Naftasaaduste terminal - Infotöötlemise OÜ
Naftasaaduste terminal #36714
Avalikul väljapanekul perspektiivse naftasaaduste terminali detailplaneeringu eskiis ja keskkonnamõju strateegilise hindamise programm.
DP koostamise eesmärk on Koorma tn 2a ja Virna tn 3 kinnistute ehitusõiguse muutmise väljaselgitamine: ehitusalusele pinnale kuni 85% Koorma tn 2a kinnistul ja kuni 75% Virna tn 3 kinnistul ning 15 meetri asemel kuni 50 meetri kõrguste ehitiste rajamine, sealhulgas kuni 35 meetri kõrguste naftasaaduste mahutite rajamine. DP koostamise käigus viiakse kavandatava tegevusega kaasnevate mõjude olulisuse ja ulatuse väljaselgitamiseks läbi KSH keskkonnamõju hindamise täpsusega ning teostatakse riskianalüüs. Kavandatava tegevusega ei kaasne piiriülest keskkonnamõju.
Arendaja on Vesta Terminal Tallinn OÜ (Õli tn 3, Maardu), kontaktisik Valter Aman (vaman@vestaterminal.ee). DP koostaja on K-Projekt AS, kontaktisik Liisi Hallikma (liisi.hallikma@kprojekt.ee), KSH koostaja on OÜ E-Konsult, kontaktisik Aide Kaar (aide.kaar@ekonsult.ee). KSH järelevalvaja on Keskkonnaameti Harju-Järva-Rapla regioon (Viljandi mnt 16, 11216 Tallinn; e-post harju@keskkonnaamet.ee).
E-Konsult OÜ, kaaspakkuja K-Projekt AS, teostavad Muuga sadamas Koorma 2a ja Virna 3 kinnistutel Vesta Terminal Tallinn OÜ perspektiivse naftasaaduste terminali detailplaneeringu, riskianalüüsi ja keskkonnamõju strateegilise hindamise. Kuna detailplaneeringuga kavandatakse suurõnnetusohuga objekti kehtiva detailplaneeringu muutmist, siis sellest tulenevalt on vajalik KSH menetluses koostada ettevõtte riskianalüüs (riskianalüüsi koostamise metoodika peab olema rahvusvaheliselt tunnustatud).
Viimsi Vallavalitsus kuulutab välja avatud hanke Viimsi vallas Muuga sadamas Koorma 2a ja Virna 3 kinnistutel Vesta Terminal Tallinn OÜ perspektiivse naftasaaduste terminali detailplaneeringu, riskianalüüsI ja keskkonnamõju strateegiliseks hindamiseks. Hankelepingu esemeks on Vesta Terminal Tallinn OÜ perspektiivse naftasaaduste terminali detailplaneeringu (edaspidi DP), riskianalüüsi ja keskkonnamõju strateegilise hindamise (edaspidi KSH) koostamine hanketeates, hankedokumentides, planeerimisseaduses, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduses ja muudes õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras. KSH tuleb läbi viia keskkonnamõju hindamise (edaspidi KMH) detailsusega ning KSH aruande koostamine vastavalt kehtestatud nõuetele, so KSH programm ja aruanne peavad oma sisult vastama keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (edaspidi KeHJS) § 13, § 20, § 36 ja § 40 sätestatud nõuetele. Päästeameti peadirektori 03.05.2011 käskkirjaga nr 93 kinnitatud hädaolukordade riskianalüüsi „Ulatuslik tulekahju või plahvatus tööstus- või laohoonetes“ kohaselt on hädaolukorda ennetava meetmena kohalikel omavalitsustel kohustus tagada kõikidel juhtudel, mis puudutavad uute suurõnnetuse ohuga ettevõtete planeerimist/ehitamist, olemasolevates muudatuste tegemist või olemasolevate ohualasse planeerimist/ehitamist suurõnnetuse riskide hindamine ja arvestamine. Kuna detailplaneeringuga kavandatakse suurõnnetusohuga objekti kehtiva detailplaneeringu muutmist, siis sellest tulenevalt on vajalik KSH menetluses koostada ettevõtte riskianalüüs (riskianalüüsi koostamise metoodika peab olema rahvusvaheliselt tunnustatud).
Pakkumuste esitamise tähtaeg on 29. oktoober 2012 kell 11:00.
Viimsi Vallavalitsus otsustas lõpetada võistleva dialoogi ja teeb Entec Eesti AS-le ettepaneku pakkumuse esitamiseks Muuga sadamas Koorma 2a ja Virna 3 kinnistutel Vesta Terminal Tallinn OÜ perspektiivse naftasaaduste terminali detailplaneeringu koostamiseks ja keskkonnamõju strateegiliseks hindamiseks.
Viimsi Vallavalitsus kuulutab välja võistleva dialoogiga hanke Viimsi vallas Muuga sadamas Koorma 2a ja Virna 3 kinnistutel Vesta Terminal Tallinn OÜ perspektiivse naftasaaduste terminali detailplaneeringu koostamiseks ja keskkonnamõju strateegiliseks hindamiseks.
Hankelepingu esemeks on Vesta Terminal Tallinn OÜ perspektiivse naftasaaduste terminali detailplaneeringu (edaspidi DP) ja keskkonnamõju strateegilise hindamise (edaspidi KSH) koostamine hanketeates, hankedokumentides, planeerimisseaduses, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduses ja muudes õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras. KSH tuleb läbi viia keskkonnamõju hindamise (edaspidi KMH) detailsusega ning KSH aruande koostamine vastavalt kehtestatud nõuetele, so KSH programm ja aruanne peavad oma sisult vastama keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (edaspidi KeHJS) § 13, § 20, § 36 ja § 40 sätestatud nõuetele. Päästeameti peadirektori 03.05.2011 käskkirjaga nr 93 kinnitatud hädaolukordade riskianalüüsi "Ulatuslik tulekahju või plahvatus tööstus- või laohoonetes" kohaselt on hädaolukorda ennetava meetmena kohalikel omavalitsustel kohustus tagada kõikidel juhtudel, mis puudutavad uute suurõnnetuse ohuga ettevõtete planeerimist/ehitamist, olemasolevates muudatuste tegemist või olemasolevate ohualasse planeerimist/ehitamist suurõnnetuse riskide hindamine ja arvestamine. Kuna detailplaneeringuga kavandatakse suurõnnetusohuga objekti kehtiva detailplaneeringu muutmist, siis sellest tulenevalt on vajalik KSH menetluses koostada ettevõtte riskianalüüs (riskianalüüsi koostamise metoodika peab olema rahvusvaheliselt tunnustatud).
Tööde teostamise aeg on 18 kuud.
Info ja dokumendid: E-Riigihangte keskkond.
Pakkumused esitada hiljemalt 21. detsember 2011 kell 10:00.
Vesta Terminal Tallinn OÜ, MAARDU
+372 631 9861 tallinn@vestaterminals.com
Koorma 2a, Virna 3


text:
Euroopa maksekäsk - Rumeenia
Euroopa maksekäsu välja andmine kuulub selle kohtu pädevusse, kelle pädevusse kuulub asja menetlemine esimeses astmes:
- ringkonnakohus (kelle pädevuses on menetleda esimeses astmes nõudeid summas kuni 200 000 Rumeenia leud) või
- üldkohus (kelle pädevuses on menetleda esimeses astmes kõiki nõudeid, mis ei kuulu teiste kohtute pädevusse, seega muu hulgas nõudeid summas üle 200 000 Rumeenia leu) – uue tsiviilmenetluse seadustiku artikli 94 lõike 1 punkti 1 alapunkt j ja artikli 95 punkt 1 (maksekäskude kohta vaata uue tsiviilmenetluse seadustiku artikkel 1015, kus on sätestatud, et võlausaldaja võib esitada maksekäsu väljastamise taotluse sellele kohtule, kelle pädevusse kuulub nõude sisuline menetlemine esimeses astmes).
- tavamenetlus:
- lõpliku kohtuotsuse võib vaidlustada erakorralise kaebuse esitamise teel, taotledes kohtuotsuse tühistamist juhul, kui avalduse esitajat ei kutsutud nõuetekohaselt kohtusse ja ta ei osalenud menetluses; apellatsioonkaebus kohtuotsuse tühistamiseks tuleb esitada 15 päeva jooksul alates kohtuotsuse teatavakstegemisest, kuid hiljemalt aasta jooksul pärast kohtuotsuse jõustumist; apellatsioonkaebuse põhjused tuleb esitada eespool osutatud 15 päeva jooksul, vastasel korral on kaebus kehtetu (uue tsiviilmenetluse seadustiku artikli 503 lõige 1 ja artikkel 506);
- erakorralise kaebuse kohtuotsuse läbivaatamiseks seoses nõude sisuga võib esitada juhul, kui asjaomasel poolel ei olnud temast sõltumatute asjaolude tõttu võimalik kohtusse ilmuda ega kohut sellest teavitada; selliste asjaolude korral vaadatakse läbi ka kohtuotsused, mis ei ole seotud nõude sisuga; otsuse läbivaatamise taotlemiseks on aega 15 päeva alates takistavate asjaolude lõppemisest (uue tsiviilmenetluse seadustiku artikli 509 lõike 1 punkt 9 ja lõige 2 ning artikli 511 lõige 2);
- kui pool ei ole tähtajast kinni pidanud, ennistatakse tähtaeg ainult siis, kui ta tõendab, et viivitus on nõuetekohaselt põhjendatud; selleks peab pool täitma nõutava menetlusdokumendi hiljemalt 15 päeva pärast takistavate asjaolude lõppemist, paludes uue tähtaja määramist; apellatsioonimenetluse korral on kõnealune tähtaeg sama, mis apellatsioonkaebuse esitamise tavapärane tähtaeg; uue tähtaja määramise taotluse kohta teeb otsuse kohus, kelle pädevuses on teha otsus taotluste kohta, mis on seotud õiguste kasutamata jätmisega ettenähtud tähtaja jooksul (uue tsiviilmenetluse seadustiku artikkel 186).
- maksekäsu erimenetlus:
-uue tsiviilmenetluse seadustikuga (artiklid 1013–1024) luuakse maksekäsu erimenetlus;
- võlgnik võib esitada maksekäsu tühistamise avalduse10 päeva jooksul pärast maksekäsu kättesaamist või teatavakstegemist (uue tsiviilmenetluse seadustiku artikli 1023 lõige 1);
- võlausaldaja võib 10 päeva jooksul (uue tsiviilmenetluse seadustiku artikli 1020 lõige 2) esitada avalduse uue tsiviilmenetluse seadustiku artikli 1020 lõikes 1 või 2 [1] ette nähtud otsuse või artikli 1021 lõikes 2 [2] ette nähtud maksekäsu tühistamiseks;
- maksekäsu tühistamise avaldust menetleb maksekäsu välja andnud kohus kaheliikmelises koosseisus (uue tsiviilmenetluse seadustiku artikli 1023 lõige 4);
- kui asja menetlev kohus nõustub maksekäsu tühistamise avaldusega kas täielikult või osaliselt, siis ta tühistab maksekäsu kas täielikult või osaliselt ja teeb lõpliku otsuse; kui asja menetlev kohus nõustub maksekäsu tühistamise avaldusega, teeb ta lõpliku otsuse, millega antakse välja maksekäsk; maksekäsu tühistamise avalduse rahuldamata jätmise otsus on lõplik (uue tsiviilmenetluse seadustiku artikli 1023 lõike 6 esimene lause ning lõiked 7 ja 8);
- maksekäsu täitmise vastu võib pool esitada apellatsioonkaebuse kooskõlas tavamenetlusega; apellatsioonkaebus võib käsitleda ainult täitemenetlusega seotud rikkumist või selliseid kohustuse täitmata jätmise põhjuseid, mis ilmnesid pärast maksekäsu jõustumist (uue tsiviilmenetluse seadustiku artikli 1024 lõige 2).
[1] Uue tsiviilmenetluse seadustiku artikkel 1020:
„Artikkel 1020 Nõude vaidlustamine
1) Kui võlgnik nõude vaidlustab, peab kohus kontrollima, kas vaidlustamine on õigustatud, võttes aluseks kohtuasja toimikus olevad dokumendid ning poolte esitatud selgitused ja täpsustused. Kui võlgniku vastuväited on õigustatud, siis kohus ei rahulda võlausaldaja taotlust ja teeb asjakohase otsuse.
2) Kui võlgniku esitatud sisulised vastuväited on seotud selliste tõendite läbivaatamisega, millele ei ole osutatud lõikes 1, ja need tõendid oleksid olnud õigusnormide kohaselt vastuvõetavad tavamenetluses, siis kohus ei rahulda võlausaldaja avaldust maksekäsu väljaandmiseks, tehes asjakohase otsuse.
3) Lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel võib võlausaldaja esitada avalduse alustada tavaõiguse kohast menetlust.”
[2] Uue tsiviilmenetluse seadustiku artikli 1021 lõige 2: „Kui kohus pärast tõenditega tutvumist leiab, et võlausaldaja nõue on ainult osaliselt õigustatud, annab ta maksekäsu välja ainult nõude selle osa kohta, märkides ka maksetähtaja. Sellisel juhul võib võlausaldaja esitada avalduse alustada tavaõiguse kohast menetlust, et võlgnikule pandaks kohustus tasuda ülejäänud võlasumma.”
