text:
Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendid 26. veebruar – 04. märts 2018 - Riigi Teataja
Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendid 26. veebruar – 04. märts 2018
Kinnipidamistingimuste hindamisel tuleb arvestada erinevate aspektide kumulatiivset toimet
Isyakin vs Venemaa, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 53048/10
Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebainimlike kinnipidamistingimustega. Kaebaja isiklik ruumi ligikaudu 1 aasta ja 5 kuu kestel oli 1,5 ruutmeetrit.
Kinnipidamistingimuste hindamisel tuleb arvestada nende kumulatiivset mõju. Kaevatud olukorra kestus on üks kriteerium. EIK märkis, et tualettruum kambris oli eraldatud ainult madala piirdega. Isiklik ruum oli 1 aasta, 5 kuu ja 5 päeva kestel ligikaudu 1,4 kuni 2  ruutmeetrit. Kaebajale võimaldati päevas üksnes tund aega kehalisteks harjutusteks väljaspool kambrit. Nende asjaolude koostoimes oli asjas artikli 3 rikkumine.
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 6 250 eurot.
Kinnipidamisasutuses väärkohtlemise asjades on tõendamiskoormus riigil
Terge vs Ungari, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 3625/15
Kaebaja väite kohaselt väärkoheldi teda politseijaoskonnas ülekuulamise ajal. Kriminaaluurimine lõpetati tõendite puudumise tõttu. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks sisulisest ja menetluslikust aspektist.
Kui isikule tekitatakse kinnipidamisasutuses kehavigastusi, tuleb riigil esitada piisav selgitus. Tõendamiskoormus on valitsusel. Käesolevas asjas viidi läbi mitu ekspertiisi, mis ei tuvastanud väärkohtlemist. Puudus alus tõsikindlalt järeldada, et kaebajale tekitati kehavihastusi kinnipidamise ajal. Seetõttu ei olnud asjas artikli 3 rikkumist sisulisest aspektist.
Menetluslik rikkumine oli seetõttu, et ametivõimud ei küsitlenud uurimise käigus mitte kordagi neid politseiametnikke, kellele kaebaja viitas kui talle kehavigastuse tekitajatele.
1.	Asjas ei olnud EIÕK artikli 3 rikkumist sisulisest aspektist, artikli 3 rikkumine menetluslikust aspektist;
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 6 000 eurot ning 2 000 eurot kulude katteks.
EIK ei ole 4. astme kohus
Chatzistavrou vs Kreeka, kohtuotsus 01.03.2018, avaldus nr 49582/14
Kaebaja väite kohaselt ründas tema kohtumajast väljumisel politseinik. Ta esitas kriminaalkaebuse politseiniku ja kahe tunnistaja vastu ning palus võimalust osalemaks menetluses tsiviilhagejana. Tema kaebus ei olnud edukas. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks. Ta väitis enda väärkohtlemist ning kohtute formaalset lähenemist, mistõttu jäeti kõrvale otsustav tõend.
Kaebajal oli argumenteeritav väide väärkohtlemise osas, mistõttu tuli selgitada, kas ametivõimud viisid uurimist läbi tõhusalt ning teostasid kõik mõistlikud uurimistoimingud eesmärgiga tuvastada faktilised asjaolud ja võtta süüdlane vastutusele. EIK leidis, et uurimine viidi läbi tõhusalt ning siseriiklike kohtute järeldused olid mõistlikud, mistõttu puudus alus sekkuda tõendite hindamisse. EIK ei ole 4. astme kohus. Asjas ei olnud artikli 3 rikkumist menetluslikust aspektist.
Väärkohtlemist tuleb tõendada väljaspool mõistlikku kahtlust. Samas võib asjaolusid lugeda tõendatuks ka erinevate ümberlükkamatute eelduste koostoimes. Siseriiklikud võimuorganid uurisid kaebaja väiteid põhjalikult ning seetõttu ei olnud asjas artikli 3 rikkumist ka sisulisest aspektist.
1.	Asjas ei olnud EIÕK artikli 3 rikkumist.
Alaealise kinnipidamine saab olla ainult viimane abinõu
Agit Demir vs Türgi, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 36475/10
Kaebaja oli kõnealusel ajal 13-aastane. Ta osales meeleavaldusel Abdullah Öcalani toetuseks ning ta peeti kinni ja talle määrati karistuseks 15-päevane arest. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artiklite 5 lg-te 1 ja 3 ning 13 rikkumise tuvastamiseks. Ta kaebas kohtueelse kinnipidamise, kinnipidamise kestuse ning tõhusa õiguskaitsevahendi puudumise üle. Samuti kaebas ta artikli 10 rikkumist.
EIK käsitles rikkumisi mitte artikli 13, vaid 5 lg 4 alusel ning mitte 10, vaid 11 alusel.
Siseriiklik seadus lubas alaealise isiku kinnipidamist ainult n.ö viimase meetmena, kui kõik alternatiivsed meetmed on osutunud ebatõhusaks. Käesolevas asjas ei tulenenud politsei otsusest, et alternatiivseid meetmeid oleks kaalutud. Seetõttu oli asjas artikli 5 lg 1 rikkumine.
Kuivõrd kaebajal olnuks võimalus kinnipidamine vaidlustada, siis oli artikli 5 lg 4 osas avaldus mitte-vastuvõetav.
Kaebaja kinnipidamine oli tema kogunemisvabaduse riive. Selleks oli õiguslik alus ning legitiimne eesmärk – s.o avaliku korra kaitse. Kuivõrd kaebaja üksnes hoidis Abdullah Öcalani näopilti, siis ei saanud seda pidada üleskutseks vägivallale.
Kaebaja viskas politseinike suunas ka kive, mida EIK ei lugenud kogunemisvabaduse kaitsealasse jäävaks tegevuseks. Kuivõrd aga kaebaja kinnipidamisele ei kaalutud alternatiivseid meetmeid, siis oli tema kinnipidamine siiski ebaproportsionaalne. Seda järeldust ei muutnud ka asjaolu, et kriminaalkohus vähendas kaebajale määratud karistust, sest kohtulahendi ajaks oli kaebaja viibinud kinnipidamisasutuses juba 2 kuud.
1.	EIÕK artiklite 5 lg 1 ning 11 rikkumine;
Poolte võrduse põhimõte eeldab menetlusosalise teavitamist teise menetlusosalise esitatud tõendist
Kislakci jt vs Türgi, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 40164/05
Kaebajate maavalduste lähedusse ehitati lennuväli, mille tulemusena rikuti maade niisutussüsteem. Kaebajad algatasid halduskohtumenetluse hüvitise saamiseks, mis ei olnud neile edukas. Kohtumenetluses ei tehtud kaebajatele teatavaks vastaspoole dokumenti, millele kohus toetus lahendi tegemisel. Nende avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 6 lg 1 rikkumise tuvastamiseks seoses poolte võrdsuse põhimõtte rikkumisega ja artikli 13 rikkumise tuvastamiseks seoses ebamõistliku menetlusajaga. Kaebajad viitasid ka omandiõiguse rikkumisele 1.protokolli artikli 1 tähenduses.
Valitsus väitis, et kaebajatele oli tagatud juurdepääs kohtutoimikule ning nad oleksid igal juhul saanud tutvuda dokumendi sisuga. EIK selle seisukohaga ei nõustunud ning selgitas, et kohtul tuleb teavitada menetlusosalisi vastaspoole esitatud dokumentidest ning anda võimalus neile vastata.
Kohtumenetlus kestis 7 aastat ja 3 kuud kahes astmes. Asi ei olnud keeruline ning kaebajad ei põhjustanud venimist. Seega oli asjas mõistliku menetlusaja nõude rikkumine artikli 6 lg 1 tähenduses.
Omandiõiguse rikkumise tuvastamisel piirdus EIK väitega, et kaasus on täiesti analoogiline varasemalt lahendatud kohtuasjaga.
Varalise kahju hüvitamise nõude jättis EIK rahuldamata selgitusega, et ta ei saa spekuleerida siseriikliku menetluse tulemuse üle siis, kui olnuks täidetud kõik õiglase õigusemõistmise põhimõtted.
2.	Igale kaebajale määras EIK mittevaralise kahju hüvitamiseks 7 800 eurot ja kõigile ühiselt 2 000 eurot kulude katteks.
Kaitsjale juurdepääsu takistamine kohtueelsel uurimisel on kaitseõiguse rikkumine
Aydemír vs Türgi, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 21163/08
Kaebaja peeti kinni kahtlustatuna kuulumises terroristlikku organisatsiooni. Kohtueelsel uurimisel puudus tal kaitsja seadusest tuleneva piirangu tõttu. Kaitsja juuresolekuta antud ütlusi kasutati hiljem tema süüditunnistamiseks. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 6 lg-te 1 ja 3 “c” rikkumise tuvastamiseks.
EIK on varasemalt korduvalt tuvastanud, et seadusest tulenev piirang kaitsjale juurdepääsuks kohtueelse uurimise ajal on vastuolus EIÕK artikli 6 lg-tega 1 ja 3 “c”. Valitsus ei näidanud erandlikke asjaolusid, miks õigusemõistmise huvides oli kaitsjale juurdepääsu mittevõimaldamine.
2.	Kulude katteks määras EIK 1 500 eurot.
Türgis oli süsteemne probleem kaitseõiguse tagamisel terrorismis süüdistatavatele isikutele
Isik vs Türgi, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 49009/09
EIK on varasemalt korduvalt tuvastanud, et seadusest tulenev piirang kaitsjale juurdepääsuks kohtueelse uurimise ajal on vastuolus EIÕK artikli 6 lg-tega 1 ja 3 “c”. Valitsus ei näidanud erandlikke asjaolusid, miks õigusemõistmise huvides olnuks kaitsjale juurdepääsu mittevõimaldamine. Seetõttu ei võtnud EIK seisukohta, kas probleemi süsteemsus oli iseenesest piisav rikkumise tuvastamiseks, sest igal juhul ei olnud kaitsjale juurdepääsu takistamine konkreetsel juhul põhjendatav.
2.	Kulude katteks määras EIK 850 eurot.
Välisuksele jäetud kohtukutse on sisuliselt avalik teadaanne
Hulpe jt vs Rumeenia, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 24838/10 ja 4 teist avaldust
Kõiki kaebajaid teavitati nende tsiviilasjades kohtuistungist kohtukutse maja uksele või aiale kinnitamise kaudu. Kõik kaebajad väitsid, et nad ei ole kohtukutset saanud. Edasikaebe menetluses jätsid kohtud selle argumendi arvesse võtmata. Nende avaldused olid EIÕK artikli 6 lg 1 (kohtule juurdepääsuõigus) rikkumise tuvastamiseks.
EIK ei saa hinnata faktilisi asjaolusid, mis on viinud siseriikliku kohtu mingi lahendi tegemiseni. Vastasel juhul tegutseks EIK neljanda astme kohtuna. Kaebajatele edastatud kohtukutsed on käsitletavad avalike teadetena. EIK on varasemalt tuvastanud Rumeenia suhtes, et kohtud tõlgendavad õigust formalistlikult ning ei taga menetlusosalistele võimalust menetluses tõhusalt osalemiseks. Kuigi kaebajad kohtusse ei ilmunud, ei asunud kohtud puudumiste põhjuseid välja selgitama. Nende asjaolude koostoimes oli asjas artikli 6 lg 1 rikkumine.
Puudus põhjuslik seoses väidetava varalise kahju ja rikkumise vahel.
Rumeenia uus tsiviilmenetluse koodeks tagab teistmise võimaluse EIK-i otsuses rikkumise tuvastamise korral. See olekski kõige kohasem hüvitis.
2.	Igale kaebajale määras EIK mittevaralise kahju hüvitamiseks 3 600 eurot ning kulude katteks väiksemad summad.
Esimese astme kohtul tuleb uurida tõendite saamise viisi
Sertakaya vs Türgi, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 37315/10
EIK on varasemalt korduvalt tuvastanud, et seadusest tulenev piirang kaitsjale juurdepääsuks kohtueelse uurimise ajal on vastuolus EIÕK artikli 6 lg-tega 1 ja 3 “c”. Valitsus ei näidanud erandlikke asjaolusid, miks õigusemõistmise huvides olnuks kaitsjale juurdepääsu mittevõimaldamine. Seetõttu ei võtnud EIK seisukohta, kas probleemi süsteemsus oli iseenesest piisav rikkumise tuvastamiseks, sest igal juhul ei olnud kaitsjale juurdepääsu takistamine konkreetsel juhul põhjendatav. Esimese astme kohus tugines kaebaja süüditunnistamisel politseile antud ütlustele, mille juures puudus kaitsja. Kohus ei uurinud tõendite saamise viisi. Kassatsioonikohtu lahend oli formaalne ning ei hüvitanud rikkumist.
3.	Kulude katteks määras EIK 850 eurot.
Ligikaudu 13-aastane menetlus kahes kohtuastmes on igal juhul ebamõistlik
Rajak vs Montenegro, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 71998/11
Menetluse kestus: 12 aastat ja 11 kuud. Menetlus on pooleli.
Valitsus ei esitanud selgitusi menetluse venimise kohta. Tulenevalt EIK-i kohtupraktikast on 12 aasta ja 11 kuu pikkune menetlus kahes kohtuastmes igal juhul ebamõistlik.
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 4 800 eurot.
Kaitsja puudumist apellatsioonikohtus hüvitab asja uus arutamine
Shvedov jt vs Venemaa, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 7148/06 ja 16 teist avaldust
Kõik kaebajad esitasid avaldused EIK-ile seoses kaitsjate endi või nende kaitsjate puudumisega apellatsioonikohtu istungilt kriminaalasjades.
Avaldused on sarnased varasemalt EIK-is lahendatud kaasustega. Puudub alus jõuda erinevale seisukohale. Kohtutel on kohustus tagada kaitseõiguse tõhusa realiseerimise võimalus.
Tervisekahju asjas kulunud kaks aastat menetlusküsimuste otsustamisele ei olnud põhjendatud
Litvinyuk vs Ukraina, kohtuotsus 01.03.2018, avaldus nr 55109/08
Avaldus ebamõistliku menetlusaja tuvastamiseks EIÕK artikli 6 lg 1 tähenduses ning tõhusa õiguskaitsevahendi puudumise kindlakstegemiseks.
Menetluse kestus: 4 aastat ja 8 kuud.
Kohtuastmeid: 3
Menetluse liik: kahjunõude menetlus seoses kaebaja pojale liikluses põhjustatud raske kehavigastusega.
Menetluse mõistlikkuse üle tuleb otsustada lähtuvalt asja keerukusest, osapoolte käitumisest ning sellest, mis on isikule kaalul.
