Euroopa Liidu Nõukogu määruse (EÜ) nr 2157/2001 «Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta» rakendamise seadus – Riigi Teataja
Euroopa Liidu Nõukogu määruse (EÜ) nr 2157/2001 «Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta» rakendamise seadus (lühend - SEPS)
Euroopa Liidu Nõukogu määruse (EÜ) nr 2157/2001 «Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta» rakendamise seadus - sisukord
§ 1 Euroopa äriühingule kohaldatavad sätted
§ 2 SE äriregistrisse kandmine
§ 3 SE aktsiakapital ja raamatupidamine
§ 4 Pädevus
2 SE ASUKOHA MUUTMINE
§ 5 Asukohamuutmise kava avaldamine
§ 6 Hüvitis asukoha muutmisega mittenõustumise korral
§ 7 Võlausaldajate kaitse asukohamuutmise korral
§ 8 Maksu- ja Tolliameti nõusolek SE asukoha muutmise korral
3 SE ASUTAMINE
1 SE asutamine ühinemise teel
§ 9 Maksu- ja Tolliameti nõusolek SE asutamise korral ühinemise teel
§ 10 Ühinemise teatavakstegemine
§ 11 Hüvitis aktsiate asendussuhtega või ühinemisega mittenõustumise korral
2 Valdus-SE asutamine
§ 12 Valdus-SE asutamise otsuse vaidlustamine ja kahju hüvitamine
§ 13 Hüvitis valdus-SE asutamise korral
§ 14 Asutamislepingu avaldamine
3 Aktsiaseltsi ümberkujundamine SE-ks
§ 15 Ümberkujundamiskava avaldamine
4 SE ORGANID
1 Kaheastmeline juhtimissüsteem
§ 16 Juhtimisülesannete täitmine nõukogu liikmete poolt
§ 17 Tehingud, mille tegemiseks on vaja järelevalveorgani nõusolekut
2 Üheastmeline juhtimissüsteem
§ 18 Kohaldatavad sätted
§ 19 Haldusnõukogu pädevus
§ 20 Haldusnõukogu esindusõigus
§ 21 Haldusnõukogu liikmed
§ 22 Haldusnõukogu liikmete valimine ja tagasikutsumine
§ 23 Haldusnõukogu kokkukutsumine
§ 24 Haldusnõukogu otsus
§ 25 Otsuse vastuvõtmine koosolekut kokku kutsumata
§ 26 Haldusnõukogu liikmega tehingu tegemine ja temaga õigusvaidluse pidamine
§ 27 Konkurentsikeeld
§ 28 Haldusnõukogu liikme tasustamine
§ 29 SE lõpetamine
RT I, 25.10.2012, 8
Euroopa Liidu Nõukogu määruse (EÜ) nr 2157/2001 «Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta» rakendamise seadus
Vastu võetud 10.11.2004
RT I 2004, 81, 543
20.03.2008 RT I 2008, 16, 116 12.04.2008
§ 1. Euroopa äriühingule kohaldatavad sätted
(1) Käesolev seadus reguleerib Eestis asuva Euroopa äriühingu (ladina keeles: Societas Europaea, edaspidi SE) õiguslikku seisundit niivõrd, kuivõrd seda ei ole reguleeritud Euroopa Liidu Nõukogu 8. oktoobri 2001 määrusega (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (edaspidi määrus).
(2) SE suhtes kohaldatakse käesolevat seadust ja muid riigisiseseid õigusakte, kui määruse järgi tuleb lähtuda riigisisesest õigusest või kui määrus annab võimaluse reguleerida teatavaid valdkondi riigisisese õiguse alusel.
§ 2. SE äriregistrisse kandmine
SE kantakse äriregistrisse vastavalt äriseadustikus aktsiaseltsi äriregistrisse kandmise kohta sätestatule.
§ 3. SE aktsiakapital ja raamatupidamine
(1) SE aktsiakapitali väljendatakse vastavalt määruse artikli 67 lõikele 1 eurodes.
(2) SE raamatupidamise aastaaruannete koostamisel väljendatakse rahalised näitajad vastavalt määruse artikli 67 lõikele 2 eurodes.
§ 4. Pädevus
(1) Määruse artikli 8 lõikes 8 nimetatud kohustus on registripidajal, kelle tööpiirkonnas on SE senine asukoht.
(2) Määruse artikli 22 alusel esitatud avalduse vaatab läbi Harju Maakohus hagita menetluses.
(3) Määruse artikli 25 lõikes 2 nimetatud kohustus on registripidajal, kelle tööpiirkonnas on ühineva või ühendatava aktsiaseltsi asukoht.
(4) Määruse artiklis 26 nimetatud kohustused on registripidajal, kelle tööpiirkonnas asub ühendava või ühinemise käigus asutatava SE kavandatav asukoht.
(41) Määruse artikli 55 lõike 3 esimeses lauses sätestatud õigused on kohtul, mille tööpiirkonnas on SE registrijärgne asukoht.
[RT I 2008, 16, 116 - jõust. 12.04.2008]
(5) Määruse artikli 64 lõikes 4 sätestatud kohustus on kohtul, kes tuvastas määruse artikli 7 rikkumise.
2. peatükk SE ASUKOHA MUUTMINE
§ 5. Asukohamuutmise kava avaldamine
Juhatus esitab määruse artikli 8 lõikes 2 käsitletud asukohamuutmise kava äriregistri pidajale ning avaldab ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teate asukohamuutmise kava koostamise kohta. Teates tuleb märkida, et asukohamuutmise kavaga on võimalik tutvuda registriosakonnas ja juhatuse määratud kohas.
§ 6. Hüvitis asukoha muutmisega mittenõustumise korral
(1) Kui SE asukoht viiakse määruses sätestatud korras Eestist üle teise Euroopa Liidu liikmesriiki, võib aktsionär, kes ei ole asukohamuutmisega nõus, SE teise liikmesriigi vastavasse registrisse kandmisest arvates kahe kuu jooksul nõuda, et SE omandaks tema aktsiad rahalise hüvitise eest. Rahaline hüvitis peab olema sama suur kui rahasumma, mida aktsionär oleks saanud SE likvideerimisel järelejäänud vara jaotamisel, kui SE oleks likvideeritud asukohamuutmise otsuse tegemise ajal.
(2) SE poolt aktsiate omandamisele käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud alustel ei kohaldata äriseadustiku § 283 lõike 2 punktis 2 sätestatut.
(3) Aktsionäride nimed, kes ei olnud nõus SE asukoha muutmisega ja soovivad kasutada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud õigust, lisatakse asukohamuutmise otsusele. Asukohamuutmise otsusega mittenõustumist kinnitab iga aktsionär oma allkirjaga.
(4) Alates SE kandmisest uue asukohariigi registrisse peab SE maksma hüvitiselt viivist seadusega sätestatud suuruses.
(5) Kui SE asukoha muutmisega mittenõustunud aktsionär ei nõua käesolevas paragrahvis nimetatud hüvitist, võib ta oma aktsiad võõrandada kahe kuu jooksul, sõltumata seadusega sätestatud või põhikirjaga ettenähtud käsutuspiirangutest.
§ 7. Võlausaldajate kaitse asukohamuutmise korral
(1) Asukohamuutmist kavandava SE võlausaldajad võivad asukohamuutmise kava avaldamisest arvates kahe kuu jooksul esitada SE-le oma nõuded tagatise saamiseks.
(2) SE peab tagama asukohamuutmise kava avaldamisest arvates kahe kuu jooksul esitatud võlausaldajate nõuded, kui võlausaldajad ei saa nõuda nõuete rahuldamist ja nad põhistavad, et asukohamuutmine võib ohustada nende nõuete täitmist.
§ 8. Maksu- ja Tolliameti nõusolek SE asukoha muutmise korral
Kui SE asukoht viiakse Eestist üle teise Euroopa Liidu liikmesriiki, ei anna registripidaja määruse artikli 8 lõikes 8 nimetatud tunnistust ilma Maksu- ja Tolliameti nõusolekuta. Nõusoleku saamiseks esitab registripidaja kirjaliku taotluse Maksu- ja Tolliametile. Maksu- ja Tolliamet ei või nõusoleku andmisest keelduda, kui tal ei ole nõudeid SE vastu, samuti siis, kui Maksu- ja Tolliamet peab tõenäoliseks, et nõusoleku küsimise ajal käimasoleva maksuhalduri kontrollimenetluse käigus ei tuvastata maksuseaduste rikkumisi. Kui nõusolekut ei ole saadud 20 päeva jooksul pärast taotluse saatmist, loetakse Maksu- ja Tolliamet asukohamuutmisega nõus olevaks.
