Nõuandekeskusena tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord – Riigi Teataja
Nõuandekeskusena tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord
Nõuandekeskusena tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord - sisukord
2 Taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded
§ 2 Nõuded nõuandekeskusena tunnustamise taotlejale
3 Nõuandekeskusena tunnustamise taotlemine ja taotluse menetlemine
§ 3 Taotluse esitamine, nõuded taotluse kohta ja taotluse esitamise tähtaeg
§ 4 Taotluse vastuvõtmine ning taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimine
§ 5 Taotluste hindamine ja taotluste paremusjärjestuse koostamine
§ 6 Komisjoni koosseis
§ 7 Komisjoni istung
§ 8 Komisjoni ettepanek
§ 10 Nõuandekeskusena tunnustamine ja tunnustamata jätmine ning tunnustamise otsuse kehtetuks tunnistamine
4 Nõuded tunnustatud nõuandekeskusele
§ 11 Nõuded tunnustatud nõuandekeskusele
RT I, 15.05.2013, 9
Vastu võetud 09.06.2011 nr 55
RT I, 14.06.2011, 1
jõustumine 17.06.2011
09.05.2013 RT I, 15.05.2013, 1 18.05.2013
Määrus kehtestatakse „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 75 lõike 2 ning § 76 lõigete 3 ja 5 alusel.
Määrusega kehtestatakse täpsemad nõuded nõuandekeskusena tunnustamise taotleja ja nõuandekeskuse kohta, nõuandekeskuste arv maakonnas, täpsemad nõuded nõuandekeskusena tunnustamise taotluse kohta ja taotluse vorm, nõuandekeskusena tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord ning nõuandekeskusena tunnustamise taotluse hindamise kriteeriumid ja taotluse hindamise kord.
2. peatükk Taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded
§ 2. Nõuded nõuandekeskusena tunnustamise taotlejale
(1) Nõuandekeskusena tunnustamise taotleja on juriidiline isik, kes tegutseb „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 75 lõikes 1 nimetatud valdkonnas (edaspidi taotleja) ning kes osutab temaga lepingulises suhtes oleva „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 75 lõikes 3 sätestatud nõuete kohase ja asjaomase kutsega konsulendi (edaspidi konsulent) kaudu:
1) nõuandeteenust nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.01.2009, lk 16–99), artiklites 5 ja 6 nimetatud kohustuslike majandamisnõuete ning heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste täitmiseks (edaspidi nõuetele vastavus);
2) nõuandeteenust vähemalt loomakasvatuse või selle alavaldkonnas, taimekasvatuse või selle alavaldkonnas ning maaettevõtluse ja finantsmajanduse valdkonnas.
[RT I, 15.05.2013, 1 - jõust. 18.05.2013]
(2) Taotleja vastab järgmistele nõuetele:
1) taotlejal ei ole riikliku maksu maksuvõlgnevust või tema riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud. Maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksuvõlg tasutud ajakava kohaselt;
2) taotlejal on vähemalt viie konsulendiga sõlmitud tööleping või muu leping või konsulendi antud kinnituskiri, millega konsulent kinnitab, et ta on taotleja nõuandekeskusena tunnustamise korral valmis sõlmima nõuandekeskusega töölepingu või muu lepingu nõuandeteenuse osutamiseks;
3) taotlejal on nõuandekeskuse juhtimiseks ja töö korraldamiseks sõlmitud sellekohane tööleping või kinnituskiri isikult, kes on taotleja nõuandekeskusena tunnustamise korral valmis sõlmima nõuandekeskusega töölepingu nõuandekeskuse juhtimiseks ja töö korraldamiseks ning kellel on vähemalt kolmeaastane juhtimiskogemus (edaspidi nõuandekeskuse juht). Nõuandekeskuse juhiks võib olla ka taotleja juhatuse liige, kellele on põhikirja alusel määratud ülesandeks nõuandekeskuse juhtimine ja töö korraldamine;
4) taotleja omandisse kuulub või talle on antud õiguslikul alusel kasutamiseks Vabariigi Valitsuse 14. juuni 2007. a määruses nr 176 „Töökohale esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded” sätestatud nõuetele vastav tööruum (edaspidi nõuandekeskuse kontor);
5) taotlejal on vähemalt kaheks nõuandekeskusena tunnustamise otsuse tegemisele järgnevaks aastaks koostatud nõuandekeskuse tegevuskava, ja mis sisaldab vähemalt hetkeolukorra analüüsi, strateegilisi eesmärke, tegevusi nimetatud eesmärkide saavutamiseks ning tegevuste elluviimise ajakava. Taotleja kirjeldab tegevuskava osana koostööd Eesti või välisriigi nõuande-, haridus- ja teadusasutusega või nõuande, hariduse ja teaduse valdkonnas tegutseva isikuga.
(3) [Kehtetu - RT I, 15.05.2013, 1 - jõust. 18.05.2013]
(4) Vähemalt üks lõike 2 punktis 2 nimetatud töölepingu või muu lepingu sõlminud või kinnituskirja esitanud konsulent on edukalt läbinud Põllumajandusministeeriumi korraldatud nõuetele vastavuse koolituse ning vähemalt üks nimetatud konsulent on edukalt läbinud Põllumajandusministeeriumi või teise pakkuja korraldatud töötervishoiu ja tööohutuse koolituse, mis vastab sotsiaalministri 14. detsembri 2000. a määruse nr 80 „Töötervishoiu- ja tööohutusalase väljaõppe ja täiendõppe kord” lisas 1 toodud õppekavale.
(5) Taotleja võib taotleda tunnustamist nõuandekeskusena ja põllumajandusminister võib taotlejat tunnustada nõuandekeskusena ühes või mitmes maakonnas. Ühe maakonna kohta võib nõuandekeskusena tunnustada kahte taotlejat, kellest üks on Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse §-s 74 nimetatud koordineeriv keskus (edaspidi koordineeriv keskus).
(6) Kui taotleja taotleb nõuandekeskusena tunnustamist mitmes maakonnas, on lõike 2 punktis 4 sätestatud nõue täidetud iga maakonna kohta ning lõike 2 punktis 2 nimetatud töölepingu või muu lepingu sõlminud või kinnituskirja esitanud konsulendid osutavad pidevalt lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud nõuandeteenust kõigis asjaomastes maakondades.
(7) Kui maakonnas on juba tegutsev tunnustatud nõuandekeskus, võib teise nõuandekeskusena tunnustamist taotleda üksnes koordineeriv keskus. Kui koordineeriv keskus taotleb nõuandekeskusena tunnustamist mitmes maakonnas, on lõike 2 punktis 4 sätestatud nõue täidetud vähemalt ühe maakonna kohta.
3. peatükk Nõuandekeskusena tunnustamise taotlemine ja taotluse menetlemine
§ 3. Taotluse esitamine, nõuded taotluse kohta ja taotluse esitamise tähtaeg
(1) Taotleja esitab nõuandekeskusena tunnustamise taotlemiseks selleks ettenähtud tähtajal Põllumajandusministeeriumile lisas 1 toodud vormi kohase taotluse ning selles esitatud andmeid tõendavad järgmised dokumendid:
1) ärakiri § 2 lõike 2 punktides 2 ja 3 nimetatud töölepingust, muust lepingust või kinnituskirjast;
2) paragrahvi 2 lõike 2 punktides 2 ja 3 nimetatud konsulentide ja nõuandekeskuse juhi elulookirjeldus;
3) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et § 2 lõike 2 punktis 4 nimetatud nõuandekeskuse kontor kuulub taotleja omandisse või et taotlejale on antud nõuandekeskuse kontori kasutamise õigus;
4) koopia § 2 lõike 2 punktis 5 nimetatud nõuandekeskuse tegevuskavast vähemalt kaheks järgnevaks aastaks arvates taotleja nõuandekeskusena tunnustamise otsuse tegemisest ja ärakiri § 2 lõike 2 punktis 5 nimetatud koostööd tõendavast lepingust Eesti või välisriigi nõuande-, haridus- ja teadusasutuse või § 2 lõike 2 punktis 5 nimetatud valdkondades tegutseva isikuga või muu kirjalik tõend koostöö kohta.
(2) Põllumajandusministeerium teatab taotluse esitamise tähtaja ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
§ 4. Taotluse vastuvõtmine ning taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimine
(1) Põllumajandusministeerium kontrollib esitatud taotluse ja §-s 3 sätestatud nõutavate dokumentide olemasolu, taotluse tähtaegset esitamist ja taotluses esitatud andmete õigsust.
(2) Põllumajandusministeerium kontrollib vastuvõetud taotluse nõuetele vastavust ja taotleja vastavust §-s 2 sätestatud nõuetele.
(3) Taotleja ja taotlus vastavad nõuetele, kui:
1) on täidetud kõik määruses sätestatud nõuded;
3) ei esine „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 76 lõikes 4 nimetatud asjaolusid.
(4) Kui taotleja või taotluse nõuetele vastavuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et taotleja või taotlus ei vasta nõuetele, teeb põllumajandusminister „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 76 lõike 4 alusel nõuandekeskuse tunnustamata jätmise otsuse.
(5) Põllumajandusministeerium saadab taotleja ja taotluse nõuetele mittevastavaks tunnistamise otsuse ärakirja või asjakohase väljavõtte taotlejale viivitamata.
§ 5. Taotluste hindamine ja taotluste paremusjärjestuse koostamine
(1) Nõuetele vastavaks tunnistatud taotluste hindamiseks ning taotluste paremusjärjestuse koostamiseks moodustab põllumajandusminister nõuandva hindamiskomisjoni (edaspidi komisjon).
(2) Parimaks tunnistatakse taotluste hindamise tulemusel koostatud taotluste paremusjärjestuses esimesele kohale tulnud taotlus, mis vastab hindamiskriteeriumide miinimumnõuetele.
(3) Võrdsete näitajatega taotluste puhul eelistatakse taotlust, mis on saanud §-s 9 sätestatud hindamiskriteeriumide põhjal rohkem kõrgemaid hindepunkte.
(4) Taotluse võib jätta hindamata, kui nõuandekeskusena tunnustamist taotleb koordineeriv keskus.
(5) Nõuetele vastavat koordineeriva keskuse taotlust hinnatakse juhul, kui ta taotleb tunnustamist maakonnas nõuandekeskusena tegutsemiseks seetõttu, et mõni tunnustatud nõuandekeskus lõpetab või on lõpetanud oma tegevuse nõuandekeskusena ja konkreetse maakonna kohta välja kuulutatud taotlusvooru ajal esitatakse rohkem kui üks nõuetele vastav taotlus.
§ 6. Komisjoni koosseis
(1) Komisjon on vähemalt viieliikmeline ning koosneb vähemalt Põllumajandusministeeriumi ametnikest, põllumajandustootjatest või neid esindavate organisatsioonide esindajatest ja konsulentide esindajast (edaspidi komisjoni liige).
(2) Komisjoni liikmete nimed avaldatakse Põllumajandusministeeriumi veebilehel.
§ 7. Komisjoni istung
(1) Komisjoni istung toimub 30 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast.
(2) Komisjoni liige hindab nõuetele vastavaks tunnistatud taotlusi §-s 9 sätestatud hindamiskriteeriumide põhjal, andes taotlusele hindepunkte § 9 kohaselt, ja täidab lisas 2 toodud vormi kohase hindamislehe iga taotleja kohta.
§ 8. Komisjoni ettepanek
(2) Taotluste paremusjärjestuse koostamiseks arvutatakse komisjoni liikmetelt saadud taotluse hindepunktide aritmeetiline keskmine.
(3) Taotluse hindepunktide aritmeetiline keskmine märgitakse komisjoni ettepanekusse taotluste kaupa.
(4) Põllumajandusminister otsustab komisjoni ettepanekus esitatud taotluste paremusjärjestuse alusel nõuandekeskuse tunnustamise või tunnustamata jätmise maakondade kaupa.
Taotlusele antakse hindepunkte lisas 2 kehtestatud hindamiskriteeriumide põhjal järgmiselt:
1) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, kui suur on taotleja varasem kogemus põllumajanduse ja maaelu alase nõuande, teabelevi ja koolituse valdkonnas;
2) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, kui suur on konsulendi varasem kogemus ja pädevus põllumajanduse ja maaelu alase nõuande, teabelevi ja koolituse valdkonnas, andes sealjuures eraldi hindepunkte esmakordselt konsulendi kutse omandanud konsulendi kaasamise eest ning selle eest, kui vähemalt kolm konsulenti sõlmib töölepingu või muu lepingu ainult ühe tunnustatud nõuandekeskusega;
3) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, kui suur on nõuandekeskuse juhi varasem juhtimiskogemus;
4) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt taotleja esitatud nõuandekeskusena tegutsemise tegevuskavast ning sellest, millised on selles märgitud strateegilised eesmärgid ja tegevused nimetatud eesmärkide saavutamiseks ning mitme Eesti või välisriigi nõuande-, haridus- ja teadusasutusega või § 2 lõike 2 punktis 5 nimetatud valdkondades tegutseva isikuga teeb taotleja koostööd;
5) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt selles, kas taotleja osutab määruse § 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud valdkondadele lisaks nõuandeteenust teistes valdkondades ning teisi põllumajanduse ja maaelu valdkonnaga seotud teenuseid.
§ 10. Nõuandekeskusena tunnustamine ja tunnustamata jätmine ning tunnustamise otsuse kehtetuks tunnistamine
(1) Põllumajandusminister teeb taotleja nõuandekeskusena tunnustamise või tunnustamata jätmise otsuse maakondade kaupa „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 76 lõike 4 või 6 alusel 15 tööpäeva jooksul arvates § 7 lõikes 1 nimetatud komisjoni istungi toimumisest.
(2) Põllumajandusministeerium saadab taotleja nõuandekeskusena tunnustamise või tunnustamata jätmise otsuse ärakirja või asjakohase väljavõtte taotlejale viivitamata.
