Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse ja halduskoostöö seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse ja halduskoostöö seaduse muutmise seadus
RT I, 17.11.2011, 1
11.11.2011 otsus nr 13
§ 1. Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse muutmine
Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses (RT I 2009, 56, 375; 2010, 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
„(2) Põllumajandusminister määrab käskkirjaga turuinfot esitavad isikud ning nende ettevõtted, mille kohta turuinfot kogutakse.”;
2) paragrahvi 14 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Ühtset pindalatoetust võib taotleda vähemalt 1 ha põllumajandusmaa kohta, mida hoitakse heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes ning:
3) mida taotleja kasutab taotluse esitamise aasta 15. juunil.”;
3) paragrahvi 15 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „toetusõigusliku põllukultuuri või põllumajanduslooma kasvatamise kohta, põllumajandusmaa kohta” tekstiosaga „kasvatatava toetusõigusliku põllumajanduslooma kohta”;
4) paragrahvi 17 lõiget 6 täiendatakse tekstiosaga „, välja arvatud otsejoones ülenejale ja alanejale sugulasele ning külgjoones sugulasele ja abikaasale, kui toimub komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 82 kohane põllumajandusettevõtte üleandmine samale isikule.”;
„(4) Põllumajandusminister võib määrusega kehtestada komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 82 lõike 3 punktis a nimetatud ülevõtmisperioodi ja ülevõtja poolt PRIA-le esitatavate dokumentide loetelu eraldi iga otsetoetuse või täiendava otsetoetuse liigi kohta.”;
6) paragrahvi 19 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) taotleja ei ole põllumajandusliku tegevusega tegelev isik või ei kasvata toetusõiguslikku põllumajanduslooma ega põllukultuuri;”;
7) paragrahvi 20 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Täiendavat otsetoetust vähendatakse, kui:
(2) Täiendava otsetoetuse vähendamise ja selle arvutamise täpsemad alused toetuse liikide kaupa kehtestab põllumajandusminister määrusega.”;
8) paragrahvi 21 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) taotleja ei ole põllumajandusliku tegevusega tegelev isik või ei kasvata toetusõiguslikku põllumajanduslooma;”;
„(2) Kui lisaks Euroopa Liidu eelarvest eraldatud vahenditele eraldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 alusel makstavatele otsetoetustele ka riigieelarvest rahalisi vahendeid, otsustab põllumajandusminister käskkirjaga eraldatud rahaliste vahendite jaotuse toetuse liikide kaupa. PRIA otsustab otsetoetuse ühikumäära, võttes arvesse Euroopa Liidu asjakohases määruses ja põllumajandusministri käskkirjas kehtestatud toetuse kogusummat ning toetusõiguslikuks tunnistatud põllumajandusmaa hektarite, põllumajandusloomade või muude toetusõigust andvate ühikute arvu ning järgides taotlejate võrdse kohtlemise põhimõtet.”;
10) paragrahvi 26 lõiget 1 täiendatakse pärast tekstiosa „artiklites 23 ja 24” tekstiosaga „ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artiklis 51”;
11) paragrahvi 26 lõiget 3 täiendatakse pärast tekstiosa „artikli 24 lõikes 2” tekstiosaga „ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 51 lõike 4 punktis a”;
12) paragrahvi 26 lõiget 4 täiendatakse pärast tekstiosa „artikli 23 lõikes 2” tekstiosaga „ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 51 lõikes 2”;
13) paragrahvi 32 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Komisjoni määruse (EÜ) nr 657/2008 artikli 15 lõikes 6 nimetatud kohapealset kontrolli haridusasutuses, sealhulgas sellises haridusasutuses, kes ise toetust ei taotle, kuid osaleb koolipiimatoetuse skeemis, teeb PRIA.”;
14) paragrahvi 33 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103ga lõikes 1 nimetatud puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja ning banaanitoodete lastele jagamiseks antava toetuse (edaspidi koolipuuviljatoetus) andmise korral ühenduse toetusele riikliku lisatoetuse andmise otsustab põllumajandusminister, arvestades selleks riigieelarvest eraldatud rahalisi vahendeid.
(4) Koolipuuviljatoetust saav haridusasutus kasutab komisjoni määruse (EÜ) nr 288/2009, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses ühenduse abiga, mis antakse koolidele puuvilja jagamise kava raames puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete jagamiseks haridusasutuste lastele (ELT L 94, 08.04.2009, lk 38–47), artikli 14 lõike 1 nõuete kohaselt Euroopa Liidu koolidele puuvilja jagamise kava plakatit.”;
15) paragrahvi 34 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
„(8) Komisjoni määruse (EÜ) nr 288/2009 artikli 13 lõikes 6 nimetatud kohapealset kontrolli haridusasutuses, sealhulgas sellises haridusasutuses, kes ise toetust ei taotle, kuid osaleb koolipuuviljatoetuse kavas, teeb PRIA.”;
16) paragrahvi 40 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Põllumajandusminister võib määrusega kehtestada nõuded sekkumiskeskuse ja -lao kohta.”;
17) paragrahvi 41 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Põllumajandusminister võib määrusega kehtestada põllumajandustoote kokkuostu ja sekkumisvarudest pärit toote müümise või tasuta üleandmise täpsema korra ning pakkumise vormi.”;
18) paragrahvi 41 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
19) paragrahvi 45 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(8) PRIA tunnistab tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liidu tunnustamise otsuse kehtetuks haldusmenetluse seaduses sätestatud alustel või komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (ELT L 157, 15.06.2011, lk 1–163), artiklites 114 ja 115 sätestatud juhtudel või kui tootjaorganisatsioon või tootjaorganisatsioonide liit:
2) ei võimalda teostada järelevalvet asjakohastes õigusaktides sätestatud nõuete täitmise üle.”;
20) paragrahvi 46 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Tootjaorganisatsiooni toetuse taotlemiseks esitab tootjaorganisatsioon vormikohase kirjaliku taotluse PRIA-le. Toetuse taotlemiseks peab tootjaorganisatsioonil olema komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artiklites 59 ja 60 ning käesolevas seaduses sätestatud nõuete kohane PRIA kinnitatud rakenduskava ja asutatud rakendusfond selle rahastamiseks.”;
21) paragrahvi 57 lõikest 2 jäetakse välja tekstiosa „Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40)”;
22) paragrahvi 57 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Põllumajandusminister kehtestab määrusega eelarveaastal antavate maaelu arengu toetuste liigid ja toetatavad tegevused, märkides ära ka toetuste liigid ja tegevused, mille kohta toetust on võimalik taotleda komisjoni määruse (EL) nr 65/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad seoses kontrollimenetluse rakendamisega ning nõuetele vastavusega maaelu arengu toetusmeetmete osas (ELT L 25, 28.01.2011, lk 8–23), artikli 3 lõikes 2 nimetatud iga-aastase maksenõude alusel ja üksnes kehtiva kohustuse ulatuses, ning otsustab käskkirjaga maaelu arengu toetusteks ettenähtud vahendite jaotuse.”;
23) seadust täiendatakse §-dega 571 ja 572 järgmises sõnastuses:
„§ 571. Leader-meetme rakendamine
(11) Kohalik tegevusgrupp, kellele PRIA on esitanud käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud kohustuste täitmise nõude, võib teha uusi projektitoetuse taotluse kinnitamise otsuseid PRIA sellekohase kirjaliku nõusoleku kättetoimetamisest alates. PRIA annab nõusoleku, kui kohalik tegevusgrupp täidab kõik asjakohased kohustused.”;
24) paragrahvi 58 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punktides a ja b nimetatud toetust (edaspidi projektitoetus) võib taotleda isik, kelle projektitoetuse taotlus on kohaliku tegevusgrupi otsusega kinnitatud.”;
25) paragrahvi 58 lõikest 3 jäetakse välja tekstiosa „ning toidukvaliteedikava raames toodetud toote teavitamis- ja edendamistegevuseks antava toetuse”;
26) paragrahvi 59 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) PRIA või käesoleva seaduse § 57 lõike 4 alusel PRIA-ga halduslepingu sõlminud isik võib taotlejale puuduste kõrvaldamiseks tähtaega andmata jätta taotluse läbi vaatamata, kui nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20, artikli 36 punkti a alapunkti vi, punkti b alapunktide vi ja vii ning artiklite 52 ja 63 kohaste toetuste puhul ei ole taotleja esitanud toetuse taotlemiseks kõiki käesoleva seaduse alusel nõutavaid dokumente või kui taotlus ei ole vormikohane.”;
27) paragrahvi 59 lõike 4 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„PRIA või käesoleva seaduse § 57 lõike 4 alusel PRIA-ga halduslepingu sõlminud isik määrab taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, kui taotluses või käesoleva seaduse alusel esitatud muus dokumendis on ilmsed ebatäpsused.”;
28) paragrahvi 60 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Erandina käesoleva paragrahvi lõikest 1 võib käesoleva seaduse § 59 lõike 5 alusel kehtestatud õigusaktis ette näha, et taotlusi hinnatakse enne taotleja, taotluse ja kavandatava tegevuse nõuetele vastavuse kontrollimist.”;
29) paragrahvi 60 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Projektitoetuse taotluse vastavust kohaliku arengu strateegiale ja rakenduskavale hindab kohalik tegevusgrupp. Projektitoetuse taotluse kohaliku arengu strateegiale ja rakenduskavale vastavuse ning projektitoetuse taotluste paremusjärjestuse puhul lähtub PRIA kohaliku tegevusgrupi otsustest ega kaldu nendest kõrvale.”;
30) paragrahvi 61 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) PRIA või käesoleva seaduse § 57 lõike 4 alusel PRIA-ga halduslepingu sõlminud isik, kui sellekohane õigus tuleneb halduslepingust, otsustab maaelu arengu toetuse vähendamise komisjoni määrustes (EÜ) nr 1975/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta (ELT L 368, 23.12.2006, lk 74–84), (EL) nr 65/2011 ja (EÜ) nr 1122/2009 sätestatud alustel.
(2) Käesoleva seaduse § 58 lõikes 2 nimetatud väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamise miinimumnõuete rikkumise korral otsustab PRIA või käesoleva seaduse § 57 lõike 4 alusel PRIA-ga halduslepingu sõlminud isik, kui sellekohane õigus tuleneb halduslepingust, toetuse vähendamise või taotluse rahuldamata jätmise käesoleva seaduse § 26 kohaselt.”;
31) paragrahvi 62 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui arengukavas või käesoleva seaduse § 60 lõike 4 alusel kehtestatud õigusaktis ei ole ette nähtud taotluste hindamist ega vajadust taotlusi hinnata, rahuldatakse kõik nõuetele vastavad taotlused toetuse liigi või toetatava tegevuse rahastamise eelarve piires.”;
32) paragrahvi 62 täiendatakse lõigetega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
„(6) PRIA peatab nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punktis c nimetatud toetuse väljamaksmise, kui kohalikule tegevusgrupile on käesoleva seaduse § 572 lõike 6 alusel esitatud kohustuste täitmise nõue. Toetuse väljamaksmist jätkatakse käesoleva seaduse § 572 lõikes 11 nimetatud nõusoleku andmisest arvates.
