Lepingute käsiraamat | Äripäeva käsiraamat
Tutvustus Lepingutega puutume pidevalt kokku nii eraelus kui ka praktilises töös. Eraelus sõlmitavate lepingute kohustused on enamasti väikesed ega pälvi meie suuremat tähelepanu, sest me ei teadvusta lepingulist suhet. Tööasjade puhul on teisiti. Ettevõtluses sõlmitavate lepingute rahalised õigused ja kohustused on sageli suured ning seetõttu tuleb pöörata tähelepanu lepingutega kaasnevatele õiguslikele külgedele, nendega seotud riskidele ja riskide maandamise võimalustele.
“Lepingute käsiraamat” on praktiline nõuandja, mis sisaldab lepinguid müügilepingust juhatuse liikme lepinguni. Käsiraamat on suunatud eelkõige juriidilise erihariduseta juhtidele, spetsialistidele ja kõigile teistele, kel aeg-ajalt tekib vajadus sõlmida lepinguid. Käsiraamat jagab praktilisi nõuandeid levinumate müügilepingute ja teenuse osutamise lepingute sõlmimiseks. Käsitletakse eelkõige eri liiki lepingute sõlmimise praktilisi küsimusi. Lisaks headele nõuannetele leiate käsiraamatust palju lepingute näidised ja näiteid kohtupraktikast.
Käsiraamatut koostab Aivar Pilve advokaadibüroo, peatoimetaja on vandeadvokaat Britta Oltjer.
Peatükid Ava kõik Sulge kõik1. SissejuhatusErinevad lepingud on tänapäeva kiiresti areneva ja muutuva majanduskeskkonna lahutamatu osa. Kõrvuti liberaalse turumajanduse ja paindlike mängureeglitega tuleb järgida seadusandja kehtestatud põhimõtteid. Pidevalt muutuvas õigussüsteemis on iga ettevõtja jaoks oluline iseseisvalt orienteeruda lepinguõiguse elementaarsetes põhitõdedes, aga samuti teada kasutatavamate lepingute sõlmimise ja...2. Kohtumenetlus 2.1. HagimenetlusHäli Jürimäe
Tsiviilkohtumenetluses vaadatakse läbi tsiviilasju ehk eraõigussuhtest tulenevaid kohtuasju. Kohus vaatab tsiviilasju läbi hagimenetluses või hagita menetluses. Hagimenetlus algab kohtule hagiavalduse esitamisega ning selles menetluses on osalisteks hageja ehk isik, kes on esitanud hagi, ja kostja ehk isik, kelle vastu esitati hagi ning vajadusel ka kolmas isik...2.2. Hagi tagamineHäli Jürimäe
Enne hagi esitamist või koos hagiavaldusega on mõistlik esitada hagi tagamise taotlus, kui on põhjendatud kahtlus, et kohtumenetluse ajal võivad kujuneda sellised asjaolud, mistõttu on kohtuotsuse hilisem täitmine raskendatud või lausa võimatu. Näiteks võib esitada hagi tagamise taotluse, kui on alust arvata, et kostja asub vara võõrandama selleks, et hiljem...2.3. Tõendamine kohtumenetluses ja kohtuotsusHäli Jürimäe
Pooltel tuleb kohtumenetluse käigus oma nõudeid ja väiteid tõendada. Tõendid tuleb esitada kohe või esimesel võimalusel.
Hagimenetluses lasub pooltel oma nõuete, väidete ja seisukohtade tõendamise koormis. Iga asjakohase fakti või väite õigsuses saab kohus veenduda mitte üldsõnalise väite, vaid tõendi põhjal. Tõendamisest sõltub kohtumenetluse tulemus...2.4. ÕiguskaitsevahendidKarin Ploom
Kui võlasuhte üks pool (võlgnik) rikub enda kohustust, on teisel poolel (võlausaldajal) õigus end rikkumise eest kaitsta ja kasutada seaduses määratud vahendeid, et hoida ära või likvideerida negatiivne tagajärg. Selliseid vahendeid nimetatakse õiguskaitsevahenditeks.
Võlaõigusseaduses (VÕS) on esitatud peamised õiguskaitsevahendid loeteluna.
...2.4.1. Kohustuse täitmise nõueKarin Ploom
Praktikas ilmselt levinumaid õiguskaitsevahendeid on kohustuse täitmise nõue. Täitmisnõude võib esitada, kui kohustus on jäetud täitmata (kas või osaliselt) ja ka juhul, kui võlgnik on kohustuse täitnud puudustega. Puudustega täitmise korral saab võlausaldaja nõuda puuduse kõrvaldamist või tervikuna uut täitmist. Täitmisnõude võib esitada ka üksnes...2.4.2. Kohustuse täitmisest keeldumineKarin Ploom
Eraldi õiguskaitsevahend on kohustuse täitmisest keeldumine. Sisuliselt on tegemist kinnipidamisõigusega, kui võlgnik keeldub oma kohustuse täitmisest, sest on põhjust karta, et võlausaldaja jätab enda kohustuse täitmata.
Täitmisest keeldumine ei anna võlgnikule õigust üldse jätta kohustus täitmata, tegemist on ajutise vastuväitega, mis saab kesta vaid seni...2.4.3. Hinna alandamine kui õiguskaitsevahendKarin Ploom
Hinna alandamist saab õiguskaitsevahendina kasutada ainult lepingust tulenevate õigussuhete puhul. Hinna alandamist saab nõuda mitterahaliste kohustuste puhul, raha tasumiselt hinda alandada ei saa. Hinna alandamisel on oluline, et võlausaldaja on kohustuse täitmise vastu võtnud, etteulatuvalt ei saa hinda vähendada.
Eristada tuleb olukorda, kui täitmine on...2.4.4. Kahju hüvitamineKarin Ploom
Kahju hüvitamise nõue on olulisemaid õiguskaitsevahendeid. Kahju hüvitamise nõue on võimalik esitada kõigi kohustuste rikkumise korral, olenemata sellest, kas kohustuse rikkumine seisneb millegi tegemises või tegemata jätmises. Kahju hüvitamise nõue võib tuleneda nii lepingu rikkumisest, seadusest tuleneva kohustuse täitmata jätmisest kui ka kahju õigus...2.4.5. Lepingust taganemine ja selle ülesütlemineKarin Ploom
Võlaõigusseadus (VÕS) ütleb, et kui rikutakse kestvuslepingut, võib selle üles öelda. Selleks, et eristada, millal tuleb lepingust taganeda ning millal on võimalik leping üles öelda, tuleb seaduse sõnastust arvestades analüüsida, kas leping on kestvusleping või suunatud ühekordsele sooritusele.
Lepinguid, mis eeldavad ...3. Vallasasja müük 3.1. Vallasasja müügileping3.1.1. Vallasasja müügilepingu mõiste ja lepingu sätete kohaldamineMüügileping on kohustustehing, mille täitmiseks on vaja eraldi käsutustehingut (TsÜS § 6 lg 3), millega antakse üle omand müüdud asjale (kohustus- ja käsutustehingu erisust on selgitatud täpsemalt ptk 3.1.5. “Müügilepingu osad”).
Müüja kohustub müügilepinguga andma ostjale üle olemasoleva,...3.1.2. Vallasasja müügilepingu objektid, vallasasja mõisteKäsiraamatus kirjeldatakse müügilepinguid eraldi peatükkides, lähtudes müügilepingu objektist ehk sellest, mida müügilepingu alusel müüakse. Kajastatakse igapäevaelus rohkem levinud müügilepinguid vallas- ja kinnisasjade müümiseks. Eraldi käsitletakse osaühingu osa ja aktsiaseltsi aktsiate müügilepingu erisusi (vt ptk 5.1. ja 6.1.). Vallasasja müügilepingu...3.1.3. Vallasasja müügilepingu vorm, esindajate esindusõigusVallasasja müügilepingu võib sõlmida üldjuhul mis tahes vormis ehk suuliselt, kirjalikult, notariaalselt või muul viisil, näiteks elektrooniliste sidevahendite abil. Lepingu sõlmimisel on siiski soovitatav eelistada kirjalikku taasesitamist võimaldavat viisi, sest selle puudumise korral võib tekkida raskusi lepingu sisu hilisema tõlgendamisega. Teatud juhtudel on seadusandja õiguskindluse...3.1.4. Vallasasja müügilepingu sõlmimise ja täitmise kuludKui võõrandatakse registrisse kantud vallasaja, tasub arvestada, et omaniku muudatuse kande eest registris tuleb maksta riigilõivu. Võlaõigusseaduse § 215 lg 1 järgi kannab ostja asja vastuvõtmise ning ostuhinna tasumise kulud, samuti võimalikud müügilepingu koostamise ja tõestamise kulud ning ka lepingu alusel avalikku registrisse kande tegemise kulud. Müüja kohustus on kanda asja üleandmise...3.1.5. Vallasasja müügilepingu osadMüügilepingu puhul tuleb silmas pidada, et Eesti õiguskord eristab võlaõiguslikku ehk kohustustehingut ja asjaõiguslikku lepingut kui käsutustehingut.Võlaõigusliku lepingu alusel kohustub müüja ostjale müügilepingu objekti üle andma ja ostja selle eest tasuma, kuid selle alusel ei ole lepingu eseme omand veel ostjale üle läinud. Omand läheb müüjalt ostjale üle eraldi käsutustehingu...3.1.6. Vallasasja müügilepingu poolte kohustusedNõuetekohaselt sõlmitud lepingust tekivad lepingupooltele vastastikused kohustused. Müügilepingus saab eristada müüja ja ostja põhikohustusi ning kõrvalkohustusi. Müüja põhikohustus on anda müüdud asi ostjale üle ning võimaldada asja omandi üleminek ostjale. Müüjale müügilepingust tulenevad muud kohustused on kõrvalkohustused, näiteks...3.1.7. MüügigarantiiMüügigarantii puhul annab müüja või tootja lubaduse müüdud asi tasu eest või tasuta välja vahetada, parandada või muul viisil tagada asja vastavus garantii tingimustele.Müügigarantiiga antakse ostjale soodsam seisund, kui on seaduses sätestatud. Tavaliselt algab garantiitähtaeg asja üleandmisest ostjale, kui tähtaja hilisemas alguses pole kokku...3.1.8. Vallasasja müügilepingu rikkumineLepingu täitmata jätmine ja mittenõuetekohane täitmineLepingu rikkumine on lepingu täitmata jätmine ja mittenõuetekohane täitmine.Võlaõigusseadus vaatleb lepingu rikkumisena eraldi lepingu täitmata jätmist ja mittenõuetekohast täitmist. Lepingu mittetäitmisel ehk täitmata jätmise korral ei täideta müügilepingut üldse, kuid...3.1.9. Vallasasja müügilepingust tulenevate nõuete aegumistähtaegÜldjuhul aeguvad müügilepingust tulenevad nõuded kolme aasta järel.
Kui müügilepingu objekt on ehitise valmistamiseks kasutatav materjal ja toore, aegub materjali või toorme puudustest tulenev nõue viie aastaga.
...3.1.10. Vallasasja müügilepingust taganemine3.1.10.1. Taganemise alusedTaganemine on õiguskaitsevahend, mis lõpetab lepingu kehtivuse ja vabastab pooled lepinguliste kohustuste täitmisest.
Lepingu lõpetamine ei mõjuta lepingus sätestatud sanktsioonide rakendamist (viivise ja leppetrahvi maksmise, kahju hüvitamise jm kokkulepped). Pärast lepingu lõpetamist jäävad kehtima vaidluse lahendamise kokkulepped (nt ...3.1.10.2. Taganemisõiguse teostamineLepingust taganeda sooviv pool peab taganemiseks esitama teisele poolele avalduse. Taganemisavaldusel ei ole kindlat vorminõuet ja selle võib teha ka suuliselt. Pooled võivad lepinguga sätestada, mis vormis ja kuidas taganemisavalduse esitama peab.
Riigikohus on asunud seisukohale, et ka siis, kui leping on sõlmitud notariaalses vormis, ei pea taganemisavaldus olema notariaalne ning...3.1.10.3. Taganemise tagajärjedLepingust taganemisega ei kaasne lepingu tagasiulatuv lõpetamine. Taganemise korral jäävad leping ning sellest tekkinud õigused ja kohustused kehtima. Kaob üksnes lepingu edasise täitmise kohustus (VÕS § 188 lg 2). Taganemisega ei lõpe poole vastutus lepingu rikkumise eest ega tekitatud kahju hüvitamise nõue. Taganemise korral ei muutu vastutuse ulatus ega lõpe nõuete esitamist reguleerivate...3.1.11. Tarbijalemüügi erisusedAnneli Aab
Tarbijalemüügileping ja selle pooled
Tarbija on füüsiline isik, kes teeb tehingu, mis ei seondu iseseisva majandus- või kutsetegevusega (võlaõigusseadus – VÕS § 34). Samamoodi on tarbija defineeritud ka tarbijakaitseseaduse (TKS) § 2 punktis 1. Seega ei käsitata kõnealuses kontekstis tarbijana äriühinguid, füüsilisest isikust ettevõtjaid ega...3.2. Rahvusvaheline tarneleping3.2.1. Rahvusvahelise tarnelepingu sisuHäli Jürimäe
Rahvusvaheline tarneleping on sisult vallasasjade rahvusvaheline müügileping. Rahvusvaheline leping eeldab, et õigussuhe tekib rohkem kui ühe riigi õiguse alusel. Müügilepingu korral tekib kõnealune suhe näiteks siis, kui müüdav vara asub välisriigis, leping sõlmitakse välisriigi kodaniku või juriidilise isikuga, leping sõlmitakse või täidetakse välisriigis jne.
...3.2.2. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohtaKonventsiooni kohaldamine Viinis 11. aprillil 1980 allkirjastatud ja 1988 jõustunud (Eesti kohta jõustunud 1. oktoobril 1994) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohta (CISG) on eraõiguslike sätete kogumik, mis reguleerib kaupade müüki rahvusvahelisel tasandil. Konventsiooni rakendatakse sellega ühinenud riikides...3.2.3. Incotermsi tarneklauslidICC INCOTERMS ehk Incotermsi tarneklauslid (ka tarnetingimused) on rahvusvahelise kaubanduskoja (International Chamber of Commerce, ICC) koostatud ja kodifitseeritud tarneklauslid, mis korraldavad müügilepingu poolte kohustusi kaupade tarnimisel ja põhinevad rahvusvahelises kaubanduses kõige enam kasutatud lepingutingimustel. Need klauslid ei ole üheski riigis siduvad ega kasutamiseks...3.2.4. Õiguse kohaldamineVõimalike vaidluste lahendamise asjaoludele tuleb tähelepanu pöörata juba läbirääkimiste ajal. Riigisiseselt sõlmitud lepingute korral ei teki üldiselt kohtualluvuse ega kohaldatava õiguse vaidlust (Eesti kohus kohaldab Eestis kehtivaid õigusakte, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti). Rahvusvaheliselt sõlmitud lepingute korral on selliste küsimuste tekkimine üsna tõenäoline.
...3.2.5. KohtualluvusKohtualluvus kokkuleppe puudumise korral
Eestile kohaldatavatest õigusaktidest reguleerivad lepinguõiguse puhul rahvusvahelist kohtualluvust mitu eri tasandi õigusakti.
Tsiviilkohtumenetluse seadustik (TsMS) – riigisisene õigusakt, mis reguleerib ka rahvusvahelist kohtualluvust. Euroopa Liidu Nõukogu määrus nr 44/2001 “Kohtualluvuse ja kohtulahendite...3.3. Lepingute tüüptingimusedHäli Jürimäe
Tüüptingimusi kasutatakse nii juriidiliste isikute kui ka juriidiliste isikute ja füüsiliste isikute sõlmitavates lepingutes. Tüüptingimuste regulatsioon ei hõlma ainult tarbijalepinguid, vaid laieneb ka majandus- või kutsetegevuses sõlmitud lepingutele. Tüüptingimustega lepingud on näiteks sideteenuste, laenu-, liisingu- ja kindlustuslepingud. Tüüptingimusi võib...3.3.1. Tüüptingimus lepingu osana ja tüüptingimuse kehtivusTüüptingimuse kehtimiseks peab tingimuse kasutaja sellele selgelt viitama enne lepingu sõlmimist või sõlmimise ajal. Teine pool peab mõistma, et tingimus on lepingu osa ja tal peab olema võimalus tingimuse sisust teada saada, vt võlaõigusseadus (VÕS) § 37 lg 1.
Tüüptingimuste kasutaja peab tõendama, et teavitamiskohustus on täidetud ja seda tehti just enne lepingu sõlmimist....4. Kinnisasja lepingud 4.1. Kinnisasja müügileping4.1.1. Kinnisasja mõisteKinnisasi on maapinna piiritletud osa ehk maatükk (TsÜS).Kinnisasja olulised osad on sellega püsivalt ühendatud asjad – ehitised, kasvav mets, muud taimed ja koristamata vili. Kinnisasjaks aga ei peeta asjaõiguse alusel võõrale maale püstitatud ja maaga püsivalt ühendatut ehitist või maaga mööduvaks otstarbeks ühendatud asja. Asjaõiguse...4.1.2. Kinnisasja müügilepingu vormNõuetekohase tehinguvormi järgimine on kinnisasjade müügilepingu puhul tähtis, sest seaduses sätestatud vormi järgimata jätmise korral on tehing tühine, kui seadusest või vormi nõudmise eesmärgist ei tulene teisiti.
Tehing, millega kohustutakse omandama või võõrandama...4.1.3. Kinnisasi abikaasade ühisvaranaKinnisasjad võivad olla kinnistusraamatus märgitud nii ühe abikaasa nimele kui ka mõlema abikaasa nimele ühisomanikena. Kui kinnisasi on märgitud kinnistusraamatus ainult ühe abikaasa nimele, ei tähenda see, et kinnisasi kuuluks igal juhul tema lahusvara hulka. Kinnistusraamatu kandele vaatamata, võib kinnisasi kuuluda abikaasade ühisvara hulka või on kinnistusraamatusse ainuomanikuna kantud...4.1.4. Kinnisasja müügilepingu objektKinnisasja müügilepingu objekt on kinnisasi. Kinnisasjaga on lahutamatult seotud ka kinnisasja päraldised, kui pooled ei ole lepingus selge sõnaga väljendanud mõne päraldise lahutamist peaasjast, sest seda ei soovita edaspidi kasutada peaasja huvides. Näide 1
Päraldise lahutamine kinnisasjast...4.1.5. Omandi üleminekOmand läheb kinnisasjade puhul üle kande tegemisega kinnistusraamatusse, mitte võlaõigusliku ja asjaõigusliku lepingu sõlmimisega. Kinnisasja omandi üleminemise eeldus on notariaalselt tõestatud asjaõiguslepingu sõlmimine ja sellekohase kande tegemine kinnistusraamatusse. Omaniku vahetuse kanne peab toimuma kolme kuu jooksul pärast seda...4.1.6. Notari tasu ja riigilõivNotari tasu määratakse notari tasu seaduse alusel. See tähendab, et notarid ei kehtesta iseenda tegevusele mingisuguseid teenustasusid, vaid kõik notarite tasud on määratud seadusega.
Notariaalsete lepingute sõlmimisel tuleb tehingute tõestamise eest maksta notari tasu tehinguväärtuse või kindla tasumäära alusel.
Tehinguväärtuse järgi...4.1.7. Kinnisasja omandamise kitsendamineTeatud liiki kinnisasjade tsiviilkäibele on seatud piirangud, mille eesmärgid on:
seada avalikust huvist lähtuvad piirangud põllumajandus- ja metsamaa omandamisele, et vältida nende maade sattumist isiku kätte, kes ei oska või ei soovi seda sihtotstarbe kohaselt majandada, et vältida nende maade ebamõistlikku tükeldamist või nende sihtotstarbe muutmist keelata...4.1.8. Kinnisasja valdamise ja kasutamise korra kokkulepeVeronika Aunpu
Kaasomandi puhul kuulub igale kaasomanikule sellest mõtteline osa. See võib tekkida näiteks siis, kui mitu inimest omandavad lepingu alusel ühe eseme, ainuomandi jagamisel mitme isiku vahel või muul alusel.
Kaasomanikul (erinevalt ühisomanikust) on õigus oma kaasomandi osa vabalt võõrandada või koormata.
