Heiksi blogi: "Võimalik vaid Eestimaal! Pööningul elanud veis kukkus alla ja murdis kondid?!"
"Ju ta aampalgi taha koperdas ja alla sadas", arvas samas külakeses elav naabrimees. "Valdi ei koristanud sõnnikut sellepärast ka ära, et arvas elukal niimoodi soojem olevat."
Kes seda blogi lugenud on, said juba aru, et juttu on taas Valdi Kristovald'ist. Mehel elab kokku kukkunud tarekese juures tänini üle kümne ketikoera ja nii nad seal omavahel sigivad kui vahest vabaks saavad. Mees ise elab mujal. Järjekordsest pesakonnast anti teada eelmise aasta lõpus. Mõistagi teavitasime sellest 10.jaanuaril Läänemaa veterinaarkeskust ja selgitasime, et viisime haiged kutsikad ravile.
"Lgp Läänemaa Veterinaarkeskuse juhataja
Pöördun teie poole seoses Kesu külas Martna vallas peetavate koertega (omanik Valdi Kristovald). Valdi Kristovaldi koerte pidamisega seonduvad kaebused laekusid Eestimaa Loomakaitse Liidule juba 2017 aasta alguses ning pärast seda oleme proovinud koerte probleemi lahendada mitmel moel (nii omanikuga koostööd tehes kui ka VTA abil), kuid tulemusteta (palun vt kirjavahetusi, mis lisatud 3 manusena).
Probleemiks on asjaolu, et V. Kristovald peab mahajäetud maja õuel vähemalt 10 suurt koera (kui mitte rohkem). Koerad on ketis ning osad ka (vähemalt kaks koera) lagunevates hoonetes (samuti seal ketis). Keti pikkused nõuetele ei vasta ning ka kuutide seisukord ei ole just kõige parem. Lisaks on koerad seal pidevalt omapäi ning keegi nendega ei tegele, ka ei võimaldata koerte vajalikku ravi, parasiiditõrjet, liikumisvabadust jne.
21.06.2017 VTA-lt saadud viimase vastuse kohaselt (vt manuses) on kaks koera hoonetes põhjusel, et neil on pooleli kärntõve ravikuur. Samas on selge, et need koerad on seal hoonetes kinni olnud algusest peale ning tänaseks see olukord muutunud ei ole.
Nimelt käisime 25.12.2017 Läänemaal hädajuhtumeid lahendamas ning kuna meile oli jälle laekunud kaebus V. Kristovaldi koerte kohta, sõitsime mööda ka sealt. Kohapeal avastasime kinnistu kõrvalt mööduvalt sõiduteelt kaks väikest koerakutsikat, kelle koheselt kinni püüdsime eesmärgiga vältida olukorda, kus keegi neist üle sõidab.
Sama kinnistu hoovis paistis veel kaks koerakutsikat, kes jooksid meie poolt kinnistule sisenedes suure koera juurde kuuti (koeraema oli lühikese keti otsas ning kuut meenutas pigem välitualetti). Arvestades eeltoodut ning asjaolu, et kutsikate kõhud olid kahtlaselt punnis ja pinges, samuti et kutsikad köhisid (eeldasime, et ussidest), võtsime kõik 4 kutsikat kaasa. Hoiukodus selguski, et kutsikad on usse täis. Järgmisel päeval viidi kutsikad arstile, kus nad said ka parasiiditõrje, misjärel toimetasime nad liidu hoiukodusse. Arsti hinnangul olid kutsikad sel hetkel 6-nädalased.
25.12.2017 tuvastasime V. Kristovaldi juures, et ta peab endiselt vähemalt 10 koera (neid võib olla ka rohkem, sh emaseid), samuti et koerte pidamise tingimused väga muutunud ei ole (endiselt on vähemalt kaks koera hoonetes kinni, koerte kettide pikkused ja kuudid nõuetele ei vasta, liikumisvabadust ning suhtlust ja inimkontakti koertele normaalses ulatuses ei võimaldata).
Eeltoodust nähtub ilmekalt, et V. Kristovald ei soovi mingil moel olukorda loomasõbralikult lahendada ning vaatamata tema enda ja VTA ametnike kinnistusele, et talle jäid vaid isased koerad, on tal endiselt alles ka emaseid koeri, kes ilmselt on ka järjepidevalt tiined. V. Kristovald on meile väitnud varasemalt, et kui emaseid jääbki tiineks, siis kutsikad on üsna ruttu ära surnud ja seega probleemi pole. Samuti ei suuda ega taha V. Kristovald koerte pidamise tingimusi parandada ning selle asemel vassib ja valetab (pidevalt on koeri ära peitnud ametnike kontrollide ajaks, lubab tingimusi muuta jne).
Eeltoodust tulenevalt palun Teie abi olukorra lahendamisel ning viia koerte pidamise tingimuste kontroll läbi V. Kristovaldi juures ette teatamata (seda ei ole T. Erik vaatamata meie korduvatele palvetele teinud, sest teatavasti on V. Kristovald tema tuttav) ELL jääb soovi juurde kohaldada antud juhul LKS § 64 ning võtta koerad omanikult ära ja toimetada varjupaika. Samuti palume Valdi Kristovaldi suhtes algatada väärteomenetluse edaspidiselt tema suhtes mööndusi tegemata."
Loomasõbralikult ja tagasisidet oodates,
15.01.2018 kirjutas VTA:
Tutvunud Teie informatsiooniga, pean tõdema, et Valdi Kristovald pole tõsiselt reageerinud veterinaarkeskuse ametniku ettekirjutustesse.
Läänemaa veterinaarkeskus tegeleb nimetatud kodaniku koerte pidamise probleemiga lähiajal. Kaasame kohaliku valla ja usun et leiame lõpliku lahenduse, võimalik koerte paigutamine varjupaika."
9.02.2018 tuli VTA-lt ka teine kiri:
Vastuseks Teie järelepärimisele Valdi Kristovaldi koerte pidamise kohta teatan, et teostasin järjekordse kontrolli, mille tulemused on järgmised.
Kinnistul on 11 koera, kellest kaks on emased ja kaks isast on hoones. Mõõtsin visuaalsel vaatlusel lühemad keti pikkused neljal väljas oleval koeral ja sain pindalad, mis olid vahemikus 46,97 m2 kuni 94,52 m2.
Omanikule tehti ettekirjutus, et ta leiaks emastele koertele uued omanikud (koerte paljunemise ärahoidmiseks), tähtajaga hiljemalt 8. märts. Vastasel juhul nad sundvõõrandatakse. Samuti peab ta hoones olevad
koerad (nende ketid olid ettenähtud nõuetest lühemad), kas välja tooma ja võimaldama neile nõuetekohased kuudid ning nõuetele vastavate pikkustega ketid või leidma ka neile uued peremehed.
Majapidamise territooriumil on 10 kuuti, millest pooled on teinud peremees ise ja nad ei ole visuaalselt võibolla just kõige kenamad, aga maapinnast on nad kõrgemal, seinad on soojustatud penoplasti ja heintega, sissepääsude ees on katted ning allapanuks küllaldaselt heina."
Läänemaa Veterinaarkeskuse peaspetsialist
Võiks arvata, et uhkelt üle aasta kestnud külajant Kristovaldi loomadega saab lõpuks lahendatud, sest riik lõpuks sekkus. Aga võtke näpust! Riik tõesti sekkus väga jõuliselt, aga Eesti politsei hakkas uurima kutsikate VARGUST, mitte loomapiinamisi!?
Lausa halenaljakaks muudab kogu loo aga fakt, et me ise teatasime haigete kutsikate olemasolust ja ravile toimetamisest VTA-le ja nüüd Haapsalu politseijaoskonna menetlusgrupi vanemuurija Piret Kohtring uurib vargust. Helistasime sellele Sherlock Holmes'ile ja teatasime, te Andet pole vaja välja kutsuda, sest ta ei tea midagi.
"Meie toimetasime silmini usse täis kutsikad Ande Baikovi juurde ravile ja hiljem leidsime neile kodud. Ande ei tea midagi ega pole asjaga seotud!"
Haapsalu esiuurijat see ei kõigutanud:
"MINA OTSUSTAN KUIDAS MA KRIMINAALASJA UURIN JA KEDA VÄLJA KUTSUN. JA NÜÜD MA OTSUSTASIN VÄLJA KUTSUDA ANDE BAIKOVI!"
Mida ma oskan siis sellele "äärmiselt tähtsate ja keeruliste juhtumite uurijale" öelda? Ma vastaks nii, et teeme enda poolt kõik oleneva, et uurija Kohtring seda uurimist elu lõpuni ei unustaks! Kodanik Kristovaldil on justkui õigus seadustele sülitada ja ametnikele kõrge kaarega krae vahele kusta, siis küllap on see õigus ka meil olemas.
Midagi on ikka paganama jama selles riigis! Metsloomade ja - lindude abistamine on paras nöök ja võib kesta aastaid nagu hiljuti taas selgus. Ka lemmikloomadega pole lihtsam ja lugege see kirjavahetus läbi ning siis saate vaimu valmis seada kui soovite mõnda looma SEADUSLIKULT abistada.
2.01.2017 pöördus ELL Läänemaa Veterinaarkeskuse poole:
Eestimaa Loomakaitse Liidule (ELL) laekus teade Läänemaal Martna vallas Kesu külas peetavate koerte halbadest pidamistingimustest. Teate kohaselt peetakse koeri õues ketis, neil puuduvad kuudid ning koerad on alatoidetud. ELL Lääne-Eesti piirkonna juht Kaija Paalberg käis 02.01.2017 koerte olukorda kontrollimas ning selgus, et kohapeal selgus, et koeri peetakse mahajäetud maja õuel (ühel hoonel puuduvad aknad, teisel on katus sisse varisenud). Koerad on suured ning osad on ketis ja osad lahtiselt, karvkate on pulstunud ning kuute õue peal ei ole. Koerad sügavad end vahet pidamata. ELL vabatahtlikule hakkas silma vähemalt 10 koera, kuid neid võib olla rohkem.
ELL palub kontrollida eelnimetatud asukohas koerte pidamise tingimusi ning rakendada vajalike meetmeid loomade heaolu tagamiseks. Kui koerte tervislik seisund on halb ja/või nende pidamistingimused ei ole sobivad ja on ohuks koerte heaolule, siis palume koerad vastavalt loomakaitseseaduse §-ile 64 ära võtta ja toimetada koostöös kohaliku omavalitsusega varjupaika.
24.01.2017 edastas ELL järelpärimise, sest VTA poolt reaktsiooni polnud......
25. jaanuar 2017 12:18 kirjutas Tõnu Erik:
Käisin seal 05.01. vaatasin koeri, aga kuna peremees seal ei ela ja ka tema kontaktandmeid polnud, siis koheselt ma teda kätte ei saanud.
Telefoni hankisin alles 20.01. ja 23.01. käis ta mul Vet.keskuses, kus tegin ettekirjutuse koerte pidamistingimuste kohta.
Peremees lubas teha koertele kuudid, kes on ketis ja osale teha aediku pääsuga hoonesse, kus on heintega magamiskoht. Tähtajaks sai 23.02.2017.
6.03.2017 kirjutas Piret ELL poolt VTA-le:
Palume tagasisidet seoses alloleva pöördumisega. Lisaks on meile seoses pöördumises sisalduva asukohaga teada antud, et samal aadressil peetakse ühes hoones pulli, kelle pidamine samuti nõuetele ei vasta.
Uuesti ka 14.03.2017:
Endiselt ei ole saanud Teilt tagasisidet seoses alloleva pöördumisega (puuduste kõrvaldamise tähtaeg oli Teie sõnul omanikul 23.02.2017).
Kui Te ei ole veel Kesu külas järelkontrolli teostanud, siis palun kontrolli ajaks ühendust võtta ka meie Läänemaa piirkonna juhi Kaija Paalbergiga (tel 5346 3593), kes osaleks võimalusel meeleldi teiega koos loomade olukorra kontrollimisel.
Lugupidamisega ja tagasisidet oodates,
21.03.2017 VTA vastus Piretile:
Vabandan, et vahepeal vastata ei saanud. Omanik palus pikendust, kuna oli vahepeal haigeks jäänud ja ei suutnud kohe teha.
Elukaaslane käis küll koeri söötmas, aga tema kuute teha ei oska. Järgmiseks esmaspäevaks lubas kõik korda teha. Eks kui ma minema hakkan võin ka Kaijale helistada.
21.03.2017 VTA vastus Kaijale:
Tere Kaija.
Käisin eile Valdi juures ära. Kuute ta ehitanud oli, aga ega nad eriti nõuetele ei vastanud. Samas said koerad küll neisse varju minna, nii tuule kui vihma eest. Kaks koera olid veel lahti. Üks oli tõmmanud kaelarihma kaelast ja teist ei olevat kätte saanud. Pakkusin talle Sinu poolt pakutud varianti, et viia kõik emased varjupaika.
