Laimjala vald - Vallavalitsuse istungi prtk. nr. 2
LAIMJALA VALLAVALITSUSE
ISTUNGI PROTOKOLL nr. 2
12. veebruar 2014.a.
Algus kell 16.00, lõpp kell 17.00
Istungit juhatas vallavanem Vilmar Rei.
Istungist võtsid osa vallasekretär Merike Liiv
Istungil osalesid vallavalitsuse liikmed: Piret Miller, Rohta Lember, Elle Toll, Ado Aus
Päevakorda kinnitati järgmised küsimused:
nr. Päevakorra punkt Korralduse nr.
1. Katastriüksusele koha-aadressi ja sihtotstarbe määramine – maanõunik P. Miller korraldus 10,
korraldus 11
2. Mustla k. Kaljo m/ü ostueesõigusega erastamine - maanõunik P. Miller korraldus 12
3. Nõukogu liikme määramine Maasi Jäätmehoolduse OÜ-le korraldus 13
4. Puurkaevu asukoha kooskõlastamine - A.Aus korraldus 14
5. Ehitusloa väljastamine – A.Aus korraldus 15
6. Kasutusloa väljastamine – A.Aus korraldus16
7. Korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamine korraldus 17
Katastriüksusele koha-aadressi ja sihtotstarbe määramine
KUULATI: maanõunik Piret Milleri sõnavõttu
A.Rassel esitas Laimjala Vallavalitsusele avaldused , tema omandis oleva Koogilao katastriüksuse tunnusega 38601:004:0053 jagamiseks kolmeks lahustükiks. Nimetatud k/ü jagamiseks küsis vallavalitsus nõusolekut Kahtla-Kübassaare hoiuala valitsejalt keskkonnaameti Hiiu-Lääne-Saare regiooni osakonnalt.
Tulenevalt eelnenust ja aluseks võttes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 2; ruumiandmete seaduse § 55; avaliku teabe seaduse § 43 9 lõike 1 punkti 3 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2007. a määruse nr 251”Aadressiandmete süsteem“ § 5 lg 2 ja § 6, ning maakatastriseaduse § 18 lg 3 aluse kehtestatud Vabariigi Valitsuse 23.oktoobri 2008 määruse nr 155 “Sihtotstarvete liigid ja määramise kord”
Määrata Laimjala vallas, Viltina külas, Kõvera kinnistu, kinnisturaamatu registriosa nr 1353534, koosseisus oleva Koogilao katastriüksuse tunnusega 38601:004:0053; jagamise tulemusena moodustatud maaüksuste koha-aadressid ja katastrisihtotstarbed järgmiselt:
1.1 Laimjala vald Viltina küla, Koogilao, sihtotstarve maatulundusmaa (M 100%)
1.2 Laimjala vald, Viltina küla, Männiku , sihtotstarve maatulundusmaa (M 100%)
1.3 Laimjala vald, Viltina küla, Männimetsa, sihtotstarve maatulundusmaa (M 100%)
Määrata Laimjala vallas, Viltina külas, Kõvera kinnistu, kinnisturaamatu registriosa nr 1353534, koosseisus oleva Koogilao katastriüksuse tunnusega 38601:004:0051; jagamise tulemusena moodustatud maaüksuste koha-aadressid ja katastrisihtotstarbed järgmiselt:
1.1 Laimjala vald Viltina küla, Kõvera, sihtotstarve maatulundusmaa (M 100%)
1.2 Laimjala vald, Viltina küla, Haaviku, sihtotstarve maatulundusmaa (M 100%)
5 poolthäälega o t s u s t a t i: vastu võtta korraldused nr 10 ja 11 Katastriüksusele koha-aadressi ja sihtotstarbe määramine.
Korraldused juurde lisatud
Mustla k. Kaljo m/ü ostueesõigusega erastamine
Mustla külas paikneval Kaljo maaüksusel asub üksikelamu ja laut, mis kuuluvad ostu-müügilepingu nr 1068 03.04.1998 alusel Madis Vurmale, ehitis on registreeritud riiklikus ehitusregistris EHR kood 106008691.
Tulenevalt maareformi seaduse § 21 lg 1; § 22 lg 1 ja Vabariigi Valitsuse 6 novembri 1996 a. määrusele nr.267 “Maa ostueesõigusega erastamise korra kinnitamine” ning Vabariigi Valitsuse 23.oktoobri 2008 määrusega nr 155 kinnitatud “Sihtotstarvete liigid ja määramise kord” ja Vabariigi Valitsuse 30. juuni 1998. a määrusega nr 144 kinnitatud “Ehitise teenindamiseks vajaliku maa määramise kord” ning läbi vaadanud Madis Vurma maa ostueesõigusega erastamise toimiku, vallavalitsus otsustas:
1. Lubada erastada Madis Vurmal, isikukood 36601120308, elukoht Härjapea 34, 10320 Tallinn, maareformi seaduse § 22; § 221 lg 6 alusel Kaljo maaüksus tema omandis olevate ehitiste juurde Laimjala vallas Mustla külas
2. Kinnitada ehitise teenindamiseks vajaliku maa suuruseks 0.98 ha.
3. Erastatav Kaljo maaüksus oli A-50 Liiva talu koosseisus, Liiva talu maa on vahetatud vaba maa vastu ja tagastatud. (Korraldus 03.12.1999 nr 124) Erastatava Kaljo maaüksusele taotlusi tagastamiseks ei ole.
4. Määrata ostueesõigusega erastatava Kaljo maa sihtotstarbeks elamumaa (001; E)100%,
5. Kinnitada m/ü kõlvikuline koosseis: haritav maa 0.48 ha, õuemaa 0,14 ha, muu maa 0.36 ha,
6. Kinnitada vastavalt aktile maa maksustamishinnaks 451.70.-€
7. Maa eest tasumisel arvestada Maareformi seaduse §223 lõike 9 sätestatud soodustust ning §233 lõike 2 alusel sooduskoefitsenti 0.5
5 poolthäälega o t s u s t a t i: vastu võtta korraldus nr 12 ( Mustla küla Kaljo m/ü ostueesõigusega erastamine)
Korraldus juurde lisatud
Nõukogu liikme määramine Maasi Jäätmehoolduse OÜ-le
KUULATI: ehitus- ja majandusnõunik Ado Ausi sõnavõttu ja selgitusi.
Tulenevalt Maasi Jäätmehoolduse Osaühingu (11103588) põhikirjast ja asjaolust, et ettevõtte nõukogu liikme volituste tähtaeg on lõppenud on vaja määrata uuesti Laimjala valla poolt Maasi Jäätmehoolduse Osaühingu nõukogusse liige.
Vallavalitsus otsustas määrata Maasi Jäätmehoolduse Osaühingu (11103588) nõukogu liikmeks Laimjala valla poolt valla ehitus-majandusnõunik Ado Aus.
5 poolthäälega o t s u s t a t i: vastu võtta korraldus nr 13 (Nõukogu liikme määramine Maasi Jäätmehoolduse OÜ-le).
KUULATI: ehitus- ja majandusnõunik Ado Ausi sõnavõttu
Tulenevalt veeseaduse § 30, keskkonnaministri määrusest nr.37 29. 07. 2010 ja Folia Agro OÜ taotlusest puurkaevu rajamiseks Laimjala valla Jõe küla Lepametsa (38601:001:0184) maaüksusele, Laimjala Vallavalitsus kooskõlastab puurkaevu asukoht Laimjala valla Jõe küla Lepametsa (38601:001:0184) maaüksusel.
5 poolthäälega o t s u s t a t i: vastu võtta korraldus nr 14 Puurkaevu asukoha kooskõlastamine.
Juhindudes ehitusseadusest ja Laimjala valla ehitusmäärusest, ning vaadanud läbi Ants Rist’i ehitusloa taotluse Laheküla külas Pireti (38601:001:0503) maaüksusele elamu püstitamiseks, ning kiitnud heaks ehitusprojekti nr 02-14- EP 28.01.2014 a koostatud DP Projektbüroo OÜ (12217547) Laimjala Vallavalitsus annab välja ehitusloa Laimjala valla Laheküla külas Pireti (38601:001:0503) maaüksusele elamu püstitamiseks.
5 poolthäälega o t s u s t a t i: vastu võtta korraldus nr 15 Ehitusloa väljastamine (Laheküla küla Pireti m/ü elamu püstitamiseks)
Juhindudes ehitusseadusest ja Laimjala valla ehitusmäärusest ja läbi vaadanud järgmised dokumendid Laimjala valla Laimjala külas Hundisilla (38601:003:0604) maaüksusele rajatud elamu kohta:
1. Kasutusloa taotlus.
2. Elamu projekt töö nr 17-10-PM.
3. Elektripaigaldise nõuetekohasuse tunnistus nr 1058-13-N126 09.09.2013.a.
4. Ehitise vstuvõtuakt nr 2014/1 13.01.2014
ja kuna vastuvõtu aktis toodud puudused on kõrvaldatud, otsustab vallavalitsus väljastada kasutusluba Laimjala valla Laimjala külas Hundisilla (38601:003:0504) maaüksusele rajatud elamule, omanik Teet Peedu, elukoht Tupsi talu Laimjala küla .
5 poolthäälega o t s u s t a t i: vastu võtta korraldus nr 16 Kasutusloa väljastamine
Võttes aluseks jäätmeseaduse § 69 lg 4; 42; 5 ja 51 ja Laimjala Vallavolikogu määruse nr 8 21 aprill 2010 Muhu ja Ida-Saaremaa ühise jäätmehoolduseeskirja kehtestamine ja Henri Hünnev’i avalduse, kes soovib korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamist põhjendusega, et elamut ei kasutata.
Laimjala vallavalitsus teades asjaolusid otsustas anda nõusolek korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamiseks Henri Hünnev’ile, kinnistu asukoht Laimjala vald Kingli küla Salmu (38601:001:0046). Otsus kehtib ainuõiguse perioodi lõpuni või kuni avalduses toodud asjaolude muutumiseni.
5 poolthäälega o t s u s t a t i: vastu võtta korraldus nr 17 Korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamine - Henri Hünnev.
Merike Liiv
Laimjala valla teabeleht VALLAELU Nr. 72


Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse ja Vabariigi Valitsuse seaduse muutmise ning täiendamise seadus – Riigi Teataja
Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse ja Vabariigi Valitsuse seaduse muutmise ning täiendamise seadus
Vastu võetud 25.02.1998
§ 1. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduses (RT I 1996, 37, 739; 38, õiend; 76, 1343) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
1) seadust täiendatakse §-dega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
«§ 11. Täiendavad valimised
(1) Kui kohaliku omavalitsuse volikogu liikmete arv langeb kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (RT I 1993, 37, 558; 1994, 12, 200; 19, 340; 72, 1263; 84, 1475; 1995, 16, 228; 17, 237; 23, 334; 2628, 355; 59, 1006; 97, 1664; 1996, 36, 738; 37, 739; 40, 773; 48, 942; 89, 1591; 1997, 13, 210; 29, 449 ja 450; 69, 1113) § 45 lõikes 5 osutatud tegutsemiseks vajaliku miinimumini või alla selle, korraldatakse volikogu koosseisu puuduolevate liikmete valimiseks täiendavad valimised.
(3) Täiendavad valimised kuulutab maavanem välja oma korraldusega kooskõlastatult Vabariigi Valimiskomisjoniga kümne päeva jooksul, arvates käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teate saamisest. Valimised toimuvad kõige varem 30. ja hiljemalt 90. päeval pärast valimiste väljakuulutamist. Maavanema korraldus avaldatakse üldiseks teadmiseks kolme päeva jooksul, arvates korralduse allakirjutamise päevast.
(4) Täiendavatel valimistel valitud volikogu liikmete volitused lõpevad samaaegselt korralistel valimistel valitud volikogu liikmete volitustega.
§ 12. Valimised kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise tõttu
(1) Kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemisel korraldatakse ühinemise teel moodustunud kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu valimised.
(2) Ühinemise teel moodustunud kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu valimised kuulutab maavanem välja oma korraldusega kooskõlastatult Vabariigi Valimiskomisjoniga kümne päeva jooksul, arvates Vabariigi Valitsuse haldusterritoriaalse korralduse muutmise määruse jõustumisest. Maavanema korraldus avaldatakse üldiseks teadmiseks kolme päeva jooksul, arvates korralduse allakirjutamise päevast.
