Kaitseministeeriumi põhimäärus – Riigi Teataja
Kaitseministeeriumi põhimäärus
Kaitseministeeriumi põhimäärus - sisukord
§ 1 Kaitseministeerium
§ 3 Pitsat ja eelarve
§ 4 Aruandekohustuslikkus
2 MINISTEERIUMI VALITSEMISALA JA ÜLESANDED
1 Ministeeriumi valitsemisala
§ 6 Valitsemisala
§ 7 Põhiülesanne
§ 8 Ülesanded riigikaitsepoliitika kujundamisel ja rahvusvahelise kaitsealase koostöö arendamisel
§ 9 Ülesanded riigikaitse korraldamisel, mobilisatsiooni ettevalmistamisel ja läbiviimisel ning kutsealuste kutsumisel ajateenistusse
§ 10 Ülesanded Kaitseväe ja Kaitseliidu rahastamisel, varustamisel ning kaitsetööstuse arendamisel
§ 11 Ülesanded Kaitseväe ja Kaitseliidu tegevuse kontrollimisel
§ 12 Ülesanded õigusaktide eelnõude koostamisel
§ 13 Ministeeriumi muud ülesanded ministeeriumi eesmärkide saavutamiseks
3 MINISTEERIUMI STRUKTUUR JA JUHTIMINE
§ 14 Ministeeriumi juhtimine
§ 15 Ministri pädevus ja ülesanded
§ 16 Ministri õigusaktid
§ 17 Kantsler
§ 18 Kantsleri ülesanded
§ 19 Kantsleri käskkiri ja korraldused
§ 20 Kantsleri asendamine
§ 21 Asekantsler
§ 22 Kaitseplaneerimise asekantsleri ülesanded
§ 23 Kaitsepoliitika asekantsleri ülesanded
§ 24 Kaitseinvesteeringute asekantsleri ülesanded
§ 25 Õigus- ja haldusküsimuste asekantsleri ülesanded
§ 26 Asekantsleri korraldused
§ 27 Asekantsleri asendamine
4 Nõunikud
§ 28 Nõunikud
§ 29 Osakonnajuhataja ametisse nimetamine või temaga töölepingu sõlmimine
§ 30 Osakonnajuhataja
§ 31 Talituse või büroo juhataja
6 Osakond
§ 32 Ministeeriumi osakond
§ 33 Ministeeriumi osakonnad ja nende põhiülesanded
§ 34 Osakondade ülesanded
§ 35 Talitused ja bürood
§ 36 Osakonna, talituse või büroo kirjaplank
4 MINISTEERIUMIS MOODUSTATAVAD KOMISJONID, NÕUKOGUD JA TÖÖRÜHMAD
§ 37 Komisjonid, nõukogud ja töörühmad ning nende moodustamine
§ 38 Teised seaduse alusel moodustatud komisjonid ja nõukogud
5 MINISTEERIUMI TEENETEMÄRGID
§ 39 Ministeeriumi pitsat
§ 401 Ministeeriumi vapp
§ 402 Ministeeriumi teenetemärgid
§ 41 Ministeeriumi dokumentide vormistamine
§ 42 Riigilipu kasutamine
§ 43 Teenistusliku järelevalve teostamine
§ 44 Vabariigi Valitsuse määruse kehtetuks tunnistamine
RT I, 30.11.2018, 21
Vastu võetud 27.04.2004 nr 151
RT I 2004, 40, 266
21.07.2005 RT I 2005, 42, 347 01.08.2005
22.09.2005 RT I 2005, 51, 408 01.10.2005
23.02.2006 RT I 2006, 11, 75 06.03.2006, osaliselt 01.06.2006
31.08.2006 RT I 2006, 39, 293 10.09.2006
19.07.2007 RT I 2007, 47, 328 29.07.2007
07.02.2008 RT I 2008, 8, 62 18.02.2008
15.01.2009 RT I 2009, 6, 44 25.01.2009
16.04.2009 RT I 2009, 21, 136 24.04.2009
26.11.2009 RT I 2009, 56, 380 14.12.2009
31.03.2011 RT I, 02.04.2011, 1 05.04.2011
14.07.2011 RT I, 19.07.2011, 8 22.07.2011
14.07.2011 RT I, 21.07.2011, 10 01.08.2011
28.03.2013 RT I, 29.03.2013, 6 01.04.2013, määruses asendatud läbivalt sõna „kaitsevägi” sõnaga „Kaitsevägi”
20.06.2013 RT I, 25.06.2013, 2 01.07.2013
12.12.2013 RT I, 17.12.2013, 5 01.02.2014
18.12.2014 RT I, 29.12.2014, 4 01.01.2015, osaliselt 01.02.2015
12.11.2015 RT I, 17.11.2015, 1 01.01.2016
01.07.2016 RT I, 09.07.2016, 6 01.01.2017, osaliselt 01.08.2016
17.11.2016 RT I, 22.11.2016, 7 01.01.2017
06.07.2017 RT I, 11.07.2017, 14 14.07.2017
11.12.2017 RT I, 14.12.2017, 6 01.01.2018
22.11.2018 RT I, 30.11.2018, 1 01.01.2019
§ 1. Kaitseministeerium
Kaitseministeerium (edaspidi ministeerium) on valitsusasutus, kes täidab seadusest tulenevaid ja Vabariigi Valitsuse poolt seaduse alusel antud ülesandeid oma valitsemisalas.
§ 3. Pitsat ja eelarve
(1) Ministeeriumil on pitsat. Pitsati jäljend on 50 mm läbimõõduga sõõr, mille keskel on väike riigivapp ja ülemisel äärel on läbivalt suurtähtedega sõna „Kaitseministeerium”.
(2) Ministeeriumil on oma eelarve. Ministeeriumi kulu kaetakse riigieelarvest.
[RT I, 29.12.2014, 4 - jõust. 01.01.2015]
§ 4. Aruandekohustuslikkus
Ministeerium on aruandekohustuslik Vabariigi Valitsuse ees, kes suunab ja koordineerib tema tegevust ja teostab tema üle teenistuslikku järelevalvet seadusega sätestatud korras.
Ministeerium asub Tallinnas. Ministeeriumi postiaadress on Sakala 1, 15094 Tallinn. Ministeeriumi nende struktuuriüksuste postiaadressid, mis ei paikne ministeeriumi asukohas, tuuakse ära struktuuriüksuste põhimäärustes.
2. peatükk MINISTEERIUMI VALITSEMISALA JA ÜLESANDED
1. jagu Ministeeriumi valitsemisala
§ 6. Valitsemisala
(2) Ministeeriumi valitsemisalasse kuuluvad:
3) Välisluureamet;
5) [kehtetu - RT I, 29.03.2013, 6 - jõust. 01.04.2013]
6) Kaitseväe ja Kaitseressursside Ameti arstlikud komisjonid;
7) Kaitseministeeriumi arstlik vaidekomisjon;
[RT I, 29.03.2013, 6 - jõust. 01.04.2013]
8) [kehtetu - RT I 2009, 56, 380 - jõust. 14.12.2009]
9) Kaitseministeeriumi hallatavad riigiasutused.
[RT I 2005, 42, 347 - jõust. 01.08.2005]
§ 7. Põhiülesanne
Ministeeriumi põhiülesanne on korraldus-, planeerimis-, arendus- ja järelevalvetoimingute teostamine oma valitsemisalas.
§ 8. Ülesanded riigikaitsepoliitika kujundamisel ja rahvusvahelise kaitsealase koostöö arendamisel
Ministeerium oma pädevuse piires:
1) töötab välja riigikaitsepoliitika; osaleb riigi julgeolekupoliitika väljatöötamisel;
2) analüüsib riigikaitselisest aspektist riigi julgeolekukeskkonda ja seda ohustavaid tegureid ning annab sellele hinnangu;
21) koordineerib riigikaitsepoliitika kujundamiseks vajaliku teabe kogumist ja analüüsimist;
[RT I, 17.11.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
3) planeerib, koordineerib ja korraldab rahvusvahelistes sõjalistes operatsioonides osalemist;
4) [kehtetu - RT I, 29.12.2014, 4 - jõust. 01.01.2015]
5) planeerib, koordineerib ja korraldab ministeeriumi ja tema valitsemisalas olevate asutuste rahvusvahelist kaitsealast koostööd, sealhulgas suhtlemist rahvusvaheliste organisatsioonidega;
6) koordineerib Eesti tegevust Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioonis (edaspidi NATO) riigikaitse valdkonnas;
7) juhib Eesti osalemist Euroopa Liidu ühises julgeoleku- ja kaitsepoliitikas riigikaitse valdkonnas;
8) valmistab ette valitsemisala puudutavaid välislepinguid ja sõlmib koostöökokkuleppeid ning tagab nendest tulenevate rahvusvaheliste kohustuste täitmise;
9) juhib Eesti kaitseatašeede tööd ja korraldab suhtlemist välisriikide kaitseatašeedega;
10) esindab riiki rahvusvahelises suhtlemises oma valitsemisalas „Välissuhtlemisseadusega” ettenähtud korras;
11) korraldab rahvusvaheliste sõjaliste peakorterite Eestis tegutsemisega seotud nende kohustuste täitmist, mis ei ole õigusaktidega pandud teistele asutustele.
[RT I, 25.06.2013, 2 - jõust. 01.07.2013]
§ 9. Ülesanded riigikaitse korraldamisel, mobilisatsiooni ettevalmistamisel ja läbiviimisel ning kutsealuste kutsumisel ajateenistusse
1) töötab välja sõjalise kaitse strateegilise kava ning esitab selle kehtestamiseks Vabariigi Valitsusele;
2) vaatab läbi Kaitseväe ja Kaitseliidu ülesehituse ning nende struktuuriüksuste moodustamise, ümberformeerimise, laialisaatmise ja paiknemise ning esitab Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks;
3) koostab valitsemisala eelarve eelnõu;
4) korraldab Kaitseressursside Ameti tööd;
5) korraldab ja koordineerib kutsealuste kutsumist ajateenistusse;
6) korraldab kaitseväeteenistuskohustuslaste arvestust;
7) korraldab tervishoidu Kaitseväes ja Kaitseliidus;
8) korraldab kaitseväeteenistuskohustuslase, ajateenistusse asunud naissoost isiku, tegevteenistusse asuda sooviva isiku ja tegevväelase terviseseisundi vastavuse hindamist kaitseväeteenistuskohustuslase ja tegevväelase tervisenõuetele;
9) töötab välja kaitseväelase ja kaitseliitlase sotsiaalsed tagatised ja korraldab nende rakendamist;
10) töötab koostöös Kaitseväe juhataja ja vastavate ministeeriumidega välja sundkoormiste koondkava;
11) koordineerib ja korraldab riigikaitseliste sundkoormiste kavandamist, määramist ja teatavaks tegemist;
12) planeerib ja arvestab mobilisatsiooni materiaalset ressurssi ning koordineerib selle moodustamist;
13) koordineerib mobilisatsiooni ettevalmistamist;
14) koostab koostöös Kaitseväega mobilisatsiooni ettevalmistamise ja läbiviimise korra;
15) koordineerib ja korraldab sundvõõrandamist ja sundkasutamist;
16) [kehtetu - RT I, 17.11.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
17) koordineerib koostööd kohalike omavalitsuste ja riigiasutustega riigikaitse valdkonnas;
18) suunab, koordineerib ja korraldab vastuvõtva riigi toetuse süsteemi väljaarendamist Eestis;
19) korraldab ministeeriumile õigusaktidega pandud ülesannete täitmiseks vajalike andmekogude pidamist;
20) koordineerib Kaitseväe või muu valitsusasutuse osalemist rahvusvahelistel sõjalistel õppustel;
21) koordineerib lubade andmise otsuste ettevalmistamist või annab lube välisriikide relvajõudude Eesti Vabariiki saabumise, Eesti Vabariigis viibimise ja Eesti Vabariigist lahkumise kohta.
