Kambja valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Kambja valla jäätmehoolduseeskiri
Kambja valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord
1 JÄÄTMEHOOLDUSE ÜLDNÕUDED
§ 2 Jäätmehoolduse korraldamine
§ 3 Terminid ja mõisted
§ 4 Jäätmekäitluse üldnõuded
§ 5 Jäätmevaldaja ja territooriumi haldaja kohustused jäätmekäitlusel
§ 6 Jäätmete kogumise üldnõuded
§ 7 Paberi- ja kartongijäätmete liigiti kogumine
§ 8 Pakendite ja pakendijäätmete liigiti kogumine
§ 9 Boilagunevate jäätmete liigiti kogumine ja kompostimine
§ 10 Suurjäätmete liigiti kogumine
§ 11 Ohtlike jäätmete ja probleemtoodete liigiti kogumine
3 Jäätmekäitluse tehnilised nõuded
§ 12 Jäätmemahutite tehnilised nõuded
§ 13 Jäätmete vedu
2 KORRALDATUD JÄÄTMEVEDU
§ 14 Jäätmeveo piirkond
§ 15 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid
§ 16 Korraldatud jäätmeveo sagedus ja aeg
§ 17 Jäätmete kogumiskohad
§ 18 Jäätmevedaja valik
§ 19 Korraldatud jäätmeveoga liitumine ja jäätmekäitlusleping
§ 20 Korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamine
§ 21 Korraldatud jäätmeveo tehnilised nõuded
§ 22 Korraldatud jäätmeveo teenustasu
§ 23 Korraldatud jäätmeveo teenuse osutamise õiguse ennetähtaegne äravõtmine
3 EHITUSJÄÄTMETE KÄITLEMISE NÕUDED
§ 24 Ehitusjäätmete käitlemise üldnõuded
§ 25 Ehituse tavajäätmete käitlemine
§ 26 Ohtlike ehitusjäätmete käitlemine
4 TERVISHOIU- JA VETERINAARTEENUSE OSUTAJA JÄÄTMETE KÄITLEMNE
§ 27 Üldnõuded
§ 28 Erikäitlust vajavate tervishoiu- ja veterinaarjäätmete käitlemine
§ 29 Ohtlike jäätmete käitlemine
5 JÄÄTMEKÄITLUSKOHTADE JÄRELHOOLDUSE NÕUDED
§ 30 Jäätmekäitluskohad
§ 31 Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded
6 JÄÄTMEHOOLDUSE ARENDAMISE EESMÄRGID
§ 32 Jäätmete taaskasutamise eesmärgid jäätmeliikide kaupa
7 JÄRELEVALVE JA VASTUTUS
§ 33 Keskkonnareostuse likvideerimine
§ 34 Järelevalve ja vastutus
§ 35 Määruse rakendamine
RT IV, 02.11.2016, 9
Vastu võetud 13.10.2016 nr 53
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 365 ja 366 ning jäätmeseaduse § 71 lõike 1 alusel.
1. peatükk JÄÄTMEHOOLDUSE ÜLDNÕUDED
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestatakse eesmärgiga säilitada Kambja vallas (edaspidi vald) puhas ja tervislik elukeskkond, rakendada jäätmeseaduse ja pakendiseaduse ning nende rakendusaktide nõuded, vähendada jäätmete koguseid ning soodustada jäätmete taaskasutamist.
(2) Eeskiri määrab kindlaks jäätmehoolduse üldnõuded, korraldatud jäätmeveo korra, ehitus-, remondi- ja lammutustöödel tekkivate jäätmete (edaspidi ehitusjäätmed) ning tervishoiu-, hoolekande- ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivate jäätmete (edaspidi tervishoiujäätmed) käitlemise korra valla haldusterritooriumil ja on kohustuslik kõikidele juriidilistele ning füüsilistele isikutele, kes tegutsevad, elavad või viibivad Kambja valla haldusterritooriumil.
§ 2. Jäätmehoolduse korraldamine
(1) Jäätmehooldust vallas korraldab ning järelevalvet teostab Kambja Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) vastavalt oma pädevusele.
(2) Vallavalitsus korraldab vallas jäätmehooldust ja teostab järelevalvet järgmiselt:
1) kontrollib jäätmete käitlemist, sh liigiti kogumist;
2) korraldab valla üldkasutatavatel haljasaladel tekkivate aia- ja haljastujäätmete kogumist ning võimalusel ka kompostimist valla territooriumil selleks rajataval kompostimisväljakul;
3) loob tingimused kogumispunktide paigaldamiseks;
4) teostab järelevalvet prügi ebaseadusliku mahapaneku üle ja korraldab prahistatud alade korrastamist;
5) kontrollib jäätmekäitluslepingute olemasolu ja jäätmekäitlustoiminguid;
6) korraldab vallaelanike koduses majapidamises tekkivate ohtlike jäätmete ja probleemtoodete kogumisringe vähemalt üks kord aastas;
7) nõustab valla elanikke ja levitab jäätmetealast teavet;
8) avaldab regulaarselt informatsiooni jäätmete kogumise ja käitlemise võimalustest valla territooriumil ning teavitab elanikke uutest jäätmekäitlemise võimalustest väljaspool valla territooriumi.
§ 3. Terminid ja mõisted
(1) Eeskirjas kasutatakse termineid ja mõisteid alljärgnevas tähenduses:
1) ehitise omanik on ehitise kui vallasasja omanik, kinnistu omanik, hoonestusõiguse või mõne muu piiratud asjaõiguse alusel kinnistu kasutaja või isik, kellele on välja antud ehitusluba;
2) ehitusjäätmed on puidu, metalli, betooni, telliste, plaatide ja keraamikatoodete, klaasi ja muude ehitusmaterjalide jäätmed, sealhulgas asbesti ja teisi ohtlikke jäätmeid sisaldavad jäätmed ning pinnas, mis tekib ehitus-, lammutus- ja remonttööde, tee-ehituse ja pinnasetööde käigus (edaspidi ehitamisel) ning mida ehitustööde tegemiseks ei kasutata;
3) ehituse suurjäätmed on suuremõõtmelised ja rasked ehitamisel tekkinud jäätmed (vannid, raudbetoon- ja betoondetailid, palgid, metall- ja puittalad jne);
4) ehituse tavajäätmed on ehitamise käigus tekkivad ehitusjäätmed, mis ei kuulu ohtlike jäätmete hulka;
5) ehitusjäätmete valdaja on ehitusettevõtja, kui tema ja ehitise omaniku vaheline leping ei näe ette teisiti või muu isik, kelle valduses on jäätmed;
6) ehitusjäätmete õiend on dokument, kus näidatakse ehitamise käigus tekkinud jäätmete kogused liigiti ja nende käitlemine;
7) elavhõbedajäätmed on purunenud või vanadest kraadiklaasidest vererõhuaparaatidest ning elavhõbedat sisaldavatest reagentidest tekkivad elavhõbedat sisaldavad jäätmed. Elavhõbeda jäätmete hulka kuuluvad muuhulgas ka amalgaami jäätmed;
8) erikäitlust vajavad meditsiinilised jäätmed on jäätmed, mis sisaldavad tõenäoliselt mikroorganisme diagnostika-protsessist ja patsientide ning loomade ravist katsetes kasutatud loomadelt ja meditsiinitarbed, mis sisaldavad verd ja/või kehavedelikke;
9) erikäitlust vajavad tervishoiu- ja veterinaarjäätmed on teravad-torkivad jäätmed, inimveri, vereproduktid, muud kehavedelikud, ekskreedid ja sekreedid ning nendega küllastunud materjalid, patoloogilised jäätmed ning mikrobioloogia ja immunoloogialaborite jäätmed. Erikäitlust vajavate jäätmete hulka ei kuulu fotojäätmed, ravimijäätmed, kemikaalide jäätmed, elavhõbedajäätmed ning tsütotoksiliste ja - staatiliste ravimite jäätmed, mida käsitletakse ohtlike jäätmetena;
10) hankeleping on vallavalitsuse ja riigihanke võitnud ettevõtja vaheline leping, millega sätestatakse olmejäätmete veoks antud teenuste kontsessiooni teostamise tingimused;
11) järelevalve on keskkonna seisundit mõjutava või mõjutada võiva isiku või asutuse tegevuse seaduslikkuse kontrollimine, sealhulgas saasteainete, jäätmete, energia või organismide keskkonda viimise seaduslikkuse kontrollimine ning ebaseadusliku tegevuse peatamine või lõpetamine;
12) jäätmed on mistahes jäätmeseaduse § 2 lõikes 3 jäätmekategooriasse kuuluv vallasasi või kinnistatud laev, mille valdaja on ära visanud, kavatseb seda teha või on kohustatud seda tegema;
13) jäätmehooldus on jäätmekäitlus, järelevalve jäätmekäitluse üle ja jäätmekäitluskohtade järelhooldus;
14) jäätmekäitlus on jäätmete kogumine, vedamine, taaskasutamine ja kõrvaldamine, sealhulgas vahendaja või edasimüüja tegevus;
15) jäätmekäitluskoht on tehniliselt varustatud ehitis jäätmete kogumiseks, taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks ning maa-ala, kus jäätmete taaskasutamine võimaldab parendada mullaviljakust, maa-ala keskkonnaseisundit või selle kasutusvõimalusi;
16) jäätmekäitlusleping on jäätmevaldaja kui tellija ja jäätmekäitlusettevõtte kui töövõtja vahel sõlmitav kahepoolne kirjalik leping, millega töövõtja võtab endale kohustuse jäätmete osaliseks või täielikuks käitlemiseks ning millega töövõtja muutub pärast tellija poolt jäätmete üleandmist jäätmevaldajaks, kui leping ei näe ette teisiti;
17) jäätmete kogumine on jäätmete kokkukorjamine, sealhulgas jäätmete eelsortimine ja eelladustamine ning mehaaniline töötlemine ilma jäätmete koostist ja olemust muutmata, eesmärgiga vedada need edasiseks käitlemiseks jäätmekäitluskohta;
18) jäätmete korduskasutus on mis tahes toiming, mille käigus tooteid või tootekomponente, mis ei ole jäätmed, kasutatakse uuesti nende esialgsel otstarbel;
19) jäätmete kõrvaldamine on nende ladestamine prügilasse, põletamine ilma energiakasutuseta või muu samaväärne toiming, mis ei ole taaskasutamine, kaasa arvatud jäätmete ettevalmistamine kõrvaldamiseks;
20) jäätmete taaskasutamine on jäätmekäitlustoiming, mille peamine tulemus on jäätmete kasutamine kasulikul otstarbel selliselt, et nad asendavad teisi materjale, mida muidu oleks sellel otstarbel kasutatud, või jäätmete ettevalmistamine nende eelnimetatud otstarbel ja viisil kasutamiseks kas tootmises või majanduses laiemalt;
21) jäätmetekitaja on isik või riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse asutus, kelle tegevuse käigus tekivad jäätmed, või isik, kes sooritab jäätmetega toiminguid, mille tagajärjel jäätmete olemus või koostis muutub, näiteks tegeleb jäätmete eeltöötlusega või segab jäätmeid;
22) jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik või riigi või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle valduses on jäätmed;
23) jäätmeveo piirkond on volikogu määrusega kindlaks määratud omavalitsuse haldusterritooriumi osa, kus korraldatakse regulaarne segaolmejäätmete kogumine ja vedu, mida teostab selleks ainuõigust omav ettevõtja;
24) jäätmeveo teenustasu on olmejäätmete valdaja poolt jäätmevedajale segaolmejäätmete vedamise eest makstav tasu;
25) kemikaalide jäätmed on ohtlike kemikaalide jäägid;
26) kogumisring on vallavalitsuse korraldatud ohtlike jäätmete kogumine kindlaksmääratud ajal ja kohtades;
27) korraldatud jäätmevedu on olmejäätmete kogumine ja vedu määratud piirkonnast määratud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse kohaliku omavalitsuse üksuse valitud ettevõtja poolt;
28) korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemine on olmejäätmete valdaja erandlik ja tähtajaline vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemise kohustusest;
29) metallijäätmed on oma põhikoostiselt ehedatest mustmetallidest või värvilistest metallidest või nende sulamitest koosnevad jäätmed;
30) mikrobioloogia, immunoloogialaborite ning veterinaarlaboratooriumide jäätmed on kasutamata elusvaktsiinid, nakkusohtlike mikroorganismide kultuurid ja tüved ning kultuuride kasvatamiseks, külvamiseks või segamiseks kasutatavad vahendid;
31) ohtlikud ehitusjäätmed on ehitamisel tekkivad jäätmed, mis oma ohtlike omaduste tõttu võivad põhjustada kahju tervisele ja keskkonnale ning nõuavad erimenetlust nende käsitlemisel;
32) ohtlikud jäätmed on jäätmed, mis komisjoni määruse (EL) nr 1357/2014 lisas nimetatud vähemalt ühe ohtliku omaduse tõttu võivad olla ohtlikud inimese tervisele, varale või keskkonnale;
33) ohtlike jäätmete käitluslitsents on isiku vastavat pädevust ja tehnoloogia sobivust tõendav tegevusluba, mis annab õiguse teiste isikute tekitatud ja üleantud ohtlike jäätmete käitlemiseks majandus- või kutsetegevuses;
34) olmejäätmed on kodumajapidamisjäätmed ning kaubanduses, teeninduses või mujal tekkinud oma koostise ja omaduste poolest samalaadsed jäätmed;
35) pakend on mistahes materjalist valmistatud toode, mida kasutatakse kauba, toormest kuni valmiskaubani, hoidmiseks, kaitsmiseks, käsitsemiseks, kättetoimetamiseks ja esitlemiseks kogu tsükli vältel tootjast tarbijani. Pakendiks loetakse ka samal eesmärgil kasutatavad ühekorratooted;
36) pakendiettevõtja on isik, kes majandus- või kutsetegevuse raames pakendab kaupa, veab sisse või müüb pakendatud kaupa;
37) pakendijäätmed on mistahes pakend või pakendimaterjal, mis muutub pärast pakendi kasutamist jäätmeteks jäätmeseaduse § 2 tähenduses;
38) patoloogilised jäätmed on operatsiooni käigus tekkinud jäätmed (koed, amputeeritud kehaosad ja elundid,v.a hambad, luu ja igeme tükid), katseloomade jäänused;
39) probleemtoode on toode, mille jäätmed põhjustavad või võivad põhjustada tervise- või keskkonnaohtu, keskkonnahäiringuid või keskkonna ülemäärast risustamist. Probleemtoodete hulka kuuluvad patareid ja akud, mootorsõidukid ja nende osad, elektri- ja elektroonikaseadmed ja nende osad, rehvid, põllumajandusplast;
40) prügila on jäätmekäitluskoht, kus jäätmed ladestatakse maa peale või maa alla, kaasa arvatud jäätmekäitluskoht, kuhu jäätmetekitaja ladestab jäätmed tekkekohal (käitisesisene prügila), ja jäätmekäitluskoht, mida kasutatakse püsivalt jäätmete vaheladustamiseks vähemalt aasta vältel;
41) ravimijäätmed on ravimid, mis ei vasta kvaliteedinõuetele, on riknenud või mille kehtivusaeg on lõppenud või mille kasutamine on Eesti Vabariigis keelustatud. Ravimijäätmed on ohtlikud jäätmed;
42) saastunud pinnas on pinnas, milles leidub ohtlikke aineid üle keskkonnaministri määruses kehtestatud piirnormide;
43) segaolmejäätmed on olmejäätmed, millest on liigiti kogumise läbi eraldatud suurem osa taaskasutatavaid jäätmeid;
44) taaskasutusorganisatsioon on keskkonnaministri akrediteeritud juriidiline isik, mille asutajad ja liikmed on pakendiettevõtjad või nende moodustatud juriidilised isikud, mille liikmed, osanikud või aktsionärid on pakendiettevõtjad;
45) tavajäätmed on kõik jäätmed, mis ei kuulu ohtlike jäätmete hulka;
46) teravad-torkivad jäätmed on kasutamata terariistad ning terariistad, mida on kasutatud loomade või inimeste ravimisel, meditsiinilistel uuringutel või kliinilistel, farmakoloogilistel töödel (nt süstlad, nõelad, skalpelliterad, ampullikillud ja purunenud klaasijäätmed, saastunud vere või kehavedelikega pipetid ning laboratooriumide klaasijäätmed jmt);
47) territooriumi haldaja on kinnisasja omanik, hoonestusõigust omav isik ning ehitise kui vallasasja omanik;
48) tervishoiu- ja veterinaarjäätmed on jäätmed, mis tekivad inimeste või loomade haiguste uurimisel, diagnoosimisel, ravimisel või haiguste ärahoidmisel, sellesuunalise uurimistöö käigus või bioloogiliste preparaatide testimisel ja tootmisel;
49) tsütotoksilised ja -staatilised jäätmed on sidumismaterjal, ühekordsed kindad, põlled, linad jmt, mis on protseduuri käigus kokku puutunud tsütotoksiliste ja –staatiliste ravimitega;
50) tootja on isik, kes oma majandus- või kutsetegevuse raames kavandab, projekteerib, valmistab, töötleb, müüb või veab sisse tooteid.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata mõiste defineerimisel lähtutakse jäätmeseaduses, riigihangete seaduses ning teistes jäätmehooldust reguleerivates õigusaktides sisalduvatest terminitest ja mõistetest.
