Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK) - Hanked
Rõõmu tee 2, Tartu
Reg. Nr. 70004459
RMK juhatuse 7.04.2015. a.
otsusega nr 1-32/20
1.1. Korra eesmärk
1.1.1. Hankekorra (edaspidi Korra) eesmärk on reguleerida riigihangete teostamist Riigimetsa Majandamise Keskuse (edaspidi RMK või hankija) kui riigihangete seaduse (edaspidi RHS) § 10 lg 1 p 1 nimetatud hankija poolt ja AS-i Eesti Metsataim poolt. Korra kehtestamisel on muu hulgas juhindutud RHS § 131. AS Eesti Metsataim iseseisva hankijana kehtestab oma hankekorra.
1.1.2. Kord reguleerib muu hulgas:
1.1.2.1. riigihanke planeerimise, sealhulgas iga-aastase hankeplaani koostamise ja kinnitamise korra ja tähtpäeva;
1.1.2.2. riigihanke eest vastutava isiku või isikud või nende määramise, sealhulgas hankelepingu täitmise eest vastutava isiku määramise;
1.1.2.3. allapoole RHS § 15 lõikes 3 nimetatud lihthanke korraldamise kohustuse piirmäära (lihthanke piirmäära) jäävate riigihangete (väikeste lihthangete) korraldamise korra, mis tagab RHS § 3 sätestatud riigihangete põhimõtete järgimise;
1.1.2.4. lihtsustatud korras tellitavate teenuste tellimise korra.
1.2. Korras kasutatavad mõisted ja piirmäärad
1.2.1. Riigihange ehk hange – igasugune RMK poolt läbiviidav asjade ostmine ja teenuste või ehitustööde tellimine, samuti ideekonkurss.
1.2.2. Hankemenetlus – RHS-s sätestatud kohustuslike toimingute kogum, mis on RHS-s sätestatud juhtudel vaja läbi viia selleks, et välja selgitada edukas pakkuja ning sõlmida temaga hankeleping. Hankemenetluse liigid on sätestatud RHS-s.
1.2.3. Hankeleping – riigihanke tulemusena ühe või mitme isikuga sõlmitud vastastikuste varaliste kohustustega leping, mille esemeks on asjad, teenused või ehitustööd. Hankelepingule kohaldatakse õigusaktides vastava lepingu liigi kohta sätestatut. Hankelepingu sõlmib, seda täidab, muudab, täiendab ja lõpetab hankiv struktuuriüksus.
1.2.4. Riigihanke teostamine ehk läbiviimine – hankelepingu sõlmimisele eelnevate toimingute läbiviimine, samuti teadete jt dokumentide esitamine riigihangete registrile.
1.2.5 Hankiv struktuuriüksus – RMK struktuuriüksus ja vormiliselt iseseisva hankijana AS Eesti Metsataim, kelle vajadusteks ja eelarveliste vahendite kasutamiseks riigihange teostatakse. 2
1.2.6. Hanget teostav struktuuriüksus – RMK struktuuriüksus ja vormiliselt iseseisva hankijana AS Eesti Metsataim või riigihangete osakond.
1.2.7. Hankeplaan – dokument, milles loetletakse ja kirjeldatakse eelarveaastal RMK-s teostatavaid riigihankeid administratsiooni ja tegevusvaldkondade kaupa ning nähakse ette nende teostajad. Hankeplaani vorm on toodud Korra lisas 1.
1.2.8. Väike lihthange – ainult RMK siseselt määratletud hangete liik, mille puhul hanke väike maksumus, mis ei ületa lihthanke piirmäära (RHS § 15 lg 3), võimaldab hanget läbi viia väheseid formaalsusi ja nõudeid järgides. Väikese lihthanke puhul eeldatakse, et selline hange on olemuse ja maksumuse poolest hankiva struktuuriüksuse jaoks tavaline ja igapäevane, kuid mitte perioodiliselt ühetaolisena korduv, ning hanke kiiret ja sujuvat teostamist tuleb hanke madalat maksumust arvestades eelistada formaalsema menetluse läbiviimisele.
1.2.9. Lihthange – RHS-s määratletud hangete liik, mille puhul hanke maksumus ületab lihthanke piirmäära, kuid jääb alla riigihanke piirmäära. Lihthangete kavandamisel ja teostamisel eeldatakse, et selline hange on oma olemuse ja maksumuse poolest hankiva struktuuriüksuse jaoks tavaline ja igapäevane ning sellega on arvestatud hankiva struktuuriüksuse tegevusvaldkonna hangete plaani kinnitamisel.
12.10. Lihtsustatud korras teenuste tellimise hange – RHS § 19 kohaselt selliste teenuste tellimine, mis on määratletud CPV määruse VII lisas (RMK-s näiteks raieteenused, kokkuteoteenused, metsakasvatusteenused, põllumajandusteenused jt).
1.2.11. Hankemenetlusega riigihanked – hangete liik, mille puhul hanke maksumus ületab RHS-is sätestatud hankemenetluse läbiviimise kohustuse piirmäära ning mille teostamiseks on seetõttu vajalik mõne RHS-is sätestatud hankemenetluse läbiviimine.
1.2.12. Hanke alusdokument – igasugune dokument (nt hankedokumendid, lihthanke dokument vm), milles hankes osaleva pakkuja ja hankija jaoks õiguslikult siduvalt kirjeldatakse hanget, selles osalema oodatud pakkujatele esitatavaid nõudeid, hanke tehnilisi tingimusi ja hankelepingu tingimusi.
1.2.13. Hankeotsustus – hanke teostamise käigus tehtav ja RMK sisese õigusaktina vormistatav otsustus hankes osalemise või hankest kõrvaldamise või edukaks tunnistamise kohta.
1.2.14. Hanketoiming – hanke teostamise käigus tehtav õigusliku tähendusega toiming, nt hanke alusdokumentide esitamine huvitatud isikutele või pakkujatele, pakkumuste avamine, läbirääkimiste pidamine, kuulutuste, teadete, aruannete jms avaldamine jm.
1.2.15. Hankeobjekt – ostetav, renditav, üüritav, liisitav vm asi, tellitav teenus või ehitustöö. Hankeobjekti määratleb ja selle tehnilise kirjelduse koostab hankiv struktuuriüksus.
1.2.16. Lihthanke piirmäär – 10 000 eurot asjade ja teenuste, 30 000 eurot ehitustööde puhul. Sellest piirmäärast alates on kohustuslik hanke väljakuulutamine riigihangete registri kaudu vastavalt riigihangete seadusele.
1.2.17. Riigihanke piirmäär – 40 000 eurot asjade ja teenuste, 250 000 eurot ehitustööde puhul. Sellest piirmäärast alates on kohustuslik hankemenetlusega riigihanke läbiviimine 3
üldreeglina selle väljakuulutamisega riigihangete registri kaudu vastavalt riigihangete seadusele.
1.2.18. Lihtsustatud korras tellitavate teenuste hanke väljakuulutamise kohustuse piirmäär – 40 000 eurot.
1.3. Piirmäärade ja maksumuste käsitlus
1.3.1. Kõik Korras esitatud piirmäärad ja maksumused on ilma käibemaksuta.
1.3.2. Hanke alusdokumentides, hankeotsustustes ja muudes dokumentides näidatakse rahasummad üldreeglina ilma käibemaksuta.
II Hangete liigid RMK-s
2.1. Hangete liigid ja teostajad
2.1.1.Hankeid teostavad RMK struktuuriüksused alljärgnevalt:
2.1.1.1. Väikesed lihthanked maksumusega kuni 4999 eurot teostab hankiv struktuuriüksus iseseisvalt.
2.1.1.2. Väikesed lihthanked maksumusega 5000 eurot kuni 9999 eurot asjade ostmise ja teenuste tellimise korral ning 5000 eurot kuni 29 999 eurot ehitustööde tellimise korral teostab hankiv struktuuriüksus või kokkuleppel hankiva struktuuriüksusega riigihangete osakond.
2.1.1.3. Lihtsustatud korras tellitavate teenuste hanked maksumusega kuni 39 999 eurot teostab hankiv struktuuriüksus või kokkuleppel hankiva struktuuriüksusega riigihangete osakond.
2.1.1.4. Lihtsustatud korras tellitavate teenuste väljakuulutamise kohustusega hanked maksumusega 40 000 eurot ja rohkem teostab riigihangete osakond, kaasates hankiva struktuuriüksuse eelkõige hanke eeldatava maksumuse, hankeobjekti tehnilise kirjelduse, hindamiskriteeriumite ja muu hankeobjekti, selle turuvaldkonda ja võimalikke hankes osalejaid iseloomustava informatsiooni, samuti dokumentide ja kooskõlastuste saamiseks ning hanketoimingute tegemiseks.
2.1.1.5. Lihthanked ja hankemenetlusega riigihanked teostab riigihangete osakond, kaasates hankiva struktuuriüksuse eelkõige hanke eeldatava maksumuse, hankeobjekti tehnilise kirjelduse, hindamiskriteeriumite ja muu hankeobjekti, selle turuvaldkonda ja võimalikke hankes osalejaid iseloomustava informatsiooni, samuti dokumentide ja kooskõlastuste saamiseks ning hanketoimingute tegemiseks. 4
2.2 Riigihangete osakond hangete teostajana
2.2.1. Väikeseid lihthankeid, lihthankeid, hankemenetlusega riigihankeid ja lihtsustatud korras tellitavate teenuste hankeid Korras sätestatud juhtudel teostab riigihangete osakond. Hangete eest vastutab riigihangete osakonna juhataja.
2.2.2. Riigihangete osakonna juhataja võib määrata kõigi või osa või üksikute riigihangete osakonnas teostatavate hangete eest vastutava töötaja (hanke eest vastutava isiku).
2.2.3. Riigihangete osakonnal on õigus saada hangete teostamiseks vajaminevat informatsiooni juhatuse liikmetelt, kõikidelt struktuuriüksustelt ja töötajatelt, samuti kaasata hankivaid struktuuriüksusi ja nende töötajaid vastava struktuuriüksuse vajadusteks hangete teostamisse ning anda hankivate struktuuriüksuste töötajatele kohustuslikke juhiseid hangete teostamiseks.
2.3. Hankiv struktuuriüksus hangete teostajana
2.3.1. Väikeseid lihthankeid ja lihtsustatud korras tellitavate teenuste hankeid Korras sätestatud juhtudel hankiva struktuuriüksuse vajadusteks teostab hankiv struktuuriüksus. Hangete eest vastutab hankiva struktuuriüksuse juht.
2.3.2. Juht võib määrata struktuuriüksuses kõigi teostatavate hangete või üksikute hangete eest vastutava töötaja (hanke eest vastutava isiku).
III Hangete planeerimine
3.1. Hangete planeerimise eesmärk
3.1.1. Hangete planeerimise eesmärgiks on eelkõige:
3.1.1.1. RMK ja struktuuriüksuste eelarvevahendite säästlik ja otstarbekas kasutamine;
3.1.1.2. hankemenetluse läbiviimise kohustuse tuvastamine läbi hankelepingu eeldatava maksumuse määratlemise või muude RHS-s sätestatud erandite, lihtsustuste või täpsustuste kohaldamise võimaluste kindlakstegemise;
3.1.1.3. hankelepingu sõlmimiseks ja/või hankemenetluse läbiviimiseks vajalike või kohustuslike hankemenetluse liikide, tähtaegade ja menetlusnormide järgimise hõlbustamine ja tagamine;
3.1.1.4. hankelepingute tingimuste õigeaegne väljatöötamine, eel- ja hanketeadete, kuulutuste jm informatsiooni avaldamine. 5
3.2. Sarnaste hankeobjektide hanked
3.2.1. Hankeid planeeritakse arvestusega, et ühel eelarveperioodil või hankelepingu objekti olemusest tulenevalt pikemal planeerimisperioodil oleks sarnaste või samalaadsete seotud hankeobjektide jaoks kavandatavate ja sõlmitavate hankelepingute arv põhjendatud.
3.3. Hanke eeldatava maksumuse määramine
3.3.1. Hanke eeldatava maksumuse määramisel kohaldatakse RHS §-ides 20 kuni 24 sätestatud riigihanke eeldatava maksumuse määramise reegleid. Hanke eeldatav maksumus määratakse ilma käibemaksuta.
3.4. Hangete jaotamise keeld
3.4.1. Hankeid ei või jaotada osadeks riigihanke korraldamise üldpõhimõtete ega RHS-i vastaselt ega üldpõhimõtete või RHS-i sätete kohaldamise vältimiseks.
3.5. Hankeplaanid
3.5.1. Iga-aastased hankeplaanid kinnitatakse tegevusvaldkondade ja administratsiooni kohta Korra lisas 1 toodud vormil. Hankeplaanides esitatakse teadaolevad andmed eelarveaasta jooksul läbiviidavate lihthangete, lihtsustatud korras tellitavate teenuste hangete ja hankemenetlusega riigihangete kohta, vajadusel ka väikeste lihthangete kohta.
3.5.2. Tegevusvaldkonna hankeplaani koondatakse tegevusvaldkonna struktuuriüksuste poolt kavandatavad hanked. Administratsiooni hankeplaani koondatakse tugiteenuste struktuuriüksuste hanked.
3.5.3. Tegevusvaldkonna hankeplaani koostab tegevusvaldkonna eelarve koostaja või tegevusvaldkonna juhi poolt määratud töötaja, võttes aluseks selle tegevusvaldkonna struktuuriüksuste poolt esitatud andmed, järgides käesolevat Korda ning arvestades riigihanke korraldamise üldpõhimõtetega.
3.5.4. Administratsiooni hankeplaani koostab riigihangete osakond, võttes aluseks tugiteenuste struktuuriüksuste poolt esitatud andmed struktuuriüksuste hankevajaduste kohta, järgides käesolevat Korda ning arvestades riigihanke korraldamise üldpõhimõtetega.
3.5.5. Hankeplaanid kinnitatakse hiljemalt eelarveaasta 15. veebruariks. Tegevusvaldkonna hankeplaani kinnitab tegevusvaldkonna juht käskkirjaga. Administratsiooni hankeplaani kinnitab finants- ja administratsioonijuht käskkirjaga.
IV Menetluste läbiviimine
4.1.1. Kõikide hangete läbiviimisel olenemata sellest, kas koostatakse hanke alusdokumendid ja avaldatakse teade hanke kohta või mitte, peab hankija järgima riigihanke korraldamise üldpõhimõtteid, mis on sätestatud RHS-i §-s 3: 6
4.1.1.1. hankija peab kasutama rahalisi vahendeid säästlikult ja otstarbekalt ning saavutama riigihanke eesmärgi mõistliku hinnaga, tagades konkurentsi korral erinevate pakkumuste võrdlemise teel parima võimaliku hinna ja kvaliteedi suhte;
4.1.1.2. hankija peab tagama riigihanke läbipaistvuse ja kontrollitavuse;
4.1.1.3. hankija peab kohtlema kõiki isikuid, kelle elu- või asukoht on Eestis, mõnes muus Euroopa Liidu liikmesriigis, muus Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis või Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankelepinguga (Government Procurement Agreement – GPA) ühinenud riigis, võrdselt ja mittediskrimineerivalt ning jälgima, et kõik isikutele seatavad piirangud ja kriteeriumid oleksid riigihanke eesmärgi suhtes proportsionaalsed, asjakohased ja põhjendatud;
4.1.1.4. hankija peab tagama olemasoleva konkurentsi efektiivse ärakasutamise riigihankel, kusjuures avalik-õigusliku juriidilise isiku või avalikke vahendeid kasutava eraõigusliku isiku osalemine riigihankes ei tohi moonutada konkurentsi tema poolt avalike vahendite kasutamise tõttu;
4.1.1.5. hankija peab vältima konkurentsi kahjustavat huvide konflikti;
4.1.1.6. võimaluse korral peab hankija eelistama keskkonnasäästlikke lahendusi.
