Uudised - Harju KEK - /et/uudised/
2009 - 1956
AS Harju KEK aktsionäride korralise üldkoosoleku kokkukutsumise teade, päevakord ja otsuseprojektid
Aktsiaseltsi Harju KEK (registrikood 10029482, asukoht Keila, Paldiski mnt 21) aktsionäride korraline üldkoosolek toimub 27. aprillil 2017.a kell 12.00 Keila Kultuurikeskuse saalis (Keskväljak 12, Keila).
Üldkoosolekust osavõtjate registreerimine algab 27. aprillil 2017.a. kell 11.00.
Aktsiaseltsi Harju KEK 2016.a. majandusaasta aruande ja audiitori järeldusotsusega, samuti otsuse eelnõudega on võimalik tutvuda alates 05.04.2017.a. aktsiaseltsi asukohas Keilas, Paldiski mnt. 21, III korrusel kell 9.00 – 15.00 (Info telefonil 6 747 500).
1. AS Harju KEK 2016.a majandusaasta aruande kinnitamine
Kinnitada ASi Harju KEK juhatuse poolt koostatud ja nõukogu poolt heaks kiidetud 2016. majandusaasta aruanne, mille kohaselt konsolideeritud bilansi kogumaht seisuga 31.12.2016 on 62 170 447 eurot ning aruandeaasta puhaskasum 4 362 303 eurot.
Kinnitada ASi Harju KEK 2016.a kasumi jaotamise ettepanek juhatuse poolt esitatuna ja nõukogu poolt heaks kiidetuna järgnevalt:
AS Harju KEK 2016.a. puhaskasum: 4 362 303 eurot
Maksta dividende 4,5 eurot aktsia kohta: 1 800 000 eurot
Suunata eelmiste perioodide jaotamata kasumisse 2 562 303 eurot
Dividendid makstakse aktsionäridele välja hiljemalt 31.05.2017 ülekandega aktsionäri pangaarvele.
*Aktsionäride nimekiri dividendide maksmiseks fikseeritakse seisuga 20.aprill 2017 kell 23.59.
1. Valida aktsiaseltsile 4 (nelja) liikmeline nõukogu 5 (viieks) aastaks. 2. Määrata nõukogu esimehe tasuks 1300 EUR/kuus, nõukogu liikme tasuks 1000 EUR/kuus.
3.Valida nõukogu liikmeteks Aare Kirsme, Märt Luuk, Tõnu Schilf ja Andres Toome.
Aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/10 aktsiakapitalist, võivad nõuda täiendavate küsimuste võtmist üldkoosoleku päevakorda, kui vastav nõue on esitatud kirjalikult 15 päeva enne üldkoosoleku toimumist, hiljemalt 12.04.2017. Aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/10 aktsiakapitalist, võivad kirjalikult esitada iga päevakorrapunkti kohta otsuse eelnõu mitte hiljem kui 3 päeva enne üldkoosoleku toimumist, hiljemalt 24.04.2017. Täpsem teave äriseadustiku § 287 (aktsionäri õigus teabele), § 293 lõikes 2 (õigus nõuda täiendavate küsimuste võtmist päevakorda) ja § 293' lõigetes 3 (kohustus esitada samaaegselt päevakorra täiendamise nõudega otsuse eelnõu või põhjendus) ja 4 (õigus esitada iga päevakorra punkti kohta otsuse eelnõu) nimetatud õiguste teostamise korra ja tähtaja kohta on avalikustatud AS Harju KEK kodulehel www.harjukek.ee. Samas avaldatakse ka aktsionäride poolt esitatud otsuste eelnõud ja põhjendused, kui selliseid laekub. Pärast üldkoosoleku päevakorra, sh täiendavate punktide ammendamist, saavad aktsionärid küsida juhatuselt teavet aktsiaseltsi tegevuse kohta.
ASi Harju KEK majandusaasta aruande ja päevakorrapunktide otsuseprojektidega on võimalik tutvuda
AS Harju KEK koduleheküljel www.harjukek.eevõi Keilas, Paldiski mnt 21, III korrus. Küsimusi päevakorrapunktide kohta saab esitada e-posti aadressile h.kek@harjukek.ee. Küsimused, vastused ja koosoleku seisukohad avaldatakse ettevõtte koduleheküljel internetis.
Vastavalt äriseadustiku § 297 lg 5 fikseeritakse koosolekul hääleõiguslike aktsionäride nimekiri seisuga 20.04.2017 kell 23.59.
Registreerimiseks palume kaasa võtta pildiga isikut tõendav dokument, aktsionäri esindajal kirjalik volikiri või esindusõigust tõendavad dokumendid.
AS Harju KEK nõukogu ja juhatus
Aktsionäril on õigus üldkoosolekul saada juhatuselt teavet aktsiaseltsi tegevuse kohta. Juhatus võib keelduda teabe andmisest, kui on alust eeldada, et see võib tekitada olulist kahju aktsiaseltsi huvidele. Aktsionär võib juhul, kui juhatus keeldub teabe andmisest, nõuda, et tema nõudmise õiguspärasuse üle otsustaks aktsionäride üldkoosolek, või esitada üldkoosoleku toimumisest alates kahe nädala jooksul hagita menetluses kohtule avalduse juhatuse kohustamiseks teavet andma (äriseadustiku § 287).
Aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/10 aktsiakapitalist, võivad nõuda täiendavate küsimuste võtmist korralise üldkoosoleku päevakorda, kui vastav nõue on esitatud hiljemalt 15 päeva enne üldkoosoleku toimumist (äriseadustiku § 293 lõige 2). Samaaegselt päevakorra täiendamise nõudega tuleb esitada aktsiaseltsile iga täiendava küsimuse kohta otsuse eelnõu või põhjendus (äriseadustiku § 2931 lõige 3).
Aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/10 aktsiakapitalist, võivad aktsiaseltsile esitada iga päevakorrapunkti kohta otsuse eelnõu. Nimetatud õigust ei või kasutada hiljem kui kolm päeva enne üldkoosoleku toimumist (äriseadustiku § 2931 lõige 4). Teave äriseadustiku § 2941 lõige 1 punkt 3 aktsiate ja aktsiatega seotud hääleõiguste koguarvu kohta. Seisuga 31.12.2016 oli ASi Harju KEK aktsiakapital 400 000 eurot, mis on jaotatud 400 000 lihtaktsiaks. Iga aktsia annab ühe hääle. 07.03.2017
Harju KEK rajab uut tööstusparki Tallinna lähistele, Tänassilma piirkonda.
Valdmäe Tööstuspargi kohta saab lisainfot näha kodulehel www.valdmae.ee 13.10.2016
Harju KEK korraldas seminari!
Eile, 12. oktoobril 2016 toimus Harju KEKi peakontoris üürnikele ja koostööpartneritele suunatud seminar, kus ettekande tegi spordibioloog Kristan Port.
Samuti arutati üheskoos, kuidas saaksid linn ja ettevõtjad üheskoos panustada kohaliku kogukonna ja ettevõtluse arengusse. Harju KEK tänab kõiki osalejaid! Rõõm näha, et üritus positiivselt vastu võeti. See annab põhjust kujundada seminaridest traditsioon.
* Foto: Valdur Vacht
Glamox HE tehase sarikapidu
9. septembril 2016 toimus Glamox HE tehase juurdeehituse suurejooneline sarikapidu. Kohal olid kõik seotud osapooled, sh Glamoxi, Harju KEKi, Harju Ehituse ja Keila linna esindajad. Ehitustööd on jõudnud etappi, kus ollakse saavutanud hoone maksimaalne kõrgus. Hoonet laiendatakse 900 m2 ning ehitustööde planeeritud lõpptähtajaks on 31. oktoober 2016. 08.08.2016
Harju KEK AS sai uue tegevjuhi
Harju KEK AS uueks tegevjuhiks ja juhatuse liikmeks nimetati ettevõttes varasemalt arendusdirektori rolli täitnud Janek Lehtmets, kellel on pikaajalised kogemused kinnisvaraarenduse valdkonnas. Senine juhatuse liige Priidik Kalle jätkab ettevõttes finantsdirektorina. Uus tegevjuht asus ametisse 8. augustil 2016.
