text:
Sipelghape: keemilised omadused - Puuviljad January
Nagu kõik karboksüülhapped, moodustab sipelghape estreid.
Sipelghape erineb teistest karboksüülhapetest selle poolest, et selles sisalduv karboksüülrühm on ühendatud mitte süsivesinikradikaaliga, vaid vesinikuaatomiga. Seetõttu võib sipelghapet pidada nii happe kui ka aldehüüdiks:
Sarnaselt aldehüüdidele võib sipelghape oksüdeeruda:
Sipelghape annab reaktsiooni "hõbedane peegel":
Skuhhape laguneb kuumutamisel:
Sahhapet ei saa pidada sipelghappe homoloogiks, sest oksaalhape on kahealuseline hape
sipelghape viitab homoloogsele monobaasiliste karboksüülhapete rühmale
Ülesanne. Tehke sipelghappe reaktsiooni molekulaarne ja iooniline võrrand:
a) tsinkiga;
b) naatriumhüdroksiidiga;
c) naatriumkarbonaadiga;
g) hõbeoksiidi ammoniaagilahusega.
Millistel põhjustel saab iga juhtumi puhul hinnata reaktsiooni läbikukkumist?
HCO-OH sipelghape esindab ühealuselisi karboksüülhappeid. See on tugevam elektrolüüt kui äädikhape ja teised homoloogid,
Metallid, mis seisavad vesiniku rõhu all, muudavad selle sipelghappest.
On läbipääsu reaktsiooni saab hinnata värvimuutust indikaator punane, lakmus on sinine, metüül- apelsini kollase roosa sest HCOONa moodustunud soola lahuses on leeliselises keskkonnas.
Sipelghape on tugevam kui süsihape ja seetõttu nihkub see soolalahusest.
sisaldab aldehüüdi funktsionaalrühma, seetõttu on lisaks happelistele omadustele ka aldehüüdomadused: lisaks
See on "hõbedase peegli" reaktsioon. Toru sisepinnal ilmub hõbedane plaat.
Ülesanne. Kirjutage kvalitatiivne vastus:
a) etüleen;
b) fenool;
aldehüüdis;
d) monohüdraatne alkohol;
e) mitmehüdroksüülne alkohol.
a) broomi vee või kaaliumpermanganaadi värvimuutus:
b) Valge sade, mis tekib fenooli ja broomi vastasmõjul:
c) "hõbedase peegli" (või "vaskpeegli") reaktsioon
d) monohüdraatne alkohol ei lahustu vaskhüdroksiidi sade ega muudaks indikaatori värvi.
e) mitmehüdroksüülsed alkoholid lahustavad vaskhüdroksiidi. See tekitab eredalt sinise lahenduse:
Meetod raua (ii) formaadi valmistamiseks vesikeskkonnas
Leiutis käsitleb orgaaniliste hapete metallisoolade tootmist, eelkõige ferrous rauda ja sipelghappe soolade tootmist. Meetod viiakse läbi sipelghappe vesilahuse ja / või selle sulamite ja raudoksiidide Fe2Oh3 ja Fe3O4 terasest korpusest, mis on soojavarustuses, varustatud mehaanilise segajaga ja pööratava kondensaator-jahutiga terastrossi kogu kõrguselt. Seadmesse laaditakse 23-46% sipelghappe vesilahus vedela faasina massi suhtega klaashelmeid 1: 1,25, seejärel viiakse Feoksiid3O4 või Fe 2Oh3 vastavalt koguses 0,27-0,49 või 0,48-0,64 mooli / kg vedelas faasis ja veel 18 massiprotsenti vedelas faasis lisatakse rauda ja / või purustatud rauda ja / või purustatud terasest laastud igas massisuhtes. See hõlmab mehaanilist segamist, kuumutamist ja temperatuuri hoidmist reaktsioonipiirkonnas vahemikus 55-75 ° C. Protsess lõpeb, kui kogu laaditud oksiid on peaaegu täielikult tarbitud. Soolususpensioon eraldatakse reageerimata rauda, selle sulamilt ja helmestena ning lahjendatakse veega sipelghappele vahemikus 1-2 mooli / kg. Saadud mass koos segamisega kuumutatakse aeglaselt temperatuurini 85-95 ° C, kontrollides tahke faasi üleminekut lahusesse. Saadud lahus kuumutatakse filtrimisega, aurustatakse, jahutatakse ja soolakristallid eraldatakse. Filtraat ja eelnevalt saadud destillaat viiakse korduvasse protsessi. Tehniline tulemus on lihtsustatud protsess, kasutades olemasolevaid toorainet.
Leiutis käsitleb kahevalentse rauda ja sipelghappe soolade saamise tehnoloogiat ja seda saab kasutada komposiitmaterjalide valmistamisel erinevates valdkondades tööstuslikus ja laborikemias ning analüütilistes kontrollides.
Meetodi tootmiseks raud (II) atsetaadi valmistamiseks metalli reageerimisel äädikhappega oksüdeeriva aine manulusel, mis viiakse läbi kahes etapis, kasutatakse esimeses etapis oksüdeerivat ainet mullimisrežiimis, kusjuures rauapulbri intensiivne mehhaaniline segamine äädikhappega äädikhappe anhüdriidiga temperatuuril 17-25 ° C, teises - raua (III) soola (esimese etapi produkt) sisaldus äädikhappe anhüdriidi suuremas sisalduses ja 35-40 ° C lämmastiku atmosfääris kuni kogu esimeses etapis akumuleeritud želei jaoks (iii). (Positiivne otsus taotluse nr 2004108557/04 (009021) alates 03.08.05).
Selle meetodi puudused on järgmised.
1. Kasutage nii peaaegu veevaba keskkonna esimest kui ka teist etappi, lisades reaktsioonisegule atseetanhüdriidi lisandina dehüdreeriva komponendi ja stimuleeriva lisaaine.
2. Meetodi teise etapi läbiviimine lämmastiku atmosfääris, mis on ette kindlaks määratud raua (II) atsetaadi ebastabiilsuse tõttu hapniku õhku, isegi kui selline sool on suurem kui suspensioon.
3. Soolatsetooni peamine allikas on metall, mis, kuigi seda kasutatakse laialdaselt praktiliseks otstarbeks, ei kuulu looduslike ühendite hulka.
4. Sellel meetodil on palju erinevaid omadusi, mis on eelnevalt määratud rauasisoola aniooniga. Seetõttu muudab äädikhappe aniooni asendamine teise karboksüülhappe aniooniga märkimisväärseid muutusi toimingute vahemikus ja järjestuses, nagu ka kõigi nende voolurežiimides.
Kõige lähemal väidetule meetodile on saada rauaatsetaat (II), mille kohaselt toimub metalli ja äädikhappe vastasmõju raudoksiidide Fe2O3 või Fe 3O4, molekulaarse joodi ja äädikhappe anhüdriidi sisaldav pulberveskis, mille kiirmik mehaaniline segaja on temperatuuril 80 ° C ja raua (II) atsetaadi tahkise faasi perioodiline valimine, filtreerides ja filtraat tagasi teisele protsessile.
Selle protsessi puudused on kõrged nõuded peaaegu veevaba keskkonna säilitamiseks, lämmastiku keskkonnas soola saamiseks ja isoleerimise protsessi läbiviimiseks, samuti tegevuse jaotusvahemiku ja järjekorra kõrge määratavus ning nende voolu režiimid saadud soola saaduse olemuse tõttu. Selles meetodis ei ole soola katiooni peamised allikad siiski rauda, vaid raua oksiidid, mis on looduslikud mineraalid.
Kavandatud lahenduse eesmärk on saada samalaadsetest rauda sisaldavatest toorainetest raua (II) formiaat, mis viib protsessi läbi keskkonnas, mis on hõlpsasti vedelaks faasiks, et produkti rekristalliseerida isolatsiooni ja puhastamise ajal.
Ülesanne saavutatakse asjaoluga, et raua ja selle oksiidi vastasmõju vedelaks faasiks, kasutades 23-46% sipelghappe vesilahust, mida mõõdetakse massi suhtega klaashelmeid 1: 1,25, Feoksiid 3O4 või Fe2 Oh3 süstitakse koguses 0,27-0,49 või 0,48-0,64 mooli / kg vedelas faasis pärast viimast laadimist, võetakse rauda terasest korpusena üle kogu reaktori külgpinna, vähendades rauapulbrit (või) purustatud halli tükke malm ja purustatud terasest laastud, mille suurim lineaarmõõtmed on 5 millimeetrise suhtega üksteise suhtes kogusummas 18 massiprotsenti vedela faasi massist, ning protsess viiakse läbi temperatuuril 55-75 ° C kuni kogu raua oksiidi täieliku tarbimiseni, mille järel reaktsioonisegu suspensioon eraldatud helmedest ja Reageerimata rauasulamitükid, mida saab mõõta, lisades vett, viiakse suspensioonis oleva sipelghappe sisaldus 1-2 mooli kg kohta, mille järel saadud massi segatakse aeglaselt temperatuurini 85-95 ° C ja kuumfiltreeritakse, et eraldada peeneteralisest rauasisaldust, reageerimata oksiid ja süsinik reageerinud rauast ja terasest, filtraat aurustatakse osaliselt ja jäetakse raua (II) vesilahuse formiaadist eraldatud soola lahutamiseks looduslikuks jahutamiseks ja kristallimiseks sipelghape lihtsa filtreerimisega.
Kasutatud tooraine omadused.
Reaktiivne raud vastavalt TU 6-09-2227-81
Steel 3 üle ChMTU 1-84-67
Teras 45 vastavalt GOST 1050-74
Halli malm MF 15-32 vastavalt GOST 1412-70
magnetiid vastavalt GOST 26475-85
hematiit vastavalt GOST 4173-77
minum TU 113-00-38-160-96
-oksiid vastavalt GOST 3540-82
Sipelghape vastavalt standardile GOST 5848-73
Taotletud meetodi protsess on järgmine. Vertikaalset tüüpi valtstraadis, millel on korpuse kogu pikkusega ühendatud terasest korpus, kondensaatori tagasijooksukondensaatoriga, seade reaktsioonisegu eraldamiseks klaashelmedest ja raua- ja terasetükist, mis on vastavuses väljalaskeotsakuga, välise soojuse varustamiseks ja temperatuuri hoidmiseks eelnevalt kindlaksmääratud tase ja proovide võtja protsessi edenemise jälgimiseks süstivad hapet sisaldava vedelfaasi arvutatud kogused, helmed (kui need ei jää millis), raudoksiid ja vähendatud rauapulber, purustatud rauast või purustatud laastud. Kaasa mehaaniline segamine, kuumutamine ja temperatuuri kuvamine eelnevalt kindlaksmääratud tasemel. Stabiliseerige temperatuur. Jätkake segamist sellel temperatuuril ja jälgige raudoksiidi ja soolakumulatsiooni tarbimist. Niipea, kui rauakoksiidi kasutatakse peaaegu täielikult, segatakse segu ja reaktsioonisegu (raua (II) suspensioon vormitakse reageerimata happe küllastunud lahuses oksüde jäägiga ja tahke faasi purustatud rauaga ja terasega peenestes osakestest) eraldatakse reageerinud rauda. helmed ja suured raua- ja terasosakesed ning vee täiendav sisend muundatakse suspensiooniks, mille sipelghappe sisaldus on 1-2 mol / kg. Viimane kuumutatakse segamisega temperatuuril 85-95 ° C, et viia raua (II) formiaat peamise massi lahusesse ja seejärel kuumalt filtreerida tahke faasi eraldamiseks lahusesse. Filtraat aurustatakse osaliselt ja lastakse looduslikult jahtuda ja soola kristallida. Tahke sool filtritakse ja kuivatatakse, ilma et see piiraks õhu pääsemist. Filtraat viiakse uuesti ümberkristallimise etapini.
Vertikaal-tüüpi räbiveskis koos roostevabast terasest korpusega (siseläbimõõt 80 mm, kõrgus 250 mm, teraskest kogu kõrguse ulatuses), mis on varustatud kiirelt (1440 p / min) labadega segajaga, mille tera paksus on 5 mm, kaugtulelülitiga kondensaator, laadimis luuk, tasku termopaar, proovide võtja ja drenaaž düüs, mis võimaldab eraldada reaktsioonisegu suspensiooni helmeid ja rauda, malmi või terase suurtest osakestest, koorida 625 g klaashelmeid, mille osakeste läbimõõt on 1,5-2,5 mm, 500 g vedela faasi 46% th sipelghappe vesilahus, 55,65 g Fe oksiidi3O4 ja 90 g pulbristatud vähendatud rauda. Need hõlmavad mehaanilist segamist ja kuumutamist vedelal vannil, eemaldatakse temperatuur 27 ° C temperatuuril 60 ° C, stabiliseeritakse sellel tasemel ja jätkatakse protsessi, kuni tarbitakse peaaegu kogu raudoksiidi. Raudsoolade sisaldus suspensioonis oli selles punktis 1,69 mooli / kg. Protsessi aeg on 105 minutit. Kontrollproovide võtmine proovide võtmisel suspensioonide käigus ja raua (II) formiaadi ja raudoksiidi sisalduse määramine.
Pärast kindlaksmääratud aja möödumist segatakse segu, antakse rauda, rauda ja terase rasketest osakestest 1-2 minutit, seejärel suspendeeritakse suspendeerunud kerge tahke faasiga suspensioon helmestelt ja teistelt suurtelt osakestelt, mis ühendatakse läbi äravoolutorustiku võrgusilma, mille suurus on 0, 5 x 0,5 mm. Kuna protsessi korratakse mitu korda ja reaktori surnud tsoonid täidetakse reaktsioonimassi abil, ei ole sellel põhjusel praktiliselt mingit märgatavat suspensiooni kadu teises ja järgnevas korduses.
Suspensioon kogutakse paak-reaktorisse koos segamisseadmega ja kütteks välise soojusega. Selle mahuti maht peaks tagama suspensiooni vajaliku lahjendamise veega. Selles näites on mahutisse sisenenud 570 g läga. Lisatakse 970 g destilleeritud vett ja valmistatakse suspensioon sipelghappe sisaldusega 2 mol / kg. Kaasa mehaaniline segamine ja kuumutamine ning viia temperatuur kuni 95 ° C. Kulus 87 minutit. Suspensiooni tahkisefaasi põhiosa läks lahusesse. Viimane saadetakse kuumfiltrimiseks ja eraldatakse ülejäänud mehaanilistest lisanditest. Need osutusid 0,87 gks. Filtraati subsideeritakse osaliselt, destillaadi valimisel sipelghappe lahuse kujul, mis viiakse protsessi vedelas faasis ette korduvale protsessile. Destillaat saadi 1090 g. Ülejäänud kuubi jäetakse 12 tunniks looduslikuks jahutamiseks. Selle aja jooksul kristalliseerub raua (II) formiaadi põhiosa kergesti filtreeritud tahke faasi kujul. Viimane eraldatakse ja kuivatatakse. Selle tulemusena saadi 127,4 g soola. 23 g veevaba soola kohta jäi filtraadile (vastavalt analüüsi tulemustele). Viimane koguneb, seejärel toimub osaline aurustamine, looduslik jahtumine ja raua (II) formiaadi lisakoguste tootmine.