Ta oli sellega päri ja oleks või kohe ise neid oma autoga viima hakanud. Pidurdasin hoogu ja selgitasin, et enne peame teada saama, millal on inimesed varjupaigas ja et nad oleks vastu võtmiseks valmis. Emaseid on tema jutu järgi viis, kellest üks pidi olema tiine ja varsti poegima.
Nägin ka pulli ära. Numbrid olid ilusti kõrvas, käis vabalt ruumis ringi, ees oli väga ilus peen lambahein ja paistis täiesti keskmises toitumises olema. Lubas kombinaatidega ühendust võtta ja kui kuhugi viimise loa saab siis ära ta ka viib. Kui nüüd meie eilne jutt emaste koerte varjupaika viimises peab, siis võiks temaga hakata aegu paika panema antud tegevuse suhtes. Valdi number on 56150428. Kui minu abi peaks vaja olema (kasvõi suhtlemisel Valdiga), siis andke teada. P.S. mobla unustasin täna koju ja lõuna aegu peaks ta jälle kätte saama.
Parimat, Tõnu Erik
Samal päeval, so 21.03.2017 Piret kirjutas liidu poolt järgmise kirja:
Lgp Tõnu Erik
Seoses alloleva juhtumiga palume viivitamatult kohaldada emaste koerte osas loomakaitseseaduse §-i 64 ning võtta koerad omanikult ära.
Tulenevalt viidatud sättest antakse äravõetud loom üle kohalikule omavalitsusele (antud juhul Martna vallale), kes ON KOHUSTATUD rakendama LoKS § 64 lg 2 alusel looma pidamiseks asendustäitmist asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras - ehk antud juhul korraldama loomade pidamise varjupaigas ning korvama ka pidamise kulud. Pärast loomade äravõtmist saab varjupaik asuda korraldama loomadele uute kodude otsimist.
Selgitan, et varjupaik on valmis koeri vastu võtma, kuid antud juhul tuleks loomad ära võtta ametliku aktiga (nende jätmine omaniku juurde ohustab looma tervist või elu), misjärel peab vald korvama ka nende pidamise kulud. Sellist varianti ei saa olla, et vald ei maksa. Peab maksma. Palume reageerida viivitamatult ning koostada akt juba tänase päeva jooksul. Nimelt on üks emastest kohe poegimas ning tema äratoimetamisega on juba väga kiire.
28.03.2017 Piret kirjutas juba nii Läänemaa Veterinaarkeskusele kui VTA juhtkonnale.
Lgp Läänemaa Veterinaarkeskus
Eestimaa Loomakaitse Liit ei ole seoses Valdi Kristovaldi koertega saanud teilt mingit tagasisidet. Pöördusime Teie poole juba jaanuaris, misjärel tegite omanikule ettekirjutuse, mida ta ei suutnud täita tähtajaks ega ka pärast tähtaja pikendamist. ELL vabatahtlikud lootsid omanikuga koostööd teha ning talle pakuti välja, et tehakse koertest pildid ja proovitakse neile uusi kodusid leida, sh emased steriliseerida. Kui aga 26.03.2017 ELL vabatahtlikud kohale läksid, keeldus hr Kristovaldi kedagi territooriumile lubamast ja mistahes koostööst.
Seega sai koeri pildistada vaid aia tagant (pildid edastame vajadusel, kuid meile teadaolevalt peaks Tõnu Erikule koerte pidamise tingimused teada olema).
Vaatamata sellele, et Valdi viis Läänemaa varjupaika ühe poegadega emase koera, on tal seal endiselt vähemalt 10 koera (kindlasti on neid rohkem). Algselt on Läänemaa Veterinaarkeskuse loomakaitse spetsialist Tõnu Erik meile väitnud, et Kristovaldil on 10 koera, kui pärast ühe koera loovutamist, on tal endiselt õue peal neid vähemalt 10. Majast eemal metsa ääres on mõned koerad, kel pole kuute. Kõikide koerte kettide pikkused ei vasta nõuetele. Osadel koertel on kuudid, kui kõikidel mitte. Koerad on toidetud, kuid tingimused nõuetele ei vasta. Samuti on näha, et omanikul käib koerte pidamine üle jõu.
Kahte koera, kes ketist lahti on, omanik ise tunnistas, et neid kätte ei saa. Emased koerad on pidevalt tiined ning omaniku sõnul surevad tal alatasa kõik kutsikad ära. Samas ei ole kontrollimatu paljunemine siiski võimatu. Lisaks koormab pidev tiinus emaseid.
Valdi Kristovaldi on teinud oma koertest ka video, kus näitab koeri ja nende tingimusi vaid osaliselt. Paraku ka selles videos nähtub, et ta koertele nõuetekohaseid tingimusi tagada ei suuda. Videos jätab omanik mulje justkui oleks ELL soovitanud koeri magama panna. Tegelikkuses soovib ELL koeri sotsialiseerida ja neile uusi kodusid leida. Koerte hukkamise ettepaneku tegi Kristovaldile Läänemaa veterinaarkeskuse loomakaitse spetsialist Tõnu Erik.
Arvestades eeltoodut ning asjaolu, et Valdi Kristovaldi ei ole suutnud tema suhtes tehtud ettekirjutusi täita ning ei suuda ka edaspidi tagada koertele vajalikke pidamistingimusi, palume kohaldada loomakaitseseaduse §-i 64 ning võtta koerad omanikult ära ja toimetada varjupaika. Valdi Kristovaldi keeldub mistahes koostööst ning ei võimalda ka vabatahtlikel koerte tingimusi paremaks luua, koeri pildistada ja neile kodusid leida.
27.03.2017 avaldati Youtubes video "Valdi ja ta sõbrad koerad"
29.03.2017 kirjutas VTA Tõnu Erik:
Valdi Kristovaldile on koostatud akt, mis on ka allkirjastatud. Omanik on kohustatud leidma 01.05.2017. oma emastele koertele (omaniku sõnade järgi neli) ja ühele isasele uued kodud/ kohad. Luba on jätta alles viis isast koera, kui neil on nõuetekohased kuudid. Kui antud tähtajaks pole antud loomadele uut kohta leitud, rakendatakse asendustäitmist asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras - §64 lg 2. ja loomad antakse üle kohalikule omavalitsuse üksusele ehk Martna vallale.
4.05.2017 kirjutas Piret VTA-le:
Palun Teilt tagasisidet seoses alloleva vastusega (Valdi Kristovaldile anti tähtaeg 1. maini 2017). Kas praeguseks on Valdi Kristovaldi suutnud koertele tagada nõuetekohased tingimused või leidnud koertele uued kodud?
4. mai 2017 14:49 kirjutas Tõnu Erik:
Valdi Kristovald on leidnud kõigile oma emastele koertele uued peremehed. Alles oli seitse isast koera, kellest enamusel olid uued kuudid. Kolm uut kuuti ootab kohale toomist, sest peremees ei teadnud, kas ta võib ka rohkem kui viit isast koera pidada.
Kuna emastele koertele on uued kodud leitud (ei toimu enam paljunemist) ja allesjäänud koerte elu ohus ei ole, siis võib ta tuua ära veel kolm kuuti ja pidada isaseid koeri nõuetekohaselt.
6.06.2017 seoses Kirimäe koera probleemiga kirjutas Piret VTA-le (sh juhtkonnale) samas pöördumises ka Valdi koerte kohta järgmist:
Lisaks on ELL Läänemaa Veterinaarkeskuse poole pöördunud juba käesoleva aasta jaanuaris ning juhtinud tähelepanu asjaolule, et Valdi Kristovald peab Martna vallas Kesu külas vähemalt 10 koera, kelle pidamise tingimused nõuetele ei vasta. Järgnes mõne ettekirjutuse tegemine ning meie poolt mitmete pöördumiste ja kirjade kirjutamine, mille tulemusel teatas Tõnu Erik ELL-le lõpuks 05.05.2017, et Valdi Kristovald on leidnud kõigile oma emastele koertele uued peremehed.
Alles oli seitse isast koera, kellest enamusel olid uued kuudid. Kolm uut kuuti ootab kohale toomist, sest peremees ei teadnud, kas ta võib ka rohkem kui viit isast koera pidada. Kuna emastele koertele on uued kodud leitud (ei toimu enam paljunemist) ja allesjäänud koerte elu ohus ei ole, siis võib ta tuua ära veel kolm kuuti ja pidada isaseid koeri nõuetekohaselt.
ELL vabatahtlikud käisid mõni nädal tagasi Valdi Kristovaldi koeri vaatamas ning pildistati ja filmiti üles vähemalt 11 koera. Koerte kuudid ja keti pikkused ei vasta endiselt nõuetele ning on selge, et Valdi Kristovald on ametnikele valetanud ja kontrolli ajaks emased koerad kuhugi ära peitnud ja jätkab rahumeeli nõuetele mittevastavat loomapidamist.
Seetõttu palub ELL jätkuvalt kohaldada LKS § 64 ning võtta koerad omanikult ära ja toimetada varjupaika. Samuti palume Valdi Kristovaldi suhtes algatada väärteomenetluse edaspidiselt tema suhtes mööndusi tegemata. On näha, et seadust mittejärgivatele loomapidajatele ei loe ettekirjutused mitte midagi, mistõttu tuleks ametnikel asuda seadusi täitma ja algatama ka asjakohaseid menetlusi.
14.06.2017 tuletas ELL järjekordselt ennast meelde, paludes tagasisidet....
15.06.2017 teavitas VTA juhtkonnast Tarvo Serva järgmist:
olukorda mõlemas majapidamises lähevad kontrollima Läänemaa VK juhataja koos ametnikuga 19. juunil 2017. Kontrollis osaleb ka keskasutuse esindaja.
Loomakaitsebüroo juhataja Loomatervise, loomakaitse ja söötade osakond
21.06.2017 palus ELL tagasisidet 19.06.2017 kontrollkäigu tulemuste kohta ning Valdi Kristovaldi koerte osas teatati järgmist:
19.06.2017 kontrolliti ka Kesu külas, Martna Vallas, Lääne maakonnas Valdi Kristovald’ile kuuluvate koerte pidamistingimusi. Kontrollis osales ka Martna valla esindaja. Kontrolli hetkel oli kinnistul 10 isast koera, kellest 8 oli ketis ning 2 koera olid hoones sees, kuna nendel oli pooleli kärntõve ravikuur. Ravi teostab tegevusloaga veterinaararst. Emaseid koeri majapidamises ei tuvastatud. Kõigi koertel oli kontrolli hetkel ees joogivesi, osadel ka söök. Loomad olid normaalses toitumuses. Koerte kuudid ei ole kõik visuaalsel vaatlusel küll esteetilist naudingut pakkuvad (ehitatud viimistlemata laudadest ning puitlaastplaatidest, katuseks eterniit), kuid olid olid koera suurusele sobivad (v.a. üks kuut, mis vajab kindlasti väljavahetamist). Seinad olid kahekordsed (laud + puitlaastplaat) ning katused vettpidavad. Kuudi põhjad asusid maapinnast kõrgemal. Sissepääsuavad olid varustatud kattega, et kaitsta sissesajava vihma või lumetuisu eest.
Vigadele kuutide ehituses, mis kontrolli käigus leiti, juhiti ka peremehe tähelepanu ning tehti vastavasisuline ettekirjutus täitmistähtajaga 31.07.2017. Peremehel on teada, et Läänemaa varjupaik saab aidata uute kuutide muretsemisel. Seda abi lubas hr Kristovald ka kasutada. Samuti on peremehel tema sõnade kohaselt Viljandi varjupaigaga kokkulepe, et juhul kui keegi otsib endale koera, on Kristovald nõus enda omasid loovutama. Läänemaa VK jätab Hr Kristovald’i majapidamise kõrgendatud tähelepanu alla ning kontrollib regulaarselt ettekirjutuste täitmist ning koerte arvu.
Ettekirjutused tehti ka veterinaarmenetluste osas: 10. juuliks 2017 läbi viia kõikidel koertel nii sise kui välisparasiitide tõrje ning 25. juuliks 2017 vaktsineerimine marutaudi vastu. Kuutide ümbrusest peab omanik koristama kõik üleliigsed esemed, mis võivad ohustada loomade tervist või heaolu (tähtaeg 30.06.2017).
Tahaksin siinjuures veelkord rõhutada, et VTA eesmärk ei ole igal juhul loomaomaniku karistamine, vaid loomadele heaolu tagamine. Alati on parem kui loomaomanik ise mõistab, et olukord vajab pisut parendamist ja ka selle poole püüdleb. Olenevalt juhtumist on teinekord selgitustöö tõhusam mistahes rahalisest karistusest. Loomulikult jälgime, et looma tervis või elu ei oleks ohus kui ta jäetakse loomaomaniku juurde. Vastasel juhul tuleb kiiresti ja otsustavalt tegutseda. Antud kahe juhtumi puhul me ei näinud otsest ohtu looma tervisele või elule. Kindlasti jäävad mõlemad loomaomanikud VTA kõrgendatud tähelepanu alla.
Täname Eesti Loomakaitseliitu osutatud abi eest ning loodame ka edaspidisele tõhusale koostööle.
