Tallinna põhimääruse uue redaktsiooni kinnitamine (Tallinna põhimäärus)
Tallinna Linnavolikogu 10.10.1996 määrus number 27
Jõustumine: 07.11.1996
Redaktsiooni kehtivus: 19.02.1998 - 13.05.1998
Märkus: Tallinna põhimäärus avaldatud RTL nr 123/124, art 638,D, põhimääruse § 57 lg-d 1 ja 2 rakenduvad 1. jaanuarist 1997
jõustumine 25.06.2018, Tvk m 14.06.2018 nr 14
jõustumine 12.02.2016, Tvk m 28.01.2016 nr 1
jõustumine 01.07.2014, Tvk m 12.06.2014 nr 19
jõustumine 30.06.2014, Tvk m 12.06.2014 nr 19
jõustumine 21.10.2013, Tvk m 21.03.2013 nr 19
jõustumine 01.04.2013, Tvk m 21.03.2013 nr 19
jõustumine 14.09.2012, Tvk m 06.09.2012 nr 20
jõustumine 27.06.2011, Tvk m 16.06.2011 nr 21
jõustumine 01.07.2011, Tvk m 24.03.2011 nr 8
jõustumine 15.04.2010, Tvk m 08.04.2010 nr 18
jõustumine 15.02.2010, Tvk m 11.02.2010 nr 11
jõustumine 29.10.2009, Tvk m 01.10.2009 nr 32
jõustumine 01.07.2009, Tvk m 19.02.2009 nr 3
jõustumine 01.07.2009, Tvk m 25.06.2009 nr 24
jõustumine 01.01.2009, Tvk m 18.12.2008 nr 52
jõustumine 30.06.2008, Tvk m 19.06.2008 nr 24
jõustumine 20.12.2007, Tvk m 13.12.2007 nr 43
jõustumine 24.05.2007, Tvk m 17.05.2007 nr 14
jõustumine 21.12.2006, Tvk m 14.12.2006 nr 68
jõustumine 01.05.2006, Tvk m 23.03.2006 nr 14
jõustumine 06.05.2004, Tvk m 29.04.2004 nr 11
jõustumine 05.06.2003, Tvk m 29.05.2003 nr 32
jõustumine 19.12.2002, Tvk m 12.12.2002 nr 67
jõustumine 21.10.2002, Tvk m 19.09.2002 nr 53
jõustumine 21.10.2002, Tvk m 07.02.2002 nr 10
jõustumine 15.02.2002, Tvk m 07.02.2002 nr 10
jõustumine 13.09.2001, Tvk m 06.09.2001 nr 36
jõustumine 21.06.2001, Tvk m 14.06.2001 nr 30
jõustumine 01.01.2001, Tvk m 14.12.2000 nr 59
jõustumine 19.06.2000, Tvk m 18.05.2000 nr 15
jõustumine 21.12.1999, Tvk m 16.12.1999 nr 42
jõustumine 21.12.1999, Tvk m 16.12.1999 nr 41
jõustumine 17.10.1999, Tvk m 10.06.1999 nr 17
jõustumine 01.05.1999, Tvk m 08.04.1999 nr 9
jõustumine 05.04.1999, Tvk m 25.03.1999 nr 4
jõustumine 26.11.1998, Tvk m 26.11.1998 nr 37
jõustumine 15.09.1998, Tvk m 03.09.1998 nr 29
jõustumine 14.05.1998, Tvk m 14.05.1998 nr 18
jõustumine 19.02.1998, Tvk m 19.02.1998 nr 11
jõustumine 05.02.1998, Tvk m 05.02.1998 nr 8
jõustumine 01.07.1997, Tvk m 12.06.1997 nr 28
jõustumine 16.03.1997, Tvk m 06.03.1997 nr 6
jõustumine 07.11.1996,
Tvk m 19.02.1998 nr 11 jõust. 19.02.1998
Tvk m 05.02.1998 nr 8 jõust. 05.02.1998
Tvk m 12.06.1997 nr 28 jõust. 01.07.1997
Tvk m 06.03.1997 nr 6 jõust. 16.03.1997
10. oktoober 1996 nr 27
Tallinna põhimääruse uue redaktsiooni kinnitamine
Lähtudes Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 p.9,
m ä ä r a b :
1. Kinnitada juurdelisatud Tallinna põhimääruse uus redaktsioon.
2. Linnavalitsusel esitada 15. detsembriks 1996 linnavolikogule kinnitamiseks linna ametiasutuste põhimäärused.
3. Linnavolikogu kantseleil esitada oma põhimäärus linnavolikogule kinnitamiseks 15. detsembriks 1996.
4. Linnavalitsusel esitada 1. veebruariks 1997 ettepanekud:
4.1 linnaosade põhimääruste kohta;
4.2 linnavolikogu 27. mai 1993 otsuse "Omavalitsuse põhiülesanded linnaosas" kohta.
5. Tunnistada kehtetuks linnavolikogu järgmised õigusaktid:
5.1 17. juuni 1993 otsus "Tallinna põhimääruse kinnitamine";
5.2 19. augusti 1993 määrus "Tallinna põhimääruse muutmine";
5.3 16. detsembri 1993 määrus "Tallinna põhimääruse osaline muutmine";
5.4 26. augusti 1993 määrus "Tallinna linna teenetemärgi statuudi kinnitamine";
5.5 26. augusti 1993 määrus "Tallinna linna vapimärgi statuudi kinnitamine";
5.6 2. detsembri 1993 määrus "Tallinna Linnavolikogu komisjonide töö korraldamise põhimõtted";
5.7 19. mai 1994 määrus nr 9 "Tallinna vappide ja lipu standardid ning nende kasutamise kord";
5.8 15. augusti 1996 määruse nr 20 "Linnaametnike sotsiaalsed garantiid" p.1.
6. Tallinna põhimääruse § 57 lg.1 ja 2 rakenduvad 1. jaanuarist 1997.
7. Määrus jõustub linnavolikogu 20. oktoobri 1996 valimise tulemuste väljakuulutamise päevast.
Koit Kaaristu
määrusega nr 27
§ 1 Tallinn - Eesti Vabariigi pealinn
Tallinn on Eesti Vabariigi pealinn.
§ 2 Tallinna linna kohalik omavalitsus
(1)Tallinna linna (edaspidi: Tallinn) kohalik omavalitsus on tema demokraatlikult moodustatud võimuorganite õigus, võime ja kohustus seaduste alusel iseseisvalt korraldada ja juhtida kohalikku elu lähtudes linnaelanike õigustatud vajadustest ja huvidest ning arvestades linna kui terviku arengu iseärasusi.
(2) Kohalik omavalitsus teostub demokraatlikult moodustatud esindus- ja võimuorganite kaudu, samuti kohaliku elu küsimustes rahvaküsitluse, -hääletuse või -algatuse teel.
(3) Tallinna omavalitsuse lähendamiseks linnaelanikele ja nende paremaks kaasamiseks linna juhtimisse jaotab Tallinna Linnavolikogu (edaspidi: linnavolikogu) Tallinna piiratud omavalitsuslike õigustega üksusteks - linnaosadeks.
§ 3 Tallinna kohaliku omavalitsuse põhimõtted
Kohalik omavalitsus Tallinnas rajaneb järgmistel põhimõtetel:
2) igaühe seaduslike õiguste ja vabaduste kohustuslik tagamine;
4) linnaelanike õigus osaleda kohaliku omavalitsuse teostamisel;
§ 4 Tallinna kohaliku omavalitsuse õiguslikud alused
(1) Tallinn kohaliku omavalitsusüksusena juhindub oma tegevuses põhiseadusest,
seadustest ja teistest riigi õigusaktidest, käesolevast põhimäärusest, teistest Tallinna õigusaktidest, rahvusvahelistest lepingutest ja lepingutest riigiorganite, teiste omavalitsusüksuste või nende liitudega.
(2) Tallinn kohaliku omavalitsusüksusena otsustab talle seadusega pandud kohaliku elu küsimusi ja korraldab nende lahendamist, samuti lahendab kõiki neid kohaliku elu küsimusi, mis ei ole seadusega antud riigiorganite või kellegi teise pädevusse.
(3) Tallinn kui kohalik omavalitsusüksus on avalik-õiguslik isik, keda esindavad seaduste ja Tallinna põhimääruse alusel ning kehtestatud korras oma pädevuse piires linnavolikogu, linnavolikogu esimees, Tallinna Linnavalitsus (edaspidi: linnavalitsus) ja linnapea.
Tallinna võivad esindada ka teised isikud, kellele on vastavad volitused antud Tallinna õigusaktidega sätestatud korras.
§ 5 Tallinna omavalitsusorganid
Tallinna omavalitsusorganid on:
1) linnavolikogu - omavalitsusüksuse esinduskogu, mis valitakse linna hääleõiguslike elanike poolt seaduse alusel;
2) linnavalitsus - linnavolikogu poolt moodustatud täitevorgan.
§ 6 Tallinna kui omavalitsusüksuse ülesanded
(1) Tallinna kui omavalitsusüksuse ülesanneteks on juhul, kui need ülesanded ei ole seadusega antud kellegi teise täita, korraldada :
1) sotsiaalabi ja -teenuseid;
2) vanurite hoolekannet;
3) elamu- ja kommunaalmajandust;
4) veevarustust ja kanalisatsiooni;
5) heakorda;
6) territoriaalplaneerimist;
7) linnasisest ühistransporti;
8) teede ja tänavate korrashoidu.
(2)Tallinna ülesandeks on samuti linna omandis olevate koolieelsete lasteasutuste, põhikoolide, gümnaasiumide ja huvialakoolide, raamatukogude, rahvamajade, muuseumide, spordibaaside, turva- ja hooldekodude, tervishoiuasutuste ning teiste kohalike asutuste ülalpidamine. Nimetatud asutuste osas võidakse seadusega ette näha teatud kulutuste katmist kas riigieelarvest või muudest allikatest.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi 1. ja 2. lõikes sätestatud ülesannetele otsustab ja korraldab Tallinn kui omavalitsusüksus neid kohaliku elu küsimusi, mis on talle pandud seadusega või mis ei ole seadusega antud kellegi teise otsustada ja korraldada.
(4) Tallinn kui omavalitsusüksus täidab riiklikke kohustusi, mis on talle pandud seadusega või mis tulenevad selleks volitatud riigiorgani ja linnavolikogu vahelisest lepingust, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Seadusega pandud riiklike kohustustega seotud kulud kaetakse riigieelarvest.
(5) Seaduste täitmise kontrolli korraldab linnavolikogu käesoleva põhimääruse § 26 1. ja 2. lõikes sätestatud ulatuses, linnavalitsus § 26 3.lõikes sätestatud ulatuses.
(Tvk m 12.06.1997 nr 28 jõust. 01.07.1997)
§ 7 Tallinna omavalitsusorganite suhted riigiorganitega
(1) Tallinna omavalitsusorganite ning riigi valitsusasutuste suhted põhinevad seadusel ja lepingul.
(2) Tallinna omavalitsusorganid ei tohi delegeerida oma ülesandeid ja pädevust ning nende täitmiseks seadusega ettenähtud vahendeid riigi valitsusasutustele.
(3) Linnavolikogu valib Vabariigi Presidendi valimiskogusse esindajad ning Tallinna Linnakohtu kaasistujad seaduses sätestatud korras.
§ 8 Tallinna suhted teiste kohalike omavalitsusüksustega
Tallinna omavalitsusorganid võivad Tallinna õigusaktidega sätestatud korras ühiste huvide väljendamiseks, esindamiseks ja kaitsmiseks ning ühiste ülesannete täitmiseks sõlmida lepinguid teiste omavalitsusüksustega, anda sellekohased volitused mõnele omavalitsusüksusele või moodustada omavalitsusüksuste liite ja ühisasutusi, samuti osaleda nimetatud ülesannete täitmiseks moodustatud äriühingutes.
§ 9 Tallinna sümbolid
(1) Tallinna sümbolid on suur ja väike vapp, täisvapp ning lipp.
(2) Tallinna suureks vapiks on kuldsel kilbil kolm sinist kuldsete kroonidega sammuvat otsavaatavat lõvi. Tallinna suure vapi etalonkujutis on toodud põhimääruse lisas 1.
(3) Tallinna väikeseks vapiks on punasel kilbil hõbedane rist. Tallinna väikese vapi etalonkujutis on toodud põhimääruse lisas 2.
(4) Tallinna täisvapiks on kuldsel kilbil kolm sinist kuldsete kroonidega sammuvat otsavaatavat lõvi. Kiiver on hõbedane, suletud varbsilmikuga ja punase voodriga. Kaelakaitsel on kuldne kett punase juveeliga. Kiivriehiseks on kuldsest punaste juveelidega kiivrikroonist tõusev punases rüüs rinnal ristatud kätega kuldse krooniga naisekuju. Naise nägu ja käed on ihuvärvi, juuksed on kuldsed. Hõlst on pealt sinine, seest kuldne. Tallinna täisvapi etalonkujutis on toodud põhimääruse lisas 3.
(5) Tallinna linna lipp (edaspidi: linnalipp) koosneb kolmest sinisest ja kolmest valgest ühelaiusest ribast, asetatuna vaheldumisi, ülal sinine, all valge. Linnalipu pikkuse ja laiuse suhe on 2:1 ja normaalsuurus 1600 x 800 mm. Linnalipu etalonkujutis on toodud põhimääruse lisas 2.
§ 10 Tallinna sümbolite kasutamise kord
(1) Tallinna suurt vappi kasutatakse:
1) linnavolikogu, linnavolikogu kantselei, linnavalitsuse, linnakantselei, linnavalitsuse ametite, linnaosade halduskogude, linnaosade valitsuste, Tallinna munitsipaalasutuste, samuti äriühingute, mille aktsiate või osatähtede ainuomanikuks on Tallinn, pitsatitel ja dokumendiplankidel ning linnakantselei osakondade dokumendiplankidel;
2) Tallinna pidulikel ürikutel, autasudel, meenetel ja ametimärkidel, samuti alapunktis 1 nimetatud linna ametiasutuste ümbrikel ja muudel ametlikel trükistel;
3) linnavolikogu ja linnavalitsuse hoonetel, Tallinna Raekojal, samuti hoonetel, kuhu vapp ajalooliselt kuulus, linna piiritähistel ning linna ametiasutuste siltidel.
(2) Tallinna väikest vappi kasutatakse hoonetel, kuhu vapp ajalooliselt kuulus.
(3) Juhtudel, mis ei ole toodud 1. ja 2. lõikes, võib Tallinna suurt ja väikest vappi kasutada üksnes linnavalitsuse loal.
(4) Tallinna täisvappi kasutatakse Tallinna pidulikel ürikutel, autasudel ja meenetel ning üksnes linnavalitsuse eriloal.
(5) Tallinna suure ja väikese vapi ning täisvapi kasutamine etalonist erineval kujul kuulub igakordsele läbivaatamisele ja kinnitamisele linnavalitsuse poolt.
(6) Linnalipp heisatakse:
1) alaliselt Tallinna Raekoja, linnavolikogu ja linnavalitsuse ning linnaosade haldushoonetel;
2) ajutiselt linna pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel.
(7) Linnalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes linnavolikogu otsuse või linnavalitsuse korraldusega linnale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.
(8) Linnalipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
(9) Kui linnalipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub linnalipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.
(10) Linnalipu valmistamine toimub üksnes linnavalitsuse loal.
(11) Tallinna nime ja visuaalsete sümbolite kasutamise korra kehtestab linnavolikogu.
§ 11 Tallinna teenetemärk
(1) Tallinna teenetemärk (edaspidi: teenetemärk) antakse füüsilistele isikutele Tallinnale osutatud eriliste teenete eest.
(2) Teenetemärgil on kaks tasapinda. Alumisel tasapinnal on kaks ristuvat linnalippu, pealmisel tasapinnal on suur linnavapp. Teenetemärgi tagaküljel on graveeritud märgi number ja märgi andmise aasta. Teenetemärgi etalonkujutis on toodud põhimääruse lisas 4.
(3) Teenetemärk võidakse anda Eesti kodanikele või välismaalastele.
(4) Teenetemärk antakse reeglina üle Eesti Vabariigi aastapäeva eel linnapea poolt Tallinna Raekojas.
