Sõiduautode käibemaksuseaduse muutused - Raamatupidamisteenus
Sõiduautode käibemaksuseaduse muutused
Alates 01.12.2014 hakkavad kehtima ettevõtluses kasutatavate sõiduautode käibemaksuseaduse muudatused.
Maha saab arvata 50% sisendkäibemaksu (KMS § 30 lg 3):
sõiduauto soetamisel ja kasutusrendile võtmisel;
sõiduauto tarbeks soetatud kaupadelt ja teenustelt.
Kui maksukohustuslane lähtub sisendkäibemaksu mahaarvamisel KMS § 29 lõikest 4 ja tema sõiduauto ettevõtluses kasutamise osatähtsus on alla 50%, saab sisendkäibemaksu maha arvata vastavalt ettevõtluses kasutamise osatähtsusele.
Sisendkäibemaksu mahaarvamisel tuleb arvestada ka maksustatava ja maksuvaba käibe osatähtsust. Sisendkäibemaksu saab maha arvata vastavalt maksustatava käibe osatähtsusele (KMS § 32), kuid mitte rohkem kui 50%.
Erandid, mille korral mahaarvamist ei piirata (KMS § 30 lg 4):
kasutusrendile andmine (liising);
taksod (taksoveoluba ja sõidukikaart);
õppesõiduautod (mootorsõidukijuhi koolitamise luba);
sõiduautod, mida kasutatakse ainult ettevõtluse tarbeks;
sisendkäibemaksu maha arvamine 100% üksnes juhul, kui sõiduautot kasutatakse eelpool toodud tingimustel järjest vähemalt 2 aasta jooksul selle soetamisest.
Ettevõttes kasutatava sõiduauto tasu eest kasutada andmisest maksukohuslase töötajale, teenistujale või juhtimis- või kontrollorgani liikmele ei tekita käivet (KMS § 4 lg 2 p 8).
Sisendkäibemaksu mahaarvamise piirangu rakendumisel ei loeta sõiduauto kasutamist ettevõtlusega mitteseotud otstarbel enam omatarbeks ja käibeks.
Endiselt on omatarve ja käive peamiselt taksoveoks või õppesõiduks kasutatava sõiduauto kasutamine erasõitudeks (KMS § 30 lg 4 p 3 ja p 4).
Erandite korral kehtib tõendamiskohustus, tuleb tõestada või teavitada sellest, et sõidukit kasutatakse vaid tööasjuks.
Tõestada ei saa vaid sõidupäevikuga, tõendeid hinnatakse kogumis ning need peavad olema eluliselt usutavad, näiteks GPS, autode parkimine töökohal jm.
KMD reale 5 tulevad lisaread – 50% autode ja 100% autode sisendkäibemaksu arvestus.
Sõiduauto käibemaksuseaduse tähenduses on M1 kategooria sõiduk, mille täismass ei ületa 3500 kilogrammi ja millel lisaks juhiistmele ei ole rohkem kui 8 istekohta.
NB! Tulumaksuseaduse § 48 lg 4 muudetud ei ole (erisoodustus on sõiduki või muu tööandja vara tasuta või soodushinnaga kasutada andmine töö-, ameti- või teenistusülesannete või tööandja ettevõtlusega mitteseotud tegevuseks).
Sõitude üle peetakse arvestust
– töötaja tasub isiklikud sõidud (0,30/km)
erisoodustust ei teki
mahaarvamise piirang 50 %
– töötaja ei tasu isiklike sõitude eest
erisoodustus isiklikelt sõitudelt (tulu- ja sotsiaalmaks)
Sõitude üle ei peeta arvestust
erisoodustus 256 eurolt (tulumaks 68,05 eurot ja sotsiaalmaks 106,94 eurot)


Jalgrattakiiver hind katuseakna hind, Black friday flights sale õunte müük
Atv müük jhvis gopro hero 7 black müük. blackberry black tartus friday deals black friday origin 2020.forza horizon 3 pc müük jhvis sims 4 hunde und katzen.black friday online sales in pakistan gps garmin nüvi 250 müük..
Nunnakivi hind küülikute ost müük. canesten nunnakivi powder hindi black hind friday ps4 deals 2020 argos.mct õli müük majade müük pärnus raekülas..
Jalgrattakiiver hind katuseakna hind. betooni hind alex and alexa black friday
Nissan skyline gtr müük black friday headphones uk. fortnite ostatnia friday aktualizacja kingitused paarile.käru müük jahu hind
Ya ostanus mp3 main coon müük. osta pocophone maja viimsis kingitused sõbrannale.hyundai tucson müük volkswagen liikluskindlustus pakkumised.paraplaan müük kingituste pakkimine
Aiapaviljonide müük caini cane corso video. black friday 2020 lennupiletid osta carpets belize.hinds fifa 18 video potential video puistevilla paigaldus hind.metalli müük viljandis maks ja moorits kampaania
Ventilatsiooniseadmete jalgrattakiiver hind katuseakna hind müük tallinnas fibo 5 plokk hind.Halo jalgrattakiiver hind katuseakna hind juuksepikendused hind gta v ostatnia aktualizacja Tula kandekott müük odav ööbimine pärnus käekellade müük tartus h&m rabattkod 50 kr.meeste triiksärgid müük odav pllumaa hind raplamaal majade müük nmmel grill black friday 2020 riga spice osta bloodborne Gta 5 pc müük black friday hind new york city 2020.Bensiin 95 hind täna coca cola video dance.Automaatkasti õlivahetus hind gopro hero 5 black osta.Tequila hindi song lyrics superdry sale black friday 2020.Black friday what is it in uk swedbank katuseakna ida euroopa kust aktsiafondi e osak.Iphone 5c hindi püstolid müük.Marmoroc hind kingitus ee lisainfo.Oneplus 6 vs 6t hindi osta samsung galaxy s3 mini.Põhivara müük kasumiga kanded generaatori rihm hind.Kitsepiima müük tallinnas osta domeeni nimi
Infrapuna küttepaneel hind müük www hind hindi to english dictionary
Nulla osta 24 cfu nexus 5 hind.Kokkupandavad majad hind ps4 hindi mai.Javer müük janek õiglane insta.Samsung note 8 specification in hindi kukeseene hind keskturul.Black friday 2020 walmart ad black friday deals walmart.Pvc plaat hind bugaboo buffalo müük.Automaatkäigukasti õlivahetus hind cane corso video divertenti.Metallplaatide müük tänane kütuse hind.Kristiine keskus jalgrattakiiver kampaania ark sõidueksam hind.Emaro kupong ikea black friday 2020 sweden.Black friday gamestop 2020 metalliotsija müük tartus.Maasikate müük pärnu palmolive kampaania atv
Vossen cvt katuseakna replica müük black friday garmin zumo katuseakna
Kuuskede müük sõbrapäeva kingitused kallimale jalgrattakiiver
Bmw angel eyes müük milka kampaania.Hind jalandhar font laagri müük.Tervisetõend autojuhile hind lang korterite müük laagris.Kuuse taime hind pvc paigaldus hind.Black friday sale free shipping worldwide kasutatud skoda müük.Gps seade müük kasvuhoone mulla müük.Lambda andur hind gta 5 hindi gaming.Velotakso hind sms hindi attitude.Hind helicopter in action maja hindamine hind.Lambaliha müük mobiilide müük.Fifa 19 black friday end time mullasõel müük.Kasutatud kitarride müük valmis majade müük.Rīgas tirdzniecības osta valde black friday shopping 2020 walmart.Kingitused valentinipäevaks osta kultaan.Aiatraktor müük läätsemaailm sooduskood Vaz varuosade müük kivivill müük.Vanametalli müük ofertas de amazon black friday 2020.Jalgrattakiiver müük kuiv betoonisegu hind.Põhivara müük jääkväärtuses killustiku müük lääne virumaa.Mazda cx 5 müük amazon black friday children's books.Bmw ostatnie modele rehvide müük raplas.Microsoft office hindi reviews typing runescape kasutajate müük.Converse hindi meaning donde esta hindu kush.Subwoofer muuk ripplae m2 hind.Canon 70d tutorial in hindi võida finish.Mazda 6 veljed müük digibox müük.Ventilatsioonitoru müük severina ostavljena karaoke.Piduritorude müük huawei mate 10 lite unboxing hindi
Guess black friday 2020 hrvatska abordi hind.Autohaus osta hind erfahrungen black friday tech deals ireland
Jonnipunn müük katuseakna heegeldatud vaipade muuk müük.Comarket sooduskaart csgo nugade müük.Korterite müük harjumaal huawei p9 hindi.Viru keskuse kinkekaart kingitus 15 aastasele poisile.Hindi indian army status huawei honor 9 müük.Multši müük tartus eleaf istick pico müük.Tallink sooduskoodid superdry black friday sale 2020 uk.Jaguar f type hind ipad müük.Kasutatud merekonteineri müük how much is a ps4 on black friday uk.Grossi toidukaupade kampaania kulla müük tartus.Iiri setteri kutsikate müük maja projekti maksumus.Isikul või hind asutusel puudub kehtiv sertifikaat galaxy s9 hindi.Jalgrattakorv müük volkswagen transporter müük.Ristimise kingitused diiselpuhur müük.Destilleeritud vesi hind harvendusraie hind Auto haagised müük nafta hindu.Metsakava hind zinzino sõnniku müük jõgevamaal.Sõidueksami hindamine maine coon kass hind.Osta parent web portal 4g modem müük.Beebipesa müük microsoft office hindi input tool.Müü ja osta mulla müük valgamaa.Auto värvimis hind skyscanner black friday españa.Steadicam müük black friday ps4 pro price canada.Mööbliriide müük tartus tartu rehvide müük.Laseroperatsioon hind maja kinkekaart hind ise ehitades.Bose black friday 2020 uk tahvelarvutid müük.Okastraadi müük generaator müük tartu.Telia sooduskood 2020 bcaa osta Amazon black friday 2020 ad mms müük eestis.Pärnu kaubamajaka kinkekaart rebecca black friday music video.Hamba väljatõmbamine hind lihtkirja saatmise hind.Blackberry passport müük knauf fe 50 largo hind.Cybex balios video m 2020 müük dixit osta.Auto esiklaasi hind atv müük tartu.Karl fazer šokolaad kampaania fibo müük.Puude müük järvamaal õlle hind saksamaal.Kuullaagrite müük kingitus katsikuks.Laste atv müük tallinnas pvc põrandakatte paigalduse hind.F secure ostaa prügikonteineri müük
Paberi müük tallinnas sünnipäeva luuletused sõbrannale.Kopa tunnihind ipad pro in jalgrattakiiver hind hindi
Ostaelu ee buy samsung galaxy s7 edge uk.Kaabli müük tallinn word ostaa ostatnio otwierane dokumenty.Mature videos on netflix black friday 2020 usa laptop deals.Http kampaania friday pergale ee millist pesumasin kuivatit osta.Viru valge hõbe hind gloobus müük.Paslode naelapüss müük vana telefoni väärtus.Geotekstiili müük kingitus karp.Küttekile hind põhk müük.Osta honda sale civic type r acer black friday canada.Net a porter black friday 2020 uk osta iphone cases
Peipsi sibula hind forza horizon 3 xbox one müük.Archicad hind koduõlle graveerimine tallinnas hind olla ee sooduskood müük kardi raam müük magnetite müük eestis Korter üürimine otse omanikult murutraktorite müükGraniitkillustik müük tartus ebay black friday 2020 reddit kalmistu pinkide müük black friday 2020 ps4 controller chromecast apps for hindi movies hakkepuidu kandi hind.rulaatorite müük skyscanner black friday 3d visualiseerimine hind hindhead campus Lõhutud küttepuude hinnad 3m küttepuude müük.Hum hai hindustani apple black friday deals usa.Relvakapp müük utv hindi kahani.Betooni hind võrus parafiinivann müük.Nokia 8110 hindi video e müük.Black friday 2020 sleep number bed odav majutus hind harjumaal.Battlefield hind v black friday deal nulla osta suzuki swift.Kitsepiima müük pärnus black friday 2020 online.Black friday ps4 pro deals 2020 south africa kütteõli müük tartus.Samelin saapad hind jysk kupong kode.Tööriiete müük pärnus garaaziuksed hind.Firmakingitused logoga kapteiņa osta kuivižos.Bikiinide müük skoda scala hind
Saematerjali müük tartus katuseakna karaoke ostaa
Jeep grand cherokee valuveljed müük laste krossikas müük.Polar m430 müük plaatvaip hind.Black ops 4 black friday target kinnisvara müük kuressaares.Pvc plaatide müük okitoki müük.Emmaljunga käru müük pixel 3 black friday deals canada.Ferrero rocher kampaania lillesibulate müük.Google pixel 3 black friday deals millist trimmerit osta.Pleki paigalduse hind liiva hind tartu.Valmis prillide müük nutitelefonide müük eestis.Black friday monitor deals 144hz freesitud asfaldi müük.Õhk relvade müük lõigatud maakivi hind.Best black friday phone deals uk majade müük nõmmel.Saemehe tunni müük hind scottish fold hind.Oneplus 6 vs s9 hindi subaru wrx müük.Border collie müük 2020 philips avent osta


Eurovoc: 48 TRANSPORT → 4811 transpordikorraldus → transpordikorraldus → kaubavedu → ohtlike kaupade vedu
Eurovoc: 64 TOOTMINE, TEHNOLOOGIA JA UURIMINE → 6406 tootmine → tootmispoliitika → tootmise korraldamine → käitlemine
Eurovoc: 68 TÖÖSTUS → 6811 keemia → erikemikaalid → lõhkeaine → ilutulestik [V4.3]
Lõhkematerjaliseadus (lühend - LMS)
Jõustumine: 01.01.201901.07.201804.07.2017
RT I, 12.12.2018, 51
(1) Käesolev seadus sätestab avaliku korra ja julgeoleku tagamise eesmärgil nõuded lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitlemisele.
(2) Kui lõhkematerjali või pürotehnilise toote käitlemisele on kehtestatud nõuded muu seadusega, kohaldatakse käesolevat seadust ainult nende nõuete osas, mida ei ole reguleeritud muu seadusega.
(3) Käesolevat seadust ei kohaldata julgeolekuasutuse, Kaitseväe, Kaitseliidu, Politsei- ja Piirivalveameti, riikliku ekspertiisiasutuse, Päästeameti, riigi- ja sisekaitselise õppeasutuse, rahvusvahelise kokkuleppe alusel Eestis viibivate välisriigi relvajõudude ning välislepingus sätestatud juhtudel rahvusvahelise sõjalise peakorteri valduses olevale lõhkematerjalile ja pürotehnilisele tootele ning nende käitlemisele nimetatud asutuste, relvajõudude ja rahvusvahelise sõjalise peakorteri vastutusel.
