§ 2 Raamatukogu põhiülesanne
2 RAAMATUKOGU KOGUD
§ 3 Raamatukogu kogude jagunemine
§ 4 Põhikogu
§ 5 Õppekirjanduse kogu
3 TEAVIKUTE HANKIMINE EHK KOMPLEKTEERIMINE
§ 6 Komplekteerimise alused
§ 7 Põhikogu komplekteerimine
§ 8 Ajakirjade ja ajalehtede tellimine
§ 9 Õppekirjanduse kogu komplekteerimine
§ 10 Komplekteerimise kajastamine
§ 11 Vastuvõtmine saatedokumendi alusel
§ 12 Saatedokumendita saabunud teavikute vastuvõtmine
§ 13 Saatedokumentide numeratsioon
§ 14 Arvestuse alused
2 Hulgiarvestus
§ 15 Hulgiarvestuse alused
§ 16 Põhikogu hulgiarvestus
§ 17 Õppekirjanduse kogu hulgiarvestus
3 Üksikarvestus
§ 18 Üksikarvestus automatiseeritud raamatukogus
§ 19 Põhikogu üksikarvestus automatiseerimata raamatukogus
§ 20 Õppekirjanduse kogu üksikarvestus automatiseerimata raamatukogus
4 Mõõtühikud ja arvestusüksused
§ 21 Mõõtühikud
§ 22 Arvestusüksused
§ 23 Teavikute kustutamise alused
§ 24 Kustutusakti täitmine
§ 25 Kaotatud ja rikutud teavikud
§ 26 Teavikute tarbetud eksemplarid
§ 27 Ajakirjad ja ajalehed
§ 28 Inventuuri läbiviimine
§ 29 Inventuuriakt
§ 30 Puuduvad teavikud
1 Teavikute töötlemine automatiseerimata raamatukogus
§ 31 Põhikogu teavikute raamatukogunduslik töötlemine
§ 32 Põhikogu teavikute tehniline töötlemine
§ 33 Õppekirjanduse kogu teavikute tehniline töötlemine
§ 34 Sisetöötunnid teavikute töötlemiseks
2 Teavikute töötlemine automatiseeritud raamatukogus
§ 35 Teavikute raamatukogunduslik töötlemine
§ 36 Teavikute tehniline töötlemine
§ 37 Sisetöötunnid teavikute töötlemiseks
9 TEAVIKUTE PAIGUTUS JA HOIDMINE
§ 38 Teavikute paigutus
§ 39 Hoiutingimused
§ 40 Kogude korrastamine
10 KATALOOGID
§ 41 Automatiseerimata raamatukogu kataloogid
§ 42 Automatiseeritud raamatukogu kataloogid
§ 43 Kataloogid üleminekul automatiseerimata raamatukogult automatiseeritud raamatukogule
1 Lugejateeninduse alused
§ 44 Lugejateeninduse põhimõtted
2 Lugejate registreerimise alused
§ 45 Lugejate registreerimine
§ 46 Lugejate elektroonilisse andmebaasi või lugejakaardile kantavad andmed
§ 47 Registreerimisvihik
§ 48 Lugejakaart
3 Kojulaenutus
§ 49 Põhikogu teavikute kojulaenutus
§ 50 Õppekirjanduse kogu teavikute laenutus
§ 51 Kojulaenutus automatiseeritud raamatukogus
4 Kohalkasutus
§ 52 Kohalkasutuse alused
5 Lugejateeninduse arvestus
§ 53 Lugejateeninduse arvestuse alused
§ 54 Lugejateeninduse arvestuse pidamine
§ 55 Teatme- ja infoteeninduse korralduse alused
§ 56 Arhiivi korraldamise alused
§ 57 Säilitatavad dokumendid ja säilitusaeg
§ 58 Raamatukogu töötajad ja nende vastutus
§ 59 Finantseerimise alused
16 RAKENDUSSÄTE
§ 60 Määruse jõustumine
RT I 2010, 60, 411
Vastu võetud 24.08.2010 nr 46
Määrus kehtestatakse «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 41 lõike 4 alusel.
Määruse eesmärk on määrata kindlaks lasteaed-põhikoolide, põhikoolide ja gümnaasiumide raamatukogude (edaspidi raamatukogu) töökorralduse alused, olenemata kooli omandivormist.
§ 2. Raamatukogu põhiülesanne
Raamatukogu põhiülesanne on toetada trükiste, audiovisuaalsete ja muude infokandjate säilitamise ja kättesaadavaks tegemise kaudu kooli õppekava järgset õpet, arendada õpilaste iseseisva õpitöö ja teabe hankimise oskust ning lugemishuvi.
2. peatükk RAAMATUKOGU KOGUD
§ 3. Raamatukogu kogude jagunemine
Raamatukogu kogud jagunevad otstarbe järgi põhikoguks ja õppekirjanduse koguks.
§ 4. Põhikogu
(1) Põhikogu on teavikute kogu, mis sisaldab üldarendavaid ning õppe- ja kasvatustegevuses vajalikke pikaajaliseks säilitamiseks mõeldud eri keeltes, liiki ja laadi teavikuid (raamatud, käsikirjad, auvised, elektroonilised teavikud jm) ning perioodikat (ajakirjad ja ajalehed).
(2) Põhikogus võib vajadusel moodustada lugemissaali ja laenutusosakonna kogusid.
§ 5. Õppekirjanduse kogu
Õppekirjanduse kogu on «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 15 lõike 2 alusel Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud põhikooli riikliku õppekava, põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava ja gümnaasiumi riikliku õppekava täitmiseks vajalike teavikute kogu, mille moodustavad õpikud ning õppematerjalide komplektid (õpetajaraamat, auvis jms).
3. peatükk TEAVIKUTE HANKIMINE EHK KOMPLEKTEERIMINE
§ 6. Komplekteerimise alused
Kogud komplekteerib raamatukoguhoidja kooskõlastatult kooli direktori, kooli õppenõukogu ning klassi- ja aineõpetajatega.
§ 7. Põhikogu komplekteerimine
(1) Põhikogu komplekteeritakse jooksva komplekteerimise korras kirjastamisega ning raamatuleviga tegelevate isikute ja asutuste tellimiskataloogide ja -nimekirjade alusel ning ostude ja annetuste teel.
(2) Järelkomplekteerimine toimub paralleelselt jooksva komplekteerimisega.
(3) Põhikogu teavikute tellimuse koostab raamatukoguhoidja kooskõlastatult klassi- ja aineõpetajatega ning kinnitab kooli direktor.
§ 8. Ajakirjade ja ajalehtede tellimine
(1) Ajakirjad ja ajalehed tellitakse raamatukogusse ajakirjandusleviga tegelevate isikute ja asutuste kaudu.
(2) Ajakirjade ja ajalehtede tellimuse koostab raamatukoguhoidja ning kinnitab kooli direktor.
(3) Ajakirjade ja ajalehtede tellimisel lähtutakse sellest, et põhikooliastmel oleks õpilasele raamatukogus eestikeelsetest ajakirjadest tagatud vähemalt kahe nimetuse lasteajakirja ning gümnaasiumiastmes vähemalt kahe nimetuse keele- või kultuuriajakirja kättesaadavus.
§ 9. Õppekirjanduse kogu komplekteerimine
(1) Õppekirjanduse kogu komplekteerimisel lähtutakse kooli õppekavast, Eesti Hariduse Infosüsteemi õppekirjanduse alamregistrist, klassi- ja aineõpetajate ettepanekutest ning kooli eelarvelistest vahenditest ja võimalustest.
(2) Õpiku eksemplaride arvu määramisel tuleb arvestada suurimat õpilaste ja vastava aine õpetajate arvu 3–6 aasta jooksul.
(3) Õppekirjandus komplekteeritakse eelkomplekteerimise korras kirjastamisega tegelevate isikute ja asutuste kataloogide ja raamatuleviga tegelevate isikute ja asutuste nimekirjade alusel.
(4) Vajadusel täiendatakse kogusid jooksva või järelkomplekteerimise teel.
(5) Õppekirjanduse kogu teavikute tellimuse koostab raamatukoguhoidja kooskõlastatult klassi- ja aineõpetajatega ning selle kinnitab kooli direktor.
§ 10. Komplekteerimise kajastamine
(1) Raamatukogu kogude komplekteerimist kajastavad eelkomplekteerimise kataloogid või nimestikud, jooksva komplekteerimise nimestikud ja järelkomplekteerimise nimestikud.
(2) Tellimuste andmebaasis või komplekteerimise nimestikes ja kataloogides on teaviku kohta järgmised andmed:
1) teaviku autor;
3) köide;
4) kirjastus;
5) ilmumisaeg;
6) tellitud teavikute arv;
7) komplekteerimise allikas.
(3) Saabunud teavikud kustutatakse tellimuste nimestikust või andmebaasist, mida korrastatakse vähemalt kord kvartalis.
(4) Automatiseeritud raamatukogudes tehakse tellimuste andmebaasist vähemalt kord nädalas koopia.
§ 11. Vastuvõtmine saatedokumendi alusel
(1) Raamatukokku saabunud teavikud võetakse vastu saatedokumendi alusel. Saatedokumendil tähistatakse rahalisele arvestusele kuuluvad teavikud. Rahaliselt mitte arvele võetavate teavikute (ajalehed, ajakirjad jm) saabumise üle peetakse raamatukogus eraldi arvestust.
(2) Töövihikuid, tööraamatuid ja töölehti rahaliselt arvele ei võeta ning nende soetamiseks kulutatud raha kantakse kuludesse.
(3) Saadetise vastuvõtmisel võrdleb raamatukoguhoidja saadetist saatedokumendiga.
(4) Ühe aktiga võetakse vastu samal viisil hangitud (ostetud, annetatud, asendatud, üleantud, vahetatud) teavikud.
§ 12. Saatedokumendita saabunud teavikute vastuvõtmine
(1) Saatedokumendita saabunud teavikud (annetused, kingitused jms) hinnatakse rahaliselt ja koostatakse vastuvõtuakt kahes eksemplaris, millest üks jääb raamatukokku ja teine antakse raamatupidamise eest vastutavale isikule.
1) akti number;
2) teavikute üleandja andmed;
3) eksemplaride arv;
4) teavikute kogumaksumus (summa).
(3) Saatedokumendita saabunud teavikute vastuvõtuakti juurde kuuluvas nimekirjas tuuakse iga saatedokumendita saabunud nimetuse autor, pealkiri, eksemplaride arv, hind ja summa.
(4) Saatedokumendita saabunud teavikute hinna määrab raamatukoguhoidja vastavalt nende turuhinnale.
§ 13. Saatedokumentide numeratsioon
Raamatukogul on oma saatedokumentide numeratsioon (hulgiarvestusraamatu rea number) kalendriaasta piires eraldi põhikogu ja õppekirjanduse kogu osas.
§ 14. Arvestuse alused
(1) Raamatukogu peab eraldi arvestust põhikogu ja õppekirjanduse kogu suuruse, koostise, rahalise väärtuse ja nendes tehtud muudatuste kohta. Arvestust peetakse kõigi raamatukogusse saabunud ja sealt kustutatud teavikute kohta.
(2) Põhikogu osas peetakse teavikute hulgi-, üksik- ning rahalist arvestust.
(3) Õppekirjanduse kogu osas peetakse teavikute hulgi- ja rahalist arvestust.
(4) Ajakirju, ajalehti, kiiresti aeguvaid teavikuid, reklaamtrükiseid ning õpilastele igapäevaseks õppetöös kasutamiseks mõeldud töövihikuid, töölehti ja tööraamatuid rahaliselt arvele ei võeta ning nende hankimiseks kulutatud raha kantakse kuludesse.
(5) Arvestuse alusel viiakse läbi inventuur, koostatakse statistikaaruanded ja analüüsitakse töötulemusi.
(6) Raamatukogu teavikute hinna sisse ei kuulu töötlemis-, posti- ja transpordikulud.
2. jagu Hulgiarvestus
§ 15. Hulgiarvestuse alused
(1) Kogude suuruse, rahalise väärtuse ja neis tehtud muudatuste kohta peetakse hulgiarvestust.
(2) Juurde tulnud ja kustutatud teavikute ning kogude hetkeseisu kohta peetakse eraldi hulgiarvestust.
(3) Jooksval aastal lisandunud teavikute nimetuste arvestust peab raamatukogu põhikogu ja õppekirjanduse kogu osas eraldi.
(4) Automatiseeritud raamatukogus tehakse kogude andmebaasist vähemalt kord nädalas koopia.
§ 16. Põhikogu hulgiarvestus
(1) Põhikogu teavikute hulgiarvestust peetakse hulgiarvestusraamatus arvuliselt, laadi, liigi, keele alusel ja rahaliselt. Auviste ja elektrooniliste teavikute üle liigi ja keele alusel arvestust ei peeta.
(2) Hulgiarvestusraamatusse kantakse saatedokumentide ja aktide alusel kõik saadud ja kustutatud teavikud, iga dokument omaette järjekorranumbriga eraldi real.
(3) Ajakirju arvestatakse raamatukogus aastakäikude kaupa. Ajalehtede hulgiarvestust ei peeta.
§ 17. Õppekirjanduse kogu hulgiarvestus
Õppekirjanduse kogu teavikute hulgiarvestust peetakse arvuliselt ja rahaliselt õppeainete või klasside kaupa õpikukogu summaararvestusraamatus või automatiseeritud raamatukogu andmebaasis.
3. jagu Üksikarvestus
§ 18. Üksikarvestus automatiseeritud raamatukogus
Automatiseeritud raamatukogu andmebaasis registreeritakse kõik rahaliselt arvele võetud teavikud ja kojulaenutatav perioodika. Iga arvele võetud teavik saab vöötkoodi või inventarinumbri.
§ 19. Põhikogu üksikarvestus automatiseerimata raamatukogus
(1) Automatiseerimata raamatukogus peetakse põhikogu teavikute üksikarvestust inventariraamatus, milles registreeritakse kõik rahaliselt arvel olevad teavikud (raamatud, noodi- ja kartograafiaväljaanded, kunstitrükised, tehnikakirjanduse erilaadid jms).
(2) Auvised registreeritakse eraldi inventariraamatus. Inventarinumbrile lisatakse täht A (näiteks 2345-A), märgitakse auvise hind. Auviseid ei arvestata liigi ega keele alusel.
(3) Inventariraamatu täitmisel antakse igale saabunud eksemplarile oma inventarinumber. Ajakirjade ja ajalehtede komplekte, kiiresti aeguvaid ja reklaamtrükiseid ei inventeerita.
(4) Inventarinumber on eksemplari unikaalne number ja seda ei kasutata uuesti ka pärast inventeeritud teaviku kustutamist.
