§ 8 Biolagunevate köögi- ja söögijäätmete ning aia- ja haljastujäätmete kogumine
§ 9 Biolagunevate köögi- ja söögijäätmete ning haljastusjäätmete kompostimisnõuded
§ 10 Probleemtoodete ja nendest tekkinud jäätmete kogumine
§ 11 Ohtlike jäätmete kogumine
§ 12 Pakendijäätmete kogumise nõuded
§ 13 Tagatisrahaga pakendite vastuvõtmise nõuded
§ 14 Jäätmekäitlus kalmistutel
§ 15 Jäätmekäitlus avalikel üritustel
§ 16 Jäätmekäitlus avalikes randades
§ 17 Vedamise sagedus ja aeg
§ 18 Jäätmete vedamine ja kõrvaldamine
4 Nõuded jäätmemahutile, selle asukohale ja juurdepääsuteele ning jäätmeveokile
§ 19 Nõuded jäätmete jäätmemahutile
§ 20 Nõuded jäätmete kogumismahuti asukohale ja juurdepääsuteele
§ 21 Ühismahuti kasutamise nõuded
§ 22 Nõuded jäätmeveokile
§ 23 Korraldatud jäätmeveo ulatus
§ 24 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid
§ 25 Korraldatud jäätmeveo piirkond
§ 26 Teenuste kontsessioon
§ 27 Vedajale makstava jäätmeveo teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord
§ 29 Jäätmeveo kontsessioonilepingu ennetähtaegne lõpetamine
§ 30 Avalikkuse teavitamine
§ 31 Jäätmekäitluslepingud
§ 32 Jäätmeveo sagedus
§ 33 Jäätmevaldaja erandkorras vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest
§ 34 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumine
§ 35 Jäätmemahutite tühjendamine
6 Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded
§ 36 Jäätmekäitluskohad
7 Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise kord
§ 38 Ehitusjäätmed
§ 39 Ehitusjäätmete valdaja kohustused jäätmekäitlusel
§ 40 Mitteohtlike ehitusjäätmete käitlemine
§ 41 Ohtlike ehitusjäätmete käitlemine
8 Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemise kord
§ 42 Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmekäitlus
§ 43 Tervishoiuasutuse olmejäätmete käitlemise nõuded
§ 44 Bioloogilised jäätmed
§ 45 Teravad ja torkivad jäätmed
§ 46 Nakkusohtlikud jäätmed
§ 47 Mikrobioloogia ja viroloogia laboratooriumide jäätmed
§ 48 Radioaktiivsed jäätmed
§ 49 Ravimijäätmed
§ 50 Elavhõbedajäätmed
§ 51 Kemikaalide jäätmed
§ 52 Tehnilised nõuded tervishoiuasutuse jäätmehoidlale
§ 53 Järelevalve
RT IV, 07.06.2019, 10
Vastu võetud 31.05.2019 nr 85
, § 8 lg 2 ja § 15 lg 2 rakendatakse alates 01.01.2020.
(3) Teavet Valga valla haldusterritooriumil asuvate pakendipunktide, kogumispunktide, jäätmejaamade ning korraldatud jäätmeveo ja jäätmekäitlejate kohta saab kohaliku omavalitsuse veebilehelt www.valga.ee
3) jäätmekäitluskoht - tehniliselt varustatud rajatis või ehitis jäätmete kogumiseks, taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.
12) jäätmete vedaja – jäätmekäitleja, kellele kohalik omavalitsus on riigihanke tulemusena andnud teenuste kontsessiooni korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamiseks Valga valla haldusterritooriumil.
(5) Jäätmete põletamine on keelatud, välja arvatud jäätmevaldaja enda tegevuse käigustekkinud kuivade aia- ja haljastusjäätmete (oksad), immutamata ja värvimata puidu ning kiletamata paberi ja kartongi põletamine. Sealjuures tuleb kiletamata paberi ja kartongi põletamisele võimalusel eelistada nende liigiti kogumist ja taaskasutuseks üle andmist. Okste põletamisele tuleb eelistada kompostimist. Juhul, kui kompostimise võimalused puuduvad, on lubatud okste põletamine jäätmevaldaja kinnistul aastaringselt v.a kui on kehtestatud tuletegemise keeld ning tuulevaikse ilmaga naabreid mittehäirival viisil. Tule tegemise koht peab vastama siseministri 30.08.2010 määruse nr 40 ”Küttekoldevälise tule tegemise ja grillimise kohale esitatavad nõuded” nõuetele.
1) sortima ja liigiti koguma enda valduses olevaid jäätmeid vastavalt käesoleva eeskirja nõuetele ja paigutama need vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud mahutisse;
2) korraldama jäätmete üleandmise asjakohast jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale või taaskasutama või kõrvaldama jäätmed vastavalt kehtivatele nõuetele;
4) koristama oma kinnistul või sinna toodud jäätmed juhul, kui ei suudeta tuvastada jäätmete tekitajat;
5) mitte sõlmima jäätmekäitluslepingut ega andma jäätmeid üle isikule, kellel puudub jäätmeluba või kes ei ole nõuetekohaselt registreeritud jäätmete vedamiseks. Kui jäätmed antakse üle selliseks käitlemiseks, milleks jäätmeluba vaja ei ole, peab jäätmeid üleandev isik olema veendunud, et vastuvõtja on pädev jäätmeid käitlema ning tal on selleks asjakohased tehnilised ja keskkonnakaitselised vahendid;
6) paigaldama ja kasutama piisavas koguses ja suuruses kogumismahuteid segaolmejäätmete, ehitus- ja lammutusjäätmete ning liigiti kogutavate taaskasutatavate jäätmeliikide kogumiseks või kasutama jäätmekäitluslepingu alusel ühismahuteid. Jäätmevaldajad, kes soovivad kasutada ühist kogumismahutit, taotlevad selleks omavalitsuselt loa;
7) tagama mahuti kättesaadavuse jäätmevedajale veopäeval. Jäätmemahuti peab veopäeval asuma jäätmevedajale nähtaval kohal;
8) hoidma kogumismahuteid tervena ja puhtana ning neid vajadusel pesema. Kogumismahutite korrashoiu ja puhtuse eest vastutab jäätmevaldaja, kui jäätmekäitluslepinguga ei sätesta teisiti;
9) hoidma jäätmeid selliselt, et need ei levitaks haisu ja ei põhjustaks ohtu tervisele, varale ega keskkonnale;
(2) Juriidilisest isikust jäätmevaldaja (sh korteriühistu, kinnisvarahalduse ja -hooldusega tegelev ettevõtja) on täiendavalt kohustatud:
1) teavitama oma hallatava hoone elanikke või oma ettevõtte töötajaid Valga valla jäätmehoolduseeskirja nõuetest.
2) säilitama kahe aasta jooksul dokumendid, mis tõendavad jäätmete nõuetekohast käitlemist või üleandmist jäätmekäitlejale ning esitama need dokumendid või vastava lepingu Valga Vallavalitsuse ametniku nõudel kontrollimiseks;
3) Valga Vallavalitsuse nõudmisel esitama dokumendi, mis käsitleb tema tegevusega seotud jäätmehooldust;
5) kaubandusettevõtted, ametiasutused ja teenindusettevõtted on kohustatud vähemalt lahtioleku ajaks paigaldama olmejäätmete mahutid hoone sissepääsude juurde, mille õigeaegse tühjendamise ja ümbruse korrashoiu eest vastutab ettevõte või asutus ise.
(1) Olmejäätmete sortimisel tekkekohas (kodus, kontoris jm) tuleb liigiti koguda vähemalt järgmised jäätmeliigid (jäätmenimistu jäätmeliikide või alajaotiste koodid):
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut kohaldatakse ka kaubanduses, tööstuses, ametiasutustes ja mujal tekkinud kodumajapidamise jäätmetega samalaadsete jäätmete kohta, mis vastavad jäätmeseaduse §-s 7 esitatud olmejäätmete mõistele.
(3) Jäätmete kogumisel tuleb vältida nende segunemist muude, näiteks tootmistegevuses tekkinud jäätmetega, mida ei hõlma jäätmenimistu jaotis 20, ning olmejäätmete üleandmist jäätmekäitlejale segatult muude jäätmetega.
(4) Liigiti kogutud jäätmeid ei tohi segada teiste jäätmete ega muude materjalidega, millel on liigiti kogutud jäätmetest erinevad omadused. Liigiti kogutud jäätmete segamise keeld rakendub ka jäätmete vedajale.
(5) Tekkivad jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, tuleb paigutada vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud mahutisse, mis asub samal kinnistul või krundil, või vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud ühistesse kogumismahutitesse, mida kasutatakse jäätmekäitluslepingu alusel või viima need jäätmejaama.
(6) Plastijäätmed (nt plastist mänguasjad, kelgud, kausid, vannid jms, mitte plastpakendid) tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja viia jäätmejaama või anda üle vastavat õigust omavale isikule.
(7) Metallijäätmed (nt plekid, vihmavee torud, redelid, metallist nõud, kausid, käärid ja muud metallist valmistatud tooted) tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja viia jäätmejaama või anda üle vastavat õigust omavale isikule. Metallijäätmete kokkuostmisel tuleb järgida jäätmeseaduse paragrahvis 105 sätestatud eritingimusi.
(8) Klaasijäätmed (nt. klaasist lambikuplid, klaasnõud, jms, aga mitte klaaspakendid) tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja viia jäätmejaama või anda üle vastavat õigust omavale isikule. Korduskasutuseks sobilikke klaasist esemeid on võimalik üle anda Valga jäätmejaamas asuvasse taaskasutuskoja vastuvõtupunkti.
(9) Puidujäätmed (nt: lõikelaud, puidust nõud, väike tool või pink, aga mitte ehitus- ja lammutustegevuse käigustekkinud puidujäätmed) tuleb koguda eraldi ja viia lähimasse jäätmejaama või anda üle vastavat õigust omavale jäätmekäitlejale. Korduskasutuseks sobilikke puitesemeid on võimalik üle anda Valga jäätmejaamas asuvasse taaskasutuskoja vastuvõtupunkti. Puidujäätmete tekkekohas võib põletada ainult immutamata, lakkimata ja värvimata puidujäätmeid.
(10) Tekstiili- ja rõivajäätmed (nt. korduskasutuseks kõlbmatud rõivad ja tekstiilijäägid) tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning viia jäätmejaama või vastavat õigust omavale isikule.
(11) Suurjäätmed (nt. diivanid, madratsid, lauad, kapid, riiulid, toolid, voodid, kardinapuud, vaibad jms) tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja võib ajutiselt paigutada kogumismahuti vahetusse lähedusse, kui nende äravedu korraldatakse hiljemalt viie (5) tööpäeva jooksul või viia Valga valla jäätmejaama, vastavalt tähistatud suurjäätmete kogumiskohta, anda üle suurjäätmete kogumisringi käigus või vastavat õigust omavale isikule. Täpsem informatsioon suurjäätmete kogumise kohta on omavalitsuse veebilehel www.valga.ee.
(12) Bioloogiliselt mittelagunevad aia- ja haljastujäätmed (nt kivid ja pinnas) tuleb koguda muudest jäätmetes eraldi. Bioloogiliselt mittelagunevaid aia- ja haljastusjäätmeid võib Keskkonnaameti poolt väljastatud vastavasisulise registreerimistõendi alusel taaskasutada registreerimistõendis määratud tingimustel, viia jäätmejaama või üle anda vastavalt õigust omavale isikule.
(13) Segaolmejäätmed ning muud kergesti riknevad, haisvad ja kergesti lenduvad (sh tuhk) jäätmed tuleb panna mahutisse pakendatult ning need ei tohi levitada haisu, põhjustada ohtu inimestele ega määrida mahutit.
(14) Segaolmejäätmete kogumismahutitesse on keelatud panna:
2) tule- ja plahvatusohtlikke jäätmeid, sealhulgas kuuma (temperatuuriga üle 30 ŗC) tuhka;
8) aineid ja esemeid, mis kaalu, mõõtmete või kuju tõttu või muul põhjusel võivad kahjustada mahuteid või jäätmeveokeid või raskendavad märkimisväärselt jäätmete kokku pressimist;
(15) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud jäätmed peab jäätmevaldaja viima selleks ettenähtud kohta (ohtlike jäätmete vastuvõtukoht, pakendijäätmete kogumiskoht, jäätmejaam või muu eraldi määratud vastuvõtukoht) või andma üle asjakohast luba omavale jäätmekäitlejale. Täpsem info jäätmete kogumiskohtade kohta on omavalitsuse veebilehel www.valga.ee
(1) Hoonestatud ja kasutuses oleval kinnistul tuleb paberit ja kartongi (nt ajalehed, raamatud, kaustikud, ajakirjad, reklaamlehed, kaustikud) koguda eraldi.
(2) Hoonestatud ja kasutusel olevale elamumaa sihtotstarbega kinnistule tuleb paigaldada paberi ja kartongi kogumiseks eraldi kogumismahuti, kui kinnistul on vähemalt 5 korterit, mis ei ole puuküttega.
(3) Kui kinnistul on üksikelamu või vähem kui viis korterit tuleb paberit ja kartongi koguda liigiti ning viia jäätmed selleks ettenähtud kogumispunkti või jäätmekäitluskohta kui kinnistul ei ole lokaalset kütteallikat. Avalike kogumispunktide asukohad on leitavad Valga valla koduleheküljel www.valga.ee
Paberi ja kartongi kogumiseks territooriumil, kus jäätmetekkekohaks on mitteeluruum, peab olema eraldi kogumismahuti või koht paberi ja kartongi kogumiseks juhul, kui neid jäätmeliike tekib eraldivõetuna üle 50 kg nädalas ja need ei leia kohapealset taaskasutust. Käesoleva eeskirja tähenduses ei loeta paberi ja kartongi hulka kuuluvaks dokumente, mis tuleb hävitada õigusaktides sätestatud juhtudel ja tingimustel:
(4) kui lepingu alusel kasutatakse ühist kogumismahutit (segaolmejäätmetele), rakenduvad käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kohustused juhul, kui vastava jäätmeliigi ühist kogumismahutit kasutavate korterite arv kokku on suurem kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud korterite arv ning kui ühismahuti kasutamise lepingus ei ole sätestatud teisiti.
