text:
kohtuliku arutamise avalikkus
kohtuliku arutamise katkestamatus
enese mittesüüstamise privileeg
legaliteedi ja oportuniteedi põhimõte
tõendite vaba hindamine
ne bis in idem (topeltmenetlemise ja -karistamise keeld)
kohtumenetluse poolte võrdsus
edasikaebeõigus
ultima ratio põhimõte (riikliku sunni kohaldamisel)
isikuandmete töötlemine kriminaalmenetluses
3-1-1-80-16 Riigikohus 02.11.2016
KrMS § 35 lg 1
KrMS § 12
Ajaks, mil süüdistusakt on saadetud kohtusse, on vähemalt prokuratuuri eeldatava hinnangu kohaselt kõik tõe tuvastamiseks vajalikud tõendid kogutud ja loodud ühtlasi nõutavad eeldused kriminaalasja kohtulikuks arutamiseks. Seetõttu ei saa menetluse selles staadiumis ainult KrMS § 214 eesmärkidega isiku trahvimist selle paragrahvi 3. lõike alusel õigustada. Vajalik on osutada ka tõsiasjale, et kohtumenetluse tingimustes ei saa kohtueelse menetluse andmete avaldamine enam sõltuda prokuratuuri loast, sest tõendeid esitatakse, avaldatakse ja uuritakse KrMS 10. peatüki 4. jaos sätestatud korras. Kuna eeluurimiskohtuniku volitused on selleks ajaks lõppenud, tähendab öeldu, et kõneks olevas menetlusetapis ei ole võimalik KrMS § 214 alusel menetlusandmete avaldamist piirata ja trahvi määramise õigus on kriminaalasja arutaval kohtul üksnes KrMS § 12 alusel. Seda aga juhul, kui avaldatakse kinnise kohtuistungi, mitte kohtueelse uurimise andmeid. (p 12)
Kuigi KrMS § 214 lg 3 teises lauses nimetatakse kahtlustatava kõrval menetlusosalisena ka süüdistatavat, ei saa sellest siiski järeldada, et vaadeldava sätte toime võiks laieneda kohtumenetluse ajale ja anda trahvi määramise õiguse kriminaalasja menetlevale kohtule. KrMS § 35 lg 1 järgi on süüdistatav isik, kelle kohta prokuratuur on koostanud süüdistusakti KrMS § 226 kohaselt või kellele on esitatud süüdistusakt kiirmenetluses või isik, kellega on kokkuleppemenetluses sõlmitud kokkulepe. Kirjeldatud määratluse järgi saab isik olla süüdistatava staatuses seega ka ajal, mil kriminaalasja pole veel kohtusse saadetud. (p 14)
Olukorras, kus isik avaldab kohtueelse menetluse andmeid kohtuliku arutamise ajal, ei saa teda trahvida KrMS § 214 lg 3 alusel. Sellel alusel trahvi määramine, kui seejuures ei ole tegemist kinnisel kohtuistungil kõlanud menetlusandmetega, mille avaldamise eest on isikut hoiatatud KrMS § 12 lg 4 alusel, kujutab endast kriminaalmenetlusõiguse olulist rikkumist. (p 15)
süüdistatava ja kahtlustatava mõiste
3-1-1-74-16 Riigikohus 24.10.2016
KrMS § 12 lg 1 p 4
KrMS § 11
Kuna KrMS § 287 lg 1 ja § 288 kohaselt kuulatakse tunnistaja kohtuistungil üle ristküsitluse vormis, peab ristküsitluse kasutamine aitama muu hulgas selgitada, kas tunnistaja ütlusi saab pidada usaldusväärseks, sh kindlaks teha, kas ütluste sisu on mõjutanud näiteks ka menetletava kriminaalasja kohta ajakirjanduses avaldatud teave. Üheks tunnusmärgiks sellise mõju kohta saab pidada ka varem antud ütluste muutmist. Kuivõrd ristküsitluse käigus on lubatud seaduses sätestatud tingimuste esinemise korral avaldada isiku varem antud ütlusi, peavad eeskätt ristküsitluse korda käsitlevad normid aitama tasakaalustada mõju, mille võib tingida kriminaalasja kohta avalikkuses levitatud teave. Samuti peab KrMS § 13 lg-s 1 tehtud muudatus, mille kohaselt ei ole enam alates 1. septembrist 2011 lubatud kohtuistungi helisalvestamine kohtu loata, koostoimes KrMS § 287 lg-ga 2 aitama vältida kohtulikul uurimisel ilmnevate asjaolude teatavaks saamist veel üle kuulamata tunnistajaile. Arvestades, et istungisaalis viibivad isikud võivad kohtu loata teha vaid kirjalikke märkmeid, on see meede seadusandja hinnangul üldjuhul ka piisav, vältimaks ütlusi andnud isikute räägitu detailselt taasesitamist. Kuigi ei saa välistada, et mõni saalis viibiv isik suudab isikulistest tõendiallikatest pärineva teabe talletada maksimaalse täpsusega ka kirjalike märkmete kujul, ei luba kehtiv kriminaalmenetluse seadustik selliselt saadud teabe avaldamist avaliku kohtuistungi puhul piirata. Vastavasisulise keelu sätestamiseks peaks seadusandja kaaluma menetlusseadustiku muutmist tsiviilkohtumenetluse seadustiku eeskuju aluseks võttes. (p-d 17-19)
kohtuistungi kord
KrMS § 267 (Kohtuistungi korda rikkuva isiku suhtes võetavad meetmed) eesmärk on tagada kohtuistungi korrakohane läbiviimine. Seetõttu saab vaadeldavas sättes kirjeldatud meetmeid rakendada siis, kui isik rikub kohtuistungi korda ega allu kohtu korraldusele või väljendab oma käitumisega lugupidamatust kohtu vastu. Korraldus, millega kohus keelab aga avalikul kohtuistungil kõlanud menetlusandmete avaldamise, KrMS § 267 reguleerimisalasse ei kuulu. Nimelt reguleerivad kohtuistungi avalikkuse ja selle piiramisega seonduvat eeskätt KrMS §-d 11 ning 12. KrMS § 11 lg-s 1 sisalduva üldpõhimõtte kohaselt on igal isikul võimalik jälgida ja talletada kohtuistungit KrMS §-s 13 sätestatud korras. Sama paragrahvi 3. lõike kohaselt toimib avalikkuse põhimõte kohtuistungi avamisest kuni kohtulahendi kuulutamiseni KrMS §-des 12 ja 13 sätestatud piirangutega. Öeldust järeldub, et kohtuistungi avalikkust saab kohus piirata üksnes menetlusseaduses ette nähtud alustel, s.o KrMS §-des 11 ja 12 sätestatud tingimusi järgides. Kriminaalmenetluse seadustiku kohaselt on võimalik aga vaid kinnisel kohtuistungil KrMS § 12 lg 4 alusel hoiatada kohtumenetluse pooli ja istungisaalis viibijaid, et menetlusandmeid pole lubatud avaldada. (p-d 10-12)
Võrreldes teiste kohtumenetluse liikidega on kriminaalasja arutava kohtu volitused menetlusandmete avaldamise keelamise osas piiratumad. Tsiviilkohtumenetluses võib kohus menetlusosalisi ja teisi istungisaalis viibijaid määrusega kohustada asja menetlemisel teatavaks saanud asjaolu saladuses hoidma ka juhul, kui menetlus ei ole kinniseks kuulutatud, kuid saladuse hoidmine on ilmselt vajalik tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) §-s 38 nimetatud õiguse või huvi kaitseks (TsMS § 41 lg 3). Halduskohtumenetluse seadustiku § 77 lg 1 järgi juhindutakse kohtumenetluse avalikkuse ja tagamise osas tsiviilkohtumenetluse seadustiku sätetest. Kriminaalmenetluse seadustik sarnast võimalust ette ei näe. (p 13)
Kohtuistungi kinniseks kuulutamisel KrMS § 12 lg 1 p 4 alusel peavad kohtuistungi kinniseks kuulutamise tinginud põhjused olema kaalukad. Seda järeldust kinnitab samas sättes esitatud näitlik loetelu, mille kohaselt võib kohtuistungi kinniseks kuulutada siis, kui kohtuistungi avalikkus võib ohustada kohtu või kohtumenetluse poole või tunnistaja julgeolekut. Seega võib õigusemõistmise huvides KrMS § 12 lg 1 p 4 alusel kohtuistungi kinniseks kuulutada vaid nendel juhtudel, kui ilmnevad erandlikud asjaolud (nt julgeoleku tagamise vajadus). Seisukoht, nagu võiks ka üle kuulamata tunnistajate mõjutamise vältimiseks kohtuistungi KrMS § 12 lg 1 p 4 alusel osaliselt või täielikult kinniseks kuulutada, tähendaks, et suuremat avalikku huvi tekitavate ja isikuliste tõendite vahetut uurimist eeldavate kriminaalasjade arutamine hakkaks valdavalt toimuma kinnistel kohtuistungitel. Samuti satuks see käsitlus vastuollu KrMS §-s 11 ette nähtud põhimõttega, mille järgi on avalikkuse esindajatel üldjuhul võimalik vahetult kohtuistungit jälgida ja talletada. (p 16)
3-1-1-86-06 Riigikohus 06.10.2006
Arvestades seda, et alla neljateistaastase lapse tajumis- ja edastamisvõime võib olla täisealise isikuga võrreldes piiratum, näeb menetlusseadus ette tema ülekuulamist lastekaitsetöötaja, sotsiaaltöötaja või psühholoogi osavõtul. Kehtivas kriminaal- ega väärteomenetluse seadustikus ei nähta ette alaealisuse tõttu tunnistaja kohtusse kutsumata jätmise võimalust.
Euroopa Inimõiguste Kohus lähtub praktikas järjekindlalt arusaamast, et EÕIK art 6 p-de 1 ja 3 "d" kohaselt peaksid üldjuhul tõendid, millele tugineb kohtuotsus, olema esitatud asja avalikul kohtulikul arutamisel kohtualuse juuresolekul ja talle võimalust tagades esitada vastuargumente igale teda süüstavale tõendile. Ülalesitatud arusaama ei ole Kohus siiski käsitanud mitte absoluutse nõudena, vaid on mitmetes lahendites pidanud võimalikuks selle suhtes ka teatud reservatsioonide tegemist. Põhimõtteliselt ei välista EÕIK art 6 p-des 1 ja 3 "d" sätestatu iseenesest teatud juhtudel tunnistaja poolt kohtueelsel uurimisel või ka varasemal kohtulikul arutamisel antud ütluste kasutamist tõendina, kui seejuures on arvestatud kaitseõigusega. Kaitseõigusega on Kohtu arvates arvestatud siis, kui kohtualusele on tagatud küllaldane ja nõuetele vastav võimalus esitada vastuväiteid ja küsitleda tunnistajat kas viimase poolt kohtueelsel uurimisel ütluste andmise ajal või ka hilisemas menetluses. Ülalkäsitletud ulatuses mõistetavat kaitseõigust on Kohtu praktikas peetud võimalikuks piirata vaid juhtudel, mil on kaalul olnud tunnistajate või kannatanute elu, vabadus või turvalisus. Juhtudel, mil kohtualuse süüdimõistmine on kas täielikult või määravas ulatuses põhinenud selle isiku ütlustel, keda süüdistatav ei saanud küsitleda ei kohtueelsel uurimisel ega kohtulikul arutamisel, on kaitse õiguste kitsendamine ületanud EÕIK art-s 6 lubatava piiri (vt RKKKo nr 3-1-1-98-02).
Tulenevalt VTMS §-st 2, aga ka § 31 lg-s 1 ja §-s 64 sätestatust, on alust väita, et KrMS §-s 291 sätestatud tunnistaja poolt kohtueelses menetluses antud ütluste kohtumenetluses avaldamise tingimusi tuleb arvestada ka väärteoasja kohtulikul arutamisel (vt ka RKKKo nr 3-1-1-107-04).
Tunnistaja ütlus üldisemas tähenduses on edastatud ja nõuetekohaselt fikseeritud teave isiku poolt tajutud tõendamiseseme asjaolude kohta. Seletus on sisult laiem ja selles võib sisalduda ka isiku omapoolne hinnang või arvamus tajutule. Menetleja ülesandeks ongi välja selgitada, kas seletuses sisalduv teave on puutumuses tõendamiseseme asjaoludega ja kas isik on võimeline seda ka adekvaatselt esitama. Kohtukõlbuliku tõendusmaterjali saamiseks tuleb seletuse andnud isik seaduses ettenähtud korras üle kuulata ja saadud teave tunnistaja ütlusena vormistada.

matches:
Riigikohus
§ 35
§ 12
§ 214
§ 214
§ 12
§ 214
§ 35
§ 226
§ 214
§ 12
Riigikohus
§ 12
§ 11
§ 287
§ 288
§ 13
§ 287
§ 267
kohus
§ 267
§ 11
kohus
§ 12
kohus
§ 41
§ 77
§ 12
§ 12
§ 12
Riigikohus
Kohus
Kohus
§ 31


text:
Saneerimisseadus
Riigikogu 04.12.2008 seadus; jõustumiskuupäev 26.12.2008
redaktsioon 06.07.2017 [RT I, 26.06.2017, 35]
21.01.2014 RT I, 31.01.2014, 6 01.02.2014, osaliselt 01.04.2014 ja 01.07.2014
Vastu võetud 04.12.2008
jõustumine 26.12.2008
Käesolev seadus reguleerib ettevõtte saneerimise menetlust, mille eesmärgiks on ettevõtja, võlausaldaja ja kolmanda isiku huvide arvestamine ja õiguste kaitsmine ettevõtte saneerimise käigus.
§ 2. Ettevõtte saneerimine
Ettevõtte saneerimine on abinõude kompleksi rakendamine ettevõtte majanduslike raskuste ületamiseks, tema likviidsuse taastamiseks, kasumlikkuse parandamiseks ja jätkusuutliku majandamise tagamiseks.
(1) Saneerimismenetlust kohaldatakse üksnes eraõigusliku juriidilise isiku suhtes.
(2) Ettevõtja käesoleva seaduse tähenduses on ka see eraõiguslik juriidiline isik, kes ei ole ettevõtja äriseadustiku tähenduses.
(3) Käesolevat seadust ei kohaldata hasartmängukorraldajale, krediidiasutusele, makseasutusele, e-raha asutusele, kindlustusandjale, investeerimisühingule, fondivalitsejale, aktsiaseltsina asutatud investeerimisfondile, väärtpaberite keskdepositooriumile, väärtpaberiarveldussüsteemi korraldajale ja maksesüsteemi haldajale.
§ 4. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku kohaldamine
Saneerimismenetlusele kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse seadustikus hagita menetluse kohta sätestatut, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.
§ 5. Kohtualluvus
Saneerimismenetluses kohaldatakse kohtualluvusele pankrotiseaduses pankrotiavalduse esitamise kohta kehtivaid kohtualluvust reguleerivaid sätteid.
§ 6. Lepingu lõpetamise kokkuleppe tühisus
(1) Kokkulepe, mille kohaselt võlausaldaja võib saneerimismenetluse algatamisel või saneerimiskava kinnitamisel lepingu lõpetada, on tühine.