(5) Kui raamatukogus on mitu kogu, mille kohta peetakse eraldi arvestust, lisatakse inventarinumbrile kogu tunnus (näiteks L – lugemissaal, P – põhikogu).
§ 20. Õppekirjanduse kogu üksikarvestus automatiseerimata raamatukogus
Õppekirjanduse kogu osas üksikarvestust ei peeta.
4. jagu Mõõtühikud ja arvestusüksused
§ 21. Mõõtühikud
(1) Teavikuid arvestatakse raamatukogus mõõtühikutega arvestusüksustes. Arvestusüksuse määrab mõõtühik.
(2) Mõõtühikud on:
1) nimetus – iga omaette tiitliga teavik. Uue nimetusena arvestatakse kordustrükke ja mitmeköitelise teose iga köidet. Ajakirjade mõõtühikud on nimetus ja aastakäik, ajalehtedel nimetus;
2) eksemplar – iseseisev teavik, mis on koondatud ühtede kaante vahele (ümbrisesse) ja moodustab terviku;
3) laudimeeter – UNESCO soovitatud raamatukogustatistika rahvusvaheline mõõtühik. Üks laudimeeter on ühe meetri pikkune, keskmiselt 26 cm sügav ja 37 cm kõrge ning mahutab keskmiselt 33–40 köidet raamatuid või 14 köidet ajakirju.
§ 22. Arvestusüksused
(1) Raamatukogu arvestusüksus on üksikteaviku eksemplar või nimetus või teavikute komplekt (plaat, kassett, filmirull). Kui diapositiivide sari on omaette karbis (komplektis), arvestatakse seda ühe üksusena. Kui materjal moodustab terviku, mida laenutatakse koos (näiteks irdlisaga raamat), arvestatakse seda ühe üksusena.
(2) Arvestusüksused on:
1) raamat – raamatud (vähemalt 49-leheküljelised trükised), brošüürid (5–48-leheküljelised mitteperioodilised trükised), köidetud kaardid, noodid, partituurid;
2) ajakiri – sama pealkirja all regulaarselt ilmuv perioodikaväljaanne, mille ilmumise lõpp ei ole kindlaks määratud ja üksiknumbrid on jooksvalt numereeritud ja dateeritud;
3) ajaleht – perioodikaväljaanne, mille numbrid on kronoloogiliselt või järjenumbriliselt loendatud ja mis ilmub tavaliselt vähemalt kord nädalas. Ta on sama päistiitliga, kaaneta, trükitud ajalehepaberile ja tavaliselt A3 formaadis (297 mm×420 mm) või suurem;
4) käsikiri – käsitsi, kirjutusmasinal või personaalarvutil kirjutatud originaaldokument;
5) auvis – spetsiaalseadme abil kuulmis- või nägemismeelega tajutava info kandja:
– audiaalteavik – heliplaat, -lint, -kassett, laserplaat;
– visuaalteavik – diapositiiv ja -film, kileleht;
– kombineeritud auvis – helifilm, videokassett;
6) elektrooniline teavik – CD-ROM, magnetketas ja -lint;
7) muu teavik – raamatukogus olev teavik, mida eespool ei ole nimetatud, näiteks mängud, pisitrükised, pimedate raamatud jm.
§ 23. Teavikute kustutamise alused
(1) Aegunud, lagunenud ja liigsel arvul teavikud kustutatakse kogudest ja andmebaasist või kataloogist akti alusel, kuhu kantakse ühel ja samal põhjusel (aegunud, lagunenud, lugejate poolt kaotatud jne) ning ühest ja samast kogust (õppekirjanduse või põhikogust) kustutatud teavikud.
(2) Õpikud kustutatakse nende lagunemisel, kaotamisel või kustutamisel Eesti Hariduse Infosüsteemi õppekirjanduse alamregistrist.
(3) Lõikes 2 nimetatud õppekirjanduse alamregistrist kustutatud õpikutest jäetakse õppekirjanduse kogusse soovi korral näidiseksemplarid.
(4) Kustutusakt koostatakse kahes eksemplaris, millest üks jääb raamatukogule ja teine raamatupidamise eest vastutavale isikule.
(5) Kustutusaktid kinnitab kooli direktor.
§ 24. Kustutusakti täitmine
(1) Nii põhikogu kui ka õppekirjanduse kogu kustutusaktide numeratsioon algab number ühest ja jätkub aastast aastasse.
3) kustutatud teavikute hind ja kogumaksumus;
5) akti koostaja ja komisjoniliikmete allkirjad.
(3) Teavikud jaotatakse kustutusaktis arvuliselt, liigi ja keele alusel, auvised, elektroonilised ja muud teavikud – laadide kaupa arvuliselt.
(4) Põhikogust kustutatud teavikute nimekirjas esitatakse kustutatud teaviku autor, pealkiri, köite number, ilmumisaasta, vöötkoodi- või inventarinumber, keel ja hind.
(5) Õppekirjanduse kogust kustutatud teavikute nimekirjas esitatakse kustutatud teaviku autor, pealkiri, köite number, ilmumisaasta, eksemplaride arv, ühe eksemplari hind ja kogusumma.
§ 25. Kaotatud ja rikutud teavikud
(1) Raamatukogu peab arvestust lugejate poolt kaotatud ja rikutud ning asendatud või rahas kompenseeritud teavikute üle lugejate poolt asendatud teavikute arvestusvihikus või automatiseeritud raamatukogu andmebaasis.
(2) Kaotatud ja rikutud teaviku kohta koostatakse kustutusakt, asenduseks saadud teaviku kohta vastuvõtuakt.
(3) Parandused teaviku kustutamise kohta tehakse kogude andmebaasis või inventariraamatus ning kataloogis või õppekirjanduse kogu summaararvestuse raamatus, kus teavik on registreeritud.
(4) Teaviku rahalise kompenseerimise kohta annab raamatukogu lugejale kviitungi, laekunud raha antakse üle raamatupidamisele ning seda kasutatakse raamatukogu kogude komplekteerimiseks.
§ 26. Teavikute tarbetud eksemplarid
Teavikute üleliigsed või vähekasutatavad eksemplarid võib raamatukogu tasuta jagada või üle anda teistele koolidele või raamatukogudele või võõrandada juriidilistele või füüsilistele isikutele teavikute kokkuleppehinnaga.
§ 27. Ajakirjad ja ajalehed
Ajakirjade ja ajalehtede hoiuaja otsustab iga raamatukogu vastavalt oma võimalustele. Ajalehtede ja ajakirjade eemaldamisel kogudest akti ei koostata.
§ 28. Inventuuri läbiviimine
(2) Raamatukogu suletakse inventuuri ajaks.
(3) Inventuuri läbiviimiseks moodustab kooli direktor komisjoni.
(4) Inventuuri käigus kontrollivad komisjoni liikmed kõigi teavikute olemasolu raamatukogus. Selleks võrreldakse kohalolevaid teavikuid ja laenutusdokumentidesse kantud andmeid inventuuriraamatute ning arvestuskataloogide ja -kartoteekidega või andmebaasidega.
§ 29. Inventuuriakt
(1) Inventuuri lõppemisel koostab komisjon akti kahes eksemplaris, millele lisatakse puuduvate teavikute nimekiri. Akti üks eksemplar jääb raamatukogule, teine antakse raamatupidamise eest vastutavale isikule. Inventuuriakti kinnitab kooli direktor.
§ 30. Puuduvad teavikud
Puuduvate teavikute kustutamise otsustab kooli direktor.
1. jagu Teavikute töötlemine automatiseerimata raamatukogus
§ 31. Põhikogu teavikute raamatukogunduslik töötlemine
(1) Põhikogu teavikute raamatukogunduslik töötlemine on liigitamine, kataloogimine, paigutusindeksi määramine ja tehniline töötlemine.
(2) Põhikogu teavikud liigitatakse Eesti kooliraamatukogude jaoks välja töötatud lihtsustatud UDK liigitustabeli alusel.
(3) Automatiseerimata raamatukogus koostatakse iga teaviku kohta kataloogimisreeglite alusel tähestikkataloogi põhikaart, täiendkirje või -kirjed, liigikataloogi kaart või kaardid.
(4) Tähestikkataloogi põhikaardi vasakusse ülanurka kirjutatakse kohaviit, kirje lõppu täiendkirjed, paremasse alanurka täielik indeks, põhikaardi pöördele inventarinumber või -numbrid.
(5) Kohaviit koosneb paigutusindeksist ja autorimärgisest ning see märgitakse kataloogikaardi vasakusse ülanurka, teaviku tiitellehele ja väliskaanele, heliplaatidel esikülje etiketile, CD-ROMidel ja laserplaatidel voldiku tagaküljele, audio- ja videokassettidel kassetile, diapositiividel, filmidel jms pakendi etiketile.
(6) Autorimärgis määratakse kasutusel olevate autoritabelite alusel.
(7) Liigikataloogi kaardi vasakusse alanurka kirjutatakse kataloogiindeks.
(8) Tähestikkataloogi täiendkirje ja liigikataloogi jaoks dubleeritakse kaardid põhikaardi alusel.
§ 32. Põhikogu teavikute tehniline töötlemine
(1) Automatiseerimata raamatukogu põhikogu teavikute tehniline töötlemine on tembeldamine või inventarinumbri ja kohaviida märkimine, raamatutasku ja raamatukaardi vormistamine ning autorimärgise teavikule märkimine.
(2) Teavikud tembeldatakse raamatukogu templiga ja varustatakse inventarinumbriga. Templi jäljend lüüakse ja inventarinumber kirjutatakse raamatu tiitellehe pöördele, 17. lehekülje vasakusse nurka teksti alla ja irdlisadele, ajalehtedel esiküljele, ajakirjadel jms trükistel esikaane pöördele. Heliplaatidel märgitakse inventarinumber ja lüüakse templi jäljend esikülje etiketile, CD-ROMidel ja laserplaatidel voldiku tagaküljele, audio- ja videokassettidel kassetile, diapositiividel, filmidel jms pakendi etiketile. Tembeldamine ja inventarinumbri märkimine ei tohi rikkuda teaviku teksti ja illustratsioone.
(3) Automatiseerimata raamatukogud vormistavad raamatukaardi. Raamatukaardile märgitakse raamatu kohaviit, inventarinumber, autor, pealkiri, raamatu ilmumisaasta ja hind; mitmeköitelise teose puhul kirjutatakse pealkirja järele köite number.
(4) Raamatukaardi uuendamisel kantakse uuele kaardile eelmisel kaardil registreeritud laenutuste arv.
§ 33. Õppekirjanduse kogu teavikute tehniline töötlemine
Õppekirjanduse kogu teavikute tehniline töötlemine on tembeldamine.
§ 34. Sisetöötunnid teavikute töötlemiseks
2. jagu Teavikute töötlemine automatiseeritud raamatukogus
§ 35. Teavikute raamatukogunduslik töötlemine
(3) Automatiseeritud raamatukogus märksõnastatakse põhikogu teavikud Eesti üldise märksõnastiku alusel.
§ 36. Teavikute tehniline töötlemine
(1) Automatiseeritud raamatukogus on teavikute tehniline töötlemine tembeldamine, vöötkoodi või inventarinumbriga varustamine ja kohaviida märkimine.
(2) Teavikud tembeldatakse raamatukogu templiga. Jäljend lüüakse raamatu tiitellehe pöördele, 17. lehekülje vasakusse nurka teksti alla ja irdlisadele, ajalehtedel esiküljele, ajakirjadel jms trükistel esikaane pöördele. Heliplaatidel lüüakse templi jäljend esikülje etiketile, CD-ROMidel ja laserplaatidel voldiku tagaküljele, audio- ja videokassettidel kassetile, diapositiividel, filmidel jms pakendi etiketile. Tembeldamine ei tohi rikkuda teaviku teksti ja illustratsioone.
(3) Raamatu tiitellehe pöördele ja irdlisadele kirjutatakse inventari- või vöötkoodinumber.
(4) Kohaviit koosneb paigutusindeksist ja autorimärgisest ning see märgitakse teaviku tiitellehele ja väliskaanele, heliplaatidel esikülje etiketile, CD-ROMidel ja laserplaatidel voldiku tagaküljele, audio- ja videokassettidel kassetile, diapositiividel, filmidel jms pakendi etiketile.
(5) Autorimärgise võib määrata vastavalt kasutusel olevale automatiseeritud infootsisüsteemide võimalustele või kasutusel olevate autoritabelite alusel.
§ 37. Sisetöötunnid teavikute töötlemiseks
9. peatükk TEAVIKUTE PAIGUTUS JA HOIDMINE
§ 38. Teavikute paigutus
(1) Raamatukogul peavad olema eraldi ruumid lugemissaali, raamatuhoidla ning õpikute säilitamise ja parandamise jaoks.
(7) Raamaturiiulite peavahekäik peab olema 120–140 cm, vahekäik 80–90 cm lai.
§ 39. Hoiutingimused
(2) Kunstliku valgustuse normid raamatukogu ruumides on järgmised:
1) päevavalguslampide puhul peab tööpinna valgustustihedus olema vähemalt 300 luksi;
(3) Raamatukogu ruumide suhteline õhuniiskus peab olema 40–70% ning õhutemperatuur vähemalt 18 °C.
§ 40. Kogude korrastamine
10. peatükk KATALOOGID
§ 41. Automatiseerimata raamatukogu kataloogid
(1) Automatiseerimata raamatukogu teavikud peavad olema kajastatud kataloogides ja lugejatele kättesaadavad.
(2) Automatiseerimata raamatukogus peavad olema järgmised kataloogid:
1) tähestikkataloog;
2) liigikataloog.
(3) Automatiseerimata raamatukogu kataloogidest on võimalik teavikuid otsida:
1) autori või pealkirja järgi;
2) liigi järgi.
§ 42. Automatiseeritud raamatukogu kataloogid
(1) Automatiseeritud raamatukogus peavad kõik teavikud olema kajastatud elektronkataloogis.
(2) Automatiseeritud raamatukogu kataloogidest on võimalik teavikuid otsida:
1) autori järgi;
2) pealkirja järgi;
3) laadi järgi;
4) liigi järgi;
5) märksõna järgi;
6) keele järgi;
7) ilmumisaja järgi.
(3) Automatiseeritud raamatukogudes tehakse kogude andmebaasist vähemalt kord nädalas koopia.
§ 43. Kataloogid üleminekul automatiseerimata raamatukogult automatiseeritud raamatukogule
Kuni elektroonilise lugejakataloogi kasutuselevõtuni peetakse paralleelselt arvutikataloogiga kaartkatalooge. Elektronkataloogi kirjeid ei dubleerita kaartkataloogis.