(3) Põllumajandusminister tunnistab nõuandekeskusena tunnustamise otsuse kehtetuks „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 76 lõikes 7 sätestatud juhtudel.
(4) Põllumajandusministeerium saadab nõuandekeskusena tunnustamise otsuse kehtetuks tunnistamise otsuse ärakirja või asjakohase väljavõtte nõuandekeskusele viivitamata.
4. peatükk Nõuded tunnustatud nõuandekeskusele
§ 11. Nõuded tunnustatud nõuandekeskusele
(1) Tunnustatud nõuandekeskus kasutab kogu tegutsemise aja vältel § 2 lõike 2 punktis 4 nimetatud nõuetele vastavat nõuandekeskuse kontorit.
(2) Hiljemalt 40 tööpäeva möödudes taotleja nõuandekeskusena tunnustamise otsuse tegemisest arvates vastab tunnustatud nõuandekeskus järgmistele nõuetele:
1) ta kasutab nõuandekeskuse kontoris telefoni ja interneti ühendusega arvutit;
2) nõuandekeskuse kontor on avatud igal tööpäeval, vähemalt 15h nädalas ning seal on sihtrühma teenindamiseks pädev töötaja;
3) tal on üldine e-posti aadress ja veebileht, kus on nõuandekeskuse, nõuandekeskuse juhi ja konsulentide kontaktandmed, konsulentide nõustamisvaldkonnad, andmed vähemalt nõuandekeskuse kontori lahtiolekuaegade, osutatavate teenuste ja § 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud nõuandeteenuste hinnakirja kohta ning § 2 lõike 2 punktis 5 nimetatud tegevuskava;
4) tal on kehtiv tööleping või muu leping vähemalt viie konsulendiga, kes vastavad § 2 lõikes 1 sätestatud nõuetele ja kes osutavad nõuandeteenust vähemalt § 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud valdkondades, ning vähemalt üks § 2 lõike 2 punktis 2 nimetatud konsulent on edukalt läbinud § 2 lõikes 4 nimetatud koolitused;
5) tal on sõlmitud sellekohane tööleping nõuandekeskuse juhiga nõuandekeskuse juhtimiseks ja töö korraldamiseks või täidab seda ülesannet juhatuse liige, kellele on põhikirja alusel määratud ülesandeks nõuandekeskuse juhtimine ja töö korraldamine.
(3) Tunnustatud nõuandekeskus tagab:
1) pidevalt oma veebilehe asja- ja ajakohasuse;
2) paragrahvi 2 lõike 2 punktis 2 nimetatud konsulendi osalemise erialasel täienduskoolitusel 18 tunni ulatuses kalendriaasta jooksul. Kui konsulent on sõlminud nõuandekeskusega lepingu kalendriaasta kestel, arvutatakse täienduskoolituse tundide arv proportsionaalselt nende kuude arvuga, mis on jäänud lepingu sõlmimisest kalendriaasta lõpuni;
3) paragrahvi 2 lõikes 4 nimetatud koolitustel osalenud konsulendi osalemise Põllumajandusministeeriumi korraldataval nõuetele vastavuse ning töötervishoiu ja tööohutuse korduskoolitusel;
4) paragrahvi 2 lõike 2 punktis 3 nimetatud nõuandekeskuse juhi osalemise juhtimisalasel täienduskoolitusel vähemalt 8 tunni ulatuses kalendriaasta jooksul;
5) paragrahvi 2 lõike 2 punktis 5 nimetatud tegevuskava eesmärkide täitmise ja uute eesmärkide seadmise järgmiseks kalendriaastaks.
(4) Tunnustatud nõuandekeskus esitab igal kalendriaastal Põllumajandusministeeriumile 10. veebruariks aruande, mis:
1) tõendab, et konsulent on asjaomasel aastal läbinud erialase täienduskoolituse vähemalt 18 tunni ulatuses;
2) tõendab, et nõuandekeskuse juht on eelmisel kalendriaastal läbinud juhtimisalase täienduskoolituse vähemalt 8 tunni ulatuses;
3) sisaldab lühiülevaadet eelmise kalendriaasta tegevuskava täitmise, peamiste tegevuste ja saavutatud tulemuste kohta ning nimetab jooksvaks kalendriaastaks kavandatud peamised eesmärgid, tegevused nende saavutamiseks ning ajakava.
Tunnustatud nõuandekeskus teavitab Põllumajandusministeeriumi viivitamata kirjalikult kavatsusest muuta oma postiaadressi või teisi kontaktandmeid.
(2) Enne selle määruse jõustumist tunnustatud nõuandekeskus esitab § 2 lõike 2 punktis 5 nimetatud tegevuskava Põllumajandusministeeriumile hiljemalt 1. oktoobriks 2011. aastal.
(3) Enne selle määruse jõustumist tunnustatud nõuandekeskus täidab § 11 lõikes 3, lõike 4 punktides 2 ja 3 ning §-s 12 sätestatud nõudeid arvates selle määruse jõustumisest.
Lisa 1 Nõuandekeskusena tunnustamise taotlus


text:
Menetluskulude jaotamine ja väljamõistmine halduskohtumenetluses - Pluss
Menetluskulude jaotamine ja väljamõistmine halduskohtumenetluses
http://www.nc.ee/?id=11&tekst=RK/3-3-1-28-14
Riigikohtu 31.07.2014 lahend nr 3-3-1-28-14
HKMS § 285 lg 1
Maksu- ja Tolliamet (edaspidi – MTA) kohustas kaebajat tasuma käibemaksu 1 164 908 krooni ja tulumaksu 2 029 988 krooni. Kaebaja esitas maksuotsuse tühistamiseks halduskohtule kaebuse. Halduskohus rahuldas kaebuse ja tühistas vaidlustatud maksuotsuse. MTA esitas apellatsioonkaebuse, misjärel ringkonnakohus tühistas halduskohtu otsuse ja jättis kaebaja kaebuse rahuldamata ja vaidlustatud maksuotsuse jõusse. Kaebaja esitas kassatsioonkaebuse. Riigikohus rahuldas kassatsioonkaebuse osaliselt, tühistas ringkonnakohtu otsuse tulumaksukohustuse osas ja saatis asja tühistatud osas ringkonnakohtule uueks läbivaatamiseks. Käibemaksukohustuse osas jäeti ringkonnakohtu otsus muutmata. Ringkonnakohus jättis MTA apellatsioonkaebuse tulumaksu puudutavas osas rahuldamata ning mõistis vastustajalt kaebaja kasuks välja menetluskulu 888 eurot 39 senti, jättes ülejäänud menetluskulud poolte endi kanda. Kaebaja esitas kassatsioonkaebuse, milles palub tühistada ringkonnakohtu otsuse menetluskulude väljamõistmise osas.
Halduskohtumenetluse seadustiku (edaspidi – HKMS) § 285 lg 1 järgi kohaldatakse enne selle seadustiku jõustumist tehtud menetlustoimingute korral menetluskulude jaotusele ja nende väljamõistmisele seni kehtinud HKMS-s sätestatut. HKMS kuni 1. jaanuarini 2012. a kehtinud redaktsiooni (HKMS v. r) ja alates 1. jaanuarist 2012. a kehtima hakanud redaktsiooni menetluskulude väljamõistmist puudutavad sätted on sama sisuga, mistõttu on võimalik menetluskulusid asjas, kus menetluskulude jaotust ja väljamõistmist puudutavad menetlustoimingud on tehtud mõlema redaktsiooni kehtivusajal, vaadata ühtselt.
Menetluskulude jaotamisel ja väljamõistmisel tuleb esmalt välja selgitada kantud menetluskulude koosseis ja ulatus, siis tuleb otsustada, millised kantud menetluskuludest on vajalikud ja põhjendatud, eristades seejuures lõivukulusid, ning seejärel tuleb jaotada need menetluskulud proportsionaalselt kaebuse rahuldamise ulatusega.
Menetluskulud peavad väljamõistmiseks olema reaalselt kantud ja menetluskulude reaalne kandmine peab olema tõendatud kuludokumentidega.
HKMS § 109 ei näe ette, et kohtule esitatavad menetluskulude nimekiri ja kuludokumendid peavad vastama advokatuuriseaduse (AdvS) §-de 61–63 nõuetele. AdvS §-d 61 ja 62 ei sätesta nõudeid advokaadi esitatavatele õigusabi kulude dokumentidele. Kliendile esitatava arve puhul näeb AdvS § 63 ette ainult seda, et selles peab olema eraldi märgitud advokaaditasu ja õigusteenuse kulude suurus. Kohtule esitatud menetluskulude nimekirja ja kuludokumentide põhjal peab siiski olema võimalik tuvastada nende seos kohtumenetlusega ning õigusabikulude põhjendatuse hindamiseks peab kuludokumentidest nähtuma, milleks õigusabi osutamisena märgitud aeg on kulutatud.
Kuigi bürookulude kandmine on advokaadibüroo ja advokaadi tegevuseks kahtlemata vajalik, ei ole võimalik hinnata nende vajalikkust ja põhjendatust seoses konkreetse kohtuasjaga. Seepärast on mõistlik eeldada, et bürookulud sisalduvad advokaadi teenuse tunnihinnas.
Maksuasjades kaebuse rahuldamise proportsiooni määramisel tuleb lähtuda nõuete suurusest, mitte arvust.
Riigikohus tühistas ringkonnakohtu otsuse menetluskulude jaotamise ja väljamõistmise osas ning tegi tühistatud osas uue otsuse.

matches:
§ 285
Riigikohus
§ 285
§ 109
§ 63
Riigikohus


text:
3-2-1-31-00 Riigikohus 23.03.2000
Lepingulise esindaja volitust tõendab volikiri (TsMS § 86 lg 2). Kohus keeldub avaldust menetlusse võtmast, kui avalduse on huvitatud isiku nimel esitanud isik, kellel ei ole selleks volitust (TsMS § 149 lg 2 p 10).
3-2-1-118-98 Riigikohus 25.11.1998
TsKS § 83 alusel edasivolituse saanud isik esindab tsiviilmenetluses poolt, mitte aga viimase esindajat.
Kui kaasomanike kokkulepe asja kasutamiseks puudub, siis tuleb kasutuskord määrata AÕS § -s 72 lg 1 sätestatud alustel ja kaasomanikul on õigus nõuda kasutuskorra määramist kohtus sama paragrahvi lg 5 alusel.
3-2-1-31-97 Riigikohus 13.03.1997
Tõendite hindamine põhineb asjaolude igakülgsel, täielikul ja objektiivsel läbivaatamisel (TsKS § 92). Kõik põhjendused tuleb esitada esimese astme kohtus
Tõendite hindamine põhineb asjaolude igakülgsel, täielikul ja objektiivsel läbivaatamisel (TsKS § 92). Kõik põhjendused tuleb esitada esimese astme kohtus.
Hagi õigeksvõtt tuleb protokollida ja sellele peab alla kirjutama kostja. Protsessitomingute tagajärgi tuleb pooltele selgitada.
Volitus asjaajamiseks kohtus (TsKS § 83) annab esindajale õiguse kõigi protsessitoimingute tegemiseks volitaja nimel. Volituste piiramine peab olema volikirjas märgitud.

matches:
Riigikohus
§ 86
Kohus
§ 149
Riigikohus
§ 83
Riigikohus
§ 92
§ 92
§ 83


§ 10 Taotluse menetlemise põhimõtted
§ 11 Hüvitise andmise korraldus
§ 12 Hüvitise andmisest keeldumine, hüvitise andmise peatamine või lõpetamine
§ 14 Õigusteenusele
§ 15 Teenuse taotlemine
§ 16 Teenuse andmine
§ 17 Koduteenuse eest tasumine
§ 18 Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärk ja sisu
§ 19 Õigusteenusele
§ 20 Teenuse taotlemine
§ 21 Üldhooldusteenuse eest tasumine
§ 23 Õigusteenusele
§ 24 Teenuse taotlemine
§ 25 Teenuse andmine
§ 26 Tugiisikuteenuse eest tasumine
§ 27 Täisealise isiku hoolduse eesmärk ja sisu
§ 28 Õigusteenusele
§ 29 Teenuse taotlemine
§ 30 Teenuse andmine
§ 31 Hooldusteenuse eest tasumine
§ 32 Isikliku abistaja teenuse eesmärk ja sisu
§ 34 Teenuse taotlemine
§ 35 Teenuse andmine
§ 36 Isikliku abistaja teenuse eest tasumine
§ 37 Varjupaigateenuse eesmärk ja sisu
§ 39 Teenuse taotlemine
§ 40 Teenuse andmine
§ 41 Varjupaigateenuse eest tasumine
§ 42 Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu
§ 45 Teenuse andmine
§ 46 Turvakoduteenuse eest tasumine
§ 47 Sotsiaaltransporditeenus
§ 48 Õigusteenusele
§ 49 Sotsiaaltransporditeenuse tagamine
§ 50 Sotsiaaltransporditeenuse osutamine
§ 51 Sotsiaaltransporditeenuse eest tasumine
§ 52 Eluruumi tagamise teenuse eesmärk ja sisu
§ 53 Sotsiaalkorter, sotsiaalelamu ning sotsiaalkorterite liigid
§ 55 Teenuse taotlemine
§ 56 Teenuse andmine
§ 57 Sotsiaalkorteri või -eluruumi kasutamise nõuded (kõrvaltingimused eluruumi tagamise teenuse kasutamiseks)
§ 58 Eluruumi tagamise teenuse eest tasumine
§ 59 Alused eluruumi tagamise teenuse lõpetamiseks
§ 60 Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu
§ 61 Õigusteenusele
§ 62 Teenuse andmine
11 Asendushooldusteenus
§ 63 Asendushooldusteenuse eesmärk ja sisu
§ 64 Õigusteenusele
§ 65 Teenuse korraldamine
§ 66 Asendushooldusteenuse rahastamine
12 Järelhooldusteenus
§ 67 Järelhooldusteenuse eesmärk ja sisu
§ 68 Järelhooldusteenuse rahastamine
13 Päevahoiuteenus
§ 69 Päevahoiuteenuse eesmärk ja - sisu
§ 71 Teenuse osutamine
§ 72 Teenuse taotlemine
§ 73 Teenuse eest tasumine
§ 74 Sünnitoetus
§ 75 Õigustoetusele
§ 76 Toetuse taotlemine
§ 77 Toetuse andmine
§ 78 Kooli alustamise toetus
§ 79 Õigustoetusele
§ 80 Toetuse taotlemine
§ 81 Toetuse andmine
§ 82 Jõulutoetus
§ 83 Õigustoetusele
§ 84 Toetuse andmine
4 Toetus asenduskodu teenusel olevale lapsele
§ 85 Toetus asenduskodu teenusel olevale noorele
§ 86 Õigustoetusele
§ 87 Toetuse taotlemine
§ 88 Toetuse andmine
§ 89 Õnnetusjuhtumi toetus
§ 90 Õigustoetusele
§ 91 Toetuse taotlemine
§ 92 Toetuse andmine
§ 94 Õigustoetusele
§ 95 Toetuse taotlemine
§ 96 Toetuse andmine
§ 100 Toetuse taotlemine ja andmine
§ 101 Toetus koolitarvete, riiete ja jalanõude soetamiseks
§ 102 Toetuse taotlemine ja andmine
4 Toiduraha toetus
§ 103 Toetus haridusasutuses laste toitlustamise kulude hüvitamiseks.
