text:
Arvamus Eesti Välismaa Ärileht Laupäevaleht LP Kultuur Sport Melu Karikatuur Koomiksid Päevalehe digileht Norman Aas: kohtu seisukohad maadevahetuse asjas on üllatavadVaata videoklippi Aasa intervjuust digilehest! (141)
20. juuni 2012 01:00
Riigi peaprokurör Norman Aas laiutab käsi – kohtu põhjendused maadevahetuse asjas õigeksmõistva otsuse langetamisel on tema jaoks paljuski mõistetamatud. Foto: Andres Putting
Riigi peaprokurör Norman Aas ütleb, et selle otsuse peale ametist lahkumine oleks halb näide. Ta leiab, et korruptsiooni ei julgetaks uurida, kui õigeksmõistmine tähendaks läbikukkumist. Kohtu ja kohtuniku otsused on Aasa sõnul kohati kummalised, kohati üllatavad.
Vaata videot siit!Eile kahtlusalused õigeks mõistnud kohtuniku Valeri Lõõniku käest saab kõige suurema vee kaela prokuratuur. Kohtuniku otsuses on kirjas, et väga palju tõendeid ei saa kasutada. Mida see ütleb prokuratuuri töö kohta?Etteheidete osas pean ütlema, et neid käsitletakse apellatsioonis. Mina väga detailselt neid asju ei tea ja konkreetselt süüvinud veel ei ole. Aga põhimõtteliselt nägi kohus (kui me räägime jälitustegevusest) kaht probleemi. Esiteks olid kohtumäärused toimingute läbiviimiseks antud kas liiga kergekäeliselt või ei olnud korralikult põhjendatud. See on hinnangu küsimus, sest prokuratuur ja kaitsepolitsei tegutsesid määruste alusel. Teine etteheide, mis sealt välja paistab, on see, et justkui oleks tehtud jälitustegevust kohtulubade välisel ajal.See on lausa kirjas, et Einar Vettuse kõnet on pealt kuulatud määruse väljaandmise kuupäevast ka varem.Nii palju kui mina informatsiooni oman, ei saa ma kinnitada selliseid väiteid, et ükski jälitustoiming oleks toimunud väljaspool kohtu luba ja tähtaega. Kindlasti tuleb arvestada seda, et aastal 2005, kui see protsess alguse sai, oli menetlusseadus alles aasta varem jõustunud ja kindlasti oli see praktika praegusest erinev. Üks probleem oli see, et vanasti (naerab selle sõna peale – L. T.), ütleme, et 2005. aastal oli uue menetlusseaduse algusjärgus kohtute praktika jälituslubade väljastamisel selline, et pealtkuulamiseks anti luba näiteks kaheks kuuks, aga nende kahe kuu vältel tohtisid pealt kuulata ainult 20 päeva ja seetõttu on tähtaegade lugemine raskendatud. Kas see tähendab, et kohus ei saanud sellest aru?Ei… Tähendab, seadus ei välista sellist juhtumit, kus kohus ütleb, et ma annan loa pealtkuulamiseks kuu aja jooksul, aga ainult üheks päevaks. Prokuratuur või jälitusasutus saab selle päeva ise välja vaadata ning see võib olla mõjutatud väga mitmest asjaolust. Näiteks on vaja pealt kuulata mingit kohtumist, aga oletame, et see kohtumine lükkub edasi. Aga nüüd tagantjärele on kohtu jaoks tekkinud probleem aegade kokkulugemisel. Kui on kaks tähtaega – ühes kohas kuu aega, teises kümme päeva –, mis see siis tähendab? Ja sellest on kohus teinud järelduse, et mingid tähtajad on olnud pikemad kui kohtu load. Minule teadaolevalt ei ole need olnud pikemad. Kohus andis selle loa võib-olla kümneks päevaks kahe kuu jooksul, aga kui see kümme päeva sai täis, pidi uut luba taotlema. Kuigi lõppkuupäev ei olnud saabunudki.Neid detaile on hästi palju ja ma saan täiesti aru, et nende läbitöötamine võtab aega. Aga mõned nendest teemadest otsuses on olulisemad. Näiteks seab kohus kahtluse alla selle, et prokuratuur ja kaitsepolitsei olid juba mitu päeva varem kindlad, et kinni peetud isikud võetakse kohtu poolt vahi alla. Samuti, et nad saavad kindlasti oma jälitusluba pikendada. Et põhimõtteliselt hindas kohus, et prokuratuur sõitis eeluurimise ajal kohtunikest teerulliga üle ja sai eeluurimiskohtuniku käest kõik, mis tahtis.Mis ma oskan öelda… Väga kummaline seisukoht iseenesest kohtunikult, kes töötab sealsamas kohtus ja peaks kõige paremini neid asju teadma. Sealhulgas ka seda, et eeluurimiskohtuniku otsuseid ei ole võimalik ennustada. Kohus ei viita ka ühelegi faktile, millel ta arvamus ka põhineb. Ma ei tea, miks kohtule on jäänud kohtusüsteemist selline mulje, nagu oleks teisi kohtunikke mõjutatud.Kui maadevahetuse teema oli niivõrd keerukas asi ja pretsedendid puudusid, siis kuidas said prokurörid lubada endale selliseid apsakaid tõendite esitamisel?Tõendite lubatavuse ja mittelubatavuse teema on selle esimese kohtuastme jaoks olnud üks põhiteema. Kindlasti on siin küsimusi, mida kõrgemates kohtuastmetes tuleb üle arutada. Protsessi alguses ei olnud kriminaalkohtusse jõudnud ükski asi, mis oleks analüüsinud jälitustegevust või menetlusseaduse küsimusi. Kohtupraktika on tulnud ka hiljem – 2008, 2009, ka sel aastal on olnud mitmeid lahendeid, mis tegelikult räägivad, kuidas tuleb menetlustegevuse puhul seadust mõista. Me oleme ka uute teadmiste valguses oma teadmisi ja arusaami üritanud kujundada.Need esimese astme kohtu seisukohad on mõneti üllatavad ka mulle, sest senise riigikohtu praktika valguses ei oleks seda oodanud. Lubatavuse ja tõendite kontrolli osas on riigikohus lahendid teinud ja minu teada olid prokuröri seisukohad riigikohtu hinnangutega kooskõlas. Nüüd on kohus jõudnud teistsugusele seisukohale.Kas on võimalik ka see, et protsess suunatakse tagasi esimese astme kohtusse ja siis läheb veel seitse aastat, enne kui me lõpliku otsuse saame?See on nüüd väga teoreetiline arutelu, sest väga tänamatu oleks ennustada, mida ringkonnakohus otsustab. Juriidiliselt on võimalik kaks lahendit: kas ta teeb ise otsuse ära, mille peale saab omakorda kaevata riigikohtusse. Aga ringkonnakohus võib leida, et esimeses astmes olid mõned sellised minetused, mida ei saa teises astmes kõrvaldada. Siis see tuleb esimesse astmesse menetluseks tagasi.Siis tuleb tõepoolest ära lahendada mõistliku menetluse küsimus. Fakt on kindlasti see, et teist seitset aastat ei saa siia otsa liita ja rääkida mõistlikust menetlusest.See teeb meile kõigile muret, kui kaua on see protsess juba toimunud. Kes lõpuks vastutab, kui ka riigikohus mõistab Villu Reiljani, Ester Tuiksoo ja Toomas Annuse õigeks? Kas Rahvaliidu kadumine poliitmaastikult või Merko Ehituse kahjumid on siis kellegi süü? Siin on sellist põhjuslikku seost minul natuke raske näha. Ma arvan, et äriühingute majandustulemusi mõjutab rohkem majandustegevus ja poliitilise erakonna toetajaskonda võivad mõjutada rohkem poliitilised protsessid erakonna sees kui pooleli olev kriminaalasi.Tundub, et prokuratuuri maine on viimasel ajal saanud tohutult lööke, millest maadevahetuse asi oli nüüd viimane. Miks meile jääb prokuratuurist selline kehv mulje?Esimene vastus on see, et prokuratuur ei tegutse ega saagi tegutseda väga palju, mõeldes oma mainele. Me ei tee siin oma otsuseid selle järgi, kas mõne süüdistuse esitamine tõstab meie mainet ja mõne asja tegemine langetab seda. See oleks vale.Teine, mis tuleb välja viimase aja kaasusi vaadates, on see, et prokuratuur koostöös uurimisasutustega tegeleb väga keeruliste asjadega. Kui tõmmata võrdusmärk sinna, et mida rohkem võidab prokuratuur, seda parem maine on, siis lahendus oleks väga lihtne: me ei tegele enam keeruliste asjadega. Tegeleme näiteks ainult narkokuritegevusega või mõne muu teemaga, kus kohtupraktika on juba välja kujunenud.Need nii-öelda mainet kahjustavad õigeksmõistmised on tulnud ikka korruptsiooni- ja majandusasjadest. Need on kõik keerulised asjad ja see tõestab, et prokuratuur julgeb nendega tegeleda. Kui jääb üles selline arusaam, et kui prokurör saavutab süüdimõistva otsuse, on ühiskond võitnud, ja kui mõistetakse õigeks, on justkui prokurör kaotanud, siis miks peaks üks prokurör sellega riskima. Tal ei selle võiduga midagi võita, küll aga on personaalselt väga palju kaotada.Nii et teie ametialast vastutust selle otsuse taga ei tunne?Ma olen üritanud seda lahti mõtestada. Ühelt poolt võib ühiskonnas olla ju selline ootus, et kui keegi nüüd võtaks vastutuse, siis oleks asjad kuidagi rohkem korras. Aga teistpidi, riigiametnike või asutuse juhtide koha pealt, on meie vastutuse alus see, et kas meie ise või prokurörid oleks rikkunud seadust või käitunud ebaeetiliselt, mida ma praegu ei näe.Kohus samal ajal nägi, et prokuratuur on rikkunud inimeste põhiõigusi…See on vaidlusobjekt. Prokurörid kavatsevad seda vaidlustada. Aga lõpetades siis oma lause ära – tänane tagasiastumine tookski kaasa selle fenomeni, millest ma enne rääkisin. See oleks väga halb näide järgmistele peaprokuröridele. Miks peaks järgmine peaprokurör riskima oma ametiga korruptsiooniasjade uurimisel? Kohtu etteheited süüdistajateleEinar Vettus lisandus pealtkuulatavate nimekirja 22. aprillil 2006. aastal, pealt oli aga kuulatud ka tema sama kuu kolmandal kuupäeval maa-ameti töötajale tehtud kõnet.Toomas Annust hakati pealt kuulama juba ühe varasema kriminaalasja tõttu, kuid teda sellest hiljem ei teavitatud, kuigi asitõendit kasutati.Kohtunik ei olnud rahul ka näiteks asjaoluga, et prokuratuur kasutas eksperdina sama kapo ametnikku, kes osales ka läbiotsimistes ja asitõendite konfiskeerimisel. Kohtu arvates ei olnud ekspert seega erapooletu, vaid kaldus selgelt uurimisorganite poole. Oktoobrini 2007 menetleti tehinguid pistisega seotud süütegude avastamiseks, alles siis kvalifitseeriti seaduslikud tehingud ebaseaduslikuks ning kahtlustatuna altkäemaksuga seotud kuritegudes kuulati üle Reiljan, Tuiksoo ja Annus. Kohtu hinnangul hakkas pistist käsitlev süüdistus aeguma ja seetõttu oli vaja muuta süüdistus esimese astme süüteoks, altkäemaksuks, mis automaatselt pikendas süüdistuse aegumistähtaega kümnele aastale. Kaitsepolitsei esitas juba enne Pedjasaare, Kanguri, Vettuse ja Libliku kinnipidamist Tallinna vanglale taotluse hoida neid üksteisest eraldatuna. Sellest järeldas kohus, et kapo ja prokuratuur olid juba mitu päeva varem kindlad, et kinni peetud isikud võetakse kohtu poolt ka vahi alla.
Samal teemal:	Juhtkiri: Kohus on ikkagi sõltumatu
Toomas Annus: kutsun kõiki ausaid riigiametnikke mitte alluma kapo ja prokuratuuri survele
Riik peab lisaks 1,3 miljonile hüvitama ka tuhandete eurode eest maadevahetuses süüdistatute vabadusekaotuse

matches: kohus kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus riigikohus kohus riigikohus Kohus


Ravimi kliinilise uuringu teostamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Ravimi kliinilise uuringu teostamise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Uuringu teostamiseks Ravimiametile esitatavad andmed ja dokumendid
§ 3 Uuringu teostamiseks taotluse esitamine
§ 4 Ravimiameti ülesanded uuringu teostamiseks taotluse esitamisel
§ 5 Uuringus osalejate värbamine ja uuringus osalejate teavitamine
§ 6 Uuritav ravim
§ 7 Uuringu alustamine
§ 8 Kliinilises uuringus osalejate kaitse
§ 9 Muudatused uuringuplaanis ja uuringu teostamises
§ 10 Uuringu käigus ilmnenud tõsistest ettearvamatutest kõrvalnähtudest teavitamine
§ 11 Uuringu teostamisega seotud andmete kogumine ja säilitamine
§ 12 Uuringu lõpetamine
RT I, 15.09.2015, 9
Vastu võetud 17.02.2005 nr 23
RTL 2005, 22, 304
Määrus kehtestatakse «Ravimiseaduse» (RT I 2005, 2, 4) § 88 lõike 4 ja § 90 lõike 8 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse ravimi kliinilise uuringu (edaspidi uuring) teostamiseks esitatavate andmete ja dokumentide loetelu, nõuded uuritavale ravimile ning uuringuks taotluse esitamise, uuringus osalejate värbamise ja nende teavitamise, uuringus osalejate kaitseks võetavate meetmete, uuringu alustamise, uuringuplaanis ja uuringu teostamises muudatuste tegemise, uuringu teostamisega seotud andmete kogumise, nimetatud andmete säilitamise ja uuringu lõpetamise tingimused ja kord.
(2) Ravimitest veterinaarravimi kliinilise uuringu teostamisele kohaldatakse käesoleva määruse nõudeid niivõrd, kuivõrd need on veterinaarravimi kliinilise uuringu eripära arvestades kohaldatavad ja kui käesolevas määruses ei ole kehtestatud teisiti.
(3) Uuringu teostamine peab toimuma kooskõlas Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 2001/20/EÜ liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (Euroopa Ühenduste Teataja L 121, 01.05.2001, lk 34–44) artikli 1 punkti 3 alusel vastuvõetud hea kliinilise tava (edaspidi hea kliiniline tava) nõuetega.
