text:
Igasuguseid kokkuleppeid Te võite ilmselgelt pärijatega teha. Kõige tähtsam on näidata ära õigusliku huvi olemasolu ehk selgitada, mis on see kaalukas põhjus, mille jaoks teil on vaja infot lahkunu konto kohta. Siiski ei pea annakutäitja oma varast maksma, vaid annakukorraldus täidetakse pärandvara ulatuses. Selle saate alla laadida oma kodupanga internetipangast. Kiirlaen arvele 15 min, kes võtnud eraisikult laenu. Tasub ka märkida, et seadusest tulenevalt vara, mille laps on omandanud pärimise teel või kinketehingu alusel, peavad vanemad valitsema vara andnud isiku juhiste kohaselt. Mis õigused meil oleks üürnikule öelda, et ta välja koliks. Üldiselt ei tohiks sellise teabe küsimine olla keelatud, kuid võib olla raskendatud. Teadsime, et isal jäi kohustusteks väikelaen. Kui soovite saada juriidilist abi pangalt teabe saamisel, siis võtke meiega ühendust. Kui olete väljavõtte arvutisse salvestanud, saate selle üles laadida laenutaotluse lehel. Kui kõnealune poeg soovib oma pärandist konkreetse venna kasuks loobuda, siis oleks mõistlik pärand vastu võtta ja seejärel kinkelepinguga see oma vennale üle anda. Korraga saab loobuda ühest annakust, annaku osaline vastuvõtmine ei ole võimalik. See tähendab, et pärandi avanemisel ei saa annakusaaja kohe annakueseme omanikuks, vaid tal tekib eseme suhtes üksnes õigus nõuda selle omandi üleandmist. Seda saab teha ainult kolme kuu jooksul arvates päevast, kui pärija sai teada, et pärandaja on surnud ja sellel pärijal on õigus pärandile. Makse hilinemisega kaasnevad kulud ning hilinenud maksetelt arvestatakse viivist. Aldo Vassar, advokaat, Advokaadibüroo LINDEBERG, www.lindeberg.legal Kui üürileping lõpeb veebruaris ära, siis üürnikul ei ole õigust ka lepingu lõppemise ajast alates enam selles korteris elada ning ta peab korteri vabastama. Kohus otsustas müüa korter enampakkumise teel kuid veerand osa omanik leidis, et temale tehti liiga ja esitas apellatsioonikaebuse mis ka rahuldati kuna kohus ei andnud temale õigust korter omavahelise enampakkumise teel osta. Aldo Vassar, advokaat, Advokaadibüroo LINDEBERG, www.lindeberg.legal Lapsevanemana olete oma alaealise lapse seaduslik esindaja. Kui Te ei ole eelnevalt Inbanki poolt tuvastatud klient ja Te ei ole varasemalt Inbankiga ühtegi lepingut sõlminud, saate end tuvastada veebikaamera kaudu Veriffis või Inbanki või Omniva kontoris. Makse hilinemisega seotud tasud leiate oma lepingust ja Inbanki hinnakirjast. 2000 laen, soovin võtta laenu. Kui me siiski ei jõua summas kokkuleppele siis kas pärijatel on õigus maa maha müüa ja kas sellisel juhul jääb minu annak alles ka uue omaniku puhul. Laenusumma väljamaksmise eelduseks on ka isikusamasuse tuvastamine, mida saate teha veebikaamera kaudu Veriffis või valitud Omniva või Inbanki kontoris. Seega antud juhul tuleb Teil panga nõudmisel täita laenukohustused täies ulatuses, mille järel tekib Teil tagasinõue venna vastu temale langevas osas. Mugavamaks tasumiseks soovitame Teil sõlmida e-arve püsimakse lepingu. Nüüd ootame jälle millal kostja esitab kohtule oma soovi ja hinna korteri omandamiseks. Arve tasumine toimub Inbanki pangakontole SEB või LHV pangas. Seetõttu võib esimese perioodi arve summa olla väiksem kui maksegraafikus toodud summa, mis on välja arvutatud lepingu koostamise hetkel. Kui annakuks on määratud õigus, tuleb annakusaajale anda ka selle õiguse alusel saadu. Kas kostjal on veel võimalusi kuidas takistada kaasomandi müüki. Soov oleks kaasomand kiiremas korras lõpetada kuid hetkel tundub see võimatuna kuna kostja lubas igal võimalusel edasi kaevata. Siinkohal aga rõhutan, et antud juhul tuleks kohtumenetluse käigu ja asja materjalidega lähemalt tutvuda, et Teile konkreetsem õiguslik hinnang ja vastus vastava küsimuse osas anda. Kui annakute täitmiseks pärandvarast ei piisa, siis vähendatakse annakuid võrdeliselt nende suurusega nii palju, et iga annak selles osas täidetaks. Pärandist loobumise tähtaeg on piiratud. Sest me oleks huvitatud, et korter vabastatakse. Kadunukese tehtud üürileping selle üürnikuga lõpeb veebruaris sellel aastal. Positiivse vastuse korral saate koheselt sõlmida ka laenulepingu.Kui me ei saa Teile kohe laenuotsust teha, palume Teil esitada ka digitaalselt kinnitatud konto väljavõtte, misjärel anname vastuse Teie laenutaotlusele ühe tööpäeva jooksul. Konto väljavõte peab sisaldama infot Teie sissetulekute ja kohustuste kohta. Kui pärija esitab inventuuri nõude enne pärandi vastuvõtmist, määrab notar inventuuri tegija pärast seda, kui inventuuri nõude esitaja on pärandi vastu võtnud. Lugupidamisega Aldo Vassar, advokaat, Advokaadibüroo LINDEBERG, www.lindeberg.legal Tere Pärandi vastuvõtmisega lähevad pärijale üle kõik pärandaja õigused ja kohustused, välja arvatud need, mis oma olemuselt on lahutamatult seotud pärandaja isikuga. Annakusaajal on õigus annak vastu võtta või sellest loobuda. Annakueseme omanikuna saate ise valida, kelle nimele see registreerida, kuid enne soovitaks sõlmida eseme suhtes näiteks kinkeleping. Küll aga kui pärast üürilepingu tähtaja möödumist jätkab üürnik asja kasutamist, loetakse, et üürileping on muutunud tähtajatuks, kui üürileandja või üürnik ei avalda teisele lepingupoolele kahe nädala jooksul teistsugust tahet. Ühesõnaga on tegemist tahtliku kahju tekitamisega meile. Maksepuhkuse ühekordseks pikkuseks on kuni kolm kuud. Täitemenetluse seadustikust tulenevalt sissenõudja võib nõude täitmiseks kinnisasjale pöörata sissenõude, kui võlgnik on kantud kinnisasja omanikuna kinnistusraamatusse või kui võlgnik on kinnistusraamatusse kantud omaniku üldõigusjärglane. Seega läheb pärandi vastuvõtmisega üle ka kinnisvara. Kuna alles pärandi vastuvõtmisega lähevad pärijale üle kõik pärandaja õigused ja kohustused, siis tuleb kõigepealt pärijatel pärand vastu võtta, et vastavaid toiminguid teha. Uut üürilepingut ei saa ju teha kuna korter pole ju veel kellegi oma, sest kõik on pooleli alles. Kui pärija inventuuri ei tee ning pärandvarast pärandaja kohustuste täitmiseks ei piisa, vastutab pärija nende kohustuste eest pärandvara ületavas osas oma vara arvel. Üürnikul ju lõpeb nagunii leping ära, siis ta ju peab välja kolima. Kui Teil siiski ei õnnestu lepingut leida, palume pöörduda Inbanki kontorisse. Arve loetakse makstuks, kui see on tasutud korrektse viitenumbriga, mille leiate oma lepingust või e-arvelt. Seega pärandvara jagatakse vastavalt pärijate pärandiosale. Viite lepingule leiate ühtlasi ka e-kirjast, mis saadetakse Teile lepingu sõlmimisel. Kuid siinkohal märgin, et suusõnalise kokkuleppe alusel kindlasti antud juhul tegutseda ei soovita, kuna kahjuks praktika näitab, et selliseid kokkuleppeid kiputakse rikkuma ning hilisem tõendamine on äärmiselt keerukas. Riigikohus on korduvalt rõhutanud põhimõtet, mille kohaselt peab kaasomandi lõpetamine toimuma kaasomanike huve võimalikult suures ulatuses arvestades ja kaasomand tuleb lõpetada viisil, mis koormab kaasomanikke kõige vähem. Seejuures laenuandja ei pea arvestama sellega, mis ulatuses igaüks neist vastutab. Kas peaksime teatama kohtule soovist osaleda või peame ootama kohtult juhendeid kuidas edasi toimida. Üldjuhul on annakutäitja pärija, aga pärandaja võib selleks testamendis määrata ka muu isiku. Kui näete ette pikemaajalisi probleeme maksete tasumisel, siis palume kindlasti Inbanki poole pöörduda, et üheskoos paindlik lahendus leida. Mingit läbisaamist ühe osapoolega, kellel veerand osa, ei ole ja soovisime kaasomandi lõpetada kohtu kaudu. Selleks palume esitada sooviavaldus aadressile [email protected] koos kuupäevaga, mil soovite laenu ennetähtaegselt tasuda. Väga tahaks nüüd teada, kuidas edasi käituda. Seega pärandi vastu võtnud pärija võib notarile esitada inventuuri nõude. Ennetähtaegse tagastamise tingimused on leitavad Inbanki hinnakirjast. Kaaspärija võib käsutada temale kuuluvat mõttelist osa pärandvara ühisusest. Seega kui pärijad omavahel kokkuleppele ei jõua, saab nõuda pärandvara jagamist kohtu kaudu. Avaldamise tähtaeg hakkab üürniku jaoks kulgema üürilepingu tähtaja möödumisest, üürileandja jaoks aga ajast, mil ta sai teada, et üürnik jätkab asja kasutamist. Pärandvara jagamisel kohaldatakse kaasomandis oleva asja jagamise sätteid. Notaris saime teada, et tal on pangas ka pensioniosakud, mis väikelaenu katavad. Järelikult on see teie otsustada, kas soovite lapse nimel annaku vastu võtta või mitte. Teisisõnu laenuandja võib vabalt valida, millise solidaarvõlgniku vastu nõuet esitada ning seega võib ta väikelaenu tagastamist nõuda ka üksnes Teilt. Seejärel edastame Teile lõpliku summa, mis selle kuupäeva seisuga tuleb tasuda. E-arve saadetakse Teie internetipanka tasumiseks sellelt kontolt, kuhu soovisite saada laenusumma.
. Kui pärijad soovivad pärandvara ühisuse lõpetada ning pärandi hulka kuuluva vara omavahel jagada, tuleb neil sõlmida pärandvara jagamise leping. Kui pärija ei esita selle aja jooksul notarile pärandist loobumise avaldust, siis loetakse ta pärandi vastuvõtnuks.
. Pärand läks jagamisele minu ja venna vahel. Näiteks LHV pangast on lahkunu kontoga seonduvat infot saada äärmiselt raske. Seega kui kasutusõigust ei ole kinnistusraamatusse kantud, siis uue omaniku suhtes see ei kehti ning temalt Te annaku täitmist nõuda ei saa. Tervist, Minu küsimus puudutab annakusaajat, annakutäitjat ja annaku kandmist kinnistusraamatusse. Kui esitate konto väljavõtte Swedbankist või SEB-st, peab see olema panga poolt digitaalselt kinnitatud formaadis. Pärandvara ühisusele ja kaaspärijate vahelistele suhetele kohaldatakse kaasomandi sätteid. Maksepäeva muutmiseks esitage palun sooviavaldus aadressile [email protected] Kui üks solidaarvõlgnik täidab kohustuse, läheb talle üle võlausaldaja nõue teiste solidaarvõlgnike vastu, välja arvatud talle endale langevas osas. Maksepuhkuse täpne pikkus ja tingimused määratakse kliendi vajadusi ja võimalusi arvesse võttes. Kaasomandi sätted asjaõigusseaduses ütlevad, et kaasomandi lõpetamisel jagatakse asi vastavalt kaasomanike kokkuleppele. Kuidas teha telefoni krediit rahaks, SMS laenud sõnumika. Seaduse kohaselt peab avalduse esitama see isik, kellel oleks õigus pärida, kuid ta tahab pärandist loobuda. Kus kiirelt raha saada, laenud ilma tagatisteta. Annakutäitja peab üldjuhul annakueseme üle andma siis, kui tal on see olemas. Uued laenud inimeselt inimesele, paradiisi laen. Kui soovite maksepuhkuse võimalust kasutada teist korda, peavad Teie eelneva kolme kuu laenu- ning intressimaksed olema tasutud. Nüüd, kui olen asjadega nii kaugele jõudnud, et pangaga asjad korda ajada sain teada, et laen tuleb ainult minul kinni maksta, sest venna pangaarve on arestitud. Aldo Vassar, advokaat, Advokaadibüroo LINDEBERG, www.lindeberg.legal Kui pärima õigustatud isik on pärandist loobunud, on pärima õigustatud see isik, kes oleks pärinud siis, kui pärandist loobunu oleks surnud enne pärandi avanemist. Vaadake täpsemalt Inbanki ja Omniva kontorite asukohti. Kui esitate konto väljavõtte mõnest teisest pangast, tuleb Teil konto väljavõte salvestada PDF formaati ning seejärel DigiDoc programmi abil ise digitaalselt allkirjastada. Kohus peab kaasomanike huvide kaalumisel lähtuma õiglusest ning huvide kaalumine on kohtu diskretsiooniotsus, millesse kõrgema astme kohus saab sekkuda üksnes juhul, kui kohus on ületanud diskretsioonipiire. Näiteks on võimalik võtta maksepuhkust või pikendada laenuperioodi, mis toob kaasa madalama kuumakse. Seepärast palume meid makseraskusest koheselt teavitada. Vastasel juhul oleksin kohe pärandist loobunud, sest teadsin venna probleeme kohtutäituriga. Raha laekub Teie arvelduskontole sõltuvalt Teie pangast kas samal või järgneval pangapäeval pärast meiepoolse ülekande sooritamist. Seega pärandi vastuvõtmisega lähevad pärijale üle kõik pärandaja õigused ja kohustused, välja arvatud need, mis oma olemuselt on lahutamatult seotud pärandaja isikuga või mis seadusest tulenevalt ei saa ühelt isikult teisele üle minna. Küll aga seadusest tulenevalt, kui annakuks määratud ese on hävinud või selle väärtus on vähenenud annakutäitja süül, on annakusaajal õigus nõuda temalt kahju hüvitamist. Ehk seadusest tulenevalt tähtajaline üürileping lõpeb tähtaja möödumisega, kui lepingut ei ole varem erakorraliselt üles öeldud. Lepingut on lisaks võimalik allkirjastada ka Inbanki kontoris. Kas annak tuleks ikkagi notariaalselt vormistada või loeb suusõnaline kokkulepe pärijatega, et nad kompenseerivad mulle annaku rahaliselt. Talvekuudel küllaltki suured kommunaalkulud jne. Oma vastutust saab pärija piirata inventuuri tegemisega – pärast inventuuri tegemist vastutab ta pärandvaraga seotud kohustuste eest üksnes pärandvara ulatuses. Teil on võimalus annak vastu võtta või sellest loobuda. Kõige mõistlikum on määrata annakutäitjaks keegi kolmas isik, kuna pärijatel võib annaku eseme suhtes olla oma huvi aga kolmandal isikul annaku eseme suhtes mingisuguseid õiguseid ja huvi eelduslikult ei ole. Lepingu allkirjastamiseks interneti teel on vajalik toimiva ID-kaardi või mobiil-ID olemasolu. Maksepäeva muutmise tasu on leitav Inbanki hinnakirjast. Tutvuge ka konto väljavõtte laadimise juhistega. Annakusaaja on isik, kellel tekib õigus nõuda annakutäitjalt annakueseme üleandmist. 2000 laen, soovin võtta laenu. Annaku täitmise nõue tekib pärandi avanemisel. Kaasomanikevaheline enampakkumine on põhjendatud eelkõige siis, kui kaasomanikud soovivad küll kaasomandit lõpetada, kuid asja soovivad enda omandisse samal ajal mitu kaasomanikku. Kui ühele annakusaajale on määratud mitu annakut, siis võib ta valida, millised ta vastu võtab ja millistest ta loobub. Vanemad võivad juhistest kõrvale kalduda, kui nende järgimine võib kahjustada lapse huve. Ja kuna minu päritav osa ei kata isa laenu, tuleb minul isa laenumakseid jätkata. Omanikuks saab annakusaaja alles siis, kui annakuese on talle üle antud. Esitasin küsimust ka notaris korduvalt, et laen minu õlgadele ei jääks. Millised õigused jäävad meile mis tagaks, et saaksime samuti osaleda enampakkumisel, sest teadaolevalt teeb kostja turuhinnast madalama pakkumise lootuses, et kohus annab taas lisaaega ja tegelikult ta ei soovigi seda osta sest puuduvad vahendid. Kui väljavõtte üleslaadimine Inbanki internetipangas ei õnnestu, palume Teil saata see aadressile [email protected] Pärandvara jagamisel määratakse kindlaks, millised pärandi hulka kuuluvad asjad või nende osad, samuti õigused ja kohustused jäävad igale kaaspärijale. Saate seda teha ka hiljem, kui logite Inbanki internetipanka sisse ja valite Laen ning Väikelaen

