Korduma kippuvad küsimused (KKK) 1. KÜSIMUS: Mis on objekt Leader määruse mõistes?
VASTUS: objekt on asi või tegevus, millele taotletakse toetust ning mis oma olemuselt vastab ja mida kasutatakse vastavalt meetme eesmärkidele (nn sihipärases kasutuses). Juhul kui taotletakse toetust ehitise rekonstrueerimiseks (näiteks seltsimaja), siis objektiks ongi rekonstrueerimistööd, kuid selle raames tehtava tegevusena võivad olla ka ainult üksikute ehitise osadega seotud tegevused: näiteks vundamendi soojustamine, akende-uste vahetus, katusetööd, põrandate vahetus jms. Ehitiste ehitamise või rekonstrueerimise puhul peab silmas pidama, et lisaks ehitusloale peab toetava objekti ehitamine või rekonstrueerimine lõppema kasutusloa saamisega. Samuti on objektid Leader määruse mõistes (ja ka teistes määrustest) koolitus, tegevusgrupi üldkulud, õppereisid jne. 2. KÜSIMUS: kui taotletakse ettevõtja poolt sisseseade ostmist (näiteks õmblusmasina ostmist), kas siis peab ka ettevõtja ära näitama, kuhu ta selle masina tahab üles panna ja kas see ruum, kuhu masin pannakse, peab kuuluma temale või olema rendil?
VASTUS: Seade peab olema kasutuses ettevõttes kohapeal ehk et seade peaks olema kohas kus seda reaalselt kasutatakse. PRIA kohapealsete kontrollide käigus vaadatakse seadmete asukoht üle eeldusel, et ka viie aasta möödudes (järelkontrolli ajal) asub see seade samas kohas. Teisalt peab taotlejal olema õiguslik alus ruumile või pinnale kus seda seadet kasutatakse. 3. KÜSIMUS: Esitan taotluse äriühinguna, milliseid raamatupidamisega seotud dokumente ma pean esitama?
VASTUS: Äriühingu puhul on taotlejal vaja esitada taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kinnitatud majandusaasta aruanne , kui majandusaasta aruanne ei ole kättesaadav äriregistrist. Lisaks tuleb esitada äriplaan ja tulude-kulude prognoos.
4. KÜSIMUS: Olen FIE ja milliseid raamatupidamisega seotud dokumente mina pean esitama?
VASTUS: Füüsilisest isikust ettevõtja puhul on taotlejal vaja esitada taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta bilansi ja kasumiaruande ärakiri või “Raamatupidamise seaduse” kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaasta kohta esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormi E Maksu- ja Tolliameti kinnitatud ärakirja. Vähem kui aasta tegutsenud füüsilisest isikust ettevõtja esitab tegutsenud kuude kohta kinnitatud bilansi ja kasumiaruande, kassapõhist arvestust pidav füüsiline isik kulude-tulude aruande vahetult taotlemisele eelnenud kuu lõpu seisuga. Lisaks tuleb esitada äriplaan ja kulude-tulude prognoos.
5. KÜSIMUS: Kui kaua läheb projektitoetuse taotlejal rahastamise otsuse saamiseni alates ajast kui taotleja on esitanud taotluse tegevusgrupile?
VASTUS: Juhul kui projektitaotleja esitab aegsasti oma dokumendid ja ei jäta taotluse esitamist viimasele minutile, siis saab tegevusgrupp juba alustata taotluste tehnilise läbivaatamisega .Oleme arvestanud projektitaotluste tehniliseks kontrolliks, hindamiseks ja juhatuselt paremusjärjestuse kinnituse saamiseks aja kulu maksimaalselt kolm kuud alates taotlusvooru sulgemisest. Juhatuse poolt kinnitatud paremusjärjestusega saadetakse kõik esitatud projektitaotlused läbi e-keskkonna PRIAsse. PRIA-l on taotluse rahuldamise otsuse tegemiseks 60 - 90 tööpäeva. Taotluse rahastamise või mitterahastamise otsuseid hakkab PRIA tegema kohe jooksvalt, kui taotlus on PRIA-ni jõudnud. Seega, ühest vastust on raske anda, kui palju aega võib kuluda rahastamise otsuse saamiseni, see oleneb paljudest aspektidest. 6. KÜSIMUS: Kas projektitaotluste kaasfinantseerimiseks võib taotleda toetust mõnest teisest fondist või allikast?
VASTUS: Ei või omafinantseeringuna kasutada teistest fondidest või muudest allikatest taotletud toetusi, ka hasartmängumaksust taotletav toetus ei lubatud. Toetuste andmise idee seisneb ikkagi selles, et toetuse taotlejal peab samuti olema huvi ja vastutus toetatava tegevuse suhtes. Sellest põhimõttest juhindub ka EL kes väga rangelt nõuab, et oleks välistatud ühele ja samale toetatavale tegevusele toetuste andmine. 7. KÜSIMUS: Kui teen olmeruumide renoveerimist, siis kas pean kirjeldama neid töid ka etappide kaupa – lammutus, pesuruum, kanalisatsioon, käimlad jne.
VASTUS: (Leader määruse § 30 lõikest 5) Abikõlblik kulu peab olema mõistlik, põhjendatud, selge, üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekas ja toetuse eesmärgi saavutamiseks vajalik. Taotleja tagab kasutatava toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.
Detailsed selgitused ja lahti kirjutatud tegevused/olukorrad annavad parema ülevaate ja on projektile ainult kasuks, kuid kindlasti tuleb ka arvestada projektikirjelduse mahuga, mis on 8 A4 lehte, kirjasuurusega 12. 8. KÜSIMUS : Kas projekti kirjutamise võib tellida ja kas see on rahastatav ettevalmistava tööna (kas on abikõlbulik)? VASTUS : projektitaotluse koostamise kulu ei ole Leader määruse mõistes abikõlblik, kuna selle tegemist alustatakse enne PRIA`le taotluse esitamist.
9. KÜSIMUS: Millal võib alustada?
VASTUS: tegevuse või investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui PRIA-le taotluse esitamise päevale järgneval päeval (§27 lõige 4). Lõplik kinnitus toetuse määramise kohta tuleb PRIA kinnituskirjaga , kuni selle ajani tegevused omal vastutusel.
10. KÜSIMUS: Kas MTÜ võib teha laenulepingu äriühinguga, mis ei ole pank?
VASTUS: See on iga taotleja enda otsustada, kust ta saab raha investeeringu tegemiseks, ehk MTÜ võib küll teha laenulepingu äriühinguga.
11. KÜSIMUS: Kuidas toimida kasutatud seadmete ostmisel? Mida PRIA kontrollimisel arvestab?
VASTUS: Kasutatud seadme ostmise korral lähtutakse Leader määruse § 30 lõikest 4. Selleks, et kontrollida § 30 lõike 4 punktis 1 „seadme ostmiseks ei ole pakkuja varem saanud toetust riigieelarvelistest, sealhulgas Euroopa Liidu või muudest välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi“ toodud nõuet tuleb taotlejal esitada seadme müüja kinnituskiri selle kohta, mis seda nõuet tõendaks. Määruse § 33 lõige 10 järgi tuleb PRIAle esitada ka kasutatud seadme ostmise korral hinnapakkumise ärakiri uue samalaadse seadme hinnaga, mis võimaldab PRIAl koheselt kontrollida ka § 30 lõike 1 punkti 2 nõuet „seadme hind on uue samalaadse seadme hinnast oluliselt madalam“. Meeles tuleb pidada, et kasutatud seadme ostmise korral nagu ka kõikidel teistel juhtudel jäävad kehtima nõuded hinnapakkumistele, mis on toodud määruse § 33
12. KÜSIMUS: Kuidas on lood selliste objektide ostmisega, mille kasutusiga ei pruugi olla viis aastat, kuid mille kohta kehtib viieaastane järelevalveperiood (nt pallid, sporditarvikud jms).
VASTUS: Selliste asjade soetamise puhul peab taotleja arvestama, et tal on objekti viieaastase säilitamise kohustus ja ka sihtotstarbelise kasutamise kohustus. Kui mõni asi peaks varem katki minema, peab taotleja selle ise asendama.
13. KÜSIMUS: kas kohaliku omavalitsuse tegevused või investeeringud arvestatakse abikõlblikuks käibemaksu või käibemaksuta?
VASTUS: vastavalt määruse § 31 lõige 1 punkti 2 alusel ei ole abikõlblik käibemaks, kui taotlejal on võimalik taotleda selle tagastamist käibemaksuseaduse alusel.
14. KÜSIMUS: Kapitalirent , mis see on ja millised siin näited oleks, kuidas toimida?
VASTUS: Kapitalirent on teisiti öeldes liising, mille lõppedes läheb omandiõigus üle liisinguvõtjale. Liisingusse saate võtta masinaid, seadmeid jms. Jälgida tuleb seda, et liisinguandja peab olema "Krediidiasutuse seaduse" alusel ja korras tegutsev krediidiasutus või tema konsolideerimisgruppi kuuluv finantseerimisasutus (§ 43 lõige 3). 15. KÜSIMUS: Asendusinvesteeringu kulu - mis see on?
VASTUS: Asendusinvesteeringuteks loetakse investeeringuid, mille abil lihtsalt asendatakse olemasolev ehitis või selle osa või masin või seade uue ajakohastatud ehitise või selle osaga või masinaga või seadmega ilma tootmismahtu vähemalt 25 % võrra suurendamata või tootmise iseloomu või kasutatavat tehnoloogiat põhjalikult muutmata. Asendusinvesteeringuks ei loeta vähemalt 30 aasta vanuse ehitise täielikku lammutamist ja asendamist ajakohastatud ehitisega ega ehitise rekonstrueerimist, kui selle kulud moodustavad vähemalt 50% uue samaväärse ehitise väärtusest. Asendusinvesteeringuks ei loeta ka rohkem kui kümne aasta vanuse masina ja seadme asendamist uue masina ja seadmega.
16. KÜSIMUS: kas projektiga seotud üldkulud on abikõlblikud? Kas projektijuhi tasu on abikõlblik?
VASTUS: Projektijuhi või eksperdi kulu on abikõlbulik ainult ühisprojekti, teadmussiirdeprojekti ja koostööprojekti raames. Projektijuhi või eksperdi tasu arvestatakse vastavalt töölepingule, töövõtu- või käsunduslepingule, sealhulgas seadusest tulenevad maksud ja maksed . Projektijuhi tunnitasu ei tohi ületada 10.-€ ja olla üle 20% projekti abikõlblikest mitteinvesteeringuga seotud kuludest. Personalikulule võib juurde taotleda kaudset kulu, mis on 15% arvestatuna personalikulust. Personalikulu ei ole abikõlblik kohalikule omavalitsusele ega riigimuuseumile, kui ekspert või projektijuht on ametnik või avalikus teenistuses töötav töötaja või riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse hallatava asutuse töötaja, kelle tööülesanded on sarnased toetatava tegevusega. 17. KÜSIMUS: Kas projekti tegevustest tulenevad teenused tuleb sisse osta arvega või on lubatud ka käsundus ja töövõtu lepingud (projektijuht, laagrikasvataja jt)
VASTUS: Projektiga seotud tegevused on abikõlblikud nii teenusena sisse ostmisel, kui ka lepingu alusel.
18. KÜSIMUS: Hinnapakkumiste kehtivus. Kui pika kehtivusega peavad olema võetud hinnapakkumised?
VASTUS: PRIA-le esitamise ajal peab olema kehtiv. Hinnapakkumine peab sisaldama tehniliste tingimuste loetelu ja olema esitatud kululiikide kaupa. Vaata hinnapakkumise vormi kodulehelt. Kuna otsus PRIA-st võib taotluse kohta tulla alles kuue kuu möödudes, siis võiks hinnapakkumised kehtida 6 kuud. 19. KÜSIMUS: Taotleja ja hinnapakkuja seotus?
VASTUS:Taotleja ja hinnapakkuja ning nende osanik, aktsionär või liige ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise nõukokku välja arvatud juhul kui tegevuse või investeeringu käibemaksuta maksumus ei ületa 1000 € (§33 lõige 5). 20. KÜSIMUS: Kas liitumistasud on abikõlblik kulutus ja milline on nende puhul toetusmäär?
VASTUS: Liitumistasu, kui infrastruktuurirajatise osa on abikõlblik §30 lõige 2 punkt 2), ja toetuse määr on kõigil taotlejagruppidel 60% (§ 34 lõige 7).