(5) Teenetemärgi andmise taotlusi on õigus esitada linnavolikogu ja linnavalitsuse liikmetel ning linna ametiasutustel. Taotlused esitatakse kirjalikult linnavalitsusele iga aasta 1.veebruariks.
(6) Linnavalitsus esitab nõuetekohaselt vormistatud teenetemärgi andmise taotlused ja oma ettepanekud kandidaatide kohta linnavolikogule. Teenetemärgi andmise otsustab linnavolikogu.
(7) Teenetemärgi kandmise õigust tõendab vastav diplom, mis antakse üle koos teenetemärgiga.
(8) Teenetemärgi kavaleridel puuduvad eriõigused. Märgid ei kuulu asendamisele.
(9) Teenetemärgi andmise otsused, milles on ära toodud teenetemärgi kavaleride nimed ja teenete kirjeldus, kantakse Tallinna teenetemärgi kavaleride raamatusse, mis on hoiul linnasekretäri juures.
§ 12 Tallinna vapimärk
(1) Tallinna vapimärk (edaspidi: vapimärk) antakse füüsilistele isikutele linnapoolse erilise austusavaldusena.
(2) Vapimärgi suur rist koosneb kahest teineteise peal asuvast Püha Jüri ristist. Alumine sinine rist on lühem ja laiem, pealmine rist on valge ja selle keskmes asub ruudukujuline valge vääriskivi (teemandi asendaja). Rist on rõnga abil riputatud Tallinna täisvapi külge. Vapimärgi etalonkujutis on toodud põhimääruse lisas 5.
(3) Vapimärk võidakse anda Eesti kodanikele või välismaalastele.
(4) Vapimärgi taotlusi on õigus esitada linnavolikogu ja linnavalitsuse liikmetel ning linna ametiasutustel.
(5) Linnavalitsus esitab nõuetekohaselt vormistatud vapimärgi andmise taotlused ja oma ettepanekud kandidaatide kohta linnavolikogule. Vapimärgi andmise otsustab linnavolikogu.
(51) Vapimärgi annab üle linnapea.
(5²) Vapimärgi kandmise õigust tõendab vastav tunnistus, mis antakse üle koos vapimärgiga.
(6) Vapimärgi kavaleridel puuduvad eriõigused. Märgid ei kuulu asendamisele.
(7) Vapimärgi andmise otsused, milles on ära toodud vapimärgi kavaleride nimed, kantakse Tallinna vapimärgi kavaleride raamatusse, mis on hoiul linnasekretäri juures.
§ 13 Linnapea ametiraha
(1) Tallinna linnapea ametitunnuseks on linnapea ametiraha.
(2) Linnapea ametiraha on hõbedast valmistatud massiivne ketiga kaelaskantav medal, millel on Tallinna täisvapi reljeefne kujutis.
(3) Linnapea ametiraha kandmise ainuõigus on Tallinna linnapeal linnavalitsuse ametisse kinnitamise momendist kuni linnapea volituste lõppemiseni. Linnapea volituste lõppemisel annab ametist lahkuv linnapea ametiraha üle uuele valitud linnapeale.
(4) Linnapea ametiraha kantakse ametlikel või pidulikel üritustel Tallinna esindusfunktsioonide täitmisel.
§ 14 Asjaajamiskeel
Asjaajamiskeel Tallinna omavalitsusorganites, halduskogudes ja linna asutustes on eesti keel.
II TALLINNA PIIR JA HALDUSJAOTUS
§ 15 Tallinna piir
(1) Tallinna piir määratakse seaduses sätestatud korras.
(2) Tallinna piiri kirjeldus ja skeem on toodud põhimääruse lisas 6.
(3) Tallinna piiri muutmise võib algatada Vabariigi Valitsus või linnavolikogu seaduses sätestatud korras.
(4) Tallinna piiri muutmise otsustab Vabariigi Valitsus.
(5) Tallinna piir looduses kooskõlastatakse naaberomavalitsusüksustega seaduses sätestatud korras ja tähistatakse linna suubuvatel teedel.
§ 16 Tallinna haldusjaotus
(1) Kohaliku omavalitsuse ülesannete paremaks täitmiseks moodustatakse Tallinna koosseisus linnaosad.
(2) Tallinna linnaosad moodustab ja nende piirid määrab linnavolikogu.
(3) Linnaosade piiride kirjeldused ja skeemid on toodud põhimääruse lisades 7 - 14.
(4) Linnaosa piiride muutmise ettepaneku teeb linnavolikogule linnaosa halduskogu või linnavalitsus, lähtudes linna, linnaosa ja piirkondade üldplaneeringutest, linnaosa infrastruktuuri võimest tagada linnaosa pädevusse antavate funktsioonide täitmine ning arvestades antud territooriumil elavate linnaelanike ja nende ühenduste ettepanekuid ja arvamusi.
(5) Linnaelanike omaalgatusliku tegevuse toetamiseks võib moodustada linnaosade siseselt asumeid. Asumite nimed ja nende lahkmejooned määratakse seadusega sätestatud korras.
III LINNAELANIK
§ 17 Linnaelaniku mõiste
Tallinna linnaelanik on isik, kellel on elanike registri järgi alaline elukoht Tallinnas.
§ 18 Linnaelaniku valimisõigus
Tallinna linnaelanikul on aktiivne ja passiivne valimisõigus vastavalt põhiseadusele ja teistele seadusele.
§ 19 (Kehtetu - Tvk m 06.03.1997 nr 6 jõust. 16.03.1997)
IV LINNAVOLIKOGU
§ 20 Omavalitsusüksuse esinduskogu
(1) Linnavolikogu on Tallinna kui kohaliku omavalitsusüksuse esinduskogu, mis valitakse seaduses sätestatud korras.
(2) Kohaliku omavalitsuse pädevusse kuuluvate küsimuste otsustamisel juhindub linnavolikogu seadustest ja teistest õigusaktidest ning tegutseb linnaelanike huvides ja nende nimel.
(Tvk m 06.03.1997 nr 6 jõust. 16.03.1997)
(3) Linnavolikogu kinnitab seaduses sätestatud alustel oma struktuuri ja töökorra ning lahendab seaduse ja käesoleva põhimäärusega talle pandud ülesandeid.
(4) Linnavolikogu esindab ja tema tööd juhib linnavolikogu esimees, tema äraolekul üks tema poolt määratud linnavolikogu aseesimeestest.
§ 21 Linnavolikogu moodustamine
(1) Linnavolikogu valitakse hääleõiguslike linnaelanike poolt üldistel, ühetaolistel ja otsestel valimistel kolmeks aastaks, kusjuures hääletamine on salajane.
(2) Linnavolikogus peab olema vähemalt 31 liiget. Linnavolikogu järgmise koosseisu liikmete arvu määrab linnavolikogu vähemalt kuus kuud enne valimiste päeva.
(3) Linnavolikogu valimisteks moodustatakse valimisringkonnad linnaosade kaupa. Pooled mandaatidest jaotatakse linnaosade vahel võrdselt, ülejäänud mandaadid lihtkvoodi ja suuremate jääkide põhimõttel, lähtudes linnaosas elavate valijate arvust. Mandaatide arvu igas valimisringkonnas määrab linnavolikogu eelmine koosseis.
(4) Linnavolikogu otsus valimisringkondade moodustamise kohta koos mandaatide arvuga igas ringkonnas ja ringkonna piiride kirjeldusega avaldatakse üldiseks teadmiseks seaduses sätestatud korras.
§ 22 Linnavolikogu liige
(1) Linnavolikogu liige on isik, kes on osutunud valituks vastavalt seadusele.
(2) Linnavolikogu liige ei ole seotud mandaadiga. Linnavolikogu liige juhindub seadustest, Tallinna õigusaktidest ning linnaelanike huvidest ja vajadustest.
(3) Linnavolikogu liikme tegevus oma volituste täitmisel on avalik.
(4) Linnavolikogu liikmel on õigus:
1) algatada linnavolikogu õigusakte ja teha ettepanekuid linnavolikogu istungil arutatavate küsimuste kohta;
2) seada üles kandidaadi linnavolikogu poolt valitavale, kinnitatavale või määratavale kohale;
3)esitada linnavolikogu menetluses olevate eelnõude täiendus- ja muudatusettepanekuid;
5) saada linnavolikogu ja linnavalitsuse õigusakte, dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmed, mille väljastamine on seadusega keelatud;
6) esineda linnavolikogu istungil avaldusega, protestiga, sõnavõtuga, repliigiga ja esitada küsimusi;
7) esitada linnavolikogu istungil arupärimisi linnapeale ja linnavalitsuse liikmetele;
8) kuuluda linnaosa halduskogu koosseisu käesoleva põhimääruse §-s 88 sätestatud korras;
9) kasutada linnaosa valitsuse ruume linnaelanike vastuvõtuks ja saada tehnilist abi selle korraldamiseks;
10) tasuta informeerida linnaelanikke linnavolikogu kantselei kaudu linnavolikogu liikme vastuvõtuajast ja kohast.
(5) Linnavolikogu liikmel on õigus saada hüvitist linnavolikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste ja põhitöökohal saamata jäänud töötasu eest linnavolikogu poolt kehtestatud määrades ja korras.
(6) Linnavolikogu liige on kohustatud esitama majanduslike huvide deklaratsiooni seaduses sätestatud korras.
§ 23 Linnavolikogu liikme volituste ennetähtaegne lõppemine
Linnavolikogu liikme volitused lõpevad enne tähtaega seoses:
1) linnavolikogu tegutsemisvõimetusega;
3) väljalangemisega Eesti hääleõiguslike kodanike riiklikust registrist Tallinnas;
5) kohtuotsusega, millega tühistati valimiste Tallinna territoriaalkomisjoni otsus tema registreerimise kohta linnavolikogu liikmeks;
6) teovõimetuks tunnistamisega;
7) tema surmaga.
§ 24 Linnavolikogu liikme volituste peatumine
Linnavolikogu liikme volitused peatuvad seoses:
1) nimetamisega Vabariigi Valitsuse liikmeks, riigikontrolöriks, õiguskantsleriks või maavanemaks või valimisega Tallinna linnapeaks või kinnitamisega linnavalitsuse liikmeks;
(Tvk m 12.06.1997 nr 28 jõust. 01.07.1997;
Tvk m 05.02.1998 nr 8 jõust. 05.02.1998)
2) asumisega tegevteenistusse kaitseväes või sellega võrdsustatud teenistuses;
3) tema suhtes tõkendina vahi alla võtmise kohaldamisega.
§ 25 Linnavolikogu asendusliige
(1) Ennetähtaegselt lõppenud või peatunud volitustega linnavolikogu liikme asemele astub linnavolikogu asendusliige. Asendusliikmel on kõik linnavolikogu liikme õigused ja kohustused.
(2) Valimiste Tallinna territoriaalkomisjon registreerib linnavolikogu asendusliikmed ja edastab nende nimekirja linnavolikogu esimehele.
(3) Asendusliige on esimene samas valimisringkonnas kandideerinud sama erakonna või valimisliidu valimata jäänud kandidaat, milles kandideeris asendatav linnavolikogu liige. Kui esimene valimata jäänud kandidaat ei saa mingil põhjusel linnavolikogu liikmeks asuda, on asendusliikmeks järgmine sama erakonna või valimisliidu samas valimisringkonnas valimata jäänud kandidaat.
(4) Kui asendatav linnavolikogu liige kandideeris üksikkandidaadina või selles valimisringkonnas samal erakonnal või valimisliidul rohkem asendusliikmeid ei ole, siis saab linnavolikogu liikmeks asendusliige, kes on määratud erakondade ja valimisliitude vahel jaotatud lisamandaadi alusel, mille on registreerinud valimiste Tallinna territoriaalkomisjon.
(5) Kui linnavolikogu uude koosseisu valitud linnapea või linnavalitsuse liige jätkab kuni uue linnapea valimiseni või linnavalitsuse moodustamiseni oma tegevust linnavolikogu uue koosseisu kokkukutsumise tõttu tagasi astuva linnapeana või linnavalitsuse koosseisus, teeb valimiste Tallinna territoriaalkomisjon otsuse asendusliikme asumise kohta linnavolikogu liikmeks, lähtudes käesolevas paragrahvis sätestatust. Valimiste Tallinna territoriaalkomisjoni otsus jõustub samal päeval valimistulemuste väljakuulutamisega.
(6) Linnavolikogu liikme volitused peatuvad või lõpevad ning asendusliikme volitused linnavolikogu liikmena algavad vastava linnavolikogu otsuse jõustumise hetkest.
(7) Linnavolikogu liikme volituste taastumisel lõpevad selle asendusliikme volitused, kes on viimasena määratud asendama linnavolikogu liiget selle valimisringkonna sama erakonna või valimisliidu kandidaatide hulgast.
(8) Asendusliikmete ammendumisel on linnavolikogu liikmete arv vastava arvu võrra väiksem.
§ 26 Linnavolikogu pädevus
1) linna eelarve vastuvõtmine ja muutmine ning selle täitmise aruande kinnitamine;
2) kohalike maksude kehtestamine ja maksumäärade muutmine;
5) toetuste andmise korra kehtestamine;
6) linnavara valdamise, kasutamise ja käsutamise korra kehtestamine;
7) Tallinna arengukava kinnitamine, muutmine või tühistamine;
9) Tallinna põhimääruse kinnitamine, muutmine ja tühistamine;
10) taotluse esitamine või arvamuse andmine halduspiiride või haldusüksuse nime muutmiseks ning sellega seotud varaliste või muude vaidluste lahendamiseks;
11) linnaosa moodustamine ja likvideerimine, tema piiride ja pädevuse kindlaksmääramine ning põhimääruse kinnitamine;
13) valimisringkondade arvu, piiride ja ühtse numeratsiooni ning igas valimisringkonnas mandaatide arvu määramine, valimiste Tallinna territoriaalkomisjoni ja jaoskonnakomisjoni moodustamine, komisjoni esimehe ja asendusliikmete määramine;
15) linnapea valimine ja ametist vabastamine;
16) linnavalitsuse ja tema liikmete ametisse kinnitamine ning valitsuse ja tema liikmete ametist vabastamine;
17) umbusalduse avaldamine linnavolikogu esimehele, linnapeale või linnavalitsuse liikmele või linnavolikogu komisjoni esimehele;
18) linnavalitsuse liikmetele töötasu määramine;
19) linnavolikogu komisjonide moodustamine või likvideerimine, nende esimeeste valimine oma liikmete hulgast ja komisjonide koosseisu kinnitamine;
20) linnavolikogu esimehele või tema asendajale töötasu määramine;
21) linnavolikogu liikmetele linnavolikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste ning põhitöökohal saamata jäänud töötasu eest ettenähtud hüvitise suuruse ja maksmise korra kehtestamine;
22) Tallinna kui omavalitsusüksuse esindamise korra kehtestamine;
23) linna fondide ja sihtkapitalide asutamine;
24) Tallinna Linnakohtu kaasistujate valimine;
25) põhiseaduse § 79 alusel Vabariigi Presidendi valimiskogusse linnavolikogu esindajate valimine;
26) Tallinna ehitusmääruse kinnitamine, muutmine või tühistamine;
27) kinnisasja sundvõõrandamise taotluse esitamine;
28) üldplaneeringu algatamine, kehtestamine või tühistamine;
29 üldplaneeringu projekti vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku väljakuulutamine;
30) detailplaneeringu tühistamine.
(2) Teiste seadusega linnavolikogu pädevusse antud küsimuste lahendamise võib linnavolikogu delegeerida linnavalitsusele.
(3) Seadusega kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimusi lahendab linnavalitsus, välja arvatud juhul, kui linnavolikogu on võtnud need enda pädevusse.
§ 27 Tallinna elanike küsitluse läbiviimine
(1) Linnavolikogul on õigus korraldada Tallinna territooriumil linnaelanike küsitlusi olulistes küsimustes.
(2) Linnavolikogu otsustab küsitluse läbiviimise vajaduse linnavolikogu liikmete, linnavalitsuse või vähemalt 1% hääleõiguslike linnaelanike algatusel.
(3) Küsitlus viiakse läbi linnavolikogu poolt kehtestatud korras.
