“Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 2.2 “Sisevete kalanduse toetus” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
“Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 2.2 “Sisevete kalanduse toetus” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord
“Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 2.2 “Sisevete kalanduse toetus” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord - sisukord
3 TOETUSE TAOTLEJALE JA KALALAEVALE ESITATAVAD NÕUDED
§ 7 Nõuded kalalaeva kohta
§ 10 Arvamus moderniseerimise ja kalapüügivahendi selektiivsuse kohta
§ 11 Toetuse taotluse esitamine
§ 12 Toetuse taotlemiseks esitatavad dokumendid
§ 13 Muudatustest teavitamine
§ 14 Taotluse kontrollimine ja nõuetekohaseks tunnistamine
§ 15 Taotluste hindamine
§ 16 Taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine
§ 17 Toetuse väljamakse tegemise tingimused
§ 18 Toetuse väljamakse tegemise taotlemine
§ 19 Toetuse väljamakse tegemise otsustamine
§ 21 Dokumentide säilitamine
§ 22 Toetuse taotlemine 2010. aastal
RT I, 23.11.2010, 43
Vastu võetud 07.12.2009 nr 115
RTL 2009, 92, 1336
jõustumine 18.12.2009
Määrus kehtestatakse «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 194lõike 1 alusel ning kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.08.2006, lk 1–44) artikli 17 lõike 6 alusel heaks kiidetud «Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskavaga» (edaspidirakenduskava).
Määruses sätestatakse rakenduskava meetme 2.2 «Sisevete kalanduse toetus» (edaspidi meede 2.2) raames toetatavad tegevused, abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, sisevete kalanduse investeeringutoetuse (edaspidi toetus) taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded, toetuse maksimaalne määr, omafinantseeringu minimaalne määr, taotluse menetlemise tingimused ja kord, taotluse hindamise kriteeriumid ja kord, taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise tingimused ja kord, toetuse väljamaksete tegemise tingimused ja kord ning toetuse saaja kohustused.
(1) Meetme 2.2 raames toetatakse kalalaevastiku segmenti 4S4 kuuluva kalalaeva ümberehitamist või uue seadme ja vahendiga varustamist (edaspidi kalalaeva moderniseerimine), mis aitab kaasa kalalaeva pardal ohutuse, töötingimuste, hügieenitingimuste või tootekvaliteedi parandamisele, energiakasutuse tõhustamisele või selektiivsuse suurendamisele.
(2) Toetatava tegevuse osaks võib olla järgmine ettevalmistav töö:
1) toetatava tegevuse elluviimisega kaasnev tellitud projekteerimistöö;
2) taotluse ja tegevuskava ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö või teenus.
(4) Toetatav tegevus peab olema ellu viidud kahe aasta jooksul taotluse rahuldamisest arvates, kuid mitte hiljem kui 30. juunil 2015. aastal.
(1) Omafinantseeringu minimaalne määr on 40% toetatava tegevuse abikõlblikust maksumusest.
(2) Toetuse maksimaalne määr arvutatakse kalalaeva kogumahutavuse (GT) järgi. Toetuse maksimaalne suurus ühe kalalaeva kohta on rakenduskava programmiperioodi jooksul kokku kuni 60% lisa 1 kohaselt arvutatud toetatava tegevuse maksimaalsest abikõlblikust maksumusest.
(3) Meetme 2.2 raames on abikõlblikud järgmised kulud:
1) laevakeretöö tegemise kulu;
2) kala säilitamiseks kasutatava ruumi ümberehitamise kulu;
3) kala säilitamiseks vajaliku seadme ostmise, kapitalirendi ja paigaldamise kulu;
4) tekiehitise ümberehitamise kulu;
5) mootoriruumi ümberehitamise kulu;
6) mootoriruumi seadme, süsteemi või abimehhanismi ostmise, kapitalirendi ja paigaldamise kulu, v.a punktis 7 nimetatud kulu;
7) programmiperioodi jooksul ühe kalalaeva kohta ühel korral kalalaeva mootori ostmise, kapitalirendi ja paigaldamise kulu;
8) kalalaeva mootori ümberehitamise kulu;
9) elektri-, ballasti- ja sanitaarsüsteemi ümberehitamise kulu;
10) päästevahendi (päästepaat, -vest, signaalrakett jms) ostmise, kapitalirendi ja paigaldamise kulu;
11) tuletõrje- ja avariivarustuse (tuletõrjepump, -voolik, häiresüsteem jms) ostmise, kapitalirendi ja paigaldamise kulu;
12) sidevahendi ostmise, kapitalirendi ja paigaldamise kulu;
13) navigatsiooniseadme ja selle juurde kuuluva tarkvara (asukoha määramise seade, kompass, arvuti, elektrooniline kaart jms) ostmise, kapitalirendi ja paigaldamise kulu;
14) keskkonnakaitsevahendi (reovee kogumise mahuti, olmeprügi, sh toidujäätmete kogumise vahend jms) ostmise, kapitalirendi ja paigaldamise kulu;
15) programmiperioodi jooksul ühe kalalaeva kohta kuni kahe selektiivse püügivahendi ostmise ja kapitalirendi kulu;
16) nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõike 6 punkti e nõuetele vastava püügivahendi ümberehitamise kulu;
17) nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõike 6 punkti e nõuetele vastava seadme ostmise ja kapitalirendi kulu;
18) muu kalalaeva seadme ostmise, kapitalirendi ja paigaldamise kulu, v.a punktis 7 nimetatud kulu;
19) «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 198 lõike 3 punktis 11 toodud kohustuse täitmisega kaasnev kulu;
20) ettevalmistava töö kulu, mis moodustab kuni 12% toetatava tegevuse abikõlblikust maksumusest.
(4) Lõike 3 punktis 15 nimetatud kulu on abikõlblik, kui:
1) kalapüügivahend vastab nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõike 7 punkti b nõuetele;
2) vahetatakse välja kaluri kalapüügiloale kantud püügivahend sama liiki püügivahendi vastu.
1) tolli-, sisseveo- ja muu maks, mida hüvitatakse, tasaarveldatakse ja kustutatakse muul moel ning mis ei moodusta osa Eesti maksusüsteemist;
2) tellitud töö või teenuse kulu, kui taotleja või taotleja juhatuse liige omab osalust töö teinud või teenuse osutanud juriidilises isikus või kuulub töö teinud või teenuse osutanud juriidilise isiku juhatusse või nõukokku;
3) tellitud töö või teenuse kulu, kui töö tegi või teenuse osutas taotleja juhatuse liige;
4) tegevuskulud, kaasa arvatud hooldus- ja rendikulu, kütuse-, palga-, koolitus-, side- ja veokulu;
5) sularahas tehtud kulutus, teenustasu pangatoimingu eest, intress, tagatismakse ja finantsteenusega seotud muud kulu;
6) juriidiliseks konsultatsiooniks, raamatupidamisteenuse eest tasumiseks, patendi ja litsentsi ostmiseks ning teostatavusuuringuks tehtud kulutus;
7) kulutus reklaamile, välja arvatud «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 198 lõike 3 punktis 11 toodud kohustuse täitmisega kaasnev kulu;
8) kulutus, mis on tehtud enne 1. jaanuari 2008. aastal, välja arvatud § 2 lõikes 2 nimetatud ettevalmistava töö kulu;
9) ettevalmistava töö kulu, mis on tehtud enne 1. jaanuari 2007. aastal või mille eest ei ole makstud enne taotluse esitamist;
10) kapitalirendi kulu, kui asja omandiõigus ei lähe üle toetuse saajale;
11) kasutatud seadme ostmise ja paigaldamise kulu;
12) seadme paigaldamise kulu ilma ostmise või kapitalirendi kuluta;
13) käibemaks, kui taotleja on taotluse esitamise ajal käibemaksukohustuslane, või käibemaks arvates taotleja või toetuse saaja käibemaksukohustuslaseks registreerimise kuupäevast, kui ta ei olnud käibemaksukohustuslane taotluse esitamise ajal;
14) trahv, viivis ja muu rahaline karistus ning kohtukulu;
15) kindlustusandja teenusega kaasnev kulu;
16) ettevalmistava töö kulu osas, mis ületab § 4 lõike 3 punktis 20 sätestatud piirmäära;
17) paragrahvi 2 lõike 2 punktis 2 nimetatud taotluse ja tegevuskava ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenuse kulu osas, mis ületab 958,68 eurot;
18) kala säilitamiseks kasutatava ruumi suurendamisega kaasnev kulu;
19) materjali, sh võrgu- ja ehitusmaterjali, ostmine.
3. peatükk TOETUSE TAOTLEJALE JA KALALAEVALE ESITATAVAD NÕUDED
(1) Toetust võib taotleda äriühing või äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja, kes on moderniseeritava kalalaeva omanik või rentnik, kes valdab kalalaeva liisingulepingu alusel, ning kellele on «Kalapüügiseaduse» alusel ja korras antud kaluri kalapüügiluba püügiks siseveekogus (edaspidi taotleja).
1) taotlejal ei ole riikliku maksu maksuvõlgnevust või tema riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud, maksuvõla tasumise ajatamise korral on tagasimaksed tasutud ajakava kohaselt;
(4) Residendist taotleja tegevuskoht või mitteresidendist taotleja püsiv tegevuskoht «Maksukorralduse seaduse» tähenduses on Eestis.
§ 7. Nõuded kalalaeva kohta
(1) Toetust võib taotleda nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 26 lõikes 1 nimetatud kalalaeva, mis kuulub kalalaevastiku segmenti 4S4, moderniseerimiseks.
(2) Moderniseeritav kalalaev on vähemalt viis aastat vana. Kalalaeva vanuseks loetakse täisarv, mis võrdub toetuse taotluse rahuldamise otsuse tegemise aasta ja nõukogu määruses (EMÜ) nr 2930/86, kalalaevade omaduste määratlemise kohta (EÜT L 274, 25.09.1986, lk 1–2), määratletud kalalaeva kasutuselevõtu aasta vahega.
