Meetme "Kesk- ja piirkondlike haiglate infrastruktuuri optimeerimine" tingimused – Riigi Teataja
Meetme "Kesk- ja piirkondlike haiglate infrastruktuuri optimeerimine" tingimused
Meetme "Kesk- ja piirkondlike haiglate infrastruktuuri optimeerimine" tingimused - sisukord
§ 11 Projektide hindamine
§ 12 Nõuded eksperdile
§ 13 Investeeringute kava koostamine
§ 14 Investeeringute kava muutmine
§ 15 Toetuse taotluse esitamine
§ 16 Nõuded toetuse taotlejale
§ 17 Nõuded toetuse taotlusele
§ 18 Toetuse taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine
§ 19 Otsuse tegemine suurprojekti rahastamiseks
§ 21 Projekti rahastamisotsuse muutmine
§ 23 Toetuse kasutamisega seotud seirearuannete esitamine
RT I, 10.11.2015, 28
Vastu võetud 19.03.2008 nr 15
RTL 2008, 24, 369
jõustumine 31.03.2008
13.04.2009 RTL 2009, 35, 460 19.04.2009
06.07.2009 RTL 2009, 57, 839 20.07.2009
19.08.2009 RTL 2009, 68, 1010 30.08.2009
31.05.2013 RT I, 05.06.2013, 1 08.06.2013
06.11.2015 RT I, 10.11.2015, 26 13.11.2015
Määrusega sätestatakse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 3 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse heaks kiidetud ja Euroopa Komisjoni kinnitatud «Elukeskkonna arendamise rakenduskava» prioriteetse suuna 6 «Tervishoiu ja hoolekande infrastruktuuri arendamine» meetme «Kesk- ja piirkondlike haiglate infrastruktuuri optimeerimine» tingimused.
(1) Toetuse andmise eesmärk kooskõlas «Elukeskkonna arendamise rakenduskavaga» on arendada aktiivravi infrastruktuuri, loomaks eeldused haiglate funktsionaalselt terviklikuks toimimiseks.
(2) Meetmest toetatakse kesk- ja piirkondlike haiglate hoonete ehitamisega seotud projektide elluviimist.
1) funktsionaalse arengukava koostamine;
2) projekti ettevalmistamisega seotud uuringute ja analüüside, sealhulgas tasuvus- ja teostatavusanalüüsi, finantsanalüüsi, keskkonnamõjude hindamise korraldamine;
3) kinnisasja omandamine;
4) detailplaneeringu koostamine, ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde tegemine;
5) riigihangete korraldamine;
12) projektijuhtimine.
Toetuse saaja on «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 55 lõike 1 alusel kehtestatud haiglavõrgu arengukavas nimetatud kesk- või piirkondlik haigla (edaspidi haigla), mis viib ellu Vabariigi Valitsuse kinnitatud investeeringute kavas nimetatud projekti, mille suhtes on rakendusasutus teinud toetuse taotluse rahuldamise otsuse.
(2) Abikõlblikud on kulud, mis on seotud § 2 lõikes 3 nimetatud toetatavate tegevustega ja vajalikud projekti eesmärkide saavutamiseks ning on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu (EÜ) määrusega nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.07.2006, lk 1–11), ning «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 21 lõike 2 alusel kehtestatud korraga.
2) kontoritehnika ja -inventari ostmine ning liisimine;
4) personali- ja üldkulud;
5) personali koolituskulud;
6) mitterahalise sissemakse arvestamine omafinantseeringuna;
7) erisoodustuselt tasutav maks ja erisoodustusena käsitatav kulu;
8) liiklusvahendi ostmine;
9) rendi- ja üürikulu;
10) intressid ja valuutavahetustasud;
11) laenu, liisingu, pangagarantii ja muude finantseerimisteenustega kaasnevad kulud, sealhulgas pangakonto avamise ja haldamisega seotud kulud ning ülekandetasud;
12) trahvid, viivised ja muud rahalised karistused ning kohtukulud;
13) kindlustusettevõtete teenustega kaasnevad kulud;
14) kindlustusmaksed, sealhulgas kasko-, liiklus-, vara-, reisi-, ravi-, tööohutus-, tööandja vastutuskindlustuse maksed ja töötasuga kaasnevad kindlustusmaksed;
15) hüvitised ametist vabastamise ja töölepingu lõpetamise korral;
16) kulud projekti personali lisahüvedele ja töötasule lisaks makstavatele toetustele;
17) rahvusvaheliste ja siseriiklike organisatsioonide liikmemaksud, sealhulgas projekti rakendamisega lisandunud liikmemaksud;
18) hangetest või teenuse osutamisest tingitud kulud, kui hangete korraldamine või teenuste osutamine tekitab projektile kulusid, loomata sellele lisaväärtust;
19) kinnisasja ostuhind koos ostmiseks tehtud muude kuludega, mis kokku ületavad 10% projekti abikõlblikest kogukuludest.
(2) Projekti abikõlblikkuse perioodi alguskuupäev ei või olla üldjuhul varasem kui taotluse esitamise kuupäev ning lõppkuupäev ei või olla hilisem kui 2015. a 31. detsember.
