Nõuded majutusettevõttele – Riigi Teataja
Nõuded majutusettevõttele
Nõuded majutusettevõttele - sisukord
§ 2 Majutusettevõtte liik
2 MAJUTUSETTEVÕTTE ÜLDNÕUDED
§ 3 Üldised nõuded
§ 4 Majutusettevõtte nimi ja tähistus
§ 5 Ruumide ja hoonete tähistus
§ 6 Nõuded veele
§ 9 Nõuded majutusruumile
§ 10 Rätikud ja voodipesu
§ 11 Hügieeniruum
§ 12 Tualettruum
§ 13 Pesemisruum
§ 14 Koristus- ja puhastusvahendid
§ 15 Pesu hoidmine
§ 16 Nõuded teenindavale personalile
3 NÕUDED HOTELLILE
§ 18 Hotell
§ 19 Lifti olemasolu nõue
§ 20 Hotelli vastuvõtt
§ 21 Nõuded toitlustamisele
§ 22 Hotelli majutusruum
§ 23 Hotelli poolt pakutavad kohustuslikud teenused
§ 24 Parkimine
§ 25 Ruumid hotelli personalile
§ 26 Nõuded hotelli personalile
4 NÕUDED MOTELLILE
§ 27 Motell
§ 28 Motelli parkimisplats
§ 29 Nõuded motellile
5 NÕUDED KÜLALISTEMAJALE
§ 30 Külalistemaja
§ 31 Külalistemaja vastuvõturuum
§ 32 Üldnõuded külalistemajale
§ 33 Külalistemaja majutusruum
§ 34 Külalistemaja personal
6 NÕUDED HOSTELILE
§ 35 Hostel
§ 36 Hosteli vastuvõtt
§ 37 Üldnõuded hostelile
§ 38 Hosteli majutusruum
§ 39 Hosteli köök
§ 40 Hosteli personal
7 NÕUDED PUHKEKÜLALE JA -LAAGRILE
§ 41 Puhkeküla ja -laager
§ 42 Puhkeküla ja -laagri territoorium
§ 43 Üldnõuded puhkekülale ja -laagrile
§ 44 Puhkeküla ja -laagri köök
§ 45 Majutus puhkekülas ja -laagris
§ 46 Puhkeküla ja -laagri personal
8 NÕUDED PUHKEMAJALE
§ 47 Puhkemaja
§ 48 Üldnõuded puhkemajale
§ 49 Puhkemaja majutusruum
§ 50 Puhkemaja puhkeruum
§ 51 Puhkemaja köök või kööginišš
9 NÕUDED KÜLALISKORTERILE
§ 52 Külaliskorter
§ 53 Nõuded külaliskorterile
§ 54 Külaliskorteri tuleohutusnõuded
10 NÕUDED KODUMAJUTUSELE
§ 55 Kodumajutus
§ 56 Üldnõuded kodumajutusele
§ 57 Kodumajutuse majutusruum
§ 58 Kodumajutuse tuleohutusnõuded
§ 59 Määruse kehtetuks tunnistamine
§ 60 Määruse jõustumine ja rakendussätted
RT I, 19.06.2015, 13
Vastu võetud 23.05.2012 nr 43
RT I, 31.05.2012, 2
03.07.2014 RT I, 09.07.2014, 31 12.07.2014
15.06.2015 RT I, 19.06.2015, 8 01.07.2015
Määrus kehtestatakse «Turismiseaduse» § 19 lõike 4 alusel.
Määrus kehtestab nõuded majutusettevõttele. Majutusettevõte peab kogu külastajate majutamise perioodil vastama käesolevas määruses majutusettevõttele esitatud üldnõuetele ja vastavale majutusettevõtte liigile esitatud nõuetele.
§ 2. Majutusettevõtte liik
(1) Majutusettevõtte liigi määratlemisel lähtutakse käesolevas määruses majutusettevõttele kehtestatud nõuetest.
(2) Majutusettevõtete põhilised liigid on hotell, motell, külalistemaja, hostel, puhkeküla ja -laager, puhkemaja, külaliskorter ja kodumajutus.
(3) Kui majutusettevõte vastab käesolevas määruses majutusettevõttele kehtestatud üldnõuetele, kuid ei vasta ühelegi majutusettevõtte liigi kirjeldusele ega vastavat liiki majutusettevõttele esitatud nõuetele, võib ettevõtja kasutada muud majutusettevõtte liiki iseloomustavat määratlust või jätta liigi määratlemata.
2. peatükk MAJUTUSETTEVÕTTE ÜLDNÕUDED
(1) Majutusettevõtte ehitis peab vastama asjakohastele ehitisele kohaldatavatele nõuetele.
(2) Majutusettevõtte territoorium, hoone välisilme, üldkasutatavate, majutus- ja hügieeniruumide mööbel, seinad, valgustid, põrandakatted ja -vaibad, voodipesu ja -katted, aknakatted, sanitaarseadmed ja inventar peavad olema puhtad ja kasutajale tavapärasel kasutamisel ohutud.
(3) Majutusettevõte peab olema varustatud elektri ja veega ning tagatud peab olema nõuetekohane jäätme- ja reoveekäitlus.
(4) Majutusettevõttes toidu käitlemisel peab olema tagatud selle käitlemine vastavalt „Toiduseadusele“.
(5) Suplemiseks ettenähtud veekogu peab vastama „Rahvatervise seaduse“ alusel suplusveele ja supelrannale kehtestatud nõuetele ning majutusettevõtte ujula, bassein ja veekeskus peavad vastama „Rahvatervise seaduse“ alusel ujulatele, basseinidele ja veekeskustele kehtestatud nõuetele.
§ 4. Majutusettevõtte nimi ja tähistus
(1) Majutusettevõtte hoonel või juurdepääsutee ääres peab paiknema majutusettevõtte tähistus majutusettevõtte nimega ja majutusettevõtte liigi nimetusega või muu liiki iseloomustava määratlusega. Kui määratlemata liiki majutusettevõtte nimest ei selgu, et tegemist on majutusettevõttega, peab majutusettevõtte tähistus sisaldama lisaks majutusettevõtte nimele selget viidet, et tegemist on majutusettevõttega.
(2) Kui majutusettevõtte liik või muu liiki iseloomustav määratlus sisaldub juba majutusettevõtte nimes, ei pea tähistusel majutusettevõtte liiki eraldi välja tooma.
(3) [Kehtetu RT I, 09.07.2014, 31 - jõust. 12.07.2014]
(4) Sõna „turismitalu“ võib kasutada vaid maapiirkonnas (küla, aleviku või alevi territooriumil) asuva külalistemaja, hosteli, puhkeküla ja -laagri, puhkemaja ja kodumajutuse nimes. Turismitalu tähistus peab sisaldama täiendavat viidet majutusettevõtte liigile.
(5) Majutusettevõtte nimes, tähistuses ja majutusettevõttes pakutavate teenuste müügiks pakkumisel ning müügil võib kasutada sõna „spaa“, kui majutusettevõttes pakutakse vähemalt järgmisi teenuseid:
1) kaks erinevat massaažiteenust;
2) kaks erinevat veehoolitsust või basseini kasutamise võimalus;
3) saunateenus (vähemalt 6-kohaline saun);
4) kaks erinevat ilu- ja isikuteenust, mis ei ole saunateenus, sotsiaalministri 20.12.2000.a määruse nr 86 „Tervisekaitsenõuded ilu- ja isikuteenuste osutamisele“ tähenduses või taastusravi tervishoiuteenuste osutamine „Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse“ tähenduses.
(6) Järgu olemasolul võib majutusettevõtte nimes, tähistuses ja majutusteenuse müügiks pakkumisel ning müügil kasutada järgule vastavat järgutähist. Muude kvaliteedimärgiste kasutamise korral tuleb tagada nende eristuvus majutusettevõtte järgutähisest.
§ 5. Ruumide ja hoonete tähistus
Majutusettevõttes, välja arvatud kodumajutuses ja külaliskorteris, peavad kõik külastajate üldkasutuses olevad ruumid ja hooned olema tähistatud vastava ruumi või hoone nimetusega, üldtuntud tähisega või muul viisil, mis on külastajale arusaadav.
§ 6. Nõuded veele
(1) Majutusettevõttes kasutatava joogivee kvaliteet peab vastama „Veeseaduse“ alusel kehtestatud joogivee nõuetele.
(2) Majutusettevõtte soojaveevarustuses peab olema ööpäevaringselt vähemalt +65 ºC soe vesi.
Majutusettevõtte üldkasutatavates, majutus- ja hügieeniruumides peab olema loomulik ventilatsioon või sundventilatsioon.
(1) Majutusettevõtte üldvalgustus peab tagama üldkasutatavates, majutus- ja hügieeniruumides ühtlase hajutatud valguse.
(2) Majutusettevõtte majutusruumis peavad olema loomulik valgustus, kunstlik üldvalgustus ja voodi juures kunstlik kohtvalgustus. Viimane ei ole nõutav puhkeküla ja -laagri majutusruumis.
(3) Majutusruumis, välja arvatud puhkeküla ja -laagri majutusruumis, peab olema tagatud piisav lugemisvalgustus.
§ 9. Nõuded majutusruumile
(1) Majutusettevõtte majutusruumide uksed peavad olema lukustatavad ja võtmed külastajate kasutuses.
(2) Majutusettevõtte majutusruumi õhutemperatuur peab olema optimaalne, kuid mitte vähem kui 18 ºC.
(3) Majutusettevõtte majutusruumis peavad olema:
1) voodi miinimumsuurusega 80×190 cm või kaheinimesevoodi miinimumsuurusega 140×190 cm;
2) padi miinimumsuurusega 40×50 cm voodikoha kohta;
3) tekk voodikoha kohta, mis on vähemalt 40 cm voodikohast laiem ning voodikohta täielikult kattev. Kaheinimesevoodis võib olla voodit täielikult kattev tekk, mis on vähemalt 40 cm voodist laiem;
4) tool või muu istekoht voodikoha kohta;
5) valgust väheläbilaskvad aknakatted kogu akna ulatuses;
6) prügikast;
7) tuleohutusmeelespea ja evakueerimise skemaatiline plaan;
8) öökapp või paigutuspind;
9) riidekapp, -nagid või -varn;
10) kolm riidepuud voodikoha kohta, välja arvatud puhkekülas ja -laagris. Hostelis peavad riidepuud olema vajadusel saadaval;
11) pistikupesa külastaja kasutuses.
§ 10. Rätikud ja voodipesu
(1) Majutusettevõttes kasutatavad käterätikud peavad olema miinimumsuurusega 40×60 cm ja vannilinad miinimumsuurusega 65×130 cm.
(2) Majutusettevõttes kasutatava voodipesu hulka kuuluvad voodilina, tekilina või -kott ja padjapüür, mis täielikult katavad vastavalt voodi, teki ja padja.
§ 11. Hügieeniruum
(1) Majutusettevõtte hügieeniruumi (pesemisruum, tualettruum) seinad ja põrandad peavad olema kaetud niiskuskindla, kergesti puhastatava ja desinfitseeritava materjaliga.
(2) Majutusettevõtte üldkasutatavas hügieeniruumis peab olema hügieeniline käte pesemise ja kuivatamise võimalus ning seal võib kasutada ainult dosaatoriga seepi. Majutusruumi hügieeniruumis võib kasutada dosaatoriga seepi või ühekordset seepi.
§ 12. Tualettruum
Majutusettevõtte tualettruumis peavad olema tualettpaber ja kaanega prügikast vahetatavate kottidega, naiste või meeste ja naiste ühises üldkasutatavas tualettruumis hügieenikotid.
§ 13. Pesemisruum
Majutusettevõtte pesemisruumis, välja arvatud täiendavas pesemisruumis nagu saun, peavad olema:
1) jooksev soe ja külm vesi;
2) kardina või kabiiniga dušš või vann;
3) kraanikauss;
4) peegel;
5) riidenagid või -varn;
6) paigutuspind või riiul esemete paigutamiseks kraanikausi ja duši või vanni juures;
7) joogiklaas või -tops voodikoha kohta;
8) kaanega prügikast vahetatavate kottidega.
§ 14. Koristus- ja puhastusvahendid
(1) Majutusettevõtte ruumide koristusvahendid peavad olema märgistatud lähtuvalt nende kasutamise ruumist ja neid peab hoidma kuivatusvõimalusega või ventileeritavas ruumis või kapis.
(2) Hügieeniruumide koristusvahendeid tuleb hoida teistest koristusvahenditest eraldi.
(3) Ruumide ja sisustuse puhastamisel tuleb kasutada „Kemikaaliseaduse“ nõuetele vastavaid asjakohaseid puhastus- ja pesuaineid ning -vahendeid vastavalt kasutusjuhendile. Pindade desinfitseerimisel tuleb kasutada „Biotsiidiseaduse“ nõuetele vastavaid desinfitseerivaid aineid.
§ 15. Pesu hoidmine
Majutusettevõttes tuleb puhas pesu hoida eraldi ruumis või kapis.
§ 16. Nõuded teenindavale personalile
(1) Majutusettevõtte teenindav personal peab läbima nõuetekohase tervisekontrolli vastavalt „Nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduses“ sätestatule.
(2) Majutusettevõtte vastuvõtulaua teenindajad ja teised külastajaid vahetult teenindavad töötajad peavad valdama eesti keelt vähemalt Vabariigi Valitsuse 20. juuni 2011.a määrusega nr 84 „Avaliku teenistuja, töötaja ning füüsilisest isikust ettevõtja eesti keele oskuse ja kasutamise nõuded“ (RT I, 27.06.2011, 1) nõutud tasemel.