§ 8. Biolagunevate köögi- ja söögijäätmete ning aia- ja haljastujäätmete kogumine
(1) Biolagunevad köögi- ja söögijäätmed ning aia- ja haljastujäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja viia jäätmejaama või selleks ettenähtud ja nõuetele vastavasse kogumiskohta või anda üle jäätmevedajale või kompostida tekkekohas vastavalt eeskirja nõuetele.
(2) Biolagunevate köögi- ja sööklajäätmete kogumiseks peab olema eraldi kogumismahuti ja biolagunevad köögi- ja söögijäätmed tuleb üle anda jäätmevedajale:
1) elamumaa sihtotstarbelisel kinnistul, millel on vähemalt 10 korterit;
2) lepingu alusel ühist kogumismahutit kasutavate kinnistute puhul rakendub nimetatud kohustus, kui biolagunevate köögi- ja söögijäätmete ühismahutit kasutavatel kinnistutel on kokku 10 või enam korterit
3) kinnistul, mis ei ole elamumaa sihtotstarbega, kus biolagunevaid köögi- ja söögijäätmeid tekib nädalas enam kui 25 kg,
4) Valga valla haldusterritooriumil tegutsevatel toidukaupade müügi ja toitlustusega tegelevatel ettevõtetel. Välja arvatud juhul, kui jäätmevaldaja kasutab toidujääkide purustamisseadet, on paigaldanud rasvapüüduri ning juhib saadava suspensiooni ühiskanalisatsiooni, kooskõlastades selle eelnevalt valla vee-ettevõtjaga AS Valga Vesi.
(3) Biolagunevate köögi- ja söögijäätmete kogumismahutit tuleb tühjendada sagedusega, mis väldib mahuti ületäitumist, haisu ja kahjurite teket ning ümbruskonna reostust.
(4) Köögi- ja söögijäätmed tuleb paigutada biojäätmete konteinerisse pakitult paberist kotti või täielikult biolagunevasse kotti. Biojäätmeid võib paigutada konteinerisse lahtiselt, kui konteiner on vooderdatud biolaguneva kotiga
(5) Biolagunevate köögi- ja söögijäätmete konteinerisse on keelatud panna muid jäätmeid.
(6) Biolagunevate köögi- ja sööklajäätmete kogumismahuti minimaalne tühjendamis-sagedus on vähemalt üks kord 14 päeva jooksul
(7) Korraldatud jäätmeveol kasutatavate biolagunevate köögi- ja sööklajäätmete kogumismahutite maksimaalne suurus jäätmetekkekohtadel on 240 liitrit, mida peab tühjendama vähemalt üks kord 14 päeva jooksul. Kokkuleppel jäätmete vedajaga võib kasutada ka suuremaid kogumismahuteid.
§ 9. Biolagunevate köögi- ja söögijäätmete ning haljastusjäätmete kompostimisnõuded
(1) Kinnistul tekkivaid biolagunevaid jäätmeid on lubatud kompostida oma kinnistu piirides. Väljaspool oma kinnistut on biolagunevaid köögi- ja söögijäätmeid ning haljastusjäätmeid lubatud kompostida ainult vastava jäätmeloaga jäätmekäitluskohas. Kompostimisplatsi asukoha kohta saab infot kohaliku omavalitsuse veebilehelt www.valga.ee.
(2) Kompostitav materjal tuleb paigutada, ladustada ja käidelda tervisele ja ümbruskonnale kahjutult ja selliselt, et see ei põhjustaks kahjurite ja haisu levikut. Biojäätmete kompostimisel tuleb tagada, et toimuksid aeroobsed lagunemisprotsessid. Roiskuva, haisva, prügise, taimehaigusi levitava, keskkonnale ja tervisele ohtliku ning mittesobivasse kohta rajatud kompostimiskoha peab likvideerima selle omanik omal kulul.
(3) Biolagunevad aia- ja haljastujäätmed võib kompostida lahtiselt kompostiaunas või kompostris.
(4) Tihe- ja kompaktse asustusega alal võib biolagunevaid köögi- ja söögijäätmeid kompostida ainult selleks ettenähtud kinnises ja suletavas kompostris, mis on kaitstud kahjurite ning lindude eest.
(5) Kompostiaun või komposter peab paiknema vähemalt 3 meetri kaugusel naaberkinnistust, kui naabrid ei lepi kokku teisiti, ja vähemalt 10 meetri kaugusel salvkaevust.
§ 10. Probleemtoodete ja nendest tekkinud jäätmete kogumine
(1) Probleemtoodete (elektri- ja elektroonikaseadmed ja nende osad, akud ja patareid, vanarehvid, mootorsõidukid ja nende osad ning põllumajandusplast) ja nendest tekkinud jäätmete kogumise ja käitlemise korraldab tootja või tootjavastutusorganisatsioon. Tootja või tootjavastutusorganisatsioon on kohustatud teavitama jäätmevaldajaid probleemtoodetest tekkivate jäätmete kogumise korrast.
(2) Elektri- ja elektroonikaseadmed (sh külmkapid ja muud külmutusseadmed, elektripliidid, pesumasinad, audio- ja videotehnika, infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniseadmed) ning neist tekkinud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning üle anda Valga valla jäätmejaama, jäätmeluba omavale isikule või uue toote ostmise korral müügikohta kooskõlas jäätmeseadusega.
(7) Avalike kogumispunktide asukohad, nõuded kogumispunktile ja paigaldamise tingimused kooskõlastab tootja või tootjavastutusorganisatsioon omavalitsusega.
(8) Tootja või tootjavastutusorganisatsioon on kohustatud tema hallatava kogumispunkti hoidma puhta ja jäätmehoolduseeskirja ja heakorra eeskirja nõuetele vastava ning tagama puhastamise illegaalsest graffitist, roostest, jäätmetest jms.
§ 11. Ohtlike jäätmete kogumine
(2) Koduses majapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (nt kasutuskõlbmatuks muutunud õlid, õlifiltrid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbelambid ja -kraadiklaasid jm tooted, mille pakendil on vastavasisuline märge) tuleb viia Valga valla jäätmejaama või anda üle asjakohast litsentsi omavale isikule, sh litsentsi omava isiku paigutatud kogumispunkti. Aegunud ravimid saab üle anda apteeki. Avalikes kogumispunktides võetakse ohtlikke jäätmeid tasuta vastu ainult füüsilistelt isikutelt. Avalike kogumispunktide kohta saab infot kohaliku omavalitsuse veebilehelt www.valga.ee.
(3) Pakendijäätmete kogumiskonteinerisse on keelatud panna muid jäätmeid.
(5) Pakendipunktide asukohad kooskõlastab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon omavalitsuse organiga. Täpsemat informatsiooni pakendipunktide asukoha kohta saab kohaliku omavalitsuse veebilehelt www.valga.ee.
(7) Postimüügiga tegelev pakendiettevõtja peab teavitama lõppkasutajat ja tarbijat tema õigusest tagastada pakend ja pakendijäätmed kauba üleandjale.
§ 14. Jäätmekäitlus kalmistutel
(1) Kalmistul tuleb eraldi koguda biolagunevaid aia- ja haljastujäätmeid ning segaolmejäätmeid.
(2) Kalmistu territooriumile ning kalmistul asuvatesse avalikult kasutatavatesse jäätmekonteineritesse ja nende kõrvale on keelatud tuua jäätmeid väljastpoolt kalmistu territooriumi.
§ 15. Jäätmekäitlus avalikel üritustel
(3) Avalikel üritustel on lubatud jäätmete kogumisvahendina kasutada kilekotte.
§ 16. Jäätmekäitlus avalikes randades
(1) Avaliku ranna haldaja organiseerib vähemalt kaks korda aastas (iga suplushooaja eelselt ja järgselt) rannaala koristuse ja paigaldab piisava arvu jäätmemahuteid
(2) Avalikus rannas teenuse osutaja vastutab teenuse pakkumisega kaasnevate jäätmete kogumise ja üleandmise eest.
3. peatükk Jäätmete vedamine ja kõrvaldamine
§ 17. Vedamise sagedus ja aeg
§ 18. Jäätmete vedamine ja kõrvaldamine
(1) Jäätmeveo jäätmekäitluskohtadesse korraldab jäätmevaldaja, välja arvatud korraldatud jäätmeveo puhul. Korraldatud jäätmeveoga liitunud jäätmevaldaja jäätmete veo jäätmekäitluskohta korraldab jäätmete vedaja.
4. peatükk Nõuded jäätmemahutile, selle asukohale ja juurdepääsuteele ning jäätmeveokile
§ 19. Nõuded jäätmete jäätmemahutile
(3) Kokkuleppel jäätmete vedajaga võib kinnistul kasutada ka teistsugust mahutit, mis ei põhjusta ohtu keskkonnale ja vastab eeskirja nõuetele.
(4) Jäätmekott peab olema paigutatud kinnistule selliselt, et jäätmed oleksid kaitstud sademete, muul viisil niiskumise ning lindude ja loomade ligipääsu eest.
(5) Kogumismahutil peab olema kasutajale nähtavas kohas selgelt loetav eestikeelne kiri või märgistus, mis viitab kogumismahutiga kogutavale jäätmeliigile ja jäätmetekkekoha aadressile (kinnistu aadress).
(6) Kogumismahuti tehnilise korrashoiu tagab kogumismahuti omanik.
(7) Korraldatud jäätmeveol kasutatavate paberi ja kartongi kogumismahutite vähim suurus jäätmetekkekohtadel on 240 liitrit ning mida peab tühjendama vähemalt kord kvartalis.
(8) Korraldatud jäätmeveol kasutatavate biolagunevate köögi- ja sööklajäätmete kogumismahutite maksimaalne suurus jäätmetekkekohtadel on 240 liitrit, mida peab tühjendama vähemalt üks kord 14 päeva jooksul. Kokkuleppel jäätmevedajaga võib kasutada ka suuremaid kogumismahuteid.
(9) Avalikul kogumismahutil (tootjavastutusega hõlmatud jäätmete kogumismahutil) peab olema kasutajale nähtavas kohas selgelt loetav tähistus, mis viitab kogumismahutiga kogutavale jäätmeliigile ning kogumismahutit teenindava jäätmekäitleja nime ja kontakte sisaldav informatsioon.
§ 20. Nõuded jäätmete kogumismahuti asukohale ja juurdepääsuteele
(3) Jäätmevaldaja on kohustatud paigutama jäätmete kogumismahuti tema omandis või kasutuses olevale krundile või kinnistule (va. jäätmete veo päevaks), kus jäätmed on tekkinud, välja arvatud juhul, kui jäätmed paigutatakse lepingu alusel kasutatavasse ühisesse kogumismahutisse vastavalt eeskirja paragrahvile 21.
(7) Suurem kui 800-liitrine kogumismahuti paigutatakse jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega alusele (nt betoon, asfalt, kiviparkett jms), millele pääseb jäätmeveok vahetult juurde mahuti tühjendusküljelt.
(8) Kogumismahuti, mis ei ole käsitsi teisaldatav, tuleb paigutada selliselt, et seda on võimalik tühjendada jäätmeveokisse vahetult paiknemiskohast.
(9) Kogumismahuti paiknemiskoha ja juurdesõidutee korrashoiu eest territooriumil vastutab territooriumi haldaja.
(10) Jäätmemahutid võib paigutada vastavatesse jäätmemajadesse, katusealusesse või aedikutesse, tõkestamata vaba juurdepääsu mahutile. Kui jäätmemaja, katusealust, väravat või jäätmemahutit lukustatakse, peab jäätmevaldaja kindlustama selle avamise tühjenduspäeval.
(11) Juurdesõidutee mahutile peab olema piisava kandevõimega ja tasane, talvisel ajal lumest puhastatud ja vaba muudest transporti takistavatest esemetest.
(12) Mahutite paiknemiskohtade ja juurdesõiduteede korrashoiu eest territooriumil vastutab kinnistu omanik või territooriumi haldaja.
(13) Jäätmete vedaja on kohustatud koristama jäätmemahutite paiknemiskoha, kui see on prahistatud vedaja süül, sealhulgas toimumata jäänud tühjenduskorra tõttu.
§ 21. Ühismahuti kasutamise nõuded
(2) Ühismahutit on lubatud kasutada üksnes lähestikku ja kõrvuti asetsevatel kinnistutel või kruntidel või ühise õuealaga korter- ja ridaelamutes tekkivate jäätmete kogumiseks.
§ 22. Nõuded jäätmeveokile
§ 24. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid
§ 25. Korraldatud jäätmeveo piirkond
§ 26. Teenuste kontsessioon
(1) Käesoleva eeskirja § 25 toodud omavalitsused korraldavad ühiselt korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja leidmiseks teenuste kontsessiooni jäätmeseaduses ja riigihangete seaduses sätestatud korras.
(4) Jäätmevaldaja tellimusel on jäätmete vedaja kohustatud koristama kogumismahutite tühjendamise ajal nende ümbruse sinna paigutatud pakendatud segaolmejäätmetest.
(5) Jäätmeseaduse § 66 lg 1 nimetatud jäätmekäitluskoha või -kohtade määramiseks võib omavalitsus korraldada riigihanke riigihangete seaduses sätestatud korras. Vedaja on kohustatud veopiirkonnas kogutud korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed andma käitlemiseks üle omavalitsuse poolt määratud käitlejale.
§ 27. Vedajale makstava jäätmeveo teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord
(5) Vedaja esitab teenustasu muutmise taotluse Valga Vallavalitsusele. Taotlus peab sisaldama hindade muutmise põhjendust ning taotlusele tuleb lisada taotletavate teenustasude kalkulatsioon, näidates ära muudatused võrreldes pakkumuse esitamisel tehtud teenustasude kalkulatsiooniga. Valga Vallavalitsusel on õigus nõuda lisaselgitusi ja -dokumente, mis on vajalikud taotluse hindamiseks. Kui vedaja selgitused ei ole piisavad või ta ei esita lisadokumente nõutud tähtajaks, lõpetatakse taotluse menetlus.
