text:
Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetluses teeb Eestis otsuse kohtualluvuse järgi pädev maakohus.
Vastavalt määruse artikli 4 lõikele 1 on Eestis Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetluses lubatud ja kohtutele kättesaadavad sidevahendid käsipost, post, faks ja elektroonilised edastuskanalid. Dokumentide esitamisel tuleb järgida tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-des 334-336 sätestatud vorminõudeid.
Nende sätete kohaselt tuleb avaldus esitada kohtule selgesti loetavas masina- või arvutikirjas A4 formaadis. Selle all on silmas peetud omakäeliselt allkirjastatud vormis dokumente. Seaduse kohaselt esitavad menetlusosalised võimaluse korral kohtule kirjalikult esitatud menetlusdokumendid lisaks ka elektrooniliselt. Siin on silmas peetud lihtsa е-kirja saatmist ilma vajaduseta seda digitaalselt allkirjastada või muul viisil autentida, lihtsustamaks kohtute tööd dokumentide käitlemisel.
Juhul kui dokumendid edastatakse faksi teel või elektronpostiga selleks ettenähtud aadressil või muus kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis, tuleb kirjaliku dokumendi originaal kohtule üle anda viivitamata pärast seda, kuid hiljemalt asja arutamisel kohtuistungil või kirjalikus menetluses dokumentide esitamise tähtaja jooksul. Sellisel juhul loetakse, et kirjaliku avalduse või kaebuse esitamiseks antud tähtajast on kinni peetud.
Kohtule võib avaldusi ja muid dokumente, mis peavad olema kirjalikus vormis, esitada ka elektroonilises vormis juhul, kui kohus saab esitatud dokumendi välja trükkida ja dokumendist teha koopiaid. Dokument peab sel juhul olema varustatud saatja digitaalallkirjaga või edastatud muul sellesarnasel turvalisel viisil, mis võimaldab saatja tuvastada. Elektrooniline dokument loetakse kohtule esitatuks, kui see on salvestatud kohtudokumentide vastuvõtmiseks ettenähtud andmebaasi. Elektroonilise dokumendi kohtule edastamise täpsema korra ja dokumendiformaatidele esitatavad nõuded on justiitsminister kehtestanud määrusega.
Kohus võib menetlusosalise elektronpostiga esitatud avalduse või muu menetlusdokumendi lugeda piisavaks ka juhul, kui see ei ole kas omakäeliselt allkirjastatud või varustatud digitaalallkirjaga, kui kohtul ei ole kahtlust saatja isikus ja dokumendi saatmises, eriti kui samalt elektronposti aadressilt on kohtule sama asja menetluses sama menetlusosalise poolt varem esitatud digitaalallkirjaga dokumente või kui kohus on nõustunud, et talle võib avaldusi või muid dokumente esitada ka sellisel viisil.
Elektrooniliseks edastamiseks peetakse ka avalduse esitamist selleks loodud infosüsteemi kaudu (e-toimiku menetlemise infosüsteem), mis on kättesaadav aadressil https://www.e-toimik.ee/. Kui avaldus esitatakse e-toimiku menetlemise infosüsteemi kaudu, pole avaldust vaja eraldi e-posti teel kohtule saata.
Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetluses võib kohus kalduda kõrvale menetlusdokumentide kättetoimetamise ja menetlusosaliste esitatavate dokumentide vorminõuete kohta seaduses sätestatust, välja arvatud hagi kostjale kättetoimetamisel.
Euroopa väiksemate nõuete menetluse kohta saab praktilist abi kohtute kantseleist. Asjakohased kontaktandmed on esitatud punktis (a).
Elektroonilistest kättetoimetamisviisidest ja sidevahendistest on Eesti kohtutele kättesaadavad ning lubatavad e-toimiku menetlemise infosüsteem (https://www.e-toimik.ee/), dokumentide kättetoimetamine e-posti või faksi vahendusel.
Kui kohus toimetab menetlusdokumendi kätte e-toimiku menetlemise infosüsteemi kaudu, siis edastab kohus saajale dokumendi kättesaadavaks tegemise kohta teavituse kohtule avaldatud elektronpostiaadressile või telefoninumbrile (tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 3111 lg 1). Kohus võib teavituse dokumendi kättesaadavaks tegemise kohta edastada ka avalikust arvutivõrgust leitud telefoninumbril, elektronpostiaadressil, virtuaalse sotsiaalvõrgustiku oletataval kasutajakonto lehel või muu virtuaalse suhtluskeskkonna lehel, mida avalikus arvutivõrgus avaldatud teabe kohaselt võib adressaat eeldatavasti kasutada või millel edastatud teave võib eeldatavasti jõuda adressaadini. Kohus avaldab adressaadi oletataval virtuaalse sotsiaalvõrgustiku kasutajakonto lehel või muu virtuaalse suhtluskeskkonna lehel teavituse võimaluse korral viisil, mille kohaselt teavitus ei ole muule isikule peale adressaadi nähtav. Menetlusdokument loetakse kätte toimetatuks, kui saaja avab selle infosüsteemis või kinnitab infosüsteemis selle vastuvõtmist dokumenti avamata, samuti siis, kui seda teeb muu isik, kellel saaja võimaldab infosüsteemis dokumente näha. Dokumendi kättetoimetamise registreerib infosüsteem automaatselt.