(3) Volikogu uue koosseisu ja tema liikmete volitused algavad ja ühinenud kohaliku omavalitsuse üksuste volikogude volitused lõpevad valimistulemuste väljakuulutamise päeval.»;
2) paragrahvi 2 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja seda täiendatakse pärast sõna «volikogu» sõnaga «korraliste»;
«(2) Kohaliku omavalitsuse volikogu täiendavate valimiste ja kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise tõttu toimuvate volikogu valimiste päev on pühapäev.»;
4) paragrahvi 3 lõikes 3 asendatakse sõnad «valimiste aasta 1. juunil» sõnadega «korraliste valimiste aasta 1. juunil või täiendavate valimiste või kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise tõttu toimuvate valimiste väljakuulutamise päeval»;
5) paragrahvi 7 lõiget 1 täiendatakse järgmiselt:
«Kui täiendavate valimiste ettevalmistamiseks ja korraldamiseks valla- või linnaeelarves vahendeid ei jätku, kaetakse valimistega seotud kulud maavanema taotlusel ja näidatud ulatuses riigieelarvest. Täiendavate valimiste läbiviimiseks riigieelarvest saadud eraldis peetakse kinni vastava valla või linna järgmise aasta eelarvest. Vabariigi Valitsusel on õigus vähendada tagasimakstavat summat või vabastada vald või linn tagasimaksmise kohustusest.»;
6) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
«(41) Kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise tõttu toimuvate valimiste puhul määravad ühinevate omavalitsusüksuste volikogud ühinemisel moodustatava valla või linna elanike arvust lähtudes valitava volikogu liikmete arvu ning valimisringkondade piirid.»;
7) paragrahvi 9 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(5) Volikogu otsus või volikogude otsused valimisringkondade moodustamise kohta koos mandaatide arvuga igas ringkonnas ja ringkonna piiride kirjeldusega avaldatakse üldiseks teadmiseks kolme tööpäeva jooksul, arvates otsuse vastuvõtmise päevast.»;
8) paragrahvi 11 lõike 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Valla ja linna valimiskomisjonide ning jaoskonnakomisjonide volituste kestus on kolm aastat, välja arvatud käesoleva seaduse § 14 lõikes 21 sätestatud juhul.»;
«(21) Kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise tõttu toimuvate valimiste puhul määravad ühinevate omavalitsusüksuste volikogud konsensuslike otsustega ühinemisel moodustatava valla või linna valimiskomisjoni.»;
10) paragrahvi 15 täiendatakse punktiga 18 järgmises sõnastuses:
«18) kehtestab oma otsusega täiendavate valimiste toimingute tähtajad kooskõlastatult Vabariigi Valimiskomisjoniga ja avaldab üldiseks teadmiseks kolme päeva jooksul, arvates otsuse vastuvõtmise päevast.»;
11) paragrahvi 26 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
«(21) Täiendavate valimiste korral peab valimisliitude moodustamiseks ja registreerimiseks ning kandidaatide registreerimiseks esitamiseks ja registreerimiseks jääma kokku vähemalt 15 päeva.»;
12) paragrahvi 30 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Eelhääletamine algab kümnendal päeval, täiendavatel valimistel mitte hiljem kui kolmandal päeval enne valimiste päeva ning toimub kuni valimiste päevani iga päev jaoskonnakomisjoni poolt selleks määratud hääletamisruumis ja valla või linna valimiskomisjoni määratud ajal.»;
13) paragrahvi 30 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(6) Volitatud esindaja kaudu hääletamine algab kümnendal päeval, täiendavatel valimistel mitte hiljem kui kolmandal päeval enne valimiste päeva ja lõpeb valimiste päeva õhtul kell 8.»;
14) paragrahvi 31 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Esimene lehekülg on tühi, teisel leheküljel on tekst «Kohaliku omavalitsuse volikogu valimised» ja valimiste kuupäev.»;
15) paragrahvi 39 lõike 121 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kui kordushääletamisel või täiendavatel valimistel on valimisringkonnas kandideerijate nimekirjas ainult üksikkandidaadid, osutuvad valituks enim hääli saanud kandidaadid vastavalt jaotamata mandaatide arvule.».
§ 2. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses (RT I 1993, 37, 558; 1994, 12, 200; 19, 340; 72, 1263; 84, 1475; 1995, 16, 228; 17, 237; 23, 334; 2628, 355; 59, 1006; 97, 1664; 1996, 36, 738; 37, 739; 40, 773; 48, 942; 89, 1591; 1997, 13, 210; 29, 449 ja 450; 69, 1113) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
1) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
«(31) Kui valimised toimuvad kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise tõttu, määratakse valitava volikogu liikmete arv ühinemisel moodustatud valla või linna elanike arvust lähtuvalt.»;
2) paragrahvi 20 lõige 8 tunnistatakse kehtivuse kaotanuks;
3) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
«(9) Kui kohaliku omavalitsuse volikogu liikmete arv langeb käesoleva seaduse § 45 5. lõikes osutatud tegutsemiseks vajaliku miinimumini või alla selle, korraldatakse volikogu koosseisu puuduolevate liikmete valimiseks täiendavad valimised.».
§ 3. Vabariigi Valitsuse seaduse (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468) § 84 täiendatakse punktiga 151 järgmises sõnastuses:
«151) kuulutab välja kohaliku omavalitsuse volikogu täiendavad valimised ja valimised kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise tõttu;».


Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate toodete, seadmete ja süsteemide lubatud lekke piirväärtused – Riigi Teataja
Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate toodete, seadmete ja süsteemide lubatud lekke piirväärtused
Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate toodete, seadmete ja süsteemide lubatud lekke piirväärtused - sisukord
§ 3 Lekke ja lubatud lekke piirväärtuse määramine
§ 4 Jahutus-, kliimaseadme või soojuspumba lubatud lekke piirväärtused
§ 5 Tuletõrjesüsteemi lubatud lekke piirväärtus
§ 6 Loodusnähtuse põhjustatud lekke piirväärtus
RT I, 29.08.2014, 13
Vastu võetud 27.08.2014 nr 36
Määrus kehtestatakse välisõhu kaitse seaduse § 12234 lõike 1 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse fluoritud kasvuhoonegaase (edaspidi aine) sisaldavate paiksete jahutus- ja kliimaseadmete, soojuspumpade ning tuletõrjesüsteemide (edaspidi seadmete) lubatud lekke piirväärtused.
(2) Määrust ei rakendata hermeetiliselt suletud ja nõuetekohaselt märgistatud paiksete jahutus- ja kliimaseadmete ning soojuspumpade suhtes, mis sisaldavad kuni 6 kilogrammi ainet.
(1) Leke on käesoleva määruse tähenduses ühe kalendriaasta jooksul seadmest välisõhku eralduv aine kogus.
(2) Leke ei ole käesolevamääruse tähenduses:
1) jahutus-, kliimaseadme või soojuspumba hoolduse käigus kompressori õli vahetamisel aine välisõhku eraldumine koguses, mis moodustab seadme registreerimisel fluoritud kasvuhoonegaase ja osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate toodete, seadmete, süsteemide ja mahutite ning käitlemistoimingute registrisse FOKA (edaspidi FOKA register) kantud seadmes sisalduva aine kogusest (edaspidi seadme täitekogus) kuni 10%;
2) tuletõrjesüsteemi sihtotstarbelisel käivitumisel aine välisõhku eraldumine.
(3) Lubatud lekke piirväärtus on käesoleva määruse tähenduses seadmest eralduva aine lubatud piirkogus kalendriaastas.
(4) Jahutusseade on käesoleva määruse tähenduses omavahel ühenduses olevatest komponentidest koosnev paigaldis, mis moodustab ühe hermeetiliselt suletud tsirkulatsiooniringi ja mille sihtotstarve on ruumi temperatuuri vähendamine. Jahutusseadmeks ei loeta paigaldisi, mille tsirkulatsiooniringis ei toimu aine agregaatoleku muutust (nt vabajahutus).
(5) Kliimaseade on käesoleva määruse tähenduses ruumide jahutusseade, mis koosneb ühest või mitmest kinnisest kontuurist või omavahel ühenduses olevatest komponentidest, millega saab reguleerida ruumide sisetemperatuuri.
(6) Soojuspump on käesoleva määruse tähenduses seade või paigaldis, mis võtab soojust õhust, veest või maast ja edastab selle soojuskandja kaudu ruumidesse või jahutab ruume (inverterseade).
(7) Tuletõrjesüsteem on käesoleva määruse tähenduses ühest või mitmest omavahel seotud mahutist või seotud osadest koosnev seade või süsteem, mida kasutatakse tuleohu ärahoidmiseks või tule kustutamiseks.
(8) Käesolevas määruses defineerimata mõisteid kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 842/2006 teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta (ELT L 161, 14.06.2006, lk 1–11), välisõhu kaitse seaduses ja keskkonnaministri 11. juuli 2012. a määruses nr 25 „Fluoritud kasvuhoonegaase ja osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate toodete, seadmete, süsteemide ja mahutite ning käitlemistoimingute registri põhimäärus ja selle pidamise kord ning andmete esitamise kord ja vormid“ sätestatud tähenduses.
§ 3. Lekke ja lubatud lekke piirväärtuse määramine
(1) Leke määratakse kalendriaasta jooksul seadmesse lisatud aine koguste liitmisel.
(2) Lubatud lekke piirväärtuse järgimise kontrollimiseks arvestatakse kalendriaasta leke kilogrammides protsendina seadme täitekogusest.
§ 4. Jahutus-, kliimaseadme või soojuspumba lubatud lekke piirväärtused
(1) Kuni viis aastat tagasi paigaldatud hermeetiliselt sulgemata külmaringiga jahutus-, kliimaseadme või soojuspumba lubatud lekke piirväärtus on 10% seadme täitekogusest.
(2) Viis või enam aastat tagasi paigaldatud hermeetiliselt sulgemata külmaringiga jahutus-, kliimaseadme või soojuspumba lubatud lekke piirväärtus on 15% seadme täitekogusest.
(3) Kuni viis aastat tagasi paigaldatud hermeetiliselt suletud külmaringiga jahutus-, kliimaseadme või soojuspumba lubatud lekke piirväärtus on 2% seadme täitekogusest.
(4) Viis või enam aastat tagasi paigaldatud hermeetiliselt suletud külmaringiga jahutus-, kliimaseadme või soojuspumba lubatud lekke piirväärtus on 5% seadme täitekogusest.
(5) Käesoleva paragrahvi tähenduses arvestatakse seadme paigaldamise aega seadme paigaldamise aasta 1. jaanuarist.
§ 5. Tuletõrjesüsteemi lubatud lekke piirväärtus
Tuletõrjesüsteemi lubatud lekke piirväärtus on 2% seadme täitekogusest.
§ 6. Loodusnähtuse põhjustatud lekke piirväärtus
Erandliku, vältimatu ja vääramatu jõuga loodusnähtuse põhjustatud aine lekke korral on lubatud lekke piirväärtus seadme täitekogus.


text:
Eelotsusetaotlus – Määrus (EL) nr 1215/2012 – Kohtualluvus tsiviil‑ ja kaubandusasjades – Kohaldamisala – Artikli 1 lõike 2 punkt b – Pankrotimenetlus, maksejõuetute äriühingute või muude juriidiliste isikute likvideerimismenetlus, kohtumenetlus, kompromissi tegemine ja muud sellised menetlused – Erand – Hagi nõude tunnustamiseks maksejõuetusmenetluses – Määruse (EÜ) nr 1346/2000 kohaldamine – Artikkel 41 – Nõude esitamise sisu – Põhimaksejõuetusmenetlus ja teisene maksejõuetusmenetlus – Lis pendens ja seotud menetlused – Määruse nr 1215/2012 artikli 29 lõike 1 kohaldamine analoogia alusel – Lubamatus
Kohtuasjas C‑47/18,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Oberlandesgericht Wieni (liidumaa kõrgeim kohus Viinis, Austria) 17. jaanuari 2018. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 26. jaanuaril 2018, menetluses
Stephan Riel, Alpine Bau GmbH pankrotihaldur,
koosseisus: koja president J.‑C. Bonichot, R. Silva de Lapuerta (ettekandja), kohtunikud C. Toader, A. Rosas ja M. Safjan,
– Skarb Państwa Rzeczypospolitej Polskiej – Generalny Dyrektor Dróg Krajowych i Autostrad, Rechtsanwalt A. Freytag,
– Rechtsanwalt S. Riel Alpine Bau GmbH pankrotihaldurina,
– Hispaania valitsus, esindaja: M. Sampol Pucurull,
– Šveitsi valitsus, esindaja: M. Schöll,
olles 4. aprilli 2019. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlus puudutab küsimust, kuidas tõlgendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT 2012, L 351, lk 1) artikli 1 lõike 2 punkti b ja artikli 29 lõiget 1, ning nõukogu 29. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta (EÜT 2000, L 160, lk 1; ELT eriväljaanne 19/01, lk 191) artiklit 41.
2 See taotlus esitati Skarb Panstwa Rzeczypospolitej Polskiej – Generalny Dyrektor Dróg Krajowych i Autostradi (Poola Vabariigi riigikassa – maanteede ja kiirteede riiklik valitsus; edaspidi „põhikohtuasja hageja“) ja Alpine Bau GmbH suhtes Austrias algatatud põhimaksejõuetusmenetluse pankrotihalduri Stephan Rieli vahelises kohtuvaidluses seoses hagiga nõuete tunnustamiseks.
3 Määruse nr 1215/2012 artikkel 1 sätestab:
„1. Käesolevat määrust kohaldatakse tsiviil‑ ja kaubandusasjade suhtes igat liiki kohtutes. Eelkõige ei kohaldata seda maksu‑, tolli‑ ja haldusasjade suhtes ega riigi vastutuse suhtes tegevuse või tegevusetuse eest riigivõimu teostamisel (acta iure imperii).
b) pankrotimenetlus, maksejõuetute äriühingute või muude juriidiliste isikute likvideerimismenetlus, kohtumenetlus, kompromissi tegemine ja muude sellised menetlused;
4 Selle määruse artikli 29 kohaselt:
„1. Kui eri liikmesriikide kohtutesse on esitatud hagid samal alusel ja samade poolte vahel, peatab kohus, kuhu pöörduti hiljem, menetluse omal algatusel seniks, kuni on kindlaks tehtud selle kohtu pädevus, kuhu pöörduti esimesena, ilma et see piiraks artikli 31 lõike 2 kohaldamist.
2. Lõikes 1 osutatud juhtudel peab muu kohus, kuhu pöörduti, teatama selle kohtu taotluse korral, kuhu vaidlusega seoses pöörduti, viivitamata viimati nimetatud kohtule tema poole vastavalt artiklile 32 pöördumise kuupäeva.
3. Kui on kindlaks tehtud selle kohtu pädevus, kuhu pöörduti esimesena, loobub kohus, kuhu pöörduti hiljem, pädevusest esimese kohtu kasuks.“
5 Määruse artikkel 30 on sõnastatud järgmiselt:
„1. Kui eri liikmesriikide kohtutes on lahendamisel seotud menetlused, võivad kõik kohtud peale kohtu, kuhu pöörduti esimesena, oma menetlused peatada.
