02. juuni 2016 14:57
Jurist Meeli-Miidla Vanatalu vastab tööõiguse teemalistele küsimustele
Tööinspektsioonile esitatud küsimusi ja vastuseid vahendab jurist Meeli-Miidla Vanatalu.
Tööandja algatusel lõpetati raamatupidajaga tööleping 29.02.2016. Kahjuks jäi töötajal aga koostamata 2015. aasta aruanne. Tööandja hinnangul pidi see kohustus veel töölepingu kehtivuse ajal täidetud olema ja ta nõuab töötajalt selle töö järeletegemist aprillis. Kas endisel tööandjal on õigus nõuda selle ülesande täitmist või võib töötaja sellest keelduda?
Pärast töösuhte lõppu ei saa ega pea endine töötaja enam lõppenud töölepingust tulenenud ülesandeid täitma. 2015. aasta aruande koostamiseks on pooltel võimalus sõlmida uus, tähtajaline kokkulepe, et teenuse osutamisena koostada eraldi tasu eest aastaaruande.
Töötajaga on sõlmitud tööleping, mille järgi on töötamise koht kokku lepitud aadressi täpsusega.
Nüüd kolib ettevõte samas linnas uuele aadressile, mis asub teises linnaosas. Kas töötajal on õigus nõuda koondamist, sest tööandja uus asukoht ei sobi talle ning sinna kohalejõudmine tekitab lisakulusid?
Töötajal on juba leitud ka uus töökoht, mis asub senise töötamiskoha kõrval. Kas töötaja saab sõlmida uue tööandjaga juba töölepingu, kui praegune tööandja teda ei koonda? Või tuleb enne pöörduda töövaidluskomisjoni ja alles siis saab sõlmida uue lepingu?
Töötaja ise koondamist nõuda ei saa, koondamine toimub tööandja initsiatiivil töölepingu erakorralise ülesütlemisega töölepingu seaduse § 89 lg 1 alusel.
Kui töökoha aadress oli töölepingus kirjas, on võimalik seda muuta ainult poolte kokkuleppel. Kui te töötajana nõusolekut ei anna, siis õiguslikult tekib koondamise olukord, kuid koondamise otsuse peab ikkagi tegema tööandja.
Kui tööandja koondamisotsust ei tee ja nõuab, et töötaja asuks tööle uuele aadressile, kuigi töölepingus selle kohta muudatust tehtud pole, saab töötaja keelduda ja nõuda oma töölepingu täitmist senisel aadressil (vaatamata sellele, et on teada, et tegevus sellel ei jätku). Kui tööandja seda ei võimalda, tekib töötajal õigus tööleping üles öelda TLS-i § 91 lg 2 alusel, kuna tööandja on rikkunud lepingu tingimusi. Ülesütlemiseks peab rikkumine juba toimunud olema, mitte alles kavandamisel ehk kui kolimist veel aset leidnud pole, siis ei ole töötajal ka põhjust ega õiguslikku alust töölepingut erakorraliselt üles öelda.
Uue töölepingu saab töötaja aga juba sõlmida, sest seadus ei keela töötada mitme töölepingu alusel. Samas juhin tähelepanu, et nii koondamine kui ka töölepingu ülesütlemine töötaja poolt TLS-i § 91 lg 2 alusel peab toimuma heauskselt ja töövaidlusorgan alati ka kontrollib kummagi lepinguosalise heausksust. Kui töötajal on uus töökoht olemas, oleks mõistlik sõlmida senise tööandja juures lepinguosaliste vahel kokkulepe tööleping lõpetada ja asuda seejärel tööle uue tööandja juurde.
Teine võimalus on oodata koondamist ja alles seejärel alustada tööd uue tööandja juures.
Töötajaga oli sõlmitud kirjalik kokkulepe konkurentsi kohta ja töösuhe on lõppenud tööandjaga töötaja algatusel. Konkurentsipiirangu kokkulepet pole seni üles öeldud ega sellest kirjalikult (allkirjaga) teada antud, nagu see on kirjas lepingu sätetes.
Töölepingu lõppemisest on möödunud juba enam kui kuu, kuid tööandja ei ole seni midagi maksnud. Mida teha? Kurb on see, et töötaja kirjalik leping selle kohta on kusagil paberihunnikus ega tule välja, kuid on olemas tunnistaja, kes oli selle kirjaliku lepingu sõlmimise juures.
Kas tööandjal on võimalik see leping mingil moel ära kustutada/kaotada?
Tööandja on pärast töösuhte lõpetamist saatnud töötajale küll ka e-kirja, et ta ei pea konkurentsi piirangutasu maksma, kuna ei näe lahkunud töötajas konkurenti. See kiri saabus kaks nädalat pärast töölepingu lõppemist.
Töölepingu seaduse § 23 kohaselt võib konkurentsipiirangu kokkuleppe sõlmida, kui see on vajalik, et kaitsta tööandja erilist majanduslikku huvi, mille saladuses hoidmiseks on tööandjal õigustatud huvi, eelkõige kui töösuhe võimaldab töötajal tutvuda tööandja klientidega või tootmis- ja ärisaladusega ning nende teadmiste kasutamine võib tööandjat oluliselt kahjustada.
Konkurentsipiirang peab olema ruumiliselt, ajaliselt ja esemeliselt mõistlikult ning töötajale äratuntavalt piiritletud ehk töötaja peab aru saama, kes, millise tegevusega ja millisel territooriumil tegutsedes on vaadeldavad tööandja konkurentidena.
TLS-i § 24 täpsustab konkurentsipiirangu kehtivuse eeldusi pärast töösuhte lõppu (olenemata lõppemise õiguslikust alusest), sätestades, et pärast töölepingu lõppemist kohaldatav konkurentsipiirangu kokkulepe kehtib üksnes juhul, kui see vastab TLS-i § 23 lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustele, on sõlmitud kirjalikult, selle eest makstakse mõistlikku hüvitist ja see on sõlmitud kuni üheks aastaks arvates töölepingu lõppemisest.
Kui endine tööandja ei ole seni tasu maksnud konkurentsikeelust kinnipidamise eest pärast töösuhte lõppu ning lisaks veel ka e-kirjaga teatanud, et tal puudub sisuliselt huvi seda piirangut rakendada, siis ei ole enam töötajalt võimalik ka konkurentsikeelu rikkumise eest leppetrahvi ega hüvitist nõuda.
Kui töötajal on leping kadunud, kuid on olemas tööandja meil, saab vaidluse korral sellele tugineda ja kasutada meili tõendina.
Jurist annab nõu küsimused ja vastused on varem avaldatud ajakirja Personali Praktik nr 55 mainumbris.
Meeli-Miidla Vanatalu, tööinspektsiooni peadirektori asetäitja töösuhete järelevalve ja õiguse alal
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2016/06/02/jurist-annab-nou


Eluruumi tagamise korra kehtestamine – Riigi Teataja
Eluruumi tagamise korra kehtestamine
Eluruumi tagamise korra kehtestamine - sisukord
§ 6 Eluruumi üürile andmisest keeldumine
§ 9 Üürilepingu lõpetamine ja lõppemine
§ 10 Üüri ja kõrvalkulude tasumine
§ 11 Eluruumi kasutamise kord
RT IV, 01.12.2018, 6
Vastu võetud 27.11.2018 nr 22
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja lõike 3 punkti 1 ning § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 14, sotsiaalhoolekande seaduse § 14, § 41 lõike 1 ja § 43 ning võlaõigusseaduse § 272 lõike 4 punkti 4 alusel.