§ 28 Linnavolikogu struktuur
(1) Linnavolikogu töötab täiskoguna. Linnavolikogu tööorganid on eestseisus, alatised ja ajutised komisjonid, fraktsioonid ning linnaosade halduskogud.
(2) Linnavolikogu asjaajamise korraldamise, majandusliku teenindamise ning linnavolikogu, tema komisjonide ja fraktsioonide töö tagab linnavolikogu kantselei, mis on linna ametiasutus. Linnavolikogu kantselei põhimääruse kinnitab linnavolikogu.
§ 29 Linnavolikogu esimees
(1) Linnavolikogu esimees:
1) juhib linnavolikogu tööd, kutsub kokku ja juhatab linnavolikogu istungeid, eestseisuse koosolekuid ning korraldab nende ettevalmistamist ja linnavolikogu õigusaktide eelnõude menetlemist;
2) esindab või volitab esindama Tallinna ja linnavolikogu vastavalt seadusega, käesoleva põhimäärusega ning linnavolikogu poolt antud pädevusele;
3) omab õigust nõuda kõigilt linna asutustelt vajalike dokumentide ärakirju ja informatsiooni linnavolikogu pädevusse kuuluvates küsimustes;
4) esitab linnavolikogule kinnitamiseks linnavolikogu kantselei struktuuri, koosseisu ja palgamäärad;
5) kirjutab alla linnavolikogu poolt vastuvõetud määrustele, otsustele ja teistele dokumentidele ning peab linnavolikogu nimel kirjavahetust;
6) korraldab linnavolikogu määruste ja otsuste täitmise kontrollimist;
7) annab välja käskkirju linnavolikogu ja linnavolikogu kantselei sisemise töö korraldamiseks;
8) määrab linnavolikogu õigusakti eelnõule üldjuhul linnavolikogu komisjonide hulgast juhtivkomisjoni ning vajadusel jaotab eelnõu komisjonide vahel ümber;
9) kinnitab linnavolikogu fraktsioonide, komisjonide, linnaosade halduskogude ja linnavalitsuse ettepanekute alusel linnavolikogu istungitel arutusele tulevate põhiküsimuste loetelu poolaasta kaupa;
10) pikendab linnavolikogu õigusaktide eelnõude menetlemise tähtaega linnavolikogus;
11) esitab linnavolikogu istungile istungi päevakorra projekti;
12) omab õigust välja kuulutada linnavolikogu istungil täiendav vaheaeg;
13) täidab muid seaduse alusel ja käesoleva põhimäärusega talle pandud ülesandeid.
(2) Linnavolikogu esimees määrab enda äraolekul ühe aseesimeestest käskkirjaga enda asendajaks. Juhul, kui linnavolikogu esimees ei saa oma ülesandeid istungil täita enesetaanduse või mõne muu põhjuse tõttu, määrab ta asendaja suuliselt.
§ 30 Linnavolikogu esimehe ja aseesimehe (aseesimeeste) valimise kord
(1) Linnavolikogu valib oma liikmete hulgast salajasel hääletamisel linnavolikogu esimehe. Igal linnavolikogu liikmel on valimisel üks hääl.
(2) Linnavolikogu esimehe kandidaadi võib üles seada linnavolikogu fraktsioon või linnavolikogu liige. Kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse kirjalik ettepanek.
Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab linnavolikogu avalikul hääletamisel.
(3) Pärast nimekirja sulgemist valitakse avalikul hääletamisel vähemalt kolmeliikmeline hääletamiskomisjon, kes valib oma liikmete hulgast komisjoni esimehe.
Hääletamiskomisjon valmistab ette hääletamissedelid ja viib läbi salajase hääletamise ja koostab protokolli hääletamistulemuste kohta. Protokollile kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed.
(4) Linnavolikogu esimeheks osutub valituks kandidaat, kes saab linnavolikogu koosseisu häälteenamuse.
(5) Kui ükski kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks esimeses voorus enam hääli saanud kandidaati. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat linnavolikogu koosseisu häälteenamust, esitatakse uued kandidaadid ja viiakse läbi uus hääletamine.
(6) Valimistulemused vormistatakse linnavolikogu otsusega.
(7) Linnavolikogu aseesimehe (aseesimeeste) valimine toimub käesolevas paragrahvis linnavolikogu esimehe valimiseks sätestatud korras. Kui valitakse mitu aseesimeest, toimuvad nende valimine eraldi.
(8) (Kehtetu - Tvk m 06.03.1997 nr 6 jõust. 16.03.1997)
§ 31 Linnavolikogu komisjon
(1) Linnavolikogu moodustab revisjonikomisjoni, rahanduskomisjoni, linnamajanduskomisjoni, linnavarakomisjoni, sotsiaalhoolekande- ja tervishoiukomisjoni ja haridus- ja kultuurikomisjoni ning võib moodustada teisi alatisi komisjone (edaspidi: komisjon). Komisjoni pädevus määratakse kindlaks komisjoni põhimääruses, mille kinnitab linnavolikogu.
(2) Linnavolikogu komisjon:
1) selgitab välja kohaliku omavalitsuse poolt lahendamist vajavad linnaelu probleemid ja teeb ettepanekuid nende lahendamiseks;
2) töötab välja tegevuskavad;
3) algatab linnavolikogu määruste ja otsuste eelnõusid;
4) annab arvamusi talle läbivaatamiseks saadetud Tallinna õigusaktide eelnõude kohta;
5) kontrollib linnavolikogu määruste ja otsuste täitmist;
6) teeb ettepanekuid linnavolikogu istungitel arutusele tulevate põhiküsimuste loetelu kohta;
7) võib teha ettepanekuid linnaeelarve koostamise ja eelarve projekti kohta.
3) Komisjonid moodustab ja nende esimehed valib linnavolikogu oma liikmete hulgast. Komisjoni aseesimehe valib komisjon oma liikmete hulgast. Komisjoni sekretäri kinnitab linnavolikogu esimees. Üle poole komisjoni liikmetest peavad olema linnavolikogu liikmed.
(4) Komisjoni koosseisu kinnitab ja teeb selles muudatusi linnavolikogu komisjoni esimehe esildisel. Vähemalt ühe komisjoni liikme esitab linnavalitsus.
(5) Komisjonidele suunavad materjale läbivaatamiseks linnavolikogu ja linnavolikogu esimees.
(6) (Kehtetu - Tvk m 06.03.1997 nr 6 jõust. 16.03.1997)
(7) Komisjoni töö vormiks on koosolek, mis toimub vähemalt kord kahe nädala jooksul, kui komisjoni põhimääruses ei ole sätestatud teisiti. Komisjoni erakorralise koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees omal algatusel või 1/4 komisjoni liikmete kirjalikul nõudel. Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sealhulgas esimees või aseesimees. Komisjon teeb otsustuse, kui selle poolt on üle poole kohalolevatest liikmetest. Komisjon kuulab vajadusel ära linnavolikogu vastava ala nõuniku ja õigusnõuniku seisukoha arutatava küsimuse kohta.
(71) Linnavolikogu esimees määrab üldjuhul linnavolikogu õigusakti eelnõule juhtivkomisjoni. Juhtivkomisjon on alatine komisjon, kes korraldab antud eelnõu menetlemist linnavolikogus. Juhtivkomisjon peab kolme nädala jooksul peale määramist esitama kas:
1) linnavolikogu õigusakti eelnõu eestseisusele linnavolikogu istungi päevakorda võtmiseks või
2) linnavolikogu esimehele taotluse pikema menetlusaja saamiseks või
3)linnavolikogule põhjendatud ettepaneku eelnõu menetlusest väljaarvamiseks.
(7²) Komisjoni otsustused protokollitakse ja vormistatakse 3 tööpäeva jooksul ning neile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokollid peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele. Protokollidega on võimalik tutvuda linnavolikogu kantseleis. Linnavalitsusel ja komisjonide liikmetel on õigus saada protokolli koopia. Isikutel, kellesse puutuvaid küsimusi käsitleti, on õigus saada hiljemalt 7 päeva jooksul väljavõte protokollist.
(8) Komisjoni otsustused on soovitusliku iseloomuga linnavolikogu määruste ja otsuste või linnavalitsuse määruste ja korralduste vastuvõtmisel. Komisjon annab vähemalt üks kord aastas aru linnavolikogu ees tehtud tööst.
(9) Komisjonil on õigus kaasata oma tegevusse asjatundjaid ja teha linnavolikogu kantseleile ettepanekuid ekspertiisi tellimiseks ning saada linnavalitsuse liikmetelt, linna ametiasutustelt komisjoni tööks vajalikku informatsiooni. Vastavat tööd korraldab komisjoni esimees koostöös linnavolikogu kantselei juhatajaga.
(10) Linnavolikogu komisjoni liikmete, v.a. linnavalitsuse ja linnavolikogu kantselei ametnike, osalemine koosolekul hüvitatakse linnavolikogu poolt ettenähtud korras Kui linnavolikogu kantselei ja linnavalitsuse ametnikele tehakse kohustuslikuks osalemine linnavolikogu või linnavolikogu komisjoni töös väljaspool tööaega, hüvitatakse neile osalemine linnavolikogu poolt sätestatud korras.
(11) Komisjoni liige võib isikliku avalduse alusel igal ajal tagasi astuda. Komisjoni liikme volitused lõpevad linnavolikogu vastava otsuse tegemise hetkest.
(12) (Kehtetu - Tvk m 06.03.1997 nr 6 jõust. 16.03.1997)
(13) Ühekordsete ülesannete täitmiseks võib linnavolikogu moodustada ajutisi komisjone või töörühmi. Linnavolikogu õigusaktis, millega moodustatakse ajutine komisjon või töörühm, sätestatakse selle koosseis, volituste ulatus ja kestus.
§ 32 Linnavolikogu revisjonikomisjon
(1) Linnavolikogu moodustab oma volituste ajaks linnavalitsuse tegevuse kontrollimiseks vähemalt kolmeliikmelise linnavolikogu revisjonikomisjoni (edaspidi: revisjonikomisjon).
(2) Revisjonikomisjoni esimees ja liikmed valitakse linnavolikogu liikmete hulgast. Linnavolikogul on õigus teha muudatusi revisjonikomisjoni koosseisus. Iga linnavolikogu fraktsioon omab revisjonikomisjonis kaks kohta. Linnavolikogu fraktsioon, mille liige revisjonikomisjoni esimees on, omab peale esimehe revisjonikomisjonis ühe koha. Revisjonikomisjoni teenindab linnavolikogu kantselei kontrolliosakond.
(Tvk m 06.03.1997 nr 6 jõust. 16.03.1997;
Tvk m 12.06.1997 nr 28 jõust. 01.07.1997)
(3) Revisjonikomisjoni töö toimub käesoleva põhimääruse § 31 lõigetes 1, 2 ja 5 - 11 sätestatud alustel ja korras.
(4) Revisjonikomisjon kontrollib §-s 33 ja muude Tallinna õigusaktidega sätestatud korras:
1) linnavalitsuse tegevuse vastavust linnavolikogu määrustele ja otsustele;
2) tulude tähtaegset sissenõudmist ja arvelevõtmist ning kulude vastavust linna eelarvele;
3) linna asutuste (s.h. linna ametiasutuste ) ja munitsipaalettevõtete raamatupidamise õigsust ja munitsipaalettevõttesse paigutatud linnavara kasutamise sihipärasust;
4) linna poolt sõlmitud lepingute täitmist;
5) linnavolikogu ülesandel linnavalitsuse ja linna ametiasutuste tegevuse seaduslikkust ja otstarbekust.
(5) (Kehtetu - Tvk m 12.06.1997 nr 28 jõust. 01.07.1997)
(7) Revisjonikomisjon peab enne linna eelarve täitmise aruande kinnitamist linnavolikogule oma töö tulemustest aru andma ning esitama märkused ja ettepanekud puuduste kõrvaldamiseks.
§ 33 Revisjonikomisjoni poolt läbiviidavate kontrollimiste kord
(1) Revisjonikomisjon kontrollib käesoleva põhimääruse § 32 4.lõikes sätestatud valdkondades linnavalitsuse ja linna asutuste tööd linnavolikogu poolt kinnitatud kontrollimiste plaani ja linnavolikogu otsuste alusel.
(2) Kontrollimisi viivad läbi revisjonikomisjoni liikmed, kaasates kooskõlastatult linnavolikogu kantseleiga linnavolikogu kantselei ametnikke, koosseisuväliseid eksperte ja asjatundjaid.
(3) Kontrollimised toimuvad linnavolikogu esimehe poolt kinnitatud kirjaliku kontrolliülesande alusel.
(4) Kontrollimise tulemused vormistatakse aktiga, mille vaatab läbi ja võtab vastu antud küsimuses otsustuse revisjonikomisjon. Oluliste seaduserikkumiste ilmnemisel võib kontrollija esitada ülesande andjale vaheakti.
(5) Kontrollimise käigus selgunud asjaolusid ja andmeid ei avalikustata enne revisjonikomisjoni vastavat otsustust.
(6) Avastatud puudustest ja nende kõrvaldamise ettepanekutest teatab revisjonikomisjon kirjalikult linnavalitsusele, kes võtab kümne päeva jooksul pärast revisjoniakti saamist seisukoha, ning esitab selle koos aktiga linnavolikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta. Linnavolikogu õigusakti eelnõu esitab revisjonikomisjon.
(7) Kontrollimiste läbiviimise üksikasjalikum kord sätestatakse revisjonikomisjoni põhimääruses ja linnavolikogu vastava määrusega.
§ 34 Linnavolikogu eestseisus
(1) Linnavolikogu eestseisus on nõuandev organ linnavolikogu esimehe juures linnavolikogu istungi päevakorra projekti ja töökorralduse muudatusettepanekute läbivaatamiseks. Eestseisuse otsustused on linnavolikogu esimehele soovitusliku iseloomuga.
(2) Linnavolikogu eestseisusesse kuuluvad hääleõigusega linnavolikogu esimees või tema asendaja, linnavolikogu aseesimehed, fraktsioonide ja alatiste komisjonide esimehed ning linnaosade halduskogude esimehed.
(3) Eestseisuse koosolekust võtavad sõnaõigusega osa linnapea või teda asendav linnavalitsuse liige või linnasekretär, linnavolikogu kantselei juhataja ja linnavolikogu nõunikud. Linnavolikogu esimees või tema asendaja võib kutsuda eestseisuse koosolekule linnavolikogu liikmeid ja teisi isikuid.
(4) Eestseisuse koosoleku kutsub kokku linnavolikogu esimees või tema asendaja. Eestseisuse koosolekud on üldjuhul avalikud. Koosoleku võib kinniseks kuulutada linnavolikogu esimees või tema asendaja.
(5) Eestseisuse koosolek protokollitakse ning protokollile kirjutavad alla linnavolikogu esimees või tema asendaja ja protokollija. Eestseisuse koosoleku protokollid peavad olema kättesaadavad linnavolikogu liikmetele. Koosoleku protokollid säilitatakse linnavolikogu kantseleis ning ärakiri saadetakse linnavalitsusele eestseisuse koosolekule järgneva 2 tööpäeva jooksul.
§ 35 Linnavolikogu fraktsioon
(1) Vähemalt 5 linnavolikogu liiget võivad moodustada linnavolikogu fraktsiooni. Linnavolikogu liige võib kuuluda ainult ühte fraktsiooni.
(2) Linnavolikogu fraktsiooni moodustamise otsus, mis on allkirjastatud kõigi fraktsiooni liikmete poolt ning milles on ära näidatud fraktsiooni nimetus, esimees ja aseesimees (aseesimehed), edastatakse linnavolikogu istungi juhatajale. Fraktsioon loetakse moodustatuks linnavolikogu istungi juhataja poolt vastava otsuse teatavaks tegemisest.
(21) Fraktsiooni nimel tegutseb fraktsiooni esimees või tema poolt volitatud isik. Fraktsiooni esimehe äraolekul asendab teda üks fraktsiooni aseesimeestest.
(2²) Muudatused fraktsiooni koosseisus vormistatakse fraktsiooni otsusega, mis edastatakse linnavolikogu esimehele kirjalikult, kes teeb selle teatavaks linnavolikogu istungil.
