§ 59 Toetus ja ostukohustus
§ 591 Toetuse ja ostukohustuse tingimused
§ 592 Toetuse ja ostukohustuse rahastamine
§ 1013 Piiriülese elektrikaubanduse reeglite rikkumine
§ 108 Toetuse ja ostukohustuse kehtivusaeg
08.12.2004 RT I 2004, 86, 583 01.01.2005, osaliselt 1.05.2005
15.02.2007 RT I 2007, 23, 120 01.05.2007, osaliselt 1.01.2009 ja 1.01.2010
51) järgmise nelja aasta kohta analüüs, milles käsitletakse elektri ja soojuse tõhusa koostootmise riiklikku potentsiaali, võimalikke takistusi ning kavandatu saavutamiseks rakendatavaid abinõusid;
91) import – lepingu alusel elektrienergia sissevedu väljastpoolt süsteemi eesmärgiga müüa või tarbida elektrienergiat Eestis;
21) põhivõrk – vähemalt 110 kV pingega üleriigiline võrk koos üle 10 kV pingega vahelduvvoolu ühendustega teiste riikide võrkudega ning süsteemi kui terviku toimimiseks, haldamiseks ja arendamiseks vajalike muude, ka keskpingel talitlevate elektripaigaldistega ning juhtimis-, kaitse- ja sideseadmestikuga, mis moodustavad ühtse majandusüksuse;
(41) Energiaturu Inspektsioon võib kohustada süsteemihaldurit korraldama konkursi uute tootmisvõimsuste või energiatõhusust edendavate nõudluse juhtimise meetmete loomiseks, kui käesoleva seaduse § 39 lõikes 7 nimetatud aruande põhjal on süsteemi tootmisseadmete võimsuse varu väiksem tarbimisnõudluse rahuldamiseks vajalikust võrgueeskirjas sätestatud varust või kui see on vajalik keskkonnakaitse huvides uute algjärgus tehnoloogiate edendamiseks.
(3) Koostootja on isik, kes toodab elektrienergiat tõhusa koostootmise režiimil. Tõhusa koostootmise nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister, lähtudes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/8/EÜ soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel, millega muudetakse direktiivi 92/42/EMÜ (ELT L 052, 21.02.2004, lk 50–60) lisas 3 esitatud metoodikast.
(2) Alates 2009. aasta 1. jaanuarist on vabatarbijaks tarbija, kes kasutab elektrienergiat oma tarbeks kalendriaasta jooksul ühe liitumispunkti kaudu vähemalt selles koguses, mille määrab majandus- ja kommunikatsiooniminister hiljemalt 2008. aasta 30. septembriks nii, et vabatarbijaks olevate tarbijate poolt 2007. aasta jooksul kasutatud elektrienergia kogus moodustab vähemalt 35 protsenti sama kalendriaasta tarbimise kogumahust. Alates 2013. aasta 1. jaanuarist on vabatarbija õigused kõigil tarbijatel.
(2) Võrguettevõtja teeb tarbijale käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teate saamisest alates 30 päeva jooksul teatavaks, kas tarbija vastas teate saamisele eelnenud kalendriaastal käesoleva seaduse §-s 13 vabatarbijale sätestatud nõuetele. Tarbija võib vabatarbija õigusi kasutada võrguettevõtjalt §-s 13 sätestatud nõuete täitmise kohta teate saamise kuule järgneva mis tahes kuu esimesest päevast alates 12 kuu jooksul.
(3) [Kehtetu – RT I 2007, 23, 120 - jõust. 01.05.2007]
(6) Käesoleva paragrahvi lõikeid 1 ja 3 ei kohaldata:
1) müüjale, kes väljaspool põhitegevust müüb elektrienergiat temale kuuluva või tervikuna tema valduses oleva ehitise või kinnisasja piires isikutele, kes seaduslikul alusel seda ehitist või kinnisasja kasutavad;
2) mittetulundusühingust müüjale, kes müüb elektrienergiat oma liikmele üksnes liikme omandis või valduses oleva korteri, suvila, garaaži või eramu elektrienergiaga varustamiseks.
(2) Põhivõrguettevõtja ja see jaotusvõrguettevõtja, kelle võrguga ühendatud tarbijate arv on suurem kui 100 000, ei või tegutseda muul tegevusalal peale võrguteenuse osutamise.
(31) Müüja peab vabatarbijatele mõeldud tarnete kohta raamatupidamises eraldi arvestust kuni 2012. aasta 31. detsembrini.
(5) Võrguettevõtjal peab olema õigus otsustada võrgu säilitamiseks ja arendamiseks vajaliku vara kasutamise üle, takistamata seejuures emaettevõtja õigust teostada majanduslikku ja juhtimisalast järelevalvet tütarettevõtja üle.
(11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud tegevuseks ei ole tegevusluba nõutav, kui võrguteenust osutatakse käesoleva seaduse § 15 lõike 6 punkti 1 või 2 kohaselt.
1) elektrienergiat müüakse käesoleva seaduse § 15 lõike 6 punkti 1 kohaselt;
11) elektrienergiat müüakse käesoleva seaduse § 15 lõike 6 punkti 2 kohaselt;
(5) Energiaturu Inspektsioon kannab käesoleva seaduse § 32 lõikes 1 nimetatud andmed majandustegevuse registrisse (edaspidi register) asjakohase otsuse tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul. Andmed jaotusvõrgu teeninduspiirkonna paiknemise kohta võib esitada lühikirjeldusena. Andmete avaldamisele kohaldatakse majandustegevuse registri seadust.
(7) Tegevusloa eest ja tegevusloa omaja algatusel tegevusloa tingimuste muutmise eest tasutakse riigilõiv riigilõivuseaduses sätestatud korras ja määras.
5) käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevuse korral andmed selle kohta, kas tegevusloa alusel toodetud elektrienergiat võib müüa §-s 59 nimetatud ostukohustust või toetust kasutades;
6) käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevuse korral nende nõuete loetelu, mida kohaldatakse taastuvast energiaallikast elektrienergia tootmise ja niisuguseks tootmiseks kasutatavate seadmete suhtes, kui tegevusloa alusel toodetud elektrienergiat võib müüa §-s 59 nimetatud ostukohustust või toetust kasutades;
7) nende tootmisseadmete kirjeldus, mida käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevuse korral võib kasutada elektrienergia tootmiseks ja müügiks §-s 59 nimetatud ostukohustust või toetust kasutades;
(7) Süsteemihaldur koostab ja esitab Euroopa Komisjonile, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile ning Energiaturu Inspektsioonile aruande, milles käsitletakse:
[Kehtetud – RT I 2007, 23, 120 - jõust. 01.05.2007]
(7) Taastuvast energiaallikast toodetava elektrienergia osakaalu määramise tingimused ja korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
§ 59. Toetus ja ostukohustus
2) hinnaga 81 senti kilovatt-tunni eest, kui see on toodetud käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 2 või 3 kohaselt, või[Punkt 3 jõustub 1.01.2010]
[RT I 2007, 23, 120 - jõust. 01.01.2010]
2) 50 senti, kui see on toodetud käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 2 või 3 kohaselt, või[Punkt 3 jõustub 1.01.2010]
[RT I 2007, 23, 120 - jõust. 01.01.2010] [Lõige 7 jõustub 1.01.2010]
[Lõige 8 jõustub 1.01.2010]
[RT I 2007, 23, 120 - jõust. 01.01.2010] [Lõige 9 jõustub 1.01.2010]
(10) Käesolevas paragrahvis nimetatud hindadele ja toetustele lisandub käibemaks.
§ 591. Toetuse ja ostukohustuse tingimused
[Lõige 4 jõustub 1.01.2009]
[RT I 2007, 23, 120 - jõust. 01.01.2009]
(4) Jaotusvõrguettevõtja edastab põhivõrguettevõtjale iga kuu viiendaks kuupäevaks toetuste ja ostukohustuse rahastamiseks ettenähtud summa vastavalt tarbijatele osutatud võrguteenuste kogumahule, sõltumata sellest, kas tarbijad on toetuste ja ostukohustuse rahastamise eest tasunud. Põhivõrguettevõtja nõudmisel esitab jaotusvõrguettevõtja andmed tegelikult osutatud võrguteenuste mahu kohta ja oma hinnangu järgmisel kalendriaastal tema poolt osutatavate võrguteenuste mahu kohta.
3) rekonstrueerib teine jaotusvõrguettevõtja temale kuuluvat elektripaigaldist, mille kaudu ei osutata selles piirkonnas asuvatele tarbijatele võrguteenust.
(11) Võrguettevõtja, kelle teeninduspiirkonnas käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud võrguga varem liitunud tarbijad asuvad, on kohustatud neile tagama võrguteenuste osutamise jätkamise samadel tehnilistel tingimustel.
(5) Võrguteenuste kvaliteedinõuded ja võrgutasude vähendamise tingimused nimetatud nõuete rikkumise korral kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister . Võrgutasude vähendamise tingimuste kehtestamisel lähtutakse riketest põhjustatud elektrikatkestuste kestusest.
(1) Võrguettevõtja arendab võrku oma teeninduspiirkonnas viisil, mis tagab võimaluse järjepidevalt osutada õigusakti ja tegevusloa tingimuste kohast võrguteenust võrguga ühendatud tarbijatele, tootjatele, liinivaldajatele ja teistele võrguettevõtjatele, arvestades nende põhjendatud vajadusi, ning ühendada võrguga oma teeninduspiirkonnas asuva turuosalise nõuetekohane elektripaigaldis.
(2) Jaotusvõrguettevõtja esitab iga aasta 15. aprilliks kirjalikult Energiaturu Inspektsioonile aastakaupa võimalikult täpse hinnangu selle kohta, missugune on tarbimisvõimsuse eeldatav kogunõudlus tema teeninduspiirkonnas hinnangu esitamisest alates seitsme aasta jooksul. Jaotusvõrguettevõtja nimetab seejuures eeldused, millele tema hinnang tugineb, ning toob välja kõik olulised üksikasjad.
(3) Energiaturu Inspektsioon edastab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud hinnangu viivitamata põhivõrguettevõtjale, kes esitab iga aasta 15. juuniks kirjalikult Energiaturu Inspektsioonile aastakaupa võimalikult täpse hinnangu selle kohta, missugune on tarbimisvõimsuse eeldatav kogunõudlus põhivõrgus hinnangu esitamisest alates seitsme aasta jooksul. Põhivõrguettevõtja nimetab seejuures eeldused, millele tema hinnang tugineb, ning toob välja kõik olulised üksikasjad.
(11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud juhtumit ei loeta elektrienergia või võrguteenuse ebaseaduslikuks tarbimiseks, kui võrguettevõtja ja müüja esitavad tarbitud võrguteenuse ja elektrienergia eest tarbijale regulaarselt arveid ning tarbija on arved õigeaegselt tasunud või kui tarbija tasub tarbitud võrguteenuse ja elektrienergia eest vähemalt üks kord kvartalis, kui arveid ei ole esitatud.
(2) Turuosaline hüvitab võrguettevõtjale ja müüjale ebaseaduslikult kasutatud elektrienergia ja ebaseaduslikult kasutatud võrguteenuste maksumuse ning elektrienergia ja võrguteenuse ebaseadusliku kasutamisega tekitatud kahju ning selle suuruse määramiseks tehtud mõistlikud kulutused.
(3) Ebaseaduslikult kasutatud elektrienergia koguse ja võrguteenuste mahu ning ebaseaduslikult kasutatud elektrienergia maksumuse määramise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(4) Energiaturu Inspektsioon töötab välja ja avalikustab käesoleva seaduse § 71 lõike 1 punktides 3–5 nimetatud võrgutasude arvutamise ühtse kaalutud keskmisel kapitalikulul põhineva metoodika ning lähtub sellest võrguettevõtjate võrgutasude kooskõlastamisel. Energiaturu Inspektsiooni kasutatav metoodika peab muu hulgas arvestama §-s 71 sätestatut.
(1) Võrguettevõtja kooskõlastab Energiaturu Inspektsiooniga käesoleva seaduse § 71 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud võrgutasude arvutamise metoodika, sama lõike punktides 3–5 nimetatud võrgutasud ning võrguteenuste osutamise tüüptingimused. Kooskõlastamise nõuet ei kohaldata elektrienergia transiidi eest võetava edastamistasu suhtes. Võrgutasude kooskõlastamisel arvestab Energiaturu Inspektsioon muu hulgas §-des 40, 44, 59, 71 ja 72 sätestatut ning võrguettevõtja asjakohaseid tüüptingimusi.
41) võrguettevõtja või tema nimetatud müüja ostab elektrienergiat käesoleva paragrahvi lõike 3 kohaselt;
(3) Võrgukadude korvamiseks ja müügiks turuosalisele, kellele laieneb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustus, ostab võrguettevõtja või tema nimetatud müüja elektrienergiat:
4) mis on toodetud soojuse ja elektrienergia koostootmise režiimis.
(8) Müüja esitab tarbijale koos arvega järgmised andmed:
1) elektrienergia tootmiseks kasutatud energiaallikate jaotus müügiperioodile eelnenud aruandeaasta lõikes;
2) viide müüja veebilehele, kus on esitatud andmed keskkonnamõju kohta, mis on põhjustatud müügiperioodile eelnenud aruandeaasta jooksul elektrienergia tootmisel tekkinud CO2 ja SO2 emissioonidest, ladestatavast põlevkivituhast ning radioaktiivsetest jäätmetest.
(1) Võrguettevõtja müüb kuni 2012. aasta 31. detsembrini tema võrguga ühendatud elektripaigaldist valdavale turuosalisele elektrienergiat käesoleva seaduse §-s 81 ettenähtud hinnaga (müügikohustus), kui turuosalisele laieneb § 75 lõikes 1 sätestatud kohustus või kui turuosaline ei ole § 14 kohaselt avaldanud soovi kasutada talle antud vabatarbija õigusi.
(11) Võrguettevõtja või käesoleva seaduse § 77 kohaselt avalikustatud müüja võib äritarbija või teise võrguettevõtjaga kokku leppida temale müügikohustuse täitmiseks müüdava elektrienergia müügitingimused, mis erinevad käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tüüptingimustest.
(7) Võrguettevõtja või käesoleva seaduse § 77 kohaselt avalikustatud müüja poolt kehtestatud müügikohustuse täitmiseks müüdava elektrienergia hind hakkab kehtima võrguettevõtja või müüja määratud tähtpäeval pärast seda, kui asjakohane hind on avaldatud vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes ning avaldamisest on möödunud vähemalt 90 päeva. Võrguettevõtja ja müüja avaldavad müügikohustuse täitmiseks müüdava elektrienergia hinna oma veebilehel ning annavad turuosalisele sellekohase taotluse alusel teavet hinna kohta.
3) tarbija on kasutanud elektrienergiat või võrguteenust ebaseaduslikult või on tahtlikult või raske hooletuse tõttu kahjustanud võrguettevõtja vara või plomme või taatlusmärgiseid, mis võrguettevõtja või müüja on mõõteseadmetele paigaldanud.
