Apteegist piirituse väljastamise kord ja tingimused – Riigi Teataja
Apteegist piirituse väljastamise kord ja tingimused
Apteegist piirituse väljastamise kord ja tingimused - sisukord
§ 2 Aktsiisivaba piirituse apteegist väljastamine
§ 3 Tellimislehe ja saatedokumendi vormistamine
§ 4 Arvestuslehe vormistamine
RT I, 21.12.2012, 29
Vastu võetud 04.04.2003 nr 60
RTL 2003, 48, 704
jõustumine 19.04.2003
24.08.2007/62 RTL 2007, 69, 1222 8.09.2007
Määrus kehtestatakse «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse» § 50 lõike 7 alusel ning kooskõlas sama seaduse § 50 lõikega 6.
(1) Määrus reguleerib ravimite jaemüügi tegevusluba omavate isikute (edaspidi apteek) poolt aktsiisivaba piirituse väljastamist füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevale perearstile, üldarstiabi osutavale äriühingule, kiirabi, eriarstiabi või õendusabi iseseisva osutamise tegevusluba omavale isikule, hoolekandeasutusele «Sotsiaalhoolekande seaduse» mõistes ning isikule ja asutusele, kellele on antud veterinaarteenuse osutamise tegevusluba «Veterinaarkorralduse seaduse» alusel (edaspidi teenuse osutaja).
[RTL 2007, 69, 1222 - jõust. 08.09.2007]
(2) Käesolev kord kuulub kohaldamisele juhul, kui teenuse osutaja poolt teenuse osutamisel kasutatava aktsiisivaba piirituse kogus 12 kalendrikuu kohta ei ületa 20 liitrit, arvestades nimetatud teenuse osutajale kehtestatud piirituse kasutamise kulunorme.
(3) Kui teenuse osutaja poolt soetatav aktsiisivaba piirituse kogus 12 kalendrikuu kohta ületab 20 liitrit või kui teenuse osutaja soovib soetada piiritust otse aktsiisilaopidajalt, peab teenuse osutaja aktsiisivaba piirituse soetamiseks taotlema alkoholi aktsiisivabastuse luba, mis väljastatakse Maksu- ja Tolliameti vastava allkirjastamispädevusega ametniku poolt kooskõlas «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seadusega».
§ 2. Aktsiisivaba piirituse apteegist väljastamine
(1) Teenuse osutaja peab 12 kalendrikuu jooksul kasutatava aktsiisivaba piirituse (edaspidi piiritus) soetama ühest ja samast apteegist, välja arvatud juhul, kui nimetatud apteek lõpetab tegevuse.
(2) Piiritus väljastatakse teenuse osutajale apteegist tellimislehe alusel koostatud saatedokumendiga.
(3) Teenuse osutaja vormistab apteegist piirituse saamiseks arvestuslehe, mis peab sisaldama § 4 lõikes 1 nimetatud andmeid.
(4) Teenuse osutajal võib olla ainult üks arvestusleht, mille alusel saab aktsiisivaba piiritust soetada 12 kalendrikuu jooksul piirituse esmakordsest väljastamisest alates.
(5) Arvestusleht esitatakse teenuse osutaja poolt apteegile koos tellimislehega.
(6) Apteek kontrollib aktsiisivaba piirituse väljastamisel, kas tellimuse esitajal on «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse» § 50 punktide 1, 2 või 7 alusel õigus soetada apteegist piiritust, arvestuslehe kehtivust tulenevalt käesoleva paragrahvi lõikest 4, tegevusloa või käesoleva määruse § 1 lõikes 1 nimetatud tegevusalal tegutsemist kinnitava muu dokumendi olemasolu ning selle kehtivust ja väljastab piirituse, kui väljastatava piirituse kogus ning arvestuslehele märgitud varem väljastatud piirituse kogus kokku ei ületa 20 liitrit või arvestuslehele märgitud kulunormi.
§ 3. Tellimislehe ja saatedokumendi vormistamine
(1) Tellimisleht ja saatedokument täidetakse loetavas käekirjas, kasutades mittekustuvat kirjutusvahendit, või prinditakse.
1) piiritust telliva teenuse osutaja nimi, aadress, telefon ja tegevusloa number, kui teenuse osutamiseks on nõutav tegevusluba;
2) apteegi nimi ja aadress;
4) piirituse etanoolisisaldus ja kogus;
5) tellimuse koostanud teenuse osutaja või tema poolt selleks määratud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri.
(3) Saatedokumendil peavad olema järgmised andmed:
2) tellimislehe kuupäev;
3) teenuse osutaja nimi ja aadress;
4) saatedokumendi koostamise kuupäev;
5) piirituse etanoolisisaldus ja kogus;
6) väljastushind;
7) väljastaja ja vastuvõtja nimed.
(4) Saatedokument peab olema koostatud vähemalt kahes eksemplaris ning piirituse väljastamise ja vastuvõtmise kinnitavad väljastaja ja vastuvõtja allkirjade ning väljastamise ja vastuvõtmise kuupäevaga mõlemal eksemplaril. Üks eksemplar jääb väljastajale, teine vastuvõtjale.
(5) Saatedokumendina võib kasutada tellimislehte, kui viimasele on jäetud kohad käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud andmete kandmiseks.
(6) Tellimislehti ja saatedokumente peab apteegis pärast piirituse väljastamist säilitama väljastamiskuupäevade järjekorras kaks aastat.
§ 4. Arvestuslehe vormistamine
(1) Arvestusleht peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) teenuse osutaja nimi;
2) äriühingul äriregistri kood, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud juriidilisel isikul registrikood, äriregistrisse mittekantud füüsilisest isikust ettevõtjal isikukood, riigi- või kohaliku omavalitsuse üksuse asutusel või avalik-õiguslikul juriidilisel isikul riigi- ja kohaliku omavalitsusüksuse asutuste riiklikus registris registreerimise number;
3) tegevusloa number, väljaandmise kuupäev ja kehtivuse lõppkuupäev või tegevusalal tegutsemist kinnitava muu dokumendi nimetus, number, väljaandmise kuupäev ja kehtivuse lõppkuupäev;
4) tegevuskohajärgne aadress ja kontaktandmed;
5) arvestuslehe koostaja nimi, ametikoht ning allkiri;
6) piirituse arvestuslik kogus 12 kalendrikuu kohta nimetatud teenuse osutajale kehtestatud piirituse kasutamise kulunormide alusel, näidates ära arvestuse aluseks olnud kriteeriumid.
(2) Kulunormi arvestuse aluseks olevate andmete õigsuse eest vastutab teenuse osutaja.
(3) Arvestuslehele jäetakse ruumi piirituse väljastamise kannete tegemiseks.
(4) Apteek teeb piirituse väljastamisel arvestuslehele sellekohase kande, milles märgitakse piiritust väljastanud apteegi nimi ja aadress (esmakordsel piirituse väljastamisel sellest apteegist), piirituse väljastamise kuupäev, kogus, etanoolisisaldus ja hind ning väljastaja nimi ja allkiri.
(5) Teenuse osutaja säilitab arvestuslehte kaks aastat viimasest piirituse kande tegemisest alates.


„Riikliku ehitisregistri” asutamine ja pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
„Riikliku ehitisregistri” asutamine ja pidamise põhimäärus
„Riikliku ehitisregistri” asutamine ja pidamise põhimäärus - sisukord
1 «RIIKLIKU EHITISREGISTRI» ASUTAMINE JA KASUTUSELE VÕTMINE
§ 5 Registri väljatöötamise kulud
§ 6 «Haldusmenetluse seaduse» kohaldamine
2 «RIIKLIKU EHITISREGISTRI» PIDAMISE PÕHIMÄÄRUS
§ 7 Registri põhiülesanded
§ 8 Registri pidamine ja registrisse kantud andmete töötlemise viis
§ 10 Registri struktuur
§ 11 Alusdokumentide andmebaas
§ 12 Registriarhiiv
§ 13 Registrile andmete esitajad
§ 14 Registriandmed
§ 18 Ehitise osa tehnilised andmed
§ 19 Vundamendi liigid
§ 20 Materjalide liigid
§ 201 Pesemisvõimaluse liigid
§ 202 Tualettruumide liigid
§ 21 Andmete registrisse kandmise aluseks olevad alusdokumendid
§ 22 Andmete registrisse kandmine
§ 23 Andmete registrisse vastuvõtmisest keeldumine
§ 24 Registriandmete õiguslik režiim
§ 25 Ehitisregistrikood
§ 26 Registriandmete muutmine
§ 27 Registrisse kantud andmete õigsuse tagamine
§ 28 Juurdepääs registriandmetele
§ 29 Registriandmete väljastamise kord
5 Järelevalve teostamine registri pidamise üle ja registri pidamise finantseerimine
§ 30 Järelevalve teostamise kord
§ 31 Registri pidamise finantseerimine
§ 32 Registri likvideerimise kord
§ 33 Eesti Riikliku Ehitusregistri andmete üleminek registrisse
§ 34 Riikliku Hooneregistri andmete üleminek registrisse
§ 341 Täiendavad registriandmed
RT I, 28.09.2014, 4
26.09.2014 RT I, 28.09.2014, 1 01.10.2014
Määrus kehtestatakse „Ehitusseaduse” § 55 lõike 2 ja § 76 lõike 2 alusel.
1. peatükk «RIIKLIKU EHITISREGISTRI» ASUTAMINE JA KASUTUSELE VÕTMINE
Määrusega asutatakse riiklik register ametliku nimega «Riiklik ehitisregister» (edaspidi register) ja kehtestatakse «Riikliku ehitisregistri» pidamise põhimäärus.
§ 6. «Haldusmenetluse seaduse» kohaldamine
Määruses sätestatud haldusmenetlusele kohaldatakse «Haldusmenetluse seadust» «Ehitusseaduses» sätestatud erisustega.
2. peatükk «RIIKLIKU EHITISREGISTRI» PIDAMISE PÕHIMÄÄRUS
§ 7. Registri põhiülesanded
§ 8. Registri pidamine ja registrisse kantud andmete töötlemise viis
(1) Registrit peetakse vastavalt „Ehitusseadusele”, „Avaliku teabe seadusele”, käesolevale määrusele ning muudele õigusaktidele.
§ 10. Registri struktuur
§ 11. Alusdokumentide andmebaas
§ 12. Registriarhiiv
§ 13. Registrile andmete esitajad
[RT I, 28.09.2014, 1 - jõust. 01.10.2014]
4) notarid;
5) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium;
6) hoonete energiamärgiseid väljastavad ettevõtjad;
7) registreeritavate soojus- ja jahutusseadmete paigaldajad;
8) kohtutäiturid ja rahapesu andmebüroo;
9) Maa-amet.
§ 14. Registriandmed
3) ehitise ja selle asukoha maaüksuse koha-aadress, mis võetakse aadressiandmete süsteemi infosüsteemist;
4) ehitise ruumikuju või selle koordinaadid;
61) ehitise peamine kasutamise otstarve;
62) katastritunnus, mis võetakse maakatastrist;
19) – 28) [kehtetud - RT I, 28.09.2014, 1 - jõust. 01.10.2014]
48) [kehtetu - RT I, 28.09.2014, 1 - jõust. 01.10.2014]
49) [kehtetu - RT I, 28.09.2014, 1 - jõust. 01.10.2014]
54) [kehtetu - RT I, 28.09.2014, 1 - jõust. 01.10.2014]
68) [kehtetu - RT I, 28.09.2014, 1 - jõust. 01.10.2014]
78) andmete esitaja (institutsiooni) nimi, ametniku nimi ja ametinimetus;
79) ehitise omandi liik;
80) kinnistamisavalduse kuupäev esmakinnistamisel;
81) andmed sundvalduse seadmise kohta;
82) energiamärgise andmed vastavalt ehitusseaduse § 31 lõike 4 alusel kehtestatud vormile ja korrale;
83) registreeritavate soojus- ja jahutusseadmete andmed vastavalt ehitusseaduse § 33 lõike 2 alusel kehtestatud andmete loetelule ja korrale.
(3) Elektrisüsteemi liigid on:
(4) Kanalisatsiooni liigid on:
(5) Soojusvarustuse liigid on:
(6) Soojusallika liigid on:
(7) Energiaallika liigid on:
(8) Ventilatsiooni liigid on:
(9) Jahutussüsteemi liigid on:
4) tsentraalne külmaagensiga, näiteks freoonjahutus;
1) eluruumi number, mis võetakse aadressiandmete süsteemi infosüsteemist;
1) mitteeluruumi number, mis võetakse aadressiandmete süsteemi infosüsteemist;
§ 18. Ehitise osa tehnilised andmed
[Kehtetu - RT I, 28.09.2014, 1 - jõust. 01.10.2014]
§ 19. Vundamendi liigid
§ 20. Materjalide liigid
6) bituumen, PVC-plaat või rullmaterjal;
9) puit voodrina;
10) puit palgina;
§ 201. Pesemisvõimaluse liigid
§ 202. Tualettruumide liigid
§ 21. Andmete registrisse kandmise aluseks olevad alusdokumendid
2) paragrahvi 14 punktides 1–7, 9, 10, 13, 17, 78 ja 79 nimetatud registriandmete korral teade ehitise teatise esitamise kohta;
3) paragrahvi 14 punktides 1–7, 9, 12–13, 18, 33–37, 42–44 ja 78 nimetatud registriandmete korral teade ehitusloa väljastamise otsustamise kohta;
7) paragrahvi 14 punktides 1–2, 18 ja 78 nimetatud registriandmete korral teade ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde tulemuste aruande esitamise kohta;
8) paragrahvi 14 punktides 1–2, 50 ja 78 nimetatud registriandmete korral teade ehitise kui kultuurimälestise kohta;
14) paragrahvi 14 punktides 1–2, 51–54 ja 78 nimetatud registriandmete korral teade ehitise osadeks jagamise kohta;
15) paragrahvi 14 punktis 80 nimetatud registriandmete korral teade notari teatise kohta;
16) paragrahvi 14 punktis 81 nimetatud registriandmete korral sundvalduse tegemise otsus.
§ 22. Andmete registrisse kandmine
(4) Ehitisregistri vastutav töötleja tagab teisest andmekogust võetavate andmete ajakohasuse infosüsteemide andmevahetuskihi vahendusel ning muudatused registreeritakse automaatselt.
§ 23. Andmete registrisse vastuvõtmisest keeldumine
§ 24. Registriandmete õiguslik režiim
§ 25. Ehitisregistrikood
§ 26. Registriandmete muutmine
(1) Registriandmete muutmise korral esitab andmete esitaja andmete muutmise taotluse, mis sisaldab andmete esitaja nime, registrikoodi ja kontaktandmeid ning ehitise või ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde ehitisregistrikoodi ja muudetavaid andmeid. Andmete võtmisel teisest andmekogust loetakse muudatuse alus saaduks, kui vastava andmevahetuskihi teenuse kaudu on muudatuse info vastutavale töötlejale kättesaadavaks tehtud.