Kasutatav reaktsiooniseade, graanulite ja vedelfaasi laadimine, laadimise, protsessi läbiviimise, valmistoote eraldamise ja puhastamise toimingute jada on sarnased näites 1 kirjeldatutega. Need erinevad happe kontsentratsioonist vedelas faasis, raua oksiidi ja raua enda olemuse ja annuse, statsionaarse faasi temperatuuri, samuti ümberkristallimise teel saadud sipelghappe kontsentratsioon, tahke faasi suspensiooni massi lahustumise temperatuur ümberkristallimise käigus. Saadud tulemused on tabelis.
Sipelghape rauda
Peatükk 16. Sipelghape
§1. Sünonüümid
IUPAC: metaanhape.
Inglise: sipelghape.
Prantsuse: Aceide formique.
Itaalia: acigo formico.
Hispaania: acido formico.
§2. Ajalooline taust
Sipelghappe säilituslik toime on teada juba üle saja aasta. Seda kasutatakse mõnedes riikides, peamiselt Kesk- ja Ida-Euroopas, toiduainete, peamiselt puuviljade säilitamiseks. Skuhape on viimasel ajal asendatud teiste säilitusainete või konserveerimismeetoditega.
§3. Kaubavormid, tuletisinstrumendid
Sipelghape toiduainete säilitamiseks tarnitakse happe enda vesilahuste kujul või naatriumi-, kaaliumi- või kaltsiumformiaadi kujul.
§4. Omadused
Formaalne hape HCOOS on puhas vedelik, millel on tugev lõhn, mis on igas mõttes veega segunev. Puhtal kujul kristallub see temperatuuril 8 ° C ja keeb temperatuuril 101 ° C.
Naatriumi-, kaaliumi- ja kaltsiumformiaadid on valged kristallilised pulbrid, mis väävlis enam-vähem lahustuvad.
§5. Analüütiline teave
Toiduainete sipelghappe kvalitatiivsel ja kvantitatiivsel määramisel destilleeritakse see kõigepealt katsetoodetest vesilahuse kujul. Seejärel, kuumutades metallilise magneesiumiga happelises keskkonnas, võib HCOOH redutseerida formaldehüüdiks, mille tulemuseks on violetne värvimine kromotroopse happega. Etüülformiaat (moodustunud sipelghappe ja etanooli vastastikmõjul) muundatakse hüdroksüülamiiniga vormiks hüdroksamaadiks68. See ühend reageerib raudisooladega, et saada punane kompleks, mille kogust mõõdetakse fotomeetriliselt. Sipelghape võib lisaks kindlaks määrata gaasikromatograafiaga või ensümaatiliselt.
§6. Getting
Sipelghape on moodustatud kõrvalproduktina paljudes tööstuslikes protsessides, näiteks äädikhappe tootmisel süsivesinike oksüdeerimise teel. Seda saab sünteesida süsinikmonooksiidi hüdratsioonil või formamiidi seebistamisel, mis omakorda saadakse süsinikmonooksiidist, metanoolist 69 ja ammoniaagist. Mõnes eespool nimetatud meetodis moodustuvad formiaadid, millest mineraalhappe toimel vabaneb vaba sipelghape. Formatiini võib saada sipelghappe vastastiktoimega sobivate alustega.
§7. Toksikoloogiline ja hügieeniline hindamine
Äge mürgisus. Näriliste puhul on sipelghape LD50 vahemikus 1,1-1,8 g 1 kg kehamassi kohta. Kaaliumi- ja naatriumformiaadid on palju vähem toksilised - nende LD50 on vastavalt 3 ja 7,4 g 1 kg kehamassi kohta. Inimesele on sipelghappe surmav annus 50-60 g.
Kontsentreeritud kujul sipelghape ärritab nahka ja limaskestade membraane, nii et peate selle hoolikalt käsitsema.
Subkrooniline mürgisus. 0,5-1% sipelghappe lisamine joogiveele aeglustab rottide kasvu ja kahjustab nende sisemisi organeid. Inimesele manustatakse 0,5 g sipelghapet (mis vastab 8 mg 1 kg kehamassile) 4 nädala jooksul ja see ei avalda märgatavat mõju.
Krooniline mürgisus. Kui 1 kuu pikkune sipelghape sisaldab 1% sipelghapet sisaldavat vett, lisatakse see 7 kuu jooksul rottide toitumisse, muutuvad nad verevalemit ja noorte elulemuse vähenemist. Kaheaastane joogivee tarbimine koos libitum'iga koos rottidel, millele on lisatud 0,2% kaltsiumformiaati (150-200 mg kaltsiumformiaati 1 kg kehamassi kohta), ei põhjusta elundite düsfunktsiooni. Loomade kasvu, arengut ja paljunemisvõimet ei leitud järgnevas (kuni viiendas) põlvkondades negatiivset mõju. Samasugused tulemused saadi kahes põlvkonnas kaltsiumformiaadi topeltannusega.
Sipelghape mõjutab putukate, näiteks perekonna Drosophila ja mõnede mikroorganismide, kuid mitte imetajate rakkude mutageenset toimet. Sipelghape ja formiaadid ei ole teratogeensed ega kantserogeensed.
Biokeemiline käitumine. Selle hea lahustuvuse tõttu imendub sipelghape, kaasa arvatud naha ja limaskestade kaudu. See on normaalne osa inimverest ja kudedest ning see mängib C1-fragmentide üleviimisel olulist rolli ainevahetuses. Keha sisse toodud sipelghappe väiksem osa eritub muutmata kujul uriiniga ja suur osa metaboliseerub. Sipelghappe poolväärtusaeg inimese plasmas pärast suukaudset naatriumformiaadi manustamist on umbes 45 minutit.
§8. Toidu kasutamise õiguslikud aspektid
Sipelghape, naatrium ja kaltsiumformiaadid, kuid mõnedes Euroopa riikides on lubatud teatud tüüpi toidu säilitamine. Tulevase Euroopa Ühenduse õigusakti eelnõu ei näe ette nende kasutamist.
§9. Mikroorganismide tegevus
Üldised tegevuspõhimõtted. Sipelghappe toime, eriti bakterite vastu, põhineb osaliselt pH väärtuse vähenemisel. Erinevalt kõrgematest orgaanilistest hapetest toimib vaba sipelghape nagu äädikhape ja piimhape ainult suhteliselt kõrge kontsentratsiooniga, mis suurendab märkimisväärselt konserveeritud keskmise happesust. Sipelghape omab samal ajal antimikroobset toimet, mis ei sõltu selle happelistest omadustest. Sipelghape nõrgalt happelises keskkonnas (kui selle märkimisväärne osa on lahutatud kujul) pärsib dekarboksülaasi, oksüdatiivsete reduktaaside ja eriti katalaasi toimet, mida see inhibeerib ebatavaliselt tugevasti võrreldes teiste säilitusainetega.
Sipelghape on kõige tugevam alifaatne karboksüülhape; Suure dissotsiatsioonikonstanti tõttu sobib see ainult tugevalt happeliste toodete (pH alla 3,5) säilimiseks. Nõrgalt happelises ja neutraalses keskkonnas ei sisalda formiaadid antimikroobset toimet. See ilmneb alles pärast happe lisamist.
Sipelghape võrreldes teiste alifaatsete karboksüülhapetega suurendab suuremat resistentsust. Näiteks on liigid Escherichia coli bakterid pärast subletaalseid annuseid omandanud resistentsuse sipelghappe suhtes. Selliste resistentsete tüvede elujõulisus on alati piiratud.
Tegevuse spekter. Sipelghape toimib peamiselt pärmi ja mõnede bakterite vastu (vt tabel 18). Piimhappebakterid ja hallitusseened on suhteliselt vastupidavad sellele.
Tabel 18. Sipelghappe pärssiv toime mikroorganismide vastu
Meetod rauamaformiaadi tootmiseks (ii)
Leiutis käsitleb rauasoolade ja orgaaniliste hapete tootmist, eriti raudmetalli ja sipelghappe soolasid. Meetod viiakse läbi happe otsese vastasmõjuga rauga, selle sulamite ja raua oksiididega. Orgaaniline lahusti, sipelghape ja vesi massi suhtega 100: (85 ÷ 100): (15 ÷ 0) laaditakse helveste ja püstjahutiga. Orgaanilises lahustis kasutatakse etüültsellosolve, butüülatsetaati, butüül- ja amüülalkohole ning etüleenglükooli. Helmeste ja vedela faasi massi suhe on 1: 1. Raudoksiid Fe2Oh3 või Fe3Oh4 ja jood pannakse vastavalt 0,40-0,56 või 0,21-0,42 ja 0,03-0,1 mol / kg vedelas faasis. Raud sisestatakse teraskestina kogu reaktori kõrguse ulatuses ja lisaks vähendatud rauapulbri, purustatud rauapartiide suurusega kuni 5 mm ja terasest laastud mis tahes vahekorras üksteisega, kogusummas 20 massiprotsenti vedelas faasis. Protsess viiakse läbi temperatuuril 35-55 ° C kuni peaaegu täielik oksiidi tarbimine. Saadud suspensioon eraldatakse suurtest suurtest helmeste ja metallosakestena, tsentrifuugitakse või määratakse. Selitatud vedel faas viiakse uuesti korduvale protsessile ja tahke faas lahustatakse segamisel ja kuumutatakse temperatuuril 85-95 ° C rauda (II) formiaadiga küllastunud sipelghappe vesilahuses 1-2 mooli kg kohta. Saadud tahked ained eemaldatakse kuumfiltrimisega ja filtraat jahutatakse ja soolakristallid eraldatakse. Tehniline tulemus on tehnoloogilise projekteerimisprotsessi lihtsustamine olemasolevate toorainete abil. 2 hj f-ly, 2 tab.
Leiutis käsitleb raua ja sipelghappe soolade saamise tehnoloogiat ning seda saab kasutada tööstusliku ja laborikemika eri valdkondades, komposiitmaterjalide valmistamisel ja analüütilistes kontrollides.
On teada, et raua ja sipelghappe vastasmõju molekulaarse joodi juuresolekul, piiramata reaktsioonisegu kokkupuudet õhuga, põhjustab raud (II) formiaadi akumulatsiooni kogustes, mis on palju suuremad kui laaditud joodi puhul stöhhiomeetriline (A. M. Ivanov, S.P. Altuhov, SVFilimonova Mõned madala molekulmassiga rasvhapete joodiühendite raua tarbimise võimalused ja nende konkurentsivõime hindamine // Kurvia Tehnikaülikooli väljaanne, Kursk, 2003, № 1 (10).S.59-63).
Selle võimaluse puudused on:
1. Lihtsa lenduvusega sipelghappe vedel keskkond, mis oluliselt piirab protsessi temperatuuri režiimi ülemist piiri ja nõuab vastupidava kondensaatori-kondensaatori ja happega püünise süsteemi kui terviku ülitõhusat toimimist.
2. Katioonide toormeks on raua, mis erinevalt raudoksiididest Fe2O3 või Fe3O4 loomulik ühend ei ole.
3. Sipelghappe liiga kontsentreeritud lahustest on soola eraldamine väga raske.
Kõige lähemal väidetule on raua (II) atsetaadi valmistamise meetod vastavalt Vene Föderatsiooni patendile 2259994, publ. 10.09.2005, mille kohaselt viiakse raua ja raudoksiid Fe sisse vastastikmõju äädikhappega2Oh3 või Fe3O4 joodi kui raua ja äädikhappe anhüdriidi oksüdeeriva agensi kohalolekuna veesisaldusagensina ja stimuleeriva lisandiga temperatuuril 80 ° C lämmastikuatmosfääris, kusjuures raua (II) atsetaadi tahke faasi perioodiline valimine on vajalik, et vältida suspensiooni liigset paksenemist ja reaktsioonisegu muutmist pastaks.
1. Protsessi temperatuur on üsna kõrge (80 ° C). Sipelghape võrreldes äädikhappega keeb madalamal temperatuuril ja on seetõttu lendumatu. Seepärast on gaasi voolu korral selle kogumine palju suurem, mis eeldab kasutatud pööratava kondensaatori ja kondensaatori efektiivsuse suurendamist ja täiendavaid tehnoloogilisi lahendusi. Seetõttu on raskesti võimalik kasutada sipelghapet reaktsioonisegu vedelfaasi põhikomponendina sellises temperatuuril ja muudes tingimustes.
2. Protsessi läbiviimine lämmastiku keskkonnas (kanalis) põhjustab happeülekande suurenemist ja tekitab märkimisväärseid raskusi mitte ainult protsessi enda sees, vaid ka toote isoleerimisel, st reaktsioonisegu töötlemisel.
3. Sipelghappega vaevu ei pruugi selle protsessi mudelit täielikult realiseerida, sest formilise anhüdriidi lihtsalt ei eksisteeri, mistõttu puudub prototüüpis kasutatava retsepti reprodutseerimise põhiline võimalus.
Kavandatava lahenduse eesmärk on saada rauast formiaati (II) raud- ja raudoksiididest Fe2Oh3 või Fe3O4 nende interaktsioonis orgaanilises keskkonnas lahustatud sipelghappega vee eemaldamise vahendite puudumisel inertse gaasi keskkonnas ja spetsiaalse soojusvarustusega, et tagada nõutavad temperatuuri tingimused.
Ülesanne saavutatakse asjaoluga, et protsessi koormus koosneb vedelfaasist, raudoksiidist Fe2Oh3 või Fe3O4, joodi, metalli rauast ja / või selle sulamitest, samas kui vedelate laadimisetappide, sealhulgas orgaanilise lahusti, sipelghappe ja vee massi suhtega 100: (85 ÷ 100): (15 ÷ 0), suhtes võetakse graanulite massi 1: 1, raudoksiid Fe2Oh3 või Fe3O4 doseeritud koguses 0,40-0,56 või 0,21-0,42 mol / kg vedelas faasis, laaditakse jood 0,03-0,10 mol / kg vedela faasi ulatuses, viiakse raua terasest korpusena kogu kõrguselt reaktori külgpind ja lisaks veel vähendatud metallipulbri, purustatud rauast ja (või) terasest laastud, mille maksimaalne lineaarne suurus on 5 mm ja mille suhe omakorda on kokku 20% massist süsteemi vedelas faasis, ja protsess algab ümbritseva keskkonna temperatuuril ja teostada ilma takistusteta kokkupuutel õhuga, kui see on kinni Kui temperatuur tõuseb spontaniliselt eksotermiliste etappide tõttu vahemikus 35-55 ° C kuni täieliku rauaoksiidi täieliku tarbimiseni, siis reaktori segamine ja jahutamine peatatakse, eemaldatakse reaktsioonisegu suspensioon helmetest ja suurtest metalliosakestest, kui äravoolutorus mis on läbinud tsentrifuugimise või sadestumise, seejärel lastakse selge vedel faas korduvaks protsessiks ja sade lahustatakse formaadiga 1-2 küllastatud raues soolhappe vesilahuse vesilahust 85-95 ° C juures kuumutades, peeneteralisest tahkest lisandist, reageerimata raudoksiidi jääkidest, raua ja terase süsinikust eraldatakse kuumfiltrimisega, jäetakse filtraat rau (II) formiaadi looduslikuks jahutamiseks ja kristalliseerumiseks. Lisaks kasutatakse orgaanilises lahustis etüültsellosolve, butüülatsetaati, butüülalkoholi, amüülalkoholi ja etüleenglükooli. Eriti esialgses koormusvett ei kasutata ja seda kasutatakse ainult mõõdetud sipelghappega.