§ 104 Toetuse taotlemine ja andmine
5 Toetus küttepuude soetamiseks
§ 105 Toetus küttepuude soetamiseks
§ 106 Toetuse taotlemine ja andmine
§ 107 Toimetulekutoetus
§ 108 Hooldajatoetus
§ 109 Õigustoetusele
§ 110 Toetuse suurus
§ 111 Toetuse taotlemine ja andmine
§ 112 Vältimatu sotsiaalabi toetus
§ 113 Toetuse taotlemine ja andmine
§ 114 Riigieelarvest finantseeritavate sotsiaaltoetuste maksmine
§ 115 Riigi rahastatavaks lapsehoiuteenuseks eraldatud raha kasutamine
§ 116 Riigi rahastatava asenduskodu- ja järelhooldusteenuse raha kasutamine
§ 117 Igapäevaelu toetamise teenuse osutamise ruumide kulude katmine
§ 118 Kohaliku omavalitsuse järelevalve
§ 119 Riiklik ja haldusjärelevalve
§ 120 Enne 1. veebruari 2018. a vastuvõetud sotsiaalhoolekandelise abi haldusaktide ja lepingute kehtivus
§ 121 Määruste kehtetuks tunnistamine
§ 122 Määruse rakendamine ja jõustumine
Vastu võetud 23.01.2018 nr 9


OKTOOBER KUU LOOSUNG: Jumala inglite ees tõuseb rõõm ühe patuse pärast, kes meelt parandab. Lk 15,10
16. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus Jeesus on kõrvaldanud surma ning on evangeeliumi kaudu toonud valge ette elu ja kadumatuse. 2Tm 1,10 2Tm 1,7-10;Jh 11, 1(2)3.17-27(41-45);Ps 140 Jutlus: Nl 3,22-26.31-32
1. Pühapäev Hanna palvetas: "Vägede Issand, kas sa tõesti vaatad oma teenija viletsusele ja mõtled minule ega unusta oma teenijat?" 1Sm 1,11 Jumal kutsub olematuid nagu olevaid. Rm 4,17 Issand, meie eluase oled Sina alati, üle kõige kaduvuse aitad põlvest põlveni. Kuigi käime surmarada, ikka käid Sa meie eel, oma lapsi unustada ei Sa taha ristiteel. KLPR 368:3. Tundmatu autor
2. Esmaspäev Mina, Issand, olen õigusega sind kutsunud ja kinnitan su kätt; ma kaitsen sind. Js 42,6 Jeesus ütleb: "Mina olen maailma valgus. Kes järgneb mulle, ei käi pimeduses, vaid tal on elu valgus." Jh 8,12 See, mis meiega juhtub, on sageli seotud sellega, kuhu on suunatud meie silmad, s.t mida igatseme. Arne Hiob Rm 6,18-23; Lk 14,7-14
3. Teisipäev Need keda on kogutud võõrailt mailt, hommiku poolt ja õhtu poolt, põhja poolt ja lõuna poolt. Tänagu nad Issandat ta helduse eest ja tema imeliste tegude eest inimlastele. Ps 107,3.8 Jumalal on olnud hea meel lasta kogu täiusel Kristuses elada ja lepitada tema läbi enesega kõik, niihästi maapealsed kui taevalised, tehes rahu tema ristivere läbi. Kl 1,19-20 Tõde võib otsida kõige üllatavamatest kohtadest, kuid pääsemiseks vajalik tõde on üks – Jeesus Kristus. Joosep Tammo Js 38,9-20; Lk 14,15-24
4. Kolmapäev Jumal, me oleme oma kõrvaga kuulnud, meie isad on meile jutustanud: suure teo oled sa teinud nende päevil. Ps 44,2 Mida ma veel ütlen? Mul puudub aeg jutustada Gideonist, Baarakist, Simsonist, Jeftast, Taavetist, Saamuelist ning prohvetitest, kes usu läbi vallutasid kuningriike, mõistsid kohut, said kätte tõotusi, sulgesid lõvide suud, kustutasid tule väe, pääsesid pakku mõõgatera eest, said nõtrusest tugevaks ja vägevaks sõjas. Hb 11,32-34 Sinu Issand ei hülga sind. Mineviku imede meenutamine aitab sind kindlamini sammuda edasi. Eenok Haamer Ap 9,36-42; Lk 14,25-35
5. Neljapäev Vaata, Issand Jumal aitab mind! Kes võib mind süüdi mõista? Js 50,9 Me kiitleme Jumalast meie Issanda Jeesuse Kristuse läbi, kelle kaudu me oleme nüüd saanud lepituse. Rm 5,11 On olemas üks vara, mis on kallim kui kõik maailma varandused kokku. On olemas üks aare, mille väärtus ületab isegi elu hinna. Selleks on inimese süda, mis on leidnud Jumala rahu, inimese hing, mis on püha Jumalaga lepitatud. Rudolf Kiviranna Fl 1,19-26; Lk 15,1-7
6. Reede Anna mulle vara kuulda oma heldust, sest ma loodan sinu peale! Ps 143,8 Jüngrid läksid välja ja astusid paati. Ent sellel ööl ei püüdnud nad midagi. Aga koidu ajal seisis Jeesus kaldal. Jh 21,3-4 Sa, Jeesus, oled eluteel mu kõige kallim vara. Su armu igatseb mu meel mu toitja, tervendaja. Sa hingehaavu parandad ja mureorus kinnitad, kui Sinult abi ootan. KLPR 284:1. Endel Mets Ilm 2,8-11; Lk 15,8-10
7. Laupäev Siis on kuu valgus nagu päikese valgus, ja päikese valgus on seitsmekordne otsekui seitsme päeva valgus, päeval, kui Issand seob oma rahva vigastusi ja parandab tema löögihaavu. Js 30,26 Jumal asub nende juurde elama ning nemad saavad tema rahvaiks ning Jumal ise on nende juures nende Jumalaks. Tema pühib ära iga pisara nende silmist ning surma ei ole enam ega leinamist ega kisendamist, ning valu ei ole enam, sest endine on möödunud. Ilm 21,3-4 Pisarad seal pärleiks saavad, piinaokkad palmideks, nõdrad säral sätendavad, vaesus muutund rikkuseks. Kes siin üksi kaevanud, hädaorus ohanud: karikas neil kätte antud, võidukroon neil pähe pandud. KLPR 303:4. Martin Lipp Rm 4,18-25; Lk 15,11-32
LÕIKUSTÄNUPÜHA Kõikide silmad ootavad sind ja sina annad neile nende roa omal ajal. Ps 145,15 Lk 12,(13-14)15-21; Mt 6,25-34; 2Kr 9,6-15; Ps 67 Jutlus: Js 58,7-12
8. Pühapäev Vihake kurja ja armastage head, pange väravas kehtima õigus; vahest Issand, vägede Jumal, annab siiski armu. Am 5,15 Nüüd aga jätke teiegi maha see kõik: viha, raev, kurjus, teotamine, siivutud sõnad oma suust. Ärge valetage üksteisele, sest te olete seljast võtnud vana inimese tema tegudega. Kl 3,8-9 Kurjuse varjatud maailm, mis on ise tiine vastuoludest, peab ükskord nõndasamuti varisema. Arne Hiob
9. Esmaspäev Igale asjale on määratud aeg, ja aeg on igal tegevusel taeva all. Kg 3,1 Peetrus ütles Jeesusele: "Õpetaja, siin on meil hea olla, teeme õige kolm lehtmaja: ühe sinule ja ühe Moosesele ja ühe Eelijale." Ta ei teadnud, mida ta ütleb. Lk 9,33 Issand, me ei tea, mis meid sel päeval võib oodata. Meie silmad aga vaatavad Sinu poole, kelles elab täiuslikkus ja kellelt me ka saame kõik, mis teenib elu ja jumalakartust. Me paneme oma lootuse Sinu peale, kes Sa oled ustav ja armuline ning ei lase kellelgi jääda häbisse, kes loodab Sinu peale. Magnus Friedrich Roos Hb 11,1-7(8-10); Lk 16,1-9
10. Teisipäev Ma kiitsin ja ülistasin teda, kes elab igavesti, kelle valitsus on igavene valitsus. Tn 4,31-32 Jumala sõna tuleb enam kuulata kui inimese sõna. Ap 5,29 Meid võib aidata üksnes see, kui võtame nagu lapsed Jumala käest vastu Tema riigi, Tema rikkuse – selle elu, mis Tema on tõotanud. Meie silmad muutuvad selgemaks: nii mõnigi asi, mis enne nii tähtis ja suur tundus, muutub ebaolulisemaks, ja see, millest paljud pimedatena mööda lähevad, saab oluliseks. Elu muutub teiseks, sest on saanud teise suuna. Jaan Kiivit jun Jk 1,1-6(7-11)12-13; Lk 16,10-18
11. Kolmapäev Nad sõitsid laevadega merel ja nägid Issanda tegusid ja tema imetöid meresügavustes. Tänagu nad Issandat ta helduse eest ja tema imeliste tegude eest inimlastele. Ps 107,23.24.31 Tema küll ei ole kaugel ühestki meist. Ap 17,27 Kristlaste Jumal ei ole abstraktne mõiste, vaid konkreetne isik, kes võib sekkuda isegi nähtavalt meie eluavaldustesse. Fanny de Sivers Lk 7,1-10; Lk 16,19-31
12. Neljapäev Sest mina tunnen mõtteid, mis ma teie pärast mõlgutan, ütleb Issand: need on rahu, aga mitte õnnetuse mõtted, et anda teile tulevikku ja lootust. Jr 29,11 Jumal tahtis teada anda, mis on selle saladuse kirkuse rikkus kõigi rahvaste seas; see on - Kristus teie sees, kirkuse lootus. Meie kuulutame teda. Kl 1,27-28 Kui sa oma hädaga oled Jeesuse Kristuse ette seisma jäänud ja tundnud, kuidas Tema käsi sind õnnistab, siis ei taha sa ka Jumala sõna enam seletada oma inimliku mõistusega ega kahelda selle juures. Eduard Salumäe Ap 5,34-42; Lk 17,1-10
13. Reede Mu hing ilutseb mu Jumalas, sest ta on mind riietanud päästeriietega, katnud õigusekuuega. Js 61,10 Jeesus ütleb: "Õndsad olete teie, kes te nüüd nälgite, sest teie saate küllaga! Õndsad olete teie, kes te nüüd nutate, sest teie saate naerda!" Lk 6,21 Sel päeval, kui märkan, et just risti kaudu hakkab taevas mulle lähenema, tahaksin minagi oma eluristi all teha vaid ühte - laulda. Harri Haamer Hb 12,1-3; Lk 17,11-19
14. Laupäev Sõna on sinule väga ligidal, sinu suus ja sinu südames, et seda täita. 5Ms 30,14 Rahvahulgad küsisid Johanneselt: "Mis meil siis tuleb teha?" Aga tema kostis: "Kellel on kaks särki, jagagu sellele, kellel ei ole, ning kellel on toitu, tehku niisamuti!" Lk 3,10-11 Tõeline vabadus on see, kui me vabatahtlikult ja rõõmsa meelega, mõtlemata karistusele või tasule, teeme seda, mida käsib seadus. Martin Luther Mt 14,22-33; Lk 17,20-37
18. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA See käsk on meil temalt endalt, et kes armastab Jumalat, armastagu ka oma venda! 1Jh 4,21 Mk 12,28-34; Rm 14,17-19; Ps 5 Jutlus: Mk 10,17-27
15. Pühapäev Kui mu hing nõrkes mu sees, mõtlesin ma Issandale ja mu palve tuli sinu juurde. Jn 2,8 Palvetage, et te ei satuks kiusatusse! Lk 22,40 Ainult palve on meie vari ja kaitse. Martin Luther
16. Esmaspäev Taevad haihtuvad kui suits ja maa kulub nagu kuub, selle elanikud surevad otsekui sääsed. Aga minu pääste jääb igavesti ja minu õiglus ei lõpe. Js 51,6 Jumal ei ole meid asetanud viha alla, vaid pääste saamiseks meie Issanda Jeesuse Kristuse läbi. 1Ts 5,9 Jumal ei taha meie pattu näha ega seda meile ette heita – mida me küll iga päev oleme ära teeninud. Ta tahab meid armulikult kohelda ja andeks anda, nii nagu Ta on tõotanud, ja meile seega kinkida rõõmsa ning kartmatu südametunnistuse, et võiksime Tema ees seista ja Teda paluda. Martin Luther Mt 6,1-4; Lk 18,1-8
17. Teisipäev Igaüks, kes hüüab appi Issanda nime, pääseb. Jl 3,5 Koputage, ja teile avatakse. Lk 11,9 Mis on kõige tähtsam palve? Et Jumala riik tuleks ja meid endasse haaraks. Kuna Jumal end inimesele peale ei suru, siis on tähtis palvetada usu eest, et võiksid uskuda ise, su armsad, su rahvas, su vaenlased. Sest usu läbi saame õndsaks. Konrad Veem Mk 3,31-35; Lk 18,9-17
