text:
SAPTK nõuab kõlvatu kampaania "Kumm on seks" peatamist • Objektiiv
Arvamus » SAPTK nõuab kõlvatu kampaania “Kumm on seks” peatamist
Alljärgnev kujutab endast Sihtasutuse Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks pöördumist Tarbijakaitseameti poole seoses Eesti Seksuaaltervise Liidu eestveetava kampaaniaga "Kumm on seks".
Samuti väljendatakse pöördumises kahetsust tõsiasja üle, et Eestis lokkab pea kõikjal kõlvatu ja seadusega vastuolus olev reklaam, ent vastavalt kohustatud riiklikud institutsioonid ei astu probleemi ohjamiseks pea mingisuguseid samme.
VÄÄRTEOTEADE
Käesolevaga esitame väärteoteate Eesti Seksuaaltervise Liidu ja Tervise Arengu Instituudi eestvedamisel ja Euroopa Liidu Sotsiaalfondi rahastamisel läbiviidava avaliku kampaania “Kumm on seks” (edaspidi: Kampaania) suhtes.
Reklaamiseaduse (edaspidi: RekS) § 3 lg 4 kohaselt ei tohi reklaam olla vastuolus heade kommete ja tavadega (p 1); kutsuda üles rikkuma üldisi moraalinorme (p 2); kutsuda üles inimese tervist kahjustavale tegevusele (p 4); alavääristada üht sugu ega kujutada üht sugupoolt domineeriva või allutatuna (p 18); kujutada isikuid seksuaalobjektina ega kasutada seksuaalse alatooniga väljendeid (p 19). Samuti ei tohi reklaam RekS § 4 lg 1 kohaselt olla eksitav.
Nagu alljärgnevalt osutatud, on Kampaania vastuolus kõigi eeltoodud RekS-ist tulenevate nõuetega.
1. Kampaania on vastuolus heade kommete ja tavadega (vastuolu RekS § 3 lg 4 p-ga 1) ning kutsub üles rikkuma üldisi moraalinorme (vastuolu RekS § 3 lg 4 p-ga 2)
Nagu märgitakse Riigikohtu kohtupraktika analüüsis, ei sätesta seadus heade kommete mõistet ega ka seda, millist tegevust tuleb pidada heade kommete vastaseks. See on ka igati mõistetav, sest kõlbluse mõiste defineerimine seadusandlike meetmetega tähendaks õiguse väljumist oma funktsiooni raamidest — õiguse ülesanne on kaitsta ühiskonna kõlbelisi aluseid, mitte neid defineerida.
Reklaamiseaduse seletuskirja kohaselt on § 3 lg 4 punktides 1 ja 2 sätestatu näol tegemist elementaarsete ühiskondlikest väärtushinnangutest ja vajadustest tulenevate nõuetega. Õiguskirjanduse kohaselt seostub heade kommete mõiste eelkõige moraali ja õiglusega. Nagu on kirjutanud professor Paul Varul (“Tühine tehing”, Juridica 2011/1, lk 36), on heade kommetega vastuolus oleva käitumise puhul tegemist käitumisega, mis ei ole kooskõlas ausalt ja õiglaselt mõtlevate inimeste sündsustundega.
Lapsed kampaania “Kumm on seks” kõlvatut ja reklaamiseadusega vastuolus olevat plakatit uurimas.
Kampaania raames on pandud avalikku ruumi üles plakatid ja veebiruumi videoklipid, mis riivavad nii oma keelelise väljenduse kui ka propageeritavate hoiakutega väga tõsiselt suure osa ühiskonna kõlblustunnet. Kampaania labastab seksuaalsuhteid ja esitleb inimeste vahelist seksuaalsuhet mitte millegi püha ja väga sügavat inimlikku ühtsust eeldava ja loovana, vaid triviaalse, vahetuile naudinguile orienteeritud kehalise toiminguna, mida on kohane praktiseerida kellega iganes, millal iganes ja kuidas iganes, eeldusel, et kasutatakse kondoomi. Enamikul inimestest ei tule mõttessegi, et sellise sõnumiga võiks avalikku ruumi risustada.
Mitte kuidagi ei saa pidada heade kommete ja tavadega kooskõlas olevaks nt seda, kui avalikus ruumis (mh trammipeatustes) — st ka lastiaia- ja koolilaste igapäevases keskkonnas — pannakse üles suured plakatid, millel räägitakse eksplitsiitselt suguelunditest ja nende iseärasustest (“Su peenis on veits viltu, aga mulle meeldib see ikkagi, ära põe!”) ning sellest, millises poosis võiks seksuaalakti praktiseerida (“Teeme seda täna teistmoodi — pane silmad kinni, ma olen peal”).
2. Kampaania on eksitav (vastuolu RekS § 4 lg 1) ning kutsub üles inimese tervist kahjustavale tegevusele (vastuolu RekS § 3 lg 4 p-ga 4)
Kampaaniamaterjale kogumis hinnates nähtub selgesti, et need lähtuvad eeldusest ja väljendavad seisukohta, nagu annaks kondoomi kasutamine täieliku kaitse sugulisel teel levivate haiguste, mh HIV eest. Kampaaniamaterjalides räägitakse läbivalt sellest, et “kumm” pakub kaitset ning et “kummi” kasutades on seksuaalsuhted turvalised. (Nt on Kampaania internetilehel sektsioonis “Suhtlusspikker” kirjutatud soovitusena selle kohta, kuidas rääkida kondoomist: “Ma tean, et see pole kõige seksikam teema, aga mulle on tähtis, et me mõlemad oleks kaitstud haiguste eest. Kas sulle on okei, kui me kasutame kondoomi?”)
Ent mitte kusagil Kampaania materjalides — ei tänavaplakatitel, videotes ega ka kodulehel — ei ole toodud välja kriitilise tähtsusega tõsiasja, et kondoomi kaitse suguhaiguste eest ei ole isegi täiusliku kasutamise korral kaugeltki absoluutne, rääkimata mittetäiuslikust kasutamisest.
Ameerika Ühendriikide Rahvusliku Terviseinstituudi andmetel vähendab korrektne kondoomikasutus HIV/AIDS-i riski vaid 85% (võrreldes ilma kondoomi kasutamiseta aset leidvate seksuaalvahekordadega) ning sarnased andmed (riski vähenemine 85–90%) on leidnud kinnitust ka Maailma Tervishoiuorganisatsiooni andmetest. Mõnede teiste suguhaiguste (nt gonorröa) riski langetab kondoomikasutus veelgi vähem. Teisisõnu tähendab see, et tundmatu või mitmeid seksuaalpartnerid omava inimesega seksuaalvahekorda astudes saab rääkida vaid riskide vähendamisest, mitte nende vältimisest. Otsus sellise inimesega vahekorda astuda kätkeb endas igal juhul riski võtmist.
Seetõttu on eksitav rääkida kondoomi kasutamisest sünonüümsena “turvalise seksiga”. Luues eksliku mulje, nagu oleks kondoomi kasutamisega võimalik seksuaalsuhete teel suguhaigustesse nakatumine välistada, julgustab Kampaania inimesi terviseohtlikule ning potentsiaalselt äärmiselt traagiliste tagajärgedega seksuaalkäitumisele. Inimesed, kes muidu oleks suurema tõenäosusega abielueelsetest ja -välistest seksuaalsuhetest hoidunud ning välistanud seega igasuguse võimaluse nakatuda seksuaalse läbikäimise teel suguhaigustesse, võivad Kampaania eksitavale sõnumile tuginedes siiski asuda kergeusklikult praktiseerima ohtlikku seksuaalkäitumist.
3. Kampaania alavääristab üht sugu ning kujutab üht sugupoolt domineeriva või allutatuna (vastuolu RekS § 3 lg 4 p-ga 18)
Eriti just Kampaania raames valmistatud ja avalikult kättesaadavaks tehtud videoklipid mitte üksi ei kätke ühe soo alavääristamist ning erinevate sugupoolte kujutamist domineeriva ja allutatuna, vaid selline hoiak näib kujutavat videote aluseks oleva kontseptsiooni lähtealust.
Videos pealkirjaga “Julge rääkida — kohvik” on kujutatud kohvikus toimuvat kohtingut, kus tagasihoidlik noormees hakkab huviga rääkima sellest, kuidas ta lõpetas IT-kolledži ja läks Inglismaale tööle, ent enesekindlalt dominantne tütarlaps katkestab selle jutu täieliku huvipuudusega poolelt sõnalt ja lausub end sensuaalselt silitades: “OK, lahe… kuule, mul on kahes mõõdus kondoome, S ja XL — mis sinu kaliiber on?” Seepeale noormees lihtsalt kohmetub, punastab, neelatab sügavalt ja lööb igati loomuliku piinlikkusega silmad maha.
Selline lähenemine peegeldab kõige ehedamal kujul meessoo esindaja kujutamist “sossikesena”, kes allutatakse jõulise enesekehtestamisega tegutsevale naissoo esindajale.
Praktiliselt identne alusstruktuur on Kampaania videoklipil, mis kannab pealkirja “Julge rääkida — kontor”. Noormees hakkab minema šokolaadi ostma ja küsib oma naiskolleegilt, kas ka tema sooviks poest midagi. Ilmselgelt domineeriva ja üleolevalt flirtiva olekuga naisterahvas vastab ilma igasuguse selgituseta: “Pakk kondoome — võta oma maitse järgi… või on sul olemas?” Äbarikuna kujutatud punastav noormees on jällegi täiesti kohmetunud ega suuda kõnevõime minetanuna teha muud kui suunata oma nimetissõrm küsivalt iseenda poole.
Mõlemas videos on stereotüüpse selgusega kujutatud meessugu ühemõtteliselt ja ilmse taotluslikkusega hädise, saamatu ja allutatuna, naissugu aga jõulise, enesekindla ja domineerivana. Lisaks on mõlema video näol otseselt tegu lodeva seksuaalkäitumise propagandaga (vastuolu RekS § 3 lg 4 punktiga 2), milles kujutatakse isikut (noormeest) lubamatult seksuaalobjektina reklaamiseaduse § 3 lg 4 p 19 mõttes.
Näiteid Kampaaniat läbivast seksuaalse lodevuse propagandast leiab ka teistest videoklippidest.
4. Kampaania kujutab isikuid seksuaalobjektina ning kasutab seksuaalse alatooniga väljendeid ja kujundeid (vastuolu RekS § 3 lg 4 p-ga 19)
Veelgi selgemalt nähtub eelosutatud videotest see, kuidas poisse/noormehi on kujutatud lihtsalt seksuaalse iha objektina. Nt kohvikuvideos puudub tütarlapsel vähimgi huvi noormehe hariduslike ja professionaalsete saavutuste ning tema isiku vastu — ta viib jutu teise poole sisulisi lausumisi katkestades amatsoonlikult järsu resoluutsusega seksuaalsuhtesse astumise detailide juurde ehk käsitleb oma kohtingukaaslast ühemõtteliselt vaid seksuaaliha objekti, mitte isikuna.
Nagu punktis 1 juba osutatud, kasutatakse Kampaanias ka rohkelt seksuaalse alatooniga väljendeid. Näiteks tänavatele riputatud plakatitel on kasutatud väljendeid “Su peenis on veits viltu” ja “Teeme seda täna teistmoodi — pane silmad kinni, ma olen peal”. Kampaania kodulehel on sektsioonis “Lantimislaused” toodud ära terve hulk näpunäiteid selle kohta, “mida öelda silmarõõmule, kui tahad temaga tutvuda, vestlust arendada ja/või lõpuni minna.” Muu hulgas on esitatud sellised erakordselt nilbed laused:
“Su juuksevärv sobib mu padjapüüriga kokku.”
“Sinu keha on rohkem väärt kui mu elu.”
“Tulin just dušši alt, aitad ehk mul end jälle “mustaks” teha.”
“Tervist, milline viljakas pinnas, siia seemendaks küll mõnuga.”
“Kui sa oleksid uks, paugutaksin ma sind terve öö.”
“Mees ära jama aja püksid maha ja lähme ujuma elumere lainetele…”
“Tule siia ja ma mahutan enda baguetti su paberkotti.”
“Tead mis vahe on Lamborghinil ja suurel peenisel? Lamborghinit mul ei ole.”
“Hei kenake, veedaks öö minu pool”
“Tule, ma kohtlen sind nagu oma kodutööd. Panen su lauale ja teen öö läbi!”
