URANTIA RAAMAT, 41. Kiri. Kohaliku universumi füüsilised aspektid
URANTIA RAAMAT - 41. Kiri. Kohaliku universumi füüsilised aspektid
41. Kiri. Kohaliku universumi füüsilised aspektid
§ 1. Nebadoni võimsuskeskused
§ 2. Satania füüsilised juhtijad
§ 3. Meie tähtedest kaaslased
§ 4. Päikese tihedus
§ 5. Päikese kiirgus
§ 6. Kosmoserändur kaltsium
§ 7. Päikeseenergia allikad
§ 8. Päikeseenergia reaktsioonid
§ 9. Päikese stabiilsus
§ 10. Asustatud maailmade päritolu
41:0.1 (455.1) IGA kohalikku loodut kõigist teistest eristavaks iseloomulikuks ruuminähtuseks on Loova Vaimu kohalolek. Kogu Nebadoni täidab kindlalt Salvingtoni Jumaliku Hoolekandja kohalolek ruumis, see kohalolek lõpeb niisama kindlalt meie kohaliku universumi välispiiridel. See, mida meie kohaliku universumi Emavaim täidab, ongi Nebadon; väljapoole tema kohalolekust ruumis ulatuv osa on Nebadoni-väline, kuhu kuuluvad Orvontoni superuniversumi Nebadoni-välised ruumialad — teised kohalikud universumid.
41:0.2 (455.2) Kuigi suuruniversumi halduskorralduses on keskse universumi, superuniversumi ja kohalike universumite valitsuste vahel selged piirid ja need jaotused on astronoomiliselt paralleelsed Havona ning seitsme superuniversumi eraldatusega ruumis, ei ole kohalike universumite vahel mingeid selgeid füüsilisi eraldusjooni. Orvontonis on suur- ja väikesektorid (meile) küll selgelt eristatavad, kuid kohalike universumite füüsilisi piire ei ole kerge kindlaks määrata. Põhjus on selles, et nende kohalike loodute halduskorraldus vastab teatavatele loomisprintsiipidele, millele allub superuniversumi üldise energialaengu jaotus, kuid nende füüsilised komponendid, ruumisfäärid — päikesed, tumedad saared, planeedid jne — pärinevad eeskätt udukogudest, ja seetõttu vastab nende astronoomiline välimus Tervikuniversumi Arhitektide teatavatele loomiseelsetele (transtsendentsetele) kavadele.
41:0.3 (455.3) Ühe kohaliku universumi aladel võib olla üks või mitu — isegi palju — niisuguseid udukogusid, nii nagu Nebadongi moodustus füüsiliselt Andronoveri ja teiste udukogude järglasteks olnud tähtedest ja planeetidest. Nebadoni sfääridel on mitmesuguseid udukogudest esivanemaid, kuid neil kõigil oli midagi ühist kosmoses liikumisel ja seda liikumist suunasid võimsusesuunajate arukad pingutused, et tekitada meie praegune kosmosekehade kogum, milles kehad rändavad püsiva kooslusena superuniversumi orbiitidel.
41:0.4 (455.4) Niisugune koosseis on kohalikul tähepilvel Nebadonil, mis liigub praegu üha stabiilsemal orbiidil ümber Amburi keskme selles Orvontoni väiksemas sektoris, kuhu kuulub meie kohalik loodu.
1. Nebadoni võimsuskeskused
41:1.1 (455.5) Spiraalsed ja muud udukogud, kosmosesfääride emarattad, on käima pandud Paradiisi jõukorraldajate poolt. Kui udukogud on arenenud gravitatsioonile reagee rima, asendavad nende mõju superuniversumites tegutsevad võimsuskeskused ja füüsilised ülemjuhid, kes sellest alates võtavad vastutuse tähtede ja planeetide järglaspõlvkondade füüsilise evolutsiooni suunamise eest täielikult enda peale. Seda Nebadoni universumi-eelset füüsilist järelevalvet kooskõlastati meie Looja-Poja saabudes kohe tema universumi korrastamise kavaga. Selle Jumala Paradiisi-Poja aladel moodustasid Ülimad Võimsuskeskused ja Füüsilised Meisterjuhtijad koostöös hiljem ilmunud Morontia Võimsusejuhendajate ja teistega selle hiigelsuure sideliinide, energiaringluste ja võimsusradade kompleksi, mis seob Nebadoni paljud kosmosekehad kindlalt kokku üheks terviklikuks haldusüksuseks.
41:1.2 (456.1) Meie universumisse on määratud alaliselt sada neljanda klassi Ülimat Võimsuskeskust. Need olendid võtavad vastu Uversa kolmanda klassi keskustelt saabuvad võimsusliinid ja saadavad madaldatud pingega ning muudetud ringlused edasi meie tähtkujude ja süsteemide võimsuskeskustesse. Need võimsuskeskused koos moodustavad elava juhtimis- ja tasakaalustamissüsteemi, mis hoiab tasakaalus ja jaotab energiaid, mis muidu kõiguksid ja muutuksid. Võimsuskeskusi aga ei huvita ajutised ja lokaalsed energiavapustused, näiteks päikeseplekid ja süsteemi elektrihäired, sest valgus ja elekter ei ole kosmose põhienergiad, vaid on teisejärgulised lisa-avaldumisvormid.
41:1.3 (456.2) Sada kohaliku universumi keskust asuvad Salvingtonil, kus nad toimivad täpselt selle sfääri energiakeskmes. Arhitektuurseid sfääre, nagu seda on Salvington, Edentia ja Jerusem, valgustatakse, soojendatakse ja varustatakse energiaga viisidel, mis teevad nad kosmosepäikestest üsna sõltumatuks. Need sfäärid on ehitatud — tellimuse järgi — võimsuskeskuste ja füüsiliste juhtijate poolt ning need olid kavandatud avaldama suurt mõju energia jaotamisele. Tuginedes oma tegevuses neile energiajuhtimise koondumiskohtadele, suunavad võimsuskeskused oma elava kohalolekuga kosmosesse füüsilisi energiaid ja juhivad neid eri kanalitesse. Need energiaringlused on kõigi füüsilis-aineliste ning morontialik-vaimsete nähtuste aluseks.
41:1.4 (456.3) Nebadoni põhilistesse alajaotustesse, sajasse tähtkujusse, on määratud igasse kümme viienda klassi Ülimat Võimsuskeskust. Teie tähtkujus Norlatiadekis ei paikne nad keskussfääril, vaid asuvad tohutu tähesüsteemi keskel, mis on tähtkuju füüsiline tuum. Edential on kümme nendega seotud mehaanilist juhtijat ja kümme frandalanki, kes on lähedal asuvate võimsuskeskustega täiuslikus ja pidevas ühenduses.
41:1.5 (456.4) Igas kohalikus süsteemis, täpselt gravitatsioonikeskmes, asub üks kuuenda klassi Ülim Võimsuskeskus. Satania süsteemis asub sinna määratud võimsuskeskus tumedal kosmosesaarel süsteemi astronoomilises keskmes. Paljud niisugused tumedad saared on suured dünamod, mis panevad liikuma ja suunavad teatavaid kosmoseenergiaid, ning neid looduslikke tingimusi kasutab tõhusalt ära Satania Võimsuskeskus, kelle elusmass toimib ühenduslülina kõrgemate keskustega, suunates rohkem materialiseerunud võimsusevood kosmose arenguplaneetidel asuvaile Füüsilistele Meisterjuhtijatele.
2. Satania füüsilised juhtijad
41:2.1 (456.5) Kuigi Füüsiliste Meisterjuhtijate teenistus ulatub koos võimsuskeskustega üle kogu suuruniversumi, on kergem aru saada nende tegevusest kohalikus süsteemis, näiteks Satanial. Satania on üks sajast kohalikust süsteemist, millest koosneb Norlatiadeki tähtkuju haldussüsteem, ning tema vahetuteks naabriteks on Sandmatia, Assuntia, Porogia, Sortoria, Rantulia ja Glantonia süsteemid. Norlatiadeki süsteemid on paljuski üksteisest erinevad, kuid nad kõik on arenevad ja edenevad, väga sarnased Sataniale.
41:2.2 (457.1) Satania ise koosneb enam kui seitsmest tuhandest astronoomilisest rühmast ehk füüsilisest süsteemist, millest vähesed sarnanevad oma päritolult teie Päikesesüsteemiga. Satania astronoomiline kese on tohutu tume kosmosesaar, mis asub koos teda ümbritsevate sfääridega üsna lähedal süsteemi valitsuse keskusele.
41:2.3 (457.2) Kui sinna määratud võimsuskeskuse kohalolek välja arvata, keskendub Satania kogu füüsilise energiasüsteemi juhtimine Jerusemile. Sellel keskussfääril asuv Füüsiline Meisterjuhtija töötab kooskõlas süsteemi võimsuskeskusega, teenides Jerusemil asuva võimsusinspektorite keskuse sideülemana ja tegutsedes kogu kohaliku süsteemi piires.
41:2.4 (457.3) Energia suunamist ringlustesse ja kanalitesse juhivad viissada tuhat elavat ja arukat energiakäsitsejat, kes on hajutatud üle kogu Satania. Nende füüsiliste juhtijate tegevuse kaudu on juhendavatel võimsuskeskustel täielik ja täiuslik kontroll enamiku põhiliste kosmoseenergiate üle, kaasa arvatud väga kuumade taevakehade ja tumedate energialaenguga sfääride kiirgus. See elavate olemusvormide rühm saab liikvele panna, muundada, teisendada, käsitseda ja edastada peaaegu kõiki korrastatud kosmose füüsilisi energiaid.
41:2.5 (457.4) Elul on loomupärane võime kõikset energiat liikvele panna ja muundada. Te teate, kuidas taimne elu muudab ainelise valgusenergia taimeriigi mitmesugusteks avaldumisvormideks. Te tunnete ka viisi, kuidas seda taimset energiat saab muundada loomse tegevuse nähtusteks, kuid te ei tea tegelikult midagi võimsusesuunajate ja füüsiliste juhtijate tegevusest, kes on võimelised paljusid kosmoseenergiaid liikvele panema, muundama, suunama ja koondama.
41:2.6 (457.5) Need energiavaldkondade olendid ei tegele otseselt energia kui elusolendite ellu kuuluva teguriga, isegi mitte füsioloogilise keemiaga. Mõnikord huvitab neid elu füüsiliste algete loomine, niisuguste energiasüsteemide väljatöötamine, mis võivad olla elava energia füüsilisteks kandjateks elementaarsete aineliste organismide jaoks. Füüsilised ülemjuhid on teatud mõttes seotud ainelise energia elueelsete avaldumisvormidega, nii nagu meeleabivaimud tegelevad ainelise meele vaimueelsete funktsioonidega.
41:2.7 (457.6) Need võimsust juhtivad ja energiat suunavad intellektiolendid peavad kohandama oma meetodeid igal sfääril vastavaks planeedi füüsilisele ehitusele ja arhitektuurile. Nad kasutavad alati oma kaaskonda kuuluvate füüsikute ja teiste tehniliste nõuandjate arvutusi ning järeldusi väga kuumade päikeste ja muud liiki ülisuure laenguga tähtede kohaliku mõju kohta. Arvestada tuleb isegi tohutuid külmi ja tumedaid kosmosehiide ning suurt hulka tähetolmupilvi: kõik need ainelised asjad mõjutavad energiakäsitsemise praktilisi probleeme.
41:2.8 (457.7) Arenevate asustatud maailmade võimsusenergia juhtimise eest vastutavad Füüsilised Meisterjuhtijad, kuid need olendid ei vastuta kõigi energiahäirete eest Urantial. Neil häiretel võib olla mitmeid põhjusi, millest mõned ei kuulu füüsiliste hooldajate jurisdiktsiooni alla ega allu nende kontrollile. Urantia asub tohututel energialiinidel, see on väike planeet hiiglaslike masside ringluses ja kohalikud juhtijad rakendavad vahel määratul arvul oma klassi esindajaid, püüdes neid energialiine ühtlustada. Satania füüsiliste ringlustega õnnestub see neil üsna hästi, kuid neil on raske isoleerida end Norlatiadeki võimsatest vooludest.
3. Meie tähtedest kaaslased
41:3.1 (458.1) Satanias valavad valgust ja energiat välja üle kahe tuhande ereda päikese, teie enda Päike on keskmise suurusega lõõskav taevakeha. Kolmekümnest teile lähimast päike sest on vaid kolm eredamad. Universumi Võimsusesuunajad algatavad spetsiaalsed energiavoolud, mis mõjuvad üksiktähtede ja nende süsteemide vahel. Need lõõmavad päikesed koos tumedate kosmosehiidudega on võimsuskeskuste ja füüsiliste juhtijate jaoks omamoodi jaamad aineliste loodute energiaringluste tõhusaks koondamiseks ja suunamiseks.
