§ 2 Ministeeriumi asukoht
§ 3 Ministeeriumi pitsat
2 Ministeeriumi valitsemisala ja põhiülesanded
§ 4 Ministeeriumi valitsemisala
§ 6 Minister
§ 7 Kantsler
§ 8 Asekantsler
§ 9 Osakond
§ 10 Ministeeriumi osakonnad
§ 11 Struktuuriüksuste välised teenistuskohad
5 Komisjonid, nõukogud ja töörühmad
§ 12 Komisjonid, nõukogud ja töörühmad
RT I, 29.12.2017, 60
Vastu võetud 28.12.2017 nr 199
(1) Haridus- ja Teadusministeerium (edaspidi ministeerium) on valitsusasutus, mis täidab seadusest tulenevaid ja Vabariigi Valitsuse poolt seaduse alusel antud ülesandeid oma valitsemisalas ning on aruandekohustuslik Vabariigi Valitsuse ees.
§ 2. Ministeeriumi asukoht
(1) Ministeerium asub Tartus.
(2) Kui ministeeriumi struktuuriüksus ei asu Tartus, märgitakse struktuuriüksuse asukoht struktuuriüksuse põhimääruses.
§ 3. Ministeeriumi pitsat
Ministeeriumil on sõõrikujuline 50 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väike riigivapp. Sõõri ülemisel äärel (riigivapi suhtes) on sõnad „Haridus- ja Teadusministeerium”.
2. peatükk Ministeeriumi valitsemisala ja põhiülesanded
§ 4. Ministeeriumi valitsemisala
(1) Ministeeriumi valitsemisalas on riigi haridus-, teadus-, arhiivi-, noorte- ja keelepoliitika kavandamine ning sellega seonduvalt alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk-, kõrg-, huvi- ning täiskasvanuhariduse, teadus- ja arendustegevuse, arhiivinduse, noorsootöö ja erinoorsootöö valdkondade korraldamine ning vastavate õigusaktide eelnõude koostamine.
(2) Ministeeriumi valitsemisalas on Keeleinspektsioon ja Rahvusarhiiv.
Ministeeriumi põhiülesanded on ministeeriumi valitsemisalas:
1) arengukavade ja programmide väljatöötamine, nende elluviimise ja rahastamise korraldamine ning tulemuste hindamine;
2) õigusaktide eelnõude väljatöötamine ja õigusaktide rakendamise korraldamine;
3) poliitika mõju analüüsimine, uuringute korraldamine ja statistika koostamine;
4) riiklike seisukohtade kujundamine ja kaitsmine Euroopa Liidu õigusaktide ja arengukavade väljatöötamisel;
5) avalikkuse ja sihtrühmade teavitamine ja kaasamine ning teadlikkuse suurendamine ministeeriumi valitsemisala küsimustes;
6) rahvusvahelises koostöös osalemine ja välissuhtluse koordineerimine;
7) haridus- ning teadus- ja arendusasutuste välise hindamise korraldamine, sealhulgas järelevalve tegemine;
8) riigi eelarvestrateegiasse ettepanekute esitamine ja riigieelarve eelnõu koostamises osalemine;
9) Euroopa Liidu tõukefondide rakendusasutuse ülesannete täitmine;
10) riigivara valitsemine ning selle planeerimine, korraldamine ja arendamine;
11) asutaja- ja liikmeõiguste teostamine riigi asutatud sihtasutustes ja mittetulundusühingutes;
12) andmekogude pidamine ning infosüsteemide arendamise ja haldamise koordineerimine;
13) kooli pidaja ülesannete täitmine ministeeriumi hallatavates põhikoolides, gümnaasiumides, kutseõppeasutustes ja rakenduskõrgkoolides ning ministeeriumi hallatavate teadus- ja arendusasutuste tegevuse koordineerimine.
§ 6. Minister
1) tagab §-s 5 nimetatud ministeeriumi põhiülesannete täitmise ministeeriumi tervikliku juhtimise, valitsemisalasse kuuluvate valitsusasutuste ja ministeeriumi hallatavate riigiasutuste (edaspidi ministeeriumi valitsemisala asutused) töö suunamise ja koordineerimise ning ministeeriumi ja tema valitsemisala asutuste vahelise koostöö korraldamise kaudu;
2) vastutab põhiseaduse, ministeeriumi valitsemisala korraldavate seaduste ja teiste õigusaktide täitmise ning Euroopa Liidu õiguse rakendamise eest ministeeriumi valitsemisalas, esitab Vabariigi Valitsusele ettepanekuid ministeeriumi valitsemisala küsimuste otsustamiseks ning annab Vabariigi Valitsusele aru ministeeriumi tööst;
3) vastutab Eesti seisukohtade kujundamise ja kaitsmise eest Euroopa Liidu otsustusprotsessis ja esindab Eestit Euroopa Liidu Nõukogus ministeeriumi valitsemisala küsimustes;
4) otsustab ministeeriumi valitsemisalasse kuuluvaid küsimusi, kui nende otsustamine ei ole õigusaktiga pandud alluvatele ametiasutustele või teenistujatele;
6) esindab riiki ministeeriumi valitsemisala piires kohtus tsiviilkohtu- ja kriminaalmenetluses ning ministeeriumi piires halduskohtumenetluses ning võib anda volitusi riigi esindamiseks kohtus, sealhulgas lepingulisele esindajale;
7) esitab Vabariigi Valitsusele ettepanekud riigi eelarvestrateegia ja riigieelarve jaoks ministeeriumi valitsemisala eelarve projekti kohta ning vajaduse korral riigieelarve muutmise seaduse ja lisaeelarve kohta;
8) kinnitab ministeeriumi eelarve ja otsustab ministeeriumi eelarvevahendite kasutamise ning valvab eelarve täpse ja otstarbeka täitmise ning Euroopa Liidu eraldatud vahendite ja muu välisabi sihipärase kasutamise üle;
9) kinnitab ministeeriumi valitsemisala asutuste eelarved, kontrollib nende täitmist ja teeb vajaduse korral neile eelarvevahendite kasutamiseks ettekirjutusi;
10) vastutab riigivara säilimise ja heaperemeheliku kasutamise eest ning otsustab ministeeriumi riigihangete korraldamise ja ministeeriumi valitsemisel oleva riigivara küsimusi või annab selleks volituse kantslerile;
11) on ametikohale nimetamise õigust omavaks isikuks või tööandjaks ministri nõunikele, asekantsleritele, osakonnajuhatajatele ja ministeeriumi valitsemisala asutuste juhtidele ning võib volitada nende ülesannete täitmise ministeeriumi teenistujatele, kui seadusega ei ole ette nähtud teisiti;
12) teeb teenistuslikku järelevalvet ministeeriumi struktuuriüksuste, ministeeriumi valitsemisala asutuste ja nende ametiisikute tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle;
13) tagab sisekontrolli süsteemi rakendamise ja siseauditi korraldamise ministeeriumis ja ministeeriumi valitsemisala asutustes ning riikliku ja haldusjärelevalve süsteemi rakendamise ministeeriumi valitsemisalas;
14) otsustab ministeeriumi valitsemisala asutuste moodustamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise, kinnitab nende põhimäärused ning määrab nende struktuuri, asjaajamise ja töökorralduse, kui õigusaktiga ei ole ette nähtud teisiti;
15) lahendab vajaduse korral ministeeriumi valitsemisala asutuste vahelisi õiguslikke vaidlusi;
16) täidab muid talle õigusaktiga pandud või peaministri antud ülesandeid.
§ 7. Kantsler
(1) Kantsler juhib asekantslerite ja ministeeriumi struktuuriüksuste tööd ning koordineerib ministeeriumi valitsemisala asutuste tegevust.
1) tagab ministeeriumi tööks ja §-s 5 nimetatud ministeeriumi põhiülesannete täitmiseks vajalike organisatsiooniliste ja majanduslike tingimuste loomise, ressursside otstarbeka kasutamise ning juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimise;
2) tagab ministeeriumi töö planeerimise ning ülesannete õigeaegse ja tulemusliku täitmise ning annab ministrile aru ministeeriumi töö kohta;
3) määrab ministeeriumi töökorralduse ja kehtestab ministeeriumi tööd reguleerivad korrad ja reeglid, välja arvatud, kui õigusaktiga on nende kehtestamine antud ministri pädevusse;
4) esindab ministeeriumi oma pädevuse ja ministrilt saadud volituste piires, sealhulgas välissuhtluses, ning võib samas piires volitada ministeeriumi teenistujaid esindama ministeeriumi;
5) sõlmib ministeeriumi nimel lepinguid, välja arvatud, kui seaduse alusel on lepingu sõlmimine ministri pädevuses, ning võib samas piires volitada ministeeriumi teenistujaid lepinguid sõlmima;
6) tagab ministeeriumi valitsemisala puudutavate arengukavade, programmide ja õigusaktide väljatöötamise ja rakendamise ning nende kooskõla omavahel ja teiste strateegiliste arengudokumentidega;
7) tagab ministeeriumi valitsemisala eelarve projekti koostamise riigieelarve jaoks ning ettepanekute koostamise riigi eelarvestrateegia ja vajaduse korral riigieelarve muutmise seaduse ja lisaeelarve jaoks;
8) käsutab ministri kinnitatud eelarve alusel ministeeriumi eelarvevahendeid ja võib selleks volitada ministeeriumi teenistujaid, vastutades eelarve täpse ja otstarbeka täitmise ning Euroopa Liidu struktuuritoetuste ja muu välisabi sihipärase kasutamise eest;
9) korraldab riigihankeid ja riigivara valitsemist ministrilt saadud volituste piires;
10) korraldab ministrilt saadud volituste piires riigi esindamist kohtus;
11) hoiab ministeeriumi vapipitsatit ja tagab ministeeriumi teabehalduse kvaliteetse ja otstarbeka korralduse;
12) on ametikohale nimetamise õigust omavaks isikuks või tööandjaks ministeeriumi teenistujatele, välja arvatud, kui teenistuja ametikohale nimetamine või temaga töölepingu sõlmimine on ministri pädevuses, ning teeb ministrile ettepanekuid asekantsleri, osakonnajuhataja ja ministeeriumi valitsemisala asutuse juhi töö- või teenistussuhte alustamise ja lõpetamise kohta;
13) teeb ministri ülesandel teenistuslikku järelevalvet ministeeriumi ametiisikute toimingute üle;
14) teeb ministrile ettepanekuid ministeeriumi valitsemisala asutuste ning riigi asutatud sihtasutuste ja mittetulundusühingute tegevuse kohta;
15) täidab muid talle õigusaktiga pandud või ministri antud ülesandeid.
(3) Kantsleri äraolekul asendab teda ministri määratud asekantsler või osakonnajuhataja.
§ 8. Asekantsler
(1) Asekantsler juhib oma vastutusvaldkonda kuuluvate ministeeriumi osakondade tööd ning koordineerib oma vastutusvaldkonnas ministeeriumi valitsemisala asutuste tööd.
1) tagab oma vastutusvaldkonda kuuluvates küsimustes ministeeriumi osakondade ja ministeeriumi valitsemisala asutuste eesmärgipärase ja tõhusa juhtimise ning nende tegevuse õiguspärasuse ja otstarbekuse;
2) esindab oma vastutusvaldkonnas ministeeriumi ministrilt või kantslerilt saadud volituste piires;
3) koordineerib oma vastutusvaldkonna arengukavade, programmide ja õigusaktide väljatöötamist ja rakendamist, tagab nende kooskõla teiste valdkondade strateegiliste arengudokumentidega ning avalikkuse ja huvirühmade teavitamise ja kaasamise;
4) koordineerib oma vastutusvaldkonnas Eesti seisukohtade kujundamist ja kaitsmist Euroopa Liidu otsustusprotsessis;
5) teeb kantslerile ettepanekuid riigi eelarvestrateegia, ministeeriumi valitsemisala eelarve projekti ning vajaduse korral riigieelarve muutmise seaduse ja lisaeelarve koostamiseks;
6) käsutab ministrilt või kantslerilt saadud volituste piires ministeeriumi eelarvevahendeid, vastutab oma pädevuse piires eelarve täpse ja otstarbeka täitmise ning Euroopa Liidu struktuuritoetuste ja muu välisabi sihipärase kasutamise eest ning annab ministrile ja kantslerile aru eelarvevahendite kasutamise kohta;
7) planeerib talle alluvate teenistujate ja osakondade tööd, kontrollib ülesannete õigeaegset ja tulemuslikku täitmist ning annab ministrile ja kantslerile aru nende töö kohta;
8) teeb kantslerile ettepanekuid oma vastutusvaldkonda kuuluvate ministeeriumi osakondade struktuuri, teenistuskohtade koosseisu ja töökorralduse ning talle alluvate teenistujate töö- või teenistussuhete alustamise ja lõpetamise, tasustamise, edutamise ning distsiplinaarkaristuste määramise või hoiatuste tegemise kohta;
9) teeb ministrile ja kantslerile ettepanekuid ning annab neile aru oma vastutusvaldkonda kuuluvate ministeeriumi valitsemisala asutuste tegevuse kohta;
10) täidab muid talle õigusaktiga pandud või ministri või kantsleri antud ülesandeid.
(3) Ministeeriumi koosseisus on kuni neli asekantsleri ametikohta.
(4) Asekantsleri nimetab ametisse ja vabastab ametist minister. Asekantsleri vastutusvaldkond, täpsemad ülesanded ja alluvus määratakse tema ametijuhendis.
(5) Asekantsleri äraolekul asendab teda kantsleri määratud teine asekantsler või osakonnajuhataja.
§ 9. Osakond
(1) Osakond on ministeeriumi struktuuriüksus, kellel puuduvad täitevvõimu volitused ministeeriumiväliste isikute suhtes, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Osakonna koosseisu võivad kuuluda talitused ja bürood.