Majutusettevõttes peab olema tagatud:
1) majutusteenuse kasutaja registreerimine „Turismiseaduses“ sätestatud korras;
2) majutusruumi võtme identifitseeritult väljastamine;
3) külastajate ööpäevaringne sisse- ja väljapääs;
4) esmaabiapteegi kasutamise võimalus majutusettevõtte külastajatele ja personalile;
5) päästeasutuse häirekeskusele hädaolukorrast viivitamatu teatamise võimalus;
6) külastajate teavitamine majutusettevõtte poolt pakutavatest teenustest, hinnakirjast ning majutusettevõtte vastuvõtuaegadest, kui vastuvõtt ei toimu ööpäevaringselt.
3. peatükk NÕUDED HOTELLILE
§ 18. Hotell
Hotell on toitlustusteenust pakkuv vähemalt kümne majutusruumiga majutusettevõte.
§ 19. Lifti olemasolu nõue
(1) Hotellis peab olema külastajate kasutada lift hoone esimeselt korruselt kõikidele majutusruumidega ja muudele külastajate kasutuses olevate ruumidega korrustele, kui nimetatud ruumid asuvad hoones kõrgemal kui kolmandal korrusel.
(2) Lõikes 1 toodud nõuet ei kohaldata, kui see ei ole võimalik hotelli ehitisele rakenduvate muinsuskaitseliste nõuete tõttu või kui ehitisele ekspertiisi teinud isiku poolt on antud kinnitus, et hotelli hoone konstruktsioonilised iseärasused ei võimalda lifti paigaldamist ja kasutamist.
§ 20. Hotelli vastuvõtt
(1) Hotelli vastuvõturuumis peavad olema:
1) vastuvõtulaud teenindusega vähemalt ajavahemikus 7.00–23.00;
2) üldkasutatav tualettruum meestele ja naistele eraldi või meestele ja naistele ühine tualettruum;
3) istekohad;
4) telefoni- või mobiiltelefoniteenuse kasutamise võimalus;
5) tasuta sisetelefon tubadesse helistamiseks;
6) seif või hoiulaekad külastajate kasutuses;
7) lihtkirja saatmise võimalus.
(2) Kui hotellis ei toimu ööpäevaringset vastuvõttu, peab info vastuvõtuaegade kohta paiknema hotelli sissepääsu juures.
§ 21. Nõuded toitlustamisele
Hotellis peab vähemalt olema:
1) hommikusöögi saamise võimalus tööpäeviti ajavahemikus 7.00–10.00 ja puhkepäevadel ajavahemikus 8.00–11.00;
2) soojade toitude saamise võimalus ajavahemikel 12.00–15.00 ja 18.00–22.00.
§ 22. Hotelli majutusruum
(1) Hotelli majutusruumi minimaalne pindala peab vähemalt 70% vastavatest majutusruumidest olema koos eesruumiga ja ilma hügieeniruumita ühekohalise majutusruumi korral 8 m2 ning kahekohalise majutusruumi korral 12 m2.
(2) Majutusruumi uksel peab seespool olema uksesilm või -kett.
(3) Majutusruumis peavad olema:
1) üheinimesevoodi miinimumsuurusega 80×190 cm või kaheinimesevoodi miinimumsuurusega 160×190cm, kusjuures mitmekorruselised voodid (narid) ei ole lubatud;
2) voodi kattemadrats;
3) voodipesu (soovitavalt ühevärviline);
4) päevatekk, mis katab vähemalt 30% voodist;
5) jalarätik, käterätik ja vannilina voodikoha kohta;
6) voodi juures öökapp või paigutuspind voodikoha kohta;
7) kummut või riiulid;
8) kirjutuslaud või -pind;
9) valgustus kirjutuslaua või -pinna kohal;
10) peegel, mis võimaldab külastajal end vaadata täispikkuses;
11) kohvrialus;
12) joogiklaas voodikoha kohta;
13) info majutusettevõtte kohta, sealhulgas pakutavad teenused ja hinnakiri;
14) kirjapaber ja kirjutusvahend;
15) tasuta telefoniühendus vastuvõtu ja päästeasutuse häirekeskusega;
16) hügieeniruum.
(4) Külastaja soovi korral peavad majutusruumis vajadusel olema saadaval:
1) jalatsite puhastamisvahendid;
2) riidehari;
3) vaas;
4) õmblustarbed;
5) pudeliavaja.
§ 23. Hotelli poolt pakutavad kohustuslikud teenused
Hotellis peab olema tagatud:
1) televiisori vaatamise võimalus majutusruumis või üldkasutatavas ruumis;
2) voodipesu vahetus vähemalt kord nädalas või vastavalt külastaja soovile ning iga uue külastaja korral;
3) rätikute vahetus iga päev või vastavalt külastaja soovile, kuid mitte harvem kui kolme päeva järel ning iga uue külastaja korral;
4) lisavoodi tellimise võimalus;
5) lisapadja ja -teki saamise võimalus;
6) jalatsite puhastamisvahendid või vajadusel nende kättesaadavus;
7) sularahata arveldamise võimalus;
8) faksi vastuvõtmise võimalus;
9) elektroonilise kirja saatmise ja saamise võimalus;
10) täiendava kohvrialuse saamise võimalus.
§ 24. Parkimine
Hotelli juures peavad olema parkimiskohad või informatsioon parkimisvõimaluste kohta hotelli lähiümbruses.
§ 25. Ruumid hotelli personalile
Hotellis peavad olema personalile riietus- ja hügieeniruumid.
§ 26. Nõuded hotelli personalile
(1) Külastajaid teenindavad töötajad peavad kandma vormiriietust ning soovitavalt rinnasilti nime ja ametinimetusega.
(2) Hotelli vastuvõtulaua teenindaja peab valdama vähemalt kahte võõrkeelt.
4. peatükk NÕUDED MOTELLILE
§ 27. Motell
Motell on eeskätt mootorsõidukitel liikujate teenindamiseks mõeldud toitlustusteenust pakkuv vähemalt kümne majutusruumiga maantee läheduses paiknev majutusettevõte, kus on tagatud turvaline parkimine.
§ 28. Motelli parkimisplats
(1) Motelli juures asuv parkimisplats peab olema tähistatud või piirdega ääristatud ning lukustatav või ööpäevaringse valvega.
(2) Motelli juures peab olema vähemalt majutusruumide arvuga võrdne arv parkimiskohti.
§ 29. Nõuded motellile
Motell peab vastama §-des 19–23 ja 25–26 sätestatud nõuetele.
5. peatükk NÕUDED KÜLALISTEMAJALE
§ 30. Külalistemaja
Külalistemaja on toitlustusteenust pakkuv vähemalt viie majutusruumiga majutusettevõte.
§ 31. Külalistemaja vastuvõturuum
Külalistemaja vastuvõturuumis peab olema vastuvõtulaud teenindusega vähemalt ajavahemikus 8.00–20.00 ning telefoni- või mobiiltelefoniteenuse kasutamise võimalus ja istekohad.
§ 32. Üldnõuded külalistemajale
(1) Külalistemajas peavad olema:
1) pesemisruum kuni kümne voodikoha kohta;
2) üks meeste ja üks naiste tualettruum kuni kümne voodikoha kohta;
3) piisava suurusega puhke- või söögiruum;
4) hommikusöögi saamise võimalus;
5) soojade toitude saamise võimalus vähemalt ajavahemikel 12.00–15.00 ja 18.00–22.00;
6) personali riietus- ja hügieeniruumid.
(2) Külalistemajas peab olema tagatud voodipesu ja rätikute vahetus vähemalt kord nädalas või vastavalt külastaja soovile ning iga uue külastaja korral.
§ 33. Külalistemaja majutusruum
(1) Külalistemaja majutusruumi minimaalne pindala peab vähemalt 70% vastavatest majutusruumidest olema ühekohalise majutusruumi korral 8 m2, kahekohalise majutusruumi korral 12 m2 ja iga lisanduva voodikoha puhul täiendavalt 3m2.
(2) Külalistemaja majutusruumis peavad olema:
1) voodi kattemadrats;
2) voodipesu;
3) päevatekk, mis katab vähemalt 30% voodist;
4) käterätik voodikoha kohta;
5) vannilina voodikoha kohta;
6) öökapp või paigutuspind voodikoha kohta;
7) peegel, mis võimaldab külastajal end vaadata täispikkuses;
8) joogiklaas voodikoha kohta;
9) pudeliavaja saamise võimalus;
10) teave külalistemaja kohta, seahulgas pakutavad teenused ja hinnakiri.
§ 34. Külalistemaja personal
(2) Külalistemaja vastuvõtulaua teenindaja peab valdama suhtlemistasandil vähemalt kahte võõrkeelt.
6. peatükk NÕUDED HOSTELILE
§ 35. Hostel
§ 36. Hosteli vastuvõtt
(1) Hosteli vastuvõturuumis peab olema telefoni- või mobiiltelefoniteenuse kasutamise võimalus ning tagatud külastajate vastuvõtt vähemalt ajavahemikel 8.00–10.00 ja 17.00–22.00.
(2) Informatsioon vastuvõtuaegade kohta peab paiknema väljaspool hostelit.
§ 37. Üldnõuded hostelile
(1) Hostelis peavad olema:
1) hommikusöögi saamise või köögi kasutamise võimalus;
2) pesemisruum kuni kümne voodikoha kohta;
3) üks meeste ja üks naiste tualettruum kuni kümne voodikoha kohta;
4) piisava suurusega puhke- või söögiruum;
5) personali riietusruum.
(2) Hostelis peab olema tagatud:
1) voodipesu ja rätikute olemasolu majutusruumis või
2) voodipesu ja rätikute laenutamise võimalus või
3) pesupesemise võimalus.
(3) Hosteli majutusruumis voodipesu ja rätikute olemasolu korral peab olema tagatud nende vahetus vähemalt kord nädalas ning iga uue külastaja korral.
§ 38. Hosteli majutusruum
(1) Hosteli majutusruumi minimaalne pindala peab olema vähemalt 4 m2 voodikoha või nari kohta.
(2) Hosteli majutusruumis peab olema peegel.
§ 39. Hosteli köök
Köögi kasutamise võimaluse korral peavad hosteli köögis olema:
1) seadmed ja vahendid sooja toidu valmistamiseks ja serveerimiseks;
2) nõudepesuvahendid;
3) kraanikausid jooksva sooja ja külma veega;
4) piisava mahutavusega külmkapp.
§ 40. Hosteli personal
(1) Hosteli külastajaid teenindavatel töötajatel on soovituslik kanda nimega rinnasilti.
(2) Hosteli vastuvõtulaua teenindaja peab valdama suhtlemistasandil vähemalt kahte võõrkeelt.
7. peatükk NÕUDED PUHKEKÜLALE JA -LAAGRILE
§ 41. Puhkeküla ja -laager
Puhkeküla ja -laager on piiratud mahus teenuseid pakkuv majutusettevõte, kus on platsid telkide ja/või haagissuvilate jaoks, parkimiskohad mootorsõidukitele ja võivad olla ka majutushooned.
§ 42. Puhkeküla ja -laagri territoorium
(1) Puhkeküla ja -laagri territoorium peab olema:
1) ääristatud tehisliku või loodusliku piirdega;
2) varustatud välisvalgustusega.
(2) Puhkekülas ja -laagris peavad mootorsõidukitega sõitmiseks ettenähtud siseteed olema kaetud pinnakattega.
(3) Puhkeküla ja -laagri territooriumil peab olema nähtaval kohal tuleohutusmeelespea, mis sisaldab lühidalt juhiseid tulekahjust hoidumiseks ja tulekahju korral tegutsemiseks.
§ 43. Üldnõuded puhkekülale ja -laagrile
Puhkekülas ja -laagris peavad olema:
1) vastuvõtuhoone sissesõidutee lähedal;
2) telefoni- või mobiiltelefoniteenuse kasutamise võimalus;
3) pesemisruum kuni kolme telkimis- või haagissuvilaplatsi või 12 voodikoha kohta;
4) üks meeste ja üks naiste tualettruum kuni kolme telkimis- või haagissuvilaplatsi või 12 voodikoha kohta;
5) köögi kasutamise võimalus;
6) jäätmekonteiner;
7) majutusruumi olemasolu korral voodipesu ja rätikute olemasolu majutusruumis ning nende vahetus vähemalt kord nädalas ning iga uue külastaja korral;
8) tähistatud autoparkla;
9) nähtaval kohal info vastuvõtuaegade kohta ja majutusteenuse osutaja kontakttelefon.
§ 44. Puhkeküla ja -laagri köök
Puhkeküla ja -laagri köögis peavad olema:
§ 45. Majutus puhkekülas ja -laagris
Puhkeküla ja -laagri:
1) telkimisplats peab olema tähistatud ja soovitatava pindalaga vähemalt 40 m2;
2) telkimisplats peab asuma üldkasutatavatest ehitistest vähemalt 10 m, kuivkäimlast vähemalt 15 m ning üldkasutatavatest teedest vähemalt 50 m kaugusel;
3) majutusruumi olemasolul peab selle minimaalne pindala olema vähemalt 4m2 voodikoha või nari kohta;
4) haagissuvilate parkla olemasolul peab see olema tähistatud ja varustatud elektri-, vee- ning kanalisatsiooniühendusi võimaldavate seadmetega. Haagissuvila parkimiseks ettenähtud plats peab olema tähistatud.
§ 46. Puhkeküla ja -laagri personal
(1) Puhkeküla ja -laagri külastajaid teenindavatel töötajatel on soovituslik kanda nimega rinnasilti.