3. peatükk SE ASUTAMINE
1. jagu SE asutamine ühinemise teel
§ 9. Maksu- ja Tolliameti nõusolek SE asutamise korral ühinemise teel
Kui SE asutamisel ühinemise teel osaleb Eesti äriregistrisse kantud aktsiaselts, mis lõpeb seoses SE asutamisega välisriigis, ei anna registripidaja määruse artikli 25 lõikes 2 sätestatud tunnistust ilma Maksu- ja Tolliameti nõusolekuta. Nõusoleku saamiseks esitab registripidaja kirjaliku taotluse Maksu- ja Tolliametile. Maksu- ja Tolliamet ei või nõusoleku andmisest keelduda, kui tal ei ole nõudeid SE vastu, samuti siis, kui Maksu- ja Tolliamet peab tõenäoliseks, et nõusoleku küsimise ajal käimasoleva maksuhalduri kontrollimenetluse käigus ei tuvastata maksuseaduste rikkumisi. Kui nõusolekut ei ole saadud 20 päeva jooksul pärast taotluse saatmist, loetakse Maksu- ja Tolliamet nõus olevaks SE asutamisega ühinemise teel.
§ 10. Ühinemise teatavakstegemine
Määruse artiklis 21 nimetatud andmed ühinevate äriühingute kohta avaldatakse ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded koos äriseadustiku § 399 kohase teatega ühinemise kohta.
§ 11. Hüvitis aktsiate asendussuhtega või ühinemisega mittenõustumise korral
Ühinemise teel SE asutamisele kohaldatakse äriseadustiku § 398 lõikeid 2–4 ning vastavalt äriseadustiku § 404.
2. jagu Valdus-SE asutamine
§ 12. Valdus-SE asutamise otsuse vaidlustamine ja kahju hüvitamine
Kui valdus-SE asutamisel määrati osade või aktsiate asendussuhe liiga madalaks, võib osanik või aktsionär nõuda valdus-SE-lt hüvitist. Alates valdus-SE kandmisest registrisse peab valdus-SE tasuma hüvitiselt viivist seadusega sätestatud suuruses. See ei välista ega piira viivist ületava kahju hüvitamise nõude esitamist.
§ 13. Hüvitis valdus-SE asutamise korral
(1) Valdus-SE asutamisel osaleva ühingu osanik või aktsionär, kes ei ole valdus-SE asutamisega nõus, võib valdus-SE registrisse kandmisest arvates kahe kuu jooksul nõuda, et osaühing või aktsiaselts omandaks tema osa või aktsiad rahalise hüvitise eest. Vastavalt kehtib äriseadustiku § 404 lõike 1 teine lause.
(2) Osaühingu poolt oma osa omandamisel käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud alusel võib omandatava osa nimiväärtus ületada 1/10 osakapitalist. Aktsiaseltsi poolt oma aktsiate omandamisel käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud alusel võib omandatavate aktsiate nimiväärtus või arvestuslik väärtus ületada 1/10 aktsiakapitalist.
(3) Osanike või aktsionäride nimed, kes ei olnud nõus valdus-SE asutamise otsusega ja soovivad kasutada käesoleva seaduse §-s 12 ja käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud õigusi, lisatakse asutamisotsusele. Asutamisotsusega mittenõustumist kinnitab iga osanik või aktsionär oma allkirjaga.
(4) Alates valdus-SE kandmisest registrisse peab hüvitist maksma kohustatud ühing maksma hüvitiselt viivist seadusega sätestatud suuruses.
(5) Kui valdus-SE asutamise otsusega mittenõustunud osanik või aktsionär ei nõua käesolevas paragrahvis nimetatud hüvitist, võib ta osa või aktsia võõrandada kahe kuu jooksul, sõltumata seadusega sätestatud või põhikirjaga ettenähtud käsutuspiirangutest.
§ 14. Asutamislepingu avaldamine
Vähemalt üks kuu enne valdus-SE asutamist otsustavat üldkoosolekut esitab iga SE asutamises osaleva Eesti äriregistrisse kantud ühingu juhatus äriregistri pidajale asutamislepingu ning avaldab ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teate asutamislepingu koostamise kohta. Teates tuleb märkida, et asutamislepinguga on võimalik tutvuda registriosakonnas ja juhatuse määratud kohas.
3. jagu Aktsiaseltsi ümberkujundamine SE-ks
§ 15. Ümberkujundamiskava avaldamine
Vähemalt üks kuu enne aktsiaseltsi SE-ks ümberkujundamist otsustavat üldkoosolekut esitab juhatus äriregistri pidajale ümberkujundamiskava ning avaldab ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teate ümberkujundamiskava koostamise kohta. Teates tuleb märkida, et ümberkujundamiskavaga on võimalik tutvuda registriosakonnas ja juhatuse määratud kohas.
4. peatükk SE ORGANID
1. jagu Kaheastmeline juhtimissüsteem
§ 16. Juhtimisülesannete täitmine nõukogu liikmete poolt
Nõukogu võib määrata oma liikme määruse artikli 39 lõike 3 kohaselt juhtorgani liikme ülesannetesse varem kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis ei või ületada üht aastat. Korduv nimetamine või ametiaja pikendamine on lubatud, kui juhatuse liikmena tegutseva järelevalveorgani liikme ametiaeg kokku ei ületa üht aastat.
§ 17. Tehingud, mille tegemiseks on vaja järelevalveorgani nõusolekut
Nõukogu võib oma otsusega määrata tehingud, mille tegemiseks on vaja tema nõusolekut.
2. jagu Üheastmeline juhtimissüsteem
§ 18. Kohaldatavad sätted
(1) Kui SE põhikirjas on määruse artikli 38 punkti b kohaselt ette nähtud, et SE juhtimine toimub üheastmelise haldusnõukogu kaudu, kehtivad äriseadustiku §-de 306–327 asemel käesoleva jao sätted.
(2) Haldusnõukogule kohaldatakse aktsiaseltsi juhatuse sätteid ning nõukogu sätteid niivõrd, kuivõrd see on ühe juhtorganiga äriühingu puhul võimalik.
§ 19. Haldusnõukogu pädevus
(1) Haldusnõukogu on SE juhtimisorgan, mis esindab ja juhib SE-d. Haldusnõukogu on kohustatud tegutsema majanduslikult kõige otstarbekamal viisil.
(2) Kui SE on maksejõuetu ning maksejõuetus ei ole tema majanduslikust olukorrast tulenevalt ajutine, peab haldusnõukogu esitama viivitamata, kuid mitte hiljem kui maksejõuetuse ilmnemisest arvates kolme nädala jooksul kohtule SE pankrotiavalduse. Pärast maksejõuetuse ilmnemist ei või haldusnõukogu liikmed teha SE eest makseid, välja arvatud maksed, mille tegemine maksejõuetuse olukorras on kooskõlas korraliku ettevõtja hoolsusega. Haldusnõukogu liikmed on kohustatud solidaarselt hüvitama SE-le pärast maksejõuetuse ilmnemist SE poolt tehtud maksed, mille tegemine selles olukorras ei olnud kooskõlas korraliku ettevõtja hoolsusega. Haldusnõukogu liikmete vastutusele kohaldatakse äriseadustiku §-s 315 sätestatut.
(3) Haldusnõukogu korraldab SE raamatupidamist.
(4) Haldusnõukogu täpsema töökorra võib ette näha põhikirjaga või haldusnõukogu otsusega.
(5) Haldusnõukogu valmistab ette üldkoosolekul arutamisele tulevad küsimused, koostab vajalikud projektid ning tagab üldkoosoleku otsuste täitmise.
(6) Haldusnõukogu tagab vajalike abinõude rakendamise, eelkõige sisekontrolli korraldamise, et võimalikult varakult avastada SE tegutsemist ohustavad asjaolud.
§ 20. Haldusnõukogu esindusõigus
(1) SE-d võib kõigis õigustoimingutes esindada iga haldusnõukogu liige, kui põhikirjas ei ole ette nähtud, et haldusnõukogu liikmed või mõned neist võivad esindada SE-d ühiselt. Kolmandate isikute suhtes kehtib ühine esindus ainult siis, kui see on kantud äriregistrisse.
(2) Haldusnõukogu liikmed on SE nimel tehingute tegemisel kohustatud SE suhtes järgima põhikirjas ettenähtud või üldkoosoleku või haldusnõukogu kehtestatud piiranguid. Esindusõiguse piiramine ei kehti kolmandate isikute suhtes.
(3) SE ja haldusnõukogu liikme vaheline tehing on tühine, kui tehinguga ei ole nõustunud üldkoosolek. See ei kehti tehingute suhtes, mis tehakse SE igapäevases majandustegevuses kauba või teenuse turuhinna alusel.
(4) Haldusnõukogu liikmel ei ole õigust esindada SE-d õigustoimingute tegemisel, mille puhul vastavalt seadusele otsustavad esindaja määramise eraldi aktsionärid.
§ 21. Haldusnõukogu liikmed
(1) Haldusnõukogul on kolm liiget, kui põhikiri ei näe ette suuremat liikmete arvu.
(2) Haldusnõukogu liige peab olema piiramata teovõimega füüsiline isik.
(3) Haldusnõukogu liige ei pea olema aktsionär.
(4) Haldusnõukogu liikmeks ei või olla isik, kelle suhtes kohus on vastavalt karistusseadustiku §-le 49 kohaldanud juhatuse liikmena tegutsemise keeldu, samuti isik, kellel on keelatud tegutseda SE-ga samal tegevusalal või kellel on keelatud olla juhatuse liige seaduse või kohtulahendi alusel. Põhikirjas võib sätestada haldusnõukogu liikmeks oleku keelu ka muude isikute suhtes.