(2) Osakonna põhiülesanne on tagada §-s 5 sätestatud ministeeriumi põhiülesannete täitmine ministeeriumi erinevates poliitikavaldkondades neid ja ministeeriumi tegevust toetavate planeerimis-, korraldus-, arendus- ja kontrollitegevuste kaudu.
(3) Osakonna pädevus, täpsemad ülesanded, alluvus ja struktuur määratakse osakonna põhimääruses, mille kinnitab minister.
(4) Osakonda juhib osakonnajuhataja, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist või sõlmib ja lõpetab temaga töölepingu minister või tema volitusel kantsler. Osakonnajuhataja pädevus, ülesanded ja alluvus määratakse tema ametijuhendis.
§ 10. Ministeeriumi osakonnad
2) Euroopa Liidu ja rahvusvahelise koostöö osakond;
3) e-teenuste osakond;
4) haldusosakond;
5) keeleosakond;
6) kommunikatsiooniosakond;
7) koolivõrgu osakond;
8) kutsehariduse osakond;
9) kõrghariduse osakond;
10) noorteosakond;
11) personali- ja dokumendihalduse osakond;
12) rahandusosakond;
13) riigivaraosakond;
14) siseauditiosakond;
15) teadusosakond;
16) täiskasvanuhariduse osakond;
17) välishindamisosakond;
18) õigusosakond;
19) üldharidusosakond.
§ 11. Struktuuriüksuste välised teenistuskohad
(1) Ministeeriumi struktuuri võivad kuuluda väljaspool struktuuriüksusi asuvad ministri nõunikud ja teised vahetult kantslerile või asekantslerile alluvad teenistujad.
(2) Ministri nõunikud nimetab ametikohale ja vabastab ametikohalt või sõlmib ja lõpetab nendega töölepingu minister. Teised väljaspool struktuuriüksusi asuvad teenistujad nimetab ametikohale ja vabastab ametikohalt või sõlmib ja lõpetab nendega töölepingu kantsler.
(3) Ministri nõuniku ja teiste väljaspool struktuuriüksusi asuvate teenistujate ülesanded ja alluvus määratakse nende ametijuhendis.
5. peatükk Komisjonid, nõukogud ja töörühmad
§ 12. Komisjonid, nõukogud ja töörühmad
(1) Minister võib ministeeriumi valitsemisalas moodustada alalisi ja ajutisi nõuandva õigusega komisjone, nõukogusid ja töörühmi.
(2) Kantsler võib moodustada nõuandva õigusega ajutisi komisjone, nõukogusid ja töörühmi ministeeriumi, ministeeriumi valitsemisala asutuste ning riigi asutatud sihtasutuste ja mittetulundusühingute tegevuse koordineerimiseks üksikküsimuste lahendamisel.
(3) Komisjonid, nõukogud ja töörühmad moodustatakse ministri või kantsleri käskkirjaga, milles määratakse nende liikmed, ülesanded ja nende täitmise tähtajad ning töökord.
Vabariigi Valitsuse 10. veebruari 2005. a määrus nr 28 „Haridus- ja Teadusministeeriumi põhimäärus” tunnistatakse kehtetuks.


text:
Teieni jõuab Keskkonnaõiguse Keskuse 2010.a. esimene keskkonnaõiguse uudiskiri. KÕKi uudiskiri sündis 2009.a. Vabaühenduste Fondi (VÜF) toel, praeguseks on uudiskirja tellinud ligi 200 inimest, ent lugejaid on tänu listides avaldatud teadetele rohkemgi.
2009.a. lõpus uurisime uudiskirja tellijatelt, kuidas uudiskirjaga rahul ollakse. Tagasiside oli üldiselt positiivne, lugejad ei soovi valdavalt midagi muuta, on rahul kujunduse ja tehnilise lahendusega ja ka uudiskirja ilmumise sagedus (1 kord kuus) sobib suuremale osale vastanutest (ainult paar vastajat leidsid, et sooviksid uudiseid tihedamini saada). Täname kõiki, kes küsimustikule vastasid!
Et tagasiside on olnud väga positiivne, tahame uudiskirja edastamist kindlasti jätkata. Kuna hetkel ei ole me selleks rahastust leidnud, paneme alates 2010.a. jaanuarist uudiskirja kokku vabatahtlikkuse alusel. Sellega kaasnevad ka mõned muudatused uudiskirja sisus. Kuni edasise rahastuse leidmiseni püüame edastada peamiselt lühiuudiseid ning loobume otseselt rakendusliku sisuga aktide kohta uudiste edastamisest teemade puhul, mis lugejaid ei ole seni väga huvitanud (nt püügimahtude määramine kalanduses).
Muudatused keskkonnaministeeriumi haldusalas
28. detsembril 2009.a. jõustus Keskkonnaministeeriumi uus põhimäärus ja sellest tulenevalt muutus ka ministeeriumi struktuur. Muutmisvajadused olid Keskkonnaministeeriumi teatel tingitud üldisest keskkonnahalduse korrastamisest, mis algas juba 2008. aastal ja mille tulemusel moodustati 1. veebruarist 2009 Keskkonnaamet. Koos ameti loomisega tekkis vajadus korrastada ministeeriumi organisatsioonilist struktuuri ja juhtimist – kujundati ümber asekantslerite ametikohad ning nende vastutusalad.
1. jaanuaril 2010.a. jõustusid muudatused ka Keskkonnainspektsiooni struktuuris, kus kujundati ümber peadirektori asetäitjate vastutusalad. Lisaks on keskkonnaministri 28. detsembri 2009.a. määrusega nr 73 kehtestatud Keskkonnaameti uus struktuur ja koosseis.
Vt muudatustest Keskkonnaministeeriumis lähemalt KKM kodulehelt
Vt Keskkonnaministeeriumi uut põhimäärust Riigi Teatajas
Vt Keskkonnaministri 28. detsembri 2009. a määrust nr 72 „Keskkonnaministri 31. märtsi 2008. a määruse nr 12 «Keskkonnainspektsiooni põhimäärus» muutmine”
Vt Keskkonnaministri 28. detsembri 2009. a määrust nr 74 „Keskkonnainspektsiooni struktuur ja teenistujate koosseis”
Vt Keskkonnaministri 28. detsembri 2009.a. määrust nr 73 „Keskkonnaameti struktuur ja koosseis”
Põllumajandusameti ja Terviseameti loomine puudutab ka keskkonnaküsimusi
Alates 1. jaanuarist 2010 alustasid tööd Terviseamet ja Põllumajandusamet, millesse on liidetud mitme varasema asutuse tegevused.
Terviseamet ühendab seniste Tervishoiuameti, Tervisekaitseinspektsiooni ja Kemikaalide Teabekeskuse ülesandeid.
Kuna nii Terviseameti kui Põllumajandusameti haldusalasse jäävad mitmed keskkonnakaitsega kokkupuutuvad teemad (Terviseameti puhul nt veekaitse, järelevalve müranormide täitmise üle, Põllumajandusametil maaparandus), on ametite loomisega muudetud ka mitmeid õigusakte, vt allpool.
Vabariigi Valitsuse 10. detsembri 2009. a määrus nr 188 „Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses Taimetoodangu Inspektsiooni, piirkondlike maaparandusbüroode ning Maaparanduse Ehitusjärelevalve- ja Ekspertiisibüroo Põllumajandusametiks ümberkorraldamisega”
Vabariigi Valitsuse 10. detsembri 2009. a määrus nr 189 „Terviseameti moodustamisega seotud Vabariigi Valitsuse määruste muutmine”
Põllumajandusministri 8. detsembri 2009. a määrus nr 119 „Põllumajandusministri määruste muutmine seoses Taimetoodangu Inspektsiooni, piirkondlike maaparandusbüroode ning Maaparanduse Ehitusjärelevalve- ja Ekspertiisibüroo Põllumajandusametiks ümberkorraldamisega”
Keskkonnaministri 23. detsembri 2009. a määrus nr 70 „Keskkonnaministri määruste muutmine seoses Terviseameti moodustamisega”
Riigikogu võttis vastu Espoo konventsiooni strateegilise keskkonnamõju hindamise protokolli ratifitseerimise seaduse
Riigikogu võttis 13. jaanuaril 2010.a. vastu seaduse, millega ratifitseeritakse piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni (nn Espoo konventsioon) muudatused ning Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) protokoll.
Espoo konventsiooni näol on tõenäoliselt tegemist kõige olulisema rahvusvahelise lepinguga, mis käsitleb keskkonnamõju hindamist. Selle 2003. aastal Kiievis sõlmitud KSH protokoll peab tagama, et konventsiooni pooled viiksid strateegilise keskkonnamõju hindamise läbi planeerimisprotsessi kõige varasemates staadiumites, samuti on selles hulgaliselt nõudeid avalikkuse kaasamise kohta otsustusprotsessis.
KSH protokolli jõustumiseks peab selle ratifitseerima 16 riiki. Viimastel kuudel on ratifitseerijaid jõudsalt lisandunud, Eesti on neist viieteistkümnes.
Euroopa Kohus: KMH künnist tuleb piiriüleste projektide korral arvestada piiriüleselt
Euroopa Kohtu 10. detsembri 2009.a. otsusega kohtuasjas nr C-205/08 (Umweltanwalt von Kärnten versus Kärntner Landesregierung) lahendati Austria eelotsusetaotlus keskkonnamõju hindamise algatamise künnise küsimuses. Vaidluse all oli elektriliini projekt, mille kogupikkus ületab 15 km künnise, ent millest Austria territooriumile jääb ainult 7,4 km pikkune osa, Itaalia territooriumile 41 km. Vastavalt EL direktiivi 85/337/EÜ (KMH direktiiv) kohaselt on elektriõhuliinide ehitamisel, mille pinge on vähemalt 220 kV ja pikkus üle 15 km, kohustuslik keskkonnamõju hindamise läbiviimine. Austria Kärnteni liidumaa, kus elektriliini rajamist taotleti, leidis, et keskkonnamõju ei tule hinnata, kuna projekti Austria osa ei ületa 15 km künnist. Euroopa Kohus leidis, et keskkonnamõju hindamise kohustus tekib ka siis, kui tegu on piiriülese projektiga ja selle liikmesriigi territooriumil asub ainult osa, mille pikkus jääb alla 15 km.
Euroopa Kohtu lahendiga tutvumiseks saab seda numbri (C-205/08) järgi otsida Euroopa Kohtu lahendite andmebaasist.
Kopenhaageni kliimakonverents: siduvat lepet ei sündinud
Detsembrikuu uudiskirjas kirjutasime põhjalikult EL ambitsioonikatest kavatsustest suruda 7.-18. detsembrini 2009.a. toimunud Kopenhaageni kliimakonverentsil läbi siduvaid kohustusi. Tänaseks on selge, et õiguslikult siduvat lepet Kopenhaageni kliimakonverentsilt ei sündinud, saavutati vaid teatud kokkulepped, mille kohaselt koostavad tööstusriigid nimekirjad abinõudest, mida nad rakendavad kasvuhoonegaaside heitmete vähendamiseks, arengumaad aga teevad nimekirja meetmetest, mida nad peavad endile tähtsaiks kliimamuutuse talitsemisel. Üksmeelele jõuti heitmete monitooringus ja tööstusmaade toetustes vaeste riikide kliimaalastele tegevustele (kokku 30 miljardi dollari ulatuses eesmärgiga kasvatada selle abi suurus 2020. aastaks 100 miljardi dollarini aastas).
Pärast 22. detsembril toimunud EL keskkonnanõukogu istungit väljastatud pressiteadete kohaselt püüavad EL praegune ja tulevane eesistujariik näha olukorda siiski positiivses valguses – leitakse, et Kopenhaageni lepe (Copenhagen Accord) on esimene samm õiguslikult siduva kliimakokkuleppe saavutamiseks, ning kuigi lepe ei ole piisav ohtliku ulatusega kliimamuutuse vältimiseks, sisaldab see mitmeid elemente, mille eest EL võitles.
Vt lähemalt Euroopa Komisjoni pressiteatest 22.12.09 keskkonnanõukogu istungi järelduste kohta
Vt pressiteadet keskkonnanõukogu 22.12.09 istungi tulemustest (ingl k)
Vaidlus Eesti ja Poola kasvuhoonegaaside saastekvootide osas jätkub
Euroopa Komisjon tegi 11. detsembril 2009.a. uued otsused Eesti ja Poola kasvuhoonegaaside saastekvootide jaotuskavade osas, mis näevad ette süsinikdioksiidi emissiooni saastekvootide jagamise 2008-2012 kauplemisperioodil. Komisjon lükkas mõlemad kavad tagasi, esitades selleks mitu põhjendust, ent tuues peamise põhjusena välja, et käitlejatele lubatud saastekvootide kogumaht oli liiga suur. Komisjon oli Eesti ja Poola jaotuskavad ka varem tagasi lükanud, ent vastav Komisjoni otsus tühistati Euroopa Kohtu Esimese Astme Kohtu poolt 23. septembril 2009.a. Komisjon esitas Euroopa Kohtu otsustele 3. detsembril 2009.a. apellatsioonkaebused.
Loe Komisjoni ning Eesti ja Poola vahelise vaidluse kohta lähemalt ka KÕKi 2009.a. oktoobrikuu uudiskirjast
Euroopa Komisjon kehtestas sektorite loetelu, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks
Euroopa Komisjoni 24.12.09 otsusega on määratud kindlaks sektorite ja allsektorite loetelu, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks. Loetelu on kehtestatud tulenevalt EL direktiivist 2003/87/EÜ, millega luuakse EL-s kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem.
Eesti vastus välisõhu saaste rikkumismenetluse osas: olukord on paranemas
Euroopa Komisjon saatis Eestile 3. novembril 2009 põhjendatud arvamuse, milles märgib, et Eesti ei ole saavutanud peenosakeste PM10 piirtasemetest kinnipidamist välisõhus. Komisjon leidis, et kuna Eestis on ületatud PM10 piirtasemeid mitu aastat järjest ning Eesti ei ole esitanud asjakohast teadet, ei ole Eesti täitnud direktiivist 1999/30/EÜ tulenevaid kohustusi. Kui ametlik kiri tähistab esimest formaalset sammu EÜ asutamislepingu artikli 226 alusel algatatud rikkumismenetluses, siis komisjoni põhjendatud arvamuse esitamine on järgmiseks menetlusetapiks, millele võib järgneda liikmesriigi Euroopa Kohtusse kaebamine.