§ 10. Ülesanded Kaitseväe ja Kaitseliidu rahastamisel, varustamisel ning kaitsetööstuse arendamisel
1) suunab, koordineerib ja korraldab Kaitseväe ja Kaitseliidu finantsmajanduslikku tegevust;
2) vaatab läbi Kaitseväe ja Kaitseliidu eelarvevahendite eraldamise taotlused ning annab neile hinnangu, valmistab ette vastava koondettepaneku valitsemisala aastaeelarve eelnõu koostamisel;
3) planeerib, koordineerib ja korraldab Kaitseväe ja Kaitseliidu varustamist relvade, lahingutehnika, vormiriietuse ja muude vahenditega (edaspidi erivarustus);
4) korraldab erivarustuse standardiseerimist, kodifitseerimist ja arvestust;
5) korraldab oma valitsemisel olevate maa-alade planeerimist ning suunab ja koordineerib ehitiste projekteerimist ja ehitamist;
[RT I, 09.07.2016, 6 - jõust. 01.01.2017]
6) suunab ja koordineerib keskkonnakaitset valitsemisalas;
7) valitseb riigivara kooskõlas „Riigivaraseadusega” ja selle alusel kehtestatud korras;
8) [kehtetu - RT I, 30.11.2018, 1 - jõust. 01.01.2019]
9) koordineerib infosüsteemide ja infotehnoloogia ning küberjulgeoleku arendamist valitsemisalas;
[RT I, 17.12.2013, 5 - jõust. 01.02.2014]
10) suunab kaitsetööstuse arendamist;
11) suunab riigikaitsealaseid uuringuid ja teadustööd varustuse ja kaitsetööstuse valdkonnas;
12) suunab ja koordineerib NATO julgeolekuinvesteeringute programmi projektide kavandamist ja elluviimist valitsemisalas.
§ 11. Ülesanded Kaitseväe ja Kaitseliidu tegevuse kontrollimisel
1) teostab teenistuslikku järelevalvet Kaitseväe ja Kaitseliidu tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle;
2) teostab järelevalvet Kaitseväe ja Kaitseliidu vara ja rahaliste vahendite kasutamise ja kulutuste otstarbekuse üle.
§ 12. Ülesanded õigusaktide eelnõude koostamisel
1) korraldab ministeeriumi valitsemisala reguleerivate õigusaktide eelnõude väljatöötamist ning vastutab nende rakendatavuse ja vastavuse eest põhiseadusele ja seadustele;
2) suunab, koordineerib ja korraldab ministeeriumi valitsemisala käsitlevate õigusaktide kooskõlla viimist Euroopa Liidu õigusaktidega ning NATO tegevust reguleerivate rahvusvaheliste lepingutega;
3) korraldab ministeeriumi valitsemisala käsitlevate rahvusvaheliste lepingute ja konventsioonide sõlmimise ja nendega ühinemise ettevalmistamist;
4) annab arvamusi ja kooskõlastusi teiste ministeeriumide poolt ettevalmistatud, ministeeriumi valitsemisala puudutavate õigusaktide eelnõude kohta.
§ 13. Ministeeriumi muud ülesanded ministeeriumi eesmärkide saavutamiseks
1) haldab valitsemisalasse kuuluvaid riigiasutusi;
2) suunab ja koordineerib koolituse, sealhulgas täiend- ja ümberõppe korraldamist ministeeriumi valitsemisalas;
3) suunab ja koordineerib ministeeriumi ning valitsemisalas olevate hallatavate riigiasutuste personalitööd;
4) suunab ja korraldab Kaitseväe personalipoliitika väljatöötamist;
5) tellib valitsemisala arenguks vajalikke teadusuuringuid, korraldab nende tulemuste rakendamist, koordineerib ja korraldab teaduspoliitika elluviimist valitsemisalas;
6) suunab ja tellib riigikaitselisi strateegilisi ja avaliku arvamuse uuringuid;
7) töötab välja riigikaitselise hariduspoliitika, suunab ja korraldab riigikaitseliste õppekavade koostamist ja rakendamist ning riigikaitselist haridus-, kasvatus- ja teadustööd;
8) koordineerib ja korraldab valitsemisala strateegilist kommunikatsiooni, sealhulgas avalikkuse teavitamist riigikaitse ja kaitsepoliitika küsimustes ühiskonna riigikaitsetahte tõstmise ja arvamuse kujundamise eesmärgil;
[RT I, 29.12.2014, 4 - jõust. 01.02.2015]
9) koordineerib ministeeriumi valitsemisalas olevatele riigiasutustele välisabi suunamist ja jaotamist;
10) koordineerib ja korraldab sisejärelevalvet, sealhulgas siseauditit valitsemisalas;
11) juhib, koordineerib ja korraldab riigisaladuse kaitset valitsemisalas;
111) suunab ja koordineerib ministeeriumi valitsemisala objektide julgeoleku tagamist;
[RT I, 30.11.2018, 1 - jõust. 01.01.2019]
12) [kehtetu - RT I, 22.11.2016, 7 - jõust. 01.01.2017]
13) korraldab riigi esindamist kohtutes oma valitsemisalas;
14) koordineerib valitsemisala finantsarvestust;
15) täidab muid talle seaduste, Riigikogu otsuste ja Vabariigi Presidendi seadlustega, välislepingutega ning Vabariigi Valitsuse poolt pandud ülesandeid.
3. peatükk MINISTEERIUMI STRUKTUUR JA JUHTIMINE
§ 14. Ministeeriumi juhtimine
Minister juhib ministeeriumi ja korraldab ministeeriumi valitsemisalasse kuuluvaid küsimusi „Vabariigi Valitsuse seaduse” § 3 lõikes 2 nimetatud peaministri korraldusega määratud pädevuse ja vastutusvaldkonna piires.
§ 15. Ministri pädevus ja ülesanded
1) [kehtetu - RT I, 29.12.2014, 4 - jõust. 01.01.2015]
2) vastutab põhiseaduse, ministeeriumi valitsemisala korraldavate teiste seaduste, Riigikogu otsuste, Vabariigi Presidendi seadluste ja otsuste, Vabariigi Valitsuse määruste ja korralduste, samuti ministeeriumi valitsemisala puudutavate välislepingute täitmise eest;
3) otsustab ministeeriumi valitsemisalasse kuuluvad küsimused, kui nende otsustamine ei ole seaduse või Vabariigi Valitsuse määrusega antud alluvatele ametiasutustele, ametnikele või töötajatele;
5) esindab ministeeriumi valitsemisala piires riiki kohtus tsiviilasjades ja kriminaalasjades tsiviilhageja või -kostjana, võib anda üld- ja erivolitusi riigi esindamiseks kohtus ning omab ministeeriumi valitsemisala piires riigi lepingulise esindaja volitamise õigust tsiviilkohtu-, halduskohtu- ja kriminaalmenetluses;
6) korraldab ministeeriumi valitsemisala piires informatsiooni kogumist ja edastamist riigi esindamise kohta kohtus;
7) valvab ministeeriumi struktuuriüksuste ja ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste ülesannete täitmise üle ning teostab seaduses sätestatud korras teenistuslikku järelevalvet ministeeriumi struktuuriüksuste, ministeeriumi valitsemisalas olevate valitsusasutuste ja nende ametiisikute, samuti muude ministeeriumi hallatavate riigiasutuste tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle, vajadusel paneb teenistusliku järelevalve korraldamise ülesanded ministeeriumi kantslerile;
71) teostab järelevalvet ministeeriumi valitsemisalas tegutsevate tervishoiutöötajate, meditsiiniressursside käitlemise ja kaitseväeteenistuskõlblikkuse määramise üle;
[RT I 2009, 6, 44 - jõust. 25.01.2009]
8) nimetab seadusega ettenähtud korras ametisse ja vabastab ametist ministeeriumi valitsemisalas oleva ameti peadirektori ja ministeeriumi asekantsleri, samuti nimetab kantsleri ettepanekul ametisse ja vabastab ametist ministeeriumi osakonnajuhataja või sõlmib ja lõpetab temaga töölepingu või annab selleks volituse kantslerile ning sõlmib töölepingu ministeeriumi hallatava riigiasutuse juhiga, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti;
81) nimetab seadusega ettenähtud korras ametisse ja vabastab ametist väeliigi ülema, teeb Vabariigi Valitsusele ettepaneku Kaitseväe juhataja ja Kaitseväe peastaabi ülema ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks ning teeb Kaitseväe juhatajaga Vabariigi Valitsusele ühise ettepaneku Kaitseliidu ülema ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks;
[RT I, 19.07.2011, 8 - jõust. 22.07.2011]
9) [kehtetu - RT I 2008, 8, 62 - jõust. 18.02.2008]
10) [kehtetu - RT I, 14.12.2017, 6 - jõust. 01.01.2018]
11) [kehtetu - RT I, 29.03.2013, 6 - jõust. 01.04.2013]
12) nimetab ametisse ja vabastab ametist või sõlmib ja lõpetab töölepingu ministeeriumi struktuuri kuuluva, väljaspool struktuuriüksusi oleva ministri nõunikuga ning määrab tema ülesanded;
121) annab loa ametniku, kelle on ametisse nimetanud, välja arvatud väeliigi ülema, ja töötaja, kellega on sõlminud töölepingu, lähetuseks või volitab loa andmise;
122) kinnitab ametniku, kelle on ametisse nimetanud, välja arvatud väeliigi ülema, ja töötaja, kellega on sõlminud töölepingu, puhkuse ajakava või volitab ajakava kinnitamise;
123) annab loa Kaitseväe juhataja ja kantsleri lähetuseks;
124) kinnitab Kaitseväe juhataja ja kantsleri puhkuste ajakava;
13) kehtestab ministeeriumi teenistuskohtade koosseisu ja teenistuskohtade liigituse teenistusgruppideks või annab selleks volituse kantslerile, kinnitab ministeeriumi osakonna või struktuuriüksuse pädevuse põhimääruses, kehtestab ministeeriumi valitsemisalas oleva valitsusasutuse teenistuskohtade koosseisu ja teenistuskohtade liigituse teenistusgruppideks või volitab selleks valitsusasutuse juhti;
14) pärib aru ministeeriumi ametnikult ja töötajalt ning ministeeriumi valitsemisalas oleva asutuse juhilt;
15) määrab ministeeriumi valitsemisalas olevate ametite peadirektorite poolt teenistusliku järelevalve teostamise ulatuse ja korra;
16) moodustab vajadusel nõuandva õigusega komisjone, nõukogusid ja töörühmi ministeeriumi pädevuses olevate ülesannete täitmiseks, määrab nende ülesanded ja töökorra;
17) teeb ministeeriumi hallatavate riigiasutuste moodustamisotsused, kinnitab nende põhimäärused ja eelarved ning määrab riigiasutuste struktuuri, asjaajamise korra ja töökorralduse, kui see ei ole sätestatud ministri määrusest kõrgemalseisva õigusaktiga;
18) esitab Vabariigi Valitsusele ettepanekud ministeeriumi kulude ja tulude aastaeelarve eelnõu ning vajaduse korral lisaeelarve eelnõu kohta, otsustab eelarvevahendite kasutamise ning valvab eelarve täpse ja otstarbeka täitmise üle ning Euroopa Liidu poolt eraldatud vahendite, abi, toetuste ning muu välisabi sihipärase kasutamise üle;
19) kinnitab riigieelarvest lähtudes ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste eelarved, muudab neid ja kontrollib nende täitmist ning vajadusel teeb ettekirjutusi eelarvevahendite kasutamiseks;
20) vastutab ministeeriumi kui riigiraamatupidamiskohustuslase raamatupidamise eest ja kinnitab ministeeriumi valitsemisala raamatupidamise sise-eeskirja;
21) vastutab riigivara säilimise ja heaperemeheliku kasutamise eest ning korraldab seda kooskõlas „Riigivaraseadusega”;
22) kinnitab valitsemisala iga-aastase hanke- ja taristukava;
24) annab Vabariigi Valitsusele aru ministeeriumi tegevusest;
25) tagab sisekontrollisüsteemi rakendamise ja siseaudiitori kutsetegevuse korraldamise ministeeriumis, ministeeriumi valitsemisala valitsusasutustes ja hallatavates riigiasutustes;
[RT I, 14.12.2017, 6 - jõust. 01.01.2018]
26) kinnitab ministeeriumi asjaajamiskorra ja muud sisemist töökorraldust reguleerivad juhendid ja korrad ning annab ministeeriumi töö korraldamiseks teenistusalaseid akte või volitab eeltoodud akte andma kantsleri;
27) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse, korralduse või peaministri korraldusega.