(3) Kambja valla üldplaneeringuga kehtestatud tiheasustusalad on Kambja alevik, Vana-Kuuste kompaktse hoonestusega alad, Pangodi maastikukaitseala, planeeritud uued elamu-, tootmis- ja sotsiaalmaa, va üldmaa, sihtotstarbega maa-alad.
(4) Hajaasustusaladena käsitletakse käesolevas eeskirjas kõiki valla külasid, välja arvatud lõikes 3 nimetatud territooriumid.
2. jagu Jäätmekäitluse korraldamine
§ 4. Jäätmekäitluse üldnõuded
(1) Iga tegevuse juures tuleb püüda jäätmeteket vältida või vähendada. Tekkinud jäätmeid tuleb taaskasutada, kui see on tehnoloogiliselt võimalik ja ei ole muude käitlusmoodustega võrreldes ülemäära kulukas. Prügilasse võib ladestada vaid neid jäätmeid, mille taaskasutamine ei ole tehnoloogiliselt või mõnel muul mõjuval põhjusel võimalik.
(2) Jäätmeid tuleb koguda liigiti, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses. Liigiti kogumisel tuleb ülejäänud segunenud olmejäätmed viia põhimõtet järgides töötlemiseks ja ladestamiseks keskkonnaluba omavasse lõppkäitluskohta.
(3) Jäätmevaldaja on kohustatud käitlema tema valduses olevaid jäätmeid vastavalt eeskirjaga ja teiste õigusaktidega kehtestatud nõuetele või andma need käitlemiseks üle selleks õigust omavale isikule.
(4) Jäätmevaldaja peab igas tegevuses vältima ohtlike jäätmete segunemist või segamist omavahel või tavajäätmetega või mistahes ainega.
(5) Pakendite ja pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise korraldavad pakendiettevõtjad või nende volitusel taaskasutusorganisatsioon.
(6) Ettevõtja, kes tegeleb jäätmekäitlusega, peab omama jäätmeluba. Oma seisukoha jäätmeloa taotluse juurde annab vallavalitsus. Ohtlike jäätmete käitlemiseks, sh kogumiseks või veoks, on lisaks nõutav ohtlike jäätmete käitluslitsents.
(7) Jäätmevaldaja peab vältima jäätmete segunemist, välja arvatud juhul, kui see on tehniliselt ja majanduslikult põhjendatud ning sellega ei suurene oht tervisele ja keskkonnale.
(8) Keelatud on jäätmete ladustamine või ladestamine selleks mitteettenähtud kohtadesse.
(9) Jäätmete käitlemine, sh põletamine väljaspool selleks ettenähtud kohti on keelatud. Küttekolletes võib loata põletada ainult immutamata ja värvimata puitu ning kiletamata paberit või kartongi.
(10) Jäätmete hoidmisel tuleb tagada jäätmete ja mahutite säilivus ning hoiukoha korrasolek ning võimalus jäätmete hilisemaks töötlemiseks või taaskasutamiseks.
(11) Ladestatavad jäätmed kõrvaldatakse selleks ettenähtud ja tehniliselt varustatud kohas, tagades keskkonnaohutuse ja võimaldades nende hilisemat kasutamist.
§ 5. Jäätmevaldaja ja territooriumi haldaja kohustused jäätmekäitlusel
(1) Jäätmekäitlust kinnisasjal korraldab territooriumi haldaja.
(2) Jäätmevaldaja ja territooriumi haldaja on kohustatud:
1) käitlema enda valduses olevaid jäätmeid vastavalt eeskirja ja teiste õigusaktidega kehtestatud nõuetele või andma need käitlemiseks üle vastava õigusega isikule;
2) jäätmeid liigiti koguma, vedama või taaskasutama vastavalt eeskirja nõuetele või andma jäätmed eeskirjaga määratud korras üle jäätmekäitlejale, kellel on jäätmeluba. Kui jäätmed antakse üle selliseks käitlemiseks, milleks jäätmeluba ei vajata, peab jäätmeid üleandev isik olema veendunud, et vastuvõtja on pädev jäätmeid käitlema ning tal on selleks asjakohased tehnilised ja keskkonnakaitsevahendid;
3) omama või üürima eeskirja nõuete kohaselt piisavas koguses jäätmemahuteid segaolmejäätmete ning liigiti kogutavate taaskasutatavate jäätmeliikide kogumiseks või kasutama jäätmekäitluslepingu alusel ühismahuteid. Mahutid ja kogumiskohad peavad vastama eeskirja nõuetele;
4) paigutama jäätmemahutid krundile või kinnistule, kus jäätmed on tekkinud, välja arvatud juhul, kui jäätmed paigutatakse lepingu alusel kasutatavasse ühismahutisse;
5) hoidma mahuteid terve ja puhtana ning neid regulaarselt pesema. Mahutite korrashoiu ja puhtuse eest vastutab jäätmevaldaja, kui jäätmekäitlusleping ei sätesta teisiti;
6) vähendama tekkivate jäätmete hulka ning käitlema jäätmeid või andma need üle eeskirjaga määratud korras.
(3) Korterelamutega aladel, kus elamutele on moodustatud minimaalse suurusega kinnistud, tohib jäätmemahuteid paigutada väljaspoole kinnistut ainult maaomaniku loal.
(4) Vallavalitsus, territooriumide haldajad, kinnisvarahalduse ja -hoolduse ettevõtted ja juriidilisest isikust jäätmevaldajad on kohustatud teavitama oma hallatavate hoonete elanikke või oma ettevõtete töötajaid vallas toimivast jäätmehoolduse süsteemist ning eeskirja nõuetest.
§ 6. Jäätmete kogumise üldnõuded
(2) Kinnistul või krundil tekkivad jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, tuleb paigutada vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud samal kinnistul või krundil asuvasse mahutisse või vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud ühismahutisse, mida kasutatakse jäätmekäitluslepingu alusel. Jäätmeid ei ole lubatud jätta mahuti lähedusse, välja arvatud suurjäätmeid vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tingimustele.
(3) Suurjäätmed võib ajutiselt paigutada mahuti vahetusse lähedusse, kui nende äravedu on jäätmevaldaja poolt korraldatud hiljemalt kolme ööpäeva jooksul.
(4) Jäätmeid tuleb koguda liigiti, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses. Olmejäätmete sortimisel tekkekohas tuleb liigiti koguda ning segunenud olmejäätmete sortimisel jäätmekäitluskohas tuleb välja noppida vähemalt järgmised jäätmeliigid vastavalt Vabariigi Valitsuse 14.12.2015. a määruse nr 70 "Jäätmete liigitamise kord ja jäätmenimistu" (edaspidi jäätmenimistu) jäätmeliikide või alajaotiste koodidele:
1) paber ja kartong (20 01 01);
2) plastid (820 01 399);
3) metallid (20 01 40);
4) klaas (20 01 02);
5) biolagunevad aia- ja haljastujäätmed (20 02 01);
6) biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed (20 01 08);
7) bioloogiliselt mittelagunevad aia- ja haljastujäätmed (20 02 02, 20 02 03);
8) pakendid (15 01), sealhulgas paber- ja kartongpakendid (15 01 01), plastpakendid (15 01 02),
9) puit (20 01 38);
10) tekstiil (20 01 10, 20 01 11);
11) suurjäätmed (20 03 07);
12) probleemtoodete jäätmed (20 01 21*, 20 01 23*, 20 01 34, 20 01 35*, 20 01 36);
13) käesolevas lõikes nimetamata ohtlikud jäätmed (jäätmenimistu alajaotises 20 01 tärniga „*” tähistatud jäätmed) ning olmes tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad või nendega saastunud pakendid jäätmekoodiga 15 01 10*.
(5) Jäätmemahutid võivad olla jäätmevaldaja või territooriumi haldaja omandis või renditud jäätmekäitlusettevõttelt.
(6) Üldkasutatavatesse kohtadesse (pargid, parklad, ühissõidukite peatused jm) paigutab kogumismahutid territooriumi haldaja. Kaupluste, söögikohtade, asutuste sissekäikude ja müügipaviljonide juures peab nende lahtioleku ajal olema kogumismahuti (prügiurn), mille õigeaegse tühjendamise ja korrashoiu eest vastutab ettevõtja. Avalike ürituste paigad varustab kogumismahutitega ürituse korraldaja, kes vastutab ürituse käigus tekkinud jäätmete nõuetekohase käitlemise eest. Neisse kogumismahutitesse tohib panna ainult üldkasutatavates kohtades tekkinud jäätmeid.
(7) Segaolmejäätmete mahutisse ei või panna:
1) tule- ja plahvatusohtlikke jäätmeid;
2) vedelaid jäätmeid;
3) ohtlikke jäätmeid;
4) käimlajäätmeid;
5) kogumiskaevude ja reoveepuhastuse setteid;
6) aineid ja esemeid, mis võivad ohustada jäätmemahutite hooldajat või jäätmekäitlejat või mahutit või raskendavad märkimisväärselt jäätmete kokkupressimist;
7) taaskasutatavaid jäätmeid, mille kogumine on korraldatud;
8) pakendijäätmeid;
9) probleemtooteid;
10) ehitus- ja lammutusjäätmeid;
11) tervishoiujäätmeid.
(8) Liiva, tuhka ja pühkmeid võib paigutada mahutitesse, kui need vastavad jäätmevedaja kehtestatud tingimustele ja kui tuhk on jahtunud.
(9) Kergesti lagunevad ja halvasti lõhnavad jäätmed tuleb paigutada mahutitesse paberi- või kilekottidesse pakitult, et need ei levitaks lõhna ega määriks mahuteid.
(10) Taaskasutatavad jäätmed, mille liigiti kogumine on korraldatud, tuleb panna ainult selleks ettenähtud mahutitesse või viia kogumiskohta. Kogumiskohtadest ja jäätmeliikidest teavitab vallavalitsus regulaarselt valla veebilehel ja valla ajalehes.
§ 7. Paberi- ja kartongijäätmete liigiti kogumine
(1) Territooriumil, mille jäätmetekkekohaks on 10 ja enama korteriga elamu, peab olema paberi ja kartongi mahuti.
(2) Territooriumil, mille jäätmetekkekohaks on vähem kui 10 korteriga elamu või kui korterelamus on projektijärgne ahiküte või tahkekütusega katel, peab paberit ja kartongi koguma eraldi, viies nimetatud jäätmed selleks valla lehes või valla veebilehel avalikkusele tutvustatud ja selleks ettenähtud kogumispunkti või põletades kiletamata paberi ja kartongi küttekoldes.
(3) Paberi ja kartongi kogumiseks territooriumil, kus jäätmetekkekohaks on mitteeluruum, peab olema eraldi kogumismahuti või koht paberi ja kartongi kogumiseks juhul, kui neid jäätmeliike tekib eraldivõetuna üle 50 kg nädalas ja need ei leia kohapealset taaskasutust. Eraldi kogutud paberi- ja kartongijäätmed tuleb üle anda vastavat jäätmeluba omavale isikule. Käesoleva eeskirja tähenduses ei loeta paberi ja kartongi hulka kuuluvaks dokumente, mis tuleb hävitada õigusaktides sätestatud juhtudel ja tingimustel.
(4) Võimaluse korral ja kui see osutub otstarbekaks, tuleb paberit ja kartongi koguda eraldi ka väiksema jäätmetekkega kinnistutel, viies nimetatud jäätmed selleks valla ajalehes ja/või valla veebilehel avalikkusele tutvustatud ja selleks ettenähtud kogumispunkti või põletades need küttekoldes.
(5) Paberi ja kartongijäätmeid kogutakse korraldatud jäätmeveo raames.
§ 8. Pakendite ja pakendijäätmete liigiti kogumine
(1) Pakendid ja pakendijäätmed (jäätmenimistu kood 15 01) tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja anda üle valla ajalehes ja/või valla veebilehel avalikkusele tutvustatud ja selleks ettenähtud kogumispunktidesse. Üleantavad pakendid peavad vastama taaskasutusorganisatsiooni kehtestatud nõuetele.