18. Kolmapäev Mispärast sa oled põlanud Issanda sõna, tehes, mis on tema silmis paha? 2Sm 12,9 Jumala rajatud alus püsib kindlana ja temal on see pitser: "Issand tunneb omi" ja "Ülekohtust taganegu igaüks, kes nimetab Issanda nime". 2Tm 2,19 Anna kogu oma elu Kristuse juhtimise alla! Ära tee midagi, mida Ta keelab; ära jäta tegemata midagi, mida Ta käsib! Kui sa nii talitad, siis pääsed nende taevaste jõudude kätte, mis teevad sinust uue inimese. Osvald Tärk Ül 8,4-7; Lk 18,18-30
19. Neljapäev Kui suured on sinu teod, Issand! Väga sügavad on su mõtted! Ps 92,6 Olge juurdunud ja ülesehitatud Jeesuses Kristuses ning kinnitatud usus, nõnda nagu teid on õpetatud, ja ülevoolavad tänus. Kl 2,7 Kõik eluaja tahan ma Sind, Jumal, ülistada ja kõigis paigus rõõmuga Su kiitust kuulutada. Mu meel ja süda ärgaku, mu ihu, hing Sind teenigu! Au Jumalale andkem! KLPR 290:3. Johann Jakob Schütz Gl 5,13-18; Hs 1,1-21
20. Reede Jumal lõi tema meheks ja naiseks, ja ta õnnistas neid ning andis neile nime: inimene. 1Ms 5,2 Vastastikuses austuses jõudke üksteisest ette! Rm 12,10 Oh mis kaunis asi see, et kui vennad elame rahus, armastusega, ilma kavaluseta. Anna oma väge nüüd, mis võib kõiki südameid täita armastusega ja nad panna põlema. KLPR 312:1,7. Michael Müller Rm (14,20b-15,1)15,2-6; Hs 1,22-28
21. Laupäev Issand, mida ma pean ootama? Oma lootuse ma panen üksnes sinu peale! Ps 39,8 Jeesus aga ütles naisele: "Tütar, sinu usk on su päästnud, mine rahuga!" Lk 8,48 Päike läks pilve taha, aga mõtle sellele, et kui sa oma pilvedest kõrgemale tõused, siis näed ikka päikest. Luba end tõsta. Eenok Haamer Mt 5,17-24; Hs 2,1-3,3
19. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Tee mind terveks, Issand, siis ma saan terveks; aita mind, siis ma saan abi. Jr 17,14 Mk 2,1-12; Ef 4,22-32; Ps 32 Jutlus: Mk 1,32-39
22. Pühapäev Võta kätte ja hakka tööle! Issand olgu sinuga! 1Aj 22,16 Siimon Peetrus ütles: "Õpetaja, me oleme terve öö vaeva näinud ega ole midagi saanud! Aga sinu sõna peale lasen ma võrgud vette." Lk 5,5 Kõik, mis ette võtad sa, Jeesusega alga; Jeesu jälil jätmata juhi oma jalga! Jeesusega ärka sa, puhkama ka heida! Kui on Jeesus sinuga, siis sul abi leida. KLPR 436:1. Tundmatu autor
23. Esmaspäev Veereta oma tööd Issanda peale, siis su kavatsused lähevad korda. Õp 16,3 Sest Jumal on see, kes teis tegutseb, et te tahate ja toimite tema hea nõu kohaselt. Fl 2,13 Jumala teed ei ole iialgi nii rasked, et me ei suudaks neil käia. Kes väsib, sellele annab ta jõudu kanda oma risti ja käia Jumala teid ning täita tema tahtmist. Aleksander Täheväli 2Ms 15,22-27; Hs 3,12-21
24. Teisipäev Rõõmutsege ja olge igavesti rõõmsad mu loodu pärast. Js 65,18 Suured ja imelised on sinu teod, Issand Jumal, Kõigeväeline! Õiged ja tõelised on sinu teed, sa paganate kuningas! Ilm 15,3 Jehoovat kõigest südamest ma kiidan koguduses, ma laulan Tema tegudest, Ta väest, austusest. Oh seda pangem tähele, mis imet oma rahvale Ta suurest armust teinud! ULR 32:1. Adalbert Hugo Willigerode Lk 5,12-16; Hs 3,22-27
25. Kolmapäev Hea on vaikselt oodata Jehoova päästet. Nl 3,26 Pidagem vankumatult kinni lootuse tunnistusest, sest ustav on, kes seda on tõotanud. Hb 10,23 Kindel usk varub kannatlikkust ja pikka meelt. Jumal on olnud meie vastu pikameelne, olgem siis seda ka ise Jumala, oma kaasinimese ja koguduse suhtes. See on küpse ja kindla usu märk! Joosep Tammo Lk 13,10-17; Hs 4,1-8
26. Neljapäev Pange tähele õigust ja olge õiglased, sest mu pääste on ligidal ja mu õiglus ilmumas! Js 56,1 Ükski ärgu pidagu silmas mitte ainult oma, vaid ka teiste kasu. Fl 2,4 Hea, mida kohustusena tehakse, ei vii kedagi edasi ega sünnita midagi uut. Seevastu hea, mis kasvab välja spontaansest ligimesearmastusest, on inimelu rikkus, edasiviiv ja loov jõud. Jaan Kiivit jun Mt 8,14-17; Hs 7,1-13
27. Reede Jaakobi sugu, tulge, käigem Issanda valguses! Js 2,5 Teie kõik olete ju valguse lapsed ja päeva lapsed. Meie ei ole öö ega pimeduse lapsed. 1Ts 5,5 Kas Jeesust on näha meie kaudu meie ümbruses? Kas sa oled selle üle järele mõtelnud? Eenok Haamer Jr 17,13-17; Hs 7,14-27
28. Laupäev Rõõmuhüüdega andke teada, kuulutage seda, levitage maailma ääreni, öelge: "Issand on lunastanud oma sulase Jaakobi." Js 48,20 Ja seda Kuningriigi evangeeliumi kuulutatakse kogu ilmamaale, tunnistuseks kõigile rahvastele, ja siis tuleb lõpp. Mt 24,14 Kas sina oled nende hulgas, kes tunnistavad Kristust? Kas sina oled Issanda Kristuse käeks? Uno Plank Ap 14,8-18; Hs 8,1-18
20. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Tema on andnud sulle teada, inimene, mis hea on! Ja mida nõuab Jehoova sinult muud kui et sa teeksid, mis on õige, armastaksid osadust ja käiksid hoolsasti ühes oma Jumalaga? Mi 6,8 Mk 10,2-9(10-16); 1Ts 4,1-8; Ps 69,1-16 Jutlus: 1Ms 8,18-22
29. Pühapäev Aamos ütles: "Mina ei ole prohvet ega prohvetijünger, vaid olen karjane ja metsviigipuude vääristaja. Aga Issand võttis mind karja järelt ja ütles mulle: Mine, ennusta mu rahvale Iisraelile!" Am 7,14-15 Aga kes prohvetlikult kõneleb, see kõneleb inimestele nende ehitamiseks ja julgustamiseks ja lohutamiseks. 1Kr 14,3 Kui Jumal tahab midagi selles maailmas ilmutada, edasi anda, siis selleks kasutab Tema teid. Olge siis kasutatavad Tema käes, austage Issandat ja jagage Jumala headust! Joel Luhamets
30. Esmaspäev Ma teen teile rohkem head kui teie algusaegadel. Ja te saate tunda, et mina olen Issand. Hs 36,11 Jumal, kes oma Poegagi ei säästnud, vaid loovutas tema meie kõikide eest, kuidas ta ei peaks siis koos Pojaga meile kõike muud kinkima? Rm 8,32 Kõik, mis me oleme, ja kõik, mis me teeme, on ainuüksi Jumala halastus või Jumala armastus. Toomas Paul 2Ts 3,6-13; Hs 10,1-22
USUPUHASTUSPÜHA Jah, teist alust ei saa keegi rajada selle kõrvale, mis on juba olemas - see on Jeesus Kristus. 1Kr 3,11 Mt 5,2-10(11-12); Rm 3,21-28; Hs 11,14-25 Jutlus: Mt 10,26b-33
31. Teisipäev Hoidu kurjast ja tee head, otsi rahu ja nõua seda taga! Ps 34,15 Võtke vastu üksteist, nõnda nagu ka Kristus on meid vastu võtnud Jumala kirkuseks. Rm 15,7 Ei ole põhjust enda teistest paremaks pidamiseks. Võtkem kaastundlikult osa ligimese hädast ja ärgem olgem ainult siis õnnetustule kustutajad, kui põleb oma maja. Bruno Ederberg
1. oktoober Jeesus ütleb: „Mina olen ülestõusmine ja elu. Kes minusse usub, see elab, isegi kui ta sureb. Ükski, kes elab ja usub minusse, ei sure alatiseks." Jh 11:25-26
17. pühapäev pärast nelipüha Jeesus annab elu - Kristus Jeesus on kõrvaldanud surma ning on evangeeliumi kaudu toonud valge ette elu ja kadumatuse. 2Tm 1:10 KLPR 354 Ps 86:10-13;Ii 19:25-27;2Kr 4:7-14;Jh 11:21-29(30-31)32-45 Kõigeväeline Jumal, Sinu Poeg äratas Laatsaruse surnuist üles ja ilmutas oma jumalikku väge, et Tema on ülestõusmine ja elu. Elusta meidki usus Temasse, et me võiksime siin julgelt elada, rahus surra ja Tema väe läbi kord üles tõusta igaveseks eluks. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
07.26 18.54
2. oktoober Sa kiskusid välja mu hinge surmast, mu jalad libisemisest, et ma kõnniksin Jumala ees eluvalguses. Ps 56:14 Ps 138;Rm 6:15–23;Ii 5:17–27;
07.28 18.51
3. oktoober Kuigi mu nahka on nõnda nülitud, saan ma ilma ihutagi näha Jumalat, Teda, keda ma ise näen, keda näevad mu oma silmad. Ii 19:26-27 Ps 12:2–9;Ap 21:8–14;Ho 13:9–14;
07.31 18.48
4. oktoober Me kanname alati oma ihus Jeesuse surma, et ka Jeesuse elu avalduks meie ihus. 2Kr 4:10 Ps 103:6–13;Mk 5:21–24,35–43;Ap 9:36–42;
Franciscus Assisist, diakon, frantsisklaste ordu rajaja († 1226) Gl 6:14-18;Lk 12:22-34;
07.33 18.45
5. oktoober Ma hüüdsin oma kitsikuses Issanda poole ja Tema vastas mulle. Haua sisemuses hüüdsin ma appi ja Sina, Issand, kuulsid mu häält. Jn 2:3 Ps 137:1–6;Gl 2:16–21;Rm 4:18–25;
täiskuu 21.40
07.35 18.42
6. oktoober Ma ülistan Sind kõigest südamest, Issand, mu Jumal, ja austan Su nime igavesti. Sest Su heldus on suur minu vastu, ja Sa oled mu hinge üles tõmmanud surmavalla sügavusest. Ps 86:12-13 Ps 56:2–5,9–14;Jh 18:3–9;Ilm 2:8–11;
7. oktoober Õpeta mulle, Issand, oma teed; ma tahan käia Su tões! Kinnita mu süda kartma Sinu nime! Ps 86:11 Ps 148;Mt 22:23–33;
07.40 18.36
8. oktoober Jeesus ütleb: "Koguge endile aardeid taevasse, kus koi ega rooste neid ei riku ja kuhu vargad sisse ei murra ega varasta! Sest kus su aare on, seal on ka su süda." Mt 6:20-21
Lõikustänupüha Igapäevane leib - Kõikide silmad ootavad Sind ja Sina annad neile nende roa omal ajal. Ps 145:15 KLPR 154 Ps 104:1,13–14,24,27–28,33;Jl 2:21–27;1Tm 6:6–10 (või 1Tm 4:4–5);Mt 6:25–34 (või Mt 6:19–23) Helde Jumal, halastaja Isa, me täname Sind, et Sa oled meie selle aasta tööd õnnistanud. Me palume Sind: anna, et me terve oma eluga kannaksime vilja, mida Sina meilt ootad. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Õhtul: 22:24–32;Rm 14:1–8
07.42 18.34
9. oktoober Sinu sõna on mu jalale lambiks ja valguseks mu teerajal. Ps 119:105 Ps 138;1Kr 7:19–23;1Kr 8:4–13;
Denis e Dionysius, Pariisi piiskop, ja ta kaaslased, märtrid († u 250) Ps 117;Ef 4:1–7,11–13;Mt 23:8–12;
07.45 18.31
10. oktoober Saada ära mu eest oma laulude kära, ma ei taha kuulda su naablite mängu! Aga õigus voolaku nagu vesi ja õiglus nagu kuivamatu jõgi! Am 5:23-24 Ps 12:2–9;1Kr 9:19–23;1Kr 10:23–33;
07.47 18.28
11. oktoober Ärgu siis keegi mõistku teie üle kohut sööma või jooma ega mingi püha või noorkuu või hingamispäevade pärast, mis on tulevaste asjade vari, aga Kristuse ihu on tõelisus. Kl 2:16-17 Ps 103:6–13;Gl 2:1–14;Gl 3:6–14;
07.50 18.25
12. oktoober Tänage Issandat, sest Tema on hea, sest Tema heldus kestab igavesti! Ps 136:1 Ps 137:1–6;Gl 4:21–31;Mk 7:17–23;
viimane_veerand 15.25
07.52 18.22
13. oktoober Su korraldustest ma olen saanud arukaks, sellepärast ma vihkan kõiki vale teeradu. Ps 119:104 Ps 56:2–5, 9–14;Jh 8:31–38;Rm 7:1–6;(või Srk 15:11–20)
07.54 18.19