(6) Kehtestatud uus teenustasu rakendub mitte varem kui kolmkümmend päeva pärast seda, kui omavalitsused on avalikustanud uue teenustasu suuruse omavalitsuse veebilehel.
§ 29. Jäätmeveo kontsessioonilepingu ennetähtaegne lõpetamine
§ 30. Avalikkuse teavitamine
§ 31. Jäätmekäitluslepingud
(4) Jäätmevaldaja, kes kasutab eeskirja § 18 lõike 2 punktides 1 ja 2 sätestatud nõuetele erinevat jäätmemahutit on kohustatud sõlmima vedajaga jäätmekäitluslepingu.
(5) Jäätmevaldaja, kes kasutab teise jäätmevaldajaga ühist kogumismahutit, on kohustatud esitama omavalitsusele taotluse ühismahuti kasutamiseks, mille alusel on omavalitsusel õigus anda nõusolek ühismahuti kasutamiseks või keelduda sellest.
§ 32. Jäätmeveo sagedus
(1) Jäätmemahutite tühjendamise miinimumsagedus on kindlaks määratud eeskirja § 17 lõigetes 1, 2 ja 3. Jäätmemahutite tühjendamise täpne sagedus määratakse vedaja ja jäätmevaldaja vahel sõlmitavas jäätmekäitluslepingus.
(2) Jäätmeveolepingut mitte sõlminud jäätmevaldajatel toimub jäätmete kogumisvahendite tühjendamine vähemalt üks kord 12 nädala jooksul hajaasustuses ja üks kord nelja nädala jooksul tiheasustusega aladel, miinimum hinnapaketi (140 liitrit) alusel. Vedaja koostab veograafiku ja edastab selle jäätmevaldajale.
§ 33. Jäätmevaldaja erandkorras vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest
(4) Omavalitsuse ametnik või volitatud isik kontrollib, et taotluses esitatud korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise asjaolud on tõesed ja vabastamist võimaldavad.
(5) Omavalitsusel on õigus vabastada jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest tema põhjendatud taotluse alusel perioodiliselt kuni kontsessiooniperioodi lõpuni.
(6) Korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastatud jäätmevaldaja esitab üks kord aastas hiljemalt 20. jaanuariks omavalitsusele jäätmeseaduse § 69 lõikes 5 nimetatud kinnituse, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud. Jäätmevaldaja, kes eelnimetatud tähtajaks kinnitust ei esita, loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks 21. jaanuarist arvates.
(7) Korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastatud jäätmevaldaja on kohustatud teavitama omavalitsust tema korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamise aluseks olnud asjaolude muutumisest või äralangemisest hiljemalt 30 päeva jooksul alates nende asjaolude jäätmevaldajale teatavaks saamisest.
(8) Jäätmevaldaja vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest lõpeb omavalitsuse korralduses märgitud tähtaja möödumisel või käesoleva paragrahvi lõikes 8 nimetatud alusel.
(9) Omavalitsusel on õigus lõpetada jäätmevaldaja vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest enne tähtaja lõppu, kui:
§ 34. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumine
(1) Jäätmevaldajad koguvad korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeid liigiti vastavalt eeskirja § 24 nõuetele.
§ 35. Jäätmemahutite tühjendamine
(1) Kui vastavalt käesoleva eeskirja § 17 lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud jäätmemahutite tühjendamise sagedusele vaatamata on jäätmemahuti ületäitunud või levitab tugevat haisu või kui on suurenenud kahjurite tekke või ümbruskonna reostuse oht, tuleb jäätmemahutit tühjendada sagedamini.
§ 36. Jäätmekäitluskohad
(1) Jäätmekäitluskoha või -kohad korraldatud jäätmeveoga hõlmatud segaolmejäätmete käitlemiseks määratakse korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni hankedokumentides. Omavalitsuse haldusterritooriumil tekkinud, sealhulgas korraldatud jäätmeveoga kogutavad ladestatavad tavajäätmed kõrvaldatakse läheduspõhimõtte järgi nõuetekohases jäätmekäitluskohas.
7. peatükk Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise kord
(5) Ehitus- ja lammutusjäätmeid on lubatud tekkekohas taaskasutada Keskkonnaameti loal.
(6) Ehitusjäätmeid ei tohi anda vedamiseks, kõrvaldamiseks ega taaskasutamiseks üle isikule, kellel puudub vastav jäätmeluba või kes ei ole ehitusjäätmete vedajana registreeritud. Ohtlike ehitusjäätmete üleandmisel peab jäätmevaldaja kontrollima, et isikul, kellele jäätmed üle antakse, on lisaks jäätmeloale ka ohtlike jäätmete käitluslitsents.
(7) Alates 2020. aasta 1. jaanuarist tuleb taaskasutada ehitus- ja lammutusjäätmeid korduskasutuseks ettevalmistamisena, ringlussevõtuna ja muu taaskasutamisena, sealhulgas jäätmete kasutamisena kaeveõõnte täitmiseks muude ainete asemel – vähemalt 70 protsendi ulatuses nende jäätmete kogumassist kalendriaastas.
(2) Ehitus- ja lammutustegevus peab olema kooskõlas ehitusseadustikus ja selle alusel kehtestatud määrustes esitatud nõuetega.
(3) Ehitusjäätmete valdaja on ehitise omanik, kui tema ja ehitusettevõtja või kinnisvaraarendaja vaheline leping ei näe ette teisiti, või isik, kellele on välja antud ehitusluba, või muu isik, kelle valduses on jäätmed.
(4) Ehitise omanik on eeskirja tähenduses ehitise kui vallasasja omanik, kinnistu omanik või hoonestusõiguse omaja.
(6) Ehitusloa alusel toimuva ehitustegevuse lõpetamisel tuleb esitada omavalitsusele tekkinud jäätmete käitlemist või üleandmist tõendavad dokumendid.
(7) Ehitusjäätmete valdaja on kohustatud:
4) mineraalsed jäätmed (kivid, ehituskivid ja tellised, krohv, betoon, kips, lehtklaas jne)
5) kipsijäätmed;
7) tõrva mittesisaldav asfalt
8) klaas
9) pinnas;
10) plastijäätmed (sh kile);
11) ohtlikud jäätmed liikide kaupa.
(4) Asbesti sisaldavad jäätmed tuleb koguda eraldi kogumismahutitesse, et vältida asbestikiu ja -tolmu sattumist keskkonda. Asbestitööde tegemisel tuleb järgida keskkonnaministri määrust “Asbesti sisaldavate jäätmete käitlusnõuded” ja tööandjal peab olema vastav piirkonna Tööinspektsiooni luba.
8. peatükk Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemise kord
§ 43. Tervishoiuasutuse olmejäätmete käitlemise nõuded
(2) Bioloogilised jäätmed tuleb pakkida tekkekohas punasesse jäätmekotti või konteinerisse, millel on markeering “Bioloogilised jäätmed”. Vajadusel võib kasutada ka muud pakendit, millel on punane silt “Bioloogilised jäätmed”. Jäätmekoti kaal ei tohi ületada 15 kg. Jäätmekotid tähistatakse sildiga, millel on märgitud jäätmetekitaja (tervishoiuasutus ja tema osakond) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda.
(2) Teravad ja torkivad jäätmed tuleb asetada raskesti läbitorgatavast materjalist suletavasse kanistrisse, millel on punane markeering “Teravad ja torkivad jäätmed”. Pakendi kaal ei tohi ületada 15 kg. Pakendile tuleb märkida jäätmete tekitaja (tervishoiuasutus ja tema osakond) ja pakkimiskuupäev.
5) jäätmehoidlas tuleb säilitada kindlat temperatuurire˛iimi (jahe või külm);
7) jäätmehoidlal ei tohi olla jäätme9Aahti;
(3) Vastutus jäätmehoolduseeskirja nõuete rikkumise eest on sätestatud jäätmeseaduse paragrahvis 1207. Lähtuvalt jäätmeseadusest karistatakse eeskirjas sätestatud jäätmehooldusnõuete rikkumise eest rahatrahviga kuni 200 trahviühikut. Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, – karistatakse rahatrahviga kuni 20 000 eurot.
(6) Jäätmete käitlemisest ja nendest põhjustatud keskkonnasaastuse likvideerimine toimub vastavalt jäätmeseaduse paragrahvile 128.
Valga Vallavolikogu 02.03.2018 määrus nr 19 „Valga valla jäätmehoolduseeskiri“ tunnistatakse kehtetuks
(2) Käesoleva määruse paragrahv 8 lõige 2 ja paragrahv 15 lõige 2 rakendatakse alates 01.01.2020.


Anti corruption act (estonian) by ethiXbase - issuu
Välja kuulutanud Vabariigi President 20.06.2012 otsus nr 117
Korruptsioonivastane seadus Vastu võetud 06.06.2012
1. peatükk Üldsätted §1. Seaduse reguleerimisala ja eesmärk (1) Seaduses sätestatakse avaliku ülesande täitmisel korruptsiooni ennetamise õiguslikud alused ja vastutus kehtestatud kohustuste rikkumise eest. Seadus reguleerib korruptsiooni ennetamist ja vastutust väljaspool avaliku ülesande täitmist üksnes juhul, kui nii on otsesõnu sätestatud. (2) Seaduse eesmärk on tagada avaliku ülesande aus ja erapooletu täitmine. (3) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi. §2. Ametiisik ja ametiseisund (1) Ametiisik käesoleva seaduse tähenduses on füüsiline isik, kellel on avaliku ülesande täitmiseks ametiseisund sõltumata sellest, kas ta täidab talle pandud ülesandeid alaliselt või ajutiselt, tasu eest või tasuta, teenistuses olles või vabakutselisena või lepingu, nimetamise või valimise alusel. (2) Ametiseisund seisneb õigusaktist, tehingust või asutuse töökorraldusest tulenevas õiguses ja kohustuses avaliku ülesande täitmisel: 1) teha otsus, sealhulgas osaleda selle tegemises või selle sisulises suunamises. Otsus on teise isiku, sealhulgas avalikku ülesannet täitva asutuse õiguse või kohustuse tekitamisele, muutmisele või lõpetamisele suunatud otsustus, millega reguleeritakse üksikjuhtumit või piiritlemata arvu juhtusid, sealhulgas õiguse üldakt, haldusakt haldusmenetluse seaduse tähenduses, kohtulahend, samuti asutuse siseakt; 2) teha toiming, sealhulgas osaleda selles või selle sisulises suunamises. Toiming on teisele isikule, sealhulgas avalikku ülesannet täitvale asutusele õiguslikku või vältimatut faktilist tagajärge põhjustav tegevus, mis ei ole otsuse tegemine. Toiming võib seisneda ka menetlustoimingu tegemises, tegevusetuses või viivituses.
