§ 4 Vallavara valduse üleandmine, jaotamine ja väljanõudmine
§ 11 Vallavara käsutamise üldnõuded
§ 12 Vallavara kasutusse andmise põhimõtted
§ 15 Vallavara kasutusse andmine otsustuskorras
§ 16 Vallavara kasutusse andmine enampakkumise korras
§ 17 Enampakkumise ettevalmistamine
§ 18 Enampakkumises osaleda võivate isikute ring
§ 19 Suulise enampakkumise läbiviimise kord
§ 20 Kirjaliku enampakkumise läbiviimise kord
§ 22 Läbirääkimistega pakkumise läbiviimise kord
§ 23 Üüri- või rendilepingute muutmine ja uuendamine ning vallavara allkasutusse andmine
§ 24 Vallavara tasuta kasutusse andmine
§ 25 Kasutusse antud vallavarale tehtud kulutused
§ 26 Üüri-või rendilepingu ning tasuta kasutamise lepingu lõppemine, muutmine ja ülesütlemine
§ 27 Valla omandis olevale ehitisele või kinnistule reklaami, teabe või muu väikevormi paigaldamine
§ 28 Vallavara võõrandamise mõiste
§ 30 Vallavara võõrandamise otsustamine
§ 31 Vallavara võõrandamine otsustuskorras
§ 32 Vallavara müük enampakkumise korras
§ 33 Alghind, osavõtutasu ja tagatisraha
§ 34 Vallavara müük läbirääkimistega pakkumise korras
§ 36 Vallavara koormamise otsustamine
§ 37 Reaalservituudi, reaalkoormatise või ostueesõiguse seadmine
§ 38 Isikliku servituudi seadmine
§ 39 Hoonestusõiguse seadmine
§ 40 Hoonestusõiguse seadmise algatamine
§ 41 Hoonestusõiguse seadmise lepingu tingimused
§ 42 Hoonestusõiguse võõrandamine või koormamine
§ 43 Vallavara mahakandmine
§ 44 Nõuete hindamine ja nõudest loobumine
8 VALLA OSALEMINE ERAÕIGUSLIKES JURIIDILISTES ISIKUTES
§ 45 Eraõiguslikes juriidilistes isikutes osalemise lubatavus
RT IV, 10.04.2018, 25
Vastu võetud 03.04.2018 nr 25
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 6 ja punkti 61 alusel.
(1) Kambja vallavara valitsemise kord (edaspidi kord) sätestab Kambja valla omandis oleva vara (edaspidi vallavara) valitsemise, kasutamise ja käsutamise õiguslikud alused.
(3) Kord ei reguleeri Kambja vallale kuuluvate eluruumide kasutusse andmist ja käsutamist.
(4) Käesolevas korras sätestamata juhtudel otsustab vallavaraga toimingute tegemise Kambja Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(1) Vallavaraks käesoleva korra tähenduses on valla omandis olevad asjad ning rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused, sealhulgas valla kasuks teiste isikute kinnisasja koormamine.
3) vallavalitsuse hallatavad asutused;
4) valla osalusega eraõiguslik juriidiline isik vastavalt põhikirjale.
(7) Vallavara valitsejad on kohustatud nende valitsemisel olevat vara majandama heaperemehelikult ning hoolitsema selle säilimise ja korrashoiu eest.
(8) Isik, kelle valdusesse vallavara on tema töö- või teenistusülesannete täitmiseks antud, vastutab vallavara kasutamisel selle heaperemeheliku, eesmärgipärase, otstarbeka ja säästliku kasutamise eest.
§ 4. Vallavara valduse üleandmine, jaotamine ja väljanõudmine
(1) Vallavara valduse üleandmise ja jaotamise ühelt valitsejalt teisele otsustab vallavalitsus.
Vallavara valitsejad peavad arvestust nende valitsemisel oleva vallavara kohta raamatupidamise seaduses ja selle alusel antud õigusaktides sätestatud korras.
1) riigihanke teel asja ostmisega, teenuse või ehitustöö tellimisega;
(1) Riigihanke korraldab vallavara valitseja kooskõlas riigihangete seaduse ja hankekorraga. Hankekorra kehtestab vallavalitsus määrusega.
(4) Vallavara omandamise lepingu sõlmib vallavanem või tema volitatud isik. Kui vallavara omandamine kuulub hallatava asutuse pädevusse, sõlmib vara omandamise lepingu hallatava asutuse juht või tema volitatud isik.
(1) Ostueesõiguse kasutamise või sellest loobumise otsustab vallavalitsus. Kui ostueesõiguse kasutamisel võetakse vallale rahalisi kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarve kuludes, annab loa ostueesõiguse teostamiseks vallavolikogu.
(2) Pärimisel otsustab pärandi vastuvõtmise vallavalitsus pärast pärandavara inventuuri tegemist.
Maa ja muu vara munitsipaalomandisse taotlemine toimub nimetatud valdkonda reguleerivate õigusaktidega ettenähtud korras.
§ 11. Vallavara käsutamise üldnõuded
(1) Vallavara käsutamine käesoleva korra tähenduses on vallavara kasutusse andmine, vallavara võõrandamine, vallavara koormamine reaalservituudiga, isikliku servituudiga, hoonestusõigusega ning ostueesõigusega.
(2) Vallavara võib käsutada käesolevas korra sätestatud korras läbipaistvalt ja kontrollitavalt, lähtudes põhimõttest vältida kahju.
(3) Vallavalitsuse hallatavate asutuste müüdavate kaupade ja osutatavate teenuste hinna määrab hallatav asutus, kui teenuse hinda ei pea kehtestama vallavalitsus või vallavolikogu.
(4) Vallavara võib anda kasutusse või võõrandada, kui vallavara ei ole vajalik valla ülesannete täitmiseks või valla elanikele vajalike teenuste osutamiseks või muul põhjendatud juhul.
(5) Vallavara võib koormata isiku nõudel ja kasuks, kellel on selleks õigusaktidest tulenevalt õigus või kui vallavara koormamine on avalikes huvides või muul põhjendatud juhul.
(6) Vallavara käsutamise ega vallaavara hoonestusõigusega koormamise lepingut ei sõlmita isikuga, kes on riiklike või valla kohalike maksude võlglane või kellel on valla ees täitmata muid rahalisi kohustusi.
§ 12. Vallavara kasutusse andmise põhimõtted
Vallavara antakse kasutada tasuta või tasu eest enampakkumisega, otsustuskorras või läbirääkimistega pakkumisega.
(4) Vallavalitsuse hallatav asutus või ametiasutus otsustab vallasasja ja üksikute ruumide kasutusse andmise vallavalitsuse kehtestatud korras ja hinnakirja alusel.
§ 15. Vallavara kasutusse andmine otsustuskorras
4) muudele isikutele ja muudel juhtudel lähtudes avalikest huvidest;
(3) Vallavara otsustuskorras kasutusse andmisel määrab tasu suuruse vallavalitsus. Kui vallavara kasutusse andmine kuulub vallavara valitseja pädevusse, peab vallavara valitseja tasu suuruse määramisel arvestama vallavalitsuse kehtestatud piirmäärasid.
§ 16. Vallavara kasutusse andmine enampakkumise korras
§ 17. Enampakkumise ettevalmistamine
(1) Enampakkumise valmistab ette ja viib läbi § 13 lõikes 4 ja § 30 lõikes 2 sätestatud juhul vallavara valitseja, muudel juhtudel vallavalitsus.
(2) Enampakkumise ettevalmistamise käigus kinnitatakse:
2) lepingu algmaksumus;
3) lepingu põhitingimused;
(3) Enampakkumine kuulutatakse enampakkumise korraldaja poolt välja ja teade pakkumise toimumise kohta avaldatakse Kambja valla veebilehel ja ühes üleriiklikus ajalehes vähemalt 14 päeva enne enampakkumise läbiviimist. Teistkordsel enampakkumisel võib kuulutuse avaldamise tähtaeg olla lühem, kuid mitte vähem kui 7 päeva.
(4) Kuulutus peab sisaldama olulisi andmeid kasutusse antava vara ja enampakkumise tingimuste kohta, samuti teavet vara ning lepingu- ja enampakkumise tingimustega tutvumise võimaluste kohta.
(5) Enampakkumise läbiviimiseks moodustatakse vähemalt 3 liikmeline komisjon ja nimetatakse komisjoni esimees.
§ 18. Enampakkumises osaleda võivate isikute ring
§ 19. Suulise enampakkumise läbiviimise kord
(2) Enne pakkumiste alustamist annavad kõik enampakkumisest osavõtjatena registreerunud isikud allkirja selle kohta, et nad on teadlikud enampakkumise tingimustest ning esitavad dokumendid osavõtumaksu ja tagatisraha tasumise kohta. Pakkujad, kes keelduvad allkirja andmisest või ei esita dokumente osavõtumaksu ja tagatisraha tasumise kohta või kes kuuluvad käesoleva korra § 17 lõikes 2 nimetatud isikute ringi, enampakkumisest osa võtta ei lubata.
§ 20. Kirjaliku enampakkumise läbiviimise kord
(6) Kui enampakkumise kuulutuses märgitud tähtaja jooksul ei saabu ühtegi pakkumist või ükski pakkumine ei vasta käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõuetele, tunnistatakse enampakkumine nurjunuks.
(7) Enampakkumise avatakse enampakkumise kuulutuses nimetatud ajal ja kohas. Pakkumised avatakse nende registreerimise järjekorras. Pakkumiste avamisel viseeritakse pakkumised ja pakkumistele lisatud dokumendid.
(8) Pakkumiste avamise kohta koostatakse protokoll. Protokolli kantakse pakkuja nimi ja pakutud summa. Protokollile kirjutavad alla kõik kohalviibinud komisjoni liikmed. Kõigil pakkujatel on õigus ise või esindajate kaudu osaleda pakkumiste avamisel ning tutvuda pakkumiste avamise protokolliga korra paragrahv 19 lõikes 7 sätestatud korras.
(3) Enampakkumise tulemusi ei kinnitata, kui enampakkumise ettevalmistamisel või läbiviimisel rikuti oluliselt käesolevat korda. Enampakkumiste tulemuste mittekinnitamise korral peab otsuses olema mittekinnitamise põhjus.
(4) Enampakkumise võitjale saadetakse korraldus enampakkumise tulemuste kinnitamise kohta e-posti aadressil. Korraldusele peab olema lisatud teade lepingu sõlmimise aja ja koha kohta. Enampakkumise eduka pakkujaga sõlmitakse leping hiljemalt ühe kuu jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse tegemist.
(5) Kui enampakkumise võitja keeldub lõikes 4 nimetatud korralduse vastuvõtmisest või mõjuva põhjuseta ei ilmu ettenähtud tähtaja jooksul lepingu sõlmimisele, kaotab ta õiguse lepingu sõlmimiseks ja tagatisraha.
(6) Enampakkumises osalejatele, kellele ei laiene käesoleva paragrahvi 4. lõikes sätestatu, tagastatakse tagatisraha kolme tööpäeva jooksul pärast enampakkumise tulemuste (mitte) kinnitamist või enampakkumise nurjunuks tunnistamist. Osavõtutasu tagastamisele ei kuulu. Osavõtutasu arvel katab enampakkumise korraldaja enampakkumise ettevalmistamise ja korraldamisega seotud kulud.
