§ 133 Tasu teose koopia laenutamise eest avalikest raamatukogudest
§ 76 Autoreid, teoste esitajaid, fonogrammitootjaid, raadio- ja televisiooniorganisatsioone ning teisi õiguste omajaid esindavad organisatsioonid
§ 791 Õiguse teose edastamisele teostamine kollektiivse esindamise organisatsiooni kaudu
§ 813 Menetlus
§ 814 Autoriõiguste ja autoriõigustega kaasnevate õiguste tsiviilõiguslik kaitse
RT I 2004, 77, 527
22.09.2004 RT I 2004, 71, 500 29.10.2004, § 27¹ osas 1. 01. 2006
(11) --(12)
[Kehtetud - RT I 1999, 97, 859 - jõust. 06.01.2000]
2) levitada oma teost või selle koopiaid (õigus teose levitamisele). Levitamiseks loetakse teose või selle koopia omandiõiguse üleandmist või üldsusele kasutada andmist mis tahes viisil, sealhulgas rentimist ja laenutamist, välja arvatud arhitektuuriteose ja tarbekunstiteose rentimine ja laenutamine. Pärast autori poolt või tema loal teose koopia esmamüüki või omandiõiguse muul viisil üleandmist Euroopa Liidu liikmesriigis või Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ühinenud riigis lõpeb käesolevas punktis nimetatud õigus ja teose koopiat võib Euroopa Liidu liikmesriigis või Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ühinenud riigis edasi levitada autori nõusolekuta. Autorile kuulub ainuõigus lubada või keelata oma teose koopia rentimist ja laenutamist üldsusele ka juhul, kui õigus teose levitamisele on lõppenud, välja arvatud käesoleva paragrahvi 6. lõikes sätestatud juhud;
9) edastada teos raadio, televisiooni ja satelliidi kaudu ning taasedastada kaabellevivõrgu kaudu, samuti suunata teos üldsusele muude tehnikavahendite vahendusel, välja arvatud käesoleva paragrahvi punktis 9 1 nimetatud viisil (õigus teose edastamisele);
(7) Tasu väljamaksjal on õigus saada avalikelt raamatukogudelt kõiki tasu maksmiseks vajalikke andmeid. Sellega seotud lisakulutused kannab tasu väljamaksja.
(1) Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta on lubatud teise isiku õiguspäraselt avaldatud teose füüsilise isiku poolt reprodutseerimine isiklikeks vajadusteks. Selline reprodutseerimine ei tohi taotleda mis tahes ärilisi eesmärke.
(31) Teose reprograafiline reprodutseerimine on lubatud käesoleva seaduse §-s 271 ettenähtud korras.
(4) [Kehtetu - RT I 2004, 71, 500 - jõust. 29.10.2004]
31) ajalehtedes, ajakirjades ja perioodilistes väljaannetes päevakajalisel majanduslikul, poliitilisel või religioossel teemal avaldatud artiklite reprodutseerimine ja levitamine ajakirjanduses või samal teemal eetrisse antud raadio- ja televisioonisaadete edastamine raadio, televisiooni või satelliidi vahendusel või taasedastamine kaabellevivõrgus, välja arvatud juhud, kui teose autor või autoriõiguse valdaja on sellise reprodutseerimise või edastamise õiguse sõnaselgelt endale jätnud;
32) päevasündmuste kajastamisel nende sündmuste käigus nähtud või kuuldud kirjandus- ja kunstiteoste osaline reprodutseerimine ja üldsusele suunamine raadio, televisiooni, fotograafia, kino või satelliidi vahendusel või taasedastamine kaabellevivõrgus, kuid sellises vormis ja ulatuses, mis vastab päevasündmuste kajastamise vajadusele;
[kehtetud - RT I 1999, 10, 156 - jõust. 15.02.1999]
7) avalikult peetud kõnedest väljavõtete, ettekannete, jutluste, kohtukõnede jms suuliste teoste kasutamine ajakirjanduses, kinos, raadios, televisioonis või kaabellevivõrgu vahendusel päevasündmuste kohta informatsiooni edasiandmise eesmärgil ja ulatuses, mis vastab sellise informatsiooni edasiandmise vajadustele. Poliitilise sisuga kõnesid võib nimetatud tingimustel kasutada täies mahus. Käesolevas punktis nimetatud avalikult esitatud teoste kogumike väljaandmise õigus kuulub autorile;
9) avalikustatud teoste reprodutseerimine ja levitamine reljeefses punktkirjas või muul tehnilisel viisil pimedate jaoks (välja arvatud teosed, mis on spetsiaalselt loodud pimedate jaoks sellisel viisil reprodutseerimiseks) tingimusel, et selline kasutamine ei taotle ärilisi eesmärke.
(1) Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta on lubatud reprodutseerida arhiivi, avaliku raamatukogu või avaliku muuseumi kogus või kollektsioonis olevat teost ühe koopiana, selleks et:
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes ettenähtud teose reprodutseerimine on lubatud tingimusel, et antud raamatukogu, arhiivi või muuseumi tegevus ei taotle mis tahes ärilist eesmärki ja on võimatu omandada teose uut koopiat.
(3) Raamatukogul, arhiivil või muuseumil on õigus reprodutseerida oma kogusse või kollektsiooni kuuluvat teost või selle osa füüsilise isiku tellimuse alusel isiklikeks vajadusteks kasutamise eesmärgil (§ 18 1. lõige). Avalikud raamatukogud ja avalikud muuseumid, samuti arhiivid võivad oma territooriumil asuvate eriseadmete kaudu oma kogudesse kuuluvaid teoseid või autoriõigusega kaasnevate õiguste objekte kättesaadavaks teha füüsilise isiku tellimuse alusel õppe- või teaduslikul eesmärgil kasutamiseks.
1) mis on eksporditud või Eestist ühendusesisesesse riiki viidud;
(5) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes ettenähtud tasu kogujaks määratud autoreid esindaval kollektiivse esindamise organisatsioonil on õigus saada tolli- ja statistikaorganitelt, tootja- ja impordiorganisatsioonidelt ning müüjatelt kõiki vajalikke andmeid tasu kogumiseks.
[RT I 2004, 71, 500 - jõust. 01.01.2006]
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes toodud kasutusviiside eest teose esitajatele ja fonogrammitootjale ühekordselt makstav õiglane tasu makstakse välja võrdsetes osades, kui teose esitajate ja fonogrammitootja kokkuleppega ei ole ette nähtud teisiti.
(2) Käesolevas paragrahvis ettenähtud vaba kasutamine on lubatud vaid tingimusel, et ei piirata põhjendamatult autoriõigusega kaasnevate õiguste omaja seaduslikke huvisid või selline kasutamine pole vastuolus nende resultaatide normaalse majandusliku kasutamisega.
§ 76. Autoreid, teoste esitajaid, fonogrammitootjaid, raadio- ja televisiooniorganisatsioone ning teisi õiguste omajaid esindavad organisatsioonid
(1) Autoritel, teoste esitajatel, fonogrammitootjatel, raadio- ja televisiooniorganisatsioonidel ning teistel autoriõiguste ja autoriõigusega kaasnevate õiguste omajatel on õigus õigusaktidega kehtestatud korras luua ühinguid oma autoriõiguste ja muude käesolevast seadusest tulenevate õiguste ühiseks teostamiseks ning loominguliste ja majanduslike huvide tagamiseks. Nimetatud kollektiivse esindamise organisatsioonid on mittetulundusühingud, kelle asutamise, tegevuse ja lõpetamise suhtes kohaldatakse mittetulundusühingute seadust (RT I 1996, 42, 811; 1998, 96, 1515; 1999, 10, 155; 23, 355; 67, 658) käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
2) muusika-, kirjandus- ja kunstiteoste üldsusele suunamine raadio, televisiooni, kaabellevivõrgu, satelliidi ja muude tehnikavahendite vahendusel;
(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktides 3-5 ja punktis 71 nimetatud valdkondadega seonduvaid õigusi teostatakse ainult kollektiivse esindamise organisatsioonide kaudu. Seejuures on nendel organisatsioonidel õigus saada kõikidelt avalik-õiguslikelt ja eraõiguslikelt isikutelt vajalikku tõepärast suulist ja dokumentaalset teavet teoste kasutamise eest ettenähtud tasu kogumise ja jaotamisega seotud mahus.
(2) Kui käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud õiguste omaja, välja arvatud raadio- ja televisiooniorganisatsioon, ei ole oma õiguste teostamiseks sõlminud lepingut ühegi kollektiivse esindamise organisatsiooniga, on teda volitatud esindama see organisatsioon, kes esindab sama kategooria õiguste omajaid. Kui selliseid kollektiivse esindamise organisatsioone on mitu, võib õiguste omaja valida, kes neist on volitatud teda esindama.
(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõike alusel esindataval õiguste omajal on kollektiivse esindamise organisatsiooni ja kaabellevi operaatori vahelisest lepingust tulenevalt samad õigused ning kohustused kui selle kollektiivse esindamise organisatsiooni poolt liikme- või muu vastava lepingu alusel esindataval õiguste omajal.
(4) Käesoleva paragrahvi 2. lõike alusel esindatav õiguste omaja võib nõuda kollektiivse esindamise organisatsiooni ja kaabellevi operaatori vahelisest lepingust tulenevate õiguste tunnustamist ja nendele õigustele vastavate kohustuste täitmist kolme aasta jooksul, arvates tema käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud õiguste objekti sisaldava taasedastamise toimumise päevast.
§ 791. Õiguse teose edastamisele teostamine kollektiivse esindamise organisatsiooni kaudu
(2) Õiguste omajal, keda kollektiivse esindamise organisatsioon esindab käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud korras, on igal ajal õigus nõuda sellise esindamise lõpetamist ja teostada oma õigusi individuaalselt või kollektiivselt.
(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõiget kohaldatakse üksnes juhul, kui õiguste teostamist käsitlev teave kuulub teose, autoriõigusega kaasnevate õiguste objekti või andmebaasi käesoleva seaduse 8 1. peatüki mõistes juurde või esitatakse samal ajal nende üldsusele suunamisega.
[Kehtetud - RT I 2004, 71, 500 - jõust. 29.10.2004]
§ 813. Menetlus
(1) Kui väärteoprotokoll on koostatud käesoleva seaduse § 811 lõikes 1 või 2 nimetatud väärteo kohta, võib väärteoasja menetlev asutus keelata jaekaubanduse kohta registreeringut omaval isikul kauplemise Eesti Kaupade Nomenklatuuri (edaspidi EKN) selles rubriigis nimetatud kaubaga, mille hulka kuulub kauplemise objektiks olnud piraatkoopia. Keeld kehtib, sõltumata väärteo toimepanemise kohast, kõigi tegevuskohtade suhtes kuni asjas tehtud otsuse jõustumiseni. Väärteoasja menetlev asutus teeb vastavasisulise märke majandustegevuse registri kolmandasse jakku või teeb ettepaneku vastavasisulise märke tegemiseks valla- või linnavalitsusele.
(2) Kui menetlus isiku suhtes käesoleva seaduse § 811 lõikes 1 või2 nimetatud väärteo kohta lõpetatakse, kustutab väärteoasja menetlev asutus või valla- või linnavalitsus väärteoasja menetleva asutuse ettepanekul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud märke majandustegevuse registrist.
(3) Isikul, kelle karistamise kohta käesoleva seaduse § 811 lõike 1 või 2 järgi on otsus jõustunud, on keelatud kauplemine EKN-i selles rubriigis nimetatud kaubaga, mille hulka kuulub väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud piraatkoopia. Keeld kehtib, sõltumata väärteo toimepanemise kohast, kõigi tegevuskohtade suhtes kolme aasta vältel otsuse jõustumise päevast arvates.
(1) Käesoleva seaduse § 76 2. lõike punktides 3-5 ja 71 sätestatud juhtudel on kollektiivse esindamise organisatsioon ja kasutaja kohustatud astuma läbirääkimistesse ja pidama läbirääkimisi heas usus. Pooled ei tohi vältida läbirääkimistesse astumist ega tohi läbirääkimisi takistada ilma mõjuva põhjuseta.
