text:
Häädemeeste valla hankekord – Riigi Teataja
Häädemeeste valla hankekord
Häädemeeste valla hankekord - sisukord
§ 4 Riigihanke eest vastutav isik ja hankekomisjon
§ 5 Hangete korraldamise keskkond
§ 7 Hankelepingu sõlmimine ja muutmine
§ 8 Alla lihthanke piirmäära jääva maksumusega hangete korraldamine
RT IV, 16.03.2018, 4
Määrus kehtestatakse riigihangete seaduse § 9 lõigete 1 ja 4 alusel
(1) Häädemeeste valla hankekord reguleerib Häädemeeste Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) ja vallavalitsuse hallatavate asutuste korraldatavate riigihangete planeerimist, riigihanke eest vastutava isiku määramist ja riigihangete, sh allapoole riigihanke piirmäära jäävate hangete (ostumenetluste) ning sotsiaal- ja eriteenuste riigihangete korraldamist.
(2) Riigihange (edaspidi hange) on käesoleva korra tähenduses asjade ostmine või teenuste tellimine, ehitustööde tellimine, ideekavandite saamine, kontsessioonilepingu sõlmimine hankija poolt.
(3) Riigihanke õiguspärase korraldamise eest vastutab vallavalitsuse poolt hanke eest vastutavaks isikuks määratud isik ja olemasolul hankekomisjon.
(4) Hangete maksumused, sh piirmäärad on käesolevas korras esitatud ilma käibemaksuta.
(1) Hankija tegutseb hanke korraldamisel läbipaistvalt, kontrollitavalt ja proportsionaalselt; kohtleb kõiki isikuid võrdselt ning tagab konkurentsi efektiivse ärakasutamise hankel; väldib konkurentsi kahjustavat huvide konflikti, kasutab rahalisi vahendeid säästlikult ja otstarbekalt, sõlmib hankelepingu parima hinna ja kvaliteedi suhtega ning viib hanke läbi mõistliku aja jooksul.
(2) Riigihankeid korraldab hankijana vallavalitsus. Igapäevase majandusetegevuse, sh. toiduainete ostmisega seotud ostumenetlusi võib korraldada hallatava asutuse juht kooskõlastatult vallavalitsusega.
(1) Ühe kuu jooksul peale vallaeelarve vastuvõtmist volikogu poolt kinnitab vallavalitsus hankeplaani, milles kajastatakse kõik kavandatavad hanked, mille maksumus ületab 20 000 eurot.
(2) Hankeplaanis näidatakse ära vähemalt hanke nimetus, hankelepingu eeldatav maksumus ja rahastusallikas, hanke eest vastutav isik, hankelepingu täitmise eest vastutav isik, kavandatav hankemenetluse liik ja läbiviimise periood ning hankelepingu sõlmimise eeldatav tähtaeg.
(3) Hankeplaan avaldatakse Häädemeeste Vallavalitsuse veebilehel viivitamatult peale kinnitamist.
(4) Hankeplaani võib kalendriaasta jooksul muuta, kui ilmnevad uued asjaolud või lisandub täiendavalt vajalikke hankeid.
§ 4. Riigihanke eest vastutav isik ja hankekomisjon
(1) Riigihanke korraldamise eest vastutav isik määratakse hankeplaani koostamisel, asendamise korral kinnitatakse vastutav isik hanke alustamisel vallavalitsuse korraldusega.
(2) Vallavalitsus võib moodustada hangete läbiviimiseks alalise või ajutise hankekomisjoni.
(3) Riigihanke eest vastutav isik viib läbi hankemenetluse koostöös hankekomisjoniga, kaasates vajadusel spetsialiste, eksperte või lepingulisi isikuid.
§ 5. Hangete korraldamise keskkond
(1) Riigihanked eeldatava maksumusega üle lihthanke piirmäära korraldatakse e-riigihangete keskkonnas.
(2) Riigihanke eest vastutav isik on üldjuhul ka e-keskkonnas vastutav isik.
(3) Erijuhtudel võib lubada pakkumusi või lisadokumente esitada paberil, vastavalt riigihangete seaduses sätestatule.
(4) Maksumusega alla riigihanke ja lihthanke piirmäärasid jääva hanke võib korraldada nii e-riigihangete keskkonnas kui kirjavahetuse teel. E-kirjadega või paberil edastatud pakkumuse esitamise ettepanekud ja saadud pakkumused säilitatakse vastavalt vallavalitsuse asjaajamise korrale.
(1) Riigihankeid, mille hankelepingu eeldatav maksumus ületab lihthanke või riigihanke piirmäärasid, korraldab vallavalitsuse poolt määratud riigihanke eest vastutav isik koostöös hankekomisjoniga vastavalt riigihangete seaduses sätestatule.
(2) Riigihangete läbiviimiseks moodustab vallavalitsus alalise hankekomisjoni, mis teeb vallavalitsusele ettepanekuid hankemenetluses otsuste tegemiseks.
(3) Otsuse hankemenetluses teeb vallavalitsus hankekomisjoni ettepanekul korraldusega.
(4) Häädemeeste valla veebilehel avaldatakse andmed teostatavate ja teostatud riigihangete kohta.
§ 7. Hankelepingu sõlmimine ja muutmine
(1) Hankelepingu sõlmib vallavalitsuse allkirjaõiguslik esindaja.
(2) Hankeleping tuleb sõlmida kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis, kui selle maksumus on vähemalt 4 000 eurot.
(3) Hankelepingu täitmist korraldab lepingu allkirjastaja ja lepingus toodud vastutav isik.
(4) Hankelepingu muutmine toimub riigihangete seaduses sätestatud tingimustel, muutmise võimalus tuleb ette näha hanke alusdokumentides ja hankelepingu tingimustes või projektis.
§ 8. Alla lihthanke piirmäära jääva maksumusega hangete korraldamine
(1) Asjade ostmisel ja teenuste tellimisel eeldatava maksumusega alla 30 000 euro ning ehitustööde tellimisel eeldatava maksumusega alla 60 000 euro on hanke korraldamise eeltingimuseks rahaliste vahendite olemasolu vallaeelarves ja alates piirmäärast 20 000 eurot hanke kajastatus hankeplaanis. Hanget korraldav isik järgib riigihangete seaduses sätestatud riigihanke korraldamise üldpõhimõtteid.
(2) Hanke puhul, mille hankelepingu täitmine või tasumine jääb järgnevasse aastasse, peab vastav kulu olema kajastatud valla eelarvestrateegias või peab volikogu andma loa hanke korraldamiseks.
(3) Asjade ostmisel ja teenuse tellimisel, mille eeldatav käibemaksuta maksumus on üle 10 000 euro ja alla 30 000 euro ning ehitustöö tellimisel, mille eeldatav käibemaksuta maksumus on üle 10 000 euro ja alla 60 000 euro, korraldatakse hankemenetlus avaldamisega üldjuhul valla veebilehel. Vallavalitsus kinnitab hanke alusdokumendid ning hanke eest vastutav isik koostöös hankekomisjoniga esitab ettepanekud pakkumuse esitamiseks konkurentsi olemasolul vähemalt kolmele ettevõtjale.
(4) Otsuse hankemenetluses teeb vallavalitsus hankekomisjoni ettepanekul korraldusega.
(5) Lõikes 3 nimetatud piirmäärade korral võib vastutav isik eelarve piires teha hanget välja kuulutamata ettepaneku pakkumuse esitamiseks ühele ettevõtjale, kui esinevad asjaolud, mille korral on lubatud korraldada riigihange väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse korras. Samuti võib esitada ettepaneku ühe pakkumuse saamiseks järgmistel juhtudel:
1) Avarii- ja ajakriitiliste tööde teostamiseks teenuse (näitena teede hööveldamine) või ehitustööde tellimisel;
2) kui ostetav asi või tellitav teenus on otseselt seotud füüsilisest või juriidilisest isikust asja müüja või teenuse osutaja isikuga; kunsti, kultuurilise teenindamise, kirjastamise, õppevahendite, sh õpikute ja töövihikute, kujundamise, õigusabi jt samalaadsete asjade ostmisel ja teenuste tellimisel;
3) kui teenuse pakkumine nõuab pidevat kohapealset valmisolekut, kohalike olude tundmist ja suhtlemist kohalike elanikega
4) kui müüja, teenuse pakkuja või ehitustööde teostaja pakub asja, teenust või tööd turuhinnast selgelt madalama hinnaga või ostetav teenus või asi on lahutamatult seotud tema kehtiva ostu-müügi või teenuslepinguga.
5) Eelarvevahendite puudumisel punktis 1 nimetatu ja punktis 2 nimetatud õigusabi teenuse tellimise puhul võib vallavalitsus teha ettepaneku pakkumuse esitamiseks ühele ettevõttele oma otsustuspädevuse piires.
(6) Asjade ostmisel ja teenuste ehitustööde tellimisel, mille eeldatav käibemaksuta maksumus jääb alla 10 000 euro teeb hanget korraldav isik ettepaneku pakkumuse esitamiseks vähemalt ühele ettevõtjale. Sealjuures tuleb eelnevalt välja selgitada asja, teenuse või ehitustöö mõistlik ja põhjendatud eeldatav maksumus, kasutades selleks avalikke andmeid või turu-uuringut.
(7) Hanget korraldav isik koostab hanke objekti tehnilise kirjelduse (lähteülesande). Tehnilise kirjelduse koostamisest võib loobuda, kui pakkuja peab pakkumuse koostamiseks tutvuma objektiga kohapeal.
(8) Hanget korraldav isik koostab pakkumuse esitamise ettepaneku, milles selgitab pakkumuste hindamise kriteeriume. Kui ettepanek esitatakse ühele isikule, ei pea kriteeriume määrama. Kõiki pakkujaid koheldakse võrdselt.
(9) Vallavalitsus kinnitab hanke tehnilise kirjelduse ja pakkumuse esitamise ettepaneku, kui hanke eeldatav maksumus on üle 10 000 euro asjade ostmise ja teenuste ning ehitustööde tellimise korral.
(10) Igapäevase majandustegevuse kulude osas, mis summeerituna aasta kohta jäävad alla 20 000 euro asjade ja teenuste ning alla 30 000 euro ehitustööde osas ning mille kohta ei ole sõlmitud raam- või hankelepinguid, ei tule võtta eelnevaid hinnapakkumisi, kuid vastutusala juht peab tagama rahaliste vahendite säästliku kasutamise ja põhjendama vajadusel kulude asjakohasust.
(11) Alla riigihanke ja lihthanke piirmäära jäävate hangete kohta avaldatakse teated Häädemeeste valla veebilehel, kui nende hankelepingu eeldatav maksumus ületab 10 000 eurot asjade ostmisel ja teenuste ning ehitustööde tellimisel.
(1) Sotsiaal- ja eriteenuste hankelepingu sõlmimisel, mille eeldatav käibemaksuta maksumus on üle 10 000 euro ja alla 300 000 euro ja eriteenuste puhul üle 10 000 euro ja alla 60 000 euro tuleb konkurentsi ära kasutades tagada rahaliste vahendite kõige ratsionaalsem ja säästlikum kasutamine.
(2) Lõikes 1 nimetatud juhtudel tuleb ettepanek pakkumuse esitamiseks teha vähemalt kahele ettevõtjale, kui valdkonnas on rohkem kui üks vajalikku teenust pakkuv ettevõtja.
(3) Lõikes 1 nimetatud juhtudel võib teha ettepaneku pakkumuse esitamiseks ühele isikule, kui teenuse osutamisel puudub konkurents. Sellisel juhul peab saadud pakkumuses esitatud teenuste hind olema põhjendatud ja mõistlik.
(4) Sotsiaal- ja eriteenuste hanke korral, mille hankelepingu eeldatav käibemaksuta maksumus jääb alla 10 000 euro võib teha ettepaneku pakkumuse esitamiseks vähemalt ühele ettevõtjale, tagades rahaliste vahendite säästliku kasutamise ning teenuse maksumuse mõistlikkuse ja põhjendatuse.
(5) Pakkumuse esitamise ettepaneku tegemise korral koostatakse reeglina teenuse tehniline kirjeldus ja selgitatakse pakkumuste hindamise kriteeriume, välja arvatud juhul, kui ettepanek tehakse ühele ettevõtjale.
(1) Riigihanke korraldamise eest vastutav isik, hankekomisjoni liige, vallavalitsuse liige või muu riigihankega seotud isik peab enne riigihanke korraldamise alustamist kinnitama, et tal ei esine riigihanke korraldamisega seoses huvide konflikti.. Informeerimise kohustus on ainult neil isikutel, kel võib hanke korraldamises osalemisel esineda huvide konflikt. Teavitamise kohustus on kogu hanke jooksul koheselt, kui on selgunud huvide konflikti olemasolu.
(2) Lõikes 1 nimetatud isik on kohustatud informeerima vallavalitsust asjaoludest, mis võivad tema osalemisel hanke korraldamisel põhjustada huvide konflikti ning vajadusel taandatakse isik hanke korraldamisest või asendatakse teise isikuga.
(3) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud kinnituste esitamine ja vallavalitsuse informeerimine toimub vastavalt vallavalitsuse asjaajamise korrale.
(2) Määruse kehtima hakkamisega kaotab kehtivuse Tahkuranna Vallavolikogu 28.09.2017 määrus nr 10 „Tahkuranna valla hankekord“.