(5) Vähemalt poolte haldusnõukogu liikmete elukoht peab olema Eestis, mõnes teises Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis.
§ 22. Haldusnõukogu liikmete valimine ja tagasikutsumine
(1) Haldusnõukogu liikme valimiseks on vaja valitava isiku kirjalikku nõusolekut.
(2) Haldusnõukogu liikme kutsub tagasi üldkoosolek. Üldkoosoleku otsusel võib üldkoosoleku valitud haldusnõukogu liikme mis tahes põhjusel tagasi kutsuda, kusjuures temaga sõlmitud lepingust tulenevad õigused ja kohustused lõpevad vastavalt lepingule.
(3) Haldusnõukogu liikme enne volituste tähtaja lõppu tagasikutsumise otsus on vastu võetud, kui selle poolt on antud vähemalt 2/3 üldkoosolekul esindatud häältest.
(4) Aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/10 aktsiakapitalist, võivad mõjuval põhjusel nõuda haldusnõukogu liikme tagasikutsumist kohtu poolt.
(5) Haldusnõukogu liikme volituste lõppemise või haldusnõukogu uue liikme registrisse kandmise avaldusele kirjutab alla haldusnõukogu liige. Uue haldusnõukogu liikme äriregistrisse kandmise avaldusele kirjutab alla ka see haldusnõukogu liige. Ta peab avalduses kinnitama, et tal on seaduse kohaselt õigus olla haldusnõukogu liige. Avaldusele tuleb lisada üldkoosoleku otsus ja koosoleku protokoll või hääletusprotokoll.
(6) Mõjuval põhjusel võib väljalangenud haldusnõukogu liikme asemele uue liikme määrata haldusnõukogu, aktsionäri või muu huvitatud isiku nõudel kohus. Kohtu määratud haldusnõukogu liikme volitused kestavad kuni uue haldusnõukogu liikme valimiseni üldkoosoleku poolt.
(7) Haldusnõukogu liige võib haldusnõukogust tagasi astuda mõjuval põhjusel, teatades sellest üldkoosolekule või enda määrajale, selle võimatuse korral esitades asjakohase avalduse äriregistri pidajale. Vastavalt kohaldatakse võlaõigusseaduse §-s 631 sätestatut.
§ 23. Haldusnõukogu kokkukutsumine
(1) Haldusnõukogu koosoleku kutsub kokku haldusnõukogu esimees või teda asendav haldusnõukogu liige. Koosoleku toimumisest ja selle päevakorrast tuleb teatada vähemalt üks päev ette, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud pikemat tähtaega.
(2) Haldusnõukogu liiget ei või koosolekul ega otsuse tegemisel esindada teine haldusnõukogu liige ega kolmas isik.
(3) Haldusnõukogu koosolek kutsutakse kokku, kui seda nõuab haldusnõukogu liige, audiitor või aktsionärid, kelle aktsiad esindavad vähemalt 1/10 aktsiakapitalist. Kui koosolekut ei kutsuta kokku kahe nädala jooksul, arvates taotluse saamisest, on haldusnõukogu liikmel, audiitoritel või aktsionäridel õigus koosolek ise kokku kutsuda.
(4) Haldusnõukogu kokkukutsumisel teatavaks tegemata küsimuse võib haldusnõukogu päevakorda võtta üksnes juhul, kui koosolekul osalevad kõik haldusnõukogu liikmed ja otsuse päevakorda võtmise poolt on vähemalt 3/4 haldusnõukogu liikmetest.
(5) Haldusnõukogu koosolek protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla kõik koosolekul osalenud haldusnõukogu liikmed ja koosoleku protokollija. Protokolli kantakse haldusnõukogu liikme eriarvamus, mille ta kinnitab oma allkirjaga.
(6) Kui haldusnõukogu kokkukutsumisel on rikutud seaduse või põhikirja nõudeid, ei ole haldusnõukogu õigustatud otsuseid vastu võtma, välja arvatud siis, kui haldusnõukogu koosolekul osalevad kõik haldusnõukogu liikmed. Sellisel haldusnõukogu koosolekul tehtud otsused on tühised, kui haldusnõukogu liikmed, kelle suhtes kokkukutsumise korda rikuti, otsust heaks ei kiida.
§ 24. Haldusnõukogu otsus
(1) Igal haldusnõukogu liikmel on üks hääl. Haldusnõukogu liikmel ei ole õigust hääletamisest keelduda ega erapooletuks jääda.
(2) Haldusnõukogu otsustusvõimet ega otsuse kehtivust ei mõjuta asjaolu, et haldusnõukogusse kuulub vähem liikmeid, kui on ette nähtud põhikirjaga.
(3) Koosolekult puuduvad haldusnõukogu liikmed võivad osaleda hääletamisel, edastades oma hääle kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(4) Haldusnõukogu liige ei võta osa hääletamisest, millega otsustatakse kolmanda isiku ja SE vaheliseks tehinguks nõusoleku andmist, kui sellest tehingust tulenevad haldusnõukogu liikme huvid on vastuolus SE huvidega.
(5) Kohus võib aktsionäri või haldusnõukogu liikme nõudel tunnistada seaduse või põhikirjaga vastuolus oleva haldusnõukogu otsuse kehtetuks, kui nõue on esitatud kolme kuu jooksul, arvates otsuse vastuvõtmisest.
§ 25. Otsuse vastuvõtmine koosolekut kokku kutsumata
(1) Haldusnõukogul on õigus vastu võtta otsuseid haldusnõukogu koosolekut kokku kutsumata, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti ja sellega on nõus kõik haldusnõukogu liikmed.
(2) Haldusnõukogu esimees saadab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse eelnõu kõigile haldusnõukogu liikmetele, määrates tähtaja, mille jooksul haldusnõukogu liige peab esitama selle kohta oma kirjaliku seisukoha. Kui haldusnõukogu liige nimetatud tähtaja jooksul ei teata, kas ta on otsuse poolt või vastu, loetakse, et ta hääletab otsuse vastu.
(3) Käesolevas paragrahvis sätestatud korras otsuse tegemisel on see vastu võetud, kui selle poolt on antud üle poole haldusnõukogu liikmete häältest, kui seaduse või põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.
(4) Hääletustulemuste kohta koostab haldusnõukogu esimees nõukogu koosoleku protokolli asendava hääletusprotokolli ning saadab selle viivitamata haldusnõukogu liikmetele. Hääletusprotokolli kantakse:
1) SE ärinimi ja asukoht;
2) vastuvõetud otsused koos hääletustulemustega (sealhulgas iga otsuse poolt hääletanud liikmete nimed);
3) muud hääletamise suhtes olulise tähtsusega asjaolud.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud liikmete kirjalikud seisukohad on hääletusprotokolli lahutamatu lisa.
(6) Kui kõik haldusnõukogu liikmed otsusega nõustuvad ja otsuse allkirjastavad, võib otsuse vormistada ka etteteatamiseta ja hääletusprotokollita. Otsusesse tuleb märkida haldusnõukogu liikmete nimed ja otsuse tegemise aeg.
§ 26. Haldusnõukogu liikmega tehingu tegemine ja temaga õigusvaidluse pidamine
Üldkoosolek otsustab haldusnõukogu liikmetega tehingute tegemise ja määrab tehingute tingimused, samuti õigusvaidluste pidamise haldusnõukogu liikmetega. Tehingu tegemiseks ja õigusvaidluse pidamiseks määrab üldkoosolek SE esindaja.
§ 27. Konkurentsikeeld
(1) Haldusnõukogu liige ei või üldkoosoleku nõusolekuta:
1) olla füüsilisest isikust ettevõtja SE tegevusalal;
2) olla SE-ga samal tegevusalal tegutseva täisühingu osanik või usaldusühingu täisosanik;
3) olla SE-ga samal tegevusalal tegutseva äriühingu juhtimisorgani liige, välja arvatud siis, kui tegemist on ühte kontserni kuuluvate äriühingutega.
(2) Kui haldusnõukogu liikme tegevus on vastuolus käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatuga, võib SE haldusnõukogu liikmelt nõuda keelatud tegevuse lõpetamist, keelatud tegevusest saadud tulu üleandmist SE-le ning kahju hüvitamist ulatuses, mis ületab sissenõutud tulu.
(3) Keelatud tegevuse lõpetamise ja keelatud tegevusest saadud tulu üleandmise nõude aegumistähtaeg on kolm kuud, arvates päevast, mil SE sai teada konkurentsikeelu rikkumisest, kuid mitte pikem kui kolm aastat, arvates konkurentsikeelu rikkumisest. Kahju hüvitamise nõudele kohaldatakse üldist aegumistähtaega.
§ 28. Haldusnõukogu liikme tasustamine
(1) Haldusnõukogu liikmete tasustamise korra ja tasu suurused otsustab üldkoosolek. Esimestele haldusnõukogu liikmetele tasu maksmise otsustavad asutajad.
