Teatiste, ehitus- ja kasutusloa ja nende taotluste vorminõuded ning teatiste ja taotluste esitamise kord – Riigi Teataja
Teatiste, ehitus- ja kasutusloa ja nende taotluste vorminõuded ning teatiste ja taotluste esitamise kord
Teatiste, ehitus- ja kasutusloa ja nende taotluste vorminõuded ning teatiste ja taotluste esitamise kord - sisukord
§ 1 Teatiste ning ehitus- ja kasutusloa taotluse vorm
§ 2 Ehitisregistrile andmete esitamise teatise vorm
§ 3 Ehitus- ja kasutusloa vorm
§ 4 Teatiste ja ehitus- ja kasutusloa taotluste esitamine
§ 5 Teatistes, ehitus- ja kasutusloal ja nende taotlustes esitatavad andmed
RT I, 26.06.2015, 10
Vastu võetud 19.06.2015 nr 67
Määrus kehtestatakse ehitusseadustiku § 35 lõike 6, § 40 lõike 4, § 43 lõike 5, § 47 lõike 7, § 52 lõike 4 ja § 60 lõike 5 alusel.
§ 1. Teatiste ning ehitus- ja kasutusloa taotluse vorm
(1) Ehitusteatise esitaja esitab pädevale asutusele käesoleva määruse lisas 1 toodud vormi kohase ehitusteatise.
(2) Tee ehitusteatise esitaja esitab pädevale asutusele käesoleva määruse lisas 2 toodud vormi kohase tee ehitusteatise. Tee ehitusteatisele lisatakse skeem, kus kaardil on vabas vormis märgitud tee asukoht. Skeem peab andma ülevaate tee paiknemisest ümbritseva teedevõrgu suhtes ja informatsiooni tee paiknemisest kinnisasjal.
(3) Ehitusloa taotleja esitab pädevale asutusele käesoleva määruse lisas 3 toodud vormi kohase ehitusloa taotluse.
(4) Tee ehitusloa taotleja esitab pädevale asutusele käesoleva määruse lisas 4 toodud vormi kohase tee ehitusloa taotluse.
(5) Ehitusloa taotlenud isik esitab pädevale asutusele käesoleva määruse lisas 5 toodud vormi kohase ehitamise alustamise teatise.
(6) Tee ehitusloa taotlenud isik esitab pädevale asutusele käesoleva määruse lisas 6 toodud vormi kohase tee ehitamise alustamise teatise.
(7) Kasutusteatise esitaja esitab pädevale asutusele käesoleva määruse lisas 7 toodud vormi kohase kasutusteatise.
(8) Tee kasutusteatise esitaja esitab pädevale asutusele käesoleva määruse lisas 8 toodud vormi kohase tee kasutusteatise.
(9) Kasutusloa taotleja esitab pädevale asutusele käesoleva määruse lisas 9 toodud vormi kohase kasutusloa taotluse.
(10) Tee kasutusloa taotleja esitab pädevale asutusele käesoleva määruse lisas 10 toodud vormi kohase tee kasutusloa taotluse.
(11) Ehitise täielikuks lammutamiseks ehitusteatise või -loa taotlenud isik esitab pädevale asutusele käesoleva määruse lisas 11 toodud vormi kohase ehitise täieliku lammutamise teatise.
(12) Tee täielikuks lammutamiseks ehitusteatise või -loa taotlenud isik esitab pädevale asutusele käesoleva määruse lisas 12 toodud vormi kohase tee täieliku lammutamise teatise.
§ 2. Ehitisregistrile andmete esitamise teatise vorm
Ehitisregistrile andmete esitaja esitab pädevale asutusele käesoleva määruse lisas 13 toodud vormi kohase andmete esitamise teatise.
§ 3. Ehitus- ja kasutusloa vorm
(1) Ehitusloa andmiseks pädev asutus annab ehitusloa taotlejale käesoleva määruse lisas 14 toodud vormi kohase ehitusloa.
(2) Tee ehitusloa andmiseks pädev asutus annab ehitusloa taotlejale käesoleva määruse lisas 15 toodud vormi kohase tee ehitusloa.
(3) Kasutusloa andmiseks pädev asutus annab kasutusloa taotlejale käesoleva määruse lisas 16 toodud vormi kohase kasutusloa.
(4) Tee kasutusloa andmiseks pädev asutus annab kasutusloa taotlejale käesoleva määruse lisas 17 toodud vormi kohase tee kasutusloa.
§ 4. Teatiste ja ehitus- ja kasutusloa taotluste esitamine
Teatised ja ehitus- ja kasutusloa taotlused esitatakse pädevale asutusele paberkandjal või elektrooniliselt.
§ 5. Teatistes, ehitus- ja kasutusloal ja nende taotlustes esitatavad andmed
(1) Teatistes, ehitus- ja kasutusloal ja nende taotlustes esitatakse rajatise, välja arvatud tee, kohta need tehnilised andmed, mis on asjakohased ja mida on otstarbekas ja võimalik määratleda ning hoone puhul teatiste, ehitus- ja kasutusloal ja nende taotluste vormil nõutud tehnilised andmed.
(2) Ehitisregistrile andmete esitamise teatises esitatakse need tehnilised andmed, mida on otstarbekas ja võimalik määratleda.
(3) Teatistes, ehitusloal ja nende taotlustes esitatakse riigikaitselise ja julgeolekuasutuse ehitise kohta need tehnilised andmed, mis on asjakohased ja mida on otstarbekas ja võimalik määratleda.
(4) Teatistes, ehitus- ja kasutusloal ja nende taotlustes, välja arvatud teede kohta esitatud teatistes, ehitus- ja kasutusloal ja nende taotlustes, esitatakse andmed iga asjassepuutuva ehitise osa, sealhulgas korteri ja mitteeluruumi kohta eraldi.
(5) Teatiste ning ehitus- ja kasutusloa taotluste esitamisel teavitatakse pädevat asutust dokumendi kättetoimetamise viisist.
(1) Vastavalt ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 26 lõikele 5 kohaldatakse ehitusseadustiku sätteid pädevale asutusele dokumentide elektrooniliselt ehitisregistri kaudu esitamisele ning lubade menetlemisele ehitisregistri vahendusel ja andmisele ehitisregistrisse alates 2016. aasta 1. aprillist.
(2) Kui ehitus- või kasutusteatis või ehitus- või kasutusloa taotlus esitatakse samaaegselt mitme ehitise kohta, esitatakse käesoleva määruse lisas toodud vormi kohane taotlus või teatis iga ehitise kohta eraldi.
Maaeluminister majandus- ja taristuministri ülesannetes
Lisa 1 Ehitusteatis
Lisa 2 Tee ehitusteatis
Lisa 3 Ehitusloa taotlus
Lisa 4 Tee ehitusloa taotlus
Lisa 5 Ehitamise alustamise teatis
Lisa 6 Tee ehitamise alustamise teatis
Lisa 7 Kasutusteatis
Lisa 8 Tee kasutusteatis
Lisa 9 Kasutusloa taotlus
Lisa 10 Tee kasutusloa taotlus
Lisa 11 Ehitise täieliku lammutamise teatis
Lisa 12 Tee täieliku lammutamise teatis
Lisa 13 Andmete esitamise teatis
Lisa 14 Ehitusluba
Lisa 15 Tee ehitusluba
Lisa 16 Kasutusluba
Lisa 17 Tee kasutusluba


Välismaalaste seadus. Enne kaalu, siis muuda - EhitusEST
Kategooria: Seadus, EhitusEST september 2019
Eesti Ehitusettevõtjate Liidu, Eesti Tööandjate Keskliidu ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoja hinnangul vajavad nii välismaalaste seaduse kui tulumaksuseaduse muutmise eelnõu täpsemat läbitöötamist.
„Eelnõu eesmärgid on arusaadavad, samas ei ole eesmärgid ning sõnastus omavahel kookõlas,“ osutab Eesti Ehitusettevõtjate Liidu tegevjuht Indrek Peterson välismaalaste seaduse planeeritavaid muudatusi kommenteerides.
„Esimene suurem probleem on, et nii välismaalaste seaduse kui ka tulumaksuseaduse eelnõudes puudus tehnilise teostatavuse, alternatiivide ja majandusliku mõju analüüs. Koostatud ei ole ka väljatöötamiskavatsust, et tööandjaid aegsasti kaasata. See tingib suuresti ka ülejäänud puuduseid, kuna neid pole lihtsalt analüüsitud,“ selgitab Eesti Tööandjate Keskliidu analüütik Raul Aron. „Eelnõudesse lisandunud tõendamis- ja maksukoormuse peatöövõtjale panemise plaanides oli valitsuse poolt tunda kiirustamist.“
Halduskoormus kasvab
Indrek Peterson, Eesti Ehitusettevõtjate Liidu juht
Praeguste plaanide kohaselt ausate ettevõtjate halduskoormus seoses kontrollikohustuste täitmisega kasvab, samuti lisandub paljudele ettevõtjatele ebaproportsionaalne vastutus kolmandate isikute eest: näiteks peatöövõtjad, kes ise otseselt küll võõrtööjõudu ei rendi, kuid keda eelnõu sõnastuse kohaselt saaks liigitada „kasutajaettevõtjateks“. „See on suur puudus nii välismaalaste seaduse kui tulumaksuseaduse eelnõudega, et riik tahab panna halduskoormust Eesti tööandjatele, kellel selle koormuse kandmiseks on oluliselt kehvemad võimalused kui riigil. Samamoodi nagu juuksurisalongi klient ei saa vastutada juuksurisalongi tegevuse seaduslikkuse ja maksukohustuste eest, ei saa ka välismaalastest renditöötajate kasutajaettevõte teiste isikute kohustuste eest vastutada,“ selgitab Aron.
„Paljud neist kohustustest täidetakse normaalses olukorras välisriigis. Töölepinguid, maksuandmeid jmt ei ole teiste liikmesriikide tööandjatel õigust Eesti tööandjatega jagada, sest isikuandmed on seadustega kaitstud kõigis EL-i liikmesriikides. Küll on selliste andmete saamise õigus maksuhalduril konkreetse maksukontrolli käigus. Ka töötamise seaduslikkuse kontrollimiseks on politsei- ja piirivalveametil ning tööinspektsioonil kõik õigused olemas.“
Seaduseelnõu seletuskirjast tõepoolest ei selgu, kas probleeme on hetkel pigem lühiajaliste töötamistega või töötamiseks mõeldud elamislubadega. Juhul, kui rohkem probleeme seondub lühiajaliste töötamistega, siis tuleks lahenduste leidmiseks selgitada, kas need on seotud nn üldreegliga või mõne erandiga.
Halb mõju majandusele
„Praegusel kujul muudaks seadusemuudatus välismaalaste seadusest arusaamise, selle järgimise ja järelevalve hoopis keerulisemaks ja tekitaks mitmeid vastuolusid,“ nõustub ka Indrek Peterson.
„Meie hinnangul võib renditööjõu piiramisel olla ka negatiivne majanduslik mõju,“ täiendab Aron. „Renditööjõu populaarsus on tingitud sellest, et vaba tööjõudu pole saada. Isegi, kui maksud renditöötaja töötasult laekuvad teise liik-mesriiki, toodab iga Eestis töötav inimene lisandunud väärtust, millelt samuti makse makstakse ja ka kohalike töötajate palka. Keskmiselt on kolmekümne tuhande töötaja või nende tööandja panus riigieelarvesse aastal 2019 ca 450 mln eurot. Kui valitsuse tegevus välismaalaste Eestis töötamist pärssima hakkab, võib sel olla eestlaste jaoks hoopis negatiivne mõju.“
Kokkuvõttes soovitavad ettevõtlusorganisatsioonid muudatused paremini läbi mõelda – esimese sammuna tuleks koostada väljatöötamiskavatsus.
Ettepanekud välismaalaste seaduse muutmise seaduse eelnõule
Eelnõu jõustumise ajaks on planeeritud juba 2019. aasta 15. detsember, mis on väga kiireloomuline. Uute meetmete eesmärk peab olema aidata kuritarvitusi vältida, mitte lihtsalt läbianalüüsimata meetmete kiireloomuline jõustamine. On hädavajalik, et ministeerium koostab enne väljatöötamiskavatsuse, mis võimaldab ministeeriumil koostöös partneritega selgitada välja probleemi olemus, kaaluda lahendusi, hinnata nende mõjusid ning seejärel valida välja kõige mõistlikumad meetmed kuritarvituste vähendamiseks.
Siseministeeriumil koostöös järelevalveasutustega oleks mõistlik analüüsida, milliste skeemide korral esineb kõige rohkem kuritarvitusi. Sellise analüüsi järel saab otsustada, milliseid meetmeid on vaja.
Eelnõu § 1 p 1. VMS-i § 106 täiendatakse lõikega 19: „Eestis registreeritud ettevõte, kes kasutab teises Schengeni konventsiooni liikmesriigis registreeritud ettevõtte teenuseid, on kasutajaettevõte VMS-i tähenduses ja tal on VMS-is sätestatud kasutajaettevõtte õigused ja kohustused.“ Sellest sättest ei ole võimalik aru saada, milliste teenuste kohta säte kehtib ning kas Eestis registreeritud ettevõte, kes kasutab teises Schengeni konvent-siooni liikmesriigis registreeritud ettevõtte teenuseid, peaks vastavaid teenuseid kasutama Eestis või mujal maailmas.
Selgus on oluline seetõttu, et kui Eesti ettevõtja osutub kasutajaettevõtteks VMS-i tähenduses, tekivad tal kasutajaettevõtte õigused ja kohustused, samuti vastutus. Eelnevast tulenevalt tuleks jätta VMS § 106 lg 19 eelnõust välja.