[RT I, 09.05.2014, 2 - jõust. 19.05.2014]
(2) Käesoleva paragrahvi lõiget 1 ei kohaldata pankrotiseaduse § 48 lõikes 2 nimetatud tuletistehingu lõpetamisele, kui tuletistehingu üheks pooleks on asjaõigusseaduse § 3141 lõikes 1 või 2 või väärtpaberituru seaduse § 6 lõike 2 punktis 3 või 4 nimetatud isik või organisatsioon ning lepingu lõpetamine saneerimismenetluse algatamisel on lepingu sõlmimise hetkel kokku lepitud.
2. peatükk SANEERIMISMENETLUSE ALGATAMINE
§ 7. Saneerimisavaldus
(1) Avalduse ettevõtte saneerimise menetluse algatamiseks (edaspidi saneerimisavaldus) esitab ettevõtja ise.
(2) Saneerimisavalduses esitab ettevõtja selgituse majanduslike raskuste põhjuste kohta ja põhistab, et:
1) tema maksejõuetuse tekkimine tulevikus on tõenäoline;
2) ettevõte vajab saneerimist;
3) ettevõtte jätkusuutlik majandamine on pärast saneerimist tõenäoliselt võimalik.
(3) Saneerimisavaldusele tuleb lisada eelmise majandusaasta raamatupidamisaruanne, ülevaade võlgniku finantsseisundist, majandustulemustest ja rahavoogudest ning võlanimekiri saneerimisavalduse esitamise seisuga. Võlanimekirjas märgitakse võlausaldaja nimi, kontaktandmed ning põhi- ja kõrvalnõude suurus, samuti andmed ettevõtja vara kohta.
(4) Kui kohtule on samal ajal esitatud nii pankrotimenetluse kui ka saneerimismenetluse algatamise avaldus, liidetakse need ühte menetlusse ja avaldused vaatab läbi kohus, kellele esimesena avaldus esitati. Sellisel juhul kohaldatakse pankrotimenetluse algatamise kohta kehtivaid tähtaegu.
§ 8. Saneerimismenetluse algatamise eeldused
(1) Kohus algatab saneerimismenetluse, kui saneerimisavaldus vastab tsiviilkohtumenetluse seadustikus ja käesolevas seaduses esitatud nõuetele ning kui ettevõtja on põhistanud, et:
(2) Saneerimismenetlust ei algatata, kui:
1) ettevõtja suhtes on algatatud pankrotimenetlus;
2) on tehtud kohtumäärus ettevõtja sundlõpetamise kohta või toimub täiendav likvideerimine;
3) ettevõtja suhtes toimunud saneerimismenetluse lõppemisest on möödunud vähem kui kaks aastat.
§ 9. Ettevõtja vanne
(1) Saneerimismenetluse algatamisel võib kohus kohustada ettevõtjat kohtus vandega kinnitama, et kohtule esitatud andmed vara, võlgade ja majandus- või kutsetegevuse kohta on talle teadaolevalt õiged.
(2) Vande andmisest keeldumisel võib kohus jätta saneerimismenetluse algatamata.
(3) Ettevõtja annab suuliselt järgmise vande:
«Mina, (nimi), kinnitan oma au ja südametunnistuse kohaselt, et kohtule esitatud andmed vara, võlgade ja äritegevuse kohta on mulle teadaolevalt õiged.» Ettevõtja kirjutab vandetekstile alla.
§ 10. Saneerimismäärus
(1) Kohus algatab saneerimismenetluse määrusega (edaspidi saneerimismäärus) seitsme päeva jooksul saneerimisavalduse saamisest arvates.
(2) Saneerimismääruses märgitakse muu hulgas:
1) saneerimisnõustajaks määratud isiku andmed;
2) tähtaeg saneerimiskava vastuvõtmiseks;
3) tähtaeg, mille jooksul saneerimiskava tuleb esitada kohtule kinnitamiseks;
4) summa, mille ettevõtja peab tasuma saneerimisnõustaja tasu ja kulutuste katteks deposiidina selleks ettenähtud kontole;
[RT I, 31.01.2014, 6 - jõust. 01.07.2014]
5) tähtaeg, mille jooksul peab ettevõtja tasuma käesoleva lõike punktis 4 nimetatud summa.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud tähtaeg ei või olla pikem kui 60 päeva.
(4) Saneerimismenetluse algatamisest keeldumise määruse peale võib avaldaja esitada määruskaebuse.
§ 11. Saneerimismenetluse algatamise tagajärjed
(1) Saneerimismenetluse algatamise tagajärjed on järgmised:
1) kohus peatab ettevõtja vara suhtes läbiviidava täitemenetluse kuni saneerimiskava kinnitamiseni või saneerimismenetluse lõppemiseni, välja arvatud täitemenetlus, mis viiakse läbi töösuhte alusel tekkinud nõude või elatise tasumise nõude täitmiseks;
2) viivise või ajas suureneva leppetrahvi arvestamine ettevõtja vastu suunatud nõudelt peatub kuni saneerimiskava kinnitamiseni;
3) asja läbivaatav kohus võib ettevõtja avalduse ja sellele lisatud saneerimisnõustaja heakskiidu alusel peatada kuni saneerimiskava kinnitamiseni või saneerimismenetluse lõppemiseni kohtumenetluse, milles on ettevõtja vastu rahaline nõue, välja arvatud töösuhte alusel esitatud nõue või elatise tasumise nõue, mille kohta ei ole veel otsust tehtud;
4) kohus lükkab võlausaldaja esitatud pankrotiavalduse alusel pankrotimenetluse algatamise otsustamise edasi kuni saneerimiskava kinnitamiseni või saneerimismenetluse lõpetamiseni.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud heakskiidus hindab saneerimisnõustaja, kas kohtumenetluse peatamine on ettevõtte saneerimiseks vajalik.
(3) Ettevõtja avalduse alusel lahendab saneerimismenetluse algatanud kohus ajavahemikul saneerimismenetluse algatamisest kuni saneerimiskava kinnitamiseni hagi tagamise abinõude ja maksuhalduri täitetoimingute või maksuhalduri pangakonto arestimise kehtivuse.
§ 12. Saneerimisteade
(1) Saneerimisnõustaja teavitab viivitamata võlausaldajaid saneerimismenetluse algatamisest ja nende nõuete suurusest, mis neil võlanimekirja kohaselt ettevõtja vastu on. Selleks edastab ta neile saneerimisteate.
(2) Saneerimisteates peavad olema vähemalt järgmised andmed:
1) saneerimismääruse teinud kohtu andmed ja määruse tegemise aeg;
2) saneerimisnõustaja nimi või nimetus ja kontaktandmed;
3) võlausaldaja põhi- ja kõrvalnõude suurus ettevõtja raamatupidamise alusel saneerimismenetluse algatamise seisuga ja kas nõue on pandiga tagatud;
4) tähtaeg, mille jooksul võlausaldaja peab käesoleva lõike punktis 3 nimetatud nõudega mittenõustumisest saneerimisnõustajat teavitama, ja teavitamata jätmise tagajärjed;
5) käesoleva seaduse § 11 lõikest 1 tulenevad saneerimismenetluse algatamise tagajärjed;
6) saneerimiskava vastuvõtmise ja kohtule kinnitamiseks esitamise tähtaeg.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 4 nimetatud tähtaja pikkus ei või olla lühem kui kaks nädalat ja pikem kui neli nädalat.
(4) Saneerimisteate posti teel kättetoimetamisel saadetakse saneerimisteade võlanimekirjas märgitud aadressil. Kui see erineb võlausaldaja registrijärgsest aadressist, saadetakse saneerimisteade ka registrijärgsel aadressil.
§ 13. Nõudega mittenõustumine
(1) Kui võlausaldaja, kelle nõuet soovitakse saneerimiskavaga ümber kujundada, ei nõustu käesoleva seaduse § 12 lõike 2 punktis 3 nimetatud andmetega, esitab ta saneerimisnõustajale käesoleva seaduse § 12 lõike 2 punktis 4 nimetatud tähtaja jooksul kirjaliku avalduse, milles märgib, mis osas ta saneerimisteates nimetatud nõudega ei nõustu, ja esitab neid asjaolusid tõendavad tõendid. Avalduse tähtpäevaks esitamata jätmisel loetakse, et võlausaldaja on nõude suurusega nõustunud.
(2) Kui saneerimisnõustaja ei nõustu käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud võlausaldaja avalduses oleva väitega, edastab ta avalduse koos tõenditega viivitamata kohtule ja põhjendab, miks ta avalduses märgituga ei nõustu. Saneerimisnõustaja tõendab oma väiteid.
(3) Kohus otsustab esitatud väidete ja tõendite alusel võlausaldaja põhi- ja kõrvalnõude suuruse ning tagatiste olemasolu ja ulatuse kahe nädala jooksul saneerimisnõustajalt võlausaldaja avalduse saamisest arvates.
(4) Määrus, millega määratakse kindlaks võlausaldaja põhi- ja kõrvalnõude suurus, toimetatakse kätte ettevõtjale, saneerimisnõustajale ja võlausaldajale.
(5) Kohtu määruse peale, millega määratakse kindlaks võlausaldaja põhi- ja kõrvalnõude suurus, võib ettevõtja esitada määruskaebuse.
§ 14. Ettevõtja kaasaaitamiskohustus
(1) Ettevõtja annab kohtule ja saneerimisnõustajale teavet, mida nad vajavad seoses saneerimismenetlusega.
(2) Ettevõtja osutab saneerimisnõustajale abi tema ülesannete täitmisel.
(3) Kui ettevõtja ei täida käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustusi, lõpetab kohus saneerimismenetluse.
3. peatükk SANEERIMISNÕUSTAJA
§ 15. Saneerimisnõustaja
(1) Kohus nimetab saneerimisnõustaja saneerimismenetluse algatamisel pärast ettevõtja arvamuse ärakuulamist. Kohus ei ole otsuse tegemisel ettevõtja arvamusega seotud.
(2) Kui kohus on nimetanud mitu saneerimisnõustajat, kuid ei ole nende ülesannete jaotust kindlaks määranud, täidavad saneerimisnõustajad ülesandeid omavahelise kokkuleppe alusel ja teevad igakülgset koostööd saneerimismenetluse läbiviimisel.
(3) Saneerimisnõustajana võib tegutseda:
1) vandeadvokaat, pankrotihaldur või audiitor;
[RT I, 21.12.2012, 1 - jõust. 01.03.2013]
2) muu füüsiline isik, kes on aus ja kõlbeline ning valdab kõnes ja kirjas eesti keelt, kellel on head majandus- ja vajalikud õigusteadmised ning kes on omandanud vähemalt riiklikult tunnustatud magistrikraadi, sellele vastava kvalifikatsiooni Eesti Vabariigi haridusseaduse § 28 lõike 22 tähenduses või sellele vastava välisriigi kvalifikatsiooni;
3) investeerimisühing või krediidiasutus.
(4) Kui saneerimisnõustajana tegutseb käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 3 nimetatud isik, teatab ta kohtule selle füüsilise isiku nime ja kontaktandmed, kes tema nimel saneerimisnõustaja ülesandeid täidab või ülesande täitmist korraldab. See füüsiline isik peab vastama käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 2 sätestatud tingimustele.
(5) Saneerimisnõustaja või käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud isik ei tohi olla kohtu töötaja ning peab olema sõltumatu ettevõtjast ja saneerimismenetluse osalisest.
(6) Saneerimisnõustaja määramiseks on vajalik isiku nõusolek.
(7) Saneerimisnõustajaks ega käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud isikuks ei või olla isik:
2) kes on viimase kümne aasta jooksul tagandatud kohtuniku-, notari-, prokuröri- või kohtutäituriametist, välja heidetud advokatuurist või kelle kutsetegevus audiitorina on lõpetatud, välja arvatud audiitori kutsetegevuse lõpetamine isiku enda avalduse alusel;
3) kes on viimase viie aasta jooksul avalikust teenistusest distsiplinaarsüüteo eest vabastatud;
4) kes on pankrotivõlgnik;
5) kelle kohta kehtib ärikeeld;
6) kes on kohtuotsusega jäetud ilma õigusest olla pankrotihaldur või ettevõtja.
§ 16. Saneerimisnõustaja ülesanded
(1) Saneerimisnõustaja täidab oma ülesandeid korralikule ja ausale saneerimisnõustajale omase hoolsusega ning arvestab kõigi menetlusosaliste huve.
(2) Saneerimisnõustaja ülesanne on teavitada võlausaldajat ja kohut erapooletult ning asjatundlikult ettevõtte majanduslikust olukorrast ja saneerimisvõimalustest, nõustada ja abistada ettevõtjat saneerimismenetluse jooksul ning kontrollida võlausaldaja nõude õiguspärasust ja ettevõtja tehingute otstarbekust.
(3) Saneerimisnõustaja:
1) viib end viivitamata kurssi ettevõtte majandusliku olukorra ja kavandatava saneerimisega;
2) analüüsib saneerimismenetluse vältel ettevõtja maksevõimet ning maksejõuetuse ilmnemisel teatab sellest kohe kohtule ja ettevõtjale;
3) abistab ettevõtjat saneerimiskava koostamisel ja läbirääkimistel võlausaldaja ja krediidiandjaga;
4) annab kohtule, võlausaldajale ja krediidiandjale mõistliku aja jooksul pärast taotluse saamist teavet ettevõtte majandusliku olukorra ja saneerimiskava koostamise kohta;
5) annab kohtule teavet oma ülesande täitmise kohta;
6) hindab ümberkujundatava nõude tõendatust ja õiguspärasust ning teavitab kohut nõudest, mida tegelikult ei ole, mille suurus on ebaselge või mille õiguspärasust ega tõendatust ei saa hinnata;
7) küsib vajaduse korral ettevõtjalt ja võlausaldajalt tõendeid ümberkujundatava nõude kohta;
8) täidab seadusest tulenevat või kohtu poolt antud muud ülesannet, mis on vajalik saneerimismenetluse läbiviimiseks.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 2 nimetatud saneerimisnõustaja kohustuse rikkumine ei mõjuta juriidilise isiku juhatuse või seda asendava organi liikme vastutust pankrotiavalduse esitamata jätmise eest.
(5) Saneerimisnõustaja on kohustatud hoidma talle tema ülesannete tõttu teatavaks saanud ärisaladust, samuti hoidma isikuandmeid ja muud konfidentsiaalsena saadud teavet.
§ 17. Saneerimisnõustaja vastutus
(1) Saneerimisnõustaja, kes on oma kohustuse süülise rikkumisega tekitanud ettevõtjale kahju, peab selle hüvitama.
(2) Saneerimisnõustaja kohustuse rikkumisest tuleneva kahju hüvitamise nõude aegumise tähtaeg on kolm aastat alates päevast, millal kannatanu sai teada kahjust ja saneerimisnõustaja vastutuse aluseks olevast asjaolust, kuid mitte üle kolme aasta saneerimisnõustaja vabastamisest.
§ 18. Saneerimisnõustaja tasu ja kulutuste hüvitamine
(1) Saneerimismenetluse algatamisel määrab kohus tähtaja, mille jooksul ettevõtja peab tasuma saneerimisnõustaja esialgse tasu ja esialgsete kulutuste katteks deposiidina selleks ettenähtud kontole kohtu määratud summa. Kui ettevõtja jätab summa tasumata, lõpetab kohus saneerimismenetluse.
(2) Saneerimisnõustaja vabastamisel või saneerimiskava kinnitamisel on saneerimisnõustajal õigus saada oma kohustuste täitmiseks tehtud vajalike ja põhjendatud kulutuste eest hüvitist ja tasu oma ülesannete täitmise eest.