(2) Puhkeküla ja -laagri vastuvõtulaua teenindaja peab valdama suhtlemistasandil vähemalt kahte võõrkeelt.
8. peatükk NÕUDED PUHKEMAJALE
§ 47. Puhkemaja
Puhkemaja on puhkuseks mõeldud majutusettevõte, mille toiduvalmistamise võimalust pakkuv majutushoone üüritakse välja täies ulatuses.
§ 48. Üldnõuded puhkemajale
(1) Puhkemajas peavad olema:
1) majutusruum;
2) puhkeruum või puhkamiseks mõeldud osa ruumist;
3) köök või kööginišš;
4) pesemis- ja tualettruumid.
(2) Puhkemajas peab olema tagatud:
1) voodipesu ja rätikute olemasolu vastavalt voodikohtade arvule või
(3) Puhkemajas voodipesu ja rätikute olemasolu korral peab olema tagatud nende vahetus vähemalt kord nädalas ning iga uue külastaja korral.
§ 49. Puhkemaja majutusruum
(1) Puhkemaja majutusruumi pindala peab vähemalt 70% vastavatest majutusruumidest olema ühekohalise majutusruumi korral vähemalt 6 m2, kahekohalise majutusruumi korral vähemalt 12 m2 ja enama arvu kohtade korral iga lisanduva voodikoha kohta täiendavalt 3 m2.
(2) Puhkemaja majutusruumis peab olema peegel.
§ 50. Puhkemaja puhkeruum
Puhkemaja puhkeruumis või puhkamiseks mõeldud osal ruumist peavad olema:
1) loomulik valgustus;
2) laud;
3) istekohad vastavalt voodikohtade arvule.
§ 51. Puhkemaja köök või kööginišš
Puhkemaja köögis või kööginišis peavad olema:
3) kraanikauss jooksva sooja ja külma veega;
9. peatükk NÕUDED KÜLALISKORTERILE
§ 52. Külaliskorter
Külaliskorter on majutusettevõte, mille toiduvalmistamise võimalust pakkuv majutusüksus on korter, mis üüritakse välja täies ulatuses.
§ 53. Nõuded külaliskorterile
Külaliskorter peab vastama §-des 48–51 sätestatud nõuetele.
§ 54. Külaliskorteri tuleohutusnõuded
(1) Kuni kümne voodikohaga külaliskorteris peab olema:
1) vähemalt üks autonoomne tulekahjusignalisatsiooniandur igas majutusruumis;
2) vähemalt üks 6 kg tulekustutusaine massiga esmane tulekustutusvahend.
(2) Enam kui kümne voodikohaga külaliskorteris peavad majutusteenuse osutamise ruumid, nendele ruumidele juurdepääsuteed ja ruumidest väljapääsuteed vastama „Ehitusseadustikus“ sätestatud ja selle alusel kehtestatud tuleohutusnõuetele, mis kehtivad majutusettevõtetele.
[RT I, 19.06.2015, 8 - jõust. 01.07.2015]
10. peatükk NÕUDED KODUMAJUTUSELE
§ 55. Kodumajutus
Kodumajutus on hommikusööki pakkuv füüsilise isiku valduses olevas talus, majas või korteris paiknev majutusettevõte.
§ 56. Üldnõuded kodumajutusele
(1) Kodumajutuses peavad olema:
1) külastajate vastuvõtmiseks eraldi ruum või osa ruumist;
2) pesemisruum kuni kümne voodikoha kohta, täiendav pesemisruum iga lisanduva kuni kümne voodikoha kohta;
3) tualettruum kuni kümne voodikoha kohta, täiendav tualettruum iga lisanduva kuni kümne voodikoha kohta;
4) puhkeruum või puhkamiseks mõeldud osa ruumist, kus on loomulik valgustus, laud ja voodikohtadele vastav arv istekohti ning mida võib kasutada söögitoana;
5) majutusruumi eraldi sissepääs selliselt, et majutusruum oleks üksnes majutusteenuse kasutaja valduses.
(2) Kodumajutuses peab olema tagatud voodipesu ja rätikute vahetus vähemalt kord nädalas või vastavalt külastaja soovile ning iga uue külastaja korral.
§ 57. Kodumajutuse majutusruum
(1) Kodumajutuse majutusruumi pindala peab vähemalt 70% vastavatest majutusruumidest olema ühekohalise majutusruumi korral vähemalt 6 m2, kahekohalise majutusruumi korral vähemalt 12 m2 ja enama arvu kohtade korral iga lisanduva voodikoha kohta täiendavalt 3 m2.
(2) Kodumajutuse majutusruumis peavad olema:
1) voodipesu;
2) käterätik ja vannilina voodikoha kohta;
3) peegel.
§ 58. Kodumajutuse tuleohutusnõuded
(1) Kuni kümne voodikohaga kodumajutuses peab olema:
1) autonoomne tulekahjusignalisatsiooniandur igas majutusruumis;
2) 6 kg tulekustutusaine massiga esmane tulekustutusvahend.
(2) Enam kui kümne voodikohaga kodumajutuses peavad majutusteenuse osutamise ruumid, nendele ruumidele juurdepääsuteed ja ruumidest väljapääsuteed vastama „Ehitusseadustikus“ sätestatud ja selle alusel kehtestatud tuleohutusnõuetele, mis kehtivad majutusettevõtetele.
§ 59. Määruse kehtetuks tunnistamine
§ 60. Määruse jõustumine ja rakendussätted
(1) Määrus jõustub 1. septembril 2012. aastal.
(2) Määruse § 54 lõige 2 ja § 58 lõige 2 jõustuvad 1. jaanuaril 2013. aastal.
(3) Hotellis ja motellis on kuni 31. detsembrini 2013. a lubatud kasutada mitmekorruselisi voodeid (narisid) ning kaheinimesevoodit miinimumsuurusega 140×190cm.
(4) Enne käesoleva määruse jõustumist tegutsevale puhkekülale ja -laagrile kohaldatakse määruse § 43 punkte 3 ja 4 kuni 31. maini 2013. a järgmiste erisustega:
1) puhkekülas ja -laagris peab olema pesemisruum kuni kümne telkimisplatsi või 12 voodikoha kohta;
2) puhkekülas ja -laagris peab olema üks meeste ja üks naiste tualettruum kuni kümne telkimisplatsi või 12 voodikoha kohta.


text:
Eelotsusetaotlus – Ühine tollitariifistik – Tariifne klassifitseerimine – Kombineeritud nomenklatuur – Alamrubriigid 8526 91 20 ja 8528 59 00 – Mitme funktsiooniga GPS navigatsioonisüsteem
Kohtuasjas C‑268/18,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Curtea de Apel Bacău (Bacău apellatsioonikohus, Rumeenia) 5. aprilli 2018. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 18. aprillil 2018, menetluses
koosseisus: koja president C. Lycourgos (ettekandja), kohtunikud M. Ilešič ja I. Jarukaitis,
– SC Onlineshop SRL, esindaja: S. Ionaşcu-Strungariu,
– Rumeenia valitsus, esindajad: C. Canţăr, O.-C. Ichim ja A. Wellman,
– Euroopa Komisjon, esindajad: A. Caeiros ja A. Armenia,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT 1987, L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382) I lisas (komisjoni 6. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärusest (EL) 2016/1821 (ELT 2016, L 294, lk 1) tulenevas redaktsioonis) sisalduva kombineeritud nomenklatuuri (edaspidi „KN“) alamrubriike 8526 91 20 ja 8528 59 00 ning komisjoni 25. juuli 2012. aasta rakendusmäärust (EL) nr 698/2012 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT 2012, L 203, lk 34), mida on muudetud komisjoni 29. aprilli 2014. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 459/2014 (ELT 2014, L 133, lk 43) (edaspidi „rakendusmäärus nr 698/2012“).
2 Eelotsusetaotlus esitati SC Onlineshop SRLi (edaspidi „Onlineshop“) ja Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală a Vămilori (maksu- ja tolliamet – tolli osakond, Rumeenia; edaspidi „ANAF-DGV“) vahelises kohtuvaidluses, mille ese on mootorsõidukites kasutatav mitmeotstarbeline seade, mis täidab raadionavigatsiooni, audio- ja video taasesitamise, ringhäälingu edastamise ja kuvamise funktsiooni.
3 Määruse nr 2658/87 artikli 9 lõike 1 ja artikli 10 kohaselt võtab Euroopa Komisjon, keda abistab tolliseadustiku komitee, meetmed seoses selle määruse I lisas toodud KNi rakendamisega kaupade klassifitseerimist puudutavas osas.
4 Määruse nr 2658/87 artikli 12 kohaselt võtab komisjon igal aastal määruse vormis vastu KNi täieliku variandi koos vastavate ühise tollitariifistiku tollimaksumääradega, nagu see tuleneb Euroopa Liidu Nõukogu või komisjoni poolt vastuvõetud meetmetest. See määrus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 31. oktoobril ja kehtib alates järgmise aasta 1. jaanuarist.
5 Nende sätete alusel võeti vastu komisjoni 6. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1754, millega muudetakse määruse nr 2658/87 I lisa (ELT 2015, L 285, lk 1), ja rakendusmäärus 2016/1821. Kummagi määrusega muudeti KNi alates vastavalt 1. jaanuarist 2016 ja 1. jaanuarist 2017.
6 KNi esimese osa I jaotis sisaldab A osa „Kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid“, milles on ette nähtud:
„Kaupade klassifitseerimine toimub järgmiste põhimõtete kohaselt.
3. Kui […] kaup osutub esmapilgul klassifitseeritavaks kahte või enamasse rubriiki, toimub klassifitseerimine järgmiselt:
c) kaubad, mida ei saa klassifitseerida reegli 3 punkti a või b järgi, klassifitseeritakse rubriiki, mis on neid võrdsel määral kirjeldavate rubriikide numbrilises järjestuses kõige viimane.
7 KNi teine osa „Tollimaksude loend“ sisaldab XVI jaotist „Masinad ja mehaanilised seadmed; elektriseadmed; nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud“. Selle jaotise all toodud märkus 3 näeb ette:
„Kui kontekst ei nõua teisiti, siis […] kahe või enama üksteist täiendava või asendava funktsiooni täitmiseks konstrueeritud masinad klassifitseeritakse nii, nagu […] nad […] oleksid sellised masinad, mis täidavad põhifunktsiooni.“
8 Selles jaotises sisaldub ka grupp 85 „Elektrimasinad ja -seadmed, nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud“, mis hõlmas 2016. aastal kohaldatavas ja määrusest 2015/1754 tulenevas versioonis järgmisi rubriike ja alamrubriike:
„CN-kood
Radarseadmed (raadiolokatsiooniseadmed), raadionavigatsiooni abiseadmed ja raadiokaugjuhtimisseadmed:
– radarseadmed (raadiolokatsiooniseadmed)
– raadionavigatsiooni abiaparatuur:
– – raadionavigatsiooni vastuvõtuaparatuur
Monitorid ja projektorid ilma televisiooni vastuvõtuseadmeta; televisiooni vastuvõtuseadmed, mis võivad sisaldada ka ringhäälingu raadiovastuvõtjat, heli- või videosalvestusseadmeid või heli- või videotaasesitusseadmeid:
– elektronkiiretoruga monitorid:
– – üksnes või peamiselt rubriigi 8471 automaatsetes andmetöötlussüsteemides (arvutites) kasutatavat tüüpi
– – – lamekuvarid, mis kuvavad automaatsete andmetöötlusseadmete signaale nõuetekohase funktsionaalsusega:
9 2017. aastal kohaldatava rakendusmäärusega 2016/1821 ei muudetud KNi rubriiki 8526, nii nagu see tulenes rakendusmäärusest 2015/1754, ent muudeti järgmiselt rubriiki 8528:
„8528
– – mis on otse ühendatavad rubriigi 8471 automaatse andmetöötlusseadmega ja ette nähtud koos sellega kasutamiseks:
Rakendusmäärus nr 698/2012
10 Rakendusmääruse nr 698/2012 artiklis 1 on sätestatud:
„Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.“
11 Selle määruse lisa on sõnastatud järgmiselt:
„Kauba kirjeldus
3. Mootorsõidukites kasutatav mitmeotstarbeline seade (nn mootorsõiduki audiovideokeskus).
Sellel on ühes korpuses raadiovastuvõtja, heli ja videopildi kopeerimisseade, raadionavigatsiooniseade ning vedelkristallvärvikuvar (LCD) diagonaaliga ligikaudu 18 cm (7 tolli) ja kuvasuhtega 16 : 9.
Seadmel on pistmikud, mis võimaldavad vastu võtta videosignaali välisallikast, näiteks tahavaatekaamerast või DVB-T-tuunerist.
Seadmega saab paljundada heli- ja videofaile mälukaardilt.
Seade esitatakse tollile koos kahe kaugjuhtimispuldiga.
Seadmega saab ühendada lisakuvari.
Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3c ja 6 ning CN-koodide 8528, 8528 59 ja 8528 59 70 sõnastusega.
Seade on kavandatud täitma mitmesuguseid funktsioone (heli- ja videofailide kopeerimine, raadiovastuvõtt, video kuvamine), millest ükski ei anna seadme ehitust ja tööpõhimõtet arvestades seadmele selle põhiomadusi.
Klassifitseerimise üldreegli 3c alusel tuleb seade seega klassifitseerida muu monitorina CN-koodi 8528 59 70 alla.“
12 Onlineshop palus 18. juulil 2016 ANAF-DGV‑l väljastada siduv tariifiinformatsioon seadme nimetusega „GPS navigatsioonisüsteem PNI S 506“ kohta, tehes ettepaneku klassifitseerida see KNi alamrubriiki 8526 91 20, kuhu kuulub raadionavigatsiooni vastuvõtuaparatuur.