(3) Pakendiettevõtja, sealhulgas postimüügiga tegelev pakendiettevõtja, on kohustatud tasuta tagasi võtma müüdud kauba pakendid või pakendijäätmed müügikohas või selle vahetus läheduses müügikoha kinnistu või selle teenindusmaa piires. Tagasivõtmise nõue hõlmab vaid pakendit, mille tüüp, kuju ja suurus vastab selles müügikohas müüdava kauba pakendile ja selle kauba müüja poolt üleantava kauba pakendile.
(4) Tagatisrahaga pakendi vastuvõtmine peab olema korraldatud vahetult müügikohas või selle teenindusmaa piires. Tagatisrahaga pakendisse pakendatud kaupa müüv isik ei pea tagatisrahaga pakendit tagasi võtma, kui müügikoha suurus on alla 20 m2.
(5) Juhul, kui mingil põhjusel ei ole võimalik korraldada pakendite ja pakendijäätmete vastuvõtmist oma kinnistu või teenindusmaa piires, võib nende, väljaarvatud tagatisrahaga pakendid, vastuvõtmise erandina korraldada kinnistu või teenindusmaa vahetus naabruses vallavalitsuse loal ja tingimustel.
(6) Elanike paremaks teenindamiseks korraldab taaskasutusorganisatsioon koostöös vallavalitsusega pakendite ja pakendijäätmete, väljaarvatud tagatisrahaga pakendid, kogumispunktide paigaldamise.
(8) Juriidilised isikud korraldavad pakendite ja pakendijäätmete kogumise ise.
§ 9. Boilagunevate jäätmete liigiti kogumine ja kompostimine
(1) Biolagunevad aia- või haljastujäätmed (jäätmenimistu kood 20 02 01) tuleb jäätmevaldajal kompostida oma territooriumil või anda üle kompostimiseks vastava jäätmeloaga jäätmekäitlusettevõttele.
(2) Biolagunevaid aia- ja haljastujäätmeid võib kompostida lahtiselt aunades.
(3) Koduses majapidamises tekkivaid toidujäätmeid võib kohapeal kompostida ainult selleks ettenähtud kahjurite eest kaitstud kompostimisnõudes ehk kompostrites.
(4) Väikeelamute, aga ka selliste korterelamute puhul, kus korterite arvu ja krundi suuruse suhe võimaldab keskkonnahäiringuteta kompostimist, on soovitatav biolagunevad aia- ja haljastujäätmed kompostida oma territooriumil. Väljaspool oma territooriumit, välja arvatud jäätmeloaga jäätmekäitluskohad, on biolagunevate jäätmete kompostimine lubatud ainult vallavalitsuse kirjalikul loal ja tingimustel.
(5) Kompostitavat materjali peab paigutama, ladustama ja käitlema nii, et see ei põhjustaks kahjurite teket ning kahju tervisele ja ümbruskonnale.
(6) Keelatud on kompostida jäätmeid, mis kahjustavad komposti või muudavad selle kasutamiskõlbmatuks.
§ 10. Suurjäätmete liigiti kogumine
(1) Suurjäätmed (kood 20 03 07) on tavajäätmed, mis oma kuju või suuruse tõttu ei mahu jäätmekogumismahutisse. Suurjäätmed on näiteks diivanid, lauad, toolid, kapid, kardinapuud, vaibad, voodid, madratsid jms. Suurjäätmete hulka ei kuulu probleemtooted ja muud tootjavastutusega hõlmatud jäätmed.
(2) Suurjäätmed võib jäätmetekitaja paigutada ajutiselt oma maaüksusel asuvate mahutite vahetusse lähedusse, korraldades nende äraveo vastavalt korraldatud jäätmeveo tingimustele.
(3) Suurjäätmeid kogutakse korraldatud jäätmeveo raames.
§ 11. Ohtlike jäätmete ja probleemtoodete liigiti kogumine
(1) Kodumajapidamises tekkivad ohtlikud jäätmed nagu kasutuskõlbmatuks muutunud patareid, akumulaatorid, õlid, õlifiltrid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbedalambid ja -kraadiklaasid, tuleb viia ohtlike jäätmete kogumispunkti või anda ära vallavalitsuse poolt korraldatud ohtlike jäätmete kogumisringil. Patareide kogumiseks on kauplustesse ja valla asutustesse paigaldatud patareide kogumiskastid.
(2) Ohtlike jäätmete tekitaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni vastavat litsentsi omavale isikule.
(3) Ohtlikud jäätmed, välja arvatud olmes tekkinud ohtlikud jäätmed, peab jäätmevaldaja enne jäätmekäitlejale üleandmist märgistama vastavalt keskkonnaministri kehtestatud korrale.
(4) Vedelaid ohtlikke jäätmeid peab säilitama kindlalt suletavates mahutites, mis välistab nende sattumise maapinnale või kanalisatsiooni.
(5) Juriidilised isikud korraldavad ohtlike jäätmete kogumiseks mõeldud kogumismahutite paigaldamise ise. Juriidiline isik peab ohtlikud jäätmed üle andma vastavat litsentsi omavale isikule.
(6) Elanikelt probleemtoodete kogumist ja nende käitlemist peavad korraldama tootjad (seaduse mõistes ka müüjad ja maaletoojad). Vallavalitsus saab probleemtoodete eraldi kogumist soodustada elanikke teavitades ja tootjatega koostööd tehes
(7) Vähemalt kord aastas korraldab vallavalitsus elanikele kodumajapidamistes tekkinud ohtlike jäätmete ja probleemtoodete kogumisringi (teavitatakse valla veebilehel ja valla ajalehes).
3. jagu Jäätmekäitluse tehnilised nõuded
§ 12. Jäätmemahutite tehnilised nõuded
(1) Jäätmemahutid ja kompostimisanumad või -aunad peavad paiknema naaberkinnistust vähemalt 3 m kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(2) Olmejäätmete kogumiseks võib reeglina mahutitena kasutada:
1) ühe pere jäätmete kogumiseks 50 – 150-liitriseid jäätmekotte täiskaaluga kuni 10 kg;
2) 80, 140, 240, 370, 600, 660, 770, 800, 1100 liitriseid kaanega ning haaratavaid väikekonteinereid, mida on võimalik tõstemehhanismiga tühjendada prügi kokkupressivatesse jäätmeveokitesse;
3) kaanega varustatud 1,5; 2,5 ja 4,5 m3 konteinereid, mida on võimalik mehhaanilisel teel tühjendada prügi kokkupressivatesse jäätmeautodesse või toimetada käitluskohta;
4) presskonteinereid.
(3) Kinnistul võib kokkuleppel jäätmevedajaga kasutada ka teistsugust mahutit, mis ei põhjusta ohtu keskkonnale ja vastab eeskirja nõuetele.
(4) Mahutite lukustamise korral peab jäätmevaldaja kindlustama nende avamise tühjenduspäeval.
(5) Mahutid, mis ei ole käsitsi teisaldatavad, tuleb paigutada selliselt, et neid võiks tühjendada prügiveoautosse vahetult paiknemiskohast.
(6) Kuni 370 liitrised konteinerid (kaherattalised konteinerid) võib paigutada jäätmeveoki lähimast võimalikust peatumiskohast maksimaalselt 10 m kaugusele
(7) 600 – 800 liitrised mahutid tuleb paigutada neid tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõvakattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatumiskohast üldjuhul kaugemal kui 4 m.
(8) Suuremad kui 800 liitrised konteinerid paigutatakse jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõvakattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, millele on tagatud jäätmeveoki vahetu juurdepääs konteineri tühjendusküljelt.
(9) Mahutid võib paigutada vastavatesse jäätmemajadesse, katusealustesse või aedikutesse, tõkestamata vaba juurdepääsu mahutitele künnise, trepiastmete või muude takistustega. Kui jäätmemaja või katusealust lukustatakse, tuleb kindlustada prügivedajatele vaba sissepääs mahutite tühjenduspäeval. Jäätmemaja või katusealust ei tohi kasutada muuks otstarbeks.
(10) Ligipääsuteed mahutitele peavad olema piisava kandevõimega, vähemalt 4 m laiad ning tasased. Tee peab võimaldama mahutite hõlpsat teisaldamist käsitsi. Vaba kõrgus tee ja mehaaniliselt tühjendatavate mahutite kohal peab olema vähemalt 6 m
(11) Mahutite paiknemiskohtade ja juurdesõiduteede korrashoiu eest kinnistul vastutab territooriumi haldaja.
§ 13. Jäätmete vedu
(1) Jäätmeveo v.a korraldatud jäätmeveo jäätmekäitluskohtadesse korraldab jäätmevaldaja.
(2) Olmejäätmete korraldatud äravedu peab toimuma sagedusega, mis väldib mahutite ületäitumise ning haisu tekke, kuid mitte harvemini kui:
1) üks kord 4 nädala jooksul valla üldplaneeringuga määratud tiheasustusalal, jäätmemahuti suurus vähemalt 80 liitrit;
2) üks kord 12 nädala jooksul valla üldplaneeringuga määratud hajaasustusalal, jäätmemahuti suurus vähemalt 240 liitrit;
3) üks kord 12 nädala jooksul valla üldplaneeringuga määratud tiheasustusalal biojäätmete kompostimise korral jäätmetekkekohas, kui jäätmevaldaja on vallavalitsusele vastava nõuetekohase taotluse (lisa 2) esitanud ning vallavalitsus, olles vajadusel asjaolud kohapeal kontrollinud, on vastava nõusoleku andnud.
(3) Juhul, kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud jäätmemahutite tühjendamise sagedusele vaatamata on jäätmemahuti ületäitunud või levitab haisu või kui on suurenenud kahjurite tekke või ümbruskonna reostuse oht, tuleb jäätmemahutit tühjendada käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatust sagedamini.
(4) Pakendimahuteid, samuti paberi ja kartongi mahuteid tuleb tühjendada vastavalt vajadusele vältides nende ületäitumist, kuid mitte harvemini kui üks kord 12 nädala jooksul.
(5) Suurjäätmete äravedu, mahutite paigaldamine ja nende tühjendamine toimub vastavalt jäätmevaldaja või territooriumi haldaja ja jäätmevedaja vahelisele kokkuleppele.
(6) Jäätmed, mille säilitamine maaüksusel kujutab endast vahetut ohtu inimeste tervisele, tuleb ära vedada koheselt. Jäätmete nõuetekohase äraveo korraldamise eest vastutab jäätmevaldaja või territooriumi haldaja.
(7) Jäätmed tuleb vedada keskkonnaloas märgitud jäätmekäitluskohta. Kui jäätmevaldaja või territooriumi haldaja veab ise oma jäätmeid, tuleb need vedada lähimasse nõuetekohasesse jäätmekäitluskohta.
(8) Jäätmeid (v.a suurjäätmeid) peab vedama kinnises veovahendis, pakitult või muul asjakohasel viisil nii et jäätmed, sealhulgas nendest imbuvad vedelikud ja nõrgvesi, ei satuks laadimise ega vedamise ajal keskkonda.
(9) Jäätmeid vedav ettevõtte on kohustatud:
1) vedama jäätmeid õigusaktidega sätestatud korras;
2) eemaldama jäätmemahutisse kogutud jäätmed kokkulepitud ajagraafiku järgi või vastavalt vajadusele sagedusega, mis väldib mahutite ületäitumist, haisu teket ja keskkonnareostust;
3) koguma kokku jäätmemahuti tühjendamisel või veo käigus lendunud või pudenenud jäätmed ning likvideerima sellest põhjustatud keskkonnareostuse;
4) oma tegevuse käigus mitte kahjustama jäätmete kogumismahuteid;
5) paigutama tühjendatud jäätmemahuti tagasi selle esialgsesse kohta;
6) kasutama oma tööprotsessis jäätmete kogumiseks ja veoks kohaldatud veokeid ning välistama jäätmete pudenemise, tilkumise või lendumise transportimisel;
7) korraldama jäätmemahutite tühjendamist ja jäätmete vedu elanikkonda vähim häirival viisil, sealhulgas tagama ajavahemikul kell 23.00 – 6.00 elanike öörahu.
2. peatükk KORRALDATUD JÄÄTMEVEDU
§ 14. Jäätmeveo piirkond
Kambja valla haldusterritoorium moodustab ühe jäätmeveo piirkonna
§ 15. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid
(1) Korraldatud jäätmevedu kohaldatakse järgmistele jäätmenimistu jaotisekoodi 20 all loetletud
1) 20 03 01 – prügi (segaolmejäätmed);
3) 20 03 07 – suurjäätmed.
(2) Korraldatud jäätmeveoga võidakse hõlmata ka käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata jäätmeliike kui selle tingib oluline avalik huvi või õigusaktidest tulenevad nõuded.
§ 16. Korraldatud jäätmeveo sagedus ja aeg
(1) Segaolmejäätmete mahuteid peab tühjendama eeskirja § 13 lõigetes 2 – 5 toodud sagedusega.
(2) Jäätmemahutite tühjendamine võib toimuda ajavahemikul kella 6.00 - 23.00.
§ 17. Jäätmete kogumiskohad
Jäätmete kogumiskoha või -kohad, kuhu tuleb korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed nende edasivedamiseks ja edasiseks käitlemiseks toimetada, on kirjeldatud eeskirja § 5 lõigetes 2 ja 3 ning § 12 lõigetes 5 kuni 10.
§ 18. Jäätmevedaja valik
(1) Korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja leidmiseks korraldab vallavalitsus teenuste kontsessiooni lähtuvalt riigihangete seaduses ja jäätmeseaduses sätestatust.
(2) Vallavalitsus avalikustab otsuse korraldatud jäätmeveo teenuse osutajaga lepingu sõlmimise kohta valla veebilehel ja kohalikus ajalehes.
(3) Korraldatud jäätmeveo riigihanke tulemusel vallavalitsusega hankelepingu sõlminud isikul on õigus osutada korraldatud jäätmeveo teenust eeskirja § 15 määratud jäätmeliikide osas Kambja valla jäätmeveopiirkonnas.
§ 19. Korraldatud jäätmeveoga liitumine ja jäätmekäitlusleping
(1) Kambja valla haldusterritooriumil loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks kõik jäätmevaldajad jäätmeseaduse § 69 lg 1 alusel.
(2) Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest on vabastatud isikud, kellele on väljastatud jäätmeluba või kompleksluba.
(3) Jäätmevedaja sõlmib kahe kuu jooksul alates vallavalitsusega sõlmitud hankelepingu kehtima hakkamisest jäätmekäitluslepingud kõigi jäätmevaldajatega, kes avaldavad selleks soovi.
(4) Jäätmekäitluslepingu sõlmimine või sõlmimata jätmine jäätmevaldaja ja jäätmevedaja vahel ei muuda kehtetuks jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemist.