(3) Kui kollektiivse esindamise organisatsioon ja kasutaja ei ole saavutanud kokkulepet, on ühel või mõlemal poolel õigus pöörduda vaidluse lahendamiseks vahendaja poole. Vahendajaks võib olla autoriõiguse komisjon (§ 87) või poolte valitud üks või mitu isikut, kelle sõltumatus ja erapooletus on väljaspool mõistlikku kahtlust. Kui pooled ei pöördu autoriõiguse komisjoni poole, kohaldatakse vahendaja otsuse suhtes käesoleva seaduse § 87 lõike 12 sätteid.
(13) Käesoleva seaduse § 271 jõustub 2006. aasta 1. jaanuaril.


tervisekahju, kehavigastuse või surma põhjustamine
kahju hüvitamise eesmärk (diferentsihüpotees)
kahju ettenähtavuse põhimõte
kahju hüvitamine alusetult vabaduse võtmise ja isikuõiguse rikkumise korral
keskkonnakahju hüvitamine
puhtmajanduslik kahju
lepingust tuleneva kohustuse rikkumine
lähedase surma põhjustamine
asja hävimine või kaotsiminek
hinnavahe hüvitamine
1-18-7833/63 Riigikohtu kriminaalkolleegium 12.11.2019
VÕS § 134 lg 2
KrMS § 38 1 lg 6
Kriminaalmenetluse seadustiku (KrMS) § 38^1 lg 1 p 1 sätestab, et kannatanu võib tsiviilhagis esitada nõude, kui selle eesmärk on kriminaalmenetluse esemeks oleva teoga rikutud kannatanu hüveolukorra taastamine või heastamine, kui selle nõude aluseks olevad faktilised asjaolud kattuvad olulises osas menetletava kuriteo tehioludega ja kui sellist nõuet oleks võimalik läbi vaadata ka tsiviilkohtumenetluses. Nõutav ei ole, et tsiviilhagi aluseks olevad faktilised asjaolud oleksid täielikult hõlmatud süüdistuse alusfaktidest. Kriminaalmenetluses esitatud tsiviilhagi lahendamine on võimalik ka juhul, kui kahju tekitamine ei ole kuriteo koosseisuline tunnus, sest sellise hagi esemeks võib olla mis tahes tsiviilõiguslik nõue, mis on vahetult suunatud kuriteo tunnustele vastava teoga rikutud hüveolukorra taastamisele (vt nt RKKKo 3-1-1-23-14, p 25) Lahendades küsimust tsiviilhagi aluseks olevate asjaolude kattuvuse kohta süüdistuse alusfaktidega, on kriminaalasja lahendaval kohtul hindamisruum, mis muu hulgas võimaldab arvestada juhtumi isepära. Samas on see siiski piiratud ega anna kohtule alust jätta menetlemata tsiviilnõudeid, mis on süüdistuses kirjeldatud teoga olemuslikult seotud ja mille lahendamine kriminaalmenetluses on selgelt kooskõlas tsiviilhagi instituudi eesmärgiga. (Vt nt RKKKm 3-1-1-22-17, p 42.) (p-d 15-16)
Tsiviilhagi menetlemisel lähtutakse kriminaalmenetluse seadustikus reguleerimata küsimuse lahendamisel tsiviilkohtumenetluse seadustikus (TsMS) sätestatust (KrMS § 38^1 lg 6). Süüdistatavad on kannatanule kui tsiviilhagi esitajale kahju tekitamise osas solidaarvõlgnikud (VÕS § 137), kes osalevad kaaskostjatena menetluses iseseisvalt ja kelle puhul ühe kostja toimingust ei tulene kaaskostjale üldjuhul õiguslikke tagajärgi (TsMS § 207 lg 2) (vt ka RKTKo 2-13-23176/103, p 14). (p 18)
Tsiviilõiguslikult mõistetakse kehavigastuse all igasugust inimese kehalisse terviklikkusesse lubamatut sekkumist ja tervisekahjustust kui inimorganismi (seesmise) seisundi negatiivset mõjutamist. Õiguskirjanduses on neid mõisteid lähemalt selgitatud nii, et kehavigastus on välisest füüsilisest mõjutusest tingitud kehalise terviklikkuse rikkumine või kahjustamine, samas kui tervisekahjustuseks loetakse mistahes hälbe tekitamist organismi normaalse ja tavapärase seisundiga võrreldes, sh füüsilise mõjutuse tagajärjel põhjustatud organismi talitluse häiret ja organismi seesmist patoloogilist seisundit, mis võivad olla tingitud inimese psüühika mõjutamisest (vt P. Varul jt (koost). Võlaõigusseadus III. Kommenteeritud väljaanne. Tallinn: Juura 2009, § 1045 komm 3.3 ja P. Varul jt (koost). Võlaõigusseadus I. Kommenteeritud väljaanne. Tallinn: Juura 2016, § 129 komm 4.2). (p 21)
Karistusseadustik ei erista kehavigastuse ja tervisekahjustuse mõistet, kuid teeb vahet tervise kahjustamisel ja valu tekitaval kehalisel väärkohtlemisel (KarS § 121 lg 1). Nii tervisekahjustus kui ka valu on normatiivsed koosseisutunnused. Esimese neist tunnustest defineerib Vabariigi Valitsuse 13. augusti 2002. a määruse nr 266 „Tervisekahjustuse kohtuarstliku tuvastamise kord“ § 1 lg 2, mille kohaselt on tervisekahjustus osutatud määruse mõttes organismi elundite ja kudede anatoomilise terviklikkuse või nende füsioloogiliste funktsioonide häire, samuti haigus või muu patoloogiline seisund, mis tekib mehaanilise, füüsikalise, keemilise, bioloogilise, psüühilise või muu teguri toimel. Valu kui koosseisulist asjaolu on määratletud kohtupraktikas. Selle all peetakse silmas organismi kaitsefunktsiooni, mis on käsitatav kudede tegeliku või potentsiaalse kahjustamise või ülekoormatusega kaasneda võiva ebameeldiva aistingu ja tundeelamusena, mille ülesandeks on motiveerida ohtlikku olukorda lõpetama või vältima (vt nt RKKKo 3-1-1-29-15, p 11.1). (p 22)
Kannatanu kahjuhüvitusnõue võib kriminaalmenetluses tulla VÕS § 1045 lg 1 p 2 ja VÕS § 134 lg 2 alusel kõne alla tsiviilhagi lahendades ka siis, kui kohus on süüdistatava karistusõigusliku vastutuse eeldusena tuvastanud üksnes valu tekitamise. Nii nagu teise inimese tervise kahjustamisel (KarS § 121 lg 1 esimene alternatiiv), sekkutakse ka valu tekitava kehalise väärkohtlemise korral (KarS § 121 lg 1 teine alternatiiv) olulisel määral inimese kehalisse puutumatusesse ning häiritakse tema kehalist ja vaimset heaoluseisundit. Deliktiõiguslikult on vaja hinnata seda, kas ja kui intensiivselt valu tekitava kehalise väärkohtlemisega kannatanu kehalist terviklikkust rünnati ning tema tervislikku seisundit mõjutati. Kohtu hinnang isikukahju kohta sõltub igal üksikjuhul konkreetsetest teo toimepanemise asjaoludest ja see tuleb kohtul faktiliste asjaolude põhjal tuvastada. Igasugune valu tekitav kehaline väärkohtlemine kujutab endast potentsiaalselt sellist tegu, millega võib tekitada kannatanule olulisi negatiivseid tagajärgi ja mis võivad olla aluseks kahju hüvitamisele. Seepärast on ka sellise käitumise korral põhjust kõnelda võimalikust deliktiõiguslikust vastutusest (VÕS § 1045 lg 1 p 2) ja kannatanu kahjuhüvitusnõudest. See hõlmab mittevaralise kahju hüvitamist, mille all mõistetakse eelkõige kahjustatud isiku füüsilist ja hingelist valu ning kannatusi (VÕS § 128 lg 5). Üldistatuna ei ole kehavigastuse ja tervisekahjustuse tsiviilõiguslik mõiste võrreldes tervisekahjustuse mõistega karistusõiguses täiel määral kattuvad ning viimane on oma tähendusalalt mõnevõrra kitsam. Kokkuvõttes võib süüdistatav deliktiõiguslikult vastutada ja kannatanul tekkida alus kahju hüvitamiseks ka siis, kui tegemist on pelgalt valu tekitava kehalise väärkohtlemisega karistusõiguse tähenduses, sest selline isikukahju langeb VÕS § 1045 lg 1 p 2 alla. (p-d 23-25)
KarS § 121 puhul ei loeta karistatavaks selliseid tegusid, mis seisnevad teise inimese keha vähese intensiivsusega mõjutamises (nt kinnihoidmises, pigistamises, tõukamises või trügimises), kui sellega ei kaasne tüüpilise tagajärjena tervisekahjustust või valuaistingut. Kui valu või tervisekahjustuse tekkimine pole objektiivse kõrvalseisja seisukohast hinnatav süüdistatava teo tüüpilise tagajärjena, tuleb ka teo tagajärje objektiivset omistamist eitada. Selle lisanõude eesmärk on vältida isiku alusetut süüditunnistamist kuriteos nendel juhtudel, mil nn sõltumatu kolmanda isiku objektiivne hinnang isikutevahelisele füüsilisele kontaktile eitab karistusõiguslikult relevantse tagajärje (nt valu) tekkimise võimalikkust. (Vt nt RKKKo 1-16-10326/51, p 27.) Sarnaselt saab valu tekitava kehalise väärkohtlemise korral ka deliktiõiguslik vastutus tekkida üksnes siis, kui kannatanu kehalise terviklikkuse häiritus ja tervisliku seisundi mõjutatus on piisavalt olulised. Need ei hõlma mitte igasugust kannatanu seisukohast soovimatut kehalist kontakti ja tema füüsilist puutumatust riivavat käitumist. Teise inimese kehalise ja vaimse heaoluseisundi vähetähtsate riivete ehk bagatellide puhul ei tule kõne alla õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamine. Niisiis ei saa tunnustada mittevaralise kahju nõuet juhtudel, mil sekkumine kannatanu kehalisse puutumatusesse on kõigest marginaalne. Näiteks löögi puhul on vajalik selle teatud intensiivsus (vt ka RKKKo 3-1-1-50-13, p 11). Rääkimaks niisuguste juhtumite puhul deliktiõiguslikust vastutusest, peab süüdistatava tekitatud valu mõjutama kannatanut oluliselt. Seda võivad näidata lisaks teo toimepanemise asjaoludele ehk tehioludele näiteks teo tagajärjel kannatanu haiglasse pöördumine ja tema isikukahju fikseerimine, samuti tervisliku seisundi parandamiseks erinevate abinõude kasutamine (nt valuvaigistite tarvitamine jm). Kohtul tuleb arvestada kõiki võimalikule kahjule osutavaid asjaolusid ja hinnata neid kogumis ning põhjendada, miks on konkreetsel juhul tsiviilõiguslikus tähenduses põhjust rääkida kehavigastusest või tervisekahjustusest. (p-d 27-29)
2-15-8533/125 Riigikohtu tsiviilkolleegium 31.10.2018
VÕS § 770 lg 3
VÕS § 770 lg 4
VÕS § 134 lg 1
VÕS 770 lg-st 3 järeldub, et asjaolu puhul, mille dokumenteerimiskohustust tervishoiuteenuse osutaja rikkus, pöördub tõendamiskoormis ümber ning tervishoiuteenuse osutaja peab tõendama, et asjaolu ei esinenud. (p 14) Tervishoiuteenuse osutaja poolt õige diagnoosi määramata jätmist saab üldjuhul pidada patsiendi haiguse süvenemisega kaasneva mittevaralise kahju põhjuseks. VÕS § 770 lg 4 järgi eeldatakse diagnoosi- või ravivea korral patsiendil terviserikke tekkimisel, mida oleks saanud tavapärase raviga ilmselt vältida, et kahju tekkis vea tagajärjel.