(3) Saneerimisnõustaja tasu ja kulutuste hüvitise suuruse otsustab kohus saneerimisnõustaja vabastamisel või saneerimiskava kinnitamisel saneerimisnõustaja tegevuse ja kulutuste aruande alusel, mis on esitatud käesoleva seaduse § 10 lõike 2 punktis 3 nimetatud tähtaja jooksul. Kohus võib saneerimiskava kinnitamisel määrata, et saneerimisnõustaja tasu ja kulutuste hüvitis tasutakse osamaksetena. Kohus võib saneerimisnõustaja tasu määramisel ära kuulata ka ettevõtja.
(4) Saneerimisnõustaja tasu ja hüvitamisele kuuluvate kulutuste arvestamise korra ning tasu piirmäärad protsentides kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kohtulahend on ettevõtja suhtes täitedokumendiks selle summa ulatuses, mis ületab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud deposiidina selleks ettenähtud kontole makstud summat.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kohtumääruse peale võib ettevõtja või saneerimisnõustaja esitada määruskaebuse.
§ 19. Saneerimisnõustaja vabastamine
(1) Kohus vabastab saneerimisnõustaja:
1) tema soovil;
2) saneerimismenetluse lõppemisel;
3) kui saneerimisnõustaja on jätnud oma ülesande täitmata või ei täida seda nõuetekohaselt;
4) kui selgub, et saneerimisnõustajal ei ole õigust saneerimisnõustajana tegutseda.
(2) Vabastamise soovist teatab saneerimisnõustaja kohtule kirjalikult kümme päeva ette.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud alustel vabastab kohus saneerimisnõustaja omal algatusel või ettevõtja avalduse alusel.
(4) Kui saneerimisnõustaja vabastatakse saneerimismenetluse kestel, nimetab kohus uue saneerimisnõustaja.
(5) Määruse peale, millega kohus on saneerimisnõustaja käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 või 4 nimetatud alusel vabastanud, võib saneerimisnõustaja esitada määruskaebuse. Ringkonnakohtu määruse peale määruskaebuse kohta võib esitada määruskaebuse.
4. peatükk SANEERIMISKAVA KOOSTAMINE, VASTUVÕTMINE JA KINNITAMINE
§ 20. Saneerimiskava koostamine ja võlausaldajatele tutvumiseks esitamine
(1) Pärast saneerimismenetluse algatamist koostab saneerimisnõustaja ettevõtja nimel saneerimiskava.
(2) Kui saneerimiskava koostatakse pärast saneerimismenetluse algatamist, tuleb käesoleva seaduse § 10 lõike 2 punktis 2 nimetatud tähtaja jooksul:
1) selgitada välja ettevõtte saneerimise võimalused ja finantseerimise allikas;
2) vajaduse korral pidada võlausaldajaga läbirääkimisi nõuete ümberkujundamiseks;
3) teha muid ettevõtte saneerimiseks vajalikke toiminguid.
(3) Vähemalt kaks nädalat enne käesoleva seaduse § 12 lõike 2 punktis 6 nimetatud tähtaja lõppu toimetatakse saneerimiskava projekt võlausaldajale kätte sellega tutvumiseks ja seisukoha võtmiseks.
(4) Saneerimiskava projekt toimetatakse võlausaldajale kätte, arvestades käesoleva seaduse §-s 12 saneerimisteate kättetoimetamise kohta sätestatut.
§ 21. Saneerimiskava
(1) Saneerimiskavas peab muu hulgas sisalduma:
1) ettevõtte majandusliku seisundi kirjeldus saneerimismenetluse algatamise seisuga ja nende põhjuste analüüs, mis on kaasa toonud ettevõtte saneerimise vajaduse;
2) ettevõtte prognoositav majanduslik seisund pärast saneerimist;
3) saneerimiskava täitmise tähtaeg;
4) rakendatava saneerimisabinõu kirjeldus ja eesmärgipärasuse analüüs, sealhulgas võlausaldaja nõude ümberkujundamise kirjeldus ja põhjendus;
5) saneerimiskava mõju ettevõtte töötajale.
(2) Saneerimiskavas võib ette näha, et võlausaldajate nõuded rahuldatakse võlausaldajate rühmade kaupa. Ühe rühma moodustavad ühesuguste õigustega võlausaldajad. Rühmade moodustamise alused ja põhjendus esitatakse saneerimiskavas.
§ 22. Nõude ümberkujundamine
(1) Nõude ümberkujundamine on muu hulgas:
1) kohustuse täitmise tähtaja pikendamine;
2) rahalise nõude täitmine osamaksetega;
3) võlasumma vähendamine;
4) kohustuse asendamine juriidilise isiku osa või aktsiaga.
(2) Saneerimiskavas ei saa ümber kujundada töölepingu alusel ega pankrotiseaduse § 48 lõikes 2 nimetatud tuletistehingust tekkinud nõuet, kui tuletistehingu üheks pooleks on asjaõigusseaduse § 3141 lõikes 1 või 2 või väärtpaberituru seaduse § 6 lõike 2 punktis 3 või 4 nimetatud isik või organisatsioon.
§ 23. Saneerimiskava vastuvõtmise koosoleku teade ja üleskutse esitada seisukoht saneerimiskava vastuvõtmiseks
(1) Käesoleva seaduse § 20 lõikes 3 nimetatud saneerimiskava projektile lisatakse saneerimiskava vastuvõtmise koosoleku teade või üleskutse esitada saneerimiskava vastuvõtmise kuupäevaks kirjalikult seisukoht saneerimiskava vastuvõtmiseks.
(2) Teates märgitakse koosoleku või hääletamise aeg ja koht. Nii teates kui ka üleskutses selgitatakse võlausaldajale koosolekult puudumise või seisukoha esitamata jätmise tagajärgi.
(3) Koosoleku teade või üleskutse toimetatakse võlausaldajale kätte, arvestades käesoleva seaduse §-s 12 saneerimisteate kättetoimetamise kohta sätestatut.
§ 24. Saneerimiskava vastuvõtmine
(1) Saneerimiskava võtavad vastu võlausaldajad hääletamise teel koosolekul või koosolekut pidamata.
(2) Võlausaldaja häälte arv on võrdeline tema põhinõude suurusega, mis on kindlaks tehtud käesoleva seaduse alusel.
(3) Saneerimiskava on vastu võetud, kui selle poolt hääletas vähemalt pool kõigist võlausaldajatest, kellele kuulub vähemalt kaks kolmandikku kõigist häältest.
(4) Kui võlausaldajad on saneerimiskava alusel jaotatud rühmadesse, siis on kava vastu võetud, kui igas rühmas hääletas saneerimiskava poolt vähemalt pool kõigist ühte rühma kuuluvatest võlausaldajatest, kellele kuulub vähemalt kaks kolmandikku rühmas esindatud häältest.
(5) Võlausaldaja, kelle nõuet saneerimiskavaga ümber ei kujundata, ei või hääletamisel osaleda ja tema nõude suurust ei arvestata käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud suhtarvude arvutamisel.
§ 25. Hääletusprotokoll
(1) Hääletustulemuste kohta koostatakse hääletusprotokoll, kuhu kantakse:
1) andmed ettevõtja kohta;
2) protokollija nimi;
3) nende isikute nimekiri, kellele saadeti käesoleva seaduse § 23 kohaselt teade või üleskutse;
4) koosolekul toimunud hääletamise korral ka koosolekul osalenud isikute nimekiri ja nende häälte arv;
5) koosolekut pidamata toimunud hääletamisel osalenud isikute nimekiri ja nende häälte arv;
6) hääletamistulemus, sealhulgas otsuse poolt hääletanud võlausaldajad nimeliselt;
7) kui hääletamine toimus rühmades, siis hääletamistulemused rühmade kaupa;
8) saneerimiskava vastuvõtmises eriarvamusele jäänud võlausaldaja nõudel tema eriarvamuse sisu;
9) muud hääletamise suhtes olulise tähtsusega asjaolud.
(2) Kui hääletamine toimub koosolekut pidamata või võlausaldaja on koosoleku toimumise ajaks esitanud kirjalikult oma seisukoha, on hääletusprotokolli lahutamatuks lisaks võlausaldaja kirjalik seisukoht.
§ 26. Võlausaldaja avaldus saneerimiskava kinnitamata jätmiseks
Võlausaldaja võib esitada kohtule käesoleva seaduse § 10 lõike 2 punktis 3 nimetatud tähtaja jooksul põhjendatud avalduse, milles palub jätta saneerimiskava kinnitamata, kui:
1) ta on hääletanud saneerimiskava vastu;
2) tema õigusi on saneerimiskava koostamise või saneerimiskava vastuvõtmise käigus oluliselt rikutud või
3) saneerimiskava alusel koheldakse teda oluliselt halvemini võrreldes teiste võlausaldajatega või võrreldes teiste samasse rühma kuuluvate võlausaldajatega.
§ 27. Saneerimisnõustaja arvamus
(1) Saneerimisnõustaja esitab kohtule saneerimiskava esitamisega samal ajal kirjaliku arvamuse saneerimiskava kohta.
(2) Saneerimisnõustaja annab põhjendatud hinnangu muu hulgas sellele, kas:
1) ettevõtte majandusliku olukorra parandamine ja tema kasumlikkuse taastamine on saneerimiskava alusel võimalik;
2) nõue, mida saneerimiskavaga ümber kujundatakse, on tõendatud ja õiguspärane;
3) tegemist on olulise ettevõtjaga ja muu hulgas ka olulise tööandjaga.
(3) Koos arvamusega esitab saneerimisnõustaja kohtule tegevuse ja kulutuste aruande.
§ 28. Vastuvõetud saneerimiskava kinnitamine
(1) Kui võlausaldajad on saneerimiskava vastu võtnud, esitatakse see käesoleva seaduse § 10 lõike 2 punktis 3 nimetatud tähtaja jooksul kohtule kinnitamiseks. Saneerimiskavale lisatakse hääletusprotokoll koos lisadega.
(2) Kohus kinnitab vastuvõetud saneerimiskava 30 päeva jooksul selle saamisest arvates. Kinnitamisel kontrollib kohus, kas:
1) käesoleva seaduse §-s 12 nimetatud saneerimisteade on võlausaldajale edastatud ja kas see vastab käesolevas seaduses esitatud nõuetele;
2) saneerimiskava projekt on § 20 lõike 3 kohaselt võlausaldajale tutvumiseks edastatud;
3) käesoleva seaduse § 23 lõikes 1 nimetatud teade saneerimiskava vastuvõtmise koosolekul osalemiseks või üleskutse seisukoha esitamiseks on võlausaldajale edastatud;
4) saneerimiskava vastab käesoleva seaduse §-s 21 ettenähtud nõuetele;
5) saneerimiskava vastuvõtmisel on järgitud käesoleva seaduse §-s 24 ettenähtud nõudeid, eelkõige kas saneerimiskava poolt on antud nõutav arv hääli ja hääletamisel ei ole rikutud võlausaldaja õigusi.
(3) Saneerimiskava kinnitamisel annab kohus hinnangu võlausaldaja avaldusele saneerimiskava kinnitamata jätmiseks.
(4) Saneerimiskava kinnitamise otsustamiseks võib kohus pidada istungi.
(5) Kohus jätab saneerimiskava kinnitamata ja lõpetab saneerimismenetluse, kui käesoleva paragrahvi lõike 2 kohasel kontrollimisel, käesoleva seaduse § 26 alusel esitatud avaldusest, saneerimisnõustaja arvamusest või muudest asjaoludest selgub, et:
1) käesolevast seadusest tuleneva nõude rikkumine on oluliselt mõjutanud hääletamistulemusi;
2) saneerimiskava alusel koheldaks võlausaldajat oluliselt halvemini võrreldes teiste võlausaldajatega;
3) ettevõtte saneerimine on ebatõenäoline või
4) esinevad muud asjaolud, mis õigustavad kava kinnitamata jätmist.
§ 29. Vastuvõtmata saneerimiskava kinnitamise avaldus
(1) Kui võlausaldajad ei ole saneerimiskava vastu võtnud, võib ettevõtja teha kohtule avalduse selle kinnitamiseks, kui:
1) saneerimiskava vastuvõtmiseks korraldatud hääletamisest võttis osa alla poole kõigist võlausaldajatest või mõnes rühmas võttis hääletamisest osa alla poole rühma kuuluvatest võlausaldajatest;
2) saneerimiskava poolt hääletas vähemalt pool kõigist võlausaldajatest või rühmas vähemalt pool rühma kuuluvatest võlausaldajatest.
(2) Avaldus esitatakse käesoleva seaduse § 10 lõike 2 punktis 3 nimetatud tähtaja jooksul.
(3) Avaldusele lisatakse saneerimiskava, hääletusprotokoll koos lisadega, saneerimisnõustaja arvamus ja tõendid saneerimiskava projekti ning käesoleva seaduse §-s 23 nimetatud teate või üleskutse kättetoimetamise kohta.
§ 30. Vastuvõtmata saneerimiskava kinnitamise avalduse rahuldamine
(1) Kohus rahuldab käesoleva seaduse §-s 29 nimetatud avalduse, tehes selle kohta määruse 14 päeva jooksul avalduse saamisest arvates, kui:
1) saneerimisteade on võlausaldajale, kelle nõuet soovitakse saneerimiskavaga ümber kujundada, kätte toimetatud;
2) käesoleva seaduse §-s 23 nimetatud teade või üleskutse on võlausaldajale kätte toimetatud;
3) saneerimiskava vastab käesoleva seaduse § 21 nõuetele;
4) saneerimisnõustaja hinnangul on ettevõtte saneerimine tõenäoline;
5) tegemist on olulise ettevõtjaga, ka olulise tööandjaga;
6) on täidetud käesoleva seaduse §-s 29 esitatud tingimused.
(2) Määruses märgitakse muu hulgas:
1) vähemalt kahe saneerimiskava hindava eksperdi andmed;
2) summa, mille ettevõtja peab tasuma ekspertide tasu ja kulutuste katteks deposiidina selleks ettenähtud kontole;
3) tähtaeg, mille jooksul ettevõtja peab tasuma käesoleva lõike punktis 2 nimetatud summa;
4) tähtaeg, millal kohus otsustab saneerimiskava kinnitamise.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 4 nimetatud tähtaeg ei või olla pikem kui 60 päeva määruse tegemisest arvates.
(4) Kui ettevõtja jätab ekspertide tasu ja kulutuste katteks kohtu määratud summa deposiidina selleks ettenähtud kontole tähtpäevaks tasumata, jätab kohus avalduse rahuldamata ja lõpetab saneerimismenetluse.
(5) Määruses annab kohus hinnangu käesoleva seaduse §-s 26 nimetatud võlausaldaja avaldusele saneerimiskava kinnitamata jätmiseks.
(6) Kui kohus jätab avalduse menetlusse võtmata, siis saneerimismenetlus lõpeb.
(7) Määruse peale, millega kohus avalduse menetlusse võtab või võtmata jätab, võib ettevõtja või võlausaldaja esitada määruskaebuse. Ringkonnakohtu määruse peale määruskaebuse kohta võib esitada määruskaebuse.
§ 31. Ekspert
(1) Määruses, millega kohus võtab menetlusse ettevõtja avalduse kinnitada saneerimiskava, mille võlausaldajad on jätnud vastu võtmata, nimetab kohus vähemalt kaks eksperti, kes annavad saneerimiskavale hinnangu.