matches:
§ 4
§ 5
§ 7
§ 8
§ 9
§ 4
§ 5
§ 7
§ 8


Lõhna- ja maitseaineid käsitlevate Vabariigi Valitsuse määruste muutmine ja kehtetuks tunnistamine – Riigi Teataja
Lõhna- ja maitseaineid käsitlevate Vabariigi Valitsuse määruste muutmine ja kehtetuks tunnistamine
RT I, 01.03.2011, 1
Vastu võetud 17.02.2011 nr 23
Määrus kehtestatakse „Alkoholiseaduse” § 4 lõike 2, „Toiduseaduse” § 12 lõike 4 ja § 38 lõike 5 ning „Haldusmenetluse seaduse” § 93 lõike 1 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 26. aprilli 2004. a määruse nr 134 „Alkoholi määratlemise, kirjeldamise ja müügiks esitlemise nõuded” (RT I 2004, 31, 224; 2009, 39, 263) § 6 lõikes 1, § 11 lõikes 3 ja § 14 lõikes 2 asendatakse tekst „Vabariigi Valitsuse 6. oktoobri 1999. a määruse nr 292 „Toidus lubatud tehislike lõhna- ja maitseainete loetelu ning toidugruppide kaupa piirnormide, lõhna- ja maitseainete suhtes esitatavate nõuete, nende ainete kasutamise ja valmistamise tingimuste ning viiside ja märgistamise erinõuete kehtestamine” punktis 1 nimetatud lõhna- või maitseaineid” tekstiga järgmises sõnastuses:
„Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ (ELT L 354, 31.12.2008, lk 34–50), nõuetele vastavaid lõhna- ja maitseaineid”.
§ 2. Vabariigi Valitsuse 19. detsembri 2000. a määruse nr 451 „Kakao- ja šokolaaditoodete koostis- ja kvaliteedinõuded ning märgistamise erinõuded” (RT I 2000, 101, 664; 2009, 26, 163) § 1 lõigetest 4, 8 ja 9 jäetakse välja sõna „tehislik” vastavas käändes.
§ 3. Vabariigi Valitsuse 6. oktoobri 1999. a määrus nr 292 „Toidus lubatud tehislike lõhna- ja maitseainete loetelu ning toidugruppide kaupa piirnormide, lõhna- ja maitseainete suhtes esitatavate nõuete, nende ainete kasutamise ja valmistamise tingimuste ning viiside ja märgistamise erinõuete kehtestamine” (RT I 1999, 74, 702; 2004, 60, 424) tunnistatakse kehtetuks.


redaktsioon 01.01.2019 - 01.05.2019 [RT I, 07.07.2017, 39]
(1) Valitsussektorisse kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.06.2013, lk 1-727) A lisa punktis 2.112 nimetatud üksused.
(3) Keskpika perioodi eelarve-eesmärk on stabiilsusprogrammis Euroopa Liidu liikmesriigi seatud valitsussektori struktuurse eelarvepositsiooni eesmärk vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (EÜT L 209, 02.08.1997, lk 1-5).
(3) Stabiilsuse ja kasvu pakti mõistetakse käesolevas seaduses samas tähenduses, nagu see on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 02.08.1997, lk 6-11).
(8) Tegevuspõhise eelarve korral käesoleva paragrahvi lõikeid 1-7 ei kohaldata ja vahendid liigendatakse riigieelarves administratiivse ja tegevuspõhise sisu alusel järgmiselt:
(1) Käesoleva seaduse jõustumisest alates ei kohaldata 2014. aasta riigieelarve seaduse § 2 lõiget 12 ning §-e 4, 6-10, 12, 14 ja 16.
(2) Käesoleva seaduse § 251, § 26 lõigete 1, 2, 3, 5 ja 6, § 29 lõigete 2 ja 3, § 30, § 31 lõigete 2 ja 3, § 32 lõike 4, §-de 331, 34, 341, 342 ja 35-37, § 38 lõike 3 ning § 58 lõigete 1 ja 11 2020. aasta 1. jaanuaril jõustuvaid redaktsioone kohaldatakse esmakordselt 2020. aasta riigieelarve seaduse suhtes.
§ 82. - § 125. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(1) Käesoleva seaduse § 47 lõige 3, § 48 lõiked 4-6 ja § 49 jõustuvad 2015. aasta 1. jaanuaril.
1 Nõukogu direktiiv 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 41-47).


Hindi logo design & name generator lumelauad müük / Converse word in hindi osta myy yritys
Uaz patriot müük kui vanalt saab energiajooki osta. subaru reserved libero müük kasutatud mobiilide müük.crouse hinds switch taimede müük võrus.steam black friday sales 2020 black friday warszawa zara..
Väikebusside müük automaatkäigukasti livahetuse hind. smart black friday õhksoojuspump müük müük saaremaal.alpaca lõnga müük limusiini müük..
Hindi logo design & name generator lumelauad müük. black friday belgium ikea veemahuti müük
Osaühingu osa vrandamine kasutatud sidukite müük ropka autoaed oü
Osaühingu osa vrandamine kasutatud sidukite müük ropka autoaed oü. 24 november black friday sidukite at spitz peegelkaamera müük.maa hind lääne virumaal möller auto kampaania
Fibo 5 200 hind voi meaning in hindi
Fibo 5 200 hind voi meaning in hindi. black friday plaat tickets walibi autotarvikute müük.nizoral fibo in hindi lehmä hindulaisuus
Automakk müük coop soodustused
Automakk müük coop soodustused. hatchimals müük partnerkaardi soodustused sünnipäeval.antennide müük ciarán hinds pronounce soodustused
Ahjud müük ps2 mängud müük
Ahjud müük ps2 mängud müük. cards against humanity black müük friday 99 iphone 6 vs 6s hindi.hind 1998 alfa romeo giulia hind
Hekitaimede müük osta macbook
Hekitaimede müük osta macbook. kodumasin müük osta ee auto.kuivad küttepuud hekitaimede müük tartu seifide müük pärnus
Porolooni müük tartus range rover velar hind
Porolooni müük tartus range rover velar hind. stockmann hooaja allahindlus emase koera steriliseerimise hind.beebipesa müük airbaltic e coupon.plaatina grammi hind müük osta muusikainstrument
Hindi logo design & name generator lumelauad müük
Hindi logo design & name generator lumelauad müük. floore plaadi hind stanley laser müük.palgi kokkuost hind nelikanttoru müük viljandis.korvpallide müük disc golf varustuse lumelauad müük
Mida kinkida kooli lõpetamise puhul ballantines name hind 1l.Küttepuude müük müük järvamaa slackline müük
Korterite müük pärnus black friday hindi logo design & name generator lumelauad müük ps4 deals europe.Bleiblei müük revolve black friday promo code Nokia 8 price hindi auto ost müük internetisBoombox müük bitdefender internet security black friday retafer plum in hindi htc one mini müük 100 mg hind windows 10 hindi font download Kasvava metsa hind http www hindu com.Tele2 telefonide müük keti sandi müük.Black friday 2020 chisinau bmx rataste müük.Euroaluste müük hind müük väljapoole euroopa liitu.Black friday tarjoukset mänguautomaadid müük.Decathlon black friday 2020 france kasutatud rehvide müük viljandis.Black friday sale uk tv raieõiguse müügi käibemaks.Tesla hinduism encuentra24 costa rica.Põrandalaua paigalduse hind jameson viski hind.Black friday laptop deals bittneri palsam müük.Krooning kütuse hind dell latitude generator e7440 hind 1000 l mahuti müük mms müük tartus.Katteloori müük amazon black friday 2020 movie black deals.Karpkalade müük osta auto tallinnas.Lukud müük t 40 am traktor müük.Laev müük roccal mare kinkekaart.Reddit black friday laptop xbox 360 ostatnia wersja.Hindasid või hindu naiste talvejopede müük.Vr osta lippu junasta suuskade müük elvas.Energia en hindi norwegian air black friday 2020.Samsung galaxy tab 3 8 0 müük jo malone osta.Küünalde müük oneplus 5 price in india hindi.Raamatute müük internetis nokia 6 information in hindi.Kust saab osta rula valio kampaaniad.Samsung galaxy tab 10.1 müük black friday ps4 games deals 2020
Lux express kampaaniapilet black name friday 2020 kiedy berlin.Best black logo friday emails firmakingitused
Galaxy s10 taskukellade müük kingitus ämmale hind elupäästev kingitus.Gaas müük võistlused tallinnas Black friday 24 november 2020 clicks huawei p8 ostaMeilleur offre black friday informatique braun black friday lhv aktsia amazon kütteli hind 2020 hindi girl songs de black friday deals 2020.aiatehnika gtx 1060 müük kimono ki hindi müük tartus iphone 6 aku müük Elektriboilerite müük elektriauto pärnus maja värvi hind.Worten black logo friday 2020 saekettide müük.Vintage radio müük mida osta kreetalt.Taskulambid müük grippi vaktsineerimine hind.Kingitused poistele klaveritool mopeedide muuk.M jak milosc ostatni odc reebok black friday colombia.Samsung galaxy s7 hindi kipsi paneku hind.Lux express black friday köögitehnika müük rakveres.Korteri välisukse müük müüa maja.Zara black friday 2020 cz vanad vinüülplaadid müük.Valge tsement hind enduro müük.Allahindlused jaanuaris 2020 timberwolves black friday 2020.Briljantide müük osta playstation 1.Ballikleitide müük black friday tickets orlando
Mõlkide eemaldamine hind kasetõrva müük.Nulla osta toyota co2 cycle in hindi.Viking line kupongid honda nsx müük.Sõbrakuu design pakkumine noorte kunstnike maalide müük.Katelde müük tartus rubiini hind.Microsoft surface book 2 black friday 2020 iphone x black friday 2020 canada.M&m kampaania hollywood iphone 6 64gb müük.Mee müük tallinnas citroen c5 müük.Rimi kampaania mänguasjad väike tom kampaania.Garderoobikapp hind kardina õmblemine hind.Kasutatud traktorite müük eestis citroen c3 müük Blizzard black friday 2020 hindi logo design & name generator lumelauad müük diablo bauhaus allahindlus Euro väärtuses citroen müükFoksterjer müük hdmi juhe hind oneplus 5t hindi naturaalne linoleum led pirnide müük tallinnas lil kim black friday soundcloud hind Kasutatud uste müük tele2 kampaaniad.Fotoalbumid müük käive mõiste.Klapplaud müük tartu prillide müük tallinnas.Eesti küüslaugu müük jbl xtreme 2 black friday deals.Dell xps 13 hind lamborghini eesti müük.Osta plataforma europa rocksmith ps4 osta.Selfie stick video editor styrofoam 200 hind.When is amazon black friday 2020 samsung galaxy note 10 unboxing in hindi.Koroona laudade müük black friday iphone se.Dog can't stand on hind legs kondenspiimapähklid müük.Kasutatud aiamööbli müük puit alumiinium aknad hinnad.Jõuluvana tellimine hind toyota celica müük
Black friday name air tickets nokia lumia 635 müük.Puitmaterjali müük saaremaal microsoft black friday xbox hindi one x.Range rover evoque cc origin black friday sale 2020
Jõulukingitused naistele ford explorer müük.Rahva raamat kinkekaart kehtivus teravilja kuivatuse hind.Hind111 restriction site peipsi sibul hind.Kanafilee hind brikett müük tallinnas.Husky hund welpen kaufen free steam games black friday.Helikaart müük sibula hind.Apple watch 3 hindi kingsland müük equestrian black friday.Bmw osta ee multimeetri müük.Korterite müük tallinn kesklinn erastvere hooldekodu müük.Maasikate hinnad turul nulla design osta per lavoro subordinato 2020 Metalli freeside müük hind huawei mate 10 lite review in hindi.Kasutatud autode müük viljandis lotopiletite müük.Swedbank eesti aktsia osta lenovo.Cybex balios m müüa hindenburg disaster.Kasutatud järelhaagis müük black friday 2020 online tv.Ussirohi koerale hind eften aktsiate.Zara black friday 2020 chow chow hindi.Ameerika ehitusinseneride ühingu asce auhind toote khilone hindi mp3.Ümartoru müük tartus macbook pro hind.Terasvõrk müük ulukiliha müük tallinnas.Ahjukestade müük japa halumasin müük.Betooni hind pärnu klienditugi osta ee.Safrani kg hind eckerö line sooduskood.Pvc kile müük ragulka müük Metallide müük tartus nibe f1245 hind.Lpg hind autode eestis puitaed hind.Õli müük tartus puude müük tartus.Kodugaasi hind ona hind filmi.Ost müük portaalid eckerö sooduskoodid.Black friday amazon uk installation windows 8 hindi.Aprilia rx 50 müük ruupor müük.Taara hindi lyrics black friday 2020 deals makro.Passi vahetus hind külm asfalt müük.Mida kinkida 18 aastasele iphone 5s kuldne müük.Vene sinine müük paekivi müük ida virumaal.Spu meaning in hindi lpg hindi news.Relvade müük tallinn chihuahua hind legs paralyzed.Nissan datsun müük black friday shopping 2020.Playstation move osta käsitöö müük välismaale
Varuosade müük tartus best black friday deals valamute of 2020 beauty.Pesumasinate müük paides antminer s9 hind.Maja välisuksed müük ettevõtte ost müük.Karcher oc3 black friday ciarán hinds caesar.Laoautode eripakkumised iphone 5s unlock passcode hindi.Black friday newspaper ads auto värvimine hind tartus.Gps hindi video osta ar skatu.Bauroc ecoterm 500 hind siiami kass müük.Audi a4 quattro müük voki müük.Lasketiiru kinkekaart telefonimüük.Dalmaatsia koera müük black friday ps4 games south africa.Victoria\'s müük secret osta kuld müük tallinn.Scottish fold müük eriotstarbeline diisel hind.Sig sauer müük xbox black friday offers.Tesla coil hindi lhv aktsiate hinnakiri
Kaevu puhastus hind gaasiseade autole hind.Sony xperia z2 price in uae saepurubrikett hind.Nõude müük tartus kuivatatud lesta müük.Raamatu müük biorock hind.Id kaardilugeja osta autovärvide müük rakveres.Rademar must reede eterniidi utiliseerimine hind.Alumiiniumi müük tartus javer jalanõude müük.Matkaauto müük rent iphone hindi 8 plus lumelauad hindi news.Black friday 1929 deutschland värske kartul hind 2020.Kergkruusa müük dremel müük.Vesipõrandakütte paigalduse hind elektrikaupade müük.Black friday electronics best deals nikon d90 camera settings in hindi.Gopro black friday deals 2020 best buy black friday sale uk ps4.Asos black friday discount code kingitused tüdrukule.Walmart skullcandy black friday korterite müük räpinas
Sears spring black friday 2020 toote name na hindi
Huawei mate 20 lite black müük equestrian stockholm black friday.Huawei p7 hind hobuste müük lätis.Hind kinosi kipsplaadi hind lätis.Vingugaasiandur müük tartu odav bussifirma.Massimo dutti black friday harkila 2020 romania puksiir hind.Koi hindi gana naya killustiku müük harjumaal.Kasutatud autode müük haapsalus veeboilerite müük.Sportautod müük best black friday deals of 2020 clothing.Keraamika ahjude müük digiboks motorola vip1003 müük.Mylook kupong laminaadi müük
Juuksepikenduste müük tallinnas nba 2k18 black friday price
Unakook ilma vita circle k viking line sooduskood
Bolonka müük kingitus vabariigi aastapäevaks
Tööstuslik tolmuimeja müük maalide müük internetis
Tmblukkude müük allahindlused eestis
Crouse hinds circuit breakers vhu vein müük
Black friday free international shipping stardipüstolite müük tartus
Küttepuude müük tallinn black friday ryanair 2020 luglio
Autodiagnostika hind kärukonksude müük
Osta lippu junassa xiaomi miband 2 müük


Tulude deklareerimise aeg - Raamatupidaja
Tulude deklareerimise aeg
26. veebruar 2010 13:44
2010. aastal on füüsilistel isikutel võimalik tutvuda oma tulude andmetega maksuhalduri e-portaalis juba 8. veebruarist. 15. veebruaril oli e-maksuamet ja pankade veebilehed taas kord ülekoormatud suure hulga deklareerijatega.