Janek Lehtmetsa sõnul on Harju KEKi juhtimine väga vastutusrikas ülesanne, mis nõuab palju pühendumist. Ettevõtte lähituleviku olulisemateks märksõnadeks on aktiivne arendustegevus ning investeeringute mahu suurendamine. Hetkel on olulisemateks projektideks Valdmäe Tööstuspargi rajamine Tänassilma piirkonnas, arendused Keila Tööstuspargis ning Nõmmeliiva kortermajade arendusprojekt Tallinnas.
Harju KEK AS tegeleb kinnisvaraarenduse, kinnisvarahalduse ning investeeringute juhtimisega. Ettevõtte omanduses on ligi 100 hektarit tootmis- ja ärimaad, millest olemasolevate hoonete brutopind moodustab enam kui 120 000 m2. Harju KEK kontserni eelmise aasta müügitulu oli 9,45 miljonit eurot. Varade bilansiline maksumus on 58 miljonit eurot ning eelmise aasta puhaskasum üle 4 miljoni euro. Kontsern annab tööd 96 inimesele. Harju KEK omab 31,4% osalust börsiettevõttes Harju Elekter AS ning 27,1% osalust ettevõttes EKE Invest AS.
Lammutustööd täies hoos!
On aeg teha ruumi uutele hoonetele. Keilas, aadressil Ehitajate tee 6 asuva angaari lammutustööd käivad täies hoos!
Harju KEK rajab "võtmed kätte" lao- ja tootmishoone, mis vastab Teie ettevõtte spetsiifikale. Uurige lisa: lauri@harjukek.ee / +372 5331 1142
Glamox tootmishoone laiendusega seotud ehitustööd on alanud!
Vastavalt Harju KEKi ja Glamoxi vahel sõlmitud lepingule laiendatakse olemasolevat hoonet 900 m2 võrra.
Ehituse planeeritud lõpptähtaeg on 31.oktoober 2016. Glamox on juhtiv valgustuslahenduste tarnija, kelle tehas asub Keila Tööstuspargis.
Uued üürnikud!
Mai kuus lisandus Harju KEKi üürnikke hulka audiitorteenuseid ja raamatupidamist pakkuv Notera Audit OÜ ning autoremonditeenust pakkuv Martkaar OÜ.
Harju KEK pidas sarikapidu!
Möödunud reedel, 8. aprillil toimus Tallinnas Nõmmeliiva korterelamute sarikapidu, kus tähistati hoonete maksimaalsete kõrguste saavutamist.
Pidulikul üritusel oli lisaks projektiga seotud inimestele kohal ka mitmed tulevased elanikud.
Harju KEKi poolt arendatavate kortermajade ühiseks nimetajaks on looduslähedane elukeskkond Nõmmel, mugav ühendus kesklinnaga, Järve kaubanduskeskuse ja valgustatud terviseradade lähedus ning kõrgeim tase ehituse kvaliteedis.
Nõmmeliiva arendusprojekt asub aadressil Kalmistu tee 11. Novembris 2016 valmivad 3 kortermaja, kus kokku 34 korterit. Korterid on ühe- kuni neljatoalised ning enamikul neist on avar terrass.
Kortermajad arendab KEK Kinnisvara OÜ, ehitab Harju Ehitus AS, müügiga tegeleb Domus Kinnisvara OÜ
Lisainformatsioon: www.nommeliiva.ee
AS Glamox HE tootmishoone laiendus
Juunikuu alguses alustame AS Glamox HE tootmishoone laienduse ehitusega. Vastav leping allkirjastati 06. aprillil 2016.a.
AS Glamox HE laiendab praegust tootmispinda 900 m2 võrra.
Ehituse planeeritud lõpptähtaeg on. 31.10.2016.a.
Aktsiaseltsi Harju KEK (registrikood 10029482, asukoht Keila, Paldiski mnt. 21) aktsionäride korraline üldkoosolek toimub 28. aprillil 2016.a. kell 12.00 Keila Kultuurikeskuse saalis Keilas, Keskväljak 12.
Üldkoosolekust osavõtjate registreerimine algab 28. aprillil 2016.a. kell 11.00.
Aktsiaseltsi Harju KEK 2015.a. majandusaasta aruande ja audiitori järeldusotsusega on võimalik tutvuda aktsiaseltsi asukohas Keilas, Paldiski mnt. 21, III korrusel kell 09.00 - 15.00 (info telefonil 6 747 500).
1. ASi Harju KEK 2015.a. majandusaasta aruande kinnitamine.
2. Kasumi jaotamise ettepaneku kinnitamine.
3. Audiitori nimetamine.
Nõukogu ettepanekud:
1. Kinnitada majandusaasta aruanne bilansimahuga 58 285 979 eurot ja puhaskasumiga 4 052 006 eurot.
2. Maksta dividende 3,75 eurot aktsia kohta.
AS Harju KEK aktsionäride korralisest üldkoosolekust on õigus osa võtta isikutel, kes on registreeritud AS Harju KEK aktsiaraamatus seisuga 21. aprill 2016.a. Registreerimiseks palume kaasa võtta pildiga isikut tõendav dokument, aktsionäri esindajal kirjalik volikiri või esindusõigust tõendavad dokumendid.
Nõmmeliiva arendusprojekt
Alustasime Tallinnas Nõmme linnaosas kolme uue korterelamu ehitamist.
Funktsionalistlikus stiilis korterelamute asukohta iseloomustavad privaatne ja looduslähedane elukeskkond. Kokku on projektis 34 korterit. Korterid on 1-4 toalised, erineva planeeringuga ja kõrge viimistluskvaliteediga. Enamustel korteritel on suured rõdud ja terrassid. Kõigile korteritele on planeeritud panipaigad. Parkimine on korraldatud hoone soklikorrusel ja kinnistul.
Kortermajade arhitekt on Ülo Peil (Arhitektuuribüroo Peil OÜ)
Majad valmivad novembris 2016.a.
Täpsem info www.nommeliiva.ee 22.04.2015
Aktsiaseltsi Harju KEK (registrikood 10029482, asukoht Keila, Paldiski mnt. 21) aktsionäride korraline üldkoosolek toimub 14. mail 2015.a. kell 11.30 Keila Kultuurikeskuse saalis, Keilas, Keskväljak 12.
Üldkoosolekust osavõtjate registreerimine algab 14. mail 2015.a. kell 11.00.
Aktsiaseltsi Harju KEK majandusaasta aruande ja audiitori järeldusotsusega on võimalik tutvuda alates 22.04.2015.a. aktsiaseltsi asukohas Keilas, Paldiski mnt. 21, III korrusel kell 09.00 - 15.00 (Info telefonil 6 747 500).
1. AS Harju KEK 2014.a. majandusaasta aruande kinnitamine.
3. Audiitori valimine.
1. Kinnitada majandusaasta aruanne bilansimahuga 56 272 300 eurot ja puhaskasumiga 5 657 853 eurot.
2. Maksta dividende 3.75 eurot aktsia kohta.
AS Harju KEK aktsionäride korralisest üldkoosolekust on õigus osa võtta isikutel, kes on registreeritud AS Harju KEK aktsiaraamatus seisuga 07.mai 2015.a. Registreerimiseks palume kaasa võtta pildiga isikut tõendav dokument, aktsionäri esindajal kirjalik volikiri või esindusõigust tõendavad dokumendid.