[RT I, 05.06.2013, 1 - jõust. 08.06.2013]
(3) Kulude osas, mis on tekkinud enne toetuse taotluse esitamise kuupäeva, võib toetuse taotluse rahuldamise otsuses toetuse taotleja taotluse alusel ette näha taotluse esitamise kuupäevast varasema abikõlblikkuse perioodi alguskuupäeva, kuid mitte varasema kui 2007. a 1. jaanuari.
(1) Toetuse maksimaalne määr on 77% projekti abikõlblike kulude summast.
(2) Omafinantseeringu minimaalne määr on 23% projekti abikõlblike kulude summast.
(3) [Kehtetu - RT I, 05.06.2013, 1 - jõust. 08.06.2013]
[Kehtetu - RT I, 10.11.2015, 26 - jõust. 13.11.2015]
Investeeringute kava koosneb projektide eelistusnimekirjast. Investeeringute kavas märgitakse projekti nimetus, hinnanguline maksumus, toetuse määr ja maksimaalne suurus, toetuse taotleja ning projektide rakendamise eeldatavad alustamise ja lõpetamise tähtpäevad.
[RTL 2009, 68, 1010 - jõust. 30.08.2009]
(1) Rakendusasutus teavitab haiglat investeeringute kava koostamisest kirjalikult ning annab tähtpäeva taotluse esitamiseks arvestusega, et selleks jääb vähemalt 20 tööpäeva teate saamisest.
(2) Haigla esitab taotluse ning sinna juurde kuuluvad dokumendid määruse lisas 1 toodud vormil ühes eksemplaris digitaalselt allkirjastatuna. Tekstidokumendid peavad olema RTF, ODT või Open XML failiformaadis, arvutustabelid XLS, CSV, ODS või ODP failiformaadis ning joonised PDF failiformaadis.
(3) Taotlust esitaval haiglal peab olema «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 56 lõike 1 punkti 3 alusel kehtestatud korras kinnitatud funktsionaalse arengukava esimene etapp.
(4) Taotlusele tuleb lisada «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 56 lõike 1 punkti 3 alusel kehtestatud korras sätestatud mahus haigla funktsionaalse arengukava teine etapp, kui
1) haigla funktsionaalse arengukava teine etapp ei ole kinnitatud või esitatud kinnitamiseks;
2) taotluses kirjeldatud projekt ei vasta kinnitatud või esitatud funktsionaalse arengukava teisele etapile.
(5) Rakendusasutus kontrollib 5 tööpäeva jooksul taotluse saamisest, kas taotlus vastab lõigetes 2–4 nimetatud nõuetele. Kui taotluses esineb puudusi, siis teavitab rakendusasutus haiglat puudustest kirjalikult ning annab kuni 5 tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks. Kui haigla ei kõrvalda puudusi talle antud tähtaja jooksul, siis taotlust ei hinnata.
§ 11. Projektide hindamine
(1) Projekti hindavad rakendusasutuse valitud eksperdid 20 tööpäeva jooksul rakendusasutuse antud taotluse esitamise tähtpäevast arvates.
(2) Ekspert annab projektile kirjaliku hinnangu, tuginedes määruse lisas 2 toodud hindamiskriteeriumidele, valdkonnas, milles tal on töökogemus ja eriteadmised. Ekspert võib vajaduse korral hindamise käigus pidada nõu projekti teisi valdkondi hindavate ekspertidega.
(3) Hindamise objektiivsuse ja erapooletuse huvides ei avalikustata ekspertide nimesid enne, kui Vabariigi Valitsus on investeeringute kava kinnitanud. Eksperdi nime võib enne investeeringute kava kinnitamist teatavaks teha üksnes teisele hindavale eksperdile.
(4) Kui ekspert teeb kirjaliku ettepaneku, võib rakendusasutus küsida haiglalt projekti kohta täiendavaid andmeid ja selgitusi. Haigla esitab täiendavad andmed ja selgitused 5 tööpäeva jooksul järelepärimise saamisest arvates.
§ 12. Nõuded eksperdile
(1) Eksperdiks võib olla füüsiline isik, kes vastab järgmistele nõuetele:
1) omab kõrgharidust erialal, mis tagab vajaliku kvalifikatsiooni hinnatavas valdkonnas eksperthinnangu andmiseks;
2) on töötanud viimase viie aasta jooksul vähemalt kaks aastat hinnatava valdkonnaga seotud ametikohtadel;
3) ei ole viimase 12 kalendrikuu jooksul olnud toetuse taotleja või saajaga lepingulises suhtes või kuulunud toetuse taotleja või saaja juhatusse või nõukogusse;
4) ei ole toetuse taotleja või saaja asutaja või aktsionär;
5) kinnitab sõltumatust ja erapooletust hinnatavate projektide suhtes.
(2) Eksperdiks ei tohi olla isik, kelle puhul esineb huvide konflikt «Korruptsioonivastase seaduse» § 25 tähenduses. Ekspert on kohustatud viivitamatult teavitama rakendusasutust huvide konfliktist ning taandama ennast projekti hindamisest. Huvide konflikti korral valib rakendusasutus projekti hindama teise sama valdkonna eksperdi.
