EL ühtne
põllumajanduspoliitika, maaeluareng ja struktuurifondid, LIFE'i
energiapoliitika ning kliimamuutustega seonduvad regulatsioonid. Kõigis
nimetatud valdkondades annab uuringuraport lisaks leidudele ka soovitusi.
Märtsikuu keskkonnaõiguse uudiskirja
peauudises teeme kokkuvõtte kuu alguses avaldatud OECD ülevaatest Eesti
keskkonnavaldkonna arengute kohta. Raporti põhisõnum Eesti jaoks on ühene ja
selge – Eesti kui kõige süsinikumahukama majandusega OECD riik peab
põlevkivisõltuvuse vähendamiseks seadma senisest ambitsioonikamad eesmärgid ja
rakendama konkreetseid samme nende saavutamiseks.
Aasta lühima kuu uudiskirjas on meil vastavalt ka vaid
lühemat sorti uudised – samas sisu on neis jätkuvalt palju. Näiteks on Euroopa
Komisjoni koostanud ülevaate keskkonnapoliitika rakendamise kohta
liikmesriikides ja selle avalikustanud. Ülevaate kohaselt on Eestis probleemiks tööstuse
ressursimahukus ja jäätmete liigne põletamine, teistest paremini on meil lood
elurikkusega.
maapõue strateegia eelnõule
tutvustab täna 31. jaanuaril KUMUs riigi maapõue strateegia eelnõud. Meie ja
EKO hinnangul soodustab valminud eelnõu kaevandamise intensiivistumist. See on
aga vastuolus globaalsete suundumustega ega aita Eestil vähendada kaevandamisest
tulenevat keskkonnamõju ehk surve nii looduskeskkonnale kui inimeste heaolule
jätkub. Loe edasi »
Aasta esimeses uudiskirjas on pikemas uudises luubi alla
võetud Eesti kliimamuutuste raamstrateegia, millega pannakse paika
kliimapoliitika põhialused aastani 2050. Keskkonnaministeeriumis koostatud
arengukava on koos kliimamuutustega kohanemise strateegiaga saadetud
Riigikogule arutamiseks ja heakskiitmiseks.
Maapõuepoliitika põhialustega tutvumiseks
on jäetud vaid kaks nädalat
Keskkonnaministeerium avalikustas 19. jaanuaril Maapõuepoliitika põhialused
2050. Avalikkusele on ministeerium jätnud konsulteerimisaega kõigest kaks
nädalat ehk 2. veebruarini. Selle dokumendiga pannakse paika maapõue uurimise
ja kasutamise, sealhulgas kaevandamise planeerimise põhimõtted 30 aastaks. Nii
olulisse ja meie elu pikaajaliselt mõjutama määratud dokumenti sisuliselt
süvenemiseks ja arvamuse avaldamiseks on aeg napp. Teisalt läheb sedavõrd
lühike tähtaeg vastuollu ka kaasamise hea tavaga, mis näeb ette vähemalt nelja nädala pikkust
konsulteerimisaega, mida on põhjendatud juhtudel võimalik nii lühendada kui ka
Värskelt valmis
saanud analüüsis jõudsime järeldusele, et Eestis kehtiv veelindude jahi
regulatsioon ei lähtu avalikest huvidest ega toeta
jahipidamist säästval, ökoloogiliselt tasakaalustatud ja jätkusuutlikul moel. Probleemiks
on ka kehtestatud reeglite sage rikkumine, ent rikkumiste tuvastamine on
keeruline ning sanktsioonid ebapiisavad nende ennetamiseks ja vältimiseks.
Novembrikuu uudiskirja peateemaks on uuest aastast jõustuv
maapõueseadus, mis toob kaasa mitmeid muudatusi, sealhulgas seoses kaevandamislubade
taotlemise ja andmisega. Mõjukaid muudatusi on tehtud ka turba kaevandamise ja kaevise
võõrandamise reeglitesse. Maapõue teemat on ühes hiljutises lahendis käsitlenud
ka Riigikohus. Kohus rõhutas, et kaevandamise vastuolu kohalike huvidega peab
omavalitsuse poolt olema välja toodud võimalikult vara, eelkõige kaevandamisloa
Looduskaitsedirektiivide muutmise asemel tuleks olemasolevaid paremini
Keskkonnaõiguse
Keskus ühines Eesti Keskkonnaühenduste Koja (EKO) liikmete täna väljasaadetatud kirjaga Euroopa Komisjoni asepresidendile Andrus Ansipile. Kirja ajendiks on eesseisev linnu- ja
loodusdirektiivide toimivuskontrolli tulemuste avalikustamine ja nende
tulemuste hindamine Euroopa Komisjoni volinike kohtumisel novembri lõpus. Loe edasi »
Loodus võib küll valmistuda talviseks vaikeluks, ent keskkonnaõiguse
vallas on oktoobris palju uudiseid! Põhjalikumalt tutvustame sellekuises
uudiskirjas uut energiamajanduse arengukava, mida Riigikogu lähiajal arutama
asub. Kaua ettevalmistatud kavas on nii positiivset, nt soov arendada
taastuvenergiat, ent samas tekitab mulluse Pariisi leppe valguses kõhklusi plaan
jätkata ja isegi suurendada investeeringuid põlevkivitööstusesse kui Eesti
süsinikujalajälje suurimasse panustajasse.
1. jaanuarist 2017 jõustub uus välisõhu kaitset puudutav seadus, mis näeb ette rea uusi kohustusi, aga ka võimalusi omavalitsustele, millest olulisimad on:Välisõhus leviva müra kaardistamine ja tegevuskavade koostamineÕhukvaliteedi normide ületamise korral õhukvaliteedi parandamise kava koostamine ja rakendamineKaasarääkimise võimalused õhusaastelubade väljastamisel ja saasteainete vähendamise tegevuskavade osas
Alates oktoobrist asus KÕKis kommunikatsioonijuhina tööle Katre Liiv, kes
aitab kaasa KÕKi kui tõsiseltvõetava partneri ja keskkonnaõiguse eksperdi
arengule. Katre vastutab selle eest, et õige info oleks õigel ajal õiges kohas.
Septembrikuus võib olla küll palju uut, ent meie uudiskiri
jätkab ka sügisel lugejate informeerimist viimastest arengutest keskkonnaõiguse
ja –poliitika alal. Sellekuises uudiskirjas on teiste seas kaks uudist
looduskaitse valdkonnast. Õiguskantsler on Riigikogule teinud ettepaneku viia põhiseadusega
kookõlla looduskaitseliste piirangutega maade riigile ostmise kord. Keskkonnaministeerium
on aga ette valmistamas looduskaitseseaduse muudatusi, millega soovitakse
lihtsustada asjaajamist ja täpsemalt reguleerida ehitustegevust hoiualadel.
Augustikuises uudiskirjas on meil lausa kaks pikemat uudist!
Ühe peateemana käsitleme Euroopa Komisjoni uut kliimapaketti, mis sisaldab
meetmeid kasvuhoonegaaside vähendamiseks transpordi-, põllumajandus-, maakasutus-,
jt majandussektorites. Teise peauudisena analüüsime Riigikohtu hiljutist
lahendit, mis andis vastuse mitmele olulisele küsimusele müranormide rakendamisel.
Muuhulgas selgitas Riigikohus mürahäiringu planeeringus käsitlemise nõudeid
ning Natura-hindamise läbiviimise korda.
Keskus otsib kommunikatsioonijuhti
Keskuse (KÕK) otsib hakkajat ja nupukat kommunikatsioonijuhti.
võrgustik Justice and
Environment (J&E) on avaldanud oma suvise uudiskirja Natura 2000
teemal. Fookuses on Euroopa Komisjoni tellitud ja kaua oodatud uuring EL
direktiivide 92/43/EMÜ
(nn loodusdirektiiv) ja 2009/147/EÜ
(nn linnudirektiiv) ülevaatamise („Fitness
Check“) kohta. Pea 700-lk koosnevas raportis leitakse, et mõlemad
direktiivid on elurikkuse kaitse eesmärkide saavutamiseks igati sobivad ja
nende muutmine oleks ebasoovitav. Samas juhitakse tähelepanu mitmetele
puudujääkidele, sh seoses nn Natura-hindamisega.
uudiskiri on valmis! Peauudisena tutvustame uue atmosfääri kaitse seaduse
olulisemaid tahke. Lühiuudistes kirjutame Riigikogus enne suvepuhkust vastu
võetud turba ja põlevkivi maksustamise muudatustest, veeseaduse ja
–seireprogrammi puudutavatest muudatustest ning sügisel jõustuvast uuest
kiirgusseadusest.
Juunikuu peauudis räägib Eesti kliimapoliitika põhialuste
eelnõust, millega seatakse paika Eesti kliimaalased eesmärgid ja suunised kuni
aastani 2050. Tutvustame nii eelnõu tausta kui selle peamisi suuniseid. Kui
uudis tekitab tahtmist kaasa rääkida, siis 7. juulini saab igaüks eelnõule oma
arvamusi esitada.
Justice & Environment (J&E), üle-euroopaline keskkonnaõiguse organisatsioonide võrgustik, kuhu kuulub ka KÕK, avaldas täna uue juhendi. Selles selgitatakse Natura 2000 alasid mõjutavate kavade
ja projektide hindamise reegleid (nn asjakohane hindamine). Väljaandes
tutvustatakse lihtsas keeles nii EL loodusdirektiivi nõudeid kui ka
Euroopa Kohtu (EK) praktikat.
alustas Brüsselis toimunud seminariga KSH-direktiivi hindamist
Möödunud nädalal toimus Brüsselis Euroopa Komisjoni
korraldatud seminar, kus eksperdid erinevatest riikidest jagasid oma kogemusi
keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiivi (2001/42/EÜ,
nn KSH direktiiv) praktikast. Esindatud olid nii akadeemikud kui praktikud era-
ja avalikust sektorist. Siim Vahtrus KÕKist osales üritusel võrgustiku
Justice&Environment esindajana.
Maikuu uudiskiri on valmis! Seekordses uudiskirjas on
uudiseid nii globaalselt, EL kui kohalikult tasandilt. Võitlus kliimamuutustega
jätkub: New Yorkis allkirjastati kliimakokkulepe, millele kirjutasid alla
rohkem kui 165 erinevat riiki üle maailma. Euroopa Liit võitleb
kliimamuutustega ka uues Arktika-poliitikas, mis äsja avalikustatud sai.
Looduse Fondi (ELF) ja Keskkonnaõiguse Keskuse eksperdid koostasid praktilise
käsiraamatu põllumajandustootjatele, kuhu koondatud juhised aitavad hoida meie
veekeskkonda parema tervise juures. Käsiraamatu koostamisel on silmas peetud
ühisosa leidmist, et lisaks veekaitsele tekiks ka põllumajandustootjale vahetum
pikemas uudises tutvustame, milliseid muudatusi toob kaasa uue maapõueseaduse
eelnõu, mis on viimaks jõudnud Riigikogu menetlusse. Muudatused puudutab
mitmeid maapõue kasutuse aspekte nt loamenetlust, maardlate jaotust, turba ja
põlevkivi kaevandamise regulatsioone, samuti ka ehitustegevust maardlate alal
jm. Keskkonna seisukohalt on eelnõus mõningaid positiivseid muudatusi, kuid leidub
ka negatiivseid arenguid.
Lugejad on keskkonnaõiguse
uudiskirjaga rahul
2016. aasta lugejaküsitluse tulemused näitasid, et juba
kaheksandat aastat ilmuva keskkonnaõiguse uudiskirja lugejad on jätkuvalt
uudiskirjaga rahul. Küsitlusele vastas kokku 59 uudiskirja lugejat. Täname
kõiki vastajaid! Selleaastased tulemused
näitasid, et valdav osa vastanutest loeb uudiskirja iga kord (68%) ja leiab
sealt sageli või alati enda jaoks kasulikku infot. Lühiuudiseid pidas kompaktseks
87% ja pikki uudiseid piisavalt põhjalikuks 80% vastanutest.