...4.2. Kinnisasja broneerimisleping4.2.1. Broneerimislepingu mõisteKinnisasja müügi korral võib olla vaja sõlmida broneerimisleping.Kinnisvaratehingute korral võivad ostja ja müüja (ka kinnisvarabüroo osalusel) sõlmida lihtkirjaliku broneerimislepingu. Selle eesmärk on tagada, et müüja ei loobuks tehingust enne notariaalse lepingu sõlmimist. Ostja võib soovida lisaaega tehingu rahastamisküsimuste lahendamiseks, teiste pakkumiste kaalumiseks, oma vara...4.2.2. Broneerimislepingu ja eellepingu erinevusedEelleping on kokkulepe, mis kohustab pooli sõlmima eellepingus kokkulepitud tingimustel lepingu (VÕS § 33). Seaduse kohaselt peab lepingu sõlmima kindlas vormis, seetõttu peab ka eelleping olema sõlmitud samas vormis. Seaduse järgi on kinnisasja müügi korral kohustuslik notariaalne leping, seetõttu peab võlaõigusseaduse § 33 kohaselt olema ka...4.2.3. Broneerimislepingu sõlmimise vajadusSeadus sätestab broneerimislepingu täpsed nõuded. Pooled peavad jälgima, et nad ei sõlmiks broneerimislepingu asemel eellepingut.Kui isik soovib kinnisasja kindlasti omandada või müüa, tuleb lihtkirjaliku broneerimislepingu asemel sõlmida notariaalne kinnisasja müügi eelleping või võlaõiguslik müügileping. Kui kinnisasi soovitakse...4.3. Kinnisasja müügilepingust taganemineKinnisasja müügilepingu rikkumise korral võib müügilepingu sõlminud isik (müüja või ostja) lepingust taganeda.
Lepingust taganemine on lepinguliste kohustuste ühepoolne lõpetamine, mis vabastab pooled lepinguliste kohustuste täitmisest. Kui lepingu pool on lepingut rikkunud ja teisel poolel puudub seetõttu huvi lepingut jätkata, võib kahjustatud pool...4.3.1. Kohustuse rikkumise mõiste ja sisuMerit Helm
Müüja ja ostja peamised kohustused
Lepingu eesmärk on määratleda poolte kohustused. Müügilepingu puhul on müüja peamine kohustus anda kokkulepitud ajal üle lepingutingimuste kohane asi. Ostja kohustus on võtta asi õigel ajal vastu ja selle eest tasuda.
...4.3.2. Õiguskaitsevahendite üldine iseloomustusMerit Helm
Õiguskaitsevahenditeks nimetatakse õigusi, mis võimaldavad lepingu rikkumise korral kohustuse rikkumise negatiivseid tagajärgi kõrvaldada, takistada nende saabumist või vähendada nende mõju.
Müügilepingu rikkumise korral on võimalik kasutada alljärgnevaid õiguskaitsevahendeid (võlaõigusseadus – VÕS §...4.3.3. Lepingu täitmise nõueMerit Helm
Esmajärjekorras tuleks alati eelistada kohustuse täitmise nõude esitamist ning alles seejärel, kui müüja seda ei täida, võiks asuda teiste nõuete juurde, nagu hinna alandamine, kahju hüvitamine, taganemine.
Kohustuse täitmise nõue tähendab, et kahjustatud lepingupool saab nõuda...4.3.4. Hinna alandamineMerit Helm
Ostja võib kasutada õiguskaitsevahendina hinna alandamise õigust, kui müüja lepingut rikub ja näiteks annab ostjale üle puudustega asja.
Hinna alandamise õiguse kasutamise eeldused on järgmised (vt riigikohtu...4.3.5. Kahju hüvitamineMerit Helm
Kui üks lepingupool rikub lepingust tulenevat kohustust, võib teine pool koos kohustuse täitmisega või selle asemel nõuda võlgnikult kohustuse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamist. Kahju hüvitamist ei saa nõuda, kui rikkuja kohustuse rikkumise eest ei vastuta või kui kahju ei kuulu seaduse kohaselt muul põhjusel hüvitamisele.
Võlaõigusseaduse...4.4. Elu- ja äriruumi üürileping4.4.1. Üürilepingu mõiste ja tingimusedÜürilepinguga kohustub üürileandja andma üürnikule kasutamiseks asja ning võimaldama selle kasutamist lepingu kehtivuse ajal. Üürnik kohustub maksma üürileandjale selle eest tasu (üüri). Lisaks nimetatud põhikohusustele on üürnikul ja üürileandjal veel täiendavaid üürilepingust tulenevaid kohustusi, mida käsitleme...4.4.2. Üürilepingu vorm ja tähtaegÜürilepingul ei ole kohustuslikku vormi ja seega võib üürilepingu sõlmida mis tahes vormis, sh suuliselt. Mõistlik on siiski üürileping sõlmida kirjalikult ja sätestada olulisemad üüritava asjaga seonduvad tingimused ning poolte õigused ja kohustused. See aitab vältida hilisemaid vaidlusi kokkulepete üle. Suulise lepingu korral on lepingutingimuste tõendamine keeruline.
Eluruumi...4.4.3. Üürilepingu poolte peamised õigused ja kohustusedÜürileandja peamised kohustused
Anda asi üürnikule kokkulepitud ajaks ja kokkulepitud seisundis.
Hoida asi lepingujärgseks kasutamiseks sobivas seisundis lepingu kehtivuse ajal.
Puuduste kõrvaldamine (v.a pisipuudused).
Maksude ja koormiste kandmine.
Üürniku huvidega arvestamine. Üürniku peamised kohustused...4.4.3.1. Asja üleandmise kohustusÜürileandja põhikohustus on anda asi üürniku kasutusse. Üürileandja annab asja ja selle olulised osad üürnikule üle kokkulepitud ajal ning lepingukohaseks kasutamiseks sobivas seisundis.
Sageli tekivad üürilepingu pinnalt vaidlused just üüritud asja lepingutingimustele vastavuse või mittevastavuse üle. Seetõttu tuleb üürilepingus võimalikult täpselt kirjeldada üüritava asja seisundit...4.4.3.2. Üüritud asja korrashoiu kohustus
Korrashoiukohustus
Seaduse kohaselt peab üürileandja tagama, et asi oleks lepingu kehtivuse ajal lepingujärgseks kasutamiseks sobivas seisundis. Seadus ei samasta nimetatud seisundit sellega, millises seisundis asi üle anti. Kui asja seisund halveneb nii, et asja ei saa enam lepingu kohaselt kasutada, peetakse seda lepingu rikkumiseks.
...4.4.3.3. Üürniku huvide arvestamise kohustusÜürileandja peab üürnikule teatama töödest asja korrashoidmiseks ja asja ülevaatamisest ning arvestama tööde tegemisel üürniku huve. Kui üüritud asja parendused ja muudatused on olulised ning võivad tuua kaasa üüri tõstmise, peab üürileandja üürnikku töödest teavitama vähemalt kaks kuud enne parenduste või muudatuste alustamist.
Üürileandja peab üürnikule teatama...4.4.3.4. Üürniku hoolsuskohustus
Pisipuuduse kõrvaldamise kohustus Asja korrashoiukohustus ei lasu ainult üürileandjal, vaid ka üürnikul. Üürnik peab asja kasutama hoolikalt ja sihtotstarbe kohaselt, millest üürileandmisel lähtuti. Asja kasutamisest võib tekkida küll kulumine, kuid see ei tohi ületada tavakasutusest tekkivat kulumist.
Üürnik peab omal kulul kõrvaldama...4.4.3.5. Üürniku perekonnaliikmete majutamise õigusEluruumi üürnik võib üürileandja nõusolekuta majutada üüritud eluruumi oma abikaasa, alaealised lapsed ja töövõimetud vanemad, kui üürilepingus ei ole kokku lepitud, et üürnik võib seda teha ainult üürileandja nõusolekul.
Selle sätte tõttu võib üürnik olla kindel, et kui eluruumi üürilepingus ei ole kokku lepitud teisiti, võib üürnik majutada nimetatud isikuid ja üürileandja ei saa...4.4.3.6. Üüri ja kõrvalkulude tasumineÜürnik tasub üürileandjale asja kasutamise eest üüri – see on tasu asja kasutamise eest. Võlaõigusseaduse kohaselt eeldatakse, et üür sisaldab kõrvalkulusid.
Võlaõigusseaduse kohaselt eeldatakse, et kõik...4.4.4. Üüritud asja allkasutusse andmine ja üürilepingu üleandmineAsja allkasutusse andmine
Üürnik võib üürileandja nõusolekul anda asja kasutamise osaliselt või täielikult edasi kolmandale isikule (allkasutus), eelkõige anda asja allüürile. Kui üürnik annab kasutuse üle allkasutajale, vastutab ta allkasutaja tegevuse eest nagu enda tegevuse eest. Allkasutaja ei või kasutada asja pärast üürilepingu lõppemist. Allüürnik kasutab...4.4.5. Üürileandja tagatisedTagatisraha
Otstarbekas ja kõige levinum üürileandja õiguste tagamise vahend on tagatisraha nõudmine üürnikult. Üürileandjal on otstarbekas nõuda tagatisraha, mis on mõistlikus proportsioonis võimalike rikkumistega (olenevalt üüritud ruumide heakorrast, sisseseadest jms).
...4.4.6. Üürilepingust tulenevad õiguskaitsevahendidSeadus pakub nii üürnikule kui ka üürileandjale kaitset ja vastumeetmeid lepingu rikkumise korral. Õiguskaitsevahendi valik sõltub rikkumise liigist.
Üürniku kasutatavad õiguskaitsevahendid
Kohustuste kohase (korrektse) täitmise nõue
Üüri maksmisest keeldumine ja üüri alandamine
Üüri alandamine ülemäärase üüri puhul
Kulutuste...4.4.6.1. Üüri alandamine asja puuduste korralÜüri alandamise üldpõhimõtted
Üürnik ei pea maksma üüri ega kandma kõrvalkulusid ajavahemiku eest, kui ta ei saa asja sihtotstarbeliselt kasutada. Üürnik ei pea maksma üüri ega kandma kõrvalkulusid näiteks siis, kui kaob ruumide kütmise võimalus, võetakse ära elekter, kaob vee ja kanalisatsiooni kasutamise...4.4.6.2. Üüri alandamine eluruumi üüri ülemäärase suuruse korralÜürileandja saab teatud juhtudel üüri suurust lepingu kehtivuse ajal suurendada (vt ptk 4.4.3.6). Vastukaaluks üürileandja õigusele üüri tõsta on seaduses sätestatud eluruumi üürniku õigus nõuda üüri alandamist. Üürnik võib eluruumi üüri ülemäärase suuruse vaidlustada ja nõuda selle alandamist alates avalduse esitamisest üürikomisjonile või kohtule, kui...4.4.6.3. Üüri hoiustamineÜürileandja kohustub hoidma üüritud asja lepingu kehtivuse ajal kasutamiseks sobivas seisundis. Üürileandjal on ka kohustus kõrvaldada asja puudused, mida ei saa kõrvaldada lihtsa koristamise või hooldamisega (vt täpsemalt ptk 4.4.3.2).
Kui elu- või äriruumi üürnik nõuab üürileandjalt üüritud asja kasutamist takistava puuduse või...4.4.6.4. Viivis ja leppetrahvViivis
Rahalise kohustuse täitmisega viivitamise korral võib võlausaldaja nõuda võlgnikult viivitusintressi (viivist). Viivist kohaldatakse üürilepingu korral tavaliselt siis, kui üürnik jääb...4.4.7. Üürilepingust taganemineÜürileping on kestvusleping. Seetõttu saab üürilepingu üldjuhul ainult üles öelda, mitte sellest taganeda. Ülesütlemise ja taganemise vahe seisneb selles, et taganemise korral peavad pooled teineteisele tagastama lepingu alusel saadu ja lepingut ei ole sisuliselt justkui poolte vahel olnudki (täielik tagasitäitmine). Ülesütlemise korral lõppeb leping ülesütlemise hetkel ning sellele eelnenud...4.4.8. Üürilepingu erakorraline ülesütlemine4.4.8.1. Üürilepingu erakorralise ülesütlemise alusedÜürilepingu erakorraline ülesütlemine mõjuval põhjusel
Üürnik või üürileandja võib üürilepingu üles öelda, kui selleks esineb mõjuv põhjus. Mõjuv põhjus on asjaolu, mille korral ei saa ülesütlemist soovivalt lepingupoolelt kõiki asjaolusid arvestades ja mõlema poole huvisid kaaludes eeldada, et ta lepingu täitmist jätkab.
Mõjuvad...4.4.8.2. Üürilepingu erakorraline ülesütlemine üürniku pankroti korralPankrot on võlgniku maksejõuetus, mis on kohtuotsusega välja kuulutatud. (PankrS § 1 lg 1)
Üürilepingu ülesütlemine viidatud alusel eeldab jõustunud kohtulahendit, mis üürniku maksejõuetust kinnitaks.
Kui kuulutatakse välja üürniku pankrot, võib üürileandja nõuda tulevase üüri ja kõrvalkulude...4.4.8.3. Pikaajalise üürilepingu ülesütlemineLepingupool (üürnik või üürileandja) võib üles öelda enam kui 30 aastaks sõlmitud üürilepingu pärast 30 aasta möödumist VÕS-i §-s 312 sätestatud tähtaega järgides. (VÕS § 318 lg 1)
Asja või selle osa väljaüürimine takistab omanikul selle kasutamist, seetõttu võib nii pikka lepingut pidada omaniku jaoks äärmiselt koormavaks. Kui enam kui 30 ...4.4.8.4. Üürilepingu ülesütlemine üürileandja õiguste ja kohustuste ülemineku korralÜürilepingust tulenevate õiguste ja kohustuste üleminekul uuele üürileandjale üüritud asja võõrandamise või koormamise tõttu võib uus üürileandja üürilepingu kolme kuu jooksul üles öelda, kui lepingut ei või varem lõpetada. (VÕS § 323 lg 1)
Elu- või äriruumi üürilepingu võib omandaja eespool nimetatud põhjusel üles öelda...4.5. Lepinguliste kohustuste vahekorra muutumineÜüri- ja müügilepingute puhul on korduvalt kerkinud küsimus, kas ja millal saab sõlmitud lepinguid ühepoolselt muuta või lõpetada, kui lepingu aluseks olevad asjaolud on lepingu sõlmimise ajaga võrreldes oluliselt muutunud.
Selles peatükis käsitletakse kõnealuseid asjaolusid ja õiguslikke aluseid, mille põhjal saab lepingut muuta või lõpetada, kui asjaolud on muutunud.4.5.1. Lepinguvabaduse ja lepingute siduvuse põhimõteLepinguvabaduse põhimõte
Lepinguvabaduse põhimõte annab lepingut sõlmida soovivatele isikutele vabaduse otsustada, kaskellega ja mis tingimustel leping sõlmida.
Lepingupooltel on õigus vabalt kokku leppida lepingu alusel võetavates õigustes ja kohustustes; mida teha, kui üks lepingupool kohustusi rikub; kus...4.5.2. Lepingute siduvuse põhimõtte erandidEelduslikult saab lepingut muuta ja lõpetada lepingupoolte kokkuleppel või lepingus ettenähtud eelduste esinemisel (nt olulise lepingurikkumise tõttu), aga ka seadusest tulenevate eelduste ja aluste esinemisel (nt üürilepingute puhul tungiva omavajaduse korral).
Lepinguvabaduse ja privaatautonoomia põhimõtte kohaselt saab lepingut muuta eeskätt...4.6. Võlaõigusseaduse § 97 rakendamise eeldusedÕiguskirjanduses on rõhutatud põhimõtet, et seadusega tagatud võimalus muuta lepingut uute asjaolude ilmnemisel on eeskätt kantud õigluse ideest ja lepingulise stabiilsuse tagamisest. See kujutab endast lepingulise õigluse idee ja lepingu siduvuse printsiibi tasakaalustamist. Samuti on rõhutatud, et lepingu muutmise võimalust kohustuste tasakaalu olulise muutumise korral saab vaadelda kui...4.6.1. Asjaolude oluline muutumineLepingu muutmist saab nõuda, kui esineb üks VÕS-i § 97 lõikes 1 sätestatud olukordadest ja täidetud on kõik lõikes 2 esitatud nõuded.
Tuleb tuvastada, et: lepingu aluseks olnud asjaolud on pärast lepingu sõlmimist oluliselt muutunud asjaolude muutumisega on kaasnenud lepinguliste kohustuste vahekorra oluline muutumine: kadunud on lepingupoolte kohustuste tasakaal...4.6.2. Lepingu aluseks olnud asjaolude muutumine pärast lepingu sõlmimistVõlaõigusseaduse § 97 on võimalik kohaldada ainult juhul, kui lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolud on muutunud pärast lepingu sõlmimist. Eeldatakse, et teades asjakohastest asjaoludest lepingu sõlmimise ajal, oleks pooled võinud nendega arvestada. Võlaõigusseaduse § 97 lg 3 lubab tugineda lepinguliste kohustuste vahekorra muutumisele ka siis, kui lepingu sõlmimise aluseks olnud...4.6.3. Lepingu muutmine võlaõigusseaduse § 97 lg 2 alustelVõlaõigusseaduse § 97 tulenevate õiguste realiseerimiseks sätestab seadus ka lisatingimused:
kahjustatud lepingupool ei saanud lepingu sõlmimise ajal mõistlikult arvata, et asjaolud võivad muutuda (näiteks ei saanud ette näha olulisi muutusi majanduses)
kahjustatud lepingupool ei saanud asjaolude muutumist mõjutada (nt ära hoida ülemaailmset majanduskriisi)
...4.7. Lepingust taganemine võlaõigusseaduse § 97 lg 5 aluselLepingu muutmine VÕS-i § 97 alusel
Lepinguliste kohustuste vahekorra muutumisel on poolel õigus nõuda esmalt lepingutingimuste muutmist.
Erialakirjanduse kohaselt ei ole täitmistruuduse kohustusega kooskõlas poole keeldumine lepingutingimuste muutmise ettepanekust, kui lepingu täitmine on...4.8. Lepinguliste kohustuste muutmise kohtupraktikaVanimaid lepinguliste kohustuste vahekorra muutmist käsitlevaid kaasusi Saksa õiguses on nn põllumehe karja kaasus 1922. aastast.
Kostjast põllumees andis oma põllumaad ja loomakarjad hagejale rendile. Karja hind oli lepingus kindlaks määratud. Kostja arvates kohustus hageja lepingu lõppemisel karja müüma ja karja hind, mis oli lepingus fikseeritud, oli vaid illustreeriv.
Hageja...4.9. Asja tasuta kasutamise lepingBritta Oltjer, Vitali Denikin
Tasuta kasutamise leping määrab ühe isiku õiguse kasutada teatud asja või muud õiguse eset ilma tasu maksmise kohustuseta ja teise isiku kohustuse võimaldada eset kasutada. Asjaomase lepinguliigi põhitunnus on erinevalt teistest kasutuslepingutest just kasutusse saaja tasuta tekkivad õigused. Tasuta kasutamise lepingu ese ja poolte peamised kohustused...4.9.1. Lepingu vormSeaduses ei sätestata tasuta kasutamise lepingule kohustuslikku vorminõuet, piisab poolte suulisest või konkludentselt sõlmitud kokkuleppest (s.o käitumisega, mis väljendub teatud teos: nt üks isik annab sõbrale üle jalgratta ja sõber võtab selle ilma tasu maksmata kasutusse).
Lepingu sõlmimise viisid:
notariaalselt tõestatud vormis
notariaalselt kinnitatud vormis...4.9.2. Asja kasutusse andja ja kasutaja peamised kohustusedKasutusse andja kohustused
Tasuta kasutamiseks mõeldud ese tuleb kasutajale üle anda seisundis ja viisil, mis võimaldab kasutada eset kokkuleppe kohaselt, kooskõlas eseme olemusega või kasutamise eesmärgiga.
Kasutajat tuleb teavitada kolmandate isikute õigustest tasuta kasutamise esemetele.