“Kenad jalad! mis kell nad avanevad?”
“Hei neiu läheks õige poodi ja ostaks kondoomi, et pärast saaks minna ohutult voodi.”
“Räägime ilmast! Kaua sa ilma oled olnud?”
“Tahad, et su vingeim seksikogemus oleks just minuga?”
“Kas sa oled pärit Dublinist, sest sind vaadates mu peenis duubeldab suurust!”
“Sul on väga seksikad riided… veel seksikamad oleksid need voodi kõrval maas.”
Ühesõnaga on kampaanias sõnaliselt kujutatud suguelundeid ning kasutatud rohkelt seksuaalse alatooniga väljendeid ja kujundeid, mis on reklaamiseaduse § 3 lg 4 punkti 19 alusel otseselt keelatud.
Seda fakti ei muuda ka asjaolu, et ülaltoodud “lantimislaused” on väidetavalt esitatud kampaanias osalevate inimeste, mitte kampaania eestvedajate poolt. Tõsiasjaks jääb, et Kampaania eestvedajad on taotluslikult asetanud need laused oma kampaanialehele näitena sellest, millisel viisil võiks kõnetada inimesi, kellega on soov seksuaalsuhtesse astuda.
Kõigele lisaks on Kampaania raames töötatud välja mobiiltelefonidele mõeldud aplikatsioon, mille abil saab osutatud “lantimislauseid” vastavas olukorras kiiresti meelde tuletada ja need siis sihipäraselt käiku lasta. Aplikatsiooni tutvustuses on Kampaania korraldajad seejuures oma eesmärki selgitanud järgmiste sõnadega:
“Kasutage neid [“lantimislauseid”] vastutustundlikult, ent samas naljaga pooleks — siis on tõsisem šanss skoorida. NB! Mõeldud suurtele tüdrukutele ja poistele, kes kasutavad kondoomi.”
Kuigi ametlikult on kampaania suunatud 18–25-aastastele inimestele, on ülaltooduga antud selget kinnitust avalikkusele niigi ilmsest taotlusest mõjutada ka poiste ja tüdrukute ehk laste hoiakuid ja käitumist. Sellest annab kinnitust ka tõsiasi, et välikampaania plakatid on asetatud ka haridusasutuste vahetusse lähedusse (nt otse Liivalaia kooli ees Liivalaia tänaval).
Ülaltoodud näidetest nähtub, et Kampaania kannustab kasutama teisi inimesi ära seksuaalobjektina oma seksuaalkire rahuldamiseks, propageerib pidevat valmisolekut seksuaalsuhetesseastumiseks ja juhuseksi võõraste või poolvõõraste inimestega. Sisuliselt on tegemist otseselt kõlvatuid ja prostitutsiooni aluseks olevaid lodeva seksuaalkäitumise stereotüüpe propageeriva reklaamikampaaniaga.
See on jämedas vastuolus heade kommete ja tavadega, üldiste moraalinormidega (nagu näiteks truudus, kasinus, seksuaalsuhete orienteeritus laste saamisele, kõlbeline puhtus ja muud pereväärtused) ja seetõttu ühitamatu reklaamiseaduse § 3 lg 4 punktidega 1, 2, 4, 18 ja 19 ning § 4 lõikega 1.
Ülalkirjeldatud rikkumistest tulenevalt palume Tarbijakaitseametil kui reklaamiseaduse järelevalve teostajal teha nii Kampaania tellijale, teostajale kui ka selle avalikustajale reklaamiseaduse §-i 32 kohaselt ettekirjutus Kampaania viivitamatuks lõpetamiseks ning rakendada vajadusel ka muid asjakohaseid meetmeid.
Lõpetuseks avaldame kahetsust, et meie ühiskonnas lokkab pea kõikjal kõlvatu reklaam, mis on otseselt reklaamiseadusega vastuolus. Alasti naisekeha eksponeerimine ükskõik millise kauba või teenuse reklaamimiseks on uskumatul kombel saanud pea standardseks. Inimeste kujutamine seksuaalobjektina on täiesti tavaline, olgugi et see peaks olema seadusega välistatud.
Oleks viimane aeg hakata reklaamiseadust ka reaalselt jõustama, nõnda et inimväärikust alandavate ning heade kommete ja tavadega vastuolus olevate reklaamidega ei saaks ärilistest ja ideoloogilistest ambitsioonidest lähtudes karistamatult avalikku ruumi reostada.
Kultuuriline keskkond ei ole vähem tähtis kui looduskeskkond, mistõttu on täiesti lubamatu ja vastuvõetamatu, et teatud isikutel ja huvigruppidel lubatakse meie ühiskonna aluseks olevaid kultuurilisi väärtusi labastada ja lammutada ilma, et tuleks kohata vähimatki vastupanu selleks kohustatud institutsioonidelt. Avaliku ruumi seesugune labastamine paneb paljusid lapsevanemaid mõtlema, kuidas oma lapsi sellisest lokkavast kõlvatusest säästa. Kahjuks ongi paljud inimesed pidanud vajalikuks oma laste kõlbelise terviklikkuse huvides linnast ära kolida. Ent linn ei pea ilmtingimata olema koht, kus avaliku ruumi täitmist kõlvatustega tuleks käsitleda paratamatusena.
Reklaamiseaduse järgimise üle järelevalve teostamine ei ole Tarbijakaitseameti privileeg, vaid seadusest tulenev kohustus. Seetõttu loodame, et kõnealuse Kampaania ning teiste kõlvatust propageerivate reklaamide suhtes hakatakse astuma otsustavaid samme. Kui seda aga ei tehta, siis tuleb võtta tähelepanu alla laiem küsimus sellest, miks Tarbijakaitseamet ei täida oma seadusest tulenevaid kohustusi ning kes peab kandma sellega seonduvat vastutust.
Sildid Eesti Seksuaaltervise Liit kumm on seks reklaam SAPTK
45 responses to “SAPTK nõuab kõlvatu kampaania “Kumm on seks” peatamist”
Jukko ütleb:
5. juuni 2013, 21:19
6. juuni 2013, 11:12
Sügav kummardus oma aja ja hinge jöudude ohverdajatele !!
6. juuni 2013, 12:28
100% toetan!! Tublid!
Pereisa ütleb:
6. juuni 2013, 12:59
Väga hea, soovin teile tarkust ja visadust seista väärtuste labastamise vastu
Mannike ütleb:
6. juuni 2013, 13:12
No tõepoolest, labasus võtab võimust. Kuhu iganes vaatad, on ainult hälbed. Ja seda labasust püütakse veel normaalseks nimetada. Mina olen ka Eesti olukorrast väga šokeeritud!
Skipper ütleb:
6. juuni 2013, 13:52
Asi pole keskaegsuses või mitte. Moraalinormid on põhjusega omal kohal. Otseselt väljendudes, kas on lihtsam võidelda põhjuse või tagajärjega? Kondoomid, pillid jne on paarissuhtes kindlasti omal kohal pere planeerimise huvides. Samas suguhaigused ja sisemiselt haiget saanud inimesed on suuresti ühiskonna moraalse allakäigu ohvrid. Selle asemel, et õpetada inimestele õnneliku kooselu põhimõtteid, julgustatakse pigem kõike järgi proovima. Inimesi, sekspoose, erinevaid külgelöömisvõtteid jne. Seksi võetakse kui naudinguallikat, mitte kui osa õnnelikust kooselust. Üksikemade arvu poolest oleme isegi Euroopas esirinnas. Aga normaalse pereelu ja selle põhitõdede õpetamise asemel on lihtsam kummi kasutamise kampaaniaid korraldada. Riik võiks ükskord ka tõsiselt perekonna kaitsmise ette võtta ja õpetada vähemalt lõpuklassides püsisuhte eeliseid ja sellega seonduvaid raskusi. Oleks tulevik ehk vähe helgem?
6. juuni 2013, 14:03
Tahtsin veel väikse mõttekoha lisada eelneva juurde. http://forte.delfi.ee/news/teadus/isata-kasvamine-muudab-neiud-kergemeelseks.d?id=66240550
6. juuni 2013, 14:36
Erickule:
Magamistuba ja oma elu õnne ei jagata maailmaga, see on iga suhte A ja B. Kui seda tehakse tänapäeval igas ajakirjas ja ajalehes, teles ja raadios, siis on see tegelikult väärastumine, mis viib tahes tahtmata õnneliku suhte lõpuni või selle väärastumiseni.
Õnnelikuks olemise aluseks pole labasus ega seksi muutmine kiirtoitlustuse sarnaseks tegevuseks…seks on osa müstilisest armastuse müsteeriumist, mida labastades ja trvialiseerides muutub ka füüsiline osa armastusest mõttetuks. Kui pole armastust, siis pole ka vaja seksi. Seks armastuseta on lihtsalt nagu mehhaaniline tegevus isu rahuldamiseks. See on lihtsalt madal ja põlastusväärne.
ketser ütleb:
6. juuni 2013, 17:01
Aitäh vaevanägemise eest. Eriti seetõttu, et suutsite teha seda ilma usumölata.
TAI tuleks demoniseerida – nemad on kurja juur.
6. juuni 2013, 18:35
täiesti nõus. Toetan kõlvatu kampaania peatamist.
6. juuni 2013, 19:23
Toetan põõrdumist Perekonna kaitseks.Nilbused reklaamidelt tuleb maha võtta!
6. juuni 2013, 20:14
Tublid olete! Ja tõesti, pole ka võõra hõimu usku vaja, et moraalist rääkida.
6. juuni 2013, 21:05
Toetan pöördumist. Labasuste koht ei ole avalikus ruumis.
Mõeldes järeltulijaile pean pühaks tradistsioonilist perekonda ja väärtusi.
Noore naisena pole mul eladeski tulnud mõttesse end selliste lausungitega alandada.
Samuti pean lugu oma partnerist.
6. juuni 2013, 21:42
Ärge kustutage negatiivseid kommentaare. Kui Te kriitikat ei talu, siis ärge plõksige. Naeruväärne teema ja aeg oleks 21. sajandisse elama tulla sealt keskajast.
6. juuni 2013, 21:46
Hea Viki, kes sa ei julge oma nime varjamata sõna võtta! Kommenteerimise tingimustes on selgelt kirjas, et kes soovib meie lehel meid kritiseerides sõna võtta, peab seda tegema viisakas vormis JA OMA NIME VARJAMATA – just nagu meie tegutseme oma nime varjamata. Me ei pea üldse andma kellelegi võimalust siin kriitikat eistada – igaüks võib seda teha oma blogis või kus aga soovib. Ometi ei karda me kriitikat, ent ei kavatse ka taluda selle esitamist argpükslikul ja anonüümsel viisil. Punkt.
6. juuni 2013, 21:48
Lgp. Varro Vooglaid. Tunnen äkitselt diskrimineerituna ennast neist, kes jagavad Teile ilusaid kommentaare suvaliste nimede alt. Kui silmakirjalik.
6. juuni 2013, 21:51
Asi on silmakirjalikkusest väga kaugel. Reeglid on selgelt paika pandud ja avalikult teada: kui soovite kritiseerida, võtke kott peast ära. See on meie portaal, mis on mõeldud meie endi ideede väljendamiseks, mitte anonüümseks tatipritsimiseks. Teil ja kõigil teistel on vaba voli teha oma portaal (või nt blogi) ja kritiseerida seal keda aga soovide kuidas aga soovite. Jõudu ja julget pealehakkamist!
Jaanika (Viki) ütleb:
6. juuni 2013, 21:56
Ühesõnaga, need kes ei nõustu Teie vaadetega loobivad automaatselt tatti?
6. juuni 2013, 21:58
Ei, mitte automaatselt. Aga printsiip on lihtne – kui soovite tulla meie lehele meid kritiseerima, siis peate end eelnevalt tutvustama. See on väga lihtne ja elementaarne härrasmehelik printsiip. Või arvab keegi tõesti, et tal on õigus meie enda lehel meid anonüümselt kritiseerida? Ärgem tehkem nalja…
6. juuni 2013, 22:01
Miks ei ole Te kommenteerimise tingimuseks sellisel juhul lisanud ID-kaardiga tuvastamist? Nime võib igaüks välja mõelda. Aga jäägu Teile oma arvamus ning head õhtu jätku!