§ 27. Registrisse kantud andmete õigsuse tagamine
§ 28. Juurdepääs registriandmetele
§ 29. Registriandmete väljastamise kord
(1) Registriandmete, sealhulgas registriarhiivi kantud registriandmete väljastamine toimub vastavalt «Avaliku teabe seaduses» sätestatule. Registriandmete väljastamise üle peetakse arvestust infotehnoloogiliselt.
5. jagu Järelevalve teostamine registri pidamise üle ja registri pidamise finantseerimine
§ 30. Järelevalve teostamise kord
§ 31. Registri pidamise finantseerimine
§ 32. Registri likvideerimise kord
Registri likvideerimise otsustab Vabariigi Valitsus. Registri likvideerimine toimub kooskõlas „Avaliku teabe seaduses” ja „Arhiiviseaduses” sätestatud nõuetega.
§ 33. Eesti Riikliku Ehitusregistri andmete üleminek registrisse
§ 34. Riikliku Hooneregistri andmete üleminek registrisse
§ 341. Täiendavad registriandmed
(1) Enne 1. oktoobrit 2014. a registrisse kantud ehitistel on registriandmeteks lisaks käesolevas põhimääruses toodud andmetele veel järgmised registriandmed:
(2) Kui kirjaliku nõusoleku, ehitusloa või kasutusloa taotlus on esitatud enne 1. oktoobrit 2014. a ja kirjalik nõusolek, ehitusluba või kasutusluba väljastatakse pärast nimetatud kuupäeva ning kirjalikule nõusolekule, ehitusloale või kasutusloale kantavate registriandmete nimetused ja koosseis on muutunud, kantakse kirjalikule nõusolekule või ehitusloale või kasutusloale need registriandmed, mida on võimalik enne 1. oktoobrit 2014. a esitatud taotluse alusel kindlaks määrata.


text:
Urmas Arumae's blog: October 2012
Eesti regionaalpoliitikat vedava Siim Kiisleri uued haldusreformialgatused paistsid esmapilgul head, kuid osutusid süvenemisel hämamiseks, kirjutab õigusteadlane Urmas Arumäe Postimehe arvamusportaalis. Oleks tahtnud regionaalministrit tema uue reformialgatuse eest kiita, aga mida rohkem sellesse süvenesin, seda selgemaks sai, et minister hämab. Ei saagi aru, kas oli vaja üle trumbata justiitsministri riigireformi idee või hullutada inimesi taas enne kohalikke valimisi, kuid midagi uut ja originaalset ministri pakkumisest kahjuks ei leia – eksitavat aga küll. Millest on jutt? Aastal 2009 soovis Kiisler teha «haldusterritoriaalse korralduse reformi» (tuntud kui 15+5 reformikava, mille tulemusena sooviti olemasolevad vallad kaotada ja tekitada 15 uut maakonnasuurust valda + 5 linna. NB! mitte segi ajada peaministri sõnastatuga «15 aastaga 5 rikkama riigi hulka»). Nüüdse reformiidee osas ei ole enam selge, millest on jutt. Reformi nimetatakse kord «omavalitsuskorralduse reformiks», siis samas dokumendis «omavalitsusreformiks» ja kohe seejärel «kohaliku omavalitsuse haldusreformiks». Kui keegi teab, mida nende mõistete all mõeldakse, palun andku teada. Juba aastakümnetega mõõdetavate reformijuttude tulemusena võiks juba vahet teha väljakujunenud reformimõistetel. Territoriaalse reformi käigus muudetakse piire. Haldusreformi käigus muudetakse riigi halduspiirkondi või moodustatakse näiteks riigi funktsionaalsete avalike teenuste piirkondi (nagu politsei- ja piirivalveameti 4 territoriaalset prefektuuri). Selle alla mahub muuhulgas ka omavalitsusüksuste kohustuslike avalik-õiguslike koostööorganisatsioonide ning vastavate koostööpiirkondade moodustamine. Haldusterritoriaalse reformi käigus tehakse mõlemat – muudetakse piire ja korraldatakse umber haldamist. Reformide all tuleb mõista ümberkorraldusi, uuendusi ja poliitilisi muudatusi, mille eesmärk ei ole mitte muudatus ise, vaid tahtlik suundumine vähem soovitavast (mineviku) seisundist enam soovitavasse (tuleviku) seisundisse. Ministri väljapakutud omavalitsuskorralduse reformist on võimalik aru saada nii, et kavas on kohaliku omavalitsuse korralduse seadust (KOKS) muutma hakata. See on kindlasti õige mõte, aga ilmselt ei kanna see reformi mõõtu välja. Väljapakutud omavalitsusreform ei saa tähendada muud, kui KOKSis defineeritud senise mõiste «omavalitsus» revideerimist. Kui nii, siis jõudu tööle! Aga reformiga poleks taas midagi pistmist. Ministri nimetatud kohaliku omavalitsuse haldusreformist võib välja lugeda haldusreformi soovi, mille tulemusena moodustatakse omavalitsusüksuste avalik-õiguslikud koostööliidud. Kui nii, siis seda tuleks toetada. Senine laiem kogemus kinnitab, et territoriaalsed muudatused ei ole otstarbekad ega saa olla ka tulemuslikud, kuna muudatuste tegemine territoriaalses kogukonnas (nt vald) sellest väljaspool asuva jõu (riik) poolt ei ole lühikeses perspektiivis võimalik, pikas perspektiivis pole aga mingit garantiid, et kogukonnad muudatused omaks võtavad. Sellest tulenevalt saab järeldada, et territoriaalsed muudatused saavad territoriaalse kogukonna kontekstis olla tulemuslikud vaid evolutsioonilise protsessina, väljendatuna liitumise või ühinemisena. Riigi ülesanne on selliseid protsesse motiveerida ja stimuleerida. Seega saan ma neid teemasid uurinuna asuda seisukohale, et sunniviisilisi territoriaalseid muudatusi (liitmine ja ühendamine) tuleks Eestis välistada (loe selle kohta ka 2009. aasta Riigikogu Toimetistest Almanni ja Arumäe artiklit «Omavalitsussüsteem kui demokraatliku riigikorra alus»). Pooldada tuleb halduslike muudatuste läbiviimist, milleks, nagu eespool nimetatud, kvalifitseeruvad omavalitsusüksuste avalik-õiguslike koostööliitude lubamine, aga ka maavalitsuste asendamine näiteks ministeeriumi nelja piirkondliku struktuuriüksusega. Ministri pakutud kuus alternatiivi Kui ministri pakututest esimene, «las jääda nii kuis oli, las jääda nii kuis on», välja arvata, on teistest variantidest räägitud ja räägitud, kuid kuhugi pole jõutud. Mina isiklikult ei tea kedagi, kes teaks kedagi, kes sooviks olemasoleva olukorra jätkumist. Olen kindel, et ka regionaalminister teab seda. Seetõttu arvan, et minister kulutas asjata maksumaksja raha nn «Minivaldade Eesti» mudeli uurimisele ja analüüsile. Aga milles seisneb ministri hämamine? Selles, et ta küll kutsub lahkesti üles pakkuma ideid, milline mudel valida, kuid kirjutab samas expressis verbis ette reformi eesmärgi: «reform peab lähtuma sellest, et tekiksid võimalikult võrdse elanike arvuga kohalikud omavalitsused». Sellega välistatakse kohe «Omavalitsuste Eesti» mudel (nagu ka «Kahetasandilise Eesti» mudel), sest selle/nende puhul olemasolevad omavalitsusüksused jätkavad (vähemalt alguses) samal kujul. Lisaks on ministri n-ö analüüsis ohtrasti tõendamata väiteid nende mudelite «kritiseerimiseks», mis talle ei sobi (need, kus kohe ei toimu omavalitsusüksuste märkimisväärset vähendamist) ja nende mudelite «kiitmiseks", mida ta võiks tinglikult oma meeskonna ideedeks pidada (kihelkondlik, tõmbekeskuse ja maakonna mudel). Härra minister, nii ei tehta! Ei tasu arvata, et omavalitsustegelased on kirjaoskamatud. Ma ei näe täna küll võimalusi regionaalministri kvantitatiivsete mudelite (omavalitsusüksuses peab elama X tuhat inimest; Eestis peab olema X arv omavalitsusüksusi) läbiminekuks. Laiem toetus ühiskonnas ja ka erakondade tasandil sellistele raamatupidamislikele mudelitele (Excel-mudelitele) puudub. Omavalitsusüksuste liitmise ja lahutamisega raha juurde ei tule ja professionaalsus ei kasva. Kogukondade lõhkumise tagajärgi ei oska me isegi ette prognoosida. Ainus, mis Eesti omavalitsussüsteemi tänases seisus võiks aidata, on omavalitsusüksuste avalik-õigusliku koostöö võimaldamine. Just läbi koostöö suudetakse tagada parem avalik teenus, mis ongi ainus mõistlik mõte, miks reformi teha. Kui inimeste elujärg ei parane, pole reform põhjendatud! «Omavalitsuse Eesti» ehk siis mudel, kus vallad jäävad esialgu sellisteks, nagu nad on (liitumine on jätkuvald võimalik), kuid peavad tegema n-ö kohustuslikku koostööd läbi omavalitsusüksuste avalik-õiguslike liitude, on meie tänases olukorras ainus realistlik mudel. Siin ei peaks rõhutama mõistet «maakondlik» liit. Minu arust võivad omavalitsusüksused liituda just sellisesse koostööliitu, mis on mõistlik (see puudutab just tänaste maakondade piirivaldasid), mitte olla piiratud nn maakonna piiridega. Ma ei salga, et olen paljude kolleegidega koos just seda mudelit aastaid toetanud ja tutvustanud. Hilinenud kutse tantsule! Ministri värske üleskutse istuda lõpuks laua taha ja arutada, millist reformi meil vaja oleks, ei ole uus ega originaalne. Aasta 2009 alguses käivitati suhteliselt laiapõhjalise haldusterritoriaalse korralduse reformi komisjoni töö, mille raporti (koos lühivariandist «Valge paberiga») andis siinkirjutaja selleks 31.08. 2009. aastal korraldatud esinduslikul konverentsil üle nii avalikkuse kui riigi esindajatele (sh ka regionaalministri esindajatele). Nimetatud komisjoni raport oligi mõeldud reformiteemalise arutelu/diskussiooni alustamiseks, et viia reform läbi 2013. aastaks (st enne lähenevaid valimisi). Kolm aastat on kulunud, kuid midagi pole toimunud. Nüüd tahab regionaalminister saada asjaosalistelt ja huvilistelt ühe kuuga selgeid visioone ning vähem kui aastaga reformi ära teha. Laenan siinkohal peaministrilt ühe fraasi ja hõikan, et «tule taevas appi!». Pole veel teadagi, milline mudel valitakse, aga vähem kui aastaga peaks see ei-tea-milline-mudel olema ellu rakendatud. See lihtsalt pole reaalne. See pole ka professionaalne, küll aga poliitiline lähenemine. Seega regionaalministri kirjas esitatud teisele küsimusele saab kohe ja kõhklemata vastata, et ei näe mingit võimalust ministri pakutud reformi läbiviimiseks veel enne 2013. aasta kohalikke valimisi, kui peetakse silmas «Kahetasandilise Eesti», «Kihelkondade Eesti», «Tõmbekeskuste Eesti» või «Maakondade Eesti» mudeleid. See tants on selleks korraks läbi… Küll on üsna lihtsalt ja vajadusel ka enne 2013. aasta kohalikke valimisi rakendatav ministri nimetatud «Omavalitsusliitude Eesti» mudel, millele on justiitsministri riigireformi ideede taustal põhjust loota ka Reformierakonna heakskiitu. Reform on juhtimuslikult muudatuste juhtimine Kui hinnata olukorda ministri kampaanialiku reformikava järgi, siis tuleb kahjuks sedastada, et minister ei kavatsegi enne lähenevaid valimisi midagi teha. Tsirkust peab rahvas enne valimisi saama ja seda pakub minister kogu raha eest. Taas kord on (justnagu) arutamiseks lauale virutatud kuu ajaga arvamuse andmiseks mõeldud teostamatu reformikava. Mitte meilt, riigialamatelt, ei pea minister küsima, et millist mudelit te soovite ja milline võiks olla ajakava! Poliitiline eliit peab ise ütlema, mida soovitakse ja kas see ka teostatav on. Poliitilise projektina reform ei teostu. Meenutan siinkohal dr iur Heinrich Schneideri 1992. aasta novembris (täpselt 20 aastat tagasi) kirja pandud mõtteid: «Reformikavad ning -taotlused kannatavad meil nii omaks saanud lammutamishimu, optimistliku pealiskaudsuse, süsteemituse, analüüsivaeguse ja enesekindluse all, lahendades küsimusi, mida pole veel korralikult sõnastatudki. /…/ Panus on tehtud olemasoleva radikaalsele kõrvaleheitmisele ning uutele lahendustele ja importnäidistele. Reformide puhul on see igati mõistetav, kui seda ei saadaks lihtsameelsus ning mõtlemise pealiskaudsus, kohati isegi mõistusest hüljatud otsinguline aktiivsus. Iga uus ei ole veel parem kui vana ainuüksi sellepärast, et ta on uus.» Sellele on 20 aastat hiljem raske midagi lisada… Nagu nimetasin, poliitiline eliit (sh minister) peab formuleerima kaks küsimust: 1) Mis on soovitav tulemus? ja 2) Kas see on saavutatav? Nendele küsimustele vastuse leidmisel eeldatakse, et poliitiline eliit kaasab ka teadlasi, arvamusliidreid ja praktikuid, seades nii eesmärgi kui ajalised piirid. Kuu aega selleks on selgelt ebapiisav! Reformi läbiviimine on klassikaline muudatuste esilekutsumise kui protsessi juhtimise juhtum. Muudatuste juhtimine on struktureeritud lähenemisviis antud juhul ühiskondlikult väljakujunenud struktuuride muutmisele, mis nagu eespool nimetatud, võimaldab olemasolevast seisundist üle minna soovitud seisundisse. See, milline see soovitud seisund uue reformi algatajate nägemuses on, ministri esitatud materjalidest otseselt välja ei loe. Ja ei saagi lugeda, kuna laual on 6 erinevat mudelit. Edukas reform nõuab asjassepuutuvate inimeste kaasamist ja nende osalemist. Muutmisprotsesside tulemuslikkuse huvides on vaja mõista ka vastavaid teoreetilisi seisukohti. Selliste protsesside juhtimine hõlmab praktiliselt kõike asjasse puutuvat, sh inimesi ja muid ressursse. Protsessi eestvedajate (üleriigiliste reformide korral valitsuse) rolliks on muuhulgas tunnetada ja teada makro- ja mikrokeskkonna suundumusi, et vastata teisele eelnimetatud küsimusele: kas soovitav eesmärk on üldse saavutatav. Tuleb olla teadlik muudatuse tõenäolistest mõjudest ja saavutatavast eesmärgist (nt avaliku teenuse taseme ja kättesaadavuse tõus). Muudatuste juhtimise teemasid ja üksikküsimusi on muidugi palju. Suures plaanis võiks vajalikeks etappideks olla: 1) ühiskonna reformiks valmisoleku hindamine ja analüüsimine; 2) muudatuste suuna määratlemine (mis on soovitav tulemus) ja selle saavutatavuse (kas soovitud tulemus on üldse saavutatav) hindamine; 3) muudatuste juhtimise protsessi planeerimine; 4) muudatustega seotud tegevuskava koostamine; 5) uue strateegia ning sellega seotud protseduuride ja kontrolltegevuste rakendamine. Ühte mainiks veel – protsessi tuleb algusest peale juhtida nii, et sellele saadakse asjast kõige otsesemalt puudutatute (inimesed) toetus. Alles seejärel saab reformi läbi viima hakata ning monitoorida selle tõhusust, viies vajadusel sissevajalikke muudatusi. Ühes tuleb ministriga nõustuda – ta on olnud liiga jäik teostamatute reformiideede kaitsmisel. Avaldatud Postimees.ee Arvamusloona 20.10.2012 http://arvamus.postimees.ee/1012582/urmas-arumae-kas-minister-kiisler-hamab/