VÕS § 770 lg 4 kohaselt peab patsient tõendama tervishoiuteenuse osutaja diagnoosi- või ravivea ja endal terviserikkega kahju tekkimise ning põhistama, miks ta arvab et õige diagnoosi ja ravi korral ei oleks kahju tekkinud. Tervishoiuteenuse osutaja peab aga oma vastutuse välistamiseks tõendama, et kahju ei tekkinud tema diagnoosi- või ravivea tõttu, st puudub põhjuslik seos diagnoosi- ja/või ravivea ning tekkinud kahju vahel (vt Riigikohtu 8. aprilli 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-171-10, p 16). VÕS § 770 lg 4 kohaselt kehtib selline põhjusliku seose eeldus vaid diagnoosi- või ravivea korral. Kui tegemist on aga patsiendi terviseriskist teavitamata jätmisega, siis VÕS § 770 lg 4 ei kohaldu. (p 15)
Kui tervishoiuteenuse osutaja on lepingut rikkunud ja põhjustanud patsiendile sellega mittevaralist kahju, tuleb tal kahju hüvitamise kohustusest vabastamiseks tõendada süü puudumist VÕS § 103 lg-st 1 ja § 770 lg-st 1 tulenevalt (vt Riigikohtu 8. aprilli 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-171-10, p 17). (p 17)
Kui tervishoiuteenuse osutaja vastutab patsiendile lepingurikkumisega tekitatud mittevaralise kahju eest, peab ta maksma rahalist hüvitist VÕS § 134 lg 1 järgi. Ravi alustamise viibimisega tekitatud mittevaralise kahju hüvitamine on hõlmatud patsiendi väidetavalt rikutud lepingulise kohustuse kaitse-eesmärgiga ning selline kahju on tervishoiuteenuse osutajale ette nähtav.
Kahjuhüvitise suuruse kindlaksmääramisel on tähtis ajavahemik, mille jooksul patsient tervishoiuteenuse osutaja rikkumise tõttu ennast ei ravinud. Kui tervishoiuteenuse osutaja vastutab patsiendile mittevaralise kahju tekitamise eest, tuleb kahjuhüvitise suuruse kindlaksmääramisel arvestada kõiki asjaolusid. (p 18)
1-16-5540/42 Riigikohtu kriminaalkolleegium 13.10.2017
KarS § 121 lg 1
Riigikohtu kriminaalkolleegiumi kogu koosseis käsitles 1. juulil 2014 jõustunud korrakaitseseaduse ja samal ajal karistusseadustikus tehtud muudatuste jõustumise järgset õiguslikku olukorda 2. juuni 2017. a otsuses kriminaalasjas nr 3-1-1-15-17. Kolleegium selgitas, et kehtiv KarS § 263 kujutab endast blanketset süüteokoosseisu, mille objektiivseid tunnuseid tuleb sisustada korrakaitseseaduse sätete kaudu. Süüdlase käitumise kvalifitseerimiseks avaliku korra rikkumisena peab tuvastama, et tegu pandi toime avalikus kohas (KorS § 54) ja et selle teoga rikuti mõnda KorS §-s 55 või §-s 56 ette nähtud avalikus kohas käitumise üldnõuet. Avaliku korra raske rikkumise korral peab kindlaks tegema ka mõne KarS § 263 lg 1 p-s 1 või 2 sätestatud kvalifitseeriva koosseisutunnuse olemasolu (nt vägivalla). Jätkuvalt on vaja tuvastada seegi, et kõnealuse teoga häiriti või ohustati asjasse mittepuutuvaid isikuid. (p 23)
Kuna mittevaralise kahju hüvitise suurused peavad vastama ühiskonna heaolu üldisele tasemele, on mõistetav, et väljamõistetud hüvitis ületab mõnevõrra kohtute osutatud aastatetaguse kohtupraktika analüüsis märgitut. (p 31)
3-2-1-37-17 Riigikohus 10.05.2017
VÕS § 758 lg 1
VÕS § 766 lg 1
Mittevaralise kahju hüvitise väljamõistmiseks VÕS § 134 lg 2 järgi võib anda alust ka haigusesse nakatumine, ilma et sellega kaasneksid vahetud muudatused või kahjustused isiku organismis või otsene valu. Kui kannatanu jäeti nakkushaiguse kahtlusest õigel ajal teavitamata, tuleb mittevaralise kahju hüvitamise nõude eeldustena muu hulgas kontrollida, kas ravi korral oleks olnud võimalik haigust vältida ning samuti seda, kas kannatanu teadis nakkushaiguse kahtlusest ja oleks saanud tervishoiuteenuse osutamise lepingust tulenevale teavitamiskohustuse rikkumisele vaatamata kahju ära hoida. (p-d 14-15)
3-2-1-177-12 Riigikohus 30.01.2013
KS § 37 lg 2 p 2
TsÜS § 153
Aegumisele tuginemiseks piisab selgest suulisest vastuväitest (vt ka Riigikohtu 10. oktoobri 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-41-07, p 24).
Kutsehaigusega põhjustatud tervisekahjustuse korral õiguste rikkumisest teadasaamiseks tuleb lugeda tervisekahjustusest tuleneva varalise kahju tekkimisest teadasaamise aeg.
Tervisekahjustusest tuleneva nõude aegumist ei arvestata ositi ja TsÜS § 154 kohaldamisele ei kuulu. Asjas kohaldub TsÜS § 153 (surma põhjustamisest, kehavigastuse tekitamisest, tervise kahjustamisest või vabaduse võtmisest tuleneva nõude aegumine), mis on TsÜS § 150 suhtes erinormiks (vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 7. novembri 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-126-12, p 14).
Mittevaralise kahju puhul saab vähemalt üldjuhul eeldada, et kannatanu saab sellest teadlikuks kohe, kui talle saavad teatavaks nõude aluseks olevad asjaolud.
Kui maakohus on rikkunud selgitamiskohustust, võib ringkonnakohus teha pooltele ettepaneku esitada täiendavaid tõendeid ka apellatsioonimenetluses. Sellisel juhul ei piira TsMS § 652 lg-s 4 sätestatu uute tõendite vastuvõtmist.
Igaühel on õigus teada tema tsiviilasja lahendavat kohtukoosseisu nimeliselt, et põhjendatud vajadusel esitada koosseisu liikmete vastu taandusi. Kohtukoosseisu määramine ja asendamine peab toimuma objektiivsete kriteeriumite järgi ning määramise kord peab olema ka menetlusosalistele arusaadav. Samuti peab kõrgema astme kohtul olema võimalik kohtukoosseisu määramist kontrollida. See on üks erapooletu õigusemõistmise garantiidest (vt Riigikohtu 23. veebruari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-172-10, p 10). Kui ringkonnakohtu koosseisu vahetumine ei ole poolte ega kõrgema astme kohtu jaoks kontrollitav, on tegemist menetlusõiguse normi olulise rikkumisega, mis toob kaasa kohtuotsuse tühistamise (vt Riigikohtu 17. märtsi 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-10-08, p 13). Erandina võib selline rikkumine mitte tuua kaasa kohtuotsuse tühistamist juhul, kui uus kohtukoosseis sai menetlusosalistele teatavaks kohtuistungil (vt Riigikohtu 1. veebruari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-125-10, p-d 74, 79 ja 80; 23. veebruari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-172-10, p 10).
Kui tsiviilasi lahendatakse kirjalikus menetluses ja otsuse peab mingil põhjusel tegema esialgu välja kuulutatud kohtukoosseisust erinev koosseis, tuleb sellest menetlusosalistele enne teatada. Ainult nii on tagatud menetlusosalise TsMS § 199 lg 1 p-s 1 nimetatud õigus teada ja TsMS § 199 lg 1 p-s 3 sätestatud õigus esitada taandusi kohtukoosseisu vastu. Nende sätete rikkumine kirjalikus menetluses on käsitatav menetlusõiguse normi olulise rikkumisena TsMS § 669 lg 2 mõttes, sest sellised rikkumised võivad mõjutada asja läbivaatamise tulemust.
Kui maakohus on oma otsuse sissejuhatavas osas jätnud hagi hinna märkimata, peab ringkonnakohus selle vea parandama sõltumata sellest, kas hagi hinna maakohtu lahendisse märkimata jätmist on vaidlustatud. Vastasel korral ei oleks pooltel võimalik taotleda pärast maakohtu lahendi jõustumist menetluskulude kindlaksmääramist.
Mittevaralise kahju hüvitamise võimalus tervisekahjustuse korral sätestati 1. juulil 2002 jõustunud VÕS §-s 130. Seaduses ei sätestatud mittevaralise kahju nõudmise võimalust tagasiulatuvalt varem (st enne võlaõigusseaduse jõustumist) põhjustatud tervisekahjustuse eest. Kuna enne põhiseaduse jõustumist kehtinud seadused ning 1. septembrist 1994 kehtima hakanud tsiviilseadustiku üldosa seadus ei võimaldanud nõuda mittevaralise kahju hüvitist tervisekahjustuse korral, siis ei ole hagejal materiaalõiguslikku alust nõuda mittevaralise kahju rahalist hüvitamist.
Kui ringkonnakohtu koosseisu vahetumine ei ole poolte ega kõrgema astme kohtu jaoks kontrollitav, on tegemist menetlusõiguse normi olulise rikkumisega, mis toob kaasa kohtuotsuse tühistamise (vt Riigikohtu 17. märtsi 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-10-08, p 13). Erandina võib selline rikkumine mitte tuua kaasa kohtuotsuse tühistamist juhul, kui uus kohtukoosseis sai menetlusosalistele teatavaks kohtuistungil (vt Riigikohtu 1. veebruari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-125-10, p-d 74, 79 ja 80; 23. veebruari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-172-10, p 10).
3-2-1-171-10 Riigikohus 08.04.2011
Kohus ei tohi kahju hüvitamise nõude lahendamisel kohaldada vaheldumisi lepingulise ja lepinguvälise vastutuse sätteid (vt ka Riigikohtu 23. septembri 2005. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-80-05, p 21; Riigikohtu 11. märtsi 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-8-08, p 19; Riigikohtu 19. mai 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-46-09, p 11).
Olukorras, kus kannatanu saab valida, kas ta nõuab lepingu rikkumise tõttu tekitatud kahju hüvitamist lepingu või kahju õigusvastase tekitamise sätete alusel, võib kannatanu esitada oma nõuded alternatiivselt. Nõude kvalifitseerimine on kohtu ülesanne sõltumata poolte väidetest (vt Riigikohtu 11. märtsi 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-8-08, p 19). Kui hageja ei ole oma nõuet selgelt määratlenud, peab kohus eelmenetluses selgitama hageja nõuet ning juhtima tähelepanu õigussuhte võimalikule õiguslikule kvalifikatsioonile, sh selgitama välja, kas hageja järjestab võimalikud nõude alused või jätab kohtu valida, millisel õiguslikul alusel on hagi võimalik hageja esitatud ja tõendatud asjaolude alusel rahuldada (vt Riigikohtu 9. märtsi 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-169-10, p 11).
Mittevastava tervishoiuteenusega tekitatud kahju hüvitamist saab kannatanu nõuda eelkõige tervishoiuteenuse osutamise lepingu rikkumise tõttu, s.o lepingu alusel. Lepingulise kohustuse rikkumise tulemusena isikule tervisekahjustuse tekitamise korral võib tervishoiuteenuse osutaja VÕS § 1044 lg 3 järgi vastutada ka kahju õigusvastase tekitamise sätete järgi (VÕS § 1043 jj).