14. oktoober Kuidas ma armastan Sinu Seadust! Iga päev mõlgutan ma mõttes seda. Sinu käsud teevad mind targemaks mu vaenlastest, sest nad on minu päralt igavesti. Ps 119:97-98 Ps 148;1Tm 4:1–5;
15. oktoober Issand, meie Jumal, on ainus Issand, ja armasta Issandat, oma Jumalat, kogu oma südamega ja kogu oma hingega ja kogu oma mõistusega ja kogu oma jõuga! Armasta oma ligimest nagu iseennast! Mk 12:29-31
19. pühapäev pärast nelipüha Suurim käsk - See käsk on meil temalt endalt, et kes armastab Jumalat, armastagu ka oma venda. 1Jh 4:21 KLPR 289 Ps 119:1–8;5Ms 10:12–13;1Jh 2:15–17;Mk 12:28–34 Issand Jeesus Kristus, Sa oled meil käskinud Sind ja oma ligimest armastada ning nii kogu käsuseadust täita. Aita meil Sinu käskude järgi elada ja Sinu armastusel end juhtida lasta, kes Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
07.59 18.13
16. oktoober Anna mulle arusaamist panna tähele Su Seadust ja seda pidada kõigest südamest! Ps 119:34 Ps 138;1Ts 4:9–12;Mt 6:1–4;
17. oktoober Kuule, Iisrael! Issand, meie Jumal Issand, on ainus. Armasta Issandat, oma Jumalat, kõigest oma südamest ja kõigest oma hingest ja kõigest oma väest! 5Ms 6:4-5 Ps 12:2–9;1Tm 1:1–11;2Ms 23:1–9;(või Srk 6:14–17)
Ignatios Antiookiast, Antiookia piiskop, märter († u 115) Fl 3:7-12;Jh 6:52-58;
08.04 18.08
18. oktoober Ärge armastage maailma ega seda, mis on maailmas! Kui keegi armastab maailma, siis ei ole temas Isa armastust. 1Jh 2:15 Ps 103:6–13;Ül 8:4–7;Rm 14:19–23;
Evangelist Luuka päev ehk luukapäev Ps 1:1-3 Js 35:3–6 (või Js 43:8–13) 2Tm 4:5–11 Lk 1:1–4; Kõigeväeline Jumal, Sina kutsusid arst Luuka, et temast saaks Sinu evangeeliumi kuulutaja ja inimhingede ravija. Anna, et tema evangeeliumi ravim tervendaks kõik meie hingehaigused ja teeks meie südamed ärksaks armastama ja teenima. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
08.07 18.05
19. oktoober Imelised on Sinu tunnistused, sellepärast hoiab neid minu hing. Ps 119:129 Ps 137:1–6;Ap 6:1–7;Mk 3:31–35;
noorkuu 22.12
08.09 18.02
20. oktoober Õndsad on need, kes peavad Tema tunnistusi ja nõuavad Teda kõigest südamest, kes ei tee ka ülekohut, vaid käivad Tema teedel! Ps 119:2-3 Ps 56:2–5,9–14;Jh 18:7–9;Rm 15:1–6;
08.11 17.59
21. oktoober Kõik, mis on maailmas - lihahimu ja silmahimu ja elukõrkus -, ei ole Isast, vaid maailmast. Ja maailm kaob ja tema himu, aga kes teeb Jumala tahtmist, püsib igavesti. 1Jh 2:16-17 Ps 148;Mt 5:17–19;
08.14 17.56
22. oktoober Jeesus küsis mehelt, kelle ta oli tervendanud: „Kas sa usud Inimese Pojasse?” Too kostis: „Kes see on, isand? Ütle mulle seda, et ma saaksin temasse uskuda.” Jeesus ütles talle: „Sa näed ju teda, see, kes sinuga räägib, ongi tema.” Jh 9:35-37
20. pühapäev pärast nelipüha Usk ja uskmatus - Tee mind terveks, Issand, siis ma saan terveks; aita mind, siis ma saan abi. Jr 17:14 KLPR 66 Ps 78:1–8;Js 8:11–15;2Kr 1:18–22;Jh 9:24–38 Kõigeväeline Jumal, halastaja Isa, Sa oled oma Pojas Jeesuses Kristuses meie peale halastanud ja avanud meie silmad, et võiksime näha, mis on õige ning järgimist väärt. Aita meil püsida usus ja tunnistada kõigile inimestele Sinu armastust. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
08.16 17.54
23. oktoober Sina, Issand, istud aujärjel igavesti ja Sinu mälestus kestab põlvest põlve. Ps 102:13 Ps 71:1–12;Mk 10:46–52;2Ms 15:22–27;
08.19 17.51
24. oktoober Pidage pühaks vägede Issandat, Tema olgu teie kartus ja Tema olgu teie hirm! Js 8:13 Ps 40:10–18;Lk 5:12–16;Rm 4:7–13;
08.21 17.48
25. oktoober See, kes meid koos teiega on kinnitanud Kristusesse ja kes meid on võidnud, on Jumal, kes on meid ka pitseriga kinnitanud ning meile andnud käsirahaks Vaimu südamesse. 2Kr 1:21-22 Ps 59:2–5,10–11,17–18;2Ms 32:1–6,15–20;Jh 6:66–69;
26. oktoober Issanda parem käsi on tõusnud kõrgele, Issanda parem käsi teeb vägevaid tegusid! Ps 118:16 Ps 125:1–4;Jd 1–2, 20–25;Jr 17:13–17;
08.26 17.43
27. oktoober Issand seadis Iisraelisse Seaduse, mida Ta käskis meie esivanemail teatada oma lastele, et tulevane põlv seda tunneks, lapsed, kes sünnivad, et nemadki tõuseksid seda jutustama oma lastele. Ps 78:5-6 Ps 55:2-9,17-19,23;Lk 23:46-47;Jh 8:21–30;
08.29 17.40
28. oktoober Jumala tõotused, millised iganes need olid, on Kristuses «jah». Seepärast tulgu ka meie suust Tema läbi „aamen“ Jumalale kiituseks. 2Kr 1:20 Ps 62:2–13;Ap 14:8–18;
Apostlite Siimona ja Juuda päev ehk simunapäev Ps 89:2,6,16–18 Js 28:14–16 Ef 2:19–22 Jh 15:7–11; Kõigeväeline Jumal, Sina oled oma Kiriku rajanud apostlite ja prohvetite alusele, mille nurgakiviks on Kristus Jeesus ise. Anna, et me nende õpetuse kaudu saame usuosaduses üheks ja koos Siimon Kananaiose, Juudas Jaakobuse poja ja kõigi teiste apostlitega kasvame Sinu templiks Vaimus. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 108:2–7;Km 10:11–16
I_veerand 01.22
08.31 17.37
29. oktoober Jeesus ütles läkitatutele: "Minge! Vaata, ma läkitan teid kui lambaid huntide sekka. Aga kui te astute kuhugi majja, ütelge esmalt: „Rahu olgu sellele kojale!”" Lk 10:3,5
21. pühapäev pärast nelipüha Jeesuse saadikud - Tema on andnud sulle teada, inimene, mis on hea. Ja mida nõuab Issand sinult muud, kui et sa teeksid, mis on õige, armastaksid headust ja käiksid alandlikult koos oma Jumalaga? Mi 6:8 KLPR 157 Ps 145:8-13;5Ms 31:6-8;Kl 1:9-11;Lk 10:1-12 Kõigeväeline Jumal, halastaja Isa, üksnes Sinu käest tuleb armastus ja rahu. Saada meid rahunõudjatena ja Sinu riigi tunnistajatena maailma ning täida meie südamed rõõmuga Sinu päästest. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 51:23–30
Õhtul: Ps 108:2–7 Mt 13:51-52
talveaeg 03.00
07.34 16.35
30. oktoober Jumal õnnistagu meid ja kõik ilmamaa otsad kartku Teda! Ps 67:8 Ps 71:1–12;Ap 9:1-9;Ap 9:10-19a;
07.36 16.32
31. oktoober Ma tahan rääkida su tunnistustest kuningate ees ja mitte häbeneda. Ps 119:46 Ps 40:10–18;Ap 16:25–34;Mt 10:5-15;
Usupuhastuspüha. Reformatsiooni 500. aastapäev Usu alused KLPR 161 Ps 46:2–3,5,8;Ne 8:1–2,5–6,9–12;1Tm 6:11–16;Mt 10:26–33 Kõigeväeline, halastaja Jumal, kinnita ja hoia meid oma elavas sõnas ja aita meid, et me seda õigesti mõistaksime ning kindlas usus sellest sõnade ja armastustegudega tunnistaksime Sinu kiituseks ja auks. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
07.39 16.30
1. Pühapäev Mt 21:28-32, Hs 18:21-32, Ps 25:1-9, Fl 2:1-11 Usurõõm
2. Esmaspäev Ps 32:1-11 Usurõõm
3. Teisipäev Ilm 19:1-10 Usurõõm
4. Kolmapäev 1Pt 1:1-12 Usurõõm
5. Neljapäev Ps 40:1-18 Usurõõm
6. Reede Ne 8:5-18 Usurõõm
7. Laupäev Lk 15:1-10 Usurõõm
8. Pühapäev Lõikustänupüha Mt 21:33-43, Js 5:1-7, Ps 80:9-20, Fl 4:6-9 Külv ja lõikus
9. Esmaspäev Õp 11:1-17 Külv ja lõikus
10. Teisipäev 2Kr 9:1-15 Külv ja lõikus
11. Kolmapäev Õp 22:1-16 Külv ja lõikus
12. Neljapäev Mk 4:1-20 Külv ja lõikus
13. Reede Õp 19:14-29 Külv ja lõikus
14. Laupäev Kolletamispäev Gl 6:1-10 Külv ja lõikus
15. Pühapäev Mt 22:1-14, Js 25:6-10, Ps 23:1-6, Fl 4:12-20 Jumala rahva vajadused
Harju Kogudus, Jõgeva Baptistikogudus, Loksa Baptisti Kogudus, Paide Baptistikogudus (95), Tallinna Allika Baptistikogudus, Tallinna Mosaiik Kogudus, Tartu Kolgata Baptistikogudus
16. Esmaspäev Hs 3:16-21 Jumala rahva vajadused
17. Teisipäev Ilm 3:14-22 Jumala rahva vajadused
18. Kolmapäev Evangelist Luuka päev e luukapäev 5Ms 26:1-15 Jumala rahva vajadused
19. Neljapäev Õp 3:1-12 Jumala rahva vajadused
20. Reede Hb 12:1-17 Jumala rahva vajadused
21. Laupäev Hõimupäev, lipupäev 4Ms 11:24-30 Jumala rahva vajadused
22. Pühapäev Hõimurahvaste palvepäev Mt 22:15-22, Js 45:1-6, Ps 96:1-10, 1Ts 1:1-5 Õppimine kodus
Kuressaare Siioni Kogudus (120), Tartu Kristlik Risttee Kogudus
23. Esmaspäev Ii 28:12-28 Õppimine kodus
24. Teisipäev 5Ms 6:1-9 Õppimine kodus
25. Kolmapäev Õp 3:13-26 Õppimine kodus
26. Neljapäev Ii 1:1-5 Õppimine kodus
27. Reede Jr 18:1-17 Õppimine kodus
28. Laupäev Evangelistide Siimona ja Juuda päev e simunapäev Õp 2:1-22 Õppimine kodus
29. Pühapäev Üleminek talveajale Mt 22:34-40, 2Ms 22:20-26, Ps 18:1-7, 1Ts 1:6-10 Jumala armukavad
30. Esmaspäev 1Ms 50:15-26 Jumala armukavad
31. Teisipäev Usupuhastuspüha (1517) Rm 2:1-16 Jumala armukavad


Dragon.ee foorum • Vaata teemat - ARA ANDA: hea tööriist rollimängukorraldajale
ARA ANDA: hea tööriist rollimängukorraldajale
31 postitust • Leht 2 koguhulgast 3 • 1, 2, 3
Re: ARA ANDA: hea tööriist rollimängukorraldajale
Postitas Irve 2:28 13. Apr 2012
Elektroonilist koosolekut paraku meie registrid ei tunnista (EIS sai sellega ükskord põhikirja muutes pihta). Teisalt delegeerimised + konverentsiga skype kahes ruumis veaks äkki välja.
Bernard-Nele kombo oleks väga äge, kui sellele oleks küülikukoolkonnast tasakaalustajat.
Postitas Bernard 19:14 13. Apr 2012
Siis tehti seda valesti, ma olen nii OÜ kui MTÜ põhikirju elektroonilise koosolekuprotokolli alusel muutnud. Digiallkirjad peavad lihtsalt otsusel all olema, muud miskit.
Postitas Mutabor 23:43 13. Apr 2012
See, et sa korjasid üldkoosoleku osalejatelehele digitaalsed allkirjad, ei muuda asja, et üldkoosolek toimub seaduse järgi nii, et liikmed kogunevad ühte tuppa kokku ja peavad seal koosolekut. Osalejatelehele võib nii enne kui pärast ka tavalisi allkirju koguda ja kogu asja TEGELIKULT küberruumis või telefoni teel läbi viia. Kui keegi ei protesti, pole vahet.
Postitas Bernard 0:10 14. Apr 2012
Ärme palun lahmi ja loeme Mittetulundusühingute Seaduse uuesti (värskendamise mõttes) läbi.
Mittetulundusühingute Seadus ei sätesta otseselt üldkoosoleku toimumise vormi, sätestatud on ainult mis otsused peavad olema allkirjastatud ja mis mitte või kui suur protsent peab olema esindatud või poolt hääletanud - esindada, kusjuures, võib ka lihtkirjaliku volitusega:
Mittetulundusühingute seadus, § 21, punkt 5
Üldkoosolekus võib osaleda ja hääletada mittetulundusühingu liige või tema esindaja, kellele on antud lihtkirjalik volikiri. Esindajaks võib olla ainult teine mittetulundusühingu liige.