§ 2. Uuringu teostamiseks Ravimiametile esitatavad andmed ja dokumendid
(1) Uuringu teostamiseks esitab uuringu sponsor või tema esindaja Ravimiametile vähemalt kaks kuud enne planeeritud uuringu algust kirjaliku taotluse ning järgmised andmed ja dokumendid:
1) uuringuplaan koos kehtivate muutustega;
2) andmed uuritava ravimi farmatseutilis-keemiliste ja farmakoloogilis-toksikoloogiliste omaduste kohta;
3) uuritava ravimiga seni teostatud kliiniliste uuringute tulemused;
4) kindlustuspoliis või selle kinnitatud koopia;
5) volitus, kui taotlejaks ei ole sponsor, vaid sponsori nimel tegutsev isik;
6) patsiendi teadva nõusoleku vorm ja patsiendi infoleht;
7) uuringuravimiga teostatavate käimasolevate uuringute kava;
8) eestikeelne pakendi etiketi näidis;
9) viirusohutuse uuringud (kui on kohaldatav);
10) eriomadustega ravimite ja nendega tehtavate uuringute (nt geeniliselt muundatud organismid, radiofarmatseutilised ravimid) korral nõutavad load (olemasolul);
11) transmissiivse spongioformse entsefalopaatia (TSE) sertifikaat (kui on kohaldatav);
12) andmed geneetiliselt muundatud organismide piiratud kasutamise või vabastamise kohta (kui on kohaldatav ja selliste andmete olemasolul);
13) bioloogilise toimeaine kohta toimeaine tootmise headele tootmistavadele vastavuse deklaratsioon;
14) ravimi tootmise tegevusloa koopia, kui uuringuravimit toodetakse Euroopa Majanduspiirkonnas;
15) pädeva isiku deklaratsioon selle kohta, et uuringuravimit tootev ettevõte töötab vastavuses Euroopa Liidus kehtestatud heade tootmistavadega;
16) uuringuravimi analüüsisertifikaat juhul, kui lisandid ei ole spetsifikatsiooniga ette nähtud või kui tuvastatakse ettenähtamatuid lisandeid (ei esine spetsifikatsioonis).
(2) Kõik lõikes 1 nimetatud andmed ja dokumendid lisatakse taotlusele, kui:
1) uuritaval ravimil ei ole Eestis kehtivat müügiluba;
2) ravimi toimet uuritakse näidustusel, mida ei ole müügiloa andmisel kinnitatud, või haigetel, kellel ei ole ravimit seni kasutatud;
3) ravimi toimet uuritakse sellises annuses või manustamisviisis, mida seni ei ole uuritud;
4) uuritakse narkootilisi või psühhotroopseid ravimeid, rasestumisvastaseid või radiofarmatseutilisi preparaate;
5) uuringus osalejateks ei ole patsiendid.
(3) Lõikes 2 loetlemata juhtudel tuleb uuringu teostamiseks esitada Ravimiametile taotlus, lõike 1 punktides 1, 5 ja 6 nimetatud andmed ja dokumendid.
(4) Veterinaarravimi kliinilise uuringu teostamiseks tuleb Ravimiametile esitada taotlus, lõikes 1 nimetatud andmed ja dokumendid, arvestades lõigetes 2 ja 3 sätestatut.
(5) Kliiniliste uuringute meditsiinieetika komitee (edaspidi eetikakomitee) kooskõlastuse võib Ravimiametile esitada ka pärast taotluse esitamist, märkides ära kooskõlastuse saamise kuupäeva.
(6) Uuringu teostamise taotlusele lisatakse kinnitus riigilõivu tasumise kohta, milles tuleb ära näidata maksmise kuupäev, makstud summa ja arveldusarve number, millelt makse tehti, või riigilõivu tasumist tõendav dokument.
§ 3. Uuringu teostamiseks taotluse esitamine
(1) Uuringu taotlus esitatakse määruse lisades 1 ja 2 toodud vormis paberkandjal formaadis A4 ning lisas 1 toodud teave täiendavalt elektrooniliselt CD ROM-il XML formaadis. Veterinaarravimite kliinilise uuringu dokumentatsioon tuleb esitada paberkandjal formaadis A4 määruse lisas 3 toodud vormis.
(2) Uuringu taotlus ja lisatud dokumendid esitatakse ühes eksemplaris eesti või inglise keeles.
§ 4. Ravimiameti ülesanded uuringu teostamiseks taotluse esitamisel
(1) Uuringu, välja arvatud veterinaarravimi kliinilise uuringu, taotluse saamisel sisestab Ravimiamet EudraCT andmebaasi järgmised andmed, mis on kättesaadavad vaid Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide (edaspidi liikmesriigid) pädevatele asutustele, Euroopa Ravimiametile ja Euroopa Komisjonile:
1) uuringu taotlus;
2) kõik taotlusse tehtud muutused;
3) kõik uuringuplaani tehtud muudatused;
4) eetikakomitee positiivne arvamus;
5) kliinilise uuringu lõpu teatis;
6) viide sellele, kuidas on kontrollitud kooskõla hea kliinilise tavaga.
(2) Liikmesriigi, Euroopa Ravimiameti või Euroopa Komisjoni põhjendatud taotlusel annab Ravimiamet teavet kõnealuse kliinilise uuringu kohta lisaks EudraCT andmebaasis sisalduvatele andmetele.
(3) Veterinaarravimi kliinilise uuringu korral edastab Ravimiamet taotluse koopia koos dokumentidega Maaeluministeeriumile kooskõlastuse saamiseks.
§ 5. Uuringus osalejate värbamine ja uuringus osalejate teavitamine
(2) Veterinaarravimi kliinilisse uuringusse osalejate värbamine tuleb kooskõlastada Maaeluministeeriumiga.
(3) Uuringu toimingutega võib alustada ainult pärast uuringus osaleja teavitamist kõigist uuringu asjaoludest ja osalejalt kirjaliku nõusoleku saamist. Nõusolek vormistatakse kahes eksemplaris, millele kirjutavad alla uuringus osaleja või tema seaduslik esindaja, märkides allkirjastamise kuupäeva, ning uuringus osalejat teavitanud isik. Üks eksemplar antakse uuringus osalejale, teine jääb uuringu läbiviijale.
(4) Nõusoleku andmisel uuringus osalemiseks tuleb järgida «Ravimiseaduse» §-s 91 sätestatut.
(5) Uuringus osalejal või tema seaduslikul esindajal on õigus uurija või uurimismeeskonna liikme käest saada selgitusi uuringu eesmärkide, riskide, ebamugavuste ning tingimuste kohta, mille alusel seda läbi viiakse. Uuringus osalejat või tema seaduslikku esindajat tuleb teavitada õigusest uuringuks antud nõusoleku tagasivõtmisega igal ajal uuringus osalemine lõpetada, ilma et sellega kaasneks mingeid sanktsioone.
(6) Looma kaasamisel veterinaarravimi kliinilisse uuringusse teavitatakse kõigist uuringu asjaoludest looma omanikku.
(7) Uuringus osalejale või tema seaduslikule esindajale, loomal tehtava kliinilise uuringu korral looma omanikule, teatatakse kontaktandmed, kust ta võib saada lisateavet.
(8) Uuringus osalejat või tema seaduslikku esindajat teavitatakse sellest, et uuringu teostamise üle järelevalve või muu kontrolli teostamiseks võimaldatakse Eesti ja välisriikide pädevate riigiasutuste ametnikele ning uuringu sponsori määratud esindajatele vajadusel juurdepääs uuringuga seotud meditsiinilisele teabele isikustamata kujul kooskõlas kehtiva seadusandlusega. Nõusoleku nimetatud andmetele juurdepääsuks annab uuringus osaleja või tema seaduslik esindaja lõikes 3 nimetatud kirjaliku nõusoleku andmisega.
(9) Uuringus osaleja isikut tuvastada võimaldavad uuringumaterjalid on konfidentsiaalsed ja neid võib kolmandale isikule edastada või neile juurdepääsu võimaldada ainult «Isikuandmete kaitse seaduses» (RT I 2003, 26, 158; 32, õiend; 2004, 30, 208) ettenähtud tingimustel.
(10) Uuringu sponsor ja teostajad peavad tagama uuringus osaleja õigused füüsilisele ja vaimsele puutumatusele, eraelu puutumatusele ja teda puudutavate andmete kaitsele.
§ 6. Uuritav ravim
(1) Uuringus kasutatavad ravimid peavad olema valmistatud «Ravimiseaduse» ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete kohaselt.
(2) Uuritava ravimi partii peab olema vabastatud pädeva isiku poolt ning selle kohta peab olema pädeva isiku allkirjaga varustatud tootepartii kasutamiseks vabastamise sertifikaat.
(3) Pädev isik peab tõendama, et iga tootepartii on toodetud vastavalt headele tootmistavadele.
(4) Uuringus kasutatava ravimi pakendil peavad olema järgmised andmed:
1) ravimi tootja esindaja, lepingulise uurimisorganisatsiooni või uuringu juhi nimi, aadress ja telefoninumber;
2) ravimi identifitseerimiskood või nimetus (avatud uuringu puhul), ravimvorm, manustamisviis, ravimi hulk, avatud uuringu puhul ravimi tugevus;
3) partii number või kood;
4) uuringus osaleja või ravikuuri identifitseerimisnumber;
5) kasutusjuhis (võib asendada viitega pakendi infolehele või lisamaterjalidele);
6) märkus «Ainult kliinilises uuringus kasutamiseks»;
7) uuringu juhi nimi, kui see ei ole kodeeritult teistes punktides;
8) uuringu viitekood, mis võimaldab identifitseerida uuringukeskust, uuringu teostajat ja uuringu sponsorit, kui see ei ole toodud teistes punktides;
9) ravimi säilitustingimused;
10) kõlblikkuse aeg (kuu/aasta);
11) märkus «Hoida lastele kättesaamatus kohas», välja arvatud kui ravimit kasutatakse ainult statsionaarse tervishoiuteenuse osutamise tingimustes.
(5) Lõike 4 punktides 2, 5, 6, 9 ja 11 toodud teave peab olema eesti keeles ravimi välispakendil või selle puudumisel sisepakendil.
(6) Lõike 4 punktides 3, 4, 7 ja 8 toodud teave võib olla esitatud koodina või koodidena, mida punktis 1 toodud isikul on võimalik kohe avada.
(7) Kui välispakendil on toodud lõike 4 punktides 1–11 nimetatud teave, peab sisepakendil olema punktides 1, 2, 3, 4, 6 ja 8 nimetatud teave. Punktis 1 võib sel juhul jätta märkimata aadressi ja telefoninumbri, punktis 2 võib jätta märkimata manustamisviisi, välja arvatud vedelatel ja süstitavatel ravimvormidel.
(8) Kui sisepakendiks on blister või ampull või muu väike pakend, millel ei ole võimalik lõikes 7 nimetatud andmeid esitada, peab sellel olema ravimi identifitseerimist võimaldav teave ning lõike 4 punktides 1, 3 ja 4 toodud teave ning vedelate ja süstitavate ravimvormide puhul ka manustamisviis.
(9) Kui uuringu käigus muudetakse ravimi kõlblikkusaega, siis paigutatakse ravimi pakendile lisaetikett uue kõlblikkusaja ja esialgse partiinumbriga. Lisaetikett võib katta esialgse kõlblikkusaja, ent peab jätma vabaks esialgse partiinumbri. Lisaetiketi lisamisel tuleb järgida häid tootmistavasid.
(10) Uuringuravimeid võivad liikmesriigist ja Euroopa Majanduspiirkonna välisest riigist sisse vedada ravimite hulgimüügi tegevusluba omavad isikud ja ravimi kliinilist uuringut läbi viivad tervishoiuteenuse osutamise tegevusluba omavad isikud, tagades, et uuringuravimi on Euroopa Majanduspiirkonnas kasutamiseks vabastanud nõuetekohase ettevalmistusega pädev isik.
(11) Uuringuravimi sisseveoloa saamise taotlus esitatakse Ravimiametile pärast nõusoleku saamist uuringu teostamiseks.
(12) Uuringuravimi säilitamise ja arvestuse eest uuringukeskuses vastutab uuringu juht.
(13) Kasutamata uuringuravimid hävitatakse kohapeal, antakse hävitamiseks üle vastavat tegevusluba omavale jäätmekäitlusettevõttele või tagastatakse tootjale. Kõik nimetatud tegevused dokumenteeritakse.
§ 7. Uuringu alustamine
(1) Enne uuringu alustamist peab olema koostatud loetelu «Ravimiseaduse» § 89 lõigetes 1 ja 2 nimetatud uuringu teostamises osalevatest isikutest.
(2) Uuringu teostajate hulgast peab olema määratud uuringu juht, kes koordineerib uuringu teostamist uuringukeskuses ning tagab teabevahetuse Ravimiameti ja eetikakomiteega, veterinaarravimitel Maaeluministeeriumiga. Kui uuring toimub mitmes uuringukeskuses, tuleb igas neist määrata uuringu juht.
§ 8. Kliinilises uuringus osalejate kaitse
(1) Uuringut võib läbi viia ainult siis, kui eeldatav kliiniline ja rahvatervisele ilmnev kasu õigustab võetavaid riske ning selle nõude täitmist kontrollitakse pidevalt uuringu vältel.
(2) Läbi ei ole lubatud viia geeniteraapia uuringuid, mille tulemuseks on uuringus osaleja algse geneetilise identiteedi muutmine.
(3) Uuring piiratud teovõimega isikutel on lubatud ainult siis, kui patsiendirühm saab uuringust otsest kasu ja ainult siis, kui uuring on esmatähtis nende andmete tõendamiseks, mis on saadud teadvat nõusolekut anda suutvate isikute kliinilistest uuringutest või muude teaduslike meetoditega. Lisaks sellele peaks uuring olema otseselt seotud kõnealuse piiratud teovõimega isiku kliinilise seisukorraga või uuringu sellise olemusega, et seda saab läbi viia ainult piiratud teovõimega isikutel.
(4) Uuringus osalejale antava meditsiinilise abi ja nende huvides tehtavate meditsiiniliste otsuste eest vastutab sõltuvalt uuringust vastava kvalifikatsiooniga arst, hambaarst või veterinaararst.
§ 9. Muudatused uuringuplaanis ja uuringu teostamises
(1) Uuringu teostamisel tuleb täpselt järgida uuringuplaani, milles on kirjeldatud uuringu teaduslik taust ja eesmärk, uuringu kava, uuringus osalejate valik, uuritava ravimi kasutamine ja uuringus osalejate muu ravi, ravimi efektiivsuse ja ohutuse hindamine, andmete kogumise, säilitamise ja töötlemise meetodid, kasutatavad statistilised meetodid, uuringu kvaliteedi tagamise ja kontrolli süsteem, uuringu eetilised aspektid, uuringu finantseerimine ja kindlustuskaitse ning uuringu tulemuste avaldamise põhimõtted.