Muudatuse kohaselt lisatakse VMS-i lühiajalise Eestis töötamise registreerimise ja tähtajalise elamisloa töötamiseks regulatsioonidesse täpsustused selle kohta, millist isikut käsitatakse tööandja, kasutajaettevõtja või vastuvõtva üksusena. Jääb arusaamatuks, mis on nende kahe sätte eesmärk. Lisaks on ebaselge, millis(t)e loetelus toodud asjaolu(de) puhul osutub isik tööandjaks, millis(t)e puhul kasutajaettevõtjaks või vastuvõtvaks üksuseks.
Seega eelnõu tekst mitte ei täpsusta kehtivat VMS-i, vaid muudab selles ja selles viidatud teistes kehtivates õigusaktides (eelkõige TLS) esitatud terminid vastuolulisteks, tekitades õigusselgusetust. Õigusselguse tagamise eesmärgil tuleb eelnõu § 1 punktid 2 ja 3 eelnõust välja jätta.
Eelnõuga muudetakse VMS § 286 lg 11 ja sõnastatakse järgmiselt: „(11) Kasutajaettevõtja on kohustatud kontrollima, et tema juures töötaval välismaalasel on Eestis viibimiseks ja töötamiseks õiguslik alus ja tagama, et välismaalane töötab Eestis selleks antud õigusliku aluse kohaselt ning tööandja ja kasutajaettevõtte vahel sõlmitud lepingu või muu kokkuleppe järgi.“
Jääb arusaamatuks, miks kasutajaettevõte, tegutsedes heas usus ja täites kõiki kasutajaettevõtja ja tööandja (tööjõurendi ettevõtte) vahel sõlmitud kokkuleppe tingimusi, vastutab võrdselt tööandjaga välismaalase eest. Kas kasutajaettevõte on eelnõu kohaselt kohustatud nõudma välismaalase ja tööandja (tööjõurendi ettevõtte) vahel sõlmitud töölepingu koopiat? Kuidas saab kasutajaettevõte teha kindlaks, et välismaalane töötab Eestis selleks antud õigusliku aluse kohaselt? Miks ei ole võimalik järelevalveasutusel kasutajaettevõtja asemel kontrollida, kas välismaalane töötab Eestis selleks antud õigusliku aluse kohaselt?
Eelnõuga täiendatakse VMS §-i 293 lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Riikliku järelevalve teostamisel välismaalase Eestis ajutise viibimise, Eestis elamise ja Eestis töötamise asjaolude üle ja välismaalase Eestis ajutise viibimise, elamise ja töötamise õigusliku aluse lõpetamise või kehtetuks tunnistamise menetluses lasub tööandjal, kasutajaettevõttel, vastuvõtval üksusel ja välismaalasel kohustus tõendada, et välismaalase faktiline tegevus Eestis vastab Eestis töötamise õiguslikule alusele ja eesmärgile. Politsei- ja Piirivalveametil on tõendamiskoormus nende tõendite asjus, mida valdab Politsei- ja Piirivalveamet.“
Otsest vajadust selle sätte järele pole, sest juba täna on VMS § 293 lõikes 3 kirjas, et nii välismaalane, välismaalase tööandja ja ka muu asjassepuutuv isik ja asutus on kohustatud tõendama Politsei- ja Piirivalveameti ning Kaitsepolitseiameti nõudmisel välismaalase Eestis ajutise viibimise, Eestis elamise ja Eestis töötamise seadusliku aluse taotlemise, omamise, pikendamise taotlemise ja kehtetuks tunnistamise asjaolusid. Seega on järelevalveasutustel juba täna olemas kõik vajalikud meetmed, et saada vastavaid tõendeid.
Lisaks valmistab muret asjaolu, et viimasel ajal soovib riik ka teistes valdkondades sisse viia pöördtõendamist. Leiame, et pöördtõendamine tuleb ette näha ainult väga erandlikel juhtudel ning sellistele seadusemuudatustele peab eelnema põhjalik mõjuanalüüs.
Selgitamist vajab, kas ja kuidas mõjutavad plaanitavad muudatused lähetatud töötajaid.
Tööandjad peavad seisma hea selle eest, et dokumendid oleks korrektselt vormistatud, paraku ei ole tööandjal kogu informatsiooni: nt töötamiseks antud elamisloa tühistamisel PPA teavitab ettevõtet, kuid teiste elamislubade tühistamisest teavituskohustust PPA-l ei lasu.
Eelnõus on arusaamatult ja vastuolus kehtivate õigusaktide sõnastustega kasutatud termineid „ettevõte“ ja „kasutajaettevõte“ (peaks olema „ettevõtja“ ja „kasutajaettevõtja“).
Eelnõu algatamise ajendiks olevate kitsaskohtade ja probleemide üks lahendus ehitussektoris on töötajatele kohustusliku kaardisüsteemi kehtestamine (ka renditööjõule): see lihtsustaks oluliselt töötajate töötamise õiguspärasuse üle kontrolli.
Allikas: Eesti Kaubandus-Tööstuskoda, Eesti Tööandjate Keskliit, Eesti Ehitusettevõtjate Liit
Sildid: Eesti Ehitusettevõtjate Liitseadustööjõudvälismaalaste seadusvälistööjõud


text:
Anija vallas avaliku ürituse korraldamise ja pidamise kord – Riigi Teataja
Anija vallas avaliku ürituse korraldamise ja pidamise kord
Anija vallas avaliku ürituse korraldamise ja pidamise kord - sisukord
§ 2 Ürituse kavandamise põhimõtted
§ 3 Avaliku ürituse korraldamise loa taotluse esitamine
§ 6 Avaliku ürituse korraldaja kohustused ja vastutus
§ 7 Avaliku ürituse korraldamise loa kehtetuks tunnistamine
RT IV, 30.06.2015, 35
Vastu võetud 18.06.2015 nr 51
(1) Määrusega kehtestatakse nõuded avalike ürituste korraldamiseks ja pidamiseks Anija vallas.
(2) Avalik üritus on avalikus kohas toimuv ja avalikkusele avatud lõbustusüritus, võistlus, etendus, kaubandusüritus või muu sellesarnane inimeste koos olemine, mis ei ole koosolek korrakaitse seaduse mõistes.
(3) Määrust kohaldatakse kooskõlas Anija valla põhimäärusega, Anija valla heakorra eeskirjaga, välireklaami paigaldamise eeskirjaga ning teiste vastavate õigusaktidega.
(4) Määrusega reguleerimata juhtudel otsustab üksikküsimused vallavalitsus.
§ 2. Ürituse kavandamise põhimõtted
(2) V älditakse ürituse korraldamist öörahu ajal.
(3) Liikluse häirimise vähendamine ürituse korraldamisel avalikult kasutataval teel:
(4) Kõrgendatud turvariskiga üritusel kaasatakse korra tagamisse turvaettevõtja turvaseaduse tähenduses.
(5) Kõrgendatud turvariskiga on tegemist juhul, kui üritusega kaasneb vähemalt üks järgnevatest asjaoludest:
1) liikluse oluline ümberkorraldamine;
2) III ja IV kategooriate ilutulestiku korraldamine;
3) muud asjaolud, mis võivad kaasa tuua kõrgendatud ohu.
(6) Alaealistele suunatud üritus lõpetatakse vähemalt üks tund enne Eesti Vabariigi lastekaitse seaduses sätestatud liikumispiirangu algust.
(7) Ürituse reklaam peab sisaldama teavet:
§ 3. Avaliku ürituse korraldamise loa taotluse esitamine
(1) Ürituse loa taotlus koos kõigi käesolevas eeskirjas nõutud lisadokumentidega, esitatakse hiljemalt 15 tööpäeva enne avaliku ürituse pidamise päeva.
(2) Luba ei ole vaja taotleda juhul, kui avalik üritus toimub selleks ettenähtud ehitises või selle territooriumil või juhul, kui organiseerib Anija Vallavalitsus.
(3) Avaliku ürituse korraldamise loa taotlus esitatakse vastavalt lisatud vormile (lisa nr 1) ning on kättesaadav elektrooniliselt Anija valla veebilehel ja paberkandjal vallakantseleis.
(4) Vallavalitsusel on õigus nõuda avaliku ürituse korraldajalt täiendavate toimingute teostamist või teavet ürituse toimumise ja korraldamise üksikasjade kohta.
(5) Kui avaliku üritusega kaasneb kõrgendatud turvarisk, tuleb loa taotlusele lisada esmane turvaplaan paberkandjal või elektrooniliselt, milles on näidatud:
1) turvatöötajate arv ja paiknemine;
2) evakuatsiooniteed;
3) päästemeeskondade sisenemisteed;
4) meditsiinilise abi tagamise kirjeldus;
5) pürotehnika kasutamine, koht, aeg;
6) lahtise tule kasutamine, koht, aeg;
7) turvalisuse eest vastutav isik ja tema kontaktandmed.
(6) Avaliku ürituse läbiviimisega seotud liikluse ümberkorraldamiseks peab korraldaja lisama taotlusele liikluskorralduse ja ümbersõiduskeemi paberkandjal või elektrooniliselt, milles on näidatud:
(7) Kui avaliku ürituse korraldamisega kaasneb vajadus paigaldada inventari, näiteks tribüüni, lava ja muud sellist, tuleb loa taotlusele lisada inventari kirjeldus ja asendiplaaniline lahendus.
(8) Kaubanduse korraldamisel tuleb märkida kaubagrupid.
(9) Loa taotlus peab olema kooskõlastatud Politsei- ja Piirivalveametiga ja Päästeametiga.
(1) Loa taotluse vaatab läbi vallavalitsus ja vajadusel otsustab ürituse korraldajalt täiendavate dokumentide ja/või kooskõlastuste esitamise nõude.
(2) Vallavalitsus annab avaliku ürituse läbiviimiseks loa kümne tööpäeva jooksul avaliku ürituse korraldamise loa taotluse vallavalitsusse saabumise päevast arvates või jätab paragrahvi 5 lõikes 2 sätestatud juhtudel loa andmata.
(3) Avaliku ürituse luba või sellest keeldumine vormistatakse vallavalitsuse korraldusena.
(5) Kui ürituse loa taotluses või selle lisadokumentides on nõutud andmed jäetud esitamata, ürituse loa taotluses ja lisadokumentides on muid puudusi või ürituse loa andmise otsustamiseks on vaja esitada lisadokumente ja/või -kooskõlastusi, määrab vallavalitsus ürituse loa taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, selgitades, et tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võib vallavalitsus jätta ürituse loa taotluse läbi vaatamata. Kui puudused kõrvaldatakse määratud tähtaja jooksul, loetakse ürituse loa taotlus tähtaegselt esitatuks ja võetakse menetlusse.
(1) Avaliku ürituse loa andmisest keeldumisest peab vallavalitsus kümne tööpäeva jooksul avaliku ürituse korraldamise loa taotluse vallavalitsusse saabumise päevast arvates korraldajale teatama, selgitades põhjuse ning viidates õigusaktidele, mis on loa väljaandmata jätmise aluseks.
(2) Keeldumise aluseks võib olla:
1) avaliku ürituse korraldamise loa taotlus ei vasta esitatud nõuetele või ei ole esitatud õigeaegselt;
2) samal ajal ja samas kohas või liikumismarsruudil on varem lubatud mõne teise avaliku ürituse või koosoleku läbiviimine;
4) avaliku ürituse korraldamise loa taotluses nimetatud avaliku ürituse läbiviimine ei ole lubatud Eesti Vabariigi või Anija valla õigusaktidest tulenevalt;
5) korraldaja ei täida avaliku ürituse loa taotluse kooskõlastanud ametkondade ettekirjutusi;
6) eelneva ühe aasta jooksul on ürituse loa taotleja korraldatud avalikul üritusel jäetud täitmata taotluse kooskõlastajate tingimused ja ettekirjutused.
(3) Vallavalitsus põhjendatud otsusega võib ürituse loa taotluses märgitud avaliku ürituse kestust piirata.
§ 6. Avaliku ürituse korraldaja kohustused ja vastutus
4) tagama valla avaliku korra ning heakorra- ja jäätmekäitluse nõudeid;
5) täitma politsei ning tuletõrje- ja päästeteenistuse ametnike korraldusi;
6) täitma vallavalitsuse ja üritust kooskõlastavate ametkondade ettekirjutusi;
7) ealiste piirangutega avaliku ürituse korraldamisel tuleb sellest teatada ürituse reklaamimisel.
§ 7. Avaliku ürituse korraldamise loa kehtetuks tunnistamine
(1) Avaliku ürituse ettevalmistamise ja läbiviimise eest vastutab ürituse korraldaja seaduses ettenähtud korras. Üritusega vallale tekitatud materiaalne kahju kuulub hüvitamisele avaliku ürituse korraldaja poolt.
(2) Avalikul üritusel toimuva kaubandustegevuse korraldamisel lähtutakse kaubandustegevuse seadusest.
(3) Spordiseaduses nimetatud spordiürituste korraldamise loa taotlemisel kohaldatakse spordiseaduse sätteid.
(4) Avalikel üritustel või valla haldusterritooriumil ilutulestiku korraldamisel kategooriate III ja IV pürotehniliste toodetega toimub loa taotlemine ja menetlemine lõhkematerjaliseaduse alusel.
(5) Avaliku koosoleku läbiviimine valla haldusterritooriumil toimub korrakaitse seaduse alusel.
(6) Ürituse loa andjal on õigus teha määruse nõuete järgimiseks ettekirjutusi.