γ-oksiid vastavalt standardile GOST 3540-82
Kristalljood vastavalt standardile GOST 4159-79
Etüültselluloos vastavalt standardile GOST 8313-88
Butüülatsetaat vastavalt TU 22P-12-68-le
Butüülalkohol vastavalt GOST 6006-78
Amüülalkohol vastavalt GOST 5830-77
Etüleenglükool vastavalt standardile GOST 10164-75
Taotletud meetodi protsess on järgmine. Vertikaalset tüüpi röntgendifirma, mis on varustatud kiirrõhu labaga seguriga, püstjahutiga ja kondensaatoriga, 0,5 x 0,5 mm suurusega laudade võrgusilma äravoolutoru, kogu keha kõrguselt ja külmutussüsteemiga terasest korpusest, süstitakse klaashelmeid ja vedelat laadimisetappi, lisaks raua oksiid, kristalliline jood, rauapulber ja (või) purustatud raua ja (või) terasest laastud, mis on jaotatud tükkideks sobivates kogustes. Beadiveski pannakse töökohale, ühendatakse vajalik sidesüsteem ja sundvõõrandatud seade, mehaaniline segamine on sisse lülitatud ja see hetk võetakse protsessi alguseks. Jälgige reaktsioonisegu temperatuuri muutusi. Alguses see peaaegu ei muutu, siis hakkab see automaatselt kiirendama. Kaasa sundjahutus ja stabiliseerida temperatuur vahemikus 35-55 ° C.
Raudoksiidi peaaegu täieliku tarbimise saavutamisel peatatakse segamine, reaktsioonisegu eraldatakse helvestest ja suurtest tükkidest reageerimata rauda ja laastudest, kui nad läbivad silma alumist toru ja suunatakse tsentrifuugimisele või sadestumisele. Selitatud vedel faas viiakse uuesti korduvale protsessile ja sade lahustatakse, kuumutades seda 2-molaarses raua (II) küllastunud formiaandis koos sipelghappe vesilahusega segades. Lahustumisprotsessi lõppedes filtreeritakse saadud mass, eemaldatakse tahke aine ja filtraati jäetakse raua (II) formiaadi aeglane jahutamine ja kristallimine. Pärast kristalliseerimise lõppu eraldatakse tahke produkt ja kuivatatakse ning filtraat saadetakse, et valmistada formamiat rauda (II) küllastunud 1-2 mol / kg metaanhappe lahust.
Vertikaalsuunas valtstraadis veskis roostevabast terasest korpusega (sisemine läbimõõt 80 mm ja kõrgus 200 mm kerakujulise põhjaga ja drenaažitorustik, mis asuvad 10 mm kõrgusel alumisest punktist), varustatud teraga madalama profiiliga labadega segistiga, mis kordab sfäärilist ala ja asub 0,3-0,6 mm ja kaane koos segistis oleva täitekastiga, püstjahuti kondensaatoriga, laadimisuks, termopaari tasku ja protsessi käigus proovide võtmiseks mõeldud toru, samuti seadme täidetud surnud tsoonidega ktsionnoy Segu eelmise protsessi juhitakse 450 g helmeid ja 450 g vedelat faasi, mis on lahus sipelghappe ja joodi etüültsellosolv kontsentratsioonis 9,24 mol / kg ja 0,1 mooli / kg. Sellise lahuse valmistamiseks kasutati 85% sipelghapet kaalutiste suhtega lahustiga 1: 1. Seega on esialgne lahusti: happe ja vee massi suhe 100: 85: 15. Seejärel laaditakse 90 g vähendatud rauda ja 43,8 g raudoksiidi Fe.3O4. sisaldama mehaanilist segamist (1440 p / min, võimsus 0,5 kW). Algtemperatuur on 20 ° C. Jälgige temperatuuri muutusi mööda teed. 15 minuti pärast sai see 30 ° C Jahutamiseks kantakse vedel vann ja hoitakse temperatuur 36 ± 1 ° C. Segamise peatumiseks võetakse paralleelselt reaktsioonisegu proovid, milles määratakse raua (II) soolade kogusisaldus ja praeguse rauomaksi järelejäänud kogus. Niipea kui viimane muutub nulliga lähedale ja see juhtuks 80 minutit pärast alustamist, peatatakse mehaaniline segamine, rasked rauasisakesed sadestatakse mitu minutit ja reaktsioonisegu eraldatakse helvestest läbi äravooluotsiku võrgusilma, mille suurus on 0,5 x 0,5 mm. Seega vabastati 505 g reaktsioonisegu, mis on üsna viskoosne, kuid veel liikuv veidi roosa värvi suspensioon. Raudsoolade sisaldus selles analüüsis vastavalt 1,5 mol / kg.
Saadud suspensioon saadetakse tsentrifuugimisele, selge kiht kogutakse, kaalutakse, raua (II) soola sisaldus määratakse ja see viiakse uuesti korduvale protsessile. Ülejäänud tihendatud setted viiakse üle ahju ja mehaanilise segajaga kuumakindlast anumast, millesse viiakse 750 g sipelghappe küllastatud rauda (II) kontsentratsiooniga 1,12 mooli / kg. Kaasa mehaaniline segamine ja küte. Põletada sadestunud aineid 83 minuti jooksul Kogu sette peaaegu täielikul lahustumisel peatub kuumutamine. Sellel temperatuuril oli temperatuur 91 ° C. Tahkete ainete lisanditega lahus viiakse kiiresti temperatuurini umbes selle temperatuuriga kuumutatud filtrisse ja viiakse lahustumata lisandite eraldamine. Viimase mass oli 0,38 g. Enamasti on need reageerimata oksiidi peened osakesed.
Filtraat jäetakse raua (II) formiaadi loomulikuks jahutamiseks ja kristallimiseks. 12 tunni pärast filtreeritakse sadenenud rau (II) formiaat ja kuivatatakse. Saadi 116,5 g kuiva soola. Pärast seda, kui määratakse raua ja sipelghappe soola sisaldus, filtraati kasutatakse lahuse valmistamiseks järgnevaks rekristallimiseks.
Kasutatud graanulivabrik, selle helmeste kogus, lahusti, raudoksiid, vedela faasi ja protsessi järjestus ning produkti ekstraheerimine on sarnased näites 1 kirjeldatutega. Need erinevad sipelghappe ja joodi kontsentratsioonidest esialgses vedelas faasis, purustades rauda, purustatud terasest laastud ja nende segud omavahel ja vähendatud rauaga, samuti Fe kogus3O4 allalaadimisel. Saadud tulemused on kokku võetud tabelis. (Legend: PC - reaktsioonisegu, LF - vedel laadimisetapp, CF - tsentrifuugimine, O - setitamine)
Raud (II) formaadi valmistamise ja ekstraheerimise toimingute järjestus, mida kasutatakse röntgendifraktsioonis, graanulite kogus ja vedel faas, on sarnased näites 1 kirjeldatutega. Need erinevad raudoksiidi olemusest ja kogusest, samuti lahusti olemusest. Saadud tulemused on kokku võetud tabelis. (Märgistus: EC - etüültsellosolv, EG - etüleenglükool, BA - butüülatsetaat, BS - butüülalkohol, AC - amüülalkohol).
Väljapakutud lahendi positiivne mõju koosneb järgmistest osadest:
1. See protsess ei nõua välise soojuse tarnimist, see on lihtne riistvara kujundamisel, kergesti juhitav ja ohutu laadimise ajal, kus reaktsioonisegu kuumutamine kasutatud jahutussüsteemiga ei too selle keetmist ja keetmist liiga palju.
2. Selles protsessis moodustub suur osa soolast metallioksiididest, mille peaaegu täielik tarbimine määrab protsessi valmimise hetkeks üheselt.
3. Selles protsessis kasutatakse olemasolevaid toorainet ja mitte tingimata reaktiivset puhtust ja saadud produkt eraldatakse reaktsioonisegust kergesti ja seda saab piisavalt puhastada rekristalliseerimisega.
1. Meetod raua (II) formiaadi tootmiseks happe otsese koostoime abil rauaga, selle sulamite ja Fe oksüdidega2Oh3 ja Fe3Oh4 joogi stimuleerivate lisaainete juuresolekul tagasijooksukondensaatoriga, kiirlõikuriga segisti ja klaashelmeid sisaldava räbustiga, mis erineb selle poolest, et protsessi koormus koosneb vedelfaasist, raudoksiidist Fe2Oh3 või Fe3Oh4, joodi, metalli rauast ja / või selle sulamitest, samas kui vedelate laadimisetappide, sealhulgas orgaanilise lahusti, sipelghappe ja vee massisuhtes 100: (85-100): (15-0), suhtes võetakse graanulite massi 1: 1, raudoksiid Fe2Oh3 või Fe3Oh4 doseeritud koguses 0,40-0,56 või 0,21-0,42 mol / kg vedelas faasis, laaditakse jood 0,03-0,10 mol / kg vedela faasi ulatuses, viiakse raua terasest korpusena kogu kõrguselt reaktori külgpind ja lisaks vähendatud rauapulbri, purustatud rauast ja (või) terasest laastud, mille maksimaalne lineaarne suurus on 5 mm ja mille suhe omakorda on 20% kogu süsteemi vedelfaasi massist ja protsess algab ümbritseva keskkonna temperatuuril ja läbi viia ilma takistusteta kokkupuutel õhu käes hoidmisega Eksotermilistel etappidel spontaanselt kasvav temperatuur tõuseb sundjahutusega vahemikus 35-55 ° C, kuni kogu kasutatud raudoksiid on täielikult ära kasutatud, pärast mida segu ja jahutamine on peatatud, eraldatakse reaktsioonisegu suspensioon helmetest ja suurtest metalliosakestest, läbides metallvõrku äravoolu valatud terasest toru ja tsentrifuugitakse või sadestatakse, seejärel lastakse selgendatud vedelas faasis korduvalt protsessi ja sade lahustatakse küllastunud Raud (II) formaadis (1-2 mol / kg sipelghappe vesilahuse, temperatuuril 85-95 ° C kuumutamisel) eraldatakse peene raua tahked lisandid, reageerimata raudoksiidi ja raua ja terase süsi segu kuumfiltrimisega, filtraat jäetakse looduslikuks jahutamiseks ja rauda (II) formiaadi kristallimine.
2. Meetod vastavalt nõudluspunktile 1, mida iseloomustab see, et orgaanilises lahustis kasutatakse etüültsellosolve, butüülatsetaati, butüülalkoholi, amüülalkoholi, etüleenglükooli.
3. Meetod vastavalt nõudluspunktile 1, mis erineb selle poolest, et vesi ei sisestata esialgsesse laengusse spetsiaalselt, vaid tarnitakse ainult mõõdetud sipelghappega.
Leiutis käsitleb orgaaniliste hapete sooli, eriti kahevalentset rauda ja sipelghappe sooli. Meetodi rakendamiseks laaditakse reaktorisse eelnevalt ettevalmistatud sipelghappe vesilahus, mille kontsentratsioon on 4,5-10 mooli / kg, kasutades efektiivselt töötavat laba segu, tagasijooksu kondensaator-kondensaatorit ja õhuriblist. Seejärel lisatakse vähendatud rauapulbrit ja / või purustatud rauda ja / või teraslaaste tükke ükskõik millise massi suhtega kogusummas 20,0-30,6 massiprotsenti vedelas faasis ja lisatakse 0,6-0,164 mooli joodi stimuleerivat lisandit / kg vedelas faasis. Reaktori kogu kõrgusel võib olla terasest või malmist kest. Mehaanilise segamise korral seadistatakse õhuvool 1,2-2,0 l (min. Kg vedelas faasis). Töötemperatuuri vahemikus 45-65 ° C hoitakse välise jahutuse abil. Protsess peatatakse, kui raua (II) soolade sisaldus reaktsioonisegus on 1,8-2,0 mol / kg. Vedelas faasis olev soolasisaldus eemaldatakse reageerimata rauasisakesetest ja seejärel filtritakse. Filtraat saadetakse korduvale protsessile ja soola sade rekristalliseeritakse voritaõli küllastunud vesilahusega sipelghappega kontsentratsiooniga 1-2 mooli / kg kuumutamisel temperatuurini 95 ° C, millele järgneb looduslik jahutamine. 1 tab.
Leiutis käsitleb raudmetalli ja metaanhappe soola tootmist ja eraldamist vesikeskkonnas ning seda saab kasutada erinevates tööstusliku ja laborikemeetika valdkondades analüütilise kontrolli ja uurimismeetodite abil erinevates suundades.
Tuntud meetod rau (II) formiaadi tootmiseks, raua (II) sulfaadi reageerimisel naatriumformiaadiga inertses atmosfääris vesilahuses. Saadud toode on vees kergesti lahustuv ja õhu oksüdeerumise suhtes vastupidav (USA patent nr 2688032, publ. 1952, seerianumber 311733).
Selle meetodi puuduseks on vees lahustuvate raua (II) soolade ja naatriumformiaadi kasutamine reagentidena, mis tuleb esialgu toota paljude järjestikuste transformatsioonide ahelates, samuti inertse keskkonna loomist ja säilitamist.
Kõige lähim patendinõudluses on raua (II) atsetaadi valmistamismeetod (taotlus nr 2004108557/04 (009022), operatsioon 09/20/05), mille kohaselt rauapulber esmalt oksüdeeritakse õhus hapniku abil ubalde lisamisel äädikhappes äädikhappe anhüdriidi juuresolekul intensiivse mehaanilise segamisega kuni akumuleerumiseni 0,75-0,96 mol / kg raua (III) soola ja seejärel õhk asendatakse lämmastikuga, reaktsioonisegus lisatakse äädikhappe anhüdriidi sisaldus ja temperatuur tõuseb ning raua (III) sool oksüdeerub selles režiimis kuni kogukuludeni I oli viimane kogunemine soolad raud (II).
1. Raua (II) soola tootmine on tegelikult ainult teises etapis raua oksüdeerimine raud (III) soolaga. Seda määrab asjaolu, et raua (III) sool on normaalsetes tingimustes stabiilsem, st kokkupuutes lahuses oleva õhuga suspensioonis ja reaktsioonisegus niisutatud sadestis filtreerimise ja kuivatamise teel võrreldes raud (II) soolaga. Ei ole vaja seda olukorda jätkata äädikhappe aniooni asendamisel sipelgaga.