Menetlusküsimuste otsustamiseks teises ja kolmandas kohtuastmes kulus ligikaudu 2 aastat. Kaebaja palus omalt poolt lahendada kaasus võimalikult kiiresti. Selline ajakulu oli põhjendamatu, arvestades seda, mis oli kaebajale kaalul.
EIK on korduvalt tuvastanud Ukraina suhtes artikli 13 rikkumisi seoses ebamõistliku menetlusajaga.
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 600 eurot.
Apellatsiooni esitamise õiguse puudumine on iseenesest õiglase õigusemõistmise põhimõtte rikkumine
Aydogan vs Türgi, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 55828/08
Kaebaja esines sõnavõtuga poliitilisel kogunemisel, mille tulemusena algatati kriminaalmenetlus ebaseadusliku organisatsiooni tegevuse toetamise süüdistuses. Kaebaja tunnistati süüdi. Tema avaldus oli EIÕK artikli 10 rikkumise tuvastamiseks seoses sõnavabaduse rikkumisega. Samuti palus ta tuvastada EIÕK artikli 6 lg 1 rikkumine, sest tal puudus võimalus esitada apellatsioon.
Kaebaja ei kutsunud üles vägivallale ning tema kõne ei olnud vihakõne. Kaebaja süüditunnistamine demokraatlikus protsessis osalemise eest on heidutava mõjuga.
EIK on varasemalt tuvastanud, et apellatsiooni esitamise võimaluse puudumine on iseenesest artikli 6 lg 1 rikkumine.
1.	EIÕK artiklite 10 ja 6 lg 1 rikkumine;
2.	Varalise kahju hüvitamiseks määras EIK 1 054 eurot, mittevaralise kahju hüvitamiseks 3 250 eurot ning 115 eurot kulude katteks.
EIK ei sekku õigusvastase salajase jälitustegevusega saadud tõendite lubatavuse küsimusse
Parazajder vs Horvaatia, kohtuotsus 01.03.2018, avaldus nr 50049/12
Kaebaja tegutses advokaadina. Horvaatia erastamisfondi asejuhi vastu algatatud kriminaalmenetluse raamides andis kohtunik määrused salajase jälitustegevuse läbiviimiseks, mille käigus kuulati pealt ka kaebaja telefonikõnesid. Kaebaja suhtes algatati kriminaalasi ning teda süüdistati 150 000 euro altkäemaksu vahendamises kliendi huvides. Kohtumenetluses vaidlustas kaebaja salajase jälitustegevuse seaduslikkuse, viidates nii põhjenduste puudumisele kui ka vastuolule siseriikliku seadusega. Esimese astme kohus tunnistas kaebaja süüdi ning karistas teda 3-aastase vangistusega. Edasikaebe menetlus ei olnud talle edukas. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artiklite 6 lg 1 ning 8 rikkumise tuvastamiseks.
EIK on 04.04.2017 kohtulahendis Matanović vs Horvaatia tuvastanud sama siseriikliku kohtuasja suhtes artikli 8 rikkumise. Puudus alus jõuda erinevale lõppjäreldusele ning EIK tuvastas artikli 8 rikkumise.
Avaldus artikli 6 lg 1 rikkumise osas oli mitte-vastuvõetav. EIK-i pädevuses ei ole otsustada, kas õigusvastaselt saadud tõendid on kohtumenetluses lubatavad. Kaebajal oli võimalik esitada enda vastuväiteid salajase jälitustegevusega saadud tõenditele. Kuigi ta ei olnud enda vastuväidetega edukas, ei muuda see asjaolu, et ta sai ennast tõhusalt kaitsta. Kaebaja süüditunnistamiseks oli ka teisi tõendeid.
Laste huvid on väljasaatmise asjas olulised, kuid mitte määravad
Ejimson vs Saksamaa, kohtuotsus 01.03.2018, avaldus nr 58681/12
Kaebaja on Nigeeria kodanik, kes saabus Saksamaale 2000. aastal. Tema tütar sündis samal kuul, tütar on Saksamaa kodanik. Kaebaja tunnistati 2002. aastal süüdi uimastikaubanduses ning teda karistati 8-aastase vangistusega. Kohus ei pikendanud elamisluba ning andis määruse kaebaja väljasaatmiseks Nigeeriasse pärast kinnipidamisasutusest vabanemist. Pärast vabanemist 2009. aasta juulis väljastati kaebajale erakorraline luba Saksamaal viibida ning ta esitas uuesti taotluse elamisloa saamiseks. Kohtud keeldusid elamisloa väljastamisest põhjendusega, et kaebaja suhtes kehtis jõustunud väljasaatmise määrus ning tal ei olnud passi, mis on elamisloa väljastamise tingimuseks. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 8 rikkumise tuvastamiseks seoses ametivõimude keeldumisega väljastada talle elamisluba.
Põhiküsimus oli selles, kas ametivõimudel oli positiivne kohustus väljastada kaebajale elamisluba. Kaebaja oli tütre bioloogiline isa, nad elasid koos 9 kuud enne kaebaja kinnipidamist ning tütar külastas kaebajat kinnipidamisasutuses regulaarselt. Seega oli kaebajal Saksamaal pereelu artikli 8 tähenduses. EIÕK artiklist 8 ei tulene välismaalasele õigust riiki siseneda või seal elada. Hindamaks väljasaatmise proportsionaalsust tuleb lähtuda peresidemete ulatusest lepinguosalises riigis ning sellest, kas perekonnal oleksid ületamatud takistused pereelu jätkamiseks isiku kodumaal. Samuti tuleb arvestada, kas peresuhted loodi siis, kui seotud isikutele oli teada isiku väljasaatmise võimalus. Siseriiklikul võimuorganil tuleb hinnata väljasaatmise praktilisust, teostatavust ning proportsionaalsust. Laste huvid on olulised, kuid mitte määravad. EIK leidis, et kaebaja oli enda käitumisega põhjustanud tütrest lahusoleku. Tema tütar on kaebaja võimaliku väljasaatmise ajaks peaaegu täisealine. EIK osundas, et viimati tasakaalustasid ametivõimud erinevaid huve 2003. aastal ning 2012. aastaks oli olukord muutunud. Ametivõimud pakkusid kaebajale 01.08.2012 võimalust jääda riiki veel 2,5 aastaks – EIK tõlgendas seda ettepanekut tasakaalustamise meetmena.
Kokkuvõtlikult, siseriiklikud võimuorganid ei ületanud hindamisruumi.
Kõrgepingeliini mõjupiirkonnas asuvas majas elamine ei rikkunud kaebajate õigust kodule
Calancea jt vs Moldova, otsus avalduse vastuvõetavuse kohta 06.02.2018, avaldus nr 23225/05
Kaebajad ehitasid endi kodumajad maale, millest ligikaudu 10 m kaugusel asub kõrgepingeliin. Kaebajad leidsid, et kõrgepingeliin põhjustas neile terviseprobleeme ning palusid liini eemaldada. Siseriiklik kohus leidis, et majad ehitati pärast kõrgepingeliini rajamist ning ilma energiafirmaga kooskõlastamata. Seetõttu jäid kaebused rahuldamata. Kaebajate avaldus EIK-ile oli EIÕK erinevate sätete rikkumise tuvastamiseks, millest olulisem on väide artikli 8 rikkumise kohta.
Kuigi ametivõimud andsid loa majade ehitamiseks 20 m keelutsooni sisse kõrgepinge liinist, ei olnud see asjaolu piisav artikli 8 rikkumise tuvastamiseks. Kaebajad ei tõendanud, et magnetvälja tugevus ohustas nende tervist. Magnetvälja tugevus oli oluliselt madalam Maailma Tervishoiuorganisatsiooni standarditest. Osade kaebajate terviseprobleemid olid tekkinud enne majade ehitamist ja seetõttu puudus põhjuslik seos kõrgepingeliini ja tervisliku seisundi halvenemise vahel.
EIÕK artikkel 9 – usuvabadus
Psühhiaatri tegevus veenmaks patsienti loobuma enda usulistest alternatiivsetest veendumustest oli usuvabaduse rikkumine
Mockuté vs Leedu, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 66490/09
Kaebaja sai ravi ajaperioodil 1992 – 2002 erinevate psüühiliste haiguste vastu. Kaebaja omandas sellel ajal kraadi õigusteaduses ning sai võimaluse jätkata õpinguid Ameerika Ühendriikides. Ta astus Osho usuliikumise liikmeks. 2003. aastal paigutati ta sunniviisiliselt 52-ks päevaks Vilniuse Psühhiaatriahaiglasse seoses akuutse psühhoosiga. Temast tehti dokumentaalsaade, mida näidati riiklikus televisioonis. Kaebajale viidati pseudonüümiga. Kaebaja esitas tsiviilnõude haigla vastu. Kohus nõustus, et kaebaja paigutamine haiglasse oli õigusvastane ning pseudonüümile vaatamata oli tema isik telesaates äratuntav. Samuti leidis kohus, et seeläbi rikuti tema õigust eraelu puutumatusele ning usuvabadust, sest haiglas sooviti muuta tema seisukohti alternatiivse usuorganisatsiooni osas. Kohus määras talle hüvitiseks ligikaudu 31 850 eurot. Ringkonnakohus jättis jõusse madalama kohtu otsuse isikuvabaduse piiramise osas, kuid leidis, et kaebaja eraelu puutumatust ja usuvabadust ei rikutud. Kohus leidis, et puudusid tõendid õigusvastaselt eraellu sekkumise kohta ning arsti kriitika usuorganisatsiooni kohta ei olnud usuvabaduse rikkumine. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artiklite 8 ja 9 rikkumise tuvastamiseks. Usuvabaduse osas selgitas kaebaja, et haigla takistas tal praktiseerimast enda usulisi veendumusi.
Haigla edastas konfidentsiaalset informatsiooni ajakirjanikele, sh tema diagnoosi, seksuaalharjumused ning usutunnistuse. Haigla andis selle informatsiooni ka kaebaja emale, kellega kaebaja suhted olid pingelised. Seega ei järginud haigla ei rahvusvahelisi ega siseriiklikke kohustusi kaebaja eraelu kaitseks.
Kuigi EIK ei sekku reeglina siseriiklike kohtute hinnangutesse faktide osas, oli antud juhul põhjendatud asjaolude uus hindamine. Kaebaja oli eriti haavatavas seisundis. Kaebaja oli sunniviisiliselt haiglas ligikaudu 50 päeva ja sellel ajaperioodil ei olnud tal võimalik praktiseerida enda usulisi veendumusi. Arstid üritasid veenda kaebajad enda usutunnistusest loobuma, märkides võimalust panna talle diagnoos, mis tulevikus välistab tema võimaluse leida töökoht.
2.	EIÕK artikli 9 rikkumine (häältega 5:2);
3.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 8 000 eurot ning 900 eurot kulude katteks (häältega 6:1).
Kohtunike enamus eksis väljakujunenud kohtupraktika vastu. Enamus leidis, et usuvabadusse sekkumine on lubatav vaid ohu korral isiku elule. Selline künnis on liiga kõrge.
Leedu kirjaniku tütar on kohustatud tagama isa raamatu kordustrükis valeväidete mitteilmumise
Petkevićiúte vs Leedu, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 57676/11
Kaebaja isa V.P. oli Leedus tuntud kirjanik, kes 2003. aastal avaldas raamatu, milles esitas enda versiooni sündmustest Leedus 1941. aasta suvel. Muuhulgas kirjutas ta V.L.-Z-st, kes oli üleminekuvalitsuse minister, kui KGB kaastöötajast. Viimase poeg V.L. esitas kriminaalsüüdistuse V.P. vastu. Kriminaalmenetlus lõpetati menetluslike puuduste tõttu. Seejärel esitas V.P. kahjunõude tsiviilkohtule, paludes teatud seisukohtade tagasivõtmist ning mittevaralise kahju hüvitamist summas ligikaudu 29 000 eurot. V.P. suri ning kaebaja ja tema kaks venda võtsid vastu pärandi. V.L. vähendas kahjunõude ühele Leedu litile. Kohtud jätkasid menetlust ning leidsid, et kuivõrd kaebaja on pärandi vastu võtnud, saab talle panna ka kohustuse vaidlusaluste seisukohtade levitamisest edasiseks hoidumiseks. Kohtud leidsid, et V.P. esitatud informatsioon V.L.-Z koostööst KGB-ga või natsliku ideoloogia toetamisest olid valeväited. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 6 lg 1 rikkumise tuvastamiseks põhjusel, et kohtud pidasid teda vastutavaks isa tegude eest. Samuti palus ta tuvastada artikli 10 rikkumine.
Siseriiklik seadus ei võimaldanud võtta pärandvara vastu osaliselt. Seega oli kaebaja võtnud vastu kogu enda osa pärandvaras. Raamatus esitatud väidete paikapidavust oli võimalik kontrollida ning kaebajal oli võimalik esitada nende toetuseks argumente. Seega ei olnud asjas artikli 6 lg 1 rikkumist.
Kõnealune raamat käsitles Leedu ajaloos olulisi sündmusi. Osapooltel ei olnud vaidlust, et V.P. esitatud väited olid solvavad. EIK nõustus siseriiklike kohtutega, et tegemist oli faktiväidetega, mida seetõttu peab olema võimalik tõendada. Siseriiklikud kohtud ei eeldanud, et kaebaja peaks ise kõiki väiteid tõendama, vaid kogusid ka ise asjakohast informatsiooni. Selle pinnalt järeldasid kohtud, et V.P. väited olid ekslikud. Kaebajale kohaldatud sanktsioon ei olnud raske – tal tuli üksnes tagada, et raamatu kordustrükis ei ole vaidlusaluseid kohti. Seega saavutati asjas mõistlik tasakaal.
1.	Asjas ei olnud EIÕK artiklite 6 lg 1 ega 10 rikkumist.
Moldova peaprokuratuur vabastas pärast Suurkoja lahendit pressiülema uuesti seoses andmete lekitamisega
Guja vs Moldova (nr 2), kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 1085/10
Suurkoda tuvastas 12.02.2008 otsuses nr 14277/04 Guja vs Moldova EIÕK artikli 10 rikkumise seetõttu, et kaebaja, töötades peaprokuratuuri meediaosakonna juhatajana, lekitas ajakirjandusse teavet Moldova Parlamendi asejuhataja mõjutustegevusest peaprokuröri suhtes seoses politsei ebakohase käitumise asjaga. Suurkoda leidis, et kaebaja tegutses heauskselt ning tal puudusid ametialased võimalused rikkumisest teavitada. Pärast Suurkoja lahendit tegi ülemkohus uue otsuse ning kaebaja ennistati tööle. Talle ei antud kabinetti, töötõendit ega mingeid ülesandeid. Ta vabastati uuest 10 päeva möödudes põhjendusega, et ametisse on astunud uus peaprokurör, kellel on voli teha personalimuudatusi. Kaebaja leidis, et EIK-i Suurkoja lahendi täitmine oli näilik ning tegelikult vabastati ta uuesti töölt eelnevas kaasuses tuvastatud asjaolude tõttu. Tema avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 10 rikkumise tuvastamiseks.