(5) Jäätmevaldajal on õigus volitada kinnisvarahalduse või -hoolduse ettevõtteid sõlmima jäätmevedajaga jäätmekäitluslepingut jäätmevaldaja nimel.
(6) Jäätmevaldajad võivad jäätmete kogumiseks kasutada ühiseid kogumismahuteid. Jäätmekäitluslepingus peavad olema fikseeritud kõik ühist kogumismahutit kasutavad jäätmevaldajad. Jäätmevaldajad peavad ühise jäätmemahuti kasutamiseks esitama vallavalitsusele vormikohase ühise jäätmemahuti kasutamise kokkuleppe (lisa 4). Ühise jäätmemahuti kasutamise õigus antakse vallavalitsuse korraldusega, millest teavitatakse avaldajat ja vedajat.
(7) Jäätmevaldaja maksab korraldatud jäätmeveo eest teenustasu alates korraldatud jäätmeveoga liitumisest vastavalt jäätmevedaja esitatud arvetele.
(8) Juhul kui jäätmekäitluslepingut ei ole sõlmitud, toimub jäätmemahutite tühjendamine eeskirja § 13 lõigetes 2 ja 3 sätestatud sagedusel ja jäätmekonteinerite minimaalsetel suurustel, jäätmevedaja esitab jäätmevaldajale veo eest arve vähemalt kord kvartalis.
(9) Jäätmevedaja teostab jäätmeveolepingu sõlminud jäätmevaldaja soovil lisaks regulaarsele veole ka konteineri tühjendamist tellimisel. Jäätmevedaja tühjendab lisatellimuse alusel konteinereid pakkumises esitatud hinnaga, millele on lubatud lisada lisatasu (maksimaalselt 30 % kogumistasust).
§ 20. Korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamine
(1) Vallavalitsus võib vabastada olmejäätmete valdaja erandkorras tähtajaliselt korraldatud jäätmeveoga liitumisest tema põhjendatud vormikohase taotluse (lisa 1) alusel järgmistel juhtudel:
1) kui kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata;
2) suveperioodil elava või asuva jäätmevaldaja kuni viieks aastaks talveperioodiks. Talveperioodiks loetakse ajavahemikku alates 1. oktoobrist kuni 30. aprillini;
3) kui jäätmevaldaja kasutab oma olmejäätmete kogumiseks presskonteinerit.
(2) Korraldatud jäätmeveoga ajutiselt mitteliitunuks loetud jäätmetevaldaja esitab üks kord aastas hiljemalt 20. jaanuariks vallavalitsusele kirjaliku kinnituse (lisa 3), et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud.
(3) Olmejäätmete valdaja, kes ei esita käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtajaks kinnitust, loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks 21. jaanuarist arvates.
(4) Vallavalitsus teavitab avalduse esitajat kirjalikult korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemisest või avalduse tagasilükkamisest ning jäätmevedajat olmejäätmete valdaja mitteliitunuks lugemisest ja selle tähtajast.
(5) Korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks loetud jäätmevaldaja on kohustatud teavitama vallavalitsust tema mitteliitunuks lugemise aluseks olnud asjaolude muutumisest või äralangemisest hiljemalt 30 päeva jooksul alates jäätmevaldajale nende asjaolude teatavaks saamisest.
(6) Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemine lõpeb vallavalitsuse korralduses fikseeritud tähtaja möödumisel. Jäätmevaldajal on õigus esitada uus avaldus.
(7) Vallavalitsusel on õigus ennetähtaegselt lõpetada jäätmetevaldaja korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemine kui jäätmetevaldaja on esitanud valeandmeid.
§ 21. Korraldatud jäätmeveo tehnilised nõuded
(1) Korraldatud jäätmeveoga liitunud jäätmetevaldaja peab jäätmemahutitena kasutama käesoleva eeskirja § 12 lõike 2 punktides 1 kuni 3 toodud mahuteid.
(2) Korraldatud jäätmeveol kasutatava segaolmejäätmete kogumismahuti vähim suurus on:
1) tiheasustusaladel 80 liitrine jäätmemahuti;
2) hajaasustusaladel 240 liitrine jäätmemajuti;
3) 4 ja enama korteriga korterelamu puhul vähemalt 240 liitrit.
(3) Korraldatud jäätmeveol kasutatava paberi ja kartongi kogumismahuti vähim suurus jäätmetekkekohtadel on 600 liitrit.
§ 22. Korraldatud jäätmeveo teenustasu
(1) Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete jäätmeveo teenustasu suurus on määratud kindlaks vedaja poolt hankes esitatud ja edukaks tunnistatud pakkumuses. Jäätmeveo teenustasu peab katma jäätmeseaduse § 66 lõikes 5 sätestatu. Jäätmeveo teenustasu suuruse muutmine on lubatud üksnes käesolevas eeskirjas ja korraldatud jäätmeveo hankedokumentides toodud tingimustel.
(2) Korraldatud jäätmeveo teenustasu on ühe kuupmeetri (1 m3) olmejäätmete käitlustasu eurodes. Teenustasus ei sisaldu jäätmevaldaja jäätmemahutite soetamise, rendi, amortisatsiooni jmt jaoks tehtavad kulutused.
(3) Konkreetse jäätmevaldaja jäätmeveo teenustasu suurus arvutatakse 1 m3 teenustasu ja jäätmemahuti suuruse korrutisena.
(4) Jäätmeveo teenustasu hinda jäätmeveo perioodil ei muuda saastetasu määra muutus.
(5) Korraldatud jäätmeveo toimingud on jäätmeveo lepingu sõlmimine, peatamine, jätkamine, lõpetamine; selle täitmisega seotud teadete, arvete ja veograafikute väljastamine ja edastamine, v.a kordusarvete ja võlateadete väljastamine ja edastamine; jäätmemahuti käsitransport jäätmeveokini kuni 10 m; jäätmevedaja poolt jäätmevaldajale üürile antavate või müüdavate mahutite laialipaigutamine korraldatud jäätmeveo teenuse osutamise alguses kuni kolme kuu jooksul ja mahutite äravedu teenuse osutamise perioodi lõppemisel. Vallavalitsusel on õigus täiendada hankedokumentides korraldatud jäätmeveo toimingute loetelu. Jäätmeveo teenustasu peab sisaldama korraldatud jäätmeveo toimingute tasu ja jäätmevedajal ei ole õigust võtta nende eest eraldi tasu.
(6) Jäätmevedaja võib taotleda teenustasu muutmist juhul, kui pärast hankelepingu sõlmimist esinevad objektiivsed asjaolud (nt kütuse hinna muutus), mis mõjutavad märkimisväärselt jäätmete veo- ja/või käitluskulusid. Teenustasusid ei saa muuta enne kolmandat veoaastat ja edasipidi mitte sagedamini kui üks kord veoaasta jooksul. Täpsemad tingimused sätestatakse hankedokumentides.
(7) Vedaja esitab teenustasu muutmise taotluse vallavalitsusele. Taotlus peab sisaldama hindade muutmise põhjendust ning taotlusele tuleb lisada taotletavate teenustasude kalkulatsioon, näidates ära muudatused võrreldes pakkumuse esitamisel tehtud teenustasude kalkulatsiooniga. Vallavalitsusel on õigus nõuda lisaselgitusi ja –dokumente, mis on vajalikud taotluse hindamiseks. Kui vedaja selgitused ei ole piisavad või ta ei esita lisadokumente nõutud tähtajaks, lõpetatakse taotluse menetlus.
(8) Jäätmevedaja teavitab kõiki korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmevaldajaid veoperioodi jooksul kehtivatest jäätmeveo teenustasudest kaheksa nädala jooksul pärast hankelepingu sõlmimist, kuid mitte hiljem kui on veoperioodi alguskuupäev. Hiljem täiendavalt liitunud jäätmevaldajaid teavitatakse jäätmeveo teenustasudest jäätmekäitluslepingu sõlmimisel.
§ 23. Korraldatud jäätmeveo teenuse osutamise õiguse ennetähtaegne äravõtmine
(1) Vallavalitsusel on õigus võtta vedajalt ennetähtaegselt ära korraldatud jäätmeveo teenuse osutamise ainuõigus olmejäätmete vedamiseks veopiirkonnas, kui esineb vähemalt üks alljärgnevalt nimetatud asjaoludest:
1) jäätmevedaja ei ole sõlminud ühe kuu jooksul pakkumuse edukaks tunnistamise päevast vallavalitsusega hankelepingut;
2) jäätmevedaja ei ole alustanud veopiirkonnas olmejäätmete vedamist ühe kuu jooksul alates hankelepingus sätestaud tähtpäevast;
3) jäätmevedaja ei ole varustanud jäätmemahuteid rentida või osta soovivaid jäätmevaldajaid jäätmemahutitega hiljemalt üks kuu pärast korraldatud jäätmeveo ainuõiguse rakendumist;
4) jäätmevedaja on kolmel korral või olulisel määral rikkunud jäätmekäitlust reguleerivate või muude õigusaktide nõudeid või valla ja jäätmevedaja vahelist lepingut.
(2) Juhul, kui esineb vähemalt üks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolu, teavitab vallavalitsus vedajat ning nõuab viimaselt kirjalikku ja põhjendatud selgitust, mis tuleb esitada 10 tööpäeva jooksul alates vastavasisulise nõude kättesaamisest jäätmevedaja poolt.
(3) Juhul kui jäätmevedaja ei esita käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud selgitust või ei ole selgitusest nähtuvad asjaolud nii kaalukad, et need õigustaksid jäätmevedaja poolt käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud rikkumist, otsustab vallavalitsus vedajalt korraldatud jäätmeveo teenuse osutamise õiguse ennetähtaegse äravõtmise.
(4) Jäätmevedaja ainuõigus olmejäätmete vedamiseks veopiirkonnas loetakse ennetähtaegselt äravõetuks alates päevast, millal avatud hanke tulemusena väljaselgitatud uus jäätmevedaja veopiirkonnas alustab korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete vedamist.
3. peatükk EHITUSJÄÄTMETE KÄITLEMISE NÕUDED
§ 24. Ehitusjäätmete käitlemise üldnõuded
(1) Ehitusprojektis peab olema näidatud:
1) jäätmete hinnanguline kogus ja liigitus vastavalt kehtivale jäätmeloendile;
2) pinnasetööde mahtude bilanss;
3) selgitused jäätmete liigiti kogumiseks ehitusplatsil;
4) jäätmete edasine käitlemine.
(2) Ehitusjäätmete nõuetekohase käitlemise tagab ehitusjäätmete valdaja.
(3) Ehitusjäätmete valdaja on oma tegevuses kohustatud:
1) rakendama kõiki võimalusi ehitusjäätmete taaskasutamiseks ja ehitusjäätmete liikide kaupa kogumiseks tekkekohas;
2) korraldama oma jäätmete taaskasutamise või andma jäätmed käitlemiseks üle jäätmeluba omavale või jäätmekäitlejana registreeritud või ohtlike ehitusjäätmete korral ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale isikule;
3) vältima tolmu ja jäätmete levikut ehitamise käigus, ehitusjäätmete paigutamisel jäätmemahutisse, laadimisel jäätmeveokitele ja veol;
4) tagama, et ehitusplatsil oleksid eraldi märgistatud kogumismahutid eri liiki jäätmete kogumiseks.
(4) Ehitusjäätmete valdajal tuleb ehitusjäätmed tekkekohal liigiti koguda. Eraldi tuleb koguda:
3) papp ja kartong;
5) mineraalsed jäätmed (kivid, krohv, betoon, kips jne);
6) plastijäätmed (sh kile);
7) muud segajäätmed.
(5) Tekkinud ehitusjäätmed taaskasutatakse või kõrvaldatakse läheduse põhimõtet järgides lähiümbruses paiknevas ja vastavat keskkonnaluba omavas ehitusjäätmete käitluskohas.
(6) Kui ehitamise käigustekib jäätmeid üle 10 m3, tuleb ehitise vastuvõtmiseks esitatavatele dokumentidele lisada ehitusjäätmete õiend jäätmete nõuetekohase käitlemise kohta.
§ 25. Ehituse tavajäätmete käitlemine
(1) Ehitusjäätmete liigiti kogumise eesmärk on nende taaskasutamine ja ohtlike jäätmete eraldamine.
(2) Juhul, kui ehitusjäätmete tekkekohas puudub võimalus jäätmete liigiti kogumiseks või see osutub majanduslikult ebaotstarbekaks, võib jäätmed sortimiseks üle anda vastavat keskkonnaluba omavale isikule.
(3) Ehituse tavajäätmed, mida ei saa taaskasutada, tuleb ladestada vastavat luba omavas ladestuspaigas või üle anda vastavat keskkonnaluba omavale isikule.
(4) Ehituse tavajäätmete kõrvaldamisel väljaspool ametlikke ladestuspaiku nende taaskasutamise eesmärgil (näiteks territooriumi planeerimiseks jne) tuleb lähtuda keskkonnaministri 21.04.2004. a määrusest nr 21 ”Teatud liiki ja teatud koguses tavajäätmete, mille vastava käitlemise korral pole jäätmeloa omamine kohustuslik, taaskasutamise või tekkekohas kõrvaldamise nõuded”.
(5) Ehituse tavajäätmete kõrvaldamine väljaspool ametlikke ladestuspaiku on lubatud ainult projekti alusel kinnistu omaniku ja vallavalitsusega kooskõlastatult. Vallavalitsuse kooskõlastust pole vaja, kui saastumata pinnast kasutatakse territooriumi planeerimiseks oma kinnistul või krundil vähem kui 50 m3.
(6) Ehituse suurjäätmed, mida oma kaalu või mahu tõttu pole võimalik paigutada jäätmete kogumismahutisse, võib koguda krundi piires selleks eraldatud maa-alale nende hilisemaks veoks jäätmekäitluskohta.
(7) Ehitusel taaskasutatavad ehitusjäätmed (nt ehituskividena kasutatavad kivid) paigutatakse ehitusjäätmete kogumismahutisse või krundi piires selleks eraldatud maa-alale nende hilisemaks taaskasutamiseks.
(8) Betoonijäätmete ning eelsorteeritud ehituskivide ja telliste ladestamine prügilasse on keelatud.
(9) Raudbetooni- ja betoonijäätmed ning tõrva mittesisaldav asfalt tuleb võimaluse korral üle anda purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks vastavat keskkonnaluba omavale isikule. Kui jäätmete üleandmine purustamiseks ja taaskasutamiseks ei ole võimalik, siis tuleb betoonijäätmed ning tõrva mittesisaldav asfalt üle anda selleks ette nähtud pinnasetäitekohta.