(3) Käsutustehingu tegemise kohustust ei loeta otsuse tegemise pädevuseks juhul, kui isikul puudub õigus määrata tehingu asjaolusid. Toimingu sooritamise kohustust ei loeta toimingu tegemise pädevuseks juhul, kui isikul puudub õigus määrata toimingu tagajärge mõjutavaid asjaolusid. §3. Ametiisiku ja avalikku ülesannet täitva asutuse kohustused (1) Ametiisikul on keelatud: 1) korruptiivse tulu nõudmine, vahendamine ja saamine; 2) ametiseisundi korruptiivne kasutamine; 3) avaliku vahendi korruptiivne kasutamine; 4) mõju korruptiivne kasutamine; 5) siseteabe korruptiivne kasutamine. (2) Ametiisik peab seaduses sätestatud juhul ja tingimustel: 1) pidama kinni tegevus- ja toimingupiirangutest; 2) avaldama oma huvid huvide deklaratsioonis (edaspidi deklaratsioon). (3) Riigi- või kohaliku omavalitsuse üksuse asutus, avalik-õiguslik juriidiline isik, nende asutatud sihtasutus ja konkurentsiseaduse tähenduses avalik ettevõtja peavad tagama nende nimel, ülesandel või järelevalve all avalikku ülesannet täitva ametiisiku: 1) korruptsiooni ennetamise alase teadlikkuse; 2) kohustustest kinnipidamise kontrolli. §4. Korruptiivne tulu (1) Korruptiivne tulu on ametiisikule endale või kolmandale isikule ametiisiku ametikohustuse tõttu pakutud või ametiisiku poolt nõutud varaline või muu soodustus, samuti ametiisiku kohustusi rikkudes saadud soodustus. Korruptiivseks ei loeta soodustust, mis ei ole seostatav ametikohustusega või mida saab üheselt mõista tavapärase viisakusavaldusena. (2) Ametiisik peab viivitamata teatama ametikohustusega seostatava soodustuse vastuvõtmisest oma asutusele või tema ametisse nimetamise õigusega isikule või organile. Ametiisik peab korruptiivse tuluna määratletava soodustuse vastuvõtmisest keelduma või, kui see ei ole võimalik, soodustuse viivituseta oma asutusele või tema ametisse nimetamise õigusega isikule või organile üle andma. Kui soodustuse üleandmine ei ole võimalik, peab ametiisik selle asemel tasuma soodustuse turuväärtuse. Üleantud soodustus või selle väärtus rahas antakse riigi omandisse või saadetakse tagasi, kui seadus nii sätestab. §5. Ametiseisundi, avaliku vahendi, mõju ja siseteabe korruptiivne kasutamine
(1) Ametiseisundi korruptiivne kasutamine on ametiisiku poolt ametikohustust rikkudes enda või kolmanda isiku huvides ametiisiku pädevuses oleva otsuse või toimingu tegemine, selles osalemine või selle sisuline suunamine, kui see toob kaasa avaliku huvi seisukohast ebavõrdse või põhjendamatu eelise ametiisikule või kolmandale isikule. (2) Avaliku vahendi korruptiivne kasutamine on ametiisiku poolt ametikohustust rikkudes avaliku ülesande täitmiseks mõeldud materiaalse või muu ressursi kasutamine ametiisiku enda või kolmanda isiku huvides, kui see toob kaasa avaliku huvi seisukohast ebavõrdse või põhjendamatu eelise ametiisikule või kolmandale isikule. (3) Mõju korruptiivne kasutamine on ametiisiku poolt ametikohustust rikkudes tema tegeliku või eeldatava mõju kasutamine eesmärgiga saavutada teise isiku poolt teo toimepanemist või toime panemata jätmist ametiisiku enda või kolmanda isiku huvides, kui see toob kaasa avaliku huvi seisukohast ebavõrdse või põhjendamatu eelise ametiisikule või kolmandale isikule. (4) Siseteabe korruptiivne kasutamine on ametiisiku poolt ametikohustust rikkudes talle avaliku võimu teostamisel teatavaks saanud avalikustamata teabe, mis mõjutab või võib tõenäoliselt oluliselt mõjutada kolmanda isiku õigusi või kohustusi, kasutamine ametiisiku enda või kolmanda isiku huvides, kui see toob kaasa avaliku huvi seisukohast ebavõrdse või põhjendamatu eelise ametiisikule või kolmandale isikule. §6. Korruptsioonijuhtumist teatamine (1) Ametiisikul ei ole lubatud varjata talle teada olevat käesoleva seaduse §3 lõikes 1 sätestatud keelu rikkumist või muud korruptsioonijuhtumit. (2) Kui avalikku ülesannet täitvat asutust, selle ametiisikut, asutuse üle järelevalve teostajat, deklaratsioonide üle kontrolli teostajat või süüteo menetlejat teavitatakse korruptsioonijuhtumist, tagatakse teavitamise fakti konfidentsiaalsus. Teavet teavitamise fakti kohta võib avaldada ainult teavitaja kirjalikul nõusolekul. Kui teavitaja kaasatakse tunnistajana süüteomenetlusse, kohaldatakse süüteomenetluse sätteid korruptsioonijuhtumist teavitamise fakti konfidentsiaalsust rikkumata. (3) Kui teavitaja edastab teadvalt väära teavet, ei tagata teavitamise fakti konfidentsiaalsust. (4) Korruptsioonijuhtumist teatanud isiku kaitseks kohaldab kohus jagatud tõendamiskohustust. Kohtu poole pöörduv isik peab avalduses esitama faktilised asjaolud, mille alusel võib järeldada, et teda on ebavõrdselt koheldud. Kui isik, kelle
vastu on avaldus esitatud, ei tõenda vastupidist, lähtutakse eeldusest, et ebavõrdne kohtlemine toimus korruptsioonijuhtumist teatamise tõttu. (5) Käesolevas paragrahvis sätestatud põhimõtteid kohaldatakse ka juhul, kui on teatatud väljaspool avaliku ülesande täitmist aset leidnud korruptsioonijuhtumist. §7. Seotud isik (1) Seotud isik käesoleva seaduse tähenduses on: 1) ametiisiku abikaasa, vanavanem, ametiisiku või tema abikaasa vanem ning ametiisiku vanema alaneja sugulane, sealhulgas ametiisiku laps ja lapselaps. Vanemaks loetakse käesoleva seaduse tähenduses ka lapsendaja, vanema abikaasa ja kasuvanem ning alanejaks sugulaseks ka lapsendatu ja abikaasa laps; 2) juriidiline isik, milles vähemalt 1/10 osalusest või osaluse omandamise õigusest kuulub ametiisikule endale või temaga seotud isikule; 3) juriidiline isik, mille juhtimis- või kontrollorgani liige tulumaksuseaduse tähenduses on ametiisik ise või käesoleva lõike punktis 1 või 4 nimetatud isik; 4) isik, keda seob ametiisikuga ühine majapidamine, samuti muu isik, kelle seisund või tegevus ametiisikut väljaspool ametiseisundit oluliselt ja vahetult mõjutab või keda ametiisiku seisund või tegevus väljaspool ametiseisundit oluliselt ja vahetult mõjutab või kes väljaspool ametiseisundit allub ametiisiku korraldustele või tegutseb ametiisiku huvides või arvel. (2) Juriidilist isikut ei loeta seotud isikuks juhul, kui ametiisiku ja juriidilise isiku seos tuleneb eranditult ametiisiku ametikohustusest. Riigi, kohaliku omavalitsuse üksuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku esindamise pädevust juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorganis loetakse ametikohustuseks käesoleva seaduse tähenduses. (3) Ametiisikul ei ole käesolevast seadusest tulenevat seotud isiku huvi puudutavat kohustust, kui ta ei tea ega peagi teadma käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud seosest või seotud isiku huvist. §8. Korruptsioonivastase tegevuse koordineerimine Korruptsioonivastase tegevuse koordineerija on Justiitsministeerium. §9. Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon (1) Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon (edaspidi erikomisjon) teostab parlamentaarset järelevalvet korruptsioonivastaste meetmete rakendamise üle, arutab omal algatusel käesoleva seaduse §13 lõikes 1 nimetatud ametiisikute võimalikke korruptsioonijuhtumeid ja annab nende kohta hinnanguid, teostab järelevalvet Riigikogu liikmete tegevuspiirangutest kinnipidamise üle, kontrollib oma pädevuse
piires huvide deklaratsioone, teavitab Riigikogu ja avalikkust tema pädevuses oleva korruptsioonivastase tegevuse tulemustest ning täidab muid seadusest tulenevaid ülesandeid. (2) Erikomisjonil on oma ülesannete täitmiseks õigus välja kutsuda isikuid ja nõuda tutvumiseks andmeid ja dokumente. (3) Süüteo tunnuste ilmnemisel edastab erikomisjon materjalid uurimisasutusele või väärteo kohtuvälisele menetlejale. (4) Erikomisjon esitab vähemalt üks kord aastas Riigikogule ülevaate komisjoni tegevusest ja tulemustest.
2. peatükk Tegevus- ja toimingupiirangud §10. Tegevuse piiramise alused (1) Ametiisikul on õigus tegeleda väljaspool ametikohustusi mis tahes muu tegevusega (edaspidi kõrvaltegevus), kui see ei ole seadusega keelatud ja järgitakse toimingupiiranguid. (2) Seadusega võib piirata teatud ametiisikute kõrvaltegevust. §11. Toimingupiirangud (1) Ametiisikul on keelatud toimingu või otsuse tegemine, kui: 1) otsus või toiming tehakse ametiisiku enda või temaga seotud isiku suhtes; 2) ametiisik on teadlik tema enda või temaga seotud isiku majanduslikust või muust huvist, mis võib mõjutada toimingut või otsust; 3) ametiisik on teadlik korruptsiooniohust. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul on ametiisikul keelatud anda oma alluvale ülesandeks teha toimingut või otsust tema asemel. Ametiisik peab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolust viivitamata teavitama oma vahetut juhti või ametiisiku ametisse nimetamise õigusega isikut või organit, kes teeb toimingu või otsuse ise või annab selle ülesande teisele ametiisikule. (3) Toimingupiiranguid ei kohaldata: 1) õiguse üldakti vastuvõtmisel ja selle vastuvõtmises või ettevalmistamises osalemisel. Riigi ja kohaliku omavalitsuse eelarvet loetakse käesoleva seaduse tähenduses üldaktiks; 2) pankrotihalduri poolt pankrotimenetluse läbiviimise korral selle büroo teenuste
kasutamisel, mille kaudu ta tegutseb; 3) hädaseisundis, samuti edasilükkamatu toimingu korral, kui on suurema kahju tekkimise oht; 4) kui ametiisiku asendamine ei ole võimalik asendajale esitatavatele nõuetele vastava isiku puudumise tõttu. Käesolevas punktis sätestatud alusel toimingupiirangu kohaldamata jätmise kohta avaldatakse viivitamata ja alaliselt teade avalikku ülesannet täitva asutuse veebilehel; 5) toimingute või otsuste puhul, millega avalikku ülesannet täitev asutus tagab oma töökorraldamise, välja arvatud teenistusalased otsused. Käesolevas punktis sätestatud alusel toimingupiirangu kohaldamata jätmise kohta avaldatakse viivitamata ja alaliselt teade asutuse veebilehel; 6) kui rutiinse otsuse või toimingu tegemisel korruptsioonioht puudub, sealhulgas kui ametiisik teeb käsutustehingu või toimingu, omamata võimalust määrata selle asjaolusid; 7) valla- või linnaasutuses, kui kohaliku omavalitsuse üksuse eripära arvestades oleks toimingupiirangu kohaldamine avaliku huvi seisukohast ebamõistlik. Käesolevas punktis sätestatud alusel toimingupiirangu kohaldamata jätmise kohta avaldatakse viivitamata ja alaliselt teade valla või linna veebilehel; 8) organisiseste valimiste korral. (4) Ametiisiku taandamise aluseid ja korda, mis on ette nähtud muus seaduses, kohaldatakse täiendavalt toimingupiirangutele. (5) Avalikku ülesannet täitev asutus peab oma töökorraldamisel tagama, et ametiisik ei oleks kohustatud tegema otsust või toimingut iseenda või temaga seotud isiku suhtes. Kui asutus jätab selle kohustuse täitmata, ei vabasta see asjaolu ametiisikut kohustusest järgida toimingupiiranguid.
3. peatükk Ametiisiku huvide avaldamine §12. Huvide avaldamise kohustus (1) Deklaratsiooniga avaldab selleks kohustatud ametiisik (edaspidi deklarant) andmed temale kuuluva vara ja muude asjaolude kohta eesmärgiga teadvustada deklarandi ametikohustuste täitmist mõjutada võivad huvid ning muuta need kontrollitavaks. (2) Deklaratsioon esitatakse nelja kuu jooksul ametisse asumisest või deklaratsiooni esitamise kohustuse tekkimisest arvates ning edaspidi iga aasta 31. maiks. Kalendriaasta jooksul ei pea deklarant esitama rohkem kui ühe deklaratsiooni ka juhul,
kui ta asub uuele ametikohale. Ametikohaks loetakse käesoleva peatüki tähenduses seda positsiooni, millega kaasneb deklareerimise kohustus. (3) Deklaratsiooni esitamise kohustus lõpeb, kui deklarant on esitanud deklaratsiooni ametikohalt lahkumise aastale järgneval kalendriaastal. (4) Deklaratsiooni mõjuva põhjuseta tähtpäevaks esitamata jätmine, deklaratsioonis korruptsiooniohu hindamiseks oluliste andmete varjamine ja valeandmete esitamine on keelatud. Mõjuva põhjusena on käsitatav ametiisiku haigus või muu temast sõltumatu asjaolu, mis takistas deklaratsiooni tähtpäevaks esitamist. Takistava asjaolu kadumisel esitatakse deklaratsioon viivituseta. §13. Deklaratsiooni esitamine ja haldamine (1) Deklaratsiooni peavad esitama: 1) Vabariigi President, Riigikogu liige, Vabariigi Valitsuse liige, kohtunik, riigikontrolör, õiguskantsler, Eesti Panga juhtorgani liige, Vabariigi Presidendi Kantselei direktor, Riigikogu Kantselei direktor, valitsusasutuse juht, abiminister, ministeeriumi kantsler, Riigikantselei direktor; 2) kohaliku omavalitsuse volikogu liige, valla- või linnavalitsuse liige, osavalla või linnaosa vanem, valla või linna ametiasutuse juht; 3) kohtu ametiisik, kui sellise kohustuse on kehtestanud kohtu esimees; 4) Riigikogu Kantselei ametiisik, kui sellise kohustuse on kehtestanud Riigikogu Kantselei direktor; 5) Vabariigi Presidendi Kantselei ametiisik, kui sellise kohustuse on kehtestanud Vabariigi Presidendi Kantselei direktor; 6) Riigikontrolli ametiisik, kui sellise kohustuse on kehtestanud riigikontrolör; 7) Õiguskantsleri Kantselei ametiisik, kui sellise kohustuse on kehtestanud õiguskantsler; 8) Eesti Panga ametiisik, kui sellise kohustuse on kehtestanud Eesti Panga president; 9) valitsusasutuse ametiisik, kui sellise kohustuse on kehtestanud valitsusasutuse juht või ministeeriumi kantsler. Kohustust ei kehtestata julgeolekuasutuse ametiisikule ja muu valitsusasutuse struktuuriüksuse ametiisikule, kui struktuuriüksuse koosseis on riigisaladus. Julgeolekuasutuse või muu valitsusasutuse, mille struktuuriüksuse koosseis on riigisaladus, juht võib nõuda deklaratsioonis nõutavate andmete esitamist asutuse sisekontrolli meetmena; 10) valitsusasutuse hallatava asutuse või muu valitsusasutuse valitsemisalasse kuuluva riiki esindava asutuse ametiisik, kui sellise kohustuse on kehtestanud asutust haldava või selle üle järelevalvet teostava valitsusasutuse juht või ministeeriumi kantsler; 11) valla või linna ametiisik, kui sellise kohustuse on kehtestanud kohaliku omavalitsuse volikogu; 12) avalik-õigusliku juriidilise isiku ametiisik, kui sellise kohustuse on kehtestanud
