Keskkonnaministri 6. aprilli 2011. a määruse nr 25 „Nõuded vesikonna veeseireprogrammide kohta” muutmine – Riigi Teataja
Keskkonnaministri 6. aprilli 2011. a määruse nr 25 „Nõuded vesikonna veeseireprogrammide kohta” muutmine
RT I, 01.07.2016, 1
Vastu võetud 22.06.2016 nr 16
Määrus kehtestatakse veeseaduse § 37 lõike 4 alusel.
Keskkonnaministri 6. aprilli 2011. a määruses nr 25 „Nõuded vesikonna veeseireprogrammide kohta” tehakse järgmised muudatused:
„(4) Vesikonnaspetsiifiline saasteaine käesoleva määruse tähenduses on ohtlik aine, mida vesikonnas kasutatakse ja mille esinemine vees või veekogu põhjasettes vee-elustikule ohtlikul määral on tõenäoline ning mida seetõttu võetakse arvesse pinnaveekogumi ökoloogilise seisundi hindamisel.”;
2) paragrahvi 3 lõike 3 punktist 5 jäetakse välja sõna „aastas”;
3) paragrahvi 4 punktid 3 ja 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) hinnata pinnaveekogumite ja territoriaalvee pikaajalisi looduslikke muutusi ning inimtegevusest põhjustatud pikaajalisi pinnaveekogumite seisundi ja territoriaalvee keemilise seisundi muutusi;
4) hinnata veekogude põhjasettes või vee-elustikus akumuleeruvate prioriteetsete ainete, muude saasteainete ja vesikonnaspetsiifiliste saasteainete sisalduse pikaajalisi muutusi;”;
4) paragrahvi 5 lõike 3 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) punktides, mis olid määratud nõukogu otsuse (EMÜ) nr 77/795, millega kehtestatakse ühenduses mageda pinnavee kvaliteedi alase teabevahetuse ühine kord (EÜT L 334, lk 29–36, eestikeelne eriväljaanne: peatükk 15, kd 01, lk 63–70), I lisas;”;
5) paragrahvi 6 lõiked 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire käigus kogutakse pinnaveekogumi ja territoriaalvee keemilise seisundi, ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali hindamiseks andmeid eelkõige nende veeseaduse § 265 lõike 10 alusel kehtestatud määruses loetletud prioriteetsete ainete ja prioriteetsete ohtlike ainete kohta, mida on vesikonna territooriumil kasutatud või keskkonda heidetud, ning muude saasteainete ja vesikonnaspetsiifiliste saasteainete kohta, mida on märkimisväärses koguses vesikonna territooriumil kasutatud või keskkonda heidetud.
(3) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire käigus kogutakse veekogu põhjasettes või vee-elustikus akumuleeruvate prioriteetsete ainete ja muude saasteainete sisalduse pikaajaliste muutuste hindamiseks eelkõige andmeid antratseeni, bromodifenüüleetrite, kaadmiumi ja selle ühendite, C10–13-kloroalkaanide, di(2-etüülheksüül)ftalaadi, fluoranteeni, heksaklorobenseeni, heksaklorobutadieeni, heksaklorotsükloheksaani, plii ja selle ühendite, elavhõbeda ja selle ühendite, pentaklorobenseeni, benso(a)püreeni, benso(b)fluoranteeni, benso(k)fluoranteeni, benso(g,h,i)perüleeni, indeno(1,2,3-cd)püreeni, tributüültina ühendite, dikofooli, perfluorooktaansulfoonhappe ja selle derivaatide, kinoksüfeeni, polüklooritud dibenso-p-dioksiinide, polüklooritud dibensofuraanide, dioksiinisarnaste polüklooritud bifenüülide, heksabromotsüklododekaani, heptakloori, heptakloorepoksiidi, 4-nonüülfenooli ja 4-(1,1’,3,3’-tetrametüülbutüül)fenooli sisalduse kohta.”;
6) paragrahvi 6 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
„(4) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 loetletud ainetele ja ühenditele kogutakse pinnaveekogumite ülevaateseire käigus saasteainesisalduse pikaajaliste muutuste hindamiseks andmeid veekogu põhjasettes või vee-elustikus akumuleeruvate vesikonnaspetsiifiliste saasteainete kohta.
(5) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee ülevaateseire käigus kogutakse andmeid veekogu põhjasettes või vee-elustikus akumuleeruva aine sisalduse kohta vees juhul, kui veekogu põhjasette või vee-elustiku analüüsi tulemus või akuutne kokkupuude heitega viitab, et on olemas oht veekeskkonnale või veekeskkonna kaudu.”;
7) paragrahvi 8 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Aeglaselt muutuvate hüdromorfoloogiliste kvaliteedinäitajate või muude tunnuste ülevaateseiret võib teha ka harvem, kui tehniliste teadmiste ja ekspertarvamusega on põhjendatud muu ajavahemik.”;
8) paragrahv 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 10. Proovide, katsepüükide või vaatluste vähim sagedus vooluveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate või muude tunnuste määramiseks
Vooluveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate või muude tunnuste määramiseks peab ühes seirepunktis või ühel seirealal proovide, katsepüükide või vaatluste tegemise sagedus olema vähemalt järgmine:
Kvaliteedinäitaja või tunnus
Ühes seirepunktis või ühel seirealal proovide,
katsepüükide või vaatluste vähim sagedus
Vee füüsikalis-keemilised kvaliteedinäitajad või tunnused
Temperatuur (tº)
Lahustunud hapniku sisaldus (O2)
Üldlämmastiku sisaldus (Nüld)
Ammooniumioonide sisaldus (NH4+)
Nitraatioonide sisaldus (NO3-)
Üldfosfori sisaldus (Püld)
Fosfaatioonide sisaldus (PO43-)
Keemiline permanganaatne hapnikutarve (KHT-Mn)
Värvus Pt-Co skaala järgi (ºPt/Co)
Vesikonnaspetsiifiliste saasteainete sisaldus vees
Vesikonnaspetsiifiliste saasteainete sisaldus veekogu põhjasettes või vee-elustikus
Bioloogilised kvaliteedinäitajad või tunnused
Kvaliteedielement: fütoplankton
Klorofülli a sisaldus (Chl a), ainult Emajões, Narva jões ja Narva veehoidlas
Fütoplanktoni liigid, arvukus ja biomass; ainult Emajões, Narva jões ja Narva veehoidlas
Jõe potamoplanktiline indeks (RPI)
Kvaliteedielement: fütobentos ja suurtaimestik
Bentiliste ränivetikate liigid ja arvukus
Ränivetikate spetsiifiline reostustundlikkuse indeks (IPS)
Ränivetikate Watanabe indeks (WAT)
Ränivetikate troofsusindeks (TDI)
Suurtaimede liigid ja ökoloogilised rühmad, arvukus, dominantsed liigid ja rühmad
Jõgede suurtaimestiku indeks (MIR)
Kvaliteedielement: suurselgrootud
Suurselgrootute liigid ja arvukus
Suurselgrootute taksonirikkus (T)
Suurselgrootute tundlike taksonite arv (EPT)
Suurselgrootute Shannoni taksonierisus (H’)
Suurselgrootute taksoni keskmine tundlikkus (ASPT)
Suurselgrootute Taani vooluveekogude fauna indeks (DSFI), välja arvatud Narva jões, Narva veehoidlas ja Emajões
Kvaliteedielement: kalastik
Kalaliigid, nende arvukus ja vanusestruktuur
Jõgede kalastiku indeks (JKI)
Hüdromorfoloogilised kvaliteedinäitajad või tunnused
Kvaliteedielement: veerežiim
Veetase hüdroloogilise seire punktis
Vooluhulk hüdroloogilise seire punktis (arvutuslik)
Veerežiimi inimtekkelised muutused
1 kord veemajanduskavaga hõlmatud
ajavahemiku kestel või harvemini
Ühendatus põhjaveega
Kvaliteedielement: tõkestamatus
Tõkestamatus pikisuunas
ajavahemiku kestel
Kvaliteedielement: morfoloogilised tingimused
Valgala pindala ja valgala maakate
Kalda iseloom
Põhja iseloom
Põhi bioloogilise seire alal
1 kord aastas, bioloogilise seirega samal ajal
Looklevus
Peamise voolusängi sidusus lammialadega
Kalda veekaitsevööndi looduslikkus
ajavahemiku kestel või harvemini”;
„(1) Maismaa seisuveekogumi füüsikalis-keemiliste kvaliteedinäitajate, välja arvatud vesikonnaspetsiifilised saasteained, määramiseks võetakse proove Peipsi järves aprillist oktoobrini ja kõigis teistes maismaa seisuveekogumites maist oktoobrini.”;
10) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Maismaa seisuveekogumi vees vesikonnaspetsiifiliste saasteainete sisalduse määramiseks võetakse veeproove võrdsete ajavahemike järel, kusjuures vähemalt üks proov tuleb võtta madalveeperioodil ja üks proov kõrgveeperioodil.”;
11) paragrahv 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 12. Proovide, katsepüükide või vaatluste vähim sagedus maismaa seisuveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate või muude tunnuste määramiseks
Maismaa seisuveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate või muude tunnuste määramiseks peab ühes seirepunktis või ühel seirealal proovide, katsepüükide või vaatluste sagedus olema vähemalt järgmine:
Läbipaistvus Secchi ketta meetodil (SD)
Keemiline hapnikutarve Cr järgi (KHT-Cr)
Keemiline permanganaatne hapnikutarve (KHT-Mn); ainult VI tüübis, Võrtsjärves
Kollane aine (KA)
Sulfaatioonide sisaldus (SO42-)
Kloriidioonide sisaldus (Cl-); ainult VIII tüübis, rannajärvedes
Klorofülli a sisaldus (Chl a)
Fütoplanktoni liigid, arvukus ja biomass
Fütoplanktoni koondindeks
Pielou ühetaolisuse indeks
Fütoplanktoni kooslus
Ränivetikate biomass (ainult VI tüübis, Võrtsjärves)
Sinivetikate protsent (%) fütoplanktoni biomassis (ainult VII tüübis, Peipsi järves)
Kvaliteedielement: fütobentos
Kvaliteedielement: suurtaimestik
Suurtaimede liigid ja ökoloogilised rühmad, arvukus, dominantsed liigid ja rühmad, leviku sügavuspiirid
Suurselgrootute liigid ja arvukus litoraalis
Suurselgrootute happelisusindeks (A); ainult järvetüüpides II, III, IV ja V
Kalaliigid, nende arvukus, mass ja vanusestruktuur
Keskmine saak võrguöö kohta (CPUE)
Veemaht (arvutuslik)
12 korda aastas, 1 kord veemajanduskavaga
hõlmatud ajavahemiku kestel või harvemini
Veevahetus (arvutuslik)
Järvenõgu
Kaldavööndi looduslikkus
Kaldaala looduslikkus
Litoraali looduslikkus
Inimmõju tugevus
Põhjasetted (ainult VIII tüüp, rannajärved)
ajavahemiku kestel”;
„(1) Rannikuveekogumi fütoplanktoni, veetaimestiku, suurselgrootute kvaliteedinäitajate ja füüsikalis-keemiliste kvaliteedinäitajate, välja arvatud vesikonnaspetsiifilised saasteained, sisalduse määramiseks võetakse proove maist oktoobrini võrdsete ajavahemike järel.