(2) Haldusnõukogu liikme tasustamise korra ning tasude ja muude hüvede suuruse määramisel ning haldusnõukogu liikmega lepingu sõlmimisel tuleb tagada, et haldusnõukogu liikmele SE poolt tehtavate maksete kogusumma oleks mõistlikus vastavuses haldusnõukogu liikme ülesannete ja SE majandusliku olukorraga.
(3) Kui SE majanduslik olukord halveneb oluliselt ja haldusnõukogu liikmele määratud või temaga kokkulepitud tasude edasimaksmine või muude hüvede jätkuv võimaldamine oleks SE suhtes äärmiselt ebaõiglane, võib SE nõuda tasude ja muude hüvede vähendamist.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud vähendamine ei puuduta haldusnõukogu liikmega sõlmitud lepingu muid tingimusi. Haldusnõukogu liikmel on tasude või muude hüvede vähendamise korral õigus temaga sõlmitud leping ühekuulise etteteatamisega erakorraliselt üles öelda.
(5) Kui välja kuulutatakse SE pankrot ja haldusnõukogu liikme leping lõpeb, võib haldusnõukogu liige pankrotimenetluses nõuda lepingu lõppemisest tekkinud kahju hüvitamist lepingu lõppemisest alates kuni ühe aasta eest.
§ 29. SE lõpetamine
(1) Kui Eesti äriregistris registreeritud SE ei vasta enam määruse artiklis 7 sätestatud nõuetele, annab registripidaja SE-le tähtaja, mille jooksul SE peab oma juhatuse tooma üle Eestisse või viima oma registrijärgse asukoha vastavalt määruse artiklile 8 üle teise liikmesriiki. Tähtaeg ei tohi olla lühem kui kaks kuud.
(2) Kui SE määratud tähtaja jooksul puudusi ei kõrvalda, võib registripidaja otsustada SE sundlõpetamise.


Järva valla sümbolid ja nende kasutamise kord – Riigi Teataja
Järva valla sümbolid ja nende kasutamise kord
Järva valla sümbolid ja nende kasutamise kord - sisukord
§ 1 Järva valla vapp ja kasutamise kord
§ 2 Järva valla lipp ja kasutamise kord
§ 3 Järva valla logo
§ 5 Määruse § 2 lõike 3 rakendamine
§ 6 Määruse paragrahvi kehtetuks tunnistamine
RT IV, 06.07.2018, 38
Vastu võetud 28.06.2018 nr 22
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 8 lõike 1 punkti 3 ja Järva Vallavolikogu 22.03.2018 määruse nr 9 „Järva valla põhimäärus“ § 23 lõike 2 alusel.
§ 1. Järva valla vapp ja kasutamise kord
(1) Järva valla vapikilp on jaotatud kaheks: roheliselt keskpõhjalt sihvaka, voolava lainelõikelise üleminekuga kuldsele päisele. Päises on kujutatud musta istuvat hunti ja jaluses kuldset rõngasristi (lisa 1).
(2) Valla vapil on kujutatud kuldsel/kollasel (sümboliseerib üllust ja kõrget moraali) taustal musta värvi (sümboliseerib tarkust, austust esivanemate vastu ja püsivust) hunti (sümboliseerib valvsust, lojaalsust ja julgust). Vapi alaosas on rohelisel (metsa ja viljakuse värv) põhjal kuldne/kollane rõngasrist (sümboliseerib muinasaegsete põhjarahvaste elu/õnne, päikest, universumit ja ka järjepidavust). Sihvakas, voolav lainelõige üleminekul roheliselt kuldsele/kollasele, viitab kesk-Eesti kaunitele soo- ja rabajärvedele ning Järva valla nimele.
(3) Järva valla vapi värvilist ja must-valget kujutist võib kasutada Järva Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu), Järva Vallavalitsuse kui täitevorgani (edaspidi vallavalitsus) ja Järva valla ametiasutuse:
1) dokumentidel ja pitsatitel;
2) autasudel;
3) valla kui haldusüksuse piiri tähistavatel nimetahvlitel;
4) etikettidel, siltidel jt trükistel;
5) suveniiridel kujunduselemendina.
(4) Lõikes 3 nimetamata juhtudel võib Järva valla vapi kujutist kasutada vallavanema või tema asendaja kirjalikul loal.
(5) Kui valla vapi kujutist kasutatakse lepingu alusel, ei ole luba vaja taotleda.
§ 2. Järva valla lipp ja kasutamise kord
(1) Järva valla lipu kujunduses on aluseks võetud vapi kujundus. Ära on jäetud rõngasrist (lisa 2).
(2) Lipukanga pikkuse ja laiuse suhe on 7:11. Mastilipp ja majalipp on mõõtmetega 105x165 cm.
(3) Järva valla lipp heisatakse või pannakse alaliselt välja Järva valla ametiasutuse hoonetel või ruumides.
(4) Järva valla lipu võib heisata või välja panna:
2) Järva valla avalikel üritustel;
3) alaliselt ametiasutuse hallatavate asutuste hoonetel;
5) muudel juhtudel vallavanema või tema asendaja kirjalikul loal.
(5) Järva valla lipu värvilist ja must-valget kujutist võib kasutada vallavolikogu ja -valitsuse dokumentidel, autasudel, etikettidel, siltidel jt trükistel ning suveniiridel kujunduselemendina.
(6) Lõikes 5 nimetamata juhtudel võib Järva valla lipu kujutist kasutada vallavanema või tema asendaja kirjalikul loal.
(7) Rahvusvahelistel, vabariiklikel ja regionaalsetel üritustel võivad lippu kasutada Järva valla ametlikud delegatsioonid, Järva valda esindavad kollektiivid, vallavanema või tema asendaja kirjalikul loal üksikisikud.
(8) Koos teiste lippudega heisates paigutatakse valla lipp tagant vaadatuna järgmiselt:
(9) Valla lippu tuleb kohelda väärikalt. Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.
§ 3. Järva valla logo
(1) Järva valla logol on kujutatud seitset stiliseeritud rohelist lehte, mis koonduvad kujuteldava taime varre külge sümboliseerides seitset ühinenud valda. Seitse on ka paljude rahvaste jaoks õnnenumber. Kroonlehed võivad olla nii valgel kui ka mustal taustal (lisad 3 ja 4).
(2) Järva valla logo kasutamiseks annab kirjaliku loa vallavanem või tema asendaja.
(3) Kui valla logo kasutatakse lepingu alusel, ei ole luba vaja taotleda.
Järva Vallavolikogu 1. detsembri 2017 määruse nr 1 „Järva Vallavalitsuse põhimäärus“ § 5 lõiked 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Riigivapi kujutisega pitsat on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis. Sõõri ülemisel äärel on sõnaühend „Järva Vallavalitsus“.
(3) Valla vapi kujutisega pitsat on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on Järva valla vapi kujutis. Sõõri ülemisel äärel on sõnaühend „Järva vald“.“
§ 5. Määruse § 2 lõike 3 rakendamine
Järva valla lipp õnnistatakse 20. augustil 2018. Järva valla lipp heisatakse või pannakse alaliselt välja Järva valla ametiasutuse hoonetel või ruumides pärast lipu õnnistamist.
§ 6. Määruse paragrahvi kehtetuks tunnistamine
(1) Imavere Vallavolikogu 24. septembri 2009 määruse nr 28 „Imavere valla põhimäärus“ paragrahvi 6 lõiked 13-16 tunnistatakse kehtetuks määruse jõustumisel.
(2) Imavere Vallavolikogu 24. septembri 2009 määruse nr 28 „Imavere valla põhimäärus“ paragrahvi 6 lõiked 1-12 tunnistatakse kehtetuks 20. augustil 2018.
Lisa 3 Valla logo (mustvalge)
Lisa 4 Valla logo (värviline)


Otepää valla, Puka valla ja Sangaste valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” muutmine – Riigi Teataja
Otepää valla, Puka valla ja Sangaste valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” muutmine
Otepää valla, Puka valla ja Sangaste valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” muutmine - sisukord
§ 4 Ühinemistoetuse maksmine Otepää vallale
§ 5 Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” muutmine
RT I, 31.05.2017, 5
Vastu võetud 25.05.2017 nr 86
(1) Otepää valla, Puka valla ja Sangaste valla ühinemise teel moodustatakse uus haldusüksus.
(2) Uue haldusüksuse nimeks määratakse Otepää vald.
§ 2. Otepää valla piiri muutmine territooriumiosa üleandmisega
Otepää valla piiri muudetakse senise Palupera valla Lutike, Makita, Miti, Neeruti, Nõuni, Päidla ja Räbi küla territooriumi arvamisega Otepää valla koosseisu.
(1) Haldusterritoriaalse korralduse muutmise käigus moodustatava Otepää valla piiriks on §-ga 2 muudetud senise Otepää valla ning Puka valla (välja arvatud Aakre, Palamuste, Pedaste, Purtsi, Pühaste, Rebaste ja Soontaga küla) ja Sangaste valla piir, välja arvatud nende omavahelises osas.
(2) Maa-amet kannab Otepää valla piiri riigi maakatastri kaardile.