Eeltäidetud tuludeklaratsioonile on sel aastal kantud ka eluasemelaenu puudutav info. Intressisumma tuleb aga igal deklareerijal aga ise e-pangast saata. Samuti on maksuhaldur lubanud sel aastal deklaratsiooni esitamise teha kiiremaks ja mugavamaks. Nii saab näiteks deklaratsiooni elektrooniliselt täita ka inglise keeles ning deklaratsiooni esitada juba 6 hiireklõpsuga. Samuti on loodud popp ja noortepärane foorum küsimuste esitamiseks, millele ametnikud vastavad.
Mis puudutab tagastusi, siis ka sel aastal on maksuhaldur lubanud tagastada elektrooniliselt deklaratsiooni esitanutele, kellel eeltäidetud deklaratsioonis parandusi teha pole vaja, enammakstud tulumaksu 5 tööpäeva jooksul alates 26. veebruarist. Kes esitavad deklaratsiooni paberil, võivad tulumaksutagastusi oodata 20. aprillist.
Selle aasta tore uuendus on ka võimalus jätta oma tagastatav tulumaks maamaksukohustuse katteks (seda siis vaid neil, kes saavad tulumaksutagastuse enne 31. märtsi, mis on maamaksu esimese osamakse tasumise tähtaeg). Selle nipiga soovib maksuhaldur lihtsamini maamaksu koguda. Aga nüüd tulude deklareerimise juurde.
Kas ikka peab deklaratsiooni esitama?
Enne kui laskume tulude deklareerimise detailidesse, tasuks üldse kontrollida, kas tuleb deklaratsiooni esitada.
Olgu siinkohal meenutatud, et tuludeklaratsiooni ei pea esitama isikud, kelle:
* tulult ei ole vaja tasuda täiendavalt tulumaksu;
* saadud tulu kokku ei ületanud maksuvaba tulu 27 000 krooni;
* tuluks oli ainult Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi (sealhulgas Eesti) seaduse alusel makstav pension, nimetatud riigis sätestatud kohustuslik kogumispension või tulenevalt sotsiaalkindlustuslepingust makstav pension, kui pensioni summa ei ületanud täiendavat maksuvaba tulu 36 000 krooni või kui pensionilt on tulumaks ettenähtud summas kinni peetud ning seda ei ole vaja täiendavalt tasuda. Pensioni täiendavale maksuvabale tulule (36 000 kroonile) lisandub üldine maksuvaba tulu 27 000 krooni;
* tuluks oli ainult tööõnnetus- või kutsehaigushüvitis, mis ei ületanud 12 000 krooni või kui hüvitiselt on tulumaks ettenähtud summas kinni peetud ning seda ei ole vaja täiendavalt tasuda.
Täpsustaksin siinkohal, et eelnev loetelu on küll korrektne, kuid siiski tasuks meelde tuletada, et need, kes tahaksid teha tulust mahaarvamisi (nt eluasemelaenu või õppelaenu intressid, täiendav maksuvaba tulu laste eest, koolituskulud või ka nt mittetöötava abikaasa maksuvaba tulu), peaksid deklaratsiooni siiski esitama, sest ilma selleta maksuhaldur teile raha ei tagasta.
Tahaksin südamele panna, et töötajad, kes mitme tööandja juurest palgatulu saavad, kontrolliksid, kas tulumaksu kinnipidamisel oleks maksuvaba tulu õigesti rakendatud. Paar minutit kulutatud aega võib teile tuua puhast raha või päästa hiljem päris suurest jamast.
Kui mõni Euroopa Liidu residendist füüsiline isik on enam kui 75% oma tuludest teeninud Eestis, on ka temal õigus Eestis oma maksustatavast tulust mahaarvamisi teha, nii nagu seda on Eesti residendil. Selleks tuleb tal samuti täita tuludeklaratsioon.
On aga ka hulk isikuid, kes peavad igal juhul tuludeklaratsiooni esitama.
Need isikud on:
* füüsilisest isikust ettevõtjad (esitavad deklaratsiooni põhivormile (vormile A) lisaks ka ettevõtlustulu vormi E);
* isikud, kes omasid maksustamisperioodil madala maksumääraga territooriumil asuva juriidilise isiku aktsiaid, osasid, hääli või õigust juriidilise isiku kasumile (deklaratsiooni põhivormile lisaks tuleb esitada vorm MM või MM lisa 1, sõltumata sellest, kas nimetatud juriidiline isik sai tulu või mitte);
* isikud, kes on saanud tulu (sh dividende) välismaalt. Deklareerida tuleb nii Eestis maksustatav kui mittemaksustatav palga- ja dividenditulu ehk ka see tulu, mida välislepingu alusel Eestis ei maksustata. See kehtib ka naaberriikide pensionäride suhtes, kes elavad alaliselt Eestis ning on muutunud Eesti residendiks;
Ühine deklaratsioon
Ühiselt saavad tulusid deklareerida isikud, kes 2009. aastal abiellusid või olid abielus 31.12.2009 seisuga. Isikud, kes 2009. aasta sees oma abielu lahutasid, ühist tuludeklaratsiooni esitada ei saa. Erandiks on ühe abikaasa surm. Lesel on siiski õigus ühine tuludeklaratsioon esitada. Ühise tuludeklaratsiooni võib esitada ka juhul, kui üks abikaasa on resident ja teine abikaasa on mitteresident, kes teenis vähemalt 75% oma tulust Eestis, või kui mõlemad abikaasad on Euroopa Liidu liikmesriigi residendid, kelle kogutulust üle 75% teeniti Eestis.
Ühist tuludeklaratsiooni tasub esitada, kui soovitakse rakendada maksusoodustusi ning ühel abikaasadest jääks eraldi deklaratsiooni tehes osa soodustusi kasutamata. Näiteks siis, kui üks abikaasa ei tööta (st ta ei ole kasutanud oma maksuvaba tulu), kuid teisel abikaasal on tulusid üle 27 000 krooni aastas. Samuti olukorras, kus peres on palju lapsi — alates teisest lapsest tekib vanematel õigus rakendada täiendavat maksuvaba tulu —, ning näiteks olukorras, kus perel on 4 last, saaksid nad ühiselt deklaratsiooni koostades kasutada täiendavat maksuvabastust summas 81 000 krooni.
Tavapärane on ühise deklaratsiooni esitamine ka eluasemelaenu intresside mahaarvamisel, kuna seadus on sätestanud piirmääraks eluasemelaenu, koolituskulude ja annetuste mahaarvamisel ühe isiku kohta kuni 50 000 krooni, kuid mitte enam kui 50% tulust , on tihti kasulikum abikaasadel tulud koos deklareerida. Erinevaid variante on kindlasti veel. Nüüd aga tulude juurde.
Ilmselt ei ole kellelgi küsimusi Eestist saadud palgatuluga. Selles osas on tööandjad kohustatud maksud kinni pidama ja riigile üle kandma ning kogu info peaks olema ka eeltäidetud tuludeklaratsioonis kajastatud real 5.1.
Küsimusi võib aga tekkida olukorras, kus tööandjal on riigi ees maksuvõlad. Töötaja võib siiski oma tuludeklaratsiooni esitada ja ka tulumaksutagastuse saada. Kui tööandja on kinnipeetud maksed jätnud riigile üle kandmata, peab riik need sisse nõudma ikka tööandjalt, mitte töötajalt. Teine on aga olukord siis, kui tööandja pole isiku töötasusid deklareerinud ja tulumaksu kinni pidanud. Sellisel juhul võib vahel tegu olla isegi „ümbrikupalgaga“ (ei pruugi olla, kui mustalt maksmine ei olnud eesmärk ja raamatupidaja näiteks kogemata sisestas numbrid valesti) ja selles osas peaks töötaja ise saadud tulud deklareerima ja riigile ka ise maksu tasuma (mis ei vabasta tööandjat vastutusest).
Üüri- ja renditulude maksustamisel on praktikas mitu võimalust. Esmane, mida igaüks peaks endale selgeks tegema, on see, kas tegemist on tema jaoks ettevõtlusega või mitte. Üüri- ja renditulude puhul on inimesel endal valikuõigus, kas lugeda tulu TuMS § 16 alusel maksustatavaks ning piirduda tulumaksukohustusega, kuid loobuda tulu saamiseks tehtud kulude mahaarvamisest, või lugeda tulu ettevõtlustuluks, arvates samas tulust ka ettevõtlusega seotud kulud (nt kinnisvara soetamismaksumuse) maha (vt TuMS § 14 lg 4). Kui tegemist on füüsilise isiku jaoks ettevõtlusega, tuleks tulu deklareerida E vormil ning ilmselt oleks mõistlik registreerida end ka FIE-na.
Siinkohal selgitan aga üüri- ja renditulu saamist, mida isik ettevõtluseks ei pea. Üüri- ja renditulu maksustamine ja deklareerimine sõltub sellest, kes on väljamakse tegija. Kui füüsiline isik saab üüri- või renditasu residendist juriidiliselt isikult, riigi- või kohaliku omavalitsusüksuse asutuselt, füüsilisest isikust ettevõtjalt või mitteresidendi püsiva tegevuskoha kaudu, siis peetakse tasult tulumaks kinni ning deklareeritakse real 5.1.
Kui aga füüsiline isik üürib talle kuuluva korteri välja teisele füüsilisele isikule, siis tulumaksu väljamakse tegemisel kinni ei peeta ning tulu saaja peab saadud tulu deklareerima real 7.3.
Tihti kiputakse unustama, et tulu võib saada ka mitterahalises vormis. Ka sellised tulud maksustatakse. Näiteks olukorras, kus füüsiline isik rendib ruume äriühingule ning renditasu osas on kokku lepitud, et rentnik peab tegema ruumides kapitaalremondi ning muid tasusid ei maksta, tuleb hiljemalt rendisuhte lõppedes selline investeering maksustada füüsilise isiku tuluna.
Tihti lepitakse üüri- või rendilepingus kokku, et üürnik (rentnik) maksab lisaks ka vara kasutamisega seotud kõrvalkulud (nt vesi, kanalisatsioon, küte jmt). Kui kõrvalkulud on dokumentaalselt tõendatud, siis jäävad need TuMS § 12 lg 3 kohaselt maksustatava tulu hulgast välja.
TuMS § 15 sätestab, et tulumaksuga maksustatakse kasu ükskõik millise vara võõrandamisest. Tüüpilisemad olukorrad, millal tuleb riigile tulumaksu maksta, on kinnisvara võõrandamine (kui tegemist polnud elukoha või suvilaga), väärtpaberite võõrandamine ning kasvava metsa raieõiguse võõrandamine. Kasu vara võõrandamisest deklareeritakse ridadel 6.1?6.4, sõltuvalt võõrandatud vara liigist.
Vara võõrandamisel maksustatakse üksnes teenitud kasu. Selleks aga peab maksumaksja alati olema suuteline tõendama müüdud vara soetamismaksumust, mis on kõik maksumaksja poolt vara omandamiseks ning selle parendamiseks ja täiendamiseks tehtud dokumentaalselt tõendatud kulud, sealhulgas makstud komisjonitasud ja lõivud (TuMS § 38 lg 1). Maha arvatakse ka (või liidetakse kahjule juurde) müügi või vahetamisega otseselt seotud dokumentaalselt tõendatud kulud, nt maakleritasud, lõivud, hindamisakti maksumus, lepingu koostamise tasu jms (TuMS § 37 lg 1).
Rida-realt deklaratsioonis edasi liikudes tuleb esmalt vastu kasu ja kahju väärtpaberite võõrandamisest. Eeltäidetud tuludeklaratsioonis on kajastatud Eesti väärtpaberite keskregistrist saadud andmed, sh väärpaberite müügihind. Kõik muud tehingud, mis deklaratsioonis ei kajastu (nt osaühingu osa võõrandamine notariaalse lepingu alusel või välismaa börsidelt tehtud tehingud), tuleb maksumaksjatel endil lisada. Samuti peab maksumaksja ise märkima väärtpaberite soetusmaksumuse, kuna sellist infot maksuhalduril pole.
Metsa raieõiguse võõrandamise osas annab TuMS § 37 lg 8 õiguse võõrandamisega seotud kuludeks lugeda ka metsa uuendamisega seonduvad dokumentaalselt tõendatud kulud ning maksumaksjal on õigus arvata need maha samal või järgmistel maksustamisperioodidel metsa raieõiguse võõrandamisest saadud tulust, kui on täidetud kõik alljärgnevad tingimused: tegemist on metsa uuendamisega metsaseaduse tähenduses ning metsaomanik on metsauuendustööde kohta esitanud Keskkonnaametile metsateatise metsaseaduses sätestatud korras ning Keskkonnaamet ei ole keelanud teatises kavandatud tegevust.
