VTMS § 69 lg 2 p 1 kohaselt tuleb väärteoprotokolli põhiosas esmalt märkida väärteo lühike kirjeldus ning teo toimepanemise aeg ja koht. Väärteo lühike kirjeldus ehk teokirjeldus peab kajastama kõiki neid faktilisi asjaolusid, mille alusel on menetleja arvates võimalik lugeda süüteokoosseis täidetuks. Kui väärteoprotokollis olev teokirjeldus on puudulik, on rikutud menetlusaluse isiku VTMS § 19 lg 1 p-st 1 tulenevat õigust teada, millist väärteoasja tema suhtes arutatakse, s.o teada tema vastu esitatud süüdistuse sisu. Kuigi VTMS § 150 lg 1 kohaselt ei ole VTMS § 69 lg 2 p 1 nõuete rikkumine iseenesest alati väärteomenetlusõiguse oluline rikkumine, võib see sõltuvalt asjaoludest olla väärteomenetlusõiguse oluline rikkumine VTMS § 150 lg 2 mõttes.
Väärteoprotokoll kannab väärteomenetluses samasugust funktsiooni, nagu süüdistusakt kriminaalmenetluses. Selle ülesandeks on määratleda menetlusese ja anda menetlusalusele isikule teada, milles teda konkreetselt süüdistatakse. Neid funktsioone saab väärteoprotokoll täita vaid juhul, kui väärteoprotokollis on kajastatud andmed, mille alusel on võimalik hinnata, kas (nii objektiivne kui subjektiivne) süüteokoosseis on täidetud. Teisisõnu peab väärteoprotokollist nähtuma, milles menetlusalust isikut süüdistatakse ja millest lähtuvalt väärteoprotokolli koostaja leiab, et väärteokoosseis on täidetud. See tähendab, et "väärteo lühike kirjeldus" peab kajastama kõiki neid faktilisi asjaolusid, mille alusel on menetleja arvates võimalik lugeda süüteokoosseis täidetuks (vt nt RKKKo 3-1-1-9-08, p 14). Heites isikule sisuliselt ette seda, et ta on ühissõidukis sõitnud kehtetu piletiga, peab väärteoprotokollist nähtuma ka õigusnorm, millele tuginevalt kohtuväline menetleja leiab, et kontrollijale esitatud pilet oli kehtetu (vt nt RKKKo 3-1-1-94-07, p 10). Vastasel juhul on rikutud VTMS § 19 lg 1 p-s 1 sätestatud menetlusaluse isiku õigust teada, milles teda süüdistatakse.
Kohtuväline menetleja võib olla tõendite koguja, kontrollija, uurija või hindaja, kuid mitte enda edasiseks menetlustegevuseks tõendi looja. Kohtuvälise menetleja ametnik saab menetluse käigus teavet faktilistest asjaoludest, millel on väärteomenetluses tähtsust. Sellised asjaolud tuleb menetlusseaduses sätestatud korras tõendina vormistada, võimaldamaks nende kasutamist tõendamisel. KrMS § 66 lg 2 kohaselt ei või aga menetleja eelmärgitud asjaolusid tõendada asja menetlenud isiku ütlustega, s.t kohtuvälise menetleja ametnik ei või jätta tõendeid kogumata ja anda selle asemel menetluses ütlusi. Samas ei ole välistatud menetleja ülekuulamine tunnistajana näiteks mingi menetlustoimingu täpse käigu kohta (vt nt RKKKo 3-1-1-29-05, p 7; nr 3-1-1-142-05, p 12; nr 3-1-1-47-08, p 10 ja nr 3-1-1-73-08, p 9.1). KrMS § 61 lg 1 kohaselt ei ole ühelgi tõendil ette kindlaksmääratud jõudu, seega peavad kohtuvälise menetleja ütlused olema ilma igasuguste eelhinnanguteta kohtulikule hindamisele avatud võrdselt kõigi muude väärteoasjas kogutud tõenditega. KrMS § 61 lg 1 ei välista tõendite hindamise tulemusena erinevate tõendite omavahelist astmestamist, vaid keelab ühtede tõendite eelistamise teistele aprioorselt, ilma neid kogumis hindamata. Kõigi tõendite hindamine kogumis kohtu siseveendumuse alusel KrMS § 61 lg 2 järgi eeldab tõendite omavahelist kaalumist, nende usaldusväärsuse hindamist ja vastuolu korral otsustamist, millisele tõendile tugineda (vt RKKKo nr 3-1-1-127-06, p 6 ja nr 3-1-1-4-07, p 7.1). See, kas kohus on pidanud mingit tõendit teisega võrreldes eelistatuks aprioorselt või on jõudnud sellele järeldusele tõendeid kogumis hinnates, on tuvastatav kohtuotsuse põhjenduste alusel. VTMS § 19 lg 1 p 4 kohaselt on menetlusalusel isikul muu hulgas õigus esitada tõendeid. Kuigi inimese meeleorganid ei võimalda süüteomenetluseks vajaliku kindlusega hinnata sõiduki kiirust, on tunnistaja ütluste põhjal võimalik rekonstrueerida muid üksiku kiirusemõõtmise toimumise asjaolusid, mis kokkuvõttes võimaldavad hinnata kiirusemõõtmise tulemi usaldusväärsust. Sellisteks tunnistaja ütluste abil tuvastatavateks tehioludeks võivad näiteks olla kiirusemõõtmise koht, kiirust mõõtva politseiametniku asetsemine tee ja sõiduki suhtes, juhi isik, üldine liiklustihedus konkreetsel ajahetkel, ilmastikutingimused jms asjaolud. Sellest tulenevalt saab kohus muude tõendite kõrval ka nimelt tunnistaja ütluste kaudu hinnata menetlusaluse isiku väiteid selle kohta, et politseiametnik ei mõõtnud tema juhitud sõiduki kiirust.
VTMS § 19 lg 1 p 4 kohaselt on menetlusalusel isikul muu hulgas õigus esitada tõendeid. Kuigi inimese meeleorganid ei võimalda süüteomenetluseks vajaliku kindlusega hinnata sõiduki kiirust, on tunnistaja ütluste põhjal võimalik rekonstrueerida muid üksiku kiirusemõõtmise toimumise asjaolusid, mis kokkuvõttes võimaldavad hinnata kiirusemõõtmise tulemi usaldusväärsust. Sellisteks tunnistaja ütluste abil tuvastatavateks tehioludeks võivad näiteks olla kiirusemõõtmise koht, kiirust mõõtva politseiametniku asetsemine tee ja sõiduki suhtes, juhi isik, üldine liiklustihedus konkreetsel ajahetkel, ilmastikutingimused jms asjaolud. Sellest tulenevalt saab kohus muude tõendite kõrval ka nimelt tunnistaja ütluste kaudu hinnata menetlusaluse isiku väiteid selle kohta, et politseiametnik ei mõõtnud tema juhitud sõiduki kiirust. MõõteS tähenduses eristatakse mõõtevahendile esitatavaid nõudeid ja mõõtjale esitatavaid nõudeid. Tüübikinnitustunnistuses toodud mõõtetulemuse määramatus kiirusemõõturi kasutamisel ei iseloomusta üksnes kiirusemõõturit või kiirust mõõtvat isikut, vaid võimalikku laiendmääramatust seadme reaalsel kasutamisel. See tähendab, et määramatus hõlmab endas nii seadmest, keskkonnast kui kasutajast tulenevaid komponente teatud tõenäosustasemel. (vt ka RKKKo 3-1-1-11-08, p-d 9-11 ja nr 3-1-1-58-08, p 9).