Kui saajal ei ole eeldatavasti võimalik e-toimiku menetlemise infosüsteemi kasutada või infosüsteemi kaudu kättetoimetamine ei ole tehniliselt võimalik, võib kohus toimetada saajale menetlusdokumendi elektrooniliselt kätte ka e-posti vahendusel või faksiga. Menetlusdokument loetakse sellisel juhul saajale kättetoimetatuks, kui saaja kinnitab kirjalikult, faksi teel või elektrooniliselt menetlusdokumendi kättesaamist. Kinnituses tuleb märkida dokumendi kättesaamise kuupäev ning kinnituse peab olema allkirjastanud saaja või tema esindaja. Elektrooniline kinnitus peab olema varustatud saatja digitaalallkirjaga või edastatud muul sellesarnasel turvalisel viisil, mis võimaldab tuvastada saatja ja saatmise aja, välja arvatud juhul, kui kohtul ei ole põhjust kahelda, et digitaalallkirjastamata kinnituse on saatnud saaja või tema esindaja. Kohtule võib elektroonilise kinnituse saata elektronposti teel, kui saaja elektronpostiaadress on kohtule teada ning võib eeldada, et volitamata isikul puudub sellele juurdepääs, samuti juhul, kui kohus on juba sama kohtuasja käigus sellel elektronpostiaadressil dokumente edastanud või kui menetlusosaline on ise avaldanud kohtule oma elektronpostiaadressi.
Eelneva nõusoleku andmine elektroonilise kättetoimetamise kasutamiseks on võimalik anda e-toimiku menetlemise infosüsteem kaudu, e-posti teel või faksi vahendusel. Sellise nõusoleku võib kohtule esitada näiteks koos Euroopa väiksemate nõuete menetluse avaldusega või koos vastusega sellele.
Üksnes advokaatidele, notaritele, kohtutäituritele, pankrotihalduritele ja riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusele tuleb menetlusdokument kätte toimetada üldjuhul elektrooniliselt e-toimiku infosüsteemi kaudu. Muul viisil kättetoimetamine on lubatud vaid mõjuval põhjusel. Teiste isikute puhul pole seaduses kättetoimetamise viisi osas kohustusi ette nähtud.
Euroopa väiksemate nõuete avalduse esitamisel maakohtusse tuleb tasuda riigilõivu. Selle suurus määratakse kindlaks tsiviilasja hinna järgi, mis omakorda määratakse kindlaks nõutava rahasummaga. Tsiviilasja hinna arvutamisel tuleb liita põhinõude summa kõrvalnõuete summaga. Kui Euroopa väiksemate nõuete avalduses soovitakse viivise väljamõistmist, mis pole avalduse esitamise seisuga sissenõutavaks muutunud, tuleb rahasummale liita lisaks summa, mis vastab ühe aasta eest arvestatud viivise summale. Riigilõivu suurus määratakse kindlaks saadud lõpliku rahasumma järgi (tsiviilasja hind) ning riigilõivuseaduse § 59 lg 1 lisas 1 oleva tabeli järgi.
Kohtuotsuse läbivaatamise avalduselt (kaja) tuleb tasuda kautsjoni. Kautsjonina tasutakse summa, mis vastab riigilõivule poolelt hagihinnalt. Riigilõivu suurus ei tohi jääda alla 100 euro ning ületada 1500 eurot.
Apellatsioonkaebuse esitamisel tuleb tasuda riigilõivu sama palju, kui tuli tasuda Euroopa väiksemate nõuete avalduse esialgsel esitamisel maakohtule, arvestades apellatsioonkaebuse ulatust.
Kassatsioonkaebuse ja teistmisavalduse esitamisel tuleb tasuda samuti kautsjoni. Kautsjoni arvutamiseks võetakse aluseks nõutava rahasumma suurus, millest arvestatuna üks protsent on tsiviilasja hind. Riigilõivu suurus ei tohi jääda alla 100 euro ning ületada 3000 eurot.
Määruskaebuse esitamisel ringkonnakohtusse või Riigikohtusse tuleb tasuda riigilõivu 50 eurot.
Riigilõiv on võimalik tasuda pangaülekandega Rahandusministeeriumi pangakontodele: SEB Pank – a/a EE571010220229377229 (SWIFT: EEUHEE2X); Swedbank – a/a EE062200221059223099 (SWIFT: HABAEE2X); Danske Bank – a/a EE513300333522160001 (SWIFT: FOREEE2X); Nordea Bank – a/a EE221700017003510302 (SWIFT: NDEAEE2X).
Kõikidel juhtudel tuleb riigilõiv tasuda enne avalduse esitamist. Koos avaldusega tuleb kohtule esitada riigilõivu tasumist tõendav dokument või andmed, mis võimaldavad riigilõivu tasumist kohtul kontrollida (näiteks makse tasumise kuupäev, summa suurus, kes makse teostas jne).
Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetluse raames tehtud kohtuotsuse peale on võimalik kaevata apellatsioonmenetluse korras juhul, kui maakohtu otsuses on antud luba edasikaebamiseks. Sellise loa annab kohus eelkõige juhul, kui apellatsioonikohtu lahend on maakohtu arvates vajalik ringkonnakohtu seisukoha saamiseks mingi õigusnormi kohta. Juhul, kui maakohtu otsuses luba ei ole antud, võib esitada ringkonnakohtule küll apellatsioonkaebuse, kuid ringkonnakohus võtab kaebuse menetlusse üksnes juhul, kui maakohtu otsuse tegemisel on selgelt ebaõigesti kohaldatud materiaalõiguse normi või on selgelt rikutud menetlusõiguse normi või on selgelt ebaõigesti hinnatud tõendeid ja see võis oluliselt mõjutada lahendit.