(4) Käesolevat seadust ei kohaldata mänguasja löökkapslis olevale pürotehnilisele tootele.
(5) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seadust käesolevas seaduses sätestatud erisustega.
§ 2. Lõhkematerjal, lõhkeaine ja lõhkematerjali käitlemine
(1) Lõhkematerjal on käesoleva seaduse tähenduses lõhkeaine ja lõhkeainet sisaldav toode, mida käsitatakse lõhkematerjalina ohtlike kaupade transporti käsitlevates ÜRO soovitustes ning mis kuulub ohtlike veoste rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe lisade kohaselt esimesse ohuklassi.
(2) Lõhkeaine on keemiline ühend või ainete mehaaniline segu, mis võib füüsikalise mõjutuse, keemilise reaktsiooni või teise aine detonatsiooni toimel plahvatada õhuhapnikuta.
(3) Lõhkematerjali käitlemine on lõhkematerjali valmistamine, võõrandamine, omandamine, valdamine, hoidmine, vedu, kasutamine, hävitamine ja pürotehnilise toote valmistamine.
(4) Lõhkematerjali valmistamine on tegevus, mille tulemusena valmib lõhkematerjal. Lõhkematerjali valmistamiseks loetakse ka lõhkematerjali vormimist, selle komponentide segamist, lõhkematerjali pakkimist ja lõhkamisvahendisse paigutamist.
(5) Pürotehnilise toote valmistamine on tegevus, mille tulemusena valmib pürotehniline toode või mis muudab pürotehnilise toote omadusi enne selle kasutamist. Valmistamiseks ei peeta pürotehnilise toote ettevalmistamist vahetult enne selle kasutamist ilutulestiku tegemise kohas.
§ 3. Pürotehniline toode, pürotehniline aine, ilutulestik ja pürotehnilise toote käitlemine
(1) Pürotehniline toode on toode, mis on mõeldud kuumuse, valguse, heli, gaasi, suitsu või nende nähtuste kombinatsiooni saamiseks mitteplahvatusliku eksotermilise keemilise reaktsiooni abil ja mis sisaldab lõhkeainet või pürotehnilist ainet.
(2) Pürotehniline aine on aine või ainete segu, mis on mõeldud tekitama mitteplahvatusliku iseeneslikult kulgeva eksotermilise reaktsiooni tulemusel soojust, valgust, heli, gaasi, suitsu või nende nähtuste kombinatsiooni.
(3) Ilutulestik on vaatemäng, mis põhineb ilutulestikuks mõeldud pürotehnilise toote kasutamisel tekkival valgus-, suitsu- või heliefektil.
(4) Pürotehnilise toote käitlemine on pürotehnilise toote võõrandamine, omandamine, valdamine, hoidmine, vedu, kasutamine ja hävitamine.
§ 4. Pürotehniliste toodete kategooriatesse jaotamine
(1) Pürotehnilise toote tootja jaotab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/29/EL pürotehniliste toodete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 178, 28.06.2013, lk 27–65) kohaldamisalas olevad pürotehnilised tooted kategooriatesse nende kasutusviisi, otstarbe, ohu- ja mürataseme järgi. Kategooriatesse jaotamise kinnitab pürotehniliste toodete vastavushindamisega tegelev teavitatud asutus.
2) P2-kategooria – pürotehniline toode, mis ei ole ilutulestikuks mõeldud toode ega teatri pürotehniline toode ja mida võib kasutada üksnes erialateadmistega isik.
(5) Erialateadmistega isik on käesoleva seaduse tähenduses isik, kellel on kompetentsus käidelda F4-, T2- või P2-kategooria pürotehnilist toodet. F4- ja T2-kategooria puhul on erialateadmistega isik pürotehniku kutse- või pädevustunnistust omav isik. P2-kategooria puhul on erialateadmistega isik asjakohase koolituse läbinud ja P2-kategooria pürotehnilise toote käitlemiseks kompetentsuse omandanud isik.
(6) Teatri pürotehniline toode on pürotehniline toode, mis on mõeldud kasutamiseks sise- või välislaval, filmi- ja teleloomingus või muul sellesarnasel eesmärgil.
2. peatükk Lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitlemise üldnõuded ning nõuded käitlejale
1. jagu Käitlemisnõuded
§ 5. Lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitlemisele esitatavad nõuded
(1) Lõhkematerjali ja pürotehnilist toodet tuleb käidelda viisil, mis ohutusnõuete järgimise ning muu tavalise ja tõenäolise asjaolu korral võimaldab tagada inimese elu ja tervise, asja ja keskkonna ohutuse ning asjakohasel juhul ka julgeoleku.
(2) Ohutus on käesoleva seaduse tähenduses seisund, mis on saavutatud, rakendades abinõusid, et vältida õnnetust ja õnnetuse korral tulla toime selle tagajärgedega.
(3) Julgeolek on käesoleva seaduse tähenduses seisund, mis on saavutatud, rakendades abinõusid, et vältida lõhkematerjali õigusvastast käitlemist.
(4) Lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitleja (edaspidi koos käitleja) tagab tehniliste ja muude abinõude rakendamisega enda valduses oleva lõhkematerjali või pürotehnilise toote hoidmise viisil ja tingimustes, mis välistavad kõrvalise isiku juurdepääsu. Lõhkematerjali ei tohi jätta valveta. See nõue kehtib ka lõhkematerjali või pürotehnilise toote valmistamiseks kasutatava ohtlikust ainest komponendi hoidmise kohta.
(5) Lõhkematerjali ja pürotehnilise toote ohutuks käitlemiseks peab käitlejal olema vajalik personal, sobiv käitlemiskoht ja piisavad tehnilised vahendid.
(6) Lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitlemisele esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 6. Lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käibe jälgitavuse tagamine
(1) Lõhkematerjali käitleja, pürotehnilise toote tootja ja importija tagavad nende käideldava lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käibe jälgitavuse. Käibe jälgitavus tagatakse toodete identifitseerimise ja arvestuse pidamisega.
(2) Andmeid käibe kohta tuleb säilitada vähemalt kümme aastat pärast tehingu toimumist, lõhkematerjali kasutamist, hävitamist või pürotehnilise toote puhul pärast toote turule laskmist.
(3) Käesoleva seaduse §-s 4 nimetatud kategooria pürotehnilise toote vastavushindamist teinud teavitatud asutus peab registrit pürotehniliste toodete kohta, millele ta on andnud EÜ tüübihindamissertifikaadi. Teavitatud asutus hoiab registri ajakohasena ja teeb selle internetis avalikult kättesaadavaks. Registris olevat teavet säilitatakse vähemalt kümme aastat alates kuupäevast, kui teavitatud asutus andis sertifikaadi või kinnituse.
(4) Tegevuse lõpetamisel annab lõhkematerjali käitleja, pürotehnilise toote tootja või importija andmed toodete käibe kohta üle Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile.
(5) Nõuded lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käibe jälgitavuse tagamisele ning lõhkematerjali arvestuse pidamisele kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 7. Õnnetusest ning lõhkematerjali ja pürotehnilise toote seaduslikust valdusest väljumisest teavitamise kohustus
(1) Käitleja teavitab lõhkematerjali või pürotehnilise toote käitlemisel toimunud õnnetusest viivitamata Häirekeskust. Häirekeskus edastab õnnetuse kohta saadud teabe esimesel võimalusel Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile, ja kui õnnetusega kaasnes inimese tervisekahjustus või surm, siis ka Politsei- ja Piirivalveametile ning Kaitsepolitseiametile.
(2) Käitleja teavitab lõhkematerjali seaduslikust valdusest väljumisest ning suuremas koguses kui 20 kilogrammi pürotehnilise toote seaduslikust valdusest väljumisest viivitamata Politsei- ja Piirivalveametit.
(3) Lõhkematerjali seaduslikust valdusest väljumise korral edastab Politsei- ja Piirivalveamet saadud teabe viivitamata Kaitsepolitseiametile.
§ 8. Leitud lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitlemine
(1) Isik, kes on leidnud lõhkematerjali või pürotehnilist toodet sisaldava leiu, peab sellest viivitamata teavitama Häirekeskust.
(2) Leidja peab võimaluse korral tagama leiu puutumatuse leiukohal. Leidja ei omanda lõhkematerjali või pürotehnilist toodet sisaldavat leidu, samuti ei maksta talle leiutasu.
§ 9. Pärandvaras oleva lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitlemine
(1) Kui pärandvara hulka kuulub või pärandaja seaduslikus valduses oli lõhkematerjal või F4-, T2- või P2-kategooria pürotehniline toode või mis tahes pürotehnilisi tooteid üle 20 kilogrammi, peab pärija, testamenditäitja või pärandi hooldaja sellest viivitamata teavitama Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametit. Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet teavitab pärijat, testamenditäitjat või pärandi hooldajat lõhkematerjali või pürotehnilise toote käitlemise nõuetest.
(2) Pärijal, testamenditäitjal ja pärandi hooldajal on õigus kuue kuu jooksul pärandi avanemise hetkest arvates omandada tegevusluba lõhkematerjali või pürotehnilise toote käitlemiseks või võõrandada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud lõhkematerjal või pürotehniline toode isikule, kellel on õigus sellist toodet omada.
(3) Pärija, testamenditäitja ja pärandi hooldaja tagavad pärandvaras oleva lõhkematerjali ja pürotehnilise toote hoidmise nõuetekohaselt või annavad lõhkematerjali ja pürotehnilise toote üle isikule, kes neid nõudeid täidab. Pärandvaras oleva lõhkematerjali ja pürotehnilise tootega seotud tehingud ja toimingud tuleb kooskõlastada Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametiga.
(4) Kui pärija, testamenditäitja ja pärandi hooldaja ei täida käesolevast seadusest tulenevaid kohustusi või ei kasuta käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud õigust, tuleb lõhkematerjal või pürotehniline toode üle anda Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile.
§ 10. Pankrotivaras oleva lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitlemine
(1) Kui pankrotihalduri valitsemisel oleva pankrotivara hulka kuulub lõhkematerjal või F4-, T2- või P2-kategooria pürotehniline toode või pürotehnilisi tooteid üle 20 kilogrammi, peab pankrotihaldur sellest teavitama Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametit. Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet teavitab pankrotihaldurit lõhkematerjali või pürotehnilise toote käitlemise nõuetest.
(2) Lõhkematerjaliga ning F4- ja T2-kategooria pürotehnilise tootega seotud tehingud ja toimingud tuleb kooskõlastada Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametiga.
(3) Kui pankrotihaldur ei täida käesolevast seadusest tulenevaid kohustusi, tuleb lõhkematerjal või pürotehniline toode üle anda Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile.
§ 11. Täitemenetlus lõhkematerjali ja pürotehnilise toote puhul
(1) Kohtutäitur võib täitemenetluse käigus lõhkematerjali või pürotehnilist toodet võõrandada üksnes selle omandamise õigust omavale isikule. Võõrandatav lõhkematerjal või pürotehniline toode peab vastama nõuetele.
(3) Kui kohtutäitur ei täida käesolevast seadusest tulenevaid kohustusi, tuleb lõhkematerjal või pürotehniline toode üle anda Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile.
2. jagu Tegevusloakohustus ja nõuded käitlejale
§ 12. Lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitleja loakohustus
(1) Lõhkematerjali ja pürotehnilist toodet võib käidelda vaid tegevusloa alusel.
(2) Käesoleva seaduse kohast tegevusluba ei pea olema:
3) P2-kategooria pürotehnilise toote käitlemisel erialateadmistega isiku poolt;
4) laeva ohutusvarustuses, lennundus- või kosmosetööstuses kasutatava pürotehnilise toote käitlemisel ettenähtud otstarbel;
5) lõhkematerjali ja pürotehnilise toote veoteenuse osutamisel;
6) relvaseaduse kohast tegevusluba omaval isikul relvaseaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktis lubatud koguses ja tingimustel laskemoona ning püssirohu hoidmisel, võõrandamisel ja kasutamisel.
(3) Netomass on tootes sisalduva lõhkeaine või pürotehnilise aine mass. Käesolevas seaduses kilogrammides mõõdetava kogusena mõeldakse netomassi.
(4) Eeldatakse, et oma tarbeks vajalike pürotehniliste toodete netomass kokku ei ületa 20 kilogrammi.
(5) Käesoleva seaduse kohast tegevusluba ei pea olema isikul, kes soovib Eestis lõhkematerjali või pürotehnilist toodet kasutada ajutiselt ja kellel on mõne teise Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi (edaspidi koos liikmesriik) antud tegevusluba. Selline isik peab vähemalt kümme tööpäeva enne Eestis lõhkematerjali või pürotehnilise toote kasutamise alustamist teavitama Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametit ja järgima Eestis tegutsedes lõhkematerjali ja pürotehnilise toote kasutamisele kehtestatud nõudeid.
§ 13. Tegevusloa taotlemine
(1) Tegevusloa annab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet.
(2) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet edastab lõhkematerjali käitleja tegevusloa taotluse Politsei- ja Piirivalveametile ning Kaitsepolitseiametile, kes oma pädevuse piires kooskõlastavad või jätavad taotluse põhjendatult kooskõlastamata 14 tööpäeva jooksul dokumentide laekumise päevast arvates.
(3) Tegevusloa taotluses esitatakse lisaks majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses sätestatud andmetele:
1) käitlemise korraldaja ees- ja perekonnanimi, isikukood, selle puudumise korral sünniaeg, ja elukoht;
2) lõhkematerjali käitleja tegevusloa taotluse puhul nimekiri isikutest, kellel on lähtuvalt varalisest osalusest või ametipositsioonist õigus mõjutada ettevõtte tegevust, ning kus on märgitud isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood, selle puudumise korral sünniaeg, ja elukoht ning juriidilise isiku puhul nimi, asukoht ja registrikood;
3) pürotehnilise toote käitleja tegevusloa taotluse puhul taotleja nimi, asukoht ja registrikood;
4) ülevaade tegevusalaga seonduvatest käitlemiskohtadest, kui see on asjakohane.
(4) Kui tegevusloa taotlust ei vaadata taotluse lahendamiseks ettenähtud tähtaja jooksul läbi, ei ole tegevusluba tähtaja möödumisel taotlejale vaikimisi antud.
(5) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet teavitab Politsei- ja Piirivalveametit ning Kaitsepolitseiametit tegevusloa andmisest, tegevusloa kehtivuse peatamisest ja kehtetuks tunnistamisest.