1. jagu Lugejateeninduse alused
§ 44. Lugejateeninduse põhimõtted
(1) Lugejateenindus on raamatukogu põhiülesanne ning raamatukogu on kasutajatele avatud ühe ametikohaga töötajaga raamatukogu puhul vähemalt 6 tundi, üle ühe ametikohaga töötajaga raamatukogu puhul vähemalt 8 tundi koolipäeva jooksul. Lahtiolekuajad peavad olema fikseeritud ning nähtavad kõigile külastajatele. Lahtioleku aegade määramisel arvestatakse sellega, et raamatukogu oleks võimalik külastada ka pärast õppetundide lõppu.
(2) Raamatukogu teenindab kõiki antud kooli õpilasi, pedagooge ja teisi töötajaid ning vanemaid, välja arvatud lugejad, kellelt on võetud vastavalt raamatukogu kasutamiseeskirjale raamatukogu kasutamise õigus.
(4) Raamatukogu põhiteenused – teavikute kohalkasutus ja kojulaenutus – on tasuta. Eriteenused – kopeerimine, printimine – võivad olla tasulised. Eriteenuste eest võetava tasu suuruse määrab ja kinnitab direktor.
(5) Õpilaste tekitatud ainelise kahju hüvitab õpilane või tema vanem vastavalt kooli kehtestatud korrale. Tagastamata (kaotatud) või rikutud teavikud on raamatukogu kasutaja kohustatud asendama samade või raamatukogu poolt võrdväärseks tunnistatud teavikutega või tasuma nende turuväärtuse. Täpsemalt nähakse hüvituskord ette raamatukogu kasutamiseeskirjas.
(6) Automatiseeritud raamatukogus tehakse lugejate andmebaasist vähemalt kord nädalas koopia.
2. jagu Lugejate registreerimise alused
§ 45. Lugejate registreerimine
(2) Pedagoogid ja teised töötajad ning vanemad registreeritakse lugejaks isikut tõendava dokumendi alusel.
(3) Lugejad taasregistreeritakse alates iga aasta 1. septembrist. Lugejate andmed kontrollitakse ja täpsustatakse ning tehakse vajalikud parandused lugejate andmebaasis või lugejakaardil ja registreerimisvihikus. Võlglasi ümber ei registreerita.
§ 46. Lugejate elektroonilisse andmebaasi või lugejakaardile kantavad andmed
(1) Lugejate elektroonilises andmebaasis või lugejakaardil on järgmised andmed õpilase kohta:
2) klass;
5) telefon.
(2) Lugejate elektroonilises andmebaasis või lugejakaardil on järgmised andmed pedagoogi ja teise töötaja ning vanema kohta:
4) telefon.
§ 47. Registreerimisvihik
Automatiseerimata raamatukogus kasutatakse lisaks lugejakaardile registreerimisvihikut, kus lugeja kohta on järgmised andmed:
1) registreerimise kuupäev ja number;
3) klass (õpilastel);
§ 48. Lugejakaart
(1) Õpilaste lugejakaardid järjestatakse kartoteegis klasside või õpperühmade kaupa.
(2) Pedagoogide ja teiste töötajate ning vanemate lugejakaardid järjestatakse kartoteegis tähestikulises järjekorras.
3. jagu Kojulaenutus
§ 49. Põhikogu teavikute kojulaenutus
(1) Põhikogust võib lugeja laenata teavikuid koju tähtajani, mis on märgitud raamatukogu kasutamiseeskirjas.
(2) Põhikogust ei laenutata välja teavikuid, mis on mõeldud kohapeal lugemiseks (lugemissaali raamatud, teatmeraamatud, entsüklopeediad), uusi ajakirju ja ajalehti, eriti väärtuslikke ja haruldasi ainueksemplare, v.a raamatukogu kasutamiseeskirjaga määratud juhtudel ja korras.
(4) Tagastustähtaja ületamise eest võib lugejale määrata viivise vastavalt raamatukogu kasutamiseeskirjale. Viivise võtmise korral on raamatukogu kohustatud andma lugejale kviitungi viivise suuruse ja tasumise kohta. Viivistest laekunud raha antakse üle raamatupidamisele ning seda kasutatakse raamatukogu kogude komplekteerimiseks.
(5) Raamatukogu kasutamiseeskirja rikkunud lugejalt võib raamatukogu kasutamiseeskirjaga määratud korras raamatukogu kasutamisõiguse ära võtta.
(6) Laenutusi võib vormistada kahel viisil:
1) raamatukaardile märgitakse raamatu laenutamise kuupäev või tagastustähtaeg ning lugeja registreerimisnumber või nimi; raamatukaart (-kaardid) pannakse lugejakaardi vahele;
2) iga laenutatud teaviku kohta kantakse lugejakaardile laenutamise kuupäev või tagastustähtaeg, inventari- (eksemplari-) number, liik, autor, pealkiri (võib lühendada), köite või ande number, ajakirjal aasta ja number; lugeja annab laenutuse kohta allkirja; raamatukaardile märgitakse tagastustähtaeg ja lugeja registreerimisnumber; raamatukaart pannakse lugejakaardi vahele.
§ 50. Õppekirjanduse kogu teavikute laenutus
(1) Õppekirjanduse kogust laenutatakse teavikuid kolmel viisil:
1) individuaalselt õpilasele;
(2) Aine- või klassikomplektina laenutatud õppekirjanduse eest vastutab vastavalt aineõpetaja või klassijuhataja, kes korraldab õpikute õpilaste kasutusse andmise ja raamatukogule tagastamise.
(3) Õppekirjanduse kogu teavikutest jääb raamatukogusse igast nimetusest üks eksemplar, mis on mõeldud kohapeal kasutamiseks.
(4) Õppe- ja kasvatustegevuses pidevalt kasutusel olev kirjandus ja muud infokandjad antakse vajadusel vastavasse õppekabinetti, kus nende kasutamise ja säilitamise eest vastutab vastava õppe- või ainekabineti juhataja.
(5) Õppe- või ainekabinetti antud põhifondi teavikud tagastatakse või pikendatakse nende laenutust iga õppetsükli lõpus.
(6) Õppekirjanduse tagastamine õppetsükli või õppeaasta lõpul toimub raamatukogu poolt määratud korra alusel ning sätestatakse raamatukogu kasutuseeskirjas.
§ 51. Kojulaenutus automatiseeritud raamatukogus
(1) Automatiseeritud raamatukogus registreeritakse laenutus laenutuste andmebaasis. Laenutamise käigus on andmebaasist võimalik saada teavet teaviku asukoha (lugemissaalis, õppekirjanduse kogus, põhikogus, välja laenutatud), teaviku laenutanud lugeja ja tagastamise tähtaja kohta.
(2) Tagastatud teavikud kustutatakse laenutuste andmebaasist. Tagastamise käigus saadakse andmebaasist teavet, kas teaviku tagastamine on hilinenud.
(3) Automatiseeritud raamatukogus tehakse laenutuste andmebaasist vähemalt kord nädalas koopia.
4. jagu Kohalkasutus
§ 52. Kohalkasutuse alused
(3) Teavikute kohalkasutust raamatukogu andmebaasis või lugejakaardil ei registreerita.
(5) Raamatukogu külastuseks loetakse ka kohalkasutus. Külastused registreeritakse statistikalehel.
5. jagu Lugejateeninduse arvestus
§ 53. Lugejateeninduse arvestuse alused
1) täiskasvanud (pedagoogid ja teised töötajad, vanemad ning 10.–12. klassi õpilased);
2) lapsed (1.–9. klassi õpilased).
(3) Põhikogu ja õppekirjanduse kogu laenutusi arvestatakse eraldi.
(4) Põhikogu laenutusi arvestatakse arvuliselt ja teaviku laadi (raamatud ja perioodika) järgi, raamatute laenutusi ka keelte järgi. Eraldi arvestust peetakse 1.–9. klassi õpilastele laenutatud teavikute, ilu- ja lastekirjanduse laenutuste kohta.
(5) Õppekirjanduse kogu laenutusi arvestatakse arvuliselt.
(6) Laenutusüksuseks on teavikute hulgiarvestuse üksused.
(7) Külastusena arvestatakse lugeja käiku raamatukogusse, osalemist raamatukogu korraldatud üritustel, kohallaenutust lugemissaalis, samuti laenutustähtaja pikendamist telefoni või elektronposti teel. Külastusi võib registreerida valikstatistika abil.
(8) Automatiseeritud raamatukogus tehakse lugejateeninduse statistikast vähemalt kord nädalas koopia.
§ 54. Lugejateeninduse arvestuse pidamine
(1) Automatiseerimata raamatukogus peetakse jooksva päeva arvestust statistikalehel. Päeva kokkuvõte kantakse raamatukogupäevikusse.
(2) Iga kuu lõpul tehakse raamatukogupäevikus kokkuvõtted.
(3) Iga statistilise aruandeperioodi lõpus tehakse raamatukogupäevikus kokkuvõtted põhinäitajatest koos eelmise aasta võrdlusandmetega.
(4) Automatiseeritud raamatukogus peetakse lugejate, külastuste ja laenutuste arvestust elektrooniliselt.
§ 55. Teatme- ja infoteeninduse korralduse alused
(2) Raamatukogu teatmestusse kuuluvad kõik raamatukogus olevad teatmeteosed, kataloogid, kartoteegid ja andmebaasid.
(3) Lugeja esitab infopäringu suuliselt või kirjalikult. Teadis antakse lugejale sobivas vormis (suuliselt või kirjalikult).
§ 56. Arhiivi korraldamise alused
(2) Raamatukogu arhiiv korraldatakse arhiiviseaduse ja Vabariigi Valitsuse 29. detsembri 1998. a määrusega nr 308 kinnitatud «Arhiivieeskirja» nõuete ja korra kohaselt.
§ 57. Säilitatavad dokumendid ja säilitusaeg
1) käskkirjad;
2) raamatukogu tööd korraldavad omavalitsus- ja riigiasutuste dokumendid;
3) tööplaanid ja -aruanded;
4) põhikogu inventariraamatud;
5) põhikogu hulgiarvestusraamatud;
6) inventuuriaktid.
2) õppekirjanduse kogu saatelehed ja kustutusaktid;
3) põhikogu saatelehed ja kustutusaktid.
§ 58. Raamatukogu töötajad ja nende vastutus
(1) Raamatukoguhoidja peab omama erialast haridust või kutsestandardi «Raamatukoguhoidja III, IV ja V» kutsekvalifikatsiooni vähemalt III taset.
(3) Mitme töötajaga raamatukogus võib kooli direktor (juhataja) nimetada ühe töötaja raamatukogu juhatajaks.
§ 59. Finantseerimise alused
(1) Õppekirjanduse kogu soetamise kulud kaetakse «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses» sätestatud alustel.
16. peatükk RAKENDUSSÄTE


3 Eelarvestrateegia ja stabiilsusprogramm
4 Riigieelarve
1 Riigieelarve sisu ja ülesehitus
§ 32 Piirmäärad
2 Riigieelarve eelnõu koostamine
§ 55 Toetuse ja kaasfinantseeringu vahendite kasutamine
RT I, 21.06.2016, 19
(2) Riigieelarve koostamisele seatud nõuete täitmiseks sätestatakse käesoleva seadusega tingimused valitsussektori keskvalitsuse allsektori üksuste kohustuste võtmisele ja rahaliste vahendite planeerimisele.
(1) Kui käesoleva seaduse §-s 15 nimetatud riigi rahandusprognoosi kohaselt on valitsussektori struktuurne eelarvepositsioon puudujäägis, esitab valdkonna eest vastutav minister kuu aja jooksul prognoosi avalikustamisest arvates Vabariigi Valitsusele teadmiseks olukorra analüüsi ja vajaduse korral ettepanekud valitsussektori struktuurse eelarvepositsiooni parandamiseks.
(2) Kui riigi rahandusprognoosi kohaselt on valitsussektori struktuurne eelarvepuudujääk suurem kui 0,5 protsenti sisemajanduse koguproduktist (edaspidi SKP) või kui nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohases Euroopa Liidu eelarvepoliitika koordineerimise protsessis leiavad Euroopa Komisjon ja Euroopa Liidu Nõukogu, et Eesti valitsussektori struktuurne eelarvepositsioon erineb märkimisväärselt käesoleva seaduse § 5 lõikes 3 nimetatud keskpika perioodi eelarve-eesmärgist või selle saavutamise kohandamiskavast, peab Vabariigi Valitsus rakendama eelarvepositsiooni parandavaid meetmeid, lähtudes stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetest.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud meetmeid tuleb rakendada selliselt, et valitsussektori struktuurne eelarvepositsioon paraneks vähemalt 0,5 protsendi võrra SKP-st aastas kuni struktuurse eelarvetasakaalu saavutamiseni.
Kui riigieelarve koostamisele eelnenud aastal oli valitsussektori struktuurne eelarvepuudujääk rahandusprognoosi hinnangu põhjal üle 0,5 protsendi SKP-st, tuleb pärast struktuurse eelarvetasakaalu saavutamist planeerida järgmistel aastatel valitsussektori struktuurset ülejääki vähemalt 0,5 protsenti SKP-st aastas kuni eelarvepuudujäägiga samaväärse ülejäägi saavutamiseni eurodes.
Eelarvestrateegias ja stabiilsusprogrammis kajastatud valitsussektori struktuurse eelarvepositsiooni eesmärkide kohta annab enne eelarvestrateegia ja stabiilsusprogrammi kinnitamist arvamuse eelarvenõukogu, lähtudes eelarvepositsiooni reeglitest ning struktuurse eelarvepositsiooni korrigeerimise vajadusest.
(4) Makromajandusprognoosi ja rahandusprognoosi võrreldakse kõige ajakohasemate Euroopa Komisjoni ja teiste sõltumatute institutsioonide prognoosidega ning makromajandusprognoosi ja rahandusprognoosi seletuskirjas antakse ülevaade erinevustest.
(1) Strateegilised arengudokumendid on poliitika põhialused, valdkonna arengukava, valitsemisala arengukava ja programm.
(4) Valitsemisala arengukava on arengudokument, milles kajastatakse ministeeriumi ja selle valitsemisala asutuste panustamist tulemusvaldkondade üldeesmärkide saavutamisse.
(5) Programm on arengudokument, milles määratakse poliitikavaldkonna alaeesmärgi saavutamisele suunatud meetmed, mõõdikud, tegevused ja rahastamiskava.
(3) Valitsemisala arengukava koostatakse vähemalt eelarvestrateegia perioodiks. Valitsemisala arengukava kinnitab minister.