matches: Kohus kohus Riigikohus Kohus kohus kohus kohus


Tänavakaubanduse ning avalikul üritusel kauba või teenuse müügi kord – Riigi Teataja
Tänavakaubanduse ning avalikul üritusel kauba või teenuse müügi kord
Tänavakaubanduse ning avalikul üritusel kauba või teenuse müügi kord - sisukord
3 TÄNAVAKAUBANDUS
§ 4 Tänavakaubandus
§ 5 Tänavakaubanduse müügikohad
§ 8 Kaubandus avalikul üritusel
§ 9 Müügi piirangud
5 MÜÜGIPILET
§ 10 Müügipilet
§ 11 Müügipileti väljastamisest keeldumise alused
§ 12 Müügipileti kehtetuks tunnistamine
§ 13 Järelevalve ja vastutus käesoleva korra rikkumise eest
RT IV, 12.04.2018, 37
Vastu võetud 28.03.2018 nr 18
Käesolev kord sätestab Viru-Nigula valla territooriumil nõuded tänavakaubandusele ning kauba või teenuse müügi korra avalikul üritusel.
5) klient - tarbija tarbijakaitseseaduse tähenduses ja tarbijaks mitteolev isik, kes soovib teha või teeb tehingu kauplejaga;
7) kokkuostja - edasimüügi või muul eesmärgil seente, marjade, teiste aia- ja metsasaaduste ning muude esemetega kaupleja.
Kaubanduse korraldaja on isik või asutus, kes korraldab tänavakaubandust või kaubandust avalikul üritusel, sealhulgas laadal.
3. peatükk TÄNAVAKAUBANDUS
§ 4. Tänavakaubandus
(3) Müügikoha hooajaline laiendus peab olema kooskõlastatud Viru-Nigula vallavalitsusega.
§ 5. Tänavakaubanduse müügikohad
(1) Tänavakaubandus võib toimuda kaupleja või müüja poolt paigaldatud ajutiselt müügiletilt või auto pealt, müügiautomaadist, müügikärult ja kandekaubandusena, milleks on müük käest, kandelaualt, käsikorvist vms, samuti võib kaupleja või müüja püstitada ajutiselt kauba müügi ajaks kergkonstruktsioonile toetuva varikatuse alla müügileti. Kauba paigutamine tänavakattele või haljasalale on lubatud ainult kaubanduse korraldaja loaga.
(2) Viru-Nigula vallas on tänavakaubandus lubatud Viru-Nigula vallavalitsusega kooskõlastatud asukohtades.
(3) Viru-Nigula vallas on seente, marjade, teiste aia- ja metsasaaduste ning muude esemete kokkuost transpordivahendiga lubatud ainult Viru-Nigula vallavalitsuse loal.
(2) Kauplejal ja müüjal on kohustus kaubanduse korraldaja poolt väljastatud müügipilet alles hoida kuni kauplemise lõpuni ja käesoleva korra paragrahvis 13 nimetatud isikute nõudmisel esitama selle.
(3) Kauplejad ja müüjad on kohustatud hoidma korras müügikoha ümbruse kauplemise ajal ja korrastama müügikoha kauplemise lõpetamisel.
§ 8. Kaubandus avalikul üritusel
(4) Kauplemine avalikul üritusel toimub kaubanduse korraldaja või kaupleja või müüja poolt paigaldatud ajutistelt müügilettidelt või transpordivahendilt.
(5) Kauplejad ja müüjad paigaldavad vajadusel müügikoha juurde prügiurnid ja tagavad nende õigeaegse tühjendamise ning hoiavad korras müügikohtade ümbruse kauplemise ajal ja korrastavad müügikoha ning selle lähiümbruse pärast kauplemist.
§ 9. Müügi piirangud
5. peatükk MÜÜGIPILET
§ 10. Müügipilet
(2) Vallavalitsuse tegutsemisel kaubanduse korraldajana väljastab müügipileti (Lisa 2) taotlusel märgitud ajavahemikuks Viru-Nigula vallavalitsuse kantselei spetsialist.
(4) Müügipileti hinnad kehtestab Viru-Nigula Vallavolikogu eraldi määrusega.
(5) Müügipiletile peab olema märgitud:
§ 11. Müügipileti väljastamisest keeldumise alused
§ 12. Müügipileti kehtetuks tunnistamine
§ 13. Järelevalve ja vastutus käesoleva korra rikkumise eest
1) Viru-Nigula Vallavalitsuse poolt volitatud ametnikud;
Tunnistada kehtetuks Kunda Linnavolikogu 25.04.2016 määrus nr 13 „Tänavakaubanduse ning avalikul üritusel kauba või teenuse müügi kord“.


Määrus kehtestatakse «Käibemaksuseaduse» (RT I 2003, 82, 554) § 35 lõigete 10 ja 12 alusel.
§ 1. Välisriigi maksukohustuslasele käibemaksu tagastamise tingimused
(1) Välisriigi maksukohustuslasele tagastatakse tema ettevõtluses kasutatava kauba, välja arvatud kinnisasi, importimisel või soetamisel või teenuse saamisel Eestis tasutud käibemaks, kui:
(2) Juhul kui isik on ühendusevälise riigi maksukohustuslane, tagastatakse tasutud käibemaks, kui lisaks lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud tingimustele on täidetud järgmised tingimused:
1) Eesti maksukohustuslasel on õigus samadel tingimustel sama kauba importimisel, soetamisel või sama teenuse saamisel tasutud sisendkäibemaks oma arvestatud käibemaksust maha arvata;
(1) Välisriigi maksukohustuslane esitab käibemaksu tagastamiseks käesoleva määruse lisa vormi kohase taotluse eelmisel kalendriaastal Eestis kaupade importimisel või soetamisel või teenuste saamisel tasutud käibemaksu tagastamiseks importimise või ostude sooritamise aastale järgneva kalendriaasta esimese poolaasta jooksul Maksu- ja Tolliameti Põhja maksukeskusele (edaspidi maksuhaldur).
§ 5. Käibemaksu tagastamise aeg
§ 6. Dokumentide märgistamine ja tagastamine
§ 7. Humanitaarabi korras eksporditud kauba soetamisel tasutud käibemaksu tagastamise tingimused
Isikule, kes ekspordib kauba humanitaarabi korras rahvusvahelisele organisatsioonile, välisriigi valitsusele, välisriigi kohalikule omavalitsusele või välisriigi valitsusvälisele organisatsioonile, tagastatakse kauba soetamisel, sealhulgas importimisel, tasutud käibemaks.
Humanitaarabi korras kauba eksportija esitab vabas vormis oma allkirjaga kinnitatud taotluse kauba soetamisel tasutud käibemaksu tagastamiseks soetusest arvates kuue kuu jooksul maksuhaldurile. Taotluses märgitakse, kellele ja kuhu käibemaks tagastatakse.
§ 9. Taotlusele lisatavad dokumendid
§ 10. Käibemaksu tagastamise aeg
§ 11. Dokumentide märgistamine ja tagastamine
Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 68 «Välisriigi maksukohustuslasele käibemaksu tagastamise kord ja käibemaksu tagastamiseks esitatava taotluse vorm ning humanitaarabi korras kaupa eksportivale isikule käibemaksu tagastamise kord»
Vorm KMT
PÕHJA MAKSUKESKUS
NORTHERN REGIONAL TAX CENTER
Endla 8 15177 Tallinn Eesti/Estonia
TAOTLUS KÄIBEMAKSU TAGASTAMISEKS
VÄLISRIIGI MAKSUKOHUSTUSLASELE
APPLICATION FOR REFUND OF VALUE
to foreign taxpayer
Taotleja / Applicant
Nimi, telefon, e-posti aadress
Full name, telephone, e-mail address
Postiindeks, riik
Taotleja äritegevus / Applicant’s business
2 Tegevusala
3 Asukohariigi maksuhaldur (nimi, aadress)
Tax authority in country of residence (name, address) Käibemaksukohustuslase nr residendiriigis
VAT no in country of residence
4 Taotlus hõlmab perioodi
Application relates to the period
5 Tagastatav käibemaksusumma Eesti kroonides
VAT refundable in Estonian kroons
6 Taotlusele lisatud arvete jt lisade arv
Number of invoices and other enclosures added to the application
Käibemaksutagastuse saaja / Receiver of refund
Aadress, postiindeks, riik
Address, postal code, country
Panga nimi, kood ja aadress
Name, code and address of the bank
Esindaja / Representative
Address Telefon, e-posti aadress
Telephone, e-mail address
9. Välisriigi maksukohustuslane taotleb käibemaksu tagastamist järgnevatelt arvetelt:
This foreign taxpayer hereby applies for refund of value added tax (VAT) on the following invoices:
Date of invoice Arve nr
Number of invoice Müüja
Seller Kaup või teenus
Goods or service Arve summa
Total value KM
VAT Märkused
KOKKU/TOTAL
Kinnitan taotlusel toodud andmete õigsust / I declare that the information in this application is correct
Taotleja või tema volitatud esindaja nimi trükitähtedega
Name of applicant or representative in block letters Taotleja või tema volitatud esindaja allkiri