41:3.2 (458.2) Nebadoni päikesed ei erine teiste universumite päikestest. Kõigi päikeste, tumedate saarte, planeetide ja satelliitide, isegi meteooride aineline koostis on üsna ühesugune. Nende päikeste keskmine diameeter on umbes üks miljon kuussada tuhat kilomeetrit, teie Päikesel on see veidi väiksem. Universumi suurima tähe, Antaarese tähepilve diameeter on nelisada viiskümmend korda teie Päikese diameetrist suurem ning see on kuuskümmend miljonit korda suurema ruumalaga. Kuid kõigi nende tohutute päikeste jaoks on küllalt ruumi. Neil on liikumiseks suhteliselt niisama palju ruumi kui oleks tosinal ringleval apelsinil Urantia sisemuses, kui planeet oleks seest õõnes.
41:3.3 (458.3) Kui liiga suured päikesed udukogude emarattalt eemale paiskuvad, siis lagunevad nad peagi tükkideks või kaksiktähtedeks. Algselt on kõik päikesed kindlasti gaasilised, kuigi hiljem võivad nad ajutiselt eksisteerida ka poolvedelas olekus. Kui teie Päike omandas gaasi ülirõhu mõjul sellise poolvedela oleku, ei olnud ta piisavalt suur, et ekvaatorit mööda lõheneda, mis on üks kaksiktähtede moodustumise viise.
41:3.4 (458.4) Kui päikesed jäävad alla kümnendiku teie Päikese suurusest, siis tõmbuvad need tulekerad kiiresti kokku, tihenevad ja jahtuvad. Kui nad on üle kolmekümne korra teie Päikesest suuremad — ehk õigemini, kui neis sisaldub kolmkümmend korda rohkem tegelikku ainet —, lõhenevad nad kergesti kaheks eraldi taevakehaks ning need osad saavad kas uute süsteemide keskmeteks või jäävad teineteise gravitatsiooni haardesse ja pöörlevad ühise keskme ümber üht liiki kaksiktähtedena.
41:3.5 (458.5) Viimane suur kosmiline purse Orvontonil oli erakordne kaksiktähe plahvatus, mille valgus jõudis Urantiani aastal 1572 pKr. See palang oli nii tugev, et plahvatus oli selgesti nähtav ka päevavalgel.
41:3.6 (458.6) Mitte kõik tähed ei ole tahked, kuid mõned vanemad on. Mõnel punakal, nõrgalt helkival tähel on tohutu massi kese nii tihedaks muutunud, et selle iseloomustamiseks võiks öelda, et niisuguse tähe üks kuupsentimeeter kaaluks Urantial ligi 166 kilogrammi. Tohutu rõhk, millega kaasneb soojuse ja ringleva energia kaotus, on toonud põhiliste aineosakeste orbiidid üha tihedamini kokku, kuni algab juba elektronide tihenemine. See jahtumis- ja kokkutõmbumisprotsess võib jätkuda ultimaatonite piirava ja kriitilise tihenemise plahvatuspunktini.
41:3.7 (459.1) Enamik hiiglaslikest päikestest on suhteliselt noored; enamik kääbustähtedest on vanad, kuid mitte kõik. Kokkupõrkest tekkinud kääbused võivad olla väga noored ja hõõguda tugeva valge valgusega noore tähe punase sära algastet üldse läbi tegemata. Nii väga noored kui ka väga vanad päikesed helendavad tavaliselt punakalt. Kollane varjund näitab keskmist noorust või lähenevat vanadust, kuid erkvalge osutab jõulisele ja pikaajalisele täiskasvanuelule.
41:3.8 (459.2) Kuigi kõik noorukieas päikesed ei läbi pulsatsiooni etappi — vähemasti mitte nähtavat —, võib kosmost vaadeldes näha paljusid niisuguseid nooremaid tähti, mille hiiglaslikud hingamistsüklid vältavad kaks kuni seitse päeva. Teie oma Päike kannab veel kaasas oma noorusaegade võimsate ülesvoogamiste vähenevat pärandit, kuid see periood on pikenenud endistelt kolme ja poole päevastelt pulseerimistelt praeguste üheteistkümne ja poole aastaste päikeseplekkide tsükliteni.
41:3.9 (459.3) Tähtede muutlikkusel on palju põhjusi. Mõnede kaksiktähtede puhul põhjustavad valguse kiiret perioodilist muutumist loodenähtused, mis on tingitud kiiresti muutuvast vahekaugusest, kui need kaks taevakeha oma orbiitidel liiguvad. Need gravitatsioonilised muutused kutsuvad esile korrapäraseid ja korduvaid sähvatusi, meteooride kinnipüüdmisest pinnale ladestuv energiaaine seevastu tekitaks suhteliselt järsu valgussähvatuse, mis taanduks kiiresti selle päikese tavaliseks ereduseks. Mõnikord püüab täht kinni nõrgenenud gravitatsioonijoonele sattunud meteooridevoo ja siis põhjustavad kokkupõrked vahel tähtedel sähvatusi, kuid enamasti tulenevad need nähtused siiski ainult sisemistest fluktuatsioonidest.
41:3.10 (459.4) Ühes muutlike tähtede rühmas sõltub valguse fluktueerimisperiood otseselt heledusest ja selle asjaolu teadmine võimaldab astronoomidel kasutada neid päikesi universumimajakatena või täpsete mõõtmispunktidena kaugete täheparvede edasiseks uurimiseks. See meetod võimaldab väga täpselt mõõta tähtede vahemaid isegi üle miljoni valgusaasta kaugusel. Paremad mõõtmismeetodid ja täiustuv teleskoobitehnika teeb kunagi Orvontoni superuniversumi kümme suurt alajaotust täielikumalt nähtavaks, vähemalt kaheksat neist tohututest sektoritest tunnete te siis ära hiiglaslike ja küllaltki sümmeetriliste täheparvedena.
4. Päikese tihedus
41:4.1 (459.5) Teie Päikese mass on veidi suurem, kui teie füüsikud arvavad, nende arvutuste järgi on see ligikaudu kaks oktiljonit (2 x 1027) tonni. See jääb praegu kõige tihedamate ja kõige hõredamate tähtede massi vahepeale, Päikese aine tihedus on poolteist korda suurem kui vee tihedus. Kuid teie Päike ei ole vedel ega tahke, see on gaasiline. Nii see on, kuigi on raske seletada, kuidas gaasiline aine võib olla nii suure või veelgi suurema tihedusega.
41:4.2 (459.6) Gaasiline, vedel ja tahke olek tulenevad aatomite-molekulide vahekorrast, kuid tihedus sõltub ruumi ja massi suhtest. Tihedus on võrdeline ruumis sisalduva massiga ja pöördvõrdeline massis oleva vaba ruumiga, see tähendab aine tuumade ja nende ümber tiirlevate osakeste vahelise ruumiga ning samuti nende aineosakeste sisemise ruumiga.
41:4.3 (459.7) Jahtuvad tähed võivad füüsiliselt olla gaasilised ja samal ajal ülimalt tihedad. Te ei tunne päikese üligaase, kuid need ja teised ebatavalised ainevormid näitavad, kuidas isegi mittetahked päikesed võivad saavutada rauaga võrdse tiheduse — umbes nagu Urantial — ning jääda siiski ülimalt kuuma gaasilisse olekusse, jätkates oma eksistentsi päikestena. Neil tihedatel üligaasidel on erakordselt väikesed aatomid, need sisaldavad vähe elektrone. Niisugused päikesed on oma vabad ultimaatonlikud energiavarud suures osas kaotanud.
41:4.4 (460.1) Üks teile lähedane päike, mis alustas oma elu umbes samasuguse massiga nagu teie omagi, on nüüd kokku tõmbunud peaaegu Urantia-suuruseks ja muutunud nelikümmend tuhat korda teie Päikesest tihedamaks. Selle kuuma-külma gaasilis-tahke päikese 1 kuupsentimeeter kaalub ligikaudu 55 kilogrammi. Ning see päike särab endiselt nõrga punaka hõõgusega, sureva valgusmonarhi seniilse kumaga.
41:4.5 (460.2) Enamik päikesi siiski ei ole nii tihedad. Üks teie lähemaid naabreid on täpselt samasuguse tihedusega, kui on teie atmosfäär merepinnal. Kui te oleksite selle päikese sisemuses, ei suudaks te eristada mitte midagi. Ja kui temperatuur võimaldaks, võiksite te läbi minna enamikust päikestest, mis öötaevas siravad, ning te näeksite niisama palju ainet, kui tajute seda oma maiste eluruumide õhus.
41:4.6 (460.3) Massiivsel päikesel Veluntial, ühel suurimal Orvontonis, on tihedus vaid üks tuhandik Urantia atmosfääri tihedusest. Kui sellel oleks teie atmosfääriga sarnane koostis ning see ei oleks ülikuum, valitseks seal niisugune vaakum, et inimolendid lämbuksid selle sees või pinnal väga kiiresti.
41:4.7 (460.4) Veel ühel Orvontoni hiiglasel on pinnatemperatuur praegu veidi alla kolme tuhande kraadi. Selle diameeter on üle neljasaja kaheksakümne miljoni kilomeetri — see mahutaks nii teie Päikese kui ka maakera praeguse orbiidi. Ja vaatamata oma tohutule suurusele — nelikümmend miljonit korda suurem teie Päikese mõõtmetest — on selle mass vaid ligikaudu kolmkümmend korda sellest suurem. Neil hiiglaslikel päikestel on nii ulatuslikud kroonid, et need ulatuvad peaaegu ühest päikesest teiseni.
5. Päikese kiirgus
41:5.1 (460.5) Seda, et kosmosepäikesed ei ole väga tihedad, tõendab ka neist pidevate vooludena eralduv valgusenergia. Ülisuure tiheduse läbipaistmatus hoiaks valgust kinni, kuni valgusenergia rõhk jõuab plahvatuspunktini. Päikese sees tekkiv tohutu valguse- või gaasirõhk paiskab välja sellise energiavoo, mis tungib läbi kosmose miljonite ja miljonite kilomeetrite kaugusele, et varustada energia, valguse ning soojusega kaugeid planeete. Viis meetrit Urantia tihedusega pinnast tõkestaks tõhusalt kogu röntgenikiirguse ja valgusenergia väljapääsu päikesest, kuni aatomite lõhustumise tagajärjel toimuv energia kogunemine põhjustaks siserõhu tõusu, nii et see ületaks lõpuks gravitatsiooni tohutu väljapoole suunduva plahvatusega.
41:5.2 (460.6) Valgus, mis kõrgetel temperatuuridel on läbipaistmatute seinte vahele surutud, on tõukavate gaaside mõjul väga plahvatusohtlik. Valgus on reaalne. Kui lähtuda sellest, mil viisil te arvutate energia ja võimsuse väärtust oma maailmas, oleks päikesevalgus väärtusega kaks miljonit dollarit kilogrammi eest ikkagi odav energia.
41:5.3 (460.7) Teie Päikese sisemus on hiiglaslik röntgenikiirguse generaator. Päikesi hoiab seestpoolt koos nende võimsate kiirguste lakkamatu voog.
41:5.4 (460.8) Röntgenikiirtega kiirendatud elektronil kulub üle poole miljoni aasta, et jõuda keskmise päikese keskpunktist tema pinnale, kust see suundub kosmose-seiklusele; võib-olla hakkab ta soojendama asustatud planeeti või jääb mõne meteoori haardesse, osaleb aatomi sünnis, tõmbub tugeva laenguga tumedasse kosmosesaarde või lõpetab oma kosmoselennu samasuguse päikese pinnal nagu see, millelt ta väljus.
41:5.5 (461.1) Päikese sisemusest lähtuvad röntgenikiired laevad väga kuumi ja ergastatud elektrone energiaga, millest piisab nende kandumiseks läbi kosmose, mööda segava aine hulgalistest pidurdavatest mõjudest ja kõrvalekallutavatest gravitatsioonitõmmetest edasi kaugete süsteemide sfäärideni. Päikese gravitatsioonihaardest pääsemiseks vajalikust suurest energiakiirusest piisab, et kindlustada päikesekiire edasilevimine muutumatu kiirusega, kuni ta kohtab suuremaid ainemasse; siis muundub see teiste energiate vabanedes kiiresti soojuseks.
41:5.6 (461.2) Energia, kas siis valgusena või muus vormis, liigub läbi kosmose otse edasi. Ainelise eksistentsi tegelikud osakesed läbivad ruumi nagu kuulirahe. Nad liiguvad sirge ja katkematu joone või voona, kui neid ei mõjuta tugevamad jõud ning kui nad ei allu aine massi lineaarsele gravitatsioonitõmbele ega Paradiisisaare ringja gravitatsiooni kohalolekule.