(2) Eksperdina võib tegutseda;
1) pädev ja suurte majandusalaste kogemustega audiitor või pankrotihaldur;
(3) Kui saneerimisnõustajana tegutseb käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud isik, teatab ta kohtule selle füüsilise isiku nime ja kontaktandmed, kes tema nimel saneerimisnõustaja ülesandeid täidab või ülesande täitmist korraldab. See füüsiline isik peab vastama käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 sätestatud tingimustele.
(4) Ekspert või käesoleva paragrahvi lõike 3 kohaselt eksperdi ülesandeid täitev isik ei tohi olla kohtu töötaja ning peab olema sõltumatu ettevõtjast ja saneerimismenetluse osalisest.
(5) Eksperdile kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse seadustikus eksperdi kohta sätestatut, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi.
(6) Eksperdi määramiseks on vajalik isiku nõusolek.
§ 32. Eksperdi õigused ja kohustused
(1) Ekspert koostab kohtu määratud tähtaja jooksul saneerimiskava kohta kirjaliku, erapooletu ja asjatundliku analüüsi, milles esitab põhjendatud arvamuse ettevõtte saneerimise vajaduse, nõuete ümberkujundamise ja muude saneerimisabinõude eesmärgipärasuse, ettevõtte saneerimise edukuse tõenäosuse, võlausaldaja huvide ja õiguste arvestamise ning ettevõtte saneerimiseks muu olulise asjaolu kohta, sealhulgas ettevõtte olulisuse kohta tööandjana.
(2) Ekspert täidab oma ülesandeid sõltumatult ja professionaalselt, tuginedes üksnes kohtu antud juhtnööridele.
(3) Eksperdil on õigus saada kohtult, ettevõtjalt, saneerimisnõustajalt ja muudelt isikutelt vajalikku teavet oma ülesannete täitmiseks. Kohustuse täitmisel saadud teavet võib ekspert kasutada ainult ülesande täitmiseks.
(4) Ekspert on kohustatud hoidma talle tema ülesannete tõttu teatavaks saanud ärisaladust, samuti hoidma saladuses isikuandmeid ja muud konfidentsiaalsena saadud teavet.
§ 33. Eksperdi tasu ja kulutuste hüvitamine
(1) Eksperdi vabastamisel on eksperdil õigus saada oma kohustuste täitmiseks tehtud vajalike ja põhjendatud kulutuste eest hüvitist ning tasu oma ülesannete täitmise eest.
(2) Eksperdi tasu ja kulutuste hüvitise suuruse otsustab kohus eksperdi vabastamisel eksperdi tegevuse ja kulutuste aruande alusel, mis on esitatud kohtu määratud tähtaja jooksul. Kohus võib eksperdi tasu määramisel ära kuulata ka ettevõtja.
(3) Eksperdi tasu ja hüvitamisele kuuluvate kulutuste arvestamise korra ning tasu piirmäärad protsentides kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud määrus on ettevõtja suhtes täitedokumendiks selle summa ulatuses, mis ületab käesoleva seaduse § 30 lõike 2 punktis 2 nimetatud deposiidina selleks ettenähtud kontole makstud summat.
(5) Eksperdi tasu ja kulutuste hüvitise suuruse kohta tehtud kohtumääruse vaidlustamiseks võib ettevõtja või ekspert esitada määruskaebuse.
§ 34. Eksperdi vabastamine
(1) Kohus vabastab eksperdi:
2) saneerimismenetluse lõppemisel või saneerimiskava kinnitamisel;
3) kui ekspert on jätnud oma ülesande täitmata või ei täida seda nõuetekohaselt;
4) kui selgub, et eksperdil ei ole õigust eksperdina tegutseda.
(2) Vabastamise soovist teatab ekspert kohtule kirjalikult kümme päeva ette.
(3) Kui ekspert vabastatakse saneerimismenetlust lõpetamata või enne saneerimiskava kinnitamist, nimetab kohus uue eksperdi.
(4) Määruse peale, millega kohus on eksperdi käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud alusel vabastanud, võib ekspert esitada määruskaebuse. Ringkonnakohtu määruse peale määruskaebuse kohta võib esitada määruskaebuse.
§ 35. Eksperdi vastutus
(1) Ekspert vastutab süüliselt tekitatud kahju eest.
(2) Eksperdi kohustuse rikkumisest tuleneva kahju hüvitamise nõude aegumise tähtaeg on kolm aastat alates päevast, millal kannatanu sai teada kahjust ja eksperdi vastutuse aluseks olevast asjaolust, kuid mitte üle kolme aasta eksperdi vabastamisest.
§ 36. Vastuvõtmata saneerimiskava kinnitamine
Kohus kinnitab võlausaldajate poolt vastu võtmata saneerimiskava, kui:
1) ei ole rikutud käesolevast seadusest tulenevaid nõudeid;
2) ekspertide hinnangul on ettevõtte saneerimine tõenäoliselt edukas;
3) saneerimiskava alusel ei kohelda mõnda võlausaldajat oluliselt halvemini võrreldes teiste võlausaldajatega või võrreldes teiste samasse rühma kuuluvate võlausaldajatega;
4) tegemist on olulise ettevõtjaga, ka olulise tööandjaga.
§ 37. Saneerimiskava kinnitamise määrus
(1) Määrus, millega saneerimiskava kinnitatakse või kinnitamata jäetakse, toimetatakse kätte ettevõtjale ja kõigile võlausaldajatele, kelle õigusi saneerimiskavaga mõjutatakse. Määrus, millega saneerimiskava kinnitatakse, on kohe täidetav.
(2) Saneerimiskava kinnitamata jätmise määrusega lõpetab kohus saneerimismenetluse.
(3) Määruse peale, millega saneerimiskava kinnitatakse või kinnitamata jäetakse, võib ettevõtja või võlausaldaja esitada määruskaebuse.
5. peatükk SANEERIMISMENETLUSE LÕPPEMINE
§ 38. Saneerimismenetluse lõppemise alused
(1) Saneerimismenetlus lõpeb ennetähtaegsel lõpetamisel, saneerimiskava tühistamisel, saneerimiskava ennetähtaegsel täitmisel või saneerimiskavas märgitud saneerimiskava täitmise tähtaja möödumisel.
(2) Saneerimiskava ennetähtaegsel täitmisel lõpeb saneerimismenetlus, kui ettevõtja on kõik saneerimiskavaga võetud kohustused täitnud enne saneerimiskava täitmise tähtaja möödumist.
§ 39. Saneerimismenetluse ennetähtaegne lõpetamine
(1) Saneerimismenetluse võib ennetähtaegselt lõpetada üksnes enne saneerimiskava kinnitamist.
(2) Kohus lõpetab saneerimismenetluse ennetähtaegselt:
1) ettevõtja kaasaaitamiskohustuse rikkumise tõttu - käesoleva seaduse § 14 lõike 3 kohaselt;
2) kui ettevõtja jätab tasumata saneerimisnõustaja või eksperdi tasu ja kulutuste katteks deposiidina selleks ettenähtud kontole kohtu määratud summa - käesoleva seaduse § 18 lõike 1 või § 30 lõike 4 kohaselt;
3) saneerimiskava kinnitamata jätmise tõttu - käesoleva seaduse § 28 lõike 5 kohaselt;
4) vastuvõtmata saneerimiskava kinnitamise avalduse rahuldamata jätmisel - tulenevalt käesoleva seaduse § 30 lõikest 6;
5) vastuvõtmata saneerimiskava kinnitamata jätmisel - tulenevalt käesoleva seaduse § 37 lõikest 2;
6) ettevõtja avalduse alusel - käesoleva seaduse § 40 lõike 1 kohaselt;
7) saneerimismenetluse algatamise eelduste äralangemise korral - käesoleva seaduse § 40 lõike 2 kohaselt;
8) ettevõtja vara raiskamise või võlausaldajate huvide kahjustamise korral - käesoleva seaduse § 41 kohaselt;
9) saneerimiskava tähtpäevaks esitamata jätmise tõttu - käesoleva seaduse § 42 kohaselt;
10) nõude ebaselguse tõttu - käesoleva seaduse § 43 kohaselt.
§ 40. Saneerimismenetluse lõpetamine ettevõtja avalduse alusel ja eelduse äralangemise korral
(1) Ettevõtjal on õigus esitada kohtule avaldus saneerimismenetluse lõpetamiseks.
(2) Kohus lõpetab saneerimismenetluse, kui selgub, et ettevõtja on püsivalt maksejõuetu või muu saneerimismenetluse algatamise eeldus on ära langenud.
§ 41. Saneerimismenetluse lõpetamine vara raiskamise ja võlausaldajate huvide kahjustamise korral
(1) Kohus lõpetab saneerimismenetluse, kui selgub, et ettevõtja raiskab oma vara või teeb tehingu, mis kahjustab võlausaldajate huve.
(2) Kohus küsib saneerimismenetluse lõpetamise otsustamisel ettevõtjalt selgitust tema tegevuse kohta.
(3) Kohus võib küsida saneerimisnõustajalt hinnangut ettevõtja tegevuse kohta.
§ 42. Saneerimismenetluse lõpetamine saneerimiskava tähtpäevaks esitamata jätmise tõttu
Kohus lõpetab saneerimismenetluse, kui ettevõtja jätab saneerimiskava käesoleva seaduse § 10 lõike 2 punktis 3 nimetatud tähtaja jooksul kohtule kinnitamiseks esitamata.
§ 43. Saneerimismenetluse lõpetamine nõude ebaselguse tõttu
(1) Kohus lõpetab saneerimismenetluse, kui selgub, et ettevõtja vastu olevat nõuet, mida saneerimiskavaga soovitakse ümber kujundada, tegelikult ei ole, selle suurus on ebaselge või saneerimisnõustajal ei ole võimalik hinnata nõude õiguspärasust ega tõendatust.
(2) Kohtu määruse peale, millega saneerimismenetlus lõpetatakse, võib ettevõtja esitada määruskaebuse.
§ 44. Saneerimismenetluse ennetähtaegse lõpetamise tagajärjed
(1) Kui kohus lõpetab saneerimismenetluse ennetähtaegselt, langevad tagasiulatuvalt ära kõik saneerimismenetluse algatamise tagajärjed.
(2) Saneerimismenetluse ennetähtaegsel lõpetamisel teatab saneerimisnõustaja saneerimismenetluse lõppemisest käesoleva seaduse § 11 lõike 1 punkti 1 alusel peatatud täitemenetlust läbiviivale kohtutäiturile ja sama paragrahvi lõike 1 punkti 3 alusel peatatud kohtumenetlust läbiviivale kohtunikule.
6. peatükk SANEERIMISKAVA KEHTIVUS, TÜHISTAMINE JA SANEERIMISMENETLUSELE JÄRGNEV PANKROTIMENETLUS
§ 45. Saneerimiskava kinnitamise üldised tagajärjed
(1) Saneerimiskava kinnitamisega hakkab saneerimiskavas ettenähtud õiguslik tagajärg kehtima ettevõtja ja isiku kohta, kelle õigusi saneerimiskavaga mõjutatakse.
(2) Käesoleva paragrahvi lõige 1 ei kehti, kui esinevad käesoleva seaduse §-s 46 nimetatud asjaolud.
(3) Saneerimiskavas väljendatud tahteavaldust peetakse kehtivaks, kui see on esitatud seaduses või kokkuleppes ettenähtud vormis.
(4) Saneerimiskava ei vabasta ettevõtja kohustuse täitmise eest solidaarselt vastutavat isikut oma kohustuse täitmisest. Kui ettevõtja kohustuse täitmise eest solidaarselt vastutav isik on kohustuse täitnud, on tal ettevõtja suhtes tagasinõudeõigus üksnes selles ulatuses, milles ettevõtja vastutaks kohustuse täitmise eest saneerimiskava järgi.
(5) Kohtu kinnitatud saneerimiskava on täitedokument saneerimiskavaga ümberkujundatud nõude suhtes. Kui saneerimiskavas on ette nähtud kohustuse täitmise tähtaja pikendamine, ei saa saneerimiskavas nimetatud tähtaja jooksul nõuet maksma panna.
(6) Käesoleva paragrahvi lõige 4 kehtib ka isiku kohta, kes saneerimiskavaga võtab endale kohustuse tagada ettevõtja kohustust võlausaldaja ees.
§ 46. Saneerimiskava kehtivuse välistamine
(1) Saneerimiskava ei kehti võlausaldaja kohta, kellele ei ole saneerimisteadet ega saneerimiskava projekti tutvumiseks ja seisukoha võtmiseks kätte toimetatud või kes muul viisil ei ole saneerimismenetluse toimumisest teadlik.
(2) Ettevõtja peab tõendama asjaolu, et saneerimisteade või saneerimiskava projekt on võlausaldajale tutvumiseks ja seisukoha võtmiseks kätte toimetatud või et võlausaldaja on muul viisil teadlik saneerimismenetluse toimumisest.
§ 47. Hagimenetlus ja täitemenetlus saneerimiskava kehtivuse ajal
(1) Saneerimiskava kehtivuse ajal ei saa esitada hagiavaldust nõude alusel, mille kohta saneerimiskava kehtib.
(2) Kohtutäitur jätkab saneerimismenetluse algatamise tagajärjena peatatud täitemenetlust ja kohtumenetlust nõude suhtes, mille kohta saneerimiskava ei kehti.
§ 48. Viivis ja leppetrahv saneerimiskava kehtivuse ajal
Saneerimiskava kinnitamise järel arvestatakse nõudelt, mida saneerimiskavaga ümber ei kujundata, viivist ja leppetrahvi edasi esialgse õigussuhte järgi.
§ 49. Pankrotiavaldus saneerimiskava kehtivuse ajal
(1) Saneerimiskava kehtivuse ajal ei saa esitada pankrotiavaldust nõude alusel, mille kohta saneerimiskava kehtib või mis oli olemas enne saneerimiskava kinnitamist.
(2) Saneerimiskava kehtivuse ajal vaadatakse pankrotimenetluse algatamise avaldus läbi saneerimismenetluse raames.
(3) Kohus kaasab pankrotiavalduse läbivaatamisse saneerimiskava täitmise üle järelevalvet teostava saneerimisnõustaja.
(4) Ajutine pankrotihaldur ei tohi oma tegevusega ohustada saneerimiskava täitmist ja peab tegema igakülgset koostööd järelevalvet teostava saneerimisnõustajaga.
(5) Ajutiseks pankrotihalduriks tohib määrata ka järelevalvet teostava saneerimisnõustaja, kui tal on õigus tegutseda pankrotihaldurina.
(6) Kui kohus tuvastab, et saneerimiskavas ettenähtut arvestades on siiski alust ettevõtja pankrot välja kuulutada, tühistab ta saneerimiskava ja lõpetab saneerimismenetluse.
(7) Määruse peale, millega kohus pankrotiavalduse lahendab, võivad ettevõtja ja pankrotiavalduse esitanud võlausaldaja esitada määruskaebuse.
§ 50. Järelevalve saneerimiskava täitmise üle
(1) Järelevalvet saneerimiskava täitmise üle teostab saneerimisnõustaja.