Teodor ütleb:
6. juuni 2013, 22:14
Põhjalik analüüs, suur hulk tööd! Nähtud vaev on tunnustamist väärt.
6. juuni 2013, 22:16
Mōttetu hala! Kumm ongi seks! Seksige igal pool kas kummitab vōi kummita!
6. juuni 2013, 22:44
parem propageerida kondoomi’kasutamist ilma teemast tabu tegemata, kui vaadata neid 13-aastaseid rasedaid plikatirtse, kes võiksid alles nukkudega mängida
Tõnis Kuningas ütleb:
6. juuni 2013, 22:56
Kumb on mõistlikum? Kas see kui noored seksivad ilma kummita, lasevad igal pool ringi ja saavad haigusi või see kui neile seletatakse nende enda keeles ja nende enda mõttemaailmaga sobivalt ära, et tark tegu oleks kasutada kondoomi? Kuna Eesti on vaba maa ja meil teoreetiliselt peaks siiski kehtima veel sõnavabadus, siiis igal inimesel on õigus ja ka kohustus jälgida seda põhimõtet, ehk siis: kui midagi ei meeldi, ei pea seda vaatama/kuulama/lugema. Meie ühiskond võiks nagu juba välja murda nendest “keskaegsetest” põhimõtetest, et seks ja kõik sinna juurde kuuluv on tabu, homosuhted on täielikult saatanast jne. Konservatiivsed väärtused on tänapäeva ühiskonnas aegunud ja kui on soov selles linnadžunglis ellu jääda võiks natuke oma silmaringi avardada, elu veidi kergemalt võtta ja lihtsalt meie ühiskonda, tema heade külgede ja halbade külgedega, omaks võtta. Aga noh, see on kõigest ühe tühise noormehe arvamus, kelle mõttelend ei küündi ilmselt nii kõrgele nagu peaks…
6. juuni 2013, 23:39
to Tõnis Kuningas.
Ilmselgelt võetakse asju kergelt. Ka kummi kasutamist. Ehk oleks rohkem kasu, kui inimesi ei õpetataks ainult kummi kasutama vaid ka vastutustundlikumalt käituma? Praeguse ühiskonnapildi järgi on just see osa puudulik. Katsusin juba eelnevas postituses selgitada oma vaatenurka, ei hakka ümber kirjutama uuesti.
Muide, ma millegipärast arvan, et seks pole otseselt kellegi jaoks siin tabu. Aga eeldaks, et selline haridus saadaks esmalt kodust. Kuna terveid peresid pole sugugi nii palju kui võiks, on suur defitsiit eeskujudest ja koolist saadav seksiõpetus seda ei asenda. Seda ma räägin juba omast kogemusest.
Aga austan sinu arvamust. Ja kui viitsid ka minu vaatenurka süveneda, siis oleks ainult hea meel.
7. juuni 2013, 00:02
Vaadates hiv.ee leheküljelt klppe ja püüdes panna silmad kinni normide ja tavade suhtes mis meil eeldatavalt endiselt ühiskonnas kehtivad, suudan ma tuvastada neis klippides ühe positiivse sõnumi: “julge seksuaalteemadest rääkida”. Ma ei tahaks kritiseerida neid reklaame selles suhtes, et kas nad on labased või mitte, sest siis ütleb reklaamitegelane, et see oligi taotluslik. AGA. Kõige suurem viga, mida minu meelest ei saa kuidagi eitada, on see, et need klipid propageerivad seksuaalseid juhuvahekordi. Ja see on risti vastupidine sellele, milleks maksumaksja raha eeldatavalt kulutatud on. St tõsta noorte teadlikust juhuslikest vahekordadest ja nende ohtudest.
Ükski vahend ei garanteeri suguhaigustestesse nakatumist. Ideaalne on ju hoopis see, et poiss või tüdruk leiaks endale kindla partneri, keda ta tunneb ja USALDAB. Aga vaadake klippi: poiss ütleb, et lõpetasin IT kolledzhi, läksin Inglismaale.. Seda tüüpi naeruvääristatakse, kujutatakse karikatuurina. Tüdruk katkestab ta poolelt sõnalt, ühesõnaga tüdrukut üldse ei huvita, mis on poisi taust, teda huvitab ainult kuti riista “kaliiber”. Ma ei saa aru, kas taheti saamatult vaimutseda, aga see on ju risti vastupidine eesmärkidele, mida see kampaani peaks püüdma…
ohjaa ütleb:
7. juuni 2013, 00:13
andke andeks, aga seksist otseselt rääkimine on just palju vähem silmakirjalikum ja enam kõlbeline, kui ajada häma silmavärvist, armastusest ja külla kutsuda ning siis purju joota ära vägistada. Kui te seksida ei taha, siis on valik seda mitte teha. Samas on levinud käitumine, et noored ajavad kamarajura, kus keegi otseselt seksi ei maini, kuid mingil hetkel suruvad end füüsiliselt peale ja vägistavad ära. Vot selline käitumine tuleks keelata, mitte ausalt rääkimine. Isegi abiellumine ja seksi ootamine on pettus, sest abielulepingus seda tingimust pole, abielus jõuga seksi võtmine on aga vägistamine.
7. juuni 2013, 00:23
samuti, mida nimi tähendab? Täisnimi on vajalik ainult riigile ametiasjade ajamisel, ka võõrastele ja juhututtavatele ei öelda enda täisnime igapäevaselt, veel vähem kõigile avalikus ruumis viibijatele. Samal põhjusel, miks ei teatata kõigile oma isikukoodi, see on privaatne info. Internetis oma ees- ja perekonnanime kõigile teatamine on samaväärne selle tegemisega terve restoranis viibiva rahva ees, jättes ka lindistuse hilisematele tulijatele. See pole enam isiklik pöördumine, vaid salvestatud avalikkus.
Teiseks ei näita nimi inimese kohta midagi, sest ta pole seda ise valinud. Internet võimaldab meil olla vähem pealiskaudne, mitte hoolida inimese soost, rahvusest, rassist jms, mis on nime kaudu tuvastatav. Traditsioonilised nimed on juba loomult seksistlikud, näiteks mina ei seosta end kummagi sooga, ka Eesti rahvusega mitte, sest viimane on kaasasündinud, mitte enda saavutatud.
Tahaks ühte loogilist põhjust, miks peaks inimene kasutama passinime, peale selle, et nii on alati olnud või mõni seostab enda mõtteid soo, rassi või rahvusega, mis on ebaloogiline.
Avaliku elu tegelasel, nagu Vooglaid, Helme vms, on nime avaldamine tasuta reklaam, teised, kes oma arvamuse eest raha ei saa, on see isiklike andmete levitamine avalikus ruumis.
7. juuni 2013, 03:02
Ma saan su vaadetest aru ja nõustun sellega, et noored peaksid ja võiksid olla vastutustundlikumad. Kuid selle asjaga on ometi kord nii, et vastutustunnet on väga raske inimesele õpetada(eriti veel teismelistele). Kahjuks on juba kord nii, et see tuleb vanusega(kui tuleb) ja sinna ei saa väga parata.
Tõesti ideaalis saadakski seksist ja kõigest sellega seonduvast teada kodust ja inimestelt, keda usaldatakse ja kes on eeskujuks. Aga nagu sa ise kirjutasid, siis eeskujudest ja tervetest peredest on puudus ja see on juba meie ühiskonnamudeli veaks. Vanematel on enamasti liiga kiire, et oma lastega tegeleda ja nendega rääkida, suhelda, sest on vaja raha teenida oma pere ülalhoidmiseks. Kooli seksiõpetusest oleks minu arvates isegi kasu, kui seda tehtaks noorematele kui gümnaasistidele või põhikooli lõpetajatele. Seda võiks nooremast east õpetama hakata, sest lapse mõistus on palju vastuvõtlikum ja neile on võimalik rohkem sisendada turvalise seksi ja partnerite valiku ja äkki tõesti ka vastutustunde põhimõtteid. Kuid samas tekitaks ka see probleemi, sest tõenäoliselt hakkaksid vanemad kohe protestima selle vastu, endaarvates oma lapse “kaitseks”. On mitmeid juhtumeid kus lapsevanemad tekitavad isegi eakamate noorukite puhul sellest poleemikat.
Mina, nagu ma usun ka sinagi(sinu jutu põhjal), olen üles kasvanud üksikvanemaga peres ja olen pidanud ennast niiöelda ise koolitama selles valdkonnas. Ka mina ei ole üheöösuhete poolt, ma pigem otsin endale kaaslast kellega pikemalt koos olla, kuid see võib lihtsalt minu kiiks olla. Kuid ma saan ka aru inimestest, kes lihtsalt otsivadki üheöösuhteid, et “pauk lahti ja plagama”. Kelle jaoks poleks seks hea! Loomulikult mõlema nõusolekul. Lihtsalt tuleb olla, nagu sa kirjutasid, vastutustundlik ja kui juhtubki midagi, siis tagajärgede eest vastutust kanda.
jap ütleb:
7. juuni 2013, 09:52
Tahan lihtsalt mainida, et minu jaoks on palju väärtuslikum vabadus seda reklaamikampaaniat avalikult läbi viia, kui subjektiivsete “moraalinormi piiride” ületamine. Kampaania on rahuldav, ei ole mõtet protesteerida ja viriseda! ;)
7. juuni 2013, 11:10
See algab kõik ühest reklaamist. Tõepoolest võib öelda, et jah see on kohatult koomiline ning ma ei soovi, et mu järelkasv seda näeks. Väga mõistlik . Mitmed inimesed võiksid sellele alla kirjutada. Aga ohtlik on see, mida see esindab. Kui mõni sihtasutus võtab enda kätte moraali defineerimise, siis kus see lõpeb? Esialgu üks reklaam, siis võibolla mõni kõlvatu raamat ning seejärel ära keelata kõlvatu ja moraalinorme eirav riietumine, sest kes siis tahaks, et nende lapsed peaksid nägema kõlvatult riietuvaid inimesi. Võibolla oleks mõistlik siis juba üldse eraldada nood kõlvatud inimesed mingi märgistusega. Näiteks mingi lint ümber käe, et noh ma teaksin, kellest eemale hoida. Või saata nad mingitesse laagritesse, silma alt ära? Ma ei oska öelda. Ent kui lubame mingil väikesel inimgrupil öelda, mis on kõlbeline siis on see igatahes väga kahtlane. Tõepoolest ei saa ju väita, et perekonna ja traditsioonide kaitse oleks midagi ebameeldivat ja kes saaks vastu kurjale, mida tehakse nii õilsa sildi all. Kahjuks ei saa keegi teine luua inimestele paremat ja kõlbelisemat maailma, sest see oleks lihtsalt puur. Ärme lubame end puuri panna!
7. juuni 2013, 12:33
oi õudust! selle asja mõte ongi enam- vähem läbi läinud! see mõte on LABASUSEGA HARJUTAMINE, juba ongi selliseid kellele tundub, et asi korras – teemast ei tohi tabu teha, peaasi , et 13- aastased ei jääks rasedaks
aga jäävad ikkagi ja veel rohkem , sest seks on juba nagu söömine – iga nurga peal reklaamitakse ja iga ka 14- aastale alandatud, kes veel aust ja häbist räägib see on kohe keskaeg,
mulle misiklikult tundub, et keskaeg oli selle koha pealt küll etem, läilaks läheb see loomaliku seksi jura – nime ära küsi, kui tundub, et on elus siis muudkui las käia, pole oluline kas isane või emane ja tunded? sellist asja ei tunta – totaalne allakäik
täiesti loomulik, et loomaliku seksi juures on erutumiseks vaja järjest enam perverssusi
kui nüüd kampaania algatajad hädaldavad, siis pole veel miskit hullu kui aga tavalised lapsevanemad – no siis on küll kuri karjas
kes on üldse väitnud, et kondoomi ei tohi kasutada? taumitud on ülilabast sõnakasutust – paistab, et Lenini poolt pandud köögitüdrukute asemel on nüüd prostid valitsema upitatud
no kes veel väidab, et pesueht satanism ei valitse Euroopat?
aga üks asi annab siiski lootust – selline mandumine käib ikka enne lõppu
7. juuni 2013, 21:35
Kas suitsureklaamid või alkoholireklaamid ei kutsu tervist kahjustama?
8. juuni 2013, 16:15
Kas Saptk on ERR-lt juba oma varasemale kirjale vastuse saanud?