21. KÜSIMUS: Tuletõrje veevõtukoht (maasse betoon rõngad, peal kaas ja ühendatakse toruga merest, sinna juurde manööverduse plats ja juurdepääsutee), kas see on infrastruktuuri projekt Leader määruse § 33 lõige 4 tähenduses?
VASTUS: Jah, konkreetsel juhul on tegemist infrastruktuuri projekt Leader määruse § 30 lõige 2 punkt 2 tähenduses.
22. KÜSIMUS: Kas taotleja võib omafinantseeringuna kasutada ka vabatahtlikku tasustamata tööd? VASTUS: Leader määruse § 35 lõige 1 järgi võib mittetulundusühingu ja sihtasutuse projektitoetuse taotleja omafinantseeringu osaks olla ka mitterahaline omafinantseering ehk vabatahtlik tasustamata töö. Määruse § 35 lõige 2 järgi võib moodustada see omafinantseeringuga seotud toetatavast tegevusest või investeeringu abikõlblikest kuludest kuni 9%. § 35 lõige 3 järgi on vabatahtliku tasustamata töö tegemise korral projektitoetuse maksimaalne tunnitasu ühikumäär kuni 4 € ja seadet või mootorsõidukit kasutades kuni 8 €.
23. KÜSIMUS: Kuidas suhtute vabatahtlikkusse töösse, kui tegemist on näiteks laagri või huviala ringi juhendamisega?
VASTUS: Vabatahtlik töö eeldab seda, et töö tegemist on võimalik kontrollida nii kohapeal kui ka mõõta ajas. Samuti peab abikõlblik olema töö, mida soovitakse vabatahtliku tööna teha. Sellest lähtuvalt on laagri või huviala ringi juhendamine vabatahtliku tööna mõeldav ainult sellisel juhul kui tehakse töid, mille eest töötasu ei maksta. Vabatahtliku tasustamata töö tõendamiseks peetakse vabatahtliku töö päevikut, mida allkirjastatakse töö tegija ja projektitaotleja poolt. Päevikus kajastatakse tööde kirjeldus, tehtud töö maht, töö tegemise aeg, tehtava töö ühiku hind, töö tegijad, töö tegemiseks kulunud aeg ja vajadusel töötegemiseks kasutatud masina, seadme sõi mootorsõiduki andmed.
24. KÜSIMUS: Millised on logod ja muud nõuded objektide märgistamise osas? VASTUS: Kõik toetust saanud objektid olema märgistatud nii Eesti leader logoga koos EL embleemiga kui ka Euroopa leader logoga. Täpsemalt saab vaadata: https: //www.riigiteataja.ee/akt/129122015051 25. KÜSIMUS: Kui ei ole valitud odavaim hinnapakkumine?
VASTUS: Siis peab olema seletuskiri juures, miks valiti kallim. Põhjendada rohkem kui ühe lausega. Kui hinnapakkumiste võrdlusel ei paista välja eelistused, siis on vaja piisavalt põhjalik põhjendus juurde panna.
26. KÜSIMUS: Olen ettevõtja ja soovin taotleda toetust mootorsõiduki ostmiseks, milline on minu toetusmäär?
VASTUS: Mootorsõiduki ostmiseks toetuse taotlemise korral antakse ettevõtjale projektitoetust kuni 30% abikõlblike kulude maksumusest. Juhime tähelepanu, et abikõlbulik on mootorsõiduki soetamine, mille sihtotstarve on tegevusgrupi tegevuspiirkonnas elanikele teenuse osutamine (näiteks: rändkauplusauto).
27. KÜSIMUS: Mis vahe on ühisprojektil ja koostööprojektil?
VASTUS: Ühisprojekti teostavad vähemalt 2 juriidilist isikut (partnerit), kellest vähemalt üks ei ole teine kohalik tegevusgrupp. Ühisprojektis saab teha pehmeid tegevusi ja tegevused viiakse ellu tegevuskava alusel 2- 4 aasta jooksul. Kui tegevustega on seotud ka otsesed investeeringud, siis on need samuti lubatud. Projekti esitab juhtpartner. Koostööprojekt on vähemalt kahe kohaliku tegevusgrupi, kes rakendavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 33 nõuetele vastavat strateegiat. Koostööprojektis võib lisaks osaleda muu avaliku ja erasektori partnerlusel põhinev ühendus, kelle põhikirjaline eesmärk on suunatud maaelu arendamisele ja kes on oma piirkonna kohta töötanud välja nimetatud nõuetele vastava strateegia. Koostööprojekt on 1-3 aastasi tegevusi hõlmav projekt. Projektis osalejad sõlmivad omavahelise koostöökokkuleppe.
28. KÜSIMUS: Mis on maastikusõiduk või mootorsõiduk - kas seotud registreeringuga ARKis? Nt krossimootorratas (mida ei registreerita ARKis) - kas seda tohib osta?
VASTUS: Krossimootorratas ei ole mootorsõiduk. Mootorsõiduk tuleb registreerida ARKis, vt liiklusseadust. Toetuse määr oleneb projekti sisust 29. KÜSIMUS: Mitu pakkumist tuleb võtta, kui soovitakse osta kasutatud seadet maksumusega üle 5000 euro?
VASTUS: Peab olema võrdlev pakkumine samaväärse uuega ja vähemalt 1 kasutatud seadme pakkumus. Olenemata summast. Vt Leader määruse §33 lg 10, § 30 lg 4.
30. KÜSIMUS: Milliste kriteeriumite järgi saab otsustada (näiteks otsustab PRIA), et MTÜ-le tuleks rakendada ettevõtjate toetusprotsenti. Teisisõnu: mille järgi otsustatakse, et MTÜ tegeleb ettevõtlusega? VASTUS: Projekti sisu järgi.
OrganisatsioonistLiikmedJuhatusTöötajadDokumendidPõhikiriTöökorrad ja juhendidÜldkoosolekJuhatuse koosolekKontaktLeaderLEADER EestisELARDTeated201720162015201420132012StrateegiaStrateegia 2014-2023Strateegia 2014-2023 koostööprojektidMulgimaa Arenduskoja piirkonna LEADER projektidStrateegia 2007-2013INTERREG Est-Lat projekt Green RailwayINTERREG Est-Lat ettevõtlus projektToetuse taotlejaleToetuse taotlejale 2014-20202017 vormid toetuse taotlemiseksÜhisprojektToetuse taotlejale 2007-2013Toetuse saajaleToetuse saajale 2014-2020Toetuse saajale 2007-2013Juhatuse protokollidToetuse määramine 2009-2014Kasulikud viitedwww.mulgimaa.euIn EnglishStrategy measures


1 raie planeerimine by SA Erametsakeskus - Issuu
Raie planeerimine Raie kavandamine Raie ettevalmistamine Raieaeg Raie korraldamine Raie 端histuline kavandamine ja puidu 端hism端端k
raie planeerimine
Raie planeerimine Müük Metsa dokumentatsioon Kohustused ja maksustamine Metsa majandamise vormid Seadusandlus
Kasutatud materjalid seisuga 1. november 2012: “Metsaseadus” (MS) koos lisadega “Metsa majandamise eeskiri” (MME) koos lisadega “Metsa korraldamise juhend” koos lisadega “Metsamajanduse alused”, Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011 “Metsaomaniku käsiraamat”, SA Erametsakeskuse väljaanne, 2012 “Metsamaterjalide mahutabelid”, Tallinn, 1969 Eesti Maaülikooli metsa- ja puidumõõtmise õppeaine õppematerjali võrguleht
Sissejuhatus Raiete eesmärk on puistu koosseisu kujundamine, tootlikkuse ja tulususe suurendamine, uutele puistutele uuendamistingimuste loomine ja puidu varumine. Et metsad oleksid mitmekesisemad ja erinevas vanuses, haigustele vähem vastuvõtlikud ja annaksid paremat toormaterjali, tuleb raieid ette planeerida pikemaks perioodiks. Harilikult on selleks perioodiks 10 aastat. Raiete planeerimise eesmärgiks on võimalikult ühtlane ja pidev metsaressursi kasutamine. Hooldusraietega kujundatakse puistu koosseisu. Halvemate omadustega või mittesobiva puuliigi eemaldamisega antakse allesjäävatele puudele paremad valgustingimused ja toitainete kasutamise võimalused. Suureneb puude jämeduse juurdekasv, suureneb puistu vastupanuvõime putukatele ja seenhaigustele. Õigeaegselt hooldatud puistu on tormikindel ning vastupidav lumele. Suurema hulga valguse ja soojuse mõjul tekib metsakõdust pehme huumus, mis omakorda soodustab puude kasvu. Uuendusraie tehakse siis, kui mets on saanud küpseks ja teda tuleb põhjalikult uuendada. Sealjuures luuakse raiega tingimused uue metsa istutamiseks, külvamiseks või tekkeks looduslikul teel. Uuendusraie on uue metsapõlve algus. Suurem osa metsa majandamist reguleerivaid nõudeid ja kohustusi tuleneb “Metsaseadusest” ja “Metsa majandamise eeskirjast” ning nendega seotud määrustest. Raie planeerimisel on metsaomaniku heaks abimeheks metsamajandamiskava. See koostatakse metsa inventeerimisandmete alusel. Kavas antakse metsaomanikule soovitusi metsa plaanipäraseks majandamiseks.
Raie kavandamine
Raie kavandamisel tuleb arvestada eelkõige raie eesmärki. Raie planeerimisel on hea võtta aluseks metsamajandamiskava, mis koostatakse metsa inventeerimisandmete alusel. Raied jagunevad: •• uuendusraie, mille hulka kuuluvad: – lageraie; – turberaie; •• hooldusraie, mille hulka kuuluvad: – valgustusraie: kuni 8 cm keskmise rinnasdiameetriga puistus; – harvendusraie: 8 cm ja suurema keskmise rinnasdiameetriga puistus; – sanitaarraie; •• valikraie; •• trassiraie, mille hulka kuulub kuni 4 m laiuse kvartali- või piirisihi sisseraie üle 8 cm keskmise rinnasdiameetriga puistutes; •• raadamine.
Uuendus-, harvendus- ja valikraie tegemiseks on kohustuslikud kehtivad inventeerimisandmed. See ei kehti, kui kinnisasjal oleva metsa pindala on väiksem kui 2 ha (MS § 11 lõige 42 ). Selleks, et raieid teha, tuleb kõigepealt metsa asukohajärgsele Keskkonnaametile esitada metsateatis. Keskkonnaamet kontrollib 15 tööpäeva jooksul kavandatud uuendus-, harvendus- ja valikraie vastavust nõuetele ja kehtivatele inventeerimisandmetele ning kavandatud valgustus-, sanitaar-, valik- ja trassiraie ning raadamise vastavust nõuetele. Kui kavandatud tegevuse lubamine või lubamata jätmine nõuab kooskõlastamist või metsakaitseekspertiisi tegemist, on Keskkonnaametil metsateatise kontrollimiseks aega kuni 30 tööpäeva. Kui kõik on korras, saadab Keskkonnaamet lubava märkega metsateatise metsaomanikule tagasi. Metsateatis kehtib 12 kuud pärast kättesaamist. Metsamaterjali koondamist ja kokkuvedu võib teha ka pärast 12 kuu möödumist. Metsateatist esitamata võib metsaomanik raiuda kolm tihumeetrit puitu metsamaa 1 ha kohta raie korras, mis on selles metsaosas õigusaktiga lubatud, kuid mitte enam kui 20 tihumeetrit kinnisasja kohta aastas.
Selgituseks: Kui metsa kohta ei ole kehtivaid inventeerimisandmeid, tohib sellisel viisil teha a inult sanitaarraiet, kuna “Metsaseaduse” § 11 lõige 42 nõuab uuendus-, harvendus- ja valikraie tegemiseks kehtivaid inventeerimisandmeid. Kui inventeerimisandmed on olemas, tohib raiuda aastas 3 tihumeetrit puitu hektari kohta, aga mitte üle 20 tm kinnisasja kohta sellise raievõttega, nagu rinnaspindalast, vanusest või diameetrist lähtuvalt “Metsaseaduse” alusel selles metsaosas teha võiks. Kaitsealadel peab raie olema kooskõlas lisaks “Looduskaitseseaduse” ja selle alamaktidega (kaitse-eeskiri). Kui mingis metsaosas on raie mingil põhjusel keelatud, ei tohi ka ilma metsateatiseta sealt puitu varuda.