13 Eelotsusetaotlusest nähtub, et see seade täidab sisuliselt nelja funktsiooni: raadionavigatsiooni, audio- ja video taasesitamise, ringhäälingu edastamise ja kuvamise funktsiooni. Toodet saab kasutada nii GPS navigatsioonisüsteemina (GPS moodul ja antenn on olemas) kui ka tahvelarvutina ning sellel on mitu tarvikut (tuuleklaasikinnitus, autolaadija ja andmeedastuskaabel). Seade kaalub 152 g ning selle mõõtmed on 132 × 184 × 12 mm.
14 ANAF-DGV väljastas 23. detsembri 2016. aasta otsusega kaebajale siduva tariifiinformatsiooni, klassifitseerides seadme KNi alamrubriiki 8528 59 00; sellise klassifitseerimise põhjendamiseks tugines ta selle nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitele 1, 3c ja 6. Selles otsuses oli lisaks viidatud rakendusmäärusele nr 698/2012.
15 Onlineshop esitas selle otsuse peale 11. jaanuaril 2017 vaide, mis jäeti rahuldamata; seejärel esitas ta 2. augustil 2017 eelotsusetaotluse esitanud kohtule kaebuse.
16 See kohus märgib, et Onlineshop väidab – põhistamaks oma taotlust klassifitseerida põhikohtuasjas kõne all olev seade KNi alamrubriiki 8526 91 20 –, et seadme põhifunktsioon on GPS navigatsioon kahe eelnevalt installeeritud navigeerimisrakenduse abil; ANAF-DGV väidab omakorda, et ükski selle seadme funktsioonidest ei anna selle põhiomadusi, mistõttu see tuleb klassifitseerida rubriiki, mis on seda võrdsel määral kirjeldavate rubriikide numbrilises järjestuses kõige viimane, see tähendab rubriiki 8528, mis vastab seadme video taasesitamise monitori funktsioonile.
17 Onlineshopi taotletud klassifikatsiooni toetuseks märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus esiteks, et Saksa, Prantsuse ja Madalmaade toll on valinud selle klassifikatsiooni toodete puhul, millel on selle äriühingu sõnul sarnased funktsioonid põhikohtuasjas kõne all oleva seadme funktsioonidega, asudes seisukohale, et nende toodete põhifunktsioon on GPS navigatsioon. Teiseks juhib see kohus tähelepanu asjaolule, et arvestades seadme navigatsioonifunktsiooni eripäraga, on see mõeldud kasutamiseks sõidukis ja seadme väikesed mõõtmed (5 tolli ehk 12,7 cm) võivad tarbija silmis tähendada seda, et seadme kasutamine tahvelarvutina on teisejärgulise tähtsusega.
18 Eelotsusetaotluse esitanud kohus toob esile ka selle, et kuigi ANAF-DGV viitas 23. detsembri 2016. aasta siduvas tolliinformatsioonis määruse nr 698/2012 sätetele, klassifitseeris ta põhikohtuasjas kõne all oleva seadme KNi alamrubriiki 8528 59 00 versioonis, mis tuleneb rakendusmäärusest 2016/1821; viimane jõustus aga alles 1. jaanuaril 2017. Kõnealune kohus leiab, et kui ANAF-DGV oleks tõepoolest tuginenud rakendusmäärusele nr 698/2012, siis oleks see seade tulnud klassifitseerida alamrubriiki 8528 59 70.
19 Kohus märgib sellega seoses, et ANAF-DGV õigustas viidet rakendusmäärusele nr 698/2012 asjaoluga, et selle määruse lisas kirjeldatud kolmas toode „on seadme funktsioone ja komponente puudutavas osas väga sarnane tootega, mille kohta tehti siduva tariifiinformatsiooni otsus; sel põhjusel viidati sellele kui klassifikatsiooni õiguslikule alusele“.
20 Järgmiseks on eelotsusetaotluse esitanud kohtul kahtlusi seoses küsimusega, kas rakendusmääruse nr 698/2012 sätted on ikka põhikohtuasja suhtes kohaldatavad, ja kui see nii on, siis milline mõju on käesoleval juhul nende kohaldamisel, arvestades sellega, et asjaomast seadet ei klassifitseeritud neist tuleneva KNi koodi alla.
21 Neil asjaoludel otsustas Curtea de Apel Bacău (Bacău apellatsioonikohus, Rumeenia) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas [määruse nr 2658/87] I lisas (muudetud [rakendusmäärusega nr 2016/1821]) toodud [KNi] tuleb tõlgendada nii, et niisugused seadmed nagu GPS navigatsioonisüsteemid PNI S 506, mis on praeguse vaidluse esemeks, tuleb klassifitseerida selle nomenklatuuri alamrubriiki 8526 91, alamrubriiki 8526 91 20 või rubriigi 8528 alamrubriiki 8528 59 00?
2. Kas [KNi] versioonid, mis tulenevad järjestikku [rakendusmäärusest nr 698/2012] ja [rakendusmäärusest nr 459/2014], on asjakohased niisuguste seadmete õige tariifse klassifikatsiooni kindlaksmääramisel nagu navigatsioonisüsteemid, mis on praeguse vaidluse esemeks, selles mõttes, et neid võib analoogia alusel kohaldada toodete suhtes, mis on sarnased asjaomase navigatsioonisüsteemiga, ning eeskätt, kas nende õigusnormide kohaldamine analoogia alusel kinnitab kombineeritud nomenklatuuri tõlgendust, mille on andnud tolliamet?“
22 Sissejuhatuseks tuleb märkida, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt kuulub kohaldamisele see KNi versioon, mis oli jõus kuupäeval, mil tehti riigisisene otsus, millega määrati kindlaks vaidlustatud tariifne klassifikatsioon (vt selle kohta 8. juuni 2006. aasta kohtuotsus Sachsenmilch, C‑196/05, EU:C:2006:383, punkt 18).
23 Käesoleval juhul tuleb märkida, et ehkki esimeses eelotsuse küsimuses nimetatud rakendusmäärus 2016/1821 võeti vastu 6. oktoobril 2016, jõustus see alles 1. jaanuaril 2017. Seega ei ole see kohaldatav põhikohtuasja suhtes, mis sai alguse 23. detsembril 2016 antud siduvast tolliinformatsioonist.
24 Nagu väidab komisjon, on käesoleva kohtuasja suhtes kohaldatav KNi versioon seega see, mis tuleneb 6. oktoobril 2015 vastu võetud rakendusmäärusest 2015/1754, mis oli kohaldatav 2016. aastal.
25 Ehkki rakendusmäärusega 2016/1821 ei muudetud rakendusmäärusega 2015/1754 võrreldes KNi alamrubriiki 8526 91 20, muudeti sellega seevastu KNi rubriigi 8528 teatavaid alamrubriike, eeskätt viimast alamrubriiki („muud“), mille kood ei ole enam 8528 59 70, vaid 8528 59 00.
26 Seetõttu tuleb asuda seisukohale, et oma küsimustega, mida on sobilik analüüsida koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas KNi versiooni, mis tuleneb rakendusmäärusest 2015/1754, tuleb tõlgendada nii, et selline seade, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja mis täidab raadionavigatsiooni, audio- ja video taasesitamise, ringhäälingu edastamise ja kuvamise funktsiooni ning millel on tarvikud, mis võimaldavad seda kasutada mootorsõidukis, kuulub selle nomenklatuuri rubriiki 8526 91 20 või 8528 59 70.
27 Sellega seoses tuleb märkida, et KNi klassifitseerimise üldreeglid näevad ette, et kaupade klassifitseerimine toimub lähtuvalt rubriikide kirjeldustest ja vastavate jaotiste ja gruppide märkustest, ning et jaotiste, kaubagruppide ja alamgruppide nimetused on antud üksnes suunaval eesmärgil (15. novembri 2018. aasta kohtuotsus Baby Dan, C‑592/17, EU:C:2018:913, punkt 49 ja seal viidatud kohtupraktika).
28 Õiguskindluse ja kontrolli lihtsuse huvides peab kaupade tariifse klassifitseerimise seisukohast määravat kriteeriumi otsima üldiselt kaupade objektiivsete tunnuste ja omaduste hulgast nii, nagu need on määratletud KNi rubriigi sõnastuses ning jaotiste ja gruppide märkustes (13. septembri 2018. aasta kohtuotsus Vision Research Europe, C‑372/17, EU:C:2018:708, punkt 22 ja seal viidatud kohtupraktika).
29 Objektiivne klassifitseerimiskriteerium võib olla kauba otstarve, kui see on tootele omane; kas see nii on, peab olema võimalik hinnata toote objektiivsete tunnuste ja omaduste alusel (22. märtsi 2017. aasta kohtuotsus GROFA jt, C‑435/15 ja C‑666/15, EU:C:2017:232, punkt 40 ja seal viidatud kohtupraktika). Selles osas tuleb asjakohaste elementide hulgas hinnata nii kasutusotstarvet, mille tootja on tootele andnud, kui ka toote kasutusviisi ja -kohta (4. märtsi 2015. aasta kohtuotsus Oliver Medical, C‑547/13, EU:C:2015:139, punkt 52).
30 Pealegi tuleb KNi teise osa XVI jaotise märkuse 3 kohaselt masin, mis on mõeldud kahe või enama erineva, üksteist asendava või täiendava funktsiooni täitmiseks, klassifitseerida kogumit iseloomustava põhifunktsiooni alusel.
31 Euroopa Kohus on sellega seoses täpsustanud, et arvesse tuleb võtta seda, mis on põhiline või täiendav tarbija silmis (11. juuni 2015. aasta kohtuotsus Amazon EU, C‑58/14, EU:C:2015:385, punkt 24 ja seal viidatud kohtupraktika).
32 Käesoleval juhul nähtub eelotsusetaotlusest, et vastupidi ANAF-DGV väidetele on põhikohtuasjas kõne all oleva seadme kasutuskohta ja -viisi silmas pidades tema neljast funktsioonist põhiline raadionavigatsiooni funktsioon.
33 Pealegi on see põhifunktsioon sellele seadmele omane, kuivõrd see johtub selle objektiivsetest tunnustest ja omadustest. Lisaks sellele, et seadet nimetatakse „GPS navigatsioonisüsteemiks“, on see nimelt mõeldud kasutamiseks raadionavigatsiooni monitorina mootorsõidukites tänu kahele eelnevalt installeeritud rakendusele, millest üks vajab küll wifi internetiühendust, ja selliste tarvikute abil nagu tuuleklaasikinnitus ja autolaadija.
34 Lisaks sellele nähtub eelotsusetaotluses toodud faktilistest asjaoludest, et käesoleva kohtuotsuse punktis 26 nimetatud seadme kolm muud funktsiooni annavad sellele üksnes lisaväärtust, ilma et ükski neist saaks eraldiseisvalt olla määrav selleks, et tarbija teeks otsuse seade osta.
35 Nagu märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus, on ringhäälingu funktsioon rudimentaarne, sest seda ei täideta mitte ringhäälinguvastuvõtja, vaid FM‑transmitteri abil, mille kaudu saab seadme sise- või välismälus salvestatud laule kuulata sõiduki raadiokanalist.
36 Teiseks on audio ja video taasesitamise funktsioon piiratud, sest põhikohtuasjas kõne all oleval seadmel ei ole pistmikke, mis võimaldaksid vastu võtta videosignaale välisallikast.
37 Kolmandaks on piiratud ka kuvamisfunktsioon, võttes arvesse esiteks kuvari väiksust (5 tolli ehk 12,7 cm), mis ei ole vaatamiseks mugav, ja teiseks seda, et ehkki see funktsioon võimaldab küll taasesitada installeeritud rakendusi või videofaile, ei võimalda see ühendada seadet lisakuvariga.
38 Võttes arvesse sellise seadme, nagu on kõne all põhikohtuasjas, põhifunktsiooni, tuleb see järelikult klassifitseerida KNi alamrubriiki 8526 91 20, kuhu kuulub raadionavigatsiooni vastuvõtuaparatuur.
39 Seda analüüsi ei sea kahtluse alla viited kolmandale tootele, mis on rakendusmääruse nr 698/2012 lisas klassifitseeritud KNi alamrubriiki 8528 59 70 ja millest on juttu eelotsusetaotluses.
40 Sellega seoses tuleb märkida, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on klassifitseerimismäärus üldkohaldatav, kuivõrd seda ei kohaldata mitte üksikule ettevõtjale, vaid selliste toodete suhtes üldiselt, mis on identsed toodetega, mida tolliseadustiku komitee uuris. Selleks et määrata klassifitseerimismääruse tõlgendamisel kindlaks selle kohaldamisala, tuleb muu hulgas arvesse võtta selle määruse põhjendusi (22. märtsi 2017. aasta kohtuotsus GROFA jt, C‑435/15 ja C‑666/15, EU:C:2017:232, punkt 35 ja seal viidatud kohtupraktika).
41 Ehkki klassifitseerimismäärus ei ole vahetult kohaldatav toodete suhtes, mis ei ole määruse esemeks olevate toodetega identsed, vaid pelgalt analoogsed, on see määrus selliste toodete suhtes kohaldatav analoogia alusel. Klassifitseerimismääruse kohaldamine analoogia alusel toodete suhtes, mis on määruses käsitletutega analoogsed, soodustab nimelt KNi ühtset tõlgendust ning ettevõtjate võrdset kohtlemist (22. mai 2017. aasta kohtuotsus GROFA jt, C‑435/15 ja C‑666/15, EU:C:2017:232, punkt 37 ja seal viidatud kohtupraktika).