2. Lämmastiku keskkonna kasutamine protsessi teises etapis, mis kujutab endast teatud ebamugavusi ja raskendab protsessi seadistamist.
3. Protsessi viimine peaaegu veevabas keskkonnas, mis saavutatakse reaktsioonisegus oleva äädikhappe anhüdriidi sisestamisega, et kõrvaldada reaktsioonivett ja stimuleerida redoksprotsessi tervikuna.
4. Sipelghappe anhüdriidi puudumine sellisena muudab peaaegu võimatuks kõnealuse mudeli reprodutseerida äädikhappe asendamisel sipelghappega.
Selle lahenduse eesmärk on saada protsessi raua (II) formiaat, kus rauaks, sipelghapeks ja hapnikuks on õhku käivitavad reagendid ja protsessi ise tuleks läbi viia ühefaasilises ja vesikeskkonnas.
Ülesanne saavutatakse asjaoluga, et 4,5-10 mooli / kg sipelghappe vesilahuse kujul moodustub vedela laadimisfaas intensiivseks ja taastatavaks kõrgel sagedusel kontakti rauaga ja (või) selle sulamitega terase või malmakanga kujul kogu reaktori kõrgusel või (ja täiendavalt) 20,0-30,6 massiprotsenti vähendatud rauapulbri vedelat faasi või (ja) purustatud rauda ja (või) terasest kiipe ükskõik millises suhtelises suhtelises kontsentratsioonis joodi stimuleeriva lisaaine juuresolekul 0,016 -0,164 mol / kg vedelas faasis ja mullides Õhu voolu kiirusega 1,2-2,0 l / (min · kg vedelas faasis) ja protsess ise algab toatemperatuuril, viiakse läbi temperatuuri vahemikus 45-65 ° C spontaanse kasvu pärssimise tulemusena välise sundjahutuse abil ja peatub, kui see jõuab rauasisoolade sisaldus reaktsioonisegus 1,8-2,0 mol / kg, mille järel eraldatakse lõpliku reaktsioonisegu vedelas faasis soola suspensioon rasketest raua osakestest ja (või) selle sulamitest (a) ning saadetakse filtreerimiseks, filtreeritakse seejärel korduvalt töödeldakse ja sade lahustatakse Shivani ja kuumutati küllastunud raud formaadi (II) vesilahus sipelghappe sisaldus 2,1 mol / kg, saadud lahust puhastati lahustumata tahket lisanditest kuumfiltrimisega ning jäeti kristalliseerumise sooli loomulik jahtumine mis järgnevalt eraldatakse filtreerimisega ja kuivatati.
Reaktiivne vähendatud raud vastavalt TU 6-09-2227-81
Taotletud meetodi protsess on järgmine. Reaktoris klaasjuhtmega selle puudumisel või kogu terasest malmist (terasest) kest ja kiire kiirvahega segajaga korratakse korpuse põhja profiili ja mitte rohkem kui 0,3 mm sellest, püstjahutiga ja segistiga õhk on varustatud ettevalmistatud (või komponentidega) sipelghappe vesilahusega, mille kontsentratsioon on 4,5-10 mooli / kg; vähendatud rauda pulbrit sisestatakse eraldi või koos purustatud raua ja (või) teraslaastude fraktsioonidega mis tahes massis Suhe omavahel, kuid hinnangulises koguses ja joodisisalduse stimuleerimine vedelas faasis 0,016-0,164 mol / kg. Laadimise lõppedes paigutatakse reaktor oma paigale, jahutusvesi juhitakse tagasijooksu kondensaatorisse, mehhaaniline segamine on sisse lülitatud ja õhuvool on seatud sissepritsega. See hetk peetakse protsessi alguseks. Jälgige temperatuuri muutusi. Niipea kui viimane hakkab tõusma, viiakse sundjahutus läbi vedeliku vanni ja temperatuur stabiliseerub vahemikus 45-65 ° C. Selles režiimis jätkub protsess kuni rauasisoolade akumuleerumiseni reaktsioonisegus 1,8-2,0 mol / kg. Reaktsioonisegu proovivõtmise juhtiv plii-meetod ja raua (II) ja (III) soolade sisalduse määramine.
Reaktsioonisegus märgitud soolasisalduse saavutamisel peatatakse protsess (segamine peatatakse ja õhk imbib, jahutatakse tagasijooksu kondensaator ja eemaldatakse vedeliku vanni abil). Reaktsioonisegu eraldatakse reageerimata rauda rasketest osakestest ja saadetakse filtrimiseks. Filtraat võetakse ringlusse. Sade lahustatakse gaasi küllastunud formiaadi kuumutamisel sipelghappe vesilahusega kontsentratsiooniga 1-2 mooli / kg, millele järgneb toote kuum filtreerimine ja kristallimine loodusliku jahutamisega.
Paksiseinal asuva klaasreaktoriga, mis asetatakse kaitsekesta sisse, mille siseläbimõõt on 71,3 mm ja kõrgus 117 mm koos kiirrõhuga (1440 p / min), mõõtepea segur, korrutades põhja profiili ja 0,3 mm taga, püstjahutiga ja segistiga õhukoormus 180 g sipelghappe vesilahust kontsentratsiooniga 6,1 mol / kg, 1,27 g joodi ja 55,08 g vähendatud rauapulbrit. Jahutusvedelikku tarnitakse külmkapi kondensaatorisse, mehhaaniline segamine on sisse lülitatud ja õhuvool on reguleeritud 1,5 l / min (min. Kg vedelas faasis). Sellel temperatuuril oli temperatuur 24 ° C. 31 minuti pärast tõusis see 39 ° C-ni. Reaktor asetatakse jahutusvedelikuni ja stabiliseeritakse temperatuur 45 ° C juures. Pärast 110-minutilist segamist sellel temperatuuril lisati suspensiooni soolasisaldus 1,80 mol / kg. Segamine peatatakse ja annab 3 minutit reageerimata rauda raskete osakeste sadestamiseks. Süsteemi vedelas faasis olev soolasisaldus viiakse hoolikalt välja, nii et reaktsioonisegu jääkidega rauasisakesed jäävad reaktori surnud tsooni. Mahalaaditud 184 g suspensiooni. See saadetakse filtreerimiseks. Filtraat viiakse uuesti korduvalt protsessi.
Sade lahustatakse segamisel ja kuumutamisel 93 ° C-ni 95-minuti jooksul 300 g sipelghappe lahusega metülaadi lahuses metülaadi (II) küllastunud kontsentratsiooniga 1,54 mooli / kg 300 g metaanhapet. Saadud mass filtreeritakse kohe umbes samal temperatuuril. Saadud filtraat jäetakse loomulikult jahtuma ja kristalliseerub sool 12 tundi. Kristalliseeritud sool filtreeritakse ja kuivatatakse. Väljund 49,4 g.
Kasutatav reaktor, vedelfaasi kogus ja toimingute järjestus on sarnased näites 1 kirjeldatutega. Need erinevad vee ja sipelghappe eraldi laadimisel, reaktori kogu kõrgusel asuva korpuse olemasolu, koorimaterjali olemuse, sipelghappe ja joodi kontsentratsioonide kohta algse reaktsioonisegu vedelas faasis, mida kasutatakse lisaks purustatud rauda ja purunenud teraslaaste rauapulbri fraktsioonid ja nende massi suhe, purustatud rauda sisaldavate materjalide annus, protsessi töötemperatuur, Protsessi lõpetamise hetke ajalugu, ümberkristallimise lahuse mass ja sipelghappe kontsentratsioon selles. Saadud tulemused on tabelis.

matches: §1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9


Kaubamärgi kaitse praktilisi aspekte - Raamatupidaja
Kaubamärgi kaitse praktilisi aspekte
17. veebruar 2015 13:20
Paljud ettevõtted kasutavad oma kaupade eristamiseks ja reklaamimiseks kaubamärki. Oluline on see, kes on kaubamärgina registreeritava tähise välja töötanud ning millised õigused sellel isikul on tekkinud.
Kaubamärgi valikul on tähtis arvesse võtta, et selleks eesmärgiks välja valitud tähise kaubamärgina registreerimine ei tohi kahjustada teiste isikute õigusi. Vastasel juhul võib kaubamärgiomanik leida ennast ebameeldivast olukorrast, kus varasemate õiguste omanik esitab tema vastu kohtusse hagi kaubamärgiomaniku ainuõiguse tühiseks tunnistamise nõudes. Sellise nõude rahuldamisel kaotab kaubamärgiomanik aega ja raha ning ainuõigused oma kaubamärgile.
Kaubamärgi tähendus
Kaubamärk on tähis, mida ettevõtjad kasutavad oma kaupade või teenuste eristamiseks teiste ettevõtete kaupadest või teenustest. Kaubamärgi peamine eesmärk ongi selgelt eristada ühe konkreetse ettevõtja kaubad või teenused kõigist kaubaturul pakutavatest teistest analoogsetest toodetest, tõmmates endale võimalikult paljude ostjate tähelepanu. Mida tuntum on kaubamärk, seda suuremaid konkurentsieeliseid see ettevõttele annab. Kaubamärgi väljatöötamiseks ja selle maineväärtuse kasvatamiseks teevad ettevõtted sageli märkimisväärseid kulutusi.
Kaubamärk võib olla kas sõna-, kujutis-, heli-, lõhna- või ruumiline märk ja ka eelnevatest kombineeritud märk. Praktikas on kõige levinumaks kaubamärgiks kombineeritud sõna- ja kujutismärk.
Sõnamärgi väljamõtlemise ja valimisega saavad ettevõtted ise hakkama. Kujutismärgi ja/või kombineeritud märgi ning nende variatsioonide väljatöötamiseks kasutavad aga paljud ettevõtted ka professionaali abi või otsivad sobilikke kujutisi lihtsalt internetist. Ei ole samuti välistatud, et näiteks ettevõtte väljavalitav ruumiline kaubamärk on mingi olemasolev kujutava kunsti teos. Kui kaubamärgi kujutise loonud isikuga (st autoriga) jäävad õigussuhted õigel ajal reguleerimata, võib see kaubamärgiomanikule tuua hiljem kaasa tõsiseid probleeme.
Kuidas kaubamärki valida
Õige kaubamärgi valik on ettevõttele väga oluline. Hästi valitud kaubamärk aitab paremini edendada ettevõtte kaupade või teenuste müüki. Samas tuleb hoolikalt silmas pidada, kas kaubamärgi registreerimine ei kahjusta mitte teiste isikute varasemaid õigusi. Praktikas esineb küllaltki sageli selliseid juhtumeid, kus kaubamärgina registreeritav kujutis on samal ajal autoriõigusega kaitstav teos ning kaubamärgi registreerimist taotlev isik pole seda ise loonud. Näiteks joonistab kunstnik mõnd looma kujutava originaalse pildi (mis on autoriõigusega kaitstav teos) ja selle pildi registreerib kaubamärgina ettevõte, kes ainult tellis pildi joonistamise töövõtulepingu alusel. Sellisel juhul on kujutise kaubamärgina kasutamiseks vaja saada autorilt luba. Ka kaubamärgiomanikule endale võib alles hiljem teatavaks saada ebameeldiv tõsiasi, et registreeritud kaubamärk kahjustab kellegi teise varasemat autoriõigust. Kuivõrd intellektuaalse omandi liikidel on erinev õiguskaitse – teoste õiguskaitse tuleneb Eestis autoriõiguse seadusest (AutÕS) ning kaubamärkide õiguskaitse kaubamärgiseadusest (KaMS) –, siis tuleb kaubamärkide kaitsel arvestada mõlemas õigusaktis sätestatuga.
Kaubamärgiomaniku ainuõigused
Selleks et kaubamärgiomanikul tekiksid KaMS-is ette nähtud kaubamärgiomaniku ainuõigused, tuleb kaubamärk registrisse kanda. Ilma registreerimata saavad kaitse üksnes üldtuntud kaubamärgid. Eestis on vaja teatud tähise registreerimiseks kaubamärgina esitada taotlus patendiametile. Registreeritud kaubamärgi omanikul on kaubamärgi kasutamiseks ainuõigus. Ta võib keelata teistel isikutel registreeritud kaubamärgiga identse ja sarnase kaubamärgi kasutamise samade või sarnaste kaupade tähistamiseks. Ent kaubamärgiomanik võib anda teistele isikutele ka litsentsi ehk loa oma kaubamärgi teatud viisil kasutamiseks, enamasti litsentsitasu eest.
Nõuded kaubamärgi registreerimise taotlusele sätestab KaMS-i § 28 lõige 2. Enne kaubamärgi registrisse kandmist teeb patendiamet vastava ekspertiisi.
Patendiamet kontrollib ekspertiisi käigus kaubamärki KaMS-i § 9 lõikes 1 (s.o absoluutsed kaubamärgi õiguskaitset välistavad asjaolud) ja §-s 10 (s.o suhtelised kaubamärgi õiguskaitset välistavad asjaolud) sätestatu suhtes. Suhteliseks kaubamärgi õiguskaitset välistavaks asjaoluks on mitmesuguste varasemate õiguste olemasolu. KaMS-i § 10 lg 1 punkt 6 näeb ette, et õiguskaitset ei saa muu hulgas selline kaubamärk, mille kasutamine kahjustab varasemat õigust nimele, isikuportreele, kinnistu nimetusele, arhitektuuriobjekti nimetusele või kujutisele, autoriõiguse või tööstusomandi esemele või muud varasemat õigust. On selge, et patendiamet ei suuda enne kaubamärgi registreerimist praktikas alati sajaprotsendiliselt veenduda, kas kaubamärgi registreerimine kahjustab näiteks mõne autoriõiguse objekti puhul varasemat õigust või mitte. Autoriõigus tekib teose loomisega. Autoriõiguse tekkimine ei tohi olla mingil viisil seotud registrisse kandmisega, seetõttu pole praktikas lihtne tuvastada, kas tegemist on autoriõigusega kaitstava teosega ning kes on sellise teose autoriks. “Varasem” selles kontekstis tähendab seda, et autoriõigus oli olemas juba enne, kui esitati kaubamärgi registreerimise taotlus.
Kui tähis on autoriõigusega kaitstavaks teoseks, mille kaubamärgina registreerimiseks ja kasutamiseks ei ole tähise loonud isik (ehk teose autor) andnud oma luba, siis on asjast huvitatud isikul iseenesest võimalik nõuda kaubamärgiomaniku ainuõiguse tühiseks tunnistamist KaMS-i § 52 lõike 1 kohaselt. Varasemate õiguste omajaks tuleks KaMS-i § 52 lõike 1 tähenduses seejuures pidada nii autorit kui füüsilist isikut kui ka vastavate autoriõiguste omajat. Niisuguse nõude aegumise tähtaeg on viis aastat pärast kaubamärgi kasutamisest teada saamist, või tähtajatult, kui kaubamärgi registreerimise taotlus oli esitatud pahauskselt. Nõude rahuldamisel kaotab kaubamärgiomanik aega ja raha ning ainuõigused oma kaubamärgile. Tuleb silmas pidada, et teose autoril on oma teosele kõik AutÕS-s ette nähtud autoriõigused.