(10) Ehituskivid ja tellised tuleb taaskasutada ehituskividena ja tellistena või võimaluse korral anda ülepurustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks. Kui jäätmete üleandmine purustamiseks ei ole võimalik, siis tuleb jäätmed üle anda selleks ette nähtud pinnasetäitekohta.
(11) Puhtaid puidujäätmeid tuleb taaskasutada või anda puiduhakke valmistamiseks üle vastavat luba omavale isikule.
§ 26. Ohtlike ehitusjäätmete käitlemine
(1) Ohtlikud ehitusjäätmed, välja arvatud saastunud pinnas, tuleb koguda liikide kaupa eraldi kogumismahutitesse, mis on märgistatud vastavalt keskkonnaministri kehtestatud korrale. Ohtlike ehitusjäätmete kogumismahutisse ei ole lubatud valada vedelaid ohtlikke jäätmeid nagu värvid, lakid, lahustid, liimid jne.
(2) Ohtlike ehitusjäätmete kogumiseks kasutatavad kogumismahutid peavad olema kinnised.
(3) Asbesti sisaldavad jäätmed tuleb koguda erimärgistusega kinnistesse kogumismahutitesse, et vältida asbestikiu ja -tolmu sattumist keskkonda. Asbesti sisaldavad jäätmed tuleb kõrvaldada vastavat luba omavas jäätmekäitluskohas.
(4) Kasutuskõlbmatud värvid, lakid, lahustid, liimid jm ning värvide, lakkide, lahustite, liimide jm jäägid tuleb säilitada suletud originaalpakendis ning paigutada kindlalt suletavasse mahutisse.
(5) Ohtlikud ehitusjäätmed ja saastunud pinnas tuleb üle anda ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale isikule. Ohtlike ehitusjäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale isikule.
4. peatükk TERVISHOIU- JA VETERINAARTEENUSE OSUTAJA JÄÄTMETE KÄITLEMNE
§ 27. Üldnõuded
(1) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutamisel tekkinud jäätmed tuleb koguda liigiti. Eraldi tuleb koguda:
1) teravad-torkivad jäätmed;
2) erikäitlust vajavad meditsiinilised jäätmed;
3) patoloogilised jäätmed;
4) mikrobioloogia, immunoloogialaborite ning veterinaarlaboratooriumide jäätmed;
5) ravimijäätmed;
6) muud ohtlikud jäätmed liikide kaupa;
7) olmejäätmed ja nendega sarnased muud jäätmed;
8) taaskasutatavad jäätmed.
(2) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutajad peavad pidama arvestust tekkivate jäätmekoguste üle jäätmeliikide kaupa.
(3) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutajad peavad välja töötama sisemised juhised jäätmete liigiti kogumiseks ja edasiseks käitlemiseks. Personal, kes vastutab jäätmete liigiti kogumise ja jäätmete edasisse käitlusse suunamise eest, peab saama vajalikku informatsiooni ja/või koolitust juhiste järgimiseks.
§ 28. Erikäitlust vajavate tervishoiu- ja veterinaarjäätmete käitlemine
(1) Teravad-torkivad jäätmed, erikäitlust vajavad meditsiinilised jäätmed ja patoloogilised jäätmed tuleb pakkida tekkekohas liigiti jäätmeid käitlemiseks vastu võtva isiku kehtestatud nõuete kohaselt. Jäätmepakenditele tuleb märkida jäätmeliik, jäätmete tekitaja nimi ning pakkimiskuupäev. Pakendid tuleb hoolikalt sulgeda. Pakendi välispinna saastumise või purunemise korral tuleb pakend asetada koos sisuga uude samadele nõuetele vastavasse pakendisse.
(2) Teravate-torkivate jäätmete, erikäitlust vajavate meditsiiniliste jäätmete ja patoloogiliste jäätmete pakendid tuleb viia jäätmehoidlasse või selleks spetsiaalselt ette nähtud jäätmete kogumisruumi, kus need tuleb asetada vastavate jäätmete jaoks ettenähtud ja vastavalt tähistatud kogumismahutitesse järgmiselt:
1) teravad-torkivad jäätmed tuleb viia pakituna jäätmehoidlasse, kui pakend on täitunud ja paigutada ainult selleks ettenähtud kogumismahutisse;
2) erikäitlust vajavaid meditsiinilisi jäätmeid ei tohi hoiustada jäätmete tekkekohas. Need tuleb viia iga päev jäätmehoidlasse ning asetada ainult selleks ettenähtud kogumismahutisse;
3) patoloogilised jäätmed tuleb viia tekkekohast pakituna iga päev jäätmehoidlasse, kus neid hoitakse teistest jäätmetest eraldi sügavkülmetusega külmkapis.
(3) Teravad-torkivad jäätmed, erikäitlust vajavad meditsiinilised jäätmed ja patoloogilised jäätmed tuleb erikäitluseks üle anda vastavat luba omavale isikule, kusjuures erikäitlust vajavad meditsiinilised jäätmed tuleb erikäitluseks üle anda ühe nädala jooksul.
§ 29. Ohtlike jäätmete käitlemine
(1) Ohtlikud jäätmed tuleb koguda eraldi, paigutada liigiti vastavalt märgistatud kogumismahutitesse, mis on paigutatud jäätmehoidlasse või selleks spetsiaalselt ettenähtud jäätmete kogumisruumi, ja anda üle ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale isikule.
(2) Ravimijäätmed peab tekkekohal eraldama muudest jäätmetest ning koguma neid nimetuste kaupa. Ravimijäätmeid ei eemaldata võimaluse korral originaalpakenditest. Tekkinud ravimijäätmete koguste üle peab pidama detailset arvestust.
(3) Ravimijäätmed suunatakse edasisse käitlusesse järgmistel viisidel:
1) antakse üle vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele. Ravimijäätmete üleandmisel koostatakse akt, kuhu kantakse ravimi nimetus, tootja nimi, ravimipartii number, kogus, pakendi tüüp, kõlbmatuse põhjus, üleandmise kuupäev;
2) hävitatakse tekkekohal. Hävitamiseks tekkekohal peab esitama taotluse Riigi Ravimiametile;
3) tagastatakse tarnijale või tootjale. Tagastamine tarnijale või tootjale toimub vastastikuse kokkuleppe alusel. Tagastamise kohta koostatakse akt, kuhu kantakse ravimi nimetus, tootja nimi, ravimipartii number, kogus, kõlbmatuse põhjus, tagastamise kuupäev.
(4) Sidumismaterjal, ühekordsed kindad, põlled, linad vms, mis on kokku puutunud tsütotoksiliste või -staatiliste ravimitega, tuleb pakendada kahekordsesse prügikotti, seejärel pakendada pappkasti, mis tuleb hoolikalt kinni teipida.
(5) Erineval kujul esinevat elavhõbedat sisaldavad jäätmed tuleb hoida üksteisest eraldi. Need pakitakse plastikpurki või klaaspurki, mis on korgiga tihedalt suletud. Metallilise elavhõbeda aurustumise vältimiseks tuleb see paigutada veega anumasse, nii et vesi katab elavhõbeda.
(6) Kemikaalide jäätmed tuleb koguda suletud mittepurunevasse vastava märgistusega anumasse, mis ei reageeri kemikaaliga. Kemikaalide jäätmed tuleb koguda erinevate liikidena, iga liik eraldi anumasse. Võimaluse korral tuleb kasutada kemikaali originaalpakendit, millel on vastavad märgistused.
5. peatükk JÄÄTMEKÄITLUSKOHTADE JÄRELHOOLDUSE NÕUDED
§ 30. Jäätmekäitluskohad
Jäätmekäitluskohad Kambja vallas on loetletud Kambja valla veebilehel keskkonnakaitse/jaatmemajanduse rubriigis ja nendeks on:
1) kompostimisplats;
2) jäätmekogumispunktid;
3) ehitis või maa-ala, kus jäätmeid ümber laaditakse, töödeldakse, sorditakse või pakendatakse.
§ 31. Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded
(5) Vallavalitsusel on õigus teha Keskkonnaametile ettepanekuid Kambja valla haldusterritooriumil jäätmekäitluskoha käitamiseks ja jäätmekäitluskohas jäätmete käitlemiseks esitatud jäätmeloa taotluse kohta, sh jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuete ja vajaduse korral jäätmekäitluskoha järelhoolduse ja omaseire kava koostamise kohta.
(6) Jäätmekäitluskohtade järelhoolduse konkreetsed nõuded esitatakse vajaduse korral Keskkonnaameti väljastatavas jäätme- või kompleksloas.
6. peatükk JÄÄTMEHOOLDUSE ARENDAMISE EESMÄRGID
§ 32. Jäätmete taaskasutamise eesmärgid jäätmeliikide kaupa
(1) Segaolmejäätmete kogumiseks nende tekkekohas on aastaks 2020 eesmärk liita jäätmetekkekohtadest 90 % korraldatud jäätmeveoga ning suunata taaskasutusse 50 % piirkonnas tekkivate olmejäätmete kogumassist.
(2) Pakendi ja pakendijäätmete taaskasutamise eesmärgiks on pakendikonteinerite võrgustiku täiendamine ja aastaks 2020 vähemalt 60 % pakendijäätmete kogumassist ringlusesse suunamine. Selleks tuleb elanikkonda pakendijäätmete liigiti kogumisest rohkem teavitada.
(3) Paberi ja kartongi taaskasutamise eesmärgiks on liigiti kogumine tekkekohas ja taaskasutamine materjalina. 2017. aastast on tekkekohas paberi ja kartongi jäätmete kogumine minimaalses mahus õigusaktidega sätestatud.
(4) Biolagunevate jäätmete taaskasutamise eesmärgiks on 2020. aastaks vähendada biolagunevate jäätmete osakaal olmejäätmetes 20 massiprotsendini. Järgnevatel aastatel on vajalik alustada biolagunevate jäätmete liigiti kogumisega tekkekohas. Võimalusel kompostida omal kinnistul, kui kinnistu suurus seda lubab, ning olemasolevatel/loodatavatel kompostimisplatsidel. 2020. a lõpuks peab olema käivitunud biolagunevate jäätmete eraldi kogumine ja kompostimine. Korrusmajade juures on soovituslik võtta koostöös korteriühistutega kasutusele ühised biolagunevate jäätmete kompostrid kortermajade elanike jäätmete jaoks või koostöös jäätmevedajatega leida parem lahendus nende käitlemiseks. Kompostrite paigaldamisega seonduvad kulud katavad jäätmetekitajad ehk elanikud ise. Parema arusaamise ja edukama tulemuse tagamiseks peab elanikkonda pidevalt teavitama, sealjuures tegelema tarbimisharjumuste muutmisega.
(5) Suurjäätmete, vanarehvide, elektri- ja elektroonikaseadmete ning ohtlike jäätmete taaskasutamise eesmärgiks on vähemalt aastani 2020 koguda neid jäätmekogumiskohas ning pidev teavitustöö äraandmise võimaluste kohta.
(6) Plasti, metalli, klaasi, puidu, tekstiili taaskasutamise eesmärgiks on vajadusel soetada jäätmekogumiskohta inventari ja luua tingimusi, et oleks võimalik ära anda plasti, metalli, klaasi, puitu ja tekstiili. Lisaks tekitada võimalus kasutatud, kuid korraliku mööbli, elektri- ja elektroonikaseadmete ning kasutatud rõivaste äraandmiseks.
(7) Ehitus- ja lammutusjäätmete taaskasutamise eesmärgiks on aastaks 2020 suunata taaskasutusse 70 % ehitus- ja lammutusjäätmetest, eraldades neist ohtlikud jäätmed. Selleks on vajalik teha teavitustööd, et ehitus- ja lammutusjäätmete kogumine toimuks kohapeal materjalipõhiselt ning läbi viia jäätmete kohtsorteerimine. Kindlasti koguda eraldi eterniiti.
7. peatükk JÄRELEVALVE JA VASTUTUS
§ 33. Keskkonnareostuse likvideerimine
(1) Ebaseaduslikult keskkonda viidud jäätmed kõrvaldab ja nendest põhjustatud keskkonnareostuse likvideerimise korraldab jäätmete ebaseaduslikult keskkonda viija (edaspidi saastaja) oma kulul Keskonnainspektsiooni või vallavalitsuse ettekirjutuse alusel.
(2) Saastaja hüvitab reostusega põhjustatud kahju täies ulatuses.
(3) Kui saastaja jätab keskkonda viidud jäätmed kõrvaldamata või korraldamata keskkonnareostuse likvideerimise, korraldab jäätmete ja neist põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omanik saastaja kulul. Kui saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, korraldab saastatud kinnisasja omanik saaste likvideerimise oma kulul.
(4) Kui saastunud kinnisasja omanik ei täida eelmises punktis toodud kohustust või kui saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, korraldab jäätmete ja neist põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omaniku kulul vallavalitsus asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
§ 34. Järelevalve ja vastutus
(1) Järelevalve eeskirja nõuete täitmise üle toimub jäätmeseaduse, pakendiseaduse ja keskkonnajärelevalve seaduses sätestatud korras.
(2) Järelevalvet käesoleva eeskirja täitmise üle teostavad vallavalitsus, Keskkonnainspektsioon ning politseiasutus.
(3) Jäätmehoolduseeskirjas sätestatud jäätmehooldusnõuete rikkumise eest karistatakse jäätmeseaduse § 1207 alusel.
(4) Väärtegude kohtuvälised menetlejad on jäätmeseaduse § 127 lõikes 2 nimetatud isikud.
§ 35. Määruse rakendamine
(1) Tunnistatakse kehtetuks:
1) Kambja Vallavolikogu 17.03.2011 määrus nr 19 „Kambja valla jäätmehoolduseeskiri“;
2) Kambja Vallavolikogu 17.03.2011 määrus nr 20 „Korraldatud jäätmeveo rakendamise kord“.