Loomakaitsebüroo juhataja
Loomatervise, loomakaitse ja söötade osakond
10.01.2018 kirjutas ELL VTA-le:
Lgp Läänemaa Veterinaarkeskuse juhataja
21.06.2017 VTA-lt saadud viimase vastuse kohaselt (vt manuses) on kaks koera hoonetes põhjusel, et neil on pooleli kärntõve ravikuur. Samas on selge, et need koerad on seal hoonetes kinni olnud algusest peale ning tänaseks see olukord muutunud ei ole. Nimelt käisime 25.12.2017 Läänemaal hädajuhtumeid lahendamas ning kuna meile oli jälle laekunud kaebus V. Kristovaldi koerte kohta, sõitsime mööda ka sealt. Kohapeal avastasime kinnistu kõrvalt mööduvalt sõiduteelt kaks väikest koerakutsikat, kelle koheselt kinni püüdsime eesmärgiga vältida olukorda, kus keegi neist üle sõidab. Sama kinnistu hoovis paistis veel kaks koerakutsikat, kes jooksid meie poolt kinnistule sisenedes suure koera juurde kuuti (koeraema oli lühikese keti otsas ning kuut meenutas pigem välitualetti). Arvestades eeltoodut ning asjaolu, et kutsikate kõhud olid kahtlaselt punnis ja pinges, samuti et kutsikad köhisid (eeldasime, et ussidest), võtsime kõik 4 kutsikat kaasa. Hoiukodus selguski, et kutsikad on usse täis. Järgmisel päeval viidi kutsikad arstile, kus nad said ka parasiiditõrje, misjärel toimetasime nad liidu hoiukodusse. Arsti hinnangul olid kutsikad sel hetkel 6-nädalased
Eeltoodust tulenevalt palun Teie abi olukorra lahendamisel ning viia koerte pidamise tingimuste kontroll läbi V. Kristovaldi juures ette teatamata (seda ei ole T. Erik vaatamata meie korduvatele palvetele teinud, sest teatavasti on V. Kristovald tema tuttav) ELL jääb soovi juurde kohaldada antud juhul LKS § 64 ning võtta koerad omanikult ära ja toimetada varjupaika. Samuti palume Valdi Kristovaldi suhtes algatada väärteomenetluse edaspidiselt tema suhtes mööndusi tegemata.
Tutvunud Teie informatsiooniga, pean tõdema, et Valdi Kristovald pole tõsiselt reageerinud veterinaarkeskuse ametniku ettekirjutustesse. Läänemaa veterinaarkeskus tegeleb nimetatud kodaniku koerte pidamise probleemiga lähiajal. Kaasame kohaliku valla ja usun et leiame lõpliku lahenduse, võimalik koerte paigutamine varjupaika.
9.02.2018 kirjutas VTA:
Majapidamise territooriumil on 10 kuuti, millest pooled on teinud peremees ise ja nad ei ole visuaalselt võibolla just kõige kenamad, aga maapinnast on nad kõrgemal, seinad on soojustatud penoplasti ja heintega, sissepääsude ees on katted ning allapanuks küllaldaselt heina.
Aprillis 2018 kutsuti Ande Baikov politseisse ütlusi andma seoses Valdi Kristovaldi juurest äraviidud kutsikatega
16.04.2018 edastati politsei poolt ELL-le teabenõue:
Taotlus andmete väljastamiseks kriminaalasjas nr 18257000074
Lääne prefektuuri Haapsalu politseijaoskonna menetlusgrupi menetluses on kriminaalasi nr
18257000074, millega seoses ja juhindudes KrMS § 215 lg 1 sättest palun meile väljastada kõik Eestimaa Loomakaitse Liidu kasutuses olevad dokumendid (kinnitatud koopiad), mis on seotud Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kesu külas Valdi Kristovaldile kuuluvate kutsikate juhtumiga 2017 detsembris.
Samuti palun lisada Eestimaa Loomakaitse Liidu selgitus antud juhtumile, kus teatada millal, millisel põhjusel ja kelle poolt (nimeliselt) kutsikad Kesu külast ära viidi.
Piret Kohtring
Haapsalu politseijaoskonna menetlusgrupi vanemuurija
THE SHOW MUST GO ON, aga üks küsimus muidugi jääb - kuidas tulevikus loomi päästa ja kellele teatada kui riigiametnik ise loomapiinaja juurde jookseb ja materjalid teatavaks teeb?


Metsandussaadustele lisandväärtuse andmise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord - sisukord
RT I, 29.05.2012, 7
Vastu võetud 12.04.2010 nr 45
RTL 2010, 20, 361
18.05.2011 RT I, 20.05.2011, 12 23.05.2011
21.05.2012 RT I, 29.05.2012, 1 01.06.2012
[RT I, 29.05.2012, 1 - jõust. 01.06.2012]
Määrusega kehtestatakse metsandussaadustele lisandväärtuse andmise investeeringutoetuse (edaspidi toetus) saamise täpsemad nõuded taotleja, kavandatava tegevuse ja taotluse kohta, abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, toetuse määr ja suurus, sealhulgas toetuse maksimaalne suurus, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, taotluse vorm, taotluse hindamise kriteeriumid ja taotluse hindamise kord, nõuded toetuse saajale ning toetuse väljamaksmise ja taotluse rahuldamise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise kord, enne töö, teenuse või vara soetamise eest tasumist toetatava tegevuse elluviimise riigieelarvelistest vahenditest rahastamise taotlemise ja taotluse menetlemise kord ning taotluse vorm kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 18 lõike 4 alusel heaks kiidetud “Eesti maaelu arengukavaga 2007–2013” (edaspidi arengukava).
(3) Kui taotleja on äriühing, ei tohi taotlejaks oleva äriühingu osa- või aktsiakapitalist 25% või rohkem kuuluda sellisele äriühingule, kes ei vasta lõikes 1 sätestatud nõuetele, ja kui taotleja on tulundusühistu, ei tohi taotleja selliste liikmete osa, kes ei vasta lõikes 1 sätestatud nõuetele, olla 25% või rohkem kõigi liikmete arvust.
3) taotleja taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulu puiduliste metsandussaaduste töötlemisest ja metsa majandamisest oli suurem kui 2400 eurot ning müügitulu metsandussaaduste töötlemisest ja metsa majandamisest koos muude ärituludega ei ületanud 2 000 000 eurot;
4) taotleja võlakordaja ehk võõrkapitali osakaalu näitaja, mille arvutamiseks jagatakse lisas 1 toodud vormi kohase taotluse tabelis 9 märgitud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kohta märgitud kohustuste summa omakapitali summaga, ei olnud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 2,3;
5) taotleja maksevõime näitaja, mille arvutamiseks jagatakse lisas 1 toodud vormi kohase taotluse tabelis 9 märgitud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta käibevara summa lühiajaliste kohustuste summaga, oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 1;
6) taotlejal ei ole riikliku maksu maksuvõlga või tema riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud. Maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksuvõlg tasutud ajakava kohaselt;
[RT I, 20.05.2011, 12 - jõust. 23.05.2011]
8) taotleja ei ole saanud ega taotle samal ajal sama tegevuse või investeeringuobjekti kohta toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi;
9) [kehtetu – RT I, 20.05.2011, 12 - jõust. 23.05.2011]
10) kui taotleja on saanud varem toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi, mis on kuulunud tagasimaksmisele, on tagasimaksmisele kuulunud summa tähtajal tagasi makstud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral on tagasimaksed tasutud ettenähtud tähtajal ja summas.
11) [kehtetu – RT I, 29.05.2012, 1 - jõust. 01.06.2012]
12) [kehtetu – RT I, 29.05.2012, 1 - jõust. 01.06.2012]
(2) Lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevusteks loetakse justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 “Kohtule dokumentide esitamise kord” lisas 16 “Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator (EMTAK)” (edaspidi EMTAK 2008) nimetatud järgmisi tegevusi:
1) metsakasvatus ja muud metsamajanduse tegevusalad (EMTAK 2008, jagu A, alajagu 021);
2) metsavarumine (EMTAK 2008, jagu A, alajagu 022);
3) puidu saagimine ja hööveldamine (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 161);
4) katusesindlite ja laastude tootmine, välja arvatud muude ehituspuusepa- ja tisleritoodete tootmine (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 16239);
5) puittaara tootmine (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 1624);
6) pakkude, pelletite, brikettide või graanulite tootmine aglomeeritud saepurust või puidujäätmetest, välja arvatud muude puidust tarbe- ja dekoratiivesemete ja muude puittoodete tootmine (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 16291).
3) leiutisele õiguskaitse taotlemine patendina (edaspidi patendi taotlemine) «Patendiseaduses» sätestatud tingimustel ja kehtestatud korras;
4) leiutisele õiguskaitse taotlemine kasuliku mudelina (edaspidi kasuliku mudeli taotlemine) «Kasuliku mudeli seaduses» sätestatud tingimustel ja kehtestatud korras;
(2) Lõike 1 punktides 1, 2 ja 5 nimetatud tegevuse elluviimiseks antav toetus on regionaalabi komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 13 tähenduses.
(3) Lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud tegevuse elluviimiseks antav toetus on väikese või keskmise suurusega ettevõtetele tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 33 tähenduses.
(4) Lõike 1 punktides 1, 2 ja 5 nimetatud tegevus peab komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 12 lõike 1 punkti a kohaselt olema investeering materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse seoses ettevõtte laiendamisega, ettevõtte toodangu mitmekesistamisega uute toodetega või ettevõtte tootmisprotsessi täieliku ümberkorraldamisega.
2) patendi või kasuliku mudeli taotlemise korral on enne Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) toetuse taotluse esitamist esitatud Patendiametile esmane patenditaotlus või kasuliku mudeli registreerimise taotlus;
3) väljaspool Eestit patendi taotlemise korral esitatakse patenditaotlus Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi (edaspidi lepinguriik) tööstusomandi õiguskaitse keskametile või Patendiameti kaudu või elektrooniliselt Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (World Intellectual PropertyOrganization, WIPO) Rahvusvahelisele Büroole (International Bureau, IB) või Euroopa Patendiametile (European Patent Office, EPO);
7) tegevus vastab riigiabi nõuetele komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 tähenduses.
(2) Kavandatava investeeringu tegemist ei või alustada varem ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem, kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval. Lõike 1 punktis 2 nimetatud juhul patendi ja kasuliku mudeli taotlemise korral peab ning punktides 3 ja 4 nimetatud juhtudel võib leiutisele õiguskaitse taotlemiseks esitada taotluse pärast 2007. aasta 1. jaanuari, kuid hüvitatakse ainult need õiguskaitse taotlemiseks tehtud abikõlblikud kulud, mille tegemist tõendavad dokumendid ei ole väljastatud varem, kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval.
1) investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus, mis koosneb investeeringuobjekti väljavalitud käibemaksuta hinnapakkumusest ning abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuta maksumusest, kui taotleja on käibemaksukohustuslane;
2) investeeringuobjekti käibemaksuga maksumus, mis koosneb investeeringuobjekti väljavalitud käibemaksuga hinnapakkumusest ning abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuga maksumusest, kui taotleja ei ole käibemaksukohustuslane.
3) tõlke- ja muud kulud, mis on seotud lepinguriigis leiutisele õiguskaitse taotlemisega või õiguskaitse saamise kinnitamisega.
1) tselluloosi, puitmassi, paberi, spooni, vineeri, puitkiud-, puitlaastplaatide ja muude puidupõhiste plaatide tootmiseks ning hööveldatud, lihvitud või freesitud puidu valmistamiseks kasutatava masina või seadme ostmiseks ning nimetatud toodete valmistamiseks vajaliku automaatika- või infotehnoloogilise seadme ostmise, paigaldamise ja rakendamise kulud;
3) tolli-, sisseveo- ja muu maks, mida hüvitatakse, tasaarveldatakse või kustutatakse mingil muul moel ning mis ei moodusta osa Eesti maksusüsteemist või mis on ebaproportsionaalselt suur kulutus tegevuse mis tahes osale;
5) koolitus-, remondi-, rendi-, kütuse-, side- ja veokulud, muud üldkulud ning töötasu;
7) kulud, mis on seotud kapitalirendi lepingu sõlmimisega, intressiga, kindlustusega jms;
10) elektripaigaldise ostmise kulud juhul, kui toetust ei taotleta § 4 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud masina või seadme ostmiseks ning kui elektripaigaldise olemasolu ei ole nõutud nimetatud masina või seadme või automaatika- või infotehnoloogilise seadme paigaldus- või kasutusjuhendis;
11) elektrienergia tootmisega seonduvad kulud, välja arvatud mobiilse elektrigeneraatori ostmise kulud;
12) alajaamas kasutamiseks ette nähtud seadme ostmise kulud;
13) ehitusgeoloogilise ja -geodeetilise töö, projekteerimistöö ning lisas 1 toodud vormi kohase taotluse koostamiseks tellitud töö ja teenuse ning turu-uuringu tegemise kulud;
14) veovahendi, tõstuki, laaduri, haagise, vintsi, võsalõikuri, võsaniiduki, mootorsae, laasimis- või järkamisseadme ja traktori haakesse palkide kogumiseks paigaldatava seadme ostmise kulud;
15) puusöe valmistamiseks kasutatava katla, ahju, põleti ja muu küttekolde ostmise kulud;
16) sularahamakse, teenustasu pangatoimingu eest, tagatismakse, intress ja finantsteenusega seotud muu kulu;
18) õigus- ja raamatupidamisteenuse kulud;
19) leiutise loomise kulud;
21) tasu taotleja enda, tema töötaja või tema liikme tehtud töö eest;
22) kulutused reklaamile;
23) toreduslikud kulutused «Tsiviilseadustiku üldosa seaduse» § 63 tähenduses ja ebaotstarbekad kulud;
24) standardtarkvara, -arvutustehnika ja -sidevahendite, sealhulgas mobiiltelefoni ostmise kulud;
25) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 1 nimetatud tegevuse puhul kasutatud masina ja seadme ostmiseks tehtud kulutused, kui masin või seade on toodetud rohkem kui kolm aastat tagasi ning selle ostmiseks on kasutatud toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi ning nimetud masina või seadme hind ületab selle turuväärtust ja on uue samaväärse masina või seadme hinnast kõrgem;
26) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevuse puhul kasutatud seadme ostmise, paigaldamise ja rakendamise kulud;
27) muud kulud, mis ei ole investeeringuga otseselt seotud;
28) muud kulud, mis on vastuolus nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 71 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15–73), artiklis 55 kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumitega.