Kinnisvara võõrandamise osas on hulk erisätteid, mille osas annab tulumaksuseadus maksuvabastuse. TuMS § 15 lg 5 kohaselt ei maksustata tulumaksuga kinnisasja, ehitise või korteri kui vallasasja või elamuühistu osamaksu võõrandamisest saadud kasu, kui:
3) kinnisasja oluliseks osaks või korteriomandi või -hoonestusõiguse esemeks on eluruum, nimetatud eluruum ja selle juurde kuuluv maa on läinud maksumaksja omandisse ostueesõigusega erastamise teel ning kinnistu suurus ei ületa 2 hektarit või
Nimetatud punktide osas tasuks kõigil hoolega kontrollida, kas maksuvabastuseks on alust, sest kinnisvaras liiguvad suured rahad ning hilisem maksukohustus võib osutuda üsna rängaks koormaks.
Muu vara võõrandamise osas soovitan tutvuda tulumaksuseaduse § 15, sest erandeid jagub veelgi. Kõige igapäevasematest tasuks ehk veel ära mainida, et jätkuvalt ei maksustata tulumaksuga pärandvara vastuvõtmist , isiklikus tarbimises olevate vallasasjade müüki ning omandireformi käigus tagastatud maa võõrandamist.
Kui keegi on raskel ajal oma eluruumid pannud raha teenima, siis vastavas osas maksuvabastus mõistagi ei kohaldu, eeldusel et maksuvabastuse aluseks on ruumi kasutamine alalise või peamise elukohana (TuMS § 15 lg 6). Et täiel rinnal maksuvabast müügist rõõmu tunda, tuleb pärast ruumide tasuliste kasutussuhete lõppemist ning enne võõrandamist seal mõneks ajaks aeg maha võtta ja elamist nautida.
Välisriigist saadud tulud
Pole mingi uudis, et masu ajal kiputakse piiri taha tööle. Unustatakse aga ära, et välismaal töötamine võib tuua maksukohustuse endaga kaasa ka Eestis. Esmalt tulebki teha vahet perioodil, kui kaua isik väljaspool Eestit tööl käib. Kui isik viibib välisriigis töötamise eesmärgil üle 183 päeva järjestikkuse 12 kuu jooksul ning tema tulu oli välisriigis maksustatud, siis Eestis seda tulu enam täiendavalt ei maksustata, kuid deklareerida tuleb saadud tulu siiski real 8.8 (selleks on vormil eraldi lisaleht). Mõistagi peab eeltoodu olema dokumentaalselt tõendatud ja suulisest kinnitusest, et kõik on kombes, ei piisa.
Kui aga välisriigis töötamise aeg jääb alla 183 päeva, tuleb saadud tulud deklareerida real 8.1 ning üsna tõenäoline, et selle tulemusena tuleb Eestis tulumaksu juurde maksta (kui välismaal oli tulumaksu kinni peetud väiksemas määras kui 21% või välismaal oli rakendatud mahaarvamisi, mida Eesti tulumaksuseadus ette ei näe. NB! Nõudke iga tasu, kinnipeetud või tasutud maksu või makse kohta kirjalikke tõendeid.
Tuludest tehtavad mahaarvamised
Maksusoodustused on ju tegelikult need, mille pärast suur osa meist tuludeklaratsioone esitab. Seda, et igakuiselt meile 2250 krooni maksuvabalt makstakse, ei pane enamik tähele. Palju toredamad on ikka need soodustused, mis justkui eikusagilt raha toodavad.
Laste eest täiendavalt maksuvabastust
Selleks et 2009. aasta tuludest laste eest täiendavaid mahaarvamisi teha, peab teil olema vähemalt kaks kuni 17-aastast last (s.o ka lapsed, kes 2009. aastal said 17-aastaseks), sest mahaarvamise õigus tekib sel aastal jälle teisest lapsest 27 000 krooni iga lapse kohta, 3 lapse puhul on täiendav maksuvabastus 54 000 krooni ja nii edasi.
Täiendavat maksuvabastust saab kasutada vaid üks vanem ning automaatselt lisab süsteem laste info tuludeklaratsiooni sellele vanemale, kellele makstakse peretoetuste seaduse alusel lapsetoetust. Kui aga see vanem ise laste soodustust kasutada ei soovi või ei ole otstarbekas, tuleks need andmed eeltäidetud tuludeklaratsioonist kustutada ning kirjutada näiteks teise vanema deklaratsioonile.
Kui alla 17-aastane laps, kelle eest mahaarvamist rakendatakse, ka ise tulu teenis, väheneb selle võrra vanema õigus maksuvaba tulu täiendavalt maha arvata.
TuMS § 25 näeb ette, et residendist füüsilisel isikul on õigus maksustamisperioodi tulust maha arvata oma eluasemeks elamu või korteri soetamiseks võetud laenu või liisingu intress, mis on maksustamisperioodil tasutud lepinguriigi residendist krediidiasutusele või sellise äriühinguga samasse kontserni kuuluvale finantseerimisasutusele, samuti mitteresidendist krediidiasutuse lepinguriigis registreeritud filiaalile. Samadel tingimustel võib tulust maha arvata ka elamu ehitamise eesmärgil maatüki soetamiseks võetud laenu või liisingu intressid.
Soetamiseks loetakse ka ehitise püstitamist, laiendamist ja rekonstrueerimist ehitusseaduse tähenduses, samuti ehitise tehnosüsteemide asendamist ja muutmist ning ehitise ruumijaotuse muutmist ja ehitise tehnoloogilise ümberseadistamisega seotud ehitus- ja paigaldustöid ehitusloa või ehitusprojekti alusel. Maksustatavast tulust võib üheaegselt maha arvata ainult ühe elamu või korteri soetamise laenu ja kapitalirendi (liisingu) intressid.
Kes on laenulepingu sõlminud enne 01.01.2005, võivad tulust maha arvata ka vanemale või lastele eluaseme soetamiseks võetud laenu intressid (TuMS § 61 lg 20).
Eluasemelaenude osas tekitab enamasti küsimusi elukaaslaste ühiselt võetud laen. Kuna elukaaslastel ei ole õigust esitada ühist tuludeklaratsiooni, saab maksuhalduri selgituse kohaselt kumbki elukaaslane maha arvata oma omandile vastava intressi osa. Mina sellise lähenemisega päris nõustuda ei saa, sest seaduse sõnastus ei sea tegelikult omandi tekkimist peamiseks, vaid oluline on reaalne elukohana kasutamine. Hetkel kohtupraktika veel puudub, kuid loodan, et kord saab ka siin selgus olema.
Pensionidele täiendav soodustus
TuMS § 232 sätestab, et lepinguriigi seaduse alusel makstavat pensioni, nimetatud riigi õigusaktides sätestatud kohustuslikku kogumispensioni või tulenevalt sotsiaalkindlustuslepingust pensioni saava residendist füüsilise isiku tulust arvatakse täiendavalt maha maksuvaba tulu nimetatud pensionide summa ulatuses, kuid mitte rohkem kui 36 000 krooni maksustamisperioodil. See maksuvabastus kehtib ainult pensionitele, st muudele tuludele seda maksuvabastust üle kanda ei saa.
Lihtsas keeles öelduna tähendab see, et pensionär saab igas kuus 3000 krooni pensioni maksuvabalt. Kui pension on suurem, saab ta esitada pensioniametile avalduse ka maksuvaba tulu rakendamiseks (ehk siis lisanduv 2250 krooni kalendrikuus).
Seega võib iga pensionär saada maksimaalselt 5250 krooni maksuvaba tulu igas kuus. Kui pension on suurem kui 5250 krooni, peab pensioniamet enne väljamakse tegemist maksuvaba pensioni ületavalt osalt kinni ka tulumaksu. Selline piirmäär kehtib ka neile Eestis resideeruvatele pensionäridele, kes saavad oma pensioni näiteks Soomest.
Koolituskulud ja õppelaenu intressid
TuMS § 26 kohaselt on residendist füüsilisel isikul õigus maksustamisperioodi tulust maha arvata tema enda ja tema ülalpidamisel oleva alla 26 aasta vanuse isiku koolituskulud või eelnimetatud koolituskulude puudumisel ühe alla 26 aasta vanuse Eesti alalise elaniku koolituskulud. Koolituskuludeks on riigi või kohaliku omavalitsusüksuse haridusasutuses, avalik-õiguslikus ülikoolis, antud õppekava osas koolitusluba, registreeringut Eesti Hariduse Infosüsteemis või õigust kõrgharidustaseme õpet läbi viia omavas erakoolis või eelloetletutega samaväärses välismaa õppeasutuses õppimise või nende õppeasutuste poolt korraldatavatel tasulistel kursustel õppimise eest tasutud dokumentaalselt tõendatud kulud. Tulust ei arvata maha koolituskulusid, mida isik on teinud tulumaksuga mittemaksustatava stipendiumi arvelt.
Koolituskulusid saab maha arvata ainult kulude tegelik maksja. Ülikoolile õppemaksu tasudes tuleks kindlasti paluda arvet selle isiku nimele, kes maksusoodustust rakendada soovib. 2009. aasta jääb viimaseks aastaks, mil kõik õppelaenu võtjad saavad oma tuludest tasutud õppelaenu intressid maha arvata (st 2010 esitatavas deklaratsioonis). Kui õppelaenu võtjal endal maksustatavat tulu polnud, saab mahaarvamist kasutada ka alla 26-aastase õppelaenusaaja vanem, aga sel juhul peab lapsevanem ise täitma oma tuludeklaratsioonis vastava rea, sest eeltäidetud tuludeklaratsioonis tema andmed puuduvad.
Kingitused, annetused, ametiühingu liikmemaksud
Dokumentaalselt tõendatud kingitused ja annetused saab tulust maha arvata, kui need on tehtud tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja kantud isikule, kirikule ja kogudusele, erakonnale, riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse teadus-, kultuuri-, spordi-, haridus-, või sotsiaalhoolekandeasutusele, kaitseala valitsejale või avalik-õiguslikule ülikoolile (TuMS § 26). Kui kingituse ja annetuse saanud isikud on vastava informatsiooni maksuhaldurile edastanud (INF4), kantakse tehtud kingituse ja annetuse andmed eeltäidetud tuludeklaratsioonile. Kui teave puudub (näiteks omavalitsusasutustele või kogudustele tehtud annetused), tuleb ise tuludeklaratsiooni täiendada.
Varasematel aastatel on olnud hulgaliselt küsimusi telefonikõne või SMS-i teel tehtud annetuste kohta. Kuna sellises olukorras puudub annetuse saajal täpsem teave annetuse tegija isiku kohta (nt kirikus käies korjanduskarpi raha pannes ei anna tavaliselt teile keegi selle kohta tõendit, kui te seda ise ei küsi), peab iga annetaja ise säilitama vajaliku tõendi (nt telefoniarve) ning kontrollima, kas annetuse saaja on ka maksusoodustusega isikute nimekirjas.
Mida toob aasta 2010?
Vastavalt Riigikogus 29. oktoobril 2009 vastu võetud seadusemuudatustele (RT I 2009, 54, 362) ei ole alates 2010. aastast enam võimalik tuludest maha arvata õppelaenu intresse (§ 26 lg 3) ja ametiühingu liikmemakse (§ 27 lg 3). Kui võetakse vastu praegu veel eelnõu staadiumis olev muudatuste pakett, siis 2011. aastal kaovad mahaarvamiste nimekirjast ka riigi- ja omavalitsusasutustele, ülikoolidele ja haiglatele tehtud annetused.
Need muudatused puuduvad siiski väga väikest osa mahaarvamisi. Maksumaksjatele oluliste mahaarvamiste (koolituskulud, eluasemelaenu intressid, täiendav maksuvaba tulu alates teisest lapsest) osas võib kindel olla, et 2010. aastal kehtivad need muutmata kujul ning kõik märgid (eelkõige märkamatult lähenevad valimised) viitavad ka sellele, et ka 2011. aastal mingeid olulisi korrektiive ei tule.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2010/02/26/tulude-deklareerimise-aeg


3-4-1-8-08 Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 30. septembri 2008. a kohtuotsus Riikliku pensionikindlustuse seaduse § 28 lg 2 p 3 põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles kohustusliku sõjaväeteenistuse aja pensioniõigusliku staaži hulka arvamiseks on sätestatud tingimus "kui isik suunati teenistusse Eestist" – Riigi Teataja
3-4-1-8-08 Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 30. septembri 2008. a kohtuotsus Riikliku pensionikindlustuse seaduse § 28 lg 2 p 3 põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles kohustusliku sõjaväeteenistuse aja pensioniõigusliku staaži hulka arvamiseks on sätestatud tingimus "kui isik suunati teenistusse Eestist"
RT III 2008, 38, 251
Kohtuasja number 3-4-1-8-08
Otsuse kuupäev 30. september 2008
Kohtukoosseis Eesistuja Märt Rask, liikmed Eerik Kergandberg, Indrek Koolmeister, Villu Kõve ja Harri Salmann
Kohtuasi Riikliku pensionikindlustuse seaduse § 28 lg 2 p 3 põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles kohustusliku sõjaväeteenistuse aja pensioniõigusliku staaži hulka arvamiseks on sätestatud tingimus «kui isik suunati teenistusse Eestist»
Vaidlustatud kohtulahend Tallinna Halduskohtu 19. mai 2008. a otsus haldusasjas nr 3-08-471
Tunnistada riikliku pensionikindlustuse seaduse § 28 lg 2 p 3 põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks osas, milles see ei võimalda pensioniõigusliku staaži hulka arvata kohustusliku sõjaväe- või asendusteenistuse aega, kui isik elas Eestis enne ja pärast väljaspool Eestit toimunud sõjaväe- või asendusteenistusse suunamist ning on omandanud Eestis 15-aastase pensionistaaži.