Apellatsioonkaebus esitatakse ringkonnakohtule, kelle tööpiirkonnas asub Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetluses lahendi teinud maakohus.
Apellatsioonkaebuse võib esitada 30 päeva jooksul, alates otsuse apellandile kättetoimetamisest, kuid mitte hiljem kui viie kuu möödumisel esimese astme kohtu otsuse avalikult teatavakstegemisest. Juhul kui maakohtu otsus tehti ilma kirjeldava ja põhjendava osata ning menetlusosaline taotles maakohtult selle täiendamist kirjeldava ja põhjendava osaga, hakkab apellatsioonitähtaeg kulgema uuesti kulgema tervikotsuse kättetoimetamisest. Apellatsioonkaebust ei või esitada, kui mõlemad pooled on apellatsioonkaebuse esitamise õigusest kohtule tehtud avalduses loobunud.
Apellatsioonimenetluses tehtud kohtuotsuse peale võib esitada Riigikohtule kassatsioonkaebuse (tsiviilkohtumenetluse seadustiku 66. ptk). Menetlusosaline võib esitada kassatsioonkaebuse Riigikohtule juhul, kui ringkonnakohus on oluliselt rikkunud menetlusõiguse normi või ebaõigesti kohaldanud materiaalõiguse normi.
Kassatsioonkaebuse võib esitada 30 päeva jooksul otsuse menetlusosalisele kättetoimetamisest alates, kuid mitte pärast viie kuu möödumist ringkonnakohtu otsuse avalikult teatavakstegemisest. Kassatsioonkaebust ei saa esitada, kui mõlemad pooled on kaebuse esitamise õigusest kohtule tehtud avalduses loobunud.
Jõustunud kohtuotsuse läbivaatamiseks võib erandkorras menetlusosalise avalduse alusel teatud uute asjaolude ilmsikstulekul esitada tsiviilkohtumenetluse seadustiku 68. peatükis sätestatud korras Riigikohtule teistmisavalduse. Teistmisavalduse võib esitada kahe kuu jooksul teistmise aluse olemasolust teadasaamisest alates. Teistmisavalduse võib esitada põhjusel, et menetlusosaline ei olnud menetluses esindatud, esitada kahe kuu jooksul alates päevast, millal menetlusosalisele, tsiviilkohtumenetlusteovõimetu poole puhul aga menetlusosalise seaduslikule esindajale lahend kätte toimetati. Seejuures ei arvestata avalikku kättetoimetamist. Teistmisavaldust ei või esitada, kui kohtulahendi jõustumisest, mille teistmist nõutakse, on möödunud viis aastat. Teistmisavaldust ei või esitada põhjusel, et pool ei olnud menetluses osalenud või esindatud või tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 702 lõike 2 punktis 8 nimetatud juhul, kui kohtulahendi jõustumisest on möödas kümme aastat.
Kohtuotsuse läbivaatamise menetlus vastab tsiviilkohtumenetluse seadustikus olevale kaja menetlusele (tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 415). Kohtuotsuse läbivaatamise avaldus tuleb esitada kohtule, kes tegi Euroopa väiksemate nõuete avalduse osas kohtuotsuse. Avaldus tuleb esitada kirjalikult ning see peab sisaldama: viidet, millise otsuse läbivaatamist soovitakse; avaldust, et soovitakse kohtuotsuse läbivaatamist; asjaolud ning põhistus, miks kohtuotsus tuleb läbi vaadata. Seejärel toimetab kohus avalduse vastaspoolele kätte ning määrab talle tähtaja seisukoha esitamiseks. Esitatud avalduse lahendamiseks on kohtul õigus pidada kohtuistung. Avalduse lahendab kohus kirjaliku määrusega. Avalduse rahuldamise korral jätkub Euroopa väiksemate nõuete avalduse menetlus olukorras, milles see oli enne otsuse tegemist. Määruse peale, millega kohus lükkab kohtuotsuse läbivaatamise avalduse tagasi, on õigus esitada määruskaebus ringkonnakohtule. Määruskaebuse kohta tehtud ringkonnakohtu määruse peale saab Riigikohtule edasi kaevata üksnes juhul, kui ringkonnakohus jättis määruskaebuse rahuldamata.
Määruse artikli 21a punkti a alusel on aktsepteeritud keeled eesti keel ja inglise keel.
Eestis täidavad Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetluses tehtud lahendeid vabakutselised kohtutäiturid. Avaldus täitemenetluse alustamiseks esitatakse võlgniku elu- või asukoha või vara asukoha järgsele kohtutäiturile. Kohtutäiturite büroode nimekiri on kättesaadav Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja veebilehel.
Juhul, kui Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetluses tehtud lahendi peale on esitatud apellatsioonkaebus, kohaldab määruse artiklis 23 sätestatud meetmeid ringkonnakohus, kuhu apellatsioonkaebus esitati. Kaja esitamisel tuleb avaldus meetmete kohaldamiseks esitada kaja lahendavale kohtule.
