Jõelähtme Vallavalitsuse teenistujate värbamise ja valiku kord – Riigi Teataja
Jõelähtme Vallavalitsuse teenistujate värbamise ja valiku kord
Jõelähtme Vallavalitsuse teenistujate värbamise ja valiku kord - sisukord
§ 3 Vaba teenistuskoha täitmise põhimõtted
§ 4 Konkursikuulutus
§ 5 Konkursi väljakuulutamine
§ 6 Konkursi läbiviimine
3 KONKURSI TULEMUSED
§ 7 Valiku tegemine
§ 8 Värbamise ja valiku dokumendid
§ 9 Konkursi luhtumine
§ 10 Konkursi tulemustest teavitamine
§ 11 Teenistusse ja tööle võtmine
RT IV, 11.06.2013, 41
Vastu võetud 06.06.2013 nr 5
Määrus kehtestatakse avaliku teenistuse seaduse § 18 lg 7 alusel.
(1) Jõelähtme Vallavalitsuse teenistujate värbamise ja valiku korraga kehtestatakse Jõelähtme Vallavalitsuse (edaspidi ametiasutus) ametnike ja töötajate (edaspidi teenistujad) värbamise ja valiku põhimõtted ning korraldus.
(2) Värbamise ja valiku eesmärk on tagada parima kvalifikatsiooniga teenistujate teenistusse võtmine.
(3) Värbamise käigus kutsutakse nõutava hariduse, töökogemuse, teadmiste ja oskustega isikuid kandideerima vabale ameti- või töökohale (edaspidi teenistuskoht).
(4) Valiku käigus valitakse teenistuskohale kandideerijate hulgast sobivaim kandidaat, hinnates kandideerijate vastavust teenistuskoha nõuetele kasutades erinevaid hindamismeetodeid.
(1) Teenistuskoha vabanemisel analüüsib vallavanem koostöös struktuuriüksuse juhi, vallasekretäri ja vallasekretäri abiga struktuuriüksuse teenistujate koormust, üksuse töökorraldust, teenistujate kvalifikatsiooni ja arengupotentsiaali ning otsustab värbamise ja valiku vajaduse ning võimalikud hindamismeetodid.
(2) Värbamise ja valiku praktilise korraldamise eest vastutab vallasekretäri abi.
(4) Värbamine ja valik viiakse läbi nii, et see ei kahjusta kandidaatide eneseväärikust ega ametiasutuse mainet.
(5) Kõik värbamisel ja valikul osalenud isikud on kohustatud hoidma värbamise ja valiku käigus kandidaadi kohta kogutud teavet.
§ 3. Vaba teenistuskoha täitmise põhimõtted
(2) Konkursi avalikust väljakuulutamisest võib loobuda, kui on põhjendatud alus arvata, et vaba ametikoht on otstarbekas täita sisekonkursi korraldamisega, teenistuja tähtajalise üleviimisega eesmärgiga suurendada teenistuja pädevust ja motivatsiooni või edendada koostööd ametiasutuste vahel.
(3) Konkursi liigid on:
1) avalik konkurss - valla ametiasutustest väljapoole suunatud konkurss;
2) sisekonkurss - vallavalitsuse teenistujatele suunatud konkurss.
(4) Sisekonkursi korraldamine on otstarbekas, kui vallavalitsuse teenistujate haridus, töökogemus, teadmised ja oskused vastavad teenistusülesannete täitmiseks kehtestatud nõuetele määral, mis võimaldavad eeldatavalt täita teenistusülesandeid paremini kui avalikult välja kuulutatud konkursil kandideerivatel isikutel.
(5) Avaliku konkursi ja sisekonkursi läbiviimisel lähtutakse avaliku teenistuse seadusest ja käesolevast korrast.
(6) Vaba töökoha täitmiseks võib korraldada konkursi või kasutada teisi personaliotsingu võimalusi.
§ 4. Konkursikuulutus
(1) Konkursikuulutuse (edaspidi kuulutus) avaldab vallasekretäri abi vaba teenistuskoha ametijuhendi ja/või töökohale kehtestatud nõuete alusel.
(2) Vallasekretäri abi koostab koostöös struktuuriüksuse vahetu juhiga ja vallasekretäriga kuulutuse, mis sisaldab:
1) ametiasutuse ja teenistuskoha nimetust;
3) kandidaadile esitatavad nõudeid;
5) osalise koormuse korral koormust;
6) määratud ajaks teenistuskohale võtmise puhul teenistustähtaega;
7) teenistuskoha asukohta;
(3) Kuulutuse sõnastus kõikides värbamiskanalites on identne.
§ 5. Konkursi väljakuulutamine
(1) Avaliku konkursi kuulutus avaldatakse Jõelähtme Vallavalitsuse veebilehel ja avaliku teenistuse kesksel veebilehel. Lisaks võib kuulutuse avaldada ajalehes „Jõelähtme“, veebipõhises otsingukanalis ja teistes ajakirjandusväljaannetes.
(2) Töökoha täitmiseks välja kuulutatud avaliku konkursi kuulutust ei avaldata avaliku teenistuse kesksel veebilehel.
(3) Sisekonkursi kuulutus avaldatakse valla ametiasutuse siseveebis . Teenistuskoha nõudmistele vastavaid teenistujaid võib täiendavalt konkursi toimumisest teavitada ja kutsuda neid konkursil kandideerima ka e-posti teel või suuliselt.
(4) Mitme sarnaste ülesannetega teenistuskoha täitmiseks võib välja kuulutada ühe konkursi, lisades kuulutusse sellekohase teabe.
(5) Väljakuulutatud konkursist võib loobuda või konkursi avalikustatud tingimusi muuta ainult põhjendatud juhul, teatades sellest kandidaatidele esimesel võimalusel kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(6) Konkursil osalevate kandidaatide taotluste esitamise tähtaeg on vähemalt 14 kalendripäeva kuulutuse avaldamise päevast arvates.