1. Helger Kõiv esitas 7. detsembril 2007 Tallinna Pensioniameti Tallinna osakonnale avalduse pensioni määramiseks, lisades avaldusele tööraamatu ning pensioniõiguslikku staaži tõendavad lisadokumendid.
2. Tallinna Pensioniamet määras 10. detsembri 2007. a otsusega nr 421093/1 H. Kõivule vanaduspensioni. Seejuures ei arvestatud H. Kõivu pensioniõigusliku staaži hulka kohustusliku sõjaväeteenistuse aega endise NSV Liidu relvajõududes ajavahemikul 9. juunist 1969 kuni 15. juunini 1972.
3. Tallinna Pensioniamet põhjendas mainitud perioodi pensioniõigusliku staaži hulka arvamata jätmist riikliku pensionikindlustuse seaduse (RPKS) § 28 lg 2 p-ga 3, mille kohaselt arvatakse pensioniõigusliku staaži hulka kohustusliku sõjaväeteenistuse ja asendusteenistuse aeg, kui isik suunati teenistusse Eestist. H. Kõiv sellele tingimusele ei vasta.
4. H. Kõiv esitas Tallinna Halduskohtule kaebuse Tallinna Pensioniameti 10. detsembri 2007. a otsuse nr 421093/1 peale, milles palus nimetatud otsuse tühistada ja kohustada Tallinna Pensioniametit võtma H. Kõivule pensioni määramise asjas vastu uue otsuse, arvestades pensioniõigusliku staaži hulka ka tema kohustusliku sõjaväeteenistuse aja.
5. Tallinna Halduskohus pidas H. Kõivu kaebust põhjendatuks ning rahuldas selle 19. mai 2008. a otsusega haldusasjas nr 3-08-471. Halduskohus tühistas Tallinna Pensioniameti 10. detsembri 2007. a otsuse ja tegi Tallinna Pensioniametile ettekirjutuse H. Kõivu pensioni määramise avalduse uueks läbivaatamiseks. Tallinna Halduskohus jättis oma otsusega kohaldamata ja tunnistas põhiseadusega vastuolus olevaks RPKS § 28 lg 2 p 3 osas, milles see kehtestab piirangu kohustusliku sõjaväeteenistuse aja pensioniõigusliku staaži hulka arvamiseks, sätestades tingimuse «kui isik suunati teenistusse Eestist», ning algatas sellega põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse Riigikohtus (vt põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse (PSJKS) § 4 lg-d 1 ja 4).
6. Tallinna Halduskohus rahuldas 19. mai 2008. a otsusega H. Kõivu kaebuse põhjusel, et RPKS § 28 lg 2 p 3 rikub põhiseaduse (PS) § 12 lg 1 esimesest lausest tulenevat õigusloome võrdsuse põhimõtet osas, milles see näeb ette, et pensioniõigusliku staaži hulka arvatakse kohustusliku sõjaväeteenistuse aeg vaid siis, kui isik suunati teenistusse Eestist. Halduskohtu otsuse kohaselt annab RPKS § 28 lg 2 p 3 aluse ebavõrdseks kohtlemiseks, mis seisneb selles, et isikul, kes soovis omandada eriala, mida Eestis ei õpetatud, ning kes pidi seetõttu asuma kõrgharidust omandama mõnes endise NSV Liidu territooriumil asuvas kõrgkoolis (milles õppimise aeg arvatakse pensioniõigusliku staaži hulka) ja kes ülikooli lõpetamise järel võeti kohustuslikku sõjaväeteenistusse, puudub õigus sõjaväeteenistuses oldud aja pensioniõigusliku staaži hulka arvamiseks Eestis ning ka õigus saada hüvitist Venemaa Föderatsioonis. Samal ajal arvatakse isikul, kes tuli endise NSV Liidu territooriumilt õppima Eestisse ning ülikooli lõpetamisel siit kohustuslikku sõjaväeteenistusse kutsuti, lisaks õppeajale pensioniõigusliku staaži hulka ka kohustusliku sõjaväeteenistuse aeg. Kui viimati mainitud isik ei taotle pensioni Eestis, arvatakse kohustusliku sõjaväeteenistuse aeg tema pensioniõigusliku staaži hulka Venemaa Föderatsioonis. Võrreldes Eestis elanud noori, nähakse riikliku pensionikindlustuse seaduses isikuid ebavõrdselt koheldes ette eelis isikutele, kellel oli võimalik soovitud eriala Eestis omandada ja kes seetõttu suunati kohustuslikku sõjaväeteenistusse Eestist.
Eelmainitud isikute gruppide erinevalt kohtlemist ei õigusta halduskohtu arvates ei soov vähendada tänu RPKS § 28 lg 2 p-s 3 sätestatud regulatsioonile riikliku pensionikindlustuse kulusid, mille kandmise kohustus võetakse praegu vaid tihedalt Eestiga seotud isikute suhtes, ega ka eemärk kompenseerida aeg, mil isikult võeti sõjaväeteenistusse saatmise tõttu võimalus elada ja töötada Eestis.
Halduskohus märgib, et teiste RPKS § 28 lg-s 2 sätestatud ning RPKS § 28 lg 4 alusel pensioniõigusliku staaži hulka arvatavate tegevuste puhul ei peeta oluliseks isiku seotust Eestiga, samuti ei pea mainitud tegevused olema toimunud Eestis. Seetõttu ei ole alust järelduseks, et RPKS § 28 lg 2 p-s 3 nimetatud tegevuse tingimuslikult pensioniõigusliku staaži hulka arvamisel on silmas peetud isiku võimatust sel ajal töötada Eestis ning et seotus Eestiga on RPKS § 28 lg-s 2 läbivaks põhimõtteks. Pigem arvatakse kehtiva seaduse kohaselt RPKS § 28 lg 2 alusel pensioniõigusliku staaži hulka mitmeid tegevusi, millel puudub side Eestiga.
7. Riigikogu sotsiaalkomisjon peab RPKS § 28 lg 2 p-s 3 sätestatud piirangut pensioniõigusliku staaži arvestamisel põhiseadusega kooskõlas olevaks. Sotsiaalkomisjon lisab, et riikliku pensionikindlustuse seaduse üldiseks mõtteks on määrata ja maksta riiklikku pensioni Eestis töötamise aja eest. Kuigi üldreeglina kohustusliku sõjaväe- ja asendusteenistuse aega pensioniõigusliku staaži hulka ei loeta, tehakse erand neile, kes enne sõjaväe- või asendusteenistusse asumist elasid ja töötasid Eestis ja kelle tegevus Eestis katkestati sõjaväe- või asendusteenistusse suunamisega. Nendega võrreldes ei pidanud isikud, kes suunati kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse mujalt kui Eestist, selle tõttu katkestama enda õppimist või töötamist Eestis.
8. Riigikogu põhiseaduskomisjon on arvamusel, et kõnealune riikliku pensionikindlustuse seaduse säte rikub PS § 12 lg-s 1 sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtet ning on osas «kui isik suunati teenistusse Eestist» vastuolus põhiseadusega. H. Kõivuga võrreldes antakse eelis nii isikute grupile, kes omandasid eriala Eestis ja seetõttu suunati sõjaväeteenistusse Eestist, kui ka neile, kes tulid Eestisse õppima mujalt NSV Liidust ja suunati Eestist sõjaväkke, kuna neil isikute gruppidel arvatakse pensioniõigusliku staaži hulka lisaks õppeajale ka kohustusliku sõjaväeteenistuse aeg. Sõjaväeteenistusse kutsumise hetke viibimiskoht üksi ei õigusta erinevat kohtlemist, samuti ei selgu muid põhjendusi isikute gruppide erinevaks kohtlemiseks riikliku pensionikindlustuse seaduse seletuskirjast. Erinevat kohtlemist ei saa ka põhjendada erineva seotusega Eestiga, kuna nt RPKS § 28 lg 2 p 4 järgi arvatakse pensioniõigusliku staaži hulka õpiaeg kutseõppeasutuse päevases õppevormis või ülikooli või rakenduskõrgkooli statsionaarses õppevormis või nendega võrdsustatud õppevormides, kusjuures § 28 lg 4 järgi arvatakse pensioniõigusliku staaži hulka õppimine endise NSV Liidu territooriumil kuni 1. jaanuarini 1991 juhul, kui isikul on vähemalt 15 aastat pensioniõiguslikku staaži.
9. Helger Kõiv leiab, et RPKS § 28 lg 2 p 3 on vastuolus põhiseadusega, ning jääb halduskohtule esitatud kaebuse seisukohtade juurde, toetades Tallinna Halduskohtu 19. mai 2008. a otsust. H. Kõiv taotles Tallinna Halduskohtule esitatud kaebuses muu hulgas Tallinna Pensioniameti vaidlustatud otsuse aluseks olnud RPKS § 28 lg 2 p-s 3 sisalduva klausli tunnistamist vastuolus olevaks PS §-dega 11 ja 12 ning § 28 lg-ga 2 nende koostoimes. H. Kõivu arvates seab RPKS § 28 lg 2 koos sama seaduse § 4 lg-ga 2 Eesti kodaniku halvemasse olukorda kui Eestis viibiva välisriigi kodaniku ja tähtajalise elamisloa või elamisõiguse alusel Eestis viibiva isiku. Eestis elaval Eesti kodanikul puudub õigus saada NSV Liidu sõjaväeteenistuses oldud aastate eest Venemaa Föderatsioonilt pensioni või muud sotsiaalhüvitist, kuna Venemaa Föderatsioon kui NSV Liidu õigusjärglane tagab pensioni üksnes oma kodanikele või alaliselt Venemaa Föderatsioonis elavatele välisriigi kodanikele ja kodakondsuseta isikutele. Samuti on sõjaväeteenistusse suunamise koha järgi Eesti kodanike jaotamine gruppidesse, kus mõned on rohkem soodustatud kui teised, ilma mõjuva ja kaalutletud põhjuseta ebaõige ja ebaõiglane ning riivab ebamõistlikult Eesti kodanike õigusi ning jaotab õigused ebaproportsionaalselt. RPKS § 28 lg 2 p 3 ei teeni eesmärki kompenseerida aeg, mil inimeselt võeti sõjaväkke saatmise tõttu võimalus Eestis elada ja töötada, vaid see säte seab grupi inimesi ebavõrdsesse olukorda, kus Eestist mujale õppima asunud isikult oli samamoodi kui Eestist sõjaväeteenistusse suunatud isikult võetud sõjaväkke saatmise tõttu kolme aasta jooksul ära õigus ja võimalus elada ja töötada Eestis.
H. Kõiv märgib, et astus 1963. a pärast keskkooli lõpetamist Leningradi adm S. O. Makarovi nim Kõrgemasse Merekooli laevajuhtimise osakonda, kuna Eesti NSV-s ei olnud tol ajal võimalust kõrgemat mereharidust saada. 1969. a lõpetas ta merekooli insener-laevajuhina ning suunati sundkorras Nõukogude armee mereväeteenistusse allveelaevadele põhja piirkonda (Jekaterininskaja gavan’isse Murmanskist põhja poole) vastavalt 1967. a vastu võetud NSV Liidu seaduse üldisest sõjaväekohustusest § 61 p-le b, mis lubas võtta sõjaväeteenistusse ohvitserina sundkorras kõiki ülikoolide (tsiviilkõrgkoolide) lõpetanuid (ja teisi reservohvitsere) kas kaheks (maaväkke) või kolmeks (mereväkke) aastaks. H. Kõivu esialgne suunamine pidi olema tagasi Eestisse Eesti Merelaevandusse, kus ta kõik praktikad töötas. Praktika oli osa õpingutest, kuna selleks, et saada tüürimehe töödiplom, oli vaja läbida 24 kuud merepraktikat madrusena ning praktikatele suunati otse merekoolist.
10. Sotsiaalkindlustusameti Tallinna Pensioniameti arvates ei riku Tallinna Halduskohtu poolt kohaldamata jäetud säte PS § 12 lg 1 esimesest lausest tulenevat õigusloome võrdsuse põhimõtet osas, milles säte näeb ette, et pensioniõigusliku staaži hulka arvatakse kohustusliku sõjaväeteenistuse aeg vaid siis, kui isik suunati teenistusse Eestist. Tallinna Pensioniamet ei nõustu halduskohtu seisukohaga, et Eestist mujale õppima asunud ja sealt kohustuslikku sõjaväeteenistusse saadetud isikuid koheldakse ebavõrdselt võrreldes mujalt Eestisse õppima tulnud ja Eestist sõjaväeteenistusse saadetud isikutega. Erinevalt halduskohtust leiab pensioniamet, et puudub alus eeldada, et Eestist teise liiduvabariiki õppima asunud isik naaseb Eestisse, kuna sageli õpiti väljaspool Eestit erialadel, mida Eestis omandada ei saanud ja mille lõpetanud spetsialistide järele oli Eestis väike nõudlus. Samuti ei saa välistada, et mujalt liiduvabariikidest Eestisse õppima asunud isik asus pärast kõrgkooli lõpetamist omandatud erialal tööle Eestis. Riikliku pensionikindlustuse seaduse üldiseks põhimõtteks on määrata ja maksta riiklikku pensioni Eestis töötamise aja eest ning seetõttu arvatakse kohustusliku sõjaväeteenistuse aeg pensioniõigusliku staaži hulka ainult juhul, kui sõjaväeteenistusega katkestati Eesti tööstaaž, ning eeldusel, et Eestis on omandatud 15 aastat pensioniõiguslikku staaži.