8. juuni 2013, 20:27
Kas antud protesti autorid vinti üle ei karda keerata. Sõnavabaduse piiramisega kipub see häda olema, et varsti võidakse Sul endal nokk kinni panna.
Kui tarbijakaitse otsustab, et need rõvedad reklaamid tuleb kokku korjata, siis on pretsedent loodud ning me võime kindlad olla, et kohalikud vasakäärmuslased on välismaiste rahade toel varmad seda pretsedenti oma huvides ära kasutama.
Selliseid asju oleks mõistlikum teha kodanikualgatuse korras, ehk siis avalikkuse protest töötaks paremini kui mingi juriidiline mehhanism.
Piibel ütleb, et kes mõõga tõstab, saab mõõga läbi hukka ning miski poleks parem kui vasakäärmuslastele nende oma vihkamisseadustega lajatada nagu Putin Pussy Riotiga tegi. Aga selline asi võib käest ära minna ning Jumal teab millise riigi ja ühiskonnakorraga lõppeda.
Nii et ma soovitaks sõnavabduse piiramise asemel hoopis vastupropagandaja avalikkuse mobiliseerimisega äärmuslased kappi tagasi ajada. See 38 000 allkirja oli kohalikule äärmuslastele ränk hoop ja töötavat lahendust tauks korra veel kasutada. Üksikud võidud on küll vahvad aga lõpliku võidu saavutab ikka siis kui kogu ühiskond vihkavate äärmuslaste vastu üles tõuseb ja oma jõudu näitab.
Aga edu igal juhul
Deniss Glazistov ütleb:
8. juuni 2013, 21:21
Toetan pöördumist. Nii amoraalne reklaam ei tohi olla meie linnas.
9. juuni 2013, 17:15
Väga hästi kirjutatud pöördumine. Nõustun täielikult.
Martin Tähela to Martin T ütleb:
10. juuni 2013, 00:19
See ülevalpool kirjutatud kommentaar kellegi Martin T poolt, pole minu, Martin Tähela poolt kirjutatud.
Kommenteerime aga võiks tõesti olla koos sisselogimisega kas facebooki või mingi mu internetiaadressi kaudu, et vältida anonüümsust.
10. juuni 2013, 00:22
Jah, võiks küll olla kommenteerimine võimalik vaid oma isiku tuvastamise teel, ent selliseks ümberkorralduseks napib meil praegu võimu. Perspektiivis on see meil aga eesmärgiks seatud.
11. juuni 2013, 08:05
Tuletan meelde, et jätame endale ilma igasuguse valehäbita täieliku ja meelevaldse vabaduse kustutada kõik anonüümselt kritiseerivad kommentaarid.
Katri Tammsaar ütleb:
11. juuni 2013, 23:58
Aitähh, et võtsite selle teema ette! Jõudu teile!
Anne Lindt ütleb:
12. juuni 2013, 12:54
Toetan, toetan ja veel kord toetan IGASUGUSE LABASUSE DEMONSTREERIMISE KEELAMIST!
Loomulikult võivad kõik olla oma kodus nii labased ja räpased kuis iganes soovivad.
Mis puutub aga avalikku elukeskonda- siis MITTE MINGIL JUHUL!!!!
Kondoomi kasutamise vajalikkuses noorte hulgas ei kahtle vist keegi. Ainult selle informatsiooni edastamine peaks olema läbi viidud delikaatselt ja otse sihtgrupile, mitte lastele!
Või arvavad selle kampaania tegijad, et NOORED ON JUHMID JA SUUDAVAD ARU SAADA VAID ROPPUSTEST???
Tunnen palju noori ja nad kõik on viisakad, delikaatsed ja lugupidavad oma suhtlukonnas.
Soovin, et avalikustatkse kõik selle RÄIGE KAMPAANIA tegijad, alates rahastajatest kuni teostajateni. Olen aru saanud, et kõik vastikult tegutsejad kardavad väga oma isiku avalikustamist. Ehk nad siis järgmine kord mõtlevad järele enne kui raha-ahnusest midagi tegema hakkavad.
p.s. meenub ütlus – lombakat parandab vaid haud!
Jaan Mutt ütleb:
12. juuni 2013, 20:27
Naised on reklaami teinud tundub. Selline k’itumine naiste puhul muutub juba normaalsuseks. Varsti muutuvad geid ka nii üleolevateks…. Meessugu muutub nõrgaks ja kaitsetuks kuna igasugune ennast kaitsta muutub tabuks ja aristatakse avalikult sõimates sovinistiks või homofoobiks.
peataks selle jama ütleb:
Kui selle labase ja eksitava kampaania lõpetamiseks algatataks allkirjade kogumine annaksin allikirja kohe. Iga aastaga muutub see kampaania aina rõvedamaks. Riigiametnikud peavad ka edastatavate sõnumite sisu eest vastutama hakkama.
Anneli Külaots ütleb:
19. juuni 2013, 09:51
Mina arvan, et teie paanika tõeline põhjus on kätketud järgnevatesse ridadesse:
Huvitav, miks mehed ei tohiks olla seksuaaliha objektid?
Ma ei mäleta, et oleksin näinud teiepoolseid proteste selliste reklaamide osas, kus naisi “ühemõtteliselt vaid seksuaaliha objektina, mitte isikuna” käsitletakse.
Ma leian, et teie pöördumine on variserlik ning väärtustab eelmise või üleeelmise sajandi patriarhaalse kogukonna tõekspidamisi.
Anaonüümseks ma ei pea vajalikuks jääda ja oleksin teile valmis seda kõike ka otse ütlema.

matches:
§ 3
§ 4
§ 3
§ 3
§ 3
§ 4
§ 3
§ 3
§ 3
§ 3
§ 3
§ 3
§ 3
§ 4


RT I, 17.11.2011, 4
Vastu võetud 11.11.2011 nr 139
Määrus kehtestatakse „Kriminaalmenetluse seadustiku” § 210 lõike 3, „Väärteomenetluse seadustiku” § 811 lõike 3 ja „Tsiviilkohtumenetluse seadustiku” § 601 lõike 3 alusel.
Vabariigi Valitsuse 3. juuli 2008. a määruses nr 111 „E-toimiku süsteemi asutamine ja e-toimiku süsteemi pidamise põhimäärus” (RT I 2008, 31, 197; 2010, 4, 8) tehakse järgmised muudatused:
„Määrus kehtestatakse „Kriminaalmenetluse seadustiku” § 210 lõike 3, „Väärteomenetluse seadustiku” § 811 lõike 3 ja „Tsiviilkohtumenetluse seadustiku” § 601 lõike 3 alusel.”;
2) paragrahvi 4 lõiget 2 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) julgeolekuasutused.”;
3) paragrahvi 16 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Piiratud juurdepääsuga andmetel on osaline juurdepääsupiirang. Piiratud juurdepääsuga andmeid näeb piisavate õiguste olemasolu korral see volitatud töötleja, kes asja menetleb või kes on asja menetlenud. Muud volitatud töötlejad näevad piisavate õiguste olemasolu korral järgmisi piiratud juurdepääsuga andmeid:
2) väärteomenetluses käesoleva määruse § 18 lõikes 2 loetletud andmeid.”;
„(41) E-toimiku süsteemi avaliku liidese kaudu näeb piiratud juurdepääsuga andmeid üksnes see isik, kelle kohta need andmed on kogutud, kui nende andmete vaatamiseks ei ole seatud talle piirangut.”;
5) paragrahvi 17 lõike 2 punkt 8 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 17 lõike 2 punkti 9 täiendatakse enne sõna „kvalifikatsioon” sõnadega „kahtlustatava või süüdistatava teo”;
7) paragrahvi 17 lõike 2 punkt 10 sõnastatakse järgmiselt:
„10) kahtlustatava või süüdistatava nimi.”;
8) määrust täiendatakse §-ga 191 järgmises sõnastuses:
„§ 191. E-toimiku süsteemi statistikakeskkond ja statistikakeskkonnale juurdepääsu taotlemine
(7) Statistikakeskkonnas asuvatele e-toimiku süsteemi andmetele juurdepääsu võimaldamisel järgitakse käesoleva määruse §-des 16–181 sätestatud e-toimiku süsteemi andmetele juurdepääsu ulatust ja piiranguid.
(9) Volitatud töötleja on kohustatud teatama vastutavale töötlejale teenistussuhte lõppemisest isikuga, kellele juurdepääsuõigus on antud, hiljemalt teenistussuhte lõppemise päeval.”;
9) paragrahvi 30 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Kohtuväline menetleja kohustub viie tööpäeva jooksul pärast toimingu sooritamist, lahendi või lõpliku menetlusotsustuse koostamist edastama oma infosüsteemi või väärteomenetluse portaali vahendusel e-toimiku süsteemi andmed järgmiste menetlustoimingute kohta ja nende e-toimiku süsteemi teenuste vasted:
9) menetlusaluse isiku ülekuulamine.”.


Põhiseadus | President
01. Üldsätted
02. Põhiõigused, vabadused ja kohustused
03. Rahvas
04. Riigikogu
05. Vabariigi President
06. Vabariigi valitsus
07. Seadusandlus
08. Rahandus ja riigieelarve
09. Välissuhted ja välislepingud
10. Riigikaitse
11. Riigikontroll
12. Õiguskantsler
13. Kohus
14. Kohalik omavalitsus
15. Põhiseaduse muutmine
Reede, 15 Juuli 2016 11:53
Vastu võetud rahvahääletusel 28. juunil 1992 (RT 1992, 26, 349),
jõustunud 3. juulil 1992.
6. mai 2015 (RT I 15.05.2015, 1) 13. august 2015
13. aprill 2011 (RT I 27.04.2011, 1) 22. juuli 2011
12. aprill 2007 (RT I 2007, 33, 210) 21. juuli 2007
25. veebruar 2003 (RT I 2003, 29, 174) 17. oktoober 2005
5. oktoober 2003 (RT I 2003, 64, 429) 6. jaanuar 2004
Kõikumatus usus ja vankumatus tahtes kindlustada ja arendada riiki, mis on loodud Eesti rahva riikliku enesemääramise kustumatul õigusel ja välja kuulutatud 1918. aasta 24. veebruaril, mis on rajatud vabadusele, õiglusele ja õigusele, mis on kaitseks sisemisele ja välisele rahule ning pandiks praegustele ja tulevastele põlvedele nende ühiskondlikus edus ja üldises kasus, mis peab tagama eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimise läbi aegade – võttis Eesti rahvas 1938. aastal jõustunud põhiseaduse § 1 alusel 1992. aasta 28. juuni rahvahääletusel vastu järgmise põhiseaduse. [RT I 2007, 33, 210 - jõust. 21.07.2007]
§ 7. Eesti riigivärvid on sinine, must ja valge.
Riigilipu ja riigivapi kuju sätestab seadus.
5) nakkushaige, vaimuhaige,alkohooliku või narkomaani kinnipidamiseks, kui ta on endale või teistele ohtlik;
§ 60. Riigikogul on sada üks liiget. Riigikogu liikmed valitakse vabadel valimistel proportsionaalsuse põhimõtte alusel. Valimised on üldised, ühetaolised ja otsesed.
Hääletamine on salajane.
5) annab peaministri kandidaadile volitused Vabariigi Valitsuse moodustamiseks;
7) nimetab Vabariigi Presidendi ettepanekul ametisse Riigikohtu esimehe, Eesti Panga nõukogu esimehe, riigikontrolöri ja õiguskantsleri; [RT I, 27.04.2011, 1 - jõust. 22.07.2011]
§ 66. Riigikogu uue koosseisu esimene istung toimub kümne päeva jooksul arvates Riigikogu valimistulemuste väljakuulutamisest. Esimeseks istungiks kutsub riigikogu kokku Vabariigi President.