Alustasime uue tööstuspargi planeerimisega vastavalt 17. veebruar 2015 Saku Vallavalitsuse korraldusele nr 124 ja 24. märts 2015 Saue Vallavalitsuse korraldusele nr 257.
Valdmäe Tööstuspark asub Saue ja Saku valla piiril Tänassilma külas. Paiknemine Tallinna piiril Via Baltica ja Tallinna ringtee ääres tagab nii hea riigisisese logistika kui ka mugava transpordiühenduse Riia ja Sankt Peterburi suunal.
Ümbruskonnas tegutsevad juba mitmed rahvusvaheliselt tuntud ettevõtted: Veho Eesti, R-Kiosk, Stoneridge Electronics, DSV Transport, Proplastic, Tamro Eesti jpt.
Lisainfo:
Janek Lehtmets
Telefon: + 372 50 15 509
E-post: janek@harjukek.ee
Harju KEK AS otsib aktiivselt kinnisvarainvesteeringuid Tallinnas ja Harjumaal.
Pakuvad huvi:
- olemasoleva rahavooga objektid
- arenduspotentsiaaliga kinnistud
Telefon: +372 50 15 509
E-post: janek@harjukek.ee 02.10.2014
Hr. Janek Lehtmets on AS Harju KEK arendusdirektor
Alates 01.oktoobrist 2014 asus arendusdirektorina tööle hr. Janek Lehtmets.
Aktsiaseltsi Harju KEK (reg. nr. 10029482, asukoht Keila, Paldiski mnt. 21) aktsionäride korraline üldkoosolek toimub 08. mail 2014.a. kell 11.30 Keila Kultuurikeskuse saalis, Keilas, Keskväljak 12.
Üldkoosolekust osavõtjate registreerimine algab 08. mail 2014.a. kell 11.00.
Aktsiaseltsi Harju KEK majandusaasta aruande ja audiitori järeldusotsusega on võimalik tutvuda alates 29. aprillist 2014.a. aktsiaseltsi asukohas Keilas, Paldiski mnt. 21, III korrusel kell 9.00 - 15.00 (Info telefonil 6 747 500).
1. ASi Harju KEK 2013.a. majandusaasta aruande kinnitamine.
1. Kinnitada majandusaasta aruanne bilansimahuga 56 miljonit 675 tuhat eurot ja puhaskasumiga 4 miljonit 621 tuhat eurot.
2. Maksta dividende 3 eurot aktsia kohta.
AS Harju KEK aktsionäride korralisest üldkoosolekust on õigus osa võtta isikutel, kes on registreeritud AS Harju KEK aktsiaraamatus seisuga 01. mai 2014.a. Registreerimiseks palume kaasa võtta pildiga isikut tõendav dokument, aktsionäri esindajal kirjalik volikiri või esindusõigust tõendavad dokumendid.
AS Harju KEK nõukogu
Hr Andres Taumann asus juhtima Harju KEKile kuuluvat transpordiettevõtet AS KMV
Alates 01.01.2013 asus Hr Andres Taumann juhtima AS Harju KEK - ile 100% kuuluvat transpordiettevõtet AS KMV.
Keila Bauhofi hoone valmimine ja üleandmine
Keilas avati uus Bauhofi ehitus, aia ja kodukaupade kauplusehoone 8.11.2012.
2012.a. aktsionäride korraline üldkoosolek
Aktsiaseltsi Harju KEK, aktsionäride korraline üldkoosolek toimus 03. mail 2012.a. kell 12.00 Keila Kultuurikeskuse saalis, Keilas, Keskväljak 12.
Üldkoosoleku protokolliga on võimalik tutvuda alates 10. maist 2012.a. aktsiaseltsi asukohas Keilas, Paldiski mnt. 21, III korrusel kell 09.00-15.00 (Info telef. 6747500).
Tööstuse tänava tehnovõrkude ehitus Tööstuse tänava piirkonna infrastruktuuri väljaehitamine on peatselt algamas. Ehitushange vee- ja kanalisatsioonitrasside, maaparandussüsteemide, juurdepääsutee ja välisvalgustuse ehitaja leidmiseks on aprillikuus läbiviidud. Ehitaja valik toimub mais 2012.a.
Allika tööstuspargi tehnovõrkude rajamine.
Saue Vallavalitsus väljastas Allika tööstuspargis rajatud tehnovõrkudele kasutusload.
Keila Bauhofi uue kauplusehoone ehitus
15. märtsil allkirjastati ehituse töövõtuleping Keilas uue Bauhofi aia- ja ehituskaupade kauplusehoone rajamiseks. Uus hoone valmib novembris 2012.a.
Laagri Bauhofi juurdeehituse valmimine
01. veebruaril anti Bauhof Group aktsiaseltsile üle Laagri ehitus- ja aiakaupade kaupluse juurdeehitus. Olemasolev täielikult uuendatud kauplus laienes ca 10 000 ruutmeetrile. Bauhofi Aiaparadiisi jaoks rajati täiendav kaupluse osa. Juurdeehituse käigus parandati ka juurdepääsu ning parkimisvõimalusi.
Laienenud Laagri kaupluse suurus on samas suurusjärgus Bauhofi seni suurima kauplusega, mis asub Tallinnas Peterburi teel. Koos laiendusega on Laagri Bauhof nüüd suurim omalaadne Nõmme ja Laagri piirkonnas.
Keila Tööstuspargis valmis uus tootmishoone
Keila Linnavalitsus väljastas Paldiski mnt 31 kinnistul valminud uuele tootmishoonele kasutusloa. Uude hoone kasutajaks on Saajos AS, 1994. aastast Eestis tegutsev terasest tuletõkke- ja turvauksi valmistav ettevõte. Uues tootmishoones on pinda kokku 4800 m2. Ehitusega alustati 2011.a. kevadel lume sulamise ajal ning pidulik vastuvõtu akt allkirjastati 21. detsembril 2011.a.
AS Harju KEK liitus Eesti Logistikaklastriga Alates 01. juulist 2011.a. on AS Harju KEK Eesti Logistiaklastri liige.
2011.a. aktsionäride korraline üldkoosolek
Aktsiaseltsi Harju KEK, aktsionäride korraline üldkoosolek toimus 29. aprillil 2011.a. kell 12.00 Keila Kultuurikeskuse saalis, Keilas, Keskväljak 12.
Üldkoosoleku protokolliga on võimalik tutvuda aktsiaseltsi asukohas Keilas, Paldiski mnt. 21, III korrusel kell 09.00-15.00 (Info telef. 6747500).
Laagri detailplaneeringu kehtestamine Saue Vallavalitsuse kehtestas korraldusega nr 239 Laagri alevikus Pärnu mnt 558 ja 558b kinnistute detailplaneeringu. Detailplaneeringuga kavandati olemasolevale Bauhofi kauplusehoonele juurdeehitust ning moodustati krunt tulevikus kavandatava Tallinn-Pärnu-Ikla maantee kogujatee ja jalakäijate tunneli jaoks .
EAS toetab Keila ettevõtluskeskkonna infrastruktuuri arendamist
EAS otsustas piirkondade konkurentsivõime tugevdamise meetme raames toetada Keila ettevõtluskeskkonna infrastruktuuri arendamiseks esitatud projekti 1'769'003,57 euroga.
Meetme raames toetati Keilas Tööstuse tänava piirkonnale suunatud kohaliku ettevõtluskeskkonna infrastruktuuri nagu, vee- ja kanalisatsioonitrasside, maaparandussüsteemide, juurdepääsutee ja välisvalgustuse rajamist.
Allika detailplaneeringu kehtestamine
Saue Vallavalitsus kehtestas korraldusega nr. 51 Hüüru küla Allika, Angerja tee 38, Tikka 1 ja Tikka 2 kinnistute ja lähiala detailplaneeringu.