avalik-õigusliku juriidilise isiku üle järelevalvet teostav minister või avalik-õigusliku juriidilise isiku nõukogu või sellega võrreldav organ; 13) konkurentsiseaduse tähenduses avaliku ettevõtja juhtorgani liige, kui sellise kohustuse on kehtestanud ettevõtjas riigi valitseva mõju korral seda teostav minister, kohaliku omavalitsuse valitseva mõju korral selle omavalitsuse volikogu või avalikõigusliku juriidilise isiku valitseva mõju korral selle isiku nõukogu või sellega võrreldav organ; 14) riigi, kohaliku omavalitsuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku asutatud sihtasutuse juhtorgani liige, kui sellise kohustuse on kehtestanud riigi õigusi teostav minister, kohaliku omavalitsuse volikogu või avalik-õigusliku juriidilise isiku nõukogu või sellega võrreldav organ; 15) isik, kellele on seadusega või halduslepinguga delegeeritud avaliku ülesande täitmise korral otsuse või toimingu tegemise pädevus, kui sellise kohustuse on kehtestanud isiku üle järelevalvet teostav minister, kohaliku omavalitsuse volikogu või avalik-õigusliku juriidilise isiku nõukogu või sellega võrreldav organ. (2) Deklarant esitab deklaratsiooni huvide deklaratsioonide registrile (edaspidi register). (3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3–15 nimetatud õigus kehtestada deklaratsiooni esitamise kohustus on ainult juhul, kui ametiisikul on pädevus käsutada avalikku vahendit või viia läbi süüteo- või haldusmenetlust ning puuduvad tõhusamad vahendid korruptsiooniohu vältimiseks. Kohustusel ei ole tagasiulatuvat jõudu. (4) Deklarantide deklaratsioonide elektroonilise esitamise, hoidmise, haldamise, kontrollimise ja avalikustamise võimaldamiseks asutab Vabariigi Valitsus määrusega registri, kehtestades registri põhimääruse. (5) Registri põhimääruses määratakse pädevad asutused, kes esitavad registrile andmed deklarantide kohta ühe kuu jooksul deklarandi deklaratsiooni esitamise kohustuse algusest arvates ning teavitavad registrit viivituseta deklarandi deklaratsiooni esitamise kohustuse kehtetuks tunnistamisest ja deklarandi ametikohalt lahkumisest. Kui käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3–15 nimetatud deklarant esitab deklaratsiooni registrile, on kohustuse kehtestajal pädeva asutuse õigused ja kohustused. (6) Registri pidajal on õigus saada käesoleva seaduse kohaldamiseks riigi andmekogust andmeid deklarandi ja tema deklareeritavate andmete kohta. §14. Deklaratsiooni sisu (1) Deklaratsioon peab sisaldama deklareerimise päeva seisuga andmeid deklarandi järgmise vara kohta:
1) kinnisomand ja kinnisasjale isiku kasuks kinnistusraamatusse seatud piiratud asjaõigused. Deklaratsioonis märgitakse kinnisasja asukoht, sihtotstarve ja õiguse liik; 2) riiklikusse registrisse kantud sõiduk. Deklaratsioonis märgitakse sõiduki liik, mark ja esmase registreerimise aasta; 3) väärtpaber väärtpaberituru seaduse tähenduses, välja arvatud kohustusliku kogumispensioni osak, osalus äriühingus, samuti osalus äriühingus, milles vähemalt 1/10 osalusest kuulub ametiisikuga seotud äriühingule. Deklaratsioonis märgitakse väärtpaberi kohta emitendi nimi, väärtpaberite liik ja arv, osaluse kohta äriühingu nimi ja osaluse nimiväärtus; 4) varaline nõue teise isiku vastu, välja arvatud krediidiasutus, mille väärtus ületab neljakordset kuu töötasu alammäära, mille Vabariigi Valitsus on kehtestanud töölepingu seaduse alusel, kusjuures nõuded ühe isiku vastu liidetakse. Deklaratsioonis märgitakse nõude väärtus, võlgniku nimi ja nõude alus; 5) varaline kohustus teise isiku ees, mille väärtus ületab neljakordset kuu töötasu alammäära, mille Vabariigi Valitsus on kehtestanud töölepingu seaduse alusel, kusjuures kohustused ühe isiku ees liidetakse. Deklaratsioonis märgitakse kohustuse väärtus, võlausaldaja nimi ja kohustuse alus. (2) Deklaratsioon peab sisaldama andmeid deklaratsiooni esitamisele eelnenud aasta jooksul deklarandi: 1) saadud varalise ja muu soodustuse kohta, mille turuväärtus ületab deklarandi viimase nelja kuu jooksul ametikohal saadud sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, või juhul, kui saadud tulu on väiksem, neljakordset kuu töötasu alammäära, mille Vabariigi Valitsus on kehtestanud töölepingu seaduse alusel. Ühest allikast pärinevate soodustuste väärtused liidetakse. Soodustust, mida deklarant on saanud käesoleva paragrahvi lõike 6 punktis 3 nimetatud isikult, ei deklareerita. Deklaratsioonis märgitakse soodustuse tegija ja selle väärtus; 2) tehtud soodustuse kohta, mille turuväärtus ületab deklarandi viimase nelja kuu jooksul ametikohal saadud sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, või juhul, kui saadud tulu on väiksem, neljakordset kuu töötasu alammäära, mille Vabariigi Valitsus on kehtestanud töölepingu seaduse alusel. Ühele isikule tehtud soodustuste väärtused liidetakse. Soodustust, mida deklarant on teinud käesoleva paragrahvi lõike 6 punktis 3 nimetatud isikule, ei deklareerita. Deklaratsioonis märgitakse soodustuse saaja ja selle väärtus. (3) Deklaratsioon peab sisaldama järgmisi andmeid deklarandi tulu kohta: 1) deklarandi ametikohal eelnenud aastal saadud sotsiaalmaksuga maksustatav tulu; 2) deklarandi poolt eelnenud aastal saadud tuludeklaratsioonis deklareeritav tulu ning samal perioodil deklarandile Eestis ja välisriigis väljamakstud dividenditulu. (4) Deklaratsioon peab sisaldama käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmeid eelnenud aastal kokku vähemalt kahe kuu jooksul deklarandi valduses olnud
kinnisasja ja riiklikusse registrisse kantud sõiduki kohta. Deklaratsioon ei pea sisaldama töökoha poolt deklarandi valdusesse antud kinnisasja ja riiklikusse registrisse kantud sõiduki andmeid. (5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 4 sätestatut kohaldatakse ka välisriigis asuva krediidiasutuse kontole ja äriühingu osalusele, samuti välisriigis asuvale maatükile, ehitisele ja sõidukile. (6) Deklaratsioonis peavad sisalduma: 1) deklarandi nimi ja ametikoha andmed; 2) deklarandi isikukood ja elukoha aadress; 3) deklarandiga abielus oleva isiku ning deklarandi vanema ja alaneja sugulase ning isiku, keda seob deklarandiga ühine majapidamine, nimi ja isikukood või sünniaeg, samuti suhe deklarandiga. (7) Deklaratsioon peab sisaldama andmeid: 1) deklaratsiooni esitamisele eelnenud aasta jooksul väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel või valitaval või nimetataval ametikohal tegutsemise kohta, samuti tegutsemise kohta ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena või muu kõrvaltegevuse kohta, kui see oli seotud tulu saamisega; 2) muu asjaolu kohta, mis deklarandile teadaolevalt võib kaasa tuua ametikohustuse rikkumise, välistada deklarandi erapooletuse ja objektiivsuse või tuua kaasa korruptsiooniohu, tingimusel et nende andmete kogumine ei riku deklarandi õigusi. (8) Ühises omandis olevad asjad, õigused ja kohustused deklareeritakse, näidates võimaluse korral ära ametiisiku osa ühisest omandist. Kui ametiisik on sõlminud abieluvaralepingu, lisatakse selle identifitseerimise andmed deklaratsioonile. §15. Deklaratsiooni kontrollimine (1) Erikomisjonil või tema volitatud ametiisikul on: 1) ainuõigus kontrollida käesoleva seaduse §13 lõike 1 punktis 1 nimetatud deklarantide deklaratsioone; 2) õigus kontrollida kõiki registrile esitatud deklaratsioone. (2) Kohaliku omavalitsuse volikogu moodustatud komisjonil on õigus kontrollida: 1) käesoleva seaduse §13 lõike 1 punktides 2 ja 11 nimetatud deklarantide deklaratsioone; 2) käesoleva seaduse §13 lõike 1 punktides 13–15 nimetatud deklarantide deklaratsioone, kui kohalik omavalitsus omab avalikus ettevõtjas valitsevat mõju, on sihtasutuse asutaja või delegeeritud avalike ülesannete üle järelevalve teostaja.
(3) Käesoleva seaduse §13 lõike 1 punktides 3–12 nimetatud deklarantide deklaratsioonide kontrollimise õigus on deklaratsiooni esitamise kohustuse kehtestajal või tema volitatud ametiisikul. (4) Ministril või tema volitatud ametiisikul on õigus kontrollida: 1) käesoleva seaduse §13 lõike 1 punktis 12 nimetatud deklarantide deklaratsioone, kui ta teostab avalik-õigusliku juriidilise isiku üle järelevalvet; 2) käesoleva seaduse §13 lõike 1 punktis 13 nimetatud deklarantide deklaratsioone, kui ta teostab avalikus ettevõtjas riigi valitsevat mõju; 3) käesoleva seaduse §13 lõike 1 punktis 14 nimetatud deklarantide deklaratsioone, kui ta teostab sihtasutuses asutaja õigusi; 4) käesoleva seaduse §13 lõike 1 punktis 15 nimetatud deklarantide deklaratsioone, kui ta on delegeeritud avalike ülesannete üle järelevalve teostaja. (5) Avalik-õigusliku juriidilise isiku nõukogul, sellega võrreldaval organil või tema volitatud ametiisikul on õigus kontrollida käesoleva seaduse §13 lõike 1 punktides 13–15 nimetatud deklarantide deklaratsioone, kui avalik-õiguslik juriidiline isik omab avalikus ettevõtjas valitsevat mõju, on sihtasutuse asutaja või delegeeritud avalike ülesannete üle järelevalve teostaja. (6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–5 nimetatud kontrolli teostajal on õigus: 1) nõuda deklarandilt ja kolmandalt isikult selgitusi deklaratsiooni sisu ning deklaratsiooni esitamise tähtaja eiramise või deklaratsiooni esitamata jätmise põhjuste kohta; 2) esitada päringuid ja saada andmeid deklarandi kohta deklaratsiooni kontrollimiseks vajalikus ulatuses krediidiasutustelt ja riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogudest. (7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–5 nimetatud kontrolli teostaja: 1) protokollib käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud kontrolltoimingud ning teavitab deklaranti ja registri pidajat deklaratsiooni kontrollimisest ja käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud kontrolltoimingutest; 2) edastab deklaratsiooni kontrollimise materjalid prokuratuurile või kohtuvälisele menetlejale, kui ametiisiku deklaratsiooni kontrollimise tulemusel on tekkinud süüteokahtlus. (8) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–5 nimetatud kontrolli teostajal on õigus saada registri pidajalt andmeid tema kontrollitavate deklaratsioonide esitamise ja nende kontrollimise kohta. Justiitsministeeriumil on õigus saada registri pidajalt deklaratsioonide esitamise ja kontrollimise kohta andmeid käesoleva seaduse §-s 8 nimetatud ülesande täitmiseks. §16. Deklaratsiooni avalikkus ja hoiuaeg
(1) Käesoleva seaduse §13 lõikes 1 nimetatud deklarantide deklaratsioonid avalikustatakse registri põhimääruses sätestatud korra kohaselt. Deklaratsiooni andmetega tutvumiseks peab isik identifitseerima end digitaalse isikutunnistuse abil. Deklarandil on õigus saada registrist teavet selle kohta, kes on tema deklaratsiooniga tutvunud. (2) Deklaratsioon avalikustatakse kolmeks aastaks. Deklaratsiooni ei avalikustata ja juba avalikustatud deklaratsiooni avalikustamine lõpetatakse, kui pädev asutus on teavitanud registrit deklarandi deklaratsiooni esitamise kohustuse kehtetuks tunnistamisest või kui deklarant on rahvastikuregistri andmetel surnud. (3) Ainult asutusesiseseks kasutamiseks on: 1) avalikustatud deklaratsioonis käesoleva seaduse §14 lõike 3 punktis 2 ja lõike 6 punktides 2 ja 3 nimetatud andmed ning abieluvaralepingu andmed, mida ei kanta abieluvararegistri kaardile; 2) deklaratsioonid, mille avalikustamine on lõppenud. (4) Õigus tutvuda kõigi deklaratsioonis sisalduvate andmetega on: 1) deklarandil; 2) kontrolli teostajal; 3) selle avalikku ülesannet täitva asutuse juhil, mille nimel, ülesandel või järelevalve all deklarant ametiisiku kohustusi täidab või kes eraldab deklarandi tegevuseks avalikke vahendeid, või tema volitatud ametiisikul. (5) Deklaratsiooni hoitakse seitse aastat deklaratsiooni esitamisest arvates. Seejärel deklaratsioon hävitatakse registri põhimäärusega sätestatud korras.
4. peatükk Vastutus §17. Ametiseisundi, avaliku vahendi, mõju või siseteabe korruptiivne kasutamine Ametiisiku poolt omakasu eesmärgil ametiseisundi, avaliku vahendi, mõju või siseteabe korruptiivse kasutamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut. §18. Korruptiivse tulu saamisega seotud teatamise ja üleandmise kohustuse rikkumine Ametiisiku poolt tema saadud korruptiivsest tulust avalikku ülesannet täitvale asutusele või ametisse nimetamise õigusega isikule või organile teatamise kohustuse
või korruptiivse tuluna saadu üleandmise kohustuse rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut. §19. Toimingupiirangu rikkumine Ametiisiku poolt toimingupiirangu või toimingupiirangu kohaldamata jätmise tingimuste teadva rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut. §20. Deklaratsioonis teadvalt valeandmete esitamine Deklarandi poolt deklaratsioonis teadvalt valeandmete esitamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut. §21. Menetlus (1) Käesoleva seaduse §-des 17–20 nimetatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid. (2) Käesoleva seaduse §-des 17–20 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on politseiasutus. Kui väärteo on pannud toime Vabariigi President, Riigikogu liige, Vabariigi Valitsuse liige, riigikontrolör, õiguskantsler, kohtunik, prokurör või valitsusasutuse, Riigikogu Kantselei, Vabariigi Presidendi Kantselei, Õiguskantsleri Kantselei, Riigikontrolli või kohtu kõrgem ametnik või politseiametnik, kes on teenistuses politsei ja piirivalve seaduse §-s 50 nimetatud ametikohal, või tegevväelane, kes on Kaitseväe juhataja, väeliigi ülema või Kaitseväe struktuuriüksuse ülema ametikohal, Kaitseliidu ülem või Kaitseliidu struktuuriüksuse juht või Tallinna, Tartu, Narva, Pärnu, Kohtla-Järve või Jõhvi kohaliku omavalitsuse juht, samuti juhul, kui Kaitsepolitseiamet sedastab väärtegu süüteomenetluse käigus, on kohtuväline menetleja Kaitsepolitseiamet. (3) Käesoleva seaduse §-des 17 ja 18 nimetatud väärtegusid arutab maakohus. (4) Käesoleva seaduse §-des 17 ja 18 nimetatud väärteo korral ebaseaduslikult saadu võib kohus konfiskeerida karistusseadustiku §-s 831 sätestatu kohaselt.