Posted by Urmas Arumae at 8:56 AM No comments:
Eestis on maakonnad eksisteerinud juba muinasajast, kui Eesti territooriumil moodustati 9.-13. sajandil kaheksa maakonda (Virumaa, Rävala, Harju, Järva, Läänemaa, Saaremaa, Ugandi ja Sakala), kusjuures Kesk-Eestis jäid suuremate maakondade vahele kuus väiksemat kihelkonda (Vaiga, Mõhu, Nurmekund, Alempois, Soopoolitse, Jogentagana). Tegelikult oli nimetatud muinasmaakondade puhul tegemist muinasriikidega või maariikidega, nagu neid nimetas Eesti õigusteadlane Jüri Uluots. Muinasriikide riiklikku staatust tõendavad muuhulgas teiste riikidega sõlmitud erinevad rahu-, liidu-, kaitse-, kristliku vendluse- ning alistumislepingud, milliseid Uluots loetleb perioodil 1208 – 1227 kokku 49! Eestil ei ole vaja häbeneda oma varasemat ajalugu. Riigina peaksime kuulutama oma riikluse tuhandeaastast ajalugu ja mitte maha salgama tõsiasja, et enamuse riigiks olemise ajast oleme olnud okupeeritud keisrite, kuningate, tsaaride, pruunide ja punaste poolt. Ei mingit 700 aastast orjapõlve, vaid okupatsioon! Selle pika ajaloo vältel oleme rahvusriigina saanud päikese all olla 95 aastat, millest üle poole ajast okupeerituna. Kahjuks on meie riikluse ajalugu sõdade ja okupatsioonide ajalugu, mis päädis laulva revolutsiooniga ning mis hetkel on taaskord kaldumas iseotsustamisest (vabatahtliku) loobumise suunas – seekord siis Euroopa Liidule. Ju on see väikeriigi ja arvult väikese rahva saatus. Aga mitte sellest ei tahtnud ma kirjutada. Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 2 lg 1 ja 2 järgi tuleb Eesti territooriumi haldusjaotuse all mõista Eesti territooriumi jaotus maakondadeks, valdadeks ja linnadeks, kusjuures maakonnas teostatakse seaduse alusel riiklikku haldamist maavanema ja valitsusasutuste poolt. Ebaselgeks jääb, mis asi on ’maakond’ ja mida tähendab mõisted ’haldus’ ja ’haldama’. Raske on mõista ka eelviidatud seadusesätet selles osas, et riigi territoorium on üheaegselt jagatud nii maakondadeks kui ka omavalitsusüksusteks – territooriumist ei tule kuidagi välja… Mõistetav oleks, et riigi territoorium on jagatud maakondadeks ja maakonnad omakorda valdadeks ja linnadeks, kuid seadus selliselt olukorda ei reguleeri, ehkki on varasemalt reguleerinud - 1937. aasta vallaseaduse § 1 järgi oli vald maakonna halduslik alljaotis. Alljärgnevalt mõned mõtted seoses maakonnaga kehtiva õiguskorra taustal (avalikust haldusest jms jätkuloona järgmine kord). Väidan, et maakonda ei ole olemas! Formaalselt ehk küll, aga sisuliselt mitte. Ehkki ka formaalselt on olukord üsna küsitav. Eesti Vabariigi põhiseadus ei tunne mõistet ’maakond’. Sellist asustusüksuse liiki ei tunnista kehtiv õiguskord tervikuna. Maakonnast on tänaseks alles jäänud vaid sisutu formaalne mõiste, mille määratlustki seadusest ei leia. Maakonnale on varasemalt sisu andnud maakonna omavalitsuslik staatus, mis 1993. aastal vastuvõetud kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega (KOKS) lõpetati. KOKS muutis kohaliku omavalitsuse korralduse aluseid. Enne KOKSi reguleeris kohaliku omavalitsuse korraldust Eesti NSV Kohaliku omavalitsuse aluste seadus (1989). Kohaliku omavalitsuse üksusteks olid maakonnad, linnad, alevid ja vallad ning kohaliku omavalitsuse funktsioonid jagati esmatasandi (vald, alev, linn) ja teise tasandi (maakond, vabariikliku alluvusega linn) vahel. Erisusi oli ka juriidilise isiku ja omavalitsusorganite käsitluses. Senisest erinevalt sätestas KOKS omavalitsusorganitena üksnes volikogu ja valitsuse, kusjuures varasema õiguskorra järgi olid omavalitsuse organiteks ka vallavanem/linnapea ja volikogu revisjonikomisjon. Avalik-õiguslikuks juriidiliseks isikuks olid enne KOKSi valla või linna volikogu või valitsus (olenevalt põhimääruses sätestatust). Selle sedastusega ei kutsu siinkirjutaja üles KOKS-i eelset õiguskorda taastama, vaid kehtivat õiguskorda korrigeerima. Kuna maakonda ei ole sisuliselt olemas, ei peaks olema ka maavalitsust, maavanemat, maaomavalitsuste üleriigilist liitu ega näiteks ka maakonnakeskust. Ka aadressid ei peaks sisaldama maakonna nime. Õigem on rääkida ministeeriumi(te) regionaalsetest osakondadest, nende osakondade juhatajatest, omavalitsusüksuste üleriigilisest liidust ja tõmbekeskustest, mis ‘tõmbavad’ just nende omavalitsusüksuste elanikke, keda nad ‘tõmbavad’, sõltumata mingitest ‘maakonna piiridest’. Meenutagem, et Eesti Maakondade Liit (EML) asutati 1921. a. lõpupoole (1927. a. nimetati EML ümber Eesti Maaomavalitsuse Liiduks - EMOL) ja lõpetati koos Eesti Linnade Liiduga okupatsioonivõimude poolt 24.08.1940. a. Eesti NSV Valitsuse 1.03.1990. a. määrusega taastati Eesti Linnade Liidu ja EMOL-i tegevus. Kõik tundub ja ongi õige, ainult et KOKS-i kehtimahakkamisest alates sai EMOL-i nimi eksitavaks, kuna maaomavalitsusi Eestis aastast 1993 enam ei eksisteeri ja EMOL-i liikmeteks ei ole seega mitte maaomavalitsused, vaid kohaliku omavalitsuse üksused. Samas ei ole tegelikult mingit vahet, kuidas riik nimetab seda riigi territoriaalset osa kus ta n-ö ‘riiklikku haldamist’ teostab. Tahab, nimetab kihelkonnaks, oblastiks, (töö)piirkonnaks, maakonnaks, kommuuniks või suisa kantoniks. Praktikas nii ka toimub - Politsei- ja Piirivalveamet toimetab nelja territoriaalse prefektuuri kaudu, maakohtud neljas tööpiirkonnas, Eesti Haigekassa keskosakonna ja nelja piirkondliku osakonna kaudu jne. Ainult Siseministeeriumi valitsemisalas tegutsev ja regionaalvaldkonda arendama ja suunama pidav regionaalminister ei ole siiani suutnud oma valitsemisala optimeerida ja 15-ne ministeeriumi osakonna (aga mida muud see maavalitsus oma sisult on) asemele näiteks nelja regionaalset osakonda luua. Loodetavasti saab selle asjaga hakkama justiitsminister väljakäidud riigireformi läbiviimisega, milleks talle siinkohal eksametivennana jõudu soovin. Üheks alternatiiviks muidugi on, et reformide tulemusena moodustatakse taas maakonnad kui teise taseme omavalitsusüksused. See ei tundu siinkirjutajale mõistlik ja põhjendatud kasvõi juba riigi suurust aluseks võttes. Teise alternatiivina antakse senistele maakondadele omavalitsusüksuste koostööpiirkonnana avalik-õigusliku isiku staatus. Oleme koos professor Arno Almanniga seda ideed juba aastaid arendanud. Kuid ka see ei ole ilmselt ideaalne lahendus, sest eriti tänaste maakondade piiriäärsete omavalitsusüksuste puhul võib osutuda mõistlikuks olla koostöösuhetes hoopis tänase naabermaakonna omavalitsusüksustega. Omavalitsusüksused peakski tegema koostööd ja moodustama oma koostööorganisatsioone mitte ‘maakondliku põhimõtte’ vaid ikka tegeliku vajaduse järgi. Selleks on vaja, et koostöö avalik-õiguslike ülesannete ühiseks lahendamiseks toimuks avalik-õiguslike koostööorganisatsioonide kaudu. Tänased n-ö maakondlikud koostööliidud (Harjumaal näiteks Harju Omavalitsuste Liit – HOL), mis saavad tegutseda vaid eraõiguslike MTÜ-de vormis, võivad põhimõtteliselt tegeleda n-ö klubilise tegevusega, korraldada spordipäevi ja aidata kaasa tantsu- ja laulupeoks ettevalmistamisele. Nende MTÜ-de kaudu ei saa vallad ja linnad koostöös korraldada ühistransporti, prügivedu jms avalik-õiguslikku koostööd, mis eeldab ka otsustamist tariifide, (piir)hindade jms siduvaks kehtestamisel. Kokkuvõtteks. Ei tohi unustada, et Eesti ajaloos on omavalitsussüsteem mänginud rahvusriigi loomisel tähtsat rolli – rahvusriigi rajamine kaks korda viimase saja aasta jooksul sai võimalikuks vaid toiminud kohaliku omavalitsussüsteemi tõttu (mitte vastupidi). Riik peaks lõpetama piinliku ja õigusriigile mittekohase olukorra, kus mängitakse mingeid ‘maakondlikke mänge’, millel puudub sisu ja ka usutav õiguslik põhistus. Riik peaks lõpetama raamatupidajaliku suhtumise omavalitsusüksuste tuleviku määramisel (a’ la 20 tuhat elanikku, 15 valda jne jne). Riik peab lubama omavalitsusüksuste koostööd avalik-õiguslike liitude kaudu ja asjad hakkavad liikuma. Unustada ei tohi ka pealinnaseadust! Urmas Arumäe, LLM, PhD EBSi õiguse ja avaliku halduse dotsent
Posted by Urmas Arumae at 3:22 AM No comments:
Advokaadid Paul Keres ja Merli Paddar advokaadibüroost Glikman & Partnerid kirjutavad 16.08.2012 Postimehe e-arvamusloos, et “…õigusriigis ei saa olla nii, et kohalik võim otsustab ja ongi kõik. Säärane ühistranspordiradade märgistamine, nagu teeb Tallinn, on omavolitsemine.” Kinnitan kohe loo alguses, et mul ei ole mingit põhjust olla rahul Tallinna linnavalitsuse ametnike paljukritiseeritud täitevtegevusega linna liikluse ja ühistranspordi korraldamisel. Samas ei saa ma päriselt nõustuda kolleegide eeltsiteeritud emotsionaalse väitega õigusriigi ja linna väidetava omavoli kohta. Tegelikult ei tee Tallinn ühistranspordi edendamisel (sh õigusriigi kontekstis) põhimõtteliselt midagi valesti – iseasi on see, kas õiget asja tehakse õigesti... On ju vana tõdemus, et õigeid asju saab teha õigesti ja valesti, nagu ka valesid asju saab teha õigesti ja valesti. Ehkki õigusriiki on käsitletud erinevate vaatenurkade alt, saab õigusriigi idee ja mõtte kokku võtta vana pärimusega: “Non rex est lex, sed lex est rex” (mitte kuningas ei ole seadus vaid seadus on kuningas). Seda võib sõnastada ka suupärasemalt – õigusriigis ei valitse inimese üle mitte teised inimesed, vaid seadused. Arvamusloo formaati arvestades jätan siinkohal käsitlemata õigusriigi formaalsed ja materiaalsed tunnused, nimetades esimeste osas vaid üldtuntud võimude lahususe printsiipi (Montesquieu) ja põhiõiguste ja vabaduste garanteerimise nõuet ning teiste näitena käsku kaitsta inimväärikust ja seadusandja konstitutsiooniga seotuse nõuet. Mis on kohaliku omavalitsuse üksus ja millised selle seadusest tulenevad õigused ja kohustused? Rõhutagem, et kohaliku omavalitsuse üksused (vallad ja linnad) on põhiseaduses (PS) nimetatud ja põhiseadusega kaitstavad avalik-õiguslikud juriidilised isikud, mis tegutsevad seaduste alusel iseseisvalt ning otsustavad ja korraldavad kõiki kohaliku elu küsimusi (PS § 154). Omavalitsusüksuste korralduse ja järelevalve nende tegevuse üle sätestab seadus (PS § 160), milleks on muuhulgas ajale jalgu jäänud kohaliku omavalitsuse korralduse seadus (KOKS). Viimase § 2 lg 1 kinnitab põhiseaduse kohaselt, et põhiseaduses sätestatud omavalitsusüksuste omavalitsuslik sisu seisneb demokraatlikult moodustatud võimuorganite (volikogud) õiguses, võimes ja kohustuses seaduste alusel iseseisvalt korraldada ja juhtida kohalikku elu, lähtudes valla- või linnaelanike õigustatud vajadustest ja huvidest ning arvestades valla või linna arengu iseärasusi. Ka KOKS-i § 3 sätestab kohaliku omavalitsuse põhimõttena muuhulgas, et kohalik omavalitsus rajaneb kohaliku elu küsimuste iseseisval ja lõplikul otsustamisel ja korraldamisel.