Lageraie kavandamine Lageraie kavandamisel võetakse arvesse: •	puistu vanus (küpsusvanus); •	puistu keskmine diameeter (küpsusdiameeter); •	puistu seisukord. 4
Puistu küpsusvanused (MME § 3): Enamuspuuliik
Harilik mänd Harilik kuusk Aru- ja sookask Harilik haab Sanglepp Kõvad lehtpuud
90 80 60 30 60 90
90 80 60 40 60 90
90 80 70 40 60 100
100 90 70 50 60 110
110 90 70 50 60 120
120 90 70 – 60 130
Puistu küpsusdiameetrid (MME § 3): Enamuspuuliik
Harilik mänd Harilik kuusk Aru- ja sookask
Raie küpsusdiameetri järgi on lubatud tingimusel, et puistus pole lage raiele eelneva viie aasta jooksul tehtud harvendusraiet.
Kui enamuspuuliik on küpsusvanuse või küpsusdiameetri saavutanud, saab sellele osale planeerida lageraie. Boniteediklassi, enamuspuuliigi ja selle vanuse ning keskmise diameetri leiab metsamajanduskavast või inventeerimisandmetest. Puistu seisukord Lageraie on lubatud mis tahes vanuse või keskmise rinnasdiameetriga männikus, kuusikus, kaasikus, sanglepikus, haavikus ja kõvalehtpuupuistus, kui selle täius on 40% või vähem. Täius arvutatakse rinnaspindala või tagavara kaudu ja on seega suhtearv.
Lageraie korral (MS § 29 lõige 11) ei tohi: •• luitel, uuristus- või tuulekandeohtlikul alal ning infiltratsiooni ja survelise põhjaveega alal raielangi pindala olla suurem kui 2 ha; •• loo ja sambliku kasvukohatüüpides raielank olla laiem kui 30 m ja raielangi pindala suurem kui 2 ha; •• eelmises punktis nimetamata kasvukohatüüpides ei tohi raielank olla suurem kui 3 ha või kuni 100 m laiuse langi korral okaspuu- ja kõvalehtpuupuistutes suurem kui 5 ha ja pehmelehtpuupuistutes suurem kui 7 ha. Eri omanike kinnistutel võib olenemata langi laiusest teises punktis nimetamata kasvukohatüüpides üksteisega piirnevate raielankide kogusuurus olla kuni 7 ha. Enne raiesmiku uuenemist ja minimaalse liitumisaja möödumist ei tohi uut lageraiet teha raiesmikule lähemal kui 100 m, välja arvatud juhul kui vana raiesmiku ja uue piirneva lageraielangi laius või kogupindala ei ületa lageraielangi maksimaalset laiust või pindala suurust.
Minimaalne liitumisaeg on männiga, kuusega või kõvalehtpuuga loodusliku uuenemise või uuendamise korral neli aastat, muudel juhtudel kaks aastat. Raieaastaid ei loeta liitumisaja sisse. Keskkonnaamet võib metsaomaniku tellimusel tehtud metsakaitseekspertiisi alusel loodusõnnetuse tõttu hukkunud või looduslike tegurite tagajärjel halva tervisliku seisundiga metsa või metsaomanikust sõltumata põhjusel väikese rinnaspindalaga ja täiusega puistu uuendamise võimaldamiseks lubada teha lageraiet ka sellistes puistutes, mis vanuse, rinnaspindala või täiuse järgi seadusandluse kohaselt veel raiesse ei kuulu. Samuti võib metsakaitseekspertiisi alusel lubada raiuda lubatust suurema pindalaga või laiemaid lageraielanke.
Looduskaitseseaduse § 37 keelab ranna piiranguvööndis lageraie. Kalda piiranguvööndis ei tohi lageraielangi pindala olla suurem kui 2 ha, välja arvatud maaparandussüsteemi eesvoolu veekaitsevööndis maaparandushoiutööde tegemisel. Ranna või kalda piiranguvööndi laius on: •• Läänemere, Peipsi järve, Lämmijärve, Pihkva järve ja Võrtsjärve rannal 200 m; •• üle 10 ha suurusel järvel ja veehoidlal ning üle 25 km2 suuruse valgalaga jõel, ojal, maaparandussüsteemi eesvoolul 100 m; •• allikal ning kuni 10 ha suurusel järvel ja veehoidlal ning kuni 25 km2 suuruse valgalaga jõel, ojal, maaparandussüsteemi eesvoolul 50 m.
Turberaie kavandamine Turberaied on sobivad kaitseala metsades, lindude ja loomade kaitstavates elupaikades, haruldaste liikide kasvupaigas ning seal, kus omanik ei soovi lageraiet teha. Turberaiet võib teha kõigi kasvukohatüüpide hall-lepikutes, sanglepikutes, haavikutes, männikutes, kaasikutes ja kõvalehtpuupuistutes. Kõige enam sobib turberaie männienamusega puistutesse, sest mänd on pikaealine ja tormikindel ning kasvab üldjuhul sellistel aladel, kus looduslikku uuenemist ei takista raieala võsastumine ega liigne rohukasv.
Turberaiet võib teha puistutes, mis on lageraieealised.
Aegjärkse raie korral raiutakse uuendamisele kuuluvas metsas hajali paiknevaid puid 10 kuni 20 aasta jooksul korduvate raiejärkudena.
Häilraie korral raiutakse uuendamisele kuuluv mets häiludena 20 kuni 40 aasta jooksul korduvate raiejärkudena. Häilraiel võib 1 ha kohta sisse raiuda kuni 5 häilu läbimõõduga kuni 30 m tingimusel, et sisseraiutavate häilude esialgne pindala pole kokku suurem kui 25% puistu pindalast. Veerraie korral raiutakse uuendamisele kuuluvas metsas 20 kuni 40 aasta jooksul korduvate raiejärkudena puud langi servast lageraie korras, mujalt hajali paiknevate üksikpuudena või häiludena. Veerraie korras raiutav ala ei tohi olla laiem metsa keskmisest kõrgusest. Veerraieala võib laiendada pärast eelmise raiejärguga lagedaks raiutud metsaosa uuenemist. Uuenemiseks võib raiutud alale istutada või jääda ootama looduslikku uuenemist. Turberaie järgmise raiejärgu võib teha, kui raielangil kasvab “Metsa majandamise eeskirja” §-s 15 sobivaks tunnistatud liigi järelkasvu vähemalt 0,3 m kõrguseid puid vähemalt 1000 ühe hektari kohta. Viimase raiejärgu võib teha, kui raielangil kasvab “Metsa majandamise eeskirjaga” sellele kasvukohale lubatud järelkasvu elujõulisi vähemalt 0,5 m kõrgusi puid vähemalt 1500 ühe hektari kohta. Turberaie tegemisel peab raiejärkude vahe olema vähemalt viis aastat, mille hulka ei loeta raieaastaid. Turberaiel ei tohi viia puistu esimese rinde täiust madalamale kui (MME § 6): Täius enne raiet
65% ja suurem 45–64% 44% ja vähem
Raielangi pindala ei tohi olla suurem kui 10 ha. Uut raiet ei tohi alustada lähemal kui 100 m uuenemata langile, välja arvatud juhul kui vana ja uue piirneva raielangi kogupindala ei ületa raielangi maksimaalset suurust.
Hooldusraiete kavandamine Hooldusraie liik sõltub puude keskmisest rinnasdiameetrist (valgustus- ja harvendusraie) ning puistu seisundist (sanitaarraie). Valgustusraiet võib teha kõikides kuni 8 cm keskmise rinnasdiameetriga puistutes, kus peapuuliigi valgusolud vajavad reguleerimist. Harvendusraiet võib teha kõikides üle 8 cm keskmise rinnasdiameetriga puistutes, mille rinnaspindala on suurem, kui on märgitud “Metsa majandamise eeskirja” lisas 1. Pärast harvendusraiet ei tohi puistu esimese rinde rinnaspindala olla väiksem eeskirja lisas 1 märgitust. Harvendusraie vastavust “Metsa majandamise eeskirjale” kontrollib Keskkonnaamet pärast metsateatise esitamist. Sanitaarraiet tohib teha mis tahes vanusega puistus. Sanitaarraie korras võib raiuda: •• •• •• •• •• •• •• •• •• ••
surnud puid; väliselt nähtava tüvemädanikuga ja tüvemädaniku tekitajate viljakehaga puid; puid, millel on juurepessu kahjustusega seotud tugev vaiguvool; tüvekahjuritest asustatud puid; puid, millel enam kui pool võra on pöördumatult kahjustatud, ja kuiva ladvaga puid; puid, millel on põlenud juurekaela piirkond ja selle ümbruses paiknev metsakõdu; kuuski, mille koor on puiduni kahjustatud vähemalt 10% ulatuses tüve ümbermõõdust, ja teiste liikide puid, mille koor on kahjustatud vähemalt 30% ulatuses tüve ümbermõõdust; tormiheidet ja -murdu ning lumemurdu; oma ülesande täitnud seemnepuid alates kolme aasta möödumisest lageraiest; teisi metsata metsamaal või noorendikus paiknevaid üksikpuude rinde puid, mis pole säilikpuud.
Sanitaarraie tegemata jätmisega soodustame metsakahjurite levikut, tekitades sellega ebameeldivusi ka naabermetsaomanikele. MS § 41 alusel peab metsaomanik esitama metsateatise metsakahjustuste ja pärandkultuuriobjektide kohta kohe pärast seda, kui ta on nendest teada saanud.
Raie ettevalmistamine
Raiesuund ehk raie sihitus Raiesuund ehk raie sihitus on raielankide üksteise kõrvale paigutamise suund (mitte puude langetamise suund). Raiesuund küpses metsamassiivis on vastu valitsevaid tuuli, et vähendada tormikahjustust ja soodustada seemnete levikut. Esimene lank paigutatakse vastu enamustuulte suunale metsaosa idaserva ehk raiesuund on idast läände. Raiesuund võib olla ka kagust loodesse või kirdest edelasse. Raiesuunaga tuleb arvestada metsaomanikul juhul, kui tal on võimalus mitut metsaosa raieks valida. Kui tegemist on ühe raiesse sobiva väikese metsaosaga, siis ei ole raiesuunda võimalik määrata. Raieala piiride tähistamine Raiete ettevalmistamisel on oluline raielangi piiride tähistamine, mis loob selgelt nähtava piirjoone raiutava ja mitteraiutavate metsaosade vahele. Kohtades, kus raieks määratud ala piirneb metsata alaga, näiteks kraavi, tee või muu maastikul selgelt eristatava joonega, pole piirjoone märkimine vajalik. Raielangi eraldamiseks on mugav kasutada spetsiaalset metsamärkelinti. Märkelint seotakse raiealast vahetult välja jäävate puude või põõsaste külge, nii jääb raieala piiri tähistus ka pärast raiet alles. Teistest paremini märgatavad on punast ja sinist värvi metsamärkelindid. Märkelindi sidumisel puutüve või oksa ümber ei ole õige jätta lindi lahtiseid otsi pikemaks kui 20 cm, sest talvel jäätudes võivad lindiotsad muutuda jääst nii raskeks, et rebenevad ära. Samuti ei ole hea jätta lindi otsi väga lühikeseks, sest sellisel juhul on märkelindid halvasti nähtavad.