42 Et klassifitseerimismäärus oleks kohaldatav analoogia alusel, on lisaks vaja, et klassifitseeritavad tooted ja selles määruses käsitletud tooted oleksid piisavalt sarnased. Selles osas tuleb arvesse võtta ka asjaomase määruse põhjendusi (22. mai 2017. aasta kohtuotsus GROFA jt, C‑435/15 ja C‑666/15, EU:C:2017:232, punkt 38 ja seal viidatud kohtupraktika).
43 Käesoleval juhul välistab eelotsusetaotluse esitanud kohus küll rakendusmääruse nr 698/2012 vahetu kohaldamise, sest ükski põhikohtuasja pooltest ei väida, et põhikohtuasjas kõne all olev seade on identne selle määruse lisas kirjeldatud kolmanda tootega, ent tal on kahtlusi, kas see määrus ei ole mitte kohaldatav analoogia alusel.
44 Võttes arvesse selle kohtu poolt põhikohtuasjas kõne all oleva seadmega seoses tuvastatud faktilisi asjaolusid, tuleb aga märkida, et see seade ja määruse nr 698/2012 määruse lisas kirjeldatud kolmas toode ei ole piisavalt sarnased, et see õigustaks selle määruse kohaldamist analoogia alusel.
45 Lisaks sellele, et kolmas toode täidab tõelist ringhäälingu funktsiooni, on sel lisaks kuvamisfunktsiooni tarvis olemas umbes 7 tolli ehk 18 cm diagonaaliga kuvar ning sellega on võimalik ühendada lisaekraan. Tootel on lisaks pistmikud, mis võimaldavad vastu võtta videosignaali välisallikatest, näiteks tahavaatekaamerast või DVB-T-tuunerist. Lõpuks on sellega kaasas kaks kaugjuhtimispulti.
46 Põhikohtuasjas kõne all oleval seadmel seevastu sellised funktsioonid kas puuduvad või on halvema kvaliteediga, nagu sai märgitud käesoleva kohtuotsuse punktides 35–37.
47 Seega ei ole määrus nr 698/2012 kohaldatav ei vahetult ega analoogia alusel sellise seadme suhtes, nagu on kõne all põhikohtuasjas.
48 Eelnevate kaalutlustega arvestades tuleb eelotsuse küsimustele vastata, et KNi rakendusmäärusest 2015/1754 tulenevas redaktsioonis tuleb tõlgendada nii, et mootorsõidukites kasutatav mitmeotstarbeline seade, millel on nagu ka põhikohtuasjas kõne all oleval seadmel ühes korpuses põhifunktsiooni täitmiseks eelnevalt installeeritud GPS navigeerimisrakenduste abil toimiv raadionavigatsiooni monitor ning täiendavalt ringhäälingu edastamise seade, audio- ja video taasesitusseade ja umbes 5tollise (12,7 cm) diagonaaliga kuvar, tuleb klassifitseerida selle nomenklatuuri alamrubriiki 8526 91 20.
Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas (komisjoni 6. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärusest (EL) 2015/1754 tulenevas redaktsioonis) sisalduvat kombineeritud nomenklatuuri tuleb tõlgendada nii, et mootorsõidukites kasutatav mitmeotstarbeline seade, millel on nagu ka põhikohtuasjas kõne all oleval seadmel ühes korpuses põhifunktsiooni täitmiseks eelnevalt installeeritud GPS navigeerimisrakenduste abil toimiv raadionavigatsiooni monitor ning täiendavalt ringhäälingu edastamise seade, audio- ja video taasesitusseade ja umbes 5tollise (12,7 cm) diagonaaliga kuvar, tuleb klassifitseerida selle nomenklatuuri alamrubriiki 8526 91 20.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus


Esimene lugemata postitus • 105 postitust • 5. leht 7-st • 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7
Postitas ivokas » 07 Mär 2010, 21:46
[quote="Sass"]
mis hirmu ? Kui sa natukenegi jagad arvutitest, siis sa oskad juba enne ostu ennustada, kas ta jookseb sul ilusti, väikse laggiga , või üldse ei lähe tööle ..
Seal see rebu ongi: konsooli puhul langeb ennustamise mure ära, kui mäng on tehtud konsooli jaoks, siis ta seal ka toimib. Kaksitimõtlemise võimalus puudub.
[img width=500 height=114]http://mypsn.eu.playstation.com/psn/profile/ivokas.png[/img]
Liitunud: 16 Juul 2008, 19:51
Postitas Sass » 07 Mär 2010, 22:57
[quote="ainmartin"]
konsoolil on parem osta sest siis ple mingit hirmu et kas mängib ikka välja või ei
[/quote] No näteks Saints Row 2 miinimum nõuded vastavad minu arvutile aga ikka ei mängi välja Läggab koguaeg minu arvuti peaks aga seda suht normaalselt vüälja mängima .
No, arvatavsti on sul liiga palju töötavaid programme, mul ka gta iv laggas, kuigi mul oleks pidanud jooksma high peal ning siis avastasin, et töötasid programmid, mis võtsid üle 2 gb rami mälust ning nüüd jookseb ilusti very high peal .
Liitunud: 01 Mär 2009, 01:17
Postitas gordon » 14 Mär 2010, 00:55
Mängin rohkem arvutiga kui konsoolidega.Arvutil siis sellised asjad sees :6gb ram ,ATI radeon 5850 HD videokaart,Intel core quad E8400 jms.Mängu konsoolidest on mul olemas PS1 ,PS2 ,PSP.
Postitas ainmartin » 20 Mär 2010, 11:26
Youtube on kh ps3-el parem sest et kui ma arvutiga vaatan mõnda videot siis koguaeg puhverdab mis ajab jumala närvi . Aga PS3 ei puhverda üldse tundub kuidagi kiirem kah .Neti kiirused on täpselt smad nii arvutil kui ka pleikaril .
ainmartin
Liitunud: 28 Okt 2008, 10:41
Postitas Ninzor » 20 Mär 2010, 12:44
Youtube ei "puhverda".Mis lehitsejat kasutad?
Postitas markedmen » 20 Mär 2010, 12:45
[quote="Ninzor"]
Amm, ps3-el ongi ainult üks lehitseja. See mis tal alguses on.
Postitas PS3-INFO » 20 Mär 2010, 12:48
see on jah mingi imelik . see ei toeta isegi " ebuddy't "
[img width=500 height=114]http://mypsn.eu.playstation.com/psn/profile/zlatake123-.png[/img]
PS3-INFO
Liitunud: 02 Jaan 2009, 16:24
Postitas Ninzor » 20 Mär 2010, 12:51
[quote="markedmen"]
Küsimus oli, et mis lehitsejat ta arvutil kasutab.Viga sinu arusaamas, mitte minu küsimuses.
Postitas ainmartin » 20 Mär 2010, 13:11
[/quote]Buffering ei ole siis eesti keeles puhverdamine w? Arvutil kasutan Mozilla Firefoxi ja PS3el kasutan internet browser muud seal pole .
Postitas Ninzor » 20 Mär 2010, 15:18
Ikka on.Kuid mul Firefox-Youtube ei puhverda kunagi.
Postitas ainmartin » 20 Mär 2010, 16:25
[/quote] Mul on suht jama nett kh kõu oma .
Postitas Myrka » 20 Mär 2010, 18:25
Konsool ongi selle jaoks et mängida ja arvuti ongi selle jaoks et tööd teha - kuigi ise mängin ka ühte mängu vahete vahel arvutil, nimelt Rise of Nationsi
PsP 2004 kodustatud
Ps2 slim kodustamata ...
Liitunud: 21 Jaan 2010, 22:38
Asukoht: Saku - Tallinna külje all
Postitas ainmartin » 21 Mär 2010, 20:52
[quote="Myrka"]
[/quote] Kontori arvutid on jh tööks . Mingid 3 kilosed .
Postitas Myrka » 21 Mär 2010, 22:13
[quote="PS3-INFO"]
toetab, toetab , mine lehele www.m.ebuddy.com see on lite version tavaline ebuddy ei tööta jahh
Postitas crazygamer » 24 Mär 2010, 22:19
Rohkem ikka mängin konsoole, sest neil on ikka rohkem mänge ja need on poole ägedamad. Kuid ega arvutilgi väga viga ole aga lihtsalt ei viitsi eriti arvutis olla.
Postitas ReimoR » 12 Veebr 2011, 11:33
Varem mängisin koguaeg PC peal, kuna mul lihtsalt polnud mingisugust konsooli. Ei mäletagi millest see otsus tuli, et konsooli peale üle minna. Arvatavasti jäi arvuti lihtsalt ajale jalgu ja mängud läksid PC jaoks liiga vingeks. Ja nüüdseks kasutan ainult laptopi siis ainuke variant ongi konsool.
Liitunud: 08 Veebr 2011, 18:18
Postitas pspguy » 06 Juul 2011, 16:39
konsooliga mugavam mängida
Liitunud: 21 Nov 2010, 19:23
105 postitust • 5. leht 7-st • 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7


Linnavara kasutusse andmise kord – Riigi Teataja
Linnavara kasutusse andmise kord
Linnavara kasutusse andmise kord - sisukord
§ 2 Linnavara kasutusse andmise lubatavus
§ 3 Linnavara kasutusse andmise otsustaja
§ 4 Linnavara kasutusse andmine
§ 5 Linnavara kasutusse andmise haldusakt
§ 6 Linnavara kasutusse andmise tasu
§ 7 Linnavara kasutusse andmise tähtaeg
§ 8 Linnavara kasutusse andmise tingimused
§ 9 Linnavara kasutuslepingu üleandmine ja linnavara allkasutusse andmine
2 LINNAVARA KASUTUSSE ANDMINE AVALIKU ENAMPAKKUMISE TEEL
§ 10 Enampakkumise liigid
§ 11 Enampakkumise korraldamine
§ 12 Enampakkumise korraldamise otsus
§ 14 Enampakkumise teade ja küsimuste esitamine
§ 15 Enampakkumise osavõtutasu
§ 16 Pakkumuse tagatis
§ 17 Enampakkumisel osalemise piirangud
§ 18 Enampakkumise avamine
§ 19 Pakkujate registreerimine
§ 20 Pakkumine
§ 21 Korra tagamine enampakkumise läbiviimisel
§ 22 Enampakkumise lõppemine
§ 23 Pakkumusele esitatavad nõuded
§ 24 Pakkumuste registreerimine ja avamine
§ 25 Enampakkumise tulemused
§ 26 Läbirääkimistega pakkumise läbiviimine
§ 27 Pakkumine
§ 34 Enampakkumise lõppemine ja tulemustest teavitamine
§ 36 Protesti esitamine
§ 37 Enampakkumise tulemuste kinnitamine ja vara kasutusse andmise otsus
§ 38 Enampakkumise nurjunuks tunnistamine
§ 39 Enampakkumise tulemustest teatamine
§ 40 Enampakkumise tulemuste tühistamine
3 LINNAVARA OTSUSTUSKORRAS KASUTUSSE ANDMINE
§ 41 Linnavara otsustuskorras kasutusse andmise lubatavus
§ 42 Linnavara otsustuskorras kasutusse andmise tasu
§ 43 Linnavara kasutusse andmine avalikust huvist lähtudes
4 LINNAVARA KASUTUSLEPINGU SÕLMIMINE, MUUTMINE JA PIKENDAMINE NING LINNAVARA ÜLEANDMINE
§ 44 Kasutuslepingu sõlmimine
§ 45 Linnavara kasutuslepingu tingimused
§ 46 Kasutuslepingu muutmine
§ 47 Kasutuslepingu pikendamine
§ 48 Linnavara valduse üleandmine
§ 49 Teade linnavara kasutusse andmise kohta
§ 50 Kasutuslepingu täitmise kontroll
RT IV, 19.06.2013, 19
Vastu võetud 13.06.2013 nr 32
(1) Linnavara kasutusse andmise korraga (edaspidi kord) reguleeritakse Tallinna linna (edaspidi linn) omandis olevate kinnis- ja vallasasjade (edaspidi linnavara) kasutusse andmist. Korras käsitatakse kasutusse andmisena vara teisele isikule üürile, rendile, tasuta või muul viisil kasutusse andmist.
(2) Sellise linnavara kasutusse andmisel, mille kohta on riigi või Tallinna õigusaktiga kehtestatud erikord (eluruumi üürileandmine, rajatise või selle osa kaubandustegevuseks kasutusse andmine, ehitise pinna reklaami või teabe eksponeerimiseks kasutusse andmine jne), kohaldatakse korda erikordades sätestatud erisustega.
(3) Korda ei kohaldata äriruumi lühiajalisel kasutusse andmisel ühekordse ürituse korraldamiseks (näitus, etendus, kontsert, spordivõistlus, treening, koosviibimine jne), muul tunnitasu alusel kasutusse andmisel ega rajatise kuni üheks kuuks kasutusse andmisel. Sellistel juhtudel rakendatakse vara kasutusse andmisel Tallinna Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) kehtestatud hindu.
§ 2. Linnavara kasutusse andmise lubatavus
(1) Linnavara antakse kasutusse, kui see ei ole vajalik avalikuks otstarbeks või linna ülesannete täitmiseks.
(2) Linnavara ei ole lubatud kasutusse anda, kui see muudab kasutusse andja valduses oleva muu linnavara otstarbeka kasutamise või tema õiguste teostamise võimatuks või raskendab seda märkimisväärselt.