(lihtkirjalik, muide, võib olla ka digitaalne)
Näiteks, kui kõik liikmed annaksid volitused ühele inimesele siis oleks tema "üldkoosolek" iga kord kui ta midagi otsustab ja protokollib. Sel juhul ei pea keegi teine isegi allkirjastama mitte. (tehtud - töötab)
Mittetulundusühingute seaduse § 7, punkt 8 alusel (üldkoosoleku kokkukutsumise tingimused ja kord, samuti otsuste vastuvõtmise kord;) otsustab MTÜ üldjuhul oma põhikirjaga mil viisil ta tahab üldkoosoleku korraldada. See võib täiesti olla telefonikonverents kui MTÜ nii otsustab.
Aga isegi kui keegi on teinud selle rumala lükke, et pannud enda põhikirja füüsilise kohaloleku nõude, saab sellest väga kergelt jagu nii:
Mittetulundusühingute seadus, § 22, punkt 3
"Üldkoosoleku otsus loetakse vastuvõetuks koosolekut kokku kutsumata, kui otsuse poolt hääletavad kirjalikult kõik mittetulundusühingu liikmed."
Sa ei pea isegi koosolekut kokku kutsuma kui saad lihtsalt kõigi allkirjad paberile või digidokumendile (tehtud korduvalt (k.a. tegevusalade muutmisel) - töötab). Kui keegi väidab teile vastupidist (isegi registris) siis tuleb talle seadust viidata. punkt.
Mis kõik ei tähenda, et kokkusaamised tee ja küpsistega vahvad ja produktiivsed poleksid.
Postitas Mutabor 15:01 14. Apr 2012
Palun väga: mittetulundusühingute seaduse § 20.
Selle lg. 1-2 ütlevad:
seadus kirjutas: (1) Üldkoosoleku kutsub kokku juhatus.
Järelikult nõuab seadus expressis verbis teatud juhtudel ÜK kokku kutsumist.
Sama paragrahvi lg. 6:
seadus kirjutas: Üldkoosoleku kokkukutsumise teates tuleb märkida üldkoosoleku toimumise aeg ja koht ning üldkoosoleku päevakord.
Järelikult peab ÜK toimuma kindlal ajal kindlas kohas.
bernard kirjutas: Näiteks, kui kõik liikmed annaksid volitused ühele inimesele siis oleks tema "üldkoosolek" iga kord kui ta midagi otsustab ja protokollib. Sel juhul ei pea keegi teine isegi allkirjastama mitte.
Nagu ma juba ütlesin - kui sa korjad allkirjad kokku ja keegi ei protesteeri, siis on asi korras. See käib ka §22 lg 3 kohta. See ei muuda asja, et seaduse järgi on üldkoosolek üritus, kus on inimesed ühel ajal ja kohas koos.
Postitas Attila 11:55 15. Apr 2012
Rõõm tegijate üle!
Mis lugu selle ERSi ja LERSiga (Kivitsõõr) oli? Ma pool aastat tagasi kaevasin vanades teemades, aga seal polnud ilmselt kogu lugu. Toimus mingi vastandumine? Tüli?
Postitas Irve 12:00 15. Apr 2012
Et miks kaks?
Kahtlustan, et tartlastel oli vist lihtsam oma asja teha kui olemasoleva raames kogu raamatupidamist üle riigi laiali jaotada.
Postitas Light 21:30 15. Apr 2012
Aga mis siis saab kui keegi tahab liikmeks astuda?
MIs ma tegema pean selleks? Varustan tee ja küpsistega Skype konverentsi?
Postitas Priist 18:20 16. Apr 2012
Vaat kui hea idee. ERS on tõesti elustamist väärt asi. Staaži on korralikult ette näidata ja see on rahhi küsimisel argument. Eesti originaalrollimänguorganisatsioon siiski.
Kivitsõõr sai tehtud justnimelt sel põhjusel, et Tallinna kaudu asju ajama ei peaks. Ei teagi, kes praegu juhatuses on, kuid põmst ootab minu teada ka Kivitsõõr pööningule unustatuna seda et keegi ta uuesti leiaks. Ma imestan, et Nuru tegijad pole ühingu loomisel selle vastu huvi tundnud. Ta ju samamoodi pikaealine ning põhjalikult field tested. Heameelega annaks kasutusse (Kuigi jah minul pole enam seda voli)
Attila, kas sa mitte ise ei peaks teadma kelle käes Kivitsõõr praegu on? Olid ju juhatuses pärast mind...
Postitas Attila 23:36 16. Apr 2012
Juhatuses... praegugi tunnistan. Peale minu veel Alton, Murca ja Vahur. Ametisse astunud vahetult enne Uru sulgemist. Järgneval sügisel püüdsime Murca ja Aiviga asja edendada Lille maja pööninguuberikus ent see üle poole aasta ei elanud.
Pärast polnud vähemalt mul enam ideed, et kuhu Kivitsõõriga liikuda.
Kivitsõõrile on 2011. aastal tehtud likvideerimishoiatus Maj.aasta aruande esitamata jätmise eest. Ma pole julenud selle restaureerimist ette võtta, kartes suurt kogust mitteaktiivseid liikmeid ja võimalikke luukeresid kappides (oleks kaks vankrit mida vedada).
Nuru puhul olen mõelnud et esialgu piisaks paindlikust juriidilisest ripatsist, mitte kõiki LE rollimängijaid ametlikult koondavast organisatsioonist.
Postitas Elote 10:19 19. Apr 2012
Bernard kirjutas: Mittetulundusühingute seadus, § 22, punkt 3
Ma ei tea, kui oluline see nüüd on, aga Bernard räägib siinkohal õigust. Olen seda igaks juhuks väga põhjalikult uurinud ja seda on kinnitanud ka MTÜ konsultant. Asja konks on siin selles, et poolt peavad olema KÕIK liikmed. Vastasel juhul on vaja ikka kokku kutsutud koosolekut.
See seadusepunkt ei kehti ainult juhul, kui konkreetse MTÜ põhikiri on üldkoosoleku puhul kehtestanud teised reeglid, st seadnud oma rangemad tingimused.
http://agelinde.wordpress.com/
Postitas Attila 12:43 24. Apr 2012
Toimub üldkoosolek siis täna ja Tallinnas?
Postitas madis463 13:54 24. Apr 2012
Tänane üldkoosolek toimub, nagu nõuetekohaselt ette teatatud, siiski Tartus. Eks siis Tartus olijad protokollivad oma seisukohad ja järgmise koosoleku, mis on igal juhul otsustusvõimeline, teeme Tallinnas. Siis saavad loodetavasti ka kõik staažikad põhjapoolsed rollimängijad osa võtta.. Kohtume näost-näkku ja asjaliku juhatusevalimise ja aruandeallkirjastamise vahele heietame niisama nostalgijajuttu.
Postitas Light 23:54 24. Apr 2012
Niiet liituda ei saa?
Postitas madis463 12:17 3. Mai 2012
Eesti Rollimängijate Seltsi juhatuse seni veel kehtivate volitustega liikmena on mul suur heameel teada anda, et meie üleskutse Eesti vanimale rollimänguorganisatsioonile värske vaim sisse puhuda, on elavat poolehoidu leidnud.
Meil on liikmekandidaate ja juhatajakandidaate.
Kuna Dragon.ee on meile lahkelt siinse foorumi kasutada andnud, teeme järgmise ettepaneku:
liikmekandidaadid - palun saatke lihtne e-mail mulle aadressil madis@kultuuritehas.ee
avaldusega, et soovite astuda MTÜ Eesti Rollimängijate Selts liikmeks.
juhatajakandidaadid - palun kirjutage siiasamasse foorumisse lühike kontsentreeritud nägemus, milleks soovite seda tööriista kasutada. Piisab kolmest sisukast lausest, mille alusel siis lähinädalatel kokkutulev üldkoosolek (sedapuhku Tallinnas) valib ühingule uue juhatuse.
Omalt poolt lisan veel ainult niipalju, et kõige parema meelega näeksin, et kes iganes ERS-i uue juhatuse moodustab, pakuks ühingu katuse alt võimalusi rollimängude korraldamiseks kõigile neile, kel on olemas pealehakkamine, kuid puudub juriidiline kehand.
Tänan veelkord tähelepanu eest ja ootan teie kirju. Levitage infot ka sõpradele.
55587222
madis@kultuuritehas.ee


Justiitsministri 30. novembri 1998. a määruse nr 55 „Äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri arvutiandmete kasutamise tasumäärade kinnitamine” ja 22. jaanuari 2001. a määruse nr 8 „Kinnistusraamatu andmetöötluskeskus” muutmine – Riigi Teataja
Justiitsministri 30. novembri 1998. a määruse nr 55 „Äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri arvutiandmete kasutamise tasumäärade kinnitamine” ja 22. jaanuari 2001. a määruse nr 8 „Kinnistusraamatu andmetöötluskeskus” muutmine
RT I, 29.12.2012, 23
Vastu võetud 21.12.2012 nr 63
Määrus kehtestatakse kinnistusraamatuseaduse § 771 lõike 4 ja § 7716 lõigete 2 ja 4 ning äriseadustiku § 70 lõigete 2 ja 4 alusel.
§ 1. Justiitsministri 30. novembri 1998. a määruse nr 55 „Äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri arvutiandmete kasutamise tasumäärade kinnitamine” muutmine
Justiitsministri 30. novembri 1998. a määruses nr 55 „Äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri arvutiandmete kasutamise tasumäärade kinnitamine” tehakse järgmised muudatused:
„Äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri elektrooniliste andmete väljastamise eest võetava tasu suuruse ja nende isikute loetelu, kellele väljastatakse äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri elektroonilisi andmeid tasuta, kinnitamine”;
„Äriseadustiku § 70 lõigete 2 ja 4 alusel määran:
Kinnitada „Äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri elektrooniliste andmete väljastamise eest võetava tasu suuruse ja nende isikute loetelu, kellele väljastatakse äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri elektroonilisi andmeid tasuta” (juurde lisatud).”;
3) määrusega kinnitatud lisa pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„Äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri elektrooniliste andmete väljastamise eest võetava tasu suurus ja nende isikute loetelu, kellele väljastatakse äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri elektroonilisi andmeid tasuta”;
4) punkti 1 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva määrusega kehtestatud tasusid rakendatakse teenustasu võtmisel äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri elektrooniliste andmete väljastamise eest.”;
5) punkti 1 lõike 2 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Käesoleva määrusega kehtestatud tasusid ei rakendata, kui elektroonilisi andmeid, sealhulgas äri- või avaliku toimiku andmeid, väljastatakse:
7) elektrituruseaduse § 38 lõikes 2 nimetatud süsteemihaldurile.”;
6) punkti 1 lõike 2 teine lause loetakse lõikeks 31 ja sõnastatakse järgmiselt:
„(31) Käesoleva punkti lõikes 2 nimetatud juhul tuleb Registrite ja Infosüsteemide Keskust teavitada, kes on päringuid tegevad isikud, ning viidata sättele, mille alusel tuleb elektroonilisi andmeid tasuta väljastada.”;
7) punkti 1 lõike 4 punktist 2 jäetakse välja tekstiosa „ja kehtetud”;
8) punkti 2 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Üldandmed on käesoleva määruse tähenduses äriseadustiku § 63, § 64 punktides 1, 2, 7, 11, 13, 14, 16, 17,19 ja 20, § 387 punktides 1 ja 2, 4−8 ning 12 ja 13, mittetulundusühingute seaduse § 8 lõike 1 punktis 4, § 89 punktides 1–3, 9–13, 15 ja 16 ning sihtasutuste seaduse § 11 lõike 1 punktis 6 ja § 14 lõike 1 punktides 1–4 ja 9–18 nimetatud andmed.”;
9) punkti 3 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Kommertspandiandmed on käesoleva määruse tähenduses kommertspandiseaduse §-s 14 nimetatud andmed.”;
10) punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„Isikuandmed on käesoleva määruse tähenduses äriregistrisse ning mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantavad isikuandmed.”;
11) punkti 5 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Aruandlusandmed on käesoleva määruse tähenduses ühe raamatupidamise aastaaruande põhiaruanded ja lisad.”;
12) punkti 51 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„PDF-dokument on käesoleva määruse tähenduses dokument, mis on tehtud kättesaadavaks PDF-vormingus (majandusaasta aruanded, põhikirjad jne).”;
13) punkti 52 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Digidoc-dokument (edaspidi DDOC-dokument) on käesoleva määruse tähenduses dokument, mis on tehtud kättesaadavaks DDOC-vormingus.”;
14) punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
„7. Päring
Päring on käesoleva määruse tähenduses äriregistrisse kantud ettevõtja või välismaa äriühingu filiaali, samuti mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud mittetulundusühingu või sihtasutuse kohta tehtav päring, mille alusel väljastatakse andmekoosseis vastavalt punktidele 2–5.”;
15) punktis 8 asendatakse sõna „arvutiandmete” tekstiosaga „elektrooniliste andmete”;
16) punkti 9 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva määruse punktides 2–5 nimetatud andmete ja punktides 51 ja 52 nimetatud dokumentide väljastamisel, sealhulgas XML- või XBRL-vormingus mahalaadimisel võetakse ühe päringu eest tasu eurodes vastavalt järgmisele tabelile:”;
17) punkti 9 lõikes 1 sisalduv tabel asendatakse järgmise tabeliga:
18) punkti 9 lõiked 4 ja 5 tunnistatakse kehtetuks;
19) punkt 12 tunnistatakse kehtetuks;
20) punktid 15–18 tunnistatakse kehtetuks;
21) määrust täiendatakse 4. osaga järgmises sõnastuses:
„4. osa
Kehtetute kaardiandmete väljastamise eest võetavat tasu rakendatakse alates 1. juulist 2013. aastast.”.