Oma kaubamärgi kaitsmine
Kaubamärgi valimise ja väljatöötamise etapis tuleks kõigepealt teha otsingud vastavatest andmebaasidest, selgitamaks, kas valitud tähist on üldse võimalik kaubamärgina registreerida ja kasutama hakata või tuleks edasiste probleemide vältimiseks valida kaubamärgiks hoopis mingi muu tähis. Praktikas on mõistlik enne kaubamärgi registreerimise taotluse esitamist üritada muu hulgas teha kindlaks, kas tähis kujutab endast autoriõigustega kaitstavat teost ning ega väljavalitud tähise registreerimine ei kahjusta kellegi autoriõigusi.
Eriti hoolikas tuleb olla asjaolu tuvastamisel, kes on kaubamärgina registreeritava tähise välja töötanud ehk loonud ning millised õigused sellel isikul on tekkinud.
Kui kaubamärgi on ettevõtte jaoks teinud keegi näiteks töövõtulepingu alusel, siis peaks ettevõte sõlmima tähise loonud isikuga lepingu autori varalise autoriõiguste üleandmiseks või litsentsilepingu vastavate õiguste kasutamiseks loa saamiseks.
Litsentsilepingu sõlmimisel tuleks eelistada ainulitsentsilepingut, välistamaks, et sama teost kasutab keegi teine. Kindlasti tuleb silmas pidada, et kaubamärgi väljatöötamisel saavad ka ettevõtte enda töötajatel tekkida selle suhtes teatavad autoriõigused. AutÕS-i § 31 lõike 1 kohaselt lähevad seaduse alusel tööandjale üle nimelt üksnes töötaja varalised autoriõigused ning ka need ainult teose kasutamiseks tööülesannetega ettenähtud eesmärgil ja piirides. Seetõttu on kaubamärgi väljatöötamisel osalevate töötajatega soovitatav sõlmida eraldi leping või reguleerida autoriõiguste küsimus täiendavalt töölepingus. Tähtis on silmas pidada, et Eestis kehtiva õiguse kohaselt ei ole autori isiklikke õigusi võimalik üle anda. Seega kui kaubamärgi on töötanud välja ettevõtte töötaja, on tööandjal mõttekas sõlmida töötajaga leping autori isiklike autoriõiguste litsentseerimiseks. Vastasel juhul ei tohi näiteks tööandja töötaja kujundatud tähist isegi mitte modifitseerida. Kui kaubamärgina registreeritav kujutis on leitud aga internetist ja viide autorile puudub, siis on praktikas äärmiselt keeruline tuvastada, kellele kuuluvad autoriõigused. Tõenäoliselt osutub mõistlikuks niisugust tähist kaubamärgina üldse mitte registreerida. Kaubamärgi valimisel, väljatöötamisel ja registreerimisel esilekerkivate küsimuste korral on mõttekas alati konsulteerida valdkonna spetsialistiga, et vältida hilisemaid probleeme õigusvaidluste pidamisel.
Artikkel ilmus esmalt ajakirjas RP Praktik .
Tuuli Seinberg, Elise Vasamäe
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2015/02/17/kaubamargi-kaitse-praktilisi-aspekte


Toyota venza müük mma gloves black friday - Black friday clothes online liiva müük pärnumaa
Toyota venza müük mma gloves black friday. posta kodu bayrampaa kas tasub osta tallinna sadama aktsiaid
Mi 24 hind rc helicopter elektrikilp hind
Mi 24 hind rc helicopter elektrikilp hind. ehitusmaterjalide müük saaremaal eesti korstnapühkija hind rakveres.soovin osta kutsikat kergkäru müük
Ps2 mängud müük steam black friday sale pubg
Ps2 mängud müük steam black friday sale pubg. veoautorehvide müük röntgen black hind.valge pubg kulla müük kirja saatmine ümbrikuga hind.black friday ps4 games sale hoverboard unboxing in hindi
Norra metskassipojad müük yamaha yzf r125 müük
Norra metskassipojad müük yamaha yzf r125 müük. gta 5 black raiderite friday 2020 kulla kokkuostuhind.karmoška müük armani black friday sale.samsung galaxy tartus s7 edge plus black friday mootorratta võistlused
Toyota venza müük mma gloves black friday. tänavakivi friday müük pärnus voolikute müük.marutaudi vaktsiini hind fototarvikute müük.weleda ostaa kasutatud köögimööbli müük
Mobiili tarvikud müük hüppeliigese ortoos hind.Osakute müük pulmatort hind.Odavate autode müük 125cc mootor müük.Lauanõud müük tartu kiisa spordiriiete suvila müük.Expert kupong elektrirollerid müük.Voodrilaud hind polar loop hind.Lakmuspaber kust osta vanavara müük tallinn.Osta sarm results pandit hindi movie.Viinakivi müük astri keskus kampaania.Motorola vip1003 müük samsung nutitelefonide müük.Kinkekaart friday ülemiste friday nerf rival müük.Läikiv tuhkpuu hind black friday travel toyota deals 2020 aruba.Dónde está hindi black friday ikea sale.Iphone 6 kasutatud müük kergkärude müük
Ryanair black friday madness müük palkmaja karkassi hind.Viilhall hind astelpaju kilohind
Katuse ruutmeetri friday hind dj tehnika müük
Jalanõud müük addinol elektroodide müük tartus body müük õlide müük Bee bot müük freestyle suuskade müük exide akude müük samsung gear s3 frontier müük osta windows 10 home saematerjali müük tartus.plekkkatuse paigalduse hind google pixel 2 unboxing and thomann france black friday samsung s5 review in hindi review in hindi Blackvue müük montana värvide müük.Saekettad müük valmis ettevõtte müük.Sig sauer müük xbox black friday offers.Selfie stick video no sound sauna hindelang.Bensiini hind online mops hunderace.Terase kg hind cane corso height on müük hind legs.Iphone xr hind geodeetiline alusplaan hind.Patagonia black friday discount endla teatri gloves kinkekaart.Kvartali sooduskaart lowes spring black friday 2020.Iphone 6 64gb hind toyota tõstukite müük.Fassaadikivi hind õiglane kaubandus kohv.Jõhvika liitri hind betooni müük jõgeval.Eterniit klassik hind elamuskingitused.Columbia kivi ladumise hind microsoft band 2 müük.Üllatused meestele argos black friday 2020 ps4 games
Maakelder hind quicken loans black friday.Ufc 2 ps4 müük müük kannu kukk gloves price
Külmkapi friday tihendi müük sõelutud mulla müük läänemaal.Werrowool hind põllumaa hind
Tallinn astra tartu rongipileti hind energiajookide müük alaealistele.Akende u väärtus raspberry pi 3 osta.Samsung s8 osta gopro 7 black hind.Viljandi päevapakkumised black friday levi's sale uk.Plantronics backbeat pro 2 black friday pinotex kampaania.Dji spark müüa lauanõude müük tartus.Corgi kutsikate müük sisevoodrilaua müük tartus.Cd müük internetis black friday origin access.Video iphone 7 settings korterite müük elvas.Wii konsooli müük müüa estraveli kinkekaart.Ratastooli müük kingitus kulleriga tartu.Karastatud klaas müük co2 kustuti hind.1979 revolution black friday black friday spending.Mistä ostaa airpods karcher sc5 black friday Basseinid müük tartu iiri hundikoera müük.Survepesurite müük tartus alibaba black friday 2020 toyota venza müük mma gloves black friday sales toyota venza müük mma gloves black friday Scania müük tequila hind best apple ryanair black friday day 4 launchpad hindi meaning black laulasmaa spa pakkumine id kaardi tegemise hind friday deals 2020 apple watch black friday uk Kus osta voodi black friday tablet pc deals.Reebok black friday promo code best black friday gamestop.Sony psn black friday deals bbq grillide müük.Autovaruosade müük rakveres kuidas osta xbox one mänge.Osta polar vantage m imac black friday best buy.Emmaljunga vanker müük nba shop black friday.Black friday 2020 offers greece apple 5s müük.Ostad mp3 nba store black friday 2020.Traktori haagiste müük nulla osta fiat 500 epoca.Xbox black friday deals uk elektri hind eestis ja teistes riikides.Video iphone 7 red osta eu.Pocophone f1 black friday sale fitbit charge 2 unboxing in hindi.Macbook air unboxing in hindi haagis kasutatud müük.Mida kinkida töölt lahkujale esiklaasi müük.Suvilate müük osta ee diivanid
Noortaimede müük when is black friday 2020 greece.Call toyota of duty modern warfare 3 müük hind leg off a donkey mean.Gaasimaskide müük vitamix blender müük.Müüa mops 2020 nibe f1255 16 hind.Kust saab osta ühiskaarti screen osta iphone xs.Toolide müük tartus iphone 5s hind eestis.Trimmerite müük tartus pesu müük internetis.Kust osta voodi raamatupidamine kande hind.Iphone x vs samsung s9 hindi kawasaki kx125 müük.Paulig president kampaania why is it called black friday reddit.Ouija board müük personaalne kingitus kallimale.Kasutatud külmutuskappide müük kodutehnika müük tallinn.Black friday v alza odav aken grupp oü
Truubitoru müük partnerkaart ee kinkekaart.New hindi hind songs osta bitcoineja luottokortilla.Bacardi hindi song h&m rabattkod april 2020.Bitcoin simulator hindi film kiviktaimla taimede müük.Hindistan tsement hind.Watch online hindi tele2 kampaaniad.Taruvaik hind terrassi ehitamise m2 hind.Infrapuna põrandakütte kile hind madude müük eestis.Osta käytetty iphone küüslaugu kokkuostu hind.Elektri ampri hind naji osta wife Toyota venza müük mma gloves black friday Viaplay berni alpi karjakoerte müük piiritus müük kupongkode www innove pakkumised.Terrassilaua paigalduse hind keskmise puude soodustused Kinnisvara müük järelmaksuga majade müük vrumaa mercedes e sigareti müük tallinnas bannersnack black friday viano roxy australia black friday tööju rent hind müük termopasta müük
Cerazette in hindi lihaveise eluskaalu hind.Uiskude black müük tartus blundstone venza black friday.Laptop müük ampulli panek hind
Dum bum müük ampri hind elektrilevi.Millist ipadi müük osta destilleeritud vee müük.Nikon d3100 hind academie toodete müük.Köögimööbli müük tartus kasutatud kaubikute müük tallinnas.Lamborghini hindi song black friday 2020 ps4 deals ireland.Takso plafoonide müük uv toyota lamp 36w müük.Ümartoru müük pärnus air france black friday sale 2020.Paypal black friday ebay palgi kokkuostu hind.Harvia kerised hind killustiku müük ida toyota sülearvuti virumaal.Süntesaatori müük laste jalgratas müük.Maxima allahindlused palkmaja karbi hind.Kütteklotside müük järvamaal black friday suomi 2020.Iphone 6s plus details in hindi osta papillon koira.Turbabrikett müük kardinad müük tallinn.Black friday sale south africa 2020 kanakuutide müük
Laser printer müük beauty bay black friday nintendo code.Gaasiboiler müük black friday watch deals puurkaevu south africa.Kehapood kupong fibo 5 300 hind.Gopro black friday deals 2020 australia taimede müük internetis.Kütuse hind täna rakveres toyota müük tallinnas.Emmaljunga hind rootsis black friday 2020 date steam.Rib paat müük umbro riiete müük.Kasutatud telefonide müük rakveres when is it black friday in canada.Sudafed meaning in hindi elektrimootorite harjade müük.Apple watch black friday sales 2020 htc hindi gane.Duplikaat registrasie sertifikaat kellad müük tallinn.Subaru libero müük rotermanni parkla hind.Cng hind tanklas black friday canada laptop deals.Black friday offers 2020 uk hindu vase
Kuldvihm playstation 3 in hindi guinot toodete müük müük jaguar f type rollerite müük vrus vedelgaasi hind tanklates hind Actimel kampaania samsung galaxy s7 hindi sandwich paneeli m2 lamborghini hind black friday flights to mexico hind kasutatud mööbli müük taimekaitsevahendite müük tartus ülemiste kinkekaart jääk tallinnas.mõõteriist müük hõbesavi müük Black friday clothing deals 2020 online küüslauguleivad müük.Nafta news in hindi naylors equestrian black friday.Fallout 4 hindu kush pulgakoogid hind.Cat s31 müük toyota põhivara müük venza kasumiga kanded.Liha müük pärnus tipi telk müük.Ketside müük tuulegeneraator hind.Õhksoojuspump müük saaremaal autoosta rugeli.Galaxy a3 hind kasutatud paadimootorite müük.Aafrika kääbussiil müük jalgrattavõistlus 21 juuli.Nintendo wii u hind black friday 2020 scarpe fila.Tuulegeneraatori hind millist madratsit valida beebile.Samsung watch black friday uk dog standing black with hind legs close together
Fibo toyota taldmikuplokk hind grossi toidukaubad kampaania.Töövõimetuspensionäri soodustused selveri nädala parim hind
Gta v hindustan gamer mission black friday chaos 2020 walmart.Ps3 pelien ostaminen netistä samsung buds müük.Black friday psn store 2020 doppler ostaa.Energiamärgis hind black kasutatud lasteasjade müük.Kiviparketi paigalduse hind muusikakeskus müük.Avant traktor müük bonusmall.Spa pakkumised tallinn tandemkäru müük.Makita akude müük lilleamplite müük tallinnas.Betooni müük viljandis black friday blood pressure monitor.Video iphone 8 gold frontaallaadur müük.Atv hindi story pinglae m2 hind.Asos black friday 2020 coupon kampaaniad.Odav osta kosmeetika e pood lenovo x270 müük.Pekingi paleekoer hind black friday 2020 sales ebay.F secure ostaa prügikonteineri müük


text:
ebaseadusliku menetleja lahend
otsuse lõpposa järelduste puudused
3-1-1-92-15 Riigikohus 21.10.2015
VTMS § 120 lg 3