(7) Lepingu sõlmimise korral võib lugeda tagatisrahana makstud summa makseks sõlmitava lepingu järgi.
(8) Kui enampakkumine tunnistatakse nurjunuks, otsustab enampakkumise korraldaja, kas korraldatakse uus enampakkumine või antakse vallavara kasutusse muul viisil.
§ 22. Läbirääkimistega pakkumise läbiviimise kord
(1) Vallavara antakse kasutusse läbirääkimistega pakkumise korras, kui lisatingimuste täitmine on olulisem vallavara eest makstava tasu suurusest.
4) muud lisatingimused.
(3) Vallavara kasutusse andmine läbirääkimistega pakkumise korras toimub käesoleva korra paragrahvides 16 - 21 sätestatud korras, arvestades järgmisi erisusi:
1) läbirääkimiste esemeks on tasu suurus ja lisatingimused;
2) läbirääkimistele kutsutakse ainult nõuetele vastava pakkumise teinud pakkujad;
3) läbirääkimiste sisu avalikkusele ega teistele pakkujatele avaldamisele ei kuulu, avalikustada võib asjaolu, mitu pakkumist on tehtud ja mitu vastab nõuetele;
4) pärast läbirääkimiste lõppu vormistab iga pakkuja kirjalikult lõpliku pakkumise vara kasutamise tasu ja kõigi lisatingimuste kohta;
5) võrdväärsete pakkumiste korral annab komisjon pakkujatele võimaluse oma pakkumisi kuni viie tööpäeva jooksul täiendada;
6) läbirääkimistega pakkumise eduka pakkujaga sõlmitakse leping edukale pakkujale saadetud teates märgitud ajal ja kohas. Sobivate pakkumiste puudumisel tunnistab vallavalitsus läbirääkimistega pakkumise nurjunuks.
§ 23. Üüri- või rendilepingute muutmine ja uuendamine ning vallavara allkasutusse andmine
§ 24. Vallavara tasuta kasutusse andmine
(3) Vallavara tasuta või alla turuhinna kasutusse andmist peab põhjendama.
(4) Vallavara tasuta või alla turuhinna kasutusse andmisel peab kasutaja kandma kasutamisega seotud kõrvalkulud ning tasuma vallavaraga seotud maksud ja maksed, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
§ 25. Kasutusse antud vallavarale tehtud kulutused
(1) Vallavara kasutaja võib lepingu alusel kasutatavale vallavarale teha parendusi või muudatusi ainult vallavara valitseja eelneval kirjalikul nõusolekul.
(2) Vallavara parendamisel või muutmisel tehtud kulutuste hüvitamise otsustab vallavara valitseja enne vastavate töödega alustamist näidates ära millised ja millises ulatuses parendustega seotud kulud hüvitatakse.
§ 26. Üüri-või rendilepingu ning tasuta kasutamise lepingu lõppemine, muutmine ja ülesütlemine
§ 27. Valla omandis olevale ehitisele või kinnistule reklaami, teabe või muu väikevormi paigaldamine
(1) Valla omandis olevale ehitisele või kinnistule reklaami, teabe või muu väikevormi (müügikiosk, monument jms) paigaldamiseks peab olema valla eelnev nõusolek, kui vallavalitsus või vallavolikogu õigusaktides ei ole sätestatud teisiti.
(2) Vallavalitsus võib kehtestada nõusoleku taotlemise korra ja selleks vallavara kasutamise hinnakirja.
§ 28. Vallavara võõrandamise mõiste
3) läbirääkimistega pakkumise korras.
§ 30. Vallavara võõrandamise otsustamine
(1) Vallavara võõrandamise maksumusega alates 10 000 eurost otsustab vallavolikogu, teistel juhtudel vallavalitsus või vallavalitsuse hallatav asutus.
(2) Vallavara võõrandamise korraldaja on vallavalitsus või hallatav asutus oma pädevuse piires või nende poolt volitatud isik.
(3) Vallavara võõrandamise lepingu ning vajadusel asjaõiguslepingu ja hüpoteegi seadmise lepingu sõlmib vallavanem või tema volitatud isik. Kui vallavara võõrandamise otsustamine kuulub vallavara valitseja pädevusse, sõlmib vallavara võõrandamise lepingu vastava vallavara valitseja.
§ 31. Vallavara võõrandamine otsustuskorras
§ 32. Vallavara müük enampakkumise korras
(2) Enampakkumise viisid on suuline või kirjalik enampakkumine.
(3) Vallavara müük enampakkumise korras toimub käesoleva korra paragrahvides 16 - 21 sätestatud korras arvestades järgmisi erisusi:
4) müügileping sõlmitakse 1 kuu jooksul arvates enampakkumise tulemuste kinnitamise korralduse teatavakstegemisest. Mõjuvatel põhjustel võib müügilepingu sõlmimine toimuda käesoleva punkti esimeses lauses sätestatud pikema tähtaja jooksul, kuid mitte rohkem kui 3 kuud arvates enampakkumise tulemuste kinnitamise korralduse teatavakstegemisest. Kui müügilepingut ei sõlmita, tunnistab vallavara müügi korraldaja enampakkumismenetluse lõppenuks ning otsustab vallavara edasise käsutamise.
§ 33. Alghind, osavõtutasu ja tagatisraha
(3) Alghinna, osavõtutasu ja tagatisraha suuruse määrab või otsustab nende ärajätmise vallavara müügi korraldaja.
§ 34. Vallavara müük läbirääkimistega pakkumise korras
(1) Läbirääkimistega pakkumine on vallavara võõrandamise viis, mis valitakse võõrandamise otsustaja poolt juhul kui teatud lisatingimuste täitmine vallavara võõrandamisel on olulisem müügihinnast.
(3) Vallavara müük läbirääkimistega pakkumise korras toimub käesoleva korra paragrahvides 16 - 21 sätestatud korras arvestades järgmisi erisusi:
1) läbirääkimistega pakkumise esemeks on müügihind ja lisatingimused;
2) isikuid, kes on teinud nõuetele mittevastava pakkumise, läbirääkimistele ei lubata;
4) läbirääkimistele kutsutakse nõuetele vastava pakkumise teinud osalejad;
5) pärast läbirääkimiste lõppu vormistab iga pakkuja kirjaliku lõpliku pakkumise vara müügihinna ja kõigi lisatingimuste kohta;
7) läbirääkimistega pakkumise võitjaga sõlmitakse müügileping. Võitjaks on isik, kelle pakkumise on vallavalitsus tunnistanud parimaks, arvestades nii kehtestatud lisatingimusi kui ka pakutud hinda. Sobivate pakkumiste puudumisel tunnistab vallavalitsus läbirääkimistega pakkumise nurjunuks;
8) pärast läbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamise korralduse saamist on läbirääkimistega pakkumise võitja kohustatud tasuma ostuhinna või järelemaksu rakendamisel osa sellest pakkumise tingimustes ettenähtud suuruses ja tähtaja jooksul;
9) müügileping sõlmitakse ühe kuu jooksul arvates läbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamise korralduse teatavakstegemisest. Mõjuvatel põhjustel võib müügilepingu sõlmimine toimuda käesoleva punkti esimeses lauses sätestatust pikema tähtaja jooksul, kuid mitte rohkem kui 3 kuud arvates läbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamise korralduse teatavakstegemisest. Kui müügilepingut ei sõlmita, tunnistab vallavalitsus läbirääkimistega pakkumismenetluse lõppenuks ning otsustab vallavara edasise käsutamise.
Vallavara koormamine käesoleva korra tähenduses on valla omandis olevale kinnisasjale reaalservituudi, reaalkoormatise, isikliku servituudi, hoonestusõiguse või ostueesõiguse seadmine.
§ 36. Vallavara koormamise otsustamine
(1) Vallavara koormamise otsustab vallavalitsus, kui koormamine tuleneb seadusest või koormatakse kinnisasja tehnorajatise talumiseks.
(2) Vallavara koormamise muudel juhtudel otsustab vallavolikogu.
(3) Vallavara koormamisega seotud võlaõigus- ja asjaõiguslepingu sõlmib vallavanem või tema volitatud isik.
§ 37. Reaalservituudi, reaalkoormatise või ostueesõiguse seadmine
§ 38. Isikliku servituudi seadmine
§ 39. Hoonestusõiguse seadmine
(1) Vallavara koormatakse hoonestusõigusega tasu eest või tasuta enampakkumise korras, otsustuskorras või muul viisil.
(2) Vallavara koormamist hoonestusõigusega peab põhjendama.
(3) Hoonestusõiguse seadmisel ei või hoonestusõiguse tähtaeg olla üle 50 aasta, välja arvatud juhud, mil hoonestaja peab hoonestusõiguse seadmise lepingu kohaselt teostama kinnisasjal või selle abil teatud töid valla huvides, mille tähtaeg ületab 50 aastat.
(4) Vallavolikogu määrab hoonestusõigusega koormamise olulised tingimused. Muud tingimused määrab vallavalitsus.
(5) Hoonestusõiguse seadmise otsustab vallavolikogu. Hoonestusõiguse lepingu muutmise otsustab vallavolikogu lepingu oluliste tingimuste osas, muus osas vallavalitsus.
§ 40. Hoonestusõiguse seadmise algatamine
(2) Hoonestusõiguse seadmine enampakkumise korras toimub käesoleva korra paragrahvides 16 - 21 sätestatud korras arvestades järgmisi erisusi:
§ 41. Hoonestusõiguse seadmise lepingu tingimused
§ 42. Hoonestusõiguse võõrandamine või koormamine
(1) Hoonestusõiguse võõrandamisel on vallal ostueesõigus.
(3) Hoonestusõiguse seadmisel kantakse lõigetes 1 ja 2 toodud kohustused kinnistusraamatusse.
§ 43. Vallavara mahakandmine
(1) Kui vallavara ei ole enam vajalik, seda ei ole võimalik võõrandada, selle säilitamine on ebaotstarbekas või see on kasutamiseks kõlbmatu, kantakse see maha ja vajadusel hävitatakse.
(2) Vallavara mahakandmisel moodustab vallavara valitseja komisjoni ning koostab mahakandmise akti, milles kajastatakse üldjuhul järgmised andmed: mahakandmisele kuuluva vallavara nimetus, bilansiline algmaksumus ja jääkmaksumus, kõlbmatuks muutumise põhjused ja muud vallavaraga seotud olulised andmed. Akti koostaja esitab akti vallavalitsusele.
(3) Vallavara mahakandmise jääkmaksumusega 1000 eurot ja rohkem otsustab vallavalitsus korraldusega, millega kinnitatakse lõikes 2 nimetatud akt. Kui vallavara (v.a ehitis) jääkmaksumus on väiksem kui 1000 eurot, otsustab vallavara mahakandmise vastava vallavara valitseja.
§ 44. Nõuete hindamine ja nõudest loobumine
1) vallavolikogu, kui nõue on suurem kui 10 000 eurot;
2) vallavalitsus, kui nõue on kuni 10 000 eurot.