§ 16. Ministri õigusaktid
Minister annab ministeeriumi ja valitsemisala juhtimisel ning valitsemisala asutuste tegevuse korraldamiseks seaduse alusel määrusi ja käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi teenistusalastes ja üksikküsimustes. Määrusi võib anda elektrooniliselt.
[RT I, 09.07.2016, 6 - jõust. 01.08.2016]
§ 17. Kantsler
Kantsler juhib ministeeriumi struktuuriüksuste tööd, välja arvatud auditi- ja arendusosakonna tööd, ning koordineerib ministeeriumi valitsemisala riigiasutuste tegevust ja korraldab ministeeriumi asjaajamist.
§ 18. Kantsleri ülesanded
1) juhib kaitsepoliitika asekantsleri, kaitseplaneerimise asekantsleri ning õigus- ja haldusküsimuste asekantsleri tööd ning struktuuriüksuste juhatajate kaudu personaliosakonna ja strateegilise kommunikatsiooni osakonna ning talle vahetult alluvate ministeeriumi nõunike tööd;
[RT I, 22.11.2016, 7 - jõust. 01.01.2017]
6) nimetab ametisse ja vabastab ametist ministeeriumi ametniku, välja arvatud selle, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist minister, ning sõlmib ja lõpetab ministeeriumi töötajaga töölepingu, välja arvatud sellega, kellega sõlmib ja lõpetab töölepingu minister;
7) [kehtetu - RT I, 29.03.2013, 6 - jõust. 01.04.2013]
8) kehtestab vastavalt struktuuriüksuse põhimäärusele ja struktuuriüksuse juhi ettepanekule enda poolt ametikohale nimetatava ametniku ametijuhendi ja vajaduse korral töötaja, kellega on sõlminud töölepingu, tööjuhendi või volitab ameti- ja tööjuhendi kehtestamise;
9) [kehtetu - RT I, 29.03.2013, 6 - jõust. 01.04.2013]
10) [kehtetu - RT I, 29.03.2013, 6 - jõust. 01.04.2013]
11) pärib aru ministeeriumi ametnikult ja töötajalt ning ministeeriumi valitsemisalas oleva asutuse juhilt;
12) hoiab ministeeriumi vapipitsatit ja kehtestab selle kasutamise korra;
13) korraldab riigivara kasutamist ministrilt saadud volituste piirides kooskõlas „Riigivaraseadusega”;
14) teostab riigihankeid ministrilt saadud volituste piires;
141) juhib ministeeriumi kui riigiraamatupidamiskohustuslase raamatupidamise korraldust ja kinnitab majandusaasta aruande;
15) korraldab ministeeriumi struktuuriüksuse ja ministeeriumi valitsemisalas oleva asutuse põhimääruse ja asjaajamiskorra ning töökorraldusreeglite väljatöötamist;
16) sõlmib ministeeriumi nimel lepinguid ning esindab ministeeriumi oma pädevuse ja ministrilt saadud volituste piires, sealhulgas rahvusvahelistel kohtumistel ja läbirääkimistel;
17) moodustab ministeeriumi hallatavate riigiasutuste tegevuse ja ministeeriumi struktuuriüksuste töö koordineerimiseks komisjone, määrates nende ülesanded ja töökorra;
18) annab kaasallkirja ministri määrusele, Vabariigi Valitsusele esitatavatele ja muudele dokumentidele õigusaktidega kehtestatud juhtudel ja korras;
19) annab loa ministeeriumi ametniku, kelle on ametisse nimetanud, ja töötaja, kellega on sõlminud töölepingu, lähetuseks või volitab loa andmise;
20) kinnitab ministeeriumi ametniku, kelle on ametisse nimetanud, ja töötaja, kellega on sõlminud töölepingu, puhkuse ajakava või volitab puhkuse ajakava kinnitamise;
21) täidab muid seadusega või Vabariigi Valitsuse määruse või korraldusega talle pandud või ministri poolt antud ülesandeid.
§ 19. Kantsleri käskkiri ja korraldused
(1) Kantsler annab seaduses ja ministeeriumi põhimääruses sätestatud pädevuse piires käskkirju ministeeriumi ametniku ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks, struktuuriüksuse töö juhtimiseks ja koordineerimiseks, ministeeriumi asjaajamise korraldamiseks ning ministeeriumi valitsemisalas oleva asutuse tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks.
(2) Ministeeriumi asekantslerite ja struktuuriüksuste juhtimisel ning ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks annab kantsler ministeeriumi asekantsleritele ja struktuuriüksuste juhtidele ning ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste juhtidele suulisi ja kirjalikke teenistusalaseid korraldusi.
(3) [Kehtetu - RT I, 29.12.2014, 4 - jõust. 01.01.2015]
§ 20. Kantsleri asendamine
Kantsleri äraolekul asendab teda asekantsler. Vajadusel võib minister kantsleri ja asekantslerite äraolekul määrata kantsleri asendajaks ministeeriumi osakonna juhataja, viimaste äraolekul osakonna juhataja asetäitja. Kantsleri asendamine vormistatakse ministri käskkirjaga.
[RT I 2008, 8, 62 - jõust. 18.02.2008]
§ 21. Asekantsler
Ministeeriumi koosseisus on kaitseplaneerimise asekantsleri, kaitsepoliitika asekantsleri ning õigus- ja haldusküsimuste asekantsleri ametikoht.
§ 22. Kaitseplaneerimise asekantsleri ülesanded
Kaitseplaneerimise asekantsler:
1) juhib osakonnajuhatajate kaudu riigikaitse planeerimise osakonna, kaitseväeteenistuse osakonna, kaitsevalmiduse osakonna ja kaitseinvesteeringute osakonna ning talle vahetult alluvate ministeeriumi nõunike tööd;
2) koordineerib Kaitseressursside Ameti tegevust;
3) koordineerib kultuuripärandi ja tervishoiuteenustega seotud ülesandeid täitvate ministeeriumi hallatavate riigiasutuste tegevust;
4) koordineerib Kaitseliidu tegevust;
41) koordineerib varustuskoostööd välisriikide, NATO ja Euroopa Liiduga;
5) teeb ettepaneku talle alluva osakonna juhatajale ja teistele ametnikele ning töötajatele muutuvpalga või lisatasu kohaldamiseks või esitab nendes küsimustes oma arvamuse;
6) teeb kantslerile ettepanekuid enda juhitavas valdkonnas ministeeriumi valitsemisala eelarve koostamiseks ning eelarvevahendite kasutamiseks;
7) ministrilt saadud volituste piires käsutab enda juhitavas valdkonnas ministeeriumi eelarvevahendeid ning vastutab oma pädevuse ja saadud volituste piires eelarve täpse ja otstarbeka täitmise eest;
8) esindab ministeeriumi ministrilt saadud volituste piires;
9) korraldab enda juhitavas valdkonnas kohtumisi, töörühmade ja koosolekute kokkukutsumist või teeb vastavad ettepanekud ministrile või kantslerile;
10) vajadusel koordineerib oma pädevuse piires suhtlemist teiste täidesaatva riigivõimu asutustega, et lahendada ministeeriumi ees seisvaid ülesandeid;
11) kooskõlastab või allkirjastab enda juhitava valdkonna dokumente kooskõlas põhimääruse, ministeeriumi asjaajamiskorra ja temale antud volitustega;
12) valvab talle alluvate osakondade ülesannete täitmise üle;
13) täidab muid ministri või kantsleri poolt antud ülesandeid.
[RT I 2005, 51, 408 - jõust. 01.10.2005]
§ 23. Kaitsepoliitika asekantsleri ülesanded
Kaitsepoliitika asekantsler:
1) juhib osakonnajuhatajate kaudu poliitika planeerimise osakonna, NATO ja Euroopa Liidu osakonna ja rahvusvahelise koostöö osakonna ning talle vahetult alluvate ministeeriumi nõunike tööd;
2) koordineerib Välisluureameti tegevust;
3) teeb ettepaneku talle alluva osakonna juhatajale ja teistele ametnikele ning töötajatele muutuvpalga või lisatasu kohaldamiseks või esitab nendes küsimustes oma arvamuse;
4) teeb kantslerile ettepanekuid enda juhitavas valdkonnas ministeeriumi valitsemisala eelarve koostamiseks ning eelarvevahendite kasutamiseks;
5) ministrilt saadud volituste piires käsutab enda juhitavas valdkonnas ministeeriumi eelarvevahendeid ning vastutab oma pädevuse ja saadud volituste piires eelarve täpse ja otstarbeka täitmise eest;
6) esindab ministeeriumi ministrilt saadud volituste piires;
7) korraldab enda juhitavas valdkonnas kohtumisi, töörühmade ja koosolekute kokkukutsumist või teeb vastavad ettepanekud ministrile või kantslerile;
8) vajadusel koordineerib oma pädevuse piires suhtlemist teiste täidesaatva riigivõimu asutustega, et lahendada ministeeriumi ees seisvaid ülesandeid;
9) kooskõlastab või allkirjastab enda juhitava valdkonna dokumente kooskõlas põhimääruse, ministeeriumi asjaajamiskorra ja temale antud volitustega;
10) valvab talle alluvate osakondade ülesannete täitmise üle;
11) täidab muid ministri või kantsleri poolt antud ülesandeid.
§ 24. Kaitseinvesteeringute asekantsleri ülesanded
[Kehtetu - RT I, 09.07.2016, 6 - jõust. 01.01.2017]
§ 25. Õigus- ja haldusküsimuste asekantsleri ülesanded
Õigus- ja haldusküsimuste asekantsler:
1) korraldab dokumendihalduse osakonna, julgeoleku- ja haldusosakonna, küberpoliitika osakonna, õigusosakonna ning talle vahetult alluvate ministeeriumi nõunike tööd;
11) korraldab talle alluvate osakondade kaudu riigisaladuse kaitset ministeeriumis;
2) teeb ettepaneku talle alluva osakonna juhatajale ja teistele ametnikele ning töötajatele muutuvpalga või lisatasu kohaldamiseks või esitab nendes küsimustes oma arvamuse;
3) ministrilt saadud volituste piires käsutab enda juhitavas valdkonnas ministeeriumi eelarvevahendeid ning vastutab oma pädevuse ja saadud volituste piires eelarve täpse ja otstarbeka täitmise eest;
5) esindab ministeeriumi ministrilt saadud volituste piires;
6) korraldab enda juhitavas valdkonnas kohtumisi, töörühmade ja koosolekute kokkukutsumist või teeb vastavad ettepanekud ministrile või kantslerile;
7) vajadusel koordineerib oma pädevuse piires suhtlemist teiste täidesaatva riigivõimu asutustega, et lahendada ministeeriumi ees seisvaid ülesandeid;
8) kooskõlastab või allkirjastab enda juhitava valdkonna dokumente kooskõlas põhimääruse, ministeeriumi asjaajamiskorra ja temale antud volitustega;
9) valvab talle alluvate osakondade ülesannete täitmise üle;
10) täidab muid ministri või kantsleri poolt antud ülesandeid.