Väärteoprotokoll kannab väärteomenetluses samasugust funktsiooni, nagu süüdistusakt kriminaalmenetluses. Selle ülesandeks on määratleda menetlusese ning anda menetlusalusele isikule teada, milles teda konkreetselt süüdistatakse. Neid funktsioone saab väärteoprotokoll täita vaid juhul, kui väärteoprotokollis on kajastatud andmed, mille alusel on võimalik hinnata, kas (nii objektiivne kui subjektiivne) süüteokoosseis on täidetud. Teisisõnu peab väärteoprotokollist nähtuma, milles menetlusalust isikut süüdistatakse ja millest lähtuvalt väärteoprotokolli koostaja leiab, et väärteokoosseis on täidetud. Vastasel juhul on rikutud VTMS § 19 lg 1 p-s 1 sätestatud menetlusaluse isiku õigust teada, milles teda süüdistatakse. See tähendab, et "väärteo lühike kirjeldus" peab kajastama kõiki neid faktilisi asjaolusid, mille alusel on menetleja arvates võimalik lugeda süüteokoosseis täidetuks (RKKKo nr 3-1-1-9-08, p 14). Karistusseadustiku § 276 järgi karistatava teo puhul peab väärteoprotokollist nähtuma ka võimuesindaja korralduse õiguslik alus ehk õigusnorm, millele tuginevalt korraldus anti (RKKKo nr 3-1-1-94-07, p 10).
Karistusseadustiku § 276 näeb ette vastutuse võimuesindaja seadusliku korralduse eiramise eest. Väärteokoosseisu eesmärk on kindlustada avaliku võimu teostamise tõhusus ehk tagada, et võimuesindaja poolt haldus- või süüteomenetluse raames antud korraldus, mis on suunatud menetlustoimingu tegemisele või konkreetse ohuolukorra likvideerimisele, saaks korralduse adressaadi poolt vahetult täidetud. Võimuesindaja korraldusel, mille eiramise eest on võimalik isikut KarS § 276 järgi karistada, peab olema vahetu ajalis-ruumiline seos võimuesindaja poolt toimetatava menetlustoiminguga või mingi avalikku korda või teiste isikute õigushüvesid ähvardava ohuolukorra kõrvaldamisega. (Vt ka RKKKo nr 3-1-1-38-07, p 12). Võimuesindaja korralduse õiguslik alus peab tulenema seadusest või selle alusel antud õigusaktist. Kuna võimuesindaja seadusliku korralduse eiramise puhul on tegemist tegevusetusdeliktiga, siis peab menetleja põhjendama ka seda, milline oleks olnud siin nõutav tegu (korralduse täitmine), kas see korraldus pidi olema täitjale arusaadav ning milline ajavahemik oleks olnud vajalik selle korralduse täitmiseks. Korralduse andmisel peab võimuesindaja võimaldama isikul järgida korraldust vabatahtlikult ja hoiatama teda enne võimalikku sunni rakendamist, v.a kui see on võimatu õiguserikkumise kõrvaldamise kiire vajaduse tõttu (vt ka PolS § 14 lg 2 alates 13. juulist 2008 kehtivas redaktsioonis).
Väärteomenetluse seadustiku § 69 lg 2 p-s 1 sätestatud nõue, mille kohaselt tuleb väärteoprotokollis märkida väärteo lühike kirjeldus, tähendab, et väärteoprotokollis peavad olema kajastatud andmed, mille alusel on võimalik hinnata, kas süüteokoosseis on täidetud. Teisisõnu, väärteoprotokollist peab nähtuma, milles menetlusalust isikut süüdistatakse ja millest lähtuvalt väärteoprotokolli koostaja leiab, et väärteokoosseis on täidetud. Vastasel juhul on rikutud VTMS § 19 lg 1 p-s 1 sätestatud menetlusaluse isiku õigust teada, millist väärteoasja tema suhtes menetletakse, s.t teada süüdistuse sisu. (Vt 3-1-1-80-06, p 6.3.) Seega määratleb väärteoprotokolli teokirjeldus analoogiliselt süüdistusaktile kriminaalmenetluses ammendavalt menetluse eseme. Sarnaselt kohtule on VTMS §-s 87 sätestatud väärteoasja arutamise piirid siduvad ka karistusotsust tegevale kohtuvälisele menetlejale. See tähendab, et ka kohtuväline menetleja on otsuse tegemisel seotud teokirjeldusega, mis tuleneb menetlusalusele isikule VTMS §-s 70 sätestatud korras teatavaks tehtud väärteoprotokollist. Kui pärast väärteoprotokolli koostamist ilmneb, et teokirjeldust on vaja korrigeerida, tuleb VTMS § 68 lg 2 alusel väärteoprotokolli muuta või koostada uus väärteoprotokoll ja teha see isikule VTMS §-s 70 sätestatud korras teatavaks, tagades ühtlasi uue või täiendava vastulause esitamise võimaluse. Lubamatu on aga olukord, kus kohtuvälise menetleja otsuses VTMS § 74 lg 1 p 6 kohaselt märgitav väärteo lühikirjeldus sisaldab faktilisi asjaolusid, mida väärteoprotokollis ega selle täiendustes VTMS § 69 lg 2 p 1 alusel nimetatud ei ole.
Konkurentsiametile koondumisest tähtajaks teatamata jätmist sai tulenevalt KonkS § 73^6 lg-st 1 (enne 15. märtsi 2007 kehtinud redaktsioonis) füüsilise isikuna toime panna üksnes juriidilise isiku juhatuse, seda asendava organi või nõukogu liige. Ainuüksi aktsiate ostu-müügilepingu allkirjastamise fakt ei anna alust heita isikule ette koondumisest tähtajaks teatamata jätmist seetõttu, et aktsiate ostu-müügilepingu allkirjastamine, isegi kui allkirjastamise hetkest läheb ostjale üle aktsiate omandiõigus, ei tähenda veel koondumist KonkS § 19 lg 1 p 2 mõttes. Üksnes aktsiate omandamine ei anna isikule võimalust oma aktsionäriõigusi teostada ja aktsiaseltsi tegevust mõjutada. Nimelt sätestab äriseadustiku § 229 lg 4 teine lause, et aktsiaseltsi suhtes loetakse aktsia üleläinuks omandaja kandmisest aktsiaraamatusse. See tähendab, et isik saab teostada oma aktsionäriõigusi arvates hetkest, mil ta on kantud aktsionärina aktsiaraamatusse (vt 3-2-1-113-03, 353, p 16). Äriseadustiku § 233 lg 2 esimene lause näeb ette, et aktsiaraamatut peab Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja (vt ka 3-2-1-22-06, p 10). Seega ei saa KonkS § 19 lg 1 p 2 mõttes koondumisest rääkida enne ettevõtja kandmist aktsionärina Eesti väärtpaberite keskregistris peetavasse aktsiaraamatusse. Aktsiaraamatu kande tegemine eeldab aga aktsiad omandanud isiku sellesisulist taotlust (vt ka 3-1-1-24-05, p 13).