11. Õiguskantsler on arvamusel, et RPKS § 28 lg 2 p 3 ei ole osas, milles see kehtestab piirangu kohustusliku sõjaväeteenistuse pensioniõigusliku staaži hulka arvamiseks, vastuolus põhiseadusega. Üldise võrdsuspõhiõiguse kaitseala riive tuvastamisel võrdleb õiguskantsler isikuid, kes suunati kohustuslikku sõjaväeteenistusse mujalt kui Eestist, ning isikuid, kes suunati kohustuslikku sõjaväeteenistusse Eestist. Seadusandja eesmärgiks RPKS § 28 lg 2 p 3 sätestamisel oli kompenseerida aega, mil isikul kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse suunamisega oli võetud ära võimalus töötada Eestis, ning seeläbi kohelda erinevalt isikuid, kes olid suunatud sõjaväeteenistusse Eestist, võrreldes isikutega, kes suunati sõjaväeteenistusse mujalt. Riiklik pensionikindlustus on seotud Eesti territooriumiga, st pensionikindlustusstaaži ja pensioniõiguslikku staaži arvestatakse üldiselt tegevuse eest Eestis – töötades teise riigi territooriumil, ei anna isik panust Eesti riiklikku pensionikindlustussüsteemi, mistõttu vastava ajavahemiku osas puudub isikul Eestis kindlustuskate ning seega ka õigus nõuda, et seda aega arvestataks pensionistaaži hulka. Isikult, kes suunati kohustuslikku sõjaväeteenistusse Eestist, võeti sellega võimalus sõjaväeteenistuses viibimise ajal töötada või tegeleda muu tegevusega, mida oleks võimalik arvata pensioniõigusliku staaži hulka (vt RPKS § 28 lg 2). Isikul, kes suunati kohustuslikku sõjaväeteenistusse mujalt, puudus vahetult enne teenistusse suunamist side Eestiga. Seejuures ei oma tähtsust asjaolu, kas isik oli varem lahkunud Eestist mujale elama, töötama ja õppima vabatahtlikult või muudel põhjustel. Mainitud isikute gruppide ebavõrdse kohtlemise mõistlik ja asjakohane põhjus on seega riigi soov kompenseerida aeg, mil isikul kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse saatmisega Eestist katkestati võimalus töötada Eestis.
12. Justiitsminister peab RPKS § 28 lg 2 p 3 vastuolus olevaks PS §-dega 11 ja 12 osas, millega säte välistab isikutel, kelle suunas sõjaväe- või asendusteenistusse Nõukogude võim ja kellel seetõttu ei olnud võimalik Eestis sel ajal pensioniõiguslikku staaži teenida, sõjaväe- või asendusteenistusaegse aja pensioniõigusliku staaži hulka arvamise. Justiitsminister täpsustab, et halduskohtu poolt kohaldamata jäetud säte on vastuolus mainitud põhiõigustega osas, millega on välistatud isiku sõjaväe- või asendusteenistuses viibimise aja pensionistaaži hulka arvamine, kui isik oli asunud Eestist õppima väljaspoole Eestit ja suunati sealt sõjaväeteenistusse või asendusteenistusse ning isik naasis seejärel Eestisse. Oma analüüsis moodustab justiitsminister võrdsuspõhiõiguse rikkumise tuvastamiseks RPKS § 28 lg 2 p 3 alusel järgmised isikute grupid: isikud, kes suunati kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse Eestist, ja isikud, kes suunati kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse mujalt kui Eestist. Mainitud isikute gruppe on seadusandjal mõistlik põhjus kohelda erinevalt, kuna sätte eesmärgiks on kompenseerida aega, mil isikul ei olnud sõjaväes teenimise pärast võimalik elada ja töötada Eestis, st koguda pensioniõiguslikku staaži. Teise võrreldava gruppide paarina moodustab justiitsminister järgmised grupid: isikud, kes suunati sõjaväe- või asendusteenistusse mujalt ning kes eelnevalt ja järgnevalt elasid Eestis, ja isikud, kes suunati sõjaväe- või asendusteenistusse Eestist ning kes eelnevalt ja järgnevalt elasid Eestis. Nende kahe grupi puhul puudub ebavõrdseks kohtlemiseks mõistlik põhjus, kuna mõlemal isikute grupil puudus sõjaväe- või asendusteenistuses viibimise ajal võimalus elada ja töötada Eestis ning teenida pensioniõiguslikku staaži. Seega tuleks juhtudel, kui isiku sõjaväe- või asendusteenistusele eelnev ja järgnev elukäik viitab sellele, et sõjaväeteenistus oli takistuseks pensionistaaži kogumiseks, lugeda teenistuses viibimise aeg pensioniõigusliku staaži hulka. Ka isikul, kes asus asendus- või sõjaväeteenistusse väljastpoolt Eestit, oli piisav seotus Eestiga juhul, kui isik elas enne õppima asumist Eestis ning tuli pärast asendus- või sõjaväeteenistust tagasi Eestisse.
13. Sotsiaalminister leiab, et halduskohtu poolt kohaldamata jäetud säte ei ole põhiseadusega vastuolus ning et isikud, kes suunati kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse Eestist, ja isikud, kes suunati kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse mujalt, ei ole omavahel võrreldavad isikuterühmad. Riikliku pensionikindlustuse seaduse üldiseks mõtteks on määrata ja maksta riiklikku pensioni Eestis töötamise aja eest. Kohustusliku sõjaväeteenistuse aega väljaspool Eestit ei loeta üldjuhul pensioniõigusliku staaži hulka, kuid erand tehakse neile, kes enne teenistusse suunamist elasid ja töötasid Eestis ning kelle töötamise aeg katkestati sõjaväeteenistusse suunamisega. RPKS § 28 lg 2 p 3 eesmärgiks ei ole sätestada sõjaväeteenistuse aja arvamine pensioniõigusliku staaži hulka, vaid kompenseerida aeg, mil inimeselt võeti sõjaväkke saatmise tõttu võimalus elada ja töötada Eestis. Eelmainitud aeg arvestatakse pensioniõigusliku staaži hulka üksnes siis, kui isikul on vähemalt 15 aastat Eestis omandatud pensionistaaži. Nimetatud tingimused on sätestatud eesmärgiga tagada sellise vastuolulise perioodi arvessevõtmine Eesti pensioni maksmisel üksnes siis, kui võib olla kindel isiku seotuses Eestiga. Isikud, kes suunati kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse mujalt kui Eestist, ei pidanud katkestama töötamist Eestis, neil puudus teenistusse saatmise ajal side Eestiga ning seetõttu pole põhjendatud nende isikute teenistuses viibimise aja arvamine pensioniõigusliku staaži hulka.
Kui Riigikohus siiski arvab, et ülalnimetatud isikuterühmad on võrreldavad, on sotsiaalminister seisukohal, et ta on esitanud asjakohase põhjenduse nende isikute erinevaks kohtlemiseks.
14. Riikliku pensionikindlustuse seaduse (RT I 2001, 100, 648; 2007, 62, 395) § 28 lg 2 p 3 sätestab:
«§ 28. Pensioniõigusliku staaži hulka arvatava tegevuse aeg
3) kohustusliku sõjaväeteenistuse ja asendusteenistuse aeg, kui isik suunati teenistusse Eestist;».
15. Alustuseks tuvastab põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium asjassepuutuva normi (otsuse I osa) ning sedastab selle formaalse põhiseaduspärasuse (II osa). Seejärel tegeleb kolleegium regulatsiooni materiaalse põhiseaduspärasusega, leides selleks riivatud põhiõiguse (III osa), riive eesmärgi (IV osa) ning hinnates riive põhiseaduspärasust erinevate võrreldavate isikute gruppide osas (V osa, sh p-d 35 ja 36). Lõpuks annab kolleegium hinnangu RPKS § 28 lg 2 p 3 regulatsiooni põhiseaduspärasusele (VI osa).
16. Tallinna Halduskohtu algatatud konkreetse normikontrolli lubatavuse eelduseks on kontrollimiseks esitatud sätte asjassepuutuvus (vt PS §-d 15 ja 152 ning PSJKS § 9 lg 1 ja § 14 lg 2 esimene lause). Nimelt kontrollib Riigikohus PSJKS § 14 lg 2 esimese lause kohaselt põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse käigus vaid asjassepuutuva õigustloova akti vastavust põhiseadusele. Asjassepuutuv on seadus, mis on kohtuasja lahendamisel otsustava tähtsusega (vt Riigikohtu üldkogu 22. detsembri 2000. a otsus asjas nr 3-4-1-10-00 – RT III 2001, 1, 1, p 10). Seadus on otsustava tähtsusega siis, kui kohus peaks juhul, kui seadus on põhiseadusega vastuolus, otsustama teisiti kui seaduse põhiseadusele vastavuse korral (vt Riigikohtu üldkogu 28. oktoobri 2002. a otsus asjas nr 3-4-1-5-02 – RT III 2002, 28, 308, p 15). Seejuures tuleb asjassepuutuvaks lugeda see isiku suhtes kohaldatud norm, mis vaatlusalust suhet või olukorda tegelikult reguleerib (vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 2. novembri 2006. a otsus asjas nr 3-4-1-8-06 – RT III 2006, 40, 337, p 17).
17. H. Kõiv asus 1963. a õppima Leningradi insener-laevajuhi erialal. Leningradi adm S. O. Makarovi nim Kõrgema Merekooli lõpetamise järel 1969. a suunati ta tol ajal kehtinud seaduste kohaselt kohustuslikus korras kolmeks aastaks Nõukogude armeesse (mereväkke) õppimise kohast, s.o Leningradist.
Tallinna Pensioniameti otsusega arvati RPKS § 28 lg 2 p 4 järgi H. Kõivu pensioniõigusliku staaži hulka Leningradi adm S. O. Makarovi nim Kõrgemas Merekoolis õppimise aeg, kuid tema pensioniõigusliku staaži hulka ei arvatud RPKS § 28 lg 2 p 3 alusel kohustusliku sõjaväeteenistuse aega endise NSV Liidu armees ajavahemikul 9. juunist 1969 kuni 15. juunini 1972 põhjusel, et H. Kõivu ei kutsutud sõjaväeteenistusse Eestist, vaid Leningradist. Seega on H. Kõivu pensioniõigusliku staaži arvutamisel kohaldatud RPKS § 28 lg 2 p 3 normiks, mille alusel keeldus Tallinna Pensioniameti Tallinna osakond arvamast H. Kõivu pensioniõigusliku staaži hulka kolme-aastast ajavahemikku, mil ta teenis endise NSV Liidu armees. RPKS § 28 lg 2 p 3 vastuolu korral põhiseadusega osas, milles kohustusliku sõjaväeteenistuse aja pensioniõigusliku staaži hulka arvamiseks on sätestatud tingimus «kui isik suunati teenistusse Eestist», oleks H. Kõivu puhul õigusliku aluseta jäetud endise NSV Liidu relvajõududes teenimise aeg pensioniõigusliku staaži hulka arvestamata. Seega on tegemist asjassepuutuva normiga, mis vaatlusalust olukorda tegelikult reguleerib.
18. Riikliku pensionikindlustuse seaduse on 5. detsembril 2001 võtnud vastu selleks pädev organ – Riigikogu – talle antud volituste piires. Seadus on välja kuulutatud (PS § 107 lg 1) ja avaldatud (PS § 3 lg 2 ja § 108) ning puuduvad andmed, et selle vastuvõtmisel oleks rikutud seaduste vastuvõtmisele ettenähtud menetlusnorme. Samuti on asjassepuutuv norm üheselt mõistetav ning selle arusaadavuse üle ei vaielda, mistõttu on tegemist formaalselt põhiseaduspärase regulatsiooniga.
19. Käesoleva põhiseaduslikkuse järelevalve asja lahendamiseks tuleb esmalt leida RPKS § 28 lg 2 p 3 poolt riivatud põhiõigus ning seejärel riive olemasolul hinnata selle põhiseaduspärasust (otsuse V osa).
Nii on H. Kõiv Tallinna Halduskohtule esitatud kaebuses leidnud, et RPKS § 28 lg 2 p 3 riivab PS § 11 ning § 12 ja § 28 lg-t 2 nende koostoimes. Samas on Tallinna Halduskohus ja ka ülejäänud põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse menetlusosalised arvamusel, et riivatud on PS § 12 lg-s 1 (esimeses lauses) sisalduvat üldist võrdsuspõhiõigust, mille kohaselt on kõik seaduse ees võrdsed. Justiitsminister on oma arvamuses lisanud, et riivatud on ka PS § 11, mis sätestab põhiõiguse riivamise tingimused (vt selle kohta otsuse II osa).
20. Riigikohus on leidnud järgmist: «Põhiseaduse § 12 1. lõike esimeses lauses ei ole sõnaselgelt juttu õigusest. Seal on üksnes öeldud, et kõik on seaduse ees võrdsed. Ometi sisaldub nendes sõnades isiku õigus mitte saada ebavõrdse kohtlemise osaliseks. Esimese lause sõnastus väljendab eelkõige võrdsust seaduse kohaldamisel ning selle mõte seisneb nõudes rakendada kehtivaid seadusi kõigile isikutele erapooletult ja ühtemoodi. […] Kolleegium jagab arvamust, et Põhiseaduse § 12 lg 1 esimest lauset tuleb tõlgendada ka õigusloome võrdsuse tähenduses. Õigusloome võrdsus nõuab üldjuhul, et seadused ka sisuliselt kohtleks kõiki sarnases olukorras olevaid isikuid ühtemoodi. Selles põhimõttes väljendub sisulise võrdsuse idee: võrdseid tuleb kohelda võrdselt ja ebavõrdseid ebavõrdselt.» (Vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 3. aprilli 2002. a otsus asjas nr 3-4-1-2-02 – RT III 2002, 11, 108, p-d 16 ja 17.)
Seega tuleb üldise võrdsuspõhiõiguse kaitseala riive tuvastamisel leida, kas sarnaseid isikuid või isikute gruppe on ebavõrdselt koheldud. Juhul kui koheldakse ebavõrdselt, on üldine võrdsuspõhiõigus riivatud. Kindlaks tuleb määrata võrreldavad isikute grupid, kelle suhtes oletatakse ebavõrdset kohtlemist, ning kirjeldada mainitud isikute gruppide ebavõrdset kohtlemist.