§ 26. Asekantsleri korraldused
Asekantsler annab oma ülesannete täitmisel talle vahetult alluvatele osakonnajuhatajatele suulisi ja kirjalikke teenistusalaseid korraldusi.
§ 27. Asekantsleri asendamine
(1) Asekantsleri äraolekul asendab teda ministri määratud teine asekantsler või osakonnajuhataja, viimase äraolekul osakonnajuhataja asetäitja.
(2) Asekantsleri asendamine vormistatakse ministri käskkirjaga.
[RT I 2009, 56, 380 - jõust. 14.12.2009]
4. jagu Nõunikud
§ 28. Nõunikud
(1) Ministeeriumi struktuuri kuuluvad nõunikud on:
(2) Ministri nõunik allub vahetult ministrile, kes nimetab ta ametisse ja vabastab ametist või sõlmib ja lõpetab temaga töölepingu.
(3) Ministeeriumi nõunik allub kantslerile või asekantslerile. Kantsler nimetab ministeeriumi nõuniku ametisse ja vabastab ametist või sõlmib ja lõpetab temaga töölepingu.
(4) Nõuniku ülesanded määratakse nõuniku ametijuhendis või vajaduse korral tööjuhendis, mille kinnitab vastavalt minister või kantsler.
§ 29. Osakonnajuhataja ametisse nimetamine või temaga töölepingu sõlmimine
Minister nimetab osakonnajuhataja ametisse ja vabastab ametist või sõlmib ja lõpetab temaga töölepingu seaduses sätestatud korras, välja arvatud juhul, kui ta on ametisse nimetamise või töölepingu sõlmimise õiguse volitanud kantslerile. Osakonnajuhataja allub käesoleva põhimääruse ja osakonna põhimääruse alusel vastavalt ministrile, kantslerile või asekantslerile.
§ 30. Osakonnajuhataja
1) juhib osakonna tööd ja tagab osakonnale pandud ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise;
3) annab temale alluvale ametnikule ja töötajale ülesandeid, juhiseid ja korraldusi;
4) valvab temale alluva ametniku ja töötaja teenistus- ja töökohustuste täitmise üle;
5) kooskõlastab või allkirjastab enda juhitava valdkonna dokumente kooskõlas põhimääruse, ministeeriumi asjaajamiskorra ja temale antud volitustega;
6) esindab osakonda tema ülesannete täitmisel ning esitab osakonna nimel arvamusi ja kooskõlastusi ministeeriumi juhtkonnale ja teistele struktuuriüksustele;
7) teeb ministrile, kantslerile ja asekantslerile (edaspidi ministeeriumi juhtkond) ettepanekuid osakonna organisatsioonilise struktuuri, koosseisu ja töökorralduse kohta, osakonna ametnikule ja töötajale palga, töötasu ning muutuvpalga ja lisatasu määramise kohta;
9) esitab osakonna ametniku ja töötaja koolitusvajaduse koolitusplaani lisamiseks;
10) võib teha ministeeriumi juhtkonnale ettepanekuid komisjonide ja töörühmade moodustamiseks osakonna ülesandeid puudutavate küsimuste lahendamiseks;
11) [kehtetu - RT I, 29.12.2014, 4 - jõust. 01.01.2015]
12) täidab muid osakonna põhimäärusega talle pandud või ministri, kantsleri või vahetuks juhiks oleva asekantsleri antud ülesandeid.
(2) [Kehtetu - RT I, 29.12.2014, 4 - jõust. 01.01.2015]
(4) Osakonnajuhataja õigused ja täpsustatud ülesanded määratakse kindlaks osakonna põhimääruses ja osakonnajuhataja ameti- või tööjuhendis.
§ 31. Talituse või büroo juhataja
Osakonna koosseisu kuuluva talituse, büroo või seaduse alusel loodud struktuuriüksuse juhataja õigused ja kohustused nähakse ette osakonna või struktuuriüksuse põhimääruses.
6. jagu Osakond
§ 32. Ministeeriumi osakond
Ministeeriumi osakond on ministeeriumi struktuuriüksus, kellel puuduvad täitevvõimu volitused ministeeriumiväliste isikute suhtes, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
§ 33. Ministeeriumi osakonnad ja nende põhiülesanded
(1) Auditi- ja arendusosakonna põhiülesanne on anda sõltumatu hinnang ministeeriumi ning ministeeriumi valitsemisala valitsusasutuste ja hallatavate riigiasutuste sisekontrollisüsteemide, finants- ja muu tegevuse seaduslikkuse, tõhususe, mõjususe ja säästlikkuse kohta, tagada õigeaegne ja objektiivne teave kehtestatud nõuetest kõrvalekaldumiste ning ressursside kasutamise seaduslikkuse, säästlikkuse ja tõhususe põhimõtete rikkumiste kohta ning koordineerida arendusprojektide elluviimist tuvastatud kõrvalekallete likvideerimiseks, samuti koordineerida ja juhtida siseauditialast planeerimist ministeeriumi valitsemisalas.
(2) [Kehtetu - RT I, 22.11.2016, 7 - jõust. 01.01.2017]
(3) [Kehtetu - RT I, 17.11.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
(4) Personaliosakond töötab välja ministeeriumi personali- ja koolituspoliitika põhimõtted ning korraldab ministeeriumi personalitööd ja sisekommunikatsiooni ning ministeeriumi hallatavate riigiasutuste personaliarvestust.
(5) Strateegilise kommunikatsiooni osakond osaleb riigi ja NATO strateegilise kommunikatsiooni koordineerimises, juhib ja koordineerib ministeeriumi ja ministeeriumi valitsemisala asutuste kommunikatsioonitegevuste planeerimist ja rakendamist, sealhulgas avalikkuse teavitamist riigikaitse ja kaitsepoliitika küsimustes, valitsemisala kommunikatsioonialast koostööd riigiasutuste ja kohalike omavalitsustega ning korraldab valitsemisala eelarvest ühiskondlikele organisatsioonidele määratud toetuste jaotamist.
(6) Poliitika planeerimise osakond analüüsib Eesti julgeoleku- ja kaitsepoliitilist seisundit, koordineerib ministeeriumi valitsemisalas julgeoleku- ja kaitsepoliitika kujundamist ning ohuhinnangute ja muu riigi julgeolekut ning riigikaitset puudutava teabe kogumist ja edastamist Vabariigi Valitsuse julgeolekukomisjonile ning asjaomastele isikutele ja asutustele, planeerib ning koordineerib Kaitseväe osalemist rahvusvahelistel sõjalistel operatsioonidel väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi ja koostööd mõttekodadega ning jälgib julgeoleku- ja kaitsepoliitika otsuste elluviimist.
(7) NATO ja Euroopa Liidu osakond jälgib ja analüüsib NATO ja Euroopa Liidu julgeoleku- ja kaitsepoliitika arengut, initsiatiive ja suundumusi ning valmistab ette, koordineerib ja viib ellu ministeeriumi valitsemisala tegevust NATO ja Euroopa Liidu juures, sealhulgas NATO julgeolekuinvesteeringute programmi alast koostööd ning projektide kavandamist, elluviimist ja nende üle järelevalve teostamist.
[RT I, 21.07.2011, 10 - jõust. 01.08.2011]
(8) Rahvusvahelise koostöö osakond planeerib, korraldab ja koordineerib ministeeriumi valitsemisala kahe- ja mitmepoolset ning regionaalset kaitsekoostööd (välja arvatud NATO ja Euroopa Liidu raames ning varustushangete alal) ja relvastuskontrolli valdkonda ning ministeeriumi välissuhtlemist ja protokollilist asjaajamist.
(9) Riigikaitse planeerimise osakond korraldab kaitseplaneerimist ministeeriumi valitsemisalas, kontrollib kaitseplaneerimisprotsessi reeglite järgimist, korraldab ministeeriumi eelarve koostamist, koordineerib valitsemisala finantsarvestust, kontrollib eelarvedistsipliini järgimist ning koordineerib standardimisdokumentide kinnitamist ja rakendamist valitsemisalas.
(10) Kaitsevalmiduse osakond planeerib kaitsevalmiduse ja mobilisatsiooni alaseid tegevusi ministeeriumi valitsemisalas ning koordineerib sellealast koostööd teiste ministeeriumidega.
(11) Kaitseväeteenistuse osakond koordineerib, suunab ja korraldab kaitseväeteenistust, riigikaitselist ja sõjalist haridust, ministeeriumi valitsemisala tervishoiukorraldust ja kaitseväeteenistuskohustuslase ja tegevväelase tervisenõuetele vastavuse hindamist, kaitseväelase ja kaitseliitlase teenistuslikke ja sotsiaalseid tagatisi, valitsemisala asutuse personalipoliitika kavandamist ja elluviimist, sõjaveteranidega seotud tegevust ning valitsemisala eelarvest ühiskondlikele organisatsioonidele toetuse jaotamist, samuti koordineerib ajaloolise pärandiga seotud ja sõjahaudade kaitse alast tegevust.
(12) [Kehtetu - RT I, 09.07.2016, 6 - jõust. 01.01.2017]
(13) [Kehtetu - RT I, 09.07.2016, 6 - jõust. 01.01.2017]
(131) Kaitseinvesteeringute osakond suunab ja koordineerib ministeeriumi valitsemisalas hangete korraldamist, taristu arendamist ja haldamist ning ruumilise planeerimise ja keskkonnakaitsega seotud tegevusi, korraldab strateegilise kauba ja erivarustusega seotud tegevusi, toetab ja suunab kaitsetööstuse arendamist ning kaitsealast teadus- ja arendustegevust Eestis, koordineerib kaitsetööstuse ja innovatsiooni alast rahvusvahelist koostööd ning korraldab valitsemisala eelarvest ühiskondlikele organisatsioonidele määratud toetuste jaotamist.
(14) [Kehtetu - RT I, 21.07.2011, 10 - jõust. 01.08.2011]
(15) Õigusosakond nõustab ministeeriumi juhtkonda ja osakondi õigusküsimustes, koordineerib ministeeriumi valitsemisala õigusloomet ning osaleb õigusaktide eelnõude väljatöötamises ja menetlemises, korraldab ministeeriumi õigushuvi esindamist, riigi esindamist kohtutes ja rahvusvahelise õigusega seotud tegevust valitsemisalas ning tagab ministeeriumis ettevalmistatavate rahvusvaheliste kokkulepete vastavuse õigusaktidele.
(16) [Kehtetu - RT I, 09.07.2016, 6 - jõust. 01.01.2017]
(17) [Kehtetu - RT I, 14.12.2017, 6 - jõust. 01.01.2018]
(18) Dokumendihalduse osakond korraldab ministeeriumi dokumendihaldust, asjaajamist ja arhiivindust ning koordineerib ministeeriumi valitsemisala dokumendihaldust.
(19) Küberpoliitika osakond juhib ja koordineerib side- ja infotehnoloogiasüsteemide ning küberjulgeoleku arendamist ministeeriumi valitsemisalas ning esindab ministeeriumi valitsemisala asutusi ametkondadevahelises ja rahvusvahelises küberjulgeolekusuhtluses.
(20) Julgeoleku- ja haldusosakond suunab ja koordineerib objektide julgeoleku tagamist ning koostööd riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse küsimustes ministeeriumi valitsemisalas, koordineerib ministeeriumi valduses oleva riigivara kasutamist ja hooldamist ning ministeeriumi töökeskkonna haldamist, korraldab ministeeriumi hoone turvalisuse tagamist, koordineerib ja kontrollib riigisaladuse kaitse ja turvaküsimusi ministeeriumis ning Välisluureameti, kaitseväeluure ja sõjaväepolitsei tegevuse aruandlust ja järelevalvet.