41:5.7 (461.3) Näib, et päikeseenergiat pannakse liikuma lainetena, kuid see tuleneb mitmesugustest samaaegsetest mõjudest. Ükski korrastatud energia vorm ei kulge laineliselt, vaid sirgjoont mööda. Jõuenergia teise või kolmanda vormi kohalolek võib põhjustada vaadeldava voo näilist liikumist laineliselt, nii nagu tugeva tuulega kaasneva pimestava rajuvihma ajal langeb vesi mõnikord alla ojade või lainetena. Vihmapiisad langevad sirgjoont mööda, katkematu voona, kuid tuule mõjul paistab vesi langevat ojadena ja vihmapiiskade lainetena.
41:5.8 (461.4) Teatavate teiseste ja muude avastamata energiate mõju teie kohaliku universumi ruumipiirkondades on niisugune, et päikesekiirgus näib saabuvat lainete kujul ja olevat peale selle tükeldatud pisikesteks kindla pikkuse ja kaaluga lõikudeks. Ja tegelikult nii see ongi. Vaevalt võite loota, et te hakkate valguse käitumisest paremini aru saama enne, kui te pole omandanud selgemat ettekujutust Nebadoni ruumialadel toimivate kosmosejõudude ja päikeseenergiate vastastikusest toimest ning seostest. Teie praegune segadus tuleneb samuti probleemi puudulikust mõistmisest, sest tervikuniversum hõlmab ka isikulise ja mitteisikulise juhtimise omavahel seotud tegevusi — Ühise Toimija ja Määratlematu Absoluudi kohalolekuid, tegusid ja kooskõlastamisi.
6. Kosmoserändur kaltsium
41:6.1 (461.5) Spektraalnähtuste dešifreerimisel tuleks arvestada, et kosmos ei ole tühi. Mõnikord muundavad kosmost läbivat valgust veidi kogu korrastatud ruumis ringlevad mitmesugused energia- ja ainevormid. Mõned tundmatule ainele viitavad jooned teie Päikese spektris tulenevad hästi tuntud elementide muundunud vormidest, mida hõljub hajusalt kõikjal kosmoses ja mis on Päikese ürgelementide vahelistes ägedates lahingutes kaotuse osaliseks jäänud aatomid. Kosmos on täis niisuguseid uitavaid jäänuseid, eriti aga naatriumi ja kaltsiumi.
41:6.2 (461.6) Kaltsium on tegelikult tervet Orvontoni ruumi täitva aine põhielement. Kogu meie superuniversum on pisikeste pihustatud kivitükkidega üle puistatud. Kivi on sisuliselt planeetide ja kosmosesfääride põhiline ehitusmaterjal. Kosmiline pilv, suur kosmosetekk, koosneb suuremas osas muundunud kaltsiumiaatomitest, kaltsium on üks levinumaid ja püsivamaid elemente. See kannatab välja Päikesest põhjustatud ionisatsiooni — lõhustamise — ja säilitab oma iseärasuse — ühinemisvalmiduse — ka pärast seda, kui teda on tabanud hävitav röntgenikiirgus ja purustanud Päikese kõrge temperatuur. Omaduste püsivuselt ja pikaealisuselt ületab kaltsium kõiki teisi levinumaid ainevorme.
41:6.3 (462.1) Nagu teie füüsikud on õigesti oletanud, sõidavad need moonutatud päikesekaltsiumi jäägid sõna otseses mõttes valguskiirte peal igasuguste vahemaade taha ning see hõlbustab tohutult nende laia levikut üle kogu kosmose. Ka naatriumi aatom on teatud modifikatsioonides võimeline valguse ja energiaga kaasa liikuma. Kaltsiumi sangaritegu on seda tähelepanuväärsem, et selle elemendi mass on naatriumi omast peaaegu kaks korda suurem. Kohalik ruum on täis kaltsiumi just seepärast, et kaltsium pääseb Päikese fotosfäärist modifitseerunud kujul välja otse väljuvate päikesekiirte „turjal”. Kõigist Päikese elementidest õnnestub kaltsiumil, vaatamata oma suhteliselt suurele massile — sisaldab ta ju kahtkümmet tiirlevat elektroni —, kõige edukamalt pääseda Päikese sisemusest välisruumi. Sellega on seletatav, miks Päikest katab 9600 kilomeetri paksune kaltsiumikiht — gaasiline kivikiht — ja seda vaatamata asjaolule, et pinna alla jääb üheksateist kergemat elementi ja arvukalt raskemaid.
41:6.4 (462.2) Kaltsium on Päikese temperatuuridel aktiivne ja mitmekülgne element. Tema aatomi kahel välisel elektroniorbiidil on kaks vilgast ja lõdvalt seotud elektroni, mis on teineteisele väga lähedal. Aatomite võitluse algul kaotab kaltsium algul kõige välimise elektroni, seejärel hakkab ta üheksateistkümnendat elektroni üheksateistkümnenda ja kahekümnenda orbiidi vahel meisterlikult edasi-tagasi lennutama. Heites seda üheksateistkümnendat elektroni tema enda orbiidi ja kadunud seltsilise orbiidi vahel edasi-tagasi enam kui kakskümmend viis tuhat korda sekundis, võib muundunud kiviaatom osaliselt gravitatsiooni trotsida ja sõita edukalt päikesekiirte, väljuvate valgus- ja energiakiirte peal vabadusse seiklema. Kaltsiumiaatom liigub edasi nõkshaaval, haarates päikesekiirt ja lastes selle taas vabaks umbes kakskümmend viis tuhat korda igas sekundis. Ja seepärast ongi kivi kosmosemaailmade põhikomponent. Kaltsium on kõige osavam päikesevanglast põgeneja.
41:6.5 (462.3) Akrobaadist kaltsiumielektroni väledust näitab asjaolu, et kui Päikese temperatuuri- ja röntgenikiirguse jõud paiskavad ta kõrgemale orbiidile, siis jääb ta sinna vaid umbes sekundi miljondikosaks; aga enne, kui aatomituuma elektri-gravitatsioonijõud ta vanale orbiidile tagasi tõmbab, jõuab ta teha miljon tiiru ümber tuuma.
41:6.6 (462.4) Teie Päike on andnud ära tohutul hulgal kaltsiumi, kaotanud seda suurtes kogustes kramplike pursete ajal Päikesesüsteemi moodustumisel. Suur osa Päikese kaltsiumist sisaldub praegu Päikese väliskestas.
41:6.7 (462.5) Tuleks meeles pidada, et spektraalanalüüsid näitavad ainult Päikese pinna koostist. Päikese spektris on näiteks palju rauajooni, kuid raud ei ole Päikeses põhielement. See nähtus tuleneb peaaegu täielikult päikesepinna praegusest temperatuurist, mis on ligikaudu 3300 kraadi ja mis on raua spektri registreerimiseks väga soodne.
7. Päikeseenergia allikad
41:7.1 (463.1) Paljude päikeste, ka teie Päikese sisemine temperatuur on palju kõrgem, kui üldiselt arvatakse. Päikese sisemuses terveid aatomeid tegelikult ei ole, nad kõik on nii kõrgetele temperatuuridele omase intensiivse röntgenikiirtega pommitamise tagajärjel enam või vähem lagunenud. Olenemata sellest, missugused ainelised elemendid võivad ilmneda päikese väliskihtides, muudab hävitavate röntgenikiirte lagundav toime need sisemuses kõik väga sarnaseks. Röntgenikiirgus on suur atomaarse eksistentsi ühtlustaja.
41:7.2 (463.2) Teie Päikese pinnatemperatuur on ligikaudu 3300 kraadi, kuid see tõuseb seespool kiiresti, kuni jõuab keskosas uskumatu väärtuseni — ligikaudu 19 400 000 kraadini. (Kõik need temperatuurid on teie Celsiuse skaala järgi.)
41:7.3 (463.3) Kõik need nähtused viitavad tohutule energiakulule, ja päikeseenergia allikad on tähtsuse järjekorras järgmised:
41:7.4 (463.4) 1. aatomite ja lõpuks ka elektronide annihilatsioon;
41:7.5 (463.5) 2. elementide muundumised, kaasa arvatud sellega vabanevate radioaktiivsete energiate rühm;
41:7.6 (463.6) 3. teatavate universaalsete kosmoseenergiate kuhjumine ja nende ülekanne;
41:7.7 (463.7) 4. kosmiline aine ja lakkamatult lõõskavatesse päikestesse sööstvad meteoorid;
41:7.8 (463.8) 5. päikese kokkutõmbumine: päikese jahtumine ja järgnev kokkutõmbumine annab mõnikord rohkem energiat ja soojust kui kosmiline aine;
41:7.9 (463.9) 6. kõrgetel temperatuuridel muundab raskusjõu toime teatava ringlustesse lülitatud võimsuse kiirgusenergiateks;
41:7.10 (463.10) 7. valgus ja muu aine, mis tõmmatakse pärast päikesest väljumist koos teiste päikesevälise päritoluga energiatega sellesse tagasi.
41:7.11 (463.11) Päikesed on mähkunud kuumadest gaasidest koosnevasse reguleerivasse tekki (mõnikord on temperatuur selles miljoneid kraade), mis stabiliseerib soojuskadusid ja hoiab ka muul viisil ära soojuse hajumise tõttu tekkivaid ohtlikke kõikumisi. Päikese aktiivse elu jooksul jääb sisemuse 19 400 000-kraadine temperatuur peaaegu muutumatuks, kuigi välistemperatuur järjest langeb.
41:7.12 (463.12) Püüdke kujutleda 19 400 000-kraadist kuumust koos teatavate gravitatsioonirõhkudega kui elektronide keemispunkti. Niisugusel rõhul ja temperatuuril lagunevad kõik aatomid elektronideks ja oma muudeks algkomponentideks; isegi elektronid ja teised ultimaatonite ühendused võivad laguneda, kuid ultimaatoneid päikesed lagundada ei suuda.
41:7.13 (463.13) Nende päikesetemperatuuride mõjul saavad ultimaatonid ja elektronid tohutu kiirenduse, vähemalt need elektronid, mis kirjeldatud tingimustes veel eksisteerivad. Te mõistate, mida kõrge temperatuur tähendab ultimaatonite ja elektronide tegevuse kiirendamisel, kui te mõtlete hetkeks sellele, et üks tavaline veetilk sisaldab üle miljardi triljoni aatomi. Selles tilgas sisaldub energia, mida kulutab rohkem kui sajahobujõulise võimsusega seade kaheaastase pideva töö jooksul. Praegu teie Päikesesüsteemi Päikese poolt igas sekundis kiiratavast kogusoojusest piisaks Urantia kõigi ookeanide vee keemaajamiseks vaid ühe sekundiga.
41:7.14 (464.1) Igavesti võivad särama jääda ainult need päikesed, mis tegutsevad otseselt universumienergia põhivoolude kanalites. Need hõõguvad päikesed lõõmavad lõputult edasi, sest nad saavad oma ainekadusid täiendada kosmoseenergiast ja muust analoogilisest ringlevast energiast. Kuid neist taaslaadimise peakanalitest kaugele jäävad päikesed on määratud energiast tühjenema — järk-järgult jahtuma ja lõpuks läbi põlema.
41:7.15 (464.2) Neid surnud või surevaid päikesi võib noorendada kokkupõrkel saadav löök või siis saab neid taas laadida teatavate mittehelendavate kosmosesaartega või lähedal asuvate väiksemate päikeste või süsteemide gravitatsiooni arvel. Enamik surnud päikesi teeb kirjeldatud või muudel arenguviisidel läbi taaselustumise. Need, mis jäävad uuesti laadimata, on määratud hävima massiplahvatuse läbi, kui gravitatsioonist põhjustatud aine tihenemine saavutab energiarõhu, mis on ultimaatonite tihenemise kriitiline piir. Need kaduvad päikesed lähetavad seega energiat selle kõige haruldasemas vormis, mis sobib imeliselt varustama energiaga teisi, soodsamalt paiknevaid päikesi.
8. Päikeseenergia reaktsioonid
41:8.1 (464.3) Kosmoseenergia kanalitega ühendatud päikestes vabaneb päikeseenergia mitmesuguste keeruliste tuumareaktsioonide ahela kaudu, millest kõige tavalisem on vesiniku-süsiniku-heeliumi reaktsioon. Selles muundumises toimib süsinik energiakatalüsaatorina, sest vesinikku heeliumiks muundav protsess ei muuda süsinikku tegelikult mitte mingil viisil. Teatavates tingimustes kõrgel temperatuuril tungib vesinik läbi süsiniku tuuma. Et süsinik ei saa kinni hoida rohkem kui nelja prootonit, hakkab ta küllastusastmeni jõudes samapalju prootoneid kiirgama, kui tuleb uusi. Selles reaktsioonis saavad sisenevatest vesinikuosakestest välja tulles heeliumiaatomid.
