Tööõnnetuse ja kutsehaigestumise registreerimise, teatamise ning uurimise kord – Riigi Teataja
Tööõnnetuse ja kutsehaigestumise registreerimise, teatamise ning uurimise kord
RT I 2003, 42, 289
Vastu võetud 13.05.2003 nr 146
Määrus kehtestatakse « Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse» (RT I 1999, 60, 616; 2000, 55, 362; 2001, 17, 78; 2002, 47, 297; 63, 387; 2003, 20, 120) § 24 lõike 6 alusel.
1) tööõnnetuse ja kutsehaigestumise registreerimist, nendest teatamist ning nende uurimist tööandja poolt;
2) tööõnnetusest ja kutsehaigestumisest teatamist arsti poolt ja
3) raske või surmaga lõppenud tööõnnetuse ning kutsehaigestumise uurimist tööinspektori või Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja (edaspidi tööinspektor) poolt.
TÖÖÕNNETUSEST TEATAMINE JA TÖÖÕNNETUSE REGISTREERIMINE NING UURIMINE
Tööõnnetuse registreerimine ja tööõnnetusest teatamine
§2. Tööõnnetuse registreerimine tööandja poolt
(1) Tööandja registreerib tööõnnetuse, näidates ära järgmised andmed:
2) töötaja ametinimetus;
3) tööõnnetuse toimumise aeg (aasta, kuu, päev ja kellaaeg);
4) tööõnnetuse toimumiskoht;
5) tööõnnetuse lühikirjeldus;
6) tööõnnetuse raskusaste (kerge, raske või surmaga lõppenud tööõnnetus) ja
7) tööõnnetuse raporti allkirjastamise kuupäev.
(2) Kui tööõnnetus toimus teise tööandja juurde suunatud töötajaga, registreerivad tööõnnetuse mõlemad tööandjad.
§3. Tööõnnetusest teatamine arsti poolt
(1) Arst vormistab töötajale tööõnnetusest põhjustatud tervisekahjustuse tagajärjel vähemalt üheks päevaks ajutise töövõimetuse määramisest lisas 1 toodud vormi kohase teatise (edaspidi töövõimetuse teatis ) paberkandjal või sellega võrdsustatud elektroonilisel kujul ning saadab selle Tööinspektsiooni kohalikule asutusele, kelle tööpiirkonnas tööõnnetus toimus, hiljemalt 5 päeva jooksul töötaja arsti poole pöördumisest arvates.
(2) Arst teatab töötajaga toimunud tööõnnetusest põhjustatud raske kehavigastuse või eluohtliku seisundi diagnoosimisest (edaspidi arsti teade) viivitamata tööandjale, esitades paberkandjal või sellega võrdsustatud elektroonilisel kujul järgmised andmed:
2) töötaja ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
3) raske kehavigastuse või eluohtliku seisundi võimalik tekkepõhjus;
5) arsti ees- ja perekonnanimi, kood ning kontakttelefon ja
6) teate vormistamise kuupäev.
§4. Tööõnnetusest teatamine tööandja poolt
(1) Tööandja vormistab pärast arsti teate saamist töötajaga toimunud raske kehavigastuse või eluohtliku seisundiga lõppenud tööõnnetusest lisas 2 toodud teatise tööõnnetuse toimumisest (edaspidi tööõnnetuse teatis) paberkandjal või sellega võrdsustatud elektroonilisel kujul ja saadab selle ühe päeva jooksul Tööinspektsiooni kohalikule asutusele, kelle tööpiirkonnas tööõnnetus toimus, ja kohustusliku kindlustuse andjale.
(2) Tööandja teatab surmaga lõppenud tööõnnetusest viivitamata politseile, Tööinspektsiooni kohalikule asutusele, kelle tööpiirkonnas tööõnnetus toimus, ja kohustusliku kindlustuse andjale elektronposti, telefoni või faksi teel, esitades järgmised andmed:
2) tööõnnetuse toimumiskoha aadress;
3) tööõnnetuse toimumise kuupäev ja kellaaeg;
4) tööõnnetuse lühikirjeldus;
5) tööandja nimi, aadress ja kontakttelefon ning
6) teate edastaja ees- ja perekonnanimi, ametinimetus ja kontakttelefon.
(3) Kui tööõnnetus toimus teise tööandja juurde suunatud töötajaga, vormistab selles töökohas töötaja tööd korraldanud tööandja tööõnnetuse teatise paberkandjal või sellega võrdsustatud elektroonilisel kujul ja saadab selle ühe päeva jooksul teisele asjasse puutuvale tööandjale.
(4) Kui tööõnnetus toimus teise tööandja juurde suunatud töötajaga, teatab selles töökohas töötaja tööd korraldanud tööandja raskest tööõnnetusest lõikes 1 ning surmaga lõppenud tööõnnetusest lõikes 2 sätestatud korras.
§5. Tööõnnetuse uurimise eesmärk
Tööõnnetuse uurimise eesmärk on:
1) välja selgitada tööõnnetuse asjaolud ja põhjused;
2) koguda andmeid tööõnnetuse analüüsiks ja järelduste tegemiseks ja
3) kindlaks määrata tööõnnetuse põhjustest tulenevad abinõud samalaadse juhtumi vältimiseks.