4.1.2. Hanget teostav struktuuriüksus koostab seaduses ja Korras ettenähtud juhtudel hanke läbiviimiseks hanke alusdokumendid ja võimaldab konkureerivate pakkumuste esitamist.
4.1.3. Hanke alusdokumentides (sh hankedokumentides) peavad RHS-is sätestatud juhtudel (lihthanked, hankemenetlusega riigihanked) sisalduma vähemalt seaduses sätestatud andmed. Muudel juhtudel peab hanke alusdokumentides sisalduma vähemalt järgmine teave:
4.1.3.1. andmed hankijate (RMK ja AS Eesti Metsataim) ja hankiva struktuuriüksuse kohta, s.h kontaktandmed hanke kohta selgituste ja täpsustuste saamiseks;
4.1.3.2. vajadusel hankes osalemise tingimused (nõuded pakkujatele);
4.1.3.3. arusaadavalt väljendatud ettepanek esitada pakkumusi vastavalt hanke alusdokumentides sisalduvatele tingimustele, lihtsamatel juhtudel märge pakkumuste esitamise võimaluse kohta;
4.1.3.4. hankeobjekti tehniline kirjeldus või hankeobjekti üldine kirjeldus koos sellele esitatavate funktsionaalsete nõuetega; lihtsamatel juhtudel hankeobjekti lihtne lühikirjeldus;
4.1.3.5. vajadusel või olemasolul kõik teadaolevad hankelepingu tingimused või hankelepingu projekt või vorm, kui selle esitamine on vastavas valdkonnas või hankeobjekti arvestades asjakohane, või viide hankelepingu võimalikele tingimustele (nt kui aktsepteeritakse teise lepingupoole poolt antud valdkonnas kasutatavat tavapärast lepinguprojekti);
4.1.3.6. kõik need asjaolud, mille kohta hankija soovib võistlevaid pakkumusi või märge selle kohta, et pakkumused võistlevad hinna või maksumuse alusel;
4.1.3.7. pakkumuste esitamise tähtpäev ja koht ning juhul, kui pakkumused avatakse avalikult, siis avamise aeg ja vajadusel koht; 7
4.1.3.8. vajadusel pakkumuste jõusoleku minimaalne tähtaeg, kui see on vastavas valdkonnas asjakohane;
4.1.3.9. vajadusel või seaduses sätestatud juhtudel märge selle kohta, kas, kuidas ja kelle äranägemisel peetakse pakkujatega peale või enne pakkumuste esitamist läbirääkimisi.
4.1.4. Hanget teostav struktuuriüksus jälgib, et hanke läbiviimisel oleks põhjendatud juhtudel hanke alusdokumentides sätestatuna tagatud hankija õiguste kaitse ja hankijale tekkiva kahju sissenõudmise võimalus, kui pakkujad ei täida nõuetekohaselt seadusest, hanke alusdokumentidest ja pakkumuse esitamisest hanke toimumise ajal tulenevaid kohustusi.
4.2. Väikesed lihthanked maksumusega kuni 4999 eurot
4.2.1. Väikeste lihthangete teostamisel maksumusega kuni 4999 eurot ei pea hankiv struktuuriüksus koostama hanke alusdokumente ega taotlema konkureerivate pakkumuste esitamist erinevatelt pakkujatelt, vaid võib teostada ostu või tellimise ehk sõlmida hankelepingu ilma täiendavate hanketoimingute läbiviimiseta. Hankiv struktuuriüksus peab tagama ostu või tellimise dokumenteerimise vähemalt vastavaliigilise ja vastava maksumusega tehingu jaoks raamatupidamises ja lepingute menetlemise korras nõutaval tasemel.
4.3. Väikesed lihthanked maksumusega 5000 eurot kuni 9999 eurot asjade ostmise ja teenuste tellimise korral ning 5000 eurot kuni 29999 eurot ehitustööde tellimise korral
4.3.1. Väikeste lihthangete teostamisel maksumusega 5000 kuni 9999 eurot ei pea hankiv struktuuriüksus koostama hanke alusdokumente ja võib teostada ostu või tellimise ehk sõlmida hankelepingu erinevate pakkujate asjade, teenuste või ehitustööde andmete, omaduste ja maksumuste kohta kättesaadava info võrdlemise järel ilma täiendavate hanketoimingute läbiviimiseta, kui hankeobjekti olemusest või muudest põhjustest ei tulene vajadust tagada vastavas valdkonnas olemasoleva konkurentsi efektiivset ärakasutamist või hanke avalikustamist või hanketingimuste selget dokumenteerimist.
4.3.2. Väikeste lihthangete teostamisel maksumusega 5000 eurot kuni 9999 eurot asjade ostmise ja teenuste tellimise korral ning maksumusega 5000 eurot kuni 29999 eurot ehitustööde tellimise korral, välja arvatud punkti 4.3.1. kohaldamise korral, viib hankiv struktuuriüksus läbi järgmised hanketoimingud:
4.3.2.1. koostab hanke alusdokumendid;
4.3.2.2. teavitab hankest ühte või mitut teadaolevat huvitatud isikut, kelle majanduslik ja finantsseisund ning tehniline ja kutsealane pädevus on eeldatavalt piisavad hankelepingu nõuetekohaseks täitmiseks, esitab neile hanke alusdokumendid ja taotleb neilt pakkumuste esitamist; avaldab koos huvitatud isikute teavitamisega hanke kohta teate RMK veebilehel ja/või ajakirjanduses;
4.3.2.3. võtab vastu esitatud pakkumused, kontrollib pakkumuste ja pakkujate vastavust esitatud nõuetele; 8
4.3.2.4. vajadusel kõrvaldab mittevastavad pakkujad ja/või pakkumused hankest, võrdleb ja hindab vastavaid pakkumusi, vajadusel peab pakkujatega läbirääkimisi ning selgitab välja eduka(d) pakkuja(d);
4.3.2.5. teostab ostu või tellimise ehk sõlmib hankelepingu.
4.4. Lihthanked
4.4.1. Lihthanke teostamisel viib riigihangete osakond läbi järgmised hanketoimingud:
4.4.1.1.koostab, kooskõlastab ja kinnitab hanke alusdokumendid (lihthanke dokumendi), lähtudes riigihangete seadusest, ning algatab hanke lihthanke teate avaldamisega riigihangete registris. Juhtudel, kui hankiv struktuuriüksus peab seda vajalikuks ja asjakohaseks, avaldatakse hanke kohta teade ka RMK veebilehel ja/või ajakirjanduses;
4.4.1.2.võtab vastu ja vajadusel avab esitatud pakkumused, kontrollib pakkumuste ja pakkujate vastavust esitatud nõuetele;
4.4.1.3. vajadusel kõrvaldab mittevastavad pakkujad ja/või pakkumused hankest, võrdleb ja hindab vastavaid pakkumusi, vajadusel peab pakkujatega läbirääkimisi, kui selline võimalus on hanke alusdokumentides ette nähtud, ning selgitab välja eduka(d) pakkuja(d);
4.4.1.4. sõlmib hankelepingu (hankiv struktuuriüksus) või teavitab hankivat struktuuriüksust hankelepingu sõlmimise võimalusest (riigihangete osakond).
4.5. Hankemenetlusega riigihanked
4.5.1. Hankemenetlusega riigihangete teostamisel viiakse hanketoimingud läbi ja koostatakse, kinnitatakse ja väljastatakse dokumente, esitatakse teateid ning järelepärimisi ja sooritatakse muid toiminguid vastatavalt RHS-is sätestatule.
4.5.2. Riigihangete osakond viib hankemenetlusega riigihanke läbi järgnevalt:
4.5.2.1. taotleb hankivalt struktuuriüksuselt hanget iseloomustavate andmete esitamist või täiendamist, samuti hankeobjekti tehnilise kirjelduse ja hindamiskriteeriumite esitamist või täiendamist ja muude hankedokumentidele lisatavate andmete ja dokumentide esitamist vastavalt vajadusele;
4.5.2.2. koostab hankedokumendid ja hankes osalemise tingimused pakkujatele või taotlejatele ning kooskõlastab need hankiva struktuuriüksusega;
4.5.2.3. esitab riigihangete registrile hanketeate (kui see on hankemenetluse liiki arvestades nõutav), viib läbi muu infovahetuse riikliku riigihangete registriga ning vajadusel avaldab hanke kohta teate RMK veebilehel;
4.5.2.4. korraldab hankedokumentide väljastamise hankest huvitatud isikutele, võimaldab hankest huvitatud isikutel hankedokumentidega hankija juures tutvuda ning vastab hankest 9
huvitatud isikute, pakkujate ja taotlejate järelepärimistele hanketeate ja hankedokumentide kohta, kooskõlastades vastused eelnevalt hankiva struktuuriüksusega;
4.5.2.5. korraldab esitatud pakkumuste vastuvõtmise, registreerimise ja säilitamise ning viib läbi pakkumuste avamise ning protokollib selle;
4.5.2.6. edastab pakkujatele ja taotlejatele pakkumuste avamise protokollide ärakirjad, viib läbi pakkujate ja taotlejate suhtes hankemenetlusest kõrvaldamise aluste puudumise kontrolli, vajadusel taotleb täiendavate dokumentide ja informatsiooni esitamist pakkujatelt või taotlejatelt või kolmandatelt isikutelt või asutustelt ning valmistab ette, vormistab ja allkirjastab pakkujate või taotlejate hankemenetlusest kõrvaldamise ning kvalifitseerimise või kvalifitseerimata jätmise otsustused kooskõlastatult hankiva struktuuriüksusega;
4.5.2.7. kontrollib pakkumuste vastavust hankedokumentides nõutule, valmistab ette, vormistab ja allkirjastab sellekohased otsustused;
4.5.2.8. kooskõlastatult hankiva struktuuriüksusega (viimast kaasates) peab selleks lubatud juhtudel pakkujatega läbirääkimisi;
4.5.2.9. hindab pakkumusi vastavalt hankedokumentides esitatud hindamiskriteeriumitele, valmistab ette, vormistab ja allkirjastab pakkuja(te) edukaks tunnistamise otsustuse;
4.5.2.10. teavitab hankivat struktuuriüksust hankelepingu sõlmimise võimalusest ning nõuab hankivalt struktuuriüksuselt peale hankelepingu allakirjutamist hankelepingu andmed aruande esitamiseks;
4.5.2.11. esitab riigihanke aruande ja hankelepingu täitmise lõppemisel aruande lisa riigihangete registrile.
4.6. Lihtsustatud korras tellitavate teenuste hanked
4.6.1. Lihtsustatud korras tellitava teenuse hanke teostamisel maksumusega kuni 39 999 eurot viib hanget teostav struktuuriüksus läbi järgmised hanketoimingud:
4.6.1.1. teostab teenuse tellimise maksumusega kuni 4999 eurot ehk sõlmib hankelepingu ilma täiendavate hanketoimingute läbiviimiseta (hankiv struktuuriüksus),
4.6.1.2. koostab hanke alusdokumendid;
4.6.1.3. teavitab hankest ühte või mitut teadaolevat huvitatud isikut, kelle majanduslik ja finantsseisund ning tehniline ja kutsealane pädevus on eeldatavalt piisavad hankelepingu nõuetekohaseks täitmiseks, esitab neile hanke alusdokumendid ja taotleb neilt pakkumuste esitamist; avaldab koos huvitatud isikute teavitamisega hanke kohta teate RMK veebilehel ja/või ajakirjanduses;
4.6.1.4. võtab vastu esitatud pakkumused, kontrollib pakkumuste ja pakkujate vastavust esitatud nõuetele; 10
4.6.1.5. vajadusel kõrvaldab mittevastavad pakkujad ja/või pakkumused hankest, võrdleb ja hindab vastavaid pakkumusi, vajadusel peab pakkujatega läbirääkimisi ning selgitab välja eduka(d) pakkuja(d);
4.6.1.6. teostab teenuse tellimise ehk sõlmib hankelepingu (hankiv struktuuriüksus) või teavitab hankivat struktuuriüksust hankelepingu sõlmimise võimalusest (riigihangete osakond);
4.6.2. Lihtsustatud korras tellitava teenuse hanke teostamisel maksumusega 40 000 eurot ja rohkem viib riigihangete osakond läbi järgmised hanketoimingud:
4.6.2.1. koostab hanke alusdokumendid;
4.6.2.2. avaldab hanke kohta teate RMK veebilehel või riigihangete registris, võimalusel teavitab hankest ühte või mitut teadaolevat huvitatud isikut, kelle majanduslik ja finantsseisund ning tehniline ja kutsealane pädevus on eeldatavalt piisavad hankelepingu nõuetekohaseks täitmiseks, esitab soovijatele hanke alusdokumendid ja taotleb neilt pakkumuste esitamist; vajadusel avaldab koos huvitatud isikute teavitamisega hanke kohta teate ajakirjanduses;
4.6.2.3. võtab vastu esitatud pakkumused, kontrollib pakkumuste ja pakkujate vastavust esitatud nõuetele;
4.6.2.4.vajadusel kõrvaldab mittevastavad pakkujad ja/või pakkumused hankest, võrdleb ja hindab vastavaid pakkumusi, vajadusel peab pakkujatega läbirääkimisi ning selgitab välja eduka(d) pakkuja(d);
4.6.2.5. teavitab hankivat struktuuriüksust hankelepingu sõlmimise võimalusest ning nõuab hankivalt struktuuriüksuselt peale hankelepingu allakirjutamist hankelepingu andmed aruande esitamiseks.
V Lepingute sõlmimine, täitmine, muutmine ja lõpetamine
5.1. Lepingute menetlemise korra kohaldamine
5.1.1. Hankelepingute sõlmimine, täitmine, muutmine ja lõpetamine toimub lepingute menetlemise korras sätestatud nõuete kohaselt.
5.1.2. Leping, millele on seaduses kehtestatud vorminõue, peab olema sõlmitud seadusest tulenevas vormis. RHS-ist tulenevalt peab hankeleping, kui selle maksumus ilma käibemaksuta on 10 000 eurot või rohkem, olema sõlmitud kirjalikus vormis.
5.2. Lepingu tingimused
5.2.1. Hankelepingu tingimused peavad vastama RHS-is sätestatud nõuetele, hanke alusdokumentide ja edukaks tunnistatud pakkumuse tingimustele, läbirääkimiste pidamise korral samuti läbirääkimiste käigus kokkulepitud tingimustele. 11
5.2.2. Juhul, kui hange teostati ilma hanke alusdokumente koostamata, peavad hankelepingu tingimused vastama riigihanke toimingute käigus hankes osalemisest huvitatud isikutele edastatud tingimustele ja pakkujate poolt esitatud pakkumustes toodud tingimustele, samuti läbirääkimiste käigus kokkulepitud tingimustele.