Siin ongi võti, mida tuleb probleemi avamiseks kasutada – kõik kohaliku elu küsimused peabki omavalitsusüksus lahendama iseseisvalt (ilma riigita ja selle sekkumiseta) ja oma elanike huvides. Lihtsalt väljendudes peab Tallinna demokraatlikult valitud volikogu (see, kas volikogu ja ka linnavalitsuse koosseis ühele või teisele meeldib või mitte on hoopis eraldi teema) ja linna täitevjuhtkond tagama tallinlaste heaolu ning tallinlaste huvide ja vajaduste rahuldamise. Seega, head kolleegid, ongi nii, et “…kohalik võim otsustab ja ongi kõik.” Kohaliku omavalitsuse üksuse ülesandeks ja pädevuseks on muuhulgas korraldada antud vallas või linnas valla- või linnasisest ühistransporti ning valla teede ja linnatänavate korrashoidu (KOKS § 6). On loogiline järeldada, et linnatänavad peavad vastama ka ühistranspordi vajadustele. Ideaalne oleks muidugi igakülgne tasakaalustatud areng. Ma ei tea ja ei ole suvisel ajal vaevunud ka uurima, kas Tallinna volikogu on otsustanud ühistranspordi eelisarendamise Tallinnas (eriti selle keskuses) ja muud sellega seonduvad küsimused, või on delegeerinud nendes küsimustes otsustusõiguse linnavalitsusele. Lehelugejana on mulle aga jäänud küll mulje, et Tallinna kavad eelisarendada ühistransporti ja kallutada inimesi kaaluma ühistranspordi kasuks (tehes autosõidu kesklinnas ‘ebamugavaks’) ei riiva kuidagi õigusriigi põhimõtteid. Vastupidi – riigi kavatsus sekkuda Tallinna tänavate joonimisprotsessi ja ühistranspordi korraldamisse läbi kavandatava seadusmuudatuse (mis peaks Tallinna ühistranspordi korraldamise plaanid mõttetuks muutma), on õigusriigi kontekstis diskuteeritav ja vihjab põhiseaduse riive katsele. Tegelikult tuleks seadusandjal peeglisse vaadata ja tunnistada, et tänaste Tallinna osas tõstatatud või tõusetunud probleemide juured on seadusandja enda tegevusetuses – puudub pealinnaseadus. Rääkimata sellest, et haldusterritoriaalsed ümberkorraldused on tegemata ja KOKS ootab ammu kohendamist. Viimase kaasajastamise asemel tegeletakse asendustegevusena näiteks alevike aleviteks umbernimetamisega (tehes valet asja tõenäoliselt õigesti), aga ka see on eraldi teema. Pealinnaseadusega saaks muuhulgas ära reguleerida ka küsimuse, et Tallinn ei juhinduks üksnes tallinlaste, vaid kõigi eestimaalaste ja meie külaliste huvidest ja vajadustest. Saaks ära klaarida ka pealinna ja riigi suhted, mis igapäevases suhtlemises jätab täna lehelugejale küll väga kummalise ja kultuurivaese mulje. Ka Tallinna kui pealinna juhtimise ja/või ka pealinnaregiooni juhtimis- ja koostöösuhted saaks klaaritud. Seni aga tuleb leppida sellega, et Tallinn toimetab kehtiva õiguskorra kohaselt ja süüdistused õigusriigi põhimõtete rikkumise või omavoli kohta on pigem emotsionaalsed kui õiguslikult motiveeritud. Eelkirjutatuga ma ei väida, et kohaliku võimu otsused ei oleks vaidlustatavad. Volikogu otsuste vaidlustamine otstarbekuse kaalutlustel, et kas oli ikka õige otsus, on samas väga küsitav, et mitte öelda vastuolus, kehtiva õiguskorra põhimõttega. Kohus ei saaks teha Tallinna volikogu eest poliitilise sisuga otsust ühistranspordi arendamise või mittearendamise kohta. Poliitikas kehtivad poliitiline loogika ja vastavad reeglid, mis samuti on õiguskorraga kaitstud. Samas kolleegide käsitlusega liiklusmärkidest kui üldkorraldustest, hea halduse tavast, haldusaktide vormistamata jätmisest ning sellest, et linnaametnike praktiline tegevus ühistranspordi korraldamisel ja selle ühes aspektis – tänavate joonimises – on kritiseerimist ja võimalik, et ka halduskohtu sekkumist väärt, tuleb pigem nõustuda. Iseasi, kas võimalik kohtumenetlus ja haldusakti kehtivuse peatamine loovad Tallinna liiklusse selgust ja aitavad meid kooliaasta alates kergemini Tallinna pääseda ning kesklinnas liigelda. Tallinna probleemid on süsteemsed ja kompleksed, mistõttu tuleb neid ka komplekselt ja süsteemselt lahendada. Seaduste muutmine Tallinna linnavõimule koha kättenäitamiseks või kohtuvaidlus kellegi isiklike väidetavate liikumisvabaduste piiramise alusel ei viiks meid sammukestki lähemale tegelike probleemide lahendamisele. Urmas Arumäe, LLM, PhD EBSi õiguse ja avaliku halduse dotsent vandeadvokaat Ilmunud 03.09.2012 Postimehe e-arvamusteküljel: http://arvamus.postimees.ee/959442/urmas-arumae-bussirajad-ja-puuduv-pealinnaseadus/
Posted by Urmas Arumae at 3:21 AM No comments:

matches:
§ 2
§ 1
§ 154
§ 160
§ 2
§ 3
§ 6
Kohus


text:
auto24.ee - Foorum » Õppesõit ja autokoolid » Piiratud juhtimisõigusega üksi sõit
Avaleht » Foorum » Õppesõit ja autokoolid » Piiratud juhtimisõigusega üksi sõit
TEEMA: PIIRATUD JUHTIMISÕIGUSEGA ÜKSI SÕIT
14:00 24.08.2004
Piiratud juhtimisõigusega üksi sõit
Mul on piiratud juhtimisõigusega juhiload. Ma võin sõidukit juhtida, kui minu kõrval on isik, kel on juhiluba olnud vähemalt 2 aastat. Aga oletame nüüd, et see isik puudub ja ma juhin sõidukit üksinda ja jään politseile vahele. Kuidas mind sel juhul karistatakse ja kas ma saan trahvi või võetakse mul load ära?
Karistus ei tohiks ju väga suur olla. Ometi olen ju näinud sama
palju vaeva, kui pärisjuhiloa saaja ja teadmisi ja oskusi on täpselt
sama palju. Võib-olla sõidan isegi paremini.
Aga kuidas mind selliseteo eest karistatakse?
14:10 24.08.2004
Käsnakalle (registreerimata)
Re: Piiratud juhtimisõigusega üksi sõit
Milleks üldse vaja üksi sõita? Nii noortel pole veel sellist ohutunnet ja vastutustunnet. sellepärast peabki keegi kõrval istuma. Sõber sai sellise asja eest trahvi 300 krooni, aga tegelikult võrdsustatakse selline rikkumine lubadeta sõiduga. Ja kui satud mõne rangema politsei sülle, siis oled oma lubadest võibolla ilma ka. Minul on veel 8 kuud nende lubadega sõita, pole siiani üksi sõitnud ja ei sõida ka, panen mõne sõbra kõrvale ja läheme, aga pole erilist isu vahele jääda. nimelt, kui ma täisload saan 18 aastaselt, ei pea ma enam vahtralehega sõitma ja ma ei taha seda ära rikkuda.
17:36 24.08.2004
Ma kahtlen selles, et täisjuhilubede saajal on parem vastutus- või
ohutustunne. Ma olen 16 ja keegi teine (täisjuhilubade saaja) 18.
Kas on siis kohe reegel et kui oled täiskasvanu tunned asja paremini
ja kogemusi on rohkem. Vaevalt, kuna õppisin autokoolis väga
kõvasti ja sooritasin eksamid esimese korraga. Autosõitu alustasin
juba 11 aastaselt ja selle 5 aastaga peaks kogemusi küll tulema.
Aga 300 krooni ei ole ju ériti palju.
Muide kui sa saad täisjuhiload pead sa küll kaks aastat vahtralehega
sõitma.
17:44 24.08.2004
käsnakallele (registreerimata)
nii nagu ka eelmine (mmm) mainis, on tõesti nii et kui saad täisload, pead ikkagi 2 aastat vahtrakaga ringi kimama
17:52 24.08.2004
pgt (registreerimata)
ma arvan samuti et nii noortel ei ole õiget ohu- ja vastutustunnet, aga see ei kehti kõigi kohta. mul on juba ammu läbi käinud mõte et piiratud juhiloa omanikel võiks olla võimalus teha ära need viimased 10 kysimust teooriaeksamil, + siis mingine sõiduvilumustest või midagi, et vaadata kas inimene on võimeline üksi hakkama saama. samuti võib ju teha ka iq testi.
ise sain trahvi 1500, piiratud juhiloaga, mida mul kaasas ei olnud. ei olnud ka vahtralehti ega sõidudokumente :) . oli vaja väike sõit teha, kiire oli.
ps.ma arvan et sõidan ja saan liikluses paremini hakkama kui nii mõnigi pikema staašiga autojuht.
18:34 24.08.2004
No seda küll, aga mõelge, kui saaks üksi sõita, siis tuleks siuke lubadetegemise buum, et jube... üldiselt ei akka vastu vaidlema...
Aga ma saan 18 aastaselt vahtralehest lahti seetõttu, et ma tegin koos B katekooriaga ära ka A1 katekooria ning selle A1 katekooria loa pealt akkas jooksma esmase juhiloa staaž, niiet B kat.-i vahetan ära ma ära, kui saan 18 ja siis veel kuu aega vahtralehte ja peale seda saan täisload...
segane tekst aga jummala õige!
18:35 24.08.2004
selgituseks siis, et kui muidu akkab esmase juhiloa staaž jooksma 18 aastaselt, siis A1 katekooriaga akkab jooksma alates lubade tegemisest ja ma tegin nad kohe ära kui 16. sain
18:44 24.08.2004
Kurat sa oled kaval. Aga ega see vahtraleht halba ei tee. Sõitmist
see ju ei takista niiet mul suht kama.
Muideks kuulsin üht asja, et kui sul on piiratud juhtimisõigus ja
rikud kuidagi korda (ületad kiirust, sõidad ilma lubadeta), siis
täisjuhilube saades pead sa 2 aasta asemel kandma vahtralehte
4 aastat. Lehes oli alles juttu. Äsja nagu täide viidud seadus.
Üks rikkumine annab nagu 2 aastat vahtralehe kandmist juurde.
Ma ei ole ses küll 100% kindel, aga kas keegi on veel sellisest
asjast kuulnud?
19:28 24.08.2004
Viimati kuulsin küll sellist asja, et kui vahtralehega sõitmise ajal load ära veõtakse (näiteks 3kuud), siis pärast 2 aastat vahtralehti pead veel boonusena selle 3 kuud sõitma lisaks esmastega.
Teema on kuidagi segane. Kas vahepeal on mingeid postitusi kadunud või miks selline segadus?
19:43 24.08.2004
Leo (registreerimata)
Kui 16 aastaselt (oma synnal) load saad, siis ei pea 18 aastaselt enam vahtrakaga sõitma. Räägin omast kogemusest.
19:50 24.08.2004
MA olen sama juttu kuulnud hiljuti, mis asdf kirjutas. Aga rikkumise korral jah vahtralehega sõitmise aeg pikeneb küll, seda täpselt ei tea, kui palju.
19:51 24.08.2004
Leo, peab küll
19:53 24.08.2004
ma tegin alles piiratud juhtimisõigusega load, tahtsin ka a1 teha ,aga seadustes tekkis mingi muudatus ning ma ei saanud a1 ja b1 koos teha ja siiamaani ei saa aru sellest miks ei saanud, kas sain õigesti või valesti aru. Ja minu arust see a1 ei loe, kui saad 18 sõidad veel 2 aastat vahtralehega, vähemasti olen ma nii aru saanud, kuid tõtt öelda oli mul nende lubade ajamisega tükk jama, kõik eksamid läbisin küll esimese korraga, aga tekkis palju küsimusi. load tegin 07.01.2004-27.03.2004.
20:12 24.08.2004
Mind just huvitab see, et kas peab siis veel kaks aastat vahtralehte kandma, kui mul piiratud juhtimisõigusega juba 2 aastat
kantud ? Üks räägib üht, teine teist juttu. Sellele küsimusele
pole ma siiani vastust saanud.
Aga selle karistusega. Võibolla on asi tõesti nii nagu asdf kirjeldas. Tegelikult ma ei lugenud seda lehest vaid minu vanaema
rääkis seda mulle. Õnnitles ja hoiatas, et ole ettevaatlik.
krt üht asja tahaks veel teada. Noorjuhil on kiirusepiirang
90 km/h. Kas see kehtib siis kui ma vahtralehte kannan või...
20:26 24.08.2004
jah sa pead veel kaks aastat vahtralehtedega sõitma ehk siis kokku 4 aastat ja kiiruse piirang 90 kehtib seni kuni sul vahtralehed peal, nii et kui saad 20 siis saad vahtra lehtedest lahti ja võid ka kiiremini kui 90 sõita lubatud kohtades muidugi
20:30 24.08.2004
to käsnakalle
Tekib kysimus et milla sa need piiratud juhiload tegid, ja oled sa kindel et a1 sõidustaaz loeb midagi b kategooriale, sest et kui piiratud juhilubadest lahti saad tulevad algaja juhiload mis kestavad kaks aastat ja lõpevad libeda ja pimedas sõitmise eksamiga ning alles siis saad lahti neist. Minu arust käib see nii võib olla varem ei olnud nii, aga nyyd kll peaks olema.
11:53 25.08.2004
Fakt on ju see, et piiratud ja esmaste juhilubade omanikud peavad sõitma juhilubadega. Pärast piiratud juhilube(18a saades) saad sa omale esmased juhiload ja 20 aastaselt saad sa omale päris load. Niiet kui sa ei saa just 18a kohe päris lube, siis kärutad kuni 20a kapsalehtedega.
Kas esmaste ja piiratud lubadega üle 90 ei või liigelda? Kus see täpsemalt kirjas on? Ei teadnudki seda asja. Ei usu eriti, et miilitsaid see kotib, aga kasulik oleks teada.
12:22 25.08.2004
reaalus (registreerimata)
Piiratud juhtimisõigus ja juhiluba kehtib kuni selle omaniku 18-aastaseks saamiseni.
Esmase juhiloa saamiseks peab piiratud juhtimisõigust omav isik sooritama teooriaeksami ja sõidueksami teise järgu e. ainult linnasõidu. Nenede soortiamisele järgnevalt väljastatakse esmane juhiluba.
Esmasel juhiloal : Algaja juhi tunnusmärgi kasutamine kohustuslik. Suurim lubatud sõidukiirus 90 km/h.
Isikule, kellel esmase juhiloa kehtivuse ajal on liiklusalaste õigusaktide nõuete rikkumise eest mootorsõiduki juhtimisõigus peatatud või ära võetud kokku vähemalt kuueks kuuks, väljastatakse esmase juhiloa tähtaja lõppemisel uus esmane juhiluba, mille tähtaeg on võrdne mootorsõiduki juhtimisõiguse peatamise või äravõtmise tähtajaga
12:39 25.08.2004
to pets: load tegin eelmise aasta kevadel. nüüd see kevad mis tuleb 28. aprillil vahetan piiratud õigusega load esmaste vastu (millega peab 2 aastat sõitma). Aga 27. mai vahetan a1 load lihtsalt a vastu. ja nende lubade peal jooksis juba 2 aastat esmase juhiloa staazi ära, niiet peale 18 saamist pean veel ühe kuu vahtralehega sõitma. Asi on jummala õige, ma muidu poleks teadnudki, aga ARK`is töötab tuttav ja too rääkis, et selline värk on.
13:06 25.08.2004
Ma ei pea ju täpselt kaks aastat oma piiratud juhtimisõigusega sõitma. Ma teen nii, et kolm kuud enne 18 saamist teen esmase juhiloa ja kui 18 saan lõpeb piiratud juhtimisõigus ja
saan kätte esmased load.
07:28 26.08.2004
to käsnakalle (registreerimata)
kas see sinut tuttav töötab seal koristajana, et sellist juttu ajab.