Juhul, kui apellatsioonkaebust veel esitatud pole, kohaldab määruse artiklis 23 nimetatud meetmeid asjas lahendi teinud kohus. Määruse artikkel 23 punktis c nimetatud meetme rakendamiseks on pädev maakohus, kelle tööpiirkonnas täitemenetlus toimub või peaks toimuma. Täitemenetluse seadustiku §-s 46 sätestatud juhtudel võib täitemenetluse peatamise otsustada lisaks kohtule ka täitemenetlust läbiviiv kohtutäitur.

matches:
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 3111
Kohus
Kohus
kohus
kohus
§ 59
kohus
§ 702
§ 415
kohus
kohus
kohus


(1) Toetuse andmise eesmärk on suurendada Eesti tuntust rahvusvaheliste spordi- ja kultuurisündmuste (edaspidi sündmuste) ning konverentside toimumise sihtkohana.
1) suureneb väliskülastajate ööbimiste arv Eesti majutusettevõtetes;
2) kasvab Eesti kui sündmuste ja konverentside toimumise koha tuntus;
3) suureneb koostöö sündmuste ja konverentside korraldajate ning turismiteenuste pakkujate vahel ja
4) kasvab sündmuste jätkusuutlikkus.
(4) Toetust antakse ainult projekti nendele tegevustele, mis on määratletud taotluses sisalduvas tegevusplaanis ja viiakse ellu projekti abikõlblikkuse perioodil.
4) välisriikidest saabuvate konverentsil osalejate ööbimiste koguarv on Harjumaal minimaalselt 500 või väljaspool Harjumaad minimaalselt 300;
5) konverentsi programm kestab vähemalt kolm järjestikust päeva;
5) minimaalne sündmuse väliskülastajate ööbimiste koguarv on 1000;
6) sündmus kestab ühtse programmiga vähemalt kaks järjestikust päeva;
10) turundusmaterjalid lähtuvad rakendusüksuse väljatöötatud ning veebilehel avaldatud Eesti turunduskontseptsioonist;
(1) Abikõlblikuks kuluks loetakse taotluse rahuldamise otsusega kinnitatud tegevuste elluviimiseks vajalikud ja põhjendatud kulud, mis vastavad Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. a määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” (edaspidi ühendmäärus) §-s 2 ning käesolevas määruses sätestatud tingimustele ning on kooskõlas Euroopa Liidu ja siseriikliku õigusega.
1) konverentsi, kultuuri- või spordisündmuse turunduskulud välisriikides, näiteks reklaami ja reklaammaterjalide tootmise ja levitamise, e-turundusega ja müügikanalite parendamisega seotud kulud, meediateenuseid pakkuva ettevõtja teenustasu, toetuse saaja ja partneri transpordi- ja majutuskulud, ruumide rent välisriikides;
2) sündmuse või konverentsi eel või ajal sellel osalevate välisriikidest saabuvate isikute, näiteks esinejad ja tehniline abipersonal, võistlejad ja nende saatemeeskonnad, kohtunikud ja muud tehnilised delegaadid, transpordi- ja majutuskulud;
5) konverentsi, kultuuri- või spordisündmuse läbiviimiseks vajaliku tehnika, varustuse, ruumide ja maa-ala rendiga seotud kulud;
6) konverentsi, kultuuri- või spordisündmuse korraldamise ja teenindamisega seotud kulud, näiteks konverentsi korraldusteenus, turvateenus, meditsiiniabi, parkimiskorraldusteenus, erivajadustega inimestele ligipääsetavuse tagamise kulud, tõlketeenus;
10) päevarahad;
16) konverentsi, kultuuri- ja spordisündmusega seotud kohapeal jaotatavate materjalidega kaasnevad kulud.
(3) Käesoleva määruse § 5 lõike 2 punktis 3 nimetatud projekti tegevused konverentsi korraldamiseks viiakse ellu kuni 60 kuu jooksul taotluse esitamisest arvates ning § 5 lõike 2 punktides 1 ja 2 seotud projekti tegevused sündmuse korraldamiseks viiakse ellu kuni 48 kuu jooksul taotluse esitamisest arvates, kuid mitte hiljem kui 31. augustiks 2023. a.
(7) Kultuurisündmustele käesoleva määruse alusel kultuuriabina antav toetus ning muu avaliku sektori rahaline panus ei tohi moodustada kokku rohkem kui 80% projekti abikõlblikest kuludest. Toetatavale kultuurisündmusele erinevatest avaliku sektori vahenditest kultuuriabina antav toetus koos käesoleva määruse alusel antava toetusega ei tohi ületada ühe sündmuse kohta kokku ühte miljonit eurot.
4) sündmuse või konverentsi külastajate teenindamisse kaasatud organisatsioonide ja ettevõtete üldandmed ning koostööpõhimõtete kirjeldus;
7) projekti eelarve ja selle põhjendused ning muud taotlusvormis nõutud andmed ning dokumendid;
11) volikiri, kui taotleja esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel.
(3) Taotlusvooru tähtajast, taotlusvooru eelarvest ja taotlusvooru tingimustest teavitab rakendusüksus üleriigilise levikuga päevalehes ning oma veebilehel vähemalt 30 tööpäeva enne taotlusvooru alguse tähtpäeva.
(4) Jooksva taotlemise avamisest ja taotlemise tingimustest teavitab rakendusüksus üleriigilise levikuga päevalehes ning oma veebilehel.