Harju KEK müüb Ehitusmarketi
Bauhof ja Ehitusmarketi omanikfirma Harju KEK kirjutasid alla kavatsuste protokollile, mille kohaselt Bauhof ostab Ehitusmarketi.
ASi Harju KEK aktsionäride koosolekul valiti uus nõukogu, nõukogu esimeheks valiti Märt Luuk. Muutusid tütarettevõtjate nõukogude koosseisud. Müüdi osalus sidusettevõtjas Keila Autokeskus. Otsustati lõpetada aktsiaseltside Haret ja Kelmo tegevus likvideerimisega. Kehtestati Keila Paldiski mnt ja Tööstuse tn tööstusparkide detailplaneeringud. Laagri Kaubanduskeskuse laienduseks algatati detailplaneering.
Müüdi AS Haret tütarettevõtja SIA Haret, millega lõpetati tegevus Läti Vabariigis. Lõpetati Hareti saeveski tegevus Keilas.
Peatati Allika kinnistu detailplaneering Saue vallas, müüdi osa kinnistust ning algatati detailplaneering uuesti. Kinnistu Paldiski mnt 35/4 koormati isikliku kasutusõigusega Neste Eesti kasuks automaattankla ehitamiseks. AS Glamox HE tootmishoonele ehitati juurdeehitus 650 m².
AS Haret ostis Läti ettevõtja SIA Haret tegevuseks Läti Vabariigis. Osteti hoonestatud kinnistud Tööstuse tänaval kokku pindalaga 2,4 ha. AS-le Harju Elekter müüdi tootmise laienduseks maatükk Keilas, Paldiski mnt 19/21 kinnistust. EKE Investile anti laenu uute välisarendusprojektide käivitamiseks.
Algatati Harju KEKi Tööstuse tänava ja Paldiski mnt kinnistute detailplaneeringud Keilas. Ehitati AS Ensto Ensek metallitsehh 4000 m².
Asutati AS Harju Elekter Elektrotehnika endise HE Elektriseadmete tehase baasil. 02.03.2005 toimus AS Ensto Elekter tootmishoone pidulik avamine. Keila tootmisterritooriumile ehitati laohoone (Devest /Glamoxi, pos. 56). Rekonstrueeriti Klooga puhkebaas. Algatati Allika kinnistu detailplaneering Hüüru külas, Harjumaal.
30.03 Sõlmiti AS-i Ensto Elekter uue tootmishoone rajamise leping. 14.05. toimus hoone nurgakivi panek ning 28.10.2004 ehituse üleandmine . Osteti Allika kinnistu Saue vallas, Hüüru külas Harjumaal pindalaga 21,9 ha. Ehitati AS’ile Haret 1,2 MW katlamaja koos 100m³ kuivatiga. EKE Invest alustas Tallinna kesklinnas Tornimäel 30-korruselise kaksiktornidega hoone rajamist. Hoone valmis järgmisel aastal.
AS Harju Elekter ostis 51% osaluse Leedu firmas UAB Rifas. Müüdi AS Sõbra 100 %-line osalus ja kinnistu Tallinnas. Müüdi AS-le Harju Elekter kinnistu Keilas, Paldiski mnt. 35a koos hoonetega pos. 55 ja pos. 66. Muudeti Harju KEK-i Keila tööstuspargi territooriumi liiklusskeemi ning avati läbipääsuks II värav.
AS Harju KEK aktsiad registreeriti Eesti Väärtpaberite Keskdepositooriumis. Suurendati osalust aktsiaseltsis EKE Invest. Müüdi osalus AS-is Sanitek.
AS-de Haret Metall ja Noonius tegevus lõpetati likvideerimisega. Müüdi Aegviidu kinnistu ja kinnistu Keilas, Paldiski mnt. 44 (end. medpunkti hoone). Rekonstrueeriti hooned pos. 5 (Ensto) ja pos. 31 (tolliladu). Juurutati AS Haret höövliprojekt, tootmine algas juulis, puidu sorteerimine ja ladu paigutati territooriumil teise kohta. 19.09 Harju Elekter ostis Soome Siemens OY-lt 100% osaluse Satmatic OY-s. 10.12 sõlmiti kokkulepe, millega ASle Harju Elekter müüdi kahe kinnistu jagamisel moodustatav kinnistu aadressiga Keila Paldiski mnt 35A. Asutati AS Harju Elekter AJT ja müüdi PKC Group OY-le.
Müüdi osalus AS-s Ensto Ensek. 12.04 avati Laagris Ehitusmarketi kauplus. Rekonstrueeriti hooned pos. 18 (ABB), pos. 51 (Glamox), pos. 42 (Protten), pos. 60 (Ensto) ja pos. 44 (ralliklubi). Müüdi Vanemuise tn kinnistu AS-le Harju Ehitus. Osteti Klooga puhkebaasi kinnistud.
Asutati Devest Pärnu (Devest 50% ja Pärnu KEK 50%) ning avati Pärnu Ehitusmarketi kauplus. Avati II kontsernikonto Eesti Ühispangas. Saue vallalt osteti Pärnu mnt 558 ja 556A kinnistud ning asutati nende arenusega tegelev AS Laagri Vara. Alustati Laagris Ehitusmarketi ehitust. Haret omandas 100% OÜ Saag ja Puu ning AS Harju KEK ostis Keilas, Tööstuse tn. 7 raudteesissesõitudega kinnistu pindalaga 18 ha. Klooga puhkebaasi maa erastamises jõuti endise omanikuga kokkuleppele .
Osaühing Harju KEK kujundati ümber aktsiaseltsiks aktsiakapitaliga 4 miljonit EEK. Valiti 4-liikmeline aktsiaseltsi nõukogu (esimees L.Kirsme) ja 2-liikmeline juhatus (esimees M.Talgre). AS KMV Ladu ühendati AS-ga KMV. AS KMV Autokeskuse nimi muudeti AS-ks Keila Autokeskus. Sõlmiti saeveski rajamise koostööleping OÜ Harju KEK/Fagerlid Industrier AB. OÜ Harju KEK ostis Keilas Tööstuse tn 7 asuvad tootmishooned ja rajatised. Osteti 20 % osalus AS-s Põlva KEK (hiljem nimeks AS Avraal).
Erastati ülejäänud OÜ Harju KEK tootmisterritoorium Keilas. Müüdi 100 %-line tütarettevõte AS Eltek ja 40 %-lise osalusega sidusettevõte AS Harju Ehitus. Asutati AS KMV Autokeskus (AS KMV osalus 66 %) Suurendati osalust AS-s EKE Invest 23,35 %-le. Müüdi AS-le Harju Elekter hoone Paldiski mnt 35/3 pos.55 koos juurdekuuluva teenindusmaaga ja Haapsalu, Tööstuse 1b kinnistu, kus avati autojuhtmete tehase I etapp. Müüdi 20% osalus AS-is Ensto Ensek (osaluseks jäi 20%)
AS Harju Elekter aktsiate noteerimisega Tallinna Väärtpaberibörsil vähendati OÜ Harju KEK osalust ASi Harju Elekter aktsiakapitalis 30,8-le %-le.
Harju Elekter erastas toomismaa ja ostis Harju KEK-ilt tootmishooned. Müüdi kinnistud Sõpruse pst.257-261 Tallinnas. Osalust AS-s Kelmo suurendati 100-le %-le ja müüdi AS Läänemaa Elektritööde Keskuse (51%) aktsiad. Sõlmiti esimene kontsernikonto leping Hoiupangaga, millega liitusid OÜ tütar- ja sidusettevõtted. OÜ Sõbra kujundati ümber aktsiaseltsiks. EVP-de eest erastati Keilas Paldiski mnt tööstuspargi kinnistud (23;35/4 ;35/5; 35/6).