Tõendi lubatavuse on küsimus sellest, kas menetluskorra rikkumisega talletatud informatsiooni võib üldse tõendite hulka arvata. Tõend on lubamatu üksnes siis, kui tõendi kogumise korda on oluliselt rikutud. Seejuures tuleb hinnata rikutud normi eesmärki ning seda, kas selliseid tõendeid poleks saadud, kui normi rikutud ei oleks. Erinevate tõendite puhul võib samasuguse rikkumise mõju olla erinev. Tõendi usaldusväärsus on küsimus sellest, millise kaalu omistab talle tõendi hindaja, kõrvutades ja analüüsides teda koostoimes teiste asjas kogutud tõenditega. Ka juhul, kui isikule ei ole enne menetlustoimingu algust tutvustatud tema õigusi, võib teave, mis saadi selle toimingu käigus, peegeldada tegelikke asjaolusid.
Lähtudes KrMS § 193 lg-st 1 peavad väärteomenetluse alustamiseks esinema ajend ja alus ning puuduma menetlust välistavad asjaolud. Ajend on väärteole viitav teave, sh menetleja poolt oma ülesandeid täites saadud väärteole viitav teave. Alus on aga väärteotunnuste sedastamine väärteomenetluse ajendis. Seega alustatakse menetlust siis, kui esineb küllaldaselt andmeid, mis viitavad sellele, et väärtegu on toime pandud. Politseioperatsioon, kus kontrolliti juhte sõltumata eelnevast joobekahtlusest, ei kujutanud joobeseisundi tuvastamine indikaatorvahendiga endast veel väärteomenetluse toimingut, kuna puudus menetluse alustamise alus. Küll oli see olemas peale joobeseisundi tuvastamist indikaatorvahendiga ning edasised toimingud joobe tuvastamiseks kujutasid endast juba väärteomenetluse toiminguid (vt RKKKo 3-1-1-105-04 ja RKÜKo 3-3-1-77-03).
Tõendi usaldusväärsus on küsimus sellest, millise kaalu omistab talle tõendi hindaja, kõrvutades ja analüüsides teda koostoimes teiste asjas kogutud tõenditega. Ka juhul, kui isikule ei ole enne menetlustoimingu algust tutvustatud tema õigusi, võib teave, mis saadi selle toimingu käigus, peegeldada tegelikke asjaolusid. Tõendi lubatavuse on küsimus sellest, kas menetluskorra rikkumisega talletatud informatsiooni võib üldse tõendite hulka arvata. Tõend on lubamatu üksnes siis, kui tõendi kogumise korda on oluliselt rikutud. Seejuures tuleb hinnata rikutud normi eesmärki ning seda, kas selliseid tõendeid poleks saadud, kui normi rikutud ei oleks. Erinevate tõendite puhul võib samasuguse rikkumise mõju olla erinev.
Karistades juriidilist isikut peab välja selgitama äriühingu huvides rikkumise toime pannud juhtivtöötaja või organi (vt ka RKKKo 3-1-1-82-04, p 11). Küsimus, kas tegu on toime pandud juriidilise isiku huvides, tuleb lahendada igal konkreetsel juhul lähtuvalt süüasjas tuvastatud faktilistest asjaoludest. Juriidilise isikuga ei ole seotud juriidilise isiku juhtivtöötajate või organi liikmete kogu tegevus, vaid ainult osa sellest. Juriidilise isiku huvid võivad olla laiemad kui üksnes varalise kasu saamine ning puudutada ka valdkondi, mis jäävad tema põhitegevusest väljapoole.


§ 6 Lasteaiakohtade täitmine
§ 7 Lasteaeda vastuvõtmine
§ 8 Lasteaia rühmade komplekteerimine
§ 9 Lasteaedade tegutsemise aeg
§ 10 Lasteaiast väljaarvamine
RT IV, 14.03.2014, 41
Vastu võetud 17.12.2013 nr 3
RT IV, 29.12.2013, 34
18.02.2014 RT IV, 14.03.2014, 17 17.03.2014
Määrus kehtestatakse “Koolieelse lasteasutuse seaduse“ § 15 lõike 4 ja § 19 lõike 1 alusel.
Käesolev määrus reguleerib Saue valla koolieelsetesse lasteasutustesse vastuvõtmist ja sealt väljaarvamist ning nimetatud lasteasutuste tegutsemise aega.
3) register – Saue valla lasteaedade järjekorra elektrooniline register;
(1) Lapsele lasteaiakoha taotlemiseks täidab vanem lapse sünnitõendi alusel lasteaiakoha taotluse vormi registris või lasteaias kohapeal.
(2) Taotlusesse märgib vanem kuni kolm lasteaia eelistust eelistuste järjekorras ning lasteaiakoha saamise soovitud aja (õppeaasta) alates sügisest peale lapse kolmeaastaseks saamist.
(3) Vanem kinnitab taotluse esitamisel, et on korraga tutvunud ja nõustub selles toodud tingimustega lasteaiakoha taotlemisel.
(4) Vanemal on õigus saada lasteaialt teavet vabade kohtade olemasolu kohta lasteaias.
(1) Arvestust lasteaiakoha taotlejate üle peetakse registris aadressil http://lasteaiad.sauevald.ee.
(3) Lasteaiakohtade taotlejate üle arvestuse pidamisel ja lasteaiakohtade täitmisel kontrollib Saue Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) registris olevate laste elukoha andmeid ning edastab need direktorile registris lasteaiakohtade järjekorras muudatuste tegemiseks.
(3) Vanemal on võimalus muuta infosüsteemis (aadressil http://lasteaiad.sauevald.ee ) oma tehtud valikuid lasteaia eelistuse osas ning jälgida lapse kohta järjekorras.
(5) Kui lasteaiakohta taotleva lapse elukoht ei ole lasteaiakoha saamise õppeaastale eelneva aasta 31. detsembri seisuga Saue vald, siis liigub see laps vastava õppeaasta lasteaiakoha taotlejate oma vanuserühma nimistus viimasele järjekohale.
(6) Kui lasteaiakohta taotleva lapse elukoht ei ole vaba lasteaiakoha pakkumise hetkel või lasteaeda vastuvõtmise hetkel Saue vald, siis liigub see laps vastava õppeaasta lasteaiakoha taotlejate oma vanuserühma nimistus viimasele järjekohale.
(7) Kui registris olevale lapsele on lasteaed taotleja poolt soovitud õppeaastal pakkunud lasteaiakohta, kuid taotleja sellekohase avaldusega soovib lapse lasteaeda tulekut aasta võrra edasi lükata, siis kustutatakse laps soovitud õppeaasta lasteaiakoha taotlejate nimistust ning kantakse järgmise õppeaasta lasteaiakoha taotlejate enda vanuserühma nimistus esimeseks või põhjendatud juhtudel noorema vanuserühma nimistus esimeseks.
(8) Kui käesoleva paragrahvi lõigetes 5, 6 või 7 sätestatud tingimustele vastavaid lapsi on rohkem kui üks, siis asetuvad nad omavahel järjekorda vastavalt taotluse esitamise ajalisele järjestusele.