§ 6. Konkursi läbiviimine
(1) Konkursi ja valiku läbiviijad on vaba teenistuskoha struktuuriüksuse juht, vahetu juht ja vallasekretäri abi. Struktuuriüksuse juhi valiku läbiviijad on vallavanem, vallasekretär ja vallasekretäri abi. Vajaduse korral kaasatakse teisi teenistujaid või ametiasutuseväliseid eksperte või moodustatakse valikukomisjon.
(2) Konkursist võtavad osa kandidaadid, kes vastavad kuulutuses esitatud nõuetele ja kelle eesti keeles esitatud dokumendid on laekunud konkursi läbiviijale kuulutuses märgitud tähtajaks. Kuulutuses märgitud tähtaja postitempliga dokumendid loetakse tähtajaks esitatuks.
(3) Kandidaatide esitatud dokumendid kogub vallasekretäri abi, kontrollides kandidaatide vastavust teenistuskohale ja kuulutuses esitatud nõuetele. Kandidaadid, kes ei vasta nõuetele, jäetakse edasisest valikust kõrvale ja neile saadetakse e-postiga vastavasisuline teade.
(4) Esitatud dokumentide põhjal analüüsitakse kandidaatide vastavust värbamisel püstitatud kriteeriumitele.
(5) Vestlusele kutsutavate kandidaatide arv otsustatakse iga konkursi puhul eraldi tulenevalt dokumentide analüüsi tulemustest. Vestluse käigustäpsustatakse kandidaadi dokumentides esitatud teavet, selgitatakse välja tema hoiakud ja motiveeritus ning antakse kandidaadile ülevaade konkreetsetest tööülesannetest, -korraldusest ja -tingimustest.
(6) Vajaduse korral viiakse läbi praktiline ülesanne. Kandidaatidega, kelle praktilise ülesande tulemused on paremusjärjestuselt parimad, viiakse vajadusel läbi teine vestlusvoor.
(7) Taustauuring tehakse kandidaadi eelneval nõusolekul. Selleks vesteldakse soovitajatega, kelle kandidaat on kandideerimisdokumentides esitanud või kandidaadi eelneval nõusolekul teiste isikutega.
3. peatükk KONKURSI TULEMUSED
§ 7. Valiku tegemine
(1) Kandidaatide hindamismeetodid valitakse lähtuvalt teenistuskoha ülesannetest, vajadusest saada kandidaadi kohta olulist teavet ning eesmärgist hinnata tööülesannete täitmiseks vajalikke teadmisi ja oskusi.
(3) Valiku tegemisel kandidaatide teenistuskohale sobivuse kohta osalevad kõik valiku läbiviijad. Konkursi võitnud isiku valikul võetakse arvesse kandidaadi haridust, teadmisi, oskusi, töökogemusi ja konkursi käigus kandidaadi kohta kogutud lisateavet.
(4) Kandidaatidest koostatakse kirjalikult vormistatud paremusjärjestus, kui teenistusülesannete täitmiseks vajalikele nõuetele vastab mitu kandidaati. Paremusjärjestusse lisatavate kandidaatide arvu ja pingerea otsustavad konkursi läbiviijad.
(5) Teenistuskohale asumise ettepanek tehakse kandidaadile, kelle haridus, töökogemus, teadmised ja oskused vastavad enim teenistusülesannete täitmiseks kehtestatud nõuetele.
(6) Struktuuriüksusejuht edastab informatsiooni konkursi võitnud isiku kohta ametiasutuse juhile ettepaneku tegemiseks teenistuskohale asumiseks. Kui struktuuriüksuse juht ei osale valiku tegemisel, kuulab vallavanem tema arvamuse ära enne isiku teenistusse võtmise otsustamist.
(7) Vallavanem võib 150 kalendripäeva jooksul ilma uut konkurssi välja kuulutamata teha teenistusse asumise ettepaneku konkursil paremuselt järgmisele kandidaadile, kui konkursi võitnud isik loobub teenistusse asumisest, ilmnevad seaduses sätestatud asjaolud, mis välistavad isiku teenistusse võtmise, või teenistuja vabastatakse teenistusest katseaja jooksul.
§ 8. Värbamise ja valiku dokumendid
(1) Struktuuriüksuse juht, tema puudumisel vallasekretäri abi, teeb värbamisest ja valikust kirjaliku kokkuvõtte mida säilitatakse vastavalt Jõelähtme Vallavalitsuse asjaajamiskorrale.
(2) Kirjalik kokkuvõte sisaldab teenistuskoha nimetust, kuulutuse avaldamise aega ja kohta, dokumentide esitamise tähtaega, kandideerivate isikute arvu, intervjuule kutsutud kandidaatide arvu, valiku tegemise kuupäeva ja tulemust koos valikuotsuse põhjendusega ja muud vajalikku teavet.
(3) Värbamise ja valiku käigus kandidaatidelt kogutud dokumente säilitatakse 150 päeva valiku lõppotsuse tegemisest, misjärel need hävitatakse, v.a juhul, kui kandidaat annab kirjaliku loa dokumentide säilitamiseks.
(4) Kandidaadil on õigus saada teavet värbamise ja valiku käigustema kohta kogutud andmete, sh praktiliste ülesannete jm tulemuste ning teda puudutavate otsuste tegemise kohta.
§ 9. Konkursi luhtumine
2) ametisse nimetamise õigust omav isik loobus ametikohale asumise ettepaneku tegemisest põhjusel, et ühegi kandidaadi haridus, töökogemus, teadmised ja oskused ei vastanud teenistusülesannete täitmiseks kehtestatud nõuetele määral, mis võimaldaks tal teenistusülesandeid täita parimal võimalikul viisil.
(2) Konkursi luhtumine otsustatakse kirjalikult 120 kalendripäeva jooksul pärast konkursil osalemiseks määratud tähtaja möödumist.
(3) Vallavanem võib 120 päeva jooksul konkursi luhtumise kohta tehtud otsuse tegemise kuupäevast arvates nimetada teenistuskohale teenistusülesannete täitmiseks kehtestatud nõuetele vastava isiku ilma konkurssi korraldamata, kuulates ära teenistuskoha vahetu juhi või struktuuriüksuse juhi arvamuse. Kui isik osutub katseaja jooksul ebasobivaks, tuleb teenistuskoha täitmiseks korraldada uus konkurss.