- tavamenetlus
- Kohtukutsete ja muude menetlusdokumentide kättetoimetamine/edastamine peab toimuma kooskõlas uue tsiviilmenetluse seadustiku artiklitega 153–173. Allpool on esitatud mõned näited selle kohta, kuidas kättetoimetamine/edastamine toimub:
- kohtukutse ja kõik menetlusdokumendid toimetab kätte asjaomase kohtu menetlusametnik või muu töötaja ametiülesande korras või muu sellise kohtu ametniku või töötaja, mille tööpiirkonnas asub aadress, kuhu dokument tuleb kätte toimetada (uue tsiviilmenetluse seadustiku artikli 154 lõige 1);
- kui dokumenti ei ole võimalik eespool kirjeldatud viisil kätte toimetada, siis saadetakse see kas posti või kulleriposti teel väljastusteatega tähtkirjana, mille sisu tuleb deklareerida; kiri tuleb saata pitseeritud ümbrikus, millele on kinnitatud väljastusteate / kättetoimetamise tõendi vorm ja seaduses ette nähtud teatis (uue tsiviilmenetluse seadustiku artikli 154 lõige 4);
- huvitatud poole (kes katab üksi kõik kulud) avalduse alusel võib menetlusdokumendid kätte toimetada kas kohtutäitur, kes peab järgima menetlusõiguses sätestatud nõudeid, või seda võib teha kiirkulleriteenust kasutades (uue tsiviilmenetluse seadustiku artikli 154 lõige 5);
- kohtukutse ja muud menetlusdokumendid võib kohtu kantselei edastada faksi, e-posti või muu sidevahendi teel, mille kaudu on võimalik edastada dokumendi tekst ja tagada selle kättesaamise kinnitus, juhul kui asjaomane pool on kohtule esitanud selleks vajalikud andmed; kättesaamise kinnituse jaoks lisab kohus menetlusdokumendile vormi, millel on märgitud: kohtu nimi, edastamise kuupäev, dokumendi edastanud kohtusekretäri nimi ja edastatud dokumendid; adressaat peab vormi täitma, märkima sellele kättesaamise kuupäeva ning dokumendi kättesaamise eest vastutava isiku nime ja allkirja; seejärel tuleb vorm kohtule tagasi saata kas faksi, e-posti või muu sobiva sidevahendi teel (uue tsiviilmenetluse seadustiku artikli 154 lõige 6).
- maksekäsk tuleb toimetada kätte kohalolevale poolele või sellest tuleb mõlemat poolt viivitamata teavitada kooskõlas õigusnormidega (uue tsiviilmenetluse seadustiku artikli 1021 lõige 5);
Avaldused tuleb täita rumeenia keeles.
Viimati uuendatud: 19/07/2016

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Kaitseväelase vormiriietuse kirjeldus ja vormiriietuse väljastamise kord – Riigi Teataja
Kaitseväelase vormiriietuse kirjeldus ja vormiriietuse väljastamise kord
Kaitseväelase vormiriietuse kirjeldus ja vormiriietuse väljastamise kord - sisukord
§ 1 Kaitseväelase vormiriietus
§ 2 Laeva teenistusvorm
§ 3 Madrusevorm
§ 4 Tavavorm
§ 5 Välivorm
§ 6 Õhtuvorm
§ 7 Õhusõiduki meeskonna vorm
§ 8 Peakatted
§ 9 Vormiriietusel kantavad tunnused ja eraldusmärgid
§ 10 Vormiriietuse värvus
2 Vormiriietuse elementide kirjeldus
§ 11 Bareti kirjeldus
2 Laeva teenistusvormi elementide kirjeldused
§ 12 Jope
§ 13 Lühikeste varrukatega vormisärk ja pikkade varrukatega vormisärk
§ 14 Müts
§ 15 Püksid
§ 16 Talvejope
§ 17 Talvemüts
§ 18 Talvepüksid
3 Madrusevormi elementide kirjeldused
§ 19 Lips
§ 20 Müts
§ 21 Poolmantel
§ 22 Püksid
§ 23 Suvevormi särk
§ 24 Särk
§ 25 Talvemüts
4 Tavavormi elemendid
§ 26 Jope
§ 27 Lips ja ristlips
§ 28 Kuub
§ 29 Lühikeste varrukatega vormisärk, pikkade varrukatega vormisärk ja pidulik vormisärk
§ 30 Mantel
§ 31 Müts
§ 32 Püksid
§ 33 Seelik
§ 34 Suvemüts
§ 35 Talvemüts
§ 36 Tuulejakk
§ 37 Vihmamantel
5 Välivormi elementide kirjeldused
§ 38 Jakk
§ 39 Müts
§ 40 Püksid
§ 41 Talvejope
§ 42 Talvemüts
§ 43 Talvepüksid
6 Õhtuvormi elementide kirjeldused
§ 44 Kikilips
§ 45 Kuub
§ 46 Müts
§ 47 Püksid
§ 48 Seelik
§ 49 Särk
§ 50 Vest
§ 51 Vöö
7 Õhusõiduki meeskonna vormielementide kirjeldused
§ 52 Lennukombinesoon
§ 53 Lendurijope
§ 54 Lenduri talvejope
3 Vormiriietuse väljastamine
§ 55 Vormiriietuse väljastamise nõuded
§ 56 Vormiriietuse asendamine
§ 57 Vormiriietuse hoidmine
§ 58 Vormiriietuse kinkimine
§ 59 Varasema vormiriietuse kasutuselt kõrvaldamine
RT I, 20.03.2019, 4
Vastu võetud 23.10.2013 nr 51
RT I, 29.10.2013, 2
14.03.2019 RT I, 20.03.2019, 2 01.04.2019
Määrus kehtestatakse kaitseväeteenistuse seaduse § 13 lõike 3 alusel.
§ 1. Kaitseväelase vormiriietus
(1) Kaitseväeväelase vormiriietus (edaspidi vormiriietus) on tegevväelasele teenistusülesannete täitmiseks antav ametniku tööriietus ja ajateenijale ning reservväelasele kaitseväeteenistuses olemise ajal antav tööriietus.
(2) Vormiriietus jaguneb laeva teenistusvormiks, madrusevormiks; tavavormiks, välivormiks, õhtuvormiks ja õhusõiduki meeskonna vormiks.
(3) Vormiriietus on riigivara.
§ 2. Laeva teenistusvorm
Laeva teenistusvormi elementideks on:
1) jope;
2) lühikeste varrukatega vormisärk;
3) müts;
4) pikkade varrukatega vormisärk;
5) püksid;
6) talvejope;
7) talvemüts;
8) talvepüksid.
§ 3. Madrusevorm
Madrusevormi elementideks on:
1) lips;
2) müts;
3) poolmantel;
4) püksid;
5) suvevormi särk;
6) särk;
7) talvemüts.
§ 4. Tavavorm
(1) Tavavormi elementideks on:
2) kuub;
3) lips;
4) lühikeste varrukatega vormisärk;
5) mantel;
6) pidulik vormisärk;
7) pikkade varrukatega vormisärk;
8) müts;
9) [kehtetu - RT I, 20.03.2019, 2 - jõust. 01.04.2019]
10) püksid;
11) ristlips;
12) seelik;
13) suvemüts;
14) talvemüts;
15) tuulejakk;
16) vihmamantel.
(2) Tavavorm jaguneb kasutuseesmärgi järgi:
1) Kaitseväe orkestri tavavorm;
2) maaväe tavavorm;
3) mereväe tavavorm;
4) õhuväe tavavorm.
§ 5. Välivorm
(1) Välivormi elementideks on:
1) jakk;
3) püksid;
4) talvejope;
5) talvemüts;
6) talvepüksid.
(2) Välivorm jaguneb kasutuseesmärgi järgi:
1) tavavälivorm;
2) kõrbevorm.
§ 6. Õhtuvorm
Õhtuvorm elementideks on:
1) kikilips;
5) seelik;
7) vest;
8) vöö.
§ 7. Õhusõiduki meeskonna vorm
Õhusõiduki meeskonna vormi elementideks on:
1) lendurijope;
2) lenduri talvejope;
3) lennukombinesoon.
§ 8. Peakatted
(1) Käesoleva määruse §-s 7 sätestatud õhusõiduki meeskonna vormi juures kantakse õhuväe tavavormi juurde kuuluvat suvemütsi.
(2) Vormiriietuse juures võib lisaks käesoleva määruse § 2 punktides 3 ja 7, § 3 punktides 2 ja 7, § 4 lõike 1 punktides 8, 9, 13 ja 14 ning § 5 lõike 1 punktides 2 ja 5 ettenähtud mütsile kasutada peakattena baretti, kui seda on ette näinud Kaitseväe juhataja.
§ 9. Vormiriietusel kantavad tunnused ja eraldusmärgid
(1) Vormiriietusel kantakse käesolevas määruses sätestatud juhtudel järgmisi riiklike tunnuseid:
1) mütsimärk (lisa 1);
2) ohvitseri ja allohvitseri auastme alaliigi tunnus (lisa 2);
3) ohvitseritunnus (lisa 3);
4) riigitunnus (lisa 4).
(2) Vormiriietusega kantakse kaitseväelasele antud kõrgeima sõjaväelise auastme eraldusmärke või sõjaväelisele auastmele viitavat muud tunnust.
(3) Vormiriietusel võib kanda käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetamata tunnuseid või eraldusmärke, kui kandmine on ettenähtud või lubatud Kaitseväe juhataja kehtestatud individuaalvarustuse kandmise korras.
§ 10. Vormiriietuse värvus
(1) Vormiriietuse ja selle elementide värvus võib erineda lähtuvalt vormiriietuse kasutuseesmärgist, väeliigist või kasutuspiirkonnast.
(2) Vormiriietuse ja selle elementide värvus ning värvikujundus on toodud lisas 5.
2. peatükk Vormiriietuse elementide kirjeldus
1. jagu Barett
§ 11. Bareti kirjeldus
(1) Barett on ühevärviline voodrile töödeldud vanutatud silmuskudum. Barett on ääristatud naturaalsest nahast musta värvi kandiga, mille sees on pingutusnöör.
(2) Baretil kantakse mütsimärki vastavalt Kaitseväe juhataja kehtestatud korrale.
2. jagu Laeva teenistusvormi elementide kirjeldused
§ 12. Jope
(1) Puusajooneni ulatuv jope on sirgelõikeline ja kombineeritud kaheosaliste kimono-raglaan varrukatega. Esiosas on klapiga, ühe liistuga sissetöödeldud taskud. Klapid on suletavad tekstiillukuga. Esikinnis on suletav kahelt poolt avatava lukuga ja tekstiillukuga. Varrukas on esiosas raglaanlõikeline. Seljaosa on kimonolõikeline ja keskjoonel õmblusega. Varrukatel on küünarnuki juures sissevõte. Kummalgi varrukal on erineva suurusega ning klapiga pealeõmmeldud taskud, vasakul varrukal on pliiatsitasku ja paremal varrukal on märkmikutasku. Taskud on suletavad tekstiillukuga. Varrukasuu laiust reguleerib tripp, mis on suunaga seljaosa poole. Õlajoonele on kinnitatud õlak, mis on suletav takjapaelaga. Parema hõlma rinnakõrgusel on takjapael nimesildi kinnitamiseks. Jopel on püstkrae. Krae on töödeldud õhukesele vatiinile, mis on tikitud välimise krae külge. Jope alläär on töödeldud kummipaelaga. Jope esi- ja seljaosal on vooder. Vasaku hõlma voodrile on õmmeldud klapiga põuetasku, millel on takjapael. Mõlemal varrukataskul on takjapael embleemi kinnitamiseks.
(2) Jope varrukale on kinnitatud riigitunnus.
§ 13. Lühikeste varrukatega vormisärk ja pikkade varrukatega vormisärk
(1) Lühikeste varrukatega vormisärk on sirge siluetiga ja nööbitava esikinnisega. Vormisärgi selja- ja esiosas on sirgelõikeline passe. Krae on teravnurkne, eraldilõigatud kannaga. Vormisärgi mõlemal hõlmal on pealeõmmeldud rinnatasku, mida katab nööbiga suletav taskuklapp.
(2) Pikkade varrukatega vormisärk on sirge siluetiga ja nööbitava esikinnisega. Vormisärgi selja- ja esiosas on sirgelõikeline passe. Krae on teravnurkne, eraldilõigatud kannaga. Varrukasuus on sisselõikeline kinnis ja ümarate nurkadega mansett. Vormisärgi mõlemal hõlmal on pealeõmmeldud rinnatasku, mida katab nööbiga suletav taskuklapp.
(3) Vormisärgi õlaõmbluse kohal on õlak.
§ 14. Müts
(1) Laeva teenistusvormi müts koosneb mütsipõhjast ja nokast. Mütsipõhi on õmmeldud kuuest siilust. Mütsi tagaosas on põhimaterjalist rihm ning metallist pannal mütsi suuruse reguleerimiseks. Mütsinokk on kaetud kangaga.
(2) Mütsil kantakse riigivärvidega mütsimärki.
