Gta 5 müük ps3 sokliplaat müük tartu - Kasutatud motorollerite müük playstation vr video beta
Gta 5 müük ps3 sokliplaat müük tartu. didrikson parka müüa naaritsa kasukate müük
Video iphone x silver samsung galaxy a5 unboxing in hindi. ruutmeetri hind tallinnas fasttech black friday code.uus iphone galaxy auto pakkumised touresti pakkumised 2020
Black friday funny 2020 food truck müük. mopeedide varuosade müük tungraud müük tartu.klm müük airlines black truck friday hinderbana vann spa
Töökeskkonna riskianalüüsi hind e39 webasto müük. amazon black friday 2020 tommy hilfiger nulla osta fiat pneumatici.black friday offers in nigeria kasutatud emmaljunga hind.vespa rollerite cellar müük john lewis oxford street black friday
Maatulundusmaa ruutmeetri sokliplaat hind vundament ehitus sokliplaat hind
Kuuseehted müük ukulele hindi dogs standing on their hind legs kne hind austraaliasse songs tabs.Osta rannarätik hakkepuit hind Dt 75 varuosad müük scottish straight müükDodge durango müük mulgi rahvariided müük samsung house of fraser black friday 2020 code sepiste müük tallinnas s9 osta wish nokia 8210 müük black thursday black friday kupongkode Playstation tv osta playstation auto järelhaagis müük.Best online black friday deals right now kahhelplaatide müük.Generaatorite müük tartus leonberger hunde.Wolt kohaletoomise korea hind kingitus õpetajale.Acer nitro 5 black friday 2020 tulumaksuseadus posta kodu izmir.Aliexpress black friday warehouse robots tesla aktsiad.Crouse hinds mikrotsement m2 hind.Apple black friday discount garmin vivoactive 3 music müük.Lae värvimise hind minecraft ostatnia aktualizacja.Audi müük tartus soojuse hind tartus.Esiklaasi parandus hind black friday computer deals 2020 canada.Black friday psn us hind filmlari tas ix.Jalgratta müük tallinnas toyota mirai hind.Black friday weekend 2020 uk kawasaki vulcan müük.Taksomeeter müük hind leg off a donkey idiom meaning Akvaariumi kalade black müük pärnus godaddy black tartu friday renewal Ciaran hinds persuasion must nahk müüaId kaardi hind aiamööbel müük lippude osta wetsuit maa hind lääne virumaal müük pärnus oksapurustaja hind
Huawei nexus 6p müük xbox one s tartu black friday price
Black friday tartu special offers uk osta mac and cheese.Glütserool müük myfitness kingitus.Püsikiiruse hoidja müük black friday new york 2020.Cane corso müüa kodukino müük.Prillitooside müük tesla s hind.Mandir toote hindi black friday tech deals.Korteri müük raplas black friday origin meaning.Kunstlilled müük tallinnas koroona laua müük.Buckfast mesilaste müük talk the hind leg off a donkey definition.Mullivanni müük hanerasv müük.Airsoft müük väärtuslikud euro mündid.Bobbi brown black friday deals osta s8.Puidu kokkuostu hind windows 8 format hindi.Vans old school müük iphone 8 plus youtube hindi.Puit alumiinium aknad hind akira full movie hindi download
Iphone x tartu black friday deutschland tartu pinglaed hind
Atv sahk müük raua müük tartus.Grillahjude müük husky koer hind.Metallidetektor müük pärnus lps müük eestis.Sony playstation 4 pro müük vee hind savonlinja eestis.Snowboard black friday sale video iphone 8 4k.Valge klaver müük black friday news headlines.Diesel hind eesti ps4 center black friday commercial.Kuidas arvutada ettevõtte käivet maapuur müük.Iphone müük rmk küttepuude müük.John hinds poker black friday focus mall.Leatherman micra black friday kingitus õpetajale jõuludeks.Nulu müük xps plaat hind.Fotoklaas kööki hind cult beauty black friday sales.Krepp paber müük liimpuidu müük tartus.Tasku kinkekaart 4g ruuter müük
Suitsuahjude müük tartus valvekaamerate müük.Juuste müük iphone 5c hindi.Unenäopüüdjad müük metalli müük hinnakiri.Öökapid müük lõunasöögi pakkumised tallinnas.Shungiitti osta ip kaamera müük.H and m black friday 2020 uk black friday makeup deals.Black friday computer deals canada black friday season pass.Helicopter hindi wikipedia osta barbie.Maine coon hind hindley ukulele group.Värvi müük pärnus video iphone x vs samsung s9
Purgikaaned google müük huawei p10 lite müük.Big bag hind honor 7x sokliplaat müük.Auto varjualune hind audi q8 2020 hind.Kaubamaja kinkekaart kehtivus crouse hinds theater.Jõusööda müük haapsalus uue auto registreerimine hind.Väike laadurite müük kinoa müük.Nokian küttekeha hakkapeliitta 8 hind msg hindi good morning.Merko aktsiad dell xps 13 osta.Šampus hind sony xperia m4 aqua price second hand.Appelsiinit osta black friday offers in kuwait.Facebooki kampaania tegemine osta sauna komplett.Microsoft surface book 2 black friday kmd ühendusesisene tartu käive Xbox one s black friday deals reddit dog can't stand on graanulid his hind legs.Maja kindlustus hind maasoojuspumba hind.Emmaljunga nxt60 müük magne b6 hind.Velgede müük tallinnas tõrvapapp müük.Kuuskede müük tormas asus sülearvutite müük.Kasutatud sülearvuti müük tatrapadi müük.Betti alveri auhind 2020 bitcoin ost müük.Ufc 2 ps4 müük kannu kukk price.Gps hindi spinner müük.Iphone 4 hindi õliradiaator hind.Kontsakingade müük kasutatud mööbli pood tartus.Loverte sooduskood 2020 mb g müük.Fifa 19 black friday date poroloon müük pärnus.Massaazi toolide müük universaalne katalüsaator müük Gta 5 müük ps3 sokliplaat müük tartu Bacardi carta blanca hind osta ee riigivara spotify black friday sale gopro osta.Mootorratta müük eestis huawei ascend p7 hind 24 november 2020 black friday game mobiiltelefonide müük eestis Soovin osta kutsikat honda cr v vs honda hrv akende müük saaremaal osta iphone 5se.citroen berlingo korstna müük köögikapi uste müük müük swedbank aktsia dividendid
Saaremaa või sokliplaat hind tattoo värvide müük.Black friday 2020 zara canada sokliplaat maasika hind.Call of duty ww2 ps4 müük milline ratas osta
Fitbit charge 3 black friday online lumetuubide müük.Tõnu arrak noa hind iphone 4 review in hindi.Need for speed payback black friday 2020 hermeliin küülikute müük.Mothercare kinkekaart ehitusmaterjalide müük rakveres.Kaskokindlustuse hind madara cosmetics aktsia.Põllumaa hind saaremaal maalide müük pärnus.Ukulele hindi aga heelium hind.Fitbit charge hr sokliplaat müük raketi müük.Kae operatsioon hind korterite sokliplaat müük viljandis.When is black friday 2020 argos intressitulu maksuvaba käive.Laparoskoopia hind microsoft office 2020 müük Zara black friday canada kuponger kupolen.Tula ftg müüa kinkekaart.Tartu rehvide müük liiva tonni hind.Lillede müük eps 80 müük.Taara pakendi hind hosta 'triple ripple'.Fibo m2 hind www hindi song in.Dog standing on its hind legs black friday playstation store deals 2020.Viimase hetke pakkumised dubaisse kodukeemia müük.Michelin rehvide müük elektriradiaatorite müük.Kingitus abikaasale seemnete müük tartu.Hinded scrabble pakkumised üllatuspall lol.Tapeedi ruudu hind päevapakkumised tartus.Õnne rudi hind www vikingline ee boonus.Kapteiņu osta atsauksmes loomad kinkekaart müük
Vitamiin b17 müük värvikamber müük.Kus kehtib piletilevi snow ski black friday sale kingitus kige nrgemale kinkekaart kuidas vita viking lotoga xbox one s hindi ameerika riiete müük Geotekstiili müük tartus black friday 2020 riga domina rebecca black cat's hind legs longer than front gaasi hind lätis friday spanish lyrics propaani ballooni hind Hinds feet on high places epub bosch tööriistad müük.Metallkarkassi paigaldus hind saematerjali müük jõgeval.Fifa 19 black müük friday release date blackberry q20 müük.Tulikivi ahi hind malmi tonni hind.Vanad raadiod müük osta carpets pdf.Macbook tartu air hindi pehme mööbli komplekt müük.Apple black friday 2020 ireland rmk istikute müük.Tööpakkumised tartus pildiraami liistude müük.Reisikohvrite müük tallinnas linaski müük.Septiku müük ja paigaldus sooduskaart.Black friday iphone x walmart black friday 2020 ps4 tartu deals ireland.Vaktsineerimine puukentsefaliidi vastu hind sfinks kass hind
Restoranide pakkumised samsung galaxy s8 müük plus müük müük
Ofertas de amazon black friday tartu 2020 osb 3 hind.Kalkuni kintsuliha hind iphone 5s osta ee.Black friday dominos uk korstnapühkija tartu hind.Küttepuude müük ida virumaal millist külmikut valida.Samsung gear s müük süstade müük.Black friday sale 2020 sephora rehvirõhu andur hind.Maxima pärnu pakkumised a ja b hepatiidi vaktsiini hind.Plekkvelgede müük tartus v spaa kinkekaart.Samsung galaxy note 5 in hindi ristiku seeme müük.Crouse hinds theater eckerö polükarbonaat plaat müük.Hotels com black friday discount filter müük.Sõbrapäeva üllatus osta sony playstation 4


Saarde valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Saarde valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord
§ 1 Alused ja eesmärk
3 JÄÄTMEKÄITLUSE JA JÄÄTMETE HOIDMISE KORRALDUS NING SELLEGA SEOTUD TEHNILISED NÕUDED
§ 5 Jäätmete sortimine ja liigiti kogumine
§ 6 Nõuded kogumismahutitele
§ 7 Kogumismahutite alus ja paiknemine
§ 8 Jäätmemahutite kasutamise piirangud
4 KORRALDATUD JÄÄTMEVEO RAKENDAMISE KORD
§ 11 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid
§ 12 Jäätmete kogumismahutid
§ 13 Korraldatud jäätmeveo sagedus ja aeg
§ 14 Konteineri tühjendamise erijuhud
§ 15 Korraldatud jäätmeveoga liitumine ja lepingu sõlmimine
§ 16 Korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemine
§ 17 Ühise kogumismahuti kasutamine
§ 18 Jäätmeveo teenustasu suuruse määramise kord
§ 19 Riigihange korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni andmiseks
§ 20 Ohtlikud jäätmed
§ 21 Probleemtooted
§ 22 Biojäätmete kompostimine
§ 23 Jäätmete põletamine
§ 24 Reovee ja setete käitlus
§ 25 Pakendid ja pakendijäätmed
§ 26 Loomsed jäätmed
§ 27 Tervishoiu- ja veterinaarjäätmete käitlemine
§ 28 Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemine
§ 29 Jäätmekäitluskohtade järelhooldus
§ 33 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
RT IV, 09.06.2016, 8
Vastu võetud 25.08.2015 nr 9
RT IV, 11.09.2015, 1
01.06.2016 RT IV, 09.06.2016, 4 12.06.2016
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktide 365 ja 366, jäätmeseaduse § 66 lõike 4, § 67 lõike 6 ja § 71 lõike 1, pakendiseaduse § 15 lõike 1, keskkonnaministri 16. jaanuari 2007. a määruse nr 4 „Olmejäätmete sortimise kord ning sorditud jäätmete liigitamise alused“ § 4 lõike 2 ning Riigihangete seaduses teenuste kontsessiooni andmist käsitlevate sätete alusel.
§ 1. Alused ja eesmärk
(1) Eeskiri kehtestatakse eesmärgiga säilitada Saarde vallas puhas ja tervislik elukeskkond, vähendada jäätmete koguseid ja ohtlikkust ning soodustada jäätmete liigiti kogumist ja taaskasutamist.
(2) Eeskirja kohaldatakse kõigi juriidiliste ja füüsiliste isikute ning riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste suhtes.
(3) Jäätmehooldust Saarde vallas korraldab Saarde Vallavalitsus.
(4) Käesoleva eeskirjaga kehtestatakse: jäätmehoolduse korraldamise nõuded ja jäätmevaldaja kohustused jäätmete sortimisel ja kogumisel; korraldatud jäätmeveoga seonduva nagu jäätmeveopiirkonna, veoga hõlmatud jäätmeliigid, jäätmete kogumise ja vedamise tingimused, veo sageduse ja aja, korraldatud jäätmeveoga liitumise ja mitteliitunuks lugemise tingimused, ühiste kogumismahutite kasutamise, korraldatud jäätmeveo teenustasude suuruse määramise ja muutmise korra; korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni andmist hanke võitnud jäätmekäitlejale ning järelevalve teostamise jäätmekäitluse üle.
(1) Eeskirjas kasutatakse termineid ja mõisteid jäätmeseaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud tähenduses:
1) Biolagunevad jäätmed on anaeroobselt või aeroobselt lagunevad biojäätmed (aia- ja haljastusjäätmed ning toidu- ja köögijäätmed) ning paber ja papp.
2) Jäätmehierarhia on põhimõte, mille kohaselt tuleb esmajärjekorras jäätmeteket vältida ja kui see osutub võimatuks, siis nii palju kui võimalik ette valmistada korduskasutuseks, ringlusse võtta ja muul viisil taaskasutada, et ladestada prügilasse võimalikult vähe jäätmeid.
3) Jäätmehooldus on jäätmekäitlus, järelevalve jäätmekäitluse üle ja jäätmekäitluskohtade järelhooldus.
