text:
Language of document : Bulgarian Spanish Czech Danish German Estonian Greek English French Italian Latvian Lithuanian Hungarian Maltese Dutch Polish Portuguese Romanian Slovak Slovene Finnish Swedish Croatian ECLI:EU:C:2015:590
esitatud 10. septembril 2015(1)
Kohtuasi C‑471/14
Intellektuaalomand – Patendiõigus – Määrus (EÜ) nr 469/2009 – Artikli 13 lõige 1 – Ravimite täiendava kaitse tunnistus – Tunnistuse kehtivusaeg – Mõiste „ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäev” – Autonoomne mõiste – Nimetatud loa andmise kuupäeva või loaotsuse adressaadile teatavakstegemise kuupäeva arvessevõtt
1. Oberlandesgericht Wieni (Austria) esitatud eelotsusetaotlus paigutub Seattle Genetics Inc-i (edaspidi „Seattle Genetics”) poolt Österreichisches Patentamti (edaspidi „Austria patendiamet”) otsuse peale esitatud kaebuse raamistikku. Kaebuses paluti parandada ära kuupäev, mil otsuse kohaselt pidi lõppema kõnealusele äriühingule kuuluva patendi alusel välja töötatud inimtervishoius kasutatavale ravimile antud täiendava kaitse tunnistuse (edaspidi „tunnistus”) kehtivusaeg.
2. Eelotsusetaotlus käsitleb määruse (EÜ) nr 469/2009(2) artikli 13 lõike 1 ja konkreetsemalt selles – täiendava kaitse tunnistuse kehtivusaja lõpu kindlakstegemist võimaldavas – artiklis sisalduva mõiste „ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäev” tõlgendamist.
3. Euroopa Kohtul palutakse selgitada esiteks, kas seda mõistet tuleb tõlgendada kooskõlas liikmesriikide õigusnormidega või kooskõlas liidu õigusega ning juhul, kui paika peab viimane, siis kas sellega seoses tuleb asjakohase kriteeriumina käsitada esmase müügiloa väljaandmise kuupäeva või selle loaotsuse adressaadile teatavakstegemise kuupäeva.
4. Määruse nr 469/2009 põhjendused 4, 8 ja 9 on sõnastatud järgmiselt:
(8) Seetõttu on vaja kehtestada täiendava kaitse tunnistus müügiloa saanud ravimitele, mis antaks siseriikliku või Euroopa patendi omanikule igas liikmesriigis välja samadel tingimustel. Määrus on selleks kõige kohasem õiguslik vahend.
(9) Tunnistusega antava kaitse kehtivusaeg peaks olema selline, et see võimaldab tegeliku piisava kaitse. Sel eesmärgil peaks nii patendi kui tunnistuse omanik saama kasutada kokku kõige rohkem viieteistkümneaastast ainuõigust alates ajast, kui anti esmane müügiluba kõnealuse ravimi ühenduses turuleviimiseks.”
5. Määruse nr 469/2009 artiklis 3 „Tunnistuse saamise tingimused” on sätestatud, et „[t]unnistus antakse, kui taotluse esitamise kuupäeval liikmesriigis, kus artiklis 7 nimetatud taotlus esitatakse:
b) tootel on kas direktiivi 2001/83/EÜ[(3)] või direktiivi 2001/82/EÜ[(4)] kohaselt antud kehtiv ravimi müügiluba[(5)];
6. Nimetatud määruse artikli 7 lõike 1 kohaselt „esitatakse [taotlus tunnistuse saamiseks] kuue kuu jooksul kuupäevast, mil tootele anti artikli 3 punktis b nimetatud ravimi müügiluba.”
7. Määruse nr 469/2009 artikli 11 lõike 1 punktides d ja e on sätestatud, et pädev asutus peab avaldama teatise tunnistuse väljaandmise kohta ja et teatis peab sisaldama vähemalt nimetatud lõikes ette nähtud andmeid, muu hulgas:
„d) artikli 3 punktis b nimetatud müügiloa number ja kuupäev ning selles loas nimetatud toode;
e) vajaduse korral ühenduse esmase müügiloa number ja kuupäev.”
8. Sama määruse artikli 13 „Tunnistuse kehtivus” lõikes 1 on sätestatud, et „[t]unnistus hakkab kehtima aluspatendi seaduses ette nähtud tähtaja lõppemisel ajavahemikuks, mis vastab aluspatendi taotluse esitamise kuupäeva ja ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäeva vahelisele ajale, mida vähendatakse viie aasta võrra”.(6) Sama artikli lõikes 2 on lisatud, et „[o]lenemata lõikest 1 ei või tunnistuse kehtivusaeg ületada viit aastat selle kehtima hakkamisest.”
9. Toimikusse koondatud üksikasjadest nähtub, et Ameerika Ühendriikide õiguse alusel asutatud äriühingule Seattle Genetics’ile kuulub Euroopa aluspatent(7), mille saamiseks esitati taotlus 31. juulil 2003 ja mis anti välja 20. juulil 2011.
10. Ühendkuningriigi õiguse alusel asutatud äriühing Takeda Global Research and Development Centre (Europe) Ltd (edaspidi „Takeda Global”) taotles 31. mail 2011 vastavalt määruse (EÜ) nr 726/2004 sätetele tingimuslikku müügiluba mainitud patendi alusel välja töötatud uuele toimeainele, mille rahvusvaheline koondnimetus oli „Brentuximab vedotin” ja kaubanimi „Adcetris”.
11. Euroopa Komisjon andis talle välja müügiloa ravimile „Adcetris”(8)25. oktoobri 2012. aasta otsusega, mille artiklis 4 on täpsustatud, et „loa kehtivusaeg on üks aasta alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest”(9). Niiviisi välja antud müügiloast teatati Takeda Globalile 30. oktoobril 2012 ja teade avaldati Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „ELT”) 30. novembril 2012(10), vastavalt määruse nr 726/2004 artikli 13 lõikele 2.
12. Seattle Genetics taotles Austria patendiametilt 2. novembril 2012 aluspatendil(11) põhineva täiendava kaitse tunnistuse väljaandmist. Nimetatud patendiamet rahuldas taotluse ja otsustas, et täiendava kaitse tunnistus hakkab kehtima alates aluspatendi kehtivusaja lõppemisest ja kaotab kehtivuse 25. oktoobril 2027”(12), arvestades, et „ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäev” määruse nr 469/2009 artikli 13 lõike 1 mõttes peaks olema kuupäev, mil komisjon võttis vastu müügiloa väljaandmise otsuse ehk 25. oktoober 2012.
13. Takeda Global võõrandas 2013. aasta oktoobris kõnealuse müügiloa Takeda Pharma A/S‑ile; litsentsi andis Seattle Genetics.
14. Seattle Genetics esitas 22. aprillil 2014 Oberlandesgericht Wienile kaebuse Austria patendiameti otsuse peale, nõudes, et täiendava kaitse tunnistuse kehtivusaja lõpu kuupäeva parandataks nii, et selle kehtivusaeg lõppeks viis päeva hiljem kui kõnesolevas otsuses mainitud, see tähendab 30 oktoobril 2027. Oma nõude toetuseks väidab ta, et „esmase müügiloa väljaandmise kuupäeva” määruse nr 469/2009 artikli 13 lõike 1 mõttes tuleks tegelikkuses mõista kuupäevana, mil Adcetrisele müügiloa andmise otsus selle adressaadile teatavaks tehti, see tähendab et selleks on 30. oktoober 2012.
15. Komisjon uuendas 22. augustil 2014 kõnealust müügiluba otsusega, mille artiklis 3 on sätestatud: „uuendatud müügiloa kehtivusaeg on üks aasta alates 30. oktoobrist 2014”(13).
16. Neil asjaoludel ja arvestades erinevat praktikat, mis tundub olevat liikmesriikides kasutusel täiendava kaitse tunnistuse kehtivusaja kindlaksmääramiseks määruse nr 469/2009 artikli 13 lõike 1(14) alusel, otsustas Oberlandesgericht Wien 2. oktoobri 2014. aasta määrusega, mis saabus Euroopa Kohtusse 15. oktoobril 2014, kohtumenetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas määruse nr 469/2009 artikli 13 lõikes 1 osutatud ühenduses esmase müügiloa kuupäev määratakse kindlaks [liidu] õiguse alusel või viitab nimetatud säte kuupäevale, mil luba hakkab kehtima asjaomase liikmesriigi õigusnormide alusel?
2. Juhul kui Euroopa Kohus asub seisukohale, et kuupäev määratakse kindlaks [liidu] õiguse alusel, siis millisest kuupäevast tuleb seejuures lähtuda? Kas loaotsuse või selle teatavakstegemise kuupäevast?”
17. Euroopa Kohtule esitasid kirjalikud seisukohad Seattle Genetics, Kreeka, Itaalia, Läti ja Leedu valitsus ning Euroopa Komisjon. Kohtuistungit suuliste seisukohtade ärakuulamiseks ei toimunud.
A. Kas mõistel „ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäev” määruse nr 469/2009 artikli 13 lõike 1 mõttes on autonoomne määratlus või mitte? (esimene küsimus)
18. Sissejuhatavalt tuletan meelde, et täiendava kaitse tunnistuste süsteem seati ühenduse tasandil sisse eesmärgiga korvata liikmesriikide patendikordade puudusi farmaatsiaalase uurimistöö valdkonnas ja ennetada liiga suurte erinevuste teket nende kordade vahel, kuna see looks takistusi ravimite vabale liikumisele ühenduses ning mõjutaks seega otseselt siseturu toimimist(15).
19. Esimese eelotsuse küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus Euroopa Kohtul sisuliselt selgitada, kas mõiste „ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäev” määruse nr 469/2009 artikli 13 lõike 1 mõttes tuleb määratleda, kohaldades liidu õigust või vastavalt liikmesriikide õigusele ja konkreetsemalt vastavalt selle liikmesriigi õigusele, milles kõnealust müügiluba täiendava kaitse tunnistuse saamiseks alusdokumendina kasutati.
20. Oberlandesgericht Wien toob eelotsusetaotluse põhjendamiseks välja, et artiklis 13 ei ole selgelt osutatud, kas täiendava kaitse tunnistusest tuleneva ainuõigusperioodi arvutamise reeglis on täiendavalt viidatud asjassepuutuva liikmesriigi menetlusõigusele(16) või reguleerib see säte ise ammendavalt seda, kuidas nimetatud periood tuleb kindlaks määrata. Ta lisab, et saksakeelses õiguskirjanduses on asutud selles osas asjassepuutuva kuupäeva suhtes erinevatele seisukohtadele ja näib, et lahendus varieerub vastavalt sellele, mis liikmesriigi õiguskorraga on tegemist(17).
21. Sarnaselt kõigi Euroopa Kohtule seisukohad esitanud menetlusosalistega, v.a Itaalia valitsus, leian, et määruse nr 469/2009 artikli 13 lõikes 1 kasutatud mõiste „ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäev” tuleb defineerida üksnes liidu õiguse alusel. Selline lähenemine põhineb esiteks liidu õiguse tõlgendamist reguleerivatel põhimõtetel; teiseks määruse õiguslikul laadil ja eesmärgil ning kolmandaks mõiste enda piirjoontel, mis joonistuvad eriti selgelt välja Euroopa Kohtu praktikast ja viimaseks praktilistel kaalutlustel.
22. Nimelt tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et niisuguse liidu õiguse sätte (nagu artikli 13 lõige 1) sisu ja ulatuse kindlakstegemiseks, mis ei sisalda sõnaselget viidet liikmesriikide õigusnormidele, tuleb sellele anda autonoomne ja ühetaoline, kogu liidus kehtiv tõlgendus, mis tuleb leida, arvestades sätte konteksti ja asjaomase õigusaktiga taotletavat eesmärki. Eelöeldust tuleneb, et kõnealuse kuupäeva kindlaksmääramise kord siseriikliku õiguse alusel ei oma kõnesoleva artikli tõlgendamise seisukohast mingit tähtsust.(18) Täpsustan sellega seoses, et kõne all olev eelotsusetaotlus tõstatab osas, milles see seondub täiendava kaitse tunnistuse kehtivusajaga – nii nagu see tuleneb määruse nr 469/2009 artiklist 13 –, küsimusi, mis minu hinnangul on materiaal‑, mitte menetlusõiguslikud(19). Nii olen seisukohal, et vastupidi Itaalia valitsuse väidetule ei kuulu tõstatatud probleemistik liikmesriikide menetlusautonoomia alla(20).
23. Lisaks näib, et valides ühenduse tasandil täiendava kaitse tunnistuse „standardsüsteemi” kehtestamiseks niisuguse õigusliku instrumendi nagu kõnealune määrus, väljendas seadusandja oma tahet, et selles valdkonnas vastu võetud normid oleksid ühised, kõrvaldamaks ravimite vaba liikumise takistused ja vältimaks siseturul konkurentsimoonutusi(21), ning soovi, et kõik liikmesriigid kohaldaksid samaaegselt neid norme, mis on suunatud patendiga antava kaitse pikendamisele(22). Tahet saavutada „ühetaoline lahendus” ja seega kõigis liikmesriikides kehtiv, eelkõige väljaandmise tingimuste ja kehtivusaja osas ühtne täiendava kaitse tunnistuse mudel, on väljendatud määruse nr 1768/92 preambulis ja korratud veelgi selgemini viimati nimetatud määruse kodifitseerinud määruse nr 469/2009 preambulis(23).
24. Mis konkreetsemalt puudutab määruse nr 469/2009 artikli 13 lõikes 1 kasutatud mõistet „ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäev”, siis on Euroopa Kohus juba otsustanud, et sellele mõistele tuleb anda ühetaoline tõlgendus, mis ei või sõltuda sellest, millises määruse sättes seda on kasutatud(24). Euroopa Kohus on ühenduses esmast müügiluba käsitledes samuti märkinud, et määrusega nr 1768/92 loodud süsteemi eesmärk oli vältida selliste tunnistuste väljaandmist, mille kehtivusaeg on liikmesriigiti erinev(25). Tuletan sellega seoses meelde, et müügiluba, mille komisjon on kooskõlas määrusega nr 726/2004 välja andnud, kehtib samaaegselt „kogu ühenduses”(26).