Kasutaja kohustused
...4.9.2.1. Asja üleandmise kohustusVõlaõigusseaduse (VÕS) kohaselt on kasutusse andja põhikohustus anda kasutajale ese üle tasuta kasutamiseks. Teisisõnu on kasutajal tasuta kasutamise lepingu sõlmimisel õigus nõuda lepingulise kohustustuse täitmist kasutusse andjalt. See hõlmab kasutusse andja kohustust anda ese üle tasuta kasutamise lepingus ettenähtud seisukorras ja viisil, mis võimaldab kasutada lepingu eset lepingus...4.9.2.2. Tasuta kasutamiseks antud asja korrashoiukohustusVõlaõigusseadus (VÕS) sätestab sõnaselgelt kasutaja valdusesse üle läinud asja korrashoiu kohustuse.
Kasutaja peab kandma kasutamiseks antud eseme säilitamiseks vajalikud kulud (VÕS § 391 lg 1).
Tsiviilseadustiku üldosa seaduse (TsÜS) § 63 p 1 kohaselt on esemele tehtud kulutused vajalikud, kui nendega säilitatakse eset või kaitstakse seda...4.9.2.3. Kasutaja hoolsuskohustus ja vastutusKuigi seadus esitab ainult põgusa viite tasuta kasutamiseks antud eseme sihtotstarbelisele kasutamisele, tuleb kasutaja hoolsuskohustust mõista laiemalt. Nimelt peab kasutaja kasutama saadud eset hea usu ja mõistlikkuse põhimõtte kohaselt, võttes arvesse eseme olemust, lepinguga kokkulepitud kasutusviisi ning asja kasutamise eesmärki. Eset ei tohi kahjustada.
...4.9.3. Tasuta kasutamiseks antud eseme allkasutusse andmineKolmandale isikule ei või eset allkasutusse anda, kui kasutusse saajal ei ole selleks kasutusse andja nõusolekut. Kasutusse andjal on otstarbekas enne nõusoleku andmist nõuda infot ka allakasutaja isiku või allkasutuslepingu muude oluliste tingimuste kohta, näiteks allkasutuslepingu tähtaeg. Nõusolekut saab anda nii enne kui ka pärast lepingu eseme üleandmist.
...4.9.4. Tasuta kasutamise lepingu õiguskaitsevahendidTasuta kasutamise lepingu puhul on lubatud kasutada kõiki seadusega ette nähtud õiguskaitsevahendeid. Võlaõigusseadus (VÕS) näeb eriregulatsioonina tasuta kasutamise lepingute puhul ainult erakorralise ülesütlemise võimalust.
Tasuta kasutamise lepingu ülesütlemine
Kui eseme kasutustähtaega ei ole määratud ja see ei tulene eseme kasutamise...4.9.5. Nõude aegumise erikordÕigusrahu eesmärgil näeb seadus ette tasuta kasutamise lepingu korral nõude esitamise aegumise eritähtajad.
Kasutuslepingutest tulenevate nõuete üldine aegumistähtaeg on kolm aastat. Õigusrahu tagamiseks näeb seadus ette tasuta kasutamise lepingu korral nõude esitamise aegumise eritähtaja. Nõue on sel juhul võimalik esitada võlaõigusseaduse (VÕS) §-is 115 nimetatud eelduste korral ja...5. Osa müük 5.1. Osaühingu osa müügileping5.1.1. Osaühingu osa müügilepingu mõiste ja sisuOsa müügilepingu objekt on osa osaühingu osakapitalist, mille suurus võib olla seadusega lubatud väikseim osa nimiväärtus kuni 100% osaühingu osakapitalist. Osa müügile kohaldatakse peale äriseadustiku (ÄS) ka võlaõigusseaduse (VÕS) sätteid müügilepingu kohta.
Osaühingu osa müügilepinguga kohustub müüja (osaühingu osanik) andma üle lepingu objektiks oleva...5.1.2. Osa müügilepingu vormMüügilepingu notariaalse tõestamise nõue kehtib nii kohustus- kui ka käsutustehingu puhul (vt ptk 3.1). Notariaalse vorminõudega tuleb arvestada kõikide tehingute puhul osadega, ka siis, kui osa omandab osaühing.
Äriseadustiku (ÄS) § 149 lg 4 kohaselt peavad käsutustehingud ja osa müügileping olema notariaalselt tõestatud...5.1.3. Osa müügilepingu sõlmimine ja lepingu olulised tingimusedOsaühing on aktsiaseltsiga võrreldes suletum ja osanikekesksem. Aktsiaseltsi puhul võib aktsiaid üldiselt võõrandada piiranguteta ning teistel aktsionäridel ei ole ostueesõigust. Osaühingu puhul on teistele osanikele seadusega antud võimalus omandada osa igal juhul, kui osanik soovib osa võõrandada kolmandale isikule.
Osa saab teisele osanikule võõrandada...5.1.4. Ostueesõigus osa võõrandamiselOstueesõiguse teostamisel sõlmivad ostueesõigusega isik ja müüja müügilepingu samadel tingimustel, milles müüja ostjaga kokku leppis (VÕS § 244 lg 1). Ostueesõigusega isik võib ostueesõiguse teostada, kui müüja on sõlminud ostjaga müügilepingu (VÕS § 244 lg 3). Isikul, kes ei ole müügilepingu pool, on seadusest või tehingust tulenev õigus nõuda...5.1.5. Osaühingu osade müügilepingust taganemineTaganemise mõiste
Nagu kõigi müügilepingute puhul, on ka osaühingu osade müügilepingu puhul võimalik lepingu rikkumise korral kasutada õiguskaitsevahendina lepingust taganemise õigust. Lepingust taganemisega lõpeb lepingu kehtivus ja pooled peavad teineteisele tagastama selle, mille nad müügilepingu sõlmimisel...5.1.5.1. Taganemisõiguse teostamineLepingust saab taganeda taganemisavalduse tegemisega. Avalduse esitab taganemist sooviv pool lepingu rikkujale.
Lepingust taganemise avaldus ei pea olema notariaalne (riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsused tsiviilasjades nr 3-2-1-140-07 ja 3-2-1-31-08) ja selle võib teha ükskõik millises taasesitatavas vormis (faks, e-kiri) või kirjalikult. Pooled...5.1.5.2. Taganemise tagajärjedLepingust taganemine vabastab mõlemad pooled lepingukohustuste täitmisest, kui lepingust taganetakse seaduse või lepingu kohaselt. Taganemisega leping lõpeb. Lepingust taganemisel on kummalgi poolel õigus nõuda tagasi kõik see, mis lepingu alusel üle anti. See tähendab, et müüja tagastab...5.1.5.3. Taganemise kahjunõudedLepingupool võib kohustuse rikkumise korral kasutada eraldi või koos kõiki seadusest või lepingust tulenevaid õiguskaitsevahendeid, mida saab korraga kasutada, kui seadusest või lepingust ei tulene teisiti. Esmajoones tuleb taganemisega koos kasutatavatest õiguskaitsevahenditest kõne alla õigus nõuda lisaks taganemisele täiendavalt ka kohustuse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamist.
...6. Aktsiate müük 6.1. Aktsiate müügilepingAktsiate müügilepinguga kohustub müüja (aktsiaseltsi aktsiate omanik) üle andma lepingu objektiks olevad aktsiad ning tegema võimalikuks aktsiate omandi ülemineku ostjale (aktsiate omandajale), ostja aga kohustub müüjale tasuma aktsiate ostuhinna rahas ja võtma aktsiad vastu.
Aktsiate...6.1.1. Aktsiate liigidAktsiate müügilepingu sõlmimisel peab teadma müügilepingu objektiks olevate aktsiatega kaasnevaid õigusi. Seadus lubab aktsiaseltsidel lasta välja erisuguste õigustega aktsiad. Seetõttu liigitatakse aktsiaid õiguste alusel. Allpool käsitleme aktsiate eri liike ja nende õiguste erisusi. Aktsiakapital on enamasti jaotatud nimelisteks lihtaktsiateks...6.1.2. Aktsiate müügilepingu sõlmimine ja lepingu sisuNimelist aktsiat saab enamasti vabalt võõrandada. See tähendab, et seadus ei sätesta aktsiate müügilepingule kohustuslikku vormi ega lepingu sisule eritingimusi.
Äriseadustiku kohaselt on erandina sellest reeglist võimalik põhikirjas kehtestada teiste aktsionäride ostueesõigus juhuks, kui aktsia võõrandatakse mitteaktsionärile (ÄS § 229 lg 2). Kõnealune erand ei tähenda aktsiate...6.1.3. OstueesõigusOstueesõiguse ja selle teostamise korral kohaldatakse peale äriseadustiku (ÄS) ka võlaõigusseaduse sätteid ostueesõiguse kohta.
Ostueesõigus annab õigustatud isikule võimaluse omandada need aktsiad, mille puhul ostueesõigus kehtib. Ostueesõiguse korral on õigussuhetes üldiselt kolm osalist: ostueesõigust teostav isik, aktsiate müüja ja aktsiate ostja.
...6.1.4. Aktsiate müügilepingust taganemineLepingust taganemine on võlasuhte ühepoolse lõpetamise liik, mille eeldus on asjaolu, et teine lepingu pool ei täida kohustusi.
Aktsiate müügilepingust taganemine on õiguskaitsevahend, mis võimaldab lepingusuhte lõpetada ühepoolselt.
Võlaõigusseaduses on lepingu rikkumisena määratletud lepingu täitmata jätmine ja mittenõuetekohane...7. Kasutuslepingud 7.1. Nõude loovutamine. Faktooring7.1.1. Nõude loovutamine ning kohustuste ja lepingu üleminekKairi Tuulmägi
Kohustuste üleminek
Võlaõigusseaduse (VÕS) kohaselt võib kolmas isik võtta üle võlgniku kohustuse. Sel juhul astub kolmas isik senise võlgniku asemele ja ta peab võlgnetava kohustuse ise võlausaldajale täitma ehk kohustuste ülemineku korral vahetub üks võlasuhte pooltest. Kohustuste ülemineku korral vabastatakse senine võlgnik oma...7.1.2. Nõude loovutamise põhjused ja võimalusedNõude loovutamise põhjused võivad olla erinevad. Vältimatult tekib ettevõtluses olukordi, kus võlgnik keeldub põhjendamatult kohustuse täitmisest võlausaldaja ees. Kui liiga palju raha on nõuete all kinni, siis tekitab see ettevõttel likviidsusprobleeme. Üks võimalus raha võimalikult kiiresti tagasi saada seisneb nõude loovutamises kolmandale isikule, kes on nõus loovutatava nõude kui...7.1.3. Loovutatav nõue. FaktooringulepingNõude loovutamisel peaks uus võlausaldaja esmalt analüüsima, kas nõue on loovutatav. Üldpõhimõte on, et kõik nõuded on loovutatavad. Loovutatav nõue ei pea nõude loovutamise lepingu sõlmimise ajal olemas olema. Loovutada võib nii tingimuslikke (mille puhul ei ole teada, kas tingimus saabub ja nõue tekib) kui ka tulevikus tekkivaid nõudeid. ...7.1.4. Nõude loovutamise piirangudNõuet ei või loovutada, kui loovutamine on seadusest tulenevalt keelatud või kohustust ei saa selle sisu muutmata täita kellelegi teisele kui senisele võlausaldajale (VÕS § 164).Selline nõue tuleneb näiteks eellepingust. NäideEellepingust tulenev nõueC ...7.1.5. Lepingu vorm ja põhisisuVõlaõigusseaduse § 11 lg 3 sätestab siiski erandi üldise vormivabaduse põhimõttest. põhilepinguga samas vormisKui müügileping oli sõlmitud kirjalikus vormis, siis tuleb ka nõude loovutamise leping sõlmida kirjalikult. Põhilepingus võivad pooled kokku leppida, et põhilepingust tuleneva nõude loovutamisele vorminõuet ei kohaldata. Vorminõude järgimata jätmise tagajärjed...7.1.6. Võlgniku teavitamineNõude loovutamisel tuleb eristada uue võlausaldaja ja võlgniku nõude loovutamise kehtivust. Nõude loovutamine uuele võlausaldajale kehtib, kui ta on saanud nõude omanikuks. Kuigi nõude loovutamine uuele võlausaldajale võib kehtida, ei tähenda see automaatselt, et nõude loovutamine kehtib ka võlgniku kohta.Võlgniku nõue on loovutatud, kui senine...7.1.7. Võlgniku vastuväitedVõlgniku nõusolekut nõude loovutamiseks ei ole vaja ning võlgniku kaitse on tagatud üksnes vastuväidete esitamise võimalusega.Võlgniku vastuväited võib jagada vastuväideteks: nõude loovutamisele eelnevast ajastnõude loovutamisestnõude loovutamisele järgnevast ajast. Võlgniku vastuväide nõude loovutamisele...7.1.8. Tagatiste ja muude õiguste üleminekTagatiste ja kõrvalkohustuste ülemineku korral eristatakse nõudega seotud tagatisi ja nõudega sidumata tagatisi, nõudega seotud kõrvalkohustusi ja nõudega sidumata kõrvalkohustusi. Nõude loovutamisel lähevad uuele võlausaldajale üle nõudega seotud tagatised, loovutaja isikuga lahutamatult sidumata üleantavad eesõigused pankroti ja sundtäitmise...7.2. Faktooringuleping7.2.1. Faktooringulepingu sõlmimise põhjusedFaktooringulepingute sõlmimine on aja jooksul jõudsalt kasvanud. Faktooringut kasutavad müüjad eelkõige ostjatelt laekuvate arvete finantseerimiseks, sest ettevõttel ei pruugi olla tagatisi laenu saamiseks. Faktooring võimaldab saada otsese tagatiseta finantseeringu, sest ainus tagatis on ostjale esitatud arvetest tulenev debitoorne võlgnevus....7.2.2. Faktooringulepingu olemusFaktooringulepingu mõiste sätestab võlaõigusseaduse § 256.Faktooringulepinguga kohustub faktooringu klient loovutama faktoorile rahalise nõude faktooringuvõlgniku vastu, mis tuleneb lepingust, mille alusel faktooringu klient müüb faktooringuvõlgnikule oma majandus- või kutsetegevuses eseme või osutab teenuse.Võlaõigusseadus eristab kahte...7.2.3. Faktooringulepingu eristamine teistest lepingutestFaktooringuleping on olemuselt võõrandamisleping.Lisaks faktooringulepingule eristab võlaõigusseadus võõrandamislepinguna veel müügilepingut (VÕS § 208 jj, vt käsiraamatu ptk-d 3–6) ja kinkelepingut (VÕS § 259 jj). Kuigi faktooringuleping on seaduses sätestatud eraldi lepinguliigina, on sellel ühiseid tunnuseid müügilepinguga, käsunduslepinguga...7.2.4. Faktooringulepingu liigidRegressiga faktooring ja regressita faktooringFaktooringulepingu tähtis tingimus on seotud regressiõigusega. Sõltuvalt sellest, millise faktooringulepingu poole kanda jääb nõude täitmata jätmise riisiko, saab eristada regressiga ja regressita faktooringut. Kui faktooringuvõlgnik teatud aja jooksul arvet faktoorile ei tasu, siis regressiga faktooringu korral...7.2.5. Faktooringulepingu vormSeadus ei sätesta faktooringulepingu kohustuslikku vormi. Seega on faktooringuleping vormivaba ja faktooringulepingu võib sõlmida notariaalselt, lihtkirjalikult, kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis, elektrooniliselt või suuliselt. Arvestada tuleb siiski võlaõigusseaduse § 11 lõike 3 sätet, millest tulenevalt peab nõude loovutamise leping (faktooringuleping) olema põhilepinguga...7.2.6. Faktooringulepingu olulised tingimusedFaktooringu limiitFaktooringulepingus määratakse kindlaks faktooringu limiit, milleni faktoori finantseeritud ja veel laekumata nõuete kogusumma võib maksimaalselt ulatuda. Faktooringuvõlgniku riskilimiitLisaks faktooringu limiidile määratakse faktooringulepingus kindlaks igale faktooringuvõlgnikule riskilimiit, mille ulatuses faktoor...7.3. Laenuleping7.3.1. Laenulepingu mõiste ja sõlmimineLaenulepingu mõiste
Laenulepingu mõiste on sätestatud võlaõigusseaduse (VÕS) §-s 396.
Laenulepinguga kohustub üks isik (laenuandja) andma teisele isikule (laenusaaja) rahasumma või asendatava asja (laen), laenusaaja aga kohustub tagasi maksma sama rahasumma või tagastama sama liiki asja samas...7.3.2. Laenulepingu poolte õigused ja kohustusedLaenulepingu sisuks on laenuandja kohustus anda laenusaajale üle laen ja võimaldada laenusaajal laenu objektiks olevat vara kokkulepitud perioodi jooksul kasutada.
Laenusaaja on kohustatud laenu kokkulepitud perioodi möödumisel tagastama. Lepingupoolte kohustused on püsivad, seega on laenuleping alati kestvusleping, isegi juhul, kui laenusaaja peab laenu ja intressid tagastama...7.3.2.1. Laenuandja kohustusedLaenu väljamaksmise või laenatud asja(de) üleandmise kohustus
Laenuandja põhikohustus on laenu väljamaksmise või laenatud asja(de) üleandmise kohustus.
Raha laenamisel maksab laenuandja tavaliselt korraga välja kogu laenusumma. Laenulepingus võib sätestada laenuandja õiguse pidada laenust kinni...7.3.2.2. Laenusaaja kohustusedLaenu tagasimaksmise kohustus
Laenusaaja põhikohustus on laen tagasi maksta.
Laenusaaja peab tavaliselt tagastama laenu samas ulatuses, milles laenusumma välja maksti. Pooled võivad kokku leppida ka teisiti (nt kokkulepe, et laenusaaja tagastab saaduga võrreldes suurema summa).
...7.3.3. IntressIntressi tasumine
Eeldatakse, et majandus- või kutsetegevuses antud laenult tuleb maksta intressi (võlaõigusseaduse § 397 lg 1). Vastupidine kokkulepe tuleb lepingusse selgelt kirja panna. Laenulepingute korral, mis ei ole sõlmitud majandus- ja kutsetegevuses, tuleb intressi maksta üksnes juhul, kui see on kokku...7.3.4. Laenulepingu lõppemineLaenuleping on kestvusleping, mille lõppemise ja lõpetamise korral tuleb eristada tähtajalisi ja tähtajatuid laenulepinguid.
7.3.4.1. Tähtajatu laenulepingu lõppemineKui pooled ei ole laenulepingus sätestanud laenu tagastamise tähtaega, on laenuleping tähtajatu. Tähtajatu laenulepingu korral tekib laenusaajal laenu tagasimaksmise kohustus alles lepingu lõppemisel, st korralisel või erakorralisel ülesütlemisel. Tähtajatu laenulepingu korral tasub laenusaaja lepingu kehtivuse ajal ainult lepingujärgset intressi. Tähtajatu laenulepingu...7.3.4.2. Tähtajalise laenulepingu lõppemineTähtajalise lepingu lõppemine tähtaja
möödumisel
Tavaliselt sõlmitakse laenuleping tähtajalisena. Nagu kõik tähtajalised lepingud, lõppeb tähtajaline laenuleping tähtaja möödumisel.
Tähtajalise lepingu erakorraline ülesütlemine
Enne tähtaja möödumist saab tähtajalise laenulepingu lõpetada...7.3.4.3. Laenulepingu erakorraline ülesütlemineMõjuv põhjus
Pool võib laenulepingu mõjuval põhjusel üles öelda etteteatamistähtaega järgimata, eelkõige kui ülesütlevalt lepingupoolelt ei või kõiki asjaolusid ja mõlemapoolset huvi arvestades mõistlikult nõuda lepingu jätkamist kokkulepitud tähtpäevani või etteteatamistähtaja lõppemiseni (mõjuv põhjus).