Märtsikuu uudiskirja peauudises räägime
Keskkonnaministeeriumi kavatsusest leevendada raiereegleid. Muudatuste kohaselt
soovitakse mh lihtsustada lageraie alternatiivide kasutamist ning alandada
raievanust kuusikutes. Veel teinegi uudis puudutab puude raiet –
keskkonnakomisjon arutab võimalust anda KOV-dele otsustusõigus puuderaieks
Möödunud nädalal toimus Bratislavas võrgustiku Justice&Environment
iga-aastane üldkoosolek. Teiste teemade seas otsustati võtta vastu uus liige
Bulgaariast – organisatsioon nimega Bluelink.
Uuel aastal teeb J&E tegemistes taas kaasa ka Slovakkia organisatsioon Via
Iuris, mis viimasel paaril aastal oli vähem aktiivne.
Tänasest on KÕKi kodulehel avalikustatud uus juhis
kohalikele kogukondadele ja inimestele, kelle lähikonnas soovitakse asuda
maavarasid kaevandama. Juhises anname nõu, millistele mõjudele tuleks juba enne
kaevandamist ettevõtjate ja asutuste tähelepanu juhtida ja kuidas saab oma huve
loamenetluses kaitsta.
KÕKi ülevaade: uued maakonnaplaneeringud maavarade kasutuse praktikat ei
2014. a lõpus koostas KÕK analüüsi võimalustest kavandada
maavarade kasutust planeeringutega. Analüüsi põhijärelduseks oli, et
maakonnaplaneeringutes eelistatud kaevanduspiirkondade ning ruumikasutuse konfliktide
lahendamine oleks mõistlik samm. Käesoleva aasta alguses koostasime oma
analüüsi jätkutegevusena uute, koostamisel olevate maakonnaplaneeringute
ülevaate. Ülevaate eesmärgiks oli hinnata seda, kas ja kuivõrd muutuks
maavarade kasutuse ja kaevandamise praktika uute planeeringute kehtestamisel.
Kaasamine on väga tähtis planeerimismenetluses, uue ehitusseadustiku
kohaselt võib see nõutav olla ka projekteerimistingimuste andmisel. Kaasamise
nõuete hea tundmine aitab teha sisuliselt häid otsuseid ning vältida otsuste
tühistamist kohtus. Samas on nõuete süsteem keeruline: lisaks
planeerimisseadusele ja ehitusseadustikule tuleb silmas pidada kohtupraktikat,
keskkonnaseadustiku üldosa seadusest tulenevaid nõudeid, EL- ja rahvusvahelise
õiguse reegleid.
Keskkonnaõiguse uudiskiri rõõmustab lugejaid ka 2016. aastal!
Aasta esimeses uudiskirjas võtame lähema vaatluse alla Euroopa Kohtu lahendi
seoses Natura-hindamisega. Euroopa Kohus selgitab uues otsuses, kuidas käituda,
kui Natura 2000 võrgustiku ala mõjutada võivale projektile on luba antud enne
ala võrgustikuga liitmist, ent projekti elluviimine toimub alles pärast seda.
viimane uudiskiri on pühadeelselt sisutihe ja mitmekesine. Peateemana leiab
kajastamist uus rahvusvaheline kliimakokkulepe, mis Pariisis sõlmiti ning mis
sisaldab mitmeid ambitsioonikaid eesmärke. Erinevad osapooled nendivad samas,
et planeet pole sellega veel päästetud ja töö peab jätkuma.
Eelmisel reedel, 20. novembril toimus Brüsselis konverents,
kus Euroopa Komisjoni tellimusel tegutsenud eksperdid tutvustasid EL nn
linnudirektiivi ja loodusdirektiivi muutmise teemal koostatud analüüsi
esialgseid tulemusi. Üritusel osales KÕKi ja võrgustiku Justice&Environment
esindajana ka Siim Vahtrus.
Novembrikuu uudiskirja pikemad uudised käsitlevad Euroopa
Kohtu ja Eesti Riigikohtu lahendeid. Euroopa Kohus selgitas kaebeõiguse
eripärasid keskkonnaasjades; Riigikohtu lahend aga selgitab, millest peaksid kohalikud
omavalitsused lähtuma geoloogilisi uuringulube kooskõlastades. Kohtupraktikat
kajastame ka lühiuudistes: Euroopa Kohus on teinud taaskord ühe otsuse keskkonnaasjades
Euroopa Komisjoni dokumentide kättesaadavuse kohta.
Euroopa keskkonnaühendused arutlesid Brüsselis EL jätkusuutliku tuleviku
Möödunud nädalal toimus Brüsselis Euroopa keskkonnaühenduste
võrgustiku European Environmental Bureau (EEB)
iga-aastane konverents, millele järgnes organisatsiooni üldkoosolek. Üritustel
osales võrgustiku Justice&Environment
(J&E) nimel ka KÕKi jurist ja juhatuse liige Siim Vahtrus.
Keskkonnaõiguse Keskus on oma loomisest saati tegelenud
avalikkuse keskkonnaotsustesse kaasamise küsimustega. Oleme avaldanud juhiseid
nii kodanikele kui ametnikele, eesmärgiga tõsta nii osalejate kui kaasajate
teadmisi ja oskusi. Selle aasta sügisest asume lisaks hindama ja võrdlema avalikkuse
kaasamist oluliste keskkonnaotsuste tegemisse. Uue hindamissüsteemi lähtekohaks
on sel suvel valminud juhis „Keskkonnainfo kättesaadavus ja kaasamine
keskkonnaotsuste tegemisse“
keskkonnaõiguse uudiskiri on lugemiseks valmis! Seekordses peauudises anname ülevaate
Riigikogus menetlusjärge ootavatest eelnõudest. Muudatusi on oodata
jahiseaduse, jäätmeseaduse, veeseaduse mitmetes punktides; täiesti uues kuues soovitakse kehtestada kemikaaliseadus.
KÕKi meeskonnaga liitus uus nooremjurist 03. sept, 2015
Keskus (KÕK) koostas ametnikele ja teistele huvilisele juhendi, mis aitab paremini mõista rahvusvahelisest ja Euroopa Liidu õigusest tulevaid keskkonnainfo avalikustamise nõudeid ning osavamalt kaasata kohalikke inimesi. Keerulisi ning sageli mitmeti tõlgendatavaid juriidilisi nõudeid on lahti kirjutanud ja näidetega ilmestanud KÕKi juristid. Loe edasi »
Kuigi seekordne uudiskiri on südasuviselt õhuke, leiab
keskkonnaõiguse vallast siiski huvitavaid arenguid. Tutvustame näiteks
maaparandusseaduse eelnõu, millega soovitakse kehtestada täiendavad nõuded
veekogude kaitseks, samuti turbaalade nimekirja täiendamise
plaane. Lisaks on Riigikogule esitatud jahiseaduse muudatuste eelnõu, mille
eesmärk on kiiresti piirata metssigade arvukust seoses sigade Aafrika katku
levimisegaga.
Hoolimata puhkusehooaja algusest on äsja valminud juulikuu keskkonnaõiguse
uudiskiri vägagi sisukas. Teiste seas on töökas olnud Euroopa Kohus, kes on
teinud kolm olulist otsust. Kahes otsuses selgitab kohus juurdepääsu
keskkonnaga seotud infole, kolmandas aga sedastas kohus, et EL vee
raamdirektiivist tuleneb mh kohustus mitte lubada projekte, mis ohustavad
veekogude seisundit. Seda juhist tuleb tulevikus järgida ka Eestis
planeeringute ja lubade andmisel.
KÕKi juhised selgitavad 1. juulist jõustuvat planeerimisseadust 19. juuni, 2015
1. juulist jõustuva uue planeerimisseaduse selgitamiseks
uuendas Keskkonnaõiguse Keskus veebijuhist „Oska
osaleda”. Lisaks kodanike abistamisele planeeringute menetluses
osalemisel selgitatakse juhistes ka samaaegselt jõustuvaid
muudatusi keskkonnamõju hindamise reeglites.
Seekordse keskkonnaõiguse uudiskirja peateemana käsitleme
Riigikontrolli põlevkivijäätmete teemalise auditi järeldusi. Mai lõpus
avaldatud dokumendis hinnati riigi tegevust põlevkivijäätmete tekke ja käitlemise
suunamisel. Auditi käigus selgus, et riigi kontroll jäätmeid tekitavate ettevõtjate
üle ei ole olnud piisavalt tõhus, puudub täielik ülevaade jäätmete kogusest,
käitlemisest ja mõjudest ning riik peaks otsustavamalt sekkuma jäätmete koguste
ja ladestamise vähendamisesse.
Osalusvõimaluste teabepäevad juunis:
Mäetaguse ja Tartu
Jätkub KÕKi maakondlik infopäevade sari, juunikusse jäävad veel kaks viimast
infopäeva:2. juunil 2015 kell 18 - Ida-Virumaa, Mäetaguse
vald, Pagari seltsimaja8. juunil 2015 kell 18:30 - Tartumaa, Tartu
linn, kohvik Anna Edasi
keskkonnaõiguse uudiskiri on valmis saanud! Peateemaks on seekord Riigikohtu
lahend, milles kohus selgitab kaebeõigust keskkonnaasjades. Uudises tutvustame
antud kohtulahendi valguses kohtusse pöördumise õigust ka peale KeÜS jõustumist
möödunud aasta augusti alguses.
14. mail sai KÕKi kontor Eesti Keskkonnajuhtimise Assotsiatsioonilt Euroopa
Rohelise Kontori tunnistuse. Sellega kuulume nüüdsest nende valitud
töökollektiivide ridadesse, kes on oma tegevuses süsteemselt ja mõtestatult sisse viinud keskkonnahoiu
kommentaarid ja teabepäevad teevad uue seaduse inimestele arusaadavamaks
SA Keskkonnaõiguse
Keskus (KÕK) eestvedamisel ilmusid täiendatud kommentaarid hiljuti jõustunud ja
Eesti õigusruumis uuenduslikule keskkonnaseadustiku üldosale. Kommentaarid
aitavad inimestel uues seaduses märkimisväärselt paremini orienteeruda ning
muudavad lihtsamaks nn katusseaduse kasutamise nii ettevõtetele, avaliku võimu
asutustele kui ka tavalisele inimesele.
Alates tänasest, 13. aprillist, tegutseb KÕKi meeskond uues
kontoris, mille asukohaks on Kastani 42, 50410, Tartu (Riia ja Kastani tn
nurgal). Meie telefoninumbrid, meiliaadressid ja muud andmed jäävad samaks.
Osalusvõimaluste
teabeõhtud aprillis: Kassari ja Muhu
Jätkame infopäevadega kohalikele kogukondadele
keskkonnaotsustes kaasarääkimise võimaluste teemal.
Aprillis toimuvad infopäevad:13. aprill kell 17.30 Hiiumaal, Kassari
rahvamajas14. aprill kell 16 Muhu lasteaia saalis
2015. aasta lugejaküsitluse tulemused näitasid, et keskkonnaõiguse igakuise
uudiskirja lugejad on jätkuvalt uudiskirjaga rahul. Küsitlusele vastas kokku 52
uudiskirja lugejat, kellest valdav osa on rahul nii uudiskirja sisulise poole
kui ka edastamise viisi ja uudiskirja ilmumissagedusega. Täname kõiki
vastajaid!
KÕKi juristid jätkavad infopäevade korraldamisega
kohalikele kogukondadele. Märtsis toimuvad infopäevad:
märtsini on õigusteaduse üliõpilased oodatud kandideerima KÕKi kahele praktikakohale.