§ 4. Ühinemistoetuse maksmine Otepää vallale
(1) Haldusterritoriaalse korralduse muutmise käigus moodustatavale Otepää vallale makstakse ühinemistoetust haldusreformi seaduse §-des 20‒23 sätestatud korras.
(2) Ühinemistoetust arvutatakse senise Otepää valla ja Sangaste valla volikogu algatatud haldusterritoriaalse korralduse muutmist taotlenud Otepää valla ja Sangaste valla elanike arvu põhjal rahvastikuregistri andmetel 1. jaanuari 2017. a seisuga.
(3) Käesoleva määrusega haldusterritoriaalse korralduse muutmise tulemusena moodustatavale Otepää vallale hüvitatakse riigieelarvest Vabariigi Valitsuse algatatud ühinemisega seotud tegelikud tehtud kulud kuludokumentide alusel haldusreformi seaduse § 24 lõike 2 alusel kehtestatud korras.
§ 5. Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määrusega nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” kinnitatud „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistut” muudetakse ja Valga maakonna valdade loetelust jäetakse välja sõnad „Puka,” ja „Sangaste,”.
Vabariigi Valitsuse 26. jaanuari 2017. a määrus nr 19 „Otepää valla ja Sangaste valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” muutmine” tunnistatakse kehtetuks.
(2) Paragrahvi 1 lõiked 1 ja 2 ning §-d 2 ja 5 jõustuvad Otepää Vallavolikogu valimistulemuste väljakuulutamise päeval.


text:
Riigikohus saatis Rein Kilgi kriminaalasja uuele ringile - Majandus
Riigikohus saatis Rein Kilgi kriminaalasja uuele ringile
26. aprill 2019, 13:39
Rein Kilk kohtus.
Riigikohus saatis reedel Rein Kilgi kriminaalasja, milles teda süüdistatakse AS-i Pere maksejõuetuse põhjustamises, uueks arutamiseks Tallinna ringkonnakohtule.
Riigikohus saatis kohtuotsuse põhjendamise kohustuse rikkumise tõttu kriminaalasja uueks arutamiseks samale ringkonnakohtule teises kohtukoosseisus.
Kriminaalasjas süüdistatakse Rein Kilki, Kaie Kilki, Neeme Raigi ja Kristjan Oolot AS-i Pere maksejõuetuse põhjustamises. Süüdistuse järgi asutasid nad 2012. aastal AS-i Pere ainuosalusega tütarühingu Pere Pagar OÜ, kuhu kandsid kogu aktsiaseltsi vara, millest osa müüdi edasi ning osa koormati ebamõistliku rendilepinguga.
Maakohus leidis mullu 28. mai süüdimõistvas otsuses, et vara üleandmine oli kinke iseloomuga tehing, mis põhjustas AS-i Pere maksejõuetuse ja kahjustas võlausaldajate huve.
Ringkonnakohus hindas mullu 7. novembri otsuses, et AS-i Pere vara tütarühingule üleandmine on käsitatav kontsernisisese sissemaksena, millega ei saanud emaettevõtet kahjustada. Apellatsioonikohus varaga tehtud edasiste tehingute kahjulikkust ei analüüsinud.
Riigikohus osutas oma lahendis, et ringkonnakohus jättis põhjendamata, miks oli tegemist mitterahalise sissemaksega, mis ei saanud kahjustada AS-i Pere maksevõimet.
Samuti pidanuks kohus hindama, kas ka juhul, kui vara üleandmine emaühingu maksevõimet ei vähendanud, võisid seda teha hilisemad varaga tehtud toimingud. Seega tuleb asja uuel arutamisel hinnata, kas süüdistatavate teod kahjustasid AS Pere varalist seisundit. Samuti peab kohus asja uuel arutamisel hindama apellatsioonis esitatud teisi varem käsitlemata jäänud väiteid.
Riigikohus arutas asja Lõuna ringkonnaprokuröri Kairi Kaldoja ja Lõuna Toiduainetetööstuse AS-i (pankrotis) pankrotihalduri Indrek Lepsoo esindaja vandeadvokaat Oliver Nääsi kassatsioonide alusel.

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus kohus kohus Riigikohus


RT I, 26.03.2019, 6
Määrus kehtestatakse «Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse» § 3 lõike 3, § 61 lõike 4, § 26 lõike 4, § 65 lõigete 4 ja 7, § 73 lõigete 8 ja 9, § 74 lõike 5, § 75 lõigete 2 ja 4, § 96 lõike 2, § 101 lõike 4, § 104 lõike 4, § 105 lõike 5 ning § 117 lõike 5 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse teraviljaseemne ning geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi (edaspidi säilitussort) teraviljaseemne kategooriad ja neile esitatavad kvaliteedinõuded, hübriidsordi ja sisearetusliini tüübid, seemne kvaliteeti vähendavate taimekahjustajate loetelu ja nende esinemise piirmäärad, seemne tootmise nõuded, proovide suurused ning seemne nõuetekohasuse kindlakstegemise nõuded, seemne sertifitseerimise kord ning nõuded, sertifitseeritavate liikide loetelu, seemne sertifitseerimist tõendava dokumendi sisu nõuded ja kehtivusaeg, pakendamise nõuded, seemne pakendamise ja müügipakendi sulgemise ning seemne müügipakendi märgistamise nõuded, sertifitseerimist või kontrollimist tõendavate dokumentide väljaandmise kord ning etikettide sisu ja vormi nõuded, lõpuni sertifitseerimata teraviljaseemne partii etiketi ja saatedokumendi nõuded, seemne turustamise nõuded ning nõuded riikliku järelevalve teostamise ulatuse ja sageduse kohta.
(6) Sertifitseerimise nõuetele vastava teraviljaseemne partii kohta teeb Põllumajandusamet põldtunnustamise, laboratoorse analüüsi ja järelkontrolli põldkatsete tulemusi arvestades sertifitseerimise otsuse ning väljastab nõuetekohased etiketid või määrab trükkida lubatud etikettide arvu.
(1) Tootja sertifitseerib säilitussordi seemne rahvusvaheliste nõuete kohaselt. Säilitussordi seemne sertifitseerimise nõuetekohasuse tagamiseks korraldab tootja säilitussordi seemne põldtunnustamise ning proovi võtmise ja selle analüüsimise.
(2) Põldtunnustamist säilitussordile teeb Põllumajandusamet või põldtunnustamise tegevusloaga põldtunnustaja, järgides põldtunnustamise kohta kehtestatud nõudeid.
(4) Sertifitseerimise nõuetele vastava säilitussordi seemne partii märgistab ja sulgeb tegevusloaga seemneproovi võtja või tootja nõuetekohaselt, arvestades põldtunnustamise ja laboratoorse analüüsi tulemusi.
(1) Põllumajandusamet või tegevusloaga seemneproovi võtja võtab müügikonditsiooni viidud seemnepartiist rahvusvaheliselt kehtestatud metoodika kohaselt seemneproovi teraviljaseemne kvaliteedi määramiseks ja sulgeb sertifitseeritava seemnepartii müügipakendi või konteineri Põllumajandusameti turvakleebise või plommiga. Seemnepartii omanik tagab metoodikakohaseks proovivõtmiseks juurdepääsu pakendile või konteinerile.
(2) Märgistatud seemne müügipakendi võib avada ja uuesti sulgeda üksnes Põllumajandusameti järelevalve all, kui sellises müügipakendis olevat seemet kavatsetakse pärast uuesti sulgemist turustada. Sellisel juhul peavad pakendi uuesti sulgemise kuupäev ja sõnad «Põllumajandusamet» olema märgitud etiketile.
(3) Teraviljaseemne müügipakendi etiketil ettenähtud teabe trükkimisel müügipakendile trükitakse teave kustumatult otse pakendile. Põllumajandusamet või tegevusloaga seemneproovi võtja lisab etiketile § 19 lõike 1 punktides 2, 3 ja 11 nimetatud teabe.


Keskkonnareostuse likvideerimise, heakorra tagamise ja elamistingimuste parendamise toetuse maksmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Keskkonnareostuse likvideerimise, heakorra tagamise ja elamistingimuste parendamise toetuse maksmise tingimused ja kord
Keskkonnareostuse likvideerimise, heakorra tagamise ja elamistingimuste parendamise toetuse maksmise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Toetuse tingimused
§ 6 Taotluse menetlemine ning toetuse määramine
RT IV, 04.01.2018, 11
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkt 5 alusel.
(1) Määrusega nähakse ette Saue vallas keskkonnareostuse likvideerimise, heakorra tagamise ja elamistingimuste parendamise toetus, sellega toetatavad tegevused, toetuse määr, nõuded taotlejale ja taotlusele, taotluste menetlemise ning toetuse väljamaksmise tingimused ja kord.
(2) Keskkonnareostuse likvideerimise, heakorra tagamise ja elamistingimuste parendamise toetuse (edaspidi toetus) eesmärk on toetada füüsilisest isikust kinnistute omanike tegevust elamistingimuste parendamiseks, keskkonnareostuse likvideerimiseks ja heakorra tagamiseks, suurendades seeläbi keskkonnateadlikku käitumist, omaalgatust ja üldist heaolu ning parandades seeläbi elu- ja looduskeskkonna kvaliteeti.