(7) PRIA jätab nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punktis c nimetatud toetuse välja maksmata käesoleva seaduse § 572 lõikes 1 nimetatud halduslepingu lõpetamise korral.”;
33) seadust täiendatakse §-ga 621 järgmises sõnastuses:
„§ 621. Tegevuse rahastamine enne kulutuste tegemist
4) ta on varem tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel saadud raha kasutanud sihipäraselt ja tähtpäevaks.”;
34) paragrahvi 63 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Täpsemad nõuded tehnilise abi toetuse taotleja ja kavandatava tegevuse kohta, abikõlblikud kulud, tehnilise abi toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra, taotluse vormi ning toetuse väljamaksmise korra kehtestab põllumajandusminister määrusega.”;
35) paragrahvi 70 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Euroopa Liidu asjakohastes määrustes nimetatud puu- ja köögiviljad peavad vastama samades määrustes sätestatud turustusnormidele.
3) puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse kontrollimise koolituse nõuded.”;
36) paragrahvi 75 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Põllumajandusminister võib määrusega kehtestada täpsemad nõuded nõuandekeskusena tunnustamise taotleja, tunnustamise taotluse ja tunnustatud nõuandekeskuse kohta ning nõuandekeskuste arvu maakonnas. Põllumajandusminister võib tunnustada nõuandekeskusena ka koordineerivat keskust.”;
37) paragrahvi 77 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Tootjarühm käesoleva seaduse 6. ja 11. peatüki tähenduses on tulundusühistu, kelle eesmärgiks on turustada oma liikmete toodetud põllumajandustooteid ja liikmete omatoodetud põllumajandustoodete töötlemisel saadud tooteid.”;
38) paragrahvi 82 lõike 1 punktis 1 asendatakse tekstiosa „käesoleva seaduse § 79 alusel ja korras tunnustatud tootjarühm” tekstiosaga „komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 23 lõikes 1 sätestatud nõuetele vastav põllumajandustootjaid ühendav tulundusühistu, mittetulundusühing või seltsing (edaspidi toidukvaliteedikava rakendav tootjarühm)”;
39) paragrahvi 82 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) toidukvaliteedikava rakendaval tootjarühmal on mittetulundusühingute seaduse § 7 või tulundusühistuseaduse § 6 kohases põhikirjas või võlaõigusseaduse § 580 lõike 1 kohases seltsingulepingus sätestatud korra kohaselt üldkoosoleku, volinike koosoleku või seltsinglaste otsusega vastu võetud toidukvaliteedikava eeskiri.”;
40) paragrahvi 82 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Põllumajandusminister võib määrusega kehtestada täpsemad nõuded toidukvaliteedikava, sealhulgas seda rakendava tootjarühma ja toidukvaliteedikavas osaleja ning toidukvaliteedikava eeskirja kohta.”;
41) paragrahvi 83 lõikes 2, lõike 6 punktides 3–5 ja lõike 8 punktides 3–4 asendatakse sõna „tootjarühm” sõnadega „toidukvaliteedikava rakendav tootjarühm”;
42) paragrahvi 83 lõike 6 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
43) paragrahvi 86 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Põllumajandustootjate majandustegevuse analüüsimiseks vajalikud andmed kogub põllumajandusliku raamatupidamise andmebaasi põllumajandusministri valitud asutus nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Ühenduse põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk (ELT L 328, 15.12.2009, lk 27–38), kohaselt.
(2) Põllumajandusliku raamatupidamise andmeid esitavate põllumajandustootjate arvu ja põllumajandustootjate valimise kava kinnitab nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 6 alusel põllumajandusministri moodustatud komisjon.”;
44) paragrahvi 89 lõiked 4 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Põllumassiivi tunnus käesoleva seaduse tähenduses on põllumassiivi identifitseerimiseks ettenähtud unikaalne numberkood.
(5) Põllumassiivi piiripunktide määramise, põllumassiivi kaardi koostamise, põllumassiivile unikaalse numberkoodi andmise ja toetusõigusliku pindala määramise korra ning põllumassiivi kasutamise kohta esitatavad andmed ja nende esitamise korra kehtestab põllumajandusminister määrusega.”;
45) paragrahvi 90 lõikes 2 asendatakse sõna „põllumajandusminister” sõnadega „Vabariigi Valitsus”;
46) paragrahvi 90 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Registrisse kantud andmete muutumise korral esitab isik PRIA-le avalduse nende muutmiseks andmete muutumisest arvates 15 tööpäeva jooksul.”;
47) paragrahvi 90 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Isiku avalduseta võib registrisse kanda andmed põllumassiivi kasutamise, piiripunktide ja põllumassiivi pindala kohta ning põllumassiivi tunnused, samuti andmed taotluse esitamise, taotluse menetlemise alustamise, järelevalvetoimingute tegemise ja muutunud andmete kohta muul kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud viisil andmete muutumisest teadasaamisest arvates 30 tööpäeva jooksul.”;
48) paragrahvi 94 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „piires” tekstiosaga „Põllumajandusministeerium,”;
49) paragrahvi 94 lõikes 2 asendatakse arv „11” arvuga „111”;
50) paragrahvi 94 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Käesoleva seaduse § 571 lõikes 2 nimetatud kohaliku tegevusgrupi ja tema tegevuse nõuetekohasuse üle teostab riiklikku järelevalvet PRIA.”;
51) paragrahvi 94 täiendatakse lõigetega 61–63 järgmises sõnastuses:
„(61) Käesoleva seaduse § 27 lõike 2 alusel antud kasutustoetuse korral teostab komisjoni määruse (EÜ) nr 967/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 176, 30.06.2006, lk 22–31), artiklis 12 sätestatud järelevalvet tarnitud ja tootmisse suunatud toorainekoguste ning saadud toodete vastavuse üle oma pädevuse piires VTA.
(63) Käesoleva seaduse 5. peatüki 3. jaos sätestatud koolipiimatoetuse ja sama peatüki 4. jaos sätestatud koolipuuviljatoetuse andmise üle teostab järelevalvet PRIA, teostades järelevalvet ka sellises haridusasutuses, kes ise toetust ei taotle, kuid osaleb koolipiimatoetuse skeemis või koolipuuviljatoetuse kavas.”;
52) paragrahvi 94 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(9) Käesoleva seaduse §-s 70 nimetatud puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse üle teostab riiklikku järelevalvet PMA.”;
53) paragrahvi 94 täiendatakse lõikega 91 järgmises sõnastuses:
„(91) Puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse järelevalve täpsema korra ning turustusnormidele vastavuse järelevalve erikorra jaemüügi etapil kehtestab põllumajandusminister määrusega.”;
54) paragrahvi 94 täiendatakse lõikega 111 järgmises sõnastuses:
„(111) Käesoleva seaduse §-s 75 nimetatud nõuandekeskuse üle teostab riiklikku järelevalvet Põllumajandusministeerium.”;
55) paragrahvi 98 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Kui vaie esitatakse käesoleva seaduse § 571 lõikes 2 nimetatud kohaliku tegevusgrupi otsuse või toimingu peale, lahendab vaide kohalik tegevusgrupp.”;
56) paragrahvi 99 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Käesoleva seaduse § 621 lõike 1 kohaselt saadud raha nõutakse tagasi käesoleva seaduse §-des 100–102 sätestatud korras, kui toetuse saaja kohta tehakse Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) toetuse väljamakse tegemisest keeldumise otsus või kui toetuse saaja on saadud raha kasutanud mitteabikõlblike kulude hüvitamiseks.”;
57) seadust täiendatakse §-ga 1161 järgmises sõnastuses:
„§ 1161. Leader-meetme rakendamise üleminekusätted
Enne käesoleva paragrahvi jõustumist kohaliku tegevusgrupi ülesandeid täitnud mittetulundusühing võib neid ülesandeid täita käesoleva seaduse § 572 lõikes 1 nimetatud halduslepingut sõlmimata kuni 2012. aasta 31. detsembrini.”
Halduskoostöö seaduse (RT I, 10.03.2011, 4) § 13 lõike 11 punkti 11 täiendatakse pärast tekstiosa „lõikes 4” tekstiosaga „, § 572 lõikes 1”.


Vaatleja pardale võtmise vajadus, vaatlejale esitatavad nõuded ja vaatleja ülesanded, vaatleja kogutud andmete esitamise kord ja vorm ning vaatlejatega kaetuse vähendamise ulatus ja vaatlejatega kaetuse ajavahemiku määramise kord – Riigi Teataja
Vaatleja pardale võtmise vajadus, vaatlejale esitatavad nõuded ja vaatleja ülesanded, vaatleja kogutud andmete esitamise kord ja vorm ning vaatlejatega kaetuse vähendamise ulatus ja vaatlejatega kaetuse ajavahemiku määramise kord
Jõustumine: 13.10.201703.11.2008
RTL 2008, 87, 1220
Määrus kehtestatakse «Kalapüügiseaduse» § 241 lõigete 1, 4, 5 ja 6 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse Eesti lipudokumenti omavale kalalaevale suunatavale vaatlejale esitatavad nõuded ja tema ülesanded ning vaatleja kogutud andmete esitamise kord ja vorm, vaatlejatega kaetuse vähendamise ulatus ja vaatlejatega kaetuse ajavahemiku määramise kord.
(2) Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (edaspidi NAFO) reguleeritaval veealal tegutsevale kalalaevale suunatavale vaatlejale esitatavad nõuded ja tema ülesanded ning vaatleja kogutud andmete esitamise kord ja vorm on sätestatud Euroopa Liidu (edaspidi EL) nõukogu määruses 1386/2007/EÜ, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse ja rakendusmeetmed (ELT L 318, 05.12.2007, lk 8–11).
(3) Määrusega määratakse püügipiirkond, kus püüdmisel, või liigid, mille püüdmisel peab Eesti lipudokumenti omav kalalaev pardale võtma vaatleja.
Eesti lipudokumenti omav kalalaev peab pardale võtma vaatleja:
1) EL nõukogu määruses 1386/2007/EÜ sätestatud juhul;
2) EL nõukogu määruses 2347/2002/EÜ, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused (ELT L 351, 28.12.2002, lk 6–11), sätestatud juhul;
3) EL nõukogu määruse 812/2004/EÜ, millega sätestatakse meetmed vaalaliste juhusliku püügi kohta püügipiirkondades ja muudetakse määrust nr 88/98/EÜ (ELT L 150, 30.04.2004, lk 12–31), lisas III sätestatud kalastusviiside korral, kui laeva kogupikkus on 15 m või enam;
4) EL nõukogu poolt igal aastal kehtestatavas määruses, millega määratakse kindlaks teatavate kalavarude ja kalavaru rühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, sätestatud juhul.