Vabariigi Valitsuse 7. jaanuari 2010.a. istungil otsustati, et Keskkonnaministeeriumi analüüsi põhjal teavitatakse komisjoni, et prognooside kohaselt ei ületa Eesti enam peenosakeste piirväärtusi välisõhus ning et varasematel ületamistel on olnud erinevad põhjused, sh piiriülesed. Samuti antakse komisjonile teada, et Tallinna välisõhu kvaliteedi parendamise tegevuskava eelnõu on plaanis kinnitada 2010. aasta jaanuaris.
Euroopa Kohus: Natura alade nimekirja kandmiseks nõusoleku andmise otsustamisel ei saa tugineda muudele kui keskkonnakaitsealastele põhjustele
Euroopa Kohus lahendas 14. jaanuari 2010.a. otsusega kohtuasjas nr C-226/08 Saksamaa kohtu eelotsusetaotlust seoses Papenburgi linna ja Saksa riigi vahelise vaidlusega. Saksa riik plaanis anda nõusoleku Euroopa Komisjoni koostatud Natura alade loetelu (ühenduse tähtsusega alade loetelu) eelnõule, milles oli nimetatud ka üks Emsi jõel Papenburgi linna territooriumist allavoolu asuv ala. Papenburgi linn on Emsi jõe ääres asuv sadamalinn, kus asub ka laevatehas. Võimaldamaks laevade – süvisega kuni 7,3 m – liikumist laevatehase ja Põhjamere vahel tuleb Emsis teha süvendamisi. Jõe süvendamiseks on antud luba vastava ametiasutuse poolt 1994.a. Seetõttu leidis Papenburgi linn, et Saksamaa ei oleks pidanud andma nõusolekut ala kandmiseks Natura alade loetellu. Linnal on kartus, et kui vaidlusalune ala sellesse loetellu lisatakse, tuleb vajalike süvendamiste tegemiseks tulevikus igal üksikjuhul läbi viia EL loodusdirektiivi artikli 6 lõigetes 3 ja 4 ette nähtud hindamine (nn Natura hindamine).
Euroopa Kohus leidis, et liikmesriik ei või komisjoni koostatud ühenduse tähtsusega alade loetelu eelnõusse ühe või mitme ala lisamise osas nõusoleku andmata jätmiseks tugineda muudele kui keskkonnakaitsealastele põhjustele (otsuse p 33).
Samuti leidis Euroopa Kohus, et laevateede hooldustööd, millele on antud luba enne loodusdirektiivi ülevõtmise tähtaega, peavad juhul, kui need võivad avaldada sellele alale olulist mõju, läbima keskkonnamõju hindamise, kui neid töid jätkatakse pärast asjaomase ala lisamist ühenduse tähtsusega alade loetellu (otsuse p 50). Samas leidis Euroopa Kohus ka seda, et juhul, kui nende tööde teostamise korduvust, laadi ja tingimusi arvestades võib neid vaadelda üheainsa tegevusena – eriti juhul, kui nende eesmärk on laevatee teatava sügavuse säilitamine regulaarsete ja vajalike süvendamistega –, siis võib neid hooldustöid käsitada ühe ja sama projektina loodusdirektiivi artikli 6 lõike 3 tähenduses (otsuse p 51).
Riigikohus: Edelaraudteed ei saa karistada selle eest, et ta ei teavitanud metsise püsielupaigas lammutustöid läbiviivat ettevõtet seal kehtivatest kitsendustest
Riigikohtu halduskolleegiumi 4. jaanuari 2010.a. otsusega haldusasjas nr 3-1-1-104-09 tühistati Pärnu Maakohtu 4. juuni 2009. a otsus Edelaraudtee Infrastruktuuri AS-i karistamises looduskaitseseaduse § 71 lg 2 järgi ja lõpetati väärteomenetlus teos väärteo tunnuste puudumise tõttu.
Edelaraudtee Infrastruktuuri AS sai 2009.a. jaanuaris Keskkonnainspektsioonilt 20 000 krooni trahvi, kuna ettevõtte juhatuse liige Rain Kaarjas korraldas 2008.a. aprillis ja mais lammutustöid Pärnu-Mõisaküla raudteelõigul, kus asub kaitse alla võetud metsise püsielupaik ja kus seetõttu on inimeste viibimine, marjade ja seente korjamine jmt lubatud üksnes 1. juulist kuni 31. jaanuarini. Pärnumaa KKT oli ettevõtet kitsendustest informeerinud 2008.a. jaanuaris, ent ettevõtte juhatus ei teavitanud nendest osaühingut, kes lammutustöid reaalselt läbi viis. Edelaraudtee vaidlustas KKI otsuse Pärnu Maakohtus, kes jättis aga KKI otsuse muutmata. Riigikohtu 4.01.10 otsusega leiti aga, et Pärnu Maakohtu otsus ei olnud õige ja see tuleb tühistada.
Edelaraudtee Infrastruktuuri AS-i on karistatud LKS § 71 lg 2 järgi, mis sätestab juriidilise isiku vastutuse kaitstava loodusobjekti kasutamis- või kaitsenõuete rikkumise eest. Riigikohus leidis, et kuna Kalda metsise püsielupaigas ei viibinud ükski Edelaraudtee Infrastruktuuri AS-i esindaja, ei saa Edelaraudtee Infrastruktuuri AS-i nõuete rikkumise eest karistada. Lahendis analüüsitakse pikalt võimalust võtta Edelaraudtee Infrastruktuuri AS vastutusele selle eest, et metsise püsielupaigast ei teavitatud lammutustöid läbiviivad ettevõtet. Kokkuvõttes jõuab Riigikohus siiski järeldusele, et õiguskorras puudub käesoleval hetkel võimalus karistada looduskaitseobjekti valdajat kolmandale isikule objektist teavitamata jätmise eest.
Vt Riigikohtu otsust asjas nr 3-1-1-104-09
Valitsus kärpis Harju ja Järva maakonna kaitsealuste parkide nimekirju
Vabariigi Valitsus tunnistas möödunud aasta detsembris kehtetuks mitmed Harju ja Järva maakonna kaitsealuste parkide kaitse alla võtmise otsused. Järva maakonnas arvati kaitse alt välja 9 üleriigilise looduskaitseväärtuse minetanud kaitseala: Paide lossipark, Rutikevere, Päinurme, Viisu, Röa, Palu ja Tori pargid ning Piiometsa põlispuude grupp ja Päinurme tammik. Harju maakonnas arvati kaitse alt välja Rannamõisa park ja K. Türnpu park, kuna ekspertgrupi hinnangul on ka need pargid minetanud oma loodusväärtuse.
Vt Vabariigi Valitsuse 29. detsembri 2009.a. määrust nr 219 „Harju maakonna kaitsealuste parkide kaitse alla võtmise otsuste kehtetuks tunnistamine”
Vt Vabariigi Valitsuse 17. detsembri 2009. a määrust nr 209 „Järva maakonnas parkide ja puistu kaitse alla võtmise otsuste kehtetuks tunnistamine”
Eesti vastus põhjavee kaitset puudutava rikkumismenetluse osas: muudame regulatsiooni
Euroopa Komisjon on saatnud Eestile põhjendatud arvamuse, milles leiab, et Eesti ei ole võtnud õigeaegselt üle EL direktiivi 2006/118/EÜ (mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest) nõudeid. Kui ametlik kiri tähistab esimest formaalset sammu EÜ asutamislepingu artikli 226 alusel algatatud rikkumismenetluses, siis komisjoni põhjendatud arvamuse esitamine on järgmiseks menetlusetapiks, millele võib järgneda juba liikmesriigi Euroopa Kohtusse kaebamine.
Keskkonnaministeerium otsustas ekspertiisi põhjal tunnistada kehtetuks keskkonnaministri 2004.a. määruse, millega olid kehtestatud põhjaveekogumite veeklassid, põhjaveekogumite veeklassidele vastavad kvaliteedinäitajate väärtused ning veeklasside määramise kord – ja asendada see uue samu küsimusi reguleeriva määrusega.
Samuti on keskkonnaministeerium täiendava analüüsi käigus jõudnud järeldusele, et direktiivi ülevõtmiseks tuleb kehtestada selles olevad üldkasutatavad mõisted seaduses, mitte teiseses õigusaktis. Seetõttu on välja töötatud veeseaduse muutmise seaduse eelnõu, mis on kavas esitada Vabariigi Valitsusele 2010. aasta I kvartalis.
Keskkonnaminister kehtestas uue põhjavee kaitset reguleeriva määruse
Keskkonnaministri 29. detsembri 2009.a. määrusega nr 75 on kehtestatud „Põhjaveekogumite moodustamise kord ja nende põhjaveekogumite nimestik, mille seisundiklass tuleb määrata, põhjaveekogumite seisundiklassid, põhjaveekogumite seisundiklassidele vastavad keemiliste näitajate väärtused ja koguseliste näitajate tingimused, põhjavee kvaliteedi piirväärtused, põhjavee saasteainesisalduse läviväärtused ning põhjaveekogumi seisundiklassi määramise kord”.
Keerulise nimega õigusakti eesmärgiks on tagada põhjavee kaitse põhjavee seisundi hindamise kaudu ning põhjaveekogumite seisundiklasside määramine viisil, mis võimaldab veekaitsemeetmete tõhusat planeerimist ja rakendamist. Määrus asendab varasemat, 2004.aastast kehtinud määrust põhjaveekogumite veeklasside ja nende kvaliteedinäitajate kohta; uue määruse kehtestamise põhjuseks oli EL poolt Eesti vastu algatatud rikkumismenetlus (vt eelmist uudist).
Vt keskkonnaministri 29.12.09 määrust nr 75 Riigi Teatajas
Valitsus pikendas sõnnikuhoidlate korrastamise tähtaega
Vabariigi Valitsus muutis 29.12.09 oma varasemat määrust, millega kehtestatakse veekaitsenõuded väetise- ja sõnnikuhoidlatele. Määruse muutmise eesmärk on pikendada väljaspool nitraaditundlikku ala asuvate sõnnikuhoidlate korrastamise tähtaega 1. jaanuarilt 2010 tähtajani 1. jaanuar 2013. Tegu on hoidlatega, mis kuuluvad 2002. aastast loomakasvatushoonete juurde ja kus peetakse üle 10 looma.
Sõnnikuhoidla ja -rennid peavad olema ehitatud nii, et oleks takistatud sademete, pinna- ning põhjavee valgumine hoidlasse. Hoidlad peavad olema ka lekkekindlad ja vedelsõnnikuhoidlad peavad olema kaetud. Muudatusettepaneku tegi Eesti Põllumeeste Keskliit, kes põhjendab oma ettepanekut praeguse raske majandusolukorraga, mistõttu põllumajandusettevõtjad ei ole suutelised täitma nõudeid määruses varem toodud tähtajaks.
Vt Vabariigi Valitsuse 29. detsembri 2009. a määrust nr 220 Riigi Teatajas
Valitsus kehtestas Pandivere ja Adavere-Põltsamaa nitraaditundliku ala tegevuskava
Vabariigi Valitsus kehtestas 29.12.2009.a. korraldusega Pandivere ja Adavere-Põltsamaa nitraaditundliku ala tegevuskava aastateks 2009–2011. Tegevuskava peamine eesmärk on tagada nitraaditundlikul alal inimeste tervisele ohutu joogivesi. Selleks tuleb tegevuskava kohaselt piirata põllumajandusreostust, aidata kaasa säästva põllumajandustootmise arengule ja võtta kasutusele muud nitraadikoormust vähendavad abinõud.
Vt Vabariigi Valitsuse 29. detsembri 2009. a korraldust nr 589 Riigi Teatajas
Vt selgitust tegevuskava kehtestamise korralduse kohta Vabariigi Valitsuse 29.12.09 istungi päevakorrapunktide ülevaates (p 10)
Muudeti romusõidukite käitlemisnõudeid
Keskkonnaministri 18. detsembri 2009.a määrusega nr 69 muudeti romusõidukite käitlusnõudeid, täpsemalt lammutuskoja ja kogumiskoha mõistete sõnastusi. Romusõidukid kuuluvad nii ohtlike jäätmete kui tavajäätmete hulka, kehtivate nõuete kohaselt peab lammutuskojale ja kogumiskohale olema antud asjaomane jäätmeluba või keskkonnakompleksluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsents. Enamikus romusõidukite kogumiskohtadest ja lammutuskodadest käideldakse ohtlike jäätmete hulka liigituvaid romusõidukeid, kuid on ka isikuid, kes käitlevad ainult tavajäätmete hulka kuuluvaid romusid, millest on teine jäätmekäitleja eelnevalt kõik ohtlikud osad ja vedelikud eemaldanud.
Määruse täpsustused kehtestati selleks, et ära hoida väärarusaama, nagu kehtivad nõuded ei kehtiks sellisele romude kogumiskohale ja lammutuskojale, kus käideldakse ainult tavajäätmete hulka kuuluvaid romusõidukeid, nimetatud määruse nõuded ei laiene. Samuti kõrvaldatakse määrusest mõned ebatäpsused mõistete kasutuses.
Vt keskkonnaministri 18. detsembri 2009. a määrust nr 69 Riigi Teatajas
Vt Keskkonnaministeeriumi ettevalmistatud määruse eelnõu seletuskirja e-õiguses
Pikendati pakendi tagatisraha suuruse numbriliste märkide kasutamise tähtaega
Keskkonnaministri 16. detsembri 2009.a määrusega nr 68 muudeti varasemat keskkonnaministri määrust, millega on kehtestatud pakendi tagatisraha suuruse märgid. Muudatusega pikendati numbriliste tagatisraha märkide kasutamise tähtaega kuni 28. veebruarini 2010.a.