§ 10. Konkursi tulemustest teavitamine
Konkursi lõpptulemusest teavitatakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis konkursi võitnud isikut ja valituks mitteosutunud kandidaate otsuse tegemise päevale järgneva 14 kalendripäeva jooksul.
§ 11. Teenistusse ja tööle võtmine
Pärast valiku tegemist korraldab vallasekretäri abi teenistuja ametisse nimetamise või töölepingu sõlmimise kooskõlas Jõelähtme Vallavalitsuse palgajuhendiga.
Leho Kure


Maanteeamet on algatanud keskkonnamõju hindamise riigitee nr 59 Pärnu - Tori km 20,800 asuva Tori silla ehituse põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele | Maanteeamet
AvalehtTeeKeskkonnamõju hindamise teatedMaanteeamet on algatanud keskkonnamõju hindamise ...
„Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse” (KeHJS) § 3 lõige 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 9, § 11 lõiked 2, 22, 23, 4, 8 ja 81, § 12 lõike 11 punkti 2, „Ehitusseadustiku” § 2 lõike 6, § 31 lõike 1, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu” § 13 punkti 8, Maanteeameti peadirektori 24.04.2015 käskkirja nr 0125 alusel on 26.08.2019 otsusega nr 15-7/19/285 algatanud keskkonnamõju hindamise riigitee nr 59 Pärnu - Tori km 20,800 asuva Tori silla ehituse põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele. Eelhindamise tulemusel jõuti järeldusele, et põhimaantee nr 59 Pärnu - Tori km 20,800 asuva Tori silla projektiga kavandatud tegevustel on eeldatavasti suur mõju Tori põrgu loodusalale ning projekteerimise käigus tuleb läbi viia Natura 2000 võrgustiku ala asjakohane hindamine. Natura 2000 võrgustiku ala asjakohane hindamine on võimalik läbi viia vaid KMH menetluse käigus
Projekti eesmärgiks on tugimaantee nr 59 Pärnu-Tori km 20,800 asuva amortiseerunud Tori silla lammutamine ning uue, võimalusel optimeeritud sillaavade arvuga silla ehitamine.
Keskkonnauuringute vajadus selgitada KMH programmi koostamise käigus. Eelhinnangu alusel on mõjude hindamisel vajalik koostada geoloogiline ekspertiis kavandatava tegevusega võimalike kaasnevate mõjude kohta (füüsiline kahjustamine, vibratsioon, niiskusrežiimi muutus jms) Tori põrgu loodusalal. Eksperthinnang peab andma suunised leevendavate meetmete rakendamiseks ehitustöödel.
Otsustaja on Maanteeamet, Teelise 4, 10916 Tallinn. Keskkonnamõju hindamise algatamise otsuse ja eelhinnanguga on võimalik tutvuda alltoodud linkidel. Kontaktisikuks on Maanteeameti lääne teehoiu osakonna sillainsener Ervin Hein, e-post: Ervin.Hein@mnt.ee, 5347 0008.
KMH algatamise korraldus (pdf, 380.15 KB)
KMH eelhinnang (pdf, 10.5 MB)
Asendiplaan (pdf, 311.3 KB)


text:
Belgia õigussüsteemis eristatakse tsiviilõigust ja äriõigust. Äriõigus on ettevõtjatele mõeldud eriõigus, samas kui tsiviilõigus on seotud tavapärase õigusega.
Tõendeid käsitlevad tsiviilõigusnormid on esitatud tsiviilseadustiku (Burgerlijk Wetboek) artiklis 1315 ja sellele järgnevates artiklites. Tegemist on suletud süsteemiga, mis hõlmab tõendite rangelt reguleeritud vorme (üksikasjadega tutvumiseks vt punkt 5a).
Tõendeid käsitlevad äriõiguse normid on esitatud äriseadustiku (Wetboek van Koophandel) artiklis 25. Kõige olulisem tunnusjoon on süsteemi avatus ja ettevõtjate vabadus esitada tõendeid mis tahes kujul. Äriseadustiku artiklis 25 on sätestatud, et lisaks tsiviilõiguse alusel lubatud vormis esitatavatele tõenditele võivad ettevõtjate kohustusi tõendada ka tunnistajad kõigi selliste asjade puhul, kus kohus otsustab seda lubada, välja arvatud erijuhtudega seoses ette nähtud erandite puhul. Ostu ja müüki on võimalik tõendada vastu võetud arve abil, ilma et see mõjutaks muid äriõiguse alusel vastuvõetavaid tõendeid.
Tsiviil- ja kaubandusasjades tõenditega seotud menetluslikud aspektid on reguleeritud kohtumenetluse seadustiku (Gerecthelijk Wetboek) artikliga 870 ja sellele järgnevate artiklitega. Kohtumenetluse seadustiku artiklis 876 on sätestatud, et kohus peab talle lahendamiseks antud vaidluse kohta tegema otsuse vastavalt tõendeid käsitlevatele eeskirjadele, mida kohaldatakse seda liiki vaidluse korral. Vaidlus võib olla kas tsiviilvaidlus või kaubandusvaidlus.
Asjaolude, väidete või süüdistustega seotud tõendid peab esitama see pool, kes neile tõenditele tugineb. Pool, kes nõuab kohustuste täitmist, peab tõendama selle kohustuse olemasolu. Seevastu pool, kes väidab, et ta on kohustusest vabastatud, peab esitama tõendid makse tegemise kohta või asjaolu kohta, mis ta sellest kohustusest vabastas (tsiviilseadustiku artikkel 1315). Kohtumenetluses peab iga pool esitama tõendid tema esitatud asjaolude tõendamiseks (kohtumenetluse seadustiku artikkel 870; actori incumbit probatio). Vastaspool peab seejärel nende asjaolude tõendusjõu ümber lükkama, kui see on võimalik ja lubatud.