§6. Tööõnnetuse uurimise üldnõuded
Tööõnnetuse asjaolude ja põhjuste väljaselgitamiseks korraldatakse järgmised uurimistoimingud:
1) sündmuskoha vaatlus, mille käigus kogutakse tõendid sündmuskohast (fotografeeritakse, koostatakse skeemid), hinnatakse töötaja töökoha ja kasutatud töövahendi vastavust töötervishoiu- ja tööohutusnõuetele, vajadusel kaasatakse vaatluse juurde asjakohane spetsialist. Sündmuskoha vaatluse tulemuste kohta koostatakse vaatlusprotokoll, millele lisatakse vaatluse käigus kogutud tõendid;
2) võetakse seletused isikutelt, kellel on andmeid õnnetuses tähtsust omavate asjaolude kohta ja kes on võimelised andma nende kohta ütlusi;
3) selgitatakse välja isikud (tööandja esindaja, vahetu ülemus, tööde korraldaja ja teised), kes vastutavad töötervishoiu- ja tööohutusnõuete täitmise eest;
4) kogutakse tööõnnetuse asjaolude väljaselgitamiseks tähtsust omavate dokumentide koopiad, sealhulgas: ettevõttes kinnitatud ohutusjuhendite, töötaja töötervishoiu- ja tööohutusalase juhendamise (sissejuhatava, esma- ning täiendjuhendamise) läbiviimist ja väljaõpet tõendavate dokumentide ja töösuhet tõendavate dokumentide koopiad ning muud tõendid tööohutuse tagamiseks kasutusele võetud töökorraldusabinõudest ja tehnikavahendite süsteemist.
§7. Tööõnnetuse uurimine tööandja poolt
(1) Tööandja uurib tööõnnetuse asjaolusid ja põhjusi §-s 6 sätestatud korras ja koostab raporti 10 päeva jooksul tööõnnetuse toimumisest arvates.
(2) Tööõnnetuse uurimises osaleb hääleõigusega töökeskkonnavolinik, tema puudumisel töötajate usaldusisik.
(3) Raske tööõnnetuse korral peab tööandja säilitama sündmuskoha ja selle juurde kuuluvad seadmed puutumatuna tööinspektori saabumiseni või tööinspektorilt sündmuskohale mittetulemise kohta teate saamiseni ning surmaga lõppenud tööõnnetuse korral politsei või tööinspektori saabumiseni. Kui sündmuskohta või selle juurde kuuluvaid seadmeid ei ole võimalik puutumatuna säilitada, peab tööandja sündmuskoha ja selle juurde kuuluvad seadmed üksikasjalikult jäädvustama skeemide, fotode, sündmuskoha kirjelduse või muu tõendusmaterjali abil.
(4) Tööandja koostab uurimistulemuste alusel lisas 3 toodud tööõnnetuse raporti (edaspidi tööõnnetuse raport) neljas eksemplaris paberkandjal või sellega võrdsustatud elektroonilisel kujul. Tööõnnetuse raporti üks eksemplar jääb tööandjale, teised eksemplarid saadab tööandja:
1) töötajale või tema esindajale ja Tööinspektsiooni kohalikule asutusele kolme päeva jooksul tööõnnetuse raporti allkirjastamisest arvates ning
2) kohustusliku kindlustuse andjale «Ravikindlustuse seadusega» (RT I 2002, 62, 377; 2003, 20, 116) ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega sätestatud korras.
(5) Kui tööõnnetus toimus teise tööandja juurde suunatud töötajaga, uurib tööõnnetust selles töökohas töötaja tööd korraldanud tööandja vastavalt lõigetes 1–4 sätestatud korrale ja saadab lisaks tööõnnetuse raporti koopia teisele asjasse puutuvale tööandjale kolme päeva jooksul tööõnnetuse raporti allkirjastamisest arvates.
(6) Tööandja vormistab tööõnnetuse uurimise käigus kogutud tõendid ning uurimistulemuste alusel koostatud tööõnnetuse raporti tööõnnetuse uurimistoimikuks.
(7) Tööandja peab uurimistulemuste alusel kavandama ja rakendama abinõud samalaadse tööõnnetuse ärahoidmiseks.
(8) Kui uurimise käigus selgub, et tegemist ei ole tööõnnetusega, koostab tööandja töökeskkonnavoliniku või usaldusisiku osavõtul õnnetusjuhtumi kohta akti, milles näitab ära õnnetusjuhtumi asjaolud ja uurimise lõpetamise põhjuse.
§8. Tööõnnetuse uurimine tööinspektori poolt
(1) Tööinspektor uurib kõiki surmaga lõppenud tööõnnetusi ning vajadusel raskeid tööõnnetusi.
(2) Raske tööõnnetuse uurimiseks tööinspektori sündmuskohale saatmise või mittesaatmise otsustab Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja viivitamata pärast tööõnnetuse teatise või töövõimetuse teatise saamist ning teavitab sellest tööandjat.
(3) Tööinspektor, kelle tööpiirkonnas tööõnnetus toimus, viib läbi tööõnnetuse asjaolude ja põhjuste uurimise §-s 6 sätestatud korras 30 päeva jooksul tööõnnetuse teatise või § 4 lõikes 2 nimetatud teate saamisest arvates. Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja võib vajadusel pikendada uurimise tähtaega 10 päeva võrra.
(4) Tööõnnetust uurival tööinspektoril on õigus anda tööandjale täiendavaid juhiseid raske või surmaga lõppenud tööõnnetuse sündmuskoha ja selle juurde kuuluvate seadmete säilitamiseks tööinspektori või politsei saabumiseni. Kui sündmuskohta ja selle juurde kuuluvaid seadmeid ei ole võimalik puutumatuna säilitada, on tööinspektoril õigus anda juhiseid sündmuskoha üksikasjalikuks jäädvustamiseks.
(5) Tööinspektoril on õigus saada tööandjalt koopiaid tööandja kogutud ja koostatud uurimis- ja muudest dokumentidest, mis omavad tähtsust tööõnnetuse asjaolude ja põhjuste väljaselgitamisel.