(4) Nõude loovutamise otsustab:
1) vallavalitsus, kui nõue loovutatakse hinnaga, mis on võrdne nõude suurusega või kuni 30% väiksem nõude suurusest, kuid loovutatud nõude ja nõude hinna vahe ei ole suurem kui 5000 eurot.
2) muudel juhtudel otsustab nõude loovutamise vallavolikogu.
(5) Nõude loovutamise lepingu sõlmib vallavalitsus.
8. peatükk VALLA OSALEMINE ERAÕIGUSLIKES JURIIDILISTES ISIKUTES
§ 45. Eraõiguslikes juriidilistes isikutes osalemise lubatavus
(1) Valla osalemine eraõiguslikes juriidilistes isikutes on lubatav, kui see on vajalik vallale seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks või vallavara majandamiseks.
(2) Enne eraõigusliku juriidilise isiku asutamist või valla osalemise otsustamist eraõiguslikus juriidilises isikus koostab vallavalitsus analüüsi, mis sisaldab majanduslikke arvestusi eraõigusliku juriidilise isiku tulevaste tulude ja kulude kohta ning kirjeldab asjaolusid, miks teenuse osutamine eraõigusliku juriidilise isiku kaudu on eelistatud. Analüüs võib sisaldada muid eraõiguslikus juriidilises isikus osalemise olulisi asjaolusid.
Ülenurme Vallavolikogu 7. mai 2013. a määrus nr 7 “Ülenurme vallavara eeskiri” ja Kambja Vallavolikogu 25. oktoobri 2012. a määrus nr 38 „Kambja vallavara valitsemise kord“ tunnistatakse kehtetuks.


Diensten - 495087-2018 - TED Tenders Electronic Daily
Diensten - 495087-2018
Estland-Rõuge: Kantine- en cateringdiensten
2018/S 216-495087
Contactpersoon: Jane Liiv
Telefoon: +372 53284004
E-mail: majandus@rauge.ee
Hoofdadres: www.rauge.ee
De aanbestedingsstukken zijn rechtstreeks, volledig, onbeperkt en gratis beschikbaar op: https://riigihanked.riik.ee/rhr-web/#/procurement/1527725/general-info
Aanvragen of, indien van toepassing, inschrijvingen moeten worden ingediend via elektronische weg op: https://riigihanked.riik.ee/rhr-web/#/procurement/1527725/tenders
Haanja puhke-spordikeskuse hoone ruumide üürimine ja ruumides pakutavate teenuste (toitlustusteenus, spordiinventari laenutus, pesemisteenus) kontsessioon
Referentienummer: 202460
Rõuge Vallavalitsus kutsub esitama pakkumust kontsessioonilepingu sõlmimise erimenetluses, mille eesmärk on anda üürniku kasutusse Haanja puhke-spordikeskuse ruumid toitlustusteenuse pakkumiseks, spordiinventari (suusad, kelgud) laenutamiseks ja spordiinventari hooldusteenuse (suuskade määrimine) osutamiseks ja pesemisteenuse (saun, dušš) osutamiseks.
Rõuge vald, Haanja küla, Spordi
Criterium: Üüri hind (eurot/m2 kuus)
Criterium: Toitlustusteenuse osutamisel igapäevaselt kaasatud koka töökogemus
Criterium: Toitlustusteenuste osutamise alustamise kuupäev
2) Teise ettevõtja vahenditele tuginemine
Kui pakkuja soovib tõendada oma vastavust majanduslikule ja finantsseisundile ning tehnilisele ja kutsealasele pädevusele esitatud nõuetele konkreetse lepingu täitmise raames teiste ettevõtjate vahendite alusel, sõltumata õigusliku suhte iseloomust nende ettevõtjatega, peab pakkumus sisaldama tõendust, et nendel ettevõtjatel on vastavad vahendid olemas, nad on nõus vahendite kasutamisega ja pakkuja kasutab neid lepingu täitmisel (RHS § 103 lg 1).
Kui pakkuja soovib tõendada oma vastavust majanduslikule ja finantsseisundile esitatud nõuetele teise ettevõtja vahendite alusel, siis peavad pakkuja ja teine ettevõtja vastutama solidaarselt lepingu selle osa täitmise eest, mille suhtes teise ettevõtja vahenditele tugineti. Pakkumus peab sisaldama kinnitust, et pakkuja ja teine ettevõtja vastutavad solidaarselt selle lepingu osa täitmise eest, mille suhtes teise ettevõtja vahenditele tugineti (RHS § 103 lg 3).
Kui ühispakkuja(d) oma majandusliku ja finantsseisundi ning tehnilise ja kutsealase pädevuse tõendamiseks tuginevad teiste ühispakkujate vahenditele vastavalt RHS § 103 lg-tes 1–3 ja 7 sätestatud tingimustele, siis peab pakkumus sisaldama infot iga ühispakkuja poolt täidetava lepingu osa suuruse ja iseloomu kohta (RHS § 103 lg 4).
1) Pakkuja 2016. ja 2017. majandusaasta keskmine netokäive peab olema olnud vähemalt 50 000 EUR. Juriidilisest isikust Eesti Vabariigi pakkuja käibeandmeid kontrollib hankija
Justiitsministeeriumi Registrikeskuse kaudu kohtute registriosakondade keskandmebaasist.
Pakkuja, kelle asukohamaaks ei ole Eesti Vabariik, esitab oma 2016. ja 2017. majandusaasta kinnitatud aruannete väljavõtted, millest nähtuvad nimetatud majandusaastate netokäibed.
1) Pakkujal on toitlustusteenuse pakkumise kogemus vähemalt 1 aasta.
Nõutav dokument: Pakkuja esitab andmed toitlustusteenuse pakkumise kohta hankepassis.
2) Kui pakkuja kasutab alltöövõttu esitab pakkuja pakkumuse kooseisus info alltöövõtja kohta tuues välja info seaduslike esindajate kohta, alltöövõtulepingu objekti ja lepingu osa rahalise suuruse kohta, mille suhtes pakkuja kavatseb sõlmida alltöövõtulepingu(id) ja alltöövõtja hankepassi. Lepingu täitmisele ei tohi kaasata isikut, kellel esinevad RHS § 95 lg-s 1 ja lg 4 p-des 1 ja 8 nimetatud kõrvaldamise alused (RHS § 122 lg 1 ja lg 4).


1. Puurkaevu või -augu asukoha kooskõlastamine kohaliku omavalitsusega. Selleks tuleb esitada kohalikule omavalitsusele puurkaevu/puuraugu asukoha kooskõlastamise taotlus (pdf, doc, odt) ja planeeritava puurkaevu asukohaskeem. Puurkaevu asukoha valikul tuleb taotlejal silmas pidada kõiki olemasolevaid reostusallikaid (sõnnikuhoidlad, kompostihunnikud, välitualetid, kanalisatsioonirajatised jms), ka neid, mis asuvad vahetus läheduses paikneval naaberkinnistul. Kohalik omavalitsus arvestab puurkaevu või -augu asukoha kooskõlastamisel üld- ja detailplaneeringut, kohaliku omavalitsuse ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava ning vee-ettevõtja olemasolevaid teeninduspiirkondi. Kohalik omavalitsus kooskõlastab puurkaevu või -augu asukoha või keeldub selle kooskõlastamisest 10 tööpäeva jooksul taotluse kättesaamisest arvates. Puurkaevu asukoha kooskõlastus kehtib 2 aastat. Nimetatud aja möödumisel on kohustuslik taotleda kohalikult omavalitsuselt uus kooskõlastus, hoolimata sellest, kas kavandatava puurkaevu asukoht on muutunud või mitte.
3. Kui kohalik omavalitsus on taotlejale väljastanud puurkaevu asukoha kooskõlastuse, saab taotleja tellida puurkaevu rajajatelt puurkaevu või -augu projekti, mis seejärel esitatakse läbi elektroonilise Ehitusregistri (www.ehr.ee ) koos vormikohase ehitusloa taotlusega kohalikule omavalitsusele läbivaatamiseks. Elektroonilisel esitamisel saab tasuda ka vastavalt riigilõivuseaduse § 328 ja 329 riigilõivu (suuruses 30 eurot).
8. Puurkaevu või -auku kavandav isik tellib puurkaevu või -augu puurimise alal hüdrogeoloogiliste tööde tegevusluba omavalt isikult puurkaevu või –augu rajamistööd. Puurimistööde ajal peab puurkaevu või -auku puuriv isik täitma puurimispäevikut ning pärast puurkaevu või -augu proovipumpamist korraldab puurkaevu või -augu puurinud isik veeproovide võtmise, mida teeb proovivõtja atesteerimistunnistust omav isik. Puurkaevu või -augu puurinud isik on kohustatud pärast puurkaevu või –augu rajamist täitma puurimispäeviku andmete alusel puurkaevu või -augu andmete keskkonnaregistrisse kandmiseks esitamise vormi ja esitama selle Keskkonnaametile elektroonilisel teel, elektroonilisel andmekandjal või posti teel 10 tööpäeva jooksul puurkaevu rajamise lõpetamisest alates. Taotleja saab puurkaevu parameetritega ning vee kvaliteediga tutvuda Keskkonnaregistris.
9. Kui kasutusele võetakse puurauk või selline puurkaev, mille ehitusprojektikohane tootlikkus on alla 10 m³ ööpäevas või mida kasutab vähem kui 50 inimest, esitatakse kohaliku omavalitsuse üksusele läbi Ehitusregistri portaali (www.ehr.ee ) kasutusteatis koos selle juurde kuuluvate ehitusseadustiku § 127 lõikes 3 nimetatud dokumentide või informatsiooniga (keskkonnaregistri väljavõte või viide keskkonnaregistris olevatele puurkaevu või -augu andmetele; omanikujärelevalve tegija nimi, registri- või isikukood ja kontaktandmed; puurkaevu või -augu hooldusjuhend, teostusjoonis). Kui kasutusele võetakse puurkaev, mille ehitusprojektikohane tootlikkus on üle 10 m³ ööpäevas või mida kasutab rohkem kui 50 inimest, esitatakse kohaliku omavalitsuse üksusele läbi Ehitusregistri portaali (www.ehr.ee ) kasutusloa taotlus koos selle juurde kuuluvate dokumentidega. Ühisveevärgi puurkaevu kasutusloa taotlusele lisatakse Terviseameti nõusolek. Kasutusteatise esitamisel riigilõivu tasuma ei pea, kasutusloa taotluse esitamisel tuleb tasuda ka riigilõiv suuruses 30 eurot.
Puurkaevude ümberehitus on lahendusvarinadiks olukorras, kus puurkaevust saadav vesi ei vasta nõuetele ning veekvaliteedi tagamiseks nähakse ette puurkaevu ümberehitamist. Läbi puurkaevu rekonstrueerimise on võimalik seadustada ka olemasolevat puurkaevu, mille andmed registris puuduvad.
1. Omanik valib välja puurkaevu rajamisega tegeleva ettevõtte, kes omab hüdrogeoloogiliste tööde tegevusluba. Nimekirja litsentseeritud puurkaevude rajajatest leiab Keskkonnaministeeriumi kodulehelt.