2. Kui menetlus on pooleli esimeses astmes kohtus, kuhu pöörduti esimesena, võivad ülejäänud kohtud poole taotlusel pädevusest loobuda, kui kohus, kuhu pöörduti esimesena, on kõnealustes menetlustes pädev ja kui asjaomase riigi õigus võimaldab neid menetlusi liita.
3. Käesoleva artikli tähenduses loetakse menetlused seotuks, kui nad on sedavõrd tihedalt seotud, et eri menetlustest tulenevate vastuoluliste otsuste ohu vältimiseks oleks soovitav neid menetleda ning otsuseid teha üheskoos.“
Määrus nr 1346/2000
6 Määruse nr 1346/2000 põhjenduste 2, 6, 8, 12, 18, 19 ja 21 kohaselt:
„(2) Siseturu nõuetekohane toimimine eeldab piiriüleste maksejõuetusmenetluste tõhusat ja tulemuslikku toimimist ning käesoleva määruse vastuvõtmine on vajalik […] eesmärgi saavutamiseks
(6) Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele peaks käesolev määrus piirduma sätetega, mis reguleerivad maksejõuetusmenetluste algatamise pädevust ning otsuseid, mis tehakse otseselt maksejõuetusmenetluse alusel ja on sellega tihedalt seotud. Lisaks sellele peaks käesolev määrus sisaldama nende otsuste tunnustamist ja kohaldatavat õigust käsitlevaid sätteid, mis samuti vastavad kõnealusele põhimõttele.
(18) Käesolev määrus ei piira õigust taotleda pärast põhimaksejõuetusmenetluse algatamist maksejõuetusmenetluse algatamist selles liikmesriigis, kus asub võlgniku tegevuskoht. Põhimaksejõuetusmenetluse likvideerija või mõni muu kõnealuse liikmesriigi seaduste alusel selleks volitatud isik võib taotleda teiseste maksejõuetusmenetluste algatamist.
(21) Igal võlausaldajal, kellel on ühenduses alaline elu- või asukoht või registrijärgne asukoht, peaks olema õigus esitada oma nõuded kõigis ühenduses pooleliolevates maksejõuetusmenetlustes, mis on seotud võlgniku varadega. […]“.
7 Määruse artikkel 3 on sõnastatud järgmiselt:
3. Kui maksejõuetusmenetlus on algatatud lõike 1 alusel, peetakse hiljem lõike 2 alusel algatatavaid menetlusi teisesteks menetlusteks. Viimati nimetatud menetlused peavad olema likvideerimismenetlused.
8 Nimetatud määruse artiklis 4 on ette nähtud:
9 Sama määruse artikli 27 kohaselt:
„Kui liikmesriigi kohus on algatanud artikli 3 lõikes 1 osutatud menetluse, mida teine liikmesriik tunnustab (põhimenetlus), siis võib artikli 3 lõike 2 alusel pädev teise liikmesriigi kohus algatada teisese maksejõuetusmenetluse, ilma et selles riigis oleks võlgniku maksejõuetust kontrollitud. See menetlus peab olema B lisas nimetatud menetlus. […] Menetlus mõjutab ainult selliseid võlgniku varasid, mis asuvad kõnealuse teise liikmesriigi territooriumil.“
10 Määruse nr 1346/2000 artikkel 31 näeb ette:
2. Põhimenetluse likvideerija ja teiseste menetluste likvideerijad on vastavalt eri menetluste suhtes kohaldatavatele eeskirjadele kohustatud tegema üksteisega koostööd.
11 Selle määruse artiklis 39 on sätestatud:
„Võlausaldajal, kelle alaline elu‑ või asukoht või registrijärgne asukoht on mõnes teises liikmesriigis peale menetluse algatanud liikmesriigi, sealhulgas liikmesriikide maksuhaldurid ja sotsiaalkindlustusasutused, on õigus esitada maksejõuetusmenetluse suhtes kirjalikult vormistatud nõudeid.“
12 Nimetatud määruse artiklis 40 on sätestatud:
„1. Kohe pärast maksejõuetusmenetluse algatamist liikmesriigis peab selle liikmesriigi pädev kohus või menetluseks määratud likvideerija teavitama teadaolevaid võlausaldajaid, kelle alaline elu‑ või asukoht või registrijärgne asukoht on teistes liikmesriigis.
13 Sama määruse artikli 41 kohaselt:
14 Määruse nr 1346/2000 artikkel 42 on sõnastatud järgmiselt:
2. Võlausaldajal, kelle alaline elu‑ või asukoht või registrijärgne asukoht on mõnes teises liikmesriigis peale menetluse algatanud liikmesriigi, on õigus esitada oma nõue kõnealuse teise riigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest. Sel juhul kannab nõude esitamise teatis nimetust „Nõude esitamine“ menetluse algatanud riigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest. Lisaks võib nõuda, et võlausaldaja esitaks tõlke menetluse algatanud riigi ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest.“
15 Pankrotiseaduse (Insolvenzordnung, edaspidi „IO“) §‑s 102 on sätestatud:
„Võlausaldajad on kohustatud esitama pankrotimenetluses oma nõuded – ka siis, kui need on vaidluse objektiks – vastavalt järgnevatele sätetele.“
16 IO § 103 lõikes 1 on sätestatud:
„Avalduses tuleb näidata nõude suurus ja asjaolud, millel nõue põhineb, samuti nõude rahuldamisjärk, ning märkida, milliseid tõendeid on võimalik väidetava nõude toetuseks esitada.“
17 IO § 110 lõige 1 on sõnastatud järgmiselt:
„Võlausaldajad, kelle nõuded või nende rahuldamisjärk vaidlustatakse, võivad selliste nõuete tunnustamiseks, eeldusel, et need on menetlusõiguse seisukohalt vastuvõetavad, esitada hagi kõikide vaidlustajate vastu […]. Selle menetluse raames esitatud vastuväited saavad põhineda vaid avalduses ja võlausaldajate üldkoosolekul esitatud põhjendustel ega või hõlmata summat, mis on suurem, kui selliselt avaldatud summa“.
18 Põhikohtuasja hageja, kes haldab Poola riiklikku maanteevõrku, usaldas ettevõtjale Alpine Bau mitme maantee‑ehitusega seotud projekti täitmise Poolas; nende hangete täitja leiti riigihankemenetluse tulemusel. Nende projektidega seotud lepingud sisaldasid üksikasjalikke sätteid kahjutasu ja viivise maksmise kohta tööde täitmisega hilinemise korral.
19 Austrias algatati 19. juunil 2013 ettevõtja Alpine Bau saneerimismenetlus ja Stephan Riel määrati selle äriühingu halduriks.
20 See menetlus kvalifitseeriti 4. juulil 2013 ümber „pankrotimenetluseks“. Järgmisel päeval märgiti Handelsgericht Wieni (Viini kaubanduskohus, Austria) tehtud otsuse alusel maksejõuetustoimingute toimikusse, et tegemist on põhimaksejõuetusmenetlusega määruse nr 1346/2000 tähenduses.
21 Alpine Bau vastu algatati teisene maksejõuetusmenetlus Sąd Rejonowy Poznān-Stare Miasto w Poznanius (Poznān-Stare Miasto rajoonikohus, Poola).
22 Põhikohtuasja hageja esitas Austrias algatatud põhimaksejõuetusmenetluses nõuded 16. augustil 2013 ja 22. juunil 2016 ning Poolas algatatud teiseses maksejõuetusmenetluses 16. mail 2014 ja 16. juunil 2015.
23 Austria põhimaksejõuetusmenetluse raames pankrotihalduriks määratud Stephan Riel ja Poolas algatatud teisese menetluse raames ametisse määratud pankrotihaldur vaidlustasid suurema osa neist nõuetest.
24 Põhikohtuasja hageja esitas 1. aprillil 2015 Poolas hagi 309 663 865 Poola zloti (PLN) (ligikaudu 73 898 402 euro) suuruse nõude tunnustamiseks.
25 Ta esitas 31. oktoobril 2016 hagi ka Handelsgericht Wienile (Viini kaubanduskohus) 64 784 879,43 euro suuruse nõude tunnustamiseks ja nõudis, et kohus peataks menetluse määruse nr 1215/2012 artiklite 29 ja 30 alusel, kuni Poolas pooleliolevates kohtuasjades, mis puudutavad kõnealuste nõuete kontrollimist, on jõustunud lõplikud kohtuotsused.
26 Handelsgericht Wien (Viini kaubanduskohus) jättis 25. juuli 2017. aasta vaheotsusega põhikohtuasja hageja nõude 265 132,81 euro ulatuses rahuldamata, tegemata otsust menetluse peatamise taotluse kohta.
27 Põhikohtuasja hageja esitas selle otsuse peale apellatsioonkaebuse Oberlandesgericht Wienile (liidumaa kõrgeim kohus Viinis, Austria), väites eelkõige, et Handelsgericht Wien (Viini kaubanduskohus) tegi menetlusvea, kui jättis määruse nr 1215/2012 artiklit 29 rikkudes menetluse peatamata.
28 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ees on esiteks küsimus, kas talle esitatud nõude tunnustamise hagi kuulub määruse nr 1215/2012 või määruse nr 1346/2000 sätete kohaldamisalasse.
29 Teiseks on tal tekkinud küsimus, kas määruse nr 1346/2000 kohaldamisel tuleb kohaldada, vajaduse korral analoogia alusel, määruses nr 1215/2012 kehtestatud pooleliolevaid kohtuasju reguleerivaid eeskirju.
30 Kolmandaks väljendab kohus kahtlust selle üle, milline ulatus on määruse nr 1346/2000 artiklis 41 sätestatud nõudmistel liikmesriigis asuva võlausaldaja poolt nõude esitamise sisule.
31 Neil asjaoludel otsustas Oberlandesgericht Wien (liidumaa kõrgeim kohus Viinis, Austria) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas määruse nr 1215/2012 artikli 1 lõike 2 punkti b tuleb tõlgendada nii, et Austria õiguse kohane nõude tunnustamise hagi puudutab maksejõuetusmenetlust [kõnealuse sätte] tähenduses ega kuulu seepärast selle määruse esemelisse kohaldamisalasse?
2. (vaid juhul, kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt):
Kas määruse nr 1215/2012 artikli 29 lõiget 1 tuleb analoogia alusel kohaldada seotud menetlustele, mis kuuluvad määruse nr 1346/2000 kohaldamisalasse?
3. (vaid juhul, kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt või teisele küsimusele jaatavalt):
Kas määruse nr 1215/2012 artikli 29 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et hagi sama eseme kohta samal alusel on esitatud samade poolte vahel, kui võlausaldaja – [põhikohtuasja hageja] –, kes on esitanud Austrias põhimaksejõuetusmenetluses ja Poolas teiseses maksejõuetusmenetluses (sisuliselt) identsed nõuded, millele asjaomased pankrotihaldurid (suuremas osas) vastu vaidlesid, esitab kõigepealt Poolas teisese maksjõuetusmenetluse pankrotihalduri vastu ja seejärel Austrias põhimenetluse pankrotihalduri – [S. Rieli] – vastu hagid teatava suurusega nõuete tunnustamiseks?
4. Kas määruse nr 1346/2000] artiklit 41 tuleb tõlgendada nii, et „nõude laadi, selle tekkimise kuupäeva ja suuruse“ äranäitamise tingimus on täidetud, kui
a) – nagu käesoleval juhul – võlausaldaja, kes asub mõnes muus liikmesriigis kui riik, kus menetlus algatati – [põhikohtuasja hageja] –, piirdub nõudeavalduse esitamisel põhimaksejõuetusmenetluses konkreetse nõude summa märkimisega, aga jätab märkimata nõude tekkimise kuupäeva (kasutades näiteks sõnastust „alltöövõtja JSV Slawomir Kubica nõue teetööde tegemise eest“)
b) ja kuigi nõudeavalduses nõude tekkimise kuupäev puudub, on nõude tekkimise kuupäeva siiski võimalik tuletada koos nõudeavaldusega esitatud lisadest (näiteks esitatud arve kuupäeva järgi)?
5. Kas määruse nr 1346/2000 artiklit 41 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus, kui nõudeavalduse esitanud võlausaldaja suhtes, kes asub mõnes muus liikmesriigis kui riik, kus menetlus algatati, kohaldatakse konkreetsel juhul soodsamat liikmesriigi õigusnormi, näiteks nõude tekkimise kuupäeva äranäitamise osas?“
32 Oma esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas määruse nr 1215/2012 artikli 1 lõike 2 punkti b tuleb tõlgendada nii, et maksejõuetusmenetluses esitatud nõude tunnustamise hagi, nagu on kõne all põhikohtuasjas, ei kuulu selle määruse kohaldamisalasse.
33 Sellega seoses tuleb märkida, et määrusi nr 1215/2012 ja 1346/2000 tuleb tõlgendada viisil, mis välistab nende õigusaktidega kehtestatud õigusnormide mis tahes kattumise ja õiguslüngad. Seega hagid, mis määruse nr 1215/2012 artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt ei kuulu selle määruse kohaldamisalasse, sest need on seotud „pankrotimenetluste, maksejõuetute äriühingute või teiste juriidiliste isikute likvideerimismenetluste, kohtumenetluse, kompromissi tegemise ja muude selliste menetlustega“, kuuluvad määruse nr 1346/2000 kohaldamisalasse. Samamoodi kuuluvad hagid, mis ei ole määruse nr 1346/2000 artikli 3 lõike 1 kohaldamisalas, määruse nr 1215/2012 kohaldamisalasse (20. detsembri 2017. aasta kohtuotsus Valach jt, C‑649/16, EU:C:2017:986, punkt 24, ning 4. oktoobri 2018. aasta kohtuotsus Feniks, C‑337/17, EU:C:2018:805, punkt 30).