text:
Narva Linnakantselei põhimäärus – Riigi Teataja
Narva Linnakantselei põhimäärus
Narva Linnakantselei põhimäärus - sisukord
§ 2 Linnakantselei ülesanded
§ 3 Linnakantselei õigused
§ 4 Linnasekretär
§ 5 Linnakantselei ümberkujundamine ja tema tegevuse lõpetamine
RT IV, 03.07.2020, 52
Vastu võetud 26.06.2020 nr 11
(1) Narva Linnakantselei (edaspidi Linnakantselei) on Narva Linnavalitsusele (edaspidi Linnavalitsus) alluv, Narva linna eelarvest finantseeritav ametiasutus oma eelarve ja struktuuriga. Linnakantseleil on Narva linna vapi kujutisega pitsat.
(2) Linnakantselei juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest ja teistest õigusaktidest, samuti Narva Linnavolikogu (edaspidi Linnavolikogu) ja Linnavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(3) Linnakantselei asukohaks on Narva linn.
(4) Linnakantselei põhimääruse, struktuuri ja teenistujate koosseisu kinnitab Linnavolikogu.
(5) Linnakantselei vara on munitsipaalomand.
(6) Linnakantselei nimetuse ametlik tõlge on:
1) inglise keeles Narva City Office;
2) vene keeles Нарвскaя Городскaя Kaнцелярия.
§ 2. Linnakantselei ülesanded
Linnakantselei ülesandeks on Linnavalitsuse töö organisatsiooniline ja tehniline tagaminine.
Selleks Linnakantselei:
1) võtab vastu ja registreerib Linnavalitsusele laekuva korrespondentsi ning esitab Linnavalitsuse liikmetele läbivaatamiseks ja vahetutele täitjatele täitmiseks;
2) registreerib ja väljastab Linnavalitsusest välja saadetava korrespondentsi, samuti tagab selle vastavuse haldusdokumentide vormistamisele ettenähtud nõuetele;
3) organiseerib ja kontrollib dokumendiringlust ning asjaajamise tähtaegset täitmist Linnavalitsuse struktuurüksustes, koostab vajadusel selle kohta Linnavalitsusele koondinfo;
4) teostab oma asjaajamist vastavalt kehtestatud nõuetele ning juhendab Linnavalitsuse struktuuriüksusi asjaajamise korraldamisel;
5) korraldab kodanike vastuvõttu Linnavalitsuse liikmete poolt;
6) peab kodanike poolt Linnavalitsusele laekunud avalduste, kaebuste ja kirjade arvestust, kontrollib nende lahendamise käiku ja neile vastamise tähtaegadest kinnipidamist, informeerib olukorrast Linnavalitsust;
7) koostab Linnavalitsuse istungite tööplaani ja päevakorra, valmistab ette istungi materjalid, informeerib asjaosalisi istungite toimumisest;
8) vormistab Linnavalitsuse istungite protokollid;
9) vormistab Linnavalitsuse õigusaktid, linnapea käskkirjad;
10) väljastab Linnavalitsuse õigusaktid täitjatele jt asjaosalistele;
11) tagab Linnavalitsuse õigusaktide ja muude dokumentide avalikustamise ja võimaldab juurdepääsu tema valduses olevale teabele seadusega sätestatud korras;
12) peab nende struktuuriüksuste personaliarvestust, milliste personaliarvestus on pandud Linnakantseleile;
13) tagab infosüsteemide töö ja teenuste kasutajate teenindamise korraldamise;
14) kavandab ja koordineerib teenuste kasutajate infotehnoloogia arengut ning osaleb infotehnoloogia koostööprojektides;
15) sätestab üldnõuded arvutustehnika ja tarkvara ostmisele ning paigaldamisele kõikidele infotehnoloogia teenuste kasutajatele Linnavalitsuse struktuuriüksustes;
16) juhendab infotehnoloogiateenuste kasutajaid personaalarvutite ja arvutisüsteemide kasutamisel ning korraldab koolitust;
17) valmistab ette infomaterjale Narva linna kodulehe pidevaks uuendamiseks ning uuendab regulaarselt Narva linna kodulehekülge;
18) konsulteerib Linnavolikogu liikmeid, Linnavalitsust, selle struktuuriüksuste töötajaid juriidiliselt kohaliku omavalitsuse organite tegevusega seotud küsimustes;
19) kontrollib Linnavalitsuse ja Linnavolikogu õigusaktide eelnõude vastavust Eesti Vabariigis kehtivale seadusandlusele;
20) edastab informatsiooni kohalike omavalitsusorganite tegevuse kohta;
21) korraldab pressikonverentse või infotunde massiteabevahendite esindajatele;
22) koordineerib Narva linna välissuhtlust;
23) osaleb koos teiste Linnavalitsuse struktuuriüksustega ühisprojektides;
24) korraldab rahvastikuregistri- ja perekonnaseisu toiminguid ning välismaalaste seadusega kohaliku omavalitsusüksuse pädevale asutusele pandud funktsioonide täitmist;
25) korraldab ja koordineerib Linnavalitsuse kriisireguleerimisalase tegevuse korraldamist.
§ 3. Linnakantselei õigused
Linnakantseleil on õigus:
1) kontrollida Linnavalitsuse struktuuriüksustes Eesti Vabariigi seaduste, Eesti Vabariigi Valitsuse määruste ja otsuste ning Linnavolikogu ja Linnavalitsuse õigusaktide täitmist;
2) teha päringuid ning nõuda asjassepuutuvat informatsiooni, dokumente, tõendeid ja muid materjale Linnavalitsusse kodanike poolt laekunud avalduste ja kaebuste lahendamiseks;
3) esitada Linnavalitsusele õigusaktide eelnõusid Linnakantselei pädevusse kuuluvates küsimustes;
4) kaasata vajadusel oma tööülesannete täitmiseks teiste Linnavalitsuse struktuuriüksuste juhatajaid ja teenistujaid, korraldada nõupidamisi;
5) saada Linnavalitsuse struktuuriüksustelt, Narva linna asutustelt ja teistelt isikutelt oma ülesannete täitmiseks vajalikke andmeid ja informatsiooni;
6) teha oma pädevuse piires Linnavalitsuse struktuuriüksustele kohustuslikke ettekirjutusi;
7) pidada oma pädevusse kuuluvates küsimustes läbirääkimisi juriidiliste ja füüsiliste isikutega ning sõlmida nendega oma ülesannete täitmiseks lepinguid.
§ 4. Linnasekretär
(1) Linnakantseleid juhib linnasekretär, kelle nimetab ametikohale ja vabastab teenistusest linnapea, olles ära kuulanud linnavalitsuse arvamuse. Linnasekretär allub linnapeale.
(2) Linnasekretär:
1) tagab seadustega ja Narva linna õigusaktidega pandud ülesannete täitmise;
2) teeb linnapeale ettepanekuid Linnakantselei ülesannete, struktuuri ja teenistuskohtade koosseisu kohta;
3) nimetab ametnikke ametikohale ja vabastab neid teenistusest ning kinnitab nende ametijuhendid;
4) sõlmib ja lõpetab töölepinguid ning teostab tööandja teisi õigusi;
5) annab Linnakantselei töö korraldamiseks käskkirju, kinnitab Linnakantselei asjaajamiskorra ja muud töökorralduse reeglid;
6) esindab Linnakantseleid;
7) annab volitusi Linnakantselei esindamiseks;
8) sõlmib lepinguid Linnakantselei ülesannete täitmiseks Linnakantseleile linnaeelarves selleks ette nähtud vahendite piires, tagab Linnakantselei eelarvest kinnipidamise;
9) korraldab Linnakantselei valdusesse antud vara valdamist, kasutamist ja käsutamist;
10) korraldab Linnakantselei eelarve projekti koostamise ja esitamise Narva linna õigusaktides kehtestatud korras, jälgib Linnakantselei eelarve täitmist ning esitab vajaduse korral selle muutmise ettepanekuid;
11) täidab teisi seaduses ja Narva linna õigusaktides sätestatud ülesandeid.
§ 5. Linnakantselei ümberkujundamine ja tema tegevuse lõpetamine
Linnakantselei kujundatakse ümber või tema tegevus lõpetatakse Linnavolikogu otsuse alusel, seadustega ettenähtud korras.
(1) Tunnistada kehtetuks Narva Linnavolikogu 23.04.2015. a määrus nr 12 „Narva Linnakantselei põhimääruse kinnitamine“.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5