§ 15. Püksid
Laeva teenistusvormi püksid on sirge siluetiga ja kõrgendatud vöökohaga. Pükste vööjoonel on esiosal voldid, suunaga küljeõmbluse poole ja seljaosal sissevõtted. Püksid on vööjoonel töödeldud värvliga, mis on suletav kahe nööbiga. Pükste värvlile kinnitatakse 7 vööaasa. Liistuga töödeldud esikeskjoon on suletav lukuga. Pükste esipoolel on kaks pikisuunalist klapiga sissetöödeldud liistuga taskut. Taskuklapid on suletavad takjapaelaga. Pükste sääreosa küljejoonel on pealepandud lõõtsaga taskud. Tasku ülaservas on lukk. Paremal säärel on üks pealepandud lõõtsa ning klapiga tasku. Tasku klapp on õmmeldud ülemise tasku alla. Taskuklapp on suletud takjapaelaga. Sääre allosa laiuse reguleerimiseks on allääres reguleeriv detail. Allääre laiust reguleeritakse takjapaelaga.
§ 16. Talvejope
(1) Talvejope on sirgelõikeline, raglaanvarrukatega, püstkraega ja äravõetava kapuutsiga ning töödeldud voodrile. Talvejope esikinnis on töödeldud tõmblukuga, mida katab mõlemale hõlmale õmmeldud liist. Hõlma liistule, rinnajoonele, on õmmeldud õlak. Paremal hõlmal on takjapael nimesildi kinnitamiseks. Talvejope mõlemal hõlmal on lukuga suletav vertikaalne rinnatasku ning diagonaalne küljetasku, mille ava on kaetud figuurse klapiga. Talvejope vööjoonele on töödeldud nööritunnel.
(2) Talvejopel on äravõetav fliisvooder, mis on kasutatav fliisjakina. Fliisjakk on sirge siluetiga, otsaõmmeldud varrukatega ja püstkraega. Fliisjaki mõlemal hõlmal on sisselõigatud lukuga tasku. Fliisjakk kinnitatakse talvejope sisekülje eesäärtele lukkudega.
(3) Talvejopi varrukale on kinnitatud riigitunnus.
§ 17. Talvemüts
(1) Talvemüts koosneb mütsipõhjast, -esidetailist, välimistest mütsikõrvadest ja sisemisest kõrvadeosast. Talvemüts on töödeldud voodrile. Mütsipõhi on põhimaterjalist ja koosneb kuuest siilust. Mütsipõhja ja voodri ühendusõmbluse vahel on mütsi esidetail, välimised mütsikõrvad ning sisemine kõrvadeosa. Mütsikõrvade ja esidetaili üks pool on põhimaterjalist ning teine kunstkarusnahast. Mütsikõrvadel on vormi hoidmiseks sissevõtted. Mütsikõrvade omavaheliseks kinnitamiseks on takjapael.
§ 18. Talvepüksid
Talvepüksid on äravõetavate traksidega, sirge siluetiga ja võrkvoodriga. Pükstel on spiraallukuga suletav esikinnis. Pükste külgedel on kogu küljepikkuselt kahes suunas avatavad spiraallukud. Külgedel olevaid lukke katavad liistud, mis enne vööjoont sujuvalt laienevad. Liistud on vööjoonel suletavad kummist reguleerimistripiga. Liistude alaosas on välisserva vahele õmmeldud reguleerimistripp. Küljelukkude alla on õmmeldud luku pikkuselt tuuleliistud. Traksid on valmistatud traksikummist. Traksidetaile ühendab viisnurkne põhimaterjalist detail, mis on tugevdatud tugevdusmaterjaliga. Trakside kinnitamiseks on värvli esi- ja tagapoolel pealismaterjalist õmmeldud tripid. Trippidel on neljakandilised pandlad.
3. jagu Madrusevormi elementide kirjeldused
§ 19. Lips
Lips on musta värvi ja koosneb kolmest detailist, mis on ühendatud nii, et moodustub aassõlm.
§ 20. Müts
(1) Müts koosneb musta värvi mütsirummust ja kolmest vahetatavast mütsikattest. Rummule on õmmeldud ripspael, aassõlmega vasakul küljel. Paelal on kullavärvi trükitähtedega sõna „Merevägi”. Mütsikatted koosnevad mütsipõhjast ja -äärest.
§ 21. Poolmantel
(1) Poolmantel on taljesse töödeldud poolpikk mantel klassikaliste otsaõmmeldud varrukate, reväärkraega ja töödeldud voodrile ning õhukesele vatiinile. Poolmantli mõlemal hõlmal on horisontaalse liistu ja klapiga küljetasku. Kaherealises esikinnises on kümme vorminööpi. Krae revääri nurkades on nööpaugud.
(2) Poolmantlil on kullavärvi metallist nööbid läbimõõduga 23 mm. Nööbil on stiliseeritud ankru kujutis.
(3) Poolmantli varrukale on kinnitatud riigitunnus.
§ 22. Püksid
(1) Madrusevormi meeste püksid on sirge siluetiga. Pükste seljaosas on sissevõtted. Esikeskõmblusesse on töödeldud kaetud tõmblukk-kinnis. Püksivärvlil on kuus vööaasa. Küljetaskud on kaldsuunalised ning töödeldud küljetükiga. Pükste seljaosa paremal poolel on aasa ja nööbiga suletav nööpauktasku. Pükste alläär on töödeldud kannapaelaga.
(2) Madrusevormi naiste püksid on sirge siluetiga. Pükste seljaosas on sissevõtted. Esikeskõmblusesse on töödeldud kaetud tõmblukk-kinnis. Püksivärvlil on kuus vööaasa. Küljetaskud on kaldsuunalised ning töödeldud küljetükiga. Pükste alläär on töödeldud kannapaelaga.
§ 23. Suvevormi särk
Suvevormi särk on valge, sirge siluetiga ja kaheõmbluseliste, otsaõmmeldud varrukatega. Madruse suvevormi särgil on sisselõikeline esikinnis. Särgi krae nurgad on täisnurksed. Krae pealmine detail on sinist värvi. Krae välisserva on õmmeldud kolm valget paela. Varrukasuus on sinist värvi mansett, millele on õmmeldud kolm valget paela.
§ 24. Särk
Särk on sirge siluetiga ja kaheõmbluseliste, otsaõmmeldud varrukatega. Madruse särgil on sisselõikeline esikinnis. Särgi krae nurgad on täisnurksed. Varrukasuus on mansett.
§ 25. Talvemüts
(1) Talvemüts koosneb mütsipõhjast ja figuurse kujuga mütsiäärest. Mütsipõhi on õmmeldud ovaalsest mütsilaest ja -küljedetailist. Mütsipõhja alläärde on õmmeldud põhimaterjalist kõrvaklapid. Mütsiääre üks pool on põhimaterjalist ja teine tehiskarusnahast.
(2) Talvemütsil kantakse riigivärvidega mütsimärki.
4. jagu Tavavormi elemendid
§ 26. Jope
(1) Jope on sirgelõikeline, raglaanvarrukatega, püstkraega ja äravõetava kapuutsiga ning töödeldud voodrile. Jope esikinnis on töödeldud tõmblukuga, mida katab mõlemale hõlmale õmmeldud liist. Hõlma liistule, rinnajoonele, on õmmeldud õlak. Paremal hõlmal on takjapael nimesildi kinnitamiseks. Jope mõlemal hõlmal on lukuga suletav vertikaalne rinnatasku ning diagonaalne küljetasku, mille ava on kaetud figuurse klapiga. Jope vööjoonele on töödeldud nööritunnel.
(2) Jopel on äravõetav fliisvooder, mis on kasutatav eraldi fliisjakina. Fliisjakk on sirge siluetiga, otsaõmmeldud varrukatega ja püstkraega. Fliisjaki mõlemal hõlmal on sisselõigatud lukuga suletav tasku. Fliisjakk kinnitatakse jope sisekülje eesäärtele lukkudega. Fliisjaki paremal hõlmal on takjapael nimesildi kinnitamiseks.
(3) Jope ja fliisjaki varrukale on kinnitatud riigitunnus.
§ 27. Lips ja ristlips
(1) Lips on allapoole laienev, täisnurkse otsaga. Lipsusiidi kangale on trükitähtedega sisse kootud sõna „Kaitsevägi”.
(2) Ristlips koosneb kahest kiilukujulisest detailist. Detailid on keskelt kinnitatud nööbiga. Lipsusiidi kangale on trükitähtedega sisse kootud sõna „Kaitsevägi”.
§ 28. Kuub
(1) Maa- ja õhuväe ning Kaitseväe orkestri tavavormi meeste kuub on taljesse töödeldud, klassikaliste kaheõmbluseliste otsaõmmeldud varrukate, reväärkraega ja töödeldud voodrile. Voodri mõlemal hõlmal on põhimaterjalist kantidega nööpauktaskud. Selja keskõmblus lõpeb allpool vööjoont lahtise lõhikuga. Üherealises esikinnises on neli nööpi. Kuuel on mõlemal hõlmal ümardatud nurkadega pealeõmmeldud rinna- ja küljetaskud. Figuursed taskuklapid on suletavad nööpidega. Varrukasuus on mansett, millel on kaunistuseks kaks nööpi. Kuue õlaõmbluste kohal on õlakud. Meeste kuuel on vasak hõlm parema hõlma peal.
(2) Maa- ja õhuväe ning Kaitseväe orkestri tavavormi naiste kuub on taljesse töödeldud, klassikaliste kaheõmbluseliste otsaõmmeldud varrukate ja reväärkraega ja töödeldud voodrile. Selja keskõmblus lõpeb allpool vööjoont kinnise lõhikuga. Üherealises esikinnises on neli nööpi. Kuuel on liistu ja klapiga küljetaskud. Mõlemal hõlmal rinna kohal on figuurne taskuklapp, mis on suletav nööbiga. Varrukasuus on mansett, millel on kaunistuseks kaks nööpi. Kuue õlaõmbluste kohal on õlakud. Naiste kuuel on parem hõlm vasaku hõlma peal.
(3) Maa- ja õhuväe ning Kaitseväe orkestri tavavormil paiknevad ohvitseritunnused kuue varrukate väliskülgedel auastme alaliigi tunnuse kohal ning on omavahel peegelpildis.
(4) Mereväe tavavormi meeste kuub on taljesse töödeldud, klassikaliste kaheõmbluseliste otsaõmmeldud varrukate, reväärkraega ja töödeldud voodrile. Kaherealises esikinnises on kaheksa nööpi. Kuuel on liistu ja klapiga küljetaskud. Vasakul hõlmal on liistuga rinnatasku. Varrukasuus on mansett, millel on kaunistuseks kaks nööpi. Meeste kuuel on vasak hõlm parema hõlma peal.
(5) Mereväe tavavormi naiste kuub on taljesse töödeldud, klassikaliste kaheõmbluseliste otsaõmmeldud varrukate, reväärkraega ja töödeldud voodrile. Kaherealises esikinnises on kaheksa nööpi. Kuue mõlemal hõlmal on liistu ja klapiga küljetasku. Vasakul hõlmal on liistuga rinnatasku. Varrukasuus on mansett, millel on kaunistuseks kaks nööpi. Naiste kuuel on parem hõlm vasaku hõlma peal.
(6) Kaitseväe orkestri vormikuue varrukal on 44 mm laiune üheksast triibust koosnev oranži- ja mustakirju (pikitriip) ripspael. Ripspaelal olevate triipude laiused on vastavalt 2 mm (oranž), 1 mm (must), 8 mm (oranž), 7 mm (must), 8 mm (oranž), 7 mm (must), 8 mm (oranž), 1 mm (must) ja 2 mm (oranž). Ripspaela üks ots on varruka käealuse ühendusõmbluse ja manseti vahel ning teine ots küünarnuki ühendusõmbluse vahel.
(7) Auvahtkonna vormikuub on taljesse töödeldud, klassikaliste otsaõmmeldud varrukate ja kannaga mahapööratud kraega ja töödeldud voodrile. Üherealisel esikinnisel on viis suurt nööpi. Vormikuue mõlemal hõlmal on ümardatud nurkadega pealeõmmeldud rinna- ja küljetasku, mida katab figuurne taskuklapp. Taskuklapp on suletavad väikese nööbiga. Kuuel on hõlma ja selja vööjoonel läbilõige. Varrukatel on mansett, millel on kaunistuseks kaks väikest nööpi. Kuue õlaõmblusel on õlak. Krae nurkades on 5 mm laiune kardpael.
(8) Tavavormi kuuel on kullavärvilisest metallist nööbid läbimõõduga 23 mm ja 14 mm. Maa- ja õhuväe ning Kaitseväe orkestri tavavormi kuue nööbil on kolme lõvi kujutis. Mereväe tavavormi kuue nööbil on stiliseeritud ankru kujutis.
(9) Tavavormi kuue varrukale on kinnitatud riigitunnus.
§ 29. Lühikeste varrukatega vormisärk, pikkade varrukatega vormisärk ja pidulik vormisärk
(3) Pidulik vormisärk on sirge siluetiga ja nööbitava esikinnisega. Vormisärgi selja- ja esiosas on sirgelõikeline passe. Särgi krae on teravnurkne, eraldilõigatud kannaga. Varrukasuus on sisselõikeline kinnis ja ümarate nurkadega mansett. Vormisärgi mõlemal hõlmal on pealeõmmeldud rinnatasku, mida katab nööbiga suletav taskuklapp.