(3) Moderniseerimise tulemusena ei tohi suureneda kalalaeva mootori võimsus.
(4) Moderniseerimise tulemusena võib kalalaeva kogumahutavus suureneda üksnes komisjoni määruse (EÜ) nr 1438/2003, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 III peatükis määratletud ühenduse laevastikupoliitika rakenduseeskirjad (ELT L 204, 13.08.2003, lk 21–29), artiklis 8 sätestatud tingimustel.
(1) Kui toetatava tegevuse käibemaksuta maksumus ületab 10 000 eurot, teeb taotleja hinnapakkumuse esitamise ettepaneku vähemalt kolmele asjakohast teenust osutavale ettevõtjale. Hinnapakkumust ei pea küsima ettevalmistava töö puhul.
(2) Toetatava tegevuse hinnapakkumus peab sisaldama tehnilist spetsifikatsiooni, sealhulgas jooniseid, põhiliste materjalide ja tööde mahtusid, paigaldatava seadme või masina tehnilisi andmeid ning muid olulisi parameetreid.
(3) Taotleja võib teha vähem kui kolm hinnapakkumuse esitamise ettepanekut, kui asjakohast teenust osutab vähem kui kolm ettevõtjat.
§ 10. Arvamus moderniseerimise ja kalapüügivahendi selektiivsuse kohta
(1) Enne Ametile toetuse taotluse esitamist esitab taotleja Veeteede Ametile tehnilise dokumentatsiooni kalalaeva moderniseerimise kohta, et saada Veeteede Ameti kirjalik arvamus, kas:
1) moderniseerimise tulemusena suureneb kalalaeva mootori võimsus või kalalaeva kogumahutavus ning kas kogumahutavuse suurendamine on kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1438/2003 artiklis 8 sätestatud tingimusega;
2) moderniseerimiseks on vajalik ümberehitusprojekt ning millised kooskõlastused on moderniseerimiseks vajalikud.
(2) Selektiivse kalapüügivahendi ostmise või kapitalirendi korral peab taotleja enne Ametile toetuse taotluse esitamist küsima pädevalt eksperdilt kirjaliku arvamuse, kus on välja toodud:
1) olemasoleva püügivahendi tehnoloogia kirjeldus;
2) uue selektiivsema püügivahendi tehnoloogia kirjeldus;
3) milles seisneb tehnoloogiate erinevus ja selektiivsus võrreldes kehtivate nõuetega.
§ 11. Toetuse taotluse esitamine
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja Ametile taotluse selleks ettenähtud tähtajal. Amet teatab taotluse esitamise tähtaja ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded arvestusega, et teate avaldamise ja taotluse esitamise tähtaja alguse vahele jääks vähemalt 30 päeva.
(2) Ühe taotluse alusel võib taotleda toetust ühe kalalaeva moderniseerimiseks.
§ 12. Toetuse taotlemiseks esitatavad dokumendid
2) lisas 3 toodud vormi kohane tegevuskava;
4) riikliku maksu maksuvõla olemasolu korral mitte varasema kui taotluse esitamise kuule eelnenud kuu esimese päeva seisuga väljastatud Maksu- ja Tolliameti tõend maksuvõla ajatamise ja maksude ajakava kohaselt tasumise kohta;
5) liisingulepingu koopia, kui taotleja ei ole kalalaeva omanik, ning kalalaeva omaniku kirjalik nõusolek kalalaeva moderniseerimiseks;
6) kalalaeva põhiplaani koopia, milles on märgitud moderniseerimise käigus tehtava töö või paigaldatava seadme asukoht;
7) vajaduse korral §-s 9 nimetatud dokument;
8) koopia kehtivast kutselise kaluri kalapüügiloast;
9) koopia kehtivast laeva sõidukõlblikkuse tunnistusest või väikelaeva tehnilise ülevaatuse raamatust koos kinnitustega perioodiliste ülevaatuste kohta;
10) koopia kehtivast kalalaevatunnistusest;
11) koopia kalalaeva mõõtekirjast või mõni muu kalalaeva kogumahutavuse suurust tõendav dokument;
12) paragrahvis 8 nimetatud hinnapakkumuse esitamise ettepanekud ja hinnapakkumused;
13) tehtud valiku põhjendamise avaldus, kui taotleja ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust;
14) koopia arve-saatelehest või arvest, mille on väljastanud isik, kellelt taotleja tellis ettevalmistava töö või teenuse, ning koopia nimetatud arve-saatelehe või arve koopial märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendavast pangakonto väljavõttest või maksekorraldusest;
15) selektiivse kalapüügivahendi ostmise või kapitalirendi korral § 10 lõikes 2 nimetatud eksperdi kirjalik arvamus, milles on näidatud, milles seisneb kalapüügivahendite tehnoloogiate erinevus ja kuidas see aitab kaasa selektiivsemale kalapüügile võrreldes kehtivate nõuetega;
16) paragrahvi 4 lõike 3 punktides 15–16 nimetatud kulude puhul eksperdi kirjalik arvamus moderniseerimise nõuetekohasuse kohta;
17) paragrahvi 10 lõikes 1 nimetatud tehniline dokumentatsioon ja Veeteede Ameti arvamus.
(2) Kui taotleja andmed ei ole kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse, esitab ta toetuse esmakordsel taotlemisel koos taotlusega avalduse oma andmete kandmiseks nimetatud registrisse.
(3) Kui taotleja taotleb projekti või projekti tegevuste kohta toetust samal ajal riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest, esitab ta koos taotlusega sellekohase teabe.
§ 13. Muudatustest teavitamine
Taotleja teavitab viivitamata Ametit kirjalikult § 12 lõikes 1 nimetatud dokumentides esitatud andmete muutumisest või muust ilmnenud asjaolust, mis võib mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist.
§ 14. Taotluse kontrollimine ja nõuetekohaseks tunnistamine
(2) Amet tunnistab taotluse nõuetekohaseks, kui taotleja ja taotlus vastavad «Kalandusturu korraldamise seaduses» ja selles määruses sätestatud nõuetele. Kui taotleja või taotlus ei vasta vähemalt ühele nõudele, teeb Amet «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 195 lõike 4 või § 196 lõike 3 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
§ 15. Taotluste hindamine
(1) Amet hindab nõuetekohaseks tunnistatud taotlusi lõikes 2 toodud hindamiskriteeriumi alusel ning moodustab hindamiskriteeriumi põhjal taotlusele antud hindepunktide alusel taotluste paremusjärjestuse.
(2) Taotlusele antakse 1 hindepunkt omafinantseeringu iga protsendi eest, lähtudes omafinantseeringu protsentuaalsest osakaalust toetatava tegevuse abikõlblikus kogumaksumuses.
(3) Võrdsete hindepunktide puhul eelistatakse taotlust, milles näidatud abikõlblike kulude maksumus on suurem. Võrdsete abikõlblike kulude maksumuste puhul eelistatakse ajaliselt varem esitatud taotlust.
§ 16. Taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine
(2) Amet võib teha taotluse osalise rahuldamise otsuse, kui toetust taotletakse mitteabikõlbliku kulu kohta või kui taotletava toetuse suurus ületab meetme rahastamise sama aasta eelarve jäägi.
(7) Taotluse rahuldamata jätmise korral ei kuulu hüvitamisele § 2 lõikes 2 nimetatud ettevalmistava tööga seotud kulu.
§ 17. Toetuse väljamakse tegemise tingimused
§ 18. Toetuse väljamakse tegemise taotlemine
(1) Toetuse saaja võib esitada toetatava tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid koos lisas 4 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooniga kuni kaheksas osas ühe taotluse kohta. Amet teatab kuludeklaratsiooni esitamise tähtaja väljaandes Ametlikud Teadaanded ja avaldab asjakohase teabe ka Ameti veebilehel.
(2) Toetuse saaja esitab toetuse väljamaksmiseks pärast toetatava tegevuse täielikku või osadena elluviimist ja selle eest täielikult või osadena tasumist, kuid mitte varem kui taotluse rahuldamise otsuse kättesaamisest arvates Ametile lisas 4 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
1) selle isiku, kellelt taotleja tellis töö või teenuse või ostis kaupa, väljastatud arve-saatelehe või arve koopia;
3) osutatud teenuse, tehtud töö või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi koopia.
(3) Kapitalirendi puhul esitab taotleja Ametile pärast toetatava tegevuse täielikku või osadena tegemist ja selle eest tasumist kapitalirendilepingus ettenähtud korras, kuid mitte varem kui taotluse rahuldamise otsuse kättesaamisest arvates toetuse väljamaksmiseks lisas 4 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
1) selle isiku, kellelt kapitalirendile andja tellis töö või teenuse või ostis kaupa, väljastatud arve-saatelehe või arve koopia;
3) kapitalirendile andja ja toetuse saaja vahel sõlmitud kapitalirendilepingu ja maksegraafiku koopia.
(4) Lõike 2 punktis 1 ja lõike 3 punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve koopial näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku hinnapakkumusele.
§ 19. Toetuse väljamakse tegemise otsustamine
(1) Amet teeb toetuse väljamaksmise otsuse «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 1910 lõike 2 alusel 40 tööpäeva jooksul arvates §-s 18 nimetatud nõuetekohaste dokumentide ja kuludeklaratsiooni saamisest.
(2) Amet teeb toetuse väljamakse tegemisest keeldumise otsuse, kui taotleja ei ole täitnud §-s 17 nimetatud toetuse väljamakse tegemise tingimusi, ei ole esitanud § 18 lõigetes 2 ja 3 nimetatud dokumente või kui tehakse kindlaks taotluse rahuldamata jätmise alus.