(6) Tööinspektor koostab uurimise lõpetamisel tööõnnetuse uurimiskokkuvõtte, mis koosneb järgmistest osadest:
1) andmed tööandja kohta (nimi, aadress, telefon, elektronposti aadress, tegevusala ja tegevusala kood);
2) andmed töötaja kohta (ees- ja perekonnanimi, isikukood või selle puudumisel sünniaeg, ametinimetus ja ametikood, tööandja juurde tööleasumise kuupäev, tööstaaž ametikohal, kus tööõnnetus toimus, andmed töötaja tööohutusalase juhendamise läbiviimise ja väljaõppe kohta);
3) tööõnnetuse asjaolud (tööõnnetuse toimumise aeg, koht, viis ja muud asjaolud);
4) tööõnnetuse raskusaste ja raske tööõnnetuse korral arsti diagnoos;
5) tööõnnetuse põhjused;
6) õigusakti(de) nõuete rikkumine (viide õigusakti sättele, mida rikuti ja kelle poolt);
7) abinõud samalaadse tööõnnetuse ärahoidmiseks ja
8) andmed tööõnnetuse uurimiskokkuvõtte koostamise kohta (Tööinspektsiooni kohaliku asutuse nimi, uurimiskokkuvõtte koostanud tööinspektori ees- ja perekonnanimi, kontakttelefon, uurimiskokkuvõtte allkirjastamise kuupäev).
(7) Tööinspektori poolt koostatud tööõnnetuse uurimiskokkuvõtte koopia saadetakse kolme päeva jooksul tööõnnetuse uurimiskokkuvõtte allkirjastamisest arvates tööandjale ja töötajale või tema esindajale.
(8) Tööinspektor vormistab tööõnnetuse uurimise käigus kogutud tõendid ning uurimistulemuste alusel koostatud tööõnnetuse uurimiskokkuvõtte tööõnnetuse uurimistoimikuks.
(9) Kui uurimise käigus selgub, et tegemist ei ole tööõnnetusega, teeb tööinspektor kirjaliku otsuse õnnetusjuhtumi mitteuurimise või uurimise lõpetamise kohta, milles näitab ära õnnetusjuhtumi mitteuurimise või uurimise lõpetamise põhjuse ja saadab otsuse koopia kolme päeva jooksul tööandjale.
KUTSEHAIGESTUMISEST TEATAMINE JA KUTSEHAIGESTUMISE REGISTREERIMINE NING UURIMINE
Kutsehaigestumisest teatamine ja kutsehaigestumise registreerimine
§9. Kutsehaigestumisest teatamine
(1) Töötervishoiuarst vormistab töötajal kutsehaiguse diagnoosimisest lisas 4 toodud teatise (edaspidi kutsehaiguse teatis) paberkandjal või sellega võrdsustatud elektroonilisel kujul ning saadab selle hiljemalt 5 päeva jooksul kutsehaiguse diagnoosimisest arvates tööandjale, töötaja töötervishoiuarsti juurde suunanud arstile ja Tööinspektsiooni kohalikule asutusele, kelle tööpiirkonnas töötaja töötab või viimati töötas. Kui töötaja töötamise asukohta ei ole võimalik kindlaks määrata Tööinspektsiooni kohaliku asutuse tööpiirkonnaga, saadab töötervishoiuarst kutsehaiguse teatise Tööinspektsiooni kohalikule asutusele, kelle tööpiirkonnas asub tööandja.
(2) Kui töötervishoiuarst tuvastab, et kutsehaigestumise põhjustasid töökeskkonna ohutegurid või töö laad töötamisel varasemate tööandjate juures, kannab ta kutsehaiguse teatisesse nende tööandjate nimed ja aadressid.
(3) Töötervishoiuarst ei märgi kutsehaiguse diagnoosi tööandjale saadetavas eksemplaris.
§10. Kutsehaigestumise registreerimine
Tööandja registreerib kutsehaigestumised, näidates järgmised andmed:
3) kutsehaiguse diagnoosimise kuupäev;
4) kutsehaiguse põhjustanud ohutegur(id) ja
5) kutsehaigestumise raporti allkirjastamise kuupäev.
§11. Kutsehaigestumise uurimise eesmärk
Kutsehaigestumise uurimise eesmärk on:
1) välja selgitada kutsehaigestumise asjaolud ja põhjused;
2) koguda andmeid kutsehaigestumiste analüüsiks ja järelduste tegemiseks;
3) kindlaks määrata kutsehaigestumise põhjustest tulenevad abinõud samalaadse juhtumi vältimiseks.
§12. Kutsehaigestumise uurimise üldnõuded
Kutsehaigestumise asjaolude ja põhjuste väljaselgitamiseks korraldatakse järgmised uurimistoimingud:
1) võetakse seletused töötingimuste kohta töötajalt ja vajadusel kaastöötajatelt, kutsehaigestumise uurimisel tööinspektori poolt võetakse lisaks seletus tööandjalt ning vajadusel varasematelt tööandjatelt;
2) selgitatakse välja isikud (tööandja esindaja, vahetu ülemus, tööde korraldaja ja teised), kes vastutavad töötervishoiu- ja tööohutusnõuete täitmise eest;
3) kogutakse kutsehaigestumise asjaolude ja põhjuste väljaselgitamiseks tähtsust omavate dokumentide koopiad, sealhulgas töötaja töötervishoiu- ja tööohutusalase juhendamise (sissejuhatava, esma- ning täiendjuhendamise) läbiviimist ja väljaõpet, töötaja läbitud tervisekontrolle ja töösuhet tõendavate dokumentide koopiad ning muud tõendid tööga seotud haigestumiste vältimiseks kasutusele võetud töökorraldus- ja meditsiiniabinõudest.
§13. Kutsehaigestumise uurimine tööandja poolt
(1) Tööandja uurib kutsehaigestumise asjaolusid ja põhjusi §-s 12 sätestatud korras ja koostab raporti 20 päeva jooksul kutsehaiguse teatise saamisest arvates.
(2) Kutsehaigestumise uurimises osaleb hääleõigusega töökeskkonnavolinik, selle puudumisel töötajate usaldusisik.