5.2.3. Hankelepingu päisesse lisatakse selle olemasolul viitenumber, mis osundab läbiviidud hankemenetlusele ja riikliku riigihangete registri kandele. Hankelepingu päisesse lisatakse ka viide hankesarjale DHSis (selle olemasolul).
5.3. Lepingu muutmine
5.3.1. Hankelepinguid võib muuta, kui see ei ole keelatud seaduses.
5.3.2. Riigihanke tulemusena sõlmitud hankelepingut võib lepingu poolte kokkuleppel muuta ainult juhul, kui see on lubatud RHS-is.
5.4. Lepingu lõpetamine
5.4.1. Lepingu lõpetamine toimub Võlaõigusseaduses sätestatud korras. Leping lõpeb lepingu täitmisel, lepingu tähtaja lõppemisel või lepingu ülesütlemisel või lepingust taganemisel või lepingu lõpetamisel poolte kokkuleppel.
5.4.2. Hankelepingu, mille kohta on esitatud aruanne riigihangete registrile, täitmise kohta esitatakse riigihangete registrile vastavalt RHS §-ile 37 riigihanke aruande lisa kahekümne päeva jooksul peale hankelepingu lõppemist. Hankiv struktuuriüksus esitab viie tööpäeva jooksul peale lepingu lõppemist riigihangete osakonnale andmed lõppenud lepingu kohta:
5.4.2.1. hankelepingu nimetus, DHSi viit, hankelepingu teise poole nimi ja RMK hankiva struktuuriüksuse nimi;
5.4.2.2. hankelepingus tehtud muudatused koos muudatuste põhjendustega ja hankelepingu täitmise olulised erinevused võrreldes hankelepingus sätestatuga, eelkõige hankelepingu rikkumine või ennetähtaegne lõpetamine;
5.4.2.3. raamlepingu alusel sõlmitud hankelepingute maksumused või nende alusel tehtud soorituste kirjeldused.
VI Dokumentide vormistamine
6.1. Hanke alusdokumendid
6.1.1. Hanke alusdokumendid vormistatakse üldjuhul kirjalikult või elektrooniliselt eraldi dokumendina ning kinnitatakse juhatuse otsusega või juhatuse liikme, hanget teostava struktuuriüksuse juhi või riigihangete osakonna juhataja käskkirjaga.
6.1.2. Hanke alusdokumente ei pea kirjalikult eraldi dokumendina vormistama väikeste lihthangete puhul. Sellisel juhul võib hanke alusdokumendi vormistada huvitatud isikutele saadetava kirjana või elektroonilise dokumendina (e-kiri vms), mis sisaldab Korra punktis 4.1.3. sätestatud informatsiooni. Väikese lihthanke puhul võib hanke alusdokumendid kinnitada juhatuse liikme, hanget teostava struktuuriüksuse juhi või riigihangete osakonna juhataja kinnitusmärkega. 12
6.1.3. Kirjalikult eraldi dokumendina vormistatud hanke alusdokumente võib hankest huvitatud isikutele, pakkujatele ja taotlejatele edastada elektrooniliselt, kui dokumendi saaja on sellise edastamise viisi kasutamist taotlenud, on nõustunud sellisel viisil dokumendi saamisega või ei ole sellele mõistliku aja jooksul peale dokumendi saamist vastu vaielnud.
6.1.4. Hankemenetlusega riigihangete ja lihthangete korral kohaldatakse hankedokumentide vormistamisele ja edastamisele RHS-is sätestatud nõudeid.
6.2. Teated, järelepärimised ja muu infovahetus
6.2.1. Väikeste lihthangete, lihthangete ja lihtsustatud korras teenuste tellimise hangete menetlustes võib infovahetus hankest huvitatud isikute, taotlejate ja pakkujatega toimuda elektroonilises, kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis. Huvitatud isiku, taotleja või pakkuja nõudmisel peab infovahetus toimuma kirjalikus vormis.
6.2.2. Hankemenetlusega riigihangete ja lihthangete läbiviimisel peab infovahetus toimuma RHS-is sätestatud nõudeid järgides kirjalikus või elektroonilises vormis.
6.2.3. Hanke läbiviimisel või infovahetuseks kasutada riigihangete registri elektrooniliste riigihangete keskkonda.
6.3. Hankeotsustused
6.3.1. Hankeotsustused vormistatakse üldjuhul kirjaliku õigusaktina: juhatuse otsusena, juhatuse liikme, hanget teostava struktuuriüksuse juhi või riigihangete osakonna juhataja käskkirjana.
6.3.2 Hankeotsustusi ei pea kirjaliku õigusaktina vormistama väikeste lihthangete ja lihtsustatud korras tellitavate teenuste hangete puhul, mida viib läbi hankiv struktuuriüksus ise. Sellisel juhul võib hankeotsustuse vormistada hankiva struktuuriüksuse juhi resolutsioonina hankes esitatud pakkumusel või pakkumuste hindamise protokollina.
VII KORRA KINNITAMINE, RAKENDAMINE, MUUTMINE JA TÕLGENDAMINE
7.1. Korra kinnitab ja seda muudab RMK juhatus.
7.2. Korra rakendamiseks annab selgitusi, tõlgendusi ja kohustuslikke juhiseid riigihangete osakond.
7.3. Korra kaasajastatud terviktekst on dokumendihaldussüsteemis.
Hanked: Karjaaru tee ehitamine 17.09.2019
Hanked: Metsamasinate hooldus- ja remonditeenus ning varuosade ost; (2 030 000 Eur) 30.09.2019
Hanked: Hullumäe tee, Männiku tee, Niidu tee ja Sulbiveski tee rekonstrueerimine ja ehitamine 24.09.2019
Hanked: Harvendusraie-, sanitaarraie- ja kokkuveoteenuste tellimine 2019-13 01.10.2019
Hanked: Külastuskorraldusliku taristu projekteerimistööd (9) 17.09.2019
Hanked: Paasvere PÜ-23, Venevere PÜ-17 ja Kõrve TTP-412 maaparandussüsteemi rekonstrueerimine 01.10.2019
EU Hanked: Hanked: Põllumajandustraktorite hooldus- ja remonditeenus ning varuosade ost; (2 500 000 Eur) 08.10.2019
Hanked: Kaali puhkekoha jalgradadele katendite uuendamine ja Penijõe välibaaside lammutustööd 20.09.2019
Hanked: Venemäe vaatetorni rekonstrueerimine ja Oandu-Ikla matkatee uue raja osa ehitamine 20.09.2019
Hanked: Kuuse- ja männitaimede kaitsmisvahaga töötlemise masin 03.10.2019
Hanked: Loosalu ja Tihnulaane maaparandussüsteemi rekonstrueerimine 08.10.2019
Hanked: Liiva-Kiviaru-Orajõe maaparandussüsteemi rekonstrueerimine 10.10.2019
Hanked: Kalasööt 30.09.2019


§ 881 Arestialuse ja lühiajalist vangistust kandva kinnipeetava vabastamine
(1) Käesolevas seaduses ja selle alusel ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354; 2005, 39, 308) sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
(1) Äratusest kuni öörahu alguseni on kinnipeetaval lubatud liikuda kinnise vangla territooriumil vangla sisekorraeeskirjas ja kodukorras sätestatud kohtades ning ajal. Öörahu algusest kuni äratuseni eraldatakse kinnipeetavad neile ettenähtud kambritesse, mis lukustatakse.
(3) Kinnises või avavanglas kinnipeetavale keelatud asjade loetelu, samuti hoiule võetavate asjade hoidmise korra kehtestab justiitsminister määrusega .
(1) Kinnipeetavale võimaldatakse pikaajalisi kokkusaamisi abikaasa, isa, ema, vanaisa, vanaema, lapse, lapsendaja, lapsendatu, võõras- või kasuvanema, võõras- või kasulapse, venna või õega. Pikaajalisi kokkusaamisi faktilise abikaasaga lubatakse tingimusel, et neil on ühised lapsed või ühine majapidamine või vähemalt kaks aastat väldanud kooselu enne karistuse kandmise algust.
(1) Kinnipeetav võib oma isikuarvel oleva raha eest sisekorraeeskirjades sätestatud korras osta vangla vahendusel toiduaineid, isikliku hügieeni tarbeid ja muid asju, mille omamine vanglas on lubatud. Avavangla kinnipeetav võib sisseoste teha ka vangla vahenduseta.
(1) Aresti ja kuni kolmekuulise vangistuse kandmine toimub otsuse teinud kohtu asukohajärgses või arestialuse elukohajärgse politseiprefektuuri arestimajas.
(1) Aresti ja kuni kolmekuulise vangistuse täideviimisele kohaldatakse käesoleva seaduse 1., 2., ja 7. peatüki ning § 109 sätteid käesolevas peatükis sätestatud erisustega.
§ 881. Arestialuse ja lühiajalist vangistust kandva kinnipeetava vabastamine
(1) Arestialusele ja lühiajalist vangistust kandvale kinnipeetavale ei kohaldata käesoleva seaduse § 75 lõikes 1 sätestatud vabastamist enne riiklikku püha või puhkepäeva.
(2) Arestialuse ja lühiajalist vangistust kandva kinnipeetava vabastamisel ei maksta vabanemistoetust.
(2) Vanglaametniku ametikohale nimetamisel võib ametnikule panna ametiastmele vastava ettevalmistusteenistuse läbimise kohustuse.
(3) Ettevalmistusteenistuse läbimise kohustust ei või panna isikule, kellel on teadus- või magistrikraad või sellele vastav kvalifikatsioon või kes on vähemalt kaks aastat töötanud kohtuniku, prokuröri, kõrgema politsei-, piirivalve-, pääste- või vanglaametnikuna või Justiitsministeeriumi koosseisus kõrgemate ametnike põhigruppi kuuluval ametikohal.
(5) Ettevalmistusteenistuse praktilise väljaõppe läbimisel või ettevalmistusteenistuse lõpetanud isiku ametisse nimetamisel ei rakendata avaliku teenistuse seaduse §-s 14 sätestatud vanuse alampiiri.
(2) Vanglaametniku kandidaadi ettevalmistusteenistuse kohaks on asutus, kus vanglaametniku kandidaat praktilisel väljaõppel osaleb, ja Sisekaitseline rakenduskõrgkool. Käesoleva seaduse § 119 lõikes 1 nimetatud ettevalmistusteenistuse puhul võib selleks olla ka muu õppeasutus vastavalt käesoleva seaduse § 116 lõikes 7 nimetatud korrale.
(1) Käesoleva seaduse § 112 lõike 1 punktides 4 ja 5 nimetatud ametiastmetele vastab ettevalmistusteenistus, mille käigus omandatakse vanglaametniku kutsekeskharidus.
(2) Vanglaametniku palgaastmele vastavat palgamäära võidakse diferentseerida sõltuvalt erinevast kvalifikatsioonist, piirkonnast, asutusest või ametikohast.


Eesti Teenindus-ja Kaubandustöötajate Ametiühing » Töötasu vähendamine kuni 3 kuuks
Töötasu vähendamine kuni 3 kuuks
Kui ettevõte pakub töötajale paragrahv 37 alusel töötasu vähendamist töö mitteandmise korral kuni kolmeks kuuks ja töötaja ei ole sellega nõus, siis töölepingu seaduse järgi tuleb talle nagu koondamisegi korral maksta ühe kuu töötasu.
Kas sellisel juhul laienevad tööandjale kõik koondamisega seotud kohustused nagu etteteatamise kohustus ja kui jah, siis millisest kuupäevast hakkab aeg jooksma?
Kas sellest päevast, mil tööandja teavitas töötajat töötasu vähendamisest või sellest päevast, mil töötaja teatas oma keeldumisest?
Ei. Koondamisega on ühine vaid hüvitiste osa (§100 lg-d 1-2). TLS §37 lg5 näeb ette hüvitise maksmise TLS §100 lg-tes 1-2 sätestatud korras. St tööandja maksab ühe kuu keskmise töötasu ulatuses hüvitist ning Töötukassa maksab vastavalt TKindlS §14.1 hüvitist, kui töösuhe on kestnud vähemalt 5 aastat.
Etteteatamiskohustuse jms sätestab TLS §37. Informeerimine ning konsulteerimine toimub vastavalt töötajate usaldusisiku seadusele, st seal sätestatud korras (mõisteid vt viidatud seaduse §-st 19). Tähtajad sätestab aga TLS §37 lg 4: Tööandja peab teatama töötasu vähendamisest vähemalt 14 kalendripäeva ette. Usaldusisik või töötaja peab andma oma arvamuse seitsme kalendripäeva jooksul arvates tööandja teate saamisest.
Töötajal on õigus tööleping üles öelda teatades sellest viis tööpäeva ette.
§37. Töötasu vähendamine töö mitteandmise korral


text:
Eelotsusetaotlus – Direktiiv 2006/112 – Käibemaks – Kohtutäitur – Sundtäitmine – Seadusega ette nähtud tasud – Liikmesriigi pädevate ametivõimude halduspraktika, mille kohaselt sisaldavad sellised tasud käibemaksu – Neutraalsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted
Kohtuasjas C‑214/18,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Sąd Rejonowy w Sopocie Wydział I Cywilny (Sopoti rajoonikohtu I tsiviilkolleegium, Poola) 8. märtsi 2018. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 26. märtsil 2018, menetluses, mille algatamist taotles
Aleksandra Treder, Sąd Rejonowy w Sopocie (Sopoti rajoonikohus) kohtutäitur,
koosseisus: koja president F. Biltgen, kohtunikud C. G. Fernlund (ettekandja) ja L. S. Rossi,
– Aleksandra Treder, esindajad: radca prawny M. S. Tokarz ja doradca podatkowy J. Martini,
– Euroopa Komisjon, esindajad: R. Lyal, A. Armenia ja B. Sasinowska,
1 Eelotsusetaotlus puudutab nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1), mida on muudetud nõukogu 22. juuli 2013. aasta direktiiviga 2013/43/EL (ELT 2013, L 201, lk 4) (edaspidi „direktiiv 2006/112), artikli 1, artikli 2 lõike 1 punktide a ja c, artikli 73 ja artikli 78 esimese lõigu punkti a tõlgendamist.
2 Taotlus on esitatud menetluses, mille algatamist taotles H. W. seoses Aleksandra Trederi, kes on tema suhtes läbiviidava täitemenetluse eest vastutav kohtutäitur, otsusega lisada asjaomastele täitemenetluse tasudele käibemaksu.
3 Direktiivi 2006/112 põhjenduses 5 on märgitud:
„Käibemaksusüsteem on lihtsaim ja neutraalseim siis, kui maksustamine toimub võimalikult üldiselt ja kui selle kohaldamisala hõlmab kõiki tootmis- ja turustusetappe ning teenuste osutamise valdkonda. Seetõttu on siseturu ja liikmesriikide huvides võtta vastu ühine süsteem, mida kohaldatakse ka jaemüügi puhul.“
4 Nimetatud direktiivi artikkel 1 sätestab:
„1. Käesolev direktiiv kehtestab ühise käibemaksusüsteemi.