25. Kui aga nõustuda sellega, et müügiloa jõustumiskuupäev ja seega täiendava kaitse tunnistuse kehtivusaja möödumise kuupäev, mis lähtub eespool nimetatud kriteeriumist, tuleks määrata kindlaks siseriikliku õiguse alusel, riivaks see nii määruse nr 469/2009 eesmärke kui ka ülesehitust ja isegi kasulikku mõju, sest sellest tuleneks, et sama ravimi täiendava kaitse tunnistuse kehtivusaeg võiks liikmesriigiti varieeruda. Komisjon rõhutab õigesti, et lahknevused täiendava kaitse tunnistuse kehtivusaja möödumise kuupäevas võivad praktikas kaasa tuua soovimatu paralleelkaubanduse olemasolu neis liikmesriikides, kus tunnistuse kehtivusaeg on juba möödunud ja neis, kus see alles kehtib. Lisaks asjaolule, et erinevused identsele ravimile antavas kaitsetasemes põhjustaks turu killustumist, mida seadusandja just soovis vältida(27), olen seisukohal, et muutuvate jõujoontega kvalifikatsioon oleks õiguslikku ebakindlust põhjustav lisategur, mis kahjutaks puudutatud ettevõtjaid.
26. Eeltoodust lähtuvalt teen ettepaneku vastata esimesele küsimusele, et mõistet „ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäev” määruse nr 469/2009 artikli 13 lõike 1 tähenduses tuleb tõlgendada ühetaoliselt ja autonoomselt liidu õiguse alusel ning et see ei või järelikult sõltuda liikmesriikides kohaldatavatest normidest ja konkreetselt selle liikmesriigi normidest, kus müügiluba jõustus.
B. Kas „ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäeva” määruse nr 469/2009 artikli 13 lõike 1 tähenduses saab samastada müügiloaotsuse tegemise kuupäevaga või selle otsuse teatavakstegemise kuupäevaga? (teine küsimus)
1. Teise eelotsuse küsimuse ese
27. Teise küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus Euroopa Kohtul sisuliselt otsustada, kas eeldusel, et määruse nr 469/2009 artikli 13 lõiget 1 tuleb tõlgendada liidu õiguse alusel, on „ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäev”, mida tuleb arvestada selle sätte kohase täiendava kaitse tunnistuse kehtivusaja kindlaksmääramisel, kuupäev, mil see müügiluba välja anti või kuupäev, mil müügiluba sisaldav otsus adressaadile teatavaks tehti.
28. Oberlandesgericht Wien märgib teatavatele Euroopa Kohtu lahenditele(28) viidates, et neist on võimalik järeldada, et selles osas ei ole määrav mitte müügiloa kättetoimetamise kuupäev, vaid müügiloa andmine, mis selle kohtu arvates viib ühetaolise tõlgenduse suunas. Kreeka, Läti ja Leedu valitsus jagavad selle kohtu seisukohta, ent Seattle Genetics ja komisjon ning Itaalia valitsus, teise võimalusena(29), on – vastupidi – arvamusel, et arvestada tuleb loaotsuse teatavakstegemise kuupäeva.
29. Mind veenab viimati nimetatud positsioon. Seda kinnitavad analüüsiosised, mis on võetud liidu esmasest õigusest, mis defineerib komisjoni vastu võetud otsuse õigusliku toime lähtepunkti(30). Ehkki liidu seadusandja võib minu arvates teha erandi seadusandliku akti rakendamiseks võetud üksikotsuseid reguleerivatest normidest(31), tundub mulle siiski, et määruse nr 469/2009 artikli 13 lõige 1 ei sisalda sellekohaseid elemente, arvestades tavapäraseid tõlgendamiskriteeriume(32). Viimati mainitud analüüsielemente kavatsen käsitleda esimesena.
2. Määrusest nr 469/2009 lähtuvad tõlgendamiselemendid
30. Mis puutub tõlgendada palutava sätte sõnastusse, siis ei võimalda selle lugemine esitatud küsimusele minu arvates hõlpsasti vastata. Väljend „ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäev”, millel ei ole määruse nr 469/2009 erinevates keeleversioonides olulisi erinevusi(33), ei ole iseenesest piisavalt selge, et oleks võimalik aru saada, kas asjaomane kuupäev tähendab komisjoni müügiloa andmise otsuse kuupäeva, nagu väidavad Kreeka, Läti ja Leedu valitsus(34).
31. Kõnealuse lahenduse eeliseks näib esmapilgul tõepoolest olevat selle lihtsus, sest nimetatud kuupäev on kirjas otsuse esilehel. Nagu rõhutab komisjon, on see eelis siiski minimaalne, sest müügiloa andmise tsentraliseeritud korras saab otsuse adressaadile teatavakstegemise kuupäeva sama hõlpsasti kindlaks teha, sest – nagu see käesoleval juhul toimus(35) – ka viimati nimetatud kuupäev avaldatakse alati ELT‑s(36). Seega jääb valik nende kahe kuupäeva vahel lahtiseks.
32. Seoses üldise ülesehitusega, millesse määruse nr 469/2009 artikli 13 lõige 1 paigutub, tuleb märkida, et selle määruse teised sätted viitavad samuti „ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäevale” või „müügiloa kuupäevale”(37), olemata nende kuupäevade määratlemises siiski tegelikult täpsemad. Seevastu on mõned asjaomase määruse sätted veidi üksikasjalikumad, märkides, et arvesse tuleb võtta kuupäeva, mil müügiluba või esimene müügiluba „saadi”(38).
33. Selles osas tuginevad Läti ja Leedu valitsus Euroopa Kohtu otsustele, millest tuleneb nende arvates, et esimese müügiloa „saamise” kuupäeva tuleks määruse nr 469/2009 tähenduses mõista kui kuupäeva, mil võeti vastu kõnealuse loa andmise otsus. Siiski leian, et neis kohtuotsustes ei ole määravaid aspekte, mis aitaks vastata käesolevas asjas esitatud küsimusele. Ehkki kohtuotsuses Merck Sharp & Dohme viitas Euroopa Kohus määruse nr 1768/92 artikli 13 tõlgendamisel „esimese müügiloa saamise” kuupäevale(39) ja kohtuotsuses Kirin Amgen märkis ta seoses sama määruse teiste sätete tõlgendamisega, et „müügiluba saadakse selle andmisel”(40), ei muuda see siiski asjaolu, et kuna kohtupraktikas täpsustused puuduvad, võib kõnealune mõiste „saamine” samahästi, ja minu arvates isegi pigem, viidata kuupäevale, mil otsuse adressaat sai antud müügiloast teada ning seega sai müügiluba konkreetselt oma mõju avaldama hakata.
34. Mis puutub kõne all oleva sättega järgitavatesse eesmärkidesse, siis on selge, et ravimite jaoks mõeldud täiendava kaitse tunnistus, mis kehtestati määrusega nr 1768/92 ja kodifitseeriti seejärel määrusega nr 469/2009, pikendab ainuõiguse perioodi, mis leiutajal aluspatendi alusel on(41), pikendades aluspatendi kehtivust üle seaduses ette nähtud tähtaja(42). Asjaomase sättega püütakse leevendada erosiooniefekti, mis tuleneb asjaolust, et patenditaotluse esitamise – mis toimub sageli pärast kliiniliste uuringute läbiviimist – ja asjaomase ravimi turule viimise loa saamise vahel võib mööduda pikk aeg(43). Selline viivitus, mis lühendab pealegi patendiga tagatud ainuõiguse kestust, võib kahjustada ravimiuuringute jaoks vajalike investeeringute – mis mõnikord võivad olla väga suured – katmist, sellal kui need uuringud aitavad kaasa rahva tervise jätkuvale parendamisele(44).
35. Nii on Euroopa Kohus korduvalt meenutanud, et täiendava kaitsesertifikaadiga „soovitakse anda aluspatendi piisav tegelik kaitse, võimaldades selle omanikul kasutada pärast põhipatendi kehtivuse lõppu täiendavat ainuõiguse kehtivuse aega, et kompenseerida talle vähemalt osaliselt leiutise ärieesmärgil kasutamise alustamisega hilinemist, mis tuleneb patenditaotluse esitamise ning esimese liidus turuleviimise loa saamise vahele jäävast ajavahemikust”(45).
36. Samuti on Euroopa Kohus rõhutanud, et tunnistuse eesmärk on seega „korvata patendiga antava tegeliku kaitse ebapiisavat kestust, et katta ravimiuuringuteks tehtud investeeringuid”(46). Ühenduse seadusandja tegevust selles valdkonnas on selgelt juhtinud taotlus võimaldada ravimiga seotud patendi omanikul saada tagasi suur osa rahalistest vahenditest, mida ta on uurimistöösse investeerinud, kuivõrd uurimistööd peetakse „eriti oluliseks ravimitööstuse enda ja ühiskonna jaoks üldiselt”(47).
37. Peale selle on nii õiguskirjanduses(48) kui ka kohtupraktikas(49) korduvalt rõhutatud tahet tagada liidu õiguses ette nähtud täiendava kaitse tunnistuse abil sellisest patendist tulenev tegelik kaitse, eeskätt kõnealuse kaitse kestuse osas.
38. Samas tekib õigus uut ravimit selle turustamise teel kasutada, ja seega võimalus hakata katma ravimi leiutamisega seotud kulusid, alates ajast, mil kõnealuse õiguse omanik võis teada saada asjaolust, et talle anti luba selle ravimi turuleviimiseks. Järelikult tuleb „ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäevana” määruse nr 469/2009 artikli 13 lõike 1 tähenduses käsitada minu arvates kuupäeva, mil otsus tehti selle adressaadile teatavaks ja hakkas seega kehtima.
39. Kui vastupidi eeltoodud arvamusele peab Euroopa Kohus asjakohaseks müügiloa andmise otsuse kuupäeva, siis lühendaks selline tõlgendus tunnistuste kehtivusaega viisil, mis ei oleks kooskõlas nimetatud määruse peamiste eesmärkidega. Nagu rõhutab komisjon, ei saa lubada seda, et seadusandja poolt just asjaomase ravimi turustamise võimaluse pikendamiseks antud täiendava kaitse perioodi lühendataks menetlustoimingutega, mida tehakse müügiloa andmise ja sellest teavitamise vahepeal, ning mille kestuse üle ei ole tunnistuse taotlejal mingit kontrolli.
3. Esmasest õigusest lähtuvad tõlgendamiselemendid
40. Määruse nr 469/2009 artikli 13 lõike 1 minu poolt pakutud tõlgendust, mille kohaselt on asjakohane kuupäev loaotsuse adressaadile teatavakstegemise kuupäev, kinnitavad üldisemad kaalutlused kui eespool määruse kohta esitatud kaalutlused.
41. Kõigepealt tuleb meenutada, et põhikohtuasjas käsitletav inimtervishoius kasutatava ravimi müügiluba anti komisjoni otsusega, mis tehti vastavalt määruses nr 726/2004 ette nähtud tsentraliseeritud korrale, sellal kui liikmesriigi tasandi müügiloa võivad direktiivi 2001/83 alusel anda liikmesriigi pädevad asutused.
42. Selline otsus kuulub ELTL artikli 288 neljandas lõigus viidatud liidu institutsioonide vastuvõetud õigusaktide kategooriasse(50). Nagu väidab Seattle Genetics, tuleb järelikult võtta arvesse ELTL artikli 297 lõike 2 kolmandat lõiku, millest nähtub, et otsus, milles on märgitud adressaat, tuleb selle kehtimahakkamiseks adressaadile teatavaks teha ning otsus jõustub alates sellisest teatavakstegemisest. Nimetatud säte kinnitab õiguse üldpõhimõtet, mille kohaselt tuleb iga üksikakt, eeskätt haldusakt, selle adressaadile teatavaks teha, mistõttu saab sellest tulenevatele õigustele ja kohustustele tema vastu tugineda ainult siis, kui akt on talle nõuetekohaselt teatavaks tehtud(51).
43. Samamoodi leiab komisjon oma seisukohtades, et kuna erandi tegemine sellest põhimõttest viiks müügiloa kehtivusaja lühenemiseni ja oleks selle omanikule seega kahjulik, tuleb valida kuupäev, mil anti loaotsusest teada.
44. Pakutud lähenemisviis on kooskõlas praktikaga, mida komisjon on järginud mitte ainult käesoleval juhul(52), vaid ühenduse müügiloa saanud ravimitele antavate tunnistuste puhul süsteemselt, nagu näitavad ka erinevad avalikud seisukohavõtud(53). Ka Euroopa ravimiamet võtab ravimite turustamist käsitlevates liidu sätetes ette nähtud kaitseperioodi arvutamisel asjakohase kriteeriumina aluseks müügiloa teatavakstegemise kuupäeva(54).
45. Sellest tulenevalt teen ettepaneku vastata teisele küsimusele, et „ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäev” määruse nr 469/2009 artikli 13 lõike 1 tähenduses on mitte müügiloa andmise otsuse vastuvõtmise kuupäev, vaid kuupäev, mil see otsus adressaadile teatavaks tehakse.
46. Eeltoodud kaalutlusi arvesse võttes teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Oberlandesgericht Wieni (Austria) esitatud küsimustele järgmiselt:
1. Mõiste „ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäev”, mis sisaldub Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 469/2009 (ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta) artikli 13 lõikes 1, on liidu õiguse autonoomne mõiste.
2. Määruse nr 469/2009 artikli 13 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et „ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäev” on loaotsuse adressaadile teatavakstegemise kuupäev.
2 – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 469/2009 ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta (ELT L 152, lk 1), millega kodifitseeriti ja tunnistati alates 6. juulist 2009 kehtetuks nõukogu 18. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 1768/92 ravimite täiendava kaitse tunnistuse kasutuselevõtu kohta (EÜT L 182, lk 1; ELT eriväljaanne 13/11, lk 200).
3 – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, lk 67; ELT eriväljaanne 13/27, lk 69).
4 – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (ELT L 311, lk 1; ELT eriväljaanne 13/27, lk 3).
5 – Ehkki nimetatud sättes ei ole täpsustatud, võib, nagu komisjon on ka välja toonud, määruse nr 469/2009 alusel täiendava kaitse tunnistuse anda ka toodetele, mille suhtes kuulub – sarnaselt põhikohtuasjas kõne all oleva tootega – kohaldamisele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet (ELT L 136, lk 1; ELT eriväljaanne 13/34, lk 229), kohane ühenduse müügiloamenetlus, sest selline luba „annab igas liikmesriigis samasugused õigused ja kohustused kui selles liikmesriigis vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artiklile 6 antud müügiluba”, nagu on ette nähtud määruse nr 726/2004 artikli 13 lõikes 1.
6 –	Vastavalt artikli 13 lõikele 3 saab tunnistuse kehtivusaega siiski pikendada kuue kuu võrra juhul, kui on täidetud pikendamise tingimused, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1901/2006 pediaatrias kasutatavate ravimite kohta (ELT L 378, lk 1) artiklis 36.
7 –	Euroopa patent E 516 818, mis kannab avaldamisnumbrit EP 1 545 613 ja nimetust „Auristatiini konjugaadid ja nende kasutamine vähi, autoimmuunhaiguse või nakkushaiguse raviks”.