Irma Drenkhan
Lisa 1 Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamise taotlus
Lisa 2 Korraldatud jäätmeveol konteineri harvema tühjendamise taotlus
Lisa 3 Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamise aluse kinnitus
Lisa 4 Ühise olmejäätmekonteineri kasutamise kokkulepe


Pärnu linna arengudokumentide ja eelarvestrateegia koostamise kord – Riigi Teataja
Pärnu linna arengudokumentide ja eelarvestrateegia koostamise kord
Pärnu linna arengudokumentide ja eelarvestrateegia koostamise kord - sisukord
§ 2 Arengudokumentide liigid
§ 3 Arengudokumentide kooskõla
§ 4 Arengudokumentide keskkonnamõju strateegilise hindamise vajalikkus
2 PÄRNU LINNA ARENGUKAVA
§ 5 Mõiste ja periood
§ 6 Algatamine
§ 7 Koostamine ja sisu
§ 8 Heakskiitmine ja avalikustamine
§ 9 Kinnitamine
§ 10 Ülevaatamine
§ 11 Muutmine
§ 12 Seire
3 PÄRNU LINNA EELARVESTRATEEGIA
§ 13 Mõiste ja periood
§ 14 Koostamine
§ 15 Heakskiitmine, avalikustamine ja kinnitamine
4 VALDKONNA ARENGUDOKUMENDID
§ 16 Mõiste ja periood
§ 17 Algatamine
§ 18 Koostamine ja sisu
§ 19 Heakskiitmine ja avalikustamine
§ 20 Kinnitamine
§ 21 Ülevaatamine, muutmine ja seire
5 HALLATAVA ASUTUSE ARENGUDOKUMENDID
§ 22 Mõiste ja periood
§ 23 Algatamine
§ 24 Koostamine ja sisu
§ 25 Heakskiitmine ja avalikustamine
§ 26 Kinnitamine
§ 27 Ülevaatamine, muutmine ja seire
§ 28 Varasemate määruste kehtetuks tunnistamine
§ 29 Jõustumine
RT IV, 10.10.2018, 41
Vastu võetud 05.02.2018 nr 4
RT IV, 15.02.2018, 25
jõustumine 18.02.2018
01.10.2018 RT IV, 10.10.2018, 37 13.10.2018
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 37 lõike 2 ja Pärnu Linnavolikogu 21. detsember 2017 määruse nr 6 „Pärnu linna põhimäärus“ § 48 lõike 4 alusel.
(1) Määrus sätestab Pärnu linna arengudokumentide liigid, nende koostamise algatamise, koostamise, avalikustamise, rahastamise, järelevalve, seire ja muutmise korra.
(2) Määrust ei rakendata Pärnu linna üldplaneeringu, koolieelsete lasteasutuste, koolide ja etendusasutuste arengukavade menetlemisele.
§ 2. Arengudokumentide liigid
(1) Pärnu linna arengudokumentide liigid on:
1) Pärnu linna strateegilised arengudokumendid;
(2) Pärnu linna strateegilised arengudokumendid on:
1) Pärnu linna arengukava;
2) Pärnu linna üldplaneering;
3) Pärnu linna eelarvestrateegia.
1) seadusega kohustuslikud valdkonna arengukavad;
1) seadusega kohustuslikud hallatavate asutuste arengukavad;
§ 3. Arengudokumentide kooskõla
Arengudokumendid peavad olema omavahel seotud ja ei tohi olla vastuolus.
§ 4. Arengudokumentide keskkonnamõju strateegilise hindamise vajalikkus
Kui keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadusest tuleneb kohustus algatada arengudokumendi strateegiline keskkonnamõju hindamine või kaaluda selle algatamist, otsustab algatamise või algatamata jätmise arengudokumendi koostamise algatamise õigust omav organ.
2. peatükk PÄRNU LINNA ARENGUKAVA
§ 5. Mõiste ja periood
(1) Pärnu linna arengukava on Pärnu linna pika- ja lühiajalise arengu eesmärke määratlev ja nende elluviimise tegevusi kavandav dokument, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna ja rahvastiku tervise arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi ning on aluseks erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele.
(2) Kehtiv Pärnu linna arengukava peab mis tahes eelarveaastal hõlmama vähemalt viie eelseisvat eelarveaastat. Kui Pärnu linnal on pikemaajalisi varalisi kohustusi või neid kavandatakse pikemaks perioodiks, peab Pärnu linna arengukava olema nimetatud varalisi kohustusi käsitlevas osas kavandatud selleks perioodiks.
§ 6. Algatamine
(1) Pärnu linna arengukava koostamise algatab Pärnu Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus).
(2) Linnavalitsus otsustab algatamisel Pärnu linna arengukava perioodi arvestades käesoleva määruse § 5 lõikes 2 sätestatut.
§ 7. Koostamine ja sisu
(1) Pärnu linna arengukava koostamist koordineerib linnavalitsuse arenguteenistus (edaspidi arenguteenistus).
(2) Pärnu linna arengukava koostamiseks võib moodustada töögruppe või komisjone, mille töösse kaasatakse liikmeid avaliku ja erasektori tasanditelt.
(3) Pärnu linna arengukava peab sisaldama järgmisi osasid:
1) hetkeolukorra analüüs - esitatakse arengueelduste analüüs ja praegune valmisolek arengukava eesmärkide saavutamiseks;
2) arengustrateegia - esitatakse kogu Pärnu linna hõlmav jätkusuutlikku tulevikku kavandav kontseptsioon ja strateegilised eesmärgid linna arengu kavandamiseks vähemalt Pärnu linna arengukava perioodiks. Arengustrateegias tuuakse ära väärtused, mis on aluseks linna juhtimisel ja arengu kavandamisel, ning visioon ehk terviknägemus linna tulevikuseisundist.
3) tegevuskava – tegevused, mida on vaja teha püstitatud eesmärkide saavutamiseks kogu arengukava perioodi lõpuni. Iga järgneva viie aasta tegevuste juures märgitakse ära üks vastutaja ja rahalised vahendid (sh linnaeelarvest). Tegevuskava lisana tuuakse eraldi välja investeeringud (sh projektid välisvahendite kaasamiseks) koos rahaliste vahendite ja teostamise tähtajaga järgnevaks viieks aastaks. Pärnu linna arengukava ülejäänud perioodi kohta tehtavad investeeringud tuuakse välja loeteluna;
4) seire – tuuakse välja mõõdikud, mille abil hinnatakse eesmärgi täitmise kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid tulemusi. Tulemused peavad näitama, kas ja millisel määral eesmärgid on saavutatud.
(4) Pärnu linna arengukavaga võib linnavolikogu anda linnavalitsusele volituse varaliste kohustuste võtmiseks järgnevaks viieks eelarveaastaks, kui nimetatud kohustused on toodud Pärnu linna arengukava tegevuskavas.
§ 8. Heakskiitmine ja avalikustamine
(1) Pärnu linna arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu esitatakse seisukoha kujundamiseks ja ettepanekute esitamiseks osavalla esinduskogule.
(2) Pärnu linna arengukava kiidab heaks ja suunab avalikustamisele linnavalitsus oma otsusega. Linnavalitsus otsustab avalikustamisele suunamisel:
2) ettepanekute esitamise aja ja viisi;
(3) Pärnu linna arengukava avalikustamise korraldab arenguteenistus. Arenguteenistus teatab kohalikus ajalehes ja Pärnu linna kodulehel avaliku väljapaneku alguse, kestuse ja koha ning avaliku arutelu toimumise aja ja koha hiljemalt üks nädal enne avaliku väljapaneku algust.
(4) Avaliku väljapaneku kestus on vähemalt kolm nädalat. Igal isikul on õigus avaliku väljapaneku kestel esitada kirjalikke ettepanekuid. Avaliku väljapaneku tulemuste arutamiseks korraldab arenguteenistus avaliku arutelu, mille kestel on võimalik esitada täiendavaid ettepanekuid.
(5) Arenguteenistus koostab avalikustamisel esitatud ettepanekute kohta kokkuvõtte ning esitab ettepanekud linnavalitsusele seisukoha võtmiseks. Pärnu linna arengukava kohta tehtud ettepanekud esitab linnavalitsus koos oma seisukohtadega linnavolikogule.
§ 9. Kinnitamine
(1) Linnavolikogu kinnitab Pärnu linna arengukava oma määrusega enne, kui linnavalitsus esitab eelarve eelnõu volikogule või hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 15. oktoobriks.
[RT IV, 10.10.2018, 37 - jõust. 13.10.2018]
(2) Linnasekretär esitab Pärnu linna arengukava vastuvõtmisest arvates kahe nädala jooksul Siseministeeriumile elektroonselt informatsiooni arengukava või arengukava muudatuste vastuvõtmise kohta.
§ 10. Ülevaatamine
(1) Igal aastal teeb arenguteenistus ülevaate Pärnu linna arengukava täitmisest eelmisel eelarveaastal, mis on Pärnu linna konsolideerimisgrupi majandusaasta tegevusaruande osa.
(2) Kui linnavalitsus ei ole sätestanud teistsugust tähtaega, esitavad linnavalitsuse struktuuriüksused hiljemalt 15. märtsiks arenguteenistusele eelneva aasta kohta teostatud tegevused koos kasutatud rahaliste vahenditega ning rahaliste vahendite allikatega (sealhulgas linnaeelarve).
§ 11. Muutmine
(1) Pärnu linna arengukava ülevaatamise käigus selgitatakse välja arengukava muutmise vajadus. Linnavalitsuse struktuuriüksused esitavad arenguteenistusele hiljemalt 15. märtsiks ettepanekud arengukava muutmise kohta koos rahaliste vahendite vajadustega järgmiseks viieks eelarveaastaks.
(2) Pärnu linna arengukava muutmine toimub käesoleva määruse §-des 8 ja 9 sätestatud korras.
§ 12. Seire
(1) Pärnu linna arengukava seire aruanne koostatakse iga aasta tagant ning seal hinnatakse, mil määral on tegevused olnud tulemuslikud püstitatud arengueesmärkide saavutamisel. Pärnu linna arengukava seire aruanne peab sisaldama järgmist teavet:
1) seireperiood;
2) andmed arengukava üldiste eesmärkide saavutamise/mittesaavutamise kohta;
3) andmed arengukavas toodud tegevuste indikaatorite saavutamise/mittesaavutamise kohta;
4) tehtud kulutused, võrrelduna arengukavas toodud finantsandmetega;
5) elluviidud tegevused ja teostatud tööd, võrrelduna arengukavas toodud ajaplaaniga;
6) üldine hinnang arengukava täitmise tulemuslikkuse kohta;
7) ettepanekud arengukava muutmise ning vajadusel järgmise perioodi arengukava koostamise kohta.
(2) Pärnu linna arengukava seire algmaterjali kogumise ja analüüsi eest vastutab linnavalitsuse vastava valdkonna struktuuriüksus ning tegevust koordineerib ja aruande koostab arenguteenistus.
3. peatükk PÄRNU LINNA EELARVESTRATEEGIA
§ 13. Mõiste ja periood
(1) Pärnu linna eelarvestrateegia on Pärnu linna arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks kavandatavate tegevuste finantsplaan, mis koostatakse iseseisva dokumendina.
(2) Pärnu linna eelarvestrateegia koostatakse iga-aastaselt eelseisva viie eelarveaasta kohta.
(3) Pärnu linna eelarvestrateegia esimene aasta on aluseks linna järgmise aasta eelarve koostamisel ja investeeringuprojektide kavandamisel kohustute võtmisel.
§ 14. Koostamine
Pärnu linna eelarvestrateegia koostamist koordineerib Pärnu linnavalitsuse finantsjuhtimisteenistus (edaspidi finantsjuhtimisteenistus).
§ 15. Heakskiitmine, avalikustamine ja kinnitamine
(1) Pärnu linna eelarvestrateegia heakskiitmine, avalikustamine ja kinnitamine toimub käesoleva määruse §-des 8 ja 9 sätestatud korras. Pärnu linna eelarvestrateegia avalikustamise korraldab finantsjuhtimisteenistus.
(2) Finantsjuhtimisteenistus esitab elektrooniliselt Rahandusministeeriumile rahandusministri määrusega kehtestatud tingimustel ja vormil eelarvestrateegia andmed hiljemalt eelarveaasta 30. oktoobriks.
4. peatükk VALDKONNA ARENGUDOKUMENDID
§ 16. Mõiste ja periood
(1) Valdkonna arengukava on Pärnu linna arengukavast lähtuv eesmärkide saavutamist kajastav dokument, mis käsitleb kohaliku omavalitsuse ühte tegevusvaldkonda.
(2) Valdkonna arengukava koostatakse vähemalt viieks järgnevaks eelarveaastaks. Valdkonna arengukava lõppkuupäev ei tohi ületada Pärnu linna arengukava lõppkuupäeva, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
§ 17. Algatamine
(1) Valdkonna arengukava koostamise algatamise otsustab linnavalitsus oma otsusega, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Valdkonna arengukava koostamise algatamise otsuses määratakse linnavalitsuse struktuuriüksus, kes koordineerib valdkonna arengukava koostamist.
§ 18. Koostamine ja sisu
(1) Valdkonna arengukava koostamiseks võib moodustada töögruppe või komisjone, mille töösse kaasatakse liikmeid avaliku ja erasektori tasanditelt.
(2) Kui vastavat valdkonda reguleerivas õigusaktis ei ole sätestatud teisiti, peab valdkonna arengukava sisaldama järgmisi osasid:
3) tegevuskava – tegevused, mida on vaja teha püstitatud eesmärkide saavutamiseks kogu valdkonna arengukava perioodi lõpuni. Iga järgneva viie aasta tegevuste juures märgitakse ära vastutaja. Tegevuskava lisana tuuakse välja investeeringute kava - täitmise aeg, rahalised vahendid (sh linnaeelarvest) ja vastutaja järgnevaks viieks aastaks. Valdkonna arengukava ülejäänud perioodi kohta tehtavad investeeringud tuuakse välja loeteluna prioriteetsuse järjekorras;
4) seire.
§ 19. Heakskiitmine ja avalikustamine
(1) Valdkonna arengukava kiidab heaks ja suunab avalikustamisele linnavalitsus oma otsusega.
(2) Vähemalt kaks nädalat enne valdkonna arengukava eelnõu esitamist linnavalitsusele esitatakse eelnõu arenguteenistusele, kes annab ühe nädala jooksul eelnõu esitajale oma arvamuse. Arenguteenistus kontrollib valdkonna arengukava vastavust Pärnu linna arengukavale.
(3) Linnavalitsus otsustab valdkonna arengukava avalikustamisele suunamisel:
(4) Valdkonna arengukava avalikustamise korraldab arengukava koostamist koordineerinud linnavalitsuse struktuuriüksus.
(5) Vastav struktuuriüksus teatab kohalikus ajalehes ja Pärnu linna kodulehel avaliku väljapaneku alguse, kestuse ja koha ning avaliku arutelu toimumise aja ja koha hiljemalt üks nädal enne avaliku väljapaneku algust.
(6) Avaliku väljapaneku kestus on vähemalt kolm nädalat. Igal isikul on õigus avaliku väljapaneku kestel esitada kirjalikke ettepanekuid. Avaliku väljapaneku tulemuste arutamiseks korraldab vastav struktuuriüksus avaliku arutelu, mille kestel on võimalik esitada täiendavaid ettepanekuid.
(7) Vastav struktuuriüksus koostab avalikustamisel esitatud ettepanekute kohta kokkuvõtte ning esitab ettepanekud linnavalitsusele seisukoha võtmiseks. Valdkonna arengukava kohta tehtud ettepanekud esitab linnavalitsus koos oma seisukohaga linnavolikogule.