5. peatükk Lõppsätted §22. Üleminekusätted
(1) 2013. aastal kohaldatakse ametiisikute majanduslike huvide deklareerimisele enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud korruptsioonivastase seaduse (RT I 1999, 16, 276) §-des 7–15, 16 ja 18 sätestatut. (2) 2014. aasta 1. jaanuaril deklaratsioonihoidja asukohas hoitavat majanduslike huvide deklaratsiooni hoitakse alates selle esitamise kuupäevast viis aastat, seejärel see hävitatakse. Enne käesoleva seaduse jõustumist arhiivile üle antud majanduslike huvide deklaratsiooni hinnatakse arhiiviseaduses sätestatud korras ning seejärel see hävitatakse või sellele antakse arhiiviväärtus. (3) Enne 2014. aasta 1. jaanuari ametikohalt lahkunud ametiisik, kellel on enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud korruptsioonivastase seaduse kohaselt kohustus esitada deklaratsioon pärast ametikohalt lahkumist, ei pea esitama rohkem kui ühe deklaratsiooni pärast ametikohalt lahkumist. (4) Käesoleva seaduse §13 lõikes 2 nimetatud huvide deklaratsioonide register võetakse kasutusele 2014. aasta 1. jaanuaril. (5) 2014. aasta 1. jaanuaril ametis olevad deklarandid esitavad esimese deklaratsiooni käesoleva seaduse kohaselt 2014. aasta 31. maiks. §23. Eesti Arengufondi seaduse muutmine Eesti Arengufondi seaduse §38 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „(2) Huvitatud isikud käesoleva seaduse tähenduses on: 1) Arengufondi nõukogu ja juhatuse liige ja teised Arengufondi töötajad ning Arengufondi audiitor; 2) käesoleva lõike punktis 1 nimetatud isikuga seotud isik korruptsioonivastase seaduse tähenduses.” §24. Eesti Kultuurkapitali seaduse muutmine Eesti Kultuurkapitali seaduse §62 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „(1) Huvitatud isikud käesoleva seaduse tähenduses on: 1) Kultuurkapitali nõukogu liige, juhataja ja teised Kultuurkapitali töötajad ning Kultuurkapitali audiitor; 2) käesoleva lõike punktis 1 nimetatud isikuga seotud isik korruptsioonivastase seaduse tähenduses.” §25. Investeerimisfondide seaduse muutmine
Investeerimisfondide seaduse §124 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „7) korruptsioonivastase seaduse alusel huvide deklaratsiooni üle kontrolli teostaja deklaratsioonis esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks.” §26. Karistusseadustiku muutmine Karistusseadustiku §3001 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „(2) Sama teo eest, kui see on toime pandud ulatuses üle 32 000 eurot, – karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.” §27. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmine Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses tehakse järgmised muudatused: 1) paragrahvi 17 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „(5) Volikogu liige ei tohi osa võtta volikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang korruptsioonivastases seaduses sätestatu kohaselt.”; 2) paragrahvi 17 lõige 7 ning §50 lõike 1 punkt 7 1 tunnistatakse kehtetuks; 3) paragrahvi 35 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses: „(31) Sihtasutuse või mittetulundusühingu, mille asutajaks on vald või linn, osaühingu või aktsiaseltsi, mille osanikuks või aktsionäriks on vald või linn ning kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse §2 punkti 9 tähenduses valla või linna valitseva mõju all oleva üksuse juhtorgani liikmeks ei või olla isik: 1) kelle süüline tegevus või tegevusetus on kaasa toonud isiku pankroti; 2) kelle süüline tegevus või tegevusetus on kaasa toonud juriidilisele isikule antud tegevusloa kehtetuks tunnistamise; 3) kellel on ärikeeld; 4) kelle süüline tegevus või tegevusetus on tekitanud kahju juriidilisele isikule; 5) keda on majandusalase, ametialase või varavastase kuriteo eest karistatud; 6) kellel on selle eraõigusliku juriidilise isikuga seotud olulised ärihuvid, mis väljenduvad muu hulgas olulise osaluse omamises selles juriidilises isikus väärtpaberituru seaduse §9 tähenduses või kuulumises sellise äriühingu juhtorganisse, kes on selle eraõigusliku juriidilise isiku oluline kaupade müüja või ostja, teenuste osutaja või tellija.”; 4) paragrahvi 50 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Vallavanem või linnapea ei tohi olla väljaspool ametikohustusi ühelgi muul valitaval või nimetataval riigi või sama kohaliku omavalitsuse ametikohal. Vallavanem või linnapea peab viivitamata teavitama volikogu kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel või teise kohaliku omavalitsuse ametikohal, ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena. Ametikohustusi mõistetakse käesolevas seaduses korruptsioonivastases seaduses antud tähenduses.”; 5) paragrahvi 50 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses: „(3) Kohaliku omavalitsuse volikogu keelab vallavanemal või linnapeal haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.”; 6) seadust täiendatakse §-ga 501 järgmises sõnastuses: „§501. Valitsuse liikme tegevuspiirang (1) Valitsuse liige peab viivitamata teavitama volikogu kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel või valitaval või nimetataval ametikohal, ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena. (2) Kohaliku omavalitsuse volikogu keelab valitsuse liikmel haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.” §28. Krediidiasutuste seaduse muutmine Krediidiasutuste seaduse §88 lõike 5 punkt 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „10) korruptsioonivastase seaduse alusel huvide deklaratsiooni üle kontrolli teostaja deklaratsioonis esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks.” §29. Kriminaalmenetluse seadustiku muutmine Kriminaalmenetluse seadustiku §198 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „(2) Kuriteokaebuse esitamise korral teatab uurimisasutus või prokuratuur kriminaalasja alustamata jätmisest ka isikule, kelle kohta kuriteokaebus on esitatud,
välja arvatud juhul, kui seadusest tulenevalt tagatakse kuriteost teavitamise fakti konfidentsiaalsus või kui teatamata jätmine on vajalik kuriteo ärahoidmiseks.” §30. Maksukorralduse seaduse muutmine Maksukorralduse seaduses tehakse järgmised muudatused: 1) paragrahvi 29 punkt 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „21) korruptsioonivastase seaduse alusel huvide deklaratsiooni üle kontrolli teostajale deklaratsioonis esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks;”; 2) paragrahvi 29 täiendatakse punktiga 37 järgmises sõnastuses: „37) notari ja kohtutäituri kohta justiitsministrile notarite ja kohtutäiturite ametitegevuse korraldamiseks ja järelevalve teostamiseks.” §31. Politsei ja piirivalve seaduse muutmine Politsei ja piirivalve seaduse §68 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „Politseiametnik ei või olla erakonna liige.” §32. Prokuratuuriseaduse muutmine Prokuratuuriseaduses tehakse järgmised muudatused: 1) paragrahvi 151 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „2) korruptsioonivastases seaduses sätestatud nõuetele vastava huvide deklaratsiooni kandideerimisele eelneva kuu esimese kuupäeva seisuga.”; 2) paragrahvi 151 lõike 4 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatu kohaselt esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks on riigi peaprokuröril, samuti tema volitatud prokuratuuriametnikul õigus:”; 3) paragrahv 30 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „§30. Tegevuspiirangud (1) Prokurör ei või olla erakonna liige. (2) Riigi peaprokurör ei tohi olla väljaspool ametikohustusi ühelgi muul valitaval või nimetataval ametikohal. Riigi peaprokurör peab viivitamata teavitama justiitsministrit
kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel, ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena. Ametikohustusi mõistetakse käesolevas paragrahvis korruptsioonivastases seaduses antud tähenduses. (3) Justiitsminister keelab riigi peaprokuröril haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.” §33. Riigikogu liikme staatuse seaduse muutmine Riigikogu liikme staatuse seaduse §21 tunnistatakse kehtetuks. §34. Riigi Teataja seaduse muutmine Riigi Teataja seaduse §2 lõike 4 punkt 15 tunnistatakse kehtetuks. §35. Vabariigi Valitsuse seaduse muutmine Vabariigi Valitsuse seaduses tehakse järgmised muudatused: 1) paragrahvi 4 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „(3) Vabariigi Valitsuse liige ei tohi olla väljaspool ametikohustusi ühelgi muul valitaval või nimetataval ametikohal ega tegutseda töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel, välja arvatud teaduslik ja pedagoogiline töö. Vabariigi Valitsuse liige peab viivitamata teavitama Vabariigi Valitsust kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena. Ametikohustusi mõistetakse käesolevas seaduses korruptsioonivastases seaduses antud tähenduses.”; 2) paragrahvi 4 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses: „(4) Vabariigi Valitsus keelab Vabariigi Valitsuse liikmel haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.”; 3) paragrahvi 521 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Abiminister ei tohi olla väljaspool ametikohustusi ühelgi muul valitaval või nimetataval ametikohal ega tegutseda töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel, välja arvatud teaduslik ja pedagoogiline töö. Abiminister peab viivitamata teavitama ministrit kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena.”; 4) paragrahvi 521 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses: „(8) Minister keelab abiministril haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.”; 5) paragrahvi 55 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „(3) Kantsler ei tohi olla väljaspool ametikohustusi ühelgi muul valitaval või nimetataval ametikohal. Kantsler peab viivitamata teavitama ministrit kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel, ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena.”; 6) paragrahvi 55 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses: „(4) Minister keelab kantsleril haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.”; 7) paragrahvi 56 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „(5) Asekantsler peab viivitamata teavitama kantslerit kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel või valitaval või nimetataval ametikohal, ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena.”; 8) paragrahvi 56 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses: „(51) Kantsler keelab asekantsleril haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.”; 9) paragrahvi 73 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
„(3) Ameti või inspektsiooni peadirektor peab viivitamata teavitama ministrit kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel või valitaval või nimetataval ametikohal, ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimisvõi kontrollorgani liikmena. (4) Minister keelab ameti või inspektsiooni peadirektoril haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.”; 10) paragrahvi 79 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „(4) Riigisekretär ei tohi olla väljaspool ametikohustusi ühelgi muul valitaval või nimetataval ametikohal ega tegutseda töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel, välja arvatud teaduslik ja pedagoogiline töö. Riigisekretär peab viivitamata teavitama peaministrit kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena.”; 11) paragrahvi 79 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses: „(41) Peaminister keelab riigisekretäril haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.”; 12) paragrahvi 83 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „(6) Maavanem ei tohi olla väljaspool ametikohustusi ühelgi muul valitaval või nimetataval ametikohal. Maavanem peab viivitamata teavitama regionaalministrit kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel, ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena.”; 13) paragrahvi 83 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses: „(7) Regionaalminister keelab maavanemal haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.” §36. Vangistusseaduse muutmine
Vangistusseaduses tehakse järgmised muudatused: 1) paragrahvi 1141 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „(2) Isikuandmete ankeedis küsitakse andmeid, mis võimaldavad hinnata isiku sobivust ametikohale. Lisaks võib küsida isiku vanemate, õe, venna, lapse, abikaasa, endise abikaasa, samuti elukaaslase ees- ja perekonnanime, isikukoodi, isikukoodi puudumise korral sünniaega ja -kohta, ning kontaktandmeid.”; 2) paragrahv 135 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „§135. Surveaktsioonides osalemise keeld Vanglaametnik ei tohi osaleda streikides, pikettides ega muudes teenistusalastes surveaktsioonides.” §37. Väärteomenetluse seadustiku muutmine Väärteomenetluse seadustiku §31 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses: „(3) Korruptsiooniväärteo kohtuväline menetleja võib taotleda kohtult sellise määruse andmist, millega võimaldatakse juurdepääs pangasaladusele ja fondiosakute registri andmetele, kui see on vältimatult vajalik korruptsiooniväärteo menetluse eesmärgi saavutamiseks.” §38. Korruptsioonivastase seaduse kehtetuks tunnistamine Korruptsioonivastane seadus (RT I 1999, 16, 276) tunnistatakse kehtetuks. §39. Seaduse jõustumine (1) Käesolev seadus jõustub 2013. aasta 1. aprillil. (2) Käesoleva seaduse §13 lõige 4 ning §-d 33 ja 34 jõustuvad 2014. aasta 1. jaanuaril. Ene Ergma Riigikogu esimees
Anti corruption act (estonian)


Rules of access to the graveyard of the village Lüganuse | Licodu
Home » Estonia Leggi » Rules of access to the graveyard of the village Lüganuse
Rules of access to the graveyard of the village Lüganuse
Väljaandja: Lüganuse Vallavolikogu
Redaktsiooni jõustumise kp: 01.01.2015
Redaktsiooni kehtivuse lõpp: 10.07.2016
Avaldamismärge: RT IV, 07.11.2014, 5
Lüganuse valla kalmistu kasutamise eeskiri
Vastu võetud 30.10.2014 nr 46
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3, § 22 lõike 1 punkti 37 ja kalmistuseaduse § 7 lõigete 1 ja 3 alusel.
(1) Käesoleva eeskirjaga määratakse kindlaks Lüganuse valla haldusterritooriumil asuva kohaliku omavalitsuse haldamisel oleva kalmistu kasutamise kord.
(2) Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Lüganuse Ristija Johannese Koguduse omandis oleval maa-alal asuvat kalmistut, mida pole antud hallata Lüganuse vallale, haldab kogudus.
(3) Kalmistule esitatavad nõuded on sätestatud kalmistuseaduse §-s 5.