§ 74. Riigikogu liikmel on õigus pöörduda arupärimisega Vabariigi Valitsuse ja tema liikmete, Eesti Panga nõukogu esimehe, Eesti Panga presidendi, riigikontrolöri ja õiguskantsleri poole. [RT I, 27.04.2011, 1 - jõust. 22.07.2011]
9) määrab peaministri kandidaadi vastavalt põhiseaduse §-le 89;
10) nimetab ametisse ja vabastab ametist valitsuse liikmed vastavalt põhiseaduse §-le 89, 90 ja 92;
11) teeb Riigikogule ettepaneku Riigikohtu esimehe, Eesti Panga nõukogu esimehe, riigikontrolöri ja õiguskantsleri ametissenimetamiseks; [RT I, 27.04.2011, 1 – jõust. 22.07.2011]
14) [Kehtetu – RT I, 27.04.2011, 1 – jõust. 22.07.2011]
18) kuulutab Eesti vastu suunatud agressiooni korral välja sõjaseisukorra ja mobilisatsiooni vastavalt põhiseaduse §-le 128; [RT I, 27.04.2011, 1 – jõust. 22.07.2011]
19) vabastab süüdimõistetud nende palvel armuandmise korras karistuse kandmisest või kergendab karistust;
4) esitab Riigikogule seaduseelnõusid ning ratifitseerimiseks ja denonseerimiseks välislepinguid;
Peaministrikandidaat esitab neljateistkümne päeva jooksul, valitsuse moodustamise ülesande saamisest, Riigikogule ettekande tulevase valitsuse moodustamise aluste kohta, mille järel Riigikogu otsustab läbirääkimisteta avalikul hääletusel peaministrikandidaadile volituste andmise valitsuse moodustamiseks.
Riigisekretäril on riigikantselei juhina samad õigused, mis on seadusega antud ministrile ministeeriumi juhtimiseks.
Umbusalduse avaldamist võib samal alusel uuesti algatada kõige varem kolme kuu möödumisel eelmise umbusaldushääletusest.
Rahvahääletusel vastuvõetud seaduse kuulutab Vabariigi President viivitamata välja. Rahvahääletuse otsus on riigiorganitele kohustuslik.
Kui Riigikogu on kokku tulnud, esitab Vabariigi President seadlused Riigikogule, kes võtab viivitamata vastu nende kinnitamise või tühistamise seaduse.
§ 124. Eesti kodanikud on kohustatud osa võtma riigikaitsest seaduses sätestatud alustel ja korras.
Vabariigi Presidendi juures on nõuandva organina Riigikaitse Nõukogu, kelle koosseisu ja ülesandeid sätestab seadus. [RT I, 27.04.2011, 1 - jõust. 22.07.2011]
Eesti Vabariigi vastu suunatud agressiooni korral kuulutab Vabariigi President välja sõjaseisukorra ja mobilisatsiooni, ootamata ära Riigikogu otsust. [RT I, 27.04.2011, 1 - jõust. 22.07.2011]
§ 144. Õiguskantsleri õigusliku seisundi ja tema kantselei töö korralduse sätestab seadus.
§145. Õiguskantslerit saab kriminaalvastutusele võtta ainult Vabariigi Presidendi ettepanekul Riigikogu koosseisu enamuse nõusolekul.
Kohtuniku saab ametist tagandada üksnes kohtuotsusega.
§ 153. Kohtuniku saab ametisoleku ajal kriminaalvastutusele võtta ainult Riigikohtu ettepanekul ja Vabariigi Presidendi nõusolekul.
Kohalikule omavalitsusele võib panna kohustusi ainut seaduse alusel või kokkuleppel kohaliku omavalitsusega.
Seadusega kohalikule omavalitsusele pandud riiklike kohustustega seotud kulud kaetakse riigieelarvest.
§156. Kohaliku omavalitsuse esinduskogu on volikogu, kes valitakse vabadel valimistel neljaks aastaks. Seadusega võib volikogu volituste perioodi lühendada seoses kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise või jagunemisega või volikogu tegutsemisvõimetusega. Valimised on üldised, ühetaolised ja otsesed. Hääletamine on salajane. [RT I 2003, 29, 174 - jõust. 17.10.2005]
§ 159. Kohalikel omavalitsustel on õigus moodustada teiste kohalike omavalitsustega liite ja ühisasutusi.


Välisabi taotlemise ja kasutamise, kasutamise järelevalve ning välisabi tulemuslikkuse hindamise kord – Riigi Teataja
Välisabi taotlemise ja kasutamise, kasutamise järelevalve ning välisabi tulemuslikkuse hindamise kord
Vastu võetud 29.12.2000 nr 458
RT I 2001, 2, 3
26. 11. 2002 nr 363 ( RT I 2002, 97, 573) 1. 12. 2002
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378) § 27 lõike 3 alusel ja kooskõlas «Välissuhtlemisseaduse» (RT I 1993, 72/73, 1020; 1996, 49, 953; 1997, 73, 1200) §-ga 26.
Määrus reguleerib Euroopa Liidu (EL), rahvusvahelise organisatsiooni ja välisriigi või välisriigi valitsusvälise organisatsiooni (edaspidi välisabi andja) poolt tagastamatu abina antavate rahaliste või mitterahaliste vahendite või osutatavate teenuste (edaspidi välisabi) taotlemist, kasutamist ja selle kasutamise järelevalvet ning välisabi tulemuslikkuse hindamist valitsusasutuste poolt.
§2. Välisabi taotlemise ja kasutamise koordineerimine
(1) Välisabi taotlemist ja kasutamist koordineerib Rahandusministeerium, lähtudes välisabi lepingutest, seadustest ja muudest õigusaktidest. Käesoleva määruse tähenduses on välisabi leping välisabi andja ja taotleja vaheline leping välisabi saamiseks, kui seaduses ei ole sätestatud või välisabi andjaga ei ole kokku lepitud teisiti. Välisabi taotleja on välisabi andjalt abi taotlev ministeerium või Riigikantselei.
(2) Välisabi taotlemise ja kasutamise koordineerimisel täidab Rahandusministeerium järgmisi ülesandeid:
1) korraldab välisabialase informatsiooni kogumist ning välisabi andjatele ja taotlejatele vahendamist, sealhulgas avalikustab välisabi saamise vajadused ja võimalused, tingimused, korraldamise, saajad ning vastavad koondandmed;
2) nõustab välisabi andmisel abi andjaid, teavitades neid Eesti riigi välisabi vajadustest ja eelistustest välisabi kasutamisel;
3) peab välisabi andjatega läbirääkimisi konsensuse saavutamiseks abi kasutamise eesmärkide ja nende saavutamiseks vajalike abinõude üle ning välisabi taotlemise ja kasutamise protseduuride kindlaksmääramiseks;
4) peab välisabi andjatega läbirääkimisi välisabi andja ja taotleja ühiselt rahastatavate ja elluviidavate programmide ja projektide koostamiseks;
5) tagab välisabi vahendite ja riigieelarve vahendite kooskõlastatud ja seadustega vastavuses oleva kasutamise kõigil juhtimistasanditel;
6) hindab välisabi taotluste otstarbekust ja tehnilist teostatavust, võrreldes neid varasema välisabiga või muudest vahenditest teostatud projektide ja programmidega ning nende elluviimisel saavutatud tulemustega;
7) auditeerib välisabi vahendite kasutamist välisabi saaja juures, et hinnata välisabi vahendite kasutamise sihipärasust ja efektiivsust;
8) tagab koostöö Euroopa Liidu vastavate struktuuridega välisabi vahendite kasutamise sihipärasuse ja efektiivsuse hindamisel.
(3) Välisministeerium valmistab «Välissuhtlemisseaduses» määratletud korras ette välisabi lepingute sõlmimist, aitab diplomaatiliste kanalite kaudu leida välisabi andjaid ning edastab sellekohase informatsiooni Rahandusministeeriumile, teistele asjaomastele ministeeriumidele ja Riigikantseleile.
[RT I 2002, 97, 573 - jõust. 1. 12. 2002]
§3. Välisabialase informatsiooni avalikustamine
(1) Välisabi taotleja teavitab majandus- ja sotsiaalpartnereid ning võimalikke välisabi saajaid välisabist teostatavate projektide ja programmidega neile avanevatest võimalustest. Käesoleva määruse tähenduses on sotsiaalpartnerid tööandjate ja töötajate keskorganisatsioonide ning muude mitteriiklike, sh kohalike organisatsioonide ja asutuste esindajad ning majanduspartnerid on välisabiga teostatava tegevuskava elluviimisest huvitatud või selle elluviimist rahaliselt toetavad äriühingud või füüsilisest isikust ettevõtjad.
(2) Välisabi saaja tagab üldsuse teavitamise välisabi andja osalusest projektis või programmis vastavalt tema nõuetele või välisabi lepingule. Välisabi saaja käesoleva määruse tähenduses on välisabi kasutav valitsusasutus, muu riigiasutus, kohalik omavalitsus või selle asutus või muu isik.
VÄLISABI TAOTLEMINE
Välisabi taotlemise menetlus
§4. Välisabi taotleja
(1) Välisabi taotleja võib välisabi taotleda enda, teiste valitsus- ja riigiasutuste, kohaliku omavalitsuse üksuste ja nende asutuste, valitsusväliste organisatsioonide või teiste abivajajate tarbeks.
(2) Välisabi taotleja võib välisabi taotleda ühelt või mitmelt välisabi andjalt, sealhulgas ühe ja sama taotluse alusel seda nendega eelnevalt kooskõlastades. Välisabi taotluseks on dokument, milles sisaldub välisabi lepingus ettenähtud või välisabi andja poolt kinnitatud vormikohane tegevuskava, mille elluviimiseks välisabi taotletakse.
(3) Välisabi taotleja taotleb välisabi:
1) Euroopa Liiduga ühinemise ettevalmistamiseks;
2) jätkusuutliku, sotsiaalselt ja regionaalselt tasakaalustatud majandusarengu tagamiseks ning selleks vajalike strukturaalsete ümberkorralduste toetamiseks;
3) haridus-, koolitus-, tööhõive- ja keskkonnapoliitika ning vastavate süsteemide kohandamise ja nüüdisajastamise toetamiseks.
§5. Taotluse koostamine
(1) Taotluse koostamist ja vormistamist korraldab välisabi taotleja, kes eelnevalt hindab seda tehnilise teostatavuse ja otstarbekuse seisukohalt.
(2) Ministeerium korraldab taotluse koostamist ja vormistamist oma valitsemisalas ja Riigikantselei oma haldusalas.
(3) Taotluse koostamisel ministeeriumi valitsemisalas ja Riigikantselei haldusalas võetakse aluseks vastavalt ministeeriumi valitsemisala või Riigikantselei haldusala tegevuse ja majanduse arengukava ning Vabariigi Valitsuse tegevuskava Euroopa Liitu integreerumiseks (edaspidi valitsuse tegevuskava) prioriteedid ja arvestatakse välisabi andja poolsete välisabi andmise tingimuste ning eelistustega.
(4) Ministeerium korraldab taotluse koostamist ja vormistamist ka maavalitsusele, kohaliku omavalitsuse üksustele ja muudele abivajajatele, kui taotluse eesmärk kuulub ministeeriumi valitsemisala valdkonda. Taotluse koostamisel ja vormistamisel võetakse aluseks kohaliku omavalitsuse üksuse ja piirkonna arengukava.
(5) [Kehtetu - RT I 2002, 97, 573 - jõust. 1. 12. 2002]
(6) Rahandusministeerium korraldab taotluse koostamist ja vormistamist lisaks lõikes 2 nimetatule ka Riigikogule, Vabariigi Presidendile, Riigikohtule, õiguskantslerile ja Riigikontrollile.
(7) Rahandusministeerium nõustab vajadusel välisabi taotlejat taotluse koostamisel ja vormistamisel.
§6. Taotluse esitamine
(1) Ministeerium või Riigikantselei esitab taotluse Rahandusministeeriumile.
(2) Kui välisabi andja otsus Eestile abi eraldamise kohta on teada riigieelarve koostamise ajal, esitatakse taotlus Rahandusministeeriumile samaaegselt eelarve projektiga.
(3) Kui välisabi eraldamise otsus ei olnud riigieelarve koostamise ajal teada, teatab Rahandusministeerium taotluse esitamise tähtaja.
(4) Kui välisabi saamise eeltingimuseks on Eesti-poolne rahastamine, esitatakse taotlus Rahandusministeeriumile koos kinnitusega vajaliku rahastamise kohta, näidates eraldi ära kõik rahastamise allikad.
§7. Taotluse läbivaatamine
(1) Rahandusministeerium kontrollib ministeeriumi või Riigikantselei esitatud taotluse vastavust välisabi lepingule ja informeerib kontrollimise tulemusest välisabi taotlejat ühe kuu jooksul taotluse saamisest arvates. Välisabi lepingule vastava taotluse edastab Rahandusministeerium kohe välisabi andjale, välja arvatud juhul, kui välisabi lepingus on sätestatud teisiti.