8 –	Müügiluba, mis on kantud ühenduse ravimiregistrisse numbriga EU/1/12/794/001.
9 – Komisjoni 25. oktoobri 2012. aasta rakendusotsus, millega anti vastavalt määrusele nr 726/2004 välja tingimuslik müügiluba inimeste harvikravimile „Adcetris ‑ Brentuximab vedotin” [C(2012) 7764 final], dokument, mille ingliskeelse versiooni koostas Seattle Genetics ja mis on prantsuse keeles kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/health/documents/community‑register/2012/20121025124324/dec_124324_fr.pdf.
10 – Vt „Ravimite müügilubasid käsitlevate Euroopa Liidu otsuste kokkuvõte alates 1. oktoobrist 2012 kuni 31. oktoobrini 2012” (ELT 2012, C 371, lk 8). See väljaanne nägi määruse nr 726/2004 artikli 13 alusel antud müügilubade kohta ette järgmised tavapärased rubriigid: „Otsuse tegemise kuupäev”, „Ravimi nimetus”, „Rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus (INN)”, „Müügiloa omanik”, „Kande number ühenduse registris”, „Ravimivorm”, „ATC‑kood (anatoomilis-terapeutiline keemiline kood”, „Teatamise kuupäev” (kohtujuristi kursiiv).
11 –	Tootele „Brentuximab Vedotin või selle farmatseutiliselt vastuvõetavad soolad” täiendava kaitse tunnistuse väljaandmise taotlus.
12 –	Kehtivusaja lõpukuupäev tingimusel, et iga-aastased maksud on õigeaegselt tasutud.
13 – Komisjoni 22. augusti 2014. aasta rakendusotsus, mis käsitleb otsusega C(2012) 7764 final inimeste harvikravimile „Adcetris ‑ Brentuximab vedotin” antud müügiloa tingimuslikku iga-aastast uuendamist ja millega muudetakse seda otsust [C(2014) 6095 (final)]: dokument, mille inglise keeles koostas Seattle Genetics.
14 –	Sellega seoses on eelotsusetaotluses viidatud Belgias, Portugalis, Sloveenias ja Ühendkuningriigis vastu võetud otsustele. Seattle Genetics märgib, et müügiloa väljaandmise otsusest teatavakstegemise kuupäeva on asjakohasena tunnistanud patentide alal pädevad asutused Belgias, Eestis, Portugalis, Sloveenias ja Ühendkuningriigis, samas kui otsuse vastuvõtmise kuupäevast lähtuti Taanis, Madalmaades ja Rootsis. Komisjon kinnitab, et kolm viimati nimetatud liikmesriiki järgivad just sellist lähenemisviisi ja täpsustab, et pädevate asutuste praktika on muutunud otsuse kuupäeva asemel selle teatavakstegemise kuupäeva arvestavaks Portugalis, Sloveenias ja Ühendkuningriigis.
15 –	Vt määruse nr 469/2009 põhjendus 7 ja punktid 18 ja 27 seletuskirjast komisjoni 11. aprilli 1990. aasta ettepaneku [KOM(90) 101 lõplik] juurde, mis viis määruse nr 1768/92 vastuvõtmiseni.
16 –	Eelotsusetaotluse esitanud kohus täpsustab käesolevas asjas, et vastavalt Austria menetlusnormidele on määrav kriteerium haldusotsuse teatavakstegemise või kättetoimetamise kuupäev ja juhul, kui neid norme tuleks põhikohtuasjas kohaldada, jäädaks müügiloa teatavakstegemise kuupäeva juurde, nii et kõnealuse täiendava kaitse tunnistuse kehtivusaja lõpp tuleks lükata 30. oktoobrile 2027.
17 –	Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et vastavalt ühele autorile [Sredl, V., „Das ergänzende Schutzzertifikat im deutschen Patentnichtigkeitsverfahren”, Gewerblicher Rechtsschutz und Urheberrecht (GRUR), 2001, osa 7, lk 596 ja 598], on õiguslik olukord liikmesriikide siseriiklikes õiguskordades erinev ja suures hulgas neist riikidest jõustub luba alates loaotsuse allkirjastamisest, mitte selle teatavakstegemisest.
18 –	Vt eelkõige kohtuotsus Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs (C‑59/12, EU:C:2013:634, punktid 25 ja 26).
19 –	Vt analoogia alusel minu ettepanek kohtuasjas Georgetown University (C‑484/12, EU:C:2013:745, punkt 29).
20 –	Nimetatud valitsus väidab, et „kuna puudub [liidu] normistik, mis reguleeriks iga liikmesriigi pädevas asutuses toimuvat menetlust”, tuleb kõnealust mõistet hinnata selle liikmesriigi õiguse alusel, kus müügiluba jõustus.
21 –	Need kaalutlused tulenevad komisjoni 11. aprilli 1990. aasta ettepanekust, mis viis määruse nr 1768/92 vastuvõtmiseni (seletuskiri, KOM(90) 101 lõplik, punktid 16, 18 ja 27).
22 –	Vt eelkõige Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus komisjoni ettepaneku kohta, mis viis määruse nr 1768/92 (EÜT 1991, C 69, lk 23, punkt 3.2) vastuvõtmiseni.
23 –	Vt määruse nr 1768/92 põhjendus 6, mis on sisuliselt üle võetud ja mida on täiendatud määruse nr 469/2009 põhjendustega 7 ja 8. Euroopa Kohus on korduvalt neid eesmärke meelde tuletanud (vt eelkõige kohtuotsus Medeva, C‑322/10, EU:C:2011:773, punkt 24 ja seal viidatud kohtupraktika).
24 –	Vt kohtumäärus Astrazeneca (C‑617/12, EU:C:2013:761, punkt 48) ja varasem, seoses määrusega 1768/92, kohtuotsus Hässle (C‑127/00, EU:C:2003:661, punktid 57, 58 ja 72).
25 –	Vt seoses määrusega nr 1768/92 kohtuotsus Yamanouchi Pharmaceutical (C‑110/95, EU:C:1997:291, punkt 25).
26 –	Kooskõlas määruse artikli 13 lõikega 1.
27 –	Vt sellega seoses, määrust nr 1768/92 puudutav kohtuotsus AHP Manufacturing (C‑482/07, EU:C:2009:501, punktid 35 ja 36 ja seal viidatud kohtupraktika).
28 –	Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab eelkõige silmas kohtuotsust Yamanouchi Pharmaceutical (C‑110/95, EU:C:1997:291, punkt 24), milles on märgitud, et „ühenduses esmase müügiloa funktsioon on […] puhtalt ajaline”; kohtuotsust Neurim Pharmaceuticals (1991) (C‑130/11, EU:C:2012:489), mille kohaselt „määruse nr 469/2009 artikli 13 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see säte viitab toote müügiloale, millele ulatub täiendava kaitse tunnistuse taotluse toetuseks osutatud aluspatendiga tagatud kaitse” ning kohtumäärust Astrazeneca (C‑617/12, EU:C:2013:761, punkt 48, mille ulatust on meelde tuletatud käesoleva ettepaneku punktis 24).
29 –	Olgu meenutatud, et Itaalia valitsuse põhinõue on, et mõiste, mille tõlgendamist palutakse, määratletaks liikmesriikide õiguse alusel.
30 –	Vt käesoleva ettepaneku punkt 40 jj.
31 –	Erieeskirju, mis käsitlevad selliste liidu vastu võetud otsuste õiguslike tagajärgede tekkimist, võib leida näiteks intellektuaalomandi õiguste valdkonnas.
32 –	Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale tuleb liidu õigusnormi autonoomsel ja ühetaolisel tõlgendamisel arvestada „mitte üksnes sätte sõnastust, vaid ka konteksti ning selle normistikuga taotletavaid eesmärke, mille osaks säte on” (vt eelkõige kohtuotsused Kirin Amgen, C‑66/09, EU:C:2010:484, punkt 41, ja Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs, C‑59/12, EU:C:2013:634, punkt 25).
33 –	Läti valitsus väidab, et selle väljendi sõnastus on tema riigikeeles (lätikeelse versiooni tõlge on järgmine: „esmase müügiloa saamise kuupäev”) täpsem kui teiste versioonide oma ning kõneleb müügiloa andmise otsuse kuupäeva kasuks. Leedu valitsus väidab omakorda, et ka saksa, prantsuse, leedu ja inglise keeleversioonide sõnastus osutab selles suunas. Minu arvates ei ole need argumendid määravad; samal seisukohal on ka komisjon, kes leiab, et selle teksti teiste versioonide sõnastus ei näita selgelt, milline variant tuleks valida. Igal juhul tuleb liidu õiguse asjaomast sätet – juhul, kui selle erinevaid keeleversioone tuleb üksteisest tõepoolest erinevaks pidada – tõlgendada „vastavalt selle õigusakti üldisele ülesehitusele ja eesmärkidele, mille osa see norm on” (vt eeskätt kohtuotsus Hässle, C‑127/00, EU:C:2003:661, punkt 70).
34 –	Ka nimetatud määruse põhjendus 9 ei paku selle kohta täpsustusi, sest seal on üksnes märgitud, et tunnistusega antava kaitse kehtivusaeg algab ajast, mil „anti esmane müügiluba”.
35 –	Vt käesolev ettepanek, 11. joonealune märkus.
36 –	Määruse nr 726/2004 artikli 13 lõige 2 näeb nimelt ette, et „teade müügiloa kohta avaldatakse [ELT‑s]”, ning kuigi selles sättes nimetatud avaldamisele kuuluva teabe mitteammendav loetelu mainib ainult „loa andmise kuupäeva”, on komisjoni tavapärane praktika näidata ära nii müügiloa „otsuse kuupäev” kui ka selle „teatavakstegemise kuupäev”.
37 –	Vt eelkõige artikli 8 lõike 1 punkt a, mis käsitleb tunnistuse taotluse sisu; artikli 9 lõike 2 punktid d ja e, mis puudutavad tunnistuse taotluse avaldamist, ning artikli 11 lõike 1 punktid d ja e, mis käsitlevad tunnistuse väljaandmise teatise avaldamist.
38 –	Vt eelkõige artikli 7 lõige 1 seoses tähtajaga, mida tuleb tunnistuse taotluse esitamisel järgida, ning artikkel 20, milles sisalduvad ühenduse laienemisega seotud lisasätted.
39 –	C‑125/10, EU:C:2011:812, punktid 39, 42 ja 45, seoses tunnistuse kehtivusega, nagu on ette nähtud määruse nr 1768/92 artikli 13 lõikes 1 (vastab määruse nr 469/2009 artikli 13 lõikele 1), koostoimes määruse nr 1901/2006 artikliga 36.
40 –	C‑66/09, EU:C:2010:484, punktid 42 ja 52, milles Euroopa Kohus püüdis määruse nr 1768/92 artikli 7 ja artikli 19a punkti e tõlgendamise raames eelkõige selle sõnastusega piiritleda erinevust „ühenduse müügiloa kehtima hakkamise [ja] loa saamise vahel artikli 3 punkti b tähenduses”.
41 –	Selline patent annab „leiutaja loova pingutuse hüvitamiseks ainuõiguse kasutada leiutist, et tööstustooteid valmistada ja esimesena turule tuua, kas vahetult või kolmandatele isikutele litsentse andes, ning õiguse esitada vastuväiteid nende õiguste rikkumise peale” (kohtuotsus Centrafarm ja de Peijper, 15/74, EU:C:1974:114, punkt 9).
42 –	Vt määruse nr 469/2009 põhjendus 9.
43 –	Oma eespool nimetatud ettepanekus, mis viis määruse nr 1768/92 vastuvõtmiseni, märkis komisjon, et Euroopas patendiga antava kaitse kestus on üldiselt 20 aastat, samas kui ravimite tegelik kasutusaeg on vähenenud keskmiselt 8 aastani (seletuskiri, KOM(90) 101 lõplik, punkt 2). Vt ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus selle ettepaneku kohta (EÜT 1991, C 69, lk 23, punkt 1.4).
44 –	Vt määruse nr 469/2009 põhjendused 2–5.
45 –	Vt eelkõige kohtuotsused Forsgren (C‑631/13, EU:C:2015:13, punkt 33) ning Actavis Group PTC ja Actavis UK (C‑577/13, EU:C:2015:165, punkt 34).
46 – Vt eelkõige kohtuotsused Synthon (C‑195/09, EU:C:2011:518, punkt 46 ja seal viidatud kohtupraktika) ja Merck Sharp & Dohme (C‑125/10, EU:C:2011:812, punkt 32), ning kohtujuristi ettepanek, Fennelly, kohtuasi Farmitalia (C‑392/97, EU:C:1999:277, punkt 20, mille kohaselt „[on] see, millises ulatuses võrra võivad patentide omanikud uurimistööks tehtud investeeringuid katta […] määruse [nr 1768/92] oluline eesmärk”).
47 –	Vt määruse nr 1768/92 vastuvõtmiseni viinud ettepaneku seletuskiri (KOM(90) 101 lõplik, punktid 5 ja 36); Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus selle ettepaneku kohta (EÜT 1991, C 69, lk 23, punkt 2.1); määruse nr 1768/92 põhjendus 3 ning määruse nr 469/2009 põhjendus 4.
48 –	Vt määruse nr 1768/92 vastuvõtmiseni viinud ettepaneku seletuskiri (KOM(90) 101 lõplik, punktid 36, 51 ja 52); määruse nr 1768/92 põhjendused 3 ja 8 ning määruse nr 469/2009 põhjendused 4 ja 9. Määruse ettepaneku põhjenduse 8 kohaselt oli komisjoni algne kavatsus „määrata tunnistusega antava kaitse kestus selliselt, et see võimaldaks anda tegeliku kaitse, mis ravimil oleks siis, kui ravimi suhtes ei kohaldataks müügiloa nõuet”.
49 –	Lisaks Euroopa Kohtu otsustele, mille sisu on mainitud käesoleva ettepaneku punktides 35 ja 36, vt kohtuotsused Neurim Pharmaceuticals (1991) (C‑130/11, EU:C:2012:489, punkt 23 ja seal viidatud kohtupraktika) ning Actavis Group PTC ja Actavis UK (C‑443/12, EU:C:2013:833, punkt 31).
50 –	Vt analoogia alusel kohtuotsus Mensch und Natur (C‑327/09, EU:C:2011:249, punktid 24 ja 25), ning minu ettepanek, kohtuasi Mensch und Natur (C‑327/09, EU:C:2010:709, punkt 42), mis käsitleb komisjoni otsust, millega keelduti andmast luba viia liidu turule toode toidu või toidu koostisosana, ja mida Euroopa Kohus käsitas otsusena EÜ artikli 249 neljanda lõigu (nüüd ELTL artikli 288 neljas lõik) tähenduses.