text:
3-2-1-94-09 Riigikohus 15.10.2009
PKS § 49
TsMS § 551 lg 1
TsMS § 378 lg 1
Kohus saab lapse välisriiki omavolilise viimise takistamiseks reguleerida hagita perekonnaasjas esialgse õiguskaitse korras vanema õigusi ühise lapse suhtes TsMS § 378 lg 3 p 1 mõttes. Vaidluses lapse üle ei ole vajalik keelata vanemal lapsega Eesti Vabariigist lahkuda, vaid oluline on see, et kohtumenetluse ajal ei viidaks last omavoliliselt välisriiki, mis raskendab lapse ja lahus elava vanema õiguste teostamist. Lapse välisriiki viimine raskendab lapse üle peetava vaidluse kohtulahendi täitmist ja võib muuta selle võimatuks. Seetõttu peab olema vanemal vähemalt kohtumenetluse ajal võimalus ennetada lapse välisriiki viimist. Lapse mõlemad vanemad on ka vanemate lahuselu korral lapse seaduslikuks esindajaks ja neil mõlemal on õigus otsustada last puudutavate oluliste küsimuste üle, sh anda nõusolek lapse välisriiki viimiseks. Sellest tulenevalt on ka lahus elaval vanemal õigus taotleda kohtult esialgse õiguskaitse korras määrata TsMS § 551 lg 1, § 377 lg 1 ja § 378 lg 3 p 1 alusel oma õigusi lapse suhtes, sh lubada lapsel lahkuda välisriiki üksnes siis, kui lahus elav vanem on sellega nõus. Kui vanem esitab ülal nimetatud esialgse õiguskaitse kohaldamise taotluse, peab kohus selle lahendamisel arvestama mh TsMS § 551 lg-s 2 ja § 384 lg-s 4 sätestatuga. Hagita perekonnaasja lahendamisel peab kohus ka ise olema aktiivne ning vajadusel kohaldama kohtumenetluse ajaks esialgset õiguskaitset omal algatusel.
Vanema õigused ja kohustused on lapse mõlemal vanemal ka siis, kui lapse elukoht on vanemate lahuselu korral ühe vanema juures. Siiski ei saa PKS §-s 49 sätestatud vanemate õiguste ja kohustuste võrdsuse põhimõttest hoolimata tagada lahus elavale vanemale samasugust lapsega suhtlemise ja lapse kasvatamise õigust, nagu see on lapsega koos elaval vanemal. Lapse mõlemad vanemad on ka vanemate lahuselu korral lapse seaduslikuks esindajaks ja neil mõlemal on õigus otsustada last puudutavate oluliste küsimuste üle, sh anda nõusolek lapse välisriiki viimiseks. Sellest tulenevalt on ka lahus elaval vanemal õigus taotleda kohtult esialgse õiguskaitse korras määrata TsMS § 551 lg 1, § 377 lg 1 ja § 378 lg 3 p 1 alusel oma õigusi lapse suhtes, sh lubada lapsel lahkuda välisriiki üksnes siis, kui lahus elav vanem on sellega nõus. Kui vanem esitab ülal nimetatud esialgse õiguskaitse kohaldamise taotluse, peab kohus selle lahendamisel arvestama mh TsMS § 551 lg-s 2 ja § 384 lg-s 4 sätestatuga.
Kohus saab lapse välisriiki omavolilise viimise takistamiseks reguleerida hagita perekonnaasjas esialgse õiguskaitse korras vanema õigusi ühise lapse suhtes TsMS § 378 lg 3 p 1 mõttes. Ekslik on pidada lahkumise keeldu tehingute ja toimingute tegemise keeluks TsMS § 378 lg 1 mõttes. Vaidluses lapse üle ei ole vajalik keelata vanemal lapsega Eesti Vabariigist lahkuda, vaid oluline on see, et kohtumenetluse ajal ei viidaks last omavoliliselt välisriiki, mis raskendab lapse ja lahus elava vanema õiguste teostamist. Lapse välisriiki viimine raskendab lapse üle peetava vaidluse kohtulahendi täitmist ja võib muuta selle võimatuks. Seetõttu peab olema vanemal vähemalt kohtumenetluse ajal võimalus ennetada lapse välisriiki viimist. Lapse mõlemad vanemad on ka vanemate lahuselu korral lapse seaduslikuks esindajaks ja neil mõlemal on õigus otsustada last puudutavate oluliste küsimuste üle, sh anda nõusolek lapse välisriiki viimiseks. Sellest tulenevalt on ka lahus elaval vanemal õigus taotleda kohtult esialgse õiguskaitse korras määrata TsMS § 551 lg 1, § 377 lg 1 ja § 378 lg 3 p 1 alusel oma õigusi lapse suhtes, sh lubada lapsel lahkuda välisriiki üksnes siis, kui lahus elav vanem on sellega nõus. Kui vanem esitab ülal nimetatud esialgse õiguskaitse kohaldamise taotluse, peab kohus selle lahendamisel arvestama mh TsMS § 551 lg-s 2 ja § 384 lg-s 4 sätestatuga. Tulenevalt TsMS § 384 lg-st 1 on kohtu otsustada, kas ta peab vajalikuks teisi menetlusosalisi peale valla- või linnavalitsuse ning asjast puudutatud vähemalt kümneaastase lapse ära kuulata. Kui kohus seda vajalikuks ei pea, ei tule muid menetlusosalisi ära kuulata.

matches:
Riigikohus
§ 49
§ 551
§ 378
Kohus
§ 378
§ 551
§ 377
§ 378
kohus
§ 551
§ 384
kohus
§ 551
§ 377
§ 378
kohus
§ 551
§ 384
Kohus
§ 378
§ 378
§ 551
§ 377
§ 378
kohus
§ 551
§ 384
§ 384
kohus


text:
Hasartmänguseaduse, julgeolekuasutuste seaduse ja loteriiseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Hasartmänguseaduse, julgeolekuasutuste seaduse ja loteriiseaduse muutmise seadus
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:19.06.2005Avaldamismärge:RT I 2005, 32, 236
Hasartmänguseaduse, julgeolekuasutuste seaduse ja loteriiseaduse muutmise seadusVastu võetud 18.05.2005
Välja kuulutatud Vabariigi Presidendi 6. juuni 2005. a otsusega nr 850
§ 1. Hasartmänguseaduses (RT I 1995, 58, 1005; 1996, 49, 953; 1997, 93, 1564; 1998, 57, 860; 2000, 86, 545; 2002, 61, 375; 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
« (4) Korraldusloa väljaandmise või sellest keeldumise otsustab Maksu- ja Tolliamet (korraldusloa väljaandja).»;
2) paragrahvi 24 täiendatakse lausega:
«Hasartmängujärelevalveasutus on Maksu- ja Tolliamet.»;
3) paragrahvi 25 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 292 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Hasartmängukorraldaja või tema töötaja poolt:
1) alla 21-aastase isiku hasartmängus osalema lubamise eest,2) isiku, kes alkoholi, narkootikumi või muu tugevatoimelise aine mõjul ei suuda ilmselt mõista oma tegude tähendust, hasartmängus osalema lubamise eest,
3) mängijale panuste tegemiseks krediidi andmise eest,4) õnnemängudes saavutatud võitude registreerimise nõude rikkumise eest või
5) muude hasartmängu korraldajale ettenähtud nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut või arestiga.»;
5) paragrahvi 298 lõiked 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Politseiprefektuur või Maksu- ja Tolliamet võib konfiskeerida §-s 293 ja kohus §-des 293 ja 295 sätestatud süüteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud eseme vastavalt karistusseadustiku §-le 83.
(3) Käesoleva seaduse § 292 punktides 3–5 ja §-des 293–296 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Maksu- ja Tolliamet.»
§ 2. Julgeolekuasutuste seadust (RT I 2001, 7, 17; 100, 643; 2002, 61, 375; 2003, 23, 147; 90, 601; 2004, 46, 332; 87, 593) täiendatakse §-ga 151 järgmises sõnastuses:
« § 151. Julgeolekuasutuse ametniku teenistusest vabastamine nimetamise korral ametniku ametikohale teises valitsusasutuses
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud alusel ja tähtajaks teise valitsusasutusse ametniku ametikohale nimetatud julgeolekuasutuse ametnikule:1) makstakse palka, mis ei või olla väiksem tema palgast julgeolekuasutuse ametnikuna;2) säilitatakse õigus kasutada tööandja eluruumi.
(4) Teenistusaeg teises valitsusasutuses ametniku ametikohal arvatakse ametikoha teenistusaja hulka, kus julgeolekuasutuse ametnik töötas enne teise valitsusasutusse nimetamist.»
§ 3. Loteriiseaduses (RT I 1994, 50, 845; 1995, 95, 1630; 1997, 1, 6; 2000, 14, 95; 2001, 93, 565; 2002, 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 8 lõike 2 punktis 2, § 184 lõikes 2 ja lõike 3 punktis 1 asendatakse sõna «Rahandusministeerium» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet»;
2) paragrahvi 18 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kontrolli teostab Maksu- ja Tolliamet.»;
3) paragrahvi 184 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Politseiprefektuur, Maksu- ja Tolliamet või kohus võib konfiskeerida käesoleva seaduse §-des 181 ja 18
3 sätestatud väärtegude toimepanemise vahetuks objektiks olnud loteriipileti vastavalt karistusseadustiku §-le 83.»
Käesoleva seaduse §-d 1 ja 3 jõustuvad 2005. aasta 1. juulil.

matches:
§ 1
kohus
§ 292
§ 2
§ 151
§ 3
§ 184
kohus


text:
Loodusobjekti kohaliku kaitse alla võtmise menetlus – Riigi Teataja
Loodusobjekti kohaliku kaitse alla võtmise menetlus - sisukord
§ 2 Kaitse alla võtmise ettepanek
§ 3 Ekspertiis kaitse alla võtmise eelduste tuvastamiseks
§ 4 Kaitse alla võtmise menetluse algatamine
§ 5 Kaitse alla võtmise menetlus
§ 6 Kaitse alla võtmine
§ 7 Kaitstava loodusobjekti valitsemine
§ 8 Kaitse-eeskirja muutmine ja kaitse staatuse kehtetuks tunnistamine
RT IV, 07.06.2013, 12
Vastu võetud 28.05.2009 nr 18