§ 2. Toetuse tingimused
(1) Toetust võib taotleda Saue valla territooriumil asuvatel kinnistutel järgmiste tegevustega (edaspidi tegevus) seotud kulude katteks:
1) majapidamise joogivee kättesaadavuse tagamine või parendamine;
2) elamu heitvee nõuetekohast kanaliseerimist tagava süsteemi rajamine või parendamine;
3) aastaringselt ligipääsetava juurdepääsutee rajamine;
4) ebasedusliku isetekkelise jäätmeladestuskoha likvideerimine või prügistatud ala koristamine;
5) keskkonnaohtliku või maastikupilti kahjustava ehitise likvideerimine;
6) reostusallika või tekkinud reostuse likvideerimine;
7) keskkonnareostuse tagajärjel kasutuskõlbmatuks või nõuetele mittevastavaks muutunud joogivee süsteemi likvideerimine, uue süsteemi rajamine või olemasoleva süsteemi parendamine.
(2) Lõike 1 punktides 1-3 toodud tegevuste kulude katteks toetuse taotlemisel peab kinnistul paiknevale hoonele ehitusregistri andmetel olema ehitusluba väljastatud enne 1999. aasta 22. märtsi. Põhjendatud erandjuhtudel võib Saue Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) oma kaalutlusotsusega võimaldada toetuse taotlemist ka hoonele, millele on ehitusluba väljastatud käesolevas lõikes toodud kuupäevast hilisemal ajal.
1) lõike 1 punktides 1-3 toodud tegevuste kulude katteks, kui tegevust planeeritakse endiste aiandusühistute territooriumil asuvatel kinnistutel;
2) vee- ja kanalisatsiooni süsteemide või juurdepääsuteede rajamiseks või parendamiseks ebaseaduslikult ehitatud elamu teenindamiseks;
3) lõikes 1 loetletud tegevuste elluviimiseks vajalike tööriistade, tehnika või muu inventari ostmiseks;
4) lõikes 1 loetletud tegevusteks kinnistul, kus asub korterelamu, tootmis- ja/või ärihoone või ühiskondlik hoone.
(4) Toetust antakse tingimusel, et tegevus vastab kõikidele valdkonna õigusaktidele. Lisaks tuleb järgida head ehitustava, Saue valla üldplaneeringut, ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava ning teisi valdkonda reguleerivaid dokumente.
(5) Toetust antakse iga lõikes 1 nimetatud tegevuse jaoks ainult üks kord ühe kinnistu kohta.
(6) Toetust ei ole õigustaotleda ning seda ei eraldata ega maksta tagasiulatuvalt enne toetuse eraldamist tehtud kulutuste katteks.
(7) Kõik kulud, mille katteks toetust taotletakse ja mis tegevuse elluviimise käigustehakse, peavad olema põhjendatud, dokumenteeritud ja taotluses kirjeldatud. Pärast toetuse eraldamist on taotluses toodud tegevuste või kulude muutmine lubatud vaid vallavalitsuse kirjalikul nõusolekul.
(8) Toetust ei maksta ettemaksuna. Toetus makstakse välja ainult pärast tegevuste nõuetekohast elluviimist ning toetuse saaja poolt kõigi taotluse eelarves ettenähtud kulude tegemist.
(9) Toetuse väljamaksmiseks tuleb tegevus, millele on toetus eraldatud, ellu viia toetuse eraldamise otsuses määratud ajaks.
(1) Toetust on õigustaotleda füüsilisel isikul, kellele kinnistusraamatu kehtiva kande kohaselt kuulub Saue valla territooriumil toetuse saamise tingimustele vastav kinnistu.
(2) Toetust ei ole õigust saada, kui kinnistu kuulub füüsilise ja juriidilise isiku kaasomandisse.
(3) Paragrahvi 2 lõike 1 punktides 1-3 toodud tegevuste kulude katteks on õigustoetust taotleda lõikes 1 nimetatud isikul, kelle elukoht taotluse esitamise aasta 1. jaanuari seisuga on Eesti rahvastikuregistri andmetel Saue vald.
(4) Toetust ei ole õigus saada isikutel, kes on:
1) reostuse ise tekitanud või reostuse tekkimisele kaasa aidanud;
2) vallavalitsusele varasemalt teada kui pidevad saastajad, kes ei ole varasemalt vaatamata teavitustele ja märgukirjadele näidanud üles huvi või koostöövalmidust oma kinnistutelt reostuse või reostusobjektide likvideerimiseks;
3) kellele on varasemalt tehtud ettekirjutus reostuse likvideerimiseks.
(1) Toetuse suurus ühe taotleja kohta on kuni 3200 eurot (sh käibemaks) kalendriaastas.
(2) Toetust on võimalik taotleda kuni 50% kavandatava tegevuse kogumaksumusest ja toetust antakse kuni 50% tegevusele kulutatud tegelikust summast.
(3) Oma- ja kaasfinantseeringu hulka arvatakse vaid toetuse saaja poolt tehtavad rahalised kulud.
(4) Toetuse suurus määratakse toetuse eraldamise korraldusega ning toetuse summat ei ole lubatud suurendada pärast toetuse eraldamise korralduse vastuvõtmist.
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja vallavalitsusele allkirjastatud vormikohase taotluse, millele tuleb lisada järgmised dokumendid:
1) vähemalt kaks võrreldavat hinnapakkumist tegevuse elluviimiseks;
2) veesüsteemide parendamise projekti korral veeanalüüs tõendamaks, et olemasoleva kaevu vesi ei vasta kehtestatud joogivee nõuetele;
3) volikiri, kui taotluse esitab taotleja esindaja.
(2) Ebamõistlikult kõrgete hinnapakkumiste esitamisel võib vallavalitsus iseseivalt küsida pädevalt ettevõttelt alternatiivset pakkumist ja kohustada seeläbi taotlejat arvestama mõistlike kulutuste printsiipi.
(3) Jooksval aastal saab toetust taotleda ainult ühele § 2 lõikes 1 toodud tegevusele.
(4) Taotluste esitamise tähtaeg käesoleva määruse paragrahvis 2 lõikes 1 punktides 1-3 toodud tegevustele toetuse saamiseks on 31. märts. Paragrahvi 2 lõike 1 punktides 4-7 toodud tegevustele toetuse saamiseks võib taotlusi esitada jooksvalt eelarveaasta vältel.
(5) Vallavalitsus teatab valla veebilehel, ajalehes või muus avalikus infokanalis taotluste esitamise algusest ja tähtajast ning taotluse ettevalmistamise juhistest.
§ 6. Taotluse menetlemine ning toetuse määramine
(1) Vallavalitsuse vastav teenistuja (edaspidi menetleja) vaatab tähtaegselt esitatud taotluse läbi ning puuduste avastamisel taotluses annab taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, selgitades, et tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võib vallavalitsus jätta taotluse läbi vaatamata.
(2) Menetleja võib tagastada taotluse läbi vaatamata, kui taotluses esinevat puudust ei kõrvaldata tähtaegselt. Menetleja tagastab taotluse läbi vaatamata, kui taotlus esitatakse pärast taotluse esitamise tähtpäeva.
(3) Vallavalitsus otsustab toetuse eraldamise või eraldamata jätmise ja määrab toetuse saanud tegevuste täieliku elluviimise ja aruande esitamise lõpptähtaja oma korraldusega 30 päeva jooksul pärast taotluste esitamise tähtpäeva möödumist.
(4) Vallavalitsus otsustab toetuse eraldamise või eraldamata jätmise, kaalutledes järgmiseid asjaolusid:
1) taotletud tegevuse ning taotleja vastavus määrusele ning muudele õigusaktidele;
2) Saue valla eelarveliste vahendite olemasolu ja suurus;
3) taotletud tegevusest kasusaajate hulk, tegevuse prioriteetsus, keskkonnariskid;
4) taotleja vastavus lõikes 5 sätestatud eelistustele;
5) muud olulised asjaolude, sh avalik huvi.
(5) Vallavalitsus võib eelistada taotluste hindamisel ja toetuse eraldamisel lastega peresid, isikuid, kes on taotluse esitamise jooksva aasta 1. jaanuari seisuga rahvastikuregistri andmetel Saue valla elanikud ning toimetulekuraskustega, vanemaealisi või hajaasustuspiirkonnas elavaid Saue valla elanikke.
(6) Vallavalitsus võib motiveeritud korraldusega jätta toetuse eraldamata, kui:
2) pole täidetud toetuse saamise tingimused;
3) toetuse maksmiseks puuduvad eelarvelised vahendid;
4) taotlejal on täitmata kohustusi Saue valla ees;
5) toetuse eraldamine on vastuolus õigusaktidega või kahjustaks avalikku huvi;
6) ilmneb muu põhjendatud asjaolu.
(7) Menetleja edastab taotlejale toetuse eraldamise või eraldamata jätmise otsuse 14 tööpäeva jooksul selle vastuvõtmisest.
(1) Toetus makstakse välja pärast tegevuste, milleks toetust eraldati, elluviimist ning vastavate kulude tegemist toetuse saaja poolt.