Märkelinti ei ole õige siduda puutüve ümber väga tihedalt. Jätta tuleks pisut kasvuruumi, sest muidu rebib kasvav puu lindi katki juba esimesel aastal. Märkelinte tuleb siduda puudele või põõsastele sellise vahemaa tagant, et ühe lindi juurest oleks eelmine ja järgmine lint näha. Selgelt märgitud piir võimaldab raiujal vältida vigu piiri leidmisel, samuti puude langetamist väljapoole raieala. Märkelintide sidumisel on soovitatav jätta lindi sõlmed raieala keskkoha suunas, mis hõlbustab veelgi raiealal orienteerumist. Raieala nurkadesse seotakse kaks märkelinti. Raiepiirkonda jäävate teede tähistamine raie ajal Asulate lähedal ja teede ääres on vajalik ohutuse tagamiseks hoiatusmärkide paigaldamine, vajadusel tuleb raie kooskõlastada tee omanikuga. Teel ja tee kaitsevööndis (“Teeseadus” § 36 lõige 1) on tee omaniku nõusolekuta muu hulgas keelatud: •• teha metsa uuendamiseks lageraiet; •• teha veerežiimi muutust põhjustavat maaparandus- või muud teehoiuvälist tööd. Loata metsamaterjali paigutamise, maavara kaevandamise ning metsa lageraie või muu keskkonda ümberkujundava töö tegemise eest teel ja tee kaitsevööndis tee omaniku loata karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut (“Teeseadus” § 403). Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, karistatakse rahatrahviga kuni 3200 €. Raie tegemise ajal peab olema kehtiv metsateatis. Trahviühik on rahatrahvi baas summa, mille suurus on 4 € (Karistusseadustik § 47 lõige 1). Laoplatsi ettevalmistus Laoplats peab asuma kohas, kuhu metsaveoauto ligi pääseb ja ümber pöörata saab. Laoplatsilt tuleb kõrvaldada võsa, kivid ja lamapuit. Kui laoplats ei asu omaniku maal, tuleb maa omanikuga eelnevalt kokku leppida laoplatsi asukoht, suurus ning muud tingimused (tasu, koristamine, kasutuse aeg). Heaks tavaks peetakse, et puidu lao platsile vedamiseks saab kokkuveotraktor sõita laoplatsi juurde ning laadida metsa-
materjal maha ilma teele tulemata. See väldib pori toomist ning teekatte lõhkumist, kuid nõuab veidi suurema laoplatsi olemasolu. Väljaraiutavate puude tähistamine hooldusraiel Väljaraiutavaid puid võib vajaduse korral tähistada. Valgustusraiet tehakse puude valgus- ja toitetingimuste parandamiseks ning metsa liigilise koosseisu kujundamiseks kuni 8 cm keskmise rinnasdiameetriga puistus. Sel juhul väljaraiutavaid puid ette ei märgita. Valgustusraiel väljaraiutavate puude valikul tuleb säilitada soovitud peapuuliik, selle puudumisel teised puuliigid, mis antud kasvukohta sobivad. Harvendusraiet tehakse metsa väärtuse tõstmiseks, metsa tiheduse ja koosseisu reguleerimiseks ning lähitulevikus väljalangevate puude puidu kasutamise võimaldamiseks üle 8 cm keskmise rinnasdiameetriga puistus. Väljaraiutavaid puid võib tähistada märkevärvi või märkelindiga. Puud tuleb märkida nii, et nad oleksid igast suunast lähenedes nähtavad. Seega on otstarbekas siduda ümber tüve lint või märkida spetsiaalse märkevärviga tüvele ring. Puude märkimine on kallis ja aeganõudev töö ning üldjuhul seda ei kasutata. Kvalifitseeritud metsatööliste korral puudub selleks ka vajadus. Väljaraiutavate puude märkimisel peab metsaomanik arvestama sellega, et pärast harvendusraiet ei tohi allesjääva puistu esimese rinde rinnaspindala viia väiksemaks “Metsa majandamise eeskirja” lisas 1 kehtestatud alammäärast. Praktikas on kasutatud ka näidisalade tegemist. Näidisala võib olla 30x30 m suurune tähistatud ala, kus märgistatakse väljaraiutavad puud ja tehakse raie. Näidisala raie järel saab määrata ligikaudset väljaraie mahtu ja raie teostamiseks kuluvat aega ning visuaalselt hinnata allesjääva puistu esimese rinde rinnaspindala vastavust normidele. Täpsemaks rinnaspindala määramiseks on soovitav kasutada lihtrelaskoopi. Seemnepuude märkimine lageraiel Kui soovitakse jätta seemnepuid, tuleb need vajadusel märgistada märkevärvi või lindiga. Seemnepuudeks tuleb jätta hea tervisliku seisundiga, sirge tüvega ja kitsa, kuid mõõduka võra pikkusega puud. Sobivad tormikindlad puuliigid: mänd, arukask, saar, tamm ja lehis. Seemnepuud peavad asuma ühtlaselt hajali üle langi. Seemnepuud võib koristada sanitaarraie korras pärast nende ülesande täitmist, kuid mitte varem kui kolm aastat pärast lageraiet. Vana allesjääva metsa lähedusse ei pea seemnepuid jätma.
Säilikpuude märkimine lageraiel Kasvavaid säilikpuid või nende säilinud püstiseisvaid osi tuleb lageraielangil säilitada tüvepuidu kogumahuga vähemalt 5 tihumeetrit 1 ha kohta. Mahu leidmiseks võib kasutada kas ümarmetsamaterjalide või tüvede mahutabeleid. Säilikpuud valitakse eri puuliikide esimese rinde suurima diameetriga puude hulgast, eelistades kõvalehtpuid, mände ja haabasid, samuti eritunnustega nagu põlemisjälgede, õõnsuste, tuuleluudade või suurte okstega puid. Suurematel raiesmikel säilitatakse säilikpuud gruppidena. Säilikpuud koristamisele ei kuulu ja jäävad metsa alatiseks. Kokkulepped naabermaaomanikega Raie planeerimisel on soovitatav ühendust võtta naabermaaomanikega ja neid planeeritavast raiest teavitada. Teiste maaomanike valdustest ülesõit või valduste muul viisil kasutamine on soovitatav kooskõlastada kirjalikult. Kooskõlastama peaks ka sanktsioonid ning tähtajad.
Raieaeg
Parim raieaeg on talvel, siis on kahjustused pinnasele ning taimestikule ja puujuurtele kõige väiksemad. Kõige ebasobivam aeg raieteks on kevad ja suve esimene pool. Sellel ajal on kahjustused juurestikule kõige suuremad, kuna pinnas on juba sulanud ning suure niiskusesisalduse tõttu võib masinatega metsas sõites juurtele kahju teha. Kui suvel hooldusraie tegemine on hädavajalik, oleks soovitav kännud töödeldaspetsiaalse vahendiga, et vältida juurepessu levikut. Samuti on puude koor mahlade intensiivse liikumise tõttu kergesti vigastatav. Puude mahlad liiguvad ning koor on lahti, mille tõttu on vigastused kergemad tekkima. Niiskes ja soojas levivad hästi mitmesugused puudele kahjulikud seened ja viirused. Raiutud metsamaterjal tuleb kiiresti metsast välja vedada, et vältida üraskite levikut ning puidu riknemist. Kevad on ka lindude pesitsuse ja loomade paljunemise aeg ning sellel ajal peab püüdma neid võimalikult vähe häirida.
Raie korraldamine
Raie korraldamisel tuleb lähtuda raie liigist ja kavandatavast raietehnoloogiast ehk viisist, mil moel hakatakse raiet tegema. Raie tehnoloogia sõltub vahenditest, millega raiet tehakse (mootorsaag, langetustraktor ehk harvester), soovitavatest sortimentidest, kokkuveo viisist (sortimendina, täistüvena) ja kokkuveoks kasutatavatest masinatest ja seadmetest (kokkuveotraktor ehk forvarder, põllumajandustraktor koos haaratsi või metsaveokäru ja tõstukiga, väiketraktorid ja ATV koos vastava varustusega). Raiebrigaadi kasutamisel mootorsaagidega raie korral tuleb arvestada väiksemate mahtudega ja töö sõltub palju ilmast. Mootorsaagidega raie sobib rohkem hooldusraiete tegemiseks. Masinraieid kasutatakse rohkem uuendusraiete tegemiseks, kuid hooldusraieteks mõeldud langetustraktori olemasolul saab väga edukalt teha masinraieid ka nooremates metsades. Meil kasutatakse üldjuhul sortimentidena kokkuvedu. Puu lõigatakse, laasitakse ja järgatakse raielangil ning koondatakse väikestesse hunnikutesse. Sellisel puhul on tüvevigastused väljaveo käigus väiksemad, kokkuvedajal on ühtlasem koormus, mis vähendab mullale ja alustaimestikule tekkivat kahjustust, materjal on puhtam ja laoplats nõuab vähem ruumi. Kokkuveotehnika valikul on vaja hinnata koguseid, pinnast ja kokkuveokaugust raielangilt laoplatsini. Haaratsit võib kasutada nii hooldus- kui ka uuendusraie puhul, sobib väikse mahu korral. Eeliseks on väike omahind ja lihtne käsitsemine. Haarats paigaldatakse tavaliselt põllumajandustraktorile, millel on hea manööverdamisvõime. Puuduseks on korraga kokkuveetava puidu väike kogus, suure laoplatsi vajadus, kuna ei saa kõrget virna teha, samuti tekitab väikeste kogustena kokkuvedu suure tallamiskoormuse ning materjal peab raie käigus olema koondatud kokkuveoteede äärde, mis teeb raie kulukaks.
Põllumajandustraktor koos metsaveokäru ja tõstukiga on sobilik sortimentide kokkuveoks. Omahind (metsaveokäru ja tõstuki soetamisel) on madal, raie käigus ei ole vajalik sortimentide koondamine kokkuveotee äärde, sest tõstukiga saab võtta ka kaugemalt. Tööjõudlus on suurem ja tallamiskoormus seetõttu väiksem. Võimalik on läbida pikemaid vahemaid, kuna kokkuveetava sortimendi maht on suurem kui haaratsi kasutamise korral. Puuduseks on väike manööverdamisvõimalus, pehmetes kohtades on probleeme läbivusega, põllumajandustraktorite kliirens on väike, nüüdisaegsetel masinatel on palju plastdetaile (sh kütusepaak). Kokkuveotraktorid on spetsiaalselt metsaveoks mõeldud masinad. Nad on kallid, kuid nende tootlus on suur. Nende eeliseks on väike surve pinnasele, suur kliirens, hea läbivus, parem vastupidavus ja võimalus kokku vedada ka probleemsetes kohtades. Puuduseks on masina kõrge hind, vajadus oskustöölise järele, kallid remondikulud ja vajadus kasutada transportimiseks treilerit, mille teenus on väga kulukas. ATV-d ja väiketraktorid on kasutusel eelkõige hooldusraietest saadava puidu kokkuveol. Neid on lihtne kasutada, surve pinnasele on väike ja ülapidamiskulud odavad. Puuduseks on masina suur hind, sõltumine ilmastikuoludest (lume korral on kasutamine raskendatud) ja halb läbivus, kui on kõrged kännud või lamapuit.
Raiejäätmed ja nende kasutamine Uuendamisraie korral on vajalik teada ka seda, kas raiesmik metsastatakse istutuse teel, jäetakse looduslikule uuendusele või kasutatakse looduslikule uuenemisele kaasaaitamise võtteid. Istutuse teel uuendatava raiesmiku tehnoloogia planeerimisel tuleb jälgida, et oleks võimalik hilisem maapinna ettevalmistus. Seega on oluline oksavaalude paiknemine ja kaugus raiesmikku ümbritsevast metsast. Oksavaalud paigutatakse langi pikisuunas ning kasvava metsa ja esimese oksavaalu kaugus võiks olla selline, et oleks võimalus maapinda mineraliseerida (istutuseks ette valmistada). Raielankide raiejäätmetest puhastamise viisid ja kord on välja toodud MME § 9. Kõik raielangid, välja arvatud valgustusraielangid, kuuluvad raiejäätmetest puhastamisele raietööde käigus või nende järel hiljemalt raietähtaja lõpuks.
Raiejäätmeteks loetakse oksad, ladvad, langile jäänud tüvepuit, raietöödega rikutud järelkasv ja alusmets. Lubatud on järgmised raielankide puhastamise viisid tingimusel, et need ei kahjusta kasvama jäetavaid puid (kaasa arvatud järelkasvu): •• hunnikutesse või vallidesse kogutud raiejäätmete kõdunema jätmine või põletamine; •• raiejäätmete ülepinnaline põletamine; •• raiejäätmetega kokkuveoteede tugevdamine; •• raiejäätmete tükeldamine ja laialilaotamine; •• raiejäätmete äravedu langilt. Raiejäätmete äravedu langilt pole lubatud loo- ja nõmmemetsades. Tuleohtlikul perioodil on raiejäätmete põletamine keelatud. Raiejäätmete ülepinnaline põletamine on lubatud tuleohtliku perioodi välisel ajal tingimusel, et sellest teavitatakse päästeteenistuse häirekeskust.
Vallidesse või hunnikutesse kõdunema jäetavad raiejäätmed ei tohi katta enam kui 20% raielangi pindalast.
Hooldusraiete korral sisseraiutavate kokkuveoteede nõuded on määratud MME §-s 8. Metsamaterjali kokkuveoks võib rajada kuni 4 m laiusi kokkuveoteid. Kokkuveoteed ei tohi moodustada enam kui 20% raielangi pindalast.