(1) Matmisele esitatavad nõuded on sätestatud kalmistuseaduse §-s 9.
(2) Hauaplats eraldatakse kalmistu haldaja poolt surmatõendi või seaduses ettenähtud juhul arstliku surmateatise ettenäitamisel.
(3) Enne hauaplatsi kasutusele võtmist sõlmib kalmistu haldaja hauaplatsi kasutajaga kasutuslepingu. Lepingusse märgitakse matmiskoha kasutaja andmed, matmiskoha asukoht ja kasutusse antava matmiskoha suurus. Kasutuslepingus määratakse kindlaks kasutuslepingust tulenevad poolte õigused ja kohustused, kasutuslepingu kehtivuse tähtaeg, selle muutmise ja lõpetamise ja kolmandale isikule üleandmise kord, poolte vastutus matmiskoha kasutamisel ja vaidluste lahendamise kord ning matmiskoha kasutaja kinnitus kalmistu kasutamise eeskirja tundmise ja täitmise kohta. Kasutuslepingu vormi kinnitab Lüganuse Vallavalitsus.
(4) Eraldatakse nii üksikuid kui ka mitmekohalisi (nn perekonna) hauaplatse.
(5) Hauaplats näidatakse taotlejale kätte kohapeal koos hauaplatsi mõõtude äranäitamisega. Vahemaa hauaplatside vahel külje suunas ei või olla mitte vähem kui 30 cm.
(6) Hauaplatsi maksimummõõtmed on kirstuga matmise korral järgmised:
1) ühe hauakohaga hauaplats 1,50 x 2,50 meetrit;
2) kahe hauakohaga hauaplats 2,50 x 2,50 meetrit;
3) kolme hauakohaga hauaplats 3,75 x 2,50 meetrit;
4) võimalusel eraldatakse nelja hauakohaga hauaplats 5 x 2,50 meetrit;
5) hauaplatsi mõõtmed urniga matmise korral on vähemalt 1 x 1 meetrit.
(7) Matmine registreeritakse kalmistu haldaja poolt elektroonilisse kalmisturegistrisse, kuhu märgitakse kalmistuseaduse §-s 11 toodud andmed.
(8) Andmete kogumisel tuleb lähtuda isikuandmete kaitse seaduses sätestatud nõuetest.
(9) Hauaplatse eraldades tuleb võimalusel järgida põlist matmistava, mille kohaselt kirst asetatakse hauda ida-lääne suunas ja hauatähis asub haua peatsis.
(10) Matmise aeg kooskõlastatakse kalmistu haldajaga. Üldjuhul peab eelseisvast matmisest olema ette teatatud vähemalt kaks tööpäeva. Riiklikel pühadel matmisi reeglina ei toimu. Matmine on lubatud ainult valgel ajal, üldjuhul 10.00 - 17.00.
(11) Matmist takistavate hauakivide ja muude hauarajatiste ajutine kõrvaletõstmine ja taaspaigaldamine toimub matja kulul.
(12) Hauaplatsi kasutaja korrastab või hüvitab matmise käigus kõrvalolevatele haudadele tekitatud kahjustused kokkuleppel kalmistu haldaja või kahjukannatajaga 3 päeva jooksul peale matmist.
(13) Hauaplatsi korrastab pärast matmist hauaplatsi kasutaja. Matmiseks laenutatud inventar (äärelauad, labidad, haudalaskmise lindid) tagastatakse pärast matmist kalmistu inventari ruumi.
(14) Haudade avamine ja ümbermatmine võib toimuda vaid kalmistuseaduses ja teistes õigusaktides sätestatud korras.
§ 3. Hauaplatsi kasutamise leping, selle tähtaeg ning pikendamise tingimused ja kord
(1) Hauaplatsi kasutusleping sõlmitakse tasuta ja 25 aastaks.
(2) Lepingu tähtaja möödudes tuleb hauaplatsi kasutajal sõlmida uus vastavasisuline leping. Vähemalt kolm kuud enne lepingu tähtaja lõppemist on kalmistu haldaja kohustatud sellest hauaplatsi kasutajale kirjalikult teatama. Hauaplatsi, mille kasutusleping on lõppenud, võtab kalmistu haldaja arvele kui kasutajata hauaplatsi. Matmiskoha senisel kasutajal on eesõigus nimetatud matmiskoha osas uue kasutuslepingu sõlmimiseks.
§ 4. Hauaplatsi kasutamisõiguse ennetähtaegse lõpetamise tingimused ja kord
(1) Kalmistu haldajal on õigus hauaplatsi kasutusleping lõpetada juhul, kui hauaplats on jäetud hooldamata, s.o rohtunud, risustunud ning hauatähised, pingid ja teised ehitised näitavad ilmseid kõdunemise tundemärke.
(2) Kalmistu haldaja tuvastab ja vajadusel tähistab korrastamata hauaplatsi selle korrastamise tähtaega kajastava hoiatava sildiga. Kalmistu haldaja tunnistab korrastamata hauaplatsi hooldamata hauaplatsiks, kui selle tähistamisest on möödunud vähemalt üks aasta. Hooldamata hauaplatsi võib anda taaskasutusse kirstuga pealematmiseks pärast 20 aasta möödumist viimasest matmisest samale kohale.
(3) Hauaplatsi korrastamisnõudest teatab kalmistu haldaja võimalusel kirjalikult hauaplatsi kasutajale.
(4) Kui akti koostamisest järgneva ühe aasta jooksul hauaplatsi ei korrastata, lõpetatakse selle platsi kasutusleping ja hauaplatsi võib uuesti välja anda arvestades lõikes 5 sätestatud erisust.
(5) Muinsuskaitse all olevatel kalmistutel üldjuhul vanadele omasteta haudadele pealematmist ei lubata.
() Kalmistu on avatud ööpäevaringselt, kalmistu tööaeg on sama Lüganuse vallavalitsuse lahtiolekuaegadega.
(2) Kalmistul kehtivad Lüganuse valla heakorra eeskirja sätted kui käesolev eeskiri ei sätesta teisiti.
(3) Lüganuse Vallavalitsus on kohustatud:
1) paigaldama kalmistule infostendi koos olulise infoga (kalmistu haldaja telefon ja e-post, info surnuaiapühade kohta, kalmistute kasutamise eeskiri);
2) hoidma korras kalmistu üldkasutatavad alad, niitma muru ja rohu ning koristama prügi;
3) nõudma hauaplatside hooldajatelt kalmistu kasutamise eeskirja täitmist;
4) tagama kalmistul olemasolevate veevõtukohtade (kaevud) töökorra;
5) hoolitsema kalmistul olevate käimlate puhtuse eest;
6) tagama kalmistul asuvate avalike rajatiste (kuurid, katusealused, piirded jms) heakorra ja hea väljanägemise;
7) tagama matmiseks ja kalmude korrastamiseks vajalikud tööriistad (labidad, rehad, kastekannud, panged);
8) paigaldama kalmistule prügikonteineri ladestamisele kuuluvate jäätmete (küünla topsid, lillepotid, määrdunud pakendid) ja mittepuitunud biolagunevate haljastusjäätmete kogumiseks.
(4) Kalmistul on keelatud:
2) väljaspool kasutatavat hauaplatsi murda lilli, puude ja põõsaste oksi kalmistu haldaja nõusolekuta;
3) raiuda puid raieloata ja kalmistu haldaja nõusolekuta;
4) istutada puid ning väljaspool kasutatavat hauaplatsi istutada põõsaid ning rajada hekke kalmistu haldaja nõusolekuta;
5) paigutada jäätmeid väljapoole mahuteid või selleks mitte ette nähtud kohtadesse;
6) kasutada hauaplatsi kasutusse antust erinevat maa-ala;
7) sõita mootorsõiduki või jalgrattaga kalmistu haldaja loata;
8) paigaldada inventari ja rajatisi;
9) teha lõket;
10) viibida lemmikloomaga;
11) matta loomi ja linde;
12) hauarahu rikkumine, see tähendab igasugune kalmistu kasutamiseks mitte vajalik tegevus, mis võiks häirida kalmistu teisi kasutajaid, näiteks valju häälega rääkimine, karjumine, kõvasti naermine jms;
13) muu avalikku korda ja heakorda rikkuv tegevus.
§ 7. Hauaplatsi hooldamise nõuded ja kord
(1) Hauaplats on kalmistu osa, mille kujundamisel tuleb järgida kalmistul väljakujunenud kujunduspõhimõtteid ja –nõudeid, et hauaplatsi kujundus ei erineks oluliselt teistest kalmistul olevatest haudadest.
(2) Iga hauaplats tähistatakse risti, hauaplaadi, -kivi või muu tähisega, millele tuleb ilmastikukindlalt kanda maetu(te) perekonnanimed, eesnimed, sünni- ja surmadaatumid.
(3) Hauaplatsi kasutaja on kohustatud hoidma hauaplatsi, hauaplatside vahed ja hauaplatsiga piirnevad tee-osad heakorrastatuna ja puhtana.
(4) Kalmistu haldajal on õigus eemaldada või määrata eemaldamisele kalmistu ilmet häirivad piirdeaiad, puud, põõsad ja muud väikevormid.
(5) Hauaplatsi kasutaja paigaldatud hauatähised ja rajatised on tema omand. Omanik on kohustatud korrastama hauatähised, rajatised ja kalmud. Muinsuskaitsealustel kalmistutel tuleb vanemate hauatähiste hooldamisel või vahetamisel eelnevalt nõu küsida muinsuskaitseametilt.
(6) Kalmistu inventar tuleb peale kasutamist panna selleks ettenähtud kohta.
(7) Betoonist hauaplatsipiirete ehitamine on lubatud kalmistu haldaja loal. Muinsuskaitse all olevatel kalmistul on betoonist uute hauaplatsipiirete rajamine lubatud ainult muinsuskaitseameti nõusolekul.
§ 8. Hauatähise ja piirde paigaldamise, eemaldamise ja ümberpaigutamise kord
(1) Hauatähised (hauarist, -kivi, -sammas, -plaat), hauarajatised (äärekivi, piirde kett, istepink jms) ja haljastus peavad sobituma ümbritseva keskkonnaga ja asuma hauaplatsi piires. Vajadusel tuleb hauatähise paigaldamine kooskõlastada kalmistu haldajaga. Kalmistul võib kasutada madalhaljastust ja puude kääbusvorme, rahulikke värve. Kõrgema haljastuse (puud ja põõsad kõrgusega üle 2 m) võib rajada vaid haldaja loal.
(2) Hauatähiste ja -piirete, mis on vanemad kui 50 aastat, eemaldamine oma algselt kohalt ilma kalmistu haldaja kooskõlastuseta on keelatud. Muinsuskaitsealusel kalmistul peab sellise hauatähise ja piirde eemaldamise ja ümberpaigutamise kooskõlastama muinsuskaitseametiga.
(1) Hauaplatside eraldamise ja teiste eeskirjaga kalmistu haldajale antud ülesannete täitmisega sh kasutuslepingute sõlmimisega ning eeskirja täitmise kontrolliga tegeleb vallavalitsuse poolt volitatud isik.
(2) Hauaplatsi kasutusleping sõlmitakse uue platsi kasutusele võtmise või kasutuses olevale platsile juurdematmise korral. Kui hauaplatsil on mitu õigustatud kasutajat, siis lepivad nad lepingu sõlmija omavahel kokku.
(3) Käesoleva eeskirja rikkuja kannab vastutust kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega, kalmistuseadusega, karistusseadustikuga ja teiste õigusaktidega ettenähtud korras.
(4) Tunnistada kehtetuks Lüganuse Vallavolikogu 18.09.2008 määrus nr 53 „ Lüganuse valla kalmistu eeskirja kehtestamine “.
(5) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2015.


text:
16.12.2009 RT I 2010, 1, 2 , jõustub Riigikogu XII koosseisu volituste alguspäeval; jõustumisaeg muudetud 01.01.2012 [RT I, 28.12.2010, 6]
Taastatud lõike 1 õige sõnastus. Alus: „Riigi Teataja seadus“ § 10 lõige 4.
1) vähemalt 5 aastat – 50 protsenti riigikontrolöri ametipalgast;
2) vähemalt 10 aastat – 70 protsenti riigikontrolöri ametipalgast.
(41) Isik, kes on süüdi mõistetud karistusseadustiku 15. peatükis või 17. peatüki 2. jaos sätestatud süüteo eest, mille eest karistusseadustik näeb ette vähemalt kuni viieaastase vangistuse, kaotab õiguse riigikontrolöri ametipensionile.
(43) Kohus on kohustatud 10 tööpäeva jooksul kohtuotsuse jõustumisest arvates kirjalikult teatama Sotsiaalkindlustusametile asjaolust, millega seoses kaob isikul õigus käesolevas paragrahvis sätestatud riigikontrolöri ametipensionile.
(5) Riigikontrolöri ametipensioni saamise ajal ei ole isikul õigust saada teisi riiklikke pensione. Riigikontrolöri ametipensioni ei suurendata avaliku teenistuse seaduse § 57 lõikes 2 sätestatud alustel. Kui riigikontrolöril on õigus saada mitut liiki riiklikku pensioni, määratakse talle üks pension tema valikul.
(61) Käesolevas paragrahvis sätestatud riigikontrolöri ametipensioni maksmisel rakendatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse sätteid, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
(4) Ametipensioni ei maksta pensioniikka jõudnud Riigikontrolli peakontrolöri töötamise jätkamise ajal sellele ametipensionile õigust andval ametikohal või Riigikogu liikmena, Vabariigi Presidendina, Vabariigi Valitsuse liikmena, Riigikohtu esimehe või liikmena, kaitseväe juhataja või ülemjuhatajana, õiguskantslerina, Eesti Panga presidendina, samuti tema vabastamise korral Riigikontrolli peakontrolöri ametikohalt ametikohale mittevastavuse tõttu avaliku teenistuse seaduse § 117 lõike 1 punktides 1–4 ja 6 sätestatud juhtudel, distsiplinaarsüüteo eest või süüdimõistva kohtuotsuse jõustumise tõttu.