(1) Eluruumi tagamise kord (edaspidi kord) sätestab Kuusalu vallale kuuluvate eluruumide üürile andmise ning eluruumide üürile taotlemise ja menetlemise korra.
(3) Määrusega sätestatakse eluruumi mõiste, üürile andmise tingimused, üürile andmisest keeldumise, üürilepingu sõlmimise, pikendamise ja lõpetamise kord ning eluruumi üürniku õigused, kohustused ning piirangud eluruumi kasutamisel.
(1) Eluruumi tagamine on teenus, mille osutamiseks üürib Kuusalu Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) isikule eluruumi. Eluruumi üürile andmise otsustab vallavalitsus ning see vormistatakse vallavalitsuse korraldusega.
(2) Eluruum on Kuusalu valla (edaspidi valla) omandis või valduses olev eluruum, tuba või osa toast, mis antakse sotsiaalteenusena tähtajaliselt üürile eluaset vajavale isikule ja tema perekonnale, kes ise ei ole suuteline ega võimeline eluaset endale või oma perekonnale tagama.
(1) Eluruumi on õigustatud taotlema isik või perekond, kelle elukohana Eesti rahvastikuregistris on registreeritud Kuusalu vald ja kes ebapiisavate füüsiliste võimete, psüühiliste erivajaduste või materiaalse seisundi tõttu ei ole võimeline tagama endale või oma perekonnale eluruumi kasutamist.
1) isikule, kes tingituna oma vanusest, tervislikust seisukorrast, arengutasemest või varalisest olukorrast ei ole suuteline endale või oma perekonnale eluruumi soetama ning eluruumi eraldamata jätmine ohustab isiku elu, tervist ja toimetulekut;
3) isikule, kelle elukoht vahetult enne asenduskodusse (lastekodusse) paigutamist oli Kuusalu vallas ning kes ei oma valla territooriumil elamispinda;
4) muudel asjaoludel sotsiaalselt väljapääsmatusse olukorda sattunud isikutele.
(3) Eluruume antakse reeglina üürile korteri või toa kaupa. Toana eluruumi üürival isikul on õigus kasutada korteri ühisruume (köök, koridor, WC jne) võrdselt teiste eluruumi üürnikega.
(4) Üürnik võib majutada talle üürile antud eluruumi oma abikaasat, registreeritud elukaaslast, alaealisi lapsi ning töövõimetuid ja hooldust vajavaid vanemaid ainult vallavalitsuse vastava korralduse alusel.
(5) Üürnik võib pidada talle eraldatud eluruumis lemmikloomi ainult vallavalitsuse kirjalikul loal.
(6) Vallavalitsusel on õigus hoida eluruume reservis erakorraliste olukordade jaoks.
1) avaldaja isiku- ja kontaktandmed (ees- ja perekonnanimi, sünniaeg, telefon, e-posti aadress, senise elukoha aadress);
3) elamistingimuste halvenemise või eelmise elukoha kaotamise põhjused;
4) eluruumi taotlemise põhjus;
5) vajadusel taotluse seisukohast olulisi andmeid tervisliku seisundi kohta;
6) andmed taotleja või tema perekonna majandusliku seisu kohta (kinnisvara, sõidukid, väärtpaberid, arvelduskontol olevad rahalised vahendid jms).
(2) Asjaolude selgitamiseks on sotsiaalvaldkonna ametnikul õigus vajadusel taotlejalt nõuda täiendavaid dokumente ja andmeid.
(1) Esitatud avalduse ja seda kinnitavad dokumendid vaatab läbi vallavalitsuse sotsiaalvaldkonna ametnik hiljemalt ühe kuu jooksul, kes kontrollib avalduses toodud asjaolusid ja edastab avalduse otsustamiseks vallavalitsusele.
(2) Kui vabu eluruume on vähem kui eluruumi taotlejaid, antakse vaba eluruum taotlejale, kelle elu ja tervis oleks ilma eluruumi saamata suuremas ohus.
(3) Kui isiku avaldust ei ole võimalik rahuldada, kuid ta vastab käesoleva määruse § 3 tingimustele, võetakse ta vallavalitsuse korraldusega arvele eluruumi teenust vajava isikuna. Isikut teavitatakse avalduse menetlemise käigust.
1) isiku nimi ja isikukood (teised leibkonda kuuluvad ning sama eluruumi kasutavad isikud märgitakse üürilepingus)
§ 6. Eluruumi üürile andmisest keeldumine
Vallavalitsus võib keelduda eluruumi üürile andmisest kui:
1) eluruumi taotleja või tema leibkonnaliikme kasutuses või omandis olevad vallas- või kinnisasjad tagavad temale või leibkonnale toimetulekuks piisavad vahendid eluruumi tagamiseks;
2) eluruumi taotleja on teadvalt andmeid varjanud või esitanud valeandmeid;
3) isik on vähemalt kaks korda järjest keeldunud talle pakutud eluruumist;
4) eluruumi taotleja või tema leibkonnaliikmete suhtes esineb muid asjaolusid, mis vallavalitsuse arvamusel ei anna alust sotsiaaleluruumi üürile andmiseks.
(1) Isikuga, kellele vallavalitsuse korralduse alusel eraldatakse eluruum, sõlmitakse selle kasutamiseks kirjalik üürileping.
(3) Eluruumi võib üürile anda kuni viieks aastaks. Üürilepingus kohustatakse üürnikku eluruum tähtaja möödumisel vabastama.
(4) Üürilepingu täitmist ja tähtaegadest kinnipidamist kontrollivad sotsiaalvaldkonna ametnikud.
(1) Üürilepingu tähtaja saabumisel ning eluruumi kasutamise vajaduse säilimisel võib üürilepingust tulenevaid kõiki kohustusi korralikult täitnud üürniku põhjendatud avalduse alusel üürilepingut pikendada kuni viieks aastaks. Üürilepingut võib pikendada korduvalt.
§ 9. Üürilepingu lõpetamine ja lõppemine
2) üürniku eluruumi vajaduse äralangemisel;
3) vallavalitsuse algatusel juhul, kui üürnik või temaga koos elavad isikud rikuvad üürilepingu tingimusi ja/või teiste majaelanike rahu;
4) üürniku suundumisel üldhooldusteenusele;
5) üürniku surma korral;
§ 10. Üüri ja kõrvalkulude tasumine
(2) Ajutiselt asustamata eluruumide püsikulude katmise korraldab vallavalitsus.
§ 11. Eluruumi kasutamise kord
4) rikkuda üürile antud vara.
5) hoida eluruumis relvi, lõhkeainet, pürotehnikat, narkootikume jm ohtlikke kemikaale.
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist sõlmitud lepingud kehtivad lepingus märgitud kuupäevani.
(2) Kuusalu Vallavolikogu 29.05.2002 määrus nr 24 „Sotsiaalelamispinna üürileandmise kord Kuusalu vallas“ tunnistatakse kehtetuks.


Pärnu maakonna bussiliiniveo avaliku teenindamise leping linnaümbruse liinidel nr 2008/2 – Riigi Teataja
Pärnu maakonna bussiliiniveo avaliku teenindamise leping linnaümbruse liinidel nr 2008/2
RT I, 18.06.2019, 31
Pärnu Maavalitsus, registrinumber 70000603, Akadeemia 2 Pärnu (edaspidi: Tellija), maavanem Toomas Kivimägi isikus, kes tegutseb seaduse alusel ja AS MTG, registrinumber 10528989, asukoht Estonia pst 1, Tallinn (edaspidi: Vedaja), põhikirja alusel tegutseva esindaja Margo Tomingas isikus, eraldi nimetatud Pool ja koos Pooled, sõlmisid käesoleva bussiliiniveo avaliku teenindamise lepingu (edaspidi Leping) alljärgnevas:
1.1. Lepingu eesmärgiks on reguleerida Poolte suhteid, õigusi, kohustusi ning vastutust Lepingu objektiks oleva Pärnu maakonna bussiliiniveo korraldamisel linnaümbruse liinidel Vedaja poolt.