21. PS § 12 lg 1 esimese lause kohase riivega saab tegu olla siis, kui ebavõrdselt koheldakse konkreetse diferentseerimise aspektist analoogilises olukorras olevaid isikuid. Nimelt on Riigikohtu üldkogu leidnud järgmist: «[…] küsimus kahe isiku, isikute grupi või olukorra ebavõrdse kohtlemise põhjendatusest või põhjendamatusest (s.o meelevaldsusest) saab tekkida üksnes juhul, kui erinevalt koheldavad grupid on omavahel võrreldavad, s.t konkreetse diferentseerimise aspektist analoogilises olukorras.» (Riigikohtu üldkogu 27. juuni 2005. a otsus asjas nr 3-4-1-2-05 – RT III 2005, 24, 248, p 40.)
22. RPKS § 28 lg 2 p 3 ja § 28 lg 4 kohaselt on seadusandja kohustusliku sõjaväe- ja asendusteenistuse aja arvamiseks pensioniõigusliku staaži hulka sätestanud järgmised tingimused: isik suunati kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse Eestist, teenistusse kutsuti endise NSV Liidu armeesse ja ajavahemikul kuni 1. jaanuarini 1991 ning isikul peab olema vähemalt 15 aastat Eestis omandatud pensionistaaži.
Seega ei arvata isikul, kes suunati kohustuslikku sõjaväeteenistusse mujalt kui Eestist, nimetatud aega pensioniõigusliku staaži hulka, samal ajal kui isikul, kes suunati kohustuslikku sõjaväeteenistusse Eestist, arvatakse nimetatud aeg pensioniõigusliku staaži hulka.
Võrreldavad isikute grupid on seejuures isikud, kes suunati kohustuslikku sõjaväeteenistusse Eestist, ja isikud, kes suunati teenistusse mujalt kui Eestist. Ühisteks tunnusteks on neil gruppidel see, et neil on täidetud pensioni saamise tingimused (RPKS § 4 lg 1, § 7 lg 1, § 27 lg 1 ja § 28 lg 4) ning isikud on kutsutud kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse endise NSV Liidu territooriumil ja mitte hiljem kui 1. jaanuarini 1991. Õiguskantsler lisab eelmainitud võrreldavate gruppide ühisjoonena veel selle, et neilt on teenistusse saatmisega võetud võimalus sel ajal töötada või tegeleda RPKS § 28 lg-s 2 sätestatud muu tegevusega, mis arvatakse pensioniõigusliku staaži hulka. Samasugused võrreldavate isikute grupid moodustasid ka Tallinna Halduskohus, Riigikogu põhiseaduskomisjon ja sotsiaalkomisjon, Sotsiaalkindlustusameti Tallinna Pensioniamet, õiguskantsler ning justiitsminister.
23. Lisaks moodustas Tallinna Halduskohus ka kitsamad võrreldavate isikute grupid, lisades ühise tunnusena õppima asumise väljaspoole koduvabariiki, nimelt: isikud, kes Eestist suundusid õppima mujale ja sealt teenistusse suunati, ning isikud, kes asusid mujalt õppima Eestisse ja suunati siit teenistusse. Samu gruppe on kasutanud ka Riigikogu põhiseaduskomisjon. Samas on mõlemad eelmainitud menetlusosalised kasutanud nende moodustatud gruppide suhtes toimuva ebavõrdse kohtlemise õigustamisel näidetena nii siinkohal kui ka otsuse p-s 22 kirjeldatud gruppide erinevat kohtlemist, nii et argumentatsiooni osas on erinevat lähenemist laiemalt (vt otsuse p 22) ja veidi kitsamalt (siin p-s) moodustatud gruppidele raske eristada.
24. Justiitsminister moodustas oma arvamuses lisaks uued, veel kitsamad võrreldavate isikute grupid, nimelt: isikud, kes suunati sõjaväe- või asendusteenistusse mujalt ning kes eelnevalt ja järgnevalt elasid Eestis, ja isikud, kes suunati sõjaväe- või asendusteenistusse Eestist ning kes eelnevalt ja järgnevalt elasid Eestis.
Nagu enne sedastatud, saab võrdsuspõhiõiguse riivega olla tegu siis, kui ebavõrdselt koheldakse konkreetse diferentseerimise aspektist analoogilises olukorras olevaid isikuid. Seejuures saab vähima ühise soomõiste leidmisel lähtuda asjaolust, et see erineb sõltuvalt sellest, kellega võrreldakse. See tähendab, et põhimõtteliselt on kõik kõigiga võrreldavad (vt J. Põllu eriarvamus Riigikohtu üldkogu 3. jaanuari 2008. a otsusele asjas nr 3-3-1-101-06, p 8.4). Seega on võimalik moodustada eelnevalt p-s 22 leitud võrreldavate isikute gruppidele alternatiivsed kitsamad võrdlusgrupid, lisades riikliku pensionikindlustuse seadusest tuletatavatele ühistele tunnustele (isikutel on täidetud Eestis pensioni saamise tingimused ning isikud on kutsutud kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse endise NSV Liidu territooriumil ja mitte hiljem kui 1. jaanuarini 1991) ühise kriteeriumi: kes eelnevalt ja järgnevalt elasid Eestis.
25. Seega riivab RPKS § 28 lg 2 p 3 osas, milles see kehtestab piirangu kohustusliku sõjaväeteenistuse aja pensioniõigusliku staaži hulka arvamiseks, sätestades tingimuse «kui isik suunati teenistusse Eestist», PS § 12 lg 1 esimese lauses sätestatud võrdsuspõhiõigust. Samuti riivab võrdsuspõhiõigust RPKS § 28 lg 2 p 3 osas, milles see kehtestab piirangu kohustusliku sõjaväeteenistuse aja pensioniõigusliku staaži hulka arvamiseks, sätestades tingimuse «kui isik suunati teenistusse Eestist» ja seda isikute osas, kes elasid Eestis enne ja pärast väljaspool Eestit toimunud sõjaväe- või asendusteenistusse suunamist.
26. Järgnevalt tegeleb põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium ebavõrdse kohtlemise materiaalse põhiseadusele vastavuse tuvastamisega. Riive eesmärgi tuvastamise järel (otsuse IV osa) analüüsitakse meelevaldsuse keelu rikkumise osas nii otsuse p-s 22 (V osa, p 35) kui ka p-s 24 (V osa, p 36) moodustatud võrreldavate isikute gruppe.
27. Põhiõiguse rikkumiseks loetakse vaid põhjendamatut põhiõiguse piiramist, samas kui põhjendatud võrdsusõiguse piiramine on lubatud. «Kuid mitte igasugune võrdsete ebavõrdne kohtlemine pole võrdsusõiguse rikkumine. Keeldu kohelda võrdseid ebavõrdselt on rikutud, kui kaht isikut, isikute gruppi või olukorda koheldakse meelevaldselt ebavõrdselt. Meelevaldseks saab ebavõrdset kohtlemist lugeda siis, kui selleks ei leidu mõistlikku põhjust.» (Vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 3. aprilli 2002. a otsus asjas nr 3-4-1-2-02 – RT III 2002, 11, 108, p 17.) «Kui on olemas mõistlik ja asjakohane põhjus, on ebavõrdne kohtlemine seadusloomes põhjendatud.» (Riigikohtu üldkogu 14. novembri 2002. a otsus asjas nr 3-1-1-77-02 – RT III 2002, 32, 345, p 22.)
Seega tuleb järgmisena vastata küsimusele, kas seadusandjal oli mõistlik ja asjakohane põhjus kohelda võrreldavaid isikute gruppe ebavõrdselt. Seetõttu on vaja välja selgitada, kas RPKS § 28 lg 2 p 3 puhul on tegemist PS § 12 lg 1 esimeses lauses sätestatud põhiõiguse õigustatud riivega. Selleks tuleb teha selgeks põhiõiguse riivamise eesmärk ning riive põhjuse mõistlikkus ja asjakohasus (otsuse V osa).
28. RPKS § 28 lg 2 p-s 3 sätestatud piirang kehtestati 1. jaanuaril 2002 jõustunud riikliku pensionikindlustuse seadusega (vastu võetud 5. detsembril 2001 – RT I 2001, 100, 648). Seni kehtinud riikliku pensionikindlustuse seaduse (RT I 1998, 64/65,1009; 2001, 9, 42) § 18 lg 2 p 3 nägi ette sarnase võimaluse sõjaväeteenistuses oldud aja pensioniõigusliku staaži hulka arvamiseks, kuid ilma tingimuseta «kui isik suunati teenistusse Eestist». 1. jaanuarist 2002 jõustunud riikliku pensionikindlustuse seaduse seletuskirjas ei ole nimetatud piirangu kehtestamise eesmärki ega kaasneva isikute erineva kohtlemise põhjust, samuti ei ole piirangu eesmärki võimalik tuvastada toonastest Riigikogu üldkogu ega sotsiaalkomisjoni istungite stenogrammidest. Seega võib tõdeda, et seadusandja pole põhjendanud ülalmainitud võrreldavate isikute gruppide ebavõrdse kohtlemise sätestamise eesmärki.
29. Samas võib leida Riigikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni poolt 14. aprillil 2005 algatatud ja hiljem tagasi lükatud seaduseelnõu RPKS § 28 lg 2 p 3 muutmiseks (63 SE I) menetlemise materjalidest Riigikogu sotsiaalkomisjoni seisukoha, kus rõhutati, et riikliku pensionikindlustuse seaduse üldiseks mõtteks on määrata ja maksta riiklikku pensioni Eestis töötamise aja eest. Sama on rõhutanud käesolevas asjas Riigikohtule esitatud arvamustes Sotsiaalministeerium ja Sotsiaalkindlustusameti Tallinna Pensioniamet (arvamuse p-s 1). RPKS § 28 lg 2 p 3 eesmärgiks ei ole mitte sätestada sõjaväeteenistuse aja arvamine tööstaaži hulka, vaid kompenseerida aeg, mil inimeselt võeti võimalus elada ja töötada Eestis sõjaväkke saatmise tõttu. Üldjuhul kohustusliku sõjaväeteenistuse ja asendusteenistuse aega väljaspool Eestit siinse tööstaaži hulka ei loeta. Erand tehakse neile inimestele, kes enne elasid ja töötasid Eestis ja kelle Eestis töötamise aeg katkestati sõjaväeteenistusse suunamisega. Ka 8. mail 2008 Vabariigi Valitsuse algatatud «Riikliku pensionikindlustuse seaduse ja riiklike peretoetuste seaduse muutmise seaduse» eelnõu seletuskirjas on märgitud järgmist: «[…] riikliku pensionikindlustuse seadusega soovitakse väärtustada Eestis töötamist. Kohustuslikku sõjaväeteenistusse saatmisega Eestist katkestati isikul võimalus töötada Eestis ja seetõttu arvestatakse nimetatud aeg pensioniõigusliku staaži hulka, aga seda vaid juhul, kui isik tuli Eestisse tagasi ja töötas siin kokku vähemalt 15 aastat, panustades Eesti riigi arengusse.»
30. Seega võib oletada, et seadusandja eesmärgiks RPKS § 28 lg 2 p 3 sätestamisel oli kompenseerida aega, mil isikult võeti kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse suunamisega ära võimalus töötada Eestis. Kuna riikliku pensionikindlustuse seaduse kohaselt määratakse ja makstakse riiklikku pensioni Eestis töötamise eest (RPKS § 7 lg 1 ja § 27 lg 1), ei ole seadusandja tahe olnud sellele suunatud, et arvata kohustusliku sõjaväe- või asendusteenistuse aeg enamasti tööstaaži hulka. Selline võimalus on ette nähtud RPKS § 28 lg-s 4 ja lg 2 p-s 3 sätestatud tingimuste täitmisel (15 aastat Eestis omandatud pensioniõiguslikku staaži ja sõjaväe- või asendusteenistusse suunamine Eestist). Seetõttu võetakse riikliku pensioni määramisel üldjuhul arvesse ainult Eestis omandatud pensionistaaž, kuid teatud tingimustel ka tegevuse aeg endise NSV Liidu territooriumil kuni 1. jaanuarini 1991.
31. Kuigi Tallinna Halduskohtu 19. mai 2008. a otsuse p-s 22 on leitud, et seadusandja oletatavaks eesmärgiks ebavõrdse kohtlemise sätestamisel RPKS § 28 lg 2 p-s 3 oli soov vähendada riikliku pensionikindlustuse kulusid, pidades põhjendatuks pensionikindlustuse kulude kandmise kohustuse võtmist vaid tihedalt Eestiga seotud isikute suhtes, tuleb see arvamus jätta tähelepanuta, kuna erinevate seaduseelnõude menetlemisel on seadusandja avaldanud selle normi loomise eemärgi.
32. Võrdsuspõhiõiguse riive põhjus peab olema mõistlik ja asjakohane. «[…] kuigi meelevaldsuse kontroll laieneb seadusandja tegevusele, tuleb viimasele jätta avar otsustusulatus. Kui on olemas mõistlik ja asjakohane põhjus, on ebavõrdne kohtlemine seadusloomes põhjendatud.» (Vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 3. aprilli 2002. a otsus asjas nr 3-4-1-2-02 – RT III 2002, 11, 108, p 17.) Mõistlik ja asjakohane on põhjus juhul, kui see on mõõdukas. Ebavõrdse kohtlemise mõõdukuse väljaselgitamiseks tuleb kaaluda ebavõrdse kohtlemise eesmärki ja tekitatud ebavõrdse olukorra raskust.
33. RPKS § 28 lg 2 p 3 eesmärgiks on kompenseerida aega, mil isiku Eestist kohustuslikku sõjaväeteenistusse või asendusteenistusse saatmisega katkestati tema võimalus töötada Eestis. Mainitud regulatsiooniga koheldakse erinevalt nii isikuid, kes suunati teenistusse Eestist, võrreldes isikutega, kes suunati teenistusse mujalt, kui ka isikuid, kes suunati teenistusse Eestist ning kes eelnevalt ja järgnevalt elasid Eestis, ja isikuid, kes suunati teenistusse mujalt ning kes eelnevalt ja järgnevalt elasid Eestis.