§ 13. Investeeringute kava koostamine
(1) Rakendusasutus moodustab investeeringute kava koostamiseks hindamiskomisjoni, kuhu kuuluvad kolm Sotsiaalministeeriumi esindajat ning üks esindaja Siseministeeriumist, Rahandusministeeriumist ja Eesti Haigekassast. Hindamiskomisjoni esimees on Sotsiaalministeeriumi esindaja. Hindamiskomisjoni liikmeks ei tohi olla isik, kelle puhul esineb huvide konflikt «Korruptsioonivastase seaduse» § 25 tähenduses. Hindamiskomisjoni liikmed kinnitavad sõltumatust ja erapooletust hinnatavate projektide suhtes.
(2) Hindamiskomisjoni koosolek korraldatakse 45 tööpäeva jooksul taotluse esitamise tähtpäevast arvates.
1) projekti vastavus meetme eesmärkidele ja toetatavatele tegevustele;
2) toetuse vajalikkus projekti edukaks elluviimiseks;
3) projekti teostatavus;
4) projekti rahaline jätkusuutlikkus.
(4) Hindamiskomisjon annab projektidele hindepunkte määruse lisas 2 toodud hindamislehe järgi, tuginedes ekspertide antud hinnangutele. Projekti koondhinne kujuneb erinevate hindamiskriteeriumite järgi saadud hindepunktide liitmisel. Hindamiskomisjon moodustab projektide koondhinnete alusel projektide eelistusnimekirja, kus esimesel kohal on kõrgeima koondhinde saanud projekt. Hindamiskomisjoni otsused on konsensuslikud. Konsensuse mittesaavutamisel loetakse otsus vastuvõetuks, kui otsuse vastuvõtmise poolt on enamus koosolekul kohalviibivatest hindamiskomisjoni liikmetest.
(5) Projektide eelistusnimekirja ei arvata projekti, mis ei vasta vähemalt ühele lõikes 3 nimetatud kriteeriumile.
(6) Võrdse koondhindega projektide korral on eelistusnimekirjas eespool projekt, mille määruse lisas 2 nimetatud teise üldkriteeriumi hindepunktide summa on suurem.
(7) Rakendusasutus koostab eelistusnimekirja alusel meetme eelarvevahendite piires investeeringute kava ja esitab selle kinnitamiseks Vabariigi Valitsusele 60 tööpäeva jooksul taotluse esitamise tähtpäevast arvates.
§ 14. Investeeringute kava muutmine
(1) Rakendusasutus algatab investeeringute kava muutmise, et arvata projekt investeeringute kavast välja, järgmistel põhjustel:
2) investeeringute kavas nimetatud toetuse taotleja ei esita toetuse taotlust § 15 lõikes 4 sätestatud tähtpäevaks või rakendusasutus ei rahulda toetuse taotlust;
3) investeeringute kavas nimetatud projekti elluviimine katkestatakse ning toetus nõutakse tagasi «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» §-s 26 sätestatud alustel ja korras;
4) Euroopa Komisjon ei kinnita suurprojekti elluviimist Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 21.07.2006, lk 25–69) (edaspidi üldmäärus), artikli 41 kohaselt;
5) investeeringute kavas nimetatud toetuse taotleja ei ole alustanud projekti elluviimist 4 kuu jooksul taotluse rahuldamise otsuse tegemisest arvates.
(2) Kui meetme eelarves on kasutamata vahendeid, võib rakendusasutus algatada investeeringute kava muutmise projektide lisamiseks investeeringute kavasse. Investeeringute kavasse projektide lisamisel lähtutakse määruse §-des 10–13 sätestatud tingimustest ja korrast.
(3) Kui investeeringute kavasse taotluse lisamine on võimalik taotluse osalise rahuldamisega, võib taotleja nõusolekul taotletud toetuse summat vähendada ja projekti tegevusi muuta tingimusel, et saavutatakse taotluses sisalduva projekti eesmärgid. Kui taotleja ei ole nõus toetuse vähendamise või tegevuste muutmisega, tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
§ 15. Toetuse taotluse esitamine
(1) Kui investeeringute kavas nimetatud projekti kogumaksumus on väiksem kui 50 miljonit eurot, esitab investeeringute kavas nimetatud toetuse taotleja rakendusasutusele määruse lisas 3 toodud toetuse taotluse, millele on lisatud järgmised dokumendid:
2) [Kehtetu – RTL 2009, 35, 460 - jõust. 19.04.2009]
3) krediidiasutuse kinnitus projekti finantseerimise kohta või muu omafinantseeringu olemasolu tõendav dokument.
(2) Kui toetuse taotleja taotleb toetust kulude osas, mis on tekkinud enne toetuse taotluse esitamise kuupäeva, siis tuleb toetuse taotlusele lisada kulude tekkimise aluseks olevate hankelepingute ning korraldatud hangete hankedokumentide koopiad.