OÜ Harju KEK juhtorganiks valiti 4-liikmeline nõukogu ,esimees H.Palla ja 3-liikmeline juhatus, esimees J.Kalmet. OÜ Harju KEK ja kõik tütarettevõtted registreeriti Äriregistris. AS Harju Elekter osalust AS-s Glamox vähendati 20-le %-le (oli 29%). Omandati 100% osalus AS-s Sõbra. Likvideeriti AS Hanko.
Ühisettevõte Devest reorganiseeriti OÜ Harju KEK 100 %-liseks ettevõtjaks AS Devest. Oktoobris rajati Keilasse AS’i Devest kauplus Ehitusmarket. AS Haret metallitöökoja baasil loodi AS Haret Metall. Alustati koostööd väikekatelde tootmiseks soome firmaga Jämä OY. Müüdi osalus AS-s ABB Harju Elekter. AS Harju Elekter koos Soome firmaga Saajos alustas tulekindlate uste tehase rajamist.
Harju Elekter osales NOKIA-le kuuluva Kempele autojuhtmete tehase omandivormi muutmiseks loodava aktsiaseltsi asutamises ja omandas osaluse PK Cabels Oy-s. AS Harju Elekter müüs AS-le AGA atsetüleenitsehhi seadmed ja andis rendile hooned. AS Harju Elekter sõlmis koostöölepingu Lohja Sajos OYga tulekindlate uste tootmiseks. Kaasomanikelt omandati 100%-liselt ühisettevõte Devest. OÜ Harju KEK elamufond erastati EVP-de eest. AS KMV ostis esimesed 5 uut Volvo F-12 veokit koos haagistega.
Toimus OÜ Harju KEK emaettevõtja ja tütarettevõtjate majandustegevuse lahutamine. Ettevõtted Harju Elekter, Eltek, KMV, Entek, Sanitek, Haret, Kelmo, Hanko, reorganiseeriti aktsiaseltsideks OÜ Harju KEK 100 %-lise osalusega. Transpordiettevõtja Tremek likvideeriti. Kolmest OÜ Harju KEK üldehituse ettevõtjast Kevek, Pevek ja Viitek moodustati erakapitali kaasosalusega sidusettevõtja AS Harju Ehitus (OÜ Harju KEK 40 %-lise osalusega). Tehnoloogiaosakonna ja eksperimentaaljaoskonna baasil asutati sidusettevõtja AS Noonius erakapitali kaasosalusel (OÜ Harju KEK osalus 40 %). Asutati AS Ensek (hilisem Ensto Ensek, OÜ Harju KEK osalus 45 %) ja alustati kuumtsinkimist. Asutati AS Glamox Harju Elekter (nüüd AS Glamox, AS Harju Elekter osalus 49 %) ja AS Keila Kaabel (AS Harju Elekter osalus 41,2 %). AS Kelmo Haapsalu jaoskonna baasil ja erakapitali kaasosalusel moodustati AS Läänemaa Elektritööde Keskus (AS Kelmo osalusega 55 %). Omandati osalus 12,2 % AS-s EKE. Omandati osalus 15,2 % AS-s EKE Invest. Enteki vahendusel algas OÜ Harju KEK elamufondist korterite erastamine .
Algas omandireform, millega seotud piirangud peatasid reorganiseerimise ja mitmed tehingud seaduste puudumise tõttu. Kehtestati põhivahendite müügi ja mahakandmise keeld. Hakati arendama koostööd ning kavandati ühisettevõtete loomist välisfirmadega ABB East Venture, Paiko, Glamox Electro, Nokia Kaapeli, Kone Cranes, Marmorit ja Ensto. Esimesena asutati ABB Harju Elekter AS (nüüd AS ABB) AS Harju Elekter 40 % osalusel ning algasid läbirääkimised AS-de Keila Kaabel ja Glamox HE asutamiseks.
24.05. Koondis Harju KEK reorganiseeriti osaühinguks 15-liikmelise juhatusega. Juhatuse esimehek valiti J.Kalmet. Raamatupidamine detsentraliseeriti. Struktuuriüksustest moodustati iseseisval bilansil ettevõtted: Harju Elekter, Haret, Eltek, Entek, Kelmo, Sanitek, Hanko, Tremek, KMV, Pevek, Kevek ja Viitek. Ekspluatatsiooni anti 10 ehitusobjekti, s.h. 18 korteriga elamu Keilas, metallitsehhi juurdeehitus ja juhtmeköidiste tehas, kus alustas tegevust “Harju Elekter AJ tehas” ning kus valmistatakse allhanke korras veoautode ja elektroonika seadmete juhtmeköidiseid Euroopa autotööstusele.
Koondis Harju KEK juhtorganiks valiti 12-liikmeline juhatus. Juhatuse esimeheks valiti J.Kalmet. Energeetika osakond ja elamu-kom.majanduse osakond ühendati energeetikateenindusettevõtteks ETE ENTEK. 18.10 asutati ÜE Devest (Harju KEK 50% ja Lasar AB 50%). Nimi tulenes sõnadest develop Estonia. Harju Elekter sõlmis koostöölepingu Soome firmaga NOKIA Johdinsarjat. Alustati rahvusvaheliste autovedude teenuseid. Ekspluatatsiooni anti 14 ehitusobjekti, s.h valmis lõplikult viimane, kuid küllalt kaasaegne ja julge arhitektuurse lahendusega 91 korteriga elamu Harju KEKi töötajatele Mustamäel, Sõbra spordihall Tallinnas, Keila tootmisbaasis aga autopesula ja betoonitsehhi hoone. Kehakultuuri kollektiivi baasil moodustati Harju KEK`i rahvaspordiklubi.
Helsingis sõlmiti koostöölepingud firmadega Glamox ning Jäspi ja Mäkinen (JÄMÄ). Ekspluatatsiooni anti 19 ehitusobjekti, s.h 6 ühepereelamut. 10.02 avati pidulikult haigla I järk,aasta lõpuks lõpetati ka II järk. Keila tootmisbaasis lõpetati puidutöökoja juurdeehitus ja saeveski varjualune. Ümber territooriumi rajati betoonist piirdeaed.
Harju Elekter sai väliskaubandustegevuse litsentsi. Detsembris külastati Glamox'i Molde tehast. Juurutati kaevurõngaste tootmine.
Augustis eraldati 0,57 ha maad Keila tootmisbaasi laienduseks. Ekspluatatsiooni anti 20 ehitusobjekti, s.h Keila haigla I ehitusjärk, Harju KEK-i sööklakompleks ja 10 ühepereelamut. Materjalide puudusel konserveeriti Tallinnas Sõpruse pst. elamu ehitus.
12.03 külastasid Harju KEK-i USA ja Saksa LV (Lääne-Berliinist) elektroonikafirma BERUSA esindajad. 26.06 külastasid Harju KEK-i Saksa LV elektroonikafirma Stiebel Eltron esindajad koostöölepingu sõlmimisel. Ekspluatatsiooni anti 24 ehitusobjekti, s.h 7 ühepereelamut ja automaatikatsehh.
27.08 lahkus juhataja Hans Palla üleviimisega EKE juhatuse esimehe I asetäitja ametikohale. Harju KEK`i juhatajaks valiti Jüri Kalmet. Keila EV baasil loodi Keila EV, Padise EV, VTV (Viimistlustööde Valitsus) ja KMV (Keila Mehhaniseerimistööde Valitsus). Harju KEK´i raamatupidamine tsentraliseeriti. Alustati välismajandussidemete loomist. Esimesed külalised olid Stiebel Eltroni, ABB ja Nokia esindajad. Juunis eraldati 0,84 ha maad Keila tootmisbaasi laienduseks. Ekspluatatsiooni anti 25 ehitusobjekti, s.h 400 kohaline Keila Haigla, Tabasalu keskkool, 3 korterelamut, 15 ühepereelamut “Toomas” Keilas, Mudaaugu elamupiirkonnas. Keila tootmisbaasis valmis uus bensiinijaam ja Enteki kontorihoone.