(4) Vormisärgi õlaõmbluse kohal on õlak.
(5) Lühikeste varrukatega vormisärgi varrukale on kinnitatud riigitunnus.
§ 30. Mantel
(1) Mantel on taljesse töödeldud, klassikaliste kaheõmbluseliste otsaõmmeldud varrukate, reväärkraega ja töödeldud voodrile. Mantli selja keskõmblusesse on töödeldud kaetud lõhik. Mantli seljaosas on põõn, mis kinnitatakse mantlile kahe suure nööbiga. Mantli mõlemal hõlmal on klapiga küljetasku. Kaherealises esikinnises on kaheksa nööpi. Varrukasuus on mansett, millel on kaunistuseks kaks nööpi. Mantli õlaõmbluste kohal on õlakud.
(2) Meeste mantlil on vasak hõlm parema hõlma peal. Naiste mantlil on parem hõlm vasaku hõlma peal.
(3) Auvahtkonna mantel on taljesse töödeldud, klassikaliste otsaõmmeldud kaheõmbluseliste varrukate ja mahapööratava kraega. Mantli esi- ja seljaosal on läbilõiked. Mantlil mõlemal hõlmal on klapiga küljetasku ja kaherealine kümne suure vorminööbiga esikinnis. Selja keskõmbluses on ülalpool vööjoont osaliselt avanev vastandvolt, mis lõpeb vööjoonel põõna all. Allpool vööjoont on vastandvoldi põhjale töödeldud viie väikese vorminööbiga suletav lõhik. Mantli seljaosa vööjoonel on figuurne kaheosaline kolmnurksete otstega põõn. Põõn on kinnitatud mantlile selja figuursete tugevdusdetailide peale suurte nööpidega. Põõnadetailid on omavahel kinnitatud kahe väikese nööbiga. Ülaosas on mantel töödeldud voodrile. Õlajoonel on õlak, mille üks ots on õlaõmbluse vahel ja teine ots on mantlile kinnitatud väikese nööbiga. Mantli varruka allääres on figuurne põõn, mille kolmnurkne ots on suletav kahe väikese nööbiga.
(4) Ohvitseritunnused paiknevad mantli varrukate väliskülgedel sõjaväelise auastme alaliigi eraldusmärgi kohal ning on omavahel peegelpildis.
(5) Mantlil on kullavärvilisest metallist nööbid läbimõõduga 23 mm ja 14 mm. Maa- ja õhuväe kaitseväelase nööbil on kolme lõvi kujutis. Mereväe kaitseväelase nööbil on stiliseeritud ankru kujutis.
§ 31. Müts
[RT I, 20.03.2019, 2 - jõust. 01.04.2019]
(1) Maa- ja õhuväe ning Kaitseväe orkestri tavavormi müts koosneb mütsipõhjast, -rummust, -äärest ja nokast. Ovaalne mütsipõhi on valmistatud ühest detailist. Mütsirumm on valmistatud ühest detailist. Mütsirummu alumisel äärel on kaks nööpi. Maa- ja õhuväe mütsirummule on kinnitatud põhimaterjaliga sobivas värvitoonis ripspael, millel on kujutatud tammelehti. Mütsipõhja ja -rummu ühendab neljast detailist koosnev mütsiäär. Mütsil on mustast lakknahast nokk, mille kohal on nööpide külge kinnitatud lakknahast pandlaga reguleeritav rihm. Kaitseväe orkestri mütsil on mütsinoka kohal oranži värvi punutis, mis on kinnitatud vorminööpide külge.
(2) Mereväe tavavormi müts koosneb kolmest eraldi mütsikattest, millest üks on must ja kaks on valged, mütsirummust ja mütsinokast. Mütsirumm on ühest detailist. Mütsirummu alumisel äärel on kaks nööpi, mille külge on kinnitatud musta värvi lakknahast pandlaga reguleeritav rihm. Mütsirummule on kinnitatud must ripspael, millel on kujutatud tammelehti. Mütsipõhja ja -rummu ühendab neljast detailist koosnev mütsiäär. Mütsil on mustast lakknahast nokk. Mütsil on mütsinoka kohal punutis, mis on kinnitatud vorminööpide külge. Mütsikate koosneb mütsipõhjast ja mütsiäärest. Voodriga mütsikattel on mõlemal küljel kaks öösi.
(3) [Kehtetu - RT I, 20.03.2019, 2 - jõust. 01.04.2019]
(4) [Kehtetu - RT I, 20.03.2019, 2 - jõust. 01.04.2019]
(5) Mütsil kantakse mütsimärki vastavalt Kaitseväe juhataja kehtestatud korrale.
§ 32. Püksid
(1) Tavavormi meeste püksid on sirge siluetiga. Pükste seljaosas on sissevõtted. Esikeskõmblusesse on töödeldud kaetud tõmblukk-kinnis. Püksivärvlil on kuus vööaasa. Küljetaskud on kaldsuunalised ning töödeldud küljetükiga. Pükste seljaosa paremal poolel on aasa ja nööbiga suletav nööpauktasku. Pükste alläär on töödeldud kannapaelaga.
(2) Tavavormi naiste püksid on sirge siluetiga. Pükste seljaosas on sissevõtted. Esikeskõmblusesse on töödeldud kaetud tõmblukk-kinnis. Püksivärvlil on kuus vööaasa. Küljetaskud on kaldsuunalised ning töödeldud küljetükiga. Pükste alläär on töödeldud kannapaelaga.
(3) Kaitseväe orkestri tavavormi pükste välisküljel on küljeõmblusel 29 mm laiune 7 triibust koosnev oranži- ja mustakirju (pikitriip) ripspael. Ripspaelal olevate triipude laiused on vastavalt 2 mm (oranž), 1 mm (must), 8 mm (oranž), 7 mm (must), 8 mm (oranž), 1 mm (must) ja 2 mm (oranž).
(4) Auvahtkonna püksid on alt kitseneva siluetiga. Pükste seljaosas on sissevõtted. Esikeskõmblusesse on töödeldud kaetud tõmblukk-kinnis. Pükste mõlemal küljel olev küljetasku on kaldsuunalised ja töödeldud küljetükiga. Pükste seljaosa paremal poolel on aasa ja nööbiga suletav nööpauktasku. Sääre figuurne alläär on ümberringi töödeldud õhukesest kangast kitsa rullkandiga. Sääre alläärde on kinnitatud kummipael.
§ 33. Seelik
Tavavormi seelik on sirge siluetiga ja töödeldud voodrile. Seelikul on vormi hoidmiseks vöö sissevõtted. Selja keskõmbluses on kaetud tõmblukuga kinnis ja kaetud lõhik. Seelik ulatub põlveõndlani.
§ 34. Suvemüts
(1) Õhuväe tavavormi suvemüts koosneb mütsipõhjast ja figuurse kujuga mütsiäärest. Mütsipõhi on õmmeldud piklikust mütsilaest ja -küljedetailidest.
(2) Suvemütsil kantakse mütsimärki vastavalt Kaitseväe juhataja kehtestatud korrale.
§ 35. Talvemüts
(1) Maa- ja õhuväe ning Kaitseväe orkestri meeste talvemüts koosneb mütsipõhjast ja figuurse kujuga mütsiäärest. Müts on voodriga. Mütsipõhi on õmmeldud ovaalsest mütsilaest ja -küljedetailist. Maa- ja õhuväe mütsilae ja -küljedetaili ühendava õmbluse vahel on põhimaterjalist kant, Kaitseväe orkestri talvemütsil on oranži värvi kant. Kahest detailist mütsiäär on ühelt poolt põhimaterjalist ja teiselt poolt tehiskarusnahast. Mütsil on mustast lakknahast nokk. Mütsiääre nurgad on kinnitatud mütsiküljele trukkidega.
(2) Maa- ja õhuväe naiste talvemüts koosneb mütsipõhjast ja figuurse kujuga mütsiäärest. Müts on voodriga. Mütsipõhi on õmmeldud ovaalsest mütsilaest ja -küljedetailist. Talvemütsi mütsilae ja -küljedetaili ühendava õmbluse vahel on põhimaterjalist kant. Ühest detailist mütsiäär on ühelt poolt põhimaterjalist ja teiselt poolt tehiskarusnahast. Mütsil on mustast lakknahast nokk.
(3) Mereväe meeste talvemüts koosneb mütsipõhjast ja figuurse kujuga mütsiäärest. Müts on voodriga. Mütsipõhi on õmmeldud ovaalsest mütsilaest ja -küljedetailist. Talvemütsi mütsilae ja -küljedetaili ühendava õmbluse vahel on põhimaterjalist kant. Kahest detailist mütsiäär on ühelt poolt põhimaterjalist ja teiselt poolt tehiskarusnahast. Mütsil on mustast lakknahast nokk. Mütsiääre nurgad on kinnitatud mütsiküljele trukkidega. Küljedetailil on ülemises ääres kuldne kardpael. Mütsipõhja allääres on voodriga kõrvaklapid.
(4) Mereväe naiste talvemüts koosneb mütsipõhjast ja figuurse kujuga mütsiäärest. Müts on voodriga. Mütsipõhi on õmmeldud ovaalsest mütsilaest ja -küljedetailist. Talvemütsi mütsilae ja -küljedetaili ühendava õmbluse vahel on põhimaterjalist kant. Ühest detailist mütsiäär on ühelt poolt põhimaterjalist ja teiselt poolt tehiskarusnahast. Mütsil on mustast lakknahast nokk. Mütsipõhja allääres on voodriga kõrvaklapid.
(5) Talvemütsil kantakse mütsimärki vastavalt Kaitseväe juhataja kehtestatud korrale.
§ 36. Tuulejakk
(1) Tuulejakk on tuultpidavast ja vetthülgavast materjalist.
(2) Tuulejakk on sirge siluetiga, otsaõmmeldud varrukatega, püstkraega. Esikinnises on tõmblukk. Tuulejaki õlaõmblus kohal on õlak. Tuulejakil on tõmblukuga suletavad rinnataskud ja küljetasku. Parema rinnatasku kohal on takjapael nimesildi kinnitamiseks. Varrukatel takjapaelad struktuuriüksuse embleemi kinnitamiseks.
(3) Tuulejaki varrukale on kinnitatud riigitunnus.
§ 37. Vihmamantel
Vihmamantel on sirge siluetiga, klassikaliste kaheõmbluseliste otsaõmmeldud varrukatega ja kapuutsiga ning töödeldud voodrile. Mantli selja keskõmblusesse on töödeldud kaetud lõhik. Mantli õlaõmbluste kohal on õlakud.
5. jagu Välivormi elementide kirjeldused
§ 38. Jakk
(1) Välivormi jakk on sirge silueti ja otsaõmmeldud varrukatega ning voodrita. Üherealisel esikinnisel on viis nööpi. Jakil on püstkrae, jaki hõlmadel rinnataskud ja lõõtsaga küljetaskud. Parema rinnatasku kohal on takjapael nimesildi kinnitamiseks. Jaki vasakule hõlmale on kinnitatud õlak. Jaki seljal on sirgjooneline passe. Passeõmbluses on ühepoolne volt, seljadetaili külgedel on reljeefsed läbilõiked. Varrukad on kaheõmbluselised, küünarnuki piirkonnas pealeõmmeldud tugevdusdetailiga. Mõlemal varrukal on rinnataskuga samal kõrgusel tasku. Mõlemal varrukataskul on takjapael embleemi kinnitamiseks.
(2) Jaki varrukale on kinnitatud riigitunnus.
§ 39. Müts
(1) Välivormi müts koosneb mütsipõhjast, -küljest, kõrvadeosast ja mütsinokast. Mütsinokk on kaetud põhimaterjaliga. Kõrvade- ja küljeosa on voodriga. Mütsipõhi on ovaalne. Mütsi küljeosa peal on figuurne detail. Kõrvadeosal on vormi hoidmiseks sissevõtted.
(2) Välivormi mütsil kantakse riigivärvidega mütsimärki.
§ 40. Püksid
Välivormi püksid on sirge siluetiga ja voodrita. Pükstel on kaks küljetaskut. Mõlema põlve ja istmikupiirkonnas piirkonnas on pealeõmmeldud põhimaterjalist tugevdusdetail. Pükste mõlemal küljel on pealeõmmeldud lõõtsaga tasku. Pükste vasaku sääre välisküljel on pealeõmmeldud sääretasku. Esikeskõmblusesse on töödeldud tõmblukuga kinnis. Püksivärvel on külgedel töödeldud kummipaelaga ning sellel on vööaasad. Pükste allääres on kummipael.
§ 41. Talvejope
(1) Talvejope on sirge lõikega ja kapuutsiga. Jope esikinnises on kahe kelguga lukk, mida katab liist. Hõlma liistule on õmmeldud õlak. Jope mõlemal hõlmal rinnatasku ja küljetasku. Parema hõlma rinnatasku kohal on takjapael nimesildi kinnitamiseks. Varrukate küünarnuki piirkonnas on pealeõmmeldud tugevdusdetail. Mõlemal varrukal on tasku ja taskul takjapael embleemi kinnitamiseks.
(2) Jopel on äravõetav soojendusvooder, mis on kasutatav eraldi jopena.