2. Ühise käibemaksusüsteemi põhimõtteks on kohaldada kaupade ja teenuste suhtes üldist tarbimismaksu, mis on täpselt võrdeline kaupade ja teenuste hinnaga, olenemata nende tehingute arvust, mis tehakse tootmise ja turustamise käigus enne maksustamisetappi.
Ühist käibemaksusüsteemi kohaldatakse kuni jaemüügietapi lõpuni.“
5 Nimetatud direktiivi artikli 2 lõike 1 punktid a ja c näevad ette:
„1. Käibemaksuga maksustatakse järgmisi tehinguid:
6 Sama direktiivi artikli 9 lõike 1 kohaselt:
7 Direktiivi 2006/112 artiklis 13 on sätestatud:
„1. Riike, regionaalsete ja kohalike omavalitsuste ametiasutusi ning teisi avalik ‑ õiguslikke organisatsioone ei käsitata maksukohustuslasena tegevuse või tehingutega seoses, mida nad teevad ametivõimudena, isegi kui nad koguvad seoses nimetatud tegevuse või tehingutega makse, lõive, liikmemakse või tasusid.
8 Selle direktiivi artikkel 73 on sõnastatud järgmiselt:
9 Direktiivi artikli 78 esimese lõigu punkt a sätestab:
a) maksud, tollimaksud, lõivud ja tasud, välja arvatud käibemaks“.
10 Käibemaksudirektiivi artikkel 193 näeb ette, et „[k]äibemaksu tasub maksukohustuslane, kelle kaubatarned või teenuste osutamine on maksustatav […]“.
11 2. aprillil 1997 jõustunud Poola Vabariigi põhiseaduse (Dz. U., 1997, nr 78, rubriik 483) artikkel 217 sätestas põhikohtuasjas arutusel olnud asjaolude esinemise ajal kehtinud redaktsioonis:
„Maksude ja muude riiklike maksete tasumise kohustus, maksukohustuslasena käsitamine, maksustamise ese ja maksumäärad, maksuvähendused ja maksust vabastatud maksukohustuslaste kategooriad määratletakse seaduses.“
12 11. märtsi 2004. aasta kaupade ja teenuste maksustamise seadus (ustawa o podatku od towarów i usług) sätestab põhikohtuasja asjaolude esinemise ajal kehtinud redaktsiooni (Dz. U., 2017, rubriik 1221) (edaspidi „käibemaksuseadus“) artikli 15 lõigetes 1, 2 ja 6:
„1. Maksukohustuslane on iga juriidiline isik, iseseisva õigusvõimeta üksus ja füüsiline isik, kes teostab iseseisvalt lõikes 2 nimetatud majandustegevust, olenemata nimetatud tegevuse eesmärgist või tulemustest.
2. Majandustegevus on tootja, ettevõtja ja teenuseid osutava isiku mis tahes tegevus, sealhulgas kaevandamis- ja põllumajandusalane tegevus ning kutsealane tegevus. Majandustegevusena käsitatakse eelkõige materiaalse või immateriaalse vara kasutamist kestva tulu saamise eesmärgil.
6. Avaliku halduse organid ja neile alluvad asutused ei ole maksukohustuslased osas, milles nad täidavad erinormides sätestatud ülesandeid, mille täitmiseks nad on loodud, välja arvatud tehingud, mida tehakse poolte vahel sõlmitud eraõiguslike lepingute alusel.“
13 Käibemaksuseaduse artikli 19a lõige 1 sätestab:
„Maksu tasumise kohustus tekib alates kaubatarne või teenuse osutamise hetkest, kui lõigetes 5 ja 7–11, artikli 14 lõikes 6, artiklis 20 ja artikli 21 lõikes 1 ei ole sätestatud teisiti.“
14 Selle seaduse artikli 29a lõige 1 ja lõike 6 punkt 1 sätestavad:
„1. Kui lõigetest 2–5, artiklitest 30a–30c, artiklist 32, artiklist 119 ning artikli 120 lõigetest 4 ja 5 ei tulene teisiti, arvatakse maksustatava väärtuse hulka kõik tasuna käsitatav, mille tarnija või teenuse osutaja soetajalt, teenuse saajalt või kolmandalt isikult nimetatud tehingute eest on saanud või saab, kaasa arvatud nimetatud tehingute hinnaga otseselt seotud toetused ja muud sama liiki juurdemaksed, millel on vahetu mõju maksukohustuslase poolt tarnitud kauba või osutatud teenuste hinnale.
6. Maksustatava väärtuse hulka arvatakse:
1) maksud, tollimaksud, lõivud ja tasud, välja arvatud käibemaks […]“.
Kohtutäiturite ja täitemenetluse seadus
15 Kohtutäiturite suhtes kohaldatakse 29. augusti 1997. aasta kohtutäiturite ja täitemenetluse seaduse (ustawa o komornikach sądowych i egzekucji) põhikohtuasja asjaolude esinemise ajal kehtinud redaktsiooni (Dz. U., 2017, rubriik 1277) (edaspidi „kohtutäiturite seadus“) sätteid.
16 Kohtutäiturite seaduse artikkel 28 sätestab:
„Kohtutäiturite suhtes kohaldatakse tulumaksu, sotsiaalkindlustust ja üldist ravikindlustust käsitlevaid sätteid majandustegevusega, välja arvatud põllumajandustegevus, seotud isikute puhul.“
17 Selle seaduse artikkel 34 näeb ette:
„Kohtutäituri ametitoimingu kulud on järgmised:
1) täitemenetlusega seotud personali- ja bürookulud;
2) arestitud vara hoiustamise ja vajaliku kindlustamise kulud, samuti kulud, mis on seotud büroo kindlustamise ja kohtutäituri tsiviilvastutuskindlustusega;
3) sõidukulud kohtutäituri tegevuskohta, saatekulud, väljamaksed, väikesemõõduliste vallasasjade, mis ei vaja eritransporti, veokulud;
4) seaduse kohaselt kohtutäiturite kojale makstavad liikmemaksud;
5) muud täitetoimingute ja seaduses ette nähtud toimingute sooritamiseks ette nähtud kulud, mis ei kuulu artikli 39 kohaldamisalasse.“
18 Selle seaduse artikkel 35 sätestab:
„Kohtutäituri tasud katavad artiklis 34 nimetatud kulud.“
19 Nimetatud seaduse artiklis 43 on sätestatud:
„Kohtutäiturile makstakse tasu täitetoimingute ja muude seaduses nimetatud toimingute eest.“
20 Kohtutäiturite seaduse artikkel 49 sätestab:
„1. Kohtutäitur nõuab võlgnikult rahalise nõude täitmisele suunatud täitemenetluse korral tasu, mille suurus on 15% sissenõude summast, kuid mis ei ole madalam kui 1/10 ega suurem kui kolmekümne kordne keskmine kuupalk […]
1a. Lõikes 1 märgitud juhtudel nõuab kohtutäitur võlgnikult tasu proportsionaalselt sissenõude summaga.
7. Lõigetes 1 ja 2 ette nähtud tasusid võib võlgniku taotluse alusel vähendada. […]
10. Kohus võib pärast lõikes 7 nimetatud taotluse läbivaatamist vähendada lõigetes 1 ja 2 märgitud tasusid, arvestades eelkõige kohtutäituri töökoormust või võlgniku varalist olukorda ja tema sissetulekuid.“
21 Selle seaduse artiklis 51 on sätestatud:
„1. Kindlad põhitasud, mis on 20% keskmisest kuupalgast, on ette nähtud järgmistel juhtudel:
1) kinnisasja valduse ülevõtmine ja selles asuvate vallasasjade väljatõstmine; äri- ja tööstustegevuse korral nõutakse tasud sisse ettevõtte iga osa kohta eraldi;
2) kinnisasja või ettevõtte halduri või kinnisasja hooldaja määramine;
3) asjade ja isikute väljatõstmine ruumidest, mille iga osa kohta kehtivad eraldi tasud;
4) vara arestimistoimingu tegemine.
2. Eluruumide vabastamisel ei arvestata eraldi tasusid järgmiste eluruumi osade eest: sissepääsud, alkoovid, koridorid, verandad, vannitoad, keldrid, rõdud ja sarnased ruumid.
3. Mitteeluruumide ja pindade tühjendamisel nagu garaažid, tallid, kioskid või kauplused on õigus saada eraldi tasu iga osa eest sarnaselt tubadele.“
22 Kõnealuse seaduse artikkel 54 näeb ette:
„Asja andmisel võlausaldaja valdusse muudel juhtudel kui need, mis on loetletud artiklis 51, arvestatakse kindlat põhitasu määras 15% keskmisest kuupalgast, mida suurendatakse 100% võrra iga täitetoimingu korral, mis tuleneb omandiõiguste jätkuvast rikkumisest.“
23 Sama seaduse artikli 63 lõige 4 sätestab:
„Kohtutäituri tulu […] moodustavad ühe kuu jooksul sissenõutud tasud ja tagastused sõidukulude eest […], millest arvatakse maha käesolevas artiklis märgitud kohtutäituri tasud ja summad.“
Füüsiliste isikute tulumaksuseadus
24 26. juuli 1991. aasta füüsiliste isikute tulumaksuseadus (ustawa o podatku dochodowym od osób fizycznych) sätestab põhikohtuasja asjaolude esinemise ajal kehtinud redaktsiooni (Dz. U., 2018, rubriik 200) artikli 14 lõike 1 teises lauses:
„Tuluna, mida saab maksukohustuslane, kelle kaubatarned või teenused maksustatakse käibemaksuga, käsitatakse tema müügitulu, millest on maha arvatud tasumisele kuuluv käibemaks.“
25 Sąd Rejonowy w Sopocie (Sopoti rajoonikohus, Poola) kohtutäitur viis võlausaldaja PSM „K“ taotlusel läbi täitemenetluse võlgnikuks oleva H. W. suhtes. A. Treder lõpetas täitemenetluse 4. oktoobri 2016. aasta otsusega ja määras vastavalt kohtutäiturite seaduse artikli 49 lõikele 1 kohtutäituri tasu, millele ta lisas käibemaksu.
26 Võlgnikule, kelle asukoht oli teadmata, kohtu poolt määratud esindaja esitas Sąd Rejonowy w Sopocie Wydział I Cywilnyle (Sopoti rajoonikohtu I tsiviilkolleegium, Poola) selle otsuse peale kaebuse, väites, et asjaomane kohtutäitur on ekslikult lisanud oma tasule käibemaksu, kuna kohtutäiturite seaduse artikli 49 lõike 1 kohaselt kinnitatud kohtutäituri tasud juba sisaldavad käibemaksu.
27 Nimetatud kohus otsustas 9. märtsi 2017. aasta otsusega poolte ühisel taotlusel kohtumenetluse peatada kuni Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) on andnud hinnangu küsimusele, kas tasusid, mille kohtutäitur vastavalt sellele sättele määrab, tuleb käibemaksu võrra suurendada või nende tasude summad juba sisaldavad käibemaksu.
28 Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) otsustas 27. juulil 2017, et kohtutäitur ei või kohtutäiturite seaduse artikli 49 lõike 1 alusel sisse nõutud tasusid käibemaksu võrra suurendada. Nimetatud kohtu hinnangul tuleb asuda seisukohale, et kuna kohtutäiturite seaduses puudub võimalus lisada nimetatud tasudele käibemaksu, siis kujutavad viimased endast vastavalt käibemaksuseaduse artikli 29a lõikele 1 koostoimes selle artikli lõike 6 punktiga 1 kogutasusid, mis juba sisaldavad käibemaksu.
29 Kohtutäitur esitas pärast seda, kui Sąd Rejonowy w Sopocie Wydział I Cywilny (Sopoti rajoonikohti I tsiviilkolleegium, Poola) oli peatatud menetluse uuendanud, samale kohtule taotluse esitada Euroopa Liidu Kohtule eelotsusetaotlus, et määrata kindlaks, kas seisukoht, mille kohaselt sisaldab kohtutäiturile kohtutäiturite seaduse artikli 49 lõike 1 alusel määratud tasu käibemaksusummat, on kooskõlas direktiivi 2006/112 sätetega.
30 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et tasud, mida kohtutäituril on täitemenetluse raames tehtavate toimingute eest õigus saada, on kindlaks määratud seadusega. Enne 9. juunit 2015 oldi seisukohal, et kohtutäitur kuulub käibemaksuseaduse artikli 15 lõikes 6 sätestatud maksuvabastuse kohaldamisalasse ja seega ei olnud ta nimetatud toimingute tegemisel käibemaksukohustuslane. Osutatud kuupäeval antud rahandusministri seisukoha järgi ei kuulu kohtutäitur selle sätte kohaldamisalasse ja seega on ta nimetatud toimingute tegemisel käibemaksukohustuslane. Lisaks toodi selles välja, et sissenõutavad tasud sisaldavad tasumisele kuuluvat käibemaksu. Küll aga ei toonud niisugune muutus kaasa muudatust liikmesriigi seaduses, mis reguleerib sissenõutavate tasusummade piimäärasid. Seetõttu vähendati kohtutäiturite tasusid tasumisele kuuluva käibemaksusumma võrra.
31 Rahandusministri sellist seisukohta kinnitas 6. märtsil 2017 ka Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus). Nimetatud kohus leidis, et kohtutäiturite suhtes kuulub kohaldamisele käibemaksuseaduse artikli 15 lõige 1 koostoimes selle artikli lõikega 2, kuna ta tegutseb mitte avalik-õigusliku asutusena, vaid sõltumatult vaba kutsetegevuse raames, mistõttu ei laiene tema suhtes selle seaduse artikli 15 lõikes 6 ja direktiivi 2006/112 artikli 13 lõikes 1 ette nähtud maksuvabastus.
32 Eelotsusetaotluse esitanud kohus lähtub tõlgendusest, et kohtutäitur on sundtäitmise raames tehtavate toimingute osas käibemaksukohustuslane. Ta leiab lisaks, et Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) seisukoht, mille kohaselt ei või kohtutäitur oma tasudele käibemaksu lisada, on põhjendatud.
33 Kuna aga ühtki seadusemuudatust, mis näeks ette tasude suurendamise, selleks et katta kohtutäiturite käibemaksukohustusega seonduvaid kulusid, sisse ei viidud, on eelotsusetaotluse esitanud kohtul kahtlusi, kas käesoleva kohtuotsuse punktis 28 märgitud Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) seisukoht, mille kohaselt tuleks kohtutäituri tasusid käsitada kogutasudena, mis juba sisaldavad käibemaksu, on kooskõlas liidu õigusega, eriti aga käibemaksu neutraalsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega.
34 Sellega seoses küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus esiteks, kas see, kui käsitada kohtutäiturite sissenõutavaid tasusid juba käibemaksu sisaldavatena, rikub reeglit, et seda maksu tasub lõpptarbija, ja teiseks sisuliselt, kas proportsionaalsuse põhimõttega – nagu seda on tõlgendatud 26. märtsi 2015. aasta kohtuotsuse Macikowski (C‑499/13, EU:C:2015:201) resolutsiooni punktis 2 – on vastuolus, kui tasusummad võivad juba sisaldada käibemaksu.