51 –	Sellest põhimõttest tuletatakse õiguslikke tagajärgi ka muudes valdkondades peale haldusõiguse, eeskätt siis, kui üks pool ei ole saanud tutvuda menetluse algatamist käsitleva dokumendiga või kohtuotsusega (vt eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1393/2007 kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1348/2000 (ELT L 324, lk 79), artikli 19 lõige 4, ning kohtuotsus Plumex, C‑473/04, EU:C:2006:96, punkt 32).
52 –	Komisjoni 25. oktoobri 2012. aasta ja 22. augusti 2014. aasta otsused vastavalt Adcetrisele müügiloa andmise ja selle uuendamise kohta märgivad nimelt sõnaselgelt, et müügiloa kehtivusaeg algab alates nende otsuste teatavakstegemise kuupäevast (vt käesoleva ettepaneku punktid 11 ja 15). Euroopa Kohtule esitatud seisukohtades täpsustab komisjon, et tegemist on standardse sõnastusega.
53 –	Seattle Genetics viitab 9. oktoobril 2006 Brüsselis aset leidnud täiendava kaitse tunnistuse ekspertide teise kohtumise protokollile ning komisjoni avaldatud soovitustele, mis on koostatud müügiloa taotlejatele (tavapärane nimetus „Teatis taotlejatele”), sellele dokumendile viitab komisjon ka oma seisukohtades ( vt komisjon, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat, Notice to Applicants, Revision 4, Volume 2A – Procedures for marketing authorisation, Chapter 1 – Marketing Autorisation, juuni 2013, http://ec.europa.eu/health/files/eudralex/vol‑2/a/vol2a_chap1_2013‑06_en.pdf).
54 –	Vt kõnealuse agentuuri (ingliskeelne nimi European Medicines Agency või EMA) veebilehel, EMA Procedural advice for users of the centralised procedure for generic/hybrid applications, EMEA/CHMP/225411/2006, vastus 12. küsimusele: „When can I submit my generic/hybrid application considering the protection period of the reference medicinal product?”), märts 2015, dokument on kättesaadav järgmisel aadressil: http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Regulatory_and_procedural_guideline/2009/10/WC500004018.pdf.

matches: Kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus


text:
3-4-1-15-08 Riigikohus 09.12.2008
“Maareformi seaduse” § 22 lõikes 1² sätestatud maa erastamise kord § 1 lg 4
“Maareformi seaduse” § 22 lõikes 1² sätestatud maa erastamise kord § 6 lg 1
“Maareformi seaduse” § 22 lõikes 1² sätestatud maa erastamise kord § 6 lg 2
“Maareformi seaduse” § 22 lõikes 1² sätestatud maa erastamise kord § 6 lg 3
Riigikohus ei lahenda põhiseaduslikkuse järelevalve korras esialgse kohtuasja esemeks olevat õigusvaidlust ega tuvasta esialgse kohtuasja menetlemisel tuvastatavaid faktilisi asjaolusid (vt Riigikohtu 25.11.2003 otsuse kohtuasjas nr 3-4-1-9-03 p-i 12)(p 19).
Asjassepuutuv saab olla norm, mis on kohtuasja lahendamisel otsustava tähtsusega. Norm on otsustava tähtsusega siis, kui kohus peaks asja lahendades normi põhiseadusele mittevastavuse korral otsustama teisiti kui selle põhiseadusele vastavuse korral. Asjassepuutuvaks saab lugeda üksnes isiku suhtes kohaldatud normi, mis tegelikult reguleerib vaatlusalust suhet või olukorda (vt nt Riigikohtu 13.02.2007 otsuse kohtuasjas nr 3-4-1-16-06 p-i 14).
Kuna asja lahendamisel otsustava tähtsusega õigusnormi leidmiseks peab kohus tuvastama asja lahendamiseks olulise tähtsusega asjaolud, siis eeldab sätte asjassepuutuvuse kontrollimine Riigikohtus erandjuhul ka selle hindamist, kas esialgset õigusvaidlust lahendanud kohus on niisugused asjaolud tuvastanud. Kui Riigikohtul ei oleks sellist õigust, siis võiks kujuneda olukord, kus Riigikohus hindab kaebuse esitaja suhtes juhuslikult või põhjendamatult kohaldatud normide põhiseadusele vastavust (vt Riigikohtu 20.03.2006 otsuse kohtuasjas nr 3-4-1-33-05 p-i 18).
3-4-1-14-04 Riigikohus 18.11.2004
Põhiseaduse § 3 lõike 1 esimesest lausest ja § 154 lõikest 1 tulenev seaduslikkuse nõue tähendab, et kohaliku omavalitsuse õigusaktid peavad olema kooskõlas seadustega. Kui teatud küsimuse lahendamine on seadusega reguleeritud, ei ole kohalikul omavalitsusel õigust seadust ignoreerida ega iseseisvalt oma võimuvolitusi, sh õigustloovat pädevust laiendada. (p 17)
Ehkki antud asjas on asjassepuutuv halduskohtu poolt vaidlustatud norm üksnes osas, mis käsitleb parkimise kuukaardi nõuetekohaselt paigaldamata jätmist, ei väljuta konkreetse normikontrolli piiridest, kui kontrollitakse sätte põhiseaduspärasust ka muude parkimise õigust tõendavate dokumentide osas. Halduskohtu vaidlustatud normis sisalduvate parkimistasu tõendamise erinevate viiside loetelu on puhttehnilise iseloomuga, mistõttu tegemist on loogiliselt tervikliku õigusnormiga. (p 14)

matches:
Riigikohus
§ 22
§ 1
§ 22
§ 6
§ 22
§ 6
§ 22
§ 6
Riigikohus
kohus
kohus
kohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 3
§ 154


Leisi Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Leisi Kooli põhimäärus
Leisi Kooli põhimäärus - sisukord
§ 12 Kooli kodukord
4 KOOLI ÕPPEKAVAVÄLINE TEGEVUS
§ 13 Kooli õppekavaväline tegevus
§ 14 Toitlustamine
§ 17 Kooli tervishoiuteenus
§ 19 Kooli direktor
§ 20 Kooli hoolekogu
§ 21 Kooli õppenõukogu
6 ÕPILASTE, VANEMATE JA TÖÖTAJATE ÕIGUSED NING KOHUSTUSED
§ 22 Õpilaste kooli vastuvõtmine
§ 25 Kooli õpilasesindus
§ 26 Vanemate õigused ja kohustused
RT IV, 04.07.2019, 7
Vastu võetud 20.06.2019 nr 28
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõike 2 ning Saaremaa Vallavolikogu 8. detsembri 2017. aasta määruse nr 15 „Saaremaa valla põhimäärus“ § 34 lõike 1 alusel.
Kooli nimetus on Leisi Kool (edaspidi kool).
(1) Kool on Saaremaa Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsuse) hallatav asutus, mis tegutseb vallavalitsuse haridus- ja noorsootööosakonna haldusalas.
Kooli asukoht ja tegutsemiskoht on Leisi alevik, Saarema vald, Saare maakond.
(1) Koolil võib olla oma sümboolika ja kool võib kasutada Saaremaa valla vappi.
(2) Kooli sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab kooli direktor käskkirjaga.
(3) Koolil võib olla oma pitsat.
Kooli tegevuse eesmärk on luua võimalused heatasemelise põhihariduse omandamiseks õpilaste individuaalsusi arvestavas ja toetavas koolikeskkonnas.
(1) Kooli ülesanne on tagada põhikooliealistele õpilastele arendav ja motiveeriv õppekasvatustegevus, luua turvaline ning inspireeriv õppekeskkond ning pakkuda võimalusi huvialadega tegelemiseks.
(2) Põhiülesandest tulenevalt kool:
1) korraldab õppe- ja kasvatustegevust koolis;
2) tagab õpilase koolis viibimise ajal õpilase vaimse ja füüsilise turvalisuse ning tervise kaitse;
3) tagab haridusliku erivajadusega õpilase õppe toetamise koolis, nõustades vanemat ja tehes koostööd kooliväliste asjakohaste institutsioonidega;
4) korraldab õpilaste toitlustamise koolis.
(1) Kooli järjepideva arengu tagamiseks koostab kool arengukava. Arengukavas määratakse kooli arengu eesmärgid ja põhisuunad.
(2) Arengukava ja selle muudatused valmistatakse ette koostöös kooli hoolekogu, õpilasesinduse, õppenõukogu ning ekspertidega.
(3) Arengukava ja selle muudatuste eelnõu esitatakse vallavalitsusele koos kooli hoolekogu, õpilasesinduse ja õppenõukogu arvamusega. Vallavalitsuse heakskiidu saanud arengukava eelnõu suunatakse avalikustamisele vähemalt kaheks nädalaks.
(4) Arengukava kinnitab vallavalitsus.
(1) Koolis tehakse sisehindamist eesmärgiga tagada õpilaste arengut toetavad tingimused ja kooli järjepidev areng.
(2) Sisehindamist tehakse vähemalt üks kord kooli arengukava perioodi jooksul, kuid mitte harvem kui üks kord viie aasta jooksul.
(3) Kooli sisehindamise korra kehtestab kooli direktor, olles eelnevalt ära kuulanud kooli hoolekogu arvamuse.
(1) Õpe koolis toimub eesti keeles statsionaarses õppevormis põhiharidustasemel (I-III kooliaste).
(2) Õppetöö on koolis korraldatud õppeaastate kaupa. Õppeaasta koosneb õppeperioodist ja koolivaheaegadest.
(4) Õppepäev on kalendripäev, mil õpilane on päevakava või individuaalse õppekava alusel kohustatud osalema õppes kooli poolt määratud viisil ja kohas.
(5) Õppetund on kooli päevakavas või õpilasele koostatud individuaalses õppekavas kooli poolt määratud viisil ja kohas toimuv juhendatud õppeks ette nähtud ajavahemik.
(6) Õppetegevus, sh õppetundide järjestus õppepäevas ning kooli õppekava toetavad õppekavavälised tegevused kajastatakse kooli päevakavas, mille kehtestab direktor käskkirjaga.
(7) Kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa teavitamise kord õpilasele ja vanemale sätestatakse kooli kodukorras.
(8) Klassi täitumuse piirnorm põhikoolis on 24 õpilast. Vallavalitsus võib muuta piirnormi, arvestades põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud nõudeid või moodustada liitklasse,lähtudes õpilaste arvust koolis.
(1) Õpingute alusdokumendiks on riiklike õppekavade alusel koostatud kooli õppekava, mille kehtestab kooli direktor, olles eelnevalt ära kuulanud kooli hoolekogu, õpilasesinduse ja õppenõukogu arvamused.
(2) Kool võib õpilase individuaalset arengut silmas pidades teha muudatusi või kohandusi võrreldes kooli päeva- ja õppekavaga või koostada õpilasele riiklikes õppekavades sätestatud tingimustel individuaalse õppekava.
(3) Õpilase hindamise tingimused ja kord sätestatakse kooli õppekavas ning hindamisest teavitamise kord kooli kodukorras.
§ 12. Kooli kodukord
(1) Kooli õpilaste, lapsevanemate või seaduslike esindajate ning töötajate omavahelise suhtlemise, käitumise ja ühistegevuse reeglid sätestatakse kooli kodukorras.
(2) Kooli kodukorra kehtestab kooli direktor, olles eelnevalt ära kuulanud kooli hoolekogu ja õpilasesinduse arvamuse.
(3) Kodukord on täitmiseks kohustuslik õpilastele ja koolitöötajatele.
4. peatükk KOOLI ÕPPEKAVAVÄLINE TEGEVUS
§ 13. Kooli õppekavaväline tegevus
(1) Õppekavaväline tegevus jaguneb kooli korraldatud ja õpilastele suunatud õppekavaväliseks tegevuseks ning kooli poolt osutatavateks teenusteks.
(2) Õppekavaväliseks tegevuseks loetakse käesoleva põhimääruse tähenduses kooli korraldatud huvitegevust, ringide tööd, tegevusi pikapäevarühmas, üritustel ja väljasõitudel.
(4) Õppekavavälist tegevust kajastatakse kooli päevakavas ja üldtööplaanis ning selle korraldamisel lähtutakse kooli kodukorrast.
4) huvitegevuse, koolituste ja ürituste korraldamine;
5) bürooteenuste osutamine ja sümboolika müük.
(6) Teenuste osutamise eest võtab kool tasu teenuste hinnakirja alusel. Teenuste osutamise tingimused ja korra ning teenuste hinnakirja kehtestab vallavalitsus.
§ 14. Toitlustamine
Õpilastele on koolis korraldatud toitlustamine.
(1) Kool pakub õpilastele organiseeritud ja juhendatud võimalust huvitegevuses osalemiseks.
(2) Huvitegevusest osavõtt on õpilase jaoks vabatahtlik.
(3) Kool võib kehtestatud hinnakirja alusel võtta tasu huvitegevusega seotud kulude katteks.
(1) Kooli direktor võib moodustada koolis pikapäevarühmi.
(2) Õpilase pikapäevarühma vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise aluseks on lapsevanema taotlus.
§ 17. Kooli tervishoiuteenus
Statsionaarses õppes õppivatele õpilastele osutab kool koolitervishoiuteenust.
(1) Kooli raamatukogu ülesannet täidab kooliga samas hoones asuv Saare Maakonna Keskraamatukogu Leisi harukogu.
(2) Kool võimaldab õpilasel kasutada tasuta vähemalt kooli õppekava läbimiseks vajalikku õppekirjandust.
§ 19. Kooli direktor
1) tagab koostöös õppenõukogu, kooli hoolekogu ja õpilasesindusega kooli tulemusliku ja häireteta töö ning kooli arengukava, õppekava ja kodukorra täitmise;
2) juhib õppe- ja kasvatustegevust koolis;
3) esindab kooli ja tegutseb kooli nimel, teeb kooli eelarve piires tehinguid õigusaktides antud volituste ulatuses seaduses ja käesolevas põhimääruses sätestatud ülesannete täitmiseks;
4) täidab talle õigusaktide, töölepingu ja ametijuhendiga pandud ülesandeid, on kooli töötajate jaoks tööandja ja määrab oma äraolekuajaks endale asendaja;
5) võib moodustada õppe- ja kasvatustegevuse ning koolieluga seotud küsimuste lahendamiseks juhtkonna või nõuandvaid komisjone ja töörühmasid;
6) vastutab oma pädevuse piires õppe-, kasvatus- ja muu tegevuse, kooli üldseisundi ja arengu ning muude koolis läbiviidavate tegevuste, samuti kooli vara ja eelarve õiguspärase ning otstarbeka kasutamise eest;
8) esitab vallavalitsusele viimase nõudel kooli tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente.