Kui avaliku korra või riigi julgeoleku seisukohast puuduvad vastuväited, võib tõendada kõiki asjaolusid. On kehtestatud kolm piirangut seoses õigusega esitada tõendeid menetluse jooksul. Esiteks peab tõendatav asjaolu olema asjakohane. Teiseks peab tõendatav asjaolu olema otsustav, s.t et see asjaolu aitab veenda kohut tegema otsust, mida soovitakse saada. Peale selle peab õigusnormide kohaselt olema lubatud tõendite esitamine teatavate asjaolude tõendamiseks: näiteks ei tohi rikkuda eraelu puutumatuse, ametisaladuse ja kirjavahetuse puutumatuse põhimõtteid.
Eeldused võib vastaspool tavaliselt ümber lükata. Vaidlustada ei saa ainult ümberlükkamatuid eeldusi (juris et de jure). Selliste eelduste ümberlükkamiseks tõendite esitamine on suisa õigusvastane. Ümberlükatavaid eeldusi (juris tantum) saab ja võib vaidlustada vastupidist tõendavate tõendite abil. Vastuvõetavate tõendite vorm on reguleeritud tsiviilõiguses, kuid mitte äriõiguses.
Kohus peab olema veendunud poolte esitatud seisukohtades. Kohut tuleb veenda tõendite ja nende usaldusväärsuse alusel. Kui kohus jõuab järeldusele, et talle esitatud asjaolu võib aidata lahendada vaidlust ning et asjaolu peegeldab esitatud kujul usaldusväärselt tõde, omistab ta asjaolule tõendusjõu. Alles siis, kui kohus on mõnele asjaolule omistanud tõendusjõu, saab seda asjaolu käsitada nõuetekohaselt tõendina.
Tõendusjõud on mõnevõrra subjektiivne, samas kui tegelikud tõendid on rangelt objektiivsed. Tõendi staatus sõltub usaldusväärsusest, mis tõendusmaterjalil olema peab. Tõendusmaterjali käsitatakse õigusnormide kohaselt tõendina ainult juhul, kui see on piisavalt usaldusväärne, sest kohtul puudub tegelikult kaalutlusõigus. Nii on see dokumentaalsete tõendusmaterjalide puhul. Kui kohus tõlgendab seaduslikult saadud dokumendi sisu viisil, mis ei ole kooskõlas dokumendi tegeliku sõnastusega, rikub kohus ametlike dokumentide tõendi staatust. Kaotanud pool võib sellele tugineda kassatsioonikohtule apellatsiooni esitades.
Pool, kes esitab väite, peab suutma seda tõendada. Mõnel juhul võib kohtunik teha poolele ettekirjutuse teatavat liiki tõendite kasutamiseks, näiteks ametliku kohustusliku vande puhul (tsiviilseadustiku artikkel 1366). Rangeid tingimusi järgides võib kohus nõuda, et pool annaks ütlusi vande all kas selleks, et tugineda neile vaidluse lahendamisel, või siis selleks, et lihtsalt määrata kindlaks hüvitise summa.
Kohus võib küsitleda pooli ja näha ette tunnistajate küsitlemise, välja arvatud juhul, kui see on seadusega keelatud (kohtumenetluse seadustiku artikkel 916). Samuti võib kohus tellida eksperdiaruande eesmärgiga teha kindlaks teatavad asjaolud või saada tehnilist nõu (kohtumenetluse seadustiku artikkel 962).
Üks pool peab põhikohtuasjas esitatava nõude või kõrvalnõude kujul taotlema uurimismeetmete võtmist. Seejärel teeb kohus määruse, millega võidakse võimaldada taotletud uurimismeetmete võtmist või keelduda nende meetmete võtmisest ning milles esitatakse põhjendused.
Käekirja võrdluse (kohtumenetluse seadustiku artikkel 883) või võltsimist käsitleva uurimise (kohtumenetluse seadustiku artikkel 895) puhul käsib kohus pooltel kohtusse ilmuda (õigusesindajaga või ilma) ning võtta endaga kaasa kõik võrdlemist võimaldavad lepingud, dokumendid ja esemed või dokument, mille puhul kahtlustatakse võltsingut. Kohus võib asja menetleda kohe või esitada selle kohtu kantseleile ning seejärel viia läbi oma uurimise või konsulteerida eksperdiga. Lõpuks teeb kohus otsuse käekirja võrdluse või võltsimist käsitleva uurimise kohta.
Kui pool soovib esitada tõendeid ühe või mitme tunnistaja abil, võib kohus lubada esitada tõendeid, kui need on vastuvõetavad (kohtumenetluse seadustiku artikkel 915). Kohus võib ette näha tunnistajate küsitlemise, kui see ei ole seadusega keelatud. Kohtusekretär esitab tunnistajatele kohtukutse vähemalt kaheksa päeva enne nende küsitlemist. Nad peavad andma vande ja kohtunik küsitleb neid individuaalselt. Kohus võib esitada tunnistajale küsimusi omal algatusel või ühe poole taotluse alusel. Ütlused protokollitakse kirjalikult ja loetakse ette ning vajaduse korral neid parandatakse ja täpsustatakse ning seejärel lõpetatakse tunnistaja küsitlemine.
Kohus võib vaidluse lahendamiseks või vältimiseks tellida eksperdiuuringu. Uuring võib olla seotud vaid faktiliste tõendite või tehnilise nõuandega (kohtumenetluse seadustiku artikkel 962). Ekspert täidab oma ülesandeid kohtu järelevalve all. Pooled esitavad eksperdile kõik nõutavad dokumendid ja täidavad kõik tema mõistlikud nõudmised. Aruanne tuleb esitada kohtumääruses ette nähtud tähtajaks. Kui aruanne on vastuolus kohtu enda kindlate veendumustega, ei pea kohus eksperdi nõuannet järgima.
Kohus võib omal algatusel või poolte taotluse alusel anda korralduse kohapealse (in situ) uurimise läbiviimiseks (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1007). Uurimise – mille juures pool tohib või ei tohi kohal viibida – viib läbi selle kohta korralduse teinud kohtunik või isik, kellele see on ametlikult ülesandeks tehtud. Koostatakse ametlik aruanne, milles kirjeldatakse kõiki toiminguid ja järeldusi ning mis edastatakse pooltele.
