Tehnoloogia arenduskeskuste toetamise tingimused – Riigi Teataja
Tehnoloogia arenduskeskuste toetamise tingimused
Tehnoloogia arenduskeskuste toetamise tingimused - sisukord
§ 2 Meetme eesmärk
§ 3 Meetme rakendusasutus ja -üksus
§ 4 Mõisted
§ 5 Meetme raames toetatavad tegevused
§ 6 Abikõlblikud kulud
§ 8 Toetuse piirmäärad, tingimused ja omafinantseering
3 TOETUSE TAOTLEMINE, NÕUDED TAOTLEJALE JA TAOTLUSELE
§ 9 Toetuse taotlemine
§ 10 Nõuded taotlejale
§ 11 Taotleja kohustused
§ 12 Nõuded osalemisteatisele
§ 13 Nõuded taotlusele
§ 14 Osalemisteatise ja taotluse menetlemine
§ 15 Taotluse registreerimine ja läbivaatamine
§ 16 Taotleja nõuetele vastavaks tunnistamise tingimused
§ 17 Taotluse nõuetele vastavaks tunnistamise tingimused
§ 18 Taotluse hindamise kord
§ 19 Taotluse hindamise kriteeriumid
§ 20 Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise tingimused ja kord
§ 21 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine või kehtetuks tunnistamine
§ 22 Toetuse saaja kinnitus toetuse kasutamiseks ja toetusest loobumine
§ 23 Vaidemenetlus
5 TOETUSE VÄLJAMAKSETE TEGEMISE TINGIMUSED JA KORD
§ 24 Toetuse väljamaksete tegemise tingimused ja kord
§ 25 Toetatava projekti ajaline kestus ja aruandlus
§ 26 Projekti vahearuande hindamine
6 TOETUSE SAAJA JA SIHTASUTUSE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 27 Toetuse saaja kohustused
§ 28 Toetuse saaja õigused
§ 29 Sihtasutuse kohustused
§ 30 Sihtasutuse õigused
§ 31 Rakendussäte
RT I, 26.06.2015, 33
Vastu võetud 16.06.2008 nr 49
RTL 2008, 51, 714
jõustumine 29.06.2008
21.08.2009 RTL 2009, 68, 1007 30.08.2009
22.06.2010 RT I 2010, 41, 246 08.07.2010
22.12.2010 RT I, 29.12.2010, 13 01.01.2011
26.04.2012 RT I, 04.05.2012, 2 07.05.2012
10.04.2013 RT I, 16.04.2013, 9 19.04.2013
21.07.2014 RT I, 24.07.2014, 10 27.07.2014
08.01.2015 RT I, 13.01.2015, 6 16.01.2015
22.06.2015 RT I, 26.06.2015, 29 29.06.2015
Määrus kehtestatakse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 12 lõike 4 alusel.
(1) Tehnoloogia arenduskeskuste toetamise (edaspidi meede) tingimused ja kord on kehtestatud «Riiklike struktuurivahendite kasutamise strateegia 2007–2013» ja sellest tuleneva «Majanduskeskkonna arendamise rakenduskava» prioriteetse suuna «Ettevõtluse uuendus- ja kasvuvõime» eesmärkide elluviimiseks.
(2) Meetme raames rakendusuuringuks, alusuuringuks, rakendusuuringu eeluuringuks, väike- ja keskmise suurusega ettevõtja (edaspidi VKE) tööstusomandiõiguste kuludeks, VKE innovatsiooni nõuandeteenuste ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav toetus on riigiabi Euroopa Komisjoni raamdokumendi «Ühenduse raamistik teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta» (ELT C 323, 30.12.2006, lk 1–26) (edaspidi TAI raamistik) tähenduses.
(3) Meetme raames tehnoloogia arenduskeskuse (edaspidi TAK) arendamiseks ja suurettevõtjast TAKi töötajate koolituseks antav toetus on vähese tähtsusega abi Komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8) mõistes. Toetuse andmisel järgitakse konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut.
[RT I, 24.07.2014, 10 - jõust. 27.07.2014]
(4) [Kehtetu – RT I, 24.07.2014, 10 - jõust. 27.07.2014]
(5) [Kehtetu – RT I, 24.07.2014, 10 - jõust. 27.07.2014]
§ 2. Meetme eesmärk
(1) Meetme üldeesmärgiks on ettevõtjate rahvusvahelise konkurentsivõime tõstmine läbi ettevõtjate ja teadusasutuste vahelise strateegilise teadus- ja arendustegevuse (edaspidi TA tegevus) alase koostöö tugevdamise vastavalt Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegiale 2007–2013 «Teadmistepõhine Eesti».
(2) Meetme alaeesmärkideks on:
1) koondada ja arendada ettevõtjate ning teadusasutuste ühisest visioonist lähtuvat kriitilist hulka tipptasemel kompetentsi ja ressurssi;
2) suurendada majandusliku lisandväärtuse loomisele suunatud rakendusuuringute kvaliteeti ja mahtu;
3) suurendada ettevõtluse vajadustele orienteeritud teadus- ja arendustöötajate arvu ja nende mobiilsust ettevõtjate ja teadusasutuste vahel;
4) tugevdada pikaajalist strateegilist arendustegevuse planeerimist ja juhtimise võimekust ettevõtjates ja teadusasutustes.
(3) Meetme rakendamise mõjueesmärkideks on kasvatada TAKides osalevates ettevõtjates:
1) teadus- ja arendusinvesteeringuid;
2) lisandväärtust töötaja kohta;
3) uutest toodetest ja teenustest saadava müügitulu osatähtsust kogukäibest;
4) ekspordikäivet;
5) TA tegevusega hõivatud töötajate arvu ning nende mobiilsust ettevõtjate ja teadusasutuste vahel.
§ 3. Meetme rakendusasutus ja -üksus
(1) Meetme rakendusasutuseks on vastavalt Vabariigi Valitsuse 19. aprilli 2007. a määrusele nr 111 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine» Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (edaspidi rakendusasutus).
(2) Meetme rakendusüksuseks on vastavalt Vabariigi Valitsuse 19. aprilli 2007. a määrusele nr 111 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine» Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (edaspidi sihtasutus).
Käeoleva meetme tähenduses:
1) TAK on käesoleva meetme alusel finantseeritav, Eestis registreeritud äriühing või mittetulundusühing, mis vastab käesolevas määruses esitatud nõuetele ja mille põhitegevuseks on §-s 2 esitatud eesmärkide elluviimine;
2) TAKi teadusnõukogu on TAKi juurde loodud ning TAKi tegevusvaldkonna ekspertidest koosnev nõuandev kogu, mille ülesandeks on anda sõltumatut tagasisidet projekti tulemustest;
3) konsortsiumi liige (edaspidi partner) on projekti kavandamisse, rahastamisse, juhtimisse või elluviimisse kaasatud juriidiline isik, kes osaleb nii projektiga seotud riskide kui ka projekti tulemi jagamisel. Äriseadustiku § 6 mõistes kontserni kuuluvaid ettevõtjaid vaadeldakse ühe projekti raames ühe partnerina. Partnerid jagunevad ettevõtlus- ja teaduspartneriteks. Partner käesoleva määruse mõistes ei ole partner „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 2 punkti 10 tähenduses;
4) ettevõtluspartner on Eestis või välismaal tegutsev eraõiguslik juriidiline isik, mis ei ole teaduspartner;
5) teaduspartner on Eesti või välismaa teadusasutus vastavalt TAI raamistikule;
6) ühise tegutsemise leping (edaspidi konsortsiumleping) on TAKi partnerite vaheline leping, mis reguleerib partneritevahelisi suhteid taotluses sisalduva projekti elluviimisel, rahastamisel, juhtimisel ja projekti tulemusel tekkiva intellektuaalomandi kasutamisel. Konsortsiumlepingus sätestatakse teaduspartneritele nende teenuste eest makstava hüvitise tingimused, kusjuures hüvitis peab olema võrdne teaduspartnerite tegevuse tulemusena tekkinud intellektuaalomandi turuhinnaga;
7) konsortsium on taotlust koostav ning toetatud projekti finantseerimises, juhtimises või elluviimises osalevate juriidiliste isikute ühendus, mis koosneb vähemalt ühest teaduspartnerist ja neljast ettevõtluspartnerist;
8) tehnilise teostatavuse uuring (edaspidi eeluuring) on uuring, mille eesmärk on valmistada ette rakendusuuringute või tootearenduse alast tegevust;
9) alusuuring on alusuuring vastavalt TAI raamistikule;
10) rakendusuuring on rakendusuuring vastavalt TAI raamistikule;
11) arendustegevus (edaspidi tootearendus) on arendustegevus vastavalt TAI raamistikule;
12) osalemisteatis on teade kavatsusest esitada taotlus toetuse saamiseks;
13) taotlus on vormikohane kirjalik avaldus ja sellele lisatud dokumendid toetuse taotlemiseks;
14) toetuse saaja on TAK, kes on kinnitanud oma valmisolekut projekti elluviimiseks §-s 22 kirjeldatud kinnituskirjaga;
15) ettemakse on toetuse väljamakse toetuse saajale enne kohustuse tekkimist;
16) VKE on väike- ja keskmise suurusega ettevõtja Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 70/2001 tähenduses, mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antava riigiabi suhtes (EÜT L 10, 13.01.2001, lk 33–42), või mis tahes teise määruse tähenduses, mis asendab nimetatud määrust. VKEde suurettevõtjatest omanike ühine osalus peab olema väiksem kui 25%;
17) suurettevõtja on ettevõtja, kes ei mahu VKE mõiste alla;
18) koostööprojekt on tegevuste kogum, kus osalevad TAKi ettevõtluspartnerid ja teaduspartnerid, kes tegelevad ühiselt koostööprojekti kavandamisega, osalevad selle elluviimises ning jagavad koostööprojektiga seotud riske ja tulemusi.