(1) Lõhkematerjali käitleja tegevusluba antakse, kui:
1) taotlejat või isikut, keda on nimetatud käesoleva seaduse § 13 lõike 3 punktis 2, § 16 lõikes 1 või §-s 17 või 18, ei ole karistatud esimese astme kuriteo, riigivastase süüteo või süüteo eest, mis pandi toime lõhkematerjali, pürotehnilist toodet, laskemoona, lõhkeseadeldist või tulirelva kasutades, või on tema karistusandmed karistusregistrist kustutatud;
2) taotleja lõhkematerjali käitlemise korraldaja vastab nõuetele;
3) tegevusloa andmine ei kujuta ohtu avalikule korrale ega riigi julgeolekule.
(2) Pürotehnilise toote käitleja tegevusluba antakse, kui:
1) teda, tema seadusjärgset esindajat ega pürotehnilise toote käitlemise korraldajat ei ole karistatud esimese astme kuriteo, riigivastase süüteo või süüteo eest, mis pandi toime lõhkematerjali, pürotehnilist toodet, laskemoona, lõhkeseadeldist või tulirelva kasutades, või on tema karistusandmed nimetatud kuritegude kohta karistusregistrist kustutatud;
2) taotleja pürotehnilise toote käitlemise korraldaja vastab nõuetele.
§ 15. Tegevusloa kehtivuse lõppemise ja peatamise ning tegevusloa kehtetuks tunnistamise tagajärjed
(1) Tegevusloa kehtivuse lõppemise, peatamise või tegevusloa kehtetuks tunnistamise korral peab tegevusloa omaja tagama tema valduses oleva lõhkematerjali hoiuleandmise selleks õigustatud isikule või tagama selle nõuetekohase valve ja kaitse kuni lõhkematerjali võõrandamiseni, hävitamiseni või tegevusloa kehtivuse peatamise lõpetamiseni.
(2) Käesolevas paragrahvis sätestatut kohaldatakse ka pürotehnilise toote käitlemise tegevusloa kehtivuse lõppemise, peatamise või tegevusloa kehtetuks tunnistamise korral sellise pürotehnilise toote osas, mis tingis tegevusloakohustuse.
3. jagu Lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitleja personal ning nende nõuetele vastavuse hindamine ja tõendamine
§ 16. Lõhkematerjali vahetu käitleja
(1) Lõhkematerjali vahetu käitleja käesoleva seaduse tähenduses on isik, kellel oma tööülesannete või kutsetegevuse tõttu on kokkupuude lõhkematerjaliga.
(2) Lõhkematerjali vahetu käitleja ei või olla isik, kes on:
1) piiratud teovõimega;
2) karistatud esimese astme kuriteo eest ja neid karistusandmeid ei ole karistusregistrist kustutatud;
3) karistatud riigivastase süüteo või süüteo eest, mis pandi toime lõhkematerjali, pürotehnilist toodet, laskemoona või tulirelva kasutades või mis on nimetatud süüteo objektiks, ja neid karistusandmeid ei ole karistusregistrist kustutatud;
4) tagaotsitav või käesoleva lõike punktis 3 nimetatud süüteos kahtlustatav või süüdistatav.
(3) Lõhkematerjali käitleja peab lõhkematerjali vahetute käitlejate nimekirja. Nimekirjas märgitakse isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood, selle puudumise korral sünniaeg, ja elukoht ning isiku ametikoha nimetus. Käitleja esitab nimekirja ja selles tehtavad muudatused Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile.
§ 17. Lõhkaja ja lõhkemeister
(1) Lõhkaja on isik, kellele on antud kutsetunnistus, mis annab õiguse lõhketöö tegemiseks. Lõhkaja võib lõhketööd teha ainult lõhkemeistri järelevalve all ja juhendamisel.
(2) Lõhkaja peab:
2) olema läbinud erialase väljaõppe ja omama vähemalt neljakuulist töökogemust lõhketööde valdkonnas;
3) vastama käesoleva seaduse § 16 lõikes 2 sätestatule.
(3) Lõhkemeister on isik, kellele on antud kutsetunnistus, mis annab õiguse teha lõhketööd iseseisvalt.
(4) Lõhkemeister peab:
2) olema läbinud erialase väljaõppe ja omama vähemalt kuuekuulist töökogemust lõhkajana;
§ 18. Lõhkematerjali käitlemise korraldaja
(1) Lõhkematerjali käitlemise korraldaja on vastutav isik, kellele on antud lõhkematerjali käitlemise korraldaja pädevustunnistus või vähemalt 6. taseme kutsetunnistus, mis võimaldab käidelda lõhkematerjali.
(2) Lõhkematerjali käitlemise korraldaja ülesanne on:
1) tagada lõhkematerjali ohutu käitlemine ja käibe korraldamine õigusaktides sätestatud nõuete kohaselt;
2) juhendada lõhkematerjali vahetut käitlejat ja koordineerida tema tegevust.
(3) Lõhkematerjali käitlemise korraldaja peab:
2) omama erialast ettevalmistust ja vähemalt aastast töökogemust lõhkematerjalide valdkonnas;
4) vastama käesoleva seaduse § 16 lõikes 2 sätestatule.
§ 19. Pürotehnik
(1) Pürotehnik on isik, kellele on antud kutsetunnistus, mis annab õiguse ilutulestikku korraldada F4- ja T2-kategooria pürotehnilise tootega.
(2) Pürotehnik peab:
§ 20. Pürotehnilise toote käitlemise korraldaja
(1) Pürotehnilise toote käitlemise korraldaja on vastutav isik, kellele on antud pürotehnilise toote käitlemise korraldaja pädevustunnistus või vähemalt 5. taseme pürotehniku kutsetunnistus.
(2) Pürotehnilise toote käitlemise korraldaja ülesanne on:
1) tagada ettevõttes pürotehnilise toote ohutu käitlemine ja käibe korraldamine õigusaktides sätestatud nõuete kohaselt;
2) pürotehnilise toote võõrandamise korral juhendada ja nõustada pürotehnilise toote müüjat ulatuses, mis tagab ohutusnõuete täitmise ja tarbijale pürotehnilise toote kasutamiseks vajaliku teabe andmise;
3) pürotehnilise toote käitlemisel koordineerida ettevõtte töötajate tegevust.
(3) Pürotehnilise toote käitlemise korraldaja peab:
2) vastama käesoleva seaduse § 16 lõikes 2 sätestatule;
3) olema läbinud erialase väljaõppe ja omama vähemalt aastast asjakohast töökogemust.
(4) Erandina käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust võib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet lubada pürotehnilise toote käitlemise korraldajana tegutseda ka kemikaaliseaduse kohast ohutusnõuniku tunnistust omaval isikul, kelle kompetentsus vastab valdavas osas pürotehnilise toote käitleja tegevusloaga hõlmatud tegevustele.
§ 21. Lõhkaja, lõhkemeistri ja pürotehniku tervisekontroll
(1) Lõhkaja, lõhkemeistri ja pürotehniku terviseseisund peab vastama tervisenõuetele. Terviseseisundi vastavus tervisenõuetele tehakse kindlaks enne tööle asumist ja töötamise ajal perioodiliselt korraldatava tervisekontrolliga ning seda tõendatakse tervisetõendiga.
(2) Lõhkaja, lõhkemeistri ja pürotehniku tervisenõuded ning tervisekontrolli sageduse ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 22. Isiku nõuetele vastavuse hindamine ja tõendamine
(1) Käesoleva seaduse §-des 17–20 nimetatud isikute kompetentsuse vastavust nõuetele tõendatakse kutseseaduse kohase kutsetunnistusega, võttes arvesse käesolevas seaduses pädevustunnistuse kohta sätestatut.
(2) Kutset andva organi puudumise korral tõendatakse isiku kompetentsust Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti antud pädevustunnistusega. Sõltumata kutset andva organi olemasolust on Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametil õigus anda käitlemise korraldaja pädevustunnistusi.
(21) Pädevuseksam on Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti korraldatav lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitleja personali erialaste teadmiste ja oskuste kontroll pädevustunnistuse andmisel. Kui pädevustunnistuse taotleja kompetentsus on tõendatud erialase väljaõppe ning töökogemusega, võib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet väljastada pädevustunnistuse ilma eksamita.
(3) Pädevustunnistuse andmise, pädevustunnistuse kehtivuse pikendamise ja duplikaadi eest tuleb tasuda riigilõiv.
(4) Välisriigis omandatud kompetentsuse vastavust käesoleva seaduse alusel nõutavale hindab ja tõendab välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet.
(5) Lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitleja personali pädevuseksami läbiviimise ja hindamise korra ning nõuded pädevustunnistuse andmisele kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 23. Pädevustunnistus
(1) Pädevustunnistus tõendab isiku kompetentsust ja annab õiguse tegutseda pädevustunnistusel märgitud tegevusalal ja pädevuse ulatuses.
(2) Pädevustunnistus antakse kehtivusega kuni viis aastat. Pädevustunnistuse kehtivust võib isiku taotlusel korduvalt viie aasta kaupa pikendada tingimusel, et isiku töövaldkonnas nõutav kompetentsus ei ole muutunud.
(3) Pädevustunnistuse omanik peab vähemalt üks kord viie aasta jooksul osa võtma erialasest täiendusõppest. Täiendusõpe kestab vähemalt kuus akadeemilist koolitustundi ja peab seonduma pädevustunnistuse valdkonnaga. Täiendusõppeks on ka täienduskoolitusel lektorina esinemine. Täiendusõppe läbimine on pädevustunnistuse kehtivusaja pikendamise eelduseks.
(4) Pädevustunnistuse võib kehtetuks tunnistada, kui selle omanik ei ole pärast pädevustunnistuse saamist kahe aasta jooksul sellel märgitud tegevusalal tööle asunud või ta ei ole üle kahe järjestikuse aasta töötanud pädevustunnistusel märgitud tegevusalal.
(5) Pädevustunnistus tunnistatakse kehtetuks, kui selle omanik:
2) on käidelnud lõhkematerjali või pürotehnilist toodet joobeseisundis;
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 5 punktide 2–4 alusel pädevustunnistuse kehtetuks tunnistamise korral ei saa isik uut pädevustunnistust taotleda ühe aasta jooksul pädevustunnistuse kehtetuks tunnistamise päevast arvates.
3. peatükk Nõuded lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitlemiskohale ja hoiutingimustele
§ 24. Käitlemiskohale ja hoiutingimustele esitatavad nõuded
(1) Käesolevas peatükis sätestatud nõudeid kohaldatakse lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitlemise kohale (edaspidi käitlemiskoht), kus valmistatakse või hoitakse lõhkematerjali või pürotehnilist toodet.
(2) Lõhkematerjali ja pürotehnilist toodet käideldakse kohas, mis on sellel otstarbel kasutamiseks sobiv, nõuetele vastav ja ohutus kauguses objektist, mida lõhkematerjali või pürotehnilise toote käitlemisel tekkida võiv õnnetusjuhtum võiks kahjustada. Võimaliku õnnetuse korral peab olema tagatud väljaspool ohuala asuva inimese, asja ja keskkonna ohutus.
(3) Lõhkematerjali käitlemiskohas tuleb tagada käitlemiskoha valve. Valverežiimi määrab käitlemiskoha omanik kooskõlastatult Politsei- ja Piirivalveametiga. Politsei- ja Piirivalveametil on õigus nõuda valverežiimi muutmist.
(4) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada lõhkematerjali käitlemiskoha valverežiimile esitatavad nõuded.
(5) Nõuded lõhkematerjali ja pürotehnilise toote hoiutingimustele, käitlemiskohale, käitlemiskohas hoitavale maksimaalselt lubatavale kogusele ja ohutule kaugusele kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 25. Käitlemiskoha käitamisluba
(1) Lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitlemiskohal peab olema käitamisluba.
(2) Käesoleva seaduse kohast käitamisluba ei pea olema:
1) lõhkematerjali ja pürotehnilise toote transpordil nende ümberlaadimise kohas;
2) lõhketöö tegemise kohas pumbatava emulsioonlõhkeaine ja lihtlõhkeaine valmistamisel;
3) käitlemiskohal, kus hävitatakse või kasutatakse lõhkematerjali või pürotehnilist toodet;
4) müügikohal, kus hoitakse pürotehnilist toodet koguses, mis ei ületa 100 kilogrammi;
5) oma tarbeks soetatud pürotehnilise toote hoidmisel koguses, mis ei ületa 20 kilogrammi;
6) käitlemiskohal, millel on relvaseaduse kohane luba ja kus käideldakse ohtlike veoste rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe kohasesse ohuklassi 1.3C või ohuklassi 1.4S kuuluvaid tooteid koguses, mis ei ületa 50 kilogrammi;
7) käitlemiskohal, millel on kemikaaliseaduse kohane ohtliku ettevõtte või suurõnnetuse ohuga ettevõtte käitamisluba, mis hõlmab lõhkematerjali või pürotehnilise toote käitlemist.
(3) Käitamisloaga nähakse ette käitlemiskohas lubatavad tegevused ning hoitava lõhkematerjali ja pürotehniliste toodete maksimaalne kogus allklasside ja sobivusrühmade järgi.
(4) Käitlemiskohas tehtavatest ümberehitustest, seadmete vahetamisest, tootmistehnoloogia muutmisest, maksimaalse tootmis- või hoiustamismahu suurendamisest või käitlemiskoha muul viisil laiendamisest teavitatakse Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametit. Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet alustab vajaduse korral käitamisloa muutmise menetluse.
§ 26. Käitamisloa taotlemine
(1) Käitamisloa saamiseks esitatakse taotlus Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile koos järgmiste dokumentide ja andmetega:
1) käitlemiskoha aadress, ning kui see on asjakohane, siis ka käitlemiskoha ja seda ümbritseva maa-ala plaan, millest nähtub käitlemiskoha ohuala ja ohualasse jäävad ehitised ning nende otstarve;
2) käitlemiskohas hoitava lõhkematerjali ja pürotehnilise toote kogus ohtlike veoste rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe kohaste allklasside ja sobivusrühmade järgi;
3) lõhkematerjali või pürotehnilise toote valmistamisel lõhkematerjali või pürotehnilise toote nimetus, kasutatavate ainete nimetused ja nende omadusi kirjeldavad andmed, valmistamistehnoloogia ning maksimaalne aastane tootmismaht;
4) kirjeldus rakendatud abinõudest, mis tagavad, et kõrvaline isik ei pääse hoiustatava lõhkematerjali ja pürotehnilise toote juurde;
5) konteinerhoidla kirjeldus ja tehnilised andmed, kui lõhkematerjali või pürotehnilist toodet hoitakse konteinerhoidlas;
6) ehitise omaniku kirjalik nõusolek ehitise kasutamise kohta lõhkematerjali või pürotehnilise toote käitlemiskohana, kui taotlust ei esita ehitise omanik;
7) andmed hoiustamise aja kohta, kui lõhkematerjali või pürotehnilist toodet käideldakse ajutiselt;
8) kemikaaliseaduse kohaselt nõutavad dokumendid, kui käitlemiskohas hoitavad ohtlike ainete kogused ületavad kemikaali ohtlikkuse alammäära kemikaaliseaduse tähenduses ja kui käitlemiskohal puudub kemikaaliseaduse kohane luba.