41:8.2 (464.4) Vesinikusisalduse vähenemine suurendab päikese heledust. Lõpuni põlevates päikestes saavutab heledus maksimumi vesiniku ammendumisel. Pärast seda piiri säilib heledus tänu gravitatsioonist põhjustatud kokkutõmbumisele. Niisugune täht muutub lõpuks niinimetatud valgeks kääbuseks, äärmuseni tihenenud keraks.
41:8.3 (464.5) Kui suurtes päikestes — väikestes rõngasududes — on vesinik ammendunud ja gravitatsiooniline kokkutõmbumine alanud ning kui see taevakeha ei ole piisavalt läbipaistmatu, et säiliks välimisi gaasipiirkondi toetav rõhk, vajub see päike äkki kokku. Gravitatsioonilis-elektrilised muutused tekitavad suurel hulgal pisikesi elektripotentsiaalita osakesi, mis pääsevad päikese sisemusest kergesti välja, põhjustades hiiglasliku päikese kokkulangemise mõne päeva jooksul. Andromeeda udu hiiglasliku noova kokkuvarisemise umbes viiskümmend aastat tagasi põhjustas just niisugune „paoosakeste” põgenemine. See tohutu täht varises kokku Urantia aja järgi neljakümne minutiga.
41:8.4 (464.6) Tavaliselt jääb see tohutu väljatunginud ainekogus suurte udugaasipilvedena jahtuva päikese ülejäänud osa lähedusse. Sellega on seletatav ka paljude korrapäratute udude päritolu, näiteks Vähi udu tekkis umbes üheksasada aastat tagasi ning selles on praegugi veel näha emasfäär kui üksildane täht korrapäratu udumassi keskme lähedal.
9. Päikese stabiilsus
41:9.1 (465.1) Suuremad päikesed hoiavad oma elektrone nii tugeva gravitatsiooniga kinni, et valgus pääseb välja vaid võimsate röntgenikiirte abiga. Need abistavad kiired tungivad läbi kogu kosmose ning aitavad säilitada energia ultimaatonlikke põhiühendusi. Päikese algusaegade suured energiakaod pärast maksimumtemperatuuri saavutamist — ligikaudu 19 400 000 kraadi — ei tulene mitte niivõrd valguse kiirgumisest kui ultimaatonlikust lekkest. Ultimaatonite energiad pääsevad kosmosesse ja hakkavad seal osalema elektronide ühendamises ja energia materialiseerimises, see on päikese noorusaegade tõeline energiatorm.
41:9.2 (465.2) Aatomid ja elektronid alluvad gravitatsioonile. Ultimaatonid ei allu kohalikule gravitatsioonile, ainelise külgetõmbe vastastikusele mõjule, kuid nad on täiesti kuulekad absoluutsele ehk Paradiisi gravitatsioonile, universumite universumi universaalse ja igavese ringi liikumissuunale ja tiirlemisele. Ultimaatonlik energia ei kuuletu lähemal või kaugemal paiknevate ainemasside lineaarsele ehk otsesele gravitatsioonitõmbele, kuid see tiirleb alati kaugele ulatuva loodu suurt ellipsit mööda.
41:9.3 (465.3) Teie enda keskne Päike kiirgab peaaegu sada miljardit tonni tegelikku ainet aastas, hiiglaslikud päikesed aga kaotavad oma kasvu algul, esimese miljardi aasta jooksul ainet vapustaval määral. Päikese elu stabiliseerub pärast sisetemperatuuri tõusu maksimumini, mil hakkab eralduma aatomisisene energia. Ja just selles kriitilises punktis kalduvad suuremad päikesed kramplikult pulseeruma.
41:9.4 (465.4) Päikese stabiilsus sõltub täielikult gravitatsiooni ja soojuse vahelise võitluse tasakaalust — tohututest rõhkudest, mida tasakaalustavad kujuteldamatult kõrged temperatuurid. Päikese sisegaaside elastsus toetab mitmesugusest ainest koosnevaid välimisi kihte, ja kui gravitatsioon on soojusega tasakaalus, võrdub välimiste ainete kaal täpselt alumiste ja sisemiste gaaside temperatuurirõhuga. Paljudes nooremates tähtedes põhjustab jätkuv gravitatsiooniline tihenemine sisemuse temperatuuri edasise tõusu. Sisetemperatuuri tõustes aga muutub üligaaside tuulte sisemine röntgenikiirguse rõhk nii kõrgeks, et päike hakkab gravitatsiooni ja soojuse vahelise tasakaalu taastamiseks oma välimisi kihte kesktõukejõu mõjul kosmosesse paiskama.
41:9.5 (465.5) Teie Päike on juba ammu saavutanud suhtelise tasakaalu paisumis- ja kokkutõmbumistsüklite vahel, mis noorematel tähtedel põhjustavad hiiglaslikke pulsatsioone. Teie Päike saab peagi kuus miljardit aastat vanaks. Ta läbib praegu oma kõige ökonoomsemat perioodi. Praeguse efektiivsusega särab ta veel rohkem kui kakskümmend viis miljardit aastat. Tõenäoliselt tuleb tal ka osaline efektiivsuse langusperiood, mis on niisama pikk kui tema noorusaeg ja stabiilne periood kokku.
10. Asustatud maailmade päritolu
41:10.1 (465.6) Mõned muutlikud tähed, mis on maksimaalse pulseerimise staadiumis või selleni jõudmas, tekitavad praegu allsüsteeme, millest paljud kujunevad lõppkokkuvõttes teie enda Päikese ja selle ümber tiirlevate planeetide sarnaseks. Teie Päike oli just niisuguses võimsa pulseerimise seisundis, kui tema lähedale jõudis massiivne Angona süsteem ja Päikese välispinnalt hakkas lausa ojadena — pideva vooluna — eralduma ainet. Protsess jätkus üha suurema ägedusega kuni taevakehade maksimaalse lähenemiseni, mil jõuti Päikese koospüsimise piirini ning Päikesest purskus välja tohutu ainekogus, teie Päikesesüsteemi esivanem. Samasugustes oludes võib ligitõmbava taevakeha maksimaalne lähenemine tõmmata mõnikord ära terved planeedid, isegi neljandiku või kolmandiku päikesest. Nendest suurtest pursetest moodustuvad teatavad iseäralikud pilvedesse mähkunud maailmad, sfäärid, mis on üsna sarnased Jupiteri ja Saturniga.
41:10.2 (466.1) Enamik päikesesüsteeme on aga hoopis teistsuguse päritoluga kui teie oma ning see kehtib isegi nende kohta, mis tekkisid gravitatsiooniloodete mõjul. Ent kuidas maailm ka poleks moodustunud, kujundab gravitatsioon alati sellest päikesesüsteemi tüüpi loodu, see tähendab, keskse päikese või tumeda saare koos planeetide, nende kaaslaste, kuude ja meteooridega.
41:10.3 (466.2) Üksikmaailmade füüsilise oleku individuaalsed aspektid on suures osas määratud tekkeviisiga, astronoomilise asendiga ja füüsilise keskkonnaga. Tähtsad tegurid on ka vanus, suurus, pöörlemiskiirus ja läbi kosmose liikumise kiirus. Kuid gaaside kokkutõmbumisega või tahke aine lisandumisega tekkinud maailmadele on iseloomulikud mäestikud, ja kui need maailmad ei ole liiga väikesed, siis nende varase eluea jooksul ka vesi ja õhk. Sulaolekus taevakehadest lahtirebenenud või kokkupõrkamisel tekkinud maailmad on mõnikord ilma ulatuslike mäeaheliketa.
41:10.4 (466.3) Kõigi nende uute maailmade varasematel ajastutel on sageli maavärinaid ning neid kõiki iseloomustavad suured füüsilised vapustused. See kehtib eriti gaaside kokkutõmbumisest tekkinud sfääride kohta, maailmade kohta, mis on sündinud mõne üksikpäikese varase tihenemise ja kokkutõmbumise järel mahajäetud tohututest udurõngastest. Kahese päritoluga planeedid nagu Urantia teevad läbi vähem ägeda ja tormilise noorusea. Kuid teie maailm on siiski kogenud varast võimsate murrangute faasi, mida iseloomustasid vulkaanipursked, maavärinad, üleujutused ja kohutavad tormid.
41:10.5 (466.4) Urantia asub Satania äärel suhteliselt eraldi, teie Päikesesüsteem (välja arvatud üks erand) aga kõige kaugemal Jerusemist. Kuid Satania ise on Norlatiadeki eelviimane süsteem ning see tähtkuju läbib praegu Nebadoni välimist äärt. Te olite tõepoolest kogu loodu kõige tähtsusetumaid planeete, kuni Miikaeli annetumine tõstis teie planeedi auseisusesse ja tekitas selle vastu universumis suure huvi. Mõnikord saab viimane esimeseks ja kõige tähtsusetum tõesti suurimaks.
41:10.6 (466.5) [Esitanud Peaingel koostöös Nebadoni Võimsuskeskuste Ülemaga.]


Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse ning teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 10.01.2019, 2
31.12.2018 otsus nr 376
„(31) Käesolevas seaduses nimetatud otsused toimetatakse kätte elektrooniliselt, posti teel lihtkirjaga või Eesti Töötukassa kohalikus osakonnas, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.”;
2) paragrahvi 31 lõigetes 4 ja 5, § 6 lõikes 1 ning § 10 lõike 2 punktis 7 asendatakse sõnad „isiku tuvastamist võimaldav infotehnoloogiline lahendus” sõnadega „Eesti Töötukassa infosüsteem” vastavas käändes;
3) paragrahvi 31 lõige 41 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 4 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „3–13” tekstiosaga „3–5 ja 7–13”;
5) paragrahvi 7 lõike 1 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 8 lõige 51 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahv 81 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 9 lõike 1 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks;
„(6) Individuaalne tööotsimiskava toimetatakse töötule kätte Eesti Töötukassa kohalikus osakonnas allkirja vastu või elektrooniliselt.”;
„(1) Töövahendus on töö ja töötaja leidmiseks vajaliku teabe vahendamine isiku ja tööandja vahel.”;
12) paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Palgatoetust ei maksta, kui töötu on selle käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud eraõigusliku juriidilise isiku, kuhu teda tahetakse tööle võtta, juhtimis- või kontrollorgani liige, usaldusühingu või täisühingu osanik või kui talle kuulub sellest äriühingust rohkem kui 50 protsenti.”;
13) paragrahvi 26 lõike 2 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
14) paragrahvi 31 lõike 6 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) töötu elektroonilise, notariaalselt tõestatud või Eesti Töötukassas vormistatud kirjaliku avalduse alusel teise isiku pangakontole Eestis maksja kulul.”;
15) paragrahvi 38 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Ettevõtja esitab enne majandustegevuse alustamist majandustegevusteate majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses sätestatud korras, kui ta:
2) sõlmib isikuga töölepingu eesmärgiga suunata ta renditööle töölepingu seaduse § 6 lõike 5 tähenduses (edaspidi renditööjõu vahendamine).”;
16) paragrahvi 391 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Ettevõtja, kes tegeleb käesoleva seaduse § 12 lõikes 1 nimetatud töövahendusega, ei tohi nõuda tööd leida soovivalt isikult tasu töövahenduse eest.
(2) Ettevõtja, kes tegeleb käesoleva seaduse § 38 punktis 2 nimetatud renditööjõu vahendamisega, ei tohi nõuda töötajalt tasu tema renditööle suunamise eest.”;
17) paragrahvi 40 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
18) paragrahvi 41 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Eesti Töötukassa nõuab käesoleva seaduse § 18 lõikes 9, § 19 lõigetes 8 ja 81 ning § 20 lõikes 5 nimetatud juhtudel tööturuteenuste osutamiseks kulunud summad tagasi.”;
19) paragrahvi 41 lõige 11 loetakse lõikeks 12 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Eesti Töötukassa võib tagasi nõuda käesoleva seaduse § 9 lõike 1 punktides 3, 5, 7 ja 11–14 sätestatud tööturuteenustele ja §-s 25 sätestatud tööturutoetusele õigusliku aluseta kulunud summa.”;
20) paragrahvi 41 lõikes 12 asendatakse tekstiosa „lõikes 1 nimetatud” tekstiosaga „lõigetes 1 ja 11 nimetatud summade tagasinõudmiseks”;
21) paragrahvi 41 lõiget 2 täiendatakse pärast esimest lauset lausega järgmises sõnastuses:
„Ettekirjutus koos hoiatusega toimetatakse kätte elektrooniliselt või posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.”;
22) seaduse 71. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
HALDUSJÄRELEVALVE JA RIIKLIK JÄRELEVALVE”;
23) seaduse 71. peatüki tekst loetakse 1. jaoks ja see pealkirjastatakse järgmiselt:
Haldusjärelevalve”;
24) paragrahvi 421 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
25) seaduse 71. peatükki täiendatakse 2. jaoga järgmises sõnastuses:
26) paragrahvi 43 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Käesoleva seaduse § 16 alusel sõlmitud halduslepingutele kohaldatakse käesoleva seaduse 2018. aasta 1. mail jõustunud redaktsiooni kuni lepingute kehtivuse lõpuni, kuid kõige kauem kuus kuud pärast § 16 kehtetuks tunnistamist.”;
27) seaduse normitehnilist märkust täiendatakse sõnadega „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/104/EÜ renditöö kohta (ELT L 327, 05.12.2008, lk 9–14).”.