1.2. Leping sätestab avaliku bussiliiniveo tingimused, tuginedes ühistranspordiseadusele ja Tellija poolt läbiviidud riigihanke - "Avaliku bussiliiniveo korraldamine Pärnu linnaümbruse liinidel 01.01.2009 - 31.12.2018", (riigihanke objekti kood 60112000-6(1)) - tingimustele ning Vedaja edukaks tunnistatud pakkumusele.
Samuti sätestab Leping avaliku bussiliiniveo liinikilomeetri läbisõidutariifi (edaspidi nimetatud läbisõidutariif) arvestamise põhimõtted ning Tellija poolt Vedajale sihtotstarbelise toetuse (edaspidi nimetatud toetus) maksmise korra.
l .4. Lepingu dokumendid koosnevad käesolevast Lepingust, Lepingu lisadest ning Lepingu võimalikest muudatustest ja täiendustest, milles lepitakse kokku pärast Lepingule allakirjutamist.
1.5. Käesoleva Lepingu allakirjutamise hetkel on Lepingule lisatud järgmised lisad:
1.5.1. Liinitöömaht kalendriaastaks (lisa l);
1.5.2.Vedaja tegevuse aruanne (lisa 2);
1.5.3. Sõidupiletihinnad ja sõidukilomeetri tariifid aasta lõikes maavanema korraldusena (lisa 3);
1.5.4. Avaliku liiniveo sõiduplaanid (lisa 6);
1.5.5. Riigihankekonkursil "Avaliku bussiliiniveo korraldamine Pärnu maakonna diagonaalliinidel 01.01.2009-31.12.2018" edukaks tunnistatud pakkumuse maksumus (lisa 7).
1.6. Käesoleva Lepingu lisa 4 - Riigieelarvelise toetuse arvestus maakonnaliinidele kalendriaastaks kuude lõikes ja arvlemise kord ning lisa 5 - Maakonna omavalitsusüksuste tsentraliseeritud toetus munitsipaal- ja huvikoolide õpilaste sõidusoodustuste eest kalendriaastaks kuude lõikes ja arvlemise kord kirjutatakse Poolte poolt alla hiljemalt 14 kalendripäeva enne teenindusperioodi algust.
2.1. Lepingu objektiks on bussiliiniveoteenuse tellimine Tellija poolt ja vastava teenuse osutamine Vedaja poolt avalikul liiniveol Pärnu maakonna linnaümbruse liinidel ajavahemikus 01.01.2009 kuni 31.12.2018. Avaliku teenindamise leping sõlmitakse ühistranspordiseaduse § 10 lõike 1 alusel.
2.2. Vedaja teostab avaliku liiniveo korraldamisel sõiduplaanijärgset veoteenust Lepingu lisades l ja 6 toodud liinidel ja mahus.
2.3. Lepingu täitmiseks kohustub Tellija maksma Vedajale toetust üksnes osutatud veoteenuse eest ja osutatud veoteenuse tulude-kulude alusel vastava eelarveaasta riigieelarves või muudest tuluallikatest selleks sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite arvelt seaduses ja käesoleva Lepingu punktis 3 sätestatud korras.
2.4. Arvestades asjaoluga, et Tellijal ei ole õigust sõlmida lepinguid ja võtta rahalisi kohustusi eelseisvate eelarveaastate arvel rohkem kui riigieelarveseaduse § 31 lõikes 1 näidatud mahus, võtab Tellija endale rahalisi kohustusi eelarveaastate kaupa arvates vastava aasta eelarveseaduse vastuvõtmisest. Sõiduplaanid, veomahud ja Tellija poolt makstav sihtotstarbelise toetuse suurus bussiliiniveo korraldamiseks igaks järgnevaks eelarveaastaks vormistatakse eraldi kokkuleppena pärast vastava aasta riigieelarve vastuvõtmist, arvestades riigieelarves ühistranspordi toetuseks maakonnale eraldatud vahendite suurust.
2.5. Tellija taotleb eelarvevahendeid järgnevateks eelarveaastateks edukaks tunnistatud pakkumuses esitatud hinnapakkumuse alusel, arvestades vedaja taotlusi toetuse muutmiseks Lepingu punktis 3 sätestatud korra kohaselt.
2.6. Juhul, kui riigieelarvet ei ole vastava eelarveaasta alguseks vastu võetud, lähtutakse kuni riigieelarve vastuvõtmiseni eelmise aasta sama perioodi sõiduplaanidest ja veomahust ning rahalistest vahenditest.
3.1. Vedajale makstav toetus on Vedajale Lepingu kohustuste täitmise eest makstav hüvitis, mille Tellija arvestab Vedajale korrutades Lepingu objektiks oleval bussiliinidel vastavalt sõiduplaanile tegelikult teostatud töömahu (liiniläbisõidu km) Lepingus sätestatud läbisõidutariifiga (kr/km), lahutades sellest piletitulu ja avaliku teenindamise lepingu täitmisega kaasnevad muud tulud. Üleplaanilise töö eest toetust ei maksta, välja arvatud eelnevalt Tellijaga kokku lepitud juhtudel. Tellijast ja Vedajast mittesõltuvate töömahtude muudatuste korral käsitletakse ja lahendatakse toetuse maksmise küsimus iga juhtumi korral eraldi.
3.2. Tellija poolt Lepingu punkti 3.1. kohaselt tegelikult teostatud töömahu järgi arvestatud toetusest arvatakse maha Lepingus sätestatud korras rakendatud leppetrahvid ja viivised.
3.3. Vedaja poolt pakkumuses esitatud läbisõidutariif on Vedajale makstava toetuse arvestamise aluseks vastavalt Lepingu punktides 3.1 ja 3.2 sätestatule kogu Lepingu kehtivusaja vältel ning selle erandlik muutmine on võimalik ainult käesolevas Lepingus nimetatud alustel ja korras.
3.4. Põhjendatud ja Vedajast mittesõltuvatel asjaoludel saab toetuse arvestamise aluseks olevat Vedaja pakkumuses esitatud läbisõidutariifi Lepingu kehtivusajavältel muuta vastavalt Vedaja tegelike kulude muutusele, kuid Lepingu kehtivuse aastal ei või läbisõidutariif olla suurem kui Statistikaameti või Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi andmete alusel alltoodud valemi järgi arvutatud läbisõidutariifi piirmäär:
Tt = (It x Tt-1)
Tt - läbisõidutariifi piirmäär aastal t (krooni/km);
Tt-1 - läbisõidutariifi piirnäär aastale t eelneval aastal (krooni/km);
It- läbisõidu kallinemise indeks aastal t võrreldes eelneva aastaga;
It = 0,37 DKt + 0,35 Pt + 0,16 THIt+ 0,12, kus
DKt - diiselkütuse hinnaindeks aastal t võrreldes eelneva aastaga;
Pt - bussiettevõtete keskmise palga indeks aastal t võrreldes eelneva aastaga, selle puudumisel Statistikaameti vastav maismaatranspordi näitaja;
THIt- tarbijahinnaindeks aastal t võrreldes eelneva aastaga.
Läbisõidutariifi piirmäär lepingu kehtivuse esimesel aastal on Vedaja pakkumuses esitatud läbisõidutariif.