2. peatükk VAATLEJALE ESITATAVAD NÕUDED
§ 3. Nõuded vaatleja teadmistele ja oskustele
Vaatleja haridus, teadmised ning oskused ja kogemused peavad olema järgmised:
1) omandatud keskharidus;
2) läbitud spetsiifiline koolitus;
3) B1 või B2 või nendele tasemetele vastava tasemega eesti keele oskus ja vähemalt A2 tasemel inglise ning vene keele oskus koos ametialase sõnavara valdamisega;
4) Eesti Vabariigi ja Euroopa Liidu kalapüüki reguleerivate õigusaktide, rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide reguleeritaval veealal kehtivate kalapüüginõuete ning muid ametikohast tulenevaid ülesandeid reguleerivate õigusaktide tundmine ja nende rakendamise oskus;
5) piisavad teadmised kalaliikide ja püügivahendite identifitseerimiseks;
6) side- ja navigatsiooniseadmete tundmine ja kasutamisoskus;
7) oskus koguda algandmeid teadusuuringuteks, sealhulgas koguda proove ning teha täpseid vaatlusi ja ülestähendusi;
8) muud ametikohal nõutavad teadmised ja oskused.
§ 4. Nõuded vaatleja terviseseisundile
Vaatleja peab oma terviseseisundi poolest olema võimeline täitma talle pandud ülesandeid.
§ 5. Vaatlejatele esitatavad nõuded Euroopa Liidu määrustes
Kui EL määrusega on vaatlejale esitatud nõuded, mis erinevad käesolevas peatükis sätestatust, kohaldatakse käesolevat peatükki EL määruses sätestatud erisustega.
3. peatükk VAATLEJA ÜLESANDED
§ 6. Vaatleja poolt kogutavad andmed
1) saagi koguse ja liigilise koosseisu, pardal olevate ja tagasiheidetud ning alamõõduliste kalade kohta, püügi aja, koha, sügavuse ning püünise veesolemise aja kohta püügioperatsioonide kaupa. Püügi koht määratakse laius- ja pikkuskraadi kaudu;
2) laeval kasutatavate püügivahendite tüübi, võrgusilma suuruse, kinnitusviiside ja võrkpüüniste tarindite kohta;
3) laeval korraldatud kontrolli kohta;
4) muid asjakohaseid andmeid.
(2) Käesoleva määruse § 2 punktis 3 sätestatud juhul peab vaatleja, lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule, koguma andmeid vaalaliste juhusliku püügi ja püügivahendite järelvedamisel surnud vaalaliste või elusana merre tagasi lastud vaalaliste kohta.
§ 7. Vaatleja kasutatav valimikava
Vaatleja kogub andmeid kala tagasiheitmise ja kala pardalejätmise kohta, järgides järgmist valimikava:
1) iga loomuse kohta märgitakse kogu saagi kaal liikide kaupa ning vette tagasi lastava kala kaal liikide kaupa;
§ 8. Vaatleja ülesanded püügitegevuse kontrollimisel
(1) Vaatleja kontrollib püügipäevikusse ja toodangu päevaraamatusse tehtud sissekannete õigsust ja vastavust nõuetele. Toodangu päevaraamatu kontrollimisel kasutatakse kala eluskaalu saamiseks kala- ja toodangu liigile sobivat ümberarvestustegurit, mis on määratud vastavalt §-le 12.
(2) Vaatleja kontrollib laeva asukoha määramise süsteemide funktsioneerimist ja informeerib Keskkonnainspektsiooni ning laeva kaptenit lahknevustest nende süsteemide näitudes.
(3) Vaatleja kontrollib kalalaeval trümmi vastavust trümmiplaanile.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikeid 1–3 ei rakendata vaalavaatlejatele, kes on määratud Läänemerel püüdvatele laevadele.
§ 9. Vaatleja teavitamiskohustused
(1) Vaatleja teavitab laeva kaptenit viivitamatult tema poolt avastatud vastuoludest laeva kalapüügitegevuse ja nõuete vahel.
(2) Kui vaatleja tuvastab nõuete ilmse rikkumise, informeerib vaatleja sellest 24 tunni jooksul Keskkonnainspektsiooni või veealal viibivat NAFO inspektsioonilaeva.
§ 10. Nõuded vaatleja ametiülesannete täitmisele
(1) Vaatleja võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema viibimine kalalaeva pardal ei häiri laeva nõuetekohast funktsioneerimist, sealhulgas püügitegevust.
(2) Vaatleja peab oma ametiülesannete täitmisel hoidma saladuses teatavaks saanud andmeid, mis kujutavad endast ärisaladust, kui nende andmete avalikustamine ei tulene õigusaktidest.
4. peatükk VAATLEJA KOGUTUD ANDMETE ESITAMISE KORD JA VORM
§ 11. Vaatleja poolt täidetavad vormid ning nende täitmise aeg
(1) Vaatleja kannab kalapüügiga seotud ning muud asjassepuutuvad andmed lisas 1 toodud vormidele.
(2) Vormid täidetakse järgmiselt:
1) vorm 1 «Kontrolli andmed» – kohe pärast laeva kontrollimist inspektorite poolt;
2) vorm 2 «Toodangu andmed» – iga tootegrupi kohta terve püügireisi kestel;
3) vorm 3 «Andmed elamis- ja töötingimuste kohta» – pärast püügireisi lõppu;
4) vorm 4 «Andmed püütud kalade kohta» – üks kord päevas vähemalt kahe erineva kalaliigi kohta.
(3) Vaatleja säilitab täidetud vorme vähemalt üks aasta pärast püügireisi lõppu.
§ 12. Toodangu ümberarvestusteguri arvutamine
Toodangu ümberarvestusteguri leidmiseks tehakse järgmised toimingud järgmises järjestuses:
3) punktis 1 nimetatud proovi töötleb meeskond, kasutades selleks tavalisi töötlemise meetodeid;
4) punktis 3 nimetatud töödeldud valmistoodang loetakse üle ja kaalutakse, saades töödeldud kaalu;
5) punktis 2 nimetatud eluskaal jagatakse punktis 4 viidatud töödeldud kaaluga, saades tulemuseks ümberarvestusteguri.
§ 13. Püügiaruanded
(1) Paragrahvi 2 punktis 1 sätestatud juhul esitab vaatleja aruande käesoleva määruse lisades 2 ja 3 esitatud vormis.
(2) Paragrahvi 2 punktis 2 sätestatud juhul esitab vaatleja aruande käesoleva määruse lisades 2 ja 4 esitatud vormis.
(3) Paragrahvi 2 punktis 3 sätestatud juhul esitab vaatleja aruande käesoleva määruse lisas 5 esitatud vormis, kui püügivahendiks on traal ning lisas 6 esitatud vormis, kui püügivahendiks on seisev- või nakkevõrgud.
(4) Paragrahvi 2 punktis 4 sätestatud juhul esitab vaatleja aruande käesoleva määruse lisas 2 esitatud vormis.
§ 14. Püügiandmete esitamise viis ja aeg
(1) Lisades 2 ja 3 nimetatud aruanded esitatakse Keskkonnainspektsioonile 20 päeva jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu.
(2) Lisades 2 ja 3 nimetatud aruannete ingliskeelne koopia esitatakse Euroopa Komisjonile ja NAFO Sekretariaadile 20 päeva jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu.
(3) Lisas 4 toodud aruanne esitatakse Keskkonnaministeeriumile ja Keskkonnainspektsioonile 3 kuu jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu.
(4) Lisades 5 ja 6 nimetatud aruanded esitatakse Keskkonnainspektsioonile ja Keskkonnaministeeriumile 20 päeva jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu.
(5) Aruanded edastatakse faksi teel või elektronposti kaudu või aruande saaja nõudmisel muul viisil. Aruande koopia jätab vaatleja endale.
(6) Paragrahvi 11 lõikes 2 nimetatud täidetud vormid esitab vaatleja Keskkonnainspektsioonile viimase nõudmisel.
5. peatükk NAFO ALAL PÜÜDVATEL LAEVADEL VAATLEJATEGA KAETUSE VÄHENDAMISE ULATUS JA VAATLEJATEGA KAETUSE AJAVAHEMIKU MÄÄRAMISE KORD
§ 15. Vaatlejatega kaetuse vähendamise ulatus
EL nõukogu määruse nr 1386/2007/EÜ artikli 34 lõikest 3 lähtuvalt vähendatakse vaatlejatega kaetuse ulatust NAFO reguleeritaval veealal püüdvatele laevadele kuni 75% ajast, mil laev või laevad on kalendriaasta jooksul püügil NAFO reguleeritaval veealal. Püügil viibimise aega mõõdetakse püügipäevades.
§ 16. Vaatlejatega kaetuse ajavahemiku määramise kord
(1) Iga aasta 1. detsembriks esitavad NAFO reguleeritaval veealal püüda soovivad ettevõtjad, kes on esitanud kutselise kalapüügiloa taotluse, Keskkonnainspektsioonile järgmise kalendriaasta kohta vaatlejatega kaetuse ulatuse vähendamise taotluse koos püügikavaga laevade kohta, millele taotletakse vaatlejatega kaetuse ulatuse vähendamist.
(2) Lõikes 1 nimetatud püügikava peab sisaldama EL nõukogu määruse 1386/2007/EÜ artikli 16 lõikes 2 nimetatud andmeid iga laeva kohta püügireiside kaupa.
(3) Lõikes 1 nimetatud taotluses märgitakse, millisele laevale vaatlejatega kaetuse vähendamist taotletakse. Kui taotletakse osalist vaatlejatega kaetuse vähendamist, märgitakse püügireisid, millal on laeval vaatleja.
(4) Keskkonnainspektsioon testib lõikes 1 nimetatud taotluses märgitud laevade elektrooniliste andmete edastamist vastavalt EL nõukogu määruse 1386/2007/EÜ artikli 33 lõikes 2 sätestatud nõuetele.
(5) Keskkonnainspektsioon kinnitab 1. jaanuariks lõikes 4 nimetatud testimise vastavalt selles lõikes viidatud määruse nõuetele läbinud laevade nimekirja ja määrab vaatlejatega kaetuse ajavahemiku, märkides vaatlejatega kaetud püügireisid. Keskkonnainspektsioon arvestab oma otsuses vaatlejatega varustava teadusasutuse ettepanekuid tulenevalt EL nõukogu määruses nr 199/2008/EÜ, kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta (ELT L 060, 05.03.2008, lk 1–12), toodud teadusandmete kogumise vajadusest ning lõikes 1 nimetatud taotlust ja püügiplaani ning lähtub tasakaalust erinevaid liike ja erinevates piirkondades püüdvate kalalaevade vahel.
(6) Keskkonnainspektsioon võib laevade nimekirja kinnitada ka lõikes 5 sätestatud tähtajast erineval ajal, kui lõikes 1 nimetatud püügiplaan esitatakse lõikes 1 sätestatud tähtajast hiljem või kui esitatud püügiplaani tehakse muudatusi.