35 Neil asjaoludel otsustas Sąd Rejonowy w Sopocie Wydział I Cywilny (Sopoti rajoonikohtu I tsiviilkolleegium) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas arvestades käibemaksusüsteemi, mis on kehtestatud direktiiviga [2006/112], eelkõige selle artiklit 1, artikli 2 lõike 1 punkte a ja c, artiklit 73 koostoimes artikli 78 esimese lõigu punktiga a ning neist tulenevat ja liidu õiguse üldpõhimõtete hulka kuuluvat neutraalse maksustamise põhimõtet – võttes arvesse [käibemaksuseaduse] artikli 29a lõike 1 ja lõike 6 punkti 1 sõnastust koostoimes kohtutäiturite seaduse artikli 49 lõikega 1, artikliga 35 ja artikli 63 lõikega 4 – tuleb pidada lubatavaks seisukohta, et kohtutäiturite tasu täitemenetluses sisaldab käibemaksu?
2. Kas arvestades liidu õiguse üldpõhimõtete hulka kuuluvat proportsionaalsuse põhimõtet tuleb pidada lubatavaks seisukohta, et kohtutäituril, kes on kohustatud tasuma oma ametitoimingu tasult käibemaksu, on tegelikult kõik õiguslikud vahendid, et täita nõuetekohaselt maksukohustust, kui eeldada, et kohtutäiturite seaduse alusel määratud kohtutäituri tasu sisaldab käibemaksu?“
36 Eelotsusetaotluse esitanud kohus küsib nende küsimustega sisuliselt, kas direktiivi 2006/112 sätteid ja käibemaksu neutraalsuse ning proportsionaalsuse põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi pädevate asutuste selline halduspraktika, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille kohaselt sisaldab kohtutäituri tasu tema poolt sundtäitmise menetluse raames osutatud teenustega seotud käibemaksu.
37 Sissejuhatuseks tuleb kõigepealt märkida, et direktiiv 2006/112, mis jõustus 1. jaanuaril 2007, tunnistas kehtetuks nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT 1977, L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23), ega teinud viimasega võrreldes sisulisi muudatusi. Kuna direktiivi 2006/112 asjakohased sätted on sisuliselt samad nagu direktiivi 77/388 vastavad sätted, siis on viimati nimetatud direktiivi puudutav Euroopa Kohtu praktika kohaldatav ka direktiivile 2006/112.
38 Seejärel, esitatud küsimused, nagu nähtub käesoleva kohtuotsuse punktist 32, põhinevad esiteks eeldusel, et selline kohtutäitur nagu põhikohtuasjas teostab majandustegevust, mis ei kuulu direktiivi 2006/112 artiklis 13 ette nähtud avalik-õiguslike asutuste maksuvabastuste korra kohaldamisalasse, ja teiseks eeldusel, et liikmesriigi õigus ei võimalda tasumisele kuuluva käibemaksusumma võrra suurendada kohtutäituri poolt sundtäitmise raames sissenõutud tasu.
39 Tuleb täpsustada, et Euroopa Kohtu vastus esitatud küsimustele põhineb oletusel, et nimetatud eeldused on õiged.
40 Esiteks tuleb märkida, et direktiivi 2006/112 artikli 1 lõike 2 kohaselt on ühise käibemaksusüsteemi põhimõtteks kohaldada kuni jaemüügi etapini kaupade ja teenuste suhtes üldist tarbimismaksu, mis on täpselt võrdeline kaupade ja teenuste hinnaga, olenemata nende tehingute arvust, mis tehakse tootmise ja turustamise käigus enne maksustamisetappi.
41 Selle kohta nähtub nimetatud direktiivi artikli 2 lõikest 1 ja artiklist 9, et see süsteem põhineb üldpõhimõttel, mille kohaselt maksustatakse käibemaksuga põhimõtteliselt igasugune majanduslikku laadi tegevus (vt selle kohta 19. jaanuari 2017. aasta kohtuotsus National Roads Authority, C‑344/15, EU:C:2017:28, punkt 36). Käibemaksuga maksustatakse niisiis maksukohustuslase poolt iga teenuste osutamine tasu eest (vt selle kohta 21. märtsi 2013. aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, C‑197/12, ei avaldata, EU:C:2013:202, punkt 30).
42 Teiseks, mis puudutab võimalust teha erand üldpõhimõttest, mille kohaselt maksustatakse käibemaksuga maksukohustuslase poolt iga teenuste osutamine tasu eest, siis on Euroopa Kohus juba täpsustanud, et kõik maksuvabastused peavad olema selged ja täpsed (vt selle kohta 26. märtsi 1987. aasta kohtuotsus komisjon vs. Madalmaad, 235/85, EU:C:1987:161, punkt 19). Maksuvabastuste kindlaksmääramiseks kasutatud mõisteid tuleb igal juhul tõlgendada täht-tähelt (vt selle kohta 19. juuli 2012. aasta kohtuotsus Deutsche Bank, C‑44/11, EU:C:2012:484, punkt 42 ja seal viidatud kohtpraktika ning 29. oktoobri 2015. aasta kohtuotsus Saudaçor, C‑174/14, EU:C:2015:733, punkt 49 ja seal viidatud kohtupraktika).
43 Sellest järeldub, et kui teenuste osutamine ei kuulu direktiivis 2006/112 ette nähtud maksuvabastuste kohaldamisalasse, on see nimetatud direktiivi artikli 2 lõike 1 punkti c kohaselt käibemaksuga maksustatav.
44 Kolmandaks, direktiivi 2006/112 artikli 193 kohaselt tasub käibemaksu maksukohustuslane, kelle teenuste osutamine on maksustatav.
45 Järelikult, kui kohtutäitur osutab selliseid teenuseid nagu põhikohtuasjas, siis tuleb tal tasuda käibemaksu toimingult, mis ei kuulu nimetatud direktiiviga ette nähtud maksuvabastuste kohaldamisalasse.
46 Seoses käibemaksuga maksustatava väärtuse kindlaksmääramisega käesolevas asjas nähtub direktiivi 2006/112 artiklist 73 ja artikli 78 punktist a, et maksustatavaks väärtuseks teenuste osutamise korral on kõik tasuna käsitatav, mille tarnija või teenuse osutaja soetajalt, teenuse saajalt või kolmandalt isikult nimetatud tehingute eest on saanud või saab, välja arvatud käibemaks.
47 Seevastu ei sisalda see direktiiv ühtki sõnaselget reeglit küsimuse kohta, kas kohtutäituri tasud peavad tasumisele kuuluvat käibemaksu sisaldama või mitte. Seega tuleb see küsimus lahendada liikmesriikidel.
48 Praeguse juhtumi puhul, nagu nähtub käesoleva kohtuotsuse punktist 38, ei saa liikmesriigi õiguse kohaselt kohtutäituri tasudele käibemaksu lisada. Arvestades, et maksustatavaks väärtuseks, nagu on välja toodud ka käesoleva kohtuotsuse punktis 46, on kõik tasuna käsitatav, välja arvatud käibemaks, tuleb kõnealuseid kohtutäituri tasusid käsitada nii, et need juba sisaldavad seda maksu.
49 See tõlgendus järgib ka käibemaksu neutraalsuse põhimõtet. Nimelt võimaldab see maksukohustuslastel käibemaksu tasuda samas määras maksustatavate tehingute raames sisse nõutud kogusummalt.
50 Lisaks on nimetatud tõlgendus kooskõlas põhimõttega, mille kohaselt on käibemaks maks, mida tasub lõpptarbija. Nimelt, kuivõrd liikmesriigi õiguse kohaselt ei ole sissenõutavatele tasudele võimalik lisada tasumisele kuuluvale käibemaksule vastavat täiendavat summat, siis see, kui käsitada seda summat juba nimetatud maksu sisaldavana, tähendaks, et maksuhalduri poolt sissenõutava käibemaksuga maksustatav väärtus ei ole kõrgem tasust, mida lõpptarbija tegelikult maksis ja millelt arvutati käibemaks, mida peab tasuma lõpptarbija (vt selle kohta 24. oktoobri 1996. aasta kohtuotsus Elida Gibbs, C‑317/94, EU:C:1996:400, punkt 19 ning 7. novembri 2013. aasta kohtuotsus Tulică ja Plavoşin, C‑249/12 ja C‑250/12, EU:C:2013:722, punktid 34 ja 35).
51 Sama tõlgendus järgib ka proportsionaalsuse põhimõtet, kuna see ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada eesmärk, mis on seotud vajadusega tagada selle maksu sissenõudmine ning selline maksustatava väärtuse kindlaksmääramise viis on kooskõlas käesoleva kohtuotsuse punktides 40 ja 41 välja toodud ühise käibemaksusüsteemi aluspõhimõttega, milleks on kogu majandustegevuse maksustamine käibemaksuga.
52 Seda järeldust ei lükka ümber proportsionaalsuse põhimõtte kohta 26. märtsi 2015. aasta kohtuotsuse Macikowski (C‑499/13, EU:C:2015:201) resolutsiooni punktis 2 antud tõlgendus, millel põhineb eelotsusetaotluse esitanud kohtu teine küsimus. Sellega seoses tuleb märkida, et Euroopa Kohus leidis vastavalt nimetatud kohtuotsuse resolutsiooni punktile 2, et proportsionaalsuse põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus niisugune liikmesriigi õigusnorm, mille alusel kohtutäitur peab kogu oma varaga vastutama sundtäitmise käigus võõrandatud kinnisasja müügitulemilt tasumisele kuuluva käibemaksusumma eest juhul, kui ta ei täida oma kohustust maks kinni pidada ja tasuda, tingimusel et kohtutäituril on tegelikult kõik õiguslikud vahendid, et see kohustus täita. Seda vastust tuleb tõlgendada lähtudes 26. märtsi 2015. aasta kohtuotsuse Macikowski (C‑499/13, EU:C:2015:201) aluseks olnud juhtumi asjaoludest, mis erinevad käesoleva juhtumi asjaoludest. Nimelt käsitles esimesena nimetatud kohtuasi erinevalt käesolevast asjast kohtutäituri olukorda mitte kui maksukohustuslasena, vaid isikuna, kes on kohustatud seda maksu tasuma teise maksukohustuslase eest ja kellel ei olnud võimalik kuni hetkeni, mil liikmesriigi pädev kohus annab nõusoleku, vallata asjaomase sundmüügi raames saadud summat ja tasuda sellelt käibemaksu liikmesriigi õigusega ette nähtud tähtajal. Lisaks ei nähtu käesolevas kohtuasjas Euroopa Kohtule edastatud teabest, et kohtutäitur võiks jääda ilma õiguslikest vahenditest, mis võimaldavad tal käibemaksukohustuslasena oma maksukohustust täita.
53 Kõiki eelnevaid kaalutlusi arvesse võttes tuleb esitatud küsimustele vastata, et direktiivi 2006/112 sätteid ja käibemaksu neutraalsuse ning proportsionaalsuse põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi pädevate asutuste selline halduspraktika, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille kohaselt sisaldab kohtutäituri tasu tema poolt sundtäitmise menetluse raames osutatud teenustega seotud käibemaksu.
Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (muudetud nõukogu 22. juuli 2013. aasta direktiiviga 2013/43/EL), sätteid ja käibemaksu neutraalsuse ning proportsionaalsuse põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi pädevate asutuste selline halduspraktika, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille kohaselt sisaldab kohtutäituri tasu tema poolt sundtäitmise menetluse raames osutatud teenustega seotud käibemaksu.

matches: Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus


Teated ravimi hulgimüüjale | Ravimiamet
Ravimiameti infokiri eriluba nõudva kauba sisse- ja väljavedajale
Ravimiameti infokiri eriluba nõudva kauba sisse- ja väljavedajatele - eriluba on nõutav iga saadetise kohta
Ravimiameti infokiri ravimite hulgimüüjatele – müügiloata ravimite kvaliteeti tõendavad dokumendid
GDP-le mittevastavuse teated (GDP non-compliance reports)
Tarnijate kontrollimisest
EudraGMDP, ühenduse andmebaas
Ravimiameti infokiri ravimite käitlejatele ja vahendajatele seoses tegevuslubade ja majandustegevuse seadustiku üldosa seadusega
Ravimiameti infokiri ravimite hulgimüüjatele 2014
Austatud eriluba nõudva kauba sisse- ja väljavedaja
Seoses järelevalves tuvastatud puudustega ja Ravimiametile esitatud küsimustega eriluba nõudva kauba sisseveoloa/teavitamise nõuete täitmise osas, selgitame toimeainete ning muude eriluba nõudvate kaupade sisseveonõudeid.
Lisaks ravimitele nõuavad Ravimiameti eriluba ka järgmised kaubakategooriad:
toimeained (sh ravimi tootmiseks mõeldud toimeained ning apteegis ravimi valmistamiseks kasutatavad toimeained);
hormoonid, prostaglandiinid, tromboksaanid ja leukotrieenid (looduslikud või sünteetilised); nende derivaadid ja struktuurianaloogid, k.a modifitseeritud ahelaga polüpeptiidid, mida kasutatakse eeskätt hormoonidena (sealhulgas nii ainena, ravimi koostises kui ka ravimite valmistamiseks/tootmiseks mõeldud toimeainena) (tollikood 2937);
antibiootikumid (sealhulgas nii ainena, ravimi koostises kui ka ravimite valmistamiseks/tootmiseks mõeldud toimeainena) (tollikood 2941).
Täpsustused toimeainete osas:
Ravimiseaduse § 5 lg 1 kohaselt on toimeaine teaduslike meetoditega määratav aine või ainete kombinatsioon, mida kavatsetakse kasutada ravimite tootmisel või apteegis valmistamisel ning millest saab tootmise või valmistamise protsessis ravimi toimeaine Ravimiseaduse § 2 lõikes 1 nimetatud toime avaldamise eesmärgil (haiguse või haigussümptomi vältimiseks, diagnoosimiseks, ravimiseks või haigusseisundi kergendamiseks inimesel või loomal).
juhul, kui toimeainet kasutatakse ainult laborianalüüside tegemiseks/testimiseks labori tasandil või arendustöös (research and development) ning sisse/välja veetud kogus vastab analüüsiks vajaminevale kogusele (väikesemahuline vajadus), ei ole Ravimiameti teavitamine ega loa taotlemine nõutav
juhul, kui tegemist on toimeainega, mida manustatakse inimesele (sh kliinilise uuringu ravimina), siis on sisseveo korral alati nõutav Ravimiameti eriluba või teavitamine
inimravimite tootmiseks ja turustamiseks kasutatavate toimeainete impordi korral on vajalik esitada asukohariigi pädeva asutuse kinnitus („written confirmation“), et toimeaine tootja vastab heade tootmistavade nõuetele.