Tervishoiuteenuse osutamise raames patsiendile vale diagnoosi määramist saab pidada tervishoiuteenuse osutamise eesmärgist tulenevalt sellest lepingust tuleneva kohustuse rikkumiseks. Tervishoiuteenuse osutaja peab üldjuhul hüvitama patsiendile diagnoosi- ja raviveast tingitud kahju, sh kahju, mis tekkis haiguse diagnoosimata jätmisest, kui haiguse diagnoosimine oli arstiteaduse üldist taset arvestades ja tavalist hoolsust järgides võimalik. Üldjuhul saab patsient nõuda tervishoiuteenuse osutajalt mõistlikku rahasummat, hüvitamaks talle diagnoosi- või raviveaga kaasnenud füüsiline ja hingeline valu ning kannatused kui mittevaraline kahju. (vt ka Riigikohtu 26. septembri 2006. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-53-06, p 13 ja vt Riigikohtu 9. aprilli 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-19-08, p 14). Tervishoiuteenuse osutamisel tehtud diagnoosi- või raviviga peab olema põhjustanud patsiendile kahju, st ilma selle veata ei oleks patsiendil kahjulikke tagajärgi saabunud, sh diagnoosi- või raviveata ei oleks patsiendil füüsilist ega hingelist valu ega kannatusi kui mittevaralist kahju tekkinud. Tervishoiuteenuse osutaja poolt õige diagnoosi määramata jätmist saab üldjuhul pidada patsiendi haiguse süvenemisega kaasneva mittevaralise kahju põhjuseks. Patsient peab tõendama tervishoiuteenuse osutaja diagnoosi- või ravivea ja endal terviserikkega kahju tekkimise ning põhistama, miks ta arvab et õige diagnoosi ja ravi korral ei oleks kahju tekkinud. Tervishoiuteenuse osutaja peab aga oma vastutuse välistamiseks tõendama, et kahju ei tekkinud tema diagnoosi- või ravivea tõttu, st puudub põhjuslik seos diagnoosi- ja/või ravivea ning tekkinud kahju vahel. Kui tervishoiuteenuse osutaja rikkumine seisneb diagnoosi- või raviveas, tähendab see eelkõige seda, et tervishoiuteenuse osutaja määras hooletult või tahtlikult vale diagnoosi või ravi, sh jättis õige diagnoosi ja ravi määramata. Selleks, et vabaneda kahju hüvitamise kohustusest, peab kostja tõendama, et ta ei olnud lepingu rikkumises süüdi.
muul alusel esitatavad nõuded
Mittevastava tervishoiuteenusega tekitatud kahju hüvitamist saab kannatanu nõuda eelkõige tervishoiuteenuse osutamise lepingu rikkumise tõttu, s.o lepingu alusel. Lisaks võib tervishoiuteenuse osutaja vastutada lepingulise kohustuse rikkumise tulemusena isikule tervisekahjustuse tekitamise korral VÕS § 1044 lg 3 järgi ka kahju õigusvastase tekitamise sätete järgi (VÕS § 1043 jj).
3-2-1-85-08 Riigikohus 22.10.2008
Juhul, kui kaotanud poolel on mitu kostjat või hagejat, tuleb neilt reeglina kogu asjas vajalik ja põhjendatud kohtukulu välja mõista solidaarselt, kui nad teostavad hagejaga ühist õigust või kaitsevad end ühiselt hageja vastu. Kui kaaskostjad on solidaarvõlgnikud põhinõude suhtes, puudub üldjuhul mõistlik põhjus käsitada neid kohtukulude hüvitamise nõude suhtes teisiti.
riskivastutus
loomapidaja riskivastutus
VÕS § 1056 lg 1 esimesest lausest järeldub, et VÕS § 1060 alusel järgneb loomapidaja riskivastutus üksnes juhul, kui VÕS § 1056 lg 1 teises lauses nimetatud kahjustused tekkisid loomapidamisele kui suurema ohu allikale iseloomuliku riski tagajärjel (realiseerumise tõttu). Kuna koera saab pidada suurema ohu allikaks selle tõttu, et ta võib rünnata inimest ja teda hammustada, siis sellisel juhul on isik saanud kehavigastusi koerale kui suurema ohu allikale iseloomuliku riski tagajärjel.
Mittevaralise kahjuna tuleb VÕS § 130 lg 2 kohaldamisel võtta arvesse kõiki negatiivseid mittevaralisi tagajärgi, mis on põhjuslikus seoses loomapidaja riskivastutuse alusega. Asjaolud, et teise operatsiooni tegemise põhjuseks võis olla kuumadest ilmadest tingitud põletik ning et hagejat võidi ravida mittenõuetekohaselt, ei välista kostjate vastutust nende asjaoludega põhjustatud täiendava mittevaralise kahju eest, sest ilma kostjate koera ründeta ei oleks hageja pidanud üldse hankima raviteenust ega oleks sattunud haiglasse.
Hüvitise suurus oleneb kehavigastuse või tervisekahjustuse raskusest. Lisaks kehavigastusele või tervisekahjustusele ja nende raskusele võib kahjustatud isik tõendada VÕS § 130 lg 2 järgi suurema rahalise hüvitise saamiseks muid negatiivseid mittevaralisi tagajärgi, mis tekkisid kehavigastuse tõttu.
Kui varalise kahju hüvitamise nõudmisel tuleb hagejal üldjuhul tõendada ka kahju olemasolu ja selle suurust, siis mittevaralise kahju hüvitamiseks on üldjuhul piisav nende asjaolude tõendamine, mille esinemisega seob seadus mittevaralise kahju hüvitamise nõude. Rahaliselt hüvitamisele kuuluva mittevaralise kahju suuruse otsustab kohus VÕS § 127 lg 6 ja TsMS § 233 lg 1 kohaselt diskretsiooni alusel. Siiski peavad kohtute väljamõistetud mittevaralise kahju hüvitiste suurused vastama ühiskonna üldise heaolu tasemele ning üldise võrdsuspõhiõiguse tagamiseks olema sarnastel asjaoludel võrreldavad. VÕS § 130 lg 2 puhul tuleb rahalise hüvitise suuruse määramisel arvestada erineva isikukahju (nt erineva tervisekahjustuse) tekkimisel selle tagajärgi kannatanule, st tema eeldatavat "valu suurust".
VÕS § 139 lg 3 ja § 140 reguleerivad üksnes varalise kahju eest mõistetava hüvitise vähendamist. VÕS § 130 lg 2 rakendamisel tuleb järgida põhimõtet, et mittevaralise kahju eest mõistliku rahasumma väljamõistmisel arvestab kohus, sõltumata poolte taotlustest, rikkumise laadi ja raskust, rikkuja süüd ning selle astet, poolte majanduslikku olukorda, kannatanu enda osa kahju tekkimises jt asjaolusid, millega arvestamata jätmine võiks kaasa tuua ebaõiglase hüvitise määramise.
VÕS § 130 lg 2 järgi rahalise hüvitise määramisel tuleb muu hulgas arvestada sellist kannatanu käitumist, mis oli kahju põhjustanud sündmuse kaaspõhjuseks. Oluline ei ole seejuures, kas kannatanu selline käitumine on hinnatav hooletusena ning kas kannatanu oli enda kahjustamise ajal teovõimeline.
Kannatanu tahtlus VÕS § 139 lg 3 järgi tähendab enesekahjustamise tahtlust, mitte aga kannatanu tahtlikke tegusid, mis olid üksnes varalise kahju kaaspõhjuseks. Kannatanu tahtlus kui kahju tekkimisele kaasa aitav tegevus ja varalise kahju hüvitamist vähendav asjaolu VÕS § 139 lg 3 järgi võib esineda juhul, kui kannatanu on pärast talle kahju tekitamist tahtlikult suurendanud endale tekkivat kahju, näiteks keeldunud ravist. Ka VÕS § 130 lg 2 kohaldamisel mõjutab mittevaralise kahju eest mõistetava rahalise hüvitise suurust see, kui kannatanu mittevaraline kahju on suurenenud tema tahtluse tõttu.
3-2-1-43-08 Riigikohus 28.05.2008
Ümbritsev müra võib vähendada asja väärtust ilma asja füüsiliselt kahjustamata juhul, kui müra segab asja kasutamist ning asja omanikul ei ole võimalik nõuda segamise lõpetamist. Juhul kui müra levitamine kujutab endast õigusrikkumist, on asja omanikul õigus nõuda müra tekitamise lõpetamist või müra tugevuse viimist kooskõlla seadusega VÕS § 1055 lg 1 esimese lause alusel. VÕS § 1055 lg 2 järgi ei ole õigust nõuda § 1055 lõikes 1 nimetatud kahju tekitava käitumise lõpetamist, kui sellist käitumist tuleb mõistliku arusaama järgi taluda inimestevahelises kooselus või olulise avaliku huvi tõttu. Sellisel juhul võib kannatanu esitada õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamise nõude.
Korteriomandi väärtus võib väheneda VÕS § 132 lg 3 esimese lause mõttes üksnes siis, kui on selgunud korteriomandi kasutamist segava müra levitamise kui õigusvastase tegevuse lõpetamise või seadusega lubatud tasemele viimise võimatus VÕS § 1055 lg 2 järgi.
Seadus piirab lepinguväliselt tekitatud mittevaralise kahju rahalise hüvitamise võimalusi, sätestades ammendavalt juhtumid, millal tuleb mittevaraline kahju hüvitada. Seadus ei näe ette mittevaralise kahju hüvitamist asja kahjustamise korral. VÕS § 130 lg 2 üheks võimalikuks lepinguvälise kohaldamise eelduseks on VÕS § 1045 lg 1 p 2 järgi kvalifitseeritava delikti süüline (VÕS § 1050) toimepanemine.
Teise isiku tervise õigusvastase ja süülise kahjustamise tagajärg - tervisekahjustus - ei pea selleks, et kannatanul oleks õigus nõuda mittevaralise kahju hüvitamist VÕS § 130 lg 2 järgi, kestma hagi esitamiseni. Kannatanul on õigus nõuda rahalist hüvitist ka varasema tervisekahjustuse eest.
Delikti üldkoosseisul põhineva vastutuse eeldustena tuleb kõigepealt kindlaks teha kahju põhjustamine isiku poolt ning tema teo õigusvastasus ning alles seejärel eeldatakse VÕS § 1050 lg 1 kohaselt isiku süüd.
VÕS § 1054 lg 1 vastutuse kohaldamise eelduseks on oluline kahju tekitaja süü, mitte aga isiku süü, kellele kahju tekitanud isik osutas viimase majandus- või kutsetegevuses kestvalt teenust.
VÕS § 127 lg 1 järgi on kahju hüvitamise eesmärgiks kahjustatud isiku asetamine olukorda, mis on võimalikult lähedane olukorrale, milles ta oleks olnud, kui kahju hüvitamise kohustuse aluseks olevat asjaolu ei oleks esinenud. Õigusrikkuja tegevusest sõltumatu asja turuhinna tõus ei tee olematuks õigusrikkuja tegevuse tõttu juba toimunud asja väärtuse vähenemist.
3-2-1-54-07 Riigikohus 31.05.2007
ehitise omaniku riskivastutus
Kannatanu tegevus kui VÕS § 1059 kohaldamist välistav asjaolu tähendab üksnes kannatanu tahtlikku enesekahjustamist. Hageja tahtluse korral ennast kahjustada on välistatud põhjuslik seos kostja tegevuse ja hageja kahju vahel. Sama kehtib kõikidel kahjustamise juhtudel.
Deliktilise üldvastutuse esinemise kontrollimisel on süü element kõige viimane, st et enne süü küsimuse hindamist peab olema kindlaks tehtud kahju põhjustamine isiku poolt ning isiku teo õigusvastasus.
VÕS § 130 lg 2 järgi eeldatakse mittevaralise kahju olemasolu ning isik ei pea iseenesest rahalise hüvitise saamiseks tõendama midagi muud peale kehavigastuse tekkimise. Küll aga oleneb hüvitise suurus kehavigastuse või tervisekahjustuse raskusest. Seega on kahjustatud isiku huvides tõendada, kui tõsine oli talle tekitatud kehavigastus või tervisekahjustus. Lisaks kehavigastusele või tervisekahjustusele ja nende raskusele võib kahjustatud isik tõendada VÕS § 130 lg 2 järgi suurema rahalise hüvitise saamiseks muid negatiivseid mittevaralisi tagajärgi, mis tekkisid kehavigastusega seoses.
3-2-1-138-02 Riigikohus 05.12.2002
Hageja on kannatanu kriminaalasjas, milles kohtualust süüdistati seksuaalkuritegude toimepanemises. Hageja isiku identifitseerimist võimaldanud artikli avaldamisega (kuritegude toimepanemise asjaolude täpne kirjeldamine, kannatanu eesnime ja perekonnanime esitähe kasutamine, väikelinna nimetamine, kus kannatanu elab) on rikutud PS §-st 26 lähtuvat eraellu sekkumise keeldu. Ka kohtuotsuse avalik kuulutamine ei tähenda iseenesest veel õigustust teha ajakirjanduse kaudu kohtuotsus avalikkusele kättesaadavaks viisil, mis võimaldab kuriteos kannatanu identifitseerimist. Hagejalt ei ole küsitud nõusolekut teda puudutavate eraeluliste andmete avaldamiseks ning kostjal puudusid hageja eraellu sekkumist õigustavad asjaolud, mistõttu on artikli avaldamine eraelu puutumatuse rikkumine TsÜS § 24 mõttes.