(3) Fraktsiooni liikmel on õigus igal ajal lahkuda fraktsiooni koosseisust, informeerides sellest kirjalikult fraktsiooni ja linnavolikogu esimeest, kes teeb selle teatavaks linnavolikogu istungil. Kui fraktsiooni liige lahkub fraktsioonist, ei ole tal õigust astuda linnavolikogu mõne teise fraktsiooni liikmeks. Fraktsiooni liikme võib fraktsioonist välja arvata kõigi ülejäänud fraktsiooni liikmete ühisel otsusel, mis on nende kõigi poolt allkirjastatud. Vastav otsus edastatakse linnavolikogu esimehele, kes teeb selle teatavaks linnavolikogu istungil.
(4) Fraktsioonil on õigus:
1) algatada linnavolikogu õigusaktide eelnõusid;
2) anda arvamusi linnavolikogu menetluses olevate eelnõude kohta;
3) seada üles kandidaat linnavolikogu poolt valitavale, kinnitatavale või määratavale kohale;
4) võtta oma liikme kaudu linnavolikogu istungil sõna;
5) võtta linnavolikogu istungil vaheaeg enne eelnõu lõplikule hääletamisele panemist;
6) esitada linnavolikogu istungil arupärimisi linnapeale ja linnavalitsuse liikmetele;
7) teha ettepanekuid linnavolikogu istungitel arutusele tulevate põhiküsimuste loetelu kohta.
(5) Fraktsiooni tegevuse organisatsioonilise ja tehnilise teenindamise tagab linnavolikogu kantselei.
§ 36 Linnavolikogu kokkukutsumine
(1) Linnavolikogu täiskogu töövorm on istung. Linnavolikogu istungi töökeeleks on eesti keel.
(2) Linnavolikogu istungi kutsub kokku linnavolikogu esimees või tema asendaja. Linnavolikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku ja seda juhatab kuni linnavolikogu esimehe valimiseni valimiste Tallinna territoriaalkomisjoni esimees või tema asetäitja.
(3) Linnavolikogu esimees või tema asendaja kutsub kokku linnavolikogu istungi ka linnavalitsuse või vähemalt 1/4 linnavolikogu koosseisu ettepanekul nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks.
(4) Linnavolikogu istungi kokkukutsumise kohta avaldatakse vähemalt neli päeva enne linnavolikogu istungit ajalehes, milles linnavolikogu avaldab oma ametlikke teateid, kutse, milles on ära näidatud istungi toimumise aeg, koht ja arutusele tulevad küsimused
(5) Linnavolikogu kokkukutsumise üksikasjalikum kord sätestatakse linnavolikogu töökorras.
§ 37 Küsimuste arutelu linnavolikogus
(1) Linnavolikogu istungit juhatab linnavolikogu esimees. Linnavolikogu esimehe äraolekul juhatab linnavolikogu istungit esimehe poolt käskkirjaga määratud üks aseesimeestest. Kui linnavolikogu esimees ei saa istungit juhatada enesetaanduse või mõne muu põhjuse tõttu, määrab ta asendaja suuliselt.
(2) Linnavolikogu esimees korraldab linnavolikogu töökorras sätestatud korras arutusele tulevate küsimuste ettevalmistamist. Linnavolikogu võib linnavalitsusele anda ettevalmistamiseks linnavolikogus arutusele tulevaid küsimusi.
(3) Linnavolikogu korralise istungi päevakorra projekt arutatakse eelnevalt läbi linnavolikogu eestseisuses.
(4) Linnavolikogu arutab istungi päevakorra projektis märgitud ja nõuetekohaselt ettevalmistatud küsimusi.
(5) Linnavolikogu istungid on üldjuhul avalikud. Linnavolikogu võib kuulutada istungi kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam linnavolikogu liikmeid kui vastu või kui arutatavat küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(6) Linnavolikogu istungist võtavad osa linnavolikogu liikmed, linnapea või tema asendaja, linnavalitsuse liikmed, linnavolikogu kantselei juhataja, linnavolikogu nõunikud ja teised istungile kutsutud isikud. Kinnisest istungist võtavad osa linnavolikogu liikmed ja linnapea või tema asendaja. Linnavalitsuse liikmete ja ametnike osavõtu kinnisest istungist otsustab linnavolikogu istungi juhataja ettepanekul.
(7) Linnavolikogu ainupädevusse kuuluvaid küsimusi otsustatakse hääletamise teel. Muudes küsimustes hääletatakse juhul, kui vähemalt üks linnavolikogu liige seda nõuab.
(8) Hääletamine linnavolikogus on avalik, v.a. isikuvalimised ja umbusalduse avaldamine.
(9) Linnavolikogu liige võib taotleda nimelist hääletamist, kui tema ettepanekut toetab vähemalt kaks linnavolikogu liiget. Nimeline hääletamine viiakse läbi, kui selle poolt hääletab vähemalt 1/4 kohalolevatest linnavolikogu liikmetest.
(10) Linnavolikogu määruste ja otsuste vastuvõtmise fikseerib istungi juhataja haamrilöögiga.
(11) Linnavolikogu otsustused tehakse poolthäälte enamusega. Käesoleva põhimääruse § 26 lg 1 punktides 2, 4 , 6-10, 14, 15, 17 ja 23 nimetatud küsimustes on otsustuste vastuvõtmiseks vajalik linnavolikogu koosseisu häälteenamus. Õigus hääletamise tulemusi vaidlustada on linnavolikogu liikmel koheselt istungil. Kordushääletamise läbiviimise otsustab linnavolikogu. Hilisemaid pretensioone ei arvestata
(12) Linnavolikogu istungi kohta koostatakse protokoll. Protokollile kirjutab alla linnavolikogu esimees või tema asendaja - linnavolikogu istungi juhataja. Protokollid vormistatakse ja avalikustatakse eesti keeles. Protokollid peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele. Linnavolikogu kantselei tagab istungi protokollide kättesaadavuse.
(13) Linnavolikogu istungi kokkukutsumise, küsimuste arutamise, hääletamise, otsustuste ja istungi protokolli vormistamise üksikasjalikum kord sätestatakse linnavolikogu töökorras.
§ 371 Arupärimine
(1) Linnavolikogu liikmel ja fraktsioonil on õigus esitada linnavolikogu istungil arupärimisi linnapeale ja linnavalitsuse liikmetele.
(2) Arupärimine esitatakse kirjalikult linnavolikogu esimehele, kes edastab selle adressaadile. Arupärimises nähakse ette sellele vastamise viis.
(3) Kirjalik vastus arupärimisele tuleb saata 10 tööpäeva jooksul arvates selle saamisest linnavolikogu kantseleile, kes edastab selle arupärimise esitajale.
(4) Kui arupärimises oli ette nähtud suuline vastamine või kui kirjalik vastus ei rahulda arupärimise esitajat või arupärimisele vastaja seda soovib, esitatakse linnavolikogu esimehele kahe nädala jooksul vastuse saamisest taotlus võtta arupärimisele vastamine linnavolikogu istungi päevakorra projekti.
§ 37² Linnavolikogu liikme enesetaandamine
(1) Linnavolikogu liige on kohustatud taandama ennast sellise küsimuse otsustamisest, mis puudutab:
1) teda isiklikult, tema abikaasat, hõimlast või pärimisõiguse kaudu seotud isikut (v.a. isikuvalimised ja ametisse kinnitamised);
2) äriühingut, mille aktsiaid või osa tema ise, tema abikaasa või temaga pärimisõiguse kaudu seotud isik omab.
(2) Ettepaneku enesetaandamiseks võib linnavolikogu liikmele teha ka linnavolikogu või linnavolikogu liige.
(3) Enesetaandamisest teatab linnavolikogu liige enne nimetatud päevakorrapunkti arutamist. Vastav märge fikseeritakse linnavolikogu istungi protokollis. Selles päevakorrapunktis linnavolikogu liige sõna ei võta ja hääletamises ei osale.
§ 38 Umbusaldusmenetlus linnavolikogus
(1) Vähemalt neljandik linnavolikogu koosseisust võib algatada umbusalduse
avaldamise linnavolikogu esimehele, linnapeale, linnavalitsuse liikmele või linnavolikogu komisjoni esimehele.
(11) Kirjalik algatus umbusalduse avaldamiseks, millele on alla kirjutanud kõik algatajad ja linnavolikogu õigusakti eelnõu esitatakse linnavolikogu istungil istungi juhatajale. Kirjalikus algatuses märgitakse umbusalduse avaldamise põhjus.
(2) Umbusalduse avaldamine otsustatakse salajasel hääletamisel. Umbusalduse avaldamiseks on vajalik linnavolikogu koosseisu häälteenamus. Kui umbusalduse avaldamine ei leidnud linnavolikogu istungil toetust, siis samale isikule samal põhjusel kolme kuu jooksul umbusalduse avaldamist algatada ei saa
(3) Umbusalduse avaldamine toob kaasa linnavolikogu esimehe ametist või komisjoni esimehe tema kohustustest vabastamise.
(4) Umbusalduse avaldamine on aluseks linnapea või linnavalitsuse liikme töölt vabastamisele linnavolikogu usalduse kaotamise tõttu.
(5) Umbusaldusmenetluse üksikasjalikum kord sätestatakse linnavolikogu töökorras.
§ 39 Linnavolikogu õigusaktide algatamine
1) linnavolikogu liikmel;
2) linnavolikogu komisjonil;
3) linnavolikogu fraktsioonil;
4) linnavalitsusel;
5) linnapeal seaduses sätestatud alustel ja korras;
6) linnaosa halduskogul käesolevas põhimääruses sätestatud alustel ja korras;
7) linnaelanikel seaduses sätestatud alustel ja korras.
(2) Linnavolikogu võib teha linnavalitsusele ülesandeks välja töötada õigusakti eelnõu.
(3) Linnavolikogu õigusaktide algatamise üksikasjalikum kord sätestatakse linnavolikogu töökorras.
§ 40 Ettepanekud seaduste ja teiste õigusaktide vastuvõtmiseks
Linnavolikogul on õigus esitada Vabariigi Valitsusele ettepanekuid seaduste ja teiste õigusaktide vastuvõtmiseks ja muutmiseks.
§ 41 Linnavolikogu tegutsemisvõimetus ja selle tagajärjed
(1) Linnavolikogu on tegutsemisvõimetu, kui ta:
1) ei ole suutnud vastu võtta linnaeelarvet kolme kuu jooksul, arvates eelarveaasta algusest või riigieelarve vastuvõtmisest arvates, kui riigieelarvet ei olnud vastu võetud eelarveaasta alguseks;
2) ei ole ühe kuu jooksul uue koosseisu esimese istungi päevast arvates suutnud valida linnavolikogu esimeest või linnapead või pole kahe kuu jooksul linnapea valimise päevast arvates suutnud ametisse nimetada linnavalitsuse isikulist koosseisu.
(2) Kui linnavolikogu osutub tegutsemisvõimetuks, loetakse kõigi tema liikmete volitused ennetähtaegselt lõppenuks ning nende asemele asuvad asendusliikmed seaduses sätestatud korras.
V LINNAVALITSUS
§ 42 Linnavalitsus - omavalitsuse täitevorgan
(1) Linnavalitsus on linna omavalitsuse kollegiaalne täitevorgan, mis viib praktilise tegevusega ellu õigusaktides Tallinnale kui omavalitsusüksusele pandud ülesandeid, välja arvatud juhul, kui linnavolikogu on võtnud need enda pädevusse.
(2) Linnavalitsus realiseerib lõikes 1 nimetatud ülesandeid õigusaktide andmise, majandustegevuse, kontrolli ja elanike kaasamise kaudu.
(3) Linnavalitsus juhib linna asutuste (v.a. linnavolikogu kantselei) ja linna omandis olevate ettevõtete tegevust, samuti osaleb linna osalusega eraõiguslike juriidiliste isikute tegevuse juhtimises.
(4) Linna ametiasutuste struktuuri ja teenistujate koosseisu ning palgamäärad kinnitab linnavolikogu.
§ 43 Linnapea valimise kord
(1) Linnapeaks võib linnavolikogu valida teovõimelise Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt ning kes oma hariduse, töökogemuste ja tervisliku seisundi poolest on suuteline täitma linnapea ülesandeid.
(2) Linnapea valimine viiakse läbi ühe kuu jooksul linnavolikogu uue koosseisu esimese istungi päevast arvates või käesoleva põhimääruse § 44 lõigetes 31, 3², 4 ja 5 sätestatud tähtaegadel.
(3) Linnavolikogu valib linnapea oma volituste ajaks kuni kolmeks aastaks salajasel hääletamisel. Igal linnavolikogu liikmel on valimisel üks hääl.
(4) Linnapea kandidaadi võib üles seada linnavolikogu fraktsioon või linnavolikogu liige. Kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse kirjalik ettepanek linnavolikogu esimehele. Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt nende ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab linnavolikogu avalikul hääletamisel.
(5) Pärast nimekirja sulgemist valitakse avalikul hääletamisel vähemalt kolmeliikmeline hääletamiskomisjon, kes valib oma liikmete hulgast komisjoni esimehe. Hääletamiskomisjon valmistab ette hääletamissedelid, viib läbi salajase hääletamise ja koostab protokolli hääletamistulemuste kohta. Protokollile kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed.
(6) Linnapeaks osutub valituks kandidaat, kes saab linnavolikogu koosseisu häälteenamuse.
(7) Kui ükski kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine kahe esimeses voorus enam hääli saanud kandidaadi vahel. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat linnavolikogu koosseisu häälteenamust, esitatakse uued kandidaadid ja viiakse läbi uus valimine käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
(8) Valimistulemused vormistatakse linnavolikogu otsusega.
§ 44 Linnapea
(1) Linnapea:
1) juhib ja korraldab linnavalitsuse tööd ja linnavalitsuse istungite ettevalmistamist;
2) esindab Tallinna ja linnavalitsust vastavalt seaduse ja käesoleva põhimäärusega sätestatud korras, välja arvatud § 29 lg1 p2 toodud juhud. Linnapea võib volitada teisi isikuid esindama linna temale antud pädevuse piires;
3) annab linnavalitsuse ja tema ametiasutuste sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
5) esitab linnavolikogule kinnitamiseks linna ametiasutuste (v.a. linnavolikogu kantselei ) struktuuri, teenistujate koosseisu ja palgamäärad;
6) esitab linnavolikogule ettepaneku linnavalitsuse liikme ametisse nimetamiseks või mõne linnavalitsuse liikme ametist vabastamiseks;
7) esitab linnavalitsusele ametisse kinnitamiseks munitsipaalettevõtte ja linna asutuse (v.a. linnavolikogu kantselei ) juhi kandidaadi, teeb linnavalitsusele ettepaneku nimetatud juhtide ametist vabastamise kohta;
8) täidab muid talle seaduse alusel või käesoleva põhimäärusega pandud ülesandeid.
(2) Linnapea äraolekul asendab linnapead tema poolt käskkirjaga määratud üks linnavalitsuse liikmetest. Kui ka asendajaks määratud linnavalitsuse liige on ära, asendab linnapead vanim kohalolev linnavalitsuse liige. Linnapead ei saa asendada linnasekretär.
(3) (Kehtetu - Tvk m 12.06.1997 nr 28 jõust. 01.07.1997)
(31) Linnapea vabastamisel ametist seoses tema nimetamise või valimisega riigi või kohaliku omavalitsuse teenistuses teisele ametikohale muus ametiasutuses, välja arvatud riigi osalusega ettevõtte juhtimis- või järelevalveorgani liikmeks, valib linnavolikogu samal istungil uue linnapea või määrab ühe linnavalitsuse liikme linnapea asendajaks kuni uuele linnavalitsusele volituste andmiseni.
(3²) Linnapea vabastamisel ametist tema enda algatusel kirjaliku avalduse alusel valib linnavolikogu samal istungil uue linnapea või määrab ühe linnavalitsuse liikme linnapea asendajaks kuni uuele linnavalitsuselevolituste andmiseni.
(4) Linnapeale umbusalduse avaldamise korral valib linnavolikogu samal istungil uue linnapea või määrab ühe linnavalitsuse liikme linnapea asendajaks kuni uuele linnavalitsusele volituste andmiseni.