(41) Isik, kes on süüdi mõistetud karistusseadustiku 15. peatükis või 17. peatüki 2. jaos sätestatud süüteo eest, mille eest karistusseadustik näeb ette vähemalt kuni viieaastase vangistuse, kaotab õiguse Riigikontrolli peakontrolöri ametipensionile.
(43) Kohus on kohustatud 10 tööpäeva jooksul kohtuotsuse jõustumisest arvates kirjalikult teatama Sotsiaalkindlustusametile asjaolust, millega seoses kaob isikul õigus käesolevas paragrahvis sätestatud Riigikontrolli peakontrolöri ametipensionile.
(6) Käesolevas seaduses sätestatud Riigikontrolli peakontrolöri ametipensioni maksmisel rakendatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse sätteid, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
(2) Õigus Riigikontrolli ametniku pensionile käesoleva seaduse jõustumiseni kehtinud alustel ja suuruses on ka Riigikontrolli ametnikul, kellel on käesoleva seaduse jõustumise hetkeks Riigikontrolli ametniku pensioni saamiseks nõutavast tööstaažist täis vähemalt 70 protsenti, tingimusel, et sellel isikul täitub enne pensionile jäämist Riigikontrolli ametniku pensioni saamiseks nõutav tööstaaž.
(2) Käesoleva seaduse § 50 lõike 3 redaktsiooni, mis jõustub 2011. aasta 1. jaanuaril, kohaldatakse aruandeperioodide kohta, mis algavad 2011. aasta 1. jaanuaril või hiljem.

matches:
§ 10
Kohus
§ 57
§ 117
Kohus
§ 50


Vaide tagastamine puuduste mittekõrvaldamise ja vaide mittetähtaegsuse tõttu on haldusmenetluse seaduses toodud eraldiseisvad alused (HMS § 79 lg 1 p 2 ja p 3). VangS § 11 lg 5 iseenesest lubab kohtu poole pöörduda ka siis, kui kinnipeetav on esitanud vaide ning vaie on tagastatud. Kohtu poole pöördumine on VangS § 11 lg 81 kohaselt sõnaselgelt välistatud vaid juhul, kui vaie on tagastatud puuduste kõrvaldamata jätmise tõttu ehk HMS § 79 lg 1 p 2 alusel. VangS sõnastusest ei tulene, et kohtusse pöördumine oleks välistatud ka HMS § 79 lg 1 p 3 juhul (ehk vaide mittetähtaegsuse tõttu).
Tõlgendades VangS § 11 lg-s 5 sätestatut kooskõlas HKMS § 47 lg- s 1 ja § 121 lg 1 p-s 4 sätestatuga, tuleb asuda seisukohale, et juhul, kui kinnipeetav rikub asja kohustusliku kohtueelse lahendamise korda viisil, mis toob kaasa kohtuvälise menetleja sisulise otsuse puudumise ja vaide õiguspärase tagastamise, ei saa kinnipeetaval tekkida kohtusse pöördumise õigust. (p 18)
VangS § 11 lg-s 5 nimetatud kohtueelne menetlus on ette nähtud kohustuslikuna. HKMS § 47 lg 1 kohaselt on kaebus lubatav üksnes siis, kui kaebaja on läbinud kohtueelse menetluse nõuetekohaselt. Kui kaebaja ei käitu kohtueelses menetluses nõuetekohaselt (näiteks jätab kõrvaldamata vaides esinenud puudused, ei esita vaiet tähtaegselt) ja menetlus lõpetatakse seetõttu õiguspäraselt vaide tagastamisega, ei ole hilisem kaebus kohtule HKMS § 47 lg-st 1 tulenevalt lubatav. Vaide õigusvastase tagastamise korral saab aga kohtumenetluses jätkata asja sisulise arutamisega (RKHK 8.10.2012 määrus asjas nr 3-3-1-30-12, p 18; 18.03.2013 määrus asjas nr 3-3-2-2-12, p 12 ning 20.06.2013 määrus asjas nr 3-3-1-34-13, p 7). (p 19)
Kohus, kontrollides kohustusliku kohtueelse menetluse läbimist, ei või piirduda formaalse kontrolliga. Kohus peab HKMS § 121 lg 1 p 4 kohaldamisel veenduma, et ka tegelikult esinesid alused, millele viidates tagastati isiku taotlus kohustuslikus kohtueelses menetluses. (p 20) Vt annotatsiooni määrusele asjas nr 3-3-2-2-12.


Ametiautode kasutamise kord – Riigi Teataja
Ametiautode kasutamise kord
Ametiautode kasutamise kord - sisukord
§ 2 Ametiauto kasutamine
§ 3 Ametiauto kasutaja kohustused
§ 4 Ametiauto tankimine
§ 5 Ametiauto kulud
§ 6 Ametiauto garazeerimine
RT IV, 18.06.2019, 16
Vastu võetud 12.06.2019 nr 11
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkt 3 alusel.
(1) Määrusega reguleeritakse Narva linna omandis või kasutuses olevate sõidukite (edaspidi ametiauto) kasutamist.
(2) Narva linn, läbi oma ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) teavitab ametiauto soetamisel või kasutusele võtmisel Maanteeametit, tehes liiklusregistris sõiduki andmetesse märke ametiauto üksnes töö- või teenistusülesannete täitmiseks kasutamise kohta.
(3) Linnapeale ametiauto kasutusse andmise otsustab volikogu.
§ 2. Ametiauto kasutamine
(1) Narva linna omandis või kasutuses olevaid ametiautosid kasutatakse ainult töö-, ameti- või teenistusülesannetega seotud ülesannete täitmiseks.
(2) Ametiauto kasutamise õigus on teenistusülesannete täitmiseks ametiasutuse teenistujatel, kes on märgitud kasutajana sõiduki registreerimistunnistusele või kelle kasutusse on ametiauto volikirja alusel linnapea või ametiasutuse juhi poolt määratud.
(3) Igale ametiautole määrab linnapea või ametiasutuse juht käskkirjaga vastutava kasutaja ja vajadusel ametiauto kasutamiseks õigustatud isiku. Käskkirjaga määratakse ära ühiskasutuses olevad ametiautod ja kindla teenistuja käsutuses olevad ametiautod.
(4) Ametiauto vastutav kasutaja peab tagama auto tehnohoolduse vastavalt antud sõidukile ettenähtud läbisõidu vahemikule, kehtiva liikluskindlustuse poliisi olemasolu ning vastavalt vajadusele korraldama ametiauto remonti.
§ 3. Ametiauto kasutaja kohustused
(1) Ametiauto kasutaja on kohustatud:
1) kooskõlastama ühiskasutatava ametiauto kasutamise ametiasutuse juhi poolt määratud teenistujaga, kes reguleerib ühiskasutuses olevate ametiautode kasutust ja hoiab ametiautode dokumente ja võtmeid.
2) jälgima kütuse näidikut ja tankima vajadusel ametiauto oma sõidu lõppedes;
3) kasutama autot hoolikalt, heaperemehelikult ja säästlikult ning kooskõlas ametiauto kasutusse andmise eesmärgiga;
4) hoidma puhtana ametiauto salongi ja koristama ametiauto pärast sõitu;
5) mitte andma ametiautot kolmandate isikute kasutusse;
6) enne väljasõitu veenduma sõiduki korrasolekus;
7) teavitama vastutavat isikut kõikidest ametiautoga seotud probleemidest;
8) informeerima vastutavat isikut või asutuse juhti viivitamatult ametiauto hävimisest, ärandamisest, olulisest kahjustumisest;
9) tasuma ametiauto kasutamise nõuete rikkumisest tulenevad trahvid ja muud kulud, samuti nende sissenõudmisega seotud kulud, leppetrahvid ja viivised.
(2) Ametiauto võib olla varustatud GPS seadmega. Kui ametiautole ei ole paigaldatud GPS seadet on ametiauto kasutaja kohustatud pidama sõidupäevikut, milles näidatakse:
1) auto omaniku või vastutava kasutaja nimi, registrikood;
2) auto riiklik registreerimismärk;
3) sõidu kuupäev;
4) läbisõidumõõdiku alg- ja lõppnäit ning läbisõit iga sõidukorra puhul;
5) sõidu eesmärk ja sihtkoht iga sõidukorra puhul;
6) kasutaja nimi ja allkiri, millega kinnitatakse sõidupäevikusse kantud andmete õigsust.
§ 4. Ametiauto tankimine
(1) Ametiauto tankimine toimub kütusekaardiga. Tankimise teostaja allkirjastab kütusetšeki ja lisab sõidupäevikule.
(2) Erandkorras tekkinud vajadusel on lubatud ametiauto tankimine muude vahenditega, mille maksmist tõendav dokument koos selgitusega esitatakse linnapeale või ametiasutuse juhile kinnitamiseks.
§ 5. Ametiauto kulud
Ametiautode kulud kaetakse linna eelarvest ametiautode ülalpidamiseks ettenähtud vahenditest.
§ 6. Ametiauto garazeerimine
(1) Üldkasutuses oleva ametiauto garažeerimise kohaks on ametiasutuse asukoht, kui linnapea või ametiasutuse juht ei ole oma käskkirjaga määranud teisiti.
(2) Linnapea või ametiasutuse juht võib oma käskkirjaga määrata ametiauto garažeerimise kohaks ametiauto kasutaja elukoha, kui see on vajalik ametiülesannetest tulenevate kohustuste tõhusamaks täitmiseks.
Narva Linnakantselei juriidilise- ja personaliteenistuse juhataja linnasekretäri ülesannetes


Konsoolifoorum • Vaata teemat - Valge Sony Playstation 4 + Destiny komplekt
Valge Sony Playstation 4 + Destiny komplekt
Postitas KulminatsiooniRev » 29 Juun 2014, 19:20
Nii siis 9 september 2014 tuleb välja Destiny koos valge Sony Playstation 4-ga!
Mis on teie muljed Destiny osas?
Ostate või mitte?
Mis versiooni mängust tellite?
Kas müüte oma vana PS4 maha ja ostate eeltellitavana valge Sony Playstation 4-ja?
Ise igastahes,kellel veel pole PS4,ostan deifinitiivselt selle versiooni,kuna alles sügise poole,tegelt juba küll augusti,tuleb ''sittaks'' mänge välja kuni novembri lõppuni,ka uued spordimängud - FIFA15 ja NBA2k15
Gamestar.ee suurosa nendest olemas kui just mitte kõik Muidugi ainult mängude edasimüüja,ja mitte konsoolide,kes sealt ostnud on teab seda.
Kuigi jah,läheb sittaks raha kulutamiseks endal,vaja lisapult osta,tulevikus vb isegi kokku veel 2,AC Unity Coop jaoks,4-kesi AC mängida on tase + ka puldi laadija ja vb ka need Limited Edition Gold Wireless Headset,mis eraldi tuleb samal päeval kui valge Sony Playstation 4 + Destiny komplekt .
KulminatsiooniRev
Liitunud: 04 Mär 2014, 22:11
Re: Valge Sony Playstation 4 + Destiny komplekt
Postitas Hydra Tomix » 29 Juun 2014, 22:19
Lihtsalt mainin, et AC Unity ei saa ühe konsooli peal mängida co-opi. Teema juurde tulles:
Destiny (Y)
Playstation 4 suht meh
Valge värv? Meh
Kui väga suur vahe ei ole last-geni ja current-geni vahel, siis ostan 360le
Postitas toomaskedrov » 29 Juun 2014, 22:27
Mängus ei arva mina midagi, kuna ise ei ole kahjuks sellist tüüpi mängu armastaja. Valge PS4 on väga ilus ja kõike aga eelistan musta, kuna valged kipuvad tõmbuma kollaseks ja lähevad kiiresti mustaks ja 100 häda. hahaa
2015 aasta lõpuks on PS4 'ja peal juba piisavalt mäng, et mõelda selle soetamist. Ise plaanin osta PS4 musta kas 2014 aasta lõpus või siis äkki suvel 2015, eks näis.
Ning lõpuks gamestar'ist ei ostaks ma üldse midagi.. liiga kallid kõik asjad nagu ikka.
Postitas KulminatsiooniRev » 01 Juul 2014, 23:24
Hydra Tomix kirjutas: Lihtsalt mainin, et AC Unity ei saa ühe konsooli peal mängida co-opi. Teema juurde tulles:
Too AC Unity asi jäi jah kahe silma vahele,teine pult siiski saab soetatud teiste mängude jaoks.
Destiny saab olema jah sittaks fun
Postitas KulminatsiooniRev » 20 Juul 2014, 18:10
Nii siis olen igal pool küsinud aga pole vastust saanud ja lisan ka siia selle postituse!
Oleks välja jagada paar Destiny Beta koodi nii PS3 kui PS4-le.
21-22 on see maas maintenance jaoks ,23ndal juulil saab taas kunagi.
Postitage alla oma PSN nii et saaks lisada ja saadan teile vastu siia kasutaja PMina või PSN Message teel,ise valite!
Koodide arv on piiratud,nii et tehke kähku kellel soov
Postitas rynxu » 23 Juul 2014, 16:52
Sooviks siis koodi rynxu
rynxu
Liitunud: 05 Nov 2009, 00:45
Postitas toomaskedrov » 23 Juul 2014, 18:44
Kui sa nii lahkelt tõesti jagad, siis prooviks ka ise ära selle Destiny, kes teab ehk hakkab meeldima isegi. Minul siis PlayStation 3 Võid mulle siia PS/PM saata, kui see ok on. Aitäh!
Postitas kristikest » 27 Juul 2014, 23:18
kristikest PS3le paluks, kui veel on
Postitas Siuzzly » 28 Juul 2014, 23:27
Destiny Beta TASUTA KÕIGILE!
Kindlasti ei osta
Postitas KulminatsiooniRev » 12 Aug 2014, 13:22
Beeta teine pool oli jah TASUTA KÕIGILE
Nüüd 9 septembrit ootama,mis vähem kui kuuga meil ees
Kes siit siis Destinyt mängima hakkab?
Oi kuidas pelatud saab,esimene mäng enda jaoks kus PvP tn. igapäev teen 'cause it's THAT awesome