(9) Registrist kustutatakse ning lasteaia järjekorrast arvatakse välja lapsed:
2) kes on saanud kolme aastaseks ja kelle vanem ei ole talle esitatud lasteaiakoha pakkumise vastuvõtmist tähtaja jooksul kinnitanud või kui vanem on kirjalikult teatanud pakkumisest loobumisest;
3) kelle järjekoht on muutunud käesoleva paragrahvi lõigete 5, 6 ja 7 alusel ning kelle elukoht järjekoha muutumise aasta 31. detsembril ei ole Saue vald;
§ 6. Lasteaiakohtade täitmine
(1) Lasteaiakohtade täitmist korraldab lasteaia direktor registri alusel.
(2) Lasteaiakohtade täitmisel direktor võimalusel:
1) võtab arvesse taotluses märgitud lasteaia valiku eelistusi;
2) võtab arvesse lastele lasteaiakoha pakkumisel põhimõtet, et ühe pere lapsed käiksid ühes lasteaias.
§ 7. Lasteaeda vastuvõtmine
2) kelle elukoht vaba lasteaiakoha pakkumise ja lasteaeda vastuvõtmise hetkel on Saue vallas ja lasteaia teeninduspiirkonnas ning
(2) Vabade kohtade olemasolul võetakse lasteaeda lapsi, kelle elukoht ei ole lasteaia teeninduspiirkonnas ja Saue vallas vastavalt „Koolieelse lasteasutuse seaduses“ sätestatud järjekorras.
(3) Laps võetakse lasteaeda vastu reeglina lasteaia järgmise õppeaasta rühmade komplekteerimise käigus, kuid vabade kohtade olemasolul võib lapse lasteaeda vastu võtta kogu õppeaasta kestel. Muudatused rühmade nimekirjades kinnitab lasteaia direktor käskkirjaga.
(4) Direktoril on õigus koostöös lasteaia hoolekoguga otsustada vanema ja lasteaia vahel sõlmitava lepingu väljatöötamise ning kasutuselevõtmise vajadus.
(5) Lapse lasteaeda vastuvõtmisel tutvustab direktor vanemale lasteaeda vastuvõtu ja sealt väljaarvamise korda, lasteaia kodukorda ja muud teavet, mis puudutab lasteaia tegevus- ja päevakava ning töökorraldust. Samuti teavitab direktor vanemaid lasteaiakoha kasutamisega kaasnevatest kuludest (osalustasu, toiduraha vms).
(6) Lasteaiakoha vastu võtnud vanem kohustub lasteaiakoha kasutamisel järgima lasteaia kodukorda ning tasuma lasteaiakoha eest vastavalt Saue Vallavolikogu poolt kehtestatud korrale ja määradele.
(7) Vallavalitsus korraldab laste ümberpaigutamist teistesse lasteaedadesse seoses lasteaedade ümberkorraldamise, ümberkujundamise või tegevuse lõpetamisega.
§ 8. Lasteaia rühmade komplekteerimine
(1) Direktor komplekteerib registri alusel lasteaia järgmise õppeaasta rühmade esialgse koosseisu 1. juuniks.
(2) Rühmade komplekteerimiseks ja vabade lasteaiakohtade täitmiseks teeb direktor pakkumised taotlejatele registris sisalduva lasteaiakohtade järjekorra vastava õppeaasta laste nimistu alusel alustades kohtades pakkumist järjekorras olevast vanimast vanuserühmast ja liikudes nooremate vanuserühmade poole.
(3) Juhul, kui kõigile soovijatele ei jätku kohti soovitud lasteaias või rühmas, pakutakse lasteaiakohta esimeses järjekorras neile lastele, kes saavad hiljemalt jooksva aasta 1. oktoobriks 3-aastaseks.
(4) Pakkumise edastab direktor taotlejale hiljemalt viie tööpäeva jooksul rühmade esialgse koosseisu komplekteerimisest kirjalikult või elektronposti teel, paludes taotlejatel pakkumise vastuvõtmist või pakkumisest loobumist kinnitada kirjalikult kahe nädala jooksul pakkumise saamisest. Direktoril on õigus lasteaiakoha pakkumiste kättesaamist kontrollida ka vastamistähtaja kestel, võttes taotlejatega ühendust talle registrist teada olevate sidevahendite kaudu.
(5) Taotleja loetakse pakutud lasteaiakohast loobunuks, kui temalt ei ole tähtaja jooksul vastust saabunud või ta on kirjalikult kinnitanud pakutud lasteaiakohast loobumist.
(6) Lasteaiakohast loobunutest vabanenud lasteaiakohtade täitmiseks teeb direktor pakkumise registri alusel lasteaiakohtade järjekorra sama õppeaasta oma vanuserühma nimistus järjekorras järgmisele taotlejale. Kui registris selleks õppeaastaks ootel taotlejaid ei ole, siis edastab direktor info vabast lasteaiakohast vallavalitsusele.
(7) Kui registris olevale lapsele ei pakuta lasteaiakohta põhjusel, et soovitud õppeaastal on kõik lasteaiakohad täidetud registris lapsest eespool olevate samal õppeaastal lasteaiakohta taotlevate lastega, siis teavitab lapsevanema poolt esimesena valitud lasteaia direktor taotlejat sellest kirjalikult viivitamatult, kuid mitte hiljem kui 15. augustiks.
(8) Rühmade nimekirjad ja nendes sisalduvate laste lastaeda vastuvõtmise kinnitab direktor käskkirjaga hiljemalt õppeaasta 5. septembriks ning kinnitab lapse lasteaia nimekirjas olemise ka Eesti Hariduse Infosüsteemis.
§ 9. Lasteaedade tegutsemise aeg
[RT IV, 14.03.2014, 17 - jõust. 17.03.2014]
(2) Suvisel hooldusperioodil töötab ühes lasteaias vastavalt vajadusele suvine valverühm lasteaedades juba kohta kasutavatele lastele. Suvine valverühm ei pea olema avatud selles lasteaias, mille nimekirja laps on arvatud.
(4) Soovist kasutada kohta suvises valverühmas teatab vanem lasteaia, mille nimekirjas on tema laps, direktorile kirjalikult hiljemalt 15. märtsiks jooksval aastal. Vanemal on kohustus tasuda suvise valverühma kasutamise eest vastavalt Saue Vallavolikogu poolt kehtestatud korrale ja määradele.
(5) Vabade kohtade olemasolul võib lasteaia, mille ruumes suvine valverühm avatakse, direktor, võtta vastu lapsi suvisesse valverühma vanema avalduse alusel ka peale 15. märtsi.
§ 10. Lasteaiast väljaarvamine
3) osalustasu võlgnevuse korral üle kahe kuu;
(2) Lapse lasteaiast väljaarvamiseks vanema algatusel esitab vanem direktorile kirjaliku avalduse hiljemalt kaks nädalat enne lapse lahkumist ja selles märgitakse lapse lasteaiast lahkumise aeg.
(3) Lapse lasteaiast lahkumisel on vanem kohustatud tasuma toiduraha lasteaias viibitud päevade eest kuni lapse lasteaiast väljaarvamise kuupäevani.
(2) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2014.


Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses Keskkonnaministeeriumi haldusala ümberkorraldamisega – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses Keskkonnaministeeriumi haldusala ümberkorraldamisega
RT I 2000, 30, 176
Vastu võetud 04.04.2000 nr 110
Määrus kehtestatakse «Kaitstavate loodusobjektide seaduse» (RT I 1994, 46, 773; 1998, 23, 323; 36/37, 555; 1999, 54, 583; 95, 843) paragrahvi 6 lõike 3 alusel ja tulenevalt «Vabariigi Valitsuse seaduse ja selle rakendamisega seonduvate seaduste muutmise seaduse» (RT I 1999, 95, 843; 2000, 1, õiend) paragrahvist 79.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 3. märtsi 1995. a määruse nr 92 «Alam-Pedja looduskaitseala ja Karula rahvuspargi kaitse-eeskirjade ning Karula rahvuspargi välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1995, 30, 381; 1999, 97, 862) punktis 2 asendatakse sõna «Keskkonnaministeerium» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Tartumaa keskkonnateenistus».
§ 2. Vabariigi Valitsuse 14. märtsi 1996. a määrust nr 78 «Osmussaare maastikukaitseala moodustamine, Osmussaare, Üügu ja Ohessaare maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ning välispiiri kirjelduste kinnitamine» (RT I 1996, 21, 421; 1999, 48, 542) täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
« 31. Osmussaare maastikukaitseala valitseja on Lääne-Eesti Saarestiku Biosfääri Kaitseala Läänemaa Keskus. Üügu ja Ohessaare maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Saaremaa keskkonnateenistus.»
§ 3. Vabariigi Valitsuse 18. juuni 1996. a määrust nr 173 «Kisejärve maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1996, 47, 914; 1999, 55, 586) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Kisejärve maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Võrumaa keskkonnateenistus.»
§ 4. Vabariigi Valitsuse 30. juuli 1996. a määrust nr 204 «Paganamaa ja Väike-Palkna maastikukaitseala kaitse-eeskirjade ning välispiiri kirjelduste kinnitamine» (RT I 1996, 57, 1050; 1999, 49, 546) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Paganamaa ja Väike-Palkna maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Võrumaa keskkonnateenistus.»
§ 5. Vabariigi Valitsuse 11. oktoobri 1996. a määrust nr 248 «Ontika ja Smolnitsa maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ja välispiiri kirjelduste kinnitamine» (RT I 1996, 75, 1335; 1999, 68, 665) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Ontika ja Smolnitsa maastikukaitsealade valitseja on Keskkonnaministeeriumi Ida-Virumaa keskkonnateenistus.»
§ 6. Vabariigi Valitsuse 12. novembri 1996. a määrust nr 281 «Järvevälja maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1996, 80, 1440; 1999, 55, 587) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Järvevälja maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Ida-Virumaa keskkonnateenistus.»
§ 7. Vabariigi Valitsuse 17. detsembri 1996. a määrust nr 312 «Kivinõmme maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1996, 89, 1602; 1999, 52, 566) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Kivinõmme maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Ida-Virumaa keskkonnateenistus.»
§ 8. Vabariigi Valitsuse 4. veebruari 1997. a määrust nr 26 «Paadenurme looduskaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1997, 12, 186; 1999, 37, 475) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Paadenurme looduskaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Ida-Virumaa keskkonnateenistus ja Keskkonnaministeeriumi Lääne-Virumaa keskkonnateenistus oma tööpiirkonnas.»
§ 9. Vabariigi Valitsuse 25. veebruari 1997. a määrust nr 43 «Muraka looduskaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1997, 19, 308; 1999, 65, 654) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Muraka looduskaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Ida-Virumaa keskkonnateenistus.»
§ 10. Vabariigi Valitsuse 6. juuni 1997. a määrust nr 110 «Viieristi ja Marimetsa looduskaitsealade kaitse-eeskirjade ning välispiiri kirjelduste kinnitamine» (RT I 1997, 46, 736; 50, õiend; 1999, 53, 577) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Viieristi looduskaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Saaremaa keskkonnateenistus ja Marimetsa looduskaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Läänemaa keskkonnateenistus.»
§ 11. Vabariigi Valitsuse 17. juuni 1997. a määrust nr 120 «Nõva maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1997, 49, 798; 1999, 52, 567) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Nõva maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Harjumaa keskkonnateenistus ja Keskkonnaministeeriumi Läänemaa keskkonnateenistus oma tööpiirkonnas.»
§ 12. Vabariigi Valitsuse 17. juuni 1997. a määrust nr 121 «Loodi looduspargi ja Viljandi maastikukaitseala kaitse-eeskirjade ja välispiiri kirjelduste kinnitamine» (RT I 1997, 49, 799; 1999, 53, 576) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Loodi looduspargi ja Viljandi maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Viljandimaa keskkonnateenistus.»
§ 13. Vabariigi Valitsuse 26. augusti 1997. a määruse nr 163 «Põhja-Kõrvemaa maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1997, 63, 1089) punktis 2 asendatakse sõnad «Harju maavanem» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Harjumaa keskkonnateenistus».
§ 14. Vabariigi Valitsuse 21. oktoobri 1997. a määrust nr 200 «Luidja maastikukaitseala ja Oru pargi maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1997, 75, 1269; 1999, 57, 599) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Luidja maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Hiiumaa keskkonnateenistus ja Oru pargi maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Ida-Virumaa keskkonnateenistus.»
§ 15. Vabariigi Valitsuse 23. oktoobri 1997. a määrust nr 206 «Tudusoo maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1997, 76, 1282; 1999, 65, 652) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Tudusoo maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Lääne-Virumaa keskkonnateenistus.»
§ 16. Vabariigi Valitsuse 28. oktoobri 1997. a määrust nr 207 «Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1997, 76, 1283; 1999, 40, 492) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Võrumaa keskkonnateenistus.»
§ 17. Vabariigi Valitsuse 13. novembri 1997. a määrust nr 217 «Agusalu maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1997, 82, 1399; 1999, 62, 629) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Agusalu maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Ida-Virumaa keskkonnateenistus.»
§ 18. Vabariigi Valitsuse 2. detsembri 1997. a määrust nr 236 «Tahkuna looduskaitseala ja Kellavere maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1997, 88, 1485; 1999, 62, 630) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Tahkuna looduskaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Hiiumaa keskkonnateenistus ja Kellavere maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Lääne-Virumaa keskkonnateenistus.»
§ 19. Vabariigi Valitsuse 6. jaanuari 1998. a määrust nr 2 «Kullamäe, Muti ja Varesemägede maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ning välispiiri kirjelduste kinnitamine» (RT I 1998, 5/6, 70; 1999, 49, 547) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Kullamäe, Muti ja Varesemägede maastikukaitsealade valitseja on Keskkonnaministeeriumi Viljandimaa keskkonnateenistus.»
§ 20. Vabariigi Valitsuse 6. jaanuari 1998. a määrust nr 3 «Navesti ja Papioru maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ning välispiiri kirjelduste kinnitamine» (RT I 1998, 5/6, 71; 1999, 52, 572) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Navesti ja Papioru maastikukaitsealade valitseja on Keskkonnaministeeriumi Viljandimaa keskkonnateenistus.»
§ 21. Vabariigi Valitsuse 6. jaanuari 1998. a määrust nr 4 «Läänemaa Suursoo maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1998, 5/6, 72; 1999, 37, 476) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Läänemaa Suursoo maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Läänemaa keskkonnateenistus Lääne maakonna osas ja Keskkonnaministeeriumi Harjumaa keskkonnateenistus Harju maakonna osas.»
§ 22. Vabariigi Valitsuse 5. märtsi 1998. a määrust nr 44 «Käina lahe – Kassari maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1998, 23, 324; 1999, 65, 653) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21. Käina lahe – Kassari maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaministeeriumi Hiiumaa keskkonnateenistus.»