(5) Linnapea surma korral valib linnavolikogu oma järgmisel istungil uue linnapea või määrab ühe linnavalitsuse liikme linnapea asendajaks kuni uuele linnavalitsusele volituste andmiseni.
§ 45 Linnavalitsuse koosseis ja moodustamine
(1) Linnapea saab valituks osutumise päevast volituse moodustada linnavalitsus.
(2) Linnapea esitab hiljemalt kahe nädala jooksul tema linnapeaks valimisest linnavolikogule kinnitamiseks ettepaneku linnavalitsuse arvulise koosseisu kohta.
(3) Linnavalitsusse kuuluvad linnapea, abilinnapead ja linnavalitsuse liikmed ning ametikoha järgi linnasekretär.
(4) Pärast linnavalitsuse arvulise koosseisu kinnitamist linnavolikogu poolt esitab linnapea hiljemalt kahe nädala jooksul linnavolikogule ametisse nimetamiseks linnavalitsuse liikmete kandidaadid. Linnasekretäri nimetab ametisse ja vabastab ametist seaduses sätestatud korras linnapea.
(41) Linnapea võib linnavalitsuse liikmeks esitada ka ametniku, kes on teenistuses mõnes linna ametiasutuses. Linnavolikogu poolt ametniku kinnitamisel linnavalitsuse liikmeks või vabastamisel linnavalitsuse liikme kohustustest jätkab ta oma teenistust.
(5) Linnavolikogu otsustab linnavalitsuse liikmete ametisse nimetamise poolthäälte enamusega.
(6) Linnavalitsuse liikmed nimetab ametisse linnapea esildisel linnavolikogu linnapea volituste ajaks.
§ 46 Linnavalitsuse volituste tähtaeg
(1) Linnavalitsus saab oma volitused linnavolikogu poolt linnavalitsuse ametisse kinnitamise päevast.
(2) Linnavalitsus esitab lahkumispalve linnavolikogu uue koosseisu esimesel istungil.
(3) (Kehtetu - Tvk m 06.03.1997 nr 6 jõust. 16.03.1997)
(4) Pärast lahkumispalve esitamist täidab linnavalitsus oma ülesandeid edasi (s.h. peab istungeid) ja tema volitused kehtivad kuni uuele linnavalitsusele volituste andmiseni.
(5) Kui osade linnavalitsuse liikmete volituste lõppemise tõttu linnavalitsuse koosseis osutub väiksemaks kui linnapea ja vähemalt pool linnavalitsuse koosseisust, ei ole ta otsustusvõimeline kuni vajaliku arvu uute liikmete ametisse nimetamiseni.
§ 47 Linnavalitsuse liikme volituste ennetähtaegne lõppemine
(1) Linnavalitsuse liikme volitused lõpevad enne tähtaega:
1) isikliku avalduse alusel;
2) linnapea esildisel;
3) umbusalduse avaldamise korral;
4) teda süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisega;
5) seoses linnavalitsuse uue koosseisu ametisse kinnitamisega;
7) tema surma korral.
(2) Linnavalitsuse liikme volituste lõpetamise otsustab linnavolikogu.
(3) Linnavalitsuse liikme ametist vabastamisel lõpevad tema linnavalitsuse liikme volitused ning talle makstakse hüvitust käesoleva põhimääruse §-s 54 sätestatud korras.
§ 48 Uute linnavalitsuse liikmete ametisse nimetamine
Linnavalitsuse koosseisus olevale vabale linnavalitsuse liikme ametikohale nimetatakse uus isik linnapea esildisel linnavolikogu poolt §-s 45 sätestatud korras.
§ 49 Linnavalitsuse pädevus
(1) Linnavalitsus:
1) valmistab ette linnavolikogus arutamisele tulevaid küsimusi, lähtudes linnavalitsuse seisukohtadest või linnavolikogu otsustustest;
2) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis linnavolikogu määruste või otsustega või käesoleva põhimäärusega on pandud täitmiseks linnavalitsusele;
3) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis ei kuulu linnavolikogu pädevusse;
4) esindab linnavolikogu poolt sätestatud korras linna kui avalik-õiguslikku isikut kohtus, kui käesolevas põhimääruses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Linnavalitsus võib taotleda linnavolikogu ees linnavolikogu poolt vastuvõetud määruse või otsuse uuesti läbivaatamist.
§ 50 Linnavalitsuse töökord
(1) Linnavalitsuse töövorm on istung. Linnavalitsuse istungid on kinnised, kui linnavalitsus ei otsusta teisiti. Linnapea või tema asendaja võib kutsuda istungile ka teisi isikuid. Linnavalitsuse istungit juhatab linnapea, tema äraolekul tema asendaja.
(2) Linnavalitsus on otsustusvõimeline, kui tema istungist võtab peale linnapea või tema asendaja osa vähemalt pool linnavolikogu poolt kinnitatud linnavalitsuse koosseisust. Linnavalitsuse istungist peab osa võtma linnasekretär või tema asendaja.
(3) Linnavalitsuse otsustused tehakse poolthäälte enamusega.
(4) Linnavalitsuse istungi käik protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla linnapea ja linnasekretär või neid linnavalitsuse istungil asendavad isikud. Protokollid vormistatakse ja avalikustatakse eesti keeles ning need peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele.
(5) Linnavalitsuse istungile küsimuste esitamise, istungi läbiviimise ja istungil vastuvõetud linnavalitsuse õigusaktide ning istungi protokolli vormistamise üksikasjalikum kord sätestatakse linnavalitsuse reglemendiga.
(6) Linnavalitsuse liikmete igapäevane tegevus toimub personaalse tööjaotuse ja isikliku vastutuse alusel, mis tehakse teatavaks linnavolikogule, linna teenistuses olevatele isikutele ja linnaelanikele.
§ 50' Linnavalitsuse komisjonid
(1) Linnavalitsus võib temale pandud ülesannete täitmiseks ja linnavalitsuse ettepanekute väljatöötamiseks moodustada alatisi komisjone (edaspidi: komisjon).
(2) Komisjoni koosseisu ja põhimääruse kinnitab linnavalitsus oma määrusega. Komisjoni esimehe nimetab linnavalitsus oma liikmete hulgast. Komisjoni esimehel on õigus vajaduse korral kutsuda komisjoni tööst sõnaõigusega osa võtma isikuid, kes ei kuulu komisjoni koosseisu. Linnavolikogu kantselei teenistujaid saab komisjoni liikmeks nimetada linnavolikogu esimehe nõusolekul.
(3) Komisjoni põhimääruses sätestatakse komisjoni ülesanded, komisjoni teenindamise ning komisjoni järelduste ja ettepanekute esitamise kord.
(4) Komisjoni töövormiks on koosolek. Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust. Komisjon teeb oma otsustused poolthäälte enamusega. Häälte võrdsuse korral on otsustav komisjoni esimehe hääl. Komisjoni otsustused protokollitakse ja vormistatakse kolme tööpäeva jooksul ning neile kirjutavad alla komisjoni esimees ja sekretär.
(5) Komisjoni otsustused on soovitusliku iseloomuga linnavalitsuse määruste ja korralduste vastuvõtmisel.
(6) Ühekordsete ülesannete täitmiseks võib linnavalitsus moodustada ajutisi komisjone, mille koosseisu kinnitab linnavalitsus oma korraldusega.
§ 51 Linnasekretär
(1) Linnasekretär on ametikoha järgi linnavalitsuse liige, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist linnapea. Linnasekretäri kohta ei kehti käesoleva põhimääruse §-des 45, 46, 47 ja 48 linnavalitsuse liikme kohta sätestatu.
(2) Linnasekretäriks võib nimetada teovõimelise Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt seadusega või seaduse alusel kehtestatud ulatuses ning kellel on kõrgharidusega juristi kvalifikatsioon.
(3) Linnasekretär:
1) esitab linnapeale ettepanekuid linnakantselei struktuuri, funktsioonide ja koosseisu kohta;
2) juhib linnakantselei tegevust, korraldab vastavalt Tallinna õigusaktidele linnakantselei valitsemisele antud linnavara valdamist, kasutamist ja käsutamist;
3) korraldab koostöös linnavolikogu kantseleiga linnavolikogu õigusaktide avaldamist ja töö avalikustamist;
4) korraldab linnavalitsuse õigusaktide avaldamist ja töö avalikustamist vastavalt linnavalitsuse reglemendile;
5) korraldab linnavalitsuse istungite ettevalmistamist;
51) kirjutab alla linnavalitsuse määrustele, korraldustele ja istungi protokollidele;
6) esindab linnavalitsust kohtus erivolitusteta või volitab selleks teisi isikuid;
7) annab linnakantselei töö sisemiseks korraldamiseks käskkirju;
8) hoiab linna vapipitsatit;
9) täidab teisi talle seaduse või linnavalitsuse liikmete tööjaotuse alusel pandud ülesandeid.
(4) Linnasekretäri asendamise korra määrab linnapea.
(5) Linnasekretäri sotsiaalsed garantiid on sätestatud §-s 54.
VI LINNA ASUTUSED JA LINNA AVALIK TEENISTUS
§ 52 Linna asutused. Linna asutuste moodustamise kord ja põhiülesanded.
(1) Linna asutused on:
1) linna ametiasutused, mis teostavad avalikku võimu;
2) haridus-, spordi-, tervishoiu-, hoolekande- ja muud asutused, mis ei teosta avalikku võimu, kuid mida finantseeritakse linnaeelarvest.
(2) Linna ametiasutused on linnavolikogu kantselei, linnakantselei, linnavalitsuse ametid ja linnaosade valitsused. Linna ametiasutuse õigused, kohustused ja töökord sätestatakse linna ametiasutuse põhimääruses. Linna ametiasutuse põhimääruse kinnitab ja teeb selles muudatusi linnavolikogu.
(3) Linnavolikogu kantselei on linna ametiasutus, mis tagab linnavolikogu asjaajamise korraldamise, majandusliku teenindamise ning linnavolikogu, tema komisjonide ja fraktsioonide töö.
(4) Linnakantselei on linna ametiasutus, mille põhiülesandeks on linnavalitsuse töö organisatsiooniline ja tehniline tagamine. Linnavolikogu, tema alatiste ja ajutiste komisjonide, töögruppide ning linnavolikogu liikmete töö tagamisel tegutseb linnakantselei koostöös linnavolikogu kantseleiga.
(5) Linnavalitsuse amet on linna ametiasutus, mis täidab talle Tallinna õigusaktide ja tema põhimäärusega pandud ülelinnalisi ülesandeid.
(6) Linnaosa valitsus on linna ametiasutus, mis täidab talle Tallinna õigusaktide ja tema põhimäärusega pandud ülesandeid linnaosa haldusterritooriumil.
(7) Linna asutuse asutamise ning selle tegevuse lõpetamise otsustab linnavolikogu. Linna asutuse (v.a. linna ametiasutuse) põhimääruse ja selle muutmise kinnitab linnavalitsus. Asutuse juhi (v.a linnavolikogu kantselei juhataja ) kinnitab ametisse linnavalitsus linnapea ettepanekul. Linnavolikogu kantselei juhataja nimetab ametisse linnavolikogu esimees.
(8) Linna asutusel on oma eelarve, arveldusarve, Tallinna suure linnavapi kujutise ja oma nimetusega pitsat ning dokumendiplangid. Asutusel võib olla oma sümboolika.
§ 53 Linna avalik teenistus
(1) Linna avalik teenistus on töötamine linna ametiasutuses.
(2) Linna avalik teenistuja on isik, kes teeb palgalist tööd linna ametiasutuses.
(3) Linna avalikud teenistujad on ametnikud, abiteenistujad ja koosseisuvälised teenistujad.
(4) Ametnik on ametiasutuse koosseisus ettenähtud ametikohale nimetatud või valitud isik. Ametnikuna võib teenistusse võtta 18-aastaseks saanud vähemalt keskharidusega Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt seadusega või seaduse alusel kehtestatud ulatuses. Ametnik võetakse teenistusse ametisse nimetamisega. Ametisse nimetamise õigus on ametiasutuse juhil või tema poolt selleks volitatud ametnikul. Ametnik annab esmakordsel ametisse astumisel teda ametisse nimetanud isikule kirjaliku ametivande ja seaduses sätestatud juhtudel ka süümevande.
(5) Abiteenistuja on ametiasutuse koosseisus ettenähtud abiteenistuskohale töölepingu alusel võetud tehniline töötaja.
(6) Koosseisuväline teenistuja on isik, kes võetakse teenistusse määratud ajaks nimetamise või töölepingu alusel ametniku või abiteenistuja niisuguste ülesannete täitmiseks, millel ei ole alatist iseloomu.
(7) Linnaametnike sotsiaalsed garantiid on sätestatud §-s 54.
(8) Linna avalik teenistus toimub seaduses ja Tallinna õigusaktidega sätestatud korras.
§ 54 Linnaametnike sotsiaalsed garantiid
(1) Linnavolikogu poolt ametisse valitavatele (linnavolikogu esimees, linnapea) ja nimetatavatele isikutele ( linnavalitsuse liikmed, v.a. linnasekretär) makstakse ametist vabastamisel hüvitust kuue kuu ametipalga ulatuses, kui nad on töötanud vastaval ametikohal vähemalt ühe aasta ning vabastamine toimub:
2) isiku algatusel seoses tervisliku seisundiga, mis ei võimalda püsivalt oma teenistuskohustusi täita;
Linnavolikogu võib umbusalduse avaldamise otsuses ette näha ka käesolevas lõikes nimetatud hüvituse maksmise osaliselt või selle maksmisest loobuda.
(2) Lõikes 1 ettenähtud hüvitust ei maksta, kui linnavolikogu poolt ametisse valitud või nimetatud isik:
1) vabastatakse ametist isiku algatusel, v.a. lõikes1 alapunktis 2 toodud juhul;
2) valitakse või nimetatakse ametisse linnavolikogu poolt uueks tähtajaks.
(3) Linnasekretäri, linnavalitsuse nõuniku, linnavalitsuse ameti juhataja ja tema asetäitja, linnakantselei osakonna juhataja, linnaosa vanema, linnaosa vanema asetäitja, linnaosa valitsuse haldussekretäri, linnavolikogu kantselei juhataja ja tema asetäitja, linnavolikogu nõuniku ning linnavolikogu kantselei osakonna juhataja teenistusest vabastamisel ametniku algatusel makstakse eelnimetatud ametnikule hüvitust, kui ta on töötanud oma või eelnimetatud ametikohtadel kokku vähemalt kolm viimast aastat ning linna ametiasutuses pidevalt:
3 kuni 6 aastat - kolme kuu ametipalga ulatuses;
6 kuni 10 aastat - nelja kuu ametipalga ulatuses;
üle 10 aasta - kuue kuu ametipalga ulatuses.
(4) Lõikes 1 ja 3 ettenähtud hüvituste maksmiseks eraldatakse täiendavad rahalised vahendid linna reservfondist.
(5) Ametniku teenistusest vabastamisel ametniku algatusel seoses vanaduspensionile jäämisega makstakse talle hüvitust, kui ta on töötanud linna ametiasutuses pidevalt:
3 kuni 6 aastat - kahe kuu ametipalga ulatuses;
6 kuni 10 aastat - kolme kuu ametipalga ulatuses;
üle 10 aasta - nelja kuu ametipalga ulatuses.
(6) Ametniku teenistusest vabastamisel vanuse tõttu makstakse talle hüvitust lisaks seaduses ettenähtud hüvitusele, kui ta on töötanud linna ametiasutuses pidevalt:
3 kuni 6 aastat - ühe kuu ametipalga ulatuses;
6 kuni 10 aastat - kahe kuu ametipalga ulatuses;
üle 10 aasta - kolme kuu ametipalga ulatuses.
(7) Ametniku teenistusest vabastamisel ametikohale mittevastava tervisliku seisundi või pikaajalise töövõimetuse tõttu makstakse talle hüvitust kolme kuu ametipalga ulatuses lisaks muudele seaduses sätestatud hüvitustele.
(8) Ametniku teenistuse lõppemisel seoses tema surmaga makstakse toetust kolme kuu ametipalga ulatuses lisaks muudele seaduses ettenähtud toetustele.