(2) Käitamisloa taotlemisel tasutakse riigilõiv.
(3) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet edastab käitamisloa taotluse Kaitsepolitseiametile, Politsei- ja Piirivalveametile ning Päästeametile, kes kooskõlastavad või jätavad taotluse põhjendatult kooskõlastamata 30 päeva jooksul dokumentide laekumise päevast arvates.
(4) Käitamisloa andmise otsustab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet kahe kuu jooksul taotluse ja muude nõutud dokumentide laekumise päevast arvates.
(5) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet teavitab Kaitsepolitseiametit, Politsei- ja Piirivalveametit, Päästeametit ning asukohajärgset kohaliku omavalitsuse üksust käitamisloa andmisest, kehtivuse peatamisest ja kehtetuks tunnistamisest.
§ 27. Käitamisloa kontrolliese
Käitamisluba antakse, kui:
1) käitlemiskoht ja käitlemise tingimused vastavad õigusaktides sätestatud nõuetele;
2) rakendatud abinõud tagavad käitlemiskoha kasutamisel inimese, asja ja keskkonna ohutuse ning julgeoleku;
3) ehitise kasutamine käitlemiskohana vastab ehitise kasutusotstarbele.
§ 28. Käitamisloa kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Käitamisloa kehtetuks tunnistamisele kohaldatakse majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse §-s 37 sätestatut, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi.
(2) Käitamisloa kehtetuks tunnistamise aluse ilmnemisel võib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet ajutiselt peatada käitamisloa kehtivuse. Käitamisloa kehtivus peatatakse kuni peatamise põhjuse äralangemiseni või käitamisloa kehtetuks tunnistamiseni.
(3) Käitlemiskohas käitlemise lõpetamisest tuleb Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile teada anda hiljemalt kaks nädalat enne käitlemise lõpetamist.
§ 29. Käitamisloa kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise tagajärjed
(1) Käitamisloa kehtivuse peatamise korral peab käitleja rakendama vajalikud abinõud puuduse kõrvaldamiseks ja ohutuse tagamiseks käitises. Lõhkematerjali või pürotehnilise toote valmistamise korral peab käitleja lõpetama lõhkematerjali või pürotehnilise toote valmistamise.
(2) Kui käitamisloa kehtivuse peatamise aluseks olnud asjaolu ei ole käitamisloa kehtivuse peatamise tähtaja jooksul kõrvaldatud või ära langenud, tunnistab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet käitamisloa kehtetuks.
(3) Kui käitlemiskohas ei ole tagatud julgeolek või inimese, asja või keskkonna ohutus, võib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet nõuda käitleja valduses oleva lõhkematerjali või pürotehnilise toote hoiustamist sobivas ning nõuetele vastavas käitlemiskohas.
4. peatükk Lõhkematerjali ja pürotehnilise toote kasutamine
1. jagu Lõhketöö ja ohtlikum lõhketöö
§ 30. Lõhketöö ja ohtlikum lõhketöö
(1) Lõhketöö on kontrollitav ja juhitav materjali purustamine ning teisaldamine, struktuuri või vormi muutmine, seismilise laine tekitamine või lõhkematerjali hävitamine plahvatuse jõul.
(2) Ohtlikum lõhketöö käesoleva seaduse tähenduses on lõhketöö:
1) veekogus ja tiheasustusega asulas;
2) mille ohuala piiridesse jääb teise isiku omandis olev ehitis;
3) ehitise purustamiseks;
4) metalli purustamiseks või liitmiseks.
(3) Ohtlikumaks lõhketööks ei loeta maapinnast sügavamal kui 25 meetrit tehtavat lõhketööd.
§ 31. Lõhketööle esitatavad nõuded
(1) Lõhketööd võib teha lõhkaja ja lõhkemeister. Lõhkemeister võib kaasata lõhketöösse teisi lõhkematerjali vahetuid käitlejaid.
(2) Ohtlikumat lõhketööd võib teha loa alusel.
(3) Lõhketööd tuleb teha vastavalt lõhketöö projektile ja ohutusnõudeid järgides. Lõhketöö parameetrid ja kasutatavad abivahendid peavad tagama, et lööklaine, kildude laialipaiskumise ning seismilise võnkumise tõttu avalduvad mõjud oleksid lõhketöö ohualasse jäävatele ehitistele ja seadmetele minimaalsed.
(4) Lõhketöö projekt on ohutuks lõhketööks vajalikku tehnilist teavet sisaldav lõhketöö kirjeldus. Lõhketöö projekti kinnitab lõhkematerjali käitlemise korraldaja.
(5) Lõhketöö projektita võib lõhata lõhkeauku kaeveõõnele vajaliku gabariidi andmiseks, ripiku kõrvaldamiseks, kaeveõõne süvendamiseks, tõrkelaengu likvideerimiseks, ülegabariitse tüki purustamiseks ning päästesündmuse lahendamisel.
§ 32. Ohtlikuma lõhketöö luba
(1) Ohtlikuma lõhketöö loa saamiseks esitatakse Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile taotlus järgmiste andmete ja dokumentidega:
1) lõhketöö loa taotleja nimi ja kontaktandmed;
2) lõhketöö tegemise koht ja eeldatav aeg;
3) lõhketöö projekt.
(2) Ohtlikuma lõhketöö loa taotlemisel tuleb tasuda riigilõiv.
(3) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet teavitab kavandatavast lõhketööst, selle ohualast, planeeritavast ajast ja eesmärgist kohaliku omavalitsuse üksust. Kui lõhketöö toimub merel, tuleb teavitada Veeteede Ametit. Kui lõhketöö ohuala jääb lennuvälja lähiümbrusesse, tuleb teavitada Lennuametit. Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet teavitab asjakohasel juhul ka muud riigiasutust, kelle pädevusse kuuluvat valdkonda kavandatav lõhketöö võib puudutada.
(4) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet kaasab loa menetlusse kavandatava lõhketöö ohualasse jääva ehitise omaniku või tema esindaja ja võimaldab tal avaldada arvamust kavandatava lõhketöö kohta viie tööpäeva jooksul teate saamise päevast arvates.
(5) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet hindab ohtlikuma lõhketöö võimalikke tagajärgi, arvestades kahjulike tagajärgede vältimiseks ettenähtud abinõusid, ning annab sellest lähtuvalt loa või keeldub loa andmisest 14 tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse laekumise päevast arvates.
(6) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet keeldub loa andmisest, kui:
1) lõhketöö projekt ei vasta nõuetele;
2) kavandatava lõhketöö ohu ja riskide vähendamiseks rakendatavad abinõud ei ole piisavad.
(7) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet teavitab loa andmisest Politsei- ja Piirivalveametit, Kaitsepolitseiametit, kohaliku omavalitsuse üksust, vastuväite esitanud ehitise omanikku ning vajaduse korral Lennuametit või Veeteede Ametit.
(8) Ohtlikuma lõhketöö luba antakse kehtivusega kuni üks aasta või ühekordse lõhketöö tegemise ajaks. Loa kehtivuse tähtaega võib pikendada aasta kaupa, kui lõhketöö ohuala piirid ja lõhketöö projekt ei ole muutunud. Loa kehtivuse pikendamiseks tuleb esitada taotlus Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile ja tasuda riigilõiv.
(9) Enne lõhketöö tegemist peab loa saanud isik mõistliku aja jooksul teavitama ohualasse jääva ehitise omanikku ja asjakohasel juhul ka kolmandat isikut, kellele lõhketöö võib ohtu kujutada. Enne ohtlikuma lõhketöö algust, välja arvatud lõhkamisel karjääris või kaevanduses, teavitab loa omaja lõhketöö toimumisest Politsei- ja Piirivalveametit vähemalt kolm tundi ette.
2. jagu Nõuded pürotehnilise toote kasutamisele
§ 33. Pürotehnilise toote kasutamine
(1) Pürotehnilist toodet võib kasutada üksnes vastavalt selle kasutusotstarbele, kooskõlas ohutusnõuetega ning arvestades toote kasutamisele määratud vanusepiirangut. Pürotehnilise toote kasutamisel tuleb arvestada avalikus kohas käitumise ja avaliku korra nõudeid.
(2) F4- ja T2-kategooria pürotehnilist toodet võib kasutada üksnes pürotehnik.
(3) Pürotehnilist toodet, mis on toodetud teadusuuringu, arendustöö või katsetamise eesmärgil ja mille nõuetele vastavust ei ole ettenähtud korras tõendatud, võib kasutada üksnes teadusuuringute, arendustöö või katsetamise eesmärgil. Kui see on asjakohane, peab selline toode olema varustatud selgelt nähtava sildiga, millest nähtub, et see toode ei vasta nõuetele ja et see on kasutatav üksnes teadusuuringu, arendustöö või katsetamise eesmärgil.
(4) Pauguti kasutamine on keelatud. Seda keeldu ei kohaldata isiku suhtes, kes kasutab paugutit oma majandus- või kutsetegevuses.
(5) Pauguti on teravaid kilde mitteandvasse mittemetallist kesta paigutatud pürotehniline toode, mis laengu süttimisel tekitab peamiselt pauguga heliefekti.
(6) Laeva ohutusvarustuses kasutatava punase signaalraketi ja muu sarnase värvusega raketi kasutamine merel ning rannikul ohuolukorrata on keelatud.
§ 34. Ilutulestiku korraldamine
(1) Ilutulestiku korraldamise luba peab olema ilutulestiku korraldamiseks:
(2) Ilutulestiku korraldaja teavitab vähemalt kolm päeva ette järgmisi asutusi:
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ilutulestiku korraldamiseks tuleb koostada kavandatava ilutulestiku korraldamist kajastav kirjeldus.
§ 35. Ilutulestiku korraldamise loa taotlemine
(1) Ilutulestiku korraldamise taotlus esitatakse valla- või linnavalitsusele või asjakohasele valla- või linnavalitsuse struktuuriüksusele (edaspidi valla- või linnavalitsus).
(2) Valla- või linnavalitsus vaatab ilutulestiku korraldamise taotluse läbi ja teeb otsuse viie tööpäeva jooksul taotluse laekumise päevast arvates.
(3) Ilutulestiku korraldamise taotluses peavad sisalduma järgmised andmed:
1) taotleja nimi ja kontaktandmed, ning kui ilutulestikku ei korralda vahetu taotleja, siis ka andmed ilutulestiku korraldaja kohta;
2) ilutulestiku korraldamise koht, kuupäev ja kellaaeg;
3) käesoleva seaduse § 34 lõikes 3 sätestatud juhul ka ilutulestiku korraldamist kajastav kirjeldus;
4) õnnetuse vältimiseks rakendatavad abinõud.
(4) Kui on alust arvata, et ilutulestik läbib lennuvälja lähiümbruse lähenemis- või tõususektorit, tuleb ilutulestiku korraldamine kooskõlastada Lennuametiga. Lennuamet kooskõlastab taotluse või jätab selle kooskõlastamata kolme tööpäeva jooksul taotluse laekumise päevast arvates.
(5) Loa andmisest võib keelduda, kui:
(6) Valla- või linnavalitsus teavitab loa andmisest Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametit.
5. peatükk Lõhkematerjali ja pürotehnilise toote vedu
§ 36. Lõhkematerjali ja pürotehnilise toote vedu
(1) Strateegilise kauba seaduse kohase strateegiliste kaupade nimekirja arvatud lõhkematerjali veole ja teenuse osutamisele kohaldatakse strateegilise kauba seadust.
(2) Strateegiliste kaupade nimekirja arvamata jäetud lõhkematerjali sisse- ja väljavedu toimub käesoleva seaduse alusel antud Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti loa alusel.
(3) Lõhkematerjali ja pürotehnilise toote veole auto-, raudtee-, vee- ja õhutranspordiga kohaldatakse selle veoliigi kohta kehtestatud õigusakte, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi.
§ 37. Lõhkematerjali ja pürotehnilise toote veoluba
(1) Veoluba on nõutav:
1) lõhkematerjali vedamiseks Eestis, välja arvatud vedu tegevuskoha piires;
2) lõhkematerjali Eestisse sisseveol ja Eestist väljaveol ning transiidil;
3) kolmandast riigist pürotehnilise toote Eestisse sisseveol ja kolmandasse riiki Eestist väljaveol ning transiidil kolmandasse riiki.
(2) Veoloa saamiseks esitatakse Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile taotlus järgmiste andmetega:
1) vedaja nimi, telefoninumber, elektronposti aadress ja postiaadress;
2) saadetise saaja nimi, telefoninumber, elektronposti aadress ja postiaadress;
3) lõhkematerjali või pürotehnilise toote nimetus, kogus, ÜRO ohtlike kaupade veoks antud soovitustes neljast numbrist koosnev ohtliku aine või eseme identifitseerimisnumber (edaspidi ÜRO number);
4) kui veoluba taotletakse lõhkematerjali või pürotehnilise toote sisseveoks, siis lõhkematerjali unikaalsed identifitseerimisandmed või pürotehnilise toote registreerimisnumber ja toote-, partii- või seerianumber, lõhkematerjali või pürotehnilise toote kirjeldus ning andmed CE-märgise olemasolu kohta;
5) veo toimumise viis, marsruut ja vedamise aeg kalendripäeva täpsusega, kui veo toimumise täpne aeg on teada;
6) saadetise ladustamise koha aadress, kui see on asjakohane;
7) kui lõhkematerjali või pürotehnilist toodet veetakse välja, siis sihtkohariigi luba taotluses nimetatud lõhkematerjali või pürotehnilist toodet sisse vedada, kui luba on sihtriigis nõutav, ja loa eestikeelne tõlge.
(3) Veoloa taotlemisel tasutakse riigilõiv.
(4) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet edastab veoloa taotluse Politsei- ja Piirivalveametile ning Kaitsepolitseiametile ja võimaldab neil viie tööpäeva jooksul taotluse laekumise päevast arvates selle kohta arvamust avaldada. Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet otsustab loa andmise kümne tööpäeva jooksul kõigi nõutavate dokumentide laekumise päevast arvates.
(5) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet keeldub veoloa andmisest, kui:
1) esitatud taotlus ei vasta nõuetele;
2) esitatud taotlusest nähtub veotingimuste mittevastavus nõuetele;
3) sisse veetava saadetise saaja ei ole õigustatud lõhkematerjali või pürotehnilist toodet vastu võtma;
4) Eestis turule laskmiseks või kasutamiseks sisse veetav lõhkematerjal või pürotehniline toode ei vasta nõuetele;
5) puudub sihtkohariigi luba lõhkematerjali või pürotehnilist toodet sisse vedada, kui luba on sihtriigis nõutav;
6) Politsei- ja Piirivalveameti või Kaitsepolitseiameti hinnangul kujutaks planeeritav vedu olulist või kõrgendatud ohtu julgeolekule ja on tõenäoline, et lõhkematerjal võib sattuda ebaseaduslikku valdusse ja kasutusse;
7) sisseveo puhul ei ole saadetise lõplikus ladustamise kohas võimalik lõhkematerjali või pürotehnilist toodet saadetise mahus hoiustada.
(6) Kui käesoleva paragrahvi lõike 5 punktis 4 sätestatud andmed on puudulikud või on alust kahelda lõhkematerjali või pürotehnilise toote nõuetele vastavuses, võib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet anda veoloa tingimusel, et toodet ei lubata vabasse ringlusse ja importija hoiustab seda kuni asjaolude selgitamiseni.
(7) Veoluba antakse konkreetse saadetise veoks. Kui puudub oluline või kõrgendatud oht julgeolekule ja erinõuete rakendamine ei ole vajalik, võib veoloa anda ka kindlaks perioodiks, kuid mitte kauemaks kui kaheks aastaks.
(8) Kui taotluse esitamise ajal ei ole vedamise aega kalendripäeva täpsusega võimalik määrata ning planeeritava veo marsruut kulgeb läbi linna või mööda põhimaanteed, võib Politsei- ja Piirivalveamet küsida loa omajalt lisaandmeid veo toimumise kohta. Veoloa omaja esitab andmed veo toimumise kohta Politsei- ja Piirivalveametile esimesel võimalusel, kuid hiljemalt kolm tööpäeva enne veo tegelikku toimumist.
(9) Olulise või kõrgendatud ohu korral julgeolekule võib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet keelata lõhkematerjali veo, nõuda marsruudi muutmist või täiendavate turvanõuete järgimist lõhkematerjali ebaseadusliku kasutamise ja omamise vältimiseks.
(10) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet teavitab Maksu- ja Tolliametit, Politsei- ja Piirivalveametit ning Kaitsepolitseiametit veoloa andmisest.
§ 38. Lõhkematerjali vedu Euroopa Liidus ja Euroopa Majanduspiirkonnas
(1) Lõhkematerjali vedamisel Eestis ja liikmesriigist Eestisse toomisel ning Eestit läbivaks liikmesriikidevaheliseks veoks loa andmisel, samuti teise liikmesriigi antud loa kooskõlastamisel kohaldatakse käesoleva seaduse § 37, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi.
(2) Loa saamiseks esitatakse taotlus Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile koos järgmiste andmetega:
1) taotleja nimi, aadress ja kontaktandmed;
3) lõhkematerjali nimetus ja ÜRO number.
(3) Kui käesoleva seaduse § 37 lõike 4 kohaselt loa andmisse kaasatud Politsei- ja Piirivalveameti või Kaitsepolitseiameti hinnangul on julgeoleku erinõuete järgimine vajalik, tuleb taotlejal esitada täiendavalt järgmised andmed:
1) tarnija ja veoettevõtja nimi ning kontaktandmed;
2) lõhkematerjali ohuklass ja muu asjakohane teave, mis võimaldab lõhkematerjali identifitseerida;
3) kui lõhkematerjali veetakse eesmärgiga lasta see turule, siis teave CE-märgise olemasolu kohta;
4) veo viisi ja marsruudi kirjeldus;
5) lähetamise ja saabumise eeldatav kuupäev;
6) vajaduse korral riiki sisenemise ja riigist väljumise kohad.
(4) Kui Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet annab lõhkematerjali veole loa, annab ta lõhkematerjali saajale dokumendi käesoleva paragrahvi lõikes 2 ja vajaduse korral lõikes 3 nimetatud andmetega. Dokument peab olema lõhkematerjaliga kaasas lõhkematerjali sihtkohta jõudmiseni. Dokumendi koopia säilitamise kohustus on lõhkematerjali saajal.
(5) Kui käesoleva seaduse § 37 lõike 9 alusel rakendatakse abinõusid liikmesriikidevahelisele veole, peab nendest eelnevalt teatama Euroopa Komisjonile.
§ 39. Pürotehnilise toote vedu Euroopa Liidus ja Euroopa Majanduspiirkonnas
Kui isik soovib pürotehnilist toodet liikmesriigist Eestisse tuua üle 20 kilogrammi, peab ta teavitama Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametit veo toimumisest hiljemalt kolm tööpäeva enne veo tegelikku toimumist. Teates märgitakse Eestisse toodava pürotehnilise toote kategooria, kogus, nimetus ja toote registreerimisnumber, eeldatav toomise aeg ning ladustamise koht.
6. peatükk Pürotehnilise toote võõrandamine
§ 40. Pürotehnilise toote võõrandamine
1) võõrandama ainult sellist pürotehnilist toodet, mis vastab pürotehnilisele tootele kehtestatud nõuetele, on ohutu ja mille omadusi ei ole hoiutingimused halvendanud;
3) andma võõrandamisel kaasa pürotehnilise toote kasutusjuhendi, kui tootel puudub asjakohane teave;
4) arvestama kaubandustegevuse seaduse nõudeid;
5) vajaduse korral selgitama ostjale pürotehnilise toote kasutustingimusi.
(2) Defektse ja aegunud pürotehnilise toote võõrandamine kasutamiseks on keelatud. Defektne ja aegunud pürotehniline toode hävitatakse ettenähtud korras.
(3) Pürotehnilist toodet on keelatud võõrandada avalikul üritusel ja tänava- või turukaubanduse korras. Samuti on keelatud pürotehnilise toote selvemüük. Selvemüük on lubatud üksnes F1- ja P1-kategooria pürotehnilise toote puhul.
(4) Keelatud on avalikkusele suunatud tegevus, mille kaudu pakutakse pürotehnilist toodet tasuta, tarbijavõistluse või -mängu raames. See piirang ei kehti F1- ja P1-kategooria pürotehnilise toote puhul.
(5) Pürotehnilise toote võõrandamisel e-kaubanduse korras peab müüja veenduma, et ostjal on õigus pürotehnilist toodet omandada.
§ 41. Vanuselised ja muud piirangud pürotehnilise toote võõrandamisele
(1) F1-kategooria pürotehnilist toodet võib võõrandada vähemalt 12-aastasele isikule, arvestades seejuures tootja poolt pürotehnilise toote pakendile märgitud vanusepiiri.
(2) F2-, F3-, T1- ja P1-kategooria pürotehnilist toodet võib võõrandada vähemalt 18-aastasele isikule.
(3) F4-, T2- ja P2-kategooria pürotehnilist toodet võib võõrandada üksnes erialateadmistega isikule.
(4) Kui müüjal tekib pürotehnilise toote võõrandamisel kahtlus ostja vanuses, peab müüja nõudma isikut tõendava dokumendi esitamist.
(5) Sõidukile mõeldud P1- ja P2-kategooria pürotehnilist toodet ei tehta üldsusele kättesaadavaks, välja arvatud kui see pürotehniline toode on sõidukisse või sõiduki eemaldatavasse osasse sisse ehitatud ja toode tehakse tarbijale kättesaadavaks koos sõidukiga.
(6) Sõidukile mõeldud pürotehniline toode on sõiduki ohutusseadme osa, mis sisaldab pürotehnilist ainet ja mida kasutatakse sõiduki ohutusseadme või muu seadme aktiveerimiseks.
(7) Pauguti müük tarbijale on keelatud.
(1) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti pädevuses on riikliku järelevalve tegemine:
1) lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitlejale esitatud nõuete täitmise üle;
2) lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitlemise nõuete täitmise üle;
3) lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitlemisega seotud objektide üle;
4) pürotehnilise toote jaekaubanduses võõrandamise nõuete üle;
5) pürotehnilisele tootele kehtestatud nõuete järgimise üle.
(2) Politseiametniku pädevuses on riikliku järelevalve tegemine:
1) lõhkematerjali ja pürotehnilise toote veo üle avalikult kasutataval teel;
2) lõhkematerjali käitlemiskoha valverežiimi üle;
3) pürotehnilise toote kasutamise üle;
4) pürotehnilise toote müügikoha ja pürotehnilise toote võõrandamise nõuete järgimise üle.
(3) Päästeameti pädevuses on riikliku järelevalve tegemine lõhkematerjali ja pürotehnilise toote käitlemise koha tuleohutusele kehtestatud nõuete täitmise üle.
(5) Maksu- ja Tolliameti pädevuses on riikliku järelevalve tegemine lõhkematerjali ja pürotehnilise toote kolmandast riigist sisseveole ja kolmandasse riiki väljaveole ning teisest Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigist toomisele kehtestatud nõuete täitmise üle.
(1) Korrakaitseorgan võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve tegemiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 31, 32, 37, 38, 44, 47, 49, 50, 51 ja 52 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alustel ja korras. Käitlemiskohta sisenemisel peab korrakaitseorgan tagama ohutuse ja vajaduse korral rakendama abinõusid ohu vähendamiseks.
(2) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametil ning politseiametnikul on õigus teha kontrolltehing, kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud erimeetmetega ei ole võimalik või on oluliselt raskendatud käesoleva seaduse nõuete täitmise üle järelevalve tegemine, kuid see on vajalik korrarikkumise väljaselgitamiseks. Kontrolltehingule kohaldatakse toote nõuetele vastavuse seaduse §-s 54 sätestatut.
(3) Konfiskeeritud, käesoleva seaduse alusel või riikliku järelevalve tegemise käigus üle antud lõhkematerjali ja pürotehnilise toote hoidmise, võõrandamise, säilitamise ja hävitamiseks üleandmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
§ 44. Lõhkematerjali ja pürotehnilise toote kasutamise, valmistamise ning hoidmise nõuete rikkumine
(1) Lõhkematerjali või pürotehnilise toote kasutamise, valmistamise või hoidmise nõuete rikkumise, samuti lõhkematerjali või pürotehnilise toote kasutamisele kehtestatud piirangute eiramise eest –
§ 45. Käitlemiskoha käitamisloata kasutamine
(1) Käitlemiskoha käitamisloata kasutamise eest, kui käitamisluba on nõutav, samuti käitlemiskohas tehtavast muudatusest teavitamata jätmise eest –
§ 46. Lõhketöö nõuete rikkumine
(1) Lõhketöö projektita tegemise eest või lõhketöö tegemisel projekti nõuete järgimata jätmise eest, kui lõhketöö projekt on nõutav, –
§ 47. Pürotehnilise toote ja lõhkematerjali Eestisse toomise nõuete rikkumine
(1) Pürotehnilise toote teisest liikmesriigist Eestisse toomise eest ilma sellest Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametit teavitamata, kui teavitamine oli nõutav, samuti lõhkematerjali ja pürotehnilise toote veoloata või kooskõlastuseta Eestisse toomise eest –
§ 48. Pürotehnilise toote ja lõhkematerjali võõrandamise nõuete rikkumine
(1) Pürotehnilise toote või lõhkematerjali võõrandamise nõuete rikkumise eest –
§ 49. Arvestuse pidamise nõuete rikkumine
§ 50. Pädevus- või kutsetunnistuseta töötamine
Käesoleva seaduse alusel nõutava pädevus- või kutsetunnistuseta tegutsemise eest tegevusalal, millel nõutakse töötajalt pädevus- või kutsetunnistust, –
§ 51. Ilutulestiku tegemise takistamisega ohu tekitamine
Tegevuse eest, millega takistatakse ilutulestiku tegemisel ohutuse tagamist või põhjustatakse pürotehnilise toote mõjutamise või pürotehniku töö segamisega oht inimese elule või tervisele, –
(1) Käesoleva seaduse §-des 44–51 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet.
(2) Käesoleva seaduse §-des 44, 48 ja 51 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on ka Politsei- ja Piirivalveamet.
(3) Käesoleva seaduse §-des 44 ja 48 nimetatud väärteo toimepanemise vahendi või vahetuks objektiks olnud aine või eseme võib konfiskeerida vastavalt karistusseadustiku §-le 83 Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet, Politsei- ja Piirivalveamet või kohus.
(1) Enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud lõhkematerjaliseaduse alusel antud ning käesoleva seaduse jõustumise hetkel kehtivad load ja tunnistused kehtivad kuni nende kehtivusaja lõpuni.
(11) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet võib tunnistada lõhkematerjalilao käitamisloa ja väljaspool lõhkematerjaliladu lõhkematerjali hoidmise loa kehtetuks, kui loa omaja ei vasta käesoleva seaduse nõuetele.
(2) Enne käesoleva seaduse jõustumist isiku toimepandud tegu, mis on väärteona karistatav ka käesoleva seaduse alusel ja mille suhtes väärteomenetlus on pooleli käesoleva seaduse jõustumise hetkel, kvalifitseeritakse käesolevas seaduses väärteokoosseisu ette nägeva paragrahvi järgi.
§ 54. – § 59. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
Käesolev seadus jõustub 2017. aasta 4. juulil.


Ravimite käitlemise tegevuslubade registri põhimäärus – Riigi Teataja
Ravimite käitlemise tegevuslubade registri põhimäärus
Ravimite käitlemise tegevuslubade registri põhimäärus - sisukord
§ 1 Ravimite käitlemise tegevuslubade registri asutamine ja ametlik nimetus
§ 5 Registriandmete kaitse
3 Andmete registrisse kandmine ja juurdepääs registriandmetele
§ 8 Andmete registrile esitamine
§ 10 Alusdokumendid
§ 11 Registriandmete muutmine ja ebaõigete andmete parandamine
§ 12 Juurdepääs registriandmetele
§ 14 Andmete registrist väljastamise kord
§ 16 Andmete säilitamine ja arhiveerimine
4 Registri pidamise finantseerimine ja registri likvideerimine
§ 18 Registri likvideerimise kord
RT I, 26.02.2011, 2
Vastu võetud 17.02.2011 nr 27
Määrus kehtestatakse „Ravimiseaduse” § 39 lõike 1 alusel.
§ 1. Ravimite käitlemise tegevuslubade registri asutamine ja ametlik nimetus
(1) Ravimite käitlemise tegevuslubade register (edaspidi register) on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, mis on asutatud Vabariigi Valitsuse 7. juuli 2005. a määrusega nr 161 „Ravimite käitlemise tegevuslubade registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus”.
(2) Registri ametlik nimetus on ravimite käitlemise tegevuslubade register.
(3) Registri ingliskeelne nimetus on Estonian Register of Authorisations for Handling of Medicinal Products.