(3) Tööandja koostab uurimistulemuste alusel lisas 5 toodud kutsehaigestumise raporti (edaspidi kutsehaigestumise raport) neljas eksemplaris paberkandjal või sellega võrdsustatud elektroonilisel kujul. Kutsehaigestumise raporti üks eksemplar jääb tööandjale, teised eksemplarid saadab tööandja:
1) töötajale või tema esindajale ja Tööinspektsiooni kohalikule asutusele kolme päeva jooksul kutsehaigestumise raporti allkirjastamisest arvates ning
2) kohustusliku kindlustuse andjale «Ravikindlustuse seadusega» ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega sätestatud korras.
(4) Kui uurimise käigus kogutud andmete põhjal selgub, et kutsehaigestumise põhjus on seotud töötaja varasema(te) tööandja(te)ga, teeb tööandja kutsehaigestumise raportisse vastavasisulise kande.
(5) Tööandja vormistab kutsehaigestumise uurimise käigus kogutud tõendid ning uurimistulemuste alusel koostatud kutsehaigestumise raporti kutsehaigestumise uurimistoimikuks.
(6) Tööandja peab uurimistulemuste alusel rakendama abinõusid samalaadse kutsehaigestumise ärahoidmiseks.
§14. Kutsehaigestumise uurimine tööinspektori poolt
(1) Tööinspektor uurib kutsehaigestumisi vajadusel.
(2) Tööinspektor, kelle tööpiirkonnas töötaja töötab või viimati töötas, viib läbi kutsehaigestumise asjaolude ja põhjuste uurimise §-s 12 sätestatud korras 30 päeva jooksul kutsehaiguse teatise saamisest arvates. Kui töötaja töötamise asukohta ei ole võimalik kindlaks määrata Tööinspektsiooni kohaliku asutuse tööpiirkonnaga, viib uurimise läbi tööinspektor, kelle tööpiirkonnas tööandja asub.
(3) Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja võib vajadusel pikendada uurimise tähtaega 10 päeva võrra.
(4) Tööinspektoril on õigus saada töötervishoiuarstilt ja tööandjalt koopiad kogutud ja koostatud uurimis- ja muudest dokumentidest, mis omavad tähtsust kutsehaigestumise asjaolude ja põhjuste väljaselgitamisel.
(5) Tööinspektor koostab uurimise lõpetamisel kutsehaigestumise uurimiskokkuvõtte, mis koosneb järgmistest osadest:
2) andmed töötaja kohta (ees- ja perekonnanimi, isikukood või selle puudumisel sünniaeg, ametinimetus ja ametikood, tööandja juurde tööleasumise kuupäev, tööstaaž ametikohal, kus kutsehaigus diagnoositi, andmed töötaja töötervishoiu- ja tööohutusalase juhendamise läbiviimise ja väljaõppe kohta);
3) kutsehaiguse diagnoos;
4) kutsehaigestumise asjaolud ja põhjused;
5) õigusakti(de) nõuete rikkumine (viide õigusakti sättele, mida rikuti ja kelle poolt);
6) abinõud samalaadse kutsehaigestumise ärahoidmiseks;
7) andmed kutsehaigestumise uurimiskokkuvõtte koostamise kohta (Tööinspektsiooni kohaliku asutuse nimi, uurimiskokkuvõtte koostanud tööinspektori ees- ja perekonnanimi, kontakttelefon, uurimiskokkuvõtte allkirjastamise kuupäev).
(6) Tööinspektor saadab kutsehaigestumise uurimiskokkuvõtte koopia tööandjale ja töötajale või tema esindajale kolme päeva jooksul uurimiskokkuvõtte allkirjastamisest arvates.
(7) Tööinspektor vormistab kutsehaigestumise uurimise käigus kogutud tõendid ning uurimistulemuste alusel koostatud uurimiskokkuvõtte kutsehaigestumise uurimistoimikuks.
§15. Määruse kehtetuks tunnistamine
Vabariigi Valitsuse 13. septembri 2000. a määrus nr 301 «Tööõnnetuse ja kutsehaigestumise uurimise ja registreerimise kord» (RT I 2000, 74, 466) tunnistatakse kehtetuks.
§16. Määruse jõustumine
Vabariigi Valitsuse 13. mai 2003. a määruse nr 146 «Tööõnnetuse ja kutsehaigestumise registreerimise, teatamise ning uurimise kord»
(tervishoiuteenuse osutaja)
ARSTI TEATIS
TÖÖÕNNETUSEST PÕHJUSTATUD TERVISEKAHJUSTUSE TAGAJÄRJEL AJUTISE TÖÖVÕIMETUSE MÄÄRAMISEST
1. Töötaja ____________________________________________________
(ees- ja perekonnanimi, isikukood)
(amet, telefon)
2. Arsti poole pöördumise kuupäev ja kellaaeg: _____________________
3. Tööõnnetuse põhjused töötaja sõnade järgi: ______________________
4. Diagnoos (eesti keeles): _____________________________________________________________
5. Tööõnnetuse tagajärjel tekkinud kehavigastuse raskusaste:
kerge raske
6. Ajutine töövõimetus on määratud:
1–3 päevaks rohkem kui 3 päevaks
7. Tööandja: ___________________________________________________
(nimi, aadress)
Arst: _________________________________________________________
(kood, telefon)
(kuupäev) (arsti allkiri)
TÖÖANDJA TEATIS
TÖÖÕNNETUSE TOIMUMISEST
1. Töötaja: ___________________________________________________
2. Tööõnnetuse raskusaste:
surmaga lõppenud tööõnnetus raske tööõnnetus kerge tööõnnetus
3. Tööõnnetuse toimumiskoht: ___________________________________
(sündmuskoha aadress, täpne toimumiskoht)
4. Tööõnnetuse toimumise aeg: __________________________________
5. Tööõnnetuse lühikirjeldus: ____________________________________
Tööandja: ____________________________________________________
(nimi, aadress, registrikood)
Teatise vormistas: _____________________________________________________________
(ametinimetus, telefon)
(kuupäev) (allkiri) (õ)
TÖÖTERVISHOIUARSTI TEATIS
KUTSEHAIGUSE DIAGNOOSIMISEST
2. Tööandja: _________________________________________________
3. Varasemad tööandjad: _______________________________________
4. Kutsehaiguse diagnoos (eesti keeles): __________________________
5. Kutsehaiguse põhjustanud ohutegur(id): ________________________
6. Soovitus edasise töökorralduse kohta: __________________________
7. Kutsehaiguse diagnoosimise kuupäev: __________________________
Töötervishoiuarst: ____________________________________________
(kuupäev) (töötervishoiuarsti allkiri)
Avaldatud RT I 2003, 46. Lugeda RT I 2003, 42, 289 avaldatud Vabariigi Valitsuse 13. mai 2003. a määruse nr 146 «Tööõnnetuse ja kutsehaigestumise registreerimise, teatamise ning uurimise kord» lisas 2 toodud sõnad «arsti allkiri» asemel õigeks sõna «allkiri».