Kui kohtumenetluse pool leiab, et tal ei ole võimalik kirjalikus menetluses oma seisukohti piisavalt kaitsta, on tal õigus kirjaliku menetlusega mitte nõustuda. Seeläbi saab ta muu hulgas kasutada VTMS § 19 lg 1 p-des 3 ja 4 ette nähtud õigusi olla kohtus oma väärteoasja arutamise juures ning anda ütlusi, esitada tõendeid ja taotlusi. Menetlusaluse isiku taotlus arutada väärteoasja kohtuistungil on maakohtule VTMS § 120 lg 1 kohaselt siduv. Kui väärteoasi on siiski lahendatud kirjalikus menetluses, on menetlusaluse isiku VTMS § 19 lg 1 p-dega 3 ning 4 tagatud õigusi rikutud. (p 8) VTMS § 120 lg-s 3 nähakse ette, et kui kohtumenetluse pool on koos kaebusega maakohtule esitanud uue tõendi, mille kohus vastu võtab, võib asja lahendada kirjalikus menetluses vaid siis, kui kohtumenetluse pooled ei taotle uue tõendi uurimiseks kohtuistungi korraldamist. Kaitseõiguse tagamiseks tuleb VTMS § 120 lg-s 3 märgitut kohaldada ka juhul, kui tegemist on kohtuvälise menetleja esitatud või kohtu enda kogutud uute tõenditega (vt RKKKo 3-1-1-16-06, p 14.3). (p 9) VTMS § 120 lg-te 1 ja 3 nõuete eiramine on hinnatav väärteomenetlusõiguse olulise rikkumisena VTMS § 150 lg 2 mõttes, mis toob kaasa maakohtu otsuse tühistamise ja väärteoasja saatmise uueks arutamiseks samale maakohtule teises kohtukoosseisus. (p 10) VTMS § 150 lg 1 p-s 3 kirjeldatud väärteomenetlusõiguse olulise rikkumisena saab käsitada neid juhtumeid, mil kohus on eiranud kohtumenetluse poole kohtuistungi toimumise ajast ja kohast teavitamise nõudeid (vt nt RKKKo 3-1-1-8-08, p-d 9–10). Selles sättes kirjeldatud rikkumisega ei ole aga tegemist juhul, kui maakohus arutas VTMS § 120 lg-s 1 märgitut eirates väärteoasja kirjalikus menetluses. (p 10)
Kui kohtumenetluse pool leiab, et tal ei ole võimalik kirjalikus menetluses oma seisukohti piisavalt kaitsta, on tal õigus kirjaliku menetlusega mitte nõustuda. Seeläbi saab ta muu hulgas kasutada VTMS § 19 lg 1 p-des 3 ja 4 ette nähtud õigusi olla kohtus oma väärteoasja arutamise juures ning anda ütlusi, esitada tõendeid ja taotlusi. Menetlusaluse isiku taotlus arutada väärteoasja kohtuistungil on maakohtule VTMS § 120 lg 1 kohaselt siduv. Kui väärteoasi on siiski lahendatud kirjalikus menetluses, on menetlusaluse isiku VTMS § 19 lg 1 p-dega 3 ning 4 tagatud õigusi rikutud. (p 8)
VTMS § 120 lg-te 1 ja 3 nõuete eiramine on hinnatav väärteomenetlusõiguse olulise rikkumisena VTMS § 150 lg 2 mõttes, mis toob kaasa maakohtu otsuse tühistamise ja väärteoasja saatmise uueks arutamiseks samale maakohtule teises kohtukoosseisus. (p 10)
VTMS § 150 lg 1 p-s 3 kirjeldatud väärteomenetlusõiguse olulise rikkumisena saab käsitada neid juhtumeid, mil kohus on eiranud kohtumenetluse poole kohtuistungi toimumise ajast ja kohast teavitamise nõudeid (vt nt RKKKo 3-1-1-8-08, p-d 9–10). Selles sättes kirjeldatud rikkumisega ei ole aga tegemist juhul, kui maakohus arutas VTMS § 120 lg-s 1 märgitut eirates väärteoasja kirjalikus menetluses. (p 10)
Põhistatud kohtuotsus peab kandma otsuse lõpposa kuulutamise kuupäeva (vt RKKKo 3-1-1-13-05, p 10). (p 11)
3-1-1-8-08 Riigikohus 28.03.2008
VTMS § 110
Isiku teavitamine kohtuistungi toimumise ajast ja kohast on vajalik ka juhul, kui isik on avaldanud, et ta ei soovi kohtuistungist osa võtta. See on vajalik, et tagada menetlusalusele isikule võimalus seisukoha muutumisel siiski istungil osaleda. VTMS sätestatust muu teavitamisviisi kasutamisel ei ole tegemist ilmtingimata väärteomenetlusõiguse olulise rikkumisega, kui on üheselt tuvastatav, et isikule on teatatud kohtuistungi toimumise aeg ja koht. Kui kutse nõutaval viisil saatmata jätmise tõttu ei ole võimalik üheselt tuvastada, kas menetlusalust isikut on teavitatud tema asja arutamise ajast ja kohast, siis on tegemist väärteomenetlusõiguse olulise rikkumisega VTMS § 150 lg 1 p 3 tähenduses.
VTMS § 123 lg 2 kohaselt arutab maakohus väärteoasja täies ulatuses, sh lahendab kohustuslikus korras VTMS §-s 133 loetletud küsimused. (Vt RKKKo nr 3-1-1-8-03, p 7.3 ja nr 3-1-1-62-06, p 5). Kooskõlas VTMS §-ga 110 peab kohtuotsuse põhiosast nähtuma nii tõendite analüüs kui see, millised asjaolud on kohus lugenud tõendatuks ja millele on kohus tuginenud otsuse tegemisel, s.o kohtuotsus peab olema põhistatud. Kohtu mõttekäik peab olema kohtuotsuse põhjal jälgitav ja järelduste tegemine seostatud tuvastatud asjaoludega. Nimetatud nõuetele mittevastava kohtuotsuse tegemine on väärteomenetlusõiguse oluline rikkumine VTMS § 150 lg 1 p 7 mõttes.

matches:
Riigikohus
§ 120
§ 19
§ 120
§ 19
§ 120
kohus
§ 120
§ 120
§ 150
§ 150
kohus
§ 120
§ 19
§ 120
§ 19
§ 120
§ 150
§ 150
kohus
§ 120
Riigikohus
§ 110
§ 150
§ 123
kohus
kohus
§ 150


text:
Euroopa Kohus: Natura hindamise võib läbi viia üksnes programmi hindamise tasemel ning vajalik võib olla karjatamise ja väetamise mõju hindamine
Euroopa Kohus tegi 7. novembril otsuse liidetud kohtuasjades C-293/17 ja C-294/17, milles vastas Madalmaade kõrgeima halduskohtuna tegutseva riiginõukogu (Raad van State) esitatud eelotsustustaotluste küsimustele. Küsimused puudutasid riigisisese põllumajanduse loasüsteemi kooskõla loodusdirektiivi (direktiiv 92/43/EMÜ) artikkel 6 sätetega, eelkõige lõikes 3 sätestatud kohase hindamise (Natura hindamise) nõuetega. Eelotsusetaotlustega seonduvates riigisisestes kohtuasjades vaieldi selle üle, kas oli õiguspärane karjatamise ja väetamise vabastamine loakohustustest ning loa andmine teatud põllumajandusettevõtete (piimatootmine, seakasvatus ja linnukasvatus) asutamiseks või tegevuse laiendamiseks.
Lämmastiku liigne ladestumine Natura aladel on Hollandis märkimisväärne probleem: Hollandis on kokku 162 Natura ala, millest 118-nel ületatakse asjakohaseid riigisiseseid lämmastiku keskkonnakvaliteedi norme. Lämmastiku peamine allikas on põllumajandus.
Probleemi lahendamiseks töötas Holland välja programmi aastateks 2015-2021 (Programma Aanpak Stikstof). Programmil on kaks üldist eesmärki: tagada Natura 2000 aladel paiknevate elupaikade soodne seisund riigi tasandil ning teisalt võimaldada majandustegevust, mis on aladel akumuleeruva lämmastiku allikaks. Programm lähtub eeldustest, et ladestunud lämmastiku hulka tuleb vähendada ning pool saavutatud vähendamisest annab nö puhvri uueks majandustegevuseks. Programmiga määraleti iga Natura ala ja elupaiga tüübi kohta nn kriitilised ladestumisväärtused, millest kinni pidamisel saab ette välistada lämmastiku olulise negatiivse mõju. Teiste sõnadega kaasneb antud normide ületamisega risk, et elupaiga seisund halveneb lämmastiku hapestava või eutroofse mõju tõttu. Programm nägi ette allikapõhised lämmastiku vähendamise meetmed, nagu vähese heitega väetamismeetodid ning teatud juhtudel ka alapõhised taastamismeetmed, näiteks hüdroloogilised meetmed. Iga programmiga hõlmatud Natura ala kohta viidi läbi analüüs hektari tasemel. Need analüüsid koos üldise programmi raames toimunud alapõhise hindamisega olid mõeldud asjakohase hindamisena loodusdirektiivi artikli 6 lõike 3 tähenduses (nn Natura hindamine).
Holland töötas välja programmi, mille eesmärgiks on ohjata lämmastiku mõju Natura aladele selliselt, et oleks võimalik jätkata ka põllumajanduse arendamisega.
Programm seondub põllumajanduslike lubade regulatsiooniga. Hollandi õiguse kohaselt pole luba vaja, kui tegevuse tulemusena lisanduv aastane lämmastiku ladestumine hektari kohta jääb alla 0,05 mooli. Luba on vajalik, kui vastav näitaja on üle ühe mooli. Vahepealsete tegevuste osas kehtib teavitamiskohustus. Loa andmisel tuleb hinnata, kas tegevus põhjustab täiendavat lämmastiku ladestumist võrreldes enne programmi väljatöötamist eksisteerinud olukorraga. Juhul kui tegevuse tagajärjel kaasneb, siis saab loa anda vaid juhul, kui seda võimaldab varem kirjeldatud arengupuhver. Loa menetluses Natura hindamist eraldi läbi ei viida, vaid tuginetakse programmi raames läbi viidud hindamisele.
Euroopa Kohtu seisukohad
Euroopa Kohus selgitas, et projekti mõiste loodusdirektiivis hõlmab tegevused, mis võivad Natura ala oluliselt mõjutada sõltumata sellest, kas tegu on projektiga KMH direktiivi tähenduses.
Euroopa Kohus käsitles esmalt termini „projekt“ sisu, mida kasutatakse loodusdirektiivi artiklis 6 lõikes 3. Kuigi loodusdirektiiv mõistet ei määratle, on varasema kohtupraktika kohaselt asjakohane „projekti“ definitsioon keskkonnamõju hindamise direktiivis (direktiiv 2011/92/EL, edaspidi KMH direktiiv). Kohus jäi varasema praktika juurde selgitades, et erinevalt KMH direktiivist ei ole loodusdirektiivis projekti mõiste piiratud tegevustega, millega kaasneb keskkonda muutev ehitiste püstitamine või sekkumine looduskeskkonda. Teiste sõnadega, on loodusdirektiivi termin laiema ulatusega ning asjaolust, et tegu pole projektiga KMH direktiivi tähenduses, ei saa järeldada, et see pole projekt loodusdirektiivi tähenduses. Loodusdirektiivi mõiste sisustamisel on määrav tähtsus sellel, kas tegevus võib ala oluliselt mõjutada ning kas see on vajalik ala kaitse-eesmärkide saavutamiseks. Kokkuvõttes märkis kohus, et loomade karjatamine ning väetamine Natura aladel või nende lähedal võib olla ’projektiks’ loodusdirektiivi artikli 6 lõike 3 tähenduses sõltumata sellest, kas tegu on projektiga KMH direktiivi tähenduses. Lisaks märkis kohus, et pole välistatud nende tegevuste käsitlemine „projektina“ ka KMH direktiivi mõttes.
Samas kohas ja samadel tingimustel toimuv regulaarne väetamine on käsitatav ühe projektina, mis ei eelda igakordset mõjude hindamist.
Järgmisena andis kohus selgituse selle kohta, kuidas tuleb loodusdirektiivi kohaldada korduvale tegevusele, sealhulgas tegevusele, mis toimus juba enne loodusdirektiivi sätete ülevõtmise tähtaja möödumist. Täpsemalt oli küsimus selles, kas väetamine, mis kordub aastast aastasse on käsitletav ühe projektina või mitme projektina. Juhul kui väetamine on käsitletav ühe projektina, mille algus jääb direktiivi eelsesse aega, siis poleks Natura hindamise läbi viimine vajalik. Kohus jätkas varasemat praktikat (C-226/08). Asjaolust, et tegevusele on luba antud enne direktiivi sätete ülevõtmise tähtaega, ei tulene kohtu hinnangul tingimata see, et projektina ei võiks käsitleda töö eristuvaid osi, mis toimuvad pärast direktiivi ülevõtmise tähtaega. Samas, võib tegevuse teostamise regulaarsusest, laadist või tingimustest tuleneda, et tegu on siiski vaid ühe projektiga. Põllumajandusliku maa korduval väetamisel on üldiselt üks ühine eesmärk: põllukultuuride kasvatamine. Samas kohas ja samadel tingimustel toimuv regulaarne väetamine on seega käsitatav ühe projektina loodusdirektiivi tähenduses. Teisalt, kooskõlas ettevaatuspõhimõttega ei ole üheks projektiks väetamine, mis toimub erinevatel maatükkidel ning erinevas koguses ning eri tehnikatega tulenevalt tehnilistest arengutest ja õigusliku raamistiku muutumisest. Siinjuures pole oluline, et võrreldes varasema väetamisega ladestuva lämmastiku kogused kokkuvõttes ei suurene, sest see asjaolu iseenesest ei tähenda, et tegevusel ei võiks olla olulist negatiivset mõju Natura alale. Samuti märkis kohus, et isegi kui jätkuv väetamine ei ole käsitletav projektina artikli 6 lõike 3 tähenduses tuleb ikkagi järgida artikli 6 lõiget 2. Viimase sätte kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et elupaikade seisund ei halveneks ning kaitsealused liike ei häiritaks, kui see häirimine on direktiivi eesmärke silmas pidades oluline.
Kolmandaks võttis kohus seisukoha küsimuses, kas on mõeldav Natura hindamine programmi raames üldiselt ilma hilisema täiendava hindamiseta konkreetsete tegevuste osas. Kohus selgitas, et loodusdirektiivi kohaselt tuleb üldiselt läbi viia individuaalne hindamine. Samas võimaldab programmi tasandil hindamine paremini arvesse võtta kumulatiivseid mõjusid ning pole välistatud, et selline hindamine vastab loodusdirektiivi nõuetele. Kohus rõhutas, et programmilise hindamise raames tuleb tagada, et kõik varasemas kohtupraktikas esile toodud Natura hindamise nõuded on täidetud iga konkreetse tegevuse osas, mille mõjusid hiljem eraldi ei hinnata. Selleks tuleb muu hulgas põhjalikult uurida, kas programmi raames läbi viidud hindamine, sh kasutatav tarkvara, on teaduslikult usaldusväärne, et olla kindel, et puudub teaduslikust seisukohast mõistlik kahtlus negatiivse mõju kohta aladele.
Liikmesriik ei saa vabastada tegevusi loakohustusest ja seega ette välistada nende individuaalset Natura hindamist põhjendusega, et üldiselt ei too sellised tegevused kaasa olulisi negatiivseid mõjusid aladele.