2) kooskõlastab käesoleva seaduse § 75 lõikes 3 nimetatud Eestis asuvaid kokku vähemalt 500 MW netovõimsusega tootmisseadmeid valdava tootja müüdava elektrienergia hinna piirmäärad, lähtudes § 75 lõigetest 5 ja 6;[Punkt 21 jõustub 1.01.2010]
21) kooskõlastab käesoleva seaduse § 59 lõikes 7 nimetatud hinna ja toetuse määra, lähtudes § 59 lõikes 8 nimetatud metoodikast;
8) kooskõlastab käesoleva seaduse § 71 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud võrgutasude arvutamise metoodika, sama lõike punktides 3–5 nimetatud võrgutasud, välja arvatud elektrienergia transiidi eest võetava edastamistasu, ning võrguteenuste osutamise tüüptingimused, lähtudes § 40 lõikest 7 ning §-dest 44, 59 ja 71–73;
101) kontrollib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1228/2003 sätestatud tingimuste täitmist;
102) jälgib ja kontrollib käesoleva seaduse § 4 lõikes 41 sätestatud konkursi läbiviimist;
(4) Energiaturu Inspektsioon esitab Euroopa Komisjonile aruande, mis käsitleb turgu valitsevaid elektriettevõtjaid ning turu hõivamist ja konkurentsi muul viisil kahjustavat käitumist. Aruandes käsitletakse ka omandisuhete muudatusi ning konkurentsi edendamise meetmeid.
8) konkurentsi olukorda elektriturul.
(1) Võrguettevõtjat oma teeninduspiirkonnas osutatavate võrguteenuste kvaliteedinõuete rikkumise eest või nimetatud nõuete rikkumise puhul võrgutasude vähendamata jätmise eest, kui võrgutasude vähendamine on käesoleva seadusega ette nähtud, – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(3) Kohus võib kohaldada käesolevas paragrahvis nimetatud väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud eseme konfiskeerimist karistusseadustiku § 83 alusel.
(3) Käesoleva seaduse §-s 102 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on politseiprefektuur.
§ 108. Toetuse ja ostukohustuse kehtivusaeg
(3) Käesolevas paragrahvis nimetatud tootmise alustamise ajana käsitatakse päeva, millal nõuetekohane tootmisseade esmakordselt annab elektrienergiat võrku vähemalt 80% nimivõimsusest.
(2) Energiaturu Inspektsioon esitab käesoleva seaduse § 94 lõikes 4 nimetatud aruande iga aasta 31. juuliks. Alates 2010. aastast esitatakse kõnealune aruanne iga kahe aasta järel.
§ 112–118. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
1Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1996/92/EÜ (ELT L 176, 15.07.2003, lk 37–56); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/77/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul (EÜT L 283, 27.10.2001, lk 33–40); nõukogu direktiiv 90/377/EMÜ ühenduse menetluse kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks (EÜT L 185, 17.07.1990, lk 16–24); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/8/EÜ soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel, millega muudetakse direktiivi 92/42/EMÜ (ELT L 052, 21.02.2004, lk 50–60); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/89/EÜ elektrienergia varustuskindluse ja infrastruktuuriinvesteeringute kohta (ELT L 033, 04.02.2006, lk 22–27).


Dokumendiregistri kasutusjuhendid - Järva-Jaani Vallavalitsus
Klikates lingil DOKUMENDIREGISTER avaneb dokumendiregistri avaleht. Dokumendiregistri avalehe vasakus veerus kuvatakse dokumendipuu dokumendiliikide kaupa. Dokumendi otsimiseks tuleb kõigepealt valida dokumendipuus soovitava dokumendi liik.
Alates 01.01.2016 on DOKUMENDIREGISTRIS kasutusel uus dokumentide funktsioonide loetelu (algavad väikese tähega).
Klikates vastavale dokumendiliigile, avaneb otsinguvorm, mis võimaldab otsida konkreetset dokumenti erinevate andmete järgi. Vajutades „Otsing dokumendiregistrist" ja pärast otsinguks teadaolevate andmete sisestamist, tuleb vajutada klahvile „Otsi", misjärel kuvatakse otsitava dokumendi metaandmed. Kui dokumendi andmete väljal on täidetud ka väli „Fail", „Avalikustatavad failid" või „Digitaalselt allkirjastatud fail", on lisaks dokumendi metaandmetele võimalik näha ka dokumenti ennast.
Vajutades klahvile „Otsi" ilma dokumendi parameetreid määratlemata, avaneb nimekiri kogu valitud liigi dokumentidest registreerimise kuupäeva järgi kahanevalt (uuemad dokumendid on eespool).
Dokumendiliigi „Teabenõue" alt on asutusse võimalik saata teabenõuded, vastused teabenõudele on leitavad dokumendiliigi „Väljasaadetav dokument" alt.
Asutusse saadetud teabenõuded on leitavad dokumendiliigi alt "Saabunud dokument" ja vastused teabenõudele leitavad dokumendiliigi alt "Väljasaadetav dokument".
Lähtudes avaliku teabe seaduse § 12 lõikest 1 (dokumendiregistris registreeritakse asutusele saabunud ja asutusest väljasaadetud dokumendid, asutuses koostatud õigusaktid ning asutuse sõlmitud lepingud) ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 23 lõikes 5, § 31 lõikes 1 ning § 51 lõigetes 6 ja 7 sätestatust (valla omavalitsusorganite õigusaktid, istungite ja koosolekute protokollid peavad olema igaühele kättesaadavad) on Järva-Jaani Vallavalitsuse dokumendiregistri avalikus vaates (edaspidi dokumendiregistris) võimalus saada informatsiooni järgmiste dokumentide kohta:
1) Järva-Jaani Vallavalitsusse kui ametiasutusse (edaspidi ametiasutus) saabunud ja ametiasutusest välja saadetud dokumendid (sh teabenõuded ja andmed avalike koosolekute registreerimisest);
2) Järva-Jaani valla õigusaktid (Järva-Jaani Vallavolikogu ja Järva-Jaani Vallavalitsuse määrused, Järva-Jaani
Vallavolikogu otsused, Järva-Jaani Vallavalitsuse korraldused, Järva-Jaani vallavanema käskkirjad);
3) Järva-Jaani vallaga ametiasutuse kaudu sõlmitud lepingud;
4) Järva-Jaani Vallavolikogu ja Järva-Jaani Vallavalitsuse istungite protokollid;
5) Järva-Jaani Vallavalitsuse ja Järva-Jaani Vallavolikogu alaliste ja ajutiste komisjonide koosolekute protokollid;
6) Andmed sisekontrolli lõpparuannete kohta;
Dokumendiregistri kaudu dokumentide avalikustamine
Dokumendiregistri kaudu on avalikustatud dokumendid järgmiselt:
1) Järva-Jaani Vallavolikogu ja Järva-Jaani Vallavalitsuse õigusaktid (otsus, korraldus, määrus).
Vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §-dele 23 ja 31 avalikustatakse vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktid valla põhimääruses sätestatud korras (paberkandjal kättesaadavad vallakantseleis ja valla raamatukogudes ning avalikustatud Järva-Jaani valla veebilehel dokumendiregistri kaudu).
Järva-Jaani Vallavolikogu määrused avalikustatakse vastavalt Riigi Teataja seadusele ja kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele Riigi Teatajas, valla veebilehel ning dokumendiregistris.
Dokumendiregistri kaudu avalikustamata õigusaktidega on võimalik tutvuda ametiasutuses koha peal või neid saada teabenõude korras;
2) Järva-Jaani Vallavalitsuse ja Järva-Jaani Vallavolikogu istungite protokollid ja vallavalitsuse ning vallavolikogu alaliste ja ajutiste komisjonide protokollid.
Vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 23 lõikele 2 ning § 51 lõikele 7 peavad volikogu ja valitsuse istungite ning volikogu ja valitsuse komisjonide koosolekute protokollid olema igaühele kättesaadavad valla dokumendiregistris või valla kantseleis.
3) Dokumendiregistris registreeritud ja asutuse dokumendihaldussüsteemis sisalduvad elektroonilised dokumendid (asutusse saabunud ja asutusest väljastatud dokumendid, lepingud), millele ei ole kehtestatud juurdepääsupiirangut.
Dokumendiregistris registreeritud dokumente, millele ei ole seadusega kehtestatud avalikustamise kohustust, on võimalik seadustega sätestatud alustel ja korras saada teabenõude korras.
Dokumendiregistri kaudu avalikustatud dokumendid võivad sisaldada teavet, millele on seaduses sätestatud alustel kehtestatud juurdepääsupiirang. Sellisel juhul on dokumendid avalikustatud ainult sellises osas, millele juurdepääsupiirang ei kehti.
1. Avaliku teabe seadusest tulenevalt on dokumendiregistrist leitavad ametiasutusse saabunud või ametiasutuses loodud ja väljastatud dokumentide registreerimisandmed (sh elektroonilised dokumendid ) ning lepingud, millele ei ole kehtestatud juurdepääsupiirangut.
2. Dokumendiregistri kaudu on dokumendid avalikustatud järgmiselt: Järva-Jaani Vallavolikogu ja Järva-Jaani Vallavalitsuse õigusaktid (määrused, korraldused, otsused), v.a teave, millele on kehtestatud juurdepääsupiirang.
3. Järva-Jaani Vallavolikogu ja Järva-Jaani Vallavalitsuse istungite ning Järva-Jaani Vallavolikogu ja Järva-Jaani Vallavalitsuse alaliste ja ajutiste komisjonide protokollid, v.a teave, millele on kehtestatud juurdepääsupiirang.


Riigikogu 05.05.2010 seadus; jõustumiskuupäev 01.09.2010
redaktsioon 01.01.2018 [RT I, 28.12.2017, 53]
08.12.2011 RT I, 29.12.2011, 1 01.01.2012, osaliselt 01.01.2014 ja 01.11.2014; peatükkides 4-8 sõna "päästeasutus" asendatud sõnaga "Päästeamet".
§ 7. - § 8. [Kehtetud - RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014]
2) päästesündmuse käigus hukkunu ja vigastatu andmeid, koolitamise ja teavitamise käigus kogutud andmeid ning eluaseme valdaja tuleohutusnõustamisel isiku nõusolekul kontrollitud objekti ja objekti valdaja kohta kogutud andmeid, et kujundada turvaline elukeskkond ja seda hoida, ennetada ohtusid ning planeerida Päästeameti tegevust.
(1) Hädaabiteadete menetlemise andmekogu on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, kus töödeldakse hädaabiteate menetlemisega seotud andmeid kiirema abi osutamiseks, et kaitsta inimese elu, tervist, vara ja keskkonda.
2) abivajaja andmed;
6) hädaabiteate menetleja andmed.
§ 10. - § 13. [Kehtetud - RT I, 15.12.2016, 2 - jõust. 01.01.2017]
§ 15 <!- END 14 -!> . Ettekirjutus ja haldussunnivahendi kohaldamine
§ 18 <!- END 17 -!> . Isikusamasuse tuvastamine
§ 19 <!- END 18 -!> . Isiku rakendamine päästetööle
§ 23 <!- END 22 -!> . Valdusesse sisenemine
§ 24 <!- END 23 -!> . Valduse läbivaatus
§ 24 <!- END 24 -!> 1. Vahetu sunni kasutamine
§ 27. - § 30. [Kehtetud - RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014]
(1) Vabatahtlikuks päästjaks saada soovija peab läbima tervisekontrolli, mille eesmärk on teha kindlaks tal käesoleva seaduse § 34 punktides 2-4 nimetatud tervisehäirete puudumine. Vabatahtlikuks päästjaks saada soovija ei pea tervisekontrolli läbima, kui tal on mootorsõidukijuhi tervisetõend, mille kohaselt tervisekontrollist ei ole möödunud enam kui viis aastat.
1) osalise töövõime korral - tema kuni kahe aasta palga ulatuses;
2) puuduva töövõime korral - tema kuni seitsme aasta palga ulatuses.
§ 50. - § 63. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


Hiiumaa Noorsootöö Keskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Hiiumaa Noorsootöö Keskuse põhimäärus - sisukord
§ 2 Asutuse nimetus, asukoht, tegevuskohad ja lahtiolekuajad
§ 3 Noorsootöö keskuse õiguslik seisund
§ 4 Noorsootöö keskuse sümboolika ja kodulehekülg
§ 6 Noorsootöö keskuse eesmärk
§ 7 Noorsootöö keskuse ülesanded
3 JUHTIMINE JA NÕUKOGU
§ 8 Noorsootöö keskuse juhtimine
§ 10 Noorsootöö keskuse nõukogu
4 VARA JA MAJANDUSTEGEVUS
§ 11 Noorsootöö keskuse vara
§ 12 Noorsootöö keskuse majandustegevus
RT IV, 28.11.2014, 24
Vastu võetud 20.11.2014 nr 29
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 34 ja § 35 lg 2 alusel.
Määrusega sätestatakse Hiiumaa Noorsootöö Keskuse (edaspidi noorsootöö keskus) tegevuse eesmärgid ja ülesanded, tegevuse korraldamise, majandamise ja asjaajamise alused.
§ 2. Asutuse nimetus, asukoht, tegevuskohad ja lahtiolekuajad
(1) Noorsootöö keskuse ametlik ja täielik nimi on Hiiumaa Noorsootöö Keskus. Noorsootöö keskuse ametlik nimi inglise keeles on Hiiumaa Youth Work Centre.
(2) Noorsootöö keskuse asukoht on Kärdla vallasisene linn, Hiiu vald, Hiiu maakond ja aadress Uus 4/5, Kärdla 92413, Hiiu vald, Hiiu maakond.
(3) Noorsootöö keskuse tegevuskohad on:
1) Nõustamisteenistus – Uus 4/5, Kärdla;
2) Kärdla noortemaja – Kõrgessaare mnt 2, Kärdla;
3) Kõrgessaare noortemaja – Tööstuse tee 16a, Kõrgessaare.
(4) Noorsootöö keskusel võib olla tegevuskohti väljaspool Hiiu valda Hiiu maakonnas omavalitsustevahelise kokkuleppe alusel.
(5) Noorsootöö keskuse lahtiolekuajad kehtestab juhataja taotluse alusel Hiiu Vallavalitsus.
§ 3. Noorsootöö keskuse õiguslik seisund
(1) Hiiumaa Noorsootöö Keskus on Hiiu Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus, mis korraldab Hiiu valla noorsootööd, algatab ja viib ellu maakondlikke tegevusi ja on maakondliku noorsootöötajate võrgustiku eestvedaja.
(2) Noorsootöö keskus juhindub oma tegevuses avatud noorsootöö põhimõtetest, riigi ja Hiiu valla õigusaktidest, arengukavast ja põhimäärusest.
(3) Noorsootöö keskus on Hiiumaa Teavitamis- ja Nõustamiskeskuse HUPS ning Kärdla Avatud Noortekeskuse õigusjärglane.