§ 20. Kinnitamine
Valdkondlikud arengukavad kinnitab linnavolikogu oma määrusega.
§ 21. Ülevaatamine, muutmine ja seire
(1) Valdkonna arengukava muudatused kinnitab linnavolikogu oma määrusega.
(2) Valdkonna arengukava muutmine toimub enne Pärnu linna arengukava muutmist ja käesoleva määruse §-des 19 ja 20 sätestatud korras.
(3) Valdkonna arengukava seire kord sätestatakse vastava valdkonna arengukavas.
5. peatükk HALLATAVA ASUTUSE ARENGUDOKUMENDID
§ 22. Mõiste ja periood
(1) Hallatava asutuse arengukava käsitleb linnavalitsuse hallatava asutuse tegevuse eesmärki ja toimimise edendamise abinõusid.
(2) Hallatava asutuse arengukava koostatakse vähemalt viieks järgnevaks eelarveaastaks, kui vastavat valdkonda reguleerivas õigusaktis ei ole sätestatud teisiti. Hallatava asutuse arengukava lõpptähtpäev ei tohi ületada Pärnu linna arengukava lõpptähtpäeva.
§ 23. Algatamine
Hallatava asutuse arengukava koostamise algatamise otsustab linnavalitsus oma korraldusega, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
§ 24. Koostamine ja sisu
(1) Hallatava asutuse arengukava koostab vastav asutus. Asutuse arengukava koostamist koordineerib vastava valdkonna struktuuriüksus, kelle alluvusse asutus kuulub.
(2) Kui vastavat valdkonda reguleerivas õigusaktis ei ole sätestatud teisiti, peab hallatava asutuse arengukava sisaldama järgmisi osasid:
3) tegevuskava – iga järgneva viie aasta tegevuste juures märgitakse ära vastutaja. Tegevuskava lisana tuuakse välja investeeringute vajadused järgnevaks viieks aastaks prioriteetsuse järjekorras, lisades rahalised vahendid. Ülejäänud perioodi kohta tehtavad investeeringud tuuakse välja loeteluna prioriteetsuse järjekorras;
§ 25. Heakskiitmine ja avalikustamine
(1) Vähemalt kaks nädalat enne hallatava asutuse arengukava eelnõu esitamist linnavalitsusele esitatakse eelnõu arenguteenistusele, kes annab ühe nädala jooksul eelnõu esitajale oma arvamuse. Arenguteenistus kontrollib hallatava asutuse arengukava vastavust Pärnu linna arengukavale.
(2) Hallatava asutuse arengukava kiidab heaks ja suunab avalikustamisele linnavalitsus oma korraldusega.
(3) Hallatava asutuse arengukava avalikustatakse vastavas asutuses ja Pärnu linna kodulehel vähemalt kaks nädalat. Igal isikul on õigus avaliku väljapaneku kestel esitada kirjalikke ettepanekuid. Hallatava asutuse arengukava avalikustamise korraldab vastav struktuuriüksus, kelle alluvusse asutus kuulub.
(4) Vastav struktuuriüksus koostab avalikustamisel esitatud ettepanekute kohta kokkuvõtte ning esitab selle koos arengukava kinnitamise eelnõuga linnavalitsusele.
§ 26. Kinnitamine
Hallatava asutuse arengukava kinnitab linnavalitsus oma korraldusega, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
§ 27. Ülevaatamine, muutmine ja seire
(1) Hallatava asutuse arengukava muutmine toimub vastava hallatava asutuse arengukavas ja käesoleva määruse §-des 25 ja 26 sätestatud korras.
(2) Hallatava asutuse arengukava seire kord sätestatakse vastava hallatava asutuse arengukavas.
§ 28. Varasemate määruste kehtetuks tunnistamine
§ 29. Jõustumine


Õru valla eelarvest sotsiaaltoetuste nimetamine ja maksmise kord – Riigi Teataja
Õru valla eelarvest sotsiaaltoetuste nimetamine ja maksmise kord - sisukord
§ 3 Toetuse väljamaksmine
2 SOTSIAALTOETUSTE MÄÄRAMISE JA MAKSMISE TINGIMUSED
§ 6 Ühekordne sotsiaaltoetus
§ 7 Vältimatu sotsiaaltoetus
§ 8 Koolilõpetamise toetus ja kingitus
§ 9 Jõulupakk
§ 10 Koolisõidu toetus
§ 11 Ranitsatoetus
Õru Vallavolikogu
RT IV, 09.06.2016, 6
Vastu võetud 25.05.2016 nr 6
(1) Käesolev määrus sätestab Õru valla eelarvest makstavate sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise tingimused ning korra.
(2) Sotsiaaltoetus on perekonna või üksikisiku toimetuleku soodustamiseks antav rahaline toetus.
(3) Sotsiaaltoetus määratakse ja makstakse isikule, kes rahvastikuregistris on määratlenud oma elukohana Õru valla.
(5) Sotsiaaltoetuste määramise aluseks on taotleja abivajadus ning toetuse saaja ja tema perekonnaliikmete sissetulekuid ning perekonnaseadusest tulenevat ülalpidamiskohustus.
(6) Toetuse määramisel loetakse perekonnaliikmeteks abielus või abielulistes suhetes olevad samas eluruumis elavad isikud, nende abivajavad alanejad ja ülenejad sugulased või muud üht või enamat tuluallikat ühiselt kasutavad või ühise majapidamisega isikud.
Õru valla eelarvest makstavad sotsiaaltoetused on:
3) ühekordne sotsiaaltoetus;
4) vältimatu sotsiaaltoetus;
5) koolilõpetamise toetus ja kingitus;
6) jõulupakk;
7) koolisõidu toetus;
8) ranitsatoetus.
§ 3. Toetuse väljamaksmine
Määratud toetus kantakse toetuse saaja või teenuse osutaja pangakontole (v.a. vältimatu sotsiaaltoetus). Põhjendatud juhtudel võib võimaluse korral maksta toetuse välja sularahas.
2. peatükk SOTSIAALTOETUSTE MÄÄRAMISE JA MAKSMISE TINGIMUSED
(1) Õigus sünnitoetusele on isikul, kelle elukoha andmed on rahvastikuregistri järgi Õru vallas.
(2) Sünnitoetuse saamiseks peab vähemalt üks lapsevanem olema rahvastikuregistrijärgne Õru valla elanik ning lapse elukoht registreeritakse Õru valda.
(3) Sünnitoetuse väljamaksmise aluseks on perekonnaseisuametniku poolt allkirjastatud registreeritud sünnitõendi koopia, mis jääb raamatupidamisse kassa väljamineku orderi juurde.
(4) Sünnitoetuse suuruse kinnitab Õru vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) igaks järgnevaks eelarveaastaks.
(1) Matusetoetus määratakse ja makstakse Õru valla elanikeregistrisse kantud isiku surma korral surnu lähisugulasele või matuse korraldajale.
(2) Matusetoetuse väljamaksmise aluseks on perekonnaseisuametniku poolt kinnitatud perekonnaseisuasutuses registreeritud surma tõendi koopia, mis jääb raamatupidamisse kassa väljamineku orderi juurde.
(3) Matusetoetuse suuruse kinnitab vallavolikogu igaks eelarveaastaks.
§ 6. Ühekordne sotsiaaltoetus
(1) Ühekordse sotsiaaltoetuse määrab Õru vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus). Toetus määratakse väikese sissetulekuga isikutele ja peredele hädavajalike kulutuste osaliseks katmiseks. Toetuse määra üle otsustab vallavalitsus.
(2) Avaldus ühekordse sotsiaaltoetuse saamiseks esitatakse spetsialistile sotsiaaltöö alal (edaspidi sotsiaaltöötaja) või vallakantseleisse ning selle lahendamine toimub valla asjaajamiskorra järgselt.
(3) Avalduse lahendamiseks olulised asjaolud teeb kindlaks sotsiaaltöötaja, kellel on õigus nõuda taotlejalt toetuse määramiseks vajalikke andmeid ja täiendavaid dokumente ning teha kodukülastusi. Täiendavate andmete, dokumentide jms mitteesitamisel või valeandmete esitamisel avalduse lahendamine lõpetatakse ja toetust ei määrata.
(4) Ühekordse sotsiaaltoetuse kohta kogutud materjalid esitab sotsiaaltöötaja koos lisadega arutamiseks vallavalitsusele.
(5) Ühekordset sotsiaaltoetust määratakse:
1) õnnetusjuhtumiga seotud kulutuste osaliseks katteks;
2) hooldus- ja abivahendite muretsemiseks ja laenutuseks summas kuni 50 eurot kvartal;
3) lastele prillide ostmiseks summas kuni 52 eurot lapse kohta aastas;
4) puuetega lastele ravimite ostmiseks summas kuni 20 eurot kvartal.
§ 7. Vältimatu sotsiaaltoetus
(1) Vältimatu sotsiaaltoetus määratakse üldjuhul abivajaja kirjaliku avalduse alusel. Avaldus toetuse saamiseks esitatakse sotsiaaltöötajale või vallakantseleisse.
(2) Vältimatu sotsiaaltoetus eraldatakse hätta sattunud kodanikule.
(3) Vältimatu sotsiaaltoetus määratakse ja makstakse kohe, kui ohus on inimese tervis ja elu või hilisem maksmine toob kaasa täiendavaid kulutusi või halvendab isiku olukorda.
(4) Vältimatust sotsiaaltoetuse vajadusest informeerib sotsiaaltöötaja koheselt vallavalitsust.
(5) Vältimatut sotsiaaltoetust makstakse kuni 20 euro ulatuses või esemelisel kujul.
§ 8. Koolilõpetamise toetus ja kingitus
(1) Koolilõpetamise toetust makstakse põhi- ja keskkooli (gümnaasiumi) lõpetajale. Kingitus kooli lõpetamise puhul antakse Õru Lasteaed-Algkooli neljanda klassi lõpetanule.
(2) Kooli lõpetamise toetus ja kingitus määratakse vallavolikogu poolt enne kooliaasta lõppu.
§ 9. Jõulupakk
(1) Jõulupakk on esemeline toetus, mille saamise õigus on kõigil kuni 14. aastastel (kaasa arvatud) lastel, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Õru vald.
(2) Olenemata elukohast antakse jõulupakk kõigile Õru Lasteaed-Algkoolis käivatele lastele.
§ 10. Koolisõidu toetus
(1) Koolisõidu toetus määratakse lapsele, kes õpib põhi- või keskkoolis (gümnaasiumis).
(2) Koolisõidutoetust hüvitatakse:
1) kui on esitatud kuludokumendid, millest nähtub koolisõidu suund;
2) kui on vallavalitsuse poolt koolisõidu jaoks tellitud sõidukaart.
(3) Koolisõidu toetusena hüvitatakse ainult kooliskäimise eesmärgil teostatud sõidud.
§ 11. Ranitsatoetus
(1) Ranitsatoetus määratakse olenemata elukohast esimesse klassi astuvale lapsele, kui ta asub õppima Õru Lasteaed-Algkoolis.
(2) Ranitsatoetus on esemeline toetus, mille suurus määratakse vallavolikogu poolt enne kooliaasta algust.
Õru Vallavolikogu 23. november 2012. a määrus nr 24 “Sotsiaaltoetuste nimetamine ja nende maksmise kord“ tunnistatakse kehtetuks.


Vabariigi Valitsuse 29. augusti 2005. a määruse nr 225 „Väikelaevajuhi teadmiste, oskuste ja väljaõppe nõuded ning tunnistuste vormid” muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 29. augusti 2005. a määruse nr 225 „Väikelaevajuhi teadmiste, oskuste ja väljaõppe nõuded ning tunnistuste vormid” muutmine
RT I, 17.04.2018, 7
Vastu võetud 12.04.2018 nr 32
Määrus kehtestatakse meresõiduohutuse seaduse § 39 lõike 2 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 29. augusti 2005. a määruses nr 225 „Väikelaevajuhi teadmiste, oskuste ja väljaõppe nõuded ning tunnistuste vormid” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 10 lõike 6 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Praktilise väljaõppe läbimise kohta koostab ja allkirjastab kursusi korraldav isik elektroonilise praktikaarvestuse, mis sisaldab kursusi korraldava isiku nime, registrikoodi, instruktori nime, praktilise väljaõppe läbiviimiseks kasutatud väikelaeva registreerimisnumbrit, praktilise väljaõppe läbiviimise aega ja kohta ning praktilise väljaõppe läbinud isiku nime ja isikukoodi või sünniaega.”;
2) paragrahvi 10 lõige 7 sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Iseseisvalt praktilised oskused omandanud isik tõendab oma oskusi kursusi korraldavale isikule, mille kohta koostab ja allkirjastab kursusi korraldav isik elektroonilise praktikaarvestuse, mis sisaldab lõikes 6 nimetatud andmeid. Praktikaarvestus edastatakse Veeteede Ametile lõikes 6 nimetatud tähtaja jooksul.”;
3) paragrahvi 12 pealkirja täiendatakse sõnadega „ja eksamiprotokoll”;
4) paragrahvi 12 lõike 4 esimeses lauses asendatakse sõnad „vähemalt kahest” sõnaga „ühest”;
5) paragrahvi 12 lõike 4 kolmandas lauses asendatakse sõna „järelevalveametnik” sõnaga „ametnik”;
6) paragrahvi 12 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Eksamikomisjon on otsustusvõimeline, kui kohal on kogu komisjoni koosseis. Eksamikomisjoni otsuste vastuvõtmisel on otsustavaks komisjoni esimehe hääl.”;
7) paragrahvi 12 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Eksamikomisjon vormistab ja allkirjastab elektroonilise eksamiprotokolli. Kursusi korraldav isik edastab eksamiprotokolli elektrooniliselt Veeteede Ametile kolme tööpäeva jooksul väikelaevajuhi eksami läbiviimisest arvates.”;
8) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
„(61) Eksamiprotokoll sisaldab järgmisi andmeid:
4) märge eksami sooritamise või mittesooritamise kohta.”;
9) paragrahvi 121 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kursusi korraldav isik koostab ja edastab digitaalselt allkirjastatud kujul või veebikeskkonnas autendituna väikelaevajuhi eksami ja praktikaarvestuse sooritanud isikute nimekirja, kus on esitatud isiku isikukood või sünniaeg, Veeteede Ametile kolme tööpäeva jooksul päevast, mil isik on sooritanud mõlemad nimetatutest. Veeteede Amet kontrollib väikelaevajuhi eksami ja praktikaarvestuse sooritanud isikute nimekirja vastavust § 10 lõikes 6 või 7 nimetatud praktikaarvestusele ning § 12 lõikes 6 nimetatud eksamiprotokollile. Kui nimekirja andmed vastavad praktikaarvestuse ja eksamiprotokolli andmetele, edastab Veeteede Amet kolme tööpäeva jooksul nimekirja elektrooniliselt Maanteeametile väikelaevajuhi tunnistuse väljastamiseks.”;
10) paragrahvi 121 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
„§ 13. Väikelaevajuhi tunnistus
(3) Väikelaevajuhi tunnistus on kujundatud helesinise värviga ja turvatrükis taustamustriga.”;
12) määrust täiendatakse §-dega 131 ja 132 järgmises sõnastuses:
„§ 131. Väikelaevajuhi tunnistuse esikülje kirjeldus
9) Omaniku allkiri / Holder’s signature.”;
„(1) Väikelaevajuhi tunnistuse väljastab Maanteeamet isiku avalduse, kehtiva tervisetõendi ja § 121 lõikes 1 nimetatud nimekirja või Veeteede Ametis või Maanteeametis olevate muude väikelaevajuhi tunnistuse omamise õigust tõendavate dokumentide alusel.”;
14) paragrahvi 14 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
„(21) Väikelaevajuhi tunnistuse taotlemisel tuleb esitada foto, mis vastab isikut tõendavate dokumentide seaduse alusel isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlemisel kehtestatud fotole esitatavatele nõuetele. Isiku nõusolekul kasutatakse väikelaevajuhi tunnistusel liiklusregistris või isikut tõendavate dokumentide andmekogus olevat allkirjakujutist ja näokujutist, või fotot, mis vastab isikut tõendavate dokumentide seaduse alusel isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlemisel kehtestatud fotole esitatavatele nõuetele. Liiklusregistris või isikut tõendavate dokumentide andmekogus olevat fotot või näokujutist võib kasutada, kui see ei ole vanem kui viis aastat.