6. peatükk LÄÄNEMEREL PÜÜDVATE LAEVADE VAATLEJATEGA KAETUSE VÄHENDAMISE ULATUS JA VAATLEJATEGA KAETUSE AJAVAHEMIKU MÄÄRAMISE KORD
§ 17. Vaatlejatega kaetuse vähendamise ulatus
(1) EL nõukogu määruse nr 812/2004/EÜ lisa III punkti 2 alapunktist a lähtuvalt peab kalalaeva kalapüügiloa omanik, kes kasutab kalapüügil Läänemerel vähemalt 15 m kogupikkusega laeva, võtma laeva pardale vaatleja:
1) kilu ja räime püügil vähemalt 5% ulatuses kalapüügiloa omanikule kuuluva laeva või laevade eelneva kalendriaasta püügikoormusest. Püügikoormust mõõdetakse vastavalt EL nõukogu määruse nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (ELT L 358, 31.12.2002, lk 59–81) artikli 3 punktile 7;
2) tursa püügil vähemalt 5% ulatuses § 2 punktis 2 viidatud EL nõukogu iga-aastases määruses sätestatud maksimaalselt sadamast ära olla lubatud päevadest;
3) muude sihtliikide püügil vähemalt 5% ulatuses aastasest püügikoormusest.
(2) Kalapüügiloa omanik võib lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmiseks paigutada vaatleja ainult osale talle kuuluvatest laevadest, samuti võivad kalapüügiloa omanikud omavahel sõlmida kirjaliku kokkuleppe ühise vaatlejatega kaetuse tagamiseks. Seejuures peab olema tagatud vaatlejatega kaetus lõikes 1 sätestatud ulatuses. Kokkulepe tuleb esitada Keskkonnainspektsioonile.
(3) Lõikes 1 sätestatud vaatlejatega kaetuse ulatust arvestatakse kalalaeva kalapüügiloa omanike kaupa, võttes aluseks kõigi talle kuuluvate vastavat kalaliiki püüdvate laevade poolt selle liigi püügil kasutatud või kasutatava püügikoormuse või sadamast äraoleku päevad.
§ 18. Vaatlejatega kaetuse ajavahemiku määramise kord
(1) Kalapüügiloa omanik peab vähemalt 14 kalendripäeva enne kalendriaasta esimest püügireisi esitama Keskkonnainspektsioonile kirjaliku teate selle kalendriaasta kavandatava püügiaja kohta. Teade peab sisaldama kuupäeva, millal kalalaev esmakordselt kalendriaasta jooksul püügile asub, kuulise täpsusega orienteeruvat püügiaega ja püügipiirkonda sihtliikide kaupa iga laeva kohta ning kalapüügiloa omaniku ettepanekut vaatlejate laevale võtmise aja kohta. Kui püügivahendiks on pelaagiline traal, siis peab kavandatav püügipiirkond olema märgitud vähemalt täpsusega, mis võimaldab hinnata, kas püük toimub lõuna- või põhjapool 59 põhjalaiuskraadi.
(2) Keskkonnainspektsioon määrab lõikes 1 nimetatud teate alusel vaatlejatega kaetuse ajavahemiku laeva kohta, määrates minimaalse ajavahemiku, millal vaatleja peab olema kalalaeva pardal. Keskkonnainspektsioon arvestab oma otsuses vaatlejatega varustava teadusasutuse ettepanekuid tulenevalt EL nõukogu määruses nr 199/2008/EÜ toodud teadusandmete kogumise vajadusest, võimalusel ka kalapüügiloa omaniku ettepanekut vaatlejate laevale võtmise aja kohta, ning lähtub tasakaalust erinevaid liike ja erinevates piirkondades püüdvate kalalaevade vahel.
(3) Lõikes 2 sätestatud otsus tehakse kümne tööpäeva jooksul lõikes 1 nimetatud teate saamisest. Tähtaja kulgemine peatub, kui Keskkonnainspektsioon on kalalaeva omanikult küsinud täiendavaid andmeid, täiendavate andmete esitamiseni.
(1) 2008. aastal vähendatakse vaatlejatega kaetuse ulatust NAFO reguleeritaval veealal püüdvatele laevadele kuni 75% ajast alates § 16 lõikes 6 märgitud laevade nimekirja kinnitamisest kuni 31. detsembrini 2008, mil laev või laevad on püügil NAFO reguleeritaval veealal.
(2) 2008. aastal esitatakse § 16 lõikes 2 nimetatud vaatlejatega kaetuse ulatuse vähendamise taotlus Keskkonnainspektsioonile 2 nädala jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
(3) Paragrahvi 2 punkti 3, § 17 ja § 18 ei kohaldata 2008. aastal tehtava püügi kohta.
Keskkonnaministri 7. mai 2003. a määrus nr 38 «Vaatlejale esitatavad nõuded ja vaatleja ülesanded, vaatleja kogutud andmete esitamise kord ja vorm ning vaatleja pardale võtmise vajaduse määramine» (RTL 2003, 59, 831; 2004, 55, 924) tunnistatakse kehtetuks.
Määruse lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 27.10.2008. a resolutsioon nr 17-1/08-06699.
Keskkonnaministri 23. oktoobri 2008. a määruse nr 44
«Vaatlejale esitatavad nõuded ja vaatleja ülesanded, vaatleja kogutud andmete esitamise kord ja vorm ning vaatlejatega kaetuse vähendamise ulatus ja vaatlejatega kaetuse ajavahemiku määramise kord»
ANDMETE KOGUMISE VORMID
Vorm 1 – Kontrolli andmed
NAFO KONTROLL
Reisi number:
Pardaletuleku kuupäev (pp.kk.aa)
Pardaletuleku aeg (UTC)
Kestus (tundides)
Rutiinne või kutsutud
Patrull-laeva nimi
Riik (inspektori päritoluriik)
1. inspektori nimi
2. inspektori nimi
Kommentaarid pardaloleku kohta: ______________________________
Vorm 2 – Toodangu andmed
TOODANGU KAAL
Kalaliigi kood
(3-alfa)
Proovide arv
Toodangu keskmine kaal
Märgitud kaal
Rohkem/vähem märgitud
(% +või –)
Valmistoodangu tervisemärk
(on/ei ole)
Vorm 3 – Andmed elamis- ja töötingimuste kohta
ELAMIS-/TÖÖTINGIMUSED
Kirjelda kapteni ja meeskonna koostööd: __________________________
Kirjelda elamistingimusi: _______________________________________
Kirjelda proovivõtmise kohta: ___________________________________
Kirjelda ohutustingimusi reisi vältel: ______________________________
Vorm 4 – Andmed püütud kalade kohta
ANDMED PIKKUSE KOHTA
Traalitõmbe number
Kalaliigi kood (3-alfa)
Proovi kaal (kg)
mm/cm*
Mõõdetud isendeid kokku
· Kasutatava mõõtühiku ümber tõmmatakse ring ja tabelis olevaid numbreid täpsustatakse vastavalt vajadusele.
PARDAL HOITAVA SAAGI ARUANNE (kg)
Vaatleja hinnang eluskaalus
EÜ kalalaeva kalapüügi-päevik
Toodangu päevik
Töötlemise viis
Kasutatud ümberarvestus-tegurid
Vaatleja hinnang töödeldud kaalus
3-alfa kood
Kalakogus traali kohta
Lehekülje nr
SÜVALIIKIDE ARUANNE
Veeru tähis
Kohustuslik/Valikuline
Riigi kolmetäheline tähis
Statistiliselt väikseim püügiruut
Majandusvöönd/Reguleeritav veeala
ICESi piirkond
Kvartali nr
Sügavuse kiht
Number 1 kuni 7, mis vastab 200 m intervallile, suurim sügavus üle 1200 m
Kalapüügi sügavus
Püügivahendi kategooria
Püügivahendi alakategooria
Püügivõimsuse näitaja
Kilovatt-püügipäev
KW tunnid
Kilovatt-tunnid
Pardale jäetud kalaliik
Liigid vastavalt FAO koodidele (kg)
Tagasiheidetud kalaliik
RT I, 10.10.2017, 2


Põlva maakonna hävinud looduse üksikobjektide kaitse alt väljaarvamine – Riigi Teataja
Põlva maakonna hävinud looduse üksikobjektide kaitse alt väljaarvamine
Põlva maakonna hävinud looduse üksikobjektide kaitse alt väljaarvamine - sisukord
§ 1 Kaitse alt väljaarvamine
§ 2 Otsuste kehtetuks tunnistamise põhjendus
§ 4 Menetluse läbiviimine
§ 5 Vaidlustamine
RT I, 22.12.2017, 14
Vastu võetud 19.12.2017 nr 59
Määrus kehtestatakse looduskaitseseaduse § 10 lõike 6 alusel.
§ 1. Kaitse alt väljaarvamine
(1) Loodusobjektide hävimise tõttu arvatakse kaitse alt välja järgmised Põlva maakonna kaitstavad looduse üksikobjektid:
1) Amuuri korgipuu (KLO4001224);
2) Koolma tamm (KLO4000372);
3) Kuku tamm (KLO4000405);
4) Kübara kattai (KLO4000743);
5) Paberivabriku saar (KLO4001247);
6) Tamme talu pärn (KLO4000742);
7) Tuttuga pettai (KLO4000847);
8) Varbuse hall pähklipuu (KLO4001222).
(2) Seoses käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaitstavate loodusobjektide kaitse alt välja arvamisega tunnistatakse kehtetuks järgmised kaitse alla võtmise otsused:
1) ENSV Ministrite Nõukogu Looduskaitse Valitsuse juhataja 17. märtsi 1959. a käskkirja nr 25 „Rändrahnude, kivikülvide ja põliste puude nimekirjade kinnitamisest” lisa 2 „Riikliku looduskaitse alla võetud põliste puude loetelu” punktid 185 ja 230;
2) ENSV Põlva Rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee 29. märtsi 1972. a otsuse nr 29 „Looduse kaitsest Põlva rajoonis” lisa 1 „Kohalikku tähtsust omavad looduskaitseobjektid Põlva rajoonis” osa „Põlised puud” punktid 11, 14, 15, 16 ning lisa 2 „Vabariiklikku tähtsust omavad looduskaitseobjektid Põlva rajoonis” osa „Põlised puud” punktid 5 ja 10;
3) ENSV Põlva Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee 30. septembri 1981. a otsuse nr 180 „Looduskaitse objektide kohta Põlva rajoonis” lisa 1 „Kohalikku tähtsust omavad looduskaitse alla võetud objektide nimekiri” peatükk 2 „Üksikobjektid” punkt 2.3;
4) ENSV Põlva rajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee 25. aprilli 1989. a otsuse nr 105 „Looduskaitse objektidest” lisa 1 „Kohalikku tähtsust omavate looduskaitse alla võetud objektide nimekiri” lisa 1 „Üksikobjektid” punkt 1.3.
§ 2. Otsuste kehtetuks tunnistamise põhjendus
Põhjendused üksikobjektide kaitse alt välja arvamise kohta on esitatud määruse seletuskirjas2.