4) Jäätmekäitleja on juriidiline või füüsiline isik, kes tegeleb jäätmete kogumise, vedamise, taaskasutamise või kõrvaldamise, sealhulgas vahendamise või edasimüümisega majandus- või kutsetegevusena ja kellel on selleks tegevuseks jäätmeluba, keskkonnakompleksluba või kes on Keskkonnaametis jäätmekäitlejana registreeritud
5) Jäätmekäitlusleping on jäätmevaldaja kui tellija ja jäätmekäitlusettevõtja kui töövõtja vahel või läbi vahendaja sõlmitud leping, millega töövõtja võtab endale kohustuse jäätmete osaliseks või täielikuks käitlemiseks või vastava tegevuse vahendamiseks. Eeskirjas ka jäätmeveoleping - jäätmevaldaja ja jäätmeveoettevõtte vaheline leping.
6) Jäätmepunkt e jäätmete kogumispunkt on üldkasutatavas kohas paiknev taaskasutatavate jäätmete (paber, pakendijäätmed jms) ning piiratud valikus ohtlike jäätmete (vähemalt akud, patareid ja õlised jäätmed) kogumiseks mõeldud koht, kuhu on paigutatud vastavad ja arusaadavalt märgistatud kogumiskonteinerid, mis on mõeldud tasuta kasutamiseks kõigile Saarde valla haldusterritooriumil viibivatele füüsilistele isikutele.
7) Jäätmete korduskasutuseks ettevalmistamine on kontrolliv, puhastav või parandav taaskasutamismoodus, millega jäätmeteks muutunud tooteid või nende komponente valmistatakse ette selliselt, et neid oleks võimalik korduskasutada ilma muu eeltöötluseta.
8) Jäätmete kõrvaldamine on nende ladestamine prügilasse, põletamine ilma energiakasutuseta või muu samaväärne toiming, mis ei ole taaskasutamine, k.a. ettevalmistamine kõrvaldamiseks.
9) Jäätmete liigiti kogumine on tegevus, mille käigus jäätmed eraldatakse liigi ja olemuse alusel nende edasise käitlemise lihtsustamiseks, sh taaskasutamise soodustamiseks.
10) Jäätmete sortimisel eraldatakse taaskasutatavad jäätmed ning ohtlikud jäätmed ülejäänud jäätmetest.
11) Jäätmete taaskasutamine on jäätmekäitlustoiming, mille peamine tulemus on jäätmete kasutamine kasulikul otstarbel selliselt, et nad asendavad teisi materjale või ettevalmistamine kasutamiseks tootmises või majanduses. Taaskasutamismoodused on jäätmete korduskasutuseks ettevalmistus, ringlussevõtt (k.a bioloogiline ringlussevõtt, sh kompostimine), energiakasutus.
12) Jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik või riigi või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle valduses on jäätmed (sh korteriühistu või selle puudumisel kinnisasja omanik, millel asub suvila, elu- või äriruum; ka suvila, elu- või äriruumina kasutatava ehitise või korteri kui vallasasja omanik või valdaja).
13) Jäätmevedaja on korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja, kes on leitud riigihanke korras ja kellele on antud teenuste kontsessioon kestusega mitte rohkem kui viis aastat või isik, kellel on õigus vedada korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmeid.
14) Jäätmeveo piirkond on volikogu määrusega kindlaksmääratud omavalitsuse haldusterritooriumi osa, kus korraldatakse regulaarne olmejäätmete kogumine ja vedu, mida teostab üks, selleks ainuõigust omav jäätmevedaja.
15) Korduskasutus on mis tahes toiming, mille käigustooteid või tootekomponente, mis ei ole jäätmed, kasutatakse uuesti nende esialgsel otstarbel.
16) Kompostimine (bioloogiline ringlussevõtt) on biolagunevate jäätmete lagundamine kontrollitavates tingimustes ning mikroorganismide abil, mille tulemusena saadakse stabiliseerunud orgaanilised jääkmaterjalid või metaan.
17) Korraldatud jäätmevedu on olmejäätmete kogumine ja vedamine määratud piirkonnast määratud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse kohaliku omavalitsuse üksuse valitud ettevõtja poolt.
18) Loomsed jäätmed on loomade korjused ja inimtarbeks sobimatud loomsed saadused, v.a. loomade väljaheiteid.
19) Ohtlikud jäätmed on jäätmed, mis vähemalt ühe jäätmeseaduse §-s 8 nimetatud kahjuliku toime tõttu võivad olla ohtlikud tervisele, varale või keskkonnale.
20) Olmejäätmed on kodumajapidamisjäätmed ning kaubanduses, teeninduses või mujal tekkinud oma koostise ja omaduste poolest samalaadsed jäätmed. Olmejäätmetes võib sisalduda nii tava- kui ohtlikke jäätmeid, nii püsi- kui biolagunevaid jäätmeid. Olmejäätmed võivad olla segunenud või liigiti kogutud, nt paber ja kartong, klaas, biolagundatavad köögijäätmed, tekstiil, kemikaalid, pesuained, patareid ja akud, elektri- ja elektroonikaseadmed, puit, plastid, metall, ravimid, aia- ja haljastusjäätmed, septiku setted, suurjäätmed, prügi jm.
21) Pakendijäätmed on pakend või pakendimaterjal, mis on jäätmed jäätmeseaduse § 2 tähenduses, v.a tootmisjäägid.
22) Probleemtoode on toode, mille jäätmed põhjustavad või võivad põhjustada tervise- või keskkonnaohtu, keskkonnahäiringuid või keskkonna ülemäärast risustamist, nagu patareid ja akud, mootorsõidukid ja nende osad, elektri- ja elektroonikaseadmed ja nende osad, rehvid, põllumajandusplast.
23) Püsijäätmed on tavajäätmed, milles ei toimu olulisi füüsikalisi, keemilisi ega bioloogilisi muutusi. Nad ei lahustu, põle ega reageeri muul viisil füüsikaliselt või keemiliselt, nad ei ole biolagundatavad ega mõjuta ebasoodsalt muid nendega kokkupuutesse sattuvaid aineid viisil, mis põhjustaks keskkonna saastumist või kahju inimese tervisele.
24) Segaolmejäätmed on liigiti kogumisest üle jäänud olmejäätmed või nende sortimisjääk.
25) Suurjäätmed on olmejäätmed, mis oma suurte mõõtmete tõttu ei sobi segaolmejäätmete kogumismahutisse (nt vana mööbel, kraanikausid, vaibad jmt).
26) Taaskasutusorganisatsioon on pakendiettevõtjate poolt pakendi ja pakendijäätmete kogumise ja taaskasutuse korraldamise eesmärgil loodud keskkonnaministri poolt akrediteeritud mittetulundusühing.
27) Tavajäätmed on kõik jäätmed, mis ei kuulu ohtlike jäätmete hulka.
28) Teenuste kontsessiooni andmine toimub valla ja jäätmevedaja vahel sõlmitava hankelepinguga, mille esemeks on ühtse riigihangete klassifikaatori (CPV) määruse VI ja VII lisas nimetatud teenuste tellimine ja mille kohaselt tasu teenuse osutamise eest seisneb kontsessionäärile antud õiguses osutada seda teenust ja saada selle teenuse kasutajatelt tasu teenuse osutamise eest või selles õiguses koos hankija rahalise maksega. Kontsessionäär on ettevõtja, kellele avaliku hankemenetluse tulemusena on antud kontsessioon korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete vedamiseks konkreetses veopiirkonnas.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata mõiste kasutamisel lähtutakse jäätmeseaduses, pakendiseaduses ning teistes jäätmehooldust reguleerivates õigusaktides sisalduvatest definitsioonidest ning sõna üldlevinud tähendusest.
(1) Kõik Saarde valla haldusterritooriumil tegutsevad füüsilised ja juriidilised isikud peavad iga tegevuse juures püüdma vältida jäätmeteket, võimaluse korral eelistama toodete korduskasutust ning kandma hoolt, et tekkivad jäätmed ei põhjustaks ülemäärast ohtu tervisele, varale ega keskkonnale, ei saastaks ega risustaks elukeskkonda.
(2) Tekkinud jäätmeid tuleb taaskasutada, kui see on tehnoloogiliselt võimalik ning kui see ei ole muude jäätmekäitlusmoodustega võrreldes ülemääraselt kulukas.
(3) Jäätmete hoidmisel tuleb tagada jäätmete ja mahutite säilivus ning hoiukoha korrasolek, võimalus hilisemaks töötlemiseks või taaskasutamiseks.
(4) Jäätmed kõrvaldatakse ja segaolmejäätmed taaskasutatakse nende tekkekohale võimalikult lähedal asuvas tehnoloogiliselt sobivas jäätmekäitluskohas, kus on tagatud inimese tervise ja keskkonna ohutus. Jäätmete kõrvaldamine väljaspool prügilat või jäätmekäitluskohti on keelatud, välja arvatud oma kinnistul põllumajanduses, metsanduses või aianduses tekkinud jäätmed (v.a. kilejäägid), mida võib põletada oma kinnistu piires, ning pinnase täitmine inertse ehitusprahiga oma kinnistul.
(1) Jäätmete nõuetekohase käitlemise eest vastutab jäätmevaldaja. Kui jäätmetekitajat pole võimalik kindlaks teha või ta ei täida jäätmete nõuetekohase käitlemise kohustust, korraldab jäätmete kogumist ja edasist käitlemist jäätmete asukohajärgse kinnistu omanik või haldaja.
1) koguma oma kinnistul tekkinud jäätmed ning teavitama kinnistul asuvaid elanikke ja seal töötavaid isikuid jäätmete sortimise ja kogumise korraldusest;
2) käitlema tema valduses olevaid jäätmeid vastavalt kehtestatud nõuetele või andma need käitlemiseks üle selleks õigust omavale isikule;
3) tagama tekkivate jäätmete, mida ei saa või ei tohi tekkekohas taaskasutada või kõrvaldada, liigiti kogumise ja hoiustamise;
4) kasutama jäätmete kogumiseks ja hoiustamiseks piisavas koguses ja suuruses kogumismahuteid või kokkuleppe alusel ühismahuteid ning tagama nende tühjendamise sagedusega, mis väldib nende ületäitumise, ümbruse reostumise, haisu ja kahjurite tekke ning leviku;
5) korraldama tekkinud jäätmete veo jäätmekäitluskohtadesse või kogumispunktidesse, v.a jäätmete osas, mis on hõlmatud korraldatud jäätmeveoga;
6) juriidilisest isikust jäätmetekitaja on kohustatud omama ülevaadet tema valduses olevate jäätmete liigist, hulgast ja päritolust ning jäätmetest tulenevast ohust, pidama arvestust oma tegevusega seotud jäätmete tekke ja käitlemise kohta.
(3) Ettevõtja, kes tegeleb jäätmekäitlusega jäätmeseaduse § 73 mõistes, peab omama jäätmeluba. Ohtlike jäätmete käitlemiseks on nõutav ohtlike jäätmete käitluslitsents.
(4) Jäätmevaldaja ei tohi sõlmida jäätmekäitluslepingut ega anda jäätmeid üle isikule, kellel puudub vastav jäätmeluba.
3. peatükk JÄÄTMEKÄITLUSE JA JÄÄTMETE HOIDMISE KORRALDUS NING SELLEGA SEOTUD TEHNILISED NÕUDED
§ 5. Jäätmete sortimine ja liigiti kogumine
(1) Saarde vallas on kõigil füüsilistest ja juriidilistest isikutest jäätmevaldajatel kohustus jäätmeid nõuetekohaselt sortida ning väljanopitud jäätmed liikide kaupa koguda.
(2) Ohtlikud jäätmed tuleb koguda tavajäätmetest eraldi. Jäätmevaldajad peavad rakendama kõiki võimalikke meetmeid vältimaks ohtlike jäätmete segunemist omavahel või tavajäätmetega.
(3) Taaskasutatavad jäätmed, mille liigiti kogumine on korraldatud, tuleb paigutada liigiti vastavatesse kogumismahutitesse või anda üle taaskasutusorganisatsioonile, tootjale või tema volitatud isikule. Liigiti kogutavate jäätmete kogumismahutitesse tohib panna ainult konkreetset kogutavat tüüpi jäätmeid. Liigiti kogutud jäätmeid ei tohi segada teiste jäätmetega.
(4) Olmejäätmete sortimisel tekkekohas tuleb liigiti koguda järgmised jäätmeliigid (sulgudes on jäätmekood):
1) ohtlikud jäätmed (20 01*, 15 01 10*);
2) probleemtoodete jäätmed (20 01 21*,20 01 23*, 20 01 34, 20 01 35*, 20 01 36);
3) pakendid (15 01), sh materjali järgi;
4) biolagunevad aia- ja haljastusjäätmed (20 02 01);
5) köögi- ja sööklajäätmed (20 01 08),
7) paberi- ja kartongijäätmed (20 01 01 );
8) klaasijäätmed (20 01 02);
9) plastijäätmed (20 01 39);
10) puidujäätmed (20 01 38);
11) tekstiilijäätmed (20 01 10, 20 01 11);
12) metallijäätmed (20 01 40).
(5) Jäätmeliigid, mille liigiti kogumine Saarde vallas on kohustuslik ja nende äraandmine korraldatud, on loetletud käesoleva paragrahvi lõige 4 punktides 1,2,3,4 ja 6 ning kogumiskohad eeskirja lisas 1.
(6) Vastavalt Saarde valla jäätmekavale rakendub täiendavalt jäätmete liigiti kogumise kohustus:
1) paberi- ja kartongijäätmed - alates korraldatud jäätmeveo uuest perioodist, hiljemalt 1. jaanuarist 2017; kogumine avalike konteinerite võrgustiku kaudu kogumispunktides Kilingi-Nõmmel, Tihemetsas ja Talil;
[RT IV, 09.06.2016, 4 - jõust. 12.06.2016]
2) klaasijäätmed - alates korraldatud jäätmeveo uuest perioodist, hiljemalt 1. jaanuarist 2017, kogumisringide kaudu;
3) köögi- ja sööklajäätmed - 2016.a. tiheasustusalal 1-2 näidiskompostri ja kinnise kompostikasti paigutamine nende kasutusrežiimi ja hoolduse tutvustamiseks ja õppepäevade läbiviimiseks; kompostimise juurutamine alates 2017.a.