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


Meretöölepingu sõlmimist taotleva isiku, laevapere liikme, mereõppeasutuses õppija ja mereõppeasutusse õppima asuja tervisenõuded, tervisekontrolli kord ning tervisetõendite vormid – Riigi Teataja
Meretöölepingu sõlmimist taotleva isiku, laevapere liikme, mereõppeasutuses õppija ja mereõppeasutusse õppima asuja tervisenõuded, tervisekontrolli kord ning tervisetõendite vormid
Meretöölepingu sõlmimist taotleva isiku, laevapere liikme, mereõppeasutuses õppija ja mereõppeasutusse õppima asuja tervisenõuded, tervisekontrolli kord ning tervisetõendite vormid - sisukord
1 TERVISENÕUDED
§ 1 Tervise üldnõuded
§ 2 Kuulmisnõuded
§ 3 Nägemisnõuded
§ 4 Meditsiinilised vastunäidustused
2 TERVISEKONTROLLI KORD
§ 6 Tervisekontrolli tegija
§ 7 Tervisekontrolli terviseuuringud
§ 8 Terviseuuringute läbimise aeg
§ 9 Tervisekontrolli tegemise maht
§ 10 Meremehe tervisekontrolli tegemine
§ 11 Õppima asuja tervisekontrolli tegemine
§ 12 Tervisetõendi vormistamine ja väljastamine
§ 13 Tervisekontrolli dokumentide säilitamine
§ 14 Enne käesoleva määruse jõustumist väljastatud tervisetõendi kehtivus
§ 15 Meditsiinilise vastunäidustuse jõustumine
RT I, 11.07.2012, 14
Vastu võetud 16.03.2005 nr 51
RT I 2005, 17, 102
05.07.2012 RT I, 11.07.2012, 13 14.07.2012
Määrus kehtestatakse «Meresõiduohutuse seaduse» § 26 lõike 7 alusel.
1. peatükk TERVISENÕUDED
§ 1. Tervise üldnõuded
Meretöölepingu sõlmimist taotlev isik, laevapere liige ja tasemeharidust andvas mereõppeasutuses õppija (edaspidi meremees) ning tasemeharidust andvasse mereõppeasutusse õppima asuja (edaspidi õppima asuja) peab füüsiliselt ja psüühiliselt olema võimeline täitma töö- ja päästeülesandeid ning tal ei tohi olla tervisehäireid või terviseseisundeid, mis võivad seada ohtu tema enda või teiste isikute elu ja tervise.
§ 2. Kuulmisnõuded
(1) Meremehe ja õppima asuja kuulmise uuring põhineb toonaudiomeetrial. Kumbagi kõrva uuritakse eraldi.
(2) Laevajuhi, laevamehaaniku, teki- ja masinameeskonna liikme, raadiosidespetsialisti ning nimetatud erialadele õppima asuja tervisekontrollil rakendatakse ühte järgmistest nõuetest:
1) kuulmise nõrgenemine ei tohi sagedustel 500–2000 Hz ületada 30 dB ning sagedustel 3000–4000 Hz 40 dB (hea kuulmine);
2) kuulmise nõrgenemise aritmeetiline keskmine sagedustel 500, 1000, 2000 ja 3000 Hz ei tohi paremini kuulvas kõrvas ületada 30 dB ja halvemini kuulvas kõrvas 40 dB (hea kuulmine).
(3) Kui lõikes 2 nimetatud meremees on sellel ametikohal töötanud üle viie aasta, ei tohi kuulmise nõrgenemine ületada paremini kuulvas kõrvas sagedustel 500–2000 Hz 30 dB ja sagedustel 3000–4000 Hz 40 dB ning halvemini kuulvas kõrvas sagedustel 500–2000 Hz 40 dB ja sagedustel 3000–4000 Hz 60 dB (keskmine kuulmine). Arvestades meremehe vanust ja tööstaaži võib tervisekontrolli tegija otsusel meremees töötamist jätkata, kui kuulmise nõrgenemise aritmeetiline keskmine sagedustel 500, 1000 ja 2000 Hz ei ületa paremini kuulvas kõrvas 30 dB ja halvemini kuulvas kõrvas 40 dB.
(4) Lõikes 2 nimetamata meremehe kuulmise nõrgenemine ei tohi ületada paremini kuulvas kõrvas sagedustel 500–2000 Hz 40 dB ja sagedustel 3000–4000 Hz 60 dB (nõrk kuulmine).
(5) Arvestades meremehe vanust ja tööstaaži on tervisekontrolli tegija otsusel lubatud meremehe, v.a laevajuht, tekimeeskonna liige ja raadiosidespetsialist, perioodilisel tervisekontrollil avastatud kuulmise nõrgenemine sotsiaalse suhtluse tasemeni (normaalse kõne kuulmine 2,5 meetri kauguselt).
§ 3. Nägemisnõuded
(1) Laevajuhi ja sellele erialale õppima asuja ning navigatsioonivahis osaleja korrigeerimata nägemisteravus ei tohi olla alla 5/20 parema nägemisega silmas ja alla 5/30 halvema nägemisega silmas ning korrigeeritult binokulaarselt mitte alla 5/5.
(2) Kui laevajuht või navigatsioonivahis osaleja on sellel ametikohal töötanud üle viie aasta ja on üle 40 aasta vana, ei tohi korrigeerimata nägemisteravus olla alla 5/30 binokulaarselt ning korrigeeritult binokulaarselt mitte alla 5/6,6.
(3) Lõigetes 1 ja 2 sätestatud juhul on nõutav normaalne vaateväli ja värvusnägemine ning pimedas nägemine.
(4) Lõikes 1 nimetamata meremehel ja õppima asujal ei tohi korrigeerimata nägemisteravus monokulaarse nägemise korral olla alla 5/30 ning korrigeeritult kas monokulaarselt või binokulaarselt mitte alla 5/10.
(5) Kui meremehelt nõutakse prillide või kontaktläätsede kasutamist, peavad tal olema laevas tagavaraprillid või -kontaktläätsed.
§ 4. Meditsiinilised vastunäidustused
(1) Tervisehäired ja terviseseisundid, mis on absoluutseks või suhteliseks vastunäidustuseks mereõppeasutusse õppima asumisel või laeval töötamisel, on loetletud lisas 1.
(2) Absoluutse vastunäidustuse (A) esinemisel ei sobi isik alustama õpinguid mereõppeasutuses ega laeval töötama.
(3) Suhtelise vastunäidustuse (B) esinemisel määrab tervisekontrolli tegija piirangu meremehe erialale, ametikohale, sõidupiirkonnale või tervisetõendi kehtivusajale vastavalt § 12 lõike 5 punktile 1. Piirangud sõidupiirkonnale on kas kohaliku rannasõidu ja laevatatavate sisevete piirkond, Läänemere piirkond või Euroopa piirkond.
2. peatükk TERVISEKONTROLLI KORD
(1) Meretöölepingu sõlmimist taotlev isik ja õppima asuja peavad läbima tervisekontrolli mitte varem kui kolm kuud enne meretöölepingu sõlmimist või mereõppeasutusse õppima asumist.
(2) Perioodilise tervisekontrolli peab läbima:
1) alla 18-aastane meremees üks kord aastas, välja arvatud mereõppeasutuses õppija perioodil, kus õppijal ei ole ette nähtud meresõidupraktikat;
[RT I, 11.07.2012, 13 - jõust. 14.07.2012]
2) üle 18-aastane meremees iga kahe aasta järel;
3) tervisekontrolli käigus ilmnenud suhtelise vastunäidustuse esinemisel vastavalt tervisekontrolli tegija otsusele, kuid mitte harvem kui üks kord aastas.
(3) Lisaks lõigetes 1 ja 2 sätestatule peab meremees läbima tervisekontrolli, kui ta:
1) läheb üle teisele ametikohale, millele on kehtestatud rangemad tervisenõuded;
2) on olnud järjest haiguselehel 30 päeva või kauem või
3) on olnud maha munsterdatud tervisega seotud põhjusel.
§ 6. Tervisekontrolli tegija
Tervisekontrolli teeb Terviseameti poolt tervisekontrolli läbiviimiseks tunnustatud arst.
§ 7. Tervisekontrolli terviseuuringud
(1) Tervisekontrolli tegemisel tehakse järgmised laboriuuringud:
3) veresuhkru analüüs – eelneval tervisekontrollil;
4) määratakse vererühm ja reesusfaktor, kui neid pole varem määratud.
(2) Tervisekontrolli tegemisel tehakse järgmised röntgen- ja funktsionaaldiagnostilised uuringud:
1) kopsude röntgenuuring – eelneval tervisekontrollil ja tervisekontrolli käigus ilmnenud tervisehäirete või näidustuste esinemisel;
2) elektrokardiogramm (EKG) – eelneval tervisekontrollil, alla 50-aastasel meremehel tervisekontrolli käigus ilmnenud tervisehäirete või näidustuste esinemisel ja üle 50-aastasel meremehel;
3) toonaudiomeetria – eelneval tervisekontrollil, nelja aasta möödumisel eelmisest uuringust, mehaanikutel kahe aasta möödumisel eelmisest uuringust ja tervisekontrolli käigus ilmnenud tervisehäirete või näidustuste esinemisel;
5) värvusnägemise kontroll Ishihara testidega ja vaatevälja hindamine Donders’i meetodil – eelneval tervisekontrollil ja tervisekontrolli käigus ilmnenud tervisehäirete või näidustuste esinemisel.
(3) Lisas 1 nimetatud tervisehäire või terviseseisundi hindamise täpsustamiseks on tervisekontrolli tegijal õigus suunata kontrollitav lõigetes 1 ja 2 nimetamata terviseuuringutele (täiendavad terviseuuringud).
(4) Lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud terviseuuringuid ei pea tegema meretöölepingu sõlmimist taotlevale isikule, kui tervisekontrolli tegijal on andmed eelneva tervisekontrolli terviseuuringute kohta.
§ 8. Terviseuuringute läbimise aeg
(1) Õppima asuja ja meremees peavad läbima terviseuuringud ühe kuu jooksul terviseuuringutele suunamise päevast arvates.
(2) Paragrahvi 7 lõikes 3 sätestatud juhul peavad õppima asuja ja meremees läbima terviseuuringud kolme kuu jooksul terviseuuringutele suunamise päevast arvates.
§ 9. Tervisekontrolli tegemise maht
(1) Tervisekontrolli tegija teeb õppima asuja ja meremehe tervisekontrolli §-s 7 ettenähtud mahus.
(2) Kui viimasest tervisekontrollist on möödas rohkem kui kolm aastat või tervisekontrolli tegijal puuduvad eelneva tervisekontrolli andmed, teeb tervisekontrolli tegija tervisekontrolli eelneva tervisekontrolli mahus.
(3) Paragrahvi 5 lõike 3 punktis 1 sätestatud juhul teeb tervisekontrolli tegija tervisekontrolli eelneva tervisekontrolli mahus.
(4) Paragrahvi 5 lõike 3 punktides 2 ja 3 sätestatud juhul teeb tervisekontrolli tegija tervisekontrolli perioodilise tervisekontrolli mahus.
§ 10. Meremehe tervisekontrolli tegemine
(1) Enne tervisekontrolli läbimist esitab meremees tervisekontrolli tegijale isikut tõendava dokumendi ning täidab seejärel lisas 2 toodud tervisekontrolli kaardi esimese osa. Vajadusel täidab tervisekontrolli tegija tervisekontrolli kaardi esimese osa meremehe seletuse alusel. Meremees kinnitab tervisekontrolli kaardi esimeses osas esitatud andmete õigsust oma allkirjaga.
(2) Tervisekontrolli tegija teeb meremehe arstliku läbivaatuse, teeb või korraldab nõutavad ja vajadusel ka täiendavad terviseuuringud, konsulteerib vajaduse korral teiste eriarstidega ning kannab arstliku läbivaatuse ja vajaduse korral ka terviseuuringute tulemused tervisekontrolli kaardi teisele osale. Terviseuuringute tulemusi tõendavaid dokumente säilitatakse koos meremehe tervisekontrolli kaardiga.
(3) Arvestades meremehe terviseseisundi vastavust tervisenõuetele, otsustab tervisekontrolli tegija, kas meremees sobib või ei sobi laeval töötama. Lähtudes meremehe terviseseisundist võib tervisekontrolli tegija määrata piirangud vastavalt § 4 lõikele 3.
(4) Lisaks lõikes 3 nimetatud otsusele otsustab tervisekontrolli tegija, kas meremees sobib või ei sobi navigatsioonivahis osalejaks.
(5) Tervisekontrolli tegija kannab tervisekontrolli alusel tehtud otsused meremehe tervisekontrolli kaardi kolmandale osale.
(6) Tervisekontrolli tegija tutvustab ja selgitab meremehele tema tervisekontrolli arstliku läbivaatuse ja terviseuuringute tulemusi ja nende alusel tehtud otsuseid ning võtab meremehelt selle kohta tervisekontrolli kaardile allkirja.
§ 11. Õppima asuja tervisekontrolli tegemine
(1) Õppima asuja tervisekontrolli tegemisele kohaldatakse § 10 lõigetes 1, 2, 5 ja 6 sätestatut, arvestades õppima asuja ning käesolevast paragrahvist tulenevate erisustega.
(2) Enne tervisekontrolli läbimist esitab õppima asuja tervisekontrolli tegijale isikut tõendava dokumendi ning seejärel täidab tervisekontrolli tegija lisas 3 toodud tervisekontrolli kaardi esimese osa.
(3) Arvestades õppima asuja terviseseisundi vastavust tervisenõuetele, otsustab tervisekontrolli tegija, kas õppima asuja sobib või ei sobi õppima mereõppeasutuses.
§ 12. Tervisetõendi vormistamine ja väljastamine
(1) Tervisekontrolli tegija vormistab tervisekontrolli kaardi alusel tervisetõendi õppima asujale A4 ja meremehele A5 formaadis.
(2) Tervisekontrolli tegija väljastab:
1) kohaliku rannasõidu ja laevatatavate sisevete laevade meremehele lisas 4 toodud vormi kohase tervisetõendi;
2) kohaliku rannasõidu sõidupiirkonnast väljuvate laevade meremehele lisas 5 toodud vormi kohase tervisetõendi;
3) õppima asujale lisas 6 toodud vormi kohase tervisetõendi.
(3) Lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud tervisetõendid vormistatakse kahes eksemplaris. Tervisetõendi originaaleksemplar väljastatakse meremehele, ärakiri jääb tervisekontrolli tegijale.
(4) Tervisekontrolli tegija väljastab meremehele lisas 4 toodud vormi kohase tervisetõendi, kui tervisekontrolli tegija määrab meremehele sõidupiirkonna piiranguna kohaliku rannasõidu ja laevatatavate sisevete piirkonna.
(5) Tervisekontrolli tegija väljastab meremehele tervisetõendi kehtivusajaga:
1) kuni 1 aasta, kui tervisekontrolli käigus avastatakse meremehel suhteline vastunäidustus;
2) 1 aasta alla 18-aastasele meremehele;
3) 2 aastat üle 18-aastasele meremehele.
§ 13. Tervisekontrolli dokumentide säilitamine
(1) Tervishoiuteenuse osutaja säilitab tervisekontrolli kaarte ja terviseuuringute tulemusi paberkandjal või elektroonilisel kujul 75 aastat isiku sünnist arvates.
(2) Paragrahvi 12 lõikes 2 nimetatud tervisetõendi ärakirja säilitab tervishoiuteenuse osutaja vähemalt 5 aastat.
§ 14. Enne käesoleva määruse jõustumist väljastatud tervisetõendi kehtivus
Meremehe tervisetõend, mis on väljastatud enne käesoleva määruse jõustumist, kehtib tervisetõendil märgitud kuupäevani.
§ 15. Meditsiinilise vastunäidustuse jõustumine
Lisas 1 nimetatud rasvtõve ja komplitseeritud rasvtõve indekseid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007. a.
Lisa 1 Meditsiiniliste vastunäidustuste loetelu
Lisa 2 Meremehe tervisekontrolli kaart
Lisa 3 Mereõppeasutusse õppima asuja tervisekontrolli kaart
Lisa 4 Kohaliku rannasõidu ja laevatatavate sisevete laevade meremehe tervisetõend
Lisa 5 Meremehe tervisetõend
Lisa 6 Mereõppeasutusse õppima asuja tervisetõend


Postiseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Postiseaduse muutmise seadus
RT I 2008, 53, 297
Vabariigi Presidendi 12. detsembri 2008. a otsusega nr 382
I. Postiseaduses (RT I 2006, 18, 142; 2007, 69, 424) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 2 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Postiteenus ei ole kirjalike teadete ning muude saadetiste kättetoimetamine enda nimel ja enda majandustegevuse tarbeks.»
§ 2. Paragrahvi 4:
« (2) Kirisaadetis on postiteenuse osutajale edastamiseks üleantud adresseeritud ning nõuetekohaselt pakitud ese või esemed. Kirisaadetis on näiteks kiri, trükis ja pisipakk.
(3) Postipakk on postiteenuse osutajale edastamiseks üleantud adresseeritud ning nõuetekohaselt pakitud ese või esemed.»;
2) lõiget 5 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
« 31) partiisaadetise edastamine;»;
3) lõigete 7, 8 ja 9 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) mis väljastatakse saajale või tema esindajale allkirja vastu või muu isikusamasuse tuvastamist võimaldava tunnuse alusel;»;
4) täiendatakse lõikega 81 järgmises sõnastuses:
« (81) Partiisaadetisena edastatakse:
2) postipakk, mis antakse saatja poolt postiteenuse osutajale samaaegselt üle edastamiseks vähemalt 25 saajale.»;
5) lõike 10 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) mida edastatakse samaaegselt vähemalt 100 saajale;»;
6) lõige 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (13) Täht- ja väärtsaadetise universaalse postiteenusena edastamisele esitatavad nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister määrusega.»
§ 3. Paragrahv 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 5. Universaalne postiteenus ja universaalse postiteenuse osutaja
(4) Universaalse postiteenuse osutaja on isik, kellele on väljastatud tegevusluba universaalse postiteenuse osutamiseks.»
« § 6. Universaalse postiteenuse osutaja määramine
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avaliku konkursi läbiviimise tingimused kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister määrusega.»
§ 5. Seadust täiendatakse §-dega 61 ja 62 järgmises sõnastuses:
« § 61. Kasutajalt universaalse postiteenuse eest võetav taskukohane tasu
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taskukohase tasu suuruse määrab majandus- ja kommunikatsiooniminister määrusega Konkurentsiameti ettepanekul iga universaalse postiteenuse alla kuuluva teenuse osas ühesugusena kogu riigi territooriumil.
2) jäetakse arvestamata kulud, mida postiteenuse osutaja kannaks universaalse postiteenuse osutamise kohustuseta (tavapärase äritegevuse kulud), ning kulud, mis on tehtud enne pakkumise esitamise kalendriaasta algust.»
« 2) kirisaadetise edastamine nii liht-, täht-, väärt- kui ka partiisaadetisena;
3) postipaki edastamine nii liht-, täht-, väärt- kui ka partiisaadetisena.»;
2) lõike 2 teine lause tunnistatakse kehtetuks.
§ 7. Paragrahvi 11 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 8. Paragrahvi 14:
« (3) Riigisisese postiteenuse osutamisel võib käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud geograafiliseks piirkonnaks olla:
3) regioon B, mis hõlmab järgmised kaheksa maakonda: Ida-Viru maakond, Jõgeva maakond, Lääne-Viru maakond, Põlva maakond, Tartu maakond, Valga maakond, Viljandi maakond ja Võru maakond.»;
« (5) Tegevusloa tingimused kehtestab Konkurentsiamet ja need on tegevusloa lahutamatu osa.»
§ 9. Paragrahvi 17 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Konkurentsiamet väljastab käesoleva seaduse § 10 lõike 1 punktis 1 nimetatud postiteenuse osutamiseks tegevusloa viieks aastaks.»
§ 10. Paragrahvi 18 lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Universaalse postiteenuse osutamise tegevusloa kehtivuse lõppemisel korraldab Konkurentsiamet käesoleva seaduse §-s 6 nimetatud avaliku konkursi vähemalt 180 päeva enne nimetatud tegevusloa kehtivusaja lõppu.
(4) Käesoleva seaduse § 10 lõike 1 punktides 2 ja 3 sätestatud postiteenuse osutamise tegevusloa kehtivusaega pikendatakse viieks aastaks, kui esmase tegevusloa kehtivusaja jooksul ei ole ilmnenud asjaolusid, mis võivad olla tegevusloa andmisest ja selle kehtivuse pikendamisest keeldumise või tegevusloa kehtetuks tunnistamise aluseks.»
§ 11. Paragrahvi 21 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Isik, kes soovib alustada niisuguse postiteenuse osutamist, milleks ei ole vaja tegevusluba, peab sellest Konkurentsiametile kirjalikult teatama hiljemalt kümme päeva enne tegevuse alustamist.»
§ 12. Paragrahv 22 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 22. Postiteenuse osutaja ja postiteenuse osutamine
(4) Postiteenuse osutamine peab vastama käesolevas seaduses, selle alusel kehtestatud õigusaktides, postiteenuse osutamiseks sõlmitud lepingus ja tegevusloas sätestatud nõuetele.»
§ 13. Paragrahv 24 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 24. Teise postiteenuse osutaja postivõrgu kasutamine
(8) Postivõrgu kasutamise lepingu koos taotlusega tegevusloa tingimuste muutmiseks edastab teise postiteenuse osutaja postivõrku kasutav postiteenuse osutaja Konkurentsiametile kolme tööpäeva jooksul lepingu sõlmimisest arvates.
(10) Postivõrgule juurdepääsuga seotud vaidlused lahendab Konkurentsiamet, juhindudes käesolevast seadusest ja konkurentsiseadusest.»
§ 14. Paragrahvi 26:
« (1) Postiteenuse osutajal on õigus kehtestada postiteenuse kasutajale sõltuvalt postisaadetise kaalust, mõõtmetest, kättetoimetamise ajast ja käitlemise viisist erineva suurusega tasusid.»;
« (11) Postiteenuse osutajal on õigus kehtestada postiteenuse kasutajale erineva suurusega tasusid, mis sõltuvad postiteenuse osutajale üleantud postisaadetiste kogusest. Postiteenuse osutaja võib rakendada allahindlust objektiivselt põhjendatult, ühetaoliselt ning võrdselt kõigi isikute suhtes, kes vastavad allahindluse tingimustele, ning seda ei tohi siduda muu postiteenuse kasutamise kohustusega. Allahindluse määr peab olema kulupõhine ning põhjendatav suure koguse üleandmisega kaasneva kulude kokkuhoiuga.»;
« (4) Postiteenuse tasud ja allahindluse põhimõtted peavad olema kõigile tasuta kättesaadavad postiteenuse osutaja veebilehel ja kõigis tema postkontorites.
(5) Postiteenuse osutaja tehtud allahindlus ja sellega seotud tingimused peavad olema läbipaistvad ja lähtuma võrdse kohtlemise printsiibist.»
§ 15. Paragrahvi 27:
1) lõike 2 punkt 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 10) postiteenuse osutajale kaebuse esitamise ja selle lahendamise kord, sealhulgas menetlus vastutaja väljaselgitamiseks juhtudel, millesse on kaasatud rohkem kui üks ettevõtja;»;
« (4) Tüüptingimused peavad olema kõigile tasuta kättesaadavad postiteenuse osutaja veebilehel ja kõigis tema postkontorites.»
§ 16. Paragrahvi 28 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule eristatakse universaalse postiteenuse osutamise raames märgistusega käesoleva seaduse § 37 lõike 7 alusel kokkuleppelise kättetoimetamisajaga lihtsaadetisena edastatavad kirisaadetised.»
§ 17. Seaduse 4. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
UNIVERSAALNE POSTITEENUS».
§ 18. Seaduse 4. peatüki senised paragrahvid loetakse 4. peatüki 1. jaoks ja 4. peatüki 1. jao pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
«1. jagu
Universaalsele postiteenusele ja selle osutajale esitatavad nõuded».
§ 19. Paragrahvi 35 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Lõppmaksena mõistetakse käesoleva seaduse tähenduses postisaadetise edastamiseks vastuvõtnud välisriigi postiteenuse osutaja poolt postisaadetise Eesti territooriumil kättetoimetamise eest universaalse postiteenuse osutajale makstavat tasu või universaalse postiteenuse osutaja poolt vastuvõtvale postiteenuse osutajale makstavat tasu postisaadetise kättetoimetamise eest sihtriigis.»
§ 20. Paragrahv 39 tunnistatakse kehtetuks.
§ 21. Paragrahv 40 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 40. Tulu- ja kuluarvestuse eraldatus
(6) Universaalse postiteenuse osutaja tulu- ja kuluarvestusele esitatavad nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister määrusega.
(10) Vabariigi Valitsus võib määrusega kehtestada universaalse postiteenuse osutaja raamatupidamise ja aruannete avalikustamise suhtes kohaldatavad põhjendatud lisanõuded, et tagada universaalse postiteenuse osutamisega seotud tegevuse tulude ja kulude ning samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate vaheliste tehingute selge eristatus.»
§ 22. Seaduse 4. peatükki täiendatakse 2. jaoga järgmises sõnastuses:
Universaalse postiteenuse rahastamine
(6) Käesolevas paragrahvis nimetatud kulude hüvitamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister määrusega.
1) kirisaadetise edastamine lihtsaadetisena, sealhulgas partiisaadetisena, 0–3 krooni ühiku eest;
2) kirisaadetise edastamine täht- ja väärtsaadetisena, sealhulgas partiisaadetisena, 0–25 krooni ühiku eest;
3) postipaki edastamine liht-, täht- ja väärtsaadetisena, sealhulgas partiisaadetisena, 0–18 krooni ühiku eest.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud makse määra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega majandus- ja kommunikatsiooniministri ettepanekul.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud ettepaneku esitamisel võtab majandus- ja kommunikatsiooniminister aluseks Konkurentsiameti ettepaneku.
(3) Rahastamiskohustus lõpeb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikul hetkest, kui tegevusloa kehtivus lõpeb käesoleva seaduse § 16 lõikes 2 sätestatud korras.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tulu- ja kuluarvestuse andmete deklareerimise nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister määrusega. Nõuetes sätestatakse:
(8) Universaalse postiteenuse makse riigieelarvesse laekumise ja selle kasutamise korra kehtestab rahandusminister määrusega.»
§ 23. Paragrahvi 42:
« 11) meetmetest, mis on võetud universaalse postiteenuse osutamise tagamiseks;»;
2) lõike 1 punktid 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 2) kuidas on tagatud postiteenuse kasutaja ja postiteenuse osutaja teavitamine universaalse postiteenuse juurdepääsu tingimustest, tüüptingimustest ja tasudest;
3) käesoleva seaduse §-s 37 sätestatud universaalse postiteenuse kvaliteedinõuded ja lubatud erandid.»;
« (2) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning Konkurentsiamet on vastava nõude esitamise korral kohustatud andma Euroopa Komisjonile piisava ja asjakohase teabe, mida Euroopa Komisjon vajab ülesannete täitmiseks, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (EÜT L 15, 21.01.1998, lk 14–25) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2008/6/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega (ELT L 52, 27.02.2008, lk 3–20).»
§ 24. Paragrahv 43 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 43. Konkurentsiameti pädevus
(1) Käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete järgimise üle teostab riiklikku järelevalvet Konkurentsiamet.
(2) Vajaduse korral kaasab Konkurentsiamet järelevalve teostamisse sõltumatuid eksperte ning teeb koostööd Eesti teiste järelevalveasutuste ja välisriikide järelevalveasutustega.
(3) Konkurentsiametil on õigus kontrollida rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja tegevusloaga määratud teenuste osutamise tulu- ja kuluarvestust.
(4) Konkurentsiametil on õigus kontrollida universaalse postiteenuse makse tasumise õigsust ja teha riigieelarvest väljamakseid universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud ebamõistlikult koormavate kulude hüvitamiseks universaalse postiteenuse osutajale.»
§ 25. Paragrahvi 47:
« (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aruanne peab kajastama:
5) ülevaadet universaalse postiteenuse maksete kasutamise kohta ning universaalse postiteenuse makse määra ja universaalse postiteenuse taskukohase tasu prognoosi järgmiseks kalendriaastaks.»;
« (3) Konkurentsiamet avaldab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aruande oma veebilehel, jättes avaldamata asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud teabe.»
§ 26. Paragrahvi 51 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Universaalse postiteenuse osutajal on kuni 50 grammi kaaluva kirja riigisisese edastamise ainuõigus 2009. aasta 31. märtsini.»
§ 27. Paragrahvi 53 täiendatakse lõigetega 7–13 järgmises sõnastuses:
« (7) Enne 2009. aasta 1. jaanuari tegevusloa saanud isikud peavad esitama Konkurentsiametile hiljemalt 2009. aasta 31. märtsil teabe oma tegevuse kooskõlla viimise kohta käesoleva seaduse § 14 lõikes 3, § 24 lõikes 1, § 27 lõike 2 punktis 10 ja § 413 lõikes 2 sätestatud nõuetega.
(13) Tegevusluba ei väljastata ajavahemikul 2009. aasta 1. jaanuarist kuni 2012. aasta 31. detsembrini postiteenuse osutajale, kellele on antud teises Euroopa Liidu liikmesriigis kuni 50 grammi kaaluva kirja riigisisese edastamise ainuõigus, samuti tema kontrollitud äriühingule.»
§ 28. Seaduse normitehnilist märkust täiendatakse järgmise tekstiga:
«Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/6/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega (ELT L 52, 27.02.2008, lk 3–20).»
II. § 29. Käesolev seadus jõustub 2009. aasta 1. jaanuaril.