Põlva maakonna looduse üksikobjektide kaitse alla võtmise otsuste kehtetuks tunnistamise menetlus viidi läbi keskkonnaministri 2. septembri 2010. a käskkirjaga nr 1246 algatatud haldusmenetluses, mille ülevaade koos ärakuulamise tulemustega on esitatud käesoleva määruse seletuskirjas.
Määrust on võimalik vaidlustada, esitades kaebuse halduskohtusse halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras, osas, millest tulenevad kinnisasja omanikule või valdajale õigused ja kohustused, mis puudutavad kinnisasja kasutamist või käsutamist
1 Sulgudes on siin ja edaspidi märgitud keskkonnaregistri kood.


Tugiteenused - Lasnamäe Gümnaasium
Tallinna Lasnamäe Valitsuse sotsiaalhoolekande osakonna lastekaitse talitus
esmaspäeviti 9.00 — 12.00 ja 14.00 — 17.30
neljapäeviti 9.00 — 12.00 ja 14.00 — 16.30
Lastekaitse vanemspetsialist – Kristiina Keerd
Laste hooldusõigusküsimuste lahendamine (arvamuste andmine kohtule), laste hoolekandega seotud üldised küsimused
Telefon: 645 7757
E-post: kristiina.keerd@tallinnlv.ee
Internetis: Lasnamäe Valitsuse sotsiaalhoolekande osakond
Eesti Vabariigi õiguskantsler on lasteombudsman
Lasteombudsman – Ülle Madise
Internetis: www.lasteombudsman.ee
Lasteabitelefon 116111 on ööpäevaringne tasuta teenus, et teatada abivajavast lapsest või küsida nõuannet lastega seotud teemadel.
Lasteabitelefoni kontaktid:
telefon 116111 (ööpäevaringne, tasuta)
veebivestlus kodulehelt www.lasteabi.ee („Küsi abi“ või „Alusta vestlust“)
Alates 1.01.2018 on Sotsiaalkindlustusameti ööpäevaringne valvetelefon spetsialistidele ühendatud lasteabitelefoni 116111 teenusega. Kui on vajalik lastekaitsealane tugi abivajava või hädaohus oleva lapse abistamiseks, kuid kohaliku omavalitsuse lastekaitsespetsialistiga pole võimalik kontakti saada, saavad spetsialistid helistada lasteabitelefonile 116111.
Kadunud laste telefon 116000 on tasuta ööpäevaringne telefon, et teada anda kadunud lapsest või saada nõuannet teemaga seotud küsimustes.
NB! Hädaohus olevast lapsest tuleb teatada koheselt häirekeskuse tasuta lühinumbril 112
Tigisüsteemi kord
1. Tugiõppesüsteemi eesmärgid
Hariduslike erivajadustega (HEV) õpilaste väljaselgitamine ja nende arengu toetamine
Selgitada välja andekad õpilased, õpiraskustega, käitumisprobleemidega , tervisehäiretega õpilased, sotsiaalse mahajäämusega õpilased ,kooli kohustust mittetäitvad või pikemat aega koolist eemalviibivad õpilased,
leida mahajäämuse põhjused ja korraldada õpilastele arengut toetavad meetmed
Õpiprobleemidega õpilastele optimaalsete õpitingimuste loomine
Õpilaste pidev jälgimine, analüüs, vanemate, klassijuhataja/klassiõpetaja/aineõpetaja
teavitamine tulemustest,hinnangute andmine õppekava täitmisele
2. Tugiõppesüsteemi struktuur
Konsultatiivne järelaitamine ( veerandi lõpus puudulikult hinnatud või hindamata õpilased)
Psühholoogi ja sotsiaalpedagoogi nõustamine ja abi
3. Tugiõppesüsteemi töörühm
Tugiõppesüsteemi töörühma moodustavad
HEV koordineerja
Klassijuhataja/klassiõpetaja/aineõpetaja
4. Töörühma liikmete kohustused
4.1.HEV õppe koordineerija
Määrab direktor (PGS §47 lõige3)
ülesandeks on haridusliku erivajadusega õpilase õppe ja arengu toetamiseks vajaliku koostöö korraldamine tugispetsialistide, andekate õpilaste juhendajate ja õpetajate vahel.
Kaardistab koostöös tugisüsteemi spetsialistide ja aineõpetaja või klassijuhataja kooli haridusliku erivajadusega õpilased;
Tagab koos psühholoogiga iga aasta alguses ja jooksvalt EHIS-e registri nõuetele vastava täitmise haridusliku erivajaduse osas;
Vastavalt erivajadusele määrab koostöös tugisüsteemi spetsialistidega õpilasele sobiva õpiabivormi;
Teeb direktorile ettepaneku õpiabirühmade moodustamiseks ja õpilase vastuvõtmiseks õpiabirühma;
Jälgib õpiabi tõhusust;
Vajadusel kutsub kokku tugisüsteemi töörühma;
Nõustab lapsevanemaid;
Vajadusel teeb ettepaneku õpilase esindaja määramiseks nõustamiskomisjoni;
Teeb ettepanekuid juhtkonnale tugisüsteemide töö parendamiseks;
Vastutab tugisüsteemi tööplaani ja dokumentatsiooni täitmise eest;
Hoiab end kursis haridusliku erivajaduse alase seadusandlusega.
Nõustamiskomisjoni määratud tähtaja lõppemisel või vähemalt korra õppeaastas hindab koordineerija koostöös õpetajate ja tugispetsialistidega nõustamiskomisjoni soovitatud õppekorralduse või meetmete rakendamise mõju õpilase arengule ja toimetulekule ning teeb selle põhjal ettepanekud edasiseks tegevuseks, sealhulgas täiendavate uuringute läbiviimiseks või uute soovituste saamiseks nõustamiskomisjoni poole pöördumiseks.
4.2.Õpiabirühma õpetaja
On eripedagoog või eripedagoogilise lisaettevalmistuse saanud õpetaja
Annab õpiabi tunde, mille õppesisu on suunatud mõistmisoskuse arendamisele.
Kujundab püsivate õpiraskustega lastel õpioskusi ja teadmisi läbi eripadagoogiliste võtete ja diferentseeritud töö.
Koordineerib õpilase individuaalse arengu jälgimise kaardi täitmist.
Nõustab vajadusel lapsevanemaid ja kolleege.
Selgitab koos aineõpetajatega välja õpiabiõpet vajavad õpilased.
4.3.Logopeed
Osaleb erivajaduste väljaselgitamisel, logopeedilise abi planeerimisel ning korraldamisel
Annab kõneravi tunde.Logopeedi töö eesmärgiks on suulise ja kirjaliku kõne loome ja mõistmisoskuse arendamine.
Tegeleb õpilase kõne- ja keelehäiretega. Vestleb lapse ja tema vanematega, teeb vajalikud uuringud häire olemuse ja ulatuse hindamiseks, juhendab vanemaid ja õpetajaid.
4.4.Psühholoog
Selgitab koos aineõpetajatega mitterahuldava õpitulemuse psühholoogilised põhjused.
Nõustab ja abistab klassijuhatajaid õpilase HEV küsimustes ja ja õpilase individuaalsuse väljaselgitamisel.
Vastutab HEV õpilasi puudutavate konsultatiivsete otsuste säilitamise ja juhtkonnale tugisüsteemide määramiseks vajaliku teabe edastamise eest.
Nõustab õpiabi rühma õpetajat erimetoodiliste võtete kasutamisel.
On toetajaks nii õpilasele, õpetajale , lapsevanemale psühholoogilise nõustamise kaudu.
Reageerib kriisiolukordadele, pakkudes psühholoogilist abi.
Nõustab õpilasi nii isikliku elu, suhteprobleemide kui õppetööga seotud pingete korral.
Tegeleb süstemaatilise vaatlusega varajaseks probleemide märkamiseks, et neile kiiremini reageerida.
Säilitab dokumente
4.5. Sotsiaaltöötaja
Selgitab välja koostöös klassijuhatajate ja aineõpetajatega riskigruppi kuuluvad õpilased(perekondlikud probleemid, käitumisprobleemid, mitterahuldavad õpitulemused, isiklikud probleemid, tervise probleemid)
Tegeleb koolivägivalla juhtumite lahendamisega.
Koostöös kooli psühholoogiga nõustab õpilasi, lapsevanemaid, õpetajaid.
Teeb koostööd lastekaitse- ja korrakaitsesüsteemidega.
4.6.Tervishoiutöötaja
Tegeleb õpilaste tervise ja heaolu edendamisega.
Nõustab õpetajaid ja tugisüsteemi liikmeid õpilaste terviseprobleemide küsimustes.
Vajadusel osaleb tugisüsteemi koosolekul.
4.7.Klassijuhataja/Klassiõpetaja/Aineõpetaja
Õpilase probleemide esmane märkaja, algatab õpilase haridusliku erivajaduse väljaselgitamist.
Kasutab tundides HEV õpilaste abistamiseks vajalikke võtteid( individuaalne lähenemine)
Annab konsultatsioonitunde.
Analüüsib õpilasele osutatud õpiabi ning annab hinnangu valitud meetodite tulemuslikkusele.
Suhtleb perega, andes teada probleemsest valdkonnast ja kasutuselevõetud tugimeetmetest.
Vajadusel teeb ettepanekud tugisüsteemi spetsialistidele
5. Haridusliku erivajadusega õpilase väljaselgitamise käik ja toetamine.
1.etapp: HEV õpilase väljaselgitamise algatamine
PGS §37, lõige 1 alusel klassijuhataja/klassiõpetaja/aineõpetaja või teine tugispetsialist on jälginud õpilase arengut ja toimetulekut ning seetõttu saab ainult tema esitada kirjaliku taotluse mis peab sisaldama esmase analüüsi õpilase kohta ( lisa 1 või lisa 2 või lisa 2.1)
Tugisüsteemi koordineerija toetab ja juhendab õpetajat (1.klassid – ettepanekud õpiabirühmadesse aprillis)
2.etapp: Tugisüsteemitöörühma koosolek ( 1.klassid- maikuu)
Otsustakse:
Kes ja mida õpilase juures jälgib (vanemate nõusolekul)
Jälgimise periood
Millal esitada jälgimis tulemuste hinnang ( lisa3)
Koostatakse protokoll
3.etapp: Koordineerija koostöös õpetajate ja tugispetsialistidega hinnangu tulemuste alusel (lisa1 või lisa 2.1 + lisa 3) teeb peale HEV õpilaste väljaselgitamist ettepanekud õpetajale, vanemale ja direktorile (PGS§47 lõige 4) koolis pakutavate õpilase arengut toetavate meetmete rakendamiseks (2.klassi õpilastele võib pakkuda õppimist õpiabirühmas) (lisa4).