2. Taotleja tellib puurkaevu rajajatelt puurkaevu või -augu projekti, mille edastab seejärel kohaliku omavalitsuse üksusele läbi Ehitusregistri portaali (www.ehr.ee ) koos ehitusteatise või ehitusloa taotlusega. Ehitusteatis esitatakse puurkaevu rekonstrueerimiseks, kui vett võetakse alla 10 m³ ööpäevas või kui kaevu kasutab vähem kui 50 inimest ja selle esitamisel riigilõivu tasuma ei pea. Ehitusloa taotlus esitatakse puurkaevu rekonstrueerimiseks, kui vett võetakse üle 10 m³ ööpäevas või mida kasutab rohkem kui 50 inimest ning tasuda tuleb ka riigilõiv (30 eurot) vastavalt riigilõivuseaduse § 328 ja 329.
3. Kohalik omavalitsus esitab puurkaevu rekonstrueerimise projekti koos esitatud taotlusega Keskkonnaametile kooskõlastamiseks. Kui Keskkonnaamet puurkaevu või -augu rekonstrueerimise projekti ei kooskõlasta, keeldub kohalik omavalitsus edasiste lubade väljastamisest.
4. Kui Keskkonnaamet kooskõlastab puurkaevu rekonstrueerimise projekti, väljastab kohalik omavalitsus vajadusel ehitusloa (ehitusloaga saab tutvuda ehitusregistris).
5. Puurkaevu või -auku kavandav isik tellib puurkaevu või -augu puurimise alal hüdrogeoloogiliste tööde tegevusluba omavalt isikult puurkaevu või –augu rekonstrueerimistööd. Puurimistööde ajal peab puurkaevu või -auku puuriv isik täitma puurimispäevikut ning pärast puurkaevu või -augu proovipumpamist korraldab puurkaevu või -augu puurinud isik veeproovide võtmise, mida teeb proovivõtja atesteerimistunnistust omav isik. Puurkaevu või -augu puurinud isik on kohustatud pärast puurkaevu või –augu rajamist täitma puurimispäeviku andmete keskkonnaregistrisse kandmiseks esitamise vormi ja esitama selle Keskkonnaametile elektroonilisel teel, elektroonilisel andmekandjal või posti teel 10 tööpäeva jooksul puurkaevu rajamise lõpetamisest alates.
6. Taotlejal on oma puurkaevu parameetritega ning vee kvaliteediga võimalik tutvuda Keskkonnaregistris.
7. Kui kasutusele võetakse puurauk või selline puurkaev, mille ehitusprojektikohane tootlikkus on alla 10 m³ ööpäevas või mida kasutab vähem kui 50 inimest, esitatakse kohaliku omavalitsuse üksusele läbi Ehitusregistri (www.ehr.ee ) kasutusteatis koos selle juurde kuuluvate dokumentidega. Kui kasutusele võetakse puurkaev, mille ehitusprojektikohane tootlikkus on üle 10 m³ ööpäevas või mida kasutab rohkem kui 50 inimest, esitatakse kohaliku omavalitsuse üksusele läbi Ehitusregistri (www.ehr.ee ) kasutusloa taotlus koos selle juurde kuuluvate dokumentidega. Ühisveevärgi puurkaevu kasutusloa taotlusele lisatakse Terviseameti nõusolek. Kasutusloa taotlemisel tuleb lisaks tasuda ka riigilõiv (30 eurot).
8. Kui rajatud puurkaevuga võetakse põhjavett rohkem kui 5m3 ööpäevas, on lähtuvalt veeseaduse §8 lõike 2 punktist 1 tegemist vee erikasutusega. Vee erikasutusloa nimetatud tegevuseks väljastab Keskkonnaamet (https://www.keskkonnaamet.ee/et/eesmargid-tegevused/vesi/vee-erikasutusluba ).
Konserveeritud puurkaevu või -augu kohta teeb Keskkonnaamet keskkonnaregistris märke „konserveeritud".
Puurkaevu või -augu omanik on lähtuvalt Ehitusseadustiku §128 lõikele 1 kohustatud lammutama kasutamiskõlbmatu, põhjavee seisundile ohtliku või kasutusotstarbe kaotanud puurkaevu või – augu. Puurkaevu või -augu lammutamiseks tuleb kohaliku omavalitsuse üksusele esitada läbi Ehitusregistri portaali (www.ehr.ee ) ehitusteatis ja nõuetekohane ehitusprojekt puurkaevu lammutamiseks, millele esitatud nõuetega saab tutvuda Keskkonna ministri 9. juulil 2015 vastu võetud määruse nr 43 § 30. Puurkaevu või -augu lammutamisel teostatavad tegevused on loetletud sama määruse § 32. Kohalik omavalitsus esitab ehitusteatise koos ehitusprojektiga kooskõlastamiseks Keskkonnaametile.
Puurkaevu või -augu lammutanud isik esitab kohaliku omavalitsuse puurkaevu või -augu lammutamise teatise (pdf, doc, odt) ja puurkaevu või-augu lammutamise aluseks olnud projekti. Teatis esitatakse 10 tööpäeva jooksul puurkaevu või -augu lammutamistööde lõpetamise päevast arvates.
Puurkaevude rajamist ning nende üle arvestuse pidamist reguleerivad õiguslikud alused on aastatega muutunud. Sellega seoses ei kajastu kõigi puurkaevude andmed Ehitusregistris (www.ehr.ee ). Puurkaevude üle peab arvestust Eesti Looduse Infosüsteem (http://loodus.keskkonnainfo.ee/WebEelis/veka.aspx ). Kui tuvastate registris Teile kuuluva puurkaevu andmetes ebatäpsusi, tuleb nende parandamiseks esitada asjakohased dokumendid (omanik, koordinaadid, sanitaarkaitseala/hooldusala). Levinumateks vigadeks on:
Puurkaevu registrijärgne asukoht on vale. Andmete korrigeerimiseks tuleb esitada taotlus asukoha parandamiseks koos korrektse koordinaatidega Keskkonnaagentuurile (kontaktisik: Kristiina Olesk, kristiina.olesk@envir.ee).
Ekslikult on puurkaevule määratud 50 m sanitaarkaitseala, kuid tegelikult lähtuvalt veeseadusest võib puurkaevule moodustada hooldusala suurusega 10 m või on puurkaevule projekti järgi määratud teistsugune sanitaarkaitseala. Sellisel juhul tuleb esitada põhjendatud taotlus Keskkonnaametile, kellel on õigus lähtuvalt veeseaduses toodud kriteeriumitest olemasoleva puurkaevu sanitaarkaitseala vähendada või suurendada. Taotlust menetleb praegusest töökorraldusest lähtuvalt Keskkonnaameti vastava regiooni veespetsialist (kontakt: saare@keskkonnaamet.ee ).
tel 452 5000


Õppeasutuste antavate akadeemiliste kraadide nimetuste loetelu – Riigi Teataja
Õppeasutuste antavate akadeemiliste kraadide nimetuste loetelu - sisukord
§ 2 Bakalaureusekraad
§ 3 Magistrikraad
§ 4 Bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekaval põhineva õppe lõpetajale antav akadeemiline kraad
§ 5 Doktorikraad
Vastu võetud 23.08.2004 nr 275
RT I 2004, 63, 445
23.04.2009 RT I 2009, 22, 138 01.05.2009
Määrus kehtestatakse « Eesti Vabariigi haridusseaduse » § 28 lõike 21 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse kõrgharidustaseme õpet läbiviivate õppeasutuste antavate akadeemiliste kraadide nimetuste loetelu, inglise keeles kasutatavad vasted ning akadeemiliste kraadide nimetuste lühendid.
[RT I 2009, 22, 138 - jõust. 01.05.2009]
(2) Määrust ei kohaldata «Ülikooliseaduse» § 13 lõike 14 punkti 2 ja «Rakenduskõrgkooli seaduse» § 19 lõike 26 punkti 2 alusel õppeasutuste antavate akadeemiliste kraadide nimetustele, inglise keeles kasutatavatele vastetele ning akadeemiliste kraadide nimetuste lühenditele.
§ 2. Bakalaureusekraad
§ 3. Magistrikraad
(1) Magistriõppe lõpetajale antav akadeemiline kraad on magistrikraad.
(2) Magistrikraadide nimetused, ingliskeelsed vasted ja lühendid on:
1) haridusteaduse magister; Master of Arts in Education; MA;
2) kunstide magister; Master of Arts in Arts; MA;
3) humanitaarteaduse magister; Master of Arts in Humanities; MA;
4) sotsiaalteaduse magister; Master of Arts in Social Sciences; MA;
5) ärijuhtimise magister; Master in Business Administration; MBA;
6) loodusteaduse magister; Master of Science in Natural Sciences; MSc;
7) tehnikateaduse magister; Master of Science in Engineering; MSc;
8) põllumajandusteaduse magister; Master of Science in Agriculture; MSc;
9) terviseteaduse magister; Master of Science in Health Sciences; MSc;
10) usuteaduse magister; Master of Arts in Theology; MA;
11) õigusteaduse magister; Master of Arts in Law; MA.
(3) Magistrikraadi nimetusele võib sulgudes lisada täidetud õppekava nimetuse või kitsama õppekavajärgse spetsialiseerumise nimetavas käändes.
§ 4. Bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekaval põhineva õppe lõpetajale antav akadeemiline kraad
(1) Bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekaval põhineva õppe lõpetajale antav akadeemiline kraad on magistrikraad.
(2) Bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekavadel põhinevate õpete lõpetajatele antavate magistrikraadide nimetused, ingliskeelsed vasted ja lühendid on:
1) arstiõppe lõpetamisel – arstikraad; Degree in Medicine; MD;
2) hambaarstiõppe lõpetamisel – hambaarstikraad; Degree in Dentistry; DD;
3) proviisoriõppe lõpetamisel – farmaatsiamagister; Master of Science in Pharmacy; MSc;
4) loomaarstiõppe lõpetamisel – loomaarstikraad; Degree in Veterinary Medicine; DVM;
5) arhitektiõppe lõpetamisel – arhitektuurimagister; Master of Science in Architecture; MSc;
6) ehitusinseneriõppe lõpetamisel – tehnikateaduse magister; Master of Science in Engineering; MSc;
7) klassiõpetaja õpetajakoolituse lõpetamisel – haridusteaduse magister; Master of Arts in Education; MA.
§ 5. Doktorikraad
(1) Doktoriõppe lõpetajale antav akadeemiline kraad on doktorikraad.
(2) Doktoriõppe lõpetajale antava kraadi nimetus on filosoofiadoktor, millele lisatakse sulgudes täidetud õppekava nimetus või kitsam õppekavajärgne spetsialiseerumine; ingliskeelne vaste – Doctor of Philosophy; lühend – PhD.
(1) Õppeasutus viib oma õppekavad, mis on kantud Haridus- ja Teadusministeeriumi õppekavade registrisse pärast 1. juunit 2002. a, määrusega kooskõlla 1. septembriks 2005. a.
(2) Määrust kohaldatakse lõikes 1 nimetatud õppekavade lõpetamisel alates 2005/2006. õppeaastast.