Halduskoostöö seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Halduskoostöö seaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 29. juuni 2004. a otsusega nr 660
§ 1. Halduskoostöö seaduses (RT I 2003, 20, 117; 82, 552) tehakse järgmised muudatused:
« (3) Käesolevat seadust ei kohaldata, kui haldusülesande täitmiseks volitamisel sõlmitakse tsiviilõiguslik leping, järgides käesoleva seaduse § 3 lõiget 4.»;
« (4) Riigieelarves nimeliselt sätestatud eraldist saava juriidilise isikuga sõlmitavale halduslepingule kohaldatakse käesoleva seaduse §-sid 10, 11, 15 ja 16.»;
3) paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Haldusülesande täitmiseks volitamise korral võib sõlmida tsiviilõigusliku lepingu, kui seadus ei näe ette üksnes halduslepingu sõlmimist, lepinguga ei reguleerita avaliku teenuse kasutaja või muu kolmanda isiku õigusi ega kohustusi, riiki või kohalikku omavalitsust ei vabastata tal lasuvatest kohustustest ja ülesande täitmisel ei kasutata täidesaatva riigivõimu volitusi. Kui lepingust selgelt ei nähtu poolte tahe sõlmida tsiviilõiguslik leping, eeldatakse, et tegemist on halduslepinguga.»;
« (1) Isikuga haldusülesande täitmiseks volitamise halduslepingu sõlmimise korral juhindutakse riigihangete seaduses (RT I 2000, 84, 534; 2001, 40, 224; 50, 284; 2002, 23, 131; 47, 297; 61, 375; 63, 387; 87, 505; 99, 577; 2003, 25, 153; 78, 521; 88, 591) teenuste tellimise hankelepingu sõlmimise tingimustest ja pakkumismenetluse läbiviimise korrast, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi.»;
5) paragrahvi 13 lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (11) Käesolevat paragrahvi ei kohaldata järgmiste halduslepingute suhtes:
4) tervishoiuteenuste korraldamise seaduse (RT I 2001, 50, 284; 2002, 57, 360; 61, 375; 62, 377; 110, 661; 2003, 26, 157 ja 160; 2004, 29, 192) ning selle alusel kehtestatud õigusaktide tähenduses tervishoiuteenuste ja kiirabiteenuste tellimiseks sõlmitav haldusleping, arvestades riigihangete seaduse § 4 lõiget 3;
6) struktuuritoetuse seaduse (RT I 2003, 82, 552) § 14 lõikes 2 nimetatud haldusleping.»;
6) paragrahvi 13 lõikes 2 asendatakse sõna «teostamiseks» sõnadega «pakkumismenetluse korraldamiseks»;
7) paragrahvi 13 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud halduslepingute suhtes ei kohaldata riigihangete seaduse §-sid 61–711 ja 73 1–734.»;
8) paragrahvi 14 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud isikule haldusülesande täitmiseks volitamise halduslepingu sõlmimisele kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 13 sätestatut. Haldusleping sõlmitakse riigihangete seaduse §-s 57 sätestatud pakkumismenetluse tulemusena.»
§ 2. Käesoleva seaduse § 1 punkt 2 jõustub 2005. aasta 1. jaanuaril.


Mis on šokolaadi renderdamine? Kuidas see toimib Xbox One X ja PS4 Pro?
Erinevus Introvertsi ja Extrovertsi vahel
Gangnam Style Video ühe miljardi vaate tähistamine
Põhiline / mängimine / Mis on šokolaadi renderdamine? Kuidas see toimib Xbox One X ja PS4 Pro?
Microsofti Xbox One X ja Sony PlayStation 4 Pro on kaks uusimat ja võimsamat mängukonsooli, mis lubavad mängida 4K resolutsiooniga. Kuigi PS4 Pro on olnud saadaval alates eelmisest novembrist, ei saa te selle novembrini jõuda palju võimsamale Xbox One X-ile. Tehniliselt on need veel kaheksa põlvkonna mängukonsoolid, mille olemasolevad riistvaravärskendused on üle olemasoleva PS4 ja Xbox One'i, et muuta see võimeliseks mängude lahendamiseks üle 1080p.
Rippu, siin on saak. Sony on juba väitnud, et nende uusim konsool kasutab Checkerboard'i renderdamistehnikat, et lükata resolutsioon 4K-ni. Xbox One Xi käivitamisel E3-s ründas Microsoft siiski seda, kuidas nende uusim konsool oli võimeline Native 4K Gamingile. Muidugi, see on teatud määral tõsi, kuid konsool ei suuda jõuda Native 4K-le kõigil tulevastel mängudel. Digitaalvalu analüütikud nõuavad konsooli, et nad kasutaksid sama Checkerboard Renderingi tehnikat, et saavutada 4K sihtmärk teatud mängudes nagu Anthem ja Assassin's Creed: Origins . Kui teil pole aimugi, millest me räägime, vaatame üksikasjalikult, milline on šokolaadi renderdamine ja kuidas see toimib Xbox One X ja PS4 Pro puhul:
Mis on šokolaadi renderdamine?
Checkerboard Rendering on suhteliselt uus ja ainulaadne graafika renderdamise tehnika, mis aitab süsteemi GPU-d, et muuta mängu visuaalid kõrgematel resolutsioonidel kui see, mida see tegelikult suudab . Lihtsamalt öeldes võimaldab Checkerboarding GPU-l teha graafilisi tekstureid eraldusvõimel, ilma et see resolutsioon oleks loomulikult muutunud, ja seda kasutatakse juhtudel, kui GPU lihtsalt ei tee hobujõudu. Ehkki kabeliplaatide renderdamist võib lugeda kohandatud ülesehituslahenduseks, ei ole see isegi mingil moel võimendatud. Te mõistate, et kui me mõlemat tehnikat veidi võrrelda. See tähendab, et see on küllaltki nõudlik tehnika, kuid kui seda õigesti kasutatakse, on potentsiaal ammendamatu, eriti kui arendajatel on juurdepääs ID-puhvris olevale objektile ja kolmnurgaandmetele.
Sülearvutite renderdamist kasutavad seadmed
Checkerboard Rendering on praegu rakendatud uutele mängukonsoolidele, nimelt Sony PlayStation 4 Pro ja Xbox One X. Esimene aga andis kogu maailmale teada, et nende konsool kasutab täieliku potentsiaali alusel Checkerboard Renderingi, et pakkuda peaaegu 4K kogemust, mida kasutajad on raske eristada.
Teisest küljest rääkis Microsoft alati oma viimasest Xbox One X-st ehk Project Scorpio'st tõelise 4K mängukonsoolina. Ettevõte läks isegi edasi, öeldes, et nad ei pea PS4 Pro'i Xbox One X konkurentiks, sest see on täiesti erinevas liigas. See on tõsi teatud määral, kuna PS4 Pro muudab enamiku mängude puhul 1440 pikseliks ja kasutab resolutsiooni viimistlemiseks 4K-le.
Noh, me nägime hulk mänge, mis jooksevad E3 2017 ajal Xbox One X-is Native 4K / 60 kaadrit sekundis. Kuid see ei ole ilmselgelt kõigi mängude puhul. Xbox One X-s on spetsiaalne riistvara šabloonide renderdamiseks, juhul kui seadet volitav GPU ei ole võimeline andma teatud mängu Native 4K eraldusvõimega. Juba enne, kui konsoolil õnnestus kauplustes lüüa, oleme juba näinud mänge nagu Anthem ja Assassin's Creed: Origins, kes kasutavad seda tehnikat 4K mängukogemuse saamiseks, sest igaüks, kellel on selles osakonnas piisavalt teadmisi, mõistaks kohe, et 6 TeraFlopi GPU Xbox One X-is ei ole lihtsalt piisavalt hea, et mängida Native 4K-i kõigis viimastes mängudes . Paar aastat mööda sõidurada näeme ainult palju rohkem mänge, mis kasutavad šokolaadi tehnikat, kui konsooli vanuses paiknev GPU.
Checkerboard Rendering mängus
Mängu arendajad on hakanud kasutama Checkerboard'i renderdamistehnoloogiat alates Sony PS4 Pro konsooli loomisest eelmisel aastal. Niisiis on tehnika suhteliselt uus ja selle peamine eesmärk on 4K-resolutsioonide mängimine . Paljud arvutimängud, mida oleme viimastel aastatel näinud, on tarnitud 4K tekstuuriga ning peaaegu kõik neist olid täielikult võimelised 4K resolutsiooni. Kuid selleks, et mängida neid resolutsioone, peate investeerima tuhandeid dollareid tipptasemel mänguseadmesse. Viimased konsoolid on seevastu tavaliselt 400–500 dollari väärtuses. Selleks, et saavutada 4K mängimine sellel hinnapunktis, peavad tootjad ohverdama Native 4K mängude eest, kuna selle hinna kohta ei ole selle kasti alla paigutatud GPU lihtsalt selleks piisavalt hea. Just sellepärast on mängukonsoolide kasutamisel hästi kasutatav Checkerboard Tendering.
Põhimõtteliselt on võimalik kasutada kahte tüüpi Checkerboardingit. Üks neist on interpoleerimispõhine renderdamistehnika, mis on üsna dateeritud ja teine on uuem Temporal Checkerboard'i renderdamistehnika, mida PS4 Pro ja Xbox One X arendajad kasutavad oma mängude jaoks. See meetod piirab detaile, kus inim silm ei ole selgelt keskendunud. Keskmine inimese silm võib keskenduda ainult ekraanipiirkondadele ja seda omakorda kasutab šokolaadi renderdustehnika. Checkerboard Rendering'i tulemusel võib oodata teravamaid servi, palju üksikasjalikumat lehestikku, tekstuuride ja peegelduvate efektide suuremat detailsust, ilma et GPU ees oleks palju töökoormust.
Lihtsamalt öeldes saate mängud kogeda palju paremas visuaalses truuduses, ilma et oleks vaja tipptasemel graafikakaarti kõigi raamide surumiseks. Kuid see, mida te märkate, sisaldab mingisuguseid artefakte ristisuunas, eriti kiires liikumises, nagu on kujutatud alloleval pildil.
Pimendusplaatide renderdamine vs Upscaling
Enne järelduste juurde minekut tahaksime öelda, et Checkerboard Renderingi ja skaneerimise vahel on tugev erinevus. Seda silmas pidades ei ole mitte midagi muud, kui video võtmine kindlal eraldusvõimel ja suurema eraldusvõime suurendamine . Me oleme seda näinud peaaegu kõigis kaasaegsetes telerites. Isegi vanematel Full HD teleritel oli ülesehitusvõime, mis võimaldas kõigest ülespoole 480p kuni 1080p, et veidi parem välimus. Mõtle raami konkreetses kaadris. Suurendamise korral suurendatakse seda kaadrit nii, et iga algne piksel paikneb mitme pikseli osade kohal. Kompromissimeetod segab neid ja valib lõplikud väärtused. See tähendab, et kui palju lisandit saad, sõltub eelkõige kasutatavast seadmest. Kuid see ei ole kaugeltki kaugeltki rohkem tõhustatud visuaalse truuduse poolest, mida sa näed Checkerboard Renderingi tulemusena, sest see tehnika lihtsalt ei masta asju, kui sa seda mõtled.
Pildi allikas: Liabe Brave (NeoGAF foorumid)
Liikumine Checkerboard Renderingi tehnikale uutes 4K võimekates konsoolides. Lõpetatud raami ehitamiseks peaks olema kaks järjestikust šabloonraami, mis sisenevad renderdamistorusse. Oletame must-valgetest plaatidest koosnevat ruudulauda. Siin leiavad, et üks kaader, ütleme “N”, on iga must tükk ruutlaual ja järgnev kaader N + 1 on iga valge plaat. Raam N on eelnevalt täidetud kaadri tulemus, pool pikslite arvuga ja Frame N + 1 on uus kaader, millel on uued ekraaniandmed, kuid pakendatakse ka pool pikslit. Seejärel kasutab Checkerboard renderdamistehnika ID-puhvrit, mis on spetsiaalne riistvara, mis asub PS4 Pro ja Xbox One X konsoolides. Ta jälgib kaadri N pikslite liikumist ja võrdleb seda kaadri N + 1 pikslitega ning projitseerib vanad pikslid raami N uude asukohta. See projitseeritud kaader N ühendatakse omakorda raamiga N + 1, 4K eraldusvõimega raami ehitamiseks. Seda ühendatud kaadrit töödeldakse edasi ja optimeeritakse, et vähendada selle tehnika varasematest etappidest tulenevaid esemeid ja saata see lõpuks ekraanile. Raam N + 1 läheb järgmisele protsessitorule, et toimida uue raamina N, ja see toimub korduvalt. Noh, see on pisut pisut Checkerboard'i tehnika.
Pildi allikas: Reddit
Kabel Rendered 4K vs Native 4K
Noh, esmapilgul on väga raske märgata erinevust natiivi renderdatud ja kabelplaadi vahel. Siiski märkate te nende kahe vahel üsna suurt erinevust, eriti kui sulate sulatatud video ja suumite, ainult selleks, et mõista, et Checkerboardi liikuvatel servadel esineb esemeid, mis on tehtud 4K kaadris. Noh, see on päris palju selle tehnika ainus puudus, sest kiire liikumine jätab nõrga ristisõidu, kus ainult pool pikslitest on varjutatud. Siiski võib hiljutiste mängude liikumise hägusus aidata neid esemeid varjata ja ülejäänud detailid on teravad, isegi kompromissiga, et see tegelikult 4K-le resolutsiooni pooleks. Kokkuvõttes ei ole see silma nähtav, ja isegi kui sa seda märgata suudad, ei ole see märkimisväärne erinevus, eriti arvestades riistvara, mida peate raha kulutama, et mängud teha natiivne 4K.
VT KA: Xbox One X vs PS4 Pro: Kiire võrdlus
Kas kapslite renderdamine on teie jaoks piisavalt hea?
Noh, see sõltub teie isiklikest eelistustest ja eelarvepiirangutest. Kui sa tõesti tahad tõsta natiivset 4K resolutsiooni hiilgava silmakommi kogemuse eest, siis me ei takista teil tuhandeid dollareid lammutamast kõrgekvaliteedilise mänguseadme ehitamisel. Kui aga olete konsoolimängija või taskukohasus on teie esmatähtis, siis sa ei pea pettuma Checkerboardi 4K-kaadriga, mis saad kogemusi nii PS4 Pro kui ka Xbox One X konsoolides. Niisiis, mida sa arvad sellest uuest tehnikast, mida uusimad konsoolid kasutavad? Kas olete rahul või ootate ikka veel järgmise põlvkonna konsoole, et saada 4K mängukogemust? Andke meile teada, kui salvestate oma väärtuslikud arvamused allpool olevas kommentaaride osas, kuna me tahaksime lugeda, mida te arvate.


3-2-1-55-16 Riigikohus 20.06.2016
ÄS § 191 lg 2
ÄS § 191 lg 1
Erikontrolli läbiviija asendamist saab nõuda alustamata või pooleli oleva erikontrolli puhul. Asendamine on võimalik eelkõige olukorras, kus enne erikontrolli lõpuleviimist selgub mingi asjaolu, mis erikontrolli korraldamist takistab (eelkõige on selleks erikontrolli läbiviija erapoolikus või asjatundmatus). (p 9)
Olukorras, kus mingite küsimuste kohta on erikontroll osanike otsuse alusel juba toimunud (st selle kohta on koostatud aruanne) ja avaldaja pöördub ÄS § 191 lg 1 alusel osanike ning seejärel § 191 lg 2 esimese lause järgi ka kohtu poole taotlusega korraldada samade küsimuste kohta korduv erikontroll, väites, et erikontroll oli vaid formaalne, peab kohus avalduse lahendamisel hindama, kas esialgne erikontroll oli sedavõrd puudulik, et selle eesmärk jäi saavutamata. Üksnes asjaolu, et formaalselt on osanike otsuse alusel erikontroll juba toimunud ja selle kohta on aruanne koostatud, ei ole piisav, õigustamaks korduva erikontrolli määramise taotluse rahuldamata jätmist. (p 11)
Seadus ei näe ette erikontrolli aruande koostamise täpseid nõudeid, kuid need nõuded saab tuletada esiteks sellest, millised küsimused erikontrolli läbiviijale esitati (st milles erikontrolli läbiviija ja ühing kokku leppisid), ja teiseks erikontrolli ÄS § 191 lg-st 1 tulenevast eesmärgist. Vähemalt üldjuhul ei ole erikontrolli eesmärgiks lihtsalt tehingutest ülevaate saamine, vaid nende tehingute sisu ja seaduslikkuse kontrollimine (mh nt selle kontrollimine, kas tehingud on tehtud turutingimustel). (p 12)
Erikontrolli tulemusi kajastav aruanne peab sisaldama vähemalt esitatud küsimusi, küsimustele vastamiseks vajalikke faktilisi asjaolusid ja erikontrolli läbiviija võimalikult konkreetseid vastuseid küsimustele või põhjenduse, miks ta küsimusele täpselt vastata ei saa. Kui erikontroll on määratud põhjusel, et osanik on esitanud põhistatud kahtluse, et osaühingu juhatus on teinud tehinguid seotud isikutega ühingu jaoks turutingimustega võrreldes ebasoodsamalt, ja erikontrolli läbiviijale on sellest tulenevalt esitatud küsimus, kas tehingud on tehtud turutingimustel, ei ole vähemalt üldjuhul erikontrolli tulemuse saavutamiseks piisav, kui aruandes üksnes loetletakse tehingud, mille kohta on küsimused esitatud, ja tuuakse ära üksnes juhatuse liikme ning aastaaruannet korraliselt auditeerinud audiitori arvamus, et nende arvates oli tegu turutingimustel tehtud tehingutega. Kui erikontrolli läbiviijalt küsitakse, kas tehingud on tehtud turutingimustel, peab erikontrolli läbiviija andma neile küsimustele oma vastuse, vajadusel hinnanguna. Selline kohustus tuleneb erikontrolli eesmärgist, milleks on osanikele ühingu varaga seotud asjaolude kohta sõltumatu arvamuse andmine. Kui erikontrolli läbiviija ei saa mingil põhjusel mõnele küsimusele vastata, peab ta seda aruandes märkima. (p 14)
Kui erikontrolli tulemusi kajastavas aruandes ei ole erikontrolli läbiviijale esitatud küsimustele tegelikult vastatud, tuleb korduva erikontrolli määramise otsustamisel lähtuda samadest kriteeriumidest nagu juhul, kui esialgset erikontrolli ei ole toimunud. (p 15)
Kui osanike otsusega on erikontroll määratud, on erikontrolli läbiviija ja osaühingu vahel lepinguline suhe, mille rikkumise korral on osaühingul õigus nõuda erikontrolli läbiviijalt vajadusel lepingu täitmist ehk puuduliku erikontrolli uuesti tegemist (võlaõigusseaduse (VÕS) § 108 lg 2), samuti võib osaühing vastavate asjaolude esinemisel lepingu üles öelda või sellest taganeda (VÕS § 116 lg 1) ja nõuda vastavalt asjaoludele ka lepingu alusel makstud tasu tagastamist (VÕS § 189 lg 1). Kui osaühing seda ei tee, kannab ta ise riski, et tal tuleb kohtulahendi alusel kanda korduva erikontrolli kulud. (p 16)
Erikontrolli taotlevad aktsionärid või osanikud ei pea iseenesest tõendama väiteid, millega nad põhjendavad erikontrolli taotlust, rahuldamata tuleb jätta vaid ilmselgelt põhjendamatud taotlused ja taotlused, mis ei võimaldaks äriühingul oma huve ega õigusi kaitsta (vt RKTKm nr 3-2-1-35-08, p 10). Erikontrolli määramiseks ei ole mõjuvat põhjust juhul, kui on täiesti ilmselge, et kahju, mille võimalikku tekitamist soovitakse erikontrolli abil välja selgitada, on erikontrolli tasu suurust arvestades ebaproportsionaalselt väike (vt ka RKTKm nr 3-2-1-158-15, p 15). Eeltoodu kehtib ka juhul, kui osanik taotleb kohtult korduva erikontrolli määramist ja kui kohus tuvastab, et esialgse erikontrolli aruandes ei ole osaniku küsimustele vastanud. (p 17)
Osaniku ÄS § 166 lg-st 1 tulenev õigus saada teavet ja tutvuda osaühingu dokumentidega ei asenda erikontrolli. Erikontroll on protseduur, mille kaudu peab osanikel olema võimalus saada erapooletu spetsialisti arvamus ühingut puudutavate varaliste küsimuste kohta, ja seda ei asenda osaniku õigus küsida juhatuselt ühingu tegevuse kohta küsimusi või tutvuda ühingu dokumentidega. (p 18)
Olukorras, kus esialgne erikontroll määratakse osanike otsusega ja osanik ei esita erikontrolli korraldamise otsustamisel ega ka erikontrolli korraldamise käigus vastuväiteid määratava isiku kohta, ei saa vähemalt üldjuhul hilisema korduva erikontrolli määramise taotlust põhjendada ainuüksi erikontrolli läbiviija väidetava erapoolikusega. Selleks peaks osanik tooma lisaks formaalsetele sidemetele esile ka mingi sisulise põhjenduse või kahtluse, et erikontrolli läbiviija on erapoolik või on varjanud mingeid olulisi asjaolusid, mis tema erapooletuses kahtlusi võivad tekitada. (p 19)
Kui osanike erikontroll on määratud osanike otsusega, on erikontrolli läbiviija ja osaühingu vahel lepinguline suhe, mille rikkumise korral on osaühingul õigus nõuda erikontrolli läbiviijalt vajadusel lepingu täitmist ehk puuduliku erikontrolli uuesti tegemist (võlaõigusseaduse (VÕS) § 108 lg 2), samuti võib osaühing vastavate asjaolude esinemisel lepingu üles öelda või sellest taganeda (VÕS § 116 lg 1) ja nõuda vastavalt asjaoludele ka lepingu alusel makstud tasu tagastamist (VÕS § 189 lg 1). (p 16)