§ 23. Vabariigi Valitsuse 16. aprilli 1998. a määruse nr 78 «Õisu maastikukaitseala kaitse-eeskirja ning välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1998, 38, 564) punktis 2 asendatakse sõnad «Viljandi Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Viljandimaa keskkonnateenistus».
§ 24. Vabariigi Valitsuse 29. aprilli 1998. a määruse nr 89 «Pihla-Kaibaldi ja Rattagu looduskaitsealade ning Kukka maastikukaitseala moodustamine, kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine» (RT I 1998, 39, 602) punktis 3 asendatakse sõnad «Hiiu Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Hiiumaa keskkonnateenistus».
§ 25. Vabariigi Valitsuse 5. mai 1998. a määruse nr 97 «Leigri looduskaitseala ja Pakri maastikukaitseala kaitse alla võtmine, kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine» (RT I 1998, 41/42, 631) punkti 3 alapunktis 1 asendatakse sõnad «Hiiu Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Hiiumaa keskkonnateenistus» ja alapunktis 2 asendatakse sõnad «Harju Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Harjumaa keskkonnateenistus».
§ 26. Vabariigi Valitsuse 12. mai 1998. a määruse nr 102 «Tihu, Vaivara ja Kallukse maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine» (RT I 1998, 46, 670) punkti 2 alapunktis 1 asendatakse sõnad «Hiiu Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Hiiumaa keskkonnateenistus» ja alapunktis 2 asendatakse sõnad «Ida-Viru Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Ida-Virumaa keskkonnateenistus» ning alapunktis 3 asendatakse sõnad «Lääne-Viru Maavalitsus»sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Lääne-Virumaa keskkonnateenistus».
§ 27. Vabariigi Valitsuse 10. juuni 1998. a määruse nr 129 «Järveküla looduskaitseala ja Uue-Võidu maastikukaitseala kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine» (RT I 1998, 56, 838) punktis 2 asendatakse sõnad «Viljandi Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Viljandimaa keskkonnateenistus».
§ 28. Vabariigi Valitsuse 30. juuni 1998. a määruse nr 151 «Luusika looduskaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1998, 63, 998) punktis 2 asendatakse sõnad «Lääne-Viru Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Lääne-Virumaa keskkonnateenistus».
§ 29. Vabariigi Valitsuse 28. juuli 1998. a määruse nr 165 «Kallaste maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1998, 69, 1138) punktis 2 asendatakse sõnad «Hiiu Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Hiiumaa keskkonnateenistus».
§ 30. Vabariigi Valitsuse 28. juuli 1998. a määruse nr 166 «Sepaste maastikukaitseala moodustamine, kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1998, 69, 1139) punktis 3 asendatakse sõnad «Hiiu Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Hiiumaa keskkonnateenistus».
§ 31. Vabariigi Valitsuse 25. septembri 1998. a määruse nr 215 «Silma looduskaitseala ning Lihula ja Tilga maastikukaitsealade kaitse alla võtmine, kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine» (RT I 1998, 86/87, 1413) punktis 3 asendatakse sõnad «Hiiu Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Hiiumaa keskkonnateenistus».
§ 32. Vabariigi Valitsuse 27. oktoobri 1998. a määruse nr 244 «Mustoja maastikukaitseala kaitse alla võtmine, kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1998, 97, 1532) punktis 3 asendatakse sõnad «Põlva Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Põlvamaa keskkonnateenistus».
§ 33. Vabariigi Valitsuse 29. oktoobri 1998. a määruse nr 246 «Ebavere maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1998, 98/99, 1580) punktis 3 asendatakse sõnad «Lääne-Viru Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Lääne-Virumaa keskkonnateenistus».
§ 34. Vabariigi Valitsuse 17. novembri 1998. a määruse nr 257 «Kurimetsa looduskaitseala kaitse alla võtmine, kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1998, 102, 1679) punktis 3 asendatakse sõnad «Viljandi Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Viljandimaa keskkonnateenistus».
§ 35. Vabariigi Valitsuse 17. novembri 1998. a määruse nr 258 «Tuhala maastikukaitseala ja Alema looduskaitseala kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine» (RT I 1998, 102, 1680) punktis 2 asendatakse sõnad «Harju Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Harjumaa keskkonnateenistus».
§ 36. Vabariigi Valitsuse 26. novembri 1998. a määruse nr 266 «Tammiku ja Kämbla looduskaitsealade kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine» (RT I 1998, 104, 1730) punktis 2 asendatakse sõnad «Harju Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Harjumaa keskkonnateenistus».
§ 37. Vabariigi Valitsuse 21. detsembri 1998. a määruse nr 291 «Meelva ja Emumäe maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine» (RT I 1999, 1, 2) punktis 2 asendatakse sõnad «Põlva Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Põlvamaa keskkonnateenistus» ja sõnad «Lääne-Viru Maavalitsus» asendatakse sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Lääne-Virumaa keskkonnateenistus».
§ 38. Vabariigi Valitsuse 21. jaanuari 1999. a määruse nr 24 «Puhatu looduskaitseala kaitse alla võtmine, kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 8, 125) punktis 3 asendatakse sõnad «Ida-Viru Maavalitsus» sõnadega «Ida-Virumaa keskkonnateenistus».
§ 39. Vabariigi Valitsuse 10. veebruari 1999. a määruse nr 57 «Parika looduskaitseala ning Kolga lahe ja Pirita jõeoru maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine» (RT I 1999, 17, 280; 2000, 2, 11) punktis 2 asendatakse sõnad «Viljandi Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Viljandimaa keskkonnateenistus» ja sõnad «Harju Maavalitsus» asendatakse sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Harjumaa keskkonnateenistus».
§ 40. Vabariigi Valitsuse 19. veebruari 1999. a määruse nr 64 «Kõpu maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 20, 329) punktis 2 asendatakse sõnad «Hiiu Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Hiiumaa keskkonnateenistus».
§ 41. Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 1999. a määruse nr 122 «Vabariigi Valitsuse 4. veebruari 1997. a määruse nr 26 «Paadenurme looduskaitseala kaitseeeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 37, 475) punkt 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 42. Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 1999. a määruse nr 123 «Vabariigi Valitsuse 6. jaanuari 1998. a määruse nr 4 «Läänemaa Suursoo maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 37, 476) punkt 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 43. Vabariigi Valitsuse 14. aprilli 1999. a määruse nr 133 «Vabariigi Valitsuse 28. oktoobri 1997. a määruse nr 207 «Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 40, 492) punkt 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 44. Vabariigi Valitsuse 15. aprilli 1999. a määruse nr 135 «Meenikunno maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 40, 494; 65, 650; 84, 773) punktis 2 asendatakse sõnad «Põlva Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Põlvamaa keskkonnateenistus».
§ 45. Vabariigi Valitsuse 13. mai 1999. a määruse nr 155 «Panga maastikukaitseala, Türisalu maastikukaitseala ja Narva jõe kanjoni maastikukaitseala kaitse-eeskirjade ja välispiiri kirjelduste kinnitamine» (RT I 1999, 46, 530) punktis 2 asendatakse sõnad «Saare Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Saaremaa keskkonnateenistus» ja sõnad «Harju Maavalitsus» asendatakse sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Harjumaa keskkonnateenistus» ning sõnad «Narva Keskkonnatalitus» asendatakse sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Ida-Virumaa keskkonnateenistus».