(5) Lõike 4 punktis 8 nimetatud lihtsaks asendusinvesteeringuks loetakse investeering, mille abil asendatakse olemasolev masin või seade uue ajakohastatud masina või seadmega ilma tootmisvõimsust vähemalt 25% võrra suurendamata või tootmise laadi või kasutatavat tehnoloogiat põhjalikult muutmata. Asendusinvesteeringuks ei loeta ka üle kümne aasta vanuse masina või seadme asendamist uue masina või seadmega.
(6) Lõikes 5 nimetatud tootmisvõimsuseks loetakse taotlejale kuuluvate sama liiki masinate või seadmete tootmisvõimsus kokku.
(1) Kui tegevuse või investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, peab taotleja olema investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust koos tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile (edaspidi investeeringuobjekti hinnapakkumus).
(2) Kui tegevuse või investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ei ületa 5000 eurot või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks kauba, teenuse või töö pakkuja, peab taotleja olema investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumuse.
(3) Väljavalitud investeeringuobjekti hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase tegevuse ja investeeringuobjekti eest tasutava hinnaga.
(4) Kui taotleja ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust, peab ta tehtud valikut põhjendama.
(5) Kui taotleja taotleb toetust kasutatud masina või seadme ostmiseks, peab investeeringuobjekti hinnapakkumus sisaldama ka uue samaväärse masina või seadme hinda.
(6) Kui taotleja taotleb toetust patendi või kasuliku mudeli taotlemiseks, peab investeeringuobjekti hinnapakkumus sisaldama leiutisele õiguskaitse taotlemiseks tellitava teenuse või töö eeldatavat maksumust kogu leiutisele õiguskaitse taotlemise menetlemise aja kohta.
(7) Taotleja ja hinnapakkuja ning nende osanik, aktsionär või liige ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise juhatusse või nõukokku.
(1) Toetust antakse § 4 lõike 1 punktides 1, 2 ja 5 nimetatud tegevuste puhul kuni 50% toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest.
(2) Toetust antakse § 4 lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud tegevuste puhul toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest kuni:
(3) Kui taotleja on saanud § 4 lõike 1 punktides 1, 2 ja 5 nimetatud tegevuste puhul sama tegevuse või investeeringuobjekti kohta tagastatavat riigiabi või vähese tähtsusega abi, ei tohi toetus koos tagastatava riigiabiga või vähese tähtsusega abiga ületada 70% toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest ning Harjumaal ei tohi toetus koos tagastatava riigiabiga või vähese tähtsusega abiga ületada 60% toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest.
(4) Kui taotleja on saanud § 4 lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud tegevuse puhul sama tegevuse või investeeringuobjekti kohta tagastatavat riigiabi või vähese tähtsusega abi, ei tohi toetus koos tagastatava riigiabiga või vähese tähtsusega abiga ületada lõikes 2 sätestatud määra.
(5) Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta on 200 000 eurot arengukava programmiperioodil (edaspidi programmiperiood) kokku.
(7) [Kehtetu – RT I, 29.05.2012, 1 - jõust. 01.06.2012]
(8) Kui taotleja suhtes omab „Konkurentsiseaduse” § 2 lõike 4 tähenduses valitsevat mõju taotlejaga samas tegevuskohas ja samal tegevusalal tegutsev ettevõtja, on toetuse maksimaalne suurus taotleja ja tema üle valitsevat mõju omava ettevõtja kohta 200 000 eurot programmiperioodil kokku.
(1) Taotleja esitab toetuse taotlemiseks selleks ettenähtud tähtajal PRIA-le kavandatava investeeringuobjekti asukohajärgses piirkonnas taotluste vastuvõtmiseks volitatud ametniku kaudu lisas 1 toodud vormi kohase taotluse ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid. Lisaks esitab taotleja PRIA-le lisas 1 toodud vormi kohase taotluse elektroonselt Microsoft Wordi tarkvaraga töödeldavas vormingus, välja arvatud juhul, kui ta esitab taotluse riigi infosüsteemi andmevahetuskihi (e-PRIA) kaudu.
(3) [Kehtetu - RT I, 20.05.2011, 12 - jõust. 23.05.2011]
1) [Kehtetu - RT I, 20.05.2011, 12 - jõust. 23.05.2011]
2) mitte varasema kui taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päeva seisuga nimekiri kõikide osanike, aktsionäride või liikmete kohta ja nende osanike või aktsionäride kohta koos nende osaluse protsendiga. Osaniku, aktsionäri või liikme andmetele lisatakse ka ettevõtja keskmine töötajate arv taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahel järjestikusel majandusaastal, andmed ettevõtja puiduliste metsandussaaduste töötlemisest ja metsa majandamisest saadud müügitulu kohta ning muude äritulude ja aastabilansi näitajad taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal;
3) kui taotleja on põllumajandusministri 8. septembri 2010. a määruse nr 89 “Mikropõllumajandusettevõtte arendamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” § 4 tähenduses noor ettevõtja (edaspidi noor ettevõtja) ja soovib, et lisas 2 toodud hindamiskriteeriumite põhjal eelistatakse tema taotlust, siis lisab ta punktis 2 nimetatud nimekirjale kõikide osanike või aktsionäride isikukoodi või nende puudumise korral nende sünniajad.
4) [Kehtetu - RT I, 20.05.2011, 12 - jõust. 23.05.2011]
5) kasumiaruandes näidatud majandusnäitajate finantsprognoosid taotluse esitamise aasta majandusaasta ja taotluse esitamise aastale vahetult järgneva kahe majandusaasta kohta.
6) [Kehtetu - RT I, 20.05.2011, 12 - jõust. 23.05.2011]
1) paragrahvi 7 lõikes 1 nimetatud juhul vähemalt kolme pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuse ärakiri ning § 7 lõikes 2 nimetatud juhul vähemalt ühe pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuse ärakiri;
2) paragrahvi 7 lõikes 1 nimetatud juhul lisas 3 toodud vormi kohane hinnavõrdlustabel, kusjuures väljavalitud hinnapakkumus peab olema objektiivselt põhjendatud;
3) kasutatud masina ja seadme ostmise korral masina või seadme pakkuja kinnitus selle kohta, et kasutatud masin või seade ei ole toodetud rohkem kui kolm aastat tagasi ning selle ostmiseks ei ole kasutatud toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi ning nimetud masina või seadme hind ei ületa selle turuväärtust ja on uue samaväärse masina või seadme hinnast madalam;
6) litsentsi ostmise korral ärakiri taotleja ja patendi omaniku või kasuliku mudeli omaniku vahel sõlmitud eellepingust või litsentsilepingust, mis sisaldab müüja ja ostja kontaktandmeid, patendi või kasuliku mudeli registreeringu numbrit, leiutise nimetust, nimetatud lepingust tuleneva kasutusõiguse ulatust, litsentsi kehtivusaega ja tehingu maksumust;
7) patendi või kasuliku mudeli ostmise korral ärakiri taotleja ja patendi omaniku või kasuliku mudeli omaniku vahel sõlmitud eellepingust või patendi või kasuliku mudeli üleminekut tõendavast dokumendist, mis sisaldab müüja ja ostja kontaktandmeid, patendi või kasuliku mudeli registreeringu numbrit, leiutise nimetust, patendi või kasuliku mudeli kehtivusaega ning tehingu maksumust.
(1) PRIA kontrollib vastuvõetud taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja kavandatava tegevuse ja investeeringuobjekti vastavust määruses sätestatud nõuetele.
(1) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab toetatava tegevuse rahastamise eelarve, hindab PRIA nõuetele vastavaid taotlusi lisa 2 A-osas toodud hindamiskriteeriumide põhjal, andes taotlusele hindepunkte lisa 2 A-osa kohaselt.
(3) PRIA esitab taotluste ning § 10 lõike 3 punktides 1 ja 3–5 nimetatud dokumentide ärakirjad Põllumajandusministeeriumile kümne tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast.
(5) Komisjoni istung toimub 15 tööpäeva jooksul arvates lõikes 4 nimetatud nimekirja saamisest. Komisjoni liige hindab nõuetele vastavaid taotlusi lisa 2 B-osas toodud hindamiskriteeriumide põhjal, andes taotlusele hindepunkte lisa 2 B-osa kohaselt, ja täidab lisas 4 toodud vormi kohase hindamislehe iga taotleja kohta. Komisjon koostab hindamistulemuste põhjal sellekohase kokkuvõtte, milles märgib iga taotleja hindepunktide aritmeetilise keskmise.
(7) Taotluste paremusjärjestuse koostamiseks liidab PRIA lõikes 1 nimetatud hindamise tulemuste põhjal saadud hindepunktid ja lõikes 5 nimetatud hindamise tulemuste põhjal koostatud kokkuvõttes toodud hindepunktide aritmeetilise keskmise kokku.
(8) Taotluste paremusjärjestuse koostamisel loetakse paremaks kõrgema koondhinde saanud taotlus.
(9) Võrdsete näitajatega taotluste puhul eelistatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 60 lõike 3 alusel taotlust, milles taotletav toetuse summa on väiksem.
(4) PRIA teeb lõigetes 1 ja 2 nimetatud taotluse rahuldamise otsuse, lõikes 3 nimetatud taotluse osalise rahuldamise otsuse või «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 2 või 4 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse 95 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast.
(1) [Kehtetu - RT I, 20.05.2011, 12 - jõust. 23.05.2011]
1) teeb kavandatavast investeeringust osa, mille maksumus moodustab vähemalt 25% investeeringu abikõlblikust maksumusest, välja arvatud § 4 lõike 1 punktis 4 nimetatud tegevus, ja esitab selle tegemist tõendavad dokumendid kuue kuu jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest;
2) teeb ülejäänud investeeringu ja esitab selle tegemist tõendavad dokumendid kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid hiljemalt 31. detsembril 2014;
3) esitab investeeringu tegemist tõendavad dokumendid § 4 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevuste puhul kuni neljas osas ühe taotluse kohta ning § 4 lõike 1 punktis 5 nimetatud tegevuse puhul ühes osas ühe taotluse kohta.
(11) Toetuse saaja teeb investeeringu ja esitab investeeringu tegemist tõendavad dokumendid § 4 lõike 1 punktis 4 nimetatud tegevuse puhul ühes osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid hiljemalt 31. detsembril 2014.
(1) Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja PRIA-le pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist lisas 5 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
1) ärakiri § 5 lõike 1 punktis 3 nimetatud patenditaotlusega koos esitatud avaldusest, kui patenti taotletakse lepinguriigis;
2) lisas 6 toodud vormi kohane Patendiameti kinnitus;
2) lisas 6 toodud vormi kohane patendivoliniku, Patendiinfo Keskuse või Patendiameti kinnitus;
(9) Juhul kui investeeringuobjekti ostmiseks või leiutisele õiguskaitse taotlemiseks on saadud tagastavat riigiabi või vähese tähtsusega abi, esitab toetuse saaja riigiabi andja väljastatud tõendi, millel on näidatud investeeringuobjekti nimetus ja tagastatava riigiabi või vähese tähtsusega abi suurus eurodes.
(1) Toetatava tegevuse elluviimist võib Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 621 kohaselt rahastada riigieelarvelistest vahenditest pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist enne töö, teenuse või vara soetamise eest tasumist tagatist nõudmata, kui töö või teenus on lõpetatud või vara on üle antud ning toetuse saaja on need vastu võtnud ja nende eest tasunud vähemalt omafinantseeringuga võrdse summa ning kui toetuse saaja on piisavalt usaldusväärne. Nimetatud rahastamisviisi ei kohaldata kapitalirendi puhul.