Sisse- ja väljaveoprotseduuri osas täpsustame, et kui eriluba nõudvat kaupa veetakse sisse Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmesriigist või veetakse Eestist välja EMP-liikmesriiki, on vajalik teavitada Ravimiametit hiljemalt viiendal tööpäeval pärast kauba sisse- või väljaveo toimumist. Kui aga eriluba nõudvat kaupa veetakse sisse EMP-välisest riigist (import) või veetakse Eestist välja EMP-välisesse riiki (eksport), on vajalik taotleda sisse- või väljaveoluba. Nõuetekohane taotlus tuleb Ravimiametile esitada vähemalt viis tööpäeva enne eriluba nõudva kauba saabumist Eesti piirile. Ravimiameti luba tuleb taotleda iga eriluba nõudva kauba saadetise kohta ning ühe loaga ei saa teostada mitut sisse- ja väljavedu.
Teavitused ning taotlused palume esitada Ravimiameti Kliendiportaali kaudu:
https://kliendiportaal.ravimiamet.ee/RAKP/public/Login.aspx?ReturnUrl=%2fRAKP%2fDefault.aspx
Täiendavat infot eriluba nõudvate kaupade sisse- ja väljaveo kohta leiate:
http://www.ravimiamet.ee/eriluba-noudva-kauba-sh-ravimite-sisse-ja-valjavedu
Juhul, kui te ei ole kindel, kas käideldav kaup kuulub Ravimiameti eriluba nõudvate kaupade hulka, siis soovitame enne sisse- või väljavedu pöörduda Ravimiameti poole.
Käesolev infokiri on meeldetuletus ning täname kõiki, kes on vastavad toimingud korrektselt teostanud.
Küsimustega palun pöörduge eriluba@ravimiamet.ee või telefonil 737 4140.
Ravimiamet on koostöös Maksu- ja Tolliametiga kontrollinud Ravimiameti sisse- ja väljaveolubade (edaspidi erilubade) esitamist kauba impordi- ning ekspordi tollideklaratsioonidel. On selgunud, et teatud juhtudel on toimunud ühe loaga mitu sisse- või väljavedu, kuigi eriluba tuleb taotleda iga eriluba nõudva saadetise kohta. Luba kehtib ühele saadetisele ja seda ei ole lubatud kasutada korduvalt. Sisse- ja väljaveetava kauba kogus ei tohi ületada eriloal märgitut. Kui sisse- või väljaveetava kauba kogus on väiksem loal märgitust, ei või juba kasutatud loa alusel puuduolevat kogust sisse- või välja vedada. Kaup peab olema saatedokumentide ning eriloa alusel samastatav. Selle näeb ette Sotsiaalministri määruse nr 31 „Ravimiameti eriluba nõudva kauba sisse- ja väljaveo ning ravimite isiklikuks tarbimiseks kaasavõtmise või saatmise tingimused ja kord, erilubade vormid ning Ravimiameti eriluba nõudvate kaupade loetelu“ § 3 lg 3 ja § 4 lg 1.
Sama nõue kehtib ka nendele erilubadele, mis on nõutud Euroopa Majanduspiirkonna sisesel kauba liikumisel (nt Eestis kasutamiseks mõeldud müügiloata ravimite sissevedu Lätist Eestisse). Juhul kui eriloa alusel sisse- ja väljavedu ei toimunud, peab sissevedaja või väljavedaja tagastama eriloa Ravimiametile. Digitaalselt allkirjastatud lubade korral tuleb edastada sellekohane kinnitus.
Antud infokiri on üldine meeldetuletus ning suur tänu ühtlasi kõigile, kes on korrektselt vastavad toimingud teostanud.
Kõigil Eestis turustatavatel ravimitel peab olema ravimi tootja poolt väljaantud ravimi kvaliteeti tõendav dokument (kvaliteedisertifikaat). Kvaliteedisertifikaadi puudumisel võib ravimeid turustada alles pärast Ravimiametilt heakskiitva otsuse saamist (Sotsiaalministri 17. veebruari 2005. a määrus nr 27 „Ravimite hulgimüügi tingimused ja kord” § 6 lg 3). Müügiloata ravimi sisseveoloa taotlemisel tuleb Ravimiameti nõudmisel esitada andmed ravimi kvaliteedi kohta (ravimiseadus § 22 lg 5).
Müügiloaga ravimite puhul ei ole kvaliteedidokumentide kättesaadavuse osas probleeme esinenud. Hulgimüügiettevõtete esitatud andmetest on aga selgunud, et kvaliteedisertifikaadid puuduvad paljudel inimtervishoius kasutatavatel müügiloata ravimitel. Ettevõtete selgituse kohaselt ei ole kvaliteeti tõendavaid dokumente erinevatel põhjustel võimalik alati saada.
Ravimite hulgimüüja peab tegema kõik endast oleneva, et kvaliteedisertifikaadid oleksid olemas ka müügiloata ravimitel. Et probleeme ennetada, soovitame kvaliteedisertifikaadi kättesaadavust täpsustada ravimi tarnijalt enne ravimi tellimist. Võimalik on kvaliteedisertifikaadi hankimiseks pöörduda ka ravimi tootja või müügiloa hoidja poole. Kui ravimi tellimisel selgub, et kvaliteedisertifikaati ei ole siiski mingil moel võimalik saada, tuleb ravimite hulgimüüjal dokumenteerida toimingud, mis on tehtud kvaliteedisertifikaadi hankimiseks (nt kirjavahetus tarnija, tootja või müügiloa hoidjaga).
Ühtse praktika kujundamiseks kirjeldame, kuidas toimida juhul, kui müügiloata ravimite kvaliteedisertifikaadi hankimisega on probleeme.
Müügiloata ravimid, mille sisseveo aluseks on erialaorganisatsiooni taotlus
Kui juba enne ravimi sissevedu on teada, et kvaliteedisertifikaati ei ole võimalik saada, peab hulgimüüja sellest Ravimiametit informeerima. Selleks palume müügiloata ravimi sisseveoloa taotluse esitamisel lisada taotlusele märkuste lahtrisse või eraldi failina taotluse juurde informatsioon (näiteks kirjavahetus tarnija ja/või tootjaga), millest nähtuvad sertifikaadi saamiseks tehtud päringud ja sertifikaadi puudumise põhjendus. Ravimiamet hindab ravimi vajadust, alternatiive ning võimalikke riske ning otsustab sisseveoloa ja turustamisloa väljastamise.
Kui hulgimüüjal ei ole sisseveoloa taotlemise hetkel veel teada, kas saabuva ravimipartii kvaliteedisertifikaat on kättesaadav, tuleb sellest samuti informeerida Ravimiametit sisseveotaotluse märkuste lahtris. Sellisel juhul väljastab Ravimiamet ainult sisseveoloa ning turustamisluba väljastatakse, kui ravimi sissevedaja esitab ravimi kvaliteedisertifikaadi või täiendava informatsiooni, mis põhjendab selle puudumist ning Ravimiamet peab ravimi turustamist põhjendatuks.
Kui ravimipartii kvaliteedisertifikaadi puudumine ilmneb alles ravimite vastuvõtukontrolli käigus, tuleb sellest viivitamatult teavitada Ravimiametit. Ravimit tohib Eestis turustada pärast Ravimiameti heakskiitva otsuse saamist.
Müügiloata ravimid, mille sisseveo aluseks on arsti või tervishoiuteenuse osutaja taotlus
Kvaliteedisertifikaadi olemasolu on samuti oluline ning sissevedaja peab tagama selle olemasolu. Väiksematest kogustest ning ravimi kiireloomulisemast vajadusest lähtuvalt ei nõua Ravimiamet sellistel juhtudel sertifikaatide puudumisest igakordset teavitamist. Kui kvaliteedisertifikaadi puudumine on sama ravimi puhul korduvalt probleemiks, tuleb leida võimalus kvaliteedisertifikaadiga ravimi hankimiseks. Kui see ei ole teostatav, hindab Ravimiamet, kas ravimi turustamine ilma sertifikaadita on kõiki asjaolusid arvestades edaspidi vastuvõetav.
Lisaks meenutame, et inimtervishoius kasutatavate inimverest toodetud preparaatide ning vaktsiinide puhul on alati nõutav OCABR (Official Control Authority Batch Release) sertifikaadi olemasolu, seda ka müügiloata ravimite puhul. Turustamisloa väljastamiseks tuleb sissevedajal esitada Ravimiametile OCABR sertifikaat või saabuva ravimipartii number.
Kirjeldatud tegutsemisjuhised kehtivad ka müügiloaga ravimite sisseveol, kui kvaliteedisertifikaat ei ole mingil põhjusel kättesaadav.
Kui Euroopa Liidu / Euroopa Majanduspiirkonna ravimiameti inspektsioon tuvastab olulised ja ulatuslikud GDP reeglite rikkumised, koostatakse ettevõttele GDP non-compliance report/statement - GDP mittevastavuse teade - ning tehakse see avalikuks.
Avalikustamine toimub EudraGMDP – ühenduse andmebaasi – vahendusel.
EudraGMDP andmebaasi üldinfo: EudraGMDP, ühenduse andmebaas
GDP mittevastavuse teated on EudraGMDP andmebaasi alamoodulis: Non-Compliance Reports
Non-compliance moodulis pakub andmebaas automaatselt otsinguperioodiks viimased kolm kuud, lähtudes inspektsiooni kuupäevast (mitte teate koostamise kuupäevast). Ajaperioodi saab ise muuta (kalendri sümbol From Date välja kõrval).
Lisaks EudraGMDP-s olevatele juhtumitele on GDP mittevastavuse teade koostatud ka järgmise ettevõtte kohta, mida Hispaania ravimiametil ei õnnestunud tehnilistel põhjustel EudraGMDP-sse sisestada:
ABASTECIMIENTOS FARMACÉUTICOS DEL NOROESTE, S.L., Hispaania
Ettevõtte aadress: Calle Husillos 41, Poligono Industrial P29, 28400 Collado-Villalba, Madrid, Spain.
Ettevõtte hulgimüügi tegevusluba: 0005-MAD (tegevus on peatatud kuni mittevastavuste kõrvaldamiseni).
Ravimite hulgimüügil tegevusloa nõudest kinnipidamine ja Euroopa Liidus / Euroopa Majanduspiirkonnas (EL/EMP) kehtestatud heade turustamistavade järgimine on oluline, et säiliks ravimite kvaliteet ning võltsitud ravimid ei sattuks seaduslikku tarneahelasse.
Ravimi hulgimüüjal on kohustus enne ravimite hankimist tarnijad kvalifitseerida ja heaks kiita. Sel eesmärgil tehtud kontrollimised tuleb dokumenteerida (sealhulgas näidata kontrollimise kuupäev, info allikas, vajadusel salvestada dokumendi fail jms).
Lisaks tarnija esitatud ravimite hulgimüügi õigust kinnitavale tegevusloale soovitame kasutada EL/EMP ühtset andmebaasi EudraGMDP http://eudragmdp.ema.europa.eu/inspections.
Muuhulgas saab EudraGMDP-st kontrollida andmeid ravimite tootmise ja hulgimüügi tegevuslubade, GDP sertifikaatide, GMP sertifikaatide kohta. Ravimiameti näpunäiteid EudraGMDP andmebaasi kasutamise kohta saab lugeda siit https://www.ravimiamet.ee/teated-ravimi-hulgim%C3%BC%C3%BCjale?group=6#3
Uute tarnijate puhul peab hulgimüüja viima alati läbi taustakontrolli, et hinnata teise osapoole sobivust, kompetentsust ja usaldusväärsust. Tähelepanu tuleb pöörata:
- ravimite hulgimüügi õiguse olemasolule;
- heade turustamistavade järgimisele;
- tarnija mainele ja usaldusväärsusele;
- selliste ravimite pakkumisele, mis on suurema tõenäosusega võltsitud;
- suure koguse selliste ravimite pakkumisele, mis on tavaliselt kättesaadavad ainult piiratud koguses;
- tavapärasest erinevatele hindadele.
Tarnija kvalifitseerimiseks tehtud kontrollimised tulemused tuleb perioodiliselt üle vaadata. See tähendab, et tarnija kvalifitseerimine ei ole ühekordne tegevus, vaid heakskiitmise aluseks olnud teavet tuleb üle kontrollida ja ajakohastada ning vajadusel tarnija staatust muuta.
EudraGMDP andmebaasis on teave ettevõtetest, mille järelevalve käigus on tuvastatud ulatuslik mittevastavus headele turustamistavadele. Ravimiametid avaldavad sel juhul dokumendi nimetusega
STATEMENT OF NON-COMPLIANCE WITH GDP MEDICINAL PRODUCTS FOR HUMAN USE.
Sellised teated on andmebaasi GDP moodulis, mille avamisel on näha alamoodul
Non-Compliance Reports. Seda moodulit tuleks süstemaatiliselt jälgida.
WDA – Wholesale Distribution Authorisations, hulgimüügi tegevusload.
WDA moodulis on teave üksnes Euroopa Liidu / Euroopa Majanduspiirkonna riikide ettevõtete kohta.
Ulatus: inimtervishoiu ravimid.
GDP – Good Distribution Practice certificates, headele turustamistavadele vastavuse sertifikaadid (GDP sertifikaadid).
GDP moodulis on teave Euroopa Liidu / Euroopa Majanduspiirkonna riikide ettevõtete kohta; teiste riikide ettevõtete kohta sisestavad ravimiametid teavet üksnes juhtumipõhiselt.
GDP moodulis on info nii GDP-le vastavust kinnitavate sertifikaatide kui GDP-le mittevastavust näitavate teadete kohta. Viimaste – GDP non-compliance reports/statements – jaoks on alamoodul Non-Compliance Reports
MIA – Manufacturing and Importation Authorisations, tootjate ning 3. riikidest importijate tegevusload.
MIA moodulis on teave üksnes Euroopa Liidu / Euroopa Majanduspiirkonna riikide ettevõtete kohta.
Ulatus: inimtervishoiu ja veterinaarravimid.
GMP – Good Manufacturing Practice certificates, headele tootmistavadele vastavuse sertifikaadid (GMP sertifikaadid).
GMP moodulis on teave Euroopa Liidu / Euroopa Majanduspiirkonna riikide tootjate ja importijate kohta, ning teistes maailmas riikides asuvate tootjate kohta, kuid neid on inspekteerinud EL/EMP riigi ravimiamet või mõni MRA (Mutual Recognition Agreement) riigi ravimiamet.
GMP sertifikaate antakse ravimite ja toimeainete tootjatele ning EL/EMP-s asuvatele ravimite importijatele, kes teevad partiide vabastamist/sertifitseerimist.
Ulatus: inimtervishoiu ja veterinaarravimid; erandjuhtudel ka (kõne alla võivad eelkõige tulla steriilsed) abiained ja pakkematerjalid.
GMP moodulis on info nii GMP-le vastavust kinnitavate sertifikaatide kui GMP-le mittevastavust näitavate teadete kohta. Viimaste – GMP non-compliance reports/statements – jaoks on alamoodul Non-Compliance Reports
API REG – Active pharmaceutical ingredient (toimeainete käitlejate) registrations.
API REG moodulis on teave Euroopa Liidu / Euroopa Majanduspiirkonna riikides asuvate ettevõtete kohta, kes toodavad, impordivad 3. riigist või turustavad ravimite toimeaineid.
Mõnes riigis võib registreeringu asemel olla kasutusel tegevusluba (sh Eesti).
Ulatus: inimtervishoiuravimite tootmiseks kasutatavad toimeained.