Ministrite Komitee ei ole Suurkoja lahendi osas järelevalvet lõpetanud, kuid tegemist oli uute asjaoludega, mistõttu EIK-il oli pädevus avaldus lahendada uue asjana. Kaebaja vabastamine töölt ei toimunud mitte töövaidluse tõttu, vaid oli jätkuks tema sõnavabaduse rikkumisele 2003. aastal pärast andmete lekitamist ajakirjandusele. EIK nõustus kaebajaga, et Suurkoja lahendit ei täidetud sisuliselt, vaid näilikult. Seega jätkas peaprokuratuur kaebaja sanktsioneerimist lekitamise eest.
2.	Mittevaralise ja varalise kahju hüvitamiseks määras EIK kaebajale 10 000 eurot ning 1 500 eurot kulude katteks.
Kas tundmatu sõduri haual igavesel tulel vorsti praadimist tuleks kriminaalkorras karistada
Sinkova vs Ukraina, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 39496/11
Kaebaja on 1991. aastal sündinud Ukraina kodanik. Ta praadis 2010. aasta detsembris tundmatu sõduri haual igavese tule leegis mune ning pärast koos kahe kaaslasega ka vorste. Sellel ajal kuulus ta kunstnike kogukonda, kes tegeles provokatiivsete avalike esinemiste korraldamisega. Kaebaja postitas Internetti video enda tegevusest ning märkis, et protesteeris maagaasi raiskamise vastu.
Kaebaja tunnistati 2012. aastal süüdi haua rüvetamises ning talle määrati karistuseks 3-aastane tingimuslik vangistus. Kaebaja oli kohtumenetluse ajal kinnipeetav põhjendusega, et ta oli ennast politsei eest varjanud. Tema avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 5 lg-te 1, 3 ja 5 ning artikli 10 rikkumise tuvastamiseks.
Kaebaja kinnipidamiseks oli kohtumäärus. EIK ei nõustunud kaebajaga, et politsei ei teinud piisavalt pingutusi tema leidmiseks. Seega ei olnud kinnipidamine artikli 5 lg 1 rikkumine.
Kuivõrd kohtumääruses sätestatud kinnipidamise tähtaeg oli 29.05.2011 ning seejärel uut määrust ei antud, oli seejärel kinnipidamine vastuolus artikli 5 lg-ga 1.
Kinnipidamise edasisel pikendamisel ei esitanud kohtud mõjuvaid ja piisavaid põhjendusi. Kohtud tuginesid süüdistuse raskusele ja vajadusele välistada kõrvalehoidmine kohtumenetlusest. Kohtud ei kaalunud alternatiivseid meetmeid. Seega oli asjas artikli 5 lg 3 rikkumine.
Ukraina seaduste kohaselt puudus kaebajal võimalus saada hüvitist õigusvastase kinnipidamise eest siis, kui kinnipidamine oli formaalselt vastavuses siseriikliku õigusega. Seaduse sõnastuse tõttu oli asjas artikli 5 lg 5 rikkumine.
Kaebaja mõisteti süüdi üksnes tegevuse eest haual ning mitte video postitamise eest. EIK-i arvates oleks kaebaja võinud valida sobivama viisi enda vaadete väljendamiseks ilma kriminaalseadust rikkumata.
1.	Asjas ei olnud EIÕK artikli 5 lg 1 rikkumist seoses kaebaja kinnipidamisega kohtumenetluse ajal;
2.	EIÕK artikli 5 lg-te 1 (ajaperiood, millal kinnipidamiseks puudus kohtumäärus), 3 ja 5 rikkumine;
3.	Asjas ei olnud EIÕK artikli 10 rikkumist (häältega 4:3);
4.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 4 000 eurot.
Siseriiklikud kohtud ei pööranud tähelepanu kaebaja tegevuse eesmärkidele. EIK ei ole võtnud seisukohta kaebaja satiiri osas. Kohtunikud tsiteerivad George Orwelli, kelle sõnutsi nalja eesmärk ei ole mitte inimese alandamine, vaid talle selle meenutamine, et teda juba on alandatud. Kriminaalsanktsioon toob selgelt kaasa heidutava tagajärje. Käesolev kohtulahend tõstatab küsimuse, kui kaugele võivad lepinguosalised riigid liikuda mälu ning teatud avaliku ruumi paikadega seotud solvangute kriminaliseerimisel. Siit tuleneb oht, et nõrgeneb isikute õigus väljendada endi vaateid rahumeelselt, isegi kui see on vastuoluline.
Prantsusmaa kohtupraktika ei diskrimineeri samasoolise partneri suhteid teise partneri lapsega
Bonnaud ja Lecoq vs Prantsusmaa, otsus avalduse vastuvõetavuse kohta  06.02.2018, avaldus nr 6190/11
Kaebajad on naised, kes elavad koos perekonnana ning kellest kumbki sünnitas lapse kunstliku viljastamise tulemusena. Kaebajad sõlmisid tsiviilpartnerluse lepingu ning taotlesid vastastikku teise partneri lapse suhtes vanemliku vastutuse õigust. Esimese astme kohus rahuldas taotluse, kuid prokuröri protesti peale muutis teise astme kohus otsuse ning leidis, et kaebajad ei ole põhjendanud vanemliku vastutuse jagamise vajadust. Kaebajate avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 14 koosmõjus artikliga 8 rikkumise tuvastamiseks.
Tsiviilkoodeks ei teinud vahet, kas vanemlike õiguste andmist partnerile soovivad samasoolised või vastassoolised paarid. Kohtupraktika kohaselt tuli lähtuda konkreetsetest asjaoludest, nt lapse ja vanema tervislikust seisundist või sellest, kas ühel vanemal tuleb pikemaid perioode kodunt eemal viibida. EIK nõustus Prantsusmaa kohtuga, et asjas ei tuvastatud selliseid asjaolusid, mis põhjendanuks vanemlike õiguste jagamist.
Isiku lahkumisel turvalisse riiki lõpetas EIK menetluse seoses väljasaatmise riskidega
M.K. vs Venemaa, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 35346/16
Kaebaja on Süüria kodanik, kelle viisa Venemaal viibimiseks lõppes 26.04.2016. Ametivõimud algatasid kaebaja väljasaatmise Süüriasse. Käesolevaks ajaks on kaebaja lahkunud Liibanoni. Tema avaldus EIK-ile oli EIÕK artiklite 2 ja 3 rikkumise tuvastamiseks tagasisaatmise korral Süüriasse. Ta palus tuvastada ka artikli 5 rikkumise seoses kinnipidamisega väljasaatmiseks.
Kuivõrd kaebaja on lahkunud Venemaalt kolmandasse riiki, kus puudub oht tema elule ja tervisele, siis tuleb vastavas aspektis arvata avaldus välja kohtuasjade nimekirjast.
Kaebaja oli kinnipeetav ligikaudu 6 kuu kestel. Puudus igasugune teave ametivõimude pahauskse käitumise või viivituste kohta. Kaebajal oli ka võimalik korduvalt kinnipidamist vaidlustada. Seega ei olnud selles aspektis rikkumist.
1.	Arvata kohtuasjade nimekirjast välja avaldus EIÕK artiklite 2 ja 3 osas;
2.	Asjas ei olnud EIÕK artikli 5 lg-te 1 “f” ja 4 rikkumist.
Vaimse puudega kinnipeetava lühiajaliselt arestikambrisse paigutamise hüvitamiseks määras EIK 15 000 eurot
Shatokhin vs Venemaa, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 50236/06
Kaebajale määrati vabaduskaotuslik karistus. Tema meditsiinitoimikus oli märge kaebaja kerge vaimse puude kohta ja arstide seisukoht, et paigutamine üksikvangistusse on välistatud tervislikel põhjustel. Siiski paigutati kaebaja distsiplinaarsanktsiooni tõttu arestikambrisse üksinda 13-s päevaks seoses voodi korrastamata jätmisega. Kaebajat külastanud arst teatas uuesti üksikvangistuse välistamise vajadusest. Pärast arsti lahkumist üritas kaebaja ennast tappa paanikahoo ajal. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks.
Kuivõrd üksikvangistus on üks kõige rängemaid sanktsioone kinnipidamisasutuses, on ametivõimudel kohustus selle määramisel võtta arvesse kõiki olulisi asjaolusid. Iga kinnipeetud isik on haavatavas seisundis ning ametivõimudel on kohustus teda kaitsta. Vaimse puudega kinnipeetav on eriti haavatavas seisundis. EIK on korduvalt leidnud, et vaimse puudega isiku isegi lühiajaline paigutamine üksikvangistusse on ebainimlik.
EIK märkis, et asjas puudus igasugune formaalne otsus kaebaja paigutamiseks üksikkambrisse. Seetõttu puudus ka igasugune objektiivne hinnang sellise meetme vajalikkuse osas.
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 15 000 eurot.
Kaitseõiguse pöördumatu rikkumise korral on kõige kohasem hüvitis asja uus arutamine
Tas vs Türgi, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 30811/11
Kaebaja vastu toimus kriminaalmenetlus seoses kuulumisega ebaseaduslikku organisatsioon. Talle ei võimaldatud kaitsjat kohtueelse uurimise ajal. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 6 lg 3 “c” rikkumise tuvastamiseks.
Asjakohane oli lahendada avaldus EIÕK artikli 6 lg-te 1 ja 3 “c” alusel.
Valitsuse põhjendused kaitsja keelamise kohta jäid üldsõnaliseks. Piirang kaitsjale juurdepääsuks kohtueelses menetluses konkreetse süüdistuse korral tulenes seadusest. Valitsus ei näidanud, et kaitsja puudumine kohtueelses menetluses ei oleks pöördumatult rikkunud kaitseõigust.
Hüvitiseks kaitseõiguse pöördumatu rikkumise eest määras EIK 850 eurot
Magin vs Türgi, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 58593/09
Kaebaja vastu toimus kriminaalmenetlus seoses kuulumisega ebaseaduslikku organisatsioon. Talle ei võimaldatud kaitsjat kohtueelse uurimise ajal. Kaebaja väite kohaselt saadi kohtueelse uurimisel tema süüstavad ütlused sunniviisiliselt ning neid kasutati tema süüditunnistamiseks. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 6 lg-te 1 ja 3 “c” rikkumise tuvastamiseks.
Kohane hüvitis piinamise eest on ligikaudu 30 000 eurot
Selami jt vs Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, kohtuotsus 01.03.2018, avaldus nr 78241/13
Kaebaja isa piinati kinnipidamisasutuses ning ta esitas pärast vabanemist kahju hüvitamise nõude. Ta suri menetluse ajal ning kaebaja jätkas tema nimel menetlust. Kohtumenetluses jäi lõplikuks hüvitiseks 9 800 eurot. Kaebaja leidis, et talle määratud hüvitis oli ebamõistlikult madal ning esitas avalduse EIK-ile EIÕK artiklite 3 ja 5 lg 5 rikkumise tuvastamiseks.
Vaidlus puudus selles, et kaebaja isa piinati artikli 3 tähenduses ning tema kinnipidamine oli vastuolus artikliga 5. Seetõttu tuli otsustada, kas talle määratud hüvitis oli piisav EIK-i kohtupraktika tähenduses.
EIK leidis, et kuigi kohtud võtsid artikli 3 rikkumise omaks, ei määratletud rikkumist piinamisena. Analoogilistes asjades on EIK määranud kõrgema hüvitise kui 9 800 eurot.
1.	EIÕK artiklite 3 ja 5 lg 5 rikkumine;
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 20 000 eurot.
Vara kasutamise piiramisel eraõigusliku organisatsiooni huvides tuleb hüvitada kahju turuhindade alusel
Vella vs Malta, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 73182/12
Kaebajale kuuluvale kinnistule määrati haldusaktiga rentnikuks meelelahutusasutus, kes maksis haldusaktist tulenevat ebamõistlikult väikest renti ning ei hoidnud ruume korras. Konstitutsioonikohus tuvastas kaebaja omandiõiguse rikkumise, kuid leidis, et omandipiirang oli avalikes huvides ning seetõttu oli esimese astme kohtu määratud hüvitis summas 60 000 piisav. Kaebaja leidis, et talle põhjustati eelnevaga ebamõistlikku koormust EIÕK 1.protokolli artikli 1 tähenduses. Samuti palus ta tuvastada tõhusa õiguskaitsevahendi puudumise EIÕK artikli 13 tähenduses.
Kaebaja oli jätkuvalt põhiõiguste rikkumise ohvri seisundis. Kuigi konstitutsioonikohus võttis rikkumise omaks (esimene kriteerium otsustamaks, kas isik on ohvri seisundis), ei olnud määratud hüvitis piisav. Lisaks kohaldub kaebajale jätkuvalt ebasoodus õigusreźiim tulenevalt rendipiirangust.
Käesolevas asjas ei piiratud kaebaja omandiõigust avalikes huvides, vaid määrati temale kuuluv vara eraõigusliku organisatsiooni kasutusse. Sellises olukorras tuleb rendipiirangut väga detailselt kontrollida nn Euroopaliku kontrolli doktriini kaudu. EIK leidis, et kaebajale hüvitise määramisel ei lähtutud reaalsetest turuhindadest.
Kuigi konstitutsiooniline kaebus oli põhimõtteliselt tõhus õiguskaitsevahend, ei realiseerunud see põhimõte käesolevas kaebuses seetõttu, et kaebajale kohaldus jätkuvalt ebasoodus õigusreźiim.
Varalise kahju hüvitamisel lähtus EIK sellest, et vara piirang ei olnud vajalik avalikes huvides. Seetõttu tuli hüvitada summa, mille kaebaja oleks saanud vara rentimisel turuhinnaga, arvates maha talle juba määratud summa.
1.	EIÕK 1.protokolli artikli 1 ning artikli 13 koosmõjus 1.protokolli artikli 1 rikkumine;
2.	Varalise kahju hüvitamiseks määras EIK 150 000 eurot, mittevaralise kahju hüvitamiseks 8 000 eurot ning kulude katteks 7 000 eurot.