(9) Lõigetes 7 ja 8 ettenähtud hüvitust ja toetust makstakse tingimusel, et ametnik oli põhikohaga teenistuses linna ametiasutuses vähemalt viimased kolm aastat enne teenistussuhte lõppemist.
(10) Lõikes 8 ettenähtud toetust makstakse lõikes 9 sätestatud teenistusajast lühema teenistusaja korral riikliku matusetoetuse summa ulatuses.
(11) Lõigetes 5 kuni 8 ettenähtud hüvitused ja toetus makstakse välja erakorralisteks sündmusteks eraldatud vahendite arvel.
VII LINNA EELARVE. KOHALIKUD MAKSUD JA KOORMISED
§ 55 Linnaeelarve sisu
(1) Tallinnal on linnavolikogu poolt kinnitatud iseseisev eelarve, mis koosneb ühe eelarveaasta kõigist tuludest ja kuludest, mis kokkuvõttes viiakse tasakaalu.
(2) Eelarveaasta algab 1.jaanuaril ja lõpeb 31.detsembril.
§ 55' Eelarve avalikustamine
Tallinna eelarve projekt, vastuvõetud eelarve, eelarve muudatused ja lisaeelarved ning eelarve täitmise aruanne avaldatakse üldiseks teadmiseks käesoleva põhimääruse § 81 1. ja 2. lõikes sätestatud korras.
§ 56 Tallinna eelarve tulud ja kulud
(1) Tallinna eelarve tulud on:
1) laekumised riiklikest ja kohalikest maksudest;
2) laekumised munitsipaalettevõtetest ja linna asutustest, äriühingutest ning linnavarast;
3) eraldised riigieelarvest seadusega linnale pandud riiklike kohustuste täitmiseks, muud rahalised toetused ja sihtotstarbelised laekumised;
4) laenud ja intressid;
5) muud laekumised.
(2) Tallinna eelarve kulud on assigneeringud:
1) seadusega pandud kohustuste täitmiseks;
2) lepingutest tulenevate kohustuste täitmiseks;
3) muude vajaduste finantseerimiseks;
4) linna reservfondi moodustamiseks vähemalt 1% ulatuses eelarve kuludest.
§ 57 Tallinna eelarve projekti koostamine, vastuvõtmine ja jõustumine
(1) Tallinna eelarve projekti koostamiseks esitavad linna ametiasutused ja linnavolikogu komisjonid hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta hiljemalt 15.septembriks linnavalitsusele oma ettepanekud.
(2) Eelarve esialgse tasakaalustatud variandi koostab esitatud taotlusi, Tallinna arengukava, linnavolikogu otsustusi ja linnavalitsuse seisukohti arvestades Tallinna Rahandusamet hiljemalt 15.oktoobriks.
(3) Linnavalitsus esitab eelarve projekti linnavolikogule hiljemalt 15.novembriks. Mõjuvatel põhjustel võib linnavolikogu seda tähtaega pikendada.
(4) Eelarve projektile lisatakse:
1) eelarve projekti seletuskiri andmetega eelmise eelarveaasta tegelike, käesolevaks eelarveaastaks määratud ja eelseisvaks eelarveaastaks kavandatud tulude ja kulude kohta vastavalt nende liigendusele;
11) andmed võetud laenudest ja emiteeritud võlakirjadest tulenevate kohustuste kohta eelseisvate eelarveaastate lõikes;
2) andmed ületulevate (enne eelarveaasta algust alustatud) ja üleminevate (pärast eelarveaasta lõppu lõpetatavate) ehitiste ja ürituste kohta koos kulude üldsumma jaotusega eelarveaastate järgi;
3) linnavolikogu komisjonide ettepanekud, mida ei ole arvestatud eelarve projektis koos mittearvestamise põhjuste äranäitamisega.
(5) Linnavalitsuse poolt linnavolikogule esitatud linnaeelarve projekti muutmise ettepanekule, mis tingib ettenähtud tulude vähendamise, kulude suurendamise või kulude ümberjaotamise, tuleb algatajal lisada rahalised arvestused, mis näitavad ära kulude katteks vajalikud tuluallikad. Ettepaneku läbivaatamisel tuleb selle kohta ära kuulata linnavalitsuse arvamus.
(6) Pärast eelarveprojekti ja selle kohta esitatud ettepanekute läbivaatamist võtab linnavolikogu eelarve vastu poolthäälte enamusega. Eelarve vastuvõtmiseks peab linnavolikogu läbi viima vähemalt kaks lugemist.
(7) Eelarve jõustub eelarveaasta algusest.
(8) Kui eelarve ei ole eelarveaasta alguseks vastu võetud, võib linnavalitsus iga kuu teha kulutusi ühe kaheteistkümnendikuni lõppenud eelarveaastaks ettenähtud kulutustest.
(9) Kui linnavolikogu pole kolme kuu jooksul, arvates eelarveaasta algusest või riigieelarve vastuvõtmisest, kui viimane ei olnud eelarveaasta alguseks vastu võetud, suutnud eelarvet vastu võtta, on linnavolikogu tegutsemisvõimetu.
§ 58 Eelarve muutmine. Lisaeelarve
(1) Linnavolikogu poolt vastuvõetud eelarve muutmise võivad algatada linnavalitsus, linnavolikogu rahanduskomisjon, vähemalt linnavolikogu kaks alatist komisjoni (sealhulgas rahanduskomisjon), linnavolikogu fraktsioon või vähemalt 1/4 linnavolikogu liikmetest.
(2) Eelarve muutmise ettepanekule, mis tingib nendes ettenähtud tulude vähendamise, kulude suurendamise või kulude ümberjaotamise, tuleb algatajal lisada rahalised arvestused, mis näitavad ära kulude katteks vajalikud tuluallikad. Ettepaneku läbivaatamisel tuleb selle kohta ära kuulata linnaosade halduskogude, linnavolikogu vastavate komisjonide ja linnavalitsuse arvamus.
(3) Eelarve muutmise otsustab linnavolikogu.
(4) Kulude tegemiseks, milleks eelarves ei ole assigneeringuid määratud või mille tegemiseks määratud assigneeringutest ei jätku, võib linnavalitsus mitte hiljem kui kaks kuud enne eelarveaasta lõppu esitada linnavolikogule lisaeelarve projekti.
(5) Lisaeelarve projektile lisatakse:
1) põhjendused täiendavate kulude vajaduse ja nende tegemise paratamatuse kohta käesoleval eelarveaastal;
2) andmed assigneeringute kasutamise kohta, mille täiendamist taotletakse, samuti andmed lisatulude ja säästu kohta, millega lisakulud kaetakse.
(6) Lisaeelarve koostamine ja vastuvõtmine toimub käesoleva põhimääruse §-s 57 eelarve koostamise ja vastuvõtmise kohta sätestatud korras, arvestades käesolevas paragrahvis toodud erisusi.
§ 59 Eelarve täitmine
(1) Eelarve täitmist korraldab linnavalitsus seaduses ja linnavolikogu poolt sätestatud korras.
(2) Eelarve täitmise aruande koostab linnavalitsus ning esitab selle hiljemalt järgneva eelarveaasta 1.märtsiks linnavolikogule.
(3) Eelarve täitmise aruandesse kuuluvad:
1) bilanss aruandeaastale järgneva eelarveaasta alguseks;
2) tulude ja kulude aruanne;
3) linna reservfondi kasutamise aruanne;
4) muud linnavolikogu poolt ettenähtud andmed.
(4) Revisjonikomisjon peab enne eelarve täitmise aruande kinnitamist linnavolikogule oma töö tulemustest aru andma ning esitama märkused ja ettepanekud puuduste kõrvaldamiseks.
(5) Eelarve täitmise aruande vaatab läbi ja kinnitab linnavolikogu.
(1) Linnavolikogul on õigus seaduse alusel anda määrusi kohalike maksude kehtestamiseks (edaspidi: maksumäärus).
(2) Maksumäärus jõustub ja avalikustatakse seaduses ja linnavolikogu õigusaktidega sätestatud korras.
(4) Kohalikud maksud ei tohi takistada inimeste, kaupade ja teenuste vaba liikumist.
(5) Vastutus maksumääruse rikkumise eest sätestatakse seaduse alusel maksumääruses.
(1) Koormis on kohustus, mis seaduse alusel kehtestatakse linnavolikogu määrusega füüsilistele või juriidilistele isikutele kohustuslike tööde tegemiseks linna territooriumil kehtestatud heakorraeeskirjade täitmiseks ja loodusobjektide kaitseks.
(3) Koormise määramisel kehtestatakse koormise olemus, ulatus, täitmise tingimused ja kord.
(4) Isik, kellel koormise täitmine lasub, võib oma arvel lasta selle täita teisel isikul. Isiku põhjendatud taotlusel on linnavolikogul õigus lubada isikul koormise täitmise eest maksta raha, mida peab kasutama selle koormise täitmiseks. Koormise täitmiseks vajalike tööde maksumus määratakse koormise kehtestamisel.
(5) Koormise täitmist kontrollib linnavalitsus Tallinna õigusaktidega sätestatud
(7) Koormisena ei või kehtestada trahve, teenustasusid, lõive ega muu nimetusega rahalisi makseid.
VIII LINNAVARA
§ 62 Linnavara mõiste
(1) Linnavara on Tallinnale kui omavalitsusüksusele kuuluv kinnis- ja vallasvara, s.o. asjad ning rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused.
(2) Linnavara valdamisest, kasutamisest ja käsutamisest saadud tulu, mis saadakse linna teenistuses olevate isikute läbi, kuulub linnale, kui seadusest, linnavolikogu õigusaktidest või nende alusel sõlmitud lepingutest ei tulene teisiti.
(3) Linnavara kohta peetakse arvestust linnavolikogu määrusega sätestatud korras.
§ 63 Linnavara register
(1) Linnavara võetakse arvele linnavara registris.
(2) Linnavara registrisse kantakse linnale kui omavalitsusüksusele kuuluvad kinnisasjad ja nendega seotud asjaõigused, samuti linnavolikogu poolt kehtestatud tingimustele vastavad vallasasjad ning rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused.
(3) Linnavara register asutatakse ja registripidaja määratakse linnavolikogu poolt sätestatud korras.
(4) Registri pidamine, registrisse andmete esitamine, kannete muutmine või kustutamine ning registrist väljaarvamine toimub linnavolikogu poolt sätestatud korras.
§ 64 Linnavara omandamine
(1) Linnavara täieneb seaduste ja tehingute alusel.
(2) Linna poolt omandatav vara loetakse selle linnavara valitseja valitsemisalas olevaks, kellele või kelle valitsemisalas olevale volitatud asutusele see vara Tallinna õigusaktidega sätestatud korras või tehingute alusel tuleb üle anda või kes on õigustatud või kohustatud selle vastu võtma. Kui niisugust linnavara valitsejat või asutust linnavolikogu õigusaktidest otseselt ei selgu, määrab vara edasise valitsemise linnavalitsus.
§ 65 Linnavara valitsemine
(1) Linnavara valitsemine on linnavara valitseja ja volitatud asutuse õigus ja kohustus käesoleva põhimääruse ja teiste Tallinna õigusaktide alusel korraldada linnavara valdamist, kasutamist ja käsutamist.
(2) Linnavara valitsejad on linna ametiasutused.
(3) Linnavara valitsema volitatud asutused on linna asutused, kellele Tallinna õigusaktidega ettenähtud korras on linnavara valitseja oma valitsemisel oleva vara valdusesse andnud.
(4) Linnavara valitsejad ja volitatud asutused on kohustatud nende valitsemisel olevat või vallata antud linnavara majandama heaperemehelikult ning hoolitsema kõigiti selle säilimise ja väärtuse võimaliku kasvu eest. Sooritades linnavaraga mistahes tehinguid, peavad linnavara valitsejad ja volitatud asutused juhinduma põhimõttest vältida kahju ja suurendada kasu, mis linn võib nendest tehingutest saada.
(5) Linnavara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub linnavolikogu poolt sätestatud korras.
§ 66 Linnavara kasutamine
(1) Linnavara kasutatakse:
2) linna valitsemiseks;
(2) Avalikuks otstarbeks kasutatakse linna omandis olevat avalikku asja ja seaduses sätestatud juhtudel ka selleks määratud linna omandis olevat eraasja.
(3) Linna valitsemiseks kasutatakse linna omandis olevat eraasja, mis on vajalik linnavara valitseja ja tema valitsemisalas olevate volitatud asutuste õiguste teostamisele ja kohustuste täitmisele.
(4) Linnavara kasutab kas linnavara valitseja või linnavara valitsema volitatud asutus ise või antakse see seaduses ja linnavolikogu õigusaktides sätestatud korras teise linnavara valitseja või teise linnavara valitsema volitatud asutuse või teise isiku kasutusse. Teise linnavara valitseja või teise linnavara valitsema volitatud asutuse kasutusse antakse linnavara tasuta ja tähtaega määramata.
(Tvk m 19.02.1998 nr 11 jõust. 19.02.1998)
(5) Kui linnavara ei ole vajalik avalikuks otstarbeks või linna valitsemiseks, võib seda kasutada tulu saamiseks seaduses ja linnavolikogu õigusaktidega sätestatud korras.
§ 67 Linnavara võõrandamine
(1) Linnavara võib võõrandada, kui:
1) vara ei ole vajalik avalikuks otstarbeks ega linna valitsemiseks;
2) vara on muutunud kõlbmatuks avaliku kasutamise, linna valitsemise või tulu saamise otstarbeks;
3) vara on vajalik avalik-õiguslikule juriidilisele isikule tema seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks;
4) vara on vajalik välisriigile diplomaatilise, konsulaar- või kaubandusesinduse tarbeks;
5) võõrandamine on ette nähtud seadusega või linnavolikogu õigusaktidega.
(2) Linna omandiks olevad sotsiaal- ja kultuuriobjektid ning muinsuskaitselise või looduskaitselise väärtusega varad võivad kuuluda piiratud tsiviilkäibega linnavara hulka. Nimetatud varade nimekirja kinnitab linnavolikogu linnavalitsuse ettepanekul.
§ 68 Linnavara kõlbmatuks tunnistamine ja mahakandmine
Vallasasi või maatüki oluliseks osaks olev ehitis või rajatis tunnistatakse kõlbmatuks, kantakse maha või vajadusel hävitatakse seaduses ja linnavolikogu õigusaktidega sätestatud korras.
§ 69 Linnavara kasutamine majandustegevuses
(1) Tallinna kui kohaliku omavalitsusüksuse majandustegevus on:
1) teenuste osutamine linna asutuste kaudu;
2) osalemine äriühingutes ja sihtasutustes;
3) tehingud linnavaraga;
4) vabade eelarvevahendite paigutamine intressi saamiseks;
5) muu Tallinna õigusaktidega sätestatud majandustegevus.
(2) Tallinn kui kohalik omavalitsusüksus võib teenuste osutamiseks asutada linna asutusi, mis ei ole juriidilised isikud ja olla osanikuks või aktsionäriks linna arengu seisukohast olulises äriühingus, samuti asutada sihtasutusi ja olla mittetulundusühingute liikmeks.
(3) Sihtasutuse, mille ainuasutajaks on linn, samuti osaühingu või aktsiaseltsi, mille ainsaks osanikuks või aktsionäriks on linn, asutamise ja lõpetamise otsustab ning põhikirja ja selle muudatused kinnitab linnavolikogu. Sihtasutuse, osaühingu või aktsiaseltsi nõukogu liikmed nimetab, samuti asutaja, osaniku või aktsionäri õigusi teostab linnavalitsus. Kui osaühingul ei ole nõukogu, nimetab linnavalitsus osaühingu juhatuse liikmed.
Kui sihtasutusel on mitu asutajat või kui äriühingus osaleb lisaks linnale ka teisi osanikke või aktsionäre, samuti kui linn osaleb liikmena mittetulundusühingus, otsustab osalemise ja selle lõpetamise linnavolikogu. Muus osas teostab osaniku-, aktsionäri-, asutaja- või liikmeõigusi linnavalitsuse poolt nimetatud isik.