(4) Programm koostatakse kooskõlas eelarvestrateegia perioodiga. Programmi kinnitab minister. Kui programmi eesmärgi saavutamisse panustavad mitu ministeeriumi, jaotatakse programm alaprogrammideks ning ministrid kinnitavad alaprogrammid ja vajaduse korral kogu programmi.
(5) Valdkonna arengukava, valitsemisala arengukava ja programmi koostamise, elluviimise, aruandluse, hindamise ja muutmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
3. jagu Eelarvestrateegia ja stabiilsusprogramm
(1) Eelarvestrateegias määratakse riigi eelarvepoliitika põhisuunad ning kajastatakse Vabariigi Valitsuse üldeesmärke, mida eelarvestrateegia perioodil kavatsetakse ellu viia, ja elluviimiseks planeeritavad rahalised vahendid (edaspidi rahastamiskava). Eelarvestrateegia koostatakse igal aastal vähemalt järgmise aasta ja sellele järgneva kolme aasta kohta (edaspidi eelarvestrateegia periood).
1) riigi eelarvepoliitilisi eesmärke, sealhulgas eesmärke valitsussektori eelarvepositsiooni ja võlakoormuse suuruse kohta;
2) valitsussektori allsektori või selle üksuste eeldatavat eelarvepositsiooni ja muud finantsinformatsiooni koos olulisemate muudatustega finantseerimise ja finantsjuhtimise põhimõtetes;
3) makromajandusprognoosist ja rahandusprognoosist lähtuvat riigi majandusolukorra analüüsi;
4) eelarvestrateegia perioodiks ministeeriumi valitsemisalale lubatud maksimaalseid vahendite mahte (edaspidi kululaed).
(2) Eelmise perioodi eelarvestrateegias esitatud teavet eelseisvate aastate kohta muudetakse uue eelarvestrateegia kinnitamisel vaid juhul, kui on oluliselt muutunud tulemusvaldkonna üldeesmärk, Vabariigi Valitsuse tegevusprogramm, riigi eelarvepoliitilised põhisuunad, makromajandusprognoos, rahandusprognoos või õigusakt.
(3) Rahandusministeeriumil on eelarvestrateegia koostamiseks õigus saada vajalikke andmeid ministeeriumidelt ja valitsussektorisse kuuluvatelt isikutelt.
(4) Eelarvestrateegia koostamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(1) Koos eelarvestrateegiaga koostab Rahandusministeerium stabiilsusprogrammi, mis vastab nõukogu määrusele (EÜ) nr 1466/97.
(1) Eelarvestrateegia kinnitab Vabariigi Valitsus hiljemalt kaheksa kuud enne järgmise eelarveaasta algust.
(2) Riigikogu korraliste valimiste aastal kinnitab Vabariigi Valitsus eelarvestrateegia hiljemalt seitse kuud enne järgmise eelarveaasta algust.
(1) Kinnitatud eelarvestrateegia ja stabiilsusprogrammi avalikustab Rahandusministeerium oma kodulehel viivitamata pärast kinnitamist.
(2) Vabariigi Valitsus esitab eelarvestrateegia Riigikogule viivitamata pärast kinnitamist.
4. peatükk Riigieelarve
1. jagu Riigieelarve sisu ja ülesehitus
(1) Riigieelarve on riigi finantsplaan, milles kajastatakse rahalisi vahendeid (edaspidi vahendid), mida riik eelarveaastal plaanib koguda, saada toetusena, vahendada ja kasutada.
(2) Riigieelarves liigendatakse vahendid eelarveklassifikaatori alusel administratiivselt. Administratiivselt liigendatud vahendid liigendatakse majandusliku sisu järgi.
2) summaliselt riigieelarve ülejääk või puudujääk;
(1) Eelarveklassifikaatoriga sätestatakse vahendite detailne liigendus ning eelarvestamisel ja finantsjuhtimises kasutatavad arvestuspõhimõtted.
(2) Tegevuspõhise eelarve korral sätestatakse eelarveklassifikaatoris detailne tegevuspõhine vahendite liigendus ministeeriumide valitsemisalade ja programmide kaupa.
(3) Tegevuspõhise liigenduse kasutamise riigieelarve eelnõus otsustab Vabariigi Valitsus. Põhiseadusliku institutsiooni eelarve tegevuspõhise liigendamise otsustab Vabariigi Valitsus põhiseadusliku institutsiooni algatusel.
(1) Riigieelarves liigendatakse tulud, kulud, investeeringud ja finantseerimistehingud majandusliku sisu järgi.
(2) Tulud liigendatakse tegevustuludeks, finantstuludeks ja riigiasutustelt saadud siireteks.
(3) Tegevustulud liigendatakse järgmiselt:
1) maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed;
2) kaupade ja teenuste müük;
3) saadud toetused;
4) muud tulud.
(4) Kulud liigendatakse tegevuskuludeks, finantskuludeks ja riigiasutustele antud siireteks.
(5) Tegevuskulud liigendatakse järgmiselt:
1) antud toetused ja muud ülekanded;
2) tööjõu- ja majandamiskulud;
3) muud tegevuskulud.
(6) Investeeringuid riigieelarves liigendama ei pea.
(7) Finantseerimistehingud liigendatakse järgmiselt:
1) finantsvarade suurenemine;
2) finantsvarade vähenemine;
3) kohustuste suurenemine;
4) kohustuste vähenemine.
(8) Tegevuspõhise eelarve korral käesoleva paragrahvi lõikeid 1–7 ei kohaldata ja vahendid liigendatakse riigieelarves administratiivse ja tegevuspõhise sisu alusel järgmiselt:
1) tulemusvaldkonnad;
2) programmid;
3) alaprogrammid, kui ühte programmi panustab mitu ministeeriumi.
(9) Käesoleva paragrahvi lõike 8 kohaselt liigendatud vahendid liigendatakse riigieelarves majandusliku sisu alusel järgmiselt:
1) tulud;
2) tegevuskulud;
3) investeeringud;
4) finantseerimistehingud.
(2) Minister liigendab riigieelarves märgitud ministeeriumi valitsemisala kulud, investeeringud ja finantseerimistehingud administratiivselt ja majandusliku sisu järgi valitsemisala eelarves kooskõlas eelarveklassifikaatoriga ja lähtudes käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse liigendusest.
(3) Põhiseaduslikud institutsioonid ja nende haldusala asutused liigendavad riigieelarves märgitud kulud, investeeringud ja finantseerimistehingud majandusliku sisu järgi või tegevuspõhiselt oma eelarves kooskõlas eelarveklassifikaatoriga.
§ 32. Piirmäärad
(1) Riigieelarve vahendid jaotuvad piirmäärata ja piirmääraga vahenditeks. Piirmäärata vahendite arvel tehtavate väljamaksete suurusele riigieelarvega piiranguid ei kehtestata.
1) kulu, investeering ja finantseerimistehing, mille tegemise võimalikkus sõltub konkreetse tulu laekumisest (edaspidi tuludest sõltuvad vahendid);
3) tulu.
(2) Arvestuslikke vahendeid üle ei kanta, kui käesolevast seadusest või riigieelarvest ei tulene teisiti.
(3) Tuludest sõltuvad vahendid, välja arvatud riigieelarve piirmääraga vahendite arvel saadud siirded riigiasutustelt, on järgmisse eelarveaastasse ülekantavad vastavate tulude eelarveaasta lõpuks tegelikult laekunud ja kasutamata summade ulatuses. Riigieelarve piirmääraga vahendite arvel saadud siirded riigiasutustelt võib üle kanda kuni kolme protsendi ulatuses saadud siirde mahust, kui riigieelarves ei ole määratud teisiti.
(4) Edasiantava maksu vahendid on järgmisesse eelarveaastasse ülekantavad eelarveaasta lõpuks tegelikult laekunud, kuid saajale edasi kandmata summade ulatuses.
(5) Kui riigieelarvest ei tulene teisiti, kantakse piirmääraga vahendeid üle, arvestades järgmist:
1) kulud kantakse üle kuni kolme protsendi ulatuses riigieelarves liigendatud kulu mahust;
2) investeeringud kantakse üle kogumahus;
3) finantseerimistehinguid üle ei kanta;
4) Euroopa Liidult, rahvusvaheliselt organisatsioonilt, välisriigilt ja välisriigi valitsusväliselt organisatsioonilt saadud niisuguse sihtotstarbelise või mittesihtotstarbelise rahalise toetuse, mille eest ei anta otseselt välistoetuse andjale vastu kaupu ega teenuseid (edaspidi välistoetus), riiklik kaasfinantseering kantakse üle kogumahus.
(6) Riigieelarve vahendite ülekandmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
2. jagu Riigieelarve eelnõu koostamine
Riigieelarve eelnõu koostatakse eelarvestrateegia ja rahandusprognoosi alusel.
(1) Riigieelarve eelnõu koostamiseks esitab ministeerium Rahandusministeeriumile oma valitsemisala eelarve projekti, mis lähtub muu hulgas eelarvestrateegiast, eelarvestrateegias kinnitatud kululagedest ja valdkonna arengukavade eesmärkidest.
(2) Taotlus avalik-õiguslikule juriidilisele isikule riigieelarvest vahendite eraldamiseks esitatakse selle ministeeriumi valitsemisala eelarve projektis, kelle pädevusvaldkonnaga on vastava avalik-õigusliku juriidilise isiku tegevus peamiselt seotud.
(4) Ministeeriumi valitsemisala eelarve projekti koostamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(1) Ministeeriumi valitsemisala eelarve projekti üle peetakse Rahandusministeeriumi ja ministeeriumi vahel läbirääkimisi. Kui pooled ei pea läbirääkimiste pidamist vajalikuks, fikseeritakse see kokkulepe kirjalikult.
(2) Protokollid, milles on välja toodud pooltevahelised kokkulepped ja võimalikud eriarvamused, esitab Rahandusministeerium koos ettepanekutega Vabariigi Valitsusele.
(1) Rahandusministeerium esitab riigieelarve eelnõu koos seletuskirjaga Vabariigi Valitsusele hiljemalt neli kuud enne eelarveaasta algust.
(2) Põhiseaduslikele institutsioonidele ja nende haldusala asutustele riigieelarve eelnõus ettenähtud vahendite mahtude muutmisel või vahendite väljajätmisel esitab Vabariigi Valitsus tehtud muudatused ja erimeelsused koos põhjendustega riigieelarve eelnõu seletuskirjas.
(3) Riigieelarve eelnõu seletuskirjas antakse riigieelarvest ülevaade ning põhjendatakse majandusliku sisu ja tegevuspõhise info põhjal riigieelarve eelnõus kavandatud vahendite mahtusid detailselt, samuti esitatakse Vabariigi Valitsuse ülevaade järgmise nelja aasta eeldatavast majandusolukorrast ja riigi kavandatavatest tegevustest.
(3) Kõrgendatud kaitsevalmiduse ja sõjaseisukorra ajal sellega seonduvate ülesannete täitmiseks, mobilisatsiooni läbiviimiseks või kollektiivse enesekaitse lepinguga ettenähtud kohustuste täitmiseks võib Vabariigi Valitsus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul esitada Riigikogule riigieelarve muutmise seaduse eelnõu, millega nähakse ette riigieelarve Kaitseministeeriumi valitsemisala kulude otstarbe muutmine, ning otsustada vajaduse korral Riigikogule esitatud eelnõu rakendamise kuni Riigikogu poolt küsimuse otsustamiseni.
(1) Tasandusfondi suurus ja jaotamise põhimõtted määratakse riigieelarvega.
1) toetatav investeering peab tulenema kohaliku omavalitsuse üksuse arengukavast;
(2) Ministeeriumi valitsemisalal on õigus riigieelarve vahendeid kasutada ainult sama eelarveaasta jooksul, kui käesolevast seadusest või riigieelarvest ei tulene teisiti. Eelarveaasta lõpuks täitmata jäänud kohustused täidetakse riigieelarve ülekantud vahendite või järgmise eelarveaasta vahendite arvel.
(3) Ülekantud riigieelarve vahendeid võib kasutada riigieelarves määratud otstarbeks. Vahendite majanduslikku sisu võib ülekandmisel muuta vaid juhul, kui ei muutu kulu otstarve. Ülekantavate riigieelarve vahendite administratiivset liigendust ja majanduslikku sisu võib ülekandmisel muuta, kui see on seotud ministeeriumi valitsemisala riigiasutuse ümberkorraldamise või lõpetamisega.
(4) Otstarve käesoleva paragrahvi tähenduses on konkreetne tegevus, milleks on riigieelarves vahendid planeeritud.
(5) Tuludest sõltuvaid vahendeid on õigus kasutada pärast tulu tegelikku laekumist, välja arvatud käesoleva seaduse § 54 lõikes 1 sätestatud juhul.
§ 55. Toetuse ja kaasfinantseeringu vahendite kasutamine
Toetuse või välistoetuse riigieelarves ettenähtud riikliku kaasfinantseeringu vahendite andja peab tagama, et vahendite saaja kohustub kasutama saadud vahendeid ainult vahendite andja määratud otstarbel.
(1) Riigieelarvega kindlaks määratud vahendite kasutamise administratiivset ja majandusliku sisu järgi liigendust on võimalik muuta vaid riigieelarve muutmisega või lisaeelarvega, kui käesolevast seadusest või riigieelarvest ei tulene teisiti.
(2) Vabariigi Valitsusel on õigus muuta riigieelarves määratud järgmiste vahendite administratiivset ja majandusliku sisu järgi liigendust:
1) välistoetuste ja riikliku kaasfinantseeringuga seotud vahendid;
(3) Vabariigi Valitsusel on õigus muuta riigieelarves määratud kulu ja investeeringu majandusliku sisu järgi liigendust, kui muudatuse tingib asjaolu, et konkreetse tehingu tegemise käigus täpsustunud tingimuste tõttu klassifitseeritakse tehing põhivara arvelevõtmise reeglite kohaselt teisiti, kui riigieelarve koostamisel oli kavandatud.
(4) Vabariigi Valitsusel on õigus riigiasutuste ümberkorraldamisel ja lõpetamisel vähendada neile riigieelarves ettenähtud vahendeid ja suunata vabanevad summad Vabariigi Valitsuse reservi. Vabariigi Valitsuse reservi ei suunata toetusi, asutuse majandustegevusest laekunud tulusid ning varude ja põhivara müügist laekunud tulusid.
(1) Ministeeriumil on õigus teha eelarveaasta jooksul muudatusi ministeeriumi valitsemisalale riigieelarvega õppelaenude põhiosa kustutamiseks ja maksudeks erisoodustustelt ettenähtud kulude administratiivses jaotuses ning majandusliku sisu järgi jaotuses.