4) puidu-, metalli-, plasti- ja tekstiilijäätmed - alates 2016.a.; kogumine ja taaskasutamine tekkekohal, realiseerimine ja viimine jäätmekäitluskohta jäätmevaldaja poolt;
5) Suurte kogumispunktide varustamine liigiti kogumise konteineritega Kilingi-Nõmmes, Tihemetsas ja Talil - alates 2016.a., sh. ohtlike jäätmete konteineriga piiratud valikus ohtlike jäätmete (vähemalt akud, patareid ja õlised jäätmed) kogumiseks;
6) Hajaasustusalal viib jäätmevaldaja tekkekohas liigiti kogutud jäätmed valla kogumispunktidesse või mõnda nõuetekohasesse käitluskohta.Nende äraveo korraldamine iga majapidamise juurest väikeste koguste ja asustuse hõreduse tõttu ei ole keskkonna seisukohast ja majanduslikult mõistlik.
(7) Majanduslikku otstarbekust silmas pidades, arvesse võttes valla hõredat asustust ja jäätmeliikide hinnangulist kogust, rakendatakse Saarde vallas jäätmete sortimise ja liigiti kogumise mooduseid:
1) tekkekohas sortimine ja liigiti kogumine ühildatuna korraldatud olmejäätmeveoga, kasutades vastavaid kogumismahuteid majade juures;
2) jäätmete toomine avalikesse kogumispunktidesse eri jäätmeliikide jaoks ettenähtud mahutitesse;
3) jäätmete kogumisringid.
§ 6. Nõuded kogumismahutitele
(1) Korraldatud olmejäätmeveoga liitunud jäätmevaldajal on lubatud kasutada:
1) jäätmete kogumismahuteid (ka mahuti, jäätmemahuti), mida on võimalik käsitsi tühjendada või millega veetakse jäätmed jäätmekäitluskohtadesse, sh. niiskuskindlast paberist või plastikust 40-100 liitriseid kuni 10 kg kaaluvaid jäätmekotte, mis on paigutatud aiaga piiratud territooriumil või ruumis alustele või spetsiaalsesse hoidlasse nii, et nad oleksid kaitstud sademete või muul viisil niiskumise ning loomade ligipääsu eest;
2) jäätmekonteinereid, mida on võimalik jäätmeveoki tõstemehhanismiga tühjendada, sh metallist või plastist konteinereid mahuga 80 kuni 800 liitrit, metallist suuri konteinereid mahuga 1,5 kuni 4,5 m3 või presskonteinereid;
3) üldkasutatavates kohtades (pargid, parklad, tänavad, bussipeatused jm) võib kasutada teist tüüpi jäätmemahuteid;
(2) Jäätmevaldaja kasutuses peab olema piisav kogus vastava suurusega kogumismahuteid. Mahutid võivad olla jäätmevaldaja omand või kasutusel lepingu alusel.
(3) Mahuti säilimise, õige kasutamise, puhtuse, ligipääsetavuse ja selle ümbruse korrashoiu eest vastutab mahutit kasutav jäätmevaldaja, kui jäätmeleping ei sätesta teisiti. Mahutite tehnilise korrasoleku ja desinfitseerimise eest vastutab mahutite omanik.
(4) Mahutid peavad olema terved, kaanega korralikult suletavad, kuuma veega pestavad ning ei tohi põhjustada terviseohtu ega keskkonnareostust. Mahutit tuleb puhastada ja desinfitseerida vähemalt 2 korda aastas.
(5) Mahutile peab olema nähtavasse kohta kantud märge kogutava jäätmeliigi kohta (v.a. segaolmejäätmed) ning kogumismahutit tühjendava ettevõtte nimi ja kontaktandmed.
§ 7. Kogumismahutite alus ja paiknemine
(1) Jäätmete kogumismahutid peavad asetsema kinnistu piires tasasel alusel ja olema ligipääsetavad tühjendamiseks. Ligipääs mahutitele peab olema piisava kandevõimega, talvel lumest puhastatud ja vaba muust transporti takistavatest esemetest.
(2) Mahutite paiknemiskohtade ja ligipääsuteede korrashoiu eest territooriumil vastutab territooriumi haldaja.
(3) Käsitsi teisaldatavad mahutid ja kuni 800 liitrised konteinerid tuleb paigutada neid tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõvale pinnasele või alusele, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatusmiskohast kaugemal kui 10 m.
(4) Mahutid, mis ei ole käsitsi teisaldatavad ja üle 800 liitrised konteinerid tuleb paigutada jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett, killustik jms.) alusele, millele on tagatud jäätmeveoki vahetu juurdepääs konteineri tühjendusküljelt.
(5) Mahutid peavad paiknema hoonetest ja sõidukitest ohutus kauguses ja olema hästi nähtavad, nad ei tohi olla paigutatud sõidu- või kõnniteele, häirides sellega liikluskorraldust ja teehooldust. Rajatud piirded, kaitsed ja alused ei tohi takistada kogumisvahendite tühjendamist.
(6) Mahutid võib paigutada vastavatesse jäätmemajadesse, katusealustesse või aedikutesse, tõkestamata vaba juurdepääsu mahutitele lukustatud ukse, künnise, trepiastmete või muude takistustega. Mahutite või ümbritseva rajatise lukustamise korral tuleb kindlustada jäätmevedajale vaba sissepääs vastavalt jäätmekäitluslepingule.
(7) Mahutid peavad paiknema naaberkinnistust vähemalt 3 m kaugusel, kui naabrid pole kokku leppinud teisiti.
(8) Jäätmemahuteid tohib paigutada väljapoole oma kinnistut ainult vastava kinnistu või krundi omanikuga kooskõlastatult. Omavalitsusele kuuluvale maale jäätmemahuti paigutamise kooskõlastab vallavalitsus.
(9) Üldkasutatavatesse kohtadesse (pargid, parklad, ühissõidukite peatuskohad jm.) paigutab jäätmemahutid vallavalitsus või territooriumi haldaja.
(10) Kaupluste, söögikohtade, asutuste sissekäikude ja müügipaviljonide juures peab nende lahtioleku ajal olema prügikast või prügikonteiner, mille õigeaegse tühjendamise ja korrashoiu eest vastutab ettevõte. Avalike ürituste toimumise kohad varustab prügikastide või -konteineritega ürituse korraldaja, kes korraldab ürituse käigus tekkinud jäätmete käitlemise.
(11) Avalikus kasutuses olevate jäätmemahutite olemasolu eest vastutab vallavalitsus. Kogumismahutite asukohad tuleb paigutajal eelnevalt vallavalitsusega kooskõlastada. Konteinerite asukohad on jäätmehoolduseeskirja lisas 1.
§ 8. Jäätmemahutite kasutamise piirangud
(1) Jäätmed tuleb paigutada selleks ettenähtud jäätmemahutitesse. Jäätmete jätmine mahutite lähedusse neid mahutisse paigutamata ei ole lubatud, v.a. suurjäätmete või tekkekohal liigiti kogutud jäätmete puhul kokkuleppel jäätmevedajaga.
(2) Segunenud olmejäätmed ning muud kergesti riknevad ja halvasti lõhnavad jäätmed tuleb paigutada mahutisse paberi- või kilekottidesse pakitult selliselt, et ei levitaks lõhna, ei põhjustaks ohtu inimestele ega määriks mahutit.
(3) Võimaluse korral tuleb vähendada jäätmete mahtu enne kogumismahutisse asetamist kokku pressimise teel.
(4) Eraldikogutavad kompostitavad biolagunevad jäätmed tuleb paigutada jäätmemahutise paberist või mõnest muust biolagunevast materjalist kottidesse pakitult. Biolagunevate jäätmete mahutisse ei tohi panna kilekotte või muud kompostimiseks kõlbmatuid jäätmeid.
(5) Segaolmejäätmete mahutisse on keelatud paigutada:
3) üle 40°C kuuma tuhka jm. jäätmeid;
6) nakkust tekitavaid ja bioloogilisi jäätmeid;
7) radioaktiivseid jäätmeid;
9) muid jäätmeid, mis võivad kahjustada jäätmemahutite hooldajat, jäätmekäitlejat või jäätmeveovahendeid;
10) aineid ja esemeid, mis oma kaalu, koguse või kuju tõttu võivad kahjustada mahuteid või jäätmeveokeid või raskendavad märkimisväärselt jäätmete kokkupressimist;
(1) Jäätmeveo jäätmekäitluskohtadesse korraldab jäätmevaldaja, v.a. jäätmeliikide osas, mida veetakse korraldatud olmejäätmeveo raames jäätmekäitluskohta hanke korras valitud ettevõtja poolt.
(2) Jäätmed tuleb vedada jäätmeloas märgitud jäätmekäitluskohtadesse. Kui jäätmevaldaja veab ise oma valduses olevaid jäätmeid, tuleb need viia vastavat jäätmeluba omavasse jäätmekäitluskohta.
(3) Jäätmemahuteid peab tühjendama sagedusega, mis väldib nende ületäitumist, haisu ja kahjurite teket ning ümbruskonna reostust. Jäätmed, mille säilitamine kinnistul või krundil kujutab endast vahetut ohtu inimeste tervisele, tuleb ära vedada koheselt.
(4) Jäätmeid tuleb vedada kas kinnises veovahendis, pakitult või muul asjakohasel viisil nii, et jäätmed, sealhulgas nendest imbuvad vedelikud ning nõrgvesi ei satuks laadimise ja transpordi ajal keskkonda.
(5) Jäätmevedaja on kohustatud koristama jäätmemahutite tühjendamisel ning jäätmete veol keskkonda sattunud jäätmed ning koristama mahutite paiknemiskoha, kui see on prahistatud vedaja süül toimumata jäänud tühjenduskorra tõttu.
4. peatükk KORRALDATUD JÄÄTMEVEO RAKENDAMISE KORD
(1) Saarde vallas on üks korraldatud olmejäätmeveo piirkond, mis hõlmab kogu Saarde valla haldusterritooriumi.
(2) Korraldatud jäätmeveo korral kogutakse ja veetakse jäätmed määratud piirkonnast määratud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse vallavalitsuse korraldatud riigihankel valitud ettevõtja poolt.
(3) Veopiirkonnast kogutavate jäätmete käitlemine toimub jäätmeveoettevõtja valitud nõuetele vastavas tehnoloogiliselt sobivas jäätmekäitluskohas või -kohtades, mis võimaldab jäätmeid käidelda juhindudes jäätmehierarhiast ning on tagatud inimese tervise ja keskkonna ohutus. Käitluskoha valikul peab kontsessionäär silmas pidama aspekte, mis tagaks jäätmevaldajatele soodsama korraldatud jäätmeveo teenustasu.
§ 11. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid
(1) Jäätmeteks, millele kohaldatakse Saarde vallas korraldatud olmejäätmevedu, on jäätmeseaduse § 2 lg 5 alusel määrusega kehtestatud jäätmenimistus loetletud segaolmejäätmed (koodinumber 20 03 01), paberi- ja kartongijäätmed (20 01 01 ), klaasijäätmed (20 01 02) ja suurjäätmed (20 03 07).
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud segaolmejäätmete kogumine ja regulaarne vedu toimub kõigi korraldatud olmejäätmeveoga liitunud ja jäätmevaldajate registrisse kantud jäätmevaldajate juurest.
(3) Käesoleva paragarahvi lõikes 1 nimetatud suurjäätmete ja klaasijäätmete kogumine toimub kogumisringidega 1-2 korda aastas jäätmevaldajate juurest, kes veo tellivad.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud paberi- ja kartongijäätmete kogumine ja regulaarne vedu toimub avalike konteinerite võrgustiku kaudu; paberi- ja kartongijäätmete kogumise mahutite paigaldamise kohustus on korraldatud jäätmeveo teenusepakkujal.
(5) Korraldatud jäätmeveoga on hõlmatud ka bussipeatustes, tänavatel, avalikes parkides, kalmistutel ning haljasaladel paiknevate avalike jäätmemahutite tühjendamine ja jäätmevedu.
(6) Korraldatud jäätmeveoga ei ole hõlmatud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata jäätmed ning nende käitlemine toimub käesoleva eeskirja 5. peatükis sätestatud korras.
§ 12. Jäätmete kogumismahutid
Korraldatud olmejäätmeveo kogumismahutite kohta kehtivad samad nõuded ja piirangud, mis üldiselt kõigi kogumisvahendite kohta ja need on esitatud käesoleva eeskirja eelnevates paragrahvides § 6, § 7, § 8.
§ 13. Korraldatud jäätmeveo sagedus ja aeg
(1) Heakorra ja puhtuse tagamiseks on segaolmejäätmete mahutite tühjenduse ja jäätmete regulaarse äraveo sagedus kogu Saarde valla territooriumil vähemalt üks kord 4 nädala jooksul.
(2) Segaolmejäätmete veo sagedus ja aeg sätestatakse igal konkreetsel juhul jäätmevaldaja ja jäätmevedaja vahelise jäätmekäitluslepinguga. Lepingu mittesõlmimisel lähtutakse § 13 lõikes 1 sätestatud veosagedusest.
(3) Jäätmevedaja on jäätmevaldaja soovi korral kohustatud sõlmima lepingu jäätmemahuti sagedasemaks tühjenduseks võrreldes § 13 lõikes 1 sätestatuga, kuid mitte sagedamini kui üks kord 2 nädala jooksul.
(4) Jäätmevedaja peab tagama jäätmevaldaja soovil lisanduva segaolmejäätmete konteineri erakorralise tühjenduse 2 nädala jooksul jäätmevaldaja soovist teada saamisest.
(5) Hooajaliselt kasutatavatel kinnistutel (suvekodudes, suvilates) toimub olmejäätmevedu üldjuhul 01. maist kuni 30. septembrini käesolevas paragrahvis sätestatud sagedustel.