(3) Kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldab vallavalitsus avaliku konkursi.
(4) Kooli direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
§ 20. Kooli hoolekogu
(1) Kooli hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, õpetajate, kooli pidaja, vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, kavandamisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
(2) Kooli hoolekogu moodustamise ja selle töökorra kehtestab vallavalitsus.
(3) Kooli hoolekogu täidab oma ülesandeid põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ning teistes õigusaktides sätestatud alustel.
9) annab arvamuse kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kohta;
11) annab arvamuse kooli arenguvestluse korraldamise tingimuste ja korra eelnõu kohta;
14) annab hinnangu kooli huvitegevuse, pikapäevarühma ja õpilaskodu vajaduse ja töökorralduse kohta;
(5) Kooli direktor on kooli hoolekogu ees aruandekohustuslik.
§ 21. Kooli õppenõukogu
(1) Koolil on õppenõukogu, mille ülesandeks on oma pädevuse piires õppe- ja kasvatuse analüüsimine ja hindamine ning õppe- ja kasvatusalaste otsuste tegemine.
(2) Kooli õppenõukogu ülesanded ja töökorra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(3) Kooli õppenõukogu liikmeteks on kooli direktor, õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid ja teised direktori nimetatud isikud.
6. peatükk ÕPILASTE, VANEMATE JA TÖÖTAJATE ÕIGUSED NING KOHUSTUSED
§ 22. Õpilaste kooli vastuvõtmine
(1) Elukohajärgse kooli määramise korra koolikohustuslikus eas olevale lapsele kehtestab vallavalitsus.
(2) Õpilaste kooli vastuvõtu täpsemad tingimused ja korra kehtestab kooli direktor, lähtudes elukohajärgse kooli määramise korrast, olles eelnevalt ära kuulanud kooli hoolekogu arvamuse ning kooskõlastades eelnõu enne vastuvõtmist vallavalitsusega.
1) võtta osa õppetööst ja õppida vastavalt oma võimetele;
2) saada õppekavas ettenähtu omandamiseks täiendavat õpiabi ning vajadusel kohandatud õpet lähtuvalt õpilaste vajadustest ja võimetest ning tugispetsialisti abi põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ja selle alusel kehtestatud tingimustel ja korras;
3) võtta osa kooli päevakavas ette nähtud õppekavavälisest tegevusest;
5) kasutada kooli rajatisi, ruume ja vahendeid kooli kodukorras ettenähtud tingimustel ja korras;
6) moodustada koolis õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda koolisisestes suhetes ning suhetes väljaspoole, ning osaleda selle töös;
8) saada teavet koolikorralduse ja oma õiguste kohta;
9) teha ettepanekuid õppe- ja kasvatustegevuse ning õppekavavälise tegevuse kohta;
10) pöörduda õppe- ja kasvatustegevust puudutavate vaidlusküsimuste lahendamiseks kooli juhtkonna, hoolekogu, vallavalitsuse või kooli üle järelevalvet teostava Haridus- ja Teadusministeeriumi poole;
(2) Õpilasele väljastatakse koolis õppimise perioodiks õpilaspilet.
1) täitma koolikohustust ja osalema õppetöös vastavalt tunniplaanile ning õppekorraldusele;
2) täitma õpiülesandeid ning omandama teadmisi ja oskusi vastavalt oma võimetele;
4) suhtuma lugupidavalt kaasinimestesse ja järgima üldtunnustatud hea käitumise tavasid ning moraalinorme,
5) hoidma loodust ja elama keskkonda säästvalt ning tervislikke eluviise järgides;
6) täitma kooli kodukorda ning kandma vastutust selle rikkumise eest,
7) hoidma kooli head mainet ja käituma väärikalt nii koolis kui ka väljaspool kooli;
8) hoidma heaperemehelikult kooli kasutuses olevat vara ning kandma vastutust süüliselt tekitatud kahju eest vastavalt õigusaktidega kehtestatud korrale;
9) täitma muid õigusaktidest tulenevaid õpilastele pandud kohustusi.
§ 25. Kooli õpilasesindus
(1) Õpilastel on õigus valida kooli õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda õpilasesinduse põhimääruses sätestatud pädevuse piires. Kooli õpilasesindus lähtub oma tegevuses õpilaste huvidest, vajadustest, õigustest ja kohustustest.
(2) Esimene kooli õpilasesindus valitakse õpilaskonna üldkoosolekul, mille kutsub kokku ja valimised korraldab kooli direktor. Koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt 2/3 õpilaskonnast.
(3) Kooli esimese õpilasesinduse liikmete arvu otsustab üldkoosolek lihthäälteenamusega ja liikmeteks valitakse koosolekul enim hääli saanud õpilased.
(4) Valitud kooli õpilasesindus koostab õpilasesinduse põhimääruse. Kooli õpilasesinduse põhimäärus ja selle muudatused kiidetakse heaks kooli õpilaskonna üldkoosolekul, mis on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt 2/3 kooli õpilaskonnast. Põhimäärus kiidetakse heaks lihthäälteenamusega ning kui see vastab seadustele, õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele, kinnitab kooli direktor selle või esitab kirjalikud põhjendused, miks põhimäärust ei ole võimalik kinnitada.
§ 26. Vanemate õigused ja kohustused
1) saada koolist teavet ja selgitusi koolikorralduse ning õppe- ja kasvatustegevuse, samuti õpilase õiguste ja kohustuste kohta;
2) saada koolist teavet ning omada juurdepääsu kooli valduses olevale teabele oma lapse kohta;
3) teha koolielu korralduse kohta ettepanekuid, osaleda vanemate koosolekutel, kandideerida kooli hoolekogusse;
4) taotleda haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras oma lapsele koduõppe rakendamist;
6) taotleda vajadusel koolilt või vallavalitsuselt oma lapse koolikohustuse täitmise tagamiseks meetmete rakendamist;
7) pöörduda õppe- ja kasvatustegevust puudutavate vaidlusküsimuste lahendamiseks kooli juhtkonna, hoolekogu, vallavalitsuse ning kooli üle haldusjärelevalvet teostava Haridus- ja Teadusministeeriumi poole.
4) tegema kooliga koostööd põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras;
5) osalema kokkulepitud ajal ja kohas oma lapse arenguvestlusel;
6) kasutama meetmeid, mida kool või elukohajärgne vallavalitsus talle pakub;
7) pöörduma kooli ettepanekul koolivälise nõustamismeeskonna poole.
8) taotlema vajaduse korral koolilt ja elukohajärgselt valla- või linnavalitsuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist.
(1) Koolitöötajad on kõik kooliga töösuhete kaudu seotud isikuid.
(2) Kooli struktuuri ja ametikohtade koosseisu ning palgakorralduse põhimõtted kinnitab direktor käskkirjaga.
(3) Töölepingud töötajatega sõlmib, muudab ja lõpetab kooli direktor vastavuses tööseadustega ja muude pedagoogide töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.
(4) Kooli õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vabade ametikohtade täitmiseks korraldab kooli direktor avaliku konkursi. Konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli hoolekogu kooli direktori ettepanekul.
(5) Koolitöötajal on õigus:
5) esitada kooli direktorile ja hoolekogule õppetegevuse ja töökorralduse parendamise ettepanekuid;
(6) Kooli õpetajate ja teiste pedagoogiliste töötajate ülesanne on toetada iga õpilase arengut ning aidata õpilasel kujundada huvi- ja võimetekohast õpiteed, tuginedes ühiselt seatud eesmärkidele ja kokku lepitud hindamispõhimõtetele.
(7) Kooli õpetaja töö aluseks on vabadus õpetamisel, mida piiravad asjakohased õigusaktid ja head tavad.
(8) Teiste koolitöötajate ülesanne on tagada kooli häireteta töö ja majanduslik teenindamine.
(9) Koolitöötajate täpsemad õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks kooli direktori kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga.
(10) Koolitöötajal on kohustus täita töölepingus, ametijuhendis ning töö vahetu korraldajaga kokku lepitud tööülesandeid, lähtudes kooli arengukavas sätestatud põhimõtetest ja väärtustest järgides õigusakte ning üldtunnustatud häid tavasid suhtluses ja koostöös.
(1) Kooli vara on vallavara: hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara ning eelarvevahendid, mis on vallavalitsuse poolt antud koolile sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks.
(2) Kool on vallavara valitseja.
(3) Kool on kohustatud majandama vallavara heaperemehelikult ning tagama vallavara säilimise, korrashoiu ja sihipärase kasutamise, tuginedes Saaremaa Vallavolikogu poolt kehtestatud vallavara valitsemise korrale ning lähtudes kooli tegevuse eesmärkidest ja ülesannetest.
(1) Koolil on oma eelarve, mille kinnitab ning mille täitmist kontrollib vallavalitsus.
(2) Kooli eelarve tulud moodustuvad riigi- ja vallaeelarve eraldistest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest ning põhimääruses sätestatus õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
(3) Kooli raamatupidamist korraldab vallavalitsuse rahandusteenistus koos kooli direktoriga vastavalt õigus- ja haldusaktidele.
(1) Kooli asjaajamine toimub eesti keeles asjaajamiskorra ühtsete aluste kohaselt, lähtudes kehtivatest õigusaktidest.
(2) Koolil on koduleht, mille kaudu teeb kool üldsusele kättesaadavaks avalikustamist vajavad dokumendid ja muu asjakohase informatsiooni.
(3) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide täitmisel ja pidamisel lähtub kool haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelust, vormidest ja nende täitmise korrast.
(1) Haldusjärelevalvet kooli tegevuse õiguspärasuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium eesmärgiga tagada põhi- ja üldkeskhariduse kättesaadavus ja neile võrdsetel alustel juurdepääsetavus, õppe ja kasvatuse korraldamine ning selle kvaliteet ja tulemuslikkus.
(2) Kui haldusjärelevalve tulemusel tehtud ettekirjutuse täitmata jätmisel rakendub sunniraha, siis tasutakse see kooli eelarvest.
(3) Haldusjärelevalvet õpilastele koolitervishoiuteenuse osutamise üle teostab vastavalt oma pädevusele Terviseamet.
(4) Teenistuslikku järelevalvet kooli ja kooli direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
1) Leisi Vallavolikogu 20. detsembri 2010. a määrus nr 22 „Leisi Keskkooli põhimäärus“;
2) Leisi Vallavolikogu 20. juuni 2016. a määrus nr 10 „Koolitöötajate koosseisu kinnitamise kord“.
Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist ning rakendatakse 1. septembrist 2019.


1 Heakorra tagamine
§ 2 Heakorra üldnõuded
§ 4 Ehitus- ja remonditöö tegija ja tehnovõrgu omaniku kohustused
2 Kaevetööd
§ 6 Kaevetööde mõiste
§ 7 Kaevetööde luba
§ 9 Kaevetööde lõpetamine
§ 10 Avariilised tööd
§ 12 Vastutus eeskirja rikkumise eest
RT IV, 28.04.2014, 13
1. peatükk Heakorra tagamine
(1) Omanikuna on käesoleva heakorra- ja kaevetööde eeskirja (edaspidi eeskiri) nõuete täitmisel võrdsustatud tema poolt volitatud valdaja, haldaja või kasutaja.
(2) Kinnistu mõistega on eeskirja nõuete täitmisel võrdsustatud mõisted: maa-ala, territoorium, krunt, maaüksus, katastriüksus ja maatüki olulised osad.
(4) Illegaalne graffiti on omaniku loata hoone seinale, müürile, piirdeaiale, pingile, kõnniteele, ühissõiduki peatuse ootekojale, kommunikatsiooni ehitisele ning ühistranspordisõidukitele vms kantud kritseldused ja joonistused.
§ 2. Heakorra üldnõuded
(1) Avalikus kohas tohib jäätmeid ja prügi panna vaid selleks ettenähtud kohta.
(2) Omanik on kohustatud korras hoidma kinnistu.
(3) Avalikku kohta paigaldatud lillevaaside, prügiurnide, pinkide, tõkkepiirete, reklaamstendide ja teiste teisaldatavate objektide ja väikevormide korrashoiu ja hoolduse tagab omanik.
(4) Kallasradade, parkide, haljasalade ning nendega külgnevate kõnniteede puhastamise ja korrastamise tagab omanik.
(5) Kehtna Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) on kohustatud tagama:
1) Kehtna valla (edaspidi vald) teede, tänavate, parkide, haljasalade, väljakute ning muude avalike kohtade korrashoiu;
(6) Avaliku ürituse korraldaja peab maa-ala, kus üritus läbi viidi, puhastama hiljemalt üritusele järgneva päeva kella 9.00-ks või loas märgitud ajaks.
(7) Põllumajandustööde tegija peab tagama teedele sattunud pori, sõnniku, prahi jms koristamise veotööde lõppedes.
(8) Isikud peavad täitma tuleohutuse seaduse ning teiste vastavate õigusaktidega sätestatud tuleohutusnõudeid küttekoldevälise tule tegemisel ja grillimisel.
(1) Kinnistu ja ehitise omanik kohustatud:
1) korras hoidma kinnistu ja kinnistu piirdeaia, kinnistu piirides asuvad mängu- ja spordiväljakud, pesukuivatuskohad jmt rajatised;
2) koristama kinnistuga külgneva ala vastavalt kokkulepetele ja hea tava kohaselt ning seal kõnnitee olemasolul tegema sellel lume- ja libedusetõrjet;
3) libedusetõrjel kasutama liiva, peent killustikku või töödeldud kruusa;
4) lumetõrje tegemisel mitte loopima lund sõiduteele;
5) tegema umbrohutõrjet;
6) puhastama sadeveekraavi ja truubi, maa-aluse tehnovõrgu luugi ja resti, tagades eelvoolu, kui eelnimetatud objektid jäävad tema kinnistule või puhastusalale;
7) hoidma korras tehnovõrkude ja -rajatiste ning tuletõrje veehoidlate juurdepääsuteed;
8) hoidma korras prügikonteinerite hoiukohad ja juurdepääsuteed nendele;
9) rakendama meetmeid kinnistu reostamise ja risustamise vältimiseks.