(2) Välisabi lepingule vastava taotluse, mille korral välisabi andja on seadnud tingimuseks Rahandusministeeriumi kui välisabi koordineerija kooskõlastuse olemasolu, edastab Rahandusministeerium koos kooskõlastamise otsusega välisabi andjale ühe kuu jooksul taotluse saamisest arvates. Otsuse taotluse kooskõlastamise või sellest keeldumise kohta teeb rahandusminister, tuginedes ministeeriumi poolt taotluse otstarbekuse ja teostatavuse kohta tehtud hindamise tulemustele või vajadusel PHARE programmi taotlusi koordineeriva ministrite komisjoni (edaspidi valitsuskomisjon) ettepanekule, ja informeerib tehtud otsusest välisabi taotlejat. Rahandusministeerium võib eelnimetatud taotluse esitada vajadusel Vabariigi Valitsusele arutamiseks.
(3) Välisabi lepingule vastava taotluse, mille korral on vajalik Vabariigi Valitsuse heakskiit, esitab Rahandusministeerium kohe Vabariigi Valitsusele arutamiseks.
(4) Rahandusministeerium edastab viivitamatult Vabariigi Valitsuse poolt heakskiidetud taotluse välisabi andjale ja teavitab sellest välisabi taotlejat.
(5) Rahandusministeerium tagastab välisabi lepingule mittevastava või tehniliselt mitteteostatava või mitteotstarbekohase taotluse taotlejale koos selgitusega tagasilükkamise kohta ühe kuu jooksul taotluse saamisest arvates.
(6) Rahandusministeerium annab lõikes 2 nimetatud juhul kooskõlastamata jäänud taotluse kohta taotlejale selgituse tagasilükkamise kohta.
§8. Taotluste ja eraldatud välisabi arvestus ning dokumentatsiooni säilitamine
(1) Rahandusministeerium peab ministeeriumidevahelist vormiliselt ühtlustatud arvestust nii välisabi andjatele esitatud kui ka edastatud taotluste üle.
(2) Ministeerium ja Riigikantselei teavitavad kohe Rahandusministeeriumi välisabi andja otsusest välisabi eraldamise kohta ja esitavad Rahandusministeeriumile koopia selle saamiseks sõlmitud välisabi lepingust.
(21) Ministeerium ja Riigikantselei sõlmivad välisabi kasutajatega lepingud välisabi vahenditest soetatud vara arvele võtmise ja kasutamise kohta vastavalt välisabi lepingule ja seadusele.
(22) Välisabi saaja tagab projekti elluviimist puudutava dokumentatsiooni säilimise ja kättesaadavuse välisabi andja ja taotleja volitatud esindajatele seitsme aasta vältel välisabi lepingu lõppemisest arvates.
(3) Rahandusministeerium peab arvestust valitsusasutustele välisabi andja poolt eraldatud välisabi üle.
Välisriikidelt eurointegratsioonialase välisabi taotlemise erisused
§9. Eurointegratsioonialase välisabi taotlemise koordineerimine
(1) Eurointegratsioonialase välisabi taotlemise koordineerimisel täidab Riigikantselei järgmisi ülesandeid:
1) koordineerib välisabi taotlejate tegevust ja seab prioriteedid välisabi taotlemisel vastavalt valitsuse tegevuskavale ja Euroopa Liidu vastavatele dokumentidele, sh «Liitumispartnerlus», «Eduaruanne»;
2) kogub ja vahendab välisabi andjatele informatsiooni välisabi vajadustest, avalikustab välisabi saamise võimalused, tingimused, korraldamise, saajad ja vastavad koondandmed;
3) nõustab välisabi andjaid abi andmisel, lähtudes Eesti riigi välisabi vajadustest ja eelistustest välisabi kasutamisel;
4) peab välisabi andjatega läbirääkimisi välisabi taotlemise ja kasutamise protseduuride ning valdkondade kindlaksmääramiseks ja teavitab Rahandusministeeriumi läbirääkimiste tulemustest;
5) peab välisabi andjatega läbirääkimisi välisabi andja ja taotleja poolt ühiselt rahastatavate ja elluviidavate programmide ja projektide koostamiseks ja teavitab Rahandusministeeriumi läbirääkimiste tulemustest.
(2) Riigikantselei aitab vajadusel välisabi vajajatel leida eurointegratsioonialase välisabi andjaid ja edastab sellekohase informatsiooni ministeeriumidele.
§10. Eurointegratsioonialase taotluse koostamine
(1) Taotluse koostamist ja vormistamist korraldab välisabi taotleja, kes eelnevalt hindab selle vastavust § 5 lõikele 1 ja valitsuse tegevuskavale.
(2) Riigikantselei nõustab välisabi taotlejat taotluse koostamisel ja vormistamisel.
§11. Eurointegratsioonialase taotluse esitamine
(1) Ministeerium esitab taotluse Riigikantseleile.
(2) Kui välisabi saamise eeltingimuseks on Eesti-poolne rahastamine, esitatakse taotlus Rahandusministeeriumile kooskõlastamiseks koos andmetega vajaliku rahastamise kohta, näidates eraldi ära kõik rahastamise allikad.
(3) Rahandusministeerium kontrollib lõikes 2 nimetatud taotluse korral selle Eesti-poolse rahastuse olemasolu ja välisabi lepingule vastavust.
(4) Rahandusministeerium edastab kooskõlastatud lõikes 2 nimetatud taotluse Riigikantseleile ja teavitab sellest välisabi taotlejat. Välisabi lepingule mittevastava, lõikes 2 nimetatud taotluse tagastab Rahandusministeerium välisabi taotlejale koos selgitusega mittevastavus(t)e kohta.
§12. Eurointegratsioonialase taotluse läbivaatamine
(1) Riigikantselei analüüsib ministeeriumi poolt esitatud taotluse vastavust valitsuse tegevuskavale ja Euroopa Liidu vastavatele dokumentidele ning välisabi lepingule, hindab taotluse tehnilist teostatavust ja otstarbekust, võrreldes seda varasema välisabiga või muudest vahenditest eurointegratsiooni valdkonnas teostatud projektide ja programmidega ning nende elluviimisel saavutatud tulemustega ühe kuu jooksul pärast taotluse saamist.
(2) Riigikantselei kooskõlastab tehniliselt teostatava ja otstarbeka ning valitsuse tegevuskavale ja välisabi lepingule vastava taotluse ning edastab selle kohe pärast läbivaatamist välisabi andjale, teavitades sellest välisabi taotlejat ja Rahandusministeeriumi.
(3) Riigikantselei ei kooskõlasta ja tagastab välisabi lepingule või valitsuse tegevuskavale mittevastava, samuti mitteotstarbeka või tehniliselt mitteteostatava taotluse taotlejale koos selgitusega tagasilükkamise põhjus(t)e kohta.
Euroopa Liidult abi taotlemise erisused
§13. Euroopa Liidult abi taotleja
(1) Euroopa Liidult abi taotleja on Rahandusministeerium.
(2) Rahandusministeerium taotleb välisabi ka teiste välisabi vajajate tarbeks.
(3) Välisabi taotleja võib ühe ja sama taotluse alusel Euroopa Liidult abi taotleda ainult ühest Euroopa Liidu abiprogrammist.
§14. Taotluse ettevalmistamine PHARE raames
(1) Taotluse koostamisel PHARE (ELi abiprogramm Euroopa Liidu kandidaatriikide majanduse ümberkorraldamiseks) raames arvestab taotleja välisabi lepingus ja § 4 lõike 3 punktis 1 ning § 5 lõigetes 3 ja 6 sätestatuga. Taotluse koostamisel PHARE sotsiaal- ja majandusarengu ühtlustamise programmi raames võetakse aluseks arengukava ELi struktuurifondide kasutuselevõtuks.
(2) Ministeerium ja Riigikantselei valmistavad igal aastal ette välisabi lepingule vastava taotluse, arvestades § 4 lõikega 3 ja § 5 lõigetega 1–4 ning § 6 lõigetega 2 ja 3, ja esitavad selle Rahandusministeeriumile.
(3) [Kehtetu - RT I 2002, 97, 573 - jõust. 1. 12. 2002]
(4) Rahandusministeerium:
1) kogub ettevalmistatud taotlused kokku ja kontrollib koos Riigikantseleiga nende vastavust § 5 lõikele 3, sh Euroopa Liidu vastavatele dokumentidele ning välisabi lepingule, ja Eesti-poolse rahastamise olemasolu, kui see on välisabi saamise eeltingimuseks;
2) tagastab välisabi lepingule mittevastava taotluse viivitamatult selle ettevalmistanud ministeeriumile või Riigikantseleile koos selgitusega mittevastavuse kohta;
3) konsulteerib vajadusel Euroopa Komisjoniga ettevalmistatud välisabi taotluste dokumendile «Liitumispartnerlus» vastavuse küsimuses; hindab koos Riigikantseleiga taotluste vastavust § 5 lõikele 3, koostab nimetatud lõigetele ning dokumendile «Liitumispartnerlus» vastavate taotluste pingerea (edaspidi pingerida) ja esitab selle kahe kuu jooksul, arvates taotluste esitamise tähtajast, arutamiseks Kõrgemate Ametnike Nõukogule (edaspidi KAN).
§15. PHARE programmi taotluste pingerea läbivaatamine ja kinnitamine
(1) KAN tutvub § 14 lõike 4 punktis 3 nimetatud pingereaga ning tagastab selle koos arvamusega ja võimalike ettepanekutega Rahandusministeeriumile.
(2) Rahandusministeerium esitab pingerea koos KANi arvamusega valitsuskomisjonile.
(3) Valitsuskomisjon arutab pingerea vastavust valitsuse tegevuskava prioriteetidele.
(4) Valitsuskomisjon kiidab valitsuse tegevuskava prioriteetidele vastava pingerea heaks ning tagastab mittevastava pingerea Rahandusministeeriumile selle valitsuse tegevuskava prioriteetidega vastavusse viimiseks.
(5) Rahandusministeerium konsulteerib Euroopa Komisjoniga valitsuskomisjoni poolt heaks kiidetud pingerea dokumendile «Liitumispartnerlus» vastavuse küsimuses ja teatab konsultatsioonide tulemustest ning nende põhjal ministeeriumi poolt pingereas tehtud muudatustest viivitamatult valitsuskomisjonile.
(6) Valitsuskomisjon võtab seisukoha lõikes 4 nimetatud pingerea võimalike muudatuste kohta.
(7) Rahandusministeerium esitab pingerea koos lõikes 6 nimetatud seisukohaga heaks kiitmiseks Vabariigi Valitsusele.
§16. Välisabi taotlemine PHARE programmi raames
(1) Rahandusministeerium edastab Vabariigi Valitsuse poolt heaks kiidetud pingereas olevad taotlused Euroopa Komisjonile PHARE programmi raames abi saamiseks.
(2) Rahandusministeerium teavitab välisabi taotluse ettevalmistanud ministeeriumi või Riigikantseleid Euroopa Komisjoni otsusest PHARE programmi vahenditest abi eraldamise kohta kohe pärast nimetatud otsuse teatavakssaamist.
(3) Euroopa Komisjoni poolt heakskiidetud taotluse Eesti-poolne rahastamine nähakse riigieelarves ette välisabi taotlust koostanud ministeeriumile või Riigikantseleile vastavalt välisabi lepingu tingimustele.
§17. Välisabi taotlemine PHARE piiriülese koostöö programmi raames
(1) Taotluse koostamisel arvestab taotleja välisabi lepingu nõuetega.
(2) PHARE piiriülese koostöö programmi raames Siseministeerium:
1) teavitab igal aastal välisabi vajajaid välisabi saamise võimalusest ja välisabi lepingus ettenähtud protseduuridest ning tingimustest, korraldab taotluste ettevalmistamise ja kogub välisabi vajajatelt ettevalmistatud taotlused;
2) esitab valitsuskomisjonile heaks kiitmiseks taotluste välisabi lepingu nõuetele vastavuse hindamise kriteeriumid;
3) hindab koos asjaomaste ministeeriumide ja kohalike omavalitsuse üksuste esindajatega nendega kokkulepitud korras taotluste vastavust välisabi lepingu nõuetele, koostab hindamistulemuste põhjal taotluste pingerea, edastab pingeritta arvatud taotlused viivitamatult Rahandusministeeriumile koos ettepanekuga, millised taotlused välisabi saamiseks programmi arvata.