text:
Määrus kehtestatakse « Tarbijakaitseseaduse» (RT I 2004, 13, 86) § 7 lõike 10 alusel.
§2. Müügihind
§3. Ühikuhind
§4. Lahtiselt müüdav eelpakendamata kaup
§5. Kauba hinna avaldamine
(2) Kauba müügi- ja ühikuhind avaldatakse Eesti kroonides. Eelpakendatud kaupade müügihind ning lahtiselt müüdavate eelpakendamata kaupade ühikuhind on soovitatav avaldada ka eurodes.
(31) Kui kauba pakendile on «Pakendiseaduse» (RT I 2004, 41, 278) alusel määratud tagatisraha, avaldatakse sellises pakendis kauba müügihind kahes osas, näidates eraldi kaubaühiku hinna ja sellele lisatava pakendi tagatisraha suuruse.
§6. Kauba hinna avaldamise viisid
§7. Ühikuhinna avaldamine
§8. Teenuse hinna avaldamine
(1) Tarbijale teenust pakkudes või vahetult enne osutamist peab kaupleja teavitama tarbijat teenuse hinnast või teenuse tariifidest, milles sisaldub käibemaks ja kõik muud maksud. Teenuse hinnad või teenuse tariifid avaldatakse Eesti kroonides.

matches:
§ 7
§2
§3
§4
§5
§6
§7
§8


§ 81 Eesti Riiklik Autoregistrikeskus
Muudetud Riigikohtu 16.05.2008. a Üldkogu kohtuotsusega nr 3-1-1-86-07 (avaldatud 30.05.2008 – RT III 2008, 24, 159 – jõustunud 16.05.2008), mille resolutsioon tunnistab ühistranspordiseaduse § 5411lõike 3 ning väärteomenetluse seadustiku § 9 punkt 3 ja § 10 lõike 5 põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks.
Ühistransporti kavandavad ja korraldavad käesolevas seaduses või selle alusel sätestatud korras valla- ja linnavolikogu ning valla- ja linnavalitsus (edaspidi omavalitsusorgan), maavalitsus, Eesti Riiklik Autoregistrikeskus, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning Vabariigi Valitsus, vajaduse korral kaasates omavalitsusüksuste liite ning vedajaid ja vedajate ühendusi.
(3) Piirnevate maakondade maavalitsused võivad omavahelisel ja Eesti Riikliku Autoregistrikeskusega kokkuleppel toetada neid maakondi ühendavaid kaugliine riigieelarve ja omavalitsusüksuse eelarve ühistranspordi sihtotstarbelistest toetustest, kui on piisavalt vahendeid.
§ 81. Eesti Riiklik Autoregistrikeskus
(1) Eesti Riiklik Autoregistrikeskus on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, kus lisaks avaliku võimu volitusega töötamisele võib tulenevalt ametiasutuse ülesannetest ette näha avaliku võimu volituseta töökohti, millele avaliku teenistuse seadus ei laiene ja kus töötatakse töölepingu alusel.
(3) Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse põhimääruse kinnitab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(4) Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse ülesanne on:
22) Eesti Riiklik Autoregistrikeskus bussiliikluses riigisisesel kaugliiniveol, välja arvatud käesoleva seaduse § 6 lõikes 3 nimetatud juhul;
(1) Käesoleva seaduse §-s 31 nimetatud tegevuslubasid ja sõidukikaarte ning §-s 32 nimetatud liinilubasid annavad Eesti Riiklik Autoregistrikeskus, maavalitsus, vallavalitsus ning linnavalitsus. Volituse tegevuslubade, sõidukikaartide ja liinilubade andmiseks võib valla- või linnavalitsus anda valla või linna ametiasutusele.
3) Eesti Riiklik Autoregistrikeskus bussiveoks kaugliinil.
(2) Registri vastutav töötleja on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning volitatud töötleja Eesti Riiklik Autoregistrikeskus.
5) riigisiseste kaugliinide liinilubade ja sõiduplaanide kohta Eesti Riiklik Autoregistrikeskus, välja arvatud käesoleva seaduse § 6 lõikes 3 nimetatud kaugliinide puhul;
(1) Valla- ja linnavalitsus, maavalitsus, Eesti Riiklik Autoregistrikeskus ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium korraldavad oma pädevuse piires järelevalvet sõitjateveo tegevusloa ja liiniloa nõuete, avaliku teenindamise lepingu ning halduslepingu täitmise üle.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 4 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral teavitab järelevalveametnik valla- või linnavalitsust, maavanemat, majandus- ja kommunikatsiooniministrit või Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse peadirektorit, kes rakendab seaduses või lepingus ettenähtud sanktsioone.
7) Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse ametnik kõiki käesoleva seaduse §-s 49 nimetatud dokumente.
(1) Vedaja ja tema töötajad on kohustatud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile, Eesti Riiklikule Autoregistrikeskusele või käesoleva seaduse §-s 12 nimetatud muule pädevale ametiasutusele andma nende esimesel nõudmisel viivitamata tõest ja täielikku teavet käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktide nõuete täitmise kontrollimiseks, liikluse kavandamiseks ja transpordiuuringuteks.
(2) Majandus- ja kommunikatsiooniministril, Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse peadirektoril või käesoleva seaduse §-s 12 nimetatud muu pädeva ametiasutuse juhil või nende isikute poolt volitatud isikul on oma ülesannete täitmiseks õigus vabalt juurde pääseda vedaja kõikidele raamatupidamisdokumentidele ning käesoleva seaduse §-s 13 nimetatud tulude ja kulude arvestusele, samuti sellise ettevõtja raamatupidamisdokumentidele, kes kuulub vedajaga samasse kontserni ning kelle majandustegevuse kulude või tulude osa kajastub vedaja raamatupidamisarvestuses.
5) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ja Eesti Riiklik Autoregistrikeskus käesoleva seaduse §-des 541, 542, 543, 544, 545, 546, 547 ja 5410 sätestatu menetlemisel;


Õigustloovate aktide eelnõude normitehnika eeskiri – Riigi Teataja
Õigustloovate aktide eelnõude normitehnika eeskiri
Vastu võetud 28.09.1999 nr 279
RT I 1999, 73, 695
20.11.2001 nr 357 (RT I 2001, 92, 562) 30.11.2001, osaliselt 1.01.2002
25.02.2004 nr 44 (RT I 2004, 10, 61) 1.03.2004
31.01.2005 nr 23 (RT I 2005, 9, 37)11.02.2005
16.06.2005 nr 134 (RT I 2005, 35, 272) 1.07.2005
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» § 27 lõike 3 alusel valitsusasutuste poolt väljatöötatavate õigustloovate aktide eelnõudele esitatavate nõuete ühtlustamiseks.
Seaduse eelnõule esitatavad põhinõuded
§ 1. Seaduse eelnõu vastavus kehtivale õigusele
(1) Seaduse eelnõu peab olema kooskõlas põhiseaduse, rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtete ja normide, Eesti Vabariigi suhtes jõustunud välislepingute ning Euroopa Liidu õigusega.
[RT I 2004, 10, 61 – jõust. 1.03.2004]
(2) Seaduse eelnõu säte võib olla vastuolus kehtivate seaduste nende sätetega, mida seaduse eelnõu seadusena vastuvõtmise korral muudetakse või mis tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Seaduse eelnõu keel
(1) Seaduse eelnõu tekst peab vastama eesti kirjakeele normile ning olema üheselt arusaadav.
(2) Seaduse eelnõus kasutatakse kehtiva õiguse ja reguleeritava valdkonna termineid. Uusi termineid võib kasutada:
2) valdkonna uuesti reguleerimisel, kui uus termin vastab paremini lõikes 1 esitatud nõuetele.
(3) Võõrsõnu on lubatud kasutada juhul, kui eesti kirjakeeles puudub võõrsõnale vaste või kui võõrsõna on eesti kirjakeeles levinud.
§ 3. Mõiste määratlemine
(1) Mõiste määratletakse samas seaduse eelnõus, kui:
1) see on õigusinstituudi mõisteid määratlev tähtsaim eelnõu ning mõistel on reguleeritava valdkonna seisukohalt oluline juriidiline tähtsus;
2) mõistet põhjendatult kasutatakse tavalisest või õigusaktides sätestatust erinevas tähenduses;
3) mõistet on võimalik mitmeti tõlgendada või kui tal on mitu tähendust;
4) mõiste on väljendatud terminiga, mille kasutus ei ole eesti keeles üldlevinud.
[RT I 2001, 92, 562 – jõust. 30.11.2001]
(11) Seaduse eelnõus kasutatavad mõisted peavad olema kooskõlas Euroopa Liidu õiguses kasutusel olevate mõistetega ning seaduse eelnõus neid üldjuhul ei määratleta.
(2) Mõiste määratletakse selle tunnuste kaudu või mõistega hõlmatud subjektide, objektide või nähtuste loetelu kaudu.
(3) Lõike 1 punktis 1 nimetatud mõiste määratletakse seaduse eelnõu selles osas, mis käsitleb mõistega seonduvat, või kui mõistet kasutatakse kogu tekstis, siis üldsätetes eraldi paragrahvis.
(4) Lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud mõisted määratletakse seaduse eelnõu üldsätetes, lisades väljendi «selle seaduse tähenduses» või «käesoleva seaduse tähenduses».
§ 4. Volitusnorm
(1) Volitusnormiga antakse õigus või pannakse kohustus kehtestada Vabariigi Valitsuse, ministri, valla- või linnavolikogu või -valitsuse määrus:
1) seaduse või
2) seaduse ja Euroopa Liidu õigusakti rakendamiseks.
Kui määrusega reguleeritakse ühe ministeeriumi valitsemisala või valitsemisala asutuste töökorraldust või asjaajamist, võib volitusnormis ette näha ministri määruse kehtestamise.
(11) Volitusnormi esitamisel lähtutakse «Haldusmenetluse seaduse» §-des 90 ja 91 sätestatust.
[RT I 2001, 92, 562 – jõust. 1.01.2002]
(2) Volitusnormis esitatakse volituse sisu ja ulatus.
(3) Vabariigi Valitsust, ministrit ega valla- või linnavolikogu või -valitsust ei volitata kehtestama põhiõiguste ja -vabaduste kitsendamise aluseid või tingimusi, riiklikke makse, lõivusid ja koormisi ega otsustama muid riigielu küsimusi, mis põhiseaduse kohaselt tuleb reguleerida seadusega.
(4) Volitusnormi sõnastusest peab üheselt selguma määruse kehtestamise õigus või kohustus.
(5) Volitusnormis võib anda Vabariigi Valitsusele õiguse volitada määruse kehtestamine edasi ministrile ning valla- või linnavolikogule õiguse volitada määruse kehtestamine edasi valla- või linnavalitsusele, kui määruse kehtestamine ei ole valla- või linnavolikogu ainupädevuses.