17:21 26.08.2004
Tegelikult mitte. Kui ei usu, mine küsi ark-ist, et kas kui 16 aastaselt teha A1 kat. kas siis nende lubade pealt hakkab esmane juhtimisstaaž jooksma või mitte. Kui sa just koristajalt ei küsi, siis saad õige vastuse ka :)
20:01 26.08.2004
Väga huvitav see A kati staaži jutt, aga ma kahtlen, kas tõesti asjalood nõnda on. 18a saad sa esiteks A-kati piiranguga kuni 25kw, mitte piiranguteta A. Minu teada tsikliload ei mõjuta kuidagi B-kati. Vastupidi küll oli vist nii, et kui tavaline B-kat käes(mitte esmased) ja teed A-kati, siis saad kohe piiranguteta A. Minu teada A1 kati staaž on sama oluline kui piiratud juhilubade staaž, ehk siis seda ei arvestata kuskil. Keegi pädevam isik võiks seda kommenteerida, sest hetkel Käsnakalle ajab üht jura ja teised väidavad vastupidist, nii et kaldun arvama, et multikakangelane millestki valesti aru saanud.
22:24 26.08.2004
ma ei pea sealt küsima, sest ma seotud selle asutusega ja juhilubade väljastamisega
12:03 27.08.2004
kurat küll, kui ei usu, on enda probleem. Mul on igastahes 16st eluaastast esmane juhtimisstaaž jooksnud... niiet mul ükskõik kas usute või mitte. A1 kat-i lubade peale on kirjutatud Eritingimused: Esmane. Sama, mis kui teed 18 aastaselt load ja saad esmased load... ddaah... Ja kuidas kurat to Käsnakalle sai tööle juhilubade väljastajana, kui asjast mõhkugi ei tea... :S
12:44 27.08.2004
kasva suureks ja ära räägi mingitest üraegsetest määrustest. Ära levita valeinfot siin ning helista ark-i 6201270.
12:48 27.08.2004
ja, kui poleks paha enne siin pasundamist tutvuda hetkel kehtiva määrusega
https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=788526
13:01 27.08.2004
irw... sõidumehed kõik kõvad, aga seadusi ja eeskirju ei tea. sellepärast need piirangud ongi, et kui enne midagi pähe ei hakka, siis selle aja peale küll.
on siis nii raske seadusküsimuse (seda et mingi tehnilisel küsimusel foorumist nõu küsida, pooldan täielikult) korral internet lahti teha (või veel parem ARK-ist või kasvõi politseist küsida) ja seadust mõttega lugeda ja mitte kuulata kellegi tuttava, kes omakorda kellegilt kuulis mingit urban legendi.
seaduses ilusasti kirjas, kui kiirest võid sõita, milleks ja kellele load antakse jne.
head tutvumist.
13:13 27.08.2004
juhiluba (registreerimata)
kuule, käsnakalle, mis puudutab juhiloa väljastamist, autokoolides õppimist ning sellega seonduvat ning linki, mille siia panin, siis olen valmis vastama ning selgitama nii nagu need tegelikkuses ka on, toetudes eeskirjadele, määrustele ja liiklusseadusele.
15:33 27.08.2004
kle to Käsnakalle... anna oma meiliaadress... ma saadan sulle A1 kat.i lubade pildi, siis näed, et sealt jookseb esmane juhtimisstaaž... inimesed ka ei usu, kui ise kurat ei näe..
15:45 27.08.2004
ma olen neid juhilube piisavalt näinud, kuid kahjuks on hetkel olukord selline, et B-kat. esmane juhiluba väljastatakse kas pärast koolitust alates 18 a. või pärast piiratud juhtimisõiguse lõppemist 18.a-lt ning juhistaazi loetakse ainult B kat-i järgi. Esmase B-kat juhiloa kood 101 kehtsetab nõude : Algaja juhi tunnusmärgi kasutamine kohustuslik. Suurim lubatud sõidukiirus 90 km/h.
See, mida sinu tuttav rääkis on juba mitu head aega kehtetu. Kahjuks.
Vaata seda linki, mille siia panin ja loe tähelepanelikult läbi, siis on sinul ka asjad selged.
16:04 27.08.2004
djzuuz
Kunagi oli see tõesti nii, et tegid 16 aastaselt a1 kati ära ja said 18 aastaselt "õiged" b kati load ka kätte. Minu teada aga enam ARK'i ei luba niimoodi teha. Seda öeldi meile ARK'is siis, kui läksime samuti nõudma a1 kati tegemist, kui mede pisut vanem klassivend sedasi endale need "õiged" load hankis. Tänapäeval enam niimoodi ei saavat!
16:46 27.08.2004
Kuidas paganamoodi saab nii olla, et ma teen mootorratta juhilube
ja saan 18 aastaselt järsku autojuhiload??? Kaks täiesti erinevat
asja!!! See teema on üldse mõttetuks läinud.
13:03 01.09.2004
lauri1 (registreerimata)
aastaid tagasi toimis tõepoolest asi nii, nagu käsnakalle seletas
21:56 17.12.2004
Minu sõber sai 6000 kr. trahv. Ma mõtlen, et selline seadus(piiratud juhiloaga) on kõige rumalam
21:53 18.12.2004
ma olen kuulnd...kas on selline jutt õige...et on võimalik saada kui on olnud piiratud load enne...siis teen korduseksamid..ja saan isegi 1 kuu enne synnipääva load kätte?
22:22 18.12.2004
To.mmm.
See palju sa selle eest trahvi võid saada!? See oleneb antud politseniku tujust ja paljudest muudest asajoludest. Igal juhul ei soovita seda katsetada...
11:47 19.12.2004
On võmalus teha eksamid uks kuu enne sünnipäeva aga juhiluba sa saad kätte ainult pärast sünnipäeva
17:48 20.12.2004
Erci (registreerimata)
Hea nali on see, et see 2a staaziga juht võib olla su kõrval purupurjus või ükskõik mis olekus, suur kasu siis temast:)
15:33 09.02.2005
olen 16 algul mõtlesin et teen need piiratud load ära aga siis mõtlesin ümber ja nüüd kui vaja siis vahest sõidan niisama. parem siis kui olen 18 siis ei pea uuesti tegema eksameid....
17:38 16.02.2005
Indrek2 (registreerimata)
Case on pigem selles et oled alaealine ja ei ole mitte oma tegude eest täiel määral vastutav.
19:34 19.02.2005
to mmm (registreerimata)
oskusi ja teadmisi SAMA PALJU!!!!!??????üks selline SAMA TARK sõitis mulle alles tagant otsa!auto kahjustus 40000.endal on kael vigastatud,pead liigutada ei saa!hea,et vastassuunda ei lükanud mind.mis kõik siis oleks saanud...
nii targad on 16 aastased...
23:11 08.04.2005
nõus (registreerimata)
nõus et 16 aastastel on ohutunne ja sellised asjad väiksemad
aga see ei kehti loomulikult kõigi kohta!
eks leidub igasuguseid
Tõnu (registreerimata)
Jäin laupäeval piiratud juhilubadega vahele üksi sõites ja õnneks lasti ära (trahvi ei tehtud vaid suuline hoiatus)! Ähvardati load ära võtta ja 3000kr trahvi! Vahepeal on mingi teema et kaks karistust korraga ei saa olla!? Oskab keegi öelda kuidas praegu lood on?
Ise enam rooli eriti ei taha üksi minna (st, et ilma kõrvalistujata)!
20:32 23.05.2005
ma sooviks teada et kas on võimalik või ei ole teha lube mis lubavad sõita üle 25kw mootorattaga?mul ei ole olnud ennem ei auto ega mootoratta lube nii et staas puudub kas lubade tegemisel on vajalik staas või vanus ise olen 24a vana?
22:57 24.05.2005
Sõitsin ka kunagi piiratud juhilubadega ja jäin politseile vahele sellega, et kedagi kõrval ei olnud, aga nad trahvi mulle ei teinud. Kui 18 sain, siis sain omale õiged load ja ma pidin kandma rohelist lehte veel 2 aastat, aga kahjuks ma ei jõudnud neid lõppuni hoiada, sest jäin 4 kuud tagasi lubadest ilma, kuna tekitasin üliraske liiklusõnnetuse ja nagu rohelineleht ikka on load kohe läinud. Seega sõidan hetkel ilma juhiloata, mida küll heaks ei kiida, aga kuidagi on vaja juu saada liikuma.
Ärge põdege rohelistlehte peale panna, sest rohelineleht võib sõita kuni 90km/h ja ametlikult on ainult suurematel maanteedel lubatud sõita 100-110 km/h (täis juhiloal). Ja kui te ületate kiirust kuni 10km/h rohkem, siis seaduse silmis ei saa te trahvi, sest igal autol võib kiirusenäidik mingilmäärel valetada ja selle eest ei ole määratud trahvi.
Aga rullnokad võivad ennast põlema panna, sest ühe rullnoka pärast jäin lubadest ilma.
13:57 21.06.2005
Silvo (registreerimata)
Kas nende nn. piimalubadega üldse talvel või pimedas tohib sõita?
14:33 21.06.2005
Riho (registreerimata), kes siis õnnetuse tekitas, rullnokk või Sina? Või Sina = rullnokk?
20:52 21.06.2005
olev (registreerimata)
piimakatega oli mingi jama ,et ei tohtinud liigelda libedaga ,pimedaga
ja mingi ettenähtud tundide arv päevas.
00:18 22.06.2005
redis (registreerimata)
krt mis seal salata, ma lasin 2 aastat 16-18 poolikutega ja 15 aastaselt lasin õppesõidu märgiga ja ptu..ptu..ptu... politseile vahele ei jäänd ja mingit õnnetust ka ei põhjustand... kui juba korra autoselga oled istunud siis ega nii kergelt enam ära ei saa ;)
01:20 25.06.2005
moxx (registreerimata)
Selliste teemade tõttu hakkataksegi poolikutega ja ilma kõrvalistujata sõitma ringi. Siit teemast saadakse julgust ja võetakse kätte ja minnaksegi linnapeale vurama. Mul muidu hetkel esmasedload olnud juba aastaaega, aga politsei pole kordagi kinni pidanud ega kontrollinud lubade olemasolu. Siis pole midagi imestada, et ilma lubadeta sõidavad nii palju, kui kontrolli enamasti pole
16:57 17.10.2005
vahepeal oli mingi sjuke deela lehes et need piiratud juhtimisõigustega võib sõita üksi ka aga mingi hommiku 7-st õhtu 8-ni oli mingi värk aga ei tea kas see seadus vastu ka võeti võüi mitte nii et kui keegi on ARK-iga seotud äkki annaks lisa infot selle kohta?
23:28 18.10.2005
Selline asi oleks küll suht normaalne. Endal ka piiratud juhiload aga üksi ei sõida. Auto järele aga on suht suur vajadus, sest elan Tallinast väljas sellises kohas kuhu bussiga on viis korda raskem saada kui Tartusse, niiet komentaatoritel kel endal on auto olemas on muidugi lihtne öleda, et nn nolgid bussiga sõidksid. Ei usu et kelleligile meeldiks poolteist tundi -15 kraadiga bussipeatuses istuda. Vastutus- ja ohutunne aga oleneb ikkagi inimesest, ei saa väita et kõik piiratud juhtimis õigusega juhid halvemini sõidaksid. Põhimõtteliselt on ju ARKi linnasõidu- ja platsieksam samad, teooria on jah 10 küsimust vähem aga autokoolis tehakse ikkagi kõigile ühesugune teooriaeksam.
Aga et kohe mingit suurt buumi sellest ei tekiks võiks olla piiratudlubade saamine väheke raskem. Eriti kui tahad üksi sõita.
07:16 19.10.2005
Kui anda 16 ja 17 aastastele üksi sõitmise õigus siis ütlevad 15 aastased et mõnel neist suurem vastutustunne kui 16 aastastel.Järgmiseks alustavad 14 aastased sama juttu -olgu anname nendele ka üksi sõitmise õiguse siis hakkavad 13 aastased vinguma....Kuhu me niimoodi välja jõuame??Mõned aastad tagasi enamus inimesi ootas -15 kraadiga bussi,miks tänapäeva noored nii hädised külmavaresed on?Lapsik hädakisa et ilma autota ei saa elada!!Kui ostadki mingi paaritonnise diiselrondi siis külmetad koos autoga metsavahel ka -25ga.AAMEN.
13:44 09.07.2006
ok..ma olen teema läbi lugend...aga ma ei saandud ikkagi aru ....kas siis on mingi seadus tuld et võib 16a. üksi sõita...ja kui ei siis kui palju selle eest väänatakse...
18:04 09.07.2006
ARK i tuttav ütles et sisuliselt võrdub se lubadeta sõiduga.Ja see isik kes on olnud lubade saamisel käendajaks saab piki päid ja jalgu nii et tolmab.
14:46 17.01.2010
Daiger (registreerimata)
Tahtsin küsida sellist asja, et kui ma olen 16a ja mul on "piimakad" siis kas keegi teab mis on miinimum ja mis on maksimum karistus/trahv üksinda sõidu eest?
23:49 17.01.2010
Esiteks loe teema läbi - vastus küsimusele siin olemas. Teiseks kuulus varemalt lubade saamise juurde "kohustuslik kirjandus" Liikluseeskirja ja Liiklusseaduse näol, kus samuti vastus Sinu küsimusele ilusti olemas ( kuni 100 trahviühikut e. 6000 EEKi.
13:53 20.01.2010
Lugesin teema läbi aga on öeldud ainult ,et keegi on saanud 6000 trahvi ja keegi hoiatuse ja nii aga ma ei saanud sellejärgi aru mis on maksimum.
Mul veel lubasid ei ole aga ma lihtsalt tahtsin teada ,et mis oleks maksimum trahvi summa kui mul oleks load ja üksi sõidaks.
kretulja
Kui mul istub kõrval 2aastase sõidustaaziga inimene kes on 18aastane ning see 2 aastat mis ta sõitnud on, on 16-18 aastaselt piimakatega sõidetud, kas see loeb ka siis? Või peab olema see vähemalt 2aastat sõidustaaz 18-20 aastaselt sõidetud?
13:55 20.05.2013
mina75 (registreerimata)
Kõrval peab olema seaduslik esindaja või seadusliku esindaja kirjaliku nõusolekuga isik. Sellel isikul peab olema kehtiv B- kategooria juhiluba vähemalt kaks aastat. Selle kahe aasta hulka ei arvata aega, mil tal oli piiratud juhtimisõigusega juhiluba ega ka aega, mil tal oli esmane juhiluba. Seega ei saa kõrvalistuja olla noorem kui 20.
Parandan. Isik ei saa olla noorem kui 22.
10:56 21.05.2013
Omal nahal kogenud (registreerimata)
Sain samuti piiratud juhilubadega sõitmise eest trahvi. Paragrahv on nii lubadeta sõidul kui ka piiratud juhilubadega sõitmisel ilma kaheaastase kogemusega juhi kõrvaloluta sama. Väga huvitav, mina, kellel load olemas saan sama moodu trahvi kui nt 10 aastane poiss, kellel pole lube. Aga jah trahvi sain 2700 krooni omal ajal. Ja lisaks vahtraleht peab ka olema 18 aastaseks saamisel.