(3) Amet teeb toetuse väljamaksmise otsuse või väljamakse tegemisest keeldumise otsuse toetuse saajale teatavaks kümne tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemisest.
(1) Toetuse saaja kasutab toetust sihtotstarbeliselt, mõistlikult ja kõige säästlikumal viisil ning järgib toetatava tegevuse elluviimisel «Kalandusturu korraldamise seaduses» ja selles määruses sätestatud asjakohaseid nõudeid.
(2) Toetuse saaja teavitab viivituseta Ametit kirjalikult oma tegevuse lõpetamisest või muust ilmnenud asjaolust, mis võib mõjutada toetuse väljamaksmise kohta otsuse tegemist, või toetuse kasutamisega seotud asjaolust, mille tõttu taotluses esitatud andmed ei ole enam täielikud või õiged.
(3) Kuni Ameti poolt viimase toetuseosa väljamaksmiseni teavitab toetuse saaja viivituseta Ametit kirjalikult käibemaksukohustuslaseks registreerimisest «Käibemaksuseaduse» § 19 alusel.
(4) Kuni seitsme aasta möödumiseni Ameti poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest teavitab toetuse saaja viivituseta Ametit kirjalikult:
4) äriühingu osa või aktsia võõrandamisest või liikmelisuse muutumisest;
(5) Toetuse saaja tagab, et kalalaev, mille moderniseerimiseks ta toetust sai, jätkab tegevust üksnes siseveekogul.
§ 21. Dokumentide säilitamine
§ 22. Toetuse taotlemine 2010. aastal
Toetuse taotlemisel 2010. aastal ei kohaldata § 2 lõiget 3, kui tegevuse elluviimist ei ole alustatud ning kuludokumendid ei ole väljastatud varem kui 1. jaanuaril 2008. aastal.
Lisa 1 Toetatava tegevuse maksimaalne abikõlblik maksumus kalalaeva kohta
Lisa 2 Sisevete kalanduse toetuse avaldus
Lisa 3 Sisevete kalanduse tegevuskava
Lisa 4 Kuludeklaratsioon


§ 31 Isikuandmete töötlemine riigikassas
41 Välistoetuse ja välistoetuse kaasrahastamise vahendite kasutamine enne nende laekumist
§ 291 Rahandusministeeriumi nõusolek välistoetuse ja välistoetuse kaasrahastamise vahendite kasutamiseks enne nende laekumist
§ 292 Välistoetuse projekti eelarve avamine enne välistoetuse ja välistoetuse kaasrahastamise laekumist
§ 293 Erandid välistoetuse ja välistoetuse kaasrahastamise vahendite kasutamisel enne nende laekumist
RT I, 15.10.2019, 2
23.01.2019 RT I, 25.01.2019, 9 28.01.2019, rakendatakse alates 01.01.2019
17.06.2019 RT I, 19.06.2019, 5 22.06.2019
09.10.2019 RT I, 15.10.2019, 1 18.10.2019
(2) [Kehtetu - RT I, 04.09.2018, 12 - jõust. 01.01.2019]
(6) Kontsernikontod on Swedbank AS-is, AS-is SEB Pank, Luminor Bank AS-is ja AS-is LHV Pank.
[RT I, 19.06.2019, 5 - jõust. 22.06.2019]
§ 31. Isikuandmete töötlemine riigikassas
[RT I, 15.10.2019, 1 - jõust. 18.10.2019]
(1) Riigikassa töötleb e-riigikassas asutustelt saadud ja krediidiasutustele maksete tegemiseks edastatavaid järgmisi isikuandmeid:
1) ametnike ja töötajate teenistus- ning töösuhtest tulenevad töötasu, puhkusetasu ja muude tasude maksete andmed;
2) füüsilistele isikutele makstavate toetuste ja muude maksete andmed.
(2) Riigikassa töötleb e-riigikassas krediidiasutustest asutustele vahendatavate laekumistega seotud isikuandmeid.
(3) Esitatud maksete ja laekumistega seotud isikuandmete töötlemisele kohaldatakse käesolevas määruses ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 04.05.2016, lk 1–88) toodud põhimõtteid.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud maksete vastutav töötleja on asutus või krediidiasutus, kellelt saadud isikuandmeid töötleb volitatud töötlejana riigikassa. Riigikassa on volitatud töötlejana kohustatud isikuandmete töötlemisel järgima vastutava töötleja korraldusi ning käesoleva määrusega, isikuandmete kaitse seadusega ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 volitatud töötlejale kehtestatud nõudeid.
(5) Riigikassa ametnikul või töötajal, kes edastab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud maksetega seotud maksekorraldusi või vahendab lõikes 2 nimetatud laekumisi, on juurdepääs nendega seotud isikuandmetele. Juurdepääsu omav ametnik või töötaja on kohustatud hoidma saladuses talle teatavaks saanud isikuandmeid tähtajatult.
(6) Riigikassa rakendab kõiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 artiklis 32 sätestatud asjakohaseid turvameetmeid.
(7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud isikuandmeid säilitatakse e-riigikassas seoses riigieelarve seaduse § 64 lõigetest 1 ja 5 tuleneva avalikes huvides oleva ülesande täitmisega ning õigusnõuete koostamise, esitamise või kaitsmise eesmärgil. Riigieelarve seaduse § 67 lõikes 1 nimetatud juriidiliste isikute edastatud isikuandmeid säilitatakse e-riigikassas kümme aastat arvates kontsernikonto sulgemisest Rahandusministeeriumi teenindavas krediidiasutuses.
4) asutuse maksekorralduste annulleerimine e-riigikassas.
5) [Kehtetu - RT I, 15.10.2019, 1 - jõust. 18.10.2019]
(22) Riigikassal on õigus infoturbe tagamiseks piirata juurdepääsu asutuste töötajatele antud e-riigikassa teenuste ja e-konto kasutamise õigustele.
(5) Riigikassa avab asutustele e-konto või sulgeb selle asutuse juhi või tema volitatud isiku, sealhulgas administraatori e-kirja alusel.
(10) [Kehtetu - RT I, 07.11.2017, 1 - jõust. 10.11.2017]
(11) [Kehtetu - RT I, 07.11.2017, 1 - jõust. 10.11.2017]
2) [Kehtetu - RT I, 15.10.2019, 1 - jõust. 18.10.2019]
3) [Kehtetu - RT I, 15.10.2019, 1 - jõust. 18.10.2019]
4) [Kehtetu - RT I, 15.10.2019, 1 - jõust. 18.10.2019]
7) vahendatavad toetused (e-konto algusega 255) – konto avatakse rakendusasutustele toetuste laekumiseks;
9) [Kehtetu - RT I, 15.10.2019, 1 - jõust. 18.10.2019]
15) [Kehtetu - RT I, 15.10.2019, 1 - jõust. 18.10.2019]
2) punktides 10–14 nimetatud e-kontodele laekumiste kogumisel ei lähtuta lõikes 1 toodud e-kontode sisu kirjeldustest ja eelarveklassifikaatori kood lisatakse tuludele SAP-is;
(31) Asutuste eest, kellele osutab teenust Riigi Tugiteenuste Keskus, esitab taotluse sõnumipõhise andmevahetuse kasutamiseks käesoleva määruse lisas 3 toodud vormil Riigi Tugiteenuste Keskuse juht või tema volitatud isik.
(5) [Kehtetu - RT I, 15.10.2019, 1 - jõust. 18.10.2019]
(1) [Kehtetu - RT I, 25.01.2019, 9 - jõust. 28.01.2019, rakendatakse alates 01.01.2019]
2) välismaksekorraldus kuni kella 13.00.
[Kehtetu - RT I, 04.09.2018, 12 - jõust. 01.01.2019]
41. peatükk Välistoetuse ja välistoetuse kaasrahastamise vahendite kasutamine enne nende laekumist
[RT I, 25.01.2019, 9 - jõust. 28.01.2019, rakendatakse alates 01.01.2019]
§ 291. Rahandusministeeriumi nõusolek välistoetuse ja välistoetuse kaasrahastamise vahendite kasutamiseks enne nende laekumist
(1) Riigieelarve seaduse § 54 lõikes 1 nimetatud Rahandusministeeriumi nõusolek välistoetuse ja välistoetuse kaasrahastamise vahendite kasutamiseks loetakse antuks riigieelarve eelnõu koostamisel vastavate vahendite planeerimisega.
(2) Ministeerium, Riigikantselei või põhiseaduslik institutsioon, kelle valitsemis- või haldusalasse taotleja kuulub, esitab riigieelarve eelnõu koostamisel planeerimata ja aasta jooksul lisandunud välistoetuse ja välistoetuse kaasrahastamise vahendite kasutamiseks enne nende laekumist taotluse Rahandusministeeriumi riigieelarve osakonnale riigieelarve seaduse § 54 lõike 1 kohase nõusoleku saamiseks. Taotleja on vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse (edaspidi STS) § 2 punktis 8 toodule füüsiline isik, juriidiline isik, riigiasutus või kohaliku omavalitsuse asutus.
§ 292. Välistoetuse projekti eelarve avamine enne välistoetuse ja välistoetuse kaasrahastamise laekumist
(1) Toetuse saaja esitab riigieelarve eelnõusse planeeritud ja andmekogus menetletava välistoetuse projekti vahendite kasutamiseks taotluse eelarve avamiseks Riigi Tugiteenuste Keskusele.
(2) Ministeeriumi, Riigikantselei või põhiseadusliku institutsiooni valitsemis- või haldusalasse kuuluv asutus esitab nende välistoetuse projektide, mida ei menetleta andmekogus, eelarve avamiseks taotluse ministeeriumile, Riigikantseleile või põhiseaduslikule institutsioonile. Esmasel taotlemisel lisab asutus välistoetuse lepingu või muu rahastamisotsuse.