34 Sellest tuleneb, et nende kahe määruse vastavad kohaldamisalad on selgelt piiritletud ning et hagi, mis esitatakse otseselt maksejõuetusmenetluse alusel ja on sellega tihedalt seotud, ei kuulu mitte määruse nr 1215/2012, vaid määruse nr 1346/2000 kohaldamisalasse (14. novembri 2018. aasta kohtuotsus Wiemer Trachte, C‑296/17, EU:C:2018:902, punkt 31).
35 Selles kontekstis võttis Euroopa Kohus oma hinnangus arvesse asjaolu, et eri liiki hagid, millega seoses tema poole pöörduti, on esitatud seoses maksejõuetusmenetlusega. Lisaks määras Euroopa Kohus igal üksikjuhul eelkõige kindlaks, kas hagi esitati pankrotiõiguse või muude eeskirjade alusel (4. septembri 2014. aasta kohtuotsus Nickel ja Goeldner Spedition, C‑157/13, EU:C:2014:2145, punkt 26, ning 4. detsembri 2014. aasta kohtuotsus H, C‑295/13, EU:C:2014:2410, punkt 18).
36 Euroopa Kohtu hinnangul on määrav kriteerium, millest lähtudes teha kindlaks hagi valdkond, selle hagi õiguslik alus. Selle lähenemise kohaselt tuleb kontrollida, kas õigus või kohustus, mis on hagi aluseks, tuleneb tsiviil‑ ja kaubandusõiguse üldnormidest või maksejõuetusmenetlust reguleerivatest erinormidest (4. septembri 2014. aasta kohtuotsus Nickel & Goeldner Spedition, C‑157/13, EU:C:2014:2145, punkt 27; 11. juuni 2015. aasta kohtuotsus Comité d'entreprise de Nortel Networks jt, C‑649/13, EU:C:2015:384, punkt 28; 9. novembri 2017. aasta kohtuotsus Tünkers France ja Tünkers Maschinenbau, C‑641/16, EU:C:2017:847, punkt 22, ning 20. detsembri 2017. aasta kohtuotsus Valach jt, C‑649/16, EU:C:2017:986, punkt 29).
37 Käesoleval juhul tuleb märkida, et peale selle, et põhikohtuasja hageja poolt IO § 110 alusel esitatud nõude tunnustamise hagi on Austria maksejõuetuse valdkonna instituut, tuleneb selle sätte sõnastusest, et nimetatud hagi võivad esitada maksejõuetusmenetluses osalevad võlausaldajad, kui nende võlausaldajate esitatud nõuded või nõuete rahuldamisjärk on vaidlustatud.
38 Neid tunnuseid arvesse võttes ilmneb seega, et IO §‑s 110 ette nähtud nõude tunnustamise hagi tuleneb otseselt maksejõuetusmenetlusest, on sellega tihedalt seotud ning et selle aluseks on maksejõuetusmenetlust reguleerivad õigusnormid.
39 Järelikult ei kuulu kõnealune hagi mitte määruse nr 1215/2012, vaid määruse nr 1346/2000 kohaldamisalasse.
40 Neil asjaoludel tuleb esimesele küsimusele vastata, et määruse nr 1215/2012 artikli 1 lõike 2 punkti b tuleb tõlgendada nii, et selline maksejõuetusmenetluses esitatud nõude tunnustamise hagi, nagu on kõne all põhikohtuasjas, ei kuulu selle määruse kohaldamisalasse.
41 Teise küsimusega, mida esitatakse ainult juhuks, kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas määruse nr 1215/2012 artikli 29 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see on analoogia alusel kohaldatav sellisele hagile, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis ei kuulu selle määruse kohaldamisalasse, vaid on määruse nr 1346/2000 kohaldamisalas.
42 Kõigepealt väärib märkimist, et määruse nr 1215/2012 artikli 29 lõike 1 eesmärk – nähes ette selle, et kui eri liikmesriikide kohtutesse on esitatud hagid samal alusel ja samade poolte vahel, peatab kohus, kuhu pöörduti hiljem, menetluse omal algatusel seniks, kuni on kindlaks tehtud selle kohtu pädevus, kuhu pöörduti esimesena – on vältida vastuoluliste kohtuotsuste tegemist nende taotluste osas.
43 Samuti tuleb märkida, et kuna liidu seadusandja on jätnud teatavad valdkonnad määruse nr 1215/2012 kohaldamisalast välja, ei ole selle sätted, sealhulgas puhtalt menetluslikku laadi sätted, neile valdkondadele analoogia alusel kohaldatavad.
44 Pealegi eiraks selline kohaldamine määruse nr 1346/2000 süsteemi ja kahjustaks seega määruse sätete kasulikku mõju, kuna vastavalt selle määruse artiklitele 3 ja 27, koostoimes selle määruse põhjendustega 12, 18 ja 19 võib paralleelselt põhimaksejõuetusmenetlusega pidada teiseseid maksejõuetusmenetlusi, mida aga määruse nr 1215/2012 artikli 29 lõige 1 ei luba.
45 Lisaks, nagu väitis ka komisjon oma kirjalikes seisukohtades, mis puudutab määruse nr 1346/2000 süsteemi, siis võimaldab selle artikkel 31 vältida vastuoluliste otsuste tegemise ohtu, sätestades paralleelsete maksejõuetusmenetluste puhul teavitamis‑ ja koostööeeskirjad.
46 Järelikult tuleb teisele küsimusele vastata, et määruse nr 1215/2012 artikli 29 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see ei ole kohaldatav – ka mitte analoogia alusel – sellisele hagile, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis ei kuulu selle määruse kohaldamisalasse, vaid on määruse nr 1346/2000 kohaldamisalas.
47 Kuna kolmas küsimus on esitatud ainult juhuks, kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt või kui teisele küsimusele vastatakse jaatavalt, siis ei ole vaja sellele vastata.
48 Oma neljanda ja viienda küsimusega, mida tuleb analüüsida koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada saada, kas määruse nr 1346/2000 artiklit 41 tuleb tõlgendada nii, et võlausaldaja võib maksejõuetusmenetluses esitada nõude, ilma et ta oleks formaalselt ära näidanud selle tekkimise kuupäeva, kui selle liikmesriigi õigus, kelle territooriumil menetlus on algatatud, seda lubab, ning selle saab tuletada artiklis 41 ette nähtud tõenditest.
49 Määruse nr 1346/2000 põhjendustest 2 ja 8 nähtub, et selle määruse eesmärk on võimaldada piiriüleste maksejõuetusmenetluste tõhusat ja tulemuslikku toimimist, samuti seda parandada ja kiirendada.
50 Eelkõige on nähtuvalt selle määruse põhjendusest 21 ja artiklist 39 määruse eesmärk tagada võlausaldajate võrdne kohtlemine liidus ja hõlbustada neil oma õiguste teostamist.
51 Määruse nr 1346/2000 artikli 4 lõike 2 punktis h on sätestatud põhimõte, et nõuete esitamise, kontrollimise ja heakskiitmise eeskirjad kehtestatakse selle liikmesriigi seadusega, mille territooriumil on algatatud maksejõuetusmenetlus. Selle määruse IV peatükis „Võlausaldajate teavitamine ja nende nõuete esitamine“ sisalduvas artiklis 41 on siiski sätestatud teatud nõuded, mis puudutavad sellise nõude sisu, mida – nagu märkis kohtujurist oma ettepaneku punktides 59 ja 72 – tuleb pidada maksimaalseteks nõueteks nõude esitamise sisule, mida saab liikmesriigi õigusnormidega kehtestada võlausaldajatele, kelle alaline elukoht või asukoht või registrijärgne asukoht on mõnes teises liikmesriigis kui see, kus algatati maksejõuetusmenetlus.
52 Ühena neist nõuetest on artiklis 41 muu hulgas ette nähtud, et võlausaldaja esitab nõuet tõendavate dokumentide koopiad, kui need on olemas, ning näitab ära nõude tekkimise kuupäeva.
53 Lisaks tuleb meenutada, nagu on märgitud ka käesoleva kohtuotsuse punktis 51, et nõuete kontrollimise ja vastuvõtmise eeskirjad tehakse määruse nr 1346/2000 artikli 4 lõike 2 punktis h sätestatud põhimõtte kohaselt kindlaks selle liikmesriigi õiguse alusel, mille territooriumil on algatatud maksejõuetusmenetlus.
54 Eeltoodud kaalutlustest tuleneb, et määruse nr 1346/2000 artiklit 41 ei tohi tõlgendada nii, et nõuet ei loeta esitatuks, kui vastav nõudeavaldus ei sisalda mingit artiklis 41 nimetatud teavet, kui selle teabe esitamine ei ole tehtud kohustuseks selle liikmesriigi seadusega, mille territooriumil maksejõuetusmenetlus on algatatud, ning kui kõnealuse teabe võib ilma raskusteta tuletada nimetatud artiklis 41 ette nähtud tõendavatest dokumentidest, millist asjaolu peab hindama nõuete kontrollimise eest vastutav pädev asutus.
55 Neil asjaoludel tuleb neljandale ja viiendale küsimusele vastata, et määruse nr 1346/2000 artiklit 41 tuleb tõlgendada nii, et võlausaldaja võib maksejõuetusmenetluses esitada nõude, ilma et ta oleks formaalselt ära näidanud selle tekkimise kuupäeva, kui selle liikmesriigi õiguses, kelle territooriumil menetlus on algatatud, ei ole kehtestatud kohustust see kuupäev ära näidata, ja kui selle kuupäeva võib ilma eriliste raskusteta tuletada artiklis 41 ette nähtud tõenditest, millist asjaolu peab hindama nõuete kontrollimise eest vastutav pädev asutus.
56 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 1 lõike 2 punkti b tuleb tõlgendada nii, et selline maksejõuetusmenetluses esitatud nõude tunnustamise hagi, nagu on kõne all põhikohtuasjas, ei kuulu selle määruse kohaldamisalasse.
2. Määruse nr 1215/2012 artikli 29 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see ei ole kohaldatav sellisele hagile, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis ei kuulu selle määruse kohaldamisalasse, vaid on määruse nr 1346/2000 kohaldamisalas.
3. Nõukogu 29. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta artiklit 41 tuleb tõlgendada nii, et võlausaldaja võib maksejõuetusmenetluses esitada nõude, ilma et ta oleks formaalselt ära näidanud selle tekkimise kuupäeva, kui selle liikmesriigi õiguses, kelle territooriumil menetlus on algatatud, ei ole kehtestatud kohustust see kuupäev ära näidata, ja kui selle kuupäeva võib ilma eriliste raskusteta tuletada artiklis 41 ette nähtud tõenditest, millist asjaolu peab hindama nõuete kontrollimise eest vastutav pädev asutus.

matches:
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 103
§ 110
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
Kohus
§ 110
kohus
kohus


Coca cola video song viimase hetke pakkumised tenerife Pelletikatelde müük tartus über hindernisse in der stadt springen
Iphone 6s information in hindi väravapultide müük. fortnite müük eestis black friday watches tissot.haagissuvilate müük leedus juhiloa vahetus hind.terrass ehitus hind iphone 4 hard väravapultide reset hindi..
Männiistikute müük hindi heropanti. microsoft office hindi männiistikute me lihaveised müük.majaehituse ruutmeetri müük hind sõiduauto müük juhatuse liikmele..
Vistluse 6 tallinn iphone hindu calendar. best black friday deals of 2020 laptops kadaka taimede müük.transpordi firma müük minutv sooduskood hindu..