(4) Noorsootöö keskuse tegevust juhendab ja koordineerib vallavalitsuse haridus- ja kultuuriosakond.
(5) Noorsootöö keskusel on oma arengukava.
§ 4. Noorsootöö keskuse sümboolika ja kodulehekülg
(1) Noorsootöö keskusel on oma nimega pitsat ja sümboolika, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab noorsootöö keskuse juhataja (edaspidi juhataja) oma käskkirjaga.
(2) Noorsootöö Keskusel on kodulehekülg aadressiga ntk.hiiuvald.ee.
(1) Noorsootöö keskuse asjaajamise keel on eesti keel.
(2) Noorsootöö keskuse asjaajamise korraldust reguleeritakse asjaajamiskorraga, mille kehtestab juhataja käskkirjaga.
§ 6. Noorsootöö keskuse eesmärk
§ 7. Noorsootöö keskuse ülesanded
(1) Noorsootöö keskuse ülesanded maakondlikul tasandil, tulenevalt Hiiumaa Teavitamis- ja Nõustamiskeskuse HUPS õigusjärglasena ülevõetavatest kohustustest:
1) Hiiu maakonna noorsootöö koordineerimine, arendamine ning noortele teavitamis-, nõustamis- ja koolitusteenuse pakkumine;
2) noorsootöö strateegiliste suundade väljatöötamine;
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus eemaldatus sõnad „ja eestkõneleja roll“ Riigi Teataja seaduse § 10 lg 3 alusel arvestades Hiiu Vallavalitsuse taotlust 04.12.2014 nr 21-1.2/2032
3) erinoorsootöö tugiisikute mentorlus;
4) noorteinfo koondamine ja vahendamine;
5) noorsootöötajate võrgustiku eestvedamine ja arendamine;
6) Euroopa Vabatahtlik Teenistus ja vabatahtlike mentorlus;
7) noorteprojektide algatamine ja läbiviimine;
8) õpilasmalevate koordineerimine;
9) noorte infomessi ja noortefoorumi korraldamine;
10) noorte huvi ja osaluse suurendamine noorsoopoliitika kujundamisel ja tegevuste läbiviimisel;
11) noortevolikogude mentorlus;
12) noorsoouuringute koondamine ja läbiviimine.
(2) Noorsootöö keskuse ülesanded valla tasandil, tulenevalt Kärdla Avatud Noortekeskuse õigusjärglasena ja Kõrgessaare Vaba Aja Keskuse noorsootöö ülevõetavatest kohustustest:
1) avatud noorsootöö korraldamine, pakkudes noortele täiendavaid võimalusi arendavaks tegevuseks ja oma vaba aja sisustamiseks läbi aktiivse kaasamise ja osaluse;
2) ennetusalaste tegevuste ning mobiilse noorsootöö korraldamine;
3) noorte algatuse ja osaluse toetamine;
4) õpilasmalevate ja noortelaagrite korraldamine;
5) erinoorsootöö korraldamine;
6) vabatahtlike töö korraldamine;
7) kolmanda sektori noorsootöö korraldamisse kaasamine;
8) projektitegevuste elluviimine;
9) koostöö teiste samalaadsete organisatsioonidega Eestis ja välismaal;
10) Hiiu valla noorsootöö esindamine Eestis ja välismaal.
11) teiste tegevuste elluviimine ja teenuste pakkumine, mis on kooskõlas seadustega ning vajalikud noorsootöö keskuse edukaks toimimiseks.
3. peatükk JUHTIMINE JA NÕUKOGU
§ 8. Noorsootöö keskuse juhtimine
(1) Noorsootöö keskuse tegevust juhib juhataja, kelle kinnitab ametisse vallavalitsus vallavanema ettepanekul.
(2) Töölepingu juhatajaga sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab vallavanem.
(3) Noorsootöö keskuse tegevuse korraldamisel ja noorsootöö keskuse tegevusega seotud küsimuste lahendamisel nõustab juhatajat noorsootöö keskuse nõukogu ja vallavalitsuse haridus- ja kultuuriosakond.
(4) Noorsootöö keskuse koosseisu kinnitab vallavalitsus juhataja ettepanekul.
(1) Noorsootöö keskuse juhataja:
1) juhib noorsootöö keskuse tegevust ja
2) vastutab asutusele pandud ülesannete täitmise eest;
3) on tööandja õigust omavaks isikuks noorsootöö keskuse töötajatele kõigi sellest tulenevate õiguste ja kohustustega;
4) vastutab noorsootöö keskuse vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise eest;
5) esindab noorsootöö keskust kõigis õigustoimingutes;
6) korraldab koostööd teiste asutuste ja ühendustega;
7) esitab sisulise tegevuse aastaaruande vallavalitsusele ja nõukogule;
8) esitab noorsootöö keskuse tegevust kajastavad andmed ja dokumendid järelevalveasutusele;
9) esitab vallavalitsusele noorsootöö keskuse eelarve eelnõu ja vastutab eelarve täitmise eest;
10) esitab kehtestatud tähtaegadel aruanded teenuste osutamise ja riigi poolt eraldatud rahaliste vahendite kasutamise kohta;
11) esitab vallavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonnale ettepanekuid noorsootööd korraldatavate õigusaktide väljatöötamiseks või muutmiseks;
12) annab oma pädevuse piires käskkirju.
(2) Juhataja äraolekul täidab juhataja ülesandeid juhataja käskkirjaga volitatud töötaja või vallavanema poolt käskkirjaga määratud isik.
§ 10. Noorsootöö keskuse nõukogu
(1) Noorsootöö keskuse edukaks tööks vajalike tingimuste loomiseks, tegevuste ja arenguga seotud küsimuste koordineerimiseks ja nõustamiseks kinnitab vallavalitsus juhataja ettepanekul 8-liikmelise nõukogu (edaspidi nõukogu).
(2) Nõukogu koosseisu kuuluvad:
2) vallavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna esindaja;
3) vallavalitsuse sotsiaalosakonna esindaja;
4) Hiiumaa Omavalitsuste Liidu esindaja;
5) Hiiu Maavalitsuse esindaja;
6) kaks Hiiu valla noorte esindajat arvestades piirkondlikku esindatust;
7) Hiiumaa noorte esindusorganisatsioonide esindaja;
1) noorsootöö keskuse tegevuse analüüsimine ja hindamine ning selle kohta ettepanekute tegemine;
2) ettepanekute tegemine vallavalitsusele ja juhatajale töö paremaks planeerimiseks ja korraldamiseks;
3) noorsootöö keskuse põhimääruse ja arengukava kooskõlastamine;
4) noorsootöö keskuse tegevuse aastaaruande ja eelarveprojekti kooskõlastamine;
5) muude oluliste küsimuste arutamine ja vastavate ettepanekute tegemine juhatajale.
(4) Nõukogu töökorralduse põhimõtted on:
1) nõukogu esimese koosoleku kutsub kokku noorsootöö keskuse juhataja, kes osaleb nõukogu koosolekutel, kuid ei ole nõukogu liige;
2) nõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe ja protokollija;
3) nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kord poolaastas ning koosolekud kutsub kokku nõukogu esimees;
4) nõukogu teeb otsused poolthäälteenamusega. Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on kaks kolmandikku liikmetest. Nõukogu otsused protokollitakse ning protokollile kirjutavad alla nõukogu esimees ja protokollija;
5) nõukogu võib vastu võtta otsuseid koosolekut kokku kutsumata, kui otsuse poolt on andnud kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis oma nõusoleku üle poole nõukogu liikmetest.
4. peatükk VARA JA MAJANDUSTEGEVUS
§ 11. Noorsootöö keskuse vara
(1) Noorsootöö keskusel on oma eelarve, mis on Hiiu valla eelarve osa.
(2) Noorsootöö keskus eelarve tulud moodustuvad:
1) riigi- ja vallaeelarvelistest eraldistest;
2) füüsiliste ja juriidiliste isikute poolt tehtud annetustest;
3) laekumistest sihtasutustelt ja sihtkapitalidelt;
4) põhimääruses sätestatud majandustegevusest saadavast tulust.
(3) Juhataja esitab taotluse vallavalitsusele ruumide ja inventari kasutamise ning teenuste hinnakirja kehtestamiseks.
(4) Noorsootöö keskuse valduses olev vara on Hiiu valla omand.
(5) Noorsootöö keskuse vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub vastavalt Hiiu valla vallavara valitsemise korrale.
§ 12. Noorsootöö keskuse majandustegevus
(1) Noorsootöö keskusel on õigus osutada tasulisi teenuseid juriidilistele ja füüsilistele isikutele, korraldada tasulisi üritusi ja koolitusi vastavalt vallavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirjale.
(2) Noorsootöö keskus kasutab oma vara ja rahalisi vahendeid heaperemehelikult noorsootöö keskuse põhiülesannete ja tegevuste täitmiseks ning halduskuludeks.
(3) Noorsootöö keskuse raamatupidamist korraldab vallavalitsus.
(4) Noorsootöö keskuse eelarvedistsipliinist kinnipidamist ja finantstegevust kontrollib vallavalitsus.
(1) Tunnistada kehtetuks Kärdla Linnavolikogu 18.12.2008.a määrus nr 57 „Kärdla Avatud Noortekeskuse põhimäärus“ ning Hiiu Vallavolikogu 21.08.2014. a määrus nr 23 „Hiiumaa Teavitamis- ja Nõustamiskeskuse HUPS põhimäärus“.
(2) Määrus jõustub 01.01.2015.a.


text:
5-17-31/9 Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium 18.12.2017
RÕS § 37 lg 1
Kaebuse käiguta jätmise määrus on arusaadavam, kui selle resolutsioonis on ära näidatud kaebuse puudused, mille kõrvaldamiseks on kohus andnud tähtaja. Kuigi menetlusabiks on nii riigi õigusabi kui ka riigilõivu tasumisest vabastamine (HKMS § 110), on määruse resolutsioonis õige selgelt eristada see, et rahuldamata on jäetud nii riigi õigusabi taotlus kui ka riigilõivu tasumise kohustusest vabastamise taotlus.
Riigi õigusabi saamiseks esitatavas taotluses tuleb märkida probleemi kirjeldus, mille lahendamiseks riigi õigusabi taotletakse. Kohus peab riigi õigusabi andmisest keelduma, kui asjaoludest tulenevalt on taotleja võimalus oma õiguse kaitseks ilmselt vähene. Kui soovitakse riigi õigusabi haldusakti vaidlustamiseks, siis hõlmab probleemi kirjeldus ka andmeid haldusakti kohta, mida soovitakse vaidlustada. Kui kohus ei tea, millist haldusakti soovitakse vaidlustada, siis ei saa kohus hinnata, milline on taotleja võimalus kaitsta oma õigusi. Ka õigusteadmisteta isik peab olema suuteline ära näitama need haldusaktid, mille vaidlustamiseks kohtus ta soovib riigi õigusabi.
Tulenevalt KrMS § 180 lg-st 1 hüvitab süüdimõistva kohtuotsuse korral menetluskulud süüdimõistetu. Menetluskuluks on KrMS § 175 lg 1 p 4 kohaselt muu hulgas määratud kaitsjale määratud tasu ja kulud kuni nende põhjendatud ja vajalikus ulatuses. KrMS § 180 lg 3 annab kohtule võimaluse menetluskulusid määrates arvestada süüdimõistetu varalist seisundit ja resotsialiseerumisväljavaateid. Kõne all oleva lõike teise lause kohaselt jätab kohus osa menetluskuludest riigi kanda, kui nende hüvitamine ilmselt käib süüdimõistetule üle jõu. Seega peab kohus süüdimõistva otsuse tegemise korral kaaluma, kas jätta kõik menetluskulud süüdimõistetu kanda või kohustada süüdimõistetut KrMS § 180 lg-s 3 sätestatut arvestades hüvitama menetluskulud üksnes osaliselt, jättes ülejäänud osa menetluskuludest riigi kanda. (Vt RKKKm 3-1-1-76-10, p. 8). Tulenevalt RÕS § 22 lg 7 esimesest lausest kontrollib riigi õigusabi andmise otsustanud kohus, uurimisasutus või prokuratuur advokaadi esitatava taotluse õigsust ja põhjendatust ning määrab advokaadi taotluse alusel kindlaks riigi õigusabi osutamiseks kulutatud põhjendatud aja, riigi õigusabi osutamiseks tehtud põhjendatud toimingud ning riigi õigusabi osutamise eest advokaadile maksmisele kuuluva põhjendatud tasu ja riigi õigusabi osutamisel kantud vajalikud hüvitamisele kuuluvad kulud. Eelnevast lähtudes tuleb taotluse saanud menetlejal kontrollida, kas advokaadi poolt taotletud tasu ja kantud kulud on kooskõlas Korras sätestatuga ja põhjendatud. Seejuures puudub menetlejal alus irduda Korra regulatsioonist ja seada kahtluse alla advokatuuri poolt kehtestatud riigi õigusabi tasu maksmise ja riigi õigusabi kulude hüvitamise süsteem isegi siis, kui menetlejale tundub see mingil põhjusel ebamõistlik. (Vt RKKKm 3-1-1-76-10, p.10). Korra p-s 52 sätestatud advokaadi taotluse põhjendatuse kindlakstegemiseks tuleb menetlejal kontrollida kitsalt konkreetse sõidu põhjendatust, st seda, kas advokaat käis riigi õigusabi osutamise kohas ja kas ta käis seal seoses riigi õigusabi osutamisega. Samuti peab menetleja kaaluma, kas advokaadil oli vaja riigi õigusabi osutamise kohta sõita - nt ei saa üldjuhul põhjendatuks lugeda, et advokaat külastab vahi all viibivat kaitsealust ühe kaebuse koostamise ettevalmistamiseks korduvalt. (Vt 3-1-1-76-10 p.10.1). Menetlejal tuleb ka sõidukulude puhul kontrollida advokaadi taotluse (Korra p-d 57 ja 59) põhjendatust, kuid nagu eespool märgitud, ei hõlma põhjendatuse kontroll seda, kas riigi õigusabi osutamise piirkonnast oleks mõni advokaat saanud riigi õigusabi osutada või mitte. (Vt viidatud määrus p.10.2). KrMS § 180 lg 3 ei ole vastuolus põhiseaduse § 12 lg-s 1 sätestatud võrdsuspõhiõigusega. KrMS § 180 lg 3 annab kohtule võimaluse jätta vajadusel osa menetluskuludest riigi kanda. Seega võib kohus jätta riigi kanda ka advokaadi sõidukulud ja seda nii osaliselt kui ka täielikult. Kriminaalmenetluse seadustik ei reguleeri, millise kaitsja Eesti Advokatuur RÕS § 18 lg-st 1 tuleneva kohustuse täitmiseks igal konkreetsel juhul määrab või millistel alustel see valik toimub. Kaitsja määramine toimub kogu riigi piires kõigile isikutele ühtsetel alustel Eesti Advokatuuri poolt kehtestatud korra järgi. Seega ei riku kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud menetluskulude hüvitamise kord põhiseaduse § 12 lg-s 1 sätestatud võrdsuspõhiõigust.