(3) Ministeerium, Riigikantselei või põhiseaduslik institutsioon esitab enda ja oma valitsemis- või haldusala asutuse riigieelarve eelnõusse planeeritud nende välistoetuse projektide, mida ei menetleta andmekogus, eelarve avamiseks taotluse Riigi Tugiteenuste Keskusele.
(4) Ministeerium või Riigikantselei või põhiseaduslik institutsioon esitab riigieelarve eelnõusse planeerimata ja aasta jooksul lisandunud välistoetuse projektide, mida ei menetleta andmekogus, eelarve avamiseks taotluse Rahandusministeeriumi riigieelarve osakonnale. Riigieelarve osakond kooskõlastab taotluse ja edastab selle Riigi Tugiteenuste Keskusele. Riigieelarve osakond teavitab toetuse saajat taotluse kooskõlastamata jätmisest ja selle põhjustest.
§ 293. Erandid välistoetuse ja välistoetuse kaasrahastamise vahendite kasutamisel enne nende laekumist
(1) Käesolevas peatükis sätestatut ei kohaldata välistoetustest hüvitatavatele lähetuskuludele, kui lähetuskulud kaetakse riigieelarvelistest vahenditest või majandustegevusest saadud või muudest tuludest ja vahendite hilisem laekumine suurendab sama liiki eelarvet.
(2) STS § 16 alusel toetuse kasutamisel võib põhjendatud juhul teha ettemakse partnerile perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 2 punkti 10 tähenduses, välja arvatud riigiasutusele. Ettemakse võib teha Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. a määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” § 18 lõike 1 punkti 1, lõigete 2 ja 5, lõike 8 punkti 1 ja lõigete 9–11 kohaselt selliselt, et programmi elluviija suhtes kohaldatakse rakendusüksuse kohta sätestatut, partneri suhtes kohaldatakse toetuse saaja kohta sätestatut ja taotluse rahuldamise otsusena käsitletakse lepingut.


Ruhnu valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Ruhnu valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri
Ruhnu valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri - sisukord
§ 3 Ühisveevärgi ja kanalisatsiooni kasutamise üldnõuded
§ 4 Teenuse hind
2 ÜVK kasutamine
§ 8 Teenusleping allkliendiga
§ 9 Teenusleping kinnistu kaasomanikega ja kinnistute grupiga
§ 11 Vee andmise ja reovee ärajuhtimise sulgemine
§ 12 Vee andmise ja reovee vastuvõtu piiramine ja katkestamine
§ 13 Vastutus ÜVK ehitiste ja seadmete vigastamise eest
3 Veega varustamise nõuded ja tingimused
§ 14 Vee kvaliteedi kontroll
§ 15 Veerõhk
§ 16 Ühisveevärgi kasutamise erijuhud
4 Reovee ärajuhtimise nõuded ja tingimused
§ 17 Ühiskanalisatsiooni ülesanne
§ 18 Torude paigaldussügavus ja reovee paisutuskõrgus
§ 19 Reovee ühiskanalisatsiooni ärajuhtimise lubatavus
§ 20 Nõuded ühiskanalisatsiooni juhitavale reoveele.
§ 21 Reostuskoormus ja selle kontroll.
5 Omavolilised ühendused
§ 22 Omavolilise ühenduse mõiste
§ 23 Vastutus omavolilise ühendusega vee-ettevõtjale tekitatud kahju eest
6 Omavoliline veekasutus ja reovee ärajuhtimine
§ 24 Omavolilise veekasutuse ja reovee ärajuhtimise mõiste
§ 25 Vastutus omavolilise veekasutamise ja reovee ärajuhtimise eest
7 Keelatud ühendused
§ 26 Keelatud ühenduse mõiste
§ 27 Vastutus keelatud ühenduste tegemise eest
8 Ajutised torustikud
§ 28 Ajutiste torustike ehitamine tähtajalise teenuslepingu alusel
9 Nõuded kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile
§ 29 Kinnistu omaniku või valdaja kohustused veevärgi ja kanalisatsiooni paigaldamisel
§ 30 Kinnistule vee andmise ja reovee ärajuhtimise sulgemine
§ 31 Vee-ettevõtja õigus ÜVK avariide ja remonttööde korral
§ 32 Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni plommimine
§ 33 Kinnistu reoveekanalisatsiooni ja reoveepuhasti kontroll
10 Vee ja reovee mõõtmine ning arvestus
§ 34 Veemõõtesõlm
§ 35 Veearvesti
§ 36 Veearvestus
§ 37 Reovee mõõtmine
11 Arveldamine veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse eest
§ 39 Arvlemine teenuslepingu alusel
§ 40 Arveldus veearvesti puudumisel
§ 41 Vaidluste lahendamine
§ 42 Varasemate õigusaktide ja lepingute kehtivus
RT IV, 06.11.2012, 62
Vastu võetud 24.05.2011 nr 4
(1) Käesolev Ruhnu valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni (edaspidi ÜVK) kasutamise nõuded ja korra Ruhnu valla territooriumil määratud vee-ettevõtja teeninduspiirkonnas.
(2) Käesoleva eeskirja sätteid kohaldatakse hoonestusõiguse alusel maakasutaja ja ehitise kui vallasasja juurde kuuluva maa omaniku või valdaja suhtes kinnistu omaniku või valdajaga võrdsetel alustel.
(3) Käesolev eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile vee-ettevõtja teeninduspiirkonnas asuvatele juriidilistele ja füüsilistele isikutele.
4) avalik veevõtukoht – ühisveevärgil asuva veevõtmise seadme (olmevesik, paakautode täitmise seade jms.) koht koos teenindamiseks vajalike ehitistega;
12) kinnistu omanik – kinnisasja omanik, hoonestusõiguse omanik, korteriomanik ja korterihoonestusõiguse omanik ning kuni nende kinnistamiseni ka krundi õiguspärane valdaja ning ehitise kui vallasasja juurde kuuluva maa omanik või valdaja;
14) klient –juriidiline või füüsiline isik,kes on vee-ettevõttega sõlminud teenuslepingu;
16) liitumispunkt – ÜVK ühenduskoht kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooniga;
17) liitumistasu – ühekordne tasu, mis tuleb kinnistu omanikul tasuda kinnistu veevärgi või kanalisatsiooni liitmiseks ÜVK-ga vee- ettevõtjale liitumiseks tehtud kulutuste katmiseks;
19) peakraan –viimane sulgemisseade ühendustorul enne kinnistu veevärki;
24) sademevee kanalisatsioon – rajatised ja seadmed sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimiseks;
25) s ademeves i – sademetena maapinnale langenud ning ehitiste, sh kraavide abil kogutud ja suublasse suunatud vesi;
38) ühisvoolne kanalisatsioon – ehitiste, rajatiste ja seadmete kompleks reovee, sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ühiseks ärajuhtimiseks.
§ 3. Ühisveevärgi ja kanalisatsiooni kasutamise üldnõuded
(1) Vee-ettevõtja peab tagama teeninduspiirkonnas kinnistute nõuetekohase veega
varustamise ja reovee ärajuhtimise.
(2) Ühisveevärgist vee võtmine ning ühiskanalisatsiooni reovee juhtimine toimub veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuslepingu (edaspidi teenusleping) alusel, mis sõlmitakse kooskõlas käesoleva eeskirjaga. Teenusleping sõlmitakse üldjuhul vahetult ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooniga (edaspidi ÜVK) liitunud kinnistu omanikuga.
(3) ÜVK rajatakse Ruhnu vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) kinnitatud ÜVK arendamise kava alusel. ÜVK arendamise kava koostamist korraldab Ruhnu vallavalitsus, nõuetekohase ÜVK toimimise eest vastutab vee-ettevõtja.
(4) Ühisveevärgi vesi on mõeldud kasutamiseks olme ja tootmise vajadusteks. Vee kvaliteet peab vastama õigusaktidega kehtestatud joogivee kvaliteedi nõuetele.
§ 4. Teenuse hind
(1) Teenuse hind moodustub: abonenttasust, tasust võetud vee eest ja tasust reovee ärajuhtimise eest. Teenuse hinnaga peab olema tagatud vee-ettevõttele tootmiskulude katmine, kvaliteedi- ja ohutusnõuete täitmine, investeeringud olemasolevate ÜVK süsteemide jätkusuutlikkuse tagamiseks, keskkonnakaitse tingimuste täitmine ja põhjendatud tulukus.
(2) Teenuse hind avalikustatakse vähemalt 30 päeva enne hinna kehtima hakkamist.
(3) Reovee ühiskanalisatsiooni ärajuhtimise teenuse hind sõltub eeskirja § 22 lõikes 1 toodud reovee grupist.
2. peatükk ÜVK kasutamine
(1) Teenusleping võib olla tähtajatu või tähtajaline. Tähtajatu teenusleping sõlmitakse kui on täidetud eeskirja ja liitumislepingu tingimused. Tähtajaline teenusleping sõlmitakse, kui toimub ajutine veekasutus ja reovee ärajuhtimine ning juhtudel, mis on määratud eeskirjas ja liitumislepingus. Otsuse, mille alusel veekasutus ja reovee ärajuhtimine loetakse ajutiseks, teeb vee-ettevõtja.
(2) Tähtajalise või tähtajatu teenuslepingu sõlmimiseks tuleb kinnistu omanikul või valdajal esitada vee-ettevõtjale vormikohane avaldus, kinnistu omandiõigust tõendavad dokumendid ning eeskirjast ja muudest õigusaktidest tulenevad lepingu sõlmimiseks vajalikud dokumendid (hoovivõrkude teostusjoonis jne.).
(3) Vee-ettevõtja esitab avaldajale teenuslepingu projekti allakirjutamiseks 14 päeva jooksul pärast avalduse kättesaamist.