EIÕK 1.protokoll artikkel 1 – õigus vabadele valimistele
Vahevalimiste eesmärk ei ole avada tagauks Parlamenti seal mitte esindatud erakonna esindajale
Cernea vs Rumeenia, kohtuotsus 27.02.2018, avaldus nr 43609/10
Kaebaja oli kõnealusel ajal ökoloogilise poliitilise liikumise Partidul Verde president ning esitas enda kandidatuuri 17.01.2010 Parlamendi vahevalimistele Bukaresti ringkonnas vabaks jäänud kohale. Tulenevalt vähem kui aasta varem toimunud seadusemuudatusest tema kandidatuuri ei registreeritud põhjusel, et parteil puudus Parlamendis esindatus. Kaebaja avaldus oli diskrimineerimise tuvastamiseks seoses võimatusega osaleda valimistel kandidaadina.
Ei lähtus järgnevatest asjaoludest.
Kaebajat koheldi erinevalt isikutest, kes kuulusid Parlamendis esindatud parteisse.
Veneetsia Komisjon on soovitanud mitte muuta valimisseadust, kui valimisteni on jäänud vähem kui aasta.
Vahevalimised ei toimunud regulaarselt, vaid vastavalt vajadusele.
Konstitutsioonikohus leidis, et seadusest tuleneva piirangu eesmärk on vältida Parlamendi fragmenteerumist.
Valimiskünnise määratlemine on siseriiklike võimuorganite pädevuses.
EIK nõustus Konstitutsioonikohtu seisukohaga, et vahevalimiste eesmärk ei ole avada tagaust kandidaatidele, kelle partei ei ületanud valimiskünnist üldvalimistel.
Seaduse muutmine vähem kui aasta enne vahevalimisi ei rikkunud isikute vabadust väljendada endi eelistusi valimistel.
1.	Asjas ei olnud EIÕK artikli 14 rikkumist koosmõjus 1.protokolli artikliga 3.

matches: kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus


text:
Kindlustusvõtja vaidlused kindlustusandjaga hüvitise vähendamise ja keeldumise üle | Kindlustusvõtja vaidlused kindlustusandjaga hüvitise vähendamise ja keeldumise üle | Olavi-Juri Luik - JDSupra
Kindlustusvõtja vaidlused kindlustusandjaga hüvitise vähendamise ja keeldumise üle
Kindlustusvõtja vaidlused kindlustusandjaga hüvitise vähendamise ja keeldumise üle Olavi-Jüri Luik vandeadvokaat olavi@lextal.ee Tel 50 97 543 The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Õiguslik keskkond •Eesti – võlaõigusseadus, eeskujuks Saksamaa reformieelne VVG jne. •Läti – ICL, Insurance Contract Law, kindlustuslepinguseadus – reformimisel PEICL-i eeskujul. •Leedu – CC, Civil Code, tsiviilseadustik ja IL, Insurance law, kindlustusseadus – kindlustuse osas eeskujuks suuresti Venemaa tsiviilkoodeks. •Saksamaa – VVG, kindlustuslepinguseadus – 2008 väga suures osas reformitud, kärbitud kindlustusandja õigusi. •Soome – ICA, Insurance Contract Act, kindlustusseadus – ohutusnõuete regulatsiooni osas PEICL-i „eeskuju“. •EL – PEICL, Principles of European Insurance Contract Law, 2 režiim, võimalik, et juba 2018. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu • Kindlustuslepingu puhul on poolte põhikohustusteks vastavalt: kindlustusvõtjal tasuda kindlustusmakset ja kindlustusandjal tasuda kindlustusjuhtumi saabumisel kindlustushüvitist. • Tundub ju lihtne, aga: kus siis tekivad kindlustusvõtjatel probleemid? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Aktuaalsed probleemkohad Olukorras, kus kindlustusjuhtumiga seoses kindlustusandjal kindlustusvõtjale etteheiteid ei ole: – Kuidas määrata kahju suurus? – Kas kindlustusandja on maksuhaldur? – Millisel määral peab kindlustusvõtja tegema kindlustusandjaga koostööd? – Kui kiiresti peab kahju hüvitama? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Aktuaalsed probleemkohad Kuidas määrata kahju suurus? • Mida saab teha kindlustuslepingu sõlmimisel: - Kindlustusvõtja, kellele rakendub riigihangete seadus - Tavaline kindlustusvõtja • Mida saab teha kindlustusandja, et vähendada vaidlusi? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Aktuaalsed probleemkohad • Saksamaal ja Soomes ei ole kindlustusandja maksuhaldur, aga Eestis? – Kindlustan käibemaksuga ja saan suuremat kindlustusmakset, aga hüvitan……? – Aga kindlustushüvitise tasumisel liisingule ja pangale…? • Kindlustusmaakleri ja kindlustusandja roll “maksuhalduri” probleemis The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Aktuaalsed probleemkohad Millisel määral peab kindlustusvõtja tegema kindlustusandjaga koostööd? – EL ebaausate kaubandustavade direktiiv – Riigikohtu praktika The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Aktuaalsed probleemkohad • Kui kiiresti peab kahju hüvitama? – Mis rolli mängivad kriminaal- ja väärteomenetlused? – Aga kindlustusvõtja koostöö mõju? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Aktuaalsed probleemkohad • Olukorras kus kindlustusjuhtumi järgselt kindlustusandjal eksisteerivad kindlustusvõtjale etteheiteid: – Kas kindlustusmakse mittetasumine on ikka alati probleem? – Millal omab tähtsust kindlustusriski suurenemine? – Millal omab tähtsust ohutusnõuete eiramine? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Aktuaalsed probleemkohad • Kas kindlustusmakse mittetasumine on ikka alati probleem? – Kindlustusmaakler täiendava maksetähtaja andjana – Mis saab, kui hüpoteegipidajale ei anta tasumise võimalust – Soome kindlustusõigus annab töötule/haigele sisuliselt maksimaalselt kuni kolm kuud tasuta kindlustuskaitset olukorras, kus kindlustusvõtjal ei ole võimalust kindlustusmakset tasuda, aga Eestis? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Aktuaalsed probleemkohad • Millal omab tähtsust kindlustusriski suurenemine? – Küsimustiku põhimõte või omaalgatuse reegel: kuidas hea kindlustusmaakler ning kindlustusandja saaksid kindlustusvõtjat aidata? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Riski element kuulub lahutamatult inimtegevuse juurde. Kindlustusrisk on oht, mille vastu kindlustatakse. Maja kindlustamisel võivad näiteks kindlustusriskiks olla tulerisk, loodusõnnetuse risk, üleujutuse risk, vandalismi risk, varguse risk. • Kindlustusjuhtumi puhul on tegemist olukorraga, kui realiseerub kindlustusrisk, mille saabumine kas ei olnud üldse kindel, või mille saabumine oli küll kindel, aga selle ajahetk oli teadmata. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Nõukogu direktiiv 93/13/EMÜ sätestab üheselt, et käesoleva direktiivi kohaldamisel ei hinnata ebaõigluse suhtes lepingu põhiobjekti ega tarnitava kauba või osutatavate teenuste kvaliteedi ja hinna suhtega seotud tingimusi; lepingu põhiobjekti ning hinna ja kvaliteedi suhte võib sellest hoolimata arvesse võtta muude tingimuste õigluse hindamisel; sellest järeldub muu hulgas, et sellist hindamist ei tehta ka kindlustuslepingute puhul, mille tingimustega määratakse kindlaks või piiritletakse kindlustusrisk ja kindlustaja kohustused, sest need piirangud võetakse arvesse tarbija poolt makstava kindlustusmakse arvutamisel. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Tarbijaid ebaõiglaste tüüptingimuste eest kaitsva direktiivi kohaldamisel ei hinnata ebaõiglust, kui tegemist on kindlustusriski piiritlemisega, sest sellest sõltub hind (pretium periculi). Näiteks Eesti VÕS-i puhul ei ole vastavat erandit tehtud ja seega kindlustuslepinguid tuleb hinnata analoogselt kõigi teiste tarbijalepingutega. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Euroopa Kohus on leidnud lahendis nr Case C-484/08, et Council Directive 93/13/EEC aluseks olev minimaalse ühtlustamise põhimõte kajastub artiklis 8 sisalduvas pädevuses, mis lubab liikmesriikidel võtta vastu või säilitada rangemaid sätteid, mis tagavad direktiivis sätestatud minimaalsest standardist kaugemale mineva kaitse isegi kui need tingimused on koostatud lihtsas ja arusaadavas keeles. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Eesti erandi puudumise näide: Tallinna Ringkonnakohtu 20.04.2010 lahend tsiviilasjas nr 2- 07-31792. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Saksamaal leitakse, et saab rääkida riskikompensatsioonist (Gefahrkompensation). Ühest asjaolust suurenenud riski võib kompenseerida sellega, kui mõne teise aspekti toimumise tõenäosus langeb. • Näiteks tühjaksjäetud külalistemaja puhul võib küll järelevalve puudumine riski tõsta, kuid selle tasakaalustab omaltpoolt täielik inimtegevuse puudumine. Risk ei ole tõusnud kui riski tõstvad asjaolud ning riski vähendavad asjaolud on omavahel tasakaalus. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Saksamaal on kohus defineerinud ka riskivahetuse (Gefahrenwechsel), mis tähendab olukorda, kus ühel ja samal aja ajavahemikul esinevad nii riski vähendavad kui ka suurendavad asjaolud, mis kokkuvõttes teineteise mõju kustutavad. • Saksamaal eristatakse veel „mittetahtliku riskikompensatsiooni“, s.o. juhul kui kindlustusvõtja tõstab teadlikult ning tahtlikult kindlustusriski, kuid temast mitteolevalt ning mittetahtlikult esineb mõni riskikompenseeriv asjaolu siis loetakse risk kompenseerituks. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Saksamaa Riigikohtu lahend kohtuasjas nr IV ZV 183/03. • Kas riski suurenemise ja kahju vahel peab eksisteerima põhjuslik seos ning kas lisaks tuleb kaaluda ka riski kompenseerimist? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Missugusest riskisuurendusest tuleb kindlustusandjat teavitada? • Riskisuurenduse keeld kannab endas eesmärki tagada kindlustussuhte stabiilsus. Riskisuurendus viib asümmeetrilise informatsioonini (asymmetric information). The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Riskisuurendust reguleeritakse erinevates riikides erinevalt – osades riikides on sätestatud vaid oluline suurenemine, samas enamustes riikides minnakse veelgi kaugemale. Kui kindlustuslepingus on kindlustusriskiks tulerisk, siis tuleriski suurenemiseks on tulekahju ohu suurenemine, kui liiklusõnnetuse risk, siis liiklusõnnetuse ohu suurenemine jne. Samas tuleb aga esitada küsimus: missugune ja mis ulatuses vastava ohu suurenemine? Missuguseid teadmisi peab kindlustusvõtjale omistama? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • VÕS ei sea eelduseks, et kindlustusrisk peaks olema oluline ja kindlustuslepingus täpsustatud. VÕS § 443 paneb kindlustusvõtjale kohustuse teavitada mistahes abstraktsest riskisuurendus, ainsaks eelduseks on VÕS § 447 lg 2 alusel, et riski suurenemine peab olema oluline. On küsitav kas selline VÕS poolt valitud abstraktne riskisuurendus keeld pole mitte liialt kindlustusvõtjat koormav. Ka praktikas ei täpsusta Eesti kindlustusandjad tihti mida riskisuurendus all silmas peetakse. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine •Välismaine õiguskirjandus rõhutab, et see, mida kindlustusandja peab konkreetselt riskisuurenduseks peab olema kindlustuslepingus täpsustatud – seda selleks, et kindlustusvõtjale peab olema teada millised täpsed ja konkreetsed kohustused talle kindlustuslepingust tulenevad. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Saksamaa kindlustusõigust analüüsides jõuab järeldusele, et olulisi asjaolusid peab olema muudetud nii palju, et täitmisnõue kindlustusandja vastu oleks seeläbi muutunud tõenäolisemaks, kui kindlustuslepingu sõlmimisel ning seejuures, et kindlustusandjad peaksid olulisuse üle otsustamisel hindama, kas nad oleksid muutunud tingimusi arvestades üldse kindlustuslepingu sõlminud või oleksid selle sõlminud kõrgema kindlustusmaksega. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Kuidas ja millal tuleb riskisuurendus teavitada. • Olulised erinevused eksisteerivad ka viisis kuidas tuleb riski suurenemisest kindlustusandjat teavitada. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Eestis ei reguleeri VÕS otsesõnu riskisuurenduse teatamise vormi ega viisi ning mööndakse, et juhul, kui kindlustuslepingu pooled ei ole vormis kokku leppinud võib kindlustusvõtja oma teatamiskohustuse täita ka suuliselt. Samas on märkimisväärne, et antud osas on paljud Eesti kindlustusandjad enda tüüptingimustes siiski sätestanud kohustusliku kirjaliku vormi. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • VÕS § 443 kohustab kindlustusvõtjat viivitamata teatama kindlustusandjat asjaolust, et kindlustusriski võimalikkus on suurenenud. • On küsitav kas Eesti VÕS-i viivitamatu teatamise nõue pole mitte kindlustusvõtjat liialt koormav. • Täiendavalt kerkib üles küsimus, et mis saab siis kui kindlustusvõtja ei teadnud riski suurenemisest. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine Riskisuurenduse tagajärjed, kui kindlustusjuhtumit ei ole toimunud. •VÕS § 446 eristab kahte olukorda: •(i) riskisuurendus kindlustusvõtjast tulenevatel asjaoludel (subjektiivne riski suurenemine); •(ii) riskisuurendus kindlustusvõtjast sõltumatutel asjaoludel (objektiivne riski suurenemine). The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Esimesel juhul ehk subjektiivsel riski suurenemisel seab VÕS riski suurenemisel kindlustusandja valikud sõltuvusse kindlustusvõtja süüst: • (i) kui riski suurenemine toimus kindlustusvõtja süül, siis võib kindlustusandja kindlustuslepingu etteteatamata üles öelda, samas • (ii) süü puudumisel võib kindlustusandja lepingu üles öelda, teatades sellest ette üks kuu. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Teisel juhul objektiivsel riski suurenemisel võib kindlustusandja nõuda lepingu muutmist tagasiulatuvalt, alates riskisuurendus. Kui kindlustusvõtja ei nõustu lepingu muutmisega või kui suurenenud kindlustusriski korral kindlustusandja ei oleks lepingut sõlminud, võib kindlustusandja lepingu üles öelda, teatades sellest ette üks kuu. VÕS mõistes on ka oluline, et kindlustusandja saab õiguskaitsevahendeid kasutada 1 kuu jooksul pärast riski suurenemisest teadasaamist. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Riskisuurenduse tagajärjed kindlustusjuhtumi toimumisel • Praktikas ei ole harvad juhud, mil kindlustusriski võimalikkus muutub pärast kindlustuslepingu sõlmimist, misjärel ei vasta kindlustusandja poolt kindlustuslepingu sõlmimisel avaldatud asjaolude alusel arvutatud kindlustusmakse enam riskile (adverse selection), mida kindlustusandja kandma peab. Seega keelab seadus kindlustusvõtjal suurendada kindlustusriski võimalikkust ning ka selle võimalikkuse suurendamise kolmandate isikute poolt, kelle eest kindlustusvõtja vastutab. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • VÕS § 445 lg 3 punkt 2 ja 3, sätestavad, et kindlustusandja ei vabane kindlustuslepingu täitmise kohustusest kindlustusvõtjast tuleneva asjaolu tõttu kindlustusriski võimalikkuse suurenemise ulatuses, kui kindlustusjuhtum toimub pärast riskisuurendus ja kui kindlustusriski võimalikkuse suurenemisel ei olnud mõju kindlustusjuhtumi toimumisele ja/või suurem kindlustusrisk ei oleks mõjutanud kindlustusandja täitmise kohustuse kehtivust ega ulatust. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Tallinna Ringkonnakohtu 15.06.2009 otsus tsiviilasjas nr 2-06-14747. • Kelle tõendada on mõju ehk põhjusliku seose olemasolu? Kas alkoholijoobe puhul saab mõju eeldada? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • KAASUS - Ettevõtte varakindlustus. • Kindlustatud esemeks hoone aiaga piiratud territooriumil, kindlustatud ainult tule vastu. Kindlustusandja on seadnud lisatingimuseks mehitatud valve olemasolu kindlustatud hoones. Tegelikult on mehitatud valve mitte hoones sees, vaid hoonet ümbritseval territooriumil, valvuri ülesandeks valvelepingu järgi on valvata mitte hoonet, vaid territooriumil asuvat ehitustehnikat. Toimub tulekahju kindlustatud hoones, mida väravas asuvas putkas olev valvur ei märka 50 min jooksul, mistõttu tuli levib hoones. Kindlustusandja lisatingimuse eesmärk on suunatud võimaliku tulekahju ärahoidmisele või võimalikult varajasele avastamisele. Reaalne olukord seda eesmärki ei täitnud. Kas kindlustusandjal on õigus vähendada hüvitist, kuna lisanõude täitmata jätmisel on seos tulekahju ulatusliku levimisega? Kas olukord on erinev, kui kindlustusandja lepingu sõlmimisel teadis, missugune valve objektil tegelikult on, aga ei pööranud selgelt kindlustusvõtja tähelepanu sellele, et kindlustuslepingu nõuete täitmiseks tuleb valveteenust muuta? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine •Seotud analoogne kohtuasi: Tallinna Ringkonnakohtu 14.02.2007 otsus tsiviilasjas nr 2-05-15428. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Saksa Versicherungsvertragsgesetz (VVG) rakendatud printsiibiga on rajatud põhjuslik seos kindlustusvõtja süüastme ning kindlustusandja täitmise kohustuse ulatuse vahele, mis vabastab kindlustusandja täielikult tema täitmiskohustusest üksnes harvadel juhtudel. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine • Eesti Vabariigi Riigikohtu 09.04.2008 lahend nr 3-2-1- 17-08. • Milline on põhjusliku seose osakaal Eestis? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustusriski suurenemine KAASUS - Ehitusmasinate- ja seadmete kindlustus. • Ehitusmasinate- ja seadmete kindlustus • Kindlustatud ese on teetöömasin. Toimub kahjujuhtum ja selgub, et masinale on paigaldatud metsatööde jaoks harvester ning kahju juhtus puude langetamisel (puu kukkus kabiinile). Kindlustusandjat ei ole teavitatud masina kasutusala muutusest. Kindlustusandja oleks metsatöödel kasutatavat masinat kindlustanud teistel tingimustel - kõrgem tariif ja suurem omavastutus. Kas on põhjendatud hüvitamisel vähendada proportsionaalselt võrreldes kasutusala erinevusest tingitud kindlustusmakset? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Aktuaalsed probleemkohad • Millal omab tähtsust ohutusnõuete eiramine? – Kuidas tõmmata piir ohutusnõuete täitmise ja riskivälistuse vahele – Hooletuse, raske hooletuse ja tahtluse roll ohutusnõuete eiramisel – Kindlustusmaakleri roll raske hooletuse välistuse välistajana – Kas joove või kehtivate juhilubade puudumine ikka välistab alati kahju hüvitamise? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Ohutusnõudeid iseloomustab, et see hõlmab juhiseid kahju tekkimise vältimiseks või tekkinud kahju piiramiseks. • Läbi ohutusnõuete sätestamise määratleb kindlustusandja enda jaoks, mida on mõistlik ja mida ei ole mõistlik oodata kindlustusvõtja käitumisest. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • KAASUS • Jälgimisseadme paigaldamata jätmine – kas tegemist on ohutusnõuete rikkumisega? • Klient sõlmis kindlustusmaakleri vahendusel sõidukikindlustuse lepingu. Kindlustuslepingus kokkulepitud kindlustuskaitse hõlmas ka sõiduki vargust, kuid seda eeldusel, et sõidukile on paigaldatud täiendav jälgimisseade. Sama märge oli ka poliisil. Sõiduk varastati. Klient esitas kindlustusandjale nõude kahju hüvitamiseks. Kahju käsitlemise käigus leidis tõendamist asjaolu, et kindlustuslepingus kokkulepitud täiendavat jälgimisseadet sõidukile paigaldatud ei olnud. Kas KA vabaneb täitmise kohustusest (osaliselt või täielikult)? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Eesti VÕS ei defineeri ohutusnõuete mõistet eraldi ja tegemist on kindlustusvõtja üldiste lepinguliste kohustustega – nimetatu võib olla ka üheks põhjuseks, miks praktikas nendes riikides esineb segadust riski suurenemisel ja ohutusnõuete rikkumisel vahet tegemisel. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Olulise erandina välistab EL direktiiv 93/13/EEC artikkel 4 lõige 2 direktiivi mõjualast tüüptingimused, mis puudutavad lepingu põhilist eset või hinna ja saadu suhet. Hinna ja saadu suhte all peetakse eelkõige silmas seda, kas saadud teenuse või asja kvaliteet on proportsionaalne asja eest makstud hinnaga. Enamuses Euroopa riikides aktsepteeritakse, et artikkel 4 lõige 2 katab vaid tingimust, mis kirjeldab lepingu sisu, s.o. kindlustusriski kirjeldust, kuid mitte ohutusnõudeid. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Näide: Eesti Riigikohtu lahend nr 3-2-1-59-05. • Antud lahendis eitas kohus kindlustusandja õigust kindlustusriski selliselt piirata viidates contra proferentem doctrine rakendamise vajadusele ning sedastades, et kindlustusandja täitmiskohustusele võib mõju omada sellises olukorras ainult kindlustusvõtja poolne ohutusnõuded rikkumine. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Hispaania kohtupraktika: Tribunal Supremo. 31.05.2003.a. otsus asjas „Allianz Ras Seguros y Reaseguros, S.A. v Order of the Ministry of Economy. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Ohutusnõuete rikkumisel saab olla kaks tagajärge: • (i) esimesel juhul kindlustusandja aktsepteerib rikkumist ja rikkumine ei mõjuta kindlustuslepingu kehtivust ja kindlustusandja täitmiskohustust; • (ii) teisel juhul kindlustusandja ei aktsepteeri rikkumist ja tal on omakorda kaks võimalust: (i) esimesel juhul on kindlustusandjal õigus leping lõpetada ja (ii) teisel juhul vabastab kindlustusandja täitmiskohustusest. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • KAASUS: Kindlustatud majas ei elata talve-eelsel perioodil nädal aega seoses sellega, et kindlustusvõtja sõidab välismaale. Sellel ajal maja ei köeta ning välitemperatuur on miinuskraadides. Veetorustik majas külmub ja lõhkeb, tekitades olulise kahju. Abstraheerimine veel seda näidet alternatiivselt selliselt, et (i) küttesüsteem lakkas töötamast puhkusel oleku ajal tehnilistel põhjustel, s.o. kindlustusvõtjale oli antud asjaolu teadmata ja ta ei saanud seda mõjutada või (ii) kindlustusvõtja ise lülitas kulude kokkuhoiu eesmärgil küttesüsteemi puhkuse ajaks välja. Viimasel juhul saame eristada veel kahte juhtumit: a) puhkusele minnes ei olnud välistemperatuuri langemine alla nulli ettenähtav b) puhkusele minnes oli juba välistemperatuur alla nulli. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Kindlustusvõtja süü küsimuses. Soome Vakuutuslautakunnan 30.08.2007 otsus nr VKL 312/07. • Mis on tagajärg olukorras, kus autoomanik läheb sisespordihallis jalgpalli mängima, jättes sõiduki võtmed väljaku äärde spordikotti (sisespordihallis ei olnud lukustatavaid kappe) ning kindlustusvõtja sportimise ajal varastatakse spordikotist võtmed ja nende abil ka sõiduk? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • KAASUS - Ettevõtte varakindlustus. • Kindlustatud esemeks kuumutusahi, mida kasutatakse klaaside karastamiseks. Kasutusjuhendi järgi tuleb enne karastusprotsessi kontrollida, et ahjus ei oleks süttivaid materjale. Tekkis kahjujuhtum, kui üks töötaja oli unustanud lamineerimise järgselt ahju puitaluse, klaaside karastamist tegema hakkav töötaja ei kontrollinud ahju sisemust ning kuumutamise käigus puitalus süttis. Kindlustusandja vähendas hüvitist, sest oli eiratud ahju kasutamise ohutusnõudeid. Kindlustusvõtja vaidles vastu, et tegemist on unustamisega, mitte süülise ohutusnõuete mittetäitmisega. Kas kindlustusandjal on alust vähendamiseks? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Soome Vakuutuslautakunnan otsus 15.12.2010 nr VKL 182/10. • Milline on tagajärg olukorras, kus saun süttib põlema seetõttu, et sauna kerise külgkaitse külge olid riided kuivama jäetud? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Kuna Eesti VÕS ei defineeri ohutusnõude mõistet eraldi, siis ei eksisteeri ka vastavates seadustes eraldi sätteid ohutusnõuete rikkumise kohta. Küll aga saavad kindlustusandjad tugineda üldistele lepingulisi kohustusi ja nende rikkumise tagajärgi sätestavatele normidele. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine KAASUS Sõidukijuhi tähelepanu hajumine kaskokindlustuses • Sõidukijuht sõitis teelt välja, sest tegeles millegagi, mis hajutas tähelepanu (nt kruttis raadiot, helistas telefoniga, otsis telefoni kõrvalistuja istme alt). Kindlustustingimuste kohaselt on kindlustusvõtja kohustatud hoidma ja kasutama sõidukit hoolikalt ja turvaliselt, tegema endast kõik oleneva kindlustusjuhtumi ärahoidmiseks ja võimaliku kahju vähendamiseks. Selle nõude rikkumisel on õigus kindlustusandjal hüvitist vähendada. Kas saab öelda, et sellise tegevusega on kindlustusvõtja suurendanud riski või ei ole teinud kõike endast olenevat kahju ärahoidmiseks? Tegemist on n-ö teadliku tegevusega juhtimise kõrval (võrdluseks salongis oleva herilase hammustuse tagajärjel ehmatus ja teelt väljasõit kuulub täies ulatuses väljamaksmisele). The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Tartu Maakohtu 10.12.2007 otsus tsiviilasjas nr 2-07- 20394. • Milline on tagajärg kui sõidukijuht avas sõidu ajal karastusjoogi pudeli ja kiirusepiirangu alas 50 km/h. sõideti enda väitel kiirusega 70-80 km/h? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Pärnu Maakohtu 02.03.2010 otsus tsiviilasjas nr 2-08- 86293. • Kas kindlustusvõtja venna poolt põleva küünla mahakukutamine ja seeläbi korteri põlema panemine on kindlustusandja täitmiskohustust mõjutav asjaolu? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Eesti VÕS seab ohutusnõuded rikkumisel kindlustusandjale täitmiskohustusest vabanemiseks kaks formaalset eeldust: • (i) rikkumine peab olema toimunud kindlustusvõtja süül (süü vorm ei ole oluline); • (ii) rikkumine peab mõjutama kahju tekkimist või kahju suurust. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Kas raske hooletuse välistamise osas tuleks eelistada, et Eesti Riigikohus annaks tulevikus case law´na tõlgenduse sellisena, et kindlustusandja saab vastava välistuse sätestada vaid siis kui tegemist on eraldi läbiräägitud eritingimusega, s.o. tegemist ei saa olla standardse tüüptingimusega? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine •Harju Maakohtu 16.05.2008 otsus tsiviilasjas nr 2-07- 18974. •Milline on õiguslik tagajärg olukorras, kus kaup jäeti ilma katuseta laoplatsile lageda taeva alla vihma kätte, mille tulemusel kaup sai kahjustada? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Tartu Ringkonnakohtu 10.12.2010 otsus tsiviilasjas nr 2-08-70614. • Milline on õiguslik tagajärg olukorras, kus sõidukijuht sõidab vilkuvate punaste tulede ajal raudteele ja sõiduk põrkub rongiga? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Transparentsuse printsiibi all tuleb mõista oluliselt rangemat seaduses sätestatud miinimumnõuet tüüptingimuste esitajale, mis puhul ei piisa sellise nõude täitmiseks pelgalt sellest, et tüüptingimused on heas usus mõistlikule kindlustusvõtjale arusaadavalt formuleeritud. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Olukorras, kus kindlustusandja täitmiskohustus on välistatud ka hooletuse korral, ei korrespondeeru süü aste selle tagajärgedega proportsionaalsuse mõttes, mille pooled saavutaksid, kui nad oleksid lepingutingimuste osas läbirääkimisi pidanud. Tegemist on transparentsuse printsiibi eiramisega ja seega peaks kohus sellises olukorras contra proferentem reeglile tuginedes mitte aktsepteerima kindlustusandja vabanemist täitmiskohustusest. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine •Tallinna Ringkonnakohtu 22.10.2007 lahend tsiviilasjas nr 2-06-21186. •Kas 105 km/h sõitmine 50km/h alas olukorras, kus sõiduk saaks kurvi läbida ka kiirusel 138 – 147 km/h on raskelt hooletu? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Kaskokindlustuses on tavapäraseks ohutusnõudeks, et sõiduki võtmeid peab hoidma viisil, mis ei tee lihtsaks nende vargust ja sõidukist lahkudes tuleb sõiduki uksed lukustada. • Kuidas aga suhtuda kindlustusvõtja süüsse selliste juhtumite puhul kus kindlustusvõtja jättis sõiduki mootori tööle, võtmed süütelukku ja samaaegselt võttis sõiduki pagasnikust ravimeid ning sellel hetkel sõiduk varastati? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Juhtumis, kus kindlustusvõtja käivitas sõiduki parkimisplatsil, et sõidukit soojendada ja seejärel lahkus sõidukijuht majja 15 minutiks ning tagasi välja tulles avastas, et sõiduk oli varastatud? • Soome, Eesti, Läti, Leedu? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Viru Maakohtu 28.05.2009 lahend tsiviilasjas nr 2-07- 12394. • Milline mõju kindlustusandja täitmiskohustusele on asjaolul, et sõiduki valdaja jätab varuvõtmed lukustatud pagasnikusse? Kas selline tegu on põhjuslikus seoses võimaliku sõiduki vargusega? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • KAASUS • Sõiduki vargus • Sõiduki kasutaja oli joobes, tänaval kohtas meest, kelle kutsus esialgu oma maja ette pargitud autosse jooma, siis koju. Ei mäleta õhtust suurt midagi. Hommikul ärgates olid kadunud autovõtmed ja auto. Kas kindlustusandjal on õigus vähendada hüvitist, sest kindlustusvõtja on kirjeldatud käitumisega suurendanud varguse riski, kuna ei hoidnud autovõtmeid piisava hoolega, mistõttu oli tundmatul joomakaaslasel võimalik need lihtsal moel enda kätte saada? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Harju Maakohtu lahend nr 2-07-10217. • Mis saab olukorras, kus sõiduk varastati korteris kapi peal olnud võtme abil ja selle võtme hõivas kindlustusvõtja magamise ajal kindlustusvõtja tuttav, kellega ta eelnevalt koos tarvitas alkoholi? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ohutusnõuete mittetäitmine • Harju Maakohtu 16.03.2009 otsus tsiviilasjas nr 2-07- 43148. • Mida teha olukorras, kus kindlustusvõtja valetab ohustusnõuete täitmise kohta? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Aktuaalsed probleemkohad – Soomes on leitud, et hüvitise vähendamine või keeldumine tuleb kõne alla vaid siis kui kahju on põhjuslikus seoses ohutusnõuded rikkumisega, sealjuures kindlustusandja peab tõendama süü olemasolu ja selle seost kahjuga ning siis võib ohutusnõuded rikkumisel, kui see ei olnud tahtlik või raskelt hooletu ja teadmisega, et kahju tekib, kindlustushüvitist vähendada 1/4 – 1/3. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Aktuaalsed probleemkohad – Nimetatust rohkem saab Soomes vähendada kindlustushüvitist vaid raske hooletuse korral ja teadmisega, et kahju tekib (keeldumine või 1/2). Kerge hooletuse korral kuulub kahju hüvitamisele täies ulatuses. Sealjuures tahtluse korral võib asjaoludest (vanus, haigus, meeleseisund, majanduslik seis) tulenevalt tulla kõne alla ka osaline hüvitamine. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Aktuaalsed probleemkohad • Aga Eestis? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu LEXTAL Tallinn Rävala pst 4 EE-10143 Tallinn, Estonia t +372 6400 250 f +372 6400 260 info@lextal.ee LEXTAL Riga Grēcinieku str 8 LV-1050 Riga, Latvia t +371 672 833 91 f +371 672 406 97 info@lextal.lv LEXTAL Vilnius Olimpiečių g. 1–2 Entrance 1, Floor 2 LT-09200 Vilnius, Lithuania t +370 5 210 27 33 f +370 5 210 27 32 info@lextal.lt The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Olavi-Jüri Luik vandeadvokaat olavi@lextal.ee Tel 50 97 543

matches:
Kohus
kohus
§ 443
§ 447
§ 443
§ 446
§ 445
kohus
Riigikohus
kohus


Tallinna Linnavolikogu 21.03.2013 määrus number 21 [RT IV, 29.03.2013, 3]
Kehtetuks tunnistamine: 24.11.2014
Redaktsiooni kehtivus: 01.04.2013 - 24.11.2014 [RT IV, 29.03.2013, 3]
Tvk m 13.11.2014 nr 29 [RT IV, 21.11.2014, 14 - jõust. 24.11.2014]
Tallinn 21. märts 2013 nr 21
Määrus kehtestatakse ühistranspordiseaduse § 5 lg 1 p-de 9-11 ja lg 3, § 24 lg 2 p-de 3 ja 4, § 27 lg 1, § 281, § 29 lg 1 p 1 ja lg 3 ja § 52 lg 2 alusel.
Käesolev kord määrab kindlaks sõidusoodustuse saamise ja sõidu eest tasumise korra ning kehtestab Tallinna ühtse piletisüsteemi bussi-, trammi- ja trolliliinide sõidupiletite hinnad.
1) Tallinna ühtse piletisüsteemi ühistransport (edaspidi ühistransport) on avalik veoteenus, mida osutatakse Tallinna linnas bussi-, trammi- ja trolliliinidel. Tallinna ühissõidukites kehtib ühine sõiduõigust tõendav dokument ja e-piletisüsteem. Tallinna ühissõidukid on tähistatud Tallinna Transpordi logoga;
2) e-piletisüsteem on Tallinna ühtne piletisüsteem, mille kaudu saab osta elektroonilisi sõidupileteid veebikeskkonnast www.pilet.ee, müügipunktidest ja validaatori abil ning paberpileteid ühissõidukist. E-piletisüsteemis võib kasutada e-kaarti (edaspidi Ühiskaart) ning muid süsteemiga ühildatud kontaktivabu kaarte (näiteks õpilaspilet), mis vastavad raadiosageduslikku tuvastamist ehk RFID-tehnoloogiat toetavale standardile, või tulevikus lähikontaktiga andmesidekiibiga ehk NFC-mobiiltelefoni;
3) sõiduõigust tõendav dokument on sõidupilet või muu käesolevas määruses nimetatud sõiduõigust või sõidusoodustust tõendav dokument. Elektroonilise sõidupileti või sõiduõiguse olemasolu tõendatakse valideeritud Ühiskaardi või muu käesolevast määrusest tuleneva andmekandja abil. Sõidupilet on: ühe sõidu pilet, tunnipilet, päevapilet, ühispilet;
4) Ühiskaart on elektrooniline kontaktivaba isikustatud või isikustamata andmekandja sõiduõiguse tõendamiseks. Ühiskaart on seotud kontoga, kuhu saab laadida raha, millele saab osta sõidupileteid ja aktiveerida sõidusoodustusi. Ühiskaardil on Tallinna Transpordi logo. Isikustatud Ühiskaart kehtib ainult koos isikut tõendava dokumendiga;
5) validaator ehk e-komposter on ühissõidukis paiknev elektronseade, mille juurde Ühiskaardi asetamisel sõiduõigus valideeritakse. Sõiduõiguse olemasolust või puudumisest annab märku seadme ekraanile ilmuv tekst ja helisignaal;
6) valideerimine on validaatori abil sõiduõiguse kontrollimine, elektroonilise pileti ostmine või sõiduõiguse registreerimine igakordsel sisenemisel ühissõidukisse. Valideerimine on kohustuslik kõigile elektroonilise pileti kasutajatele ja sõidusoodustuse õigusega isikutele;
7) ühe sõidu pilet on juhi käest ostetud paberpilet, mis annab ühe sõidu õiguse;
8) tunnipilet on Ühiskaardi kontole laaditud raha eest ostetud sõidupilet, mis hakkab kehtima ostumomendist ehk esimesest valideerimisest ja kehtib piiramatu arv kordi viimase valideeritud sõidu lõpuni. Esimese ja viimase valideerimise ajavahe võib olla kuni 60 minutit;
9) päevapilet on sõidupilet, mis annab sõitjale õiguse kasutada ühistransporti määratud aja jooksul piiramatu arv kordi;
10) ühispilet Elektriraudtee AS-iga on e-pileti süsteemi kaudu ostetud sõidupilet, mis annab õiguse määratud aja jooksul kasutada Tallinna ühistranspordi- ja Harjumaa reisirongiteenust elektrifitseeritud raudteedel piiramatu arv kordi;
11) Tallinna-Harjumaa ühispilet on sõidupilet, mis annab õiguse kasutada Tallinna ühistranspordi- ja Harju maakonna avalike liinide teenust määratud aja jooksul piiramatu arv kordi;
12) isikut tõendav dokument on riigiasutuse väljastatud dokument, kuhu on kantud kasutaja nimi, sünniaeg või isikukood, foto või näokujutis ning allkiri või allkirjakujutis, kui seadus või selle alusel kehtestatud õigusakt ei määra kindlaks teisiti;
13) sotsiaalhoolekandeosakonna tõend on linna- või vallavalitsuse sotsiaalhoolekandeosakonna tõend sõidusoodustuse õiguse kohta või linna- või vallavalitsuse sotsiaalhoolekandeosakonna pitseriga väljavõte rahvastikuregistrist (isiku päring iseenda kohta rahvastikuregistrist). Isiku päring iseenda kohta rahvastikuregistrist toimub vastavalt rahvastikuregistri seaduse 12. peatükile. Isikul on õigus saada teavet oma alaealiste laste andmete kohta rahvastikuregistris. Laste andmete vaatamiseks peavad rahvastikuregistrisse olema kantud seosed laste ja vanemate vahel. Nimetatud seosed on olemas alates 1. jaanuarist 2002 sündinud laste ja vanemate andmete vahel. Varem sündinud laste ja vanemate andmete vahel võivad isikuseosed puududa ja nende laste andmeid vanemale päringu tulemusena ei kuvata;
14) ajateenija on kaitseväeteenistuse seaduse alusel ajateenistuskohustuse täitmisele kutsutud kaitseväekohustuslane;
15) laps on kuni 18-aastane isik või õpilane, kes õpib statsionaarses õppes või muus õppevormis põhikoolis, gümnaasiumis või põhikooli baasil kutseõppeasutuses kuni 19-aastaseks saamiseni, 19-aastaseks saamisel jooksva õppeaasta lõpuni;
16) pere on sotsiaalne üksus, mille koos elavad liikmed kuuluvad samasse leibkonda ja kelle elukoha andmed on Eesti rahvastikuregistrisse (edaspidi rahvastikuregister) kantud samal aadressil. Käesoleva määruse raames käsitatakse perena vähemalt ühte vanemat ja temaga koos elavaid lapsi;
17) tallinlane on isik, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Tallinn;
18) õpilane on isik, kes õpib statsionaarses õppes või muus õppevormis põhikoolis, gümnaasiumis või põhikooli baasil kutseõppeasutuses kuni 19-aastaseks saamiseni (kaasa arvatud);
19) Eesti hariduse infosüsteem (edaspidi EHIS) on riiklik register, mille alamregister sisaldab kõigi Eesti Vabariigis õppivate isikute (õpilased, üliõpilased) andmeid, kaasa arvatud Eesti Vabariigis õppivate välismaalaste andmeid. EHIS ei sisalda andmeid välismaal õppivate Eesti Vabariigi kodanike kohta;
20) Sotsiaalkindlustusameti infosüsteemis (edaspidi SKAIS) on andmed pensionäride kohta, kellele on määratud riiklik pension;
21) ühisliinid on Tallinna ja selle lähipiirkondade haldusterritooriume ühendavad maakonnaliinid (1A, 18, 20, 27, 30, 34A, 38).
3) päevapilet;
4) ühispilet Harjumaaga;
5) ühispilet Elektriraudtee AS-iga.
(2) Ühe sõidu piletid jagunevad järgmiselt:
(4) Päevapiletid jagunevad järgmiselt:
5) 30 päeva sooduspilet.
(5) 30 päeva ühispiletid Elektriraudtee AS-iga jagunevad järgmiselt:
3) 1. tsooni ekspressrongi ühispilet;
4) 1. tsooni ekspressrongi soodusühispilet;
5) 2. tsooni ühispilet;
6) 2. tsooni soodusühispilet;
7) 2. tsooni ekspressrongi ühispilet;
8) 2. tsooni ekspressrongi soodusühispilet;
9) 3. tsooni ühispilet;
10) 3. tsooni soodusühispilet;
11) 3. tsooni ekspressrongi ühispilet;
12) 3. tsooni ekspressrongi soodusühispilet;
13) 4. tsooni ühispilet;
14) 4. tsooni soodusühispilet;
15) 4. tsooni ekspressrongi ühispilet;
16) 4. tsooni ekspressrongi soodusühispilet.
(6) Tallinna-Harjumaa ühispiletid jagunevad järgmiselt:
1) Tallinna-Harjumaa 1. tsooni 30 päeva ühispilet;
2) Tallinna-Harjumaa 1.-2. tsooni 30 päeva ühispilet;
3) Tallinna-Harjumaa 1.-3. tsooni 30 päeva ühispilet;
4) Tallinna-Harjumaa 1.-5. tsooni 30 päeva ühispilet.
(1) Sõidupiletite hinnad
Ühiskaardi kontole laaditava raha eest*
1 päeva pilet (24 tundi)
3 päeva pilet (72 tundi)
5 päeva pilet (120 tundi)
* Tunnipileteid saab osta vaid sõidu valideerimisel Ühiskaardile laaditud raha eest.
** Soodushinnaga sõidupileteid saab osta vaid isikustatud Ühiskaardile. Isikustamata Ühiskaardile saab osta ainult täishinnaga sõidupileteid.
(2) Elektriraudtee sõidutsoonide jagunemise aluseks on Harju maavanema kehtestatud sõidutsoonid. Elektriraudtee AS-iga ühispiletite hinnad kehtestab Elektriraudtee AS vastavalt Tallinna Linnavalitsusega sõlmitud kokkuleppele.
(3) Tallinna-Harjumaa sõidutsoonid kehtestab Harju maavanem. Tallinna-Harjumaa sõidupiletite hinnad kehtestab Harju maavanem vastavalt Tallinna Linnavalitsusega sõlmitud kokkuleppele. Tallinna-Harjumaa 30 päeva ühispiletid jagunevad ühe ja mitme tsooni piletiteks.