(6) Jäätmevaldajal on õigus taotleda soodustust, et segaolmejäätmete mahuti tühjendamine toimuks § 13 lõikes 1 sätestatust harvemini, kuid mitte harvemini kui üks kord 12 nädala jooksul hajaasustusalal ja üks kord 8 nädala jooksul tiheasustusalal.
(7) Soodustuse saamise eelduseks tiheasustusalal on, et jäätmetekkekohas on tagatud biojäätmete nõuetekohane kompostimine ja segaolmejäätmete mahutisse ei panda biolagunevaid jäätmeid.
(8) Harvema veo soodustust ei saa kortermajade ja mitme majapidamise peale võetud ühise konteineri kasutajad.
(9) Harvema veo soodustus antakse määratud perioodiks kuni koolmekd aastaks.
(10) Soodustuse saamiseks esitab jäätmevaldaja vallavalitsusele vastavasisulise põhjendatud taotluse (Lisa 5). Jäätmevaldaja esitatud taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsustab Saarde Vallavalitsus oma korraldusega, milles sätestatakse:
1) lubatud veosagedus;
2) soodustuse ajaline kestus.
(11) Vallavalitsuse korraldus on aluseks taotleja ja jäätmevedaja vahelise jäätmekäitluslepingu sõlmimiseks või muutmiseks.
(12) Soodustus lõpetatakse ennetähtaegselt, kui ilmneb jäätmehoolduseeskirja rikkumine või on tekkinud antisanitaarne olikord.
(13) Juhul, kui segaolmejäätmete mahuti on enne regulaarse äraveo päeva saabumist ületäitunud või levitab haisu või on suurenenud kahjurite tekke või ümbruskonna reostuse oht, tuleb jäätmemahuti tühjendada esimesel võimalusel, aga hiljemalt kahe nädala jooksul.
(14) Liigiti kogutud taaskasutatavate jäätmete kogumismahuteid tühjendatakse regulaarselt või vastavalt täitumisele, lähtuvalt jäätmevaldaja ja -vedaja vahelisest lepingust.
(15) Jäätmete vedu elumajade juurest võib toimuda kella 7.00 kuni 22.00.
§ 14. Konteineri tühjendamise erijuhud
(1) Kui jäätmevaldaja süül on jäätmekonteiner jäänud tühjendamata või jäätmekott viimata, samuti siis, kui jäätmekonteineris olevad jäätmed ei vasta kogutavale jäätmeliigile, on jäätmevedajal õigus rakendada tasu tühisõidu eest.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolude ilmnemisel on jäätmevedaja kohustatud tõestama nimetatud olukorra ning jäätmevaldajaga kokkulepitud viisil teavitama teda kahe tööpäeva jooksul pärast jäätmeveo päeva asjaoludest, mis ei võimaldanud jäätmekonteinerit tühjendada ning kokkuleppel jäätmevaldajaga tagama tühjendamata jäänud konteineri tühjendamise esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui 2 nädala jooksul.
(3) Kui jäätmevedaja kahjustab jäätmete kogumise käigus eeskirja nõuetele vastavat jäätmekonteinerit, siis asendab jäätmevedaja selle nõuetele vastava uue konteineriga omal kulul.
§ 15. Korraldatud jäätmeveoga liitumine ja lepingu sõlmimine
(1) Jäätmevaldaja loetakse liitunuks korraldatud jäätmeveoga elu- või tegevuskohajärgses jäätmeveo piirkonnas jäätmeseaduse § 69 lõike 1 alusel.
(2) Korraldatud jäätmeveo piirkonnas on jäätmevaldajate liitumine korraldatud jäätmeveoga kohustuslik ning jäätmevaldaja on kohustatud andma korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed üle valla jäätmehoolduseeskirjas sätestatud tingimustel.
(4) Jäätmevedaja on kohustatud sõlmima kirjalikud jäätmekäitluslepingud kõigi jäätmevaldajatega.
(5) Jäätmekäitluslepinguga täpsustatakse korraldatud jäätmeveoga seonduvat. Kui kirjalikku jäätmekäitluslepingut ei ole sõlmitud, juhinduvad jäätmevedaja ja jäätmevaldaja vastastikuste õiguste ja kohustuste kindlaksmääramisel jäätmeseadusest ja käesoleva korra nõuetest, sealhulgas jäätmekonteinerina kasutatakse sel juhul standardset 80 liitrilist konteinerit ja selle tühjendamisel lähtutakse käesoleva korra § 13 lg 1 sätestatud jäätmekonteinerite tühjendamise sagedustest.
(6) Jäätmekäitluslepingus sätestatakse vähemalt:
1) kogumismahuti olemasolu jäätmevaldajal või rentimine jäätmevedajalt;
3) lisateenuste osutamise ja jäätmeveo teenustasude maksmise tingimused;
(7) Lepingu sõlmimine või sõlmimata jätmine jäätmevaldaja ja jäätmevedaja vahel ei vabasta jäätmevaldajat jäätmete kogumise ja üleandmise kohustusest. Jäätmevaldaja loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks sõltumata sellest, kas vallavalitsus on jäätmevaldajat kirjalikult informeerinud päevast, mil jäätmevaldaja on liitunud korraldatud jäätmeveoga või mitte ja kas jäätmevaldaja on sõlminud jäätmeveo lepingu või mitte.
(8) Saarde Vallavalitsus edastab jäätmevaldajate registrit kaudu jäätmeveoettevõttele lepingute sõlmimiseks vajaliku info, sh soodustuste, mitteliitumiste ja ühise kogumismahuti kasutamise kohta.
§ 16. Korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemine
(1) Saarde Vallavalitsus võib lugeda jäätmevaldaja tema põhjendatud avalduse alusel erandkorras kuni 3 aastaks korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks, kui kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata ja vallavalitsus on eelnevalt kohapeal kontrollinud, et jäätmeveost vabastamise asjaolud on tõesed ja vabastamist võimaldavad.
(2) Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest on jäätmeseaduse § 69 lõike 41 alusel vabastatud isikud, kellel on jäätmeluba või kompleksluba.
(3) Kui jäätmevaldaja kasutab temale kuuluvat korraldatud jäätmeveokohustusega kinnistut suvila või suvekoduna, või kui jäätmeveoki ligipääs kinnistule on teeolude tõttu periooditi takistatud, võib jäätmevaldaja taotleda kuni 3 aastaks korraldatud jäätmeveoga perioodilist mitteliitumist. Vabastus antakse üldjuhul ajavahemikuks 1. oktoobrist kuni 30. aprillini.
(4) Korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemiseks esitab jäätmevaldaja Saarde Vallavalitsusele vähemalt üks kuu enne vabastamise perioodi alguskuupäeva taotluse, millest peavad nähtuma korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemise põhjused ja mitteliitunuks lugemise periood (Lisa 2 ja Lisa 3).
(5) Jäätmevaldaja erandkorras või perioodiliselt mitteliitunuks lugemiseks esitatud taotluse menetlemisel:
1) kontrollib vallavalitsus jäätmevaldaja taotluse vastavust nõuetele. Nõuetele mittevastava taotluse saadab vallavalitsus esitajale tagasi märkega taotluse nõuetele mittevastavuse kohta;
2) taotluse vastavusel nõuetele ja taotluses toodud andmete vastamisel käesoleva paragrahvi lõikes 1 või lõikes 3 esitatud tingimustele, otsustab Saarde Vallavalitsus taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise.
(6) Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemise otsustab Saarde Vallavalitsus oma korraldusega, milles sätestatakse jäätmevaldaja liitumisest vabastamise põhjus, liitumisest vabastamise ajaline kestvus ja liitumisest vabastatuks loetud jäätmevaldaja kohustus esitada käesoleva paragrahvi lõikes 8 nimetatud kinnitus.
(7) Avalduse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsustab Saarde vallavalitsus 30 päeva jooksul alates avalduse saabumisest.
(8) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks loetud jäätmevaldaja kohustub esitama iga aasta 20. jaanuariks vallavalitsusele kirjaliku kinnituse, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud (Lisa 4).
(9) Jäätmevaldaja, kes ei esita nimetatud tähtajaks kinnitust, loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks 21. jaanuarist arvates.
(10) Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemine lõpeb vallavalitsuse korralduses märgitud tähtaja möödumisel. Jäätmevaldajal on õigus esitada uus avaldus tema järgnevaks perioodiks korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemiseks.
(11) Vabastatud jäätmevaldaja on kohustatud vallavalitsust teavitama korraldatud jäätmeveoga erandkorras liitumisest vabastamise asjaolude muutumisest või ära langemisest hiljemalt kümne päeva jooksul alates nende asjaolude talle teatavaks saamisest.
(12) Vallavalitsusel on õigus ennetähtaegselt lõpetada korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemine, kui:
3) on ära langenud jäätmevaldaja korraldud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemise alused;
4) jäätmevaldaja ei esita õigeaegselt käesoleva paragrahvi lõikes 8 nimetatud kinnitust või esitab selles valeandmeid.
§ 17. Ühise kogumismahuti kasutamine
(1) Jäätmevaldajad võivad jäätmete kogumiseks kasutada ühiseid kogumismahuteid (v.a. kilekotte), mis teenindavad mitut korterit või kinnistut.
(2) Ühismahuti kasutamiseks esitatakse vastav taotlus (Lisa 6) Saarde Vallavalitsusele, näidates ära kõik ühist kogumismahutit kasutavad jäätmevaldajad ning jäätmevaldaja (ühiskasutuse põhiobjekt), kes sõlmib jäätmevedajaga jäätmekäitluslepingu. Eeltoodu ei kehti korteriühistute kohta, kus eeldatakse ühismahuti kasutamist
(3) Ühismahuti kasutamiseks esitatud avalduse rahuldamisel või rahuldamata jätmisel lähtub vallavalitsus eelkõige:
1) ühist kogumismahutit kasutada soovivate jäätmevaldajate kinnistute asukohtadest;
2) ühist kogumismahutit kasutavate isikute arvust;
3) kogumismahuti suurusest.
(4) Ühiskasutuse põhiobjektiga sõlmitud jäätmekäitluslepingus peab olema fikseeritud kõik temaga ühist kogumismahutit kasutavad jäätmevaldajad. Ühismahuti kasutaja loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks.
(5) Ühise kogumismahuti lepingust lahkumisest peab jäätmevaldaja või vedajaga lepingu sõlminud isik teavitama vallavalitsust kümne päeva jooksul alates kokkuleppest lahkumisest.
§ 18. Jäätmeveo teenustasu suuruse määramise kord
(1) Korraldatud jäätmeveo teenustasu määratakse kindlaks korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni riigihanke tulemusena ning sätestatakse korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni lepingus.
(2) Jäätmevedaja poolt hanke pakkumuses esitatud jäätmeveo teenustasu peab olema piisav, et katta jäätmekäitluskoha rajamis-, kasutamis-, sulgemis- ja järelhoolduskulud ning jäätmete veo ja veo ettevalmistamisega seotud kulud. Jäätmete veo ja veo ettevalmistamisega seotud toimingud on jäätmeveolepingu sõlmimine, muutmine ja lõpetamine, selle täitmisega seotud teadete, arvete ja veograafikute väljastamine ja edastamine (v.a kordusarvete ja võlateadete väljastamine ja edastamine), käsitsi teisaldatava kogumismahuti käsitransport jäätmeveokini kuni 10m, jäätmevedaja poolt jäätmevaldajale üürile antavate või müüdavate kogumismahutite esimene paigaldamine korraldatud jäätmeveo perioodil ja äravedu perioodi lõppedes. Hankijal on õigus täiendada hankedokumentides korraldatud jäätmeveoga hõlmatud toimingute loetelu.
(3) Jäätmevedajal puudub õigus ühepoolselt suurendada jäätmeveo teenustasusid Saarde vallas.
(4) Jäätmevedajal on õigus taotleda Saarde Vallavalitsuselt teenustasu suurendamist, kui esinevad objektiivsed asjaolud, mis oluliselt mõjutavad jäätmete veo- või käitluskulusid. Jäätmevedaja võib taotleda iga konkreetse jäätmeliigi osas jäätmeveo teenustasu muutmist erineva protsendi võrra, kuid mitte rohkem kui 10%.
(5) Jäätmevedaja esitab teenustasu muutmise taotluse Saarde Vallavalitsusele. Taotlus peab sisaldama hindade muutmise vajaduse põhjendust ning taotlusele tuleb lisada taotletavate teenustasude kalkulatsioon, näidates ära muudatused võrreldes pakkumuse ajal tehtud teenustasude kalkulatsiooniga. Vallavalitsusel on õigus nõuda täiendavate selgituste ja dokumentide esitamist, mis on vajalikud taotluse hindamiseks.
(6) Teenustasude muutmise taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine otsustatakse vallavalitsuse korraldusega kolmekümne päeva jooksul nõuetekohase taotluse laekumisest.
(7) Muudetud teenustasud rakenduvad mitte varem kui kolmekümne päeva pärast alates uute teenustasude avalikustamisest kohalikus ajalehes „Saarde Sõnumid“ ja Saarde valla veebilehel.
(8) Teenustasude muutmist ei saa taotleda sagedamini kui üks kord aastas.
(9) Lisateenus korraldatud jäätmeveo tähenduses on korraldatud jäätmeveoga hõlmamata tasuline jäätmekäitlusteenus, mida jäätmevedaja jäätmevaldajale osutab. Lisateenusega peab kaasnema jäätmevaldajale lisahüve. Lisateenuseid osutatakse kokkuleppel jäätmevaldajaga. Lisateenuse osutamisel on jäätmevedajal õigus võtta tasu. Jäätmevedaja peab jäätmevaldajat teavitama osutatavate lisateenuste tingimustest ja hinnakirjast.
(10) Jäätmevedaja esitab korraldatud jäätmeveoga liitunud jäätmevaldajale arve igakuiselt või harvema veo korral vastavalt veo sagedusele.
(11) Jäätmevaldaja on kohustatud jäätmevedajale tasuma teenustasu vastavalt jäätmekäitluslepingus sätestatud teenustasude ning jäätmevaldajale arveldusperioodil osutatud teenuste alusel esitatud arvele.