matches:
§ 2
§ 3
§ 6
§ 7
§ 2
§ 3
§ 6
§ 7


Keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse ning maasikakasvatuse toetus – Riigi Teataja
Keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse ning maasikakasvatuse toetus
Keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse ning maasikakasvatuse toetus - sisukord
§ 2 Toetatavad tegevused
§ 3 Toetuse ühikumäär
§ 4 Nõuded taotlejale
§ 5 Nõuded toetusõigusliku maa kohta
§ 6 Nõuetele vastavus
§ 7 Baasnõuded
§ 8 Koolitused
§ 9 Mullaproovid
§ 10 Keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse tegevuse nõuded
§ 11 Keskkonnasõbraliku maasikakasvatuse tegevuse nõuded
§ 12 Põllumajandusliku majapidamise üleandmine
§ 13 Toetuse taotlemine
§ 14 Taotleja, taotluse ja toetatava tegevuse kontrollimine
§ 15 Toetuse vähendamine
§ 16 Taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
§ 17 Toetuse maksmise otsustamine
§ 171 Toetuse saaja andmete avalikustamine
§ 18 Rakendussätted
RT I, 04.01.2018, 8
Vastu võetud 29.04.2015 nr 51
RT I, 02.05.2015, 3
jõustumine 05.05.2015
19.04.2017 RT I, 25.04.2017, 1 28.04.2017
22.12.2017 RT I, 04.01.2018, 1 07.01.2018
Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 67 lõike 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” (edaspidi arengukava) meetme 10 „Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede” tegevuse liigi „Keskkonnasõbraliku aianduse toetus” raames antava keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse ning maasikakasvatuse toetuse (edaspidi toetus) andmise tingimused ning kord.
§ 2. Toetatavad tegevused
(1) Toetust antakse keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse või keskkonnasõbraliku maasikakasvatuse ning nendega seotud tegevuste elluviimise eest järjepidevalt ühe kalendriaasta jooksul toetusõiguslikul maal, mille kohta taotletakse toetust (edaspidi kohustus).
(2) Keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse eest antakse toetust, kui kasvatatakse avamaa köögivilja või lisas loetletud ravim- või maitsetaimi.
(3) Keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse eest toetuse taotlemise korral täidab taotleja keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse kohta määruses sätestatud nõudeid kogu põllumajandusliku majapidamise toetusõiguslikul maal, millel ta kasvatab avamaa köögivilja või lisas loetletud ravim- või maitsetaimi.
(4) Keskkonnasõbraliku maasikakasvatuse eest toetuse taotlemise korral täidab taotleja keskkonnasõbraliku maasikakasvatuse kohta määruses sätestatud nõudeid kogu põllumajandusliku majapidamise toetusõiguslikul maal, millel ta kasvatab maasikataimi.
§ 3. Toetuse ühikumäär
(1) Toetuse ühikumäär ühe hektari maa kohta on keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse tegevuse elluviimise eest 344 eurot aastas ja keskkonnasõbraliku maasikakasvatuse tegevuse elluviimise eest 248 eurot aastas. Nimetatud ühikumäärad kehtivad ka § 5 lõikes 2 nimetatud maa kohta.
(2) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa enne määruse §-s 15 sätestatud toetuse vähendamiste otsustamist ületab tegevuse liigile eelarveaastaks määratud eelarve, vähendab Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (edaspidi PRIA) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 3 alusel lõikes 1 nimetatud toetuse ühikumäära ulatuses, mis on vajalik kõigi nõuetele vastavate taotluste rahuldamiseks maksimaalsel võimalikul määral.
(3) Lõikes 2 nimetatud juhul on PRIA-l õigus vähendada ühte või mõlemat lõikes 1 nimetatud toetuse ühikumäära.
§ 4. Nõuded taotlejale
Toetust võib taotleda põllumajandusliku tegevusega tegelev füüsilisest isikust ettevõtja ja juriidiline isik (edaspidi taotleja).
§ 5. Nõuded toetusõigusliku maa kohta
(1) Toetust võib taotleda vähemalt 0,3 hektari suuruse põllumajandusmaa kohta, mille kohta on taotleja võtnud keskkonnasõbraliku majandamise kohustuse arengukava alusel antava keskkonnasõbraliku majandamise toetuse saamiseks ning mida ta kasutab avamaa köögivilja, lisas loetletud ravim- või maitsetaimede või maasikataimede kasvatamiseks.
(2) Toetust võib taotleda ka avamaa köögivilja, lisas loetletud ravim- või maitsetaimede või maasikataimede kasvatamiseks kasutatava maaga külgneva kuni 15 meetri laiuse teenindusala (edaspidi teenindusala) kohta, mis vastab lõikes 1 sätestatud nõuetele, kuid millel ei kasvatata avamaa köögivilja, lisas loetletud ravim- või maitsetaimi või maasikataimi.
(3) Maa, mille kohta taotletakse toetust keskkonnasõbraliku maasikakasvatuse tegevuse elluviimise eest, on toetusõiguslik, kui seal kasvatatavate maasikataimede miinimumtihedus on 20 000 taime hektari kohta. Taimede miinimumtiheduse määramisel ei arvestata teenindusala alla jäävat maad.
(4) Toetusõigusliku maa määratlemisel lähtutakse põllumajandusministri 10. märtsi 2015. a määruse nr 22 „Põllumassiivi kaardi koostamise, põllumassiivi piiripunktide määramise, põllumassiivile unikaalse numberkoodi andmise, põllumassiivi toetusõigusliku pindala ning põllumassiivil asetsevate maastikuelementide määramise ja korra ning põllumassiivi kasutamise kohta esitatavad andmed ja nende esitamise kord” §-s 5 sätestatust.
(5) Keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse tegevuse elluviimise eest ei või toetust taotleda maa kohta, mille kohta taotletakse arengukava alusel antavat:
1) keskkonnasõbraliku majandamise toetust mesilaste korjealade rajamise lisategevuse eest;
2) toetust selles määruses nimetatud keskkonnasõbraliku maasikakasvatuse tegevuse elluviimise eest;
3) poolloodusliku koosluse hooldamise toetust;
4) piirkondlikku mullakaitse toetust;
5) kohalikku sorti taimede kasvatamise toetust ning
6) mahepõllumajandusele ülemineku või mahepõllumajandusega jätkamise toetust;
[RT I, 25.04.2017, 1 - jõust. 28.04.2017]
7) piirkondlikku veekaitse toetust maa rohumaana hoidmise eest.
(6) Keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse tegevuse elluviimise eest ei või toetust taotleda maa kohta, millel kasvatatakse põllumajanduskultuuri kitsede ja lammaste söödaks arengukava alusel antava loomade heaolu toetuse raames.
(7) Keskkonnasõbraliku maasikakasvatuse tegevuse elluviimise eest ei või toetust taotleda maa kohta, mille kohta taotletakse lõike 5 punktides 1 ja 3–7 nimetatud toetust ning toetust selles määruses nimetatud keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse tegevuse elluviimise eest.
§ 6. Nõuetele vastavus
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549–607) artiklis 92 nimetatud toetuse saaja täidab oma põllumajanduslikus tegevuses ja kogu põllumajandusliku majapidamise maal põllumajandusministri 14. jaanuari 2015. a määruses nr 4 „Maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõuded” sätestatud nõudeid ning Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 32 lõike 2 kohaselt avaldatud kohustuslikke majandamisnõudeid.
(2) Toetuse saaja täidab lõikes 1 nimetatud nõudeid kogu kohustuseaasta jooksul.
§ 7. Baasnõuded
Taotleja täidab kogu kohustuseaasta jooksul järgmisi nõudeid:
1) kannab andmed majapidamise põllumajandusmaal tehtud tegevuste kohta veeseaduse alusel peetavasse põlluraamatusse;
2) kui taotleja taotleb toetust keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse eest, korraldab ta enne taimekaitsevahendi kasutamist maal, kus kasvatab köögivilja, ravim- ja maitsetaimi, taimekahjustajate seire ning kannab andmed seire kohta veeseaduse alusel peetavasse põlluraamatusse.
§ 8. Koolitused
(1) Taotleja või tema esindaja, kes tegeleb taotleja põllumajanduslikus majapidamises põllumajandusliku tegevusega, peab keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse tegevuse või keskkonnasõbraliku maasikakasvatuse tegevuse esmakordse elluviimise kohustuseaasta 1. detsembriks olema osalenud Maaeluministeeriumi korraldatud keskkonnasõbraliku aianduse koolitusel.
(2) Lõikes 1 sätestatud nõude täitmisel arvestatakse alates 2015. kalendriaastast toimunud koolitusi.
§ 9. Mullaproovid
(1) Taotleja korraldab toetusõigusliku maa, millel kasvavad need kultuurid, mille kohta ta toetust taotleb, kohta mullaproovide võtmise ning proovide saatmise mullaanalüüside tegemiseks mulla ja pinnase analüüsimiseks akrediteeritud laboratooriumisse (edaspidi laboratoorium) hiljemalt esimese kohustuseaasta 2. maiks.
(2) Kui toetusõiguslikult maalt on varem võetud mullaproov ja selle kohta on väljastatud laboriprotokoll mulla taimedele omastatava magneesiumi, kaltsiumi, vase, mangaani ja boori sisalduse kohta, peab taotleja korraldama mullaproovi võtmise ja laboratooriumisse saatmise eelmise mullaproovi võtmise aastale järgneva viienda aasta 1. detsembriks.
(3) Taotleja korraldab mullaproovide võtmise arvestusega, et iga kuni kolme hektari toetusõigusliku maa kohta on võetud üks mullaproov, millest on võimalik määrata taimedele omastatava magneesiumi, kaltsiumi, vase, mangaani ja boori sisaldust. Arvesse võetakse ka varem võetud mullaproovid, mis ei ole vanemad kui lõikes 2 sätestatud ja mille kohta on väljastatud laboriprotokoll taimedele omastatava magneesiumi, kaltsiumi, vase, mangaani ja boori sisalduse kohta.
(4) Taimedele omastatava magneesiumi, kaltsiumi, vase ja mangaani sisalduse määramiseks kasutatakse Mehlich 3 meetodit ja taimedele omastatava boori sisalduse määramiseks B – Bergeri või Truogi meetodit.
(5) Kui taotlejal on toetusõiguslikku maad vähem kui 3 hektarit, saadetakse laboratooriumisse vähemalt üks mullaproov.
(6) Laboratooriumi väljastatud laboriprotokollid analüüsitulemustega peavad olema kohapeal kontrollimiseks kättesaadavad.
§ 10. Keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse tegevuse nõuded
(1) Taotleja ei tohi toetusõiguslikul maal, millel kasvatab köögivilja, ravim- ja maitsetaimi, kohustuseaasta jooksul kasutada glüfosaati sisaldavaid taimekaitsevahendeid.
(2) Taotleja hoiab teenindusala tegevuse elluviimise kohustuseaastal kuni põllumajanduskultuuri koristamiseni rohukamaras. Rohu kõrgus ei tohi ületada 30 cm.
§ 11. Keskkonnasõbraliku maasikakasvatuse tegevuse nõuded
(1) Taotleja kasutab maal, millel kasvatab maasikataimi, maasikaridade peal multši. Multši tuleb kasutada alates istandiku rajamisest ja see peab olema põllul kogu vegetatsiooniperioodi jooksul.
(2) Taotleja hoiab maal, millel kasvatab maasikataimi, maasika reavahed multšiga kaetuna või niidetud rohukamaras. Kogu põllul, sealhulgas teenindusalal, ei tohi rohu kõrgus ületada 30 cm.
(3) Taotleja valib multšimaterjali ise.
§ 12. Põllumajandusliku majapidamise üleandmine
(1) Põllumajandusliku majapidamise üleandmise korral kohaldatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.07.2014, lk 69–124), artiklis 8 sätestatut.
(2) Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 8 lõike 3 punktis a nimetatud ajavahemik algab 22. mail ja lõppeb 1. septembril.
[RT I, 04.01.2018, 1 - jõust. 07.01.2018]
§ 13. Toetuse taotlemine
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIAle kohustuseaastal ajavahemikul 2. maist kuni 21. maini elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu taotluse, mis sisaldab:
1) maaeluministri 17. aprilli 2015. a määruse nr 32 „Otsetoetuste saamise üldised nõuded, ühtne pindalatoetus, kliima- ja keskkonnatoetus ning noore põllumajandustootja toetus” §-s 151, § 152 lõike 1 punktides 1−6, 12 ja 13, § 152 lõigetes 2 ja 3 ning §-s 153 nimetatud andmeid;
2) andmeid selle kohta, millise § 2 lõikes 1 nimetatud tegevuse elluviimise eest taotleja toetust taotleb.
(2) Toetuse taotlemisel esitab taotleja ühise taotluse kõikide pindalatoetuste ning arengukava alusel antavate loomade pidamisega ja loomade heaolu soodustamisega seotud toetuste kohta samal ajal.
(3) Põllumajandusliku majapidamise üleandmise korral esitab põllumajandusliku majapidamise ülevõtja põllumajandusliku majapidamise ülevõtmisest teatamiseks ja toetuse maksmise taotlemiseks § 12 lõikes 2 sätestatud ajavahemikul PRIAle elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu teate, mis sisaldab:
18.01.2018 11:18
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas "e-teenuse" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
1) põllumajandusliku majapidamise üleandja nime ja registri- või isikukoodi;
2) põllumajandusliku majapidamise ülevõtja nime ja registri- või isikukoodi;
3) põllumajandusliku majapidamise üleandja ja ülevõtja kinnitust põllumajandusliku majapidamise üleandmise kohta;
4) andmeid selle kohta, et põllumajandusliku majapidamise ülevõtja taotleb toetuse maksmist.
§ 14. Taotleja, taotluse ja toetatava tegevuse kontrollimine
(1) PRIA kontrollib taotluses esitatud andmete õigsust ja toetuse saamise nõuetele vastavust, lähtudes komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artiklites 24–41 sätestatust.
(2) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 33 lõikes 1 nimetatud asutused kontrollivad §-s 6 sätestatud nõuetele vastavust, lähtudes komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artiklites 65–72 sätestatust.
(3) Taotleja teeb lõigetes 1 ja 2 nimetatud asutustele teatavaks kõik taotluse rahuldamise otsustamiseks vajalikud asjaolud, sealhulgas näitab kohapealset kontrolli tegevale ametnikule vajaduse korral ette põllu piiri.
§ 15. Toetuse vähendamine
§ 16. Taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
(1) PRIA teeb taotluse osalise või täieliku rahuldamise otsuse või rahuldamata jätmise otsuse kohustuseaastale järgneva aasta 10. veebruariks.