(5) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 37 tööpäeva taotlusvooru sulgemise päevast arvates.
(6) Taotluse menetlemise tähtaeg jooksva taotlemise korral on 37 tööpäeva taotluse rakendusüksusele esitamise päevast.
4) taotleja ei võimalda teha taotleja ja partneri juures struktuuritoetuse seaduse § 21 lõike 7 alusel kohapealset kontrolli taotluses esitatud andmete õigsuse tuvastamiseks.
(4) Rahuldamisele kuuluvad nõuetele vastavaks tunnistatud taotlused, milles kirjeldatud projektid on hinnatud käesoleva määruse § 17 lõikes 1 nimetatud hindamiskriteeriumide alusel vähemalt koondhindega 2,5.
(5) Taotlust ei rahuldata, kui selle koondhinne jääb alla käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud koondhinde või kui vähemalt üks käesoleva määruse § 17 lõike 1 punktides 1–3 toodud hindamiskriteerium hinnatakse väiksema hindega kui 2.
2) toetuse maksmise tingimused.
(8) Kui toetuse puhul on tegemist käesoleva määruse § 1 lõike 3 punktis 2 nimetatud riigiabiga, ei tehta taotluse rahuldamise otsust enne, kui Euroopa Komisjon on teinud või kui loetakse, et ta on teinud riigiabi teatise kohta lubava otsuse. Kui Euroopa Komisjon on teinud lubava otsuse, märgitakse vastav teave taotluse rahuldamise otsuses.
(1) Taotluse rahuldamise otsust muudetakse rakendusüksuse algatusel või toetuse saaja sellekohase kirjaliku avalduse alusel, mis esitatakse e-teeninduse kaudu, taotluste menetlemise määruse §-s 10 ja käesolevas määruses sätestatud tingimustel ja korras, kuni projekti tegevuste elluviimiseni.
(3) Toetuse saaja võib taotluse rahuldamise otsuse muutmise avaldust esitamata muuta projekti eelarves konkreetsele tegevusele ettenähtud eelarverea mahtu teise eelarverea mahu arvelt kuni 20% võrreldes taotluse rahuldamise otsuses märgituga tingimusel, et projekti abikõlblike kulude kogumaht ja toetuse osakaal ei suurene.
4) projekti tegevusi ei ole võimalik lõpetada käesoleva määruse §-s 8 nimetatud abikõlblikkuse perioodil.
(1) Toetuse saaja esitab projekti vahearuanded ja lõpparuande taotluse rahuldamise otsuses märgitud tähtaegadel. Aruandlusperioodi pikkus on minimaalselt 3 kuud ja maksimaalselt 12 kuud.
(2) Toetuse saaja esitab projekti lõpparuande koos viimase maksetaotlusega hiljemalt kahe kuu jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppu.
4) andmed projekti elluviimisesse kaasatud ettevõtjate kohta, sealhulgas ettevõtja nimi, kontaktisiku nimi ja kontaktandmed;
(7) Rakendusüksus kinnitab vahe- ja lõpparuande või tagastab selle toetuse saajale puuduste kõrvaldamiseks hiljemalt 40 tööpäeva jooksul alates selle rakendusüksuses registreerimisest.
9) säilitama kulu abikõlblikkust tõendavaid dokumente ja muid tõendeid kümne aasta jooksul alates taotluse rahuldamise tähtpäevast;
10) võimaldama teostada kuludokumentide auditit ja kontrollitoiminguid;
14) juhul kui toetuse saaja või partner on kohustatud järgima riigihangete seadust, järgima projektiga seotud hangete läbiviimisel struktuuritoetuse seaduse §-s 26 kehtestatud nõudeid. Kui tehingu hind käibemaksuta jääb vahemikku 5000–9999 eurot, tuleb võtta kolm sõltumatut hinnapakkumist. Kui kolme sõltumatut hinnapakkumist ei ole võimalik esitada või kui odavaimat pakkumust ei valita, tuleb esitada sellekohane põhjendus;
15) juhul kui toetuse saaja või partner ei ole kohustatud järgima riigihangete seadust ja tehingu summa käibemaksuta ületab 5000 eurot, esitama vähemalt kolm omavahel sõltumatu pakkuja koostatud ja sisu poolest võrreldavat hinnapakkumist, välja arvatud juhul kui hinnapakkumised esitati koos taotlusega ning ostetav asi või teenus, samuti ostetava asja või teenuse hind võrreldes taotluses tooduga ei ole muutunud. Kui kolme sõltumatut hinnapakkumist ei ole võimalik esitada või kui odavaimat pakkumust ei valita, tuleb esitada sellekohane põhjendus. Käesoleva määruse § 5 lõikes 2 nimetatud sündmuse või konverentsi korraldamist ei käsitata riigihangete seaduse § 10 lõike 2 punkti 1 tähenduses ülesande täitmisena avalikes huvides;
4) teostama kuludokumentide auditit ja kontrollitoiminguid;
1) tulenevalt struktuuritoetuse seaduse §-st 42 teostada toetuse saaja juures kuludokumentide ja projekti elluviimise kontrolli;
5) vähendada toetuse suurust toetuse saaja poolt vähem kasutatud summa võrra, kui esitatud vahearuandest selgub, et toetuse saaja on osaliselt või täielikult jätnud tegemata tegevuskavas planeeritud tegevusi;


Teaduskompetentsi Nõukogu moodustamise kord ja töökord – Riigi Teataja
Teaduskompetentsi Nõukogu moodustamise kord ja töökord
Teaduskompetentsi Nõukogu moodustamise kord ja töökord - sisukord
§ 1 Teaduskompetentsi Nõukogu liikmed
§ 2 Nõukogu moodustamine
§ 5 Nõukogu istung
§ 6 Istungi protokoll
§ 7 Nõukogu otsustusvõimelisus
§ 8 Nõukogu otsus
§ 10 Nõukogu teenindamine
§ 11 Nõukogu finantseerimine
Vastu võetud 11.12.2001 nr 392
RT I 2001, 97, 615
jõustumine 21.12.2001
04.08.2005 RT I 2005, 43, 365 12.08.2005
18.06.2009 RT I 2009, 33, 216 01.09.2009
Määrus kehtestatakse « Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse » § 10 punkti 4 alusel.