(12) Jäätmevedajal on õigus esitada miinimumpaketi alusel (80 l konteineri tühjendus sagedusega §13 lõige 1 järgi) arved jäätmevaldajatele, kes on kohustatud liituma, kuid pole sõlminud lepingut ega saavutanud kokkulepet jäätmeveo tingimuste kohta ning ei ole saanud vabastust.
(13) Juhul kui korraldatud jäätmeveoga liitunud isik pole jäätmeveo toimumise ajaks kogumismahutit nõuetekohaselt paigaldanud, on jäätmevedajal õigus nõuda jäätmeveo teenustasu suuruses, millist ta võiks nõuda kogumismahuti tegeliku tühjendamise korral.
§ 19. Riigihange korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni andmiseks
(1) Korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja leidmiseks korraldab Saarde Vallavalitsus teenuste kontsessiooni riigihanke, juhindudes jäätmeseaduse § 67, riigihangete seadusest ning Saarde valla riigihangete korraldamise korras (Saarde Vallavolikogu 09.04.2008 määrus nr 11) sätestatust.
(2) Vallavalitsus annab teenuste kontsessiooni korraldatud jäätmeveoks ja sõlmib riigihanke tulemusena edukaks tunnistatud ettevõtjaga korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni lepingu kuni viieks aastaks.
(3) Korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni riigihanke tulemusena valitud jäätmevedajast, jäätmeveo teenustasudest ning korraldatud jäätmeveo olulistest tingimustest teavitab vallavalitsus avalikkust kohaliku ajalehe „Saarde Sõnumid“ ning valla veebilehe kaudu.
(4) Korraldatud jäätmeveo rakendamine algab pärast korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni riigihanke tulemuste kinnitamist ning edukaks tunnistatud teenuse osutajale Keskkonnaameti poolt korraldatud jäätmeveoks jäätmeloa väljastamist.
(5) [Kehtetu - RT IV, 09.06.2016, 4 - jõust. 12.06.2016]
§ 20. Ohtlikud jäätmed
(1) Ohtlikud jäätmed tuleb koguda ülejäänud jäätmetest eraldi, vältides erinevat liiki ohtlike jäätmete segunemist omavahel või teiste jäätmeliikidega.
(2) Kodumajapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed peab jäätmevaldaja viima jäätmete kogumispunkti, andma üle ohtlike jäätmete kogumisringi raames või vastavat litsentsi omavale isikule.
(3) Kodumajapidamises tekkinud ohtlikke jäätmeid saab ära anda ohtlike jäätmete konteinerisse Muru tn 4 Kilingi-Nõmmes ning Paikre prügilasse ja sorteerimisjaama.
(4) Ohtlike jäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise ja üleandmise eest kuni jäätmete üleandmiseni jäätmekäitlejale. Valdaja peab tõkestama kõrvaliste isikute ligipääsu nendele jäätmetele.
(5) Vedelaid ohtlikke jäätmeid peab säilitama kindlalt suletavate mahutites, mis välistab nende sattumise atmosfääri, veekogudesse, maapinnale või kanalisatsiooni.
(6) Juriidilised isikud korraldavad ohtlike jäätmete kogumise ise ning on kohustatud tekkinud ohtlikud jäätmed üle andma otse ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõttele.
(7) Juriidiline isik on kohustatud pidama arvestust oma tegevuses tekkinud ohtlike jäätmete täpse koostise ja koguste kohta ning märgistama tekkinud ohtlikud jäätmed või nende pakendid vastavalt keskkonnaministri määrusega kehtestatud korrale.
(8) Ohtlike jäätmete üleandmisel vastavat litsentsi omavale ettevõttele peab juriidiline isik vormistama igakordselt nõuetekohase saatekirja ohtlike jäätmete üleandmise kohta.
(9) Ohtlike jäätmete kogumist, vedu ja edasist käitlemist tohib korraldada ainult ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omav ettevõte.
§ 21. Probleemtooted
(1) Probleemtooted tuleb koguda ülejäänuid jäätmetest eraldi. Nende paigutamine olmejäätmekonteinerisse on keelatud. Probleemtooted tuleb viia või tellida nende äraviimine jäätmekäitluskohta.
(2) Patareide ja väikeste akude kogumiseks on vastavalt tähistatud kogumiskastid kauplustes, asutustes jm, neid saab ära anda ka elektri- ja elektroonikaromude ja ohtlike jäätmete konteinerisse.
(3) Elektri- ja elektroonikaromud, sh külmikud, pesumasinad, arvutid, telerid, tööriistad jmt saab anda elektri- ja elektroonikaseadmete turustajale tagastamiskohta või tuua elektri- ja elektroonikaromude konteinerisse Pärnu tn 37 Kilingi-Nõmmes ja Tali küla keskuses.
(4) Romusõidukid, kasutatud osad ja vanarehvid tuleb üle anda vastavasse kogumiskohta või lammutuskotta.
(5) Rehvikonteiner asub Muru tn 4 ja rehve võetakse vastu ka autoremonditöökodades.
(6) Metallijäätmed tuleb üle anda vastavat jäätmeluba omavale isikule või toimetada vastavasse kogumiskohta.
(7) Põllumajandusplasti (silopallikile, silokattekile, kiletunnel, kattevõrk ja plastnöör) tagasivõtmist korraldab plasti tootja jäätmejaamades (sh Paikre prügila ja sorteerimisjaam, Viljandi jäätmejaam) ja põllumajandustootjate juurest.
(8) [Kehtetu - RT IV, 09.06.2016, 4 - jõust. 12.06.2016]
§ 22. Biojäätmete kompostimine
(1) Majapidamises ja ettevõtluse käigus tekkivad biojäätmed tuleb eraldi koguda ja viia vastava jäätmeloaga jäätmekäitluskohta või kompostida. Aia- ja pargijäätmeid võib kompostida lahtiselt aunas.
(2) Kompostimisnõud ja -aunad peavad asuma naaberkinnistust vähemalt 3 meetri kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti. Lahtise kompostiauna paiknemine krundil peab vastama veekaitse nõuetele. Kompostitavat materjali peab paigutama ja käitlema tervisele ja ümbruskonnale kahjutult ning viisil, mis ei põhjusta kahjurite ega haisu teket
(3) Biolagunevaid toidu- ja köögijäätmeid võib kompostida selleks ettenähtud kohtades oma kinnistul aias või aiamaal, jälgides eeskirja, või panna selleks ettenähtud kompostrisse (kinnine kompostikast või tööstuslikult valmistatud komposter). Kompostimiskoha ja kompostri puudumisel võib köögijäätmed panna segaolmejäätmete konteinerisse, kui need ei sisalda vedelaid jäätmeid ja on prügikotis. Biolagunevate köögijäätmete lahtiselt kallamine segaolmejäätmete kogumismahutisse on keelatud.
(4) Kui kasutatakse kompostrit, siis vastutab nende sisude segamise ja tühjendamise eest elamu valdaja.
(5) Haljasalade, parkide ja kalmistute hooldamisel tekkinud biolagunevad haljastusjäätmed tuleb kompostimiseks üle anda vastava jäätmeloaga jäätmekäitluskohta või kompostida selleks tehniliselt ettevalmistatud ja omavalitsusega kooskõlastatud väljakutel. Kompostimisplats haljastusjäätmete kompostimiseks asub Marana külas Heitvete puhastusseade kinnistul. Aiajäätmete viimine kompostimisplatsile tuleb kooskõlastada Saarde Kommunaal OÜ-ga.
(7) Puidu töötlemise ja mööbli tootmise jäätmeid, sh saepuru, puukoor, laastud, pinnud jm kogutakse eraldi ja taaskasutatakse energia tootmiseks, kompostitakse, kasutatakse multšiks või taaskasutatakse muul moel.
§ 23. Jäätmete põletamine
(1) Lahtises tules võib oma kinnistu või krundi piires tuleohutusnõudeid järgides põletada põllumajandus- ja metsandustegevuse, aiakoristuse ning haljastusjäätmeid (taimeosad, oksad, risu), immutamata puitu ja kiletamata paberit. Muude jäätmete põletamine on keelatud.
(2) Lõke peab paiknema vähemalt 15 m kaugusel mis tahes ehitisest või põlevmaterjali lahtisest hoiukohast ja vähemalt 20 m kaugusel metsast. Pärast lõkke kustumist tuleb põlemisjäägid kustutada veega ülevalamise või mulla või liivaga katmise teel. Tuleohtlikul ajal on metsa ja muu taimestikuga kaetud alal ja turbapinnasel keelatud igasugune jäätmete põletamine. Kulupõletamine on aasta ringi keelatud. Tuleohtliku aja alguse ja lõpu määrab igal aastal Päästeamet.
(3) Küttekolletes võib põletada immutamata ja värvimata puitu ning kiletamata paberit ja pappi.
(4) Saarde valla tiheasustusega aladel võib aia- ja haljastusjäätmeid põletada vaid tuleohutul ajal.
§ 24. Reovee ja setete käitlus
(1) Reovee puhastamine ja setete käitlemine toimub vastavalt ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavadele.
(2) Kogumiskaevusid ja püüdureid tühjendatakse vastavalt vajadusele. Kogumiskaevu, sh välikäimla omanik peab tagama selle korrasoleku, vettpidavuse ja õigeaegse tühjendamise.
(3) Reovesi ja kogumiskaevude setted tuleb anda käitlemiseks üle vastavat luba omavale käitlusettevõttele. Reovee käitluskoht ja purgimissõlm Saarde vallas on Heitvete puhastusseade kinnistul Marana külas.
(4) Reovett ja kogumiskaevude setteid võib käitluskohta vedada vastavat jäätmeluba omav ettevõte. Saarde vallas on see õigus Saarde Kommunaal OÜ-l.
(5) Kogumis- ja settekaevude, biotiikide ja septiku setted töödeldakse reoveepuhastis, kasutades nõuetekohast tehnoloogiat.
(6) Puhastamata reovett ei või juhtida veekogudesse. Käitlemata reovee- ja septikusette ning käimlajäätmete põldudele laotamine on keelatud. Kuivkäimla sisu tohib hajaasustusega alal kaevata oma kinnistul maasse hilissügisel. Sõnnikut tohib laotada sulanud maale. Säilitamisel peab sõnnik olema kompostitud ning kaetud mulla vm kattega.
§ 25. Pakendid ja pakendijäätmed
(1) Pakendite ja pakendijäätmete kogumise, veo vastuvõtupunktist käitluskohta ning taaskasutamise korraldavad pakendiettevõtjad või nende volitusel taaskasutusorganisatsioon.
(2) Tagatisrahaga koormatud pakendid võetakse vastu müügikohtades või nende läheduses.
(3) Taaskasutusorganisatsioon paigutab pakendite ja pakendijäätmete, v.a tagatisrahaga pakendid, avalikult kasutatavad konteinerid selliselt, et oleks tagatud pakendiseaduses sätestatud pakendite kogumisvõrgustiku tihedus: Kilingi-Nõmme linnas tihedusega vähemalt 1 punkt 1000 meetri kaugusel, valla hajaasustusaladel vähemalt 1 konteiner iga 500 elaniku kohta. Vastavalt valla jäätmekavale tuleb pakendikonteiner paigaldada igasse üle 50 elanikuga asulasse. Konteinerite asukohad ja paigaldamistingimused kooskõlastab taaskasutusorganisatsioon vallavalitsusega. Konteinerite asukohad on käesoleva eeskirja lisas 1.
(4) Pakendite kogumismahutitel peab olema kasutajale nähtavas kohas, selgelt loetavalt pakendijäätmete sorteerimisjuhend ja pakendimahuti valdaja või seda teenindava jäätmekäitleja nimi ja telefoninumber.
(5) Pakendid ja pakendijäätmed peavad vastama taaskasutusorganisatsiooni kehtestatud nõuetele, olema tühjad ja liigiti sorditud. Pakendimaterjali liigid on klaas, plastik, paber ja kartong, metall, puit. Võimalusel kogutakse eri konteineritesse vähemalt 1)paber- ja kartong, 2) klaas, 3) segapakend. Kui pakendikonteinereid eri liiki pakendijäätmetele pole paigaldatud, võib kõik koguda ühte konteinerisse. Pakendijäätmed tuleb konteinerisse panna kas lahtiselt või soovitavalt läbipaistvasse kotti pakendatult.
(6) Taaskasutusorganisatsioon peab tagama, et pakendite kogumiskohas oleks tagatud kõikide pakendimaterjali liikide kogumise võimalus.
§ 26. Loomsed jäätmed
(2) Loomsed jäätmed tuleb käitlemiseks üle anda Toidu- ja Veterinaarameti poolt tunnustatud loomsete jäätmete käitlusettevõttele. Loomsete jäätmete matmine on keelatud. Oma kinnistul või krundil võib matta üksikuid lemmikloomi.
§ 27. Tervishoiu- ja veterinaarjäätmete käitlemine
(2) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja peab bioloogilised jäätmed nagu operatsiooni käigus tekkinud amputeeritud kehaosad, organid, koeproovid, platsenta jne kohe pärast tekkimist pakendama kindlalt suletud ja vastavalt tähistatud punasesse jäätmekotti ning toimetama tekkekohast jäätmehoidlasse, kus neid hoitakse teistest jäätmetest eraldi sügavkülmikus temperatuuril alla -20°C. Bioloogilised jäätmed kõrvaldatakse ainult volitatud jäätmekäitleja kaudu.
(7) Erikäitlust vajavate jäätmete hulka mittekuuluvad ohtlikud jäätmed nagu kemikaalide, ravimi- ja elavhõbedajäätmed, tuleb koguda eraldi ja anda üle ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale isikule.
(8) Olmejäätmed ja taaskasutatavad jäätmed tuleb koguda ja üle anda vastavat luba omavale isikule, järgides käesoleva eeskirjaga kehtestatud nõudeid.