§ 3. Linnavara kasutusse andmise otsustaja
(1) Sõltumata sellest, kas hoonete, nende osade, rajatiste ja hoonestamata maa puhul on tegemist kinnisasja olulise osa või vallasasjaga, otsustab selle kasutusse andmise pakkumise teel:
1) Tallinna Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) kasutusse andmisel kauemaks kui kümneks aastaks;
2) linnavalitsus kasutusse andmisel viieks kuni kümneks aastaks;
3) linnavara valitseja kooskõlastatult Tallinna Linnavaraametiga (edaspidi linnavaraamet) kasutusse andmisel kuni viieks aastaks või tähtajatult. Linnavaraamet kas kooskõlastab suulise, kirjaliku ja elektroonilise enampakkumise ning läbirääkimistega pakkumise puhul haldusakti eelnõu, milles sisaldub pakkumise korraldamise otsus, ning läbirääkimistega pakkumise puhul lisaks haldusakti eelnõu, milles sisaldub enampakkumise tulemuste kinnitamise otsus, ning haldusakti eelnõu, milles sisaldub linnavara kasutusse andmise otsus, või jätab selle motiveeritult kooskõlastamata. Linnavaraamet kooskõlastab eelnõu või jätab selle kooskõlastamata kahe nädala jooksul arvates nõuetekohase haldusakti eelnõu saamisest.
(2) Muu linnavara kasutusse andmise pakkumise teel otsustab:
1) linnavalitsus, kui linnavara väärtus ületab 3200 eurot;
2) linnavara valitseja, kui linnavara väärtus on 320 kuni 3200 eurot;
3) linnavara valitsema volitatud asutus, kui linnavara väärtus on alla 320 euro.
(3) Linnavara kasutusse andmise ilma kasutaja leidmiseks pakkumist läbi viimata (otsustuskorras) otsustab:
1) linnavolikogu linnavara kasutusse andmisel kauemaks kui kümneks aastaks;
2) linnavalitsus linnavara kasutusse andmisel kuni kümneks aastaks või tähtajatult;
3) linnavalitsus linnaosa valitsuse ettepanekul linnavara kasutusse andmisel korra § 41 punktis 10 sätestatud juhul.
(4) Kui linnavolikogu on otsustanud linnavara võõrandada, otsustab selle kasutusse andmise ja kehtiva üüri-, rendi- või tasuta kasutusse andmise lepingu muutmise linnavalitsus.
(5) Linnavara kasutusse andmise kas tasuta, korra § 6 lõikes 1 sätestatust või linnavalitsuse kehtestatud miinimummäärast väiksema tasu eest otsustab linnavolikogu ning korra § 41 punktis 10 nimetatud juhul linnavalitsus.
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 2 rakendamisel lähtutakse linnavara turuhinnast.
§ 4. Linnavara kasutusse andmine
(1) Linnavara kasutusse saaja määratakse kindlaks suulisel või kirjalikul enampakkumisel, läbirääkimistega pakkumisel või elektroonilisel enampakkumisel. Erandjuhtudel antakse linnavara kasutusse ilma eelneva pakkumiseta otsustuskorras.
(2) Linnavara antakse kasutusse kasutuslepinguga, mis sõlmitakse haldusakti alusel.
§ 5. Linnavara kasutusse andmise haldusakt
(1) Linnavara kasutusse andmise haldusakt on:
1) linnavolikogu otsus, kui linnavara kasutusse andmise otsustaja on linnavolikogu;
2) linnavalitsuse korraldus, kui linnavara kasutusse andmise otsustaja on linnavalitsus;
3) linnavolikogu kantselei juhataja käskkiri, kui linnavara valitseja on linnavolikogu kantselei ja kui Tallinna õigusaktidega ei ole ette nähtud teisiti;
4) linnasekretäri käskkiri, kui linnavara valitseja on linnakantselei ja kui Tallinna õigusaktidega ei ole ette nähtud teisiti;
5) linnaosa vanema korraldus, kui linnavara valitseja on linnaosa valitsus;
6) ametiasutuse juhataja käskkiri, kui linnavara valitseja on muu linna ametiasutus;
7) asutuse juhi käskkiri linnavara valitsema volitatud asutuse puhul.
(2) Haldusaktis peab olema nimetatud:
1) kasutusse antav linnavara (vara nimetus, asukoht või muud tunnused);
2) sõlmitava lepingu liik (üürileping, rendileping, tasuta kasutamise leping);
3) linnavara kasutusse saaja;
4) linnavara kasutusse andmise tähtaeg või märge linnavara tähtajatu kasutusse andmise kohta;
5) linnavara kasutamise eest makstava tasu suurus;
6) linnavara kasutusotstarve;
7) linnavara kasutusse andmise eritingimused (ettemaks, tagatis, tasu suurenemine, kasutaja kohustus kasutatav linnavara kindlustada, teha linnavarale parendusi või muudatusi, linnavara allkasutusse andmise lubatavus, kasutaja kohustus pakkuda teatavaid teenuseid jne), rahaliste ja mitterahaliste kohustuste ning eritingimuste täitmata jätmise eest rakendatavad õiguskaitsevahendid ja leppetrahvid;
8) viited pakkumise korraldamise otsusele ja pakkumise tulemuste kinnitamise otsusele;
9) linnavara otsustuskorras kasutusse andmisel viide vara otsustuskorras kasutusse andmise alusele, mis tuleneb korra §-st 41;
10) märge kasutuslepingu sõlmimise õiguse kasutamise tähtaja kohta ja selle õiguse kasutamata jätmise tagajärjed (korra § 40 lõige 1 ja § 44 lõige 2);
11) üüri ja kõrvalkulude tasumise kohustuse algusaeg.
§ 6. Linnavara kasutusse andmise tasu
(1) Linnavara antakse kasutusse üldjuhul tasu eest, mille suurus vastab vähemalt sellise vara kasutamise eest Tallinnas keskmiselt makstavale tasule.
(2) Hoone või selle osa pakkumise teel kasutusse andmisel võetakse tasu suuruse kindlaksmääramisel arvesse ka linnavara asukohta ja kasutusotstarvet. Tasu miinimummäärad kehtestab linnavalitsus.
§ 7. Linnavara kasutusse andmise tähtaeg
Linnavara antakse kasutusse tähtajaliselt, välja arvatud juhul, kui on tõenäoline, et linnal on vara tulevikus vaja muuks otstarbeks või on muul põhjusel vaja jätta linnale võimalus linnavara kasutusleping lõpetada.
§ 8. Linnavara kasutusse andmise tingimused
(1) Hoone tervikuna kasutusse andmisel on linnavara kasutusse andmise eritingimus kasutaja kohustus linnavara taastamisväärtuses kindlustada ning vajaduse korral kasutaja kohustus korraldada hoone hooldamine, hoone ja selle ümbruse heakorra tagamine ning sõlmida lepingud kommunaalteenuste osutajatega.
(2) Linnavara kasutusse saajal ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kindlustuskohustust juhul, kui kindlustusandjad on keeldunud linnavara taastamisväärtuses kindlustamisest. Vara kasutusse saaja on kohustatud esitama kindlustusandjate keeldumisi sisaldavad kirjalikud tõendid.
(3) Linnavara kasutusse andmise tingimused, mis ei tulene korrast või muudest Tallinna õigusaktidest, määrab linnavara kasutusse andmise haldusaktis kindlaks linnavara kasutusse andmise otsustaja.
§ 9. Linnavara kasutuslepingu üleandmine ja linnavara allkasutusse andmine
(1) Linnavara kasutajal on linnavara kasutuslepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi lubatud üle anda kolmandale isikule üksnes linnavara kasutusse andmise otsustaja haldusaktiga antud loal. Linnavara kasutuslepingu üleandmiseks sõlmitakse linnavara kasutusse andja, linnavara kasutaja ning linnavara kasutusse saaja vahel kolmepoolne kokkulepe linnavara kasutuslepingu muutmiseks.
(2) Linnavara kasutajal on lubatud linnavara osaliselt või täielikult kolmanda isiku allkasutusse anda üksnes linnavara kasutusse andmise otsustaja loal, mis on antud linnavara kasutusse andmise haldusaktis või eraldi haldusaktis. Linnavara allkasutusse andmise loa taotlemisel peab linnavara allkasutusse andja esitama vähemalt järgmised andmed: allkasutaja isik, allkasutuse objekt, allkasutuse tähtaeg ja kasutajale allkasutuse eest makstava tasu suurus. Need andmed ning teised allkasutuse olulised tingimused fikseeritakse luba andvas haldusaktis.
2. peatükk LINNAVARA KASUTUSSE ANDMINE AVALIKU ENAMPAKKUMISE TEEL
§ 10. Enampakkumise liigid
Enampakkumise liigid on suuline enampakkumine, kirjalik enampakkumine, läbirääkimistega pakkumine ja elektrooniline enampakkumine.
§ 11. Enampakkumise korraldamine
(1) Enampakkumise korraldamise linnavarale kasutaja leidmiseks otsustab korra § 3 lõigetes 1 ja 2 nimetatud otsustaja.
(2) Linnavara valitseja otsustab enampakkumise korraldamise kooskõlastatult linnavaraametiga. Linnavaraamet kiidab enampakkumise korraldamise haldusakti eelnõu heaks või jätab selle motiveeritult heaks kiitmata kahe nädala jooksul arvates nõuetekohase haldusakti eelnõu saamisest.
(3) Läbirääkimistega pakkumine korraldatakse juhul, kui linnavara kasutajale teatavate tingimuste seadmine, nagu kohustus teha kasutusse antava linnavara abil või selle suhtes teatav töö või osutada teatavat teenust, on sama oluline või olulisem kui kasutamise eest makstava tasu suurus. Muul juhul korraldatakse suuline, kirjalik või elektrooniline enampakkumine.
§ 12. Enampakkumise korraldamise otsus
(1) Enampakkumise korraldamise otsus, enampakkumise läbiviimine ja enampakkumise tulemuste kinnitamine on osa linnavara kasutusse andmise otsuse ja kasutuslepingu sõlmimise ettevalmistamisest ning ei ole iseseisvalt aluseks tsiviilõiguslike õiguste ja huvide tekkimisele. Enampakkumisel osalemisega seotud kulusid osalejatele ei hüvitata.
(2) Enampakkumise korraldamise otsustaja määrab enampakkumise korraldamise otsuses kindlaks:
1) enampakkumise liigi;
2) linnavara kasutusse andmise tähtaja;
3) linnavara kasutusotstarbe;
4) linnavara kasutusse andmise eritingimused (korra § 5 lõike 2 punkt 7);
5) osavõtutasu nõutavuse ja vajaduse korral selle suuruse;
6) pakkumuse tagatise suuruse;
7) enampakkumise alghinna (linnavara kasutamise kuutasu);
8) läbirääkimistega pakkumise korral pakkumise lisatingimused ja enampakkumise võitja väljaselgitamise alused.
(3) Kui enampakkumise korraldamise otsuses ei ole kindlaks määratud teisiti, korraldab enampakkumise linnavara valitseja.
Enampakkumise ettevalmistamisel enampakkumise korraldaja:
1) moodustab haldusaktiga vähemalt kolmeliikmelise pakkumiskomisjoni (edaspidi komisjon) ning nimetab selle liikmed ja esimehe, kui enampakkumise korraldaja ei ole moodustanud alalist komisjoni;
2) määrab kindlaks enampakkumise tingimused, mida enampakkumise korraldamise otsustaja ei ole kindlaks määranud (enampakkumise toimumise aeg, pakkumuste esitamise aeg, esindusõiguse tõendamise nõuded, osavõtutasu maksmise ja pakkumuse tagatise esitamise nõuded, suulise enampakkumise samm jms);
3) avaldab vähemalt 15 tööpäeva enne enampakkumise toimumist linna veebilehel enampakkumise teate. Vajaduse korral teavitab enampakkumise korraldaja enampakkumisest ka muul viisil, nimetades üksnes enampakkumise korraldaja, kasutusse antava linnavara ja pakkumuste esitamise tähtaja.
§ 14. Enampakkumise teade ja küsimuste esitamine
1) kasutusse antav linnavara (linnavara nimetus, asukoht või muud tunnused);
2) enampakkumise korraldaja;
3) korra § 12 lõike 2 punktides 1 kuni 7 nimetatud andmed;
4) nõuded ja juhised osavõtutasu maksmise ning pakkumuse tagatise andmise kohta;
5) kasutusse antava linnavara ja kasutusse andmise tingimustega tutvumise aeg ja koht;
6) täpne viide enampakkumise läbiviimise aluseks olevale korrale;
7) kui linnavara kasutusleping sõlmitakse kehtestatud tüüpvormi kohaselt, siis sellekohane märge ning täpne viide aktile, millega tüüpvorm on kehtestatud;
8) suulise ja elektroonilise enampakkumise korral enampakkumise aeg ja koht;
9) kirjaliku enampakkumise korral pakkumuste esitamise tähtaeg (kuupäev ja kellaaeg) ja kord ning pakkumuste avamise kuupäev ja kellaaeg;
10) läbirääkimistega pakkumise korral § 12 lõike 2 punktist 8 tulenevad andmed, pakkumuste esitamise tähtaeg (kuupäev ja kellaaeg), pakkumuste avamise kuupäev ja kellaaeg, lõplike pakkumuste esitamise tähtaeg ning võitja väljaselgitamise alused.