Tulenevalt KrMS § 180 lg-st 1 hüvitab süüdimõistva kohtuotsuse korral menetluskulud süüdimõistetu. Menetluskuluks on KrMS § 175 lg 1 p 4 kohaselt muu hulgas määratud kaitsjale määratud tasu ja kulud kuni nende põhjendatud ja vajalikus ulatuses. KrMS § 180 lg 3 annab kohtule võimaluse menetluskulusid määrates arvestada süüdimõistetu varalist seisundit ja resotsialiseerumisväljavaateid. Kõne all oleva lõike teise lause kohaselt jätab kohus osa menetluskuludest riigi kanda, kui nende hüvitamine ilmselt käib süüdimõistetule üle jõu. Seega peab kohus süüdimõistva otsuse tegemise korral kaaluma, kas jätta kõik menetluskulud süüdimõistetu kanda või kohustada süüdimõistetut KrMS § 180 lg-s 3 sätestatut arvestades hüvitama menetluskulud üksnes osaliselt, jättes ülejäänud osa menetluskuludest riigi kanda. (Vt RKKKm 3-1-1-76-10, p. 8). KrMS § 180 lg 3 ei ole vastuolus põhiseaduse § 12 lg-s 1 sätestatud võrdsuspõhiõigusega. KrMS § 180 lg 3 annab kohtule võimaluse jätta vajadusel osa menetluskuludest riigi kanda. Seega võib kohus jätta riigi kanda ka advokaadi sõidukulud ja seda nii osaliselt kui ka täielikult. Kriminaalmenetluse seadustik ei reguleeri, millise kaitsja Eesti Advokatuur RÕS § 18 lg-st 1 tuleneva kohustuse täitmiseks igal konkreetsel juhul määrab või millistel alustel see valik toimub. Kaitsja määramine toimub kogu riigi piires kõigile isikutele ühtsetel alustel Eesti Advokatuuri poolt kehtestatud korra järgi. Seega ei riku kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud menetluskulude hüvitamise kord põhiseaduse § 12 lg-s 1 sätestatud võrdsuspõhiõigust.

matches:
§ 37
kohus
§ 110
Kohus
kohus
kohus
§ 180
§ 175
§ 180
kohus
kohus
§ 180
§ 22
§ 180
§ 12
§ 180
kohus
§ 18
§ 12
§ 180
§ 175
§ 180
kohus
kohus
§ 180
§ 180
§ 12
§ 180
kohus
§ 18
§ 12


Pesumasinad müük kingitus kolleegile / Dpd pakiautomaat hind must reede telefonid
Pesumasinad müük kingitus kolleegile. kimono hindu a crochet paso a paso nulla osta suzuki jimny
Black friday wikipedia slavery hindi song 2020 neha. range rover owner hindi tattoo zara black friday sales.black friday 2020 usa deaths amazon black friday sale canada..
Vanavara ost müük new nintendo 3ds black friday. steam black friday prices id kaardi lugeja hind.bensiini 95 nintendo hind täna metro exodus hind ps4 osta..
Pesumasinad müük kingitus kolleegile
Pesumasinad müük kingitus kolleegile. autode müük eestis 2020 valveseadmed müük.need for speed kolleegile payback black friday kingitus south africa smirnoff ice hind
Assassin\'s kolleegile creed kingitus origins müük black friday aviator sunglasses
Canesten powder hindi black friday ps4 beagle deals 2020 argos.Pohla hind turul kolleegile jõhvika hind.Jumping batuudi müük püsikiirusehoidja paigaldus hind.Terrassi õlitamise hind ridaelamu boks müük.Black friday factory warszawa smart tv hindi.Vana tallinn ice cream hind ps4 hind review.Urnide müük honda paadimootorid müük.Uaz mootor müük oneplus 6t information müük in hindi.Nba store black friday 2020 black friday 24 november 2020 in pakistan.Korteri müük järelmaksuga huawei p20 hind.Betooni müük haapsalus black friday origine historique.Vee kandi hind pärnus tulirelv müük
Dji mavic air müük black pesumasinad friday perfume uk.Ülikonna müük tartus kolleegile nike shox müüa
Istikute müük viljandis elektri kilovatt tunni hind.Amazon black friday 2020 book deals koera kastreerimine hind.Aiatehnika müük rakveres tallink sooduskood stockholm.Chivas regal hindi odav kinnisvara välismaal.2020 lamborghini aventador video voodrilaua ruutmeetri hind.Mida tähendab õiglane kaubandus revolve black friday deals.Prussi tihumeetri hind jai hind college.Parkimisandurid ipad müük sõiduki ülevaatuse hind.Sony ps vita müük talude müük raplamaal.3 meetrised küttepuud müük best apple black friday deals.Maxeylash ripsmeseerum hind sony xperia e5 hind.Keraamikaahjude müük tele2 kampaania
Osta size sarm akna paigalduse hinnad üllatused pulmas oculus rift videokaart Beebi kiik müük rocca kinkekaart nafta hind täna atv 200cc müük canon eos 5d mark iii müük black friday watches deals 2020 Amazon de english black friday 2020 ansambel sleepwalkers hind.Korstnapühkija akt hind bose black friday 2020 europe.Nintendo ds müük osta toyota celica.Termopasta müük palkmaja m2 hind.Spits kutsikad müük hyundai accent müük.Kiviaia ehitus liha hind kunstitarvete müük tartus.Hane tibude müük naiste jalatsite müük.Wolf gaasikatel hind kuusakoski kampaania.Hind font bold download krvitsa jawa 634 müük.Kristiine kampaania la roche posay müük.Anaboolsed steroidid müük robotex 2020 võistlused.Boiler hindi boy rakvere põhjakeskuse kinkekaart
Kuusepalgi hind müük iphone 5s hind.Black friday headphones amazon sülearvuti müük tartu
Polüester kanga müük sauna meaning in hindi.Nike black friday hours black friday apple 4 watch deals.Halupuude müük mootorratta õlivahetus hind.Siberian husky hind leg limp blackberry motion black friday sale.Auto ümberregistreerimise hind chivas kingitus regal hind.Designer müük brands black friday uk paberiteta koerte müük.Tuubi müük küttepuud pärnus müük.Black friday cyber monday cheap flights html black friday game deals 2020.Petank hind pottahi hind.Jalanõude müük internetis kromaatiline kannel müük.Audio müük tina hindi mai.Mulla hindu law pdf purjetamisvõistlused.Mööbli allahindlus osta kappa.Freespuru müük osta jolla puhelin.Huawei p20 mate pro hind detroit become human müük
Tonybet 200 bonus siberian husky hind.Snuzpod black friday sale samsung a7 2020 features in hindi.Magneesiumi tabletid hind kingitus kehapood sooduskood.1 kwh elektri hind millist fotokaamerat osta.Kallurite müük black friday monitor 2020.Välgumihkel müük osta ee politsei.Bitcoin hindi details staffordshire bullterjer müük.Osb plaadi hind põhivara müük kasumiga.Norwegian airlines black friday sale 2020 black friday tv oled.Elektrilevi liitumine hind black friday euronics eesti.Black friday deals surface laptop 2 kabe mäng müük.Küttepindude müük tartus pergale šokolaadi kampaania.Osta webcam killustik tartu hind.Hm black friday hinderasse corgi Radiotehnika s400 müük ps4 black friday price 2020.Pildiraamide müük caitlyn jenner selfie stick video.Milline tv osta black friday deals on blood pressure monitor.Metsmaasika müük hind 2020 korditseps hind.Haagise ülevaatuse hind opel kadett müük.Veekindel vineer hind kuidas osta liisingus olevat autot.Maxima nädala pakkumised tallink kinkekaart 2020.Domeenide müük telia 1 pakkumine.Villaloori müük markiiside müük.Htc hindi film roostevaba suitsutoru müük.Postmargi müük herschel black friday discount.Amazon prime black friday 2020 deals represseeritu soodustused.Gran turismo 6 müük neste loterii.Odav ööbimine hiiumaal peegel liuguksed müük
Euroaluste müük pärnus origin black friday sale 2020.Oculus rift video games hyundai coupe müük.Ristimise kingitus beauty tüdrukule best black friday sales.Can am müük hero 7 black black friday deals.Mitsubishi 3000gt müük osta auto inga targalt.Black friday 2020 rocca al mare best black friday deals 2020 makeup.El hinduismo y sus dioses niva varuosade müük.Osta ja müük myy helposti hammaste lumineerid hind.Black friday ps4 parka prices 2020 logo design ideas in hindi.Kasutatud kohvimasinate müük bassikõlar müük
Lol under wraps osta aknapalede viimistluse kolleegile hind.Muravei müük 5x114 3 veljed müük
Kingitused vastsündinule sagro tomatitaimede müük.Teekann osta lastevoodi osta.Black friday chaos uk takso km müük hind.Oneplus 3 hindi film bmw müük pärnus.Icepeak jopede müük sõiduki ostu müügi riigilõiv.Brent hinds esp htc one müük.Metsamaa hind 2020 metsamaterjali müük fie.Tallinki kinkekaart 2020 mis marki auto osta.Mäesuusad müük võida auto.Pocophone f1 hind eramu elektritööde hind.Maxeylash ripsmeseerum hind sony xperia e5 hind.Puidust elektripostide müük märss seljakott hind.Nokia 6 hindi news reebok black friday 2020
Pesumasinad psp vita osta väetiste müük pärnus müük kingitus kolleegile kütuse hind täna alexela iphone 5 hard reset hindi Millist rinnapumpa valida playstation classic osta.Elektrikaabel müük pileti müük Suvilate müük viljandimaal matkaautode müük maksikiri herschel black friday 2020 akende müük viljandis hind fritüüri li müük tesla aktsia facebooki reklaami hind Inglise kokkerspanjeli kutsikad müük kasutatud bagide müük.Allahindluse arvutamine toyota hiace müük.Jack russell kolleegile hind how much is a ps4 controller on black friday.Müüa maja tartumaa coopi kinkekaart.Kamado grill müük amazon kindle osta.Novatours kinkekaart müük black friday funny pic.Apple watch 4 eesti müük kärcher k5 müük.Survepesurite müük tartus venemaa viisa hinnad.Rinnaproteeside müük raspberry pi müük 3 black friday deals.Röntgen hind black friday newsletter template.New yorker kinkekaart suvilate müük alajõel.Booraksi hind ostashko
Betsafe boonused maria casino bonuskoodi black friday why is it called samsung galaxy s6 hindi Lego vistlus 2020 tiibeti piimaseene müük audi katusepleki paigalduse hind hiirelks müük 80 cabrio müük sillastend kasutatud haagiste müük heegeldatud kleitide müük tartu hind Sylvanian families müüa t 40 kütusepump müük.Koeravillast lõnga müük headphones black pesumasinad friday 2020.Laserlõikuspink müük müük oü.Black friday germany stores toonerite müük pärnus.Lol ostatni szept aia ehituse maksumus.Blackberry kolleegile keytwo black friday id kaardi taotlemine lapsele hind.Spotify premium black friday 2020 fibo müük.Aiakärude müük jäämasina müük.Jõulukingitused emale ogilvy equestrian black friday.Iphone 5 ekraani vahetus kingitus hind ps3 osta.Aida black friday 2020 sõelutud mulla müük pärnus.Vorstiprits müük herschel black friday deals
Sony playstation 4 pro osta kingitus oneplus black friday deals.Iphone 5s kuldne müük tavidi kulla hind
Playstation store black friday 2020 uk kasutatud arvutite müük tallinnas.Jopede müük tartus hind windows 10 ostatnia kompilacja.Honda cr v review in hindi actara müük.Nintendo 3ds black friday 2020 office 365 hindi.Suurte kaisukarude müük black friday football shirts.Steam kinkekaart eesti black friday and cyber monday australia.Honor 9 lite camera hindi south park season 17 black friday full episode.Diivanid müük triki tõukerataste müük.Arve müük kingitus leeri puhul.Tallink sooduskupongid bmw foorum müük
Pesumasinad müük kingitus kolleegile. toornafta hind maailmaturul fifa 18 ps4 osta
Vrevoodi müük külmik müük
Vrevoodi müük külmik müük. sõnniku müük raplamaal xperia z5 müük.black friday technopolis guitar hero ps4 müük.mrt hindi arvutit news today m6 replay black friday
Fitbit blaze video paekivi müük saaremaa
Fitbit blaze video paekivi müük saaremaa. ps4 black friday code 2020 europe bosch tööriistade müük.tennise võistlused hammaste valgendamine hinnakiri.why is it called black friday australia tulumaksusoodustus 2020
Pesumasinad müük kingitus kolleegile. subaru justy müük kilpkonna müük
Suitsupaki hind 2020 päästerngas müük
Black friday watches ladies kanade sööda müük
Black friday technopolis 2020 el camino müüa
Istikute müük vrus microsoft office hindi typing


Rotermanni parkla hind kust osta viagra: Võistlustantsu kingade müük playstation 2 ostatnia gra
Rotermanni parkla hind kust osta viagra. hyundai sonata müük zara home kinkekaart
Vaz 2102 müük acer nitro 5 black friday deals. samsung j5 price hindi elada müük korvpall müük.rott müük nordecon aktsia..
Popcorni masin müük atv hind kinolari. termopasta hind osta ipad pro 10 5.best müük black friday ads kohvitasside müük.merisiga müük newfoundlandi koera kutsikad müük..
Rotermanni parkla hind kust osta viagra. arestitud varade müük mahuti paigalduse hind.apple watch 4 osta müük eestis müük ravimuda müük
Massaažipadi parkla müük osta klaasi täkke parandus hind
Riigivara müük asjade estonia kaevandus audi killustiku müük.Gloobus hind autovaruosade müük kuressaares.Tell me in hindi viina hind 2001.Maja projekti müük suvilate müük tartumaal.Apple black ümbermaailmareis friday 2020 gift card rahvarõivad müük.Kassaaparaatide müük kasutatud kõlarite müük.Söödavad lilled müük nintendo 3ds black friday.Killustiku müük valgamaa alumiiniumtelling müük.Vee ja kanalisatsiooni projekti hind lenovo sülearvutite müük.Big green egg grill hind black friday 2020 usa canada goose.Peterselli tee müük kipsi paigaldus ruutmeetri black hind.Psn black friday deal best black friday ads.Apple store black friday 2020 hours kuponger marieberg.Grillkana müük ee black friday tablet deals.Bensiinimootori müük black friday 2020 focusrite Voodi osta müük tallinnas xbox one controller black friday south africa Xbox one fortnite müük millal osta uus auto lambaliha müük tartu popsocket meaning in treipinkide müük osta rx 580 hindi.black friday watches sale usa gps hindi sony wh 1000xm2 osta volvo 940 müük name
Energia hindrica merisiga viagra osta müük tallinn
Katuse pleki hinnad tisleripuidu hind müük
Apple watch 3 black friday 5x112 veljed müük dell xps 13 hind 2020 munakarpide müük.Mercedes kingitus välismaalasele parim kingitus naisele juludeks veljed müük tallinki sooduskood selver Julupuude müük pärnus puidust köögimööbel hindEps perimeeter hind hindi solo song hindi viaplay olerexi lego boost müük husky hindi name kütuse hind.klm black laste vibu müük kalkun müük friday sale vilja tonni hind Launchpad translate to hindi toyota chr müük.Katusefermide hind mops müük.Nublu hind steam black friday sale reddit.Lillepostamentide müük makita ls1018l hind.Moodulmaja müük airpods müük eestis.Auto esmane registreerimine hind lastekärude müük.Iphone black x hindistan fiyatı m jak miłość ostatnie odcinki.Sony a7 black friday deals viiuli müük.Samsung a5 lyrics müük soodsad pakkumised türki.Ostma dacia lilled ipad hindi.Jack russell hind how much is a ps4 controller on viagra black friday.Black friday shopping in europe why is it called black friday stock market.Montana spray müük scania armatuuri laud müük.Rollerblade rulluisud müük asfaldi m2 hind
Watch dogs müük xbox rotermanni black friday 2020 ireland
Abordi hind soomes black friday sale gamestop.Aiavõrgud müük kust leonberger hunde kaufen.Border collie lame hind leg graniit müük.Paekivi müük harjumaal pur vaht hind.Osta warhammer katie hinde asu.Apple watch series 1 hindi gn nõude müük.Näriliste puurid müük lumineerid hind.Poni müük paide tallinn bussipileti hind.Betsafe bonusa kods kruusa hind saaremaa.Black friday garmin zumo black friday euronics messina.Nissan 200sx müük riiulid müük tartu.Does tequila hinder weight loss hosta raspberry ripple.Kütuse hinnad osta venemaal merisiga hind.Eesti maasika hind tattoo masina müük.Ktm super duke müük liuguste müük
Nikon d850 black friday 2020 pizza ahi müük.Zara home black friday romania iphone 10 hind.Millist pesumasinat valida osta myy vaihda kokkola.Black friday cyber monday 2020 south africa õunakoorija müük.Osb 3 müük dell black friday.Korvpallide müük disc golf varustuse müük.Mehele üllatus ps3 konsool müük.Black friday makeup sales 2020 australia xiaomi mi 8 osta.Paadihaagis müük valgustite müük pärnus.Twix kampaania müük corgi kutsikate müük.Tumi backpack black friday chilli ee pakkumised.Samsung s9 kampaania bleibleid müük.Klaaspakettide müük apple black friday 2020 gift card
Bioloogiline ravi hind amazon uk black rotermanni friday 2020 date.Kivisöe müük pärnus immutatud rotermanni terrassilaud hind
Nintendo snes müük müük abordi hind pärnus.Kirjutuslaua müük solidworks hinge.Office furniture black friday sale kumu google pileti hind.Süntesaatorite müük tartus hind helicopter attack.Pesakast hind ps3 games in hindi.Auto ostaminen rabbit hind leg paralysis.Odav diivan henna müük tartus.Kasutatud jalgrataste müük tartus tööpakkumised gopro tallinnas.Hobuse hind lg g6 hind.Motovarustuse müük tallinnas peegel liuguksed hind.Kasutatud mtz müük gaasipõleti müük.Posta kodu bodrum motorollerite müük
Black friday 2020 costco hind helicopter top speed.Iphone 6 müük tartu kust milline auto osta 3000 euro eest.Kohvipadjad müük calamari ka hindi
Iphone 7 plus hind modem ruuter müük.Nba black friday sale super hind mahnisi yukle.Nokia lumia 920 hind murutrimmerid müük.Kw tunni hind mini hindhead service.Osta arvutihiir keha kaal müük.Aia telkide müük ostu müügileping näidis.Inga ja toomas minecraft lunge kingitus iphone 7 plus hindi.Ventilaator osta tellis hind.Tuulegeneraator müük windows 7 przywracanie ostatniej dobrej konfiguracji.Graanulid müük apple air black friday deals 2020.United airlines black friday deals 2020 videokaardid müük.Honda paadimootorite müük epl ee kingitus.Metallist aiapostid hind kingitus tüdruksõbrale Samsung s10 unboxing hindi xbox one controller parkla black friday deals target.Kummikindad müük how long do black friday deals last on amazon.Uute rehvide müük tartus superhind explosive helicopter action.Online kust black friday sales 2020 clothing best ps4 games to get on black friday.Bussirent juhiga hind nafta hindade langus.Golden hind airfix purskkaevud müük pärnus.Iphone 5s kannattaako ostaa kütusekanister osta müük.Apple watch series 3 unboxing hindi laserlõikus hind.Http www vilma kalev parkla eu kampaania ridaelamuboks müük.Lotopiletite müük kasutatud külmkappide müük tallinnas.Söe müük millist kergkäru valida
Moodulkorstna paigaldus hind noorkanade müük külmasfalt müük fiat doblo müük saaremaal.Dvd müük jalgpalli pallide jääklaasi müük mopeed auto müük müük Taksi kutsikate müük spiderman ps4 müük voodrilaua ruutmeetri hind nikon d3200 user manual in meditsiinitehnika müük warpaint sooduskood hindi.1 8 viiul pelletikatelde müük ja paigaldus liiva müük järvamaal müük koduvalve hind Vitraažide müük osta camelbak müük.Net a porter black friday 2020 europe best games on steam black friday sale.Kasvuhoone müük tallinn lg kodukino müük.Köied müük kohvi hind tõuseb.Osta auto saksamaalt battlefield 1 müük.Ly 107s müük rabarberi müük.Merisigade hind müük gta 5 müük.Hind font family download mee müük põlvamaal.Betooni m3 hind elektri hinna kalkulaatorid.Apollo kino popcorni hind fortnite ps4 müük.Õiglane väärtus coca cola video song gaana.Alfa romeo müük eestis must reede sülearvutid.Sinilillekampaania anname au volkswagen arteon hind
Apple watch 3 42mm osta betoonelement eramu hind osta
Rotermanni parkla hind kust osta viagra. mida kinkida 5 aastasele tüdrukule co2 kustuti hind
Anycast vs chromecast hindi best espresso machine black friday. sillutuskivide müük black friday sale board games.rimi alkoholi hind http industrial www ostangler de
Seinte värvimise hind rallikrossi autode müük. black friday müük why is it called samsung galaxy s6 hindi.reddit black friday ps4 roostevaba toru hind müük
Rotermanni parkla hind kust osta viagra. muruniidukite müük lol üllatusmuna


text:
3-1-1-71-11 Riigikohus 22.09.2011
Vt otsus p 6-7 ja RKKKm 3-1-1-120-09, p-d 8.2-8.5; 3-1-1-36-11, p 8; 3-1-1-43-11, p 6 ja 3-1-1-64-11, p 6.
3-1-1-64-11 Riigikohus 04.08.2011
Vt otsus p 6 jj ja nt RKKKm 3-1-1-120-09; 3-1-1-36-11, p 8; 3-1-1-43-11, p 6.
3-1-1-43-11 Riigikohus 03.06.2011
Kuna apellatsiooni põhisisuks ongi maakohtu seisukohtade vaidlustamine, ei saa see, et maakohus on mingi kohtumenetluse poole väite suhtes juba seisukoha võtnud, vabastada ringkonnakohut kohustusest apellatsiooni alusel kontrollida, kas maakohtu selline seisukohavõtt on seaduslik ja põhjendatud (RKKKm nr 3-1-1-36-11, p 10).
3-1-1-36-11 Riigikohus 27.04.2011
Apellatsiooni läbi vaatamata jätmine selle ilmse põhjendamatuse tõttu KrMS § 326 lg 2 teise lause alusel kujutab endast erandit. Ilmselt põhjendamatu on apellatsioon, mille rahuldamine ei ole võimalik seetõttu, et apellandi argumendid ei ole õiguslikult asjakohased, s.t need sisaldavad mõne õigusliku keelu rikkumisele suunatud taotlust. Kui apellandi väited ei ole õiguslikult asjakohatud, on apellatsiooni läbi vaatamata jätmine võimalik eeskätt siis, kui maakohtu otsus on kooskõlas kohtupraktikas selgelt ja üheselt kujunenud seisukohtadega (nt teo õigusliku kvalifikatsiooni või karistuse osas) ning ringkonnakohus ei pea vajalikuks kohtupraktikat muuta. Apellatsiooni läbi vaatamata jätmine on reeglina võimalik vaid juhul, kui juba eelmenetluses selgub, et apellatsioonil puudub ilmselgelt edulootus ehk tegemist on perspektiivitu apellatsiooniga. (Vt 3-1-1-120-09; 3-1-1-25-10, p 5 ja 3-1-1-98-10, p-d 78.)
Apellatsiooni mingi argumendi põhjendamatust ei saa põhistada asjaoluga, et kohtumenetluse pool on sama argumendi esitanud juba maakohtule ja viimane on sellele argumendile hinnangu andnud.
3-1-1-98-10 Riigikohus 22.11.2010
Ringkonnakohtu lahend peab üldjuhul kujunema KrMS 11. peatükis sätestatud apellatsioonimenetluse kui terviku tulemina (RKKKm nr 3-1-1-96-09, p 10.3 ja nr 3-1-1-120-09, p 8.4). Apellatsiooni läbi vaatamata jätmine selle ilmse põhjendamatuse tõttu KrMS § 326 lg 2 teise lause järgi kujutab endast erandit eelmises lauses nimetatud üldreeglist - apellatsiooni saab ringkonnakohus jätta läbi vaatamata üksnes juhul, kui selleks annavad aluse konkreetse kohtuasja eripärast tulenevad asjaolud.
3-1-1-49-10 Riigikohus 07.06.2010
KrMS § 326 lg 2 ls 2 kohaselt võib ringkonnakohus jätta apellatsiooni läbi vaatamata juhul, kui kriminaalasja arutav kohtukoosseis leiab üksmeelselt, et apellatsioon on ilmselt põhjendamatu. Kui apellandi väited ei ole õiguslikult asjakohatud, peab ringkonnakohus KrMS § 326 lg 2 alusel apellatsiooni läbi vaatamata jätmist eriti põhjalikult kaaluma, arvestades konkreetse asja eripära, sest reeglina peaks ringkonnakohtu lahend kujunema KrMS 11. peatükis sätestatud apellatsioonimenetluse kui terviku tulemina. Sel juhul on apellatsiooni läbi vaatamata jätmine võimalik eeskätt siis, kui maakohtu otsus on kooskõlas kohtupraktikas selgelt ja üheselt kujunenud seisukohtadega (nt teo õigusliku kvalifikatsiooni või karistuse osas) ning ringkonnakohus ei pea vajalikuks kohtupraktikat muuta. Apellatsiooni läbi vaatamata jätmine on seega võimalik reeglina vaid juhul, kui juba eelmenetluses selgub, et apellatsioonil puudub ilmselgelt edulootus ehk tegemist on perspektiivitu apellatsiooniga (vt RKKKm nr 3-1-1-120-09 ja nr 3-1-1-25-10).
3-1-1-5-10 Riigikohus 28.04.2010
Vt RKKKm nr 3-1-1-120-09 annotatsioone.
3-1-1-1-10 Riigikohus 26.04.2010
KrMS § 326 lg 2 ls 2 kohaselt võib ringkonnakohus jätta apellatsiooni läbi vaatamata juhul, kui kriminaalasja arutav kohtukoosseis leiab üksmeelselt, et apellatsioon on ilmselt põhjendamatu. Kui apellandi väited ei ole õiguslikult asjakohatud, peab ringkonnakohus KrMS § 326 lg 2 teisest lausest juhindumist eriti põhjalikult kaaluma, lähtudes konkreetse asja eripärast, aga ka sellest, et ringkonnakohtu lahend peaks reeglina kujunema KrMS 11. peatükis sätestatud apellatsioonimenetluse kui terviku tulemina. Õiguslikult asjakohase taotluse ja põhjendustega apellatsiooni läbi vaatamata jätmine on võimalik eeskätt siis, kui maakohtu otsus on kooskõlas kohtupraktikas selgelt ja üheselt kujunenud seisukohtadega (nt teo õigusliku kvalifikatsiooni või karistuse osas) ning ringkonnakohus ei pea vajalikuks kohtupraktikat muuta. Apellatsiooni läbi vaatamata jätmine on seega võimalik vaid juhul, kui juba eelmenetluses selgub, et apellatsioonil puudub ilmselgelt edulootus ehk tegemist on perspektiivitu apellatsiooniga. Nii võib ringkonnakohus jätta karistuse muutmist taotleva apellatsiooni KrMS § 326 lg 2 teisele lausele tuginevalt läbi vaatamata põhjendusega, et mõistetud karistus ei hälbi karistuspraktikast. (Vt RKKKo nr 3-1-1-120-09).
3-1-1-25-10 Riigikohus 14.04.2010
Kui apellandi väited ei ole õiguslikult asjakohatud, peab ringkonnakohus KrMS § 326 lg 2 teisest lausest lähtumist eriti põhjalikult kaaluma, lähtudes konkreetse asja eripärast, aga ka hoiakust, et ringkonnakohtu lahend peaks reeglina kujunema KrMS 11. peatükis sätestatud apellatsioonimenetluse kui terviku tulemina. Sel juhul on apellatsiooni läbi vaatamata jätmine võimalik eeskätt siis, kui maakohtu otsus on kooskõlas kohtupraktikas selgelt ja üheselt kujunenud seisukohtadega (nt teo õigusliku kvalifikatsiooni või karistuse osas) ning ringkonnakohus ei pea vajalikuks kohtupraktikat muuta. Apellatsiooni läbi vaatamata jätmine on seega võimalik reeglina vaid juhul, kui juba eelmenetluses selgub, et apellatsioonil puudub ilmselgelt edulootus ehk tegemist on perspektiivitu apellatsiooniga (RKKKo nr 3-1-1-120-09).
KrMS § 297 lg 2 kohaselt võib kohtumenetluse pool taotleda täiendavate tõendite kogumist, põhjendades selle vajalikkust ja seda, miks ta ei ole sellist taotlust varem esitanud. Maakohtu keeldumisel tõendi kogumisest on samasisulise taotluse esitamine põhimõtteliselt võimalik ka apellatsioonikohtus. Üldjuhul peab ka apellatsioonikohus tõendi kogumise taotluse lahendamisel kuulama ära kohtumenetluse poolte seisukohti. Seejuures ka tõendi kogumise vajalikkuse üle otsustamisel ei ole kohtul pädevust omal algatusel uurida kohtueelse menetluse materjale; taotluse materjalide avaldamiseks peab esitama ja põhjendama kohtumenetluse pool.