§ 2. Soolise võrdõiguslikkuse seaduse muutmine
Soolise võrdõiguslikkuse seaduse § 6 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Ettevõtja, kes tegeleb tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 12 lõikes 1 nimetatud töövahendusega, ja tööandja ei või nõuda tema poole tööleidmise sooviga pöördunud isikult andmeid käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 1 nimetatud asjaolude kohta.”.
„§ 61. Töölepingu sõlmimine kasutajaettevõtjaga
Tingimused, mis takistavad tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 38 punktis 2 nimetatud ettevõtja töötajat, kes täidab tööülesandeid renditööna, sõlmimast töölepingut kasutajaettevõtjaga pärast kasutajaettevõttes ajutise töötamise lõppemist, on tühised.”;
2) seaduse normitehnilist märkust täiendatakse sõnadega „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/104/EÜ renditöö kohta (ELT L 327, 05.12.2008, lk 9–14).”.
Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 24 lõige 9 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Töötuskindlustuse seaduse muutmine
„(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsus toimetatakse kindlustatule kätte elektrooniliselt, posti teel lihtkirjaga või töötukassa kohalikus osakonnas.”;
2) paragrahvi 12 lõike 3 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) kindlustatu elektroonilise, notariaalselt tõestatud või töötukassas vormistatud kirjaliku avalduse alusel teise isiku pangakontole Eestis maksja kulul.”;
„(4) Töötukassa toimetab käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud otsuse kindlustatule kätte elektrooniliselt või posti teel lihtkirjaga.”;
4) paragrahvi 144 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Töötukassa toimetab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse tööandjale ja töötajale või ametnikule kätte elektrooniliselt või posti teel lihtkirjaga.”;
5) paragrahvi 144 lõike 4 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) elektroonilise, notariaalselt tõestatud või töötukassas vormistatud kirjaliku avalduse alusel teise isiku pangakontole Eestis maksja kulul.”;
6) paragrahvi 22 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Töötukassa toimetab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse avalduse esitajale kätte elektrooniliselt või posti teel lihtkirjaga.”;
7) paragrahvi 22 lõike 5 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) töötaja elektroonilise, notariaalselt tõestatud või töötukassas vormistatud kirjaliku avalduse alusel teise isiku pangakontole Eestis maksja kulul.”;
8) paragrahvi 23 lõike 2 punkt 81 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„81) täidab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/589, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURESe võrgustik), töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ja tööturgude edasist integratsiooni ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 492/2011 ja (EL) nr 1296/2013 (ELT L 107, 22.04.2016, lk 1–28), tähenduses riikliku koordinatsioonibüroo ülesandeid, on EURESe võrgustiku liige ning korraldab organisatsioonide EURESe võrgustiku liikmeks ja partneriks vastuvõtmist ning nendega koostööd;”;
9) paragrahvi 23 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 81 nimetatud EURESe võrgustiku liikmeks ja partneriks vastuvõtmise ning koostöö tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
10) paragrahvi 35 lõige 8 tunnistatakse kehtetuks;
11) paragrahvi 37 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Töötukassal on õigus tööhõivet soodustavast Euroopa Liidu toetusest kaasrahastatavate tegevuste kulude finantseerimiseks kasutada ajutiselt kuni väljamaksetaotluse rahuldamiseni töötuskindlustushüvitiste sihtfondi vahendeid. Väljamaksetaotluse rahuldamata jätmise korral kaetakse eelnimetatud tegevuste kulud käesoleva seaduse §-s 381 ettenähtud vahenditest.”;
12) paragrahvi 38 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Töötukassal on õigus tööhõivet soodustavast Euroopa Liidu toetusest kaasrahastatavate tegevuste kulude finantseerimiseks kasutada ajutiselt kuni väljamaksetaotluse rahuldamiseni koondamise ja tööandja maksejõuetuse korral makstavate hüvitiste sihtfondi vahendeid. Väljamaksetaotluse rahuldamata jätmise korral kaetakse eelnimetatud tegevuste kulud käesoleva seaduse §-s 381 ettenähtud vahenditest.”;
13) paragrahvi 381 lõiget 4 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) tööhõivet soodustavast Euroopa Liidu toetusest kaasrahastatavate teenuste osutamiseks ja toetuste maksmiseks.”;
14) paragrahvi 46 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Töötukassa võib nõuda kindlustatule, töötajale või ametnikule (edaspidi hüvitise saaja) õigusliku aluseta määratud ja makstud hüvitised hüvitise saajalt tagasi.”;
15) paragrahvi 46 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Ettekirjutus koos hoiatusega toimetatakse kätte elektrooniliselt või posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.”.
§ 6. Töövõimetoetuse seaduse muutmine
„(2) Töötukassa toimetab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse isikule kätte elektrooniliselt, posti teel lihtkirjaga või töötukassa kohalikus osakonnas.”;
2) paragrahvi 13 lõige 31 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(31) Kui töövõimetoetuse saaja on tõendanud, et tema sissetulek töövõimetoetuse maksmise kuule eelnenud kalendrikuul ületas 90-kordset kehtivat päevamäära puhkusetasu, tööandja makstava haigushüvitise või ajutise töövõimetuse hüvitise väljamaksmise aja või temast olenemata põhjusel muutunud tasu või hüvitise väljamaksmise aja tõttu, loetakse sissetulek saaduks kalendrikuul, millal see oleks välja makstud, kui nimetatud asjaolusid ei oleks esinenud.”;
3) paragrahvi 13 lõige 32 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 16 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Töötukassa toimetab käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud töövõimetoetuse määramise otsuse isikule kätte elektrooniliselt, posti teel lihtkirjaga või töötukassa kohalikus osakonnas.”;
„2) tema elektroonilise, notariaalselt tõestatud või töötukassa kohalikus osakonnas vormistatud kirjaliku avalduse alusel teise isiku, sealhulgas kohaliku omavalitsuse üksuse pangakontole Eestis maksja kulul;”;
„(5) Töötukassa toimetab käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud otsuse isikule kätte elektrooniliselt, posti teel lihtkirjaga või töötukassa kohalikus osakonnas.”;
7) paragrahvi 19 lõiked 4 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Töötukassa teeb toetuse maksmise lõpetamise otsuse käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 1, 2, 4 või 5 sätestatud juhul 15 tööpäeva jooksul selle aluseks olevast asjaolust teadasaamise päevast arvates.
(5) Töötukassa toimetab käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud otsuse isikule kätte elektrooniliselt, posti teel lihtkirjaga või töötukassa kohalikus osakonnas.”;
8) paragrahvi 20 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud ettekirjutus koos hoiatusega toimetatakse kätte elektrooniliselt või posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.”.


PS5 ja PS4 kasutajad saavad omavahel koos mängida
Sony kinnitab, et PS5 tagasiühilduvus on “uskumatult võimas” ja kogukonna koos hoidmiseks on PS5 omanikel võimalik mängida koos oma sõpradega PS4 konsoolil.
Samal üritusel, kus Sony demonstreeris PS5 laadimisaegu, räägiti ka muudest asjadest, s.h. PS5 tagasiühilduvusest ja kuidas see töötab ning miks see on Sony jaoks uue süsteemi juures üheks oluliseks funktsiooniks.
“Tagasiulatuv ühilduvus muutub võrku ühendatud ajastul millekski uskumatult võimsaks,” rääkis Jim Ryan. “Kuna mängukogukond on oma olemuselt nagu hõim, annab tagasiühilduvus meile võimaluse migreerida see kogukond PlayStation 4-lt järgmisele põlvkonnale, kasutades võimalust mängida oma PS4 mänge järgmise põlvkonna konsoolil – gruppides 10, 20, 50 mängijat. Nii me näeme seda, arvestades kogukonna suurust, mida me oleme suutnud kõigi nende aastate jooksul kasvatada ja PlayStation 4-ga tehtud rasket tööd kui tõeliselt kriitilist edutegurit meie jaoks. Me arvame, et see on väga tähtis.”
Sony asepresident John Kodera usub, et tänu võimalusele erineva põlvkonna konsoolidel koos mängida aitab inimestel PlayStationi juurde püsima jääda. See annab võimaluse sujuvalt eelmise põlvkonna konsoolilt järgmisele üleminekuks.


Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määruse nr 211 „Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord” muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määruse nr 211 „Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord” muutmine
RT I 2010, 6, 19
Vastu võetud 28.01.2010 nr 11
Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määruses nr 211 «Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord» (RT I 2007, 51, 350) tehakse järgmised muudatused:
«(2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 31.07.2006, lk 25–78), artikli 3 lõike 2 punktis c nimetatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (edaspidi Euroopa territoriaalne koostöö) rakenduskavade alusel struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamisel, struktuuritoetuse kasutamise avalikustamisel ning rahastatud objektide tähistamisel ja Euroopa Liidu osalusele viitamisel kohaldatakse käesolevas määruses sätestatut, välja arvatud § 2 lõigetes 4–6, § 3 lõikes 7, § 6 lõigetes 1–3, § 7 lõigetes 3 ja 4, § 8 lõike 2 punktis 4, § 9 lõike 2 punktis 5, §-s 6, §-s 10, § 11 lõikes 1, lõike 2 punktis 4 ja lõigetes 3–7, §-des 12 ja 13, § 15 lõikes 2 ja § 16 lõikes 2 ja 4 sätestatut ning lisa jooniseid 1–20.»;
«(5) Struktuuritoetuse taotleja on kohustatud logo kasutama alates tema projekti kohta tehtud toetuse andmise otsusest.»;
«(6) Kui rahastatav objekt on valminud enne toetuse andmise otsust, tuleb toetuse saajal täita teavitamiskohustusi alates toetuse andmise otsusest.»;
«(2) Logo paigutatakse avalikkusele nähtavale kohale.»;
«(4) Struktuuritoetuse saaja tähistab loodud veebilehe või projekti kajastava veebilehe logoga ja edastab seejuures teavet struktuuritoetusest rahastatud projekti sisu ning projekti algus- ja lõppkuupäeva kohta, välja arvatud tehnilise abi meetmete projekti puhul.»;
«(6) Kui struktuuritoetusest rahastatud objekti ei ole tehnilistel põhjustel võimalik logoga tähistada, paigutab struktuuritoetuse saaja oma esindusruumidesse § 7 nõuetele vastava infosildi. Meenele ja töövahendile paigutatakse nimetatud juhul ainult § 11 nõuetele vastav Euroopa Liidu lipu kujutis koos tekstiga «Euroopa Liit» (lisa, joonis 21).»;
7) paragrahvi 11 lõike 2 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
«4) mitmele fondile viitamisel või korraldusasutuse poolt läbiviidavate teavitustegevuste puhul tekst «Euroopa Liidu struktuuritoetus» (lisa, joonis 4).»;
«(1) Vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 25 lõikes 5 sätestatule avalikustab rakendusüksus, Euroopa territoriaalse koostöö rakenduskavade puhul vastava rakenduskava ühine tehniline sekretariaat, struktuuritoetusest rahastatud projekti kohta vähemalt järgmised andmed:
3) struktuuritoetuse summa.»;
9) paragrahvi 14 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Euroopa territoriaalse koostöö rakenduskavade alusel struktuuritoetusest rahastatud projekti andmed avalikustab vastava rakenduskava ühine tehniline sekretariaat Euroopa territoriaalse koostöö rakenduskavade veebilehel.»;
10) paragrahvi 15 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
«(3) Rakendusasutus edastab programmi ja selle muudatused kümne tööpäeva jooksul pärast kinnitamist korraldusasutusele e-posti teel.
(4) Korraldusasutus avaldab meetme tingimused, investeeringute kava ja programmi veebilehel www.struktuurifondid.ee.»;
«§ 16. Kommunikatsioonitegevuste korraldamine
(8) Ülevaade lõikes 1 nimetatud kommunikatsiooniplaani rakendamisest esitatakse rakenduskava seirekomisjonile vastavalt Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 1828/2006 artiklis 4 sätestatule.»;
12) määruse lisa kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
Määruse lisa on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 29.01.2010. a resolutsioon nr 17-1/10-00283.