(3) Toetuse taotlus ja sellele lisatud dokumendid tuleb esitada ühes eksemplaris digitaalselt allkirjastatuna. Tekstidokumendid peavad olema RTF, ODT või Open XML failiformaadis, arvutustabelid XLS, CSV, ODS või ODP failiformaadis ning joonised PDF failiformaadis.
(4) Toetuse taotlus tuleb esitada ühe kalendriaasta jooksul Vabariigi Valitsuse korralduse, millega kinnitatakse investeeringute kava, jõustumise kuupäevast arvates.
§ 16. Nõuded toetuse taotlejale
1) haigla funktsionaalse arengukava esimene ja teine etapp on kinnitatud «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 56 lõike 1 punkti 3 alusel kehtestatud korras;
2) taotleja suhtes ei ole alustatud likvideerimismenetlust ega tehtud pankrotiotsust;
4) taotleja ei ole varem sama kulu hüvitamiseks riigieelarve, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest raha saanud.
§ 17. Nõuded toetuse taotlusele
3) taotlusele on lisatud kõik § 15 lõikes 1 nimetatud dokumendid;
4) taotlus on kooskõlas «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 56 lõike 1 punkti 3 alusel kehtestatud korras kinnitatud haigla funktsionaalse arengukavaga;
5) projekti elluviimiseks kavandatud kulud on abikõlblikud;
6) taotletava toetuse suurus ei ületa investeeringute kavas märgitud toetuse maksimaalset suurust;
7) taotletava toetuse määr ei ületa § 7 lõikes 1 sätestatud toetuse maksimaalset määra ja § 7 lõikes 3 sätestatud toetuse maksimaalset suurust;
8) taotluses sisalduv abikõlblike kulude summa vastab üldmääruse artiklis 55 sätestatud nõuetele;
9) projekti eelarve on põhjendatud;
10) projekti tegevuskava on teostatav;
11) projekti ei ole võimalik toetuseta ellu viia.
§ 18. Toetuse taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine
(1) Rakendusasutus teeb toetuse taotluse rahuldamise otsuse või vastavalt § 14 lõikele 3 osalise rahuldamise otsuse (edaspidi projekti rahastamisotsus), kui toetuse taotleja vastab §-s 16 nimetatud nõuetele ja toetuse taotlus vastab §-s 17 nimetatud nõuetele.
(2) Kui taotleja ei vasta §-s 16 nimetatud nõuetele või toetuse taotlus ei vasta §-s 17 nimetatud nõuetele, siis teavitab rakendusasutus 20 tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates toetuse taotlejat taotluses esinevatest puudustest kirjalikult ning määrab puuduste kõrvaldamiseks tähtaja, mis on vähemalt 10 tööpäeva järelepärimise saamisest arvates.
(4) Projekti rahastamisotsuses märgitakse:
4) toetuse maksimaalne suurus Eesti kroonides;
6) omafinantseeringu minimaalne määr ja suurus Eesti kroonides;
§ 19. Otsuse tegemine suurprojekti rahastamiseks
(1) Kui investeeringute kavas nimetatud projekti kogumaksumus on suurem kui 50 miljonit eurot, esitab investeeringute kavas nimetatud toetuse taotleja § 15 lõikes 4 nimetatud tähtpäevaks rakendusasutusele Komisjoni määruse (EÜ) nr 1828/2006, 8. detsember 2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi (ELT L 371, 27.12.2007, lk 1–41) lisas XXI toodud vormil suurprojekti toetuse kinnitamise taotluse.
(2) Taotlus tuleb esitada ühes eksemplaris digitaalselt allkirjastatuna. Tekstidokumendid peavad olema RTF, ODT või Open XML failiformaadis, arvutustabelid XLS, CSV, ODS või ODP failiformaadis ning joonised PDF failiformaadis.
(3) Rakendusasutus kontrollib, kas toetuse taotleja vastab määruse §-s 16 sätestatud nõuetele ning kas esitatud taotlus vastab üldmääruses ja määruse §-s 17 sätestatud nõuetele. Kui taotleja või taotlus ei vasta nõuetele, siis teavitab rakendusasutus 20 tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates toetuse taotlejat puudustest kirjalikult ning annab tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, mis on vähemalt 10 tööpäeva järelepärimise saamisest arvates.
(4) Kui toetuse taotleja ja taotlus vastavad nõuetele, siis korraldab rakendusasutus taotluse esitamise Euroopa Komisjonile üldmääruses sätestatud korras.
(5) Rakendusasutus võib toetuse taotluse rahuldamise otsuse teha enne Euroopa Komisjoni poolt suurprojektile toetuse andmise kinnitamist.
[RTL 2009, 57, 839 - jõust. 20.07.2009]
(6) Kui Euroopa Komisjon ei kinnita suurprojektile toetuse andmist, siis teeb rakendusasutus taotluse rahuldamata jätmise otsuse. Kui rakendusasutus on vastavalt lõikele 5 teinud taotluse rahuldamise otsuse, tunnistab rakendusasutus otsuse kehtetuks ning nõuab toetuse saajalt välja makstud toetuse tagasi.