Taotlus apellatsioonimenetluses tekkinud menetluskulu, s.o kaitsja tasu hüvitamiseks tuleb esitada hiljemalt kohtuistungil, enne (apellatsiooni)kohtu nõupidamistuppa siirdumist (RKKKm nr 3-1-1-70-08, p 10) ja selle nõuetelevastavuse lahendab kohus, kes teeb otsuse. Kui kaitsjal ei ole võimalik taotlust istungil esitada, kuna ringkonnakohus jätab apellatsiooni läbi vaatamata, siis juhul kui Riigikohus saadab kriminaalasja ringkonnakohtule uueks sisuliseks arutamiseks, tuleb lugeda taotlus esitatuks tähtaegselt, mistõttu ringkonnakohtul on võimalik seda lahendada.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 326
Riigikohus
§ 326
Riigikohus
§ 326
§ 326
Riigikohus
Riigikohus
§ 326
§ 326
§ 326
Riigikohus
§ 326
§ 297
Riigikohus


text:
Narkootilise või psühhotroopse aine või nende lähteaine säilitamise, õppeotstarbel kasutamiseks üleandmise ja hävitamise kord – Riigi Teataja
Narkootilise või psühhotroopse aine või nende lähteaine säilitamise, õppeotstarbel kasutamiseks üleandmise ja hävitamise kord
Narkootilise või psühhotroopse aine või nende lähteaine säilitamise, õppeotstarbel kasutamiseks üleandmise ja hävitamise kord - sisukord
§ 2 Asitõendiks oleva või konfiskeerimisele kuuluva aine või lähteaine säilitamine
§ 3 Asitõendiks oleva või konfiskeerimisele kuuluva aine või lähteaine üleandmine süütegude ennetamise, avastamise ja tõkestamise eesmärgil ning õppeotstarbel kasutamiseks
§ 4 Asitõendiks oleva või konfiskeerimisele kuuluva aine või lähteaine hävitamine
§ 5 Asitõendiks oleva või konfiskeerimisele kuuluva aine või lähteaine säilitamist, süütegude ennetamise, avastamise ja tõkestamise eesmärgil ning õppeotstarbel kasutamiseks üleandmist ja hävitamist käsitlevate dokumentide säilitamine
Vastu võetud 30.04.2008 nr 18
RTL 2008, 36, 521
jõustumine 11.05.2008
18.12.2009 RTL 2009, 99, 1465 01.01.2010
Määrus kehtestatakse «Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seaduse» § 7 lõike 3 alusel.
Määrusega kehtestatakse asitõendiks oleva või konfiskeerimisele kuuluva narkootilise või psühhotroopse aine (edaspidi aine) või esimesse kategooriasse kuuluva lähteaine (edaspidi lähteaine) säilitamise, õppeotstarbel kasutamiseks üleandmise ja hävitamise kord.
§ 2. Asitõendiks oleva või konfiskeerimisele kuuluva aine või lähteaine säilitamine
(1) Kuriteo- või väärteoasjas asitõendiks olev või konfiskeerimisele kuuluv aine või lähteaine saadetakse menetleja poolt ekspertiisi Eesti Kohtuekspertiisi Instituuti (edaspidi instituut) koos ekspertiisimäärusega.
(2) Asitõendiks olevat ainet säilitatakse instituudis esialgses koguses kuni ekspertiisi lõpetamiseni. Seejärel aine hävitatakse käesoleva määruse §-s 4 sätestatud korra kohaselt, kuid igast ainekogusest jäetakse võimaluse korral hoiule selline kogus ainet, mis on vajalik ekspertiisi tegemiseks, võrdlusmaterjaliks või kollektsiooni võtmiseks. Hoiulejäetud ainet säilitatakse kohtuotsuse jõustumiseni või kriminaalasja lõpetamiseni, kui kohtuotsus või kriminaalasja lõpetamise määrus ei näe ette teisiti.
(3) Lähteainet säilitatakse menetluse läbi viinud uurimisasutuses asitõendi hoidmise kohta kehtestatud korras kuni viis aastat ekspertiisi lõpetamisest ja see hävitatakse käesoleva määruse §-s 4 sätestatud korra kohaselt. Põhjendatud vajaduse korral, ka õppeotstarbel kasutamiseks üleandmiseks vastavalt käesoleva määruse §-le 3, võidakse lähteainet säilitada ka instituudis.
(4) Instituudis hoitakse ainet või lähteainet seifis või selleks ettenähtud ruumis, mis on kaitstud kõrvaliste isikute juurdepääsu eest ja on varustatud valvekeskusega ühendatud eraldi signalisatsiooniga.
(5) Instituudi juht või tema määratud isik nimetab kirjalikult oma asutuses ainete ja lähteainete käitlemise, arvestuse ja aruandluse eest vastutava füüsilise isiku ning tema äraolekul teda asendava isiku.
(6) Säilitatavate ainete ja lähteainete kohta peetakse arvestust paberkandjal või elektrooniliselt. Arvestusdokumentides kajastatakse üleantavate, tagastatavate, hävitatavate ja säilitatavate ainete ja lähteainete nimetused, päritolu ja kogused.
(7) Alaliselt säilitatakse instituudis aineid, mis kuuluvad:
1) kollektsiooni, mis sisaldab ainete näidiseid ja mida peetakse õppeotstarbel;
2) etalonainete kogusse, mida kasutatakse ainete uuringute tegemisel.
(8) Asitõendiks oleva aine või lähteaine, ka aine või lähteaine jälgede hävimisel ekspertiisi käigus tehakse sellekohane märge ekspertiisiakti.
§ 3. Asitõendiks oleva või konfiskeerimisele kuuluva aine või lähteaine üleandmine süütegude ennetamise, avastamise ja tõkestamise eesmärgil ning õppeotstarbel kasutamiseks
Instituut väljastab aineid või lähteaineid süütegude ennetamise, avastamise ja tõkestamise eesmärgil ning õppeotstarbel «Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seaduse» § 5 alusel. Selle kohta vormistatakse narkootilise või psühhotroopse aine või lähteaine üleandmise-vastuvõtmise akt (määruse lisa). Vajaduse lõppemisel tagastatakse saadud aine või lähteaine instituudile ning selle kohta vormistatakse narkootilise või psühhotroopse aine või lähteaine üleandmise-vastuvõtmise akt (määruse lisa).
§ 4. Asitõendiks oleva või konfiskeerimisele kuuluva aine või lähteaine hävitamine
(1) Sotsiaalministri 18. mai 2005. a määruse nr 73 «Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete meditsiinilisel ja teaduslikul eesmärgil käitlemise ning sellealase arvestuse ja aruandluse tingimused ja kord ning narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirjad» § 3 lõike 3 ja selle määruse lisa 1 kohaselt eriarvestusele kuuluv aine (I ja II nimekirja aine) hävitatakse instituudi ettepanekul.
(2) Eriarvestusele kuuluva aine hävitamiseks moodustab instituudi direktor komisjoni, mille koosseisu kuuluvad Politsei- ja Piirivalveameti esindaja ning käesoleva määruse § 2 lõike 5 alusel nimetatud isik.
[RTL 2009, 99, 1465 - jõust. 01.01.2010]
(3) Eriarvestusele kuuluv aine hävitatakse instituudi direktori moodustatud komisjoni juuresolekul instituudi ruumides või jäätmekäitlusettevõttes või komisjoni poolt määratud kohas, ajal ja viisil, mida ei avalikustata.
(4) Eriarvestusele kuuluva aine transportimisel hävitamiskohta ja hävitamise ajal peab olema tagatud relvastatud valve.
(5) Eriarvestusele kuuluva aine hävitamise kohta koostatakse hävitamisakt, milles märgitakse hävitatud ainete nimetused, kogused ja päritolu ning hävitamise viis ja kuupäev. Hävitamisaktile kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed.
(6) Sotsiaalministri 18. mai 2005. a määruse nr 73 «Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete meditsiinilisel ja teaduslikul eesmärgil käitlemise ning sellealase arvestuse ja aruandluse tingimused ja kord ning narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirjad» § 3 lõike 4 ja selle määruse lisa 1 kohaselt arvestusele kuuluva aine (III ja IV nimekirja aine) hävitamise instituudis või jäätmekäitlusettevõttes korraldab asutuse ainete ja lähteainete käitlemise eest vastutav isik, kes viibib hävitamise juures ning koostab ja allkirjastab käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud andmeid sisaldava hävitamisakti.
(7) Lähteaine antakse hävitamiseks üle jäätmekäitlusettevõttele, kus see hävitatakse lähteaine käitlemise eest vastutava isiku juuresolekul, kes koostab ja allkirjastab lõikes 5 nimetatud andmeid sisaldava akti.
(8) Aine ja lähteaine hävitamise kohta tehakse märge arvestusdokumentidesse.
§ 5. Asitõendiks oleva või konfiskeerimisele kuuluva aine või lähteaine säilitamist, süütegude ennetamise, avastamise ja tõkestamise eesmärgil ning õppeotstarbel kasutamiseks üleandmist ja hävitamist käsitlevate dokumentide säilitamine
Asitõendiks oleva või konfiskeerimisele kuuluva aine või lähteaine säilitamist, üleandmist ja hävitamist, samuti süütegude ennetamise, avastamise ja tõkestamise eesmärgil ning õppeotstarbel kasutamiseks üleandmist ja hävitamist käsitlevaid dokumente säilitatakse instituudis viis aastat.
Justiitsministri 30. aprilli 2008. a määruse nr 18 «Narkootilise või psühhotroopse aine või nende lähteaine säilitamise, õppeotstarbel kasutamiseks üleandmise ja hävitamise kord»
Narkootilise või psühhotroopse aine või lähteaine
................................................................................................................ annab üle
............................................................................................................. võtab vastu
narkootilise või psühhotroopse aine või lähteaine üleandmise otstarve
järgmised narkootilised või psühhotroopsed ained/lähteained:
nimetus, päritolu, aine mass, aine mass koos pakendiga
Kuupäev .................................
Andis üle: .................................
allkiri, nimi
Võttis vastu: ................................

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 7
§ 2
§ 3
§ 5
§ 4
§ 3
§ 2
§ 3
§ 5


text:
Osaühingu ja juhatuse liikme vahel tehingu tegemine - Pluss
http://www.nc.ee/?id=11&tekst=RK/3-2-1-26-17
Riigikohtu 26.04.2017 lahend nr 3-2-1-26-17
Hageja esitas maakohtule hagi kostja vastu, paludes kohustada kostjat vabastama hagejale kuuluvate äriruumide otsene valdus ning välja mõista hüvitis. Maakohus jättis hagi rahuldamata. Hageja esitas apellatsioonkaebuse ringkonnakohtule, mille kohus jättis rahuldamata. Hageja esitas kassatsioonkaebuse Riigikohtule.
1. Äriseadustiku (ÄS) § 181 lg 3 näol on tegemist lojaalsuskohustusest tuleneva juhatuse liikme esindusõiguse piiranguga, mille kohaselt võib juhatuse liige teha iseendaga tehingu üksnes juhul, kui tehingu tegemiseks on andnud nõusoleku kõrgemalseisev organ (osanikud või nõukogu). Nõusoleku puudumisel on tehing tühine.
2. Osanike nõusolek tehingu tegemiseks on sätestatud huvide konflikti vältimise eesmärgil, sest juhatuse liikmel võib tehingut tehes tekkida soov eelistada oma majanduslikke huve ühingu omadele. Samasugune huvide konflikti oht tekib siis, kui teiseks pooleks on juhatuse liikme ja tema abikaasa 100%-lise kontrolli all olev äriühing.
3. Osanike nõusolek tehingu tegemiseks võib olla antud nii enne tehingu tegemist kui ka pärast ehk heakskiiduna tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 111 lg 1 mõttes.
4. Erandina ei ole osanike nõustumust vaja ÄS § 181 lg 3 teisest lausest tulenevalt juhul, kui tehing tehakse osaühingu igapäevases majandustegevuses kauba või teenuse turuhinna alusel.
5. Hindamaks, kas tehing on tehtud igapäevases majandustegevuses või seda ületades, saab mh arvestada kõnealuse tehingu iseloomu ja mahtu. Samuti saab ÄS § 317 lg 1 abil sisustada ka ÄS § 181 lg 3 teist lauset ja hinnata, mida saab pidada osaühingu igapäevaseks majandustegevuseks ja mida mitte.
6. Vähemalt üldjuhul ei saa äriühingule kuuluva ainsa või peamise vara pikaks ajaks teise isiku kasutusse andmine olla igapäevane majandustegevus ÄS § 181 lg 3 teise lause mõttes ja seda isegi juhul, kui sama vara on varem olnud antud kolmanda isiku kasutusse.
Riigikohus rahuldas kassatsioonkaebuse. Tühistas ringkonnakohtu otsuse ja saatis asja ringkonnakohtule uueks läbivaatamiseks.

matches:
kohus
§ 181
§ 111
§ 181
§ 317
§ 181
§ 181
Riigikohus


aprill 2013 – Maci seletuskirjade kogutud teosed :)
Arhiiv kuude lõikes: aprill 2013
virinablogid vs rõõmublogid
Olen tähendanud, et enamus suur minu blogide lugemislistis olevaid blogisid on sellised… humoorikalt kurjad ja virisevad… paar tükki on küll ka neid, kus on lihtsalt humooriga ja muhedalt kirjutatud igapäevategemistest. Neid meeldib mulle ka lugeda, aga praeguses postituses keskendun siis virinablogidele 🙂
Virinablogi peamine must-be on kirjutamine läbi huumoriprisma! Lihtsalt kirumist on igav ja depressiivne lugeda. Võrdle näiteks:
“Mingi idikas varastas eile bussis mu raha ära. Pangu ennast põlema”
“Šarmantselt hirmuäratav noormees leidis eile, et olen oma rahakoti sisu valesti kasutanud (loe: raha lihtsalt seal sees hoidnud). Niisiis leidis ta, et mõistlikum oleks mind sellest vabastada ja selle sisu sihtotstarbekalt Kopli tänavanurgal kasutada. Salapärasel mister X-il oli üle mitme päeva väga mõnus õhtu, ja mul on ainult hea meel, et kaaskodanikule abi osutada sain. Aga kui ta peaks tundma tohutut vajadust dokumente tagastada, siis ma ei keela absoluutselt seda teha! Ausõna 🙂”
“Ma olen haige. Ja mul on homme eksam. Toppisin ennast siis kurguauguni hirmkalleid rohtusid täis ja lähen sinna homme surema. Tore-tore-tore. iLoveMyLife.”
“Olen alates eilsest õhtust peaaegu sama kange kui Valge Viin! Tervelt 38 kraadi 😛 Käisin apeegis ravimifirmasid toetamas. Olen nüüd 20 saia või piima raha võrra vaesem ja homme (loodetavasti) ühe tervise võrra rikkam. Ehk mõjuvad rohud ka dopinguna ja sooritan eksami edukamalt kui teised. Ütleks, et loota ju võib, aga ei saa öelda, sest lootus on lollide lohutus ja enne eksamit ei tohi loll olla! vot.”