(1) Teenusleping lõpetatakse kliendi taotlusel, kui ta edaspidi ei soovi teenuseid kasutada, samuti muudel lepingus ettenähtud juhtudel. Kinnistu omandiõiguse üleminekul teisele isikule on klient kohustatud kirjalikult teatama lepingu lõpetamisest 14 päeva ette. Teenuste kasutamise jätkamisel kinnistu uue omaniku poolt on viimane kohustatud 7 päeva jooksul peale kinnistu omandamist esitama avalduse koos kinnistu omandit tõendava dokumendiga uue teenuslepingu sõlmimiseks. Vastasel juhul võib vee-ettevõtja lugeda veekasutuse ja reovee ärajuhtimise omavoliliseks.
(2) Kliendil on avalduse alusel õigustaotleda kuni üheks aastaks kinnistule veeandmise ja reovee ärajuhtimise sulgemist lepingulist suhet lõpetamata, tasudes eelnevalt vee-ettevõtjale sulgemise ja taasavamise kulud.
1) kõigil juhtudel, kui klient ei ole vee-ettevõtja poolt määratud tähtajaks kõrvaldanud põhjusi, mille tõttu oli kinnistule vee andmine ja reovee ärajuhtimine eeskirja alusel suletud;
2) kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni omavolilise ümberehitamise või muu tegevuse korral, mille tõttu klient muutub vee-ettevõtja suhtes mittekliendiks;
(4) Teenuslepingu lõpetamisest eeskirja käesoleva §-i lõike 3 alusel teatatakse kliendile kirjalikult. Teenuslepingu lõpetamisel liitumistasu ei tagastata.
(1) Kinnistu omanikul või valdajal on ühe aasta jooksul peale teenuslepingu lõpetamist õigusteenuslepingu uuendamiseks endises mahus liitumislepingut sõlmimata, kui lepingu lõpetamise põhjused on nõutud viisil kõrvaldatud ja kasutatakse olemasolevaid ühendustorusid. Lepingu uuendamiseks tuleb avaldajal eelnevalt vee-ettevõtjale tasuda vee avamise ja reovee ärajuhtimise taastamise kulud.
(2) Kui ühe aasta jooksul peale teenuslepingu lõppemist või lõpetamist pole lepingut eeskirja § 7 lõike 1 kohaselt uuendatud, on vee-ettevõtjal õigus lahutada kinnistu veevärk ja kanalisatsioon ÜVK rajatistest. Kui edaspidi soovitakse veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuseid taaskasutada, tuleb kinnistu omanikul või valdajal sõlmida liitumisleping.
§ 8. Teenusleping allkliendiga
Teenusleping sõlmitakse vahetult ÜVK-ga liitunud kinnistu omanikuga või valdajaga. Vahetut ühendust mitteomavate veekasutajatega (allkliendiga) sõlmitakse teenusleping, kui allklient on saanud kooskõlastuse kinnistu vee- ja kanalisatsiooni ehitiste ja rajatiste asukoha osas kinnistu omanikult, kelle kinnistul torud asuvad. Vee-ettevõtja ei vastuta kinnistu(te) vee- ja kanalisatsiooni ehitiste ja rajatiste eest, mis asuvad väljaspool liitumispunkti kinnistupoolsel osal.
§ 9. Teenusleping kinnistu kaasomanikega ja kinnistute grupiga
(1) Kui kinnistu on kaasomandis, sõlmib vee-ettevõte teenuselepingu kaasomanike enamuse otsuse alusel nende volitatud esindajaga vastavalt Asjaõigusseaduse § 72.
(2) Kui mitme kinnistu või kinnistute grupi veega varustamine ühisveevärgist ja/või reovee ärajuhtimine ühiskanalisatsiooni toimub mitmele kinnistule või kinnistute grupile nende kokkuleppel ühe teenuselepingu alusel, on tegemist ühe kliendiga ning kõiki vee- ja kanalisatsioonitorustikke ning muid rajatisi ja seadmeid pärast liitumispunkti käsitletakse kui kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni.
Õigust teostada kontrolli kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni, kliendi veekasutuse ning ühiskanalisatsiooni juhitava reovee ja sademevee üle on vallavolikogu volitatud isikul, samuti vee-ettevõtjal vastavalt teenuslepingu tingimustele.
§ 11. Vee andmise ja reovee ärajuhtimise sulgemine
(1) Kliendile vee andmise ja reovee ärajuhtimise sulgemine võib toimuda pärast kliendi sellekohast kirjalikku teavitamist vee-ettevõtja poolt (§ 6 lõige 3). Erandjuhtudel, vastavalt käesolevas eeskirjas toodule, on vee-ettevõtjal õigus kliendile vee andmine ja reovee ärajuhtimine sulgeda ette teatamata (§ 17 lõige 4; § 24; § 26 lõige1).
(2) Kõigil juhtudel, kus eeskiri annab vee-ettevõtjale õiguse kliendile vee andmise ja kinnistu reovee ärajuhtimise sulgemiseks, ei vastuta vee-ettevõtja sellest kliendile tekkida võivate võimalike kahjude eest. Vee andmine ja reovee ärajuhtimine taastatakse peale sulgemise põhjuste kõrvaldamist ja sellega vee-ettevõtjale tekitatud kulude tasumist. Omavolilised ühendused taasavamisele ei kuulu.
§ 12. Vee andmise ja reovee vastuvõtu piiramine ja katkestamine
(1) Vee-ettevõtja ei vastuta kliendile vee andmise ja reovee vastuvõtu vähenemise või katkemise ning üleujutuste ja nendest põhjustatud võimalike kahjude eest, kui see on toimunud vääramatu jõu ja ÜVK avarii tulemusena (vt § 19 lõige 1).
(2) Vääramatu jõu (§ 2 punkt 31) tagajärjel tekkinud veevarustuse ja reovee ärajuhtimise katkemisel korraldab kliendi veega varustamist ja reovee ärajuhtimist vee-ettevõtja koostöös vallavalitsusega.
(3) Vee-ettevõtjal on õigus piirata või katkestada kliendile vee andmine ja reovee vastuvõtt avariiliste ja plaaniliste remonttööde korral, teavitades klienti sellest vähemalt teadete ülesriputamise teel nähtavasse kohta. Enne plaanilisi töid on etteteatamise aeg vähemalt viis kalendripäeva. Teavitamisest kinnipidamise korral ei vastuta vee-ettevõtja remonttööde puhul klientidele vee andmise ja reovee ärajuhtimise piiramisest või katkestamisest põhjustatud võimalike kahjude eest.
§ 13. Vastutus ÜVK ehitiste ja seadmete vigastamise eest
Kõik isikud, kes on süüdi ÜVK ehitiste või seadmete vigastamises, kannavad seaduse alusel vastutust tekitatud kahju, sealhulgas sellega kaasneva veekao ja keskkonnakahjude eest.
3. peatükk Veega varustamise nõuded ja tingimused
§ 14. Vee kvaliteedi kontroll
Vee-ettevõtja peab tagama nii ühisveevärki juhitava kui ka seal oleva vee kvaliteedi kontrolli vastavalt kehtestatud joogivee standarditele. Vee kvaliteeti kontrollib Terviseamet. Vee-ettevõtja ei vastuta vee kvaliteedi muutuste eest kinnistu veevärgis.
§ 15. Veerõhk
Liitumispunktis tagatav veerõhk määratakse vee-ettevõtja poolt piirkonniti, lähtudes veetarbimise punkti kõrgusest hoones meetrites, millele lisatakse 10 mvs (1 atm). Kui kinnistul vajatakse suuremat rõhku, tuleb rõhu tõstmine kliendil lahendada oma rõhutõstmisseadmetega ja omal kulul.
§ 16. Ühisveevärgi kasutamise erijuhud
(1) Ühisveevärgi vee kasutamist kastmiseks võib vee-ettevõtja erandjuhul lubada, kui see ei põhjusta häireid klientide olmeveega varustamisel. Vajadusel määratakse vee kasutamise tingimused kastmiseks teenuslepinguga, kliendi poolt esitatava taotluse põhjal.
(2) Ühisveevärgil oleva avaliku veevõtukoha hooldust korraldab vee-ettevõte.
(3) Ühiskanalisatsiooni kaudu avalikelt teedelt, tänavatelt ja väljakutelt sademe- ja drenaaživee ning muu pinnasevee ärajuhtimise ja puhastamise kulud tasutakse vee-ettevõtjale kooskõlas vallavalitsuse ning vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingule.
§ 17 Sisendustoru
(4) Sisendustoru võib paigaldada, remontida või asendada nendeks töödeks vallavalitsuse ja vee-ettevõtja poolt heaks kiidetud ettevõtja vee-ettevõtja tehnilise järelvalve all. Sisendustorul ei tohi olla veevõttu võimaldavat hargnemist enne veemõõdusõlme.
(5) Klient peab hoidma sisendustoru kohal kinnistu maa-ala toru kontrollimiseks ja remontimiseks juurdepääsetavana.
(6) Sisendustoru nähtava lekke ilmumisel või vastava kahtluse olemasolul peab klient sellest koheselt teatama vee-ettevõtjale.
(7) Käesoleva paragrahvi lõigete 1- 3 nõuete eiramise korral kliendi poolt on vee-ettevõtjal õigus sulgeda vee andmine kinnistule etteteatamata. Nõuete eiramise kohta koostatakse vee-ettevõtja esindaja või vallavolikogu volitatud isiku poolt sellekohane akt.
4. peatükk Reovee ärajuhtimise nõuded ja tingimused
§ 17. Ühiskanalisatsiooni ülesanne
Ühiskanalisatsioon on sõltuvalt ehitusviisist ette nähtud:
ühisvoolse kanalisatsiooni puhul reovee ning sademevee ärajuhtimiseks teenuslepingus määratud tingimustel sademevee kanalisatsiooni puhul sademe-, drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimiseks teenuslepingus määratud tingimustel.