2009.a. juunis tagatisraha suuruse märkide kasutamise nõuetes tehtud muudatustega kehtestati, et edaspidi märgitakse pakendile tagatisraha suurus numbri asemel tähemärkidega A, B, C või D. Samuti sätestati, et pakendiettevõtja võib lasta turule tagatisraha numbriliste märkidega pakendeid 31. detsembrini 2009. OÜ Eesti Pandipakend taotles tähtaja pikendamist 28. veebruarini 2010, kuna pakendiettevõtjatel on majandussurutise tõttu liiga palju laovarusid, millel on kasutatud vana pakendimärgistust.
Vt Keskkonnaministri 16. detsembri 2009. a määrust nr 68
Vt ka selgitusi määruse eelnõu seletuskirjas
Muudeti patareide ja akude märgistamise nõudeid
Keskkonnaministri 3. detsembri 2009.a. määrusega nr 65 muudeti patareide ja akude märgistamise nõudeid. Kui varem kehtinud nõuete kohaselt oli patareidel ja akudel nõutava lahutuskogumismärgise minimaalne suurus silindrilise patarei või aku poolest välispinnast 1,5%, siis nüüdsest peab see olema patarei või aku kogu välispinnast 1,5%. Muudatuse põhjuseks on see, et vastav märgistusnõue tuleneb EL direktiivist 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid (nn patareidirektiiv). Muudatusega likvideeriti vastuolu direktiiviga.
Vt keskkonnaministri 3. detsembri 2009. a määrust nr 65 Riigi Teatajas
Vt selgitusi määruse eelnõu seletuskirjas
Uus EL määrus seab ühtse raamistiku taimekaitsevahendite statistika jaoks
Euroopa Liidus on kehtestatud uus määrus 1185/2009, milles sätestatakse ühtne raamistik pestitsiidide, mis on taimekaitsevahendid, statistika jaoks. Selle põhjuseks oli määruse preambula kohaselt vajadus koostada üksikasjalik, ühtlustatud ja ajakohane statistika pestitsiidide müügi ja kasutamise kohta ühenduse tasandil. Selline statistika on vajalik Euroopa Liidu säästava arengu poliitika hindamiseks ning pestitsiidide kasutamisega seotud tervise- ja keskkonnaohtude näitajate väljaarvutamiseks. Määrusega nähakse EL liikmesriikidele ette kohustus esitada perioodiliselt andmed turulelastud pestitsiidide aastaste koguste ja kasutatud pestitsiidide aastaste kohustuste kohta.
Vaata lähemalt: Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1185/2009, 25. november 2009, mis käsitleb pestitsiidide statistikat
Euroopa Komisjon lubas turule järjekordse geenmuundatud maisisordi
Euroopa Komisjoni 30. novembri 2009.a. otsusega on turule lubatud geneetiliselt muundatud maisi MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid.
Vt Euroopa Komisjoni 30. novembri 2009.a. otsust Euroopa Liidu Teatajas
Jõustus EL uus kalanduse kontrollisüsteem
1. jaanuaril 2010.a. hakkasid kehtima uued eeskirjad, mille eesmärk on tugevdada EL ühise kalanduspoliitika kontrollisüsteemi. Euroopa Komisjoni teatel antakse nende eeskirjadega ELile ja tema liikmesriikidele tõhusad vahendid, et kaitsta mitte ainult merede ja ookeanide ressursse vastutustundetute ettevõtjate eest, vaid ka kaitsta ausate kalurite elatusallikaid nii, et vähendatakse ebaausat konkurentsi. Tänu sellele, et riikidel ei ole lubatud kohaldada sooduskohtlemist ja puudub kiusatus petta, sest eeskirjade rikkujad ei pääse karistusest, võimaldab uus süsteem kaluritel töötada ühesugustel tingimustel ja seega edendada eeskirjade järgimist kalandussektoris.
Vt ka uudist uue kontrollisüsteemi kohta KÕKi 2009.a. detsembrikuu uudiskirjas

matches:
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
§ 71
§ 71
Riigikohus
Riigikohus


ps4 | kaup24.ee
Mängud arvutitele ja konsoolidele (94)
Suverehvid (10)
-18% % 3€ soodustus alates 59€ € 2214 / kuud € 36900 1t 44min. 1-3 tööpäeva Sony PlayStation 4 (PS4) Pro, 1 TB + Fortnite Neo Versa Mälu suurus (RAM): 8 GB Kõvaketa maht: 1 TB Lisa korvi
-22% % 3€ soodustus alates 59€ € 2010 / kuud € 33500 1t 44min. 1-3 tööpäeva Mängukonsool Sony PlayStation 4 (PS4) Slim 1TB + Uncharted4, Ratchet & Clank, The Last Of Us Lisa korvi
-20% % 3€ soodustus alates 59€ € 2122 / kuud € 35361 1t 44min. 1-3 tööpäeva Sony PlayStation 4 (PS4) Slim 1TB + 2 valdymo pulteliai + FIFA 20 Mälu suurus (RAM): 8 GB Kõvaketa maht: 1 TB Lisa korvi
-26% % 3€ soodustus alates 59€ € 1805 / kuud € 30086 1t 44min. 1-3 tööpäeva Mängukonsool Sony PlayStation 4 (PS4) Slim, 1TB, Days of Play Limited Edition Mälu suurus (RAM): 8 GB Kõvaketa maht: 1 TB Lisa korvi
-17% % 3€ soodustus alates 59€ € 1963 / kuud € 32715 1t 44min. 1-3 tööpäeva Mängukonsool Sony Playstation 4 (PS4) Slim 1TB + FIFA 20 Mälu suurus (RAM): 8 GB Kõvaketa maht: 1 TB Lisa korvi
% 3€ soodustus alates 59€ € 2184 / kuud € 36400 1t 44min. Sony PlayStation 4 (PS4) Slim 1TB + Horizon Zero Dawn + Uncharted 4 + The Last of Us Mälu suurus (RAM): 8 GB Kõvaketa maht: 1 TB Lisa korvi
-17% % 3€ soodustus alates 59€ € 2034 / kuud € 33900 1t 44min. 1-3 tööpäeva Sony PlayStation 4 (PS4) Slim, 500 GB + 2 juhtpult Mälu suurus (RAM): 8 GB Kõvaketa maht: 500 GB Lisa korvi
-11% % 3€ soodustus alates 59€ € 2503 / kuud € 42900 1t 44min. Sony PlayStation 4 (PS4) Pro, 1 TB + Fifa 20 Mälu suurus (RAM): 8 GB Kõvaketa maht: 1 TB Lisa korvi
-10% % 3€ soodustus alates 59€ € 2388 / kuud € 39800 1t 44min. Mängukonsool Sony PlayStation 4 (PS4) Slim 1TB + Call of Duty Black Ops IV Mälu suurus (RAM): 8 GB Kõvaketa maht: 1 TB Lisa korvi
-20% % 3€ soodustus alates 59€ € 2184 / kuud € 36400 5/5 1t 44min. 1-3 tööpäeva Sony Playstation 4 (PS4) Slim 1TB + FIFA 19 Mälu suurus (RAM): 8 GB Kõvaketa maht: 1 TB Lisa korvi
-23% % 3€ soodustus alates 59€ € 1788 / kuud € 29800 1t 44min. Mängukonsool Sony PlayStation 4 (PS4) Slim, 500 GB + FIFA 19 Mälu suurus (RAM): 8 GB Kõvaketa maht: 500 GB Lisa korvi
-23% % 3€ soodustus alates 59€ € 2356 / kuud € 39259 4.7/5 1t 44min. Mängukonsool Sony PlayStation 4 (PS4) Pro, 1 TB Lisa korvi
-21% % 3€ soodustus alates 59€ € 1805 / kuud € 30089 4.9/5 1t 44min. 1-3 tööpäeva Mängukonsool Sony PlayStation 4 (PS4) Slim, 1TB (2016) Lisa korvi
-12% % 3€ soodustus alates 59€ € 1598 / kuud € 26631 5/5 1t 44min. 1-3 tööpäeva Mängukonsool Sony PlayStation 4 PS4 Slim, 500 GB 2016 Lisa korvi
% 3€ soodustus alates 59€ € 575 / kuud € 9198 1t 44min. 1-3 tööpäeva Videomäng NBA 2k20 Legend Edition, PS4 Sobib tootele: PS4 mängud Soovitatav vanus: 3+ Lisa korvi
-39% % 3€ soodustus alates 59€ € 325 / kuud € 5200 1t 44min. Sony 9893950 Turustaja: sony Kõvaketa maht: Pole täpsustatud Lisa korvi
-23% % 3€ soodustus alates 59€ € 261 / kuud € 4171 1t 44min. 1-3 tööpäeva Days Gone, PS4 Sobib tootele: PS4 mängud Soovitatav vanus: Alates 18 Väljaandja: Sony Interactive Entertainment Lisa korvi
-22% % 3€ soodustus alates 59€ € 319 / kuud € 5098 4.9/5 1t 44min. 1-3 tööpäeva Mängupult PS4 Dualshock 4 v2, must Lisa korvi
-71% % 3€ soodustus alates 59€ € 109 / kuud € 1749 1t 44min. Mäng Call of Duty Infinite Warfare Legacy Edition PS4 Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 14 Lisa korvi
-17% % 3€ soodustus alates 59€ € 500 / kuud € 7995 1t 44min. Sony Official PlayStation 4 Move Controller - Twin Pack (Black) (PS4/PSVR) Lisa korvi
-59% % 3€ soodustus alates 59€ € 124 / kuud € 1989 5/5 1t 44min. Mäng LEGO Jurassic World, PS4 Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 7+ Gamespot hinne: 6/10 Lisa korvi
-42% % 3€ soodustus alates 59€ € 176 / kuud € 2810 5/5 1t 44min. 1-3 tööpäeva Laadimisjaam Sony PS4 Dualshock Lisa korvi
-11% % 3€ soodustus alates 59€ € 350 / kuud € 5595 1t 44min. 1-3 tööpäeva Mängupult Sony DualShock 4 v2, PS4, Wireless, sinine Lisa korvi
% 3€ soodustus alates 59€ € 391 / kuud € 6248 5/5 1t 44min. 1-3 tööpäeva Videomäng NBA 2k20 Standard Edition, PS4 Sobib tootele: PS4 mängud Soovitatav vanus: 3+ Lisa korvi
-13% % 3€ soodustus alates 59€ € 226 / kuud € 3613 1t 44min. Mäng Worms Weapons of Mass Destruction, PS4 Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 12+ Lisa korvi
-28% % 3€ soodustus alates 59€ € 331 / kuud € 5300 5/5 1t 44min. 1-3 tööpäeva Mängupult PS4 Dualshock 4 v2, punane Lisa korvi
-22% % 3€ soodustus alates 59€ € 138 / kuud € 2200 5/5 1t 44min. Mäng Batman Return to Arkham, PS4 Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 16+ Lisa korvi
-62% % 3€ soodustus alates 59€ € 118 / kuud € 1890 1t 44min. Mäng LEGO City Undercover, PS4 Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 7+ Lisa korvi
-25% % 3€ soodustus alates 59€ € 125 / kuud € 1999 1t 44min. Mäng Lego Harry Potter Collection, PS4 Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 7+ Lisa korvi
-34% % 3€ soodustus alates 59€ € 131 / kuud € 2099 1t 44min. Mäng Resident Evil 7 Biohazard, PS4 Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 18+ Lisa korvi
-52% % 3€ soodustus alates 59€ € 900 1t 44min. Mäng The Elder Scrolls Online: Tamriel Unlimited, PS4 Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 17+ Lisa korvi
-31% % 3€ soodustus alates 59€ € 194 / kuud € 3100 1t 44min. Mäng Uncharted The Lost Legacy, PS4 Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 16+ Lisa korvi
-13% % 3€ soodustus alates 59€ € 119 / kuud € 1899 1t 44min. Mäng STYX Shards of Darkness, PS4 Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 16+ Lisa korvi
-32% % 3€ soodustus alates 59€ € 172 / kuud € 2748 1t 44min. Mäng Watch Dogs 2, PS4 Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 18+ Lisa korvi
-21% % 3€ soodustus alates 59€ € 150 / kuud € 2399 1t 44min. Mäng Dishonored: Death of the Outsider, (PS4) Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 18+ Väljaandja: Arkane Studios Lisa korvi
-25% % 3€ soodustus alates 59€ € 220 / kuud € 3521 5/5 1t 44min. Mäng Crash Bandicoot N. Sane Trilogy (PS4) Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 3+ Lisa korvi
-31% % 3€ soodustus alates 59€ € 216 / kuud € 3449 1t 44min. Mäng Persona 5, PS4 Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 16+ Lisa korvi
-25% % 3€ soodustus alates 59€ € 213 / kuud € 3400 1t 44min. Mäng Middle earth: Shadow of War, PS4 Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 15+ Väljaandja: Warner Bros Interactive Lisa korvi
-18% % 3€ soodustus alates 59€ € 271 / kuud € 4336 1t 44min. Mäng Cars 3 Driven to Win, PS4 Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 7+ Väljaandja: Activision Lisa korvi
-34% % 3€ soodustus alates 59€ € 371 / kuud € 5932 1t 44min. Mäng Dissidia Final Fantasy NT, PS4 Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 12+ Lisa korvi
-32% % 3€ soodustus alates 59€ € 310 / kuud € 4966 1t 44min. Mäng Kingdom Come: Deliverance, PS4 Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 18+ Lisa korvi
-31% % 3€ soodustus alates 59€ € 125 / kuud € 1998 1t 44min. Laadija Speedlink Twindock PS4 (SL-4511-BK) Lisa korvi
-43% % 3€ soodustus alates 59€ € 627 1t 44min. Speedlink PS4 HDMI kaabel (SL-450101-BK-150), 1.5m, must Lisa korvi