(2) Uuringut tegev arst, hambaarst või veterinaararst ning uuringu teostamises osalev ravimitootja või tema esindaja peavad muudatustest uuringuplaanis ja uuringu teostamises Ravimiametile, veterinaarravimi uuringu puhul ka Maaeluministeeriumile teatama eelnevalt. Inimtervishoius kasutatavate ravimite uuringu korral teavitatakse samaaegselt ka eetikakomiteed. Kui muutused uuringuplaanis on vajalikud uuringus osalejate ohutuse tagamiseks, teatatakse muutustest viivitamatult.
(3) Uuringuplaanis ja uuringu teostamises muudatuste tegemiseks on nõutav Ravimiameti ja eetikakomitee, veterinaarravimi uuringu korral Ravimiameti ja Maaeluministeeriumi nõusolek.
(4) Ravimiameti teavitamiseks ja muudatuse tegemiseks nõusoleku taotlemiseks tuleb esitada taotlus määruse lisas 4 esitatud vormis paberkandjal formaadis A4 ning täiendavalt elektrooniliselt CD ROM-il XML formaadis, veterinaarravimi kliinilise uuringu korral toimub teavitamine kirjalikult vabas vormis. Eetikakomiteed ja Maaeluministeeriumi teavitatakse kirjalikult vabas vormis.
(5) Ravimiamet ja eetikakomitee annavad oma nõusoleku hiljemalt 35 päeva jooksul alates uuringuplaani ja uuringu teostamise muudatuse taotluse saamisest. Muudatustega mittenõustumisel võib Ravimiamet, eetikakomitee või Maaeluministeerium esitada omapoolsed muudatusettepanekud.
(6) Nõusoleku saamisel võib jätkata kliinilise uuringu teostamist muudetud uuringuplaani või uuringus tehtava muudatuse järgi. Esitatud muudatustega mittenõustumisel peab uuringu sponsor kohandama uuringuplaani või muudatust uuringus vastavalt lõikes 3 nimetatud asutuste ja eetikakomitee esitatud muudatusettepanekutele või võtma oma muudatusettepaneku tagasi.
§ 10. Uuringu käigus ilmnenud tõsistest ettearvamatutest kõrvalnähtudest teavitamine
(1) Lisaks Ravimiametile peab kliinilise uuringu sponsor uuritava ja võrdlusravimiga Eestis ilmnenud tõsistest ettearvamatutest kõrvalnähtudest teatama kirjalikult ka uuringule kooskõlastuse andnud eetikakomiteele «Ravimiseaduse» § 90 lõike 8 alusel kehtestatud korras sätestatud tähtaegadel ja vormis.
(2) Kliinilise uuringu sponsor peab eetikakomiteele üks kord aastas kirjalikult esitama aruande uuritaval ravimil mis tahes riigis ilmnenud tõsistest kõrvaltoimetest.
§ 11. Uuringu teostamisega seotud andmete kogumine ja säilitamine
(1) Uuringu teostajad ja sponsor või sponsori esindaja peavad tagama uuringu käigus kogutud andmete täielikkuse ja tõepärasuse, nende andmete võrdlemise võimaluse algallikatega, kvaliteedi tagamise süsteemi toimimise ja uuringus osaleja isikuandmete kaitse.
(2) Uuringu juht peab kindlustama uuringu käigus kogutud oluliste andmete, sh lähteandmete säilitamise vähemalt 15 aastat pärast uuringu lõppemist.
(3) Sponsor ja uuringu teostajad peavad tagama kogu uuritava ravimi kohta käiva informatsiooni säilimise kuni ravimil on kehtiv müügiluba või vähemalt viis aastat pärast ravimi uurimisotstarbelise kasutamise lõpetamist, kui sponsori või tema esindaja ja uuringu teostaja vahel ei ole kokku lepitud teisiti.
§ 12. Uuringu lõpetamine
(1) Uuringu sponsor, uuringu juht või uuringuravimi tootja peab uuringu viivitamatult lõpetama, kui tema hinnangul on oht osalejate elule ja tervisele liiga suur.
(2) Kui Ravimiamet otsustab uuringu peatada või katkestada «Ravimiseaduse» § 98 alusel, teatab ta sellest koos põhjendusega viivitamatult teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, eetikakomiteele, Euroopa Ravimiametile ja Euroopa Komisjonile, veterinaarravimi kliinilise uuringu korral ka Maaeluministeeriumile.
(3) Kui uuring lõpetatakse enne planeeritud aega, teatab uuringu juht sellest 15 kalendripäeva jooksul kirjalikult Ravimiametile ja eetikakomiteele, veterinaarravimi kliinilise uuringu korral Ravimiametile ja Maaeluministeeriumile, ning esitab selgituse uuringu lõpetamise põhjuse kohta.
(4) Kui uuring lõpetatakse plaanipäraselt, teatab uuringu juht sellest lõikes 3 nimetatud asutustele ja eetikakomiteele 90 kalendripäeva jooksul.
(5) Ravimiametile teatatakse uuringu lõpetamisest määruse lisas 5 toodud vormis paberkandjal formaadis A4 ning täiendavalt elektrooniliselt CD ROM-il XML formaadis, veterinaarravimi uuringu lõpetamisest teatatakse paberkandjal formaadis A4.
(6) Uuringu sponsor peab esitama Ravimiametile pärast uuringu lõppu uuringu aruande.
Lisa 1 Uuringu taotluse vorm
Lisa 2 Uuringu taotluse vorm
Lisa 3 Veterinaarravimi kliinilise uuringu teostamise taotluse vorm
Lisa 4 Taotlus Ravimiameti nõusoleku saamiseks muutuse tegemiseks ravimipreparaadi kliinilises uuringus
Lisa 5 Teade kliinilise uuringu lõpetamise kohta


Mäksa valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Mäksa valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord
RT IV, 26.04.2014, 91
Vastu võetud 17.09.2012 nr 13
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõigete 1 ja 3, § 22 lõike 1 punkti 365, jäätmeseaduse § 66 lõike 4 ja § 71 lõigete 1-2 ja pakendiseaduse § 15 lõike 1 alusel, kooskõlas jäätmeseaduse § 12 lõikega 2, § 65 lõikega 2, § 66 lõikega 11 ja 2, § 67 lõigetega 1, 2, 5 ja 6, § 68, § 69 lõigetega 1 ja 41 ja § 70, keskkonnajärelevalve seaduse § 6 lõigetega 1 ja 2 ning eesmärgiga rakendada Mäksa vallas jäätmeseaduse, pakendiseaduse ja nende rakendusaktide nõuded ning säilitada puhas ja tervislik elukeskkond, vähendada jäätmete koguseid nende tekkekohas ja soodustada jäätmete taaskasutamist.
(1) Mäksa valla jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib jäätmehoolduse korraldust Mäksa valla haldusterritooriumil. Eeskirja lisa 1 sätestab ehitus- ja lammutusjäätmete ning lisa 2 tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemise korra ja lisa 3 tiheasustusalade piirid. Hajaasustusalaks loetakse ala mis ei ole tiheasustusala.
(2) Eeskirja täitmine on kohustuslik kõikidele Mäksa valla haldusterritooriumil viibivatele ja tegutsevatele juriidilistele ja füüsilistele isikutele. Eeskirja kohaldatakse kooskõlas Mäksa valla heakorraeeskirja (edaspidi heakorraeeskiri) ja teiste valla õigusaktidega.
(3) Jäätmehooldust, sealhulgas korraldatud jäätmevedu ja järelevalvet jäätmekäitluse üle ning jäätmehoolduse arendamist Mäksa vallas korraldab ja teostab Mäksa vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus). Vallavalitsus teostab järelevalvet eeskirja nõuete täitmise üle ja jäätmealast haldus- ja väärteomenetlust.
(4) Informatsiooni jäätmehoolduse ja jäätmekäitluse korralduse, jäätmete liigiti kogumise ja liigiti kogutud jäätmete üleandmisvõimaluste ning korraldatud jäätmeveo kohta Mäksa vallas saab vallavalitsuse kodulehelt www.maksavald.ee, kommunaalmajanduse rubriigist ja vallavalitsuse telefonil 7337608, 53022922.
9) jäätmevedaja on jäätmekäitleja, kelle ülesandeks on talle üleantud jäätmesaadetise toimetamine veovahendiga lähtekohast sihtkohta või kellele on vallavalitsus on riigihanke tulemusena andnud teenuste kontsessiooni korraldatud jäätmeveo teenuse osutamiseks;
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata mõistete kasutamisel lähtutakse jäätmeseaduses, pakendiseaduses ja teistes jäätmehooldust reguleerivates õigusaktides sisalduvatest legaaldefinitsioonidest, vastava legaaldefinitsiooni puudumisel aga sõna üldlevinud tähendusest.
(1) Jäätmete nõuetekohase käitlemise eest vastutab jäätmevaldaja. Kui jäätmevaldajat pole võimalik kindlaks teha või ta ei täida jäätmete nõuetekohase käitlemise kohustust, vastutab jäätmete nõuetekohase kogumise ja veo korraldamise eest kinnistul selle omanik. Kinnistu korrashoiu eest vastutab kinnistu omanik.
(4) Jäätmete käitlemine või põletamine väljaspool selleks ettenähtud kohta on keelatud. Jäätmete kõrvaldamine väljaspool prügilat või jäätmekäitluskohta on keelatud. Prügilasse võib ladestada vaid prügilakõlbulikke jäätmeid, s.h neid jäätmeid, mille taaskasutamine ei ole tehnoloogiliselt võimalik ja/või on muude käitlusmoodustega võrreldes ülemäära kulukas. Jäätmete põletamine on lubatud ainult asjakohast jäätmeluba omavas ettevõttes.
(7) Üldkasutatavatesse kohtadesse paigutab jäätmete kogumismahutid taaskasutusorganisatsioon, tootjavastutusorganisatsioon, vallavalitsus või territooriumi haldaja. Kauplused, ametiasutused ja teenindusettevõtted on kohustatud lahtioleku ajaks paigaldama sissekäikude juurde segaolmejäätmete kogumismahuti. Avalike ürituste toimumise paigad varustab kogumismahutitega ürituse korraldaja, kes vastutab ürituse käigus tekkinud jäätmete nõuetekohase käitlemise eest.
(6) Jäätmevaldajad, kes soovivad kasutada ühismahutit, kooskõlastavad selle vallavalitsusega. Vallavalitsuse nõusolekul sõlmivad ühismahuti kasutajad omavahel kokkuleppe ja määravad ühe lepingupoole, kes vastutab ühismahuti kasutamise eest vastavalt eeskirja nõuetele, jäätmekäitluslepingule ja ühismahuti kasutajate vahel sõlmitud ühismahuti kasutamise kokkuleppele. Tiheasustusalal on ühismahutit lubatud kasutada üksnes kõrvuti asetsevatel kinnistutel, ühise õuealaga korterelamutes või elamukvartalis või suvila- või aiandusühistutes tekkivate jäätmete kogumiseks. Hajaasustusalal on ühismahutit lubatud kasutada jäätmevaldajatel, kelle kinnistule juurdepääs võib hooajaliselt olla takistatud või millelt jäätmete vedamine ei ole majanduslikult ega keskkonnakaitseliselt põhjendatud.
(8) Territooriumi haldaja, kinnisvarahalduse ja -hoolduse ettevõte ja juriidilisest isikust jäätmevaldaja on kohustatud teavitama oma hallatavate hoonete elanikke või oma ettevõtete töötajaid vallas toimivast jäätmehoolduse korrast ning eeskirja nõuetest, sealhulgas jäätmete kogumise, sortimise ja korraldatud jäätmeveo korrast.
(2) Kinnistul tekkivad jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, tuleb paigutada vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud mahutisse, mis asub samal kinnistul, või kokkuleppe alusel kasutatavasse vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud ühismahutisse või kogumispunkti. Jäätmeid ei ole lubatud jätta kogumismahuti lähedusse.
(4) Biojäätmeid tuleb koguda liigiti ning kompostida nõuetele vastavalt samal kinnistul. Jaemüügikohas, toitlustusasutuses ja toiduainetetööstuses tekkivad biolagunevad toidu- ja köögijäätmed tuleb koguda liigiti ning anda üle asjakohast jäätmeluba omavale isikule.
(6) Suurjäätmed tuleb viia ettenähtud kogumispunkti või anda üle asjakohast jäätmeluba omavale isikule.
1) tule- ja plahvatusohtlikke jäätmeid, sealhulgas kuuma (temperatuuriga üle 40C) tuhka;
2) korraldama jäätmevedu elanikkonda ja liiklust vähimal häirival viisil;
3) vältima jäätmeveo käigus riigi-, kohalike maanteede ja erateede kahjustamist.
(4) Jäätmevaldaja või territooriumi haldaja peab tagama kinnistul olevate kogumismahutite tühjendamise sagedusega, mis väldib mahutite ületäitumist ja ümbruse reostumist, järgmiselt:
1) segaolmejäätmete mahutit tuleb tühjendada tiheasustusalal vähemalt üks kord nelja nädala jooksul ja hajaasustusalal üks kord kaheteistkümne nädala jooksul. Tihe- ja hajaasustusalade määratlus on nimetatud käesoleva eeskirja §1 lg 1;
2) biojäätmete mahutit tuleb tühjendada üks kord nädalas;
(6) Jäätmeveok peab olema kinnine ja varustatud kogumismahuti tühjendamiseks vajaliku tõstemehhanismiga. Jäätmeveokist ei tohi laadimise ega vedamise ajal keskkonda sattuda jäätmeid ega jäätmetest imbuvaid vedelikke või nõrgvett. Jäätmeveoki registrimass ja mõõtmed ei tohi kahjustada veopiirkonna teid, hooneid, rajatisi jms.
(2) Jäätmevaldaja on kohustatud üle andma oma kinnistul tekkinud korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed jäätmevedajale, kellele on antud korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessioon jäätmevaldaja elu- või tegevuskoha järgses veopiirkonnas. Jäätmevaldajal puudub õigus anda korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeid üle muule jäätmekäitlejale või vedada neid jäätmeid ise.
(3) Veopiirkonna kirjeldus, jäätmeveo tingimused ning sagedus ja aeg, korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid, korraldatud jäätmeveoga liitumise ja liitumise kohustusest vabastamise kord, korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumiskoht või –kohad, kuhu korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed tuleb nende edasivedamiseks toimetada, jäätmevedaja valikuks teenuste kontsessiooni riigihanke korraldamise ning jäätmeveo teenustasude suuruse määramise kord ning kehtestatakse Mäksa vallavolikogu määrusega.
(2) Kogumismahutid peavad paiknema naaberkinnistul paiknevast eluhoonest vähemalt 5 meetri kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti. Korterelamutega aladel tohib vallavalitsuse kirjalikul loal ja tingimustel paigutada kogumismahuteid vallale kuuluvale maale.