(2) Pärast enampakkumise teate avaldamist tagab pakkumise korraldaja enampakkumisel osalemisest huvitatud isikutele teabe kasutusse antava linnavara, enampakkumise läbiviimise korra ja sõlmitava kasutuslepingu tingimuste kohta ning võimaluse tutvuda kasutusse antava linnavaraga.
§ 15. Enampakkumise osavõtutasu
(1) Enampakkumise osavõtutasu (edaspidi osavõtutasu) on rahasumma, mille pakkumisel osaleja tasub enampakkumise korraldajale õiguse eest enampakkumisel osaleda ja enampakkumise korraldamise kulude katmiseks. Kirjaliku enampakkumise korral tasub pakkuja osavõtutasu iga esitatava pakkumuse kohta.
(2) Osavõtutasu pakkujale ei tagastata, välja arvatud juhul, kui enampakkumine nurjub korraldaja süül.
(3) Kui enampakkumise korraldamise otsuse kohaselt osavõtutasu ei nõuta, siis korras osavõtutasu kohta sätestatut pakkumise läbiviimisel ei rakendata.
§ 16. Pakkumuse tagatis
(1) Pakkumuse tagatis on rahasumma, mille enampakkumisel osaleja tasub enampakkumise korraldajale tagatisena oma pakkumusega seotuse kohta. Pakkumuse tagatis võib olla antud ka pangagarantiina nõudmisega tasuda pakkumise korraldajale asjaomane rahasumma tagatise realiseerimise aluse esinemisel.
(2) Kirjaliku enampakkumise korral annab pakkuja tagatise iga esitatava pakkumuse kohta.
(3) Tagatise suuruseks on vähemalt enampakkumise alghind.
(4) Tagatis realiseeritakse (tagatisena tasutud raha ei tagastata või nõutakse pangalt garantii alusel sisse asjaomane summa), kui:
1) tagatise andja põhjustab enampakkumise nurjumise või ei sõlmi enampakkumise võitjana linnavara kasutusse andmise haldusakti alusel linnavara kasutuslepingut;
2) tagatise andja, kelle pakutud hind osutus suulisel enampakkumisel kõrgeimaks, keeldub enampakkumise protokolli allkirjastamisest;
3) tagatise andja ei sõlmi enampakkumise võitjana linnavara kasutusse andmise haldusakti alusel linnavara kasutuslepingut.
(5) Kui enampakkumisel osaleja ei osutu enampakkumise võitjaks või enampakkumine nurjub korraldaja süül, tagastab enampakkumise korraldaja pangagarantii või tagatisraha täies ulatuses kümne tööpäeva jooksul pakkumise toimumisest.
(6) Enampakkumise võitja tasutud tagatisraha võetakse kasutuslepingu sõlmimisel arvesse kasutuslepingu alusel tasumisele kuuluva summa osalise tasumisena.
(7) Kui enampakkumise võitja on enampakkumisel osalemiseks esitanud pangagarantii, tagastatakse kehtiv pangagarantii enampakkumise võitjale pärast kasutuslepingu sõlmimist.
§ 17. Enampakkumisel osalemise piirangud
Enampakkumisel ei või isiklikult ega esindaja kaudu osaleda:
1) enampakkumise korraldamise otsustamise ja enampakkumise korraldamisega seotud isikud;
§ 18. Enampakkumise avamine
Komisjoni esimees kuulutab suulise enampakkumise ettenähtud ajal ja kohas avatuks. Seejärel tutvustab ta ennast, teisi komisjoniliikmeid ja pakkumise protokollijat ning teeb pakkumise ruumis viibijatele ettepaneku registreerida end enampakkumisel osalejatena.
§ 19. Pakkujate registreerimine
(1) Suulisel enampakkumisel osaleda soovijad või nende esindajad esitavad osavõtutasu maksmist ja pakkumuse tagatise olemasolu tõendavad dokumendid, esinduse korral esindusõigust tõendavad dokumendid ning annavad allkirja selle kohta, et nad on teadlikud enampakkumise korrast ja linnavara kasutusse andmise tingimustest.
(2) Isikuid, kes ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõudeid, ei lubata suulisel enampakkumisel osaleda.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõuded täitnud enampakkumisel osaleda soovija registreeritakse enampakkumisel osalejana ja talle antakse registreerimisnumber, mille all ta esineb kuni enampakkumise lõpuni. Registreerunud osaleja nimi ja aadress kantakse osalejate nimekirja, mis on suulise enampakkumise protokolli lahutamatu osa.
§ 20. Pakkumine
(1) Enne pakkumuste esitamist tutvustab suulise enampakkumise läbiviija enampakkumise protseduurireegleid ja võimalust esitada läbiviimise kohta protest, teatab osalejate arvu ja pakkumise sammu (summa, mille võrra on võimalik pakkumusi suurendada).
(2) Pärast korra §-des 18 ja 19 ning käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud toiminguid ning enampakkumise läbiviija asjaomast märguannet alustavad enampakkumisel osalejad pakkumist.
(3) Pakkumist alustatakse alghinnast. Pakkumuse tegemisest annab enampakkumisel osaleja enampakkumise läbiviijale märku registreerimisnumbri tõstmisega.
(4) Pakkumise alustamisel tähendab pakkumuse tegemine alghinna pakkumist, seejärel eelnevast pakkumusest pakkumise sammu võrra suurema pakkumuse tegemist.
(5) Pakkumuse tegemisel teatab enampakkumise läbiviija osaleja numbri ja pakkumuse suuruse. Kõik pakkumused fikseeritakse pakkumuste lehel, mis on enampakkumise protokolli lahutamatu osa.
(6) Pakkumused tehakse eurodes.
§ 21. Korra tagamine enampakkumise läbiviimisel
(1) Kõik osalejad ja teised läbiviija loal suulisel enampakkumisel viibivad isikud on kohustatud enampakkumise ajal alluma enampakkumise läbiviija korraldustele.
§ 22. Enampakkumise lõppemine
(1) Enampakkumise läbiviija kuulutab enampakkumise lõppenuks pärast kõrgeima pakkumuse kolmekordset teatamist.
(2) Osaleja, kelle pakutud hind osutus kõrgeimaks, kohustub enampakkumise protokolli allkirjastamisega võtma linnavara kasutusse enampakkumiseks esitatud tingimustel ja tema pakutud hinnaga. Enampakkumise protokolli allkirjastamisega kinnitab osaleja, et ta on teadlik korra § 12 lõikest 1, ja nõustub, et linnal tekivad linnavara kasutusse andmisega seonduvad kohustused enampakkumise tulemuste põhjal antava haldusakti alusel sõlmitavast kasutuslepingust.
(3) Osaleja, kes keeldub täitmast käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kohustusi, kaotab võimaluse sõlmida kasutusleping ja tema pakkumuse tagatis realiseeritakse. Sellise keeldumise korral loetakse enampakkumise võitjaks suuruselt järgmise pakkumise teinud pakkuja. Kui ka nimetatud pakkuja keeldub käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud allkirja andmast, korratakse eelkirjeldatud protseduuri ja sanktsioone, kuni selgub pakkuja, kes nõustub protokolli allkirjastamisega võtma linnavara kasutusse enampakkumiseks esitatud tingimustel ja tema pakutud hinnaga.
§ 23. Pakkumusele esitatavad nõuded
(1) Kirjalikul enampakkumisel osalemiseks esitab pakkuja kirjaliku pakkumuse, mis peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
1) andmed pakkuja kohta (füüsilise isiku puhul nimi, isikukood või sünniaeg ja elukoht; juriidilise isiku puhul nimi, registrikood ja asukoht);
2) nõusolek võtta linnavara kasutusse enampakkumisel kehtestatud tingimustel;
3) sõnade ja numbritega kirjutatud pakkumussumma. Kui kirjapandud pakkumussumma sõnad ja numbrid ei lange kokku, loetakse kehtivaks sõnadega kirjutatud summa;
4) pakkumuse tegemise kuupäev.
(2) Pakkumus ja sellele lisatud dokumendid peavad olema esitatud eesti keeles, pakkumussumma eurodes.
(3) Pakkumusele lisatakse osavõtutasu maksmist ja pakkumuse tagatise olemasolu tõendavad dokumendid.
(4) Pakkumus peab olema allkirjastatud. Kui allkirjastajaks on esindaja, peavad pakkumusele olema lisatud esindusõigust tõendavad dokumendid (seadusest tulenev esindusõigust tõendav dokument, volikiri, volikirja andja esindusõigust tõendav dokument jne).
(5) Pakkumuse ja nõutavad dokumendid esitab pakkuja enampakkumise korraldajale kinnises ümbrikus. Pakkuja teeb ümbrikule märke vara kohta, millega seoses pakkumus on esitatud.
§ 24. Pakkumuste registreerimine ja avamine
(1) Saabunud pakkumused registreeritakse saabumise järjekorras ja pitseeritakse.
(2) Väljakuulutatud pakkumuste avamise ajal avab komisjon saabunud pakkumuste ümbrikud. Pakkumuste avamine on avalik ja selle juures võivad viibida kõik pakkujad.
(3) Kõik tähtajaks saabunud pakkumused avatakse nende saabumise järjekorras, kantakse kirjaliku enampakkumise protokolli ning tehakse teatavaks pakkuja nimi ja hind. Protokollile kirjutavad alla komisjoni liikmed ja protokollija.
(4) Pakkumusi, mis ei ole saabunud tähtajaks või ei vasta korra §-s 23 sätestatud nõuetele või korra §-s 14 nimetatud teates kindlaks määratud tingimustele, ei arvestata.
§ 25. Enampakkumise tulemused
(1) Kirjaliku enampakkumise võidab pakkuja, kes on teinud kõige kõrgema pakkumuse.
§ 26. Läbirääkimistega pakkumise läbiviimine
§ 27. Pakkumine
Pakkumisel osaleja peab tegema pakkumuse nii hinna kui ka kõigi nõutud lisatingimuste kohta.
(2) Kolme tööpäeva jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud pakkumuse nõuetele vastavusest või mittevastavusest teadasaamist on enampakkumisel osalejal õigus esitada protest enampakkumise läbiviimise kohta.
(4) Kümne tööpäeva jooksul pärast pakkumuste esitamist kinnitab komisjon tulemused pakkumuste nõuetele vastavuse ja mittevastavuse kohta või jätab need kinnitamata.
(2) Läbirääkimiste sisu ei avaldata avalikkusele ega teistele pakkujatele. Avaldada võib asjaolu, mitu pakkumust on tehtud ja mitu neist vastab nõuetele.
(1) Pärast läbirääkimiste lõppu võivad osalejad pakkumise korraldaja määratud tähtajaks esitada kirjalikult oma lõplikud pakkumused nii hinna kui ka kõigi lisatingimuste kohta. Lõplik pakkumus ei tohi olla pakkumise korraldajale ebasoodsam esialgsest pakkumusest.
(2) Võrdväärsete pakkumuste esitajatele annab komisjon võitja väljaselgitamiseks võimaluse oma pakkumusi viie tööpäeva jooksul täiendada.
(3) Lõplike ja võrdväärsete pakkumuste avamisel lähtutakse korra §-s 24 sätestatud kirjaliku enampakkumise protseduurist.
Enampakkumise tulemuste kinnitamisel määrab enampakkumise korraldaja enampakkumise võitja, lähtudes võitja väljaselgitamise alustest, mis on nimetatud enampakkumise teates.
(1) Elektroonilisel enampakkumisel teevad osalejad pakkumusi ja suhtlevad enampakkumise korraldajaga üldkasutatava andmesidevõrgu vahendusel. Osalejate kasutajanimed ja tehtud pakkumused on kõigile enampakkumisel osalejatele üldkasutatava andmesidevõrgu vahendusel reaalajas kättesaadavad.
§ 34. Enampakkumise lõppemine ja tulemustest teavitamine
(5) Elektroonilise enampakkumise tulemused teeb enampakkumise korraldaja kõigile osalejatele teatavaks enampakkumise korraldamise aadressil üldkasutatavas andmesidevõrgus kohe pärast enampakkumise võitja selgumist.
(3) Läbirääkimistega pakkumise lõplikud tulemused (mitu pakkumust esitati ja mitu neist vastavad nõuetele) teeb komisjon kirjalikult teatavaks kõigile lõpliku pakkumuse teinud osalejatele lõplike pakkumuste avamisele järgneval tööpäeval, arvestades korra § 30 lõikes 2 sätestatud erisust.
§ 36. Protesti esitamine
(2) Komisjon registreerib saadud protestid ja esitab need koos oma seisukohaga kahe tööpäeva jooksul kasutusse andmise korraldajale, kes kolme tööpäeva jooksul teeb otsuse protesti rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta.
§ 37. Enampakkumise tulemuste kinnitamine ja vara kasutusse andmise otsus
(1) Enampakkumise korraldaja kontrollib kõigi enampakkumist puudutavate dokumentide alusel enampakkumise protseduuri järgimist ja enampakkumisel osalenud isikute õigust enampakkumisel osaleda. Seitsme tööpäeva jooksul protestide esitamise tähtaja möödumisest teeb pakkumise korraldaja motiveeritud haldusaktiga otsuse enampakkumise tulemuste kinnitamise või enampakkumise nurjumise kohta.
(2) Kui läbirääkimistega pakkumise puhul käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud juhul tehakse enampakkumise tulemuste kinnitamise otsus ja vara kasutusse andmise otsus sama aktiga, teeb läbirääkimistega pakkumise korraldaja otsuse enampakkumise tulemuste kinnitamise kohta kolme tööpäeva jooksul pärast korra § 3 lõike 1 punktis 3 nimetatud linnavaraameti heakskiidu saamist.