...7.3.5. Tagatised7.3.5.1. Isiklik käendusKäenduse mõiste
Käendusleping on võlaõiguslik leping, millega üks isik (käendaja) võtab kohustuse vastutada võlausaldaja ees teatud kolmanda isiku (põhivõlgnik) kohustuse nõuetekohase täitmise eest võlausaldajale (VÕS § 142 lg 1). Kui võlgnik ei täida oma kohustust võlausaldaja ees õigel ajal ja selles...7.3.5.2. Garantii tellimine ja andmineBritta Oltjer
Käendus ja garantii on rahaliste kohustuste tagamise liigid, kus peale võlgniku vastutab tema kohustuse täitmise eest ka kolmas isik. Võlausaldajal on nõnda võimalik oma riske paremini maandada, et tagada kohustuste täitmine (eelkõige rahaline hüvitis) ka juhul, kui teine lepingupool ei täida lepingust tulenevaid kohustusi ja satub nt makseraskustesse. Sõltumatu (...7.3.5.3. HüpoteekHüpoteegi mõiste
Kinnisasja võib hüpoteegiga koormata nii, et isikul, kelle kasuks hüpoteek on seatud (hüpoteegipidajal), on õigus hüpoteegiga tagatud nõude rahuldamisele panditud kinnisasja arvel (AÕS § 325 lg 1). Hüpoteek on rahalise nõude tagamise vahend. Hüpoteegipidajal on õigus nõuda teatud tingimuste...7.3.5.4. KäsipantKäsipandi mõiste
Vallasasja võib pandiga koormata nii, et panditud asi antakse üle pandipidaja valdusse ja lepitakse kokku käsipandi seadmises (AÕS § 281 lg 1). Asja võib pandiga koormata ka nii, et asi antakse üle kolmandale isikule ja pandipidaja saab panditud asjale kaudse valduse (AÕS § 281 lg 1...7.3.6. Liising7.3.6.1. Liisingulepingu mõiste ja olemusUSA lepingupraktikatest välja kujunenud liisingulepingud võeti Euroopas kasutusele pärast Teist maailmasõda. Paljude Euroopa riikide tsiviilõiguses puuduvad ka praegu liisingut reguleerivad normid (vt ka 1988 Ottawa konventsioon). Liisingulepingu regulatsioon on esitatud võlaõigusseaduse (VÕS) 17. peatükis kasutuslepingute osas §-des 361–367. Liisingulepinguga kohustub liisinguandja omandama...7.3.6.2. Liisingulepingu eristamine teistest sarnastest lepingutestLiisingulepingu erivorm on sale-and-lease-back (eesti k – müü ja liisi tagasi). See erineb klassikalisest liisingulepingust selle poolest, et tulevane liisinguvõtja müüb talle kuuluva asja liisinguandjale ja seejärel liisib selle ise tagasi. Näiteks ostab A endale kontorihoone 1 000 000 euro eest ja müüb selle pangale sama hinnaga. Seejärel liisib ta pangalt sama hoone tagasi. Selle...7.3.6.3. Kasutus- ja kapitalirendi eristaminePraktikas on levinud kaks liisingulepingu vormi: kapitalirendileping ja kasutusrendileping.
Kasutusrendi puhul lepib liisinguvõtja liisinguandjaga kokku esimese sissemakse, osamaksete ja jääkväärtuse suuruse ning liisinguperioodi lõppedes on tal võimalik valida, kas liisitav asi liisinguandjale tagastada või välja osta.
Näiteks A ostab endale 10 000 eurot maksva auto kasutus...7.3.6.4. Liisingulepingu sõlmimise vorminõudedSeadusandja ei ole liisingulepingu sõlmimiseks üldist vorminõuet kehtestanud, kuid üldpõhimõttest on kaks olulist erandit.
Tarbijakrediidilepingud peavad VÕS-i § 404 lg 1 kohaselt olema sõlmitud kirjalikult. Lepingu teine pool peab tarbijale andma lepingudokumendi või selle koopia püsival andmekandjal.
Kinnisasja omandamine liisingu kaudu. Sellisel juhul tuleb järgida AÕS-...7.3.6.5. Liisinguandja kohustusedLiisinguandja peab liisingulepingu kohaselt omandama liisinguvõtja määratud müüjalt eseme ja andma selle liisinguvõtja käsutusse (VÕS § 361 lg 1). Oma kohustuse täitmiseks sõlmib liisinguandja liisingueseme müüjaga müügilepingu ja omandab liisinguvõtja soovitud eseme (nt liisinguandja P ostab ettevõttelt A liisinguvõtja soovitud asja).
Liisinguandja peab võimaldama eseme valduse...7.3.6.6. Liisinguvõtja kohustusedLiisingulepingu alusel on liisinguvõtja peamine kohustus maksta tasu liisingueseme kasutamise eest. Tasu maksmise kohustusest võib liisinguandja keelduda VÕS-i § 111 alusel näiteks siis, kui liisinguandja ei ole liisingueset liisinguvõtja kasutusse andnud õigel ajal.
Võlaõigusseaduse § 363 on loetelu liisinguvõtja kohustustest, kuid seadusesse on kirja pandud vaid üldised põhimõtted,...7.3.6.7. Juhusliku hävimise ja kahjustumise riisiko üleminekAsja juhusliku hävimise ja kahjustumise riisiko läheb liisinguvõtjale üle talle liisingueseme üleandmisega (VÕS § 364). Enne eseme üleandmist liisinguvõtjale kannab asja juhusliku hävimise ja kahjustumise riisikot liisingueseme müüja. Tegu on sõiduki heaolu ja säilimise eest vastutuse üleminekuga. Alates hetkest, kui liisinguvõtja saab liisingueseme enda kätte, vastutab tema selle asja...7.3.6.8. Müüja vastutusKui liisinguese ei ole kooskõlas lepingutingimustega, võib liisinguvõtja kohaldada õiguskaitsevahendeid (VÕS § 365). Liisinguvõtja võib esitada otse müüja vastu liisinguandja kui ostja nõude, mis tekib sellest, et müüja rikub liisinguandja sõlmitud liisingulepingut (VÕS § 365 lg 1). Liisinguandja ei vastuta võlaõigusseaduse § 362 lg 3 kohaselt liisinguesemel esineda võivate puuduste eest, kuid...7.3.6.9. Ülesütlemine liisingueseme puuduste või hävinemise korralLiisinguleping lõppeb tähtaja möödumisel, poolte kokkuleppel või ülesütlemise korral. Liisinguandja ja liisinguvõtja võivad liisingulepingu etteteatamiseta üles öelda, kui liisinguese on hävinud, muutunud kasutuskõlbmatuks või liisinguvõtja teostab liisinguandja asemel müüjaga sõlmitud müügilepingust tulenevat õigust lepingust taganeda (VÕS § 366). Asi on hävinud, kui selle...7.3.6.10. Liisingulepingu ülesütlemise tagajärjedLiisingulepingu ülesütlemise üldised tagajärjed on esitatud VÕS-i §-s 195. Võlaõigusseaduse § 367 on erisäte, mis tähendab, et kõigil määruses reguleerimata juhtudel tuleb lähtuda kestuslepingu ülesütlemisele kohalduvatest üldnormidest (VÕS § 195 jj). Liisingulepingu ülesütlemise tõttu vabaneb liisinguvõtja liisingumaksete tasumise kohustusest, kuid kaotab ka õiguse kasutada liisingueset....7.4. Litsentsileping7.4.1. Litsentsilepingu mõiste ja olemusBritta Oltjer, Marko Pilv
Väljend “litsents” on pärit ladinakeelesest sõnast licentia, mis tähendab otsetõlkes vabadust, voli, luba või sõltumatust. Litsentsilepingu käsitlus on võlaõigusseaduse (VÕS) 18. peatükis kasutuslepingu osas § 368–374.
Litsentsilepinguga annab üks isik (litsentsiandja) teisele isikule (litsentsisaaja) õiguse...7.4.2. Litsentsilepingu tüübidLitsentsilepinguid saab liigitada mitmeti, kuid peamine rahvusvaheliselt tunnustatud käsitlus hõlmab nelja litsentsilepingu tüüpi:
lihtlitsentsileping
ainulitsentsileping
täislitsentsileping
ristlitsentsileping.
Litsentsilepinguid võib liigitada ka patendiga lepinguteks:
leiutuste litsentsileping
tööstusdisaini...7.4.3. Litsentsilepingu sõlmimisele esitatavad nõudedSeadusandja pole litsentsilepingute sõlmimiseks üldist vorminõuet kehtestanud, kuid siiski tuleb arvesse võtta teatud erandeid.
Näiteks autoriõiguse seaduse (AutÕS) § 49 lg 1 kohaselt peab autorileping olema sõlmitud kirjalikult, kuid lihtlitsentsi andmine võib olla vormistatud ka kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Teatud juhtudel võimaldab seadus sõlmida...7.4.4. Litsentsilepingust tuleneva kasutusõiguse üleandmineVõlaõigusseaduse (VÕS) § 371 lg 1 kohaselt võib litsentsilepingust tuleneva kasutusõiguse üle anda ainult litsentsiandja nõusolekul. Litsentsiandja peab nõusoleku andma, kui seda võib oodata temalt vastavalt hea usu põhimõttele. Põhimõte ei rakendu, kui toimub ettevõtte üleminek ja kasutusõigus kuulub ettevõttele (vt ka VÕS § 371 lg 2).
Litsentsiandja nõusolekule ei ole VÕS-is kindlaid...7.4.5. Teabe üleandmineLitsentsiandja peab mõistliku aja jooksul pärast lepingu sõlmimist andma litsentsisaajale üle dokumendid ja teabe, mida on vaja õiguse kasutamiseks lepingu alusel, vt võlaõigusseaduse (VÕS) § 372 lg 1. Seadusandaja on jätnud pooltele vabaduse lepinguga reguleerida teabe üleandmise aega, kuid üldiselt on teabe võimalikult kiire üleandmine just litsentsisaaja huvides, sest vajaliku oskusteabe ja...7.4.6. Litsentsilepingu ülesütlemineLitsentsilepinguid võib sõlmida määratud ja määramata tähtajaks, kuid seejuures on oluline teada, et litsentsi kehtivuse aeg ei ole alati võrdeline litsentsilepingu kehtivusajaga.
Võlaõigusseaduse (VÕS) § 374 kohaselt võib tähtajatu litsentsilepingu kumbki pool üles öelda, teatades sellest ette vähemalt üks aasta. Seaduses sätestatud ülesütlemistähtaeg on dispositiivne ehk pooled...7.4.7. Õiguste kaitseVõlaõigusseaduse (VÕS) § 373 sätestab, et kui kolmas isik takistab litsentsisaajat tema litsentsilepingust tulenevate õiguste kasutamisel või rikub neid õigusi, peab litsentsisaaja sellest viivitamata teatama litsentsiandjale, kes peab võtma kohe tarvitusele kõik abinõud, et võimaldada litsentsilepingust tulenevate õiguste kasutamist ja lõpetada litsentsisaaja õiguste rikkumine.
Kui...7.5. Kindlustusleping7.5.1. Kindlustusleping ja mõistedKindlustustegevuse seaduse (KindlTS) § 3 järgi on kindlustuslepingu pooled kindlustusandjana tegutsemisõigust omav aktsiaselts või Euroopa äriühing ning kindlustusvõtja füüsiline või juriidiline isik.
Kindlustuslepinguga kohustub üks isik (kindlustusandja) kindlustusjuhtumi toimumisel hüvitama kindlustusjuhtumi tõttu tekkinud kahju või maksma...7.5.2. Lepingu sõlmimine, kindlustuskaitse ja kindlustuspoliisKindlustusleping sõlmitakse pakkumuse esitamise ja nõustumise andmise tulemusena.
Võlaõigusseadusest (VÕS) ei tulene, et kindlustusleping peab olema sõlmitud kirjalikult.
Lepingut sõlmida sooviva isiku ettepaneku esitamist lihtsustab kindlustusandja avalduse blankett. Võlaõigusseaduse § 431 lg 1 järgi võib...7.5.3. KindlustusriskKindlustusrisk on oht, mille vastu kindlustatakse (näiteks tulekahju). Oht avaldub isikule (kindlustusvõtja või kolmas isik) või esemele.
Kolmanda isiku kindlustusriski kindlustamine
Kolmanda isiku kindlustusriski kindlustamine on näiteks see, kui äriühing kindlustab oma töötaja vastutuse või lapse seaduslik esindaja kindlustab kindlustusvõtjana oma lapse elu (vt...7.5.4. Kindlustusjuhtumist teavitamineVõlaõigusseaduse (VÕS) § 448 kohaselt peab kindlustusvõtja kindlustusandjale kindlustusjuhtumist viivitamata teatama ja andma talle teavet ning tõendeid lepingu täitmise kohustuse kindlakstegemiseks. Tõendite nõudmisega ei saa minna liiale, nõuda saab niivõrd, kuivõrd kindlustusvõtjalt võib mõistlikult oodata nende esitamist.
Kui kindlustusvõtja ei teavita kindlustusjuhtumist õigel...7.5.5. KindlustusmakseKindlustusmakse tasumise kohustus lasub kindlustusvõtjal, kuid tema asemel võib võlaõigusseaduse (VÕS) § 455 lg 1 järgi sissenõutavaks muutunud kindlustusmakse või muu makse tasuda ka kindlustatud või soodustatud isik, samuti pandipidaja, kellele nõue kindlustusandja vastu on panditud. Sel juhul tekib kolmanda isikul õigus nõuda kindlustusvõtjalt tasutud summa hüvitamist. Sealjuures ei saa...7.5.6. Kindlustuslepingu lõppemine ja nõuete aegumineKindlustuslepingust saab taganeda üksnes seadusega sätestatud juhtudel (võlaõigusseadus – VÕS § 466).
Kindlustusvõtjal on õigus kindlustuslepingust taganeda, kui leping on sõlmitud pikemaks kui üheks aastaks või tegemist on elukindlustuslepinguga (VÕS § 433). Taganemise korral ei pea kindlustusvõtja ...7.5.7. KahjukindlustusKahjukindlustus on levinumaid kindlustuse liike. Kindlustusandjal on kohustus hüvitada kindlustusvõtjale kindlustusjuhtumist tekkinud kahju. Seega sõltub hüvitamiskohustuse suurus enamasti sellest, mis ulatuses kahju tekkis. Kindlustushüvitisele seab piiri kindlustuslepingus määratud kindlustussumma.
Võlaõigusseaduses (VÕS) on kahjukindlustus defineeritud § 476 lõikes 1 kindlustusandja...7.5.7.1. VastutuskindlustusHäli Jürimäe
Vastutuskindlustus on kahjukindlustuse üks liik, mille täpne mõiste on sätestatud võlaõigusseaduse (VÕS) §-s 510. Vastutuskindlustusele kohaldub VÕS-i kindlustuslepingute üldine regulatsioon ja kahjukindlustuse regulatsioon VÕS-i §-de 510–525 erisustega.
Vastutuskindlustus jaguneb omakorda vabatahtlikuks ja kohustuslikuks. Kohustuslik vastutuskindlustus...7.5.7.2. Õigusabikulude kindlustusHäli Jürimäe
Õigusabikulude kindlustus on samuti üks kahjukindlustuse liikidest ja reguleeritud VÕS-i §-des 526–531. Kindlustuslepingu saab sõlmida nii kindlustusvõtja kui ka kolmanda isiku õigusabikulude kindlustamiseks.
Õigusabikulude kindlustusega kohustub kindlustusandja kindlustusjuhtumi korral kaitsma kindlustusvõtja õiguslikke...7.5.7.3. VeosekindlustusHäli Jürimäe
Veosekindlustus on üks kahjukindlustuse liikidest, millega kindlustatakse ühest kohast teise veetavaid kaupu. Veosekindlustuse erisätted on VÕS-i §-des 505–509. Veose maismaal või siseveekogul vedamise riski kindlustamisel eeldatakse, et kindlustus katab kõik veosega seotud riskid.
Nii kauba ostjale kui ka saatjale mõeldud veose...8. Ettevõtte üleminek ja seltsing 8.1. Ettevõtte ülemineku leping8.1.1. Ettevõtte ülemineku asjaoludHäli Jürimäe
Võlaõigusseaduse § 180 lg 2 kohaselt kuuluvad ettevõttesse ettevõtte majandamisega seotud ja majandamist teenivad asjad, õigused, ettevõttega seotud lepingud ning muud kohustused. Ettevõte on näiteks kauplus, tehas, restoran jms. Üks ettevõtja võib majandada mitut ettevõtet.
Ettevõte on majandusüksus, mille kaudu...8.1.2. Asjade, õiguste ja kohustuste üleminekEttevõttesse kuuluvad asjad antakse omandajale üle asjade üleandmise sätete kohaselt, õigused antakse üle õiguste üleandmise sätete kohaselt, lepingud aga lepingute ülevõtmise sätete kohaselt. Riigikohus on otsuses tsiviilasjas nr 3-2-1-113-11 selgitanud, et kui selliselt on üle antud ettevõtte majandustegevusega seotud põhiline vara (n-ö ettevõtte tuum), lähevad seaduse jõul VÕS-i § ...8.1.3. Ettevõtte ülemineku tagajärjed omandajaleEttevõttesse kuuluvate asjade ja õiguste üleminekuga lähevad omandajale üle ettevõtte töötajate töölepingutest tulenevad kohustused ja kõik muud üleantava ettevõtte kohustused. Ettevõtte omandamisel lähevad üle õigused ja ka kohustused.
Nimetatud reeglist kolmandate isikute kahjuks kõrvale kalduv kokkulepe on tühine. See aga ei välista...8.2. FrantsiisilepingKarin Ploom
Frantsiisileping on üks alternatiiv alustada ettevõtlusega. Frantsiis on poolte kokkulepe, kus üks osaline annab lepingupartnerile üle õiguse kasutada frantsiisiandja ärikontseptsiooni ja kaubamärki. Seega on võimalik frantsiisi kaudu võtta üle juba toimiv ärilahendus, kus on kindel turg ja kliendibaas.
Frantsiisilepingu ese ja poolte peamised kohustused on...8.3. SeltsingEpp Lumiste
Seltsinguleping
Võlaõigusseaduse (VÕS) § 580 alusel kohustuvad kaks või enam isikut (seltsinglased) seltsingulepinguga tegutsema ühise eesmärgi saavutamiseks, aidates sellele kaasa lepinguga määratud viisil, eelkõige panuste tegemisega. Võlaõigusseadusega on reguleeritud seltsinguleping üldiselt ja täiendavalt on reguleeritud vaikiv seltsing...8.4. Võla sissenõudmineEraõigussuhtest tuleneva võla sissenõudmiseks on võlausaldajal võimalik ise võlg sisse nõuda või pöörduda inkassoteenuse osutaja poole.
Täitemenetluse alustamise avaldusega kohtutäituri poole pöördumiseks on võlausaldajal vaja täitedokumenti.
Kõige tavalisemad ja levinumad täitedokumendid on kohtuotsus ja -määrus, mis on jõustunud või...8.5. KompromissilepingKompromissi sisu on vastastikune järeleandmine vaieldavas või ebaselges küsimuses. Järeleandmine ei ole üksnes juriidiline, vaid ka siis, kui üks lepingupool teeb oma seisukohast mööndusi. Kompromissilepingut käsitleb võlaõigusseadus (VÕS).
Kompromissilepinguga muudetakse õiguslikult vaieldav või ebaselge õigussuhe vaieldamatuks poolte vastastikuste...8.5.1. Kompromissilepingu õiguslikud tagajärjedVõlaõigusseaduse (VÕS) § 578 lg 2 järgi kehtib eeldus, et kompromissilepingu tagajärjel loobuvad lepingupooled oma nõuetest ning omandavad kompromissilepingu alusel uued õigused. Näiteks algselt 100 euro suurusest nõudest loobutakse osaliselt ja omandatakse kompromissilepingust tulenev uus õigus nõuda teiselt poolelt 50 euro tasumist.
Pooled saavad vabalt...9. Käsund 9.1. Käsundusleping9.1.1. Käsunduslepingu olemus ja eristamine teistest teenuse osutamise lepingutestErinevate teenuse osutamise lepingute käsitlus moodustab olulise osa võlaõigusseadusest – seaduse 8. osa.