(2) Saneerimisnõustaja esitab saneerimiskava täitmise kohta võlausaldajale ja kohtule igal poolaastal aruande, milles kirjeldab ettevõtte majanduslikku seisundit, saneerimiskava täitmist ja muid olulisi asjaolusid, mille vastu võlausaldajal võib huvi olla. Kohus võib saneerimisnõustajale panna järelevalve teostamisel lisakohustusi.
(3) Saneerimisnõustaja teatab ettevõtja maksejõuetusele viitavatest asjaoludest kohe ettevõtjale ja püsiva maksejõuetuse saabumisel ka võlausaldajale ning saneerimiskava kinnitanud kohtule.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud saneerimisnõustaja kohustus ei mõjuta juriidilise isiku juhatuse või seda asendava organi liikme vastutust pankrotiavalduse esitamata jätmise eest.
(5) Ettevõtja annab saneerimisnõustajale järelevalve teostamiseks vajalikku teavet ja osutab saneerimisnõustajale abi järelevalvekohustuse täitmisel.
(6) Järelevalve teostamise ajal kohaldatakse saneerimisnõustaja suhtes käesoleva seaduse § 17, 18 ja 19. Järelevalve teostamise eest saneerimisnõustajale makstava tasu suuruse määrab kohus kindlaks saneerimiskava kinnitamisel.
§ 51. Saneerimiskava tühistamine
(1) Kohus tühistab saneerimiskava:
1) kui ettevõtja on pärast saneerimiskava kinnitamist tunnistatud süüdi pankroti- või täitemenetluse kuriteos;
2) kui ettevõtja ei täida saneerimiskavast tulenevaid kohustusi olulisel määral;
3) kui saneerimiskava kehtivuse ajast vähemalt poole möödumisel on ilmne, et ettevõtja ei suuda saneerimiskavaga võetud kohustusi täita;
4) saneerimisnõustaja avalduse alusel, kui ei maksta tasu järelevalve teostamise eest;
5) saneerimisnõustaja avalduse alusel, kui ettevõtja ei osuta saneerimisnõustajale abi järelevalvekohustuse täitmisel või ei anna saneerimisnõustajale teavet, mida viimane vajab järelevalve teostamiseks;
6) ettevõtja avalduse alusel;
7) kui kuulutatakse välja ettevõtja pankrot.
(2) Saneerimiskava tühistamisel langevad saneerimismenetluse algatamise tagajärjed ära tagasiulatuvalt. Võlausaldajal, kelle nõue saneerimiskavaga ümber kujundati, taastub nõudeõigus ettevõtja vastu esialgses suuruses. Seejuures tuleb arvestada, mida võlausaldaja saneerimiskava täitmise käigus on juba saanud.
(3) Saneerimiskava tühistamisel teatab saneerimisnõustaja saneerimismenetluse lõpetamisest käesoleva seaduse § 11 lõike 1 punkti 1 alusel peatatud täitemenetlust läbiviivale kohtutäiturile ja sama paragrahvi lõike 1 punkti 3 alusel peatatud kohtumenetlust läbiviivale kohtunikule.
§ 52. Pankrotimenetluse väljakuulutamine
Kui saneerimiskava tühistatakse ja sellele järgneva kolme kuu jooksul kuulutatakse ettevõtja suhtes välja pankrot, loetakse kaitstuks saneerimisnõustaja, eksperdi ja järelevalvet teostava saneerimisnõustaja nõue tasu ja kulutuste hüvitamise kohta.
§ 53. Saneerimiskava täitmise tähtaja möödumise tagajärjed
(1) Saneerimiskava täitmise tähtaja möödumisel lõpeb saneerimismenetlus.
(2) Võlausaldaja saab saneerimiskavaga ümberkujundatud nõude pärast saneerimiskava täitmise tähtaja möödumist maksma panna ainult saneerimiskavas kokkulepitud, kuid saneerimiskava kohaselt täitmata ulatuses.
(3) Saneerimiskava täitmise tähtaja möödumisega lõpeb saneerimisnõustaja kohustus teostada järelevalvet saneerimiskava täitmise üle. Kui saneerimiskava täitmise tähtaeg lõpeb, esitatakse käesoleva seaduse § 50 lõikes 2 nimetatud aruanne viimast korda.
§ 54. Pärimisseaduse muutmine

matches:
§ 2
§ 4
§ 5
§ 6
§ 48
§ 3141
§ 6
§ 7
§ 8
Kohus
§ 9
kohus
kohus
§ 10
Kohus
§ 11
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 12
§ 11
§ 13
§ 12
§ 12
Kohus
§ 14
kohus
§ 15
Kohus
Kohus
kohus
§ 28
§ 16
§ 17
§ 18
kohus
kohus
kohus
§ 10
Kohus
Kohus
§ 19
Kohus
kohus
kohus
kohus
§ 20
§ 10
§ 12
§ 21
§ 22
§ 48
§ 3141
§ 6
§ 23
§ 20
§ 24
§ 25
§ 23
§ 26
§ 10
§ 27
§ 28
§ 10
Kohus
§ 20
§ 23
kohus
kohus
Kohus
§ 26
§ 29
§ 10
§ 30
Kohus
§ 21
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 31
kohus
kohus
§ 32
§ 33
kohus
Kohus
§ 30
§ 34
Kohus
kohus
kohus
§ 35
§ 36
Kohus
§ 37
kohus
§ 38
§ 39
Kohus
§ 14
§ 18
§ 30
§ 28
§ 30
§ 37
§ 40
§ 40
§ 41
§ 42
§ 43
§ 40
Kohus
§ 41
Kohus
Kohus
Kohus
§ 42
Kohus
§ 10
§ 43
Kohus
§ 44
kohus
§ 11
§ 45
§ 46
§ 47
§ 48
§ 49
Kohus
kohus
kohus
§ 50
Kohus
§ 17
kohus
§ 51
Kohus
§ 11
§ 52
§ 53
§ 50
§ 54


Harri Kivilo: Vastused minu avalikule kirjale - Uued Uudised
Esilehele » Arvamus » Harri Kivilo: Vastused minu avalikule kirjale
Arvamus, 03.07.2016
- Updated 03.07.2016
Mvd6637756
Avalikus kirjas õiguskantslerile, presidendile ning riigikogu esimehele ja liikmetele väitsin: et Eesti Keele Seletava Sõnaraamatu määratluste ja üldlevinud eesti keele kasutamise kohaselt saab põhiseaduse §27-s nimetatud perekonnaks pidada ainult mehe ja naise abielupaari ja nende lapsi ning abikaasadeks ainult ühte abielupoolt teise abielupoole suhtes; et põhiseaduses pole sätet, mis keelaks homoseksuaalsetel isikutel omavahel koos elada ja kooseluks soovitud kokkuleppeid saab sõlmida ilma põhiseadust muutva või täiendava seaduseta ning et kooseluseadust ei saa seetõttu õigustatult pidada homoseksuaalsete isikute õiguste kärpimist takistavaks vajaduseks; et kooseluseaduse üldine sõnastus ning kooselulepingu andmete kandmine perekonnaseisutoimikutesse kinnitab et kooseluseadusega on tahetud anda homoseksuaalse sättumusega isikutele õigus oma intiimset erandlikkust avalikult kuulutada ja oma kooselamist abieluks pidada.
Esitatud väited kinnitavad et riigivõim on tahtnud mees-mehega ja naine-naisega kooselamist seadustada ilma põhiseaduse §27-t muutmata. Avalikus kirjas palusin õiguskantsleril, presidendil ja riigikogu esimehel selgitada millest lähtudes olid nad kooseluseadust vajalikuks pidanud. Tänaseks on esitatud küsimustele vastatud, kuid mitte mitte peavoolu meedia kaudu. Neis avaldatud kooseluseaduse heakskiit lausa nõuab avalikustamist.
Õiguskantsleri selgituse kohaselt „ei näe kooseluseadus ette samasooliste isikute abiellumise võimalust. Kooseluseadusega reguleeritakse samasooliste isikute peresuhteid.” Ent ometi pole õiguskantsler kohustatud mitte ainult tuvastama kas seadus on või ei ole vastuolus mõne põhiseaduse sättega, vaid analüüsima kas uus seadus on vajalik või mitte. Analüüsiv õiguskantsler oleks märganud et: kooseluseaduse koostamist pole riigivõimult nõudnud põhjendatud avaldusega mitte ükski Eestis elavate samasooliste ühendus ega ole sellise seaduse koostamiseks rahvalt mandaati taotlenud mitte ükski erakond; nõudes samasooliste kooselamise registreerimist perekonnaseisuametis, tekib samasoolistel võimalus registreerimine teostada mehe ja naise vahelise ilmaliku abielu sõlmimise piduliku rutiini kohaselt. Võib arvata et geide ja lesbide eneseväärikusele on see piduliku rutiini rakendamine tähtsam kui omavaheliste suhete reguleerimine, mida kõik teineteist armastajad vajalikuks ei peagi ning mida on võimalik notariaalsete lepingutega määrata.
Väidet et kooseluseadusega reguleeritakse ainult peresuhteid on lausa eksitav. Selle seaduse §17 sätestab et kooseluleping lõpeb, kui … registreeritud elukaaslased sõlmivad omavahel abielu… . Seega samasoolised registreeritud elukaaslased võivad ühel päeval perekonnaseisuametis oma kooselu lepingu registreerida ja järgmisel nädalal selle lepingu lõpetada ning teineteisega abiellu astuda – kuigi PS §27 kohaselt neil see õigus puudub.
Täiendavalt oleks õiguskantsler pidanud tajuma et PS §12 loetletud asjaoludel võib Eestis olla mitukümmend vähemust. Internetis avaldatu kohaselt on Eestis ainuüksi 16 erinevat mittekristlikku usundit. Põhiseaduses pole aga ainsatki sätet, mis kohustab riigivõimu luua sobiv seadus iga mõeldava vähemuse omavaheliste või nende ja riigivõimu vaheliste suhete reguleerimiseks. Rahvusvahelised inimõigused keelavad vähemuste diskrimineerimise ning see nõue on ka Eesti põhiseaduses ja seda pole vaja millegagi täiendada. Õiguse eest olla kaitstud diskrimineerimise eest, tuleb vähemustel ise oma elu erandlikku osa korraldada. Eestis pole midagi juhtunud, mis õigustaks homoseksuaalide eneseväärikusttõstvate seaduse loomist. Põhiseaduse täitmist valvajad ei peaks mitte pingutama valitsuse tegemistele õigustuste otsimisega, vaid kui vaja teatama valitsusele et nad on Brüsseli soovituste täitmisega liiale läinud või seda teinud vaid seal hea töökoha saamiseks kui nende karjäär Eestis lõpeb.
Kui riigivõim loob geidele ja lesbidele seaduse, mis hakkab nende igapäevast elu üksikasjaliselt reguleerima, asub riigivõim teisi vähemusi (näiteks: sünnipäraseid kleptomaane, ateiste, taarausulisi, nudiste, eriti aga küllaltki paljusid vabaabielus olijaid) diskrimineerima – kui neile nende tegevust õilistavaid seadusi ei looda.
Presidendi kantseleist tulnud kiri selgitab et „Vabariigi president on lähtunud antud küsimuses seniste otsuste tegemisel Eesti Vabariigi põhiseaduse §27 kommentaaridest” (koguteos Eesti Vabariigi Põhiseadus, Kommenteeritud väljaanne 2012). Justkui see koguteos oleks kehtiv seadus. Kirjale on lisatud kõik §27-t käsitlevad, kokku rohkem kui 60, kommentaari. Mitte üheski neist ei ole midagi samasooliste kooselamise kohta. Kommentaaris 24.1 on öeldud et Euroopa Inimõiguste ja Põhivabaduste Kaitse Konventsiooni (EIÕK), artikkel 12 tagab „abieluealisele mehele ja naisele õiguse abielluda ja luua perekond kooskõlas selle õiguse kasutamist reguleerivate riigisiseste seadustega. Abielu all, mille kaitse tagavad PS § 27 lg 2 ja EIÕK art 12, peetakse silmas traditsioonilist mehe ja naise abielu.”
Põhiseadus ei keela väga erandlik olemist, kuid jätab perekonna moodustamise mehe ja naise ühiseks õiguseks. Hämmastav on hr presidendi kinnitus et kooseluseaduse väljakuulutamisel on ta lähtunud neist arvukatest põhiseaduse kommentaaridest, mida ta on oma vastuskirjale lisanud – ilma märkamata kommentaaris 24.1 öeldut.
Kooseluseaduse koostajad on ilmselt lähtunud teadmisest et rahvas samasooliste abiellumist ei pea õigustatuks, aga nad on tajunud et EL ja ÜRO homoseksuaalsuse propageerimises innukalt osalemine suurendada nende isiklikku lugupidamist lääneriikides. Eespool öeldu alusel on ilmselt otsustatud koostada kooseluseadus, mis võimaldab samasoolistel end abieluinimesteks pidada ning riigivõim võib rahvale kinnitada et abiellumine ja pere loomine on ikkagi ainult mehe ja naise õigus.
Riigikogu õiguskomisjoni vastuse kohaselt „ Kooseluseadus ei kahjusta kuidagi põhiseaduse §27 sätestatud perekonna põhiõigust. Seetõttu puudub ka vajadus antud teema käsitlemiseks põhiseaduse kontekstis.” Selge jutt , mis nii nagu riigikogu esimehegi ütlemised on – tema enda arvates -kõigile täiesti arusaadavad. Ilmselgelt kooseluseadus „ei kahjusta kuidagi” väga mitmeid põhiseaduse sätteid, kuid küsimus on selles kas Eestis on sellist seadust vaja ning kui on, siis mille pärast? Isegi loll võib aru saada et kooseluseadust ei saa pidada PS §27-st ülimuslikuks. Kuid kas see ongi riigikogu õiguskomisjoni ja hr esimehe õigustus uue seaduse loomiseks, mis võimaldab, võibolla vähem kui paarikümnel, avalikult erandlik olla tahtjal, rõõmu tunda mingist seadusest, mille koostamiseks pole vaja põhiseadusest lähtuda. Justkui õiguskomisjon ei peakski toimima PS §3-es määratu kohaselt.
Kokkuvõtvalt on kõrgeima tasandi vastajad püüdnud kramplikult õigustada, nagu varemgi, Eestile mittevajalike seaduste loomist, kehtiva lepingu asendamist lepingu paroodiaga ning elanikkonna suurendamist nendega, kellele tuleb tagada EL ja ÜRO soovide kohaselt paremad elutingimused kui on paljudel eestlastel.
FOTO: Illustreeriv (homoparaad Brasiilias)
Teemad: EV PÕHISEADUS Harri Kivilo homoabielud Kooseluseadus


§ 2 Huvihariduseks ja huvitegevuseks ettenähtud toetuste liigid
§ 3 Toetuse saamise eeldused
§ 5 Toetus ja toetuse määr
§ 6 Toetuse määramine või toetuse määramisest keeldumine
RT IV, 07.09.2018, 21
Vastu võetud 28.08.2018 nr 51
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 2, § 22 lg 1 p 5, huvikooli seaduse § 2, § 21 lg 3, noorsootöö seaduse § 8 p 2 ja 3 ja erakooli seaduse § 2 lg 1, § 2 lg 2 p 11, § 2 lg 3, § 222 lg 1 alusel
(2) Käesoleva määrusega sätestatakse huvikoolides ja erahuvikoolides õppivate või huvitegevusega tegelevate ja vallas elavate noorte huvitegevuse toetuse (edaspidi toetus) saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotluse läbivaatamise ja määramise kord (edaspidi kord).