02.märtsil Harju Kolhoosiehituskoondisest eraldus iseseisvaks ettevõtteks Mõigu KEK. Harju KEKi otsealluvusse toodi Elektritööde ja Sanitaartehniliste tööde valitsused. Meh.baas liideti Keila Ehitusvalitsusele. ETE Harju Elekter koosseisu koondati kogu ehitust teenindav tootmine. Harju KEKi plaaniosakond ja majandusliku analüüsi labor ühendati plaani-ökonoomika osakonnaks. Aprillis valmis Keilas Harju KEK-i uus peahoone (insenerikorpus), mis valiti 1985. aastal Eesti parimaks ehitiseks. Valmis autoremondi töökoda (KMV/Keila AK praeguses asukohas). Alustati Keila Haigla (400 kohta) ehitust, millele pandi nurgakivi 04.06 Loodi peaenergeetika teenistus (sh. keskenergeetika tsehh). 04.05 asutati Harju KEK-i veteranide park Keilas. (Kavandatud suurusega 40 puud). ETE Harju Elektris töötati välja mikroprotsessoriga sideseade MS64. 28.10 paigaldati Tallinna Näidislinnuvabriku klubisse esimene soojussalvesti. Santehnika ettevalmistus võttis kasutusele esimese tööstusroboti, segusõlmes käivitati uus betoonisegu valmistamise liin. Ekspluatatsiooni anti 25 ehitusobjekti. Gasifitseeriti Mõigu tootmisbaasi katlamaja. Valmisid Tabasalu kooli võrgud ja EPT laokompleks.
Eritööde Ettevõttest Harju Elekter eraldusid ETV, STV, MSV, EKV ja peaenergeetika osakond. Tööstusbilansile viidud EKTE moodustas (väikse) ETE Harju Elekter. Tööstuse ja Mehhaniseerimise Valitsuse baasil moodustati peamehaanika osakond, tööstusosakond ja mehhaniseerimise osakond. Keila Abiettevõtete Valitsuse AEV baasil loodi KEV meh.baas ja ETE HE EMO. EKTE-s töötati välja öist odavat elektrienergiat kasutav keraamiline soojussalvesti “Termotron”, mida hakati juurutama seeriatootmisse. Rakendati elektroforeesmenetlusega automatiseeritud valgustikorpuste värvimisliin. Ekspluatatsiooni anti 39 ehitusobjekti, 21 elamut, koolimaja Kostiveres, lasteaed Keilas. Ehitati territooriumi peavärav (pos 39). Alustati Mudaaugu elamupiirkonna arendust. Kokku oli planeeritud ehitada 29 tüüpmaja “Toomas”, igal aastal 6-7 maja. Veebruaris eraldati 0,15 ha maad Keila tootmisbaasi laienduseks. Keila territooriumil avati kauplus Ehitaja. Moskvas kinnitati Harju KEKi logo firmamärgina ja toodangu märgistuseks ning anti kasutusluba kuni 01.02.1994. Harju KEKis töötas rekordiline arv töötajaid: 2854.
ETE Harju Elekter viidi iseseisvale tootmisettevõtte bilansile. Mehhaniseerimise Valitsus reorganiseeriti Tööstus- ja Mehhaniseerimisvalitsuseks, liideti abitootmine ja hiljem nimetati ümber Keila AEV. Moodustati personaliosakond, allüksuste juhtidele koostati ametijuhendid ja protseduurireeglid (töötajaid kokku 2785). Ekspluatatsiooni anti 36 ehitusobjekti, s.h suurobjekt Kose Maakutsekeskkool, 36 korteriga elamu Keilas, 39 korteriga elamu Tallinnas. Toimus III Harju KEKi rallikross ca 12’000 pealtvaataja osavõtul.
01.12.1982.a ETV, STV, EKTE, MSV, EKV ja peaenergeetika osakonna baasil loodi Eritööde Ettevõte Harju Elekter (ETE Harju Elekter). Tööstus- ja Mehhaniseerimisvalitsus reorganiseeriti Mehhaniseerimise Valitsuseks (MSV). Detsembris eraldati 0,1 ha maad Keila tootmisbaasi laienduseks. Ekspluatatsiooni anti 38 ehitusobjekti, s.h Keila tootmisbaasi uus puidukompleks.
Keila EV ja Padise EV ühendati tagasi Keila EV-ks. Asutati teadusliku töökorralduse labor. Ekspluatatsiooni anti 51 ehitusobjekti, nendest 14 elamut. Lammutati Keila KEN poolt 1957 ehitatud esimene kontorihoone ning hakati ehitama uut. Eesti Reklaamfilm tegi esimese 20-minutilise Harju KEKi tegevust kajastava filmi. 25. aastapäeva tähistamiseks korraldati esimene Harju KEK-i rallikross Vasalemma ringrajal.
Loodi Saaremaa ja Viljandi elektritööde jaoskonnad ning alustati Atsetüleeni tootmist. Keila EV baasil moodustati 3 valitsust: Keila EV, Padise EV ja Keila Abiettevõtete Valitsus (AEV). Eriehitusvalitsuse (EEV) baasil loodi 2 valitsust: Elektritööde Valitsus (ETV) ja Santehniliste Tööde Valitsus (STV). Varustusvalitsuse baasil loodi 2 valitsust: Komplekteerimisvalitsus (KV) ja Erikomplekteerimisvalitsus (EKV). Tööstusosakonna ja Mehhaniseerimise Valitsuse baasil loodi Tööstus- ja Mehhaniseerimisvalitsus. Ekspluatatsiooni anti 50 ehitusobjekti, nendest 26 elamut, s.h. valmis uus kaablitsehh.
Täiendati ettevõtte struktuuri ning loodi Erikonstrueerimise ja Tehnoloogia Ettevõte (EKTE), Varustuse ja Komplekteerimise Valitsus (VKV), Mehhaniseerimise Valitsus (MSV), majandusliku analüüsi labor, tööstusosakond, ehituslabor, tootmise juhtimise osakonnad ning masinarvutusbüroo. Ekspluatatsiooni anti 49 ehitusobjekti, s.h. 15 elamut. Alustati uue kaablitsehhi rajamist.
Seoses märkimisväärse kasvuga sai ettevõtte uueks nimeks Harju Kolhoosiehituskoondis (16.mai). Oktoobris eraldati 1,83 ha maad Keila tootmisbaasi laienduseks. Alustati projekteerimistegevust T.Merilo juhtimisel. Ekspluatatsiooni anti 49 ehitusobjekti, s.h. 13 elamut, Aruküla koolimaja, Riisipere kauplus, 45 korteriga elamu (Tungla tn), 40 korteriga elamu Keilas (Allika tn). Alustati atsetüleenitsehhi ja mördisõlme rajamist.
Jaanuaris eraldati 16,44 ha ja veebruaris 17,42 ha maad Keila tootmisbaasi laienduseks. Ekspluatatsiooni anti 51 ehitusobjekti, s.h. 7 elamut, 3 lasteaeda, 1 kauplus. Valmisid 36 korteriga tornelamu Tallinnas ja 28 korteriga tornelamu Keilas, elektromehhaanikatsehhi juurdeehitus ja autopesula.
KEK`i juhataja ametikohalt lahkus Eduard Raamat. Uueks juhatajaks valiti Hans Palla. Üldehituse töökorralduses hakati rakendama spetsialiseeritud brigaade. Ekspluatatsiooni anti 52 ehitusobjekti, s.h. 15 elamut, 5 katlamaja, 2 remonditöökoda jne. Keila tootmisbaasi katlamajas rakendati täiendavad DKVR-6,1/13 katlad 2 tk. Vanemuise tn. 42 katlamajas lasti käiku 3 katelt vedelkütusel.