(7) Kui Euroopa Komisjon kinnitab suurprojektile toetuse andmise rakendusasutuse toetuse rahuldamise otsusest erinevas mahus, korrigeerib rakendusasutus taotluse rahuldamise otsuse, arvestades „Elukeskkonna Arendamise Rakenduskava“ prioriteetse suuna 6 „Tervishoiu ja hoolekande infrastruktuuri arendamine“ toetuse määra.
1) esitada enne hankemenetluse alustamist projekti elluviimisega seotud hankedokumendid rakendusüksusele teadmiseks, välja arvatud § 15 lõikes 2 nimetatud juhul;
3) saata hankekomisjoni otsuste koopiad rakendusüksusele teadmiseks 5 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates;
6) esitada järgmise kuu 15. kuupäevaks eelneva kuu projektiga seotud tulukanded;
7) maksta rakendusüksuse poolt tagasi nõutav toetus tagasi tagasinõudmise otsuses märgitud summas ja tähtpäevaks;
8) tagada projekti elluviimisega seotud dokumentide säilimine 2025. aasta 31. detsembrini.
9) viivitamata teavitama kirjalikult rakendusüksust, kui projekti kasuliku eluea jooksul toote või teenuse hinda tõstetakse toetuse taotluse rahuldamise otsuse aluseks olnud finantsanalüüsis prognoositust suuremal määral, ilmneb tuluallikas, mida ei ole eelnevalt arvesse võetud, projekt teenib abikõlblikkuse perioodil prognoositust suuremal määral tulu ning koostama rakendusüksuse määratud tähtpäevaks uuendatud finantsanalüüsi;
10) vähendama projekti abikõlblikke kulusid projekti vara kasuliku eluea jooksul teenitava puhastulu osa võrra, mis on proportsioonis abikõlblike kuludega projekti kogukuludest hiljemalt 2017. a 31. märtsiks.
[RT I, 12.03.2014, 2 - jõust. 15.03.2014]
§ 21. Projekti rahastamisotsuse muutmine
(1) Projekti rahastamisotsuse muutmiseks esitab toetuse saaja rakendusasutusele avalduse, milles on ära toodud kavandatava muudatuse sisu ja selle muudatuse vajalikkuse põhjendus. Kui tahetakse muuta projekti eelarvet, tegevus- või finantsplaani, peab taotlusele lisama kavandatud uue eelarve, tegevus- või finantsplaani.
(2) Toetuse saaja peab taotlema projekti rahastamisotsuse muutmist, kui
(21) Taotluse rahuldamise otsuses sätestatud toetuse summat on võimalik suurendada „Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse“ § 18 lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimustel, kui meetme eelarves on selleks vahendeid.
(3) Rakendusasutus võib keelduda projekti rahastamisotsuse muutmisest, kui
3) kavandatava muudatuse tulemusel ei ole võimalik projekti tegevusi lõpetada 2015. a 31. detsembriks;
4) projekti eelarve või finantsplaani muutmise tulemusel ületab toetuse määr § 7 lõikes 1 sätestatud toetuse maksimaalset määra või § 7 lõikes 3 sätestatud toetuse maksimaalset suurust;
(1) Toetus makstakse välja «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 23 järgi.
(2) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele 10. detsembriks järgneva eelarveaasta väljamaksete prognoosi. Esimese eelarveaasta väljamaksete prognoosi esitab toetuse saaja 15 tööpäeva jooksul projekti rahastamisotsuse tegemisest arvates. Esimese väljamakse taotluse võib esitada koos väljamaksete prognoosiga.
(3) Toetuse väljamakse tegemiseks esitab toetuse saaja väljamakse taotluse, kuludokumentide nimekirja ja projekti eelarve täitmise kassapõhise aruande määruse lisades 4, 5 ja 6 toodud vormidel paberkandjal või digitaalselt allkirjastatuna. Kui väljamakse taotlus esitatakse paberkandjal allkirjastatuna, siis tuleb kuludokumentide nimekiri esitada rakendusüksusele lisaks elektrooniliselt. Elektrooniliselt esitatavad tekstidokumendid peavad olema RTF, ODT või Open XML failiformaadis, arvutustabelid XLS, CSV, ODS või ODP failiformaadis ning muud väljamakse taotlusele lisatavad dokumendid PDF failiformaadis.
3) kuludokumentide aluseks olevate lepingute koopiad, välja arvatud juhul, kui lepingu koopia on rakendusüksusele varem esitatud väljamakse taotluse lisana või kooskõlas määruse § 15 lõike 2 punktidega 4 ja 5.
(51) Toetuse saaja võib taotleda toetuse ettemakset ja väljamakset osaliselt tasutud kuludokumentide alusel. Osaliselt tasutud kuludokumentide alusel teostatava väljamakse võib teha toetuse saajale või töövõtjale.
(7) Viimane väljamakse taotlus esitatakse koos projekti lõpparuandega. Viimane väljamakse tehakse pärast seda, kui rakendusüksus on lõpparuande kinnitanud. Viimane väljamakse peab moodustama vähemalt 5% projekti rahastamisotsuses märgitud struktuuritoetuse summast. Põhjendatud juhtudel võib rakendusüksuse kirjalikul nõusolekul viimane väljamakse olla väiksem kui 5%.