(2) PRIA teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1306/2013, komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 640/2014 ning Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses sätestatud alustel.
§ 17. Toetuse maksmise otsustamine
PRIA teeb toetuse maksmise otsuse või toetuse maksmisest keeldumise otsuse sellise tähtaja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole kohustuseaastale järgneva aasta 30. juuniks.
§ 171. Toetuse saaja andmete avalikustamine
§ 18. Rakendussätted
(1) Paragrahvis 9 sätestatud mullaproovide nõudeid kohaldatakse alates 2016. kalendriaastast.
(2) Paragrahvi 9 lõiget 4 ei kohaldata mullaproovide suhtes, mis on võetud enne selle määruse jõustumist.
(3) 2015. aastal on § 13 lõikes 1 sätestatud ajavahemik 7. maist kuni 25. maini.
(4) 2015. aastal on § 12 lõikes 2 sätestatud ajavahemik 26. maist kuni 1. septembrini.
(5) 2017. aastast alates ei või võtta uut kohustust sellise maa kohta, mis Harju, Rapla ja Pärnu maakonnas algatatud maakonnaplaneeringu kohaselt määratakse Rail Balticu raudtee trassi koridori asukohaks.
Lisa Ravim- ja maitsetaimed, mille kasvatamiseks makstakse keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse toetust


text:
 Isikuandmete töötlemise teave | Riigikohus
Isikuandmete töötlemise teave on koostatud EL isikuandmete kaitse üldmääruse 2016/679 artikli 12 „Selge teave, teavitamine ja andmesubjekti õiguste teostamise kord“ alusel füüsiliste isikute teavitamiseks isikuandmete töötlemise põhimõtetest ja isikute õiguste tagamisest.
Teave on esitatud kahes osas. Esimene osa puudutab kohtumenetlusväliseid toiminguid ja pöördumisi ning avaldusi. Teine osa puudutab kohtumenetlusega seotud toiminguid ja pöördumisi ning avaldusi.
I osa. Kohtumenetlusvälised toimingud ja pöördumised ning avaldused
1. Millised on isikuandmed ja millisel juhul me neid töötleme
1.1. Isikuandmed on igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (andmesubjekti) kohta. Eelkõige on füüsiline isik tuvastatav identifitseerimistunnuse (nimi, isikukood, elukoht, asukoht, e-posti aadress, telefoninumber, võrguidentifikaator) või ühe või mitme füüsilise, füsioloogilise, geneetilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal.
1.2. Eriliiki isikuandmed on isikuandmed, mis sisaldavad rassilist või etnilist päritolu, poliitilisi vaateid, usulisi või filosoofilisi veendumusi või ametiühingusse kuulumist, geneetilisi andmeid, füüsilise isiku kordumatuks tuvastamiseks kasutatavaid biomeetrilisi andmeid, terviseandmeid või andmeid füüsilise isiku seksuaalelu ja seksuaalse sättumuse kohta.
1.3. Töötleme Teie isikuandmeid, kui:
1.3.1. külastate meie veebilehte;
1.3.2. osalete küsitlustes, uuringutes;
1.3.3. osalete meie korraldatud koolitustel;
1.3.4. võtate ühendust kasutajatoega;
1.3.5. kandideerite meile tööle või osalete kohtunikukonkursil või -eksamil;
1.3.6. pöördute meie poole kirjaga, mis sisaldab isikuandmeid ja see registreeritakse dokumendihaldussüsteemis.
2.1. Isikuandmete töötlemine on seaduslik, õiglane ja läbipaistev. Isikuandmeid kogutakse ja töödeldakse eesmärgipäraselt ning võimalikult minimaalselt. Isikuandmed on õiged ja vajadusel tagatakse nende parandamine.
2.2. Isikuandmeid säilitatakse ainult ettenähtud aja jooksul ja seejärel need kustutatakse.
2.3. Isikuandmete töötlemisel kasutatakse turvameetmeid, mis kaitsevad neid ebaseadusliku juurdepääsu ja juhusliku kaotamise ning hävimise eest.
3. Füüsilise isiku õigused
Kõikide isikuandmete osas, mida Teie kohta oleme kogunud, on Teil alljärgnevad õigused.
3.1. Õigus oma andmetega tutvuda
Füüsilisel isikul on õigus saada kinnitust selle kohta, kas teda käsitlevaid isikuandmeid töödeldakse ja kui töödeldakse, siis õigus nõuda nende väljastamist. Tutvumiseks peate esitama meile taotluse. Isikuandmeid väljastades peame olema veendunud teie isikusamasuses. Seetõttu peate taotluse omakäeliselt või digitaalselt allkirjastama. Väljastame andmed Teie soovitud viisil nii kiiresti kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 1 kuu jooksul alates Teie taotluse saamisest. Kui ühe kuu jooksul ei ole võimalik andmeid väljastada, teavitame Teid sellest ja pikendame vastamise tähtaega kuni kahe kuu võrra. Andmete väljastamise eest paberil võime alates 21. leheküljest nõuda tasu kuni 0,19 eurot iga väljastatud lehekülje eest (kui seadusega ei ole ette nähtud riigilõivu teabe väljastamise eest).
3.2. Õigus saada teavet oma isikuandmete töötlemise kohta
Juhul, kui oleme Teie kohta andmeid kogunud, siis on Teil õigus saada teada, mis on nende kogumise eesmärk, kellele on Teie isikuandmeid avalikustatud või avalikustatakse, kui kaua andmeid säilitatakse ning juhul, kui andmeid ei ole kogutud Teilt endalt, siis teave nende allika kohta. Õigust oma andmetega tutvuda ja saada teavet isikute kohta, kellele oleme Teie isikuandmeid edastanud, tohib piirata, kui Teile andmete või teabe väljastamine võib:
3.2.1. kahjustada teise isiku õigusi ja vabadusi;
3.2.2. takistada kuriteo tõkestamist või kurjategija tabamist;
3.2.3. raskendada tõe väljaselgitamist kriminaalmenetluses;
3.2.4. ohustada lapse põlvnemise saladuse kaitsmist.
3.3. Õigus nõuda ebaõigete andmete parandamist
Kui avastate, et Teie kohta käivad andmed on ebaõiged ja ei vasta tegelikkusele, on Teil õigus nõuda ebaõigete isikuandmete parandamist või andmete täiendamist. Selleks esitage meile omakäeliselt või digitaalselt allkirjastatud taotlus ning lisage sellele oma taotlust põhjendavad tõendid ja asjaolude kirjeldus. Me edastame info isikuandmete parandamise, kustutamise või töötlemise piiramise kohta kõigile, kellele isikuandmed on avaldatud, välja arvatud juhul, kui see osutub võimatuks või nõuab ebaproportsionaalseid jõupingutusi.
3.4. Õigus nõuda andmete töötlemise piiramist ja lõpetamist
Kui Teie isikuandmete töötlemiseks, avalikustamiseks, teatud eesmärgil kasutamiseks või andmetele juurdepääsu võimaldamiseks ei ole (enam) seaduslikku alust, saate nõuda andmete kasutamise piiramist, lõpetamist või kustutamist, andmete avalikustamise või andmetele juurdepääsu võimaldamise piiramist või lõpetamist. Selleks esitage meile omakäeliselt või digitaalselt allkirjastatud põhjendatud taotlus.
3.5. Õigus esitada vastuväited
Teil on õigus esitada vastuväiteid Teie isikuandmete töötlemise kohta. Selleks esitage meile omakäeliselt või digitaalselt allkirjastatud põhjendatud taotlus.
3.6. Õigus pöörduda andmekaitse järelevalveasutuse ja/või halduskohtu poole
Juhul, kui leiate, et isikuandmete töötlemisel rikutakse Teie õigusi ja vabadusi, on Teil õigus pöörduda andmekaitse inspektsiooni või halduskohtusse.
4. Koduleht, kirjavahetus ja tööle kandideerimine
4.1. Riigikohtu koduleht
Meie kodulehe külastaja kohta kogutakse ja säilitatakse järgmist informatsiooni:
4.1.1. arvuti või arvutivõrgu internetiaadressi (IP-aadress);
4.1.2. külastamise aeg (kellaaeg, kuupäev, aasta);
4.1.3. millist kodulehe osa külastatakse.
Andmeid kasutatakse külastusstatistika tegemiseks, mille abil arendatakse veebilehte, muutes seda külastajasõbralikumaks.
4.2. Kirjavahetus
4.2.1. Isikuandmeid võivad sisaldada nii Riigikohtusse saadetud kirjad, teabenõuded, pöördumised ja selgitustaotlused kui ka nendele saadetud vastused.
4.2.2. Riigikohtusse saabunud kiri registreeritakse dokumendiregistris.
4.2.3. Pöördumine, mis ei puuduta kohtute menetluses olevaid tsiviil-, haldus- ja kriminaalasju, vaid milles tehakse ettepanekuid kohtute või riigiasutuste töö korraldamiseks, on avalik. Kui pöördumine sisaldab füüsilise isiku kontaktandmeid, siis sellele dokumendiregistri kaudu avalikku juurdepääsu ei võimaldata.
4.2.4. Dokumendiregistris kuvatakse pöördumise registriandmed, sealhulgas saatja initsiaalid. Isiku pöördumine väljastatakse teabenõude korral, kuid isiku kontaktandmeid ei väljastata.
4.2.5. Kui pöördumises on märgitud, et tegemist on avaliku kirjaga, avalikustatakse see dokumendiregistris koos saatja nime ja kontaktandmetega, juhul kui need kirjas sisalduvad.
4.2.6. Kui kiri sisaldab isiku eraelu puutumatust kahjustada võivat teavet või muid andmeid, millele juurdepääs ei ole seaduse alusel lubatud, kehtestatakse sellele juurdepääsupiirang. Teiselt asutuselt saabunud kirjale kehtestab vajadusel juurdepääsupiirangu kirja saatja.
4.3. Tööle kandideerimine
4.3.1. Riigikohus säilitab Riigikohtusse tööle kandideerimisega seotud dokumente vastavalt dokumentide liigitusskeemis ettenähtud tähtaegadele.
4.3.2. Riigikohus ei säilita kohtunikuks kandideerimisega seotud dokumente kauem kui 5 aastat, mil aeguvad kohtunikueksami tulemused.
4.3.3. Kandidaatide avaldused kantakse dokumendiregistrisse.
4.3.4. Teave kohtuniku ametisse kandideerimise ja nimetamise kohta on avalik.
5. Avaandmed
Me ei avalda avaandmetena dokumendihaldussüsteemi andmeid, samuti muid isikuandmeid sisaldavaid andmeid.
6. Isikuandmete töötlemise rikkumised
Me dokumenteerime kõik isikuandmetega seotud rikkumised, sealhulgas rikkumise asjaolud, mõju ja rakendatud meetmed. Me teavitame rikkumisest järelevalveasutust (andmekaitse inspektsioon) põhjendamatu viivituseta ja võimaluse korral 72 tunni jooksul pärast sellest teada saamist, välja arvatud juhul, kui rikkumine ei kujuta endast tõenäoliselt ohtu füüsiliste isikute õigustele ja vabadustele. Suure ohu puhul andmesubjekti õigustele ja vabadustele teavitatakse andmesubjekti. Järelevalveasutus (andmekaitse inspektsioon) võib hinnata, et andmesubjektide teavitamine pole vajalik.
7. Kontaktandmed
Täiendavat infot isikuandmete töötlemise kohta saate andmekaitsespetsialistilt Toomas Anepaiolt e-posti aadressil Toomas [dot] Anepaio riigikohus [dot] ee.
8. Avaldamine, täiendamine ja muutmine
Isikuandmete töötlemise teave avaldatakse ja täiendustest ning muudatustest teavitatakse Riigikohtu veebilehel.
9. Kaebuse esitamine
Kui Te ei ole andmekaitsespetsialisti pakutud info või lahendusega rahul, siis pöörduge Riigikohtu aadressil Veski 32, 50409 Tartu või meilitsi info riigikohus [dot] ee või telefonil 730 9002.
II osa. Kohtumenetlusega seotud toimingud ja pöördumised ning avaldused
1. Isikuandmete töötlemise põhimõtted kohtumenetluses
1.1. Menetlusliku kaebusega Riigikohtusse pöördumisel töödeldakse isikuandmeid kohtumenetluse korraldamiseks ja kooskõlas Isikuandmete kaitse seaduse ja menetlusseadustikega. Üldjuhul on kohtumenetlusega seotud isikute andmed avalikud. Kinnise menetluse korral isikuandmeid ei avaldata.
1.2. Menetlustega seotud isikuandmeid Riigikohus üldjuhul menetlusvälistele isikutele ei edasta. Andmeid edastatakse ainult juhul, kui selleks on seadusest tulenev alus.
2. Kohtumenetlusega seotud isikuandmete avaldamine
2.1. Riigikohtu veebilehel avaldatakse isikuandmed menetlustaotluste, menetlusse võetud kohtuasjade, lahendi avalikustamise aja, põhiseaduslikkuse järelevalve asjades esitatud taotluste ja lahendite rubriigis. Need andmed on leitavad ka Riigi Teatajas.
Loetletud rubriikides avaldatakse Riigikohtu veebilehel:
2.1.1. Tsiviilasja number, menetlusosaliste nimed ja tsiviilasja üldine kirjeldus.
2.1.2. Haldusasja number, menetlusosaliste nimed ja haldusasja üldine kirjeldus.
2.1.3. Põhiseaduslikkuse järelevalve asja number, menetlusosaliste nimed ja järelevalveasja üldine kirjeldus.
2.1.4. Kriminaalasja number, täisealise süüdistatava nimi ja alaealise süüdistatava nimetähed ning isikut süüstava kuriteo kvalifikatsioon karistusseadustiku vastava paragrahvi, lõike ja punkti järgi.
2.1.5. Väärteoasja number, täisealise menetlusaluse isiku nimi ja alaealise menetlusaluse isiku nimetähed ning väärteoasja kvalifikatsioon.