-35% % 3€ soodustus alates 59€ € 076 / kuud € 1220 1t 44min. Laadija Speedlink Jazz PS4 (SL-450000-BK) Lisa korvi
-55% % 3€ soodustus alates 59€ € 119 / kuud € 1899 1t 44min. Mäng NIOH, PS4 Sobib tootele: Playstation 4 mängud Soovitatav vanus: 18+ Lisa korvi
-35% % 3€ soodustus alates 59€ € 849 / kuud € 13590 1t 44min. Juhtmevabad kõrvaklapid PS4 Platinum Wireless Headset Tüüp: Juhtmeta kõrvaklapid Mikrofon: On Lisa korvi
-36% % 3€ soodustus alates 59€ € 100 / kuud € 1599 1t 44min. Tarvikute komplekt Hama Blue Camo 7in1 sobib Dualshock 4 PS4/SLIM/PRO Lisa korvi
-35% % 3€ soodustus alates 59€ € 125 / kuud € 1995 1t 44min. Mäng Ps4 LITTLEBIGPLANET 3 Sobib tootele: PS4 mängud Lisa korvi
-36% % 3€ soodustus alates 59€ € 144 / kuud € 2300 1t 44min. Kõrvaklapid mikrofoniga Speed-link Coniux, PS4 Tüüp: Juhtmega kõrvaklapid Lisa korvi
-29% % 3€ soodustus alates 59€ € 116 / kuud € 1858 1t 44min. Mäng Terraria, PS4 Sobib tootele: PS4 mängud Soovitatav vanus: 12+ Väljaandja: 505 Games Lisa korvi
-23% % 3€ soodustus alates 59€ € 331 / kuud € 5297 1t 44min. Mäng Gravel, PS4 Sobib tootele: PS4 mängud Soovitatav vanus: 3+ Väljaandja: Square Enix Lisa korvi
-24% % 3€ soodustus alates 59€ € 150 / kuud € 2405 5/5 1t 44min. Mäng LEGO Marvel Super Heroes 2, PS4 Sobib tootele: PS4 mängud Soovitatav vanus: 7+ Väljaandja: Warner Bros Interactive Lisa korvi
-24% % 3€ soodustus alates 59€ € 125 / kuud € 1994 1t 44min. Mäng Super Stardust Ultra VR, PS4 Sobib tootele: PS4 mängud Soovitatav vanus: 7+ Lisa korvi
-16% % 3€ soodustus alates 59€ € 247 / kuud € 3949 1t 44min. Mäng Battlefield Hardline, PS4 Sobib tootele: PS4 mängud Soovitatav vanus: 18+ Väljaandja: Electronic Arts Lisa korvi
% 3€ soodustus alates 59€ € 475 / kuud € 7599 1t 44min. Videomäng FIFA 20 Standard Edition, PS4 Sobib tootele: PS4 mängud Soovitatav vanus: 3+ Lisa korvi
-10% % 3€ soodustus alates 59€ € 378 / kuud € 6048 1t 44min. A Plague Tale: Innocence (PS4) Sobib tootele: PS4 mängud Soovitatav vanus: 18+ Lisa korvi
% 3€ soodustus alates 59€ € 316 / kuud € 5059 1t 44min. Far Cry 5 (PS4) Sobib tootele: PS4 mängud Soovitatav vanus: 18+ Lisa korvi
-14% % 3€ soodustus alates 59€ € 175 / kuud € 2794 1t 44min. Railway Empire, PS4 Sobib tootele: PS4 mängud Soovitatav vanus: 7+ Väljaandja: Kalypso Lisa korvi
-19% % 3€ soodustus alates 59€ € 314 / kuud € 5018 1t 44min. Monster Energy Supercross, PS4 Sobib tootele: PS4 mängud Soovitatav vanus: 3+ Lisa korvi
-15% % 3€ soodustus alates 59€ € 134 / kuud € 2149 1t 44min. NBA 2K18, PS4 Sobib tootele: PS4 mängud Soovitatav vanus: 3+ Lisa korvi


text:
Pärnu linna huvihariduse ja huvitegevuse toetuse ning stipendiumi määramise kord – Riigi Teataja
Pärnu linna huvihariduse ja huvitegevuse toetuse ning stipendiumi määramise kord
Pärnu linna huvihariduse ja huvitegevuse toetuse ning stipendiumi määramise kord - sisukord
§ 2 Toetuste ning stipendiumite taotlemise üldpõhimõtted
§ 3 Toetuste ja stipendiumite taotlemine
§ 5 Taotluste hindamine ja toetuse või stipendiumi eraldamine
§ 6 Toetuste ja stipendiumite kasutamise põhimõtted
RT IV, 13.09.2018, 36
Vastu võetud 21.09.2017 nr 24
RT IV, 27.09.2017, 33
jõustumine 30.09.2017
06.09.2018 RT IV, 13.09.2018, 17 16.09.2018
(1) Määruse eesmärgiks on:
1) huvihariduse ja huvitegevuse toetuse (edaspidi toetus) määramine osalemiseks üleriigilistel või rahvusvahelistel võistlustel, konkurssidel või laagrites (edaspidi võistlemistoetus) ning huvihariduse ja huvitegevuse õppevahendite soetamiseks (edaspidi õppevahendi toetus);
[RT IV, 13.09.2018, 17 - jõust. 16.09.2018]
2) huvihariduse ja huvitegevuse stipendiumi (edaspidi stipendium) määramine Pärnu linnas tegutsevale õpetajale/juhendajale, et soodustada tema silmapaistvat ja/või Pärnule vajalikku tegevust ning motiveerida teda töötama või jätkama tööd huvihariduse või huvitegevuse valdkonnas.
(2) Toetuseid ning stipendiume antakse eelarvevahendite olemasolul.
(3) Toetuseid ning stipendiume määratakse Pärnu linnas elavate või tegutsevate 7-19 aastaste noorte huvihariduse ja huvitegevuse võimaluste parandamiseks.
§ 2. Toetuste ning stipendiumite taotlemise üldpõhimõtted
(1) Toetuse ja stipendiumi taotluse (edaspidi taotlus) võivad esitada juriidilised isikud ja asutused (edaspidi taotleja).
(2) Taotlejal peavad olema täidetud järgmised nõuded:
§ 3. Toetuste ja stipendiumite taotlemine
(1) Taotlus esitatakse Pärnu Linnavalitsuse haridusosakonnale (edaspidi haridusosakond) järgmiselt:
1) võistlemistoetuse taotlused üldjuhul üks kord kvartalis ja õppevahendi toetuse taotlused üldjuhul kaks korda aastas;
2) stipendiumite taotlused üldjuhul kaks korda aastas;
(2) Info taotluste esitamise kohta avalikustatakse Pärnu linna veebilehel www.parnu.ee ja kohalikus meedias.
1) lühikirjeldust ja põhjendust, mille jaoks toetust või stipendiumi taotletakse;
2) toetuse kasutamise eelarvet või taotletava stipendiumi suurust.
(1) Haridusosakond kontrollib esitatud dokumentide vastavust käesolevale määrusele.
(2) Taotlusi menetleval teenistujal on vajaduse korral õigus hankida lisainformatsiooni ja nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid.
(3) Puuduste esinemisel taotluses informeerib haridusosakond sellest taotlejat ning annab puuduste kõrvaldamiseks aega 10 tööpäeva. Juhul, kui taotleja ei kõrvalda antud tähtajaks puudusi, menetlus toetuse või stipendiumi määramiseks lõpetatakse.
(4) Kui haridusosakond tuvastab valeandmete teadliku esitamise, lõpetatakse menetlus toetuse või stipendiumi määramiseks.
§ 5. Taotluste hindamine ja toetuse või stipendiumi eraldamine
(1) Taotluste hindamiseks moodustab Pärnu Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) komisjoni.
(2) Toetuste ja stipendiumite eraldamise otsustab linnavalitsus korraldusega komisjoni ettepanekul. Korraldus on toetuse ja stipendiumi väljamaksmise aluseks.
(3) Kui toetuse saajaks on linnavalitsuse hallatav asutus, täpsustatakse selle hallatava asutuse eelarvet toetuse summas, muutmata sealjuures linna eelarves toetusteks planeeritud kogumahtu.
(4) Üldjuhul eraldatakse ühe taotleja kohta kuni kaks stipendiumit.
(5) Sobivate kandidaatide puudumisel on õigus jätta toetus (toetused) või stipendium (stipendiumid) välja andmata.
(6) Haridusosakond teavitab kirjalikult taotlejaid, kelle taotlus jäi rahuldamata.
§ 6. Toetuste ja stipendiumite kasutamise põhimõtted
(1) Toetuse ja stipendiumi saaja on kohustatud kasutama toetust või stipendiumi sihtotstarbeliselt. Mittesihtotstarbelisel kasutamisel on toetuse või stipendiumi saaja kohustatud toetuse andjale toetuse või stipendiumi tagasi maksma 10 päeva jooksul pärast vastava nõude esitamist.
(2) Kasutamata jäänud toetus või toetuse osa tuleb toetuse andjale tagastada 10 päeva jooksul pärast vastava nõude esitamist.
(3) Stipendiumi taotleja on kohustatud haridusosakond teavitama, kui stipendiumi saaja lahkub töölt enne stipendiumi saamise lõpptähtaega.
(4) Stipendiumi maksmine lõpetatakse juhul, kui stipendiumi saaja ei tööta enam õpetajana/juhendajana huvihariduse või huvitegevuse valdkonnas.
Järelevalvet toetuste ja stipendiumite sihipärase kasutamise üle teostab haridusosakond.

matches:
§ 2
§ 3
§ 5
§ 6
§ 2
§ 3
§ 5
§ 6


text:
Riigilõivuseaduse § 57 lg 1 ja lisa 1 viimase lause põhiseaduslikkuse kontroll – Riigi Teataja
Riigilõivuseaduse § 57 lg 1 ja lisa 1 viimase lause põhiseaduslikkuse kontroll
RT I, 25.06.2012, 2
Vastu võetud 20.06.2012
Eesistuja Märt Rask, liikmed Henn Jõks, Ott Järvesaar, Lea Laarmaa ja Jüri Põld
Tallinna Ringkonnakohtu 19. aprilli 2012. a kohtumäärus tsiviilasjas nr 2-11-42142
Tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks riigilõivuseaduse (RT I, 23.03.2011, 1; RT I, 02.03.2012, 5) § 57 lg 1 koostoimes lisa 1 viimase lausega osas, milles tsiviilasjas hinna puhul üle 639 116 euro 48 sendi tuleb hagiavalduselt tasuda riigilõivu 3% tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 95 867 eurot 47 senti.
1. First Telecom Trading OÜ (registrikood 10620229) esitas 7. septembril 2011 Harju Maakohtusse hagi Arnout Dirk Lugtmeijeri vastu alusetult saadud 1 000 000 euro tagastamiseks ja viivise saamiseks. Riigilõivuseaduse (RLS) § 57 lg 1 ja lisa 1 viimase lause alusel tuli tsiviilasjas hinna puhul üle 639 116 euro 48 sendi tasuda hagiavalduselt riigilõivu 3% tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 95 867 eurot 47 senti. Praegusel juhul tuli tasuda riigilõivu 30 000 eurot. Hageja riigilõivu ei tasunud ja taotles selle riigilõivumäära põhiseaduse vastaseks tunnistamist ning kohaldamata jätmist.
2. Harju Maakohus jättis 14. septembri 2011. a määrusega hagiavalduse käiguta ja kohustas hagejat tasuma riigilõivu 30 000 eurot 14 päeva jooksul alates määruse kättetoimetamisest. Kohus leidis, et ei ole alust algatada põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetlust selle riigilõivumäära üle. Hageja 28. septembril 2011 esitatud taotluse alusel pikendas maakohus riigilõivu tasumise tähtaega 14 päeva võrra. Hageja riigilõivu tähtaegselt ei tasunud. Harju Maakohus keeldus 21. oktoobri 2011. a määrusega tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 371 lg 1 p 10 alusel hagi menetlusse võtmast.
3. First Telecom Trading OÜ esitas maakohtu määruse peale määruskaebuse, milles palus määruse tühistada. Hageja põhjendas taotlust hagiavalduselt tasuda tuleva riigilõivu määra põhiseadusvastasusega. 30 000 euro suurune riigilõiv on ilmselgelt ebamõõdukas.
4. Harju Maakohus võttis määruskaebuse menetlusse, jättis selle rahuldamata ja edastas TsMS § 663 lg 5 alusel Tallinna Ringkonnakohtule.
5. Tallinna Ringkonnakohus jättis 19. aprilli 2012. a määrusega kohaldamata alates 24. märtsist 2011 kehtivas redaktsioonis RLS § 57 lg 1 koostoimes lisa 1 viimase lausega osas, milles tsiviilasjas hinna puhul üle 639 116 euro 48 sendi tuleb hagiavalduselt tasuda riigilõivu 3% tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 95 867 eurot 47 senti. Ringkonnakohus rahuldas määruskaebuse ja tühistas Harju Maakohtu 21. oktoobri 2011. a määruse ning saatis tsiviilasja menetlusse võtmise otsustamiseks maakohtule. Ringkonnakohus leidis, et hageja peab tasuma hagilt riigilõivu riigilõivuseaduse lisa 1 tabeli viimase rea järgi 19 173 eurot 49 senti. Tallinna Ringkonnakohtu määrus jõudis Riigikohtusse 20. aprillil 2012.
6. Hagiavalduselt tasuda tulev riigilõiv riivab praegusel juhul juriidilise isiku õigust pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse (põhiseaduse (PS) § 15 lg 1). Riive eesmärkideks on riigi tehtava toimingu kulutuste hüvitamine toimingu osaliste poolt ja menetlusökonoomia.