(3) Kogumismahuti juurdepääsu tagamise ning paiknemiskoha ja juurdesõidutee korrashoiu eest kinnistul või territooriumil vastutab jäätmevaldaja või territooriumi haldaja.
(4) Kuni 1100 liitrine käsitsi teisaldatav ratastel kogumismahuti tuleb paigutada seda tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega alusele, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatuskohast kaugemal kui 10 meetrit. Kõva kattega alus on materjal, millesse mahuti rattad ei vaju. Pikema vahemaa korral määratakse mahuti tühjendamise tingimused jäätmekäitluslepinguga.
(7) Jäätmehoidla või -maja korral peab ligipääs sellel olema ilma trepi, künnise või muu takistuseta. Jäätmehoidlas või -majas peab olema küllaldane ventilatsioon ja valgustus. Jäätmehoidla või -maja korrashoiu ja puhtuse eest hoolitseb kinnistu valdaja.
(8) Kogumismahuti või kogumismahuti hoiukoha, jäätmemaja või aiavärava lukustamise korral peab jäätmevaldaja või territooriumi haldaja tühjenduspäeval tagama luku avamise ning jäätmevedajale juurdepääsu kogumismahutile. Rajatud piirded, kaitsed ja alused ei tohi takistada kogumismahuti tühjendamist.
(9) Kogumismahuti peab olema terve ja puhas ning ei tohi ohustada tervist ega põhjustada keskkonnareostust. Kogumismahuti puhtuse, õige kasutamise, mahuti nõuetekohase paigutuse ja ümbruse korrashoiu eest vastutab jäätmevaldaja kui jäätmekäitlusleping ei sätesta teisiti. Kogumismahutite tehnilise korrashoiu tagab mahutite omanik.
(10) Avalikesse kogumispunktidesse paigaldatud kogumismahutid peavad olema varustatud arusaadava infoga vastuvõetavate jäätmete liigi või liikide kohta ning kogumismahuti haldaja tähise, nime ja telefoninumbriga.
(11) Kogumismahutil peab olema nähtavas kohas selge ja arusaadava kirjaga silt, millist liiki jäätmeid antud kogumismahutiga kogutakse.
(12) Kogumismahutid on järgmist värvi:
(2) Üleantavad pakendijäätmed peavad olema tühjad ja vastama pakendiettevõtja, taaskasutusorganisatsiooni või jäätmekäitleja kehtestatud nõuetele. Üleantavad pakendijäätmed ei tohi levitada haisu ega määrida teisi mahutis olevaid pakendeid ja pakendijäätmeid. Pakendijäätmete mahutisse on keelatud panna muid jäätmeid kui pakendijäätmeid.
(3) Pakendijäätmete kogumisviisid Mäksa vallas on avalike kogumispunktide kaudu kogumine või kogumine jäätmevaldaja kinnistult eraldi kogumismahuti või jäätmekotiga.
(4) Pakendijäätmete avalikud kogumispunktid paigaldab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon selliselt, et oleks tagatud pakendiseaduses sätestatud pakendite kogumisvõrgustiku tihedus. Pakendijäätmete veo kogumispunktist käitluskohta korraldab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon.
(5) Pakendijäätmete avalikud kogumispunktid määrab vallavalitsus koostöös taaskasutusorganisatsiooniga. Pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon sõlmib vallavalitsusega lepingu, millega sätestatakse kogumispunktide paigaldamise, märgistuse, tühjendamise ja vahetu ümbruse heakorraga seonduvad tingimused, õigused ja kohustused.
(6) Pakendijäätmete kogumiskohtades peavad olema eraldi mahutid vähemalt paber- ja segapakendile.
(2) Kodumajapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (nt kasutuskõlbmatuks muutunud õlid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid, kemikaalid, aerosoolid ning elavhõbelambid ja –kraadiklaasid jm tooted, mille pakendil on vastavasisuline märge) tuleb viia ohtlike jäätmete kogumispunkti või anda üle asjakohast litsentsi omavale isikule, sh litsentsi omava isiku (operaatori) paigutatud kogumispunkti.
(3) Kasutuskõlbmatud ravimid ja ravimijäätmed tuleb üle anda ohtlike jäätmete kogumispunkti või apteeki.
(7) Elektri- ja elektroonikaseadmetest (sealhulgas külmkapid ja muud külmutusseadmed, elektripliidid, pesumasinad, audio- ja videotehnika, infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniseadmed) tekkinud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning viia elektri- või elektroonikaseadmete jäätmete kogumispunkti või uue toote ostmise korral müügikohta kooskõlas jäätmeseadusega. Endisaegsed probleemtooted ja nendest tekkinud jäätmed saab füüsiline isik üle anda nende jäätmete kogumispunkti.
(10) Tootja või tootjavastutusorganisatsioon on kohustatud teavitama jäätmevaldajaid probleemtoodetest tekkivate jäätmete kogumise korrast ning tagama avaliku kogumispunkti vahetu ümbruse heakorra.
(3) Lahtine kompostiaun ja –nõu (komposter) peavad paiknema vähemalt 5 meetri kaugusel naaberkinnistust kui naabrid ei lepi kokku teisiti. Kompostimiskoht ei tohi reostada keskkonda ega ohustada tervist või põhjavett.
(2) Tegevuse lõpetanud jäätmekäitluskoht ja selle vahetu ümbrus tuleb korrastada. Järelhoolduse kulud kannab suletud jäätmekäitluskoha endine käitaja või selle puudumisel jäätmekäitluskoha maaomanik. Jäätmekäitluskoha järelhoolduse tulemusena peab olema välistatud jäätmekäitluskohast tulenev võimalik negatiivne keskkonnamõju.
(1) Järelevalvet teostab Keskkonnainspektsioon ja Mäksa vallavalitsus.
(2) Eeskirja nõuete rikkumise eest karistatakse jäätmeseaduse paragrahvide 120 kuni 128 ning pakendiseaduse paragrahvide 30 ja 31 alusel rahatrahviga kuni 200 trahviühikut. Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, karistatakse rahatrahviga kuni 20 000 eurot.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud alusel toimepandud väärteo kohtuvälised menetlejad on jäätmeseaduse § 127 lõikes 2 punktis 3 ja pakendiseaduse § 33 lõikes 6 nimetatud isikud.
(1) Tunnistada kehtetuks Mäksa Vallavolikogu 10. detsembri 2007 määruse nr 9 “Mäksa valla jäätmehoolduseeskiri”.
(2) Määrus jõustub 24. september 2012. a.
Lisa 3 Tiheasustusalad


text:
PN meediakajastus 2014 | Pealtnägija | ERR
PN meediakajastus 2014 ({{commentsTotal}})
{{1548846600000 | amCalendar}}
18.12.2014 Simson "Pealtnägijale": Keskerakonnast lahkujate suhted on sageli läinud hapuks Edgar Savisaarega (Postimees)
17.12.2014 Kadri Simson: Keskerakonnast lahkumise põhjuseks on sageli hapuks läinud suhted Savisaarega (Delfi)
17.12.2014 Aita "Pealtnägijat": oled kogenud rassismi Soomes? Anna teada! (Delfi)
16.12.2014 Rasmus Vesiloo: Triin Tulev pole maailmaparandaja – ta on ainult raha peal väljas! (Õhtuleht)
16.12.2014 Rasmus Vesiloo sai tingimisi karistuse (Eesti Päevaleht)
15.12.2014 Kohus tunnistas Rasmus Vesiloo süüdi ja mõistis talle üheksakuulise tingimisi vangistuse (Delfi)
15.12.2014 Kohus tunnistas Rasmus Vesiloo süüdi ja mõistis talle üheksakuulise tingimisi vangistuse (Õhtuleht)
15.12.2014 Kohus mõistis Rasmus Vesiloo naise peksmise eest tingimisi vangi (Postimees)
14.12.2014 Šokeeriv verbaalne vägivald: Soome klient sõimas valimatult eesti taksojuhti (Postimees)
13.12.2014 Rasmus Kagge: suurim oht on harimatud inimesed (Eesti Päevaleht)
12.12.2014 Maanteeameti ja tee-ehitajate vaidlus vindub (Postimees)
10.12.2014 "Pealtnägija": Tüve 49 taga on tuntud ettevõtjatest ja poliitilise taustaga inimestest koosnev ärivõrgustik (Postimees)
10.12.2014 "Pealtnägija": poliitperekond sai riigilt ligi 57 000 eurot narkomaanide rehabilitatsiooniks, ravimist aga ei toimunud (Delfi)
10.12.2014 Poliitperekond tegi külma arve (Äripäev)
09.08.2014 EKSPERTIIS TUVASTAS: uneskõndija Rasmus Vesiloo osutus tavaliseks napsitajaks (Õhtuleht)
08.12.2014 TV3 VIDEO: Draama ja pisarad! Triin Tulev endisest elukaaslasest: ma ei suuda talle otse vaadata ja kardan teda (Delfi)
08.12.2014 Video! Triin Tulev endisest elukaaslasest: ma ei suuda talle otsa vaadata (Postimees)
08.12.2014 Emotsionaalne kohtuprotsess: Triin Tulevi peksmises süüdistatav Vesiloo väidab, et seltskonnatäht valetab (Delfi)
08.12.2014 Triin Tulevi ja Rasmus Vesiloo emotsionaalne kohtusaaga jätkub (Postimees)
08.12.2014 GALERII JA TV3 VIDEO | Triin Tulev endisest elukaaslasest: ma ei suuda talle otse vaadata, kardan teda (Õhtuleht)
08.12.2014 Ekspertiis: Triin Tulevi peksmises süüdistataval Vesilool esineb unehäire tunnuseid, aga nende vägivaldne avaldumine on äärmiselt haruldane (Delfi)
08.12.2014 Korduv ekspertiis: Vesiloo oli Triin Tulevi peksmise ajal süüdiv (Postimees)
06.12.2014 Raivo Aeg: Miks üritab Kreml Eesti lapsi ideoloogiliselt töödelda? (Eesti Päevaleht)
05.12.2014 FOTOD: Miss Nõukogude Liidu valimisel osaleb viis Eestist pärit kaunitari (Õhtuleht)
05.12.2014 Inglismaal valitakse Miss Nõukogude Liitu! Eesti kandidaat "Pealtnägijale": olen osa millestki, mille üle eestlasena uhke ei ole (Delfi)
04.12.2014 Volinik: linnaosalt lastele raamat – see on propaganda! (Õhtuleht)
03.12.2014 Uimastatud koertega kerjamine on linnalegend, aga kerjamine ise organiseeritud (Delfi)
03.12.2014 "Pealtnägija": uimastatud koerte kasutamine kerjamisel on legend (Postimees)
02.12.2014 Karin Tammemägi rahva raha eest jagatud kinkekaardid toovad uurimise (Õhtuleht)
02.12.2014 TELETOP: "Pealtnägija" tagasi esikohal, "Su nägu kõlab tuttavalt" erisaade loovutas juhtpositsiooni (Delfi)
02.12.2014 TELETOP: Kersna intervjuu viis "Pealtnägija" vaadatuimaks (Õhtuleht)
02.12.2014 "Jõulutunnelit" juhib hoopis Rasmus Kagge: see on tõsine vastutus (Delfi)
01.12.2014 Värviraamat põhjatallinlastele: kas tegemist on järjekordse kampaaniatrikiga? (Postimees)
30.11.2014 Lauri Salumäe: kes kaitseks metsaomanikku? (Postimees)
27.11.2014 Põhja-Tallinna valitsus tühjendab reservfondi eakaid ekskursioonidele sõidutades (Eesti Päevaleht)
27.11.2014 "Pealtnägija": Tallinna linn on aastaid rentinud maad kahtlastele automüüjatele (AutoNet.ee)
27.11.2014 FOTOD: Tallinnas maandus teoreetilise ebolariskiga lennuk (Õhtuleht)
27.11.2014 Tallinnas maandus teoreetilise ebolariskiga lennuk (Delfi)
26.11.2014 Prantsuse ajakirjanikud pääsesid eksperimendi korras legaalseid narkootikume tootvasse tehasesse (Postimees)
26.11.2014 "Pealtnägija": Tallinna linn on aastaid rentinud maad kahtlastele automüüjatele (Postimees)
26.11.2014 Vahur Kersna võitlusest raske haigusega: ma tegin otsuse, et ma ei hakka endale enne õiget aega mulda peale kraapima (Õhtuleht)
26.11.2014 Aastaid vaikinud Vahur Kersna kõmulises intervjuus: mul ei olnud tahtmist maailmaga hüvasti jätta, pole tänaseni (Delfi)
26.11.2014 Vahur Kersna: mul polnud tahtmist selle maailmaga hüvasti jätta (Postimees)
26.11.2014 PUBLIKU PÄEVA KOMM: "Pealtnägija" kisma vihastas vaatajaid: sellist käitumist ootaks Reporteri meeskonnalt (Delfi)
26.11.2014 Kaks vana pässi, Vahur Kersna ja Madis Jürgen, suures lossis (Eesti Ekspress)
25.11.2014 Mihkel Kärmas selgitab: kunagi polnud plaanis Vahur Kersna intervjuud välja jätta! (Õhtuleht)
25.11.2014 Mihkel Kärmas selgitab: kunagi polnud plaanis Vahur Kersna intervjuud välja jätta! (Delfi)
25.11.2014 Vahur Kersna intervjuud ikkagi näeb homses "Pealtnägijas"! (Õhtuleht)
25.11.2014 Vahur Kersna kuulsat intervjuud "Pealtnägijale" näeb homme (Postimees)
25.11.2014 Kärmas saatis Kersnale kibeda pettumuskirja "Pealtnägija" turunduskampaaniasse tõmbamise eest (Õhtuleht)
25.11.2014 Vahur Kersna kajastamise üledoos seadis "Pealtnägija" valiku ette (Postimees)
25.11.2014 Eetrist maha? Kärmas saatis Kersnale kibeda pettumuskirja "Pealtnägija" turunduskampaaniasse tõmbamise eest (Delfi)