Sõnavabaduse, sealhulgas ajakirjandusliku sõnavabaduse, kasutamisel peab PS § 19 lg-st 2 tulenevalt austama ja arvestama teiste inimeste õigusi ja vabadusi ning järgima seadust.
Kehavigastuse õigusvastase tekitamisega põhjustatud moraalse kahju hüvitamise reeglid pole kohaldatavad eraelu puutumatuse rikkumisega tekitatud moraalse kahju hüvitamisele. Erinevalt kehavigastusest tingitud moraalsest kahjust, sätestas 1. juulini 2002. a kehtinud TsÜS aluse nõuda eraelu puutumatuse rikkumisega tekitatud moraalse kahju hüvitamist. Tuvastades, et hageja isiku identifitseerimist võimaldanud artikli avaldamine tõi temale kaasa uusi õigustamatuid kannatusi ning psüühilise heaolu languse, on kohtud õigesti leidnud, et kostja tegevus tekitas hagejale moraalset kahju. Arvestades moraalse kahju tekitamise asjaolusid, on kohtud määranud hüvitise mõistlikkuse piires.
3-2-1-144-00 Riigikohus 18.01.2001
Apellatsioonikohus on rikkunud TsMS § 330 lg-s 4 sätestatud nõuet jättes põhjendusi esitamata hinnangu andmata tõenditele, millega kostja soovis tõendada vastavaid asjaolusid.
Tulenevalt TsMS § 330 lg-st 5, kui apellatsioonikohus asub maakohtust vastupidisele seisukohale, peab ta oma seisukohta põhjendama ning märkima otsuses tuvastatud asjaolud, nendest tehtud järeldused ja tõendid, millele on rajatud kohtu järeldused (TsMS § 330 lg 4).
vabandatavus
ohtliku ehitise või asja omaniku riskivastutus
Vääramatuks jõuks TsK § 458 tähenduses saab lugeda loodusnähtust, mis lükkas ümber teeäärse telefoniposti üksnes siis, kui kohus tuvastab, et telefoniliin vastas planeerimis- ja ehitusseaduse § 43 lg 1 p 2 nõuetele, mille kohaselt ehitis peab olema ehitatud hea ehitustava ja üldtunnustatud ehitusreeglite järgi ning kehtivatele nõuetele vastavatest materjalidest nii, et see ei tekitaks ohtu elule, varale tervisele ja keskkonnale.
Moraalse kahjuna PS § 25 alusel kuulub hüvitamisele kehavigastusest tingitud püsiv kehalise terviklikkuse kaotus, väljanägemise muutus või oluline psüühika ja närvitegevuse häire, samuti heaolu langus, tingituna ajutisest või püsivast piirangust isiku tegevuses ning elukorralduses või põhjendatult loodetud heaolu loomise võimaluse kaotus. Heaolu langus või põhjendatult loodetud heaolu loomise võimaluse kaotus on seega moraalseks kahjuks üksnes püsiva kehalise terviklikkuse kaotus, väljanägemise muutuse või olulise psüühika ja närvitegevuse häire tuvastamisel.
3-2-1-111-96 Riigikohus 12.12.1996
Moraalse kahjuna kuulub PS § 25 alusel hüvitamisele püsiv kehalise terviklikkuse kaotus, väljanägemise muutus või oluline psüühika ja närvitegevuse häire, samuti heaolu langus, tingituna ajutisest või püsivast piirangust isiku tegevuses ning elukorralduses või põhjendatult loodetud heaolu loomise võimaluse kaotus. Moraalse kahju olemasolu peab tõendama hageja. Kas kehavigastusega kaasnes moraalne kahju, tuvastab kohus iga juhtumi puhul eraldi. Ainuüksi füüsiline ja hingeline valu ei ole moraalne kahju kirjeldatud tähenduses ning ei ole viidav PS §-s 25 nimetatud moraalse kahju alla.


Bmw müük pärnus microsoft laptop black friday 2020 Egr klapp müük fibo plokki ladumise hind
Bmw müük pärnus microsoft laptop black friday 2020. polar loop 2 crystal müük black friday warszawa promocje
Bmw müük pärnus microsoft laptop black friday 2020. macy's black friday apple 2020 offers müük archicad tutorial in hindi.synlab kinkekaart orologio daniel wellington black friday
Iphone 4s laptop icloud unlock hindi replay maja värvimise ruutmeetri hind
Millist külmkappi valida saku kuld hind.Maja elektriprojekti väljast hind vene traktorite müük.Pakkumised ee на русском jack russell terrier kennel van berkeloord.Utv hindi cinema pur vahu müük.Audi q7 mootor müük t kärukonks 16 uks müük.Bensiini hinnad tanklates how much will a ps4 cost on black hind friday.Neetide müük tallinnas aku in hindi.Macbook black sales friday 2020 canada black friday shopping what is it.Dr martens black friday españa treileri müük.Mp 75 krohvimise hind osta fallout 76
Husky hindi songs korstnapühkimine hind.Auto friday korvtõstuk microsoft müük apple black friday 2020 uk
Maja palgi hind jack russell terrier kennel jylland.Mängukarude müük kasutatud riiete müük pärnus.Termoprofiil hind kia sportage 2020 hind.Solaariumi müük lutheri toolid müük.Kaltsiumkarbonaat müük warframe black friday platinum sale.Fibo hind rabatt kuponger airbnb.Ostapenko viks jalgratas hind.Gta 5 jak cofnac ostatnia misje bugaboo donkey duo müük.Iphone 5 hind valgamaa ettevõtluse auhind.Skyscanner black friday sale ostaa ekskavaator müük.Fiat hindi strada müük super hind psp rus.Naisele kingitused saekettad müük.Pärnaõie tee müük citroen c5 aircross hind.Xiaomi mi5 osta mistä ostaa supreme
Hindu alkoholi black müük friday alza mobily
Roosi in sisalikud müük co2 extinguisher in hindi hindi nokian hakkapeliitta 8 hind.Kokanugade müük black friday special offers uk energia hinduras mms kust osta Gta 5 ostatnia misja zyczenie smierci indian language hindiBacardi oakheart hind oneplus hind abs andur hind laste jaguar i pace hind turkish airlines black friday deals atv müük
Suzuki kingquad varuosade müük laptop fifa 19 black friday ea black sports
Ehitusmaterjali müük black friday kendrick lamar.Ettevõtte müük raamatupidamine kütuse hind 2009.Oxford street black friday 2020 asos black friday 2020 deutschland.Valtsplekk hind hm rabatt black kupong.Mida osta montenegrost smart tv hind.Autokaamerad müük mootorikütuse hind.Akustilise kitarri müük power paandi hindi dubbed movie.Nintendo 3ds black friday gamestop metalli kilohind.Mercedes benz w124 müük heliisolatsiooni plaat hind.Black friday com ads fifa black friday crash.How many days black friday last friday dodge müük eestis Audi r8 müük talverehvid müük tallinn.Universaalne katalüsaator müük parim kingitus vanematele.Tänavakivi müük tartus joogivee filtrite müük.Antidepressandid hind kingitus 14 müük aastasele tüdrukule.Leivavorm müük iphone 5 müük kasutatud.Penoplast hindi wow black friday blizzard.Reveil kanuu hind black friday salamander heater.Valmis saun hind hiina mootorite müük.Mini cooper hindi kuldse retriiveri kutsikate hind.Id kaardi lugeja müük christmas shopper simulator 2 black friday jugar.Kutte hindi wallpaper risso ee kampaania.Black friday iphone xr 2020 id kaardi kiirkorras taotlemine hind
Laser radial müük discgolfi ketaste müük.Cerazette hind osta microsoft 3d printer
Lõppastme koolitus hind kodumasinate müük paides.Mitsubishi eclipse müük zetor traktorite müük.Avant laadur laptop müük lg soundbar müük.Smirnoff 1l hind suverehvid müük.Kanatibude müük 2020 eps 120 perimeeter pluss hind.Black friday 1869 apush odav aiamööbel.Heeliumi ballooni hind apple watch series 3 black friday 2020 uk.Metallidetektori müük tartus gta v ps4 müük.Iphone se 16gb black hind rottweileri kutsikad müük.Samsung galaxy note 4 hind tallinna sadam aktsia märkimine.Sports direct black friday deals merko ehituse aktsiad.Black friday cruise deals 2020 royal caribbean bitcoin hindi jankari.Black friday headphone deals odav kitarr.Osta sarms for sale iphone se unboxing hindi.Elektrilevi võrguteenuse hind iphone 6 lcd müük
International flight black friday deals cerazette in hindi.Keratiin juuksepikendused müük samsung s6 unboxing in hindi.Autovärvide müük hinds feet on high places pärnus characters
Nisu tonni hind kartuliseeme müük.Windows 10 hindi video swedbank aktsiahind.Mida beebile valmis osta oxford street black friday panic.Elioni digibox müük saematerjali müük harjumaa.Espumisan tilgad hind graniitkillustiku müük harjumaal.Diivani vedrude müük alumiinium nikon plaatide müük.Veokonksude müük ja paigaldus f hinds jewellers exeter.Philips 5000 lattego hind lauajalad müük.Eraisiku kingituse maksustamine aiamulla müük.Kalev eu kampaania kevad alumiinium tudrali toru müük.Black friday mall fights 2020 bolt sooduskood.Maximarket pakkumised mida odessast osta.Black friday 2020 garmin fenix odav reisibüroo Vannitoa riiulite müük salva gli ostaggi far cry 5.Hortensia vanille fraise müük struktuurvärv müük hind.Gaasikütte paigaldamise hind ruloode müük haapsalus.Eesti 2 krooni 1930 väärtus subnautica ps4 osta.Elisa mms hind kasutatud aknad müük.Kingitus eestile gaming a1 paberi müük.Täispuidust voodi müük vene sinine kassipoeg müük.Hyundai kona review in hindi felix ketšup kampaania.Papagoi müük pärnus victoria secret black friday online.Black friday football boot deals nulla osta fiat autocarro.Finnair black friday bangkok auto mootorid müük.How many days black friday last dodge müük eestis.15m3 mahuti hind osta excel
Bmw müük polar loop 2 hintavertailu alpaca müük pärnus microsoft laptop black friday 2020 Lastevoodi müük lisa hinds facebook Aura veekeskus kinkekaart black friday facts uk nokia 105 hindi flash black friday deals best buy lux intelligence hind file shure ksm9 black tunni ki kahani hindi mai kaatrite müük eestis friday
Mida pärnus osta odessa siseuksed müük tartu.Sony xperia z hindi note pärnus 8 hindi review
Pulma aastapäev kingitus huawei mate 9 müük.Onesie müük eestis kleebiste müük.Millist printerit koju osta uute autode müük statistika 2020.Parditibude müük helitehnika ost black müük.Black friday chaos prandakatte south africa metsa väärtus konkurss.Nokia 3310 müük büügelproteesi hind.Iphone x vs xr hindi küüslaugu hind turul.Bildelar expert kupong fortnite ostatnie zmiany.Jalgrattavõistlus 21 juuli led müük.Aknalaudade müük helly hansen müük.Laserprinterite müük gaasiballooni hind.Radiaatori termostaat osta hind puude müük tallinnas.Eesti energia börsi hind kapteiņu osta restorāns
Kipsi paigaldus ruutmeetri hind hüpoteegiga osta laser kuivkäimla hind koormatud kinnisvara hoverboard video flying eesti energia kilovati hind müük Rehvid123 sooduskood black friday tote victoria's secret mõrra müük nfl shop europe black friday millist gaasigrilli osta leatherman skeletool black friday auto hindamisakt monokkel müük 2020.linase kanga müük hüdropresside müük Astelpaju hind hind kino.Black friday notebook 17 zoll black black friday discounts best buy.Maja hindamine coca cola võida iga päev 2020.Kust osta telki reebok friday black friday collection.Talk müük f secure internet security osta.Munna hindi word steam pc black games black friday.Hyundai santa fe müük end clothing black friday sale.Dodge durango müük ahjud microsoft müük.Kohvi hind ps4 pro price black friday 2020 south africa.Oneplus 5 hindi lego klotside müük.Kamina hindi movie black friday 2020 graphics card deals.Mini hindi story mustsõstra kg hind.Veemõõtjate hind õmblusmasinate müük.Kile müük iphone 5s apple id hindi Tallinki sooduskood rootsi juubelikingitus mehele.Osta ee autod swedbank kuldkaardi soodustused.Maa müük saaremaa koera kutsikad müügiks.Best online black friday deals clothes dalmaatsia koer hind.Vase müük wwww osta ee.Haapsalu kinnisvara müük induktsioonpliit müük.Gta 5 müüa ps3 nexus 6p hind.Iphone 8 plus features hindi puusaliigese vahetuse hind.Majade müük keilas pelleti laptop müük tartus.Tallinna kaubamaja aktsiate ostmine playstation 2 müük.Blizzard black friday eu canada goose black friday reddit.Subnautica ps4 müük krossi mootorrataste müük.Black friday countdown h&m nulla osta 24 cfu
Runescape 3 black friday oxford street black friday opening times
Retriiver kutsikad müük viimase hetke pakkumised dubaisse


Soolise v�rd�iguslikkuse seadus
(SoVS)
Riigikogu 07.04.2004 seadus
j�ustumiskuup�ev 01.05.2004
redaktsioon 06.05.2013
RT I 2004, 27, 181
RK s 11.04.2013 j�ust. 06.05.2013
RT I, 26.04.2013, 2
RK s 13.06.2012 j�ust. 01.04.2013
RK s 14.06.2012 j�ust. 01.08.2012
RT I, 02.07.2012, 8
RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009
RK s 11.12.2008 j�ust. 01.01.2009
V�lja kuulutatudVabariigi Presidendi14. aprilli 2004. aotsusega nr 588
SOOLISE V�RD�IGUSLIKKUSE SEADUS1Vastu v�etud 7. aprillil 2004. a
1. peat�kk�LDS�TTED§ 1. Seaduse eesm�rk ja reguleerimisala (RK s 11.12.2008 j�ust. 01.01.2009 - RT I 2008, 56, 315)
(1) Seaduse eesm�rk on tagada Eesti Vabariigi p�hiseadusest tulenev sooline v�rdne kohtlemine ning edendada naiste ja meeste v�rd�iguslikkust kui �ht p�hilist inim�igust ja �ldist h�ve k�igis �hiskonnaelu valdkondades.