7. Tasuda tuleva riigilõivu määr on menetlusökonoomia eesmärgil sobiv ja vajalik abinõu. Hagiavalduselt tasuda tulev riigilõiv piirab Eesti majanduslikku olukorda arvestades ebamõõdukalt First Telecom Trading OÜ kohtusse pöördumise õigust. Kõrget riigilõivu ei kaalu üles võimalus saada menetlusabi. Üldjuhul peaks kohtusse pöörduja suutma ise tasuda riigilõivu ja menetlusabi taotlemine peaks olema erand. Seda ei kaalu üles ka eeldus, et hagi rahuldamise korral mõistetakse riigilõiv kostjalt hagejale välja. Hageja kannab riigilõivu tagasisaamise riski. Samuti pole kõigi hagide puhul edulootus 100%-line. Menetlusökonoomia eesmärk on saavutatav ka oluliselt madalamate riigilõivudega ja pahatahtlikult esitatud hagide menetlemist on võimalik vältida menetluslike abinõudega.
8. Riigikogu põhiseaduskomisjon leiab, et riigilõivudega riivatavaks põhiõiguseks on igaühe õigus pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse. PS § 15 lg-s 1 sätestatud põhiõigus peab tagama isikule kohtusse ligipääsu iga tema õiguse ja vabaduse rikkumise korral. Riive legitiimseteks eesmärkideks on menetlusosalise osavõtt õigusemõistmise kulutuste kandmisest ja menetlusökonoomia. Arvestades riigilõivu ja nõude suurust ning Riigikohtu seniseid seisukohti, on praegune riigilõiv põhiseadusega vastuolus.
9. RLS § 57 lg 1 ja lisa 1 viimane lause oma koosmõjus on vastuolus PS § 11 lg-ga 2 osas, milles nähakse ette kohustus tasuda tsiviilasjas hagiavalduselt hinna puhul üle 639 115 euro 48 sendi riigilõivu 3% tsiviilasja hinnast.
Arnout Dirk Lugtmeijer
10. A. D. Lugtmeijer leiab, et üldiselt on Eestis kehtivad riigilõivud kohtusse pöördumisel ülemäära kõrged ja takistavad ebaproportsionaalselt õiguste kohtulikku kaitset, eriti füüsilisest isikust hagejate puhul. Kõrged riigilõivud võivad olla vastuolus PS § 15 lg-ga 1.
11. Praeguses asjas ei näe kostja pahatahtliku hagi menetlemise vältimiseks muud tõhusat abinõu peale riigilõivu. Alusetu nõude esitamine ja menetlemine mitte üksnes ei koorma kostjat tarbetu menetlusega, vaid on ka suunatud isiklikult kostja kui tuntud ja laitmatu renomeega ärimehe maine kahjustamisele, sest hagiavaldusest pärinevad ebaõiged väited ja nõuded väidetava kostja võla kohta on paratamatult kandunud kohtulahendite kirjeldavasse ossa, ilma et kostjal oleks olnud võimalik vastuväiteid esitada.
12. Kostja palub, et Riigikohus mainiks tulevase lahendi kirjeldavas osas kostja vastuväiteid hageja esitatud nõudele. Vastasel korral saaksid seal kajastatud üksnes hageja ebaõiged väited. Kostjal ei ole olnud võimalust oma seisukohti üheski varasemas menetlusetapis esitada.
13. RLS § 57 lg 1 ja lisa 1 nende koostoimes osas, mille kohaselt tuleb 1 000 000 euro suuruse hagihinna puhul tasuda riigilõivu 30 000 eurot, on vastuolus PS § 15 lg-s 1 ettenähtud kohtusse pöördumise õiguse ning PS §-s 11 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega.
14. Riivatud on PS § 15 lg 1 esimeses lauses sisalduv kohtusse pöördumise õigus. Kuna see on üheks põhiseadusega kõrgeimat kaitset vajavaks õiguseks, saab selle kasutamist piirata üksnes mõni teine sama tasandi õigus või põhiseaduslik väärtus. Seetõttu on selle õiguse piiramine lubatav üksnes menetlusökonoomia eesmärgil. See kehtib ka tsiviilkohtumenetluse jaoks, kus üle erahuvi seisab avalik huvi, et kohus teeks õigeid ja õiglaseid otsuseid.
15. Riigilõiv on sujuva kohtumenetluse saavutamisel üksnes üks komponent paljudest. See on olemuslikult piirang, mitte takistus kohtusse pöördumisel. Riigilõiv 30 000 eurot on ülemäära kõrge piirang kohtusse pöördumiseks.
16. Riigilõivuseaduse § 57 lg 1 ja lisa 1 viimane lause on põhiseadusega kooskõlas. Riivatud on kohtusse pöördumise õigust (PS § 15 lg 1) ja omandipõhiõigust (PS § 32).
17. Riigilõivud on kehtestatud menetlusökonoomia tagamiseks. Menetlusökonoomia on põhiseaduslik õigusväärtus, mille mõningane kitsendamine on õiguskindluse ja kohtusüsteemi ülekoormuse vältimiseks vajalik. Riigilõiv peab tagama, et isik kaaluks enne kohtusse pöördumist põhjalikult ressursimahuka kohtumenetluse alustamist. Tsiviilkohtumenetluse eesmärk ei ole tagada võimalikult rohket hagidega pöördumist tsiviilkohtusse, vaid tagada lünkadeta hagiõigus isiku oluliste õiguste kaitseks. Hagiõigust võib kuritarvitada põhjendamatute ja liialdatud kahjunõuete esitamisega ning selle piiramine riigilõivu abil on demokraatlikus ühiskonnas lubatud.
18. Hagi lõivustamist liigsete ja ilmselt põhjendamatute, kohut koormavate kaebuste menetlemise vältimiseks võib pidada tsiviilkohtumenetluses menetlusökonoomia printsiibi tagamisel vältimatuks meetmeks. Seega on hagi lõivustamine asjassepuutuvas määras menetlusökonoomia tagamiseks sobiv abinõu. Olukorras, kus lõivustamisega võrreldavaid ja sama tulemuslikke meetmeid selle eesmärgi saavutamiseks valida ei ole, on lõivustamine vältimatu meede.
19. Riigilõivu üheks eesmärgiks tsiviilasjades on kohtupidamisele tehtavate riigi kulutuste hüvitamine. Riigilõivuseaduse lisas 1 sätestatud riigilõivumääradega sooviti muuta riigilõivud tsiviilasjade lahendamisel võimalikult kulupõhiseks. Näiteks katsid riigilõivumäärad kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud riigilõivuseaduse alusel ligikaudu 90% tsiviilkohtumenetluse kuludest, millest tulenevalt ülejäänud 10% jäi maksumaksja kanda. Sellest järeldub ka RLS § 57 lg 1 ja lisa 1 alusel kehtestatud riigilõivumäärade ratsionaalne põhjendus. Tulenevalt sellest, et tsiviilkohtumenetluses on kohtu rolliks õiguskaitse, õigusemõistmine ja õigusrahu pakkumine omavahel kokkuleppele mittejõudnud pooltele, on põhjendatud tsiviilvaidlustega seotud kulude katmine kohtuasja poolte kohtukuludega, selle asemel et asetada see koormis maksumaksjaile.
20. Justiitsminister ei nõustu väitega, et lõivude kehtestamisega on loodud olukord, kus piiratakse isikul tema eeldatava ja seadusega kaitstud õiguse või huvi kaitseks kohtusse pöörduda ning seeläbi piiratakse isiku õigust tõhusale õiguskaitsele. TsMS § 180 lg 1 p 1 järgi võib kohus isiku taotlusel vabastada isiku täielikult või osaliselt riigilõivu tasumisest riigituludesse või määrata p 2 järgi riigilõivu tasumise osamaksetena kindla tähtaja jooksul. Sellisel juhul peab kohus paratamatult andma ühtlasi eelhinnangu hageja õiguste kaitse vajalikkuse ja olulisuse kohta. Seega olukorras, kus on olemas õiguslik mehhanism maksejõuetu isiku riigilõivu tasumisest täielikult või osaliselt vabastamiseks, ei saa pidada kõnealuseid riigilõivumäärasid ebaproportsionaalselt suurteks ega PS § 15 lg-st 1 ja §-st 32 tulenevaid õigusi rikkuvaks.
21. Rahandusminister märgib, et riigilõivuseaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadusega muudetakse kehtivat riigilõivuseadust selliselt, et riigilõive alandavad ja nendega seotud muudatused jõustuvad 1. juulil 2012.
22. Riigilõivuseaduse (RT I, 23.03.2011, 1; RT I, 02.03.2012, 5) § 57 „Hagiavalduse, avalduse ja kaebuse läbivaatamine“ lg 1:
23. „Lisa 1 riigilõivuseaduse juurde
RIIGILÕIVU TÄISMÄÄRAD AVALDUSE ESITAMISE EEST TSIVIILKOHTUMENETLUSES (EURODES)
[RT I, 23.03.2011, 1 – jõust. 24.03.2011]
Tsiviilasja hinna puhul üle 639 116,48 euro on riigilõivu täismäär 3 protsenti tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 95 867,47 eurot.“
24. Praeguses asjas esitas First Telecom Trading OÜ hagi hinnaga 1 000 000 eurot ning vaidlustas sellelt tasuda tuleva 30 000 euro suuruse riigilõivu põhiseaduspärasuse. Tallinna Ringkonnakohus tunnistas põhiseadusega vastuolus olevaks ja jättis kohaldamata kehtiva RLS § 57 lg 1 koostoimes lisa 1 viimase lausega osas, mille alusel määrati osaühingu hagilt tasutav riigilõiv.
25. Tallinna Ringkonnakohus lahendas põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse algatanud määrusega määruskaebust, mille First Telecom Trading OÜ esitas Harju Maakohtu määruse peale, millega keelduti osaühingu hagi menetlusse võtmast. PS § 15 lg 2 ja § 152 kohaselt peab kohus kontrollima kõiki sätteid, mida kohaldab. Tallinna Ringkonnakohus pidi hagi menetlusse võtmata jätmise määruse seaduslikkuse hindamisel kontrollima ka seda, kas hagi menetlusse võtmist takistava tasumata riigilõivu määr on põhiseaduspärane. Seejuures ei ole oluline, kas First Telecom Trading OÜ-l on võimalik saada menetlusabi, kuna igal kohtusse pöördujal tuleb võtta risk, et olenemata menetlusabi saamisest tuleb tal lõpptulemusena riigilõiv siiski tasuda (Riigikohtu üldkogu 6. märtsi 2012. a otsus asjas nr 3-2-1-67-11, p 18.2) ja seega kohaldatakse tema suhtes riigilõivumäära sätestavat normi. Seetõttu saab ka Riigikohus hinnata kohaldamisele kuuluva riigilõivumäära põhiseaduslikkust.
26. Praeguses põhiseaduslikkuse järelevalve asjas on seega põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse (PSJKS) § 14 lg 2 esimese lause mõttes asjassepuutuvateks säteteks alates 24. märtsist 2011 kehtiv RLS § 57 lg 1 koostoimes lisa 1 viimase lausega osas, milles tsiviilasjas hinna puhul üle 639 116 euro 48 sendi tuleb hagiavalduselt tasuda riigilõivu 3% tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 95 867 eurot 47 senti. Nende sätete puudumisel või väiksema lõivu kehtimisel ei peaks First Telecom Trading OÜ tasuma nii suures määras riigilõivu, sätete põhiseaduspärasuse korral tuleks tsiviilasi jätta menetlusse võtmata.
27. Kuna asjassepuutuvad sätted on formaalselt põhiseaduspärased, siis analüüsib kolleegium nende sätete materiaalset põhiseaduspärasust.
28. Õiguse riive on selle kaitseala iga ebasoodus mõjutamine (vt nt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 6. märtsi 2002. a otsus asjas nr 3-4-1-1-02, p 12). Hagilt tasutava riigilõivu määr ja selle tasumise kohustus riivab esmajoones PS § 15 lg 1 esimeses lauses sätestatud igaühe põhiõigust kohtusse pöörduda. Tegemist on põhiõigusega, mis laieneb ka juriidilistele isikutele (PS § 9 lg 2). Kui nõutavat lõivu ei ole tasutud ja isikut ei vabastata lõivu tasumise kohustusest, on asja menetlusse võtmine takistatud. Sellisel juhul ei kontrolli kohus ka isiku väidetud õiguste rikkumist.
29. PS § 15 lg 1 esimeses lauses sätestatud kohtusse pöördumise põhiõiguse piiramise eesmärkidena on riigilõivude puhul legitiimsed õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu põhimõte ja menetlusökonoomia (Riigikohtu üldkogu 16. mai 2008. a otsus asjas nr 3-1-1-88-07, p 43 ja seal viidatud kohtupraktika; Riigikohtu üldkogu 12. aprilli 2011. a otsus asjas nr 3-2-1-62-10, p 45; Riigikohtu üldkogu 6. märtsi 2012. a otsus asjas nr 3-2-1-67-11, p 25.5; Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 15. detsembri 2009. a otsus asjas nr 3-4-1-25-09, p 23).
30. Hagilt hinnaga 1 000 000 eurot 30 000 euro (s.o 3%) suuruse riigilõivu tasumise nõue võib muu hulgas ära hoida põhjendamatute ja pahatahtlike hagide esitamist ning soodustab seega menetlusökonoomia eesmärki. Samuti katab hagiavalduselt sellises suuruses tasuda tulev riigilõiv arvatavasti õigusemõistmise kulud selles kohtuastmes (vt Riigikohtu üldkogu 6. märtsi 2012. a otsus asjas nr 3-2-1-67-11, p 26.2), olles seega ka õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu eesmärgil sobiv abinõu.