12:34 21.05.2013
Pole siin imelikku midagi, kui ei ole vastava kategooria juhtimisõigust, siis ei olegi. Sama kehtiba ka nt C-kat puhul, keegi ei arvesta B-kati olemasoluga.
20:05 07.12.2014
vagrant (registreerimata)
Poeg jäi politseile vahela,istus roolis maja ees ilma vanemata,isegi ei liikunud paigast. 80€
21:17 08.12.2014
Ei usu hästi - ehk räägid täpsemalt.
piiratud juhtimisõigus (registreerimata)
kas keegi viimasel ajal ka trahvi on saanud üksi sõites piiratud lubadega? Kas see on tõsijutt et kuni 200eur trahvi ja midagi muud ei mõjutagi et kui nüüd paari aasta pärast tahan täislube kätte saada? On keegi selle asjaga rohkem kursis?
Liiklusseadus: https://www.riigiteataja.ee/akt/117032011021?leiaKehtiv
Karistusseadustik: https://www.riigiteataja.ee/akt/120122012012?leiaKehtiv
(1) Kohus või kohtuväline menetleja võib väärteo eest kohaldada rahatrahvi kolm kuni kolmsada trahviühikut. Trahviühik on rahatrahvi baassumma, mille suurus on 4 eurot.
Eelpool toodule tuginedes julgeks väita, et lubadeta sõit (mida ÜKSI piiratud lubadega sõites kahtlemata on) toob kaas kuni 800€ rahatrahvi.
Lisaks alates teisest korrast võidakse ka vangi panna :-)
§ 4231. Sõiduki süstemaatiline juhtimine juhtimisõiguseta isiku poolt
Mootorsõiduki, maastikusõiduki või trammi juhtimise eest vastava kategooria mootorsõiduki või trammi juhtimisõiguseta isiku poolt, kui see on toime pandud süstemaatiliselt, –
Piiratud juhtimisõigusega isikul on ju juhtimisõigus olemas- sõites ilma lapsevanema või lapsevanema poolt volitatud kõrvalistujata , kellel on B -kat vähemalt 2 aastat, on max trahv 80 eur. Tegu ei ole mitte lubadeta sõiduga vaid muu rikkumisega. Lihtne!
Kõrvalistujata sõit on võrdne juhiloata sõiduga.
Siin on Sirki vastus aastast 2004. http://www.auto24.ee/foorum/foorum.php?tid=28535
"Täna käsitleb politsei seda situatsiooni juhtimisõiguseta juhtimisena, so trahv kuni 6000 krooni või arest.
Ilma juhiloata võib sõita aga ilma juhtimisõiguseta mitte
See 2004 aasta asi on tänaseks vist aegunud, seal on ka kirjas et körval olev isik vöib joobes olla aga nüüd enam ei tohi ja isegi lubadel on taha kirjutatud see. Mötlesin et kui jään vahele üksinda söites siis peale trahvi Kas peab see aasta aega olema ilma rikkumisteta siis kui saan täisload teha. Kas kellegil hiljuti on kogemusi selle asjaga? Samas juhtimisöigus on ju olemas ja olen köik samamoodi autokoolis käinud ja eksamid teinud nagu täislubade puhulgi
00:23 11.05.2017
Ajad on muutunud. Enam ei loeta kõrvalistujata sõitu lubadeta sõiduks. Isikul on B kategooria olemas koos lisamärkega. Lubadeta sõiduks loetakse seda, kui puudub vastava kategooria mootorsõiduki juhtimisõigus. Seega kvalifitseeritakse see rikkumine muu rikkumisena ja §242 lg 1 ning maksimaalne rahatrahv on 80 eur.
08:50 11.05.2017
Et siis võin ka tühja väikeveokiga, mille registrimass on nt 5T, kuid tühimass 3,4T sõita B-kategooriaga, kinnipidamisel trahv 80€ ja muu rikkumine? Päris nii ikka ei ole, piiratud juhtimisõigus tähendabki seda, et juhtimisõigus on välja antud mööndusega, kogenud peab kõrval olema, endal üksi ei ole lubatud. Sama ka nt automaatkastilubadega, manuaal ju ka B-kat, kuid luba seda juhtida ei ole, seega pole ka konkreetse auto juhtimisõigust. Samuti võiks ka aegunud lubadega ju siis sõita, sest keegi ei ole ju juhtimisõigust peatanud?
09:44 11.05.2017
Muu rikkumine my ass - tarkpead siin koos :-)
Sul on juhtimisõiguse KEHTIVUSE esmaseks tingimuseks KÕRVALISMEL OLOEV TÄISKASVANU! Koos täiskasvanu väljumisega "väljub" ka juhtimisõigus.
Aga sõida siis üksi, mis sa põed üldse selle 80€ pärast. Pärast kirjutad siia, kas said 80 või 800 ja kas pidid autole treileri järgi tellima või mitte.
PS Uhuule: Lubadeta (plastkaardita) sõit ei too kaasa mingit karistust, kui suudad enda isikut kinnitada näiteks ID-kaardiga. Kui sul aga puudub kehtiv juhtimisõigus ei ole sul mingit abi sellest kaasa olevast (kehtetust) juhiloast.
maaks - isegi kehtiv juhiluba ei tähenda veel automaatselt jutimisõigust
Uhhhuuuuu (registreerimata)
Maaks- see on Sul väga meelevaldne tõlgendus, B või C kategooria on ju teine teema. Hetkel on isikul olemas B kategooria piiratud juhtimisõigus, seega nõutav B kategooria juhtimisõigus on isikul olemas, see tähendab, et Sa ei saa isikut vormistada selle eest, et tal puudub vastava kategooria mootorsõiduki juhtimise õigus. Saad vormistada selle eest, et ta ei täida juhilal märgitud kõiki tingimusi aga see ei muuda B kategooria olemasolu olematuks, sellest ka karistus muu rikkumise eest. Varasemalt jah vormistati selliseid rikkumisi lubadeta juhtimisena aga Riigikohtu lahendiga see muutus. Hetkel ei viitsi lahendit üles otsima hakata. Mõistan, et igal inimesel on õigus oma arvamusele aga usu mind, antud teema on mulle natuke tuttavam kui Sa arvata oskad...
Uhuu oskab kirjutada, aga loetud tekstist arusaamine jätab soovida - kah kool pooleli või? :-) Kordame siis eriti juhmidele.
Kodanikul ei ole "B-kategooria juhtimisõigust", tal on hoopis B- kategooria PIIRATUD juhtimisõigus".
Tema juhtimisõiguse KEHTIVUSE tingimuseks (PIIRANGUKS) on KÕRVALISMEL OLEMASOLEV TÄISKASVANU! Ehk siis juhtimisõiguse kehtivus PIIRDUB kõrvalistmel täiskavunu olemasolu ajaga.
AGA mitte minuga ei ole vaja siin foorumis vaielda - sõitke ja vaielge nende kollasts vestides ametnikega, kes liiklusjärelvalvet teevad!
"ossinovskid" on iga täiendava € eest tänulikud, mis riigieelarvesse laekuvad.
valerka, sinuga olen 100% nõus - isegi kui juhiluba (pildiga plastikkaart, antakse tavaliselt 10a-ks) kehtib, siis tervisetõendi lõppemine lõpetab juhtimisõiguse. Samuti kui MNT liiklusregistri büroo on juhtimisõiguse mingil muul põhjusel (lisakaristuseks näiteks) peatanud.
Naljakas on see, et kui juhuluba (plastikkaart) aegub, siis peatub ka juhtimisõigus - kus on loogika? :-)
15:55 11.05.2017
Maaks, pass ja ID-kaart aegub ka kehtivuse lõppeva päevaga, see ei tähenda, et sind olemas ei oleks või sust saab keegi teine, loogika on täitsa olemas. Tervisetõend on ka piirav näide, juhtimisõigus kehtib koos mingite ettemääratud lisanditega, kui midagi puudub, kaob ka juhtimisõigus.
16:01 11.05.2017
karvane - ID/pass ei ole isiku olemasolu tõestuseks, selleks on isikukood. Pass /ID lihtsalt kinnitavad fakti, et minu isikukood kuulub minu näo ja kehaehitusega isikule :-)
Uhhuuuuu (registreerimata)
Tundub, et lihtsam on lisada inimestele arusaamiseks Riigikohtu lahend kui seda ise kirjutada :
http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=RK/3-1-1-71-13
Ehk on nüüd puust ja punaseks????
18:46 11.05.2017
Ja lühidalt siis väljavõte ka Riigikohtu otsusest:
1. Tühistada Tartu Maakohtu 11. veebruari 2013. a otsus C.-F. T. karistamises liiklusseaduse § 201 lg 1 järgi.
2. Karistada C.-F. T.-d liiklusseaduse § 242 lg 1 järgi rahatrahviga 20 trahviühikut, s.o 80 eurot.
Kokkuvõttes võin ma ju asjadest arusaamises vilets olla aga ka Riigikohus on jõudnud minu eelnevate väidetega samale seisukohale :)
Tubli! Istu, 5 :-)
"AGA mitte minuga ei ole vaja siin foorumis vaielda - sõitke ja vaielge nende kollasts vestides ametnikega, kes liiklusjärelvalvet teevad!
"ossinovskid" on iga täiendava € eest tänulikud, mis riigieelarvesse laekuvad."
http://igav.delfi.ee/anekdoodid/internetis-vaidlemine-on-nag
u?id=67861713
SoovitanSoojalt (registreerimata)
Kes tahavad sõita piiratud õigusega üksi, siis asjade sujuvamaks kulgemiseks soovitan selle riigikohtu lahendi välja printida, saad kohapeal 80.- ja ei pea käima suuremat trahvi hiljem vaidlustamas ja oma aega raiskamas.
Gucci Mane (registreerimata)
Kas mingeid piiranguid on ka mis ajal tohib sõita ja millal ei tohi? A'la 23:00-07:00 ei tohi sõita piiratud juhilubadega
Kuki muki (registreerimata)
Kuulsin, et kuuvalgetel öödel ei tohi sõita. Nääri ja jõuluõhtul peavad ka lapsed kodus olema.
Piirangutest (registreerimata)
USA-s pole alla 21 eluaasta üldse mitte keegi, ka valimisiga algab 21-st jne.
Minule USA-st toodud sõidukis oli eelmise omaniku juhiluba ja oli see ka üsna kentsakas.
Nimelt esimesena hakkas silma punane kiri üle plastikust juhiloa:
"ISIK ON ALLA 21 AASTA VANUNE!"
Siis piirang "C", mis tagaküljelt loetuna oli "Daylight driving only", ehk siis see kodanik tohtis sõidukit juhtida vaid valgel ajal.
Oli igasuguseid vahvaid piiranguid, nt "Kodu- kool- kodu" jms, "Kindlal, määratud maršruudil" nt.
Kui üles leian selle plastikkaardi, siis teen pildi ja panen siia üles.
To kuki
Väga vaimukas oled ;)
To piirangutest
Oleneb osariikidest, osades oled täisealine 18-aastane, osades 21-aastane. Ära mitte mingil juhul isiku andmeid avalikusta, sh. Kaardi nr jne

matches:
Kohus
§ 4231
§242
§ 201
§ 242
Riigikohus


Valgjärve Valla Avatud Noortekeskuse põhimääruse kinnitamine – Riigi Teataja
Valgjärve Valla Avatud Noortekeskuse põhimääruse kinnitamine
Valgjärve Valla Avatud Noortekeskuse põhimääruse kinnitamine - sisukord
§ 3 JUHTIMINE, TÖÖKORRALDUS JA REVIDEERIMISE KORD
§ 4 NOORTEKESKUSE NÕUKOGU
§ 5 VARAD JA VAHENDID
§ 7 AVATUD NOORTEKESKUSE TEGEVUSE ÜMBERKORRALDAMINE JA LÕPETAMINE
RT IV, 28.11.2012, 54
Vastu võetud 30.04.2008 nr 17
Määrus on kehtestatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ja § 35 lõike 2, ja noorsootöö seaduse §2 punktide1 ja 4, §6 lõike1 punktide1, 2, 3 ning. Halduskohtumenetluse seadustiku § 9 lõike 1 alusel.
(1) Valgjärve Valla Avatud Noortekeskus (edaspidi noortekeskus) on Valgjärve Vallavalitsuse hallatav asutus, milline asutatud Valgjärve Vallavolikogu poolt..
(2) Noortekeskuse ametlik ja täielik nimi on Valgjärve Valla Avatud Noortekeskus.
(3) Noortekeskus asub Saverna külas, Valgjärve vald, 63418 Põlvamaa.
(4) Noortekeskuse teeninduspiirkonna moodustab Valgjärve valla territoorium.
(5) Noortekeskus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, muudest
õigusaktidest, vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(6) Noortekeskus ei taotle oma tegevusega majanduslikku tulu, ta kasutab oma tulu üksnes põhimääruses toodud eesmärkide saavutamiseks.
(7) Noortekeskusel on oma eelarve, mille kinnitab vallavolikogu.
(1) Noortekeskuse eesmärk on noortele tingimuste loomine arendavaks tegevuseks, mis võimaldab neil oma vaba tahte alusel perekonna-, tasemekoolituse- ja tööväliselt tegutseda.
(2) Põhieesmärkide täitmiseks noortekeskus:
1) nõustab noori ja vahendab noortele suunatud informatsiooni, viib läbi karjäärinõustamist;
3) võimaldab lastel ja noortel kasutada noortekeskuse ruume koosviibimisteks ja õppimiseks,
5) algatab ja viib läbi noorteprogramme ning -projekte;
6) toetab noorte omaalgatust;
7) korraldab projektlaagreid;
8) korraldab koostöös kohalike ettevõtetega noorte kui potentsiaalse tööjõu ettevalmistamisest tööalaseks karjääriks;
9) edendab kohalikku kultuurielu ja korraldab kultuuriüritusi;
10) teeb koostööd huvikeskuste, laste- ja noorteorganisatsioonidega ning kultuuri- ja haridusasutustega.
§ 3. JUHTIMINE, TÖÖKORRALDUS JA REVIDEERIMISE KORD
(2) Juhatajal peab olema noorsootöö alane - või sotsiaalpedagoogiline haridus.
(3) Avaliku konkursi tulemuse alusel sõlmib juhatajaga töölepingu Valgjärve vallavanem. Juhatajaga sõlmitud töölepingu muudab ja lõpetabValgjärve vallavanem.
(4) Juhataja kindlustab noortekeskuse tulemusliku, häireteta töö ning teeb koostööd noortekeskuse nõukoguga ning Valgjärve Vallavalitsusega.
(5) Noortekeskuse juhataja on noortekeskuse seadusjärgne esindaja kes:
2) annab noortekeskuse töö korraldamiseks käskkirju, sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab oma pädevuse piires lepinguid, kohaldab distsiplinaarkaristusi ja ergutusi;
3) korraldab noortekeskuse asjaajamist vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
4) algatab või osaleb noortekeskuse tegevust reguleerivate õigusaktide ja noortekeskuse põhimääruse eelnõude ning arengukava koostamisel ja esitab need vastuvõtmiseks, kehtestamiseks või kinnitamiseks omavalitsusorganile;
5) korraldab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise;
6) esitab noortekeskuse tegevust ja noorsootööd kajastavad andmed ja dokumendid järelevalveasutustele;
7) teeb Valgjärve Vallavalitsusele ettepanekuid noortekeskuse töö paremaks korraldamiseks.