(3) Huviharidus käesoleva määruse tähenduses on pikaajaline süsteemne juhendatud tegelemine vaba tahte alusel üldhariduse tasemeõppest ja õppetööst vabal ajal, et omandada süvendatud teadmised ja oskused valitud huvialal. Huvihariduse omandamine toimub huvikoolis või erahuvikoolis ja on õppekavapõhine.
(4) Huvikool, käesoleva määruse tähenduses, on kohaliku omavalitsuse üksuse haridusasutus, mis on registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis (EHIS) ja omab koolitusluba.
(5) Erahuvikool, käesoleva määruse tähenduses, on erakooli liik, mis on äriregistrisse kantud aktsiaseltsi, osaühingu, sihtasutuse või mittetulundusühinguna. Erahuvikool on registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis (EHIS) ja omab koolitusluba.
(6) Huvitegevus, käesoleva määruse tähenduses, on süsteemne juhendatud tegelemine vaba tahte alusel üldhariduse tasemeõppest ja õppetööst vabal ajal. Huvitegevus ei pea olema õppekavapõhine.
(7) Huvitegevuseks ei loeta kursuseid ja tervisesporti.
(8) Toetus käesoleva määruse mõistes on valla eelarvest eraldatavad rahalised vahendid noorte huvihariduse või -tegevuse toetamiseks.
§ 2. Huvihariduseks ja huvitegevuseks ettenähtud toetuste liigid
1) huvikooli (käesoleva määruse § 1 lg 4) õpilaskoha tegevuskulu arvestuslik maksumus;
2) huvihariduse ja huvitegevuse omaosalustasude toetus;
3) erahuvikooli (käesoleva määruse § 1 lg 5) õpilaskoha tegevuskulu arvestuslik maksumus.
§ 3. Toetuse saamise eeldused
(1) Vald osaleb noorte huvihariduse ja -tegevuse toetamisel eelarveliste vahendite olemasolu korral.
(2) Toetust on õigust taotleda, kui on täidetud järgmised eeldused:
(1) Toetuse taotlemine toimub kaks korda kalendriaastas.
(2) Noore seaduslik esindaja või täisealine noor esitab Kastre vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) taotluse elektrooniliselt veebikeskkonnas SPOKU (https://piksel.ee/spoku/kastre) või kirjalikult vastavalt taotluse vormile (kinnitab vallavalitsus korraldusega), hiljemalt 15. oktoobriks perioodi 01.09-31.12 eest ja/või hiljemalt 15. veebruariks perioodi 01.01-30.06 eest, omaosalustasude ja/või õpilaskoha tegevuskulu kompenseerimiseks.
(3) Huvikoolide õpilaskoha tegevuskulu maksumuse kompenseerimine toimub vallavalitsuse ja huvikooli vahelise lepingu alusel.
(4) Peale 15. oktoobrit või 15. veebruari esitatud taotlused võib vallavalitsus otsustuskorras rahuldada, kui selleks on olemas eelarvelised vahendid, võttes arvesse avalduste esitamise järjekorda.
§ 5. Toetus ja toetuse määr
(2) Vallavalitsus toetab noore huviharidust ja huvitegevust ainult ühes huvikoolis ühel erialal või ühes huviringis
(3) Toetuse suuruse osas lähtutakse Kastre vallavolikogu poolt valla eelarvesse eraldatud rahalistest vahenditest huvitegevuse toetuse maksmiseks.
(4) Makstav toetus:
1) huvikooli pidaja kirjalikult teatatud õpilaskoha tegevuskulu arvestuslik maksumus;
2) huvihariduse ja huvitegevuse omaosalustasude toetus kuni 250 € aastas, mis makstakse välja kahes osas.
3) erahuvikooli õpilaskoha tegevuskulu maksumus (nn pearaha) võib moodustada kuni
100 € omaosalustasude toetusest aastas.
§ 6. Toetuse määramine või toetuse määramisest keeldumine
(2) Määratud toetus kantakse huvikooli või huvitegevuse pakkuja poolt esitatud arvelduskontole igakuiste või perioodiliste arvete alusel.
(3) Vallavalitsus võib keelduda toetuse määramisest juhul kui:
(1) Vallavalitsusel on õigus kontrollida noore osalemist huvikoolis ja/või tegelemist huvitegevusega.
(2) Huvikool, huvitegevuse pakkuja ja lapsevanem on kohustatud hiljemalt 10 tööpäeva jooksul informeerima vallavalitsust noore huvikoolist lahkumise või huvitegevuse katkestamise korral.
(3) Huvikoolis õppimise või huvitegevuse toetamine lõpetatakse, kui noore elukoht ei ole enam Kastre vald Eesti rahvastikuregistri andmetel.
(4) Vallavalitsusel on õigus huvikoolilt või huvitegevuse pakkujalt nõuda tagasi enammakstud toetus, kui huvikool või huvitegevuse pakkuja ei ole vallavalitsust informeerinud noore huvikoolist lahkumisest või huvitegevuse katkestamisest vastavalt käesoleva määruse § 7 lõikele 2.
Määrusega tunnistatakse kehtetuks Kastre Vallavolikogu 19. detsember 2017 määrus nr 9 „Kastre valla eelarvest huvihariduse ning huvi- ja sporditegevuse toetamise kord“.


text:
Finantsinspektsioon investorite kaitsel - Investeerimine - Foorum - LHV finantsportaal LHV finantsportaal
Otsi foorumist Finantsinspektsioon investorite kaitsel
1-5051-100101-150151-200...301-346Uuemad
Avan uue teema, nagu ka varasemalt on kõlanud mõned üleskutsed, mis võiks koondada endas arutelu FI rolli ja tulemuste osas investeerimiskeskonna loomisel ja monitooringul, kuivõrd mõlemad rollid on sellele asutusele usaldatud.Skano teemas on lahatud ühte FI poolset tegevust.Lisaks oleks siin teretulnud kokkuvõte Andrus Kluge ja FI vahelisest õigusemõistmisest.Kokkuvõtteks võiks siin avaldada arvamust ka kõige selle kohta, mis puudutab börsil asetleidvaid kummalisi ja arusaamatuid käitumisi või tehinguid. Sellest oleks loodetavasti abi nii investoritele, emitentidele kui ka FI-le, kellel avaneb võimalus saada vihjeid tulemuslikumaks järelevalveks. Ja mine tea, äkki tekib meie piisava aktiivsuse juures lõpuks sealtpoolt ka mõni inimene, kes hakkab edastama äkki ka siia FI poolset tagasisidet.See võiks olla naiivne uskumus, kuid tundub, et seoses viimasel ajal kajastamist leidnud turumanipulaatorite grupeeringu tabamise ja kohtu alla saatmisega seoses tekkinud vastukajale reaktsiooniks on avaldanud Kilvar Kessler artikli ÄP-s pealkirjaga : "Valetamine ei kuulu börsile". Teata ebasobivast posititusest
Ma arvan, et tuleks kasutada investorite poolt võimalust ja haarata kinni pakutud diskussiooni võimalusest. Ma ei usu, et siin leidub investorit, kes julgeks öelda, et FI on teinud täiesti piisavalt investeerimiskeskonna loomisel. Kui siiski selliseid leidub, siis teretulemast oma arvamusi väljendama, ma ei taha anda ette mingit suunist mitte kellegile, kes omab minust erinevat arvamust.Seega võiksime koondada siit läbikäivaid mõtteid, ettepanekuid või muid asjassepuutuvaid häid märkusi vastusarvamuse koostamisel ja kasvõi avalikul esitamisel sealsamas ÄP-s. Pealkirja lugedes arvasin, et see on minu kohus niikuinii, kuid teksti lugedes sain aru, et siin on võimalus laiemalt asjale läheneda. Igatahes mulle tundub, et kui meil on arvamusi, mida teha ja paremini teha, siis on praegu FI praotanud ukse ja oleks kahetsusväärne, kui me vaatame endiselt tummalt kõrvale ja tegeleksime edasi peamiselt Vaba teema foorumite sisustamisega.
Paluks mind sõnavabaduse piiramises mitte süüdistada, aga foorumis paluks täismahus artikleid mitte avaldada, äriettevõtetest ajalehtedele see ei meeldi. Panin artiklile lingi. Teata ebasobivast posititusest
AloVPaluks mind sõnavabaduse piiramises mitte süüdistada, aga foorumis paluks täismahus artikleid mitte avaldada, äriettevõtetest ajalehtedele see ei meeldi. Panin artiklile lingi. :) Selge, tõmbame Sinu siis maha. Kahju, polegi kedagi järgi jäänud. Teata ebasobivast posititusest
Reeglid Äripäeva veebi artiklite kasutamiseks
Arvon, loo autor on Kilvar Kessler. Las saadab artikli Sulle ja annab Sulle loa (kuna Sa oled huvitatud osapool) selle kuhugi avalikult üles panna või las ta paneb selle ise kuhugi avalikult üles. Siis taandub äriapäeva artikli-varjamise-juhtum puhtalt Kilvari ja Äripäeva vaheliseks probleemiks.
arvon on ikka päris kuri :)kas täna võtsid arcot müügiäärest? :)
Skano teemas oli selline küsimus MSMKes siis ikkagi kitse pani? Kas LHV?Vastus võiks tuleneda siit FI poolt kehtestatud juhendist ja seadusest :3. TURUKURITARVITUSE KAHTLUSEST TEATAMISE KOHUSTUS3.1. Kohustuse tekkimineVPTS § 192 lg 1: Investeerimisteenust püsiva tegevusena osutav isik on kohustatudinspektsioonile viivitamata teatama turukuritarvituse mõistlikust kahtlusest. Teade edastataksesuuliselt, kirjalikult või elektroonilise sidevahendi kaudu. Kui teade edastati suuliselt, korratakseseda inspektsiooni nõudmisel hiljemalt järgmise tööpäeva jooksul kirjalikult.Seega tuleb teade esitada juhul, kui investeerimisühingul tekkis või pidi tekkima mõistlikkahtlus, et mingi tehing või mitu tehingut koos võivad olla tehtud siseteabe alusel (VPTS § 1886lg 1 p 1) või mille eesmärk võib olla väärtpaberi hinnaga manipuleerimine (VPTS § 18815 lg 1). Teata ebasobivast posititusest
Krediidipanga saagast : http://www.aripaev.ee/uudised/2015/09/17/kredidipank-sai-nuhist-aktsionari-ule-kohtuvoiduValitud väljavõtted artiklist käesolevasse teemasse :Kluge meenutas 2011. aastat, kui pangas oli olukord keeruline ning toona pöördus pank ka finantsinspektsiooni poole, küsides nõu, kuidas peaks käituma, kui aktsionär soovib klientide andmeid.„Mingit abi meile kahjuks ei antud. Tahaks loota, et nüüd, pärast kohtuotsust võtab finantsinspektsioon uuesti päevakorda Moskva Pangale kui aktsionärile hinnangu andmise,“ märkis Kluge.„Finantssektorit peaks kaitsma igasuguste sobimatute isikute eest,“ märkis Vaher. „Finantsinspektsioon peaks kandma hoolt selle eest, et ühegi panga aktsionäriks ei satuks isikud, kes ei vasta nõuetele ja ei ole laitmatu taustaga."Vaher lisas, et tänane kohtuotsus tõendab must valgel, et finantsinspektsioon, kes oli Moskva Panga seadusrikkumistest informeeritud, vaatas läbi sõrmede oma kohustusele kontrollida Eestis tegutseva krediidiasutuse suurima aktsionäri tausta.
See võimu omamise positsioon on ikka superlahe - FI on võtnud vastu otsuse :http://www.aripaev.ee/uudised/2015/09/21/kessler-sobimatu-pangajuht-mustab-jarelevalvet Andrus Kluge puhul on tegu isikuga, kelle suhtes on finantsinspektsioon 2013. aastal teinud otsuse, mille kohaselt ta on sobimatu krediidiasutuse nõukogu liikme ametisse. Kluge oli oma tegevust finantseerinud allikatest, mis tekitasid põhjendatud kahtlusi tema majanduslikus usaldatavuses.Ja kui ajakirjanik küsib (artiklis : http://www.aripaev.ee/arvamused/2014/12/10/vene-luure-pank-ja-finantsinspektsioon ) :Krediidiasutuste seaduse § 7 mõistes on Moskva Pank Krediidipanga emaettevõtja, sest talle kuulub rohkem kui pool Krediidipanga (tütarettevõtja) aktsiakapitalist. Moskva Panga emaettevõtja on omakorda ligi 96%ga VTB (VTB Pension administrator, Ltd. kaudu) ja VTB enamuse aktsiate omanik on Vene riik. Eelnevast tulenevalt saab väita, et Venemaa valitsus osaleb kaudselt Eesti Krediidipanga kapitalis ja kontrollib enamust aktsiatest. Komisjon lubas Krediidipanga litsentsi tagasi kutsuda, kui Andrus Kluge ei lähe erru, kuna tema maine ei ole laitmatu. Kas tõesti Andrus Kluge tegevus aktsiate ostmisega seoses on palju halvem/ohtlikum kui see, mida teeb Vene riik Ukrainas?Septembris, see oli juba pärast Malaisia reisilennuki allatulistamist Ukrainas ja kapo ohvitseri Eston Kohveri röövimist FSB poolt, kordasin oma küsimust finantsinspektsioonile: “Kas olete endiselt seisukohal, et Vene Föderatsioonile kuuluv finantsasutus on sobiv aktsionär Eesti (ja Euroopa Liidu) krediidiasutusele?”Vastus oli sama – finantsinspektsioon välispoliitikaga ei tegele.Ja püändiks on tore vaidlus :Krediidipanga väikeaktsionäride põhivaidlus finantsinspektsiooniga käib selle üle, et oma osaluse suurendamiseks ei esitanud 2012. aastal Moskva Pank ja VTB õigeaegselt vajalikke dokumente, kuid said siiski finantsinspektsioonilt loa suurendada osalust poolteist aastat pärast tehingute toimumist.Lisaks siia juurde veel endise juhatuse esimehe seiklused Moskva Panga teenistusse saamiseksEhk et kui ka kõik toimub FI silme all, näo ees, käte vahel, teravustamis fookuskauguses jne, siis ikka ei näe. No lihtne tavaline vanainimese nägemine, et silme all toimuvat ei näe, aga kaugemal asuv väike korralagedus kargab koledasti silma.Võibolla on Kessler lihtsalt helpimas eelmise juhi erapoolikuid valikuid, kes teab. Aga ega salaporno ei lõpe enne, kui kapiuks avatakse.
FI-le puremiseks: äkki on tegu miskit sorti manipuleerimisega, kui Silvano Bid'is on igal hommikul kahel esimesel hinnatasemel 1000-sed ostuorderid, mis vahetult enne turu avanemist ära korjatakse?
24.09.2015 9:58
Kell 9:58 orderid veel üleval: 1000@1,28 ja 1000@1,27.Kell 9:59 jälle kadunud.