(2) Kui riigieelarvega ministeeriumi valitsemisalale eraldatud vahenditest ei piisa õppelaenude põhiosa kustutamiseks ja maksudeks erisoodustustelt, võib ministeerium esitada Rahandusministeeriumile ministeeriumi valitsemisala asutuste kaupa põhjendatud taotluse lisavahendite eraldamiseks.
(1) Vabariigi Valitsuse reservi vahendeid võib kasutada ettenägematuteks kuludeks, investeeringuteks ja finantseerimistehinguteks, mida ei ole võimalik riigieelarve eelnõu menetlemisel planeerida.
(2) Vabariigi Valitsuse reservist vahendite eraldamise otsustab Vabariigi Valitsus.
6) teha tehinguid kapitalirendi tingimustel, anda kontsessioone ja teha muid selliseid tehinguid, kui riigieelarvega ei ole selleks antud luba.
(4) Minister võib ministeeriumi valitsemisala riigiasutustel lubada võtta rahalisi kohustusi eelseisvateks eelarveaastateks tingimusel, et ühelgi eelseisval eelarveaastal ei ületa nende ministeeriumi valitsemisala täidetavate rahaliste kohustuste maht 50 protsenti ministeeriumi valitsemisala vastava eelseisva eelarveaasta kululae piirmääraga vahenditest.
(5) Valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul võib Vabariigi Valitsus suurendada ministeeriumi valitsemisala eelseisva eelarveaasta rahaliste kohustuste võtmise maksimaalset määra, mis on sätestatud käesoleva paragrahvi lõikes 4, kuid mitte rohkem kui 80 protsendini ministeeriumi valitsemisala vastava eelseisva eelarveaasta kululae piirmääraga vahenditest. Riigieelarvega võib Vabariigi Valitsusele anda õiguse lubada ministeeriumi valitsemisalale rahaliste kohustuste võtmist käesolevas lõikes sätestatust suuremas mahus.
(5) Vabariigi Valitsuse antavate laenude ja käesoleva seaduse alusel antavate riigigarantiide suurim lubatud jääk määratakse riigieelarvega. Nimetatud suurima lubatud jäägi määramisel tuleb arvesse võtta antud laenude, garantiide ja tagastatava toetuse summat ning nende andmise prognoositavat vajadust.
(6) Vabariigi Valitsuse antava laenu või käesoleva seaduse alusel antava riigigarantii tähtaeg võib olla kuni 30 aastat. Vabariigi Valitsuse antava laenu intressimäär ei tohi olla madalam intressimäärast, millega riigil oleks laenulepingu sõlmimise ajal võimalik sarnastel tingimustel võlakohustusi võtta.
(7) Isik, kellele Vabariigi Valitsus võib anda laenu või kelle kohustusi käesoleva seaduse alusel riigigarantiiga tagada, on Eestis asuv või tegutsev:
(1) Riigi rahavoo juhtimine on:
1) riigi likviidsete finantsvaradega tehingute tegemine;
2) riigile võlakohustuste võtmine;
3) käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud tegevustega seonduvate finantsriskide juhtimine.
(4) Ulatusliku või kiire majanduslanguse korral, finantskriisi ajal või tulude kavandatust väiksema laekumise korral on valdkonna eest vastutaval ministril õigus ajutiselt piirata riigieelarves ettenähtud väljamaksete tegemist, teavitades sellest Vabariigi Valitsust. Väljamaksete tegemisel lähtutakse sellisel juhul käesoleva seaduse § 64 lõikes 6 sätestatud maksete tingimustest.
(2) Rahandusministeerium peab võimaldama käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikutel igal ajal neile kuuluvate vahendite arvel teha väljamakseid neile õigusaktidega pandud ülesannete täitmiseks. Väljamaksete tegemisel ei kohaldata käesoleva seaduse § 64 lõiget 6. Nimetatud isikute maksete ja arvelduste tegemisele ning neile makseteenuste vahendamisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 64 lõikes 4 nimetatud kassalise teenindamise eeskirja.
(1) Riigi võlakohustused käesoleva seaduse tähenduses on riigi rahavoo juhtimiseks, sealhulgas riigieelarve kulude, investeeringute ja finantseerimistehingute rahastamiseks võetavad laenud, arvelduskrediidid, lühiajalised laenud väärtpaberite tagatisel, emiteeritavad võlakirjad ning sõlmitavad väärtpaberite müügi- ja tagasiostutehingud.
(5) Riigikogu otsustab finantsasutustele likviidsus- või maksevõimega seotud raskusi või makse- ja arveldussüsteemides olulisi tõrkeid põhjustada võiva finantskriisi lahendamiseks või ennetamiseks või välisriigi, euroala või selle liikmesriigi finantsstabiilsuse tagamiseks aktsiate, osade ja muude osaluste ning muu finantsvara omandamise eesmärgil riigile võlakohustuste võtmise käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud võlakohustuste suurimast lubatud jäägist suuremas ulatuses. Pärast otsuse tegemist esitab Vabariigi Valitsus Riigikogule lisaeelarve või riigieelarve muutmise eelnõu. Lisaeelarve või riigieelarve muutmise eelnõu menetlemine ei takista Riigikogu otsuse rakendamist.
(2) Rahandusministeeriumil on lubatud võtta riigile võlakohustusi käesoleva seaduse § 69 lõikes 2 nimetatud riigi võlakohustuste suurima lubatud jäägi ulatuses. Loa nimetatud jäägist suuremas ulatuses riigile võlakohustuste võtmiseks annab Riigikogu Vabariigi Valitsuse ettepanekul.
(5) Pärast riigi majandusaasta koondaruande valmimist, kuid hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 31. juulil, annab eelarvenõukogu arvamuse valitsussektori struktuurse eelarvepositsiooni eesmärgi saavutamise kohta.


Elektroonilise valve täitmise ja järelevalve kord – Riigi Teataja
Elektroonilise valve täitmise ja järelevalve kord
Vastu võetud 22.02.2007 nr 15
RTL 2007, 20, 334
jõustumine 20.03.2007
16.04.2009 nr 15 (RTL 2009, 36, 473) 1.05.2009
Määrus kehtestatakse «Kriminaalmenetluse seadustiku» § 4191 lõike 5 alusel.
1) elektroonilise valve ettevalmistamise ning
2) elektroonilise valve kohustuse täitmise ja järelevalve kord.
§ 2. Kriminaalhooldusosakonna pädevus
Kriminaalhooldusosakonna pädevuses on:
1) arvamuse andmine süüdimõistetu vangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise kohta;
2) elektroonilise valve täitmise tagamine;
3) elektroonilise valve kohustuse täitmise üle järelevalve teostamine.
ELEKTROONILISE VALVE ETTEVALMISTAMINE
Kriminaalhooldusametniku arvamuse koostamine
§ 3. Kriminaalhooldusametniku arvamus vangistusest tingimisi ennetähtaegseks vabastamiseks ja elektroonilise valve kohustuse kohaldamiseks
(1) Kriminaalhooldusosakonna või -talituse juhataja nimetatud kriminaalhooldusametnik koostab arvamuse, milles antakse hinnang katseaja ja süüdimõistetu suhtes kohaldatavate kohustuste valiku ja nende kohaldamise tähtaja kohta.
(2) Kui süüdimõistetu taotleb vangistusest tingimisi ennetähtaegset vabastamist koos elektroonilise valvega, hindab kriminaalhooldusametnik süüdimõistetule elektroonilise valve kohaldamise võimalikkust ja otstarbekust ning teeb ettepaneku elektroonilise valve tähtaja pikkuse kohta.
(3) Kriminaalhooldaja arvamus koostatakse, lähtudes «Kriminaalhooldusseaduse» §-s 24 sätestatud kohtueelse ettekande nõuetest.
(4) Kriminaalhooldaja arvamus edastatakse vanglale 20 tööpäeva jooksul vangla koostatud iseloomustuse saamisest alates.
§ 4. Elektroonilise valve kohaldamise eeltingimused
(1) Kriminaalhooldusametnik on kohustatud arvamuse koostamise käigus kontrollima süüdimõistetu vabanemisjärgset elukohta, et selgitada välja, kas elukoht sobib elektroonilise valve kohaldamiseks.
(2) Süüdimõistetu elukohta elektroonilise valve seadmete paigaldamise eeltingimused on järgmised:
1) elukoht ei või olla ajutine;
2) süüdimõistetul peab olema seaduslik alus elukoha kasutamiseks või elukoha omaniku kirjalik nõusolek selleks;
3) elukohas peab olema tagatud elektrienergiaga varustatus;
4) elukoht peab asuma GSM-i levialas;
5) süüdimõistetuga koos elavad täisealised isikud peavad olema nõus elektroonilise valve seadmete paigaldamisega oma elukohta ja andma selle kohta allkirja.
(3) Elektroonilise valve seadmeid ei paigaldata elukohta, mille üldine seisukord seda ei võimalda, samuti juhul, kui puudub elukoha lukustamise võimalus või on tegemist ajutise elukohaga. Ajutiseks elukohaks loetakse turvakodu või varjupaika või muud kohta, kus kriminaalhooldusalune peatub ajutiselt või juhuslikult.
Elektroonilise valve tingimuste loomine
§ 5. Toimingud enne kohtumääruse jõustumist ja süüdimõistetu vanglast vabastamist
(1) Kui kriminaalhooldusosakond on saanud vanglalt informatsiooni elektroonilise valve kohustuse määramisest süüdimõistetule, alustab ta ettevalmistusi elektroonilise valve kohaldamiseks enne kohtumääruse jõustumist.
(2) Kriminaalhooldusosakond tagab elektroonilise valve seadme olemasolu süüdimõistetu vangistusest tingimisi ennetähtaegse vabanemise ajaks.
(3) Võimaluse ja põhjendatud vajaduse korral kinnitatakse elektroonilise valve seadmed süüdimõistetu jala külge vanglast vabastamise ajal.
(4) Kriminaalhooldusosakond saadab süüdimõistetule vanglasse kutse koos kriminaalhooldaja arvamusega süüdimõistetu ennetähtaegse vangistusest vabastamise kohta elektroonilise valve kohustusega. Kutses märgitakse, et süüdimõistetu on kohustatud seoses talle määratud elektroonilise valve kohustusega ilmuma kriminaalhooldusosakonda kolme tööpäeva jooksul ennetähtaegselt vanglast vabastamise päevast arvates. Kutse antakse süüdimõistetule allkirja vastu vanglast vabastamise päeval.
ELEKTROONILISE VALVE TÄITMINE
Elektroonilise valve täitmise ettevalmistamine
§ 6. Kriminaalhooldusametniku nimetamine
(1) Kriminaalhooldusosakonna juhataja nimetab jõustunud kohtumääruse saamisel kriminaalhooldusalusele kriminaalhooldusametniku.
(2) Võimaluse korral nimetatakse selleks kriminaalhooldusametnik, kes on koostanud kriminaalhooldaja arvamuse ennetähtaegseks vabastamiseks.
(3) Kriminaalhooldaja määramisel arvestatakse võimaluse korral kriminaalhooldusametnike spetsialiseerumist.
§ 7. Kriminaalhooldusametniku ja kriminaalhooldusaluse esimene kohtumine
(1) Esimesel kohtumisel peab kriminaalhooldusametnik:
1) veenduma, et kriminaalhooldusalune on nõus elektroonilise valve kohaldamisega;
2) selgitama kriminaalhooldusalusele elektroonilise valve eesmärki ja tingimusi ning kontrollimise meetodeid ja sagedust;
3) koostama koos kriminaalhooldusalusega elektroonilise valve kohaldamise ajakava vähemalt kümnepäevaseks ajavahemikuks;
4) selgitama elektroonilise valve ajal tekkida võivatest probleemidest teavitamise korda ning elektroonilisest valvest kõrvalehoidmise tagajärgi;
5) tegema kriminaalhooldusalusele teatavaks elektroonilise valve seadme eemaldamise, lõhkumise või rikkumise tagajärjed ning kriminaalhooldusaluse vastutuse rahalise määra ning võtma temalt selle kohta allkirja seadmete paigaldamise ajal;
6) selgitama kriminaalhooldusalusele, mida temalt oodatakse kontrollnõuete ja temale pandud kohustuste täitmisel ning millised on kontrollnõuete rikkumise ja kohustuste täitmata jätmise tagajärjed ning võtma temalt selle kohta allkirja;
(2) Kriminaalhooldusametniku ja kriminaalhooldusaluse esimene kohtumine võib toimuda kas kriminaalhooldusosakonna või -talituse ruumides või kriminaalhooldusaluse elukohas.
§ 8. Elektroonilise valve ajakava koostamine ja muutmine
(1) Elektroonilise valve ajakava koostab kriminaalhooldusametnik koostöös kriminaalhooldusalusega, arvestades võimaluse korral tema tavapärast elukorraldust ja soove.
(2) Ajal, kui kriminaalhooldusalune ei viibi tööl või koolis või mujal ajakavas ettenähtud kohas, peab ta viibima oma elukohas.
(3) Elektroonilise valve ajakava peab sisaldama järgmisi osi:
1) minutilise täpsusega fikseeritud töö, õppimise või muu regulaarse tegevuse algus ja lõpp ning lõunavaheaeg;
2) minutilise täpsusega fikseeritud aeg igapäevaseks elukohast lahkumiseks ja elukohta saabumiseks;
3) ajavahemik tööle või mujale käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 1 nimetatud kohta jõudmiseks ja tagasi elukohta saabumiseks kokkulepitud transpordivahendiga;
4) üksi elavale kriminaalhooldusalusele võimaldatud aeg toidu ja muu elamiseks vajaliku muretsemiseks;
5) kriminaalhooldusalusele, kes ei tööta, kuid otsib tööd, võimaldatud aeg tööotsinguteks või Eesti Töötukassas registreerimas käimiseks;
[RTL 2009, 36, 473 – jõust. 1.05.2009]
6) kriminaalhooldusametniku juures registreerimas käimiseks ettenähtud aeg;
7) muuks kriminaalhooldusametniku poolt lubatud tegevuseks ettenähtud aeg.
(4) Ajakava koostatakse elektrooniliselt, väljatrükk allkirjastatakse kriminaalhooldusametniku ja kriminaalhooldusaluse poolt ja kriminaalhooldusalusele antakse tema soovil väljatrükk ajakavast.
(5) Ajakava muudetakse kriminaalhooldusametniku ja kriminaalhooldusaluse eelneval kokkuleppel. Kriminaalhooldusalune esitab ajakava muutmiseks kirjaliku taotluse.
(6) Erandjuhtudel võib kriminaalhooldusametnik ajakava muuta lühiajaliselt ilma kriminaalhooldusaluse kirjaliku taotluseta, kuid mitte kauemaks kui kaheks ööpäevaks.