Senised osakonnad reorganiseeriti Keila ja Mõigu ehitusvalitsusteks ja spetsialiseeritud tööde valitsus. Hakati tegema sideehitust ja lõhketöid. Novembris eraldati 0,9 ha maad Keila tootmisbaasi laienduseks. Avati oma söökla. Ekspluatatsiooni anti 51 ehitusobjekti, s.h. 14 elamut ja koolimaja. Keila tootmisbaasis valmis kesksurvekatlamaja, kus rakendati uus DKVR-6,5/13 katel. Elamute kütteks Tallinnas Vanemuise tn. 42 katlamaja asukohas käivitati „Kiviõli-50” katel tahkekütusel ilma hooneta.
Ekspluatatsiooni anti 43 ehitusobjekti, s.h. 10 elamut. Valmis esimene “kõrghoone” 7 korruseline 28-korteriga elamu Keilas, elektroonikatsehhi juurdeehitus, tehnotalituse hoone, territoorium heakorrastati ja hakati ümbritsema piirdeaiaga.
Ekspluatatsiooni anti 57 ehitusobjekti, s.h. 13 elamut, Keila tootmisbaasi soojatrass ja santehnilised võrgud.
Keilas valmis uus elektromehhaanika tsehh, kus hakati tootma komplektalajaama KTPN. Kaablitootmine toodi elektromehhaanika tsehhi. Moodustati kolm põhiosakonda: Keila, Mõigu ja eritööde osakonnad. Loodi raadioside kõikide tähtsamate objektide vahel. Ekspluatatsiooni anti 65 ehitusobjekti, s.h. 3 8-korteriga elamut Nõlvaku elamupiirkonnas koos katlamajaga. Harju KEKi osales esimest korda viieliikmelise võistkonnaga Eesti Televisiooni mälumängusaates “Viis ühe vastu”.
Valingu kolhoosi likvideerimisega toodi elektroonika tsehh Harju KEK’i koosseisu ning hakati tootma sidevahendeid. Tegevust alustas asfaldi tehas. Aprillis eraldati 0,26 ha maad Keila tootmisbaasi laienduseks. Ekspluatatsiooni anti 54 ehitusobjekti, s.h 18 elamut. Harju KEKis hakati korraldama autorallisid.
Märtsis eraldati 0,54 ha ja juunis 3,56 ha maad Keila tootmisbaasi laienduseks. Alustati elektrimaterjalide tootmistsehhi ehitust. Ekspluatatsiooni anti 56 ehitusobjekti, s.h. 12 korteriga elamu Assakul ning rekonstrueeriti 3 korteriga elamu Keilas.
Keilas hakati tootma elektrikilpe. Ekspluatatsiooni anti 57 ehitusobjekti, s.h. 4 korteriga elamu Kosel, laohooned Mõigus ja Keilas, Mõigu puidutöökoda, Riisipere saeveski, parkimisplats 50 autole.
26.08. Valminud kaablitootmise tsehhis alustati Eesti Kaablist mahakantud seadmetega
installatsioonikaabli tootmist.
Ekspluatatsiooni anti 70 ehitusobjekti, s.h. 18 korteriga elamu Keilas.
Moodustati santehniliste tööde jaoskond. Ekspluatatsiooni anti 55 ehitusobjekti. Min.nõuk. määrusega kehtestati KEK-idele õigus nõuda enda käsutusse 10% tellijatele ehitatavast elamispinnast.
Aasta algusest alustas tegevust elektriööde jaoskond Sulev Kivimäe juhtimisel 6 töölisega, aastalõpuks oli töötajaid 50. Keila tootmisbaasis valmisid bensiinijaam ja laohoone. Ekspluatatsiooni anti 52 ehitusobjekti.
Aasta jooksul anti ekspluatatsiooni 56 ehitusobjekti, s.h 11 elamut. Keilas rekonstrueeriti puidutöökoda, valmisid saeveski hoone ja garaaž-remonditöökoda. Moodustati Harju KEKi kehakultuuri kollektiiv.
01.02.1964.a. Harju rajooni Kolhooside Ehituskontori (Mõigu) ja Keila Kolhooside Ehituskontori ühendamisel moodustati Harju Kolhooside Ehituskontor (Harju KEK) asukohaga Keilas, Paldiski mnt 21. Moodustati 2 ehitusjaoskonda Mõigu ja Keila. Detsembris eraldati 3,8 ha maad Keila tootmisbaasi laienduseks. Keila tootmisbaasis valmisid laohoone ja tsemendiladu. Ekspluatatsiooni anti 54 ehitusobjekti.
25.04.1963.a. koos teiste 23 sarnase ehitusorganisatsiooniga ENSV-s, nimetati ka Keila Kolhoosidevaheline Ehitusnõukogu (Keila KEN) Keila Kolhooside Ehituskontoriks (Keila KEK). Jaanuaris eraldati 0,88 ha maad Keila tootmisbaasi laienduseks. Ehitati esimene 6-korteriga elamu oma töötajatele Tallinnas, Metsa tn 67a. Ekspluatatsiooni anti 27 ehitusobjekti.
Alustati tegevust elamuehituses. Keila KEN andis ekspluatatsiooni 27 ehitusobjekti. Moodustati vabariiklik nõukogu Eesti Kolhoosiehitus (EKE) kolhoosidevaheliste ehitusorganisatsioonide üldjuhtimiseks ja koordineerimiseks.
Juulis valiti Keila KEN uueks juhatajaks Eduard Raamat, detsembris peainseneriks Hans Palla. Keila KEN andis ekspluatatsiooni 18 ehitusobjekti.
Hakati valmistama betoonsilluseid ja muid ehituskonstruktsioone. Keila KEN andis ekspluatatsiooni 19 ehitusobjekti. Aprillis eraldati 0,37 ha maad Keila tootmisbaasi laienduseks. Omaehitustest valmisid puidutöökoda koos kuivatiga, saekaater, kontorihoone, laod-katusealused.
Keila KEN sai maaeraldusega Keilas juurde 0,84 ha tootmisbaasi laienduseks. Keila tootmisbaasis valmis metallitöökoda.
Keila KEN andis ekspluatatsiooni 12 ehitusobjekti. 01.06.1958.a. Harju rajooni Kolhoosidevaheline Ehitusorganisatsiooni ja Loksa Kolhoosidevaheline Ehitustrusti ühinemisel moodustati Harju Kolhoosidevaheline Ehituskontor.
Keila KEN rajas väikesed paemurrud Vasalemmas ja Keila-Joal. Keila tootmisbaasis alustasid tööd puidutöökoda, mehaanikatsehh ja betoonitsehh. Metsamaterjali töödeldi osanikmajandilt renditud saekaatris. 06.02.1957.a. asutati Harju rajooni Kolhoosidevaheline Ehitusorganisatsioon (Mõigu).
02.04.1956.a. asutati Keila KEN (Kolhoosidevaheline Ehitusnõukogu) juhataja August Terasmaa. Oktoobris eraldati 1,0 ha maad ja alustati kontorihoone rajamist Keilas Paldiski mnt 21. Planeeritud ehitusobjekte oli 5, ekspluatatsiooni anti 2. 07.05.1956.a. asutati Loksa Kolhoosidevaheline Ehitustrust.


text:
3-3-1-31-10 Riigikohus 13.05.2010
Lähtudes HKMS § 91 lg-s 1 sätestatust tuleb asuda seisukohale, et seadusandja on pidanud äriühingu riigilõivust vabastamise võimalikuks aluseks maksejõuetust vaid siis, kui maksejõuetus on seotud pankrotimenetlusega. Seadusandja pole esitanud ühtegi teist kriteeriumi, mille alusel võiks kohus tuvastada äriühingu riigilõivust vabastamise aluseks oleva maksejõuetuse. Kui kohus võiks ise otsustada, milliste kriteeriumide alusel on äriühing maksejõuetu või milline maksejõuetus on aluseks riigilõivust vabastamisele, siis kaotaksid seadusandja määratud kriteeriumid tähenduse.