EudraGMDP andmebaasis otsingute tegemisel tuleb arvestada:
Country on kohustuslik väli. Valida riik või regioonid (nt EEA European Economic Area) või kõik - All.
Ettevõtte nime või tegevusloa või sertifikaadi numbri järgi tehtavates otsingutes lisage andmevälja sisestatud teksti algusesse ja lõppu tärnid * (nt *abc* , *123*). See tagab, et ka osalise nime või numbri osa sisestamisel leiab andmebaas otsitava.
(Kui otsing oli laiem ning kuvati mitu tulemust, võib juhtuda, et sorteerimine / järjestamine (nt kuupäeva või nime järgi) ei tööta.)
Kuvatava tulemuste tabeli ülal paremal on sümbol , mis võimaldab tulemused kanda Excelisse.
Hulgimüügi valdkonnas võib praegu olla olukord, kus mõni riik ei ole kõikide tegevuslubade ja GDP sertifikaatide andmeid veel EudraGMDP-sse sisestanud. Sel juhul tuleb täiendavalt suhelda tarnijaga ning küsida teavet.
Andmebaasi ei salvestata tegevuslubade ja sertifikaatide skänne vm faile, vaid ravimiametid sisestavad andmed andmeväljadesse. Seepärast ei pruugi paberil dokumendid näha välja täpselt sellised nagu andmebaasist avanevad ekraanipildid.
Andmebaasi täidavad ravimiametid.
Enamus teavet on nähtav ka avalikkusele (read-only access).
Eestis on kasutusel andmebaasi ingliskeelne versioon.
Küsimustest ja EudraGMDP-s märgatud vigadest andke palun teada info@ravimiamet.ee
Tegevuslubadega seotud toiminguid reguleerib lisaks ravimiseadusele majandustegevuse seadustiku üldosa seadus
Alates 01.07.2014 jõustus „Majandustegevuse seadustiku üldosa seadus“ (MsüS), mis reguleerib majandustegevust, sh tegevuslubade andmist, muutmist, peatamist, kehtetuks tunnistamist jne. Ravimite käitlemine ja vahendamine on MsüSi alusel reguleeritavaks majandustegevuseks. Seega on seni ravimiseaduses reguleeritud tegevuslubade andmine, muutmine, lõppemine jm edaspidi valdavas osas reguleeritud MsüSis ning ravimiseadusega on kehtestatud üksnes eriregulatsioon, mis tuleb lisaks MsüSis sätestatule kohaldamisele apteegiteenuse osutamise, ravimite hulgimüügi, ravimite tootmise ja ravimite vahendamise tegevuslubade puhul. Täpsema info tegevuslubade taotlemise kohta leiate Ravimiameti veebilehel: http://www.ravimiamet.ee/tegevusload-ravimite-kaitlemiseks-ja-vahendamiseks.
Tegevusload on tähtajatud
Kõik 01.07.2014 kehtinud tegevusload muutusid tähtajatuks ning tegevusloa uuendamise menetlust enam ei ole. Täiendava teabe tegevuslubade tähtajatuks muutumise kohta leiate Ravimiameti 29.04.2014 infokirjast. Infokirjad on leitavad ka Ravimiameti veebilehel:
- Apteekrile
http://www.ravimiamet.ee/teated-apteekrile?group=5;
- Hulgimüüjale
http://www.ravimiamet.ee/teated-ravimi-hulgim%C3%BC%C3%BCjale?group=6.
Edaspidi antakse kõik ravimite käitlemise ja vahendamise tegevusload tähtajatult, kui tegevusloa omaja ise ei soovi tähtajalist luba.
Tegevusloa kehtivuse ja andmete kontrollimiseks palume kasutada tegevuslubade otsingut Ravimiameti veebilehel:
http://rkav.sm.ee/rkav/faces/pages/tegevuslubaForm/tegevuslubaOtsing.jspx.
Muudatused ja nendest teatamine
Tegevusloa uuendamise menetluse kadumisele vaatamata on tegevusloa omaja jätkuvalt kohustatud teatama kõigist muutustest tegevusloa taotlemisel esitatud dokumentides ja asjaoludes, et tagada tegevusloaga seotud andmete ajakohasus.
Tegevusloa omaja peab Ravimiametile teatama tegevusloa kontrollieseme või kõrvaltingimustega (varasemalt tegevusloa eritingimused) seotud asjaolude muutmise kavatsusest vähemalt 30 päeva enne kavandatavat muutust (MsüS § 30 lg 1). MsüS § 18 lg 1 kohaselt on tegevusloa kontrolliese majandustegevuse nõuete kogum, mille täitmise tuvastamine on tegevusloa andmise eelduseks – nõuded tegevusloa omajale, tegevuskohale, personalile, taotlemisel esitatud nõutavad dokumendid jm tegevusloa andmisel kontrollitavad asjaolud.
Reeglina planeerib tegevusloa omaja kavandatavaid muudatusi pikemalt ette ning neist on võimalik 30 päeva ette teatada. Kui tegevusloa omajast sõltumata tekib vajadus muutusteks (nt pädev isik lahkub töölt 30 päeva ette teatamata, üürileping lõpetatakse ennetähtaegselt vmt), siis teatab tegevusloa omaja sellest Ravimiametile viivitamata, kuid hiljemalt viie tööpäeva jooksul (MsüS § 30 lg 2).
Seega tuleb teatada kõikidest muudatustest tingimustes ja dokumentides, mis on olnud tegevusloa andmise aluseks. Sagedamini esinevad muutused on näiteks:
− tegutsemiskoha muutus (sh sama hoone piires);
− ruumide planeeringu muutmine;
− pädeva isiku töölt lahkumine;
− kõrvaltingimuste muutus;
− tegevuse oluline ümberkorraldamine;
− tegevusloa omajaga seotud muutused (sh omanike vahetumine, juriidilise isiku
aadressi muutus);
− üürilepingu muutmine jmt.
Muutuste kohta Ravimiametile esitatud teade võib, aga ei pruugi kaasa tuua vajadust tegevusloa muutmiseks.
Kui tegevusloa muutmine on vajalik, käsitleb Ravimiamet tegevusloa omaja esitatud teadet tegevusloa muutmise taotlusena. Tegevusloa muutmise taotluse menetlustähtaeg on 60 päeva kõigi nõutavate dokumentide esitamisest. Kui teates ei ole tegevusloa muutmiseks vajalikke andmeid ja ei ole esitatud nõutavaid dokumente (nt ei pruugi veel olla teada uue pädeva isiku andmed), kuid kavandatavad muudatused toovad kaasa vajaduse tegevusloa muutmiseks, käsitletakse teadet kui puudustega taotlust ning Ravimiamet annab puudustest esimesel võimalusel taotlejale teada (MsüS § 30 lg 4), andes samas tähtaja puuduste kõrvaldamiseks ja/või nõuetekohase taotluse esitamiseks (tähtaeg võib olla maksimaalselt 30 päeva).
Muudatustest eelnev teavitamine on vajalik, et vältida olukorda, kus muudatused põhjustavad mittevastavuse tegevusloa kontrolliesemes (nt apteegiruumide ümberehituse järgselt ei vasta ruumid kehtestatud nõuetele, tegevusloa omaja osanike muutuste korral ei vasta tegevusloa omaja enam RavSis kehtestatud nõuetele). Kui esinevad mittevastavused tegevusloa kontrolliesemes, võib Ravimiamet teha ettekirjutuse mittevastavuse kõrvaldamiseks, peatada tegevusloa või majandustegevuse, rakendada majanduskeeldu või äärmisel juhul tunnistada tegevusloa kehtetuks.
Kokkuvõtteks muudatustest teatamisest
Kavandatavatest muudatustest tegevusloa andmisel kontrollitavates dokumentides või asjaoludes tuleb teavitada Ravimiametit vähemalt 30 päeva ette. Kui etteteatamine ei olnud tegevusloa omajast sõltumatutel põhjustel varem võimalik, tuleb muudatustest teavitada viivitamatult, kuid hiljemalt 5 tööpäeva jooksul muudatuse toimumisest. Arusaamatuste ja võimalike mittevastavuste vältimiseks soovitame teavitada pigem rohkem kui jätta teavitamata. Kui kahtlete, kas teavitamine on vajalik, palume küsida nõu Ravimiametist.
Tegevusloa ajutine peatamine
MsüS näeb ette võimaluse loobuda ajutiselt tegevusloa alusel osutatavast majandustegevusest, kuid ajutiselt loobumine ei lõpeta teenuse osutamise kohustust kui sellist (MsüS § 34 lg 2 ja lg 5). Majandustegevusest ajutiseks loobumiseks peab tegevusloa omaja esitama taotluse, näidates majandustegevusest loobumise põhjuse ja ajavahemiku, mille jooksul majandustegevuse peatamist soovitakse (nt tuleb teavitada apteegi ajutisest sulgemisest, selle põhjustest ja taas tegutsema hakkamise aeg). Kui majandustegevuse peatamine on põhjendatud, teeb Ravimiamet tegevusloa peatamise kohta otsuse, kus on märgitud edasised tegutsemisjuhised. Majandustegevuse ajutise peatamise kohta tehakse märge Ravimiameti veebilehel olevasse tegevuslubade registrisse.
Omal soovil tegevusloa kehtetuks tunnistamine
Tegevusloa omajal on õigus majandustegevusest loobuda (MsüS § 34). Selleks tuleb vähemalt 30 päeva enne tegevuse lõpetamist esitada Ravimiametile majandustegevusest loobumise teade, milles märgitakse tegevuse lõppemise kuupäev. Kui apteegiteenuse osutaja soovib loobuda vaid struktuuriüksuse tegevusest ja põhiapteek jätkab tegutsemist, siis selleks tuleb esitada vaid tegevusloa muutmise taotlus.
Majandustegevuse seadustiku üldosa seadus on leitav:
https://www.riigiteataja.ee/akt/129062014008
Lisainfo info@ravimiamet.ee või tel 7374140
Majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse jõustumine 1. juulil 2014
Riigikogu võttis 23. veebruaril 2011. a vastu majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse (edaspidi MsüS), mis jõustub 1. juulil 2014. a. MsüS sätestab majandustegevuse, sh ravimite hulgimüügi üldised tingimused ja korra. Seoses MsüSi jõustumisega muudetakse ravimiseadust (edaspidi RavS) ja tunnistatakse kehtetuks sotsiaalministri 18. veebruari 2005. a määrus nr 33 „Ravimite käitlemise tegevusloa taotlemise ning taotluste menetlemise tingimused ja kord“ (edaspidi Määrus).
Ravimite hulgimüügi tegevusload muutuvad tähtajatuks
Kõik 1. juulil 2014. a kehtivad ravimite hulgimüügi tegevusload muutuvad automaatselt tähtajatuks (MsüS § 77) ning tegevusloa uuendamise protseduuri edaspidi enam ei ole.
Ravimiamet arvestab, et inimtervishoiu ravimite hulgimüügi tegevusloale on Euroopa Ühenduses (EÜ) kehtestatud ühtne formaat. Eesti on 2014. a algusest selle formaadi kasutusele võtnud ning ühtlasi teinud tegevusload kakskeelseks: eesti- ja ingliskeelseks. Ravimiamet peab oluliseks, et inimtervishoiu ravimite hulgimüügi tegevusload Eestis vastaksid EÜ formaadile. Pärast 1. jaanuari 2014. a antud inimtervishoiu ravimite hulgimüügi tegevusload vastavad EÜ formaadile.
2.1 Enne 2014. a antud või uuendatud inimtervishoiu ravimite hulgimüügi tegevusload
Kui inimtervishoiu ravimite hulgimüügi tegevusluba on antud või uuendatud enne 2014. a, palume pärast 1. juulit 2014. a (kui tegevusload muutuvad tähtajatuks) esitada tegevusloa muutmise taotlus (et viia tegevusloa vormistus kooskõlla EÜ formaadiga). Palume taotlus esitada hiljemalt 31. oktoobriks 2014 Ravimiameti veebilehel toodud vormil või Kliendiportaali vahendusel. Kui tegevusloa omaja ei soovi, et tegevusluba muutub tähtajatuks, tuleb tegevusloa muutmise taotluses lisaks märkida tegevusloa lõppemise soovitav kuupäev.
Enne taotluse esitamist palume kõik tegevusloal olevad andmed ja varem tegevusloa taotlemisel, uuendamisel või muutmisel esitatud dokumendid üle vaadata, et vajadusel saaks kõik muudatused tegevusloal korraga teha ja tegevusloa andmise aluseks olevad dokumendid-andmed kehtivatega asendada.
Kui ei soovita ega ole vaja teha teisi muudatusi lisaks tegevusloa tähtajatuks muutumisele ja uuele formaadile vormistamisele, ei pea riigilõivu tasuma.
Teave tegevusloa muutmise taotluse esitamise kohta on Ravimiameti veebilehel: http://www.ravimiamet.ee/tegevusload-ravimite-kaitlemiseks-ja-vahendamiseks#2_taotlemine
2.2 2014. a antud või uuendatud inimtervishoiu ravimite hulgimüügi tegevusload
ning kõik ainult veterinaarravimite hulgimüügi tegevusload
Ravimiamet ei pea vajalikuks paberkandjal tegevusloal kehtivusaja andmete muutmist 2014. a antud või uuendatud inimtervishoiu ravimite hulgimüügi tegevuslubadel (need järgivad EÜ formaati) ning kõikidel ainult veterinaarravimite hulgimüügi tegevuslubadel, olenemata andmise ajast (nende formaat ei ole muutunud). Tegevusloaga antud õigus muutub automaatselt tähtajatuks. Kui tegevusloa omaja ei soovi, et tegevusluba muutub tähtajatuks, tuleb esitada tegevusloa muutmise taotlus, milles on märgitud tegevusloa lõppemise soovitav kuupäev. Kui tegevusloa tähtajatuks muutumisega ollakse päri, siis on tegevusloa muutmine vajalik juhul, kui selleks on teised, tegevusloa kehtivusajaga mitteseotud põhjused (n pädeva isiku vahetumine, tegutsemiskoha muutmine jne).
Kui tegevusloa omaja peab tegevusloal kehtivusaja andmete muutmist vajalikuks (näiteks vältimaks segadust suhtluses välispartneritega), siis palume pärast 1. juulit küsida Ravimiametilt tegevusloa uus väljaprint, millele tegevusloa lõppemise tähtaega enam ei kanta. Selleks ei ole vaja taotleda tegevusloa uuendamist ega muutmist, piisab tegevusloa omaja juhatuse liikme allkirjastatud pöördumisest.
Tegevusloa üldised tingimused ja kord MsüSis
Seni RavSis ja Määruses reguleeritud tegevusloa andmise, muutmise, lõppemise jne tingimused ja kord on edaspidi sätestatud MsüSis. RavSi jäävad sätted, mis ravimite tootmise tegevusloa puhul tulevad kohaldamisele lisaks MsüSi regulatsioonile või kehtestavad erandid MsüSist. Silmas tuleb pidada, et MsüS kasutab uusi (n majandustegevuse keelamine) või senisest erinevalt sisustatud (n tegevusloa peatamine) mõisteid.