Käsunduslepinguga kohustub üks isik (käsundisaaja) osutama lepingu kohaselt teisele isikule (käsundiandja) teenuseid (täitma käsundi), käsundiandja aga peab maksma talle selle eest tasu, kui...9.1.2. Käsundussuhe ja volitusKäsunduslepingu võib sõlmida erineva sisuga kohustuste täitmiseks. Näiteks võivad A ja B kokku leppida, et kui A on puhkusel, niidab B muru ka A krundil. Kokkuleppe sisuks võib olla ka teise isiku nimel tehingu tegemine (kinnisvara, auto vms ost-müük). Kui B jätab A muru niitmata, ei ole tagajärjed tõsised ja pole tõenäoline, et A sooviks esitada B vastu kahju hüvitamise vms nõude, küll aga...9.1.3. Käsundisaaja kohustusedKäsundi täitmine
Käsunduslepingu peamine kohustus on käsundi täitmine, seda peab tegema käsundisaaja. Seaduse sätted käsunduslepingu kohta abistavad küll lepingu puudulikkuse korral ja võivad käsunduslepingu poolte õigusi ning kohustusi aidata selgitada, kuid see, milline on käsund ehk käsundisaaja ülesanne, tuleneb eelkõige lepingust. Seega on otstarbekas lepingus...9.1.4. Käsundiandja kohustusedKäsundiandja peamine kohustus on tasu maksmine, kui käsunduslepingu pooled on kokku leppinud käsundiks oleva teenuse osutamises tasu eest või tasu maksmist eeldatakse seaduse alusel.
Tasu maksmise kohustust reguleerivad VÕS-i § 619 ja 627–629.
Kui käsundisaaja täidab käsundi oma majandus- või kutsetegevuse raames, eeldatakse käsundi tasulisust (nt isik...9.1.5. Õiguskaitsevahendid käsunduslepingu rikkumise korralKohustuse rikkumine on võlasuhtest tuleneva kohustuse täitmata jätmine, täitmisega viivitamine või mittekohane täitmine. (VÕS § 100)
Käsunduslepingu rikkumise korral võib kasutada võlaõigusseaduse üldosas nimetatud õiguskaitsevahendeid (vt loetelu VÕS-i § 101), võttes arvesse käsunduslepingu õigusaktide erisusi. Käsunduslepingu...9.1.6. Käsunduslepingu lõppemineKorraline lõppemineKäsundi nõuetekohase täitmise tõttu võib käsundusleping lõppeda korraliselt. Lepingust või seadusest tulenevate tingimuste alusel võib tähtajatu leping lõppeda ülesütlemisega. Seaduses ei ole tähtajatu käsunduslepingu ülesütlemise tähtaega määratud, mistõttu oleks see...9.2. Haldusleping9.2.1. Halduslepingu sõlmimise põhjusedHaldusleping on tsiviilõigusliku lepingu ja avaliku võimu (haldusorgani) haldusakti omamoodi ühendus. Halduslepingule laienevad tsiviilõigusliku lepingu nõuded erisustega, mis on haldusmenetluse seaduses (HMS) ja halduskoostöö seaduses (HKTS) sätestatud halduslepingu kohta. Enamasti on halduslepingul tsiviilõigusliku käsunduslepingu tunnused. Seetõttu käsitleme halduslepingut käsunduse...9.2.2. Halduslepingu mõisteHaldusleping on kokkuleppe, mis reguleerib haldusõigussuhteid (HMS § 95).Riigi haldusülesande võib üle anda seadusega, seaduse alusel antud haldusaktiga või seaduse alusel sõlmitud halduslepinguga. Kohalik omavalitsus võib talle seadusega või selle alusel pandud haldusülesande üle anda seaduse alusel antud haldusaktiga või seaduse alusel...9.2.3. Halduslepingu eristamine eraõiguslikust lepingustHaldusleping on olemuselt avalik-õiguslik leping. Kuid haldusorgani pädevuses ei ole üksnes avalik-õiguslike lepingute sõlmimine. Haldusorgan võib olla lepingupartner ka eraõiguslikus suhtes. Tsiviilõiguslik leping sõlmitakse eraõigusliku suhte puhul, kui haldusorgan ei anna eraõiguslikule isikule üle haldusülesande täitmist. ...9.2.4. Halduslepingu sõlmimine ja jõustumine9.2.4.1. Halduslepingu sõlmimise eeldusedHalduslepingu võib sõlmida:haldusakti asemel üksikjuhu reguleerimisekstinglikult üldakti asemel piiritlemata juhtude reguleerimiseks, kui on vaja üle anda avalik-õiguslik haldusülesanne.Haldusleping haldusakti asemelAlati ei ole haldusorganil võimalik haldusakti andmise asemel sõlmida halduslepingut. Kui õigusakti kohaselt on võimalik...9.2.4.2. Halduslepingu pooledVähemalt üks halduslepingu pool on riik, kohaliku omavalitsuse üksus, muu avalik-õiguslik juriidiline isik, eraõiguslik juriidiline isik või füüsiline isik, kes seaduse alusel täidab avaliku halduse ülesandeid (HMS § 96 lg 1). Seega on halduslepingu üks pool tingimata haldusorgan. Halduslepingu võivad sõlmida ka kaks eraõiguslikku isikut, kui neist ühe pädevus tuleneb haldusorganiga...9.2.4.3. Halduslepingu sõlmimise kordHalduslepingutele kohaldatakse tsiviilõiguslike lepingute sätteid, arvestades haldusmenetluse seaduse erisusi. Lisaks kohaldatakse riigi või kohaliku omavalitsuse haldusülesannete täitmiseks volitamise halduslepingutele halduskoostöö seaduse nõudeid.
Halduslepingu sõlmimisel kehtivad kõik samad nõuded, mis...9.2.4.4. Halduslepingu kohustuslikud tingimusedHalduskoostöö seaduse § 10 sätestab halduslepingu kohustuslikud tingimused:1) halduslepingu pooled2) juriidilisele või füüsilisele isikule antav haldusülesanne3) haldusülesande täitmise rahastamise alused ja rahastamise ulatus, kui haldusülesande täitmist rahastatakse riigieelarvest või kohaliku omavalitsuse eelarvest4) juriidilise või füüsilise isiku võetavate...9.2.4.5. Halduslepingu jõustumineÜksikjuhtumit reguleeriv haldusleping jõustub tsiviilõiguslike lepingute jõustumise korra kohaselt (HMS § 101 lg 1). Haldusleping peab olema sõlmitud kirjalikult. See on sõlmitud, kui pooled on lepingu allkirjastanud või vahetanud kummagi poole allkirjastatud lepingudokumendid või kirjad (VÕS § 11 lg 4). Üksikjuhtumit reguleerivas halduslepingus võivad pooled määrata ka lepingu...9.2.5. Halduslepingu täitmise vastutusFüüsilised ja juriidilised isikud, kes täidavad halduslepingu alusel haldusülesannet, muutuvad haldusülesande üleandmise tulemusel haldusorganiteks. Nad on kohustatud järgima haldusorganile asjaomases õigussuhtes kehtestatud reegleid. Riigi või kohaliku omavalitsusüksuse asemel esineb haldusõigussuhte poolena eraisiku vastas isik, kellele haldusülesanne halduslepinguga üle antakse. Oma...9.2.6. Halduslepingu tühisusHaldusleping on tühine, kui sama sisuga haldusakt on tühine või esinevad asjaolud, mis tingivad tsiviilõigusliku lepingu tühisuse (HMS § 103). Haldusakt on tühine, kui sellest ei selgu haldusakti andnud haldusorgan ja haldusakti adressaat, seda ei ole andnud pädev haldusorgan, see kohustab toime panema õigusrikkumise või sellest ei selgu õigused...9.2.7. Halduslepingu muutmine ja lõpetamineHalduslepingut muudetakse ja lõpetatakse erinevalt haldusakti muutmisest või lõpetamisest tsiviilseadustes (eelkõige TsÜS ja VÕS) sätestatud korras, arvestades haldusmenetluse seaduses sätestatud erisusi. Võlaõigusseaduse § 13 lg 1 kohaselt võib lepingut muuta või lõpetada poolte kokkuleppel või lepingu või seadusega sätestatud muul alusel. Sarnaselt halduslepingu sõlmimisega peab ka...9.3. Käsunduslepingu ülesütlemineLepingu ülesütlemine on õiguskaitsevahend, mis lõpetab lepingu kehtivuse edasiulatuvalt.
Ülesütlemisega leping lõppeb. Selle poolest sarnaneb see taganemisega, mis on samuti õiguskaitsevahend ja lõpetab lepingu. Neil kahel lepingu lõpetamise võimalusel on aga mitu erinevust.
Taganemist saab kasutada ühekordsete lepingute puhul (nt ...9.3.1. Käsunduslepingu korraline ülesütlemineKumbki pool võib tähtajatu käsunduslepingu kuni käsundi täitmiseni igal ajal üles öelda.
See tähendab, et kumbki pool võib käsunduslepingu lõpetada, ilma et seda tingiks teise poole lepingurikkumine. Sellise ülesütlemise korral kehtivad materiaalõiguslikud piirangud. Esmalt tuleb tähelepanu pöörata sellele, et käsundus...9.3.2. Käsunduslepingu erakorraline ülesütlemine9.3.2.1. Käsunduslepingu erakorralise ülesütlemise üldised alusedVõlaõigusseaduse kohaselt võib käsunduslepingu üles öelda ka erakorraliselt. Erakorralise lõpetamise peamine eeldus on lepingu rikkumine. Lepingu rikkumise korral on erakorraline ülesütlemine õiguskaitsevahend. Lepingu rikkumine ei ole ainus erakorralise ülesütlemise eeldus.
Kui kõiki asjaolusid arvesse võttes ja mõlema lepingupoole...9.3.2.2. Käsunduslepingu erakorraline ülesütlemine asjaolude muutumise tõttuLepingu võib üles öelda poolte kohustuste tasakaalu olulise muutumise korral.
Võlaõigusseaduse (VÕS) asjaomase sätte kohaselt võib pool nõuda teiselt poolelt lepingukohustuste algse tasakaalu taastamist, kui poolte lepingukohustuste tasakaal on paigast läinud muul põhjusel kui lepingu...9.3.3. Ülesütlemisõiguse teostamineÜlesütlemisõigust teostatakse avalduse esitamisega teisele lepingupoolele.
Ülesütlemisavaldus on teisele isikule suunatud ühepoolne avaldus. See peab jõudma teise lepingupooleni ja selle saaja peab avalduse vastu võtma. Avalduse saaja ei pea sellega nõus olema. Ülesütlemine on ühepoolne õiguskaitsevahend, mis ei eelda teise poole nõustumist.
...9.3.4. Käsunduslepingu ülesütlemise tagajärjedÜlesütlemine vabastab lepingupooled lepingukohustuste täitmisest. Lepingust kuni selle ülesütlemiseni tekkinud õigused ja kohustused jäävad kehtima. Lepingu alusel üleantu tuleb tagastada, kui see on üle antud lepingu lõpetamisele järgneva aja eest. Muudel juhtudel üle antud asja tagastada ei tule Näide
...9.4. Tervishoiuteenuse lepingTervishoiuteenuste korraldamise seaduse (TTKS) § 2 lõike 1 järgi on tervishoiuteenus tervishoiutöötaja tegevus haiguse, vigastuse või mürgistuse ennetamiseks, diagnoosimiseks ja ravimiseks eesmärgiga leevendada inimese vaevusi, hoida ära tema tervise seisundi halvenemist või haiguse ägenemist ning taastada tervist.
Tervishoiuteenuste loetelu on reguleeritud eraldi sotsiaalministri 10...9.4.1. Tervishoiuteenused9.4.1.1. Tervishoiuteenuse osutamineAinult tervishoiuteenuse osutamist ei peeta piisavaks, et arst oleks oma kohustuse täitnud. Osutatav tervishoiuteenus peab olema ka kvaliteetne.
Sotsiaalministri 15. detsembri 2004. aasta määrus nr 128 "Tervishoiuteenuste kvaliteedi tagamise nõuded" § 2 p 1 järgi on tervishoiuteenuse kvaliteet tervishoiuteenuse omaduste kogum, mis iseloomustab teenuse vastavust kehtestatud nõuetele,...9.4.1.2. Patsiendi teavitaminePatsiendi teavitamine on tervishoiuteenuse osutamise lepingu keskne mõiste ja paljuski seda lepingutüüpi määratlev kohustus. Patsient on tervishoiuteenuse osutamise lepingu täieõiguslik lepingupool ning võrdne partner. Sellega on tänapäevane õigus loobunud varasemast arhailisest käsitlusest, mille järgi patsient on vaid tervishoiuteenuse objekt.
Objekti staatuses patsiendile...9.4.1.3. Patsiendi nõusolekVabas ühiskonnas ei ole kellelgi kohustust olla terve. Informeeritud patsient saab ise teha teadliku otsuse, kas ta soovib ravi või ta eelistab oma kehalist enesemääramisõigust ravile ja sellest tulenevatele tagajärgedele. Pahaloomulise kasvajaga patsiendil on näiteks õigus otsustada, kas ta allub keemia- või kiiritusravile, mille tulemuslikkus ei ole kindel, kuid mille tagajärjed on rasked....9.4.1.4. Tervishoiuteenuse osutaja vastutusTervishoiuteenuse osutaja vastutuse puhul on ette nähtud erikord. Üldised vastutuse alused rakenduvad vaid niivõrd, kuivõrd need ei ole erikorraga vastuolus. Tervishoiuteenuse osutaja vastutus põhineb mõnevõrra leebematel alustel kui tavapärane lepinguline vastutus. Eelkõige ei lähtuta karmist rikkumispõhisest vastutusest, mis on lepinguõiguses tavapärane, vaid ette on nähtud süüline vastutus...9.4.1.5. Lepinguline vastutusEhkki tervishoiuteenuse osutaja lepingulise vastutuse alussäte on võlaõigusseaduse (VÕS) § 115 lg 1, mille kohaselt tuleb lepingu rikkumisega tekitatud kahju hüvitada, näeb VÕS‑i § 770 ette erikorra.
Tervishoiuteenuse osutaja vastutab üksnes oma kohustuste süülise rikkumise eest, eelkõige...9.4.1.6. Deliktiõiguslik vastutusPeale lepingulisele vastutuse on tervishoiuteenuse osutaja vastutus võimalik ka deliktiõiguse ehk lepinguvälise kahju hüvitamise õiguse sätete alusel. Tavaliselt selline paralleelne vastutusalus võimalik ei ole, kuid VÕS‑i § 1044 lg 3 sätestab erandi, mille kohaselt lepingulise kohustuse rikkumise tulemusena isiku surma põhjustamise või talle kehavigastuse või tervisekahjustuse tekitamise...9.4.1.7. Patsiendi õiguskaitsevahendid Kahju hüvitamise nõue
Patsiendi olulisim õiguskaitsevahend on kahju hüvitamise nõue. Nõude esitamiseks tuleb patsiendil peale (hoolsus)kohustuse rikkumise tõendada kahju tekkimist ja rikkumise ning kahju põhjuslikku seost. Selleks, et kahju oleks hüvitatav, peab see olema rikkumisega põhjuslikus seoses ehk olema...9.4.2. Tervishoiuteenuse lepingu sõlmimineTervishoiuteenuse osutamise leping on teenuse osutamise lepingu alaliik. Teenuse osutamise lepingud jagunevad käsundus‑ ja töövõtulepinguks.
Tervishoiuteenus VÕS‑i tähenduses on tegevus tervishoiuteenuse osutamise lepingu täitmisel. Tervishoiuteenuse osutamise lepingu definitsiooni järgi on lepingu poolteks tervishoiuteenuse osutaja ja patsient....9.4.3. Tervishoiuteenuse osutamise lepingu lõppeminePatsient võib tervishoiuteenuse osutamise lepingu lõpetada igal ajal. Tal ei pea selleks olema konkreetset põhjust, samuti ei pea ta tervishoiuteenuse osutajale selgitusi andma.
Kui tervishoiuteenuse osutamise leping on kestvusleping ehk tavaliselt...10. Töövõtt 10.1. Töövõtuleping10.1.1. Töövõtulepingu mõiste ja üldiseloomustusTöövõtuleping (enne võlaõigusseaduse jõustumist nimetati seda tööettevõtulepinguks) on üks teenuse osutamise lepingutest. Töövõtulepingu mõiste on esitatud võlaõigusseaduses.Töövõtulepinguga kohustub üks isik (töövõtja) valmistama või muutma asja või saavutama teenuse osutamisega muu kokkulepitud tulemuse (töö), teine isik (tellija) aga maksma...10.1.2. Töö sisu määratlemineTöövõtulepingu objekt on tellija soovitava töö tegemine. Praktikas on selline töö tavaliselt asi, mis spetsiaalselt tellija jaoks valmistatakse. Kui selline asi oleks lepingu sõlmimisel olemas, saaks selle üleandmiseks tellijale sõlmida müügilepingu.Töövõtulepingus sisaldub seega mõtteliselt kaks lepingut:käsundusleping teatud viisil tegutsemiseks – asja valmistamiseks...10.1.3. Töövõtugarantii ja teenindusTöövõtugarantii tähendab töövõtja kohustust töö (asi) garantiis sätestatud tingimustel ja tähtaja jooksul tasuta või tasu eest välja vahetada, parandada või tagada muul viisil asja vastavus garantii tingimustele. Eraldi kokkuleppest olenemata erineb garantii asja puuduste kõrvaldamise kohustustest, mis on töövõtja kohustus seaduse kohaselt....10.1.4. Töövõtulepingu poolte õigused ja kohustused10.1.4.1. Töövõtja kohustusedTöö (valmis)tegemise kohustusTöövõtja kohustus on töö valmis teha. Valmis töö ning selle juurde kuuluvad dokumendid (kui need olemas on) peavad olema lepingu tingimuste kohased.Võlaõigusseaduse kohaselt ei vasta töö lepingu tingimustele, kui:sellel ei ole kokkulepitud omadusi (kui puudub kokkulepe töö omaduste...10.1.4.2. Tellija kohustusedTasu maksmise kohustus
Tellija peamine kohustus on tasuda töö eest.
Töövõtuleping näeb ette töövõtja tasunõude sissenõutavaks muutumist (VÕS § 637 lg 4). Seejuures ei muuda töö vastuvõtmine VÕS-i § 76 lõikes 1 sätestatud põhimõtet, et kohustus tuleb täita lepingu või seaduse kohaselt ning sama paragrahvi 3. lõikes sätestatut, et kohustus...10.1.5. Töövõtulepingu rikkumise korral kasutatavad õiguskaitsevahendidTöövõtulepingu puhul on võimalik rakendada kõiki võlaõigusseaduse üldosas ette nähtud õiguskaitsevahendeid. Töövõtja peamine huvi on, et tellija maksaks kohaselt tehtud töö eest. Töövõtja peamine nõue tellijale on tasu maksmise kohustuse täitmine. Lisaks võlgnetavale summale on töövõtjal õigus nõuda tellijalt ka viivist. Viivise määr on võimalik...10.2. Ehituse töövõtuleping10.2.1. Ehituse töövõtulepingu sisuEhituse töövõtulepingu legaaldefinitsiooni kehtivas õiguskorras ei ole. Tegu on teenuse osutamise lepinguga, millele kohaldatakse võlaõigusseaduse töövõtulepingu sätteid koos ehitusseadusest põhjustatud erisustega. Ehituse töövõtuleping on alati suunatud tulemuse saavutamisele ehk ehitise valmimisele. Tellija on huvitatud ainult kindlast tulemusest, tähtis ei ole, kui palju näeb töövõtja selle...10.2.2. Ehitustööde tegemise erinõuded seaduse järgiEhituse töövõtulepingu ese on tellija soovikohase ehitise ehitamine. Tellija jaoks on oluline ainult tulemus, mitte selle valmistamise protsess. Millal või mis töövõtteid kasutades ehitatakse, huvitab tellijat ainult niipalju, et ehitis valmiks tähtajaks ning lepingus kokku lepitud kvaliteediga. Ehituse töövõtulepingu puhul on kõige tähtsam konkreetselt kokku leppida töö tulemuses ehk...10.2.3. Ehitustööde garantiiEhitisele esitatava garantii sätestab ehitusseaduse § 4. Selle paragrahvi esimese lõike järgi on garantii ehitusettevõtja kohustus tagada, et tema tehtud ehitustöö on lepingu tingimuste kohane ning määratud aja jooksul säilivad ehitisel või selle osal sihipärase kasutamise ja hooldamise korral ehitise või selle osa kasutamiseks vajalikud ohutuse ja kasutamise omadused ning kvaliteet. Lepingus...10.2.4. Poolte kohustused10.2.4.1. Töövõtja kohustusedTöö valmistegemise kohustusEhituse töövõtulepingu järgi on töövõtja esmane kohustus valmistada lepingutingimuste kohane töö. Arvestada tuleb võlaõigusseaduse ning ehitusseaduse nõudeid, mida on käsitletud käesoleva peatüki teises punktis ning käsiraamatu ptk 10.1.4.1.Tööd peab saama kasutada ettenähtud otstarbeks ning see peab olema tavaliselt...10.2.4.2. Tellija kohustusedTöö eest tasumine
Riigikohus on leidnud tsiviilkolleegiumi lahendis nr 3-2-1-1-08, et võlaõigusseaduse töövõtulepingut puudutavate sätete alusel ehitustööde eest tasu väljamõistmisest ei piisa, vaid tuvastada tuleb töövõtulepingu alusel töö tegemine. Samuti peab kindlaks tegema, et tellija on tööd vastu võtnud või keeldunud vastuvõtmisest alusetult.