§ 5. Sõidusoodustuse õigus ja sõidusoodustuse õigust tõendavad dokumendid
(1) Tasuta sõidu õigus on järgmistel isikutel allnimetatud dokumentide alusel:
1) eelkooliealine laps - dokumenti ei nõuta;
2) kuni kolmeaastase lapse saatja - dokumenti ei nõuta;
3) puudega laps ja tema saatja - Sotsiaalkindlustusameti väljastatud puuet tõendav dokument koos isikut tõendava dokumendi või õpilaspiletiga. Puudega isiku saatjalt dokumenti ei nõuta;
4) sügava puudega 16-aastane ja vanem isik ning tema saatja - Sotsiaalkindlustusameti väljastatud puuet tõendav dokument koos isikut tõendava dokumendiga. Puudega isiku saatjalt dokumenti ei nõuta;
5) sügava või raske nägemispuudega isik ja tema saatja - Sotsiaalkindlustusameti väljastatud puuet tõendav dokument koos isikut tõendava dokumendiga. Puudega isiku saatjalt dokumenti ei nõuta;
6) 65-aastane ja vanem isik, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Eesti Vabariik - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos Eesti Vabariigis väljastatud isikut tõendava dokumendiga või Eesti Vabariigis väljastatud isikut tõendav dokument;
11) Tallinna linnaosa valitsuse, linnaosa valitsuse hallatava asutuse või Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti hallatava asutuse hooldustöötaja tööülesannete täitmisel - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga;
12) Tallinna ühistranspordis sõitjateveo avaliku teenindamise lepingu alusel tegutseva veondusettevõtte töötaja - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga;
13) Tallinna Transpordiameti töötaja tööülesannete täitmisel - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga;
14) Tallinna Munitsipaalpolitsei Ameti töötaja tööülesannete täitmisel - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga;
15) tallinlasel - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga;
16) õpilasel, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Eesti Vabariik - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos Eesti Vabariigis väljastatud isikut tõendava dokumendiga või valideeritud, Eesti Vabariigis väljastatud õpilaspilet, mis vastab RFID-tehnoloogiat toetavale standardile või valideeritud isikustatud Ühiskaart koos Eesti Vabariigis väljastatud õpilaspiletiga või sellega võrdsustatud ISIC Scholari kaardiga, valideeritud ISIC Scholari kaart.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 15 nimetatud tasuta sõidu õiguse saamiseks on tallinlasel kohustus igal ühissõidukisse sisenemisel sõit isikustatud Ühiskaardiga valideerida. Tasuta sõidu õigus valideeritud isikustatud Ühiskaardil kehtib ainult koos isikut tõendava dokumendiga. Isiku rahvastikuregistrijärgset elukohta kontrollitakse üks kord kuus. Kui isik registreerib end aadressil, mis ei asu Tallinnas, muutub sõidusoodustus kehtetuks.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 6, 15 ja 16 nimetatud isikute tasuta sõidu õigus aktiveerub Ühiskaardi isikustamisel.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 7-9 ja 11-14 märgitud isikud saavad valideeritud isikustatud Ühiskaardiga tasuta sõidu õigust tõendada vaid juhul, kui sõitja andmed on esitatud Tallinna linnaosa sotsiaalhoolekandeosakonnale või Tallinna Transpordiametile.
(5) Ühe sõidu sooduspileti kasutamise õigus sõltumata elukohast on järgmistel isikutel allnimetatud dokumentide alusel:
1) õpilane, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Eesti Vabariik - ISIC Scholari kaart;
2) üliõpilane - Eesti Vabariigis väljastatud üliõpilaspilet, ISIC Studenti kaart või Swedbanki Tudengikaart;
4) raske või keskmise puudega 16-aastane ja vanem isik - Sotsiaalkindlustusameti väljastatud puuet tõendav dokument koos isikut tõendava dokumendiga;
5) kolme ja enama lapsega pere vanem (v.a tallinlased) - kohaliku omavalitsuse sotsiaalhoolekandeosakonna tõend koos isikut tõendava dokumendiga.
(6) Soodustunnipileti, sooduspäevapileti ja soodusühispileti Elektriraudtee AS-iga kasutamise õigus sõltumata elukohast on järgmistel isikutel allnimetatud dokumentide alusel:
1) üliõpilane - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga või valideeritud Eesti Vabariigis väljastatud üliõpilaspilet või sellega võrdsustatud valideeritud ISIC Studenti kaart või valideeritud Swedbanki Tudengikaart;
2) pensionär - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga;
3) raske või keskmise puudega 16-aastane või vanem isik - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga ja Sotsiaalkindlustusameti väljastatud puuet tõendav dokument koos isikut tõendava dokumendiga;
4) kolme ja enama lapsega pere vanem (v.a tallinlased) - valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga ja kohaliku omavalitsuse sotsiaalhoolekandeosakonna tõend.
(8) Kolme ja enama lapsega pere lapse vanema ning raske või keskmise puudega 16-aastasel ja vanemal isikul isikustatud Ühiskaardi põhiseks sõidusoodustuse saamiseks tuleb Ühiskaart isikustada sooduskaardina müügipunktis või teha veebikeskkonnas www.pilet.ee märge lahtrisse „Olen sooduspiletiga sõitja ja tõendan sõidusoodustuse õigust soodustust tõendava dokumendiga”.
(9) Käesoleva paragrahvi lõike 6 punktides 1 ja 2 märgitud isik saab valideeritud isikustatud Ühiskaardiga sõidusoodustuse õigust tõendada vaid juhul, kui sõitja andmed on olemas EHISes või SKAISis.
(10) Soodustuse tõendamisel Eesti Vabariigi üliõpilaspileti, ISIC Studenti kaardi või Swedbanki Tudengikaardiga, tuleb Ühiskaart isikustada sooduskaardina müügipunktis või teha veebikeskkonnas www.pilet.ee märge lahtrisse „Olen sooduspiletiga sõitja ja tõendan sõidusoodustuse õigust soodustust tõendava dokumendiga”.
(11) Sõiduõiguse tõendamiseks tuleb esitada kontrolörile valideeritud Ühiskaart ja sõidusoodustust tõendav dokument (v.a juhul, kui soodustus on müümisel registrist kontrollitud, mida näitab info müügikanalis). Isikustatud valideeritud Ühiskaart kehtib ainult koos isikut tõendava dokumendiga.
(12) Sõitja on kohustatud igal sisenemisel ühissõidukisse sõidusoodustuse Ühiskaardiga valideerima. Teistkordsel järjestikusel valideerimisel kuvatakse validaatori ekraanil sõidupileti või sõidusoodustuse kehtivus ja/või raha jääk.
1) omama ja kaasas kandma ühissõiduki kasutamiseks sõiduõigust tõendavat dokumenti, valideeritud Ühiskaarti või muud e-piletisüsteemiga ühilduvat andmekandjat;
2) igal sisenemisel ühissõidukisse sõiduõiguse valideerima Ühiskaardiga. Ühiskaardile ostetud sõidupilet ja kantud sõidusoodustus annab sõiduõiguse pärast valideerimist;
3) kontrollima valideerimise õnnestumist, millest annab märku helisignaal ja seadme ekraanil ilmuv tekst sõiduõiguse olemasolu kohta. Ühiskaardi kontol olev sõidupilet või sõidusoodustus annab sõiduõiguse pärast valideerimist.
§ 7. Müügikanalid
(1) Sõidupiletite eelmüük ja Ühiskaardi kontole raha laadimine toimub:
1) müügipunktis;
2) telefonioperaatori vahendusel;
3) veebikeskkonnas www.pilet.ee.
(2) Ühissõiduki juhilt saab sularaha eest osta ühe sõidu pileti.
(3) Ühissõidukis saab validaatori kaudu Ühiskaardi kontole laaditud raha eest osta sõidupileti.
(1) Soodushinnaga sõidupileteid saab osta vaid isikustatud Ühiskaardi kontole.
(2) Isikustamata Ühiskaardi kontole saab osta ainult täishinnaga sõidupileteid.
(3) Ühiskaardi kontole laaditud raha eest on võimalik osta valideerimisel ühe tunni pileteid korraga kuni kuuele isikule ehk viis lisapiletit. Esmalt tuleb valideerida Ühiskaardiga validaatori ees Ühiskaarti viibutades ühe tunni pilet, seejärel valida noolega vajalik lisapiletite arv, kinnitada lisapiletite arv vajutades nuppu „OK” ning seejärel valideerida Ühiskaardiga lisapiletite ost. Lisapiletid on täishinnaga piletid. Kui Ühiskaart on isikustatud ja Ühiskaardi omanikul on kas tasuta või soodussõidu õigus, siis lisapiletid müüakse täishinnaga. Lisapiletid kehtivad koos Ühiskaardiga, millega piletid osteti.
(4) Kui kalendripäeva jooksul ostetud tunnipiletite maksumus ületab ühe päeva pileti maksumuse, siis arvestatakse sõitja tunnipiletid ümber ühe päeva piletiks. Ühe päeva pileti automaatseks ümberarvestamiseks peab Ühiskaardi kontole olema laaditud vähemalt ühe päeva pileti hind. Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud lisapileteid päevapiletiks ümber ei arvestata.
(5) Ühiskaardile ostetud 30 päeva pilet hakkab kehtima ostumomendil või määratud kuupäevast ja kehtib 30 päeva jooksul kuni viimase päeva lõpuni kella 23.59-ni. 30 päeva pilet annab sõidu õiguse pärast igakordset sõidu valideerimist ühissõidukisse sisenemisel.
(6) Ühiskaardile ostetud 1, 3, 5 või 30 päeva pilet hakkab kehtima ostuhetkel või määratud kuupäeval.
(7) Ühiskaardi valideerimisel kontrollib piletimüügisüsteem kehtiva sõidupileti ja sõidusoodustuse olemasolu. Kui sõitja Ühiskaardi kontol ei ole sõidupiletit ega sõidusoodustust, kuid sinna on laaditud raha, müüakse valideerimisel sõitjale ühe tunni pilet. Kui Ühiskaardi kontol ei ole piisavalt raha, ei ole sõidupiletit ega sõidusoodustust, tuleb ühissõiduki juhilt osta ühe sõidu pilet. Teistkordsel järjestikusel valideerimisel kuvatakse validaatori ekraanil sõidupileti või sõidusoodustuse kehtivus ja/või raha jääk.
(8) Ühe sõidu pileteid müüakse ühissõidukist sularaha eest. Ühe sõidu pileti ostmiseks ühissõidukist sisenetakse ühissõidukisse esiuksest. Ühe sõidu piletit ei valideerita. Sõitja peab ühe sõidu pileti hoidma alles sõidu lõpuni. Ühe sõidu pilet kehtib sõidukis, kus pilet osteti, sõidu lõpuni.
(9) Ühisliinidel kehtivad liini algpunktist lõpp-punktini käesolevas määruses nimetatud sõidupiletid ja -soodustused.
§ 9. Sõidupileti kehtivus ärajäänud, hilinenud või katkenud liiniveo korral
(1) Kui liinivedu jääb ära, hilineb või katkeb ühissõiduki rikke korral liinil või muul vedajast oleneval põhjusel, kehtib sõitja ostetud sõiduõigus sihtpunkti jõudmiseks teistes Tallinna ühtse piletisüsteemi ühissõidukites samal liikumisteel.
(2) Sõidupileteid tagasi ei osteta ja ümber ei vahetata. Sõitmata osa eest sõidupileti kehtivusaega ei pikendata ja sõidupileti hinda ei hüvitata.
(3) Ärajäänud, hilinenud või katkenud liiniveo tõttu sõitjale tekkinud kahju ei hüvitata.
§ 10. Ühiskaardi kehtivus, soetamine ja isikustamine
(1) Isikustatud valideeritud Ühiskaart kehtib ainult koos isikut tõendava dokumendiga.
(2) Ühiskaart ei ole sõidupilet ega muu sõiduõigust tõendav dokument.
(3) Ühiskaarti saab osta müügipunktidest hinnaga 2 eurot.
(4) Isikustatud Ühiskaart on seotud rahvastikuregistris oleva isiku isikukoodiga ja võimaldab saada sõidusoodustust.
(5) Ühiskaardi isikustamine müügipunktis maksab 1 euro. Veebikeskkonnas www.pilet.ee ja Tallinna Linnavalitsuse teenindussaalis saab Ühiskaardi isikustada tasuta.
(6) Ühiskaardi kontole saab laadida raha ja sõidupileti tooteid ning aktiveerida sõidusoodustusi.
(7) Uue Ühiskaardi isikustamisel kanduvad vana isikustatud Ühiskaardi kontol olevad sõidupiletid ja raha jääk üle uuele isikustatud Ühiskaardile.
(8) Isikustatud Ühiskaardi kontole ostetud sõidupilet kehtib ainult koos isikut tõendava dokumendiga.
(9) Tallinna Linnavalitsus võib vajaduse korral otsustada teatud sõitjate kategooriatele tasuta Ühiskaartide väljastamise.
§ 11. Ühiskaardi tagastamine
(1) Ühiskaarti on võimalik tagastada Ühendatud Piletite AS-ile, kes maksab Ühiskaardi tagastajale 2 eurot. Füüsiliselt rikutud Ühiskaarti ei saa tagastada.
(2) E-piletisüsteemi kaudu ostetud ja Tallinna Transpordi logoga Ühiskaarti on võimalik tagastada kuue kuu jooksul pärast esimest valideerimist Ühendatud Piletite AS-ile.
(3) Tasuta väljastatud Ühiskaarti ei saa tagastada.
§ 12. Ühiskaardi konto
(1) Ühiskaardi kontole saab laadida raha ja sõidupileteid ning aktiveerida sõidusoodustusi.
(2) Ühiskaardi kontol olevat rahajääki saab kontrollida kaarti valideerides või veebikeskkonnas www.pilet.ee.
(3) Ühiskaardi kontol oleva rahajäägi tagastab Ühendatud Piletite AS sõitjale taotluse alusel.
SÕIDUÕIGUSE KONTROLLIMINE
§ 13. Sõiduõiguse kontrollimine
(1) Sõiduõigust kontrollivad asjaomase õigusega ametiisikud.
(2) Sõitja on kohustatud esitama kontrolliõigusega ametiisiku esimesel nõudmisel sõidupileti, valideeritud Ühiskaardi või muu sõiduõigust tõendava dokumendi.
Tallinna Linnavolikogu 20. septembri 2012 määrus nr 22 „Tallinna ühistranspordis sõidu eest tasumise kord ja sõidupiletite hinnad” ja 27. jaanuari 2000 määrus nr 3 „Sõidu eest tasumise korra kehtestamine Tallinna ühistranspordis ühtsesse piletisüsteemi kuuluvatel liinidel” tunnistatakse kehtetuks.
(1) 30 päeva pileteid on võimalik ette osta kuni kolmeks järjestikuseks ajavahemikuks.
(2) Soetatud 30 päeva pilet peab kehtima hakkama hiljemalt 70 päeva jooksul ostuhetkest.
(3) ID-pileti süsteemi päevapiletid kehtivad kehtivusaja lõpuni ning tunnipiletid kehtivad kuni 30. juunini 2013.