8) juhib lähtudes kehtivatest õigusaktidest noortekeskuse majandus- ja finantstegevust, esitab Valgjärve Vallavalitsusele noortekeskuse eelarve eelnõu ning vastutab eelarve täitmise eest.
§ 4. NOORTEKESKUSE NÕUKOGU
(1) Noortekeskuse nõukogu ( edaspidi nõukogu) on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on jälgida, anda hinnanguid ning soovitusi noortekeskuse tööd puudutavates küsimustes.
(2) Nõukogu on viie liikmeline kuhu kuulub üks vallavalitsuse esindaja, üks kooli esindaja, üks huvikeskuse(kultuurikeskuse) esindaja ning kaks noorte esindajat.
(3) Nõukogu valitakse 3 aastaks, mille kinnitab Valgjärve Vallavalitsus korraldusega.
(4) Nõukogu töövorm on koosolek. Nõukogu koosolekud toimuvad vähemalt kolm korda aastas.
(5) Nõukogu koosolekutest võtab osa noortekeskuse juhataja, kes on nõukogu ees aruandekohustuslik.
(6) Nõukogu koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees või noortekeskuse juhataja. Nõukogu koosoleku kokkukutsumisest informeeritakse nõukogu liikmeid vähemalt 7 päeva enne koosoleku toimumist. Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on kaks kolmandikku liikmetest, sealhulgas esimees.
(7) Nõukogu teeb oma otsused poolthäälteenamusega.
(8) Nõukogu koosolekud protokollitakse. Nõukogu protokoll vormistatakse 10 tööpäeva jooksul pärast koosoleku toimumist ja saadetakse igale nõukogu liikmele.
(9) Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Nõukogu protokolle hoitakse noortekeskuses.
(10) Nõukogu nõustab juhatajat ja teeb Valgjärve Vallavolikogule ja Valgjärve Vallavalitsusele ettepanekuid noortekeskuse töö korraldamise kohta.
(11) Oma tegevuses juhindub nõukogu noorsootööd reguleerivatest õigusaktidest.
(12) Nõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe. Nõukogul on õigus kaasata oma töösse spetsialiste ja eksperte.
(13) Nõukogu pädevus ja ülesanded on:
1) ettepanekute tegemine noorsootööga seonduvate noorteprogrammide ja
projektide väljatöötamiseks ja nende väljatöötamises osalemine;
2) noortekeskuse tegevuse analüüsimine ja ettepanekute tegemine arengukavade kohta ning noortekeskuse arengukava heakskiitmine;
3) noortekeskuse eelarve eelnõu ja aastaaruande läbivaatamine ja heakskiitmine;
4) muude noorsootööd puudutavate oluliste küsimuste läbiarutamine, ettepanekute tegemine noortekeskuse töö paremaks korraldamiseks ja vajalike vahendite taotlemiseks.
(14) Nõukogul on õigus:
2) nõuda juhatajalt aruandeid noortekeskuse tegevuse kohta;
3) teha ettepanekuid noortekeskuse töö paremaks korraldamiseks.
§ 5. VARAD JA VAHENDID
(1) Noortekeskuse varad ja vahendid moodustuvad Valgjärve Vallavalitsuse poolt tema valdusesse antud põhi- ning väikevahenditest ja muust varast, mis on talle antud või omandatud.
(2) Noortekeskuse majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
(3) Noortekeskuse ülalpidamiskulud kaetakse Valgjärve valla eelarvest, mille kinnitab Valgjärve Vallavolikogu.
(4) Noortekeskus võib saada täiendavaid rahalisi vahendeid nii kodu kui välismaa organisatsioonidelt, fondidelt, sponsoritelt ja üksikisikutelt, õppemaksudest, tasulistest teenustest, oksjonitest jm saadavatest tuludest.
(5) Noortekeskuse rahalisi vahendeid kasutatakse põhimääruses sätestatud tegevuse arendamiseks.
Noortekeskus on aruandekohustuslik Valgjärve Vallavalitsuse ees.
§ 7. AVATUD NOORTEKESKUSE TEGEVUSE ÜMBERKORRALDAMINE JA LÕPETAMINE
(1) Noortekeskuse tegevus lõpeb reorganiseerimise või likvideerimise teel vallavolikogu otsuse alusel.
(2) Noortekeskuse reorganiseerimisel või likvideerimisel teatab vallavalitsus asjaosalistele noortekeskuse likvideerimisest vähemalt 4 kuud ette, nõuab tagasi vara ja võlad, rahuldab võlausaldajate nõude, müüb vara või otsustab selle kasutamise muul viisil.
(3) Noortekeskuse likvideerimisel järele jäänud varad jäävad Valgjärve valla omandisse.
Määrust rakendatakse 01.05.2008.


Koduteenuse osutamise tingimused ja kord, koduteenuste loetelu ja hinnakiri – Riigi Teataja
Koduteenuse osutamise tingimused ja kord, koduteenuste loetelu ja hinnakiri
Koduteenuse osutamise tingimused ja kord, koduteenuste loetelu ja hinnakiri - sisukord
RT IV, 10.03.2016, 26
Määruse andmise aluseks on sotsiaalhoolekande seaduse § 16 lg 1 ja § 17.
§ 1. . Koduteenuste osutamise tingimused ja kord (edaspidi kord) sätestab Pihtla Vallavalitsuse poolt osutavate harjumispärases keskkonnas toime tulla aitavate teenuste (edaspidi koduteenus) korraldamise Pihtla vallas.
§ 2. Käesolevas korras kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
1) Koduteenus- isikule või perekonnale kodustes tingimustes osutatav teenus, mis aitab tal harjumuspärases keskkonnas toime tulla;
2) Põhiteenus - teenus, mis on hädavajalik kliendi toimetulekuks kodus ja mille mitteosutamine põhjustaks kliendi hoolekandeasutusse paigutamise;
3) Tugiteenus - teenus, mis toetab kliendi toimetulekut kodus ja mille mitteosutamine ei põhjusta hoolekandeasutusse sattumist;
4) Sotsiaaltöötaja - teenuse osutaja, kes abistab koduhoolduse klienti toimingutes, millega klient ei tule igapäevases elus toime;
5) Klient - isik, kellele osutatakse lepingu alusel koduteenuseid.
§ 3. Koduteenuseid osutatakse kõrvalabi vajavatele isikutele, kelle elukohana on kantud rahvastikuregistrisse Pihtla vald ning kellel reeglina puuduvad seadusjärgsed ülalpidajad. Kui seadusjärgsed ülalpidajad ei ole suutelised isikule hooldust tagama, siis võib Pihtla Vallavalitsuse otsusega erandkorras koduteenuseid osutada ka isikutele, kellel on seadusjärgsed ülalpidajad.
§ 4. Kliendi osalustasu määramisel arvestatakse teenuse mahtu ja kliendi majanduslikku olukorda.
§ 5. Taotlus koduteenuse osutamiseks registreeritakse Pihtla valla sotsiaaltöötaja juures.
§ 6. Sotsiaalnõunik või sotsiaalhooldaja teeb kodukülastuse, mille käigus hindab kliendi toimetulekuvõimet ja selgitab koduteenuste vajaduse. Toimetulekuvõime hindamise metoodika kinnitab Pihtla Vallavalitsus.
§ 7. Otsuse koduteenuste osutamise või sellest keeldumise kohta teeb Pihtla Vallavalitsus 15 päeva jooksul.
§ 8. Teenuse osutaja teeb otsuse teatavaks esitajale isiku vanust ja arengutaset arvestaval ja talle arusaadaval viisil hiljemalt 15 tööpäeva jooksul otsuse langetamisest. Otsus koduteenuste otsustamisest keeldumise kohta peab olema põhjendatud.
§ 9. Koduteenuste osutamiseks sõlmivad sotsiaalhooldaja, Pihtla Vallavalitsus ja klient vormikohase lepingu. Koduteenuste osutamise lepingu tingimused vaadatakse üle lähtuvalt kliendi vajadustest, kuid mitte harvem kui üks kord aastas. Lepingut võib muuta mõlema poole kokkuleppel.
§ 10. Eluruumi korrastamisel peab Klient tagama vajalikud koristusvahendid. Koristatav üldpind ühe inimese kohta ei tohi ületada 33 m2.
§ 11. Kütmisabi osutamisel peab Klient tagama ettevalmistatud küttematerjali. Köetav pind ühe inimese kohta ei tohi ületada 33 m2 .
§ 12. Pesu pesemine korraldatakse pesumajas või kodus. Kodus pesumasina olemasolu vajalik.
§ 13. Sotsiaalhooldaja toob toiduained ja majapidamistarbed lähimast kauplusest ning vajadusel abistab lihtsamate toitude valmistamisel ( toidu valmistamise aeg kuni 45 minutit).
§ 14. Koduteenuste korraldamise ja nende üle arvestuse pidamise eest vastutab valla sotsiaalnõunik.
§ 15. Määrus jõustub 1.aprillist 2016.a.
§ 16. Määruse jõustumisega tunnistatakse kehtetuks Pihtla Vallavolikogu määrusega nr.15 22.12.2010.a. kinnitatud „Koduteenuste osutamise tingimused ja kord, koduteenuste loetelu ja hinnakiri“.
Lisa Koduteenuste loetelu ja hinnakiri


Holstre Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Holstre Kooli põhimäärus
Holstre Kooli põhimäärus - sisukord
§ 4 Koolitusluba
§ 7 Asjaajamise keel ja õppekeel
§ 8 Raamatukogu
§ 11 Õppevormid
§ 14 Arenguvestlus
§ 15 Õppe ja kasvatuse korraldus koolis
4 ÕPILASTE, LASTE JA NENDE VANEMATE ÕIGUSED NING KOHUSTUSED
§ 17 Lasteaia laste õigused
§ 21 Õpilaste tunnustamine ja karistamine
5 KOOLI TÖÖTAJAD NING KOOLI JUHTIMINE
§ 24 Juhtimine
§ 25 Pedagoogid
§ 26 Haldus- ja abipersonal
§ 29 Finantseerimine, majandamine, asjaajamine ja järelevalve
§ 30 Ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
Paistu Vallavolikogu
RT IV, 17.04.2012, 2
Vastu võetud 18.02.2011 nr 3
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ning Põhikooli-ja gümnaasiumiseaduse § 66 lg 1 ja Koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 alusel.
(1) Munitsipaallasteasutuse nimetus on Holstre Kool (edaspidi Kool).
(1) Kooli tegutsemise vorm on koolieelne lasteasutus ja põhikool.
(2) Kool on Paistu Vallavalitsuse (edaspidi Vallavalitsus) haldusalas tegutsev eestikeelne munitsipaallasteasutus, mis lähtub oma tegevuses käesolevast põhimäärusest, seadustest ning nende alusel antud õigus- ja haldusaktidest, mis võimaldab koolieast nooremate laste hoidu ja alushariduse omandamist ning õpilastele põhihariduse omandamist.
(3) Kooli tegevuse aluseks on Haridus- ja Teadusministeeriumi (edaspidi Haridusministeerium) poolt välja antud koolitusluba.
Kool asub Holstre külas Paistu vallas (edaspidi Vald) Viljandi maakonnas.
§ 4. Koolitusluba
Koolil peab olema kehtiv koolitusluba, mis annab õiguse õppe- ja kasvatustegevuseks.
(1) Koolil on Paistu Vallavolikogu (edaspidi Vallavolikogu) poolt määratud teeninduspiirkond.
(2) Kool võtab vastu kõik oma teeninduspiirkonna koolikohustuslikud õpilased. Kooli vastuvõtt vormistatakse Kooli direktori (edaspidi Direktor) käskkirjaga.
(4) Õpilaste vastuvõtmine, ühest koolist teise üleminek, koolist lahkumine ja väljaheitmine toimub Haridusministri määrusega volitatud ulatuses Direktori poolt kehtestatud korras.
(5) Lasteaiarühma vastuvõtmine ja sealt väljaarvamine toimub Vallavalitsuse kehtestatud korras.
(1) Koolil on oma eelarve, mille kinnitab Vallavolikogu.
§ 7. Asjaajamise keel ja õppekeel
§ 8. Raamatukogu
Koolil on oma raamatukogu, mis asub koolihoones
(1) Kooli tegevuse eesmärgiks on võimaldada koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist ning kooliealistele õpilastele põhihariduse omandamist ja koolikohustuse täitmist.
(2) Kujundada õpilastes igapäevase eluga toimetulekuks vajalikke oskusi ja eetilisi tõekspidamisi.
2) õpilastele põhihariduse omandamise ja koolikohustuse täitmise võimaldamine ning eelduste loomine õpingute jätkamiseks keskhariduse või kutsehariduse omandamiseks;
3) arvestades lapse ealisi, soolisi ja individuaalseid iseärasusi, luua võimalused ning aidata kaasa laste õppimise ja tööga toimetulevateks isiksusteks kujunemisel;
4) aidata lapsel kujuneda endast, kodust, perekonnast ja kaasinimestest lugupidavaks isiksuseks;
5) luua töötajatele kaasaegsed töö- ja olmetingimused ning võimalused täiendada ja rakendada oma erialaseid ja pedagoogilisi teadmisi;
6) luua mitmekülgsed võimalused õppetööväliseks huvialategevuseks Kooli juures;
7) teha õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel koostööd õpilase ja lasteaiarühma vanemaga või eestkostjaga (edaspidi Vanem), teiste koolide ja muude organisatsioonidega.
(2) Kool võib oma põhitegevuse kõrval ning seda kahjustamata tegeleda õppekavavälise koolituse, võistluste, laagrite, festivalide, kursuste, kontsertide, näituste jms korraldamisega, õppematerjalide kirjastamise ja valmistamise, ruumide rentimise, majutamise ning toitlustamisega jms.
§ 11. Õppevormid
(2) Koolis tegutseb üks lasteaiarühm 2-7 aastatele lastele. Laste arv rühmas on 18.
(3) Kool töötab üheksa klassikomplektiga vastavas vanuses õpilaste olemasolul või/ja liitklassidega vastavalt seadusandlusele. Koolis toimub õpe I, II ja III kooliastmes.
(4) Koolis on õpiabirühmad, pikapäevarühm, aine- ja huviringid jm klassivälise tegevuse vormid põhiharidust omandavatele õpilastele.
(5) Kool on külakeskus, kus asuv spordisaal ning raamatukogu teenindab paikkonna elanikke. Ruumide olemasolul ja hoolekoguga kooskõlastatult võib Kooli ruume anda kasutusse õppetööd häirimata paikkonna elanike tegevusvõimaluste laiendamiseks.
(1) Kool järgib õppe-kasvatuskorralduses Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud Koolieelse lasteasutuse riiklik õppekava ning põhikooli riiklikku õppekava.