31. Hagiavalduselt tasuda tulev riigilõiv suuruses 30 000 eurot (s.o 3% hagihinnast) ei ole vajalik, kuna õigusemõistmise kulude kandmise ja menetlusökonoomia eesmärki on võimalik saavutada teiste, vähem koormavate abinõudega, mis on vähemalt sama efektiivsed kui praeguses määras riigilõiv. Riigikohtu üldkogu hindas 6. märtsi 2012. a otsuses asjas nr 3-2-1-67-11 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud RLS § 56 lg 1 ja lisa 1 alusel määratud 220 000 krooni (14 060 euro 56 sendi) suuruse riigilõivu põhiseaduslikkust, leides otsuse p-s 27, et tegemist ei olnud menetlusökonoomia ega õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu eesmärkidel vajaliku abinõuga. Praeguses asjas hindab kolleegium hagiavalduselt hinna puhul üle 639 116 euro 48 sendi tasuda tuleva riigilõivu põhiseaduspärasust. Üldiselt on riigilõivuseaduse lisa 1 järgsed riigilõivud püsinud alates 1. jaanuarist 2009 põhimõtteliselt samas määras hoolimata vääringust, milles need on riigilõivuseaduse lisas 1 esitatud. Seetõttu on ka praeguses, kehtiva riigilõivumäära põhiseaduslikkuse järelevalve asjas asjakohane lähtuda üldkogu viimases riigilõivu puudutavas kohtuasjas esitatud seisukohtadest.
32. Üldkogu leidis asjas nr 3-2-1-67-11 tehtud otsuse p-s 27.6, et ka oluliselt väiksem riigilõiv kataks tõenäoliselt õigusemõistmise kulud, kuid oleks kohtusse pöörduda soovivale isikule vähem koormav. Justiitsministeeriumi andmetel oli 2010. aastal tsiviilasjas keskmine menetluskulu maakohtus 285 eurot. Praeguses asjas kataks nõutav riigilõiv õigusemõistmise kulud ligi 105 korda.
33. Kolleegium on seisukohal, et praeguses menetluses ei esine asjaolusid, mille tõttu peaks otsustama teisiti, kui on olnud Riigikohtu senine praktika riigilõivuseaduse lisa 1 viimases lauses sätestatud riigilõivu maksimummäära põhiseaduspärasuse hindamisel. Riigikohtu üldkogu tunnistas 12. aprilli 2011. a otsuses asjas nr 3-2-1-62-10 põhiseadusega vastuolus olevaks 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud riigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; RT I 22.12.2010, 1) § 56 lg-te 1 ja 19 ning lisa 1 viimase lause alusel tsiviilasjas hinnaga üle 10 000 000 krooni apellatsioonkaebuselt makstava riigilõivu (maksimummäär 1 500 000 krooni, st 95 867 eurot 47 senti). Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium tunnistas 1. novembri 2011. a otsusega asjas nr 3-4-1-17-11 põhiseadusega vastuolus olevaks 1. jaanuarist kuni 23. märtsini 2011 kehtinud riigilõivuseaduse lisa 1 viimases lauses märgitud riigilõivu määra tsiviilasja hinna puhul üle 639 116 euro 48 sendi (10 000 000 krooni). Põhiseadusevastaseks tunnistatud riigilõiv oli 36 088 eurot 35 senti suurem kui kohtuasjas nr 3-2-1-62-10 põhiseadusvastaseks tunnistatud ja enne 1. jaanuari 2011 kehtinud lõiv. Alates 24. märtsist 2011 kehtima hakanud riigilõivuseaduse lisa 1 redaktsioonis on riigilõivu maksimummäära vähendatud. Kehtiv ülempiir vastab enne 1. jaanuari 2011 kehtinud maksimummäärale (95 867 eurot 47 senti).
34. Kolleegiumi hinnangul ei ole ka praeguses asjas asjassepuutuv riigilõiv eespool esitatud põhjustel vajalik menetlusökonoomia ega õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu eesmärgi täitmiseks.
35. Ka Riigikogus 6. juunil 2012 vastu võetud ja 1. juulil 2012 jõustuvas riigilõivuseaduse muutmise seaduses on peetud võimalikuks saavutada menetlusökonoomia ka väiksemate riigilõivudega.
36. Justiitsministri analüüsitud omandipõhiõiguse riivet (arvamuse p IV.2) ei pea kolleegium eelnevast tulenevalt vajalikuks hinnata. (Vt ka Riigikohtu üldkogu 12. aprilli 2011. a otsus asjas nr 3-2-1-62-10, p 50; Riigikohtu üldkogu 29. novembri 2011. a otsus asjas nr 3-3-1-22-11, p-d 11, 23 ja 31.)
37. Kolleegium tunnistab PSJKS § 15 lg 1 p 2 alusel põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks riigilõivuseaduse (RT I, 23.03.2011, 1; RT I, 02.03.2012, 5) § 57 lg 1 koostoimes lisa 1 viimase lausega osas, milles tsiviilasjas hinna puhul üle 639 116 euro 48 sendi tuleb hagiavalduselt tasuda riigilõivu 3% tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 95 867 eurot 47 senti.
Märt Rask, Henn Jõks, Ott Järvesaar, Lea Laarmaa, Jüri Põld

matches:
§ 57
§ 57
§ 57
§ 57
Kohus
§ 371
§ 663
§ 57
§ 15
§ 15
§ 57
§ 11
§ 15
Riigikohus
§ 57
§ 15
§ 15
kohus
§ 57
§ 15
§ 32
§ 57
§ 180
kohus
kohus
§ 15
§ 57
§ 57
§ 15
§ 152
kohus
Riigikohus
§ 14
§ 57
§ 15
§ 9
kohus
§ 15
§ 56
§ 56
§ 15
§ 57


Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine – Riigi Teataja
Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine - sisukord
§ 5 Meetme rakendusasutus ja rakendusüksus
§ 6 Vaiete menetleja
2 Toetuse taotleja, toetatavad tegevused, kulude abikõlblikkus, toetuse osakaal ja suurus ning riigiabi
§ 10 Toetuse osakaal ja suurus
§ 13 Nõuded toetuse taotlejale
§ 16 Toetuse taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontroll ning taotluste hindamine
5 Toetuse maksmise tingimused
§ 21 Toetatava tegevuse toimumist tõendav dokument ja maksmise eelduseks olev tulemus
§ 22 Finantskorrektsioonid
6 Aruannete esitamine
7 Toetuse ja kohanduse saaja õigused ja kohustused
§ 25 Kohanduse saaja õigused ja kohustused
RT I, 13.02.2019, 2
Vastu võetud 26.02.2018 nr 4
RT I, 28.02.2018, 2
jõustumine 03.03.2018
06.02.2019 RT I, 13.02.2019, 1 16.02.2019
Määrusega kehtestatakse „Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014–2020“ prioriteetse suuna 2 „Sotsiaalse kaasatuse suurendamine“ meetme 2.5 „Hoolekande taristu arendamine, keskkonna kohandamine puuetega inimeste vajadustele vastavaks“ tegevuse 2.5.2 „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine“ (edaspidi meetme tegevus) toetuse andmise tingimused.
8) vooruline taotlemine – taotlusvoor, kus taotluse esitamine on võimalik taotlemise väljakuulutamise teates sätestatud tähtpäevaks;
[RT I, 13.02.2019, 1 - jõust. 16.02.2019]
9) jooksev taotlemine – taotlusvoor, kus taotluse esitamine toimub jooksvalt kuni eelarve vabade vahendite lõppemiseni, kuid hiljemalt väljakuulutamise teates sätestatud tähtpäevaks.
(1) Toetuse andmise eesmärk on tagada puudega inimestele paremad elamis-, õppimis- ja töötamistingimused.
(2) Toetuse andmise tulemusel on kohandatud vähemalt 1955 puudest tuleneva erivajadusega inimese eluruumid vastavalt nende puudest tulenevatele vajadustele, nende iseseisev toimetulek paraneb ja hoolduskoormus väheneb.
(1) Meetme tegevuse abikõlblikkuse periood on avatud taotlusvooru väljakuulutamise kuupäevast kuni 31.08.2023.
(2) Projekti abikõlblikkuse periood on toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud ajavahemik, millal projekti tegevused algavad ja lõpevad ning projekti teostamiseks vajalikud kulud tekivad. Projekti abikõlblikkuse periood peab jääma meetme tegevuse abikõlblikkuse perioodi.
(3) Projekti abikõlblikkuse periood võib alata taotlusvooru väljakuulutamise kuupäevast.
(4) Projekti abikõlblikkuse perioodi kestus on kuni 24 kuud. Projekti abikõlblikkuse perioodi võib kooskõlas määruse §-ga 19 põhjendatud juhtudel pikendada, kuid mitte rohkem kui meetme tegevuse abikõlblikkuse perioodi lõpuni.
§ 5. Meetme rakendusasutus ja rakendusüksus
§ 6. Vaiete menetleja
Rakendusüksuse otsuse või toimingu vaiete menetleja on rakendusüksus.
2. peatükk Toetuse taotleja, toetatavad tegevused, kulude abikõlblikkus, toetuse osakaal ja suurus ning riigiabi
Toetuse taotlejaks on kohalik omavalitsus.
(1) Abikõlblikud on käesoleva määruse §-s 8 nimetatud tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud, mis hüvitatakse vastavalt Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. a määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” (edaspidi ühendmäärus) §-s 7 ja käesoleva määruse lisas 1 nimetatud standardiseeritud ühikuhindadele või vastava ühikuhinna puudumise korral ühendmääruse §-s 2 sätestatud tingimustel ning on kooskõlas ühendmääruse §-s 5 nimetatud puhastuluga arvestamise ja käesolevas määruses sätestatud tingimustega.
(2) Mitteabikõlblikud on ühendmääruse §-s 4 nimetatud kulud.
(3) Ühe kohanduse saaja jaoks antakse meetme tegevusest toetust üks kord.
(4) Abikõlblikud on järgmised käesoleva määruse §-s 8 nimetatud tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud:
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 1 ja 2 nimetatud kulusid hüvitatakse tegelike kulude alusel.
(6) Kui kohandusele on määruse lisas 1 määratud ühikuhind, siis käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 3-8 nimetatud kulusid tegelike kulude alusel ei hüvitata.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud kulude abikõlbliku osa määramist ei mõjuta kohanduse kasutamine teiste pereliikmete või maja elanike poolt.
§ 10. Toetuse osakaal ja suurus
(1) Toetuse maksimaalne osakaal on 85% abikõlblike kulude maksumusest. Toetuse saaja omafinantseeringu minimaalne määr on 15%.
(2) Voorulise taotlemise korral on toetuse suuruse ja kohanduste arvu aluseks puudega inimeste arv kohalikus omavalitsuses. Igal kohalikul omavalitsusel on võimalik taotleda vähemalt ühte lisas 1 määratud suurima ühikuhinnaga eluruumi kohandust.
Meetme raames antav toetus ei ole riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(1) Rakendusasutus esitab rakendusüksusele enne taotluste esitamise väljakuulutamist taotluste esitamise ajakava ja eelarve. Taotluste esitamine on vooruline või jooksev.
(2) Voorulise taotlemise korral esitab rakendusasutus rakendusüksusele lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmetele kohaliku omavalitsuse toetuse suuruse ja kohanduste arvu.
(3) Rakendusüksus kuulutab taotlusvooru välja oma kodulehel ja avalikus meedias, avaldades taotlemise algusaja ja tähtpäeva ning taotlusvooru eelarve. Vooruline taotlemine kuulutatakse välja vähemalt 60 kalendripäeva enne projekti taotluste esitamise tähtpäeva.
(4) Kohalik omavalitsus esitab taotluse ja selle lisad rakendusüksusele digitaalselt allkirjastatuna struktuuritoetuse registri kaudu. Kohalik omavalitsus koostab taotluse kohanduse taotlejate avalduste alusel ning registreerib kõik kohanduse avaldused sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistris. Kohalik omavalitsus koostab projekti eelarve, võttes aluseks käesoleva määruse lisas 1 määratud standardiseeritud ühikuhinnad või vastava ühikuhinna puudumise korral eeldatava eelarve ning käesoleva määruse § 9 lõike 4 punktides 1 ja 2 nimetatud kulud.
(5) Kohalik omavalitsus võib voorulise taotlemise korral ühes taotlusvoorus esitada ühe toetuse taotluse.
§ 13. Nõuded toetuse taotlejale
(1) Toetuse taotleja peab vastama Vabariigi Valitsuse 21. augusti 2014. a määruse nr 133 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse taotlemise ja taotluste menetlemise nõuded ja tingimused toetuse andmise tingimuste määruse kehtestamiseks” (edaspidi taotluste menetlemise määrus) §-s 2 sätestatud nõuetele ning ta ei tohi olla riigieelarve, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest sama kulu hüvitamiseks toetust saanud.
(2) Toetuse taotleja on kohustatud täitma perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse (edaspidi STS) § 21 lõikes 2 nimetatud kohustusi.
(3) Toetuse taotleja on kohustatud seoses hankimisega tagama STS §-s 26 sätestatud kohustuste täitmise.
(4) Toetuse taotlejal peab olema omafinantseeringu ja mitteabikõlblike kulude tasumise suutlikkus vastavalt taotluste menetlemise määruse § 3 lõigetele 1, 2 ja 4.
1) projekt toetab käesoleva määruse §-s 3 nimetatud eesmärkide ja tulemuste saavutamist;
2) toetust taotletakse käesoleva määruse §-s 8 nimetatud toetatavale tegevusele;
3) taotletava toetuse summa ja selle osakaal abikõlblikest kuludest vastavad käesolevale määrusele;
4) taotletava toetuse suurus ja kavandatud kohanduste arv vastavad käesoleva määruse § 12 lõikes 1 nimetatud rakendusasutuse ettepanekule;
5) toetatavad tegevused ei ole enne toetuse taotluse esitamist lõpetatud;
6) taotlus on esitatud tähtajaks ja nõuetekohaselt;
7) taotluses esitatud andmed on täielikud ja õiged.
(2) Taotluse esitamisel lähtutakse struktuuritoetuse registri andmeväljadest.
(3) Taotlus peab sisaldama taotluste menetlemise määruse § 4 lõikes 2 sätestatud kinnitusi.