3.5. Punktis 3.4 sätestatud viisil korrigeeritakse läbisõidutariifi, tagasiulatuvalt kuni üks kord kalendriaastas Vedaja taotlusel, mille Vedaja esitab möödunud aasta läbisõidutariifi muutmiseks Tellijale hiljemalt 15. veebruariks. Lepingu kehtivuse esimese aasta läbisõidutariifi tagasiulatuvalt ei muudeta. Möödunud aasta kohta tehtud läbisõidutariifi muudatuse korral tehakse tasaarveldus vastavalt tegelikult välja makstud toetuse summa ning uue läbisõidutariifi alusel leitud toetuse summa vahele hiljemalt l. maiks.
3.6. Punktis 3.4 nimetatud viisil kehtestatud uus läbisõidutariif võetakse alates selle kehtivusest aluseks punktide 3.1 ja 3.2 kohaselt tehtavates igakuulistes arveldamistes.
3.7. Arvelduste aluseks oleva läbisõidutariifi muutmiseks võib taotluse esitada pärast lepingu kehtivuse esimest aastat sellele järgneva kalendriaasta kohta. Tagasiulatuvalt tasaarveldust lepingu esimese aasta kohta ei tehta.
3.8. Toetuse lepingu objektiks olevate bussiliinide teenindamise eest tasub Tellija Vedajale hiljemalt teenuse osutamisele järgneva kuu 30. kuupäevaks, kui on täpsustunud Toetusest tehtavate mahaarvamiste ning saadud piletitulu summa ja Vedaja on edastanud Tellijale toetuse maksmise kohta teatise/arve. Vedajale makstava toetuse summa tasub Tellija eelnimetatud kuupäevaks pangaülekandega pangaarvetele 221011621325 Swedbank või 10220006632019AS SEB Pank. Toetuse maksmise tähtaeg lükkub edasi, kui Vedaja ei ole tähtaegselt esitanud Lepingu punktides 7.1 ja 7.2 nimetatud aruandeid ning sellisel juhul maksab Tellija toetuse Vedaja pangaarvele 10 (kümne) päeva jooksul alates Vedaja poolt kõikide punktides 7. 1 ja 7.2 nimetatud nõuetekohaste aruannete esitamisest.
4.1. Vedaja teostab Pärnu maakonnas sõitjate avalikku bussiliinivedu kooskõlas Eesti Vabariigi õigusaktide ja rahvusvahelise õigusega, hankedokumentides esitatud tingimustega, Vedaja poolt esitatud ja Tellija poolt edukaks tunnistatud pakkumusega, käesoleva Lepingu ning selle lisadega.
4.2. Vedajal peab olema kogu Lepingu kehtivuse ajal kehtiv Eestis väljastatud üihistranspordiluba. Tellijal on igal ajal õigus kontrollida Vedajal ühistranspordiloa olemasolu. Kui Vedaja ühistranspordiloa kehtivus lõpeb enne käesoleva Lepingu tähtaja saabumist, siis kohustub Vedaja esitama Tellijale hiljemalt 30 (kolmkümmend) kalendripäeva enne ühistranspordiloa kehtivuse lõppemise tähtaega uue ühistranspordiloa. Kui Vedaja ei ole hiljemalt 30 (kolmkümmend) päeva enne ühistranspordiloa kehtivusaja lõppemist esitanud Tellijale uut ühistranspordiluba, lõpeb leping alates Ühistranspordiloa kehtivuse lõppemisele järgnevast päevast ning Tellijal on õigus nõuda Vedajalt punktis 8.1 ettenähtud leppetrahvi.
4.3.1.1. vastavad autoveoseaduse § 27 lõikes 1 toodud nõuetele;
4.3.1.3. kütavad sõitjatesalongi selliselt, et oleks tagatud bussis suletud uste korral sisetemperatuur vähemalt 10° kraadi Celsiuse järgi;
4.3.1.5. ei suitseta bussis ega häiri raadio kuulamisega sõitjaid;
4.3.1.8. tagavad kehtivale piletisüsteemile ja -hinnale vastavate sõidupiletite müümise.
4.3.2.1. on kantud Eesti riiklikku autoregistrisse;
4.3.2.2. on oma ehituselt sobivad sõitjate veoks maakonna bussiliinidel ja linnatüübilistel liinidel nr 40 Pärnu-Sindi (vähemalt 4 lõõtsbussi) ja nr 57 Pärnu-Sauga Kool ning vastavad majandus- ja kommunikatsiooniministri 26.05.2004.a määruses nr 141 „Sõitjate bussiliiniveo, bussijuhuveo, taksoveo ja pagasiveo üldeeskiri" ja teede- ja sideministri 18.05.2001.a määruses nr 50 „Mootorsõiduki ja selle haagise tehnoseisundile ja varustusele esitatavad nõuded" ja muudele Eestis sõidukitele kehtestatud nõuetele ning on läbinud sõidukite korralise tehnoülevaatuse;
4.3.2.3. on varustatud liinitööl valgustatud liininumbri ja -nimetuse sildiga bussi küljel ning valgustatud liininumbri sildiga bussi ees (linnatüübilistel liinidel nr 40 Pärnu-Sindi ja nr 57 Pärnu-Sauga Kool ka bussi taga), kusjuures teksti tähe kõrgus peab olema vähemalt 3 cm. Liininimetus peab sisaldama liini alg- ja lõpp-punktide nimesid ning olulisemate vahepeatuste nimesid;
4.3.2.4. on vähemalt kaks tähistatud istekohta eelkooliealistele lastele ja puuetega inimestele;
4.3.2.5. on varustatud töökorras sõitjatesalongi kütteseadmetega (radiaatoritega) ja valgustusega;
4.3.2.6. on varustatud sidevahenditega (digitaalne infotabloo või audiosüsteem) teabe edastamiseks sõitjatele;
4.3.2.7. on varustatud sõitjatele nähtavas kohas kehtiva teabega piletihindade, sõidusoodustuste ja piletita sõidu eest määratavate trahvimäärade kohta;
4.3.2.8. on varustatud vähemalt ühe prügikastiga iga teenindusukse juures;
4.3.2.9. on garaažist liinile sõites nii seest kui väljast puhtad;
4.3.2.10. on korrektse välimusega (s.h roosteplekkideta, märgatavate värviparandusteta kerel, korras istmetega jne);
4.3.2.11. ei ole vanemad kui 18 aastat ühelgi avaliku teenindamise lepingu kehtivuse hetkel arvates esmaregistreerimise kuupäevast ning nende busside esmaregistreerimise kuupäev on l. jaanuar 1993. aasta või hilisem (busside vanust arvestatakse aastase täpsusega);
4.3.2.12. omavad registreerimistunnistust, millele on märgitud lisaks istekohtadele ka bussis olevate seisukohtade arv.