Tellija esmane...10.2.5. ÕiguskaitsevahendidÜldise õiguskaitsevahendite loetelu annab võlaõigusseaduse § 101.Kui võlgnik on kohustust rikkunud, võib võlausaldaja nõuda:kohustuse täitmist oma võlgnetava kohustuse täitmisest keelduda nõuda kahju hüvitamist taganeda lepingust või öelda leping üles alandada hindarahalise kohustuse täitmisega viivitamise korral nõuda viivist....10.3. Töövõtulepingust taganemine ja selle ülesütlemine10.3.1. Töövõtulepingust taganemise mõiste ja sisuTaganemine on õiguskaitsevahend, mis lõpetab lepingu kehtivuse ja vabastab pooled lepinguliste kohustuste edasisest täitmisest.
Lepingusuhtes võib tekkida olukord, kus üks pool mingil põhjusel kohustusi ei täida või täidab neid ainult osaliselt. Teisel poolel võib sellises olukorras tekkida huvi lepingukohustusest vabaneda....10.3.1.1. Töövõtulepingust taganemise alusedPool võib lepingust taganeda, kui teine pool on lepingust tulenevat kohustust oluliselt rikkunud (VÕS § 116 lg 1). Lepingust taganemise esmane eeldus on, et teine lepingupool rikub oluliselt lepingut. Sellise rikkumiseta ei ole ka taganemine lubatud. Kui lepingut ei ole rikutud ja pool esitab taganemisavalduse ning hakkab...10.3.1.2. Töövõtulepingust taganemise õiguse teostamineSeadused ei nõua, et lepingust taganemiseks peab kohtusse pöörduma. Samuti ei pea taganemise eeldusi tuvastama kohus. Taganemisavaldusele ei ole kehtestatud kohustuslikku vorminõuet. Sellele kehtib tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 68 lg 1 sätestatud tahteavalduse vormivabadus.
Taganemisavaldus on mõistlik teha kirjalikult. Kirjalik avaldus välistab teise poole hilisemad...10.3.1.3. Töövõtulepingust taganemisega seonduvad nõudedTöövõtulepingust taganemine lõpetab poolte õigussuhte.
Lepingupool võib lepingust taganeda seaduse või lepingu kohaselt, kui see on lepinguga kokku lepitud või seadusega sätestatud. Lepingust taganemine vabastab pooled lepingukohustuste täitmisest. Pärast taganemist ei ole kumbki pool lepinguga seotud ega saa lepingu täitmist...10.3.1.4. Töövõtulepingust taganemise tähtaegLepingust taganemine peab toimuma mõistliku aja jooksul, arvates rikkumisest teadasaamisest. Mõistlik aeg on üldisest aegumistähtajast oluliselt lühem. Mõistliku aja pikkust ei ole seaduses sätestanud. See tuleb määrata asjaolude kohaselt. Tavaliselt võib mõistlikuks ajaks pidada näiteks kaht või kolme nädalat, arvates rikkumisest teadasaamisest. Taganemise tähtaja võib...10.3.2. Töövõtulepingu ülesütlemine10.3.2.1. Töövõtulepingu erakorraline ülesütlemineKui töövõtuleping on suunatud püsiva kohustuse või korduvate kohustuste täitmisele, käsitletakse seda kestvuslepinguna. Taganemise kui õiguskaitsevahendi kasutamine on kestvuslepingute puhul piiratud. Tavaliselt ei ole kestvuslepingutest taganemine võimalik. Kestvuslepingute korral on tavaline kohaldatav õiguskaitsevahend ülesütlemine.
Võlaõigusseaduse...10.3.2.2. Tellija üldine ülesütlemisõigusLisaks lepingu erakorralisele ülesütlemisele annab seadus ka teise võimaluse töövõtulepingu ülesütlemiseks.
Võlaõigusseaduse § 655 lg 1 kohaselt võib tellija töövõtulepingu igal ajal üles öelda. Tellijal on igal ajal õigus töövõtuleping lõpetada ning töövõtja ei pea olema selleks lepingut rikkunud ega pea olema ka muud mõjuvat põhjust. Töövõtuleping ei pea olema kestvusleping, nagu...10.4. KaubaveolepingVõlaõigusseaduse (VÕS) kohaselt tuleb eristada kaubaveolepinguid ning reisijateveolepinguid. Kaubaveolepinguga kohustub üks isik (vedaja) vedama teise isiku (saatja) vallasasja (veos) sihtkohta ning andma selle üle kolmandale isikule (saajale). Saatja kohustub selle eest maksma vedajale tasu (veotasu) – VÕS § 774 lg 1.
Kaubaveolepingu pooled on alati ...10.5. Soome ehituse töövõtulepingute üldtingimusedEesti kapitalil põhinevatel paljudel ehitusettevõtetel on sidemeid Soomega. Sageli sõlmitakse ehituse töövõtulepinguid, milles on viited Soomes kasutusel olevatele töövõtulepingute üldtingimustele. Üldtingimustega kokku puutuval ehitajal on tähtis mõista üldtingimuste süsteemi ja kasutamise korda. Allpool kirjeldatakse teemasid, mis tekitavad kõige enam küsimusi ja vaidlusi.
Eesmärk on...10.5.1. Soomes kasutatavad ehituse töövõtu vormid ja YSE 1998YSE 1998 juhiseid on võimalik kohaldada erisuguste ehituse töövõtu vormide korral. Ehituse töövõtu vormi valik sõltub eelkõige tellija vajadustest ja ka ehituse mahust.
Tavaline töövõtt
Tellija sõlmib ehituse töövõtulepingu ehitusettevõtjaga, kes peab tellijale ehitama ja üle andma kokkulepitud tingimustega objekti. Kokku lepitakse objekti kogumaksumuses ning...10.5.2. Ehituse kvaliteedinõuded YSE 1998 ja RYL-i aluselYSE 1998 lähtub eeldusest, et töövõtja teeb tööd professionaalselt, järgib lepingut ja kehtivaid ehitusmäärusi ning hea ehitustava juhiseid.
Selleks, et töövõtja saaks ehitustöid kvaliteetselt ellu viia, peab tellija kaasaaitamiskohustuse alusel kindlustama ka korrektse projektidokumentatsiooni esitamise töövõtjale (kaasaaitamiskohustuse kohta vt YSE 1998 § 8. Tellija saab...10.5.3. Poolte üldine vastutus YSE 1998 aluselYSE 1998 lähtub poolte vastutuse määramisel üldtuntud põhimõttest, et lepingupool vastutab kõikide töövõtukohustuste lepingukohase täitmise eest. Ehitaja vastutab selle eest, et lepingu objekt ning võimalikud muudatus- ja lisatööd on kooskõlas lepingutingimustega. Lähtutakse eeldusest, et ehitustöid tegev töövõtja on eriala spetsialist, kes suudab tõlgendada lepingudokumentide andmeid. Kui...10.5.4. Töövõtja antav garantii YSE 1998 aluselYSE 1998 § 29 lõike 1 alusel vastutab töövõtja tema tehtud tööde lepingule vastavuse eest kahe aasta jooksul alates ajast, kui tellija objekti vastu võttis. Kui töövõtu vastuvõtmiseks ei korraldata eraldi üleandmist ja vastuvõtmist, algab garantiiaeg ehitusobjekti kasutuselevõtmisest. Garantiiga on hõlmatud ka lisa- ja muudatustööd.
Kui lepingu pooled soovivad garantiiaja osas teha...10.5.5. Poolte õigused ja kohustused YSE 1998 aluselTöö eest tasumine
Pooled lepivad töövõtulepingus kokku töövõtu hinnas ja tasumise tingimustes. Lepingus märgitakse hind nii ilma käibemaksuta kui ka arvestatud käibemaksuga. Tasumistingimustes ja näiteks tööde etappide maksegraafiku kokkuleppe puudumise korral on töövõtjal õigus pärast tööde osalist tegemist nõuda töövõtu hinna osalist tasumist proportsioonis töövõtu...10.5.6. Töövõtulepingute õiguskaitsevahendid YSE 1988 aluselTöövõtja vastutab töövõtulepinguga võetud kohustuste täitmise eest eespool peatükkides käsitletud üldiste põhimõtete alusel. Tellijal on õigus nõuda töövõtulepinguga kokkulepitud kohustuse täitmist ka kohtu kaudu. Tellija lepingujärgne põhikohustus on maksta töövõtjale osutatud teenuse eest tasu.
Tellijal on õigus korraldada kohustuse täitmine töövõtja kulul, kui töövõtja ei täida...10.5.7. Vaidluste lahendamine YSE 1998 aluselYSE 1998 sisaldab väga üldist regulatsiooni vaidluste lahendamiseks. Eeldatakse, et pooled püüavad lahendada lepingu pädevuse, tõlgendamise ja rakendamise või muudatus- ja lisatööde ning nende maksumusega seotud erimeelsused läbirääkimiste kaudu. Kui eespool nimetatud küsimustes kokkulepet ei saavutata, pöördutakse lepingu alusel tekkinud rahaliste nõuete täitmiseks esimese astme kohtusse.
...10.6. FIDIC-i tüüptingimused töövõtulepingutesEpp Lumiste
Inseneride-konsultantide rahvusvaheline föderatsioon (pr Fédération Internationale Des Ingénieurs-Conseils – FIDIC) asutati 1913. aastal, et edendada ja rakendada liikmesorganisatsioonide nimel masinatööstuse nõustamisega seotud strateegilisi eesmärke ja jagada liikmetele teavet ning huvipakkuvaid ressursse. Praegu on FIDIC‑il...10.6.1. FIDIC-i käsiraamatudEpp Lumiste
FIDIC avaldas 1999. aastal neli lepingu standardvormi ja 2006. aastal ühe uue lepingu standardvormi: (Jaeger, A-V jt 2010) ehitustöövõtulepingu tingimused (edaspidi ka punane raamat), seadmestamise ja projekteerimise-ehitamise töövõtulepingu tingimused (edaspidi ka kollane raamat), võtmevalmiduse töövõtulepingu tingimused (...10.6.2. FIDIC-i tingimusedEpp Lumiste
Kui tellija on võtnud vastu põhimõttelise otsuse, et soovib kohaldada töövõtule FIDIC‑i raamatu tingimusi, saab ta asuda töövõtulepingut ette valmistama. Mõlemad FIDIC‑i raamatud koosnevad üld- ja eritingimustest, mis koos moodustavad lepingutingimused. Mitu üldtingimust sisaldavad tüüpsõnastust „kui eritingimustes ei ole määratud...10.6.3. Insener FIDIC-i standardlepingute kohaseltEpp Lumiste
Kõigile FIDIC-i raamatutele on omane, et lepingu täitmisesse kaasatakse kolmas isik. See on insener. FIDIC‑i üldtingimuste punkti 1.1.2.4 kohaselt on insener isik, kelle tellija nimetab ametisse selleks, et ta tegutseks lepingu täitmisel insenerina ja keda on nõnda nimetatud pakkumuse lisas, või mõni teine isik, kelle tellija...10.6.4. Tellija õigused ja kohustusedEpp Lumiste
Tellija õigused ja kohustused FIDIC‑i standardlepingute alusel ei erine nendest kohustustest, mis on tellijal võlaõigusseaduse alusel. Tellijal on kohustus võimaldada töövõtjal töö teha (sealhulgas nt kohustus võimaldada töövõtjale juurdepääs ehitusplatsile), maksta tehtud töö eest tasu ja puuduste esinemise korral õigus nõuda...10.6.5. Lepingu muutmineEpp Lumiste
FIDIC-i töövõtulepingu tingimused ei ole tingimata lõplikud ja lepinguvabaduse põhimõtte kohaselt võivad osalised leppida kokku teisiti.
Pooled võivad teha lepingus muudatusi või sõlmida...10.6.5.1. Muudatuste menetlusTambet Laasik
Eesti keeles kasutatakse töövõtulepingu puhul eelkõige sõna „muudatustööd“, mis aga ei ole FIDIC‑i kontekstis täpne. FIDIC viitab muudatustele. Erinevus on eelkõige selles, et kui muudatustööd viitavad võimalikele erinevustele või muudatustele tehtavates töödes, võimaldab FIDIC lepingutingimusi ümber mõtestada ka nii, et see...10.6.5.2. Täitmisaja pikendamise nõueEpp Lumiste
FIDIC näeb ette ka lepingu muutmise lisavõimalusi. Asjaomaseid lepingu muutmise võimalusi saab käsitleda ka õiguskaitsevahenditena. Töövõtja jaoks näeb FIDIC ette võimalused nõuda täitmisaja pikendamist ja tööde muutumise või tegemise viibimisega seotud kulude hüvitamist.
Eesti õiguses puudub täitmisaja pikendamise nõude...10.6.5.3. Kuludest põhjustatud muudatusedEpp Lumiste
Muudatusi võib teha ka kulude muutumise tõttu (FIDIC p 13.8). Selleks tuleb pakkumuse lisas täita korrigeerimise andmete tabel. Kui asjaomast tabelit pakkumuse lisas ei ole, siis punkt 13.8 ei rakendu.
...10.6.6. Lepingu lõpetamineTambet Laasik
Leping peaks lõppema selle kohase täitmisega: töövõtja teeb kokkulepitud töö kokkulepitud tähtajaks ja kvaliteediga ning tellija maksab talle kokkulepitud tasu õigel ajal. Tuleb aga ette ka teistsuguseid olukordi, mistõttu võib tekkida vajadus lõpetada leping enne tähtaega.
Lepingu lõpetamise tavapärased...10.6.7. Tellija õigus taganeda lepingust uusTambet Laasik
Klassikaline lepingust taganemise alus on see, kui teine pool rikub lepingut. Erinevad õigusaktid sätestavad täiendavaid aluseid, mis peavad olema samal ajal täidetud. Eesti õiguse järgi peab lepingu rikkumine olema oluline selleks, et see annaks aluse lepingust taganeda (vt võlaõigusseadus – VÕS § 116 lg 1). Kui rikkumine ei...10.6.7.1. Töövõtja õigus taganeda lepingust uusTambet Laasik
Lepinguline suhe on olemuslikult vastastikune ja mõlemal poolel on teineteise vastu kohustused. Seetõttu on äärmiselt oluline, et mõlemad pooled oleksid võrdselt kaitstud ja neile oleks tagatud võimalus teatud asjaolude ilmnemisel lepingust väljuda. FIDIC‑i (pr Fédération Internationale Des Ingénieurs-Conseils) tüüptingimustes...10.6.7.2. Valikuline lepingust taganemine uusTambet Laasik
FIDIC‑i (pr Fédération Internationale Des Ingénieurs-Conseils) tüüptingimuste eestikeelne tõlge „valikuline taganemine“ ei ole õnnestunud, sest viitab võimalusele nagu oleks taganemine tavapäraselt kohustuslik. See aga ei ole korrektne, sest taganemine on ühepoolne kujundusõigus, mida poolel on õigus, mitte kohustus...10.6.7.3. Lepingust taganemise tagajärjed uusTambet Laasik
Taganemisavalduse saamise korral on töövõtja FIDIC‑i (pr Fédération Internationale Des Ingénieurs-Conseils) tüüptingimuste punktide 15.2 ja 16.3 järgi kohustatud lahkuma ehitusplatsilt ning andma insenerile üle kõik nõutavad tooted, töövõtja dokumendid ja kõik muud tema või talle koostatud projektdokumendid....10.6.8. Vastutus ja õiguskaitsevahendid lepingu rikkumise korral uusTambet Laasik
FIDIC‑i (pr Fédération Internationale Des Ingénieurs-Conseils) tüüptingimustes on sätestatud laialdane õiguskaitsevahendite süsteem, mis kattub osaliselt võlaõigusseaduse (VÕS) korraga. Siiski ei saa VÕS‑i FIDIC‑i üldtingimuste korral automaatselt rakendada, vaid pooled peavad rakendatava õiguse FIDIC‑i punkti 1.4 kohaselt...10.6.8.1. Töövõtja vastutus lepingu täitmisel uusTambet Laasik
Töövõtja vastutuse sätted on FIDIC‑i (pr Fédération Internationale Des Ingénieurs-Conseils) tüüptingimuste 17. peatüki (eelkõige p 17.1) eestikeelses tõlkes sõnastatud äärmiselt keeruliselt. Siiski on seal sätestatud olulised põhimõtted eelkõige töövõtja vastutuse kohta....10.6.8.2. Tellija vastutus lepingu täitmisel uusTambet Laasik
FIDIC‑i (pr Fédération Internationale Des Ingénieurs-Conseils) tüüptingimuste punktid 17.2 ja 17.3 sätestavad töövõtja ja tellija vastutuse jaotuse. FIDIC‑i punkt 17.2 sätestab üldpõhimõttena, et kui kahju tekib põhjusel, mida ei ole loetletud punktis 17.3, vastutab selle eest töövõtja.