Põlva Kooli Põhimäärus – Riigi Teataja
Põlva Kooli Põhimäärus
Põlva Kooli Põhimäärus - sisukord
§ 3 Asukoht ja tegutsemiskohad
2 Kooli tegevuse eesmärgid ja ülesanded
§ 6 Kooli tegevuse eesmärgid
3 Õppe ja kasvatuse korraldus
§ 8 Õppe ja kasvatuse korralduse alused
§ 9 Hariduslike erivajadustega õpilaste klassid ja rühmad
§ 11 Kooli õppekavaväline tegevus
§ 12 Pikapäevarühm
§ 13 Direktor
§ 15 Kooli hoolekogu
6 Õpilaste, vanemate ja koolitöötajate õigused ja kohustused
§ 16 Õpilaste õigused ja kohustused
§ 17 Esimese õpilasesinduse valimine ning õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmine
§ 19 Koolitöötajate õigused ja kohustused
7 Majandamise alused järelevalve ning aruandlus
§ 20 Kooli vara ja finantseerimine
8 Põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
§ 22 Põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
§ 23 Määruste kehtetuks tunnistamine
RT IV, 29.03.2018, 4
Vastu võetud 13.01.2016 nr 1
RT IV, 21.01.2016, 2
jõustumine 01.02.2016, osaliselt jõustub 01.07.2016
11.05.2016 RT IV, 17.05.2016, 6 20.05.2016
11.10.2017 RT IV, 19.10.2017, 10 22.10.2017
16.03.2018 RT IV, 29.03.2018, 2 01.04.2018
Kooli nimetus on Põlva Kool (edaspidi kool).
(1) Kool on Põlva Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav haridusasutus, mis tegutseb Põlva Vallavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna haldusalas.
(3) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi õigusaktidest, Põlva valla õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
§ 3. Asukoht ja tegutsemiskohad
(1) Kool asub aadressil Kesk 25, Põlva linn, Põlva vald, Põlva maakond.
(2) Kool tegutseb aadressidel Kesk 25, Koolimaja tee 1 ja Lina 13.
(1) Kooli asjaajamise- ja õppekeel on eesti keel.
(2) Kool korraldab oma asjaajamist õigusaktidega kehtestatud nõuete ja kooli asjaajamiskorra kohaselt.
2. peatükk Kooli tegevuse eesmärgid ja ülesanded
§ 6. Kooli tegevuse eesmärgid
1) võimaldada õpilastel täita koolikohustust ning omandada põhiharidus põhikooli riikliku õppekava alusel kooli õppekavas sätestatud mahus;
2) pakkuda õpilastele nende arengut toetavat ja turvalist õppekeskkonda;
3) aidata kaasa õpilaste kasvamisele loovaks ja mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides ning huvide- ja võimetekohase haridustee valikul.
1) luua ajakohase ja eakohase sisustusega õppekeskkond ning kasutada eakohast, esteetilist ja individuaalsele eripärale kohandatavat õppevara, mis toetavad õppekava täitmist ning heade õpitulemuste saavutamist;
2) aidata kaasa õpilaste võimetekohasele arengule ja isiksuse kujunemisele;
3) luua tingimused õpilastele huvi-, kultuuri- ja sporditegevuseks;
4) pakkuda õpilastele tugisüsteeme õpiraskuste ennetamiseks ja nendega toimetulekuks;
5) luua võimalused õppimiseks hariduslike erivajadustega õpilastele, korraldada tugi- ja nõustamisteenuste süsteemne rakendamine;
6) hoida ja tugevdada õpilaste tervist ning soodustada nende emotsionaalset, kõlbelist, sotsiaalset, vaimset ja kehalist arengut;
7) teha õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel koostööd õpilase vanemaga või eestkostjaga (edaspidi vanem), teiste koolide ja muude organisatsioonidega;
8) luua koolitöötajatele kaasaegsed ja turvalised töö- ja olmetingimused ning võimalused professionaalseks enesearendamiseks;
9) väärtustada eesti rahvust ja kultuuri ning paikkonna eripära;
10) kujundada sotsiaalne keskkond, mis võimaldab mõista erinevatest rahvustest inimesi ja teha nendega koostööd;
11) tutvustada oma tegevust üldsusele;
12) kasutada koolile eraldatud ressursse sihipäraselt ja mõistlikult.
3. peatükk Õppe ja kasvatuse korraldus
§ 8. Õppe ja kasvatuse korralduse alused
(2) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse aluseks on põhikooli riikliku õppekava alusel koostatud kooli õppekava.
(3) Kool koostab vajadusel õpilasele individuaalse õppekava. Individuaalse õppekava koostamise aluseks võib olla ka põhikooli lihtsustatud riiklik õppekava.
(4) Kooli õppekavas valikainete määramisel arvestatakse kooli ja paikkonna eripära, õpilaste, lapsevanemate ja õpetajate ettepanekuid ning eelarvelisi võimalusi.
(5) Kool lähtub õppe korraldamisel kaasava hariduse põhimõtetest. Tulenevalt õpilase individuaalsest vajadusest tagatakse õpilasele võimetekohane õpe ja vajalik tugi õpetajate, tugispetsialistide ja vanemate koostöös.
[RT IV, 29.03.2018, 2 - jõust. 01.04.2018]
(6) Õpilastele, kellele pole võimalik korraldada õpet tavaklassis, võib koolis moodustada tasemerühmi, õpiabirühmi või eriklasse.
(7) Haridusliku erivajadusega õpilaste õppekorraldus sätestatakse kooli õppekavas.
§ 9. Hariduslike erivajadustega õpilaste klassid ja rühmad
[Kehtetu - RT IV, 29.03.2018, 2 - jõust. 01.04.2018]
(1) Õppekavaväline tegevus jaguneb kooli korraldatud ja õpilastele suunatud õppekavaväliseks tegevuseks (edaspidi huvitegevus) ning kooli osutatavateks teenusteks.
(2) Huvitegevus toimub ringides ja treeningrühmades. Huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja -meetodeid. Huvitegevus on kajastatud kooli päevakavas. Huvitegevuse läbiviimine fikseeritakse vastavas päevikus, mille täitmist ja tegevuste toimumist kontrollib kooli huvijuht.
(3) Kool võib korraldada huvitegevust, milles osalemine ja mille kaasrahastamine toimub õpilase vanema nõusolekul.
(4) Õpilasel on õigus õppekavavälises tegevuses kasutada tasuta kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras.
(5) Koolis osutatavate teenuste hinnakirja kehtestab vallavalitsus.
§ 12. Pikapäevarühm
Kooli direktor võib vallavalitsuse nõusolekul moodustada koolis pikapäevarühmi, mis pakuvad õpilastele järelevalvet ning pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, õppeülesannete täitmisel ning huvide arendamisel.
(1) Kooli juhib direktor. Direktor tagab koostöös õppenõukogu ja hoolekoguga kooli tulemusliku töö.
(2) Direktoriga sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu, täidab tema suhtes muid tööandja õigusi ning kohustusi vallavanem või tema poolt volitatud isik.
(3) Direktor täidab Eesti Vabariigi seadustest või seaduste alusel antud õigusaktidest, vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidest, töölepingust ja käesolevast põhimäärusest tulenevaid ülesandeid ning vastutab nende täitmise eest, sealhulgas:
6) kinnitab kooli töökorralduse ja asjaajamise reeglid ning teised asutuse sisemist tegevust reguleerivad dokumendid;
8) kinnitab koolitöötajate koosseisu kooskõlastades selle enne vallavalitsusega;
9) korraldab õpetajate, õppealajuhataja ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vaba ametikoha täitmiseks konkursi;
10) sõlmib, muudab ja lõpetab kooli töötajatega töölepingud ning täidab muid tööandja õigusi ning kohustusi;
11) korraldab kooli arengukava koostamist vallavolikogu kehtestatud korras;
12) kehtestab kooli vastuvõtu tingimused ja korra.
Koolil on õppenõukogu, kelle ülesandeks on kooli õppe- ja kasvatustegevuse eesmärgistamine, kooli toimimise ning edukuse analüüsimine ja hindamine ning ettepanekute tegemine kooli õppe- ja kasvatustegevuse parendamiseks.
§ 15. Kooli hoolekogu
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, õpetajate, kooli pidaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
(3) Hoolekogu moodustatakse ja tegutseb vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
[RT IV, 17.05.2016, 6 - jõust. 20.05.2016]
6. peatükk Õpilaste, vanemate ja koolitöötajate õigused ja kohustused
§ 16. Õpilaste õigused ja kohustused
1) osaleda õppetöös;
3) saada õppekavas kirjeldatud õpiväljundite saavutamiseks õpetajatelt täiendavat abi õpetajate tööaja piires;
4) luua koolis ühinguid, klubisid, stuudioid, ringe ning osaleda nende töös, arvestades õigusaktides sätestatut;
5) võtta osa õppekavavälisest tegevusest, vastavalt kooli päevakavale ja üldtööplaanile;
6) saada nõustamist ja koolis pakutavaid tugispetsialistide teenuseid põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras;
7) teha ettepanekuid kooli direktorile ja teistele pedagoogidele õppe- ja kasvatustegevuse korraldamise osas;
8) moodustada koolis õpilasesindus, mis esindab õpilaskonda;
9) osaleda valitud õpilasesindajate kaudu koolielu probleemide lahendamises;
10) saada koolist teavet ja selgitusi koolikorralduse ning õpilaste õiguste ja kohustuste kohta;
11) pöörduda abi saamiseks kooli töötajate poole.
1) osalema talle kooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes;
3) kasutama talle määratud tugimeetmeid;
4) järgima tervislikke eluviise;
5) käituma lugupidavalt kaasinimestega ja järgima üldtunnustatud viisakusreegleid;
6) täitma kooli kodukorda ning kandma vastutust selles kirjapandud nõuete rikkumise eest;
7) täitma talle kohaldatud mõjutusmeetmeid;
8) hoidma kooli head mainet;
9) hoidma heaperemehelikult kooli kasutuses olevat vara;
10) täitma teisi seadustest ja nende alusel antud õigusaktidest tulenevaid kohustusi.
§ 17. Esimese õpilasesinduse valimine ning õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmine
(1) Õpilasesinduse valimise korraldab kooli direktor hiljemalt kahe kuu jooksul õppeaasta algusest.
(2) Õpilasesindus koosneb 15st liikmest.
(3) Õpilasesinduse valivad kõik kooli statsionaarses õppes õppivad õpilased. Igal õpilasel on üks hääl.
(4) Õpilasesindusse on võimalik kandideerida kõikidel 5.–9. klassi õpilastel. Kandideerimiseks tuleb esitada vastavasisuline avaldus direktori poolt määratud isikule.
(5) Valimised on salajased. Valija saab tembeldatud sedeli, millele kirjutab valitud kandidaadi registreerimisnumbri ning toimetab sedeli valimiskasti.
(6) Hiljemalt 30 päeva jooksul valimiste väljakuulutamise päevast kutsub direktor kokku õpilasesinduse koosoleku, kus valitakse lihthäälteenamusega president ja asepresident.
(7) Esimese õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilasesindus 30 päeva jooksul.
(8) Põhimääruse eelnõu avalikustatakse kooli raamatukogus ja kooli kodulehel ning õpilastele antakse võimalus esitada selle kohta 30 päeva jooksul kirjalikke ettepanekuid.
(9) Pärast avalikustamist vaatab õpilasesindus põhimääruse eelnõu kohta esitatud ettepanekud üle, otsustab nende arvestamise või arvestamata jätmise ning muudab arvestatud ettepanekute alusel põhimääruse eelnõu.
(10) Põhimääruse eelnõu heakskiitmise hääletamine viiakse läbi klassides klassijuhatajate poolt. Hääletamistulemused edastatakse õpilasesindusele.
(11) Õpilasesinduse põhimäärus on saanud heakskiidu, kui selle poolt hääletab üle poole hääletamisel osalenud õpilastest.
(12) Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile.
1) teha ettepanekuid kooli tegevuse korraldamise kohta;
2) olla teavitatud oma lapse õppest puudumistest;
3) olla teavitatud oma lapse hinnetest;
4) omada juurdepääsu kooli valduses olevale teabele õpilase kohta;
6) olla teavitatud õpilasele kohalduvast osast kooli päevakavas ning õppeveerandi jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;
8) kandideerida vanemate esindajana kooli hoolekogusse;
9) olla kaasatud lapse individuaalse õppekava koostamisse;
10) pöörduda õppe- ja kasvatustegevust puudutavate vaidlusküsimuste lahendamiseks kooli juhtkonna, hoolekogu ning vallavalitsuse poole.
(2) Vanemal on kohustus:
1) luua õpilasele kodus õppimist soodustavad tingimused ja õppes osalemise eeldused;
2) esitada koolile oma kontaktandmed ja teavitada kooli nende muutustest;
3) tutvuda koolielu reguleerivate dokumentidega;
4) teha kooliga koostööd oma lapse õpetamisel ja kasvatamisel;
5) osaleda oma lapse arenguvestlusel;
6) tagada piiratud teovõimega õpilase järelevalve ning õppe korraldamine individuaalse õppekava alusel ajutise õppes osalemise keelu ajal;
7) tagada õpilase koolikohustuse täitmine;
8) teavitada kooli koolikohustusliku õpilase õppest puudumisest ja selle põhjusest;
9) osaleda kooli kutsel õpilase käitumise arutamisel;
10) pöörduda kooli ettepanekul koolivälise nõustamismeeskonna poole.
§ 19. Koolitöötajate õigused ja kohustused
4) esitada direktorile ja hoolekogule õppetegevuse ning töökorralduse parendamise ettepanekuid;
(2) Õpetajate ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ülesanne on suunata õpilaste arengut õppe- ja kasvatustegevuse abil, mis tugineb ühiselt seatud eesmärkidele ja kokkulepitud hindamispõhimõtetele. Teiste töötajate ülesanne on tagada kooli häireteta töö ja majanduslik teenindamine.
(3) Koolitöötajad on kohustatud lähtuma oma ülesannete täitmisel, omavahelises suhtluses ja suhtluses õpilaste ning nende vanematega kooli arengukavas ja kooli õppekavas sätestatud eesmärkidest ning väärtustest.
(4) Koolitöötajate täpsemad õigused ja kohustused määratakse kindlaks töökorralduse reeglite, ametijuhendi ning töölepinguga.
7. peatükk Majandamise alused järelevalve ning aruandlus
§ 20. Kooli vara ja finantseerimine
(1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad talle sihtotstarbeliselt kasutamiseks ja valdamiseks antud eelarvevahendid, maa, ehitised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Kool kasutab ning valdab tema valduses ja kasutuses olevat vara vastavalt vallavolikogu kehtestatud korrale ning tagab selle sihipärase kasutamise, säilimise ja heaperemeheliku majandamise.
(3) Koolil on oma eelarve Põlva valla eelarve osana, mille kinnitab vallavolikogu.
(4) Kool kasutab vallavalitsuse pangakontosid, mis kuuluvad kontsernikonto koosseisu.
(5) Kooli raamatupidamisarvestust ja -aruandlust korraldab vallavalitsus.
(6) Kooli tegevuse rahastamine toimub kooli eelarve kaudu, mis moodustub riigi-, valla ja teiste omavalitsuste eraldistest, sihttoetustest, annetustest ja kooli osutavatest teenustest saadud tuludest.
(7) Õppekavavälises tegevuses osalemise eest võetava tasu määrad ja põhitegevusega seotud tasuliste teenuste hinnad kehtestab direktori ettepanekul vallavalitsus.
(2) Haldusjärelevalvet teostava ametiisiku ülesanne on kontrollida õppe- ja kasvatustegevust reguleerivate õigusaktide täitmist ning analüüsida probleeme õppe- ja kasvatusetegevust reguleerivate õigusaktide rakendamisel.
(3) Teenistuslikku järelevalvet kooli ja kooli direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
(4) Kool esitab oma tegevuse kohta aruandeid õigusaktidega kehtestatud korras ja tähtaegadel.
8. peatükk Põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
§ 22. Põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Kooli põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks vallavolikogu.
(2) Põhimääruse ja selle muutmise eelnõu töötab välja kooli direktor koostöös vallavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonnaga.
(3) Põhimäärus ja selle muudatused esitatakse enne kinnitamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
§ 23. Määruste kehtetuks tunnistamine
(1) Määrus jõustub 2016. aasta 1. veebruaril.
(2) Käesoleva määruse § 23 jõustub 2016. aasta 1. juulil.