RinjaKell 9:58 orderid veel üleval: 1000@1,28 ja 1000@1,27.Kell 9:59 jälle kadunud.§ 188-15. Turumanipulatsioon 6) tehingukorraldused muudavad reguleeritud turul kauplemisele võetud finantsinstrumendi suhtes pakutud parimat ostu- või müügihinda või (sealhulgas) üldisemalt turuosalistele kättesaadava tellimusraamatu sisu ja need tühistatakse enne täitmist;
See praktika, kus enne avaoksjonit on kas bid või ask pool suure soodsa hinnaga orderiga (või orderitega) täidetud, on juba aastaid käinud. Vahetult enne kella kukkumist need võetakse maha. Kusjuures mõnikord on tekkinud ka mõnikümmend sekundit enne kella kukkumist ka vastaspoolele suur order, mis samuti enne kella kukkumist maha võetakse. Sedasi kontrollitakse turusügavust. Siiamaani pole selle üle kisa tehtud, minu arust on see täiesti normaalne praktika.
Kuidas nii turu sügavust peaks saama testida? Ükski täie mõistusega investor ju suurt orderit välja ei pane ja oma huvist laiadele rahvahulkadele teada ei anna.
CynicKuidas nii turu sügavust peaks saama testida? Ükski täie mõistusega investor ju suurt orderit välja ei pane ja oma huvist laiadele rahvahulkadele teada ei anna.Millegipärast paneb. Avaoksjonitel ilmub vastapoole peidetud varandus, ptüi, orderi osa, nähtavale, kui Sa ise küllaltki suure pataka korraks börsile laod. Seda on saanud kõrvaltvaataja mitu korda jälgida.Ma võin eksida, võibolla praegu on see ära muudetud. Teata ebasobivast posititusest
Investorite pilastamisest börsilTurumanipulatsiooni süüdistusega kohtu all olev investor Arvo Nõges süüdistab finantsinspektsiooni topeltmoraalis.
Mul on heameel tõdeda, et peeti vajalikuks kiirelt reageerida :http://www.aripaev.ee/uudised/2015/09/25/loe-mida-vastas-finantsinspektsioon-arvo-nogesele
Huvitav kuidas edeneb uurimine asjas, kus tuhandete inimeste kontodelt liigutati raha ilma kontoomanikult selleks mandaati saamata...
Aga nagu tihti juhtub, siis kiire vastuse mõte on juhtida tähelepanu ära kehvalt kvaliteedilt.Kui küsimus on olnud selles, et FI ei ole 10 aasta jooksul töötanud välja regulatsioone, mida seadus ette paneb, siis FI võidab omale veel aasta jõudeaega juurde : ELi õiguse kohaselt liikmesriigid ei tohigi asuda mugandama direktiivide definitsioone, kuna tuleb tagada ühetaolised reeglid ühisturul," selgitas finantsinspektsioon. "Veelgi enam, turukuritarvituste direktiivi asendab alates 3. juulist 2016 jõustuv kõigi ELi liikmesriikide seaduste suhtes ülimuslik EL määrus nr 596/2014, mis muuhulgas defineerib turumanipulatsiooni."Ehk kasutades tulbisibulate võrdlust - me ootame turu reguleerimisega sinnamaani, kuni turul enam tulbisibulatega ei kaubelda. Ja nii lihtsalt ja elegantselt jäeti vastamata sellele, miks ei täida FI talle seadusega püstitatud eesmärke 10 aastat.Sellest me üldse ei räägigi, et Eesti Vabariigis peaksid ülimuslikud olema Eesti seadused. Sellest vastusest järeldub, et FI leiab, et direktiivide jõustamine on imperatiivne ja need on ülimuslikud seadusandluse mõistesMillegipärast ei soovi FI ka mainida, et nad on aastal 2008 ikkagi soovinud kehtestada rahandusministri määruse : "Turumanipulatsiooni iseloomuga käitumise tunnuste ja turumanipulatsiooni tuvastamisel arvestatavate asjaolude näidisloetelu". Millegipärast seda ei tehtud. Äkki FI vastaks ikkagi, et miks seda ei tehtud ?Esimene naljakas asi on ,et see oli minu mäletamist mööda FI kodulehel Regulatsioonid - Finantsinspektsiooni juhendid - Juhendite projektid all. See määruse eelnõu oli seal veel 12.09.15, täna ma seda aga sealt ei leidnud enam. Kas ma mäletan valesti või on see otsustatud millalgi peale 12.09.15 FI leheküljelt kõrvaldada ?Teine ja olulisem on aga see, et see katse räägib meile ikkagi midagi muud. Et ei ole päris nii, et me oleme kogu aeg arvanud, et seda pole vaja olnud ja et olemasolevatest definitsioonidest ei tohigi rohkem lahti mõtestada. Antud eelnõu koosneb 6 leheküljest, selle seletuskiri on 8 lehel. Määrus pidi kavakohaselt jõustuma 01.01.09
Finantsinspektsioon lisas, et turu tunnustatud tava (AMP) on turukuritarvituste direktiivist tekkinud konkreetne mõiste. Kui muidu teatud laadi turumanipulatsioonina kvalifitseeruv käitumine täidab ka AMP tunnused, siis ta ei ole käsitletav turumanipulatsioonina. "AMP kehtestamiseks on seaduses ettenähtud konkreetne menetlus ja käitumismudelist saab AMP, kui järelevalveasutus on ta selliseks tunnistanud," täpsustas amet. "Turukuritarvituste osas järelevalvet teostaval asutusel ei ole kohustust taolist tava kehtestada. Näiteks on ELi 28 liikmesriigist ainult kaheksas selline tava ja sedagi väga piiratud ja täpselt põhjendatud käitumise osas börsil.Mul on sellega seoses 3 küsimust :1. Tõstke palun käsi püsti, kes sellest aru saab ?2. Kas teie saite turu tunnustatud tava mõistest täpselt samatmoodi aru juba enne tänast ?3. Et kui me räägime sellises selges keeles, siis kas see aitab kaasa sellele, et seadused oleksid kõigile ühtviisi mõistetavad ?
Ja lõpuks ikka ka üks tavalise maamehe küsimus :Kuidas on turuga manipuleerimine, kui Aare ostab kasvõi lõpuoksjoni perioodil parimast vabalt kujunenud müügiäärest koguse, mis on väiksem olemasolevast müügikogusest, isegi olles sealjuures võlgu aktsiate eest pangale ja tänu sellele ostule muutus tema ja panga vaheline laenu tagatise suhe paremaks ? Mismoodi see ei oleks siis turuga manipuleerimine, kui tal sellist suhet ei oleks pangaga ? Kohe mainin lisaks, et see ei olnud minu order isegi mitte kogemata, täiesti võõras order ka tagantjärgi.Selle olukorra kirjeldamiseks tõi Aare väga hea näite. Sõidutee ületamine vastavalt liiklusreeglitele on minna mööda ülekäigurada. Ei ole vahet, et kas lähed üle tee mööda sebra paremat äärt või vasakut äärt või selle keskelt- sebra on oma mõjuga igalpool selle ulatuses. See sebra pole ise maha joonistatud ehk pole ebaseaduslik. Analoog aktsiaturult. Sebra moodustab aktsiate ostu ja müügikurss ehk kõik hinnad, mis on seal vahel ja/või võrdsed äärtega, on aktsia turuhind. Nüüd ühel hetkel otsustab FI, et kui sa teed turuhinnaga tehingu, see on turu manipulatsioon. Ehk et ühel hetkel, kui ületad sebra mööda paremat äärt, saad trahvi. Kas tundub loogiline ?Samal ajal :1. Pole keelatud ületada tänavat ka 10 korda päevas, peaasi, et sebra kaudu lähed (daytrading)2. Pole keelatud suure seljakotiga ületada (laen on kukil)3. Pole keelatud ületada tänavat ka vilkuva rohelise tulega (börsipäeva lõpp)Mis nipiga oleme andnud ära FI-le õiguse talle välja valida suvaline tüüp, kes talle käib närvidele (räägib valjult teed ületades, vehib väljakutsuvalt, kiusas koolis väiksemas klassis praegust politseinikku vms) ja lubada tal trahvida kaaskodanikku ebaõige teeületuse eest, kui tegelikult teeületusega oli kõik korras ? Teata ebasobivast posititusest
Päris raju iseenesest, et Tallinna börsil võib tuhande eurose tehingu eest vanglasse sattuda. Tallinna Börs võiks sellisel juhul figureerida kohtuasjas kui kuritööle kaasaaitaja, kuna võimaldab tavakodanikele täiesti tühiste summade eest ja minimaalsete piirangutega ligipääsu sedavõrd radioaktiivsetele instrumentidele. Vähemalt minu seisukohast see juhtum I know it when I see it testi ei läbiks.
Päris kole selle mõtte juures on see, et mingi 1000 euriga on sul võimalik turgu manipuleerida vms. Teata ebasobivast posititusest
Ja väidetav "turumanipulatsioon" on võimalik ainult tänu sellele, et reas aktsiates puudub ostu- ja müügihuvi, spread on äärmiselt lai. Mõni aktsia hüppab vahest isegi üks päev 7% sinna, teine päev 7% tänna. Sellisel juhul ei saa rääkida aktsia turuhinnast, seega ka sellega manipuleerimisest.Tahaks kohata samasugust klaperjahti nende turuosaliste suhtes, kes pole omavahel sugulased. Turgu võib sedasi "manipuleerida" ka koos lihtsalt mõne tuttavaga, tutvus ei pruugi olla avalik. Taolisi tehinguid on tehtud ridamisi, keegi pole neid kahtluse alla seadnud.
Ma kunagi,kui kõik talset vahtisid ja aktsiad ainult tõusta võisid, ostsin 500 krooniga Külmhoone aktsiaid. Käisin pangas ja maksin 200 krooni tehingu tasu ka. Õhtul uudistest kuulan Külmhoone aktsia tegi suure tõusu, 20%. Yes! Vaatasin lehest järmine päev järele, raisk minu ost. Pärast kiitlesin tuttavate ees kuidas turgu mõjutasin.loodan, et see tegu on aegunud juba. :) Teata ebasobivast posititusest
27.09.2015 8:52
FI võiks välja töötada 3 veeruga tabeli, kus esimeses on aktsiate ostuks kasutatud summa, teises aktsa hinna muutuse % ja kolmandas karistuse määr.Päeva lõpus saab iga investor ise enda kuriteo karistuse kokku arvutada ja vabatahtlikult soolaputka ees järjekorda võtta.Vaatan tabelist siin Marek9 sinu keissi ja arvoniga võrreldes on see ikka väga räme manipulatsioon - õnneks lisaks aegumisele läks see ka tabelis kajastatud väärtustest välja.Jää vabaks!
Just praegu jõudsin arusaamisele, et peaks vist LHV'lt välja nõudma reaalajas info nende pensionifondi varade koosseisude kohta, et oleks teadlikult võimalik vältida igasuguseid tehinguid pensionifondidesse kuuluvate instrumentidega. Kardan, et kui juhuslikult osta või müüa mõnda väärtpaberit ja see toob kaasa hetkelise turuhinna muutumise nii, et pensionifondi väärtust mulle soodsamas suunas mõjutab, siis on jama majas ja vangi minek vist kindel. Või alternatiivina ei tohi kindluse mõttes lihtsalt üks kuu enne pensionifondi osakute soetamist muid väärtpaberitehinguid teha. Loomulikult tuleb jälgida, et sugulased kolm põlvkonda ette ja tagasi ka kirjeldatud tehinguid ei teeks. :)
Olen korduvalt oma firma kontolt isiklikule kontole ja vastupidi aktsiaid läbi börsi liigutanud, ja just selle loogikaga, et asi toimuks turuhinnaga ja maksuametil poleks kobisemist, aga nüüd tuleb välja, et olen turumanipulaator ja kriminaal kui vaid FI haisu ninna saaks.
28.09.2015 9:30
Fake McCoyOlen korduvalt oma firma kontolt isiklikule kontole ja vastupidi aktsiaid läbi börsi liigutanud, ja just selle loogikaga, et asi toimuks turuhinnaga ja maksuametil poleks kobisemist, aga nüüd tuleb välja, et olen turumanipulaator ja kriminaal kui vaid FI haisu ninna saaks.Päris hirmutav on lugeda siin sedavõrd avameelseid sõnavõtte, kus inimesed, kes tegutsevad turgudel, tunnistavad, et nad ei tea elementaarseid reegleidki.. Aga no eks see ole tänapäeva maailma viga. Igaüks võib olla ehitaja, ravitseja ning börsikaupleja. Pikk tee veel minna investor-hariduse vallas. Alustada võib siit..
Ehk viitad mõnele Eesti regulatsioonile, kus antud praktika on kriminaliseeritud.
smith on rääkinud, kohe popsab välja wesson ja tulistab oma tõe :)Aga tõsisemalt, smith, kui sa nii kärmelt oskad sildi külge panna, siis ole kena ja hari meid ikka natuke rohkem, et me saavutaks parema taseme investor-hariduse vallas. Muidu jääd natuke tühjalt kõmisema. Lisaks, ülalpool on toodud erinevaid situatsioone, lahka neid ja näita meie eksimusi.
Börsinui 2015 (tm) alustab 12. oktoobril ning tänasest on mängule registreerimine avatud lehel http://www.fi.ee/index.php?id=311 Turujärelevalve ja sunni divisjonis. Mäng kestab kolm nädalat. Börsinui (tm) ( vene keeles BörsiHui (tm)) on investeerimismäng, millest osavõtt on tasuta ning kus kahe nädala jooksul on võimalik kaubelda NASDAQ OMX Tallinn väiksemate ettevõtete aktsiatega. Mängija saab alguses valida juba varem koostatud portfelli (Skano Group AS) või 10 000 eurose virtuaalportfelli vahel. Iga tööpäev lisab kontole veel 1000 eurot ja võitja on see, kes 30. oktoobri õhtuks suudab kasvatada oma portfelli väärtust kõige rohkem.Kaubelda saab OMX Tallinn indeksisse kuuluva 2 ettevõtte aktsiaga - Skano Group ja Trigon Property Development. Lisaks on mängu kaasatud seda mängu järgiv vastav osakond (SPY - inglise keeles). Mängu peaauhinnaks on 3000 eurone väärteomenetlus, lisaks on auhindadeks FI järelevalved, investeerimisalased hoiatused ning vähemalt 1 tehingu teinud mängijate vahel loositakse välja 1 (üks) kriminaalsüüdistus. Lisaks saab iga mängija endale tellida tasuta kaheks nädalaks käerauad meie mängu kaassponsorilt Siseministeeriumilt. Teata ebasobivast posititusest
Eile oli siis kvartali lõpp, Tallink kindlasti olulise kaaluga nii indeksis kui ka eraldivõetuna. Eilne graafik :http://www.nasdaqomxbaltic.com/market/?instrument=EE3100004466&list=2&pg=details&tab=trading&lang=et&currency=0&downloadcsv=0&date=30.09.2015Ma saan aru, et kui mina küsiksin seda FI-lt, siis vastus tuleks peale pikki kuid, et ei leidnud midagi. Oleks ju tore, kui keegi teine küsimused üles korjaks ja esitaks FI-le. Kas eksitatakse indeksikauplejaid ? Kas kellegil oli vaja margin calli tekitada ? Siin on tegemist esmapilgul TEGELIKU manipuleerimisega, kus tõepoolest mõjutatakse SULGEMISHINDA, tuues lõppoksjonil turule sellise koguse ja sellise hinnaga, mis täidab ERINEVAID tasemeid orderraamatus.Rääkimata sellest, et korduvalt mitme aasta jooksul on ja ka siinsetes foorumites korduvalt läbi käinud samat tegevust Barclays Capital Securities poolt. Kõik näevad, kõik imestavad, aru ei saa, tegevus kordub, aga FI on vait. Aga on vaja hoopis kottida mitte mingit mõju omava aktsiaga tehinguid tegevaid rahulikke väikeinvestoreid. Ja ei tulnud keegi FI-st, et paluda selgitada, ei kutsutud kohale, et täpsustada asjaolusid, ei midagi muud inimlikku. Selle asemel isegi mitte väärteomenetlus, vaid kriminaalmenetlus. Jah, inglid on sosistanud kallutatud protsessist
Kõige nõmedam on see, et minu selgitused tunduvad ju nii sarnanevat a la Savisaare omadele ja katsu sa selliste suurdemagoogide kõrval jääda neist erinevaks ja tõsiseltvõetavaks. On ju lihtne tulla järeldusele, et vaadates viimaseid edusamme, siis ametkonnad teevad head tööd ja ju ikka ka minu süüdistamine olen ametkonna hea töö tulemus.Ainuke võimalus on mul olla avalik ja avatud ning seda kavatsen ka jätkata
Käekirja järgi pakkudes müüs eilsel lõpuoksjonil nähtamatute orderitega TAL, OEG ja TKM aktsiahinda alla THE BANK OF NEW YORK MELLON SA NV/OMNIBUS BT 'G' .Eesti FI ei saaks nende poiste juurde vastuvõtuaegagi:)
arvonEile oli siis kvartali lõpp, Tallink kindlasti olulise kaaluga nii indeksis kui ka eraldivõetuna. Eilne graafik :http://www.nasdaqomxbaltic.com/market/?instrument=EE3100004466&list=2&pg=details&tab=trading&lang=et&currency=0&downloadcsv=0&date=30.09.2015 Kas eksitatakse indeksikauplejaid ? Kas kellegil oli vaja margin calli tekitada ? Siin on tegemist esmapilgul TEGELIKU manipuleerimisega, kus tõepoolest mõjutatakse SULGEMISHINDA, tuues lõppoksjonil turule sellise koguse ja sellise hinnaga, mis täidab ERINEVAID tasemeid orderraamatus.Lisada saab veel seda, et praeguseks on tehtud Tallinki jaoks tühised 20 000 aktsiat käivet (eilsel lõpuoksjonil sa 60 000) ja kõige madalam tehing on 0,799 ehk üle 2% kõrgem eilsest sulgemishinnast. Ehk et eilne tehingu mõju oligi täpselt selline, mida manipulatsiooniga saab saavutada, kui turu lõpuoksjoniks turuosalised ei jõua hetkega reageerida SUURELE kogusele aktsiatele ja see põhjustab erinevate hinnatasemete täitmise.