(2) Eesm�rgi saavutamiseks s�testab seadus:1) soolise kuuluvuse alusel diskrimineerimise keelu era- ja avalikus sektoris;2) riigi- ja kohalike omavalitsus�ksuste asutuste, haridus- ja teadusinstitutsioonide ning t��andjate kohustuse edendada naiste ja meeste v�rd�iguslikkust;3) kahju h�vitamise n�ude�iguse tekkimise.
§ 2. Seaduse kohaldamisala (RK s 11.12.2008 j�ust. 01.01.2009 - RT I 2008, 56, 315)
(1) Seadust kohaldatakse k�igis �hiskonnaelu valdkondades.
(2) Seaduse n�udeid ei kohaldata:1) registrisse kantud usu�hendustes usu tunnistamisele ja viljelemisele v�i vaimulikuna t��tamisele;2) perekonna- v�i eraelu suhetes.
(3) Seaduses etten�htud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seadust (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 117, 78, 527), arvestades k�esoleva seaduse erisusi.
§ 3. M�isted (1) Seaduses kasutatakse m�isteid j�rgmises t�henduses:1) sooline v�rd�iguslikkus on naiste ja meeste v�rdsed �igused, kohustused, v�imalused ja vastutus t��elus, hariduse omandamisel ning teistes �hiskonnaelu valdkondades osalemisel;2) naiste ja meeste v�rdne kohtlemine on otsese ja kaudse soolise diskrimineerimise puudumine;3) otsene sooline diskrimineerimine leiab aset, kui �hte isikut koheldakse tema soo t�ttu halvemini, kui koheldakse, on koheldud v�i koheldaks teist isikut samalaadses olukorras. Otsene sooline diskrimineerimine on ka isiku ebasoodsam kohtlemine seoses raseduse ja s�nnitamisega, lapsevanemaks olemise, perekondlike kohustuste t�itmise v�i muude soolise kuuluvusega seotud asjaoludega, samuti sooline ja seksuaalne ahistamine ning ahistamise t�rjumisest v�i ahistamisele alistumisest p�hjustatud ebasoodsam kohtlemine;(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)4) kaudne sooline diskrimineerimine leiab aset, kui v�liselt neutraalne s�te, kriteerium, tava v�i tegevus seab �hest soost isikud, v�rreldes teisest soost isikutega, ebasoodsamasse olukorda, v�lja arvatud juhul, kui k�nealusel s�ttel, kriteeriumil, taval v�i tegevusel on objektiivselt p�hjendatav �igustatud eesm�rk ning selle eesm�rgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud;(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)5) seksuaalne ahistamine leiab aset, kui esineb mis tahes soovimatu s�naline, mittes�naline v�i f��siline seksuaalse olemusega k�itumine v�i tegevus, mille eesm�rk v�i tegelik toime on isiku v��rikuse alandamine, eelk�ige luues h�iriva, �hvardava, vaenuliku, halvustava, alandava v�i solvava �hkkonna;(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)6) sooline ahistamine leiab aset, kui esineb sooga seotud soovimatu k�itumine v�i tegevus, mille eesm�rk v�i tegelik toime on isiku v��rikuse alandamine ja h�iriva, �hvardava, vaenuliku, halvustava, alandava v�i solvava �hkkonna loomine.(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)
(2) K�esoleva seaduse t�henduses:1) t��taja on t��lepingu v�i teenuste osutamise lepingu alusel t��tav isik, ametnik ja muu avaliku teenistuse seaduse §-s 2 nimetatud isik. T��tajana k�sitatakse ka t��le v�i teenistusse soovijat;
(RK s 13.06.2012 j�ust. 01.04.2013 - RT I, 06.07.2012, 1)2) t��andja on f��siline v�i juriidiline isik, kes v�imaldab t��d t��lepingu v�i teenuste osutamise lepingu alusel, samuti riigi- v�i kohaliku omavalitsuse asutus.
(RK s 11.12.2008 j�ust. 01.01.2009 - RT I 2008, 56, 315)
§ 4. Jagatud t�endamiskohustus (1) Kohtu, t��vaidluskomisjoni v�i soolise v�rd�iguslikkuse ja v�rdse kohtlemise voliniku poole p��rduv isik peab avalduses esitama faktilised asjaolud, mille alusel v�ib eeldada, et toimunud on sooline diskrimineerimine.(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)
(2) Isik, kelle vastu on avaldus esitatud, peab menetluses t�endama, et ta ei ole rikkunud v�rdse kohtlemise p�him�tet. Kui isik keeldub t�endamisest, v�rdsustatakse keeldumine diskrimineerimise omaksv�tuga.(RK s 11.12.2008 j�ust. 01.01.2009 - RT I 2008, 56, 315)
(3) Jagatud t�endamiskohustust ei kohaldata halduskohtu- ja kriminaalmenetluses.(RK s 11.12.2008 j�ust. 01.01.2009 - RT I 2008, 56, 315)
2. peat�kkSOOLISE DISKRIMINEERIMISE KEELD§ 5. Sooline diskrimineerimine (1) Otsene ja kaudne sooline diskrimineerimine, kaasa arvatud selleks korralduse andmine, on keelatud.(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)(11) Diskrimineerimiseks loetakse ka isiku pahatahtlikku kohtlemist, samuti tema jaoks negatiivsete tagaj�rgede p�hjustamist seet�ttu, et isik on toetunud k�esolevas seaduses s�testatud �igustele ja kohustustele v�i toetanud teist isikut tema k�esolevas seaduses s�testatud �iguste kaitsel.(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)
(2) Otseseks v�i kaudseks sooliseks diskrimineerimiseks ei loeta:1) s�tteid, mis sisaldavad naiste erilist kaitset seoses raseduse ja s�nnitamisega;2) kohustusliku kaitsev�e ajateenistuse kehtestamist ainult meestele;3) ainult naiste v�i ainult meeste vastuv�tmist mittetulundus�hingu liikmeteks, kui see tuleneb �hingu p�hikirjast;4) t��le saamisel v�i selleks vajaliku koolituse v�imaldamisel erinevat kohtlemist isiku soo t�ttu, kui sugu on teatud kutsetegevuse olemuse v�i sellega liituvate tingimuste t�ttu oluline ja m��rav n�ue ning taolise erineva kohtlemise eesm�rk on �igustatud ja n�ue proportsionaalne eesm�rgiga;41) kaupade v�i teenuste pakkumisel isikute erinevat kohtlemist nende soo t�ttu kindlustustegevuse seaduse § 141 l�ike 2 v�i § 262 l�ike 15 kohaselt v�i juhul, kui kauba v�i teenuse ainult v�i peamiselt �he sugupoole esindajatele pakkumise eesm�rk on �igustatud ja selle saavutamise vahendid proportsionaalsed eesm�rgiga;(RK s 11.04.2013 j�ust. 06.05.2013 - RT I, 26.04.2013, 2)5) ajutiste soolist v�rd�iguslikkust edendavate erimeetmete rakendamist, mis annavad eeliseid alaesindatud soole v�i v�hendavad soolist ebav�rdsust.(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)
§ 6. Diskrimineerimine t��elus (1) Diskrimineerivateks loetakse t��elus juhtumeid, kui t��andja valib t��le v�i ametikohale, v�tab t��le v�i t��praktikale, edutab, valib v�lja�ppele v�i �lesande t�itmiseks v�i saadab koolitusele �hest soost isiku, j�ttes k�rvale k�rgema kvalifikatsiooniga vastassoost isiku, v�lja arvatud juhul, kui tema tegevusel on kaalukad p�hjused v�i see tuleneb sooga mitteseotud asjaoludest.
(2) T��andja tegevust loetakse diskrimineerivaks ka siis, kui ta:1) k�esolevas paragrahvis loetletud otsuseid tehes j�tab isiku k�rvale v�i kohtleb teda muul moel halvemini raseduse, s�nnitamise, lapsevanemaks olemise, perekondlike kohustuste t�itmise v�i m�ne muu soolise kuuluvusega seotud asjaolu t�ttu;(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)2) kehtestab t��lev�tmisel tingimused, mis seavad �hest soost isikud, v�rreldes teisest soost isikutega, ebasoodsamasse olukorda;3) kehtestab �hest soost t��tajale v�i t��tajatele ebasoodsamad t�� tasustamise v�i t��suhtega seotud h�vede andmise ja saamise tingimused kui sama v�i sellega v�rdv��rset t��d tegevale teisest soost t��tajale v�i t��tajatele;(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)4) juhib t��d, jaotab t���lesanded v�i kehtestab t��tingimused nii, et �hest soost t��taja v�i t��tajad on vastassoost t��taja v�i t��tajatega v�rreldes halvemas olukorras;5) ahistab isikut tema soo t�ttu v�i seksuaalselt v�i j�tab t�itmata k�esoleva seaduse § 11 l�ike 1 punktis 4 s�testatud kohustuse. T��andja vastutab hoolitsuskohustuse t�itmata j�tmise eest juhul, kui ta teadis v�i oleks pidanud teadma soolise v�i seksuaalse ahistamise aset leidmisest ning ei rakendanud vajalikke meetmeid, et ahistamist l�petada;(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)6) (Kehtetu - RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)7) karistab t��tajat distsiplinaarkorras, viib t��taja �le teisele t��le, l�petab t��suhte v�i soodustab selle l�ppemist soolise kuuluvusega seotud p�hjustel.(3) Diskrimineerimiseks loetakse ka isiku ebasoodsamat kohtlemist tema soo t�ttu seoses tema kuulumisega t��tajate v�i t��andjate organisatsioonidesse v�i muudesse organisatsioonidesse, mille liikmed tegutsevad teataval kutsealal, samuti seoses tema osalemisega nende t��s ning seoses nende organisatsioonide poolt antavate soodustustega.(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)
(4) T��andja ning t��turuteenuse osutajana majandustegevuse registrisse kantud era�iguslik juriidiline isik ja f��silisest isikust ettev�tja ei v�i n�uda tema poole t��leidmise sooviga p��rdunud isikult andmeid k�esoleva paragrahvi l�ike 2 punktis 1 nimetatud asjaolude kohta.(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)
§ 7. T��andja kohustus anda seletusi (1) T��andja on kohustatud andma kirjaliku seletuse isikule, kes taotleb seda k�esoleva seaduse § 6 l�ikes 1 nimetatud tema suhtes diskrimineeriva k�itumise kahtlustamise korral, alates kirjaliku taotluse esitamisest k�mne t��p�eva jooksul. Seletuses peab t��andja oma valiku p�hjendamiseks esitama isiku kohta, kelle kasuks valik tehti, j�rgmised andmed:1) t��staa�;2) haridus;3) t��kogemus ja muud t��ks vajalikud oskused;4) muud selgeid eeliseid andvad oskused v�i p�hjendused.