text: Käitumiskontrolli puhul kahju heastamise ja ülalpidamise kohustuse (KarS § 75 lg 2 p-d 1 ja 6) määramise võimaluse sätestamise eesmärgiks on tagada kriminaalvastutuse (KarS § 329) ja mõistetud tähtajalise vangistuse täitmisele pööramise ähvardusel kannatanule võimalikult kiire kahju heastamine ja ülalpidamiskohustuse täitmine süüdimõistetu poolt ning süüdimõistetu huvi ja aktiivsus määratud kohustuste täitmiseks. Kuid kohtuotsusega kahju heastamiseks väljamõistetud summa kuulub tasumisele ja ülalpidamise kohustus täitmisele olenemata sellest, kas süüdimõistetu vangistusest tingimisi vabastamisel talle selline kohustus pannakse või mitte, sest nende kohustuste täitmise kohustuslikkus tuleneb ka teistest seadustest. KarS § 75 lg 2 p 1 kohaselt saab kohus määrata kuriteoga tekitatud kahju heastamise tähtaja, mis võib olla maksimaalselt käitumiskontrolli aja (katseaja) pikkune. Samuti võib kohus ajatada kogu kahju heastamise katseaja piires, määrates, millises osas ja milliseks tähtajaks tuleb kahju heastada. Kuid kohus ei ole õigustatud määrama tekitatud kahju osalise hüvitamise kohustust. Kui süüdimõistetu on karistusest tingimisi vabastatud ja allutatud käitumiskontrollile, ei pea kohus tingimata panema isikule kuriteoga tekitatud kahju hüvitamise kohustust. Kuid selle kohustuse määramata jätmine ei vabasta kohut kahju hüvitamise küsimuse otsustamise kohustusest ega süüdimõistetut kuriteoga tekitatud kahju heastamise kohustusest, mis tuleneb KrMK § 263 lg 1 p-st 12.

matches:
§ 75
§ 329
§ 75
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 263


Foorum - Eesti Noorte Arhitektide Liit
uus kasutaja (registreeru)
Foorum – Algata teema
Otsin partneriks arhitekti, kellel on tegevusluba restaureerimise projektide kooskõlastamiseks.
tigutorn?
puitarhitektuur Tallinnas
Kreutzwaldi kuju Kadriorus pargis
ENAL-i suvepäevad
Eilsel J.A.M.A.-l kerkis üles teema, kas energiamärgis on uutele projekteeritavatele eramutele kohustuslik või mitte.
Selgitaksin lühidalt omapoolset nägemust ja tõlgendust.
Vastavalt kehtivale Ehitusseaduse §3, lõige 7-le peavad sisekliima tagamisega hoone konstruktsioonid ja tehnosüsteemid olema projekteeritud ja ehitatud hoonete energiakasutuse tõhustamise miinimumnõuete kohaselt. Erandid on loeteletud §3 lõikes 7-1.
Ehitusseaduse §3-2 lõige 1 kohaselt: "Sisekliima tagamisega hoone püstitamisel või olulisel rekonstrueerimisel väljastab energiamärgise projekteerimisettevõtja. Energiamärgis sisaldub ehitusprojektis ja see esitatakse koos ehitusloa taotlusega kohalikule omavalitsusele".
Lisaks peab projekteerimisettevõtja energiamärgisel kinnitama, et projekteeritud hoone vastab energiatõhususe miinimumnõuetele.
Ehitusseaduse §23 "Ehitusloa väljastamine" lõige 2 alapunkt 2-1 kohaselt tuleb ehitusloa saamiseks esitada energiamärgis, kui see on nõutav. Erisused on viidatud eespool.
Sama paragrahvi lõige 8-1 määrab, et: "Ehitusloa omanik peab taotlema uue ehitusloa, kui ehitusloa taotlemise aluseks olnud ehitusprojekti muudetakse selliselt, et muutuvad ehitise olulised tingimused, nagu näiteks tuleohutus, energiatõhusus, ehitise kasutusotstarve, mõjuvad koormused (kandevõime) või ehitusloa taotluses näidatud muud olulised tehnilised näitajad".
Ehitusseadus §33 "Kasutusloa väljastamine" lõige 2 alapunkt 5-1 sätestab et kasutusloa saamiseks tuleb esitada energiamärgis, kui se eon nõutav. Erisused §3 lõige 7-1.
Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2007. a määrus nr 258 "Energiatõhususe miinimumnõuded" ning selle 12.09.2009 jõustunud muudatuste kohaselt:
§35 "Energiaarvutus ehitusprotsessi osana" lõige 2 kohaselt: "Hoone energiatõhususe miinimumnõuetele vastavust näitavad energiaarvutuse tulemused esitatakse ehitatavate ja oluliselt rekonstrueeritavate hoonete ehitusloa taotluse ehitusprojekti dokumentatsiooni osana. Ehitamise ajal on omaniku kohustuseks jälgida, et ehitusprojektis ei tehta selliseid muudatusi, mille tulemusena energiatõhususe miinimumnõudeid ei täideta. Hoone energiatõhusust oluliselt mõjutavate ehitusprojekti muudatuste korral tehakse miinimumnõuetele vastavuse kontrolliks uus energiaarvutus".
ja lõige 3 kohaselt: "Ehitatava hoone energiamärgis koostatakse lõplike energiaarvutuse tulemuste põhjal".
Olles risti ja põiki neid "asju" põhjalikult uurinud on energiamärgis projekteeritavatele ja oluliselt rekonstrueeritavatele hoonetele igal juhul seadustest ja määrustest tulenevalt nõutav. Aga nagu ikka on seadustes ka auke ja määramatust ;)
Lisainfot ja head nõu võib ikka küsida :)
Indrek Luuk
Lisainfo nähtav vaid sisse logides
ENAL 2000-2010
Estonian Young Architects Association – ABOUT US