Kohus ei ole kunagi kohustatud aktsepteerima poole taotlust uurimismeetmete võtmiseks, kuid kui kohtunikule edastatakse ametlikud suunised, peab ta neid järgima (kohtumenetluse seadustiku artikkel 873).
(Tavapärase) tsiviilõiguse kohaselt on olemas viit liiki tõendeid: kirjalikud tõendid, tunnistajate ütlused, eeldused, poolte ülestunnistused ja vande all antud ütlused (tsiviilseadustiku artikkel 1316).
Kirjalikud tõendid (tsiviilseadustiku artikkel 1317) võidakse esitada kas autentse dokumendi või eradokumendi kujul. Autentne dokument on dokument, mille on seadusest tulenevas vormis koostanud pädev ametiisik (näiteks notar või registripidaja) ning mida pooled või kolmandad isikud käsitavad selles dokumendis käsitletud kokkuleppe lõpliku tõendina. Heakskiidetud eradokumenti, mille on allkirjastanud kõik asjaomased pooled ja mis on koostatud nii mitmes eksemplaris, nagu on pooli, peavad pooled lõplikuks tõendiks. Kirjalik dokument tuleb koostada juhtumite puhul, mis hõlmavad suuremat summat või väärtust kui 375 eurot (tsiviilseadustiku artikkel 1341).
Tunnistajate ütlused (tsiviilseadustiku artikkel 1341) ei ole vastuvõetavad kirjalike dokumentide sisu ümberlükkamiseks või täpsustamiseks. Kuid kui on olemas vaid esialgsed kirjalikud tõendid või kui ei olnud võimalik koostada kirjalikke tõendeid, on tunnistajate ütlused lubatud.
Eeldused (tsiviilseadustiku artikkel 1349) on järeldused, mis tulenevad seadusest või mille teeb kohus, tuginedes teadaolevatele asjaoludele eesmärgiga kindlaks teha tundmatuid asjaolusid. Eeldustega ei tohi ümber lükata kirjalike dokumentide sisu, kuid nendega võidakse – sarnaselt tunnistajate ütlustega – täiendada esialgseid kirjalikke tõendeid ja asendada selliseid kirjalikke tõendeid, mida ei õnnestunud koostada.
Poolte ülestunnistused (tsiviilseadustiku artikkel 1354) on tehtud kas kohtumenetluse raames või väljaspool kohtumenetlust. Kohtumenetluse raames tehtud ülestunnistus on avaldus, mille pool või tema konkreetne volitatud esindaja teeb kohtus ning mida võib kasutada selle avalduse teinud isiku vastu. Kohtuvälise ülestunnistuse suhtes ei kohaldata mingeid menetlusnõudeid.
Üks pool võib nõuda teiselt poolelt vande all ütluste andmist (otsustav vanne) (tsiviilseadustiku artikkel 1357) või võib seda nõuda kohus. Otsustava vande korral kujutab vanne ainult tõendit selle isiku kasuks või vastu, kes nõudis vande all ütluste andmist.
Kaubandusasjadega seotud tõendid (äriseadustiku artikkel 25) ei ole reguleeritud, kuid need tõendid hõlmavad teatavat liiki tõendeid, nimelt kättesaamiskinnitusega arveid müügilepingute puhul. Ettevõtja võib alati kasutada kättesaamiskinnitusega arvet kehtiva tõendina, samas kui muud kirjalikud dokumendid, mida soovitakse kasutada tõendina, peab esitama vastaspool.
Tunnistajate ütlused on tsiviilseadustikuga reguleeritud eraldiseisva tõendamisviisina ning nende tõenditega seotud menetluslikud aspektid on esitatud kohtumenetluse seadustikus. Eksperdiuurimise näol on tegemist pelgalt tõendite esitamisega ja see on reguleeritud kohtumenetluse seadustikus. Pooled võivad paluda kohtul kutsuda tunnistajaid, kuid nad ei saa omal äranägemisel määrata eksperte. Seda saab teha vaid kohus.
Kirjalikel tõenditel on tõendusjõud ja kohus peab austama nende sisu, kuid see ei kehti eksperdiaruannete ja -arvamuste puhul. Kui aruanne või arvamus on vastuolus kohtuniku enda veendumustega, ei pea ta seda aruannet või arvamust arvesse võtma (kohtumenetluse seadustiku artikkel 986).
Reguleeritud tõendamisviiside puhul kehtib hierarhia. Ülestunnistustel ja vande all antud ütlustel on kõige suurem tõendusjõud. Kirjaliku dokumendi tõendusjõud on alati suurem kui tunnistajate ütlustel ja eeldustel. Autentsed dokumendid kujutavad endast lõplikke tõendeid pooltevahelistes suhetes ja suhetes kolmandate isikutega, kusjuures tunnustatud eradokument kujutab endast lõplikku tõendit pooltevahelistes suhetes. Tunnistajate ütlustele ja eeldustele võib tugineda ainult juhul, kui dokumentaalsed tõendid on mittetäielikud või kui tõendatava kohustuse kohta ei ole võimalik esitada dokumentaalseid tõendeid.
Olenevalt sellest, kas juhtum on liigitatud tsiviil- või kaubandusasjaks, on tõendite esitamine kas reguleeritud või mitte. Tsiviilõigusnormide kohaselt peab autentne dokument või eradokument olema koostatud kõikide selliste juhtumite ja tehingute puhul, mis hõlmavad suuremat summat või väärtust kui 375 eurot (tsiviilseadustiku artikkel 1341). Vaid sellist dokumenti võib kasutada tõendina. Ütlused ja eeldused ei ole vastuvõetavad. Seevastu kaubandusasjade puhul on ütluste ja eelduste põhjal saadud tõendid põhimõtteliselt vastuvõetavad dokumentide sisu ümberlükkamiseks või täiendamiseks.
Ei, tunnistaja küsitlemine toimub poolte nõudmisel või näeb selle ex officio ette kohus (kohtumenetluse seadustiku artiklid 915–916).