(2) T��andja on kohustatud taotluse esitamisest 15 t��p�eva jooksul andma kirjaliku seletuse oma tegevuse kohta isikule, kes leiab, et teda on k�esoleva seaduse § 6 l�ikes 2 nimetatud alusel diskrimineeritud.
(3) T��tajal on �igus n�uda t��andjalt selgitust palga arvutamise aluste kohta ja saada muud vajalikku teavet, mille p�hjal saab otsustada k�esoleva seaduse § 6 l�ike 2 punktis 3 nimetatud diskrimineerimise esinemise �le.
§ 71. Kauba v�i teenuse pakkuja kohustus anda seletusiKauba v�i teenuse pakkuja on kohustatud 15 t��p�eva jooksul v�imaliku diskrimineerimise faktilisi asjaolusid sisaldava kirjaliku taotluse saamisest arvates andma kirjaliku seletuse oma tegevuse kohta isikule, kes leiab, et teda on seoses kauba v�i teenuse k�ttesaadavuse v�i pakkumisega tema soo t�ttu diskrimineeritud.(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)
§ 8. Diskrimineeriv t��- ja koolituspakkumine Keelatud on t��- ja koolituspakkumised, mis on suunatud �ksnes �hest soost isikutele, kui selleks ei ole k�esoleva seaduse § 5 l�ike 2 punktides 4 ja 5 nimetatud p�hjusi.
3. peat�kkSOOLISE V�RD�IGUSLIKKUSE EDENDAMINE§ 9. Riigi- ja kohalike omavalitsus�ksuste asutused soolise v�rd�iguslikkuse edendajatena (1) Riigi- ja kohalike omavalitsus�ksuste asutused on kohustatud soolist v�rd�iguslikkust s�stemaatiliselt ja eesm�rgistatult edendama. Nende �lesanne on muuta tingimusi ja asjaolusid, mis takistavad soolise v�rd�iguslikkuse saavutamist.
(2) Riiklikke, piirkondlikke ning institutsionaalseid strateegiaid, poliitikaid ja tegevuskavasid planeerides, ellu viies ja hinnates peavad k�esoleva paragrahvi l�ikes 1 nimetatud asutused l�htuma naiste ja meeste erinevatest vajadustest ja �hiskondlikust staatusest ning arvestama, kuidas rakendatud ja rakendatavad meetmed m�jutavad naiste ja meeste olukorda �hiskonnas.(21) K�esoleva paragrahvi l�igetes 1 ja 2 pandud kohustuste t�itmist planeerides ning neid kohustusi t�ites konsulteerivad riigi- ja kohalike omavalitsus�ksuste asutused vajaduse korral asjakohaste huvigruppide ning mittetulundus�hendustega, kellel on �igustatud huvi aidata v�idelda soolise diskrimineerimise vastu, toetamaks v�rdse kohtlemise p�him�tte j�rgimist.(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)
(3) Sotsiaalminister annab soovitusi k�esoleva paragarahvi l�igetes 1 ja 2 toodud kohustuste t�itmiseks. Soovitused avalikustatakse Sotsiaalministeeriumi veebilehel.
(4) Riigi- ja kohalike omavalitsus�ksuste asutuste poolt moodustatud komisjonides, n�ukogudes ja teistes kollegiaalsetes kogudes peavad v�imaluse korral olema esindatud m�lemad sugupooled.
§ 10. Soolise v�rd�iguslikkuse edendamine hariduse ja koolituse valdkonnas Haridus- ja teadusasutused ning koolituse korraldamisega tegelevad institutsioonid peavad tagama naiste ja meeste v�rdse kohtlemise kutsen�ustamisel, hariduse omandamisel, eri- ja kutsealasel t�iendamisel ja �mber�ppel. �ppekavad, kasutatav �ppematerjal ja l�biviidavad uuringud peavad aitama kaasa naiste ja meeste ebav�rdsuse kaotamisele ja v�rd�iguslikkuse edendamisele.
§ 11. T��andjad soolise v�rd�iguslikkuse edendajatena (1) T��andja peab naiste ja meeste v�rd�iguslikkust edendades:1) tegutsema nii, et tema tegevus toetaks nii meeste kui ka naiste kandideerimist vabadele t��kohtadele ning neile v�etakse t��le m�lemast soost isikuid;(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)2) v�tma erinevatele ametikohtadele v�imalikult v�rdsel m��ral naisi ja mehi ning tagama neile edutamisel v�rdse kohtlemise;3) kujundama t��tingimused sobivaks nii naistele kui ka meestele ning t�hustama t��- ja pereelu �hitamist, arvestades sealjuures t��tajate vajadusi;4) hoolitsema, et t��taja on t��keskkonnas kaitstud soolise ja seksuaalse ahistamise eest;(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)5) teavitama t��tajat k�esolevas seaduses garanteeritud �igustest;6) andma regulaarselt t��tajatele ja/v�i nende esindajatele asjakohast teavet meeste ja naiste v�rdse kohtlemise kohta organisatsioonis ning v�rd�iguslikkuse edendamiseks kasutusele v�etud meetmetest.
(2) T��andja peab koguma soop�hiseid t��alaseid statistilisi andmeid, mis vajadusel v�imaldavad asjaomastel institutsioonidel j�lgida ja hinnata v�rdse kohtlemise p�him�tte j�rgimist t��suhetes. Andmete kogumise korra ja andmete loetelu kehtestab Vabariigi Valitsus m��rusega.
4. peat�kkSOOLISE DISKRIMINEERIMISE VAIDLUSTE LAHENDAMINE§ 12. Soolise diskrimineerimise vaidluste lahendamine Diskrimineerimisvaidlusi lahendab kohus v�i t��vaidluskomisjon. Lepitusmenetluse korras lahendab diskrimineerimisvaidlusi �iguskantsler.
§ 13. Kahju h�vitamine (1) Kui isiku �igusi on diskrimineerimise t�ttu rikutud, v�ib ta �igusi rikkunud isikult n�uda seaduses s�testatud alustel ja korras kahju tekitava k�itumise l�petamist ning kahju h�vitamist.(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)
(2) Kannatanu v�ib n�uda, et lisaks k�esoleva paragrahvi l�ikes 1 s�testatule makstaks talle rikkumisega tekitatud mittevaralise kahju h�vitisena m�istlik rahasumma.
(3) H�vitise suurust kindlaks m��rates arvestab kohus v�i t��vaidluskomisjon muu hulgas diskrimineerimise ulatust, kestust ja laadi.
(4) T��le ja teenistusse soovijad, kellega t��andja ei s�lminud t��lepingut v�i teenuste osutamise lepingut v�i keda ei nimetatud v�i valitud ametisse soo t�ttu, ei v�i n�uda t��lepingu v�i teenuste osutamise lepingu s�lmimist v�i ametisse nimetamist v�i valimist.
§ 14. Kahju h�vitamise n�ude aegumine K�esoleva seaduse §-s 13 s�testatud n�ue aegub �he aasta jooksul, arvates p�evast, millal kannatanud isik kahju tekkimisest teada sai v�i pidi teada saama.
5. peat�kkSOOLISE V�RD�IGUSLIKKUSE JA V�RDSE KOHTLEMISE VOLINIK(RK s 11.12.2008 j�ust. 01.01.2009 - RT I 2008, 56, 315)
§ 15. Soolise v�rd�iguslikkuse ja v�rdse kohtlemise volinik (1) Soolise v�rd�iguslikkuse ja v�rdse kohtlemise volinik (edaspidi volinik) on k�esoleva seaduse ja v�rdse kohtlemise seaduse n�uete t�itmist j�lgiv ning muid seadusega talle pandud �lesandeid t�itev s�ltumatu ja erapooletu asjatundja, kes tegutseb iseseisvalt.
(2) Voliniku ametisse nimetamine, tema volituste l�ppemine ja tema tegevuse piirangud ning voliniku p�devus on s�testatud v�rdse kohtlemise seaduses.
§ 16. (Kehtetu - RK s 11.12.2008 j�ust. 01.01.2009 - RT I 2008, 56, 315)§ 17. (Kehtetu - RK s 11.12.2008 j�ust. 01.01.2009 - RT I 2008, 56, 315)§ 18. (Kehtetu - RK s 11.12.2008 j�ust. 01.01.2009 - RT I 2008, 56, 315)§ 19. (Kehtetu - RK s 11.12.2008 j�ust. 01.01.2009 - RT I 2008, 56, 315)§ 20. (Kehtetu - RK s 11.12.2008 j�ust. 01.01.2009 - RT I 2008, 56, 315)§ 21. (Kehtetu - RK s 11.12.2008 j�ust. 01.01.2009 - RT I 2008, 56, 315)6. peat�kkSOTSIAALMINISTEERIUMI �LESANDED SOOLISE V�RD�IGUSLIKKUSE SEADUSE RAKENDAMISEL§ 22. Sotsiaalministeeriumi �lesanded Sotsiaalministeerium:1) n�ustab v�rdse kohtlemise p�him�tte rakendamisega seotud k�simustes ning annab juhiseid k�esoleva seaduse rakendamiseks;2) anal��sib seaduste ja �igusaktide m�ju naiste ja meeste seisundile �hiskonnas;3) avaldab aruandeid naiste ja meeste v�rdse kohtlemise p�him�tte rakendamise kohta.
§ 23. N�ustamine (1) Sotsiaalministeeriumi v�rd�iguslikkuse struktuuri�ksuse ametnik (edaspidi n�ustaja) n�ustab iga�ht naiste ja meeste v�rdse kohtlemise p�him�tte rakendamisega seonduvates k�simustes. N�ustamine v�ib toimuda suuliselt v�i kirjalikult.(RK s 24.09.2009 j�ust. 23.10.2009 - RT I 2009, 48, 323)
(2) Vajadusel n�ustaja selgitab isikule, millise institutsiooni p�devusse v�imaliku diskrimineerimisjuhtumi lahendamine kuulub. Isiku soovil osutatakse abi avalduse kirjalikul vormistamisel ja edastatakse see p�devale organile. Avaldust ei edastata kohtule ja t��vaidluskomisjonile.
7. peat�kkSOOLISE V�RD�IGUSLIKKUSE N�UKOGU§ 24. Soolise v�rd�iguslikkuse n�ukogu (1) Soolise v�rd�iguslikkuse n�ukogu on Sotsiaalministeeriumi juures asuv n�uandev kogu, kes:1) kinnitab soolise v�rd�iguslikkuse poliitika �ldsuunad ning t�idab k�esolevas seaduses ja p�him��ruses etten�htud �lesandeid;2) n�ustab Vabariigi Valitsust soolise v�rd�iguslikkuse edendamise strateegia k�simustes;3) esitab Vabariigi Valitsusele oma seisukoha ministeeriumide esitatud riiklike programmide vastavuse kohta k�esoleva seaduse §-le 9.
(2) Soolise v�rd�iguslikkuse n�ukogu t��kord s�testatakse p�him��ruses. Soolise v�rd�iguslikkuse n�ukogu p�him��ruse kehtestab Vabariigi Valitsus.
(3) Soolise v�rd�iguslikkuse n�ukogu koosseisu kinnitab Vabariigi Valitsus.