Halinga valla heakorra- ja kaevetööde eeskiri – Riigi Teataja
Halinga valla heakorra- ja kaevetööde eeskiri - sisukord
§ 1 Heakorra- ja kaevetööde eeskirja eesmärk
§ 4 AS Mako kohustused heakorra tagamiseks
§ 6 Ehitus- ja remonditöö tegija kohustused heakorra tagamisel
§ 7 Tehnorajatise omaniku kohustused heakorra tagamisel
§ 8 Müügikohtadel müüjate kohustused
§ 10 Heakorra nõuete täitmise tagamise keelud
4 KAEVETÖÖD
§ 13 Kaevetööde üldsätted
§ 14 Kaevetööde loa taotluse esitamine
§ 15 Kaevetööde loa väljastamine
§ 16 Kaevetööde loale kantavad andmed
§ 17 Kaevetööde loa väljastamisest keeldumine
§ 18 Kaevetööde loa muutmine, pikendamine ja peatamine
§ 19 Kaevetööde üldnõuded
§ 20 Kaevetööde ala tähistamine ja piiramine
§ 21 Liikluse piiramine
§ 22 Tehnorajatiste vigastamine või ümberpaigutamine
§ 23 Kaevetööde teostamine puude läheduses
§ 24 Ettenägematute asjaolude ilmnemine
§ 25 Kaevetööde käigus eemaldatav materjal
§ 26 Kaevikust väljapumbatava vee juhtimine
§ 27 Geodeetiliste märkide ja liiklusmärkide kaitsmine
§ 28 Kaeviku tagasitäitmine
§ 29 Omanikujärelevalvet teostava isiku õigused
§ 30 Kaevetööde lõppemine
5 AVARIITÖÖD
§ 31 Avariikaevetöödele esitatavad nõuded
§ 32 Avariikaevetööde alustamine
§ 33 Kaevetöödel rikutud maa-ala ja objektide taastamine
§ 34 Teekatte taastamine
§ 35 Taastamine ristisuunaliselt rajatavate tehnorajatiste korral
§ 36 Pinnatud teekatete taastamine
§ 37 Haljasalade taastamine
§ 38 Taastamistöödele esitatavad nõuded
§ 39 Garantiiaeg taastamistöödele
7 TAASTAMISTÖÖDE NÕUETEKOHASUS
§ 40 Puuduste kõrvaldamine
§ 41 Vastutamine
§ 43 Määruse rakendamine
RT IV, 22.06.2012, 47
§ 1. Heakorra- ja kaevetööde eeskirja eesmärk
(1) Halinga valla (edaspidi vald vastavas käändes) heakorra- ja kaevetööde eeskirja (edaspidi eeskiri vastavas käändes) eesmärgiks on koos vastavate riiklike õigusaktidega tagada valla puhtus ja heakord ning määrata kindlaks kaevetööde üldine kord Halinga vallas avalikult kasutataval teel, väljakul või haljasalal ja on kohustuslik kõikidele kaevetöid teostavatele isikutele.
(2) Eeskiri on kohustuslikuks täitmiseks kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kes viibivad või asuvad valla haldusterritooriumil.
(2) avalik koht - iga territoorium, ehitis või selle osa, mis on antud üldiseks kasutamiseks või on tegelikult üldkasutatav;
1) kinnistu - füüsilise või juriidilise isiku omandis või valduses olev maa-ala;
2) omanik - kinnistu omanik. Omanikuga on eeskirjas võrdsustatud ka kinnistamata maaüksuse valdaja, kasutaja ja valitseja, kui valdamine, kasutamine ja valitsemine toimub õiguslikul alusel;
3) grafiti – hoonete seintele, müüridele jm joonistatud või värviga pihustatud tekst ja/või pildid;
4) heakorratööd - tolmu, liiva, prahi, lume ja jää koristamine ning libedusetõrje teostamine; muru ja rohu niitmine, puude ja põõsaste okste kärpimine ning mahalangenud puulehtede vms koristamine;
5) puhastusala - füüsilise või juriidilise isiku omandis või valduses oleva kinnistu või muu territooriumiga külgneva sõidutee ja vastava territooriumi vahel olev kõnnitee ja haljasala ja/või muu ala;
6) eriolukord - ilmastikutingimustest tulenev teeolude oluline halvenemine;
7) romusõiduk - sõiduk, mis on kasutusest kõrvaldatud, millelt on eemaldatud osa agregaate, kere osasid, rattaid, klaase jne ning mis oma väljanägemisega riivab ümbruskonna esteetilist väljanägemist;
8) tehnorajatis - maapõue või maapinnale paigaldatud torustik, pumpla, kaablivõrk jms;
9) kaevetööd on: tööde tegemine sügavamal kui 30 cm maapinnast; kui tööde tegemisel rikutakse tee- või pinnakatet (asfalt, sillutis, muru jne); tööd, mis on seotud tehnorajatiste ehitamise või parandamisega;
10) kaevetööde tegija - füüsiline või juriidiline isik, kes teostab kaevetöid;
11) kaevetööde luba - dokument, mis annab õiguse kaevetöö tegemiseks, määrab kaevetöö tingimused ja tähtaja;
12) kaevik - kaevetööde tulemusena maapõue moodustunud üle 30 cm sügavune tühimik/süvend;
13) tee on rajatis, mis on ehitatud või kohandatud sõidukite või jalakäijate liiklemiseks;
14) avariikaevetöö on kaevetöö alaliik: mis on vajalik tehnorajatise avarii likvideerimiseks juhul kui: kaevetöö alustamisega viivitamine seab ohtu vastava teenuse osutamise tarbijatele;
tehnorajatise avarii ohustab liiklejaid; tehnorajatise avarii ohustab ehitisi, keskkonda või elanikkonda;
15) mahamärkimine - projektis antud koordinaatide alusel trassi loodusesse kandmine;
16) teostusmõõdistamine - paigaldatud tehnorajatise digitaalne mõõdistamine enne kaeviku tagasitäitmist;
17) geodeetilised märgid - riikliku kaitse all olevad horisontaal- ja vertikaalmõõdistamise koordineeritud märgid, mis on paigaldatud maapinda või hoonetesse;
18) geodeetiline plaan - digitaalse mõõdistamise teel koostatud situatsiooni ja maa-aluste trassidega mõõtkavas plaan;
19) kaevetööde ala - maa-ala, kus paikneb kaevik ja kaevikuga vahetult piirnev maa-ala, kus hoitakse kaevetööks materjale, masinaid, mehhanisme ja seadmeid.
(1) Pärnu-Jaagupi alevis on teega külgneva territooriumi kasutaja kohustatud tegema heakorratöid sõidutee ja vastava territooriumi vahel oleval kõnniteel.
Halinga Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus vastavas käändes) võib määrata ka teistsuguse puhastusala, arvestades konkreetse kinnistu asendit. Puhastusalal tuleb heakorratööde tegemine üldjuhul lõpetada hommikul kella 7.00-ks (v.a eriolukord). Vajadusel tuleb puhastusala koristada ka päeva jooksul, et tagada puhastusalal heakord.
(2) Parke, haljasalasid ning nendega külgnevaid kõnniteid on kohustatud puhastama ja korras hoidma nende omanik.
(3) Avalikku kohta tohib lillevaasi, prügiurni, pinki, tõkkepiiret, vitriini või mis tahes teisi teisaldatavaid väikevorme paigaldada vallavalitsuse loal. Nende korrashoid ja hooldus on omaniku kohustus.
(4) Reklaami paigaldamisel tuleb lähtuda Halinga Vallavolikogu määrusest «Reklaami paigaldamise kord».
(5) Veose vedaja peab koristama peale- ja mahalaadimisel või sõidu ajal mahapudenenud prügi, esemed, materjalid vms. Vedaja peab kinnitama ja katma veose nii, et see väldiks veetavate materjalide sattumise teedele ja tänavatele.
(6) Üldkasutatava laste mänguväljaku omanik või haldaja on kohustatud tagama liivakastis liiva väljavahetamise vähemalt üks kord aastas ja mänguvahendite ning väikevormide hooldamise ning remondi. Mänguväljaku kasutajatele potentsiaalselt ohtlikud mänguvahendid ja väikevormid tuleb viivitamatult remontida või demonteerida.
(7) Avaliku ürituse või avaliku koosoleku korraldajal tuleb ürituse toimumise kohta paigaldada vajalikul hulgal jäätmemahuteid ja välikäimlaid ning maa-ala, millel üritus läbi viidi ja selle ümbrus heakorrastada hiljemalt kaksteist tundi pärast ürituse lõppemist või avaliku ürituse loas määratud ajaks.
§ 4. AS Mako kohustused heakorra tagamiseks
AS Mako on kohustatud tagama:
1) valla teede, tänavate, parkide, haljasalade korrashoiu;
3) avalikes kohtades asuvate tuletõrje veevõtukohtade ja hüdrantide korrasoleku ning juurdepääsu nendeni.
3) koristama kinnistuga külgneva puhastusala ning tegema seal lume- ja libedusetõrjet. Libeduse tõrjel tohib kasutada liiva või spetsiaalselt selleks ettenähtud puistematerjali;
4) puhastama sadevee äravoolu resti, kui eelnimetatu jääb tema puhastusala või kinnistu piiresse;
5) tegema umbrohutõrjet, niitma muru, pügama heki ning korraldama põõsaste ja puuokste kärpimist, mis kasvavad väljapoole kinnistu piire ja varjavad liiklust reguleerivat tehnilist vahendit, takistavad jalakäija või sõiduki liiklust;
6) tagama vastavalt hoonete ja korterite numeratsioonile õige numbrimärgi olemasolu kehtestatud korras, kindlustades tähise nähtavuse üldkasutatavalt teelt ka pimedal ajal;
7) tagama reovee ja fekaalide kogumismahuti korrasoleku, veepidavuse, hermeetilise sulgumise, õigeaegse tühjendamise ja ümbruse hooldamise;
8) kõrvaldama ehitiselt lume, jääpurikad, varisemisohtlikud kivid, plaadid jms ning tagama tööde ajal tänaval ja kõnniteel ohutu liiklemise, piirates tööde teostamise koha ajutise piirdeaiaga. Piirdeaed paigaldatakse viisil, mis tagab selle püsivuse. Piirdeaia paigaldamine ei vabasta käesolevas sättes nimetatud kohustustest. Pärast töö lõpetamist peab heakorrastama ümbruse;
9) kasutusel mitteoleva ehitise omanik on kohustatud tagama ehitise ja sinna juurde kuuluva krundi heakorra ning vältima hoone varisemisohtlikkust, sulgema sissepääsud hoonesse ja krundile;
10) ehitama ja hoidma korras jäätmemahutite hoiukohad ja juurdepääsuteed nendele selliselt, et jäätmemahutid ei takistaks liiklust sõidu- ja kõnniteel;
11) omama kinnistul jäätmete paigutamiseks vastavat jäätmemahutit, mis peab olema terve ja puhas ning korralikult suletav. Ümbruskonna saastumise vältimiseks tuleb seda puhastada ja desinfitseerida vastavalt vajadusele;
12) tagama keldri-, katuse- ja pööninguukse lukustatuse;
13) tagama talvisel ajal üldkasutatava hoone juurdepääsutee ja välistrepi puhastamise jääst ja lumest ning vajadusel nende libedusetõrje;
14) tagama loomakasvatushoone vastavuse sanitaar-, tuleohutus- ja keskkonnakaitsenõuetele, hoidma ümbruse korras ja vältima selle saastumist virtsa ja sõnnikuga;
15) vältima põllumajandusloomade ja kodulindude lahtipääsemist ning elanike ja liikluse häirimist;
16) hoidma tootmistegevuses tekkivat müra lubatud piires;
17) tagama televisiooni- ja raadiovastuvõtu antennide korrektse asetuse ja ohutu kinnituse.
(3) Üksikpuude raieks ja võra piiramiseks tiheasustusaladel tuleb taotleda luba Halinga Vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
§ 6. Ehitus- ja remonditöö tegija kohustused heakorra tagamisel
1) puhastusala risustamisel tagama selle korrastamise;
2) vältima objektilt pori ja prahi ning tolmu kandmist sõidu- ja kõnniteele ning naaberkinnistule, kattes selleks objekti tööpinna kattega alates tellingute paigaldamisest ning rajades veoste vedamise alale kõvakattega sõidupinna. Kindlustama ehitusobjekti territooriumilt väljuvate sõidukite rehvide puhtuse;
4) alates vundamendisüvendi kaevamisest või tellingute paigaldamisest rajama ning hoidma korras ehitusplatsi välispiiri märgistamiseks ja piiristamiseks mõeldud piirdeaia, milline paigaldatakse viisil, mis tagab selle püsivuse;
§ 7. Tehnorajatise omaniku kohustused heakorra tagamisel
2) hoidma tehnorajatise seisundis, mis tagab liiklusohutuse ja teekatte korrasoleku tehnorajatise kohal, kusjuures kaevuluuk peab olema teekattega ühes tasapinnas;
§ 8. Müügikohtadel müüjate kohustused
(1) Müügikoha (kiosk, paviljon, haagis, lett) omanik on kohustatud:
1) paigaldama tänavakaubanduspunkti ainult vallavalitsuse poolt lubatud asukohta ja piirides;
2) koristama iga päev pärast kauplemise lõppu kauplemiskoha ümbruse kuue meetri raadiuses, kui puhastusala ei ole määratletud teisiti.