FIDIC‑i punktis 17.3 esitatud...10.6.8.3. Vääramatu jõud uusTambet Laasik
Lepinguline vastutus on enamasti rikkumispõhine. See tähendab, et vastutuse hindamisel ei tule arvesse võtta rikkuja süüd ega hinnata, kas ta käitus hoolsalt või kas rikkumist saab talle objektiivselt ette heita. Süü ja hoolsus on küll olulised küsimused deliktiõigusliku ja lepinguvälise vastutuse hindamisel, kuid lepingu...10.6.8.4. Kohustuse täitmise nõueTambet Laasik
Võlaõigusseadus (VÕS) lähtub eeldusest, et kohustuse täitmise nõue on esmane ja peamine õiguskaitsevahend. Eelduslikult peaks poolte huvi ka lepingu rikkumise korral olema suunatud kohustuse täitmisele ja algse olukorra taastamisele, millega kumbki pool saavutaks lepingu alusel soovitud tulemuse. Näiteks kui töövõtja kohustus...10.6.8.5. Kohustuse täitmisest keeldumise õigusTambet Laasik
Ehkki leping on üldisest pacta sunt servana (lepingut tuleb austada) põhimõttest lähtuvalt pooltele täitmiseks kohustuslik, võimaldab võlaõigusseadus (VÕS) teatud juhtudel poolel oma kohustuse täitmisest ka keelduda. Kohustuse täitmisest keeldumise õigust reguleerib VÕS‑i § 110 ja vastastikuse lepingu korral § 111....10.6.8.6. Kahju hüvitamine lepingu rikkumise korralTambet Laasik
Lepingulise kahju hüvitamise nõude alus on võlaõigusseaduse (VÕS) § 115 lõige 1. Kui võlgnik rikub kohustust, võib võlausaldaja kohustuse täitmisega või selle asemel nõuda võlgnikult kohustuse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamist, välja arvatud juhul, kui võlgnik kohustuse rikkumise eest ei vastuta või kui kahju ei hüvitata...10.6.8.7. Hinna alandamineTambet Laasik
Kui töövõtja teeb töö puudustega, on tellijal õigus tasumisele kuuluvat hinda alandada. Võlaõigusseaduse (VÕS) § 112 lg 1 sätestab, et kui lepingupool võtab vastu kohustuse mittekohase täitmise, võib ta alandada selle eest tasumisele kuuluvat hinda võrdeliselt kohustuse mittekohase täitmise väärtuse suhtega kohase täitmise...10.6.8.8. Viivis ja leppetrahvTambet Laasik
Eesti õiguse järgi on pooltel õigus leppida kokku viivisemääras, mida rakendatakse, kui võlgnik ei ole suutnud täita oma rahalist kohustust õigel ajal. Kui pooled ei ole viivisemääras kokku leppinud, rakendub võlaõigusseaduse (VÕS) §-s 94 sätestatud seadusjärgne viivisemäär. Ehkki pooled on...10.6.8.9. Õiguskaitsevahendite valikTambet Laasik
Enamikku õiguskaitsevahendeid saab kohaldada samaaegselt ehk kumulatiivselt. Siiski on kõigi õiguskaitsevahendite kohaldamise tulemused erinevad, mistõttu õige õiguskaitsevahendi valik on äärmiselt oluline. Ehkki valik tuleb alati teha konkreetse kaasuse asjaolude hindamise alusel, on võimalik anda juhtnööre, mida...10.6.9. Vaidluste lahendamineTambet Laasik
Töövõtja nõuete lahendamine
FIDIC‑i (pr Fédération Internationale Des Ingénieurs-Conseils) tüüptingimustes lähtutakse eeldusest, et enamik poolte vaidlustest lahendatakse ehitustegevuse käigus lepingu erisätete kaudu. Vaidluste lahenda on eelkõige insener, kellele on antud oluline otsustuspädevus,...10.6.9.1. Vaidluste lahenduskomisjon Komisjoni liikmete määramine
Vaidluste lahenduskomisjon (ingl dispute arbitration board – DAB) on FIDIC‑i (pr Fédération Internationale Des Ingénieurs-Conseils) eriorgan, mis võimaldab vaidlusi lahendada kohtuväliselt sarnases menetluses nagu poolte kokkuleppel moodustatud arbitraažis. FIDIC‑i tüüptingimuste punkt 20.4 sätestab, et eelduslikult ei tegutse...10.6.9.2. Vahekohtumenetlus ehk arbitraažTambet Laasik
Kui pooled ei nõustu komisjoni otsusega ja ka heatahtlikud läbirääkimised ei anna tulemust, on FIDIC‑i (pr Fédération Internationale Des Ingénieurs-Conseils) tüüptingimuste punkti 20.6 kohaselt järgmine võimalus lahendada erimeelsused rahvusvahelises arbitraažis. Pooled võivad kokku leppida konkreetse vahekohtu. Eestis on...11. Tegutsemine agendi-, komisjoni- ja maaklerilepingu alusel 11.1. Agendileping11.1.1. Agendilepingu mõiste ja olemusAgendilepinguga kohustub agent käsundiandja jaoks ja tema huvides iseseisvalt ning püsivalt lepinguid vahendama või neid käsundiandja nimel ja arvel sõlmima, käsundiandja kohustub omakorda maksma agendile tasu (VÕS § 670 lg 1).Agendileping on käsunduslepingu alaliik, mis on suunatud lepingu sõlmimisele. Lisaks võlaõigusseaduse agendilepingu...11.1.2. Agendi kohustusedAgendi põhikohustus on sõlmida või vahendada leping käsundiandja jaoks ja tema huvides.Lepingute vahendamine seisneb eelkõige kolmandate isikute kallutamises lepingute sõlmimisele ning tema ja käsundiandja vahelise lepingu sõlmimiseks vajalikes ettevalmistustes. Agent peab oma kohustuste täitmisel tegutsema majandus- või kutsetegevuses...11.1.3. Käsundiandja kohustusedAgendilepingust tulenevate agendi kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks on seadusandja pannud käsundiandjale kohustuse teha omalt poolt kõik, et võimaldada agendi edukat tegutsemist (VÕS § 674 lg 1). Seadusandja on käsundiandja sellekohaseid kohustusi ka täpsustanud ning toonud välja näitliku loendi (VÕS § 674 lg 1 p 1–4). Käsundiandja on kohustatud:andma oma kulul...11.1.4. Agendilepingu lõppemineAgendilepingu võivad agent ja käsundiandja lõpetada igal ajal poolte kokkuleppega.Tähtajatu agendilepingu saab agent või käsundiandja ühepoolselt lõpetada korralise või erakorralise ülesütlemisega. Tähtajaline agendileping lõpeb lepingus kokkulepitud tähtpäeva saabumisel, v.a juhul, kui pooled jätkavad lepingu täitmist tähtaja möödumisele...11.2. Komisjonileping11.2.1. Komisjonilepingu mõiste ja olemusKomisjonär kohustub komisjonilepinguga komitendi jaoks oma nimel ja komitendi arvel tegema tehingu, eelkõige müüma komitendile kuuluva eseme või ostma komitendile teatud eseme (komisjoniese), komitent kohustub omakorda maksma komisjonärile selle eest tasu (VÕS § 692 lg 1).Komisjonilepingut Eestis veel laialdaselt ei kasutata ning puudub...11.2.2. Komisjonäri õigused ja kohustusedKomisjonäri põhikohustus on teha tehing enda nimel ja komitendi arvel komisjonilepingus sätestatud tingimuste alusel.Komisjonär peab lepingu täitmisel järgima komitendi juhiseid. Kui komisjonär kaldub lepingu täitmisel komitendi juhistest olulisel määral kõrvale, võib komitent väita, et komisjonäri tehing ei ole tehtud komitendi arvel, ning...11.2.3. KomisjonitasuKomisjonileping on tasuline leping. Komitendil lasub kohustus maksta komisjonärile komisjonilepingu täitmise eest komisjonitasu.Komitendil tekib komisjonitasu maksmise kohustus seejärel, kui komitendi arvel sõlmitud lepingu on kolmas isik täitnud, samuti siis, kui leping jäi täitmata komitendist tuleneva asjaolu tõttu. Kui komisjonäri sõlmitud...11.2.4. Komisjonilepingu lõppemineKomisjonilepingu võivad komisjonär ja komitent lõpetada igal ajal poolte kokkuleppega. Komisjonilepingu ühepoolse lõpetamise korral kohaldatakse agendilepingu asjakohaseid sätteid.11.3. Maaklerileping11.3.1. Maaklerilepingu mõiste, sisu ja põhiolemusMaaklerilepinguga antakse maaklerile kohustused ja asjaomased volitused nende kohustuste täitmiseks ning volitused teatud teenuste osutamiseks käsundiandjale. Maaklerileping, nagu mis tahes võlaõiguslik leping, sõlmitakse pakkumuse tegemise ja sellele nõustumise andmisega.
Maaklerilepingu alusel vahendab üks isik (maakler) teisele isikule (...11.3.2. Maakleritasu ja maakleri kulutused lepingu täitmiseks11.3.2.1. Maakleritasu maksmise eeldusedMaaklerileping on võlaõigusseaduse § 658 lg-1 kohaselt tasuline. Maakleril on lepinguliste kohustuste täitmise korral õigus saada maakleritasu.
Võlaõigusseaduse § 658 lg 1 ja § 664 lg 1 kohaselt tekib käsundiandjal maakleritasu maksmise kohustus, kui on täidetud kõik allpool nimetatud eeldused. Maakler ja käsundiandja on sõlminud maaklerilepingu. Kui...11.3.2.2. Maakleritasu seos põhilepingu täitmisegaÜldiselt ei vastuta maakler käsundiandja ja kolmanda isiku sõlmitud põhilepingu täitmise eest ning maakleri õigus maakleritasule säilib ka siis, kui kolmas isik jätab põhilepingu kohustused käsundiandja ees korrektselt täitmata. See kehtib, kui käsundiandja põhilepingust taganeb või selle olulise lepingurikkumise tõttu üles ütleb. Kui maakleri leitud üürnik...11.3.2.3. Maakleritasu maksmise seos põhilepingu kehtivusegaÜldiselt ei sõltu maakleritasu maksmine sellest, kui pärast lepingu sõlmimist selgub, et leping on tühine või see tühistatakse. Tühine leping
Leping on tühine, kui ilmnevad allpool nimetatud asjaolud.
Tehing on vastuolus heade kommete või avaliku korraga.
Tehing on heade kommetega vastuolus, kui pool teab või peab teadma tehingu tegemise...11.3.2.4. Tingimuslike maaklerilepingute tasuVõlaõigusseaduse § 664 lg 4 sätestab, et maakleri vahendatud või osutatud lepingu sõlmimise korral edasilükkava tingimusega, võib maakler tasu nõuda alles tingimuse saabumisel. Kui leping on sõlmitud äramuutva tingimusega, ei lõpe õigus maakleritasule tingimuse täitumisega. Edasilükkava tingimusega põhileping
Edasilükkava tingimusega lepingute korral ei asuta...11.3.2.5. Maakleritasu maksmine vahendatud või osutatud lepingu korral mõlema poole huvides tegutsemiselMaakler ei või käsundiandjalt nõuda maakleritasu maksmist ega kulude hüvitamist, kui ta vastuolus maaklerilepinguga on olnud tegev käsundiandjale vahendatud või osutatud lepingu sõlmimisel teise poole kasuks (VÕS § 668 lg 1).
Maakleril ei ole keelatud käsundiandja jaoks lepingu vahendamisel või sellele osutamisel olla samal ajal ka lepingu teise...11.3.2.6. Maakleritasu abielu sõlmimise vahendamise eestMaaklerilepingu võib sõlmida abielu sõlmimise vahendamiseks või abielu sõlmimise võimalusele osutamiseks. Käsundiandja kohustus maksta maaklerile maakleritasu on võlaõigusseaduse § 664 lg 6 kohaselt sel juhul mittetäielik. Mittetäielik on kohustus, mille võlgnik võib täita, kuid mille täitmist ei saa võlausaldaja temalt...11.3.2.7. Maakleritasu suurusMaakleritasus lepitakse kokku maaklerilepingus. Maakleritasu makstakse eelkõige rahas. Üldiselt määratakse maakleritasu protsendina vahendatava või osutatava lepingu hinnast või kindla summana. Kokku saab leppida ka maakleritasu ettemaksmises või maakleritasu maksmises osade kaupa. Pooled võivad kokku leppida, et maakleritasu makstakse ka siis,...11.3.2.8. Maakleri õigus kulude hüvitamiseleMaakler võib lisaks maakleritasule nõuda maaklerilepingu täitmisel tekkinud kulude hüvitamist. Kulude hüvitamist saab nõuda, kui selles on eraldi kokku lepitud (VÕS § 667 lg 1). Maakleri kulud võivad olla reklaamikulu, transpordikulu, teadete avaldamise kulu, remondikulu, läbirääkimiste pidamise ja lepingute...11.3.3. Maakleri kõrvalkohustused11.3.3.1. Maakleri hoolsus- ja lojaalsuskohustus ning ebaõige soovituse andmise keeldPoolte kokkuleppe kohaselt peab maakler vahendama käsundiandjale lepingu sõlmimist kolmanda isikuga või viitama lepingu sõlmimise võimalusele. Maaklerile kehtivad maaklerilepinguid ja käsunduslepinguid reguleerivatest võlaõigusseaduse peatükkidest tulenevad kõrvalkohustustena määratletud hoolsus- ja lojaalsuskohustused. Lepingut tuleb täita hoolsalt, lojaalselt ja käsundiandja jaoks...11.3.3.2. Maakleri teatamiskohustusMaakler peab teavitama käsundiandjat kõigist olulistest maaklerilepingu täitmise asjaoludest.
Maaklerilepingu puhul tuleb arvestada ka käsunduslepingutest tuleneva teatamiskohustusega. Käsundisaaja (sh ka maakler) peab teavitama käsundiandjat kõigist käsundi täitmise olulistest asjaoludest, eelkõige nendest, mis võivad ajendada...11.3.3.3. Maakleri kohustusedMaakleri kohustus esitada kuluülevaade
Käsundisaaja (sh maakler) peab käsundi täitmisel esitama käsundiandjale ülevaate käsundi täitmise kuludest ja tuludest ning selle aluseks olevad tõendid (VÕS § 624 lg 2).
Maakler saab lisaks maakleritasule nõuda maaklerilepingu täitmisel tekkinud kulude hüvitamist, kui selles on eraldi kokku lepitud. Sel juhul aga on...11.3.4. Maakleri vastutusMaakler vastutab käsundiandja ees üldiselt vaid maaklerilepingu kohustuste nõuetekohase täitmise eest. Maakleri kohustuste rikkumine tähendab eelkõige, et maakler jätab täitmata maaklerilepinguga võetud kohustused või ei täida neid nõuetekohaselt. Maakleri kõrvalkohustuste (s.o kõigi hoolsus- ja lojaalsuskohustuste, teavitamiskohustuste...12. Tegutsemine juhatuse liikme lepingu alusel 12.1. Juhatuse liikme lepingTambet Laasik Legaaldefinitsiooni kohaselt on juhatus eraõigusliku juriidilise isiku juhtorgan, mis esindab ja juhib juriidilist isikut. Juhatuse mõiste õiguskorras ning juhatuse liikme õigused, kohustused ja vastutuse sätestavad eelkõige äriseadustik, mittetulundusühingute seadus, sihtasutuste seadus, tulundusühistu seadus, kuid ka...12.1.1. Juhatuse liikme lepingu üldiseloomustusJuhatuse liikme leping reguleerib juhatuse liikme sisesuhet ehk õigussuhet juriidilise isikuga.
Juhatuse liikme välissuhe ehk õigussuhe otse kolmandate isikutega on erandlik ning tuleneb asjakohastest seadustest.
Juriidilisel isikul ei ole kohustust sõlmida juhatuse liikmega kirjalikku lepingut. Juhatuse liikme lepingu puudumise...12.1.2. Juhatuse liikme lepingu sõlmimineEhkki seadus ei näe juhatuse liikme lepingule ette vorminõuet, on vaidluste vältimiseks ning mõlema poole huvide kaitseks mõistlik sõlmida juhatuse liikme leping kirjalikult. Lepingu sõlmimise, selle tingimused ja isiku, kes kirjutab äriühingu poolt lepingule alla, otsustab äriühingu pädev organ, mis aktsiaseltsi puhul on nõukogu, osaühingul aga osanike koosolek.
Juhatuse liikmel...12.1.3. Juhatuse liikme leping ja töölepingAeg-ajalt esineb probleeme juhatuse liikme töölepinguga. Töölepingu seaduse kohaselt ei saa juhatuse liige töötada töölepingu alusel, vaid tal peab olema juriidilise isikuga sõlmitud juhatuse liikme leping. Juriidilisel isikul ei ole ka kohustust sõlmida juhatuse liikmega kirjalikku lepingut ning selle puudumine ei tähenda, et juhatuse liikme õigussuhet ei eksisteeri. Probleemid tekivad...12.1.4. Seadusest tulenevad juhatuse liikme kohustusedÄriseadustik (ÄS), mittetulundusühingute seadus (MTÜS), sihtasutuste seadus (SAS) ja tulundusühistuseadus (TsÜS) on erinevalt võlaõigusseadusest (VÕS) imperatiivsed seadused, mis tähendab, et nende reeglitest teisiti ei ole võimalik kokku leppida (välja arvatud siis, kui see on seaduses otsesõnu lubatud). Juhatuse liikme peamised kohustused: hoolsus- ja lojaalsuskohustus, teavitamiskohustus...12.1.5. Juhatuse liikme lepinguga reguleeritavad küsimusedKui juhatuse liikme tegevust mingis küsimuses ei reguleeri äriseadustik (ÄS), tulundusühistuseadus (TÜS), mittetulundusühingute seadus (MTÜS), sihtasutuste seadus (SAS), juriidilise isiku põhikiri ega juhatuse liikmega sõlmitud leping, kohaldatakse võlaõigusseaduse (VÕS) käsunduslepingu sätted. Kõnealuseid sätteid võetakse arvesse juhatuse liikme lepingu koostamisel ja tõlgendamisel. Juhatuse...12.1.6. Juhatuse liikme tasuSeadus annab juhatuse liikme tasu kohta vaid üldised juhised. Seetõttu on tegu juhatuse liikme lepingu olulise tingimusega, mille sisu määrab üldiselt kindlaks juhatuse liikme ametisse nimetanud organ.
Juhatuse liikme määranud organ peab lepingu sõlmimisel tagama, et maksete kogusumma juhatuse liikmele oleks kooskõlas juhatuse liikme ülesannete ja...12.1.7. Lepingu rikkumine ja juhatuse liikme vastutusEristada tuleb juhatuse liikme vastutust juriidilise isiku ja selle võlausaldajate ees. Üldpõhimõtte kohaselt vastutavad juhatuse liikmed eelkõige juriidilise isiku, mitte juriidilise isiku võlausaldajate ees. Vastutuse alus on juhatuse liikme leping, mille rikkumise korral on juriidilisel isikul õigus kasutada juhatuse liikme vastu asjakohaseid õiguskaitsevahendeid. Need on eelkõige täitmise...12.1.8. Lepingu lõppemineLepingus peaks olema määratud selle lõppemise päev. Juhatuse liikme ametiaeg ei pikene automaatselt, vaid pikendamise korral tuleb juriidilise isiku asjakohasel organil (üldkoosolekul või nõukogul) võtta vastu juhatuse liikme lepingu pikendamise otsus.