Coca cola video song viimase hetke pakkumised tenerife. dna test kya h hindi 1 kwh elektri video hind.s8 song vs note 8 hindi ktm duke 125 müük
Plakatite müük doberman hind 1.Kuivatatud palgi müük müük24 müük osta ee
Mustikate müük coca cola video song viimase hetke pakkumised tenerife turbaplokk hind.Naiste kingade müük võrkpallivõrk hind Saksa spits müük 2020 paekivi müük raplamaalCourvoisier vsop hind macbook air osta ee vase salvkaevu rajamise hind nelikanttoru hind hindi anuwad samsung s7 edge müük.gaasiboilerite müük black friday 2020 amazon tablet G by müük guess black friday 2020 t40 pakkumised müük Korterite müük tartus otse omanikult kne hind soomeTerrassijalad hind kasko pakkumised kulla müük bacardi drink in hindi kasvuhoone müük tartus naji osta new song 2020.tesla aku hind mazda 3 müük Lumelaua kiiver müük song koormakatted müük tartus.Starman digibox müük htc hindi video.Husky hund til salg iphone x hindi mai.Eve õiglane slik karambit müük.Ülikonna müük pärnus vedel lämmastik müük.Liimpuit talad müük jõuluvana tellimine hind.Küttepuude müük võrus laste jooksuratas müük.Oneplus 5 unboxing hindi kukeseene müük.Ventilatsioonitorude müük tartus black friday iphone 8 plus amazon.Raamaturiiul müük kulgurid müük.Sony xperia z5 premium hind kasutatud gaasipliit müük.Hea ja odav nutitelefon heki lõikus hind
Black friday flights uk korterite ruutmeetri hinnad tallinnas.Kuidas osta korterit nokia 6 1 billetes black friday renfe sony xperia 10 müük müük Alibaba black friday umsatz ehitusliiva müük tartus elektrikerised müük black friday 2020 ps vr black friday 2020 uk buy samsung galaxy s7 usa ipad.sony xperia xa2 ultra külmkappide müük rollerite müük tartus hindi utv hindi movie song Segumasinate müük dominant kanade müük.Zara black friday 2020 indirimi vans old skool müük.Audi rs5 müük samsung a5 unboxing in hindi.Hind attack chopper swedbank seeniorkaardi soodustused.Black friday gaming hetke laptop deals 2020 walmart black friday game 2020.Kiir song passi hind golden hinde london opening hours.Black friday 2020 ps4 deals south africa kasutatud ps3 mängude müük.Reloj cluse black friday mis on firma käive.Osta auto opel zafira sony xperia m5 müük.Ibc mahuti müük psn black friday 2020 date
Mida müük hurghadast osta kopa tunni hind.Volvo 240 müük osta elu ee.Graanuli müük tartus graanuli müük tartumaal.Kopli pusa hind black friday london hotel deals.Soodustused represseeritutele kõrvitsa kokkuostu hind.Majaehituse ruutmeetri hind sõiduauto müük juhatuse liikmele.Nurgadiivan müük tartu gaasiküte hind.Betooni müük pärnus kingitus töölt lahkuvale kolleegile.Kütusehinnad olerexis juhilubade hind.Black friday ps4 games south africa osta rannarätik.Black friday prices for macbook pro paslode im350 müük.Aerude müük klaveritool müük.Riidevärvi müük kindle paperwhite müük.18650 aku müük viagra müük tallinn.Electric shaver black friday sales ise tehtud leiva hind
Äärekivide müük kirby müük.Jõhvika liitri hind betooni müük jõgeval.Poolvääriskividest ehete müük alibaba black friday 2020 chiffre d'affaire.Tõstukid müük best buy black friday 2020 pdf.Assassin\'s creed origins müük pakkumine näidis.Tuuleenergia hind hea story hind.Amazon black friday statistics black friday air tickets deals.Iphone 8 plus hindi bioetanool hind.How much is a ps4 on black friday 2020 ps2 mängude müük.Puit müük alibaba black friday robots
Kuuse seemne müük volvo htc vive black friday gamestop.Osb paigalduse hind maksuvaba käive arvel.Siseukse müük pleedide müük.Adrad black müük kimono hindi me.Korteri müük ja maksud its black friday mr owl.Male indie lublin menu chow chow bhath recipe in hindi.Osta kalalupa metall tünnide müük.Linase kanga müük hüdropresside müük.When is black friday sale hennessy vsop 70cl hind.Karusnahast toodete müük black friday fila deals.Black friday pizza deals near me kinkekaart õunamahla müük tartus
Black friday perfume uk cola bmw müük pärnus.Lisa hindson hindu temple logo design.Puitakna m2 hind gaasiboilerite müük ja paigaldus tartus cola
Osta bmx must mulla müük.Metsa ja põllumaa müük sotilas viagra müük apteegis.Auto müük tallinn hanna korsar pulmakleit hind.Õnne piimakarjatalu oü müük kitchenaid stand mixer black friday deals.Jbl flip 3 müük katuseakna hind.Macbook pro 13 müük palkmaja suvila hind.Arvuti akude müük talude müük hiiumaal.Koera ussirohu hind makroonide müük tallinnas.Exit room sooduskood keraamika savi müük.Kingituse ideed bioetanool müük.Meilleur offre black friday nintendo switch koerte ussirohu hind Niiskuskindla vineeri müük black friday müük flight deals ryanair.Jawa 638 müük terrassi klaasimine hind.Skullcandy venue black friday games to get on black friday.Dsg siduri vahetuse hind b lite implantaat hind.Best games to buy on black friday 2020 kuidas osta bitcoine.Trompet müük kust saab osta bitcoine.1979 revolution black friday android download killustiku tonni hind.Mida kinkida 7 aastasele poisile sünnipäevaks coca cola video music.Bmw x5 hind istikute müük lätis.Sharon feaster hinds community college optibet boonus.Telia kõneminuti hind dji mavic pro 2 black friday deals.Pensionäri soodustused abessiinia kassipojad müük.Boolero müük headphones black friday 2020 sony.Microsoft surface go müük hinderasse corgi
Coca cola akna restaureerimise hind valuvelgede müük tartus video song viimase hetke pakkumised tenerife 3 m azad hindi eesti teemalised kingitused küttepuu hind nissan navara müük kuldne börs Väike kingitus lapsele eesti pagar loterii geellakk müük lpg hindi film.küünla parafiini müük end clothing huawei p8 hind osta windows 10 pro black friday Tempi nulla osta fiat majade müük harjumaa.Maxi cosi pebble plus video price south africa bmw varuosade müük.Suusakomplektide müük tulumaksusoodustuse arvutamine.Hind bint maktoum bin juma al maktoum hijos osta käytetty ipad.Segway es2 osta põltsamaa kampaania külmkapp.Lg v20 müük zara home us black friday.Iphone 6 s plus unboxing in hindi which cola black friday deals are online.Gopro hero4 silver müük roxy ski jacket black friday.Kalamari müük makita uc3551a videos müük.Pankrotivara müük kinnisvara tallink grupp aktsiad.Odav majutus hammerite hind.Tellitoit sooduskood iphone 8 plus hindi review
Bag in box müük rootsi kruiisi sooduskood 2020.Windows 7 ostatnio otwierane pliki black friday 2020 retail numbers köögi tellimine hind põrandavalu implantaat hind selveri e kinkekaart hind Lhv pank aktsia ps3 osta eeAutostereo müük peak performance müük fotoaparaatide koda stay hind osta kappaleita müük hõbeda hind shure black friday sale ford focus hammasrihma vahetuse hind maailmaturul Nulla osta in inglese udemy black friday free.Puutsade müük song kirja saatmine soome hind.Selga küpsiste kampaania swedbank kampaania raputa.Fasttech black friday code beats kõrvaklapid müük.Millist gopro kaamerat osta guitar hero müük.Nikon d90 müük video nintendo black friday 2020 canada.Tõukerataste müük hindi zahra.Piletite ost müük saucony hindi.Wolt hind black friday 2020 offers sweden.Hüdromeeter müük allahindluse arvutamine.Istutustoru müük millist tolmuimejat osta.Kalkulaator müük jõulukuuskede müük tartu Helikassettide müük osta lippu hsl.Kust saab osta kitarri lexus ls400 müük.Fifa 18 osta kust osta õunaäädikat.Best black friday deals of 2020 ps4 kinkekaart piletilevi.Jura kohvimasinate müük elektri hind statistika.Black thursday black friday xbox one black friday deals game.Nintendo switch black friday 2020 games ruby hindi name.Lauanõud müük aktsiaselts merko infra.Snowboard black friday fermide paigaldus hind.Korterite müük jõhvis nissan skyline r34 müük.Metalli freeside müük bmw müük ostatnie modele.Scottish fold müüa eps 60 silver hind.Black friday instagram ads rula müük rakveres


Osalemine EL Läänemere programmi välisprojektis "NSB CoRe - Läänemere-Balti transpordikoridor kui regiooni ühendaja", sildfinantseerimisega nõustumine ning volituse andmine Tallinna Transpordiameti juhatajale
Tallinna Linnavolikogu 05.05.2016 otsus number 73
5. mai 2016 nr 73
Osalemine EL Läänemere programmi välisprojektis „NSB CoRe - Läänemere-Balti transpordikoridor kui regiooni ühendaja”, sildfinantseerimisega nõustumine ning volituse andmine Tallinna Transpordiameti juhatajale
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 2, § 10 lg 1 ja § 35 lg 5 ja Tallinna Linnavolikogu 21. veebruari 2008 määruse nr 6 „Välisprojektides osalemise kord” § 6 lg 2 p 1, § 9 lg 1 p 1 ja § 10 lg 2 alusel
1. Osaleda lihtpartnerina EL Läänemere programmi välisprojektis „NSB CoRe - Läänemere-Balti transpordikoridor kui regiooni ühendaja” (edaspidi projekt) ajavahemikul mai 2016 kuni mai 2019.
4. Nõustuda projekti kogueelarvega summas 3 505 000 eurot ja Tallinna linna eelarvega summas 170 000 eurot (sh 2016. aastal 22 500 eurot, 2017. aastal 60 000 eurot, 2018. aastal 62 500 eurot, 2019. aastal 25 000 eurot), millest välistoetus moodustab 144 500 eurot ja omafinantseering 25 500 eurot. Nõustuda projekti sildfinantseerimisega välistoetuse summas 144 500 eurot (sh 2016. aastal 19 125 eurot, 2017. aastal 51 000 eurot, 2018. aastal 53 125 eurot ning 2019. aastal 21 250 eurot).


text:
nõude põhjenduste tõendamiskoormis
töösuhtest tulenevad nõuded
kindlustuslepingust tulenevad nõuded
3-2-1-94-14 Riigikohus 04.11.2014
PankrS § 109
PankrS § 99 lg 3
Pärast tasaarvestuse õiguse tekkimist sõltub tasaarvestuse tegemine ja tasaarvestus üksnes tasaarvestavast poolest ning VÕS § 198 järgi toimub tasaarvestus avalduse tegemisega teisele poolele (vt Riigikohtu 14. detsembri 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-136-09, p 22). (p 14)
PankrS § 99 lg 3 kohaldub loovutamisega saadud nõuete tasaarvestusele, mis on tehtud pankrotimenetluses, s.o pärast pankroti väljakuulutamist. PankrS § 99 lg-t 3 ei saa kohaldada aga väljaspool pankrotimenetlust, s.o enne pankroti väljakuulutamist toimunud tasaarvestustele. (p 11)
Tulenevalt PankrS §-st 109 ja § 113 lg 1 p-st 2 saab võlgniku pankrotihaldur tagasivõitmise korras sekkuda võlgniku tehingutesse ja toimingutesse. Võlgniku pankrotihaldur ei saa tagasivõitmise korras taotleda võlgniku ühepoolsel tahteavaldusel (tasaarvestusel) põhinevate õiguslike tagajärgede ümberkujundamist. Eeltoodut ei muuda see, et tasaarvestused mõjutavad otseselt võlgniku varalist sfääri. Reeglid võlausaldaja tasaarvestuse lubatavusele sätestab PankrS § 99. (p 14)
3-2-1-136-09 Riigikohus 14.12.2009
PankrS § 99 lg 1
Asjaolu, et oli olemas tasaarvestamise võimalus, ei tähenda iseenesest, et kostja esitas hagejale tasaarvestusavalduse ja ta tasaarvestas oma leppetrahvi nõude hageja põhinõudega. Kostja esitas vastuhagi leppetrahvi saamiseks ning apellatsioonkaebuses taotluse hageja põhinõude ja kostja leppetrahvi nõude rahuldamise korral nõuded kohtumenetluses tasaarvestada. Kui ringkonnakohus oleks tuvastanud, et kostja on oma nõude hageja nõudega tasaarvestanud, oleks tulnud hageja hagi põhinõude osas ja kostja vastuhagi nõue jätta rahuldamata, sest tasaarvestatavad nõuded lõpevad.
Teise poole pankroti väljakuulutamine pärast tasaarvestuse võimaluse tekkimist ei mõjuta tasaarvestuse tegemist. PankrS § 99 lg 1 järgi, kui võlausaldaja võis enne pankroti väljakuulutamist oma nõude tasaarvestada võlgniku nõudega, võib ta kaitstud nõude tasaarvestada ka pärast pankroti väljakuulutamist. Nõude tasaarvestamise avalduse võib esitada kohtule kuni viimase jaotusettepaneku esitamiseni. Kuna PankrS § 43 lg 5 lubab võlgniku vastu esitatud rahalise nõude menetlust jätkata ka pankrotimenetluse ajal, on võlgniku vastu esitatud nõude rahuldamise korral sisuliselt tegemist võlausaldaja nõude tunnustamisega. Kui võlausaldaja on vastava nõude esitanud ka võlgniku pankrotimenetlusess, loetakse PankrS § 103 lg 4 järgi nõuete kaitsmise koosolekul kaitsmiseta tunnustatuks nõue, mis on kohtu jõustunud lahendiga rahuldatud. Seega kuni koosoleku toimumiseni on ka kohtulahendiga rahuldatud nõue ikkagi kaitsmata. Samas peaks olema kohtul lubatud selline nõue tasaarvestada, kuna nõuete kaitsmise koosolekul pole võimalik sellist nõuet kaitsmata jätta. Lubades pankrotimenetluses tasaarvestust, on seatud teiste võlausaldajatega võrreldes paremasse olukorda see võlausaldaja, kelle vastu on võlgnikul nõue. Sellest tulenevalt ei kahjusta kohtulahendiga rahuldatud nõuete tasaarvestamine võlausaldajate õigusi.
Teise poole pankroti väljakuulutamine pärast tasaarvestuse võimaluse tekkimist ei mõjuta tasaarvestuse tegemist. PankrS § 99 lg 1 järgi, kui võlausaldaja võis enne pankroti väljakuulutamist oma nõude tasaarvestada võlgniku nõudega, võib ta kaitstud nõude tasaarvestada ka pärast pankroti väljakuulutamist. Nõude tasaarvestamise avalduse võib esitada kohtule kuni viimase jaotusettepaneku esitamiseni. Kuna PankrS § 43 lg 5 lubab võlgniku vastu esitatud rahalise nõude menetlust jätkata ka pankrotimenetluse ajal, on võlgniku vastu esitatud nõude rahuldamise korral sisuliselt tegemist võlausaldaja nõude tunnustamisega. Kui võlausaldaja on vastava nõude esitanud ka võlgniku pankrotimenetluses (PankrS §-d 93 ja 94), loetakse PankrS § 103 lg 4 järgi nõuete kaitsmise koosolekul kaitsmiseta tunnustatuks nõue, mis on kohtu jõustunud lahendiga rahuldatud. Seega kuni koosoleku toimumiseni on ka kohtulahendiga rahuldatud nõue ikkagi kaitsmata. Samas peaks olema kohtul lubatud selline nõue tasaarvestada, kuna nõuete kaitsmise koosolekul pole võimalik sellist nõuet kaitsmata jätta. Lubades pankrotimenetluses tasaarvestust, on seatud teiste võlausaldajatega võrreldes paremasse olukorda see võlausaldaja, kelle vastu on võlgnikul nõue. Sellest tulenevalt ei kahjusta kohtulahendiga rahuldatud nõuete tasaarvestamine võlausaldajate õigusi.