5.1.1. tõendama hiljemalt 14 kalendripäeva enne teenindusperioodi algust, et tal on võimalus kasutada igal ajal avaliku teenindamise lepingu kehtivusperioodi jooksul avaliku liiniveo teostamiseks Pärnu maakonnas käesoleva riigihanke lepingu esemeks olevatel bussiliinidel sõitjateveol busse, mis vastavad Lepingus sätestatud tingimustele;
5.1.2. korraldama Lepingu kehtivuse perioodil sõitjatevedu Lepingus sätestatud tingimustel ning sõiduplaanides ettenähtud liinidel ja kellaaegadel bussidega, mis on ettenähtud sõitjate veoks ning vastavad sõidukite tehnoseisundile esitatud nõuetele;
5.1.3. pidama kinni Lepingu punktis 4 sätestatud bussivedude kvaliteedinõuetest ning tagama sõitjate igakülgse ohutuse;
5.1.5. Lepingu kohustuste täitmise alustamisel värbama puuduoleva tööjõu esmajärjekorras eelmise vedajatöötajate seast, kui töötajatel on olemas selleks tahe ja nõuetekohane kvalifikatsioon ning tagama, et hiljemalt alates teenindusperioodi algusest ja igal hetkel Lepingu täitmise ajal on tema poolt avaliku teenindamise lepingu täitmiseks rakendatavad bussijuhid läbinud vastavalt autoveoseaduse § 27 lõikele 1 ametikoolituse ning neil on olemas kõik Eestis vajalikud bussijuhina töötamise õigust ja kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid;
5.1.6. korraldama sõidupiletite müüki ning kasutama piletimüügisüsteemi, mis võimaldab piletitulude arvestust ja kontrolli, samuti sõitjate arvu ja müüdud piletite koguse arvestamist liinide lõikes iga üksiku väljumise (veootsa) kaupa;
5.1.7. rakendama seadusega, seaduse alusel või Tellija poolt kehtestatud sõidusoodustusi;
5.1.8. informeerima esimesel võimalusel sõitjaid ja Tellijat punktides 5.2.1 ja 5.2.2 nimetatud olukorrast, põhjendades ajutiste muudatuste tegemise vajadust. Vedajapoolt liiniveo peatamine või ajutised muudatused busside liikluses ei tohi kesta kauem kui neid muudatusi tinginud asjaolude kestvus ning nende asjaolude äralangemisel tuleb jätkata koheselt sõiduplaani järgset sõitjatevedu või kasutada võimalusel asendusbusse;
5.1.9. avaliku teenindamise lepingu täitmiseks kasutatavatesse bussidesse paigaldama piletimüügi aparaadid ning korraldama järelevalvet piletimüügi üle;
5.1.10. pidama läbipaistvuse suurendamiseks ja ristsubsideerimise vältimiseks käesoleva Lepingu objektiks oleva bussiliiniveoteenuse raamatupidamisarvestust eraldi muude tegevuste raamatupidamisarvestusest, millega Vedaja on seotud, selliselt, et oleks täidetud järgmised tingimused:
5.1.11. esitama Tellijale punktides 7.1 ja 7.2 nimetatud aruanded ning muud andmed ja informatsiooni, mis on seotud Lepingu täitmise ja ühistransporditoetuse kasutamisega;
5.1.12. esitama Tellijale audiitori järeldusotsuse peale iga majandusaasta aastaaruande kinnitamist;
5.1.13. tagastama ühistransporditoetuse ühistranspordiseaduse § 22 sätestatud juhtudel ja korras;
5.1.14. määrama eesti keelt valdava kontaktisiku (vedude eest vastutava isiku);
5.1.15. kooskõlastarna bussidele paigaldatud reklaami Tellijaga ja mitte katma ühegi bussi akna pinda rohkem kui 10% ulatuses. Reklaam ei tohi segada sõitjatel aknast väljavaadet, samuti välivaatluste läbiviimisel busside täituvuse määramist. Erimeelsuste korral on määrav Tellija seisukoht;
5.1.16. kasutama riigihanke objektiks oleva bussiliiniveoteenuse teostamiseks busse, mis vastavad Lepingu punktis 4.3.2.11 esitatud nõuetele.
5.1.17. tagama bussipeatustes kehtivate sõiduplaanide teabe kättesaadavuse ja olemasolu;
5.1.18. teavitama avalikkust muudatustest sõiduplaanides vähemalt 7 kalendripäeva ette.
5.2.3. teha Tellijale ettepanekuid liinivõrgu, sõiduplaanide, marsruutide ja sõidutariifide, liinikilomeetri läbisõidutariifi muutmiseks;
5.2.4. kasutada sõitjateveol pakkumuses nimetatud allhankijaid kui nende osas on tagatud hankemenetlusest kõrvaldamise aluste puudumine;
5.2.5. lõpetada leping ühepoolselt või katkestada teenuse osutamine ajutiselt juhul, kui tellija ei ole tasunud teenuse osutamise eest 3 kuu jooksul.
6.1.4. ajakohastada nõudlusest ja rahastamise võimalustest tulenevalt liinivõrku, sõiduplaane ja sõidutariife kahjustamata seejuures Vedaja majandustegevust võrreldes Vedaja poolt pakkumus esesitatuga;
6.1.5. muuta kuni 10% ulatuses veomahtu võrreldes algse veomahuga, mille kohta Vedaja tegi oma pakkumuse, teatades sellest Vedajale ette vähemalt 30 kalendripäeva;
6.1.6. erandina vähendada veomahtu võrreldes algse veomahuga, mille kohta Vedaja tegi oma pakkumuse, suuremas mahus, kui on sätestatud alapunktis 6.1.5, kui riigi- või kohalike omavalitsuste eelarvetest eraldatavad sihtotstarbelised vahendid ei ole piisavad bussiliiniveoteenuse jätkamiseks algses veomahus või punkti 6.1.5 kohaselt muudetud veomahus.
6.2.1. maksma vedajale ühistransporditoetust Lepingus ettenähtud korras ja tingimustel;
6.2.2. taotlema maakonnaliinidega hõlmatud teede vastavust liiklusohutuse nõuetele, bussipeatuste korrasoleku, busside manööverdamisvõimaluste ja seisukohtade korrashoiu tagamist.
7.1. Vedaja on kohustatud esitama Tellijale elektroonselt ja töödeldaval kujul Tellija poolt aktsepteeritavas formaadis iga kalendrikuu 20. kuupäevaks aruande vastavalt käesoleva Lepingu p 1.5.2 toodud vormile (lisa 2) eelmisel kalendrikuul teostatud bussiliiniveoteenuse mahu, piletitulu laekumise ja bussiliiniveoteenuse osutamisega seonduvate kulude kohta ning andma Tellijale viimase nõudel aruande kohta selgitusi ja lisateavet, sh võimaldama Tellija volitatud isikutel kontrollida Vedaja tegevuskohas avaliku liiniveo kohta peetavat arvestust (sealhulgas tutvuda vastavate raamatupidamise algdokumentidega). Tellija tagab, et kontrollimise käigus Tellijale teatavaks saanud Vedaja ärisaladus hoitakse konfidentsiaalsena. Ärisaladuseks ei loeta õigusaktide kohaselt avalikustamisele kuuluvat või avalikustatud teavet.
7.2. Vedaja on kohustatud esitama Tellijale elektroonselt Tellija nõudmisel ja Tellija määratud ajaperioodi kohta kogu piletimüüki puudutava andmestiku vastavalt Tellija poolt heakskiidetud vormile ja võimaldama Tellija nõudmisel Tellija volitatud isikutel tutvuda kogu piletimüügi andmestikuga kohapeal. Vedaja on kohustatud esitama Tellijale viimase nõudel avaliku liiniveo ja avaliku liiniveoga seotud majandustegevuse kohta muud informatsiooni, mis on vajalik liikluse kavandamiseks ja transpordiuuringuteks.
8.1. Kui Vedaja ei alusta veoteenuse osutamist käesolevas Lepingus ja selle lisades kokkulepitud korras ja mahus, ütleb Lepingu ühepoolselt üles, lõpetab ühepoolselt veoteenuse osutamise enne käesoleva Lepingu kehtivuse lõppemist ning Vedaja ühistranspordiloa tähtaja lõppemisel või loa kehtetuks tunnistamise korral, on Tellijal õigus nõuda Vedajalt leppetrahvi kuni 700 000 krooni. Tellijal puudub õigus nõuda leppetrahvi, kui Vedaja lõpetab ühepoolselt veoteenuse osutamise enne käesoleva Lepingu kehtivuse lõppemist põhjusel, et Tellija ei ole kolme kalendrikuu vältel Vedajale maksnud käesolevas Lepingus ettenähtud korras ja alustel ühistransporditoetust.