§ 23. Toetuse kasutamisega seotud seirearuannete esitamine
(1) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele 31. detsembri seisuga iga aasta 20. jaanuariks ja 30. juuni seisuga iga aasta 20. juuliks projekti vahearuande määruse lisas 7 toodud vormil.
(2) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele projekti lõpparuande määruse lisas 7 toodud vormil 60 kalendripäeva jooksul alates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppkuupäevast, kuid mitte hiljem kui 2016. a 8. jaanuariks.
[RT I, 10.11.2015, 26 - jõust. 13.11.2015]
Lisa 1 Investeeringute kava koostamise taotlus
Lisa 3 Toetuse taotluse vorm
Lisa 4 Väljamakse taotlus
Lisa 7 Projekti seirearuanne


Vabariigi Presidendi 2. jaanuari 2001. a otsusega nr 964
(2) Vabalt looduses elavate loomade kaitset reguleeritakse lisaks käesolevale seadusele ka loomastiku kaitse ja kasutamise seadusega (RT I 1998, 107, 1763; 1999, 54, 583; 95, 843).
(3) Loomade kaitset haiguste ja loomataudide eest reguleeritakse loomatauditõrje seadusega (RT I 1999, 57, 598; 97, 861; 2000, 82, 526).
LOOMA KAITSE TAPMISEL, HÄDATAPMISEL JA HUKKAMISEL
LOOMADE KAITSE VEDAMISEL
LOOMADE VÕISTLUSED, AVALIK NÄITAMINE JA MÜÜK
Kaitsealuste loomaliikide ning loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kaubanduse konventsiooni (RT II 1993, 27/28, 83) kohaselt ohustatud liikidesse kuuluvate loomade kasutamine loomkatsetes on lubatud, kui katse on kooskõlas kaitstavate loodusobjektide seadusega (RT I 1994, 46, 773; 1998, 36/37, 555; 1999, 54, 583; 95, 843) ja katse eesmärgiks on:
(1) Loa saamiseks esitab isik loaandjale vormikohase kirjaliku taotluse koos seal märgitud andmeid tõendavate dokumentidega.
(5) Loomkatse läbiviimiseks geneetiliselt muundatud loomaga edastab loaandja loataotluse ja sellele lisatud dokumentide koopiad arvamuse andmiseks geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise seaduse (RT I 1999, 10, 151) §-s 5 nimetatud geenitehnoloogia komisjonile. Loaandja arvestab loa andmise või loa andmisest keeldumise otsustamisel geenitehnoloogia komisjoni arvamust.
1) loa taotleja või loataotlus ei vasta käesoleva seaduse nõuetele;
(2) Loaandja kirjalik otsus loa andmisest keeldumise kohta peab olema põhjendatud.
GENEETILISELT MUUNDATUD LOOMADE KAITSE LOOMKATSE LÄBIVIIMISEL
(2) Loaandja võib vajaduse korral kavandatavast geneetiliselt muundatud loomaga loomkatse läbiviimisest avalikkust teavitada ja selle üle avalikkusega konsulteerida kooskõlas andmete konfidentsiaalsuse nõudega ja vastavalt geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise seaduse §-le 10.
(2) Ettekirjutuses määrab järelevalveametnik selle täitmise tähtaja. Järelevalveametnik teeb ettekirjutuse isikule või tema esindajale teatavaks allkirja vastu.
(1) Isik võib vaidlustada järelevalveametniku ettekirjutuse kohtus seadusega ettenähtud alustel ja korras.
§ 67. Vastutuse alused
(1) Füüsilised isikud vastutavad käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide rikkumise eest haldus- ja kriminaalkorras. Juriidilised isikud vastutavad käesoleva seaduse kohaselt.
(2) Kui õiguserikkuja on juriidilise isiku ametiisik, võib selle rikkumise asjas määrata karistuse füüsilisele isikule ja juriidilisele isikule samaaegselt seadusega ettenähtud korras.
§ 68. Loomapidamisnõuete rikkumine
Juriidilise isiku poolt loomapidamisnõuete rikkumise eest – määratakse rahatrahv kuni 125 000 krooni.
§ 69. Looma suhtes lubamatu teo toimepanemine
Juriidilise isiku poolt looma suhtes lubamatu teo toimepanemise eest – määratakse rahatrahv kuni 125 000 krooni.
§ 70. Loomaaia tegevusloata tegutsemine
Juriidilise isiku poolt loomaaia tegevusloata tegutsemise eest – määratakse rahatrahv kuni 125 000 krooni.
§ 71. Looma avaliku näitamise kohta esitatavate nõuete rikkumine
Juriidilise isiku poolt looma avaliku näitamise kohta esitatavate nõuete rikkumise eest – määratakse rahatrahv kuni 125 000 krooni.
§ 72. Looma vedamise kohta esitatavate nõuete rikkumine
Juriidilise isiku poolt looma vedamise kohta esitatavate nõuete rikkumise eest – määratakse rahatrahv kuni 125 000 krooni.