§ 5. Seaduse eelnõu rekvisiidid
Seaduse eelnõu rekvisiidid on:
1) märge «EELNÕU» ning eelnõu kooskõlastamiseks esitamise ja Vabariigi Valitsusele esitamise korral eelnõu valmimise kuupäev seaduse eelnõu esimese lehekülje paremas ülanurgas;
3) seaduse vastuvõtmise kuupäeva koht ja vastuvõtmise koht;
4) allkirjastaja ees- ja perekonnanimi ning ametinimetus;
5) märge eelnõu esitaja kohta «Algatanud Vabariigi Valitsus» ning eelnõu Riigikogule esitamise kuupäeva ja esituskirja numbri koht.
§ 6. Seaduse eelnõu pealkiri
(1) Seaduse eelnõu pealkiri väljendab kokkuvõtlikult eelnõu sisu.
(2) Seaduse eelnõu pealkiri lõpeb sõnaga «seadus» nimetavas käändes.
(3) Eelnõu nimetatakse seadustiku eelnõuks, kui eelnõuga reguleeritakse kogu õigusharu või suuremat osa õigusharu instituutidest.
§ 7. Seaduse eelnõu ülesehitus
(1) Seaduse eelnõu koosneb paragrahvidest.
(2) Paragrahvid võib rühmitada nende sisulise seotuse järgi peatükkideks. Seadustiku eelnõu peatükid võib rühmitada osadeks.
(3) Peatüki võib jaotada jagudeks, jao jaotisteks ja jaotise alljaotisteks, mis koosnevad sisult seotud paragrahvidest.
§ 8. Paragrahv
§ 9. Lõige ja punkt
[RT I 2005, 35, 272 – jõust. 1.07.2005]
§ 10. Seaduse eelnõu teksti osade tähistamine
(1) Seaduse eelnõu teksti osad tähistatakse araabia numbritega.
(2) Seaduse eelnõus on paragrahvide, peatükkide ja osade numeratsioon läbiv.
(3) Jagude numeratsioon peatükis, jaotiste numeratsioon jaos ja alljaotiste numeratsioon jaotises algab numbrist üks.
§ 11. Seaduse eelnõu teksti osade pealkirjad
(1) Seaduse eelnõu osal, peatükil, jaol, jaotisel, alljaotisel ja paragrahvil on pealkiri.
(2) Pealkiri peab kokkuvõtlikult väljendama teksti osa sisu.
(4) Ühest või kahest paragrahvist koosneva seaduse eelnõu paragrahv võib olla pealkirjata.
§ 111. Seaduse eelnõu lisa
(1) Seaduse eelnõu lisa on eelnõu osa.
(2) Seaduse eelnõu lisa võib olla tabel, vorm, näidis, kaart, kavand, skeem või muu materjal, mis kuulub seaduse reguleerimisalasse.
(3) Kui seaduse eelnõul on mitu lisa, siis need nummerdatakse.
§ 12. Seaduse eelnõu üldsätted
(1) Seaduse eelnõu üldsätted hõlmavad paragrahve, mis sisaldavad seaduse reguleerimisala ning seaduse eelnõus käsitletavate õigusinstituutide üldisi sätteid.
(2) Reguleerimisala esitatakse seaduse eelnõu esimeses paragrahvis. Reguleerimisala sättes loetletakse seaduse eelnõus käsitletavad õigusinstituudid või reguleeritav valdkond. Seaduse reguleerimisala ei ole vaja esitada, kui seaduse eelnõu pealkiri avab eelnõu reguleerimisala ning seda ei ole vaja täpsustada.
(3) Paragrahvide rühmitamise korral esitatakse seaduse eelnõu üldsätted eelnõu esimeses peatükis või esimeses osas, kui osa ei jagune peatükkideks. Paragrahvi 7 lõikes 3 nimetatud tekstiosade üldsätted esitatakse tekstiosa esimeses allosas.
(4) Seaduse eelnõu üldsätetes võib viidata Euroopa Liidu õigusele, kui viide on seaduse reguleerimiseseme seisukohast olulise tähendusega ning laieneb kogu seaduse reguleerimisalale.
§ 13. Õigusakti sätte taasesitamine
(1) Seaduse eelnõu tekstis ei taasesitata õigusakti sätet ega sama seaduse eelnõu sätet, vaid viidatakse sellele.
(2) Kui õigusakti sätte taasesitamine on seaduse eelnõu mõttelist terviklikkust arvestades vajalik, esitatakse säte sõna-sõnalt, sellele viitamata.
§ 14. Otsene viide
(1) Otsene on viide sama seaduse eelnõu, seaduse või Euroopa Ühenduse või Euroopa Aatomienergiaühenduse määruse sättele.
(2) Madalama õigusjõuga õigusakti ja jõustumata seaduse sättele ei viidata.
(3) Jõustumata seaduse sättele on lubatud viidata juhul, kui selle jõustumine nähakse ette enne viitava sätte jõustumist või kui viitava seaduse ja viidatava seaduse säte jõustuvad ühel ajal.
(4) Otse viidates välditakse viitamist
2) seaduse eelnõu järgmistele sätetele;
3) viitavale sättele;
4) korduvalt ühes paragrahvis;
5) Euroopa Ühenduse või Euroopa Aatomienergiaühenduse direktiivile.
(5) Põhiseaduslikus seaduses välditakse viitamist lihtseadusele.
(6) Viide seaduse sättele peab sisaldama viidatava seaduse pealkirja, mis kirjutatakse väikese algustähega ja ilma jutumärkideta.
(7) Viide Euroopa Liidu õigusakti sättele peab sisaldama viidatava õigusakti andjat, liiki ja numbrit (näiteks: nõukogu määrus (EÜ) nr 44/2001).
§ 15. Kaudne viide
(1) Kaudne on viide kohaldatavale õigusinstituudile, seadusele, Euroopa Liidu õigusaktile või Euroopa Liidu pädevusse kuuluvale valdkonnale.
(2) Õigusinstituudile viidates kohaldatakse § 14 lõikes 2 sätestatut ning seadusele viidates § 14 lõigetes 2 ja 3, lõike 4 punktides 1 ja 4 ning lõigetes 5 ja 6 sätestatut.
§ 151. Lühendite ja tähiste kasutamine
(1) Eelnõu tekstis kirjutatakse sõna «paragrahv» välja ainult kas lause esimese sõnana, punkti alguses või juhul, kui sõnale «paragrahv» ei järgne numbrit. Teistel juhtudel tarvitatakse paragrahvitähist, millele vajadusel lisatakse sobiv käändelõpp. Ainsuse omastavas ja osastavas käändes käändelõppu ei lisata.
(2) Enam kui kahele sättele üheaegse viitamise vajadusel võib viites kasutada lõike tähistamiseks lühendit «lg» ja punkti tähistamiseks lühendit «p».
(21) Euroopa Liidu õigusaktile viidates kasutatakse artikli tähistamiseks lühendit «art», lõike tähistamiseks lühendit «lg», punkti tähistamiseks lühendit «p» ja alapunkti tähistamiseks lühendit «alap».
(3) Pika sõnaühendi kordamise vältimiseks esitatakse see eelnõu tekstis esmakordselt täielikult, märkides sulgudes selle edaspidi kasutatava lühendi.
§ 16. Normitehniline märkus
(1) Seaduse eelnõus võib ette näha normitehnilise märkuse, milles seaduse kohaldamise hõlbustamiseks viidatakse asjaoludele, mis ei ole normatiivselt siduvad.
(2) Normitehniline märkus tähistatakse tekstis ülemise indeksiga ja esitatakse eelnõu lõpus informatiivse tekstina.
(3) Kui seaduse eelnõu ette valmistades on rakendatud Euroopa Liidu õigusakti, siis esitatakse normitehnilise märkusena õigusakti andja, liik, number, pealkiri ja avaldamismärge Euroopa Liidu Teatajas (näiteks: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/30/EÜ, millega edendatakse biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamist transpordisektoris (ELT L 123, 17.05.2003, lk 42–46)). Euroopa Ühenduse või Euroopa Aatomienergiaühenduse määrusele normitehnilises märkuses ei viidata. Normitehnilist märkust tähistav ülaindeks esitatakse seaduse eelnõu pealkirja järel.
§ 17. Avaldamismärge
(1) Seaduse muutmisel või kehtetuks tunnistamisel esitatakse muutva või kehtetuks tunnistava seaduse eelnõus muudetava või kehtetuks tunnistatava seaduse esimese algteksti ja viimase muudatuse avaldamismärge seaduse eelnõu vastuvõtmiseks esitamise seisuga. «Riigi Teataja seaduse» kohaselt koosneb avaldamismärge Riigi Teataja osa lühendtähisest, ilmumisaastast, ande numbrist ja artikli numbrist.
(2) ja (3) [Kehtetud – RT I 2005, 35, 272 – jõust. 1.07.2005]
(4) Esimest korda eelnõu tekstis Euroopa Liidu õigusaktile viidates tuleb § 14 lõikes 7 nimetatud andmetele lisada viidatava õigusakti pealkiri ning esmakordse avaldamise andmed (näiteks: nõukogu määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 12, 16.01.2001, lk 1–23)).
(1) Rakendussätted sisaldavad seaduse sätete rakendamise erisusi ja täpsustusi, teiste seaduste muutmise ja kehtetuks tunnistamise sätteid ning jõustumisnormi.
(2) Rakendussätted esitatakse seaduse eelnõu viimases peatükis või osas või peatükkide ja osade puudumise korral eelnõu lõpus.
§ 19. Seaduse jõustumisnorm
(1) Jõustumisnormiga sätestatakse seaduse või selle sätte jõustumine põhiseaduses ja «Riigi Teataja seaduses» kehtestatud üldkorras ettenähtust erineval tähtpäeval.
(2) Seaduse jõustumisele eelnev ajavahemik peab olema piisav volitusnormide alusel kehtestatavate ning seaduse rakendumist tagavate määruste väljatöötamiseks ja jõustamiseks.
(3) Jõustumisnormi sätestades on vaja arvestada, et seaduses ettenähtud õiguste ja kohustuste muudatustega tutvumiseks ning korralduslikuks ja halduslikuks eeltööks peab olema piisavalt aega ning seaduse rakendamiseks küllaldaselt raha või võimalus saada seda järgmisel või järgmistel eelarveaastatel.
(4) Jõustumisnorm esitatakse seaduse eelnõu viimase paragrahvina.
(5) Kui jõustumisnormis nähakse ette mõne sätte jõustumine üldisest erineval tähtpäeval, siis esitatakse see paragrahvi eri lõigetes.
§ 20. Seaduse tagasiulatuv jõud
(1) Tagasiulatuvalt kohaldatavad sätted on keelatud, kui see toob kaasa isiku kohustuste või vastutuse suurenemise või õiguste või vabaduste vähenemise või muu negatiivse tagajärje.
(2) Tagasiulatuvalt kohaldatavad sätted on lubatud üksnes lõikes 1 nimetamata juhtudel ja põhjendatud vajaduse korral.
Seaduse muutmine või kehtetuks tunnistamine
§ 21. Seaduste muutmine või kehtetuks tunnistamine
(1) Kui seaduse rakendamine eeldab teiste seaduste muutmist või kehtetuks tunnistamist, esitatakse seaduse eelnõu rakendussätetes nende seaduste muutmise või kehtetuks tunnistamise sätted iga seaduse kohta eraldi paragrahvis. Seaduse eelnõus ei esitata jõustunud muutmise või kehtetuks tunnistamise seaduse muutmise või kehtetuks tunnistamise sätteid.