§ 18. Torude paigaldussügavus ja reovee paisutuskõrgus
(1) Torude paigaldussügavus liitumispunktis ja reovee paisutuskõrgus on määratud kanalisatsiooni tehnilise lahendusega ja antakse ühiskanalisatsiooniga liitujale teada tehnilistes tingimustes või kliendile teenuslepingus. Kui paisutuskõrgus ei ole määratletud, loetakse selleks kinnistu poolt esimese, ühiskanalisatsiooni juurde kuuluva vaatluskaevu kaanest 10 cm võrra kõrgem tase. Kui see ei taga kinnistult reovee isevoolset või üleujutusriskita ärajuhtimist, tuleb heitvee ümberpumpamine või paisutuskõrgusest allpoolasuvate ruumide ja pindade kaitse üleujutuse eest lahendada kinnistu omanikul oma seadmetega ja omal kulul.
(2) Kinnistu kanalisatsioonil peavad olema allpool ühiskanalisatsiooni paisutustaset paiknevatel reo- ja sademeveeneeludel ning drenaaživee äravoolul kaitseseadmed uputuste vältimiseks (isesulguvad või elektriajamiga klapid).
(3) Vastutus ühiskanalisatsioonist põhjustatud üleujutuste eest on sätestatud eeskirja § 12 lõigetes 1 ja 2. Vee-ettevõtja ei vastuta kliendi kinnistul allpool heitvee paisutuskõrgust paiknevate ehitiste, ruumide või pindade üleujutuste eest kanalisatsiooni kaudu.
§ 19. Reovee ühiskanalisatsiooni ärajuhtimise lubatavus
(1) Reovett ja fekaale võivad ühiskanalisatsiooni purgida ainult vastavat luba omavad ettevõtjad ja ainult vee-ettevõtja poolt selleks määratud kohtades. Järelvalvet purgimiskohtades korraldab vee-ettevõtja.
(2) Ühiskanalisatsiooni on lubatud juhtida ainult sellist reovett, mis ei kahjusta selle ehitisi ja on puhastusseadmetes töödeldav.
§ 20. Nõuded ühiskanalisatsiooni juhitavale reoveele.
(1) Reoainete lubatavad piirkontsentratsioonid kliendile reovee ühiskanalisatsiooni juhtimiseks on jagatud gruppidesse vastavalt reostuskoormusele ning need on järgmised:
(2) Ühiskanalisatsiooni on keelatud juhtida keskkonnaministri 16. oktoobri 2003. a määrusega nr 75 „Nõuete kehtestamine ühiskanalisatsiooni juhitavate ohtlike ainete kohta ” määratud ohtlike ainete piirväärtust ületavat reovett, mille kohta ei ole teenuslepingus toodud vastuvõtutingimusi, samuti reovett, mis sisaldab:
põlemis- ja plahvatusohtlikke aineid;
bioloogiliselt raskesti lagundatavaid keskkonnaohtlikke aineid;
keskkonnaministri 21 . augusti 2001. a määruses nr 44 „Veekeskkonnale ohtlike ainete nimistud 1 ja 2 ” nimistusse 1 nimetatud ohtlikke aineid.
(3) Ärajuhitava reovee temperatuur ei tohi liitumispunktis olla kõrgem kui 40ŗC ja pH madalam kui 6,5 ning kõrgem kui 8,5.
(4) Ühiskanalisatsiooni on keelatud juhtida olmeprügi, ehitusprahti, tootmisjäätmeid, lokaalsete puhastite jäätmeid jms.
§ 21. Reostuskoormus ja selle kontroll.
(1) Reovee ärajuhtimisel on keelatud tekitada ühiskanalisatsioonis nii hüdraulilisi kui reostuslikke löökkoormusi.
(2) Vee-ettevõtjal on õigus nõuda, et kanalisatsiooni ühendustoru oleks ventileeritud läbi kinnistu kanalisatsiooni (hoone sisevõrgu) vähemalt ühe välisõhku avaneva ventilatsioonitoru kaudu.
(3) Teenindus- ja tootmisotstarbelise reovee ärajuhtimiseks kehtestab vee-ettevõtja reostuskoormuse määramiseks reoveest proovivõtu kohustuse teenuslepinguga, kus on märgitud proovivõtukoht või -kohad ja proovivõtmise sagedus. Proovivõtmise ja proovi analüüsimisega kaasnevad kulud katab klient. Proovivõtmine peab olema kooskõlas keskkonnaministri 06. mai 2002. a määrusega nr 30 „Proovivõtumeetodid”.
(4) Kahtluse korral võib vee-ettevõtja võtta kontrollproove kõigilt klientidelt ärajuhitavast reoveest, mille alusel määratakse ärajuhitava reovee grupp.
5. peatükk Omavolilised ühendused
§ 22. Omavolilise ühenduse mõiste
Mistahes torustiku ühendust (ka ajutist voolikühendust) ÜVK-ga, mis on tehtud ilma liitumislepinguta või teenuslepinguta ja tehnilise järelvalveta, loetakse omavoliliseks ühenduseks.
§ 23. Vastutus omavolilise ühendusega vee-ettevõtjale tekitatud kahju eest
(1) Omavolilise ühenduse ilmsikstulekul:
koostatakse vee-ettevõtja või vallavolikogu volitatud isiku poolt sellekohane akt ning ühendus kuulub vee-ettevõtja poolt kohesele sulgemisele;
kliendil või kinnistu omanikul või valdajal, kelle tarbeks ühendus tehti, tuleb vee-ettevõtjale hüvitada kahju vastavalt eeskirja § 26 lõikes 2 ja 3 toodud korrale ja suuruses ning lisaks tasuda ühenduse sulgemise kulud ning ÜVK rajatistele tekitatud kahju eest.
(2) Võimaluse korral arvutatakse omavolilise ühenduse kestus välja ajast, mil ühendus tehti. Kui vee-ettevõtjal pole seda küllaldaste tõendite puudumisel võimalik määratleda, loetakse kestvuseks 6 kuud.
6. peatükk Omavoliline veekasutus ja reovee ärajuhtimine
§ 24. Omavolilise veekasutuse ja reovee ärajuhtimise mõiste
Omavoliliseks veekasutuseks ja/või reovee ärajuhtimiseks loetakse juhtumit, kui:
2) on eemaldatud või rikutud torustikule, sulguritele, vee- või reoveemõõtesõlme vee-ettevõtja poolt paigaldatud plommid;
9) toimub muu tegevus, mis on suunatud ÜVK teenuse tarbimisele selle eest määratud hinda maksmata.
§ 25. Vastutus omavolilise veekasutamise ja reovee ärajuhtimise eest
(1) Omavolilise veekasutamise ja reovee ärajuhtimise ilmnemisel koostatakse vee-ettevõtja või vallavolikogu volitatud isiku poolt sellekohane akt ning kinnistule vee andmise ja reovee ärajuhtimise võib vee-ettevõtja sulgeda ette teatamata. Eemaldatud plommi asendamise eest tasub kinnistu omanik või valdaja.
(2) Omavolilise veekasutuse ja reo- ning sademevee omavolilise ärajuhtimise või ohtlike ainete ühiskanalisatsiooni juhtimise eest karistatakse kooskõlas ÜVK seadusega rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(3) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, karistatakse rahatrahviga kuni 32 000 eurot.
(4) Käesoleva § lõigete 2 ja 3 väärtegude, samuti muude väärteo koosseisu ÜVK seaduse §151 tähenduses kuuluvate väärtegude kohtuväline menetleja on vallavalitsus. Ohtlike ainetega seotud väärtegude kohtuväliseks menetlejaks on Keskkonnainspektsioon.
(5) Kui omavoliline veekasutamine ja reovee ärajuhtimine on tekkinud teenuslepingu lõppemise, lõpetamise või kinnistu omaniku vahetuse tõttu, on vee-ettevõtjal õigus sulgeda kinnistule vee andmine ja kinnistult reovee ärajuhtimine vastavalt eeskirja §11 lõikele 1, kui lepingu osapooled ei ole kokku leppinud teisiti.
7. peatükk Keelatud ühendused
§ 26. Keelatud ühenduse mõiste
(1) Kinnistu veevärk peab olema ühendatud ühisveevärgiga nii, et oleks takistatud reostunud vee, samuti ohtlike vedelike või gaaside tagasivoolamine torustikuga ühendatud seadmetest või süsteemidest ühisveevärki selle normaal- kui ka alarõhu korral. Ühendusi, mis eeltoodule ei vasta, loetakse keelatud ühendusteks.
1) ühendused, mis võimaldavad ühisveevärgiga vahetus ühenduses olevasse kinnistu veevärki juhtida vett teistest veeallikatest või veevarustussüsteemidest (nt. kinnistul olevast puur- või salvkaevust);
2) kinnistu veevärgi vahetu ühendamine kanalisatsioonitorustike, seadmete ja kaevudega, vedelike reservuaaridega (v.a. joogivee reservuaarid), kõrgsurve-seadmetega, samuti tehnoloogilise seadmestikuga, milles kasutatakse tervisele ohtlikke aineid;
4) ühendused, mis võimaldavad sademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee juhtimist reoveekanalisatsiooni, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
§ 27. Vastutus keelatud ühenduste tegemise eest
(1) Keelatud ühenduse avastamisel koostatakse ülevaatust teostanud vee-ettevõtja esindaja või vallavolikogu volitatud isiku poolt sellekohane akt.
(2) Eeskirja § 27 lõike 1 ja lõike 2 punktides 1 ja 2 toodud juhtudel võib vee-ettevõtja veeandmise ette teatamata sulgeda. Eeskirja § 27 lõike 2 punktides 3 ja 4 toodud juhtudel võib vee-ettevõtja reovee ärajuhtimise sulgeda.
(3) Eeskirja § 27 lõike 2 kohaste keelatud ühenduste avastamise korral tasub klient (kinnistu omanik või valdaja) vee-ettevõtjale hüvitust eeskirja § 27 lõike 2 punktis 3 toodud juhul vastava tarbijategrupi reovee ärajuhtimise teenustasu määra järgi ja veekogustega võrdsetes kogustes, kestvusega vastavalt käesoleva eeskirja § 24 lõikele 2.