8.2. Kui Vedaja ei täida Lepingu punkti 5.1.4 nõudeid ja on saanud vastava riikliku järelevalve tulemusena kaks või enam ettekirjutust või karistust aastase perioodi jooksul või Vedaja töötajatel puudub selle tulemusena töörahu tagamise kohustus on Tellijal õigus nõuda vedajalt leppetrahvi kuni 30000 krooni.
8.3. Vedaja poolt aruannete või teadete mittenõuetekohast esitamist või selles tõele mittevastavate andmete esitamist, sh tõele vastavate andmete mitteesitamist, loetakse oluliseks lepingurikkumiseks ning iga rikkumise korra eest on Tellijal õigus nõuda leppetrahvi summas kuni 10000 krooni.
8.4. Tellija poolt avastatud iga kehtestatud sõiduplaanis sätestatud bussiliini marsruudi mittejärgimise, liiniveo peatamise või muudatuste tegemise eest busside liikluses on Tellijal õigus nõuda Vedajalt leppetrahvi kuni 3500 krooni. Leppetrahvi ei rakendata juhul, kui Vedaja poolt teostatud ajutised muudatused busside liikluses Lepingu objektiks olevatel liinidel olid põhjustatud liiklustakistustest või ohtlikest liiklusoludest (teede lagunemine, meteoroloogilised tingimused jms). Vedaja poolt tehtud ajutised muudatused ei tohi kesta kauem kui neid muudatusi tinginud asjaolude kestvus. Leppetrahvi rakendatakse ka juhul, kui muudatused busside liikluses Vedaja algatusel on tehtud ilma piisava põhjenduseta ja/või Tellijat viivitamatult informeerimata.
8.5. Kui Vedaja poolt osutatav bussiliiniveoteenus ja selle teostamiseks kasutatavad bussid ei vasta Lepingus kehtestatud nõuetele, on Tellijal õigus nõuda Vedajalt leppetrahvi iga päeva eest, millal Vedaja poolt osutatav teenus või selle teostamiseks kasutatavad bussid ei vastanud nõuetele, summas, mis moodustab 2,5% järgmisel kalendrikuul Vedajale maksmisele kuuluvast toetussummast.
8.6. Tellijal on õigus nõuda Vedajalt leppetrahvi Vedajast tingitud asjaolude tõttu ärajäänud veootsa kuni 3-kordsele maksumusele vastavas summas, kuid mitte vähem kui 300 krooni.
8.7. Kui Lepingu täitmise kontrollimisel Tellija või tema määratud kolmandate isikute poolt avastatakse sõiduõiguseta reisijaid Lepingu objektiks olevate bussiliinide bussidest, siis on Tellijal õigus nõuda leppetrahvi iga piletita reisija kohta summas 600 krooni.
8.8. Tellijal on õigus nõuda vedajalt leppetrahvi 300 krooni iga Tellija poolt avastatud puuduse eest, mis puudutavad sõidukitele või sõidukijuhtidele esitatavate nõuete mittetäitmist, kui käesoleva Lepingu mõnes muust sättest ei tulene konkreetse rikkumise osas teistsugust sanktsiooni.
8.10. Lepptrahvi rakendamisel on Tellijal õigus toetusena makstavat summat vastavalt vähendada.
8.11. Lepingus sätestatud viiviste ja leppetrahvide tasumine ei vabasta Pooli Lepingust tulenevate muude kohustuste täitmisest.
8.12. Lepingut rikkunud Pool peab hüvitama teisele Poolele Lepingu rikkumise tagajärjel tekkinud kahjud osas, mis on jäänud leppetrahviga katmata.
9.1. Vedaja on kohustatud käesoleva Lepingu sõlmimisel esitama Tellijale Tellija poolt eelnevalt aktsepteeritud krediidi- või finantseerimisasutuse või kindlustusandja garantii Lepingus ettenähtud kohustuste täitmise tagamiseks summas 700 000 krooni.
9.2. Kui Lepingu sõlmimisel esitatava garantii kehtivusaeg on lühem kui Lepingu kehtivusaeg, on Vedaja kohustatud hiljemalt kolmkümmend päeva enne garantii kehtivusaja lõppemist esitama igakordselt Tellijale Tellija poolt eelnevalt aktsepteeritud krediidi- või finantseerimisasutuse või kindlustusandja uue garantii.
9.3. Ühe garantii kehtivusaeg ei või olla lühem kui üks aasta. Esimese garantii esitab Vedaja Tellijale hiljemalt kolmekümne päeva jooksul pärast käesoleva Lepingu allkirjastamist.
11.1. Käesolev Leping jõustub pärast Lepingu ja Lepingu Lisade mõlemapoolset allakirjutamist ja kehtib kuni 31.12.2018 või kuni Poolte poolt võetud kõikide kohustuste nõuetekohase täitmiseni või Lepingu ennetähtaegse lõpetamiseni Lepingus ja seaduses ettenähtud alustel.
11.2. Pooltel on õigus Lepingu muutmises kokku leppida üksnes juhul, kui muutmise tingivad objektiivsed asjaolud, mida ei olnud Tellijal võimalik Lepingu sõlmimise ajal ette näha ja lepingu muutmata jätmise korral satuks täielikult või olulises osas ohtu Lepinguga taotletud eesmärgi saavutamine.
11.3. Lepingule lisatavat iga-aastast kokkulepet, millega täpsustatakse vastava aasta sõiduplaanid, veomahud ja Tellija poolt makstav toetuse suurus, ei loeta Lepingu muutmiseks. Tellija poolt makstava toetuse suuruse arvutamise aluseks jääb terve Lepingu kehtivuse ajal edukaks tunnistatud pakkumuses toodud läbisõidutariif, mis saab muutuda vaid Lepingu p 3.4 sätestatu kohaselt.
11.4. Tellijal on õigus vastavalt haldusmenetluse seaduse § 102 lõikele 2 Lepingut ühepoolselt muuta või ennetähtaegselt lõpetada, kui see on tingimata vajalik, et vältida ülekaaluka avaliku huvi rasket kahjustamist.
11.5. Tellijal on õigus Leping ennetähtaegselt ühepoolselt lõpetada:
11.5.1. kui Vedaja on ükskõik millist Lepingust tulenevat kohustust rikkunud korduvalt või oluliselt ja see on põhjustanud olulise kahju kolmandale isikule või tema varale;
11.5.2. kui Vedaja ei täida talle seaduse ja Lepinguga pandud kohustusi nõuetekohaselt, sealhulgas jätab esitamata punktis 4.2 nimetatud korras uue ühistanspordiloa ja Vedaja ei ole ühe kuu jooksul Tellija vastavasisulisest nõudest asunud seadusest ja Lepingust tulenevaid kohustusi täitma;
11.6. Vedajal on õigus Leping ennetähtaegselt ühepoolselt lõpetada juhul, kui Tellija ei ole kolme kalendrikuu vältel Vedajale maksnud käesolevas Lepingus ettenähtud korras ja alustel ühistransporditoetust.
12.3. Lepingu tõlgendamisel lähtutakse Poolte ühisest tegelikust tahtest, isegi kui see erineb sõnade tavapärasest tähendusest. Kui Poolte ühist tegelikku tahet ei õnnestu kindlaks teha, tuleb Lepingut tõlgendada nii, nagu Lepingu teise Poolega samasugune mõistlik isik pidi Lepingut mõistma samade asjaolude esinemise korral.