(2) Rannikuveekogumis vesikonnaspetsiifiliste saasteainete sisalduse määramiseks võetakse veeproove võrdsete ajavahemike järel, kusjuures vähemalt üks proov tuleb võtta rannikuveekogumisse voolavate vooluveekogumite madalveeperioodil ja üks proov kõrgveeperioodil.”;
13) paragrahv 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 14. Proovide, katsepüükide või vaatluste vähim sagedus aastas rannikuveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate või muude tunnuste määramiseks
Rannikuveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate või muude tunnuste määramiseks peab ühes seirepunktis või ühel seirealal proovide, katsepüükide või vaatluste sagedus olema vähemalt järgmine:
Suurtaimede liigid, katvus ja biomass
Põhjataimestiku sügavuslevik
Põisadru sügavuslevik
Kõrgemate taimede sügavuslevik
Mitmeaastaste liikide osakaal
Oportunistlike liikide osakaal
Mändvetikate katvuse osakaal
Põisadru katvuse osakaal
Suurselgrootute liigid, arvukus ja biomass
Suurselgrootute zoobentose koosluse indeks (ZKI)
Suurselgrootute fütobentose vööndi elupaiga mitmekesisuse indeks (FDI)
Suurselgrootute kiviste põhjade indeks (KPI)
Magevee sissevoolu looduslikkus
Peamiste hoovuste suund, kiirus ja looduslikkus
Sügavuse vaheldumine
Veekogumi põhja struktuur ja põhja iseloom
14) paragrahvi 19 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee operatiivseire käigus kogutakse andmeid veeseaduse § 265 lõike 10 alusel kehtestatud määruses nimetatud aine sisalduse kohta, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:
1) prioriteetse aine, prioriteetse ohtliku aine, muu saasteaine või vesikonnaspetsiifilise saasteaine esinemine vees üle asjaomase piirväärtuse on ülevaateseire käigus kindlaks tehtud;
2) aine sisalduse suurenemine põhjasettes või vee-elustikus on ülevaateseire käigus kindlaks tehtud;
3) aine sisaldus põhjasettes või vee-elustikus või akuutne kokkupuude heitega viitab, et on olemas oht veekeskkonnale või veekeskkonna kaudu;
4) prioriteetset ainet või prioriteetset ohtlikku ainet heidetakse vette või pinnasesse;
5) muud saasteainet või vesikonnaspetsiifilist saasteainet heidetakse märkimisväärses koguses vette või pinnasesse.”;
15) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee operatiivseire käigus kogutakse infot veekogu põhjasettes või vee-elustikus akumuleeruva aine sisalduse kohta vees juhul, kui vee või veekogu põhjasette või vee-elustiku analüüsi tulemus või akuutne kokkupuude heitega viitab, et on olemas oht veekeskkonnale või veekeskkonna kaudu.”;
16) paragrahvi 20 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Pinnaveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate või tunnuste, välja arvatud veetaseme ja vooluhulga, operatiivseiret tehakse veemajanduskavaga hõlmatud ajavahemikus vähemalt kahel valitud seireaastal.”;
17) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Pinnaveekogumi veetaseme ja vooluhulga operatiivseiret tehakse igal aastal.”;
18) paragrahvi 20 lõiked 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Pinnaveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate või tunnuste operatiivseire sagedust võib vähendada või operatiivseire lõpetada, kui operatiivseire käigus kogutud info ja muu täiendava info põhjal selgub, et hüdromorfoloogilise, punkt- või hajukoormuse (edaspidi koormus) mõju pinnaveekogumile ei ole märkimisväärne või see koormus on lakanud olemast.
(3) Pinnaveekogumi ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali kvaliteedinäitajate operatiivseire sagedust võib vähendada lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tingimustele ka juhul, kui koormus on ajas ühtlane või koormuse ajaline dünaamika on teada või koormuse põhjus on teada, koormuse kõrvaldamise või vähendamise meetmete rakendamist on alustatud ja uusi koormusallikaid ei ole lisandunud. Pärast koormuse vähendamise või kõrvaldamise meetmete rakendamist võib operatiivseire sagedust vähendada, kui tagatakse seire suure koormusega ja vee-elustiku jaoks olulisel ajavahemikul.”;
19) paragrahvi 20 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Pinnaveekogumi ja territoriaalvee keemilise seisundi kvaliteedinäitajate operatiivseire sagedust võib vähendada või operatiivseire lõpetada, kui see on tehniliste teadmiste või ekspertarvamusega põhjendatud, sealhulgas juhul, kui operatiivseire käigus kogutud info ja muu täiendava info põhjal selgub, et seiratavat saasteainet vees enam ei ole või oht veekeskkonnale või veekeskkonna kaudu puudub.”;
20) paragrahvi 22 lõiked 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee keemilise seisundi operatiivseire proovide sagedus peab võimaldama tuvastada prioriteetse aine, prioriteetse ohtliku aine, muu saasteaine või vesikonnaspetsiifilise saasteaine sisaldust punkt- või hajukoormusallika ümbruses ja hinnata saastatuse vähendamise meetmete tõhusust pinnaveekogumites ja territoriaalvees.
(2) Pinnaveekogumite ja territoriaalvee keemilise seisundi operatiivseire käigus võetakse veeseaduse § 265 lõike 10 alusel kehtestatud määruses loetletud ainete ja vajadusel muude saasteainete sisalduse määramiseks aasta jooksul vähemalt kaksteist proovi.”;
21) paragrahvi 24 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Nitraaditundliku ala vooluveekogumis mõõdetakse temperatuuri (tº), lahustunud hapniku (O2) sisaldust, hapniku küllastusprotsenti (O2%), pH-d, elektrijuhtivust ning määratakse laboratoorselt üldlämmastiku, ammooniumioonide (NH4+), nitraatioonide (NO3-), üldfosfori, fosfaatioonide (PO4-), pestitsiidide, pestitsiidide toimeainete, sealhulgas nende metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste sisaldus.”;
22) paragrahvi 25 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Pinnaveekogumitel, millest võetakse vett joogivee tootmiseks aasta keskmisena üle 100 m³ ööpäevas, tehakse lisaks seiret, et määrata pinnaveekogumites nende prioriteetsete ohtlike ainete sisaldus, mida on nendesse pinnaveekogumitesse heidetud, prioriteetsete ainete, muude saasteainete ja vesikonnaspetsiifiliste saasteainete sisaldus, mida on märkimisväärses koguses nendesse pinnaveekogumitesse heidetud, millele on veeseaduse § 13 lõike 2 alusel kehtestatud piirväärtus joogivees ja mida joogivee käitleja ei kontrolli.”;
23) paragrahvi 32 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Põhjaveekogumite koguselise seisundi seiret tehakse igal aastal ja põhjaveetaset mõõdetakse vähemalt 12 korda aastas, välja arvatud juhul, kui ekspertarvamuse ja tehnilise teadmisega on põhjendatud väiksem seiresagedus.”;
24) paragrahvi 33 lõike 1 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) kirjeldada ja analüüsida põhjavee keemilises koostises toimuvaid inimtegevusest põhjustatud pikaajalisi muutusi;”;
25) paragrahvi 35 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) kirjeldada ja analüüsida põhjavee keemilises koostises toimuvaid inimtegevusest põhjustatud pikaajalisi muutusi;”;
26) paragrahvi 37 lõikes 1 asendatakse sõna „veekompleksidest” sõnaga „põhjaveekihtidest”;
27) paragrahvi 37 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Igas põhjaveekogumis kogutakse vähemalt üks kord aastas käesoleva määruse § 36 lõike 1 punkti 1 kohaseid andmeid elektrijuhtivuse, pH, lahustunud hapniku sisalduse (O2), keemilise permanganaatse hapnikutarbe (KHT-Mn), ammooniumioonide (NH4+), nitraatioonide (NO3-), nitritioonide (NO2-), kloriidioonide (Cl-), sulfaatioonide (SO42-), üldfosfori ja fosfaatioonide (PO43-) sisalduse kohta ning muude asjakohaste põhjavee keemilist koostist iseloomustavate näitajate kohta, piiriüleses põhjaveekogumis lisaks ka nende näitajate kohta, mis on vajalikud põhjaveevooluga seotud kasutusotstarvete seisukohalt.”;
28) paragrahvi 37 lõikes 5 asendatakse väljend „lõigetes 3 ja 4” väljendiga „lõigetes 2–4”;
29) paragrahvi 42 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
30) paragrahvi 42 lõiked 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Nitraaditundlikul alal asuvas põhjaveekogumi seirepunktis mõõdetakse põhjavees temperatuuri (tº), lahustunud hapniku (O2) sisaldust, pH-d ja elektrijuhtivust ning määratakse laboratoorselt üldlämmastiku, ammooniumioonide (NH4+), nitraatioonide (NO3-), nitritioonide (NO2-), üldfosfori, fosfaatioonide (PO43-) ja muude asjakohaste näitajate ja ainete sisaldus kaks kuni neli korda igal aastal.
(3) Nitraaditundlikul alal asuvas põhjaveekogumi seirepunktis määratakse põhjavees laboratoorselt pestitsiidide, pestitsiidide toimeainete, sealhulgas nende metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste sisaldus vähemalt üks kord igal aastal.”;
31) määrust täiendatakse 5. peatükiga järgmises sõnastuses:
Vesikonna veeseire kvaliteedi tagamise nõuded
§ 43. Vesikonna veeseire kvaliteedi tagamise üldpõhimõtted
Kõik vesikonna veeseire tegevused peavad olema jälgitavad, tõendatavad ja korratavad.
Pinnaveekogumite ja territoriaalvee seisundi seire kvaliteedi tagamise nõuded
§ 44. Pinnaveekogumite ja territoriaalvee keemilise seisundi kvaliteedinäitajate ja füüsikalis-keemiliste kvaliteedinäitajate seire kvaliteedi tagamise nõuded
Pinnaveekogumite ja territoriaalvee keemilise seisundi kvaliteedinäitajate ja füüsikalis-keemiliste kvaliteedinäitajate seirele kohaldatakse veeseaduse §-s 121 veeuuringute kohta sätestatud nõudeid.
§ 45. Pinnaveekogumite bioloogiliste kvaliteedinäitajate seire kvaliteedi tagamise nõuded
Pinnaveekogumite bioloogiliste kvaliteedinäitajate proovide võtmisel, proovide analüüsil ja vaatluste tegemisel järgitakse eelistatult käesoleva määruse §-des 46–49 loetletud standardeidi, või muid riigisiseseid või rahvusvahelisi standardeid või valdkonnas üldtunnustatud meetodeid ja metoodikaid, mis tagavad samaväärse teadusliku kvaliteedi ja võrreldavusega andmete saamise.