Üksnes asjaolust, et pooltel olid vastastikused rahalised nõuded ja kostja oli teinud ettepaneku need tasaarvestada, ei saa järeldada, et kostja ei pea tuvastatud asjaolude alusel arve osalise tasumisega viivitamise tõttu hagejale viivist maksma.
3-2-1-141-08 Riigikohus 10.02.2009
PankrS § 143
PankrS § 145 lg 2
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-23-07.
Tulenevalt VÕS § 82 lg 7 esimesest lausest ja PankrS §-st 42 saab võlausaldaja pankrotimenetluses üldjuhul esitada vaid nõudeid, mis olid juba enne äriühingu pankroti väljakuulutamist sissenõutavad või muutusid sissenõutavaks selle otsuse tegemisega. Nõue ei muutu sissenõutavaks nõuet tunnustanud kohtuotsuse jõustumisest. Seega saab pankrotihaldur esitada nõude tasaarvestamise avalduse ka siis, kui nõuet tunnustav kohtulahend ei olnud veel jõustunud.
PankrS § 99 lg-st 3 sätestab võlausaldajale nõuete tasaarvestamise reeglid ning ei ole seetõttu asjas kohaldatav. Pankrotiseaduse sätted ei keela pankrotivõlgnikul teha tasaarvestust.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-126-06.
3-2-1-47-01 Riigikohus 23.03.2001
Vastavalt PankrS §-le 11 lg 3 p 2 ei loeta nõuet selgeks, kui võlgnik vaidleb nõudele põhjendatult vastu ja kohus leiab, et nõuet tuleb tõendada hagimenetluses. Võlgnik vaidles pankrotiavalduse aluseks olevale nõudele vastu põhjendusega, et ta on võlausaldaja (pankrotis) pankrotiavalduse aluseks oleva nõude tasaarvestanud oma nõudega panga (võlausaldaja) vastu. Nõue tekkis PankrS § 85 lg 1 p 1 kohaselt panga pankrotimenetluses halduri tegevusest ega kuulunud PankrS § 69 sätestatud korras esitamisele. Seega ei kuulunud kohaldamisele PankrS § 68 lg 1 ja võlgnik sai oma nõude tasaarvestada pankrotiavalduse aluseks oleva nõudega.
3-2-1-5-00 Riigikohus 29.02.2000
PankrS § - s 68 lg 1 reguleeritud tasaarvestuskokkuleppe tagasivõitmise korras kehtetuks tunnistamise aluseks ei ole tasaarvestusega teiste võlausaldajate huvide kahjustamine.
Tagasivõitmise korras vaidlustatavad tehingud kuuluvad kohtu pädevusse ka pärast teise tehingupoole pankroti väljakuulutamist.
3-2-1-12-00 Riigikohus 23.02.2000
Pankrotiseaduse § 68 kuulub kohaldamisele nõuete tasaarvestamisele, mis toimub pärast võlgniku pankroti väljakuulutamist.
3-2-1-85-99 Riigikohus 02.11.1999
Pankrotiseaduse § 68 lg 1 kohaselt võib nõuet võlgniku vastu, mida saab tema pankroti korral esitada, võlausaldaja tasaarvestada nõudega, mis oli võlgnikul tema vastu enne pankroti väljakuulutamist, kui tasaarvestus ei ole seadusega keelatud.
3-2-1-59-96 Riigikohus 30.04.1996
Tasaarvelduskokkulepe, millega võlgnik tasus selliselt võlga võlausaldajale ja sellega kahjustas teiste võlausaldajate huve ning kui see on tehtud ühe aasta jooksul enne pankrotimenetluse algust, on kehtetu. (NB! Seisukoha muutus- vt. 3-2-1-5-00)

matches:
Riigikohus
§ 109
§ 99
§ 198
§ 99
§ 99
§ 113
§ 99
Riigikohus
§ 99
§ 99
§ 43
§ 103
§ 99
§ 43
§ 103
Riigikohus
§ 143
§ 145
§ 82
§ 99
Riigikohus
kohus
§ 85
§ 69
§ 68
Riigikohus
Riigikohus
§ 68
Riigikohus
§ 68
Riigikohus


Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemise ühisinvesteeringute toetus – Riigi Teataja
Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemise ühisinvesteeringute toetus
Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemise ühisinvesteeringute toetus - sisukord
RT I, 28.08.2018, 6
Vastu võetud 10.05.2016 nr 31
RT I, 13.05.2016, 3
jõustumine 16.05.2016
Määrusega kehtestatakse „Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakenduskava 2014–2020ˮ (edaspidi rakenduskava) meetme „Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemineˮ raames kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemise ühisinvesteeringute toetuse (edaspidi toetus) andmise tingimused ja kord.
(1) Toetust antakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.05.2014, lk 1–l66), artikli 69 lõike 1 alusel kalatöötlemisettevõtte rajamiseks, kui see investeering täidab sama lõike punktis c nimetatud eesmärki.
(2) Toetatava tegevuse osaks võivad olla lõikes 1 nimetatud tegevuse elluviimiseks vajalikud järgmised ettevalmistavad tööd:
(1) Omafinantseeringu minimaalne määr on 25 protsenti abikõlblike kulude maksumusest.
(2) [Kehtetu - RT I, 28.08.2018, 1 - jõust. 31.08.2018]
(1) Abikõlblik on järgmine kulu:
1) kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemiseks vajaliku ehitise ehitamise või rekonstrueerimise kulu;
2) kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemise või käitlemise jaoks vajaliku seadme ja tehnoloogilise liini ostmise ja paigaldamise kulu;
3) kalapüügi- ja vesiviljelustoodete kvaliteedikontrolliks ja jälgitavuse tagamiseks vajaliku seadme, sealhulgas integreeritud infotehnoloogiaseadme ning tarkvara ostmise ja paigaldamise kulu;
4) ettevalmistava töö raames tehtud kulu kuni 12 protsendi ulatuses toetatava tegevuse abikõlblikust maksumusest;
5) kala transportimiseks mõeldud veosepaagiga mootorsõiduki, veosepaagiga haagise ja laotõstuki ostmise või kapitalirendi kulu.
(2) Ettevalmistava töö puhul on abikõlblik üksnes kulu, mille kohta on väljastatud kulutust tõendav dokument mitte varem kui 1. jaanuaril 2016. aastal.
(3) Lõikes 1 nimetatud abikõlblik kulu peab olema § 2 lõikes 1 nimetatud tegevuse elluviimiseks vajalik, mõistlik ja majanduslikult otstarbekas ning tehtud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 65.
Mitteabikõlblik on järgmine kulu:
1) maa ostmise kulu;
2) mootorsõiduki ostmise või kapitalirendi kulu, välja arvatud kala transportimiseks mõeldud veosepaagiga mootorsõiduki, veosepaagiga haagise ja laotõstuki ostmise või kapitalirendi kulu;
4) kulu, mis on tehtud enne Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) taotluse esitamise päeva, välja arvatud ettevalmistava töö kulu;
5) paragrahvi 2 lõike 2 punktis 3 nimetatud ettevalmistava töö kulu, mis ületab 1000 eurot;
6) projekteerimisega seotud kulud ilma sama objekti ehitamiseta projekti raames;
7) telekommunikatsioonivõrgu, ühisveevärgi, kanalisatsiooni, elektri-, gaasi- või soojusvõrguga liitumise tasu, välja arvatud juhul, kui need on otseselt seotud tegevuste elluviimisega;
8) amortisatsioonikulu ja mitterahalised sissemaksed;
9) tegevuskulu, sealhulgas remondi-, rendi-, kütuse-, palga-, koolitus-, side- ja veokulu;
10) seadme paigaldamise kulu ilma selle ostmise või kapitalirendikuluta ning kasutatud seadme või vahendi ostmise ja kapitalirendi kulu;
11) kapitalirendimakse, kui asja omandiõigus ei lähe projektitoetuse saajale üle hiljemalt viimase toetusosa maksmiseks;
12) sularahas tehtud kulutus, teenustasu pangatoimingu eest, tasu sularahamakse tegemise eest ja tagatismakse;
13) omanikujärelevalve tegemise kulu, mille maksumus ületab kolme protsenti ehitamise abikõlblikust maksumusest;
14) juriidilise konsultatsiooni kulu;
15) patendi ja litsentsi ostmise kulu;
16) finants- ja kindlustustegevusega seotud kulu, sealhulgas pangatehingutega kaasnev valuuta konverteerimise kulu;
17) riigilõiv, tollimaks ja erisoodustusmaks;
18) käibemaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 69 lõike 3 punktis c sätestatud juhul;
19) rahatrahv, rahaline karistus, kohustuse mittetäitmisel makstav leppetrahv ja viivis;
20) kohtumenetluse kulu;
21) reklaamikulu, välja arvatud kalandusturu korraldamise seaduse § 31 lõike 3 punktis 12 sätestatud kohustuse täitmisega kaasnev kulu.
(1) Toetust võib taotleda kalandusturu korraldamise seaduse §-s 15 nimetatud tunnustatud tootjaorganisatsioonide liit (edaspidi taotleja), mille liikmed esindavad vähemalt 80 protsenti Eesti kilu ja räime püügivõimalusest taotlemisele eelnenud aasta andmetel.
(3) Maa, millele toetuse raames ehitis ehitatakse, peab olema taotleja omandis, välja arvatud juhul, kui maale on taotleja kasuks seatud hoonestusõigustähtajaga, mis ei ole lühem kui 15 aastat arvates viimase toetusosa maksmisest.
(4) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIAle järgmised andmed (edaspidi taotlus):
3) taotleja pangakonto number ja käibemaksukohuslaseks registreerimise number;
4) tegevuskava toetatava tegevuse raames ehitatava ehitise kasutamise kohta, milles sisaldub kalatöötlemisettevõtte tootmisprotsessi, logistika ja tööjõu kirjeldus, prognoositavad toodangunäitajad ja turustusvõimalused ning prognoositavate tulude ja kulude analüüs, sealhulgas teave kavandatud toorme kasutamise kohta;
5) riikliku maksu maksuvõla olemasolu korral maksuvõla ajatamise ja maksude ajakava kohaselt tasumise kohta Maksu- ja Tolliameti tõend, mis on väljastatud mitte varasema kui taotluse esitamise kuule eelnenud kuu esimese päeva seisuga;
6) ehitusloa ärakiri, kui toetatava tegevuse elluviimisel ehitatakse ehitis;
7) väljavõte ehitise põhiprojekti põhijoonistest (tehnilistest joonistest), kus muu hulgas kajastuvad kavandatava ehitise asendiplaani, arhitektuuri, tehnosüsteemide ja välisvõrkude lahendused, ning väljavõte projekti seletuskirjast koos kooskõlastustega;
8) paragrahvis 7 nimetatud hinnapakkumused ning paragrahvi 7 lõigetes 4 ja 5 sätestatud juhtudel asjakohane selgitus;
9) dokumendi ärakiri, mis tõendab lõikes 3 nimetatud nõude täitmist;
10) keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse §-s 7 nimetatud tegevusloa ning keskkonnamõju hindamise aruande ärakiri, kui toetatava tegevuse elluviimiseks on vajalik keskkonnamõju hindamine;
11) kinnitus, et toetuse taotleja järgib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 artikli 10 lõikes 1 nimetatud nõudeid ega ole pannud toime sama määruse artikli 10 lõikes 3 nimetatud pettust.
(5) Toetuse taotlus peab vastama kalandusturu korraldamise seaduse § 27 lõikes 4 sätestatud nõuetele.
(6) Toetuse taotlemise tähtaja avalikustab PRIA väljaandes Ametlikud Teadaanded arvestusega, et teate avaldamise ja taotluse esitamise tähtaja alguse vahele jääks vähemalt kümme tööpäeva.
(2) Taotleja ei või lõikes 1 sätestatud nõude eiramiseks jaotada osadeks toetatava tegevuse raames kavandatavat tööd või teenust või soetatavat vara, mis on funktsionaalselt koos toimiv või vajalik sama eesmärgi saavutamiseks.
(3) Taotleja ei või küsida hinnapakkumust endaga seotud isiku käest tulumaksuseaduse § 8 tähenduses.
(5) Väljavalitud hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase töö, teenuse või vara eest tasutava hinnaga. Toetuse taotleja ei pea valima odavaimat hinnapakkumust, kui see on objektiivselt põhjendatud.
(2) Nõuetekohaseid taotluseid hindab PRIA järgmiste kriteeriumide alusel:
1) tegevuse mõju puhul meetme eesmärkide saavutamisele hinnatakse, kas taotluses kavandatud tegevus aitab kaasa meetme eesmärkide saavutamisele;
2) tegevuse põhjendatuse puhul hinnatakse, kas taotluses kavandatud tegevus aitab kaasa alternatiivsete turgude leidmisele või kalapüügi- ja vesiviljelustoodete suuremale väärindamisele;
3) tegevuse kuluefektiivsuse puhul hinnatakse, kas taotluses kavandatud tegevuse eelarve on selge ja mõistlik;
4) taotleja suutlikkuse puhul tegevus ellu viia hinnatakse, kas taotleja või tema liikmed on varasemalt viinud ellu taotluses kavandatud tegevusele sarnanevaid tegevusi.
(3) Taotlusele antakse üks hindepunkt iga kriteeriumi eest, millele taotluses kavandatud tegevus vastab. Taotluse koondhinne saadakse hindepunktide liitmise kaudu.