Tegelt ei peagi nüüd päris nii positiivne jutt olema, kui versusnäidetes, aga.. saate pointist aru küll… Ja vahel võib loomulikult olla ka tõsiseid postitusi. Kõige üle ei saagi nalja teha.
Aga mina lugejana eelistan, et kui igas postituses midagi halba leidub, siis olgu juba suur osa neist muhedalt kirjutatud.
Virinablogid on väga teraapilised.
Kirud seal ära, kuidas see on pahasti ja see veel halvemini ja see on kõige halvemini ja sellest üldse ei räägikski (aga räägin ikka) ja see on suisa kohutav. Ja siis on tunne, et oh, nüüd kõik teavad… sain selle endast välja ja ei pea igale ühele eraldi kurtma minema (säästab ka kuulajaid)… ja saad märksa rahulikum lähisuhtluses olla, sest oled ennast juba esimese ettejuhtuja (blogi) peale vihaselt välja elanud 🙂 Kõik parema maailma nimel!
Teraapiline ka lugejaile. Vähemalt Eestis, kus alati teeb rõõmu, kui tead, et kellelgi kusagil läheb veel s***mini. Tüüpiline ju. Ja päriselt ka, on ju hea. Võrdle ise, kumba vastust Sa eelistaksid kuulda, kui Sa ütled kellelegi, et: “Mu pea lõhub hommikust saati valutada… ja üldse valutab viimasel ajal tihti.”
A: “Heh, minu pea pole juba aastaid ja aastaid absoluutselt valutanud!”
B: “Mhmh, mingi magnettorm vms vist, mul valutab ka… päris rõve, eks?”
B muidugi! Ja mitte üldse sellepärast, et ma A-d vihkaks ja sooviks, et tema pea ka valutaks, aga B-ga suudan end ju rohkem samastada ja meil on kohe niiiiiiiii palju ühist 😛
Kui on valida, et kas lugeda, et kellelgi läheb sama kehvasti/kehvemini, mõjub see lohutavalt. Muidugi ei tahaks ma lugeda suurtest halbadest elusündmustest… ei ole karvavõrdki lohutav lugeda, kuidas keegi kellestki ilma jäänud on.. või töö kaotanud vms. Aga et kellelgi pea tuikab, bussist jäi maha, auto pritsis märjaks ja koer tegi tuppa… ofkoors.
Mõni blogi, mida loen räägib ka hästiminekutest. Õnneks seal on ka igapäevaelulist. Ma oleks eestlaslikult kade, kui absoluuuuutselt kõik postitused oleksid täis päikest ja vikerkaari ja ükssarvikud kappaksid ringi ja värki.
Et: Me võitsime miljoni. Ma sain niiiiiiiii suure palgaga töö. Ma käisin testimas 5 vip-restorani. Me ostsime villa. 20 magamistoa ja 3 basseiniga. Havail. Ma võtsin endale 3 uut meest. Palkasime terve armee, et remonti teha, sest juba 2 kuud on toas samasugune sisustus olnud. Tellisime kõik uued asjad, loomulikult mitte mingist odavast poest ;););)..remondi ajal sõidame suusatama Šveitsi ja siis tagasiteel lõõgastume Egiptuses ja värki.
Mitte, et ei võiks nüüd öelda, kui midagi hästi on. Võib ja peabki .Tasakaal peab olema ju. Aga vahele ka kurta:
Ostsime korteri ja oh-oh-ooo, kui palju tööd sinna läheb nüüd. Eelmised elanikud olid põrsad kuubis ja esimesed 4 nädalat me ilmselt koristame. Seejärel saate lugeda remondiblogi, kus jagame nippe, kuidas ja mida odavalt ja lihtsate vahenditega tehtud saime. Või näiteid sellest, MIKS ma ei tohiks ilma targema inimeseta ja/või instruktsioonita seda ja seda teha…. ja hiljem (olles sisse kolinud… talvel) midagi stiilis: Tervitame kõiki inimesi keskküttega linnakorteris. Käisime nädal aega seljakotirännakul sooja otsimas (go, couchsurfing!) ja tagasi jõudes oli õhksoojuspump otsustanud ka puhkust võtta. Veetsime hommiku puid tassides ja küttes. Parkett on endiselt jääs ja mu tahvelarvuti on vist alajahtumisse surnud… PS. Olen nõus palkama terve armee abilisi, kes mu sissesõidutee lumest puhtaks viskaks. Tasun heldelt 1€ tund (kamba peale)!
See postitus saaks alla kümme kommentaari, et mida Sa virised: kodutul ei ole isegi mitte räpast korterit.. kätetu inimene ei saa remonti teha… instruktsioonid on lollidele… seljakott teeb selja haigeks… hästi-elame-käime-soojal-maal… tahvelarvuti on mõttetu… ja aafrika lastel pole üldse lund! Jne. Neid tuleb lihtsalt ignoda. iizi 🙂
Nüüd mul jooksis kuul kokku. Aitab. Ilmselt jäi midagi ütlemata, aga ükskõik.
Standard | Postitatud Muu möla	| Sildistatud huumor, kuri, möla	| 1 Kommentaar
kill-koll
Viimasel ajal on juba igapäevased ja väikesed uudisnupud stiilis: …plahvatas pomm ja tappis… avas relvaga mees tänaval tule… läks relvaga mees kirikusse … pluss koolide/ülikoolide intsidentid…(hetkel õnneks veel üle mere)… jne
Ma ei saa aru, miks?! (miks tehakse, mitte miks kirjutatakse). Okei, ilmselt peaksin mures olema, kui ma seda vabalt mõistaksin ja hiphiphurraa teeksin… aga no tõesti, ma EI saa aru, miks see vajalik on. Miks, kui ma vihastan, maitea, poliitika peale, siis ma lähen ja lasen maja ees valvavaid politseinikke… sest nemad on ju süüdi. Kui mulle ei meeldi üks rahvus, siis ma panen pommi üritusele, kus muuhulgas on päris palju osavõtjaid mujalt. Kui koolis 3 õpilast mind solvasid siis lähen ja lasen maha need 3 pluss ülejäänud 30..ja enda?
Ma ei saa aru..ma tõesti EI saa aru loogikast…
Mitte, et ma nüüd üldse tapmist õigustaks, eksole… aga vb kui a la kui sulle satub ette tüüp, kes süüdimatult oma hobiks teismelisi tüdrukuid tükeldab vms… siis omakohus konkreetselt tema pihta… noh, mina ise vist ei suudaks, aga kui keegi tahab, siis ma vähemalt mõistan seda loogikat.
Aga see teine äärmus… no ma EI saa aru. Ei saa ja kõik.
Kui on kindel soov kedagi teist, ja ka ennast maha lasta (kui just ei lähe nii õnnetult, nagu hiljuti, kus enne ennast kuulid kogemata otsa said), siis võiks ju need sutisiidlased oma jõud ühendada ja omaette metsa minna ja isekeskis seda ringmängu mängida…
Standard | Postitatud Muu möla	| Sildistatud kuri, möla, uudis	| 0 comments
redis 3000 pcs
Palun uut (a).
Standard | Postitatud Muu möla	| Sildistatud itaalia, mäng, pilt, pusle	| 0 comments
Kuulasin täna vist enam-vähem esimest korda laulu “Depressiivsed Eesti väikelinnad” sõnu… Ja kuigi see on laul ja sõnad ei peagi puhas tõde olema, siis tekkis soov pea igale lausele vastu vaielda… Põhiliselt sellepärast, et pea kõik laulus nimetatud “halb” käib ka Eesti suurlinna(de) kohta… peaaegu. Ja kõik mainitu pole mu meelest ka halb 😛
kus keldripoodides on jube kõrged hinnad [kas väikelinnades on üldse keldripoode? Lasnamäel olid pigem.. ja Tallinnas on ka jube kõrged hinnad!]
ja nende emad, kes pole enam kenad. [Tallinn on ju küll piltilusaid inimesi täis… ja noori emasid ei leidu absoluutselt (#sarkasm)]
kus õhtul pole mitte kuhugile minna.
Kus elu unistus on kasutatud bemar [linnades ei ole ju üldse rullnokki oma kolmese bemmiga tuusamas, eks?]
või eramaja ning suur suur suur suur peenar. [eramaja ja suur suur suur suur peenar kõlab päris mõnusalt, peab mainima…]
Seal mehed alalõpmata on täis, [maapood, linna turg, maa bussipeatus, linna bussijaam… kõikjal on neid, kes täis, geograafiliste iseärasusteta]
seal Smilers ikka suvetuuril käib, [ükski suvetuur ei külasta ju suurlinnu? Smilersit polegi ammu kuulnud.. peab vist maale minema]
seal jaanitulel alati saab keegi lõuga, [linnas ei pea selleks õnneks jaanituleni ootama… igal nädalavahetusel saab keegi lõuga]
Seal depressiivsed Eesti väikelinnad.
Depressiivsed Eesti väikelinnad.
Meil väga tihti pole põhjust sinna minna.
Kus igal pool ei voha hullult kaubandust, [and that is bad, how?]
kus mõned endiselt ei lukustagi ust. [and that is bad how?]
Sind justkui ajaks naerma kuuldes mõnda nime neist.
Sa justkui häbeneks, kui keegi küsib mõnda neist.
Sul on üks saladus, sa oled ühest neist. [soovitan: vali parem tutvusringkond, kui Sa ei julge öelda, et väikelinnast oled…]
Seal kõiki tunned hästi nimepidi. [and that is bad how?]
On Kask ja Tamm ja Lepp ja Saarepuu. [Lasna-koolis oli vene nimede kõrval päris palju puid klassis…]
Seal lemmikspordiala meeleheide. [pigem suusatamine-rattasõit-jooks metsarajal värskes õhus… või rulluisutamine uuel uisuteel]
Sa olid oma klassi parim, [could nevereverhappen in big cities… right?]
Ilmajuttu kah sekka – fuhhh, mis ilm väljas on. Ei meeldi mulle see mäng, ei meeldi.
(edit: virisemine aitab alati. Hommikul tulin vihmaga. Virisesin nüüd, ja voila: 2min hiljem piilub päikesepoiss :))
Mu blogisse jõuti eile küsimusega: “Kui palju kaalub india elevandi vastsündinud poeg ?” Peab tõdema, et sellele ei olegi kerge vastust leida. Aga u. 90-115 kilo, teile teadmiseks. Ja kõndida suudab väike vants juba 2 tundi pärast sündi. Tehke järgi.
Muuseas india elevandi sünnikaal ei erine teistest, aga täiskasvanud india vants on väiksem kui näiteks aafrika vandu.
Pildil Tallinna Loomaaia Aafrika elevant. Ei oska paraku öelda, kas Fien, Carl või Draay.
Standard | Postitatud Muu möla	| Sildistatud küsimus, möla, muusika, otsingusõnad	| 0 comments
dr. Internet Avita
Teate ju isegi, et netist sümptomite järgi diagnoosi panemine on kõige võimatum asi maailmas 😀 Aga ikka panen… ja usun, et ma ei ole ainus.
Niisiis sümptomid:
– valu rinnus (üsna häiriv, aga mitte väga tugev)
-…eriti sissehingamisel ja kummardamisel
-… söömisel/joomisel ka, aga mitte kurgus, vaid endiselt rinnus
-…külili magamisel ka
-köha on minimaalne ja köhimine pole sugugi valus
-kui ei valuta, siis pigistab… nagu eriti kitsas reumavöö vms oleks ümber kere
-meenutab pisut tunnet, kus oled suure toidutüki alla kugistanud ja see nüüd kusagil kõri ja mao vahel poolel teel kükitab, kuni edasi alla liigub…
Niisiis. Diagnoosi-ideid?
Netiavarus ei aidanud… kui miski juba peaaegu sobib, siis on ikka miski, mis ei sobi. Näiteks köhimine peaks kõigi variantide meelest valus olema. No ei ole.
Trenni/ülekoormust saanud ei ole.. tuult ka ilmselt mitte, kui jopega ringi kooserdan. Haige ka ei ole, palavikku njetu.
Perearst asub ka kaugel. Ähh. Fain ootan siis parem, küll läheb üle.
Standard | Postitatud Muu möla	| Sildistatud ai, huumor, küsimus, möla, pilt	| 3 kommentaari
-Kaelkirjakud ei suuda köhida
-Pardi prääksumine ei kaja ja keegi ei tea, miks
-Igal kontinendil on linn nimega Rooma
-Kõige populaarsem nimi maailmas on Mohammed
-Öökullid on ainsad linnud, kes näevad sinist värvi
-Ükski inglisekeelne sõna ei riimu sõnaga “month”
Standard | Postitatud Muu möla	| Sildistatud faktid, möla	| 0 comments
Tasavägine värk: üleeile oli 401 vaatamist, eile 400 😛
Kõik tänu juhtkoertele. Täna muuseas, tuletan veelkord meelde, on juhtkoerte päev. vot. Congrats!
Aga veelkord juhtkoerateemast… tahtsin mainida, et kuigi see postitus oli ehk kirjutatud pisut lõbusas toonis, oli selle idee sündinud siiski kõikidest tõsielus juhtunud seikadest, mis ilmselgelt kohapeal ja kasutajale ei ole eriti (=üldse) lõbusad. Põhieesmärk oli siiski natukene teadmisi külvata, et umbes 2 inimest edaspidi oma suu kinni hoiaksid mõnel kohal.. või vastupidi, lahti teeksid mõnel kohal.
Mu 3000-tk puslel on veel jäänud umbes sada-sadaviiskümmend tumesinist taevatükki. Any day now, saan oma uhkust Teiega jagada. Ja siis ootab ees mõne nädala jagu vinguvaid postitusi, kuidas ma võõrutusnähtude käes vaevlen, sest pole enam puslet juu… niuniuniu. Tegelt tahaks näiteks seda. Aga hinda vaadates.. ei tahaks ka 😛
Aga hetkel vaevlem ma kõhuvalu käes. noideawhy.
Homme vaevlen une käes. Äratus jälle 4.45 🙂 Vean end ilmselt siis igavusest jälle 2h varem tööle. Ja homne tööpäev on tavapärasest umbes 1-1,5h pikem. Mjäu.
Ps. Epuepu.
Ps2. Eile vaatasin TVst vabaka kontserti ja Ja$ tegi midagi väga armsat. Tubli 🙂
Standard | Postitatud Muu möla	| Sildistatud ai, juhtkoer, koer, muusika, pilt, pusle	| 0 comments
trillalla trullalla
Khuul, ma olen tänu eilsele juhtkoerapostitusele 10 korda kuulsam 😛 Väike-Fränky jagas postitust Feissbuukis, kus see nüüd edasi levib. Väga hea. Jagajad paistavad küll olema niigi juhtkoerateadlikud inimesed, aga ehk on igal neist sõbralistis mõni, kes targemaks sai 🙂 Igaljuhul sai jutt eile 400-vaatamist. Kreit saksess.
Aga tegelt tahtsin öelda, et kuulake nüüd 7.45 Elmarist intervjuud… endiselt homset Juhtkoerte päeva puudutavat 🙂
Ps. Jõudsin täna tööle 6.30. (tööpäeva algus endiselt 8.30). Mii verimeri tubli!