(3) Talvejope varrukale on kinnitatud riigitunnus.
§ 42. Talvemüts
(1) Talvise välivormi müts koosneb mütsipõhjast, -esidetailist, välimistest mütsikõrvadest ja sisemisest kõrvadeosast. Talvine välivormi müts on töödeldud voodrile.
§ 43. Talvepüksid
Talvise välivormi püksid on sirge lõikega, traksidega ning soojendusvoodriga. Esipoolel on taskud. Pükste põlve- ja istmikupiirkonnas on pealeõmmeldud tugevdusdetailid. Esikinnises on tõmblukk.
6. jagu Õhtuvormi elementide kirjeldused
§ 44. Kikilips
Õhtuvormi kikilips on klassikaline musta värvi.
§ 45. Kuub
(1) Meeste õhtuvormi kuub on lõikeliselt sarnane sabata frakile. Kuub on taljesse töödeldud, klassikaliste kaheõmbluseliste otsapandud varrukatega ja reväärkraega. Hõlma allääres on vööjoone sissevõtted. Kuub on eest pikem kui tagant. Hõlma eesääre servad ja selja keskjoon on töödeldud kolmnurkselt. Ülespoole suunatud teravnurkset reväärkraed katab matt must siid. Mõlemal hõlmal on diagonaalselt reas kolm nööpi. Kuue hõlmasid hoiavad koos kaks peidetud nööpi, mille vahel on kullavärvi metallist kett. Õla peale on kinnitatud aas ja nööp õlaku kinnitamiseks. Kaheõmbluselise varruka küünarnukiõmbluses on võltslõhik, millel on kaunistuseks kaks nööpi.
(2) Naiste õhtuvormi kuub on lõikeliselt sarnane sabata frakile. Kuub on taljesse töödeldud, klassikaliste kaheõmbluseliste otsapandud varrukate ja reväärkraega. Kuub on töödeldud voodrile. Kuub on eest pikem kui tagant, hõlma eesääre servad ja selja keskjoon on töödeldud kolmnurkselt. Ülespoole suunatud teravnurkne reväärkrae on kaetud mati musta siidiga. Mõlemal hõlmal on diagonaalselt reas kolm nööpi. Kuue hõlmasid hoiavad koos kaks peidetud nööpi, mille vahel on kullavärvi metallist kett. Õla peale on kinnitatud aas ja nööp õlakute kinnitamiseks. Kaheõmbluselise varruka küünarnukiõmbluses on võltslõhik, millel on kaunistuseks kaks nööpi.
(3) Õhtuvormi kuuel on kullavärvi metallist nööbid läbimõõduga 23 ja 14 mm. Maa- ja õhuväe õhtuvormi kuue nööbil on kolme lõvi kujutis. Mereväe õhtuvormi kuue nööbil on stiliseeritud ankru kujutis.
§ 46. Müts
(1) Õhtuvormi musta värvi müts koosneb mütsipõhjast, -rummust, -äärest ja nokast. Ovaalne mütsipõhi on ühest detailist. Mütsirummule on õmmeldud ripspael, millel on kujutatud tammelehti. Mütsil on mustast lakknahast nokk. Mütsirummul alumisel äärel on mõlemal pool mütsinokka väikesed nööbid. Mütsipõhja ja rummu vahel on neljast detailist koosnev mütsiäär. Mõlemal pool mütsiääre küljeõmblust on kaks öösi.
(2) Õhtuvormi mütsil kantakse mütsimärki vastavalt Kaitseväe juhataja kehtestatud korrale.
§ 47. Püksid
Õhtuvormi musta värvi püksid on taskuteta tavalised frakipüksid. Pükste küljeõmblustele on õmmeldud mustast siidist lampassipael. Pükste seljaosas on sissevõtted, esiosas kaks pehmet volti. Püksivärvlil on ees topelt kinnitus. Pükste allääres on kannapael. Püksid on töödeldud põlvesiidile.
§ 48. Seelik
Õhtuvormi musta värvi seelik on sirge siluetiga ja töödeldud voodrile. Selja keskõmblusesse on peidetud tõmblukuga kinnis ja kaetud lõhik. Seeliku allääre kõrgus maast on 150–200 mm.
§ 49. Särk
Õhtuvormi valget värvi särk on pikkade varrukatega sirge lõikega ja nööbitava esikinnisega. Selja- ja esiosas on sirgelõikeline passe. Särgil on klassikaline tagasipööratud nurkadega püstkrae. Varrukasuus on teravate nurkadega tagasipööratav kahekordne mansett, mis on suletav mansetinööbiga.
§ 50. Vest
Õhtuvormi musta värvi vest on taljesse töödeldud, ilma seljaosata. Selja tagant on vest suletav kummi või pandlaga. Vest on eest nööbitav nelja nööbiga. Mõlemal hõlmal on liistuga tasku. Hõlmad on eest pikenevate kolmnurksete nurkadega. Vestil on eraldilõigatud sallkrae. Vest on töödeldud voodrile.
§ 51. Vöö
Õhtuvormi musta värvi vöö on töödeldud voodrile. Vöö esiosas on nelja allapoole suunatud voldiga drapeering. Seljaosas on vöö ilma voltideta. Vöö on selja tagant suletav kahe nööbiga.
7. jagu Õhusõiduki meeskonna vormielementide kirjeldused
§ 52. Lennukombinesoon
(1) Lennukombinesooni esikinnis on suletav tõmblukuga (kahe kelguga lukk). Kombinesooni seljaosa on volditud. Kombinesoonil on reguleeritav vöökoht. Vöörihm on suletav takjakinnitusega. Kombinesoonil on kaks kaldsuunalist lukuga suletavat rinnataskut ja kaks lukuga suletavad reietaskut ning kaks tõmblukuga sääretaskut. Vasakul reiel on klapiga suletav noatasku. Vasakul varrukas on suletav pliiatsi tasku. Lennukombinesooni varrukatel on takjapael embleemi kinnitamiseks. Kombinesooni rinnataskute kohal on takjapael embleemi ja nimesildi kinnitamiseks.
(2) Lennukombinesooni varrukale on kinnitatud riigitunnus.
§ 53. Lendurijope
(1) Lendurijope esikinnis on suletav tõmblukuga. Jopel on kaks klapiga taskut. Varrukate otstes ja jope allääres on tekstiilmansett. Vasakul varrukal on lukuga suletav tasku. Jope varrukatel on takjapael embleemi kinnitamiseks. Jope esiosa vasaku rinna kõrgusel on takjapael nimesildi kinnitamiseks.
(2) Lendurijope varrukale on kinnitatud riigitunnus.
§ 54. Lenduri talvejope
(1) Lenduri talvejope on naturaalsest lambanahast 15 mm kõrguse musta värvi aluskarvaga sirge siluetiga. Jopel on kaks varjatud tõmblukuga küljetaskut ja rinnataskut. Vasakul varrukal tõmblukuga tasku. Jope allääre külgedel on reguleeritavad põõnad. Jopel on lai mahapööratav krae, mis on suletav nahast rihmaga. Jope varrukatel on takjapael embleemi kinnitamiseks. Jope esiosa vasaku rinna kõrgusel on takjapael nimesildi kinnitamiseks.
(2) Lenduri talvejope varrukale on kinnitatud riigitunnus.
3. peatükk Vormiriietuse väljastamine
§ 55. Vormiriietuse väljastamise nõuded
(1) Kaitseväelasele väljastatakse vormiriietus ja vormil kantavad riiklikud tunnused kaitseväeteenistusse asumise päeval.
(2) Kaitseväelasele väljastatakse vaid vormiriietus ja riiklikud tunnused, mis on vajalikud sõjavälise auastmega ametikohal ettenähtud ülesannete täitmiseks.
(3) Katkematu tegevteenistuse korral ei väljastata uuesti tegevteenistusse asumisel kaitseväelasele vormiriietust või riiklikke tunnuseid, mida tegevväelane ei tagastanud eelmise tegevteenistussuhte lõppemisel.
(4) Kaitseväelase vormiriietuse ja riiklikud tunnused väljastab asutus, mille koosseisus kaitseväelase sõjaväelise auastmega ametikoht asub.
(5) Kaitseväelasele väljastatud vormiriietuse üle peab arvestust asutus, mille koosseisus kaitseväelase sõjaväelise auastmega ametikoht asub.
(6) Tegevväelase asumisel sõjaväelise auastmega rahuaja ametikohale, mis asub teises sõjaväelise auastmega asutuse koosseisus, edastab eelmine asutus vormiriietuse väljastamise arvestuse kohta käiva teabe asutusele, mille koosseisus on tegevväelase uus sõjaväelise auastmega rahuaja ametikoht. Teave tuleb edastada kümne kalendripäeva jooksul uuele rahuaja ametikohale asumisest arvates.
(7) Kaitseväelase sõjaväelise auastmega ametikoha muutumisel või sõjaväelise auastmega ametikohal ettenähtud ülesannete muutumisel on kaitseväelane kohustatud tagastama vormiriietuse, mille kasutamise järgi vajadus uuel sõjaväelise auastmega ametikoha üleannete täitmisel puudub.
(8) Kaitseväeteenistuse lõppemisel peab kaitseväelane tagastama talle antud vormiriietuse ja riiklikud tunnused hiljemalt teenistusest vabastamise päeval.
(9) Tegevväelane, kes tegevteenistussuhte lõppemisel jätkab katkematult tegevteenistuses, ei pea tegevteenistussuhte lõppemisel tagastama vormiriietust ja riiklikke tunnuseid.
(10) Vormiriietuse parandamine, selle elementide ning riiklike tunnuste uuendamine toimub asutuse kulul, mille koosseisus kaitseväelase sõjaväelise auastmega ametikoht asub.
(11) Tegevteenistussuhte peatumisel kaitseväeteenistuse seaduse § 131 lõike 1 punktide 3 ja 6 alusel on kohustatud tegevväelane tagastama talle väljastatud vormiriietuse ja riiklikud tunnused. Tegevteenistussuhte jätkumisel väljastatakse tegevväelasele vormiriietus ja riiklikud tunnused käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
§ 56. Vormiriietuse asendamine
(1) Kasutuskõlbmatuks muutunud või hävinenud vormiriietuse elemendi või riikliku tunnuse asemel väljastatakse uus. Uue vormiriietuse elemendi või riikliku tunnuse väljastamisel tuleb tagastada kasutuskõlbmatuks muutunud vormiriietuse element või riiklik tunnus.
(2) Kaitseväelane, kellele väljastatud vormiriietus või selle element on hävinud või kadunud, on kohustatud hüvitama hävinud või kaotatud vormiriietuse või selle elemendi väärtuse, kui hävimine või kaotamine on asetleidnud kaitseväelase tegevuse või tegevusetuse tagajärjel.
§ 57. Vormiriietuse hoidmine
(1) Kaitseväelane on kohustatud hoidma talle väljastatud vormiriietust heaperemehelikult, sealhulgas tagama vormiriietuse igapäevase hoolduse.
(2) Vormiriietust võib kasutada vaid teenistusülesannete täitmisel. Kaitseväelane ei või talle väljastatud vormiriietust ega selle elemente müüa või anda kasutada kaitseväeteenistuses mitteolevale isikule.
§ 58. Vormiriietuse kinkimine
Kaitseväelase tavavormi ja selle elemente võib kaitseväeteenistusest vabastamise korral kinkida kaitseväeteenistusest vabastatud isikule, arvestades kaitseväeteenistuse seaduse § 159 lõike 3 alusel kaitseministri kehtestatud hinnalise kingituse maksumuse piirmäära.
§ 59. Varasema vormiriietuse kasutuselt kõrvaldamine
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist kasutusele võetud vormiriietust võib kasutada kuni vormiriietuse kasutusaja lõpuni. Kasutusest eemaldatud vormiriietus hävitatakse Kaitseväe poolt Kaitseväe kulul.
(2) Enne 1. aprilli 2019. a soetatud müts-kübarat ja riigitunnust võib väljastada kuni nende varu lõppemiseni ning kasutada kuni nende kasutusaja lõpuni. Kasutusest eemaldatud müts-kübar ja riigitunnus hävitatakse koos vormiriietusega Kaitseväe poolt Kaitseväe kulul.
Lisa 1 Mütsimärgid
Lisa 2 Ohvitseri ja allohvitseri auastme alaliigi tunnused
Lisa 3 Ohvitseritunnus
Lisa 4 Riigitunnus
Lisa 5 Vormiriietuse värvus ja värvikujundus


Määrus nr. 89 Tartu Linnavolikogu, Määrus 89
Määrus: Teede ja tänavate sulgemise maks
Teema: Teede ja tänavate sulgemise maks
Reg. number: 89
Vastuvõtmise kp: 24.04.2008
Jõustumise kp: 01.05.2008
Seosed: Tunnistab kehtetuks Tartu Linnavolikogu 13.02.2003. a määruse nr 18
Tartu Linnavolikogu 20.12.2012 määrus nr 77 ( ) tunnistab kehtetuks
Eelnõu: Teede ja tänavate sulgemise maks
Failid: lvk6m_0089.pdf ( 1209 kb )
24. aprill 2008. a. nr 89
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 5 lg 2 ja § 22 lg 1 p 2, maksukorralduse seaduse § 3 lg 3 ning kohalike maksude seaduse § 2 lg 1, § 5 p 6 ja § 11 alusel.