(22) Lõikes 1 nimetatud tervisetõendit ei pea esitama, kui isiku tervisetõendi andmed liiklusregistris on kehtivad ja tema terviseseisund ei ole muutunud või kui tervisetõendi väljastaja on andmed esitanud Maanteeametile elektrooniliselt.”;
15) paragrahvi 14 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Väikelaevajuhi tunnistuse omanik võib taotleda uue väikelaevajuhi tunnistuse väljastamist eelmise tunnistuse kehtivuse lõppemisel või muul põhjendatud juhul.”;
16) paragrahvi 14 lõige 7 tunnistatakse kehtetuks;
17) paragrahvi 14 täiendatakse lõigetega 9–11 järgmises sõnastuses:
„(9) Väikelaevajuhi tunnistus väljastatakse omanikule või tema esindajale allkirja vastu Maanteeametis. Väikelaevajuhi tunnistuse omaniku taotluse alusel võib väikelaevajuhi tunnistuse isikule kätte toimetada lihtkirjaga Eesti postiaadressile.
(11) Juhul kui isik ei ole väikelaevajuhi tunnistust lihtkirjaga kätte saanud kümne tööpäeva jooksul alates väikelaevajuhi tunnistuse taotluse esitamisest, tuleb tal uue väikelaevajuhi tunnistuse saamiseks sellest Maanteeametit teavitada ning Maanteeamet tunnistab väikelaevajuhi tunnistuse kehtetuks. Uue väikelaevajuhi tunnistuse kättesaamiseks tuleb isikul pöörduda Maanteeametisse.”;
18) paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Alates 1. juulist 2005. a kuni 17. juulini 2018. a väljastatud väikelaevajuhi tunnistus jääb koos sellel sätestatud piirangutega kehtima kuni kehtivusaja lõpuni.”;
19) määruse lisa kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
§ 2. Paragrahvi 1 punktid 12 ja 19 jõustuvad 18. juulil 2018. a.


Myfitness kinkekaart rabbit hind leg paralysis treatment / Www bauhof ee kampaania emadepäev kingitused
Myfitness kinkekaart rabbit hind leg paralysis treatment weimari linnukoer müük black friday week
Aknalauad hind pelleti müük viljandis. playstation vr video player tubaka müük.nerf sniper müük müük label black lyrics hindi.elupuude müük pärnus küttepuud tartu müük..
Metsa ost ja müük kv kinnisvara müük. raua müük tallinnas metsa implantaat koos krooniga hind.segway ninebot es2 osta tugitool müük..
Toys r us black friday 2020 ad ruloo müük. nokia 5 hindi review seljavenituspink hind.reisimessi pakkumised 3d müük aiapaneelide müük.jumping batuutide müük 6s akku osta..
Myfitness kinkekaart rabbit hind leg paralysis treatment. parim kingitus vanematele dodge demon müük.fotode müük kinkekaart internetis jura myfitness impressa f50 hind
Cane corso videos youtube hotels com black friday deals 2020.Uncharted hind 4 müük roosa ristiku seemne müük
Torude müük rakveres tehnilise black friday banner psd free raua müük sauel hõbeda myfitness kinkekaart rabbit hind leg paralysis treatment hind.Nulla osta fiat windows 7 ostatnia aktualizacja Iphone 5s icloud unlock in hindi kuidas vita spru ja mjutada inimesi e raamat didriksons lindsey parka müük dyson v8 viljandi päevapakkumised veepumpade müük tallinnas black friday mediaworld.kreeka pähklipuu müük osta samsung a5 2020 Diivanite müük tartus ebay black friday deals uk.Kannattaako ostaa kia black friday iphone xr deals.Bostoni terjeri müük torupress müük.Hind kino 2020 treatment korterite müük tartus omanikult.Sony wh 1000xm2 black friday 2020 käigukasti remont hind.Kingitus 3 aastasele rabbit tüdrukule võida laime laimek.Honor 9 lite black unboxing hindi metalliotsija müük.Hpv vaktsineerimine hind kreeka pähkel hind.Henna tattoo hand step metsa by step google pixel 3 xl black friday.Black friday 2020 lennupiletid naji osta eh naam.Michelin rehvide müük elektriradiaatorite müük.Uunikumi müük põhivara john müük kmd.Vw golf 7 müük vitodens 100 w hind.Boiler müük tartu tuurakala hind
Helikopteri hind naha müük hind tartu.Kust osta windows 7 lampide myfitness müük eestis
Bengali kasside müük rabbit ferrero rocher hind.Sony xperia z5 müük nokia 6 hindi review
Autoklaasi whey gold standard müük puidust kikilips müük vahetuse hind kannattaako ostaa airpods.Asus zenbook ux430ua hind bmw e34 530i müük Tonybet casino welcome bonus black friday season pass lagoonCng hind alexela osta honor 9 soodustused mida kinkida black friday aviation mall pobeda müük 5 aastasele poisile.papagoide müük tartus sanglepa palgi hind renault twizy müük komposterite müük Tšintšilja puur müük osaluse müük firmas.Suzuki alto müük best black friday deals clothes.Qatar airways black singapore black friday apple store black friday canada.Betsafe boonuskoodid odav elekter.Gaasiballoonide black müük red bull video downloader.Elektripostide müük samsung galaxy note 9 unboxing hindi.Maagaasi hind rööbaspuud müük.Mis on ettevõtte käive jyski kinkekaart.Black friday sale 2020 november samsung galaxy j5 review hindi.Roxy travel black friday black friday iphone 8 plus canada
Rennie treatment hind black friday jeans sale 2020
Laulupeo pileti myfitness hind 2020 klapisääre tihendite vahetus hind.Eterniitkatuse paigalduse hind koera vaktsineerimine hind.Kõhutantsu kostüümide müük audi q7 hind.Puidu tihumeetri hind treilerite müük.Ipad air 1 müük skoda karoq review in hindi.Kase saematerjali hind dell black friday laptop.Rõduuks hind kia sportage müük.Paadi müük kiirpass lapsele hind.Lõõtspill müük põllumajandustehnika müük.Asfalt müük best buy black friday ad deal.Icepeak näidiste müük cavalier king charles spaniel hind.Herbalife formula 1 hind bmw osta.Ecocillin hind far cry 5 ps4 osta.Seina värvimine hind nutikindad müük.Husqvarna varuosade müük vaarika hind 2020
Sisevoodrilaua müük rabbit tartus mööbli kanga müük.Pinotex classic ae hind mark hinds waco
Black friday deals forever 21 mms dmso müük.Tele2 videokõne hind exitress 445 mg hind.Black friday 2020 ps4 deals pakistan tomtom spark 3 müük.Must kalamari hind shure 846 black friday.Kuidas võita lotos black friday 2020 ps4 pro deals.Millist pesukuivatit osta bulk powders black friday 2020.Ülevaatuse taldrikute hinnad tartus jawa müük.Minecraft ostatnia nadzieja saunamaja ehitus hind.Müüa euronics kinkekaart yorkshire terrier müüa.Saematerjali hind naljakas kingitus mehele
Basset hound hind tallinna bussipiletid hinnad.Kassi vaktsineerimise hind lamborghini aventador music video.Valmis sauna müük strider müük.Võrkpalli võistlused tallinnas koera magama panemise hind.Liiklusmärkide müük tartu hoverboard müük tartus.Auto kampaania loote doppler müük.Purustatud betooni hind propaan hind.Dar_hind kw black friday 2020 sverige elgiganten.Nahk müük tallinn dacia piksekaitse hind.Black friday blood bowl hooverboard osta.Swedbank aktsia hinnakiri kasutatud rocla müük.Odav meeste juuksur tallinnas maalri ruutmeetri hind.Tapeetimise ruutmeetri hind õhukuivati müük tartu
Dobermann kutsikad müük tamrex tulekustuti hind hind.Benu apteek must reede propaani ballooni hind
Salomon jalatsite müük black friday poker chips.Nokia 3310 hindi language õmblusmasinate müük internetist.Kuuse müük tallinn hakkepuidu kinkekaart kandi hind.Thomann uk black friday meeste jalanõude müük.Suzuki eestis paadimootorid müük reebok paralysis black friday 2020 uk.Kraini mesilasemade müük bostoni terjer hind.Klotrimasool kreem hind black friday chaos gif.Sanglepa istikute müük maasika hind tartu turul.Bitdefender black friday sale aprilia sx müük.Aeroc hind ladumine hind aeroc ladumise hind.Black friday deals on airline tickets selveri e kinkekaart.Kasutatud mtz müük dewalt laser müük.Kasutatud jalgrataste müük tallinnas elavhõbedaga kraadiklaas müük
Lego hind d maxima kampaaniatooted.Warn vintside müük rootsi kruiisi hind kupongid
Zara must reede messing plekk müük.Black friday black ikea deals 2020 steam black friday 2020 cs go.Acer aspire e15 müük medikamentoosne abort hind.Väravad müük südalinn parkimine hind.Xbox black friday 2020 amazon citroen berlingo müük.Akustilise kitarri müük maa müük maksud.Sipelgapuu koor müük kriisis allahindlus.Hammasrihma vahetuse hind trompet müük.Canon eos 400d müük tekkide müük.Mulla hindistoniy kaltsuvaibad müük.Nikon d3100 tutorial in hindi shure black friday uk.Autoklaaside müük tartus jalgratta müük.Raekivi hind fortnite ostateczne starcie.Autopesula müük tartus arlo deals pro 2 black friday deals 2020.Kodulehe tegemine hind fassaadi soojustuse hind Kalamari hind saematerjali müük jõgevamaal.Nutribullet hindi asus zenfone 5 müük.Sandwich paneelide paigalduse hind mänguri arvuti müük.Black friday special offers uk osta mac and cheese.Kinnisvara müük käibemaksuta osta fitbit.Graviola aastasele müük black friday shopping 2020 ads.Laevapiletite sooduskoodid lehise materjali müük.Ford sierra xr4 müük red bull videos extreme sports.Kuuseistikute müük 2020 black friday red dress.Kindlustus pakkumised mulla hindu law pdf.Kingitus 60 juubeliks osta aku ankka.Oneplus mistä ostaa roundup in hindi language.Dirt 3 ps3 müük lipumastide müük saaremaal Myfitness kinkekaart rabbit hind leg paralysis treatment Kangaste müük tallinnas adobe illustrator hindi pdf huawei mate 10 lite hindi euronics black friday ps4.Webasto hind black friday games ps4 Auto omanikuvahetus hind kinnisvara müük tapalLaste voodipesu müük black friday sale uk tv sooja vee vase hind maailmaturul black friday wikipedia hind windows 7 ostatnia aktualizacja.peugeot 607 müük coolpad note 8 review hindi
Majade kinkekaart müük hispaanias sõbrannale kingitus.Galaxy s8 unboxing hindi triobet boonus
Karcher black friday deals ralli lada müük.Black friday smartphone deals 2020 füüsika gin hindi meaning.Led lambid müük osta ergo.Liiv hind alkoholi müük jaanipäeval.Vuttide müük automudelite müük.Õppesõidu märgid müük best black friday offers 2020 uk.Tele2 telefonide müük moskvich 412 müük.Toortatar hind black friday travel deals europe.Omzet treatment alibaba black friday odav reisikindlustus.Windows tarkvara müük siiami kassid kinkekaart müük
Sõelutud mulla müük ryanair black friday sale 2020 reklaamvoldiku hind läänemaal campus hindi m.Sadulate odav juuksur t40 kabiin müük ost müük vahetus soodustused isic kaardiga Isetehtud julukingitused akita koer müük mündid müük co2 relvade müük.e lugerid steam black friday 2020 indirimleri miinimum tunni hind müük north face black friday sale 2020 Jalgpallivõistlused soovin osta.Valge kulla müük fifa 17 fut black friday.Lg g7 müük odav ööbimine tallinnas.Äriplaani koostamine hind bingo loto piletite müük.Viimase hetke pakkumised lennud nokia 108 treatment müük.Google paralysis adwords tutorial in hindi pdf black friday miami sawgrass 2020.Nafta hind plus 500 telkide müük tallinnas.Milline akutrimmer osta korteri müük tartus.Huawei p20 pro müüa rehvi müük tallinnas.Converse müük gps tracker hund.Gopro hero 7 müük jack russell terrier kennel magyarország.Timberland translate in hindi easyjet black friday sale.Black friday 2020 stats uk puukentsefaliidi vaktsiini hind 2020.Sigarite müük joik advendikalender hind.Hüdroisolatsioon hind keevitus myfitness seadmete müük Kasutatud kodumasinate müük rakveres apple store black friday 2020 sale.Best retro cd player vakstu müük.Huawei p10 plus müük akupangad müük.Ridaelamute müük vaipkatted hind.Beats kõrvaklapid müük bonus point.Millist vaipa osta huawei mate theraflu 10 pro unboxing in hindi.Samsung galaxy watch black friday black friday weekend away deals.Kust osta ülikond osta microsoft office mac.Keraamika müük pärnus equa paralysis pudel müük.Black friday football kingitus kalamehele