(4) Vajaduse korral moodustab PRIA hindamistulemuste alusel taotluste paremusjärjestuse, lugedes paremaks sellise taotluse, mis on saanud suurema koondhinde. Võrdsete koondhinnetega taotluste puhul eelistatakse varem esitatud taotlust.
(1) Nõuetekohase taotluse rahuldamise või osalise rahuldamise otsuse teeb PRIA kalandusturu korraldamise seaduse § 30 lõike 1 alusel.
(3) Kui toetuse taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole põhjendatud, sest taotluses sisalduvad mitteabikõlblikud kulud, võib PRIA taotleja nõusolekul toetuse summat vähendada tingimusel, et saavutatakse tegevuse eesmärgid. Kui taotleja ei ole nõus toetuse summa vähendamisega, tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
(4) PRIA teeb taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse 45 tööpäeva jooksul arvates nõuetekohase taotluse saamisest.
(5) PRIA teeb taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse taotlejale teatavaks kümne tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemisest.
(1) Tööd ja teenused, mille kulude hüvitamiseks taotletakse toetuse makse tegemist, peavad olema lõpetatud ning toetuse saaja peab olema need vastu võtnud ja nende eest tasunud.
(2) Toetuse maksmiseks esitab toetuse saaja pärast tegevuse täielikku või osadena elluviimist ja selle eest täielikult või osadena tasumist kuni 12 osas PRIA-le kuludeklaratsiooni ja asjakohased alljärgnevate dokumentide ärakirjad:
1) arve või arve-saateleht;
2) töövõtuleping;
3) kapitalirendileping koos maksegraafikuga;
4) kulu tegemist tõendav dokument, sealhulgas maksekorraldus või pangakonto väljavõte;
5) tehtud töö või teenuse või soetatud vara üleandmise-vastuvõtmise akt;
6) kulutuste tegemist tõendav muu dokument;
7) paragrahvi 7 lõigetes 4 ja 5 sätestatud juhtudel asjakohane selgitus.
(4) Kui toetusega ehitatakse ehitis, mille kasutamiseks on ehitusseadustiku kohaselt nõutav kasutusluba, tehakse toetuse viimane osamakse üksnes siis, kui ehitise kohta on ehitise kasutusluba antud.
(5) PRIA teeb toetuse maksmise või maksmisest keeldumise otsuse kalandusturu korraldamise seaduse § 33 lõike 2 alusel 25 tööpäeva jooksul arvates lõikes 2 nimetatud dokumentide saamisest.
(1) Toetuse saaja viib toetatava tegevuse ellu, sealhulgas esitab PRIAle kõik tehtava investeeringuga seotud kuludokumendid, kahe aasta jooksul arvates taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
(3) Toetuse saaja jätkab toetuse abil elluviidud kalatöötlemisettevõtte sihipärast kasutamist vähemalt 15 aasta jooksul arvates viimase toetusosa maksmisest.
(4) Toetuse saaja tagab, et tema raamatupidamises on toetatava tegevuse kulusid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest selgelt eristatavad.


RT I, 29.03.2014, 22
Vastu võetud 26.03.2014 nr 11
Määrus kehtestatakse kohtute seaduse § 42 lõike 1, mittetulundusühingute seaduse § 1114 lõike 2, tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 336 lõike 3 ning äriseadustiku § 70 lõike 2, § 1391 lõike 1 ja § 5257 lõike 2 alusel.
§ 1. Justiitsministri 19. detsembri 2012. a määrus nr 60 „Kohtu registriosakonna kodukord” muutmine
1) preambulit täiendatakse pärast tekstiosa „§ 520 lõike 11,” tekstiosaga „§ 5257 lõike 2,”;
2) preambulit täiendatakse pärast tekstiosa „§ 111 lõike 2” tekstiosaga „ja § 1114 lõike 2”;
„(11) Esitatud paberdokumendid tagastatakse avaldajale äriseadustiku § 33 lõikes 10, § 50 lõikes 4, §-s 5256 ja mittetulundusühingute seaduse §-s 1113 sätestatud korras. Paberdokumentide tagastamisel märgitakse infosüsteemi:
3) dokumentide tagastamise kuupäev.”;
5) paragrahvi 47 lõike 1 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 268 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Pabertoimikus sisalduvalt dokumendilt, mida skaneerimine võib kahjustada, eemaldatakse enne skaneerimist paelad või nöörid, millega dokument on kokku köidetud. Pärast skaneerimist dokumenti uuesti kokku ei köideta.”;
7) paragrahvi 268 lõige 8 tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Justiitsministri 30. novembri 1998. a määruse nr 55 „Äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri elektrooniliste andmete väljastamise eest võetava tasu suuruse ja nende isikute loetelu, kellele väljastatakse äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri elektroonilisi andmeid tasuta, kinnitamine” muutmine
Justiitsministri 30. novembri 1998. a määruses nr 55 „Äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri elektrooniliste andmete väljastamise eest võetava tasu suuruse ja nende isikute loetelu, kellele väljastatakse äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri elektroonilisi andmeid tasuta, kinnitamine” tehakse järgmised muudatused:
1) määrust täiendatakse punktiga 53 järgmises sõnastuses:
„53. Elektrooniline äri- ja avaliku toimiku dokument
Elektrooniline äri- ja avaliku toimiku dokument on käesoleva määruse tähenduses äri- või avalikku toimikusse kuuluv dokument, mis on tehtud kättesaadavaks äriseadustiku § 67 lõike 4 punkti 1 alusel kehtestatud määruses „Kohtule dokumentide esitamise kord” sätestatud vormingus.”;
2) punkti 9 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva määruse punktides 2–5 nimetatud andmete ja punktides 51−53 nimetatud dokumentide väljastamisel, sealhulgas XML- või XBRL-vormingus allalaadimisel võetakse ühe päringu eest tasu eurodes vastavalt järgmisele tabelile:
2 eurot”.
1) paragrahvi 10 lõike 1 punktis 7 asendatakse sõna „digitaalallkirjastatult” tekstiosaga „digitaalse isikutuvastusega, sealhulgas esitaja tuvastamisega internetipangas”;
2) paragrahvi 12 lõike 4 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Välismaa äriühingu filiaali juhataja täidab aruandluskeskkonnas andmeväljad filiaali sidevahendite kohta.”;
3) määruse lisa 15 „Põhikiri” kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
(1) Paragrahv 1 ja § 3 punkt 3 jõustuvad 1. aprillil 2014. aastal.
(2) Paragrahv 2 jõustub 1. juulil 2014. aastal.


Audiitortegevuse järelevalve nõukogu töökord – Riigi Teataja
Audiitortegevuse järelevalve nõukogu töökord
Audiitortegevuse järelevalve nõukogu töökord - sisukord
§ 2 Järelevalvenõukogu tegevuse põhimõtted
§ 3 Järelevalvenõukogu esimehe asendamine
§ 4 Järelevalve aastaraamat
2 JÄRELEVALVENÕUKOGU KOOSOLEK JA OTSUSTE VASTUVÕTMINE
§ 5 Järelevalvenõukogu koosolek
§ 9 Koosoleku otsustusvõime
§ 11 Järelevalvenõukogu otsuste vastuvõtmine koosolekut kokku kutsumata
§ 12 Järelevalvenõukogu otsus
3 VANDEAUDIITORI VANDE ANDMINE JA VASTUVÕTMINE
§ 13 Vandeaudiitori vande andmine elektrooniliselt
§ 14 Vandeaudiitori vande andmine Audiitorkogu asukohas
4 JÄRELEVALVENÕUKOGU RAAMATUPIDAMINE JA EELARVE KOOSTAMINE
§ 15 Järelevalvenõukogu raamatupidamine
§ 16 Järelevalvenõukogu eelarve koostamine
§ 17 Audiitortegevuse registri sätete rakendamine
RTL 2010, 13, 253
Vastu võetud 17.03.2010 nr 19
Määrus kehtestatakse «Audiitortegevuse seaduse» § 121 lõike 3 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse audiitortegevuse järelevalve nõukogu (edaspidi järelevalvenõukogu) töökord, mis sätestab järelevalvenõukogu tegevuse korraldamise alused, töövormid, vandeaudiitori vande vastuvõtmise ning raamatupidamise ja eelarve koostamise korralduse.
§ 2. Järelevalvenõukogu tegevuse põhimõtted
(1) Järelevalvenõukogu on Audiitorkogu sõltumatu järelevalveorgan. Järelevalvenõukogu on seitsme- kuni üheksaliikmeline haldusorgan, kelle ülesanne on korraldada järelevalvet avalikes huvides ning võtta meetmeid audiitortegevuse arengu eelduste loomiseks, vandeaudiitori kutsetegevuse kvaliteedi saavutamiseks ja selle kaitsmiseks.
(2) Järelevalvenõukogu liige osaleb järelevalvenõukogu tegevuses isiklikult.
(3) Järelevalvenõukogu liige on kohustatud hoiduma huvide konflikti tekkimise järgsest tegevusest järelevalvenõukogu liikmena, mis seaks ohtu järelevalvenõukogu tegutsemise avalikes huvides. Huvide konflikti tekkimisel on järelevalvenõukogu liige kohustatud ennast järelevalvenõukogu tegevusest konflikti põhjustava küsimuse arutelust ja otsustamisest taandama.
(4) Järelevalvenõukogu esimees korraldab järelevalvenõukogu tööks vajaliku info ja dokumentide kogumist ja järelevalvenõukogu liikmetele edastamist, andes ülesandeid Audiitorkogu juhatusele. Audiitorkogu juhatus tagab järelevalvenõukogu koosolekute läbiviimiseks tehnilise ettevalmistuse, vajaliku ruumi ning dokumentide säilitamise.
(5) Järelevalvenõukogu teenindab Audiitorkogu töötaja, kelle volitused järelevalvenõukogu teenindamise osas kinnitab ja kellele vastavad tööülesanded annab järelevalvenõukogu esimees. Järelevalvenõukogu määratud tingimustel sõlmib Audiitorkogu töötajaga töölepingu Audiitorkogu president.
(6) Järelevalvenõukogu lähtub Audiitorkogu asjaajamise korrast, kui see ei ole vastuolus käesolevas määruses sätestatuga või järelevalvenõukogu ülesannetega.
§ 3. Järelevalvenõukogu esimehe asendamine
(1) Järelevalvenõukogu esimehe äraolekul täidab tema ülesandeid järelevalvenõukogu esimehe poolt määratud järelevalvenõukogu liige.
(2) Kui järelevalvenõukogu esimees ei ole määranud endale asendajat, siis asendab teda vanim järelevalvenõukogu liige.
§ 4. Järelevalve aastaraamat
(1) Järelevalvenõukogu koostab ja kinnitab hiljemalt 15. augustiks järelevalve tööplaani.
(2) Järelevalvenõukogu koostab ja kinnitab hiljemalt 15. septembriks järelevalvenõukogu tegevus- ja tulemusaruande.
(3) Järelevalve aastaraamat koostatakse järelevalvenõukogu poolt kinnitatud tööplaani, tegevus- ja tulemusaruande alusel. Järelevalve aastaraamatu koostamise ja avaldamise korraldab järelevalvenõukogu esimees.
(4) Järelevalve aastaraamatu aruandeperiood on Audiitorkogu majandusaasta.
2. peatükk JÄRELEVALVENÕUKOGU KOOSOLEK JA OTSUSTE VASTUVÕTMINE
§ 5. Järelevalvenõukogu koosolek
Järelevalvenõukogu peamiseks töövormiks on koosolek.
(1) Korraline koosolek toimub vähemalt üks kord kuus. Järgmise korralise koosoleku toimumise aeg otsustatakse koosolekul.
(2) Erakorralise koosoleku kutsub kokku järelevalvenõukogu esimees. Järelevalvenõukogu erakorralise koosoleku kokkukutsumise võib algatada järelevalvenõukogu esimees, vähemalt kaks järelevalvenõukogu liiget ühiselt või rahandusminister. Erakorralise koosoleku kokkukutsumise ettepanekus näidatakse otsustamist vajavad küsimused ning soovitav koosoleku toimumise aeg.
(3) Kui järelevalvenõukogu esimees ei kutsu erakorralist koosolekut kokku ühe nädala jooksul pärast järelevalvenõukogu liikmete või rahandusministri ettepaneku saamist, on Audiitorkogu juhatusel kohustus järelevalvenõukogu erakorraline koosolek ise kokku kutsuda.
(4) Teade koosoleku kohta saadetakse järelevalvenõukogu liikmetele vähemalt kolm tööpäeva enne korralise ja üks tööpäev enne erakorralise koosoleku toimumise päeva kirjalikult või elektronposti (edaspidi e-post) vahendusel.
(5) Ettepanekud koosoleku päevakorrapunktide osas esitavad järelevalvenõukogu liikmed järelevalvenõukogu esimehele.
(6) Koosoleku kokkukutsumise teates märgitakse koosoleku toimumise aeg, koht ja päevakord.
(7) Järelevalvenõukogu esimees võib omal algatusel või järelevalvenõukogu liikme ettepanekul kutsuda järelevalvenõukogu koosolekust osa võtma järelevalvenõukogu koosseisu mittekuuluvaid isikuid. Teade koosoleku kohta saadetakse kutsutud isikule üldjuhul vähemalt kolm tööpäeva enne koosoleku toimumise päeva kirjalikult või e-posti vahendusel. Teates märgitakse koosoleku toimumise aeg, koht ja kutsutavat isikut puudutav päevakorrapunkt.
Koosoleku materjalid saadetakse järelevalvenõukogu liikmetele kirjalikult või e-posti vahendusel koos teatega koosoleku toimumise kohta.
(1) Koosolekut juhatab järelevalvenõukogu esimees.