Juhatuse liikme ametiaja pikendamise otsus tuleb esitada viivitamata äriregistri pidajale. Kui juhatuse liikme ametiaeg lõppes määratud...12.2. Äriühingu juhtorgani liikme konkurentsikeeld12.2.1. Konkurentsikeelu mõiste ja sisuKonkurentsikeelu mõistet kehtiv õiguskord otsesõnu ei sätesta. Seetõttu tuleb seda seletada eri seaduste sätete kaudu. Konkurentsikeeld kõige üldisemalt on seadusest või lepingust tulenev kitsendus, millega piiratakse isiku õigust tegutseda teatud tegevusaladel enda või kolmandate isikute huvides. Äriühingu juhtorgani liikme konkurentsikeeld kuulub nn üldise lojaalsuskohustuse hulka....12.2.2. Konkurentsikeelu eesmärgidKonkurentsikeelu eesmärk kõige üldisemalt on vaba ettevõtluse huvidest lähtuva konkurentsi kaitsmine. Veidi kitsamalt on konkurentsikeelu eesmärk kaitsta konkreetse ettevõtte huvisid, vältides juhatuse liikme ja äriühingu huvide konflikti. Teine eesmärk on vältida juhatuse liikme enda huvide konflikti ning sellega ettevõtte huvide kahjustamist. Samuti on konkurentsikeelu üks eesmärke vältida...12.2.3. Äriühingu konkurentide määramineKonkurentsikeelu mõiste sisustamisel tuleb selgeks teha, kes on ettevõtte konkurendid. Seda saab teha kahe erineva kriteeriumi alusel – isikud ja tegevusala.12.2.3.1. IsikudKonkurentidena kõige laiemas mõttes käsitletakse kõiki juriidilisi ja füüsilisi isikuid. Põhimõtteliselt võivad omavahel konkurentideks olla toiduainetootja ja kirjastus, sest tarbija raha hulk on paratamatult piiratud. Seetõttu välistab ühe ettevõtja teenuse või kauba tarbimine teise ettevõtja teenuse või kauba tarbimist. Niisugune käsitlus on siiski liiga lai, et sellel oleks praktikas...12.2.3.2. TegevusalaKonkurendi mõiste põhikriteerium on isiku tegevusala. Konkurentsi tunnus on tegutsemine samal või sarnasel tegevusalal, näiteks kui mõlemad ettevõtjad toodavad jalatseid. Vaidlus aga tekiks, kui konkureerivad ettevõtted on jalatsitootja ja riidetootja. Sel juhul on alati otstarbekas määratleda konkureerivad tegevusalad juhatuse...12.2.4. Seadusest tulenev konkurentsikeeldRiigikohus on 16. novembri 2005. aasta otsuses tsiviilasjas nr 3-2-1-115-05 punktis 32 leidnud, et kuna konkurentsikeeld tähendab töötaja tegevusala või töökoha valiku piiramist, peab see piirang olema sätestatud seaduses või poolte kokkuleppes. Seega peab konkurentsikeelu kehtestamiseks alati olema õiguslik alus. Iseenesest on konkurentsikeeld põhiseadusega tagatud õiguste riive. Eesti...12.2.5. Lepinguga sätestatud konkurentsikeeldKonkurentsikeelu teine allikas on juhatuse liikme leping. Tuleb arvestada, et konkurentsikeeld ei ole olemuselt imperatiivne ning seaduse sätetest erinev kokkulepe on lubatud. Seadusest tulenevalt on osanike, aktsionäride või nõukogu nõusoleku puhul konkurentsi osutamine lubatud, seetõttu ei ole keelatud ka niisuguse kokkuleppe sõlmimine, et juhtorgani liige võib tegeleda asjaga, mida muidu...12.2.6. Konkurentsikeelu kehtivus pärast juhtorganist tagasikutsumistÄriseadustik ei sätesta, et konkurentsikeeld laieneks juhtorgani liikmetele ka pärast äriühingust lahkumist. Erand on täisühing, mille puhul võib ühingulepinguga kokku leppida, et konkurentsikeeld kehtib ühingu endise osaniku suhtes kuni viis aastat. Kuna konkurentsikeeld on isiku tegevusala või töökoha vaba valiku piiramine, siis peab see piirang olema sätestatud vähemalt poolte kokkuleppes...12.2.7. Tasu konkureerimata jätmise eestErinevalt töölepingu regulatsioonist ei pea juhtorgani liikmele ametisoleku aja jooksul konkureerimata jätmise eest eraldi tasu maksma, sest tegemist on ametist tuleneva kohustusega. Küll aga on tasu maksmine konkurentsikeelu kehtivuse eeldus, kui konkurentsikeeld kestab ka pärast juhatuse liikme lepingu lõppemist. Keelu laiendamine teenistussuhte lõppemisele järgnevale ajale piirab oluliselt...12.2.8. Vastutus konkurentsikeelu rikkumise eestVastutus konkurentsikeelu rikkumise eest võib tuleneda nii seadusest, lepingust kui ka äriühingu põhikirjast. Erinevad alused ei välista üksteist, küll aga tuleb hinnata, millist nendest kohaldatakse konkreetsel juhul. Tegemist on dispositiivsete sätetega, seetõttu kohaldatakse üldjuhul esmalt lepingus sätestatud vastutust. Siiski tuleb meeles pidada, et VÕS-i § 106 lg 2 järgi on tühine...12.3. Ärisaladus12.3.1. Ärisaladuse sisu ja määratlusedMis on ärisaladus ning millised on selle võimalikud piirid ja tunnused? Ühest ja täpset vastust nimetatud küsimusele on raske anda. Ärisaladus on erinevate õigusteooriate koondmõiste ning põhineb peamiselt avalikustamise suhtes tundlike ideede ja info arendamise, levitamise ning kasutamisega kaasnevate täpsete või kaudselt väljendatud piirangute või lepingute objektil. Ärisaladuse...12.3.2. Ärisaladuse tunnusedÄrisaladuse määratlemine on suuremalt osalt jäetud selle omaniku pädevusse. Siiski on võimalik rääkida ärisaladusele omastest kindlatest tunnustest. Nendele tunnustele peaks ideaalis vastama iga ärisaladusena kaitstav ettevõttesisene konfidentsiaalne info. 1. Ärisaladusena kaitstavale ettevõttesisesele teabele on omane majanduslik väärtus, ehk ärisaladusel peab olema rahaliselt...12.3.3. Ärisaladuse kaitse objektidÄrisaladusena kaitstakse ettevõttes väga erinevat teavet. Järgnevalt on välja toodud neli infovaldkonda, mida on soovitatav kaitsta ärisaladusena. 1. Ettevõtte kauba või teenuse tarbijaid käsitlev teave. Siia kuulub klientide andmekogu koos andmetega nende kohta.2. Ettevõtte finantsinfo – ettevõtte finantstegevust kajastav igasugune dokumentatsioon. 3. Tööstusprotsessi,...12.3.4. Ärisaladuse kaitse võimalusedÄrisaladuse turvalisuse tagamiseks on kaks peamist võimalust:1) kehtivad õigusaktid (peamiselt seadused)2) ärisaladuse omaniku kasutusele võetavad meetodid. Seadusest tulenev ärisaladuse kaitse põhialused tulenevad äriseadustikust (ÄS), konkurentsiseadusest ja karistusseadustikust.Ärisaladuse kaitse äriseadustiku kohaseltOsaühingu kohta sätestab ÄS...12.3.5. Ärisaladuse kaitse võimalused lepingutegaKuigi riigi kehtestatud õigusnormid peaksid ettevõtja ärisaladusele andma teatava kaitse, jääb sellest praktikas tihti väheks. Põhjus on eelkõige selles, et ärisaladus sõltub eelkõige ettevõtja tegevusalast, eripärast jne (vt ka ptk 12.3.1). Seetõttu peab ettevõtja võtma kindlasti tarvitusele ka oma meetmed. Ettevõtja võetavatest kaitsemeetmetest on kõige tõhu... Lisad Lisa 1 Hagiavalduse projekt Lisa 1. Vallasasja müügilepingu näidisuus Lisa 2. Rahvusvahelise tarnelepingu näidis Lisa 4. Müügilepingu raamleping Lisa 6. Vallasasja müügilepingu ingliskeelne näidis Lisa 1. Kinnistu müügilepingu ja asjaõiguslepingu näidisuus Lisa 2. Kinnisvara müügi broneerimislepinguus Lisa 3. Kinnisasja müügilepingust taganemise avaldusuus Lisa 4. Eluruumi üürileping Lisa 5. Äriruumi üürileping Lisa 7. Tähtajatu üürilepingu korralise ülesütlemise avalduse näidis Lisa 9. Abieluvaralepingu näidis Lisa 10. Kasutuskorra kokkuleppe näidis Lisa 11. Kasutuskorra kokkuleppe näidis vene keeles Lisa 12. Asja tasuta kasutusse andmise lepingu näidis Lisa 13. Asja tasuta kasutusse andmise lepingu näidis vene keeles Lisa 1. Osaühingu osa müügilepingu näidis Lisa 2. Osaühingu osa müügilepingust taganemise avaldus Lisa 1. Aktsiate müügilepingu näidis Lisa 2. Aktsiate müügilepingust taganemise avalduse näidis Lisa 1. Nõude loovutamise lepinguus Lisa 2. Faktooringulepinguus Lisa 3. Laenulepinguus Lisa 4. Garantiikiriuus Lisa 5. Garantiilepinguus Lisa 6. Litsentsilepingu näidis Lisa 7. Litsentsilepingu näidis vene keeles Lisa 1. Ettevõtte üleandmise leping Lisa 2. Ettevõtte ülemineku lepingu näidis Lisa 3. Ettevõtte ülemineku lepingu näidis vene keeles Lisa 4. Seltsingulepingu näidis Lisa 5. Kompromissilepingu näidis Lisa 6. Kompromissilepingu näidis inglise keeles Lisa 7. Kompromissilepingu näidis vene keeles Lisa 1. Käsunduslepinguus Lisa 2. Halduslepinguus Lisa 3. Käsunduslepingu ülesütlemise avaldusuus Lisa 4. Käenduslepingu näidis Lisa 5. Käenduslepingu venekeelne näidis Lisa 6. Käsunduslepingu venekeelne näidis Lisa 1. Töövõtuleping Lisa 2. Ehituse töövõtuleping Lisa 3. Tellija töövõtulepingust taganemise avaldus Lisa 4. Töövõtja töövõtulepingust taganemise avaldus Lisa 5. Kaubaveoleping Lisa 1. Maaklerileping Lisa 2. Agendileping Lisa 3. Maaklerilepingu näidis inglise keeles Lisa 1. Juhatuse liikme leping Autorid Britta OltjerpeatoimetajaBritta Oltjer lõpetas 2005. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna ja alustas samal aastal advokaadina tööd advokaadibüroos Aivar Pilv. Tema peamised tegevusvaldkonnad on võlaõigus, lepinguõigus, asjaõigus, konkurentsiõigus, intellektuaalne omand, meditsiiniõigus, riigihanked ja tsiviilkohtumenetlus. Artikleid on avaldatud Äripäeva paberväljaannetes ja Äripäeva “Autor annab nõu” rubriigis, samuti rahvusvahelises väljaandes The International Comparative Legal Guide to: Cartels &
Leniency 2012. Esinenud ettekannetega lepinguõigust käsitlevatel seminaridel. Alates 2010. aasta septembrist Äripäeva “Lepingute käsiraamatu” peatoimetaja ja kaasautor.CV ja kontaktandmed
Anneli AabvandeadvokaatAnneli Aab omandas 2006. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonnas bakalaureusekraadi ja 2008. aastal magistrikraadi. Töötas aastatel 2006–2012 AS-is EMT juristina. Advokaadibürooga Aivar Pilv ühines 2012. aasta sügisel. Tema peamised tegevusvaldkonnad on võlaõigus, intellektuaalne omad (sh kaubamärgi, autoriõiguse ja muud intellektuaalse omandi küsimused, litsentsilepingud), äriõigus, haldusõigus (sh riigihangete, konkurentsi, isikuandmete kaitse küsimused) ning tsiviil- ja halduskohtumenetlus.CV ja kontaktandmed
Häli JürimäevandeadvokaatHäli Jürimäe lõpetas 2006. aastal Tartu ülikooli bakalaureuseõppe ja 2008. aastal magistriõppe. Ta on ennast vahetusüliõpilasena täiendanud Prantsusmaal ülikoolis Université Paris X – Nanterré. Advokaadibüroos Aivar Pilv töötab alates 2010. aasta maist, Eesti advokatuuri kuulub alates 2011. aasta aprillist. Aastatel 2007–2010 töötas juristina maksu- ja tolliameti sissenõudmise osakonnas. Peamised tegevusvaldkonnad on maksuõigus, haldusõigus ja haldusmenetlus, riigihanked, ühinguõigus, pankrotiõigus ning saneerimine. Artikleid on avaldatud Äripäevas ja mitmes rahvusvahelises erialaväljaandes.CV ja kontaktandmed
Tambet LaasikvandeadvokaatTambet Laasik omandas Tartu ülikooli õigusteaduskonna magistrikraadi 2008. aastal. Advokaadibüroos Aivar Pilv on ta 2006. aastast, töötab büroo Tartu osakonnas. Tema peamised töövaldkonnad on tsiviilõigus ja tsiviilkohtumenetlus.CV ja kontaktandmed
Epp LumistevandeadvokaatEpp Lumiste omandas õigusteaduskonna magistrikraadi 2007. aastal Concordia Audentese rahvusvahelises ülikoolis ja 2010. aastal magistrikraadi George Washingtoni ülikooli õigusteaduskonnas. Töötab advokaadibüroos Aivar Pilv, tema peamised tegevusvaldkonnad on äri-, võla- ja maksuõigus.CV ja kontaktandmed
Aivar Pilvvandeadvokaat, juhtivpartnerAivar Pilv on Eesti advokatuuri liige 1984. aastast, omanimelise advokaadibüroo juhataja 1993. aastast. Pikaajaline Eesti advokatuuri juhatuse liige ja aastatel 2004–2010 Eesti advokatuuri esimees. Peamised tegevusvaldkonnad on maksuõigus, äriõigus, karistusõigus (ameti- ja majanduskuriteod), pankrotiõigus, kindlustusõigus, ehitus- ja planeerimisõigus, konkurentsiõigus, haldusõigus. Esinenud seminaridel ja konverentsidel ettekannete ja loengutega, avaldanud õigusteemalisi artikleid ning pälvinud rahvusvahelist tunnustust.CV ja kontaktandmed
Marko PilvvandeadvokaatMarko Pilv omandas 2011. aastal Tartu ülikoolis magistrikraadi. Alates 2011. aasta septembrist töötab advokaadibüroos Aivar Pilv juristina. Tema peamised tegevusvaldkonnad on võla-, lepingu- ja asjaõigus, ehitus- ja planeerimisõigus, tööõigus, karistusõigus ning tsiviil- ja kriminaalmenetlus.CV ja kontaktandmed
Uudised 03.06.2016 Õigusuudised - juuni 2016ÕigusuudisÕigusuudise teadeJuuni Õigusuudiste teemad
21.04.2016 Õiguskaitsevahendi valimineKäsiraamatu uuendusEnamikku õiguskaitsevahendeid saab kohaldada samaaegselt ehk kumulatiivselt. Siiski on kõigi õiguskaitsevahendite kohaldamise tulemused erinevad, mistõttu õige õiguskaitsevahendi valik on äärmiselt oluline. Ehkki valik tuleb alati teha konkreetse kaasuse asjaolude hindamise alusel, on võimalik anda juhtnööre, mida õiguskaitsevahendi valikul silmas pidada.
Kui vastaspool on lepingut rikkunud, on esmane küsimus, kas tal on lepingu täitmise vastu veel huvi.
Ainus õiguskaitsevahend, mis lõpetab poolte lepingulise suhte, on taganemine, kestvuslepingute korral ülesütlemine.
Taganemine ei ole mõistlik õiguskaitsevahend, kui pooltel on veel säilinud huvi, et lepingulised kohustused täidetakse. Taganemine lõpetab poolte suhte ja pärast taganemist ei ole enam võimalik esitada näiteks täitmisnõuet. Pärast taganemist on poolte ainus kohustus tagastada lepingu alusel teineteisele üleantu, FIDIC‑i (pr Fédération Internationale Des Ingénieurs-Conseils) tüüptingimuste kohaselt eelkõige ettenähtud summad ja veel kasutamata materjalid, kui need ei ole läinud üle töövõtja omandisse.
Seetõttu tuleb arvestada, et taganemise korral on poolte õigussuhe lõppenud ja kõike seda, mida oleks muidu saanud nõuda lepingu täitmise käigus, enam nõuda ei saa. Kui aga pooled on omavahel lõplikult tülis ja on ilmne, et vastaspool oma kohustusi täita ei suuda või ei kavatse, on lepingust taganemine ainuvõimalik valik.
Õiguskaitsevahendi üle otsustamine
Ehkki õiguskaitsevahendite kohaldamise eeldused on õiguslikult sõnastatud väga konkreetselt, on nende kasutamine sageli eelkõige majanduslik, mitte õiguslik otsus. Seetõttu ei saa alati lähtuda kitsalt sellest, milliseid nõudeid on võimalik esitada, vaid kaaluda tuleb, mis on ka majanduslikult otstarbekas.
Eelkõige tuleb vastata mitmele küsimusele:
kas pooled tahavad lepingulist suhet jätkata?
kas tehtud puudustega töö on veel kasutatav?
kas kohustuse rikkumine on toonud teisele poolele kahju?
Vastused neile küsimusele aitavad välja selgitada, milline õiguskaitsevahend või ‑vahendid võiksid kindlal juhul olla kõige kasulikumad.
05.02.2016 Õigusuudised - veebruar 2016ÕigusuudisÕigusuudise teadeVeebruari Õigusuudiste teemad
26.01.2016 FIDIC-i tingimustestKäsiraamatu uuendusKui tellija on võtnud vastu põhimõttelise otsuse, et soovib kohaldada töövõtule FIDIC‑i raamatu tingimusi, saab ta asuda töövõtulepingut ette valmistama. Mõlemad FIDIC‑i raamatud koosnevad üld- ja eritingimustest, mis koos moodustavad lepingutingimused. Mitu üldtingimust sisaldavad tüüpsõnastust „kui eritingimustes ei ole määratud teisiti“, mis tähendab, et tellija võib muuta üldtingimustes ette nähtud korda ja sageli on see lausa soovitatav.
FIDIC näeb ette töövõtulepingute üldtingimused ja soovitab neid üldiseks kasutamiseks nii ehitus- kui ka inseneritöödel v.a enamikul projekteerimistöödel. Ainult üldtingimustele siiski tugineda ei saa, vaid neid tuleb muuta kooskõlas tellija määratud kohaldatava õigusega.
FIDIC-i üldtingimused on standardsed lepingutingimused, mis on tihedalt seotud FIDIC-i eritingimustega. Standardtingimuste eesmärk on määrata tööetapid ja lepinguosaliste kohustused, et teha tellija soovitud töö, millele on väljastatud täitmisakt.
Kuigi FIDIC-i üldtingimused on lepingu sõlmimisel olulised, ei piisa sageli vaid üldtingimustele viitamisest. Üldtingimusi tuleb siiski täiendada ja täpsustada. Paraku märgib tellija praktikas lepingu projektis üldsõnaliselt, et „leping koosneb üldtingimustest ja eritingimustest“. Eritingimuste muutmine on oluline, sest sellega teeb tellija n‑ö enesekontrolli, mis tähendab, et ta mõtleb läbi kõik talle olulised tingimused ja koostab lepingu tingimused iga üksiku töövõtu vajaduste kohaselt.
Üldtingimustes on juba selgitatud lepingus kasutatavaid mõisteid. Seega ei ole tellijal vaja kõiki mõisteid uuesti üle korrata. FIDIC‑i standardtingimuste eelis ongi eelkõige asjaolu, et kõik lepingus kasutatavad mõisted on hoolikalt välja töötatud.
Kui tellija soovib lisada mõne täiendava mõiste ja/või kustutada olemasoleva mõiste, tuleb hinnata asjaomase muudatuse mõju kogu lepingule.
08.01.2016 Õigusuudised - jaanuar 2016ÕigusuudisÕigusuudise teadeJaanuari Õigusuudiste teemad
1. jaanuaril jõustunud raamatupidamise seaduse olulisemad muudatused puudutavad mikro- ja väikeettevõtjaid
Töötasu alammäär tõusis
Riigikohus leidis, et ka emaühingu juristi kui lepingulise esindaja menetluskulud kuuluvad põhjendatud kulutuste hulka ja vajalikus ulatuses väljamõistmisele
Riigikohus analüüsis hankija õigust lükata tagasi riigiabi saanud pakkuja pakkumus
Riigikohus selgitas eelduseid selleks, et aktsionärid saaksid taotleda ema- või tütarühingus erikontrolli
Õigusuudised valmivad Äripäeva käsiraamatute ja advokaadibüroo Tark Grunte Sutkiene koostöös, jaanuari Õigusuudised koostasid Tark Grunte Sutkiene vandeadvokaat Rene Frolov ja advokaat Katri Tšesnokov.
07.12.2015 Õigusuudised - detsember 2015ÕigusuudisÕigusuudise teadeDetsembri Õigusuudiste teemad
Järgmisest aastast jõustub mitu tulumaksuseaduse muudatust ja aktsiisitõusu
Muu hulgas suureneb füüsilise isiku maksuvaba tulu, välislähetuse päevaraha maksuvaba piirmäär ja antakse eluruumide füüsilisest isikust üürileandjale õigus teha maksustatavast üüritulust mahaarvamisi üürimisega seotud kulude katteks.
2016. aasta alguses jõustuvad välismaalaste seaduse muudatused, millega luuakse Eestis lühiajaliselt või tähtajalise elamisloa alusel viibivale välismaalasele võimalus töötada Eestis ka renditöötajana
Riigikohus selgitas juhatuse liikme hoolsuskohustust seoses kontserni huvidega
Riigikohus käsitles tüüptingimuste ebamõistlikkust olukorras, kus teenuse osutaja küsib klientidelt tasu arvete saatmise eest
Õigusuudised valmivad Äripäeva käsiraamatute ja advokaadibüroo Tark Grunte Sutkiene koostöös, detsembri Õigusuudised koostasid Tark Grunte Sutkiene partner Toomas Taube ja advokaat Kristina Promet.
Tööõigus – küsimustele vastavad Advokaadibüroo Leppik ja Partnerid advokaadid.Ehitus – küsimustele vastab jurist ja “Ehituskäsiraamatu” peatoimetaja Tuulikki Laesson.Maksud – küsimustele vastavad KPMG Baltics OÜ maksukonsultandid. Vastuste koostamisel lähtutakse kehtivatest Eesti õigusaktidest.Raamatupidamine – küsimustele vastavad audiitorühingu BDO Eesti konsultandid.Transport ja logistika – vastab logistika käsiraamatu peatoimetaja Kairi Kärner.Sekretär – küsimustele vastab Tallinna Majanduskooli sekretäri- ja ametnikutöö osakonna juhataja, “Juhiabi käsiraamatu” peatoimetaja Janne Kerdo.Lepinguõigus – küsimustele vastab Eva Laks, ER Invest OÜ jurist ja partner.Riigihange – küsimustele vastab jurist ja “Riigihanke käsiraamatu” peatoimetaja Tuulikki Laesson. 22.06.2016
VÕSi leping alaealisega