Raiejäätmete tükeldamist ja laialilaotamist võib kasutada uuendusraietel juhul, kui ala jäetakse looduslikule uuenemisele. Enamasti kasutatakse raiejäätmete laialijätmist ja tükeldamist hooldusraiete tegemisel. Märja pinnase korral kasutatakse raiejäätmeid kokkuveoteede tugevdamiseks. Raiejäätmete äravedu raielangilt kasutatakse enamasti lageraiete korral.
Olulist rolli mängib tehnoloogia valikul ka pinnas. Märgadel aladel ei saa raiejäätmeid ja võsa välja vedada, vaid need pannakse vaaludesse, mille peal traktorid sõidavad. Raiejäätmeid kasutatakse ka kokkuveoteede täiteks. Kogupuiduks nimetatakse laasimata puutüvesid. Kogupuitu ja raiejäätmeid saab kasutada õige varumise korral hakkepuidu valmistamiseks. Enamkasutatavad puiduhakke tehnoloogiad on hakkimine langil ja hakkimine vahelaos. Nõuded metsa kaitseks Seadusega kehtestatud nõuded on välja toodud MME §-s 19. Kasvama jäävate puude ja loodusliku uuenduse, raielangi mulla ning ümbritseva metsa ja metsamulla kaitseks on keelatud: •• raiete tegemisel, raielankide raiejäätmetest puhastamisel ja metsa uuendamisel vigastada nendel puudel, mis raiumisele ei kuulu, tüve, võra või latva ulatuses, mis annaks alust nende puude sanitaarraieks; •• ohustada või oluliselt kahjustada metsa kui ökosüsteemi, metsa vee režiimi, metsa uuenemise ja uuendamise tingimusi, luua eeldusi tuulekahjustuste tekkeks, seenhaiguste ja putukkahjurite levikuks ja kahjustada metsamulda sügavamalt kui 30 cm, välja arvatud kändude juurimisel. Metsaraiel ei tohi purustada pinnase pealmist kihti enam kui 25%-l raielangi pindalast. Metsasihte, kraave, sildu ja truupe on lubatud raietööde käigus kahjustada juhul, kui on tagatud vähemalt ühe järgmise nõude täitmine: •• metsateatise kehtivuse lõppemisele järgneva kalendriaasta jooksul peab metsasihid, kraavid, sillad ja truubid korrastama; •• ühe kalendriaasta jooksul raietööde lõpetamisest arvates peab metsasihid, kraavid, sillad ja truubid korrastama. Kraavide ja truupide kahjustamise tagajärjel ei ole lubatud tekitada kestvaid veekahjustusi, millel on puistu tervislikule seisundile negatiivne mõju.
Korrastustööd peavad tagama metsasihtidel liikumisvõimalused päästeteenistuse transpordivahenditele.
Soovitus: kokkuveoteid on võimalik tasandada ka ilma koormata kokkuveotraktoriga rööpa servadel sõites.
Metsamajanduslike tööde teostamisel tuleb võimaluse korral vältida pärandkultuuri objektide kahjustamisest. Naaberkinnistute kasutamine Kui puidu kokkuveoks või ladustamiseks ja väljaveoks kasutatakse ka naaberkinnistuid, tuleb nende kasutamine omanikega eelnevalt (soovitatavalt kirjalikult) kokku leppida. Fikseerida tuleb teede ja sihtide ning laoplatside seisukord enne tööde alustamist ja pärast tööde lõpetamist.
Soovitus: olukorra paremaks fikseerimiseks teha pildid nii enne, kui pärast tööde teostamist.
Raieõiguse võõrandamise korral sõlmib kokkulepped naabermaade omanikega ostja. Leping metsa raieks andmisel Kui metsa ei raiuta ise, vaid tellitakse töö teenusena, tuleb teenuse osutajaga kindlasti sõlmida kirjalik leping. “Metsaseaduse” § 37 alusel peab metsa raieks andmisel andja tõendama raieõiguse olemasolu ja võtja seda kontrollima. Raieõiguse olemasolu tõendavad andmed ja dokumendid erametsas on: •• kinnistusraamatu kanne; •• raieõiguse või metsamaterjali võõrandamise leping; •• Keskkonnaameti raiet lubava märkega metsateatis; •• isikut tõendav dokument. Kasulikud teadmised metsa majandamiseks
Iga metsas raiet tegev isik on kohustatud tõendama raiumise õigust järgmiste dokumentidega: •• raieõiguse olemasolu tõendav dokument või töö või teenuse aluseks olev kirjalik leping; •• Keskkonnaameti raiet lubava märkega metsateatise koopia; •• isikut tõendav dokument. Metsas raiet tegeval füüsilisel isikul ja juriidilise isiku esindajal peavad metsateatise koopia ja isikut tõendav dokument olema raiekohas kaasas ning need tuleb esitada raiumise seaduslikkust kontrollima volitatud ametiisikule tema nõudmisel.
Raieks üleandmise lepingus tuleb ära näidata kindlasti periood, mille jooksul raiet tehakse, lõigatavad sortimendid ning nende pikkused ja muud eri sortimentidele esitatavad tehnilised tingimused, teenuse eest tasumise aeg ja kord, vastutus õigusnormide rikkumise eest jms. Tähtis on leida konkreetsele raiealale optimaalne sortimentide valik (üksikute nottide transpordi ja müügiga kaob loodetud tulu). Valesse mõõtu järgatud sortimendile on keeruline leida ostjat või makstakse sellise sortimendi eest madalamat hinda. Metsamaterjali kvaliteet sõltub sortimendi pikkusest, läbimõõdust, okste laasimise kvaliteedist, noti kõverusest ja puidu riketest. Raie planeerimisel ja läbiviimisel on soovitav tähelepanu pöörata ka metsas olevatele pärandkultuuri objektidele ning nende säilimisele. Puidu väljavedu Pikka aega metsas või laoplatsil seisnud puitmaterjal kuivab ja lõheneb liigselt, mis viib kokkuvõttes alla nii puidu kvaliteedi kui ka müügist saadava tulu. Soojal ja niiskel ajal raiutud materjal võib rikneda paari kuuga. Tuule ja päikese käes (näiteks kevadel) võivad mõne nädalaga noti otstesse tekkida sügavad kuivamis lõhed. Seetõttu peab raiet planeerides arvestama ka raieajaga. Toore koorimata okaspuidu metsast välja vedamise tähtaeg, millega tuleb arvestada, on toodud MME §-s 21. 20
Toorest koorimata okaspuidust metsamaterjal tuleb juhul, kui seda on enam kui 10 tihumeetrit 1 ha kohta, metsast välja vedada järgmiselt: •• 1. septembrist kuni 30. aprillini raiutud puit 1. juuniks; •• 1. maist kuni 31. augustini raiutud puit ühe kuu jooksul raie tegemisest arvates.
Väikeste koguste korral on soovitatav okaspuusortimendid üraskite leviku vähendamiseks ära koorida.
Tavaliselt jääb puit laoplatsile siis, kui raie jääb kevadisele ajale ning algab teede lagunemine. Kruusakattega teedele ja ka väiksematele kõvakattega teedele kehtestatakse piirangud, mis ei võimalda metsa enam ära vedada, kuna see lõhuks teid. Üldjuhul selliselt seismajäänud puit rikneb. Eriti kiiresti tekivad muutused hiliskevadel raiutud puidus, kui raie ajal on mahlad juba liikunud. Puit võib laoplatsile jääda ka juhul, kui mingit sortimenti on vähe ning seetõttu ei tasu seda välja vedada (transport on kallim kui väikese koguse sortimendi eest saadav tasu). Erametsades, kus raiemahud ühe omaniku kohta on väikesed, on see suureks probleemiks. Käbide varumine Viljakas kasvukohas ja heade tüveomadustega puudelt tasub korjata käbisid seemnete varumiseks. Käbide varumisega tegeleb RMK. Käbide varumise tingimused: •• mänd: peapuuliigi osatähtsus langis peab olema 50% või enam, langi suurus 0,5 ha või enam, vanus 50 a ja enam. Boniteet IA-III. •• kuusk: peapuuliigi osatähtsus 20% või enam. Langi suurus 0,5 ha või enam, vanus 50 a ja enam. Boniteet IA-III.
Segapuistu korral võib õiendi võtta ühe langi peale nii kuuse- kui ka männiseemne varumiseks. Õiendi annab välja Keskkonnaamet . Käbi kvaliteet: käbid peavad olema terved (väike vaigujooks võib olla, aga putuka aukudega, puruseid ning n-ö sagriseid ja vanu käbisid vastu ei võeta). Kuusekäbi minimaalne pikkus on 4 cm, männikäbil 3 cm. Käbid peavad olema okastest puhastatud. Et käbi kvaliteet säiliks, tuleb neid hoida võrkkottides ladustatuna õhustatud ruumis euroalustele. Käbivarumise õiendit tuleb taotleda vähemalt 2 nädalat enne raiet. Taotlus (vabas vormis) esitatakse Keskkonnaameti metsaosakonnale. Taotlusi võtab vastu 2013. a suvest maakondlik Keskkonnaamet. Küsimuste korral saab helistada tel 520 7198. Täpsustada tuleb ka käbide vastuvõtu aja lõppemist! Taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid: •• metsaomaniku nimi, isikukood, aadress, telefoni number ja e-posti aadress; •• metsa katastriüksuse number ja langi andmed: pindala, koosseis, vanus, boniteet. Tingimused võivad muutuda!
Raie ühistuline kavandamine ja puidu ühismüük
Väikeste raiemahtude puhul on võimalik leida abi metsaühistute korraldatavatest ühismüükidest ja puidu ühisest varumisest. Eri metsaühistud pakuvad mitmesuguseid teenuseid, milleks on: •• kasvava metsa raieõiguse võõrandamise organiseerimine; •• kasvava metsa ülestöötamise, kokkuveo ja väljaveo ning puidu realiseerimise korraldamine; •• metsamaterjali müügi organiseerimine. Metsaühistu kaudu ühes piirkonnas tööde planeerimine loob suuremad mahud, mis tagab ülestöötamise ja kokkuveoteenuse parema hinna. Väljaveo korral saab koondada eri omanike materjali ning nii ka väiksed kogused realiseerida. Raie ja müügi planeerimise, ettevalmistuse ja korraldamisega tegeleb metsaühistu juures metsameister, kes organiseerib raiealade märkimise, metsa ülestöötamise ning kokku- ja väljaveo. Eeliseks metsaühistu teenuse kasutamisel on võimalus kasutada spetsialistide abi, samuti hoida kokku raie-, kokkuveo- ja väljaveokulusid ning tagada tööde järelevalve. Suuremate koguste tarnimisel on võimalus saada kõrgemat hinda. Metsaühistule tuleb teenuse eest maksta tasu, mille suurus ja tasumise kord võib ühistutel olla erinev.
Metsaomanik võib raieid korraldada ka ise. Oluline on eelnevalt tutvuda sortimentidele esitatavate kvaliteedinõuetega ning tehniliste tingimustega (pikkus, kõverus, lubatud kahjustused jms). Eeltööna tuleb leida kohad, kuhu hiljem sortiment müüa. Ise raie korraldamise eeliseks on vahendusteenuse pealt kokkuhoitav tasu. Ohuks on valede otsuste tegemine info puudusel või selle ebaõigel tõlgendamisel, tööde organiseerimiseks ja kontrollimiseks kuluv aeg, halbadest lepingutest tulenevad ohud.
Mõisted Raie
vähemalt üks metsamaal tehtavatest järgmistest töödest: 1) puude ja põõsaste langetamine; 2) langetatud tüvede laasimine; 3) tüvede järkamine; 4) metsamaterjali koondamine ja kokkuvedu.