12.4. Lepingu tingimust tuleb tõlgendada koos Lepingu teiste tingimustega, andes igaühele neist tähenduse, mis lähtub Lepingu kui terviku tähendusest. Lepingutingimuste tõlgendamisel eelistatakse tõlgendust, mis muudab Lepingu tingimuse seaduslikuks või kehtivaks.
13.2. Kõik Lepingu täitmisega või Lepingust tulenevate vaidlustega seotud teated ja info on ametlikult ning kooskõlas lepinguga esitatud, kui nimetatud teated on Poolele edastatud kirja (sh elektronkirja) või faksi teel või antud teisele Poolele üle allkirja vastu lepingus märgitud või pärast Lepingu sõlmimist kirjalikult teatatud aadressil või faksinumbril.
13.3. Kõigist muudatustest Lepingus nimetatud andmetes teatatakse teisele Poolele 2 (kahe) tööpäeva jooksul muudatuste tegemisest arvates. Kui üks Pool rikub käesolevat sätet, siis loetakse kohaselt saadetud teateks teadet, mille teine Pool on edastanud Lepingus märgitud aadressile või faksile.
14.2. Käesolev Leping on koostatud kahes võrdset juriidilist jõudu omavas eksemplaris, millest kummalegi Poolele jääb üks eksemplar.
15.1. Tellija volitatud esindaja Lepingu tingimuste täitmisel ja kontrollimisel on Avo Rahu, telefon 447 9716, faks 447 9735, e-post: avo.rahu@mv.parnu.ee.
15.2. Vedaja volitatud esindaja Lepingu tingimuste täitmisel ja kontrollimisel on Margo Tomingas, telefon 504 5518, faks 627 2730, e-post: grupp@atko.ee.
Tellija: Pärnu Maavalitsus Akadeemia 2
80088 Pärnu
Telefon 447 9733
Telefaks 447 9735
e-post: mv@mv.parnu.ee
Vedaja: AS MTG
Estonia pst 1 Tallinn
Telefon 627 2710
Telefaks 627 2730
Lisa 1 Liinitöömaht 2009. a.
Lisa 2 Vedaja tegevuse aruanne
Lisa 3 Avaliku maakonnasisese bussiliiniveo sõidukilomeetri tariifi ja sõidupiletihinna kehtestamine
Lisa Hinnapakkumus
Lisa Pärnu maakonna bussiliiniveo avaliku teenindamise leping linnaümbruse liinidel nr 2008/2 muutmine
Lisa 5 Üldharidus- ja huvikoolide õpilaste alalise elukoha ning kooli vahel sõitude korraldamise kord


Finantsinspektsioon - Järelevalvepoliitika
Järelevalvepoliitika
Krediidiandjate ja -vahendajate seaduse vastuvõtmisest
Riigikogu võttis 18. veebruaril 2015 vastu krediidiandjate ja -vahendajate seaduse (KAVS), mis kohustab krediidiandjaid ja -vahendajaid taotlema Finantsinspektsioonilt tegevusluba ja viima oma tegevuse vastavusse KAVS-iga. Järelevalve hõlmab üldjuhul kõiki krediidiandjaid ja -vahendajaid, välistades täielikult või osaliselt KAVS-i § 2 alusel üksnes teatud ettevõtjad.
Tegevusala hindamine
Reguleeritud finantsturul tegutsev kutseline turuosaline hoolitseb selle eest, et ta austab ja täidab kohalduvaid reegleid. Palume krediiti väljastavatel või vahendavatel ettevõtjatel endal aegsasti hinnata, kas osutatav teenus (krediidi väljastamine, vahendamine) kuulub KAVS-i reguleerimisalasse, mis vajab tegevusluba. Lisaks palume krediidiandjaid ja -vahendajaid kestvalt hinnata, kas nende organisatsioon ja tegevus vastavad vähemalt avalik-õiguslikele normidele ning kas nad tegutsevad kooskõlas nende normidega.
Finantsinspektsioon selgitab vajaduse korral õigust, kuid ei osuta ise õigusabiteenust ega hinda ja anna enne tegevusloamenetlust eelhinnanguid konkreetsete ettevõtete õiguslikele ja ärilistele lahenditele. Siduvad hinnangud antakse kehtiva õiguse kohaselt ametliku tegevusloamenetluse käigus.
Finantsjärelevalvest
Finantsjärelevalve alused, ulatus, õigused ja menetlus määratakse seadusega, krediidiandjate ja -vahendajate suhtes eelkõige Finantsinspektsiooni seaduse (FIS) ja KAVS-iga.
Finantsjärelevalvet tehakse avalikes huvides. Järelevalve ülesanne on seista hea, et täidetakse krediidiandjate ja -vahendajate suhtes kehtestatud avalik-õiguslikke norme.
Finantsjärelevalve keskendub järelevalves krediidiandjate ja -vahendajate organisatsiooni lahendile. Näiteks hindab Finantsinspektsioon vastutusalade määramist, aruandlust ja selle läbipaistvust, olulise osaluse omajate ja juhtide sobivust ja oskusi, sise-reeglite asjakohasust, piisavust, sisekontrolli süsteemide olemasolu ja toimimist jmt. Organisatsioonilised lahendid peavad toetama ja tagama, et krediidiandjad ja -vahendajad täidavad seaduse nõudeid.
Finantsjärelevalve rakendab oma õigusi ning suunab krediidiandjad ja -vahendajad täitma avalik-õiguslikke norme. Kui seaduse nõudeid ei täideta, siis võidakse raskeimal juhul tunnistada tegevusluba kehtetuks. KAVS-is määratletud tegevusloata krediidi andmine või vahendamine on kuritegu, välja arvatud seadusega lubatud erandite korral. Finantsinspektsioonil on õigus võtta ka teisi meetmeid, sh teha ettekirjutusi ja väärteootsuseid.
Finantsinspektsioon ei ole tsiviilõiguslike vaidluste lahendamise kohtuväline organ. Finantsinspektsiooni pädevuses ei ole lahendada eraõiguslikke lepingulisi vaidlusi üksiku tarbija ja krediidiandja või -vahendaja vahel. Tarbijakaebusi lahendab kohus või pädevuse piires ka Tarbijakaitseamet.
Finantsinspektsioonile esitatud tarbijakaebuste ning muu kogutud teabe pinnalt hindab Finantsinspektsioon krediidiandja ja -vahendaja organisatsiooni ja tegevust ning rakendab vajaduse korral krediidiandja ja -vahendaja suhtes õiguslikke vahendeid, et krediidiandja ja -vahendaja viiks oma organisatsiooni ja tegevuse kooskõlla kohalduvate normidega.
Järelevalve tegemises krediidiandjate ja -vahendajate üle lähtub Finantsinspektsioon riskipõhisest järelevalvest, analüüsides muu hulgas ettevaatavalt riske eesmärgiga rakendada esmajoones rikkumisi ennetavaid abinõusid. Finantsinspektsioon teeb regulaarselt nii plaanipäraseid kohapealseid kontrolle kui ka kaugkontrolle, tegutsedes vajaduse korral ka ad hoc-korras. Kaugkontrollide tegemiseks kogub Finantsinspektsioon muu hulgas krediidiandjatelt ja -vahendajatelt järelevalvelist aruandlust.
Tegevusloa menetluse tähtajad
Krediidiandja või -vahendaja, kes olid asutatud ja tegutsesid enne KAVS-i jõustumist, pidid taotlema Finantsinspektsioonilt tegevusloa ning viima oma tegevuse ja dokumendid vastavusse KAVS-is sätestatuga 21. märtsiks 2016.