§ 46. Pinnaveekogumite fütoplanktoni seire kvaliteedi tagamise nõuded
Pinnaveekogumite ja pinnaveekogumitega hõlmamata pinnavee fütoplanktoni proovide võtmisel ja analüüsil järgitakse eelistatult ühte või mitut järgmist standardit:
1) EVS-EN 15204 „Water quality – Guidance standard on the enumeration of phytoplankton using inverted microscopy (Utermöhl technique)”;
2) EVS-EN 15972 „Water quality – Guidance on quantitative and qualitative investigations of marine phytoplankton”;
3) ISO 10260 „Water quality – Measurement of biochemical parameters – Spectrometric determination of the chlorophyll-a concentration”.
§ 47. Pinnaveekogumite fütobentose ja suurtaimestiku seire kvaliteedi tagamise nõuded
Pinnaveekogumite ja pinnaveekogumitega hõlmamata pinnavee fütobentose ja suurtaimestiku proovide võtmisel, proovide analüüsil ja vaatluste tegemisel järgitakse eelistatult ühte või mitut järgmist standardit:
1) EVS-EN 15460 „Water quality – Guidance standard for the surveying of macrophytes in lakes”;
2) EVS-EN 14184 „Water quality – Guidance for the surveying of aquatic macrophytes in running waters”;
3) EVS-EN 15708 „Water quality – Guidance standard for the surveying, sampling and laboratory analysis of phytobenthos in shallow running water”;
4) EVS-EN 13946 „Water quality – Guidance for the routine sampling and preparation of benthic diatoms from rivers and lakes”;
5) EVS-EN 14407 „Water quality – Guidance for the identification and enumeration of benthic diatom samples from rivers and lakes”.
§ 48. Pinnaveekogumite suurselgrootute seire kvaliteedi tagamise nõuded
Pinnaveekogumite suurselgrootute proovide võtmisel, proovide analüüsil ja vaatluste tegemisel järgitakse eelistatult ühte või mitut järgmist standardit:
1) EVS-EN ISO 10870 „Water quality – Guidelines for the selection of sampling methods and devices for benthic macroinvertebrates in fresh waters”;
2) EVS-EN 15196 „Water quality – Guidance on sampling and processing of the pupal exuviae of Chironomidae (Order Diptera) for ecological assessment”;
3) EVS-EN 16150 „Water quality – Guidance on pro-rata Multi-Habitat sampling of benthic macro-invertebrates from wadeable rivers”;
4) EVS-EN ISO 19493 „Water quality – Guidance on marine biological surveys of hard-substrate communities”;
5) EVS-EN ISO 16665 „Water quality – Guidelines for quantitative sampling and sample processing of marine soft-bottom macrofauna”.
§ 49. Pinnaveekogumite kalastiku seire kvaliteedi tagamise nõuded
Pinnaveekogumite kalastiku proovide võtmisel, proovide analüüsil ja vaatluste tegemisel järgitakse eelistatult ühte või mitut järgmist standardit:
1) EVS-EN 14962 „Water quality – Guidance on the scope and selection of fish sampling methods”;
2) EVS-EN 14011 „Water quality – Sampling of fish with electricity”;
3) EVS-EN 15910 „Water quality – Guidance on the estimation of fish abundance with mobile hydroacoustic methods”;
4) EVS-EN 14757 „Water quality – Sampling of fish with multi-mesh gillnets”.
§ 50. Pinnaveekogumite veetaseme, voolukiiruse ja vooluhulga seire kvaliteedi tagamise nõuded
(1) Pinnaveekogumite ja muu pinnavee veetaseme, voolukiiruse ja vooluhulga seirele kohaldatakse veeseaduse §-s 121 veeuuringute kohta sätestatud nõudeid.
(2) Kui veetaset, voolukiirust ja vooluhulka mõõdetakse või hinnatakse täiendava infona vee-elustiku seirealal, võib jätta veeseaduse §-s 121 veeuuringute kohta sätestatud nõuded kohaldamata, kui mõõtmisel või hinnangu andmisel on täidetud käesoleva määruse §-s 43 sätestatud põhimõte.
§ 51. Pinnaveekogumite üldiste hüdromorfoloogiliste kvaliteedinäitajate ja muude tunnuste seire kvaliteedi tagamise nõuded
Käesoleva määruse §-s 49 loetlemata hüdromorfoloogiliste kvaliteedinäitajate ja muude tunnuste seirel pinnaveekogumites järgitakse eelistatult ühte või mitut järgmist standardit:
1) EVS-EN 14614 „Water quality – Guidance standard for assessing the hydromorphological features of rivers”;
2) EVS-EN 16039 „Water quality – Guidance standard on assessing the hydromorphological features of lakes”.
Põhjaveekogumite koguselise ja keemilise seisundi seire kvaliteedi tagamise nõuded
§ 52. Põhjaveekogumite koguselise ja keemilise seisundi seire kvaliteedi tagamise nõuded
Põhjaveekogumite koguselise ja keemilise seisundi seirele kohaldatakse veeseaduse §-s 121 veeuuringute kohta sätestatud nõudeid.”;
32) määruse pealkirja täiendatakse normitehnilise märkusega järgmises sõnastuses:
„Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitikaalane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1–73), muudetud Euroopa Parlamendi ja Nõukogu otsusega nr 2455/2001/EÜ (ELT L 331, 15.12.2001, lk 1–5), direktiiviga 2008/32/EÜ (EÜT L 81, 20.3.2008, lk 60–61), direktiiviga 2008/105/EÜ (EÜT L 348, 24.12.2008, lk 84–97), direktiiviga 2009/31/EÜ (ELT L 140, 5.6.2009, lk 114–135), direktiiviga 2013/39/EL (ELT L 226, 24.08.2013, lk 1–17), direktiiviga 2013/64/EL (ELT L 353, 28.12.2013, lk 8–12) ja direktiiviga 2014/101/EL (ELT L 311, 31.10.2014, lk 32–33);
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2008/105/EÜ, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse nõukogu direktiive 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ, 86/280/EMÜ ja tunnistatakse need seejärel kehtetuks ning muudetakse direktiivi 2000/60/EÜ (ELT L 348, 24.12.2008, lk 84–97), muudetud direktiiviga 2013/39/EL (ELT L 226, 24.08.2013, lk 1–17);
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (EÜT L 372, 27.12.2006, lk 19–31) muudetud Komisjoni direktiiviga 2014/80/EL (ELT L 182, 21.06.2014, lk 52–55).”.
i Määruses loetletud ja viidatud standardite kohta annab eestikeelset teavet Keskkonnaministeeriumi veeosakond.


text:
Olulisi muudatusi pankrotiseaduses - Raamatupidaja
08. aprill 2010 15:50
01. jaanuaril 2010 jõustus pankrotiseaduse (PankrS) uus redaktsioon, millega on sätestatud pankrotimenetluses mitu olulist muudatust. Alljärgnevalt käsitleme neist kahte.
Algatamine ja väljakuulutamine
Esimene ning vägagi oluline muudatus puudutab pankrotimenetluse algatamise ja väljakuulutamisega seonduvat. Nimelt algas kuni käesoleva aasta alguseni kehtinud pankrotiseaduse kohaselt pankrotimenetlus pankrotiavalduse esitamisega. See ei tähendanud siiski, et isik, kelle suhtes oli pankrotiavaldus esitatud, oleks ka reaalselt pankrotis olnud. Nii vana kui ka uue pankrotiseaduse kohaselt on isik pankrotis ikkagi alles siis, kui kohus on oma otsusega isiku pankroti välja kuulutanud (PankrS § 31 lg 1).
Selline kahendsüsteem, kus pankrotimenetluse algatamine ei tähendanud veel ilmtingimata isiku pankrotti, tekitas praktikas arusaadavalt palju segadust ja probleeme, kuna kolmandatel isikutel tekkisid paratamatult kahtlused oma koostööpartneri maksevõimes. Esines olukordi, kus isiku suhtes alusetult esitatud pankrotiavaldus päädis ka tegelikkuses isiku pankroti väljakuulutamisega, sest isiku äripartnerid olid kaotanud tema suhtes usalduse, mis omakorda tõi kaasa majandusliku tagasilöögi.
Pankrotiseaduse muudatustega on ülalkirjeldatud kahendsüsteem likvideeritud. Seega otsustab uue seaduse kohaselt kohus olukorras, kus isiku suhtes on esitatud pankrotiavaldus, ajutise halduri määramise ning pärast viimase arvamuse ärakuulamist võlgniku majandusliku seisundi kohta otsustab kohus, kas kuulutada välja isiku pankrot või mitte. Pankroti väljakuulutamine tähendab ühtlasi pankrotimenetluse algatamist.
Kaalukas sisuline muudatus puudutab pankrotimenetluse väljakuulutamise regulatsiooni juriidilisest isikust võlgniku puhul. PankrS uus § 31 lg 1 sätestab, et juriidilisest isikust võlgniku pankroti väljakuulutamiseks on vajalik vaid võlgniku maksejõuetus (maksejõuetuse mõiste sätestavad PankrS § 1 lg-d 2 ja 3). Seega ei pea kohus pankrotiseaduse muudatuste kohaselt pankroti väljakuulutamiseks enam kontrollima, kas võlausaldajal on näiteks kindla suurusega põhjendatud nõue võlgniku vastu või mitte, samuti muid pankrotiseaduse § 15 lg-s 3 nimetatud asjaolusid. See parandus tuleneb asjaolust, et juhul, kui juriidilise isiku püsiv maksejõuetus on juba tuvastatud, tuleb pankrot välja kuulutada ja muudel asjaoludel ei ole enam tähtsust. Nimetatud järeldus tuleneb otseselt seaduses sätestatud juhatuse liikmete kohustusest esitada püsiva maksejõuetuse puhul pankrotiavaldus.
Eelnevalt juriidilise isiku kohta öeldu ei kehti aga täielikult füüsilisest isikust võlgniku suhtes, sest maksejõuetu füüsilise isiku puhul ei saa olla eesmärgiks kõrvaldada ta käibest. Nii sätestabki PankrS § 31 lg 2, et olenemata sellest, kas füüsilisest isikust võlgnik on maksejõuetu või mitte, jätab kohus tema pankroti välja kuulutamata, kui esineb seaduses sätestatud alus ajutise halduri nimetamata jätmiseks. Eeltoodu tähendab, et füüsilisest isikust võlgniku puhul peab kohus kontrollima näiteks seda, kas võlausaldaja nõue on olemas ja kas see on põhjendatud, samuti muid PankrS § 15 lg 3 nimetatud asjaolusid.
Siiski tuleb märkida, et PankrS § 15 lg 2 kohaselt võib kohus jätta ajutise halduri sootuks nimetamata, seda olukorras, kus pankrotiavalduse on esitanud füüsilisest isikust võlgnik ise ning võlgniku varaline olukord on sedavõrd halb, et tema maksejõuetus on ilmne. Sel juhul võib kohus kuulutada pankroti välja kümne päeva jooksul alates füüsilisest isikust võlgniku enda esitatud pankrotiavalduse saamisest.