23.11.2014 Rando Liiva: Mida oleme valmis tegema 9 miljoni euro eest aastas? (Delfi)
22.11.2014 Vahur Kersna räägib "Pealtnägijas" võitlusest pikaajalise haigusega (Postimees)
22.11.2014 Kohe uut raamatut ilmutav Vahur Kersna annab end üle pika aja "Pealtnägijas" näole (Delfi)
22.11.2014 Kõige halvemad inimesed! (Meie Maa)
21.11.2014 Kõlvart õigustab Vene Lütseumi punasümboolika taustal pildistamist (Delfi)
20.11.2014 Muuseum tõmbab Okase punapannoole uuesti kardina ette (Postimees)
20.11.2014 Intervjuu: mida arvab Tallinn nõukogude sümboolikaga klassipiltidest? (Postimees)
20.11.2014 Inspektsioon: nõukogude sümboolika taustal klassipilte tegeva kooli direktori keeleoskus ei vasta kehtestatud nõuetele (Delfi)
20.11.2014 FOTO: Vene kooli direktor nõukogude sümboolika taustal tehtud klassipildist: sellel pole poliitilist sisu, vaid kunstiline väärtus (Delfi)
20.11.2014 Reformierakond umbusaldab Savisaart punalipu sümboolika kasutamise pärast (Delfi)
20.11.2014 Karjaküla karusloomafarmi suhtes tehti pöördumine veterinaarametile (Õhtuleht)
20.11.2014 Loomakaitsjad pöördusid Karjaküla karusloomafarmi tingimuste asjus ametivõimude poole (Maaleht)
20.11.2014 Naine nõuab väidetava ravivea eest regionaalhaiglalt 53 000 eurot (Õhtuleht)
19.10.2014 VIDEO: Rebased ootavad Karjaküla farmi närustes tingimustes oma hukkamist (Delfi)
19.10.2014 VIDEO: Pooleaastased rebasekutsikad, kellest saab Karjaküla karusloomafarmis kasukas (Maaleht)
19.11.2014 Tallinna kool teeb klassipilti sirbi ja vasara taustal (Postimees)
19.11.2014 Tallinna Vene Lütseum teeb klassipilte sirbi ja vasara taustal (Delfi)
19.11.2014 Eestist pärit noored osalevad Venemaa korraldatavates militaarlaagrites (Õhtuleht)
19.11.2014 Kreml valmistab Eesti lastest endale noortelaagris lojaalseid sõdureid (Delfi)
19.11.2014 "Pealtnägija" paljastas, kuidas Kreml Eesti lastest endale lojaalseid sõdureid ette valmistab (Postimees)
18.11.2014 Kõige halvemad inimesed! (Võrumaa Teataja)
18.11.2014 Noore börsimänguri kuritegu aegus (Äripäev)
18.11.2014 Noorima pankrotti läinu kriminaalasi lõpetati aegumise tõttu (Saarte Hääl)
14.11.2014 Rõivas: küllap me mõistame, et politseil on prioriteedid (Eesti Päevaleht)
14.11.2014 Toomas Kelt: Kõige halvemad inimesed! (Lääne Elu)
13.11.2014 Anvelt: politsei on lahendanud asju seaduse järgi minimaalselt (Delfi)
12.11.2014 Pevkuri sõnul on politsei ressurss kõikides riikides piiratud ja tuleb teha valikuid (Postimees)
12.11.2014 Salapärane Edward von Lõngus külvab tänavad üle müstilise kunstiga (Postimees)
12.11.2014 "Pealtnägija": lendorav kipub elu Tudulinna vallas välja suretama (Postimees)
12.11.2014 PPA peadirektor "Pealtnägijas": kärbete tõttu jäetakse osa asjadest uurimata (Õhtuleht)
12.11.2014 PPA peadirektor "Pealtnägijas": kärbete tõttu jäetakse osa asjadest uurimata (Postimees)
12.11.2014 Kohus arutab "Pealtnägija" saatelõigu eetrikeeldu (Õhtuleht)
06.11.2014 "Pealtnägija": Tammemägi jagas linna raha eest kinkekaarte (Eesti Päevaleht)
05.11.2014 Linnaosavanem Karin Tammemägi jagas nädal enne valimisi rahva raha eest kinkekaarte (Õhtuleht)
05.11.2014 "Pealtnägija": endine kaadrikaitseväelane oli eeskujuliku teenistuse varjus narkomaan (Postimees)
05.11.2014 EESTIST PÄRIT AINUKE TEADAOLEV SURROGAATEMA: pärast sünnitamist pole tunnet, et ei tahagi lapsi ära anda (Õhtuleht)
05.11.2014 "Pealtnägija": eetiline või mitte? Linnaosavanem kasutas valimiskampaanias linna raha (Delfi)
05.11.2014 Linnaosavanem Karin Tammemägi jagas nädal enne valimisi rahva raha eest kinkekaarte (Postimees)
03.11.2014 Ants Nõmper: Hagi tagamine ei ole meediatsensuur (Postimees)
01.11.2014 Küberkuritegudes süüdistatav Eesti kodanik astus USAs kohtu ette (Postimees)
01.11.2014 Vana kooli mees Roald Johannson: mul pole isegi Facebooki! (Delfi)
01.11.2014 Roald Johannson: ma olen pigem tegija vend kui sõnademees (Eesti Päevaleht)
29.10.2014 "Pealtnägija": Tallinna linn pööras kodanikualgatuse enda propagandaks (Postimees)
29.10.2014 "Pealtnägija": Tallinna linn pööras kodanikualgatuse enda propagandaks (Delfi)
29.10.2014 "Pealtnägija" näitas eksperimendi käigus, kui kergelt saab Tallinnas narkootikume kätte (Postimees)
28.10.2014 Tallinna kooliperet ehmatas hiljuti õpilase kotis olev mängurelv (Postimees)
28.10.2014 "Pealtnägija": Õismäe kooli direktor kutsus mängurelvaga kooli tulnud õpilasele politsei (Delfi)
24.10.2014 Psühhiaater Jüri Ennet saadaks Triin Tulevit peksnud Vesiloo sundravile: Seewaldis ka ei räägita nii haiget juttu! (Delfi)
24.10.2014 Jüri Ennet Vesiloo uneskõndimisest: Seewaldis ei räägita ka nii haiget juttu! (Õhtuleht)
24.10.2014 Karmen Turk: kas ülekäte on ajakirjandus või Eesti kohtusüsteem? (Äripäev)
23.10.2014 Kas Rasmus Vesiloo sarnaselt on ka varem väidetavalt magades kuritegusid sooritatud? (Postimees)
23.10.2014 Maailmakuulsasse laulu raiutud eestlase otsingud juhatasid Viljandis sündinud meheni (Sakala)
22.10.2014 "Pealtnägija" avastas: Kuno Tehva sugulane sattus uskumatu saatusega Detroidi muusiku Sixto Rodrigueze 70ndate laulu sisse (Delfi)
22.10.2014 "Pealtnägija": Libeerias käib võidujooks surmaga (Postimees)
22.10.2014 Ülo Jalaka valitud sahinad: Palka pole, edasi ei hüppa (Eesti Ekspress)
22.10.2014 "Pealtnägija": üürnikud tühjendasid maja ja lavastasid sissemurdmise (Postimees)
22.10.2014 "Pealtnägija": Puuküürnikud tühjendasid omaniku maja, maksid sama rahaga üüri ja lõpuks lavastasid sissemurdmise (Delfi)
22.10.2014 VIDEO: "Pealtnägija" selgitab täna välja, milline oli Sugar Mani seos Eestiga (Õhtuleht)
22.10.2014 "Pealtnägija" selgitab täna välja, milline oli Sugar Mani seos Eestiga (Delfi)
22.10.2014 "Sa tead, et ma ei ole kunagi su vastu vägivaldne olnud!" (Õhtuleht)
21.10.2014 Rasmus Vesiloo palus kohtus Triin Tulevilt vabandust (Delfi)
21.10.2014 Väidetav naisepeksja kohtus: aitasin oma naist igal sammul (Postimees)
21.10.2014 Tunnistaja Anders Tsahkna Rasmus Vesiloo kuutõvest: ta ründas magavana ka endast poole suuremat meest (Õhtuleht)
21.10.2014 Triin Tulevi kohtuasi: pisarad ja kaitsja trump – uneskäimine (Õhtuleht)
21.10.2014 Anders Tsahkna rääkis naisepeksus süüdistatava Rasmus Vesiloo uneskõndimisest vana loo (Delfi)
21.10.2014 Tunnistaja Anders Tsahkna: unes Vesiloo ründas inimest ka varem (Postimees)
20.10.2014 GALERII JA VIDEO KOHTUST: Rasmus Vesiloo polnud Triin Tulevi peksmise ajal teadvusel? (Õhtuleht)
20.10.2014 Kodune õudus: rumalad vabandused, mida vägivallatsejad enda kaitsmiseks kasutavad (Delfi)
20.10.2014 Video! Rasmus Vesiloo polnud Triin Tulevi peksmise ajal teadvusel? (Postimees)
20.10.2014 Rasmus Vesiloo kaitsja: mehel on diagnoositud unehäire (Postimees)
20.10.2014 Triin Tulevi emotsionaalne tunnistus: Rasmus Vesiloo lõi mind vähemalt 60 korda (Delfi)
20.10.2014 DELFI FOTOD: Naise peksmises süüdistatav Rasmus Vesiloo astus kohtu ette (Delfi)
20.10.2014 Triin Tulevi peksmises süüdistatav mees astus kohtu ette (Postimees)
18.10.2014 Piret Järvis tunnistab: lava pole mitte kunagi olnud minu jaoks koht, kus ma tunneks ennast nagu kodus (Delfi)
18.10.2014 Piret Järvis: "Lava pole mitte kunagi olnud minu jaoks koht, kus ma tunneks ennast nagu kodus." (Õhtuleht)
16.10.2014 Rahvusringhääling vaidlustab "Pealtnägija" saatelõigu keelamise (Postimees)
16.10.2014 ERR vaidlustab "Pealtnägija" saatelõigu keelamise (Õhtuleht)
16.10.2014 Kärmas: kindlasti tekib kiusatus ka teistel takistada lugusid eetrisse jõudmast (Postimees)
16.10.2014 ERR vaidlustab "Pealtnägija" saatelõigu keelamise (Delfi)
16.10.2014 TSENSUUR? Kohus keelas "Pealtnägija" loo eetrisse mineku (Õhtuleht)
15.10.2014 Video: naise vastu käe tõstnud mehed rääkisid "Pealtnägijale" oma lood (Postimees)
15.10.2014 Naisepeksja: halvematel juhtudel lõppevad sõnelused sinikate ja kriimustustega (Delfi)
15.10.2014 Helve Särgava: ajakirjandusliku materjali keelamine on väga erakordne (Postimees)
15.10.2014 Kaitsevägi: meil ei ole keelatud saatelõiguga seost (Postimees)
15.10.2014 Mihkel Kärmas: kohtus tuli päevavalgele tõde! (Postimees)
15.10.2014 Kohus keelas "Pealtnägija" loo eetrisse mineku (Õhtuleht)
15.10.2014 Allikmaa: kohtumäärus on selgelt täitmiseks (Postimees)
15.10.2014 "Pealtnägija" lugu keelati vahetult enne eetrit (Lääne Elu)
15.10.2014 Kohus keelas vahetult enne eetrit "Pealtnägija" loo (Postimees)
15.10.2014 Kohus keelas vahetult enne eetrit Pealtnägija loo (Delfi)
14.10.2014 Klatšimoor: mis mehed need üldse on, kes naistelt peksa saavad? (Delfi)
10.10.2014 Põnev video: ETV võttegrupp sattus ekstreemsesse liiklusolukorda metsseaperega (Postimees)
10.10.2014 VIDEO: ETV võttegrupp sattus liikluses taas ekstreemsesse olukorda (Õhtuleht)
09.10.2014 Triin Tulevi ekselukaaslane arvati pärast peksmisloo avalikustamist ettevõtte juhatusest välja? (Õhtuleht)
09.10.2014 "Pealtnägija": Triin Tulevi peksmises süüdistatav mees arvati firma juhatusest välja (Postimees)
09.10.2014 "Pealtnägija": Triin Tulevi peksmises süüdistatav mees arvati hooldusraviteenuseid pakkuva firma juhatusest välja (Delfi)
09.10.2014 "Pealtnägija": astrofüüsik hellitab lootust Marsi-lennust (Forte)
09.10.2014 Üleskutse: jaga oma kogemusi lähisuhtevägivallast (Postimees)
09.10.2014 Uuring: perevägivald on aastatega oluliselt laienenud (Eesti Päevaleht)
08.10.2014 Kaarel Nurmsalu: olen 100% kindel, et oma tippu ma kätte ei saanud (Õhtuleht)
08.10.2014 Väidetavalt ekselukaaslase peksmise tõttu lapse kaotanud Triin Tulev: ta peksis mind vastu maad, istus mu kõhu peale ja peksis rusikaga vastu nägu (Õhtuleht)
08.10.2014 Triin Tulevi šokeeriv ülestunnistus "Pealtnägijas": suhtevägivald maksis sündimata lapse elu (Delfi)
08.10.2014 Meenutades šokeerivaid lugusid: koduvägivald pole ka nendele Eesti staaridele võõras (Delfi)
08.10.2014 Kaks naist rääkisid "Pealtnägijale" oma loo jõhkrast perevägivallast (Postimees)
08.10.2014 Triin Tulev: esimene kord oli siis, kui olin teist nädalat lapseootel (Postimees)
08.10.2014 TÄNA "PEALTNÄGIJAS": Triin Tulev räägib esmakordselt avalikult jõhkrast lähisuhtevägivallast (Õhtuleht)
08.10.2014 "Pealtnägija" paljastab: Triin Tulev räägib esmakordselt avalikult julmast perevägivallast (Delfi)
08.10.2014 Triin Tulev asutas perevägivalla ohvrite abistamise fondi ja räägib asjast lähemalt "Pealtnägijas" (Postimees)
08.10.2014 Vaata, millistel teelõikudel tuvastas maanteeameti audit ehituspraaki (Postimees)
06.10.2014 Video: "Pealtnägija" meeskond pääses napilt laupkokkupõrkest (Postimees)
06.10.2014 VIDEO: "Pealtnägija" võttegrupp oleks sattunud laupkokkupõrkesse veokiga (Õhtuleht)
06.10.2014 VIDEO: "Pealtnägija" võttebuss oleks äärepealt veoautoga laupkokkupõrkesse sattunud (Delfi)
02.10.2014 Suurinvestor Joakim Helenius ise Eestis makse ei maksa (Majandus 24)
01.10.2014 Utö garnisoni endine ülem: Estonia vrakk on kaitstud (Postimees)
01.10.2014 Läände sattunud KGB saladokumendid paljastavad uusi fakte ka Eesti kohta (Postimees)
01.10.2014 KGB majori lekitatud dokumendid: 1951. aastal joodeti CIA heaks töötav Eesti päritolu agent täis ja anti NL-i julgeolekutöötajate kätte (Delfi)