Eduka praktika korral pakume sügisest ka osalise koormusega tööd! Praktikat
saab sooritada ajavahemikus 15. juunist 28. augustini (täpsem aeg kokkuleppel).
Keskkonnaõiguse ja KÕK tegemistega saab tutvuda meie juristide juhendamisel KÕKi
Tartu kontoris. Kandideerimiseks saada oma CV ja lühike motivatsioonikiri (max
500 sõna) aadressile siim@k6k.ee.
Ilmunud on veebruarikuine keskkonnaõiguse uudiskiri!
Seekordse numbri pikemas uudises tutvustame uut planeerimisseadust, mille
lahkuv Riigikogu jõudis veel viimastel nädalatel lõpuni menetleda. Kuna veel
mõni päev enne uudiskirja valmimist võeti vastu ka ehitusseadustik ja mõlema
seaduse rakendusseadus, pühendume neile teemadele juba järgmises numbris.
Muutused KÕKi
Märtsi lõpus toimub KÕKis oluline
muutus – meeskonnast lahkub senine jurist ja juhatuse liige Kärt Vaarmari. KÕKi
tegemisi jääb vedama senine meeskond, mida on plaanis aasta teises pooles taas laiendada.
Osalusvõimaluste teabeõhtud veebruaris: Sadala, Leevi,
kohalikele kogukondadele. Veebruaris toimuvad infopäevad:
16. veebruaril kell 16.30 – Jõgevamaa, Sadala Rahvamajas
(Torma vald, Sillasoo 4)18. veebruaril kell 19 – Põlvamaa, Veriora vald, Leevi
kultuurimaja27. veebruaril kell 16 – Valgamaa, Otepää looduskeskuses (Otepää,
Kolga tee 28)
Hea uudiskirja lugeja! Palun aita meil
keskkonnaõiguse uudiskirja tulevikus
veelgi paremaks teha vastates
küsimustikule. Küsimustikule vastamine võtab aega 2-3
ning on anonüümne. Aitäh kõigile vastajatele!
Valminud on 2015. a esimene uudiskiri! Sellekuises uudiskirjas kajastame mitut olulist arengut seoses jäätmete käitlemise
korraldusega Eestis. Riigikohus on langetanud kaks olulist otsust, hinnates suviste jäätmeveokorralduse muudatuste
põhiseaduspärasust ning vastates küsimusele, kas kohalikud omavalitsused võivad
kindlaks määrata korraldatud olmejäätmeveo sihtpunkti. Pikemas uudises tutvustame
aga põhjaliku
jäätmeveoreformi eelnõud, mille algatamine mullu kevadel
koalitsioonileppese kirjutati.
teabeõhtud jaanuaris: Mõniste, Soomaa, Pärnu-Jaagupi
Jätkame infopäevade korraldamisega kohalikele kogukondadele. Jaanuaris toimuvad infopäevad:15.01 kell 18 Mõniste kultuurimajas (Võrumaa)22.01 kell 18 Tipu külamajas Tipu külas, Kõpu vallas
(Viljandimaa)28.01 kell 18 Pärnu-Jaagupi raamatukogus,
Halinga vallas (Pärnumaa)
Ilmunud on detsembrikuine keskkonnaõiguse uudiskiri! Selles
numbris tutvustame lähemalt värsket Riigikohtu
lahendit Põhja-Kiviõli II karjääri teemal. Lahend on oluline kahel
põhjusel. Esiteks selgitab Riigikohus kaevandamislubade tingimuste olulisust ja
seost kaevandamise projektiga. Teiseks aga sedastas kohus, et keskkonnaasjades
ei tohi menetluskulud olla takistavalt kallid. Seetõttu võib kohus oluliselt
vähendada kulusid, mille kaebajad peavad hüvitama arendaja advokaatidele
makstud tasude eest.
Euroopa Komisjon on algatanud EL
energeetikavaldkonna ühishuviprojektide (projects
of common interest – PCI) uue nimekirja koostamise, avalikustades äsja
kandidaatprojektide nimekirja. Projektid, mis 2015. aastal nimetatakse Euroopa
Komisjoni poolt ühishuviprojektideks, saavad EL-lt eritingimustel rahastust.
Liikmesriigid peaksid projektide elluviimist soodustama lubade
kiire menetlemise läbi. Keskkonnajuristide ühendus Justice&Environment tuletab otsusetegijatele meelde, et projektide valikkuse tuleb kaasata ka avalikkust Loe edasi »
Kutsume ametnikke keskkonnaseadustiku üldosa koolitusele 17. nov, 2014
Tähelepanelikud KÕKi kodulehe külastajad on juba märganud,
et kodulehel on toimunud olulised muudatused. Kujundust ja ülesehitust muutsime eelkõige
selleks, et veebileht oleks kasutajasõbralikum, kasulik info paremini leitav
ning meie mõju selgemini väljendatud.
Eelmisel nädalal, 15.-18.
septembril toimus Saksamaal, Lenzenis avalikes huvides tegutsevate
keskkonnajuristide võrgustiku Environmental Law Alliance Worldwide (ELAW)
aastakonverents. Loe edasi »
Septembrikuises
keskkonnaõiguse uudiskirjas võtame lähema vaatluse alla uue veeseaduse eelnõu,
mis peaks asendama juba 20 aastat tagasi vastu võetud kehtiva seaduse. Loe edasi »
Möödunud nädalal korraldas organisatsioon Regional Environmental Center (REC)
Valgevene ja Moldova keskkonnaorganisatsioonide töötajate õppereisi Eestisse,
mille raames tutvustati külalistele Eesti keskkonnaasutuste ja
–organisatsioonide toimimist. Loe edasi »
augustist jõustus keskkonnaseadustiku üldosa seadus (KeÜS). Ehkki
jõustumisjärgsetel nädalatel on ajakirjanduses tekitanud peaasjalikult diskussiooni
võõral maal liikumise uued reeglid, on uues seaduses palju muud olulist nii
tavainimeste, ettevõtjate kui ametnike jaoks.
Augusti alguses jõustus
pärast pikka ooteaega keskkonnaseadustiku üldosa seadus, mis peaks looma ühtse raamistiku kogu Eesti
keskkonnaõigusele. Loe edasi »
Augustis ilmus Kluweri
kirjastuse poolt väljaantavas ajakirjas „European Energy and Environmental Law
Review“ Siim Vahtruse ja Hannes Veinla poolt kirjutatud artikkel käitaja
üldkohustustest. Loe edasi »
Täna, 15. augustil esitas
Keskkonnaõiguse Keskus keskkonnaministrile oma
seisukohad seoses uue välisõhu kaitset puudutava seaduse –
atmosfääriõhu kaitse seaduse – eelnõuga. Eelnõu avalikustati
keskkonnaministeeriumi poolt 15. juulil, tänasega lõppes kommentaaride ja
märkuste esitamise tähtaeg. Loe edasi »
Augusti alguses avaldas ajaleht
Lääne Elu artikli pealkirjaga „Noarootsi elanikud kaebasid valla kohtusse“,
milles tutvustatakse Noarootsi valda Nucko OÜ poolt kavandatava Suur-Nõmmküla
farmiga seotud probleeme. Loe edasi »
Suurest suvest hoolimata on viimase kuu jooksul keskkonnaõiguses toimunud mitmeid olulisi arenguid. Enne puhkusele siirdumist jõudis Riigikohus vastu võtta mitu olulist seadust, sh seaduse, millega jõustub 1. augustist põhiosa keskkonnaseadustiku üldosast ja vastakaid arvamusi tekitanud korraldatud jäätmeveo reegleid muutva eelnõu. Loe edasi »
25.-26. juunil
toimus Brüsselis EL Regioonide Komitee täiskogu istung, millel osales külalisena ka KÕKi jurist Mirjam
Reinthal. EL Regioonide Komitee on nõuandev organ, mis esindab kohalikke ning
piirkondlikke omavalitsusi Euroopa Liidu tasandil. Täiskogu istungil arutati
ning kiideti heaks muu hulgas neli keskkonnateemalist arvamust.
Seekordses uudiskirjas
kajastame kokku viit Euroopa Kohtu lahendit. Olulisimaks neist võib pidada
otsust asjas C-521/12.
Euroopa Kohus leidis vaidluses, mis puudutas Hollandisse rajatavat kiirteed, et
Natura 2000 võrgustiku alasid mõjutavate projektide keskkonnamõjude hindamisel
ei tohi arvestada hüvitusmeetmetega juba mõjude väljaselgitamise etapis. Loe edasi »
Kärt Vaarmari osales Euroopa keskkonnajuristide kohtumisel 29. mai, 2014
22. mail toimus Brüsselis
Euroopa Keskkonnabüroo (EEB) juristide töögrupi kohtumine, millel osales KÕKist
Kärt Vaarmari. EEB on Euroopa keskkonnaorganisatsioonide võrgustik, mis esindab
keskkonnakaitselist huvi EL institutsioonidega suheldes ja hoiab tihedalt silma
peal Brüsselis kujundataval õigusloomel. Juristide töögrupp koguneb tavaliselt
kaks korda aastas, et arutada aktuaalseid teemasid ja vahetada kogemusi.
8. mail toimus Keskkonnaõiguse Keskuse nõukogu koosolek. Koosolekul kiitis nõukogu heaks KÕKi majandusaasta aruanne 2013. aasta kohta. Lisaks arutati KÕKi edasist
tegevusplaani 2014. aastaks ning tehti kokkuvõtteid aasta ja uue
strateegiaperioodi esimesest kvartalist. Loe edasi »
Äsja ilmunud uudiskirjas
on kolm pikemat uudislugu, milles tutvustame jõustunud keskkonnamõjude hindamise
direktiivi muudatusi ning kahte olulist Riigikohtu lahendit. Loe edasi »
12. mail liitus KÕKi meeskonnaga uus jurist Mirjam
Reinthal. Mirjam tunneb
hästi haldusmenetlust ning omab õigusnõustamise ja kohtus esindamise kogemust.
Seekordse uudiskirja pikem uudis tutvustab Euroopa Kohtu uut lahendit Natura 2000 võrgustiku alade teemal. Loe edasi »
26. ja 27. märtsil toimusid Tallinnas juba traditsiooniliseks muutunud
linnade ja valdade päevad. Suurüritusel oli sarnaselt eelmise aastaga üheks
teemavaldkonnaks keskkond ning sellega seotud KOVide ülesanded.
Keskkonnaõiguse Keskus (KÕK), Eesti Maavarade Ühing (EMÜ) ning Eesti Keskkonnaühenduste Koda (EKO) sedastasid sel nädalal keskkonnaministeeriumile saadetud pöördumises, et märtsi alguses avalikustatud uus maapõueseaduse eelnõu vajab täiendamist ning põhjalikku arutelu. Loe edasi »
Eestimaa Looduse Fond (ELF), Keskkonnaõiguse Keskus (KÕK) ning Eesti Maavarade Ühing (EMÜ) sõlmisid koostööleppe, et suurendada ühiskonna kaasatust Eesti looduslike maavarade kaevandamise otsustesse. Kodanikeühenduste hinnangul tuleb kaevanduste planeerimise ja rajamise otsustamisel kaasata rohkem osapooli ning muuta kogu protsessi läbipaistvamaks. Olukorra parandamiseks asuvad kolm ühendust järgnevatel aastatel kohalikke kogukondi toetama. Loe edasi »
Hiljuti ilmunud ajakirja „Eesti Mets“ 2014. a kevade numbris tutvustab Siim Vahtrus KÕKi eelmisel aastal valminud õigusliku analüüsi „Metsa majandamise piirangud“ tulemusi. Loe edasi »
Märtsikuu uudiskirja pikem lugu tutvustab uut Riigikohtu lahendit ruumilise planeerimise teemal. Täpsemalt andis Riigikohus vastuse küsimusele, kas ja millistel tingimustel saab kohalik omavalitsus jätta detailplaneeringu kehtestamata põhjusel, et tal ei ole piisavalt ressursse planeeringualal teede, tehnovõrkude ja -rajatiste väljaehitamiseks. Loe edasi »
Otsime oma toimekasse kollektiivi uut liiget - juristi. Uue töötaja peamisteks ülesanneteks on õigusteenuse osutamine ja keskkonnaõiguse
arengute kajastamine igakuises uudiskirjas. Kandideerimiseks saada
27. märtsiks oma CV ning lühike motivatsioonikiri (kuni 500 sõna) aadressile: kart@k6k.ee. Lisainfo samalt meiliaadressilt või telefonilt 742 4524.