(4) Tallinna omavalitsusorganid ja linna asutused ei tohi piirata oma õigusaktide või tegevusega konkurentsivabadust või kehtestada konkurentsipiiranguid, kui see ei ole lubatud eraldi seadusega.
(5) Linnavara valitsejad võivad oma ülesannete täitmiseks sõlmida lepinguid.
§ 70 Munitsipaalvaru
(1) Munitsipaalvaru on seaduse alusel moodustatud Tallinna kui kohaliku omavalitsusüksuse käsutuses olev ressursside kogum, mis võetakse kasutusele ohu puhul Tallinna haldusterritooriumil asuvaile elanikele.
(2) Munitsipaalvaru moodustamine, selle koosseisu ja koguste kindlaksmääramine toimub linnavolikogu poolt sätestatud korras.
IX TALLINNA ARENGU KAVANDAMINE
§ 71 Tallinna arengukava mõiste
(1) Tallinna arengukava (edaspidi: arengukava) on dokument, mis sätestab Tallinna kui kohaliku omavalitsusüksuse sotsiaalmajandusliku olukorra ning keskkonna seisundi analüüsi ja prognoosi, arengu põhisuunad, territoriaalse üldplaneeringu ja infrastruktuuri arendamise alused.
(2) Arengukava koostatakse kolmeaastaseks perioodiks. Arengukava täitmist analüüsitakse ja vajadusel kava täiendatakse.
(3) Linnavolikogu teeb arengukava projekti kättesaadavaks kõigile linnaelanikele ning kinnitab selle pärast vastavate ettepanekute läbivaatamist. Arengukava avalikustatakse ja tehakse kõigile kättesaadavaks linnavolikogu õigusaktidega sätestatud korras.
(4) Arengukava muutmise või tühistamise vajadust tingivate asjaolude ilmnemisel on linnavalitsusel õigus ja kohustus algatada linnavolikogus arengukava muutmise või tühistamise menetlus.
§ 72 Linnaplaneerimine
(1) Linnaplaneerimine on üld- ja detailplaneeringute kompleks, mis tagab Tallinna kui kohaliku omavalitsusüksuse funktsioonide täitmiseks võimalikult paljude ühiskonnaliikmete huvisid arvestavad tingimused keskkonna kujundamiseks, selle kestvaks ja säästvaks maakasutuseks ning sotsiaal-majandusliku ja territoriaalse planeerimise sidumiseks.
(2) Kohalike olude arvestamiseks, üldiste ehitus- ja maakasutustingimuste seadmiseks, linnasiseste ülesannete jaotuse ning seadusega sätestatud nõuete täpsustamiseks planeerimise ja ehitamise korraldamisel kehtestab linnavolikogu Tallinna ehitusmääruse.
(3) Tallinna ehitusmäärus reguleerib riigiasutuste, linnavolikogu, linnavalitsuse ja Tallinna ametiasutuste ja teiste isikute vahelisi suhteid planeeringute koostamisel, ehituslikul projekteerimisel, ehitamisel ja ehitiste kasutamisel.
§ 73 Tallinna, Tallinna linnaosa ja piirkonna üldplaneering
(1) Tallinna üldplaneering on seadusele ja linnavolikogu õigusaktidega sätestatud tingimustele vastav planeering, mis koostatakse kogu linna territooriumi kohta.
(2) Tallinna linnaosa ja piirkonna üldplaneering on planeering, mis koostatakse linnaosa või linna mõne piirkonna kohta.
(3) Tallinna, Tallinna linnaosa ja piirkonna üldplaneeringu kehtestab, muudab ja tühistab linnavolikogu.
§ 74 Detailplaneering
(1) Detailplaneering on seadusele ja Tallinna õigusaktidega sätestatud tingimustele vastav planeering, mis koostatakse Tallinna territooriumi väiksema osa kohta ja mis on lähiaastate ehitustegevuse aluseks.
(2) Detailplaneeringute kehtestamise, muutmise ja tühistamise korra kehtestab linnavolikogu.
§ 75 Linna ehitustegevus
(1) Tallinna kui kohaliku omavalitsusüksuse pädevusse kuulub ehitusalase tegevuse koordineerimine ja ehitusjärelvalve oma haldusterritooriumil.
(2) Tallinna kui kohaliku omavalitsusüksuse ehitustegevust reguleeritakse seaduses ja Tallinna õigusaktidega sätestatud korras.
§ 76 Kultuurimälestiste kaitse
(1) Tallinna kui kohaliku omavalitsusüksuse ülesanne on tagada linna omandis või valduses olevate kultuurimälestiste säilimine.
(2) Tallinn kui kohalik omavalitsusüksus korraldab linna haldusterritooriumil asuvate kultuuriväärtusega objektide väljaselgitamist ning kultuurimälestiste kaitset Tallinna õigusaktidega sätestatud korras.
(3) Tallinna kui kohaliku omavalitsusüksuse muinsuskaitselised ülesanded vanalinna muinsuskaitsel määratakse Tallinna vanalinna muinsuskaitseala põhimäärusega.
§ 77 Keskkonnakaitse
(1) Tallinna kui kohaliku omavalitsusüksuse ülesanne on järgida looduskeskkonna ja loodusvarade säästliku kasutamise põhimõtteid ning tagada inimesi rahuldav terviklik elukeskkond ja majanduse arenguks vajalikud ressursid looduskeskkonda oluliselt kahjustamata ning looduslikku mitmekesisust säilitades. Keskkonnaseisundi, samuti keskkonnaekspertiiside, keskkonnaauditi ja kohaliku keskkonnaseire tulemuste avalikustamine tagatakse Tallinna õigusaktidega sätestatud korras.
(2) Erilist kaitset vajavate loodusobjektide kaitse alla võtmine, kaitse olemuse kehtestamine ning maaomanike ja -valdajate ning teiste isikute õiguste ja kohustuste sätestamine kaitstavate loodusobjektide suhtes toimub riigi ja Tallinna õigusaktidega sätestatud korras.
(3) Lähtudes vajadusest kaitsta loodust kui ühisvara ja rahvuslikku rikkust on riigi ja Tallinna õigusaktides sätestatud korras õigus kitsendada omandi käsutamise ja ettevõtlusega tegelemise vabadust, kehtestada piiranguid ja servituute, esitada tingimusi ning panna füüsilistele ja juriidilistele isikutele peale koormisi. Nimetatud kitsendused, servituudid, piirangud ja koormised seatakse linna ehitusmääruses, linna üld- ja detailplaneeringutes ja muudes Tallinna õigusaktides.
X VÄLISSUHTED
§ 78 Tallinna välissuhete korraldamise alused
(1) Tallinnal on õigus iseseisvalt astuda vastavate rahvusvaheliste ja regionaalsete organisatsioonide liikmeks või arendada nendega koostööd.
(2) Rahvusvaheliste ja regionaalsete organisatsioonide liikmeks astumise ja nendest lahkumise otsustab linnavolikogu. Tallinna esindab nendes organisatsioonides linnavolikogu, kui vastava organisatsiooni põhikirjas või linnavolikogu õigusaktiga ei ole sätestatud teisiti.
(3) Linnavolikogul, linnavalitsusel ja Tallinna ametiasutustel on õigus vabalt arendada võrdväärset, vastastikku huvipakkuvat ja kasulikku koostööd kõigi linnade ja teiste kohaliku omavalitsuse üksustega Eestis ja väljaspool Eestit. Linna ametiasutused informeerivad sellest linnavalitsust.
(4) Tallinna esindavad välissuhtlemisel vastavalt oma pädevusele linnavolikogu esimees ja linnapea, kui linnavolikogu ei ole otsustanud teisiti.
§ 79 Tallinna suhted partnerlinnade , teiste kohalike omavalitsusüksuste ja nende liitudega
(1) Linnavolikogu, linnavalitsus ja linna ametiasutused osalevad linna arenguga seotud kohaliku omavalitsuse üksuste regionaalses koostöös, arendavad sidemeid ja teevad koostööd teiste riikide pealinnade ja teiste omavalitsusüksustega.
(2) Linnavolikogu, linnavalitsus ja linna ametiasutused arendavad vastastikku huvipakkuvat ja kasulikku koostööd ajalooliselt väljakujunenud partnerlinnade ja muude koostööpartneritega, otsivad ja sõlmivad uusi koostöösidemeid linna arengu ja linnaelanike huvides.
(3) Linna nimel partnerlinnade, teiste kohalike omavalitsusüksuste ja nende liitudega sõlmitud lepingud kuuluvad läbivaatamisele ja kinnitamisele linnavolikogus, kui nende täitmisega kaasnevad Tallinnale täiendavad kulutused linnaeelarvest või neis nähakse ette kulutused järgnevateks eelarveaastateks.
XI TALLINNA ÕIGUSAKTID
§ 80 Tallinna omavalitsusorganite õigusaktide liigid
(1) Linnavolikogul ja linnavalitsusel on oma pädevuse piires õigus anda üldaktidena määrusi.
(2) Linnavolikogul on õigus üksikaktidena vastu võtta otsuseid, linnavalitsusel anda korraldusi.
(3) Linnavolikogu ja linnavalitsuse õigusaktid kehtivad Tallinna haldusterritooriumil
seadusega ja Tallinna õigusaktidega sätestatud korras, samuti Tallinnale kuuluva vara osas, mis asub väljaspool Tallinna haldusterritooriumi.
§ 81 Linnavolikogu õigusaktidele esitatavad nõuded ja nende jõustumine
(1) Linnavolikogu määruste eelnõud ning vastuvõetud määrused avalikustatakse enne nende jõustumist. Määruse eelnõu ning vastuvõetud määrus ja otsus loetakse avalikustatuks nende väljapanemisega linnavolikogu kantseleis.
(2) Linnavolikogu üldist tähtsust omavad õigusaktid avaldatakse Riigi Teataja Lisas
ja need jõustuvad avaldamisele järgnevast päevast, kui õigusaktis eneses ei ole sätestatud teist jõustumise tähtaega. Vastuvõetud õigusaktid saadetakse Rahvusraamatukogule ja Tallinna Keskraamatukogule
(3) Linnavolikogu otsused jõustuvad neis sätestatud tähtajast ning need tuleb saata täitjatele ja asjaosalistele.
(4) Linnavolikogu määrustele ja otsustele kirjutab alla linnavolikogu esimees või tema asendaja - linnavolikogu istungi juhataja.
(5) Linnavolikogu määrused ja otsused vormistatakse ja avalikustatakse eesti keeles ning need peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele. Vastavalt vajadusele võidakse linnavolikogu määrusi ja otsuseid avalikustada ka teistes keeltes.
(6) Ei avalikustata andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mõeldud üksnes linna ametiasutuste siseseks kasutamiseks.
(7) Linnavolikogu õigusaktide vormistamist, süstematiseerimist, avalikustamist ja nende saatmist täitjatele ja asjaosalistele korraldab linnavolikogu kantselei. Linnavolikogu õigusaktide avaldamist korraldab linnavolikogu kantselei koostöös linnakantseleiga.
§ 82 Linnavalitsuse õigusaktidele esitatavad nõuded ja nende jõustumine
(1) Linnavalitsuse määrused ja korraldused avalikustatakse käesolevas põhimääruses ja linnavalitsuse reglemendis sätestatud korras. Linnavalitsuse määrused ja korraldused loetakse avalikustatuks pärast nende väljapanekut tutvumiseks linnakantseleis.
(2) Linnavalitsuse üldist tähtsust omavad määrused avaldatakse Riigi Teataja Lisas ja need jõustuvad avaldamisele järgnevast päevast. Kui määrust ei avaldata Riigi Teataja Lisas, jõustub see 10. päeval pärast avalikustamist, kui määruses ei ole kehtestatud teist jõustumise tähtaega.
(21) Linnavalitsuse üldist tähtsust omavad määrused saadetakse õiguskantslerile ja Rahvusraamatukogule.
(2²) Vajadusel avaldatakse üldist tähtsust omavad linnavalitsuse määrused ka ajalehes, milles Tallinna linn avaldab oma ametlikke teateid. Kui vastavas linnavalitsuse määruses, korralduses või istungi protokollis puudub märge vastuvõetud otsuste avaldamise kohta ajalehes, otsustab selle linnasekretär vastava abilinnapea ettepanekul.
(3) Linnavalitsuse korraldused jõustuvad neis ettenähtud tähtajal ning need tuleb saata täitjatele ja asjaosalistele.
(4) Linnavalitsuse määrustele kirjutavad alla linnapea ja linnasekretär või neid linnavalitsuse istungil asendavad isikud.
(5) Linnavalitsuse korraldustele kirjutavad alla linnapea ja linnasekretär või neid asendavad isikud.
(6) Linnavalitsuse määrused ja korraldused vormistatakse ja avalikustatakse eesti keeles ja need peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele. Vastavalt vajadusele võidakse linnavalitsuse määruseid ja korraldusi avalikustada ka teistes keeltes.
(7) Ei avalikustata andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mõeldud üksnes linna ametiasutuste kasutamiseks.
(8) Linnavalitsuse õigusaktide vormistamist, avalikustamist, avaldamist ja nende saatmist täitjatele ja asjaosalistele korraldab linnakantselei.
§ 83 Tallinna õigusaktide täitmise kontroll
(1) Tallinna õigusaktide täitmise kontrolli teostavad linnavolikogu ja linnavalitsus seaduses, käesolevas põhimääruses, linnavolikogu töökorras ja linnavalitsuse reglemendis sätestatud korras.
(2) Tallinna õigusaktide tähtajalise täitmise kontrolli korraldab linnavolikogu õigusaktide osas linnavolikogu kantselei, linnavalitsuse õigusaktide osas linnakantselei.
XII LINNAELANIKE OSALEMINE KOHALIKU OMAVALITSUSE TEOSTAMISEL
§ 84 Õigusaktide algatamise õigus
(1) Vähemalt ühel protsendil hääleõiguslikel linnaelanikel on õigus teha kohaliku elu küsimustes linnavolikogu või linnavalitsuse õigusaktide vastuvõtmiseks, muutmiseks või tühistamiseks algatusi, mis võetakse arutusele hiljemalt kolme kuu jooksul.
(2) Lõikes 1 ettenähtud algatus esitatakse linnavalitsusele vastava eelnõuna, millele lisatakse allkirjade ja elukoha aadressiga varustatud algatuse esitajate nimekiri. Kui algatatud küsimus kuulub linnavolikogu pädevusse, esitab linnavalitsus selle ühe kuu jooksul linnavolikogule lahendamiseks koos omapoolse seisukohaga.
(3) Algatuse esitajate esindajal on õigus osaleda algatuse arutelus linnavolikogus või linnavalitsuses.
§ 85 Muudatuste taotlemine Tallinna õigusaktides
(1) Igaühel on õigus taotleda linnavolikogult või linnavalitsuselt nende poolt vastuvõetud õigusaktidesse muudatuste tegemist või nende tühistamist, kui nendega on seadusvastaselt kitsendatud tema õigusi.
(2) Kui linnavolikogu või linnavalitsus jätab antud õigusakti muutmata või tühistamata, on taotlejal õigus pöörduda küsimuse lahendamiseks kohtusse.
XII LINNAOSA
§ 86 Linnaosa õigusseisund
(1) Linnaosa on Tallinna maa-alal (territooriumil) ja koosseisus linnavolikogu poolt kinnitatud linnaosa põhikirja alusel tegutsev üksus.
(2) Linnaosa halduskogu, linnaosa vanema ja linnaosa valitsuse pädevus ja suhete alused Tallinna omavalitsusorganite ja Tallinna ametiasutustega määratakse linnavolikogu poolt kinnitatud linnaosa põhikirjas ja linnaosa valitsuse põhimääruses, samuti teiste Tallinna õigusaktidega.