10) kõrvaldama ehitise seinalt või piiretelt omavoliliselt paigaldatud kuulutused, teated ja reklaamid ning kirjutused, kritseldused, grafiti jms;
11) korras hoidma hoone fassaadi;
12) remontima või kehtestatud korras lammutama lagunenud ehitise;
13) hoidma korras ehitise vihmaveerennid ja -torud, kõrvaldama nendesse kogunenud prügi, vajadusel kõrvaldama ehitiselt lume, jääpurikad, varisemisohtlikud kivid, plaadid jms ning tagama nende tööde ajal tänaval ohutu liikluse;
14) tagama talvisel ajal üldkasutatava hoone juurdepääsutee ja välistrepi puhastamise jääst ja lumest ning vajadusel nende liivatamise;
15) varustama ehitised ja korterelamutes ka korterid korrektsete numbrisiltidega ning tagama numbri ööpäevaringse nähtavuse;
16) tagama üldkasutatavate trepikodade korrasoleku ja pimedal ajal nende valgustamise;
17) omama kinnistul prügi ja tahkete jäätmete paigutamiseks tervisekaitsenõuetele vastavat prügikonteinerit, kindlustama jäätmete üleandmise jäätmekäitlejale;
18) tagama reovee kogumiskaevu korrasoleku, veepidavuse, korrektse sulgumise, õigeaegse tühjendamise ja ümbruse hooldamise;
19) tagama kuivkäimla vastavuse tervisekaitse- ja keskkonnanõuetele;
20) tagama loomakasvatushoone vastavuse tervisekaitse- ja keskkonnakaitsenõuetele, hoidma ümbruse korras ja vältima selle saastumist virtsa ja sõnnikuga;
21) hoidma tootmistegevuses tekkivat müra lubatud piires;
22) tagama tehnilise seadme (kliimaseade, turvakaamera, antenn, valjuhääldi vms) korrektse asetuse ja ohutu kinnituse.
(2) Kinnistu reostamisel või risustamisel on põhjustaja kohustatud selle viivitamatult puhastama, kui põhjustajat ei ole võimalik kindlaks teha, siis peab kinnistu korrastama omanik.
§ 4. Ehitus- ja remonditöö tegija ja tehnovõrgu omaniku kohustused
2) vältima objektilt prahi ja pori ning tolmu jms sattumist või kandumist sõidu- ja kõnniteele või naaberkinnistule;
4) pärast töö lõpetamist ja enne objekti kasutusse andmist heakorrastama selle ümbruse ning vedama ära ehitusjäätmed.
1) risustada ja reostada Kehtna valla (edaspidi tekstis vald) haldusterritooriumi, sealhulgas avalikus kohas maha sülitada, urineerida ja roojata, visata maha prügi, sh sigaretiotsi, määrida hoonete seinu, müüre, piirdeaedu, pinke, kõnniteid, ootekodasid, hauatähiseid, mälestusmärke, valgustus- ja tänavaposte, ühissõidukeid vms, neile kritseldada või joonistada või kahjustada neid muul viisil;
2) vigastada, omavoliliselt maha võtta või ümber istutada kõrghaljastust välja arvatud eraomandis oleval kinnistul kasvavad viljapuud ja põõsad;
3) rikkuda murukamarat, teekatet, kinnitada puude külge tarasid, traate, silte;
4) kallasraja kasutamisel kahjustada kinnistu omaniku vara;
5) maha panna olmejäätmeid selleks mitte ettenähtud kohta;
6) kloppida riiet ja vaipa korterelamu rõdul, aknal ja uksel, kuivatada pesu rõdu või lodža piirdest kõrgemal;
7) ilma loata tarastada korterelamu juurde kuuluvat territooriumi ja korterelamu juures asuvaid aiamaid;
8) ehitada kinni rõdu või lodžat ilma kehtestatud korras koostatud projektita ja vastava loata;
9) paigaldada alaliselt prüginõusid ja -konteinereid väljapoole kinnistu piire, kui see pole eelnevalt kooskõlastatud vallavalitsusega;
10) paigutada üldotstarbelisse prüginõusse või -konteinerisse vedelaid jäätmeid, kivi- või betoonijäätmeid, puisteliiva, hõõguvat sütt, tulist tuhka, radioaktiivseid või teisi ohtlikke jäätmeid, jätta avatuks prüginõu või -konteiner;
11) hoida küttepuid, ehitusmaterjali jms korralikult ladustamata õue tänavapoolses osas või ladustada neid vastu kasvavaid puid;
12) lasta olme- või reovett sadeveekraavi või sadeveekanalisatsiooni, reostada või risustada neid objekte muul viisil;
13) lasta veekogusse, kanalisatsiooni- ja sadeveetrassi pühkmeid, esemeid, mürgiseid, söövitavaid või kergestisüttivaid aineid, naftasaadusi ja nende jäätmeid, samuti teravat või lämmatavat lõhna levitavaid aineid;
14) valada naftasaadusi või nende jääke maapinnale, hoida mürgiseid aineid kohtades, kus ei ole välistatud nende imbumine maapinnasesse;
16) karjatada koduloomi avalikel haljasaladel;
17) kasutada mürkaineid, pestitsiide ja väetisi kehtestatud eeskirjade vastaselt;
19) parkida mootorsõidukeid haljasaladele, laste mänguväljakutele, kalmistutele, üldkasutatavate supluskohtade territooriumile ja teistesse selleks mitte ettenähtud kohtadesse või mootorsõidukitega märgitud kohtades sõita;
20) peatumise ja parkimisega takistada läbipääsu ja liiklemist teistele liiklusvahenditele;
21) sõita asfaltkattega teedel roomikmasinate ja teiste teekatet lõhkuvate mehhanismidega;
22) illegaalse graffiti tegemine.
(2) Valla territooriumil asuvatel veekogudel on keelatud:
1) reostada veekogu ja selle kaldaid;
2) sõita mootorveesõidukiga;
3) murda veekogudel vesiroose ja muid kaitsealuseid taimi;
4) pesta veekogude kallastel mootorsõidukeid;
5) ujutada koeri ja teisi koduloomi puhkealade veekogudel.
2. peatükk Kaevetööd
§ 6. Kaevetööde mõiste
(1) Kaevetöödeks on:
1) sügavamal kui 30 cm maapinnast tehtavad tööd;
2) tööd, mille käigus rikutakse tee- või pinnakatet (asfalt, sillutis, muru jne);
(2) Kaevetöödeks ei loeta:
2) kaevetööde tegemist isiku kinnistul, kui seal ei asu teise isiku tehnovõrku ja –rajatist.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 märgitud juhul peab kinnistu omanik kindlaks tegema enne tööde algust kinnistul teise isiku tehnovõrgu ja –rajatise puudumise.
§ 7. Kaevetööde luba
(1) Kaevetööde teostajaks (edaspidi teostaja) on isik, kellele väljastatakse vallavalitsuse vastava ametniku poolt kaevetööde luba (edaspidi luba). Kaevetöid ei tohi teha ilma loata. Loa saamiseks esitab teostaja taotluse koos ametniku poolt nõutud kooskõlastustega.
(2) Kaevetööde tegemisele avalikult kasutataval teel või tänaval esitab teostaja liikluskorralduse skeemi koos kasutatavate liiklusmärkide, piirete ja valgustuse äranäitamisega. Teostaja vastutab liiklusohutuse eest objektil.
(3) Enne loa vormistamist kontrollib vallavalitsuse ametnik teostaja poolt tehtud ettevalmistusi (trassi mahamärkimine, kaevetööde tsooni tähistamine piirete ja liiklusmärkidega, jalakäijate ja veokite liiklemise tingimuste kindlustamine). Ebapiisava ettevalmistuse korral jäetakse luba välja andmata.
(4) Tehnovõrgu ja –rajatise ehitamisel, rekonstrueerimisel või muul analoogsel juhul esitab teostaja vastavate asutuste ja maaomanikuga kooskõlastatud tehnilise dokumentatsiooni.
(5) Loas antud tööde läbiviimise tingimusi, korda ja tähtaega võib muuta üksnes vallavalitsuse vastava ametniku poolt. Loa tähtaja pikendamiseks peab teostaja pöörduma vallavalitsuse ametniku poole vähemalt üks ööpäev enne kaevetööde tähtaja lõppu.
(6) Vallavalitsuse ametnik võib loa tühistada, kui töid ei ole alustatud ühe nädala jooksul arvates loas märgitud tööde algustähtajast. Ametnikul on õigus loa kehtivus peatada, kui tööde käigus ei ole täidetud loas toodud tingimusi.
(7) Kaevetööde ajal peab luba asuma objektil või teostaja käes.
(1) Kui kaevetöid teostatakse kauem kui viis ööpäeva, on teostaja kohustatud objektile paigaldama tahvli, millel on toodud tööde teostaja nimi, telefoninumber, tööde läbiviimise tähtajad ja otseselt vastutava isiku nimi. Pimedal ajal peab liikluseks ettenähtud kaevetööde tsoon olema valgustatud ohutuledega või lindiga piiratud piirdetaraga.
(2) Kaeviku täitmiseks kõlbmatud materjalid tuleb koheselt ära vedada kui pole teisiti kokku lepitud. Keelatud on kaevikuid täita tihendamata. Teostaja tagab tööde teostamise territooriumil heakorra.
(3) Kaevetöödega lõhutud pinnakate ja kahjustatud haljastus taastatakse teostaja kulul hiljemalt loal toodud tähtajaks. Teekatete taastamiseni tagab teostaja häireteta ja ohutu liikluse. Jalakäijatele tuleb tagada ohutu ligipääs kohtadesse, kuhu varem oli juurdepääs olemas.
(4) Vallavalitsusel on õigus nõuda teostajalt ümbersõidutee ehitamist, selle kaevetööde perioodil sõidukorras hoidmist ja pärast tööde lõpetamist ümbersõidutee all olnud maa-ala taastamist.
(5) Ettenägematute asjaolude ilmnemisel (tundmatu tehnovõrk ja -rajatis, arheoloogiline leid jne) tuleb kaevetööd peatada ning sellest viivitamatult informeerida vallavalitsust ja vastavat asutust. Kaevetööde jätkamiseks peab teostajal vajadusel võtma täiendavad kooskõlastused.
(6) Kaevetööde tegemise piirkonnas olevate tehnovõrkude ja –rajatiste valdajad kutsutakse kohale enne kaevetööde algust võimalike küsimuste eelnevaks lahendamiseks. Olemasolevaid tehnovõrke ja -rajatisi võib ümber paigutada üksnes projekti olemasolul ja nende valdaja ning kinnistu omaniku loal.
§ 9. Kaevetööde lõpetamine
(1) Pinnase kate taastatakse kohe pärast kaevetööde lõpetamist. Erandjuhul vallavalitsuse ametniku loal (kui on vaja liiklus kohe taastada, töid tehakse talvel jne) taastatakse kate ajutiselt. Kuni katte lõpliku taastamiseni korraldab ajutise katte korrashoiu teostaja.
(2) Kaevetööde lõpetamisel esitab teostaja vallavalitsusele teostusdokumentatsiooni (kaetud tööde aktid, varjatud tööde aktid, teostusjoonised).
§ 10. Avariilised tööd
(2) Avariiliste kaevetööde alustamine on erandkorras lubatud ilma loata, sealjuures peab teostaja olema veendunud, et kaevetööde tegemine piirkonnas ei rikuta tehnovõrke ja –rajatisi või muud vara. Avariiliste kaevetööde alustamisest peab telefoni teel teatama vallavalitsusele. Kaevetööde ohutu läbiviimise eest vastutab teostaja.
(3) Taotlus avariiliste kaevetööde loa saamiseks tuleb esitada vallavalitsuse vastavale ametnikule hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast tööde alustamist.
(1) Tehnovõrgu ja -rajatise või muu vara rikkumisel on teostaja kohustatud teatama sellest viivitamatult omanikule või valdajale. Rikkumine parandatakse ja tekitatud kahju hüvitatakse teostaja kulul.
(2) Kaevetööde käigus on keelatud hävitada, vigastada või ümber paigutada geodeetilisi ja liiklusmärke. Hävitatud või vigastatud märgid taastatakse teostaja kulul.
(3) Teostaja on vastutav tööde halvast kvaliteedist tingitud defektide ilmnemise eest teekattes vähemalt 12 kuu jooksul pärast teekatte lõplikku taastamist, Defektid (praod, murdumised, läbivajumised, kaevuluukide ebaõige kõrgus jm) peab likvideerima teostaja oma kulul.
§ 12. Vastutus eeskirja rikkumise eest
Eeskirjas sätestatud nõuete või keeldude rikkumisel kohaldatakse vastutust õigusaktides sätestatud korras ja tingimustel.
Kehtna Vallavolikogu 17. juuni 2003. a määrus nr 20 „Kehtna valla heakorra- ja kaevetööde eeskirja kinnitamine“ tunnistatakse kehtetuks.


Leevi jõgi, paisjärved ja kanal - Infotöötlemise OÜ
Leevi jõgi, paisjärved ja kanal #29557
Uuendatud: 10. juuni 2013
Paisjärvede korrastustööd. Tööde lõpp detsember 2014.
Leevijõe paisjärvede korrastustöid teostavad ühispakkujad AS Valmap Grupp ning OÜ Saaretu. Tööde kirjeldus:
• Veskijärve veetaset reguleeriva Leevi jõe liigveelaskme rekonstrueerimine;
• Truupide paigaldamine Veskijärve (ülemise) regulaatori asemele;
• Veskijärve settest puhastamine ja lammiala korrastamine ;
• Leevi jõe saneerimine Põlva-Reola maantee ja Leevi jõe kanali suudme vahelises lõigus (s.h tehiskärestiku rajamine);
• Külajärve settest puhastamine.
Tööd lõpetatakse 23. detsember 2013.
MTÜ Leevijõe Seisundi Parandamine kuulutab välja avatud hanke Leevijõe paisjärvede korrastamiseks. Ehitustööd II. Hankelepingu esemeks on järgmised Leevijõe paisjärvede korrastamisega
seotud tegevused:
• Külajärve settest puhastamine;
Detailsemalt on ehitustööd kajastatud Töökirjelduses (hankedokumentide III Osa), Joonistel (hankedokumentide IV Osa) ja Loendites (hankedokumentide V Osa).
Kahe torusilla rajamine, liigveelaskme rajamine, kahe paisjärve setete eemaldamine koos setteväljakute rajamisega, Leevi jõe lõigu korrastamine koos koelmu rajamisega, lammiala korrastamine ning kaasnevad maaparandus- ja heakorratööd.
Eeldatav maksumus ilma käibemaksuta: 1 400 000 €.
Tööde kestus: 610 päeva.
Pakkumuste esitamise tähtaeg: 05. märts 2013 kell 11:00.
Leevijõe paisjärvede korrastamise ehitustöid teostab AS Skanska EMV, kes tegi hankele pakkumuse summas 770 573 €. Omanikujärelevalve ja Inseneri teenust osutab AS Infragate Eesti. Tööde kirjeldus:
- Põlva-Reola maantee nr 61 truubi (km 13,259) rekonstrueerimine;
- Külajärve regulaatorsõlme rekonstrueerimine;
- Põlva-Reola maantee nr 61 truubi (km 13,925) rekonstrueerimine;
- Veskijärve ja Külajärve vahelise regulaatorsõlme rekonstrueerimine.