§ 2. Justiitsministri 22. jaanuari 2001. a määruse nr 8 „Kinnistusraamatu andmetöötluskeskus” muutmine
Justiitsministri 22. jaanuari 2001. a määruses nr 8 „Kinnistusraamatu andmetöötluskeskus” tehakse järgmised muudatused:
„Määrus kehtestatakse kinnistusraamatuseaduse § 771 lõike 4 ning § 7716 lõigete 2 ja 4 alusel.”;
2) paragrahvi 6 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 6. Elektroonilise kinnistusraamatu andmete tasuta väljastamine”;
„(1) Elektroonilise kinnistusraamatu andmeid, sealhulgas kinnistustoimiku andmeid, väljastatakse tasuta:
3) valla- ja linnavalitsusele;
5) kohtutäiturile;
6) avalik-õiguslikust juriidilisest isikust teadus- ja arendusasutusele seadusega pandud avalik-õigusliku ülesande täitmiseks.”;
5) paragrahvi 61 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„Tasu andmete väljastamise eest”;
6) paragrahvi 61 lõiked 1−3 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 61 lõike 4 esimeses lauses asendatakse tekstiosa „0,63 eurot” tekstiosaga „1 euro”;
8) paragrahvi 61 lõige 41 sõnastatakse järgmiselt:
„(41) Päringutasu hõlmab ka registriosa kohta avatud kinnistustoimiku või selles sisalduva dokumendi väljastamise tasu.”;
9) paragrahvi 61 lõiked 5−7 tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 1. jaanuaril 2013. aastal.


Seadmete energiatõhususe seadus – Riigi Teataja
Seadmete energiatõhususe seadus (lühend - SETS)
Seadmete energiatõhususe seadus - sisukord
§ 3 Tehniline dokumentatsioon ja vastavusdeklaratsioon
2 ENERGIAMÄRGISTUSE NÕUDED
§ 4 Seadme energiamärgistuse ja selle avaldamise nõuded
§ 5 Energiamärgistuse nõuetega seadme turule laskmine
3 ÖKODISAINI JA ENERGIATÕHUSUSE NÕUDED NING NÕUETELE VASTAVUSE HINDAMINE JA TÕENDAMINE
§ 6 Seadme ökodisaini ja energiatõhususe ning selle kohta antava teabe avaldamise nõuded
§ 7 Seadme nõuetele vastavuse hindamine ja tõendamine
§ 8 Nõuetele mittevastava seadme esitlemine
§ 10 Energiatõhususe ja ökodisaini nõuetele vastava seadme turule laskmine ja kasutusele võtmine
4 SEADMETE REGISTREERIMINE JA ÜLEVAATUS NING NÕUSTAMINE SEADMETE VALIKUL
§ 11 Seadmete registreerimine ning nende energiatõhusa talitluse tagamine
§ 12 Riikliku järelevalve teostaja
§ 141 Riikliku järelevalve teostaja kohustus teavitada Euroopa Komisjoni
§ 15 Ettekirjutuse ja toimingu vaidlustamine
§ 16 Nõuetele vastavuse kontrollimine
§ 17 Seadme energiamärgistuse ja tootekirjelduse nõuete rikkumine
§ 18 Energiamärgistuse ja tootekirjelduse välja panemata jätmine
§ 19 Nõuetele mittevastava seadme turule laskmine
§ 20 Registreerimiseks vajaliku teabe andmata jätmine
RT I 2003, 78, 525
27.09.2006 RT I 2006, 43, 326 22.10.2006 , osaliselt 1.01.2008
(1) Käesolev seadus reguleerib energia ja muude ressursside tõhusama kasutamise eesmärgil teatud liiki kodumasinatele, soojusseadmetele ja seadistele (edaspidi seadmed) esitatavaid energiatõhususe, energiamärgistuse ja ökodisaini nõudeid ning nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise aluseid ja korda.
(2) Energiamärgistuse nõudeid kohaldatakse järgmistele kodumajapidamises kasutamiseks mõeldud seadmetele:
2) pesumasinad, kuivatid ja nende kombinatsioonid;
3) nõudepesumasinad;
4) elektriahjud;
5) valgustusseadmed;
6) õhukonditsioneerid;
7) veekuumutid ja kuumaveesalvestid.
(3) Energiatõhususe ja ökodisaini nõudeid ning nende nõuete hindamise ja tõendamise korda kohaldatakse järgmistele seadmetele:
3) soojuspumpadele.
(5) Käesolevas seaduses nimetatud seadmete nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise korrale kohaldatakse toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduse sätteid käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
(6) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
(2) Käesolevas seaduses kasutatakse toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduse §-s 2 nimetatud mõisteid käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
§ 3. Tehniline dokumentatsioon ja vastavusdeklaratsioon
(3) Nõuded seadmete tehnilisele dokumentatsioonile, täpsustatud nõuded vastavusdeklaratsioonile ja nende säilitamise ajale kehtestatakse majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega. Täpsustavate nõuetega vastavusdeklaratsioonile võib ette näha teabe esitamist seadme energiaklassi, seadme energiatarbe, vastavuse tõendamisel osalenud isikute kohta või vastavuse tõendamise meetodi või protseduuri kohta.
2. peatükk ENERGIAMÄRGISTUSE NÕUDED
§ 4. Seadme energiamärgistuse ja selle avaldamise nõuded
(1) Käesoleva seaduse § 1 lõikes 2 nimetatud seadme tarnija on kohustatud seadme varustama energiamärgistusega ja eestikeelse selgitusega energiamärgistuses esitatud näitajate kohta (edaspidi tootekirjeldus).
(2) Energiamärgistus sisaldab seadme energiatõhusust iseloomustavaid andmeid.
(3) [ Kehtetu – RT I 2008, 8, 59 - jõust. 25.02.2008]
(4) Seadmete energiamärgistuse ja tootekirjelduse nõuded kehtestatakse majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega, milles sätestatakse:
1) seadmete täpne määratlus;
2) energiamärgistuses sisalduvate andmete määramise metoodikad;
3) energiamärgistuse vorm;
4) energiamärgistuse paigaldamise koht seadmel või pakendil;
5) tootekirjelduses nõutav teave;
6) seadme müügil sidevahendi kaudu nõutav teave.
(5) Seadme tarnija peab edasimüüjad tasuta varustama energiamärgistuse ja tootekirjeldusega.
(6) Energiamärgistuse ja tootekirjelduse õigsuse eest vastutab tarnija.
(7) Kui seadme tarnijat ei ole võimalik kindlaks teha, tagab energiamärgistuse ja tootekirjelduse õigsuse seadme edasimüüja.
(8) Seadme edasimüüja peab müügikohas energiamärgistuse ja tootekirjelduse ostjale tutvumiseks välja panema. Tootekirjeldus sisaldub kasutusjuhendis või selle puudumisel seadmega kaasa antavas muus dokumendis.
§ 5. Energiamärgistuse nõuetega seadme turule laskmine
Käesoleva seaduse § 1 lõikes 2 nimetatud seadme võib turule lasta, kui:
1) selle energiatõhusus on määratud käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korras;
2) seade on varustatud nõutava teabe ja energiamärgistusega.
3. peatükk ÖKODISAINI JA ENERGIATÕHUSUSE NÕUDED NING NÕUETELE VASTAVUSE HINDAMINE JA TÕENDAMINE
§ 6. Seadme ökodisaini ja energiatõhususe ning selle kohta antava teabe avaldamise nõuded
(3) Seadmete ökodisaini ja energiatõhususe nõuded kehtestatakse majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega, milles sätestatakse ka seadmete täpne määratlus ning nõutav märgistus.
§ 7. Seadme nõuetele vastavuse hindamine ja tõendamine
(1) Seadme nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise tagab seadme tootja või tema volitatud esindaja.
(2) Kui seadme tootja või tema volitatud esindaja ei ole täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 1 esitatud nõuet, peab seadme nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise tagama importija.
(3) Seadmete nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord, vastavusmärgi paigaldamise kord ning nõuetele vastavuse hindamiseks vajalikud vastavushindamise protseduurid kehtestatakse majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega . Seadmete nõuetele vastavuse hindamiseks ja tõendamiseks vajalikes vastavushindamise protseduurides võib ette näha teavitatud asutuse kaasamise kohustuse.
§ 8. Nõuetele mittevastava seadme esitlemine
Seadet, mis ei vasta käesoleva peatüki nõuetele, võib esitleda messidel, näitustel, demonstratsioonidel ja teistel avalikel esitlustel tingimusel, et see on varustatud selgelt nähtava teabega, millest järeldub, et seade ei vasta sellele esitatavatele nõuetele ja et seda ei lasta turule ega võeta kasutusele enne, kui seade on nõuetega vastavusse viidud.
(1) Teavitatud asutus on tunnustatud asutus, kes teeb seadmete energiatõhususe ja ökodisaini nõuetele vastavuse hindamiseks ja tõendamiseks vajalikke vastavushindamise protseduure.
(4) Isik, kes taotleb õigust tegutseda teavitatud asutusena või tegutseb teavitatud asutusena, peab:
1) vastama toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduse § 263 lõikes 1 sätestatule;
2) olema akrediteeritud käesoleva seaduse § 1 lõikes 3 nimetatud seadmete nõuetele vastavuse hindamiseks ja tõendamiseks vastavalt toote nõuetele vastavuse tõendamise seadusele;
3) omama kogu oma teavitatud asutusena tegutsemise aja jooksul kehtivat vastutuskindlustust.
(5) Teavitatud asutusena tegutsemisest kolmandale isikule tekkida võiva kahju hüvitamise tagamiseks peab teavitatud asutus sõlmima vastutuskindlustuslepingu kindlustussumma ulatuses, mis on vähemalt 500 000 krooni.
§ 10. Energiatõhususe ja ökodisaini nõuetele vastava seadme turule laskmine ja kasutusele võtmine
3) seadmele on paigaldatud vastavusmärk, kui see on nõutav.
4. peatükk SEADMETE REGISTREERIMINE JA ÜLEVAATUS NING NÕUSTAMINE SEADMETE VALIKUL
§ 11. Seadmete registreerimine ning nende energiatõhusa talitluse tagamine
2) edasimüümisel tarbijale registreerima ostja, paigalduskoha ja seadme andmed ning edastama need Tehnilise Järelevalve Ametile. Tehnilise Järelevalve Amet kannab seadmete edasimüüjatelt saadud andmed ehitisregistrisse. Registreeritavate seadmete täpse määratluse ja andmete loetelu, nõuded andmete edastamisele ning andmete ehitisregistrisse kandmise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(3) Tarbijapaigaldise ülevaatuse teostaja kutsekvalifikatsioon peab vastama vähemalt III tasemele kutseseaduse järgi. Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib kehtestada täpsustatud nõuded tarbijapaigaldise ülevaatuse teostaja kutsekvalifikatsioonile.
(4) Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib kehtestada nõuded tarbijapaigaldise ülevaatusele ning ülevaatuste teostamise sagedusele. Tarbijapaigaldise ülevaatuse nõuetes võib ette näha nõudeid mõõtmistele, vaatlustele ja tarbijapaigaldise või selle osade dokumentatsiooni analüüsil põhinevale tarbijapaigaldise seisukorra hindamisele ning aruandlusele ülevaatuse tulemustest.
§ 12. Riikliku järelevalve teostaja
2) saada järelevalve teostamiseks vajalikku teavet, tutvuda järelevalve teostamiseks vajalike dokumentide või nende koopiatega ning teha neist ärakirju, tagades seejuures talle teatavaks saanud äri- ja tehnikaalase teabe konfidentsiaalsuse, kui seadusega ei ole ette nähtud selle avaldamist;
3) siseneda järelevalve teostamise eesmärgil seadme valmistamis-, paigaldamis-, kasutamis-, remondi-, ehitus-, hooldus-, ladustamis- ja müügikohta, samuti teavitatud asutuse ruumidesse;
4) keelata käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele mittevastava seadme turule laskmine või kasutuselevõtmine ning nõuda nõuetele mittevastava seadme turult eemaldamist või kasutamise lõpetamist;
(2) Riiklikku järelevalvet teostav ametiisik on kohustatud oma ülesannete täitmisel esitama ametitõendi.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib riiklikku järelevalvet teostav ametiisik rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
§ 141. Riikliku järelevalve teostaja kohustus teavitada Euroopa Komisjoni
Riikliku järelevalve teostaja peab teavitama Euroopa Komisjoni turujärelevalve tulemustest eelkõige juhul, kui on tehtud ettekirjutus seadme turule laskmise või kasutuselevõtu keelamiseks. Teavitamisel tuleb nimetada seadme turule laskmise või kasutuselevõtu keelamise põhjused.
§ 15. Ettekirjutuse ja toimingu vaidlustamine
(1) Kui isik ei nõustu riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku ettekirjutuse või muu toiminguga, on tal õigus esitada ameti peadirektorile vaie kümne tööpäeva jooksul ettekirjutusest või muust toimingust teadasaamise päevast arvates.
(3) Vaide esitamine ei peata ettekirjutuse täitmist.
(5) Vaideotsus tehakse vaide esitajale teatavaks ning antakse kätte allkirja vastu või saadetakse posti teel väljastusteatega kahe tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
§ 16. Nõuetele vastavuse kontrollimine
(1) Ameti pädeval ametiisikul on riikliku järelevalve käigus õigus:
1) võtta õiglase tasu eest seadme edasimüüjalt või tarnijalt vajalik kogus seadmeid katseeksemplarideks, et kontrollida seadme, selle energiamärgistuse, tootekirjelduse või muu esitatud teabe vastavust käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele;
2) kontrollida seadme, selle energiamärgistuse, tootekirjelduse või muu esitatud teabe vastavust käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele;
3) tellida põhjendatud juhtudel hindamisteenust seadme nõuetele vastavuse hindamiseks või selle energiamärgistuse, tootekirjelduse või muu esitatud teabe õigsuse kontrollimiseks.