4.etapp: meetmete rakendamine direktori otsuse alusel (õpiabirühmad, pikapäevarühmad, individuaalne õppekava, andekale õpilasele vajaduse korral täiendav juhendamine aineõpetajate poolt jne) direktori otsuse alusel (PGS §48 lõige 1, §58 lõiked 3 ja 4).
Vajaduse korral Individuaalse arengu jälgimisekaardi (lisa 5) koostamine koostöös õpetaja ja tugispetsialistidega (vastutavad isikud määrab direktor käskkirjaga).
5.etapp: Koordineerija meetemete rakendamise perioodi lõpul koostöös õpetajate ja tugispetsialistidega hindab rakendusmeetmete tulemuslikust (lisa 6) (PGS§ 48 lõiked 3-5, §49 lõige 2) ja hinnangu alusel teeb ettepanekud vanemale ja vajaduse korral direktorile edasisteks tegevusteks (PGS§48 lõige5; § 49 lõige 2).
6. Tugisüsteemi tegevused
6.1. Õpiabirühmade tegevus.
Alus: PGS § 48 lõige 1
Õpiabirühma vastuvõtmine või üleviimine ja õppekoprraldus on reguleeritud haridus- ja teadusministri 23.12.2010.a määruse nr 76 „ Hariduslike erivajadustega õpilaste klassides ja rühmades õppe ja kasvatuse korraldamise alused ning õpilaste klassi või rühma vastuvõtmise või üleviimise , klassist või rühmast väljaarvamise ning ühe õpilase õpetamisele keskendatud õppe rakendamise tingimused ja kord“, § 18-ga.
1. Toetada õpiraskustega põhikooli 2.klassi (vajaduse korral 1. või 3. klassi) õpilaste õppimist ja arengut.
2. Õpiabirühmade töö on suunatud õppeprotsessis lünklikuks jäänud teadmiste täiendamisele.
3. Arendada positiivset õpimotivatsiooni ja heatahtlikku suhtumist kooli kodukorda.
Õpiabirühma võetakse vastu õpilane, kes on :
Ajutiste ainealaste õpiraskustega ( mäluprobleemid,mõtlemiskiiruse probleemid jne) ja väljakujunemata õpioskustega
Logopeediliste probleemidega
Emotsionaal-käitumisraskustega
Vajab õpioskuste ja –harjumuste kujundamiseks toetavat õppekorraldust
Lihtsustatud õppel
Õpiabirühma suunamise kord.
Klassijuhataja koostöös aineõpetajatega selgitab välja õpilased, kellel on õpiraskused ühe või mitme õppeaine omandamisel ja esitab kirjaliku taotluse HEV õpilase õppe koordineerijale.
Tugispetsialistid leiavad mahajäämuse põhjused.
Õpilane võetakse õpiabirühma vastu individuaalse arengu jälgimise kaardi alusel HEV õpilase õppe koordineerija ettepanekul ja kooli direktori otsusel ja lapsevanema nõusolekul.
Õpiabirühma töökord.
Õpiabirühma tunnid toimuvad pärast õppetunde.
Õpilastele koostatakse õpiabitundideks individuaalne õppekava lähtudes vastava klassi klassi- või aineõpetaja töökavast.
tegevused toimuvad vähemalt 3 tundi nädalas.
Õpiabirühma võib moodustada erinevate klasside õpilastest.
Õppeaasta lõpul tugispetsialistid analüüsivad selle mõju õpilase arengule ja toimetulekule ning esitavad omapoolsed soovitused.
6.2. Tugisüsteem andekatele
Alus: PGS § 48 lõige2
Andekate laste toetamine tunnis:
Keerukama raskusastmega ja ainekava laiendavate ülesannete andmine ( diferentseeritud õpe);
„Abiõpetajana“ kasutamine (suunatakse mahajääjat aitama);
Vajadusel individuaalne lähenemine keskmisest andekamale õpilasele
Andekate laste tunniväline toetamine:
Tunniväline tegevus ( projektides osalemine, individuaalsed konsultatsioonid, loengud jms);
Suunamine huvikoolidesse jm;
6.3. Individuaalne õppekava
Alus: PGS § 18, § 46, § 48, § 58
IÕK – on hariduslike erivajadustega õpilaste jaoks koostatud õppekava, mis loob õpilastele tingimused võimetekohaseks õppimiseks ja arenemiseks. IÕK võib esitada lapse isiksuse arengule vähendatud nõudmisi
IÕK on valdavalt koostatud õpetaja poolt koostöös kooli spetsialistidega.
IÕK on koostatud õpilastele, kes õpib toetatud ja kohandatud tingimustel,on erinevate osapoolte nõustatud
6.4. Koduõpe
Alus: PGS § 23 lõige 2 , § 53 lõige 3
Haridus- ja teadusministri määrus 11.08.2010 nr 40
Koduõppe ja haiglaõppe tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
Koduõpe on õppe korraldamine õpilase kodus või muus õpilasega või piiratud teovõimega õpilase vanemaga kokkulepitud kohas väljaspool kooli ruume. Haridusliku erivajadusega õpilasele rakendatakse koduõpet tulenevalt tema terviseseisundist.
Haiglaõppena käsitatakse haiglas ravil viibiva põhi- või üldkeskharidust omandava õpilase õpetamist.
Tervislikel põhjustel koduõppel õppivale õpilasele koostab kool koostöös vanemaga tema võimeid ja erivajadusi arvestava individuaalse õppekava, lähtudes raviarsti või eriarsti ja nõustamiskomisjoni soovitustest ning temale kohaldatavas riiklikus õppekavas sätestatud kohustuslikest ainetest.


62 TSIVIILÕHUSÕIDUKI TEKITATUD OHU TÕRJUMINE
§ 256 Kaitseväe kasutamine tsiviilõhusõiduki tekitatud ohu tõrjumisel
§ 257 Relvastatud jõu kasutamine tsiviilõhusõiduki vastu
§ 258 Kaitseväe kasutamise otsustamine tsiviilõhusõiduki vastu
(2) [Kehtetu – RT I 2005, 71, 542 - jõust. 15.01.2006]
(4) [Kehtetu – RT I 2003, 88, 594 - jõust. 08.01.2004]
62. peatükk TSIVIILÕHUSÕIDUKI TEKITATUD OHU TÕRJUMINE
[RT I 2006, 50, 374 - jõust. 15.11.2006]
§ 256. Kaitseväe kasutamine tsiviilõhusõiduki tekitatud ohu tõrjumisel
(1) Kaitseväge võib kasutada tsiviilõhusõiduki tekitatud ohu tõrjumisel, kui tsiviilõhusõiduki lendu on ebaseaduslikult sekkutud ja seda võidakse kasutada inimeste või vara kahjustamiseks.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 viidatud juhtudel on kaitseväel õigus tõrjuda õhusõiduk Eesti õhuruumist välja, sundida õhusõidukit maanduma, hoiatada õhusõidukit relvastatud jõu kasutamisega ja teha hoiatuslaske.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 mainitud tõrjemeetmete rakendamiseks tuleb valida selline viis, mis eeldatavasti toob kaasa kõige vähem kahjustusi. Kasutatav tõrjemeede ei tohi tekitada kahju, mis on ebaproportsionaalne eesmärgiks seatud tulemusega.
§ 257. Relvastatud jõu kasutamine tsiviilõhusõiduki vastu
(1) Käesoleva seaduse § 256 lõikes 2 loetletud tõrjemeetmete ammendumisel on kaitseväel õigus käesoleva seaduse alusel sätestatud korras kasutada relvastatud jõudu tsiviilõhusõiduki vastu, mida kasutatakse Eesti Vabariigi vastu suunatud relvastatud ründeks ning mille eesmärgiks on alust pidada väljaspool õhusõidukit viibivate isikute surma põhjustamist.
(2) Tsiviilõhusõidukit võib lugeda relvastatud ründe vahendiks, kui:
1) õhusõiduk ei lenda vastavalt kehtivale lennuplaanile,
3) visuaalne kontroll riiklikult õhusõidukilt ning muu info annab alust eeldada, et tsiviilõhusõidukiga kavatsetakse relvastatud rünnet.
(3) Tsiviilõhusõiduki vastu tohib relvastatud jõudu kasutada vaid juhul, kui ühegi teise vahendiga pole võimalik Eesti Vabariigi vastu suunatud relvastatud rünnet ära hoida ja tingimusel, et relvastatud jõu kasutamisega kaasnev kahju on oluliselt väiksem kui ründega võimalik kaasnev kahju.
(4) Relvastatud jõu kasutamisel tuleb valida viis, mis eeldatavasti toob kaasa kõige vähem kahjustusi.
§ 258. Kaitseväe kasutamise otsustamine tsiviilõhusõiduki vastu
(1) Käesolevas peatükis sätestatud tõrjemeetmete või relvastatud jõu kasutamise üle otsustab kaitseminister või teda Vabariigi Valitsuse seaduse § 15 lõike 1 alusel asendav minister. Juhul kui kaitseminister ei saa oma ülesandeid täita ning asendavat ministrit pole määratud või asendav minister ei saa oma ülesandeid täita, langetab otsuse Vabariigi Valitsuse volitatud minister.
(2) Vabariigi Valitsus kehtestab relvastatud jõu kasutamise reeglid, mis määratlevad tsiviilõhusõiduki tekitatava ohu ja sellele ohule reageerimise protseduurid ning sätestavad kaitseväe poolt relvastatud jõu kasutamise või sellega ähvardamise korra.
(3) Käesoleva seaduse §-des 256 ja 257 sätestatud ülesannete täitmisel võib kaasata Eesti Vabariigiga kollektiivse enesekaitse põhimõtet sisaldava lepingu osapooleks oleva riigi relvajõude.
(3) Enne julgeolekupoliitika aluste või nende muudatusteheakskiitmist Vabariigi Valitsuses kuulavad välis- ja kaitseminister ära Riigikogu välis- ja riigikaitsekomisjoni seisukohad.
§ 32–38. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


text:
Jõelähtme valla haridustöötajate töötasustamise alused – Riigi Teataja
Jõelähtme valla haridustöötajate töötasustamise alused
Jõelähtme valla haridustöötajate töötasustamise alused - sisukord
§ 5 Tugispetsialisti ja huvijuhi töötasu alammäär
§ 6 Koolieelse lasteasutuse õpetaja abi töötasu alammäär
§ 7 Haridusasutuse töötasujuhend
§ 8 Haridustöötajate täiendavad tasud ja preemiad
RT IV, 26.08.2017, 12
Vastu võetud 16.02.2017 nr 103
RT IV, 22.02.2017, 7
jõustumine 25.02.2017
17.08.2017 RT IV, 26.08.2017, 2 01.09.2017
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 2, Eesti Vabariigi haridusseaduse § 7 lg 2 p 3 alusel ning arvestades Vabariigi Valitsuse 29.12.2016 määrust nr 159 „Põhikooli ja gümnaasiumi õpetaja töötasu alammäär“.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Jõelähtme valla (edaspidi vald) üldhariduskoolide (Loo Keskkool, Kostivere Kool ning Neeme Kool), koolieelsete lasteasutuste (Loo Lasteaed Pääsupesa, Kostivere Lasteaed, Lasteaed Neeme Mudila), huvikooli (Jõelähtme Muusika- ja Kunstikool) direktori, õppealajuhataja, tugispetsialistide ning teiste haridustöötajate (edaspidi õpetajad) töötasustamise alused ja töötasu alammäärad kuus.