arvon. Kõik näevad, kõik imestavad, aru ei saa, tegevus kordub, Aru saada ei tohiks siiski keeruline olla. Selline tehing on ainukene võimalus soetada/müüa aktsiad päeva ametliku sulgemishinnaga. Mõnele võib see oluline olla. Kerge teenistuse otsijad võiksid kuu viimastel päevadel valmis olla:)
markerega ostjaga antud juhul ei olegi probleem (tõenäoliselt, oleks samuti uurimise objekt), vaid müüjaga. Ostuorderid olid stabiilselt väljas, müügiorderid lisandusid ebastabiilselt lõpuoksjonile ja suures mahus
arvon, müügiorderid lisandusid ebastabiilselt lõpuoksjonile ja suures mahusMüügiorder oli üks ja sisestati ca 5 min enne lõpuoksjonit, Rohkem selle muutmist ei paista.Nagu ütlesin, on see müüjale ainuke võimalus teha kogu tehing päeva ametliku sulgemishinnaga.
Kui sa müümisel täidad ära mitu erineval tasemel olevat orderit siis on sinu keskmine müügihind kõrgem kui sulgemishind. Sellist jampsi juhtub enamasti siis kui on lõppemas mõni struktureeritud toode või optsioon(investeerimishoius vms.) kus müüjal on sügavalt savi mis hinnaga ta müüb, sest hävineb kellegi teise raha. Või siis juhul kui kellelegi on mingi tehingu tõttu oluline indeksi või konkreetse aktsia väärtus. Viimasel juhul oleks tegemist kuriteoga. Miks aga peaks keegi tahtma tingimata teha tehingut mingi ametliku sulgemishinnaga on küll selgusetu. Sellist imelooma pole mina veel elus näinud.
arvonmarkerega ostjaga antud juhul ei olegi probleem (tõenäoliselt, oleks samuti uurimise objekt), vaid müüjaga. Lõppudelõpuks ongi tegemist igapäevase aktsiakauplemisega, kus keegi võidab, keegi kaotab. See, et järgmise päeva seisuga võidad, võib ikkagi tähendada, et kuu lõikes kaotad. See, kes täna teeb tehingu, mis jätab mulje kas manipulatsioonist või rumalusest, võib nädala pärast paista hoopis teisiti. Mina olen selle teema juures seetõttu, et sellist käitumist hinnatakse n.ö. nägude järgi ja ebaõiglaselt. Minu poolest on see ok, kui üks teeb selliseid tehinguid ja keegi teine "kaotab" või "võidab" selle arvelt. Aga kui FI leiab, et ei ole, siis tegelegu kogu selle jamaga, tehku selgitustööd, tehku ennetustööd, tehku järelevalvet, olgu erapooletu ja õiglane. Aga nii ju ei ole.Kui ka siin keegi oma valituid aktsiaid üles kiidab, siis ka see on ikka sinnasamasse FI tegvusvaldkonda. Pagan, ma ostan vaikselt mingit aktsiat, mis niigi on osutunud mitte kõige õigemaks investeeringuks, ei lärma foorumis, ei peksa turgu ei alla ega üles. Vastupidiselt päris paljudele teistele. Vastupidiselt suurtele ja karjuvatele Barclay vm muu tegevusele. Kriminaalsüüdistus on ikka minul. Ostsin turult 3 tehinguga 1100 aktsiat ja kõik tehingud kauplemisaja sees, mitte lõpuoksjonil. Aitäh, FI. Varsti saab sellest niipalju materjali kokku kirjutatud, et annab Petrone Print välja raamatu "Minu Finantsinspektsioon"
CynicKui sa müümisel täidad ära mitu erineval tasemel olevat orderit siis on sinu keskmine müügihind kõrgem kui sulgemishind. (Lõpu) - oksjoni tehingud tulevad alati kõik sama (uncrossing) hinnaga sõltumata vastaspoole hinnatasemest. Ja see (uncrossing) hind läheb vastava päeva sulgemishinnaks. arvon, ma ei arvusta/aruta siin sinu tehinguid. Ma selgitan kauplemissüsteemi eripärasid, mille tõttu võidi sinu poolt välja toodud tehingud selliselt teha. Teata ebasobivast posititusest
markerarvon, ma ei arvusta/aruta siin sinu tehinguid. Ma selgitan kauplemissüsteemi eripärasid, mille tõttu võidi sinu poolt välja toodud tehingud selliselt teha. Ma saan sellest suurepäraselt aru. Ainult et nüüd, kui jälgida FI praktikat, järelepärida pole midagi, vaid peaks lihtsalt algatama kriminaaluurimise, et saada teada, et tegemist võis olla sellise tehinguga :)
Millegipärast on nii, et kui mina huvi tunnen, siis on kõik korras olnud. Ilmselt on viga minu karmas. Ilmselt oli juba siis teada, et olen pätt.Minu järelepärimine FI-le 03.09.09 mälestusväärsetel Luterma kauplemise lõpupäevadel :sooviksin esitada Teile järelepärimise seoses AS Luterma kauplemisvahemikuga 01. septembril 2009. Nimelt oli eelneva börsipäeva sulgemishind 0,27 EUR . Kell 10.08 on tehtud automaatselt sobitatud tehing hinnalt 0,34 EUR-i . See teeb aktsia hinnakasvuks 25,93%. Vastavalt kauplemisreeglitele tohib olla kauplemisvahemik 15%, selle muutmiseks on eritingimused ja - toimingud, mida ei eksisteerinud ilmselt, sest ühtegi vastavasisulist teadet läbi börsisüsteemi ei avalikustatudja vastus :Tänan järelepärimise eest. AS Luterma aktsiatega on perioodil 25.08 kuni 01.09 tehtud kaks tehingut. Neist esimene 25.08 hinnaga 0,27 eur ja teine 01.09 hinnaga 0,34 eur. Kuna vahepealsel perioodil tehinguid ei toimunud ja ostutellimuste hind tõusis üle viimase tehingu (so 0,27 eur ) võetakse võrdlushinna arvutamise aluseks eelmise kauplemispäeva kauplemisperioodi lõpu parima ostutellimuse hind, mis 31.08 oli 0,3 eur. Seega 01.09 oli LTR1T võrdlushinnaks 0,3 eur ja võrdluslimiitide vahemikuks 0,26-0,34 eur (+-15%) Nagu võib arvata, siis midagi kahtlast ju selles ei olnud. Tavapärane kauplemine, tavapärane investoritest hoolimine. Pole põhjust midagi uurida ega muretseda. Magage rahulikult, meie kaitseme teid.
Ja episood nr.2Kui olin saanud kätte shoki seoses Skano juraga ja sellest vaikselt taastunud, otsustasin järele pärida 12. veebruaril 2015, mis on saanud minu enda pöördumisest FI poole, mille olin teinud ise 07.06.14 :Palun algatada menetlus Arvo Nõgese ja/või OÜ Gamma Holding suhtes, kas on emitendi Arco Vara aktsiatega kauplemisel olnud viimase 2 kuu jooksul tegemist siseinfo valdamisest tulenevast eelisseisundi kasutamisega ja/või mõjuvõimuga kauplemisega.Aluseks on ettevõtte Arco Vara juhataja Tarmo Sild väljaütlemised ajakirjanduses :http://e24.postimees.ee/2818898/arco-vara-suuromanikud-on-sissisojashttp://www.aripaev.ee/article/2014/6/5/arco-seab-kahtluse-alla-tooli-ja-nogese-lojaalsuseJa vastus tuli samal päeval :Finantsinspektsiooni poolt reguleeritud turu üle teostatav järelevalve on jätkuv ja kaetud ka järelevalve saladusega (Finantsinspektsiooni seadus § 54). Hetkel oleme saanud Teie seisukohad ning neid omalt poolt hinnanud. Täiendavaid Teile esitatavaid päringuid hetkel menetluses või pooleli ei ole. Kui meil peaks tekkima tulevikus täiendavaid küsimusi, siis jätame endale õiguse neid küsida. Loodan, et see vastus hetkel rahuldab Teid.Muidugi rahuldab. Väga rahuldab, et olen andnud kõik selgitused järgmistel päevadel, kui ma ise avaldusega enda kohta lagedale tulin. Väga rahuldab, et kuigi mingeid arenguid pole loogiline juurde mõelda, on vägagi rahuldav, et hoiate mind ikka nõelte peal ka 8 kuud hiljem ja jätate omale tagavaraks mind survestada, kui võimalus peaks avanema. Olen väga rahuldatud ja ei oska mitte midagi paremat soovida.
Kohus mõistis minu ja venna süüdi. Tänan neid, kes mõistsid ja kaasa elasid, südamest. Elu läheb edasi oma värvikirevuses, stay tuned
Pole Sa veel süüdi ühti! Jätka kohtuteed, ega muidu saa!
CynicKui sa müümisel täidad ära mitu erineval tasemel olevat orderit siis on sinu keskmine müügihind kõrgem kui sulgemishind. Sellist jampsi juhtub enamasti siis kui on lõppemas mõni struktureeritud toode või optsioon(investeerimishoius vms.) kus müüjal on sügavalt savi mis hinnaga ta müüb, sest hävineb kellegi teise raha. Või siis juhul kui kellelegi on mingi tehingu tõttu oluline indeksi või konkreetse aktsia väärtus. Viimasel juhul oleks tegemist kuriteoga.Lisaks Cynicu pakutule võib sellise äraspidise window dressingu ajendiks olla soov vähendada kvartaliaruandes (tegu oli kvartali viimase päevaga) aktsia või regiooni osakaalu. Näiteks oli septembri tõmbetuultes tarvis näidata kvartali lõpu seisuga väiksemat osakaalu riskantses Ida-Euroopas.
arvon, näita otsust ka 1-5051-100101-150151-200...301-346Uuemad

matches:
kohus
§ 192
§ 1886
§ 18815
§ 7
§ 54
Kohus


text:
Rahandusministri 31. detsembri 2003. a määruse nr 113 “Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel” ja rahandusministri 29. novembri 2010. a määruse nr 60 „Tulumaksuseadusest, sotsiaalmaksuseadusest, kogumispensionide seadusest ja töötuskindlustuse seadusest tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine ning nende täitmise ja esitamise korrad“ muutmine – Riigi Teataja
Rahandusministri 31. detsembri 2003. a määruse nr 113 “Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel” ja rahandusministri 29. novembri 2010. a määruse nr 60 „Tulumaksuseadusest, sotsiaalmaksuseadusest, kogumispensionide seadusest ja töötuskindlustuse seadusest tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine ning nende täitmise ja esitamise korrad“ muutmine
RT I, 22.06.2016, 19
Vastu võetud 14.06.2016 nr 24
Rahandusministri 31. detsembri 2003. a määruses nr 113 „Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel“ tehakse järgmised muudatused:
„8) Eestis elav mittetöötav rahvusvahelise kaitse saaja, kes on vanaduspensioniealine „Riikliku pensionikindlustuse seaduse“ § 7 tähenduses ja kes ei saa Eestis määratud riiklikku pensioni.“;
2) paragrahvi 2 lõiked 3–4 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kui «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 1–32 või 6–15 või lõikes 11 nimetatud isik vastab mitmele nimetatud punktides või «Riiklike peretoetuste seaduse» §-s 6 sätestatud tingimusele samaaegselt, makstakse tema eest sotsiaalmaksu käesoleva paragrahvi lõigetes 31–6 sätestatud juhtudel ühekordselt «Sotsiaalmaksuseaduse» §-s 6 sätestatud summalt.
(4) Kui «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 1, 11, 8, 9 või 15 nimetatud isik vastab samaaegselt mõnele «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 21–32, 6, 61, 7, 11 või 13 või lõikes 11 sätestatud tingimusele, peab tema osas sotsiaalmaksu arvestust Sotsiaalkindlustusamet «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punkti 1, 11, 8, 9 või 15 alusel.“.
§ 2. Rahandusministri 29. novembri 2010. a määruse nr 60 „Tulumaksuseadusest, sotsiaalmaksuseadusest, kogumispensionide seadusest ja töötuskindlustuse seadusest tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine ning nende täitmise ja esitamise korrad“ muutmine
Rahandusministri 29. novembri 2010. a määruse nr 60 „Tulumaksuseadusest, sotsiaalmaksuseadusest, kogumispensionide seadusest ja töötuskindlustuse seadusest tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine ning nende täitmise jaesitamise korrad“ lisa 9 vorm ESD „Erijuhtude sotsiaalmaksu ja kohustusliku kogumispensioni täiendava sissemakse deklaratsioon“ kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
Määrust rakendatakse alates 2016. aasta 1. maist.
Lisa 9 Vorm ESD „Erijuhtude sotsiaalmaksu ja kohustusliku kogumispensioni täiendava sissemakse deklaratsioon“ (lisa 9)

matches:
§ 7
§ 6
§ 6
§ 6
§ 6
§ 2