(9) Tervishoiu- ja veterinaarasutused peavad välja töötama asutusesisesed juhised jäätmete liigiti kogumiseks ja edasiseks käitlemiseks. Personal, kes vastutab jäätmete liigiti kogumise ja edasisse käitlusse suunamise eest, peab saama vajaliku informatsiooni ja/või koolituse, kuidas neid juhiseid järgida.
§ 28. Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemine
(2) Ehitus- ja lammutusjäätmete paigutamine segaolmejäätmete konteinerisse on keelatud. Jäätmeid tuleb tekkekohas liigiti koguda, eraldi ohtlikud jäätmed, vanapaber ja papp, puidujäätmed, metallijäätmed, püsijäätmed (kivid, krohv, betoon, kips jne), plastijäätmed (sh kile).
(3) Ohtlikud ehitusjäätmed, nagu asbesti sisaldavad eterniit ja isolatsioonimaterjalid, värvi-, laki- liimi- ja vaigujäätmed, tõrvapapp jm tõrva sisaldavad jäätmed tuleb koguda liikide kaupa eraldi kinnistesse mahutitesse. Ohtlikud jäätmed ja saastunud pinnas tuleb käitlemiseks üle anda ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale isikule.
(4) Eraldi kogutud ehitus- ja lammutusjäätmeid on lubatud tekkekohas taaskasutada või kõrvaldada vastavalt keskkonnaministri määrusega kehtestatud taaskasutamise või tekkekohas kõrvaldamise nõuetele teatud liiki ja teatud koguses tavajäätmete kohta, mille vastava käitlemise korral pole jäätmeloa omamine kohustuslik.
(5) Ehitus- ja lammutusjäätmed, mida ei taaskasutata või kõrvaldata tekkekohas, tuleb käitlemiseks üle anda vastavat õigust omavale isikule.
(6) Ehituse ja lammutuse ajal, ehitusjäätmete kogumisel, jäätmeveokile laadimisel ja veol tuleb vältida tolmu ja jäätmete levikut, sh asbestikiu ja -tolmu sattumist keskkonda ning pinnase levikut veoki rataste abil teedele ja tänavatele.
(7) Ehitus- ja lammutustegevuse käigus tekkivate jäätmete käitlemine tuleb kooskõlastada vallavalitsusega, juhindudes valla ehitusmäärusest ja alljärgnevast:
1) Jäätmekava on ehitusjäätmete käitlust kirjeldav dokument, milles esitatakse tekkivate jäätmete prognoositav maht ja liigiline koosseis kehtiva jäätmenimistu järgi, pinnasetööde mahtude bilanss, jäätmete kogumismahutite tüüpide ja paiknemise kirjeldus ehitusplatsil ning tegevusjuhised tekkinud jäätmete liigiti kogumise, taaskasutamise ja edasise käitlusesse suunamise kohta.
2) Jäätmeõiend on dokument, kus enne ehitustegevuse algust näidatakse prognoositav jäätmete kogus liigiti ning ehitustööde lõppedes näidatakse tööde käigus tekkinud jäätmete kogused liigiti ja nende käitlemine (Lisa 7).
3) Kui ehitustegevuse käigus tekib jäätmeid üle 10 m3, tuleb ehitise vastuvõtmiseks esitatavatele dokumentidele lisada jäätmeõiend jäätmete käitlemise kohta.
4) Kui ehitustegevuse käigus tekib jäätmeid üle 100 m3, tuleb ehitusloa taotlemisel lisada loataotlusele jäätmekava.
5) Ehitise lammutamisel tuleb lammutustegevuse lõpetamisel vormistada jäätmeõiend.
§ 29. Jäätmekäitluskohtade järelhooldus
Kilingi-Nõmme suletud prügila järelhooldus toimub vastavalt järelhoolduskavale.
(3) Vallas tegutsevad jäätmeluba ja kompleksluba omavad isikud ning jäätmeseaduse § 74 kohaselt registreeritud isikud, samuti ohtlike jäätmete tekitajad, v.a. kodumajapidamised, on kohustatud pidama arvestust oma tegevuses tekkinud, kogutud, hoitud või vaheladustatud, veetud, töödeldud, taaskasutatud ja kõrvaldatud jäätmeliigi, hulga, omaduste ja tekke kohta. Kui jäätmed antakse üle teisele jäätmekäitlejale, tuleb arvestust pidada ka jäätmete sihtkoha, kogumissageduse, veomooduste ning taaskasutamis- ja kõrvaldamistoimingute kohta. Jäätmealase arvestuse algdokumente ja nende alusel koostatud koondandmeid tuleb säilitada vähemalt viis aastat ning esitada need jäätmekäitluse üle järelevalvet teostavale ametnikule viimase nõudmisel.
Järelevalvet käesoleva jäätmehoolduseeskirja täitmise üle Saarde valla haldusterritooriumil teostavad Saarde Vallavalitsuse poolt määratud ametiisikud jäätmeseaduses, pakendiseaduses ja keskkonnajärelevalve seaduses sätestatud korras.
(1) Eeskirja nõuete rikkumise eest karistatakse jäätmeseaduse §-de 120–12611 ja pakendiseaduse § de 29–31 alusel.
(2) Ebaseaduslikult keskkonda viidud jäätmete kõrvaldamine ja nendest põhjustatud keskkonnareostuse likvideerimine toimub vastavalt jäätmeseadusele. Ebaseaduslikult keskkonda viidud jäätmeid käitleb ja nendest põhjustatud saastuse likvideerimise korraldab saastaja omal kulul.
§ 33. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
Lisa 1 Taaskasutatavate ja ohtlike jäätmete avalike kogumismahutite ning biolagunevate haljastusjäätmete kompostimise asukohad.
Lisa 2 Taotlus korraldatud jäätmeveoga perioodiliselt mitteliitumiseks.
Lisa 3 Taotlus korraldatud jäätmeveoga erandkorras mitteliitunuks lugemiseks.
Lisa 4 Kinnitus korraldatud jäätmeveoga erandkorras mitteliitunuks loetud kinnistu mittekasutamise kohta.
Lisa 5 Taotlus jäätmemahuti tühjendamise sageduse muutmiseks.
Lisa 6 Taotlus ühise jäätmemahuti kasutamiseks.
Lisa 7 Jäätmeõiend


text:
piiritlemine dokumendi riisumisest objektiivse külje alusel
piiritlemine ebaseaduslikust väljatõstmisest
piiritlemine huligaansusest (KrK § 195) objektiivse külje alusel
piiritlemine röövimisest subjektiivse külje alusel
piiritlemine tulirelva röövimisest
piiritlemine väljapressimisest (KrK § 142)
võlanõue omavolilise tegutsemise ajendina
3-1-1-82-01 Riigikohus 10.09.2001
intellektuaalne võltsimine
Intellektuaalse võltsimisega on tegemist juhul, kui dokumendi koostajana näidatud ja selle koostamiseks õigustatud isik kannab formaalselt autentsesse dokumenti sisult ebaõigeid andmeid.
KrK § 188 järgi kvalifitseeritava kuriteo üheks obligatoorseks koosseisu elemendiks on oma tõelise või oletatava õiguse teostamine ebaseaduslikus korras.
teadvalt võltsitud ametliku dokumendi kasutamise objektiivne külg
Kui ei ole tuvastatud dokumendi võltsimist, siis on ka välistatud sama dokumendi kasutamine võltsitud dokumendina.
teadvalt võltsitud ametliku dokumendi kasutamise subjektiivne külg
Asjaolu, et dokumendis kajastatud andmed ei vasta tegelikkusele seetõttu, et selle aluseks olevad registrikanded ei kajasta tegelikkust, ei muuda dokumenti võltsituks. Siinjuures pole oluline ka dokumendi kasutaja teadlikkus registrikannete ja sellest tulenevalt ka nende alusel väljastatud dokumendi tegelikkusele mittevastavusest. Sellise dokumendi kasutaja subjektiivsest küljest lähtuvalt on vaid võimalik kaaluda, kas tegemist on pettusega või mitte.
3-1-1-53-01 Riigikohus 21.05.2001
3-1-1-33-01 Riigikohus 18.04.2001
halduskaristusest vabastamine
Vastavalt HÕS §-le 17 võib Riigikohus vabastada haldusõiguserikkuja halduskaristusest ja teda toimepandud õiguserikkumise eest hoiatada.
Üle võõra kinnisasja kulgevalt erateelt oma kinnistule pääsemiseks tõkete kõrvaldamine võib olla käsitletav omavolina HÕS § 163 mõttes.
3-1-1-108-99 Riigikohus 30.11.1999
Isiku valduses oleva võõra vara tagastamisest keeldumine võib omavoli objektiivseks tunnuseks olla juhul, kui valdus sellele varale kehtestati ebaseaduslikus korras. AÕS § 29 lg 3 kohaselt tuleb liisingufirmalt renditud asja väärtuse kindlaksmääramisel võtta aluseks mitte ainult tasutud liisingumaksete summa, vaid asja lepinguga määratud koguväärtuse.
3-1-1-68-99 Riigikohus 31.08.1999
Isikult raha nõudmine tema poja väidetava võla katteks ühes ähvardusega kasutada selle isiku kallal füüsilist vägivalda või hävitada tema vara võib omavoli moodustada vaid eelduste, et võla vahekord tegelikult esines ja süüdlasel oli õigus võlga tagasi nõuda ka võlgniku emalt ning et emale esitatud nõue tasuda poja võlg oli süüdlase poolt oma õiguse teostamine ebaseaduslikus korras. Süüdimõistvas kohtuotsuses peab nimetatud asjaolude esinemine olema tõendatud.
3-1-1-113-97 Riigikohus 18.11.1997
kassatsioonkaebuse ja -protesti esitamise õigus
Kaitsjal, kes ei vaidlustanud kohtualluvust apellatsiooni korras, puudub õigus vaidlustada seda kassatsiooni korras.
kuriteo objekt väljapressimisel
Väljapressimise objektiks saab olla ka rendisuhe.
Omavoli objektiivse külje moodustab üksnes KrK §-s 188 kirjeldatud tegevus. Teise isiku poolt lepingu alusel vabatahtlikult antud raha vastuvõtmine ei ole omavoli.
Kohtu korraldava istungi pädevusse ei kuulu kuriteo kvalifikatsiooni muutmine.
Kui eeluurimisel esitatud süüdistus KrK § 142 lg 3 p-de 3 ja 4 järgi sisult oluliselt ei erine süüdistusest § 142 lg 2 p-de 3 ja 4 tunnustel, tohib kohtualust viimati tähendatud sätte järgi süüdi mõista ja kuna teisena tähendatud sätte sanktsioon on esimesena nimetatud sätte sanktsioonist kergem, tohib kohtualust süüdi mõista KrK § 142 lg 2 p-de 3 ja 4 järgi kriminaalasja täiendavaks kohtueelseks uurimiseks saatmata.
3-1-1-123-96 Riigikohus 26.11.1996
Kui kahju tekitanud isiku ja kannatanu vahel mistahes õigussuhted puuduvad, süüdlasel kannatanu suhtes nõudmisi, sealhulgas varalisi, ei ole, ei saa süüdlasel olla mingit oletatavat õigust kannatanu suhtes. Kahju tekitamine niisugusel juhul ei moodusta omavoli
vägivalla aste avaliku varguse piiritlemisel röövimisest
Füüsilise vägivalla tunnistamine elule või tervisele ohtlikuks on fakti küsimus. Arvestada tuleb peale muu ka ründe intensiivsust, ründe suunitlust ja ründaja käsutuses olevaid vahendeid. Kaelast salliga kägistamine võib olla eluohtlik vägivald.

matches:
§ 195
§ 142
Riigikohus
§ 188
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 163
Riigikohus
§ 29
Riigikohus
Riigikohus
§ 142
§ 142
§ 142
Riigikohus


ScribdExploreEXPLORE BY INTERESTSCareer & MoneyBusiness Biography & HistoryEntrepreneurshipLeadership & MentoringMoney ManagementTime ManagementPersonal GrowthHappinessPsychologyRelationships & ParentingReligion & SpiritualitySelf-ImprovementPolitics & Current AffairsPoliticsSocietyScience & TechScienceTechHealth & FitnessFitnessNutritionSportsWellnessLifestyleArts & LanguagesFashion & BeautyFood & WineHome & GardenTravelEntertainmentCelebrity Biography & MemoirPop CultureBiographies & HistoryBiography & MemoirHistoryFictionChildren’s & YAClassic LiteratureContemporary FictionHistorical FictionLGBTQ FictionMystery, Thriller & CrimeRomanceScience Fiction & FantasyBROWSE BY CONTENT TYPEBooksAudiobooksNews & MagazinesSheet MusicUploadSign inJoinOptionsJoinSign InUpload15 PuhkuseseadusUploaded by Jaiku0.0 (0)DownloadEmbedView MoreCopyright: Attribution Non-Commercial (BY-NC)Download as PDF, TXT or read online from ScribdFlag for inappropriate contentPUHKUSESEADUS Vastu võetud 4.04.2001. a seadusega (RT I 2001, 42, 233), jõustunud 1.01.2002.1. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. Seaduse reguleerimisala
(1) Käesolev seadus sätestab töölepingu alusel töötavate isikute ja avalike teenistujate (edaspidi töötaja) puhkuse kestuse ning korralduse alused. (2) Käesolevat seadust ei kohaldata töötajatele, kelle puhkus on reguleeritud muude seadustega.
(1) Puhkus tähendab töölepingu või teenistussuhte peatumist käesoleva seadusega ettenähtud korras ja tingimustel. (2) Töö iseloomu ja tingimuste järgi antavad puhkused on: 1) põhipuhkus, sealhulgas pikendatud puhkus vastavalt käesoleva seaduse § -le 9; 2) lisapuhkus vastavalt käesoleva seaduse § -le 10. (3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud puhkustele on käesoleva seaduse reguleerimisobjektiks: 1) vanemapuhkused vastavalt käesoleva seaduse § -dele 27-31; 2) palgata puhkus vastavalt käesoleva seaduse § -dele 32-35.