§ 46. Vabariigi Valitsuse 19. mai 1999. a määruse nr 162 «Kõrgessaare maastikukaitseala kaitse alla võtmine, kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 46, 535) punktis 3 asendatakse sõnad «Hiiu Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Hiiumaa keskkonnateenistus».
§ 47. Vabariigi Valitsuse 27. mai 1999. a määruse nr 166 «Vabariigi Valitsuse 14. märtsi 1996. a määruse nr 78 «Osmussaare maastikukaitseala moodustamine, Osmussaare, Üügu ja Ohessaare maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ning välispiiri kirjelduste kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 48, 542) punkt 5 tunnistatakse kehtetuks.
§ 48. Vabariigi Valitsuse 27. mai 1999. a määruse nr 168 «Vabariigi Valitsuse 30. juuli 1996. a määruse nr 204 «Paganamaa ja Väike-Palkna maastikukaitseala kaitse-eeskirjade ning välispiiri kirjelduste kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 49, 546) punkt 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 49. Vabariigi Valitsuse 27. mai 1999. a määruse nr 169 «Vabariigi Valitsuse 6. jaanuari 1998. a määruse nr 2 «Kullamäe, Muti ja Varesemägede maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ning välispiiri kirjelduste kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 49, 547) punkt 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 50. Vabariigi Valitsuse 8. juuni 1999. a määruse nr 182 «Vabariigi Valitsuse 17. detsembri 1996. a määruse nr 312 «Kivinõmme maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 52, 566) punkt 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 51. Vabariigi Valitsuse 8. juuni 1999. a määruse nr 183 «Vabariigi Valitsuse 17. juuni 1997. a määruse nr 120 «Nõva maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 52, 567) punkt 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 52. Vabariigi Valitsuse 8. juuni 1999. a määruse nr 188 «Vabariigi Valitsuse 6. jaanuari 1998. a määruse nr 3 «Navesti ja Papioru maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ning välispiiri kirjelduste kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 52, 572) punkt 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 53. Vabariigi Valitsuse 10. juuni 1999. a määruse nr 190 «Vabariigi Valitsuse 17. juuni 1997. a määruse nr 121 «Loodi looduspargi ja Viljandi maastikukaitseala kaitse-eeskirjade ja välispiiri kirjelduste kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 53, 576) punkt 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 54. Vabariigi Valitsuse 10. juuni 1999. a määruse nr 191 «Vabariigi Valitsuse 6. juuni 1997. a määruse nr 110 «Viieristi ja Marimetsa looduskaitsealade kaitse-eeskirjade ning välispiiri kirjelduste kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 53, 577) punktid 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 55. Vabariigi Valitsuse 16. juuni 1999. a määruse nr 196 «Vabariigi Valitsuse 18. juuni 1996. a määruse nr 173 «Kisejärve maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 55, 586) punkt 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 56. Vabariigi Valitsuse 16. juuni 1999. a määruse nr 197 «Vabariigi Valitsuse 12. novembri 1996. a määruse nr 281 «Järvevälja maastikukaitseala kaitseeeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 55, 587) punkt 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 57. Vabariigi Valitsuse 16. juuni 1999. a määruse nr 198 «Vabariigi Valitsuse 21. oktoobri 1997. a määruse nr 200 «Luidja maastikukaitseala ja Oru pargi maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 57, 599) punkt 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 58. Vabariigi Valitsuse 21. juuli 1999. a määruse nr 223 «Vabariigi Valitsuse 13. novembri 1997. a määruse nr 217 «Agusalu maastikukaitseala kaitseeeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 62, 629) punkt 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 59. Vabariigi Valitsuse 21. juuli 1999. a määruse nr 224 «Vabariigi Valitsuse 2. detsembri 1997. a määruse nr 236 «Tahkuna looduskaitseala ja Kellavere maastikukaitseala kaitse-eeskirjade ning välispiiri kirjelduste kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 62, 630) punkt 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 60. Vabariigi Valitsuse 21. juuli 1999. a määruse nr 225 «Vabariigi Valitsuse 27. augusti 1996. a määruse nr 219 «Sarve maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 62, 631) punktis 2 asendatakse sõnad «Hiiu Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Hiiumaa keskkonnateenistus».
§ 61. Vabariigi Valitsuse 21. juuli 1999. a määruse nr 226 «Elva – Vitipalu maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 62, 632) punktis 2 asendatakse sõnad «Tartu Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Tartumaa keskkonnateenistus» ja sõnad «Valga Maavalitsus» asendatakse sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Valgamaa keskkonnateenistus».
§ 62. Vabariigi Valitsuse 11. augusti 1999. a määruse nr 244 «Vabariigi Valitsuse 23. oktoobri 1997. a määruse nr 206 «Tudusoo maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 65, 652) punkt 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 63. Vabariigi Valitsuse 11. augusti 1999. a määruse nr 245 «Vabariigi Valitsuse 5. märtsi 1998. a määruse nr 44 «Käina lahe – Kassari maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 65, 653; 72, lk 3593) punkt 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 64. Vabariigi Valitsuse 11. augusti 1999. a määruse nr 247 «Vabariigi Valitsuse 25. veebruari 1997. a määruse nr 43 «Muraka looduskaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 65, 654) punkt 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 65. Vabariigi Valitsuse 30. augusti 1999. a määruse nr 256 «Vabariigi Valitsuse 11. oktoobri 1996. a määruse nr 248 «Ontika ja Smolnitsa maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ja välispiiri kirjelduste kinnitamine» muutmine» (RT I 1999, 68, 665) punkt 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 66. Vabariigi Valitsuse 8. oktoobri 1999. a määruse nr 295 «Piusa koobastiku looduskaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 75, 707) punktis 2 asendatakse sõnad «Põlva Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Põlvamaa keskkonnateenistus».
§ 67. Vabariigi Valitsuse 8. oktoobri 1999. a määruse nr 296 «Teringi maastikukaitseala kaitse alla võtmine, kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 75, 708) punktis 2 asendatakse sõnad «Viljandi Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Viljandimaa keskkonnateenistus».
§ 68. Vabariigi Valitsuse 8. oktoobri 1999. a määruse nr 297 «Sookuninga looduskaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 75, 709) punktis 2 asendatakse sõnad «Pärnu Maavalitsus» sõnadega «Nigula looduskaitseala administratsioon».
§ 69. Vabariigi Valitsuse 26. oktoobri 1999. a määruse nr 322 «Ainja maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 81, 742) punktis 2 asendatakse sõnad «Viljandi Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Viljandimaa keskkonnateenistus».
§ 70. Vabariigi Valitsuse 26. oktoobri 1999. a määruse nr 323 «Paunküla maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 81, 743) punktis 2 asendatakse sõnad «Harju Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Harjumaa keskkonnateenistus».
§ 71. Vabariigi Valitsuse 16. novembri 1999. a määruse nr 355 «Neeruti maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 87, 798) punktis 2 asendatakse sõnad «Lääne-Viru Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Lääne-Virumaa keskkonnateenistus».
§ 72. Vabariigi Valitsuse 16. novembri 1999. a määruse nr 356 «Lindi looduskaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 87, 799) punktis 2 asendatakse sõnad «Pärnu Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Pärnumaa keskkonnateenistus».