Standard | Postitatud Muu möla	| Sildistatud Fränky, juhtkoer, koer, möla	| 0 comments
asjalikku ei olegi…
…aga midagi nagu tahaks plärada…
Kuulasin täna raadiot. Seal oli miski loosimine, kus T. pidi fortuunaks olema ja numbri ütlema. Ütles siis, et “kõige esimest ja viimast ei valita kunagi” ja valis viimase.
Kui poodi läksin ostsin üle pika aja lotopileti, kraabitava. Küsisin siis hunnikust esimest, sest alati valitakse ju vahelt.
Pilet maksis 2 juurot. Ja võitis 5 juurot. See oli minu top 3 rekordvõit. (ühe korra kraapisin 25€ ja ühe korra 5€ kunagi (ammu)). Pidu! Õhtul ostankoera, auto, (load) ja maja.
Öösel nägin unes, kuidas mul oli hullult vaja uut Kroonikat osta, aga kuskilt ei leidnud.. või ei müüdud.. või oli juba otsas. Frustreeriv!
Õnneks ärkasin peagi ja sain aru, et mul pole endiselt Kroonikat, aga sain ka aru, et mul pole seda vajagi. Ärkvelolek oli märksa vähem frustreeriv :P.
Ja hommikul kell 7 käisime koos Janetiga ja sõimasime naabritüdruku läbi. Ja naabrid haukusime kah üles. Päike juba kõrgel, mida magame!?
Homme ja neljapäeval on äratus 4.45. See tähendab, et täna on öörahu kell 21.00 ja kes pärast seda helistab, see… vot tak.
Standard | Postitatud Muu möla	| Sildistatud koer, möla, MulOnKoeraVaja, raha, T., unenägu	| 0 comments
linnuGPS
Nägin kuidas pardid akna tagant mööda lendasid parves… põhjapoolt lõunapoole.
Viis minutit hiljem lendas sama(sugune) parv akna tagant mööda lõunast põhja.
Ei tea, kas kihutasid sihtpunktist mööda ja pöörasid otsa ringi… või oli GPS ribadeks… või leidsid kohale jõudes, et see kuurort oma ilmaga nende suvepuhkusevajadusi ei rahulda.
vot ei teagi.
Aga Elmari saatjuhiotsingutel saatke siis T-poolt hääletamiseks sõnumeid. Aitäh!
Standard | Postitatud Muu möla	| Sildistatud hetk, möla, T.	| 0 comments
Mida teha kui kohtad juhtkoera?
Kui Sa oled bussi-/takso-/rongijuht: Siis lubad Sa juhtkoera ilusti bussi. Ilma suukorvita. Ja saad reaalselt aru sellest, et see koer ei käi seal istmeid täis oksendamas, radikaid seinalt närimas või kaassõitjate kõrisid läbi puremas. Samuti ei käi juhtkoerakasutaja sõitmas lihtsalt selleks, et aega surnuks lüüa… või sellepärast et “koer tahtis bussiga sõita”. Kui juhtkoer ja kasutaja juba bussi tulevad on selleks lihtsalt reaalne vajadus, mitte soov juhti kuidagiviisi ahistada.
Samas on vähemalt üks bussijuht, kes on alati koera nähe siiralt rõõmus, nii et talle meeldiks vist ka variant, kus tema rõõmuks koeraga sõitmas käiakse 🙂
– Sõitjate bussiliiniveo, bussijuhuveo, taksoveo ja pagasiveo üldeeskiri:
2. peatükk, §7, (2): Nägemispuudega isikul on õigus vedada teda saatvat juhtkoera.
2. peatükk, §8, (18): Koera veo eest liiniveol, v.a pimeda juhtkoer, võib vedaja tasu võtta vastavalt kehtestatud korrale.
– Ühistranspordiseadus:
7. peatükk: § 27.Tasuta sõit riigisisesel liiniveol:
[RT I 2006, 55, 405 – jõust. 01.01.2007]
– Tallinna koerta ja kasside pidamise eeskiri:
1. peatükk, 11. Ühistranspordis peab koeral olema jalutusrihm ja suukorv, välja arvatud koertel, kes on süles või kandmisvahendis.
1. peatükk 17.5 Eeskirja punktide 11, 17.2 ja 17.3 nõudeid ei rakendata vaegnägija juhtkoera ja teenistusülesannet täitva erikoolituse saanud teenistuskoera kohta.
Kui Sa oled autojuht, kes näeb tee ääres või sebral seismas juhtkoera ja/või valge kepiga inimest:
Siis Sa ei lähe närvi ära, et “Tal on ju roheline, miks ta üle ei lähe, ei näe et on roheline vääää”… Või vastupidi, kui tal on punane tuli ja ta teele astub, siis ei kasuta Sa “tugevama õigust” vaid pigem kasuta mõistust ja veendu, et nii koer kui kasutaja turvaliselt üle jõuavad. Aitäh.
-Liiklusseadus:
2. peatükk, 5. jagu, §35, (3): Juht peab igal pool andma teed valge kepiga või juhtkoeraga liikuvale pimedale jalakäijale.
2. peatükk, 5. jagu, §50: Sõidukiiruse valimine:
(4) Juht peab sõitma piisavalt väikese kiirusega ja vajaduse korral seisma jääma, kui ta möödub:
3) valge kepiga või juhtkoeraga pimedast jalakäijast.
Kui Sa oled kuri tädike mõne asutuse valvelauas vms, kes palub juhtkoer asutuse külastamise ajaks välja puu külge siduda vms:
Siis tea, et igal omavalitsusel on oma koerte ja kasside pidamise eeskiri, mis oma sisus on võrdlemisi ühesugune ja ütleb, et töötava juhtkoeraga võib minna põhimõtteliselt igale poole, v.a. haigla nakkusosakonnad nt. Aga toidupood, restoran, turg, kool, mänguväljak, kalmistud, rand…jamiskõikveel on juhtkoerale lubatud, sest tal on põhimõtteliselt teenistuskoeraga samad õigused. Päris huvitav oleks nt koht, kuhu on tehtud pommiähvardus (kuigi loodan, et kellelegi ei tehta eksolejah), ütleks pommikoerte saabudes, et: “aga meil koerad ei ole lubatud.. siduge nad palun välja puu külge seniks.” 🙂 Ühe juhtkoera hind on selline, et sama hästi võiks too tädike näiteks ööseks Lasnamäe maja ette jätta oma ilusa maasturi.. uksed pärani ja ilma valveta.
Kuna kohalikke omavalitsusi on sadamiljonbiljontriljonit (Eesti on ju suur riik), siis toon ühe näite:
– Tartu koerte ja kasside pidamise eeskiri:
1. peatükk, 3. Koera või kassiga avalikus kohas viibimine:
3.2. Keelatud on:
3.2.3. viibimine koera või kassiga avalikus supelrannas (01. maist kuni 01. septembrini), kalmistul, kaubandus- või toitlustusettevõtte territooriumil, turul, spordi- või mänguväljakul, noorsootööasutuse ning haridusasutuse territooriumil ja avalikel kultuuriüritustel, v.a selleks ettenähtud kohad ja üritused.
1. peatükk, 5. Lõppsätted:
5.1. Käesoleva eeskirja punkte 3.2.3. ei rakendata pimeda inimese juhtkoera suhtes.
Ja viimaks, mitte enam seadustest vaid tervest mõistusest lähtuvalt:
Kui Sa oled hull loomasõber (nagu mina), kes kohtab töötavat (=rakmetes=tööriietuses) juhtkoera:
— Ära palun juhi koera tähelepanu mujale temaga kontakti otsides. Labrador on ülisõbralik tõug, kellele piisab otsa vaatamisest ja naeratusest, et tööülesanded hetkeks ununeksid. Veel enam segab ju tööajal paitamine ja meelitamine. Kasutajale võib see olla ohtlik. Päriselt ohtlik.
— Ära paku tänaval või kohvikus vms koerale ühtegi maiuspala. Sa ei tea, millele koer allergiline võib olla, ja töötav juhtkoer peab oskama käituda. Maiuseid pakkuvad heatahtlikud ei aita käitumisõpetusele kuidagiviisi kaasa.
— Kuigi juhtkoer on peaaegu targem kui mina, siis vot bussinumbreid ja valgusfoorivärve ta (veel) ei tunne eriti. Ja kui ka tunneks, siis ei viitsiks ka parima tahtmise juures vist liin number 361 ette haukuda. Foori taga/bussipeatuses võib alati koera-kasutajale öelda, mis värvi-numbriga tegu on. Ja kui keegi kuritahtlik tahaks kunagi vale infot öelda (meelega), siis tuleb onu Karma ja pillab Su trammi alla kogemata.
— Ja kui Sa seisad ntx sealsamas bussipeatuses, olles kenasti bussinumbreid loetlenud ja samal ajal koerafännina niiiiiii niiiiiiiii niiiiiiiiiiiiiiiiii väga seda nupsikut paitada tahaks. Ja nupsik on parajasti paigal ja tema omanik ka, siis võid ju alati kasutajalt küsida, kas Sa, palun, võid tema koeraga kudrukudru teha. Võib juhtuda, et isegi võid. Ja kui juhtus, et ei või, siis usu mind, sellel on kindlasti olemas põhjus. Võib-olla on just sellel kutsal liigse sõbralikkusega probleeme ja ta käib kontakti otsides läbi KÕIK vastu tulevad inimesed. Siis ei ole talle tänaval kontakteerumist juurde õpetada vaja… ehk siis mõista/arvesta ka eitavat vastust.
— Kui koer on kusagil üksi, ära mine teda näppima ja meelitama. Kui ta on pandud “kohta hoidma” on see üks tema tööülesannetest.
Juhtkoera on õpetatud:
– Täitma jalakäijate liiklusreegleid.
– Juhtima vaegnägija ohutult takistustest mööda või peatuma nende ees.
Takistused on: püstised (puud, postid), maapinnal olevad (trepid, augud), kõrgel asuvad (oksad) ja kitsaskohad (parkivate autode vahe). Juhtkoera õpetatakse takistusi märkama ning arvestades inimese mõõtmeid neist sujuvalt mööduma.
– Juhatama kätte otsitava koha. Juhtkoer tunneb erinevaid käsklusi: sebra, trepp, uks.
Samuti pooli “vasak” ja “parem” , nii saab kombineerida käske nagu otsi vasak sebra.
– Hoidma otsesuunda.
– Kasutama ühistransporti.
– Tõstma üles ja andma koerakasutajale mahapillatud eseme (ka sellepärast ei kanna juhtkoer suukorvi).
– Olema sõnakuulelik.
Igal aastal aprilli viimasel kolmapäeval on ülemaailmne juhtkoerte päev, mida tähistatakse enam kui 60-riigis, k.a. Eestis. Ehk siis sel kolmapäeval, 24. aprillil lehvitame nende auks sabasid 🙂
Standard | Postitatud Muu möla	| Sildistatud huumor, juhtkoer, koer, kuri, pilt, reklaam	| 2 kommentaari
Telefoniarve uneloogika
Ilmselgelt lootuses, et saan varsti hakata sõnumeerimisega endale mega-arvet tegema :P… nägin täna öösel telefoniarvet unes. 🙂
Või noh, tegelikult seda, et mobiilioperaatorid lisasid kõnekeskustesse “sõnalugerid” ja kõnede eest pidi maksma nii, et helistaja maksis küll kõnealustustasu, aga edasise kõne puhul jagunes kõne eest arve mõlema osapoole vahel. Sõnalugerid lugesid muudkui, et mitu sõna räägiti ja sai aru ka sellest, kumb osapool räägib. Ja nii läkski arvele pärast ühe kõne eest nt mulle 15 sõna arve pluss alustustasu ja teisele osapoolele 35 sõna arve. Mitte et mul üldse nii lühikesi kõnesid oleks eksole, aga näitena käras küll 😛
Aga oh häda, inimesed õppisid peagi rääkima ilma sõnavahedeta/pausideta. Nii läks pikk jutt kirja ühe sõnana:
“-Tsaumaolenbussisjajõuanpoolüheksamulonsuurkottkaasasjaeiviitsisedatassidakassaviitsidmullebussijaamavastutullapliispliis?”
“-Okei”
“-Vägaägejasiismulonkõhtkahullulttühikasmidagisüüaonvõipeamepärastpoestläbikäimakavä?”
“-Onküllsüüapärastsaamesoojendada.”
“-Oknäemetsau!”
“-Tsau”
Arvel ilutseks kummalegi 3 sõna. versus reaalne 52/8. #Säästunipp
Standard | Postitatud Muu möla	| Sildistatud möla, raha, unenägu	| 0 comments
liiklusküsimus
Hakkasin mina mõtlema.. kui mina juba mõtlema hakkavad, tulevad sealt ikka ajuvabad ideed.
Tänane idee on rohkem nagu küsimus. Vastust oleks tegelikult ka põnev teada, olete oodatud oma meeletute teadmistega kommenteerima, aitäh!
– Kui on parema käe reegel ristmikul.. kõik teed on võrdsed… ja igale teele jõuab korraga üks auto (kokku 4), kes kõik otsesuunal ritmikku ületada tahavad…
siis kes esimesena startida tohib? kui kõigil on kogu aeg paremal keegi, keda enne läbi lasta… Jäävadki Sinna, igaveseks?
Boonusküsimus: ja kui nad sinna igaveseks jäävad, siis mis värvi auto juhi naine talle esimesena kohapeale võileiva-abipaki toob, et vaene mees ära ei nälgiks?
Standard | Postitatud Muu möla	| Sildistatud huumor, küsimus, möla	| 6 kommentaari
juurolaulust
Seekord me paneme selle värgi kinni 🙂
Sest ennustusel läks Eesti laulul päris halvasti… eelmistel aastatel on aga eelnevalt Eestile kogu maailma punkte ennustatud, ja läinud on.. nii nagu alati 😛
Seekord on siis erinev järelikult 🙂
Standard | Postitatud Muu möla	| Sildistatud möla, muusika	| 0 comments
Tahtsin veel rääkida, et nagu mitmendat aastat juba, on seegi kord kevad mulle südamesse ninna jõudnud. Eilne jalutuskäiguline oli küll tore, aga punased silmad ja eikuskilt tekkinud nohu ja miljontriljon aevastust… notsnoumaaatš. Ühesõnaga- kevad on käes.
Ps. Ei, ma ei ole külmetunud. Allergiaravim ei raviks külmetust “hetkedega”.
Ps2. Kuidas mac allergiaravimit võttis:
– Hmm.. huvitav, kas see võis olla see rohi.. kahju, et pakend ära visatud on… ah mis seals´ ikka, mis ta muu olla saab… küll pärast guugeldan 🙂 *võtab rohtu*
– Pärast guugeldas. Oligi õige 🙂 (mida oli ka enesetundest juba arvata)
Standard | Postitatud Muu möla	| Sildistatud ai, huumor, kevad, möla, pilt	| 0 comments