(2) Lõike 1 kohaselt tegevuse elluviimise rahastamist sooviv toetuse saaja esitab pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist PRIA-le lisas 5 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos § 17 lõikes 1 nimetatud dokumentidega.
(4) [Kehtetu - RT I, 29.05.2012, 1 - jõust. 01.06.2012]
(5) Paragrahvi 17 lõike 1 punktis 1 nimetatud arvel või arve-saatelehel märgitud toetatava tegevuse abikõlblike kulude eest peab olema tasutud ning lisas 6 toodud vormi kohane kuludeklaratsioon koos § 17 lõike 1 punktis 2 nimetatud dokumendiga peab olema esitatud PRIA-le seitsme tööpäeva jooksul tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel makstud raha laekumisest arvates.
(7) [Kehtetu - RT I, 29.05.2012, 1 - jõust. 01.06.2012]
(1) Paragrahvi 4 lõike 1 punktis 3 nimetatud tegevuse puhul saab toetust taotleda kuni 2010. aasta 31. detsembrini.
(3) Paragrahvi 16 lõikes 1 sätestatud nõudeid ei kohaldata enne 2012. aastat toetust taotlenud toetuse saaja suhtes. Nimetatud juhul teeb toetuse saaja investeeringu ja esitab investeeringu tegemist tõendavad dokumendid järgmiselt:
1) paragrahvi 4 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevuste puhul kuni neljas osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid hiljemalt 31. detsembril 2014;
2) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 3 nimetatud tegevuse puhul kuni kahes osas ühe taotluse kohta viie aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid hiljemalt 31. detsembril 2014;
3) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 5 nimetatud tegevuse puhul ühes osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid hiljemalt 31. detsembril 2014.
Lisa 1 Metsandussaadustele lisandväärtuse andmise investeeringutoetuse taotlus
Lisa 4 Hindamiskriteeriumite B-osa hindamisleht hindamiskomisjonile
Lisa 6 Patendi ja kasuliku mudeli taotlemise korral Patendiameti, patendivoliniku või Patendiinfo Keskuse kinnitus


Strateegilise kaubaga seotud toimingute andmekogu põhimäärus – Riigi Teataja
Strateegilise kaubaga seotud toimingute andmekogu põhimäärus
Strateegilise kaubaga seotud toimingute andmekogu põhimäärus - sisukord
§ 5 Andmed litsentsitaotluse ja litsentsi kohta
§ 6 Andmed üldloa kasutaja registreerimise taotluse ja registreerimise kohta
§ 7 Andmed ettevõtja sertifitseerimise taotluse ja sertifitseerimise kohta
§ 8 Andmed lõppkasutuse järelevalve dokumendi taotluse ja järelevalve dokumendi kohta
§ 9 Andmed sõjalise kauba vahendajaks registreerimise taotluse ja registreerimise kohta
§ 10 Andmed komisjoni otsuse ja koosoleku protokolli kohta
§ 11 Andmed päringu või teabenõude kohta
§ 12 Andmed avalduse kohta
§ 13 Andmed välisriigi asjaomase asutusega konsulteerimise kohta
§ 14 Andmed ettekirjutuse kohta
§ 16 Andmete andmekogusse esitamine ja kandmine
§ 18 Andmekogu andmete muutmine ja ebaõigete andmete parandamine
§ 19 Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele
§ 20 Andmete väljastamine andmekogust
§ 21 Andmete logimine
§ 22 Andmekogus sisalduvate andmete ja nende alusdokumentide säilitamine
§ 23 Andmete turvalisus
§ 24 Andmekogu rahastamine
§ 25 Andmekogu lõpetamine
RT I, 02.10.2018, 4
Vastu võetud 22.04.2015 nr 4
RT I, 28.04.2015, 3
13.09.2018 RT I, 02.10.2018, 1 05.10.2018
Määrus kehtestatakse strateegilise kauba seaduse § 73 lõike 2 alusel.
Andmekogu nimetus on „Strateegilise kaubaga seotud toimingute andmekogu” (edaspidi andmekogu).
Andmekogu pidamise eesmärk on võimaldada strateegilise kauba komisjonil (edaspidi komisjon) teha kontrolli:
1) strateegilise kauba veo, teenuse osutamise ja strateegilise kaubaga tegelevate ettevõtjate üle;
2) rahvusvahelist sanktsiooni kehtestavas või rakendavas õigusaktis sätestatud kauba veo ning selliste kaupadega seotud teenuse osutamise ja tehingu tegemise üle.
[RT I, 02.10.2018, 1 - jõust. 05.10.2018]
Andmekogu koosseisu kuuluvad digitaalsed andmed ja pabertoimikud.
§ 5. Andmed litsentsitaotluse ja litsentsi kohta
Litsentsitaotluse ja litsentsi kohta kantakse andmekogusse:
1) taotleja ja taotlusega seotud poole nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber, elektronposti ja veebilehe aadress, isikukood või sünniaeg ja registrikood;
2) kauba või teenuse kirjeldus, teenuse osutamise viis, lõppkasutusvaldkond ja -koht;
3) litsentsitaotlusega seotud riik;
4) kauba teekond lähteriigist kuni lõppkasutajani;
5) kauba sisse- või väljaveo, transiidi või teenuse osutamise ajavahemik, tarkvara ja tehnoloogia edastamise aeg;
6) kauba kogus ja väärtus või teenuse maksumus;
7) kauba kood tollitariifistiku järgi;
8) lepingu kuupäev;
9) relva ning selle osa ja olulise osa markeering;
10) strateegilise kauba nimekirja kategooria tähis ja number või sanktsioonialuse kauba nimekirja kategooria number;
11) kontaktisiku ja esindaja nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber, elektronposti aadress;
12) litsentsi taotlemise kuupäev;
13) taotluse menetlusega seotud märkus;
14) taotluse menetluse eest tasutud riigilõiv;
15) väljastatud litsents, selle number ja kehtivus või keeldumise teatis ja kuupäev;
16) litsentsiga seotud lisatingimus;
17) litsentsi andmete muutmine, litsentsi tühistamine, kehtetuks tunnistamine, kehtivuse peatamine või kehtivuse taastamine;
18) litsentsitaotlusega kaasnev dokument ja litsentsi saaja esitatud aruanne.
§ 6. Andmed üldloa kasutaja registreerimise taotluse ja registreerimise kohta
Üldloa kasutaja registreerimise taotluse ja registreerimise kohta kantakse andmekogusse:
1) taotleja nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber, elektronposti ja veebilehe aadress, isikukood või sünniaeg ja registrikood;
2) kauba kirjeldus;
3) üldloa kasutajaks registreerimise põhjendus;
4) taotleja tegevusega seotud riik;
6) kontaktisiku ja esindaja nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber, elektronposti aadress;
7) üldloa taotlemise kuupäev;
8) taotluse menetlusega seotud märkus;
9) taotluse menetluse eest tasutud riigilõiv;
10) registreerimise teatis, selle number ja kasutamise õiguse tähtaeg või keeldumise teatis ja selle kuupäev;
11) üldloa kasutamise piirang;
12) üldloa kasutaja andmete muutumine, kasutamise õiguse tühistamine, kehtetuks tunnistamine, kehtivuse peatamine või kehtivuse taastamine;
13) üldloa kasutaja registreerimise taotlusega kaasnev dokument ja üldloa kasutaja esitatud aruanne.
§ 7. Andmed ettevõtja sertifitseerimise taotluse ja sertifitseerimise kohta
Ettevõtja sertifitseerimise taotluse ja sertifitseerimise kohta kantakse andmekogusse:
2) kauba või teenuse kirjeldus;
3) vastutava isiku nimi, isikukood või sünniaeg, aadress, telefoni- ja faksinumber, elektronposti aadress;
5) sertifitseerimisega seotud riik;
6) taotleja tegevuse asukoht;
7) sertifitseerimise põhjendus;
8) taotlemise kuupäev;
9) taotluse menetlusega seotud märkus;
10) taotluse menetluse eest tasutud riigilõiv;
11) sertifikaat või sertifitseerimise teatis, selle number, kuupäev ja kehtivusaeg või keeldumise teatis ja kuupäev;
12) teave sertifitseerimise kriteeriumidele vastavuse ja kontrolli kohta;
13) sertifitseerimise piirang ja lisatingimus;
14) sertifitseeritud ettevõtja andmete muutmine, sertifikaadi või sertifitseerimise otsuse tühistamine, kehtetuks tunnistamine või kehtivuse peatamine;
15) sertifitseerimisega seotud eriloa nimetus, number ja kehtivus;
16) sertifitseerimise taotlusega kaasnev dokument ja ettevõtja esitatud aruanne.
§ 8. Andmed lõppkasutuse järelevalve dokumendi taotluse ja järelevalve dokumendi kohta
Lõppkasutuse järelevalve dokumendi taotluse ja järelevalve dokumendi kohta kantakse andmekogusse:
1) taotleja ja eksportija nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber, elektronposti ja veebilehe aadress, isikukood või sünniaeg ja registrikood;
2) kauba kirjeldus, lõppkasutusvaldkond ja -koht;
3) kauba eksportija riik ja päritoluriik;
4) kauba kogus ja väärtus;
7) taotlemise kuupäev;
10) lõppkasutuse järelevalve dokument ja selle number või keeldumise teatis ja kuupäev;
11) lõppkasutuse järelevalve dokumendiga seotud lisatingimus;
12) lõppkasutuse järelevalve dokumendi muutmise või kehtetuks tunnistamise andmed;
13) lõppkasutuse järelevalve dokumendi taotlusega kaasnev dokument.
§ 9. Andmed sõjalise kauba vahendajaks registreerimise taotluse ja registreerimise kohta
Sõjalise kauba vahendaja registreerimise taotluse ja registreerimise kohta kantakse andmekogusse:
2) vahendatava kauba kirjeldus;
3) kavandatava vahendustegevuse kirjeldus;
4) vahendustegevusega seotud riik;
10) registreerimise teatis, selle number ja vahendamisõiguse tähtaeg või keeldumise teatis ja number;
11) vahendustegevuse lisapiirang;
12) sõjalise kauba vahendaja andmete muutmine või andmekogust kustutamise aeg;
13) taotlusega kaasnevad dokument ja sõjalise kauba vahendaja esitatud aruanne.
§ 10. Andmed komisjoni otsuse ja koosoleku protokolli kohta
(1) Andmekogusse kantakse strateegilise kauba komisjoni otsus, otsuse number ja kuupäev.
(2) Kui komisjoni otsus on tehtud koosolekul, kantakse andmekogusse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule:
1) protokolli pealkiri;
2) protokolli allkirjastaja ja allkirjastamise aeg;
3) protokollija ja protokolli kinnitamise aeg;
4) protokolli sisu.
§ 11. Andmed päringu või teabenõude kohta
Päringu või teabenõude kohta kantakse andmekogusse:
1) päringu või teabenõude esitaja ees- ja perekonnanimi või juriidilise isiku nimi, registrikood, telefoni- ja faksinumber, elektronposti ja veebilehe aadress ning isikukood, kui see on esitatud;
2) päringu või teabenõude alus ja sisu;
3) päringu või teabenõude menetlusega seotud märkus;
4) päringu või teabenõude number, vastus ja kuupäev.
§ 12. Andmed avalduse kohta
Avalduse kohta kantakse andmekogusse:
1) avalduse esitaja ees- ja perekonnanimi, isikukood või sünniaeg, juriidilise isiku nimi, registrikood, telefoni- ja faksinumber, elektronposti ja veebilehe aadress;
2) teise poole olemasolu korral tema ees- ja perekonnanimi, isikukood või sünniaeg, juriidilise isiku nimi, registrikood, telefoni- ja faksinumber, elektronposti ja veebilehe aadress;
3) avalduse alus ja sisu;
4) avaldusele lisatud dokument;
5) avalduse menetlusega seotud märkus;
6) avalduse menetluse eest tasutud riigilõiv;
7) avalduse vastus, number ja vajaduse korral kehtivusaeg.
§ 13. Andmed välisriigi asjaomase asutusega konsulteerimise kohta
Konsulteerimise kohta kantakse andmekogusse:
1) konsultatsiooni sisu;
2) konsultatsiooni menetlusega seotud märkus;
3) välisriigi asutusele saadetud vastus.
§ 14. Andmed ettekirjutuse kohta
Ettekirjutuse kohta kantakse andmekogusse:
1) ettevõtja andmed (ees- ja perekonnanimi, sünniaeg või isikukood, juriidilise isiku nimi, registrikood, telefoni- ja faksinumber, elektronposti aadress), kellele ettekirjutus tehti;
2) ettekirjutuse alus ja sisu;
3) ettekirjutuse menetlemisega seotud teave;
4) ettekirjutuse täitmise nõue ja tähtaeg;
5) ettekirjutuse täitmisega seotud teave;
6) selgitus otsuse vaidlustamise võimaluse, korra ja tähtaja kohta.