(2) Lihtseaduse rakendussätetes ei nähta ette põhiseaduslike seaduste muutmist või kehtetuks tunnistamist.
(21) Karistusseaduste muudatused esitatakse eraldi muutmise seaduse eelnõus, mille menetlemisele kohaldatakse Vabariigi Valitsuse 11. juuni 1996. a määrusega nr 160 kinnitatud «Vabariigi Valitsuse reglemendi» punktis 191 sätestatud erikorda.
(3) Kui muudetavaid või kehtetuks tunnistatavaid seadusi on palju, võib muutmise või kehtetuks tunnistamise sätted esitada eraldi seaduse eelnõus seaduste kaupa Riigi Teatajas avaldamise kronoloogilises järjestuses.
(4) Muudetavad või kehtetuks tunnistatavad sätted esitatakse nende seaduses paiknemise järjekorras.
(5) Lõikes 3 nimetatud seaduse eelnõu esitatakse koos selle seaduse eelnõuga, millega muudatused või kehtetuks tunnistamised seonduvad.
(6) Kui muudetakse vähemalt üks kolmandik seaduse tekstist, koostatakse uue seaduse eelnõu, milles kavandatakse senise seaduse kehtetuks tunnistamine.
(7) [Kehtetu – RT I 2001, 92, 562 – jõust. 30.11.2001]
(8) Seaduse muutmisel kontrollitakse kõigi seaduses olevate viidete ja normitehniliste märkuste ajakohasust ning vajadusel nähakse ette nende muutmine.
§ 22. Põhinõuete kehtivus
Seaduse muutmise või kehtetuks tunnistamise seaduse eelnõu kohta kehtivad seaduse eelnõule esitatavad põhinõuded käesolevas jaos sätestatud erisustega.
§ 23. Seaduse muutmise seaduse eelnõule esitatavad nõuded
(1) Paragrahvi või selle sätte muutmise korral sõnastatakse, millist paragrahvi või sätet muudetakse, ning esitatakse uus tekst.
(3) Kogu seaduses ühe või mitme sõna asendamise korral sõnastatakse, et sõna või sõnad asendatakse kogu tekstis. Nimetatud muudatussäte esitatakse seaduse eelnõus esimese muudatusena.
(4) Seaduste muutmise seaduse eelnõus võib ulatuslike ja mitmes seaduses tehtavate muudatuste korral esitada muutmise või kehtetuks tunnistamise sätted paragrahvidena iga seaduse kohta eraldi osas või peatükis.
§ 24. Seaduse täiendamise nõuded
(1) Seadusesse paragrahvi lisamise korral märgitakse, mitmenda paragrahviga seadust täiendatakse ning esitatakse paragrahvi tekst.
(2) Seaduse teksti osa täiendamisel uue esimese paragrahviga märgitakse, millist teksti osa täiendatakse.
(3) Kui paragrahv paigutatakse kehtivate paragrahvide vahele, siis antakse lisatavale paragrahvile eelmise paragrahvi järjekorranumber, millele lisatakse araabia number ülemise indeksina.
(4) Kui seadust täiendatakse uue paragrahviga, siis kehtetuks tunnistatud paragrahvi numbrit ei kasutata.
(5) Kui seadust täiendatakse osa, peatüki, jao, jaotise või alljaotisega või paragrahvi lõike või punktiga või lõiget punktiga, lähtutakse lõigetes 1–4 sätestatust.
§ 241. Seaduse muutmise seaduse eelnõu rakendussätted
Seaduse muutmise seaduse eelnõuga muudetavasse seadusesse kavandatavate muudatuste kohaldamist käsitlevad rakendussätted, välja arvatud muutmise seaduse jõustumisnorm, nähakse ette täiendavate rakendussätetena muudetavas seaduses.
[RT I 2001, 92, 562 - jõust. 30.11.2001]
§ 242. Normitehnilise märkuse muutmine
Seaduse muutmisel Euroopa Liidu õigusaktide muutmise tõttu tuleb eelnõus täiendada muudetava seaduse normitehnilise märkuse sõnastust, lisades sellele Euroopa Liidu õigusakti muutva õigusakti numbri ning avaldamismärke.
§ 25. Muutmise või kehtetuks tunnistamise seaduse eelnõu pealkiri
(1) Muutmise või kehtetuks tunnistamise seaduse eelnõu pealkiri peab sisaldama muudetava või kehtetuks tunnistatava seaduse pealkirja.
(2) Kui muudetakse või tunnistatakse kehtetuks mitmeid seadusi, peab muutmise või kehtetuks tunnistamise seaduse eelnõu pealkirjast selguma, millega kavandatavad muudatused või kehtetuks tunnistamised seonduvad.
(3) Kui muudetakse või tunnistatakse kehtetuks mõni paragrahv, siis võib paragrahvide numbrid esitada seaduse eelnõu pealkirjas.
§ 26. Muutmise ja kehtetuks tunnistamise seaduse eelnõu teksti osa pealkiri
Muutmise või kehtetuks tunnistamise seaduse eelnõu paragrahvil, peatükil ja osal ei pea olema pealkirja.
Seaduse eelnõu seletuskiri
§ 27. Seaduse eelnõu seletuskiri
(1) Seaduse eelnõu kooskõlastamiseks esitamise ning Vabariigi Valitsusele ja Riigikogule esitamise korral lisatakse eelnõule seletuskiri. Seletuskirja eesmärk on põhjendada seaduse vastuvõtmise vajalikkust ja eelnõu põhiseisukohti ning anda ülevaade seaduse vastuvõtmisega kaasnevatest mõjudest.
(2) Ministrid ja riigisekretär võivad oma valdkonnas anda ministeeriumidele täiendavaid soovitusi seaduse vastuvõtmisega kaasnevate mõjude hindamise metoodika osas. [RT I 2005, 9, 37 – jõust. 11.02.2005]
§ 28. Seaduse eelnõu seletuskirja ülesehitus
(1) Seaduse eelnõu seletuskirja osad on:
7) seaduse rakendamiseks vajalikud kulutused ja seaduse rakendamise eeldatavad tulud;
9) seaduse jõustumine.
(2) Seaduse eelnõu Justiitsministeeriumile kooskõlastamiseks esitamise ja Vabariigi Valitsusele esitamise korral lisatakse lõikes 1 nimetatud osadele viimase osana «Eelnõu kooskõlastamine».
(3) Seaduse eelnõu Riigikogule esitamise korral lisatakse lõikes 1 nimetatud osadele viimase osana ülevaade asjaomaste valitsusväliste institutsioonide arvamustest ja nende arvestamata jätmise põhjendused.
(4) Seaduse muutmise või kehtetuks tunnistamise seaduse eelnõu seletuskirja liigendust võib muudatuste sisust ja ulatusest lähtudes muuta või liigendamisest loobuda.
§ 29. Sissejuhatus
Seletuskirja osas «Sissejuhatus» selgitatakse seaduse eelnõu põhisisu, nimetatakse seaduse eelnõu koostanud ministeerium ning seaduse eelnõu autorite, eelnõu juriidilise ekspertiisi teinud juristi ning keeletoimetaja nimed, ametikohad ja kontaktandmed. Sissejuhatuses märgitakse, milline häälteenamus on Riigikogus seaduse eelnõu vastuvõtmiseks vajalik.
§ 30. Seaduse eesmärk
Seletuskirja osas «Seaduse eesmärk» põhjendatakse seaduse algatamise vajalikkust, antakse ülevaade probleemi reguleerimisest siseriikliku õiguse ja selle rakendamise praktika kohaselt ning sõnastatakse seaduse eesmärgid ja nende saavutamise abinõud.
§ 31. Eelnõu sisu ja võrdlev analüüs
(1) Seletuskirja osas «Eelnõu sisu ja võrdlev analüüs»:
1) esitatakse seaduse eelnõu ülesehitus ja selle põhjendus;
2) antakse ülevaade seaduse eelnõus käsitletud õigusinstituutidest teksti osade kaupa;
3) selgitatakse, miks on eelnõu objektiks olevaid suhteid vaja reguleerida eelnõus esitatud kujul;
4) esitatakse andmed selle kohta, kas eelnõu on kooskõlas põhiseadusega, Euroopa Liidu õigusega, välislepingutega, mis on Eesti suhtes jõustunud, ning nende välislepingute eesmärgi ja objektiga, millele Eesti Vabariik on alla kirjutanud või mille kohustuslikkuse kohta Eesti Vabariik on väljendanud oma nõusolekut, kuid mis ei ole veel Eesti Vabariigi suhtes jõustunud. Andmed peavad sisaldama viiteid nendele konkreetsetele õigusaktidele ja sätetele, millega kooskõla on analüüsitud;
5) nimetatakse teiste riikide õigusaktid, mis on olnud seaduse eelnõu ettevalmistamisel eeskujuks, ning analüüsitakse eelnõu vastavust nimetatud õigusaktidele;
6) kommenteeritakse aluseks olnud teiste riikide seaduste rakendamise kogemust.
(2) Seaduse või selle sätete kehtetuks tunnistamise või muutmise korral esitatakse seletuskirjas õigusaktide nende sätete loetelu, milles on viidatud kehtetuks tunnistatavale seadusele või kehtetuks tunnistatavale või muudetavale sättele.
§ 32. Eelnõu terminoloogia
Seletuskirja osas «Eelnõu terminoloogia» esitatakse seaduse eelnõu uued terminid, mis ei vasta õigusaktides kasutatud terminoloogiale, ja võõrkeelsed terminid ning põhjendatakse nende kasutamise vajalikkust.
§ 33. Eelnõu vastavus Euroopa Liidu õigusele
(1) Seletuskirja osas «Eelnõu vastavus Euroopa Liidu õigusele» esitatakse eelnõu reguleerimisalaga seotud Euroopa Liidu määruste, direktiivide ja muude õigusaktide ning õigusaktide tõlgendamiseks vajaliku kohtupraktika loetelu. Eelnõu seletuskirjale lisatakse käesoleva määruse lisa kohane Euroopa Liidu õigusallikate ja Eesti seaduse eelnõu võrdlustabel.
(2) Kui seaduse eelnõule on Eestis või välisriigis tehtud eelnõu Euroopa Liidu õigusele vastavuse selgitamiseks ekspertiis, lisatakse eelnõu seletuskirjale ekspertiisidokument ning eksperdi nimi, ametikoht ja aadress.
(3) Kui Euroopa Liidu õigusakt jätab liikmesriigile õiguse selle õigusakti siseriiklikuks täpsustamiseks, põhjendatakse eelnõu seletuskirjas siseriiklikult kehtestatava regulatsiooni olemust ja vajalikkust.
§ 34. Seaduse mõjud
(1) Seletuskirja osas «Seaduse mõjud» selgitatakse seaduse vastuvõtmisega kaasnevaid arvatavaid sotsiaalseid tagajärgi, mõjusid riigi julgeolekule, rahvusvahelistele suhetele, majandusele, keskkonnale, regionaalarengule, riigiasutuste ja kohaliku omavalitsuse asutuste töökorraldusele, sealhulgas seaduse rakendamisega seonduvat koolitusvajadust ning seaduse vastuvõtmisega kaasnevaid muid otseseid või kaudseid tagajärgi.