Registri pidamise eesmärk on arvestuse pidamine ravimite käitlemise tegevusloa omajate ja nende erialase tegevuse ning ravimite käitlemisega seotud järelevalve üle, et saada andmeid ravimipoliitika juhtimise ja korraldamise ülesannete täitmiseks ning ravimite käitlemise statistika tegemiseks.
§ 5. Registriandmete kaitse
(3) Registri turvaklass on K2T2S1.
(4) Registri turbeaste on keskmine (M).
1) ravimite käitlemise tegevuslubade andmed, sealhulgas tegevusloa omaja, tegutsemiskoha ja pädeva isiku kohta, ning tegevusloa taotluse menetlemisega seotud andmed;
2) ravimikäitlejate tegevuse üle tehtud riikliku järelevalve käigus kogutud andmed;
3) defektsete ravimite kohta riikliku järelevalve käigus kogutud andmed;
4) apteegi tegevusloa omajate esitatud aruannete andmed;
5) seotud dokumentide andmed.
(2) Lõikes 1 nimetatud andmete andmekoosseisud on avaldatud ja kättesaadavaks tehtud riigi infosüsteemi haldussüsteemi veebilehel https://riha.eesti.ee/riha.
(3) Juurdepääsupiiranguta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) tegevusloa liik (tegevusala);
3) tegevusloa andmise kuupäev;
4) tegevusloa kehtivuse lõppemise kuupäev;
5) tegevusloa omaja äriregistrikood või riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris registreerimise number;
6) tegevusloa omaja nimi (füüsilisest isikust ettevõtja puhul ärinimi), üldapteegil ka apteegi nimi;
7) tegutsemiskoha kood;
8) tegutsemiskoha aadress vastavalt aadressiandmete süsteemile (ADS), apteegiteenuse tegevusloa omajal ka haruapteekide aadressid vastavalt aadressiandmete süsteemile (ADS);
9) sidevahendite andmed (telefon, e-post);
10) pädeva isiku nimi või pädevate isikute nimed vastavalt „Ravimiseaduse” §-le 53;
11) „Ravimiseaduse” § 50 alusel kehtestatud tegevusloa eritingimused;
12) narkootiliste ja psühhotroopsete ainete käitlemise õigus;
13) märkused, sealhulgas haruapteegi sulgemise ning tegevusloa peatamise, osalise peatamise, kehtetuse või uuendamise kohta;
14) registris koostatud dokumentide andmed vastavalt vastutava töötleja dokumentide loetelus nimetatud avalikustamise astmele.
(1) Registriandmetel on informatiivne tähendus.
(2) Seadusega ettenähtud juhtudel on registrisse kantud andmetel õiguslik tähendus.
§ 8. Andmete registrile esitamine
(1) Andmete registrile esitajad on Ravimiamet, ravimite käitlemise tegevusloa taotlejad ja ravimite käitlemise tegevusloa omajad.
(2) Andmed esitatakse registrile kas paberkandjal või digitaalselt „Digitaalallkirja seaduses” sätestatud korras vastutava töötleja veebilehel näidatud aadressil.
(1) Registrisse kande tegemise ja registriandmete muutmise aluseks on §-s 10 sätestatud alusdokumendid.
(2) Paragrahvi 6 lõikes 3 sätestatud andmed kantakse registrisse 2 tööpäeva jooksul § 10 lõike 1 punktides 1–5 nimetatud alusdokumendi jõustumisest.
(3) Teised registrisse kuuluvad andmed kantakse registrisse 30 päeva jooksul.
§ 10. Alusdokumendid
(1) Andmete registrisse kandmise alusdokumentideks „Ravimiseaduse” § 47 lõike 10 alusel kehtestatud nõuete kohaselt on:
1) Ravimiameti otsus tegevusloa väljaandmise, uuendamise, muutmise või pikendamise kohta;
2) Ravimiameti otsus tegevusloa väljaandmisest, uuendamisest, muutmisest või pikendamisest keeldumise kohta;
3) Ravimiameti otsus tegevusloas muudatuste tegemise kohta;
4) Ravimiameti otsus tegevusloa kehtetuks või osaliselt kehtetuks tunnistamise või tegevusloa peatamise või osaliselt peatamise kohta;
5) jõustunud kohtuotsus tegevusloa kehtivuse või kehtetuks tunnistamise kohta;
6) tegevusloa omaja teade apteegi või haruapteegi ajutise sulgemise kohta;
7) taotlus ravimite tegevusloa väljaandmise, uuendamise, muutmise või pikendamise kohta;
8) muu teade või taotlus, mis on aluseks ravimi käitlejat puudutavate andmete muutmiseks.
(2) Andmete registrisse kandmise alusdokumendiks „Ravimiseaduse” § 31 lõike 6 punkti 3 alusel kehtestatud nõuete kohaselt on apteegiteenuse osutaja kvartaliaruanne erialase tegevuse kohta.
(3) Andmete registrisse kandmise alusdokumendiks „Ravimiseaduse” § 44 lõike 1 punkti 8 kohaselt on teave avastatud defektsete või võltsitud ravimite ja § 45 punkti 7 kohaselt teave võltsitud retseptide, defektsete või võltsitud ravimite kohta.
(4) Andmete registrisse kandmise alusdokumendiks „Ravimiseaduse” § 100 lõike 7 kohaselt on riikliku järelevalve käigus kogutud andmed.
§ 11. Registriandmete muutmine ja ebaõigete andmete parandamine
(2) Registri vastutav töötleja on registrisse kantavates andmetes vigade ja ebatäpsuste avastamise korral kohustatud vead viivitamata parandama. Vigade avastamisel suletakse ligipääs vigadega andmetele kuni andmete parandamiseni.
(3) Teave registriandmete paranduste kohta on kättesaadav registri veebilehel.
(4) Registri vastutaval töötlejal on õigus esitada tegevusloa omajale järelepärimisi, kui on tekkinud kahtlus andmete õigsuses.
(5) Registri vastutaval töötlejal on õigus seaduses sätestatud korras teha registrile esitatud andmete täpsustamiseks päringuid ning saada andmeid teistest riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogudest.
§ 12. Juurdepääs registriandmetele
(1) Paragrahvi 6 lõike 3 punktides 1–11 ning 13 ja 14 sätestatud registrisse kantud avalikele andmetele tagatakse juurdepääs registri vastutava töötleja veebilehelt.
(2) Paragrahvi 6 lõike 3 punktis 14 sätestatud dokumendid avalikustatakse vastutava töötleja veebilehel dokumendiregistri kaudu.
(3) Paragrahvi 6 lõike 3 punktides 1–13 sätestatud registrisse kantud avalikele andmetele tagatakse juurdepääs riigi infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu.
(4) Teistele registrisse kantud andmetele tagatakse juurdepääs kooskõlas „Avaliku teabe seaduse” ja „Isikuandmete kaitse seadusega”.
§ 14. Andmete registrist väljastamise kord
(1) Registrist väljastatakse andmeid kooskõlas „Avaliku teabe seaduse” ja „Isikuandmete kaitse seadusega” kirjaliku järelepärimise alusel, milles tehakse teatavaks soovitud andmed ja isik, kellele andmed väljastatakse.
(2) Avalikustamisele kuuluvad andmed tehakse kättesaadavaks Ravimiameti veebilehel päringu alusel.
(3) Kui registriandmeid soovitakse kinnitatud väljavõtte või väljatrükina, siis kinnitatakse ja väljastatakse need vastavalt „Haldusmenetluse seaduses” sätestatud korrale.
(1) Registri vastutav töötleja peab arvestust andmete esitamise, registrisse kandmise, muutmise, väljastamise, arhiveerimise ja muude registriandmete töötlemisega seotud toimingute üle.
(2) Digitaalsesse andmebaasi kantud andmete sisestamise, muutmise, kustutamise ja arhiveerimise üle peetav arvestus on digitaalne ja sisaldab toimingu tegija nime ning toimingu tegemise kuupäeva ja kellaaega.
§ 16. Andmete säilitamine ja arhiveerimine
(1) Andmete arhiveerimisel, säilitamisel ja hävitamisel lähtutakse „Arhiiviseadusest” ja vastutava töötleja kehtestatud korrast.
(2) Registris säilitatakse infotehnoloogilises andmekogus olevad andmed ja registri alusdokumendid.
(3) Infotehnoloogilises andmekogus olevaid andmeid säilitatakse kümme aastat.
(4) Registri vastutav töötleja kehtestab alusdokumentidele säilitustähtaja asutuse dokumentide loetelus.
4. peatükk Registri pidamise finantseerimine ja registri likvideerimine
(2) Register likvideeritakse kooskõlas „Arhiiviseadusega” ja „Avaliku teabe seaduse” § 439 lõike 1 punkti 6 alusel kehtestatud õigusaktiga.
Vabariigi Valitsuse 7. juuli 2005. a määrus nr 161 „Ravimite käitlemise tegevuslubade registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus” (RT I 2005, 41, 321) tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 1. märtsil 2011. a.


Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia erialade riiklik õppekava – Riigi Teataja
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia erialade riiklik õppekava
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia erialade riiklik õppekava - sisukord
2 IT süsteemide nooremspetsialisti eriala õppekava üldosa
§ 4 IT süsteemide nooremspetsialisti eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
§ 5 Nõuded õpingu alustamiseks ja lõpetamiseks
§ 7 Õpingute läbimisel omandatavad kutsed
3 Noorema tarkvaraarendaja eriala õppekava üldosa
§ 8 Noorema tarkvaraarendaja eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
§ 9 Nõuded õpingute alustamiseks ja lõpetamiseks
§ 11 Õpingute läbimisel omandatavad kutsed
4 Elektroonikaseadmete tehniku eriala õppekava üldosa
§ 12 Eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
§ 13 Nõuded õpingute alustamiseks ja lõpetamiseks
§ 14 Õppekava õppemaht ja põhiõpingute moodulite loetelu ja õppemaht
§ 15 Õpingute läbimisel omandatavad kutsed
41 Tarkvaraarendaja eriala õppekava üldosa
§ 151 Tarkvaraarendaja eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
§ 152 Nõuded õpingute alustamiseks ja lõpetamiseks
§ 153 Õppekava õppemaht ja põhiõpingute moodulite loetelu ja õppemaht
§ 154 Õpingute läbimisel omandatav kutse
§ 16 Kooli õppekavade määrusega vastavusse viimine
RT I, 19.07.2019, 2
Vastu võetud 19.06.2014 nr 36
RT I, 03.07.2014, 3
jõustumine 06.07.2014
22.04.2015 RT I, 24.04.2015, 3 27.04.2015
15.07.2019 RT I, 19.07.2019, 1 22.07.2019
(1) Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia erialade riiklik õppekava (edaspidi riiklik õppekava) määrab kindlaks andmebaaside ja võrgu disaini ning halduse ning tarkvara ja rakenduste arenduse ning analüüsi õppekavarühmadesse kuuluvate erialade kutsekeskhariduse õppekavade eesmärgid, saavutatavad õpiväljundid ja seosed Eesti kvalifikatsiooniraamistikuga (edaspidi EKR), õpingute alustamise ja lõpetamise nõuded, õppekava moodulid ning nende mahu Eesti kutsehariduse arvestuspunktides (edaspidi EKAP) koos õpiväljundite ja hindamiskriteeriumitega ja õpingute käigus omandatavad kutsed.
(2) Riikliku õppekavaga kehtestatakse kohustuslik õppesisu andmebaaside ja võrgu disaini ning halduse õppekavarühma kuuluva IT-süsteemide nooremspetsialisti eriala (inglise keeles Junior IT systems specialist), EKR tase 4, õppemaht 180 EKAP, kutsekeskharidusõppele.
(3) Riikliku õppekavaga kehtestatakse kohustuslik õppesisu tarkvara ja rakenduste arenduse ning analüüsi õppekavarühma kuuluva noorem tarkvaraarendaja eriala (inglise keeles Junior Software developer), EKR tase 4, õppemaht 180 EKAP, kutsekeskharidusõppele.
(4) Riikliku õppekavaga kehtestatakse kohustuslik õppesisu tarkvara ja rakenduste arenduse ning analüüsi õppekavarühma kuuluva tarkvaraarendaja eriala (inglise keeles Software developer), EKR tase 4, õppemaht 240 EKAP, kutsekeskharidusõppele.
[RT I, 19.07.2019, 1 - jõust. 22.07.2019]
(2) Õppekava moodulite õpiväljundid kirjeldatakse Vabariigi Valitsuse 26. augusti 2013. a määruse nr 130 „Kutseharidusstandard” § 8 lõike 8 alusel kutse- ja erialaste teadmiste, oskuste, iseseisvuse ja vastutuse ulatuse, õpipädevuse, suhtluspädevuse, enesemääratluspädevuse, tegevuspädevuse, infotehnoloogilise pädevuse ning algatusvõime ja ettevõtlikkuspädevuse kaudu.
(3) Kutsekeskhariduse omandamist võimaldav õppekava sisaldab 60 EKAP mahus võtmepädevuste õpet, mis jaguneb erialaste põhiõpingute moodulitesse lõimitud õppe ja kõigile erialadele ühiste üldõpingute moodulite vahel. IT-süsteemide nooremspetsialisti eriala ja noorem tarkvaraarendaja eriala üldõpingute moodulite loend, õppemaht, õpiväljundid ja hindamiskriteeriumid lävendi tasemel on esitatud määruse lisas 1 ja tarkvaraarendaja eriala üldõpingute moodulite loend, õppemaht, õpiväljundid ja hindamiskriteeriumid lävendi tasemel on esitatud määruse lisas 5.
(4) IT-süsteemide nooremspetsialisti eriala põhiõpingute moodulite loend, õppemaht, õpiväljundid ja hindamiskriteeriumid lävendi tasemel on esitatud määruse lisas 2.
[RT I, 24.04.2015, 3 - jõust. 27.04.2015]
(5) Noorema tarkvaraarendaja eriala põhiõpingute moodulite loend, õppemaht, õpiväljundid ja hindamiskriteeriumid lävendi tasemel on esitatud määruse lisas 3.
(6) [Kehtetu - RT I, 02.03.2017, 1 - jõust. 05.03.2017]
(7) Tarkvaraarendaja eriala põhiõpingute moodulite loend, õppemaht, õpiväljundid ja hindamiskriteeriumid lävendi tasemel on esitatud määruse lisas 6.
Kool koostab riikliku õppekava alusel eriala kutsekeskhariduse õppekava võttes aluseks riiklikus õppekavas esitatud eriala kohustuslikud üld- ja põhiõpingute moodulid ning lisades valikõpingute moodulid.