Kui kohtusse kutsutakse tunnistaja, kes väidab, et tal on seaduslik alus keelduda ütluste andmisest, teeb selle kohta otsuse kohus. Tunnistaja kohustust hoida ärisaladust käsitatakse muu hulgas seadusliku alusena (kohtumenetluse seadustiku artikkel 929).
Isik, kes on tunnistajana kohtusse kutsutud, on kohustatud kohale ilmuma. Kui ta seda ei tee, võib kohus ühe poole taotluse alusel kutsuda isiku kohtusse kohtutäituri poolt kättetoimetatud kohtukutsega (kohtumenetluse seadustiku artikkel 925). Kriminaalõigusnormide alusel võib määrata rahatrahvi isikule, kes kutsuti kohtusse tunnistajana, kuid kes jättis kohtusse ilmumata (kohtumenetluse seadustiku artikkel 926).
Tunnistaja ütlused on kehtetud, kui need ütlused andis isik, kes ei ole selleks seaduslikult pädev (kohtumenetluse seadustiku artikli 961 lõige 1).
Vande all ei tohi küsitleda alla 15aastast alaealist. Tema ütlusi võib kasutada vaid teabe hankimiseks (kohtumenetluse seadustiku artikli 931 lõige 1).
Alaealist, kellel on vajalik analüüsivõime, võib küsitleda kohtunik või kohtuniku määratud isik temaga seotud mis tahes menetluse puhul kas alaealise enda nõudmisel või kohtumääruse alusel, kuigi viimasel juhul võib alaealine küsitlemisest keelduda (kohtumenetluse seadustiku artikli 931 lõiked 3–7).
Alanejaid veresugulasi ei saa küsitleda seoses asjadega, kus nende ülenejatel veresugulastel on vastandlikud huvid (kohtumenetluse seadustiku artikli 931 lõige 2).
Pooled ei saa pöörduda tunnistaja poole otse või teda ütluste andmisel katkestada, vaid nad peavad selleks alati pöörduma kohtuniku poole (kohtumenetluse seadustiku artikkel 936). Kohtunik võib kas ex officio või poole taotluse alusel esitada tunnistajale kõik küsimused, et tõendeid oleks võimalik selgitada või täiendada (kohtumenetluse seadustiku artikkel 938).
Kaudsed ütlused on kehtivad. See ei ole keelatud mis tahes õigusakti ega mis tahes õiguspõhimõttega. Peale selle on kohtumenetluse seadustiku artiklis 924 sätestatud, et kohtunik võib otsustada selliste tunnistajate puhul, kes ei saa ise kohtusse ilmuda, et tõendid kogutakse kohas, kus tunnistaja tegelikult asub.
Ebaseaduslikul teel saadud tõendeid ei tohi menetluse käigus kasutada. Seetõttu ei tohi kohtunik otsuse tegemisel selliseid tõendeid arvesse võtta. Eraelu puutumatuse, ametisaladuse hoidmise kohustuse või kirjavahetuse puutumatuse põhimõtteid rikkudes saadud tõendid on ebaseaduslikud ja vastuvõetamatud.
Poole enda koostatud kirjalikke dokumente ei saa kasutada tõenditena selle poole kasuks. Vaid äriõiguse asjade puhul võib ettevõtja kasutada müügitehingu arvet (mille klient on vastu võtnud) oma argumentide tõendamiseks, kuigi selle dokumendi on ta väljastanud ise. Kohus võib ettevõtjatevaheliste tehingutega seotud tõenditena lubada kasutada nõuetekohaselt koostatud raamatupidamisandmeid.
Poole ülestunnistus kujutab endast poole enda või tema spetsiaalselt volitatud esindaja poolt kohtus tehtud avaldust. Ülestunnistus kujutab endast lõplikku tõendit selle isiku vastu, kes ülestunnistuse andis.
Viimati uuendatud: 18/11/2015

matches: kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus Kohus


Järvakandi Gümnaasiumi hoolekogu moodustamise kord ja töökord – Riigi Teataja
Järvakandi Gümnaasiumi hoolekogu moodustamise kord ja töökord
Järvakandi Gümnaasiumi hoolekogu moodustamise kord ja töökord - sisukord
§ 3 Hoolekogu moodustamise kord ja koosseis
§ 10 Hoolekogu töö korraldus ja koosoleku läbiviimine
§ 16 Hoolekogu aruandlus
RT IV, 31.01.2014, 17
Vastu võetud 29.01.2014 nr 1
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 22 lõike 1 punkti 37 ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse paragrahvi 73 lõike 1 alusel.
Hoolekogu moodustamise ja tegutsemise kord (edaspidi kord) reguleerib Järvakandi Gümnaasiumi (edaspidi kool) hoolekogusse liikmete valimist, nende volitusi, hoolekogu koosseisude kinnitamist ning hoolekogu tegutsemise korda.
1) Kooli hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on õpilaste, pedagoogide, kohaliku omavalitsuse volikogu, vallavalitsuse, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
2) Hoolekogu täidab talle seadustes ja nende alusel pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
3) Hoolekogu juhindub oma tegevuses põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, teistest haridusalastest õigusaktidest, vallavalitsuse otsustest, kooli põhikirjast ja käesolevast töökorrast.
§ 3. Hoolekogu moodustamise kord ja koosseis
(1) Hoolekogu moodustab ja selle koosseisu kinnitab vallavalitsus kooli direktori ettepanekul. Hoolekogu on vähemalt üheksaliikmeline.
1) Hoolekogu koosseisu kuuluvad vallavolikogu, õpetajate ja õpilaste esindajad ning lastevanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad.
3) vanemate esindaja(d) valitakse vanemate poolt või kooskõlastatakse vanematega või, kui see ei ole objektiivsetel põhjustel võimalik, teavitatakse vanemaid nende esindajast;
(4) Hoolekogu töösse võib kaasata arutatavate küsimuste analüüsimiseks ja eksperthinnangute andmiseks vastava ala asjatundjaid ning ekspertorganisatsioone, moodustada alalisi või ajutisi töörühmi.