(3) Kui ei ole alust enampakkumist nurjunuks tunnistada, kinnitab enampakkumise korraldaja enampakkumise tulemused ning esitab need vara kasutusse andmise otsustamiseks vastavalt korra §-dele 3 ja 5.
(4) Kui enampakkumise korraldaja on pädev otsustama ka linnavara kasutusse andmise üle, võib enampakkumise tulemuste kinnitamise otsuse ja vara kasutusse andmise otsuse teha sama haldusaktiga.
§ 38. Enampakkumise nurjunuks tunnistamine
1) suulisele enampakkumisele ei registreeritud ühtegi osalejat või ükski registreeritud osaleja ei ilmunud enampakkumisele;
2) ei esitatud ühtegi pakkumust või nõuetele vastavat pakkumust;
3) kõik suulisel enampakkumisel osalejad on kaotanud enampakkumisel osalemise õiguse;
4) enampakkumise läbiviimisel rikuti märkimisväärselt enampakkumise protseduuri;
5) suulisel enampakkumisel pakkumusi teinud osalejatest vähemalt ühel ei olnud õigust enampakkumisel osaleda;
6) kirjaliku enampakkumise võitjal ei olnud õigust enampakkumisel osaleda;
7) mitte ühelgi enampakkumisel osaleda soovijal ei lubata enampakkumisel osaleda;
8) suulisel enampakkumisel ei nõustu ükski pakkuja enampakkumise protokolli allkirjastama;
9) korra § 25 lõikes 2 nimetatud lisavoorus ei ole esitatud ühtegi pakkumust.
§ 39. Enampakkumise tulemustest teatamine
Enampakkumise tulemused tehakse kirjalikult teatavaks kõigile enampakkumisel osalejatele korra §-s 37 käsitletud otsuse tegemisele järgneval päeval.
§ 40. Enampakkumise tulemuste tühistamine
(1) Kui enampakkumise võitja ei ole ühe kuu jooksul arvates enampakkumise tulemuste kinnitamisest sõlminud linnavara kasutuslepingut, on enampakkumise korraldajal õigus tühistada enampakkumise tulemused ja korraldada uus enampakkumine. Enampakkumise võitja tagatisena tasutud raha ei tagastata või realiseeritakse tema esitatud pangagarantii.
(2) Põhjendatud vajaduse korral on enampakkumise korraldajal õigus omal algatusel enampakkumise tulemused tühistada. Sellisel juhul tagastab enampakkumise korraldaja enampakkumise võitja tagatisena tasutud raha täies ulatuses seitsme tööpäeva jooksul pärast enampakkumise tulemuste tühistamist.
3. peatükk LINNAVARA OTSUSTUSKORRAS KASUTUSSE ANDMINE
§ 41. Linnavara otsustuskorras kasutusse andmise lubatavus
Linnavara võib anda otsustuskorras kasutusse:
1) linna osalusega äriühingutele ja linna asutatud sihtasutustele;
3) mittetulundusühingutele;
4) avalikest huvidest lähtudes teistele isikutele;
5) kui samadel tingimustel korraldatud enampakkumine on korduvalt nurjunud pakkujate puudumise tõttu;
6) kui kasutusse antavaks linnavaraks olev hoone, ruum või rajatis on kaasomandis ja kasutusse andmiseks on vaja kaasomanike kokkulepet või kaasomanike enamuse otsust;
7) tähtajatult linnavaraga seonduva kohtuasja menetlemise või linnavara kasutusse andmise otsuse menetlemise ajaks, samuti linnavara kasutusse andmiseks korraldatava pakkumise tulemuste kinnitamiseni, kui linnavara ajutine kasutusse andmine ei ole vastuolus kohtuasja, otsuse menetlemise või linnavara kasutusse andmiseks korraldatava pakkumise võimalike tulemustega;
8) juriidilisele või füüsilisele isikule, kes on kasutanud sama äriruumi vähemalt viis aastat ning soovib kasutuslepingut pikendada. Kasutuslepingu pikendamine eeldab, et lepingulisi kohustusi on täidetud korrektselt ning kasutuslepingu pikendamisel lähtutakse vähemalt turuhinnast;
9) kui kasutusse antav linnavara on äriruumid, mis antakse kasutusse kuni viieks aastaks ning mis paiknevad väljaspool vanalinna (piiritletud Toompuiestee, Kaarli puiestee, Vabaduse väljaku, Pärnu maantee, Viru väljaku, Mere puiestee, Rannamäe tee ja Toompuiesteega) asuva kultuuri-, haridus-, teadus-, tervishoiu-, spordi-, noorsoo- ja sotsiaalhooldusalase ning heategevusliku mittetulundustegevusega tegeleva linna asutuse hoones või hooneosas, kui äriruumide kasutusotstarve toetab nimetatud asutuse tegevust. Toetavateks tegevusteks loetakse tasuta õigusabi teenust, toitlustus-, lastehoiu-, hoolekande-, ilu-, ravi-, spordi-, noorsoo- ja terviseteenust;
10) kui kasutusse antav linnavara on olemasolev parkla või muu parkimisrajatis (edaspidi parkimisrajatis), mis antakse kuni 15 aastaks korteriühistule või korteriomanike ühisusele parkimise otstarbel tasuta kasutusse, ning kui Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Tallinna Kommunaalamet ja Tallinna Transpordiamet on kiitnud heaks skeemi, mis on lisatud parkimisrajatise kasutusse saamise taotlusele ja millelt nähtub parkimisrajatise paiknemine maaüksusel, ning kui linnavara valitseja on taganud parkimisrajatise kasutusse saamist taotlevate korteriühistute ja korteriomanike ühisuste võrdse kohtlemise;
11) kui kasutusse antav linnavara on maa, mida kasutatakse ehitustöid teenindavate ajutiste rajatiste püstitamiseks ning soojakute, ehitusmaterjalide või ehitustarvikute hoidmiseks.
§ 42. Linnavara otsustuskorras kasutusse andmise tasu
(1) Kui linnavara antakse kasutusse otsustuskorras, siis lähtutakse kasutusse andmisel turuhinnast, välja arvatud juhul, kui linnavara antakse avalikust huvist lähtudes kasutusse turuhinnast väiksema tasu eest.
(2) Kui korra § 41 punkti 4 alusel antakse linnavara kasutusse turuhinnast väiksema tasu eest, peab selle aluseks olevat avalikku huvi põhjendama.
(3) Kui linnavara antakse korra § 41 punkti 9 alusel kasutusse kultuuri-, haridus-, teadus-, tervishoiu-, spordi-, noorsoo- või sotsiaalhooldusalase või heategevusliku mittetulundustegevuse eesmärgil mittetulundusühingule, lähtutakse linnavara kasutusse andmisel linnavalitsuse kehtestatud tasu miinimummääradest. Kui korra § 41 punktis 9 nimetatud linnavara kasutusse andmine on samadel tingimustel korraldatud enampakkumisel korduvalt nurjunud pakkujate puudumise tõttu, võib korra § 41 punkti 9 alusel anda linnavara kasutusse tasuta või linnavalitsuse kehtestatud tasu miinimummäärast väiksema tasu eest.
(4) Kui linnavara antakse korra § 41 punkti 9 alusel kasutusse linna asutuse tegevust toetavale äriühingule või ettevõtjale, lähtutakse linnavara kasutusse andmisel tasu suuruse kindlaksmääramisel sellise linnavara kasutamise eest Tallinnas keskmiselt makstava tasu suurusest. Kui korra § 41 punktis 9 nimetatud linnavara kasutusse andmine on samadel tingimustel korraldatud enampakkumisel korduvalt nurjunud pakkujate puudumise tõttu, võib korra § 41 punkti 9 alusel anda linnavara kasutusse linna asutust toetavale äriühingule või ettevõtjale tasuta või linnavalitsuse kehtestatud tasu miinimummäärast väiksema tasu eest.
§ 43. Linnavara kasutusse andmine avalikust huvist lähtudes
Kui kasutusse andmise aluseks on korra § 41 punkt 4, tuleb otsuses põhjendada avaliku huvi olemasolu. Otsuses tuuakse välja avaliku huvi konkreetne sisu ja ulatus ning kirjeldatakse, kuidas linnavara kasutusse andmine seda huvi teenib. Avaliku huvi olemasolu konstateering ei ole põhjendusena piisav.
4. peatükk LINNAVARA KASUTUSLEPINGU SÕLMIMINE, MUUTMINE JA PIKENDAMINE NING LINNAVARA ÜLEANDMINE
§ 44. Kasutuslepingu sõlmimine
(1) Kui linnavara kasutusse andmise haldusaktist ja Tallinna õigusaktidest ei tulene teisiti, sõlmib haldusakti alusel linna nimel kasutuslepingu ja esindab kasutuslepingust tulenevates suhetes linnavara valitseja.
(2) Linnavara valitseja on kohustatud tagama linnavara kasutusse saajale võimaluse kasutusleping sõlmida ühe kuu jooksul linnavara kasutusse andmise haldusakti jõustumisest arvates, võttes arvesse korra §-st 48 tulenevat.
(3) Äriruumi üürilepingu ning parklarajatise korteriühistule ja korteriomanike ühisusele tasuta kasutusse andmise lepingu sõlmimisel lähtutakse linnavalitsuse kinnitatud tüüpvormist ja tüüptingimustest. Linnavalitsus võib kinnitada ka muid kasutuslepingute tüüpvorme.
(4) Lepingu allkirjastab linnavara valitseja juht või volitatud isik, kes on linnaga töö- või teenistussuhtes.
(5) Lepingu allkirjastaja on kohustatud tagama sõlmitava kasutuslepingu vastavuse vara kasutusse andmise haldusaktiga.
§ 45. Linnavara kasutuslepingu tingimused
(1) Linnavara kasutuslepingus peab olema ära näidatud:
1) lepingu sõlmimise aluseks olev haldusakt;
2) kasutusse antav linnavara (linnavara nimetus, asukoht, koosseis või muud tunnused);
3) lepingu liik (üürileping, rendileping, tasuta kasutamise leping);
4) andmed linnavara kasutusse saaja kohta (füüsilise isiku ees- ja perekonnanimi, elukoht, isikukood; juriidilise isiku nimi, asukoht ja registrikood);
7) linnavara kasutamise eest makstava tasu suurus ja selle tasumise kord;
8) linnavara kasutajale üleandmise ja linnale tagastamise kord ning tähtajad;
9) linnavaraga seonduvate kulutuste kandmise ja maksude tasumise kohustuste jaotus;
10) linnavara korrashoiu- ja hoolduskohustuste jaotus;
11) kasutusse andmise eritingimused kasutusse andmise haldusakti alusel;
12) sanktsioonid lepingu rikkumise korral;
13) lepingu ülesütlemise alused.
(2) Kui linnavara kasutusse andmise haldusakti järgi on linnavara üürile või rendile saajal kohustus teha linnavarale parendusi või muudatusi või kui linnavara üürile või rendile saaja soovib teha linnavarale parendusi või muudatusi omal algatusel, lepitakse lepingus kokku linnavara tasuta kasutusse andmine remondi teostamise otstarbel parendustööde ajaks. Linnavara üürile või rendile saaja on kohustatud kandma linnavara kasutamisega seonduvad kõrvalkulud tööde tegemise ajal.
§ 46. Kasutuslepingu muutmine
Sõlmitud lepingus võib poolte kokkuleppel parandada kirjavigu, ruumide numbreid või muid näitajaid nende muutumise korral ning teha muid formaalse iseloomuga parandusi.
§ 47. Kasutuslepingu pikendamine
(1) Kasutuslepingut on lubatud pikendada üksnes korra § 41 punktis 8 nimetatud tingimustel.
(2) Kasutuslepingut on lubatud pikendada üksnes linnavara otsustuskorras kasutusse andmise otsustaja haldusaktiga. Kasutuslepingu pikendamisel lähtutakse korra § 3 lõikes 3 linnavara otsustuskorras kasutusse andmise kohta sätestatust.
§ 48. Linnavara valduse üleandmine
(1) Kasutusse antava linnavara üleandmine kasutajale ning linnavara tagastamine linnale fikseeritakse kahepoolse linnavara üleandmis-vastuvõtmisaktiga, mis vormistatakse linnavalitsuse kinnitatud tüüpvormile.
(2) Linnavara üleandmis-vastuvõtmisaktis tuuakse ära andmed linnavara koosseisu ja seisukorra kohta.
(3) Linnavara üleandmise korraldab linnavara valitseja või linnavara valitsema volitatud asutus.
§ 49. Teade linnavara kasutusse andmise kohta
(1) Kasutuslepingu allkirjastaja on enne kasutuslepingu sõlmimist kohustatud avaldama linna veebilehel teate selle kohta, kellele ja millistel tingimustel linnavara kasutusse antakse.
(2) Kasutuslepingu võib sõlmida viie tööpäeva möödumisel teate ilmumisest.
§ 50. Kasutuslepingu täitmise kontroll
(1) Linnavara valitseja on kohustatud kontrollima kasutuslepingu täitmist. Rikkumiste korral rakendab linnavara valitseja sanktsioone ning kasutuslepingu ülesütlemise aluste esinemise korral algatab kasutuslepingu ülesütlemise.
(2) Linnavara valitseja peab tagama linnavara kasutuslepingute alusel laekunud summade kandmise linnaeelarvesse Tallinna õigusaktides sätestatud korras ja tähtaegadel.
Tallinna Linnavolikogu 29. mai 2003 määrus nr 34 Linnavara kasutusse andmise korra kinnitamine" tunnistatakse kehtetuks.