§ 5. Meetme raames toetatavad tegevused
(1) Meetme raames toetatakse käesoleva määruse §-s 2 toodud eesmärgi saavutamisele suunatud ja koostööprojekti vormis rakendusuuringute läbiviimist.
(2) Meetme raames toetatakse täiendavalt:
1) rakendusuuringute valdkondadega seotud ja koostööprojekti vormis alusuuringute läbiviimist;
2) rakendusuuringute käivitamiseks vajalike eeluuringute läbiviimist;
3) VKE rakendusuuringu käigus tekkinud tööstusomandi esmakaitse taotlemist ja tööstusomandi kuuluvuse üle tekkinud vaidluste lahendamist;
4) VKE rakendusuuringute läbiviimiseks vajalike innovatsiooni nõuandeteenuste ja innovatsiooni toetavate teenuste ostmist, sealhulgas VKEst TAKi teadus- ja insenertehniliste töötajate tööalast täienduskoolitust;
[RT I 2010, 41, 246 - jõust. 08.07.2010]
5) TAKi arendamist ja suurettevõtjast TAKi teadus- ja insenertehniliste töötajate tööalast täienduskoolitust.
§ 6. Abikõlblikud kulud
(1) Meetme raames on abikõlblikud kulud, mis on abikõlblikud vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 21 lõike 2 alusel kehtestatud korrale (edaspidi abikõlblikkuse määrus).
(2) Meetme raames on abikõlblikud järgmised kulud vastavalt §-s 8 sätestatud piirmääradele ja taotluse rahuldamise otsuses, meetme tingimustes ja muudes õigusaktides sätestatud korrale:
1) TAKi teadlaste, tehnikute ja muude projekti elluviimisega seotud TAKi töötajate personalikulu vastavalt abikõlblikkuse määruse § 3 lõike 2 punktidele 1, 2, 31 ja 33 ning töötajate hõivatusele projekti elluviimisel. Personalikulu rahastamisel lähtub sihtasutus vastava eriala või teaduskraadi üldisest palgatasemest;
11) TAKi teadlaste, tehnikute ja muude projekti elluviimisega seotud TAKi töötajate transpordikulu vastavalt abikõlblikkuse määruse § 3 lõike 2 punktis 3 sätestatud tingimustele;
12) TAKi teadlaste, tehnikute ja muude projekti elluviimisega seotud TAKi töötajate lähetuskulu vastavalt abikõlblikkuse määruse § 3 lõike 2 punktis 32 sätestatud tingimustele;
13) TAKi teadus- ja insenertehniliste töötajate tööalane täienduskoolituse kulu;
2) [Kehtetu – RT I 2010, 41, 246 - jõust. 08.07.2010]
3) aparaatide ja seadmete soetamise või kasutamisega seotud kulud, sealhulgas kulum või rendikulud, vastavalt kasutusajale projektis ja kasulikule elueale ning tuginedes heale raamatupidamistavale;
31) kasutatud aparaatide ja seadmete ostmisega seotud kulud vastavalt abikõlblikkuse määruse §-s 10 sätestatud tingimustele;
4) TAKi arendamisega seotud kulud, sealhulgas TAKi teadusnõukogu liikmete teadusnõukogus osalemise tasud ja teadusnõukogus osalemisega seotud majutus- ja transpordikulud;
5) kulud turuhinnaga välistest allikatest sisseostetud teadusuuringule, tehnilisele teabele ja sisseostetud või litsentseeritud patendile ning kulud uurimustöö elluviimisega otseselt seotud konsultatsioonile ja muudele sarnastele teenustele. Välise allikana käsitletakse käesoleva määruse mõistes muu hulgas partnerit, kellel puudub konkurentsiseaduse § 2 lõike 4 tähenduses võimalus valitseva mõju kaudu mõjutada TAKi otsuseid;
6) projektiga seotud üldkulud vastavalt abikõlblikkuse määruse § 3 lõike 5 punktides 1, 2, 3, 4, 5 ja 7 sätestatule;
7) tegevuskulud, sealhulgas kulud materjalidele või tarvikutele, mis tekkisid otseselt projekti teostamise käigus;
8) projekti eesmärkide saavutamisega otseselt seotud tulemuste teavitamise ja levitamise kulud;
9) Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määruse nr 211 «Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ja kord» (edaspidi struktuuritoetuse kasutamisest teavitamise määrus) § 2 lõikest 1 tulenevate kohustuste täitmisega seotud kulud;
10) kulud kontoritehnika ja mööbli ostmiseks vastavalt abikõlblikkuse määruse §-s 8 sätestatud tingimustele;
11) liiklusvahendi rendi- ja kasutusrendi kulud;
12) VKEde tööstusomandile esmakaitse taotlemisega ja tööstusomandi kuuluvuse üle tekkinud vaidluste lahendamisega seotud kulud TAI raamistiku mõistes;
13) VKEde kulud sisseostetud innovatsiooni nõuandeteenustele ja innovatsiooni toetavatele teenustele TAI raamistiku mõistes;
14) [Kehtetu – RT I 2010, 41, 246 - jõust. 08.07.2010]
(3) [Kehtetu – RT I 2010, 41, 246 - jõust. 08.07.2010]
(31) Käibemaks projekti raames on abikõlblik kulu, kui on võimalik näidata, et vastavalt käibemaksu reguleerivatele õigusaktidele ei ole projekti raames tasutud käibemaksu sisendkäibemaksuna õigust maha arvata või käibemaksu tagasi taotleda ning käibemaksu ei hüvitata ka muul moel.
[RT I, 04.05.2012, 2 - jõust. 07.05.2012]
(4) Abikõlblike kulude ning omafinantseeringu tõendamisel arvestatakse ainult raamatupidamise algdokumentide alusel ja pangaülekande teel tasutud kuludega.
(41) Abikõlblike kulude hulka ei arvata TAKi tehinguid tulumaksuseaduse §-s 8 sätestatud tähenduses seotud isikutega, välja arvatud TAKi tehingud käesoleva määruse § 4 punktis 3 nimetatud konsortsiumi liikmega.
(42) Sisseostetud teadusuuringutega seotud kulud on abikõlblikud ainult juhul, kui TAKil endal puudub nimetatud uuringute läbiviimiseks vajaminev ressurss, muu hulgas aparatuur, seadmed või vajaminevate teadmiste ja oskustega töötajad.
(43) Juhul kui partner teostab projekti raames teadusuuringut, peab esitatav kuludokument sisaldama andmeid partneri poolt teadusuuringu läbiviimisel tekkinud kulude kohta vastavalt TAI raamistikus ja käesolevas paragrahvis sätestatud abikõlblike kulude liikidele.
(5) Meetme raames kaetavate kulude objekti tarnija või teenuse osutaja võib olla füüsiline isik, füüsilisest isikust ettevõtja või juriidiline isik.
(6) Kõik toetusest hüvitatavad kulud peavad olema abikõlblikud, projektiga otseselt seotud, projekti elluviimiseks vajalikud ning põhjendatud ja läbipaistvad.
(7) Juhul kui sihtasutus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, ei ole taotlejal õigust taotleda juba tehtud kulutuste hüvitamist sihtasutuse poolt.
(1) Projekti abikõlblikkuse periood algab taotluse sihtasutuses registreerimise hetkest või taotluses märgitud ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud hilisemast tähtajast ning lõpeb taotluses märgitud ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtajal, kuid mitte hiljem kui 31. august 2015. a.
(2) Toetatavate kulude hulka võib arvata ainult neid abikõlblikke kulusid, mis on tehtud projekti abikõlblikkuse perioodil ja 45 päeva jooksul pärast abikõlblikkuse perioodi lõppu tingimusel, et tegevused on toimunud abikõlblikkuse perioodil.
§ 8. Toetuse piirmäärad, tingimused ja omafinantseering
(1) Taotletava toetuse maksimaalne summa on 9 000 000 eurot toetuse saaja kohta, sealhulgas:
[RT I, 29.12.2010, 13 - jõust. 01.01.2011]
1) toetuse summa toetuse saaja kohta § 5 lõike 2 punktis 4 nimetatud tegevuse korral on kuni 200 000 eurot kolme järjestikuse majandusaasta jooksul, olenemata projekti maksimaalsest kestusest;
2) toetuse summa toetuse saaja kohta § 5 lõike 2 punktis 5 nimetatud tegevuse korral on kuni 200 000 eurot kolme järjestikuse majandusaasta jooksul, olenemata projekti maksimaalsest kestusest.
(2) Projekti maksimaalne kestvus on 7 aastat, kusjuures:
1) kuni 1 aastase projekti puhul on toetuse suurus kuni 1 280 000 eurot;
2) 1 kuni 2 aastase projekti puhul on toetuse suurus kuni 2 560 000 eurot;
3) 2 kuni 3 aastase projekti puhul on toetuse suurus kuni 3 840 000 eurot;
4) 3 kuni 4 aastase projekti puhul on toetuse suurus kuni 5 200 000 eurot;
5) 4 kuni 5 aastase projekti puhul on toetuse suurus kuni 6 400 000 eurot;
6) 5 kuni 6 aastase projekti puhul on toetuse suurus kuni 7 700 000 eurot;
7) 6 kuni 7 aastase projekti puhul on toetuse suurus kuni 9 000 000 eurot.
(21) Lõikes 2 nimetatud toetuse suurust võib suurendada vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 18 lõikes 4 ja käesoleva meetme § 21 lõikes 5 kehtestatud tingimustele.
(3) Toetuse piirmäär on § 5 lõikes 1 ja lõike 2 punktides 1 ja 3 nimetatud tegevuste puhul kuni 50% abikõlblikest kuludest.
(4) Toetuse piirmäära võib § 5 lõikes 1 ja lõike 2 punktis 1 nimetatud tegevuste korral keskmise suurusega ettevõtjate puhul suurendada kuni 60%-ni ja väikeettevõtjate puhul kuni 70%-ni.
(5) Toetuse piirmäära võib § 5 lõikes 1 ja lõike 2 punktis 1 nimetatud tegevuste korral tõsta kuni 15 protsendipunkti võrra, kuid mitte üle 65% suurettevõtjate ja mitte üle 70% VKEde puhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
1) projekt sisaldab vähemalt kahe üksteisest sõltumatu ettevõtja vahelist tõhusat koostööd ja järgmised tingimused on täidetud: ükski ettevõtja ei tohi kanda rohkem kui 70% koostööprojekti abikõlblikest kuludest ja projekt hõlmab koostööd vähemalt ühe VKEga või koostöö on piiriülene, see tähendab et TA tegevus toimub vähemalt kahes erinevas liikmesriigis;
2) projekti tulemusi levitatakse laialdaselt tehnika- ja teaduskonverentsidel või avaldatakse teadus- või tehnikaajakirjades või avatud juurdepääsuga hoidlates (andmebaasid, kus igaüks saab hinnata teadustegevuse töötlemata andmeid) või tasuta või avatud lähtetekstiga tarkvara kaudu.
(6) Toetuse piirmäär § 5 lõike 2 punktides 2, 4 ja 5 nimetatud tegevuste puhul on võrdne § 5 lõikes 1 nimetatud tegevuse toetuse piirmääraga.
(7) Projekti omafinantseeringu määr peab katma projekti abikõlblikest kuludest osa, mida toetusest ei finantseerita.
(8) Taotluse omafinantseeringuna arvestatakse ainult TAKi poolt tehtud abikõlblikke kulusid.
(9) Kui §-s 5 nimetatud tegevusi finantseeritakse lisaks ka teistest riigi, kohaliku omavalitsuse, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahenditest, ei tohi projekti eelpool nimetatud vahenditest finantseerimise osakaal ületada käesolevas paragrahvis sätestatud finantseerimise piirmäärasid.
3. peatükk TOETUSE TAOTLEMINE, NÕUDED TAOTLEJALE JA TAOTLUSELE
§ 9. Toetuse taotlemine
(1) Toetust saab taotleda vooruliselt.
(2) Taotlusvooru avamisest, selle rahastamise eelarvest, osalemisteatise ja taotluse esitamise tähtaegadest ja taotlusele esitatavatest tingimustest informeerib sihtasutus taotlejaid vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes ja sihtasutuse veebilehel.
(3) Käesoleva määruse § 10 lõike 1 punktis 1 sätestatud taotleja esitab toetuse taotlemiseks osalemisteatise ja taotluse.
(4) Käesoleva määruse § 10 lõike 1 punktis 2 sätestatud taotleja esitab toetuse saamiseks taotluse.
(5) Taotlus toetuse saamiseks esitatakse sihtasutusele elektrooniliselt digitaalallkirjaga allkirjastatult või paberkandjal omakäeliselt allkirjastatult koos elektroonilise koopiaga. Taotlusele kirjutab alla taotleja esindusõiguslik isik.
§ 10. Nõuded taotlejale
(1) Taotlejaks võib olla:
1) Eestis registreeritud juriidiline isik, kes on TAKi loomist planeeriva konsortsiumi liige ja konsortsiumi poolt taotlust esitama volitatud esindusõiguslik isik või
2) majandus- ja kommunikatsiooniministri 9. mai 2005. a määruse nr 51 «Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006» meetme nr 2.3 «Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamine» osa «Teadus- ja arendustegevuse projektide toetamine» tingimuste alusel toetust saanud TAK.
(2) Konsortsiumi peab kuuluma § 10 lõike 1 punktis 1 sätestatud taotleja korral vähemalt neli ettevõtluspartnerit ja vähemalt üks teaduspartner.
(3) Taotleja või tema üle valitsevat mõju omava isiku suhtes ei ole algatatud likvideerimis- ega pankrotimenetlust ega tehtud pankrotiotsust.
(4) Taotlejal ei tohi olla maksuvõlga riiklike maksude osas, välja arvatud juhul, kui see on ajatatud. Maksuvõla ajatamise korral peavad maksud olema tasutud ajakava kohaselt. Taotleja peab olema nõuetekohaselt täitnud «Maksukorralduse seaduses» sätestatud maksudeklaratsioonide esitamise kohustuse.
(5) Taotleja ei ole sama kulu hüvitamiseks riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisvahenditest toetust saanud.
(6) Projektile või projekti üksikutele tegevustele samal ajal mitmest meetmest või muudest riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisvahenditest toetuse taotlemise korral peab taotleja esitama sellekohase teabe.
(7) Juhul kui taotleja on varem sihtasutuselt saanud toetust «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» või «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» sätestatud korras või muudest riigieelarvelistest vahenditest, mis on kuulunud tagasimaksmisele, peavad tagasimaksed olema tehtud tähtaegselt ja nõutud summas.
(8) Taotlejale jooksva majandusaasta ja kahe eelneva majandusaasta jooksul komisjoni määruse 1407/2013 alusel ja käesolevas paragrahvis nimetamata komisjoni määruste kohaselt antud vähese tähtsusega abi ei tohi ületada koos käesoleva määruse § 6 lõike 2 punktis 4 nimetatud kulude katmiseks taotletava toetusega 200 000 euro piirmäära.
(81) Juhul kui taotleja on saanud vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.04.2012, lk 8–13) alusel, siis ei tohi talle nimetatud määruse ja Komisjoni määruse 1407/2013 kohaselt jooksval majandusaastal ja kahel eelneval majandusaastal antud vähese tähtsusega abi kogusumma kokku koos meetmest taotletava vähese tähtsusega abiga ületada 500 000 euro piirmäära.
(9) [Kehtetu – RT I, 24.07.2014, 10 - jõust. 27.07.2014]
(10) [Kehtetu – RT I, 24.07.2014, 10 - jõust. 27.07.2014]
§ 11. Taotleja kohustused
1) esitama sihtasutuse nõudmisel taotleja ja taotluse kohta lisateavet sihtasutuse poolt esitatud vormis ja tähtajal;
2) võimaldama kontrollida taotluse ja taotleja vastavust nõuetele, sealhulgas teha paikvaatlust;
3) sihtasutust viivitamata teavitama taotluses esitatud andmetes toimunud muudatustest või ilmnenud asjaoludest, mis võivad mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist;
4) sihtasutust viivitamata teavitama projektiga seotud andmete muudatustest või ilmnenud asjaoludest, mis võivad mõjutada projekti eesmärkide elluviimist;
5) tõendama sihtasutuse nõudmisel meetme tingimustes ettenähtud omafinantseeringu või muude vahendite või dokumentide olemasolu;
6) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi ja esitama sihtasutusele informatsiooni, mis võib mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist.
§ 12. Nõuded osalemisteatisele
(1) Osalemisteatis esitatakse sihtasutusele sihtasutuse poolt kinnitatud taotlusvormil ja tähtajaks Eestis registreeritud juriidilise isiku poolt.
(2) Osalemisteatises kirjeldatakse planeeritava TAKi uurimisvaldkonda ja teatise esitamise hetkel konsortsiumisse kaasatud partnereid.
(3) Osalemisteatisel on informatiivne tähendus ja selles esitatud infot võib taotluses täiendada või muuta.
§ 13. Nõuded taotlusele
(1) Taotluse esitamisel peab § 10 lõike 1 punktis 2 sätestatud taotleja esitama sihtasutusele kirjaliku või elektroonilise kinnituse kogu § 1 lõikes 3 nimetatud vähese tähtsusega abi kohta, mida ettevõtja on saanud jooksva majandusaasta ja kahe eelneva majandusaasta jooksul.
(2) Taotluses sisalduv projekt peab:
1) vastama meetme eesmärkidele;
2) olema suunatud meetme mõjueesmärkide saavutamisele;
3) omama selget ja arusaadavat uurimussuundade fookust, mis ühendab kõiki taotluses kavandatud alamprojekte;
4) omama kõrget teaduslikku kvaliteeti ja majanduslikku põhjendatust;
5) nägema ette vähemalt kahe tulemuste rakendamisest huvitatud ettevõtluspartneri kaasamist iga alus- ja rakendusuuringu elluviimisse;
6) olema kooskõlas Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia 2007–2013 «Teadmistepõhine Eesti II» tegevuste ja eesmärkidega.
(3) Taotlus peab vastama järgmistele nõuetele:
1) taotlus on esitatud meetme tingimustes ettenähtud korras ja vormis;
2) toetust taotletakse meetme tingimustes sätestatud toetatavatele tegevustele;
3) taotletud toetuse suurus ei ületa meetme tingimustes sätestatud toetuse määra;
4) TAI raamistiku punktis 6 sätestatud juhtudel on taotluses näidatud, et toetus omab projektile ergutavat mõju vastavalt TAI raamistikule;
5) taotlus peab sisaldama tähtsamate majandusnäitajate andmeid taotluse esitamisele eelnenud perioodil § 4 punktis 7 sätestatud konsortsiumi ettevõtluspartnerite kohta, sealhulgas bilansimaht, realiseerimise netokäive, ekspordikäive, ärikasum või -kahjum, põhivara kulum, tööjõukulud (koos maksudega), töötajate keskmine arv, TA tegevusega hõivatud töötajate arv, investeeringute maht TA tegevusse ja uute toodete ja teenuste müügitulu osatähtsus kogukäibest;
6) taotlus peab sisaldama konsortsiumi ettevõtluspartnerite järgneva nelja aasta prognoose järgmiste indikaatorite kohta: lisandväärtus töötaja kohta, investeeringute maht TA tegevusse ning uute toodete ja teenuste müügitulu osatähtsus käibes;
7) taotlus peab sisaldama järgneva nelja aasta prognoose TAKi tegevusse kaasatud kraadiõppurite arvu, tööstusomandi taotluste arvu ja tööstusomandi müügist saadava tulu kohta;
8) taotluses sisalduva projekti tegevused lõpetatakse projekti perioodil, kuid mitte hiljem kui 31. augustil 2015. aastal;
9) taotluses sisalduv eelarve võib sisaldada reservi, mis moodustab kuni 20% 1. kuni 4. aasta eelarve mahust ja mida võib kasutada üksnes eeluuringu ja täiendava rakendusuuringu alamprojekti elluviimiseks;
10) taotlusele on lisatud teatis taotleja poolt saadud vähese tähtsusega abi kohta rahandusministri 22. aprilli 2004. a määruse nr 80 «Vähese tähtsusega abi teatise esitamise kord ja vorm» lisas toodud vormil;
101) taotlusele on lisatud teatis saadud ühisturuga kokkusobiva piiratud summas antava abi osas, sealhulgas andmed abimeetme, abi andja, abi saamise aja ja suuruse kohta;
[RTL 2009, 68, 1007 - jõust. 30.08.2009]
11) taotlus esitatakse inglise keeles või eesti keeles koos ingliskeelse tõlkega. Taotluse rahuldamise otsuse muutmise avaldus (edaspidi muutmisavaldus) esitatakse eesti keeles või eelnõustamise raames tuvastatud rahvusvahelise hindamise vajadusel inglise keeles või eesti keeles koos ingliskeelse tõlkega;
12) taotluses esitatud andmed on täielikud ja õiged;
13) taotluse on sõltuvalt selle edastamise viisist allkirjastanud § 10 lõike 1 punktis 1 tingimustele vastava konsortsiumi esindusõiguslik isik digitaalallkirjaga elektroonsel taotlusel või omakäelise allkirjaga paberkandjal taotlusel;
14) taotluse on sõltuvalt selle edastamise viisist allkirjastanud § 10 lõike 1 punktis 2 tingimustele vastava taotleja esindusõiguslik isik digitaalallkirjaga elektroonsel taotlusel või omakäelise allkirjaga paberkandjal taotlusel.
(4) Taotlus ei vasta nõuetele, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1) taotlus ei vasta lõikes 2 ja 3 sätestatud nõuetele;
2) taotluses on esitatud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid või taotleja mõjutab pettuse või ähvardusega või muul õigusvastasel viisil taotluse menetlemist;
3) taotleja ei võimalda kontrollida taotluse vastavust nõuetele või teha paikvaatlust;
4) taotleja ei ole lõike 5 alusel määratud tähtaja jooksul taotluses esinevaid puudusi kõrvaldanud.
(5) Kui taotluse nõuetele vastavuse kontrollimisel avastatakse puudusi, teatatakse sellest viivitamata taotlejale ja määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Esitatud taotluse menetlemise tähtaega võib pikendada puuduste kõrvaldamiseks ettenähtud aja võrra.
(6) Kui taotleja ei ole esitanud taotlust tähtajaks, jäetakse taotlus läbi vaatamata.
§ 14. Osalemisteatise ja taotluse menetlemine
(1) Sihtasutus registreerib kõik tähtajaks saabunud osalemisteatised. Osalemisteatisele vastavushindamise protseduuri ei rakendata ning osalemisteatist ei hinnata. Osalemisteatises esitatud informatsiooni kasutab sihtasutus ekspertide otsimiseks taotluste hindamiseks.
(2) Osalemisteatis tagastatakse läbivaatamata juhul, kui see on esitatud pärast ettenähtud tähtaega.
(3) Sihtasutus teostab taotleja ja tema poolt esitatud taotluse suhtes järgmisi menetlustoiminguid: taotluse registreerimine, läbivaatamine, selgituste ja lisainformatsiooni või taotluse täienduste või muudatuste küsimine, taotluse ja taotleja nõuetele vastavaks või mittevastavaks tunnistamine, nõuetele vastavaks tunnistatud taotluse ja taotleja hindamine ning taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine.
(4) Sihtasutus võib taotluse menetlemise käigus nõuda taotlejalt selgitusi ja lisainformatsiooni taotluses esitatud andmete kohta või taotluse täiendamist või muutmist, kui ta leiab, et isiku taotlus ei ole piisavalt selge, näidates ühtlasi, millised asjaolud vajavad täiendavat selgitamist, täiendamist või lisainformatsiooni.
(5) Sihtasutusel on õigus teha taotlejale ettepanek muuta taotletud toetuse summat ja projekti tegevusi tingimusel, et saavutatakse taotluses sisalduva projekti eesmärgid ning toetuse summa ei suurene. Kui taotleja ei ole nõus toetuse summa või tegevuste muutmisega, teeb sihtasutus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(6) Taotluste menetlemise tähtaeg on 84 tööpäeva alates taotluste esitamise tähtajast.
§ 15. Taotluse registreerimine ja läbivaatamine
(1) Taotlus registreeritakse ja vaadatakse läbi sihtasutuses. Taotluse läbivaatamise käigus kontrollitakse, kas taotlus on täidetud nõuetekohaselt ja laekunud koos kõigi lisadega.
(2) Juhul kui taotlus ei vaja täpsustamist, teatatakse taotlejale kirjalikult posti teel või taotleja nõusolekul e-posti teel taotluse registreerimisest 3 tööpäeva jooksul pärast taotluse läbivaatamist.
(3) Juhul kui taotluse läbivaatamisel avastatakse selles esinevaid ebatäpsusi või puudusi, teatatakse sellest viivitamata taotlejale ja antakse puuduste kõrvaldamiseks kuni 10 tööpäevane tähtaeg, mille võrra pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg.
(4) Sihtasutus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata, kui taotleja ei ole lõikes 3 nimetatud tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud.
§ 16. Taotleja nõuetele vastavaks tunnistamise tingimused
(1) Taotleja nõuetele vastavust kontrollib sihtasutus.
(2) Taotleja tunnistatakse nõuetele vastavaks juhul, kui on täidetud kõik §-s 10 taotlejale esitatud nõuded.
(3) Taotleja nõuetele vastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutus taotleja nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse. Taotleja nõuetele mittevastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutus taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata.
§ 17. Taotluse nõuetele vastavaks tunnistamise tingimused
(1) Menetlusse võetud taotluse vastavust kontrollib sihtasutus.
(2) Taotlus tunnistatakse nõuetele vastavaks, kui on täidetud kõik «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» ja meetmes taotlusele esitatud nõuded.
(3) Taotlust ei tunnistata nõuetele vastavaks, juhul kui taotlus ei vasta §-s 13 sätestatud taotlusele esitatavatele nõuetele ja taotleja ei ole § 15 lõike 3 alusel määratud tähtaja jooksul taotluses esinevaid puudusi kõrvaldanud.
(4) Taotlus tunnistatakse nõuetele mittevastavaks ka juhul, kui § 10 lõike 1 punktis 1 sätestatud taotleja ei ole varasemalt esitanud nõuetekohast osalemisteatist.
(5) Taotluse nõuetele vastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutus taotluse nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse. Taotluse nõuetele mittevastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutus taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata.
§ 18. Taotluse hindamise kord
(1) Nõuetele vastavaks tunnistatud taotlust hinnatakse. Sihtasutusel on õigus moodustada taotluse hindamiseks nõuandvaid hindamiskomisjone ning kaasata taotluse hindamiseks eksperte. Hindamiskomisjonide moodustamise ja vastava koosseisu peab sihtasutus eelnevalt kooskõlastama rakendusasutusega.
(2) Taotluste hindamisjuhend ja -komisjoni koosseis tehakse kättesaadavaks sihtasutuse veebilehel.
(3) Eksperdid hindavad taotluseid hindamiskriteeriumite alusel ja koostavad taotlustest pingerea.
(4) Taotlust hinnatakse skaalal 0–4. Taotluse hindamisel antud koondhinne moodustub hindamiskriteeriumitele antud hinnetest.
(5) Rahuldamisele ei kuulu taotlused, mis §-s 19 toodud hindamiskriteeriumide alusel on saanud koondhindeks vähem kui 2,5 või kui vähemalt üks hindamiskriteeriumitest on saanud hindeks vähem kui 1,5.
(6) Vastavalt TAI raamistikus sätestatud tingimustele hinnatakse taotluses ergutava mõju olemasolu.
(7) Hindamiskomisjon teeb sihtasutusele ettepaneku taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta vastavalt pingereale.
§ 19. Taotluse hindamise kriteeriumid
Taotluse hindamise kriteeriumiteks on:
1) TAKi majanduslik mõju, mille raames hinnatakse muu hulgas kavandatud TAKi ettevõtluspartnerite konkreetsetest vajadustest tulenevate eesmärkide selget defineeritust, kavandatud TAKi olulisust Eesti majandusele üldiselt ja konsortsiumi kaasatud ettevõtluspartneritele;
2) uurimistöö teaduslik kvaliteet, mille raames hinnatakse muu hulgas planeeritud uurimistöö teaduslikku ja tehnoloogilist kõrgetasemelisust ja aktuaalsust, kavandatud uurimistöö meetodite kirjeldatust ja asjakohasust, strateegiliste arendussuundade ja üksikute alamprojektide eesmärkide määratletust ja selgust, kõikide alamprojektide selget vastastikust koosmõju ning kogu uurimistöö kava piisavat seotust;
3) konsortsiumi võimekus teadustöö läbiviimiseks ja rakendamiseks, mille raames hinnatakse muu hulgas konsortsiumi teaduspotentsiaali ja senise teadusliku tegevuse (osalemine rahvusvahelistes programmides, artiklid tunnustatud teadusajakirjades, uurimistoetused, patendid) piisavust TAKi strateegiliste arendussuundade uurimistöö elluviimiseks, ettevõtluspartnerite piisavat võimekust TAKi uurimistöö tulemuste rakendamiseks, TAKi praktilist ja teostatavat strateegiat uurimistulemuste kommertsialiseerimiseks ja tehnoloogiasiirdeks, konsortsiumi koosseisu ettevõtluspartnerite osas, mis tagaks TAKi võimekuse jätkata tegutsemist pärast ükskõik millise ettevõtluspartneri lahkumist;
4) TAKi organisatsioon ja administratiivne võimekus, mille raames hinnatakse muu hulgas organisatsiooni kokkulepitud struktuuri ja juhtimisprotsesse ning samuti pikaajalisi partneritevahelisi koostöö reegleid (projekti finantseerimine, tööstusomandi jaotus, partnerite liitumine ja lahkumine jne) uurimistöö kava edukaks elluviimiseks, võtmeisikute kogemusi teadustöö juhtimises, tulemuste seire ja hindamise protseduuride integreeritust juhtumis- ja otsustusprotsessi, personali värbamise ja personaliarenduse kava piisavust ja realistlikust.
§ 20. Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise tingimused ja kord
(1) Taotluse rahuldamise kohta teeb sihtasutus taotluse rahuldamise otsuse. Taotluse rahuldamata jätmise korral teeb sihtasutus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(2) Taotluse rahuldamise otsust ei tehta enne, kui Euroopa Komisjon on teinud meetme kohta riigiabi lubava otsuse.
(3) Taotlus kuulub rahuldamisele osaliselt või täielikult.
(4) Taotluse osaline rahuldamine on lubatud üksnes põhjendatud juhtudel ja tingimusel, et projekti eesmärk on saavutatav. Taotluse osalisel rahuldamisel võib taotleja nõusolekul vähendada toetuse summat ning muuta toetatavaid tegevusi.
(5) Taotluse osaline rahuldamine on põhjendatud juhul, kui:
1) taotletava toetuse rahaline maht ületab taotlusvooru rahastamise eelarve vaba jäägi;
2) toetust on taotletud tegevustele või kulude katteks, mis ei ole abikõlblikud või projekti elluviimise seisukohast olulised või põhjendatud;
3) omafinantseeringu tagamine ei ole taotluses esitatud eelarve mahus võimalik või reaalne.
(6) Taotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi ning kehtestatakse projekti elluviimisega seotud tingimused. Käesoleva määruse § 6 lõike 2 punktis 4 nimetatud kulude katmiseks toetuse andmisel sätestatakse taotluse rahuldamise otsuses ka asjaolu, et toetus on vähese tähtsusega abi komisjoni määruse 1407/2013 mõistes.
(7) Kui taotluse rahuldamise otsus tehakse meetme järgmiste aastate vahendite arvel, peab toetuse taotluse rahuldamise otsuses kõrvaltingimusena ette nägema otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise võimaluse, kui toetuse väljamaksmiseks konkreetse aasta eelarves puuduvad vajalikud vabad eelarvelised vahendid.
(8) Kui taotluse hindamisel selgub, et taotluses on esitatud valeandmeid või esinevad asjaolud, mille tõttu taotlejat või taotlust ei saa nõuetele vastavaks tunnistada või taotlust rahuldada, tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
(9) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise või taotluse muutmise rahuldamise või taotluse muutmise rahuldamata jätmise otsus toimetatakse toetuse saajani või taotlejani väljastusteatega tähtkirjaga või taotleja nõusolekul digitaalselt allkirjastatuna e-posti teel.
§ 21. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine või kehtetuks tunnistamine
(1) Taotluse rahuldamise otsust võib muuta sihtasutuse algatusel või toetuse saaja poolt esitatud muutmisavalduse alusel juhul, kui esineb vähemalt üks alljärgnevatest asjaoludest:
1) projekti tegevuste muutmise tõttu muutub oluliselt projekti sisu või tulemus;
2) muutmist vajab projekti tegevuste algus- või lõppkuupäev või projekti abikõlblikkuse periood;
3) muutmist vajab projekti abikõlblike kulude eelarve;
4) muutmist vajavad toetuse väljamaksmise tähtajad;
5) esinevad muud toetuse saaja avalduses nimetatud asjaolud;
6) esinevad muud sihtasutuse poolt väljatoodud asjaolud.
(2) Taotluse rahuldamise otsusega kinnitatud projekti eelarvet või tegevusi võib toetuse saaja muuta ilma taotluse rahuldamise otsuse muutmise avaldust esitamata, kuid informeerides sellest sihtasutust, järgnevatel juhtudel:
1) projekti tegevuste muutmine ei muuda projekti sisu, eesmärke või oodatavaid tulemusi või mõju;
2) projekti ükski eelarverida ei muutu käesoleva määruse §-s 26 sätestatud etapi jooksul rohkem kui 5% antud eelarverea mahust ning projekti abikõlblike kulude eelarve ei suurene.
(3) Toetuse saaja on kohustatud viivitamata taotlema sihtasutuselt taotluse rahuldamise otsuse muutmist juhul, kui:
1) muutub projekti tegevuste elluviimise algus- või lõppkuupäev või abikõlblikkuse periood, kusjuures projekti tegevuste elluviimise lõppkuupäev ei või olla hilisem kui 2015. aasta 31. august;
2) toetuse saaja soovib võtta kasutusele taotluses näidatud eelarve reservi vastavalt käesoleva paragrahvi lõigetes 31–37 sätestatud korrale ning § 13 lõike 3 punktis 9 toodud kriteeriumitele;
3) toetuse saaja soovib suurendada käesoleva määruse § 26 lõikes 1 sätestatud projekti elluviimise etapi jooksul konkreetse eelarverea summat rohkem kui 5%.
(31) Taotluses näidatud eelarve reservi kasutuselevõtuks läbib toetuse saaja eelnõustamise ja esitab muutmisavalduse koos konsortsiumlepingus sätestatud toetuse saaja pädeva organi otsusega eeluuringu või rakendusuuringu projekti elluviimiseks.
(32) Muutmisavaldust hinnatakse. Sihtasutusel on õigus kaasata muutmisavalduse hindamiseks eksperte.
(33) Muutmisavaldust hinnatakse skaalal 0–4. Muutmisavalduse hindamisel antud koondhinne moodustub hindamiskriteeriumitele antud hinnetest.
(34) Rahuldamisele kuuluvad muutmisavaldused, mis on saanud käesolevas paragrahvistoodud hindamiskriteeriumite alusel koondhindeks vähemalt 2,5 ning iga üksiku hindamiskriteeriumi hindeks vähemalt 1,5.
(35) Rakendusuuringu muutmisavalduse hindamiskriteeriumid ja osakaalud on:
1) uurimistöö kava sidusus (25% koondhindest), mille raames hinnatakse muu hulgas alamprojekti sisulist seotust arendussuuna teiste projektidega ja kogu uurimistöö kavaga;
2) majanduslik mõju (25% koondhindest), mille raames hinnatakse muu hulgas alamprojekti majandusliku mõju olulisust alamprojekti tulemusi kommertsialiseerida planeerivatele ettevõtluspartneritele;
3) teaduslik kvaliteet (25% koondhindest), mille raames hinnatakse muu hulgas alamprojekti uurimistöö teaduslikku ja tehnoloogilist kõrgetasemelisust ja aktuaalsust, kavandatud uurimistöö meetodite asjakohasust, alamprojekti eesmärkide määratletust ja selgust;
4) võimekus ja rahastamine (25% koondhindest), mille raames hinnatakse muu hulgas projekti elluviimiseks vajaliku kvalifikatsiooniga teadustöötajate ning infrastruktuuri olemasolu ja kättesaadavust Eestis, alamprojekti tulemuste edasiarendamist ja hilisemat kommertsialiseerimist kavandavate ettevõtluspartnerite võimekust teostada vastavaid tegevusi, alamprojekti kulutuste asjakohasust ja põhjendatust.
(36) Eeluuringu muutmisavalduse hindamiskriteeriumid ja osakaalud on:
1) probleemi püstitus, eesmärk ja tegevuskava (50% koondhindest), mille raames hinnatakse muu hulgas eeluuringu suunatust kavandatavale rakendusuuringu projektile, eeluuringu põhiprobleemide määratletust ja tegevuskava põhjendatust;
2) rahastamine (50% koondhindest), mille raames hinnatakse muu hulgas kulutuste põhjendatust ja vastavust tegevustele.
(37) Muutmisavalduse rahuldamise kohta teeb sihtasutus taotluse muutmise rahuldamise otsuse. Muutmisavalduse rahuldamata jätmise korral teeb sihtasutus taotluse muutmise rahuldamata jätmise otsuse.
(4) Sihtasutus võib keelduda käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 1 ja 3 nimetatud taotluse rahuldamise otsuse muutmisest, kui:
1) muudatused ei ole kooskõlas projekti eesmärkidega;
2) otsuse muutmise korral ei ole projekti tegevusi võimalik lõpetada hiljemalt 2015. aasta 31. augustiks;
3) toetuse suurendamist ei võimalda meetme eelarve.
(5) Toetuse summat võib suurendada §-s 26 kirjeldatud 4. aasta vahehindamise käigus juhul, kui on täidetud kõik alljärgnevad tingimused:
1) meetme eelarve vahendite jääk võimaldab toetuse summa suurendamist;
2) toetuse summat suurendatakse mitte rohkem kui 30% võrra esialgse toetussummaga võrreldes;
3) toetuse summa suurendamisega ei kasva toetuse määr;
4) toetuse suurendamine on põhjendatud ja aitab kaasa projekti eesmärkide saavutamisele.
(6) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsustab sihtasutus 20 tööpäeva jooksul pärast muutmisavalduse saamist, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 2 käsitletud juhul, kui sihtasutus langetab otsuse 63 tööpäeva jooksul pärast muutmisavalduse saamist.
(7) Taotluse rahuldamise otsuse võib kehtetuks tunnistada, kui esineb vähemalt üks alljärgnevatest asjaoludest:
1) ilmneb asjaolu, mille korral taotlust ei oleks rahuldatud;
2) toetuse saaja ei ole taotluse rahuldamise otsuses määratud tähtaja jooksul alustanud toetuse kasutamist;
3) toetuse saaja ei täida taotluse rahuldamise otsuses või õigusaktides sätestatut või ei kasuta toetust ettenähtud tingimustel;
4) toetuse saaja ei ole esitanud § 22 lõikes 1 sätestatud allkirjastatud kinnituskirja 63 tööpäeva jooksul alates taotluse rahuldamise otsusest;
5) projekti tegevusi ei ole võimalik lõpetada 2015. aasta 31. augustiks;
6) toetuse saaja avaldust taotluse rahuldamise otsuse muutmise kohta ei rahuldata ja toetuse saajal ei ole toetuse kasutamist ettenähtud tingimustel võimalik jätkata;
7) toetuse saaja esitab avalduse toetusest loobumise kohta.
§ 22. Toetuse saaja kinnitus toetuse kasutamiseks ja toetusest loobumine
(1) Toetuse saaja on kohustatud hiljemalt 63 tööpäeva jooksul taotluse rahuldamise otsuse vastuvõtmisest esitama sihtasutusele kinnituskirja, millega ta kinnitab, et talle on otsuses sätestatud õigused ja kohustused arusaadavad ning kinnitab oma valmisolekut toetuse kasutamiseks vastavalt otsuses sätestatud tingimustele.
(2) Kinnituskirja lisana esitatakse allkirjastatud konsortsiumleping. Konsortsiumlepingus kinnitavad partnerid projekti eesmärgid, uurimistöö kava, eelarve ja finantseerimisplaani ning reguleerivad partneritevahelised koostööprintsiibid, projekti juhtimisega, sealhulgas nõukogu koosseisuga seotud küsimused, partnerite kaasamise ja lahkumise korra, uurimistöökava muutmise korra, projekti ajal ning enne projekti tegevusi loodud tööstusomandi kuuluvuse ja kasutamise küsimused ning teised konsortsiumile olulised küsimused.
(3) Juhul kui toetuse saaja esitab avalduse toetuse kasutamisest loobumiseks, tunnistab sihtasutus taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks.
§ 23. Vaidemenetlus
Sihtasutuse toimingu või otsuse peale esitatakse vaie rakendusasutusele vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 34 lõikele 3. Vaie vaadatakse läbi «Haldusmenetluse seaduses» sätestatud korras.
5. peatükk TOETUSE VÄLJAMAKSETE TEGEMISE TINGIMUSED JA KORD
§ 24. Toetuse väljamaksete tegemise tingimused ja kord
(1) Toetuse väljamaksed tehakse toetuse saajale vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 23 lõike 4 alusel kehtestatud toetuse väljamaksmise korrale (edaspidi väljamaksete kord) ja taotluse rahuldamise otsuses toodud tingimustele. Toetuse saaja esitab toetuse väljamaksmiseks vastavasisulise taotluse (edaspidi väljamakse taotlus).
(2) Toetuse väljamakse teostatakse toetuse saajale tasutud või osaliselt tasutud kuludokumentide alusel või ettemaksena vastavalt väljamaksete korras sätestatule.
(3) Väljamakse teostamiseks tasutud kuludokumentide alusel esitab toetuse saaja sihtasutusele väljamakse taotluse ja vastava aruandeperioodi kulu- ja maksedokumendid või nende koopiad. Väljamakse teostamiseks osaliselt tasutud kuludokumentide alusel esitab toetuse saaja sihtasutusele väljamakse taotluse, riigihanke lepingu ja tasumata või osaliselt tasutud kuludokumendid või nende koopiad.
(31) Partnerilt sisseostetud teadusuuringute kulude hüvitamiseks teostatava väljamakse tegemiseks esitab toetuse saaja sihtasutusele kuludokumendid vastavalt TAI raamistiku peatüki 5.1.4 punktides a, b, e, f toodud abikõlblike kulude loetelule.
(32) Toetuse väljamakse tegemise eeldusteks on toetuse saaja poolt sihtasutusele vastava aruandeperioodi vahe-, lõpp- või kvartaalse finantsaruande esitamine ja nende heakskiitmine sihtasutuse poolt. Nimetatud aruanded kiidab sihtasutus heaks või lükkab tagasi hiljemalt 42 tööpäeva jooksul alates nende laekumisest. Sihtasutus võib kuludokumentide kontrolli teostada ka toetuse saaja juures kohapealse kontrolli raames vastavalt valimipõhise kontrolli meetodile.
(4) Väljamakse teostamiseks osaliselt tasutud kuludokumentide alusel tasub toetuse saaja väljamakse taotluse abikõlblikust kogusummast omafinantseeringu osa ning esitab sihtasutusele väljamakse taotluse ja vastava aruandeperioodi kulu- ja maksedokumentide koopiad.
(5) Pärast toetuse saamist tasub toetuse saaja tasumata kuludokumentide kogusumma ja esitab sihtasutusele nõutud tasumist tõendavad dokumendid 7 tööpäeva jooksul toetuse saamisest arvates. Personalikulu korral esitatakse tasumist tõendavad dokumendid sihtasutusele 7 tööpäeva jooksul pärast tasu väljamaksmist ning sellega kaasnevate maksude osas 7 tööpäeva jooksul pärast maksude tasumist.
(6) Enne uue väljamakse taotluse esitamist peavad lõikes 5 esitatud nõuded olema täidetud või vastasel juhul võib sihtasutus keelduda edaspidi toetuse saajale toetuse välja maksmisest.
(7) Toetuse väljamakseid tasutud või osaliselt tasutud kuludokumentide alusel teostatakse taotlejale mitte sagedamini kui üks kord kvartalis.
(8) Osaliselt tasutud kuludokumentide alusel saadud toetust peab kasutama vaid väljamakse taotluses toodud abikõlblike kulude katmiseks. Kui toetuse saaja ei esita sihtasutusele tasumist tõendavaid dokumente ettenähtud ajal, võib sihtasutus nõuda «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» §-s 26 sätestatud alusel toetuse saajalt toetuse tagasi.
(9) Ettemakse teostamise võimaluse otsustab sihtasutus kaalutlusõigusele tuginedes iga taotluse puhul eraldi. Ettemakse teostamise võimalus sätestatakse taotluse rahuldamise otsuses.
(10) Ettemakse teostatakse vajadusel riigiabi puhul toetuse saajale pangagarantii või samaväärse toimega avaliku sektori finantsvahendi olemasolul.
(11) Ettemakse summa kokku ei tohi ületada 50% toetuse saajale projekti jaoks antud toetuse kogusummast.
(12) Ettemakse teostamise aluseks on toetuse saaja esitatud väljamakse taotlus, kus on sätestatud ettemakse vajadus, kulutuste prognoos ja muud sihtasutuse poolt nõutud dokumendid.
(13) Toetuse saaja esitab sihtasutusele kuludokumendid ja tasumist tõendavad dokumendid ettemaksena saadud toetuse kasutamise kohta taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtajal. Ettemaksena saadud toetuse summale vastava omafinantseeringu osas peab toetuse saaja esitama sihtasutusele kuludokumendid ja nende tasumist tõendavad dokumendid taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtajal.
(14) Sihtasutus võib teha toetuse maksmisest osalise või täieliku keeldumise otsuse juhul, kui:
1) esitatud väljamakse taotlus või kuludokumendid ei vasta ettenähtud nõuetele;
2) esitatud kuludokumendid ei vasta projekti taotluses esitatud projekti perioodile, tegevustele ja eesmärkidele;
3) läbiviidud tegevused ei vasta taotluses esitatud tegevustele või nende toimumine ei ole tõendatud;
4) tagastamisele kuuluvad kohustused sihtasutuse ees ei ole täidetud.
§ 25. Toetatava projekti ajaline kestus ja aruandlus
(1) Taotluses esitatud projekti ajaline kestvus on kuni 84 kuud alates taotluse rahuldamise otsuses märgitud abikõlblikkuse perioodi alguskuupäevast kuni taotluse rahuldamise otsuses sätestatud abikõlblikkuse perioodi lõppkuupäevani, mis ei või olla hilisem kui 2015. aasta 31. august.
(2) Taotluses esitatud projekti abikõlblikkuse perioodil esitab toetuse saaja kvartaalselt finantsaruande 20 tööpäeva jooksul pärast kvartali lõppu ning pärast iga teise kvartali lõppu 20 tööpäeva jooksul tegevusaruande.
(3) TAKi esimese 3 tegevusaasta aruannet, neljanda tegevusaasta prognoosi ning ülejäänud perioodi projektiplaani, -eelarvet ja programmi mõjuindikaatorite prognoosi hinnatakse sihtasutuse poolt moodustatud nõuandva hindamiskomisjoni poolt ettenähtud tähtajal ja vormis. Hindamiskomisjoni tööd juhib sihtasutuse poolt määratud isik. Sihtasutusel on õigus kaasata hindamisse eksperte. Hindamiskomisjoni moodustamise ja ekspertide kaasamise korra ning vastava koosseisunimestiku määrab sihtasutus, kooskõlastades selle eelnevalt rakendusasutusega ning see avalikustatakse sihtasutuse veebilehel.
(4) Toetuse saaja esitab perioodi lõpparuande 60 tööpäeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppu. Lõpparuanne koosneb finants- ja tegevusaruandest.
[RT I, 26.06.2015, 29 - jõust. 29.06.2015]
(5) Aruanded esitatakse sihtasutuse poolt määratud kuupäeval ning kehtestatud vormidel, mis avalikustatakse sihtasutuse veebilehel.
§ 26. Projekti vahearuande hindamine
(1) Projekti elluviimine on jaotatud kahte etappi. Esimene etapp kestab kuni projekti 4. aastani, mille põhjal toimub projekti tulemuste vahehindamine. Teine etapp kestab kuni projekti lõppemiseni.
(2) Hindamise tulemusena teeb hindamiskomisjon sihtasutusele ettepaneku jätkata TAKi finantseerimist planeeritud mahus, muuta varasemat finantseerimisotsust või lõpetada finantseerimine (edaspidi vahehindamise otsus). Sihtasutus teeb otsuse projekti finantseerimise jätkamise kohta lähtudes hindamiskomisjoni ettepanekutest.
(3) Vahehindamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi ning kehtestatakse tingimused projekti elluviimiseks alates projekti 49. kuust kuni projekti lõpuni.
(4) Otsus projekti finantseerimise jätkamise kohta saadetakse toetuse saajale väljastusteatega tähtkirjaga 5 tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemist.
(5) Sihtasutusel on vajadusel õigus korraldada täiendavaid vahehindamisi, teavitades TAKi kirjalikult vahehindamise toimumise ajast ja tingimustest vähemalt 120 tööpäeva ette.
6. peatükk TOETUSE SAAJA JA SIHTASUTUSE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 27. Toetuse saaja kohustused
Toetuse saaja on kohustatud:
1) tagama ettenähtud omafinantseeringu;
2) viima projekti ellu taotluses ja taotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegade ja tingimuste kohaselt;
3) tagama kogu projekti tegevuste elluviimise perioodi jooksul vähemalt ühe teadus- ja nelja ettevõtluspartneri osalemise projekti elluviimises;
4) tagama, et äriühinguna tegutseva toetuse saaja omanikeks või mittetulundusühinguna tegutseva toetuse saaja liikmeteks on kogu projekti tegevuste elluviimise perioodi jooksul vähemalt kolm ettevõtluspartnerit ja üks teaduspartner;
5) tagama, et äriühinguna tegutseva toetuse saaja omanikeks või mittetulundusühinguna tegutseva toetuse saaja liikmeteks on kogu projekti tegevuste elluviimise perioodi jooksul vähemalt 51% ulatuses ettevõtluspartnerid;
6) tagama kõigile partnerite õiguse olla esindatud toetuse saaja nõukogus ning välistama ükskõik millise partneri ainuõiguse otsuste langetamisel;
7) [kehtetu – RT I, 24.07.2014, 10 - jõust. 27.07.2014]
8) tagama toetuse väljamaksmise aluseks olevate dokumentide nõuetele vastavuse ning kulude abikõlblikkuse;
81) tagama, et sihtasutusel on võimalik tutvuda partneri poolt läbi viidud teadusuuringutega seonduvate kuludokumentidega partneri juures või nende koopiatega toetuse saaja juures ning et nimetatud dokumente säilitatakse käesoleva paragrahvi punktis 14 sätestatud tähtpäevani;
9) viivitamatult teavitama sihtasutust projekti tegevuste, eelarve ja tähtaegade muutmise vajadusest;
10) kasutama toetust vastavuses esitatud taotluse ja taotluse rahuldamise otsusega;
11) maksma toetuse tagasi tagasinõudmise otsuses näidatud summas ja tähtpäevaks. Tagastatava summa jäägilt arvestatakse intresse ja viiviseid vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» §-le 28;
12) esitama sihtasutusele tähtaegselt nõutud informatsiooni ja aruandeid;
13) tagama, et nii toetuse saaja kui ka teaduspartnerite raamatupidamises on toetatava projekti kulud ja finantseerimisallikad ning kulusid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest toetuse saaja kulu- ja maksedokumentidest selgelt eristatavad;
14) säilitama taotluse, toetuse ja projekti teostamisega seonduvat dokumentatsiooni vähemalt 31. detsembrini 2025. a;
15) [kehtetu – RT I, 13.01.2015, 6 - jõust. 16.01.2015]
16) võimaldama teostada kuludokumentide auditit ja järelevalvetoiminguid (edaspidi järelevalve) vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» sätetele;
17) võimaldama järelevalvet teostavale isikule juurdepääsu projekti teostamisega seotud ruumidesse ja territooriumidele, mida toetuse saaja omab, rendib või mis tahes muul moel kasutab;
18) andma audiitori ja järelevalvet teostava isiku kasutusse kõik projekti teostamisega seotud andmed ja dokumendid kolme tööpäeva jooksul nõudmisest arvates;
19) osutama auditi ja järelevalve kiireks läbiviimiseks igakülgset abi;
20) järgima hangete läbiviimisel „Riigihangete seaduses” kehtestatud nõudeid, kui toetuse saaja on hankija „Riigihangete seaduse” mõistes;
[RT I, 16.04.2013, 9 - jõust. 19.04.2013]
201) esitama, juhul kui toetuse saaja ei pea järgima „Riigihangete seadust” ja tehingu summa käibemaksuta ületab 6400 eurot, võimalusel vähemalt kolm omavahel sõltumatu pakkuja poolt koostatud ja sisu poolest võrreldavat hinnapakkumist. Kui kolme sõltumatut hinnapakkumist ei ole võimalik esitada, tuleb esitada sellekohane põhjendus;
21) viivitamata kirjalikult informeerima sihtasutust kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja poolt oma kohustuste täitmist, sealhulgas nime, aadressi ja seaduslike või volitatud esindajate muutumisest, ümberkujundamisest, pankroti menetluse alustamisest või likvideerija määramisest, tegevuse lõpetamisest ka siis, kui eelnimetatud muudatused on registreeritud äriregistris või avalikustatud massiteabevahendite kaudu;
22) viivitamatult kirjalikult informeerima projekti teostamise ajal toetuse saaja nõukogu koosseisu muutusest;
23) viivitamatult kirjalikult informeerima projekti teostamise ajal toetuse saaja omanike või liikmete muutusest üle 5%;
24) eelnevalt kirjalikult informeerima sihtasutust antud meetmega seotud küsimustes TAKi nõukogu koosolekute ja aktsionäride, osanike või liikmete üldkoosolekute toimumisest ja koosolekute päevakordadest;
25) saatma sihtasutusele elektroonselt antud meetmega seotud küsimustes TAKi nõukogu koosolekute ja aktsionäride, osanike või liikmete üldkoosolekutel tehtud otsused ja koosolekute protokollid;
26) juhul kui toetuse abikõlblike kulude finantseerimise piirmäära suurendatakse vastavalt § 8 lõike 5 punktis 2 toodud tingimustele, teostama antud punktis loetletud tegevusi;
27) näitama toetuse kasutamisel sihtasutuse sümboolikat vastavalt sihtasutuse poolt kehtestatud tingimustele ja korrale;
28) näitama toetuse kasutamisel vastavalt struktuuritoetuse kasutamisest teavitamise määruses kehtestatud tingimustele ja korrale, et tegemist on struktuuritoetusega, kasutades selleks ettenähtud sümboolikat;
29) hoidma talle kasutamiseks antud sümboolikat heaperemehelikult ja tagastama selle vastavasisulise nõude esitamisel;
291) tagama, et teaduspartnerid saavad teenuste eest hüvitist, kusjuures hüvitis peab olema võrdne teaduspartnerite tegevuse tulemusena tekkinud intellektuaalomandi turuhinnaga. Teaduspartneritele makstava hüvitise tingimused sätestatakse konsortsiumlepingus;
292) tagama, et teaduspartneritelt sisseostetud teadusuuringute korral on nimetatud tehingud läbi viidud turutingimustel ning esitama sihtasutuse nõudmisel sellekohase teabe;
30) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi;
31) juhul kui TAKi ja partneri vaheliste teadusuuringute tellimise hetkel ei ole selge teadustöö tulemusel tekkiv intellektuaalomand või selle turuhind, peab TAK tagama, et makstava hüvitise suurus määratakse kulupõhiselt. Vastav leping peab sisaldama sätet, mille kohaselt teadustöö teostamise järgselt on võimalik tasu suurus üle vaadata lähtuvalt teadustöö tulemusel tekkinud intellektuaalomandist ning selle turuhinnast või intellektuaalomandi jaotus tulenevalt selle turuhinnast ja partneri panusest selle loomisel ning intellektuaalomandi kuuluvusest.
§ 28. Toetuse saaja õigused
Toetuse saajal on õigus:
1) muuta taotluse rahuldamise otsusega kinnitatud projekti eelarvet või tegevusi ilma taotluse rahuldamise otsuse muutmise avaldust sihtasutusele esitamata, kuid sihtasutust eelnevalt neist muudatustest teavitades, juhul, kui muutub projekti eelarves konkreetsele tegevusele ettenähtud eelarverea maht teise eelarverea mahu arvelt mitte rohkem kui 5% ning projektiga ettenähtud eesmärgid ja tegevused ei muutu;
2) saada sihtasutuselt informatsiooni ja nõuandeid, mis on seotud käesolevas määruses nimetatud kohustuste täitmisega.
§ 29. Sihtasutuse kohustused
Sihtasutus on kohustatud:
1) tegema taotlus- ja aruandevormid ja asjakohased juhendmaterjalid kättesaadavaks oma veebilehel;
2) viivitamatult teavitama toetuse saajat §-des 25 ja 26 nimetatud aruannete ja § 24 lõikes 1 nimetatud väljamakse taotluse heakskiitmise või tagasi lükkamise otsusest;
3) tegema pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist oma veebilehel kättesaadavaks järgmise informatsiooni: toetuse saaja nimi, toetuse summa, projekti kogumaht, projekti eesmärk ja projekti ajaline kestus;
4) mitte avaldama vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 25 lõikele 6 taotlejate kohta menetluse käigus saadud informatsiooni (välja arvatud punktis 3 nimetatud informatsioon) ega dokumente;
5) säilitama taotluse ja projektide teostamisega seotud dokumentatsiooni vähemalt 31. detsembrini 2025. a.
§ 30. Sihtasutuse õigused
Sihtasutusel on õigus:
1) teostada kuludokumentide auditit ja järelevalvetoiminguid;
2) kontrollida toetuse ning omafinantseeringu kasutamist;
3) nõuda ajavahemikul alates taotluse registreerimisest kuni 5 aastat pärast projekti teostamise lõppkuupäeva taotluses sisaldunud projekti kestuse, tegevuste, eesmärkide ja kulude kohta täiendavate andmete ja dokumentide esitamist, mis tõendavad projekti nõuetekohast teostamist ja toetuse saaja kohustuste nõuetekohast täitmist;
4) peatada toetuse väljamaksmine kuni rikkumise kõrvaldamiseni, kui toetuse saaja rikub «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» või käesolevas määruses sätestatud tingimusi või kaldub muul viisil kõrvale taotluses või taotluse rahuldamise otsuses sätestatust;
5) lõpetada toetuse väljamaksmine ning nõuda toetuse osalist või täielikku tagastamist, kui toetuse saaja rikub «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» või käesolevas määruses sätestatud tingimusi või kaldub muul viisil kõrvale taotluses või taotluse rahuldamise otsuses sätestatust;
6) vähendada väljamakstava toetuse suurust proportsionaalselt toetuse saaja omafinantseeringu vähenemisel alla taotluse rahuldamise otsuses sätestatud summat;
7) keelduda toetuse väljamaksmisest, kui toetuse saaja majanduslik olukord on selliselt halvenenud, et toetuse kasutamine, projekti teostamine on ohustatud või õigusaktides sätestatud muudel juhtudel;
8) osaleda sõnaõigusega antud meedet puudutavatel TAKi nõukogu koosolekutel ja aktsionäride, osanike või liikmete üldkoosolekutel;
9) teostada muid õigusaktidega kehtestatud toiminguid.
§ 31. Rakendussäte
Paragrahvi 6 lõike 2 punkte 31 ja 6 kohaldatakse tagasiulatuvalt alates määruse jõustumisest 29.06.2008. a.


Karistusseadustiku § 293 näeb ette vastutuse selle eest, et ametiisik võtab vastu või nõustub vara või muu soodustuse lubamisega endale või kolmandale isikule vastutasuna selle eest, et ametiisik on oma ametiseisundit kasutades toime pannud või on alust arvata, et ta edaspidi paneb toime seadusega lubatud teo, või on seaduslikult jätnud teo toime panemata või on alust arvata, et ta jätab selle toime panemata edaspidi. Seega eeldab vastav koosseis vara või muu soodustuse vastuvõtmist või sellega nõustumist seadusega lubatud teo eest, kusjuures oluline on teo toimepanemisel ametiisiku ametiseisundi kasutamine. Lepingu sõlmimine teenuse osutamiseks, kui selleks ei kasutata oma ametiseisundit, ei täida KarS § 293 kuriteokoosseisu. Enne 1. aprilli 2013 rikkus ametiisik, kes võttis vastu tasu sellise teenuse eest, mida ta pidi tegema tasuta, korruptsioonivastase seaduse § 22 lg-s 1 sisalduvat toimingupiirangut.
Kuni 1. aprillini 2013 kehtinud KVS § 24 lg 1 kohaselt oli ametiisikul keelatud sooritada tehinguid iseendaga või muid sarnase iseloomuga või huvide konfliktiga seotud tehinguid. KVS § 24 lg 2 sisaldas loetelu tehingutest iseendaga ja kuni 1. aprillini 2013 kehtinud KVS § 25 määratles huvide konflikti mõistet. Selles sättes esitatud loetelus peeti silmas tehinguid, mida ametiisik teeb ametiasutuse esindajana. KVS § 25 lg 1 kirjeldab huvide konfliktina olukorda, kus ametiisik tegutseb tehingu sõlmimisel oma teenistuskohustuste raames. Järelevalvemenetluse läbiviimine ei ole käsitatav ametiasutuse esindaja poolt tehingu tegemisena kuni 1. aprillini 2013 kehtinud KVS § 24 lg 1 tähenduses. Järelevalvemenetluse käigus tehtavas otsuse tegemises osalemine oli keelatud kuni 1. aprillini 2013 kehtinud KVS § 25 lg 1 järgi huvide konflikti korral. Samas nõudis viidatud säte, et tehtav otsus mõjutaks oluliselt ametiisiku enda, tema lähisugulaste või -hõimlaste või temaga seotud juriidiliste isikute majandushuve.
3-1-1-48-03 Riigikohus 14.04.2003
Kui isik on KrK § 164-2 lg 4 p 3 järgi (korruptiivne tegu) süüdi tunnistatud kuriteos, mille objektiivseteks tunnusteks on ametiseisundi teenistushuvide vastane ärakasutamine ja suure materiaalse kahju tekitamine ning subjektiivseks tunnuseks süüks arvatud tegude toimepanemine tahtlikult, siis need tunnused täidavad KarS §-s 289 (ametiseisundi kuritarvitamine) sätestatud kuriteokoosseisu.