Raieks “Metsaseaduse” tähenduses ei loeta metsamaal olemasoleva tee-, kraavi- või muu trassi, sihi või kaitsevööndi puhastamist kuni 8 cm keskmise rinnasdiameetriga puudest ja põõsastest.
metsamaterjali või tüvede kogumine väiksematesse virnadesse kokkuveotee äärde
metsamaterjali või tüvede vedu raielangilt autoga kättesaadavasse kohta
Kokkuveotee
peamiselt hooldusraietel raielangile sisseraiutav teetrass, mis on mõeldud puidu kokkuveo tegemiseks
metsamaterjali äravedu laoplatsilt tarbijani (sadam või saetööstus); väljavedu tehakse üldjuhul metsaveoautoga
raie, kus mets raiutakse ühe või mitme võttega; uuendusraiele järgneb metsa uuendamine
uuendusraie liik, kus mets raiutakse ühe võttega; kasvama võib jätta seemnepuid, säilikpuid ja järelkasvu
uuendusraie, kus olemasolev metsapõlv raiutakse mitme võttega: mets jääb erivanuseline ja ebaühtlase täiusega
metsakasvatuslik võte, millega raiutakse metsast osa puid allesjäävate puude valgus- ja toitetingimuste parandamiseks ning metsa liigilise koosseisu kujundamiseks (valgustusraie) või metsa väärtuse tõstmiseks, metsa tiheduse ja koosseisu regu-
leerimiseks ning lähitulevikus väljalangevate puude puidu kasutamise võimaldamiseks (harvendusraie) Sanitaarraie
raie, millega raiutakse välja haiged, surevad ja surnud puud. Sanitaarraiet tohib teha mis tahes vanusega metsa sanitaarse seisundi parandamiseks ja ohuallikat mittekujutavate surevate või surnud puude puidu kasutamise võimaldamiseks, kui see ei ohusta elustiku mitmekesisust.
raie, mida tehakse püsimetsana majandatavas metsas
kuni 4 m laiuse kvartali- või piirisihi sisseraie üle 8 cm keskmise rinnasdiameetriga puistutes;
raie, mida tehakse, et võimaldada maa kasutamist muul otstarbel kui metsa majandamiseks.
Rinnasdiameeter	puutüve läbimõõt mõõdetuna 1,3 m kõrgusel juurekaelast. Puistu keskmiseks rinnasdiameetriks loetakse enamuspuuliigi puude keskmist rinnasdiameetrit. Rinnaspindala
ringi pindala, mille diameetriks on puu rinnasdiameeter. Puistu rinnaspindala on puistu kõikide puude rinnaspindalade summa. Rinnaspindala määratakse rinnete kaupa üldjuhul Bitterlichi lihtrelaskoobi abil.
Lihtrelaskoop
ehk nurgašabloon, nurklugeja, nurgamõõdik. Kui relaskoobi ava ja keti pikkuse suhe on 1:50, saab sellega otse, ilma ümberarvutusi tegemata määrata puistus mõõdetavate puude rinnaspindala ruutmeetrites hektari kohta. Sellisel juhul annab 1 loendatud puu 1 m2 rinnaspindala hektarile. Juhul kui puistu looduslikud tingimused ei võimalda rinnaspindala määramiseks relaskoopi kasutada, määratakse täius hinnanguliselt.
kasvava metsa raieks ette nähtud või juba raiutav ala.
elustiku mitmekesistamiseks peapuuliigi puudest valitavad suuremad kasvamajäetavad puud. Säilikpuid jäetakse vähemalt 5 tm hektari kohta. Eelistatud on kõvad lehtpuud, mänd, kask, haab ja pärn.
Seemnepuu
lageraies säilitatavad puud. Sobivad puuliigid on mänd, arukask, tamm, saar, jalakas, künnapuu ja sanglepp.
kasvukoha suhtelise headuse näitaja, mis iseloomustab kasvukoha sobivust puuliigi kasvamiseks. Kõige kiirema kasvuga on Ia boniteedi, kõige aeglasema kasvuga Va boniteedi puistud. Boniteet sõltub peamiselt mullaliigist, veerežiimist ja reljeefist. Boniteediklass peegeldab puistu majanduslikku väärtust.
iseloomustab kasvuruumi kasutamise astet võrreldes samades tingimustes kasvanud normaalpuistuga; leitakse puistu 1 ha rinnaspindala (või tagavara) jagamise teel sama kõrgusega normaalpuistu rinnaspindalaga (või tagavaraga)
puudega kaetud ala, mis on ühtlase koosseisu, struktuuri, kasvunäitajate ja kasvutingimustega metsaosa; puistu võib olla jagatud mitmeks eraldiseks
Takseerkirjeldus	puistu ja selle kasvutingimuste iseloomustus. Iga eraldise kohta on toodud eraldise number, pindala, peapuuliik, arenguklass, tuleohuklass, metsa majandamise kitsendused, kasvukohatüüp, boniteediklass ja kõrgusindeks, rinnaspindala või puude arv hektaril, hektaritagavara ning lisateave kahjustuste ja iseärasuste kohta. Takseerkirjeldus on metsamajanduskava üks osa. Eraldis
metsa kaardistamise ja kirjeldamise üksus. Eraldis on ühtlase iseloomuga, naabermetsaosast erinev metsaosa. Erineb naaber puistust mõne takseertunnuse – vanuse, koosseisu, kasvukohatüübi, boniteediklassi, rinnete arvu, tagavara, tekkeviisi, peapuuliigi, järelkasvu, keskmise rinnasdiameetri või kõrguse – poolest. Puistud jagunevad puht- ja segapuistuteks, looduslikeks ja kultuurpuistuteks.
Üks puistu võib olla jagatud mitmeks eraldiseks. Näiteks juhul kui puistu jääb mitmele kinnistule, seda läbivad joonelemendid (kraavid, teed) või seal tehakse erinevaid metsamajanduslikke töid. Eraldis on pinnalt terviklik metsaosa, mis on kogu ulatuses piisavalt ühetaoline ühesuguste majandamisvõtete rakenda miseks.
Normaalpuistu	kasvuruumi kasutamise poolest täiuslik teoreetiline puistu. Normaalpuistu täius on 100% ehk 1,0. Andmed normaalpuistu kohta saadakse spetsiaalsest tabelist, mida nimetatakse standard tabeliks.
Inventeerimine	andmete kogumine metsade iseloomu ja seisundi ning nende paiknemise ja varude suuruse kohta. Metsa inventeerimine seisneb metsa eraldise kaardistamises, eraldisel puistu takseertunnuste määramises eraldise takseerkirjelduse koostamises. Häil
väikesepindalaline puudeta ala puistus
dokument, mille metsaomanik esitab Keskkonnaametile kavandatava raie- ja metsauuendustöö tegemiseks. Keskkonnaamet kontrollib tööde tegemise võimalikkust ning teavitab tööde lubamisest või mittelubamisest metsateatise koopiaga. Keeldumist põhjendatakse kirjalikult. Metsateatis tuleb esitada ka metsakahjustusest teavitamisel ja pärandkultuuriobjekti leidmisel.
Lisa Keskkonnaministri 27. detsembri 2006. a määruse nr 88 „Metsa majandamise eeskiri“ lisa 1 Puistu esimese rinde rinnaspindala alammäär pärast harvendusraiet (m2/ha)
Puistu kõrgus, m
9,6 10,6 11,6 12,5 13,5 14,3 15,2 16,0 16,8 17,5 18,2 18,9 19,5 20,1 20,7 21,2 21,7 22,1 22,6 23,0
7,9 8,8 9,6 10,5 11,3 12,1 13,0 13,8 14,7 15,5 16,3 17,2 18,0 18,9 19,7 20,5 21,4 22,2 23,0 23,9
5,4 6,1 6,7 7,3 7,9 8,6 9,2 9,8 10,4 11,1 11,7 12,3 12,9 13,5 14,2 14,8 15,4 16,0 16,7 17,3
5,6 6,4 7,1 7,8 8,6 9,3 10,0 10,8 11,5 12,2 13,0 13,7 14,4 15,1 15,9 16,6 17,3 18,1 18,8 19,5
Haavik Kõvalehtpuupuistu
6,8 7,5 8,2 8,9 9,7 10,4 11,1 11,8 12,5 13,2 13,9 14,6 15,3 16,0 16,8 17,5 18,2 18,9 19,6 20,3
6,6 7,4 8,2 8,9 9,7 10,4 11,2 12,0 12,7 13,5 14,2 15,0 15,8 16,5 17,3 18,1 18,8 19,6 20,3 21,1 29
Puistu k천rgus, m
M채nnik
23,3 23,6 23,9 24,2 24,4 24,5 24,7 24,8 24,9 24,9 24,9
24,7 25,6 26,4 27,2 28,1 28,9 29,8 30,6 31,4 32,3 33,1
17,9 18,5 19,2 19,8 20,4 21,0 21,7 22,3 22,9 23,5 24,1
20,3 21,0 21,7 22,5 23,2 23,9 24,6 25,4 26,1 26,8 27,6
Haavik K천valehtpuupuistu
21,0 21,7 22,4 23,1 23,8 24,6 25,3 26,0 26,7 27,4 28,1
21,9 22,6 23,4 24,1 24,9 25,7 26,4 27,2 28,0 28,7 29,5
1 raie planeerimine
Metsmik Kasulikud teadmised metsa majandamiseks Raie kavandamine Raie ettevalmistamine Raieaeg Raie korraldamine Raie ühistuline kavandamin...


§ 6 Hooldekodu kohamaksu osaline tasumine
§ 8 Õnnetusjuhtumi toetus
§ 9 1. klassi astuja toetus
§ 10 Toetus asenduskodu teenusel olevale lapsele.
§ 11 Küttematerjali ostmise toetus
§ 12 Tervisega seotud kulude toetus
§ 13 Toiduraha toetus
§ 14 Koolitarvete, riiete ja jalanõude toetus
§ 15 Dokumentide taotlemise toetus
§ 16 Vältimatu toetus
4 TOIMETULEKUTOETUS
§ 19 Täiendavate sotsiaaltoetuste määramine ja maksmine
5 VAJADUSPÕHINE PERETOETUS
§ 20 Vajaduspõhine peretoetus
6 TOETUSTE TAOTLEMINE, MÄÄRAMINE JA MAKSMINE NING MAKSMISEST KEELDUMINE
§ 21 Toetuste taotlemine
§ 23 Toetuse määramine ja maksmine või sellest keeldumine
RT IV, 07.03.2014, 2
Vastu võetud 25.02.2014 nr 3
Määrus kehtestatakse «Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse» paragrahvi 6 lõike 1, paragrahvi 22 lõike 1 punkti 5, «Sotsiaalhoolekande seaduse» paragrahvi 8 punkti 2, paragrahvi 22, paragrahvi 22.5, paragrahvi 23 lõike 1 ja paragrahvi 42 lõike 4 alusel.
(1) Käesolev kord (edaspidi kord) sätestab Antsla valla eelarvest makstavate ja riigieelarvest valla eelarvesse eraldatud toimetulekutoetuse ülejäägi vahenditest makstavate sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise ja maksmise tingimused ja korra.
(2) Toetused jagunevad sissetulekust mittesõltuvateks ja sissetulekust sõltuvateks toetusteks.
(3) Toetuse määrad on kinnitatud määruse lisas 1.
Korra alusel makstakse toetusi isikutele, kelle elukohana on Eesti rahvastikuregistris registreeritud Antsla vald.
1) sotsiaaltoetus - (edaspidi toetus) on isiku või perekonna toimetuleku soodustamiseks antav rahaline toetus;
2) vähekindlustatud perekond – perekond, kelle sissetulek ühes kuus perekonnaliikme kohta on väiksem kui pool kehtivast miinimumpalgast;
3) perekonnaliige - abielus või abielulistes suhetes olevad samas eluruumis elavad isikud ja nende ülalpidamisel olevad abivajavad lapsed ja vanemad või muud üht või enamat tuluallikat ühiselt kasutavad või ühise majapidamisega isikud.
4) sissetulek ühe perekonnaliikme kohta – kõik perekonnale laekuvad rahalised sissetulekud jagatuna perekonnaliikmete arvuga. Sissetulekute hulka ei arvestata:
- ühekordseid toetusi, mida on üksi elavale isikule, perekonnale või selle liikmetele makstud riigi- või kohaliku eelarve vahenditest;
- puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse alusel makstavaid toetusi, välja arvatud puudega vanema toetus;
- riigi tagatisel antud õppelaenu;
- tööturuteenuste ja -toetuste seaduse alusel makstavat stipendiumi ning sõidu- ja majutustoetust;
- õppetoetuste ja õppelaenu seaduse alusel makstud vajaduspõhist õppetoetust;
- vajaduspõhist peretoetust;
5) vajaduspõhine peretoetus – toetus, mida on õigustaotleda perekonnal, kelle liikmete hulka kuulub vähemalt üks riiklike peretoetuste seaduse alusel lapsetoetust saav laps, kui:
- perekonna netosissetulek on ühes kuus keskmiselt alla vajaduspõhise peretoetuse sissetulekupiiri või
- perekonnale määrati vajaduspõhise peretoetuse taotlemisele eelnenud kuu eest toimetulekutoetus.