Jaanuaris-veebruaris läbi
viidud lugejaküsitluse tulemused näitasid, et keskkonnaõiguse igakuise
uudiskirja lugejad on sellega jätkuvalt rahul. Ülekaalukas osa vastanutest on
rahul uudiste mahu ja sisuga, samuti selle edastamise viisi ja sagedusega. Küsitlusele
vastas kokku 62 uudiskirja lugejat. Aitäh kõigile vastajatele!
KÕKi koostööpartner Eesti Maavarade Ühing (EMÜ) otsib endale eestvedajat ja koordinaatorit. Uue inimese esimeseks ülesandeks on panustada peagi algava KÕKi, EMÜ ja Eestimaa Looduse Fondi ühisprojekti elluviimisesse. Loe edasi »
Täna, 26. veebruaril,
saatis KÕK Riigikogu majanduskomisjonile kirja, milles juhib rahvasaadikute
tähelepanu menetletava
planeerimisseaduse eelnõus sisalduvatele puudustele. Loe edasi »
10. märtsini on kõigil õigusteaduse üliõpilastel taas võimalik kandideerida kahele praktikakohale (praktikat on võimalik sooritada ajavahemikus 16.
juunist 29. augustini). Praktika toimub KÕKi juristide juhendamisel meie Tartu kontoris. Kandideerimiseks saada CV ja
lühike motivatsioonikiri (max 500
sõna) aadressile siim@k6k.ee
Seekordse uudiskirja
pikem uudis tutvustab Euroopa Komisjoni nägemust EL kliima- ja
energiapoliitikaks perioodil 2020-2030. Jaanuari lõpus väljakäidud meetmepakett
on oma vähese ambitsioonikuse tõttu saanud kriitikat nii
keskkonnaorganisatsioonidelt kui Euroopa Parlamendilt; nii ettepanekute kui kriitika sisust saate
pikemalt lugeda juba uudiskirjast endast.
Euroopa keskkonnaõiguse organisatsioonide ühendus Justice & Environment
avalikustas 2013. a lõpus võrdleva analüüsi erinevate EL liikmesriikide keskkonnavastutuse regulatsioonist. Analüüs annab ülevaate 7 EL liikmesriigi (Austria, Eesti, Saksamaa, Hispaania, Ungari, Sloveenia ning Rumeenia) õigusnormidest, mis käsitlevad keskkonnakahju ning näevad ette künnised,
millisest piirist alates tekib vastutus sellise kahju tekitamise eest. Eesti
kohta koostas ülevaate KÕKi jurist Kärt Vaarmari.
Eelmisel nädalal,
täpsemalt 15. jaanuaril, sai KÕKist Sotsiaalsete
Ettevõtete Võrgustiku (SEV) liige. Võrgustiku eesmärgiks on
kasvatada sotsiaalsete ettevõtete arvu, suutlikust ja mõju ning sotsiaalse
ettevõtluse tuntust ja tunnustatust. Loe edasi »
Aita meil keskkonnaõiguse
uudiskirja tulevikus
veelgi paremaks teha.
2014. a esimeses uudiskirjast leiate lausa kolm pikemat uudist. Kahes neist tutvustame lähemalt uue planeerimisseaduse ja ehitusseadustiku poolt toodavaid muutusi. Mõlemad eelnõud on käesolevaks hetkeks jõudnud Riigikogu menetlusse. Loe edasi »
Uus analüüs annab suuniseid ruumilise planeerimise korraldamiseks EL riikides 10. jaan, 2014
2013. a lõpus koostasid Euroopa keskkonnaõiguse organisatsioonide võrgustiku Justice&Environment juristid võrdleva analüüsi, milles vaadeldi avalikkuse osalemise võimalusi ruumilisel planeerimisel. Loe edasi »
Lähiajal korraldame KÕKi
poolt kolm avalikku koolitust heade kaalutlusotsuste tegemise teemal.
Koolitused toimuvad 29. jaanuaril Tallinnas, 30. jaanuaril Tartus ning 6.
veebruaril Pärnus. Koolitused on suunatud
kohalike omavalitsuste, maavalitsuste ja Keskkonnaameti töötajatele, kellel
tuleb oma igapäevatöös teha kaalutlusotsuseid, nt planeeringute, keskkonnamõju
hindamise ning keskkonnalubade andmise menetlustes. Neis menetlustes on
kaalutlusnõuete hoolas järgimine ning otsuste põhjendamine olulised, kuna see
loob eelduse hea kvaliteediga otsuste tegemiseks. Nõuete täitmata jätmine võib samas
tuua kaasa kulukad ja tülikad kohtuvaidlused.
2013. a viimane
keskkonnaõiguse uudiskiri on valmis! Seekordses sisutihedas numbris tutvustame pikemalt
Riigikohtu hiljutist otsust, mille kohaselt oli 2012. a lõpus toimunud
keskkonnatasude ootamatu tõstmine põhiseadusega vastuolus. Loe edasi »
Novembri lõpus Eesti
erinevates linnades toimunud koolitustega sai eduka punkti KÕKi kaalutlusotsuste
tegemise teemaline projekt. Projekti raames toimunud koolitustel osales kokku
56 ametnikku; ühtlasi valmis Eestis ainulaadne kaalutlusotsuste tegemise juhend.
KÕKi nõukogu kinnitas novembri alguses KÕKi uue strateegia aastateks
2013-2020, mis paneb paika senisest konkreetsemad ja selgemad tegevusfookused ning
Novembrikuine uudiskiri
on valmis saanud! Seekord tutvustame mitut uut kohtulahendit, millest kõige
tähtsamaks on Riigikohtu
otsus Ruu lubjakivikarjääri kohta. Loe edasi »
Halduskohus avalikustas täna otsuse Paldiski LNG terminali teemaplaneeringu kohtuasjas. Eestimaa Looduse Fondi (ELF) ja Eesti Ornitoloogiaühingu (EOÜ) kaebus jäeti rahuldamata. Organisatsioonid kavatsevad otsuse edasi kaevata, kuna terminali ehitamine Pakri poolsaarele kahjustab sealseid loodusväärtusi. KÕK on ELFi ja EOÜ esindajaks.
SA Keskkonnaõiguse Keskuse (KÕK) eestvedamisel värskelt valminud uuringu
kohaselt hoolivad eestlased küll keskkonnast, ent osalevad seda puudutavate
otsuste tegemises harva. Üheks peamiseks põhjuseks võib pidada madalat usku
kaasarääkimise võimalustesse
tegi 15. oktoobril otsuse mitte anda kaevandamisluba OÜ-le Ketal Võru Ess-soos turba kaevandamiseks. Üheksa aastat kestnud ja kolm kohtuvaidlust läbinud saaga on märgilise tähendusega kõigi kohalike kogukondade jaoks, kes seisavad looduskaitseliste väärtuste eest.
Oktoobrikuine uudiskiri on valminud! Seekordses numbris on peateemaks septembris
Riigikogu menetlusse võetud metsaseaduse muudatused.
28. septembril rääkis KÕKi jurist Siim Vahtrus „Ilmaparandaja“ saates hetkel
Riigikogu menetluses olevatest metsaseaduse muudatustest. Loe edasi »
Keskkonnaõiguse Keskusel
(KÕK) valmis koostöös Eestimaa Looduse Fondiga analüüs metsaseadusest
ja selle muudatustest aastatel 1998-2013. a. Uuring näitas, et seadusandjad
käsitlevad metsa esmajärjekorras puiduressursi allikana, mistõttu võib ohtu
sattuda metsade elustik.
16.-20. septembril
Horvaatias toimunud Justice&Environment
(J&E) kohtumisel otsustasid võrgustiku liikmed selle
tegevussuundi võrreldes varasemaga vähendada, pühendades enam ressursse EL
keskkonnaõiguse võtmevaldkondadesse.
KÕKi juhatuse liige Siim Vahtrus osaleb käesoleval nädalal Horvaatias
Opatijas toimuval üle-euroopalise võrgustiku Justice&Environment
kohtumisel. Kohtumise eesmärgiks on arutada EL keskkonnaõiguse seisukohalt
aktuaalseid teemasid, teha kokkuvõte võrgustiku möödunud aasta tööst ning seada
plaane tulevasteks aastateks.
Äsjavalminud uudiskirjas tutvustame ühe uudsema arenguna EL värsket eelnõud
invasiivsetest võõrliikidest tuleneva ohu ennetamiseks. Loe edasi »
KÕK ja Väitluskoolitus
korraldavad kaks koolitust teemal „Argumenteerimine ja kaalutlusotsuste
tegemine planeerimisvaldkonnas“. Loe edasi »
24. augustil tutvustas KÕKi jurist Siim Vahtrus „Ilmaparandaja“ saates uut
energeetika arengukava, mille koostamine sai augusti alguses valitsuse ametliku
heakskiidu. Loe edasi »
3. augustil rääkisid KÕKi juristid Siim Vahtrus ja Kärt Vaarmari KUKU
raadio saates „Ilmaparandaja“ mürast. Loe edasi »
Valminud on augustikuu uudiskiri, mille peauudises anname ülevaate sügisel
Riigikogus arutlusele tulevatest eelnõudest, sh Riigikogu liikmete poolt juunis
algatatud jäätmeseaduse ja looduskaitseseaduse muutmise eelnõust.
Valmis on saanud südasuvine keskkonnaõiguse uudiskiri. Seekordse numbri suur
uudis keskendub juuli alguses avalikustatud keskkonnaseadustiku üldosa seaduse
(KeÜS) muutmise ja rakendamise seadusele. Loe edasi »
22. juunil oli KUKU raadio eetris
„Ilmaparandaja“ saade, milles KÕKi jurist Siim Vahtrus rääkis
keskkonnatasudest.
Tartu Ringkonnakohus tegi
19. juunil 2013. a otsuse, milles leidis, et Urvaste valla otsus Ess-soo kaitse
alla võtta oli õiguspärane. Seega asus ringkonnakohus samale seisukohale, nagu
Tartu Halduskohus 18. novembri 2011. a otsuses. Loe edasi »
Viimastel kuudel oleme hakanud mõtlema KÕKi strateegilistele suundadele järgmistel aastatel. Loe edasi »
Äsjavalminud uudiskirjas kajastame mitut olulist eelnõud. Riigikogu on menetlusse
võtnud keskkonnajärelvalve seaduse eelnõu, millega reguleeritaks
Keskkonnainspektsiooni valveaega ja elektroonilisi andmekogusid. Loe edasi »
25. mail oli KUKU raadio eetris „Ilmaparandaja“ saade, milles KÕKi juristid
Kärt Vaarmari ja Siim Vahtrus rääkisid NIMBY sündroomist Laguja prügila juhtumi
näitel. Loe edasi »
Keskkonnaõiguse Keskuse aastapikkuse töö tulemusena on valminud analüüs välisõhus leviva müra normtasemete regulatsiooni kaasajastamise võimalustest. Loe edasi »
ilmunud uudiskirja peauudistena tutvustame kaht uut seadust. 1. juunist jõustuv
uus tööstusheite seadus hakkab reguleerima
teatud tööstusvaldkondades tegutsevate ettevõtete (keemiatööstuse,
põletusseadmete jmt) tegevust ning asendab senise saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli
seaduse. Uus jahiseadus seevastu suurendab maaomanike õigusi jahinduses.