1) komisjonile esitatud taotlus, avaldus, aruanne, päring ja konsultatsioonidokument ning nendele lisatud dokument;
2) muu menetluse või toimingu tegemisega seotud strateegilise või rahvusvahelist sanktsiooni kehtestavas või rakendavas õigusaktis sätestatud kaubaga tegelevat ettevõtjat puudutavat teavet sisaldav dokument.
§ 16. Andmete andmekogusse esitamine ja kandmine
(1) Andmekogusse esitavad andmeid strateegilise või rahvusvahelist sanktsiooni kehtestavas või rakendavas õigusaktis sätestatud kaubaga tegelev ettevõtja ning vastutava ja volitatud töötleja teenistuja. Andmeid võib esitada veebikeskkonnas, elektronposti teel digitaalselt allkirjastatuna või paberil.
(2) Strateegilise või rahvusvahelist sanktsiooni kehtestavas või rakendavas õigusaktis sätestatud kaubaga tegeleval ettevõtjal on õigus kanda veebikeskkonnas andmekogusse taotluse, avalduse, aruande, päringu või teabenõude andmed.
(3) Vastutava töötleja teenistujal on õigus kanda andmekogusse käesoleva määruse §-des 5–14 nimetatud andmeid. Vastutava töötleja teenistuja kannab andmekogusse käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmed juhul, kui strateegilise või rahvusvahelist sanktsiooni kehtestavas või rakendavas õigusaktis sätestatud kaubaga tegelev ettevõtja esitab andmed komisjonile paberil või elektronposti teel digitaalselt allkirjastatuna.
(4) Volitatud töötleja teenistujal on õigus kanda andmekogusse menetlusega seotud märkusi.
(5) Andmete puudumise korral jäetakse kanne tegemata.
(2) Andmekogu vastutava töötleja teenistuja vastutab tema poolt andmekogusse kantud andmete vastavuse eest strateegilise või rahvusvahelist sanktsiooni kehtestavas või rakendavas õigusaktis sätestatud kaubaga tegeleva ettevõtja paberil esitatud ja riiklikes registrites sisalduvatele andmetele.
§ 18. Andmekogu andmete muutmine ja ebaõigete andmete parandamine
(1) Kui vastutav või volitatud töötleja avastab andmekogus valeandmeid või kui temale on nendest teatatud, teeb ta andmekogus paranduse viie tööpäeva jooksul õigete andmete saamisest.
(2) Strateegilise või rahvusvahelist sanktsiooni kehtestavas või rakendavas õigusaktis sätestatud kaubaga tegelev ettevõtja ja volitatud töötleja, kellel ei ole andmekogus andmete parandamise võimalust, teavitab valeandmetest viivitamata vastutavat töötlejat.
§ 19. Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele
(1) Välisministeerium teeb oma veebilehel avaandmetena kättesaadavaks:
1) sertifitseeritud ettevõtjate nimekirja;
2) sõjalise kauba vahendajate nimekirja.
(2) Strateegilise või rahvusvahelist sanktsiooni kehtestavas või rakendavas õigusaktis sätestatud kaubaga tegeleval ettevõtjal on juurdepääs tema enda poolt andmekogusse kantud andmetele ning vastutava töötleja poolt talle andmekogu kaudu edastatud andmetele.
(3) Andmekogusse kantud käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetamata andmed on juurdepääsupiiranguga riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse, avaliku teabe seaduse ning isikuandmete kaitse seaduse kohaselt ja neid ei avalikustata.
(4) Vastutava ja volitatud töötleja teenistujal ning andmekaitse järelevalveasutuse selleks volitatud isikul on andmetele juurdepääs teenistusülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses, samuti on juurdepääs andmekogu arendaval või hooldaval isikul tööülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses.
§ 20. Andmete väljastamine andmekogust
(1) Andmekogu vastutav töötleja väljastab kirjaliku taotluse alusel andmekogu andmeid:
1) strateegilise või rahvusvahelist sanktsiooni kehtestavas või rakendavas õigusaktis sätestatud kaubaga tegelevale ettevõtjale tema enda kohta;
2) põhjendatud huvi olemasolul kolmandale isikule, kui strateegilise või rahvusvahelist sanktsiooni kehtestavas või rakendavas õigusaktis sätestatud kaubaga tegelev ettevõtja annab andmete väljastamiseks nõusoleku.
§ 21. Andmete logimine
(1) Andmekogus logitakse andmete lisamine, muutmine ja kustutamine ning isikuandmeid sisaldavate vormide avamine.
(2) Logisid säilitatakse andmekogus vähemalt üks aasta, kuid mitte kauem kui kaks aastat kande tegemisest arvates.
§ 22. Andmekogus sisalduvate andmete ja nende alusdokumentide säilitamine
Andmekogus olevaid andmeid säilitatakse 50 aastat. Andmekogusse kantud andmete paberil alusdokumente säilitatakse kooskõlas vastutava töötleja kehtestatud korraga.
§ 23. Andmete turvalisus
§ 24. Andmekogu rahastamine
§ 25. Andmekogu lõpetamine


Kohaliku tee ehitamiseks juhtumipõhise investeeringutoetuse andmise põhimõtted – Riigi Teataja
Kohaliku tee ehitamiseks juhtumipõhise investeeringutoetuse andmise põhimõtted
Kohaliku tee ehitamiseks juhtumipõhise investeeringutoetuse andmise põhimõtted - sisukord
§ 4 Omafinantseeringu määr
§ 5 Toetuse taotlemine ja taotluse hindamine
§ 7 Toetuse tagasinõudmise alused ja kord
§ 71 Rakendussätted
RT I, 08.02.2019, 5
Vastu võetud 19.10.2017 nr 53
RT I, 25.10.2017, 18
jõustumine 15.11.2017
05.02.2019 RT I, 08.02.2019, 2 11.02.2019, osaliselt 01.11.2019
Määrusega sätestatakse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisala eelarves kohaliku tee ehitamise toetuseks ette nähtud vahenditest kohaliku omavalitsuse üksusele juhtumipõhise investeeringutoetuse (edaspidi toetus) andmise põhimõtted vastavalt riigieelarve seaduse § 50 lõikes 2 nimetatud tingimustele.
(1) Riigieelarves vastavate vahendite olemasolul antakse kohaliku tee seisukorra parandamiseks:
1) transiittee toetust, mille eesmärk on toetada kohaliku omavalitsuse üksust, mille teatud kohaliku tee lõigul tekivad täiendavad kulutused seoses kohalikule teele rakenduva täiendava liiklusega lisaks kohaliku tähtsusega liiklusele;
2) ettevõtlusega seotud tee toetust, mille eesmärk on toetada kohaliku omavalitsuse üksust ettevõtjale vahetuks ligipääsuks vajalike kohalike teede seisukorra parandamiseks.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule võib liiklusohutuse parandamise eesmärgil anda kohaliku omavalitsuse üksusele toetust liiklusseaduse § 3 lõike 1 alusel kehtestatud arengudokumendi elluviimiskavaga ettenähtud juhtudel.
Toetatakse tee ehitamist ja koos tee ehitamisega järgmisi tegevusi, mis on vajalikud tee seisukorra parandamiseks või liiklusohutuse suurendamiseks:
1) tee ehitusprojekti koostamine;
2) tee ehitusprojekti ekspertiisi ja liiklusohutuse auditi koostamine;
3) teega seotud tehnovõrkude ja -rajatiste ehitamine;
4) tee ehitamise omanikujärelevalve.
§ 4. Omafinantseeringu määr
Kohaliku omavalitsuse üksuse maksimaalse toetusmäära arvestamise aluseks on kohaliku omavalitsuse üksuse toetuse andmise aastale eelneva aasta 1. jaanuari seisuga põhitegevuse tulude tase elaniku kohta. Maksimaalne toetusmäär projekti kohta on määratud käesoleva määruse lisaga 1.
[RT I, 08.02.2019, 2 - jõust. 01.11.2019]
§ 5. Toetuse taotlemine ja taotluse hindamine
(1) Riigieelarves vastavate vahendite kavandamisel teavitab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium kohaliku omavalitsuse üksusi toetuse taotlemise võimalusest ja määrab toetuse taotluse esitamise tähtaja.
(2) Toetuse taotlemiseks esitab kohaliku omavalitsuse üksus iga projekti kohta digitaalselt allkirjastatud taotluse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile. Kohaliku omavalitsuse üksus võib käesoleva määruse § 2 lõikes 1 sätestatud eesmärgil taotleda ühel aastal toetust kokku kuni kolmele projektile. Transiittee toetuse taotlus esitatakse käesoleva määruse lisas 2 esitatud vormil ning ettevõtlusega seotud tee toetuse taotlus käesoleva määruse lisas 3 esitatud vormil.
(3) Toetuse taotlemiseks käesoleva määruse § 2 lõikes 2 nimetatud eesmärgil esitab kohaliku omavalitsuse üksus Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile digitaalselt allkirjastatud taotluse, millest peab selguma olemasolev ja soovitav liiklusohutuse olukord, tegevused eesmärgi saavutamiseks ja taotluse vastavus käesoleva määruse nõuetele.
(4) Toetuse taotluse hindamise korraldab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium vastavalt käesoleva määruse lisas 4 esitatud juhendile.
(1) Toetuseks ette nähtud vahenditest eraldatakse käesoleva määruse § 2 lõikes 1 nimetatud eesmärgil toetust enim hindamispunkte saanud projektidele.
(2) Käesoleva määruse § 2 lõikes 2 nimetatud eesmärgil eraldatakse toetust vastavalt liiklusseaduse § 3 lõike 1 alusel kehtestatud arengudokumendi elluviimiskava vastava meetme rahastamise proportsioonidele, kuid mitte rohkem kui on nimetatud arengudokumendi elluviimiskavas kehtestatud.
(3) Taotluse kohta, mille rahaline maht ületab toetuseks ette nähtud vahendite vaba jäägi, võib taotleja nõusolekul teha osalise rahuldamise otsuse.
(4) Kohaliku omavalitsuse üksusele eraldatakse toetust käesoleva määruse § 2 lõikes 1 sätestatud eesmärgil ainult ühele projektile aastas. 2017. aastal läbi viidud haldusreformi käigus haldusterritoriaalse korralduse muutmise tulemusena moodustunud kohaliku omavalitsuse üksusele eraldatakse toetust käesoleva määruse § 2 lõikes 1 sätestatud eesmärgil kuni kahele projektile aastas.
(5) Toetuse andmise või andmata jätmise otsustab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium 120 päeva jooksul toetuse taotluse esitamise tähtpäevast arvates.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud otsuses kehtestatakse:
1) toetuse jagunemine käesoleva määruse §-s 2 nimetatud eesmärkide vahel;
2) toetust saavad kohaliku omavalitsuse üksused koos toetatava projekti nimetuse ja toetuse summaga;
3) taotluse rahuldamata jätmisel käesoleva lõike punktis 2 nimetamata projektide toetamata jätmise põhjendused.
(7) Transiittee toetuse maksimaalne summa projekti kohta on 1 000 000 eurot.
(8) Ettevõtlusega seotud tee toetuse maksimaalne summa projekti kohta on 100 000 eurot.
(9) Käesoleva määruse § 2 lõikes 2 nimetatud eesmärgil toetust saanud kohaliku omavalitsuse üksus kaasab toetatava tegevuse elluviimisesse tõendatud pädevusega liiklusohutuse audiitori või Maanteeameti liiklusspetsialisti.
(10) Toetus makstakse välja ühes osas 14. päeva jooksul toetuse andmise otsuse jõustumisest arvates.
§ 7. Toetuse tagasinõudmise alused ja kord
(1) Toetuse saaja esitab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile käesoleva määruse lisa 5 vormil ülevaate toetuse kasutamisest pärast ehitustööde vastuvõtmist, kuid mitte hiljem kui toetuse saamise aastale järgneva aasta 1. detsembriks.
(2) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium nõuab toetuse tagasi osaliselt või täielikult, kui esineb vähemalt üks järgmistest tingimustest:
1) ei ole täidetud riigieelarve seaduse § 50 lõike 4 nõudeid;
2) ei ole täidetud käesoleva määruse nõudeid;
3) taotlusel on esitatud valeandmeid või ilmneb asjaolu, mille korral toetuse saamise taotlust ei oleks rahuldatud.
(3) Toetuse kasutamata jäänud vahendid makstakse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile tagasi hiljemalt toetuse saamise aastale järgneva aasta 31. detsembriks. Kui toetuse kasutamata jäänud vahendid ei ületa 1000 eurot, siis toetuse kasutamata jäänud vahendeid tagasi ei maksta.
(4) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium võib toetuse tagasi nõuda osaliselt või täielikult, kui ei ole käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt ülevaadet esitatud või ehitustööd ei ole vastu võetud toetuse saamise aastast järgneva aasta jooksul.