(2) Vallavalitsuse poolt paigaldatud müügilettidel müüjad on kohustatud koristama iga päev pärast kauplemise lõppu müügilettide ümbruse kuue meetri raadiuses, kui puhastusala ei ole määratletud teisiti.
Reklaami avalikustaja on kohustatud
1) tagama reklaami paigaldamise ja mahavõtmise ajal ohutu liiklemise, piirates objekti ohutsooni;
2) taotlema kaevetööde loa, kui reklaamikandja või selle osa paigaldatakse pinnasesse;
3) pärast tööde lõpetamist taastama kahjustatud pinnakatte ja heakorrastama ümbruse;
4) tagama kinnistul ja/või ehitise pinnal asuva reklaami korrashoiu ning hoolduse.
§ 10. Heakorra nõuete täitmise tagamise keelud
1) risustada ja reostada territooriumi ja ehitisi, sealhulgas avalikus kohas maha sülitada, urineerida ja roojata, loopida prahti, suitsukonisid, päevalilleseemneid jms, määrida ja kritseldada või joonistada hoone seinale, müürile, piirdeaiale, pingile, kõnniteele, ühissõiduki peatuse ootekojale, ühistranspordisõidukile vms või kahjustada neid muul viisil;
5) parkida mootorsõidukit ja/või haagist haljasalal selle haljasala omaniku või haldaja loata;
6) lasta olme-, reo- või heitvett kraavi või sadevetesüsteemi, reostada või risustada neid muul viisil. Sadevete kraavi kinniajamine, paigutamine/sulgemine torusse ilma vallavalitsuse kooskõlastuseta.;
7) kasutada tuhka libeduse tõrjeks kõnniteel;
8) lükata lund sõiduteele;
9) telkida ja/või ööbida avalikes kohtades (haljasaladel ning parkides) v.a selleks ettenähtud kohtades;
10) kuivatada pesu üldkasutataval maa-alal selleks mitteettenähtud kohas;
11) kloppida riideid ja vaipu korterelamu rõdul ja aknal, asetada akna välisküljele sinna mitte sobivaid esemeid ning toiduaineid, kuivatada pesu rõdu või lodža piirdest kõrgemal;
12) hoida kütte-, ehitus- või muud materjali tänavaäärses õue osas piirdeaiast või hekist kõrgemal või ladustada ja hoida neid väljaspool kinnistu piiri. Erandkorras on vallavalitsuse loal lubatud tahke kütuse, ehitusmaterjali jmt mahalaadimine üldkasutatavale territooriumile tingimusel, et eelpool nimetatu teisaldatakse ja territoorium heakorrastatakse 48 tunni jooksul;
13) parkida romusõidukit avalikul teel või muul üldkasutataval alal või kinnistu tänavapoolse õue osas. Sellise sõiduki parkimiseks korruselamu maal peab olema maavaldaja luba;
15) grafiti tegemine selleks mitte ettenähtud pindadele, kohtadele.
(2) Põllumajandustööde tegija peab tagama teedele sattunud pori, sõnniku, prahi jms koristamise koheselt.
(1) Küttekoldevälist tuld läbimõõduga alla 1 meetri võib teha vähemalt 8 m kaugusel mis tahes hoonest või põlevmaterjali lahtisest hoiukohast ja vähemalt 10m kaugusel metsast.
(2) Küttekoldevälist tuld läbimõõduga üle 1 meetri võib teha vähemalt 15 m kaugusel mis tahes hoonest või põlevmaterjali lahtisest hoiukohast ja vähemalt 20m kaugusel metsast.
(3) Üle 3 meetrise läbimõõduga tule tegemisel kooskõlastatakse lõkkekoha asukoha valik ja vajalikud tuleohutust tagavad meetmed Lääne-Eesti Päästekeskuse tuleohutusbürooga.
(4) Tule tegemisel tuleb arvestada tuule tugevust (lubatud tuule tugevus kuni 5,4 m/s) ja suunda. Arvestada tuleb ka lõkkest lenduva võivate sädemetega.
(5) Aastaringselt on keelatud põletada olmejäätmeid (prügi), ohtlikke jäätmeid ja rohkelt suitsu tekitavaid jäätmeid (nt märjad puulehed jms).
(6) Avaliku lõkke tegemise peab selle korraldaja eelnevalt kooskõlastama Lääne-Eesti Päästekeskusega ja vallavalitsusega.
(7) Pärast prahi põletamist ning lõkke või muu küttekoldevälise tule tegemist tuleb põlemisjäägid hoolikalt kustutada veega ülevalamise või mulla või liivaga katmise teel.
(8) Tahkkütusel või küttegaasil töötava grillseadme või muu samalaadse välitingimustes kasutamiseks mõeldud seadme kasutamise koht peab paiknema tasasel pinnal, väljaspool hoonet.
(9) Grillimise koht peab paiknema maa-alal, mis asub ohutus kauguses hoonest, põlevmaterjali lahtisest hoiukohast ning millel grillseadme kasutamisega ei kaasne tuleohtu metsale ja muule taimestikule ning turbapinnasele.
(10) Grillseadme ohutu kaugus hoonest, põlevmaterjali lahtisest hoiukohast, metsast, kuivanud taimestikust ja muust süttivast materjalist on:
1) tahkkütusel töötaval seadmel, milles hõõguvat sütt valmistatakse küttepuude või muu põlevmaterjali põletamisel lahtise leegiga, vähemalt 5meetrit;
2) tahkkütusel töötaval seadmel, milles grillimisel kasutatakse eelnevalt valmistatud grillsütt või muud hõõguvat materjali, vähemalt 2meetrit.
4. peatükk KAEVETÖÖD
§ 13. Kaevetööde üldsätted
(1) Eeskirja sätteid ei kohaldata:
1) kaevetöödel füüsiliste või juriidiliste isikute kinnistutel v.a juhul, kui on tegemist kinnistult väljuvate või kinnistule sisenevate, avalikes huvides kasutatavate tehnovõrkudega ühendatud tehnorajatiste püstitamise, hooldamise või remondiga;
3) eeskirja paragrahvide 33-38 sätteid ei kohaldata kaevetöödel, mis on tingitud tee ehituse ja -rekonstrueerimistöödest.
(2) Kinnismälestistel ja muinsuskaitsealal võib teid, trasse ja võrke rajada ning remontida, samuti haljastus- ja kaevetöid teha vaid Muinsuskaitseameti ja vallavalitsuse loal, sh ka kinnistusiseseid.
(3) Ehitus- ja remonttööde tegemisega kaasnevatest kaevetöödest põhjustatud üldkasutatava tee, tänava, pargi, parkla või puhkeala (edaspidi üldkasutatav ala vastas käändes) sulgemine või osaline sulgemine toimub vastavalt liikluskorralduse nõuetele teetöödel.
(4) Kaevetöödel vajalikud teostusmõõdistused tuleb teha vastavalt Majandus- ja Kommunikatsiooniministri 27.08.2007. a määrusele nr 70 «Ehitusgeodeetiliste uurimistööde tegemise kord».
(5) Lõhketöid võib teostada ainult lõhketöö projekti ja eriloa olemasolul, täites rangelt lõhketööde projekti ja eriloa väljastanud isiku poolt esitatud nõudeid.
§ 14. Kaevetööde loa taotluse esitamine
(1) Kaevetööde tegija esitab digitaalselt või kirjalikult vormikohase kaevetööde loa taotluse vallavalitsusele hiljemalt 7 tööpäeva enne kaevetöö algust.
(2) Kaevetööde loa taotluse vorm on kättesaadav valla koduleheküljel http://www.halingavald.ee/.
(3) Kaevetööde loa taotlusele lisatakse:
2) vallavalitsuse ehitusspetsialisti poolt määratud vajalikud kooskõlastused;
3) tehnorajatiste ja teede ehitamisel läbi võõra kinnisasja kinnisvara omanikuga sõlmitud notariaalne leping.
(4) Kaevetööde tegijal peab olema kaevetööde loa taotluses märgitud tööde tegemiseks tegevuslitsents või majandustegevusregistri registreering.
(5) Kaevetööde loa taotluse vormi kinnitab vallavalitsus.
§ 15. Kaevetööde loa väljastamine
(1) Kaevetööde loa väljastamise otsustab vallavalitsus 7 tööpäeva jooksul arvates kaevetööde loa taotleja poolt nõuetekohase taotluse esitamise päevast.
(2) Vallavalitsusel on kaevetööde loa väljastamisel õigus seada lisatingimusi, sealhulgas:
1) määrata kaevetööde tegijale töö alustamise ja lõpetamise tähtaeg, millest kaevetööde tegija on kohustatud kinni pidama;
(3) Enne kaevetööde alustamist koostatakse akt teekatte, äärekivide, muldkeha, teekraavide, truupide, teemaa ja rajatiste seisukorra kohta. Akti koostamisel lisatakse olukorra selgitamiseks fotod, akti koostamisel osaleb omanikujärelevalvet teostav isik.
§ 16. Kaevetööde loale kantavad andmed
(1) Kaevetööde loale kantakse järgmised andmed:
1) kaevetööde loa väljastaja;
2) kaevetööde loa väljastamise kuupäev;
3) kaevetööde loa number;
7) kaevetööde algus ja lõpp;
(2) Kaevetööde loa vormi kinnitab vallavalitsus.
§ 17. Kaevetööde loa väljastamisest keeldumine
(1) Kaevetööde loa väljastamisest keeldutakse, kui:
2) kaevetööde loa taotlejat on taotluse esitamisele eelneva ühe aasta jooksul kaks või enam korda väärteomenetluse korras karistatud kaevetööde eeskirja rikkumise eest;
3) kaevetööde loa taotleja ei ole taotluse esitamisele eelneva kahe aasta jooksul teostanud garantiikorras ettenähtud töid.
(2) Kaevetööde loa väljastamisest keeldumine vormistatakse vallavalitsuse korraldusega.
(3) Vallavalitsus teatab kaevetööde loa taotlejale kaevetööde loa väljastamisest keeldumisest kirjalikult 7 tööpäeva jooksul kaevetööde loa taotluse esitamise päevast arvates.
§ 18. Kaevetööde loa muutmine, pikendamine ja peatamine
(1) Kaevetööde loa muutmisel, pikendamisel või peatamisel teeb kaevetöödeloa väljastaja sellele vastavasisulise märke.
(2) Kaevetööde muudatuste algataja peab koostama muudatustega joonise ning kooskõlastama selle projekteerijaga ja vallavalitsusega, kes määrab vajadusel lisakooskõlastamised.
(3) Kaevetööde loa tähtaja pikendamiseks üle kaevetööde loas märgitud tähtpäeva peab kaetööde tegija pöörduma vallavalitsuse poole hiljemalt kaevetööde loal märgitud kaevetööde lõpptähtpäeval.
(4) Kaevetööde loa väljastajal on õigus peatada tema poolt välja antud kaevetööde loa alusel tehtavad tööd juhul, kui ilmneb, et projekteerimise või ehitamise käigus pole kinni peetud kehtivatest õigusaktidest.
(5) Kaevetööde loa kehtivus peatatakse kuni tööde vastavusse viimiseni kehtivate õigusaktidega.
§ 19. Kaevetööde üldnõuded
(1) Kaevetööd on lubatud kaevetööde loa alusel. Kaevetööde ajal peab kaevetööde luba asuma kaevetööde asukohas.
(2) Kaevetööd tuleb teostada tehnoloogiliselt võimaliku lühima aja jooksul.
(4) Kaevetööl on keelatud kasutada mehhanisme, mille rattad, roomikud, tugikäpad, muud osad või koorem võivad rikkuda teekatet või teerajatisi. Selliste mehhanismide kasutamine teedel, tänavatel või haljasaladel toimuvateks töödeks on lubatud ainult vallavalitsuse kirjalikul nõusolekul.
§ 20. Kaevetööde ala tähistamine ja piiramine
3) kaevetööde tegija nimi ja aadress;
6) töö alguse ja lõpu aeg;
(2) Sõiduteel, kõnniteel ja teede kaitsevööndis või avalikult kasutataval haljasalal kaevetöid teostades lähtutakse kaevetööde ala märgistamisel Majandus- ja kommunikatsiooniministri 16.04.2003 määrusest nr 69 „Liikluskorralduse nõuded teetöödel“.