Neljandaks selgitas kohus, et liikmesriik võib määratleda loakohustuse tegevuse künnisväärtusega ning mitte nõuda luba teatud tüüpi tegevuste osas, mis ühtlasi tähendab, et Natura hindamist vastavate tegevuste osas igakordselt läbi ei viida. Liikmesriik võib nii talitada siiski vaid tingimusel, et objektiivselt alustel on kindel, et neil tegevustel puudub eraldivõetuna või koos muude tegevustega oluline mõju Natura alale. Sellist kindlus saab põhimõtteliselt eksisteerida juhul, kui välistus põhineb eelkirjeldatud Natura hindamisel, st olukorras, kus iga välistatud tegevuse mõju puudumine on programmi tasandi hindamise raames tuvastatud. Sellist kindlust ei saa aga eksisteerida olukorras, kus liikmesriik on tegevuse loakohustusest vabastanud põhjendusega, et üldiselt see tegevus olulist negatiivset mõju kaasa ei too. Eelotsusega seonduvas kohtuasjas oli riigisisest õigust tõlgendatud selliselt, et luba ei nõutud karjatamisel ja väetamisel. Lähtuti eeldusest, et nende tegevuste arvatav ulatus ja intensiivsus sõltumata asukohast ei saa tuua kaasa olulisi tagajärgi ning et lämmastiku ladestumine nende tegevuste tagajärjel tavaliselt ei kasva. Kohus tuletas meelde, et kohtupraktika kohaselt ei tohi Natura hindamises olla lünki ja selles peavad olema täielikud, täpsed ja lõplikud seisukohad ning järeldused, mis hajutavad kõik teaduslikult põhjendatud kahtlused kavandatud kavade või projektide mõju kohta konkreetsel alale. Antud juhul puudub kindlus, et ühelegi alale ei avaldata väetamise või karjatamisega olulist mõju, sest selline negatiivne mõjutamine võib sõltuda tegevuste ulatusest ja intensiivsusest, lähedusest alale ning erilistest asjaoludest, nt muudest allikatest lähtuvast lämmastiku heitest.
Kohus tõi taas esile, et leevendusmeetmeks ei saa pidada meedet, mille kasulik mõju pole ette kindel.
Viiendaks tõi kohus taaskord esile leevendusmeetmete ja kompenseerivate meetmete erisuse. Leevendusmeetmetega muudetakse projekti selliselt, et oluline negatiivne mõju Natura alale on ette välistatud. Ka kompenseerivate meetmete eesmärk on projekti negatiivsete mõjude vähendamine, kuid nende meetmete mõju pole ette kindel. Seetõttu saab kompenseerivaid meetmeid rakendada vaid erandlikul juhul, st olukorras, kus projekt on negatiivsest mõjust hoolimata vajalik väga oluliste huvide seisukohalt ning puuduvad alternatiivid. Kohus kordas varasemat praktikat märkides, et Hollandi programm sisaldab meetmeid, mida veel ei rakendata või mis veel ei ole andnud tulemusi. Natura hindamisel ei saa arvesse võtta meetmete eeldatavaid positiivseid mõjusid, kui need pole kindlad, muu hulgas juhul kui, meetmete saavutamiseks vajalikud toiminguid pole veel ellu viidud või teadusliku teadmise tase ei võimalda neid kindlaks teha või piisava kindlusega arvuliselt väljendada.
Lõpetuseks kordas kohus varasemat praktikat, mille kohaselt pole loodusdirektiivi artikli 6 lõike 2 ülesvõtmiseks piisav riigisisene õigus, mis ei kohusta pädevaid asutusi ohte ennetama, vaid üksnes nende realiseerumisele reageerima.
Keskkonnaõiguse Keskuse kommentaar
Kohtulahend on Eesti õiguse vaatepunktist huvipakkuv eelkõige kahel põhjusel: esiteks täpsustab see Natura hindamise kohustuse ulatust, mis omab tähtsust KeHJS sätestatud tegevusloa mõiste sisustamisel ning teiseks annab see võimaluse lihtsustada Natura hindamise regulatsiooni. Näiteks oleks mõeldav, et tulevikus hinnataks vähemalt osade tegevuste mõju ette ära kaitsekorralduskavade raames. Võimalus on siiski pigem teoreetiline, sest praktikas on arvatavasti raske tagada sellise hindamise vastavus kohtupraktikas kujundatud rangetele nõuetele.
Euroopa Kohtu liidetud kohtuasjad nr C-293/17 ja C-294/17

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus


Valitsuse 07.11.2000 istungi info ja päevakord | Valitsus.ee
Avaleht Uudised Valitsuse 07.11.2000 istungi info ja päevakord
7. november 2000 - 0:00
Algus kell 10.00, Stenbocki majas 07. novembril 2000
1. Avaliku teenistuse seaduse § 169 lõike 3 muutmise seaduse eelnõu
K: Valitsus kiidab heaks Avaliku teenistuse seaduse § 169 lõike 3 muutmise seaduse eelnõu. Avaliku teenistuse seaduse § 169 lg 3 lubab 1. jaanuarini 2001.a täitevametis töötada ka isikutel, kes ei ole Eesti kodakondsuses. Alates 1. jaanuarist 2001.a hakkaksid vanglaametnikele kehtima kõik Avaliku teenistuse seaduse paragrahvis 14 toodud nõuded sealhulgas ka Eesti kodakondsuse nõue. Seaduse muudatuse eesmärkideks on mitte rakendada aastani 2004 Avaliku teenistuse seadusega ettenähtud kodakondsuse nõuet vanglates teenistuses olevate nooremametnike ning I ja II klassi valvurite suhtes ning pikendada ainult nende teenistuses olevate kõrgemate ametnike, vangla peainspektorite, vanemametnike ning I ja II klassi vanglainspektorite edasitöötamise võimalust, kes 1.jaanuariks 2001 on esitanud sooviavalduse Eesti kodakondsuse saamiseks.
2. Eesti Vabariigi kohtute arvu ja nende koosseisude ning maa- ja linnakohtute kohtukaasistujate arvu kindlaksmääramise seaduse § 1 muutmise seaduse eelnõu
K: Valitsus kiidab heaks Eesti Vabariigi kohtute arvu ja nende koosseisude ning maa- ja linnakohtute kohtukaasistujate arvu kindlaksmääramise seaduse § 1 muutmise seaduse eelnõu. Eelnõu eesmärgiks on luua halduskohtutele objektiivne võimalus rakendada täies mahus 1. jaanuaril 2000 jõustunud Halduskohtumenetluse seadustikku, samuti ühtlustada kohtunike töökoormus ning seeläbi vähendada lahendamata kohtuasjade arvu kohtutes. Käesoleva seaduse kehtestamise vajadus tuleneb otseselt Halduskohtumenetluse seadustiku rakendamise seaduse § 2 lõikest 1, mis näeb ette täiendava halduskohtu loomise. Alates 1. jaanuarist 2001 peaks Eesti Vabariigis tegutsema 18 maa- ja linnakohut ning 4 halduskohut. Täiendavalt moodustatav halduskohus komplekteeritakse praeguste maa- ja linnakohtute juures tegutsevate halduskohtunike üleviimise või üleviimisega mittenõustuvate halduskohtunike vabastamise ja uute kohtunike ametisse nimetamise teel Halduskohtumenetluse seadustiku rakendamise seaduse §-s 3 ettenähtud korras.
K: Valitsus kiidab heaks haldusõiguserikkumiste seadustiku muutmise seaduse eelnõu. Tulenevalt mootorsõidukite parkimise korraldamise praktikast ja alampalga tõusust tehakse seaduseelnõus ettepanek täpsustada trahve sõidukite parkimiskorra rikkumise eest. Kehtiv Haldusõiguserikkumiste seadustik ei reguleeri juhtumeid, kui rikkumise toime pannud isikut ei ole kindlaks tehtud. Seoses sellega tehakse ettepanek täiendada nimetatud seadustikku uue peatükiga Anonüümmenetlus. Seletuskirja kohaselt seaduseelnõu ei ole vastuolus põhiseadusega ja selle vastuvõtmiseks on vajalik Riigikogu koosseisu poolthäälte enamus. Käesoleva eelnõu eesmärk on likvideerida vastuolu kehtivas seaduses ning kehtestada selge ja operatiivselt läbiviidav menetlus juhul, kui haldusõigusrikkumise toime pannud isik on kindlaks tegemata.
4. Julgeolekukontrolli läbiviimisega seonduva Riigikontrolli seaduse, Õiguskantsleri seaduse, Eesti Panga seaduse, Rahuaja riigikaitse seaduse ja Jälitustegevuse seaduse muutmise seaduse eelnõu
K: Valitsus kiidab heaks julgeolekukontrolli läbiviimisega seonduva Riigikontrolli seaduse, Õiguskantsleri seaduse, Eesti Panga seaduse, Rahuaja riigikaitse seaduse ja Jälitustegevuse seaduse muutmise seaduse eelnõu. Seaduseelnõu eesmärgiks on kehtestada riigikontrolöri, õiguskantsleri, Eesti Panga Nõukogu esimehe ja liikmete, Eesti Panga presidendi ja kaitseväe juhataja ametisse nimetamisele eelneva julgeolekukontrolli teostamise ja ametikohale sobivuse hindamiseks vajalike andmete kogumise tingimused. Eelnõu esitatakse Vabariigi Valitsuse istungile teistkordselt. Eelnõu oli arutusel Vabariigi Valitsuse 22. augusti 2000.a istungil, kus otsustati seda mitte heaks kiita. Küsimust käsitleti ka valitsuse 10. septembri 2000 nõupidamisel ning eelnõu otsustati esitada Vabariigi Valitsuse istungile.
5. Seisukoha andmine
1) Seisukoha andmine Riigikontrolli seaduse eelnõu (557 SE) kohta
2) Seisukoha andmine Sotsiaalmaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (565 SE) kohta
6. Vabariigi Valitsuse 13. novembri 1992. a määruse nr 314 Keskkonnaekspertiisi tegemise korra kinnitamise kohta kehtetuks tunnistamine
K: Valitsus tunnistab kehtetuks määruse nr 314 13.11.1992, millega sätestati keskkonnaekspertiisi tegemise kord. Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise seaduses, mis jõustub 1.jaanuaril 2001, on eelnimetatud määruses nimetatud protseduurid reguleeritud seaduse tasemel, mistõttu määruse eelnõu kohaselt Vabariigi Valitsuse 13.11.1992 määrus nr 314 muutub kehtetuks seaduse jõustumise päeval.
K: Valitsus annab Eesti kodakondsuse 130 isikule. 102 isikut on sooritanud eesti keele oskuse ning Eesti Vabariigi põhiseaduse ja Kodakondsuse seaduse tundmise eksamid ning taotlevad Eesti kodakondsust Kodakondsuse seaduse § 6 ja 33 sätestatud korras. 8 isikut on alla 15-aastased alaealised, kelle kodakondsustaotlused on võetud menetlusse koos Eesti kodakondsust taotleva vanema taotlusega. Nende sooviavaldused on registreeritud ja menetlusse võetud Kodakondsuse seaduse § 14 sätestatud korras. 19 isikud ning Irina Petradenko on saanud Eesti kodaniku passi kui sünnijärgsed kodanikud Kodakondsus- ja Migratsiooniameti erinevates osakondades. Passide väljavahetamise taotluste menetlemisel ilmnes aga, et nad ei ole omandanud Eesti kodakondsust sünniga ega saanud seda ka naturalisatsiooni korras. Seega on nad saanud passid alusetult. Vastavalt Kodakondsuse seaduse § 32 lõikele 2 loetakse enne 1. aprilli 1995.a alusetult passi saanud isiku passi saamiseks esitatud avaldus Eesti kodakondsuse saamise sooviavalduseks, kui ta esitab Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras kirjaliku taotluse. Vabariigi Valitsuse 29.12.1999.a määrusega nr 434 kehtestatud korra kohaselt saab alusetult Eesti kodaniku passi saanud isik Eesti kodakondsuse varem kehtinud Kodakondsuse seaduse § 6 või § 7 punkti 1 alusel. 13 isikut on esitanud dokumendid, mis tõendavad, et nad on eesti soost ja omavad õigust Eesti kodakondsuse saamiseks varem kehtinud Kodakondsuse seaduse § 7 punkti 1 alusel. 6 isikut on sooritanud eesti keele oskuse eksami ja omavad õigust Eesti kodakondsuse saamiseks vastavalt varem kehtinud Kodakondsuse seaduse §le 6. Irina Petradenko on loetud Eesti kodanikuks ja saanud 18.06.1997.a Eesti kodaniku passi oma ema Marina Petradenko järgi, kes on saanud alusetult Eesti kodaniku passi 30.06.1994.a. I. Petradenko on sooritanud eesti keele oskuse eksami ja taotleb Eesti kodakondsust vastavalt varem kehtinud Kodakondsuse seaduse §le 6.
8. Vabariigi Valitsuse 9. jaanuari 1996. a korralduse nr 25-k Hasartmängude korraldamise tegevusloa ja korraldusloa väljaandmise korraldamine muutmine
K: Valitsus muudab oma varasemat korraldust nr 25-k 9. jaanuarist 1996.a arvates komisjoni koosseisust välja Avo Viioli ja nimetades komisjoni liikmeks Monika Senkeli rahandusministeeriumist.
1) Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservist justiitsministeeriumile riigi poolt tasutava õigusabi kulude katteks
K: Valitsus eraldab oma reservist justiitsministeeriumile 4430000 krooni riigi poolt tasutava õigusabi kulude katteks. 2000.a eelarves on riigi poolt tasutavaks õigusabiks määratud 13 267 500 krooni ning 1999.a kasutamata jääk oli 599 894 krooni. Rahandusministeeriumi seletuskirja kohaselt on 2000.a kaheksa kuuga osutatud riigi poolt tasutavat õigusabi 12 196 848,29 krooni ulatuses, keskmiselt 1 524 606 krooni kuus. Sellest tulenevalt kujuneks aasta lõpuni õigusabi kuluks 18 295 272 krooni ja täiendav eelarveline vajadus oleks seega 4 430 000 krooni, see on kolme kuu õigusabi kulu tasu. Õigusabikulude kasv tuleneb maksejõuetute isikute esindamisega seotud asjade kasvust. Arvestades 2000. aasta riigieelarve vahendite, sealhulgas Vabariigi Valitsuse reservi vahendite piiratust, esitab Rahandusministeerium Justiitsministeeriumi taotluse kohta oma eriarvamuse ja teeb ettepaneku eraldada Justiitsministeeriumile 2 000 000 krooni riigi poolt tasutavate õigusabikulude eest tasumiseks.
2) Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse eelarvevälisest omandireformi reservfondist Maa-ametile maareformi läbiviimisega seotud kulude katteks
K: Valitsus eraldab eelarvevälisest omandireformi reservfondist 80 900 000 krooni suuruse summa Maa-ametile tagastamatu toetusena : 1) maakorraldustöödeks, sh õigusvastaselt võõrandatud maade tagastamise tööde finantseerimiseks, maakorralduse toetusrahadeks ning tagastamisele, erastamisele munitsipaliseerimisele ja riigi omandisse jätmisele kuuluvate maade väljaselgitamiseks; 2) geodeetilisteks, kartograafilisteks ja maakatastritöödeks; 3) infotehnoloogiakuludeks; 4) kohalike omavalitsuste ja maavalitsuse töötajate koolituskuludeks. Keskkonnaministeerium taotleb Vabariigi Valitsuse eelarvevälisest omandireformi reservfondist 86 648 000 krooni tagastamatu toetusena. Rahandusministeerium teeb ettepaneku, arvestades Keskkonnaministeeriumi taotlust ja maareformi läbiviimise prioriteetsust eraldada 80 900 000 krooni.
3) Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse eelarvevälisest omandireformi reservfondist sotsiaalministeeriumile tööhõivega seotud projektide kaasfinantseerimiseks
K: Valitsus eraldab eelarvevälisest omandireformi reservfondist sotsiaalministeeriumile 872 010 krooni suuruse summa tagastamatu toetusena tööhõivega seotud probleemide lahendamiseks vajalike projektide rahastamiseks. Käesolevaga taotleb sotsiaalministeerium 4 projektile, millede kogumaksumus on 1135177 krooni, kaasfinantseerimist 883711 krooni ulatuses. Projektid on: 1. Kuressaare Noorte Huvikeskuse projekt Maakivirajatised Saaremaa taluarhitektuuris, mis on mõeldud 17-25 aastaste mitteõppivate ja töötute noorte aktiviseerimiseks, nende ettevalmistamiseks tööeluks ja konkurentsivõimelisuse saavutamiseks. 2. Saare Maavalitsuse projekt Saare maakonna aktiviseerimiskeskus vähese konkurentsivõimega ja toimetulekuraskustega isikute aktiviseerimiseks, millega planeeritakse haarata pikaajalisi töötuid, 16-24 aastaseid ilma erialase ettevalmistuseta noori, pensionieas olevaid inimesi, puuetega inimesi, väikelaste emasid ja kinnipidamiskohtadest vabanenuid. Aktiviseerimiskeskus peab töötute tagasitoomisel peamisteks ülesanneteks tööotsingukoolitust, tööharjutamise võimaldamist, nõustamist lähtuvalt töötu individuaalsetest võimalustest ja vajadustest ning võimalusel vakantsete töökohtade vahendamist. 3. Sihtasutuse Tuuru projekt Maaelu areng, mis tugineb arengukavale Hiiumaa 2010 ja Hiiu maakonnaplaneeringule. Projekti rakendamise käigus planeeritakse korraldada koolituskursus Eesti maapiirkonna elanikele, kes soovivad alustada ettevõtlusega ja kellel on ettevõtluse alustamiseks vajalikud esmased ressursid (mets, maa, hooned, erialateadmised). Projekti põhieesmärk on inimestele ettevõtluses aktiivseks osalemiseks ja arenguks vajalike teadmiste, oskuste, hoiakute kujundamine ja algteadmiste andmine väikeettevõtte majandamisest, ühistegevuse korraldamisest, rahandusest, raamatupidamisest, turundusest ning arvuti ja interneti kasutamisest. 4. Sihtasutuse Räpina Inkubatsioonikeskus (äriabikeskus) projekt Ettevõtlusega alustamise toetamise süsteemi arendamine", mis on kooskõlas Põlva maakonna ja Räpina linna arengukavaga, et toetada algajaid ettevõtjaid ja suurendada ettevõtete konkurentsi ja koos sellega lahendada sotsiaalseid probleeme. Rahandusministeerium teeb ettepaneku eraldada 872 010 krooni.
4) Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse eelarvevälisest omandireformi reservfondist rahandusministeeriumile maareformiga seotud küsitluse läbiviimiseks
K: Valitsus eraldab eelarvevälisest omandireformi reservfondist rahandusministeeriumile tagastamatu toetusena 57 470 krooni suuruses summas maareformiga seotud küsitluse läbiviimiseks. Mitmete ministeeriumide (põllumajandusministeerium, välisministeerium, keskkonnaministeerium, siseministeerium, kaitseministeerium, rahandusministeerium, justiitsministeerium) esindajatest koosneva töörühma tegevuskava ülesannete hulka kuulub muuhulgas ka avaliku arvamuse küsitluse läbiviimine, uurimaks Eesti ühiskonna hoiakuid maa- ja kinnisvaraturu piirangute vajalikkuse suhtes nii kinnisomandi esmatekkel maareformi käigus kui ka hilisemas tsiviilkäibes. Rahandusministeerium esitas kolmele uuringufirmale avaliku arvamuse uuringu ettepaneku koos töörühma poolt koostatud probleemipüstituse, esialgse küsimustiku ja uuringu läbiviimise raamtingimustega. Rahandusministeerium teeb ettepaneku valida konkureerivate pakkumiste seast välja Saar Poll Ltd uuringupakkumise kui kõige kiirema ja püstitatud eesmärgile tõenäoliselt kõige enam vastava.
10. Volituste andmine Eesti Vabariigi ja Euroopa Nõukogu Arengupanga vahelisele laenulepingule allakirjutamiseks
K: Välissuhtlemisseaduse alusel ja kooskõlas Eesti Vabariigile välislaenude võtmise ja välislaenulepingutele riigigarantiide andmise seadusega volitab valitsus rahandusminister Siim Kallast kirjutama alla Eesti Vabariigi ja Euroopa Nõukogu Arengupanga vahelisele laenulepingule Tartu Ülikooli ja Eesti Põllmajandusülikooli üliõpilasühiselamute renoveerimise projekti rahastamiseks 150 000 000 krooni suuruses summas. Riigikogu 20. septembri 2000.a otsusega volitati Vabariigi Valitsust sõlmima laenuleping Eesti Vabariigi ja Euroopa Nõukogu Arengupanga vahel Tartu Ülikooli ja Põllumajandusülikooli üliõpilasühiselamute renoveerimise projekti rahastamiseks. Laenulepingule allakirjutamiseks vajab rahandusminister tulenevalt Välissuhtlemisseadusest nimelist kirjalikku volitust valitsuselt.
11. Valitsusdelegatsiooni moodustamine Haagis toimuvast ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osapoolte konverentsi VI istungist osavõtuks
K: Valitsus moodustab valitsusdelegatsiooni osalemaks 13.-24. novembrini 2000.a Haagis toimuvast ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osapoolte konverentsi VI istungist osavõtuks. Eesti ratifitseeris 1992.a New Yorgis sõlmitud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni 1994.a. Konventsiooni põhieesmärk on stabiliseerida kasvuhoonegaaside emissioonid aastaks 2000 vähemalt 1999. aasta tasemele. 11. detsembril 1997.a lepiti Kyotos osapoolte kolmandal konverentsil kokku nn Kyoto protokollis, mis sätestab riikide kohustused kasvuhoonegaaside emissioonide edasisel vähendamisel. 13.-24. novembrini 2000.a Haagis toimuva konverentsi päevakorras on korralduslikud küsimused, arutelud aruandluse, konventsiooni kohustuste täitmise ja teaduslike küsimuste üle. Käsitletakse ka Kyoto protokolli täitmisega seonduvat - võetud kohustuste täitmise tagamise mehhanismi loomist ja nn kohustuste täitmise paindlikkust võimaldavate protseduuridega seonduvat. Konverentsil osalemine eeldab valitsuse poolt kinnitatud volitustega delegatsiooni olemasolu. Delegatsiooni juht Heiki Kranich ning delegatsiooni liikmed: Allan Gromov keskkonnaministeeriumi asekantsler; Andres Kratovitd keskkonnaministeeriumi rahvusvahelise koostöö osakonna juhataja kohusetäitja
12. Riigivara tasuta üleandmine
K: Valitsus annab majandusministeeriumi valitsemisalas oleva Tallinnas Lai 27 asuva hoone kultuuriministeeriumi valitsemisele. Hoone kogupind on 1259,4 ruutmeetrit, millest on kasutusel ainult 20%, mis on kolme rentniku käsutuses.
K: Maareformi seaduse kohaselt otsustab sotsiaalmaa munitsipaalomandisse andmise Vabariigi Valitsus. Valitsus otsustab Jõgeva maakonna Pajusi Vallavolikogu taotlusel Pajusi vallas Kõpu külas asuva 9,3 ha Kõpu veehoidla maaüksuse sotsiaalmaana Pajusi valla munitsipaalomandisse andmise. Pajusi Vallavolikogu põhjendab maa munitsipaalomandisse taotlemist asjaoluga, et taotletav maa on Pajusi valla üldplaneeringu kohaselt määratud puhkeotstarbeliseks maaks, kuna veehoidla on populaarne suplus- ja suvituskoht. Seletuskirja kohaselt on munitsipaalomandisse taotletava maa piir kooskõlastatud maa tagastamise õigustatud subjekti volitatud esindajaga. Jõgeva maavanem peab maaüksuse munitsipaalomandisse andmist põhjendatuks.
14. Maa taotlemine munitsipaalomandisse
1) Maa taotlemine munitsipaalomandisse
K: Lüganuse Vallavolikogu taotleb munitsipaalomandisse 5,63 ha Moldova kruusakarjääri maaüksust kohaliku omavalitsusüksuse ülesannete täitmiseks ja arenguks vajaliku maana Maareformi seaduse § 28 lõike 2 alusel. Lüganuse Vallavolikogu põhjendab taotlust vajadusega hoida korras 40,2 km munitsipaalteid ning alustada kaevandatava kruusa baasil asfaltkatte tootmist, et kruusateed asfalteerida. Ida-Viru Maavalitsus leiab, et maaüksuse andmine munitsipaalomandisse on vajalik. Keskkonnaministeerium ei nõustu maavanema seisukohaga taotluse põhjendatuse osas, kuna kohaliku omavalitsusüksuse ülesannete hulka ei kuulu kruusateede asfaltkattega katmiseks vajaliku asfaltkatte tootmine ning esitab korralduse eelnõu taotluse rahuldamata jätmise kohta.
2) Maa taotlemine munitsipaalomandisse
K: Viljandi maakonna Paistu Vallavolikogu taotleb munitsipaalomandisse 9,6 ha Pombre-2 maardla maaüksust omavalitsusüksuse ülesannete täitmiseks ja arenguks vajaliku maana Maareformi seaduse § 28 lõike 2 alusel. Paistu Vallavolikogu põhjendab taotlust vajadusega hoida korras valla teedevõrk-86 km kruusateid. Viljandi Maavalitsus leiab, et maaüksuse andmine munitsipaalomandisse on seaduslik ja toetab taotlust. Keskkonnaministeerium ei nõustu maavanema seisukohaga taotluse põhjendatuse osas, kuna Eesti Maavarade Komisjoni 03.02.1999 istungi protokollilise otsuse nr 99-5 kohaselt munitsipaalomandisse taotletava maardla kruusa- ja liivavarud ületavad tunduvalt valla vajadused ning esitab korralduse eelnõu taotluse rahuldamata jätmise kohta.
15. Diplomaatilise passi andmine
K: Valitsus annab majandusministeeriumi kaubandusosakonna peaspetsialistile Jaanus Salumile ühekordseks kasutamiseks diplomaatiline pass kehtivusajaga kuni üks aasta seoses tema lähetamisega atadeena kaubandusküsimustes Eesti Vabariigi Suursaatkonda Kiievis. Diplomaatilise passi andmine Jaanus Salumile on vajalik riigi ülesannete täitmiseks ja vastab rahvusvahelisele tavale.
16. Teenistuslik järelevalve maavanema toimingu üle
K: Maareformi seaduse § 38 lõike 2 punkti 6 kohaselt on Maa-ametil õigus, kui kohalik omavalitsus ei täida tähtaegselt seadusel põhinevaid ettekirjutusi, anda kooskõlastatult maavanemaga maareformi seadusega kohaliku omavalitsuse pädevusse antud toimingu teostamise õigus üle maavalitsusele. Tori Vallavalitsuse 15.03.1999 korraldusega nr 81 Maa ostueesõigusega erastamine lubati Margus Joonasel Tori vallas Aesoo külas tema poolt ostetud hoone juurde ostueesõigusega erastada 50 ha maad. H. Nõmmik vaidlustas Tori Vallavalitsuse eelnimetatud korralduse, kuna tema andmetel on M. Joonase poolt ostetud hoonest säilinud vaid varemed, ning pöördus Maa-ameti poole taotlusega kontrollida korralduse seaduslikkust, lisades Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse poolt koostatud ekspertiisiakti. Maa-amet, kontrollinud asjaolusid, tegi Tori Vallavalitsusele kohustusliku ettekirjutuse 10 päeva jooksul tühistada Tori Vallavalitsuse 15.03.1999 korraldus nr 81 kui Maareformi seadusega vastuolus olev korraldus. Kuna Tori Vallavalitsus ei täitnud Maa-ameti kohustuslikku ettekirjutust, pöördus H. Nõmmik peaministri poole. Peaminister palus kirjalikku selgitust keskkonnaministrilt ja Pärnu maavanemalt. Pärnu maavanem ei pidanud vajalikuks algatada menetlust Maareformi seadusega kohaliku omavalitsuse pädevusse antud maa ostueesõigusega erastamise toimingute teostamise õiguse Tori Vallavalitsuselt Pärnu Maavalitsusele üle andmiseks, põhjendades seda sellega, et Tori vallas on maareform lõpetamisel ja nimetatud maaüksuse erastamine on üksikjuhus ning elamu olemasolu on vaidlustatud kohtuorganeis, kus vaie ei ole lõplikult lahendatud. Keskkonnaministeerium ei nõustunud maavanema seisukohtadega, kuna vastavalt Maareformi seadusele korraldab maa erastamist maavanem, kes peab otsuse tegemisel olema veendunud, et esitatud dokumendid on tõepärased ja maa erastamine seaduslik. Maavanem kui täidesaatva võimu esindaja maakonnas teostab järelevalvet iga üksikjuhtumi korral, kui ilmnevad õigusvastase tegevuse tunnused. Peaminister saatis materjalid 29.08.2000 resolutsiooniga nr 10-10/2710 keskkonnaministrile küsimuse ettevalmistamiseks arutamiseks valitsuse istungil ning justiitsministrile arvamuse avaldamiseks. Justiitsministeerium leiab, et käesoleval juhul on Pärnu Maavalitsuse keeldumine Maa-ameti ettekirjutuse täitmisest õigusvastane.
K: Valitsus volitab teede- ja sideminister Toivo Jürgensoni sõlmima riigi aktsiaseltsiga Eesti Raudtee AS nimetatud aktsiaseltsile kuuluvate Elektriraudtee AS-i aktsiate (100 %) riigile tasuta üleandmise lepingu, määrates üleantavate aktsiate valitsejaks teede- ja sideministeeriumi.