§ 1. Maksuobjekt ja maksumaksja
Teede ja tänavate sulgemise maksu (edaspidi maks) maksavad füüsilised ja juriidilised isikud (edaspidi sulgeja(d)) demonstratsioonide, rongkäikude ja muude ürituste korraldamise, samuti ehitus- või remonttööde puhul, kui sellega kaasneb üldkasutatava tee, tänava, väljaku, pargi, puhkeala või selle osa (edaspidi maksuobjekt) sulgemine.
§ 2. Maksuperiood
Maksuperiood on ajavahemik maksuobjekti sulgemise päevast alates kuni selle piiranguteta taasavamiseni (sh ilma sulgemise käigus teostatud ehitus- või remonttöödest tingitud taastamata teekatte seisundist tulenevate kiirusepiiranguteta). Maksuperioodi lõppemise eelduseks on sulgemisele eelnenud olukorra taastamine.
§ 3. Maksumäär
(1) Maksumäära diferentseeritakse sõltuvalt tänavatüübist ja/või lõigetes 4 ja 5 sätestatud parandustegureist. Tänavatüübid on kinnitatud määruse lisas.
(2) Maksumäärad tänavatüüpide kohta on järgmised:
1) kõrgema tüübi tänav - maksumäär 7000 krooni ööpäevas;
2) esimese tüübi tänav - maksumäär 4500 krooni ööpäevas;
3) teise tüübi tänav - maksumäär 2500 krooni ööpäevas;
4) kolmanda tüübi tänav - maksumäär 600 krooni ööpäev.
(3) Tänava sulgemisel arvestatakse maksu proportsionaalselt suletava tänava osa laiusele. Kui sõidukitele liikluseks avatuks jääva tänava osa laius on vähem kui 3 meetrit või jalakäijatele avatuks jääva tänava osa laius on vähem kui 1,5 meetrit, loetakse tänav või tänava vastav osa täielikult suletuks.
(4) Maksumäära diferentseerimisel kasutatakse järgmiseid parandustegureid:
1) ainult jalakäijatele mõeldud tänava osa sulgemine 0,1;
2) ainult öine sulgemine (20.00 – 06.00), tingimusel, et muul ajal on tänaval võimalik piiranguteta terve tänava ulatuses liigelda 0,2;
3) sulgemine ainult puhkepäeval või riiklikul pühal 0,4;
4) ühistranspordiliiklusega tänavate sulgemine ühistranspordiliiklust takistamata 0,5;
5) tunnitariif (kehtib alla ööpäevase sulgemise korral) 0,05;
6) taastamata teekatte tõttu piiratud tingimustel liikluse avamine 0,3.
(5) Suletava lõigu pikkuse korral sõidukitele mõeldud tänava osal üle 50 meetri või jalakäijatele mõeldud tänava osal üle 20 meetri lisatakse maksumäärale 0,5% tasumisele kuuluvast maksumäärast iga ületatud meetri eest.
(6) Väljaku, pargi või puhkeala või selle osa sulgemisel on maksumäär 5 krooni suletud ala iga ruutmeetri eest ööpäevas. Nimetatud maksumäära diferentseerimisel kasutatakse lõike 4 punktides 5 ja 6 sätestatud parandustegureid.
§ 4. Maksuobjekti sulgemise avaldus
(1) Avalduse maksuobjekti sulgemiseks sulgemisloa taotlemiseks esitab sulgeja linnamajanduse osakonnale vähemalt 5 tööpäeva enne maksuobjekti sulgemist.
(2) Maksuobjekti sulgemisel avariide likvideerimiseks on maksuobjekti sulgeja kohustatud viivitamatult informeerima linnamajanduse osakonda. Maksuobjekti sulgemiseks sulgemisloa taotluse esitab sulgeja linnamajanduse osakonnale hiljemalt kolme tööpäeva jookul pärast maksuojekti sulgemisest.
(3) Kui ilmneb vajadus sulgemise tähtaega või sulgetava maa-ala suurust muuta, esitab sulgeja esimesel võimalusel enne sulgemise tähtaja möödumist täiendava avalduse.
(4) Avalduse vormi ning avaldusega koos esitatavatele dokumentidele esitatavad nõuded kehtestab Tartu Linnavalitsus.
§ 5. Tasumisele kuuluva maksusumma määramine
(1) Maksuhalduri õigusi teostav ametiisik määrab maksusumma maksuotsusega, milles on märgitud:
1) maksuhalduri nimetus ja aadress;
2) maksuotsuse koostanud ametniku ees- ja perekonnanimi ning ametikoht;
3) maksuotsuse andmise kuupäev;
4) maksumaksja nimi ja aadress;
5) maksuotsuse andmise alus;
7) maksusumma tasumise tähtaeg ja pangakonto, kuhu maksusumma tasutakse;
8) maksuotsuse vaidlustamise viide.
(2) Maksusumma määratakse lähtudes suletavast maa-alast, maksuobjekti sulgemise kestvusest ja maksumääradest ning maksumäära diferentseerimiseks sätestatud parandusteguritest.
(3) Maksuotsus toimetatakse maksumaksjale kätte maksukorralduse seaduses sätestatud korras posti teel või elektrooniliselt või antakse kätte allkirja vastu.
§ 6. Maksu tasumine
(1) Maks tasutakse Tartu linna eelarvesse maksuotsuses määratud arvelduskontole hiljemalt maksuotsuses näidatud tähtpäevaks.
(2) Maksumaksjal on õigus nõuda ettenähtust suurema maksusumma tasumisel enammakstud maksu tagastamist. Tagastamine toimub tagasinõude alusel. Tagasinõue esitatakse maksuhaldurile maksukorralduse seadues sätestatud korras ja tähtajal. Tagasinõue täidetakse 30 päeva jooksul arvestades tagasinõude esitamisest.
(3) Maksuotsuses määratud tähtajast hiljem tasutud maksusummalt arvestatakse intressi maksukorralduse seaduses sätestud korras. Tähtpäevaks tasumata jäetud maksusumma ja arvestatud intressi sissenõudmisel rakendatakse sundtäitmist ja kohaldatakse karistusi vastavalt maksukorralduse seadusele.
§ 7. Maksusoodustused ja maksuvabastused
(2) Maksu maksmisest on vabastatud sulgeja ajal, mil ilmnevad muinsuskaitseseaduse §-idest 41 ja 42 sätestatud asjaolud, ning sulgeja on nimetatud asjaoludest linnamajanduse osakonda esimesel võimalusel teavitanud.
(3) Maksu maksmisest on vabastatud kultuuri- või spordiürituse korraldaja.
(4) Linnavalitsus võib täiendavalt teha maksusoodustust või anda maksuvabastust:
1) Euroopa Liidu fondidest rahastatavate ehitustööde puhul;
(5) Maksusoodustuse või maksuvabastuse saamiseks lõikes 4 nimetatud juhtudel esitatakse linnavalitsusele taotlus linnamajanduse osakonna kaudu.
(6) Linnavalitsus peab maksusoodustust või maksuvabastust andvas haldusaktis avalikku huvi põhjendama.
§ 8. Maksu kogumine ja maksuhaldur
(1) Maksu maksuhaldur on linnavalitsus, mis korraldab maksu kogumist linnamajanduse osakonna kaudu. Linnamajanduse osakonna haljastusteenistuse, teedeteenistuse ning liikluskorraldusteenistuse peaspetsialistid ja spetsialistid on volitatud rakendama kõiki maksukorralduse seaduses sätestatud maksuhalduri õigusi.
(2) Maksuhalduri maksuotsuse või muu haldusakti või toimingu peale on maksumaksjal õigus esitada vaie Tartu Linnavalitsusele maksukorralduse seaduse 14. peatükis sätestatud korras.
(3) Vastutus määruse rikkumise eest tuleneb maksukorralduse seaduse paragrahvidest 1531 , 1532 ja 154.
(1) Tunnistada kehtetuks Tartu Linnavolikogu 13. veebruari 2003. a määrus nr 18 “Teede ja tänavate sulgemise maks”.
(2) Määrus jõustub 1. mail 2008. a.
Tartu Linnavolikogu 24. aprilli 2008. a
määruse nr 89 juurde
Tänavatüübid
1. Teede ja tänavate sulgemise maksu määramisel lähtutakse järgmistest tänavatüüpidest:
1.1 kõrgema tüübi tänavad;
1.2 liikluskorralduse või bussiliikluse seisukohast olulise tähtsusega tänavad ning kesklinna tänavad (I ja II tüüp);
1.3 ülejäänud tänavad (III tüüp).
2. Kesklinna tänavateks on Riia, Akadeemia, Vanemuise, Pepleri, J.Kuperjanovi, Vallikraavi, K.E.von Baeri ja Laia tänavaga ning Vabaduse puiesteega piirnevas alas asetsevad tänavad.
3. Tartu linnas on järgmised kõrgema, esimese ja teise tüübi teed ja tänavad:
3.1 Aardla – I
3.2 Aida - II
3.3 Akadeemia - I
3.4 Alasi - II
3.5 Aleksandri - I
3.6 Anne - II
3.7 Aruküla tee – kõrgem tüüp
3.8 K.E.von Baeri - I
3.9 Betooni - I
3.10 Era - II
3.11 Emajõe (Lai - Kroonuaia) - I
3.12 Emajõe (Kroonuaia-Kartuli) - II
3.13 Filosoofi - II
3.14 Fortuuna - I
3.15 Gildi - I
3.16 Herne - II
3.17 Hiie - II
3.18 Hipodroomi - II
3.19 J. Hurda - II
3.20 Ihaste tee - I
3.21 Ilmatsalu- I
3.22. Jaama (Nõlvaku – Puiestee) – kõrgem tüüp
3.23. Jaama (Puiestee – Narva mnt) - I
3.24 Jaani - I
3.25 Jakobi - I
3.26 Jalaka - I
3.27 Kabeli - II
3.28 Kalda tee – kõrgem tüüp
3.29 Kalevi - I
3.30 Kastani - I
3.31 Kasesalu - II
3.32 Kaunase pst - I
3.33 Kesk kaar- II
3.34 Kivi - II
3.35 Kompanii - I
3.36 Kopli - II
3.37 Fr.R.Kreutzwaldi – kõrgem tüüp
3.38 Kroonuaia – kõrgem tüüp
3.39 Kruusamäe - I
3.40 J. Kuperjanovi - I
3.41 Küüni - I
3.42 Küütri - I
3.43 Lai – kõrgem tüüp
3.44 Lembitu - II
3.45 Lossi - I
3.46 Lubja (Puiestee - Staadioni) - I
3.47 N. Lunini - I
3.48 Lutsu - I
3.49 Lammi - II
3.50 Magasini - I
3.51 Mesika - II
3.52 Munga - I
3.53 Muru - II
3.54 Mõisavahe - I
3.55 Narva mnt – kõrgem tüüp
3.56 Nurme - II
3.57 Nõlvaku - I
3.58 Näituse - I
3.59 Pallase pst - II
3.60 Peetri - II
3.61 Pepleri - I
3.62 Pikk - I
3.63 Poe - I
3.64 Puiestee – kõrgem tüüp
3.65 Puusepa - I
3.66 Põhja pst - I
3.67 Põhjatamme - I
3.68 Põllu - II
3.69 Põik - I
3.70 Pärna - II
3.71 Raekoja plats - I
3.72 Raatuse I
3.73 Raua - I
3.74 Raudtee - I
3.75 Ravila - I
3.76 Rebase (Kalevi - Turu) - I
3.77 Riia – kõrgem tüüp
3.78 Ringtee – kõrgem tüüp
3.79 Ropka tee - I
3.80 Roopa - II
3.81 Roosi - II
3.82 Rüütli - I
3.83 Sauna - I
3.84 Savi - II
3.85 Sepa - II
3.86 Side - II
3.87 Soinaste - I
3.88 Soola - I
3.89 Staadioni (Narva - Lubja) - I
3.90 Suur kaar - II
3.91 Sõbra - I
3.92 Sõpruse pst (koos mahasōitudega Turu tänavale) – kõrgem tüüp
3.93 Taara pst - I
3.94 Tallinna mnt – kõrgem tüüp
3.95 Teguri - I
3.96 Tehase - I
3.97 Tiigi - II
3.98 N. Triigi - II
3.99 F. Tuglase - I
3.100 Tulbi - II
3.101 Turu – kõrgem tüüp
3.102 Tähe - I
3.103 Tähtvere - II
3.104 Ujula - II
3.105 Uus - II
3.106 Vaba (Raua - Võru) - I
3.107 Vabaduse pst – kõrgem tüüp
3.108 Vahi - I
3.109 Vaksali - I
3.110 Vallikraavi - I
3.111 Vanemuise - I
3.112 Variku - I
3.113 Vasara - II
3.114 Veeriku - II
3.115 Veski - II
3.116 Viljandi mnt- I
3.117 Võru – kõrgem tüüp
3.118 Väike kaar - I
3.119 Väike-Turu - I
3.120 Väike-Tähe - I
3.121 E. Wiiralti - II
3.122 Õnne - II
3.123 Ülikooli - I
Kõik punktis 3 nimetamata Tartu linna tänavad (s.h kvartalisisesed sissesõiduteed) kuuluvad kolmanda tüübi tänavate hulka.