(4) Kui toetuse taotleja on projektile või osale projekti tegevustest taotlenud toetust samal ajal mitmest meetmest või muudest riigieelarve, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest, peab toetuse taotleja esitama sellekohase teabe.
(5) Taotlus peab sisaldama iga kohanduse kohta vähemalt järgmist:
1) kohanduse saaja nimi, isikukood, rahvastikuregistrijärgse elukoha aadress;
2) toetatavate tegevuste kirjeldus vastavalt käesoleva määruse §-s 8 esitatud jaotusele;
3) kohanduse maksumus vastavalt käesoleva määruse lisas 1 määratud standardiseeritud ühikuhinnale või vastava ühikuhinna puudumise korral eeldatav eelarve.
(1) Taotluse menetlemine toimub vastavalt taotluste menetlemise määruses ja käesolevas määruses sätestatule.
(2) STS § 21 lõike 3 alusel, kui taotlust ei esitata tähtajaks, jäetakse taotlus tähtaega ennistamata otsusega vastu võtmata.
(4) Taotlejal on õigus esitatud taotlust muuta vaid rakendusüksuse osutatud puuduste kõrvaldamiseks.
(5) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 45 tööpäeva alates nõuetekohase taotluse esitamisest või pärast käesoleva määruse § 16 lõikes 2 nimetatud puuduste kõrvaldamise tähtaja möödumist.
§ 16. Toetuse taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontroll ning taotluste hindamine
(1) Rakendusüksus kontrollib taotleja ja taotluse vastavust nõuetele ning projekti vastavust hindamiskriteeriumidele.
(2) Kui taotluses avastatakse puudusi, teatatakse sellest taotlejale kolme tööpäeva jooksul alates puuduse avastamisest. Puuduste kõrvaldamiseks antakse mõistlik tähtaeg, mille võrra pikeneb toetuse taotluse menetlemise tähtaeg.
(3) Taotleja tunnistatakse nõuetele vastavaks, kui ta vastab taotluste menetlemise määruse §-des 2 ja 3 ning käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
(4) Taotlus tunnistatakse nõuetele vastavaks, kui see vastab taotluste menetlemise määruse §-s 4 ja käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
1) taotlus ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud nõuetele ja taotleja ei ole taotluses esinevaid puudusi määratud tähtaja jooksul kõrvaldanud;
2) taotleja ei võimalda STS § 21 lõike 7 alusel kohapealse kontrolli raames tuvastada toetuse taotleja käsutuses olevate taotluses esitatud andmete õigsust.
(6) Projektide hindamine toimub vastavushindamise raames. Projekt peab vastama järgmistele hindamiskriteeriumidele:
1) projekt vastab meetme eesmärkidele;
2) projekt on põhjendatud;
3) projekt on kuluefektiivne;
4) taotlejal on suutlikkus projekti ellu viia;
5) projektil on mõju ühtsele riigivalitsemisele ja võrdsete võimaluste tagamisele.
(7) Kui taotleja ja taotlus tunnistatakse voorulise taotlemise korral vastavaks ja projekt vastab hindamiskriteeriumidele, teeb rakendusüksus taotluse rahuldamise otsuse. Jooksva taotlemise korral teeb rakendusüksus taotluse rahuldamise otsuse, kui taotleja ja taotlus tunnistatakse vastavaks ja projekt vastab hindamiskriteeriumidele ning projekti rahastamise summa ei ületa vastavas taotlusvoorus välja kuulutatud rahastamise eelarve jääki.
(8) Kui taotleja või taotlus tunnistatakse mittevastavaks, teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse. Kui jooksva taotlemise korral on taotluste rahaline maht suurem kui projektide rahastamise eelarve vabade vahendite jääk, eelistatakse ajaliselt varem esitatud taotlusi ning ülejäänud taotluste suhtes tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
(1) Taotluse rahuldamise otsuses märgitakse taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 4 sätestatu.
(2) Vastavalt taotluste menetlemise määruse § 8 lõikele 6 on taotlus ja selle kohta täiendavalt esitatud teave taotluse kohta tehtud otsuse lahutamatu lisa.
(3) Taotlus jäetakse rahuldamata taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 2 nimetatud juhtudel ja juhul, kui taotleja ei ole taotluses esinevaid puudusi määratud tähtaja jooksul kõrvaldanud.
(4) Taotluse rahuldamata jätmise otsuses märgitakse taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 5 nimetatud teave.
(5) Taotlejale tehakse tema taotluse kohta tehtud otsus teatavaks struktuuritoetuse registri vahendusel viivitamata.
(1) Taotluse võib osaliselt rahuldada vastavalt taotluste menetlemise määruse § 9 lõikes 1 sätestatule, kui projekti eesmärgid, tulemused või väljundid on saavutatavad ka taotletust väiksema toetuse summaga.
(3) Selliste menetluses olevate taotluste kohta, mille rahaline maht ületab meetme taotluste rahastamise eelarve vaba jäägi ja mida ei ole võimalik vastavalt taotluste menetlemise määruse § 9 lõikes 1 sätestatule osaliselt rahuldada, tehakse taotluste menetlemise määruse § 8 lõike 2 punkti 5 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsus.
(2) Rakendusüksusel on õigustaotluse rahuldamise otsuse muutmisest keelduda, kui soovitav muudatus seab kahtluse alla projekti oodatava tulemuse saavutamise või projekti tegevuste lõpetamise abikõlblikkuse perioodil.
5. peatükk Toetuse maksmise tingimused
(1) Toetuse väljamaksete tegemisel lähtutakse STS §-dest 28 ja 29, ühendmääruse §-dest 11–14, § 15 lõigetest 1 ja 2 ning käesolevas määruses ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud maksete tegemist täpsustavatest tingimustest ja korrast.
(2) Toetuse maksmise eelduseks on taotluse rahuldamise otsus vastavalt käesoleva määruse §-le 17 ja kulude abikõlblikkus vastavalt käesoleva määruse §-le 9.
(3) Toetuse saaja esitab struktuuritoetuse registri kaudu maksetaotluse koos tulemuse saavutamist tõendavate dokumentidega, kui toetuse maksmise eelduseks olev tulemus on täielikult saavutatud ja selle saavutamine projekti abikõlblikkuse perioodil on tõendatav.
(4) Toetus makstakse välja vastavalt taotluse rahuldamise otsuses nimetatud toetuse osakaalule abikõlblikest kuludest ja mitte rohkem, kui on määratud toetuse piirsumma.
(5) Rakendusüksus võib maksetaotluse menetlemise osaliselt või täielikult peatada STS § 30 lõikes 1 sätestatud alustel.
(6) Kui toetuse maksetaotluse menetlemisel ilmneb maksetaotluses puudus, mida on võimalik määratud tähtaja jooksul kõrvaldada, määrab rakendusüksus puuduse kõrvaldamiseks tähtaja vastavalt STS § 30 lõikele 2.
(7) Lõppmakse tehakse pärast projekti kulude abikõlblikkuse, tegevuste elluviimise ja maksete teostamise tõendamist ning lõpparuande kinnitamist.
§ 21. Toetatava tegevuse toimumist tõendav dokument ja maksmise eelduseks olev tulemus
Toetuse maksmise eeldus ja toetuse tegevuse toimumist tõendav dokument on toetuse taotluses märgitud hanke või eluruumi kohanduse terviklahenduse kohta koostatud ja abikõlblikkuse perioodil toetuse saaja allkirjastatud tehtud tööde üleandmise ja vastuvõtmise akt, millele on lisatud kohandatavast eluruumist kohanduse kajastamiseks tehtud pildid enne ja pärast kohanduse tegemist.
§ 22. Finantskorrektsioonid
(1) Finantskorrektsiooni otsus tehakse ja toetus nõutakse tagasi vastavalt STS §-des 45–47 ja ühendmääruse §-des 21–23 sätestatule.
(2) Toetus makstakse tagasi vastavalt STS §-s 48 sätestatule. Toetuse tagasimaksmist võib ajatada ühendmääruse §-s 24 sätestatud tingimustel.
(3) Kui toetust tagasimaksmise tähtpäevaks tagasi ei maksta, peab toetuse saaja maksma viivist vastavalt STS §-s 49 sätestatule.
6. peatükk Aruannete esitamine
(1) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele projekti kohta vahearuande vastavalt taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtaegadele.
(2) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele projekti lõpparuande 30 kalendripäeva jooksul alates toetuse otsuses määratud projekti abikõlblikkuse perioodi lõppkuupäevast, kuid kõige hiljem 2023. aasta 30. septembriks.
(3) Aruanne esitatakse struktuuritoetuse registri kaudu, lähtudes registri andmeväljadest.
(4) Toetuse saaja täiendab vahe- või lõpparuannet rakendusüksuse nõudmisel.
(5) Rakendusüksus esitab kinnitatud aruande rakendusasutusele teadmiseks struktuuritoetuse registri kaudu.
1) taotluse rahuldamise otsuses sätestatud üldandmed projekti kohta, sealhulgas projekti nimi, projekti number, toetuse saaja;
3) andmed projekti edenemise kohta, sealhulgas tehtud tööd ja tegevused, hanked, eesmärkide täitmine, tulemusindikaatorid;
4) andmed projektile tehtud toetuse maksete kohta ja võrdlus rahastamiskavaga;
7. peatükk Toetuse ja kohanduse saaja õigused ja kohustused
(1) Toetuse saaja tagab STS §-des 24 ja 26 sätestatud kohustuste täitmise ning projekti eduka elluviimise taotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegadel ja tingimustel, sealhulgas:
1) esitab hiljemalt esimese maksetaotlusega kohaliku omavalitsuse õigusakti, mis sisaldab vähemalt teavet kohanduse saajate teavitamise, toetuse taotluste vastuvõtmise ja menetlemise, toetuse saajate nimekirja koostamise aluste, kohanduste tegemiseks vajalike kokkulepete, lepingute sõlmimise, kohanduse saajale või tegijale lepingu kohaselt tööde eest tasumise, dokumentide säilitamise ning projektidele järelkontrolli ja kohanduse mõju hindamise tegemise kohta;
11) järgib eluruumi kohandamisel sotsiaalhoolekande seaduses sätestatud põhimõtteid, sealhulgas lähtub sotsiaalteenuse eest tasu võtmisel sotsiaalhoolekande seaduse §-st 16 ja selles sätestatud piirangust, et tasu suurus ei või olla teenuse saamise takistuseks;
2) esitab rakendusüksusele tähtajaks nõutud informatsiooni ja aruanded;
3) tagab projekti eesmärkide elluviimise, saavutab taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tulemused ning tagab projekti raames kavandatud kohanduste tegemise kokkulepitud eelarvega;
4) kui teenusele, asjale või ehitustööle ei ole kehtestatud standardiseeritud ühikuhinda ja teenuse, asja või ehitustöö eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 5000 eurot või rohkem ning tellija on kohanduse saaja, tuleb võtta vähemalt kaks hinnapakkumust. Kui tellija on toetuse saaja, tuleb järgida riigihangete seadust;
5) kui teenusele, asjale või ehitustööle ei ole kehtestatud standardiseeritud ühikuhinda ja teenuse, asja või ehitustöö eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on väiksem kui 5000 eurot, peab kulutuse kohta olema vähemalt üks hinnapakkumus.
(11) Toetuse saaja on käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 sätestatud eesmärgi täitmiseks kohustatud kohanduse saajat igakülgselt abistama. Toetuse saaja peab kohanduse saajale seatavate nõuete kehtestamisel järgima, et need on täidetavad ega sea takistusi planeeritava kohanduse tegemisele projekti abikõlblikkuse perioodi jooksul.
(3) Toetuse saajal on õigus ärakuulamisele vastavalt STS § 23 lõikes 2 loetletud tegevustele.
(4) Toetuse saaja jätkab vähemalt viie aasta jooksul arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest puudest tuleneva tegevuspiiranguga inimeste eluruumide kohandamist vastavalt nende individuaalsetele vajadustele.
§ 25. Kohanduse saaja õigused ja kohustused
(1) Kohanduse saajal on õigus saada kohalikult omavalitsuselt informatsiooni ja nõu, mis on seotud osapoolte kohustuste täitmisega ja kohanduse tegemisega, sealhulgas kohanduste tegemisega seotud õigusaktide ja tööde teostajatele kehtivate nõuete kohta, ning igakülgset abi kohanduse tegemiseks.
1) tegema kohanduse vastavalt kohaliku omavalitsusega kokku lepitud tingimustele;
4) kaetud tööde akti koostamisel informeerima kohalikku omavalitsust vähemalt viis tööpäeva ette, et järelevalve tegijaks määratud isik saaks kontrollida tööde nõuetekohasust;
5) vastama kohanduse kohta esitatud kohaliku omavalitsuse infopäringutele;
6) teavitama kirjalikult kohalikku omavalitsust projekteerimise ja ehitustööde alustamisest hiljemalt tööde alustamise kuupäeval;
7) tagama ettenähtud omafinantseeringu juhul, kui kokkuleppes kohaliku omavalitsusega on omafinantseering ette nähtud;
8) viivitamata kirjalikult informeerima kohalikku omavalitsust kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest ja asjaoludest, mis kohanduse saajat tema kohustuste täitmisel mõjutavad või võivad mõjutada;
9) viivitamata kirjalikult informeerima kohalikku omavalitsust, kui kohanduse tegemise käigus ilmneb, et kohandust ei ole võimalik teha;
10) võimaldama kohaliku omavalitsuse ja rakendusüksuse esindajal teha kohandustööde üle järelevalvet, muu hulgas kohapeal;
Taotluse suhtes kohaldatakse selle esitamise ajal kehtinud käesoleva määruse lisas 1 nimetatud standardiseeritud ühikuhindu.
Lisa 1 Meetme tegevuse „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine“ standardiseeritud ühikuhinnad
Lisa 2 Puuetega inimeste eluruumide kohandamisel standardiseeritud ühikuhindade arvestamise analüüs ja rakendamise metoodika