§ 1. Teaduskompetentsi Nõukogu liikmed
(1) Teaduskompetentsi Nõukogu (edaspidi nõukogu ) liikmeteks on omal alal tunnustatud teadlased.
(2) Nõukogu liikmeteks ei saa olla teadus- ja arendusasutuste rahaliste vahendite kasutamise eest vastutavad isikud.
(3) Nõukogu on 9-liikmeline.
(1) Nõukogu moodustab ja selle koosseisu kinnitab kuni kolmeks aastaks Vabariigi Valitsus haridus- ja teadusministri ettepanekul.
(2) Haridus- ja teadusministrile esitavad kandidaate nõukogu liikme kohale avalikõiguslike juriidiliste isikutena tegutsevate ülikoolide rektorid ja Eesti Teaduste Akadeemia.
(3) Haridus- ja teadusminister teeb esitatud kandidaatide hulgast valiku, arvestades erinevate teadus- ja arendustegevuse valdkondade esindatust ning järgmisi kriteeriume:
1) nõukogu igas järgmises koosseisus peab olema vähemalt ühe kolmandiku ulatuses uusi liikmeid;
2) üks ja sama isik ei tohi järjest nõukogu liige olla rohkem kui kuus aastat.
[RT I 2005, 43, 365 - jõust. 12.08.2005]
§ 4. [Kehtetu – RT I 2009, 33, 216 - jõust. 01.09.2009]
§ 5. Nõukogu istung
(1) Nõukogu töövorm on istung. Istungid toimuvad vähemalt neli korda aastas.
(3) Istungi päevakord koos teiste vajalike dokumentidega saadetakse nõukogu liikmetele vähemalt üks nädal enne istungi toimumist.
[RT I 2009, 33, 216 - jõust. 01.09.2009]
(5) Nõukogu esimehel, tema äraolekul aseesimehel, on õigus kutsuda päevakorras olevate küsimuste arutamiseks nõukogu istungist osa võtma nõukogu koosseisu mittekuuluvaid isikuid.
§ 6. Istungi protokoll
(1) Nõukogu istungid protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla nõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees, ja protokollija.
(2) Protokollija edastab nõukogu istungi protokolli koopiad ühe nädala jooksul pärast istungi toimumist kõikidele nõukogu liikmetele.
§ 7. Nõukogu otsustusvõimelisus
(1) Nõukogu on otsustusvõimeline, kui istungil osaleb vähemalt kuus nõukogu liiget, sealhulgas esimees, tema äraolekul aseesimees.
§ 8. Nõukogu otsus
(2) Nõukogu võtab otsused vastu avalikul hääletamisel 2/3 koosseisulise häälteenamusega.
(3) Teadusteema sihtfinantseerimise taotluse arutelust ja sihtfinantseerimise ettepaneku tegemise otsustamisest nõukogu istungil ei võta osa nõukogu liige, kes on teadusteema, mille sihtfinantseerimist taotletakse, juht või põhitäitja.
(4) Evalveerimise tulemuse kinnitamise ettepaneku tegemise otsustamisest nõukogu istungil ei võta osa nõukogu liige, kes on evalveeritavas teadus- ja arendustegevuse valdkonnas tegutseva rühma, mille evalveerimise tulemuse kinnitamise ettepaneku tegemist otsustatakse, liige.
(5) Nõukogu otsused, millega tehakse ettepanek haridus- ja teadusministrile õigusakti väljaandmiseks, esitatakse haridus- ja teadusministrile kahe nädala jooksul nende vastuvõtmisest.
Nõukogu esitab vähemalt üks kord kolme aasta jooksul oma tegevuse aruande haridus- ja teadusministrile ning Teadus- ja Arendusnõukogule.
§ 10. Nõukogu teenindamine
§ 11. Nõukogu finantseerimine
Nõukogu tegevust finantseeritakse riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu selleks ettenähtud vahenditest.


AvalehtOstuinfoKasutajatingimused
1.1. Käesolevad lepingutingimused kehtivad OÜ Sysimust (edaspidi MÜÜJA) ja Tellija (edaspidi OSTJA) vahel internetipoes aadressiga www.sysimust.com (edaspidi KAUBAMAJA).
1.3. Ostja tellitud kaupade müügileping kaupade suhtes loetakse sõlmituks peale tellimuse esitamist Ostja poolt ja tellimuse kinnituse saamist Müüja poolt arve näol.