§ 34. Osakondade ülesanded
(1) Osakonnad töötavad välja oma valdkonda kuuluvate õigusaktide eelnõud, korraldavad lepingute väljatöötamist ja sõlmimist ning jälgivad lepingutega võetud kohustuste täitmist.
(2) Osakondade struktuur ja täpsemad ülesanded määratakse kindlaks nende põhimäärustes, mille kinnitab minister.
§ 35. Talitused ja bürood
Ministeeriumi osakondade koosseisu võivad kuuluda vastavalt osakonna põhimäärusele talitused ja bürood. Talituste ja büroode pädevus määratakse ministri poolt kinnitatavas osakonna põhimääruses.
§ 36. Osakonna, talituse või büroo kirjaplank
[Kehtetu - RT I, 29.12.2014, 4 - jõust. 01.01.2015]
4. peatükk MINISTEERIUMIS MOODUSTATAVAD KOMISJONID, NÕUKOGUD JA TÖÖRÜHMAD
§ 37. Komisjonid, nõukogud ja töörühmad ning nende moodustamine
(1) Minister võib ministeeriumi valitsemisalas moodustada nõuandva õigusega alalisi või ajutisi komisjone, nõukogusid ja töörühmi (edaspidi komisjonid), kui seadusest ei tulene teisiti.
(2) Kantsler võib ministeeriumi hallatavate riigiasutuste tegevuse ja ministeeriumi struktuuriüksuste töö koordineerimiseks moodustada komisjone, kui seadusest ei tulene teisiti.
(3) Komisjonid moodustatakse ministri või kantsleri käskkirjaga, milles määratakse komisjoni ülesanded, esimees ja liikmed, ülesannete täitmise tähtajad ja teenindav struktuuriüksus.
(5) Kui komisjoni esimeheks ei ole minister, kantsler või asekantsler või osakonnajuhataja, määrab minister või kantsler komisjoni töö eest vastutava, ministeeriumi juhtkonda kuuluva ametniku või osakonnajuhataja.
(6) Komisjoni liikmeks võib määrata teise ametiasutuse ametniku ja töötaja asutuse juhi ettepanekul. Komisjoni töösse võib kaasata väljaspool ametiasutust oleva isiku tema nõusolekul.
(7) Osakonna koosseisu kuuluv ametnik ja töötaja nimetatakse komisjoni liikmeks osakonnajuhataja ettepanekul.
(8) Osakonnajuhatajad on komisjoni koosoleku toimumise ajaks kohustatud vabastama komisjoni liikme tema ameti- ja töökohustuste täitmisest, kui see ei kahjusta struktuuriüksuse põhiülesannete täitmist.
(9) Komisjoni ülesannete täitmisest annab komisjoni esimees aru ministrile või kantslerile, kui komisjoni moodustamisel ei ole määratud teisiti.
(10) Komisjonil on õigus pöörduda ministeeriumi struktuuriüksuste ja ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste poole tööks vajalike andmete ja dokumentide saamiseks.
(11) Komisjonis osalemisel täiendavate tööülesannete täitmise eest võib maksta tasu.
(12) Ministri ja kantsleri poolt moodustatud komisjonil võib olla ka otsuste langetamise õigus, kui see tuleneb otseselt seadusest.
§ 38. Teised seaduse alusel moodustatud komisjonid ja nõukogud
(1) Käesolevas peatükis sisalduvad sätted laienevad teistele seaduse alusel moodustatud komisjonidele ja nõukogudele, kui seadusest ja selle alusel kehtestatud õigusaktidest ei tulene teisiti.
(2) Ministeeriumi teenindamisel olevate valitsuskomisjonide asjaajamise korraldamiseks määrab minister vastutava struktuuriüksuse.
5. peatükk MINISTEERIUMI TEENETEMÄRGID
§ 39. Ministeeriumi pitsat
§ 40. [Kehtetu - RT I 2006, 11, 75 - jõust. 01.06.2006]
§ 401. Ministeeriumi vapp
§ 402. Ministeeriumi teenetemärgid
(1) Ministeeriumi teenetemärkideks on:
1) ministeeriumi teeneterist, mis jaguneb kolmeks klassiks (lisa 2);
2) ministeeriumi rinnamärk, mis jaguneb kaheks klassiks – kuldrinnamärk ja hõberinnamärk (lisa 3);
3) rahvusvahelistes sõjalistes operatsioonides osalenu medal, mis jaguneb kaheks liigiks (lisa 4).
[RT I, 11.07.2017, 14 - jõust. 14.07.2017]
(2) Ministeeriumi teeneterist või rinnamärk antakse ministeeriumi ametnikule või töötajale pikaajalise teenistuse eest või vääriliste teenete eest ministeeriumi ülesannete täitmisel või riigikaitse arengusse panustamisel või tulemusrikka koostöö eest ministeeriumiga.
(3) Rahvusvahelistes sõjalistes operatsioonides osalenu medal antakse:
1) Kaitseväe juhataja ettepanekul Eesti Vabariigi kodanikule, kes on osalenud rahvusvahelises sõjalises operatsioonis või selle ettevalmistamisel vähemalt 30 päeva;
2) ministeeriumi teenetemärkide nõukogu ettepanekul välisriigi kodanikule silmapaistva panuse eest rahvusvahelisse sõjalisse operatsiooni või Eesti territooriumil toimuvasse rahvusvahelisse sõjalisse koostöösse või osutatud kaasabi eest Kaitseväe üksusele.
(4) Ministeeriumi teenetemärgi andmise otsustab teenetemärkide nõukogu ja otsuse kinnitab minister. Ministril on õigus anda erandina teenetemärk ilma nõukogu otsuseta.
(5) [Kehtetu - RT I, 17.12.2013, 5 - jõust. 01.02.2014]
§ 41. Ministeeriumi dokumentide vormistamine
§ 42. Riigilipu kasutamine
§ 43. Teenistusliku järelevalve teostamine
(1) Minister teostab teenistuslikku järelevalvet ministeeriumi ametiisikute, ministeeriumi valitsemisalas olevate valitsusasutuste ja nende ametiisikute üle, ministeeriumi hallatavate riigiasutuste ja nende juhtide antud aktide ning toimingute üle seadusega ettenähtud korras.
(2) Minister võib teenistusliku järelevalve korras teha kantslerile või asekantslerile ülesandeks materjalide ja seletuste kogumise akti andmise või toimingu sooritamise asjaolude väljaselgitamiseks.
(3) Minister võib oma käskkirjaga teenistusliku järelevalve algatamise ja vastavate otsuste langetamise ministeeriumi ametnike toimingute üle panna kantslerile.
(4) Kantsleril on õigus teha asekantslerile või osakonnajuhatajale ülesandeks ministeeriumi ametniku toimingu sooritamise asjaolude väljaselgitamise ning vastavate dokumentide ja seletuste kogumise teenistusliku järelevalve teostamiseks.
§ 44. Vabariigi Valitsuse määruse kehtetuks tunnistamine
Lisa 1 Ministeeriumi vapp
Lisa 2 Ministeeriumi teeneteristi etalonkujutised
Lisa 3 Ministeeriumi kuld- ja hõberinnamärgi etalonkujutised
Lisa 4 Rahvusvahelistes sõjalistes operatsioonides osalenu medali etalonkujutised


§ 33 Soojus- ja jahutusseadmete registreerimine ja nende energiatõhusa talitluse tagamine
§ 9 Tehnilise hindamise asutus
§ 67 Nõuetele mittevastava ehitustoote turule laskmine ja ehitisse paigaldamine
§ 683 Soojus- ja jahutusseadme registreerimata jätmine
§ 691 Energiamärgise puudumine hoone ja selle eraldi kasutatava osa tasulisel võõrandamisel ja kasutusse andmisel
§ 692 Energiamärgise andmete kajastamisega ja energiamärgise kohta valeandmete esitamisega seoses tehtud ettekirjutuse täitmata jätmine
§ 693 Energiamärgises ja energiaauditi aruandes teadvalt valeandmete esitamine
RT I, 04.07.2013, 8
27.09.2006 RT I 2006, 43, 326 22.10.2006, osaliselt 01.01.2008 ja 01.01.2009
20.05.2010 RT I 2010, 31, 158 01.10.2010, osaliselt 01.01.2011 jõustub päeval, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel, Euroopa Liidu Nõukogu 13.07.2010. a otsus Nr 2010/416/EL (ELT L 196, 28.07.2010, lk 24–26).
02.05.2012 RT I, 25.05.2012, 5 09.01.2013, osaliselt kümnendal päeval pärast seaduse avaldamist Riigi Teatajas
19.06.2013 RT I, 04.07.2013, 3 14.07.2013
(4) Käesolevas seaduses käsitletud ehitusmaterjali ja -toote tootjale, tootja volitatud esindajale, importijale ja levitajale, teavitatud asutusele, samuti ehitusmaterjali ja -toote vastavushindamisele ning turujärelevalvele kohaldatakse toote nõuetele vastavuse seaduse sätteid, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi.
(81) Oluline rekonstrueerimine on selline rekonstrueerimine, mille puhul on hoone piirdekonstruktsioonide muutmisega ning kande- ja jäigastavate konstruktsioonide muutmisega ja asendamisega või välispiirete ja tehnosüsteemide või nende osade muutmisega või tehnosüsteemi tervikliku asendamisega seotud kulud suuremad kui üks neljandik rekonstrueeritava hoonega samaväärse hoone keskmisest ehitusmaksumusest.
(11) Olulise energiatarbega tehnosüsteem käesoleva seaduse tähenduses on küttesüsteem, vee soojendamise süsteem, õhu jahutamise süsteem ja ventilatsioonisüsteem ning nende kombinatsioon.
(12) Energiatõhususe miinimumnõuded on olemasolevate või ehitatavate hoonete summaarse energiatarbimise piirmäärad, lähtudes hoonete kasutamise otstarbest ja arvestades tehnilisi näitajaid, olulise energiatarbega tehnosüsteemidele esitatavaid nõudeid või tingimusi taastuvenergia kasutuselevõtuks hoonetes. Energiatõhususe miinimumnõuded võivad hõlmata ka teistele tehnosüsteemidele esitatavaid nõudeid, kui süsteemide talitluse tõttu suureneb hoone energiavajadus olulisel määral.
(1) Ehitis peab olema projekteeritud ja ehitatud hea ehitustava ning ehitamist ja ehitusprojekti käsitlevate õigusaktide kohaselt ega või tekitada ohtu inimese elule, tervisele või varale või keskkonnale.
[RT I, 04.07.2013, 3 - jõust. 14.07.2013]
(7) Ehitise välispiirded ning olulise energiatarbega tehnosüsteemid peavad tagama ehitises tarbitava energiahulga vastavuse ehitise asukoha klimaatilistele tingimustele ning ehitise kasutamise otstarbele. Sisekliima tagamisega hoone välispiirded ning olulise energiatarbega tehnosüsteemid peavad olema projekteeritud ja ehitatud selliselt, et nende koostoimel oleks võimalik tagada energiatõhususe miinimumnõuete täitmine.
1) üld- või detailplaneeringu alusel miljööväärtuslikule hoonestusalale jäävad või väärtusliku üksikobjektina määratletud hooned või hooned, mis on tunnistatud kultuurimälestisteks, mis asuvad muinsuskaitsealal muinsuskaitseseaduse alusel või mis kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimekirja ning mille olemust või välisilmet muudaks energiatõhususe miinimumnõuete täitmine oluliselt;
(72) Käesoleva seaduse § 2 lõikes 12 sätestatud energiatõhususe miinimumnõuded ja arvväärtused sisekliima tagamisega uutele ja oluliselt rekonstrueeritavatele hoonetele kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(73) Hoonete energiatõhususe arvutamise metoodika, tehnosüsteemidele esitatavad nõuded ning hoonetes taastuvenergia kasutuselevõtu tingimused kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister määrusega.
(74) Ehitises kasutatavate ehitustoodete puhul peab järgima Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ (ELT L 88, 04.04.2011, lk 5‒43), ning toote nõuetele vastavuse seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud nõudeid.
(75) Ehitisse tööstuslikult töötlemata loodusliku ehitusmaterjali, traditsioonilisel teel valmistatud rahvusliku ehitustoote või taaskasutatud ehitustoote püsivalt paigaldamisel peab olema tagatud ehitise vastavus käesoleva paragrahvi lõigetes 2‒7 sätestatud nõuetele.
[RT I 2006, 43, 326 - jõust. 22.10.2006, osaliselt 01.01.2008]
(1) Energiamärgis on dokument, mis antakse projekteeritava või olemasoleva sisekliima tagamisega hoone kohta ja mille eesmärk on anda teada, milline on selle hoone projekteeritud energiavajadus või tegelik energiatarbimine, ning vajaduse korral tõendada hoone vastavust energiatõhususe miinimumnõuetele. Energiamärgisele lisatakse soovitused hoone energiatõhususe parandamiseks, välja arvatud juhul, kui selliseks parandamiseks puudub mõistlik võimalus.
(11) Ettevõtja, kes annab energiamärgise, kannab energiamärgise andmed üksnes elektrooniliselt riiklikusse ehitisregistrisse.
(2) [Kehtetu - RT I 2009, 20, 132 - jõust. 01.05.2009]
(3) Energiamärgise kehtivusaeg on kümme aastat. Hiljem antud energiamärgis tunnistab varem samale ehitisele või ehitise osale antud energiamärgise kehtetuks.
(5) Vabariigi Valitsus kehtestab loetelu suurte rahvahulkade kogunemisega seotud üle 500-ruutmeetrise kasuliku pinnaga sisekliima tagamisega hoonete liikidest, mille puhul on nõutav energiamärgise olemasolu. Energiamärgis tuleb nimetatud hoonetes paigaldada külastajate jaoks nähtavale kohale.
(51) Sisekliima tagamisega hoonetes, milles riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse valduses on rohkem kui 500 ruutmeetrit kasulikku pinda, ning alates 2015. aasta 9. juulist hoonetes, milles riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse valduses on rohkem kui 250 ruutmeetrit kasulikku pinda, tuleb energiamärgis paigaldada külastajate jaoks nähtavale kohale.
(1) Projekteerimisettevõtja annab energiamärgise sisekliima tagamisega hoone kui terviku kohta selle püstitamisel või laiendamisel, kui laiendatava osa piirdekonstruktsioonide, kande- ja jäigastavate konstruktsioonide ning tehnosüsteemide maksumus on suurem kui üks neljandik laiendatava hoonega samaväärse hoone ehitusmaksumusest, või olulisel rekonstrueerimisel.
(3) Hoone eraldi kasutatavale osale võib anda iseseisva energiamärgise, kui hoones puudub ühine küttesüsteem.
(5) [Kehtetu - RT I, 25.05.2012, 5 - jõust. 09.01.2013]
(6) [Kehtetu - RT I, 25.05.2012, 5 - jõust. 09.01.2013]
(7) Sisekliima tagamisega hoone või selle eraldi kasutatava osa üürileandja või müüja võimaldab hoone või selle osa tasulisel võõrandamisel või kasutusse andmisel lepingu sõlmimisest huvitatud isikul energiamärgisega tutvuda. Sisekliima tagamisega hoone või selle eraldi kasutatava osa tasu eest võõrandamise või kasutusse andmise kuulutus peab kohustusliku teabena sisaldama energiamärgise andmetest vähemalt energiatõhususarvu või kaalutud energia erikasutust ja sellele vastavat klassi.
§ 33. Soojus- ja jahutusseadmete registreerimine ja nende energiatõhusa talitluse tagamine
(1) Kui sisekliima tagamisega hoone või hoone kütte- või jahutussüsteemi ehitamisel on nõutav ehitusprojekt, peab:
2) ettevõtja, kes paigaldab soojus- ja jahutusseadme, registreerima riiklikus ehitisregistris paigaldatud soojus- ja jahutusseadme tehnilised andmed, kui soojusseadme nimivõimsus on suurem kui 20 kilovatti ning jahutusseadme nimivõimsus on suurem kui 12 kilovatti.
(11) Kui sisekliima tagamisega hoone või hoone kütte- ja jahutussüsteemi ehitamisel ei ole ehitusprojekt nõutav, peab ettevõtja, kes levitab või paigaldab soojus- ja jahutusseadme:
2) registreerima riiklikus ehitisregistris paigaldatud soojus- ja jahutusseadme tehnilised andmed, kui soojusseadme nimivõimsus on suurem kui 20 kilovatti ning jahutusseadme nimivõimsus on suurem kui 12 kilovatti.
(2) Registreeritavate soojus- ja jahutusseadmete täpse määratluse ja andmete loetelu ning andmete edastamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(4) [Kehtetu - RT I, 25.05.2012, 5 - jõust. 09.01.2013]
§ 5. - § 8. [Kehtetud - RT I, 04.07.2013, 3 - jõust. 14.07.2013]
§ 9. Tehnilise hindamise asutus
(1) Majandus- ja kommunikatsiooniminister annab õiguse tegutseda Eesti tehnilise hindamise asutusena isikule, kes vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 305/2011 sätestatud nõuetele. Tegutsemisõiguse ulatus Eesti tehnilise hindamise asutusena nähakse ette majandus- ja kommunikatsiooniministri ning isiku vahelises halduslepingus.
(2) Eesti tehnilise hindamise asutusena tegutseda sooviv isik esitab majandus- ja kommunikatsiooniministrile taotluse, milles ta kinnitab, et on võimeline täitma Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 305/2011 sätestatud kohustusi.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taotluse saamisel moodustab majandus- ja kommunikatsiooniminister oma käskkirjaga komisjoni isiku nõuetele vastavuse hindamiseks.
[Kehtetu - RT I, 04.07.2013, 3 - jõust. 14.07.2013]
§ 14. [Kehtetu - RT I 2007, 24, 128 - jõust. 26.03.2007]
(3) [Kehtetu - RT I 2009, 20, 132 - jõust. 01.05.2009]
(6) Detailplaneeringu kohustusega aladel peab ehitise omanik kuni 20 m2 ehitisealuse pinnaga väikeehitise püstitamise kavatsusest teavitama kohalikku omavalitsust. Teavitamiseks tuleb kümme tööpäeva enne väikeehitise püstitamise alustamist esitada majandus- ja kommunikatsiooniministri kehtestatud vormi kohane taotlus ehitise püstitamiseks ja ehitise asukoha kirjeldus krundil. Kui kohalik omavalitsus ei esita nimetatud tähtaja jooksul väikeehitise püstitamisele täiendavaid tuleohutusnõudeid või krundi ja ümbruse varasemast hoonestusest tulenevaid nõudeid või ei nõua ehitise omanikult lisaandmeid, võib ehitise omanik alustada väikeehitise püstitamist. Ehitise omanik esitab ehitise teatise viie tööpäeva jooksul väikeehitise püstitamise päevast arvates.
(5) Nõuded ehitusprojektile kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(33) Tehnilise Järelevalve Amet saadab projekteerimistingimused, mille kohalik omavalitsus on esitanud kooskõlastamiseks, seisukoha võtmiseks Keskkonnaametile, Kaitseministeeriumile, Siseministeeriumile, Veeteede Ametile ning Lennuametile (edaspidi seisukohavõtja). Seisukohavõtjad esitavad oma seisukoha projekteerimistingimuste kohta Tehnilise Järelevalve Ametile 15 päeva jooksul projekteerimistingimuste kättesaamise päevast arvates. Kui seisukohavõtja ei esita oma seisukohta nimetatud tähtaja jooksul, loetakse, et tal ei ole projekteerimistingimuste osas vastuväiteid.
(11) Nõuded ehitusloa taotlemisel esitatavale riigisaladusega või salastatud välisteabega seotud ehitise ja riigikaitselise ehitise ehitusprojektile kehtestab Vabariigi Valitsus.
(4) Ehitise tehniliste andmete loetelu ja pindade arvestamise alused kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
6) tagama sisekliima tagamisega hoone või selle osa tasulisel võõrandamisel või kasutusse andmisel energiamärgise olemasolu, kui energiamärgis on nõutav, ning võimaldama sellega tutvuda;
2) ehitusettevõtjalt kasutatud ehitustoodete toimivusdeklaratsioonide ja paigaldatud seadmete dokumentide, nagu näiteks garantiikirjad, hooldus- või kasutusjuhendid, originaalide või koopiate esitamist;
5) muud ehitamist iseloomustavad dokumendid.
3) esitada lisaks ehitusprojektile ehitamise tehniliste dokumentide originaalid või dokumendi väljastaja, ehitustoote importija, ehitise omaniku või kohaliku omavalitsuse kinnitatud koopiad, kui kasutusloa taotlejal on ehitamise tehniliste dokumentide säilitamise kohustus;
62) ehitamise tulemusena ei vasta valminud ehitis ehitusloa väljastamise ajal kehtinud energiatõhususe miinimumnõuetele või
(2) Elamute energiaauditi aruande vorminõuded ja väljastamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister määrusega.
(11) [Kehtetu - RT I 2009, 20, 132 - jõust. 01.05.2009]
(6) [Kehtetu - RT I 2009, 63, 408 - jõust. 28.12.2009]
(8) Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib kehtestada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevusalade täpse liigituse loetelu.
§ 45. [Kehtetu - RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004]
§ 46. [Kehtetu - RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004]
3) [kehtetu - RT I, 25.05.2012, 5 - jõust. 09.01.2013]
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib ehitusjärelevalvet teostav ametiisik rakendada sunnivahendit asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Kohustuse täitmisele sundimiseks on sunniraha ülemmäär füüsilisele isikule 1300 ja juriidilisele isikule 6400 eurot.
(8) [Kehtetu - RT I 2008, 8, 58 - jõust. 15.05.2008]
(12) Tehnilise Järelevalve Amet kontrollib juhuvalikut kasutades statistiliselt olulise protsendi ulatuses aasta jooksul antud energiamärgiste nõuetele vastavust. Kontrollimine hõlmab:
(4) Käesoleva seaduse § 3 lõike 11 alusel kehtestatud ehitise ja selle osa tuleohutusnõuete järgimise üle teostab riiklikku järelevalvet Päästeamet.
1) kontrollida käesoleva seaduse täitmist ehitustoote nõuetele vastavuse osas, sealhulgas ehitatavas ehitises või selle osas või pärast ehitustoote turule laskmist selle ladustamis-, paigaldus- või müügikohas takistamatult ja ette teatamata ning kasutatavas ehitises või ehitustoote kasutamiskohas takistamatult, teatades sellest ehitise omanikule ette vähemalt 24 tundi, kusjuures ehitisega toimunud avariide põhjuste uurimise korral ei ole vaja sellest ette teatada;
9) [kehtetu - RT I 2010, 31, 158 - jõust. 01.10.2010]
10) võtta kuni 1300-eurose maksumusega ehitustoode või selle näidis tasuta ja üle 1300-eurose maksumusega ehitustoode või selle näidis õiglase tasu eest ehitustoote tootjalt, importijalt või levitajalt ehitustoote nõuetele vastavuse kontrollimiseks, kusjuures ehitustoode või selle näidis võetakse kontrollimiseks järelevalveametniku selle otsuse alusel, milles on märgitud ka sellisele ehitustoote tootjale, importijale või levitajale kohe väljamaksmisele kuuluv summa, kui tasu maksmine on ette nähtud.
(2) Nõuetele vastavuse kontrollimiseks tellitud hindamisteenuse ja ehitusprojekti või ehitise ekspertiisi kulud tasub Tehnilise Järelevalve Amet. Kui tuvastatakse, et ehitustoode, ehitis või ehitusprojekt ei vasta sellele kehtestatud nõuetele, peab ehitustoote tootja, levitaja, müüja või ehitise omanik hüvitama Tehnilise Järelevalve Ameti nõuetele vastavuse kontrollimiseks tellitud hindamisteenuse, sealhulgas ekspertiisi kulud.
(1) [Kehtetu - RT I 2009, 20, 132 - jõust. 01.05.2009]
(8) Käesolevas paragrahvis sätestatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib riiklikku järelevalvet teostav ametiisik rakendada sunnivahendit asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Kohustuse täitmisele sundimiseks on sunniraha ülemmäär füüsilisele isikule 1300 ja juriidilisele isikule 6400 eurot.
(1) Füüsilise isiku poolt ehitisregistrile valeandmete esitamise eest –
(1) Füüsilise isiku poolt kohalikule omavalitsusele ehitusuuringute tulemuste teatamata jätmise eest –
§ 67. Nõuetele mittevastava ehitustoote turule laskmine ja ehitisse paigaldamine
(1) Füüsilise isiku poolt nõuetele mittevastava ehitustoote turule laskmise või nõuetele mittevastava ehitustoote ehitisse püsivalt paigaldamise eest –
(1) Füüsilise isiku poolt käesoleva seaduse §-s 29 nimetatud ehitise omaniku kohustuste eiramise eest –
§ 683. Soojus- ja jahutusseadme registreerimata jätmine
(1) Füüsilise isiku poolt ehitise omavolilise ehitamise eest –
§ 691. Energiamärgise puudumine hoone ja selle eraldi kasutatava osa tasulisel võõrandamisel ja kasutusse andmisel
(1) Käesoleva seaduse §-des 65–693 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(3) Käesoleva seaduse §-des 65–693 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on oma pädevuse kohaselt linna- või vallavalitsus ja Tehnilise Järelevalve Amet.
§ 71. [Kehtetu - RT I 2009, 20, 132 - jõust. 01.05.2009]
(1) Hoone olulise rekonstrueerimise käigus tuleb tehnilise, funktsionaalse ja majandusliku teostatavuse piires energiakasutuse tõhusust suurendada nii, et see vastaks energiatõhususe miinimumnõuetele.
(3) Ehitamise oluliseks või muuks rekonstrueerimiseks või laiendamiseks liigitamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister määrusega.
(4) Kui sisekliima tagamisega hoone laiendamisel on laiendatava osa piirdekonstruktsioonide, kande- ja jäigastavate konstruktsioonide ning tehnosüsteemide maksumus suurem kui üks neljandik laiendatava hoonega samaväärse hoone ehitusmaksumusest, peab laiendatav hoone tervikuna vastama energiatõhususe miinimumnõuetele.
(3) Kui ehitise kasutusluba väljastatakse sisekliima tagamisega hoonele, mille ehitusluba väljastati enne 2009. aasta 1. jaanuari, ei nõuta kasutusloa väljastamisel energiamärgist.
[RT I, 25.05.2012, 5 - jõust. 04.06.2012]
(4) Kui sisekliima tagamisega hoone energiamärgis on antud enne 2013. aasta 9. jaanuari paberil, annab sisekliima tagamisega hoone või selle eraldi kasutatava osa võõrandaja energiamärgise üle asja omandajale või võimaldab hoone või selle osa tasulisel võõrandamisel või kasutusse andmisel lepingu sõlmimisest huvitatud isikul energiamärgisega tutvuda.
Enne 2003. aasta 1. jaanuari ehitusvaldkonnas volitatud hindamis- või tõendamisasutusena tegutsemise õiguse saanud isik või asutus võib tegutseda teavitatud asutusena volitatud hindamis- või tõendamisasutusena tegutsemise õiguse lõppemise tähtpäeva saabumiseni, kuid mitte kauem kui 2003. aasta 1. juulini või Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Eesti Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu (Euroopa leping) tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise protokolli (Protocol on Conformity Assessment and Acceptance of Industrial Products) jõustumiseni toodete osas, mida nimetatud protokolli lisad käsitlevad, või muu vastavasisulise välislepingu jõustumiseni olenevalt sellest, milline tähtpäev saabub varem.
§ 77. – § 100. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(8) Käesoleva seaduse 2013. aasta 8. jaanuarini kehtinud redaktsiooni § 3 lõike 7, § 33 lõike 1 ja § 721 lõike 1 sätteid kohaldatakse sisekliima tagamisega hoonete suhtes, milles ei asu riigi- või kohaliku omavalitsuse asutused, kuni 2013. aasta 8. juulini.


text:
Eraõiguslikes juriidilistes isikutes osalemise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Eraõiguslikes juriidilistes isikutes osalemise tingimused ja kord
Eraõiguslikes juriidilistes isikutes osalemise tingimused ja kord - sisukord
§ 4 Vallavalitsuse poolt nimetatud isiku pädevus
§ 5 Eraõigusliku juriidilise isiku asutamine
§ 6 Eraõiguslikus juriidilises isikus osalemine
§ 7 Nõuded eraõigusliku juriidilise isiku juhtorgani liikme kandidaatidele
§ 8 Valla esindajad eraõigusliku juriidilise isiku juhtorganis
§ 9 Valla esindaja määramise ja tagasikutsumise otsustamine
RT IV, 19.04.2013, 19
Vastu võetud 15.04.2013 nr 15
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Paikuse valla (edaspidi vald) poolt eraõiguslike juriidiliste isikute asutamise ja nendes osalemise ning kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse täitmise korraldamise tingimused ja kord.
(3) Vallal on keelatud omandada aktsiaid, osi, muid omakapitaliinstrumente ja väärtpabereid, mida ei peeta likviidseteks varadeks vastavalt kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse §-le 36, kui see ei ole vajalik kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 nimetatud või muudest seadustest tulenevate ülesannete täitmiseks.
(1) Paikuse Vallavolikogu (edaspidi volikogu) pädevusse kuulub valla poolt eraõiguslike juriidiliste isikute asutamisega ja nendes osalemisega seotud järgmiste küsimuste otsustamine:
4) valla osalusega osaühingu osakapitali suurendamisel osa suurendamise eesõigusest loobumine või eesõiguse kasutamine võimalikust väiksemas mahus;
5) vallavara eraõiguslikule juriidilisele isikule üleandmine, mille regulatsioon sätestatakse vallavara valitsemise korras.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud otsused, samuti valla esindajate ja nende asendajate nimetamise kohaliku omavalitsuse üksuste liidu üldkoosolekule ja sealt tagasikutsumise otsused võtab volikogu vastu koosseisu häälteenamusega.
Paikuse Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) pädevusse kuulub valla poolt asutatud või valla osalusega eraõiguslike juriidiliste isikute järgmiste küsimuste otsustamine ning õiguste ja kohustuste teostamine:
1) sihtasutuse, mille ainuasutajaks on vald, samuti osaühingu või aktsiaseltsi, mille ainsaks osanikuks või aktsionäriks on vald, nõukogu liikmete nimetamine, nõukogu puudumisel juhatuse liikmete nimetamine, samuti muude asutaja, osaniku või aktsionäri õiguste teostamine;
2) osaühingus, milles osaleb ka teisi osanikke, aktsiaseltsis, milles osaleb ka teisi aktsionäre, sihtasutuses, millel on veel teisi asutajaid, mittetulundusühingus liikmena osalemisel osaniku-, aktsionäri-, asutaja- või liikmeõigusi teostava isiku nimetamine ning valla esindamine esindajaõiguste teostaja majanduslike huvidega seotud küsimustes.
§ 4. Vallavalitsuse poolt nimetatud isiku pädevus
Kui sihtasutusel on mitu asutajat või kui äriühingus osaleb lisaks vallale ka teisi osanikke või aktsionäre, samuti kui vald osaleb liikmena mittetulundusühingus, teostab käesoleva korra §-des 2 ja 3 nimetamata küsimustes osaniku-, aktsionäri-, asutaja- või liikmeõigusi vallavalitsuse poolt nimetatud isik.
§ 5. Eraõigusliku juriidilise isiku asutamine
(1) Eraõigusliku juriidilise isiku asutamise otsuse eelnõu ettevalmistaja esitab otsuse eelnõu koos asutamiseks vajalike dokumentide eelnõudega vallavalitsusele seisukoha andmiseks. Eelnõu ja seletuskiri peavad kajastama asutamise eesmärki.
(5) Sihtasutuse asutamisel esitab eelnõu ettevalmistaja lisaks otsuse eelnõule, milles on määratletud valla osalemise eesmärk sihtasutuses, ja seletuskirjale:
1) asutatava sihtasutuse põhikirja eelnõu;
2) asutamisotsuse eelnõu.
§ 6. Eraõiguslikus juriidilises isikus osalemine
(1) Eraõiguslikus juriidilises isikus osalemise otsuse eelnõu ettevalmistaja esitab otsuse eelnõu koos osalemiseks vajalike dokumentide eelnõudega vallavalitsusele seisukoha andmiseks. Eelnõu ja selle seletuskiri peavad kajastama valla osalemise eesmärki.
(4) Mittetulundusühingu liikmeks astumisel esitab eelnõu ettevalmistaja lisaks otsuse eelnõule ja seletuskirjale ka mittetulundusühingu, mille liikmeks soovitakse astuda, põhikirja väljatrüki.
§ 7. Nõuded eraõigusliku juriidilise isiku juhtorgani liikme kandidaatidele
(2) Vallavalitsus peab asutaja-, liikme-, osaniku- ja aktsionäriõiguste teostamisel hoolitsema, et äriühingu, mittetulundusühingu ja sihtasutuse põhikirjas oleks sätestatud keeld olla nimetatud isiku juhtorgani liikmeks isikul:
(3) Volikogu peab hoolitsema, et äriühingu ja valla asutatud sihtasutuse põhikirjas oleks sätestatud, et:
§ 8. Valla esindajad eraõigusliku juriidilise isiku juhtorganis
§ 9. Valla esindaja määramise ja tagasikutsumise otsustamine
(1) Valla äriühingu nõukogu liikmed, nõukogu puudumisel juhatuse liikmed nimetab ja kutsub tagasi vallavalitsus oma korraldusega.
(2) Valla osalusega äriühingus kiidab vallavalitsus valla esindajatena nõukogusse määratavad või valitavad liikmed eelnevalt heaks vallavalitsuse istungil. Vallavalituse otsus vormistatakse protokolli märgitava otsusena.

matches:
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 6
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


§ 23 Õppeperiood
§ 24 Õppurite hindamine
§ 42 Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 03.01.2014, 40
Vastu võetud 26.03.2008 nr 4
30.11.2011 05.12.2011
Määrus kehtestatakse “Huvikooli seaduse” § 7 lõike 2 alusel.
Väike-Maarja Muusikakooli (edaspidi kool) põhimäärus sätestab kooli ametliku nime ja asukoha, kooli liigi vastavalt huviharidusstandardile, kooli tegevuse eesmärgi ja ülesanded, kooli juhtimis- ja õppekorralduse, koolitöötajate ja õppurite õigused ning kohustused, kooli finantseerimise alused, alused kooli ümberkorraldamiseks ja tegevuse lõpetamiseks ning põhimääruse muutmise korra.
Kooli ametlik nimi on Väike-Maarja Muusikakool.
Kooli asukoht on:
Pikk 2, Väike-Maarja alevik 46202, Lääne-Viru maakond.
(1) Kool on Väike-Maarja vallavalitsuse hallatav asutus, mille asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Väike-Maarja Vallavolikogu (edaspidi kooli pidaja).
(2) Kool tegutseb haridus- ja teadusministri antud koolitusloa alusel, mis on registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis. Koolitusloa taotleb huvikooli seaduses sätestatud korras kooli pidaja.
(3) Kool juhindub oma tegevuses kehtivatest õigusaktidest, eelkõige aga huvikooli seadusest, huviharidusstandardist, huviala riiklikest raamõppekavadest, Väike-Maarja Vallavolikogu ja Vallavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
Koolil on oma nimega pitsat.
(2) Asjaajamise korraldus reguleeritakse kooli asjaajamiskorraga, mille kehtestab kooli direktor käskkirjaga.
(1) Kooli tegevuse eesmärk on võimaldada riiklikust huvihariduse raamõppekavast lähtuvalt omandada muusikalist põhiharidust ja valmistada õppureid ette professionaalse muusikahariduse omandamiseks.
(2) Vastavalt vajadusele ja võimalustele võib kool võimaldada täiskasvanutele vabahariduslikku muusikaharidust.
(1) Kooli teeninduspiirkond on Väike-Maarja valla haldusterritoorium. Kool võimaldab muusikahariduse omandamist eelkõige Eesti rahvastikuregistri andmetel Väike-Maarja vallas elavatele lastele ja täiskasvanutele.
(2) Väljaspool Väike-Maarja valda elavaid lapsi võetakse vastu vabade kohtade olemasolul.
(3) Alaliselt väljaspool Väike-Maarja valda elavate õppurite vastuvõtuks esitab lapsevanem või õppuri seaduslik esindaja lisaks avaldusele garantiikirja elukohajärgsest kohalikust omavalitsusest, millega omavalitsus kohustub katma oma territooriumil alaliselt elava õppuri õpilaskoha maksumuse vastavalt kooli pidaja poolt kinnitatud õpilaskoha maksumusele ja selle alusel esitatavale arvele.
(4) Juhul, kui lapsevanem soovib ise õpilaskoha maksumuse eest tasuda, esitab ta selle kohta garantiikirja.
1) laste ja noorte muusikaalaste võimete avastamine ja kavakindel arendamine ning valla kultuurielu edendamine;
2) muusikaalase koostöö arendamine valla asutuste vahel;
4) koostöö korraldamine kooli ja valla muusikaelu edendamiseks teiste muusikaalaste ühingute, liitude ja asutustega;
5) koolitöötajatel täiendkoolituseks ja erialaste ning pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks tingimuste loomine.
(1) Muusikahariduse omandamine koolis toimub õppeastmete kaupa järgmiselt:
4) vaba õppekavaga õpe.
(2) Õppetegevus on organiseeritud huvialaliikide kaupa:
1) klahvpillid (klaver, akordion);
2) keelpillid (kitarr, viiul, tšello);
3) puhkpillid ( plokkflööt, flööt, klarnet, saksofon, trompet, tenor, tromboon, tuuba).
(3) Õppetegevus on organiseeritud kahe osakonnaga: põhiosakond ja üldosakond. Üldosakonnas saab õppida alates 3. klassist. Üldosakonna õppekavas on nõuded väiksemad kui põhiosakonnas. Põhiosakonna ja üldosakonna nõuded on kinnitatud õppe- ja ainekavades.
(1) Eelkooli ülesandeks on teha kindlaks lapse musikaalsuse aste, arendada seda ja äratada
huvi muusikaõpingute vastu.
(2) Põhikooli noorema astme ülesandeks on teatud muusikainstrumendile spetsialiseerumine
ja muusikalise alghariduse andmine.
(3) Põhikooli vanema astme ülesandeks on muusikalise põhihariduse võimaldmine ning
professionaalsuse tõstmine ja vajaduse korral ettevalmistamine professionaalse muusiku
õpingutele.
(4) Põhipilliõpe
1) klaveri huviala;
2) akordioni huviala;
3) kitarri huviala;
4) viiuli huviala;
5) tšello huviala;
6) flöödi huviala;
7) plokkflöödi huviala;
8) klarneti huviala;
9) saksofoni huviala;
10) trompeti huviala;
11) tenori huviala;
12) trombooni huviala;
13) tuuba huviala
(5) Vaba õppekavaga õpe
2) puhkpilli huviala;
3) viiuli huviala;
4) kitarri huviala;
5) basskitarri huviala;
6) laulu huviala
(6) Eelkool
1) plokkflöödi huviala;
2) laulu huviala
(7) Individuaalne lisaaine
1) klaver;
2) kitarr
(8) Rühmaained
1) solfedžo;
2) muusikalugu;
3) muusikateooria;
4) koosmusitseerimine
(1) Õpe toimub õppuri alus-, põhi-, üld-, kesk- või kutsealast huvikoolitust pakkuvate õppeasutuste õppetegevusest vabal ajal.
(4) Õppekorralduse aluseks on õppeaasta.
(1) Huviala riiklikust raamõppekavast lähtuvalt koostab kool muusikaalase huvihariduse omandamise õppekava.
(2) Õppekava registreerimiseks on kooli direktor pärast õppekava kinnitamist kohustatud õppekava esitama viie tööpäeva jooksul kooli pidajale. Kooli pidaja edastab andmed Eesti Hariduse Infosüsteemile.
(3) Ettepanekuid huvikooli õppekava muutmiseks, uue kehtestamiseks või olemasoleva kehtetuks tunnistamiseks võivad teha kooli pidaja või tema poolt selleks volitatud isik, huvikooli hoolekogu või õppenõukogu.
(4) Põhikooli noorema astme 2.-4. klassi ja vanema astme 5.-7. klassi võetakse õpilane, kes on läbinud eelnevad klassid muusikakooli riikliku õppekava alusel. Selleks peab õpilase seaduslik esindaja lisaks avaldusele esitama ka muusikakooli tunnistuse ja eriala individuaalplaani koopia.
(5) Vaba õppekavaga õppesse võib vastu võtta ka muudes õppevormides osalenud õppureid muusikaliste katsete alusel vastavalt nende tasemele õppenõukogu otsuse alusel.
(6) Lisa-aasta õppesse võetakse õppur, kes on muusikakooli põhikooli eelnevalt lõpetanud, kuid soovib õpet jätkata.
(7) Õppuri kooli vastuvõtmise vormistab direktor käskkirjaga.
(1) Õpperühmad moodustatakse klasside kaupa lähtuvalt õppurite vanusest ja tasemest.
Üldjuhul antakse pilliõpet individuaaltundides. Rühmad moodustakse muusikaloo õppeaines, solfedžos, muudes muusikateoreetilistes ainetes.
(2) Kooli lõpetamist tõendab kooli lõpudokument, milles kajastub koolis õppimise aeg ja läbitud õppeainete loend.
(2) Õppuri võib koolist välja arvata
1) kui õppur on põhjuseta puudunud järjest rohkem kui üks kuu;
§ 23. Õppeperiood
(5) Õppevahejad koolis on samal ajal üldhariduskooli õppeaasta koolivaheagadega‚mis on igaks õppeaastaks määratud haridus- ja teadusministri määrusega.
§ 24. Õppurite hindamine
(1) Kooli juhib direktor, kes tagab kooli tulemusliku ja häireteta töö ning kodukorra täitmise. Direktor vastutab kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Direktor peab vajadusel kooli ja enda tegevusest andma aru vallavalitsusele
kui teenistusliku järelevalve korraldajale või eelnimetatu poolt volitatud isikutele.
1) teeb kooli kasuks kooli pidaja nimel tehinguid, mis on vajalikud kooli, selle alusel antud õigusaktide või põhimääruses ja direktori töölepingus sätestatud ülesannete täitmiseks;
4) sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepingud kooli töötajatega kaks sõna;
8) esitab vähemalt üks kord aastas aruande kooli tegevusest hoolekogule ja kooli pidajale;
(1) Kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab ja korraldab vallavalitsus välja avaliku konkursi.
Direktorit asendab direktori puhkusel või töölähetuses olemise ajal, haigestumise või vabastamise korral kõigi õiguste ja kohustustega isik, kellele on töölepingu või asutuse juhi käskkirjaga tehtud ülesandeks asendatava direktori ülesannete täitmine.
(7) Õppenõukogu koosolekud protokollitakse. Protokoll peab vastama asjaajamise korraldamist reguleerivatele õigusaktidele ning olema kättesaadav hiljemalt neljandal päeval koosoleku toimumise päevast arvates. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
Kooli hoolekogu (edaspidi hoolekogu) on kooli juures tegutsev organ, kelle ülesanne on suunata kooli tegevust ning teha ettepanekuid kooli direktorile ja kooli pidajale kooli arengu, vara ja eelarvega seotud küsimustes.
(2) Hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja esindaja, vastavalt õppenõukogu otsusele vähemalt kaks õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate esindajat (v.a kooli direktor), lastevanemate üldkoosoleku otsusel vähemalt kaks lastevanemate ja õppurite esindajat, kooli toetavate organisatsioonide esindajad või muud isikud.
(3) Hoolekogu koosseisu kinnitab kooli direktori ettepanekul vallavalitsus. (muudetud Väike-Maarja Vallavolikogu 30.11.2011 määrusega nr 25, jõustunud 05.12.2011)
(6) Hoolekogu esimehe valimised korraldab esimesel koosolekul huvikooli direktor.
6) teeb ettepanekuid kooli tasuliste teenuste ja huvihariduse andmisel lastevanemate poolt kaetava osalustasu kehtestamise ning selle suuruse kohta;
(7) Hoolekogu võtab otsuseid vastu avalikul hääletamisel. Otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab rohkem koosolekul viibivatest liikmetest kui vastu. Hoolekogu otsused on kooli direktorile täitmiseks.
(8) Hoolekogu koosolekud protokollitakse. Protokolli koostamiseks nimetatakse koosoleku algul protokollija. Protokoll peab vastama asjaajamise korraldamist reguleerivatele õigusaktidele ning olema kättesaadav hiljemalt neljandal päeval koosoleku toimumise päevast arvates. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(1) Koolitöötajad on pedagoogid (direktor, õpetaja, kontsertmeister).
(2) Koolitöötajate koosseisu kinnitab direktor käskkirjaga, kooskõlastades selle eelnevalt kooli pidajaga.
(1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad Väike-Maarja vallalt või teiste isikutelt ja asutustelt koolile sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, rahalised vahendid, inventar ja muu vara.
(2) Kooli valduses olev vara on kooli pidaja omand.
(1) Kooli tegevust finantseerib kooli pidaja valla eelarvest ja muudest allikatest saadud vahenditest.
(3) Õppekulude osaliseks katmiseks on koolil õigus võtta õppetasu. Õppetasu suuruse kinnitab hoolekogu ettepanekul kooli pidaja.
(6) Kooli eelarve täitmise aruande kinnitab kooli pidaja.
Vallavalitsusel on õigus otsustada õpilase õppetasust vabastamise üle või teha õppetasu maksmisel soodustusi.
Kool esitab oma tegevuse kohta finants- ja statistilisi aruandeid õigusaktidega kehtestatud korras ning tähtaegadel.
(3) Kooli finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib vallavalitsus.
§ 42. Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
1) kool ühendatakse teise kooliga, kusjuures ühendatavad asutused lõpetavad tegevuse ja nende baasil moodustatakse uus kool;
2) kool liidetakse teise kooliga ja liidetav asutus lõpetab tegevuse;
3) kool jaotatakse vähemalt kaheks kooliks ja jagunev asutus lõpetab tegevuse.
(5) Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine võib toimuda ainult pärast õppeperioodi lõppu.
(6) Kooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsusest teatatakse kirjalikult lapsevanematele, koolitöötajatele ning Haridus- ja Teadusministeeriumile vähemalt neli kuud enne ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise tähtaega.
Määrus jõustub 01.04.2008.a.