(7) Kahtluste korral on kriminaalhooldusametnik kohustatud kontrollima ajakava muutmise taotlemise aluse olemasolu või õigsust, nõudes vajaduse korral kriminaalhooldusaluselt kirjalikke dokumente.
Elektroonilise valve seadmete paigaldamine
§ 9. Elektroonilise valve seadmed
Elektroonilise valve kohaldamisel kasutatakse järgmisi seadmeid:
1) süüdimõistetu jala külge ühekordselt kasutatava võruga kinnitatavat seadet, mis peab sidet koduvalveseadmega või asukohamääramist võimaldava seadmega;
2) koduvalveseadet – lokaalset seireseadet, mis paigaldatakse isiku elukohta või mõnda teise kohta, kus jälgitav isik peab viibima, või kohta, kus ta ei tohi viibida;
3) GPS-jälgimisseadet – aktiivjälgimisseadet, mis võimaldab kindlaks teha isiku asukoha reaalajas.
§ 10. Elektroonilise valve seadmete paigaldamise aja ja koha valik
(1) Elektroonilise valve seadme paigaldamise aeg lepitakse kriminaalhooldusalusega kokku kas telefoni teel või esimesel kohtumisel kriminaalhooldusosakonnas või -talituses.
(2) Elektroonilise valve seade paigaldatakse üldjuhul kriminaalhooldusaluse elukohta, kuid vajaduse korral võidakse seade paigaldada lisaks ka kriminaalhooldusaluse töökohta või mõnda teise kriminaalhooldusalusega seotud kohta.
(3) Elektroonilise valve seadmete paigaldamisel osaleb kaks kriminaalhooldusametnikku või kriminaalhooldusametnik koos mõne teise kohtutöötajaga.
§ 11. Elektroonilise valve seadmete paigaldamine
(1) Kriminaalhooldusametnik koos kriminaalhooldusalusega valib elamiskohas koduvalveseadmele sobiva koha, arvestades, et seadet saaks ühendada elektrivõrku, samuti et seade asuks tugeval ja siledal pinnal kohas, kus seadet tahtmatult ei liigutataks.
(2) Kriminaalhooldusametnik kinnitab kriminaalhooldusaluse jala külge jalavõru nii, et see ei tekitaks hooldusalusele ülemäärast ebamugavust, ning kontrollib seejärel kinnituse vastupidavust.
(3) Pärast jalavõru kinnitamist ja koduvalveseadme ühendamist elektrivõrku seadistab kriminaalhooldusametnik maksimaalse liikumisraadiuse vastuvõtuseadme ja jalavõru vahel, kontrollides koos süüdimõistetuga tema elukoha kaugemate kohtade vahemaa sobivust määratud raadiusega.
(4) Kriminaalhooldusametnik tutvustab kriminaalhooldusalusele elektroonilise valve seadmete töötamise põhimõtteid ja näitab, kuidas seadmeid kasutada.
(5) Pärast ettevalmistuste tegemist ühendatakse elektroonilise valve seadmed arvutivõrguga, seejärel kontrollitakse nende nõuetekohast töötamist.
§ 12. Elektroonilise valve kohustuse tähtaja arvestamine
Elektroonilise valve tähtaega hakatakse arvestama alates elektroonilise valve seadmete paigaldamisest. Elektroonilise valve kohustus lõpeb, kui kriminaalhooldusametnik eemaldab seadmed pärast kohtu määratud tähtaja möödumist.
Elektroonilise valve kohustuse vahetu kontrollimine, elektroonilise valve kohustuse rikkumine ja rikkumisele reageerimine
§ 13. Elektroonilise valve kohustuse täitmise vahetu kontroll
(1) Kriminaalhooldusaluse poolt elektroonilise valve ajakavast kinnipidamist kontrollib vahetult kriminaalhooldusosakonna valvekriminaalhooldusametnik (edaspidi valveametnik) või valvetalitus.
(2) Kui kriminaalhooldusalune rikub elektroonilise valve kohustust, reageerib valveametnik rikkumisele viivitamata.
(3) Rikkumisele reageerimise viisi ja tulemuse kohta teeb valveametnik märke kriminaalhoolduse infosüsteemi elektroonilise valve osas.
§ 14. Elektroonilise valve kohustuse rikkumine
(1) Elektroonilise valve kohustuse jäme rikkumine on:
1) jalavõru eemaldamine kinnitusklambri avamise, klambri või rihma või seadme lõhkumise teel või muul viisil;
2) jalavõruseadme signaali järeletegemine või järeletegemise katse;
3) koduvalveseadme lõhkumine või koduvalveseadme signaali järeletegemine või järeletegemise katse;
4) kriminaalhooldusaluse lahkumine elukohast sooviga edaspidi mitte alluda elektroonilise valve kohustusele.
(2) Elektroonilise valve nõuete rikkumiseks loetakse elektroonilise valve ajakavast kõrvalekaldumist, sealhulgas ka varasemat elukohta jõudmist.
(3) Elektroonilise valve nõuete rikkumiseks ei loeta juhtumeid:
1) kui kriminaalhooldusalune informeerib hilinemisest valveametnikku eelnevalt ning valveametnik nõustub hilinemisega;
2) kui kriminaalhooldusalune informeerib erakorralise juhtumi puhul selle toimumisest valveametnikku kohe ning valveametnik nõustub sellega;
3) kui valveametnikule teatatakse elektrikatkestusest või muust elektroonilise valve seadmete tehnilisest rikkest, mida ei ole põhjustanud kriminaalhooldusalune.
§ 15. Elektroonilise valve kohustuse rikkumisele reageerimine valveametniku poolt
(1) Valveametnik otsustab elektroonilise valve kohustuse rikkumise korral rikkumisele reageerimise viisi sõltuvalt rikkumise raskusest ja lähtudes kriminaalhooldusaluse ohtlikkusest. Käesoleva määruse § 14 lõikes 1 loetletud jämedatele rikkumistele reageeritakse eelisjärjekorras.
(2) Valveametnik helistab kõigepealt koduvalveseadme numbril või kriminaalhooldusaluse isiklikul telefoninumbril või muul telefoninumbril, et selgitada välja esmased rikkumise asjaolud.
(3) Vajaduse ja võimaluse korral teeb valveametnik kontrollkülastuse kriminaalhooldusaluse elu- või töökohta, et selgitada elektroonilise valve kohustuse rikkumise asjaolusid.
§ 16. Valveametniku pädevus elektroonilise valve kohustuse rikkumisele reageerimisel
(1) Helistamise korral võib valveametnik teha kriminaalhooldusalusele suulise märkuse elektroonilise valve kohustuse rikkumise kohta.
(2) Kontrollkülastuse korral võib valveametnik võtta kriminaalhooldusaluselt kirjaliku seletuse ja teha suulise või kirjaliku hoiatuse.
(3) Helistamise või kontrollkülastuse korral võib valveametnik kohustada kriminaalhooldusalust:
1) jätkama elektroonilise valve kohustust kinnitatud ajakava järgi;
2) võtma ühendust oma kriminaalhooldusametnikuga kohe või hiljemalt järgmisel tööpäeval rikkumise asjaolude täiendavaks selgitamiseks;
3) ilmuma oma kriminaalhooldusametniku vastuvõtule kohe või hiljemalt järgmisel tööpäeval rikkumise asjaolude täiendavaks selgitamiseks.
§ 17. Kriminaalhooldusalusest sõltumatu elektroonilise valve takistus
(1) Kui valveametnik on saanud informatsiooni elektroonilise valve seadme tehnilisest rikkest, kontrollib ta kriminaalhooldusaluse osalust tehnilise rikke toimumises.
(2) Kui tehniline rike on seotud kriminaalhooldusalusest sõltumatute asjaoludega, edastab valveametnik informatsiooni kriminaalhooldusaluse kriminaalhooldusametnikule, kes otsustab rikke kõrvaldamise viisi ja aja.
(3) Kui tehniline rike on seotud jalavõruga, asendatakse rikkega jalavõru uuega kas kriminaalhooldusosakonnas või kriminaalhooldusaluse elukohas.
(4) Kui tehniline rike on seotud koduvalveseadmega, asendatakse rikkega seade kriminaalhooldusaluse kodus.
(5) Katkiste seadmete asendamine ei või kesta kauem kui kolm tööpäeva. Ajavahemik, mis jääb seadme rikke tekkimise ja uue seadme paigaldamise vahele, loetakse elektroonilise valve aja hulka.
Kriminaalhooldusametniku ülesanded elektroonilise valve kohustuse täitmisel
§ 18. Elektroonilise valve kohustuse täitmise jälgimine
(1) Kriminaalhooldusametnik, kelle järelevalve alla on määratud elektroonilise valve kohustusega kriminaalhooldusalune, võib kontrollida elektroonilise valve kohustuse täitmist igal ajal, kuid ta on kohustatud seda tegema ajal, kui toimuvad kriminaalhooldusametniku ja kriminaalhooldusaluse regulaarsed kohtumised või muud kohtumised.
(2) Kriminaalhooldusametnikul on õigus kontrollimiseks külastada kriminaalhooldusaluse elu- ja töökohta või kooli ja sinna helistada igal ajal, sealhulgas öisel ajal. Kontrollkülastusest ei teatata kriminaalhooldusalusele ette, välja arvatud öisel ajal. Kontrollkülastusest ajavahemikul kella 23.00-st kuni 6.00-ni tuleb helistada 30 minutit varem.
(3) Kontrollkülastuse ajal peab kriminaalhooldusametnik suhtuma lugupidavalt kriminaalhooldusaluse eraelusse.
§ 19. Kriminaalhooldusametniku ülesanded elektroonilise valve kohustuse rikkumise korral
(1) Kui kriminaalhooldusametnik avastab kriminaalhooldusalusega kohtumise eel või muul ajal kontrollimise käigus kriminaalhooldusaluse poolt elektroonilise valve kohustuse nõuete rikkumise, on ta kohustatud kriminaalhooldusalusega kohtumisel või muul ajal välja selgitama rikkumise ajaolud, vajaduse korral võtma kriminaalhooldusaluselt kirjalikke seletusi ning otsustama täiendavate meetmete võtmise.
(2) Kui kriminaalhooldusametnik ja kriminaalhooldusalune kohtuvad käesoleva määruse § 16 lõike 3 punktide 2 või 3 alusel, on kriminaalhooldusalune kohustatud võtma kriminaalhooldusaluselt kirjaliku seletuse ning otsustama täiendavate meetmete võtmise.
§ 20. Kriminaalhooldusametniku pädevus elektroonilise valve kohustuse rikkumise korral
(1) Elektroonilise valve kohustuse rikkumise korral võib kriminaalhooldusametnik:
1) teha kriminaalhooldusalusele suulise või kirjaliku hoiatuse;
2) muuta sagedasemaks registreerimiskohustuse täitmise;
3) koostada kohtule erakorralise ettekande koos ettepanekuga pöörata kandmata jäänud karistuse osa täitmisele.
(2) Elektroonilise valve nõuete rikkumise korral võetava meetme otsustab kriminaalhooldusametnik rikkumise raskuse ja selle esinemise sageduse alusel, samuti arvestades kriminaalhooldusaluse seletust ja käitumist enne ja pärast rikkumise toimepanemist. Samal ajal võib rakendada mitut käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud meedet.
(3) Kui kriminaalhooldusalune on korduvalt rikkunud elektroonilise valve nõudeid ning käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud meetmetest hoolimata ei lõpeta rikkumiste toimepanemist, on kriminaalhooldusametnik kohustatud koostama erakorralise ettekande.
(4) Kriminaalhooldusametnik võib koostada kriminaalhooldusalusele kuni kaks kirjalikku hoiatust. Järgmise rikkumise korral on kriminaalhooldusametnik kohustatud koostama erakorralise ettekande.
(5) Kriminaalhooldusametnik on kohustatud käesoleva määruse § 14 lõikes 1 loetletud jämeda rikkumise korral koostama erakorralise ettekande, olenemata varasemate rikkumiste esinemisest või eelnevate hoiatuste tegemise arvust.
(6) Erakorraline ettekanne koostatakse ja esitatakse kohtule, lähtudes «Kriminaalhooldusseaduse» §-s 31 sätestatud erakorralise ettekande nõuetest.
§ 21. Erakorraline ettekanne elektroonilise valve tähtaja lühendamiseks või pikendamiseks või elektroonilisest valvest loobumiseks
(1) Kriminaalhooldusametnik võib esitada kohtule erakorralise ettekande esialgu määratud elektroonilise valve tähtaja lühendamiseks, kui kriminaalhooldusalune on raskelt haigestunud või tal on ilmnenud erakorralised isiklikud või perekondlikud asjaolud ning elektroonilise valve kohustuse edasine täitmine ei ole võimalik või otstarbekas.
(2) Kriminaalhooldusametnik võib esitada kohtule erakorralise ettekande esialgu määratud elektroonilise valve tähtaja lühendamiseks või pikendamiseks, kui kriminaalhooldusametnik leiab, et lähtudes toimepandud kuriteost ja süüdimõistetu isikust ning tema senisest käitumisest elektroonilise valve kohustuse ajal, on otstarbekas elektroonilise valve tähtaega lühendada või pikendada. Elektroonilise valve tähtaeg peab pärast muutmist jääma vahemikku 1–12 kuud.
(3) Kui süüdimõistetu võtab enne elektroonilise valve tähtaja lõppemist elektroonilise valve kohaldamiseks antud nõusoleku tagasi, kontrollib kriminaalhooldusametnik taotlusega seonduvat ning koostab kohtule erakorralise ettekande koos ettepanekuga pöörata kandmata jäänud karistuse osa täitmisele.
(4) Kriminaalhooldusametnik koostab käesolevas paragrahvis nimetatud juhtudel kohtule erakorralise ettekande, lähtudes «Kriminaalhooldusseaduse» § 31 lõikes 5 sätestatud erakorralise ettekande nõuetest.
§ 22. Kriminaalhooldusaluse varaline vastutus elektroonilise valve seadme lõhkumise, purunemise või kadumise korral
(1) Kriminaalhooldusalune vastutab tema jala külge kinnitatud ja tema elukohta või mõnda teise kohta paigaldatud elektroonilise valve seadmete allesoleku eest kuni elektroonilise valve tähtaja lõpuni ning tagab abinõud seadmete purunemise takistamiseks. Selle kohta võetakse seadmete paigaldamisel kriminaalhooldusaluselt allkiri (lisa).
(2) Elektroonilise valve seadmete kadumise või rikkumise või purunemise korral nõutakse kriminaalhooldusaluselt kadunud või purunenud seadmete või nende osade hüvitamist vastavalt Võlaõigusseaduse §-dele 1043 ja 1045, kui kriminaalhooldusalune on tahtlikult tekitanud olukorra seadmete kadumiseks, seadmeid tahtlikult rikkunud või on need tema süül purunenud.