8. mail toimus Keskkonnaõiguse Keskuse nõukogu koosolek. Koosolekul arutati
KÕKi tegevusplaani 2013. aastaks ning kiideti heaks KÕKi majandusaasta aruanne
2012. aasta kohta. KÕKi nõukogu hinnang möödunud aastale oli positiivne –
tegevused olid sisukad ja mitmekülgsed. Koosolekul pikendati ka KÕKi juhatuse
volitusi, organisatsiooni juhtimist jätkavad sarnaselt senisega Kärt Vaarmari
ja Siim Vahtrus.
Head lugejad! Äsja ilmunud aprillikuises keskkonnaõiguse uudiskirjas on
üheks peateemaks mere-ja rannikualade planeerimine, mille kohustust Euroopa
Komisjon eelmisel kuul avalikustatud uue direktiivi eelnõuga seada soovib. Teise
olulise teemana käsitleme Euroopa Kohtu lahendit seoses liikmesriikide poolt määratud
künnisväärtustega keskkonnamõju eelhinnangu läbiviimiseks.
Analüüs tutvustab kohtupraktikat 11 teema osas, mis on praktikas vaidlusi ja
tõlgendusprobleeme tekitanud, lisatud on KÕKi poolsed kommentaarid. Analüüsi
peamiseks eesmärgiks on aidata keskkonnaõiguse rakendajatel ning teistel
huvilistel leida lahendusi praktikas tõusetuvatele küsimustele ning vältida
asjatuid ja kulukad vaidlusi.
Aprillis alustame olulise uue tegevusena juhendi
koostamist õiguspäraste kaalutlusotsuste tegemiseks. Juhend muudab
kaalutlusnõuetest arusaamise kergemaks ja on mõeldud eelkõige keskkonnaotsuseid
tegevatele ametnikele.
Kui teadlikud on inimesed oma keskkonnaga seonduvatest õigustest ja
kohustustest? Mis mõjutab teadlikkuse taset? Kas keskkonnaõiguse alaseid
teadmisi on lihtne hankida ja kasutada? Neile küsimusele hakkame vastust otsima
aprillist algava projekti „Keskkonnaõigusalase teadlikkuse uuring“ raames. Loe edasi »
23. märtsil KUKU raadio
eetris olnud „Ilmaparandaja“ saates tutvustasid KÕKi juristid Kärt Vaarmari ja
Siim Vahtrus kallasraja temaatikat. Jutuks olid kallasrajaga seotud õigused-kohustused, praktikas esinevad probleemid ja võimalikud lahendused. Loe edasi »
Märtsikuine uudiskiri on
valminud! Seekordses numbris tuleb juttu kahest olulisest uuringust, uutest EL avalikest
konsultatsioonidest ning muudest arengutest. Uus rubriik „KÕKi uudised“ toob
lugejateni viimase kuu uudised KÕKi uudisvoost, sh lugejaküsitluse tulemuste
Keskkonnaõiguse uudiskirja lugejate seas läbiviidud küsitlus näitas, et
valdav osa vastanuid on rahul uudiste mahu ja sisuga, selle levitamise sageduse
ja viisiga ning ka uudiskirja uue kujundusega. 21. jaanuarist 18. veebruarini
vastas uudiskirjale 75 lugejat – aitäh kõigile vastanutele!
Algamas on KÕKi uue strateegia koostamine
perioodiks 2013-2020, selleks ootame ka kõigilt huvilistelt arvamusi, kas KÕKi tegevused on seni olnud mõjusad ning milliste teemade või tegevustega võiksime edaspidi tegeleda (oma mõtted palume saata KÕKi üldaadressile k6k@k6k.ee).
Reedel toimus viimane teabeõhtu keskkonnaotsuste tegemises osalemise võimaluste teemal, kõik ettekannete materjalid on nüüd kättesaadavad projekti Oska osaleda veebilehel.Kokku toimus projekti käigus 4 teabeõhtut Audevälja külas, Tallinnas, Pärnus ja Tartus, kokku osales neil 57 inimest. Loe edasi »
Ilmunud on veebruarikuu uudiskiri! Seekordses numbris tutvustame mh Euroopa
Kohtu lahendit, milles selgitatakse, milliseid asjaolusid võib Euroopa Komisjon
ohtlike ainete kasutamise piiramisel arvesse võtta ning sõnnikukäitluse nõuete
kavandatavaid muudatusi.
Eile alanud 9. Linnade ja Valdade Päevadel astusid
teiste seas üles ka KÕKi juristid Kärt Vaarmari ja Siim Vahtrus. Ettekannetes
tutvustati keskkonnaõiguse eripärasid ja tähendust kohalikele omavalitsustele ning
eelmise aasta olulisemaid Riigikohtu lahendeid keskkonna- ja planeerimisõiguse
4. märtsini on kõigil õigusteaduse üliõpilastel
võimalik kandideerida kahele praktikakohale (praktika läbiviimise aeg
vastavalt alates 17. juunist ning 29. juulist). Praktika toimub KÕKi juristide
juhendamisel meie Tartu kontoris.
Tulekul on järgmised
teabeõhtud
teemal, kuidas osaleda keskkonnaotsuste tegemises, 19. veebruaril Pärnus ja 22.
veebruaril Tartus.
Vahelahenduse on saanud
üks teema, mille tõstatasime KÕKi poolt juba 2008. aastal Türi
mürajuhtumi raames. Nimelt selgus juhtumi käigus, et müra mõõtmine Eestis
peab toimuma vastavalt teatud standarditele, ent standardid ise on
kättesaadavad vaid tasu eest. Loe edasi »
Portaalis Roheline Värav avaldati eile artikkel
müraprobleemidest ning nende lahendustest. KÕKi jurist Kärt Vaarmari
tutvustab artiklis probleeme, mis on põhjustatud müraküsimuse õiguslikust
regulatsioonist ning KÕKi tegevust normide kaasaajastamisel.
Jaanuaris ja veebruaris jätkame koos
koostööpartneritega üle Eesti teabeõhtute korraldamist teemal, kuidas osaleda
keskkonnaotsuste tegemises, järgmine teabeõhtu toimub juba homme, 23. jaanuaril Tallinnas.
Uue aasta esimeses
uudiskirjas kirjutame, millised tagajärjed võivad olla EL õigusaktide ülevõtmata
jätmisel, tutvustame põlevkivi kasutamise arengukava (2016-2030) koostamise ettepanekut, veeseaduse muutmise eelnõud ja paljust muust.

matches: Kohus Riigikohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus Riigikohus Riigikohus kohus Riigikohus Kohus Riigikohus


Võrdõigusvolinik | Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik | Kas värbamisel tohib kõrvale jätta vajaliku kvalifikatsiooniga kandidaadi, kellel on puue, kui tööandja ei ole loonud talle töötamist võimaldavaid tingimusi? - Võrdõigusvolinik | Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik
Üldjuhul ei tohi. Töö saamise, värbamis- ja valikukriteeriumide kehtestamisel ei tohi inimest halvemini kohelda tema puude tõttu (VõrdKS § 2 lg 2 p 1 ja p 2).
VõrdKS §-s 5 toodud puude tähendust tuleb mõista laiemalt kui see on sätestatud puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduses. Lisaks tuleb puude tõlgendamisel arvesse võtta ka rahvusvahelisi ja Euroopa erinevate institutsioonide inimõiguste alaseid seisukohti, sh Euroopa Inimõiguste Kohtu soovitusi ja lahendeid.
Võrdse kohtlemise seaduses peetakse puude all silmas eelkõige takistusi, mis piiravad inimese osalemist ühiskonna- ja tööelus, sh kroonilisi haigusi (VõrdKS § 5). Määrava tähtsusega ei ole asjaolu, kas puue on tuvastatud arstide otsusega.
Puudega inimesi kandideerib ja ka saab tööle vähem, kuna tööruumid on neile sageli ligipääsmatud ning töökorraldus ei vasta nende erivajadustele, mistõttu ei ole töötamine võimalik. Puudega inimeste madal tööhõive on aga puudest tulenev ebavõrdsus. Selle vähendamiseks on riik ette näinud tööandja kohustuse rakendada asjakohaseid, konkreetsel juhul vajalikke meetmeid, et võimaldada puudega inimesel töökohale pääseda, töös osaleda ja edutust või koolitust saada (VõrdKS § 11 lg 2).
Seejuures ei peeta diskrimineerimiseks eeliste andmist puudega töötajale, sealhulgas puudest tuleneva erivajadustele vastava töökeskkonna loomist (VõrdKS § 11). Tööandja võib meetmed rakendamata jätta üksnes juhul, kui sellised meetmed põhjustavad tööandjale ebaproportsionaalselt suuri kulutusi (VõrdKS § 11 lg 2). Kulutuste suuruse hindamisel arvestatakse tööandja rahalisi ja muid kulusid, ettevõtte või asutuse suurust ja rahastamise võimalusi.
Rahvusvahelise ja Eesti Tööinspektsiooni praktika järgi loetakse aga abinõude tarvitusele võtmisest hoidumist diskrimineerimiseks puude alusel, välja arvatud juhul, kui tööandja suudab tõestada, et vajalikud abinõud põhjustaksid talle ebaproportsionaalselt suuri kulutusi. Ka Eesti töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 101 lg 1 kohustab tööandjat looma puudega töötajatele sobivad töö- ja olmetingimused.
Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku kantselei on välja töötanud soovitused tööandjatele, mida peaksid silmas pidama nii avaliku kui ka erasektori tööandjad, et tagada puuetega inimestele reaalne võimalus kandideerida tööle, osutuda valituks, töötada ning saada koolitust.
VõrdKS § 2 lg 2 p 1 ja p 2, § 5, § 11
TTOS § 101


Täispikk näide avaldusest töövaidluskomisjonile – TLS § 82 lg 1 alusel töölepingu lõpetamine | Juriidiline esmaabi
RSS	Täispikk näide avaldusest töövaidluskomisjonile – TLS § 82 lg 1 alusel töölepingu lõpetamine
Avaldaja: Mati Murakas Isikukood: 38011124713
Mati Murakas’e nõue OÜ Tempus Ehitus vastu TLS § 82 lg 1 ja lg 2 alusel töölepingu lõpetamise õigsuse tunnustamiseks ning hüvitise saamiseks kahe (2) kuu keskmise palga ulatuses, PuhkS §§ 16 p 2 ja 301 ja PalS § 32 lg 1 alusel saamata jäänud puhkusekompensatsiooni ja lõpparve saamiseks ning TLS § 74 lg 2, § 119 lg-te 1 ja 2 ning PalS § 29 alusel tööraamatu kätteandmiseks ja lõpparve maksmiseks ning tööraamatu andmisega ja lõpparve maksmisega viivitamisega seotud aja eest hüvitise saamiseks. Mati Murakas kui Töötaja ja Osaühing Tempus Ehitus, registrikood 11113118, kui Tööandja sõlmisid 01.03.2006.a määramata tähtajaga töölepingu (edaspidi nimetatud Leping – Lisa 1), millega Mati Murakas asus projektijuhi ametikohale (põhitöökoht Morna).
Tööandja sellise suhtumise ja ka juba varasema ebakompetentse tööalase käitumise tõttu otsustas Töötaja tegutseda järgnevalt. Töötaja saatis 07.02.2008.a Tööandjale tähitud kirjaga (Lisa 3) veelkord nii 06.02.2008.a. e-maili teel edastatud isapuhkuse avalduse originaali kui ka avalduse töölepingu lõpetamiseks tööandjapoolse lepingutingimuste rikkumise tõttu (TLS § 82 lg 1). Töölepingu lõppemist soovis Töötaja alates 21.02.2008.a. Postisaadetiste väljastusteate (Lisa 4) kohaselt sai Osaühing Tempus Ehitus juhatuse liige hr Adamberg kirjad kätte 16.02.2008.a. Mina Töötajana olen teinud kõik endast võimaliku, et nimetatud kirjad jõuaksid õigeaegselt Tööandjani (hr Adambergini) ning vastavalt TsÜS § 69 lg-le 4 tuleks lugeda minu tahteavaldused ka õigeaegselt Tööandja poolt kättesaaduks – antud juhul kandis sel viisil edastatud kirjade kättesaamise riisikot igal juhul tahteavalduse saaja, so Tööandja. Allpool toon välja põhjused, mistõttu leian, et töölepingu lõpetamine TLS § 82 alusel on õiguspärane:
Lisa 2 – 06.02.2008.a. e-maili teel juhatuse liikmele Siim Adambergile (siim@tempus.ee) ja raamatupidajale Anne Valterile (anne@tempus.ee) .pdf failina saadetud tasulise isapuhkuse avaldus (1 lk). Lisa 3 – 07.02.2008.a Osaühing Tempus Ehitus juhatuse liikmele Siim Adambergile tähitud kirjaga edastatud puhkuseavaldus (1 lk) ja lahkumisavaldus (1 lk). Lisatud Eesti Posti Morna kesklinna kontori poolt väljastatud tšekk, reg nr +++++++ EE. Lisa 4 – Postisaadetise väljastusteade, reg nr ++++++ EE. Lisa 5 – 11.10.2007.a Mati Murakas’e poolt e-maili teel saadetud kiri Osaühing Tempus Ehitus juhatuse liikmele Siim Adambergile (3 lk).
Lisa 7 – Skorpion Julgestusteenistuse AS Morna osakonna müügijuhi Rasmus Mägi poolt kinnitatud väljavõtted ehitusobjekti (Kuusekäbi 6-17, Morna vald Mornamaa) valvepäevikust (03.04.2006.a. – 31.06.2007.a) (11 lk A3). Soovin tööandjalt alljärgnevate dokumentide esitamist:
Ees- ja perekonnanimi Mati Murakas Avaldus on esitatud kahes eksemplaris koos originaalallkirjadega
KAASUSED!, PRAKTILISED NÄPUNÄITED, Töölepingu lõpetamine
← Abielu ajal pärandatud maja juurde erastatud maast.
Pikk kooselu ei muuda lahusvara ühisvaraks. →


Kohaliku omavalitsuse üksuse aktide Riigi Teatajas avaldamiseks esitamise kord – Riigi Teataja
Kohaliku omavalitsuse üksuse aktide Riigi Teatajas avaldamiseks esitamise kord
Kohaliku omavalitsuse üksuse aktide Riigi Teatajas avaldamiseks esitamise kord - sisukord
§ 2 Esitamisõiguse taotlemine ja andmine
§ 3 Esitamisõiguse lõppemine
§ 4 Akti vormindamine ja esitamiseks ettevalmistamine
§ 5 Määruse jõustumisaja kavandamine
§ 6 Akti esitamine Riigi Teatajas avaldamiseks
§ 7 Teavitused
§ 8 Akti avaldamise peatamine
§ 9 Riigi Teatajas avaldatud aktis vea parandamise taotlemine
§ 10 Esitajate juhendamine
RT I, 23.12.2013, 9
Vastu võetud 22.10.2012 nr 52
RT I, 26.10.2012, 10
19.12.2013 RT I, 23.12.2013, 6 01.01.2014
Määrus kehtestatakse Riigi Teataja seaduse § 9 lõike 9 alusel.
Määrus sätestab nende valla- ja linnavolikogu ning valla- ja linnavalitsuse (edaspidi kohaliku omavalitsuse üksus) aktide esitamise korra, mille avaldamine Riigi Teatajas on seadusega ette nähtud.
§ 2. Esitamisõiguse taotlemine ja andmine
(1) Selleks et saada õigus esitada akti andja volitatud esindajana (edaspidi esitaja) akte Riigi Teatajas avaldamiseks, saadab valla- või linnasekretär Justiitsministeeriumile digitaalselt allkirjastatud taotluse.
(2) Taotluses märgitakse esitaja ja taotletava õiguse kohta järgmised andmed:
3) asutus;
4) ametinimetus;
7) kinnitus, et isikul, kui selleks ei ole valla- või linnasekretär, on ametiülesanne esitada akte Riigi Teatajas avaldamiseks;
8) millise akti andja, akti liigi ja teksti liigi (alg- või terviktekst) esitamise õigust taotletakse.
(3) Kui taotletakse digitaalse templiga kinnitatud aktide esitamise õigust, siis märgitakse taotluses ka digitaalset templit kasutava asutuse registrikood ning esitaja, kellele saata käesoleva määruse § 7 lõikes 1 nimetatud teavitusi.
(4) Aktide avaldamise järjepidevuse tagamiseks on soovitatav taotleda esitamisõigust vähemalt kahele esitajale ühest kohaliku omavalitsuse üksusest.
(5) Riigi Teataja väljaandja teatab esitajale esitamisõiguse andmisest, peab arvestust esitajate üle ja võimaldab akte esitada esitamisõigust omavatel isikutel.
(6) Riigi Teataja väljaandja viib enne esitamisõiguse andmist esitajaga läbi aktide esitamise ja terviktekstide koostamise koolituse ning abistab ja juhendab esitajaid.
§ 3. Esitamisõiguse lõppemine
(1) Esitaja esitamisõiguse lõpetamiseks esitab valla- või linnasekretär digitaalselt allkirjastatud teate Justiitsministeeriumile, kui:
1) esitaja lahkub teenistusest või töölt või tema esitamisõigusega seotud ülesanded lõpevad muul põhjusel;
2) tekib kahtlus esitamisõiguse õigusvastasest kasutamisest.
(2) Esitamisõigus lõpeb, kui esitaja ei ole kuue kuu jooksul esitanud Riigi Teatajas avaldamiseks ühtegi akti.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul saadab Riigi Teataja infosüsteem enne esitamisõiguse lõppemist esitaja e-posti aadressil sellekohase teate.
(4) Kui esitamisõiguse lõpetamiseks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhul ei ole alust, teatab esitaja sellest Riigi Teataja väljaandjale, kes esitamisõigust pikendab.
§ 4. Akti vormindamine ja esitamiseks ettevalmistamine
(1) Riigi Teatajas avaldamiseks esitatav akt vormindatakse aktide XML-vormingus koostamise töövahendiga VexPro (edaspidi XML-töövahend). Riigi Teataja väljaandja võimaldab esitajatel tasuta kasutada XML-töövahendit ja juhendab neid selle kasutusele võtmisel.
(2) Avaldamiseks esitatav määrus peab XML-aktina vormindamiseks vastama ülesehituselt Vabariigi Valitsuse 2011. aasta 22. detsembri määrusele nr 180 „Hea õigusloome ja normitehnika eeskiri” (edaspidi normitehnika eeskiri).
(3) Algteksti ettevalmistamisel on soovitatav akt koostada enne akti andja poolt vastuvõtmist või allakirjutamist XML-töövahendiga, kasutades vastava akti liigi XML-skeemi.
(4) Akti lisad, milles sisaldub tabel, vorm, skeem, pilt, kaart või muu materjal, vormindatakse PDF-vormingus XML-vormingus akti koosseisus. Muudatused määruste lisades peavad olema vormindatud muutva määruse PDF-vormingus lisadena uuel tervikkujul kooskõlas normitehnika eeskirja § 34 lõikega 6.
(5) Riigi Teataja väljaandja määrab avaldamiseks esitatud muutva määruse alusel muudetavate määruste ajakohaste terviktekstide esitamise kohustuse, mille kohta saadetakse esitajale teade. Teade sisaldab viiteid muutvale määrusele ja muudetavale terviktekstile, mille alusel esitaja valmistab XML-töövahendiga ette uued ajakohased terviktekstid.
(6) Esitaja koostab ja esitab määruse tervikteksti selle Riigi Teatajas avaldamiseks käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud teadet saamata, kui:
1) määruse kehtivat redaktsiooni ei ole Riigi Teatajas avaldatud;
2) määruse aluseks olev seaduses sisalduv volitusnorm tunnistatakse kehtetuks haldusmenetluse seaduse § 93 lõike 1 alusel ning terviktekst esitatakse koos märkega „kehtetu”.
(7) Esitaja märgib esitamiseks ettevalmistatava akti faili nimeks kohaliku omavalitsuse üksuse nime ja organi nimetuse lühendatult, akti kuupäeva, akti liigi lühendi ja akti numbri, kui see on olemas. Andmed eraldatakse alakriipsuga.1
§ 5. Määruse jõustumisaja kavandamine
(1) Kohaliku omavalitsuse üksuse määruse jõustumisaja kavandamisel peab arvestama:
1) haldusmenetluse seaduse § 93 lõikes 2 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 23 lõikes 1 sätestatud määruse jõustumise tingimust, mille kohaselt määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva;
2) Riigi Teataja seaduse § 9 lõikes 6 avaldamiseks ette nähtud seitsme tööpäeva pikkust tähtaega.
(2) Vastuolu korral avaldamiseks esitatud määruses sätestatud jõustumisnormi ja käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 viidatud sätetega teavitab Riigi Teataja väljaandja sellest esitajat enne määruse avaldamist. Esitaja võib sel juhul taotleda akti avaldamise peatamist ühe tööpäeva jooksul Riigi Teataja väljaandjalt vastava teate saamisest.
(3) Kui esitaja ei taotle käesoleva paragrahvi lõikes 2 saadud teatest tulenevalt akti avaldamise peatamist selle parandatud kujul esitamiseks, märgib Riigi Teataja väljaandja määruse jõustumisajaks kolmanda päeva pärast Riigi Teatajas avaldamist.
§ 6. Akti esitamine Riigi Teatajas avaldamiseks
(1) Esitaja esitab käesoleva määruse §-s 4 sätestatud nõuetele vastava akti Riigi Teatajas avaldamiseks asutustevahelise dokumendivahetussüsteemi (edaspidi dokumendivahetuskeskus) kaudu.
(2) Esitaja allkirjastab akti digitaalselt või lisab digitaalse templi, kinnitades sellega esitatava akti vastavust allkirjastatud aktile või tervikteksti vastavust koostamise aluseks olevale määrusele. Esitataval aktil tohib olla ainult üks digitaalallkiri.
(3) Esitaja esitab:
1) määruse algteksti vastavalt Riigi Teataja seaduse § 9 lõikele 2 hiljemalt kolmandal tööpäeval pärast allakirjutamist;
2) määruse tervikteksti vastavalt Riigi Teataja seaduse § 9 lõikele 4 käesoleva määruse § 4 lõikes 5 sätestatud teates märgitud tähtajal, kuid hiljemalt muutva määruse avaldamisele eelneval päeval.
(4) Kui akti esitamine dokumendivahetuskeskuse kaudu ei ole võimalik, siis igakordsel kokkuleppel Riigi Teataja väljaandjaga võib akti esitada Riigi Teataja väljaandja teatatud e-posti või veebiaadressil.
(5) Kui on vaja akt kiireloomuliselt avaldada, siis teatab esitaja sellest Riigi Teataja väljaandjale, kes võimaluse korral kiirendab akti avaldamist.
§ 7. Teavitused
(1) Riigi Teataja infosüsteem teavitab esitajat e-kirjaga, kui:
1) akt on avaldamiseks vastu võetud;
2) esitatud aktist tulenevalt on esitajal tervikteksti esitamise kohustus;
3) esitatud akti või tekstiliigi Riigi Teatajasse esitamise õigus puudub;
4) aktis esinevad tehnilised vead, mille tõttu infosüsteem ei võta akti vastu ja avaldamine ei ole võimalik;
5) akti vea või vea kahtluse kohta on esitatud aktile lisatud Riigi Teataja väljaandja märkus ja akti avaldamine on peatatud;
6) esitajaõigused lõpevad, kuna esitaja ei ole kuue kuu jooksul akte Riigi Teatajas avaldamiseks esitanud.
(2) Kui esitaja saab käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3–6 nimetatud teate, siis võtab ta lahenduse leidmiseks ühendust Riigi Teataja väljaandjaga.
(3) Kui esitaja ei saa esitamise päeval käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud teadet, siis selgitab ta dokumendivahetuskeskuse andmete põhjal välja akti Riigi Teataja infosüsteemi edastamata jätmise põhjuse ja vajaduse korral teavitab sellest Riigi Teataja väljaandjat.
§ 8. Akti avaldamise peatamine
(1) Riigi Teataja seaduse § 9 lõike 7 alusel võib Riigi Teataja väljaandja vigase või nõuetele mittevastava akti avaldamise peatada, mille kohta saadetakse esitajale käesoleva määruse § 7 lõike 1 punktis 5 sätestatud teade.
(2) Akti avaldamise tähtaeg peatub kuni nõuetekohase akti esitamiseni või kuni esitajalt on saadud kinnitus, et aktis puuduvad vead.
(3) Kui esitaja ei tuvasta Riigi Teataja väljaandja poolt peatatud aktis vigu teatab ta sellest Riigi Teataja väljaandjale.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud juhul avaldab väljaandja akti muutmata kujul, kui akti vorming ja andmed seda võimaldavad. Kui akti vorming või puuduvad andmed avaldamist ei võimalda, viib esitaja akti käesoleva määrusega sätestatud nõuetega vastavusse ja esitab selle uuesti.
(5) Kui esitaja leiab, et aktis on viga, taotleb ta enne akti ilmumise kuupäeva Riigi Teataja väljaandjalt akti avaldamise peatamist ja esitab uuesti vigadeta akti.
(6) Kui määruse tervikteksti ei esitata tähtaja jooksul, võib Riigi Teataja väljaandja määruse avaldamise peatada ja anda tervikteksti esitamiseks uue tähtaja.
§ 9. Riigi Teatajas avaldatud aktis vea parandamise taotlemine
(1) Kui Riigi Teatajas avaldatud aktis esineb ilmne ebatäpsus, esitab valla- või linnasekretär digitaalselt allkirjastatud taotluse vea parandamiseks Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 2 või 3 alusel.
(2) Taotlus vea parandamiseks saadetakse Justiitsministeeriumi ametlikul e-posti aadressil ja esitaja esitab parandatud akti Riigi Teataja infosüsteemi.
(3) Riigi Teataja väljaandja parandab vea või otsustab hiljemalt taotluse saabumisele järgneval tööpäeval jätta selle põhjendatult parandamata, teatades sellest taotluse esitajale.
(4) Kui avaldatud terviktekst ei vasta selle koostamise aluseks olevatele määrustele, siis Riigi Teataja väljaandja parandab vea Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel ja esitaja ei pea tervikteksti uuesti esitama.
§ 10. Esitajate juhendamine
Riigi Teataja väljaandja juhendab akti esitajat selliste tehniliste probleemide lahendamisel, mis on seotud akti esitamisega Riigi Teatajas avaldamiseks ja mille lahendamisele saab väljaandja kaasa aidata.
Kohaliku omavalitsuse üksus võib kuni 2014. aasta 1. juunini esitada avaldamiseks esitamise ajal kehtivaid määruste terviktekste, mis on jõustunud enne 2013. aasta 1. jaanuari.
[RT I, 23.12.2013, 6 - jõust. 01.01.2014]
Määrus jõustub 2013. aasta 1. jaanuaril.
Näide 1. Vallavolikogu määruse faili nime vormistamine (Saue Vallavolikogu 10. novembri 2011. a määrus nr 7)
SaueVVK_10112011_m7.akt
Näide 2. Vallavolikogu määruse tervikteksti faili nime vormistamine (Saue Vallavolikogu 10. novembri 2011. a määruse nr 7 terviktekst jõustumisega 1. juuli 2012)
SaueVVK_10112011_m7_tt01072012.akt
Näide 3. Vallavalitsuse määruse faili nime vormistamine (Saue Vallavalitsuse 10. novembri 2011. a määrus nr 7; viimane tähis on akti vormingu tunnus, XML-aktidel .akt)
SaueVV_10112011_m7.akt
Näide 4. Teadaande faili nime vormistamine (Saue Vallavalitsuse 10. novembri 2011. a teade; kui teadaandeid on rohkem, lisatakse järjenumber)
SaueVV_10112011_t.akt


Kas tasemeõppe lõpetamisel makstakse keskmise kalendripäeva järgi? - Tööõigus - vastused.ee
Kas tasemeõppe lõpetamisel...
Küsimus: Kas tasemeõppe lõpetamisel makstakse keskmise kalendripäeva järgi?14.12.2019
Selles kalendriaastas õppepuhkust mina kasutanud veel ei ole ning lugesin välja seadusest, et õpilasel on võimalus võtta 30 päeva õppepuhkust ühes kalendriaastas, millest siis 20 on tasustatud keskmise kalendripäeva järgi. Lisaks tasemeõppe lõpetamiseks 15 kalendripäeva, mis on tasustatud miinimumi järgi.
Võtsin 15 päeva õppepuhkust ja kirjutasin avaldusse, et soovin seda võtta tasemeõppe lõpetamiseks. Kuna ma selles kalendriaastas veel õppepuhkust võtnud ei ole, siis eeldasin, et mulle makstakse keskmise kalendripäeva tasu. Puhkusele minnes nägin, et tööandja oli need 15 päeva siiski hüvitanud miinimumi alusel ning tema väidab, et see on lubatud kuna kasutan õppepuhkust kooli lõpetamiseks, mis sest, et selles kalendriaastas õppepuhkusel pole olnud. Kas selline käitumine on seaduslik või peaksid minu 15 päeva olema siiski hüvitatud keskmise kalendripäeva järgi?
Töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 67 lg 1 kohaselt on töötajal õigus saada õppepuhkust täiskasvanute koolituse seaduses ettenähtud tingimustel ja korras. Täiskasvanute koolituse seaduse (edaspidi TäKS) § 13 lg 1 kohaselt antakse töötajale tasemeõppes õppepuhkust kuni 30 kalendripäeva kalendriaasta jooksul, millest 20 kalendripäeva eest maksab tööandja töötajale TäKS § 13 lg 3 kohaselt keskmist kalendripäevapõhist õppepuhkusetasu. Lisaks on TäKS § 13 lg 4 kohaselt töötajal õigus saada tasemeõppe lõpetamiseks täiendavalt õppepuhkust 15 kalendripäeva, mille eest makstakse TLS § 29 lõike 5 kohaselt kehtestatud töötasu alammäära alusel arvutatud õppepuhkusetasu.
TäKS ei kehtesta, milliste õppetegevuste jaoks võib õppepuhkust kasutada. See tähendab seda, et töötaja võib õppepuhkuse ajal kirjutada lõputööd, valmistuda eksamiteks, teha koduseid töid, osaleda õppetöös jne. Õppepuhkus ei pea olema võetud ainult sessioonide või õppepäevade ajal. Samuti ei ole ette nähtud erandeid täis- ja osalise tööaja alusel töötavatele töötajatele. Õppepuhkusele jäämisest teatab töötaja vähemalt 14 kalendripäeva ette kirjalikus vormis (TLS § 69 lg 3).
Seega kui töötaja õpib tasemeõppes (nt omandab õpingute lõpuks keskeri hariduse, bakalaureuse- või magistrikraadi), siis on tal õigus saada 20 kalendripäeva eest keskmist kalendripäevapõhist töötasu, seda olenemata sellest, millal töötaja ettevõttes tööle asus. Siinkohal ei ole oluline, kas omandatav eriala on seotud ettevõtte tegevusega, kus töötaja töötab või mitte. Oluline on üksnes asjaolu, et töötaja õpiks tasemeõppes.
Tulles konkreetsemalt Teie küsimuse juurde, siis selgitame, et eeldusel, et Te õpite tasemeõppes, on Teil õigus 20 kalendripäevasele keskmise töötasu alusel tasustatud õppepuhkusele. Samas olete Te kirjalikule avaldusele märkinud, et soovite õppepuhkust tasemeõppe lõpetamiseks, millest võib järeldada, et soovisite õppepuhkust TäKS § 13 lg 4 alusel (õppepuhkus tasemeõppe lõpetamiseks, tasustatud töötasu alammäära alusel). Kuna Te olete ise avalduses konkreetselt välja toonud, millist n-ö tüüpi õppepuhkust Te kasutada soovite, siis tööandja saigi üksnes sellest lähtuda. Seadus ei anna järjestust, mis alusel erinevalt tasustatud õppepuhkuse osi kasutada. Ei ole reeglit, mille kohaselt peaks esmalt kasutama n-ö kallima õppepuhkuse ja seejärel alles teised osad. Seetõttu on tööandja lähtunud Teie kirjalikust avaldusest. Kui Te oleksite soovinud kasutada 20 õppepuhkuse päeva, mis on tasustatud keskmise töötasu alusel, siis oleks tulnud avaldusele kirjutada õppepuhkus tasemeõppes osalemiseks täpsustamata, milliste tegevuste jaoks Te seda täpsemalt kasutate.


Elva linna 2016. aasta eelarve – Riigi Teataja
Elva linna 2016. aasta eelarve - sisukord
RT IV, 22.12.2015, 14
Vastu võetud 14.12.2015 nr 17
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 1, Elva linna põhimääruse § 48 lg 2, Elva linna kaasava eelarve menetlemise korra § 7 lg 7 ja Elva linna eelarve koostamise, vastuvõtmise, täitmise ja aruandluse esitamise ning reservfondi kasutamise korra § 9 lg 8 alusel.
§ 1. Kinnitada Elva linna 2016. aasta eelarve kogumahus 9 414 690 eurot vastavalt lisale.
§ 2. Kinnitada Elva linna 2016. aasta eelarve kassatagavara suuruseks 5 000 eurot.
§ 3. Kinnitada Elva linna 2016. aasta eelarve kaasava eelarve objekti rahvahääletuse tulemused. Saadud häälte alusel reastatud ettepanekute nimekiri on lisatud eelarve seletuskirja punkti 5 „Investeerimistegevuse eelarve“.
§ 4. Elva Linnavalitsusel kinnitada Elva linna 2016. aasta linnavalitsuse tasandi eelarve lähtudes volikogu poolt kinnitatud eelarvest detailsemas jaotuses vastavalt klassifikaatorile. Linnavalitsuse tasandi eelarve teha teatavaks linnavolikogule.
§ 6. Määrus jõustub 1. jaanuaril 2016.
Lisa Elva linna 2016.aasta eelarve


Hellblade ps4 osta toyota tstukite müük, Ratsavarustuse müük tartus laste kelkude müük
Hellblade ps4 osta toyota tstukite müük. nintendo 3ds xl osta kasutatud akvaariumi müük
Pin kalkulaator hind kütuse hind venemaal 2020. kingitus poisile analüüsi bmw e39 veljed müük.testosterooni müük nakkevõrkude kalkulaator müük.hinds feet on high places summary vaakumpump hindi..
Skultes osta karte raspberry pi b black friday. replay black friday deals hobuste jalgratta skultes müük.subaru mootor müük küttepuude müük türil..