Riigikohtu halduskolleegium on 6. septembri 2007. a määruse kohtuasjas nr 3-3-1-40-07 punktis 10 asunud seisukohale, et "kuna riigilõivust vabastamise küsimus on Halduskohtumenetluse seadustikus reguleeritud, puudub vajadus HKMS §-de 5 ja 94 alusel tsiviilkohtumenetluse sätete kohaldamiseks. Riigilõivust vabastamise tingimused ja piirangud tulenevad seega mitte TsMS §-dest 181-183 või muudest tsiviilkohtumenetluse sätetest, vaid halduskohtumenetluse enda sätetest ja põhimõtetest." Kolleegium on jätkuvalt samal seisukohal.
3-3-1-98-09 Riigikohus 08.03.2010
HKMS § 25 lg-st 9 ja Põhiseaduse § 15 teisest lausest tulenevalt peab kohus lahendama menetlusosalise taotluse kontrollida kohaldamisele kuuluva asjassepuutuva sätte põhiseaduspärasust. Käesolevas asjas taotles kaebaja, et kohus kontrolliks RLS § 56 lg 13 ja HKMS § 91 lg 1 vastavust Põhiseadusele. Kui kaebajal puudus raha nõutavas suuruses riigilõivu tasumiseks, siis tuleb ringkonnakohtul kontrollida RLS § 56 lg 13 ja HKMS § 91 lg 1 põhiseaduspärasust. Sellist kontrolli tuleb pidada ka sisuliselt vajalikuks, sest teatud juhtudel ei tarvitse ka 200 krooni riigilõivu tasumise kohustus olla mõõdukas (vt Riigikohtu17.07.2009 otsuse kohtuasjas nr 3-4-1-6-09 p-i 23) Riigilõiv piirab üldist põhiõigust tõhusale õiguskaitsele seda intensiivsemalt, mida suurem ta on. Kui riigilõivu suurus ei võimalda isikul oma õigusi kohtus realiseerida, on tegu ebaproportsionaalse ja seega Põhiseaduse vastase riigilõivuga (vt Riigikohtu 15.12.2009 otsuse kohtuasjas nr 3-4-1-25-09 p-i 26).
Kohus saab äriühingu või mittetulundusühingu lõivu tasumisest vabastada üksnes seoses pankrotimenetlusega. Seega saavad kaebaja maksevõimetust kinnitada vaid tema pankrotimenetlusega seotud tõendid. Kehtivast regulatsioonist ei tulene, et mingid muud asjaolud oleksid kaebaja maksevõimetuse tuvastamisel olulised. Kui kohus pidas vajalikuks muude asjaolude tuvastamist, tulnuks juhinduda HKMS § 16 lg 2 teisest lausest. Selle sätte alusel pidi kohus tegema kaebajale ettepaneku esitada selliste muude asjaolude tuvastamiseks vajalikke tõendeid. Kaebajale tulnuks teha ettepanek esitada tõendeid selle kohta, et tema kontol ja kassas puudus raha nõutavas suuruses riigilõivu tasumiseks. Niisuguse ettepaneku tegemata jätmise puhul on tegemist olulise menetlusrikkumisega, mida pole võimalik kassatsioonimenetluses kõrvaldada.

matches:
Riigikohus
§ 91
kohus
kohus
Riigikohus
§ 25
§ 15
kohus
kohus
§ 56
§ 91
§ 56
§ 91
Kohus
kohus
§ 16
kohus


Muudatused füüsilise isiku maksustamisel alates 1. jaanuarist 2009 - Raamatupidaja
Muudatused füüsilise isiku maksustamisel alates 1. jaanuarist 2009
Alates 1. jaanuarist 2009 jõustusid tulumaksuseaduses (TuMS-is avaldatud RT I 09.12.08, 51, 283 ja 286) füüsilise isiku maksustamisel muudatused, mida maksuhaldur alljärgnevalt tutvustab. 1. Maksumäär ja üldine maksuvaba tuluMaksumäär ja maksuvaba tulu 2009. aastal ei muutu, seega maksumäär on jätkuvalt 21% ning maksuvaba tulu 27 000 krooni aastas ehk 2250 krooni kuus (TuMS-i § 4 ja 23).
2. Täiendav maksuvaba tulu
Muudeti TuMS-i § 231 punkti 1, mistõttu 2009. aastal (ehk 2010. aastal tuludeklaratsiooni esitades) võib lapse üks residendist vanem, eestkostja või muu last ülalpidav isik (perekonnaseaduse tähenduses), kes peab üleval alaealist last, maksustamisperioodi tulust maha arvata täiendavat maksuvaba tulu iga kuni 17 aasta vanuse lapse kohta, alates teisest lapsest. 2008. sai täiendava maksuvaba tulu alates esimesest lapsest.
3. Äriühingu poolt jaotatud kasumi maksustamine füüsilise isiku tasandil
Muudetud on § 15 lõiked 2 ja 3.
3.1. Tulumaksuseaduse § 15 lõike 2 järgi maksustatakse füüsilise isiku tasandil tulumaksuga aktsiaseltsi aktsiakapitali, osaühingu või ühistu osakapitali või täis- või usaldusühingu sissemaksete vähendamisel, samuti aktsiate, osade või osamaksete tagasiostmisel või tagastamisel või muul juhul omakapitalist saadud väljamakse osa, mis ületab osaluse (aktsiate, osade, osamakse) soetamismaksumust, välja arvatud nimetatud väljamakse osa, mis on või mille aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud, arvestades § 50 lõike 21 teises lauses sätestatut.
3.2. TuMS-i § 15 lõike 3 kohaselt maksustatakse tulumaksuga juriidilise isiku likvideerimisel saadud likvideerimisjaotise osa, mis ületab osaluse soetamismaksumust, välja arvatud likvideerimisjaotise osa, mis on või mille aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud, arvestades § 50 lõike 21 teises lauses sätestatut.
Likvideerimisjaotise maksustamisel füüsilise isiku tasemel kehtivad samasugused põhimõtted kui äriühingu omakapitalist tehtud väljamaksete maksustamisel.
3.3. Füüsilise isiku maksustatava tulu kujunemine.
Füüsilise isiku nõudmisel väljastab äriühing omakapitalist tehtud väljamaksete kohta tõendi. Tõend antakse väljamakse tegemise kuule järgneva kuu 5. kuupäevaks. Tõendil näidatakse väljamakse kogusumma ning väljamakse see osa mis on või mille aluseks olev kasumiosa on äriühingu tasemel tulumaksuga maksustatud. Äriühingu osaluse soetamismaksumus tuleb inimesel endal deklareerida kuludokumentide alusel. Osaluse soetamismaksumusest oleneb, kas füüsilise isiku tasemel tulu maksustatakse või ei maksustata.
4. Muudatused kogumispenisonide maksustamisel
TuMS-i § 201 ja 21 lg 31 on muudetud alates 14. novembrist 2008, vt RTI, 48, 269.
Kohustuslikust pensionifondist tehtavate väljamaksete maksustamise osas sisulisi muudatusi pole, kuid alates 14. novembrist 2008 on kõik maksustatavate väljamaksete saajad loetletud TuMS-i § 201. Täiendava maksustatava väljamakse saajana on lisandunud „kindlustatud isik”, kellele varasemalt ei olnudki võimalik II pensionisambast väljamakseid teha.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2009/01/02/muudatused-fuusilise-isiku-maksustamisel-alates-1-jaanuarist-2009