2.1. Kaubamajas esitatud hinnad on eurodes. Kuna Müüja ei ole käibemaksukohustuslane, siis ei lisandu hindadele käibemaksu.
2.2. Hinnale võib lisanduda kohaletoimetamistasu ja pakkimistasu vastavalt tellimuse vormistamise käigus Ostja poolt tehtud valikutele.
3.1. Toodete eest tasumine toimub ainult ettemakse arve alusel. Ettemaksu arve saadetakse Ostjale tellimuse kinnitusena elektronpostiga. Maksetähtajaks on 5 kalendripäeva alates arvel näidatud kuupäevast. Kui raha ei laeku maksetähtaja jooksul, siis tühistatakse tellimus ja arve automaatselt.
3.2. Toodete puhul, mis on valmistatud Ostja isiklikke vajadusi arvestades või Ostja esitatud tingimuste kohaselt (nn tellimustooted) võib Müüja nõuda Ostjalt 50% ettemaksu enne tellimuse vastuvõtmist.
3.3. Kui Ostja ei ole peale tellimustoote valmimist arvet tasunud maksetähtaja jooksul, ei kuulu ettemaks tagastamisele. Tellimustoodete puhul esitatakse arve peale toote valmimist ning arve maksetähtajaks on 30 kalendripäeva alates arvel näidatud kuupäevast. Juhul, kui raha ei laeku maksetähtaja jooksul, siis tellimus ja arve tühistatakse automaatselt.
3.4. Ostja on kohustatud arve tasumisel kontrollima kõikide andmete õigsust ning ülekande selgitusse märkima Müüja poolt antud arve numbri.
3.5. Kuni kauba hinna täieliku tasumiseni on kaup Müüja omand.
4.1. Ostjal on valida järgmiste tarneviiside vahel:
4.1.1. Eesti Posti pakk. Kaup postitatakse esimesel võimalusel peale arve tasumist, sõltuvalt kohaliku postkontori lahtiolekuaegadest. Olemasolev kaup toimetatakse Ostjale kuni 5 tööpäeva jooksul peale raha laekumist Müüja pangakontole.
4.1.2. Eesti Posti pakk koos Eesti Posti poolt pakutava „Ettevaatlikult“ teenusega. Kaup postitatakse esimesel võimalusel, peale arve tasumist, sõltuvalt kohaliku postkontori lahtioleku aegadest. Olemasolev kaup toimetatakse Ostjale kuni 5 tööpäeva jooksul peale raha laekumist Müüja pangakontole.
4.1.3. Pakk Post24 pakiautomaati. Kaup postitatakse esimesel võimalusel, peale arve tasumist, sõltuvalt kohaliku postkontori lahtioleku aegadest. Olemasolev kaup toimetatakse Ostjale kuni 5 tööpäeva jooksul peale raha laekumist Müüja pangakontole.
4.1.4. Pakk Post24 pakiautomaati koos Eesti Posti poolt pakutava „Ettevaatlikult“ teenusega. Kaup postitatakse esimesel võimalusel, peale arve tasumist, sõltuvalt kohaliku postkontori lahtioleku aegadest. Olemasolev kaup toimetatakse Ostjale kuni 5 tööpäeva jooksul peale raha laekumist Müüja pangakontole.
4.1.5. Pakk Itella SmartPosti pakiautomaati. Kauba postitatamine toimub kahel korral nädalas (esmaspäeviti ja neljapäeviti) peale arve tasumist. Olemasolev kaup toimetatakse Ostjale kuni 5 tööpäeva jooksul peale raha laekumist Müüja pangakontole.
4.1.6. Rahvusvaheline tähitud maksikiri. Kaup postitatakse Eesti Postiga esimesel võimalusel peale arve tasumist, sõltuvalt kohaliku postkontori lahtioleku aegadest. Paki kohaletoimetamise aeg sõltub riigist, kuhu pakk saadetakse. Euroopas kulub selleks umbes nädal, Ameerikas umbes kaks nädalat ning Aasias umbes kuu aega.
4.1.7. Tulla ise kaubale järele. Vajalik eelnev Ostja ja Müüja vaheline kokkulepe.
4.2. Ostjal on valida järgmiste kauba pakkimisviiside vahel:
4.2.1. Pakkimine mulliümbrikusse. Müüja pakib kauba sobiva suurusega mulliümbrikusse. Müüja kasutab selleks mullikilet ja postiasutustes müüdavaid ning postitamiseks sobivaid mulliümbrike.
4.2.2. Pakkimine pappkarpi. Müüja pakib kauba vajaliku pappkarpi. Müüja kasutab selleks mullikilet ja postiasutustes müüdavaid ning postitamiseks sobivaid pappkarpe.
4.2.3. Kui ostja tuleb ise kaubale järele siis kaupa ei pakita.
4.3. Ostja on kohustatud enne tellimuse vormistamist kontrollima esitatavate kontaktandmete õigsust vältimaks viivitusi ja arusaamatusi toodete kohaletoimetamisel. Müüja ei vastuta toodete kohaletoimetamise viivituse ja tekkinud arusaamatuse eest juhul, kui viivitus või arusaamatus on tingitud Ostja poolt tellimuse vormistamisel esitatud ebatäpsusest või ebaõigsusest.