2. peatükk IT süsteemide nooremspetsialisti eriala õppekava üldosa
§ 4. IT süsteemide nooremspetsialisti eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
(1) Õpetusega taotletakse, et õpilane omandab kompetentsid, mis on vajalikud töötamiseks meeskonna liikmena IT-tugisikuna, monitooringuspetsialistina, süsteemiadministraatorina või lähedasel ametikohal, lahendades standardseid infotehnoloogia probleeme ja rakendades võtmepädevusi ning luuakse eeldused õpingute jätkamiseks ja elukestvaks õppeks.
1) kasutab omandatava kutse tasemel kokkulepitud erialast oskussõnavara, põhimõtteid, tehnoloogiaid, protsesse, töövahendeid ja seadmeid, järgib protseduurireegleid ja parimaid praktikaid ning täidab iseseisvalt järgmisi tööülesandeid: töötab IT-meeskonna ja organisatsiooni liikmena; haldab arvutivõrke ja võrguseadmeid; haldab ja paigaldab tööjaamu ja servereid; hooldab ja seadistab rakendusi ja rakendusservereid; automatiseerib korduvaid haldustegevusi;
2) mõistab loetud tekste ning väljendab ennast õppekeeles selgelt ja arusaadavalt nii suuliselt kui ka kirjalikult;
3) suhtleb õpitavas võõrkeeles iseseisva keelekasutajana;
4) kasutab oma matemaatikateadmisi nii erialaselt kui elus edukalt toimetulekuks;
5) mõistab loodusteaduslikku maailmapilti, väärtustab ja järgib jätkusuutliku arengu põhimõtteid;
6) mõistab ühiskonna arengu põhjuslikke seoseid ja lähtub ühiskonnas kehtivatest väärtustest;
7) kasutab kunstialaseid teadmisi ja kogemusi oma elukvaliteedi tõstmiseks ja isiksuse arendamiseks.
§ 5. Nõuded õpingu alustamiseks ja lõpetamiseks
(2) Õpingud loetakse lõpetatuks, kui õpilane on omandanud IT-süsteemide nooremspetsialisti eriala õppekava õpiväljundid vähemalt lävendi tasemel.
(1) IT-süsteemide nooremspetsialisti õppekava maht on 180 EKAP, mis jaguneb järgmiselt:
1) üldõpingud 30 EKAP;
2) põhiõpingud 122 EKAP, sealhulgas lõimitud võtmepädevuste õpe 30 EKAP ja praktika vähemalt 38 EKAP;
3) valikõpingud 28 EKAP.
(2) Eriala põhiõpingute moodulid ja õppemaht on järgmine:
1) infotehnoloogilise taristu ülalhoid organisatsioonis 6 EKAP;
2) rakendustarkvara 7,5 EKAP;
3) organisatsioon ja ettevõtluskeskkond 6 EKAP;
4) IT-süsteemide riistvara 6 EKAP;
5) arvutivõrgud ja võrguseadmed 9 EKAP;
6) arvutivõrkude haldus ja võrguteenused 7,5 EKAP;
7) Windows-operatsioonisüsteemide haldus 7,5 EKAP;
8) Linux / BSD-operatsioonisüsteemide haldus 7,5 EKAP;
9) operatsioonisüsteemid 7,5 EKAP;
10) rakendusserverite haldus 9 EKAP;
11) skriptimisvahendid 4,5 EKAP;
12) karjääri planeerimine ja ettevõtluse alused 6 EKAP;
13) praktika 38 EKAP.
§ 7. Õpingute läbimisel omandatavad kutsed
Õppekava õpiväljundite saavutamisel omandatakse kutsele „IT-süsteemide nooremspetsialist, tase 4” vastavad kompetentsid.
3. peatükk Noorema tarkvaraarendaja eriala õppekava üldosa
§ 8. Noorema tarkvaraarendaja eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
(1) Õpetusega taotletakse, et õpilane omandab kompetentsid, mis on vajalikud töötamiseks noorema tarkvaraarendajana oskusliku meeskonna liikmena ning luuakse eeldused õpingute jätkamiseks ja elukestvaks õppeks.
1) kasutab omandatava kutse tasemel kokkulepitud erialast oskussõnavara, põhimõtteid, tehnoloogiaid, protsesse, töövahendeid ja seadmeid järgib protseduurireegleid ja parimaid praktikaid ning täidab iseseisvalt järgmisi tööülesandeid: teab tarkvara arendusprotsessi põhietappe ja arendusmetoodikaid, kasutab valitud arendusmetoodikat; loob lihtsamaid rakendusi (mõnes) enamlevinud peavoolu programmeerimiskeeles, kasutades objektorienteeritud lähenemist; kasutab rakenduste loomisel ja testimisel tarkvaraarendusvahendeid; töötab tarkvaraarenduse meeskonnaliikmena; dokumenteerib enda ja teiste meeskonnaliikmete tööd;
§ 9. Nõuded õpingute alustamiseks ja lõpetamiseks
(2) Õpingud loetakse lõpetatuks, kui õpilane on omandanud noorema tarkvaraarendaja eriala õppekava õpiväljundid vähemalt lävendi tasemel.
(1) Noorema tarkvaraarendaja õppekava maht on 180 EKAP, mis jaguneb järgmiselt:
1) IT-valdkonna alusteadmised 9 EKAP;
2) programmeerimise alused 10,5 EKAP;
3) tarkvara arendusprotsess 6 EKAP;
4) agiilsed tarkvaraarenduse metoodikad 4,5 EKAP;
5) andmebaasisüsteemide alused 7,5 EKAP;
6) veebirakenduste loomise alused 9 EKAP;
7) tarkvarasüsteemide testimine 6 EKAP;
8) programmeerimine 13,5 EKAP;
9) hajusrakenduste alused 6 EKAP;
10) infotehnoloogia juhtimine ja rakendamine organisatsioonides 4,5 EKAP;
11) karjääri planeerimine ja ettevõtluse alused 6 EKAP;
12) praktika 38 EKAP.
§ 11. Õpingute läbimisel omandatavad kutsed
Õppekava õpiväljundite saavutamisel omandatakse kutsele „Noorem tarkvaraarendaja, tase 4” vastavad kompetentsid.
4. peatükk Elektroonikaseadmete tehniku eriala õppekava üldosa
[Kehtetu - RT I, 02.03.2017, 1 - jõust. 05.03.2017]
§ 12. Eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
§ 13. Nõuded õpingute alustamiseks ja lõpetamiseks
§ 14. Õppekava õppemaht ja põhiõpingute moodulite loetelu ja õppemaht
§ 15. Õpingute läbimisel omandatavad kutsed
41. peatükk Tarkvaraarendaja eriala õppekava üldosa
§ 151. Tarkvaraarendaja eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
(1) Õpetusega taotletakse, et õpilane omandab kompetentsid, mis võimaldavad töötada tarkvaraarendajana oskusliku meeskonna liikmena ning loovad eeldused õpingute jätkamiseks ja elukestvaks õppeks.
1) kirjutab tarkvara lähtekoodi vastavalt väljatöötatud arhitektuurile ning disainile;
2) osaleb disaini väljatöötamisel ja pakub välja erinevaid tehnilisi lahendusi, arvestades süsteemi kui tervikut;
3) osaleb meeskonnas toote või projekti kavandamisel, projekteerimisel ja väljatöötamisel;
4) integreerib süsteemid, testib ja võtab lahenduse kasutusele;
5) oskab leida ebakõlasid ülesande püstitusel ja anda sisendit analüütikule ülesande täpsustamiseks, anda sisendit testijale muudatuste ja arenduste testimiseks;
6) töötab meeskonnas ja lahendab ülesandeid iseseisvalt, mõistes ja rakendades meeskonnas kasutatavat tarkvara arenduse metoodikat;
7) mõistab süsteemi erinevate komponentide omavahelist mõju ning oskab muudatuste ja arenduste tegemisel sellega arvestada;
8) mõistab loetud tekste ning väljendab ennast õppekeeles selgelt ja arusaadavalt nii suuliselt kui ka kirjalikult;
9) suhtleb õpitavas võõrkeeles iseseisva keelekasutajana ja mõistab erialast võõrkeelset terminoloogiat;
10) kasutab oma matemaatikateadmisi nii erialaselt kui elus edukalt toimetulekuks;
11) mõistab loodusteaduslikku maailmapilti, väärtustab ja järgib jätkusuutliku arengu põhimõtteid;
12) mõistab ühiskonna arengu põhjuslikke seoseid ja lähtub ühiskonnas kehtivatest väärtustest;
13) kasutab kunstialaseid teadmisi ja kogemusi oma elukvaliteedi tõstmiseks ja isiksuse arendamiseks.
§ 152. Nõuded õpingute alustamiseks ja lõpetamiseks
(2) Õpingud loetakse lõpetatuks, kui õpilane on omandanud tarkvaraarendaja eriala õppekava õpiväljundid vähemalt lävendi tasemel.
§ 153. Õppekava õppemaht ja põhiõpingute moodulite loetelu ja õppemaht
(1) Tarkvaraarendaja õppekava õppemaht on 240 EKAP, mis jaguneb järgmiselt:
1) üldõpingud 66 EKAP;
2) põhiõpingud 162 EKAP, sealhulgas lõimitud võtmepädevuste õpe 30 EKAP ja praktika 42 EKAP;
3) valikõpingud 12 EKAP.
(2) Eriala põhiõpingute moodulid ja nende õppemaht on järgmine:
1) karjääri planeerimine ja ettevõtluse alused 6 EKAP;
2) IT valdkonna alusteadmised 10 EKAP;
3) programmeerimise alused 10 EKAP;
4) tarkvara arendusmeetodid 10 EKAP;
5) andmebaasisüsteemid 12 EKAP;
6) veebirakenduste loomine 12 EKAP;
8) programmeerimine II 15 EKAP;
10) IT juhtimine ja rakendamine organisatsioonides 6 EKAP;
11) kasutajaliidese disain 6 EKAP;
12) mobiilirakendused 6 EKAP;
13) pilverakendused 6 EKAP;
14) lõputöö seminar ja ettevalmistus kutseeksamiks 3 EKAP;
15) lõputöö 6 EKAP.
§ 154. Õpingute läbimisel omandatav kutse
Õppekava õpiväljundite saavutamisel omandatakse kutsele „Tarkvaraarendaja, tase 4” vastavad kompetentsid.
§ 16. Kooli õppekavade määrusega vastavusse viimine
Lisa 2 IT-süsteemide nooremspetsialisti eriala põhiõpingute moodulite kirjeldused
Lisa 3 Noorem tarkvaraarendaja eriala põhiõpingute moodulite kirjeldused
Lisa 4 Elektroonikaseadmete tehniku eriala põhiõpingute moodulite kirjeldused
Lisa 5 Tarkvaraarendaja eriala üldõpingute moodulite kirjeldused
Lisa 6 Tarkvaraarendaja eriala põhiõpingute moodulite kirjeldused


Identifitseerimisele kuuluvate põllumajandusloomade liikide loetelu, nende identifitseerimise ning registreerimise viisid ja kord; registreerimistunnistuse väljastamise kord ja veisepassi vorm ning põllumajandusloomade arvestuse pidamise kord – Riigi Teataja
Identifitseerimisele kuuluvate põllumajandusloomade liikide loetelu, nende identifitseerimise ning registreerimise viisid ja kord; registreerimistunnistuse väljastamise kord ja veisepassi vorm ning põllumajandusloomade arvestuse pidamise kord1
Vastu võetud 05.08.2003 nr 77
RTL 2003, 93, 1390
jõustumine 15.09.2003
09.10.2003/98 ( RTL 2003, 110, 1740) 27.10.2003
23.04.2004/64 ( RTL 2004, 52, 892) 01.05.2004
01.07.2004/113 ( RTL 2004, 95, 1492 ) 18.07.2004
23.12.2004/193 ( RTL 2005, 2, 4 ) 07.01.2005
25.01.2005/7 (RTL 2005, 18, 192) 06.02.2005
21.06.2005/75 (RTL 2005, 76, 1066 )10.07.2005
Määrus kehtestatakse «Loomatauditõrje seaduse» (RT I 1999, 57, 598; 2002, 13, 80; 61, 375; 63, 387; 96, 566) §11 lõike 2 ning Vabariigi Valitsuse 8. mai 2001. a määruse nr 161 «Volituste andmine «Loomatauditõrje seadusest» ja «Loomakaitseseadusest» tulenevate õigusaktide kehtestamiseks» (RT I 2001, 45, 251; 2002, 101, 593) punkti 2 alusel.
(1) Põllumajandusloomade identifitseerimiseks nad märgistatakse ning registreeritakse põllumajandusloomade registris (edaspidi register).
(11) Veiste identifitseerimine ja registreerimine, veisepassi väljastamine ning veiste arvestuse pidamine toimub vastavalt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukogu määrusele 1760/2000/EÜ, millega kehtestatakse veiste identifitseerimise ja registreerimise ning veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise reeglid (Euroopa Ühenduse Teataja L 204, 11.08.2000, lk 1 – 10).
(12) Lamba ja kitse üle arvestuse pidamine ning nende identifitseerimine ja registreerimine toimub vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu määrusele 21/2004/EÜ, millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem ja muudetakse määrust nr 1782/2003/EÜ ja direktiive 92/102/EMÜ ning 64/432/EMÜ (Euroopa Liidu Teataja L 5, 9.01.2004, lk 8–17).
(2) Registri volitatud töötleja (edaspidi töötleja ) on Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet.
[RTL 2005, 76, 1066 - jõust. 10.07.2005]
§2. Märgistamisele kuuluvate põllumajandusloomade liigid
Märgistamisele kuuluvate põllumajandusloomade liigid on:
4) veised.
§3. Põllumajandusloomade märgistamise kord
(1) Põllumajandusloom märgistatakse kõrvamärgi, tätoveeringu või Euroopa Liidu Nõukogu määruse 21/2004/EÜ lisa A lõikes 4 nimetatud identifitseerimisvahendiga.
(2) Põllumajanduslooma märgistab loomaomanik või isik, kes tegeleb põllumajanduslooma pidamisega rendi- või muu selletaolise suhte alusel loomaomanikuga (edaspidi loomapidaja).
(3) Märgistamiseks vajalikud kõrvamärgid ja aplikaatortangid väljastab Jõudluskontrolli Keskus tasu eest. Kõrvamärgid väljastatakse loomapidajale üksnes tema karja loomade märgistamiseks.
(4) Veis märgistatakse kahe identse kõrvamärgiga, millel on põllumajanduslooma kordumatu ja eluaegne registreerimisnumber (edaspidi registrinumber). Kõrvamärk kinnitatakse veise kummassegi kõrva 20 päeva jooksul alates looma sündimise päevast.
(41) Lammas ja kits märgistatakse kuue kuu jooksul alates looma sündimise päevast või enne nimetatud tähtaja möödumist looma ühest karjast teise või tapamajja viimise korral.