3. Isikuandmete avaldamine jõustunud kohtulahendites
3.1. Haldusasjades, tsiviilasjades ja põhiseaduslikkuse järelevalve asjades tehtud lahendites avalikustatakse üldjuhul menetlusosaliste nimed.
3.1.1. Isiku taotlusel või kohtu algatusel asendatakse isiku nimi initsiaalide või tähemärgiga ning ei avalikustata tema isikukoodi, sünniaega, registrikoodi ega aadressi.
3.1.2. Kohus võib avaldada ainult otsuse resolutsiooni või ei avalikusta otsust, kui otsus sisaldab eriliiki isikuandmeid ja kui otsuse isikuandmetega avalikustamine võib oluliselt kahjustada isiku eraelu puutumatust.
3.2. Kriminaalasjades ja väärteoasjades tehtud lahendis avalikustatakse süüdistatava nimi ja isikukood, isikukoodi puudumisel sünniaeg.
3.2.1. Alaealise süüdistatava nimi ja isikukood või sünniaeg asendatakse initsiaalide või tähemärgiga, välja arvatud juhul, kui avaldatav jõustunud kohtulahend on vähemalt kolmas, milles alaealine on kuriteos süüdi tunnistatud.
3.2.2. Teiste isikute nimed ja muud isikuandmed asendab kohus initsiaalide või tähemärgiga.
3.2.3. Osal juhtudel võib kohus isikuandmete täiendavaks kaitsmiseks avalikustada ainult lahendi sissejuhatuse ja resolutiiv- või lõpposa.
3.3. Isikul on õigus taotleda seaduses ettenähtud korras oma isikuandmete avalikustamise lõpetamist ka avalikustatud lahendis.

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus riigikohus riigikohus Riigikohus Kohus kohus kohus


Juhtumi lõpetamise otsus - AS Coca-Cola Joogid
Konkurentsiameti peadirektori asetäitja alustas 23.04.02 otsusega nr 21-A juhtumi nr 04/02 menetlemist seoses sellega, et AS Eesti Coca-Cola Joogid on “Linnuse kali” 1,5 l pudeli etiketile trükkinud jaemüügi soodushinna 11.90.
Juhtumi menetlemise käigus kontrolliti AS Eesti Coca-Cola Joogid tegevuse vastavust konkurentsiseaduse § 4 lg 1 p-le 1.
Menetluse subjekt
Käesolevas juhtumis on menetlemise subjektiks AS Eesti Coca-Cola Joogid (ettevõtteregistri number 1158648, asukohaga Tallinnas Kadaka tee 76 B), kelle peamisteks tegevusaladeks on karastusjookide siirupite ja jookide valmistamine, tootmine, ost-müük ja turustamine.
2002.a. märtsis ilmus jaemüüki AS Eesti Coca-Cola Joogid toodetud karastusjook “Linnuse kali” 1, 5 l pudelis ( edaspidi – Linnuse Kali), mille pudeli etiketile oli trükitud kollases ringis tähis “soodushind 11.90”.
07.05.02 saatis Konkurentsiamet AS-le Eesti Coca-Cola Joogid teabenõude nr 2-01.07/606. Oma 31.05.02 vastuses Konkurentsiametile teatas AS Eesti Coca-Cola Joogid juhatuse esimees Andrew Tokely, et:
kali on asendatav mitmete teiste jookidega ning seetõttu kuulub see jook karastusjookide turule;
käesolevas juhtumis nimetatud Linnuse Kalja soodusmüügikampaania eesmärgiks oli võimaldada kõigile hulgi- ja jaemüüjatele, kes soovisid kampaanias osaleda, /…/ allahindlust ning seeläbi pakkuda odavamaid hindu ka tarbijatele. Spetsiaalse hinnasildi kasutamise eesmärgiks oli saavutada efektiivsem hinna teadvustamine tarbijatele kaupluste väljapanekutel; etiketile trükitud hind oli vaid soovituslik kõrgeim jaemüügihind ja see ei olnud kohustuslik. Samas oli /…/ hinnaalandus tagatud kõigile klientidele, vaatamata sellele, kas nad ostsid Linnuse Kalja pudelites, mille etikettidele oli trükitud “soodushind 11.90” või tavaetikettidega pudelites. Kampaania jooksul müüdi üle /…/ Linnuse Kaljast tavaetikettidega pudelites;
AS Eesti Coca-Cola Joogid turuosa kalja müügi osas Eestis oli 2001.a. tulenevalt käibest /…/ ning vastav prognoositav turuosa 2002.a. on /…/;
2001.a. müüs AS Eesti Coca-Cola Joogid Eestis /…/ liitrit ehk /…/ krooni eest Linnuse Kalja;
AS Eesti Coca-Cola Joogid turustab oma karastusjooke /…/ ulatuses läbi jaemüüjate ning 10% ulatuses läbi hulgimüüjate;
Linnuse Kalja hinnakirjajärgne hind 10.20 1, 5 l pudeli kohta, millele lisandub käibemaks. Hinnakujundus on ühesugune nii hulgi- kui jaemüüjatele. Allahindlus klientidele sõltub ostumahust ja kliendiga sõlmitud lepingust ning võib olla kuni /…/;
Linnuse Kalja soodusmüügikampaania kestis ajavahemikul 12.03. – 15.04.02, samas kui kauplustepoolne müügiperiood oli erineva pikkusega sõltuvalt kaupluste ladudes olevast kaubakogusest. Kampaania käigus müüs AS Eesti Coca-Cola Joogid /…/ allahindlusega Linnuse Kalja kokku /…/ liitrit, millest /…/ liitrit tavaetikettidaga pudelites;
Oma varasemates soodusmüügikampaaniates pole AS Eesti Coca-Cola Joogid soodushinnaga etikette kasutanud. Kampaaniaid korraldatakse üle-eestiliselt ning pakutakse allhindluse läbi soodushinda kõigile või üksikutele suurematele klientidele, kes soovivad kampaanias osaleda;
Linnuse Kalja soodusmüügikampaania jooksul said kõik osaleda soovinud kliendid /…/ allahindlust vaatamata sellele, kas nad ostsid Linnuse Kalja 1,5 l pudelites, mille etiketil oli “soodushind 11.90” või tavaetikettidega pudelites.
14.06.02 saatis Konkurentsiamet AS-le Eesti Coca-Cola Joogid korduva teabenõude nr 2-01.07/725, milles paluti esitada Konkurentsiametile 07.05.02 teabenõudes küsitud lepingud. Oma 27.06.02 vastuses esitas AS Eesti Coca-Cola Joogid Konkurentsiametile koopiad lepingutest ühe jaemüüja ja ühe hulgimüüjaga koos kõikide sinna juurde kuuluvate lisadega.
03.07.02 saatis Konkurentsiamet teabenõuded AS-le Kavass, AS-le A-Selver, Ra mare AS-le Rocca al Mare Prisma, AS-le Aiva, OÜ-le Tirsi Grupp, OÜ-le Kelliäri, TÜH-le Tartu Tarbijate Kooperatiiv, Pärnu Majandusühistule, AS-le OG Elektra, AS-le Johnny ja AS-le Judis, järelepärimisega AS Eesti Coca-Cola Joogid poolt ajavahemikul 12.03. – 15.04.02 toimunud sooduspakkumise jooksul ostetud ja müüdud Linnuse Kalja kohta.
08.07.02 vastas Pärnu Majandusühistu Konkurentsiameti järelepärimisele, et Pärnu Majandusühistule kuuluvates kauplustes ( 16 ) on erinev hinnakujundus ning alati ei ole võimalik igas kaupluses jälgida tootja poolt pakutavat soovituslikku jaehinda. Linnuse Kalja soodusmüügikampaanias ei osalenud kõik kauplused.
19.07.02 vastas AS Hansafood Konkurentsiameti järelepärimisele, et AS Hansafood ja AS Ra Mare ei järgi tootja hinnakirjajärgset soovituslikku jaehinda ning lähtub oma hinnakujunduses Prisma kontseptsioonist ja konkurentsist. Linnuse Kalja soodusmüügikampaania ajal müüsid Prisma kauplused Linnuse Kalja hinnaga 11.90 nagu oli märgitud etiketile, et mitte petta klienti. Soodushinnaga Linnuse Kalja telliti kokku /…/ pudelit, mis kõik olid etikettidega märgistusega “soodushind 11.90”.
24.07.02 vastas OÜ Tirsi Grupp Konkurentsiameti järelepärimisele, et nad on järginud AS Eesti Coca-Cola Joogid soovituslikku jaehinda ning osalesid ka 12.03. – 15.04.02 läbiviidud Linnuse Kalja soodusmüügikampaanias. Nimetatud kampaania käigus tellis OÜ Tirsi Grupp Linnuse Kalja /…/ pudelit, mis kõik müüdi soodushinnaga 11.90. Tavaetikettidega pudelites Linnuse Kalja antud perioodil ei müüdud.
26.07.02 vastas Tartu Tarbijate Kooperatiiv ( edaspidi - TTK ) Konkurentsiameti järelepärimisele, et TTK ei võta oma hinnakujunduse aluseks AS Eesti Coca-Cola Joogid hinnakirjajärgset soovituslikku jaehinda. Linnuse Kalja soodusmüügikampaania jooksul tellis TTK /…/ pudelit Linnuse Kalja 1,5 l pudelites. Kampaania perioodil väljastas AS Eesti Coca-Cola Joogid seoses toote – Linnuse Kali etiketil 11.90 laovarude lõppemisega, soodushinnaga ka tavaetiketiga kalja.
30.07.02 vastas AS A-Selver Konkurentsiameti järelepärimisele, et oma kauplustes müüdavate kaupade hindade kujundamisel lähtutakse eelarveaastaks kinnitatud eesmärkidest ning Selveri hinnakujunduse üldalustest. Ajavahemikuks 16.03. – 31.03.02 oli sooduskampaania pakkumine Linnuse Kaljale, mille müügihinnaks oli antud perioodil 11.90. Kampaania jooksul osteti Linnuse Kalja sisse /…/ pudelit.
05.08.02 vastas AS Johnny Konkurentsiameti järelepärimisele, et tarnijate poolt esitatud soovituslikud hinnad võetakse teadmiseks, kuid kauplus rakendab oma hinnalisandi arvestamisel ettevõtte poolt määratud hinnakujunduse reegleid ja põhimõtteid. Ajavahemikul 12.03. – 15.04.02 telliti Linnuse Kalja sisse vastavalt vajadusele ning müüdi /…/ pudelit keskmise hinnaga 12.15 krooni pudel.
14.08.02 vastas AS OG Elektra kaubandusjuht K. Kivipalu Konkurentsiameti järelepärimisele, et AS OG Elektra ei ole järginud AS Eesti Coca-Cola Joogid hinnakirjajärgset soovituslikku jaemüügihinda. Soodushinnaga Linnuse Kalja osteti ajavahemikul 15.03. – 22.03.02 kokku /…/ pudelit ning toote väljamüügihind kujunes hinnavaatluse alusel.
Konkurentsiseaduse (edaspidi KonkS) § 3 lg 1 sätestab, et kaubaturg on hinna, kvaliteedi, tehniliste omaduste, realiseerimis- ning kasutustingimuste, tarbimis- ja muude omaduste poolest ostja seisukohalt omavahel vahetatavate või asendatavate (edaspidi asendatavate) kaupade käibimise ala kogu Eesti territooriumil või selle osal.
Linnuse Kali on gaseeritud kääritamata alkoholivaba karastusjook, mis kuulub magustatud karastusjookide kategooriasse. Karastusjooke toodavad Eestis mitmed karastus- ja alkohoolsete jookide tootjad: AS Eesti Coca-Cola Joogid, AS Viru Joogid, AS Tartu Õlletehas, AS Saku Õlletehas jt.
Magustatud gaseeritud karastusjooke valmistatakse kõiki üldjoontes sarnase tehnoloogia järgi, lahjendades erimaitselisi kontsentraate. Kuna erimaitselised magustatud karastusjoogid on üldjuhul ostja jaoks omavahel asendatavad nii hinna kui ka tarbimisomaduste poolest (tarbitakse värskendava ja janukustutava joogina), siis käesolevas juhtumis on otstarbekas vaadelda kaubaturuna magustatud karastusjookide turgu.
Karastusjooke müüakse üle kogu Eesti ühetaoliselt ning seega on karastusjookide käibimise alaks kogu Eesti territoorium.
Kaubaturul osalevad kõik Eestis karastusjookide müügiga tegelevad ettevõtjad. Seega on kaubaturuks magustatud karastusjookide müük kogu Eesti territooriumil.
Konkurentsiseaduse § 4 lg 1 p-i 1 järgi on keelatud konkurentsi kahjustava eesmärgi või tagajärjega ettevõtjatevaheline kokkulepe, kooskõlastatud tegevus ja ettevõtjate ühenduse otsus, sealhulgas otsene või kaudne kolmandate isikute suhtes hinna- ja muude kauplemistingimuste kindlaksmääramine, sealhulgas kauba hinna, tariifi, tasu, juurde-, alla- või mahahindluse, abonement-, lisa- või täiendava tasu, intressimäära, rendi või üüri määramine.
Käesolevas juhtumis vaatleme AS Eesti Coca-Cola Joogid tegevust kalja müügi osas sooduskampaania käigus ajavahemikul 12.03. – 15.04.02, kui AS Eesti Coca-Cola Joogid pakkus oma jae- ja hulgimüügiklientidele karastusjooki Linnuse Kali ( 1, 5 l pudelites, märgistusega “soodushind 11.90” ) /…/ allahindlusega.