Halduskaasus - Laske laps kooli!
Lauren Aunpuu
Juhendaja: Karolina Antons
Kadri ja Taavi kaebus Vaimuvalla algkooli vastu:
Meie kui Elle seaduslikud esindajad leiame, et Ellele on tehtud direktori otsusega liiga. Temalt on ära võetud võimalus alustada koos teiste õpilastega samaaegselt kooliteed, seda enam, et tegemist on Elle elu esimese kooliaastaga. Eesti Vabariigi põhiseaduse §37 järgi on igaühel õigus haridusele, õppimine on kooliealistel lastel seadusega määratud ulatuses kohustuslik ning riigi ja kohalike omavalitsuste üldhariduskoolides õppemaksuta. Toetudes eelnimetatud paragrahvile, soovime, et meie tütrele palgatud koduõpetajaga seonduvad kulud kaetakse Vaimuvalla algkooli poolt, sest meie oleme soovinud panna oma tütre üldhariduskooli, kus peaks õppimine olema tasuta. Antud juhul ei ole see võimalik olnud, kuid EV põhiseaduse §37 lõige 2 näeb ette, et laste hariduse valikul on otsustav sõna vanematel. Seega peaks ka meie soov Vaimuvalla algkoolis õpingute alustamisest olema kooli jaoks tähtsal kohal ja meie põhiseaduslik õigus.
Elle pole vaktsineeritud, kuna meie arvates on vaktsineerimine ülimalt riskantne. Sellega seoses võivad esineda ohtlikud kõrvalnähud. Ka EV põhiseaduse §28 järgi on igaühel õigus tervise kaitsele. Oma otsusega kaitseme Elle tervist, sest meie arvates ei ole vaktsiinid turvalised ning kuna ta on elanud mitmes välisriigis, kus on olnud leetripuhanguid ning ta ei ole haigestunud, ei näe me otsest vajadust teda vaktsineerida. Kool ei tohiks seda otsust hukka mõista, meie arvamust õigustavad järgmised põhiseaduse paragrahvid: §40 ütleb, et igaühel on südametunnistuse-, usu- ja mõttevabadus ning §41 lisab, et igaühel on õigus jääda truuks oma arvamustele ja veendumustele. Kedagi ei tohi sundida neid muutma. Põhiseadus ütleb ka seda, et veendumustega ei saa vabandada õiguserikkumist, aga kuna Eesti Vabariigis ei ole vaktsineerimine kohustuslik, siis me oleme käitunud igati seaduskuulekalt ning võime oma veendumustele kindlaks jääda.
Samuti ei tohiks direktor nii olulist otsust ainult ise langetada, sest tal pole selleks vastavat meditsiinialast haridust, selle otsuse peab langetama ikkagi Terviseamet, kes vajadusel kõik Eesti koolid ajutiselt sulgeb. Direktori ebavajalikku sekkumist tõendab ka põhiseaduse §26, kus on kirjas, et igaühel on õigus perekonna- ja eraelu puutumatusele. Riigiasutused, kohalikud omavalitsused ja nende ametiisikud ei tohi kellegi perekonna- ega eraellu sekkuda muidu, kui seaduses sätestatud juhtudel ja korras tervise, kõlbluse, avaliku korra või teiste inimeste õiguste ja vabaduste kaitseks, kuriteo tõkestamiseks või kurjategija tabamiseks. Antud juhul ei riku me teiste inimeste õigusi ja vabadusi, vaid kool astub üle Ellele ettenähtud õigustest ja vabadustest. Oleme teadlikud koolis õppivatest lastest, kes end ülitundlikkuse tõttu vaktsineerida ei saa, kuid leetriepideemia ei ole igavene ning seejärel ei kahjusta Elle vaktsineerimatus neid kuidagi. Sama hästi võivad ka nemad haigeks jääda ning teistele õpilastele, ka Ellele pisikuid levitada. Just seetõttu ei tohiks meie tütart teistel põhjustel vaktsineerimata lastest erinevalt kohelda.
Leiame, et kool peab olema aktiivne epideemiliste ja muude ohtlike haiguste ärahoidmisel, näiteks vajadusel ka mõneks ajaks uksed sulgema, tegema täiendavaid tervisekontrolle ja tõstma sanitaarnõudeid. Kooli aktiivsus ei tohi aga väljenduda selles, et süütuid lapsi hakatakse koolist välja viskama! Eesti on ometi õigusriik, kus kehtivad seadused ning mingit rassilist, rahvuslikku ega muudel põhjustel ebavõrdset kohtlemist ei tohi olla! Ebavõrdset kohtlemist ei luba ka põhiseaduse §12, mis kinnitab, et kõik on seaduse ees võrdsed. Kedagi ei tohi diskrimineerida rahvuse, rassi, nahavärvuse, soo, keele, päritolu, usutunnistuse, poliitiliste või muude veendumuste, samuti varalise ja sotsiaalse seisundi või muude asjaolude tõttu.
Kindlasti mängib esimene kooliaasta suurt rolli edasise hariduse omandamisel, selle põhjal nõuame, et Ellel lubataks enda kooliteed jätkata. Kui Elle augustis kooli ja klassijuhatajaga tutvumas käis, kiindus ta kooli otsekohe ning leidis ka palju uusi sõpru. Kui direktori otsust talle seletasime, oli ta südamepõhjani solvunud ja kartis, et uued sõbrad ta peagi unustavad. Seega leiame, et see otsus ei mõjuta mitte ainult Elle haridusteed, vaid ka tema sotsiaalseid suhteid ja lootusrikkalt tulevikku vaatamist (mida ta antud hetkel teha ei julge).
Loodame kohtu mõistvale otsusele, sest põhiseaduse §27 järgi on perekond rahva püsimise ja kasvamise ning ühiskonna alusena riigi kaitse all. Sama paragrahvi lõige 3 sätestab vanemate ja laste kaitse.
Kuna Vaimuvalla kooli direktor meie eelpool nimetatud õigusi millekski ei pea, siis oleme sunnitud kasutama põhiseaduse §15 antud õigust, mis ütleb, et igaühel on õigus pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse. Seda me nüüd teeme ning loodame, et kohus kinnitab meie põhiseaduslikke õigusi Vaimuvalla kooli vastu!
Vaimuvalla algkooli vastus Elle vanemate kaebusele:
Mina kui Vaimuvalla algkooli esindaja, direktor Karmen, lugesin põhjalikult läbi Elle vanemate kaebuse ning kuulutan selle täiesti sisutuks algkooli õpilase suvejutustuseks! Kadri ja Taavi argumendid on vastuolus kaasaegse tõenduspõhise meditsiini aluspõhimõtetega ja seda ei saa mina mitte lubada. Meie kooli juhtkonna otsus oli kollektiivne ja leidis, et Elle ei tohi õppida Vaimuvalla algkoolis, sest tal on igasugused kaitsepookimised tegemata, nagu tema lugupeetud vanemad eluks vajalikke kaitsesüste nimetasid! Järgnevalt esitan mõned Vaimuvalla algkooli õpilaste põhiõigused ja -vabadused, mida soovin oma otsusega kaitsta:
Eesti Vabariigi põhiseadus §28. Igaühel on õigus tervise kaitsele.
Minu otsuses väljendub Vaimuvalla algkooli õpilaste tervise kaitse väga selgesti: meie kool ei soovi tekitada õpilastele tervisekahjustusi sellepärast, et üks õpilane ehk praeguses olukorras on see Elle, on vaktsineerimata. Koolis käib paar õpilast, keda ei tohi ülitundlikkuse tõttu vaktsineerida, seega ei soovi me, et Elle võimalik leetritesse haigestumine paneks ohtu kordades rohkemate laste elu, kellel ei ole võimalik oma tervist meditsiinilistel põhjustel kaitsta. Tuleb arvestada ka seda, et kool asub Tallinnast kõigest 18 kilomeetri kaugusel ning hoolimata Terviseameti pingutustest, haigestus pealinnas siiski arvukalt inimesi, kes ei olnud lähikuudel isegi välismaal viibinud. Eelmainitud stsenaariumi tagajärjeks võib olla, et suur hulk lapsi võib Elle vanemate maailmavaate tõttu nakatuda ohtlikusse haigusesse.
Eesti Vabariigi põhiseaduse §37. Igaühel on õigus haridusele. Õppimine on kooliealistel lastel seadusega määratud ulatuses kohustuslik ning riigi ja kohalike omavalitsuste üldhariduskoolides õppemaksuta.
See põhiseaduse peatükk kaitseb ka minu otsust, sest Eestis on tihti liikvel igasugused viirushaigused, nt gripp, tuulerõuged, leetrid jne. Antud olukorras ei soovi ükski lapsevanem oma last, kes on ülitundlikkuse tõttu vaktsineerimata või ka vaktsineeritud, kooli saata, teades, et koolis õpib laps, kes on vanemate jonnakuse tõttu ilma vaktsiinideta. See olukord tekitaks koolist puuduvate laste teadmistes hiigelsuured lüngad ning põhjustaks Vaimuvalla algkooli õpilaste vähenemist, sest vanemad sooviksid panna oma lapsed hoopis mõnda teise kooli. See põhjustab omakorda kahju mõlemale osapoolele, nii kooli mainele kui ka mitte milleski süüdi olevatele lastele, kelle haridustee saab olema lünklik.
Lisaks eeltoodule rõhutan ka asjaolu, et mitmetes riikides on vaktsineerimine juba kohustuslik. Näiteks Itaalias ei lubata kooli ühtegi last, kellel on nõutud kaitsesüstid tegemata. Samuti hakkab Saksamaal 1. märtsil 2020 kehtima seadus, kus leetrite vastu vaktsineerimine muutub lastele kohustuslikuks ning kui vanemad sellest keelduvad, esitatakse neile kuni 2500 euro suurune rahatrahv. Nende riikide eeskuju järgib ka meie kool ning seetõttu palun teiste õpilaste ja nende vanemate nimel jätta kaebus täielikult rahuldamata. Ma leian ka, et meie kool ei peaks aega kulutada lapsevanematele aru pähe panemisele, vaid seda väärtuslikku ressurssi on vaja suunata õppetöö edendamisse!
Kohtuotsus kõlab järgmiselt:
Kohus rahuldab Elle vanemate nõude Vaimuvalla algkooli vastu ehk kool peab lubama Elle kooli ja maksma Elle koduõpetaja kulud. Ellel on õigus haridusele, õppimine on talle seadusega määratud ulatuses kohustuslik ja kohaliku omavalitsuse üldhariduskoolis õppemaksuta (PS §37 lõige 1). Vaimuvalla algkool ei arvestanud vanemate sooviga (üldhariduskoolis õppimine), seega peab kool katma koduõppe kulud, sest Elle hariduse valikul kuulub otsustav sõna vanematele, mitte Vaimuvalla algkoolile (PS §37 lõige 3).
Vaimuvalla algkooli puhul peab mõtlema ka ülitundlikkusega laste tervise peale, sest ka neil on õigus tervise kaitsele (PS §28). Sellest paragrahvist lähtuvalt ei ole ainult Elle tervis esikohal, vaid ka kõikide teiste laste tervis on tähtis. Kohus leidis, et Elle tohib küll oma kooliteed Vaimuvalla algkoolis jätkata, nagu tema vanemad soovisid, kuid juhtkond peab tema õppeprogrammi muutma selliseks, et Elle klassis ei õpiks ühtegi õpilast, keda Elle vaktsineerimatus võib ohtu seada. Kui Elle ja ülitundlikud lapsed õpivad eraldi klassiruumides ja ei puutu tihedalt kokku, ei pea nakkushaiguste korral teised lapsed koolist puuduma. Seega saab lahendatud ka direktori mure Elle vaktsineerimatuse tõttu puuduvate laste puudulike õppetulemuste osas.
Kohus leiab, et Kadril ja Taavil ning kooli direktor Karmenil on õigus omada erinevat maailmavaadet seoses vaktsineerimisega, kuna igaühel võib olla oma arvamus (PS §41) ja igal inimesel on ka mõttevabadus (PS §40), kuid nende erinev maailmavaade ei tohi saada takistuseks Elle õppimisel Vaimuvalla algkoolis. See on vastuolus Elle õigustega.
Kohus ei nõustu direktor Karmeni esitatud argumendiga, kus väidetakse, et mitmetes riikides on vaktsineerimine kohustuslik ning Vaimuvalla algkool järgib nende riikide eeskuju. Antud hetkel ei ole Eestis vaktsineerimist kohustuslikuks muudetud, kuid Vaimuvalla algkool asub Eestis. Kool peab järgima Eestis kehtivaid seadusi ning ei tohi omal käel ühtegi seadust vastu võtta, sest Eestis kuulub seadusandlik võim Riigikogule (PS §59), kellel on õigus vastu võtta seaduseid ja otsuseid (PS §65 punkt 1).
Kohus teeb ettepaneku, et edaspidi kaasaks kooli direktor tähtsate otsuste tegemisel teemat puudutavad ametkonnad (antud juhul oleks selleks Terviseamet), kellel on antud otsusega seotud valdkonnas pädev kogemus ja neutraalne arvamus. Soovi korral võivad mõlemad pooled kohtuotsuse edasi kaevata kõrgemalseisvale kohtule (PS §24 lõige 5).