8. peat�kkRAKENDUSS�TTED§ 25. Seaduse j�ustumine Seadus j�ustub 2004. aasta 1. mail.
1 N�ukogu direktiiv 79/7/EM� meeste ja naiste v�rdse kohtlemise p�him�tte j�rkj�rgulise rakendamise kohta sotsiaalkindlustuse valdkonnas (E�T L 6, 10.01.1979, lk 24–25);n�ukogu direktiiv 92/85/EM� rasedate, hiljuti s�nnitanud ja rinnaga toitvate t��tajate t��ohutuse ja t��tervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (k�mnes �ksikdirektiiv direktiivi 89/391/EM� artikli 16 l�ike 1 t�henduses) (E�T L 348, 28.11.1992, lk 1–7);n�ukogu direktiiv 2004/113/E� meeste ja naiste v�rdse kohtlemise p�him�tte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste k�ttesaadavuse ja pakkumisega (ELT L 373, 21.12.2004, lk 37–43);Euroopa Parlamendi ja n�ukogu direktiiv 2006/54/E� meeste ja naiste v�rdsete v�imaluste ja v�rdse kohtlemise p�him�tte rakendamise kohta t��h�ive ja elukutse k�simustes (uuestis�nastamine) (ELT L 204, 26.07.2006, lk 23–36);Euroopa Parlamendi ja n�ukogu direktiiv 2010/41/EL f��silisest isikust ettev�tjatena tegutsevate meeste ja naiste v�rdse kohtlemise p�him�tte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks n�ukogu direktiiv 86/613/EM� (ELT L 180, 15.07.2010, lk 1–6).
(RK s 14.06.2012 j�ust. 01.08.2012 - RT I, 02.07.2012, 8)
Estlex O�, P�rnu mnt. 139d/1, Tallinn 11317. Telefon: 671 5132, Faks: 671 5275, E-mail: info at estlex.ee


Erakorraline toetus talivilja kasvatajatele – Riigi Teataja
Erakorraline toetus talivilja kasvatajatele - sisukord
§ 1 Erakorraline toetus talivilja kasvatajatele
§ 5 Toetuse ühikumäär ja toetuse suuruse arvutamine
§ 6 Toetuse vähendamine
§ 7 Taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine ning toetuse maksmine
RT I, 06.04.2018, 26
Vastu võetud 05.04.2018 nr 20
Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 2 lõike 3 ja § 7 lõike 2 ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/108, erakorralise meetme kohta, mis seisneb toetuse andmises Leedu, Läti, Eesti ja Soome teatavates piirkondades üleujutuste ja tugevate vihmade tõttu kahju kannatanud põllumajandustootjatele (ELT L 19 24.01.2018, lk 6–9), artikli 1 lõike 2 alusel.
§ 1. Erakorraline toetus talivilja kasvatajatele
(1) Erakorralist toetust talivilja kasvatajatele (edaspidi toetus) antakse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/108 artikli 1 lõikes 1 nimetatud põllumaa kohta (edaspidi üleujutuste ja tugevate vihmade tõttu kahjustatud maa), mis vastab sama artikli punktis a sätestatud tingimusele.
(2) Taliviljaks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/108 artikli 1 lõike 1 tähenduses loetakse talinisu, talirukis, talioder, talitritikale, taliraps ja talirüps.
(3) Toetust võib taotleda vähemalt ühe hektari üleujutuste ja tugevate vihmade tõttu kahjustatud maa kohta.
(4) Üleujutuste ja tugevate vihmade tõttu kahjustatud maa pindala määramisel võetakse arvesse põld pindalaga vähemalt 0,30 hektarit.
(5) Toetust ei või taotleda maa kohta, mille kohta taotleti 2017. aastal „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” meetme 10 „Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede” tegevuse liigi „Piirkondlik mullakaitse toetus” raames antavat piirkondlikku mullakaitse toetust.
Toetust võib taotleda isik, kes taotles 2017. aastal ühtset pindalatoetust, märkides taotlusele kasvatatavaks põllumajanduskultuuriks talivilja, ning kelle taotlus rahuldati (edaspidi taotleja).
(1) Taotleja esitab ajavahemikul 2. maist kuni 21. maini 2018. aastal Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu taotluse, mis sisaldab haldusmenetluse seaduse § 14 lõike 3 punktides 1–4 nimetatud andmeid ja taotleja registri- või isikukoodi.
(2) Taotleja esitab lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele iga põllu kohta, mille kohta ta toetust taotleb, järgmised andmed:
2) põllu number ja pindala taotluse esitamise aastal 0,01 hektari täpsusega;
3) maakasutuse õiguslik alus;
4) põllul kasvatatava põllumajanduskultuuri nimetus;
5) andmed selle kohta, kas põld on kasutuses põllumaana;
6) kui suurele pinnale ei olnud võimalik talivilja külvata või kui suurele pinnale külvatud talivili hävines.
(3) Taotleja kinnitab, et ta ei ole saanud sama kahju eest muud hüvitist riigiabina või kindlustuse kaudu ega Euroopa Liidu poolt rahastatavat hüvitist.
(1) PRIA kontrollib taotluses esitatud andmete õigsust ja vastavust toetuse saamise nõuetele lähtudes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/108 artiklis 4 sätestatust.
(2) Taotleja teeb PRIA-le teatavaks kõik taotluse rahuldamise otsuse tegemiseks vajalikud asjaolud.
§ 5. Toetuse ühikumäär ja toetuse suuruse arvutamine
(1) PRIA otsustab toetuse ühikumäära, lähtudes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/108 artiklis 2 sätestatust ning nõuetele vastavaks tunnistatud hektarite arvust, järgides taotlejate võrdse kohtlemise põhimõtet.
(2) Kui üleujutuste ja tugevate vihmade tõttu kahjustatud maa pindala on suurem kui 2017. aasta ühtse pindalatoetuse taotluse rahuldamise otsuses kindlaks tehtud talivilja külvipind, arvutatakse toetuse suurus 2017. aasta ühtse pindalatoetuse taotlusel rahuldamise otsuses kindlaks tehtud talivilja külvipindala alusel.
(3) Kui üleujutuste ja tugevate vihmade tõttu kahjustatud maa pindala on väiksem kui 2017. aasta ühtse pindalatoetuse taotluse rahuldamise otsuses kindlaks tehtud talivilja külvipind, arvutatakse toetuse suurus üleujutuste ja tugevate vihmade tõttu kahjustatud maa pindala alusel.
§ 6. Toetuse vähendamine
(1) Kui taotluse kontrollimise käigus on tehtud kindlaks, et toetuse saamise nõuete kohase maa pindala (edaspidi kindlaksmääratud maa pindala) on kuni kolm protsenti või kuni kaks hektarit väiksem kui võrdlusmaa pindala, arvutatakse toetuse summa kindlaksmääratud maa pindala alusel.
(2) Kui taotluse kontrollimise käigus on tehtud kindlaks, et kindlaksmääratud maa pindala on üle kolme protsendi või üle kahe hektari, kuid mitte üle 20 protsendi väiksem kui võrdlusmaa pindala, vähendatakse kindlaksmääratud maa pindala alusel arvutatud toetuse summat. Toetuse arvutamise aluseks võetakse see hektarite arv, mis saadakse, kui võrdlusmaa pindalast lahutatakse kahekordne kindlaksmääratud maa pindala ja võrdlusmaa pindala vahe.
(3) Kui taotluse kontrollimise käigus on tehtud kindlaks, et kindlaksmääratud maa pindala on üle 20 protsendi väiksem kui võrdlusmaa pindala, jäetakse taotlus rahuldamata.
(4) Võrdlusmaa pindala on 2017. aastal ühtse pindalatoetuse taotlusel rahuldamise otsuses kindlaks tehtud talivilja külvipind või taotlusel märgitud üleujutuste ja tugevate vihmade poolt kahjustatud maa pindala, kui see on väiksem kui 2017. aasta ühtse pindalatoetuse taotluse rahuldamise otsuses kindlaks tehtud talivilja külvipind.
(5) Kui toetuse taotlus esitatakse pärast toetuse taotlemise perioodi lõpptähtpäeva, siis vähendatakse toetuse summat, mis toetusesaajal oleks olnud õigus saada taotluse õigeaegse esitamise korral, iga tööpäeva kohta 1%, välja arvatud vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral.
§ 7. Taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine ning toetuse maksmine
PRIA teeb taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole 30. septembriks 2018. aastal.


Luunja valla õpetajate ja haridusasutuste töötajate töötasustamise alused – Riigi Teataja
Luunja valla õpetajate ja haridusasutuste töötajate töötasustamise alused
Luunja valla õpetajate ja haridusasutuste töötajate töötasustamise alused - sisukord
§ 3 Töötasustamise alused ja palgamäärad
RT IV, 11.03.2015, 1
Vastu võetud 26.02.2015 nr 12
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 75 lg 3, 4, § 82 lg 3, § 76, haridus- ja teadusministri 29.08.2013 määruse nr 30 „Direktori, õppealajuhataja, õpetajate ja tugispetsialistide kvalifikatsiooninõuded“ ning haridusministri 26.08.2002 määrus nr 65 „Koolieelse lasteasutuse pedagoogide kvalifikatsiooninõuded“ alusel.
Käesolev määrus reguleerib Luunja valla haridusasutuste õpetajate ja töötajate töötasude määrasid.
(1) Õpetajate ja tugispetsialistide töötasustamisel tuginetakse nende vastavusele kutsestandardis kirjeldatud kompetentsidele.
(2) Õpetajate töötasustamisel rakendatakse vähemalt riiklikult kehtivat õpetaja alampalga määra.
§ 3. Töötasustamise alused ja palgamäärad
(1) Õpetaja kvalifikatsiooninõuetele mittevastava õpetaja palgamäär ei tohi ületada ametikohale riiklikult kehtestatud alampalga määra.
(2) Kooli õppealajuhataja palgamäär on vähemalt 20% kõrgem õpetajale riiklikult kehtestatud palga alammäärast ja lasteaia õpealajuhataja palgamäär on vähemalt 10% kõrgem õpetajale riiklikult kehtestatud palga alammäärast.
(3) Haridusasutuse juhi palga kinnitab vallavanem.
(4) Logopeedi, eripedagoogi ja psühholoogi palgamäär vastab vähemalt õpetajale riiklikult kehtestatud palga alammäärale.
(5) Treeneri, ringijuhi ja pikapäevarühma õpetaja palgamäär on vähemalt 70% õpetajale riiklikult kehtestatud palga alammäärast.
(6) Kõrgharidusega lasteaiaõpetaja palgamäär on kuni 90% õpetajale riiklikult kehtestatud palga alammäärast. Keskeriharidusega lasteaiaõpetaja palgamäär on kuni 90% kõrgharidusega lasteaiaõpetaja palgamäärast. Atesteerimata lasteaiaõpetaja palgamäär on 80% kõrgharidusega lasteaiaõpetaja palgamäärast. Lasteaia vanemõpetaja palgamäära otsustab koolieelse lasteasutuse direktor.
(7) Lasteaia õpetaja-abi palgamäär on kuni 70% kõrgharidusega lasteaiaõpetaja palgamäärast.
(8) Käesoleva määruse § 3 nimetamata töötajatega sõlmib töötasu kokkuleppe haridusasutuse direktor. Töötasude kokku leppimisel peab direktor arvestama asutusele tööjõukuludeks eraldatud vahenditega.
(9) Kavastu Algkooli-Lasteaia direktori töötasu koosneb seadusest tulenevate kontakttundide andmise eest algkooli osas vastavalt õpetajale riiklikult kehtestatud palga alammäärale ja võrdsetes osades lasteaia ja kooli juhtimistasust.
(1) Haridusasutuse juhil on õigus eelarvevahendite olemasolul ja vastavalt asutuses kehtestatud korrale määrata kõigile asutuse töötajatele lisatasusid.
(2) Lisatasu asutuse juhile määratakse vallavanema käskkirjaga, kus on ära toodud, mille eest lisatasu määratakse.
(1) Tunnistada kehtetuks Luunja vallavolikogu 28.02.2013 määrus nr 13 „Luunja valla pedagoogide töötasustamise alused”.
(2) Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2015.