6) vältimatu toetus – toetus, mida makstakse erandkorras juhtumipõhiselt vallavalitsuse kaalutletud otsustuse alusel isikule või perekonnale, kes on ootamatult sattunud raskesse majanduslikku seisu või sotsiaalselt abitusse olukorda ettenägematute hädavajalike kulutuste osaliseks või täielikuks katmiseks.
7) täiendav sotsiaaltoetus – toetus, mida makstakse riigieelarvest toimetulekutoetuseks eraldatud vahendite ülejäägist.
(1) Sünnitoetust makstakse sünnitunnistuse esitamisel lapse vanemale kahes osas, kui lapse elukohaks sünni registreerimisel saab rahvastikuregistris Antsla vald.
(2) Esimene osa makstakse sünni registreerimisel ning teine osa makstakse lapse 1,5-aastaseks saamisel, kui lapse elukoht on jätkuvalt rahvastikuregistris Antsla vald või laps on olnud Antsla valla rahvastikuregistris vähemalt 6 kuud enne 1,5-aastaseks saamist.
(3) Sünnitoetust ei maksta, kui laps on riiklikul ülalpidamisel.
(4) Lapsele, kelle sünni registreerimisel saab rahvastikuregistris elukohaks Antsla vald, kingitakse hõbelusikas, mis antakse üle pidulikul vastuvõtul.
Matusetoetust makstakse lahkunu omastele või matuse korraldajale surmatunnistuse esitamisel, kui lahkunu rahvastikuregistri järgne viimane elukoht surma ajal oli Antsla vald.
§ 6. Hooldekodu kohamaksu osaline tasumine
(1) Hooldekodu osalise kohamaksu tasumise toetust makstakse isiku hooldusteenuse osutamise lepingu ja hooldusteenuse eest maksja avalduse alusel.
(2) Hooldusteenuse osutamise lepingu lõpetamise või peatamise korral on toetuse saaja kohustatud koheselt teavitama sellest Antsla Vallavalitsust (edaspidi vallavalitsus).
(1) Jõulutoetus on rahaline või esemeline, mille saamise õigus on:
(2) Jõulutoetuse summas määratakse igaks aastaks vallaeelarvega.
§ 8. Õnnetusjuhtumi toetus
Õnnetusjuhtumi toetust on õigustatud taotlema ja saama isik või perekond, kelle vara on hävinud või ulatuslikult kannatada saanud tulekahju või loodusõnnetuse tagajärjel.
§ 9. 1. klassi astuja toetus
(1) 1. klassi astuja toetust makstakse õpilase ühele vanemale või eestkostjale.
(2) Toetus makstakse välja hiljemalt 20. septembriks lapsevanema/eestkostja kirjaliku avalduse alusel.
(3) Toetust makstakse esmakordsel õppima asumisel.
§ 10. Toetus asenduskodu teenusel olevale lapsele.
Toetust makstakse Antsla vallast asenduskodu teenusele suunatud lastele:
§ 11. Küttematerjali ostmise toetus
Toetust küttematerjali ostmiseks on õigustatud taotlema ja saama vähekindlustatud üksikud seadus- ja lepingujärgsete ülalpidajateta vanaduspensionärid ja mittetöötavad sügava ja raske puudega töövõimetuspensionärid või töövõimetuspensionärid, kelle ülalpidamisel on alaealised lapsed.
§ 12. Tervisega seotud kulude toetus
Tervisega seotud kulude toetust on õigustatud taotlema vähekindlustatud perekond, iga pereliikme kohta alljärgnevate kulude katmiseks:
1) prillide ostmine;
2) invavahendite ostmine või rentimine;
3) perearstide poolt määratud konsultatsioonid või uuringud;
4) eriarstide vastuvõttudel ja raviprotseduuridel käimise transport;
5) retseptiravimite ostmine;
6) haigla voodipäevatasu maksmine.
§ 13. Toiduraha toetus
(1) Toiduraha toetust on õigustatud taotlema vähekindlustatud perekond, kelle lapsed:
1) käivad lasteaias;
2) õpivad põhikoolis või gümnaasiumis.
(2) Toetus määratakse maksimaalselt kolmeks kuuks kuludokumentide alusel, võttes aluseks
Antsla vallas kehtestatud toidupäeva maksumuse.
§ 14. Koolitarvete, riiete ja jalanõude toetus
Koolitarvete, riiete ja jalanõude toetust iga õppiva lapse kohta aastas on õigustatud taotlema ja saama vähekindlustatud perekond, kus on riiklikku lastetoetust saavad ja õppivad lapsed.
§ 15. Dokumentide taotlemise toetus
Dokumentide taotlemise toetust on õigustatud taotlema vähekindlustatud isikud, kellel dokumentide puudumise tõttu puudub sissetulek.
§ 16. Vältimatu toetus
(1) Vältimatut toetust osutatakse isikule või perekonnale, kes on sattunud raskesse majanduslikku seisu või sotsiaalselt abitusse olukorda ettenägematute hädavajalike kulutuste osaliseks või täielikuks katmiseks.
(2) Vältimatut toetust määratakse vallavalitsuse kaalutletud otsustuse alusel:
1) toidu puudumisel;
2) ägeda terviserikke tõttu ravimite ja hooldusvahendite ostmiseks;
3) õppetööks vajalikuga kindlustamine (ühiselamu üür, bussipiletid ja muu);
4) eluks ja toimetulekuks vajalike ettenägematute kulutuste katmiseks toimetulekutoetuse saajatele.
4. peatükk TOIMETULEKUTOETUS
Riigieelarvest valla eelarvesse laekunud toimetulekutoetuse vahenditest määrab ja maksab vallavalitsus toimetulekutoetust «Sotsiaalhoolekande seadusega» kehtestatud ulatuses, tingimustel ja korras.
Täiendavat sotsiaaltoetust makstakse riigieelarvest toimetulekutoetuseks eraldatud vahendite ülejäägi korral vähekindlustatud perekonna toimetuleku soodustamiseks taotleja avalduse ja kuludokumentide alusel üks kord aastas novembri või detsembrikuus:
1) prillide ja invatehniliste abivahendite ostmiseks;
2) lastele riiete, jalanõude ja muu hädavajaliku ostmiseks;
3) küttekulude eest tasumiseks;
4) toimetulekutoetuse taotlejatele toidupakkide ostuks;
5) asenduskodust tagasipöördunud isikule iseseisva elu alustamiseks vajalike vahendite soetamiseks;
6) elamispinna kohandamiseks ja parendamiseks (küttekolde parandus, korstnapühkimine, veetorustiku või kaevu remontimiseks jms);
7) õnnetusjuhtumi või kriisiolukorra puhul (tulekahju, loodusõnnetus, kuriteo ohvriks langemine, pikaajaline haigus jms);
8) eluks ja toimetulekuks vajalike ettenägematute kulutuste katmiseks.
§ 19. Täiendavate sotsiaaltoetuste määramine ja maksmine
Täiendavat sotsiaaltoetust määratakse ja makstakse vallavalitsuse korralduse alusel.
5. peatükk VAJADUSPÕHINE PERETOETUS
§ 20. Vajaduspõhine peretoetus
Vajaduspõhist peretoetust määrab ja maksab vallavalitsus „Sotsiaalhoolekande seaduse“ paragrahvis 22.5 kehtestatud ulatuses, tingimustel ja korras.
6. peatükk TOETUSTE TAOTLEMINE, MÄÄRAMINE JA MAKSMINE NING MAKSMISEST KEELDUMINE
§ 21. Toetuste taotlemine
(1) Toetuse taotleja esitab vallavalitsusele kirjaliku taotluse. Sissetulekust sõltuvate toetuste taotlemisel on aluseks perekonnaliikmete eelneva kuu sissetulekut tõendavad dokumendid (arvelduskonto väljavõte) ja kuludokumendid. Sotsiaaltoetuse taotluse vorm on kinnitatud korra lisas 2.
(2) Korra paragrahvides 7 ja 10 sätestatud juhtudel taotlust ei esitata.
(3) Sotsiaaltöötajal on vajadusel õigus nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid ja dokumente, millest taotlejat informeeritakse avalduse vastuvõtmisel või hiljemalt 15 päeva jooksul pärast taotluse esitamist.
(4) Toetust võib taotleda toetust vajava isiku huvides ka temale määratud eestkostja.
2) vallavalitsusele teadaolevatel andmetel on taotleja või tema perekonnaliikmete kasutuses või omandis olevad vallas- ja kinnisasjad piisavad, et tagada perekonnale elatusvahendid;
3) taotlejal või tema perekonnal on võlgnevusi vallavalitsuse ees (kommunaalteenused, lasteaia toiduraha jne.);
4) mittetöötavad täiskasvanud perekonnaliikmed ei osale aktiivselt tööturuteenustel;
6) vallavalitsusele teadaolevalt taotluse esitanud perekonnaliikmed töötavad tööle vormistamata;
7) vallavalitsusele teadaolevalt taotluse esitanud perekond (perekonnaliikmed) töötab/töötavad väljaspool Eesti Vabariiki.
§ 23. Toetuse määramine ja maksmine või sellest keeldumine
(1) Toetus määratakse või keeldutakse määramiset vallavalitsuse korraldusega, tuginedes korralduse tegemisel sotsiaaltöötaja ettepanekule.
(2) Toetuse taotluste kohta antakse korraldus 15 tööpäeva jooksul, arvates toetuse taotlemiseks viimase vajaliku dokumendi saamise päevast.
(3) Toetuse määramise keeldumisest teatatakse taotlejale korralduse vastuvõtmisest kirjalikult 5 tööpäeva jooksul.
(4) Vallavalitsusel on õigustoetus tagasi nõuda, kui taotleja on taotluses esitanud teadlikult ebaõigeid andmeid.
(5) Toetuse summa kantakse vallavalitsuse korralduse alusel taotleja arvelduskontole või makstakse välja sularahas vallavalitsuse kassast.
(6) Taotleja poolt esitatud kirjaliku taotluse alusel võib toetuse summa kanda sihtotstarbeliselt maksete tasumiseks teenust osutavale asutusele või isikule.
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist esitatud avaldused lahendatakse varem kehtinud korra alusel.
(2) Tunnistada kehtetuks Antsla Vallavolikogu 21. jaanuari 2010. a määrus nr 1 „Sotsiaaltoetuste maksmise tingimused ja kord Antsla vallas“.
(3) Määrus jõustub 01. juunil 2014. a.
Lisa 1 Sissetulekust mittesõltuvad toetuste määrad


Korruptsioonivastase seaduse, Riigi Teataja seaduse, Riigikogu töökorra seaduse ning avaliku teenistuse seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Korruptsioonivastase seaduse, Riigi Teataja seaduse, Riigikogu töökorra seaduse ning avaliku teenistuse seaduse muutmise seadus
RT I 2000, 25, 145
Vabariigi Presidendi 23. märtsi 2000. a otsusega nr 751
I. Korruptsioonivastases seaduses (RT I 1999, 16, 276; 87, 791) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Seaduse tekstis asendatakse sõnad «deklaratsiooni hoidja» sõnaga «deklaratsioonihoidja» vastavas käändes.
« (2) Ametiisikud käesoleva seaduse tähenduses on ka:
14) valla- ja linnavolikogu liikmed;
15) valla- ja linnavalitsuse liikmed, linnaosa vanem;
16) osavalla ja linnaosa halduskogude liikmed;
18) politseiametnik;
20) kaitseväe ohvitseri ja allohvitseri ametikohal olev isik, kaitseväe-, piirivalve- ja päästeteenistuse ametnikud;
21) Kaitseliidu ülem, Kaitseliidu Peastaabi ja keskorganite liikmed, Kaitseliidu üksuste juhid ja organite liikmed;
22) riigi osalusega äriühingu juhatuse või nõukogu liige;
23) kohaliku omavalitsuse osalusega äriühingu juhatuse või nõukogu liige;
24) avalik-õigusliku juriidilise isiku osalusega äriühingu juhatuse või nõukogu liige;
25) riigi- või munitsipaalvara või muu avalik-õigusliku juriidilise isiku vara üleandmist otsustava organi liige.»
§ 3. Paragrahvides 7 ja 8 asendatakse sõna «isik» sõnaga «ametiisik».
§ 4. Paragrahvis 9 tehakse järgmised muudatused:
1) lõike 1 punktis 5 asendatakse sulgudes olev sõna tekstiga «liising, käendusleping, pant, hüpoteek, reaalkoormatis jms»;
2) lõike 1 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) andmed muude tulude kohta (palk ja lisatasud, kui ametiisikul puudub ametipalk, sealhulgas nõukogudest saadavad hüvitised, intressid, pensionid, muud tasud ja tuluallikad);».