(2) Õpetajate, huvijuhtide ja tugispetsialistide (logopeed, eripedagoog, sotsiaalpedagoog ja koolipsühholoog) töötasustamisel arvestatakse kvalifikatsiooninõuetele vastavust.
(3) Koolieelsete lasteasutuste õpetajate töötasustamisel arvestatakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule, atesteerimisel omistatud ametijärku.
(4) Õpetaja käesoleva määruse mõistes on aineõpetaja, klassiõpetaja, õpiabirühma õpetaja, abiõpetaja, lasteaiaõpetaja, huvikooli õpetaja, ringijuht ja pikapäevarühma õpetaja.
(5) Direktor koostab ja esitab Jõelähtme Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) raamatupidamisele ja vastava valdkonna spetsialistile kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis 20. septembriks ülevaate haridusasutuste õpetajate koormustest, ametijärkudest, ametikohtadest ja töötasustamisest, mida korrigeeritakse vastavalt vajadusele.
1) kuni 50 õpilast 1245 eurot;
2) 51 kuni 200 õpilast 1560 eurot;
3) üle 200 õpilase 1725 eurot.
(2) Koolieelse lasteasutuse direktori töötasu alammäär on lähtuvalt lasteasutuse rühmade arvust järgmine:
1) 1-3 rühma 1200 eurot;
2) 4-10 rühma 1425 eurot;
3) 11 ja enam rühma 1580 eurot.
(3) Munitsipaalhuvikooli direktori töötasu alammäär on 1200 eurot kuus.
(4) Direktori töötasu suuruse määrab vallavanem.
(5) Õppealajuhataja töötasu alammäär on 80% vastava asutuse direktori töötasu alammäärast.
(1) Vallavanemal on õigus määrata haridusasutuse direktorile haridusasutuse eelarves töötasudeks ettenähtud vahendite piires:
1) lisatasusid täiendavate tööülesannete täitmise eest kuni 25% direktori kuupalga alammäärast, näidates ära milliste tööülesannete täitmise ja millise perioodi eest on täiendav tasu määratud;
2) ühekordseid toetusi ja preemiaid.
(2) Kooli direktoril on lubatud kokkuleppel vallavanemaga oma põhitöö ajast teha vahetut õpetajatööd kuni 6 tundi nädalas, mida tasustatakse täiendava töötasuna.
(3) Vallavalitsus informeerib käesolevas paragrahvis tehtud otsustest vastava haridusasutuse hoolekogu.
(1) Põhikooli ja gümnaasiumi õpetajate töötasu alammäär täistööajaga töötamise korral on alates 1.01.2017.a 1000 eurot kuus.
(2) Põhikooli ja gümnaasiumi õpetajate töötasu alammäär täistööajaga töötamise korral on alates 1.09.2017.a 1050 eurot kuus.
(3) Klassijuhataja ülesandeid täitvate õpetajate täiendav tasu on:
1) põhikoolis 150 eurot kuus;
2) gümnaasiumis 130 eurot kuus.
(4) Koolieelsete lasteasutuste õpetajate töötasu alammäärad kuus on:
alates 01.01.2017 alates 01.09.2017
1) nooremõpetaja 770 eurot 840 eurot
2) õpetaja 915 eurot 960 eurot
3) vanemõpetaja 965 eurot 995 eurot
4) õpetaja metoodik 1035 eurot 1065 eurot
[RT IV, 26.08.2017, 2 - jõust. 01.09.2017]
(5) Huvikooli õpetajate töötasu alammäär täistööajaga töötamise korral on alates 1. jaanuarist 2017.a 915 eurot kuus.
(6) Huvikooli õpetaja töötasu alammäär täistööajaga töötamise korral on alates 1. septembrist 2017. a 960 eurot kuus.
(7) Määruses esitatud töötasu alammäärad kuus on tagatud kõrgharidusega pedagoogile.
(8) Koolieelsete lasteasutuste ja huvikooli õpetaja kvalifikatsiooninõuetele vastava keskeriharidusega õpetaja töötasu alammäär on kuni 10% madalam kõrgharidusega õpetaja töötasu alammäärast.
(9) Tähtajalise töölepinguga kvalifikatsiooninõuetele mittevastava õpetaja töötasu alammäär kuus võib olla kõrgharidusega õpetaja töötasu alammäärast kuni 20% madalam kuid mitte vähem kui 840 eurot.
§ 5. Tugispetsialisti ja huvijuhi töötasu alammäär
Tugispetsialisti ja huvijuhi töötasu alammäär on võrdsustatud põhikooli ja gümnaasiumi õpetajate töötasu alammääraga.
§ 6. Koolieelse lasteasutuse õpetaja abi töötasu alammäär
(1) Koolieelse lasteasutuse õpetaja abi töötasu alammäär on alates 1.01.2017.a 610 eurot kuus.
(2) Koolieelse lasteasutuse õpetaja abi töötasu alammäär on alates 1.09.2017.a 640 eurot kuus.
§ 7. Haridusasutuse töötasujuhend
(1) Haridusasutuse töötasujuhendi kinnitab ja seda muudab haridusasutuse juht kooskõlastades selle eelnevalt haridusasutuse hoolekoguga ning Jõelähtme Vallavalitsusega.
(2) Töötasujuhendis sätestatakse töötajate asendamise, tunnustamise ning täiendavate töötasude arvestamise ja maksmise kord ning käesoleva määruse § 1 lõigetes 1, 2 ja 4 nimetamata töötajate töötasustamise põhimõtted.
(3) Töötasujuhend ja selle muutmisel töötasujuhendi terviktekst esitatakse pärast kinnitamist Jõelähtme Vallavalitsusele hiljemalt 5 tööpäeva jooksul.
§ 8. Haridustöötajate täiendavad tasud ja preemiad
(1) Tunnitöötasu arvestamise aluseks on üldtööaja kuu töötundide arv ja töötaja töötasumäär.
(2) Haridusasutuse juhil on õigus haridusasutuse eelarves töötasudeks ettenähtud vahendite piires ning lähtudes haridusasutuse töötasujuhendist maksta töötajatele:
1) lisatasusid täiendavate tööülesannete täitmise eest, mis ei ole määratletud töötaja töölepingus ja/või ametijuhendis ning suurendab oluliselt töötaja töömahtu;
2) preemiat tunnustusena väljapaistvate tööalaste saavutuste eest või erakordse panuse eest ühekordses projektis.
(3) Lisatasu võib kalendriaasta jooksul töötaja põhipalgale juurde maksta kuni 25% töötaja aastasest põhipalgast.
(4) Täiendavate tööülesannete täitmises ja ületunnitöö tegemises lepivad haridusasutuse direktor ja töötaja kirjalikult kokku enne töö teostamise algust.
(5) Lisatasu ja preemia määramisel tuleb käskkirjas näidata, milliste tööülesannete täitmise ja millise perioodi eest on lisatasu või preemia määratud. Töölepingust või ametijuhendist tuleneva asendamise eest lisatasu ei maksta.
(6) Ületunnitöö hüvitatakse vaba ajaga ületunnitöö ajaga võrdses ulatuses, kui ei ole kokku lepitud ületunnitöö hüvitamist rahas. Ületunnitöö hüvitamisel rahas maksab tööandaja töötajale 1,5-kordset töötasu.
(1) Käesolevas määruses sätestatud töötasu alammäärasid rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2017.

matches:
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 6
§ 7
§ 5
§ 6
§ 7
§ 1
§ 8


Tänane kuupäev 26 Mär 2019, 08:45
622 postitust • 25. leht 25-st • 1 ... 21, 22, 23, 24, 25
Postitas Electrical » 12 Mai 2014, 13:58
Kurat seda GAME-i "kvaliteetset" klienditeenindust.
Tellisin kuu aega tagasi portsu uusi mänge, aga pakki avades tuli ilmsiks, et raiped on ühe kasutatud versiooni saatnud kuigi tellisin uue. Egas siis midagi, saatsin mängu tagasi koos teatega, et soovin raha tagasi saada.
Mai alguses tuleb e-mailile kiri, et "Your order is on its way". Alguses võttis kukalt kratsima, sest ma ju nagu ei tellinud neilt midagi. Postikulu raha oli ilusti Reward Card kontole lisatud ja arvel oli kirjas, et saadavad "New" versiooni, sitta kah, las siis tuleb kohale.
Täna jõudis mäng kohale ja üllatus üllatus - JÄLLE kasutatud versioon, kuradi lambakari!
Kuidas suudetakse kaks korda ühe ja sama reha otsa astuda!? Esimene tellimus pandi Hollandist teele ja tänane saabus Belgiast.
See on ka muidugi müsteerium: veebilehel ilutseb kiri, et kasutatud versioonid on laost otsast - sama teade oli ka siis, kui tegin oma algse tellimuse.
Postitas Riddim » 12 Mai 2014, 14:06
Tee peal tegi postiljon paki lahti, tegi paar raundi mängu ja siis pani pakki tagasi.
Postitas krebalo » 12 Mai 2014, 20:54
Riddim kirjutas: Tee peal tegi postiljon paki lahti, tegi paar raundi mängu ja siis pani pakki tagasi.
Või siis ei julgenud GAME selle kahtlasest idablokiriigist läbi käinud kasutatud mänguga midagi peale hakata ja otsustas igaks juhuks tasuta tagasi põrgatada
Postitas Electrical » 17 Mai 2014, 16:58
Lõpuks vastati e-mailie:
These games are new, however due to demand we have moved some stock back from stores. This stock should be in MINT condition however it may be ex-display. This stock is new (it has never been owned by anyone other than us, and certainly it has never been played) however it may have been stripped of its plastic sleeve.
Nii et kes soovib kindlasti saada täiesti uut ja kiles mängu, siis soovitan vältida asutust nimega GAME.
Kasutan oma viimased Reward Card punktid ära ja pärast seda võivad nad minu rahast ainult und näha, tõprakari.
Postitas GameTrigger » 19 Mai 2014, 15:36
Electrical kirjutas: Lõpuks vastati e-mailie:
Tegelikult on see paljude (UK) poodide probleem, kellel on lisaks veebipoele ka jaemüügi võrgustik/poed...
Postitas GameTrigger » 21 Mai 2014, 10:13
No t*ra, nad kohe ei võinud seda siis Vitale välja kuulutada:
http://www.allgamesbeta.com/2014/05/chi ... ation.html
Postitas Electrical » 21 Mai 2014, 12:27
Siis oleks viisakas lisada kirjeldusse, et võid saada tootenäidise/kileta versiooni.