(2) Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja vallavalitsusele pärast tegevuse täielikku ja nõuetekohast elluviimist, kuid mitte hiljem kui toetuse eraldamise otsuses määratud tähtajaks, järgmised dokumendid:
1) vormikohase kuluaruande;
2) tegevuste teostamist ja kulu kandmist tõendavate dokumentide (lepingud, arved, aktid, maksekorraldused jms) koopiad;
3) vee- ja kanalisatsiooniprojektide korral kasutusloa või -teatise taotluse;
4) vajadusel jäätmeõiendi ja/või dokumendid, mis tõendavad jäätmete nõuetekohast üleandmist ja viimist jäätmekäitluskohta.
(3) Dokumentides näidatud tehingu sisu peab vastama taotluses toodud tegevustele ja eelarvele ning vallavalitsusega kirjalikult kooskõlastatud muudatustele nendes.
(4) Vallavalitsus kontrollib lõikes 2 nimetatud dokumentide õigsust ning puuduste esinemisel annab tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Vallavalitsus kannab toetuse üle toetuse saaja arvelduskontole 21 päeva jooksul arvates viimase nõuetekohase dokumendi saamise päevast.
(5) Vallavalitsusel on õigus kontrollida toetuse saamiseks esitatud andmete ja dokumentide õigsust, toetuse sihipärast kasutamist, nõuda toetuse saajalt võimalust tutvuda dokumentide originaalidega ning teostada kohapealset kontrolli elluviidud tegevuste üle.
(6) Vallavalitsus ei maksa toetust välja ning tunnistab toetuse eraldamise korralduse toetuse saaja suhtes kehtetuks või nõuab juba väljamakstud toetuse osaliselt või täielikult tagasi, kui:
1) toetuse saaja ei ole hiljemalt toetuse eraldamise otsuse tegevuse täielikuks elluviimiseks määratud tähtaega esitanud nõuetekohaseid kuludokumente ja aruannet;
2) toetuse taotleja on esitanud valeandmeid;
3) toetuse saaja ei võimalda vallavalitsusel dokumentide originaalidega tutvumist või objekti taotlusele vastavuse kontrolli;
4) teostatud tegevused erinevad taotlusest ja muudatust ei ole vallavalitsusega eelnevalt kirjalikult kooskõlastatud;
5) toetuse saaja rikub määrusega või toetuse eraldamise korraldusega sätestatud toetuse saamise tingimusi.
(7) Vallavalitsus edastab toetuse saajale toetuse väljamaksmisest keeldumise või toetuse tagasinõudmise haldusakti 14 tööpäeva jooksul selle vastuvõtmisest.
(8) Vallavalitsus võib vähendada väljamaksmisele kuuluvat toetuse summat proportsionaalselt mitteabikõlbulike tegevuste kulude või taotluses esitatud, kuid tähtajaks teostamata tegevuste kulude võrra, samuti tegevuste kulude võrra, mille kohta ei ole tähtajaks esitatud nõutavaid dokumente.
(2) Tunnistada kehtetuks Saue Vallavolikogu 29. detsembri 2016. a määrus nr 32 „Keskkonnareostuse likvideerimise, heakorra tagamise ja elamistingimuste parendamise toetuse maksmise tingimused ja kord“.
Lisa 1 Toetuse taotluse vorm
Lisa 2 Kuluaruande vorm


Täitemenetlused – JURISTI BLOGI
Rubriik: Täitemenetlused
Posted on märts 14, 2020 märts 14, 2020
Töövõimetoetuse arestimisest täitemenetluses
Ikka ja jälle tekib täitemenetlustes küsimus, kas kohtutäitur on kontolt raha ära võttes toiminud seaduslikult.
Ühel kaalukausil on minevikus tekkinud kohustused, mis nüüd täitmist ootavad, teisel kaalukausil tänane päev, mil inimese tihti ainsaks sissetulekuks on sotsiaaltoetused ning töövõimetoetus.
Sissetulekud, mis peavad igal juhul jääma võlgnikule, seda raha kohtutäitur ära võtta ei tohi:
Riiklikud peretoetused, milleks on
* igakuised toetused: lapsetoetus, üksikvanema lapse toetus, eestkostetava lapse toetus, lasterikka pere toetus ja kolmikute või enamaarvuliste mitmike toetus
* ühekordsed toetused: sünnitoetus ja lapsendamistoetus.
Puudega inimese sotsiaaltoetus
Sotsiaaltoetused sotsiaalhoolekande seaduse tähenduses, milleks on näiteks
* toimetulekutoetus
* üksi elava pensionäri toetus
* riigieelarvest makstav täiendav sotsiaaltoetus
Eesti Töötukassa kaudu makstud töötutoetus, stipendium, sõidu- ja majutustoetus ning toetus ettevõtluse alustamiseks.
Rahaline ravikindlustushüvitis ravikindlustuse seaduse tähenduses, välja arvatud ajutise töövõimetuse hüvitis.
Riiklik pension seaduses sätestatud ulatuses.
Loetelutud kaheksat sissetulekut ei tohi võlgnikult ära võtta.
Lisaks nendele sissetulekuliikidele ei tohi kohtutäitur võlgade katteks mitte mingil juhul võtta summat, mis vastab Statistikaameti poolt avaldatud arvestuslikule elatusmiinimumile. Praegu on see summa 215,44 eurot.
Kui üldjuhul peab võlgnikule jääma kätte igakuisest sissetulekust lisaks loetletud kaheksale sissetulekuliigile palga alammäära suurune summa, mis on 2019. aastal 540 eurot, siis miinimumpalga ja elatusmiinimumi vahelt (540 – 215,44 = 324,56 eurot) on võimalik pidada kinni võlgade katteks juhul kui sissenõude pööramine võlgniku muule varale ei ole viinud või eeldatavalt ei vii nõude täielikule rahuldamisele, kuni 20 protsenti, maksimaalselt siis 20% * 324,56 = 64,91 eurot.
Mõistagi tuleb saada aru, et kohtutäituri ülesandeks on täitemenetluses rahuldada võlausaldajate nõudeid võimalikult kiiresti, ent kindlatel juhtudel palga alammäära suuruselt sissetulekuosalt 20% kinnipidamine peaks olema siiski erandlik, mitte aga igas täitemenetluses igasuguse kaalutluse ja põhjenduseta läbiviidav toiming. Seda meelt on ka kohtud.
Palju probleeme tekitab täitemenetluse seadustiku § 132 lõige 13, mis võimaldab 20% ulatuses arestida osa kolme liiki sissetulekust, milleks on
Kehavigastuse või terviserikke tekitamise tõttu makstav hüvitis
Seadusel põhinev elatis (palun arvestada, et siintoodud osas sissenõuet pöörata on võimalik elatisrahale, mis on makstud võlgniku, aga mitte tema laste ülalpidamiseks!)
Riigikohus on kirjutanud 20.03.2019 kohtuasjas 2-18-4482 järgmist:
Lahendi punktis 15.1: TMS § 131 lg 1 näeb ette võlgniku sissetulekute loetelu, millele ei saa täitemenetluses üldse sissenõuet pöörata (p-d 1-5, 9 ja 11-12, nt riiklik peretoetus, puudega isiku sotsiaaltoetus) või saab sissenõuet pöörata erandjuhul (p-d 6-8, nt töövõimetoetus, vanemahüvitis) või eriseaduses ettenähtud korras (p 10, riiklik pension). Selliselt on TMS § 131 eesmärk koostoimes eelkõige TMS §-dega 130 ja 132 – 136 tagada võlgnikule tema suhtes korraldatava täitemenetluse tingimustes tema enda ja tema ülalpeetavate ülalpidamiseks minimaalsed vajalikud vahendid.
Lahendi punktis 17: TMS § 131 lg 2 näeb seega ette kolm eeldust erandjuhul sissetulekule sissenõude pööramiseks. Esiteks on selleks vaja sissenõudja avaldust, teiseks peab senine täitemenetlus olema ebaõnnestunud või eeldatavasti ebaõnnestumas. Kolmandaks peab sissenõude pööramine olema õiglane. Võimaluse korral on § 131 lg 2 teise lause kohaselt ette nähtud ka võlgniku ärakuulamine.
Lahendi punktis 17.3: Kolmanda eeldusena tuleb TMS § 131 lg-s 2 sätestatud erandi kohaldamiseks arvestada kõiki asjaolusid, mille põhjal saab teha järeldusi selle kohta, kas sissenõude pööramine võlgniku sissetulekule on õiglane. Kohtutäituril tuleb TMS § 131 lg 2 eesmärgipärase tõlgendamise kaudu arvestada konkreetse täitemenetluse poolte, eelkõige võlgniku ja sissenõudja õigustatud huve ja majanduslikku olukorda, et teha õiglane otsus. Esmalt tuleb arvestada nõude liiki ja sissetuleku suurust, kuid need on vaid osa kriteeriumeist, mida arvestada. Selline eelkõige nõude liigi ja sissetuleku suurusse arvesse võtmine tagab maksimaalselt poolte huvidest lähtumise, arvestades esmalt seda, et üldjuhul ei või sissetulekut (töövõimetoetust) võlgniku huvidest lähtudes arestida, kuid erandjuhtudel kõiki asjaolusid koos kaaludes on see piiratult võimalik. Kolleegium märgib, et kui sissenõudja paneb täitemenetluses maksma nt elatise või (deliktilise) kahju hüvitamise nõude, võib töövõimetoetusele sissenõude pööramine olla õiglasem kui mõne muu nõude korral, kuid ka sel juhul tuleb arvestada kõiki asjaolusid kogumis.