§ 5. Paragrahvi 10 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kui ametiisik on sõlminud abieluvaralepingu, tuleb tal ühe kuu jooksul, alates selle sõlmimisest või muutmisest, esitada deklaratsioonihoidjale abieluvararegistrisse kantud abieluvaralepingu ärakiri. Deklaratsiooni avalikustamisel abieluvaralepingu sisu ei avaldata.»
§ 6. Paragrahvi 11 lõike 1 neljas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Deklaratsioonihoidja teeb kande tema poolt peetavas registris, näidates ära deklaratsiooni esitaja, deklaratsiooni esitamise kuupäeva ja deklaratsiooni numbri.»
§ 7. Paragrahvi 12 lõikes 4 asendatakse sõna «Riigiarhiivi» sõnadega «arhiiviseaduses (RT I 1998, 36/37, 552; 1999, 16, 271) sätestatud korras Rahvusarhiivi».
§ 8. Paragrahvi 13 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Käesoleva seaduse § 4 lõikes 2 loetletud ametiisikud, välja arvatud lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud isikud, on kohustatud pärast ametikohalt lahkumist kahel järgmisel aastal esitama deklaratsiooni endisele deklaratsioonihoidjale.»
§ 9. Paragrahvi 14 lõikes 2 lisatakse sõnadele «riigi peaprokurör» sõnad «ja riigiprokurörid».
§ 10. Paragrahvi 14 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
« (61) Kohaliku omavalitsuse enamusosalusega äriühingu juhatuse või nõukogu liige esitab deklaratsiooni kohaliku omavalitsuse volikogu määratud komisjonile või volikogu liikmele.»
§ 11. Paragrahvi 14 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Haldus-, maa-, linna- ja ringkonnakohtunikud, samuti vanemprokurörid, prokurörid ja notarid esitavad deklaratsiooni justiitsministrile.»
§ 12. Paragrahvis 15 tehakse järgmised muudatused:
1) lõikest 2 jäetakse välja sõnad «üks kord aastas»;
2) lõikes 5 asendatakse sõnad «punktides 8 ja 9» sõnadega «punktides 6, 8 ja 9».
§ 13. Paragrahvi 16 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Deklaratsioonihoidja peab vähemalt üks kord aastas kontrollima deklaratsioonis esitatud andmete sisu ja toimunud muutusi.»
§ 14. Paragrahvi 20 lõigetes 2 ja 3 asendatakse sõnad «lõike 1» sõnadega «lõike 2».
§ 15. Seaduse lisaks olev majanduslike huvide deklaratsioon muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Korruptsioonivastase seaduse lisa 1
(otstarve) (asukoha maakond, vald, linn) (kinnistuspiirkond) (kinnistu number)
(sõiduki liik) (mark) (väljalaske aasta)
(emitent) (liik) (kogus) (nimiväärtus) (koguväärtus)
(pank) (arve liik)
(võlausaldaja) (võlajääk deklareerimise ajal)
13. Maksustatav tulu (täidetakse füüsilise isiku eelmise aasta Maksuameti tuludeklaratsiooni alusel; kui abikaasad esitasid ühise tuludeklaratsiooni, näidatakse ametiisiku osa eraldi)
14. Dividenditulu (täidetakse füüsilise isiku eelmise aasta Maksuameti tuludeklaratsiooni alusel):
Ees- ja perekonnanimi Sugulusaste Isikukood või sünniaeg Teenistus- või töökoht ja asutus (tööandja) Elukoht ja aadress
Deklaratsiooni koostamise kuupäev . . . . . . . /. . . . . . . . . . . . /. . . . . . . . . . . ./
Kinnitan minu poolt esitatud andmete õigsust . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(allkiri)»
II. Riigi Teataja seaduses (RT I 1999, 10, 155; 57, 594) tehakse järgmine muudatus:
§ 16. Paragrahvi 3 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) korruptsioonivastase seaduse (RT I 1999, 16, 276; 87, 791) § 15 lõikes 2 nimetatud ametiisikute majanduslike huvide deklaratsioonid ja § 18 lõikes 3 nimetatud ametlikud teated;».
III. Riigikogu töökorra seaduses (RT 1992, 46, 582; RT I 1999, 2, 44; 16, 271) tehakse järgmine muudatus:
§ 17. Paragrahvi 7 lõiked 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Riigikogu liige ei või oma volituste ajal:
1) töötada vallavanema või linnapeana, valla- või linnavalitsuse liikmena ega kohaliku omavalitsuse ametnikuna;
2) saada töötulu tulundusühingu juhatuse liikmena.
Korruptsioonivastase seaduse (RT I 1999, 16, 276; 87, 791) §-s 19 sätestatud ametiisikute töökoha- ja tegevuspiirangud Riigikogu liikmele ei laiene.»
IV. Avaliku teenistuse seaduses (RT I 1995, 16, 228; 1999, 7, 112; 10, 155; 16, 271 ja 276) tehakse järgmine muudatus:
§ 18. Paragrahv 75 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 75. Majanduslike huvide deklareerimise kohustus
Ametnik on kohustatud esitama majanduslike huvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses sätestatud korras ja tingimustel.»
V. Rakendussäte
§ 19. Käesolev seadus jõustub Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.


§ 7 Isikud, kelle kohta kantakse andmed registrisse
§ 12 Juriidilise isiku andmed
§ 29 Andmete väljastamine riigi-, valla- ja linnaasutustele ning avalik-õiguslikke ülesandeid täitvale isikule
RT I, 19.03.2014, 5
3) rahandusministri käskkirjaga määratud asutus.
2. jagu Registri ülesehitus ja registrisse kantavad andmed
§ 7. Isikud, kelle kohta kantakse andmed registrisse
7) maksukorralduse seaduse § 1 lõikes 6 nimetatud avalik-õiguslike rahaliste kohustuste tasumiseks kohustatud isik.
(2) Juriidilised ja füüsilised isikud, riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused ja teised 2. peatükis nimetatud maksukohustuslased on kohustatud registrisse andmeid esitama «Maksukorralduse seaduses», «Sotsiaalmaksuseaduses» ja käesolevas määruses sätestatud korras.
Register koosneb digitaalsest andmebaasist.
1) isikut, välisriigi äriühingu filiaali ja riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutust identifitseerivad andmed;
2) isiku ja asutuse üldandmed;
3) isiku ja asutuse maksualased andmed;
4) andmed kohtumenetlusest tulenevate avalik-õiguslike rahaliste kohustuste, sealhulgas kassatsioonikautsjoni ja riigilõivu, samuti prokuratuuri lahenditest tulenevate avalik-õiguslike rahaliste kohustuste ning nende tasumise ja tasaarvestamise kohta.
§ 12. Juriidilise isiku andmed
(1) Juriidilist isikut, välisriigi äriühingu filiaali ja riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutust identifitseerivad andmed on:
(2) Juriidilise isiku, välisriigi äriühingu filiaali ning riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuse üldandmed on:
(4) Juriidilise isiku, välisriigi äriühingu filiaali ja asutuse maksualased andmed on:
(1) Komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1–766), 6. peatükis kirjeldatud EORI numbri registreerib ning annab välja Maksu- ja Tolliamet.
§ 29. Andmete väljastamine riigi-, valla- ja linnaasutustele ning avalik-õiguslikke ülesandeid täitvale isikule
(1) «Maksukorralduse seaduse» §-s 29 sätestatud juhtudel võib maksuhaldur väljastada andmeid kirjaliku järelepärimise alusel või teha andmed kättesaadavaks Maksu- ja Tolliameti e-teenuse kaudu.
(2) Andmete edastamine «Maksukorralduse seaduse» §-s 29 nimetatud isikutele ja asutustele e-teenuse kaudu toimub vastavalt Maksu- ja Tolliameti ja isiku või asutuse vahel sõlmitud lepingule.
(3) Kui «Maksukorralduse seaduse» §-s 29 sätestatud tingimustel väljastatakse töötlemiseks andmevalim, toimub andmete väljastamine läbi riigi infosüsteemi andmevahetuskihi «Avaliku teabe seaduse» alusel kehtestatud korras.
Andmete säilitamisel, arhiveerimisel ja hävitamisel lähtutakse arhiiviseadusest ning selle alusel kehtestatud õigusaktidest.


Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses „Välismaalaste seaduse“ muudatustega – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses „Välismaalaste seaduse“ muudatustega
RT I 2009, 40, 274
Vastu võetud 20.07.2009 nr 126
Määrus kehtestatakse «Välismaalaste seaduse» § 1026 lõike 2 ning § 1028 lõike 1 punktide 1, 2 ja 4 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 27. aprilli 2004. a määruses nr 150 «Viisa andmise, viisakutse kinnitamise ja viibimisaja pikendamise taotlemisel esitatavate dokumentide ja andmete loetelu ning viisa andmise ja andmisest keeldumise, viisakutse kinnitamise ja kinnitamisest keeldumise, viibimisaja pikendamise ja pikendamisest keeldumise ning viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise ja viisa kehtetuks tunnistamise tähtajad ning piisavate rahaliste vahendite määra ja tervisekindlustuslepingu kindlustussumma määra kehtestamine» (RT I 2004, 35, 244; 2007, 49, 339) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse pealkirjast jäetakse välja sõnad «, viisakutse kinnitamise» ja «, viisakutse kinnitamise ja kinnitamisest keeldumise»;
2) paragrahvi 3 lõikes 3 asendatakse sõna «Maksuameti» sõnaga «Rahandusministeeriumi»;
3) paragrahvi 4 lõike 2 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
« 1) välismaalase poolt külastatava eraisiku või juriidilise isiku vastav kinnitus;»;
4) paragrahvi 6 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
5) määruse 3. peatükk tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 8 punkt 9 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 9 punkt 26 sõnastatakse järgmiselt:
« 26) Eestis või muus Euroopa Liidu liikmesriigis elava külastatava eraisiku nimi või ettevõtte ja sealse kontaktisiku nimi. Nende puudumisel hotelli nimi või ajutine aadress, kus viisa taotleja peatub;»;
8) paragrahvi 9 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Külastatava isiku andmed kantakse viisataotlusankeedil küllakutsujat puudutavatesse lahtritesse.»;
9) paragrahv 10 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahv 11 sõnastatakse järgmiselt:
« § 11. Viibimisaja pikendamise taotluses esitatavad andmed
(4) Taotleja kinnitab allkirjaga esitatud andmete õigsust ja dokumentide ehtsust ning kohustust kanda «Välismaalaste seaduse» § 161 lõikes 1 nimetatud kulud.»;
11) paragrahv 13 tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Vabariigi Valitsuse 2. augusti 2007. a määruses nr 198 «Viisaregistri pidamise põhimäärus» (RT I 2007, 49, 337; 2008, 36, 219) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvist 4 jäetakse välja sõna «viisakutsete,»;
2) paragrahv 10 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 11 lõike 1 punkt 31 sõnastatakse järgmiselt:
« 31) hotelli nimi või aadress, kus taotleja peatub Eestis viibimise ajal;»;
4) paragrahvi 11 lõike 2 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
« 3) Eestis või muus Euroopa Liidu liikmesriigis elava külastatava eraisiku nimi või ettevõtte ja sealse kontaktisiku nimi;»;
5) paragrahvi 12 lõiked 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 12 lõike 5 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
« 4) viibimisaja pikendamise põhjus ja olemasolul Eestis elava külastatava eraisiku nimi või ettevõtte ja sealse kontaktisiku nimi;»;
«Registriandmete esitajaks on viisataotluse või viibimisaja pikendamise taotluse esitanud välismaalane.»;
8) paragrahvi 17 punktid 1 ja 7–9 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 18 lõike 1 punktidest 1 ja 2 jäetakse välja arv «10,»;
10) paragrahvi 24 lõikes 11 asendatakse arv «10» arvuga «11»;
11) paragrahv 28 sõnastatakse järgmiselt:
« § 28. Registri rahastamine
(2) Registri arendustöid rahastatakse riigieelarvest vastutavale ja volitatud töötlejatele selleks otstarbeks eraldatud vahenditest.».
§ 3. Määrus jõustub 30. juulil 2009. a. Määruse § 2 punkt 11 jõustub 1. jaanuaril 2010. a.