Teine oluline seadusemuudatus puudutab pandipidaja (sh hüpoteegipidaja) positsiooni pankrotimenetluses. Kui pandiga tagatud nõuet omanud võlausaldaja, kellele oli teatatud võlgniku pankrotist, jättis oma nõude tähtaegselt esitamata ning nõude esitamise tähtaega ei ennistatud, loeti pankrotiseaduse endise redaktsiooni § 95 kohaselt temale kuuluv pandiõigus lõppenuks. Arvestades asjaolu, et väljaspool pankrotimenetlust on pandipidaja positsioon tema nõude tagatuse seisukohalt vägagi tugev, oli selline pankrotimenetluse regulatsioon, kus pandiõigus võis nii lihtsalt lõppeda, pandipidaja jaoks üsnagi koormav.
Pankrotiseaduse uue redaktsiooniga võeti õigustatult suund pandipidaja positsiooni tugevdamisele ka pankrotimenetluses. Nimelt kaotas pankrotiseaduse paranduste jõustumisega kehtivuse senine PankrS § 95, mis võimaldas ülalkirjeldatud viisil pandiõiguse kadumist. Samuti muudeti selgemaks nõuete esitamise tähtaja ennistamise regulatsioon.
Pandipidaja positsioonist lähtudes on oluline, et nõuete esitamise tähtaja ennistamine ei ole pandiga tagatud nõude puhul vajalik (PankrS § 102 lg 11). Pandiga tagatud nõude puhul on oluline üksnes nõude esitamine ja selle tunnustamine, kuid mitte hilinemise korral tähtaja ennistamine. Samas kehtib ka pandiga tagatud võlausaldajatele (nagu ka muudele võlausaldajatele) kohustus esitada oma nõuded hiljemalt enne halduri poolt jaotusettepaneku kohtule kinnitamiseks esitamist, vastasel korral nende nõudeavaldusi enam vastu ei võeta ning enampakkumise käigus pandieseme võõrandamisel nende pandiõigus lõppeb (vastavalt PankrS §-dele 138 ja 139). Eeltoodust nähtuvalt ei ole pandiõigus siiski absoluutne, kuna see võib lõppeda, kui pandipidaja ei esita oma nõuet pankrotimenetluses enne jaotusettepaneku kohtule kinnitamiseks esitamist.
Pankrotiseaduse parandused on endaga kaasa toonud märkimisväärse muudatuse olukorras, kus võlausaldajal on pandiõigus pankrotivõlgnikust kolmanda isiku vastu. Pankrotiseaduse senise § 44 lg 3 kohaselt ei olnud pankrotivõlausaldajaks isik, kellel on õigus rahuldada oma kolmanda isiku vastu suunatud nõue pankrotivara arvel pandiõiguse või muu tagatisõiguse alusel. Pankroti väljakuulutamine sellise nõudega isiku õiguseid ei mõjutanud. Eeltoodu tähendas, et olukorras, kus võlausaldajal oli kolmanda isiku vastu pandiõigus, ei muutnud pantija pankrot võlausaldaja jaoks tegelikult midagi, vaid ta sai pandi realiseerida üldkorras. Pankrotiseaduse parandusega on viidatud PankrS § 44 lg 3 kehtivuse kaotanud. See tähendab, et eelkirjeldatud olukorras pantija pankroti puhul on pandipidajast võlausaldaja samasugune pankrotivõlausaldaja nagu kõik teisedki selle võlgniku võlausaldajad.
Märkida tuleb, et kui pankrot on kuulutatud välja enne 01.01.2010, kohaldatakse pankrotiseaduse rakendussätte § 193 lg 3 kohaselt pandipidaja õigusliku positsiooni määramisel siiski endist regulatsiooni.
Lemmi Kann, Peeter Viirsalu, Paul Varul
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2010/04/08/olulisi-muudatusi-pankrotiseaduses

matches:
kohus
§ 31
kohus
§ 31
§ 1
kohus
§ 15
§ 31
kohus
kohus
§ 15
§ 15
kohus
kohus
§ 95
§ 95
§ 102
§ 44
§ 44
§ 193


text:
Protokoll Johan Märtsoni nõudest Ligemetsa rentnik
Tuli tuli s sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti kaebas kaebama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Ligemetsa Ligemetsa s_nimi sg.nom. eesti talo talu s sg.gen. eesti rentniko eesti pärijate pärija s pl.gen. eesti vöörmündrid vöörmünder s pl.nom. eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Mikk Mikk s_nimi sg.nom. eesti temal tema pron sg.ad. eesti 40 40 number rubla rubla s sg.part. eesti renti rent s sg.part. eesti veel veel adv eesti võlgo võlgu adv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti enese ise pron sg.gen. eesti nõudmise nõudmine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti ära ära v eesti ei ei modadv eesti maksvad maksev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti üle üle adp eesti kohtoliko eesti sisse sisse adv eesti nõudmist nõudmine s sg.part. eesti ja ja konj eesti otsust otsus s sg.part. eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti . kirjavahemärk
Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Mikk Mikk s_nimi sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsutud kutsuma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andsid andma v pers.ind.ipf.pl.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti see see pron sg.nom. eesti renti rent s sg.part. eesti võlg võlg s sg.nom. eesti küll küll adv eesti 40 40 number rubla rubla s sg.part. eesti veel veel adv eesti olla olema v inf. eesti , kirjavahemärk neil tema pron pl.ad. eesti olevad olev adj pl.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti vasto vastu adp eesti aga aga konj eesti nõudmisi nõudmine s pl.part. eesti 14 14 number nädali eesti eest eest adp eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti kadunud kaduma v nud. eesti Ligemetsa Ligemetsa s_nimi sg.nom. eesti rentnik rentnik s sg.nom. eesti P. P. lüh. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti Ligemetsas lige_mets s sg.in. eesti teinud tegema v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti seda see pron sg.part. eesti maha maha adv eesti arvata arvama v inf. eesti paluvad paluma v pers.ind.pr.pl.3. eesti . kirjavahemärk
Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti nietas eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti , kirjavahemärk et et konj eesti kadunud kaduma v nud. eesti Peedo Peedo s_nimi sg.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti venna vend s sg.gen. eesti Märti Märt s_nimi sg.gen. eesti maha maha adv eesti jäätud jäätuma v eesti linade lina s pl.gen. eesti eest eest adp eesti 171 171 number rubla rubla s sg.part. eesti 60 60 number kop kop lüh. eesti raha raha s sg.part. eesti saadud saama v tud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti sealt sealt adv eesti muist muist pron eesti raha raha s sg.part. eesti Peedul Peedu s_nimi sg.ad. eesti jäinud jääma v nud. eesti selle see pron sg.gen. eesti eest eest adp eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti tasatehtud tasa_tehtu s pl.nom. eesti . kirjavahemärk
Sel sel lüh. eesti 8. 8. num eesti märtsil märts s sg.ad. eesti tellimise tellimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tulnud tulema v nud. eesti H. H. lüh. eesti Mik Mik s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Märtsoni Märt s_nimi sg.gen. eesti lesk lesk s sg.nom. eesti A. A. lüh. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk vöörmünder vöörmünder s sg.nom. eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti aga aga konj eesti tulemata tulema v sup.ab. eesti jäänud jääma v nud. eesti . kirjavahemärk
29. 29. num eesti märtsil märts s sg.ad. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tulnud tulema v nud. eesti , kirjavahemärk Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk lesk lesk s sg.nom. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Mikk Mikk s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti lesk lesk s sg.nom. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti nemad tema pron pl.nom. eesti oma oma pron sg.gen. eesti mehe mees s sg.gen. eesti elamise elamine s sg.gen. eesti aial aed s sg.ad. eesti aga aga konj eesti 125 125 number rubla rubla s sg.gen. eesti eest eest adp eesti lino eesti ära ära v eesti müünud müüma v nud.neg. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti sealt sealt adv eesti 25 25 number rubla rubla s sg.part. eesti poisi poiss s sg.gen. eesti Hendrik Hendrik s_nimi sg.nom. eesti Udsari Udsar s_nimi sg.gen. eesti palgas palk s sg.in. eesti saanud saama v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti 100 100 number rubla rubla s sg.part. eesti Vooro eesti jäänud jääma v nud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti enne enne adv eesti kadunud kaduma v nud. eesti venna vend s sg.gen. eesti Märti Märt s_nimi sg.gen. eesti õppuse õppus s sg.gen. eesti järele järele adp eesti tema tema pron sg.gen. eesti matuse matus s sg.gen. eesti kulo eesti tarvis tarvis adv eesti 10 10 number naela nael s sg.part. eesti lino eesti ka ka adv eesti müinud müüma v nud. eesti ja ja konj eesti selle see pron sg.gen. eesti eest eest adp eesti 30 30 number rubla rubla s sg.part. eesti saanud saama v nud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti see see pron sg.nom. eesti raha raha s sg.nom. eesti keik kõik pron pl.nom. eesti matuse matus s sg.gen. eesti peale peale adp eesti ära ära v eesti kulund eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti midagi miski pron sg.part. eesti tema tema pron sg.gen. eesti ( kirjavahemärk lese lesk s sg.gen. eesti ) kirjavahemärk heaks heaks adp eesti ära ära v eesti arvatud arvama v tud.neg. eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti saanud saama v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti peale peale adp eesti selle see pron sg.gen. eesti olla olema v inf. eesti temal tema pron sg.ad. eesti ( kirjavahemärk lesel lesk s sg.ad. eesti Jaaksonil Jaak s_nimi sg.ad. eesti ) kirjavahemärk veel veel adv eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Märtsoni Märt s_nimi sg.gen. eesti vasto vastu adp eesti nõudmisi nõudmine s pl.part. eesti ja ja konj eesti nimelt nimelt adv eesti : kirjavahemärk Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Märtsoni Märt s_nimi sg.gen. eesti isa isa s sg.gen. eesti lehma lehm s sg.part. eesti üles üles adv eesti pidamise pidamine s sg.gen. eesti eest eest adp eesti 7 7 number rubla rubla s sg.part. eesti
tema tema pron sg.gen. eesti ( kirjavahemärk lese lesk s sg.gen. eesti ) kirjavahemärk kadunud kaduma v nud. eesti mehel mees s sg.ad. eesti J. J. lüh. eesti Märtsoni Märt s_nimi sg.gen. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti raha raha s sg.part. eesti jäänud jääma v nud. eesti 14 14 number rubla rubla s sg.part. eesti Kadunud kaduma v nud. eesti venna vend s sg.gen. eesti Märti Märt s_nimi sg.gen. eesti käest käsi s sg.el. eesti saada saama v inf. eesti , kirjavahemärk keda kes pron sg.part. eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti enese ise pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti maksa maksma v pers.imp.pr.sg.2. eesti võtnud võtma v nud. eesti 10 10 number rubla rubla s sg.gen. eesti
3 3 number koormad koorem s pl.nom. eesti heino Heino s_nimi sg.nom. eesti Ligemetsa Ligemetsa s_nimi sg.nom. eesti maia maja s sg.nom. eesti toonud tooma v nud. eesti kadunud kaduma v nud. eesti Märti Märt s_nimi sg.gen. eesti elajate elajas s pl.gen. eesti üles üles adv eesti pidamise pidamine s sg.gen. eesti tarvis tarvis adp eesti 15 15 number rubla rubla s sg.part. eesti
rumbi rumb s sg.gen. eesti kivede eesti eest eest adp eesti 300 300 number tüki tükk s sg.gen. eesti 3 3 number rubla rubla s sg.gen. eesti 30 30 number kop kop lüh. eesti
Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Märtsoni Märt s_nimi sg.gen. eesti isal isa s sg.ad. eesti heino Heino s_nimi sg.nom. eesti osta ostma v inf. eesti anud anuma v eesti 3 3 number rubla rubla s sg.gen. eesti
Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Märtsoni Märt s_nimi sg.gen. eesti isal isa s sg.ad. eesti raha raha s sg.nom. eesti 85 85 number kop kop lüh. eesti
Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Märtsoni Märt s_nimi sg.gen. eesti isal isa s sg.ad. eesti 2 2 number vakka vakk s sg.ill. eesti kartovlid eesti 1 1 number rubla rubla s sg.gen. eesti
Summa summa s sg.nom. eesti 57 57 number rubla rubla s sg.gen. eesti 15 15 number kop kop lüh. eesti
Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti seletas seletama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti , kirjavahemärk et et konj eesti kadunud kaduma v nud. eesti Peedo Peedo s_nimi sg.nom. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti mitte mitte adv eesti 14 14 number nädalt nädal s sg.part. eesti Ligemetsa Ligemetsa s_nimi sg.nom. eesti talus talu s sg.in. eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti selle see pron sg.gen. eesti eest eest adp eesti midagi miski pron sg.part. eesti ka ka adv eesti tasuda tasuma v inf. eesti ei ei modadv eesti taha tahtma v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti , kirjavahemärk nendasama nõnda_sama adv eesti neist tema pron pl.el. eesti sisse sisse adv eesti toodud tooma v tud. eesti 3 3 number koorma koorem s sg.gen. eesti heinadest hein s pl.el. eesti midagi miski pron sg.part. eesti ei ei modadv eesti teadvad teadev adj pl.nom. eesti ega ega konj eesti ka ka adv eesti maksu maks s sg.gen. eesti alla alla adp eesti ei ei modadv eesti võtnud võtma v nud.neg. eesti ja ja konj eesti need see pron pl.nom. eesti nõuetavad nõue_tava s pl.nom. eesti 14 14 number rubla rubla s sg.part. eesti ja ja konj eesti ka ka adv eesti 10 10 number rubla rubla s sg.part. eesti sest sest konj eesti eel eel adp eesti nimetud nimetu adj pl.nom. eesti linade lina s pl.gen. eesti rahast raha s sg.el. eesti ära ära v eesti tasutud tasuma v tud.neg. eesti olla olema v inf. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti pääle pea s sg.all. eesti selle see pron sg.gen. eesti aga aga konj eesti maksu maks s sg.gen. eesti alla alla adp eesti vastu vastu adv eesti võtab võtma v pers.ind.pr.sg.3. eesti isa isa s sg.gen. eesti lehma lehm s sg.part. eesti söötmise söötmine s sg.gen. eesti kulo eesti 50 50 number rubla rubla s sg.part. eesti
rumbi rumb s sg.gen. eesti kivide kivi s pl.gen. eesti eest eest adp eesti 3 3 number rubla rubla s sg.part. eesti 30 30 number kop kop lüh. eesti
isa isa s sg.gen. eesti heina hein s sg.part. eesti raha raha s sg.gen. eesti 3 3 number rubla rubla s sg.gen. eesti
isa isa s sg.gen. eesti kartovlid eesti ning ning konj eesti raha raha s sg.nom. eesti 1 1 number rubla rubla s sg.gen. eesti 85 85 number kop kop lüh. eesti
Summa summa s sg.nom. eesti 13 13 number rubla rubla s sg.gen. eesti 15 15 number kop kop lüh. eesti
Need see pron pl.nom. eesti 10 10 number leisika leisikas s sg.gen. eesti linade lina s pl.gen. eesti raha raha s sg.part. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti kadunud kaduma v nud. eesti Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti oma oma pron sg.gen. eesti matuse matus s sg.gen. eesti peale peale adp eesti õppenud eesti ei ei modadv eesti oles oles s sg.nom. eesti voinud võima v nud. eesti keik kõik pron pl.nom. eesti ära ära v eesti kuluda kuluma v inf.neg. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti ( kirjavahemärk J. J. lüh. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti ) kirjavahemärk enese ise pron sg.gen. eesti poolt poolt adp eesti ka ka adv eesti selle see pron sg.gen. eesti tarvis tarvis adv eesti kulutanud kulutama v nud. eesti . kirjavahemärk
Lesk lesk s sg.nom. eesti ja ja konj eesti vöörmündrid vöörmünder s pl.nom. eesti H. H. lüh. eesti Mikk Mikk s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti nimetasid nimetama v pers.ind.ipf.pl.3. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti kadunud kaduma v nud. eesti Peedo Peedo s_nimi sg.nom. eesti tõisteti eesti 14 14 number nädalt nädal s sg.part. eesti Ligemetsat Ligemetsa s_nimi sg.part. eesti orjanud orjama v nud. eesti ja ja konj eesti ka ka adv eesti 15 15 number rubla rubla s sg.gen. eesti eest eest adp eesti heino Heino s_nimi sg.gen. eesti ostnud ostma v nud. eesti , kirjavahemärk keda kes pron sg.part. eesti ka ka adv eesti Tõnis Tõnis s_nimi sg.nom. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti Jaak Jaak s_nimi sg.nom. eesti Tõhk Tõhk s_nimi sg.nom. eesti teadvad teadev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk need see pron pl.nom. eesti 14 14 number rubla rubla s sg.part. eesti ja ja konj eesti 10 10 number rubla rubla s sg.part. eesti ei ei modadv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti aga aga konj eesti mitte mitte adv eesti linade lina s pl.gen. eesti rahast raha s sg.el. eesti maha maha adv eesti arvatud arvama v tud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti nende tema pron pl.gen. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti kedagi keegi pron sg.part. eesti linade lina s pl.gen. eesti raha raha s sg.part. eesti ei ei modadv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti jäänud jääma v nud. eesti ega ega konj eesti ka ka adv eesti saanud saama v nud. eesti . kirjavahemärk
Sel see pron sg.ad. eesti . kirjavahemärk
19. 19. num eesti aprillil aprill s sg.ad. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tulnud tulema v nud. eesti J. J. lüh. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk lesk lesk s sg.nom. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti vöörmündrid vöörmünder s pl.nom. eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Mikk Mikk s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti Tõnis Tõnis s_nimi sg.nom. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti T. T. lüh. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti seda see pron sg.part. eesti näinud nägema v nud. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti P. P. lüh. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti 1 1 number koorm eesti heino Heino s_nimi sg.nom. eesti Legemetsa Legemetsa s_nimi sg.nom. eesti sisse sisse adv eesti toonud tooma v nud. eesti . kirjavahemärk
Sel sel lüh. eesti 3. 3. num eesti mail mai s sg.ad. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti tellimise tellimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tulnud tulema v nud. eesti , kirjavahemärk Joh Joh s_nimi sg.nom. eesti . kirjavahemärk
Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk lesk lesk s sg.nom. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk vöörmündrid vöörmünder s pl.nom. eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Mikk Mikk s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti Jaak Jaak s_nimi sg.nom. eesti Tõhk Tõhk s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Jaak Jaak s_nimi sg.nom. eesti Tõhk Tõhk s_nimi sg.nom. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti et et konj eesti 17 17 number rubla rubla s sg.gen. eesti eest eest adp eesti heino Heino s_nimi sg.gen. eesti ostnud ostma v nud. eesti . kirjavahemärk
Kohto kohus s sg.gen. eesti nõudmise nõudmine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti ei ei modadv eesti olnud olema v nud.neg. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiatel käija s pl.ad. eesti enam enam adv eesti midagi miski pron sg.part. eesti selle see pron sg.gen. eesti asja asi s sg.gen. eesti seletuse seletus s sg.gen. eesti tarvis tarvis adp eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tuua tooma v inf. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti lasti laskma v eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti neid see pron pl.part. eesti siit siit adv eesti välja välja adv eesti minna minema v inf. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti ühendasid ühendama v pers.ind.ipf.pl.3. eesti endid ise pron pl.part. eesti keik kõik pron pl.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti koos koos adv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti liikmed liige s pl.nom. eesti , kirjavahemärk selle see pron sg.gen. eesti põhja põhi s sg.gen. eesti peale peale adp eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti oma oma pron sg.gen. eesti surnud surema v nud. eesti venna vend s sg.gen. eesti Märti Märt s_nimi sg.gen. eesti võla võlg s sg.gen. eesti tasumised tasumine s pl.nom. eesti oma oma pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti maksa maks s sg.part. eesti võtnud võtma v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti selle see pron sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti arvamise arvamine s sg.gen. eesti järele järele adp eesti kadunud kaduma v nud. eesti Peedo Peedo s_nimi sg.nom. eesti Jaakson Jaakson s_nimi sg.nom. eesti 11 11 number nädalid eesti Ligemetsa Ligemetsa s_nimi sg.nom. eesti maias maja s sg.in. eesti teenimas teenima v sup.in. eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk selle see pron sg.gen. eesti ostuse eesti andmisele andmine s sg.all. eesti : kirjavahemärk """" kirjavahemärk et et konj eesti kadunud kaduma v nud. eesti Peedo Peedo s_nimi sg.nom. eesti Jaaksoni Jaakson s_nimi sg.gen. eesti päriad eesti need see pron pl.nom. eesti võlgo võlg s pl.part. eesti jäänud jääma v nud. eesti 40 40 number rubla rubla s sg.part. eesti renti rent s sg.part. eesti , kirjavahemärk Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Märtsonil Märtson s_nimi sg.ad. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti Ligemetsa Ligemetsa s_nimi sg.nom. eesti maia maja s sg.gen. eesti omanikul omanik s sg.ad. eesti ja ja konj eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti Ligemetsa Ligemetsa s_nimi sg.nom. eesti maia maja s sg.gen. eesti päria eesti , kirjavahemärk all all adv eesti nimetud nimetu adj pl.nom. eesti maksusid maks s pl.part. eesti 14 14 number päeva päev s sg.gen. eesti sees sees adp eesti , kirjavahemärk sest sest konj eesti otsuse otsus s sg.gen. eesti andm andm lüh. eesti . kirjavahemärk
arvata arvama v inf. eesti , kirjavahemärk Peedo Peedo s_nimi sg.nom. eesti Jaaksoni Jaakson s_nimi sg.gen. eesti päriatel eesti ära ära v eesti maksaks maksma v pers.knd.pr.neg. eesti ja ja konj eesti nimelt nimelt adv eesti : kirjavahemärk 11 11 number nädali eesti teenistuse teenistus s sg.gen. eesti eest eest adp eesti 11 11 number rubla rubla s sg.part. eesti
enese ise pron sg.gen. eesti ( kirjavahemärk J. J. lüh. eesti Märtsoni Märt s_nimi sg.gen. eesti ) kirjavahemärk isa isa s sg.gen. eesti lehma lehm s sg.part. eesti söötmise söötmine s sg.gen. eesti eest eest adp eesti 5 5 number rubla rubla s sg.part. eesti
enese ise pron sg.gen. eesti võlga võlg s sg.part. eesti 14 14 number rubla rubla s sg.part. eesti
kadunud kaduma v nud. eesti M. M. lüh. eesti Märtsoni Märt s_nimi sg.gen. eesti võlga võlg s sg.part. eesti 10 10 number rubla rubla s sg.gen. eesti
3 3 number koorma koorem s sg.gen. eesti heinade hein s pl.gen. eesti eest eest adp eesti 7 7 number rubla rubla s sg.part. eesti 50 50 number kop kop lüh. eesti
isa isa s sg.gen. eesti heinade hein s pl.gen. eesti raha raha s sg.gen. eesti 3 3 number rubla rubla s sg.gen. eesti
isa isa s sg.gen. eesti kartovlide eesti eest eest adp eesti 1 1 number rubla rubla s sg.part. eesti
isa isa s sg.gen. eesti raha raha s sg.nom. eesti 85 85 number kop kop lüh. eesti
Summa summa s sg.nom. eesti 55 55 number rubla rubla s sg.gen. eesti 65 65 number kop kop lüh. eesti
ja ja konj eesti need see pron pl.nom. eesti 30 30 number rubla rubla s sg.part. eesti kadunud kaduma v nud. eesti Peedo Peedo s_nimi sg.nom. eesti Jaaksoni Jaakson s_nimi sg.gen. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti saadud saama v tud. eesti linade lina s pl.gen. eesti raha raha s sg.gen. eesti Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Märtsoni Märt s_nimi sg.gen. eesti õppuse õppus s sg.gen. eesti järele järele adp eesti , kirjavahemärk tema tema pron sg.gen. eesti ( kirjavahemärk M. M. lüh. eesti Märtsoni Märt s_nimi sg.gen. eesti ) kirjavahemärk matuse matus s sg.gen. eesti kuluks kuluma v pers.knd.pr. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti need see pron pl.nom. eesti 25 25 number rubla rubla s sg.part. eesti linade lina s pl.gen. eesti raha raha s sg.gen. eesti kui kui konj eesti maksetud makse=tu adj pl.nom. eesti poiste poiss s pl.gen. eesti palgaks palk s sg.tr. eesti arvata arvama v inf. eesti oleks olema v pers.knd.pr. eesti ".""" kirjavahemärk
See see pron sg.nom. eesti otsus otsus s sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiatel käija s pl.ad. eesti kohe kohe adv eesti avaldeletud avaldama v tud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Märtson Märtson s_nimi sg.nom. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti selle see pron sg.gen. eesti otsusega otsus s sg.kom. eesti rahul rahul adv eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti ja ja konj eesti suuremad suurem adj pl.nom. eesti kohut kohus s sg.part. eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti käia käima v inf. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti temal tema pron sg.ad. eesti ka ka adv eesti järele järele adv eesti antud andma v tud. eesti ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti mõistetud mõistma v tud. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti , kirjavahemärk Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Märtsonil Märtson s_nimi sg.ad. eesti appelatsiooni apellatsioon s sg.part. eesti anda andma v inf. eesti ning ning konj eesti eel eel adp eesti seisvad seisev adj pl.nom. eesti asja asi s sg.part. eesti , kirjavahemärk nenda nõnda adv eesti kui kui konj eesti sündinud sündima v nud. eesti , kirjavahemärk kirja kiri s sg.ill. eesti panna panema v inf. eesti . kirjavahemärk

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja valimise kord ja registripidamiseks sõlmitava lepingu tingimused – Riigi Teataja
Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja valimise kord ja registripidamiseks sõlmitava lepingu tingimused
RT I 2002, 37, 227
Veaparandus - Muudetud Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel teksti liik algtekst-terviktekstiks kuna määrust ei ole muudetud ega kehtetuks tunnistatud ning on hetkel kehtiv.
Vastu võetud 23.04.2002 nr 133
Määrus kehtestatakse «Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse» (RT I 2000, 57, 373; 2001, 48, 268; 79, 480; 89, 532; 93, 565; 2002, 23, 131) § 25 lõike 1 alusel.
Käesolevas määruses sätestatakse Eesti väärtpaberite keskregistri pidajaks (edaspidi registripidaja) kandideerimisel esitatavate andmete ja dokumentide loetelu, registripidaja valimise kriteeriumid, registripidaja valimise ja määramise kord ning registripidajaga registripidamiseks sõlmitava lepingu (edaspidi leping) tingimused.
§ 2. Registripidaja valimiseks konkursi korraldamine
(1) Rahandusministri poolt Vabariigi Valitsusele esitatav registripidaja kandidaat valitakse avaliku konkursi alusel.
(2) Avaliku konkursi registripidaja kandidaadi kohale (edaspidi konkurss) kuulutab ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded välja rahandusminister hiljemalt üks aasta enne kehtiva lepingu lõppemist registripidajaga või viivitamata pärast «Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse» (edaspidi seadus) § 25 lõikes 2 nimetatud lepingu ennetähtaegse lõpetamise otsuse tegemist Vabariigi Valitsuse poolt.
(3) Konkursi väljakuulutamise teates peavad sisalduma vähemalt järgmised andmed:
1) viide konkursi väljakuulutamise aluseks olevatele õigusaktidele;
2) konkursi korraldaja nimi, aadress ja kontaktandmed;
3) paragrahvis 3 nimetatud taotluse esitamise tähtaeg, mis ei või olla lühem kui 30 kalendripäeva, alates konkursi väljakuulutamisele järgnevast päevast.
(4) Konkursi korraldaja on Rahandusministeerium või Finantsinspektsioon (edaspidi korraldaja), kui Rahandusministeerium on temaga sõlminud vastava lepingu.
(1) Isik, kes soovib konkursil osaleda (edaspidi taotleja), esitab korraldajale sellekohase kirjaliku avalduse ning §-s 4 nimetatud andmed ja dokumendid (edaspidi taotlus).
2) taotleja registrikood, aadress ja sidevahendite andmed;
3) andmed kontaktisiku(te) kohta.
(3) Avaldus peab sisaldama kinnitust esitatud andmete õigsuse ja täielikkuse kohta.
(4) Avaldusele kirjutab alla taotleja juhatuse liige või juhatuse liikmed.
§ 4. Kandideerimisel esitatavad dokumendid ja andmed
1) äriregistri väljavõte B-kaardist või dokumendi väljaandja poolt kinnitatud välisriigi vastava registri väljavõte või registreerimistunnistuse ärakiri;
3) taotleja aktsionäride nimekiri koos andmetega nende osaluse suuruse kohta taotleja aktsiakapitalis ja häälte arvus;
4) andmed taotleja juhatuse või seda asendava organi liikmete hariduse ja ametialase kvalifikatsiooni, viimase viie aasta töökogemuse ning ettevõtluses osalemise kohta;
5) taotleja nõukogu või seda asendava organi liikmete andmed (nimi, isikukood, elukoht);
6) andmed äriühingute kohta, milles taotleja või selle juhatuse liikme osalus on 10 protsenti või suurem, kusjuures nimetatud andmed peavad sisaldama aktsia- või osakapitali suurust, tegevusalade loetelu ning eelnimetatud isikute osaluse suurust;
7) taotleja kolme aasta äriplaan, mis peab sisaldama vähemalt kavandatavate tegevuste, organisatsioonilise ülesehituse, registripidamisel rakendatavate infotehnoloogiliste lahenduste ja muude tehniliste vahendite ning majandusnäitajate kirjeldust;
8) taotleja kolme viimase majandusaasta aruanded koos audiitori järeldusotsustega. Kui taotleja on tegutsenud lühemat aega, esitatakse tema tegutsemisperioodi majandusaastate aruanded koos audiitori järeldusotsustega. Kui taotleja kuulub kontserni koosseisu, esitatakse aruanded konsolideeritud kujul kontserni emaettevõtja kohta;
9) taotleja bilanss ja kasumiaruanne avalduse esitamisele eelnenud kvartali viimase päeva seisuga;
10) taotleja tegevuse kirjeldus, mis peab muu hulgas sisaldama juhatuse liikmete ülesannete kirjeldust, ülevaadet taotleja senisest tegevusest ja kogemusest registrite pidamisel ning väärtpaberite ja nende omanike üle arvestuse pidamisel, samuti andmeid taotlejale väljaantud tegevuslubade (sh varem väljaantud ning taotluse esitamise hetkeks kehtivuse kaotanud või tühistatud tegevuslubade) ja tegevuslubade andmisest keeldumiste kohta;
11) taotleja töötajate tegevust reguleerivad sise-eeskirjad ja protseduurireeglid;
12) kontserni koosseisu kuuluva taotleja puhul ülevaade kontserni kohta vastavalt lõikele 2;
13) seaduse § 28 lõikes 2 nimetatud registripidajas olulise osaluse omamise loa vajalikkuse korral koopia Finantsinspektsioonile esitatud vastavasisulisest loa taotlusest;
14) seaduse § 24 lõikes 2 nimetatud registripidaja tegevusala loa vajalikkuse korral koopia Finantsinspektsioonile esitatud vastavasisulisest loa taotlusest;
15) välisriigi krediidiasutusest, kindlustusandjast, fondivalitsejast või väärtpaberituru kutselisest osalisest taotleja korral asukohariigi järelevalveasutuse kirjalik kinnitus takistuste puudumise kohta registripidajana tegutsemisele;
16) registritoimingute finantseerimiseks kavandatava hinnakirja projekt koos vastava analüüsiga;
17) seaduse § 52 lõikes 2 nimetatud kindlustuslepingu tingimused;
18) registriandmete töötlemiseks kehtestatavad andmetöötluse reeglid;
19) rahandusministriga registripidamiseks sõlmitava lepingu projekt;
20) Maksuameti õiend maksuvõlgnevuste puudumise kohta.
(2) Kontserni koosseisu kuuluva taotleja ülevaade kontserni kohta peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:
1) kontserni struktuuri kirjeldus koos andmetega sinna kuuluvate äriühingute osaluse suuruse kohta ja andmetega kõigi «Konkurentsiseaduse» (RT I 2001, 56, 332; 93, 565) § 2 lõikes 4 sätestatud valitseva mõju kaudu kontserniga seotud ettevõtjate kohta;
2) andmed kontserni emaettevõtjale väljastatud tegevuslubade (sh varem väljaantud ning taotluse esitamise hetkeks kehtivuse kaotanud või tühistatud tegevuslubade) ja tegevuslubade andmisest keeldumiste kohta.
(3) Rahandusministeerium tagab §-s 4 ja § 5 lõikes 1 nimetatud andmete ja dokumentide säilitamise ja hävitamise vastavalt õigusaktides sätestatule.