Põhi- ja lisapuhkust, samuti täiendavat lapsepuhkust vastavalt käesoleva seaduse § -le 30 (välja arvatud § 30 lõike 1 alusel antav puhkus) antakse tööaasta eest. Tööaasta on aeg, mis algab selle tööandja juures tööle asumise päevast ja kestab järgmise aasta sama päevani. Kui selles ajavahemikus on perioode, mida vastavalt käesoleva seaduse § -le 4 tööaasta hulka ei arvata, lükkub tööaasta lõpp vastava arvu päevade võrra edasi. Tööaastast lühema aja eest antakse puhkust võrdeliselt töötatud ajaga.
(1) Lisaks tegelikult töötatud ajale arvatakse tööaasta hulka: 1) aeg, mil töötaja on ajutiselt töövõimetu; 2) puhkuse aeg, välja arvatud lapsehoolduspuhkuse ja töötaja soovil antud palgata puhkuse aeg; 3) osaliselt tasustatava puhkuse aeg vastavalt käesoleva seaduse § -le 33; 4) töölepingu ebaseadusliku lõpetamise, ebaseaduslikult teenistusest vabastamise või ebaseaduslikult teisele tööle üleviimise tõttu töölt sunnitud puudumise aeg, kui töötaja on tööle ennistatud; 5) muu aeg, mil töötaja on seaduse, muu õigusakti, kollektiiv- või töölepinguga ettenähtud alustel ajutiselt vabastatud tööülesannete täitmisest. (2) Tööandja otsusega võib tööaasta hulka arvata ka muu aja, mil töötaja on poolte kokkuleppel ajutiselt vabastatud tööülesannete täitmisest.
1 § 8. Puhkusenõude aegumine
(1) Puhkusenõude õigus kehtib kuni nelja viimase aasta eest antavale puhkusele. (2) Puhkuse kasutamist takistavate asjaolude tekkimisel hakkab kasutamata jäänud puhkuse osa aegumistähtaeg kulgema pärast takistavate asjaolude äralangemist.
2. peatükk PÕHI- JA LISAPUHKUS § 9. Põhipuhkus
(1) Põhipuhkuse kestus on 28 kalendripäeva, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 ettenähtud juhtudel. (2) Pikendatud põhipuhkust antakse: 1) alaealistele 35 kalendripäeva; 2) isikutele, kellele on määratud töövõimetuspension või rahvapension töövõimetuse alusel vastavalt riikliku pensionikindlustuse seadusele (RT I 1998, 64/65, 1009; 2001, 9, 42), 35 kalendripäeva; 3) riigi- ja kohaliku omavalitsuse ametnikele 35 kalendripäeva; 4) koolieelsete lasteasutuste, lasteaed-algkoolide, algkoolide, põhikoolide ja gümnaasiumide, huvikoolide, kutseõppeasutuste, rakenduskõrgkoolide, ülikoolide ning teadus- ja arendusasutuste juhtidele, õpetajatele, õppejõududele ja teistele pedagoogidele, teadustöötajatele ning huvihariduse spetsialistidele kuni 56 kalendripäeva; 5) raviasutuste, sotsiaalhoolekandeasutuste ja lastesanatooriumide pedagoogikaspetsialistidele kuni 56 kalendripäeva. (3) Ametikohtade loetelu, kus töötamisel antakse pikendatud puhkust kuni 56 kalendripäeva, ja puhkuse kestuse konkreetsel ametikohal kehtestab Vabariigi Valitsus oma määrusega. (4) Osalise tööajaga töötaja põhipuhkus on sama kestusega kui täistööajaga töötajal. Osalise tööajaga töötamisel võib lisapuhkuse kestust lühendada ainult seadusega ettenähtud juhtudel. (5) Käesoleva paragrahviga ettenähtud puhkuse kestust ei kohaldata töötajate suhtes, kelle puhkus on reguleeritud eri seadusega.
(1) Õigus lisapuhkusele on töötajatel, kes töötavad: 1) allmaatöödel; 2) tervistkahjustavatel töödel; 3) eriiseloomuga töödel. (2) Allmaatööde, tervistkahjustavate tööde ja eriiseloomuga tööde loetelu, kus töötamisel antakse lisapuhkust, ning nende lisapuhkuste kestuse kehtestab Vabariigi Valitsus oma määrusega. (3) Kollektiiv- ja töölepinguga võib ette näha täiendavad alused lisapuhkuse andmiseks. (4) Teiste seadustega võib ette näha ka muid lisapuhkusi.
(1) Lisapuhkus liidetakse põhipuhkusele ja antakse sellega koos või poolte kokkuleppel muul ajal. (2) Erinevatel alustel antavad lisapuhkused liidetakse.
2 § 13. Puhkuse andmine esimesel tööaastal
(1) Töötajal, kes on esimesel tööaastal töötanud vähemalt kuus kuud, on õigus saada puhkust võrdeliselt töötatud kuude arvuga. Saamata jäänud puhkuseosa antakse tööaasta kestel mõnel muul ajal või töötaja nõusolekul liidetakse järgmise tööaasta puhkusega või antakse teise tööaasta kestel mõnel muul ajal. (2) Sõltumata töötatud ajast, on esimesel tööaastal õigus saada puhkust täies ulatuses: 1) alaealisel; 2) isikul, kellele on määratud töövõimetuspension või rahvapension töövõimetuse alusel vastavalt riikliku pensionikindlustuse seadusele; 3) naisel enne või pärast rasedus- ja sünnituspuhkust; 4) tööga seotud tervisekahjustuse järgselt töövõime osaliselt kaotanud töötajal; 5) muudel seaduse, muu õigusakti, kollektiiv- või töölepinguga ettenähtud juhtudel. (3) Poolte kokkuleppel võib esimesel tööaastal anda puhkust täies ulatuses, sõltumata töötatud ajast.
(1) Tööandja koostab puhkuste ajakava iga kalendriaasta kohta ja teeb selle töötajale teatavaks jaanuarikuu jooksul. Puhkuste ajakava võib muuta poolte kokkuleppel. (2) Puhkuste ajakava koostamisel lähtub tööandja töö korraldamise huvidest, arvestades võimaluse korral töötajate soove. (3) Tööandja on kohustatud puhkuste ajakava koostamisel arvestama nende töötajate soovidega, kellel on vastavalt käesoleva seaduse § 16 punktidele 3-6 õigus saada puhkust neile sobival ajal. (4) Kui tööandja ei tee puhkuste ajakava töötajale teatavaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud tähtaja jooksul, on töötajal õigus jääda puhkusele töötaja poolt valitud ajal, teatades sellest tööandjale kirjalikult ette vähemalt kaks nädalat.
Töötaja soovitud ajal on tööandja kohustatud andma puhkust: 1) naisele vahetult enne ja pärast rasedus- ja sünnituspuhkust või vahetult pärast lapsehoolduspuhkust; 2) mehele vahetult pärast lapsehoolduspuhkust või naise rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal; 3) vanemale, kes kasvatab kuni 7-aastast last; 4) vanemale, kes kasvatab 7-10-aastast last, - lapse koolivaheajal; 5) alaealisele; 6) tööga seotud tervisekahjustuse järgselt töövõime osaliselt kaotanud töötajale.
(1) Puhkuse kasutamist takistavad asjaolud on: 1) töötaja ajutine töövõimetus; 2) rasedus- ja sünnituspuhkusel viibimine; 3) riigi- või kohaliku omavalitsusorgani poolt pandud ülesannete täitmine; 4) osalemine seaduslikus streigis või töötajate esindamine kollektiivläbirääkimistel seadusega või kollektiivlepinguga ettenähtud korras; 5) õppepuhkusel viibimine. (2) Töötaja on kohustatud tööandjale teatama puhkuse kasutamist takistavatest asjaoludest. Tööandja võib nõuda puhkuse kasutamist takistavate asjaolude tõendamiseks dokumente.
(1) Kui puhkuse kasutamist takistavad asjaolud vastavalt käesoleva seaduse § 17 lõike 1 punktidele 1¿4 tekkisid enne puhkuse algust, viiakse puhkus üle poolte kokkuleppega määratud ajale. Kui puhkuse kasutamist takistavad asjaolud tekkisid puhkuse ajal, antakse saamata jäänud puhkuseosa vahetult pärast takistavate asjaolude lõppemist või viiakse poolte kokkuleppel üle muule ajale. Rasedus- ja sünnituspuhkuse tõttu puhkuse üleviimisel teisele ajale kohaldatakse käesoleva seaduse § 16 punkti 1.
3 (2) Kui pooled ei ole saavutanud kokkulepet saamata jäänud puhkuse või selle osa üleviimise kohta, on töötajal õigus jääda puhkusele saamata jäänud puhkusepäevade ulatuses, teatades sellest tööandjale kirjalikult ette kaks nädalat.
(1) Poolte kokkuleppel võib puhkuse üle viia muule ajale samal tööaastal. Kui puhkuse üleviimist taotleb tööandja ja kokkulepet töötajaga ei saavutata, on töötajal õigus jääda puhkusele puhkuste ajakavas ettenähtud ajal. (2) Poolte kokkuleppel võib osa puhkusest üle viia järgmisele tööaastale. Järgmisele tööaastale üleviidud puhkuse osa liidetakse jooksva tööaasta põhipuhkusega või antakse poolte kokkuleppel mõnel muul ajal tööaasta kestel. (3) Alaealisele antakse puhkust igal tööaastal täies ulatuses. Puhkuse või selle osa üleviimine on lubatud vaid seoses rasedus- ja sünnituspuhkusel viibimisega.
(1) Puhkuse võib katkestada ja töötaja tööle tagasi kutsuda poolte kokkuleppel. (2) Puhkuse katkestamise tõttu kasutamata jäänud puhkuse osa antakse poolte kokkuleppel sama tööaasta mõnel muul ajal, liidetakse järgmise tööaasta puhkusega või antakse järgmise tööaasta kestel mõnel muul ajal. (3) Kui pooled ei ole saavutanud kokkulepet puhkuse katkestamise tõttu kasutamata jäänud puhkuse või selle osa üleviimise kohta, on töötajal õigus jääda puhkusele kasutamata jäänud puhkusepäevade ulatuses, teatades sellest tööandjale kirjalikult ette kaks nädalat.
4. peatükk PUHKUSETASU JA KASUTAMATA PUHKUSE RAHALINE HÜVITAMINE § 23. Puhkusetasu
(1) Puhkusetasu makstakse täies ulatuses hiljemalt eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust. (2) Töötaja, kellele ei makstud puhkusetasu käesoleva paragrahvi lõigetes 1 või 3 ettenähtud ajal, võib nõuda puhkuse pikendamist puhkusetasu maksmisega viivitatud aja võrra. (3) Kollektiivlepingus sätestatud tingimustel võib käesoleva seaduse § 9 lõike 2 punktides 4 ja 5 ning § 10 lõikes 1 nimetatud töötajale maksta puhkusetasu kahes osas, kusjuures vähemalt pool puhkusetasu makstakse hiljemalt eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust. Teine osa puhkusetasu makstakse välja kollektiivlepingus kokkulepitud ajal.
4 § 26. Puhkusetasu maksmine riigieelarve vahenditest
(1) Riigieelarve vahenditest Sotsiaalministeeriumi eelarve kaudu makstakse: 1) puhkusetasu ja kasutamata puhkuse rahalist hüvitist 28 kalendripäeva ületava puhkuseosa eest vastavalt käesoleva seaduse § 9 lõike 2 punktidele 1 ja 2 alaealistele ja isikutele, kellele on määratud töövõimetuspension või rahvapension töövõimetuse alusel; 2) puhkusetasu käesoleva seaduse § -s 30 sätestatud täiendava lapsepuhkuse eest. (2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 toodud puhkusetasu ja hüvitised maksab välja tööandja. (3) Käesolevas paragrahvis ettenähtud puhkusetasu ja hüvitise suuruse ning maksmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus oma määrusega.
5. peatükk VANEMAPUHKUSED § 27. Rasedus- ja sünnituspuhkus
(1) Naisele antakse sünnituslehe alusel rasedus- ja sünnituspuhkust 140 kalendripäeva. (2) Mitmikute sünni või tüsistusega sünnituse korral antakse rasedus- ja sünnituspuhkust 154 kalendripäeva. (3) Naisel on õigus rasedus- ja sünnituspuhkusele vähemalt 70 kalendripäeva enne arsti määratud eeldatavat sünnituse tähtaega. (4) Rasedus- ja sünnituspuhkuse aja eest makstakse hüvitist vastavalt ravikindlustuse seadusele (RT I 2002, 62, 377).
(1) Lapse emale või isale antakse tema soovil lapsehoolduspuhkust kuni 3-aastase lapse kasvatamiseks. Lapsehoolduspuhkus lõpeb hiljemalt lapse 3-aastaseks saamise päevale järgneval päeval. (2) Kui ema või isa ei kasuta lapsehoolduspuhkust, võib puhkuse anda lapse tegelikule hooldajale, kes seaduslikul alusel elab Eesti Vabariigis. (3) Lapsehoolduspuhkust võib kasutada ühes osas või osade kaupa igal ajal kuni 3-aastase lapse kasvatamiseks. (4) Lapsehoolduspuhkust ei anta, kui laps elab sotsiaalhoolekandeasutuses. (5) Lapsehoolduspuhkuse ajaks tööleping või teenistussuhe peatub ja töötajale makstakse selle aja eest hüvitist vastavalt vanemahüvitise seadusele või lapsehooldustasu vastavalt riiklike peretoetuste seadusele (RT I 1997, 42, 676; 77, 1309; 1998, 86/87, 1407; 1999, 10, 150; 16, 273; 67, 657; 82, 749; 2000, 102, 668).
(1) Isal on õigus saada ema rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal või kahe kuu jooksul pärast lapse sündi 14 kalendripäeva täiendavat lapsepuhkust. (2) Emale või isale antakse tema soovil igal tööaastal täiendavat lapsepuhkust: 1) kolm kalendripäeva, kui tal on üks või kaks alla 14-aastast last; 2) kuus kalendripäeva, kui tal on kolm või enam alla 14-aastast last või vähemalt üks alla 3-aastane laps. (3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud puhkusele on õigus ka lapse eestkostjal, kes kasvatab last ilma vanemateta. (4) Lapse 3-aastaseks ning 14-aastaseks saamise aastal antakse täiendav lapsepuhkus, olenemata sellest, kas lapse sünnipäev on enne või pärast puhkust.