MTÜ Leevijõe Seisundi Parandamine kuulutab välja avatud hanke Leevijõe paisjärvede korrastamiseks. Ehitustööd I. Hankelepingu esemeks on järgmised Leevijõe paisjärvede korrastamisega seotud tegevused:
Kahe torusilla rajamine, kahe kalapääsu rajamine, kahe paisülevoolu rajamine ning kaasnevad maaparandus- ja heakorratööd.
Pakkumuste esitamise tähtaeg on 05. juuni 2012 kell 11:00. Pakkumised saata järgmisel aadressil: MTÜ Leevijõe Seisundi Parandamine, Tehase 16 (OÜ Piiber Projekt kontor), Tartu 50107. Kontaktisik: Enn Kulp, telefon: 505 9401, e-post: enn@piiber.ee
MTÜ Leevijõe Seisundi Parandamine kuulutab välja hanke Leevi jõe kaldakindlustise rajamiseks. Hanke eesmärgiks on Põlvamaal, Vastse-Kuuste vallas, Karilatsi külas paikneva Leevijõe-Karilatsi maanteega külgneva Leevi jõe kalda varisemisohtliku lõigu kindlustamine. Varisemisohtlik lõik paikneb Veskijärve ülemisest regulaatorist ca 400 m ülesvoolu Kaldakindlustisena on projekteeritud 36 m pikkune PVC sulundsein.
Tööde kestuseks on 2. aprill - 31. august 2012.
Pakkumuste või taotluste esitamise tähtaeg on 09.03.2012 11:00.
Hankedokumente saab Enn Kulp Tel.: +372 5059401 E-post: leevijoe@leevijoe.eu.
Keskkonnaameti Põlva-Valga-Võru on heaks kiitnud Leevi jõe, jõel asuvate paisjärvede ning Leevijõe kanali seisundi parandamise projekti keskkonnamõju hindamise aruande. Kavandatava tegevuse eesmärgiks on tervendada Leevijõe paisjärvede (Veskijärve, Külajärve ja Asu järve) ökoloogilist seisundit. Keskkonnamõju hindamise aruande ja selle juurde kuuluvate materjalidega saab tutvuda Keskkonnaameti Põlva-Valga-Võru regiooni Võru kontoris aadressil Karja 17a Võrus (ajavahemikul E-N 8-17.00 ning R 8-14.30).
Leevi jõe, jõel asuvate paisjärvede ning Leevijõe kanali seisundi parandamise projekti keskkonnamõju hindamise aruande avalik arutelu toimub 01.12.-15.12.2010. a järgmistes kohtades: Projekti portaalis Vastse-Kuuste vallavalitsuse kodulehel http://vastsekuuste.googlepages.com/ ja kohapeal vallavalitsuse hoones. Keskkonnamõju hindamise aruande kohta saab kirjalikke ettepanekuid, vastuväiteid ja küsimusi esitada 15. detsembrini 2010 arendajale: Vastse-Kuuste vallavalitsus, Urmas Kolina või e-posti aadressile urmas@vkuuste.ee ning KMH eksperdi e-posti aadressile Rein@merin.ee Rein Kitsing (telefon +372 505 8961). Keskkonnamõju hindamise aruande avalik arutelu toimub 16. detsembril 2010. a algusega kell 14.00 Vastse-Kuuste koolimajas. Projekti eesmärk on Vastse-Kuuste valla alal asuva Leevi jõe ja selle paisjärvede (Veskijärve, Külajärve ja Asu järve) vee kvaliteediklassi parandamise 8,7 kuni 4,3 km jõelõigul suudmest, üleujutusohu ning tulvariski vähendamine selle vahetus läheduses elavatele inimestele, paisjärvedele vajaliku veevahetuse tagamine, taimestumist ning edasist kinnikasvamist peatavate meetmete väljaselgitamine ja rakendamine ning Veskijärve ja Külajärve sisse- ja väljavoolude pais-regulaatorite rekonstrueerimine isereguleeruvateks.
Leevi jõe, jõel asuvate paisjärvede ning Leevijõe kanali seisundi parandamise projekti keskkonnamõju hindamise programmi aruande avalik väljapanek toimub 28. aprill kuni 12. mai 2010 Vastse-Kuuste vallavalitsuse hoones või Vastse-Kuuste Vallavalitsuse kodulehel. KMH aruande avalik arutelu toimub 13. mail 2010. a algusega kell 14 Vastse-Kuuste Kooli lauluklassis.
Heaks on kiidetud Leevi jõe, jõel asuvate paisjärvede ning Leevijõe kanali seisundi parandamise projekti keskkonnamõju hindamise programm. Keskkonnamõju hindamise programmi ja selle juurde kuuluvate materjalidega saab tutvuda Keskkonnaameti kodulehel www.keskkonnaamet.ee rubriigis ameti teated, keskkonnamõju hindamised. Dokumentidega saab tutvuda ka Keskkonnaameti Põlva-Valga-Võru regiooni Põlvamaa kontoris aadressil Kalevi 1a Räpinas (ajavahemikul E-N 8-17.00 ning R 8-14.30).
Leevi jõe, jõel asuvate paisjärvede ning Leevijõe kanali seisundi parandamise keskkonnamõju hindamise programmiga saab tutvuda 20.11.- 04.12.2009. a järgmistes kohtades: Projekti portaalis Vastse-Kuuste vallavalitsuse kodulehel http://sites.google.com/site/vastsekuuste/ ja kohapeal vallavalitsuse hoones. Keskkonnamõju hindamise programmi kohta saab kirjalikke ettepanekuid, vastuväiteid ja küsimusi esitada 6. detsembrini 2009. a e-posti aadressile Rein@merin.ee Rein Kitsing (telefon +372 5058961). Keskkonnamõju hindamise programmi avalik arutelu toimub esmaspäeval, 7. detsembril 2009.a algusega kell 14.00 Vastse-Kuuste vallavalitsuses. Leevi jõe paisjärvede korrastamise eelprojektiga saab tutvuda Vastse-Kuuste vallavalitsuse ruumides tööpäevadel kell 8.00-16.00.
Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (RTL I, 2005, 15, 87) § 21 § 16 lg 2 kohaselt teatab Vastse-Kuuste vallavalitsus Leevi jõe, jõel asuvate paisjärvede ning Leevijõe kanali seisundi parandamise projekti keskkonnamõju hindamise programmi avalikust väljapanekust ning avaliku arutelu toimumisest. Lähtudes “Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse” (RTL I, 2005, 15, 87) § 6 lg 1 p 13 ja § 11 lg 3 algatas Vastse-Kuuste vallavalitsus 28.09.2009 korraldusega nr 143 Leevi jõe, jõel asuvate paisjärvede ning Leevijõe kanali seisundi parandamise projekti keskkonnamõju hindamise. Projekti eesmärk on Vastse-Kuuste valla alal asuva Leevi jõe ja selle paisjärvede (Veskijärve, Külajärve ja Asu järve) vee kvaliteediklassi parandamise 8,7 kuni 4,3 km jõelõigul suudmest, üleujutusohu ning tulvariski vähendamine selle vahetus läheduses elavatele inimestele, paisjärvedele vajaliku veevahetuse tagamine, taimestumist ning edasist kinnikasvamist peatavate meetmete väljaselgitamine ja rakendamine ning Veskijärve ja Külajärve sisse- ja väljavoolude pais-regulaatorite rekonstrueerimine isereguleeruvateks. Projekti arendaja ja otsustaja on Vastse-Kuuste vallavalitsus. Lisateavet projekti kohta saab küsida vallavalitsuse kontaktisikult, kelleks on: Urmas Kolina, maa- ja keskkonnanõunik, tel 797 6385, e-post: urmas@vkuuste.ee, aadress Vastse-Kuuste 63601, Põlva maakond. Keskkonnamõju hindab vastutav keskkonnaekspert Rein Kitsing (litsentsi nr. KMH0020). Keskkonnamõju hindamise programmiga saab tutvuda 02.10.-15.10.2009. a järgmistes kohtades: Projekti portaalis Vastse-Kuuste vallavalitsuse kodulehel http://vastsekuuste.googlepages.com/ ja kohapeal vallavalitsuse hoones. Keskkonnamõju hindamise programmi kohta saab kirjalikke ettepanekuid, vastuväiteid ja küsimusi esitada 21. oktoobrini 2009. a e-posti aadressile Rein@merin.ee Rein Kitsing (telefon +372 505 8961). Keskkonnamõju hindamise programmi avalik arutelu toimub neljapäeval, 22. oktoobril 2009. a algusega kell 14.00 Vastse-Kuuste vallavalitsuses.
Leevi jõe, jõel asuvate paisjärvede ja leevijõe kanali seisundi parandamistöid teostab Piiber Projekt OÜ. Tööde eesmärgiks on eesmärgiks on Leevi jõe, Leevi jõe üleujutatud lammiala ning Leevi jõel paiknevate paisjärvede seisundite parandamiseks saneerimise ja nendel asuvate tehniliste sõlmede (paisregulaatorid, teetruubid, sild-regulaator jms) ning Leevijõe kanali rekonstrueerimise projekteerimise ja projekteerija teenuse ning ehitustööde perioodil projekteerija autorijärelevalve läbiviimine vastavalt hankedokumentidele, tehniliste sõlmede rajamisega kaasneb nii olemasolevate lammutamine ja rekonstrueerimine kui ka uute rajatiste püstitamine.
Vastse-Kuuste Vallavalitsus kuulutab välja avatud hanke Leevi jõe, jõel asuvate paisjärvede ja leevijõe kanali seisundi parandamisele. Hankelepingu eesmärgiks on Leevi jõe, Leevi jõe üleujutatud lammiala ning Leevi jõel paiknevate paisjärvede seisundite parandamiseks saneerimise ja nendel asuvate tehniliste sõlmede (paisregulaatorid, teetruubid, sild-regulaator jms) ning Leevijõe kanali rekonstrueerimise projekteerimise ja projekteerija teenuse ning ehitustööde perioodil projekteerija autorijärelevalve läbiviimine vastavalt hankedokumentidele, kusjuures tehniliste sõlmede rajamisega kaasneb nii olemasolevate lammutamine ja rekonstrueerimine kui ka uute rajatiste püstitamine. Teenuse maht ja täpsem kirjeldus on sätestatud riigihanke tehnilises kirjelduses. Leevi jõe, Leevi jõe üleujutatud lammiala ning Leevi jõel paiknevate paisjärvede seisundite parendamiseks saneerimise ja nendel asuvate tehniliste sõlmede ning Leevijõe kanali sissevoolu rekonstrueerimise tööprojektide koostamine, keskkonnmõju hindamine, töömahtude loetelu ja eeldatava ehitusmaksumuse arvestus. Tööde teostamise aeg on 13. juuli kuni 13. november 2009. Nõutavad tagatised ja garantiid: Pakkumuse tagatisraha suurus on kuus tuhat (6000) krooni. Pakkuja on kohustatud tõendama tagatise olemasolu krediidi- või finantseerimisasutuse või kindlustusandja garantiiga või deponeerima tagatisraha enne pakkumuse esitamist Vastse-Kuuste Vallavalitsuse arvelduskontole nr 10402017258006 SEB Pank selgitusega: tagatisraha riigihanke "Leevi jõe, jõel asuvate paisjärvede ja Leevijõe kanali seisundi parandamine" eest. Tagatis peab olema kehtiv kogu pakkumuse jõusoleku aja arvates pakkumuse esitamise tähtpäevast. Tagatisena antud garantiikirja kohaselt peab selle väljastanud krediidiasutus olema kohustatud tegema väljamakse kuni tagatisraha summa ulatuses Hankijale viimase nõudel tingimuseta.Tagatist ei tagastata Pakkujale, kui Pakkuja kõrvaldatakse hankemenetlusest või kui Pakkuja võtab pakkumuse selle jõusoleku tähtaja jooksul tagasi, sh juhul, kui ta keeldub lepingut sõlmimast (RHS § 34 lg 5 ja § 53 lg 4). Pakkuja tehnilisele ja kutsealasele pädevusele esitatavad tingimused ja nõutavad dokumendid (märkus: sarnaseks tööks käesolevas hankedokumendis loetakse looduslike ja tehisveekogude ning vesiehitiste saneerimis- ja rekonstrueerimisprojektide koostamist): Pakkuja peab olema täitnud olulisemad viimase kolme aasta (2006-2008) jooksul sarnaste tööde lepingud nõuetekohaselt. Pakkuja esitab HD lisa I vorm III kohase olulisemate viimase kolme aasta (2006-2008) jooksul täidetud sarnaste tööde lepingute loetelu koos andmetega töö maksumuse, lepingu sõlmimise kuupäeva, koha ja teise lepingu osapoole kohta aastatel 2006-2008. Pakkuja (s.h. Partner ühispakkumise korral) või kaasatav alltöövõtja, kelle asukohamaaks on Eesti Vabariik, esitab koopia Maanteeameti poolt väljastatud teehoiutööde tegevusloast sildade projekteerimine ja sillaprojektide ekspertiis . Pakkuja, kelle asukohamaaks ei ole Eesti, esitab koopia Maanteeameti poolt väljastatud teehoiutööde tegevusloast sildade projekteerimine ja sillaprojektide ekspertiis või selle puudumisel tõendid selle kohta, et pakkuja omab õigust sildade projekteerimiseks ja sillaprojektide ekspertiisiks vastavalt oma asukohamaa seadustele. Tõendiks loetakse pakkuja vastavasisulist kinnitust koos väljavõttega vastavast asukohamaa õigusaktist (selle olemasolu korral). Pakkuja esitab pakkumuses HD lisa I vorm V kohase kinnituse, kui suures osas hankelepingu mahust kavatseb Pakkuja sõlmida allhankelepinguid koos kavandatavate alltöövõtjate nimedega, kes osalevad vahetult hankelepingu täitmises ja teabega hankelepingu osa suuruse ja iseloomu kohta, milles Pakkuja kavatseb nendega allhankelepingud sõlmida. Pakkuja võib kaasata hankelepingu mahust olulise osa täitmisel muid alltöövõtjaid üksnes Hankija nõusolekul pärast nende suhtes hankemenetlusest kõrvaldamise aluste puudumise kohta kinnituse saamist. Teenust võivad osutada ainult vastava kutseala esindajad vastavalt Ehitusseadusele. Juriidilised isikud peavad esitama teenuse osutamise eest vastutava personali nimed ja kvalifikatsiooni. Hankedokumendid väljastatakse pärast vastava taotluse esitamist hankijale kohapeal või soovi korral postiga. Summa 100 krooni tasutakse Vastse-Kuuste Vallavalitsuse arvelduskontole nr 10402017258006 SEB Pank. Soovist hankedokumente välja võtta palume teavitada 1 tööpäev ette e-postiga aadressile vald@vkuuste.ee. Info ja dokumendid: Vastse-Kuuste Vallavalitsus, Kai Tagel, tel: 797 6382, faks: 797 6389, e-post: vald@vkuuste.ee. Pakkumused esitada hiljemalt 19. juuni 2009 kell 12:00.