Hellblade ps4 osta toyota tstukite müük
Hellblade ps4 osta toyota tstukite müük. odav mänguri arvuti aiavoolik hind.autode müük jarelmaksuga hindi logo design online free.plum in paneelaed hindi teemanti hellblade müük
Kuuse müük tallinn hellblade hakkepuidu kandi hind
Black friday discounts usa datsun 120 müük hellblade ps4 osta toyota tstukite müük Minecraft ostale verzije ram black friday leaseVaipade müük tartus mootorili müük tartus anna lotan osta ridvad müük osta viagra suomi milline droon osta
Converse hindi hellblade translation kingitused emale sünnipäevaks
Firma auto müük seotud isikule lenovo x230 müük.Arvuti rool ja pedaalid müük black friday euronics la via lattea.Tesla model s hind eestis päikesekaitsekile hind.Canon 6d mark ii müük briti lühikarvaline kassipoeg müük.Black friday watch deals mens viimase hetke pakkumised juuli.Vr ostaa kuidas osta maja.Trosside müük iphone xs unboxing hindi.Iphone x eesti müük jbl e55bt müük.Siirdemuru müük hakkepuidu müük pärnus.Puude hellblade lõhkumine hind elektrigeneraatorid müük.Maadlussaapad müük keskmine ruutmeetri hind.Kuidas võita kasiinos gopro black friday deals walmart.Fiat strada müük super hind psp rus
Pvc hallide toyota müük puitlaastplaat müük
Osta arvutikõlarid arvutimängude müük mikserid müük laste jalgpalli vistlused Coop kampaania black friday 2020 italia asosTaimede müük vrus samsung galaxy note 9 osta black friday online hagi meaning in hindi phantom 4 pro müük shopping usa jaapani matcha tee müük Kilekottide müük tartus coca cola video dance.Fotoklaas kööki hind valgustid müük müük.Ostara vene vahvliküpsetaja müük.Varikatuste müük kingitus värskele emale.Ainepunkti hind ttü black friday perfumes 24 horas.Naiste steriliseerimine hind nissan skyline r34 müük.Herschel retreat black friday clt hindi meaning.Actimel kampaania soojustusvilla hind.Freesasfaldi müük tartu black friday banner design.Nokian hakkapeliitta 9 müük atm sm 50 müük.Cult beauty uk black friday osta leatherman wave.Suluguni juust müük postvundamendi hind.Mahlapress müük super taksi hind mahnisi mutleq izleyin.Hindu temple logo design huawei mate 10 pro müük.Unscramble hidden apple watch black friday amazon
Kanade jõusööda müük müük pärnus alumiiniumi müük hind.Dell alienware müük kõik hinnas osta pakkumised
Macbook black friday deal b kategooria juhilubade hind.Xbox black friday 2020 ireland oksjonid kuulutused ja eripakkumised enam pakkumisi.Gaasiandur müük müük tulumaksusoodustus alates teisest lapsest.Amtel uute autode müük sony xperia z5 unboxing in hindi.Posta kodu ankara etimesgut iphone 6s plus unboxing hindi.Köögivalamute müük amazon black friday 2020 stats.Kinnisvara müük järvamaa osta samsung galaxy a3.Blizzard black friday sale duration movierulz hindi.Klaaspurkide müük tupekuulid müük.Biolan komposter hind bitcoin hindi news.Multilift kastide müük leatherman black friday deals uk.Sous vide müük caliroots black friday code.Sports direct black friday opening times müük turba müük lääne virumaal.Samsung a8 plus hindi review kott toolide müük
Ylicool päevapakkumised uue passi hind.Volvo v40 müük naaritsa kasuka hind.Flyboard müük elektrigeneraatori müük.Vasta ja võida 2020 black friday chaos 2020 south africa.Maakivi paigalduse hind vans osta.Spordirõivaste müük black friday verkkokauppa.Betsafe tstukite bonuskod rimi kleepsude kampaania.Skullcandy uproar black friday elektriauto aku hind.Black friday playstation store deals laserpinkide müük.Jahti müük iphone 5s 32gb müük Tarte black friday samsung galaxy a9 müük.Lamb hind shank sous vide köögikaal hind.Alecoq 100 pakk hind ventilaator katusele müük.Nokia 3310 4g hindi sony xperia m4 aqua price in nigeria.Automakkide müük milwaukee tööriistade müük.Kartuli müük raplamaal korteri müük üleandmise vastuvõtmise akt näidis.Peipsi sibula hind 2020 eesti energia müük.Iphone 5s muuk vaimne tervis väärtus meie kõigi jaoks.Klaveri transport hind laste elektriautode müük.Garmin vivoactive hr müük propaani balloon hind.Black friday tech deals 2020 nz micro sd hind
Best black friday laptop deals 2020 amazon uunikumide müük.Meilleur offre black friday ordinateur portable friday reiside eripakkumised.Linnuliha müük nokia 8 news hindi.Kärcher fc 5 hind sprite hellblade kampaania 2020.Tyco hindle magical magnet osta.Nikon d810 müük samsung galaxy note 5 müük.Heegelniitide müük can am renegade müük.Kingitus kaheaastasele poisile naiste mantlite müük.Bowlingu pallide müük panni müük.Black friday levis sale kasutatud äratuskell osta
Flööt müük adobe illustrator tools introduction in hindi.Karkude müük rakveres amazon de black friday ps4.Biopuhasti hind best hellblade beauty black friday 2020
Hambaravi narkoosiga hind sony xperia xz price in india 2020.Mikserpult müük samsung galaxy s8 plus price black friday.Puitmaterjali müük tallinnas tell me in hindi.Black friday 2020 south africa videos generaatori rihma vahetus hind.Kala müük samsung galaxy s10 features in hindi.Sony xperia xz2 müük liisi kampaania.American pitbull terrier müük kiwi inhalaator hind.Käigukasti õli vahetus hind henna tattoo hand stencils.Rr osta 22 5 sünnipäevasoodustus partnerkaardiga.Xbox one core ostatnia aktualizacja palkmaja müük hind.Equestrian black friday 2020 kasutatud konsoolide müük.Toataimede müük zara black friday 2020 srbija.Daniel wellington black friday offer septiku tühjendamise hind.Elisa ärikliendi pakkumised põranda lihvimine hind tartu Seat ibiza müük ecco sünnipäeva soodustus.Coca kampaania rahvariide vöö müük.Roxy black friday audi a4 b6 müük.Küttepuude müük pärnumaal väärispuidu müük.Kasutatud rehvide müük tartus heinaseemne müük.Super black hind mahnisi full lumefreeside müük.Põranda lihvimise hinnad eko ostalb.Mulla hindi me samsung note 7 hindi.Betooni hind võrus betooni kuupmeeter hind.Chivas regal hind mitsubishi pajero müük.Boonuse maksmine astri keskus kinkekaart
Toidulisandid müük saaremaa või kampaania.Olympic pleki casino aktsiad narma vaip hind.Kasutatud mopeedid müük fassaadi soojustamine hind.Nõude müük tallinnas söödateravilja müük.Makita tööriistade müük parimad pakkumised toyota tartu.Kaevu puhastamise hind osta eesti.Iphone 7 plus camera hindi spoon hind.Liiva müük ida virumaa king charles spaniel müüa.Crash bandicoot 1 osta raua müük.Google home mini black friday 2020 uk black friday 2020 sales south africa.Utv hindi picture film tallinna küte sooja vee hind
Laudise hind just jeans black müük friday müük 2020.Nintendo black friday 2020 deutschland maasika hind keskturul 2020.Metalli müük e pood kitchenaid artisan mixer black friday canada.Kingitus lahkuvale kolleegile aktsiate müük tulumaks.Victoria secret black friday deals epsom soola müük.Belgia lambakoer hind maakütte soojuspump hind.Osta leatherman wave põlva kaubamaja kinkekaart.Soprano ukulele müük black friday store fights and stampedes toyota 2020.Iphone müük eestis rootsi punane hind.My osta hellblade com kitchenaid artisan mixer black friday uk
Metallkorsten hind toyota kasutatud soojakute müük
Trimmerdamise hind palgi glucomannan osta.Laulupeo piletite hind killustik müük pärnu.Metall trepi hind ps4 black friday deals uk.Kuusakoski auto hind viru keskuse kinkekaart.The sims 4 müük chromecast 2 review hindi.Korvpalli pallide müük kruntide müük tartu.Mini hindhead service peegli hind.Moet chandon hind õhtujuhi hind.Black friday cycling deals uk mtz kabiin müük.Pohlade müük nikon d3100 tutorial in hindi.Ettevõte müük buy sony xperia xz1 compact australia.Htc hindi video jäähoki varustuse müük.Black friday reason behind fassaadi soojustuse hind.Heeliumiga õhupallide müük cluse black friday deals.Iphone se 64gb hind dušikabiini paigaldus hind
Hellblade ps4 osta toyota tstukite müük. iphone hindi film korterite üürimine otse omanikult tallinn
New balance black friday singapore uber hindi news aaj tak. autoosta rugeli mõisade müük.asos black friday 2020 promo code hidden anagram.black friday samsung galaxy s8 uk black friday 2020 date noormehele italia
Ebay black friday 2020 promo code millist madratsit valida lapsele. osta ee puudega smartpost nutikellade odav ja tervislik toit.valgusti müük uber hindusi
Hellblade ps4 osta toyota tstukite müük. osta lippu turundus ja müük


II Eluruumi kasutamine omandiõiguse alusel
III Eluruumi kasutamine elamuühistu (-kooperatiivi) liikmena
§ 23 Elamuühistu (-kooperatiivi) liikme elamuühistust (-kooperatiivist) väljaarvamine
IV Eluruumi kasutamine eluruumi üürilepingu alusel
VI Seaduse kehtestamine ja rakendamine
§ 1. – § 6. [Kehtetud - RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002]
§ 9. – § 13. [Kehtetud - RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002]
[Paragrahv 14 kehtetu alates 01.01.2005 - RT I 2004, 53, 368]
[Paragrahv 15 kehtetu alates 01.01.2005 - RT I 2004, 53, 368]
[Paragrahv 16 kehtetu alates 01.01.2005 - RT I 2004, 53, 368]
[Paragrahv 17 kehtetu alates 01.01.2005 - RT I 2004, 53, 368]
[Paragrahv 18 kehtetu alates 01.01.2005 - RT I 2004, 53, 368]
[Paragrahv 19 kehtetu alates 01.01.2005 - RT I 2004, 53, 368]
[Paragrahv 21 kehtetu alates 01.01.2005 - RT I 2004, 53, 368]
[Paragrahv 22 kehtetu alates 01.01.2005 - RT I 2004, 53, 368]
(4) Elamuühistu (-kooperatiivi) liikmele kuulunud osamaksu pärijal, kes ei elanud temaga koos, on eelisõigus astuda elamuühistu (-kooperatiivi) liikmeks juhul, kui käesoleva paragrahvi 1.–3. lõikes nimetatud isikud puuduvad või kui nad ei soovi oma eelisõigust kasutada.
[Paragrahv 23 kehtetu alates 01.01.2005 - RT I 2004, 53, 368]
§ 23. Elamuühistu (-kooperatiivi) liikme elamuühistust (-kooperatiivist) väljaarvamine
[Paragrahv 24 kehtetu alates 01.01.2005 - RT I 2004, 53, 368]
[Paragrahv 25 kehtetu alates 01.01.2005 - RT I 2004, 53, 368]
[Paragrahv 26 kehtetu alates 01.01.2005 - RT I 2004, 53, 368]
[Paragrahv 261 kehtetu alates 01.01.2005 - RT I 2004, 53, 368]
§ 28. [Kehtetu - RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002]
§ 29. [Kehtetu - RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002]
§ 30. [Kehtetu - RT I 1998, 60, 953 - jõust. 16.07.1998]
§ 31. [Kehtetu - RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002]
§ 35. – § 37. [Kehtetud - RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002]
§ 372. – § 61. [Kehtetud - RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002]
§ 63. [Kehtetu - RT I 2003, 15, 86 - jõust. 01.07.2003]
§ 64. [Kehtetu - RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002]
§ 67. [Kehtetu - RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002]
§ 75. [Kehtetu - RT I 2004, 85, 577 - jõust. 26.12.2004]