Elektroonilise valve kohustuse lõppemine
§ 23. Elektroonilise valve kohustuse lõppemine
(1) Elektroonilise seadme eemaldab kriminaalhooldusametnik kriminaalhooldusaluse elukohas elektroonilise valve kohustuse lõppemise päeval või sellele eelneval tööpäeval, kui tähtaeg saabub puhkepäeval.
(2) Kui elektroonilise valve kohustuse lõppemisel jätkub kriminaalhooldusaluse katseaeg, tehakse märge elektroonilise valve kohustuse lõppemise kohta kriminaalhooldusregistrisse.
(3) Kui elektroonilise valve kohustuse lõppemisega koos lõpeb ka kriminaalhooldusalusele määratud katseaeg, koostab kriminaalhooldusametnik ettekande kriminaalhoolduse lõppemise kohta, lähtudes «Kriminaalhooldusseaduse» §-s 301 sätestatud kriminaalhoolduse lõppemise ettekande nõuetest.
Määrus jõustub 20. märtsil 2007. a.
Justiitsministri 22. veebruari 2007. a määruse nr 15 «Elektroonilise valve täitmise ja järelevalve kord»
Kriminaalhooldusaluse varaline vastutus elektroonilise valve seadme lõhkumise, purunemise või kadumise korral
Käesolevaga kriminaalhooldusalune ........................................................................,
(eesnimi, perekonnanimi, isikukood)
kes on vangistusest tingimisi ennetähtaegselt vabastatud ................ Maakohtu
määruse ................................... nr ............. alusel, jõustunud ..................................,
ja kellele on määratud elektroonilise valve kohustus tähtajaga .............................,
tähtaeg algab .............................. ja lõppeb .............................. ning millele järgneb
katseaeg kuni ..............................,
võtab endale järgmise kohustuse:
1) täita elektroonilise valve kohustust ausalt ja nõuetekohaselt, kasutades elektroonilise valve seadmeid reeglite kohaselt;
2) tagada elektroonilise valve seadmete allesolek: jalavõru oma jala ümber, koduvalveseade ja/või aktiivjälgimisseade oma elukohas ning muus kohas kuhu seade on paigaldatud;
3) vältida elektroonilise valve seadmete rikkumist ja purunemist nii tahtmatult kui tahtlikult.
Kui kriminaalhooldusalune ei täida nimetatud kohustust ja elektroonilise valve seadmete komplekt või mõni osa seadmetest, mis on antud kriminaalhooldusaluse vastutusele, läheb kaduma või on rikutud või purustatud ning kui kriminaalhooldusalune on tahtlikult tekitanud olukorra seadmete kadumiseks, seadmeid tahtlikult rikkunud või on need tema süül purunenud, on kriminaalhooldusalusel rahaline vastutus kogu kadunud või rikutud või purustatud seadmete või nende osa väärtuses ning see nõutakse kriminaalhooldusaluselt välja vastavalt võlaõigusseaduse §-dele 1043 ja 1045.
Kriminaalhooldusaluse ...............................................................................................
jala külge ning elukohta (ja/või mõnda teise kohta) aadressil ..................................
paigaldatud seadmete numbrid on: .................................................... ning nende
hüvitamisväärtus on .................................... krooni.
Käesolevaga kinnitan, et olen aru saanud mulle pandud kohustusest ja rahalisest
vastutusest ....................................................................................................................
(kriminaalhooldusaluse nimi, allkiri, kuupäev)
Seadmed paigaldas ......................................................................................................
(kriminaalhooldusametniku nimi, allkiri, kuupäev)


§ 1 Pakendiregister
§ 4 Registri volitatud töötlejad
2 Registri pidamise viis ja nõuded
3 Registrisse kantavad andmed, andmete töötlemine ja andmete esitamise tähtajad
§ 7 Registrisse kantavad andmed pakendi ja pakendijäätmete kohta
§ 8 Registrisse kantavad andmed õhukeste plastkandekottide tarbimise kohta
§ 9 Registrisse andmete esitaja
§ 10 Registri kasutaja isikusamasuse tuvastamine ning autoriseerimine
§ 11 Andmete registrisse esitamine ja andmete esitamise tähtajad
§ 14 Registriandmete säilitamine
4 Juurdepääs registrile ja registrisse kantud andmetele
§ 15 Juurdepääs registrile ja registrisse kantud andmetele
§ 16 Registriandmete väljastamine
5 Registri pidamise rahastamine ja registri lõpetamine
§ 18 Registri pidamise rahastamine
§ 19 Registri lõpetamine
RT I, 10.08.2018, 1
Vastu võetud 09.08.2018 nr 72
§ 1. Pakendiregister
(1) Pakendiregister (edaspidi register) on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu.
(2) Registri ametlik lühend on PAKIS.
Registri eesmärk on turule lastud kauba pakendite, Eestis tekkinud pakendijäätmete, pakendi korduskasutuse, pakendijäätmete taaskasutamise, taaskasutamise sihtarvude täitmise ning tarbitud õhukeste ja eriti õhukeste plastkandekottide kohta arvestuse pidamine pakendiseadusest ja pakendiaktsiisi seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks, järelevalve teostamiseks ning Euroopa Komisjonile pakendijäätmete ning õhukeste ja eriti õhukeste plastkandekottide tarbimise kohta teabe esitamiseks.
(2) Registri vastutav töötleja:
3) juhib registri arendustööd;
4) määrab registri käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks registri turvanõuetele vastavad organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnoloogilised turvameetmed ja korraldab nende rakendamise;
5) informeerib volitatud töötlejaid aegsasti registri pidamisel kavandatavatest muudatustest;
6) teeb oma pädevuse piires järelevalvet registri pidamise üle.
§ 4. Registri volitatud töötlejad
(1) Registri volitatud töötlejad on Keskkonnaagentuur ja Keskkonnaministeeriumi Infotehnoloogiakeskus.
1) teeb registri vastutavale töötlejale ettepanekuid registri arendamiseks;
2) rakendab meetmed andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse nõuete tagamiseks;
3) tagab registri andmetega seotud kasutajatoe;
4) töötleb registrisse esitatud andmeid;
5) informeerib vastutavat ja teist volitatud töötlejat olulistest takistustest ja probleemidest registriga seotud kohustuste täitmisel;
6) haldab registris juurdepääsuõigusi ja klassifikaatoreid.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule koostab ja esitab Keskkonnaagentuur vastutavale töötlejale:
1) paragrahvi 7 lõike 1 punktides 4–6 nimetatud andmed summeerituna eelmise kalendriaasta kohta hiljemalt 20. detsembril;
2) paragrahvi 8 punktis 4 nimetatud andmed summeerituna eelmise kalendriaasta kohta hiljemalt 1. juunil;
3) andmed üle-eelmise kalendriaasta kohta tulenevalt Euroopa Komisjoni otsusest 2005/270/EÜ, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta kehtestatakse andmebaasisüsteemi vormid (ELT L 86, 5.04.2005, lk 6–12), hiljemalt 1. juunil.
2) kasutab registri arendamiseks ja haldamiseks eraldatud vahendeid sihipäraselt ja tõhusalt;
3) teeb registri vastutavale töötlejale ettepanekuid registri arendamiseks;
4) korraldab registri arendustöid ning registri infrastruktuuri hankimist või rentimist;
5) rakendab meetmed andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse nõuete tagamiseks ning korraldab registri varukoopiate tegemise;
6) tagab registri infotehnoloogilise kasutajatoe;
7) informeerib vastutavat töötlejat ja teist volitatud töötlejat olulistest takistustest ja probleemidest registriga seotud kohustuste täitmisel.
2. peatükk Registri pidamise viis ja nõuded
(1) Registri pidamisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust ja andmed säilitatakse digitaalsel kujul.
(2) Registrisisesed komponendid on kasutajaliides ja andmebaas.
(1) Registrisse kantud andmete kaitse hõlmab:
2) terviklust, välistades andmete tahtmatu või tahtliku volitamata muutmise;
3) konfidentsiaalsust, kaitstes andmeid volitamata töötlemise eest.
(2) Registrisse kantud andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks rakendatakse asjakohaseid organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid.
(3) Registrisse kantud andmete turvaklass on K2T2S2 ja turbeaste on keskmine (M).
3. peatükk Registrisse kantavad andmed, andmete töötlemine ja andmete esitamise tähtajad
§ 7. Registrisse kantavad andmed pakendi ja pakendijäätmete kohta
(1) Pakendiettevõtja ja taaskasutusorganisatsiooni kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
3) kontaktisiku ees- ja perekonnanimi, telefoninumber ning e-posti aadress;
4) Eesti turule lastud ühekorrapakendi iga pakendimaterjali liigi mass;
5) käibelt kõrvaldatud korduskasutuspakendi iga pakendimaterjali liigi mass;
6) taaskasutatud pakendijäätmete iga pakendimaterjali liigi mass, samuti taaskasutuse viis pakendiseaduse §-de 6–9 kohaselt;
7) pakendijäätmeid taaskasutava ettevõtja pakendiseaduse § 16 lõike 32 kohaselt koostatud taaskasutamise tõendil olevad andmed;
8) registrisse kantavad andmed kinnitanud audiitori ja audiitorteenust pakkuva juriidilise isiku nimi, audiitori telefoninumber ning e-posti aadress;
9) vandeaudiitori audiitorkontrolli kokkuvõte.
(2) Taaskasutusorganisatsiooni kohta kantakse registrisse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmetele temaga lepingu sõlminud pakendiettevõtjate nimed ning äriregistri koodid, välja arvatud nende pakendiettevõtjate kohta, kes ei teosta aruandeaastal käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 4–6 nimetatud toiminguid.
§ 8. Registrisse kantavad andmed õhukeste plastkandekottide tarbimise kohta
Pakendiettevõtja kohta, kes annab tasuta või müüb tarbijale õhukesi ja eriti õhukesi plastkandekotte, kantakse registrisse järgmised andmed:
4) õhukeste ja eriti õhukeste plastkandekottide kogus tükkides.
§ 9. Registrisse andmete esitaja
Registrisse andmete esitajad (edaspidi andmeandja) on:
1) pakendiettevõtja, kes laseb turule pakendatud kaupa, kuid ei ole kohustusi üle andnud taaskasutusorganisatsioonile;
2) taaskasutusorganisatsioon;
3) pakendiettevõtja, kes annab tasuta või müüb tarbijale õhukesi ja eriti õhukesi plastkandekotte;
4) pakendijäätmeid taaskasutav ettevõtja, kes väljastab pakendijäätmete taaskasutamise tõendi pakendiseaduse § 16 lõike 32 kohaselt;
5) pakendijäätmete taaskasutamist vahendav ettevõtja, kellel on käitlusperioodil kehtinud registreerimistõend, jäätmeluba või kompleksluba ning kes vahendab pakendiseaduse § 16 lõike 32 kohast pakendijäätmete taaskasutamise tõendit.
§ 10. Registri kasutaja isikusamasuse tuvastamine ning autoriseerimine
(1) Registrisse võib andmeid ja dokumente sisestada või neid seal luua ja menetlusmärkeid teha isik, kellel on asjakohased õigused ja kelle isikusamasus on turvaliselt tuvastatud.
(2) Registri kasutaja isikusamasus tuvastatakse ID-kaardiga või mobiil-ID-ga.
§ 11. Andmete registrisse esitamine ja andmete esitamise tähtajad
(1) Paragrahvi 9 punktides 1 või 2 nimetatud andmeandja esitab eelmise kalendriaasta kohta § 7 lõike 1 punktides 1–6, 8 ja 9 ning lõikes 2 nimetatud andmed digitaalselt veebipõhisesse registrisse hiljemalt 1. septembril.
(2) Paragrahvi 9 punktis 4 või 5 nimetatud andmeandja esitab eelmise kalendriaasta kohta § 7 lõike 1 punktis 7 nimetatud andmed digitaalselt veebipõhisesse registrisse hiljemalt 1. septembril.
(3) Paragrahvi 9 punktis 3 nimetatud andmeandja esitab eelmise kalendriaasta kohta §-s 8 nimetatud andmed digitaalselt veebipõhisesse registrisse hiljemalt 1. märtsil.
(1) Andmevahetus teiste andmekogudega toimub riigi infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu avaliku teabe seaduse § 439 lõike 1 punkti 5 alusel kehtestatud korras.
(2) Registrisse võetakse juriidilise isiku ja tema esindajate andmed äriregistrist.
(3) Registrisse võetakse audiitori andmed audiitortegevuse registrist.
(2) Kui registrisse esitatud andmed osutuvad ebaõigeks, peab andmeandja registriandmed viivitamata parandama.
(3) Kui registri vastutav töötleja või Keskkonnaagentuur avastab ebaõiged andmed, esitab ta andmeandjale nende kohta järelepärimise.
(4) Andmeandja on kohustatud esitama õiged andmed 20 tööpäeva jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud teate saamist.
(5) Paragrahvis 7 nimetatud andmeid, mida eelmise kalendriaasta kohta esitatakse või muudetakse pärast 1. detsembrit, ei arvestata § 4 lõike 3 punkti 1 alusel koostatavates summeeritud andmetes.
(6) Paragrahvis 8 nimetatud andmeid, mida eelmise kalendriaasta kohta esitatakse või muudetakse pärast 25. aprilli, ei arvestata § 4 lõike 3 punkti 2 alusel koostatavates summeeritud andmetes.
§ 14. Registriandmete säilitamine
Registriandmeid säilitatakse aruande esitamise tähtajast alates seitse aastat. Pärast seda andmed kustutatakse.
4. peatükk Juurdepääs registrile ja registrisse kantud andmetele
§ 15. Juurdepääs registrile ja registrisse kantud andmetele
(1) Registrisse kantud andmed on juurdepääsupiiranguga.
(2) Registrisse kantud andmetele on juurdepääs valitsusasutustel ja valitsusasutuste hallatavatel riigiasutustel neile seadusega või seaduse alusel antud ülesannete täitmiseks.
(3) Andmeandjal on juurdepääsuõigus endaga seotud andmetele.
(4) Pakendiettevõtja ja taaskasutusorganisatsiooni nimi ja äriregistri kood ning § 7 lõike 1 punktides 4–6 ja § 8 punktis 4 nimetatud andmed summeerituna avalikustatakse pakendiregistris masinloetaval kujul.
(5) Juurdepääs registri andmetele võimaldatakse kasutajaõiguste andmisega või andmete väljastamisega.