Juhtumi menetlemise käigus ilmnes, et AS Eesti Coca-Cola Joogid trükkis vastava soodusmüügikampaania raames müüdavatele Linnuse Kalja 1, 5 l pudeli etikettidele sooduskampaania jaemüügihinna 11.90. Need jaemüüjad, kes olid valmis aktsepteerima AS Eesti Coca-Cola Joogid soovituslikku jaehinda 11.90, said osta Linnuse Kalja 1,5 l pudelites tunduvalt (/…/) soodsama hulgihinnaga, kui kampaaniaga mittenõustunud jaemüüjad. Seega, trükkides Linnuse Kalja 1,5 l pudelite etikettidele märgistuse “soodushind 11.90” ning andes ettevõtjatele vastava jaehinnaga nõustumisel hinnasoodustust, mõjutas AS Eesti Coca-Cola Joogid sellega jaemüüjaid aktsepteerima 1, 5 l Linnuse Kalja jaemüügihinda 11.90.
AS Eesti Coca-Cola Joogid müüs ajavahemikul 12.03. – 15.04.02 jaemüüjatele ja hulgimüüjatele kokku /…/ liitrit Linnuse Kalja 1, 5 l pudelites /…/ allahindlusega. Kogu müüdud Linnuse Kaljast /…/, /…/ liitrit, müüdi samal perioodil tavaetikettidega pudelites.
Eeltoodust nähtub, et AS Eesti Coca-Cola Joogid ja soodusmüügikampaanias osalenud jaemüüjad määrasid Linnuse Kalja ostu-müügikokkulepetes kindlaks kauba hinna, s o Linnuse Kalja 1, 5 l pudeli jaemüügihinna 11.90, kolmanda isiku ehk tarbija suhtes. Ettevõtjate vastustes Konkurentsiameti poolt esitatud teabenõuetele selgus, et vaatamata AS Eesti Coca-Cola Joogid poolt hinnakirjas esitatud soovituslikule jaehinnale teostavad jae- ja hulgimüüjad iseseisvat hinnakujundust ning ei järgi alati tootja poolt antud soovituslikku jaehinda. Käesolevas juhtumis AS Eesti Coca-Cola Joogid poolt läbiviidud Linnuse Kalja soodusmüügikampaania käigus jälgisid jaemüüjad etiketile trükitud jaehinda, et mitte petta tarbijat. Seega langeb AS-i Eesti Coca-Cola Joogid ja soodusmüügikampaanias osalenud jaemüüjate tegevus formaalselt kokku KonkS § 4 lg 1 p-i 1 teokoosseisuga.
AS Eesti Coca-Cola Joogid viis ajavahemikul 12.03. – 15.04.02 läbi soodusmüügikampaania 1, 5 l pudelites Linnuse Kalja osas, mille käigus müüdi kokku /…/ liitrit Linnuse Kalja /…/ allahindlusega nii hulgi- kui ka jaemüüjatele. Sellest kogusest ligikaudu /…/ (~ /…/ liitrit) pudelitele oli trükitud etiketile “soodushind 11.90”, mis moodustab ~/…/ kogu AS Eesti Coca-Cola Joogid poolt 2001.a. toodetud kaljast. Vastavalt 31.05.02 teabenõude vastusele müüs AS Eesti Coca-Cola Joogid 2001.a. /…/ liitrit (/…/ krooni eest) Linnuse Kalja. AS Eesti Coca-Cola Joogid 2001.a. karastusjookide käive kokku (s h kali) oli /…/ krooni. Seega moodustab AS Eesti Coca-Cola Joogid poolt sooduskampaania käigus müüdud kali /…/ kogu ettevõtja aastasest toodangust ning vastav osatähtsus kogu Eestis müüdud karastusjookidest on väga väike.
Seega toimus käesoleva juhtumi sisuks oleva AS Eesti Coca-Cola Joogid poolt läbiviidud soodusmüügikampaania, kus 1,5 liitristes pudelites Linnuse Kalja etiketile oli trükitud “soodushind 11.90”, lühikese ajaperioodi jooksul ( 12.03. – 15.04.02 ) ning nimetatud kampaania käigus müüdi 1,5 liitristes pudelites Linnuse Kalja, millede etikettidele oli trükitud “soodushind 11.90”, väheses koguses (~/…/ liitrit).
Lähtudes eeltoodust ja juhindudes KonkS § 70 lg 5 p-st 4 ja § 61 lg-st 1
Lõpetada juhtumi nr 04/02 menetlemine, kuna konkurentsi ei ole oluliselt kahjustatud.
Teha AS-le Eesti Coca-Cola Joogid soovitus edaspidi mitte trükkida soovituslikku jaehinda kaubale või kauba etiketile.
Käesolevale otsusele saab esitada kaebuse Tallinna Halduskohtusse 30 päeva jooksul sellest teada saamisest või päevast, kui isik pidi teada saama ( Halduskohtumenetluse seadustik § 9 ).


Antsla valla kohaliku tee ja teemaa kasutamise ja metsamaterjali ladustamise ning väljaveo kasutamise kord – Riigi Teataja
Antsla valla kohaliku tee ja teemaa kasutamise ja metsamaterjali ladustamise ning väljaveo kasutamise kord
Antsla valla kohaliku tee ja teemaa kasutamise ja metsamaterjali ladustamise ning väljaveo kasutamise kord - sisukord
§ 3 Nõuded metsamaterjali ladustamisel ja väljaveol
RT IV, 21.01.2014, 13
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 6 lõike 1 ning „Teeseaduse“ § 25 lõike 3, § 32 lõigete 1 ja 2, § 37 lõike 1 punktide 1 ja 2 ja lõike 2 alusel.
(1) Kohalik tee käesoleva korra mõistes on Antsla valla omandis olev tee ja avalikult kasutatav eratee, mille kohta on sõlmitud leping tee omaniku ja vallavalitsuse vahel.
(2) Antsla valla kohalike teede kaitsevööndi laius on valla omandis olevate teede puhul 20 m tee teljest mõlemale poole ja avalikult kasutatavate erateede puhul 10 m tee teljest mõlemale poole.
(3) Kui laoplatsi alune maa ja metsa väljaveomaa ei kuulu metsatööde teostajale, tuleb lisaks vallavalitsuse kooskõlastusele saada ka maaomaniku luba metsa väljaveotee ja laoplatsi kasutamiseks.
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid ja nende tähendusi:
1) ladustaja – isik, kellega on sõlmitud leping ja väljastatud luba teemaale materjalide ladustamiseks;
2) vedaja – isik, kellega on sõlmitud leping ja väljastatud luba metsamaterjali väljaveoks mööda munitsipaalteed;
3) totleja – isik, kes esitab taotluse loa saamiseks metsamaterjali väljaveoks/teemaale materjalide ladustamiseks;
4) pooled – isikud, kelle vahel sõlmitakse leping metsamaterjali väljaveoks/teemaale materjalide ladustamiseks;
5) teemaa – sõidutee laius, millele lisandub sõiduteega vahetult külgnev maa-ala nelja meetri laiuselt sõidutee mõlemast servast.
§ 3. Nõuded metsamaterjali ladustamisel ja väljaveol
(1) Teemaale materjalide ladustamisega ei tohi kahjustada teed või keskkonda, piirata nähtavust teel, varjata liiklusmärke ega ohustada muul moel liiklust.
(2) Ladustatav materjal ja selle ladustamise viis peab vastama kehtivatele keskkonnakaitsealastele nõuetele ja ning nimetatud nõuete rikkumise korral kannab ladustaja vastutust (kannab sanktsioonide rakendamisest tulenevad kulud, hüvitab tekitatud kahju). Ladustamise viis peab tagama teel liiklejate ohutuse.
(3) Ladustamise piirkonnas peavad olema ladustaja poolt paigaldatud nõutavad liiklusmärgid ja ladustaja peab tagama liiklusohutuse.
(4) Ladustaja/vedaja paigaldab ladustamise piirkonda tahvli ladustaja/vedaja nime või nimetusega, kontaktandmetega ning materjali ladustamise/metsa väljaveo ajavahemikuga.
(5) Ladustaja/vedaja kohustub likvideerima teemaale/teele ladustamise ja veo käigus või sellest tingitult tekitatud kahjud oma vahendite arvel.
(6) Ladustamine ja vedu on keelatud ajavahemikul kell 22.00-06.00 (öisel ajal).
(7) Erandina võib ladustaja/vedaja põhjendatud vajadusel taotleda ladustamise/veo lubamist öisel ajal.
(8) Pärast ladustamise/veo teostamist kohustub ladustaja/vedaja viima teemaa/tee ladustamise veoeelsesse seisundisse loal märgitud tähtajaks. Ladustaja/vedaja poolt osaliselt juba teostatud teemaa/tee remont ei kuulu vallavalitsuse poolt hüvitamisele. Ladustaja/vedaja peab valda informeerima teemaa/tee korrastamise algusest ja teemaa/tee korrastustööde tegijas.
(9) Ladustaja/vedaja kohustub andma korrastatud teemaa/tee aktiga üle vallavalitsuse poolt määratud isikule loal näidatud tähtajaks või vallavalitsuse poolt loa peatamise korral vallavalitsuse
poolt määratud tähtajaks.
(10) Ladustaja/vedaja kohustub hüvitama oma tegevusest või tegevusetusest tingitud vallavalitsuse täiendavad kulutused, sealhulgas käesoleva korra lõikes 23 nimetatud kulutused.
(11) Täiendavate peale või mahasõiduteede ehitamine võib toimuda ainult kooskõlas teeomanikuga.
(12) Metsa väljavedu mööda Antsla valla munitsipaalteid ja munitsipaaltee teemaale materjalide ladustamine võib toimuda üksnes igakordsel kirjalikul loal.
(13) Loa väljaandjaks on vallavalitsuse poolt määratud isik.
(14) Loa saamiseks esitab taotleja taotluse materjali ladustamiseks (taotluse vorm lisana 1) või taotlise metsamaterjali väljaveoks (taotluse vorm lisana 2).
(15) Taotlusele lisatakse ladustamise/tee asukoha skeem ja vajadusel liikluskorralduse skeem teemaale materjalide ladustamise ajaks.
(16) Taotluse alusel otsustab vallavalitsus taotlejaga lepingu sõlmimise.
(17) Enne teemaale ladustamist ja ladustamise lõppemisel, samuti enne veo alustamist ja veo lõppedes koostavad pooled kahepoolse akti tee ja teemaa seisukorra hindamise kohta (akti vorm lisana 3).
(18) Peale lepingu sõlmimist väljastab määratud isik loa teemaale materjalide ladustamisek/metsamaterjali väljaveoks (loa vorm lisana 4).
(19) Luba peab olema kaasas metsaveoautos. Selle olemasolu on õigus kontrollida politseil ja Antsla vallavalitsuse poolt määratud isikutel.
(20) Vallavalitsus võib ladustamise/veo loa väljaandmisest keelduda, kui ladustamine/vedu võib muuta tee kasutamiskõlbmatuks.
(21) Ilmastikuoludest tingituna või ladustamise/veo tagajärjel teemaa/tee seisukorra järsu halvenemise korral võib vallavalitsus ladustamise/veo loa ajutiselt peatada või nõuda ladustamise/veo jätkamise võimaldamiseks vahepeal teemaa/tee remontimist vedaja poolt ja tema vahendite arvel.
(22) Ladustaja/vedaja poolt lepingutingimuste mittetäitmise korral on vallavalitsusel õigus peatada ladustamise/veo load ja nõuda ladustajalt/vedajalt teemaa vabastamist ning ladustaja/vedaja poolt ja tema vahendite arvel teemaal/teel olukorra taastamist, mis oli enne vastavate lubade väljastamist.
(23) Vallavalitsus võib rakendada vältimatuid meetmeid liikluse korraldamiseks, liiklusohutuse tagamiseks ning keskkonnakahjustuste vältimiseks, kui nende meetmete kasutamine on tingitud ladustaja/vedaja tegevusest või tegevusetusest.
(24) Vallavalitsus on kohustatud mitte väljastama ladustamise/veo luba teistele taotlejatele samal ajavahemikul samale teemaale/teelõigule enne, kui eelmine taotleja pole teemaad ja teed viinud loa väljastamise eelsesse seisundisse.
(25) Kui teemaa/tee veo- ja ladustamiseelsesse seisundisse viimist korraldab vallavalitsus, on ta kohustatud ladustajat/vedajat sellest viivitamatult teavitama, samuti andma informatsiooni tee korrastaja kohta ja tutvustama korrastustööde hinnapakkumisi.
Käesolev eeskiri metsamaterjali veol mööda valla kohalikke teid rakendub juhtudel, kui samaaegselt esinevad järgmised asjaolud:
1) vedu teostatakse transpordivahendiga, mille tühimass ületab 8 tonni;
2) veetava metsamaterjali kogus ületab 30 tm.
Lisa 1 Taotlus materjali ladustamiseks
Lisa 2 Taotlus metsamaterjali väljaveoks
Lisa 3 Akt tee ja teemaa seisukorra hindamise kohta
Lisa 4 Luba materjalide ladustamiseks teemaale/metsamaterjali väljaveoks


Narva linnas avaliku ürituse korraldamise ja pidamise kord – Riigi Teataja
Narva linnas avaliku ürituse korraldamise ja pidamise kord
Narva linnas avaliku ürituse korraldamise ja pidamise kord - sisukord
2 ÜRITUSE LOA TAOTLEMINE
§ 3 Ürituse loa taotlemine
§ 4 Ürituse loa taotlus
3 ÜRITUSE LOA TAOTLUSE MENETLEMINE
§ 5 Ürituse loa taotluse kooskõlastamine
§ 6 Ürituse loa andmise või sellest keeldumise otsustamine ja otsusest teavitamise tähtaeg
§ 7 Ürituse luba
§ 8 Ürituse loa andmisest keeldumine
4 ÜRITUSE LOA KEHTETUKS TUNNISTAMINE NING AVALIKU ÜRITUSE PEATAMINE JA LÕPETAMINE
§ 9 Ürituse loa kehtetuks tunnistamine
§ 10 Avaliku ürituse peatamine ja lõpetamine
5 ÜRITUSE KORRALDAJA KOHUSTUSED JA VASTUTUS
§ 11 Ürituse korraldaja kohustused
§ 12 Ürituse korraldaja vastutus
6 AVALIKU ÜRITUSEGA KAASNEVATE KULUDE HÜVITAMINE JA MAKSUDE TASUMINE
§ 13 Ürituse korraldaja hüvitatavad kulud
RT IV, 29.05.2015, 27
Vastu võetud 21.05.2015 nr 17
Määrus kehtestatakse korrakaitseseaduse § 59 lg 1 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded Narva linnas.