1. jaanuar Jeesuse nimes nõtkugu iga põlv nii taevas kui maa peal kui maa all, ja iga keel tunnistagu: Jeesus Kristus on Issand - Jumala Isa kirkuseks. Fl 2:10-11
Jeesuse nimepäev ehk uusaasta (nääripäev) Jeesuse nimel - Kõik, mida te iial teete sõnaga või teoga, seda tehke Issanda Jeesuse nimel, Tema läbi Jumalat Isa tänades! Kl 3:17 KLPR 45 Ps 8:2–10;4Ms 6:22–27;Ap 4:8–12;Lk 2:21 Kõigeväeline Jumal, Sinu ainus Poeg lõigati ümber käsuõpetuse kohaselt kaheksandal päeval pärast sündimist ja Talle anti nimi üle kõigi nimede. Kingi meile armu kanda ustavalt Tema nime, teenida Teda Vaimu väes ja kuulutada Teda maailma Päästjana, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Js 46:3–4,9–10 (või Jr 31:15–17)
2. jaanuar Kui aeg sai täis, läkitas Jumal oma Poja, kes sündis naisest, sündis Seaduse alla, lahti ostma seadusealuseid, et me saaksime pojaseisuse. Gl 4:4-5 Ps 33:13-22;5Ms 33:26–28;
Õhtul: Ps 135:1–9, 15–21;2Ms 25:17–22
viimane_veerand 07.30
3. jaanuar Tulge sisse Ta väravaist tänuga, Tema õuedesse kiitusega; ülistage Teda ja andke tänu Ta nimele! Ps 100:4
Jõuluaja 2. pühapäev Issanda templis - Me nägime Tema kirkust nagu Isast Ainusündinu kirkust, täis armu ja tõde. Jh 1:14 KLPR 355 Ps 84:2–5,11–12;1Kn 8:20, 27–30;Hb 3:1–6 (või Ilm 4:2–11);Lk 2:41–52 Jeesus, Jumala Poeg, Sina tahtsid juba lapsena olla templis oma taevase Isa juures. Ärata meiski soov otsida Tema lähedust maailma kiirustamise ja kära keskel. Tee meist elava Jumala teenijad, kes kuulavad avatud südamega Tema sõna ja elavad selle järgi. Sinule olgu ülistus ja au, kes Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 135:1-9,15-21 Ap 7:44–50
4. jaanuar Ühte ma olen palunud Issandalt; seda ma üksnes nõuan, et ma saaksin asuda Issanda kojas kogu oma eluaja. Ps 27:4 Ps 127;1Kn 8:6–13;(või Srk 47:8–10);Ilm 21:10–11,22–27
5. jaanuar Saalomon ütles: „Issand, mu Jumal, et Su silmad oleksid lahti ööd ja päevad selle koja kohal, selle paiga kohal, mille kohta Sa oled öelnud: Seal peab olema minu nimi!, et Sa kuuleksid palvet, mida Su sulane palvetab selle paiga poole!“ 1Kn 8:28-29 Ps 128;Ilm 5:6–14;
Õhtul: Ps 149:1–5;2Kr 4:3–6
6. jaanuar Tähetargad kuulasid kuninga jutu ära ning asusid teele. Ja vaata, täht, mille tõusmist nad olid näinud, käis nende eel, kuni jäi seisma selle paiga kohale, kus oli laps. Mt 2:9
Kristuse ilmumise püha ehk kolmekuningapäev Jeesus, maailma valgus - Pimedus möödub ja tõeline valgus paistab juba. 1Jh 2:8 KLPR 55 Ps 72:1–3,8–12;Js 60:1–6;Ef 3:2–9;Mt 2:1–12 Jumal, meie taevane Isa, Sinu täht juhatas Hommikumaa targad sõime juurde ja Sa ilmutasid neile oma Poega. Juhi ka meid, nii et me usus Tema kui oma Issanda ära tunneme ja seeläbi viimaks Sinu kirkust näeme. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 149:1-5 1Kn 10:1-10 (või Tb 13:9-11)
7. jaanuar Kiitke Issandat, kõik paganad, ülistage teda, kõik rahvahõimud! Halleluuja! Ps 117:1 Ps 99;Mt 12:14–21;Ap 13:44–49;
8. jaanuar Teda kummardavad kõik kuningad; kõik paganarahvad orjaku Teda! Sest Tema kisub hädast välja vaese, kes kisendab, ja viletsa ja selle, kel pole abimeest. Ps 72:11-12 Ps 20:2–10;Lk 1:67,(68–75,)76–79;Js 66:18–23;
9. jaanuar Vaata, pimedus katab maad ja pilkane pimedus rahvaid, aga sinu kohal koidab Issand ja sinu kohal nähakse Tema auhiilgust. Ja rahvad tulevad su valguse juurde ning kuningad paistuse juurde, mis sinust kumab. Js 60:2-3 Ps 110:1–4;Sk 8:20–23;
Õhtul: Ps 100; ; ; Mk 1:1–11
10. jaanuar Kui nüüd Jeesus oli ristitud, tuli ta kohe veest välja. Ja vaata, taevad avanesid ning Ta nägi, kuidas Jumala Vaim laskus otsekui tuvi ja tuli Tema peale. Mt 3:16
Kristuse ristimise püha ehk 1. pühapäev pärast ilmumispüha Ristimise and - Keda iganes Jumala Vaim juhib, on Jumala lapsed. Rm 8:14 KLPR 7 Ps 89:19–22,27–30;Js 42:1–4;Tt 3:4–7;Mt 3:13–17 Issand Jumal, taevane Isa, Sina ilmutasid end oma armsa Poja ristimise hetkel ja tahad, et meiegi Teda kuulaksime. Me oleme Tema käsu ja tõotuste peale ristitud, saanud pattude andeksandmise ja uuesti sündinud Sinu lasteks. Aita meil nüüd Sinu lastena uues elus käia ning jõuda Sinu igavesse riiki. Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 100;Js 61:10-11
noorkuu 03.30
11. jaanuar Te ammutate rõõmuga vett päästeallikaist. Js 12:3 Ps 21:2-8,14;Rm 6:3-5;Jh 3:22-30;
09.11 15.48
12. jaanuar Vaata, see on mu sulane, kellesse ma olen kiindunud, mu valitu, kellest mu hingel on hea meel. Ma olen pannud oma Vaimu Tema peale, Tema toob rahvaile õiguse. Js 42:1 Ps 107:1-3,10-22;1Kr 12:12-13;Ef 4:3-6;
13. jaanuar Ta päästis meid uuestisünni pesemise ja Püha Vaimu uuendamise kaudu. Tt 3:5 Ps 149:1-5;Kl 2:1-7;Ef 5:25-27;
14. jaanuar Johannes nägi Jeesust enda juurde tulevat ja ütles: „Vaata, see on Jumala Tall, kes kannab ära maailma patu.“ Jh 1:29 Ps 99;Mk 10:13-16;2Kr 1:21-22;
09.07 15.54
15. jaanuar Issand ütleb: „Ma olen leidnud Taaveti, oma sulase, oma püha õliga olen ma Tema võidnud. Teda toetab mu käsi kõvasti ja mu käsivars tugevdab Teda.“ Ps 89:21-22 Ps 20:2-10;Mk 10:35-40;1Pt 3:18-22;
16. jaanuar Rudjutud pilliroogu ei murra Ta katki ja hõõguvat tahti ei kustuta Ta ära, Ta levitab ustavalt õigust. Js 42:3 Ps 110:1-4;Kl 3:9-11;
17. jaanuar Jeesus ütles teenritele: „Täitke anumad veega!” Ja nad täitsid need ääretasa. Ja Ta ütles neile: „Ammutage nüüd ja viige pulmavanemale!” Ja nemad viisid. Jh 2:7-8
2. pühapäev pärast ilmumispüha Jeesus ilmutab oma jumalikku väge - Seadus on ju antud Moosese kaudu, arm ja tõde aga tulnud Jeesuse Kristuse kaudu. Jh 1:17 KLPR 264 Ps 105:1–5,39–42;2Kn 4:1–7 (või Js 12:1–6) ;Rm 12:6–16;Jh 2:1–11 Kõigeväeline Jumal, Sa oled ilmutanud oma väge ja juhtinud paljusid oma Poja tegude varal usule. Ava meiegi silmad nägema imesid, mida Ta on teinud, ja tugevda meie usku Sinu väesse ja armastusse; Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
I_veerand 01.26
09.02 16.00
18. jaanuar Tänage Issandat, kuulutage Tema nime, tehke teatavaks rahvaste seas Tema teod! Ps 105:1 Ps 21:2-8,14;5Ms 4:5-13;Jh 5:31-36;
19. jaanuar Ülistage Issandat, sest Tema on teinud suuri asju, saagu see teatavaks kogu maal! Js 12:5 Ps 107:1-3,10-22;2Ts 2:13-17;2Pt 1:2-4;
20. jaanuar Olge rõõmsad lootuses, vastupidavad viletsuses, püsivad palves! Rm 12:12 Ps 149:1-5;Ilm 21:5-7;Mt 13:53-56;(või Srk 24:17-21)
21. jaanuar Me nägime Tema kirkust nagu Isast Ainusündinu kirkust, täis armu ja tõde. Jh 1:14 Ps 99;Jh 7:1-13;Mt 26:26-29;
22. jaanuar Nõudke Issandat ja Tema võimsust, otsige alati Tema palet! Meenutage Tema tehtud imetegusid, Tema imetähti ja Tema huulte kohtuotsuseid. Ps 105:4-5 Ps 20:2-10;Lk 6:1-11;Jh 19:25-27;
23. jaanuar Õnnistage oma tagakiusajaid, õnnistage ja ärge needke! Rõõmustage rõõmsatega, nutke nutjatega! Rm 12:14-15 Ps 110:1-4;1Jh 1:1-4 ;(või Srk 45:1-5);
Õhtul: Ps 105:1,7–22;1Ms 6:9–22
08.52 16.14
24. jaanuar Jeesus ütles: „Nõnda saavad viimased esimesteks ja esimesed jäävad viimasteks.“ Mt 20:16
3. pühapäev enne paastuaega. Septuagesima Teenimatu arm - Me ei heida oma anumisi Su palge ette mitte oma õiguse pärast, vaid Sinu suure halastuse pärast! Tn 9:18 KLPR 267 Ps 18:2–7;Jr 9:22–23;1Kr 9:24–27;Mt 20:1–16 Issand Jumal, Sina kutsud meid oma viinamäele ega jäta kedagi jõude. Anna meile kõigile ülesanded Sinu riigis ja juhi meid oma tarkust mööda. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Trk 10:10–14
Õhtul: Ps 105:1,7–22 2Kr 6:1–2
täiskuu 03.46
25. jaanuar Mina loodan Sinu helduse peale, mu süda ilutseb Sinu päästest. Ps 13:6 Ps 31:20–25;Mn 7,14–15;5Ms 7:9–12;
26. jaanuar Mina olen Issand, kes teeb head, õigust ja õiglust maal. Sest seesugused asjad on mu meele järgi, ütleb Issand. Jr 9:23 Ps 105:1,23–38;Ap 15:1–2a,7–11;1Sm 12:18–25;(või Srk 47:2–13)
27. jaanuar Eks te tea, et kes võidu jooksevad, need jooksevad küll kõik, kuigi auhinna saab ainult üks? Jookske nõnda, et teie selle saate! 1Kr 9:24 Ps 80:5–15a;Rm 5:12–21;Tn 9:8–19;
08.44 16.24
28. jaanuar Kui suur on Sinu headus, mille Sa oled tallele pannud neile, kes Sind kardavad, ja oled osutanud neile, kes Sinu juures pelgupaika otsivad inimlaste nähes. Ps 31:20 Ps 105:1,39–45;Ef 2:8–10;Ho 11:1–9;
29. jaanuar Sind ma armastan südamest, Issand, mu vägi! Ps 18:2 Ps 7:2–12,18;Jh 2:13–22;Tt 3:3–7;
08.40 16.29
30. jaanuar Issand on mu kalju, mu mäelinnus ja mu päästja; mu Jumal on mu kalju, kus ma pelgupaika otsin, mu kilp ja abisarv, mu kõrge varjupaik! Ps 18:3 Ps 87;Gl 2:16;
Õhtul: Ps 105:1,7–22;Jh 7:14–24
31. jaanuar Seemned, mis on heas mullas, on need, kes sõna kuuldes seda kaunis ja heas südames säilitavad ja kannatlikkuses vilja kannavad. Lk 8:15
2. pühapäev enne paastuaega. Sexagesima Jumala sõna külv - Täna, kui teie Tema häält kuulete, ärge tehke oma südant kõvaks. Hb 3:15 KLPR 183 Ps 44:2–5;Js 55:6–11 ;Ap 16:9–15;Lk 8:4–15 Kõigeväeline Jumal, me täname Sind, et Sa külvad meisse oma sõna seemet. Aita meil oma Püha Vaimu läbi seda rõõmuga vastu võtta ning usu, lootuse ja armastuse vilja kanda. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 27:4–8
Õhtul: Ps 105:1,7–22 Mt 13:10–17