(1) Kui taotleja ei ole esitanud kõiki §-s 4 nimetatud andmeid ja dokumente või need ei ole täielikud või nõuetekohaselt vormistatud või kui nende põhjal ei ole võimalik veenduda, kas taotlejal on registripidamiseks piisavad võimalused ja ta vastab õigusaktides ja käesolevas määruses registripidajale kehtestatud nõuetele, võib korraldaja nõuda taotluses esinevate puuduste kõrvaldamist või täiendavate andmete ja dokumentide esitamist.
(2) Lõikes 1 nimetatud andmed ja dokumendid esitab taotleja korraldaja poolt määratud tähtaja jooksul, mis ei või olla pikem kui kümme tööpäeva vastava otsuse tegemisest. Taotluste läbivaatamisel võetakse arvesse ainult tähtaegselt laekunud täiendavad andmed ja dokumendid.
(3) Taotleja poolt esitatud andmete kontrollimiseks võib intervjueerida taotleja esindajaid ning kokkuleppel taotlejaga teostada taotleja juures kontrolli esitatud andmete, nende õigsuse ja tegelikkusele vastavuse kohta.
§ 6. Registripidaja valimise kriteeriumid
Registripidaja kandidaadi valimisel hinnatakse taotleja vastavust õigusaktides sätestatud nõuetele ja järgmistele kriteeriumidele:
1) taotleja kindlat ja usaldusväärset toimimist võimaldavate tingimuste, sealhulgas finantsseisund, organisatsiooniline ülesehitus, sise-eeskirjad ja protseduurireeglid, olemasolu;
2) registripidamiseks vajaliku infotehnoloogilise riist- ja tarkvara olemasolu;
3) väärtpaberite ja nende omanike üle arvestuse pidamise kogemuse olemasolu;
4) automatiseeritud andmetöötlusega registripidamise kogemuse olemasolu;
5) taotleja võimelisus korraldada registripidamiseks ja registriandmete töötlemiseks vajalikku väljaõpet;
6) andmekaitse korraldamiseks vajalike teadmiste ning võimaluste olemasolu;
7) taotleja võimelisus rakendada töötajaid, kes tunnevad kõrgtasemel infotehnoloogiat ja registripidamist reguleerivaid õigusakte;
8) maksuvõlgnevuste ja muude registripidamist takistada võivate varaliste kohustuste puudumine.
§ 7. Otsuse tegemine registripidaja määramiseks
(1) Korraldaja esitab rahandusministrile põhjendatud ettepaneku uue registripidaja määramiseks või tegutseva registripidajaga lepingu pikendamiseks kahe kuu jooksul pärast kõigi vajalike andmete ja dokumentide laekumist, kuid mitte hiljem kui kuus kuud pärast § 2 lõike 3 punktis 3 nimetatud tähtaega.
(2) Rahandusminister esitab kolme nädala jooksul pärast korraldaja-poolse ettepaneku saamist Vabariigi Valitsusele korralduse eelnõu uue registripidaja määramiseks või tegutseva registripidajaga lepingu pikendamiseks.
§ 8. Registripidaja määramise erisused
(1) Kui § 2 lõike 3 punktis 3 nimetatud tähtajaks ei laekunud ühtegi nõuetekohast taotlust, otsustab rahandusminister mitte hiljem kui neli kuud enne tegutseva registripidajaga lepingu lõppemist:
1) uue konkursi väljakuulutamise või
2) läbirääkimiste alustamise tegutseva registripidajaga lepingu pikendamiseks või
3) Vabariigi Valitsusele ettepaneku tegemise registripidamise üleandmiseks vastavale asutusele, võttes arvesse §-s 6 nimetatud registripidaja valikukriteeriume ja registripidajale õigusaktidega sätestatud nõudeid.
(2) Kui konkurss kuulutati välja Eesti Vabariigi poolt lepingu ennetähtaegse lõpetamise tõttu seaduse § 25 lõike 2 alusel, kuid § 2 lõike 3 punktis 3 nimetatud tähtajaks ei laekunud ühtegi nõuetekohast taotlust, otsustab rahandusminister mitte hiljem kui neli kuud enne kehtiva lepingu ennetähtaegset lõpetamist:
2) Vabariigi Valitsusele ettepaneku tegemise registripidamise üleandmiseks vastavale asutusele, võttes arvesse §-s 6 nimetatud registripidaja valikukriteeriume ja registripidajale õigusaktidega sätestatud nõudeid.
(3) Lõigete 1 ja 2 alusel konkursi korraldamisel ei pea lähtuma §-s 7 nimetatud tähtaegadest. Vastavad tähtajad otsustab rahandusminister.
§ 9. Lepingu sõlmimine registripidajaga
(1) Hiljemalt kahe kuu jooksul pärast Vabariigi Valitsuse sellekohase otsuse tegemist sõlmib rahandusminister lepingu Vabariigi Valitsuse määratud registripidajaga või pikendab lepingut tegutseva registripidajaga.
(2) Kui Vabariigi Valitsus ei ole hiljemalt kuu aega enne tegutseva registripidajaga lepingu lõppemist otsustanud uue registripidaja määramist või tegutseva registripidajaga lepingu pikendamist, on rahandusministril õigus teha Vabariigi Valitsusele ettepanek pikendada lepingut tegutseva registripidajaga, kuid mitte rohkem kui kuue kuu võrra.
(3) Kui Vabariigi Valitsus ei ole hiljemalt kuu aega enne tegutseva registripidajaga lepingu lõppemist otsustanud uue registripidaja määramist ning kui leping tegutseva registripidajaga lõpetatakse Eesti Vabariigi poolt lepingu ennetähtaegse lõpetamise tõttu seaduse § 25 lõike 2 alusel, on rahandusministril õigus teha Vabariigi Valitsusele ettepanek sõlmida mitte kauemaks kui kuueks kuuks leping rahandusministri poolt valitud uue registripidajaga ilma konkurssi korraldamata.
(4) Kui rahandusminister ei ole mõjuvatel põhjustel lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul Vabariigi Valitsuse määratud registripidajaga lepingut sõlminud, on rahandusministril õigus teha Vabariigi Valitsusele ettepanek registripidaja määramise otsuse muutmiseks ja:
1) uue registripidaja määramiseks konkursil osalenud taotlejate hulgast või
2) uue konkursi väljakuulutamiseks või
3) läbirääkimiste alustamiseks tegutseva registripidajaga lepingu pikendamiseks või
4) registripidamise üleandmiseks vastavale asutusele, võttes arvesse §-s 7 nimetatud registripidaja valikukriteeriume ja registripidajale õigusaktidega sätestatud nõudeid.
Registripidamise järjepidevuse tagamiseks võib Vabariigi Valitsus ühtlasi otsustada lepingu pikendamise tegutseva registripidajaga mitte rohkem kui kuue kuu võrra.
(5) Kui rahandusminister ei ole mõjuvatel põhjustel lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul Vabariigi Valitsuse määratud registripidajaga lepingut sõlminud ning kui leping tegutseva registripidajaga lõpetatakse Eesti Vabariigi poolt lepingu ennetähtaegse lõpetamise tõttu seaduse § 25 lõike 2 alusel, on rahandusministril õigus teha Vabariigi Valitsusele ettepanek registripidaja määramise otsuse muutmiseks ja:
3) registripidamise üleandmiseks vastavale asutusele, võttes arvesse §-s 7 nimetatud registripidaja valikukriteeriume ja registripidajale õigusaktidega sätestatud nõudeid.
Registripidamise järjepidevuse tagamiseks võib Vabariigi Valitsus ühtlasi otsustada lepingu sõlmimise kuni kuueks kuuks rahandusministri poolt ilma konkurssi korraldamata valitud uue registripidajaga.
§ 10. Lepingu üldised tingimused
(1) Leping sõlmitakse kirjalikult ning selle objektiks on registripidaja poolt Eesti väärtpaberite keskregistri (edaspidi register) pidamine.
1) lepingupoolte õigused ja kohustused;
2) lepingu kehtivus;
3) lepingu ennetähtaegse lõpetamise täpsed alused ja kord;
4) lepingu lõppemisel või ennetähtaegsel lõpetamisel uuele registripidajale registripidamise üleandmise tingimused, kord ja tähtajad ning muud registripidamise järjepidevuse tagamiseks kasutusele võetavad abinõud;
5) konfidentsiaalsuse nõuded;
(4) Lisaks lõikes 3 sätestatule võib lepingus kokku leppida muudes tingimustes.
§ 11. Lepingu kohustuslikud tingimused
1) kohustus sõlmida tarkvara kasutamise õiguse aluseks olevaid litsentsilepinguid tingimustel, millega on tagatud lepingu lõppemisel või ennetähtaegsel lõpetamisel uuele registripidajale või rahandusministrile kogu registri jätkusuutlikuks pidamiseks vajaliku tarkvara üleandmine;


Töötasu hüvitise kajastamine ja deklareerimine
Enno Lepvalts, raamatupidamisettevõtte Vesiir OÜ juht • 19 mai 2020
Riik kuulutas märtsis välja eriolukorra, millega piirati märkimisväärselt erinevate valdkondade tegevust. Samas tuli valitsus välja ka tekkinud surutist leevendada püüdvate meetmetega. Üheks selliseks on töötasu hüvitis.
Töötasu hüvitisest on küll palju heietatud, aga ei teeks paha veel seonduv üle korrata ja käsitleda süvendatult selle raamatupidamislikku kajastamist.
Töötasu hüvitise maksja on Eesti Töötukassa ja töötukassa veebis on ka kättesaadavad materjalid selle kohta. Töötasu hüvitist makstakse töötajale, kelle tööandja tegevus on erakorralistest asjaoludest tulenevalt oluliselt häiritud. Hüvitis tagab töötajatele sissetuleku ning aitab tööandjatel ajutised raskused üle elada, et ei peaks töötajaid koondama või tegevust lõpetama.
− tööandja käive või tulu on sellel kuul, mille eest hüvitist taotletakse, langenud vähemalt 30 protsenti võrreldes eelmise aasta sama kuu käibe või tuluga;
− tööandjal ei ole vähemalt 30 protsendile töötajatest kokkulepitud mahus tööd anda;
− tööandja on vähemalt 30 protsendil töötajatest vähendanud töötasu vähemalt 30 protsenti või alampalgani.
Hüvitist saavad taotleda nii era- kui ka avaliku sektori tööandjad, olenemata ettevõtte suurusest.
Hüvitist makstakse neile töötajatele, kelle tööandjal pole kokkulepitud mahus tööd anda või kelle töötasu on vähendatud.
Töötukassa tasub hüvitiselt ja tööandja tasub töötasult sotsiaalmaksu, töötuskindlustusmakse ja kohustusliku kogumispensioni makse ning tulumaksu. EMTA veebis on ka selgitus, et lisaks sellele, et töötukassa tasub hüvitise osalt ka maksud, deklareerib töötukassa ka ise hüvitise väljamakse.
• Hüvitise avalduse esitab töötukassale tööandja, kuid hüvitis makstakse otse töötajatele.