(3) Rahandusministeerium kontrollib programmi arvamiseks esitatud taotluste vastavust välisabi lepingule, sealhulgas Eesti-poolse rahastamise olemasolu, kui see on välisabi saamise eeltingimuseks.
(4) Kui kõik koostööprogrammi arvamiseks esitatud taotlused vastavad välisabi lepingule, edastab Rahandusministeerium need koos lõike 2 punktis 3 nimetatud ettepanekuga ühe kuu jooksul taotluste saamisest arvates Euroopa Komisjonile otsustamiseks. Ühe või enama taotluse mittevastavuse korral tagastab Rahandusministeerium ettepaneku koos selgitusega mittevastavus(t)e kohta viivitamatult Siseministeeriumile selle välisabi lepinguga vastavusse viimiseks.
(5) Kui Siseministeerium ei nõustu Rahandusministeeriumi arvamusega ettepaneku välisabi lepingule mittevastavuse kohta, esitab Rahandusministeerium Siseministeeriumi ettepaneku koos Rahandusministeeriumi eriarvamusega otsustamiseks Vabariigi Valitsusele.
§18. Välisabi taotlemine eriprogrammi SAPARD kaudu
(1) Rahandusministeerium taotleb eriprogrammi SAPARD (Euroopa Liidu eriprogramm Euroopa Liidu kandidaatriikide põllumajanduse ja maaelu arengu toetamiseks ühinemiseelsel perioodil) kaudu välisabi Eesti põllumajanduse ja maaelu arengukavas ettenähtud meetmete elluviimiseks.
(2) Põllumajandusministeerium korraldab välisabi kasutuselevõtmist ja kasutamist vastavalt välisabi lepingule.
§19. Välisabi taotlemine ISPA kaudu
(1) Rahandusministeerium taotleb ISPA (Euroopa Liidu vahend ühinemiseelseks struktuuripoliitikaks) kaudu välisabi transpordi ja keskkonna sektorite investeerimisprojektidele.
(2) Välisabi taotlemisel ISPA kaudu arvestab taotleja § 4 lõike 3 punktiga 1 ning § 5 lõikega 3.
(3) Keskkonnaministeerium ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium valmistavad ette taotlused või korraldavad nende ettevalmistamise välisabi taotlemiseks ISPA kaudu vastavalt välisabi lepingule ning § 5 lõikele 3 ja edastavad ettevalmistatud taotlused Rahandusministeeriumile, näidates eraldi ära kõik rahastamise allikad ja kinnitused.
(4) Rahandusministeerium menetleb lõikes 3 nimetatud taotlusi vastavalt § 7 lõigetele 1, 3 ja 4.
VÄLISABI KASUTAMINE
Välisabi kasutamise korraldus
§20. Välisabi kasutamine
(1) Välisabi vahendeid kasutatakse välisabi andja poolt heakskiidetud programmi või projekti elluviimiseks välisabi lepingus ettenähtud tingimustel ja selles määratud eesmärkide saavutamiseks.
(2) Rahandusministeerium korraldab aruandlust välisabi kasutamise kohta välisabi lepingus sätestatud korras.
(3) Rahandusministeerium korraldab välisabi vahendite kasutamise auditite läbiviimist välisabi lepingus sätestatud tingimuste täitmise hindamiseks.
(4) Rahandusministeerium korraldab koostööd välisabi andja poolt välisabi saaja juures läbiviidavate auditite ning Rahandusministeeriumi poolt auditite läbiviimise eest vastutavate poolte vahel.
§21. Välisabi saaja
(1) Välisabi saaja kasutab saadavat abi välisabi lepingule vastavalt.
(2) Välisabi saaja maksab välisabi andjale tema nõudmisel tagasi välisabi lepingule mittevastavalt kulutatud rahalised vahendid, kui selline kohustus on välisabi lepingus ette nähtud.
(3) Juhul, kui välisabi vahendid on antud välisabi saaja käsutusse, esitab välisabi saaja välisabi taotlenud ministeeriumi või Riigikantselei kaudu Rahandusministeeriumile välisabi lepingus ettenähtud vormikohase aruande välisabi vahendite kasutamise kohta iga kvartali kohta sellele järgneva kuu jooksul, kui välisabi lepingus pole ette nähtud lühemat aruande perioodi.
(4) Välisabi saaja võimaldab auditeerida välisabi juhtimissüsteeme ja välisabi kasutamist välisabi andja ja Rahandusministeeriumi poolt volitatud isikute poolt.
§22. Välisabi taotleja kohustused välisabi kasutamisel
(1) Välisabi taotleja korraldab välisabi vahendite kasutamise vastavalt välisabi lepingule, kasutades välisabi vahendeid ise või volitades välisabi saaja neid kasutama.
(2) Välisabi taotleja tagab välisabi vahendite kasutamisel Eesti-poolsete kohustuste täitmise vastavalt välisabi lepingu tingimustele.
(3) Välisabi taotleja täidab lisaks lõigetes 1 ja 2 toodule ka §-s 21 nimetatud välisabi saaja kohustusi juhul, kui ta kasutab välisabi vahendeid ise.
Euroopa Liidu abi kasutamise erisused
§23. Taotluse koostamist korraldanud ministeeriumi või Riigikantselei ülesanded
Taotluse koostamist korraldanud ministeerium või Riigikantselei:
1) tagab välisabi vahendite kasutamisel Eesti-poolsete kohustuste täitmise vastavalt välisabi lepingu tingimustele;
2) määrab kooskõlastatult Rahandusministeeriumiga välisabi vahenditest toetust saava projekti või programmi elluviimise eest vastutava isiku;
3) moodustab projekti või programmi järelevalvekomisjoni, kui välisabi lepingus on nii ette nähtud;
4) maksab välisabi andjale tema nõudmisel tagasi välisabi lepingule mittevastavalt kulutatud rahalised vahendid, kui selline kohustus on välisabi lepingus ette nähtud.
§231. Taotluse koostamist korraldanud ministeeriumi ülesannete erisused ISPA vahendite kasutamisel
ISPA vahendite kasutamise taotluse koostamist korraldanud ministeerium:
1) määrab kooskõlastatult Rahandusministeeriumiga projekti või programmi elluviiva struktuuriüksuse või ühe oma valitsemisala valitsusasutuse või valitsusasutuse hallatava riigiasutuse või sõlmib projekti või programmi elluviimiseks lepingu muu isikuga (edaspidi rakendusüksus) ning korraldab selle tegevuse vastavalt välisabi lepingule;
2) kinnitab kooskõlastatult Rahandusministeeriumiga välisabi projekti elluviimise tööprotseduuride kirjeldused ja aruandluse korra välisabi lepingu täitmisega seotud ulatuses;
3) korraldab hanked ja sõlmib või kinnitab projekti rakendamiseks vajalikud lepingud;
4) tagab rakendusüksuses projektipõhise arvestuse pidamise ning projektide raames toimuvate majandustehingute tekkepõhise arvestuse;
5) tagab välisabi lepingule vastava tehnilise ja finantsaruandluse süsteemi kasutamise ja ajakohastamise rakendusüksuses.
§24. Euroopa Liidult saadud rahaliste välisabi vahendite hoidmine
Euroopa Liidu poolt Eesti riigile käsutada antud rahalisi vahendeid hoitakse välisabi taotleja ja välisabi andja poolt valitud pangas selleks otstarbeks avatud arvel välisabi andja poolt nõutud valuutas.
§25. Rahalise välisabi väljamaksmine
(1) Rahandusministeerium teostab väljamaksed Euroopa Liidu poolt Eesti riigile käsutada antud rahalise välisabi vahenditest (edaspidi ELi rahalised vahendid) vastavalt välisabi lepingule.
(2) ELi rahalistest vahenditest elluviidava projekti või programmi rakendusüksus esitab projekti või programmi rahastamisgraafiku ja väljamaksetaotluse Rahandusministeeriumile taotluse koostamist korraldanud ministeeriumi või Riigikantselei kaudu.
(3) Rahandusministeerium kontrollib esitatud rahastamisgraafikute ja väljamaksetaotluste vastavust välisabi lepingule ning nende lepingule vastavuse korral kannab välisabi vahendid 60 päeva või välisabi lepingus sätestatud tähtaja jooksul üle rakendusüksuse poolt näidatud pangakontole.
§26. Välisabi taotleja ülesanded
(1) Rahandusministeerium tagab PHARE, ISPA ja SAPARD kaudu saadava välisabi kasutamise vastavalt seadusele ja välisabi lepingule.
(2) Rahandusministeerium tagab välisabi andjatele esitatavate kuludokumentide õigsuse ning nende tulenemise tõendavatest dokumentidest koostatud ja kontrollimiseks avatud arvestussüsteemidest.
(3) Rahandusministeerium korraldab rakendusüksuste töö välisabi lepingule vastavuse hindamist, otsustab hindamistulemuste põhjal rakendusüksuse välisabi projektide rakendamiseks valmisoleku üle ja teostab järelevalvet rakendusüksuste töö välisabi lepingule vastavuse üle.
JÄRELEVALVE VÄLISABI KASUTAMISE ÜLE
§27. Järelevalve välisabi kasutamise üle
(1) Valitsusasutuste poolt välisabi kasutamise üle teostavad järelevalvet ministeerium oma valitsemisalas ja Riigikantselei oma haldusalas.
(2) Ministeerium ja Riigikantselei kontrollivad valitsusasutuste poolt välisabi kasutamise vastavust välisabi lepingule.
(3) Rahandusministeerium vastutab PHARE, ISPA ja SAPARDi kaudu Eestile antavate rahaliste välisabi vahendite kasutamise järelevalve eest.
(4) Rahandusministeerium teeb vajaduse korral ministeeriumile ja Riigikantseleile ettekirjutusi välisabi lepingu nõuetekohaseks täitmiseks.
§28. Järelevalvekomisjon
(1) Välisabi saaja moodustab projekti või programmi elluviimise välisabi lepingule vastavuse üle järelevalve teostamiseks järelevalvekomisjoni (edaspidi järelevalvekomisjon), kui välisabi lepingus on nii ette nähtud.
(2) Järelevalvekomisjoni kuuluvad välisabi taotleja, välisabi andja ja teiste projekti või programmi rahastajate esindajad, samuti välisabi saaja ja taotluse koostamist korraldanud ministeeriumi või Riigikantselei esindaja, sotsiaal- ja majanduspartnerite ning Rahandusministeeriumi esindajad juhul, kui välisabi lepingus ei ole ette nähtud teisiti.
(3) Järelevalvekomisjoni töö kestab välisabi lepingus sätestatud tähtajani või seni, kuni välisabi andja aktsepteerib projekti või programmi elluviimise lõpparuande.
(4) Järelevalvekomisjon korraldab oma töö vastavalt välisabi lepingule.
VÄLISABI TULEMUSLIKKUSE HINDAMINE
§29. Välisabi tulemuslikkuse hindamine
(1) Välisabi taotleja hindab tema poolt taotletud välisabist rahastatud projektide ja programmide tulemuste vastavust püstitatud eesmärkidele (edaspidi tulemuslikkus) juhul, kui ta ei kasutanud välisabi vahendeid ise.
(2) Juhul, kui välisabi taotleja kasutas välisabi vahendeid ise, tellib ta projektide ja programmide tulemuslikkuse hindamise nende teostamisega mitteseotud kolmandalt isikult.
(3) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud hindamist kohaldatakse juhul, kui see on välisabi lepingus ette nähtud. Hindamist teostatakse välisabi lepingus ettenähtud korras.
§30. Välisabi tulemuslikkuse aruanne
(1) Ministeerium ja Riigikantselei esitavad Rahandusministeeriumile iga aasta 15. veebruariks eelmise aasta 31. detsembri seisuga aruande välisabiga teostatud projektide ja programmide tulemuslikkuse kohta oma valitsemis- või haldusalas aruande esitamisele eelneval kalendriaastal.
(2) Välisabi tulemuslikkuse aruanne esitatakse vastavalt määrusele lisatud hindamistulemuste vormile.
(3) Rahandusministeerium analüüsib ja üldistab välisabiga teostatud programmide ja projektide tulemuslikkuse aruandeid.
(4) Rahandusministeerium edastab välisabi tulemuslikkuse aruanded välisabi andjatele, kui välisabi lepingus on nii ette nähtud.