8. peatükk Ajutised torustikud
§ 28. Ajutiste torustike ehitamine tähtajalise teenuslepingu alusel
(1) Vee-ettevõtja võib lubada tähtajalist veekasutust ja heitvee ärajuhtimist ehituseks, tänavakaubanduseks ja kastmiseks tähtajalise teenuslepingu alusel(eeskirja § 5 lõige 2).
(2) Ajutisi vee- ja kanalisatsioonitorustikke on lubatud ÜVK-ga ühendada vastavuses vee-ettevõtja poolt antud liitumistingimustele.
(3) Ajutiste torustike ehitamine, hooldus ja likvideerimine toimub tähtajalise teenuslepingu taotleja poolt ja tema kulul. Kui ühendusi ÜVK-ga tähtaegselt ei likvideerita, võib seda teha vee-ettevõtja teise lepingupoole kulul.
(4) Liitumispunktiks ajutise torustiku ja ÜVK vahel on nende ühinemiskohad. Veetoru ühinemiskohal peab olema sulgur, vee-ettevõtja nõudmisel ka tagasilöögiklapp.
9. peatükk Nõuded kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile
§ 29. Kinnistu omaniku või valdaja kohustused veevärgi ja kanalisatsiooni paigaldamisel
(1) Kinnistu veevärk ja kanalisatsioon peavad olema paigaldatud vastavuses kehtivate õigusaktide ja tehniliste normdokumentidega, samuti vee-ettevõtja poolt kehtestatud nõuetega.
(2) Kinnistu omanik või valdaja on kohustatud:
1) kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni kavandamis- ja ehitustöödel kasutama vallavalitsuse ja vee-ettevõtja poolt heaks kiidetud ettevõtjaid;
2) tagama kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni korrasoleku ning vastavuse tehnilistele standarditele ja normidele ning käesolevale eeskirjale, samuti teistele kehtestatud nõuetele;
3) kasutama kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni nii, et oleks tagatud nii teiste klientide veevärgi ja kanalisatsiooni kui ka ÜVK ohutus ning ei oleks häiritud teiste klientide teenuslepingujärgsete nõuete täitmine;
4) tagama vallavolikogu volitatud isikule ning vee-ettevõtja esindajale vaba juurdepääsu kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile.
(3) Keelatud on ühisveevärgi juurde kuuluvate sulgurite omavoliline avamine või sulgemine. Erandina on kliendil lubatud, teatades sulgemisest koheselt vee-ettevõtjale, sulgeda oma kinnistu peakraani, kui on ilmnenud leke kinnistu sisendustorust või on veemõõtesõlme armatuuri purunemise tõttu tekkimas üleujutus.
§ 30. Kinnistule vee andmise ja reovee ärajuhtimise sulgemine
Vee-ettevõtja võib sulgeda vee andmise kinnistule või reovee ärajuhtimise vastavalt eeskirja § 11 lõikele 1:
kui rikutakse eeskirja § 30 lõike 2 punktide 1 kuni 3 nõudeid;
kui ei ole tagatud eeskirja § 30 lõike 2 punkti 4 kohast juurdepääsu.
§ 31. Vee-ettevõtja õigus ÜVK avariide ja remonttööde korral
Vee-ettevõtjal on õigus ÜVK avariide ja remonttööde korral kasutada kinnistu veevärki või kanalisatsiooni teiste kinnistute veega varustamiseks või reovee ärajuhtimiseks tingimusel, et see ei halvenda selle kliendi kasutustingimusi, kelle veevärki või kanalisatsiooni kasutatakse ning talle hüvitatakse tekkinud kahju.
§ 32. Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni plommimine
1) vee- või reoveearvesti liitmik ja arvesti elektritoite ja –ülekande süsteem;
2) omavolilise või keelatud ühenduse sulgur;
3) kanalisatsioonitorustiku sulgur.
(2) Klient vastutab kinnistu veevärgil ja kanalisatsioonil asuvate plommide säilimise eest ning on kohustatud koheselt teatama vee-ettevõtjale nende kadumisest või rikkumisest.
§ 33. Kinnistu reoveekanalisatsiooni ja reoveepuhasti kontroll
(1) Kui vee-ettevõtja on tuvastanud, et sademe-, drenaaživesi või muu pinnase- ja pinnavesi satuvad ülenormatiivse infiltratsiooni ja vee juurdevoolu tõttu või muul teel suures ulatuses kinnistu reoveekanalisatsiooni, on vee-ettevõtjal õigusteostada selle vee kontrollmõõtmist. Kliendil või tema poolt volitatud isikul on õigus jälgida kontrollmõõtmise teostamist. Vee mõõtmisega seotud kulud kannab klient, kui ülenormatiivne infiltratsioon leiab kontrollmõõtmistega kinnitust. Mõõtmisandmed on aluseks ärajuhitava vee eest tasumisel lähtudes vastava tarbijagrupi reovee hinnast.
(2) Vallavolikogu volitatud isikul ja vee-ettevõtjal on õigus kontrollida kliendi lokaalse reoveepuhasti töö tõhusust.
10. peatükk Vee ja reovee mõõtmine ning arvestus
§ 34. Veemõõtesõlm
(2) Kinnistu piires tarbitav vesi peab üldjuhul läbima ühe veemõõtesõlme. Enam kui ühe veemõõtesõlme rajamine kinnistule ühisveevärgist vee võtmiseks võib toimuda erandina vee-ettevõtja loal, taotleja poolt esitatud põhjendatud taotluse olemasolul.
(3) Veemõõtesõlm peab asuma hoones selle peatorupoolsel küljel, vahetult peale sisendustoru suubumist hoonesse või veemõõtekaevus, vahetult peale sisendustoru suubumist kinnistule.
sisendustoru varustab veega mitut kinnistu või kinnistute gruppi või kinnistut läbi teise kinnistu.
(5) Veemõõtesõlme asukoht ja ehitus peab vastama vee-ettevõtja poolt esitatud
liitumistingimustele. Vesi peab olema mõõdetud vee-ettevõtja paigaldatud veearvesti abil, kui klient ja vee-ettevõtja ei ole kokku leppinud teisiti.
(6) Veemõõtesõlme ruumi, kui see nõutaval kujul puudub, peab ehitama kinnistu omanik või valdaja vee-ettevõttest väljastatud liitumistingimuste kohaselt. Keeldumise korral on vee-ettevõtjal õigusteenuslepingut mitte sõlmida või olemasolev teenusleping lõpetada.
§ 35. Veearvesti
(1) Veearvesti paigaldamine toimub vee-ettevõtja kulul viie tööpäeva jooksul peale teenuslepingu sõlmimist. Vee-ettevõtja korraldab edaspidist veearvesti vahetust, hooldust ja taatlust vee-ettevõtja kulul, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
(2) Peale veearvesti paigaldamist koostatakse akt arvesti ja sõlme koos selle juurde kuuluvate plommidega vastuvõtu kohta, mille alusel klient vastutab nende nõuetekohase toimimise ja säilimise eest.
veearvesti säilimise vigastamatuna ja kaitsmise külmumise ja ülekuumenemise eest;
veemõõtesõlme ruumi või veemõõtekaevu korrasoleku, puhtuse ja kuivuse, samuti ruumi valgustatuse;
veemõõtesõlme armatuuri töökorras oleku;
hoidma veemõõtesõlme lähima ümbruse korras ja juurdepääsu veearvesti kontrollimiseks ja teenindamiseks vabana.
(4) Veearvesti tehnilise rikke korral, mis ei sõltunud kliendist, asendatakse arvesti viie tööpäeva jooksul vee-ettevõtja poolt tasuta, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Kliendi süül rikutud (ka külmunud) veearvesti asendab vee-ettevõtja kliendi kulul viie päeva jooksul peale kliendi poolt kõigi kulutuste ja võimalike kahjude (vee kadu vm.) hüvitamist.
(5) Kui ei ole kinni peetud käesoleva paragrahvi lõike 3 punktide 3 ja 4 nõuetest, on vee-ettevõtjal õigus sulgeda vee andmine kinnistule.
(6) Veearvesti riketest, vigastustest, külmumisest või arvesti ja veemõõtesõlme plommide riknemisest või kaotsiminekust peab klient koheselt teatada vee-ettevõtjale.
(7) Klient võib kirjalikult nõuda vee-ettevõtjale kuuluva arvesti täpsuse kontrollimist enne taatlustähtaega. Veearvesti taatlemise tulemustest informeerib vee- ettevõtja klienti kirjalikult, esitades kliendile taatlemise tulemusi väljendava akti või muu sellekohase dokumendi. Kui taatlemisel selgub, et mõõtetäpsus on lubatud vea piires, kannab kulud klient, vastasel juhul vee-ettevõtja.
(8) Vee-ettevõtjal on õigus kehtestada nõudeid veearvestite elektritoite ja ülekandesüsteemide ning nende plommimise kohta. Nimetatud plomme käsitletakse kui veemõõtesõlme plomme.
§ 36. Veearvestus
(1) Kliendile müüdav vesi peab olema mõõdetud veearvestiga. Veearvesti rikke korral, kui klient ei ole selles süüdi, arvestatakse tarbitud vett rikke avastamisele eelnenud mõõteperioodi kolme kalendrikuu keskmise ööpäevase tarbimise järgi. Nimetatud arveldamiskord kehtib rikke tuvastamise kalendrikuu kohta kuni uue arvesti paigaldamiseni.
(2) Kui eeskirja § 36 lõike 7 kohasel kontrolltaatlusel osutus arvesti mõõteviga lubatust suuremaks, tehakse vee-ettevõtja poolt tasaarveldus eelneva kolme kalendrikuu veetarvituse kohta, kaasa arvatud kontrolltaatluse kalendrikuu päevade kohta kuni uue arvesti paigaldamiseni..