§ 73. Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 1999. a määruse nr 384 «Pähklisaare maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 96, 854) punktis 2 asendatakse sõnad «Tartu Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Tartumaa keskkonnateenistus».
§ 74. Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 1999. a määruse nr 385 «Paraspõllu looduskaitseala kaitse alla võtmine, kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 96, 855) punktis 3 asendatakse sõnad «Harju Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Harjumaa keskkonnateenistus».
§ 75. Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 1999. a määruse nr 386 «Valgejärve maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 96, 856) punktis 2 asendatakse sõnad «Harju Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Harjumaa keskkonnateenistus».
§ 76. Vabariigi Valitsuse 21. detsembri 1999. a määruse nr 407 «Rakvere tammiku maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 102, 909) punktis 2 asendatakse sõnad «Lääne-Viru Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Lääne-Virumaa keskkonnateenistus».
§ 77. Vabariigi Valitsuse 21. detsembri 1999. a määruse nr 408 «Kostivere maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 102, 910) punktis 2 asendatakse sõnad «Harju Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Harjumaa keskkonnateenistus».
§ 78. Vabariigi Valitsuse 21. detsembri 1999. a määruse nr 409 «Suigu looduskaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 102, 911) punktis 2 asendatakse sõnad «Lääne-Viru Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Lääne-Virumaa keskkonnateenistus».
§ 79. Vabariigi Valitsuse 21. detsembri 1999. a määruse nr 410 «Tündre looduskaitseala kaitse alla võtmine, kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 102, 912) punktis 3 asendatakse sõnad «Viljandi Maavalitsus» sõnadega «Keskkonnaministeeriumi Viljandimaa keskkonnateenistus».


text:
03.06.2013|Välisministeerium
Inimõiguste kohus tunnistas kaebuse vastuvõetamatuks, kuna Eesti kohtud olid kaebajale menetluse pikkuse eest sobiva hüvitise juba välja mõistnud
Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) 7-liikmeline koda tegi 7. mail 2013 otsuse asjas Mets vs. Eesti (kaebus nr 38967/10). Kaebaja kaebas konventsiooni artikli 6 alusel, et tema suhtes 7 aastat ja 3 kuud kestnud kriminaalmenetlus, milles ta lõppastmes õigeks mõisteti, oli ebamõistlikult pikk, ning...
24.04.2013|Välisministeerium
Inimõiguste kohtu suurkoda tegi otsuse poliitreklaami keelamise proportsionaalsuse kohta
Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) 17-liikmeline suurkoda tegi 22.04.2013 otsuse asjas Animal Defenders International vs. Ühendkuningriik (kaebus nr 48876/08). Häältega 9 poolt / 8 vastu leiti, et Ühendkuningriik ei ole rikkunud inimõiguste konventsiooni artiklit 10 (sõnavabadus). Kaebaja oli...
10.04.2013|Välisministeerium
Inimõiguste kohus leidis, et ÜRO ja USA heaks Kabulis töötanud autojuhi ja tõlgi väljasaatmine Afganistani ei riku nende isikute õigusi
Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) tegi 09.04.2013 häältega 6/1 otsuse asjas H. ja B. vs. Ühendkuningriik (kaebused nr 70073/10 ja 44539/11), milles asus seisukohale, et endise ÜRO autojuhi ja USA vägede tõlgi väljaandmine Ühendkuningriigi poolt Afganistani ei riku konventsiooni artiklit 3 (piinamise...
28.03.2013|Välisministeerium
Inimõiguste kohus tunnistas vastuvõetamatuks kaebused kinnipidamiste kohta nn pronksiööl, kuid leidis uurimiskohustuse täitmatajätmise osas rikkumised
28. märtsil 2013 tegi Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) otsuse nn pronksiöö kohtuasjas Korobov jt vs. Eesti (kaebus nr 10195/08). Seitsme kaebaja ühte menetlusse liidetud kaebused olid seotud konventsiooni artiklite 3 (ebainimlik ja alandav kohtlemine), 5 (õigus isikuvabadusele ja -puutumatusele), 6...
20.02.2013|Välisministeerium
Inimõiguste kohtu suurkoda hindas samasooliste paaride adopteerimisõigust
Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) suurkoda tegi 19.02.2013 otsuse asjas X. jt vs. Austria (kaebus nr 19010/07), milles tuvastas 10 häälega 7 vastu artiklite 14 (diskrimineerimise keeld) koosmõjus artikliga 8 (õigus era- ja perekonnaelu austamisele) rikkumise. Kaebuse esitasid kaks kooselavat...
12.02.2013|Välisministeerium
Inimõiguste kohus kinnitas Eesti esitatud ühepoolse deklaratsiooni menetluse kestust puudutava kohtuasja lõpetamiseks
29. jaanuaril 2013 tegi Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) otsuse kohtuasjas Parfjonov vs. Eesti (kaebus nr 6905/09), kinnitades valitsuse esitatud ühepoolse deklaratsiooni, mille kohaselt kohustub valitsus tasuma kaebajale 2000 eurot kaebaja tsiviilkohtumenetluse ebamõistliku kestuse eest (menetlus...
05.02.2013|Välisministeerium
Inimõiguste kohus tunnistas Eesti vastu esitatud kaebuse vastuvõetamatuks, kuna riik oli olukorra juba ise heastanud
22. jaanuaril 2013 tunnistas Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) kohtuasjas Andreyev vs. Eesti (kaebus nr 42987/09) esitatud kaebuse vastuvõetamatuks. Tegu oli Sergei Andreyevi (kaebaja) teise kaebusega EIKi. 22. novembril 2011 asus EIK asjas Andreyev vs. Eesti (kaebus nr 48132/07) seisukohale, et...
18.01.2013|Välisministeerium
Inimõiguste kohus leidis, et religioossete (kristlike) sümbolite tööl kandmise õigus peab olema tasakaalus teiste isikute õigustega
Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) oma 15.01.2013 otsuses asjas Eweida jt vs. Ühendkuningriik (kaebus nr 48420/10 jt) asus nelja kaebaja kaebust arutades seisukohale, et kolmel juhul ei olnud Ühendkuningriik rikkunud konventsiooni artiklit 9 (mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus) koosmõjus...
10.01.2013|Välisministeerium
Inimõiguste kohus tegi piloototsuse, milles kohustas Itaaliat lahendama vanglate ülerahvastatuse probleem ühe aasta jooksul
Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) tegi 08.01.2013 otsuse asjas Torreggiani jt vs. Itaalia (kaebus nr 43517/09), milles tuvastas konventsiooni artikli 3 (piinamise keeld) rikkumise ja kohustas konventsiooni artikli 46 alusel Itaaliat lahendama struktuurne probleem, mis seisneb vanglate...
11.12.2012|Välisministeerium
Inimõiguste kohus selgitas, millal peab Euroopa Kohus saama asju eelnevalt arutada. Samas leiti, et advokaadi kutsealaste tagatistega ei ole vastuolus rahapesu kahtlusest teavitamise kohustus
Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) tegi 06.12.2012 otsuse asjas Michaud vs. Prantsusmaa (kaebus nr 12323/11), milles asus seisukohale, et Prantsusmaa ei olnud rikkunud konventsiooni artiklit 8 (õigus eraelu kaitsele), kui oli kohustanud advokaati teatama kahtlustest, et tema klient on seotud...

matches: kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus