5. aprill 2018, 16:35
Eelmise aasta alguses kirjutas Macquarie Capital Securities analüütik Damian Thong, et Sony toob ilmselt juba 2018 aasta lõpus turule PlayStation 5 konsooli, mis on võimsam kui Microsofti Xbox One X.
Damian Thong’i peetakse üheks usaldusväärseks analüütikuks ning tema varasemad ennustused Sony riistvara kohta on korduvalt paika pidanud. Näiteks 2016 aasta alguses rääkis Thong, et Sony toob aasta lõpus turule õhema PS4 mudeli ja PS4 Pro. Mõlemad konsoolid tõepoolest aasta lõpus ka turule tulid.
Nüüd on kuulujutud PlayStation 5 tulekust aga uut hoogu saanud. Nimelt liiguvad ringi jutud, et mängude arendajatele on uus riistvara juba kätte jagatud, et nood saaksid oma mängud PlayStation 5 tulekuks ette valmistada. Samuti kinnitatakse seda, et PS5 tehnilised parameetrid on tõepoolest muljetavaldavad.
Neid kuulujutte kinnitab oma lehel ka SemiAccurate, mis varasemalt on jaganud informatsiooni Nintendo Switchi ja PS4 kohta ning mis hiljem ka paika pidasid. Charlie Demerjian kirjutab SemiAccurate lehel, et uus PlayStation 5 GPU põhineb AMD Navi baasil ja PS5 CPU on kohandatud versioon AMD Zen’ist. See, et Sony jätkab oma uue konsooli juures AMD toodete kasutamist ei tule ilmselt kellegile üllatuseks.
Demerjian kirjutab oma artiklis veel, et arvestades suurt hulka arendajatele välja saadetud PS5 devkit’te, siis tuleb PS5 müügile juba selle aasta lõpus. Kuigi nimetatud väide on suuresti küsitav ja selline liigutus oleks ilmselgelt liigne kiirustamine Sony poolt, siis teatud tingimustel võib asjal siiski mõtet olla.
Sony PlayStation 4 tuli müügile 2013 aasta sügisel ning nende konsool saab sel aastal 5 aastaseks. Poolteist aastat tagasi, 2016 aasta sügisel tõi Sony müügile PlayStation VR’i ja veidi võimsama konsooli – PS4 Pro, mis saab selle aasta novembris 2 aastaseks. Sony on oma mängukonsooli müügiga rahul ja PS4 osa mänguturul kasvas ka eelmisel aastal. Analüütikud küll ennustavad, et PS4 turuosa sel aastal veidi siiski väheneb, kuid mitte eriti palju ning Sonyl ei ole endiselt muretsemiseks põhjust. Ainuüksi seda arvestades oleks ülimalt rumal käik tuua turule juba uue generatsiooni konsool, hetkel mil nende praeguse generatsiooni konsool on turul kanda kinnitanud ja jätkab tugeva müügiga.
Samas… kuna Microsoft tõi turule uue võimsama Xbox One X konsooli, mis pakub täielikku 4K võimalust, siis Sony on olukorras kus neilt oodatakse vastukäiku. Ning arvestades Sony senist käitumismustrit, siis tõepoolest vastust Microsofti Xbox One X’ile ei tule meil enam kaua oodata. Kuid kas selleks saab ilmtingimata olema PlayStation 5?
Siinkohal ärgem unustagem ära seda, et praegune põlvkond on astunud tõsise sammu PC arhitektuuri suunas ning Microsoft on selgelt mõista andnud, et senine konsoolide eluea tsükkel ei kehti enam. Uue põlvkonna konsooli asemel antakse välja hoopis samal arhitektuuril põhinev võimsamate parameetritega mudel, millel töötavad kõik seni välja lastud videomängud. Kas ja kui kaua arendajad jätkavad uute mängude loomisel varasemate konsoolide toetamist, jääb täielikult arendajate endi otsustada.
Mõistlik on, et Sony läheb PlayStationiga täpselt sama teed – samal arhitektuuril põhinev uus võimsam konsool, mis toetab kõiki seni PlayStation 4’le välja antud mänge. Sellisel puhul ei ole vahet kas uue konsooli nimeks on PlayStation 4 Elite, PlayStation Home, PlayStation 5 või mis iganes muud. See aga tähendab, et suure tõenäosusega Sony tõepooolest tuleb juba sel aastal lagedale uue võimsama konsooliga mis toetab PlayStation VR ja 4K mänge. Sest nagu öeldud, teistsugune käik kus Sony tuleks välja uue põlvkonna konsooliga, mis ei toeta PS4 mänge, oleks lihtsalt väga rumal käik, mis võib Sonyle väga valusalt kätte maksta.
Sony on vahepeal omale võtnud ka patendi “backwards compatibility” tehnoloogiale. Kuna nad on korduvalt selgelt välja öelnud, et ärge isegi mitte unistagegi sellest, et PS4 hakkab toetama PS3 mänge, siis ilmselgelt on see liigutus tehtud uut konsooli silmas pidades.
Sony ise on jätkuvalt kinnitanud, et mängijatel ei tasu veel niipeal PlayStation 5’te oodata. Aga nagu eelpool juba mainitud sai, siis uue konsooli nimeks ei pea olema PlayStation 5, vaid selleks võib olla ka PlayStation 4 Elite, Home või mis iganes muud. Lihtsalt uus võimsam konsool, nii nagu seda oli PS4 Pro.
Kui selle aasta sügisel tuleb välja uus võimsam konsool, PlayStation 5 või mis iganes selle nimeks saab, siis kas sa ostaksid uue PlayStation konsooli? Või oleks uue konsooli tulek ja selle soetamine sinu jaoks veel liiga vara?


Kolmapäev, 25.01.2017, kell 14:00
Kolmapäev, 25. jaanuar 2017, kell 14:00
1. 14:12 Kindlustustegevuse seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (275 SE) teine lugemine
2. 14:19 Hädaolukorra seaduse eelnõu (205 SE) teine lugemine
3. 14:51 Töötuskindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (292 SE) teine lugemine
4. 14:56 Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmise seaduse eelnõu (318 SE) teine lugemine
Austatud Riigikogu! Algab täiskogu V istungjärgu 3. töönädala kolmapäevane istung. Eelnõude ja arupärimiste üleandmine. Martin Helme, palun!
Austatud spiiker! Lugupeetud kolleegid! Annan Konservatiivse Rahvaerakonna liikmete nimel minister Urmas Reinsalule üle arupärimise samast soost isikute abielu registreerimise kohta rahvastikuregistris. Eestis on avalikkuse eest varjatud kohtuprotsessi tulemusel jõustunud otsus, mille alusel on esmakordselt Eesti Vabariigis samast soost isikute liit kantud rahvastikuregistrisse abieluna. Protsessi vedas homoaktivist Reimo Mets, mistõttu pole kahtlust, et tegemist oli poliitilise aktsiooniga riigi käitumise muutmiseks rahva tahtest ja parlamendi otsustest mööda minnes. Tegu on väga ohtliku pretsedendiga, mille mõju ulatub konkreetse kaasuse piiridest palju kaugemale. Nimetatud kohtuotsuse jõustumisega on Eesti õigussüsteemis aktsepteeritud, et abieluna võib õiguslikult käsitleda ka samast soost isikute liitu. Otsus on vastuolus Eestis kehtiva perekonnaseadusega ja rahvusvahelise eraõiguse seadusega. Tallinna Ringkonnakohtu kohtunikud Virgo Saarmets, Maret Altnurme ja Kaire Pikamäe rikkusid Eesti seadusi ja asusid seadusloojate rolli.
Me küsimegi justiitsministrilt järgmist. Miks Eesti riik ei kaevanud seda otsust Riigikohtusse? Millistele õigusaktidele tuginedes kohtunikud oma otsuse tegid? Kas justiitsminister suhtles selle kaasuse menetlemise ajal ka oma kolleegiga Siseministeeriumist, sest põhimõtteliselt tema vastu pöördusid inimesed kohtusse? Kas minister näeb võimalust võimude lahususe algpõhimõtet eiranud ja omavolitsenud kohtunikke distsiplineerida? Kas justiitsminister näeb vajadust või võimalust algatada seadusmuudatust, mis välistaks teistes riikides registreeritud kooselude või abielude registreerimise Eesti vastavates registrites, kui see registreerimine on vastuolus Eesti seadustega? Aitäh!
Härra istungi juhataja! Vabaerakonna fraktsioon algatab haldusreformi seaduse muutmise seaduse eelnõu. Tegemist on ikka sellesama haldusreformi seaduse § 9 lõikega 3, millega me oleme siin ka varem tegelnud ja mille sisu on see, et seal on loetletud need vähesed erandid, mis puhul on lubatud haldusreformi baaskontrollarvud täitmata jätta. Meie esitame selle lõike uue teksti, mille poliitiline sisu on see, et me loobume üksikutest eranditest ja anname Vabariigi Valitsusele võimaluse teha kõikvõimalikke mõistlikke erandeid, mis võiksid haldusreformi teises faasis vajalikud olla. Haldusreformiga tegelevad ministrid on öelnud, et nad on ebameeldivas olukorras, sest nad tahaksid teha ettepanekuid, aga ei saa, sest haldusreformi seadus ütleb, et kõigepealt peate tegema ettepaneku, mille vastuvõtmist te ei saa lootagi. Sisuliselt tuleb omavalitsuselt tellida eitav seisukoht, et järgmises faasis saaks minna mõistliku ettepaneku juurde. Meie eelnõu võtab valitsuselt selle silmakirjaliku pseudotegevuse kohustuse ära ja annab valitsusele vabad käed teha mõistlikke otsuseid.
Austatud härra esimees! Austatud rahvaesindajad! Kaheksa Vabaerakonna liikme nimel annan üle arupärimise peaminister Jüri Ratasele. See arupärimine näitlikustab väga ilmekalt seda probleemi, mida Jüri Adams eespool kirjeldas, st haldusreformi ja selle äärmiselt jäika iseloomu ehk 5000 elaniku piiri, millest kõrvale kalduda on väga raske. See piitsa ja prääniku meetod, millega seda reformi läbi on viidud, on tekitanud väga palju konkreetseid totrusi. Me oleme siin juba üle andnud eelnõu, mis puudutab Läänemaa kokkukuivatamist. Eile andis Monika Haukanõmm üle arupärimise Vastseliina saatuse kohta. Samuti kuulub mingil moel nende teemade hulka Võnnu valla nime küsimus.
Nüüd me tahame esitada küsimusi haldusreformi läbiviimise kohta Järvamaal. Seal on niisugune kummaline olukord, et on tekkimas Järva vald, mis on soolika- või kikilipsukujuline. Geograafiliselt eriti kentsakaks muutub see siis, kui Koeru kogu asjale selja pöörab ja tõepoolest Lääne-Virumaale ära läheb. Miks see nõnda on läinud? Teine küsimustering on seotud sellega, miks Paide külje all asuv Väätsa ühineb Türi vallaga. Me tahame peaministrilt saada selgitusi, milliseid soovitusi ta kohalikele inimestele annab. Üks oluline küsimus, mida ikka ja jälle tõstatatakse, eriti Järvamaa puhul, on see, millist rolli on mänginud nn gerrymandering ehk reformi ellu viiva partei lootus saada ühinemiste tulemusena endale sobiv valimisringkond. Aitäh!
Lugupeetud eesistuja! Head kolleegid! Mul on au anda majandus- ja taristuminister Kadri Simsonile Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni nimel üle arupärimine, mis käsitleb Rail Balticu tasuvusuuringuid ja 31. jaanuaril allkirjastatavat Eesti, Läti ja Leedu kokkulepet, mille järgi võtab Eesti endale siduvad kohustused ehitada raudtee välja isegi sellisel juhul, kui ei suudeta tagada selle pikaajalist rahastamist Euroopa Liidu rahast või tekib force majeure. Me peame selle ikkagi välja ehitama, aga sellisel juhul juba oma kulu ja kirjadega. Me esitame siin mitmeid küsimusi. Miks sõlmitakse selline leping nüüd, kui Ernst & Youngilt tellitud tasuvusuuring valmib alles aprillis? Miks sellega kiirustatakse? Mis juhtuks, kui Eesti astuks projektist välja? Neid küsimusi, millele me loodame ministrilt vastuseid saada, on õige mitu. Aitäh!
Nii eelnõu kui ka kolm arupärimist lähevad menetlusse kodu- ja töökorra seaduses ettenähtud korras.
Täiskogu istungil on kohal 89 Riigikogu liiget.
Alustame tööd tänase päevakorra punktidega. Algab Vabariigi Valitsuse algatatud kindlustustegevuse seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 275 teine lugemine. Rahanduskomisjoni ettekandja Kalvi Kõva, palun!
Hea Riigikogu esimees! Head kolleegid! Selle eelnõu algatas Vabariigi Valitsus 2016. aasta 12. septembril ja eelnõu esimene lugemine toimus siin saalis möödunud aasta 19. oktoobril. Komisjoni ettekandja oli toonane kolleeg Kalev Kotkas. Kuna Kalev Kotkas on nüüdseks Riigikogust lahkunud, siis määras komisjon ettekandjaks minu. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks, möödunud aasta 2. novembriks Riigikogu liikmed, komisjonid ega fraktsioonid muudatusettepanekuid ei esitanud. Juhtivkomisjon on ette valmistanud ühe muudatusettepaneku, millega muudetakse seaduse jõustumise aega. Seadus jõustub 1. jaanuaril 2018, mitte ei jõustunud 31. detsembril 2016, nagu algul kavandatud oli.
Meeldetuletuseks ütlen, et eelnõu on vajalik Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse riigisiseseks rakendamiseks. Otsekohalduva Euroopa Liidu regulatsiooni paremaks rakendamiseks on vaja seadusesse viia asjakohased viited. Määruse eesmärk on tugevdada jaeinvestori (ta ei ole kutseline investor) kaitset ja usaldust kombineeritud investeerimistoodete ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete vastu. Juba eelnõu esimese lugemise ajal oli teada, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohaldamine lükatakse edasi. Määrust oli algul kavas rakendada 2016. aasta 31. detsembrist ning samal ajal oleks pidanud jõustuma ka arutatav seadus. Kuna aga määruses tehti kohaldamise alguskuupäeva muudatus ja määrusesse kirjutati, et see kohaldub 1. jaanuarist 2018, siis see tingibki vajaduse muuta meie eelnõu jõustumisnormi.
Eelnõu teist lugemist puudutav otsus langetati rahanduskomisjonis k.a 16. jaanuaril. Rahanduskomisjon otsustas teha ettepaneku saata eelnõu teiseks lugemiseks Riigikogu täiskogu päevakorda tänaseks. Samuti otsustati teha ettepanek teine lugemine lõpetada. Need otsused olid konsensuslikud. Aitäh!
Aitäh, austatud esimees! Austatud komisjoni ettekandja! Ma saan aru, et seaduse jõustumine lükatakse edasi sellepärast, et edasi lükatakse Euroopa Liidu määruse jõustumine. Aga siin on ka sätteid, kus ei ole otsest viidet sellele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele – eelkõige puudutavad need kogumispensione – ning mis aitaksid tugevdada jaeinvestori kaitset ja usaldust investeerimistoodete vastu. Miks nende sätete jõustumist, kus ei ole otsest viidet sellele Euroopa suurele määrusele, on vaja aasta võrra edasi lükata? Miks ei saa neid kohe jõustada? Meil oleks vaja jaeinvestori kaitset tugevdada. Need sätted aitaksid seda teha, eriti pensionikindlustuslepingute puhul. Ma viitan näiteks eelnõu § 1 lõigetele 2 ja 4.
Aitäh! Komisjon tõesti selle otsuse tegi. Konsensuslik otsus oli kogu eelnõu jõustamine lükata 1. jaanuarile aastal 2018. Peab juhtima tähelepanu, et selle muudatusettepaneku poolt oli ka küsimuse esitaja.
Mul on eelmisega sarnane küsimus, kuna ma komisjonis ei olnud ja esimest lugemist siin kaasa ei teinud. Te küll rääkisite, mis seal protokollis kirjas on ja kuidas hääletus toimus, aga sisulist vastust ma tegelikult ei saanud. Kui seal on tõepoolest paragrahve, mis võiksid jõustuda varem ning oleksid Eesti inimeste ja investorite huvides, siis kas nende jõustumist ikka peab aasta võrra edasi lükkama?
Aitäh, hea kolleeg! Tõesti, kui siin oli selle eelnõu esimene lugemine, siis täitsite teie ministrikohustusi. Ma soovitan teil vaadata kas Riigikogu veebi või äkki on seal taga riiuli peal eelnõu esimese lugemise tekst või terviktekst. Seal on need asjad sees. Kindlasti saab veebist vaadata ka stenogrammi ja lugeda sealt, mida siin esimesel lugemisel arutati. Aga niipalju kui mina komisjoni debatist olen aru saanud, siis on ka riigisiseseid asju mõistlik rakendada 2018. aasta 1. jaanuarist.
Komisjoni ettekandja, te kahjuks ei vastanud minu küsimusele. Ma ei küsinud komisjoni istungi protokolli kohta. Ma tean ka ise, mis seal kirjas on. Ma küsin siis uuesti eelnõu § 1 lõigete 2 ja 4 kohta. Mil moel on need sätted seotud teie viidatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega? Miks neid ei saa jõustada aasta varem?
Aitäh! Kindlasti saab, aga nagu ma ütlesin, komisjon otsustas, et need on mõistlik jõustada 2018. aasta 1. jaanuarist.
Aitäh, austatud ettekandja! Ma saan aru, et sa viitad sellele, et Aivar Sõerd, kes esitab sulle küsimusi, oli ka ise seal komisjonis kohal ja on ilmselt väga hästi kursis kogu selle seaduseelnõu menetlemisega. Kas me võiksime esitada ühise palve, et ta tuleks teise lugemise ajal siia ja annaks meile kõikidele selgitusi, miks komisjonis selliseid otsuseid vastu võeti?
Aitäh! Teisel lugemisel saavad läbirääkimistel osaleda kõikide Riigikogu fraktsioonide ja komisjonide liikmed, kõik Riigikogu liikmed. Nii et andke tuld!
Küsimused ettekandjale said nüüd otsa. Avan läbirääkimised. Kõnesoove ei ole. Eelnõu 275 kohta on esitatud üks muudatusettepanek, selle on esitanud rahanduskomisjon ja seda on täielikult arvestatud. Komisjoni ettepanek on eelnõu 275 teine lugemine lõpetada. Teine lugemine on lõpetatud.
Järgmisena on päevakorras Vabariigi Valitsuse algatatud hädaolukorra seaduse eelnõu 205 teine lugemine. Ettekandja on põhiseaduskomisjoni esimees Ken-Marti Vaher. Palun!
Lugupeetud juhataja, lugupeetud Riigikogu liige Ligi ja lugupeetavad Riigikogu liikmed siin saalis, tere tulemast hädaolukorra seaduse eelnõu teise lugemise arutelule! Eelnõu algatas Vabariigi Valitsus 4. aprillil 2016. Esimene lugemine toimus 1. juunil 2016. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks, 10. juuniks ei esitanud Riigikogu liikmed, fraktsioonid ega komisjonid ühtegi muudatusettepanekut. Põhiseaduskomisjon arutas seda eelnõu päris mitmel istungil, nii sügisel kui ka selle aasta jaanuaris, ja me oleme vaadanud läbi ka algataja esindaja mitmed ettepanekud ja kirjad. Lõppkokkuvõttes on põhiseaduskomisjoni algatusel pandud muudatusettepanekute tabelisse kokku 34 ettepanekut, selleks et saaks teha muudatusi, mille vajalikkus on esimese ja teise lugemise vahel selgunud. Peale komisjoni liikmete on diskussioonis osalenud päris suur hulk eksperte Siseministeeriumist ja ka huvigruppide esindajaid.
Ma teen kokkuvõtte peamistest muudatusettepanekutest, mis on küll ka seletuskirjas põhjalikult lahti kirjutatud. Muudatusettepanekuga nr 1 täiendatakse eelnõu uue §-ga 3, millega kirjutatakse täpselt lahti kriisireguleerimise põhimõtted: detsentraliseeritus, ülesannete jäävus, lähimus ja koostöö. Antakse ka selge käsitlus sellest, milline on kriisireguleerimises osaleva asutuse täpne roll.
Muudatusettepanek nr 2 tuleneb Siseministeeriumi kirjast. Seadust täiendatakse selliselt, et Vabariigi Valitsuse kriisikomisjon saab anda ülesandeid mitte ainult kriisikomisjoni kuuluvatele asutustele, vaid ka kõikidele teistele kriisireguleerimisega tegelevatele asutustele, näiteks Eesti Pangale, kes ei osale kriisikomisjoni töös.
Muudatusettepanekuga nr 3 muudetakse § 4 nii, et regionaalne kriisikomisjon koordineeriks täidesaatva riigivõimu asutuste piirkondlike struktuuriüksuste ja kohaliku omavalitsuse üksuste kriisireguleerimistegevust regioonis. Nähakse ette ka konkreetne ja täpne mõiste – kriisireguleerimisülesannete täitmine.
Muudatusettepanekuga nr 5 konkretiseeritakse Siseministeeriumi ühte ülesannet. Siseministeeriumil on edaspidi kohustus töötada välja riigi kriisireguleerimispoliitika ja kavandada selle elluviimist. Siin on täpsustatud sõnastust ja konkreetse tegevuse sisu.
Muudatusettepanek nr 9 tuleneb ühe huvigrupi kirjast ja puudutab elektroonilise side ettevõtja kohustust teavitada elanikke hädaolukorrast. Täpsustatakse eelkõige seda, et kui sideettevõtjal lasub elanikkonna teavitamise kohustus, siis peaks olema eelnevalt kokku lepitud ja kindlalt paika pandud meetod, mille kohaselt teavitamine toimub, samuti teavitamise formaat.
Muudatusettepanekus nr 14 on Siseministeeriumi ettepaneku põhjal täpsustatud § 24 lõike 6 sõnastust. Senise redaktsiooni põhjal võis jääda mulje, et kui eriolukord on välja kuulutatud enne erakorralist seisukorda, siis ei allu eriolukorra juht erakorralise seisukorra juhile. Tegelikult peaks sõnastusest saama selgelt välja lugeda, et eriolukorra juht allub erakorralise seisukorra juhile, kui erakorraline seisukord on välja kuulutatud samal ajal ja kehtib samal ajal kui eriolukord.
Muudatusettepanekus nr 19, mis käsitleb § 41 lõiget 2, on ühe väikese sidesõnaga täpsustatud sõnastust. Ettepanek puudutab elutähtsa teenuse osutaja kohustust tagada elutähtsa teenuse toimepidevus ka viisil ja vahenditega, mis ei sõltu välisriikides asuvatest infosüsteemidest. Põhiseaduskomisjoni istungitel oli mitmeid arutelusid huvigruppidega, nagu Eesti Pangaliit ja Eesti Pank, selleks et sõnastus oleks võimalikult paljudele osapooltele selge ja arusaadav. Redaktsioon, mis on välja pakutud, peaks selline olema, see annab seadusandja mõtet edasi kõige paremal viisil. Ka Eesti Pank oli põhiseaduskomisjoni viimasel istungil selle sõnastusega rahul ja andis meile loa sellega edasi minna.
Muudatusettepanekus nr 21 on ette nähtud täpsem sõnastus. Me laiendame sätte mõtet selliselt, et riik ei hüvita omanikule kuulunud ainete ja materjalide väärtust, kui neid aineid ja materjale kasutati tema huvides. See erisus oli eelnõu koostamisel jäänud ekslikult tähelepanuta, kuid see ei ole põhjendatud. Ka riigivastutuse seaduses kehtib põhimõte, et isik ei või õiguspärase haldusakti või toiminguga tekitatud kahju eest hüvitist nõuda ulatuses, milles põhiõiguste või -vabaduste piiramine toimus tema huvides. See on väga selge põhimõte, mis võiks kehtida ka hädaolukorra seaduse järgi.
Muudatusettepanek nr 23 tuleneb Siseministeeriumi kirjast ja puudutab eelnõu § 53. Eelkõige on jutt riigi toidu- ja tervishoiuvarust. Selleks et need varud säiliksid ka pärast uue seaduse jõustumist, peaks need tegevusvarud kehtestama Vabariigi Valitsuse korraldusega. Seega on ettepanek, et kuni uute varude moodustamiseni hoitaks seni moodustatud varusid kehtivate regulatsioonide alusel.
Viimane ettepanek, mille ma eraldi esile toon, on nr 25, millega me täiendame eelnõu § 55 uue sättega, mille kohaselt muudetakse elektrituruseadust selliselt, et elutähtsa teenuse osutaja on selle seaduse kohaselt võrguettevõtja, kelle jaotusvõrguga on ühendatud üle 10 000 tarbija. See muudatusettepanek on mõeldud eelkõige selleks, et elutähtsa teenuse osutajad selle seaduse mõistes oleksid just need ettevõtjad, kelle jaotusvõrguga on kaetud kogu Eesti. Just nimelt selle tõttu ongi see 10 000 elaniku või suurema omavalitsusüksuse määratlus siin ära toodud.
Lõpetuseks ütlen juhtivkomisjoni menetluslikud otsused ja ettepanekud. Põhiseaduskomisjon otsustas saata eelnõu teiseks lugemiseks Riigikogu täiskogu päevakorda 25. jaanuariks ja teha ettepaneku teine lugemine lõpetada. Aitäh!
Küsimused ettekandjale. Palun, Arto Aas!
Aitäh! Austatud ettekandja! Kindlasti on see oluline seadus ja see värskendus on vajalik. Küsin veel kord teemal, millest oli ka komisjonis juttu, nimelt mandri ja suursaarte vahelise praamiühenduse kui elutähtsa teenuse kohta. Minu hinnangul on praamiühendusel Saaremaa ja Hiiumaaga kõik elutähtsa teenuse tunnused, selle ühenduse pikaajaline katkemine oleks selles regioonis hädaolukorra tunnustega sündmus, aga ometi me hädaolukorra seadusest ühtegi viidet sellele ei leia. Siseministeerium on väitnud, et see temaatika on kaetud majandustegevuse seadustiku üldosa seadusega. Milline on teie seisukoht ja kommentaar? Kas vahepeal on tulnud lisainformatsiooni selle kohta, et praamiühenduse katkemise võimalus on meil läbi mõeldud, me oleme selleks valmis ja saame sellega hakkama?
Tänan küsimuse eest! Seda teemat on põhiseaduskomisjonis arutatud. Nagu te õigesti märkisite ja nagu meile väitsid ka seaduseelnõu ettevalmistajad, tegemist on olnud pika ja põhjaliku analüüsiga, vaadati ka naaberriikide parimaid praktikaid. Jah, lähteloogika lähtub põhimõttest, et kehtib majandustegevuse seadustiku üldosa seadus. Muide, see ei ole selles kontekstis ju mitte kõige vanem seadus, kuna see hakkas kehtima 2014. aastal. Nii nagu Siseministeeriumi esindajad välja tõid, on mitmetele valitsusasutuste esindajatele veel võrdlemisi uus see arusaam, et on olemas majandustegevuse seadustiku üldosa seadus, kuhu on kirja pandud üldhuviteenuse osutamise reeglistik. Jah, see seadus jõustus 1. juulil 2014.
Üldhuviteenuse osutaja definitsioonis on välja toodud, kes on elutähtsat teenust osutav ettevõtja või seaduses sätestatud juhul ka muu ettevõtja, kes osutab riigi või kohaliku omavalitsuse valdava enamiku elanike kasutatavat teenust. Üldhuviteenuse regulatsiooni eesmärk on just nimelt vastata sellistele küsimusele nagu teie esitatu ehk näiteks sellele, mida teha siis, kui praamiliikluses tekivad probleemid. Selle regulatsiooni eesmärk on tagada paljudele elanikele olulise teenuse järjepidev osutamine, silmas peetakse näiteks olukorda, kus ettevõtja soovib oma tegevust lõpetada.
Millised võimalused siis on? Üldhuviteenuse osutajal on ka selged kohustused, näiteks sätestab majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 35 lõige 1, et kui teenuseosutaja soovib turult ootamatult lahkuda, siis peab ta sellest teavitama majandushaldusasutust. Kui teist ettevõtjat pole võimalik kiiresti asemele leida, võib majandushaldusasutus kohustada senist teenuseosutajat jätkama teenuse osutamist kuni uue teenuseosutaja leidmiseni, kuid mitte kauemaks kui üheksaks kuuks. See on päris pikk aeg. Võib taotleda isegi sellist asja nagu kasutatava kinnisvara sundvõõrandamine, kui see on vajalik üldhuviteenuse toimepidevuse tagamiseks. Kõige selle eesmärk on just nimelt see, et ei lõpeks sääraste teenuste osutamine, millest sõltub mingi hulk Eesti elanikke.
See tähendab, et meil on olemas ka teisi seadusi, mille alusel on võimalik tagada näiteks praamiliiklus mitme saare ja mandri vahel. Nii et see otsus on olnud kaalutletud. Kui te küsite, millisel alusel on tuvastatud võimalikud elutähtsad teenused selle seaduse kontekstis, siis need on oma olemuselt alusteenused. Tehti väga konkreetne hindamine ja selle hindamismetoodika oli paika pannud Siseministeerium koostöös teiste ministeeriumidega. See võimaldas välja selgitada, mis teenused on aluseks kõikidele teistele teenustele ja mida tuleb rangemalt reguleerida. Neid teenuseid hinnati väga mitmes kategoorias ja valiti välja 14 teenust, mis on alusteenused ja mida see hädaolukorra seadus peamiselt kirjeldab.
Austatud esimees! Hea eelnõu tutvustaja! Soovin teada saada, et kui elurajoonis toimub uputus ja seal tuleb kriisi reguleerida mitmes valdkonnas (liikluskorraldus, vee- ja kanalisatsiooniteenus, elektrienergia, inimeste vara ohutus ja katastroofiturism), siis kes seda teeb, kas kohalik omavalitsus, politsei või Päästeamet.
Tänan küsimuse eest! Te viitasite ilmselt juhtumitele näiteks Pärnus. Jah, seal on hädaolukorra lahendajad peamiselt ikkagi Päästeamet ja politseiamet, kindlasti tegutsevad nad koostöös kohaliku omavalitsusega. Arutatava eelnõuga – lugege näiteks paragrahvi, mis käsitleb hädaolukorra lahendamise juhtimist ja koostööd – antakse võimalus välja kuulutada ka hädaolukord, seda erinevalt praegusest seadusest, mille kohaselt hädaolukorda välja kuulutada ei ole saanud. Paragrahvi 14 lõige 3 ütleb näiteks, et hädaolukorra lahendamist juhtiv asutus otsustab, millal on tegemist hädaolukorraga. See on oluline just nimelt selleks, et juhtida paremini riskikommunikatsiooni, inimesi teavitada, millise ulatusega rikke või elutähtsate teenuste katkemisega tegemist on, ja kindlasti paremini mobiliseerida koostööks organeid, kes olukorda lahendama peaksid. Seega arvan, et see seadus annab tervikuna n-ö paremad raamid ka selliste juhtumite lahendamiseks, mida te oma küsimuses puudutasite.
Hea juhataja! Hea ettekandja! Seaduseelnõus on selgelt öeldud, et elutähtsat teenust käsitletakse tervikuna koos selle toimimiseks vältimatult vajaliku varuga. Aga komisjonis tuli jutuks, et varude loogika ei ole päris selge ja riskianalüüs valmib alles järgmise aasta 1. jaanuariks, kuigi selle seaduse me võtame vastu ilmselt juba varsti. Kas see ei tee murelikuks, et palju on lihvitud neid silotorne, kuidas kõik omavahel koos saaksid töötada, aga üks olulisemaid asju – varude ülevaade ja riskianalüüs – on tegemata?
Tänan küsimuse eest! Üldine põhimõte selle seaduse kohaselt, nagu sa ka komisjonis kuulsid, on see, et hädaolukordade lahendamine on Eestis detsentraliseeritud ja selles mõttes on detsentraliseeritud ka varude küsimus. Need asutused, kes konkreetset vastutust kannavad, peavad ise selgitama välja selle vajaduse ja esitama andmed Vabariigi Valitsusele. Rakendussätete kohaselt peab Vabariigi Valitsus 2018. aastaks oma korraldusega otsustama varude koosseisu ja kogumise põhimõtted.
Ma ei julgeks öelda, et teeb murelikuks. Ma arvan pigem vastupidi: selle seaduse vastuvõtmise korral antakse selge suunis, kuidas ja millises ulatuses on Eestis tarvis varusid koguda. Euroopas on erinevaid riike, mis puudutab varusid. On väga eesrindlikke riike ja on vähem eesrindlikke. See sõltub väga palju ressurssidest, mis konkreetsete varude kogumise jaoks eraldatakse. Sina põhiseaduskomisjoni liikmena said üldise ülevaate varude seisust. Tegemist on delikaatse informatsiooniga. Mitmes valdkonnas, ma arvan, on Eestil päris hea seis. Teiselt poolt on varude kogumisel alati võimalik olla eesrindlikum, eriti kui tegemist on väikese riigiga.
Aitäh, härra juhataja! Austatud ettekandja! Hädaolukord võib endaga kaasa tuua sisejulgeolekuriske, marodöörlust ja võimude korraldustele mitteallumist. Kuidas need küsimused lahendatud on?
Suur tänu küsimuse eest! Näiteks on see lahendatud 4. jao §-des 34 ja 35. Võib-olla te mäletate, et see on juba mõnda aega tagasi välja pakutud lahendus, millega kaasatakse näiteks eriolukorra väljakuulutamisest põhjustatud hädaolukorra lahendamisse ka Kaitsevägi ja Kaitseliit. Need vaidlused olid minu arust tulised, aga sisukad ning nende abil jõuti konkreetse regulatsioonini, mis on siin ka ilusasti kirjas. Ehk siis, kui meie sisejulgeolekus napib jõudusid, on võimalik kaasata Kaitseväge ja Kaitseliitu. Ma arvan, et see on väikeses riigis oluline. Minu arvates on see adekvaatne lahendus ja see on väga täpselt paika pandud. Üldiselt Kaitsevägi ega Kaitseliit sisejulgeolekusse ei sekku, aga neid on võimalik kaasata.
Minu arust on selline ressursside mõistlik kaasamine tähtis, sest hädaolukord tekib tõesti alati ootamatult ja kunagi ei teki üks ja sama hädaolukord mitu korda, sest alati on teatud erisused. Mida täpsemini me näeme ette, milliseid ressursse võib hädaolukord hõlmata, seda paremini oleme valmistunud ja seda paremini suudame reageerida nendele väga eriskummalistele juhtumitele. Õnneks peab möönma, et hädaolukorra tunnustega juhtumeid on taasiseseisvunud Eesti Vabariigis olnud väga vähe, isegi ühe käe näppe jääb loetlemisel üle. Me loodame, et tulevikus on neid veel vähem.
Hea juhataja! Hea ettekandja! Jah, mõistagi on tegemist delikaatse informatsiooniga. Me oleme need silotornid üsna ilusaks lihvinud, aga hädad tulevad sõltumata sellest, kas seal vahel on 80 kilomeetrit Soome lahte või mitte. Meie ja soomlaste elatustaseme vahe on kahe-kolmekordne. Kui ühel ja teisel pool lahte on nendel varudel kümnete tuhandete kordne vahe, kas see ei tee siis murelikuks?
Tänan sind küsimuse eest! Ma mõistan, millele sa viitad. Võib julgelt välja öelda, et meie põhjanaaber Soome on varude kogumisel Euroopa ja tõenäoliselt ka üks maailma eesrindlikumaid riike. Neil on välja töötatud väga konkreetne mudel – sihtasutusepõhine, väga iseseisev ja sõltumatult toimiv mudel –, mida on heas mõttes rasva kogumisena toetanud ka maksusüsteemi teatud erijooned. Meile teadaolevalt koguneb Soomes teatud osa konkreetsest aktsiisist igal aastal näiteks sellesse varude kogumise fondi. Seetõttu on ka need ressursid, mida soomlased saavad igal aastal kasutada, vägagi märkimisväärsed. Jah, ma arvan, et see võib olla meile eeskujuks, aga see, et Eesti-sugune väikeriik – elatustasemete erinevusele sa ise ka viitasid – jõuaks mingilgi määral selle lähedale, võtab aastaid aega. Kuid eeskuju on meil olemas ja see asub väga lähedal, nagu sa ütlesid.
Aitäh, härra juhataja! Austatud ettekandja! Infotehnoloogia ettevõtete liit juhtis eelmise aasta maikuus oma kirjas tähelepanu sellele, et elutähtsate teenuste hulgas on ainult 13 nimetust, aga samas on üldhuviteenuse mõiste, mis on seaduses täiesti olemas, väga lai ja ebamäärane. Kuidas te hindate, kas pärast nende muudatuste tegemist on just üldhuviteenus selle seaduse mõistes igale Eesti inimesele ja asutusele arusaadavam?
Suur tänu küsimuse eest! Ma julgen arvata, et see saab üha arusaadavamaks. Nagu ma ühele küsimusele vastates ka välja tõin, võtab isegi ametnike seas aega sellest arusaamine, et üldhuviteenuse regulatsioon, mis alates 1. juulist 2014 Eesti õiguses olemas on, on üsna toimiv ja kasutatav. See on paratamatu, et iga uus asi võtab aega. Sa praegu tõstatasid teema, et alles on jäänud väike hulk elutähtsaid teenuseid ja ülejäänud on üldhuviteenused. Mulle tundub see hierarhia igati mõistlik, et on prioriteetsemad teenused, mis on kõigele muule aluseks, ja üldhuviteenused, millega seonduvaid probleeme me saame lahendada näiteks majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse järgi. Aga teadlikkusega ühest või teisest muudatusest ja regulatsiooni tõhususega tuleb pidevalt tööd teha. Ka seletuskirja leheküljel 11 räägitakse natukene lahti ITL-i väide ja vastuargumendid ning püütakse põhjendada, miks näiteks on elektroonilise side seaduse § 87 lõikesse 5 üldhuviteenuse osutajana lisatud ka kaabelleviteenuse osutaja.
Suur tänu ettekandjale! Rohkem küsimusi ei ole. Avan läbirääkimised. Arto Aas, palun!
Head kolleegid! Nagu ma juba märku andsin, ma arvan, et see seadus on vajalik, aga siiski tahan korra veel peatuda praamiühenduse teemal. Hädaolukorra seadus ütleb, et hädaolukord on sündmus või sündmuste ahel või elutähtsa teenuse katkestus, mis ohustab paljude inimeste elu või tervist, põhjustab suure varalise kahju, suure keskkonnakahju jne. Loetelus on hulk teenuseid, mis on olulised, mida on peetud nii tähtsaks, et need on ükshaaval üles loetud §-s 36 "Elutähtsate teenuste loetelu ja nende toimepidevust korraldavad asutused". Nende hulgas on elektriga varustamine, vedelkütusega varustamine, riigitee sõidetavuse tagamine, telefoniteenus (ma küll ei tea, kui paljud meist tänapäeval lauatelefoniteenust kasutavad), muu hulgas elektrooniline isikutuvastamine ja digitaalne allkirjastamine. Digitaalne allkirjastamine on elutähtis teenus. Samal ajal ei ole siin kirjas praamiühendust või püsiühendust suursaartega.
Saaremaal on üle 30 000 elaniku, Hiiumaal 9000 elanikku. Kujutage ette seda, kui Saaremaale või Hiiumaale ei käi laev nädal või kaks mis iganes põhjustel, kas on laevadel midagi viga, on ettevõtjal mingid probleemid või on mingi ebasobiv looduslik tingimus, näiteks väga madal veetase, mida on ju juhtunud. Sellist olukorda ei ole siin seaduses ette nähtud. Vastuseks on kõlanud, et see on kaetud teise seadusega, majandustegevuse seadustiku üldosa seadusega. Paraku ei ole me saanud detailsemat ülevaadet, kuidas täpselt see selle teise seadusega kaetud on, aga minu arvates on see pisut ebaloogiline. Võimalus digitaalselt allkirjastada oleks Saaremaal justkui olulisem kui kütuse ja toidu kättesaadavus, haigete ravi, tervishoiu- ja meditsiiniteenuste kättesaadavus! See on minu arvates kuidagi ebaloogiline. See teema oli üleval ka Riigikogu eelmise koosseisu ajal. Siis nõudis Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, et see oleks hädaolukorra seaduses kirjas. Siseministeerium on kogu aeg sellele millegipärast vastu olnud ja nüüd me siis võtame sellest seadusest selle sätte välja.
Miks see oluline on? Praegu on meil uus vedaja, me ei peaks väga pelgama, et riigi omanduses olev vedaja mingeid rumalaid otsuseid teeb, samas peaks seadus olema küllalt ettenägelik. Eelmine kord, kui me seda seadust arutasime, oligi täpselt nii, et riigil olid suured vaidlused vedajaga. On äärmiselt ebamugav ja tegelikult ka ebakorrektne seadust muuta, kui samal ajal käib mingi vaidluse lahendamine. Seadused peaksid olema ikkagi enne paigas. Oluline on see minu arust sellepärast, et hädaolukorra seadus ja elutähtsate teenuste nimekiri paneb teatud kohustused ka teenuste korraldajatele, nad peavad mõtlema riskiplaanile ja hädaolukordadele ning tegelema ennetusega. See on vist selle seaduse kõige suurem pluss, et on olemas konkreetsete teenuste ja ülesannete eest konkreetsed vastutajad, kes mõtlevad läbi, kuidas teenus toimib kriisiolukordades, kes vastutab ja kes midagi teeb.
Ma ei ole kindel, et praamiühenduste puhul keegi selle peale mõtleb. See on päris keeruline ja mahukas töö ning see kohustus võiks tuleneda otse sellest seadusest. Meil ei ole probleeme väga väikeste saartega, millega on lennuühendus või kus saavad mingid väiksemad alused käia, aga suursaartel need võimalused reaalse hädaolukorra korral puuduvad. Ma tahtsin markeerida, et minu hinnangul on selle teema väljajätmine sellest seadusest ebaloogiline. Selle oleks võinud siia panna, aga täna seda võimalust enam ilmselt ei ole. Aitäh!
Rohkem sõnavõtusoove ei ole, sulgen läbirääkimised. Eelnõu 205 kohta on esitatud 34 muudatusettepanekut ja need kõik on juhtivkomisjonilt. Seega on need kõik ka arvestatud, sellegipoolest peame need täiskogul läbi arutama. Nii et kõik on juhtivkomisjoni ettepanekud ja kõik on arvestatud: esimene, teine, kolmas, neljas, viies, kuues, seitsmes, kaheksas, üheksas, kümnes, 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29., 30., 31., 32., 33. ja 34. Kui keegi arvas, et tuleb ka 35. ettepanek, siis ta eksis, sest on 34 muudatusettepanekut. Eelnõu 205 teine lugemine on lõpetatud.
Algab sotsiaalkomisjoni algatatud töötuskindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 292 teine lugemine. Sotsiaalkomisjoni ettekandja on sotsiaalkomisjoni aseesimees Monika Haukanõmm. Palun!
Lugupeetud juhataja! Head Riigikogu liikmed! Teie ees on töötuskindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 292. Selle esimene lugemine toimus rohkem kui kaks kuud tagasi, seega lubage mul hästi põgusalt rääkida, millega on selle eelnõu puhul tegemist.
Eelnõuga muudetakse kindlustushüvitise saamise korda koondamise korral, täpsemalt öeldes, laiendatakse nende inimeste ringi, kellel on õigus see avaldus esitada. Selle eelnõu väljatöötamise ajendiks sai Ülle Madise pöördumine Riigikogu ja Sotsiaalministeeriumi poole. Õiguskantsler juhtis tähelepanu asjaolule, et töötuskindlustuse seaduses on põhjendamatud takistused, mis ei võimalda koondataval isikul saada koondamishüvitist, kui näiteks tööandja on pahatahtlikult käitudes jätnud teatise esitamata. Kui võeti vastu see regulatsioon, mis praegu kehtib, oli aasta 2009. Tollal oligi arusaadav ja õigustatud arvata, et tööandja esitab vastava avalduse. Nüüd oleme aastas 2017 ning astunud suure sammu edasi. Töötukassale on teada need isikud, kes on koondatud, meil on olemas töötamise register jne. Enam ei saa sellist kitsendust põhjendatuks pidada. Seega, selle eelnõuga antakse nii isikule, kes on koondatud, kui ka töötukassale õigus ikkagi menetlusega edasi minna ja ka siis, kui tööandja avaldust ei esita, saab õigustatud isikule töötuskindlustushüvitise välja maksta.
Sotsiaalkomisjon arutas eelnõu oma kolmel istungil. Kuulati ära kõik osapooled: Sotsiaalministeerium, töötukassa ja õiguskantsler. Tuleb tõdeda, et muudatusettepanekute esitamise tähtajaks muudatusettepanekuid ei esitatud. Küll tuli üks märkus eelnõu kohta ja selle tegi Eesti Töötukassa. See märkus oli tehniline ning ettepanek oli lükata jõustumisaeg 1. jaanuarilt 1. aprillile. Põhjenduseks toodi, et töötukassa vajab lisaaega, selleks et teha infotehnoloogilisi arendusi. Komisjon nõustus ettepanekuga konsensuslikult.
Komisjon tegi ka hulga menetluslikke otsuseid ja ma loen need teile ette. Tehti ettepanek saata eelnõu täiskogu päevakorda tänaseks, 25. jaanuariks. Teiseks tehti ettepanek teine lugemine lõpetada ning kui teine lugemine täna siin ja praegu lõpetatakse, siis saata eelnõu kolmandale lugemisele 8. veebruariks ning panna eelnõu lõpphääletusele. Aitäh!
Küsimusi ettekandjale ei ole. Aitäh, Monika Haukanõmm! Avan läbirääkimised. Kõnesoove ei ole. Eelnõu 292 kohta on esitatud üks muudatusettepanek juhtivkomisjonilt, see probleeme ei tekita. Eelnõu 292 teine lugemine on lõpetatud.
Järgmine päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmise seaduse eelnõu 318 teine lugemine. Sotsiaalkomisjoni ettekandja Liina Kersna, palun!
Hea eesistuja! Austatud kolleegid! Teie ees on eelnõu 318. Ütlen teile meeldetuletuseks, et eelnõu kohaselt lisatakse vastsündinu automaatselt ema perearsti nimistusse. Selle eelnõu esimene lugemine oli 15. detsembril ja muudatusettepanekute esitamise tähtajaks ei esitatud ühtegi muudatusettepanekut. Küll aga on teinud ühe muudatusettepaneku sotsiaalkomisjon ise. See puudutab eelnõu jõustumist. Eelnõu esialgse variandi kohaselt oleks seadus pidanud jõustuma selle aasta alguses, aga komisjon teeb arusaadavatel põhjustel ettepaneku, et seadus jõustuks üldises korras.
Esimese ja teise lugemise vahel käis selle eelnõuga päris kõva töö. Nimelt küsis sotsiaalkomisjon eelnõu kohta arvamust Eesti Perearstide Seltsilt, Lastekaitse Liidult, Eesti Haigekassalt ja Ida-Tallinna Keskhaiglalt. Me kutsusime nende esindajad sotsiaalkomisjoni istungile, et üheskoos eelnõu arutada. Kõik osapooled toetasid eelnõu eesmärki ja eelnõu ennast. Vaid Ida-Tallinna Keskhaigla esindaja märkis, et seletuskirja kohaselt peab juhul, kui ema ei ole registreeritud perearsti nimistusse, vastsündinu registreerimisega perearsti nimistusse tegelema haigla sotsiaaltöötaja koos Terviseametiga, aga haigla ei saa hakata naisi nii kaua sünnitusmajas kinni hoidma, kuni nad teevad digitaalse avalduse lapse perearsti nimistusse lisamiseks.
Sotsiaalministeeriumi esindaja vastas, et eelnõu eesmärk on eelkõige lapsi kaitsta ja sellisel juhul rakendub ka lastekaitseseadus, mis ütleb, et iga inimene, kes märkab abivajavat last, peaks teda abistama. Laps, kelle emal ei ole perearsti ja kelle ema keeldub tegemast ka avaldust, et tema laps saaks perearsti nimistusse, on abivajav laps, selle lapsega on vaja tööd teha ning ametkonnad peavad teda aitama. Praegu ei rahasta haigekassa haiglates sotsiaaltöötajate ametikohti, kuid suuremates haiglates on need ametikohad loodud, kuna haiglad peavad aina enam tegelema ka sotsiaalteemadega. Me palusime, et haigekassa kaaluks võimalust spetsiaalselt rahastada ka haiglate sotsiaaltöötajaid, kuna see on tänapäeval oluline.
Kokku arutasime eelnõu kolmel istungil: 10., 16. ja 23. jaanuaril. Komisjon tegi ettepaneku saata see eelnõu päevakorda tänaseks, 25. jaanuariks ja teine lugemine lõpetada. Aitäh!
Teile on küsimusi. Raivo Põldaru, palun!
Aitäh, härra eesistuja! Lugupeetud ettekandja! See on tore seadus, mõeldud laste eest paremini hoolitsemiseks. Ma tean, et noored emad käivad lastega perearsti juures. Kuidas on aga lood sellise emaga, kes ise ei ole üldse perearsti nimistus ja kelle laps nüüd on? Kuidas see laps ikkagi perearstile saaks? Kas siin on mõeldud mingi mehhanismi peale? On see jäetud puhtalt perearsti ülesandeks, mida ta peaks täitma koostöös omavalitsusega? Kas on mõeldud, kuidas selliseid olukordi lahendada?
Aitäh küsimuse eest! See, kui emal ei ole perearsti ja lapsel on perearst, ei tähenda ju seda, et ema ei saa oma lapsega selle perearsti juurde minna. Ikka saab. Küsimus on selles, kas ta sinna läheb. Ma sain aru, et see oli teie küsimuse tegelik mõte. Perearstid kinnitasid, et see teema puudutab väga-väga väikest osa lastevanemaid. Enamasti on lastevanemad väga kohusetundlikud, neil on endal perearst ja nad registreerivad ka lapse oma perearsti nimistusse. On oluline, et tervishoiusüsteem teeks koostööd sotsiaalvaldkonnaga, et näiteks perearst teaks kohaliku omavalitsuse sotsiaaltöötaja telefoninumbrit, et ta ei peaks hakkama seda kusagilt kataloogist otsima, vaid see oleks tal käepärast. Hästi oluline on see, et need kaks valdkonda teeksid koostööd.
Aitäh, härra juhataja! Austatud ettekandja! Te kenasti kirjeldasite Ida-Tallinna Keskhaigla õigustatud pöördumist ja ütlesite, et komisjon, kui ma õigesti aru sain, tegi ettepaneku, et haigekassa võiks kaaluda selle teenuse rahastamist. Kas siis praegu jääb ikkagi kogu selline protseduuriline pool haigla sotsiaaltöötajate kanda ja selles mõttes haigla enda katta?
Aitäh küsimuse eest! Meile kinnitati, et suuremates haiglates on juba praegu olemas sotsiaaltöötajad ja nende kulusid kaetakse administratiivjuhtimiskulude alt. Ei saa öelda, et see jääks ainult sotsiaaltöötajate kanda. Sotsiaaltöötajad koostöös Terviseametiga peavad selle olukorra lahendama. Eestis on aastast aastasse olnud umbes 700 last, kellel ei ole perearsti. Terviseamet tegeleb kõigi nende juhtumitega personaalselt, sealsed töötajad helistavad, küsivad ja määravad tähtaja, mis ajaks on vaja perearst leida, ning kontrollivad, kas perearst on leitud. Aga iga aastaga tuleb neid lapsi, kes ei ole registreeritud, aina juurde. Nii et kindlasti ei ole see ainult sotsiaaltöötajate vastutada, vaid sellega tuleb tegelda koostöös Terviseametiga.
Hea juhataja! Hea ettekandja! Ma jätkan samal teemal. On 700 last, kellel pole perearsti, aga ainult Ida-Tallinna Keskhaigla ütleb, et nad ei saa võtta endale ülesannet hoida naisi nii kaua sünnitusmajas kinni, kuni need teevad selle digitaalse avalduse. Miks just nimelt Ida-Tallinna Keskhaigla ajab siin sõrad vastu, kas neil on neid lapsi või selliseid tõrksaid emasid nii palju või on sealne juhtkond kuidagi väga isepäine? Valgustage natuke seda tagamaad.
Aitäh! Ida-Tallinna Keskhaigla esindaja Lee Tammemäe kinnitas, et selliseid juhtumeid on väga-väga harva. Pigem on nad ettevaatavad. Kui see koormus peaks suurenema, siis nad näevad probleemi, aga praegu on selliseid lastevanemaid väga vähe. Nad isegi ei suutnud minu meelest öelda nende juhtumite täpset arvu, need on olnud nii harvad. Pigem oli see ettevaatav mure ja tähelepanuosutus ning me mõistsime seda.
Austatud ettekandja, teile rohkem küsimusi ei ole. Kas on soovi pidada läbirääkimisi? Seda soovi ei ole. Muudatusettepanekute läbivaatamine. Eelnõu kohta on esitatud üks muudatusettepanek. Selle on esitanud sotsiaalkomisjon, juhtivkomisjoni seisukoht on arvestada täielikult. Oleme muudatusettepaneku läbi vaadanud. Juhtivkomisjoni ettepanek on eelnõu 318 teine lugemine lõpetada. Teine lugemine on lõpetatud.
Aitäh tänase tööpäeva eest! Kohtumiseni homme kell kümme!
Istungi lõpp kell 15.05.


text:
Kommentaarid: Kohus mõistis ülikoolilt Martin Halliku kasuks hiigelhüvitise
ERR/Delfi, 4. september 2019, 15:49
Mees/ 5. september 2019, 08:52
Ja kuidas peaks tulevikus lähenema naisterahvale Tartu ülikoolis, et sind ahistajaks ei tituleeritaks ?
niimoodi/ 5. september 2019, 09:10
https://www.youtube.com/watch?v=UUIuspi7SDU
jagage..../ 5. september 2019, 08:25
....summa kolmeks:kohtunik,hallik ja advokaat.
Jm/ 5. september 2019, 07:06
Kohus mõistis Halliku kasuks hiigel summa Eesti maksumaksja raha, oleks õige pealkiri ja sisu. Ahne, väga väga ahne see Hallik, et kaudselt võttis Eesti nälgivatelt lastelt sellise summa ära.
kust otsast?/ 5. september 2019, 10:07
need summad mida kohus hüvitiseks määrab on alla igasugust arvestust. Kui nr ikka 7 kohaliseks lähevad siis ehk hakatakse mõtlema aga seni kui seda ei toimu, täpselt niikaua lastakse üle jala ja seda kõigis valdkondades. Teiseks, palun näita üht nälgivat last siin riigis ja niikaua kui seda ei ole tehtud siis on see ainult propaganda.
???/ 5. september 2019, 13:01
Mine õige ravile! Suur summa? Inimene lasti päevapealt lahti, valati sõnnikuga üle. Nälgivad lapsed? Aga kuidas Alliku lapsed pidid see aeg hakkama saama, kui isal töökohta polnud, see sind ei huvita!?
TO Jm/ 5. september 2019, 14:14
Kus on need nälgivad lapsed, kellelt raha võeti? Õudne, kui palju inimesi on pimedusega nakatatud!
näedsiis sambajaak asja taga/ 5. september 2019, 06:51
Ülikooli raamatukogu juhiks sai Martin Hallik Tartu Ülikooli nõukogu valis reedel ülikooli raamatukogu uueks direktoriks ajaloodotsendi Martin Halliku, kes edestas hääletamisel vastaskandidaate ülekaalukalt. Loe lähemalt: https://www.postimees.ee/1478685/ulikooli-raamatukogu-juhiks-sai-martin-hallik
Jube huvitav./ 4. september 2019, 23:30
Kohus ühelt poolt nõuab, et tööandja reageeriks ahistamisjuhtumi peale, ja teisalt määrab tööandjale reageerimise eest 90 tuhhi hüvitist. Kas kohus mitte kahepalgeline ei ole?
ära aja segamini... süübige enne asjasse kui suu lahti teete/ 5. september 2019, 10:08
need kaks eraldi juhtumist
häbi on , peaks maksma 357 267,99 - õiglane/ 5. september 2019, 13:25
nii alarahastatakse teadust! ja süüdi on praegune valitsus?! nagu teadurid tänavatel kuulutasid, teadlaste rahastamisega tegeles ka aaviksoo, kõvasti rahastas omasid tühhtehhist
Odin/ 4. september 2019, 22:29
Nii, et pani küll TÜ seinte vahel toime seksuaalkuriteo, aga kohus leidis, et p......di vallandamine oli siiski liiast. Võinuks piirduda üksnes hoiatusega. Mis selle kuradi kohtuniku nimi on? Tahaks teada. Nii, et kohus mõistab ainukesena õigust ning dikteerib, et asutus võib oma alluva vallandada üksnes siis kui ta on teinud alluvale 3 hoiatust. Olenemata süüteo raskusest. Seni kuni pole tapnud, las elab vabaduses ning naudib hüvesid. Samas - mõni pandakse toidupalukese põue pistmise eest vangi.
mm/ 4. september 2019, 22:07
Kahe otsaga asi. Ühest küljest hea meel, et Hallik lahti tehti, ebameeldiv tegelane. Aga see, kuidas seda tehti, ei kannata mingisugust kriitikat: räpakalt, suure kisa saatel ja asjaolusid lähemalt uurimata. Nii et ülikool kergendagu kukrut ja pidagu tolle palgast kinni, kes selle käki kokku keetis. Küllap advokaatide armeele läheb mitu korda suurem summa kui see, mis Hallikule välja tuleks maksta. Selleks on raha küllalt.
Haridusminister, kas selline ongi TÜ maine??? Kaua veel sellised riigi palgal mõnulevad?/ 4. september 2019, 22:14
Kohtuotsuses tuuakse välja, et kohus loeb tõendatuks, et 2017. aasta jõulupeol ahistas hageja ühte raamatukogu töötajat ning tarvitas liigselt alkoholi. "Kohus leidis, et mitte ühes, vaid suisa kahes episoodis Martin Hallik ahistas 2017. aasta jõulupeol ühte raamatukogu töötajat ja tarvitas liigselt alkoholi, mis mõlemad olid ülikooli poolsed etteheiteid Hallikule töölepingu lõpetamiseks," kinnitas ka Tolstov.
Refi agent/ 4. september 2019, 21:48
Meie MeToo sai krõbeda matsu! Otsingutest: Soomes mõisteti #MeToo naised kohtus süüdi, peavad maksma suure summa
supiköök/ 4. september 2019, 22:16
iga päev soesöök ja katusealune!!!
see on õpetuseks tibile/ 4. september 2019, 20:51
ja õige oleks temalt see raha nõuda, mitte ülikoolilt. Teinekord mõtle, kas ikka oli ahistamine.
mis toimub meie kohtutes?/ 4. september 2019, 20:41
tervise kaotuse eest ei saa mingit kompensatsiooni, aga selle eest saab luksusauto võrra? no mida, siseminister, auuuu!
raamatukogu jõulupidu/ 4. september 2019, 19:32
Ülikoolil pole midagi... riik ehk maksumaksja peab nüüd eraldama lisaraha,et raamatukogus nahistamised ja moraalsed kahjud kinni taguda... hingeldamiseni viinud traumad
Loomakaitse selts/ 4. september 2019, 19:16
Kes kaitseb koduloomi seksuaalkäitluse eest .
Taat/ 4. september 2019, 19:01
tõõandja peab olema seadustega kursis. Kui ei ole, siis maksa. Omal sama jama oli Soomes Tööandja vallandas seadust rikkudes. Olin veel 1,5 kuud Balil ja tulles andsin asjale käigu 4 kuud hiljem. Kontole laekus väe üle 11 tuhande: Hallikul aga vist terve aasta.
huvitav kohtuotsus/ 4. september 2019, 18:58
Abielumehest raamatukogudirektor paneb alluvat ja nõuab moraalset kahju avalikustamise eest??!!....ja ahistamise eest veel lisatasu?
Vanaema/ 4. september 2019, 22:02
Kas sa olid juures ja nägid?
Vanaema ei oska lugeda? Kas vanaema ise ka läbupeol osaleja?/ 4. september 2019, 22:15
Leida/ 4. september 2019, 18:43
Väsime makse maksma. Kurb ja mõttetu on see kõik. Riik hageb riiki ja kulutab maxumaxia raha. Kurb ja mõttetu. Kui kellelgi on habi, saan aru, Kui ei mõistan... Kurb
aga nii ongi/ 4. september 2019, 20:44
kui oled l oll, siis nühi lauda kui oled pull ,siis lükka rauda.
jagavad/ 4. september 2019, 18:27
kohtunikuga pooleks.
niion/ 4. september 2019, 18:42
milleks maksta advokaadile,kui saad kohtuniku palgata
Juss/ 4. september 2019, 18:22
Tundes Martinit natukene igati lahe semu ja väike vallatus peol on ikka kahepoolne ,tore et võitsid oli kunagi huvitav koos seigelda
Taru Ülikooli maine...../ 4. september 2019, 22:16
Eriti suur eeskuju tudengitele.....saavad raamatukogust ka joomapeo kogemusi
to maine/ 5. september 2019, 13:10
Ega jah, tudengid ise ei oskaks üldse juua, ikka kogemused peavad olema!
ruudi/ 4. september 2019, 18:12
Kas Tartu Ülikool on juba nunnaklooster kui jõulupeol ei tohi napsi võtta ja veidi hullata Eks rektor oma nunnakestega tehku nüüd rahakotirauad lahti Igatahes tubli mees kes oma õiguse eest seisab ega allu mingi ahistamisjura ajajatele
Joomapeo osalised kiirelt siia inisema tulnud. Raamatukogus raamatuid ka loobiti suurel jõulupeol?/ 4. september 2019, 22:17
w3h5y/ 5. september 2019, 13:03
Ahistas küll aga külmkapi taga vähemalt ei käperdanud. Ahistamine on ka ebasündsalt rääkimine ja alkoholi liigtarbimine on ka ühe õlle joomine. Kõik sõltub kontekstist.
ohjah/ 5. september 2019, 13:17
Kuule sina, kas juba ära ei väsi 10 korda ühte ja sama jama siin trükkimast? Ilmselt "kannataja" ise?
muinasjutt/ 4. september 2019, 17:59
millel ei ole tavaeestlase jaoks kohta. Kui riigiettevõte nagu muuseas viskab lõdva käeva 90 000euri välja , siis tasub juba mõtleka hakkata , et mis , kus ja milleks.
kusti/ 4. september 2019, 17:45
Raha peaksid maksma( ülikool võiks hageda) need tobedad pealekaebajad.
Raha riigikassasse ja joomaseltskond ise luuaga ülikooli õue puhastama/ 4. september 2019, 22:19
Raha peaksid maksma joomapeol osalejad...Tartu Ülikooli maine kahjustamise pärast
Raivo/ 4. september 2019, 17:43
Noh,kui suur on õigluse ja õiguse vahe?
Vari/ 4. september 2019, 18:01
Õigus on õiglust nõuda , aga õiglane ei ole sellist õigust saada.
sõna sekka/ 4. september 2019, 17:37
Rahu-rahu , see praegune võit TÜ üle , ei tähenda ju võitu ahistamise süüdistuses. Oodakem see kohtuotsus ka ära ja alles siis võib peekreid kõlistada ( emb-kumb )
NAINE TARTUST/ 4. september 2019, 17:36
MA ei usu ühtegi süüdistust Martin Halliku kohta. Rõõm, et aus mees saab nii palju raha.
täna usud sina Martinisse/ 4. september 2019, 18:03
aga homme usutleb Martin juba mõnda teist näkki.
VAADAKE ETTE ,,/ 4. september 2019, 17:31
Aga ÜLIKOOL OLEKS PIDANUD ARVESTAMA ,,ET KOHTUS TÖÖTAVAD REFORMI ERAKONNAST --KÕIK SEE KOHTU SÜSTEEM ,,,,,,,, ENAMUS REFORMI ERAKONNST....
naine/ 4. september 2019, 17:37
hea kommentaar,just nii ma ka arvan
Radikaal-feministide salaoperatsioon ebaõnnestus/ 4. september 2019, 17:10
Feministide kambakas vedas seekord viltu! Õige oleks loomulikult panna maksma otsesed süüdlased, mitte ülikooli rahakoti kaudu maksumaksja!
õed Tihedad/ 4. september 2019, 17:09
kehva kpp pople veel põhjus inimese vangi panekuks
Nojah/ 4. september 2019, 17:08
Otsitud põhjustel inimeste vallandamine, et direktori semudele kohta teha on Eestis laialt kasutatav praktika. Senini ei ole vallandatutel kohtust abi eriti õnnestunud saada.
Sellise / 4. september 2019, 17:04
Raha eest võiks isegi kinga saada isegi ahistamis süüdistus ei morjenda!
ahah/ 4. september 2019, 17:09
Villu/ 4. september 2019, 17:03
loo moraal/ 4. september 2019, 17:01
Jõulupeol tuleb trussikuid rebida,siis saad moraalset kahju nõuda!
kui/ 4. september 2019, 16:54
kui ikka ülemus on relvastatud ja ohtlik, siis tuleb valida mida tähtsaks pead. Enne kui jooksed, vaata, et liiga kiiresti ei jookse.
Aga / 4. september 2019, 16:38
Ma usun/loodan, et need naiskaebajad pannakse omast taskust ülikoolile maksma
Oh/ 4. september 2019, 16:56
Ega ta ei saa hüvitist selle eest, et ta naisi ei oleks ahistanud, vaid selle eest, et vallandamine ei olnud korrektselt vormistatud.
ülikoolil raha on/ 4. september 2019, 16:36
2018 maksti 118000 hüvitist,nüüd 79000
kuidas tulemustasuga? / 4. september 2019, 17:14
varsti üheksa kuud möödas,
tore hüvitis/ 4. september 2019, 16:17
raamatukoguhoidjale...tööd ka kõvasti tehtud
Virgilius Loff/ 4. september 2019, 16:13
Kas saab olla tõsi see, et feministid valetavad?
valetavad/ 4. september 2019, 16:38
niiet t.ussid suitsevad
vunts/ 4. september 2019, 15:59
Tore kui läks hästi.

matches: Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus


Põllumajandusministri 18. aprilli 2006. a määruse nr 47 „Dekoratiivkultuuride paljundusmaterjali tootmise ja turustamise nõuded” muutmine – Riigi Teataja
RT I, 15.08.2018, 3
Vastu võetud 13.08.2018 nr 47
Määrus kehtestatakse taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse § 4 lõike 3, § 34 lõike 3, § 64 lõike 5, § 65 lõigete 4 ja 7, § 76 lõike 4, § 101 lõike 4 ning § 104 lõike 4 alusel.
§ 1. Põllumajandusministri 18. aprilli 2006. a määrust nr 47 „Dekoratiivkultuuride paljundusmaterjali tootmise ja turustamise nõuded” muudetakse järgmiselt:
„(1) Määruse nõudeid kohaldatakse järgmiste dekoratiivkultuuride sugukondade, perekondade ja liikide suhtes:
17) muud puittaimede ning ühe-, kahe- ja mitmeaastaste rohttaimede liigid.”;
2) paragrahvi 5 lõikes 3 asendatakse sõna „lisas” tekstiosaga „komisjoni direktiivi (EMÜ) nr 93/49 lisas”;
„2) mille visuaalsel hindamisel ei esine komisjoni direktiivi (EMÜ) nr 93/49 lisas nimetatud taimekahjustajaid;”;
„1) pärinema paljundusmaterjalist, mille visuaalse hindamise tulemusena ei ole avastatud komisjoni direktiivi (EMÜ) nr 93/49 lisas perekond tsitruse taimekahjustajana nimetatud viiruse, viirusesarnase organismi või seene põhjustatud haigustunnuseid ning mida on asjakohaseid meetodeid kasutades laboratoorselt analüüsitud ja mis on tunnistatud neist taimekahjustajatest vabaks;
2) olema viimase kasvuperioodi jooksul hinnatud ja hindamise tulemusena ei ole avastatud komisjoni direktiivi (EMÜ) nr 93/49 lisas perekond tsitruse taimekahjustajana nimetatud viiruse, viirusesarnase organismi või seene põhjustatud haigustunnuseid;”;
„(3) Palmiliste sugukonda kuuluva liigi paljundusmaterjal, mille puhul taime tüve alumise osa läbimõõt on üle viie sentimeetri, peab lisaks lõikes 1 sätestatud nõuetele vastama vähemalt ühele järgmistest nõuetest:
2) olema vähemalt kaks aastat enne turustamist toodetud tootmiskohas, kus on välistatud saastumine taimekahjustajaga Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) või kus rakendatakse meetmeid selle taimekahjustaja ennetamiseks, ning seda peab olema vähemalt iga nelja kuu järel visuaalselt hinnatud eelnimetatud taimekahjustaja esinemise suhtes.”;
6) normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa „Euroopa Komisjoni direktiiv 93/49/EMÜ, milles sätestatakse nende tingimuste loetelu, millele peavad nõukogu direktiivi 91/682/EMÜ kohaselt vastama dekoratiivtaimede paljundusmaterjal ja dekoratiivtaimed (EÜT L 250, 7.10.1993, lk 9–18), muudetud Euroopa Komisjoni direktiiviga 1999/67/EÜ (EÜT L 164, 30.06.1999, lk 78–78)” tekstiosaga „ja komisjoni rakendusdirektiiviga 2018/484/EL, millega muudetakse komisjoni direktiivi 93/49/EMÜ nõuete osas, millele peab teatavate sugukonna Palmae perekondade või liikide paljundusmaterjal vastama seoses kahjuriga Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) (ELT L 81, 23.03.2018, lk 10–12)”;
7) määruse lisa tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Määrus jõustub 1. oktoobril 2018. a.


text:
Keskkonnamõju hindamise direktiivi muudatused: ülevaade
Riigikohus selgitas, millist kahju tuleb hüvitada planeeringu kehtetuks tunnistamisel (3-3-1-9-14)
Jõustunud on EL keskkonnamõju hindamise (KMH) direktiivi muudatused, mis võeti Euroopa Nõukogu poolt vastu 14. aprillil ja avaldati Euroopa Liidu Teatajas 25. aprillil. Sellega on lõppenud viis aastat kestnud protsess KMH süsteemi edasiarendamiseks ja täpsustamiseks, mille tausta ja põhjuste kohta saab lähemalt lugeda 2012. a novembrikuu uudiskirjast. Anname ülevaate olulisematest muudatustest, mis hakkavad puudutama ka Eesti keskkonnamõju hindamise norme, eelkõige keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadust (KeHJS).
Riigikohus tegi 8. mail otsuse kohtuasjas 3-3-1-9-14, milles võttis seisukoha Viru hotelli juurdeehitise ehk nn Viru Poja juhtumis kahjutasu maksmise osas. Kohus leidis, et Tallinna linnal tuleb hüvitada AS-le Viru Hotell kahju, mis tekkis Viru Poja ehitamist lubanud planeeringu kehtetuks tunnistamisest. Hüvitada ei tule samas kõiki kulutusi, mida AS Viru Hotell on aastate jooksul projekti realiseerimiseks teinud ega saamata jäänud tulu. Hüvitise kogusumma määramiseks saatis Riigikohus kohtuasja esimese astme kohtusse uuele arutamisele.
Riigikogu võttis menetlusse keskkonnaseadustiku üldosa rakendamise eelnõu
Riigikantselei ootab tagasisidet avatud valitsemise partnerluse tegevuskavale
EL määrus järeltöödeldud paberist toodetele ökomärgise andmise kohta
Merealade planeerimise direktiiv Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud
Planeerimisseaduse menetlemine Riigikogus jätkub
Kliimateadlased: globaalse soojenemise vastasel võitlusel on maakasutusel tähtis roll
Avaldati lennundussektorit puudutavad muudatused EL heitkoguste kauplemise süsteemis
Määruse eelnõuga plaanitakse kehtestada F-gaase sisaldavate toodete, seadmete ja süsteemide lekke piirväärtused
Euroopa Parlament kiitis heaks lennujaamade müra reguleeriva eelnõu
Määruse eelnõuga seataks laevakütusele senisest rangemad väävlinormid
Määruse eelnõuga korrastataks saasteloa kohustuse kindlaksmääramisel arvestatavaid künniskoguseid ja künnisvõimsusi
Õiguskantsler: Natura 2000 toetused tähendavad maaomanike ebavõrdset kohtlemist
Veeseaduse muudatustega lihtsustati supelrannas vette ehitamist
Keskkonnaministri moodustatud töörühm vaatab üle laevade punkerdamise reeglid
Riigikogu menetleb jäätmeseaduse muudatusi, mis peaks hõlbustama elektri- ja elektroonikaseadmete käitlemist
EL Nõukogu kiitis heaks uued reeglid jäätmesaadetistele
Vabariigi Valitsus kiitis heaks Riigi jäätmekava 2014-2020 eelnõu
Õiguskantsler: isikute jäätmeveoga liitumisest vabastamine on võimalik ainult jäätmeseadusest tulenevatel konkreetsetel tingimustel
KKM määruse muudatustega lisati elektroonikaromust ohtlike ainete eemaldamise definitsioon
Vabariigi Valitsuse määruse muudatused täpsustasid jäätmekäitlustoimingute liigitamist
Riigikohus: kalapüügi kohta andmete esitamise kohustus on kalapüügiloa omanikul (3-1-1-19-14)
Riigikogu võttis 13. mail menetlusse keskkonnaseadustiku üldosa seaduse rakendamise seaduse eelnõu, millega jõustataks 1. augustil 2011. aastal vastu võetud keskkonnaseadustiku üldosa seadus ning tehtaks seadusesse mõningad muudatused. Samuti tehtaks eelnõuga muudatusi teistes seadustes, sh geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise seaduses, keskkonnavastutuse seaduses, looduskaitseseaduses.
Seaduse vastuvõtmisel kehtestataks Eesti keskkonnaõiguses ühtne mõisteaparaat ja põhimõtted
Keskkonnaseadustiku üldosa seadus käsitleb keskkonnakaitse üldpõhimõtteid, keskkonnaalaseid õigusi ja kohustusi ning keskkonnakaitselubade andmise ühtset menetlust. Tegemist on keskkonnaõiguse kodifitseerimisprotsessi tähtsaima tulemiga, kuna koostamisel olevad eriosad peavad lähtuma üldosa mõisteaparaadist ja põhimõtetest. Seetõttu muutub Eesti keskkonnaõigus eelnõu seletuskirja kohaselt seaduse jõustumisel selgemaks ja ühtlasemaks. Pikemalt tutvustasime rakendusseaduse eelnõud 2013. aasta juulikuu uudiskirjas. Võrreldes Eelnõude Infosüsteemis avalikustatud eelnõuga on Riigikogu menetlusse võetud eelnõust eraldatud keskkonnateabe kättesaadavust puudutav muudatus. Muudatus nägi ette, et keskkonnateabe puhul, mille väljastamisest asutus võiks seaduse alusel keelduda, tuleb igal juhtumil kaaluda, kas keeldumisega seotud huvi kaalub üles teabe väljastamisega seotud avaliku huvi. Seda sätet menetletakse eraldi eelnõuna, millest kirjutasime lähemalt märtsi uudiskirjas.
Eelnõu kohaselt jõustuksid rakendusseadus ning keskkonnaseadustiku üldosa seadus 1. augustil 2014. Erandina on keskkonnakaitselubade andmise menetlust reguleerivate sätete jõustumisajaks plaanitud 1. jaanuar 2015 ning keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaalaste riskianalüüside avalikustamist nõudva sätte jõustumisajaks 1. august 2017.
Riigikantselei on avalikustanud avatud valitsemise partnerluse kaheaastase tegevuskava eelnõu, millele on oodatud kõigi kaasamisest ja info kättesaadavusest huvitatute tagasiside. Tegevuskava fookuses on kaasamise parandamine poliitikakujundamise protsessis, eelarve läbipaistvuse suurendamine ja avalike teenuste (sh info kättesaadavuse) parandamine. Tegevuskavaga täidab Eesti oma eesmärke avatud valitsemise partnerluse (AVP) algatuses osalejana. AVP näol on tegemist 63 riiki hõlmava rahvusvahelise algatusega hea riigivalitsemise edendamiseks.
Avalikustatud tegevuskava sisaldab konkreetsemaid meetmeid, kuidas parandada avalikkuse kaasarääkimise võimalusi seaduseelnõude menetlemises ja muuta avaliku sektori käes olevad andmed avalikkusele paremini kättesaadavaks. Nt plaanitakse kasutajasõbralikumaks muuta Eelnõude Infosüsteemi (EIS), samuti teha juba poliitikakujundamise varases etapis kättesaadavaks info nii menetluse kui osalusvõimaluste kohta.
Tagasisidet tegevuskavasse seni kirjapandule ootab Riigikantselei 26. maini, seejärel pannakse tegevuskavast kokku lõppversioon, mille elluviimine algab juba 1. juulil.
Info tegevuskava kohta veebikeskkonnas osale.ee
EL Komisjoni otsus, 2. mai 2014, millega kehtestatakse järeltöödeldud paberist toodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
Euroopa Liidu Teatajas avaldatud otsusega sätestatakse tingimused, millele peavad vastama töödeldud paberipõhised tooted (nt ümbrikud, paberkirjatarbed), et neile saaks omistada EL ökomärgise.
Euroopa Parlament võttis 17. aprillil vastu EL merealade ruumilise planeerimise direktiivi, mis hakkab tulevikus reguleerima mereruumi planeerimist liikmesriikide poolt. Seniajani ei ole merealade planeerimist EL tasandil reguleeritud ning ka Eestis on alles koostamisel esimesed merealade planeeringud.
Merealade planeerimine on vajalik selleks, et leida tasakaal erinevate huvide vahel. Merealade kasutamise pärast konkureerivad näiteks taastuvenergeetika (tuulikupargid), gaasi- ja naftajuhtmed, laevaliiklus, kalandus, maavarade kaevandamine ning merealade ökosüsteemide kaitse. Uue direktiivi põhituumaks on liikmesriikide kohustus koostada ja rakendada merealade planeerimise raamistik.
Võrreldes Komisjoni poolt väljapakutud eelnõuga on liikmesriikidele seatud oluliselt leebemad kohustused
Uue direktiivi eelnõu tausta ja sisu kajastasime põhjalikult 2013. a aprillikuu uudiskirjas, kui Komisjon eelnõu esmakordselt avalikustas. Pärast seda on toimunud läbirääkimised liikmesriikide ning EL institutsioonide vahel, selle aasta märtsis saavutati direktiivi osas Euroopa parlamendi ja EL nõukogu vahel mitteametlik kokkulepe. Parlamendi poolt aprillis vastu võetud tekstis on algtekstiga võrreldes tehtud omajagu muudatusi ning plaanitavad liikmesriikide kohustused on muutunud leebemaks. Eelnõust on välja jäetud rannikualade integreeritud majandamise strateegia koostamise kohustus. Samuti ei ole mereala planeeringu sisu miinimumnõuded enam kohustuslikuna ette kirjutatud, vaid eelnõu üksnes loetleb võimalikke aspekte, mida võib mereala planeeringutes kajastada.
Merealade planeeringud tuleks parlamendis vastuvõetud teksti kohaselt kehtestada liikmesriikide poolt hiljemalt 2021. a aprilliks, direktiivi nõuete ülevõtmiseks antaks aega 24 kuud selle jõustumisest. Direktiivi jõustumiseks on järgmise sammuna vajalik veel selle vastuvõtmine EL Nõukogu poolt.
Parlamendi poolt vastu võetud tekstid
Euroopa Nõukogu pressiteade mitteametliku kokkuleppe saavutamise kohta (pdf, ingl k)
5. mail toimus Riigikogus uue planeerimisseaduse arutamiseks mõeldud avalik istung. Uuele eelnõule, mida tutvustasime lähemalt jaanuari uudiskirjas, on esitatud hulgaliselt seisukohti. Teiste seas on oma arvamust avaldanud erinevad ministeeriumid, Riigikogu fraktsioonid, erialaliidud (Planeerijate Ühing, Maastikuarhitektide Liit) ja KÕK.
Tähelepanu on mitmetelt osapooltelt pälvinud nt keskkonnamõjude hindamise ning avalikkuse osalemise reeglid riigi eriplaneeringute puhul ja detailplaneeringutest loobumise juhud. Riigikogu majanduskomisjoni juhi Kaja Kallase sõnul on plaanis menetleda seaduseelnõud üheskoos ehitusseadustiku uue eelnõuga (ka selle kohta saate lähemalt lugeda jaanuari uudiskirjast). Kuna Riigikogu on nelja nädala pärast minemas suvepuhkusele, on oodata arutelude jätkumist sügisel.
Riigikogu pressiteade planeerimisseaduse eelnõu arutelu kohta
13. aprillil avalikustas ÜRO egiidi all tegutsev rahvusvaheline kliimamuutuste paneel (IPCC) raporti, milles kirjeldab meetmeid, mida on vaja võtta selleks, et vältida üleilmse temperatuuri tõusu enam kui 2 kraadi võrra. Põhijäreldused on analoogsed eelmisel kuul avaldatud raporti omadega: kliimamuutuste vastane võitlus on edukas ja kulutõhus juhul, kui liikmesriigid teevad koostööd.
Uus raport keskendub enam konkreetsetele meetmetele, mida oleks kliimamuutuse peatamiseks vaja võtta. Üheks peamiseks muudatuseks on elektritootmise süsinikuheite nullilähedaks muutmine koos energiatõhususe tõstmisega. Teiseks oluliseks mõjuallikaks on maakasutus. Tõhusaks meetmeks oleks maa-alade taasmetsastamine, samuti biokütuste kasutamine koos põletamisel tekkiva süsiniku maa-aluse ladustamisega. Süsiniku ladustamise tehnoloogia on samas hetkel alles varajases arendusjärgus.
Uus raport on kolmas ja viimane IPCC raport, mille baasil koostatakse käesoleva aasta oktoobriks koondaruanne.
Raporti tekst (ingl k)
Raporti kokkuvõtte (pdf, ingl k)
IPPC pressiteade (ingl k)
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus (EL) nr 421/2014, 16. aprill 2014, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, seoses sellise rahvusvahelise kokkuleppe rakendamisega 2020. aastaks, mille alusel kohaldatakse rahvusvahelise lennunduse heitkoguste suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedet
Euroopa Liidu Teatajas on avaldatud õigusakt, millega muudetakse EL heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamist lennundussektorile. Lähemalt kirjutasime vastavasisulisest kokkuleppest aprillikuu uudiskirjas.
Keskkonnaministeerium saatis 29. aprillil Eelnõude Infosüsteemis kooskõlastusringile uue määruse eelnõu, millega kehtestatakse fluoritud kasvuhoonegaase (nn F-gaase) sisaldavate paiksete jahutus- ja kliimaseadmete, soojuspumpade ning tuletõrjesüsteemide lubatud lekke piirväärtused. F-gaase sisaldavate seadmete käitlemiseks on kehtestatud väga palju nõudeid, nt hooldustöid tegevate töötajate ja ettevõtjate sertifitseerimisele, lekkekontrolli tihedusele jms. Üheski Euroopa Liidu ega Eesti õigusaktis ei ole aga seni kindlaks määratud, kui suur on kõnealuste seadmete aktsepteeritav leke. Üksikasjalikud käitlemisnõuded ei välista seega olukorda, kus seadmed võivad oluliselt lekkida, kuid puudub õiguslik alus kutsuda hooletuid ettevõtteid korrale. F-gaasid on osoonikihti kahandavate ainete asendajad – need ei kahanda osoonikihti, ent samas on nad tugeva mõjuga kasvuhoonegaasid.
Eelnõu kohaselt on enam kui 5 aastat vanadel seadmetel lubatud suuremad lekked kui uutel seadmetel
Lekkekindluse nõude tõhusa rakendamise tagamiseks määratletakse eelnõuga lubatud lekke piirväärtused. Eeldades, et vanemad seadmed on rohkem amortiseerunud ning seadmete keskmine arvatav kasutusaeg on ligikaudu 15 aastat, eristatakse lekke piirväärtusi seadmete vanuse alusel. Eelnõus nähakse ette suuremad lubatud lekke piirväärtused seadmetele, mis on paigaldatud enam kui viis aastat tagasi. Eelnõu kohaselt ei rakendata määrust hermeetiliselt suletud ja nõuetekohaselt märgistatud paiksete jahutus- ja kliimaseadmete ning soojuspumpade suhtes, mis sisaldavad kuni 6 kilogrammi F-gaase.
Keskkonnaministeeriumi hinnangul motiveerib määruse rakendamine eelnõu reguleerimisalas olevate seadmete omanikke, valdajaid ja hooldajaid seadmete tehnilisele töökorrale ja lekete ennetamisele suuremat tähelepanu pöörama. Välisõhu kaitse seaduse § 1412 kohaselt võib lekke piirväärtuse ületamise eest määrata kuni 6400 euro suuruse trahvi.
16. aprillil kiitis Euroopa Parlament heaks eelnõu, millega täpsustataks reegleid seoses lennujaamaade tekitava müra vastaste meetmete võtmisega. Lähemalt saate eelnõu kohta lugeda märtsikuu uudiskirjast.
12. mail avaldati Eelnõude Infosüsteemis keskkonnaministri määruse eelnõu, mille kohaselt nõutaks Eesti vetes sõitvatelt laevadelt madalama väävlisisaldusega kütuste kasutamist. Laevades kasutatava kütuse väävlisisaldus tohiks eelnõu kohaselt olla kuni 1 % kütuse massist. Eelnõu piiraks ka Eestis müüdavate laevakütuste väävlisisaldust. Kuni 1. jaanuarini 2015. a oleks lubatud kuni 1% väävlisisaldusega kütuste müük, edaspidi oleks lubatud müüa vaid kuni 0,1% väävlit sisaldavat kütust.
Alternatiivina väävlivaesema kütuse kasutamisele võivad laevade käitajad kasutada biokütuseid[P1] , veeldatud maagaasi või heitgaaside puhastussüsteemi, millest viimased kaks nõuavad investeeringuid tehnikasse. Samas on ka väävlivaesemate kütuste hind eelnõu seletuskirja kohaselt 70-80% olemasolevast kütusest kallim.
Koostatud eelnõu võtab üle EL direktiivi 2012/33/EL, mida kajastasime lähemalt jaanuari uudiskirjas ja mille ülevõtmise tähtajaks on 18. juuni.
KKM määruse „Vedelkütuste kohta esitatavad keskkonnanõuded, biokütuste säästlikkuse kriteeriumid, vedelkütuste keskkonnanõuetele vastavuse seire ja aruandmise kord ning biokütuste ja vedelate biokütuste kasutamisest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise määramise metoodika“ muutmise eelnõu materjalid Eelnõude infosüsteemis
Keskkonnaministeerium saatis 29. aprillil Eelnõude Infosüsteemis kooskõlastusringile uue määruse eelnõu, mille põhieesmärk on kõrvaldada keskkonnaministri 2. augusti 2004. a määruses nr 101 “Saasteainete heitkogused ja kasutatavate seadmete võimsused, millest alates on nõutav välisõhu saasteluba ja erisaasteluba” (edaspidi KKM määrus nr 101) esinenud puudused. Määruse eelnõu koostamisel on arvesse võetud uue määrusega asendatava KKM määruse nr 101 rakendamise kogemused.
Eelnõuga korrastatataks eri saasteainete künniskogused, millest alates on saasteluba nõutav. Eelnõuga ei kehtestataks enam süsinikdioksiidi (CO2) ja metaani (CH4) künniskoguseid, kuna need kasvuhoonegaaside hulka kuuluvad saasteained ei tekita seletuskirja kohaselt vahetut ohtu inimtervisele, keskkonnale või varale. Eelnõuga suurendataks lämmastikoksiidide (NOx) ja lämmastiku gaasiliste anorgaaniliste ühendite künniskogust. Ammoniaagile (NH3) sätestataks eraldiseisev ja suurendatud künniskogus (varem arvestati selle aine heiteid lämmastikoksiidide ja lämmastiku gaasiliste anorgaaniliste ühendite grupi alla). Eelnõu kohaselt vähendataks raskemetallide ning püsivate orgaaniliste saasteainete (POS) künniskogust. POSide heite arvestamist plaanitakse samas nõuda vaid suure põletusseadme, jäätme- või koospõletustehase käitlemise korral. Võrreldes KKM määrusega nr 101 arvestataks eelnõu kohaselt tanklate puhul saasteloa omamise kohustust naftasaaduste asemel üksnes bensiini laadimise käibe põhjal. Põhjusena on eelnõu seletuskirjas välja toodud, et selle saaduse laadimisel on välisõhku eralduvate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkogus kõige suurem.
Eelnõu kohaselt lähtutaks looma- ja linnukasvatuses loakohustuse määratlemisel edaspidi peetavate loomade arvust, mitte tekitatavatest heitkogustest
Uudsena sätestab eelnõu, et sea-, veise- või linnukasvatusel lähtutakse saasteloa kohustuse määratlemisel looma- või linnukohtade arvust, mitte saasteainete heitkogustest. Selle tulemusena ei ole saasteload enam kõigi praeguste loakohuslaste jaoks nõutavad. Eelnõu kohaselt ei ole tanklate ning sea-, veise- või linnukasvatuse käitajad saasteloa kohuslased, kui käitaja on Keskkonnainspektsiooni või Keskkonnaameti nõudmisel kirjalikult tõestanud, et ühegi saasteaine arvutuslik heitkogus ei põhjusta välisõhu kaitse seaduse §-de 26 ja 27 alusel kehtestatud välisõhu saastatuse taseme piir- või sihtväärtuse ületamist väljaspool käitise tootmisterritooriumi.
Määruse planeeritud jõustumisaeg on 1. juuli 2014.
Õiguskantsler on saatnud põllumajandusministrile 8. mail märgukirja seoses Natura 2000 toetustega. Neid toetusi makstakse Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustikku kuuluvale alale jääval põllu- ja metsamaal eraomanikele alates 2006. aastast ning üksnes põhjusel, et nende maa asub Natura alal.
Õiguskantslerile teeb muret Natura toetuste kooskõla PS §-s 12 sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtetega, kuna muudel looduskaitse alla võetud aladel ja objektidel, mis ei ole Natura 2000 võrgustikus, maaomanikele sellist toetust ei maksta. Eestil ei ole ka otsest kohustust Natura toetust maksta, vaid ta on võtnud selle endale vabatahtlikult. Natura toetusi otsustati riigi poolt maksta, kuna seda sai teha EL, mitte Eesti siseriiklikust eelarvest.
Õiguskantsler asus seisukohale, et piirangud Natura aladel ning teistel kaitsealadel on üldjoontes ühesugused, mistõttu ei ole vaid Natura aladel toetuste maksmine põhjendatud
Õiguskantsler leiab, et ehkki maaomanike kohustused Natura 2000 võrgustiku aladel ning võrgustikku mitte kuuluvatel kaitstavatel aladel on mingil määral erinevad (näiteks tuleb Natura aladel enamatel juhtudel hinnata kavandatavate arendustegevuste keskkonnamõju), on piirangud üldjoontes siiski ühesugused. Seetõttu tähendab Natura toetuse maksmine sarnases olukorras olevate maaomanike erinevat kohtlemist ning kujutab endast võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumist.
Märgukirjas palutakse põllumajandusministril järele mõelda, kas on asjaolusid, mis tingiksid maaomanike erineva kohtlemise vajaduse. Kui selliseid asjaolusid ei ole, siis on põllumajandusministril vaja kujundada edasised sammud võrdse kohtlemise põhimõtte tagamiseks.
Õiguskantsleri märgukiri (pdf)
Riigikogu võttis vastu seadusemuudatused, mis lihtsustavad supelranna juures olevasse avalikku veekogusse spordi- ja puhkerajatiste ehitamist. Eelnõu kohaselt võib vastava hoonestusloa menetluse algatada majandus- ja kommunikatsiooniminister, teistel juhtudel on selline õigus vaid Vabariigi Valitsusel. Pikemalt saab muudatustest lugeda märtsikuu uudiskirjast.
Keskkonnaminister kutsus aprilli keskel kokku töörühma laevade punkerdamist puudutava õigusliku regulatsiooni üle vaatamiseks. Punkerdamine on laevade varustamine vedelkütuse, õli ja määrdeainetega. Töörühma ülesandeks on kahe kuu jooksul vaadata läbi hetkel kehtiv punkerdamist puudutav reeglistik ja analüüsida seda keskkonnaohutuse seisukohast. Praegu reguleerib seda küsimust valitsuse määrusega kinnitatud kord, mida täiendati 2011. aastal.
Laevade punkerdamisest rannalähedases avameres, mille käigus pumbatakse ühelt laevalt teisele vedelaid naftasaadusi, on kujunemas märkimisväärne oht mere- ja maismaakeskkonnale. Ainuüksi käesoleval aastal on Eestis laevade punkerdamise käigus toimunud juba kolm merereostust. Jaanuarikuus Naissaare lähedal punkerdanud laeval tekkis kütuseleke, mille tulemusena veebruaris tuvastati masuudireostus Suurupi poolsaarel ja Muraste rannas. Viimane reostusjuhtum leidis aset 12. aprillil, kui Eesti looderannikul lekkis punkerdamise käigus merre raskekütteõli, millest osa jõudis ka rannikule.
Riigikogu menetlusse on jõudnud eelnõu, millega mh kohustataks suuremaid elektri- ja elektroonikaseadmete müüjaid võtma müügikohas tasuta tagasi väikesi elektriromusid. Lähemalt kajastasime eelnõu 2013. a septembrikuu uudiskirjas.
6. mail kiitis EL Nõukogu heaks määruse muudatused, mille eesmärgiks on tõhustada jäätmesaadetiste kontrolli; eelnõu kohta saate lähemalt lugeda märtsi uudiskirjast. Järgmise sammuna tuleb eelnõu avalikustada Euroopa Liidu Teatajas, määrust kohaldataks alates 1. jaanuarist 2016. a.
Vabariigi Valitsuse poolt 17. aprillil heakskiidetud Riigi jäätmekava 2014-2020 eelnõu esitati Riigikogule arutamiseks. Uue perioodi jäätmekava strateegilisteks eesmärkideks on eelnõus seatud jäätmetekke vältimine ja vähendamine, suurem ringlussevõtt ja taaskasutus ning jäätmetest tuleneva keskkonnariski vähendamine. Jäätmekava eelnõud tutvustasime lähemalt jaanuarikuu uudiskirjas.
Strateegiliste eesmärkide saavutamiseks näeb jäätmekava eelnõu meetmetena ette teadlikkuse tõstmise, investeeringud ressursitõhusasse tehnoloogiasse ja erinevad toetused, nt ressursijuhtimissüsteemidele ja toetavatele IT-rakendustele, jäätmete korduskasutust edendada soovivate ettevõtetele ja KOVidele. Lisaks kavandatakse analüüsida täiendavate majandusmeetmete (maksude) kehtestamise võimalusi jäätmetekke vältimise ning korduskasutuse stimuleerimiseks ning tõhustada järelevalvet jäätmekäitluse keskkonnanõuete täitmise üle.
Konkreetsemate tegevustena on kavas liigiti kogutud jäätmete kogumis- ja käitlusvõrgustiku optimeerimine, üleriigilise biolagunevate jäätmete kogumis- ja käitlusvõrgustiku loomine, jäätmearuandluse infosüsteemi arendamine ja hooldus, keskkonnanõuetele mittevastavate prügilate korrastamine, riiklike ohtlike jäätmete käitluskeskuste toimimise tagamine ning vanade A-kategooria jäätmehoidlate korrastamine.
Õiguskantsler on 6. mail andnud järjekordse seisukoha Maardu linna jäätmehoolduseeskirja punkti osas, mis võimaldab isikuid kuni 6 kuuks korraldatud jäätmeveost vabastada. Õiguskantsleri esimesest märgukirjast sel teemal kirjutasime 2013. a novembrikuises uudiskirjas. Õiguskantsler leidis tollal, et Maardu linna poolt oli vale kehtestada vabastamise tähtajaks kõigile isikutele maksimaalselt 6 kuud, sest teatud juhtudel võis isik soovida põhjendatult vabastust pikemaks ajaks kui 6 kuuks. Seega piiras linn vastava punktiga liigselt oma otsustusõigust.
Vastuseks märgukirjale on Maardu linn leidnud, et jäätmehoolduseeskirja vastava punkti mõte oli anda suvilaomanikele võimalus leppida jäätmevedajaga kokku vedude peatumises kuni 6 kuuks ilma linnavalitsuse poole pöördumata, et vähendada halduskoormust. Seega ei reguleerinud vastav säte Maardu linna arvates üldse isikute vabastamist jäätmeveost ega piiranud linna otsustusruumi isikute vabastamisel, vaid tähendas ainult jäätmeveoteenuse peatamise võimalust teatud perioodiks. Maardu linna vastuses oli esitatud ka teine tõlgendus – et vastav eeskirja punkt tähendab kuni 6 kuuks jäätmeveo sageduse vähendamist nullini. Tegemist oleks niisiis pelgalt erandiga üldisest mahutite tühjendamise sagedusest.
Õiguskantsler leiab omakorda Maardu linnale vastates, et jäätmeseaduse kohaselt on isiku vabastamine jäätmeveoteenuse kasutamise kohustusest võimalik üksnes kohaliku omavalitsuse poolt. Lepinguliste teenuste peatamise võimalust seadus ette ei näe. Ka jäätmeveosageduse miinimum on seaduses paika pandud ning selleks on üks kord nelja nädala jooksul. Kohalikul omavalitsusel ei ole tiheasustusalal võimalik väiksemat sagedust kehtestada. Seetõttu oleks Maardu linna jäätmehoolduseeskiri ka täiendavate tõlgenduste korral vastuolus seadusega.
Keskkonnaministri 9. veebruari 2005. a määruse nr 9 „Elektri- ja elektroonikaseadmete romude käitlusnõuded” muutmine
Riigi Teatajas avaldatud muudatustega lisati määrusesse ohtlike ainete “eemaldamise” mõiste definitsioon, muudatused olid vajalikud EL direktiivi 2012/19/EL (nn uue elektroonikaromude direktiivi) täielikuks ülevõtmiseks.
Vabariigi Valitsuse 8. detsembri 2011. a määruse nr 148 „Jäätmete taaskasutamis- ja kõrvaldamistoimingute nimistud“ muutmine
Riigi Teatajas avaldatud muudatused täpsustavad, et taaskasutamisele ja kõrvaldamisele eelnevaks toiminguks (näiteks jäätmete segamine, purustamine, bioloogiline töötlus) võib jäätmekäitlustegevuse liigitada üksnes siis, kui selleks ei ole ühtegi teist sisult sobivamat ja lõplikku toimingut.
Riigikohus tegi 12. märtsil otsuse kohtuasjas 3-1-1-19-14, milles analüüsis kalapüügiga seonduvate andmete esitamise nõudeid.
Vaidlusaluses kohtuasjas oli kutselist kalurit E. Kella karistatud väärteo korras selle eest, et ta käis koos J.K-ga 2012. a novembris Võrtsjärvel kalapüügivahendeid nõudmas. Välja püüti haugi, latikat, lutsu ja ahvenat, ent rannapüügipäeviku täitis kalur üksnes ahvena osas. Kalapüügiga seotud andmete esitamise nõuded näevad aga ette, et enne maaletoomist tuleb märkida rannapüügipäevikusse kõik püütud kalakogused liikide kaupa.
Riigikohus asus seisukohale, et kalapüügiga seotud andmete esitamise korra rikkumise eest ei vastuta sugugi mitte kõik kalapüügiloa alusel kala püüdvad isikud, vaid üksnes need, kes on nõuetes kohustatud isikutena määratletud. Nendeks isikuteks saavad olla kalapüügiloa omanik, laeva kapten või kala esmakokkuostja. Antud juhtumil püüti kala loa alusel, mis ei kuulunud E. Kellale, vaid temaga püügil kaasas olnud J. K-le. Seega ei saanud E. Kella andmete esitamise nõuete rikkumise eest üldse vastutusele võtta ning Riigikohus lõpetas väärteomenetluse.
Riigikohtu otsus asjas 3-1-1-19-14
12. mail liitus KÕKi meeskonnaga uus jurist Mirjam Reinthal. Mirjam tunneb hästi haldusmenetlust ning omab õigusnõustamise ja kohtus esindamise kogemust. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 2003. aastal ning töötanud juristina Advokaadibüroos Lillo & Lõhmus ning Tartu Linnavalitsuses. Aastatel 2007-2012 töötas Mirjam Finantsinspektsioonis järelevalvespetsialistina ning alates 2012. aastast Tartu Ülikoolis siseauditi juhi ning õppekorralduse juristina.
KÕKi jurist ja juhatuse liige Kärt Vaarmari selgitab: „Maavara kaevandamisega seotud juhtumites on tavaliselt esikohal ettevõtja huvid. Tahame anda Eesti inimestele võimaluse osaleda kaevandamisega seotud otsuste tegemises ettevõtjale ja riigiasutustele võrdväärse partnerina, kelle huve arvestatakse.“

matches:
Riigikohus
Riigikohus
Kohus
Riigikohus
§ 1412
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus


Koigi maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri – Riigi Teataja
Koigi maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri
Koigi maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri - sisukord
§ 1 Koigi maastikukaitseala kaitse-eesmärk
§ 4 Lubatud tegevus kaitsealal
§ 5 Keelatud tegevus kaitsealal
§ 8 Lubatud tegevus
§ 9 Keelatud tegevus
§ 10 Piiranguvööndi kaitse-eesmärk
Vastu võetud 18.08.2005 nr 219
RT I 2005, 45, 378
jõustumine 28.08.2005
§ 1. Koigi maastikukaitseala kaitse-eesmärk
(1) Koigi maastikukaitseala (edaspidi kaitseala) moodustatakse väärtuslike elupaikade, looduse ja maastiku mitmekesisuse ning haruldaste liikide kaitseks.
(2) Kaitseala võetakse kaitse alla:
1) EÜ nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta I lisas nimetatud elupaigatüüpide – vähe- kuni kesktoiteliste kalgiveeliste järvede (3140)2, huumustoiteliste järvede ja järvikute (3160), kadastike (5130), fennoskandia puisniitude (6530*), looduslikus seisundis rabade (7110*), siirde- ja õõtsiksoode (7140), lääne-mõõkrohuga lubjarikaste madalsoode (7210*), liigirikaste madalsoode (7230), vanade loodusmetsade (9010*), vanade laialehiste salumetsade (9020), soostuvate ja soo-lehtmetsade (9080) ning siirdesoo- ja rabametsade (91D0*) kaitseks;
2) EÜ nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta II lisas nimetatud liikide – laugu (Fulica atra) ja rääkspardi ( Anas strepera) ning direktiivi I lisas nimetatud ning ühtlasi I või II kategooria kaitsealuste liikide kaitseks.
(3) Kaitseala maa- ja veeala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele kaheks sihtkaitsevööndiks ja kolmeks piiranguvööndiks.
(4) Kaitsealal kehtivad «Looduskaitseseaduses» sätestatud piirangud käesolevas määruses sätestatud erisustega.
(5) Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduse nr 615-k «Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri» lisa 1 punkti 1 alapunktist 12 ja punkti 2 alapunktist 110 hõlmab kaitseala Koigi linnu- ja loodusala, kus tegevuse kavandamisel tuleb hinnata selle mõju kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade suhtes kehtivaid erisusi.
(1) Kaitseala asub Saare maakonnas Pöide vallas Kapra, Koigi, Are ja Kahutsi külas, Laimjala vallas Nõmme, Paju, Kurdla, Jõe ja Käo külas ning Valjala vallas Kõriska külas.
§ 4. Lubatud tegevus kaitsealal
(1) Inimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi kogu kaitsealal, välja arvatud käesoleva määruse § 9 punktis 4 sätestatud juhtudel Kõriskaru sihtkaitsevööndis.
(3) Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult kaitseala valitseja nõusolekul selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohtades. Telkimine ja lõkke tegemine õuemaal on lubatud omaniku loal.
(4) Kaitsealal on lubatud kuni 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades. Rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades on lubatud üksnes kaitseala valitseja nõusolekul.
(5) Kaitseala teedel on lubatud sõidukiga sõitmine. Väljaspool teid on sõidukiga või maastikusõidukiga sõitmine lubatud kaitseala valitseja nõusolekul, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödel ning käesoleva kaitse-eeskirjaga lubatud tööde ja kaitseala valitsemisega seotud tööde tegemisel.
(6) Kaitsealal on lubatud harrastuskalapüük, välja arvatud 1. aprillist 31. juulini «Kalapüügiseaduse» § 11 lõike 3 punktides 4–8 nimetatud harrastuspüügivahenditega.
(7) Kaitsealal on lubatud jahipidamine, välja arvatud käesoleva määruse § 9 punktis 5 sätestatud juhul.
§ 5. Keelatud tegevus kaitsealal
6) anda nõusolekut väikeehitise ehitamiseks, sealhulgas lautri või paadisilla ehitamiseks;
(1) Kaitseala valitseja vaatab talle kooskõlastamiseks esitatud metsateatise läbi ja annab kümne tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates metsakoosluse liikide ning vanuse mitmekesisuse säilitamise eesmärgist tulenevalt oma kirjaliku nõusoleku või seab vajaduse korral omapoolsed tingimused.
(3) Kui tegevust ei ole kaitseala valitsejaga kooskõlastatud või tegevuse juures ei ole arvestatud kaitseala valitseja kirjalikult seatud tingimusi, mille täitmise korral tegevus ei kahjusta kaitseala kaitse-eesmärgi saavutamist või seisundit, ei teki isikul, kelle huvides nimetatud tegevus on, vastavalt «Haldusmenetluse seadusele» õiguspärast ootust sellise tegevuse õiguspärasuse osas.
(4) Keskkonnaministeeriumil või Keskkonnaametil on keskkonnamõju hindamise järelevalvajana õigus määrata kaitseala kaitseks keskkonnanõudeid, kui kavandatav tegevus võib kahjustada kaitseala kaitse-eesmärgi saavutamist või seisundit.
(1) Kaitseala sihtkaitsevöönd on kaitseala osa seal väljakujunenud või kujundatavate looduslike koosluste säilitamiseks.
1) Kõriskaru sihtkaitsevöönd;
2) Raba sihtkaitsevöönd.
§ 8. Lubatud tegevus
1) koosluste ilme ja liigikoosseisu tagamiseks ning kaitsealuste liikide elutingimuste säilitamiseks vajalik tegevus;
2) metsakoosluse kujundamine vastavalt kaitse-eesmärgile 1. oktoobrist 31. jaanuarini, kusjuures kaitseala valitsejal on õigus esitada nõudeid raietehnoloogia, metsamaterjali kokku- ja väljaveo ning puistu koosseisu ja täiuse osas;
3) olemasolevate maaparandussüsteemide hoiutööd ja veerežiimi taastamine;
4) tootmisotstarbeta ehitise püstitamine kaitseala tarbeks ning olemasolevate teede ja ehitiste hooldustööd.
§ 9. Keelatud tegevus
3) uute ehitiste püstitamine, välja arvatud käesoleva määruse § 8 punktis 4 sätestatud juhtudel;
4) Kõriskaru sihtkaitsevööndis on keelatud inimeste viibimine 15. veebruarist 31. augustini, välja arvatud kinnisasja omanikul oma kinnisasja piires, järelevalve- ja päästetöödel ja kaitseala valitseja igakordsel nõusolekul teostatavas teadustegevuses;
5) Raba sihtkaitsevööndis linnujaht, välja arvatud jahipidamine hallvaresele.
§ 10. Piiranguvööndi kaitse-eesmärk
(1) Piiranguvöönd on kaitseala maa- ja veeala, mis ei kuulu sihtkaitsevööndisse.
(2) Kaitsealal on kolm piiranguvööndit:
1) Lõhmuste piiranguvöönd;
2) Koigi piiranguvöönd;
3) Ollamäe piiranguvöönd.
(2) Piiranguvööndis on kaitseala valitseja nõusolekul lubatud:
1) ehitise, kaasa arvatud ajutise ehitise püstitamine;
2) veekogude veetaseme ja kaldajoone muutmine.
2) maavara kaevandamine, välja arvatud «Maapõueseaduse» § 59 lõikes 2 sätestatud juhul kaitseala valitsejaga kooskõlastatud kohtades;
5) biotsiidi ja taimekaitsevahendi kasutamine;
6) uuendusraie, välja arvatud turberaie, kusjuures tuleb säilitada koosluse liikide ja vanuse mitmekesisus;
7) puidu kokku- ja väljavedu külmumata pinnasel.
1EÜ nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50; C 241, 29.08.1994, lk 175; L 305, 8.11.1997, lk 42–65; L 236, 23.09.2003, lk 667–702; L 284, 31.10.2003, lk 1–53) ja EÜ nõukogu direktiiv 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (EÜT L 103, 25.04.1979, lk 1–18; L 291, 19.11.1979, lk 111; L 319, 7.11.1981, lk 3–15; L 233, 30.08.1985, lk 33–41; L 302, 15.11.1985, lk 218; L 100, 16.04.1986, lk 22–25; L 115, 8.05.1991, lk 41–55; L 164, 30.06.1994, lk 9–14; C 241, 29.08.1994, lk 175; L 223, 13.08.1997, lk 9–17; L 236, 23.09.2003, lk 667–702).
3Kaitseala välispiir ja vööndite piirid on märgitud määruse lisas esitatud kaardil Eesti põhikaardi (mõõtkava 1:10 000) alusel, kasutades maakatastri andmeid seisuga juuni 2004. a.


Keskkonnatasu deklaratsiooni vormid ja täitmise kord ning maavara kaevandamise mahu aruandele esitatavad nõuded, aruande vorm ja esitamise kord – Riigi Teataja
Keskkonnatasu deklaratsiooni vormid ja täitmise kord ning maavara kaevandamise mahu aruandele esitatavad nõuded, aruande vorm ja esitamise kord
Keskkonnatasu deklaratsiooni vormid ja täitmise kord ning maavara kaevandamise mahu aruandele esitatavad nõuded, aruande vorm ja esitamise kord - sisukord
§ 1 Keskkonnatasu deklaratsioonide vormid
§ 2 Keskkonnatasu deklaratsiooni vormi täitmine
§ 3 Maavara kaevandamise mahu aruande esitamine
§ 4 Aruande kontrollimine ja aruande edastamine keskkonnaregistrile
RT I, 28.06.2019, 43
[RT I, 29.12.2016, 37 - jõust. 01.01.2017]
Vastu võetud 05.04.2011 nr 22
RT I, 12.04.2011, 5
jõustumine 15.04.2011, rakendatakse alates 01.04.2011
30.07.2014 RT I, 05.08.2014, 1 08.08.2014, rakendatakse alates 01.04.2014
27.12.2016 RT I, 29.12.2016, 37 01.01.2017
22.03.2017 RT I, 28.03.2017, 2 01.04.2017
02.11.2017 RT I, 10.11.2017, 9 01.01.2018
25.06.2019 RT I, 28.06.2019, 40 01.07.2019, rakendatakse 2019. aasta 1. aprillist; osaliselt jõustumine 01.01.2020
Määrus kehtestatakse „Keskkonnatasude seaduse” § 333 lõike 3 ja „Maapõueseaduse” § 77 lõike 2 alusel.
§ 1. Keskkonnatasu deklaratsioonide vormid
Määrusega kehtestatakse järgmised keskkonnatasu deklaratsiooni vormid:
1) vee erikasutusõiguse tasu deklaratsiooni vorm „Vee erikasutusõiguse tasu deklaratsioon” (lisa 1);
2) deklaratsiooni vorm saasteainete heitmisel veekogusse põhjavette või pinnasesse „Veesaastetasu deklaratsioon” (lisa 2);
3) deklaratsiooni vorm saasteainete heitmisel välisõhku „Välisõhu saastetasu deklaratsioon” (lisa 3);
4) maavara kaevandamisõiguse tasu deklaratsiooni ja maavara kaevandamise mahu aruande vorm „Maavara kaevandamisõiguse tasu deklaratsioon ja maavara kaevandamise mahu aruanne” (lisa 4);
5) deklaratsiooni vorm jäätmete kõrvaldamisel ladestamise teel prügilasse või muude toimingutega jäätmete keskkonda viimisel „Saastetasu deklaratsioon jäätmete kõrvaldamisel” (lisa 5).
§ 2. Keskkonnatasu deklaratsiooni vormi täitmine
(1) Deklaratsiooni esitab isik, kellel on keskkonnatasu deklaratsiooni esitamise kohustus (edaspidi deklaratsiooni esitaja) iga keskkonnakasutuse valdkonna kohta eraldi.
(2) Deklaratsiooni esitaja esitab keskkonnakasutuse toimumise kvartali eest makstava keskkonnatasu deklaratsiooni iga keskkonnaloa kohta eraldi.
(3) Deklaratsiooni vorm peab olema täidetud loetavalt ja sellisel viisil, et kandeid ei ole võimalik kustutada. Andmete kustutamine ja ülekirjutamine on keelatud.
(4) Deklaratsiooni vormi lahtris „Kinnitan esitatud andmete õigsust” kinnitab keskkonnatasu deklaratsiooni esitaja või tema volitatud esindaja oma allkirjaga esitatud andmete õigsust ning märgib oma ees- ja perekonnanime, ametinimetuse ja deklaratsiooni täitmise kuupäeva.
(5) Märkides deklaratsiooni vormile e-posti aadressi, nõustub deklaratsiooni esitaja, et Keskkonnaamet võib saata selle deklaratsiooni menetlemisega seotud teavet ja dokumente nimetatud e-posti aadressile.
[RT I, 28.03.2017, 2 - jõust. 01.04.2017]
(6) Kui isik, kes on vastavat õigust omamata eemaldanud looduslikust seisundist loodusvara, väljutanud keskkonda saasteaineid või kõrvaldanud jäätmeid, esitab deklaratsiooni keskkonnaotsuste infosüsteemi kaudu, peab ta deklaratsioonis lisaks käesoleva määruse lisas esitatud vormil nõutud andmetele esitama vastavalt ka järgmised andmed:
1) käesoleva määruse lisas 1 „Vee erikasutusõiguse tasu deklaratsioon” esitatud vormi täitmisel – veehaarde liik, veekogu liik, veehaarde seos maavarade kaevandamisega, veehaarde kuuluvus, veehaarde asukoha kohaliku omavalitsuse üksuse nimetus;
2) käesoleva määruse lisas 2 „Veesaastetasu deklaratsioon” esitatud vormi täitmisel – väljalaskme liik.
[RT I, 10.11.2017, 9 - jõust. 01.01.2018]
§ 3. Maavara kaevandamise mahu aruande esitamine
(1) Maavara kaevandamise mahu aruande (edaspidi aruanne) esitab kaevandamisloa omaja maavara kaevandamise mahu aruande vormil (lisa 4 tabel 1) koos maavara kaevandamisõiguse tasu deklaratsiooniga.
(2) Aruanne tuleb esitada aruandekvartalile järgneva kuu 17. kuupäevaks olenemata sellest, kas kaevandamisloa omajal on „Keskkonnatasude seadusest” tulenev kohustus keskkonnatasu deklareerida ning kas kaevandamine aruandeperioodil toimus või mitte.
(3) Dolokivi, fosforiidi, aluskorra ehituskivi ehk kristalliinse ehituskivi, kruusa, liiva, lubjakivi, põlevkivi, järvelubja, turba ja savi kaevandatud, kasutatud või kasutuskõlbmatuks muudetud kogus märgitakse aruandes instrumentaalmõõdistamise tulemuste põhjal käesoleva paragrahvi lõigetes 5 ja 6 nimetatud sagedusega.
(4) Instrumentaalmõõdistamiste vahearuannetes määratakse kaevandatud, kasutatud või kasutuskõlbmatuks muudetud maavara hinnanguline kogus kaevandamise, tootmise, laoseisu või turba kaevandamisel tehtud aunade mõõdistamise tulemuste järgi. Kui kaevandaja teeb instrumentaalmõõdistamist käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatust sagedamini, tuleb aruanne koostada instrumentaalmõõdistamise tulemuste alusel.
(5) Sõltuvalt kaevandamise aastamahust peab kaevandatud, kasutatud või kasutuskõlbmatuks muudetud maavara koguse instrumentaalmõõdistamise sagedus karjääris või kaevanduses olema järgmine. Kui aastamaht on:
1) üle 200 000 tonni/kuupmeetri (edaspidi ühik) – kord kvartalis;
2) 50 000–200 000 ühikut – kord aastas;
3) 10 000–50 000 ühikut – kord 2 aasta jooksul;
4) alla 10 000 ühiku – kord 3 aasta jooksul.
(6) Kaevandatud, kasutatud või kasutuskõlbmatuks muudetud turba kogus mõõdistatakse ja arvutatakse üks kord maavara kaevandamise loa kehtivusaja jooksul. Instrumentaalmõõdistamine tuleb teha mitte varem kui viis aastat, kuid hiljemalt kolm aastat enne maavara kaevandamise loa kehtivusaja lõppemist, välja arvatud maapõueseaduse § 67 lõikes 4 sätestatud juhul.
(7) Kaevandatud, kasutatud või kasutuskõlbmatuks muudetud maavara koguse instrumentaalmõõdistamisel tuleb lähtuda maapõueseaduse § 76 lõike 9 alusel kehtestatud määruse nõuetest.
(8) Järve- ja meremuda kaevandamise korral märgitakse aruandesse kaevandatud, kasutatud või kasutuskõlbmatuks muudetud maavara hinnanguline kogus, mille kaevandaja on määranud toodangu mahtude alusel.
(9) Tasaarvestuse tegemisel tuleb lähtuda „Keskkonnatasude seadusega” kehtestatud kaevandamisõiguse tasu tasaarvestamise metoodikast.
(10) Maavara kaevandamise loa omaja peab aruannet säilitama seitse aastat pärast maavara kaevandamise loa kehtivusaja lõppemist.
§ 4. Aruande kontrollimine ja aruande edastamine keskkonnaregistrile
(1) Kui kaevandamisloa andjal või Keskkonnaametil tekib põhjendatud kahtlus, et esitatud aruandes on märgitud ebatäpsed andmed, on tal õigus korraldada aruandega seotud alal kontrollmõõdistamine.
(2) Kaevandamisloa andjal või Keskkonnaametil on õigus nõuda aruande aluseks olnud instrumentaalmõõdistamise dokumentatsiooni esitamist.
(3) Keskkonnaamet edastab aruande andmed keskkonnaregistri volitatud töötlejale 20 päeva jooksul aruande esitamise päevast arvates.
Käesolevat määrust rakendatakse tagasiulatuvalt alates 2011. aasta 1. aprillist.
Lisa 1 Vee erikasutusõiguse tasu deklaratsioon
Lisa 2 Veesaastetasu deklaratsioon
Lisa 3 Välisõhu saastetasu deklaratsioon
[RT I, 28.06.2019, 40 - jõust. 01.07.2019, rakendatakse 2019. aasta 1. aprillist.]
Lisa 4 Maavara kaevandamisõiguse tasu deklaratsioon ja maavara kaevandamise mahu aruanne
[RT I, 28.06.2019, 40 - jõust. 01.01.2020]
Lisa 5 Saastetasu deklaratsioon jäätmete kõrvaldamisel