29.09.2014 Maanteeamet puurib asfaldijuurteni (Äripäev)
29.09.2014 Presidendi kantselei: Ojuland eksitab avalikkust (Delfi)
27.09.2014 Uppumisest pääsenud laevakoka kummaline elusaatus (Meie Maa)
26.09.2014 Maanteeameti eksjuhti Tsäkkot üllatas teelõikude halb kvaliteet (Postimees)
25.09.2014 Katrin Vaga: Piirideta piiridest (Maaleht)
25.09.2014 Väino Linde: Ojuland teab suurepäraselt, et asjad nii ei olnud (Delfi)
25.09.2014 Väino Linde: Ojulandi väited ei vasta tõele (Postimees)
25.09.2014 Maanteeamet avastas uute teede lahtikaevamisel rohkelt praaki (Pärnu Postimees)
25.09.2014 Ekspertiis: Mäo liiklussõlme ehituses kasutatud materjal ei vastanud nõuetele (Järva Teataja)
25.09.2014 Haigekassa juhatuse liige Mathiesen oli aasta aega korruptsiooniuurimise all (Ärileht.ee)
24.09.2014 "Pealtnägija": uppunud parvlaevalt Estonia pääsenute ja päästjate meenutused (Postimees)
24.09.2014 Maanteeamet avastas uute teede lahtikaevamisel rohkelt praaki (Postimees)
24.09.2014 Ojuland "Pealtnägijale": võltsitud hääled sai Andrus Ansip (Postimees)
24.09.2014 Kristiina Ojuland: võltsitud hääled sai Andrus Ansip (Õhtuleht)
24.09.2014 Ojuland: välisministeeriumi dokumente kaotas teiste seas ka toonane välisminister Toomas Hendrik Ilves (Delfi)
24.09.2014 Urmas Vaino klaaris "Pealtnägijat" alustades televaatajatega arveid (Postimees)
24.09.2014 Publiku Telehunt: Urmas Vaino oli "Pealtnägija" saatejuhina terav, intelligentne, julge ja võimas! (Delfi)
22.09.2014 Vambola Paavo: vajame piirile uut Kersnat (Postimees)
19.09.2014 Vabatahtlik tahaks luua uue hüljatud loomade varjupaiga (Lääne Elu)
18.09.2014 "Pealtnägija": lapse hukkumine ajas vanemate ja kogukonna suhted tupikusse (Postimees)
18.09.2014 "Pealtnägija": GrabCAD tahab vallutada maailma (E24 Majandus)
17.09.2014 Klassiekskursioonilt tulles traagiliselt hukkunud tüdruku vanemad nõuavad õpetaja ja direktori ametist lahkumist (Õhtuleht)
17.09.2014 Klassiekskursioonilt tulles traagiliselt hukkunud tüdruku vanemad nõuavad õpetaja ja direktori vabandust ning lahkumist (Delfi)
10.09.2014 "Pealtnägija": ärimees Saharovi saadab Tallinnas ebamaine edu (Postimees)
10.09.2014 Margus Hunt on Cincinnati Bengalsis välja teeninud kaaslaste austuse (Postimees)
10.09.2014 VIDEO: Margus Hundi tiimikaaslased ennustavad eestlasele NFLis suurt tulevikku (Delfi)
10.09.2014 Video: tänane "Pealtnägija" kajastab Margus Hundi tegemisi NFLis (Postimees)
10.09.2013 Tänases "Pealtnägijas" näidatakse Margus Hundi tegemisi NFL-is (Delfi)
06.09.2014 Kõike pealtnägev Mihkel Kärmas: Eesti on üks õnnelikumaid kohti siin maamunal! (Delfi)
06.09.2014 Mihkel Kärmas: jah, mind kiusati koolis, kuid mu kaaslastele on see rohkem hinge jäänud (Eesti Päevaleht)
05.09.2014 Tallinna linnavolikogu revisjon tunnistas eraparklate lepingud korrektseks (Delfi)
04.09.2014 DELFI FOTOD: Keskerakonna arvatav rahastaja, "napi" sissetulekuga ärimees müüb 550 000 euroga villat (Ärileht.ee)
04.09.2014 Maksuamet ei vaata Edgari kohviku pidaja äritegevusele läbi sõrmede (Delfi)
04.09.2014 Kruusimäe: Tallinnas ei ületa korruptsioon enam uudiskünnist (Delfi)
04.09.2014 Kruusimäe "Pealtnägijas" lahvatanud skandaali kohta: see on õõvastav (Postimees)
04.09.2014 MTA: suhtume rikkumistesse täie rangusega (Postimees)
04.09.2014 Seppik: keegi ei tea täpselt, mida Savisaar korraldab (Postimees)
04.09.2014 Eesti mees loob eriefekte Hollywoodi kassahittidele (Postimees)
03.09.2014 Eesti geipaaride seas on alanud beebibuum (Õhtuleht)
03.09.2014 "Pealtnägija": Tallinna parklate kaudu liikuv must raha võib jõuda Keskerakonnale (Postimees)
03.09.2014 "Pealtnägija": Tallinna parklate kaudu liigub must raha Keskerakonnale (Õhtuleht)
03.09.2014 "Pealtnägija": Tallinna parklate ja "Edgari kohviku" kaudu võib must raha Keskerakonna kassasse jõuda (Delfi)
03.09.2014 "Pealtnägija": Obamal olid eesti koolivend ja -õde (Postimees)
03.09.2014 FOTOD: "Pealtnägija" paljastab: kas teadsite, et Barack Obamal olid lapsena Eesti koolivend ja -õde? (Delfi)
09.08.2014 "Pealtnägija" tiimiga liitub 25aastane Anna Gavronski (Õhtuleht)
08.08.2014 "Pealtnägija" meeskonnaga liitub sügisel värske eetrinägu Anna Gavronski (Delfi)
23.07.2014 2002: Tippadvokaat plindris. Ojukausti eellugu. Metanoolisurmad. (Eesti Ekspress)
08.06.2014 "Pealtnägijasse" pöördunud kortermaja elanikud võitsid laenuvaidluses panka (Postimees)
24.05.2014 Eestis plaanitakse järjekordseid salajasi ning ohtlikke šamaanirituaale (Delfi)
22.05.2014 Olümpialegend Talts avaldas, miks ta medalid spordimuuseumist ära viis (Delfi)
21.05.2014 Jaan Talts avaldas "Pealtnägijale" olümpiamedalite muuseumist ära võtmise põhjuse (Postimees)
21.05.2014 Jaan Talts räägib, miks ta medalid spordimuuseumist ära viis (Postimees)
21.05.2014 "Pealtnägija": Eesti kohus ei kuuluta inimese tapnud inglast rahvusvaheliselt tagaotsitavaks (Delfi)
14.05.2014 "Pealtnägija": Narkokartelli karm siseelu: boss kui orjapidaja ja karm raamatupidamine (Delfi)
14.05.2014 "Pealtnägijale" paljastus Tallinna narkokartelli karm siseelu (Postimees)
11.05.2014 Mahetalunik Vackermann jääb lõplikult ilma 78 236 toetuseurost (Majandus 24)
07.05.2014 Identiteedivargus tõi kaasa suure võlanõude (Postimees)
07.05.2014 Rootsi maksuamet nõuab identiteedivarguse ohvriks langenud Eesti mehelt 500 000 krooni (Delfi)
26.04.2014 Rasmus Kagge keeras elus mitu lehekülge edasi (Postimees)
24.04.2014 Diabeet — tänapäeva elustiilist tulenev ohtlik haigus, millest sa peaksid rohkem teadma! (Delfi)
23.04.2014 Vennad Piusid pistavad elu lõpuni rinda eluohtliku haigusega: sellesse ei saa traagiliselt suhtuda, muidu jääb elu elamata! (Delfi)
23.04.2014 Märt Pius diabeedist: sellesse ei saa traagiliselt suhtuda, muidu jääb elu elamata (Menu)
23.04.2014 USA-s väidetavalt suure arvutikelmuse toime pannud Eesti ärimees võib prokuratuuri eksimuse tõttu puhtalt pääseda (Delfi)
23.04.2014 Eestlast süüdistatakse ülemaailmses küberkuriteos, juriidiline sasipundar võib ta karistusest päästa (Õhtuleht)
22.04.2014 Alvar Ild: vallavalitsus ei püüa hapusid asju kalevi alla sokutada (Delfi)
17.04.2014 Eesti staažikad teadlased ei usu kliimasoojenemise ohtudesse (Postimees)
16.04.2014 Ohtlikud illegaalid toimetab riigist välja spetsiaalne eriüksus (Postimees)
16.04.2014 Ohtlikud illegaalid toimetab riigist välja spetsiaalne eriüksus (ERR Uudised)
16.04.2014 Viimsi opositsioon avaldab volikogu juhtkonnale umbusaldust (ERR Uudised)
16.04.2014 Leida Rammo suure juubeli eel: elan nii kaua, kuni Linnateater uue maja saab (Menu)
11.04.2014 Valedetektorispetsialist Jaan Huik: Vitali Bernatski räägib tõtt (Eesti Päevaleht)
11.04.2014 Kaja Kallas: IRLi eurovalimiste kampaania on silmakirjalik (Delfi)
10.04.2014 Pealtnägija: Viimsi korruptsioonikahtlus jättis politsei ja prokuratuuri külmaks (Delfi)
09.04.2014 "Pealtnägija": Viimsis toimunud korruptsioonihõnguline lammutustöö jättis prokuratuuri külmaks (Postimees)
09.04.2014 "Pealtnägija": uued korruptsioonisüüdistused Viimsis (Delfi)
09.04.2014 Pärnu linnavalitsus määras trahvi bussijänesele, kes ise viibis samal ajal Hiinas (Delfi)
09.04.2014 KELLE VIGA? Pekingis viibinud meest süüdistatakse Pärnu bussis ilma piletita sõitmises (Õhtuleht)
09.04.2014 Afganistanis vahistati mullu ligi 50 Talibani lapssõdurit (ERR Uudised)
09.04.2014 Rokkarihingega Riho Toomra teeb näituseväärilisi kunstkudumeid (Menu)
05.04.2014 Kõigepealt ikka arstile (Postimees)
03.04.2014 VIDEO: vaata eilsest "Pealtnägijast" välja jäänud lõiku, milles Lea Dali Lion mõtiskleb, miks üldse vähki haigestus (Õhtuleht)
03.04.2014 Lea Liitmaa: soovisin vaimselt areneda ja pidin selleks silmitsi seisma vähiga (Õhtuleht)
02.04.2014 Sõbranna Kirsti Timmer vähist tervenenud Lea Liitmaa muutumisest: mõned inimesed saavad temast aru, teised peavad hulluks (Delfi)
02.04.2014 Lea Liitmaa, uue nimega Lea Dali Lion "võttis" vähi endale vabatahtlikult: ma ei vahetaks seda millegi vastu (Delfi)
02.04.2014 Lea Dali Lion: rinnavähidiagnoosi panin endale juba kaheksa-aastaselt (Postimees)
02.04.2014 Täna "Pealtnägijas": Aasta tagasi avalikkuse eest kadunud kolme lapse ema Lea Liitmaa seisis surmaga silmitsi (Delfi)
02.04.2014 "Pealtnägija": Ida-Virumaa venelased tõmbasid Peterburi ärimeestel naha üle kõrvade (Delfi)
02.04.2014 Vene investorite sõnul petsid Eesti ärimehed neilt välja raha, kinnisvara ja autosid (Postimees)
02.04.2014 USA noorenemiskliinikud koguvad vihaseid vastaseid (ERR Uudised)
28.03.2014 Peaministri julgestajatele lisanduvad uued spordialad (Delfi)
27.03.2014 Kõik lood: Eesti tuntuimad räpparid esitasid luuleklassikat (Menu)
26.03.2014 "Pealtnägija" viis kokku räpparid ja luuleklassikud (Menu)
26.03.2014 Räpparid vs klassikud! KUULA, millises võtmes esitavad Eesti kuulsad riimimeistrid klassikalist luulet (Delfi)
26.03.2014 "Pealtnägija": pank nõuab 135 000-eurost majalaenu tagasi kolmelt inimeselt (Delfi)
26.03.2014 Pank nõuab kortermaja laenu tagasi kolmelt elanikult (Postimees)
26.03.2014 Piraadiküti ema laevakaitsjate vanglast pääsemisest: tunded on külmad, kuna lubatud vabastamist on korduvalt edasi lükatud (Delfi)
20.03.2014 Põlluste: Heikil polegi Jairust vaja, ta saab ise tõstetreeninguga hakkama (Delfi Sport)
20.03.2014 Henn Põlluste: "Süüdistused tulid nagu välk selgest taevast!" (Õhtuleht)
19.03.2014 "Pealtnägija": miks skandaalidesse sattunud Eesti poliitikutel taastub mälu liiga hilja? (Postimees)
19.03.2014 Kahekordse maailmameistri Nabi treeneritetiimis keeb: üks treeneritest lahkub (Delfi Sport)
19.03.2014 Henn Põlluste Nabi jõutreeneri lahkumisest: sellise suhtumisega pole teda vaja (Õhtuleht)
19.03.2014 Nabi medaliteni aidanud jõutreener Jairus: mul puudub motivatsioon edasi töötada (Õhtuleht)
19.03.2014 Nabi jõutreener "Pealtnägijale": mul puudub motivatsioon edasi töötada (Postimees)
19.03.2014 Nabi tiimist lahkunud treener räägib suu puhtaks (Postimees)
19.03.2014 Vangistuses piraadikütid on endised kaitseväelased või politsenikud (Delfi)
19.03.2014 Vangistuses piraadikütid on endised kaitseväelased ja politsenikud (ERR Uudised)
14.03.2014 Ettevõtjad ja valitsus on kiirlaenu reklaami piiramises eri meelt (ERR Uudised)
13.03.2014 Arstide Soome tööle värbamisest on saanud tulus äri (Ärileht.ee)
13.03.2014 Arstide Soome tööle värbamisest on saanud tulus äri (Tarbija 24)
12.03.2014 Arstide Soome tööle värbamisest on saanud tulus äri (Õhtuleht)
12.03.2014 "Pealtnägija": Kurjategijad võtsid vanurite ja kodutute abil 200 000 euro eest kiirlaene (Delfi)
12.03.2014 Kurjategijad võtsid vanurite ja kodutute abil 200 000 euro eest kiirlaene (Postimees)
12.03.2014 FOTO: Eesti ainsad kolmikutest modellid on sarnased vaid välimuselt (Õhtuleht)
12.03.2014 Eesti kolmikvennad vallutavad moemaailma (Menu)
07.03.2014 Surnukehad vahetuses, maha maeti vale mees! (Õhtuleht)
06.03.2014 Rootsi dokumentaalfilm seostab kõikuvaid verenäitusid dopinguga (Eesti Päevaleht)
06.03.2014 Eesti on Soomes töötavate arstide koolitamisele kulutanud 40 miljonit eurot (ERR Uudised)
05.03.2014 Kalamajas seadis end sisse omanäoline tsirkusekogukond (Menu)
05.03.2014 Kristina Šmigun-Vähi: usun, et alusetute väidete levitajad vastutavad oma sõnade eest (Delfi Sport)
05.03.2014 Rootsi dopingufilmi autor: kõikide Eesti tippsuusatajate 2000ndate alguse verenäidud viitavad veredopingule (Delfi Sport)
05.03.2014 Rootsis näidatud dokumentaal heidab Eesti dopingukahtlusega suusatajate kohale uusi varje (Postimees Sport)
05.03.2014 Rootslaste dopingudokumentaal: Eesti 2000ndate aastate alguse tippsuusatajate verenäidud viitavad veredopingu kasutamisele (Õhtuleht)
05.03.2014 Surnukehade segiajamine tõi kohtuekspertiisile 3000-eurose kahjutasunõude (Delfi)
05.03.2014 Surnukehade segiajamine tõi kohtuekspertiisile 3000-eurose kahjutasunõude (Postimees)
26.02.2014 Koalitsiooniriigid, sealhulgas ka Eesti, on süütutele Guantánamo vangidele selja keeranud (ERR Uudised)
26.02.2014 "Pealtnägija" portree Andrus Ansipist: mida kahetseb peaminister ametiaja jooksul tehtust enim? (Postimees)
26.02.2014 "Pealtnägija": Pärnu ärimees käis põhimõtte pärast kuus aastat kohtutäituriga kohut (Delfi)
26.02.2014 "Pealtnägija": Pärnu ärimees käis põhimõtte pärast kuus aastat kohtutäituriga kohut (Ärileht.ee)
26.02.2014 Arto Aas vihjas IRL-i ministritele: 2011. oleks tulnud teha valitsuse värskendus (Delfi)
21.02.2014 ERMi küttelahendus valitakse avatud hankega (ERR Uudised)
20.02.2014 Eestis on üha enam moes krüptoraha kaevandamine (Delfi)
20.02.2014 Bitcoini-maania haarab üha enamaid eestlasi (E24 Majandus)
19.02.2014 Tõnis Lukas ja Paavo Nõgene tülitsevad ERMi küttelahenduse pärast (Ärileht.ee)
19.02.2014 ERMi küttesüsteemi rajamine on ajagraafikust maas (Postimees)
19.02.2014 Kristina Šmigun-Vähi: olin valedetektori testi tehes ärevuses (Delfi)
19.02.2014 Šmigun-Vähi "Pealtnägijale": ma lähen lõpuni, võtku see või 20 aastat (Postimees)
19.02.2014 Šmigun-Vähi: lähen lõpuni, võtku see kasvõi 10 või 20 aastat! (Õhtuleht)
18.02.2014 Täna Postimehes: kelm nõuab vanglas enda ravimist (Postimees)
13.02.2014 Tavalist koolinoort lahutab kanepi ostmisest ainult üks telefonikõne (Eesti Päevaleht)
12.02.2014 Ohver: mind vigaseks sõitnud BMW juht tegi valurahast hiilimiseks end üleöö rahatuks ja invaliidiks (Delfi)
12.02.2014 Liiklusõnnetuses rängalt vigastatud pereisa peab õigluse nimel rasket võitlust (ERR Uudised)
12.02.2014 Mihkel Kärmas käis Mehhikos maa all asuvas koopas (ERR Uudised)
12.02.2014 Eesti-Mehhiko arheoloogid avastasid ainukordsed maiade vaasid (ERR Uudised)
11.02.2014 Fond tahab aidata Haigekassa ukse taha jäänud vähihaigeid (Õhtuleht)
10.02.2014 SA Hille Tänavsuu Vähiravifond sai esimese annetuse Eesti Tervise Fondilt (Õhtuleht)
10.02.2014 Kohtutöötaja: prokuröri tegevus Pavlihhini asjas polnud õigusvastane (Õhtuleht)
10.02.2014 Seadusandja lubab seksikuulutustega kiusajate probleemi arutada (ERR Uudised)
07.02.2014 Kesk-Aasiast pärit naine peab Eestis enne abiellumist tõestama, et pole vahepeal sugu muutnud (Delfi)
07.02.2014 Seadus on seadus: Kesk-Aasiast pärit naine tõestagu Eestis enne abiellumist, et pole vahepeal sugu muutnud (Õhtuleht)
06.02.2014 Tallinna linn lõpetas tule ja jää peo toetamise (Postimees)
05.02.2014 Tallinn lõpetas Tule ja jää peo toetamise: korraldaja väidab, et põhjuseks on vastuolu ametnikuga (Õhtuleht)
05.02.2014 "Pealtnägija": politsei sattus taas taatlusskandaali: veokikoormaid mõõdeti "puupulgaga" (Delfi)
05.02.2014 Kohus otsustas: korrakaitsjad on veokite kõrgust pikka aega valesti mõõtnud (Õhtuleht)
05.02.2014 Trükiviga võib viia paljude ülemõõduliste raskeveokite trahvide tühistamiseni (Postimees)
30.01.2014 Construction Workers to Finland, Divers to Norway? (ERR News)
29.01.2014 Mupo trahvis loomefirmasid kauplemisloa puudumise eest ebaseaduslikult (Postimees)
29.01.2014 Fiktiivseid seksikuulutusi avaldavad kiusajad jäävad enamasti karistuseta (Õhtuleht)
29.01.2014 Fiktiivseid seksikuulutusi avaldavad kiusajad jäävad enamasti karistuseta (Postimees)
29.01.2014 Fiktiivseid seksikuulutusi avaldavad kiusajad jäävad enamasti karistuseta (ERR Uudised)
29.01.2014 Eesti tuukrid trotsivad Norras ohte ja raskusi (ERR Uudised)
24.01.2014 6 enim kajastust leidnud loomakaitseteemalist juhtumit (Delfi)
24.01.2014 Kas tele-eetris siis ikka paljastati riigisaladusi? (Õhtuleht)
23.01.2014 Marianne Paimre: narkoprobleem koolis, õudusjutud meedias (Postimees)
23.01.2014 Jarek Pavlihhini advokaat taotleb prokuratuuri tegevuse uurimist (Eesti Päevaleht)
22.01.2014 Teise maailmasõja Eestis üle elanud Isidor Levin pääses korduvalt surmast (ERR Uudised)
22.01.2014 Kehtivuse kaotanud välisriigi sünnitunnistus ei võimalda abiellumist (ERR Uudised)
22.01.2014 Pavlihhini kohtulugu teeb politseinikel koputajate palkamise raskeks (Õhtuleht)
22.01.2014 Pavlihhini kohtulugu teeb politseinikel koputajate palkamise raskeks (ERR Uudised)
17.01.2014 Maksuameti haardes Kalev/Cramo ähvardab uksed sulgeda (Eesti Päevaleht)
17.01.2014 Kanepi keelustajatel ja pooldajatel on ühised eesmärgid (Õhtuleht)
16.01.2014 Urmas Arumäe: rüütliordude välimääramine (Postimees)
15.01.2014 Olümpiavõitja Ants Antson: usun, et meie suusatajad on puhtad (Postimees)
15.01.2014 Ants Antson: Usun, et meie suusatajad on puhtad (Õhtuleht)
15.01.2014 Ants Antson Bernatski dopinguskandaalist: see on blufivärk (Delfi Sport)
15.01.2014 Ants Antson rääkis "Pealtnägijale" võitlustest väljaspool spordiareene (ERR Uudised)
15.01.2014 Arst: kanepi pruukijaid ähvardab skisofreenia (Tarbija 24)
15.01.2014 Kanepit tarvitanud laste lood: 14-aastane poiss veetis päev läbi peegli ees ja kartis pidevalt deemoneid (Delfi)
15.01.2014 Kanepit tarvitanud laste lood: deemonid peeglis, elu antidepressantidega ja kehvad valikud tööturul (Õhtuleht)
15.01.2014 Arst: kanepi pruukijaid ähvardab skisofreenia (ERR Uudised)
15.01.2014 Angaariomanik süüdistab loomsete jäätmete käitlemise tehast tulekahjus (ERR Uudised)
14.01.2014 Piraadiküttide vabanemine võib Indias pikalt venida (ERR Uudised)
11.01.2014 Pealtkuulatavat telefoni kasutab praegugi üle 10 000 Elioni kliendi (Postimees)
11.01.2014 Pealtkuulatavat telefoni kasutab praegugi üle 10 000 Elioni kliendi (ERR Uudised)
11.01.2014 Marti Aavik: (sala)seltsid (Postimees)
10.01.2014 Avo-Rein Tereping: mantli ja mõõgaga – miks ka mitte (Postimees)
10.01.2014 Siniverelised rahvasaadikud Vassiljev ja Riisalu: see pole nali! (Delfi)
10.01.2014 Siniverelised rahvasaadikud Vassiljev ja Riisalu: see pole nali! (Õhtuleht)
10.01.2014 Loomade hoiupaiga juhataja nimetati aasta loomavihkajaks (Postimees)
10.01.2014 Tallinna loomade hoiupaiga juht kavatseb laimu pärast kohtusse minna (ERR Uudised)
08.01.2014 "Pealtnägija": krahv Viktor Vassiljev ja Aivar Riisalu rajasid Eestisse rüütliordu (Delfi)
08.01.2014 Saage tuttavaks: krahv Viktor Vassiljev ja uusaadlik Aivar Riisalu (Õhtuleht)
08.01.2014 Eestis tegutseb teinegi rüütliordu (ERR Uudised)
08.01.2014 ERR: lapsnarkoärikaid on Eestis hirmuäratavalt palju (Postimees)
08.01.2014 Lapsnarkoärikaid on Eestis hirmuäratavalt palju (ERR Uudised)
08.01.2014 "Pealtnägija": narkoäriga on Eestis vahele jäänud 140 alaealist (Delfi)
08.01.2014 Imastu hooldekodu pole põlengukindel (ERR Uudised)
06.01.2014 Eesti Eine seotud uue uurimisega (E24 Majandus)
06.01.2014 Eesti Eine seotud uue uurimisega (Ärileht.ee)
06.01.2014 Väidetav toetusepetja seotud uue uurimisega (Äripäev)
05.01.2014 Internetimeedias teevad ilma video, mobiil ja Facebook (Postimees)
13.02.2019 Täna "Pealtnägijas": Katrin Lust räägib oma luukeredest ja eetilistest punastest joontest (Õhtuleht)
13.02.2019 60 meetrit veepinnani ühe minutiga: Lohusalu lähistel juhtunud sukeldumisõnnetus tõi esile olulise probleemi (Postimees)
13.02.2019 Katrin Lusti noorusaja alastipildid pandi hiljaaegu pornosaidile: tegu on vargusega! (Kroonika)
13.02.2019 VIDEO | Katrin Lust kahetseb Zandi-lugu: siin on palju kära ja vähe muutust (Õhtuleht)
13.02.2019 VIDEO | Profisukelduja kirjeldas uppumistunnet: tuli mõte, et siin on päris huvitav surra (Õhtuleht)
13.02.2019 Katrin Lust tunnistab ausalt: kahetsen Zandi-lugu, tüdrukutel oli vaba valik sellise härraga magada (Kroonika)
13.02.2019 Katrin Lust tunnistab: "Võlaküttide" tulistamisstseen on tõesti lavastatud (Diktor)
12.02.2019 TELETOP | "Pealtnägija" on endiselt Eesti populaarseim saade, edetabelisse ei jõudnud ühtegi Kanal 2 saadet! (Õhtuleht)

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus


KrMS § 39 lg 3
KrMS § 267 lg 1 p 1
KrMS § 267 lg 5
KrMS § 385 p 4 sätestab, et isiku menetlusest kõrvaldamise määruse peale ei saa määruskaebust esitada. KrMS § 39 lg 2 kohaselt kõrvaldab menetleja oma määrusega tsiviilkostja menetlusest, kui ilmneb, et ta on kaasatud menetlusse põhjendamatult või ta ei vasta asjaolude muutumise tõttu enam tsiviilkostja mõistele, või kui ilmneb, et kannatanu nõuet kriminaalmenetluses läbi ei vaadata. Sarnaselt on ette nähtud ka kannatanu ja kolmanda isiku menetlusest kõrvaldamine (KrMS § 37 lg 4 ls 3 ning § 40^1 lg 2 ls-d 1 ja 3). (p-d 13-14)
KrMS § 385 p 4 tekst on üheselt mõistetav ja sätestab selgesõnaliselt, et isiku menetlusest kõrvaldamise määrust ei saa määruskaebuse lahendamise menetluses vaidlustada. (p 15)
Kuni 1. septembrini 2011 välistas KrMS § 385 p 4 üksnes taandamismääruse ja taandamistaotluse rahuldamata jätmise määruse vaidlustamise. Alates 1. septembrist 2011 täiendati sätet nii, et selle loetellu lisati ka isiku menetlusest kõrvaldamine. KrMS § 385 p 4 sõnastust täiendati menetlusest kõrvaldamise määrusega seoses sellega, et alates 1. septembrist 2011 jõustusid KrMS § 267 lg-d 41 ja 42, mis sätestasid kaitsja, esindaja ja prokuröri menetlusest kõrvaldamise võimaluse ning mille määruskaebe korras vaidlustatavust seadusandja soovis menetlusökonoomilistel kaalutlustel välistada. Puuduvad kaalukad argumendid, miks tsiviilkostja, kannatanu ja kolmanda isiku menetlusest kõrvaldamisele ei peaks kaebepiirang samal ajal laienema. (p 16)
KrMS § 385 p-s 4 sätestatud kaebepiirang hõlmab nii isiku istungilt eemaldamise ja kõrvaldamise kui ka menetlusest kõrvaldamise määrusi (vt ka RKKKm 3-1-1-24-16). (p 17)
Välistades isiku menetlusest kõrvaldamise määruse vaidlustamise määruskaebemenetluses, riivab KrMS § 385 p 4 PS § 24 lg-s 5 sätestatud igaühe õigust tema kohta tehtud otsuse peale edasi kaevata kõrgemalseisvale kohtule. Selline riive ei ole põhiseadusevastane. (p-d 19-20)


text:
3-2-1-142-03 Riigikohus 16.12.2003
Kohus ei saa aktsiaseltsi likvideerijaks määrata isikut, s.h juhatuse liiget, ilma tema nõusolekuta. Kui ei leita isikut, kes vastaks likvideerijale esitatavatele nõuetele ja oleks nõus likvideerijaks hakkama ning avaldaja ei suuda kohtu määratud tähtaja jooksul ühtki sobivat kandidaati kohtule esitada, siis likvideerimist korraldada ei saa.
Likvideerija töö tasustamiseks ja hüvitise maksmiseks tuleb analoogia alusel kohaldada PankrS § 9 lõiget 5, mille kohaselt võib kohus määrusega kohustada võlausaldajat tasuma ajutise halduri tasu ja kulutuste katteks kohtu deposiiti kohtu määratud rahasumma, kui on alust eeldada, et pankrotivara selleks ei jätku.