(2) Määrust on kohustatud täitma kõik Narva linna haldusterritooriumil elavad, tegutsevad ja viibivad füüsilised ja juriidilised isikud välja arvatud juhul, kui avalik üritus viiakse läbi selleks otstarbeks ettenähtud ehitise siseruumides (kultuurimaja, kontserdisaal, aula, kool, huvikool, raamatukogu, lasteaed jne).
(1) Avalik üritus on üritus korrakaitseseaduse § 58 lõike 3 tähenduses.
(2) Kõrgendatud turvariskiga on avalik üritus:
2) mille pidamisel toimub alkohoolsete jookide pakkumine või jaemüük (v.a üritus, mis toimub alalise müügikohaga siseruumis);
3) mida peetakse ehitises või kohas, mis ei ole selleks ette nähtud, või Narva linna haldusterritooriumi kohal olevas õhuruumis;
4) mille pidamisel kasutatakse ajutist ehitist (nt tribüün, lava, suuremõõtmeline telk või konstruktsioon) või muud inimese elule ja tervisele ohtu kujutavat lisainventari (v.a spordiüritused ja etendusasutustes toimuvad üritused);
5) mille toimumise kohaga piirnev ala või kus toimuv tegevus või kasutatav lisainventar võib kujutada ohtu isiku elule, tervisele ja turvalisusele või varale;
6) mille pidamisel kasutatakse pürotehnilisi tooteid või tehakse tuletöid.
(3) Avaliku ürituse luba (edaspidi ürituse luba) on käesoleva määruse tähenduses Narva Linnavalitsuse korraldus, millega antakse avaliku ürituse korraldajale luba avaliku ürituse korraldamiseks ja läbiviimiseks.
(4) Avaliku ürituse korraldaja (edaspidi ürituse korraldaja) on:
1) täisealine ja teovõimeline füüsiline isik või
2. peatükk ÜRITUSE LOA TAOTLEMINE
§ 3. Ürituse loa taotlemine
(1) Narva linna haldusterritooriumil tohib avalikku üritust korraldada ja pidada ainult ürituse loa alusel ja selles märgitud tingimusi arvestades.
(2) Ürituse loa saamiseks esitab ürituse korraldaja linnavalitsusele kinnitatud vormil ürituse loa taotluse (edaspidi ürituse loa taotlus) koos kõigi nõuetekohaste lisadokumentide ja nõusolekutega paberil või elektrooniliselt. Ürituse loa taotlus registreeritakse selle esitamisel.
(3) Ürituse loa taotlus esitatakse kõige varem kuus kuud ja hiljemalt 20 tööpäeva enne avaliku ürituse pidamise päeva.
(4) Tavapärast liikluskorraldust häiriva matuseprotsessiooni korraldaja ei pea ürituse luba taotlema, kuid matuseprotsessiooni toimumisest on korraldaja kohustatud teavitama linnavalitsust üldjuhul kaks tööpäeva ette. Linnavalitsus teavitab kohe sellest Politsei- ja Piirivalveameti Ida prefektuuri.
(5) Avaliku ürituse loa taotluse vorm on kättesaadav Narva veebileheküljel www.narva.ee ja linnakantseleis.
§ 4. Ürituse loa taotlus
(1) Ürituse loa taotluses märgitakse järgmised andmed:
1) avaliku ürituse nimetus;
2) avaliku ürituse laad (spordivõistlus, vabaõhukontsert, etendus, näitus, laat, filmivõtted vms);
3) avalikul üritusel osalejate eeldatav arv;
4) avaliku ürituse toimumise koht ja liikumisteekond (selle olemasolu korral);
5) avaliku ürituse alguse ja lõpu kuupäev ja kellaaeg ning avaliku ürituse ettevalmistus- ja koristusaeg. Kui avalikku üritust soovitakse pidada § 3 lõike 4 punktis 2 nimetatud ajavahemikus, põhjendatakse ajavalikut;
6) ürituse korraldaja ees- ja perekonnanimi, isikukood või sünniaeg ja kontaktandmed (kontaktaadress, mobiilinumber ja e-posti aadress), mille kaudu on võimalik ürituse korraldajaga ühendust saada kogu ürituse korraldamise ja pidamise aja jooksul kuni ürituse korraldamise kohustuste nõuetekohase täitmiseni;
7) kui avaliku ürituse korraldab juriidiline isik, siis tema nimi ja registrikood ning juriidilise isiku nimel või ülesandel üritust korraldava isiku nimi, isikukood või sünniaeg ja kontaktandmed (kontaktaadress, mobiilinumber ja e-posti aadress), mille kaudu on võimalik ürituse korraldajaga ühendust saada kogu ürituse korraldamise ja pidamise aja jooksul kuni ürituse korraldamise kohustuste nõuetekohase täitmiseni;
8) teave avalikul üritusel kasutatava heli- ja/või pürotehnika kohta;
9) juhul kui tegemist on kõrgendatud turvariskiga üritusega, turvalisust tagava turvaettevõtja nimi, registrikood ja aadress;
10) liikluskorraldust tagava juriidilise või füüsilise isiku nimi ja kontaktandmed;
11) märge alkohoolsete jookide pakkumise või jaemüügi korraldamise kohta ning alkohoolse joogi etanoolisisaldus (kuni 6% mahust, kuni 22% mahust ja/või õlu väliüritusel ja üle 22% mahust ainult siseruumides);
12) märge avaliku ürituse toimumise kohas reklaami eksponeerimise kohta;
13) märge inventari (kauplemisinventar, tribüün, lava vms) paigaldamise vajaduse kohta koos inventari loeteluga;
14) muud ürituse loa taotluse vormil märgitud andmed.
1) avaliku ürituse sisu kirjeldus, milles käsitletakse avaliku ürituse mõtet ja eesmärki ning tuuakse välja aja- ja tegevuskava;
2) asukohaplaan, milles on märgitud täpne avaliku ürituse toimumise koht;
3) inventari asendiplaan, inventari kirjeldus ja mõõtudega joonised, foto, fotomontaaž või muu illustreeriv kujutis, kui avaliku ürituse toimumise kohta on vaja paigaldada inventari;
4) reklaami- või teabekandja mõõdud, joonis, foto, fotomontaaž või muu illustreeriv kujutis, kui avaliku ürituse toimumise kohas eksponeeritakse reklaami või teavet;
5) kõrgendatud turvariskiga avaliku ürituse korral linnavalitsuse kinnitatud vormil turvaplaan ja turvaasendiplaan;
6) turvaplaan juhul, kui tegemist ei ole kõrgendatud turvariskiga üritusega mis toimub piiratud alal ning milles osaleb rohkem kui 300 inimesi, milles peab olema märgitud evakuatsioonikorraldus piiratud alal (vähemalt 2 hajutatud evakuatsioonipääsu laiusega 3,5 meetrit; vastutavate isikute loetelu) ning eraldi sissepääs operatiivsõidukitele ja liikumisteed (laiusega 3,5 meetrit) piiratud alal. Juhul, kui avalik üritus korraldatakse ohtlikke kemikaale käitleva ettevõtte ohualas, märgitakse turvaplaanis ohualasse jäävate inimeste kemikaaliõnnetuse korral teavitamise ja juhendamise viis ja kord;
7) skeem liikluse ümberkorraldamiseks ja/või ühissõidukite ümbersuunamiseks liikluskorralduse ja ühissõidukite. Skeemidel märgitakse paigaldatavad liikluskorraldusvahendid (liiklusmärgid, tähiskoonused vms), parkimisvõimalused, liikluskorralduse eest vastutav isik ja tema sideandmed ning liiklusseaduse nõuetele vastavate liiklusreguleerijate asukohad, operatiivsõidukite juurdepääs ürituse alale s.h kõvakattega lähenemisteed , mille laius peab olema vähemalt 3,5 meetrit;
8) parkimisskeem, kui avaliku üritusega kaasneb vajadus lisaparkimiskohtade järele;
9) era- või riigiomandis oleva kinnisasja omaniku ja/või õiguspärase valdaja kirjalik nõusolek kinnisasja kasutamiseks;
10) vajaduse korral koopia avaliku ürituse sisekorraeeskirjast.
(3) Asendiplaan, milles on märgitud evakueerimise teed ja päästemeeskondade sisenemisteed juhul, kui tegemist on üritusega:
1) üle 150 osalejaga mis toimub selleks otstarbeks mitte ettenähtud ehitise siseruumides;
2) üle 300 osalejaga mis toimub ajutises ehitises või atraktsioonidel;
3) mille jooksul toimub lõkke tegemine;
(4) Ürituse loa taotluse allkirjastab ürituse korraldaja või tema volitatud esindaja.
(5) Ürituse loa taotluse menetleja võib põhjendatud juhtudel nõuda ürituse korraldajalt avaliku ürituse kohta lisateavet ja -kooskõlastusi.
3. peatükk ÜRITUSE LOA TAOTLUSE MENETLEMINE
§ 5. Ürituse loa taotluse kooskõlastamine
(1) Ürituse loa taotluse ja selle lisadokumendid vaatab läbi Narva linna ametiasutus, mille põhimäärusega on ettenähtud loa taotluse menetlemise ja loa andmise ettevalmistamise pädevus (edaspidi – ametiasutus).
(2) Ürituse loa taotluse menetlemise ja kooskõlastamise linna ning riigi ametiasutuste ja organisatsioonidega korraldab ametiasutus, kui määruses ei ole sätestatud teisiti.
(3) Kui ürituse loa taotluses või selle lisadokumentides on nõutud andmed jäetud esitamata, ürituse loa taotluses ja lisadokumentides on muid puudusi või ürituse loa andmise otsustamiseks on vaja esitada lisadokumente ja/või -kooskõlastusi, määrab ametiasutus ürituse loa taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, selgitades, et tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võib ametiasutus jätta ürituse loa taotluse läbi vaatamata. Kui puudused kõrvaldatakse määratud tähtaja jooksul, loetakse ürituse loa taotlus tähtaegselt esitatuks ja võetakse menetlusse.
(4) Ametiasutus võib jätta ürituse loa taotluse läbi vaatamata, teavitades sellest taotluse esitajat, kui:
1) ürituse loa taotluses ja lisadokumentides ei kõrvaldata puudusi ametiasutuse määratud tähtajaks;
2) ürituse loa taotlus ja lisadokumendid ei ole esitatud määruse §-s 3 sätestatud tähtajaks.
(5) Juhul, kui tegemist on kõrgendatud turvariskiga üritusega, edastatakse ürituse loa taotlus koos kõigi nõutud lisadokumentidega kooskõlastamiseks Politsei- ja Piirivalveameti Ida prefektuurile. Juhul, kui tegemist on määruse §-s 4 lõikes 3 punktides 1,2,3 nimetatud üritusega, edastatakse ürituse loa taotlus koos kõigi nõutud lisadokumentidega kooskõlastamiseks Politsei- ja Piirivalveameti Ida prefektuurile ning Päästeameti Ida Päästekeskusele.
(6) Ürituse loa taotluse kooskõlastamata jätmine peab olema põhjendatud.
§ 6. Ürituse loa andmise või sellest keeldumise otsustamine ja otsusest teavitamise tähtaeg
(1) Ürituse loa andmise või sellest keeldumise määruse §-s 8 sätestatud alustel otsustab linnavalitsus.
(2) Linnavalitsus teatab taotlejale otsuse tegemisest viivitamatult, kuid mitte hiljem kui 20 tööpäeva jooksul, arvates nõuetekohase ürituse loa taotluse ja selle lisadokumentide esitamisest. Ürituse loa andmisest keeldumine peab olema põhjendatud.
(3) Vahetult pärast ürituse loa andmise otsuse tegemist teavitab linnavalitsus sellest Politsei- ja Piirivalveameti Ida prefektuuri ning Päästeameti Ida Päästekeskust ning vajadusel teisi taotluse menetlusega seotud linna ametiasutusi.
§ 7. Ürituse luba
Ürituse loas märgitakse:
1) avaliku ürituse nimetus ja laad;
2) ürituse korraldaja andmed (füüsilise isiku nimi, elukoht, isikukood või sünniaeg ja kontaktandmed, juriidilise isiku nimi, asukoht Eestis, registrikood ja kontaktandmed);
3) avaliku ürituse toimumise koht ja/või liikumisteekond;
4) avaliku ürituse alguse ja lõpu kuupäev ja kellaaeg;
6) vajadusel avaliku ürituse korraldamise ja pidamise tingimused.
§ 8. Ürituse loa andmisest keeldumine
(1) Linnavalitsus põhjendatud korraldusega võib ürituse korraldamise ja pidamise nõusoleku andmisest keelduda, eelkõige kui:
2) samal ajal ja samas kohas või liikumisteekonnal on varem lubatud mõne teise avaliku kogunemise läbiviimine;
3) avalik üritus on ürituse loa taotluses märgitud ajal ja kohas sisult sobimatu;
4) ürituse loa taotluses toodud avaliku ürituse pidamine ei ole lubatud riigi või Narva linna õigusaktidest tulenevalt;
5) ürituse korraldaja ei täida ürituse loa andmiseks taotluse kooskõlastajate esitatud tingimusi;
6) eelneva ühe aasta jooksul on ürituse loa taotlejale antud ürituse luba kehtetuks tunnistatud;
7) ürituse loa taotleja varem korraldatud avalik üritus on peatatud või lõpetatud määruse §-s 10 sätestatud alusel;
8) eelneva ühe aasta jooksul on ürituse loa taotleja korraldatud avalikul üritusel jäetud täitmata taotluse kooskõlastajate tingimused ja ettekirjutused;
9) ürituse loa taotleja on eelmiste avalike ürituste korraldamisel jätnud linnale tasumata õigusaktidest tulenevad ürituse korraldaja rahalised kohustused.
(2) Linnavalitsuse põhjendatud korraldusega võib ürituse loa taotluses märgitud avaliku ürituse kestust piirata, eelkõige kui:
4. peatükk ÜRITUSE LOA KEHTETUKS TUNNISTAMINE NING AVALIKU ÜRITUSE PEATAMINE JA LÕPETAMINE
§ 9. Ürituse loa kehtetuks tunnistamine
1) ürituse korraldaja on esitanud ürituse loa taotluses avaliku ürituse korraldamise ja pidamise kohta valeandmeid;
2) ürituse korraldaja ei täida avaliku ürituse korraldamisel ja pidamisel riigi ja linna õigusaktides sätestatud nõudeid;
3) ürituse korraldaja rikub ürituse loal märgitud tingimusi;
4) ürituse korraldaja ei täida avaliku ürituse korraldamise ja pidamise ajal ürituse loa andja või teiste ametkondade nõutud ettekirjutusi ürituse läbiviimise tagamiseks ürituse loal märgitud ja õigusaktides sätestatud tingimustel;
5) ürituse loa kehtetuks tunnistamise tingivad asjaolud, mida ei olnud ürituse loa andmisel võimalik ette näha.
(2) Ürituse loa kehtetuks tunnistamisest teavitab ürituse loa andja kohe ürituse korraldajat ning ürituse loa taotluse kooskõlastajaid.
§ 10. Avaliku ürituse peatamine ja lõpetamine
1) ohu vältimiseks, kui ohtu ei ole võimalik vältida muid abinõusid rakendades;
2) kahju tekkimise ohu või kahju tekitamise korral, kui ohtu või kahju tekitamist ei ole võimalik tõrjuda vähem riivava meetmega;
4) kui ta ei täida ürituse loal märgitud tingimusi ja see ohustab avalikul üritusel osalejate turvalisust.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud asjaolude esinemisel ei peata ürituse korraldaja avalikku üritust, otsustab avaliku ürituse peatamise ürituse loa väljastanud haldusorgan, teavitades sellest viivitamatult ürituse korraldajat, Politsei- ja Piirivalveameti Ida prefektuuri ja teisi asjaomaseid ametkondi.
(3) Kui avaliku ürituse peatamise tinginud asjaolu on kõrvaldatud või ära langenud, võib avaliku ürituse pidamist jätkata.
(4) Kui ei ole võimalik kõrvaldada asjaolu, millega kaasnes avaliku ürituse peatamine, on ürituse korraldaja kohustatud avaliku ürituse lõpetama. Kui ürituse korraldaja avalikku üritust ei lõpeta, otsustab avaliku ürituse lõpetamise ürituse loa väljastanud haldusorgan, tunnistades ürituse loa kehtetuks.
5. peatükk ÜRITUSE KORRALDAJA KOHUSTUSED JA VASTUTUS
§ 11. Ürituse korraldaja kohustused
(1) Ürituse korraldaja on kohustatud:
2) tagama avalikust üritusest osavõtjate ohutuse ja turvalisuse;
3) olema määruse § 4 lõike 1 punktides 6 ja 7 nimetatud viisidel kättesaadav ürituse loa taotluse esitamisest kuni ürituse loal märgitud tingimuste ja käesolevas lõikes nimetatud kohustuste nõuetekohase täitmiseni;
4) tagama, et avaliku ürituse korraldamisel ja pidamisel kasutatavad esemed on inimesele, varale ja keskkonnale ohutud;
5) kaasama politsei või linnavalitsuse nõudmisel liiklusohutuse tagamiseks ja/või sujuva liikluse korraldamiseks liiklusreguleerijaid. Liiklusreguleerijad peavad vastama liiklusseaduses sätestatud nõuetele;
6) järgima tervisekaitsenõudeid;
7) tagama avalikus kohas käitumise üldnõuete, heakorra eeskirja ja jäätmehoolduseeskirja täitmise;
8) lõpetama avaliku ürituse enne tähtaega, kui üritusel toimuv rikub avalikus kohas käitumise üldnõudeid ja/või võib ohustada osalejate elu ja tervist;
9) tagama, et alla 16-aastastele suunatud avalik üritus lõppeks vähemalt üks tund enne alaealistele kehtestatud liikumisvabaduse piirangu algust;
10) tagama pärast avaliku ürituse lõppemist selle toimumise kohas avaliku ürituse tõttu tekkinud jäätmete koristamise, heakorrastama avaliku ürituse toimumise koha ja avaliku ürituse käigus rikutud haljastuse;
11) edastama avaliku ürituse reklaamimisel info, mis kajastab puuetega inimeste võimalust avalikul üritusel osaleda (ligipääsetavus abistajaga või iseseisvalt, ürituse kajastamine puuetega inimestele arusaadaval moel);
12) täitma ürituse läbiviimisel ametkondade esitatud tingimusi ja ettekirjutusi;
(2) Kui ürituse korraldaja kehtestab avaliku ürituse sisekorraeeskirja, kohustub ta sellest teavitama avalikul üritusel osalejaid.
(3) Tuletöödega seotud avaliku ürituse korraldamisel tuleb juhinduda siseministri määrusega kehtestatud tuleohutusnõuetest.
§ 12. Ürituse korraldaja vastutus
(1) Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise eest määruses sätestatud nõuete kohaselt vastutab ürituse korraldaja seaduses ette nähtud korras.
(2) Ürituse korraldaja on kohustatud Narva linnale hüvitama talle avaliku ürituse pidamisega tekitatud varalise kahju.
6. peatükk AVALIKU ÜRITUSEGA KAASNEVATE KULUDE HÜVITAMINE JA MAKSUDE TASUMINE
§ 13. Ürituse korraldaja hüvitatavad kulud
(1) Ürituse korraldaja hüvitab linnale avaliku üritusega kaasnevad rajatiste ja liikluse (ühistransport, parkimine, fooriprogrammid jms) ümberkorraldamisega seotud kulud.
(2) Linnavalitsusel on õigus korraldusega vabastada ürituse korraldaja tema taotluse alusel käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kulude kandmisest, kui tegemist on linnale olulise üritusega. Ürituse kandmise kulude kandmisest osaline või täielik vabastamine otsustatakse linnavalitsuse korraldusega.
Linnavalitsus kinnitab avaliku ürituse loa taotluse vormi ja turvaplaani vormi.
(2) Käesolevat määrust ei kohaldata enne 01.07.2015. a korraldatavatele üritustele.


Võlgade tasumise solidaarsus ning kolmanda isiku vastutus | Maksu- ja Tolliamet
Avaleht Äriklient Maksukorraldus, maksude tasumine Võlgade tasumise solidaarsus ning kolmanda isiku v...
Jagunemine, ühinemine, ümberkujundamine
Maksukorralduse seadus § 35 sätestab, et kui seadusega on ette nähtud õigusjärgluse korras õiguste ja kohustuste üleminek ühelt isikult teisele, siis lähevad õigusjärglasele üle ka kõik maksukorralduse seaduse § 31 lõikes 1 nimetatud nõuded ja kohustused, välja arvatud sunniraha maksmise kohustus.
Maksukorralduse seaduse § 31 lg-s1 nimetatud nõuded ja kohustused on järgnevad:
maksumaksja kohustus tasuda maksusumma (maksukohustus);
maksu kinnipidaja kohustus pidada kinni ja tasuda kinnipeetud maksusumma (kinnipidamiskohustus);
isiku õigus saada tagasi seaduses ettenähtust rohkem makstud maksusumma või muu enammakse vastavalt kõnesoleva seaduse §-le 33 (tagastusnõue);
kolmanda isiku kohustus tasuda maksumaksja või maksu kinnipidaja maksuvõlg (vastutuskohustus);
maksukohustuslase kohustus tasuda intress, sunniraha või asendustäitmise kulud (kõrvalkohustus).
Maksukorralduse seaduse § 35
Võlaõigusseadus § 65, § 181
Äriseadustiku IX osa
https://www.riigiteataja.ee/kohtuteave/maa_ringkonna_kohtulahendid/menetlus.html?kohtuasjaNumber=3-11-2755/35
Ettevõtte või selle osa omandi või valduse ülemineku korral lähevad ettevõtte või selle organisatsiooniliselt iseseisva osaga olemuslikult seotud nõuded ja kohustused üle omandajale või valduse saajale vastavalt võlaõigusseaduses sätestatule.
Ettevõte on asjade ja õiguste kogum, mis võimaldab ettevõtjal teenida tulu kogumi koostoimest. Ettevõtte puhul on tegemist varaga (sh immateriaalne), mis kogumis teostab ning täidab kindlat majandusliku eesmärki. Ettevõtte ülemineku tuvastamine eeldab selliste asjaolude tuvastamist, millest nähtuvalt on ettevõte algul ühe ettevõtja (füüsiline või juriidiline isik) ja seejärel teise ettevõtja valduses või omandis. Oluline on tuvastada funktsioneeriva üksuse/terviku üleminek, mis säilitab oma identiteedi ja võimaldab jätkata majanduslikku pea- või kõrvaltegevust.
Miks Maksu- ja Tolliamet tegeleb ettevõtte ülemineku tuvastamisega
Maksuvõlgade sissenõudmise vaatest tuvastab maksuhaldur ettevõtte ülemineku juhul, kui on kahtlus, et võlgu olev ettevõtja ei ole suuteline maksuvõlgu tasuma ning tema tegevus on seiskunud ja vara puudub. Samal hetkel on tuvastatav, et sarnane tegevus sama varakogumiga teenib majandusliku eesmärki uue ettevõtja omanduses või valduses, kuid võlausaldajaid nimetatust ei teavitata ning õigusi/kohustusi kandev ettevõte on ilma kaasnevate kohustusteta võõrandatud uuele omanikule. Sellest tulenevalt nõuab maksuhaldur maksuvõlgade tasumist juba uuelt kohustatud isikult.
Euroopa Liidu Nõukogu direktiivis 2001/23/EÜ, Euroopa Kohtus kui ka Eesti kohtupraktikas on toodud välja ettevõtte ülemineku võimalikud tunnusjooned. Riigikohtu halduskolleegiumi lahendi nr 3-3-1-6-12 punktides 10 ja 11 on käsitletud teemat järgmisena:
Ettevõtte ülemineku hindamisel arvestatavateks kriteeriumiteks võivad olla:
majandustegevuse jätkuvus, ja kui tegevus oli vahepeal katkenud, siis katkestuse aeg;
nn väheste vahenditega ettevõtete puhul on eriti oluline personali säilitamine;
üleandja ja omandaja tegevuskoht, juhtorganite liikmete kattuvus.
Riigikohtu tsiviilkolleegium viitas tsiviilasjas 3-2-1-113-11 Euroopa Kohtu praktikale ja märkis, et Euroopa Liidu 12. märtsi 2001. a Euroopa Liidu Nõukogu direktiivi 2001/23/EÜ "Ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta" mõttes on üleminekuga tegemist juhul, kui üle läheb identiteeti säilitav majandusüksus, mis tähendab ressursside organiseeritud koondamist, mille eesmärk on majandustegevus põhi- või kõrvaltegevusena (direktiivi art 1 lg 1). Euroopa Kohus on selgitanud, et viidatud art 1 lg 1 punkte a) ja b) tuleb tõlgendada nii, et need on kohaldatavad ka olukorras, kus üleantud ettevõtja või ettevõtte osa ei säilita oma organisatsioonilist iseseisvust, tingimusel, et erinevate üleantud tootmiselementide vahel on säilinud funktsionaalne side, mis võimaldab omandajal neid elemente kasutada samasuguseks või analoogiliseks majandustegevuseks.
Maksukorralduse seaduse § 37
Võlaõigusseadus § 65, §-d 180 ja 181
http://www.nc.ee/?id=11&tekst=RK/3-3-1-6-12
http://www.nc.ee/?id=11&tekst=RK/3-3-1-85-12
http://www.nc.ee/?id=11&tekst=222561601
Riigikohtu kohtupraktika analüüs „Ettevõtte üleminek maksuõiguses (PDF)“
Vastutuskohustus on maksuõigussuhtest tulenev kohustuse liik, mille korral laieneb kolmanda isikuna käsitletavale äriühingu seaduslikule esindajale, tegevjuhile või vara valitsejale (vastutusotsuse adressaat) kohustus tasuda äriühingu maksuvõlg. Tegemist on aktsessoorse kohustusega ehk nimetatu eeldab äriühingu maksuvõla kehtivust (Riigikohtu halduskolleegiumi lahend nr 3-3-1-75-09).
Vastutusmenetlus on üks maksuvõla sissenõudmise alaliik ning tegemist ei ole maksu määramisega. Vastutusmenetluse käigus teostatakse kolmanda isiku vastutuse aluseks olevate asjaolude analüüs, mille võimalikuks lõppresultaadiks on vastutusotsuse koostamine kohustatud uuele subjektile või vastutusmenetluse lõpetamine seoses aluste puudumisega.
Maksukorralduse seaduse § 96 lg st 1, § 40 lg st 1 ja § 8 lg st 1 tuleneb, et juhatuse liikme vastutuse eeldused temalt maksuvõla sissenõudmisel on järgmised:
rikutud on kohustust tagada maksukorralduse seadusest ja maksuseadustest tulenevate rahaliste ja mitterahaliste kohustuste tähtaegne ja täielik täitmine;
kohustuse rikkumise tõttu on tekkinud maksuvõlg.
Maksukorralduse seaduse § 8, § 40, § 96
Võlaõigusseadus § 65, § 104
http://www.nc.ee/?id=11&tekst=RK/3-3-1-41-05
http://www.nc.ee/?id=11&tekst=RK/3-3-1-75-09