4.4. Müüja ei vastuta kolmandate osapoolte (postiteenust pakkuvate firmade) poolt pakutava teenuse kvaliteedi eest. Kõik pretensioonid, mis puudutavad paki viibimist, kadumist või kahjustumist postitamise käigus, tuleb esitada vastava teenuse pakkujale.
4.5. Ostja on kohustatud valima vastavalt oma kauba iseloomule vajaliku tarne- ja pakendamisviisi vältimaks kauba kahjustumist postitamise käigus.
4.6. Juhul, kui Ostja ei lähe oma pakile õigeaegselt järele, saadetakse see Müüjale tagasi (Eesti Post hoiab peale postiteatise väljastamist pakki kontoris kuni 15 kalendripäeva; Post24 ja Itella Smartpost hoiavad pakke pakiautomaadis kuni 7 kalendripäeva). Uuesti postitamine maksab Ostjale kuni 10 eurot.
4.7. Tellimused, mille toodete summa ületab 75 eurot, viiakse Ostjale kohale Müüja kulul.
5. Toodete tagastamine
5.1. Ostjal on õigus taganeda tellimuse alusel sõlmitud müügilepingust 14 kalendripäeva jooksul alates toodete Ostjale üleandmisest. Selleks peab Ostja saatma Müüjale kirjaliku taganemisavalduse elektronposti teel. Müüja soovitab Ostjal märkida avalduses ka taganemise põhjuse (võlaõigusseadus, edaspidi VÕS, § 56 lg 1, VÕS § 194 lg 2).
5.2. Ostja peab lepingust taganemisel tagastama kauba Müüjale viivitamata kuid mitte hiljem, kui 30 kalendripäeva jooksul alates lepingu taganemise ja toote tagastamise soovi teate jõudmisest Müüjani (VÕS § 56 lg 3).
5.3. Toote tagastamise korral kannab Müüja toote eest tasutud summa (sh postikulu, mille Ostja tasus toote kohaletoimetamiseks) samale pangakontole, millelt vastav makse laekus Müüjale, 30 kalendripäeva jooksul alates lepingust taganemise teate jõudmisest Müüjani (VÕS § 56 lg 3).
5.4. Lepingust taganemisel toimub paki tagasisaatmiskulude hüvitamine poolte kokkuleppel, kusjuures kuni 10 eurose suuruse tagastamiskulu kannab Ostja (VÕS § 194 lg 4).
5.5. Kauba tagastamisel posti teel vastutab Ostja tagastatava kauba piisava pakendamise eest. Selleks peab Ostja järgima vastava teenusepakkuja poolseid juhendeid ja nõudeid.
5.6. Lepingust taganemisõiguse kasutamiseks peab Ostja tagastama kauba originaalpakendis koos ostutšekiga. Toote pakend peab olema kahjustamata ja toode kasutamata/kandmata.
5.7. 14 kalendripäevane tagastamisõigus ei kehti toodete puhul, mis on valmistatud tellija isiklikke vajadusi arvestades või tellija esitatud tingimuste kohaselt (nn tellimustooted) (VÕS § 53 lg 4).
6.1. Müüja võtab vastu pretensioone lepingutingimuste mittevastavuse kohta kahe aasta jooksul alates kauba Ostjale üleandmisest. Pretensiooni esitamise aluseks on ostutšekk.
6.2. Kauba puuduse ilmnemisel peab Ostja hiljemalt kahe kuu jooksul sellest Müüjat teavitama ehk esitama pretensiooni (VÕS § 220 lg 1).
6.3. Müüja ei rahulda pretensioone, kui kauba puudus on tingitud toote valest kasutamisest või toote kulumisest.
7.1. Müüjal on õigus tellimuse alusel sõlmitud müügilepingust taganeda, kui Ostja ei ole arvet õigeaegselt tasunud.
7.2. Müüjal on õigus muuta käesolevaid lepingutingimusi ühepoolselt ilma, et tal oleks kohustust teatada sellest kirjalikult e-keskkonna vahendusel Ostjatele.
7.3. Kui Ostja on esitanud tellimuse enne tingimuste muutmist, siis kehtivad tema müügilepingule tellimise hetkel määratud lepingutingimused.
7.4. Müüjal on õigus mistahes ajal teha Kaubamaja hindades ja ostu-müügi tingimustes muudatusi ilma Ostjaid sellest eelnevalt teavitamata.
7.5. Müüja ei vastuta Ostjale tekitatud kahjude eest või kohaletoimetamise viibimise eest juhul, kui kahju või toote kohaletoimetamise viibimine on tingitud asjaolust, mida Müüja ei saanud mõjutada, ei näinud ette ega võinud ette näha (vääramatu jõud).
7.6. Ostja ja Müüja vahel seoses Kaubamaja vahendusel toodete tellimise ja ostmisega tekkinud vaidlused lahendatakse läbirääkimiste teel. Müüja vastab Ostja kaebustele ja pretensioonidele elektronposti teel hiljemalt 5 tööpäeva jooksul.
7.7. Müüja klientide isikuandmed ja andmed Ostja poolt sooritatud tellimuste kohta on konfidentsiaalsed ning neid kasutatakse ainult tellimuste täitmiseks. Andmed edastatakse vaid AS-ile Eesti Post või Itella SmartPost OÜ-le tellimuste täitmiseks.
Viimati muudetud 17.12.2013