Teine võimalus oleks lisada juurde uus kategooria: "Nagu uus", The Game Collection on minu arvates üks parimaid näiteid selles osas.
Neil on kolm kategooriat: "New", "Like new" ja "Pre-owned". "Like new" tähendab tavaliselt kileta versiooni, aga sisu on täiesti uus ning hind on mõne võrra madalam kui kiles versioonil.
Postitas PeZ » 04 Juun 2014, 13:35
see krdi lollus on üle käte läinud
http://i.kinja-img.com/gawker-media/ima ... nqcbce.jpg
Postitas Iskraman » 08 Juun 2014, 12:50
Murderedi autosave ei tööta minu konsoolil. Käi persse kuradi skveer iiniks.
Postitas hjarg » 08 Juul 2014, 19:26
Pane ennast põlema, Electronic Arts! Kuradi tropikari!
Tekkis mõte, et mängis kogu Mass Effecti uuesti läbi. Korralikult. Põhjalikult. Kõik nurgatagused ja muu.
Mis seal's ikka. Steamis olemas, no tore ju. Mass Effect 1 üks DLC on vabalt saadaval, teine mõttetu.
Hakkan siis vaatama, et Mass Effect 2 Steamis olemas. Kuna Electronic Arts vaatas pealt, et näe, Steam teenib head kasumit, teeks õige sama ja tegi sellise jubeda asja nagu Origin (vägistades sealjuures täiesti häbi tundmata vana hea Chris Robertsi firma nime, nii et pühime siin pisara Wing Commanderi ja Privateeri mälestuseks), nii et Steam enam ei toimi. No ok, installisin selle jubeduse, tõmbasin võtme Steamist Origini ja hakkan vaatama DLC-de nimekirja.
Raisk-raisk-raisk-raisk. Kõik DLC-d, kogu kupatus kokku, mängule mis on aastast 2010, arvestatuna mingites müstilistest Bioware pointsides, läheks mulle maksma 3600 Bioware pointsi ehk siis kuradima 32€. Mäng ise maksab 9.99€. Ok, pool on ebaoluline ja kosmeetiline, kuid ülejäänud pool, näiteks Kasumi või siis see mis iganes selle urrima sinise tulnuka nimi oli DLC ja veel paar head... ja fakin 32€ kogu selle kupatuse eest. Miks mul on tunne, et rajakad on küll mängu hinda alla lasknud, aga DLC on täpselt sama hinnaga kui välja tulles?
Lisaks, Mass Effect 3. Originis 9.99€. Loomulikult ei mingit eelnevat infi DLC kohta. Mitte nagu Steamis, kus on kõik ilusasti näha. Ainult siis, kui ostad, näed palju pead veel lisaks välja köhima. Netist natuke otsides, juhtumisi 3650 bioware pointsa ehk siis üllatus-üllatus, jällegi 32€. Kui sa ostad Collectors editioni, mis on 19.99€. Kui ei osta, siis pead ka selle DLC eest 10€ välja köhima.
Siis on veel selline ilus asi nagu Mass Effect Triology. 49.99€ Originis. Hea diil, eks... Kogu Mass Effect tema aus ja ilus. Sittagi. Saad kogu komplekti, välja arvatud enamik DLC-si. Nagu loogiline oleks, et raisk, teed triloogia valmis, paned kogu kräpi sinna sisse. Aga ei, kus sa sellega. Ehk siis, 50€ triloogia, 32€ Mass Effect 2-e DLC-d ja 42€ Mass Effect 3-e DLC-de eest. Ehk siis 124€. Kui ma midagi valesti aru ei saanud, sest jummaluke, lihtsalt neid asju ju öelda ei saa.
Aga tõsiselt, 2007, 2010 ja 2012 ilmunud kolme mängu est 124€ välja käia? Ehk siis, peaaegu täishind. Raisk, seda vaadates tekkis mul küll tunne, et ütleks "muu" ja ootaks hommikust lüpsi. Idiootlik mudel, idiootlik firma, idiootlik suhtumine.
Electronic Arts, ma tänan kogu teie töökat kollektiivi inovatiivse suhtumise eest mängurilüpsmistöötusesse. Andrew Wilson ja Peter Moore, ma loodan, et teile mõlemale kukub pähe orbiidilt kõrvale kaldunud vene luuresatelliit. Värdjad.
Raisk, tehke siis vähemalt Mass Effect Triology Ultimate Platinum Gold Super Extra Edition, ärge keppige mu ajusid 100-a DLC-ga.
Postitas GameTrigger » 05 Aug 2014, 12:50
Mida v*ttu:
Ja türbel, YT tag'id jälle ei tööta - aaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaarrrrhhhhhhhh
Postitas M.C.Savage » 05 Aug 2014, 15:11
Nojah, ega PS4-põlvkonnale vist eriti uusi mänge ei tehtagi, vanu remastereid on ju mugavam treida. Twisted Metal 2 remaster järgmisena palun. Aga ainult graafika osas, gameplayd palun mitte näppida.
Postitas RyuRobin » 18 Aug 2014, 15:30
Türa küll, ma olen vist räige masohhist, et ma mingitki ratsionaalset mõtlemist, empaatiavõimet ja üleüldist common sense'i 4chan'ist ja hinnavaatlusest leida üritan.
Põhimõtteliselt on sealsete persekukkunud pc-elitistide mentaliteet selline, et kui mäng on console exclusive on tegu täieliku braindead saastaga aga kui sama mäng järsku pc'le ilmub taovad just needsamad debiilikud just nendesamade mängude peale endal munnid villi.
Postitas krebalo » 18 Aug 2014, 15:45
RyuRobin kirjutas: Türa küll, ma olen vist räige masohhist, et ma mingitki ratsionaalset mõtlemist, empaatiavõimet ja üleüldist common sense'i 4chan'ist ja hinnavaatlusest leida üritan.
Sellisest masohhismist villand saamine oli põhjus, mis ajendas Puldimurdja foorumit looma
Postitas Shade » 19 Aug 2014, 09:26
RyuRobin kirjutas: Põhimõtteliselt on sealsete persekukkunud pc-elitistide mentaliteet selline, et kui mäng on console exclusive on tegu täieliku braindead saastaga aga kui sama mäng järsku pc'le ilmub taovad just needsamad debiilikud just nendesamade mängude peale endal munnid villi.
Sama kehtib ka sealsete Sony austajate kohta. Kui tuleb xbox exclusiiv - siis kisa taevani, et ikkagi miks nii. Samas kui Sonyle miskit eksklusiiv tuleb, siis lastakse õnnest püksid täis ja keegi ei kraaksu kusagil
Kogu see pc vs. konsool teema on selline kus neatakse konsool maapõhja, samas PC omab samasuguseid vigasid, millega konsoolid surnuks tembeldatakse
Postitas glaurung » 19 Aug 2014, 09:40
Nii-öelda võitjale nii-öelda kaasa elamine on ju sama vana kui tsivilisatsioon. Kord ikka Vesipruul peal ja Tatikas all - kord vastupidi.
Kõige lõbusam jalalt jalale hüppamine tuleb septembri lõpus ja oktoobri keskpaigas. Siis on kord Xbox One oma ekslusiividega platsis (ja ilmselt on nood kvaliteetsed), siis jälle Sony oma Driveclubide ja muude asjadega. Ja ehkki mulle meeldib hipstereid ärritada kohati eelistuste välja näitamisega, siis minu rohi on mõlemal pool aeda roheline. Vasak silm mängib Xboxiga ja parem vaatab PS4 asju.
Ja ikkagi te kõik ainult vingute nagu rongi ette jäänud põrssad ja keegi ei suvatse minuga erinevates co-op mängudes liituda.
Ahjaa, teemasse ka midagi: koerakoonlased ja töllmokad.
Postitas krebalo » 26 Okt 2014, 10:44
Sitemat launchi avapauku annab vist otsida. Tehti valmis peaaegu suurepärane uus Singstari rakendus.
Ja eemaldati suur osa kasutajate laulukollektsioonist.
Minu 65st Singstari laulust jäi PS3 peal alles vaid kolm. Siiski, PS4 Singstari poest sai 25 lugu, mis nö vanast librarist üle olid toodud tasuta endale tagasi osta (kiiduväärt featuur). Eeldan, et ülejäänud varem ostetud lood ilmuvad sinna tasapisi tagasi.
Mis puutub PS3 Singstari, siis ega nüüd ei oskagi muud peale hakata, kui oodata, mida nad lahenduseks pakuvad. Kui kunagi Sonyga vaielda on vaja, mida ma naiivselt ei usu, siis kaevaks gmaili sügavustest ehk ka ostukinnitused üles. Muud tõendit nende kunagise olemasolu kohta pole, sest Singstari Purchase History on enamuse oma mälust kaotanud. Masendavalt totter feil.
http://www.product-reviews.net/2014/10/ ... ct-update/
Postitas Electrical » 21 Mär 2015, 21:51
Mõtlesin osta Wii U peale New Super Marios Bros U, et saaks kahekesi stoorit mängida, sest ei ole siiani raatsinud osta teist Wii pulti Wii versiooni mängimiseks.
Mõeldud - tehtud, mäng kohal, aga valides mitmikmängu variandi avastasin, et Gamepadi ja ühe Wii puldiga ei saagi mängu kahekesi mängida.
Kes see kuradi geenius Nintendos arvas, et selline variant on normaalne!?
Eriti veel sellepärast on see debiilsus, sest nad ju müüvad bundleid, kus on see sama mäng kaasa pakitud.
Kas nad tõesti eeldasid, et inimestel on kodus juba olemas persetäis Wii pulte või ostavad koos uue konsooliga kohe 2-3 tükki juurde??
Tõprakari ma ütlen, eks nüüd peab kuskilt teise puldi hankima.
Postitas Vahtra » 22 Mär 2015, 01:22
Tellisin üle pika aja Zavvist kaks mängu. Ootasin kaks kuud ja kirjutasin Zavvile, et miks mänge pole teele pandud. Zavvi vastus oli tellimuste tühistamine, kuigi mänge müüsid oma poes endiselt edasi, ainukeseks vaheks siis vahepeal tõusnud hind. Jobud.
Postitas krebalo » 15 Apr 2015, 15:38
#türamaeisaaarumismõttegatekingitekatkistprügiraisk
Postitas Vahtra » 29 Mai 2015, 22:33
Üle mitme kuu sai PS3 tööle pandud ja mäng ette võetud. Mingil põhjusel jäi ette Castlevania: Lords of Shadow - Mirror of Fate HD. Mäng ise polnud eriti halb ega hea - lihtsalt oli. 80% mängust läbi ja sattusin bug'i otsa, mis jäi korduma ja millest ei saanud kuidagi üle ega ümber. Nüüd jälle isu läinud. Eks paari kuu pärast proovin midagi uut. Kurat.
Postitas Shade » 01 Sept 2015, 13:17
Tussi ma ütlen, transafirma suutis kogu MGS5 day 1 editionite saadetise ära kaotada ja teise riiki lõpuks üldse vedada