Hoolekogu ettepanekul on direktoril õigus esitada vallavalitsusele kinnitamiseks senise liikme asemele uus liige, kui hoolekogu liige:
1) ei osale hoolekogu töös;
2) esindajaks valitud vanema õpilane on välja arvatud õpilaste nimekirjast;
3) esindajaks valitud õpilane on välja arvatud õpilaste nimekirjast;
4) esindajaks valitud pedagoogi töösuhe on lõppenud;
5) esindatavate otsusel valitakse uus liige;
6) esindaja on surnud või oma tervisliku seisundi tõttu ei saa enam hoolekogu töös osaleda;
7) muul põhjusel kui selleks on põhjendatud ettepaneku teinud hoolekogu koosseisu enamus.
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 73 lõikes 11 sätestatud ülesande täitmiseks hoolekogu:
15) jälgib õppekorraldustöö vastavust kehtivale seadusandlusele;
16) täidab teisi õigusaktidega hoolekogule pandud ülesandeid.
(2) Hoolekogu korralised koosolekud toimuvad õppeaasta kestel vähemalt kord õppeveerandil.
(2) Korralise koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra teatab koosoleku kokkukutsuja hoolekogu liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt viis tööpäeva enne koosoleku toimumist. Koosoleku dokumendid saadetakse hoolekogu liikmetele üldjuhul koos korralise koosoleku teatega, kuid mitte hiljem kui viis tööpäeva enne koosoleku toimumist.
§ 10. Hoolekogu töö korraldus ja koosoleku läbiviimine
1) tegevuse eesmärgid (mõõdetavad);
3) ülesanded ja nende täitmise tähtaeg.
(5) Hoolekogu koosolekust võtab sõnaõigusega osa kooli direktor.
(6) Hoolekogu koosolekust võivad osa võtta kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostavad ametiisikud. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe, tema äraolekul aseesimehe kutsel või loal.
(1) Hoolekogu koosolekud protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja sekretär.
(3) Protokoll saadetakse hiljemalt kolmandal tööpäeval pärast hoolekogu koosoleku toimumist elektrooniliselt hoolekogu liikmetele.
(2) Hoolekogu otsused tehakse asjast huvitatud isikule teatavaks koosolekule järgneval tööpäeval.
(4) Hoolekogu poolt vastu võetud otsused on avalikud ning asjast huvitatud isikul on õigus nendega koolis tutvuda.
§ 16. Hoolekogu aruandlus
(1) Hoolekogu õppeaasta jooksul tehtud töö aruande esitab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, üks kord aastas (soovitavalt maikuus) kooli lastevanemate üldkoosolekule ja vallavalitsusele arvamuse avaldamiseks.


Sotsiaaleluruumide eraldamise ja kasutamise tingimused – Riigi Teataja
Sotsiaaleluruumide eraldamise ja kasutamise tingimused
Sotsiaaleluruumide eraldamise ja kasutamise tingimused - sisukord
§ 2 Sotsiaaleluruumi õigustatud isik
§ 3 Esitatavate andmete loetelu
§ 4 Sotsiaaleluruumi eraldamise otsustamine
§ 5 Sotsiaaleluruumi üürileping
§ 6 Sotsiaalkorteri kasutamise nõuded
§ 7 Tasu sotsiaaleluruumi kasutamise eest
§ 8 Sotsiaaleluruumide haldamine
RT IV, 27.04.2016, 26
Vastu võetud 19.04.2016 nr 7
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 punkti 2 ning Pöide vallavolikogu 30. märtsi 2016 määruse nr 6 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord“ § 18 lg 2 alusel
(1) Määrus reguleerib eluruumi tagamiseks vajalike sotsiaaleluruumide taotlemise, eraldamise ja kasutamise tingimusi.
(2) Sotsiaaleluruumiks on Pöide vallavalitsuse ( edaspidi vallavalitsuse) poolt sotsiaalkorteriks kinnitatud eluruum, mis antakse üürile sotsiaalteenusena eluaset hädasti vajavale isikule või perekonnale.
(3) Sotsiaaleluruumide üürile andmisel kohaldatakse munitsipaaleluruumide üürilepingu tingimusi, võttes arvesse käeolevas korras sätestatud erisusi.
§ 2. Sotsiaaleluruumi õigustatud isik
(1) Sotsiaaleluruume saab kasutusse anda isikule, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Pöide vallas ning kes:
1) ei ole ise suuteline eluruumi endale või oma perekonnale soetama ega üürima;
3) saabub asenduskodust või muult riiklikult hoolekandeteenuselt;
4) on vabanenud kinnipidamiskohast;
5) on seadusjärgsete hooldajateta eakas inimene;
6) vajab regulaarseid sotsiaalteenuseid, mida senises elukohas on raske korraldada;
7) vajab vältimatu sotsiaalabina ajutist peavarju.
(2) Sotsiaaleluruumi võib vältimatu sotsiaalabi korras anda ajutise peavarju tagamiseks ka isikule, kelle elukohaks ei ole Eesti rahvastikuregistri andmetel Pöide vald, kuid kes on sattunud abitusse olukorda Pöide valla territooriumil.
§ 3. Esitatavate andmete loetelu
(1) Sotsiaaleluruumi taotlemisel märgitakse avalduses:
2) andmed perekonnaliikmete ja vajadusel seadusjärgsete ülalpidajate kohta;
4) andmed seni kasutatava eluruumi ning sellest ilmajäämise põhjuste kohta;
5) andmed taotleja ja tema perekonnaliikmete sissetulekute ning vara kohta.
(2) Taotluse vaatab läbi ja eluasemeteenuse vajadust hindab sotsiaaltöötaja. Asjaolude selgitamiseks on õigus vajadusel taotlejalt nõuda täiendavaid andmeid ja dokumente.
§ 4. Sotsiaaleluruumi eraldamise otsustamine
(1) Otsuse sotsiaaleluruumi üürile andmise või mitteandmise kohta teeb vallavalitsus. Vältimatu sotsiaalabi korras ajutise peavarju võimaldamise kuni üheks nädalaks otsustab sotsiaaltöötaja.