(2) Kooli õppe- ja kasvatuskorralduse aluseks on Koolieelse lasteasutuse riiklik õppekava ja põhikooli riiklik õppekava, mille alusel koostatakse Kooli ja lasteaia õppekavad.
(4) Kooli õppekava ja selles tehtavad muudatused ning täiendused kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(5) Kooli õppekava kinnitab Direktor käskkirjaga kooskõlastatult õppenõukogu ja hoolekoguga.
(6) Kooli õppekava täitmise tagamiseks ja toetamiseks kasutatakse Haridusministri poolt kehtestatud korras riiklikule õppekavale vastavaks tunnistatud õpikuid, töövihikuid, tööraamatuid ning muid õppematerjale ja –vahendeid (edaspidi Õppematerjalid).
(7) Igas klassis õppetööks vajalikud õppematerjalid valib pedagoog Haridusministri määrusega õppematerjalide loetelust kooskõlastatult ning kinnitatult Direktoriga.
(8) Õppetundide arvu ja nende järjekorra õppepäevas määrab Direktori poolt kinnitatud tunniplaan.
(9) Kooli hindamisjuhendi kinnitab Direktor.
(10) Esimeses klassis võib kasutada sõnalisi hinnanguid. Numbrilise hindamise korra kehtestab kooskõlastatult 1. klassi klassijuhataja ja Vanem Kooli õppenõukoguga.
(11) Kool koostab tervisekaitse-eeskirjade ja -normide kohase päevakava, tagades lasteaiarühma laste ja Kooli õpilaste tervise kaitse nende koolis/lasteaias viibimise ajal.
(12) Lasteaiarühmal on oma tegevus- ja päevakava, mille kinnitab Direktor.
(13) Lasteaia lahtiolekuaja otsustab Vallavalitsus lähtudes hoolekogu ja Direktori ettepaneku(te)st.
(14) Õpilasele tagatakse vähemalt eripedagoogi, psühholoogi ja sotsiaalpedagoogi teenus. Tugispetsialistide teenuse rakendamiseks loob võimalused Kooli pidaja ning selle korraldab Direktor.
Direktori kehtestatud Kooli kodukord pannakse välja õpilastele ja Vanematele nähtavasse kohta.
§ 14. Arenguvestlus
(1) Vähemalt kord õppeaasta jooksul viiakse lastega/õpilasega ning nende Vanematega koolis läbi arenguvestlus, mille üldeesmärk on lapse/õpilase arengu toetamine.
(2) Arenguvestluse läbiviimise tingimused ja kord kooskõlastatakse kooli õppenõukogu ja hoolekoguga ning selle kinnitab Direktor käskkirjaga.
§ 15. Õppe ja kasvatuse korraldus koolis
(1) Kool on üldhariduskool, mis loob võimalused põhihariduse omandamiseks
(2) Õppeaasta
1) Õppeaasta kestab jooksva aasta 1. septembrist kuni järgneva aasta 31. augustini.
2) Õppeveerandites on vähemalt 175 õppepäeva (35 nädalat). Lõpuklassis (9. klass) on õppeveerandites kokku vähemalt 185 õppepäeva.
3) Õppeaasta koosneb õpilastel õppeperioodist ning koolivaheaegadest.
4) Õppe- ja eksamiperioodid, õppetöö kestus, õpilaste teadmiste hindamise süsteem ja muud õppe- ja kasvatuskorraldusega seotud küsimused lahendatakse Haridusministri määrustega kehtestatud korras.
5) Lasteaiarühma aastaringse või hooajalise tegutsemise otsustab Vallavalitsus hoolekogu ettepanekul.
(3) Kool võib Kooli pidaja nõusolekul avada vastavalt vajadusele pikapäevarühma(sid).
(4) Kool võib lisaks riikliku õppekavaga tagatud õppemaksuta põhiharidusele organiseerida kooli ruumides õpilasele osaliselt või täielikult tasustatud lisaõpet.
(5) Kooli lõpetamine toimub Haridusministri määrusega kehtestatud korras.
(6) Kool kannab õpilaste andmed EHIS-esse.
4. peatükk ÕPILASTE, LASTE JA NENDE VANEMATE ÕIGUSED NING KOHUSTUSED
(1)Õpilastel on õigus:
2) täita õpiülesandeid;
4) täita koolikohustust koduõppe vormis õigusaktidega kehtestatud korras;
5) taotleda individuaalse õppekava koostamist ja selle alusel õppimist ning õppida individuaalse õppekava järgi õigusaktidega kehtestatud korras;
6) kasutada õppekavas ettenähtu omandamiseks tugisüsteeme õigusaktidega kehtestatud korras;
7) pöörduda oma õiguste kaitseks Direktori, Haridusministeeriumi järelevalveametniku, maavanema, kooli pidaja või lastekaitseorganisatsiooni poole;
8) valida õppeaineid koolis õpetatavate valikainete piires;
9) saada sõidu- ja muid soodustusi ning ainelist abi Vabariigi Valitsuse ja kohaliku omavalitsuse poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
10) luua Koolis ühinguid, seltse, ringe, mille tegevus pole vastuolus Kooli ja kodu kasvatustaotlusega ning anda välja almanahhe ja kooli ajalehte ja osaleda nende töös;
11) võtta osa kõigist klassivälistest õpilasüritustest, mis toimuvad vastavalt Kooli üldtööplaanile;
12) moodustada ja osaleda Kooli õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda koolisisestes suhetes;
13) kasutada klassivälises tegevuses tasuta kooli rajatisi, ruume, õppe- ja spordivahendeid ning muid vahendeid vastavalt kehtestatud Kooli sisekorraeeskirjadele;
14) saada Koolist teavet koolikorralduse ja õpilaste õiguste kohta, samuti teavet õppimisvõimaluste kohta;
15) saada pedagoogilt täiendavat ainealast juhendamist nende üldtööaja piires;
16) pöörduda abi saamiseks Kooli töötajate poole;
17) omada ja kasutada muid õigusaktidest tulenevaid õigusi.
§ 17. Lasteaia laste õigused
2) pedagoogi(de) igakülgsele abile ja toetusele alushariduse omandamisel;
4) omada ja kasutada muid õigusaktidest tulenevaid õigusi.
2) olla valitud Kooli hoolekogu liikmeks;
3) kasvatamist ja õpetamist puudutavate vaidluste lahendamiseks pöörduda õppenõukogu, hoolekogu või Direktori poole, samuti Haridusministeeriumi, maavanema, politseiametniku, Vallavalitsuse ja riiklike järelevalveorganite poole;
4) tutvuda Kooli päeva- ja õppekavaga;
5) saada teavet Kooli töökorralduse kohta ning saada nõustamist pedagoogilistes küsimustes;
6) tuua last lasteaiarühma ja viia sealt ära neile sobival ajal, lähtudes lasteaiarühma päevakavast.
(2) Vanemate koosoleku kutsub kokku Direktor või klassijuhataja (lasteaias pedagoog) vastavalt vajadusele, kuid mitte vähem kui üks kord õppeaastas.
(3) Kasutada muid õigusaktidest tulenevaid õigusi.
1) täitma koolikohustust ja Kooli kodukorda ning kandma vastutust selle rikkumise eest;
5) lugupidavalt suhtuma kaasinimestesse, hoidma loodust, täitma Kooli sisekorraeeskirju, järgima üldtunnustatud moraalinorme;
6) hoidma ja kasutama Kooli vara heaperemehelikult;
1) looma lapsele/õpilasele soodsad tingimused arenemiseks ja hariduse omandamiseks;
2) esitama koolile oma kontaktandmed ja teavitama nende muutustest koheselt selle teada saamisest;
5) kinni pidama lasteaiarühma päevakavast ning laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest;
6) tasuma igakuiselt õppe- ja toitlustuskulu tasu Vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
7) informeerima pedagoogi või Direktorit laste/õpilaste puudumajäämisest;
8) hüvitama õpilase poolt Koolile tekitatud ainelise kahju vastavalt kehtestatud korrale;
9) direktori kutsel osalema õpilasega läbiviidaval arenguvestlusel;
10) tagama lapse koolikohustuse täitmise;
11) täitma teisi õigusaktidest tulenevaid kohustusi.
§ 21. Õpilaste tunnustamine ja karistamine
Õpilasele avaldatakse tunnustust ja laitust Haridusministri määruses ja Kooli kodukorras sätestatud alustel ja korras.
(3) Õpilasesinduse põhimäärusega sätestatakse õpilasesinduse moodustamise kord, õigused ja
(4) Põhimääruse kiidab heaks õpilaskond ja kinnitab direktor käskkirjaga kooskõlas kehtiva seadusandlusega.
5. peatükk KOOLI TÖÖTAJAD NING KOOLI JUHTIMINE
(1) Kooli töötajad (edaspidi Personal) on pedagoogiline ning haldus- ja abipersonal.
(2) Kooli pedagoogid on õpetajad, Direktor ning teised õppe- ja kasvatusalal töötavaid isikuid.
(3) Personali koosseisu määrab Direktor Kooli pidaja kehtestatud korras, arvestades Haridusministri määrusega kinnitatud miinimumkoosseisu.
(4) Töölepingud personaliga sõlmib, muudab ja lõpetab Direktor kehtivate õigusaktidega sätestatud tingimustel ja korras.
(5) Personali tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse käesoleva põhimäärusega, töökorralduse reeglite, töötaja ametijuhendi, töö- ja kollektiivlepingu ning teiste töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.
(6) Personalil on keelatud avalikustada õpilaselt/lapselt saadud teavet õpilase/lapse perekonna kohta.
(7) Töökorralduse reeglid ja ametijuhendid kinnitab Direktor.
(8) Personal on kohustatud andma teavet Direktorile ja Vallavalitsuse sotsiaaltöötajale õpilaste ebarahuldavast kasvukeskkonnast või kui on selgunud, et õpilane on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
§ 24. Juhtimine
1) vastutab Kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest;
2) juhib Kooli õppe-, tervishoiu-, majandus- ja finantstegevust koostöös Vallavalitsuse, õppenõukogu, hoolekogu ja õpilaste omavalitsusega;
3) tagab õppekorralduse vastavuse õppekavale;
4) koostab Kooli eelarveprojekti, mille kooskõlastab hoolekoguga ja esitab selle Vallavalitsusele;
5) vastutab Kooli vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise eest Vallavolikogu poolt kehtestatud korras;
7) kutsub kokku vastavalt vajadusele koosolekuid ja nõupidamisi;
8) tagab Personalile ohutud töötingimused, tutvustab töötaja tööle võtmisel, samuti töötamise ajal sisekorraeeskirju, töökaitse- ja tuleohutusnõudeid;
9) loob tingimused koolihoone avalikuks kasutuseks piirkonna elanikele ja ettevõtjatele Kooli huvisid kahjustamata, teeb sellekohaseid ettapanekuid Vallavalitsusele;
11) on aruandekohustuslik Kooli hoolekogu, Vallavalitsuse ja Vallavolikogu ees;
12) omab õiguse teha Kooli kasuks Kooli pidaja nimel tehinguid ulatuses, milles see on vajalik tema seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks.
(3) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldab Vallavalitsus avaliku konkursi.
(5) Direktoriga sõlmitakse tööleping tähtajatult. Direktori ametijuhendi kinnitab vallavanem.
(1) Pedagoogid:
1) loovad tingimused laste kasvatamiseks ja arenemiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel põhinevas koostöös laste ja nende Vanematega;
2) tagavad õpilase Koolis viibimise ajal tema vaimse ja füüsilise turvalisuse ning tervise kaitse;
3) tagavad kehtiva õppekava järgimise;
4) nõustavad Vanemaid pedagoogikaalastes küsimustes;
5) täiendavad oma teadmisi täienduskoolitustel ja –kursustel, koolitöö ajal vaid Direktori nõusolekul;
(2) Pedagoogide vabade ametikohtade täitmiseks korraldab Direktor avaliku konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu Direktori ettepanekul.
(3) Pedagoogide atesteerimine korraldatakse Haridusministri määrusega kehtestatud korras.
(4) Kool kannab pedagoogide andmed EHIS-esse.
§ 26. Haldus- ja abipersonal
(1) Haldus- ja abipersonal:
1) tagab Kooli majandusliku teenindamise, pedagoogide abistamise ja häireteta töö Koolis;
2) tagab õpilaste/laste tervisliku ja häireteta toitlustamise;
3) tagab Kooli vara säilimise, selle korrashoiu ning säästliku kasutamise.
(1) Koolil on õppenõukogu, mille ülesanne on Kooli õppe- ja kasvatuse eesmärkide kindlaksmääramine, analüüsimine ja hindamine ning Kooli juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(2) Laste/õpilaste vanuselisest koosseisust tulenevalt võib õppenõukogu otsuseid valmistada ette vastavates töörühmades.
(1) Kooli edukaks tööks vajalike tingimuste loomiseks moodustatakse Vallavalitsuse poolt hoolekogu.
(2) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on Kooli pedagoogide, Vallavolikogu, Vanemate, vilistlaste ja Kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe- ja kasvatustegevuse jälgimisel ning selleks tegevuseks paremate tingimuste loomisele kaasaaitamine.
(3) Hoolekogu moodustatakse ja selle töökord kehtestatakse Kooli pidaja kehtestatud korras.
(4) Hoolekogu otsustab lapse toidukulu päevamaksumuse.
§ 29. Finantseerimine, majandamine, asjaajamine ja järelevalve
(3) Kooli eelarve tuludeks on eraldised riigi- ja valla eelarvest, fondidest, sihtasutustelt ja annetustest.
(4) Kool esitab oma tegevuse kohta statistilisi aruandeid ja eelarve täitmise aruande.
(6) Koolis peetakse ja täidetakse kohustuslikke dokumente vastavalt Haridusministri määrusega kehtestatud loetelule ja vormidele ning vastavalt kehtestatud asjaajamise korrale ning nõutud normdokumentatsioonile.
(7) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostavad riiklikku järelevalvet Haridusministeerium ja maavanem. Kooli üle riiklikku järelevalvet teostavate asutuste kontaktandmed paneb Kool välja õpilastele nähtavas kohas.
§ 30. Ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli korraldab ja kujundab ümber või tegevuse lõpetab Vallavalitsus Vallavolikogu otsuse alusel seadusega sätestatud korras.
(2) Kooli ümberkorraldamise või ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise otsus tehakse arvestusega, et sellest on võimalik teavitada kirjalikult Haridusministeeriumi, maavanemat, Kooli, Vanemaid (eestkostjaid, hooldajaid) ja õpilasi vähemalt kuus kuud enne uue õppeaasta algust.
1) vallas on koolitusnõudlus suurenenud või vähenenud;
4) muud seadusest või regionaalpoliitikast tulenevad asjaolud.
(4) Kooli ümberkorraldamine seisneb Koolide ühinemises
(5) Kooli ümberkujundamine on Kooli liigi muutmine.
(1) Kooli põhimääruse muudab, täiendab ja tunnistab kehtetuks Paistu Vallavolikogu.
(2) Tunnistada kehtetuks Paistu Vallavolikogu 28. augusti 2009. a. määrus nr 16.
(3) Määrus jõustub peale avalikustamist kolmandal päeval.