Leevijõe Seisundi Parandamine MTÜ, Vastse-Kuuste, Põlva vald
Rein Kitsing
Tööde maksumus 1,02 mln €
Tööde lõpp 23. detsember 2014


text:
Toomas | Pilguheit otsing
Postimees · 2p · Kohtuprotsessi algus üle 200 00 euro omastamises süüdistatava Tallinna TV eksjuhi Toomas Lepa ja tema kaassüüdistatavate üle lükkus teisipäeval edasi.
arvamus.postimees.ee · 3n · Haridussüsteemi ei defineeri tellistest haridusrajatised, vaid kvaliteet ja kvantiteet, mida pakutakse telliste taga ning kuidas see omakorda suhestub tehnoloogia arengutega ja tööturu vajadustega, kirjutab Tallinna Inglise Kolledži direktor Toomas Kruusimägi (Reformierakond).
40 000 EUROT: riikliku spordi elutööpreemia pälvivad kaks Toomast
sport.ohtuleht.ee · 2n · Valitsus otsustas täna kiita heaks Eesti Spordi Nõukogu ettepaneku ja määrata riikliku spordi elutööpreemia Toomas Merilale ja Toomas Tõnisele, teatas kultuuriministeerium pressiteate vahendusel.
Kohus jättis Toomas Lepa vara aresti alla
Postimees · 7p · Kohus jättis aresti alla üle 200 000 euro omastamises süüdistatava Tallinna TV eksjuhi Toomas Lepa vara.
www.pealinn.ee · 2p · Kohtuprotsessi algus üle 200 00 euro omastamises süüdistatava Tallinna TV eksjuhi Toomas Lepa ja tema kaassüüdistatavate üle lükkus edasi.Kohus ei saanud süüasja arutamisega alustada, kuna Lepp oli haigestunud, ning uue katse teeb kohus protsessiga pihta hakata nädala pärast 26. veebruari, vahendas ...
Toomas Sildami valimisanalüüs – rosolje valedest, hämamisest ja propagandast
uueduudised.ee · 3p · Toomas Sildami jutt ERR-i arvamusveerul ei ole kuidagi vääriline analüüsivale ajakirjanikule, kellena ta ennast esitleb. Sildam üritab taas leida valimiste põhiküsimust, kuid ei suuda asju näha kompleksselt. Või ei taha, mis on tõenäolisem. Aga tähtsaim on ehk see, kuidas ta lahmib valimiste peaküsi...
www.pealinn.ee · 7p · Kohus jättis aresti alla üle 200 00 euro omastamises süüdistatava Tallinna TV eksjuhi Toomas Lepa vara.Lepa kaitsja vandeadvokaat Andres Simson taotles oma kaitsealuse vara aresti alt vabastamist, kuid riigikohus ei võtnud tema määruskaebust arutusele, vahendas BNS. Kuna riigikohus asja ei aruta, si...
Elutööpreemia pälvinud Toomas Merila: hommikust õhtuni ei saa nauding olla, siis on midagi viltu
sport.ohtuleht.ee · 2n · Riikliku spordi elutööpreemia pälvinud kergejõustikutreener Toomas Merila (79) kuulis rõõmsat uudist pisut varem kui avalikkus, kuid välguks selgest taevast seda ei pidanud.
Elutööpreemia saanud treener Toomas Merila püsib laineharjal raske haiguse kiuste
sport.ohtuleht.ee · 2n · Riikliku spordi elutööpreemia saanud kergejõustikutreener Toomas Merila on vapper mees, kes tegutseb lemmikvaldkonnas raske haiguse kiuste. „Ma ise ütlen, et olen üheksa aastat korterinaabriga elanud,“ räägib ta eesnäärmevähist.
Elutööpreemia saanud treener Toomas Merila: „Andrus Värnikul sõitis MM-kulla järel kuppel täiesti ära"
Toomas Lumanile: kellele te võõrtööjõu abiga jõukat Eesti loote, kui eestlased hääbuvad või lahkuvad?
uueduudised.ee · 2n · Eesti ettevõtjad tõestavad üha enam, et nad oma rahakotist kaugemale ei näe ja mingeid argumente peale oma vajaduste ei tunnista. Postimees avaldas intervjuu Eesti Kaubandus-Tööstuskoja juhatuse esimehe ja ehituskontserni Nordecon ühe omaniku Toomas Lumaniga, kes näeb tööjõupuuduse lahendusena võõrt...
www.pealinn.ee · 22 jaan · Riigikogu õiguskomisjon arutas eile avalikkuses suurt tähelepanu pälvinud eelnõu, ehk VEB fondi sertifikaadi omanikele hüvitise maksmist: kuna eelnõu muudatusettepanekute üle hääletamisel jäi aga seis komisjonis viiki, tullakse selle teema juurde komisjonis peatselt uuesti tagasi.VEB Fondi otsuse ee...
Õhtuleht · 2n · Üks võimalus on muidugi see, et ehitame Rail Balticu valmis, hakkamegi Pandiveres fosforiiti kaevandades riigile raha teenima ning kullas supeldes saame kõigile inimestele ideaalse elu pakkuda. Hea elu tuleks looduse arvelt, aga elus ongi nii, et mitte ükski võit ei tule ohvriteta.
Toomas Tõniste pettumus: rahapesu tõkestamise plaan peideti sahtlisse
majandus24.postimees.ee · 7p · Riigikogu õiguskomisjon otsustas sel nädalal lõpetada valitsuse poolt heaks kiidetud rahapesu tõkestamist tõhustavate seadusemuudatuste menetlemise, mis kerkisid päevakorda Danske rahapesuloo tuules, mistõttu jääb see eelnõu järgmist valitsuse ja riigikogu koosseisu ootama.
Toomas Raadiku 28 punkti aitasid TalTechil seljatada lisaajal Ogre, Valga-Valka ja Rapla samuti edukad
sport.postimees.ee · 2n · Eesti-Läti Korvpalliliigas peeti pühapäeval mitmeid huvitavaid mänge.
Reporter: Omastamises süüdistatava Tallinna TV eksjuhi Toomas Lepa kohtuprotsess lükkus edasi
Kahe aastaga edukaks investoriks
Äripäev · 22 jaan · Investor Toomase tunnis on külas fotograaf ja investor Jake Farra.
Miks ostsin LHVd
Äripäev · 3n · Investor Toomase tunnis teeme kuulajatele puust ja punaseks, kuidas investor Toomas LHV aktsia ostuni jõudis ning mida investeeringult on loota.
Selgus, kes pälvisid riikliku spordi elutööpreemia
sport.postimees.ee · 2n · Valitsus otsustas täna, 7. veebruaril kiita heaks Eesti Spordi Nõukogu ettepaneku ja määrata riikliku spordipreemia Toomas Merilale ja Toomas Tõnisele.
Ära kunagi suitseta, aga kui keegi tahab, siis paku talle sigaretti
Äripäev · 29 jaan · Kahepalgelisus on meil kõigil sees, rääkis investor ning ettevõtja Raivo Hein enda investeerimispõhimõtetest Investor Toomase konverentsil.
Riiklike kultuuri- ja spordipreemiate laureaadid
Sirp · 2n · Valitsus otsustas tänasel, 7. veebruari istungil kiita heaks kultuuripreemiate komisjoni ettepaneku riiklike kultuuripreemiate määramiseks. Preemia pikaajalise väljapaistva tegevuse eest pälvivad sel aastal kirjanikud Leelo Tungal ja Viivi Luik ning loodusemees ja mõtleja Fred Jüssi. Eesti Spordi Nõ...
VIDEO | Maalehe maadlusturniiri korraldaja: maadlusega võib tegelema hakata ka täiskasvanuna
maaleht.delfi.ee · 28 jaan · 26. ja 27. jaanuaril toimunud X Maalehe ja Maaspordikeskuse maadlusvõistluseid korraldab juba kümendat aastat Toomas Tammik.
Kurb! La La Ladies lauljanna Kethi Uibomägi ja Võru abilinnapea läksid lahku
kroonika.delfi.ee · 2n · Kethi Uibomägi kinnitas, et tema ja Võru abilinnapea ametit pidava Toomas Sarapuu teed on lahku läinud.
Suurfirmade müük tähendab majandusele head
Äripäev · 23 jaan · „Kui toimub palju tehinguid, siis see on pigem peegeldus majanduse tugevast seisust,“ kommenteeris kolmapäevases hommikuprogrammis advokaadibüroo Sorainen partner Toomas Prangli mullust tehinguturgu.
Pärnust pärit korvpallur läheb appi jalgpalli meistriliiga meeskonnale
parnu.postimees.ee · 24 jaan · Pärnu korvpalliklubis karjääri alustanud, praegu TalTechi meeskonnas müttav Toomas Raadik, kes on koputanud Eesti rahvusmeeskonna uksele, ühendab peagi jõud jalgpalli meistriliigas mängiva Tallinna Kaleviga.
Vanarauaäris on väga ebakindlad ajad
majandus24.postimees.ee · 2n · Vanametalli käitleja Kuusakoski Eesti ostujuhi Toomas Kollamaa sõnul jätkub tänavu metalliturul suure tõenäosusega eelmisel aastal alguse saanud ebakindlus hindade osas.
Ambroosiuse juht: edu tuleb vaid kvaliteetse tööga
Äripäev · 2n · 2007. a novembris registreeritud firma OÜ Ambroosius tegevus algas aastal 2008 kahe töötajaga. Selle asutaja, juhataja Toomas Kandima on tüürinud oma ettevõtet edukalt ülesmäge.
Estonia uueks balletijuhiks saab Houstoni balleti esisolist Linnar Looris
epl.delfi.ee · 6p · Rahvusooper Estonia nõukogu otsustas eilsel koosolekul, et Toomas Eduri asemel alustab uuest hooajast tööd praegune Houstoni balleti esitantsija Linnar Looris. Loominguline juht Vello Pähn jätkab dirigendina.
Kõrge maks pani ka maavarade piirikaubanduse vohama
majandus24.postimees.ee · 3p · Eesti mäetööstusi ja ehitusmaterjalide tootjaid koondavad ühendused pöördusid rahandusminister Toomas Tõniste poole seoses naaberriikidest kõrgemate ehitusmaavarade tasumääradega, mis vähendab Eesti ettevõtete konkurentsivõimet eelkõige Lätiga.
Danske aktsia on selgelt liiga madalale müüdud
Äripäev · 2p · Taani riigil on huvi Dansket aidata ning aktsia on selgelt liiga madalale müüdud, rääkis investeerimisfondi Livonia Partners üks asutajatest Kaido Veske jaanuaris toimunud Investor Toomase konverentsil.
Äripäev · 26 jaan · Sellel nädalal hindasid lugejad kõrgelt investor Toomase konverentsil esinenud kinnisvaraekspertide ja fondijuhtide üksmeelt laenuraha kallinemisest, Urmas Sõõrumaa ettevõtte uue juhi lühiajalist töötamist ja seaduselünka, mis lubas rohkem toetusraha noppida.
Kasvatagem lihaseid, et sundasendid maha ei murraks
tervis.postimees.ee · 29 jaan · «Me elame küll sõrmedega juhitavas maailmas, kuid sellegipoolest peaks liigeste ümber kasvatama tugeva lihaskonna, et pidevast sundasendist tingitud hädad meid kahjustama ei hakkaks,» rõhutab Confido manuaalterapeut Toomas Proovel.
Nõo Lihatööstus sai Poolast 100 kg kahtlast veisekeelt ja 4 kg veisefileed
maaleht.delfi.ee · 31 jaan · Nõo Lihatööstuse juhataja Toomas Kruustük ütles Maalehele, et nad said esimese teate kahtlusalusest Poola päritolu veiseliha jõudmisest Eestisse 30. jaanuaril kell 16:05 Veterinaar- ja Toiduameti edastatud ettekirjutusest.
Tartu ülikool ei ütle, kui palju lahkuv kantsler hüvitist saab
tartu.postimees.ee · 2n · Eile teatas Tartu ülikool, et rektor Toomas Asser on kantsler Meelis Luhtiga sõlminud kokkuleppe, mille järgi lahkub viimane pärast 3. märtsi ametist. Luht saab seejuures ka hüvitist, kuid summa suurust hoiab kõrgkool saladuses.
Ansambli La La Ladies lauljatar Kethi läks kallimast lahku
Õhtuleht · 2n · Ansambli La La Ladies kaunis lauljatar Kethi Uibomägi on lahku läinud oma kallimast, Võru abilinnapea ametit pidavast Toomas Sarapuust. „Juba mõned nädalad käin mina oma teed üksinda edasi,“ kinnitab Kethi sotsiaalmeedias.
Rahapesu ajas valitsuspartnerid tülli
Äripäev · 7p · Riigikogu õiguskomisjon leidis teisipäeval, et enne uut riigikogu koosseisu pole mõtet finantssektori järelevalve eelnõuga edasi minna, kuna see vajab sügavamat analüüsi. See ei meeldinud aga rahandusminister Toomas Tõnistele (Isamaa).
Äripäev · 3p · Eesti elu laiapõhjalisemaks edendamiseks tuleb riigil sisse viia selliselt indekseeritud kütuseaktsiis, et kütus maksaks tanklates eestimaalaste jaoks igal ajahetkel täpselt 1 euro liitri eest, kirjutab aktsiooni „Langetame kütuseaktsiisi” eestvedaja Toomas Reisalu konkursile Edukas Eesti saadetud a...
Äripäev · 2p · Sel teemal arutavad Investor Toomase tunnis neli oma ala asjatundjat. Muu hulgas kuuleb, kuhu investeerida 1000 ja 100 000 eurot täna, kuidas luua võitev strateegia 2019. aastaks ning hulgaliselt praktilisi soovitusi investeeringute juhtumiseks.
Selle aasta investeeringutest
Äripäev · 2p · Sel teemal arutavad "Investor Toomase tunnis" neli oma ala asjatundjat. Muu hulgas kuuleb, kuhu investeerida 1000 ja 100 000 eurot täna, kuidas luua võitev strateegia 2019. aastaks ning hulgaliselt praktilisi soovitusi investeeringuteks.

matches: Kohus Kohus kohus Kohus riigikohus riigikohus