(3) Linnaosa põhikirjas peab olema kajastatud:
1) linnaosa nimi ja sümboolika;
2) linnaosa halduskogu moodustamise põhimõtted ja pädevus;
3) halduskogu esimehe valimise, volituste lõppemise alused ja kord ning pädevus;
4) halduskogu liikme volituste peatumise ja ennetähtaegse lõppemise alused ja kord;
5) halduskogu asendusliikme kinnitamise ja tema volituste lõppemise alused ja kord;
6) halduskogu komisjoni(de) moodustamise, reorganiseerimise ja likvideerimise kord;
7) halduskogu esimehe asetäitja(te), komisjonide esimeeste ja komisjoni liikmete kinnitamise, vabastamise ning tagasikutsumise alused ja kord;
8) halduskogu otsuste vastuvõtmise kord;
9) linnaosa esindamise kord;
9') linnaosa valitsuse ja linnaosa vanema volitused ning nende teostamiseks vajalikud linna eelarvelised vahendid;
10) linnaosa vanema ametisse nimetamise, asendamise ja ametist vabastamise alused ja kord;
11) linnaosa vanema korralduste vastuvõtmise kord;
12) kontrolli teostamise kord linnaosa vanema korralduste üle;
13) linnaosa nime ja piiride muutmise, linnaosa reorganiseerimise ja likvideerimise kord;
14) riigi või Tallinna õigusaktiga vastuolus oleva linnaosa vanema korralduse kehtetuks tunnistamise kord.
(4) Linnaosa põhikirjas võidakse sätestada ka muid linnaosa tegevust reguleerivaid sätteid.
§ 87 Linnaosa pädevus
(1) Linnaosa lahendab oma haldusterritooriumil talle Tallinna õigusaktidega pandud ülesandeid.
(2) Linnaosa pädevusse kuulub:
1) linnaosa arengu kindlustamine ja infrastruktuuri normaalse funktsioneerimise tagamine lähtudes linnaosa huvidest ja ülesannetest, linnaosa elanike vajadustest, linnaosa eripärast ning arvestades linna kui terviku huvisid;
2) sotsiaal- ja kommunaalteenuste osutamine ja vahendamine linnaosa elanikele ja seal tegutsevatele elanike ühendustele;
3) linnaosa territooriumil asuva ja muu linnavolikogu õigusaktidega kehtestatud korras linnaosa valitsemisele antud linnavara ja tema eelarveliste vahendite valdamine, kasutamine ja käsutamine;
4) linnaosa elanike poolt arendatava neid teenindava ettevõtluse toetamine;
5) koostöö korraldamine teiste linnaosadega.
§ 88 Linnaosa halduskogu moodustamine
(1) Linnaosade halduskogude suuruse määrab linnavolikogu vähemalt kuus kuud enne järgmise linnavolikogu valimise päeva.
(2) Linnaosa halduskogu liikmeks võib olla ainult selles linnaosas hääleõiguslike Eesti kodanike registrisse kantud ning selles linnaosas(valimisringkonnas)linnavolikogusse kandideerinud isik.
(3) Halduskogu koosseisu ja selles tehtavad muudatused (halduskogu liikme volituste peatamise ja ennetähtaegse lõpetamise, samuti halduskogu asendusliikme määramise ja tema volituste lõpetamise) kinnitab linnavolikogu oma otsusega.
(4) Halduskogu moodustamisel lähtutakse lõikes 2 sätestatust, kodaniku soovist osaleda halduskogu töös ning järgmistest põhimõtetest:
1) halduskogusse kuuluvad antud linnaosast linnavolikogusse valitud isikud, nende loobumisel, samuti halduskogu liikmeks oleku tingimustele mittevastavuse korral järgmised samas valimisringkonnas antud kandidaatide nimekirjas kandideerinud isikud vastavalt personaalselt saadud häältele;
2) ülejäänud kohad halduskogus jaotatakse samas valimisringkonnas kandideerinud ja personaalselt enam hääli kogunud isikute vahel, sõltumata sellest, missuguses kandidaatide nimekirjas (või üksikkandidaadina) nad kandideerisid. Samas korras jaotatakse kohad halduskogus ka juhul, kui kandidaatide nimekiri, kelle kandidaadid osutusid valituks linnavolikogusse, ei oma antud valimisringkonnas kehtivatele nõuetele vastavat halduskogu liikme kandidaati;
3) linnavolikogusse valitud üksikkandidaadi loobumisel osalemast halduskogu töös, samuti tema mittevastavuse korral halduskogu liikmeks oleku tingimustele jaotatakse tema koht alapunktis 2 kehtestatud korras.
(5) Linnavolikogu kantselei selgitab välja linnavolikogu liikmekandidaadi soovi osaleda halduskogu töös.
(6) Kui kandidaadid said hääli võrdselt, kinnitatakse halduskogu liikmeks see kandidaat, kes paiknes valimisringkonnas kandideerijate nimekirjas tagapool.
(7) Valimistulemuste põhjal ning võttes aluseks isiku kirjaliku nõusoleku osaleda halduskogu töös, esitab kantselei linnavolikogu esimehele halduskogude koosseisud ja asendusliikmete järjestuse nimekirjadena.
§ 89 Halduskogu liige
(1) Halduskogu liige on isik, kelle on kinnitanud linnavolikogu põhimääruse §-s 88 sätestatud korras.
(2) Halduskogu liige juhindub seadustest, Tallinna õigusaktidest ning linnaosa huvidest ja vajadustest.
(3) Halduskogu liikme tegevus oma volituste täitmisel on avalik.
(4) Halduskogu liikmel on õigus saada tema tööks vajalikke andmeid linnaosa valitsusest.
(5) Halduskogu liikmel on õigus saada hüvitust halduskogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste ja põhitöökohal saamata jäänud töötasu eest linnavolikogu poolt kehtestatud määrades ja korras.
§ 90 Halduskogu liikme volituste ennetähtaegne lõppemine
(1) Halduskogu liikme volitused lõpevad ennetähtaegselt linnavolikogu otsusel järgmistel juhtudel:
1) tagasiastumisega isikliku kirjaliku avalduse alusel;
2) korduvalt mõjuva põhjuseta halduskogu tööst mitteosavõtu korral halduskogu ettepanekul;
3) väljalangemisel antud linnaosa hääleõiguslike Eesti kodanike registrist;
7) surmaga.
§ 91 Halduskogu liikme volituste peatumine
(1) Halduskogu liikme volitused peatatakse linnavolikogu otsusel seoses:
1) nimetamisega Vabariigi Valitsuse liikmeks, riigikontrolöriks, õiguskantsleriks või maavanemaks või valimisega Tallinna Linnavolikogu esimeheks, Tallinna linnapeaks või nimetamisega Tallinna Linnavalitsuse liikmeks või linnaosa vanemaks;
2) asumisega tegevteenistusse kaitseväes või sellega võrdsustatud teenistusse;
3) tema suhtes tõkendina vahi alla võtmise kohaldamisega;
4) halduskogu liikme isikliku avalduse alusel seoses tema ajutise äraolekuga mõjuval põhjusel (haigus, ametialane lähetus jne.).
§ 92 Halduskogu asendusliige
(1) Halduskogu liikme volituste peatumisel ja ennetähtaegsel lõppemisel kinnitatakse väljalangenud liikme asemele asendusliige, lähtudes käesoleva põhimääruse § 88 lõigetes 2 - 5 sätestatust ning järgmistest põhimõtetest:
1) käesoleva põhimääruse § 88 lg 4 alapunkti 1 alusel halduskogu liikmeks kinnitatud isiku asendusliikmeks saab väljalangenuga samasse kandidaatide nimekirja kuuluv isik personaalselt saadud häälte arvu järjekorras;
2) käesoleva põhimääruse § 88 lg 4 alapunktide 2 ja 3 alusel halduskogu liikmeks kinnitatud isiku asendusliikmeks saab isik, kes on kogunud järgmisena personaalselt enam hääli ja ei ole veel halduskogu liige sõltumata sellest, kas ta kuulus mõnda kandidaatide nimekirja või oli üksikkandidaat.
(2) Halduskogust väljalangenuga samas nimekirjas kandideerinud isikute ammendumisel kinnitatakse tema asemele asendusliige käesoleva paragrahvi lõike 1 alapunktis 2 sätestatud korras.
(3) Halduskogu asendusliikmel on kõik halduskogu liikme õigused ja kohustused tema asendusliikmeks kinnitamise otsuse jõustumisest.
(4) Käesoleva põhimääruse § 88 lg 4 alapunkti 1 alusel halduskogu liikmeks kinnitatud isiku volituste taastumisel lõpevad selle asendusliikme volitused, kes on viimasena kinnitatud asendusliikmeks samast kandidaatide nimekirjast. Käesoleva põhimääruse § 88 lg 4 alapunktide 2 ja 3 alusel halduskogu liikmeks kinnitatud isiku volituste taastumisel lõpevad selle asendusliikme volitused, kes on viimasena kinnitatud asendusliikmeks vastavalt personaalselt saadud häälte arvule.
(5) Kõigi halduskogu asendusliikmete ammendumisel vähendatakse linnavolikogu otsusega halduskogu suurust.
§ 93 Halduskogu töökorraldus
(1) Uue halduskogu esimese koosoleku kutsub hiljemalt kolme nädala jooksul peale halduskogu koosseisu kinnitamist kokku ja seda juhatab kuni halduskogu esimehe valimiseni linnavolikogu esimees.
(2) Linnaosa halduskogu valib oma koosseisust halduskogu esimehe ja esimehe asetäitjad, moodustab revisjonikomisjoni ja vajadusel teisi alatisi ja ajutisi komisjone või toimkondi, valib revisjonikomisjoni liikmed, kinnitab teiste komisjonide liikmed. Halduskogu esimees peab olema linnavolikogu liige. Halduskogu komisjon on halduskogule nõuandev organ, halduskogu komisjoni otsus on halduskogule soovitusliku iseloomuga.
(3) Linnaosa halduskogu esimehe asendamise kord sätestatakse linnaosa halduskogu töökorras.
(4) Linnaosa halduskogu töökorralduse põhimõtted kehtestab linnavolikogu ja töökorra kinnitab halduskogu.
(5) Halduskogu menetlusse antud küsimuses peab halduskogu otsuse vastu võtma hiljemalt kahe nädala jooksul.
(6) Linnaosa halduskogu organisatsioonilise ja tehnilise teenindamise tagab linnaosa valitsus.
(7) Halduskogu koosoleku päevakorra projekti valmistab ette halduskogu esimees. Halduskogu arutab üldjuhul küsimusi, mille kohta on esitatud eelnõu ja on olemas linnaosa vanema seisukoht, v.a. halduskogu töökorraldust käsitlevad küsimused.
(8) Halduskogu võtab oma pädevuse piires vastu otsuseid Tallinna õigusaktidega pandud ülesannete täitmiseks. Halduskogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa halduskogu esimees või tema asendaja ja vähemalt pool halduskogu liikmetest. Halduskogu otsused võetakse vastu poolthäälte enamusega.
(9) Halduskogu otsusele kirjutab alla halduskogu esimees või tema asendaja - koosoleku juhataja.
(10) Halduskogu otsus ei kuulu Tallinna õigusaktide hulka ning tal on linnaosa vanemale, linnavalitsusele ja linnavolikogule soovituslik iseloom. Linnavolikogu või linnavalitsus võivad kindlaks määrata küsimuste ringi, milles linnaosa vanem ei saa otsustust vastu võtta ilma linnaosa halduskogu seisukohta ära kuulamata.
(11) Konkreetset linnaosa puudutava küsimuse arutamisel kuulab linnavolikogu üldjuhul ära vastava linnaosa halduskogu seisukoha.
§ 94 Linnaosa halduskogu esimehe, tema asetäitja(te) ja komisjonide esimeeste valimine ning komisjoni liikmete kinnitamine
(1) Linnaosa halduskogu esimees, tema asetäitja(d) ja komisjonide esimehed valitakse linnaosa halduskogu poolt.
(2) Halduskogu esimees ja tema asetäitjad valitakse salajasel hääletamisel, muud valimised halduskogus on avalikud.
(3) Halduskogu esimees ja tema asetäitjad valitakse halduskogu koosseisu häälteenamusega.
(4) Halduskogu komisjonide esimehed valitakse halduskogu koosseisu häälteenamusega.
(5) Halduskogu komisjonide liikmed kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul halduskogu poolthäälte enamusega.
§ 95 Linnaosa valitud või kinnitatud isikute tagasikutsumise kord
(1) Linnaosa halduskogu poolt valitud või kinnitatud isikuid saab tagasi kutsuda.
(2) Halduskogu esimehe, tema asetäitja(te) ja halduskogu komisjonide esimeeste tagasikutsumiseks on vajalik halduskogu koosseisu häälteenamus. Halduskogu komisjonide teised liikmed kutsutakse tagasi halduskogu poolthäälte enamusega.
§ 96 Linnaosa valitsus
(1) Linnaosa valitsus on linna ametiasutus, mille põhimääruse, struktuuri, teenistujate koosseisu ja palgamäärad kinnitab linnavolikogu linnavalitsuse ettepanekul. Vastava ettepaneku, mis on eelnevalt kooskõlastatud linnaosa halduskoguga, esitab linnavalitsusele linnaosa vanem .
(2) Linnaosa valitsuse pädevus ja ülesanded määratakse kindlaks käesoleva põhimääruse, linnaosa põhikirja ning linnaosa valitsuse põhimäärusega.
(3) Linnaosa valitsust juhib linnaosa vanem, kelle kinnitab ametisse ja vabastab ametist linnavalitsus linnapea ettepanekul, kuulates ära linnaosa halduskogu arvamuse.
(4) Linnaosa vanem:
1) juhib ja korraldab linnaosa valitsuse tööd;
1`) esindab Tallinna linna kohtus linnaosa pädevusse antud küsimustes või volitab selleks teisi isikuid;
2) esindab linnaosa ja linnaosa valitsust käesoleva põhimääruse ja linnaosa põhikirjaga sätestatud korras. Linnaosa vanem võib volitada teisi isikuid esindama linnaosa valitsust temale antud pädevuse piires;
3) annab oma volituste piires ja ülesannete täitmiseks üksikaktidena korraldusi;
4) annab linnaosa valitsuse sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
5) kirjutab alla teistele linnaosa valitsuse dokumentidele või volitab selleks teisi linnaosa valitsuse ametiisikuid;
6) Linnaosa vanem on aruandekohustuslik linnavalitsuse ees ja informatsioonikohustuslik linnaosa halduskogu ees;
7) käsutab linnaosa valitsuse rahalisi vahendeid;
8) osaleb linnaeelarve projekti koostamisel ja korraldab selle täitmist linnaosa puudutavas osas;
9) nimetab ametisse linnaosa valitsuse ametnikud ja sõlmib töölepingud abiteenistujatega;
(5) Linnaosa vanemat asendab üks tema poolt määratud linnaosa vanema asetäitjatest.
(6) Linnaosa vanem on aruandekohustuslik linnaosa halduskogu ja linnavalitsuse ees.
(7) Linnaosa vanema korraldustele kirjutab alla linnaosa vanem või tema asendaja. Linnaosa vanema korralduste suhtes kohaldatakse seaduses ja käesoleva põhimääruse § 82 lõigetes 1, 3, 6 ja 7 linnavalitsuse korralduste kohta sätestatud nõudeid.
(8) Linnaosa vanema sotsiaalsed garantiid on sätestatud §-s 54.
§ 97 Kontroll linnaosa vanema korralduste üle
(1) Kontrolli linnaosa vanema korralduste üle teostab linnapea.
(2) Kui linnapea leiab, et mõni linnaosa vanema korraldus on vastuolus seaduste või teiste riigi ja Tallinna õigusaktidega, teeb ta linnaosa vanemale ettepaneku vastav korraldus seaduste ja teiste õigusaktidega kooskõlla viia.
(4) (Kehtetu - Tvk m 06.03.1997 nr 6 jõust. 16.03.1997)
XIV PÕHIMÄÄRUSE VASTUVÕTMINE JA MUUTMINE
§ 98 Põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
(1) Põhimääruse võtab vastu ja teeb selles muudatusi linnavolikogu.
(2) Põhimääruse vastuvõtmiseks või temas muudatuste tegemiseks peab linnavolikogu läbi viima vähemalt kaks lugemist, v. a. juhul, kui muudatus tuleneb seadusest. Vaheaeg iga järgneva lugemise vahel peab olema vähemalt 4 tööpäeva. Põhimäärus või temas tehtud muudatus võetakse vastu linnavolikogu koosseisu häälteenamusega.
(3) Põhimäärus või temas tehtud muudatus jõustub linnavolikogu poolt määratud päevast.