(5) Toetuse tagasinõudmise või osalise tagasinõudmise otsus sisaldab järgmisi andmeid:
3) tagasinõudmise alus;
4) tagasinõutav toetuse summa;
5) tagasinõudmise otsuse täitmise tähtaeg;
6) tagasimakse tegemiseks konto number ja saaja nimi;
7) otsuse vaidlustamise võimalused;
8) tagasinõudmisega seotud muu oluline teave.
(6) Toetuse saaja maksab toetuse tagasi 90 kalendripäeva jooksul tagasinõudmise otsuse kehtima hakkamisest arvates.
(7) Kui tagasimaksmise tähtpäevaks toetust tagasi ei maksta, peab toetuse saaja maksma viivist 0,1 protsenti iga toetuse tagasimaksmisega viivitatud kalendripäeva eest.
§ 71. Rakendussätted
(1) Alates 28. novembrist 2018. aastal esitatud taotlustele kohaldatakse tagasiulatuvalt käesoleva määruse 2019. aasta veebruaris jõustunud redaktsiooni.
(2) Enne 2018. aasta 28. novembrit esitatud taotlustele kohaldatakse käesoleva määruse 15. novembril 2017. aastal jõustunud redaktsiooni.
(3) Pärast 2019. aasta 1. novembrit esitatud taotlustele kohaldatakse käesoleva määruse 1. novembril 2019. aastal jõustunud redaktsiooni.
[RT I, 08.02.2019, 2 - jõust. 11.02.2019]
Käesolev määrus jõustub 2017. aasta 15. novembril.
Lisa 1 Maksimaalse toetusmäära arvutamise metoodika
Lisa 2 Transiittee toetuse taotluse vorm
Lisa 3 Ettevõtlusega seotud tee toetuse taotluse vorm
Lisa 4 Toetuse taotluse hindamise kord
Lisa 5 Toetuse kasutamise tagasiside vorm


§ 4 Kindlustusandja
§ 10 Taotluste hindamine
§ 13 Toetuse maksmise aluseks olevate dokumentide esitamine
§ 14 Toetuse maksmine ja maksmisest keeldumine
RT I, 03.05.2019, 9
Vastu võetud 30.04.2019 nr 44
Määrusega kehtestatakse „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” (edaspidi arengukava) meetme 17 „Riskijuhtimine” tegevuse liigi 17.1 „Saagi, loomade ja taimede kindlustuse maksed” raames antava põllumajanduskindlustustoetuse (edaspidi toetus) andmise ja kasutamise tingimused ning kord.
(1) Toetust võib taotleda Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 12 lõike 11 tähenduses aktiivne põllumajandustootja (edaspidi taotleja).
(2) Taotlejal ei ole riikliku maksu võlga või riikliku maksu võla tasumine on ajatatud ning maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksuvõlg, mille tasumise tähtaeg on möödunud, tasutud ettenähtud summas.
(3) Taotleja kohta ei ole karistusregistrisse kantud karistusandmeid loomatauditõrje seaduse §-s 583, 588 või 589, söödaseaduse §-s 33, 34 või 35, taimekaitseseaduse §-s 97 või 1002, loomakaitseseaduse §-s 661, 662, 666 või 6610 ega karistusseadustiku §-s 522, 551, 192, 193, 209, 210, 212, 264, 354, 359, 364, 365 või 367 sätestatud süüteo toimepanemise eest.
(5) Taotleja suhtes ei ole algatatud likvideerimismenetlust ega nimetatud pankrotiseaduse kohaselt ajutist pankrotihaldurit või välja kuulutatud pankrotti.
(1) Toetust antakse järgmiste põllumajanduskultuuride või nende saagi või loomade (edaspidi kindlustatud ese) kindlustamise eest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487–548) artiklites 36 ja 37 sätestatud tingimustel:
1) teraviljakultuur;
2) õli- ja kiukultuur;
3) söödakultuur;
4) kartul;
5) köögiviljakultuur;
6) puuviljakultuur;
7) marjakultuur;
8) dekoratiivkultuur;
9) veis;
10) siga;
11) lammas;
12) kits;
13) hobune (välja arvatud võistlus- ja ratsahobune);
14) kodulind;
15) mesilaspere.
(2) Toetusega hüvitatakse ühe kindlustusperioodi kindlustusmaksed. Kindlustusperioodi pikkus võib olla kuni 12 kalendrikuud.
(3) Kindlusleping ei või olla sõlmitud varem kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval.
§ 4. Kindlustusandja
Kindlustuslepingu võib sõlmida Eestis kindlustustegevuseks õigust omava kindlustusandjaga.
Toetust antakse kuni 70 protsenti kindlustusperioodil tasutud kindlustusmaksetest.
(1) Toetuse saamiseks esitab taotleja Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (edaspidi PRIA) e-teenuse keskkonna kaudu selleks ettenähtud tähtajal PRIAle avalduse ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi koos taotlus).
(2) PRIA teatab taotluse esitamise tähtaja ametlikus võrguväljaandes Ametlikud Teadaanded ja oma veebilehel.
1) taotleja nimi, isiku- või registrikood, taotleja esindaja nimi ja kontaktandmed;
2) teave § 3 lõikes 1 nimetatud kindlustatud eseme kohta, sealhulgas koguselised näitajad;
3) teave selle kohta, kas taotleja on autonoomne ettevõtja, partnerettevõtja või seotud ettevõtja;
4) teave taotleja kontserni liikmete ja taotleja üle lepingu või muul alusel valitsevat mõju omava ettevõtja kohta;
5) taotleja töötajate arv;
(2) Lisaks avaldusele esitab taotleja kindlustuspakkumuse, mis sisaldab muu hulgas järgmisi andmeid:
1) kindlustusandja ärinimi ja äriregistri kood;
2) teave § 3 lõikes 1 nimetatud kindlustatud eseme kohta;
3) teave Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 37 lõikes 1 sätestatud nõuetele vastava kindlustusriski kohta;
4) teave, et kahju hüvitatakse üksnes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 37 lõikes 2 või 3 nimetatud juhul;
5) kindlustusväärtus;
6) kindlustusmakse suurus;
7) kindlusperioodi pikkus.
PRIA kontrollib taotluse vastuvõtmisel nõutavate dokumentide olemasolu.
PRIA kontrollib taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja, taotletava toetuse aluseks olevate dokumentide ja neis sisalduvate andmete vastavust Euroopa Liidu õigusaktides, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses, arengukavas ja määruses sätestatud nõuetele.
§ 10. Taotluste hindamine
(1) PRIA hindab nõuetele vastavaid taotlusi lähtuvalt ettevõtja suurusest, võttes aluseks komisjoni soovituse (EL) nr 361/2003, mis käsitleb mikroettevõtete ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust (ELT L 124, 20.05.2003, lk 36–41), järgmiselt:
1) mikroettevõtja – neli hindepunkti;
2) väikeettevõtja – kolm hindepunkti;
3) keskmise suurusega ettevõtja ‒ kaks hindepunkti;
4) ettevõtja, kes ei ole punktides 1–3 nimetatud suurusega ettevõtja – üks hindepunkt.
(2) Minimaalne hindepunktide arv taotluse rahuldamiseks on üks hindepunkt.
(3) PRIA moodustab hindamistulemuste põhjal taotluste paremusjärjestuse.
(4) Taotluste paremusjärjestuse koostamisel loetakse paremaks rohkem hindepunkte saanud taotlus. Võrdsete hindepunktide summadega taotluste puhul eelistatakse selle taotleja taotlust, kelle taotletav toetuse suurus on suurem.
(1) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ei ületa toetuseks ettenähtud vahendeid, rahuldatakse kõik nõuetele vastavad taotlused, mis on saanud vähemalt minimaalse hindepunktide arvu, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 1 punkti 3 alusel.
(2) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab toetuseks ettenähtud vahendeid, rahuldatakse vahendite piires taotluste hindamise tulemusel koostatud taotluste paremusjärjestuse alusel parimad taotlused, mis on saanud vähemalt minimaalse hindepunktide arvu, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 1 punkti 2 alusel.
(3) Taotlus vastab nõuetele, kui taotleja, taotlus ja toetatav tegevus vastavad Euroopa Liidu õigusaktides, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses, arengukavas ja määruses sätestatud nõuetele.
(4) Kui taotluse nõuetele vastavuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et taotleja, taotlus või toetatav tegevus ei vasta toetuse saamiseks esitatud nõuetele, teeb PRIA Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 4 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(5) PRIA teeb taotluse rahuldamise otsuse või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 30 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtpäevast.
(1) Toetuse saaja sõlmib hiljemalt ühe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest nõuetekohase kindlustuslepingu ning esitab maksetaotluse ja kindlustusmakse tasumist tõendavad dokumendid.
(2) Toetuse saaja täidab kuni kindlustusperioodi lõpuni järgmisi kohustusi:
1) tagab toetuse maksmise aluseks olevate dokumentide nõuetekohasuse ja kulude vastavuse toetuse määramise aluseks olnud tingimustele;
2) vastab § 2 lõigetes 2‒5 sätestatud nõuetele;
3) võimaldab teostada toetuse kasutamise üle järelevalvet ja teha muid toetuse saamisega seotud kontrolle ning osutama selleks igakülgset abi, sealhulgas võimaldama viibida toetuse saaja kinnisasjal, ehitises ja ruumis ning läbi vaadata dokumente kohapeal;
4) esitab järelevalve teostamiseks või muu kontrolli tegemiseks vajalikud andmed ja dokumendid määratud tähtaja jooksul;
5) eristab selgelt oma raamatupidamises toetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest;
6) teavitab viivitamata PRIA-t taotluses esitatud andmete muutumisest või kindlustuslepingu tingimuste muutmisest.
§ 13. Toetuse maksmise aluseks olevate dokumentide esitamine
(1) Toetuse maksmiseks esitab toetuse saaja pärast kindluslepingu sõlmimist ja kindlustusmaksete täielikku või osadena tasumist PRIA-le PRIA e-teenuse keskkonna kaudu maksetaotluse koos kindlustusmakse tasumist tõendava maksekorralduse ärakirja või väljatrükiga või arvelduskonto väljavõttega.
(2) Maksetaotluse esmakordse esitamise korral esitab toetuse saaja lisaks kindlustuslepingu, kindlustuspoliisi ja maksegraafiku ärakirjad.
(3) Maksetaotluses esitab toetuse saaja järgmised andmed:
1) toetuse saaja nimi, isiku- või registrikood ja selle taotluse viitenumber, mille kohta maksetaotlus esitatakse;
2) teave kindlustusmakse osalise või täieliku tasumise kohta;
3) teave kindlustusmakse tasumist tõendavate dokumentide kohta.
(4) Toetuse saaja võib aastas esitada kuni neli maksetaotlust.
§ 14. Toetuse maksmine ja maksmisest keeldumine
(1) PRIA teeb toetuse saaja esitatud maksetaotluse alusel toetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole 30 tööpäeva jooksul arvates §-s 13 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest.
(3) Toetuse maksmisest keeldumise otsuse korral tunnistab PRIA taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks.


Kunda linna 2014. aasta eelarve – Riigi Teataja
Kunda linna 2014. aasta eelarve
Kunda linna 2014. aasta eelarve - sisukord
§ 1 Kunda linna 2014.aasta eelarve kinnitamine
§ 2 Kassatagavara
§ 3 Sotsiaaltoetuste määrade ja piirsummade kehtestamine
§ 4 Koolitoiduks eraldatud rahade kasutamine
§ 5 Linnaasutuste tegevuse lõpetamisel või ümberkorraldamisel vabanevate vahendite kasutamine
§ 6 Linnavalitsuse liikmetele tasu maksmine
§ 7 Linna ametiasutuse (linnavalitsus) struktuuri ja koosseisu kinnitamine
§ 8 Asutuste koosseisude kinnitamine ja muutmine
RT IV, 22.02.2014, 44
Vastu võetud 17.02.2014 nr 2
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 1, punkti 19, punkti 36 ja lõike 3, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 23 lõike 2 alusel ning arvestades Kunda Linnavolikogu 10.06.2013. otsust nr 16 „Kunda linna 2014. aasta eelarve koostamise tegevus- ja ajakava kinnitamine“.
§ 1. Kunda linna 2014.aasta eelarve kinnitamine
Kinnitada Kunda linna 2014. aasta eelarve järgmiselt:
1) linna eelarve vastavalt lisale 1;
2) linna eelarve seletuskiri vastavalt lisale 2.
§ 2. Kassatagavara
Kehtestada kassatagavaraks 12 800 eurot.
§ 3. Sotsiaaltoetuste määrade ja piirsummade kehtestamine
(1) Kunda Linnavolikogu 02.12.2008 määruse nr 26 “Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise ning sotsiaalabi andmise kord” II peatüki „Sissetulekust sõltuvad toetused“ § 6 lõike 2 alusel kehtestada järgmiste makstavate toetuste piirsummad:
1) punkt 2 toetus kuni 50% soetamiseks tehtud kulutustest, kuid mitte rohkem kui 64 eurot isiku kohta aastas;
2) punkt 4 toetus kuni 52 eurot isiku kohta aastas;
3) punkt 6 toetus kuni 192 eurot isiku kohta aastas.