§ 16. Registriandmete väljastamine
(1) Registrisse kantud andmeid väljastatakse avaliku teabe seaduses sätestatud korras.
(1) Registris logitakse andmete lisamine, muutmine ja kustutamine ning isikuandmeid sisaldavate vormide avamine.
(2) Logisid säilitatakse registris seitse aastat.
5. peatükk Registri pidamise rahastamine ja registri lõpetamine
§ 18. Registri pidamise rahastamine
Registri hooldus- ja arendustöid ning pidamist rahastatakse riigieelarvest vastutavale töötlejale ja volitatud töötlejatele selleks eraldatud vahenditest.
§ 19. Registri lõpetamine
(1) Registri tegevuse lõpetamise otsustab Vabariigi Valitsus.
(2) Registri lõpetamine toimub kooskõlas arhiiviseaduse ja avaliku teabe seaduse nõuetega.
Vabariigi Valitsuse 26. novembri 2004. a määrus nr 346 „Pakendiregistri põhimäärus” tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 2. septembril 2018. a.


Riigisaladuse seaduse ja julgeolekuasutuste seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Riigisaladuse seaduse ja julgeolekuasutuste seaduse muutmise seadus
RT I 2001, 100, 643
Vabariigi Presidendi 20. detsembri 2001. a otsusega nr 55
I. Riigisaladuse seaduses (RT I 1999, 16, 271; 82, 752; 2001, 7, 17; 93, 565) tehakse järgmised muudatused:
1) punkti 5 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) kaitseväe ja Kaitseliidu sõjaaja struktuur.»;
2) täiendatakse punktiga 19 järgmises sõnastuses:
« 19) õhuväe õhuseire terviklik integreeritud radariteave. Seda teavet sisaldav teabekandja salastatakse 10 aastaks.»
§ 2. Paragrahvi 6 punkti 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) kaitseväe ja Kaitseliidu sõjaaja koosseis.»
1) lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu «või välisriigi» sõnadega «või rahvusvahelise organisatsiooni»;
2) lõikeid 2 ja 3 täiendatakse pärast sõna «välisriigi» sõnadega «või rahvusvahelise organisatsiooni».
§ 4. Paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Kaitsepolitseiameti poolt teostatava riigisaladuse kaitse kontrolli tööplaani ja kontrolli läbiviimiseks moodustatava komisjoni töökorra kinnitab siseminister.»
§ 5. Paragrahvi 14 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Riigisaladusele juurdepääsu omav isik on kohustatud:
3) teatama asutuse või juriidilise isiku juhile või tema poolt riigisaladuse kaitset korraldama volitatud isikule ja asjaomasele julgeolekukontrolli asutusele kohe igast isikust, kes püüab mis tahes viisil saavutada ebaseaduslikku juurdepääsu riigisaladusele;
4) teatama asutuse või juriidilise isiku juhile või tema poolt riigisaladuse kaitset korraldama volitatud isikule ja asjaomasele julgeolekukontrolli asutusele viivitamata igast temale teatavaks saanud käesoleva seaduse või selle alusel antud õigusakti nõuete rikkumisest;
5) teatama asjaomasele julgeolekukontrolli asutusele kohe oma nime, elu- või asukoha või postiaadressi muutmisest.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule on juriidiline isik kohustatud julgeolekukontrolli asutusele kohe teatama ka järgmistest muudatustest:
3) juriidilise isiku suhtes algatatud pankroti- või likvideerimismenetlusest;
4) omanike muutumisest, kui uue omaniku osalus moodustab vähemalt 5%;
5) varaliste kohustuste tekkimisest, mis ületavad eelmise majandusaasta ühe kuu keskmist käivet.»
§ 6. Paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Julgeolekukontrolli teostav asutus säilitab juriidiliste isikute nimekirja, kellele on antud juurdepääsuluba, ja juriidiliste isikute nimekirja, kelle juurdepääsuloa kehtivus on lõppenud.»
§ 7. Paragrahvi 17 lõike 2 punkti 5 täiendatakse pärast sõna «Siseministeeriumi» sõnadega «ja Kaitseministeeriumi».
§ 8. Paragrahvi 24:
1) lõiget 1 täiendatakse enne sõna «isikul» sõnadega «füüsilisel või juriidilisel»;
« (11) Juriidilisele isikule ei anta juurdepääsuluba varem kui juriidilise isiku juures riigisaladuse kaitset korraldavale isikule.
(12) Juriidilise isiku juurdepääsuluba ei laiene füüsilisele isikule.»
§ 9. Paragrahvi 26 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Julgeolekukontrolli Eestis ei pea läbima ja juurdepääsuluba ei pea taotlema välismaalane või välisriigi juriidiline isik, kes omab vastava tasemega välisriigi riigisaladusele juurdepääsu õigust.»
§ 10. Paragrahvi 261 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Riigikantselei, Kaitseministeerium, Siseministeerium, Välisministeerium ja julgeolekuasutus võivad edastada riigisaladuseks olevat teavet välisriigile või rahvusvahelisele organisatsioonile julgeolekuasutuste seaduse (RT I 2001, 7, 17) §-s 34 sätestatud juhul ja Vabariigi Valitsuse poolt käesoleva seaduse § 12 lõike 2 alusel kehtestatud määrusega ettenähtud korras, kui välislepinguga on tagatud kaitse edastatava teabe avalikuks tulemise eest.»
§ 11. Paragrahvi 28:
1) lõiget 2 täiendatakse pärast sõna «kodanik» sõnadega «või Eestis registreeritud eraõiguslik juriidiline isik»;
« (21) Juurdepääsuluba võib taotleda juriidiline isik, kes osaleb rahvusvahelises hankes või riigihankes pakkujana.»;
3) lõike 3 punkti 2 täiendatakse pärast sõna «täidetud» sõnadega «füüsilise või juriidilise isiku»;
4) lõiked 4 ja 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Juurdepääsuloa kehtivuse pikendamiseks esitatakse käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud avaldus koos sellele lisatud dokumentidega julgeolekukontrolli teostavale asutusele füüsilise isiku puhul hiljemalt kolm kuud ja juriidilise isiku puhul hiljemalt kuus kuud enne juurdepääsuloa kehtivuse lõppemist.
(5) Juurdepääsuloa või selle kehtivuse pikendamise taotlemise avalduse ning taotleja füüsilise ja juriidilise isiku ankeedi ja nõusoleku vormi kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.»
« (2) Julgeolekukontrolli käigus kogutud teabe vaatab julgeolekukontrolli teostanud asutuses läbi selleks moodustatud komisjon, kes teeb asutuse juhile ettepaneku juurdepääsuloa andmise või selle kehtivuse pikendamise kohta. Juurdepääsuloa andmise või selle kehtivuse pikendamise otsustab julgeolekukontrolli teostanud asutuse juht füüsilise isiku puhul hiljemalt kolme kuu jooksul ja juriidilise isiku puhul hiljemalt kuue kuu jooksul, arvates nõuetekohase avalduse esitamisest.»;
2) lõike 3 teises lauses asendatakse arv «10» arvuga «5»;
3) lõike 5 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) juurdepääsuloa saanud füüsilise isiku ees- ja perekonnanimi ning isikukood või juriidilise isiku nimi, asukoht ning registrikood;»;
4) lõike 5 punkti 4 täiendatakse pärast sõna «saanud» sõnaga «füüsilise»;
« (6) Juurdepääsuluba või selle kehtivuse pikendamise teatis saadetakse juurdepääsuvajadust põhjendanud ja loa saamist toetanud asutuse kaudu loa saajale viie tööpäeva jooksul. Juurdepääsuvajadust põhjendanud ja loa saamist toetanud asutus võtab loa saanud füüsiliselt isikult või loa saanud juriidilise isiku juhilt allkirjastatud kinnituse, et ta on teadlik riigisaladuse kaitse nõuetest, vastutusest nende rikkumise eest ja kohustusest hoida temale töö või teenistuse kaudu teatavaks saavat riigisaladust, ning saadab selle julgeolekukontrolli teostanud asutusele. Kinnituse vormi kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.»
§ 13. Paragrahvi 31:
1) lõike 1 preambulit täiendatakse pärast sõna «keeldutakse» sõnaga «füüsilisele»;
2) lõiget 1 täiendatakse punktidega 16 ja 17 järgmises sõnastuses:
« 16) kelle suhtes viiakse läbi distsiplinaarmenetlust või haldusõiguserikkumise menetlust korruptiivse teo tunnustel;
17) kes on oluliselt rikkunud korruptsioonivastase seaduse (RT I 1999, 16, 276; 87, 791; 2000, 25, 145; 2001, 58, 357) sätteid.»;
« (11) Juurdepääsuluba andmast või selle kehtivust pikendamast keeldutakse juriidilisele isikule:
1) kes ei vasta käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1, 3, 6, 11, 14 ja 15 toodud nõuetele;
3) kes ei ole maksevõimeline, kelle vara on sekvestreeritud ja kelle suhtes on algatatud likvideerimismenetlus või tehtud pankrotiotsus;
4) kes ei ole täitnud kõiki oma kohustusi riiklike ja kohalike maksude osas;
5) kelle majanduslik seisund ja tehniline kompetentsus ei vasta esitatud nõuetele;
6) kes on viimase kolme aasta jooksul oluliselt rikkunud riigihangete teostamiseks sõlmitud hankelepinguid;
7) kes ei vasta käesoleva seaduse § 12 lõike 2 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses esitatavatele nõuetele.»
§ 14. Paragrahvi 32:
1) lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) juriidilise isiku suhtes on alustatud likvideerimismenetlust või on tehtud pankrotiotsus.»;
« (11) Juurdepääsuloa kehtivus lõpeb seoses:
1) isiku surmaga;
2) isiku teadmata kadunuks tunnistamisega.»;
« (4) Füüsilise isiku juurdepääsuloa tühistamisest teatatakse viivitamatult asutusele või juriidilisele isikule, kus töötab isik, kelle juurdepääsuluba tühistati.»;
4) täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
« (41) Juriidilise isiku juurdepääsuloa tühistamisest teatatakse viivitamatult riigisaladusele juurdepääsu vajadust põhjendanud ja loa saamist toetanud asutusele ning juriidilise isiku juhile ja tema poolt riigisaladuse kaitset korraldama volitatud isikule.»;
5) täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
« (8) Juriidilise isiku juurdepääsuloa kehtetuks tunnistamise korral peab loa saanud juriidiline isik tagastama:
1) julgeolekukontrolli teostanud asutusele viivitamatult loa originaali viie tööpäeva jooksul, alates kuupäevast, mil julgeolekukontrolli teostanud asutus lõpetamisteate edastas;
2) riigisaladust sisaldavat teavet edastanud ametiasutusele kogu saadud riigisaladust sisaldava teabe.»
II. Julgeolekuasutuste seaduse (RT I 2001, 7, 17) § 9 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Vabariigi Valitsus kehtestab korraldusega iga aasta kohta riigi teabehanke eelistuskava. Riigi teabehanke eelistuskavas sätestatakse julgeolekuasutustele esitatavad ülesanded ja kogutava teabe kava vastavalt selle olulisusele.»


Hoiatus: kinnisvara hindamisakte ei saa saata SMSiga! - Kinnisvarauudised
Hoiatus: kinnisvara hindamisakte ei saa saata SMSiga!
16. november 2009 21:42
Eesti Kinnisvara Hindajate Ühing (EKHÜ) teatas möödunud nädalal Pangaliidule jt koostööpartnereid, et taunib veebiportaalis hindamisakt.ee pakutavat kinnisvara online'i- ja SMShindamist.
Eesti Kinnisvara Hindajate ühing teatas juhatuse esimehe Tambet Tiitsi allkirja kandvas kirjas, et OÜ Morelli Grupi hindamistegevus ei ole kooskõlas EKHÜ heade tavadega ega vasta rahvusvahelistele ning Eestis kehtivatele hindamisstandarditele.
Oma kodulehel pakub Morelli Grupp allolevaid tingimusi.
§ 1) Hindamine on tehtud Morelli Grupp OÜ poolt.
§ 2) Terve infovahetus Morelli Grupp OÜ’ga toimub e-posti, SMS’i või tavaposti kaudu.
§ 3) Hindamise aluseks on teie poolt esitatud informatsioon.
§ 4) Morelli Grupp OÜ ei vastuta muutuste eest turul, mis võivad antud hinnangu hinda mõjutada.
§ 5) Morelli Grupp OÜ ei vastuta Teie poolt edastatud valeinformatsiooni eest ega vigade eest lõplikus hinnangus.
§ 6) Morelli Grupp OÜ ei ole kohustatud hindama kõiki neile saadetud objekte ja jätab endale õiguse keelduda kliendile teenuse pakkumisest.
§ 7) Teil puudub õigus saada hüvitist hindamisest tekkinud kahju korvamiseks ega ka sellesse puutuvat informatsiooni.
§ 8) Leping on sõlmitud “OK” klõpsamise hetkel. Sellega nõustute, et olete lugenud ja mõistnud tingimusi sellel kujul nagu neid on siin kirjeldatud. Te mõistate, et ühtegi kirjalikku teavet käesolevast kokkuleppest ei väljastata.
§ 9) Morelli Grupp OÜ jätab endale õiguse katkestada selle teenuse pakkumine ilma eelneva etteteatamiseta, nt seoses uuendustega kodulehel või tehnilistel põhjustel.
§ 10) Hindamine edastatakse Morelli Grupp OÜ või nende edasimüüjate kaudu.
§ 11) Teie isikuandmed on kaitstud ja neid võib kasutada ainult Morelli Grupp OÜ või sellega seotud ettevõtete poolt saadetuna.
Meie hinnad:
Hindamine maksab 399 EEK. See sisaldab kõiki kohaldatavaid makse, posti-, ja teenustasusid. Maksetähtajaks on 14 päeva pärast hindamise välja saatmist.
Teil on enne hindamise menetluse algust igal ajal võimalik see tühistada, saates meile e-posti aadressile info@hindamisakt.ee.
URL: http://www.kinnisvarauudised.ee/uudised/2009/11/16/hoiatus-kinnisvara-hindamisakte-ei-saa-saata-smsiga
18. detsember 07:56
Üle poole MotorCenterist juba üürnikke täis
YIT Ehitus rajab Tallinna piirile Peetrisse uudse kontseptsiooniga MotorCenteri teenuskeskuse, kust autoomanik saab ühest kohast kõik vajalikud teenused. Rohkem kui pooltele esimese keskuse pindadest....
18. detsember 06:37
Rootsi kinnisvarahinnad languses
Nii Rootsi korterite kui ka majade hinnad on suvega võrreldes langenud, vahendas ERR põhjanaabrite meediakanaleid.