(2) Korraldus sotsiaaleluruumi kasutusse andmiseks antakse tähtajalisena, mitte pikemaks perioodiks kui 1 aasta.
(3) Vajadusel on õigus majutada ühte sotsiaalkorterisse mitu isikut või perekonda, moodustades ühisköögiga korteri juhul, kui isiku või perekonna käsutusse on anda eraldi lukustatav tuba.
(4) Sotsiaaleluruumi võimaldamisest on õigus keelduda kui:
1) taotleja ei vasta ühelegi § 2 loetletud kriteeriumile;
2) taotlejal on ülalpidajad vastavalt perekonnaseadusele;
3) taotleja on eelnevalt loobunud mõjuva põhjuseta muudest iseseisvat toimetulekut soodustavatest sotsiaalteenustest.
(5) Vaba sotsiaaleluruumi puudumisel võetakse sotsiaaleluruumile õigustatud taotleja arvele eluruumi vajava isikuna. Eluruumi vajavate isikute ootejärjekorda peab sotsiaaltöötaja.
§ 5. Sotsiaaleluruumi üürileping
(1) Sotsiaaleluruumi kasutusse andmisel sõlmitakse taotlejaga tähtajaline üürileping, kohustusega vabastada eluruum tähtaja saabumisel.
(2) Üürilepingu lisaks on sotsiaaleluruumi üleandmise-vastuvõtmise akt, milles on kirjeldatud eluruumi seisukord ning eluruumis olev mööbel, tehnika vms.
(3) Sotsiaaleluruumi üürilepingu sõlmimisel lähtutakse võlaõigusseaduse § 272 lõike 4 punktis 4 sätestatust ning üürnikku tuleb eelnevalt teavitada, et sotsiaaleluruumi üürilepingule ei laiene võlaõigusseaduses eluruumi üürimise kohta sätestatu.
(4) Kui sotsiaaleluruumi üürnik avaldab soovi ja vajab üürilepingu lõppemisel jätkuvalt eluasemeteenust, võetakse vastu uus otsus sotsiaaleluruumi kasutusse andmiseks.
(5) Üürile antud sotsiaaleluruumile uue üürilepingu sõlmimise otsuse tegemisel lähtub vallavalitsus:
1) eluasemeteenuse õigustatud vajaduse jätkumisest;
2) senise sotsiaaleluruumi sobilikkusest;
3) üürilepingujärgsete kohustuste nõuetekohasest täitmisest;
4) sotsiaaleluruumide ootejärjekorras olevate isikute arvust ja olukorrast.
(6) Sotsiaaleluruumi üürilepingu võib üürnik ennetähtaegselt lõpetada, esitades vastava kirjaliku avalduse vallavalitsusele.
(7) Vallavalitsusel on õigus sotsiaaleluruumi üürileping ennetähtaegselt lõpetada juhul, kui üürnik ja/või temaga koos elavad isikud rikuvad üürilepingu tingimusi või kui on muutunud sotsiaaleluruumi võimaldamise aluseks olevad asjaolud.
(8) Vallavalitsuse poolt üürilepingu ennetähtaegsest lõpetamisest teatatakse üürnikule kirjalikult vähemalt kaks nädalat enne tähtaja saabumist.
§ 6. Sotsiaalkorteri kasutamise nõuded
(1) Sotsiaaleluruumi üürnik on kohustatud järgima kehtivat eluruumide kasutamise eeskirja.
(2) Sotsiaaleluruumi üürnik võib majutada talle üürile antud sotsiaaleluruumi oma pereliikmeid või isikuid, kes on nimeliselt märgitud üürilepingus.
(3) Sotsiaaleluruumi üürnikul on keelatud ilma vallavalitsuse nõusolekuta:
1) anda sotsiaaleluruumi allkasutusse või majutada sotsiaaleluruumi isikuid, kelle majutamiseks tal käesoleva määruse kohaselt puudub õigus;
2) teha sotsiaaleluruumi või selle seadmete ümberehitust või - paigaldust;
3) pidada lemmikloomi.
(4) Korduv eluruumide kasutamise eeskirjade või üürilepingu rikkumine on alus üürilepingu ennetähtaegseks lõpetamiseks vallavalitsuse poolt.
§ 7. Tasu sotsiaaleluruumi kasutamise eest
(1) Sotsiaaleluruumi üüri ja kommunaalkulud tasub sotsiaaleluruumi üürnik. Tasu suurus ning selle tasumise kord ja tähtajad määratakse kindlaks üürilepinguga.
(2) Sotsiaaleluruumi üür 1 m² kohta kuus on vähemalt 50% kehtivast munitsipaaleluruumi üüri piirmäärast.
(3) Vähekindlustatud sotsiaaleluruumi üürnikul on õigus saada toimetulekutoetust sotsiaalhoolekande seaduses sätestatud tingimusel ja korras.
§ 8. Sotsiaaleluruumide haldamine
(1) Sotsiaaleluruumide haldamist korraldab vallavalitsus.
(2) Vallavalitsusel on õigus hoida sotsiaaleluruume reservis erakorraliste olukordade jaoks.
(3) Sotsiaaleluruumide ülalpidamiskulud ( küte, hooldus jm ) perioodil, kui sotsiaaleluruumis puudub üürnik, kaetakse Pöide valla eelarvest.
(4) Vabade sotsiaalkorterite olemasolul võib vallavalitsus erandkorras sotsiaaleluruume ajutiselt kasutusse anda käesoleva korra § 2 nimetamata isikutele. Sellisel juhul rakendatakse üürilepingu sõlmimisel kehtivat üüri piirhinda ning kohustust vabastada ruum ennetähtaegselt kuni 5 tööpäeva jooksul, kui laekub põhjendatud taotlus käesoleva korra § 2 nimetatud õigustatud isikult.
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist sõlmitud sotsiaalkorteri kasutamise lepingud kehtivad kuni tähtaja saabumiseni kuid mitte kauem kui 31. detsember 2016.