Lahendi punktis 17.4: Kolleegium juhib tähelepanu ka sellele, et TMS § 131 lg 2 korral on tegemist kohtutäituri diskretsiooniotsusega, mis allub TMS § 217 alusel esitatava kaebuse kaudu kohtulikule kontrollile.
Kohtutäiturite tegevuse peale täitemenetlustes just töövõimetoetusest 20% kinnipidamise kohta on esitatud kohtutesse kümneid kaebusi ja väga paljud nendest on kaebaja jaoks edukalt lõppenud. Näiteks kirjutab Tallinna Ringkonnakohus 10.09.2019 kohtumääruse 2-18-13237 punktis 29_ Kuivõrd kohtutäitur ei ole vaidlustatud otsuses piisavalt põhjendanud, miks pöörati sissenõue võlgniku töövõimetoetusele maksimaalses lubatud määras, on kohtutäitur oluliselt rikkunud diskretsiooni piire. Arvestades, et kohtutäitur ei ole võlgniku majanduslikku ja muud olukorda, sh toimetulekut üldse hinnanud, tuleb vaidlustatud otsus tühistada ning võlgniku kaebus saata tagasi kohtutäiturile uueks läbivaatamiseks. Seoses eeltooduga juhib ringkonnakohus tähelepanu, et kohtutäituril tuleb kaalutlusõiguse alusel tehtud otsuses kohtulikult kontrollitavalt näidata põhjendused selle kohta, kuidas kaalutlusõigust sisustati.
Töövõimetoetuse osaline arestimine kohtutäituri poolt peab olema selgelt põhjendatud ja õiglane. Töövõimetoetuse arvelt võlgade katteks kinnipidamine peaks olema väga erandlik.
Kui võlgnik täitemenetluses tunneb, et temaga toimib kohtutäitur ebaõiglaselt, siis on võimalik konkreetsete toimingute peale esitada kaebus. Kaebuse esitamine ei nõua küll mingeid erilisi õigusteadmisi, ent soovitame siiski kaebust esitada võlanõustaja või juristi abil.
Kaebuse esitamist selgitame põhjalikult ka infotundides „Võlgniku õigused täitemenetluses“, mille kohta täpsema info leiate siit: http://oigusbyroo.eu/vol.html


Lastele ja lastega peredele tugiisikuteenuse osutamise kord – Riigi Teataja
Lastele ja lastega peredele tugiisikuteenuse osutamise kord
Lastele ja lastega peredele tugiisikuteenuse osutamise kord - sisukord
§ 10 Teenuse osutajad
§ 11 Lepingu sõlmimine ja lõpetamine
§ 12 Teenuse hind ja teenuse eest tasumine
RT IV, 08.10.2016, 23
Vastu võetud 26.06.2013 nr 162
RT IV, 04.07.2013, 22
jõustumine 07.07.2013
25.02.2016 RT IV, 08.03.2016, 3 11.03.2016
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 5 lõike 1, § 14 ja § 23 lõike 1 alusel.
[RT IV, 08.03.2016, 3 - jõust. 11.03.2016]
(1) Käesolev määrus reguleerib tugiisikuteenuse osutamist Viljandi linnas elavatele lastele ja lastega peredele, kelle elukohaks Eesti rahvastikuregistri andmetel on Viljandi linn.
(2) Käesoleva määruse rakendamise eesmärk on lastega perede toimetuleku toetamine ning lastele turvalise ja toetava kasvukeskkonna tagamine tugiisikuteenuse osutamise kaudu.
1) tugiisikuteenus lastega peredele – sotsiaalteenus, mis seisneb lapse või tema seadusliku esindaja jõustamises ja juhendamises tema kohustuste täitmisel, õiguste teostamisel või toimetulekul raske olukorraga igapäevases elukeskkonnas; teenuse eesmärk on pere toimetuleku tagamine ning lastele turvalise ja toetava kasvukeskkonna tagamine;
2) tugiisikuteenus lapsele – teenus, mis seisneb lapse õppetöös toetamises ja last arendavate tegevuste läbiviimise toetamises haridusasutuses;
3) jõustamine – laste ja lastega perede abistamine pere sisemiste jõuvarude avastamisel ja kasutusele võtmisel (motiveerimine, julgustamine, kliendi oskustele ja võimetele keskendumine), et paremini hoolitseda laste eest ja tagada neile arengut toetav kasvukeskkond;
3) lapsevanemad (ka eestkostja, perekonnas hooldaja ja lapsendaja), kes vajavad abi lapse eest hoolitsemisel ning lapsele turvalise ja toetava kasvukeskkonna loomisel;
4) raske või sügava puudega laps, kelle kehtivas rehabilitatsiooniplaanis on kirjas tugiisikuteenuse kasutamine vajadusel;
5) lapsed või teda kasvatavad isikud, kes vajavad abi puude, haiguse või raske olukorra tõttu, mis oluliselt raskendab nende toimetulekut.
(3) Tugiisikul on õigus teenuse osutamisest ajutiselt keelduda, kui teenuse saaja on alkoholi- või narkojoobes, agressiivne või muul viisil ohtlik.
1) koostöö teenuse saaja, teenuse osutaja ning Viljandi Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) esindaja(te) vahel, mis seisneb teenuse vajaduse hindamises ja tulemustest sõltuvalt töö sisu, ülesannete ja korralduse planeerimises;
Teenust osutatakse Viljandi linna territooriumil, teenuse saaja igapäevases elukeskkonnas, kuid vajadusel koos teenuse saajaga ka erinevates ametiasutustes väljaspool tema tavapärast elukeskkonda. Erandina võib teenust osutada väljaspool Viljandi linna territooriumit, kui teenuse saamise kohaks on haridusasutus, milles laps õpib.
Teenuse kestvus sõltub konkreetse pere ja/või lapse vajadustest. Kliendile vajalikud tegevused ja nende osutamise maht määratakse kindlaks enne teenuse osutamist pere, teenuse osutaja ja linnavalitsuse vahel sõlmitavas kirjalikus lepingus.
(1) Teenust võib taotleda lapse seaduslik esindaja, esitades avalduse linnavalitsuse sotsiaalameti lastekaitsespetsialistile (edaspidi lastekaitsespetsialist).
(2) Teenuse määramise võivad algatada ka lastekaitsespetsialistid või selle haridusasutuse juhtkond, milles laps õpib.
(1) Teenuse vajaduse hindamise viib läbi lastekaitsespetsialist.
(2) Hindamiseks kasutab lastekaitsespetsialist klienditöö käigus kogunenud teavet (kodukülastused, info erinevatelt ametkondadelt jmt).
(3) Hindamisel võib lastekaitsespetsialist tugineda ka haridus- ja meditsiinivaldkonna spetsialistide soovitustele ning kehtivale rehabilitatsiooniplaanile.
(1) Teenusele suunamise otsustab sotsiaalkomisjon.
(2) [Kehtetu - RT IV, 08.10.2016, 1 - jõust. 11.10.2016]
(3) Teenuse osutamise taotlust ei rahuldata, kui hindamise tulemusena ei ole teenuse osutamine põhjendatud. Võimalusel soovitab lastekaitsespetsialist lapse või tema pere toetamiseks teisi meetmeid, sealhulgas teisi Viljandi linnas osutatavaid sotsiaalteenuseid.
§ 10. Teenuse osutajad
(1) Teenuse osutajateks on:
1) linnavalitsusega käsunduslepingu sõlminud nõuetelevastav füüsiline isik või;
§ 11. Lepingu sõlmimine ja lõpetamine
(1) Teenuse osutamise aluseks on linnavalitsuse, kliendi või tema seadusliku esindaja ning teenuse osutaja vahel sõlmitav kolmepoolne leping, millesse märgitakse kliendile teenuse osutamise periood, maht, teenuse sisu ning teenuse osutamise koht.
§ 12. Teenuse hind ja teenuse eest tasumine
(2) Teenuse osutamise kulud kaetakse linna eelarvest selleks ettenähtud vahenditest vastavalt sõlmitud käsunduslepingule või teenuse osutaja poolt esitatud arvele.
(2) Tugiisik on kohustatud esitama lastekaitsespetsialistile igakuiselt töötundide arvestuse ja sisulise aruande hiljemalt teenuse osutamisele järgneva kuu 10. kuupäevaks. Kui teenuse osutamise koht on haridusasutus, kus laps õpib, on tugiisik kohustatud igakuiselt esitama ainult töötundide arvestamise aruande.
(3) Aruande vormi kehtestab linnavalitsus.
Tugiisiku tegevust kontrollivad ja teenuse osutamise üle peavad arvestust lastekaitsespetsialistid.