(2) Kunda Linnavolikogu 02.12.2008 määruse nr 26 “Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise ning sotsiaalabi andmise kord” III peatüki „Sissetulekust mittesõltuvad toetused“ alusel kehtestada järgmiste makstavate toetuste määrad:
1) paragrahv 9 sünnitoetus 256 eurot;
2) paragrahv 10 esmakordselt kooli mineva lapse toetus 64 eurot;
3) paragrahv 12 koolilõpu toetus 64 eurot.
(3) Rahaliste vahendite olemasolul võib linnavalitsus erandkorras põhjendatult käesoleva paragrahvi lõike 1 kehtestatud piirsummasid ületada.
§ 4. Koolitoiduks eraldatud rahade kasutamine
Koolitoiduks riigi poolt eraldatud vahendid on ette nähtud Kunda Ühisgümnaasiumi põhikooli osa kõikidele õpilastele.
§ 5. Linnaasutuste tegevuse lõpetamisel või ümberkorraldamisel vabanevate vahendite kasutamine
Linnaasutuste tegevuse lõpetamisel või ümberkorraldamisel on linnavalitsusel õigus vähendada nendele asutustele eelarves ettenähtud vahendeid, suunates vabanevad summad linna reservfondi ning eraldada reservfondist vahendeid ümberkorraldatavatele ja moodustuvatele uutele linnaasutustele.
§ 6. Linnavalitsuse liikmetele tasu maksmine
Maksta linnavalitsuse mitteametnikest liikmetele linnavalitsuse istungist osavõtu eest 16 eurot.
§ 7. Linna ametiasutuse (linnavalitsus) struktuuri ja koosseisu kinnitamine
(1) Kinnitada linnavalitsuse koosseisu 13,5 kohta.
(2) Kinnitada linnavalitsuse struktuur järgmiselt:linnapea, ametnikud, töötajad.
(3) Kinnitada teenistuskohtade koosseis järgnevalt:
1) linnasekretär;
2) rahandusosakonna juhataja;
3) nõunik 3 ametikohta;
4) registripidaja-volikogu sekretär;
5) sotsiaaltöö spetsialist;
6) lastekaitse spetsialist;
7) järelevalveametnik 0,5 ametikohta;
8) vanemraamatupidaja 2 töökohta;
9) sekretär 2 töökohta;
(4) Linnavalitsusel on õigus teha eelarveaasta jooksul muudatusi ametnike ja töötajate koosseisus kinnitatud ametnike ja töötajate üldarvu ja personalikulude piires.
§ 8. Asutuste koosseisude kinnitamine ja muutmine
(1) Kinnitada 2014. a. Kunda linnaasutuste järgmised koosseisud:
1) ühisgümnaasium 40,55 ametikohta sh 32,55 riigieelarvest ja 8,5 linnaeelarvest;
2) raamatukogu 3,5 ametikohta;
3) lasteaed Kelluke 29,5 ametikohta;
4) klubi 5,6 ametikohta;
5) muusikakool 10,5 ametikohta;
6) spordikeskus 5 ametikohta;
7) ajaleht 1 ametikoht;
8) jäätmekäitlus 1 ametikoht;
9) majanduskeskus 31,75 ametikohta;
10) tervise- ja hooldekeskus 15,25 ametikohta;
11) muuseum 1 ametikoht.
(2) Linnavalitsusel on õigus teha eelarveaasta jooksul muudatusi teenistujate koosseisus kinnitatud teenistujate üldarvu ja töötasufondi piires.
Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas ja rakendatakse 01. jaanuarist 2014. a .
Lisa 1 Eelarve


Kohus ei vabastanud Märt Ringmaad parandamatule haigusele vaatamata vanglast - Krimi - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt
Kohus ei vabastanud Märt Ringmaad parandamatule haigusele vaatamata vanglast
Kohus leidis, et kuriteod, mille toimepanemises kinnipeetav Märt Ringmaa on süüdi tunnistatud, olid äärmiselt ohtlikud kogu ühiskonna suhtes (lõhkeseadeldise ebaseaduslik valmistamine, plahvatuse tekitamine, mõrvakatse) ning seega on ta avalikkusele kõrgohtlik. Kinnipeetav on ka varem kriminaalkorras karistatud, tema varasemad karistused on kustunud.
Kohus luges tuvastatuks ja nõustub nii abiprokuröri kui kaitsja seisukohaga, et karistusseadustiku §79 sätestatud materiaalne eeldus, kinnipeetava parandamatu haigus, on käesolevas kohtuasjas igati tõendatud. Maakohus rõhutab, et KarS §79 lg 1 alusel tehtav otsustus on kohtu kaalutusotsus ning ei saa eeldada, et kinnipeetav kuulub igal juhul vabastamisele, kui kohtule on esitatud kõik vajalikud dokumendid kinnipeetava parandamatu raske haigestumise kohta.
Kohtumääruses märgitakse, et kinnipeetava haigus on parandamatu ja kahtlemata ka raske. Eksperdi ütluste kohaselt ei ole käesoleval ajal sellest täielik paranemine enam võimalik. Maakohus leiab, et käesolevas kohtuasjas koostatud ekspertiisiaktis välja toodud järeldust tulebki võtta aluseks, et hinnata kaitsja esitatud taotlust. Maakohtul puuduvad vajalikud meditsiinilised teadmised, ekspertiisiakti järeldus on üheseltmõistetav.
Eksperdi ütluste kohaselt kohtuistungil on kinnipeetaval diagnoositud kroonilised haigused hoitavad kontrolli all ravimitega ning parandamatu haiguse prognoosi need ei mõjuta.
Maakohus kaalus kõiki KarS §79 lg 1 sätestatud asjaolusid ja tuvastas, et kinnipeetavale on vangistuses tagatud vajalik ravi, vabaduses viibides ei erineks tema ravi vanglas saadavast.
Maakohus leiab, et ekspertiisiakti kohaselt on kinnipeetav ise oma keeldumistega näidustatud ravist tekitanud käesoleval ajal oleva olukorra. Kohus leiab, et kinnipeetava vabastamine vangistusest parandamatu haiguse tõttu ei ole põhjendatud.


Natura 2000 alal asuva põllumajandusmaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord – Riigi Teataja
Natura 2000 alal asuva põllumajandusmaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord
Natura 2000 alal asuva põllumajandusmaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord - sisukord
§ 4 Nõuded Natura 2000 alal asuva põllumajandusmaa kohta
41 MAJAPIDAMISE ÜLEANDMINE JA ÜLEVÕTMINE
§ 81 Majapidamise üleandmine ja ülevõtmine
RT I, 29.03.2014, 8
Vastu võetud 17.03.2010 nr 32
RTL 2010, 13, 248
Määrusega kehtestatakse «Looduskaitseseaduse» §-s 69 sätestatud Natura 2000 võrgustiku alal (edaspidi Natura 2000 ala) asuva põllumajandusmaa kohta antava toetuse (edaspidi toetus) saamise täpsemad nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, toetuse määr, toetuse andmise alused ja toetuse andmise täpsem kord majapidamise üleandmise ja ülevõtmise korral ning toetuse vähendamise ja toetuse väljamaksmise kord.
Toetuse määr ühe hektari põllumajandusmaa kohta on 32,08 eurot aastas.
(2) Toetust võib taotleda looduskaitseseaduse § 91 lõike 6 alusel Vabariigi Valitsuse kinnitatud „Natura 2000 võrgustiku alade – linnualade ja loodusalade - nimekirja” kantud Natura 2000 alal asuva heas põllumajanduslikus korras oleva vähemalt 0,30 hektari suuruse põllu või vähemalt 0,30 hektari suuruse põlluosa kohta, mida taotleja kasutab taotluse esitamise aasta 15. juunil.
(21) Lõikes 2 nimetatud vähemalt 0,30 hektari suuruse põllu ja vähemalt 0,30 hektari suuruse põlluosa hulka arvestatakse kuni 2 meetri laiune hekk, kraav, piire või muu traditsiooniline maastikuobjekt komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega (ELT L 316, 2.12.2009, lk 65–112), artikli 34 lõike 2 kohaselt.
(3) Toetust võib taotleda ka lõikes 2 sätestatud nõuetele vastava põllu või põlluosa kohta, millel kasvatatakse lühikese raieringiga paju (Salix) madalmetsa, mis vastab põllumajandusministri 18. veebruari 2014. a määruse nr 10 „Ühtse pindalatoetuse saamise nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord” § 2 lõikes 4 sätestatud nõuetele.
(4) «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 58 lõike 2 kohaselt täidab taotleja põllumajandusmaal ja põllumajanduslikus tegevuses «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 23 lõike 4 alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi ning sama paragrahvi lõike 3 kohaselt avaldatud kohustuslikke majandamisnõudeid.
§ 4. Nõuded Natura 2000 alal asuva põllumajandusmaa kohta
Taotleja täidab taotluse esitamise kalendriaasta (edaspidi kohustuseaasta) jooksul kaitseala, hoiuala või püsielupaiga kaitsekorrast tulenevaid nõudeid.
5) lühikese raieringiga paju (Salix) madalmetsa kasvatamise eest toetuse taotlemise korral põllumajandusministri 18. veebruari 2014. a määruse nr 10 „Ühtse pindalatoetuse saamise nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord” § 3 lõikes 4 nimetatud dokument;
6) põllumajandusministri 18. veebruari 2014. a määruse nr 10 „Ühtse pindalatoetuse saamise nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord” lisas 2 toodud vormi kohane nõuetele vastavuse küsimustik.
(4) Lühikese raieringiga paju (Salix) madalmetsa kasvatamise eest toetuse taotlemise korral kohaldatakse põllumajandusministri 18. veebruari 2014. a määruse nr 10 „Ühtse pindalatoetuse saamise nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord” § 4 lõigetes 5 ja 6 sätestatut.
(5) Kui taotleja või tema esindaja viibib kohapealse kontrolli tegemise juures, näitab ta kohapealset kontrolli tegevale ametnikule vajaduse korral ette põllu piiri.
(1) Kui PRIA on kontrolli käigus teinud kindlaks, et maa tegelik pindala erineb taotlusel märgitud pindalast, mille kohta toetust taotleti, ja kui taotleja ei esita kõiki § 5 lõike 1 punktis 2 sätestatud andmeid põllumajandusmaa kohta, mida tal on õigus kasutada, kuid mille kohta ta ei taotle toetust, otsustab PRIA taotletud toetuse vähendamise komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 artikli 16 kohaselt.
(2) Kui § 6 lõikes 2 nimetatud asutused on kontrolli käigus teinud kindlaks, et taotleja on kohustuseaastal rikkunud § 3 lõikes 4 nimetatud nõudeid, või on teinud § 3 lõikes 4 nimetatud nõuete rikkumise eest taotlejale puuduse kõrvaldamiseks ettekirjutuse või on taotleja suhtes jõustunud süüdimõistev süüteo otsus, otsustab PRIA taotletud toetuse vähendamise komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 artikli 21 ja “Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 26 lõigete 1–3 kohaselt.
(4) ) Kui kontrolli käigus on kindlaks tehtud, et taotleja on kohustuseaastal rikkunud §-s 4 nimetatud nõudeid või kui Keskkonnainspektsioon on teinud §-s 4 nimetatud nõuete rikkumise eest taotlejale puuduse kõrvaldamiseks ettekirjutise või taotleja suhtes on jõustunud süüdimõistev süüteo otsus, otsustab PRIA taotletud toetuse vähendamise komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 artikli 18 kohaselt rikkumise tõsidust, ulatust ja püsivust arvestades, vähendades taotletud toetust iga rikutud nõude kohta 5–25%.
(1) Arvestades §-s 6 sätestatud kontrollide tulemusi, teeb PRIA taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse taotluse esitamise aastale järgneva aasta 1. maiks.
41. peatükk MAJAPIDAMISE ÜLEANDMINE JA ÜLEVÕTMINE
(2) Komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 82 lõike 3 punktis a nimetatud majapidamise ülevõtmisperiood on 22. maist kuni 1. septembrini. Majapidamise ülevõtja teavitab majapidamise ülevõtmisest PRIAt ülevõtmisperioodil, esitades majapidamise ülevõtmist tõendavad dokumendid ja põllumajandusministri 8. märtsi 2010. a määruse nr 19 “Poolloodusliku koosluse hooldamise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord aastateks 2007–2013” lisas 4 toodud vormi kohase teabe kohustuse üleandmise-ülevõtmise kohta, ning taotleb toetuse maksmist.
(1) PRIA maksab toetuse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 11.08.2005, lk 1–25) artikli 11 kohaselt taotleja arvelduskontole § 8 lõikes 1 nimetatud otsuse alusel taotluse esitamise aastale järgneva aasta 30. juuniks.
(2) PRIA otsustab 2014. aastal esitatud taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise sama aasta 31. detsembriks.