§ 73. Looma tapmise, hädatapmise või hukkamise kohta esitatavate nõuete rikkumine
Juriidilise isiku poolt looma tapmise, hädatapmise või hukkamise kohta esitatavate nõuete rikkumise eest – määratakse rahatrahv kuni 125 000 krooni.
§ 74. Järelevalveametniku ettekirjutuse täitmata jätmine
Juriidilise isiku poolt järelevalveametniku ettekirjutuse täitmata jätmise eest – määratakse rahatrahv kuni 50 000 krooni.
§ 75. Menetlus juriidilise isiku õiguserikkumise asjas
(1) Juriidilisele isikule haldusõiguserikkumiste protokolli koostamise õigus on:
1) veterinaarjärelevalve ametnikul;
2) riigi keskkonnakaitseinspektoril;
3) kohaliku omavalitsuse volikogu volitatud ametnikul;
4) politseiametnikul.
(2) Juriidilisele isikule halduskaristuse kohaldamise õigus on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ametnikel, kes võivad määrata rahatrahvi kuni 10 000 krooni. Sellest suurema rahatrahvi võib määrata maa- või linnakohtu kohtunik.
(3) Menetlus juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asjas toimub haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1999, 41, 496; 45, õiend; 58, 608; 60, 616; 87, 792; 92, 825; 95, 843; 2000, 10, 58; 25, 141; 28, 167; 29, 169; 40, 247; 49, 301 ja 305; 51, 321; 54, 346, 348 ja 351; 55, 361; 58, 376; 84, 533; 86, 544 ja 548; 89, 578; 95, 609 ja 613) sätestatud korras.
§ 76. Haldusõiguserikkumise protokoll
4) haldusõiguserikkujaks olnud juriidilise isiku nimi ja aadress;
7) haldusõiguserikkumist tõendavad materjalid, nagu tunnistajate seletused, ekspertiisid, analüüsid ja teised asja lahendamiseks vajalikud materjalid;
8) viide käesoleva seaduse paragrahvile, mis näeb ette vastutuse selle haldusõiguserikkumise eest;
(2) Protokollile kirjutavad alla selle koostanud ametnik ja haldusõiguserikkuja esindaja. Kui haldusõiguserikkuja esindaja keeldub protokollile alla kirjutamast, tehakse protokolli selle kohta kanne. Protokollile lisatakse haldusõiguserikkuja esindaja kirjalikud märkused protokolli kohta.
§ 77. Loomakaitseseaduse kehtetuks tunnistamine
Loomakaitseseadus (RT 1992, 50, 617; RT I 1996, 49, 953; 1998, 13, 163; 2000, 40, 252; 49, 301) tunnistatakse kehtetuks.
Riigilõivuseaduses (RT I 1997, 80, 1344; 2000, 5, 32; 10, 58; 19, 117; 26, 150; 29, 168 ja 169; 39, 237; 49, 300; 54, 346 ja 349; 55, 365; 57, 372 ja 373; 59, 379; 60, õiend; 78, 498; 84, 534; 92, 597 ja 598; 95, 607 ja 611) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõike 2 punkt 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 12) toiduseaduse, veterinaarkorralduse seaduse, loomatauditõrje seaduse ja loomakaitseseaduse alusel teostatavad toimingud;»;
2) 7. peatüki 5. jao pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«5. jagu
Toiduseaduse, veterinaarkorralduse seaduse, loomatauditõrje seaduse ja loomakaitseseaduse alusel teostatavad toimingud»;
3) seadust täiendatakse paragrahviga 886 järgmises sõnastuses:
« § 886. Katseloomade kasvatamise ettevõtte, katseloomadega varustava ettevõtte ja katseloomade kasutusettevõtte tunnustamine
Katseloomade kasvatamise ettevõtte, katseloomadega varustamise ettevõtte ja katseloomade kasutusettevõtte tunnustamisel tasutakse riigilõivu 1000 krooni.»
§ 79. Loomastiku kaitse ja kasutamise seaduse osaline kehtetuks tunnistamine
Loomastiku kaitse ja kasutamise seaduses (RT I 1998, 107, 1763; 1999, 54, 583; 95, 843) tunnistatakse kehtetuks:
1) paragrahvi 7 lõige 3;
2) paragrahvi 12 lõige 2.
§ 80. Loomatauditõrje seaduse muutmine
Loomatauditõrje seaduses (RT I 1999, 57, 598; 97, 861; 2000, 82, 526) tehakse järgmised muudatused:
1) lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu «vastama veterinaarnõuetele» sõnadega «ja olema järelevalveasutuse poolt tunnustatud või seal registreeritud»;
« (2) Loomakasvatushoonete ja -rajatiste ning loomade pidamiseks piiritletud alade veterinaarnõuded, samuti loomade pidamisele, tunnustamisele või registreerimisele kuuluvate loomakasvatushoonete ja -rajatiste ning loomade pidamiseks piiritletud alade loetelu ning nende tunnustamise ja registreerimise korra kehtestab Vabariigi Valitsus või tema volitatud minister. Loomade pidamise veterinaarnõuetena käsitatakse ka nõudeid loomade ning nende paljundamisega seotud tegevuste kohta, nagu haudemunade tootmine ja hautamine, embrüote kogumine ja siirdamine ja muu taoline.»
(2) Paragrahvi 11 lõiked 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Loomaomanik on kohustatud tagama oma koduloomade identifitseeritavuse vastavalt käesoleva seaduse §-le 10. Põllumajandusloomade omanik on kohustatud pidama oma põllumajandusloomade kohta arvestust ja registreerima nad käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korras riiklikus registris. Kohalik omavalitsus korraldab koerte ja vajaduse korral teiste lemmikloomade üle arvestuse pidamist.
(2) Identifitseerimisele kuuluvate põllumajandusloomade liikide loetelu, nende identifitseerimise ning registreerimise viisid ja korra, registreerimistunnistuse väljastamise korra, samuti põllumajanduslooma kirjelduse koostamise eeskirja ning põllumajandusloomade arvestuse pidamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus või tema volitatud minister.»
(3) Paragrahvi 12 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kohalik omavalitsus korraldab omanikuta koduloomade püüdmist, pidamist ja hukkamist vastavalt loomakaitseseadusele. Loomapidaja juurest lahti pääsenud kodulooma püüdmist korraldab loomapidaja. Kui loomapidaja juurest lahti pääsenud kodulooma kinnipüüdmise korraldas kohalik omavalitsus, kannab kodulooma püüdmise ja pidamisega seotud kulud loomaomanik.»
(4) Paragrahvi 13 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna «loomataudi» sõnadega «kahtluse või».
« (1) Loomadega kauplev isik on ettevõtja, kelle tegevusalaks on loomapidajalt või loomadega kauplevalt isikult ostetud loomade müük tapmiseks, teisele loomadega kauplevale isikule või loomapidajale. Loomadega kaupleva isiku ettevõte peab olema tunnustatud.»;
« (3) Nõuded loomadega kauplevale isikule ja tema ettevõtte tunnustamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus või tema volitatud minister.»
(6) Paragrahvi 18 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
(7) Paragrahvi 19:
1) lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu «Loomsed jäätmed» sõnadega «ja toitlustamisel tekkivad jäätmed»;
« (3) Toitlustamisel tekkivate jäätmete kasutamine loomasöödana on lubatud Veterinaar- ja Toiduameti loa alusel. Nõuded toitlustamisel tekkivate jäätmete käitlemisele ja laboratoorsele uurimisele ning nende kasutamise loa väljastamise tingimused ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus või tema volitatud minister.»;
3) lõiked 5 ja 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Loomsete jäätmete käitlemisega tegelevad isikud peavad omama jäätmeseaduse (RT I 1998, 57, 861; 88, õiend; 1999, 10, 155; 23, 353; 95, 843) alusel väljastatud jäätmeluba või jäätmete käitluslitsentsi.
(6) Loomataudi puhkemisel on loomsete jäätmete käitlemisega tegelevad isikud kohustatud oma käitlemisvaldkonna ulatuses osalema loomataudi tagajärgede likvideerimises vastavalt Veterinaar- ja Toiduameti ettekirjutusele.»
(8) Paragrahv 32 tunnistatakse kehtetuks.
(9) Paragrahvi 37 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Kontrolltapmine on looma tapmine taudikahtluse kontrollimiseks lubatud uimastamis- ja tapmisvahendiga ning lubatud uimastamis- ja tapmismeetodil.»
(10) Paragrahvi 58 punkti 3 tekstist jäetakse välja sõnad «või veterinaararsti».
(11) Paragrahvis 65 asendatakse sõnad «§ 15 lõige 1 ja § 18 lõige 1, mis jõustuvad 2002. aasta 1. jaanuaril» sõnadega «§ 15 lõige 1, mis jõustub 2002. aasta 1. jaanuaril ning § 7 lõige 2 ja § 18 lõige 1, mis jõustuvad 2003. aasta 1. jaanuaril.»
§ 81. Veterinaarkorralduse seaduse muutmine
Veterinaarkorralduse seaduses (RT I 1999, 58, 608; 80, õiend; 97, 861) tehakse järgmised muudatused:
(1) Paragrahvi 4 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) loomataudide diagnostika, ennetamise ja tõrje korraldamine ning järelevalve loomade tervise ja loomakaitsenõuete täitmise üle;».
(2) Paragrahvi 23 lõiget 2 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) pidama arvestust teostatud ravi- ja muude menetluste ning surmajuhtumite kohta ja säilitama nimetatud andmeid kolm aastat;».
(1) Käesolev seadus jõustub 2001. aasta 1. juulil, välja arvatud § 3 lõige 4, mis jõustub 2004. aasta 1. jaanuaril, § 11 lõige 1, mis jõustub 2003. aasta 1. jaanuaril ning § 22 lõiked 1–3 ja 7 ning 8. ja 9. peatükk, mis jõustuvad 2002. aasta 1. jaanuaril.