34. Riikliku pensionikindlustuse seaduse kohaselt on õigus saada riiklikku pensioni Eesti alalisel elanikul ja tähtajalise elamisloa või elamisõiguse alusel Eestis elaval välismaalasel (RPSK § 4 lg 1). Õigus vanaduspensioni saada on isikul, kes on saanud 63-aastaseks ja kellel on 15 aastat Eestis omandatud pensionistaaži (RPKS § 7 lg 1). Pensionistaaž on aeg, mil pensionikindlustatu oli hõivatud riiklikule pensionile õigust andva tegevusega (RPKS § 27 lg 1). RPKS § 28 lg 1 kohaselt arvatakse pensioniõigusliku staaži hulka tegevuse aeg, kui tööandja oli kohustatud maksma sotsiaalmaksu (RPKS § 27 lg 2 täpsustab, et pensionistaaž jaguneb pensioniõiguslikuks staažiks, mida arvestatakse kuni 1998. aasta 31. detsembrini, ning pensionikindlustusstaažiks, mida arvestatakse alates 1999. aasta 1. jaanuarist). RPKS § 28 lg 2 alusel arvatakse pensioniõigusliku staaži hulka samuti selles lõikes nimetatud (muud) tegevused.
Nagu eelnevalt tuvastatud, on riikliku pensionikindlustuse seaduse üldiseks eesmärgiks määrata ja maksta riiklikku pensioni Eestis töötamise aja eest, kuna pensionikindlustusstaaži ja pensioniõiguslikku staaži arvestatakse üldiselt tegevuse eest Eestis (vt ka RPKS § 28 lg-s 2 loetletud tegevusi). RPKS § 28 lg-s 2 nimetatud tegevuste aeg endise NSV Liidu territooriumil kuni 1. jaanuarini 1991 arvatakse aga (üldreeglist hälbivalt) pensioniõigusliku staaži hulka juhul, kui isikul on vähemalt 15 aastat Eestis omandatud pensionistaaži (RPKS § 28 lg 4), st juhul, kui isikul on seos Eesti territooriumiga 15-aastase pensionistaaži ning Eestis elamise (alalise elanikuna või tähtajalise elamisloa või elamisõiguse alusel välismaalasena – RPSK § 4 lg 1) kaudu. Vähemalt 15-aastase pensionistaaži tingimusena sätestamine on põhjendatav kindlustusprintsiibiga: isik on kindlustatud seeläbi, ta maksab ise (füüsilisest isikust ettevõtja) või makstakse tema eest (tööandja) riiklikus pensionikindlustuse süsteemis sotsiaalmaksu. Töötades teise riigi territooriumil, ei arvestata isiku eest (üldjuhul) Eestis sotsiaalmaksu, st ta ei anna panust Eesti riiklikku pensionikindlustussüsteemi, mistõttu selle ajavahemiku osas puudub isikul Eestis kindlustuskate ning seega õigus nõuda, et see ajavahemik arvestataks pensioniõigusliku staaži hulka.
35. Eestist kohustuslikku sõjaväeteenistusse suunatud isiku alaline elukoht enne teenistusse suunamist oli Eestis ning tal oli võimalus Eestis töötada. Kohustuslikku sõjaväeteenistusse saatmisega võeti isikult sel ajal võimalus töötada või tegeleda muu tegevusega, mida oleks võimalik RPKS § 28 lg 2 alusel arvata pensionistaaži hulka (arvestades RPKS § 28 lg 4 nõuet). Eelmisega võrreldes isik, kes suunati kohustuslikku sõjaväeteenistusse mujalt, ei elanud ega töötanud suunamisele eelneval ajal Eestis, st tal puudus vahetult enne teenistusse suunamist seotus Eestiga. Samas ei ole välistatud, et isik oli varem kas vabatahtlikult või muul põhjusel Eestist lahkunud ja asunud elama, töötama ning õppima mujale endise NSV Liidu territooriumile.
35.1. Seadusandja eesmärk RPKS § 28 lg 2 p 3 kehtestamisel oli määrata kindlaks isikute ring, kelle kohustusliku sõjaväe- või asendusteenistuse aeg arvatakse pensioniõigusliku staaži hulka, sätestades tingimuse «kui isik suunati teenistusse Eestist», ja teha seda sooviga kompenseerida aeg, mil isikult võeti kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse saatmisega ära võimalus sel ajal Eestis töötada või tegeleda muu RPKS § 28 lg-s 2 loetletud tegevusega ning seeläbi omandada Eestis pensioniõiguslikku staaži (vt otsuse IV osa). See eesmärk on RPKS § 28 lg 2 p-ga 3 saavutatud.
Kuna riikliku pensionikindlustuse seaduse üldiseks mõtteks on määrata ja maksta riiklikku pensioni Eestis töötamise aja eest ning seadusandja tahe RPKS § 28 lg 2 p 3 kehtestamisel oli mitte sätestada sõjaväeteenistuse aja arvamine pensioniõigusliku staaži hulka, vaid kompenseerida aeg, mil isikult võeti kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse saatmise tõttu võimalus töötada Eestis või tegeleda muu RPKS § 28 lg-s 2 nimetatud tegevusega, ning see eesmärk on seadusandja loodud regulatsiooniga saavutatav, on seadusandjal RPKS § 28 lg 2 p 3 kehtestamisel olnud eelmainitud isikute gruppide erinevaks kohtlemiseks mõistlik ja asjakohane põhjus. Mõistliku ja asjakohase põhjuse olemasolul on põhjendatud erinevate isikute gruppide ebavõrdne kohtlemine seadusloomes – nimelt tuleb seadusandjale jätta seadusloome tegevuseks avar otsustusulatus (Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 3. aprilli 2002. a otsus asjas nr 3-4-1-2-02 – RT III 2002, 11, 108, p 17).
35.2. Eelmainitud isikute gruppide erinevaks kohtlemiseks mõistliku ja asjakohase põhjenduse esinemist eitavad menetlusosalistest Tallinna Halduskohus ja Riigikogu põhiseaduskomisjon, samuti sotsiaalminister, kelle arvates pole tegu võrreldavate gruppidega, ning Sotsiaalkindlustusamet, kelle arvates ei ole neid isikute gruppe koheldud ebavõrdselt (vt arvamuse p 2).
36. Võrreldavate gruppide korral, milleks on isikud, kes suunati sõjaväe- või asendusteenistusse Eestist ning kes sellele eelnevalt ja järgnevalt elasid Eestis, ja isikud, kes suunati sõjaväe- või asendusteenistusse mujalt ning kes sellele eelnevalt ja järgnevalt elasid Eestis, oli mõlemasse gruppi kuuluvate, kuid erinevates liiduvabariikidest kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse suunatud isikute alaline elukoht kas enne teenistusse suunamist või vahetult enne teise liiduvabariiki siirdumist Eestis, samuti nagu ka pärast sõjaväe- või asendusteenistusest lahkumist. Näiteks võis tegu olla nii Eestis õppivate noormeestega, kes suunati siit kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse ning kes teenistuse järel pöördusid tagasi töötama ENSV-sse, kui ka Eestist pärit noormeestega, kes siin keskkooli lõpetamise järel suunati või suundusid ise omandama haridust teise liiduvabariiki – tihti ka erialal, mida Eestis ei saanud omandada – ning sealt sõjaväeteenistusse saadeti, kuid kes pärast teenistuse lõppu pöördusid tagasi Eestisse ning omandasid siin RPKS § 28 lg-s 4 nõutud 15-aastase pensioniõigusliku staaži. Mõlemal isikute grupil on enne ja pärast sõjaväe- või asendusteenistusse suunamist olemas seotus Eestiga. Nii oli nende alaline elukoht enne sõjaväeteenistusse suunamist (või vahetult enne teise liiduvabariiki õppima suundumist) Eestis ning neil isikuil oli võimalus Eestis töötada. Kohustuslikku sõjaväeteenistusse suunamisega võeti neilt seega võimalus Eestis töötada või tegeleda muu RPKS § 28 lg 2 alusel pensionistaaži hulka arvatava tegevusega.
36.1. Ka Tallinna Halduskohtus peetud 28. aprilli 2008. a kohtuistungi protokollist ja haldusasja nr 3-08-471 toimikust nähtub, et H. Kõiv astus 1963. a pärast keskkooli lõpetamist Eestis kutse peale Leningradi Kõrgemasse Merekooli laevajuhtimise osakonda (õppetöö algas 1. septembril 1963), kuna Eesti NSV-s ei olnud tol ajal võimalust kõrgemat mereharidust saada. 28. veebruaril 1969. a lõpetas ta merekooli insener-laevajuhina ning suunati Nõukogude armee mereväkke. H. Kõiv viibis Nõukogude armees 9. juunist 1969 kuni demobiliseerimiseni 13. juunil 1972. H. Kõivu väitel pidi tema esialgne suunamine olema tagasi Eestisse Eesti Merelaevandusse, kus ta läbis kõik praktikad. Praktika oli osa õpingutest, kuna selleks, et saada tüürimehe töödiplom, oli vaja teha 24 kuud merepraktikat madrusena ning praktikatele suunati otse merekoolist. Vahetult pärast sõjaväeteenistust, nimelt ajavahemikul 17. oktoobrist 1972 kuni 12. veebruarini 1973 töötas H. Kõiv Lenrõbholodflotis kapteni kolmanda abina, mille järel ta asus 19. veebruarist 1973 töötama kapteni abina kalurikolhoosi Hiiu Kalur. Töötamise aeg Lenrõbholodflotis arvutati H. Kõivu pensioniõigusliku staaži hulka (RPKS § 28 lg 1).
36.2. Nagu korduvalt sedastatud, oli seadusandja eesmärk RPKS § 28 lg 2 p 3 kehtestamisel määrata kindlaks isikute ring, kelle kohustusliku sõjaväe- või asendusteenistuse aeg arvatakse pensioniõigusliku staaži hulka. Selleks sätestati tingimus «kui isik suunati teenistusse Eestist» sooviga kompenseerida aeg, mil isikult võeti kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse saatmisega ära võimalus sel ajal Eestis töötada või tegeleda muu RPKS § 28 lg-s 2 loetletud tegevusega ning seeläbi omandada Eestis pensioniõiguslikku staaži. See eesmärk ei ole praegu RPKS § 28 lg 2 p 3 regulatsiooniga mõlemate võrreldavate gruppide puhul saavutatud. Nimelt on RPKS § 28 lg 2 p 3 alusel võimalik arvata sõjaväe- või asendusteenistuses viibitud aeg pensioniõigusliku staaži hulka nende isikute puhul, kes suunati sõjaväe- või asendusteenistusse Eestist ning kes eelnevalt ja järgnevalt elasid Eestis, kuid seda pole võimalik teha nende puhul, kes suunati sõjaväe- või asendusteenistusse mujalt ning kes eelnevalt ja järgnevalt elasid Eestis. Samas tuleb ka teise gruppi kuuluvate isikute puhul jaatada piisava sideme olemasolu Eestiga, st et ka neilt isikuilt võeti kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse saatmisega ära võimalus sel ajal Eestis töötada või tegeleda muu RPKS § 28 lg-s 2 loetletud tegevusega ning seeläbi omandada Eestis pensioniõiguslikku staaži.
36.3. Nimelt tuleb isikute puhul, kes suunati sõjaväe- või asendusteenistusse mujalt kui Eestist ning kes eelnevalt ja järgnevalt elasid Eestis, silmas pidada seda, et neil on õigus saada Eesti vanaduspensioni juhul, kui nad kas sõjaväe- või asendusteenistusele eelnevalt või (eelkõige) selle järgselt on omandanud Eestis 15 aastat pensionistaaži (RPKS § 7 lg 1 p 2). 15-aastane pensionistaaž on tingimuseks ka kohustusliku sõjaväe- või asendusteenistuse aja pensioniõigusliku staaži hulka arvamiseks (RPKS § 28 lg 4). Kolleegium leiab, et 15-aastane Eestis omandatud pensionistaaž on piisav, tõendamaks isiku piisavat seotust Eestiga ka sõjaväe- või asendusteenistuse järel. Seejuures ei ole piisava seotuse tuvastamisel olulise tähtsusega juhtumid, kus isik pärast kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistuse läbimist ja enne Eestisse tagasipöördumist töötas lühikest aega teises liiduvabariigis.
36.4. Kuna riikliku pensionikindlustuse seaduse üldiseks mõtteks on määrata ja maksta riiklikku pensioni Eestis töötamise aja eest ning seadusandja tahe RPKS § 28 lg 2 p 3 kehtestamisel oli kompenseerida aeg, mil isikult võeti kohustuslikku sõjaväe- või asendusteenistusse saatmise tõttu võimalus töötada Eestis või tegeleda muu RPKS § 28 lg-s 2 nimetatud tegevusega, ning see eesmärk ei ole seadusandja loodud regulatsiooniga saavutatav, puudus seadusandjal RPKS § 28 lg 2 p 3 kehtestamisel eelmainitud isikute gruppide erinevaks kohtlemiseks mõistlik ja asjakohane põhjus.
36.5. Kolleegium nõustub justiitsministriga, et juhtudel, kui isiku sõjaväe- või asendusteenistusele eelnev ja järgnev elukäik viitab sellele, et sõjaväeteenistus oli takistuseks pensionistaaži kogumiseks Eestis, tuleks teenistuses viibimise aeg lugeda pensioniõigusliku staaži hulka. Ka isikul, kes asus asendus- või sõjaväeteenistusse väljastpoolt Eestit, oli piisav seotus Eestiga juhul, kui isik elas enne mujale õppima asumist Eestis ning tuli pärast asendus- või sõjaväeteenistust tagasi Eestisse ja kogus siin 15 aastat pensionistaaži.
37. Lähtudes eelnevast, tunnistab Riigikohus RPKS § 28 lg 2 p 3 põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks osas, milles see ei võimalda pensioniõigusliku staaži hulka arvata kohustusliku sõjaväe- või asendusteenistuse aega, kui isik elas Eestis enne ja pärast väljaspool Eestit toimunud sõjaväe- või asendusteenistusse suunamist ning on omandanud Eestis 15-aastase pensionistaaži.
Märt RASK Eerik KERGANDBERG Indrek KOOLMEISTER
Villu KÕVE Harri SALMANN