Õigusaktid on Riigi Teatajas: www.riigiteataja.ee.
Ravimiamet uuendab oma veebilehel tegevuslubasid puudutavad teemad 1. juuliks ning avaldab uudiste rubriigis muudatuste ülevaate.
Küsimustega palume pöörduda Ravimiameti poole:
info@ravimiamet.ee või tel 7374140.


Eesti Kunstiakadeemia seadus – Riigi Teataja
Eurovoc: 24 RAHANDUS → 2426 rahastamine ja investeerimine → finantseerimine → rahastamispoliitika → rahastamismeetod
Eurovoc: 28 SOTSIAALKÜSIMUSED → 2831 kultuur ja religioon → kultuuripoliitika → kunstiloome
Eurovoc: 32 HARIDUS JA KOMMUNIKATSIOON → 3211 õpetamine → haridustase → kõrgharidus
Eurovoc: 40 ETTEVÕTLUS JA KONKURENTS → 4021 juhtimine
Eurovoc: 64 TOOTMINE, TEHNOLOOGIA JA UURIMINE → 6416 uurimine ja intellektuaalomand → uurimispoliitika → uurimis- ja arendustegevus
Süstemaatiline liigitus: HALDUSÕIGUS → Haridus ja teadus
Eesti Kunstiakadeemia seadus (lühend - EKAS)
Eesti Kunstiakadeemia seadus - sisukord
§ 1 Reguleerimisala ja kohaldamisala
§ 2 Eesti Kunstiakadeemia õiguslik seisund, eesmärk ja ülesanded
§ 3 Akadeemia juhtimine
§ 4 Nõukogu
§ 5 Senat
§ 6 Rektor
§ 7 Akadeemia juhtorganite õigusaktid
§ 8 Loomepõhine uurimus
§ 9 Akadeemia vara ja rahastamine
§ 10 Üleminekusätted
§ 11 Seaduse jõustumine
RT I, 14.03.2019, 1
Välja kuulutanud
07.03.2019 otsus nr 425
Eesti Kunstiakadeemia seadus
Vastu võetud 20.02.2019
§ 1. Reguleerimisala ja kohaldamisala
(1) Käesolevas seaduses sätestatakse Eesti Kunstiakadeemia õiguslik seisund, eesmärk ja ülesanded, tegevuse alused ning juhtorganid.
(2) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
§ 2. Eesti Kunstiakadeemia õiguslik seisund, eesmärk ja ülesanded
(1) Eesti Kunstiakadeemia (edaspidi akadeemia) on 1914. aastast tegutsev kunstide ülikool.
(2) Akadeemia on avalik-õiguslik juriidiline isik, kes tegutseb käesoleva seaduse, kõrgharidusseaduse, oma põhikirja ja muude õigusaktide alusel.
(3) Akadeemia on integreeritud teadus-, arendus-, õppe-, loome- ja kultuuriasutus. Akadeemia eesmärk on panustada rahvusvahelise kõrgetasemelise teadus-, õppe-, arendus- ja loometööga ning sellele tuginevate uuenduslike teenustega ühiskonna kestlikku arengusse ning rahva heaolu kasvu.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud eesmärgi saavutamiseks akadeemia:
1) pakub teadus-, arendus- ja loometegevusele tuginevaid kõrghariduse omandamise võimalusi kõrghariduse kõigil astmetel ja täiendusõppes kunsti, arhitektuuri, disaini ja humanitaaria valdkondades;
2) on kunsti-, disaini- ja arhitektuurihariduse edendaja ja järjepidevuse hoidja;
3) viljeleb kunsti ja teadust, sealhulgas loomepõhist uurimust;
4) on kunsti, disaini ja arhitektuuri eest seisja ühiskonnas.
§ 3. Akadeemia juhtimine
(1) Akadeemiat juhivad nõukogu, senat ja rektor.
(2) Nõukogu on akadeemia juhtorgan, kes vastutab akadeemia pikaajalise ja kestliku arengu ning oluliste majandus-, finants- ja varaga seotud otsuste tegemise eest, tagades akadeemia eesmärkide saavutamise.
(3) Senat on akadeemia akadeemiline otsustuskogu, kes vastutab akadeemia teadus-, arendus-, loome- ja õppetegevuse eest ning tagab selle kõrge kvaliteedi.
(4) Rektor on akadeemia seaduslik esindaja, kes juhib akadeemia igapäevast tegevust, lähtudes juhtimisel akadeemia arengukavast, eelarvest ja teistest strateegilistest dokumentidest.
§ 4. Nõukogu
(1) Nõukogu:
1) võtab vastu akadeemia põhikirja;
2) võtab vastu akadeemia arengukava;
3) võtab vastu akadeemia eelarve ja selle täitmise aruande, finantsplaani ning majandusaasta aruande;
4) otsustab kinnisvara omandamise, võõrandamise, piiratud asjaõigusega koormamise ja akadeemiale laenu võtmise;
5) täidab teisi seaduse või akadeemia põhikirjaga talle pandud ülesandeid.
(2) Nõukogu koosseisu kuulub üheksa liiget, kellest:
1) neli liiget nimetab senat akadeemia põhikirjas sätestatud korras;
2) ühe liikme nimetab Eesti Teaduste Akadeemia;
3) neli liiget nimetab valdkonna eest vastutav minister isikute hulgast, kellel on nõukogu liikme kohustuste täitmiseks ja akadeemia ühiskonnaga sidustamiseks vajalikud teadmised akadeemia tegevusvaldkondades, majanduses või ettevõtluses ning laitmatu reputatsioon.
(3) Üks isik saab olla nõukogusse nimetatud ainult ühel käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud alusel. Käesoleva paragrahvi lõike 2 punkti 2 või 3 alusel nimetatavaks nõukogu liikmeks ei saa olla Eesti Teaduste Akadeemia president, asepresident ega peasekretär, valdkonna eest vastutava ministeeriumi minister ega kantsler, akadeemia töötaja ega teise Eesti ülikooli juhtorgani liige.
(4) Nõukogu koosseisu määrab viieks aastaks Vabariigi Valitsus korraldusega valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul.
(5) Nõukogu liikme nimetanud asutus, juhtorgan või isik võib enda nimetatud liikme põhjendatud juhul enne tema volituste lõppu tagasi kutsuda. Nõukogu liikme tagasikutsumisel või omal soovil tagasiastumisel nimetatakse tema asemele viivitamata uus nõukogu liige ajani, mis on jäänud asendatava nõukogu liikme volituste lõpuni.
§ 5. Senat
(1) Senat:
1) teeb õppe-, teadus-, arendus- ja loometegevusega seotud olulised otsused ning kehtestab selle valdkonna õigusaktid vastavalt akadeemia põhikirjale;
2) võtab vastu teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduses nimetatud teadusnõukogu moodustamise alused ja töökorra;
3) esitab nõukogule vastuvõtmiseks põhikirja;
4) võib panna ühekordse veto nõukogu põhikirja, arengukava ja eelarve vastuvõtmise otsusele, kui veto poolt on vähemalt kaks kolmandikku senati koosseisust;
(2) Kui senat kasutab käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 sätestatud vetoõigust, siis nõukogu otsus ei jõustu ja pärast akadeemia põhikirjas sätestatud menetluse läbimist otsustab nõukogu põhikirja, eelarve või arengukava vastuvõtmise lõplikult.
(3) Senati koosseisu kuuluvad:
1) rektor, kes on senati esimees;
2) teised rektoraadi liikmed;
3) üliõpilaste esindajad, kes moodustavad vähemalt ühe viiendiku senati koosseisust;
4) teised põhikirjas nimetatud isikud.
(4) Senati moodustamise tingimused ja kord sätestatakse akadeemia põhikirjas.
§ 6. Rektor
(1) Rektor:
1) esindab akadeemiat ja teeb akadeemia nimel tehinguid ning volitab selleks vajaduse korral teisi isikuid;
2) vastutab akadeemia üldseisundi ja arengu, eelarve täitmise ja rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest;
3) tagab nõukogu ja senati määruste ja otsuste täitmise;
4) omab ühekordset vetoõigust nõukogu ja senati määruse või otsuse suhtes;
5) tagab akadeemia põhikirja, arengukava, finantsplaani ja eelarve projektide koostamise;
6) on aruandekohustuslik nõukogu ja senati ees;
7) täidab teisi akadeemia põhikirja või muude õigusaktidega talle pandud ülesandeid ning otsustab akadeemia tegevusega seotud küsimusi, mis ei ole antud nõukogu ega senati pädevusse.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 4 alusel vetostatud määrus või otsus ei jõustu ning nõukogu või senat otsustab pärast akadeemia põhikirjas sätestatud menetluse läbimist määruse või otsuse vastuvõtmise lõplikult.
(3) Rektori valib valimiskogu kuni viieks aastaks akadeemia põhikirjas sätestatud korras. Valimiskogu liikmeteks on nõukogu ja senati liikmed ning teised akadeemia põhikirjas nimetatud isikud.
(4) Akadeemia rektori ametikohale võib kandideerida isik, kes on või on olnud valitud professori ametikohale.
(5) Nõukogu esimees sõlmib rektoriga lepingu, millega määratakse kindlaks rektori õigused ja kohustused, temale makstava tasu suurus ning muud tegevuseks vajalikud tingimused. Lepingule kohaldatakse võlaõigusseaduses käsunduslepingu kohta sätestatut. Rektor astub ametisse nõukogu ja senati ees ametivande andmisega.
(6) Nõukogul ja senatil on õigus avaldada rektorile umbusaldust ning rektor vabastatakse enne lepingu tähtaja möödumist ametist, kui selle otsuse poolt on kaks kolmandikku mõlema kogu koosseisust.
(7) Rektori volitused lõpevad lepingu tähtaja möödumisel, omal soovil ametist tagasiastumisel või enne lepingu tähtaja möödumist ametist vabastamisel põhikirjas sätestatud korras.
(8) Kui rektori volitused lõpevad ja volituste lõppemise ajaks ei ole valitud uut rektorit, määrab nõukogu rektori kohusetäitja kuni uue rektori valimiseni, kuid mitte kauemaks kui üheks aastaks. Kohusetäitjaga sõlmitavale lepingule kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatut.
(9) Rektoriks valitud akadeemia töötajal on pärast rektori volituste lõppemist õigus jätkata töötamist samaväärsel ametikohal, kus ta akadeemias töötas.
§ 7. Akadeemia juhtorganite õigusaktid
(1) Nõukogu annab oma pädevuse piires määrusi ja võtab vastu otsuseid.
(2) Senat annab oma pädevuse piires määrusi ja võtab vastu otsuseid.
(3) Rektor annab oma pädevuse piires käskkirju ja korraldusi.
§ 8. Loomepõhine uurimus
Eesti Kunstiakadeemias viljeldakse loomepõhist uurimust, mis on isiku loomevabadusel põhinev teadustegevus eesmärgiga saada loominguliste vahendite abil uusi teadmisi inimese, looduse ja ühiskonna ning nende vastastikuse toime kohta.
§ 9. Akadeemia vara ja rahastamine
(1) Akadeemia on oma vara omanik, kellel on õigus seda vallata, kasutada ja käsutada käesolevas seaduses ja akadeemia põhikirjas sätestatud korras, tagades vara eesmärgipärase, otstarbeka, säästliku ja heaperemeheliku valitsemise.
(2) Akadeemia omandab ja kasutab oma vara akadeemia tegevusteks ja eesmärkide saavutamiseks ning võõrandab vara, mis ei ole eeltoodu saavutamiseks vajalik, tagades tehingute kooskõla õigusaktidega, läbipaistvuse ja kontrollitavuse.
(3) Akadeemia arendab, säilitab ja täiendab kultuuripärandi kaitseks ja oma ülesannete täitmiseks kunstilise, akadeemilise ja ajaloolise väärtusega kogusid ja arhiive, tagades neile teadus- ja õppetöö eesmärgil vaba juurdepääsu, ning osutab ühiskonnale muid avalikke teenuseid raamatukogu ja teiste üksuste kaudu.
(4) Akadeemia valdab, kasutab ja käsutab oma vara, arvestades järgmisi piiranguid:
1) kinnisvara on õigus omandada, võõrandada või koormata piiratud asjaõigusega akadeemia nõukogu otsusel ning tema kehtestatud tingimustel ja korras;
2) akadeemial ei ole õigust tagada oma varaga teise isiku kohustusi ega anda laenu, välja arvatud käesoleva lõike punktis 5 nimetatud juhul;
3) akadeemial on õigus asutada oma põhikirjaliste ülesannete täitmiseks eraõiguslikke juriidilisi isikuid, kellel ei ole õigust asutada erakooli või eraõiguslikku teadus- ja arendusasutust;
4) akadeemial ei ole õigust anda sponsortoetusi ja teha muid rahalisi annetusi;
5) akadeemial on õigus nõukogu otsusel omatulude arvelt tagada akadeemia poolt põhikirjaliste ülesannete täitmiseks asutatud juriidiliste isikute kohustusi ja anda neile laenu arvestusega, et kohustuste suurus kokku ei tohi ületada kümmet protsenti akadeemia eelarveaasta omatuludest.
(5) Akadeemia tegevust rahastatakse riigieelarvest samadel alustel teiste avalik-õiguslike ülikoolidega, arvestades kunstiõppe eripära, samuti õppekulude hüvitamisest ja akadeemia põhitegevusest tulenevate tasuliste teenuste osutamisest saadud vahenditest ning muudest allikatest.
§ 10. Üleminekusätted
(1) Akadeemia kuratooriumi volitused lõpevad 2019. aasta 31. detsembril.
(2) Akadeemia ülikooliseaduse alusel moodustatud nõukogu ja Eesti Teaduste Akadeemia esitavad käesoleva seaduse alusel moodustatava nõukogu liikmed valdkonna eest vastutavale ministrile hiljemalt 2019. aasta 1. oktoobriks.
(3) Käesoleva seaduse alusel moodustatava nõukogu esimese koosseisu määrab Vabariigi Valitsus korraldusega, arvestades, et nõukogu volitused algavad 2020. aasta 1. jaanuaril.
(4) Akadeemia ülikooliseaduse alusel moodustatud nõukogu täidab alates 2020. aasta 1. jaanuarist käesoleva seadusega senatile pandud ülesandeid. Akadeemia ülikooliseaduse alusel moodustatud nõukogu volitused kehtivad kuni käesolevas seaduses nimetatud senati moodustamiseni, kuid mitte kauem kui ülikooliseaduse alusel moodustatud nõukogu volituste kehtivuse lõpuni.
(5) Akadeemia ülikooliseaduse alusel moodustatud juhtorganid täidavad kuni 2019. aasta 31. detsembrini ülikooliseadusega neile pandud ülesandeid.
(6) Akadeemia põhikiri ja teised õigusaktid viiakse käesoleva seadusega kooskõlla hiljemalt 2020. aasta 1. märtsiks.
(7) Akadeemia enne käesoleva seaduse jõustumist valitud rektori volitused kehtivad kuni volituste lõppemiseni.
§ 11. Seaduse jõustumine
Käesolev seadus jõustub 2019. aasta 1. septembril.
Riigikogu esimees
Versioon 11.6.0