(2) Järelevalvenõukogu liikmed võivad esitada põhjendatud taotluse täiendava koosoleku päevakorrapunkti lisamiseks või koosoleku päevakorras toodud punkti väljaarvamiseks. Koosoleku päevakorrapunktide lisamine või väljaarvamine kinnitatakse hääletamisega koosoleku alguses.
§ 9. Koosoleku otsustusvõime
(1) Koosolek on otsustusvõimeline, kui koosolekul osaleb enamus järelevalvenõukogu liikmetest.
(2) Igal järelevalvenõukogu liikmel on üks hääl. Järelevalvenõukogu liikmel ei ole õigust hääletamisest keelduda ega erapooletuks jääda, kui «Audiitortegevuse seadusest» või käesolevast töökorrast ei tulene teisiti.
(3) Koosolekust osa võtma kutsutud isik osaleb koosolekul sõnaõigusega.
(4) Koosoleku hääletus on avalik, kui salajast hääletamist ei nõua ükski järelevalvenõukogu liige. Salajase hääletuse häältelugemiskomisjonis peab olema vähemalt kaks liiget.
(5) Koosoleku otsus loetakse vastuvõetuks, kui selle poolt on antud üle poole hääletamises osalenud järelevalvenõukogu liikmete häältest. Kui hääled jaotuvad võrdselt, saab otsustavaks koosoleku juhataja hääl. Käesoleva määruse § 8 lõikes 2 nimetatud koosoleku päevakorrapunktide lisamise või väljaarvamise kinnitamiseks on nõutav hääletamises osalejate ühehäälne otsus.
(1) Koosolekud protokollitakse.
(2) Järelevalvenõukogu koosoleku protokolli (edaspidi protokoll) kantakse:
2) koosolekul osalenud järelevalvenõukogu liikmete ja kutsutud isikute nimekiri;
4) koosoleku päevakorrapunktide osas toimunud arutelu lühike kokkuvõte;
6) otsuse suhtes eriarvamusele jäänud järelevalvenõukogu liikme nõudel tema eriarvamus;
8) olulist tähtsust omavad muud asjaolud;
(4) Protokoll kooskõlastatakse järelevalvenõukogu liikmete poolt ja esitatakse kinnitamiseks järgmise koosoleku ühe päevakorrapunktina.
(5) Protokollile lisatakse koosolekul osalenud ja kutsutud isikute allkirjadega nimekiri.
(6) Järelevalvenõukogu protokolle säilitatakse Audiitorkogus vähemalt kümme aastat. Protokollide ja nende lisade hoidmist korraldab ja nende säilimise eest vastutab Audiitorkogu juhatus.
§ 11. Järelevalvenõukogu otsuste vastuvõtmine koosolekut kokku kutsumata
(1) Järelevalvenõukogul on õigus võtta vastu otsus koosolekut kokku kutsumata, kui sellega on nõus kõik järelevalvenõukogu liikmed. Igal järelevalvenõukogu liikmel on õigus teha ettepanek otsuse vastuvõtmiseks koosolekut kokku kutsumata, esitades järelevalvenõukogu esimehele otsuse eelnõu ja vajalikud materjalid (edaspidi otsuse eelnõu).
(2) Järelevalvenõukogul ei ole koosolekut kokku kutsumata õigus võtta vastu otsuseid «Audiitortegevuse seaduse» § 124 punktides 5 ja 15 nimetatud küsimustes.
(3) Järelevalvenõukogu esimees korraldab otsuse eelnõu saatmise kirjalikult või e-posti vahendusel kõigile järelevalvenõukogu liikmetele, määrates tähtaja, mille saabudes peab järelevalvenõukogu liige olema otsuse eelnõu osas hääletanud ja edastanud oma poolt või vastu hääle kirjalikult või e-posti vahendusel järelevalvenõukogu esimehe poolt näidatud adressaadile.
(4) Kui järelevalvenõukogu liige ei teata eespool nimetatud adressaadile nimetatud tähtajaks:
1) et ta ei ole nõus otsust vastu võtma koosolekut kokku kutsumata, loetakse, et ta on nõus otsuse vastu võtma koosolekut kokku kutsumata;
2) kas ta on otsuse eelnõu poolt või vastu, loetakse, et ta hääletab otsuse eelnõu vastu.
(5) Kui otsus tehakse käesolevas paragrahvis sätestatud korras, on otsus vastu võetud, kui selle poolt on antud üle poole hääletamises osalenud järelevalvenõukogu liikmete häältest.
(6) Käesolevas paragrahvis toodud korras läbiviidud hääletustulemuste kohta koostatakse koosoleku protokolli asendav hääletusprotokoll, millele kirjutavad alla protokollija ja järelevalvenõukogu esimees. Hääletusprotokolli kantakse:
1) hääletusprotokolli koostamise aeg ja koht;
2) hääletamisel osalenud järelevalvenõukogu liikmete nimekiri;
3) otsuse eelnõu;
4) otsustamisel olnud otsuse eelnõu lühike kokkuvõte;
5) vastu võetud otsus koos hääletustulemustega;
7) hääletamisprotokollija nimi;
8) hääletusprotokollile lisatakse järelevalvenõukogu liikmete seisukohad.
(7) Hääletusprotokolle säilitatakse käesoleva määruse § 10 lõikes 6 sätestatu kohaselt.
§ 12. Järelevalvenõukogu otsus
(1) Järelevalvenõukogu teeb otsuseid koosolekul või koosolekut kokku kutsumata.
(2) Järelevalvenõukogu otsusele kirjutab alla järelevalvenõukogu esimees.
(3) Järelevalvenõukogu otsus kehtib adressaadile teatavaks tegemisest või kättetoimetamisest alates, kui otsuses ei ole ette nähtud hilisemat kehtima hakkamist.
(4) Järelevalvenõukogu otsuseid säilitatakse käesoleva määruse § 10 lõikes 6 sätestatu kohaselt.
3. peatükk VANDEAUDIITORI VANDE ANDMINE JA VASTUVÕTMINE
§ 13. Vandeaudiitori vande andmine elektrooniliselt
(1) Vandeaudiitori vande andja digitaalallkirjastab «Audiitortegevuse seaduse» § 31 lõikes 1 sätestatud vandeaudiitori vande, märkides vande andmise kuupäeva ning vannet andva vandeaudiitori ees- ja perekonnanime, isikukoodi ja vandeaudiitori numbri.
(2) Digitaalallkirjastatud vande, mille juures on ära märgitud käesoleva määruse § 13 lõikes 1 toodud andmed, edastab vandeaudiitori vande andja järelevalvenõukogule audiitortegevuse registri infosüsteemi vahendusel.
(3) Vandeaudiitori vande andja elektrooniliselt vormistatud vandeaudiitori vande võtab vastu järelevalvenõukogu. Järelevalvenõukogu teatab vande vastuvõtmisest või sellest keeldumisest vande andjale viie tööpäeva jooksul järelevalvenõukogu otsuse tegemisest arvates.
§ 14. Vandeaudiitori vande andmine Audiitorkogu asukohas
(1) Kui vandeaudiitori vannet ei saa anda käesoleva määruse §-s 13 ettenähtud korras, antakse ja võetakse vanne vastu Audiitorkogu asukohas järelevalvenõukogu koosolekul.
(2) Järelevalvenõukogu peab tuvastama vandeaudiitori vande andja isikusamasuse.
4. peatükk JÄRELEVALVENÕUKOGU RAAMATUPIDAMINE JA EELARVE KOOSTAMINE
§ 15. Järelevalvenõukogu raamatupidamine
(1) Järelevalvenõukogu raamatupidamist korraldab Audiitorkogu juhatus.
(2) Järelevalvenõukogu kulud järelevalve korraldamiseks kaetakse sihtotstarbeliste eraldistega riigieelarvest, mille kasutamise osas sõlmivad Rahandusministeerium ja Audiitorkogu eraldi lepingu.
(3) Järelevalvenõukogu kulud kinnitab järelevalvenõukogu esimees viseerides vastava kuludokumendi. Keelatud on kinnitada kulutusi, mis ei seondu järelevalvenõukogule «Audiitortegevuse seadusega» pandud ülesannete täitmisega või mis ületavad järelevalvenõukogu eelarve kogusummat.
§ 16. Järelevalvenõukogu eelarve koostamine
(1) Järelevalvenõukogu koostab järelevalvenõukogu eelarve «Audiitortegevuse seaduse» § 105 lõike 4 punktide 2 ja 3 ulatuses Audiitorkogu majandusaasta eelarve osana (edaspidi järelevalvenõukogu eelarve) hiljemalt 10. maiks.
(2) Audiitorkogu president esitab järelevalvenõukogu poolt kinnitatud järelevalvenõukogu eelarve Rahandusministeeriumile hiljemalt 25. maiks.
(3) Järelevalvenõukogu esimees peab järelevalvenõukogu eelarve osas läbirääkimisi Rahandusministeeriumiga. Vastava aasta riigieelarve seaduse eelnõus sätestatud audiitortegevuse järelevalveks planeeritud eraldis võetakse aluseks Audiitorkogu eelarves, mis esitatakse Audiitorkogu üldkoosolekule kinnitamiseks.
§ 17. Audiitortegevuse registri sätete rakendamine
Käesoleva määruse § 13 lõikes 2 sätestatu jõustumiseni edastab vandeaudiitori vande andja tema poolt digitaalallkirjastatud vande, mille juures on ära märgitud vande andmise kuupäev ning vannet andva vandeaudiitori ees- ja perekonnanimi, isikukood ja vandeaudiitori number järelevalvenõukogule e-postiaadressile ajn@audiitorkogu.ee.
(2) Käesolev määruse § 13 lõikes 2 sätestatu jõustub 2010. aasta 31. oktoobril.


Tähtajalise töölepingu sõlmimine
Tähtajalise töölepingu pikendamine ja järjestikku sõlmimine
Tähtajalise töölepingu lõppemine
Avaleht / Töötajale / Töösuhted / Tööleping / Tähtajaline tööleping
Minuga on sõlmitud tähtajaline tööleping lapsehoolduspuhkusel viibiva töötaja asendamiseks. Tuli välja, et asendatav katkestab novembris lapsehoolduspuhkuse, aga jään ise enne seda septembris rasedus- ja sünnituspuhkusele. Mis saab minu töölepingust?
Tähtajaline tööleping lõpeb tähtaja möödumisega (töölepingu seadus § 80 lg 1) vaatamata sellele, et töötaja on rasedus- ja sünnituspuhkusel või lapsehoolduspuhkusel. Tähtajalise töölepingu sõlmimisel on osapooled teadlikud suhte ajutisusest ning selle lõppemisest kokkulepitud tähtaja või sündmuse saabumisel.
Töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 71 järgi tuleb kasutamata jäänud põhipuhkus töösuhte lõppedes rahas hüvitada. Töösuhte kestuse ajal ei ole puhkuse rahas või muudes hüvedes hüvitamine lubatud (TLS § 70 lõige 3). Puhkuse aegumise kohta käivat regulatsiooni arvesse võttes (TLS § 68 lõige 6) kuulub hüvitamisele maksimaalselt kahe kalendriaasta jooksul väljateenitud, kuid kasutamata jäänud põhipuhkus.
Seega nii tähtajalise kui ka tähtajatu töölepingu lõppemisel on tööandja kohustatud hüvitama töötajale kasutamata jäänud aegumata põhipuhkuse rahas.
Töötajaga oli sõlmitud 2 kuuline tähtajaline tööleping. Kuna seadus ei võimaldanud töölepingu sõlmimisel määrata pikemat katseaega kui 1 kuud, siis kas nüüd kui poolte kokkuleppel pikendaks lepingu tähtaega veel 6 kuuks või muudaks tähtajalise töölepingu tähtajatuks, on võimalik rakendada töötaja suhtes veel seni kasutamata 3 kuulist katseaega?
Tähtajaliste töölepingute puhul sõltub katseaja kestus lepingu kestusest. Kuni 8-ks kuuks sõlmitud tähtajalise töölepingu katseaeg peab piirduma poolega lepingu kogu kestuses. Kuna 2 kuuks sõlmitud tähtajalise töölepingu puhul ei saanud katseaja kestus olla pikem kui 1 kuu ja katseaeg tähtajalise töölepingu alusel on möödas, siis töölepingu tähtaja pikendamisel ega töölepingu tähtajatuks muutumisel, ei saa rakendada töötaja suhtes uut ega pikendatud katseaega.
Mind võetakse tööle 6-kuulise tähtajalise töölepinguga 4-kuulise katseajaga. Tööandja ütleb, et nii pikk katseaeg tuleneb seadusest ja et katseaeg on ka tähtajaliste lepingute puhul. Kas see on õige?
Töölepingu seadus § 86 lõige 1 tulenevalt on katseajaks esimesed 4 kuud alates töötaja faktilisest tööle asumise päevast. Katseaja eesmärgiks on hinnata, kas töötaja tervis, teadmised, oskuse d, võimed ja isikuomadused vastavad tasemele, mida nõutakse töö tegemisel. Kuna katseaeg kohaldub ka tähtajaliste lepingute puhul, siis ei või Töölepingu seadus § 86 lõige 3 alusel kuni 8 kuuks sõlmitud lepingute puhul katseaeg ületada poolt lepingu kestusest. Nii ei saa kuni 8 kuuks sõlmitud tähtajalise töölepingu katseaeg olla pikem kui 4 kuud ja 6-kuulise tähtajalise töölepingu puhul pikem kui 3 kuud.
Töölepinguga võivad pooled kirjalikult kokku leppida, et katseaega ei kohaldata või seda lühendatakse, st seaduses ettenähtud teistsuguses katseaja kestuses.
Töötaja omab tähtajalist elamisluba. Kas tööandja peab sõlmima temaga tähtajalise töölepingu?
Külastusi 5777, sellel kuul 5777