3-2-3-2-03 Riigikohus 12.09.2003
Sundlõpetatud ettevõttele likvideerija määramise menetluses tuleb TsMS § 249 lg-s 2 sätestatud asjast huvitatud isikutena kaasata vähemalt isik, keda soovitakse määrata likvideerijaks, likvideerija määramise avalduse esitanud isik ja sundlõpetatud ettevõtte esindaja.
Likvideerijaks määramine puudutab isiku õigusi ja kohustusi. Seega võib jõustunud kohtuotsuses nõuda kohtuvea parandamist isik, keda asja ei kaasatud, kuid kes likvideerijaks määrati.
Kui likvideerijaks soovitakse määrata isikut, kes ei ole kantud ettevõtte juhina ettevõtteregistrisse, tuleb avaldusele lisada ka selle isiku nõusolek.
3-2-1-42-02 Riigikohus 28.03.2002
ÄS § 218 lg 2
ÄS § 513
ÄS § 519
See, et osaühingu lõpetamine ÄS § 519 lg 3 alustel on võimalik ka ilma likvideerimismenetluseta, ei välista ÄS § 218 lg 2 kohaldamist.

matches:
Riigikohus
Kohus
§ 9
kohus
Riigikohus
§ 249
Riigikohus
§ 218
§ 513
§ 519
§ 519
§ 218


text:
Sihtkaitsevööndis jätab seadus omaniku huvid tahaplaanile võrreldes looduskaitselise avaliku huviga (kaitse-eesmärgiga). Kui raie ei tohi mingil juhul tuua kaasa kaitse-eesmärgi kahjustamist, saab see sihtkaitsevööndis tulla kõne alla vaid väga piiratud ulatuses. Majandustegevuse keelamise põhimõttest saaks kõrvale kalduda üksnes erandlikel juhtudel. Looduskaitselisi piiranguid tasandavad osaliselt riigi kehtestanud toetused. (p-d 12 ja 17) Looduskaitseobjekti kaitsekorralduskava mõned osad võivad vastata HMS §-s 51 nimetatud haldusakti tunnustele, mõned aga mitte. Halduse tegevust, mis sisaldab nii haldusaktile kui ka toimingule iseloomulikke elemente, on kolleegium senises praktikas käsitanud tervenisti haldusaktina (vt RKHK 12. detsembri 2011 määrus asjas nr 3-3-1-52-11, p 22). Ka kaitsekorralduskava on tervikuna haldusakt, täpsemalt üldkorraldus. See ei tähenda, et kaitsekorralduskava kõikidel osadel on ühesugune õiguslik iseloom. HMS § 60 lg 2 kohaselt on haldusaktis kohustuslik vaid resolutiivosa, st haldusaktiga kindlaksmääratavaid õigusi või kohustusi sisaldav osa. (p 20)
Korraldus Natura eelvalikualade määramiseks on asja (kinnistute) avalik-õigusliku seisundi muutmisele suunatud üldkorraldus. Eelvalikualade kindlaksmääramise otsuse tegemisel ei ole ette nähtud looduskaitseseaduse 2. peatükis kirjeldatud loodusobjekti kaitse alla võtmise menetluse läbiviimist. Küll aga tuleb otsuse tegemisel järgida haldusmenetluse seadusest tulenevaid nõudeid. Vabariigi Valitsusel puudub eelvalikualade kindlaksmääramisel märkimisväärne kaalutlusruum. Selles suhtes erineb Natura eelvalikualade moodustamise otsus üksnes siseriikliku õigusega reguleeritud loodusobjekti kaitse alla võtmise otsusest (vrd Riigikohtu otsus asjas nr 3-3-1-85-10, p 42). Eelvalikuala korraldust tuli põhjendada asjaoludega, mis kinnitaksid väljavalitud alade vastavust direktiivides nimetatud looduskaitsealastele kriteeriumitele. Korralduse andmisel ei olnud võimalik kaaluda näiteks kinnistuomanike erahuve.
Riigikohtu praktikas (vt otsus haldusasjas nr 3-3-1-27-09) on tunnustatud kinnistuomaniku kaebeõigust Natura eelvalikuala määramise otsuse vaidlustamiseks, millest omakorda järeldub piiratum kaebeõigus hilisema erikaitseala moodustamise otsuse vaidlustamiseks. Seda seisukohta pole põhjust muuta. Ka lahendites asjades nr 3-3-1-57-09 ja 3-3-1-85-10 ei muutnud Riigikohus asjas nr 3-3-1-27-09 võetud seisukohta. Kinnistute loodusdirektiivi kohaselt Natura eelvalikualaks määramise otsuse õiguslik olemus on raskesti määratletav. Seda otsust ei saa pidada eelhaldusaktiks Euroopa Komisjoni otsuse suhtes. Eelvalikualade määramise korraldusel ei ole eelhaldusakti tähendust ka ala kaitsealaks (nt hoiualaks või looduskaitsealaks) määramise otsuse jaoks. Korraldus Natura eelvalikualade määramiseks on asja (kinnistute) avalik-õigusliku seisundi muutmisele suunatud üldkorraldus. Eelvalikualade kindlaksmääramise otsuse tegemisel ei ole ette nähtud looduskaitseseaduse 2. peatükis kirjeldatud loodusobjekti kaitse alla võtmise menetluse läbiviimist. Küll aga tuleb otsuse tegemisel järgida haldusmenetluse seadusest tulenevaid nõudeid. Vabariigi Valitsusel puudub eelvalikualade kindlaksmääramisel märkimisväärne kaalutlusruum. Selles suhtes erineb Natura eelvalikualade moodustamise otsus üksnes siseriikliku õigusega reguleeritud loodusobjekti kaitse alla võtmise otsusest (vrd Riigikohtu otsus asjas nr 3-3-1-85-10, p 42). Eelvalikuala korraldust tuli põhjendada asjaoludega, mis kinnitaksid väljavalitud alade vastavust direktiivides nimetatud looduskaitsealastele kriteeriumitele. Korralduse andmisel ei olnud võimalik kaaluda näiteks kinnistuomanike erahuve.
Euroopa Liidu Kohtu (ELK) praktika järgi ei ole kinnistuomanikel õigust vaidlustada ELK-s Euroopa Komisjoni otsust, millega kinnitatakse ühenduse tähtsusega alade loetelu, kuna komisjoni otsus loob kohustusi üksnes liikmesriigile, kes peab astuma täiendavaid samme kaitserežiimi kehtestamiseks. Tõhus õiguskaitse on tagatud sellega, et isik vaidlustab liikmeriigi poolt järgnevalt ala kaitsmiseks võetava meetme siseriiklikus kohtus ning sealtkaudu saab vaidluse alla seada ka komisjoni otsuse õiguspärasuse. Lisaks üldjuhul Euroopa Komisjoni otsusele järgneva erikaitseala otsuse vastuvõtmisele, näeb Eesti õigus ette veel ka eelvalikualade kindlaksmääramise otsuse tegemise. Riigikohtu praktikas (vt otsus haldusasjas nr 3-3-1-27-09) on tunnustatud kinnistuomaniku kaebeõigust eelvalikuala määramise otsuse vaidlustamiseks, millest omakorda järeldub piiratum kaebeõigus hilisema erikaitseala moodustamise otsuse vaidlustamiseks. Seda seisukohta pole põhjust muuta. Ka lahendites asjades nr 3-3-1-57-09 ja 3-3-1-85-10 ei muutnud Riigikohus asjas nr 3-3-1-27-09 võetud seisukohta. Kinnistute loodusdirektiivi kohaselt Natura eelvalikualaks määramise otsuse õiguslik olemus on raskesti määratletav. Seda otsust ei saa pidada eelhaldusaktiks Euroopa Komisjoni otsuse suhtes. Eelvalikualade määramise korraldusel ei ole eelhaldusakti tähendust ka ala kaitsealaks (nt hoiualaks või looduskaitsealaks) määramise otsuse jaoks. Natura eelvalikualade määramise otsus on haldusakt (täpsemalt üldkorraldus), mis mõjutab kinnistuomanike õigusi ja mida kinnistuomanikud saavad seega halduskohtus vaidlustada.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 26.03.2007. a määrusega nr 19 vastu võetud Elektripaigaldiste kaitsevööndi ulatuse ja kaitsevööndis tegutsemise korra § 7 lg-st 5 tulenevalt laieneb tiheasustusaladel elektripaigaldiste kaitsevööndis puude raiumisele ka kohaliku omavalitsuse poolt väljastatava loa nõue. Puude raiumise mõiste on looduskaitseseaduses ja eelnimetatud määruses küll piisavalt piiritlemata, samas tuleb nõustuda tõlgendusega, mille kohaselt raie saab hõlmata mitte üksnes puude langetamist, vaid ka puude kärpimist või okste lõikamist. Määravat tähtsust ei oma asjaolu, et kohalik omavalitsus on kehtestanud eraldi loa üht liiki raietöödeks, s.o puude pügamiseks, kärpimiseks või puude okste raieks või lõikuseks, mille käigus puud ei langetata. Ka majandus- ja kommunikatsiooniministri 26. märtsi 2007. a määrusega on hõlmatud mitte üksnes puude ja võsa raiumine, vaid ka puude okste raiumine. Raie- või hoolduslõikusloa taotlemine ei sõltu hoolduslõikuse eesmärgist, välja arvatud määruse § 7 lg-s 1 sätestatud juhtudel. Määruse § 2 lg 1 p 5 sõnastusest ei saa järeldada, et puu võra hooldamine elektripaigaldise ohutuse tagamiseks ei kujuta endast hoolduslõikust, sest hoolduslõikuse määratlus ei ole suunatud hoolduslõikuse eesmärkide ammendavale loetlemisele. Sellist järeldust toetab ka määruse § 8 lõike 1 sõnastus.
Euroopa Ühenduste Nõukogu 21.05.1992. a direktiivi nr 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (Loodusdirektiiv) art 3 lg 1 kohaselt luuakse Euroopa erikaitsealade sidus ökoloogiline võrgustik Natura 2000. Loodusdirektiivi art 4 lg 5 kohaselt kohaldatakse niipea, kui ala on kantud ühenduse jaoks oluliste alade loetellu, selle suhtes Loodusdirektiivi art 6 lg-d 2, 3 ja 4 ning liikmesriik peab rakendama vajalikke meetmeid, et vältida ühenduse jaoks olulisel alal elupaigatüüpide ja liikide elupaikade halvenemist ja alal kaitstavate liikide olulist häirimist. Iga alale tõenäoliselt olulist mõju avaldava kava või projekti mõju ala kaitse-eesmärkidele tuleb asjakohaselt hinnata. Kavale või projektile saab nõusoleku anda vaid pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et see ei avalda ala terviklikkusele negatiivset mõju. Kui kava või projekt avaldab ala terviklikkusele negatiivset mõju, kuid selle elluviimine on vajalik üldiste huvide seisukohast eriti mõjuvatel põhjustel ning alternatiivsed lahendused puuduvad, tuleb riigil võtta tarvitusele kõik vajalikud asendusmeetmed võrgustiku üldise sidususe kaitseks. Euroopa Kohtu praktika kohaselt on liikmesriigil kohustus kaitsta ka eelvalikualasid, mis on kantud Euroopa Komisjonile esitatud loetellu. (vt Euroopa Kohtu otsused nr C-117/03: Dragaggi; nr C-244/05: Bund Naturschutz). Eeltoodud kohtupraktika põhjal tekib riigil pärast eelvalikuala määratlemist kohustus tagada ala loodusväärtuste säilimine. Käesoleval juhul on vaidlusalustel kinnistutel olulised looduskaitselised piirangud tulenevalt nende kuulumisest Natura 2000 võrgustikku. Hoiuala kaitserežiimi tühistamisel ei ole võimalik kinnistuste kasutamine ilma looduskaitseliste piiranguteta, sest jääks endiselt kehtima Natura 2000 võrgustiku kaitserežiim. Samas ei välista hoiuala kaitserežiim ehitamist ja muud majandustegevust, kuid tegevuse käigus ei tohi ohtu seada alal kaitstavate liikide ja elupaikade soodsa seisundi säilimist. Sama tingimus tuleneb Natura 2000 võrgustiku kaitserežiimist.
Euroopa Ühenduste Nõukogu 21.05.1992. a direktiivi nr 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (Loodusdirektiiv) art 3 lg 1 kohaselt luuakse Euroopa erikaitsealade sidus ökoloogiline võrgustik Natura 2000. Loodusdirektiivi art 4 lg 5 kohaselt kohaldatakse niipea, kui ala on kantud ühenduse jaoks oluliste alade loetellu, selle suhtes Loodusdirektiivi art 6 lg-d 2, 3 ja 4 ning liikmesriik peab rakendama vajalikke meetmeid, et vältida ühenduse jaoks olulisel alal elupaigatüüpide ja liikide elupaikade halvenemist ja alal kaitstavate liikide olulist häirimist. Iga alale tõenäoliselt olulist mõju avaldava kava või projekti mõju ala kaitse-eesmärkidele tuleb asjakohaselt hinnata. Kavale või projektile saab nõusoleku anda vaid pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et see ei avalda ala terviklikkusele negatiivset mõju. Kui kava või projekt avaldab ala terviklikkusele negatiivset mõju, kuid selle elluviimine on vajalik üldiste huvide seisukohast eriti mõjuvatel põhjustel ning alternatiivsed lahendused puuduvad, tuleb riigil võtta tarvitusele kõik vajalikud asendusmeetmed võrgustiku üldise sidususe kaitseks. Euroopa Kohtu praktika kohaselt on liikmesriigil kohustus kaitsta ka eelvalikualasid, mis on kantud Euroopa Komisjonile esitatud loetellu (vt Euroopa Kohtu otsused nr C-117/03: Dragaggi; nr C-244/05: Bund Naturschutz). Eeltoodud kohtupraktika põhjal tekib riigil pärast eelvalikuala määratlemist kohustus tagada ala loodusväärtuste säilimine.Käesoleval juhul on vaidlusalustel kinnistutel olulised looduskaitselised piirangud tulenevalt nende kuulumisest Natura 2000 võrgustikku. Hoiuala kaitserežiimi tühistamisel ei ole võimalik kinnistuste kasutamine ilma looduskaitseliste piiranguteta, sest jääks endiselt kehtima Natura 2000 võrgustiku kaitserežiim. Samas ei välista hoiuala kaitserežiim ehitamist ja muud majandustegevust, kuid tegevuse käigus ei tohi ohtu seada alal kaitstavate liikide ja elupaikade soodsa seisundi säilimist. Sama tingimus tuleneb Natura 2000 võrgustiku kaitserežiimist.

matches:
§ 60
Riigikohus
Riigikohus
§ 7
§ 7
§ 2
§ 8