[RT I 2005, 9, 37 – jõust. 11.02.2005]
(2) Kui mõjude analüüsimisel kasutatakse sotsioloogilisi või statistilisi uurimusi või muid andmeid, viidatakse kasutatud dokumentidele või lisatakse nende koopiad.
§ 35. Seaduse rakendamiseks vajalikud kulutused ja seaduse rakendamise eeldatavad tulud
Seletuskirja osas «Seaduse rakendamiseks vajalikud kulutused ja seaduse rakendamise eeldatavad tulud» esitatakse seaduse rakendamiseks vajalike otseste kulutuste eelarve ning kulutuste katmise allikad ja kulutuste põhjendused. Kulutuste eelarve peab olema seotud riigieelarves ettenähtud või kavandatavate vahenditega. Käsitletavas osas kirjeldatakse ka seaduse rakendamise mõjusid kohalike omavalitsuste eelarvetele ning esitatakse muud kaudsete kulutuste prognoosid ja seaduse rakendamise eeldatavad tulud. Kui kulutuste katmine toimub osaliselt või täielikult Euroopa Liidu vahenditest, märgitakse seletuskirjas Euroopa Liidu finantseeringute osakaal.
§ 36. Rakendusaktid
(1) Seletuskirja osas «Rakendusaktid» põhjendatakse seaduse eelnõu volitusnormide vajalikkust ning esitatakse asjaomaste rakendusaktide loetelu ja nende kavandid ning kehtestamise tähtaeg või tähtpäev. Rakendusakti kehtestamise tähtaja või tähtpäeva valikul tuleb lähtuda volitava seaduse jõustumise tähtpäevast arvestusega, et volitav seadus ja selle alusel kehtestatavad rakendusaktid jõustuksid samaaegselt.
(2) Rakendusakti kavand peab sisaldama rakendusakti ülesehituse ja olulisemate sätete esialgse sõnastuse. Kavand esitatakse seletuskirja lisana.
(3) Seaduse eelnõu või seaduse muutmise seaduse eelnõu, millega muudetakse seadust või tunnistatakse see kehtetuks, seletuskirja osas «Rakendusaktid» esitatakse loetelu kehtivatest rakendusaktidest, mis vajavad muutmist.
Seletuskirja osas «Seaduse jõustumine» põhjendatakse seaduse ja selle sätete jõustumise tähtpäeva valikut.
§ 38. Eelnõu kooskõlastamine
(1) Seletuskirja osas «Eelnõu kooskõlastamine» esitatakse, kellele oli seaduse eelnõu kooskõlastamiseks ning arvamuse ja ettepanekute saamiseks esitatud, ning kooskõlastamise ja arvamuste tulemused. Arvestamata jäetud märkuste ja ettepanekute kohta koostatakse kooskõlastajate ja arvamuse esitajate märkuste ja ettepanekute kaupa tabel, milles põhjendatakse märkuste või ettepanekute arvestamata jätmist.
(2) Lõikes 1 nimetatud tabel vormistatakse seletuskirja lisana.
VABARIIGI VALITSUSE MÄÄRUSE JA MINISTRI MÄÄRUSE EELNÕU
Vabariigi Valitsuse määruse ja ministri määruse eelnõule esitatavad põhinõuded
§ 39. Seaduse eelnõu kohta käivate sätete kohaldamine
Vabariigi Valitsuse määruse ja ministri määruse eelnõu põhinõuete suhtes kohaldatakse paragrahvis 2, §-des 7–11 1, §-des 14–18, § 19 lõigetes 1, 4 ja 5, §-des 20 ja 21, § 23 lõigetes 1–3 ning §-des 24–26 sätestatut seadusest ja käesolevast jaost tulenevate erisustega.
§ 40. Määruse eelnõu vastavus kehtivale õigusele
(1) Määruse eelnõu peab olema kooskõlas põhiseadusega, seadustega, Euroopa Liidu õigusega, rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtete ja normidega ning Eesti Vabariigi suhtes jõustunud välislepingutega, samuti nende välislepingute eesmärgi ja objektiga, millele Eesti Vabariik on alla kirjutanud või mille kohustuslikkuse kohta Eesti Vabariik on väljendanud oma nõusolekut, kuid mis ei ole veel Eesti Vabariigi suhtes jõustunud. Ministri määruse eelnõu peab olema kooskõlas ka Vabariigi Valitsuse määrustega.
(11) Määruse eelnõu ettevalmistamisel tuleb arvestada "Haldusmenetluse seaduse" 6. peatükis sätestatuga.
(3) Määruse eelnõu ei tohi sisaldada sätteid, millega muudetakse, peatatakse või tunnistatakse kehtetuks kõrgema õigusjõuga õigusakte.
(4) Seaduses ettenähtud juhtudel võib määruse eelnõu sisaldada sätteid, millega muudetakse, peatatakse või tunnistatakse kehtetuks madalama õigusjõuga õigusakte.
§ 41. Volitusnormi rakendamine
Määruse eelnõu sisu peab vastama seaduses või seaduses ja Euroopa Liidu õigusaktis sätestatud volitusnormi ulatusele. Määruse eelnõu ei tohi kitsendada ega laiendada volitava seaduse või Euroopa Liidu õigusakti sätteid.
§ 42. Määruse eelnõu terminoloogia
(1) Määruse eelnõus kasutatavad terminid peavad vastama määruse aluseks oleva seaduse või Euroopa Liidu õigusakti terminoloogiale.
(2) Määruse eelnõus võib kasutada seadusega sätestamata reguleeritava valdkonna termineid juhul, kui see on vajalik seaduse rakendamiseks ning kui see ei ole vastuolus seaduse terminoloogiaga.
§ 43. Määruse eelnõu rekvisiidid
Määruse eelnõu rekvisiidid on:
1) märge «EELNÕU» ja eelnõu valmimise kuupäev määruse eelnõu esimese lehekülje paremas ülanurgas;
2) määruse kehtestaja;
4) määruse kuupäeva ja numbri koht;
5) määruse vastuvõtmise koht;
6) määruse pealkiri;
7) allkirjastajate ees- ja perekonnanimed ning ametinimetused;
8) kooskõlastusmärge koos allkirjastaja ees- ja perekonnanime ning ametinimetusega, kui volitusnormis on ette nähtud, et ministri määruse kehtestamiseks tuleb määruse eelnõu kooskõlastada teise ministriga.
§ 44. Määruse eelnõu pealkiri
§ 45. Määruse eelnõu ülesehitus
(2) [Kehtetu – RT I 2001, 92, 562 – jõust. 30.11.2001]
§ 46. Määruse eelnõu preambul
(1) Määruse eelnõu preambulis viidatakse volitusnormile või -normidele, mille alusel määrus kehtestatakse. Preambulis võib viidata ka teistele seaduse sätetele või ministri määruse puhul Vabariigi Valitsuse määruse sätetele, millest lähtudes või millega kooskõlas määrus kehtestatakse.
(2) Kui ministri määrus kehtestatakse volitusnormis sisalduva edasivolituse alusel, viidatakse ministri määruse eelnõu preambulis ka Vabariigi Valitsuse määruse sättele, millega Vabariigi Valitsus on volitanud seaduses sätestatud volitusnormi ulatuses kehtestama seaduse rakendamiseks vajalikud õigusnormid ministri määrusega.
(3) Kui määrus kehtestatakse Euroopa Liidu õigusaktist tuleneva volitusnormi alusel, viidatakse määruse eelnõu preambulis lisaks Euroopa Liidu õigusakti vastavale sättele ka seaduse sättele, mis volitab Vabariigi Valitsust või ministrit kehtestama Euroopa Liidu õigusakti rakendamiseks vajalikud õigusnormid.
§ 47. Õigusakti sätte taasesitamine
(2) Määruse eelnõu terviklikkust arvestades võib selle tekstis taasesitada seaduse või Euroopa Liidu õigusakti sätte.
(3) Määruse eelnõus ei taasesitata põhiseaduse sätteid.
§ 48. Viitamisnõuded
(1) Määruse eelnõu tekstis viitamise korral kohaldatakse paragrahvi 17.
(2) Määrusele viitamise korral esitatakse ka määruse kuupäev ja number.
(3) Määruse muutmise või kehtetuks tunnistamise korral ei esitata muudetava määruse muutmise määruste pealkirju, kuupäevi ega numbreid, vaid määruste avaldamismärked.
(4) Määruse eelnõus ei viidata põhiseadusele.
(5) Viitamisel seadusele esitatakse seaduse pealkiri suure algustähega ja jutumärkides.
§ 49. [Kehtetu – RT I 2001, 92, 562 – jõust. 30.11.2001]
§ 50. Määruse jõustumisnorm
Määruse jõustumisnormis nähakse määruse jõustumise tähtpäevana ette volitava seaduse jõustumise tähtpäev. Kui määrust on volitava seaduse jõustumisega ühel ajal võimatu jõustada, võib määruse jõustumise päevana ette näha hilisema tähtpäeva.
Vabariigi Valitsuse määruse ja ministri määruse eelnõu seletuskiri
§ 51. Määruse eelnõu seletuskiri
§ 52. Seaduse eelnõu seletuskirja kohta käivate sätete kohaldamine
Määruse eelnõu seletuskirja suhtes kohaldatakse seaduse eelnõu seletuskirja kohta käivaid sätteid käesolevas jaos sätestatud erisustega.
§ 53. Määruse eelnõu seletuskirja ülesehitus
3) eelnõu võrdlev analüüs;
4) eelnõu vastavus Euroopa Liidu õigusele;
5) määruse mõjud;
6) määruse rakendamiseks vajalikud kulutused ja määruse rakendamise eeldatavad tulud;
7) määruse jõustumine;
8) eelnõu kooskõlastamine.
§ 54. Enne käesoleva määruse jõustumist kehtestatud määruste muutmine
Enne käesoleva määruse jõustumist kehtestatud määrusi muutes säilitatakse nende senine vorm.
§ 541. Enne Euroopa Liiduga ühinemist normitehnikale kohaldatavad nõuded
Enne Eesti ühinemist Euroopa Liiduga jõustuvate õigustloovate aktide suhtes kohaldatakse kuni 29. veebruarini 2004. a kehtinud määruse redaktsiooni.
§-d 55–58. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
Vabariigi Valitsuse 28. septembri 1999. a määrusele nr 279 «Õigustloovate aktide eelnõude normitehnika eeskiri»
EUROOPA LIIDU ÕIGUSALLIKATE JA EESTI SEADUSE EELNÕU VÕRDLUSTABEL
Euroopa Liidu õigusallikate nimetused ja rekvisiidid
Eesti seaduse eelnõu
Seaduse eelnõu säte
(paragrahv, lõige, punkt)
EL õigusallika nõue
(artikkel, lõige, punkt ja märksõna )
Vastavus EL õigusallikale
(vastab, ei vasta, vastab osaliselt)
Mittevastavuse või osalise vastavuse põhjendus
Kooskõlla viimise tähtaeg