(2) Kui tuvastatakse, et seade, selle energiamärgistus, tootekirjeldus või muu esitatud teave ei vasta käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele, peab seadme edasimüüja, tarnija või omanik tagastama käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud tasu ja hüvitama ametile käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud teenuse dokumentaalselt tõendatud kulud.
§ 17. Seadme energiamärgistuse ja tootekirjelduse nõuete rikkumine
(1) Seadme tarnija või edasimüüja poolt seadme energiamärgistuse või tootekirjeldusega varustamata jätmise või tehnilise dokumentatsiooni koostamata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
§ 18. Energiamärgistuse ja tootekirjelduse välja panemata jätmine
(1) Seadme edasimüüja või tarnija poolt seadme müügikohas energiamärgistuse või tootekirjelduse välja panemata jätmise või ettenähtud korras kättesaadavaks tegemata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
§ 19. Nõuetele mittevastava seadme turule laskmine
(1) Seadme turule laskmise nõuete rikkumise eest või kasutusele võtmise nõuete eiramise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
§ 20. Registreerimiseks vajaliku teabe andmata jätmine
(1) Käesoleva seaduse §-des 17–20 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 17–20 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tehnilise Järelevalve Amet.
(1) Seadmete energiatõhususe seadus tunnistatakse kehtetuks.
(2) Käesoleva seaduse nõuded ei laiene seadmetele, mille tootmine lõpetati enne 2001. aasta 1. juulit, ning kasutatud seadmetele.
(3) Käesolevas seaduses energiatõhususe ja ökodisaini nõuete kohta sätestatut rakendatakse nende käesoleva seaduse § 1 lõikes 3 nimetatud seadmete suhtes, millele on Euroopa Liidus vastavad nõuded rakendatud.
(2) Käesoleva seaduse järgmiste sätete 2006. aasta 27. septembril vastuvõetud redaktsioonid jõustuvad 2008. aasta 1. jaanuaril:
4) paragrahv 11.
1Nõukogu direktiiv 92/75/EMÜ kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16–19); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta (EÜT L 1, 4.01.2003, lk 65–71); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ (ELT L 191, 22.07.2005, lk 29–58).


text:
§ 12 Isiku esindaja tasumäärad rahvusvahelise kaitse menetluses ja sellega seotud halduskohtumenetluses
RT I, 22.06.2017, 20
(1) Kohus, uurimisasutus või prokuratuur võib riigi õigusabi osutanud advokaadi põhjendatud taotluse alusel suurendada 2. peatükis riigi õigusabi osutamise eest ette nähtud tasu piirmäära kuni 300 protsenti, kui riigi õigusabi osutamine on eriliselt töömahukas. Kohtuistungil osalemise tasu ei suurendata.
(1) Määratud kaitsja tasu riigi õigusabi osutamise eest kriminaalasja kohtueelses menetluses on 20 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 60 euro ühe toimingu kohta.
(2) Kui kahtlustatav või süüdistatav loobub menetlustoimingu või muu toimingu käigus kaitsjast, on määratud kaitsja tasu 20 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 60 euro ühe toimingu kohta. Tasu makstakse üksnes juhul, kui loobumise hetkel on kaitsja juba asunud toimingul osalema.
(3) Määratud kaitsja tasu riigi õigusabi osutamise eest kriminaalasja kohtulikul arutamisel üldmenetluses, sealhulgas kaitseakti koostamine ja esitamine, kuid välja arvatud kohtuistungil osalemine, on 20 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 240 euro ühes kohtuastmes.
(4) Määratud kaitsja tasu riigi õigusabi osutamise eest kriminaalasja kohtulikul arutamisel lihtmenetluses, välja arvatud kohtuistungil osalemine, on 20 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 80 euro ühes kohtuastmes.
(5) Määratud kaitsja tasu riigi õigusabi osutamise kriminaalasja kohtuistungil on 20 eurot iga poole tunni kohta.
(1) Määratud kaitsja tasu määruskaebuse esitamise eest on 20 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 120 euro.
(3) Määratud kaitsja tasu kohtulahendi täitmisel tekkinud küsimuste lahendamise taotluste esitamise eest on 20 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 120 euro.
(4) Määratud kaitsja tasu kohtulahendi täitmisel tekkinud küsimuste lahendamisel korraldatud kohtuistungil osalemise eest on 20 eurot iga poole tunni kohta.
(1) Kannatanu või tsiviilkostja esindaja tasu riigi õigusabi osutamise eest kriminaalasja kohtueelses menetluses on 20 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 60 euro ühe toimingu kohta.
(2) Kannatanu või tsiviilkostja esindaja tasu riigi õigusabi osutamise eest kriminaalasja kohtulikul arutamisel üldmenetluses, välja arvatud kohtuistungil osalemine, on 20 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 240 euro igas kohtuastmes.
(3) Kannatanu või tsiviilkostja esindaja tasu riigi õigusabi osutamise eest kriminaalasja kohtulikul arutamisel lihtmenetluses, välja arvatud kohtuistungil osalemine, on 20 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 80 euro igas kohtuastmes.
(4) Kannatanu või tsiviilkostja esindaja tasu riigi õigusabi osutamise kriminaalasja kohtuistungil on 20 eurot iga poole tunni kohta.
(1) Isiku kaitsja tasu riigi õigusabi osutamise eest väärteoasja kohtuvälises menetluses on 20 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 60 euro ühe toimingu kohta.
(2) Isiku kaitsja tasu riigi õigusabi osutamise eest väärteoasja kohtulikul arutamisel, välja arvatud kohtuistungil osalemine, on 20 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 240 euro.
(3) Isiku kaitsja tasu riigi õigusabi osutamise väärteoasja kohtuistungil on 20 eurot iga poole tunni kohta.
(1) Isiku esindaja tasu riigi õigusabi osutamise eest tsiviilasja kohtueelses menetluses on 20 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 320 euro. Kui kohtueelsele menetlusele eelnevalt on isikule osutatud riigi õigusabi seaduse § 4 lõike 3 punktis 8 või 9 nimetatud õigusabi, ei ületa tasu 40 eurot.
(2) Tasu riigi õigusabi osutamise eest hagita menetluses, sealhulgas hagita menetluse avalduse koostamine ja esitamine, kuid välja arvatud tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 550 lõike 1 punktis 2 sätestatud hooldusõiguse asjades ja kohtuistungil osalemine, on 20 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 200 euro ühes kohtuastmes. Kui tsiviilasjale eelnevalt on isikule osutatud riigi õigusabi seaduse § 4 lõike 3 punktis 8 või 9 nimetatud õigusabi, ei ületa tasu 80 eurot.
(3) Tasu riigi õigusabi osutamise eest hagimenetluses, sealhulgas hagiavalduse koostamine ja esitamine, ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 550 lõike 1 punktis 2 sätestatud hooldusõiguse asjades, sealhulgas avalduse koostamine ja esitamine, kuid välja arvatud kohtuistungil osalemine, on 20 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 400 euro ühes kohtuastmes. Kui asjas on eelnevalt osutatud riigi õigusabi seaduse § 4 lõike 3 punktis 8 või 9 nimetatud õigusabi, ei ületa tasu 280 eurot.
(4) Tasu riigi õigusabi osutamise eest tsiviilasja kohtuistungil on 20 eurot iga poole tunni kohta.
(5) Kui riigi õigusabi osutamise koht jääb õigusteenust osutava advokaadibüroo asukohast kaugemale kui 40 kilomeetrit, makstakse advokaadi põhjendatud taotlusel riigi õigusabi osutamise kohta ja tagasi jõudmiseks kulutatud aja eest kokku täiendavat tasu vastavalt advokaadibüroo kaugusele, arvestades ühte suunda:
(6) Kui advokaat lõikes 5 ette nähtud juhul osutab riigi õigusabi samas menetluses kahele või enamale isikule või erinevates haldus- või halduskohtumenetlustes, jagatakse tasu riigi õigusabi osutamise kohta ja tagasi jõudmiseks kulutatud aja eest kõigi esindatavate või menetluste vahel proportsionaalselt.
§ 12. Isiku esindaja tasumäärad rahvusvahelise kaitse menetluses ja sellega seotud halduskohtumenetluses
(1) Rahvusvahelise kaitse menetluses ja sellega seotud halduskohtumenetluses, välja arvatud kohtuistungil osalemine, on tasu miinimummääraks kümne minuti tasu.
(2) Tasu riigi õigusabi osutamise eest rahvusvahelise kaitse menetluses, sealhulgas taotluse koostamine ja esitamine, on 20 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 200 eurot.
(3) Tasu riigi õigusabi osutamise eest halduskohtumenetluses, mis on seotud rahvusvahelise kaitse menetluses tehtud lahendi vaidlustamisega, sealhulgas kaebuse koostamine ja esitamine, kuid välja arvatud kohtuistungil osalemine, on 36 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 400 euro ühes kohtuastmes.
(4) Tasu riigi õigusabi osutamise eest rahvusvahelise kaitse menetluses tehtud lahendi vaidlustamisega seotud haldusasja kohtuistungil on 36 eurot iga poole tunni kohta.
(5) Kui advokaadil on samas haldusasjas rohkem kui üks esindatav, võib kohus advokaadi põhjendatud taotluse alusel, hinnates riigi õigusabi osutamise töömahukust, suurendada riigi õigusabi osutamise eest, välja arvatud kohtuistungil osalemine, advokaadile makstavat tasu kuni 25 protsenti iga täiendava esindatava kohta.
(6) Kui riigi õigusabi osutamise koht jääb advokaadibüroo asukohast kaugemale kui 40 kilomeetrit, makstakse selle advokaadibüroo kaudu õigusabi osutava advokaadi põhjendatud taotlusel riigi õigusabi osutamise kohta ja tagasi jõudmiseks kulutatud aja eest kokku täiendavat tasu vastavalt advokaadibüroo kaugusele, arvestades ühte suunda:
(7) Kui advokaat lõikes 6 ette nähtud juhul osutab riigi õigusabi samas menetluses kahele või enamale isikule või erinevates haldus- või halduskohtumenetlustes, jagatakse tasu riigi õigusabi osutamise kohta ja tagasi jõudmiseks kulutatud aja eest kõigi esindatavate või menetluste vahel proportsionaalselt.
Tasu riigi õigusabi osutamise eest teistmismenetluses on 20 eurot iga poole tunni kohta.

matches:
§ 4
§ 550
§ 4
§ 550
§ 4
§ 12
kohus


TLS § 100 lg 3 alusel töötajale väljamõistetava hüvitise suurust võib muuta, arvestades mh VÕS §-s 6 sätestatud hea usu põhimõtet ja § 127 lg-t 5, mille kohaselt tuleb kahjuhüvitisest maha arvata igasugune kasu, mida kahjustatud isik (töötaja) sai kahju tekitamise tagajärjel. (p 13)
TLS § 100 lg-s 3 sätestatud hüvitis ei ole käsitatav kahju tekitanud isiku vastutuse piirsuurusena ega kindla suurusega kahjuhüvitisena. (p 14)
Töölepingu ülesütlemise tühisust ja töövaidlusorganis lõpetamist reguleeriv TLS § 107 kohaldub nii tähtajatu kui ka tähtajalise töölepingu ülesütlemise vaidlustamise korral. (p 24)
TLS § 100 lg 3 rakendub üksnes juhul, kui tähtajaline tööleping öeldakse üles majanduslikul põhjusel TLS § 89 alusel ja ülesütlemine on kehtiv. Olukorras, kus tähtajalise töölepingu ülesütlemine on tühine, kohalduvad TLS §-d 107 ja 109. Seda ka juhul, kui tuvastatakse, et tühine on tähtajalise töölepingu ülesütlemine majanduslikul põhjusel. TLS § 100 lg 3 järgi makstav hüvitis (töötasu lepingu tähtaja saabumiseni) on lähtekohaks ka tähtajalise töölepingu ennetähtaegsel lõpetamisel TLS § 107 lg 2 alusel VÕS § 127 lg-st 1 lähtudes. Küll aga tuleb hüvitist korrigeerida VÕS § 127 lg 5 alusel, arvates sellest maha sissetuleku, mida töötaja sai või oleks võinud saada oma tööjõudu mujal rakendades. Vastasel juhul oleks tegemist karistusliku hüvitisega, mis võiks viia töötaja põhjendamatu rikastumiseni. See oleks vastuolus hüvitise määramise üldpõhimõttega, et hüvitada tuleb tekkinud kahju (vt ka Riigikohtu üldkogu otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-79-13, p 32.3) (p 31)
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-35-03.
Töölepingu ebaseaduslikul lõpetamisel on töötajal eelkõige õigus nõuda enda tööle ennistamist ja hüvitist sunnitud töölt puudumise aja eest. Kui töötaja loobub tööle ennistamisese nõudest, tuleb TLS § 117 lg 2 ja ITVS § 30 lg 2 järgi mõista talle välja hüvitis kuni kuue kuu keskmise palga ulatuses.
Töövaidlusorgan saab kohustada tööandjat maksma töötajale TLS § 117 lg 2 järgi hüvitist ainult siis, kui töötaja loobub tööle ennistamise nõudest.
TLS ja ITVS ei näe ette seda, et töötaja tööle asumisel teise tööandja juurde ei saa töötajat endise tööandja juurde tööle ennistada ja sellest tulenevalt välja mõista töötajale keskmist palka sunnitud töölt puudutud aja eest.
Kohus ei saa ennistada töötajat tööle tagasiulatuvalt teatud kuupäevani, lugedes järgnevalt töölepingu lõpetatuks töötaja enda soovil, sest see ei ole kooskõlas TLS § 117 lg 1 mõttega. Tööle ennistamine kui töötaja kaitsevahend töölepingu ebaseadusliku lõpetamise vastu on suunatud sellele, et töötaja saaks tagasi oma töö- või ametikoha, kus ta soovib töötada.