(4) Ostetud pileteid tagasi ei osteta, ümber ei vahetata ning sõitmata osa eest sõidupileti kehtivusaega ei pikendata ega raha ei tagastata.


Lääne-Saare valla eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise ja täitmise kord – Riigi Teataja
Lääne-Saare valla eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise ja täitmise kord
Lääne-Saare valla eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise ja täitmise kord - sisukord
§ 2 Eelarve ülesehitus ja liigendus
§ 3 Valla eelarvestrateegia
§ 4 Eelarveprojekti koostamise põhimõtted
§ 5 Eelarveprojekti menetlus ja vastuvõtmine volikogus
§ 6 Eelarve täitmine
§ 7 Lisaeelarve ja eelarve muutmine
§ 8 Reservfond
§ 10 Eelarve täitmise arvestus ja aruandlus
RT IV, 22.09.2016, 40
Vastu võetud 14.01.2015 nr 8
RT IV, 27.01.2015, 13
14.09.2016 RT IV, 22.09.2016, 22 25.09.2016
(1) Lääne-Saare valla eelarve (edaspidi eelarve) koostamise, vastuvõtmise ja täitmise kord (edaspidi kord) sätestab Lääne-Saare valla eelarve ülesehituse, eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise ja täitmise korra ning seda rakendatakse koos kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse ning teiste eelarvet reguleerivate õigusaktidega.
(2) Kord on täitmiseks kohustuslik vallavalitsuse hallatavatele asutustele.
(3) Käesoleva korra mõttes vaadeldakse ametiasutusena ka vallavalitsuse osakondi.
1) eelarve – eelarveaasta põhitegevuse tulude, põhitegevuse kulude, investeerimistegevuse, finantseerimistegevuse ja likviidsete varade muutuste plaan koos täiendavate nõuete, volituste ja informatsiooniga, mis on aluseks vastava aasta tegevuste finantseerimisele;
3) sissetulekud – põhitegevuse tulud (maksutulud, tulud kaupade ja teenuste müügist, saadavad toetused, muud tegevustulud), materiaalse põhivara müügitulu, põhivara soetuseks saadav sihtfinantseerimine, finantstulud, laenude võtmine;
4) väljaminekud – põhitegevuse kulud (antavad toetused, muud tegevuskulud), põhivara, osaluste ja muude aktsiate või osade soetus, põhivara soetuseks antav sihtfinantseerimine, finantskulud, võetud laenude tagasimaksed;
6) kohaliku omavalitsusüksuse arvestusüksus – kohaliku omavalitsuse üksus ja temast sõltuv üksus;
7) sõltuv üksus – raamatupidamise seaduse mõistes kohaliku omavalitsuse üksuse otsese või kaudse valitseva mõju all olev üksus, kes on saanud kohaliku omavalitsuse üksuselt, riigilt, muult avalik-õiguslikult juriidiliselt isikult või eelnimetatud isikute valitseva mõju all olevatelt üksustelt üle poole tuludest või kes on saanud toetust ja renditulu kohaliku omavalitsuse üksustelt ja nende valitseva mõju all olevatelt üksustelt rohkem kui 10 protsenti vastava aasta põhitegevuse tuludest.
§ 2. Eelarve ülesehitus ja liigendus
(1) Eelarve sisuks on vallale laekuvate sissetulekute ning nende arvel valla ülesannete täitmiseks ettenähtud väljaminekute määratlemine vastavalt valla põhimäärusele, arengukavale ja teistele õigusaktidele.
(2) Eelarve koostatakse üheks eelarveaastaks. Eelarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
(3) Eelarve koosneb osadest ning on tekkepõhine
[RT IV, 22.09.2016, 22 - jõust. 25.09.2016]
(4) Eelarve osad on
(5) Põhitegevuse tulud on:
(6) Põhitegevuse kulud on:
(7) Investeerimistegevus on:
9) finantstulud ja finantskulud.
(8) Finantseerimistegevus on:
(9) Likviidsete varade muutus on:
[Kehtetu - RT IV, 22.09.2016, 22 - jõust. 25.09.2016]
(11) Põhitegevuse tulude eelarveosa kogusumma ja põhitegevuse kulude eelarveosa kogusumma vahet, millele on liidetud investeerimistegevuse eelarveosa kogusumma, nimetatakse eelarve tulemiks. Eelarve tulem peab võrduma likviidsete varade muutuse eelarveosa kogusumma ja finantseerimistegevuse eelarveosa kogusumma vahega.
(12) Eelarve on tasakaalus, kui eelarve tulem võrdub nulliga.
(13) Eelarve on ülejäägis, kui eelarve tulem on positiivne.
(14) Eelarve on puudujäägis, kui eelarve tulem on negatiivne.
§ 3. Valla eelarvestrateegia
(3) Valla eelarvestrateegias esitatakse:
(4) Vallavalitsus esitab eelarvestrateegia eelnõu vallavolikogule hiljemalt 15. septembriks.
§ 4. Eelarveprojekti koostamise põhimõtted
(1) Arvestades valla arengukava kehtestab vallavalitsus eelarveprojekti koostamise ajakava, tingimused ja vormid.
(2) Vallavalitsuse ametid ja vallavalitsusest sõltuvad üksused (edaspidi valla asutused) esitavad vallavalitsusele oma tulude laekumise projekti koos finantseerimisvajadustega majandusliku sisu lõikes koos seletuskirjaga kulude põhjenduse, otstarbekuse ja seadustele vastavuse kohta eelarveaastale eelneva aasta 01. augustiks. Samaks tähtajaks esitab arengu- ja eelarvekomisjon oma eelarve projekti volikogu komisjonide poolsete taotlustega
(3) Kui eelarveprojektis nähakse ette kulutusi alustatavale ehitusele või programmidele, lisatakse eelarve projektile arvestused ja põhjendused nende kulude üldsumma ja jaotuse kohta kõigi tulevaste eelarveaastate lõikes. Alustatava ehituse puhul lisatakse ka arvestused valmiva ehituse sisustamise ja majandamise kulude kohta.
(4) Riigilt ja teistelt juriidilistelt isikutelt kavandatavad sihtotstarbelised eraldised suunatakse eraldaja poolt määratud kuludeks.
(5) Teised juriidilised ja füüsilisest isikust ettevõtjad saavad esitada taotlusi vallaeelarvest toetuse saamiseks hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 01.oktoobriks.
(6) Eelarveprojektile lisatakse täiendavalt seaduses ettenähtule ka ülevaade laenude võtmise piirmäära ja laenude võtmise võimalustest lähtuvalt kehtivatest õigusaktidest.
(7) Esitatud eelarveprojektide läbivaatamisel kontrollib vallavalitsus koos arengu- ja eelarvekomisjoniga eelseisvaks eelarveaastaks kulutuste arvestamise õigsust, nende vastavust seadustele, hindab alaeelarvete projektidesse lülitatud kulude otstarbekust ning vajadusel korrigeerib seda lähtudes vallaeelarve tulude prognoosist
§ 5. Eelarveprojekti menetlus ja vastuvõtmine volikogus
(1) Vallavalitsuse koostatud eelarveprojekt esitatakse volikogule hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 1. detsembriks. Eelarveprojektile lisatakse seletuskiri tulude prognoosi ja kulude põhjenduse kohta. Eelarve projekt avalikustatakse elektrooniliselt valla koduleheküljel.
(2) Eelarve menetlemise juhtkomisjoniks on volikogu arengu- ja eelarvekomisjon.
(3) Volikogu komisjonid ja volikogu liikmed esitavad parandusettepanekud arengu- ja eelarvekomisjonile kirjalikult kahe nädala jooksul pärast eelarve esimest lugemist.
(4) Eelarveprojekti muutmise ettepanekule, mis tingib nendes ettenähtud tulude vähendamise, kulude suurendamise või kulude ümberjaotamise, tuleb algatajal lisada rahalised arvestused, mis näitavad ära kulude katteks vajalikud tuluallikad.
(5) Arengu- ja eelarvekomisjon süstematiseerib esitatud ettepanekud ning esitab need vallavalitsusele kümne päeva jooksul pärast parandusettepanekute esitamise tähtaega.
(6) Vallavalitsus viib eelarveprojekti sisse tehtud ja põhjendatud parandused ning esitab eelarve projekti volikogu istungile II lugemiseks.
(7) Valla eelarve vastuvõtmiseks korraldatakse volikogu istungitel vähemalt kaks lugemist. Pärast teist lugemist ei saa parandusettepanekuid esitada.
(8) Eelarve võtab vastu volikogu seaduses ja valla põhimäärusega sätestatud korras.
§ 6. Eelarve täitmine
(1) Eelarve täitmine on sissetulekute kogumine, väljaminekute tegemine ning tehingud varade ja kohustustega, samuti nende kohta arvestuse pidamine vastavuses eelarve koostamisel kasutatud arvestuspõhimõtetega. Eelarve täitmist korraldab vallavalitsus.
(2) Asutuse juhil ja teistel alaeelarvete eest vastutavatel isikutel on õigus võtta rahalisi väljaminekuid nõudvaid kohustusi ainult neile eelarves selleks ette nähtud kulude piires.
(3) Kui eelarve ei ole eelarveaasta alguseks vastu võetud, võib kuni eelarve vastuvõtmiseni teha alanud eelarveaasta igas kuus väljaminekuid ühe kaheteistkümnendiku ulatuses eelmise aasta eelarve vastavatest väljaminekutest, kui need on kavandatud alanud eelarveaasta eelarve eelnõus vähemalt samas mahus.
(4) Kui alanud eelarveaasta eelarve eelnõus on väljaminekuid kavandatud väiksemas mahus võrreldes eelmise aasta eelarve vastavate väljaminekutega, võib vallavalitsus teha neid väljaminekud ühe kaheteistkümnendiku ulatuses alanud eelarveaasta eelarve eelnõus kavandatust.
2) enne eelarveaasta algust kohustuste täitmiseks sõlmitud lepingust;
(6) Eelarves vallavolikogu määratud ja vallavalitsuse jaotatud vahendeid võib kasutada üksnes ettenähtud otstarbeks, kusjuures nende suurust ja sihtotstarvet võib muuta vaid eelarve muutmisega.
(7) Põhitegevuse kulude ja investeerimistegevuse eelarveosade täitmisel võib üht täita samas mahus rohkem, kui teine eelarveosa jääb täitmata, kui see on põhjustatud hangete korraldamise järel selgunud tingimustest, mille tõttu planeeritud tehing klassifitseeritakse eelarve täitmisel tulenevalt põhivara arvelevõtmise reeglitest teisiti, kui eelarves oli ette nähtud
(8) Valla asutuste eelarved majandusliku sisu järgi kinnitatakse vallavalitsuse poolt kahe nädala jooksul pärast eelarve vastuvõtmist volikogus.
(9) Eelarve täitmise eest vastutavad vallavanema käskkirjaga kinnitatud isikud ja valla asutuse juhid avaliku teenistuse seaduses, tööseadusandluses ja teistes seadustes kehtestatud korras
(10) Vallavalitsus esitab volikogule ülevaate eelarve jooksvast täitmisest vähemalt kaks korda eelarveaasta jooksul.
§ 7. Lisaeelarve ja eelarve muutmine
(1) Eelarveaasta jooksul võib eelarvet muuta lisaeelarvega. Vallavalitsus koostab lisaeelarve ja esitab selle volikogule.
(2) Lisaeelarve projekti esitab vallavalitsus volikogule ja sellele lisatakse:
1) põhjendused täiendavate kulude vajaduste kohta;
2) andmed lisatulude ja säästude kohta, millega lisakulud kaetakse.
(3) Riigieelarvest ja teistest allikatest eelarveaasta jooksul täiendavalt eraldatud sihtotstarbeliste eraldiste saamisel võib vallavalitsus neid kasutada vastavalt sihtotstarbelistele kuludele. Lisaeelarve koostamisel või eelarve muutmisel tuleb laekunud sihtotstarbelised tulud ja vastavad kulud lisada eelarvesse
(4) Valla asutustele kinnitatud eelarve muudatuste taotlused esitab asutuse juht koos põhjendustega vallavalitsusele vajaduse ilmnemisel, kuid mitte hiljem kuid 15. oktoober. Vallavalitsus vaatab taotluse läbi ning otsustab vajaduse korral eelarvesse vastava muudatuse tegemise.
(5) Eelarve tulude alalaekumise või viibimise korral on vallavalitsusel õigus piirata iga valla asutuse eelarves ettenähtud kulude tegemist ja vajadusel esitada volikogule negatiivne lisaeelarve.
(6) Lisaeelarvet menetletakse vähemalt ühel vallavolikogu istungil, kahel lugemisel.
§ 8. Reservfond
(1) Reservfondi suuruse kinnitab vallavolikogu eelarve vastuvõtmisega. Reservfondi suurus on vähemalt 1% eelarveaastaks planeeritavatest tegevustuludest.
(2) Reservfondi suurust võib eelarveaasta jooksul muuta eelarve muutmise teel.
(3) Reservfondi vahendite kasutamist reguleerib vallavolikogu kinnitatud reservfondi käsutamise tingimused ja kord.
2) valla vara sihipärane kasutamine;
§ 10. Eelarve täitmise arvestus ja aruandlus
(1) Eelarve täitmise aruanne peab vastama kinnitatud eelarve liigendusele.
(2) Eelarve täitmist korraldab vallavalitsus.
(3) Vallavalitsus esitab Rahandusministeeriumile andmed eelarve, lisaeelarve ja eelarve täitmise kohta nende poolt määratud tähtajaks.
(4) Majandusaasta aruande koostamisel lähtutakse raamatupidamise seaduses sätestatud põhimõtetest ja kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses sätestatud erisustest.
(5) Majandusaasta aruande koostab ja kiidab heaks vallavalitsus.
(6) Majandusaasta aruande osad on:
2) raamatupidamise aastaaruanne.
(7) Enne majandusaasta aruande kinnitamist vallavolikogus vaatab revisjonikomisjon volikogule esitatud majandusaasta aruande läbi ja koostab selle kohta kirjaliku aruande, mis esitatakse volikogule. Aruandes avaldab revisjonikomisjon, kas ta toetab vallavalitsuse koostatud majandusaasta aruande kinnitamist.
(8) Vallavalitsus esitab heakskiidetud ja allkirjastatud majandusaasta aruande volikogule kinnitamiseks hiljemalt 31. maiks.
(9) Vallavolikogu kinnitab majandusaasta aruande hiljemalt 30. juuniks otsusega.
(10) Majandusaasta aruanne avalikustatakse seaduses sätestatud korras.
(1) -(3) [Käesolevast tekstist välja jäetud]