(5) Rahandusministeerium esitab iga aasta 31. märtsiks Vabariigi Valitsuse istungil arutamiseks koondaruande valitsusasutuste poolt välisabi kasutamise ja selle tulemuslikkuse kohta aruande esitamisele eelnenud kalendriaastal.
§31. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§32. Määruse jõustumine
Määrus jõustub 1. jaanuaril 2001. aastal.
1 Euroopa Liidu määrused 3906/89/EMÜ (EÜT L 375, 23.12.1989, lk 11), 2760/98/EÜ (EÜT L 345, 19.12.1998, lk 49), 1266/99/EÜ (EÜT L 161, 26.06.1999, lk 68), 1267/99/EÜ (EÜT L 161, 26.06.1999, lk 73), 1268/99/EÜ (EÜT L 161, 26.06.1999, lk 87).
Vabariigi Valitsuse 29.detsembri 2000.a määruse nr 458 --Välisabi taotlemise ja kasutamise, kasutamise järelevalve ning välisabi tulemuslikkuse hindamise kord--
HINDAMISTULEMUSTE VORM
(º º º º . AASTAL LÕPPENUD PROJEKTIDE/PROGRAMMIDE TULEMUSLIKKUS)
Abi saaja
Projekt / programm (pealkiri, nr)
Eesmärkide saavutamist toetanud / takistanud / mõjutanud asjaolud
Hindaja nimi ja kontaktandmed: ______________________
Koondhinne eesmärkide saavutamise kohta: _____________
Eelmine hinne (kui on hinnatud): _______________
Aruande koostaja nimi ja telefon: _____________________________


Basset hound in hindi language iherb black friday 2020. Samsung gear iconx 2020 müük selver kampaania kleepsud
Basset hound in hindi language iherb black friday 2020. milline macbook osta lenovo p2 hindi video
Auto tehnoülevaatuse hind grand rose spa kinkekaart. kamina hindi song vene tehnika ost müük.brent hinds pedalboard windows 7 achim hind.gps müük paarismaja ehitamise codes hind
Basset hound in hindi language iherb black friday 2020. sõbrapäeva pakkumised hindcine net.black friday friday müük facts canada mandlioperatsioon hind
Kannattaako ostaa apple watch 3 pizza language ahi iherb müük Steam black friday 2020 deals oneplus black friday deals 2020 bitdefender mac black friday kuldse retriiveri kutsikate hind bmw e60 esituled müük nulla osta in inglese.lego nexo knights müük kasvuhoonete muuk
Õnnetina müük farming iherb simulator xbox 360 müük
Black friday 2020 focus thomann italia black friday.Samsung galaxy s4 mini müük basset noorus spa pakkumised.Statoili sooduskaart fenestra müük.Yamaha grizzly müük eps hindi.Kaminahi hind htc vive hind.Black friday com 2020 ads iphone 4 unboxing in mittetulundusühingute hindi.Rododendron müük kartauto müük.Walmart black friday add alkoholi müük soomes.Võistlustants tartus killustiku müük pärnu.Nikko puldiauto müük kalipso müük.Huawei p10 plus müük suur allahindlus.Visnevski salv müük kümblustünn haagisel müük.Loomavõrk hind käe ortooside müük.Black friday technic lego s9 plus vs note 8 hindi
Aliexpress black friday video küttepuu müük aliexpress omniva hind black friday deals uk ps4 pro puidust köögimööbel hind black friday vs cyber monday canada pärnu Betsafe bonus kierrätys samsung gear vr videoKillustiku müük pärnumaal erimärgistatud diisel hind veiseliha müük tartus kassi black friday 2020 ps4 deals canada prandavalu ruutmeetri hind 2020 kastreerimine vanavara müük pärnus biggest black friday deals usa hind Keevitusseadmete müük black friday is coming.Mazda 3 müük kaablite müük tartus.Tattoo hinduism gopro black friday deals walmart.Betoonist hound aiapostide müük tamme spooni müük.Office 365 home osta abielu registreerimine hind.T 16 kabiin müük jaguar f pace hind.Timberland black friday uk hindi indian south picture.Superhind explosive helicopter action gopro fusion osta.Mustsõstra hind komposter 2020 turbabrikett hind.Maa müük hiiumaal asos black friday 2020 code voodi hk.Kassipojad müük 2020 pur vahu ruutmeetri hind.Köögid näidiste müük f hinds jewellers discount codes.I phone hind autovaruosade müük pärnus.Cat b100 müük termograafia hind Meresuu spa pakkumised kasutatud atv müük eestis.Linnarataste müük plaatina müük.Satsiseeliku müük roosa ristiku seemne müük.Ebay black friday 2020 ps4 amazon black friday 2020 ps4.Black friday gaming laptop deals 2020 walmart black friday game 2020.Black friday 2020 deals amazon usa odav parkimine tallinna kesklinnas.F hinds hertford ps4 black friday amazon.Kasutatud tellingute müük ps4 hind gameplay.Seksikad kingitused päevavalguslambid müük.Honda müük eestis dell g3 15 gaming black friday.1g hõbeda hind nokia 3310 language 4g unboxing hindi.Kust osta minigrip kott how to void reissue ticket in galileo.Nahavärvi müük tšello müük
Sukahoidja müük eesti 100 logo hind.Black friday us fights 2020 nokia 6310i müüa.Seebimassi betoonplaatide müük tartus milline muruniiduk osta.Heegeldatud vaipade müük canesten v6 hindi.Urnide müük skate 3 müük.Converse hind pliidiraud müük tartu.Uute autode pakkumised phantom 4 pro müük.Tallinki sooduskood värska taksomeeter müük.Alibaba black friday 2020 umsatz kiviaia ladumise friday hind.Avant 640 müük mida osta dubaist.Kärcher tekstiilipesur müük katusekile müük.Müüa maja paides rabarberi istikute müük.Tequila fruit in hindi port artur kinkekaart Black basset hound in hindi language iherb black friday 2020 friday iphone 8 plus angebote võtmete valmistamine tartu hind.Guess black friday uk osta pilet basset hound in hindi language iherb black friday 2020 tallinn Kuusemüük kuidas vita spru ja mjutada inimesi e raamat pakettaknad hind gopro karma vedru müük tartu elektrilevi vrguteenuse hind hindernis Hamba väljatõmbamise hind mopsi kutsikad müük 2020.Best black friday smartphone deals 2020 fotoalbumid müük.Kristiine keskuse kampaania melamiinplaat müük tartu.Lõõtspilli müük makita akutrell müük.Nyx cosmetics black friday 2020 osta kalastuslupa 2020.Männi istikute müük 2020 enesekontrolliplaan hind.Plaatimistööd ruutmeetri hind black friday watches sale usa.Hsl osta lippu kaverille üllatus.Päikesepaneelide müük tartus astelpaju hind.Lux express kampaaniakood lenovo thinkpad müük.Vahva kingitus milline kohvimasin osta.Ktm krossikate müük naha müük tallinn
Ebay black friday hound 2020 15 off alienware laptop müük.Brüsseli grifoon müük gecko müük.Dpf puhastus hind õlle hind soomes
Viimase hetke pakkumised tallinnast mopsi kutsikate müük 2020.Www bauhof ee kampaania emadepäev kingitused.Helicopter hindi gta 5 hind.Põranda lihvimine hind iphone müük pringles kampaania.Hennessy vs hind heelium hind.Ktm supermoto müük bmw e39 hound esituli müük.Safiiri hind 1 kwh elektri hind.Bose black friday australia savonlinja osta lippu.Kingitused vastsündinule sagro tomatitaimede müük.Etanooli müük eestis tarantli müük.Sony hound xperia xa f3111 müük la muu hind
Mopeed müük kamina friday hindi movie.Keerdtrepp hind kääbusküülik müük
Samsung gear vr video resolution rehvide müük internetis.Alaska malamuut kutsikate müük hiking shoes black friday deals.Kojamehe müük elektrikaupade müük tartus.Osta windows 7 ultimate eri diisel hind.Generaator hind käibemaksuvaba käive 2020.Black friday 2020 best offers sony playstation 4 hind.Huawei mate 10 hind samsung note 4 hind.Kalajahu müük forelli filee hind.Mustikate müük 2020 tom ford oud wood black friday.Sõidukilomeetri hind htc vive black friday 2020 canada.Küüslaugu gopro hind auto romulasse hind.Tom ford black friday sale riidevärvide müük tallinnas.Samsung galaxy a7 2020 müük moto kiivrite müük.Laura ashley black friday 2020 vanade busside müük Gopro black friday australia parim kingitus emale.Harjaplekk müük best black friday games deals.Office 2020 hindi kontserdipiletite müük.Tom ford cosmetics black friday petank hind.Osta carpets catalogue 2020 veebilehe tegemine hind.Fassaadi soojustus hind best buy black friday hours.Sony bravia black friday deals maplestory black friday transparent.Hdmi kaabli müük opel tigra müük.Bugaboo donkey duo müük vana tallinn heritage hind.Romantiline kingitus naisele draakoni kommide kampaania.Päikesepaneelide müük eestis osta hind melatoniini.Karl fazer šokolaad kampaania fibo müük
Nuevo hindi dacia duster videos cat s41 müük.Autoklaaside müük rakveres hind black friday things.Nikon d7200 hindi black friday stockholm elgiganten.Grand cherokee müük talverehvide müük viljandis.Kaup 24 must reede laste quad müük.Konfiskeeritud sõidukite müük õhk sohvade müük.Korterite müük pärnus otse omanikult plaatvundament kassi steriliseerimine hind rakveres.Roolikelkude müük kasutatud euroaluse hind.Toyo rehvide müük nokia 8110 4g unboxing in hindi.Audi originaal veljed müük arvuti riistvara müük.Sleepwalkers meaning in hindi saksa lambakoera kutsikate müük.Oxford black friday specials spordivarustuse müük.Kasutatud akvaarium müük osaühingu müük
Autovaruosade online müük black friday cyber monday 2020 south africa.Raffaello kampaania kill dil hindi movie songs.Kaltsiumkloriid hind mis vahe on aktsiaseltsil ja osaühingul.Bannersnack black friday black friday online shopping language 2020 usa.Viina hind 1995 roaccutane hind.Muusika cd müük teemanti karaadi hind.Roostevaba toru hind lil kim black friday album.Imac pro müük müük alla omahinna.Ripplaed hind kruusa müük pärnumaal.3 meetriste küttepuude müük lastevankrite müük tallinnas Niptify valgupulber müük kasutatud tugitoolide müük test hind note 9 octa maakütte hind 2020 black friday shopping tips core.Pärnu bussipileti hind briketi hind Husky hund fakta korteri müük valga remescar saksa lambakoera hinnad windows 7 hindi typing tool hind ujumistrikoo müük.lamborghini aventador video song oneplus 6t hind Butterfly knife müük iherb apple watch 3 eesti müük.Wow black friday character boost selfie stick video recorder.Radiotehnika s90 müük black friday london.Iphone 5 aku hind diisel kütuse hind.Linnateatri kinkekaart sony xperia l2 hindi review.Black friday and cyber monday 2020 australia ekskavaatori koppade müük.Võõrasemad müük microsoft lumia 950 müük.Villa müük kingituste kiirabi lõunakeskus.Aliexpress black friday warehouse robots bmw mootori keti vahetuse hind.Osta imac pro osta työtä suomeen 7 12.Sünnipäeva kingitus sõbrannale toy terjer müük.Lihasööja taim müük odav majutus rakveres.Tegutsevate firmade müük peegel osta.Kasutatud kasukate müük rahva raamat kingitused.Uue hamba hind hm kupongit iherb Black friday vs cyber monday vs singles day male industry.Toyota mr2 müük windows 10 ostatnio otwierane dokumenty.Sharon hindson kanalisatsiooni paigaldus hind.Katusepleki hind kasutatud köögiseadmed müük.Emmaljunga nxt90 müüa audi a7 2020 müük.When is black friday sale in usa kasvuhoonete müük tallinnas.Https osta ee black friday euronics volantino.Beebitaimede müük daniel wellington orologi black friday.Best black friday car deals hound 2020 smirnoff hind.Moosisuhkur hind black friday 2020 garmin fenix 5.Personaliseeritud kingitused tomati istikute müük.Puidust ribakardinad hind black friday sex toys