(42) Lammas ja kits, keda peetakse Eestist teise Euroopa Liidu liikmesriiki toimetamiseks, märgistatakse ka Euroopa Liidu Nõukogu 21/2004/EÜ lisa A lõikes 4 nimetatud elektroonilise transponderiga.
(5) Kõrvamärgi võib eemaldada või asendada ainult töötleja loal.
(6) Kõrvamärgi kadumise või loetamatuks muutumise korral peab loomapidaja täitma lisas 1 toodud vormi ja esitama selle töötlejale ühe päeva jooksul arvates kõrvamärgi kadumisest või loetamatuks muutumisest.
(7) Kõrvamärgi kadumise või loetamatuks muutumise korral peab loomapidaja kinnitama põllumajandusloomale uue kõrvamärgi seitsme päeva jooksul arvates selle Jõudluskontrolli Keskusest väljastamisest.
§4. Kitse kõrvamärk
(1) Kitse kõrvamärk on plastikust ja punast värvi, millele on trükitud Eesti ISO-koodi tähis «EE» ning kümnekohaline kitse registrinumber.
(2) Kitse kõrvamärk koosneb kahest identsest poolest. Kõrvamärgi esimesel real on Jõudluskontrolli Keskuse logo ja Eesti ISO-koodi tähis «EE», teisel real on kümnekohalise registrinumbri viis esimest ning kolmandal real viis viimast numbrit.
(3) [Kehtetu - RTL 2005, 76, 1066 - jõust. 10.07.2005]
(4) Kitse kõrvamärgi kadumise või loetamatuks muutumise korral väljastab Jõudluskontrolli Keskus 20 päeva jooksul arvates § 3 lõikes 6 nimetatud teate saamisest loomapidajale sama registrinumbriga uue kõrvamärgi.
§5. Lamba kõrvamärk
(1) Lamba kõrvamärk on plastikust ja kollast värvi, millele on tükitud Eesti ISO-koodi tähis «EE» ning kümnekohaline lamba registrinumber.
(2) Lamba kõrvamärk koosneb kahest identsest poolest. Kõrvamärgi esimesel real on Jõudluskontrolli Keskuse logo ja Eesti ISO-koodi tähis «EE», teisel real on kümnekohalise registrinumbri viis esimest ning kolmandal real viis viimast numbrit.
(4) Lamba kõrvamärgi kadumise või loetamatuks muutumise korral väljastab Jõudluskontrolli Keskus 20 päeva jooksul arvates § 3 lõikes 6 nimetatud teate saamisest loomapidajale sama registrinumbriga uue kõrvamärgi.
§6. Sea märgistus
(1) Sea liikumise korral loomakasvatushoonest või -rajatistest või loomade pidamiseks piiritletud alalt (edaspidi ehitis ), kus siga sündis, märgistatakse ta tätoveeringuga või plastikust kõrvamärgiga, millel kajastub selle ehitise registreerimise number (karjakood), kus siga sündis.
(2) Tapamajja saadetavale seale lüüakse nõelhaamriga vahetult enne veokile laadimist kintsu piirkonda selle ehitise registreerimise number, kust siga tapamajja saadetakse.
[RTL 2005, 2, 4- jõust. 07.01.2005]
§7. Veise kõrvamärk
(1) Veise kõrvamärk on plastikust ja kollast värvi. Kõrvamärgil on märgitud Eesti ISO-koodi tähis «EE» ning trükitud kümnekohaline veise registrinumber. Kõrvamärgile on trükitud ribakood, mis sisaldab kõrvamärgile kantud teavet.
(2) Kõrvamärgi üks pool on trükitud neljas reas: esimesel real on Jõudluskontrolli Keskuse logo ja Eesti ISO-koodi tähis «EE», teisel real on kümnekohalise registrinumbri viis esimest numbrit, kolmandal real on ribakood ning neljandal real on kümnekohalise registrinumbri viis viimast numbrit.
1. rida: logo, EE
2. rida: 00012
3. rida: ribakood
4. rida: 34567
(3) Kõrvamärgi teine pool on trükitud kolmes reas: esimesel real on Jõudluskontrolli Keskuse logo ja Eesti ISO-koodi tähis «EE», teisel real kümnekohalise registrinumbri viis esimest numbrit ja kolmandal real viis viimast numbrit.
(4) Identse registrinumbriga kõrvamärgid kinnitatakse selleks ettenähtud aplikaatortangidega veise mõlemasse kõrva.
(5) Kõrvamärgi kadumisel või loetamatuks muutumisel väljastab Jõudluskontrolli Keskus 20 päeva jooksul arvates § 3 lõikes 6 nimetatud teate saamisest loomapidajale sama registrinumbriga uue kõrvamärgi.
§8. Põllumajandusloomade registreerimise kord ja veisepass
(1) Põllumajanduslooma, välja arvatud siga, märgistamisel täidab loomapidaja lisas 3 toodud vormi ja esitab selle töötlejale seitsme päeva jooksul alates märgistamise päevast.
(11) Veise registreerimisel saadab töötleja loomapidajale posti teel lihtkirjaga lisas 5 esitatud vormi kohase passi.
(12) Loomapidaja kannab kohe veise karja toomisel veisepassi oma nime, elu- või asukoha, aadressi ja veise karjatoomise kuupäeva ning selle ehitise registreerimise numbri, kus veist peetakse, ning kinnitab need andmed allkirjaga.
(13) Veisepassis looma liikumise või veterinaartoimingute osa kannetega täitumise korral esitab loomapidaja veisepassi lisalehe saamiseks töötlejale taotluse seitsme päeva jooksul alates passi täitumise päevast. Taotlusega koos esitatakse ka kannetega täitunud pass.
(14) Veisepassi kadumise, loetamatuks muutumise või passis vigade avastamise korral esitab loomapidaja uue passi saamiseks töötlejale taotluse seitsme päeva jooksul asjakohase sündmuse toimumisest arvates. Veise kadumise, veisepassi loetamatuks muutumise või passis vigade avastamise korral tagastab loomapidaja veisepassi töötlejale.
(15) Lõikes 13 nimetatud lisalehe väljastamise korral tehakse kannetega täitunud passile märge, mille kohaselt pass kehtib koos lisalehega. Lõikes 14 nimetatud uue passi väljastamise korral tehakse passile märge “duplikaat„. Töötleja saadab kannetega täitunud veisepassi koos lisalehega või uue passi loomapidajale posti teel lihtkirjaga 14 päeva jooksul arvates taotluse saamisest.
(2) Veise, lamba ja kitse kohta registrisse kantavate andmete muutumise korral täidab loomapidaja lisas 2 toodud vormi ja sea ühest karjast teise liikumise korral lisas 8 toodud vormi ning esitab selle registreerimiseks töötlejale seitsme päeva jooksul arvates asjakohase sündmuse toimumisest. Veise hukkumise, kadumise, hädatapmise, oma tarbeks kohapeal lihaks tapmise, kohapeal kontrolltapmise, kohapeal loomataudi leviku tõkestamiseks tapmise või ühendusevälisesse riiki ekspordi korral ei ole vaja töötlejale saata lisas 2 toodud vormi, vaid loomapidaja kannab andmed veisepassi ning tagastab passi töötlejale seitsme päeva jooksul asjakohase sündmuse toimumisest arvates.
(21) Loomapidaja täidab sigade kohta lisas 6 toodud vormi ja esitab selle töötlejale iga aasta 15. maiks ning lammaste ja kitsede kohta lisas 7 toodud vormi ja esitab selle töötlejale iga aasta 15. jaanuariks.
(3) Kui loomapidaja andmed ei kajastu registris ega põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registris, täidab loomapidaja ka lisas 4 toodud vormi ning esitab selle vastavalt lõigetes 1 ja 2 esitatud ajal.
(4) Põllumajanduslooma tapamajja saatmise korral esitab tapmist korraldav isik töötlejale looma veterinaartõendi koopia, veise puhul ka veisepassi, seitsme päeva jooksul alates looma tapmise päevast.
(5) Hukkunud või tapetud põllumajanduslooma saatmise korral loomsete jäätmete käitlemise ettevõttesse esitab loomsete jäätmete käitlemist korraldav isik töötlejale looma veterinaartõendi koopia seitsme päeva jooksul alates looma ettevõttesse vastuvõtmise päevast.
(6) Loomapidaja kohta registrisse kantavate andmete muutumise korral esitab loomapidaja kümne päeva jooksul arvates andmete muutumisest töötlejale kirjaliku taotluse muudatuse tegemiseks registris. Loomapidaja surma korral esitab uus loomapidaja lisaks taotlusele surmatunnistuse või omandiõiguse üleminekut tõendava dokumendi.
§9. Euroopa Liidu liikmesriigist Eestisse toimetatud või ühendusevälisest riigist imporditud põllumajandusloomade registreerimise kord
(1) Euroopa Liidu liikmesriigist veise, lamba ja kitse Eestisse toimetamise korral täidab loomapidaja lisas 3 toodud vormi ning sea puhul lisas 8 toodud vormi ja esitab selle töötlejale registreerimiseks seitsme päeva jooksul alates looma Eestisse toimetamise päevast.
(2) Lõikes 1 nimetatud riigist Eestisse toimetatud seal, lambal ja kitsel säilitatakse päritoluriigi registrinumber.
(3) Ühendusevälisest riigist imporditud ja profülaktilise karantiini läbinud põllumajanduslooma märgistab loomapidaja 14 päeva jooksul alates importimise päevast ning täidab veise, lamba ja kitse puhul lisas 3 ning sea puhul lisas 8 toodud vormi, näidates ära ka looma eelmise registrinumbri, ja esitab selle töötlejale registreerimiseks seitsme päeva jooksul alates põllumajanduslooma märgistamise päevast .
(4) Kui loomapidaja andmed ei kajastu registris ega põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registris, täidab loomapidaja ka lisas 4 toodud vormi ning esitab selle lõigetes 1 ja 3 esitatud ajal.
(5) Lõikes 3 nimetatud põllumajanduslooma ei pea märgistama juhul, kui loom viiakse tapamajja ja tapetakse seal 20 päeva jooksul alates importimise päevast.
(6) Euroopa Liidu liikmesriigist Eestisse toimetatud veisega on kaasasolev pass esitatakse töötlejale ka pass lõikes 1 esitatud ajal. Töötleja saadab passi tagasi päritoluriigi pädevale asutusele.
§10. Põllumajandusloomade registreerimistunnistuse väljastamise kord
(1) Loomapidaja kirjaliku taotluse alusel väljastab töötleja põllumajanduslooma registrisse kandmise kohta registreerimistunnistuse.
(3) Registreerimistunnistuse allkirjastab ja kinnitab töötleja pitseriga töötleja volitatud esindaja.
(4) Registreerimistunnistus väljastatakse töötleja asjakohasel dokumendiplangil viie päeva jooksul alates taotluse saabumise päevast.
[RTL 2005, 2, 4 - jõust. 07.01.2005]
§11. [Kehtetu – RTL 2004, 52, 892 - jõust. 01.05.2004]
§12. [Kehtetu – RTL 2004, 52, 892 - jõust. 01.05.2004]
§13. Põllumajandusloomade arvestuse pidamise kord
(1) Loomapidaja peab arvestust temale kuuluvate põllumajandusloomade kohta elektrooniliselt või paberkandjal.
(2) Arvestusdokumentides peavad olema karja kuuluva veise kohta vähemalt Euroopa Liidu Komisjoni määruse 911/2004/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1760/2000 kõrvamärkide, loomapasside ja põllumajandusettevõtete registrite kohta (Euroopa Liidu Teataja L 163, 21.05.2004, lk 65–70), artiklis 8 toodud andmed ning lamba ja kitse kohta Euroopa Liidu Nõukogu määruse 21/2004/EÜ artiklis 5 viidatud andmed.
(3) Sigade kohta peab arvestusdokumentides olema vähemalt karja kuuluvate sigade arv ning järgmised andmed sea karja ja karjast välja liikumise kohta:
2) sigade arv ning nende ehitiste registreerimise numbrid, kus sead sündisid ja kust või kuhu sead liikusid ;
3) ostja ja müüja nimed, aadressid, isiku- või registrikoodid.
(4) Lõigetes 2 ja 3 toodud andmed kannab loomapidaja arvestusdokumentidesse kolme päeva jooksul alates looma sündimise, märgistamise, karja ja karjast välja liikumise, hukkumise, kadumise, tapmise päevast.
(5) Loomapidaja peab säilitama lõigetes 2 ja 3 nimetatud arvestusdokumente kolm aastat alates põllumajanduslooma karjast väljaliikumise, hukkumise, kadumise, tapmise päevast ja esitama need järelevalveametnikule tema nõudmisel.
(1) Tunnistan kehtetuks põllumajandusministri 29. juuni 2001. a määruse nr 47 “Identifitseerimisele kuuluvate põllumajandusloomade liikide loetelu, nende identifitseerimise ning registreerimise viisid ja kord, registreerimistunnistuse väljastamise ning põllumajandusloomade arvestuse pidamise kord» (RTL 2001, 87, 1220; 2002, 119, 1726).
(2) Enne 10. juulit 2005. a sündinud lammast ja kitse ei pea uuesti märgistama ega registreerima. Enne 10. juulit 2005. a sündinud lamba või kitse kõrvamärgi kadumise või loetamatuks muutumise korral väljastab Jõudluskontrolli Keskus 20 päeva jooksul arvates § 3 lõikes 6 nimetatud teate saamisest loomapidajale lamba või kitse kõrva kinnitatava sama registrinumbriga kõrvamärgi, millel on Eesti ISO-koodi tähis “EE” .
(3) Enne 1. oktoobrit 2000. a märgistatud veise kõrvamärgi kadumise või loetamatuks muutumise korral väljastab Jõudluskontrolli Keskus 20 päeva jooksul arvates § 3 lõikes 6 nimetatud teate saamisest loomapidajale veise mõlemasse kõrva kinnitatavad sama registrinumbriga kõrvamärgid, millel on Eesti ISO-koodi tähis «EE».
(4) Kehtetu- [ RTL 2005, 2, 4 - jõust. 07.01.2005]
(5) Enne 1. oktoobrit 2000. a sündinud veise puhul ei ole looma sünnikuupäeva ja ema registrinumbri kandmine veisepassi kohustuslik.
(6) Määrus jõustub 15. septembril 2003. a. Paragrahvi 3 lõige 42 jõustub 1. jaanuaril 2008. a.
1 (E Ü) 1760/2000/EM Ü (E ÜT L 204, 11.08.2000, lk 0001 –0010), 92/102/EM Ü (E ÜT L 355, 05.12.1992, lk 12)