• Hüvitist makstakse perioodi eest märtsist maini 2020, tööandja saab töötajale hüvitist taotleda kahe kuu eest.
• Tööandja esitab töötukassale iga kalendrikuu kohta eraldi avalduse pärast seda, kui on töötasu töötajatele välja maksnud.
• Töötasude deklareerimist ei pea ootama. Töötukassa käsitleb taotlusi võimalikult kiiresti, makstes üldjuhul hüvitise välja 5 tööpäeva jooksul avalduse esitamisest. Märtsikuu eest aprilli alguses taotletud hüvitised maksab töötukassa töötajatele välja aprilli esimeses pooles.
• Kui tööandja lõpetab töösuhte töötajaga koondamise tõttu samal kalendrikuul, mille eest töötasu hüvitist taotletakse või sellele järgneval kuul, peab ta hüvitise töötukassale tagasi maksma.
Käibe või tulu vähenemine
Kui ettevõtte realiseerimise käive langeb kokku käibedeklaratsioonides deklareerituga, siis piisab käibedeklaratsioonidest. Kui taotluse esitamise ajaks ei ole käibedeklaratsiooni veel esitatud, siis tuleb esitada andmed raamatupidamisest. Sama kehtib ka juhtudel, kui ettevõtte realiseerimise käive ei lange kokku käibedeklaratsioonis kajastatud käibega või ei ole ettevõte kohustatud käibedeklaratsiooni esitama.
Ei ole tööd anda
Töölepinguseaduse (TLS) § 35 Töötasu maksmine töö mitteandmisel
Tööandja peab töövõimelisele ja töö tegemiseks valmis olevale töötajale maksma keskmist töötasu ka juhul, kui töötaja ei tee tööd seetõttu, et tööandja ei ole andnud tööd, pole teinud töö tegemiseks vajalikku toimingut või on muul viisil töö vastuvõtmisega viivitanud, välja arvatud juhul, kui töö andmata jätmise on põhjustanud töötaja süü.
Töö mitteandmise asjaolud tuleb lühidalt kirjeldada. Põhjus on küll selge, et COVID-19, aga selle mõju tuleb antud ettevõttes töö mitteandmisega seostada. Siin tuleb jälgida, et töötajate hulk on sätestatud, aga kui palju kokkulepitud mahust tööd vähem on anda, seda ei ole.
TLS-i § 37 Töötasu vähendamine töö mitteandmise korral
Tööandja võib esitada töötasu vähendamise teatise e-kirja teel, kuid peab veenduma, et töötaja või usaldusisik selle kätte saab (nt küsib kinnitust e-kirja kättesaamise kohta). Vaidluse korral peab tööandja suutma tõendada, millal ja mil viisil on teade töötajale või usaldusisikule kätte toimetatud.
Teatises (näidis lisatud) peab olema kirjas alljärgnev.
1) Miks töötasu vähendatakse?
2) Mis ajavahemikus tööandja rakendab TLS-i § 37 alusel töötasu vähendamist?
3) Kui palju töömaht ja töötasu langevad?
4) Selgitus, et töötajal on õigus keelduda töö tegemisest võrdeliselt töötasu vähendamisega.
5) Teave, et töötajal on õigus anda oma arvamus 7 kalendripäeva jooksul.
6) Teates antakse töötajale selgelt teada, et juhul, kui ta ei ole töötasu vähendamisega nõus, siis on tal õigus tööleping üles öelda TLS-i § 37 lg 5 alusel. Töötaja peab teatama tööandjale oma otsusest ette viis tööpäeva enne seda, kui tööandja poolt kehtestatav tööaja ja töötasu vähendamine kehtima hakkab.
7) Teates võib määrata ka konkreetse tähtaja, mis ajaks töötajad peavad oma otsusest teada andma, kas nad nõustuvad töötasu vähendamisega või mitte, ja kellele (mis aadressil) tuleb teada anda.
Näidis korraga mitme töötaja töötasu vähendamisest
Teatis töötasu vähendamise kohta
Firma OÜ (edaspidi tööandja), registrikood 10000000, teatab käesolevaga TLS-i § 37 alusel töötasu vähendamisest.
Töötasu vähendamine on põhjustatud COVID-19 viirusega seotud eriolukorrast, mis on põhjustanud tööandja majandusseisu halvenemise.
[Eriolukorra rakendamise tõttu on tööandja ettevõtted suletud.]
[Eriolukorra rakendamise tõttu on tööandja ettevõtete käive langenud, kuna ostjaid ei ole, ostjate arv on langenud tavapäraselt N-lt 0-le.]
Seetõttu ei ole tööandjast mittetulenevatel põhjustel võimalik tavapärast töölepingus varem kokku lepitud tasu maksta.
[Töötasu vähendatakse [30%] võrra alates pp.kk.aaaa.
[Töötaja(te) töömaht on langenud eriolukorra tõttu vähemalt [veerandi, kolmandiku, poole] võrra või töömaht on langenud olematuks.
Tööandja teatab käesolevaga, et
1) töötaja(te)l on õigus keelduda töö tegemisest võrdeliselt töötasu vähendamisega;
2) töötaja(te)l on õigus anda oma arvamus 7 kalendripäeva jooksul;
3) kui töötaja ei ole töötasu vähendamisega nõus, siis on töötajal õigus tööleping üles öelda TLS-i § 37 lg 5 alusel. Töötaja peab teatama tööandjale oma otsusest ette viis tööpäeva enne seda, kui tööandja poolt kehtestatav tööaja ja töötasu vähendamine kehtima hakkab.
Tööandja palub töötaja(te)l teatada töötasu vähendamisega nõustumisest või mittenõustumisest hiljemalt pp.kk.aaaa kirjalikult tööandjale e-posti aadressil [e-posti aadress].
tööandja esindaja nimi
Töötasu hüvitise kajastamine
Selle hüvitise raamatupidamises kajastamisel tuleb arvestada järgmiste asjaoludega.
Hüvitis kaasatakse töötaja keskmise töötasu arvestusse, nii puhkusetasude, töölepingu ülesütlemise hüvitiste kui ka haigusrahade puhul. See tähendab, et tööandja peab hüvitise summad oma raamatupidamisarvestuses kuidagimoodi näitama.
Tööandja palgakohustis ja maksukohustis arvestatakse vaid tööandja makstavalt osalt. Samuti kinnipeetava tulumaksu arvestus on vaid tööandja makstavalt töötasu osalt. Töötukassa tulumaksuvabastusega ei arvesta. Tööandja raamatupidamisarvestuses kajastatakse kohustised vaid tööandja makstavas osas ja makstavalt osalt.
Töötukassa töötasuhüvitis on sihtfinantseering ja täpsemalt käsitletav tegevuskulude sihtfinantseerimisena. Sellise sihtfinantseerimise kajastamist käsitleb RTJ 12.
Üldjuhul võiks raamatupidamisarvestuses kirjendid välja näha järgmiselt (väga üldistatult):
D Töötasukulu (kogusummas, st tööandja osa pluss töökassa poolt makstav osa)
K Väljamaksmata töötasu (kohustis)
D Arvestatud töötuskindlustusmaksu kulu
K Potentsiaalne arvestatud töötuskindlustusmakse kohustis
Tööandja osas töötasu väljamakse
D Väljamaksmata töötasu (kohustis)
D Potentsiaalne töötuskindlustusmakse kohustis
K Kinnipeetud tulumaks
K Kinnipeetud töötuskindlustusmakse makse
K Arvestatud töötuskindlustusmakse kohustis
Kui tööandja on kindel, et ei pea töötasuhüvitist tagastama
AccountStudio palgamoodulis on võimalik töötukassa töötasuhüvitise kajastamine vähima lisavaevaga, kuna AccountStudio kannab ise hoolt, et asi saaks korrektselt kajastatud.
Töötasu arvestamine toimub tavapäraselt (lihtsakoeline näide)
Töötukassalt soovitud osa näidatakse maksueelse kinnipidamisena (näide)
Väljamaksmisel näidatakse kogusumma, AccountStudio teeb makse ja arvestab maksud vaid tööandja osas (näide)
Kui tööandja-poolne makse on tegelikult sooritatud, siis piisab nupulevajutusest ja AccountStudio koostab palga arvestuse ja väljamaksmisega seotud kirjendid, arvestab ja kajastab maksega seotud maksud ja võimaldab koostada maksuametisse laetava TSD xml-faili.
AccountStudioga on lihtne!
HüvitisedTasu ja hüvitised


20.04.2004 RT I 2004, 37, 253 01.05.2004, osaliselt 1.08.2004
28.06.2004 RT I 2004, 56, 400 01.08.2004, osaliselt 1.01.2005 ja 1.04.2005
15.12.2005 RT I 2005, 71, 546 01.01.2006, 1.04.2006
21.05.2009 RT I 2009, 29, 176 01.04.2010, osaliselt 19.06.2009 ja 1.07.2009
30.09.2009 RT I 2009, 49, 331 01.01.2010, osaliselt 1.04.2010
18.03.2010 RT I 2010, 15, 77 18.04.2010, osaliselt 1.07.2010
(1) Haigekassa võtab õigusaktides sätestatud ulatuses ja korras üle tasu maksmise kohustuse kindlustatud isiku ambulatoorseks raviks vajalike ja haigekassa ravimite loetellu (edaspidi ravimite loetelu) kantud ravimite, imikute toitesegude ja fenüülalaniini mittesisaldavate toitainete (edaspidi ravim) jaemüügi eest.
2) käesoleva seaduse § 44 lõikes 3 käsitletud ravimi puhul tasu, mis ületab ravimihüvitise maksimaalmäära ühe ravimi kohta retseptil, ja tasu, mis ületab piirhinda või hinnakokkuleppes märgitud hinda või
(4) Haigekassa poolt ülevõetava tasu maksmise kohustuse alusel tasumisele kuuluv summa arvutatakse käesoleva seaduse § 44 lõikes 3 nimetatud ravimite puhul vastavalt ravimite loetelus märgitud soodustuse protsendile ravimi piirhinna või hinnakokkuleppes märgitud hinna ja omaosaluse alusmäära vahest, arvestades käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 2 sätestatud piirangut.
1) ravimi hulgimüügi ostuhind kroonides kõigi 100, 75 või 50 protsenti soodustatavate ravimvormide, toimeaine sisalduste ja pakendite kaupa;
(6) Kui käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punkti 4 või 5 või lõike 3 alusel kindlustatud isiku eest kalendripäeva keskmise tulu arvutamisel aluseks oleval kalendriaastal ei makstud sotsiaalmaksu, siis võrdub kalendripäeva keskmine tulu sotsiaalmaksuseaduse § 2 lõikes 5 sätestatud kuumäära ja arvu 30 jagatisega. Kalendripäeva keskmise tulu arvutamisel lähtutakse töökohustuste täitmisest või majandus- või kutsetegevusest vabastuse päevale eelnenud päeval kehtivast sotsiaalmaksuseaduse § 2 lõikes 5 sätestatud kuumäärast.
§ 74.– § 87. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]