5 (5) Täiendav lapsepuhkus liidetakse põhi- ja lisapuhkusele, samuti pikendatud põhipuhkusele ja antakse sellega koos või poolte kokkuleppel mõnel muul ajal samal tööaastal. (6) Täiendavat lapsepuhkust ei anta, kui laps elab sotsiaalhoolekandeasutuses.
(1) Tööandja on kohustatud töötaja soovil andma täiendavat palgata lapsepuhkust: 1) kuni 14-aastast last kasvatavale lapsevanemale, samuti eestkostjale või hooldajale, kellega on sõlmitud sotsiaalhoolekande seaduse (RT I 1995, 21, 323; 1996, 49, 953; 1997, 35, 538; 77, 1309; 2000, 33, 198) § 15 lõike 2 alusel kirjalik perekonnas hooldamise leping; 2) kuni 18-aastast puudega last kasvatavale lapsevanemale, samuti eestkostjale või hooldajale, kellega on sõlmitud sotsiaalhoolekande seaduse § 15 lõike 2 alusel kirjalik perekonnas hooldamise leping. (2) Täiendavat palgata lapsepuhkust antakse kuni 14 kalendripäeva tööaasta kestel poolte kokkuleppega määratud ajal.
6. peatükk PALGATA JA OSALISELT TASUSTATAV PUHKUS § 32. Palgata puhkus poolte kokkuleppel
(1) Töömahu või tellimuste ajutisel vähenemisel võib poolte kokkuleppel ja tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori nõusolekul anda töötajale osaliselt tasustatavat puhkust kuni kolmeks kuuks, teatades sellest töötajale kirjalikult ette vähemalt kaks nädalat. (2) Osaliselt tasustatava puhkuse ajal makstav puhkusetasu ei või olla väiksem kui 60 protsenti Vabariigi Valitsuse kehtestatud palga alammäärast. (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud töökorralduse muudatusega mittenõustumise korral on töötajal õigus tööandjapoolse töölepingu tingimuste rikkumise tõttu tööleping lõpetada Eesti Vabariigi töölepingu seaduses ettenähtud korras. (4) Kui tööandja saadab töötaja osaliselt tasustatavale puhkusele ilma töötaja või tööinspektori nõusolekuta, siis on tööandja kohustatud maksma hüvitust saamata jäänud palga suuruses.
(1) Tööandja on kohustatud töötaja soovil andma palgata puhkust: 1) töötajale gümnaasiumi riigieksamite ning kutseõppeasutuse, rakendusliku kõrgkooli või ülikooli sisseastumiseksamite sooritamiseks; 2) muudel seaduse, muu õigusakti, kollektiiv- või töölepinguga ettenähtud juhtudel. (2) Gümnaasiumi riigieksamite ning kutseõppeasutuse, rakendusliku kõrgkooli või ülikooli sisseastumiseksamite sooritamiseks antakse palgata puhkust õppeasutuse teatise alusel selles näidatud ajaks. Muudel juhtudel antakse palgata puhkust vastavas seaduses, muus õigusaktis, kollektiiv- või töölepingus ettenähtud ulatuses.
7. peatükk RIIKLIK JÄRELEVALVE § 36. Riikliku järelevalve teostamine
6 (2) Käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete rikkumise korral on tööinspektoril ja Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhatajal õigus teha ettekirjutus, milles märgitakse: 1) ettekirjutuse tegemise aeg ja koht; 2) ettekirjutuse koostaja ees- ja perekonnanimi, ametikoht ning asutuse nimetus ja aadress; 3) füüsilise isiku ees- ja perekonnanimi või juriidilise isiku nimetus, kellele ettekirjutus tehakse; 4) ettekirjutuse tegemise aluseks olevad asjaolud ja viide õiguslikule alusele; 5) ettekirjutuse resolutsioon, milles tuuakse välja kohustatud subjekti ettekirjutusest tulenevad kohustused ja nende täitmise tähtajad; 6) viide haldussunnivahendite kohaldamise võimalusele ettekirjutuses sisalduva kohustuse täitmata jätmise korral; 7) ettekirjutuse vaidlustamise kord ja tähtaeg; 8) ettekirjutuse koostaja allkiri. (3) Ettekirjutus koostatakse kahes eksemplaris, millest üks jääb ettekirjutuse koostajale ja teine kohustatud subjektile. Kui on vajadus informeerida ettekirjutusest kolmandat isikut, toimetatakse talle posti teel või elektrooniliselt kätte ettekirjutuse koostaja kinnitatud ettekirjutuse ärakiri. (4) Ettekirjutus on tööandjale täitmiseks kohustuslik ning käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud järelevalveametnikul on õigus kontrollida ettekirjutuse täitmist märgitud tähtaja jooksul. (5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kohustuse täitmata jätmise korral võib tööinspektor ja Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras. (6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
(1) Tööinspektor või Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja teevad otsuse, millega annavad käesolevas seaduses ettenähtud nõusoleku või kooskõlastuse või keelduvad selle andmisest, ja teatavad sellest tööandjale kirjaliku taotluse esitamisest arvates ühe nädala jooksul. Otsuse tegemise menetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi. (2) Lõikes 1 nimetatud otsuses märgitakse: 1) otsuse andmise või andmisest keeldumise aeg ja koht; 2) otsuse koostaja ees- ja perekonnanimi, ametikoht, asutuse nimetus; 3) otsuse andmise või andmisest keeldumise põhjus ja õiguslik alus; 4) otsuse andmisest keeldumise vaidlustamise kord ja tähtaeg; 5) otsuse koostaja allkiri.
(1) Vaie ettekirjutuse või otsuse peale esitatakse, vaadatakse läbi ja lahendatakse haldusmenetluse seaduses sätestatud korras, arvestades käesolevas seaduses ettenähtud erisusi. (2) Kui tööandja ei nõustu tööinspektori ettekirjutuse või otsusega, on tal õigus esitada vaie Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhatajale haldusakti teatavakstegemisest arvates kümne kalendripäeva jooksul. Kui ettekirjutuse või otsuse kooskõlastuse andmisest keeldumise kohta on teinud Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja, on tööandjal õigus esitada vaie Tööinspektsiooni peadirektorile haldusakti teatavakstegemise päevast arvates kümne kalendripäeva jooksul. (3) Vaide esitamine ei vabasta kohustusest ettekirjutust või otsust täita. Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhatajal või Tööinspektsiooni peadirektoril on õigus vaide esitaja taotlusel või oma algatusel peatada ettekirjutuse või otsuse täitmine kuni vaideotsuse tegemiseni. 8. peatükk RAKENDUSSÄTTED § 38. Käesoleva seaduse § 8 kohaldamine Enne käesoleva seaduse jõustumist tekkinud puhkusenõudele ei kohaldata aegumist. § -d 39-44 [Käesolevast tekstist välja jäetud]
7 More From JaikuSkip carouselThe Homebrewer's Recipe Guide23 Võlaõigusseadus¹22 Tsiviilseadustiku üldosa seadus21 Eesti Vabariigi põhiseadus16 EESTI NSV Tookoodeks14 Töötajate distsiplinaarvastutuse seadus13 Töö- ja puhkeaja seadus12 Palgaseadus11 Töölepingu seadusRaskuste käsitsi teisaldamineRaskuste käsitsi teisaldamineÕnnetusohtTöötajate tervisekontrolli korraldusTöötajate juhendamine ja väljaõpe ettevõttes töökohalTöötajate juhendamineTuleohutuse üldnõudedTuleohutuse üldnõudedTervkontroll, esmaabi ettevõttesPSÜHHOLOOGILISED OHUTEGURIDPsühholoogilised ohuteguridPriit-õnnetusohtKeemilised ohutegurid uldineKeemilised ohuteguridIsikukaitsevahendite valimise ja kasutamise kordIKV-esitlusFüüsikalised ohutegurid töökeskkonnasFuusikalised ohutegurid tookeskkonnas9TTjaTO8TI-karistused


Kindlustusmaakleri teenus kui kindlustusteenus ning selle erinevused ja eelised kindlustusseltsi kindlustusteenuse ees | Eesti Kindlustusmaaklerite Liit
Avaleht » Kindlustusmaakleri teenus kui kindlustusteenus ning selle erinevused ja eelised kindlustusseltsi kindlustusteenuse ees
Kindlustustegevuse seaduse (KTS) § 2 lg 2 alusel hõlmab kindlustusvahendus kindlustus- või edasikindlustuslepingu ettevalmistamist, sealhulgas riskianalüüsi koostamist, kindlustus- või edasikindlustuslepingu sõlmimist, kindlustus- või edasikindlustuslepingu täitmise korraldamist või täitmist.
Kindlustusteenuse mõiste KTS-is puudub. Kõik kindlustuslepingute ettevalmistamise, sõlmimise ja täitmisega seotud tegevused on ammendavalt määratletud KTS § 2. Lisaks kindlustusvahendusele, mis on lahti kirjutatud KTS § 2 lg 2, sisustab KTS § 2 lg 1 kindlustustegevuse mõiste.
Seadusandluses on kindlustusteenuse mõistet käsitletud veel maksuseadustes. Käibemaksu seaduse § 16 lg 2 p 1 sätestab, et kindlustusteenus tähendab ka edasikindlustus- ja kindlustusvahendusteenust.
Kindlustusega seotud tegevused määrab kindlaks Eesti Majanduse Tegevusalade Klassifikaator (EMTAK) ehk rahvusvaheliselt ühtlustatud klassifikaatori NACE Eesti rahvuslik versioon. EMTAKi alusel kuulub koodi 662 “Kindlustuse ja pensionifondide abitegevusalad” alla agentide ja maaklerite tegevus, kes müüvad annuiteete ja kindlustuspoliise või pakuvad muid töötajate hüvitistega, kindlustuse ja pensionitega seotud teenuseid, nt nõuete lahendamine ja haldamine vahendaja (kolmanda isiku) kaudu.
Kindlustusteenuse mõiste on juba aastakümneid kasutusel järelevalve ja õigusloomet korraldavate asutuste ametlikes dokumentides ning sisustatud kindlustusturu praktikas kui kindlustusseltside, kindlustusagentide ja kindlustusvahendajate poolt kindlustusvõtjatele osutatav kindlustuslepingute ettevalmistamise, sõlmimise ja täitmise korraldamise teenus.
Vastavalt KTS § 129 lg 1 on kindlustusmaakleri teenus kindlustusvõtja või edasikindlustuse korral kindlustusandja huvides vahendusega tegelemine, eesmärgiga pakkuda tema kindlustushuvile ja nõudmistele vastavat kindlustuslepingut.
KTS § 139 lg 1 näeb ette, et kindlustusmaakleri ärinimes peab sisalduma sõna „kindlustusmaakler“. See sõna hõlmab sõna „kindlustus“, mis määratleb ära kindlustusmaakleri teenuse sisu ehk selle, et kindlustusmaakler osutab kindlustusteenuseid.
Kindlustusmaakleri poolt pakutav kindlustusteenus on vähemalt samaväärne kindlustusandja kindlustuslepingute ettevalmistamise, sõlmimise ja täitmise korraldamisega, kuid sellel on kindlustusvõtja jaoks lisaväärtus.
Kindlustusmaakleri poolt kindlustusvõtjale pakutav lisaväärtus seisneb selles, et ta peab vastavalt KTS § 141 lg 1 selgitama välja kindlustusvõtja kindlustushuvi ja nõudmised kindlustuslepingule, küsima kindlustusseltsidelt ja esitama kindlustusvõtjale kindlustushuvile vastavad erinevad võrdlevad kindlustuspakkumised, neid selgitama, soovitama parimat pakkumist ja oma soovitust põhjendama.
Kindlustusmaakleri ja kindlustusseltsi tegevus kindlustuslepingute ettevalmistamisel, sõlmimisel ja täitmise korraldamisel on kindlustusvõtjale vähemalt samaväärne kui kindlustusseltsi teenus, kuid kindlustusvõtjale on kindlustuslepingu sõlmimisel kindlustusmaakleri vahendusel eeliseks mitmed lisategevused ning tema huvidega arvestamine. Kindlustusmaakleri kohustuste täitmist, sealhulgas kindlustusvõtja huvidele vastavat tegutsemist, tagab kohustuslik vastutuskindlustus. Kindlustusmaakleri vahendusel kindlustamisel jääb kindlustusriski kandjaks KTS § 2 lg 1 alusel kindlustusandja, kuid kindlustusmaakler muretseb kindlustusvõtja jaoks tema huvidele vastava kindlustuslepingu ning nõustab kindlustusvõtjat ka olukorras, milles kindlustusjuhtumi korral on nõutav kindlustuslepingu täitmine kindlustusandja poolt. Praktikas on esinenud olukordi, milles kindlustusandja ja kindlustusvõtja huvid ning kindlustuslepingu tõlgendused kindlustusjuhtumi korral võivad olla erinevad.
Kindlustusmaakler on vastavalt KTS § 129 lg 1 kindlustusvõtja huvide esindajaks kindlustuse hangetes ja hanke korraldaja nõustajaks kindlustuse riigihangetes. Kindlustusmaakler esitab kindlustusvõtjale (hanke korraldajale) võrdlevana erinevate kindlustusandjate kindlustuspakkumised, jäädes ise sõltumatuks ja erapooletuks. Kindlustusmaakleri sõltumatu seisund ja professionaalsus on kindlustusvõtjale eeliseks võrreldes olukorraga, milles kindlustusandjad esitavad kindlustusvõtjatele (hanke korraldajatele) kindlustuslepingute otsepakkumisi.
Eesti Kindlustusmaaklerite Liit, 2013
Küpsiste kasutamine | © 2019 Eesti Kindlustusmaaklerite Liit MTÜ