(3) Ühekordsed veetarvitused (läbipesud, katsetused jms) mõõdetakse või arvestatakse vee-ettevõtte poolt igakordselt vastavalt kasutusele.
§ 37. Reovee mõõtmine
(1) Reovee mõõtesõlmega varustatakse kinnistud eeskirja § 39 lõikes 1 ja 2 toodud juhtudel.
(3) Reovee mõõtesõlme ehitab klient omal kulul.
(4) Reovee mõõtesõlme vaatab üle, annab kasutusloa ja plommib vee-ettevõtja. Mõõtesõlme hooldust ning reoveearvesti taatlust korraldab ja kulud kannab arvesti omanik. Koostatakse akt arvesti ja sõlme juurde kuuluvate plommide vastuvõtu kohta.
(5) Reovee mõõtesõlme puhul tuleb kinni pidada käesoleva eeskirja § 38 lõikes 2 toodud nõuetest. Nõuete eiramisel on vee-ettevõtjal õigus sulgeda vee andmine ja reovee ärajuhtimine ühiskanalisatsiooni.
(6) Reoveearvesti riketest, vigastustest, külmumisest, ülekuumenemisest või arvesti ja mõõtesõlme plommide kaotsiminekust peab klient koheselt teatama vee-ettevõtjale.
(7) Vee-ettevõtjal on õigus kehtestada nõudeid arvestite elektritoite ja ülekande süsteemide ning nende plommimise kohta. Nimetatud plomme käsitletakse kui mõõtesõlme plomme.
(1) Kliendilt ühiskanalisatsiooni ärajuhitava reovee kogus võrdsustatakse ühisveevärgist tarvitatud vee kogusega või mõõdetakse eraldi reoveearvestiga. Reovee mõõtmist kasutatakse siis, kui üks lepingupooltest seda soovib ja see toimub eeskirja kohaselt.
(2) Kui klient saab kogu vee või osa sellest muudest veeallikatest kui ühisveevärk, määratakse ühiskanalisatsiooni ärajuhitud vee kogus reoveearvestiga või võrdsustatakse kõigist veeallikatest kokku tarvitatud veega, kui vee-ettevõtja loeb nende mõõtmist usaldusväärseks ja ei eelda muu vee ülemäärast sattumist kanalisatsiooni. Kõik reovee mõõtesõlme või muudest veeallikatest tarvitatud vee mõõtesõlme(de) ehitamise ja hooldusega seotud kulud kannab klient, kui teenuslepingus ei ole kokku lepitud teisiti.
(3) Reoveearvesti rikke korral arvutatakse ärajuhitud reovee kogus käesoleva eeskirja § 37 lõikes 1 sätestatud korras.
(4) Ühekordne reovee ärajuhtimine ühiskanalisatsiooni juhul, kui kasutatakse vett, mis ei ole mõõdetud (läbipesu, katsetuse jms), arvestatakse vee-ettevõtja poolt igakordselt vastavalt kasutusele.
11. peatükk Arveldamine veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse eest
§ 39. Arvlemine teenuslepingu alusel
(1) Arveldamise moodus veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste eest, sh. vee(reovee)arvesti näidu registreerimine ja edastamine vee-ettevõtjale, toimub teenuslepingu alusel kooskõlas käesoleva eeskirjaga. Kasutatud vee ja ärajuhitud reovee kogust arvestatakse kuupmeetri täpsusega.
(2) Arve saanud klient on kohustatud tasuma vee-ettevõtjale teenuslepingus kokkulepitud aja jooksul või arvel näidatud tähtajaks. Arve loetakse tasutuks raha laekumise kuupäevast vee-ettevõtja arvelduskontole. Nimetatud tähtaegade ületamisel võib vee-ettevõtja nõuda viivist tasumata arve summast vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 3, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
(3) Viivise suurus lepitakse kokku teenuslepingus, kuid see ei või olla rohkem, kui 0,15% tasumata summalt päevas. Viivist ei tasuta, kui klient ei ole temast olenemata põhjustel saanud arvet või ei ole saanud seda õigeaegselt või esitatud arve on ebaõige.
(4) Kui toimub kliendipoolne tarbija hinnagrupi muutus, on klient kohustatud sellest kümne tööpäeva jooksul vee-ettevõtjale teatama. Arvelduskorra muudatused määratakse kindlaks teenuslepinguga. Kui klient eelnimetatust ei teata, võrdsustatakse see eeskirja § 42 lõige 2 kohase maksekohustuse täitmata jätmisega.
§ 40. Arveldus veearvesti puudumisel
Juhul, kui kliendil puudub veearvesti (§ 35 lõige 1), toimub arvestusperioodil tarbitud vee- ja kanalisatsiooniteenuse eest tasumine põhjendatud arvestuse alusel, milles võetakse aluseks elanike arv, keskmine veetarbimine elaniku kohta Ruhnu küla territooriumil ja tarbitud teenuse hind.
§ 41. Vaidluste lahendamine
(1) Pretensioone arvete õigsuse suhtes võib klient esitada vee-ettevõtjale kümne tööpäeva jooksul arve kättesaamise päevast. Pretensiooni esitamine ei pikenda arve tasumise tähtaega. Pretensioonid vaadatakse läbi kümne tööpäeva jooksul arvates pretensiooni kättesaamisest.
(2) Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste arve ja muude maksekohustuste tähtajaks tasumata jätmisel on vee-ettevõtjal õigus esitada kliendile viie tööpäeva möödudes kirjalik hoiatus veeandmise ja reovee ärajuhtimise sulgemiseks. Sulgemine toimub käesoleva eeskirja § 11 lõike 1 ja 2 kohaselt.
§ 42. Varasemate õigusaktide ja lepingute kehtivus
(2) Enne käesoleva eeskirja jõustumist kohaliku omavalitsuse ja vee-ettevõtja ning kliendi ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingud kehtivad niivõrd, kuivõrd need ei ole vastuolus seadusega või muude kehtivate õigusaktidega.


text:
3-1-1-41-04 Riigikohus 04.06.2004
Karistuse kandmisest osalise vabastamisega taotletakse eripreventiivset eesmärki anda isikule, kelle täielik karistuse kandmisest vabastamine pole tema teost lähtuva süü suuruse ja isikuomaduste tõttu põhjendatud, lühiajalise nn šokivangistusega tõsine hoiatus. Sellise sanktsiooni preventiivne toime avaldub aga vangistuse lühiajalisuses.
3-1-1-79-03 Riigikohus 19.06.2003
Karistuse kergendamise põhjendus ringkonnakohtus peab olema proportsionaalne karistuse kergendamise määraga (vt ka Riigikohtu otsust nr 3-1-1-86-96). Varasemaid karistatusi saab uue karistuse mõistmisel arvestada üksnes tingimusel, et need ei ole karistusregistrist kustutatud ja et need on uue kuriteoga seotud.
KarS kohaselt saab varasemaid karistatusi uue karistuse mõistmisel arvestada üksnes tingimusel, et need ei ole karistusregistrist kustutatud ja et need on uue kuriteoga seotud.
Ringkonnakohus ei ole väljunud apellatsiooni piiridest, kui on kergendanud ka karistust, kuigi apellatsioonkaebuses on taotletud üksnes õigeksmõistmist ilma karistuse küsimust eraldi vaidlustamata.
Karistuse kergendamise nõuetekohaselt põhjendamata jätmine on käsitatav AKKS § 39 lg-s 3 nimetatud kriminaalmenetluse seaduse olulise rikkumisena.
3-1-1-26-03 Riigikohus 05.03.2003
Olukorras, kus aastast aastasse hukkub purjus juhtide süül riigis kümneid ja saab vigastada sadu inimesi, nõuavad positiivse üldpreventsiooni põhimõtted riigipoolset reaktsiooni, mis annaksid õiguse adressaatidele selge signaali sellest, et liiklusõigusrikkumiste, sh eelkõige mootorsõiduki joobeseisundis juhtimise näol on tegemist riigi poolt rangelt karistatavate õigusrikkumistega.
3-1-1-23-03 Riigikohus 12.02.2003
Süüdimõistetult kohtukulude sissenõudmise eesmärk ei ole mitte süüdimõistetu õiguste kitsendamine või äravõtmine või süüdimõistetule kuriteo toimepanemise eest riikliku hukkamõistu avaldamine ega üld- ning eripreventiivsete eesmärkide saavutamine, vaid kriminaalmenetlusele tehtavate riiklike kulutuste vähendamine ja riigi rahaliste vahendite säästlikum kasutamine. Seega ei ole kohtukulude näol tegemist karistusega ei KrK § 20 ega ka KarSRS § 1 tähenduses.
Süüdimõistetult kohtukulude sissenõudmise eesmärk ei ole mitte süüdimõistetu õiguste kitsendamine või äravõtmine või süüdimõistetule kuriteo toimepanemise eest riikliku hukkamõistu avaldamine ega üld- ning eripreventiivsete eesmärkide saavutamine, vaid kriminaalmenetlusele tehtavate riiklike kulutuste vähendamine ja riigi rahaliste vahendite säästlikum kasutamine. Seega ei ole kohtukulude näol tegemist karistusega ei KrK § 20 ega ka KarSRS § 1 tähenduses. Teo toimepanemise ja isiku süüditunnistamise ajal kehtinud seaduse järgi kuriteoks tunnistatud teo toimepannud isikul ei kao kohustus kompenseerida oma õigusvastasest käitumisest tulenevaid menetluskulusid. Seadus ei näe ette karistuse kandmisest KarSRS § 1 alusel vabastatud süüdimõistetu vabastamist kohtukulude tasumise kohustusest.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 39
Riigikohus
Riigikohus
§ 20
§ 1
§ 20
§ 1
§ 1