Otsuse krediidiandjale või -vahendajale tegevusloa andmise või sellest keeldumise kohta teeb Finantsinspektsioon kuue kuu jooksul pärast kõigi vajalike nõuetekohaste andmete ja dokumentide saamist ja nõuete täitmist, kuid mitte hiljem kui kaheksa kuu möödumisel pärast tegevusloa taotluse saamist.
Kui krediidiandja või -vahendaja esitas täieliku tegevusloa taotluse enne 1. jaanuari 2016 ning Finantsinspektsioon ei olnud 21. märtsiks 2016 otsustanud tegevusloa andmist või sellest keeldumist, ei loeta krediidiandja või -vahendaja tegevust tegevusloata tegevuseks karistusseadustiku tähenduses. Sellisel juhul ei ole aga krediidiandjal või -vahendajal lubatud alates 21. märtsist 2016 kuni tegevusloa andmise või sellest keeldumise otsuseni sõlmida või vahendada uusi krediidilepinguid.
Juhtide sobivus ja krediidiandja olulise osaluse omaja (omandaja)
KAVS-is on seatud krediidiandja ja -vahendaja juhtidele mitmeid nõudeid. Juhiks võib valida või määrata vaid isiku, kellel on krediidiandja või -vahendaja juhtimiseks vajalikud teadmised, oskused, kogemused, haridus ja kutsealane sobivus ning laitmatu ärimaine. Juht peab oma tegevuses üles näitama piisavat asjatundlikkust, ausust, täpsust ja hoolikust, et tagada tarbijate huvide ja õiguste kaitse.
Krediidiandja või -vahendaja juhid peavad muu hulgas tagama, et krediidiandja või -vahendaja organisatsiooni struktuur on läbipaistev ja selgelt määratud vastutusaladega ning on olemas kehtiv sise-eeskiri (vt täpsemalt KAVS-i 5. peatükki).
Finantsinspektsioon hindab juhtide sobivust tegevusloamenetluses ja jätkuva järelevalve käigus. Krediidiandjal ja -vahendajal soovitame enne juhtide määramist tutvuda Euroopa Pangandusjärelevalve suunisega „Juhtorgani liikmete ja võtmeisikute sobivuse hindamise kohta“.
Laitmatu ärimaine nõuded kohalduvad ka krediidiandjas olulise osaluse omajale ja omandajale.
Töötajate oskused
Krediidiandja või -vahendaja juht tagab, et krediidi andmise, krediidi vahendamise või nõustamisteenuse osutamise protsessis osalevatel krediidiandja või -vahendaja töötajatel või esindajatel on igal ajahetkel selleks tegevuseks nõutavad teadmised, oskused ja kogemus (vt täpsemalt KAVS-i § 40).
Krediidiandja või -vahendaja juhid ja töötajad peavad tegutsema nende puhul eeldatava ettenägelikkuse ja hoolsusega ning nende ametikohale esitatavate nõuete järgi, seades krediidiandja või -vahendaja ning tarbijate majanduslikud huvid kõrgemale kui oma isiklikud majandushuvid.
Finantsinspektsioon kontrollib järelevalve käigus koolituslahendite olemasolu.
Seaduses nõutud sise-eeskirjade (eelkõige KAVS-i § 44) kehtestamise ja rakendamise eest vastutavad ettevõtte juhid. Sise-eeskirjadele ei ole ette antud kindlat vormi. Sise-eeskirjad on iga ettevõtte puhul ainulaadsed, need peavad arvestama taotleja tegevuse laadi, ulatust ja keerukuse astet ning tagama seaduse täitmise. Sise-eeskirjade piisavust ja juhtide oskust ning hoolsust nende kujundamisel hinnatakse tegevusloa taotluse menetlemisel ja hilisemas järelevalves.
Arvestades krediiditeenuse eripära ja KAVS-i reguleerimisala kohustuvad krediidiandja ja -vahendaja juhid erilise hoolsusega vastu võtma ja rakendama asjakohased protseduurid (sisesed tööprotsessid, aruandlusahelad, klientidele teenuse osutamisega seonduvad tegevused) (vt täielikku loetelu KAVS-i § 44), mis käsitlevad nõuete täitmist lepingueelse teabe ja -hoiatuste esitamisel, krediidivõimelisuse hindamisel (sh piisavate andmete kogumine, analüüs), krediidikulukuse määramisel / muude kõrvalkulude võtmisel, kliendi nõustamisel, krediiditoimiku pidamisel jmt. Protseduuride toimimine on oluline tegevusloa tingimustele vastamiseks.
Sise-reeglid peavad olema aja- ja asjakohased: sise-eeskirjade kohane rakendamine eeldab, et krediidiandja ja -vahendaja sise-eeskiri ja tegelikkus on igal ajahetkel vastavuses.
Krediidikulukuse piirmäärast kinnipidamine
Et tagada tarbijatele usaldusväärse finantsteenuse osutamine, kontrollib Finantsinspektsioon kohapealsete ja kaugkontrollide kaudu, kas krediidiandjad ja -vahendajad peavad kinni neile kehtestatud krediidikulukuse piirmäärast ja kas neil on sellekohane sisekord. Lisaks jälgib Finantsinspektsioon pidevalt regulaarselt laekuvat aruandlust.
Seadusega kehtestatud piirmäära oluline või korduv rikkumine on oluline asjaolu tegevusloa tingimuste täitmise suhtes hinnangute andmisel. Vastavalt KAVS-ile nõutakse krediidiandjatelt ja -vahendajatelt kohustuslikku järelevalvelist aruandlust.
Tegevuste edasiandmine
Finantsinspektsioon kontrollib krediidiandjate ja -vahendajate majandustegevuse tegevuste edasiandmist. Edasiandmise puhul on muu hulgas oluline tagada, et ettevõtted ei annaks oma tegevust edasi viisil, mis võimaldab vabaneda õigusaktidest tulenevast vastutusest ja kohustustest tarbijate ees, takistab järelevalve tegemist või seab ohtu õigusakti nõude täitmise jmt. Tegevuste edasiandmise nõudeid on Finantsinspektsioon selgitanud soovitusliku juhendiga „Nõuded finantsjärelevalve subjekti poolt tegevuse edasiandmisele“.
Soovituslikud juhendid
Finantsinspektsioon annab finantsjärelevalve subjektidele soovitusliku iseloomuga juhendeid (FIS § 57). Finantsinspektsiooni soovituslike juhenditega selgitatakse finantsvaldkonna tegevust reguleerivate õigusaktide sätteid ning suunatakse finantsjärelevalve subjekte käituma õigusaktidest tulenevate nõuete järgi. Finantsinspektsiooni soovitusliku juhendi olemusest saab rohkem lugeda Finantsinspektsiooni veebilehelt. Oleme muu hulgas kehtestanud soovitusliku juhendi „Vastutustundliku laenamise nõuded“.
Loata tegevusest
Vastavalt karistusseadustiku § 372 lõigetele 1-2 ja 4 karistatakse tegevusloata tegutsemise eest krediidi- ja finantsteenuste valdkonnas, kus tegevusluba on nõutav, rahatrahviga või kuni kolmeaastase vangistusega.
Õigel ajal loa taotlemata jätmine ja ilma tegevusloata tegutsemine tegevusluba nõudval tegevusalal ning seeläbi seaduse eiramine võib omada olulist kaalu ka juhtide ja olulise osaluse omajate (omandajate) sobivuse hindamisel, kui krediidiandja või -vahendaja otsustab esitada tegevusloa taotluse hiljem.
Järelevalvega seotud küsimustes on võimalik pöörduda finantsteenuste järelevalve divisjoni poole.