(3) Kaevetöödel üldkasutataval alal peab kaevetööde ala ja sellega 0,5 m ulatuses külgnev maa-ala olema ümbritsetud ohupiiretega ning tähistatud liikluskorraldusvahenditega vastavalt Eesti Vabariigi standardile EVS613-2001 (muudetud EVS A1:2008) ja pimedal ajal valgustatud.
§ 21. Liikluse piiramine
(1) Kaevetööde tegija ei tohi sulgeda, tõkestada või ohustada liiklust mis tahes esemete, sõidukite või veostega, v.a juhul kui selleks on teeomaniku poolt väljastatud luba.
(2) Vallavalitsusel on õigus vajadusel nõuda kooskõlastatud liiklusskeemi esitamist ja kaevetööde tegija kulul ümbersõidutee ehitamist, selle sõidukorras hoidmist kaevetööde ajal ning pärast kaevetööde lõpetamist ümbersõidutee likvideerimist ja selle alla jäänud maa-ala seisundi taastamist.
(3) Vallavalitsusel on õigus vajadusel nõuda kaevetööde tegija kulul ajutise ühissõidukite peatuse ehitamist ja bussiliikluse ümberkorraldamist ning kaevetööde tegija kulul tolmutõrje teostamist.
§ 22. Tehnorajatiste vigastamine või ümberpaigutamine
(1) Kaevetööde teostamisel tuleb lähtuda Majandus- ja kommunikatsiooniministri 11.12.2006 määrusest nr 99 „Liinirajatise kaitsevööndis tegutsemise tingimused ja kord“.
(2) Projekti ja teostusjoonise alusel paigaldatud tehnorajatise vigastamisest teatab kaevetööde tegija kohe tehnorajatise omanikule. Vigastus parandatakse kaevetööde tegija kulul.
(4) Erakinnistul vastutab kaevetööde eest kaevetööde teostaja.
§ 23. Kaevetööde teostamine puude läheduses
§ 24. Ettenägematute asjaolude ilmnemine
(2) Ettenägematute asjaolude ilmnemise tõttu kaevetööde peatamisel pikeneb kaevetööde luba kaevetööde seiskamise aja võrra.
(3) Kaevetööde jätkamiseks tuleb kaevetööde tegijal vajadusel taotleda vallavalitsuse poolt nõutud täiendavad kooskõlastused.
(4) Kaevetööde peatamise kohta teeb loa väljastaja kaevetööde loale kirjaliku märke.
(5) Kaevetööde jätkamise aluseks on loa väljastaja kirjalik märge kaevetööde loal.
§ 25. Kaevetööde käigus eemaldatav materjal
Kaevetööde loa väljastajal on õigus seada tingimusi üldkasutataval maa alal kaevetööde käigus eemaldatava materjali (teekate, killustik, kruus, liiv, kasvumuld, maakivid, betoonkivid jne) ladustamise ja teeomanikule üleandmise osas.
§ 26. Kaevikust väljapumbatava vee juhtimine
Kaevikust väljapumbatava vee juhtimine reovee või sadeveekanalisatsiooni võib toimuda ainult vee-ettevõtte loal ja tingimustel, mille kohta teeb eelpool nimetatud loa andja kaevetööde loale kirjaliku märke.
§ 27. Geodeetiliste märkide ja liiklusmärkide kaitsmine
(1) Kaevetöödel on keelatud hävitada, kahjustada või omavoliliselt ümber paigutada geodeetilisi märke ja liiklusmärke.
(2) Kahjustatud või hävitatud ja ümberpaigutatavad märgid taastatakse kaevetööde tegija kulul.
(3) Geodeetilise märgi ohtusattumisel on vallavalitsusel õigus kaevetööd peatada.
§ 28. Kaeviku tagasitäitmine
(1) Kaevetööde tegija peab tagama paigaldatud tehnorajatise digitaalse teostusmõõdistamise enne kaeviku tagasitäitmist mõõdistustööde teostamise õigust omava isiku poolt.
(3) Kaevik täidetakse pinnasega kihtide kaupa, igat kihti eraldi tihendades.
(4) Püsikatendite korral teede, tänavate, parklate ja väljakute alla jäävate kaevikute ülemine osa (dreenkiht ja selle alla jääv 0,5 m paksune kiht) tihendatakse tihendustegurini 1,0. Sellest alla poole, vähemalt 1,0 m paksune kiht, tihendatakse tihedustegurini 0,98. Kerg- ja siirdekatendite alla jäävatel kaevikutel peavad olema tihendustegurid vastavalt 0,98 ja 0,95.
Haljasalade alla jäävatel kaevikutel tuleb tagada tihendustegur 0,9.
(5) Iga kihi kohta esitatakse kaevetööde tegija poolt omanikujärelevalvet teostavale isikule tihenduse mõõtmise akt.
(6) Teede, tänavate, parklate ja väljakute alla jäävate kaevikute täitematerjalina tohib kasutada ainult täitepinnast, mille filtratsioonimoodul on vähemalt 0,5 m/ööpäevas ning omab stabiilseid kandevõimelisi omadusi ning võimaldab nõuetekohast tihendamist kergete tihendusseadmetega. Täitematerjali laboratoorsete uuringute kulud kannab kaevetööde tegija.
(7) Torustike paigaldamisel ja kaevikute tagasitäitel juhinduda RIL 77-1990 („Maa sisse ja vette paigaldatud plastorud. Paigaldusjuhend.“) nõuetest ning kattega teedel Majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusest nr 132 „Teehoiutööde tehnoloogianõuded“.
§ 29. Omanikujärelevalvet teostava isiku õigused
5) mõõta täitepinnase tihedust ka ise ning vajadusel nõuda kaevetööde tegijalt täiendavat tihendamist;
6) nõuda kaevetööde tegijalt laboratoorset õiendit täitepinnase omaduste kohta.
§ 30. Kaevetööde lõppemine
(1) Kaevetööd loetakse lõpetatuks, kui:
3) kaevetöödel hävitatud või rikutud geodeetilised märgid ja liiklusmärgid on taastatud.
(2) Kaevetööde lõpetamisel fikseeritakse vallavalitsuse poolt kaevetööde tegija kaevetööde loal kaevetööde lõpetamise kuupäev.
5. peatükk AVARIITÖÖD
§ 31. Avariikaevetöödele esitatavad nõuded
Avariikaevetöö puhul kehtivad kõik kaevetööle esitatavad nõuded, mis ei ole vastuolus käesoleva eeskirja paragrahviga 32.
§ 32. Avariikaevetööde alustamine
(1) Avariikaevetöid võib kaevetööde tegija alustada kaevetööde loata, teatades sellest esimesel võimalusel vallavalitsusele ja võimalusel kaeveala vahetusse ümbrusse jäävate tehnorajatiste omanikele ja kinnistu omanikule.
(2) Kaevetööde tegija esitab vormikohase kaevetööde loa taotluse vallavalitsusele hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast avariikaevetööde teostamist.
6. peatükk TAASTAMINE
§ 33. Kaevetöödel rikutud maa-ala ja objektide taastamine
(1) Kaevetöödel rikutud maa-ala taastatakse vastavalt kaevetööde loal märgitud katendi liigile ja tähtajale kogu ulatuses kaevetööde tegija kulul.
(2) Kaevetööde tegija taastab ja korrastab tema poolt lõhutud või rikutud äärekivid, teekatendi, tehnovõrkude kaevud ja kaaned, liiklusmärgid, teekattemärgistused ja geodeetilised märgid.
(3) Kaevetööde tegija on kohustatud taastama teekattemärgistuse samatüübilise materjaliga.
§ 34. Teekatte taastamine
(1) Piki kõnniteed tehtava kaevetöö korral taastatakse kõnniteede pinnakatted kogu kõnnitee laiuselt, vajadusel vahetatakse välja ka äärekivid.
(2) Piki sõiduteed tehtava kaevetöö korral tuleb teekate taastada ühe sõiduraja laiusel osal terves ulatuses, kui taastatav osa ületab tee telgjoont tuleb taastada sõidurajad terves ulatuses, ning vahetatakse välja ka katkised äärekivid.
(3) Asfaltkatte pinnad tuleb lahti freesida selleks ettenähtud masinatega ja sirgjooneliselt. Lõigete laiuse määrab kaevatava kaeviku pealtlaius. Edasine freesmaterjali kasutamine lepitakse kokku vallavalitsusega.
(4) Olemasoleva teekatte kaevikuga piirnev serv lõigatakse enne taastamist sirgeks ühtse sirgjoonena paralleelselt tee teljega või ristisuunalise kaevetöö korral risti tee teljega. Serva profiilis ei tohi olla kõrvalekaldeid ega varisemisi.
(5) Lõigatud servas võib olla astmeid (tingituna kaeviku laiuse erinevusest), kuid mitte tihedamalt kui iga 25 m tagant.
(6) Taastatava asfaltkatte äär tuleb sirgeks lõigata ja kiht taastada mõlemalt poolt vähemalt 50cm võrra laiemalt ja pikemalt, kui olid kaeviku mõõtmed.
(7) Kaevukraede tõstmisel tuleb asfaltkate taastada vähemalt 30 cm kaevukrae ümbruses.
(8) Erinevate asfaltkatte kihtide vaheline pind ning uue ja vana asfaldikihi vaheline kontaktpind tuleb kruntida bituumeni või bituumenemulsiooniga.
(9) Pealmise asfaltkatte vuugikohad tuleb katta bituumeni või bituumenemulsiooniga ning puistata üle graniitsõelmetega.
(10) Vallavalitsusel on õigus sõlmida kaevetööde tegijaga kirjalikke kokkuleppeid taastatava teekatendi ulatuse ning tüübi osas.
§ 35. Taastamine ristisuunaliselt rajatavate tehnorajatiste korral
§ 36. Pinnatud teekatete taastamine
§ 37. Haljasalade taastamine
(6) Kaevetöö ajal haljastuse rikkumise tuvastamisel on vallavalitsusel õigus nõuda kaevetööde tegijalt haljastuse taastamist või kahju hüvitamist 24 kuu jooksul arvates kaevetööde loa lõppemise ajast.
§ 38. Taastamistöödele esitatavad nõuded
(1) Tee, tänava või parkla või selle osa, millel ei ole kaevetööde lõppemisel või teekatte taastamisel tagatud nõutav teeseisund ja liiklusohutus, peab olema tähistatud liikluskorraldusvahenditega vastavalt Eesti Vabariigi standardile EVS 613-2001 (muudetud EVS A1:2008).
(2) Kaevetööde tegija peab tagama teekatte nõuetekohase taastamiseni häireteta ja ohutu liikluse, sh. ajutise teekatte korrashoiu (sh tee tolmutõrje), kuni lõpliku nõuetekohase taastamiseni omal kulul.
(3) Nõuetele mittevastava paigaldatud täitepinnase peab kaevikust eemaldama.
(8) Asfaldikihi tasasust hinnatakse ehitamise käigus 3-meetrise latiga vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt kehtestatud teehoiutööde tehnoloogianõuetele.
§ 39. Garantiiaeg taastamistöödele
(1) Garantiiaeg taastamistöödele on 24 kuud alates kaevetööde loa lõppemisest või viimasest garantiiremondist, avariikaevetöödel 24 kuud alates kaevetööde loa lõppemisest.
(2) Garantiiajal ilmsiks tulnud vead kõrvaldab kaevetööde tegija omal kulul vallavalitsuse poolt määratud tähtajaks.
(3) Juhul kui kaevetööde tegija ei ole kõrvaldanud ilmsiks tulnud vigasid vallavalitsuse poolt määratud tähtajaks, võib vallavalitsus tellida taastamistööd kolmandatelt isikutelt kaevetööde tegija arvel.
7. peatükk TAASTAMISTÖÖDE NÕUETEKOHASUS
§ 40. Puuduste kõrvaldamine
Kaevetööde tegija poolt taastamistööde mittetegemisel või mittenõuetekohasel tegemisel annab vallavalitsus kaevetööde tegijale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks või tellib taastamistööd kolmandatelt isikutelt kaevetööde tegija arvel.
§ 41. Vastutamine
(1) Eeskirja rikkujad ja loata kaevetööde tegijad kannavad vastutust seadusega ettenähtud korras.
(2) Kaevetöödel kolmandatele isikutele tekitatud varalise kahju hüvitab kaevetööde tegija faktilises ulatuses vastavalt kehtivatele õigusaktidele.
§ 43. Määruse rakendamine
(1) Tunnistada kehtetuks Halinga Vallavolikogu 25. aprilli 2007. a määrus nr 12 „Halinga valla heakorra- ja kaevetööde eeskiri“.
(2) Määrus jõustub 26. jaanuaril 2012. aastal.