Sotsiaalteenuste osutamise kord Rae vallas – Riigi Teataja
Sotsiaalteenuste osutamise kord Rae vallas
Sotsiaalteenuste osutamise kord Rae vallas - sisukord
§ 2 Koduteenuse eesmärk ja sisu
§ 3 Koduteenuse taotlemine
§ 4 Koduteenuse osutamise korraldamine
§ 5 Koduteenuse eest tasumine
§ 6 Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärk ja sisu
§ 7 Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse taotlemine
§ 8 Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse osutamise korraldamine
§ 9 Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse eest tasumine
§ 10 Tugiisikuteenuse eesmärk ja sisu
§ 12 Tugiisikuteenuse osutamise korraldamine
§ 13 Tugiisikuteenuse eest tasumine
§ 14 Täisealise isiku hoolduse eesmärk ja sisu
§ 15 Täisealise isiku hoolduse seadmise ja hooldaja määramise taotlemine
§ 16 Täisealise isiku hoolduse seadmine ja hooldaja määramine
§ 17 Hooldajatoetuse taotlemine, maksmine ja maksmise lõpetamine
§ 18 Isikliku abistaja teenuse eesmärk ja sisu
§ 19 Isikliku abistaja teenuse taotlemine
§ 20 Isikliku abistaja teenuse osutamise korraldamine
§ 21 Isikliku abistaja teenuse eest tasumine
§ 22 Isikliku abistaja teenuse osutamise lõpetamine
§ 23 Varjupaigateenuse eesmärk ja sisu
§ 24 Varjupaigateenuse taotlemine
§ 25 Varjupaigateenuse osutamise korraldamine
§ 26 Varjupaigateenuse eest tasumine
§ 27 Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu
§ 28 Turvakoduteenuse taotlemine
§ 29 Turvakoduteenuse osutamise korraldamine
§ 30 Turvakoduteenuse eest tasumine
§ 31 Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk ja sisu
§ 32 Sotsiaaltransporditeenuse taotlemine
§ 33 Sotsiaaltransporditeenuse eest tasumine
§ 35 Eluruumi kohandamise teenuse taotlemine
§ 36 Eluruumi kohandamise teenuse toetuse määramine
§ 37 Eluruumi tagamise teenuse taotlemine
§ 38 Eluruumi tagamise teenuse osutamise korraldamine
§ 39 Eluruumi üürilepingu sõlmimine ja teenuse eest tasumine
§ 41 Võlanõustamisteenuse taotlemine
§ 42 Võlanõustamisteenuse osutamise korraldamine
§ 43 Vältimatu sotsiaalabiteenuse osutamine
§ 44 Muud täiendavad sotsiaalteenused
§ 45 Sotsiaalteenuste võimaldamise üldised tingimused
§ 46 Sotsiaalteenuste taotlemise üldised tingimused
§ 47 Sotsiaalteenusele suunamise üldised tingimused
§ 48 Sotsiaalteenuse osutamise korraldamise üldised tingimused
§ 49 Sotsiaalteenuste finantseerimise, sotsiaalteenuse eest tasumise üldised tingimused
§ 50 Järelevalve ja kaebuste lahendamine
§ 51 Määruse kehtetuks tunnistamine
§ 52 Määruse rakendussätted
RT IV, 29.03.2018, 16
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1 ja § 16 lõike 1 ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 alusel.
(1) Määrusega reguleeritakse Rae vallas sotsiaalhoolekande seadusega kohalikule omavalitsusele pandud ülesannete täitmine.
(2) Määrust kohaldatakse eeskätt sotsiaalseadustiku üldosa seaduse ja sotsiaalhoolekande seadusega ning vajadusel teiste sotsiaalkaitse korraldust ja sotsiaalkaitse tagamist reguleerivate seaduste ja riiklike määrustega.
(3) Sotsiaalteenuste osutamise kord sätestab Rae valla eelarvest vallaelanikele sotsiaalteenuste võimaldamise üldised tingimused ja korra, esitab võimaldatavate teenuste loetelu ning sotsiaalteenuste taotlemise ja osutamise tingimused ja korra.
(4) Käesolevas korras kasutatakse mõisteid alljärgnevas tähenduses:
1) toimetulekuvõime on isiku või perekonna füüsiline või psühhosotsiaalne võime igapäevaelus toime tulla;
2) sotsiaalteenus on isiku või perekonna toimetulekut soodustav mitterahaline hüvitis;
3) rehabilitatsiooniplaan on rehabilitatsiooniasutuses isiku või tema seadusliku esindaja aktiivsel osalemisel koostatud kirjalik dokument, milles antakse hinnang isiku tegevusvõimele, kõrvalabi, juhendamise või järelevalve vajadusele ning tuuakse ära isiku iseseisvaks toimetulekuks ja sotsiaalseks integreerumiseks vajalikud tegevused;
4) hooldusplaan on isiku või tema seadusliku esindaja osalemisel koostatud kirjalik dokument, milles antakse hinnang isiku tervislikule seisundile ja kõrvalabi vajadusele ning määratakse kindlaks toimingud isiku toimetulekuvõime toetamiseks ja säilitamiseks;
5) sotsiaalteenuse toetus on toetus sotsiaalteenuse omaosaluse hüvitamiseks.
(5) Sotsiaalteenuseid on õigus taotleda isikul, kes rahvastikuregistri järgi elab Rae vallas, v.a vältimatu sotsiaalabi andmine, mida korraldab see kohaliku omavalitsuse üksus, kelle haldusterritooriumil isik abivajamise ajal viibib.
(6) Vallavalitsus peab abivajajast teada saamisel välja selgitama sotsiaalkaitse vajaduse ja ulatuse ning abistama isikut taotluste esitamisel või toimingu tegemisel, kui isikut abistamata jääksid tema õigused kaitseta ja hüvitis andmata.
(7) Sotsiaalteenuste võimaldamise eesmärgiks on aidata kaasa inimeste toimetulekuvõime toetamisele ning nende elukvaliteedi säilimisele.
(8) Käesoleva korraga vallavalitsusele pandud ülesanded, mis ei sisalda avaliku võimu teostamise elemente võib vallavalitsus delegeerida valla hallatavatele asutustele, muudele sotsiaalteenust osutatavatele isikutele või asutustele. Muudele sotsiaalteenust osutatavatele isikutele või asutustele delegeerimine toimub halduskoostöö seaduse § 3 lõikes 4 nimetatud tsiviilõigusliku lepingu alusel.
§ 2. Koduteenuse eesmärk ja sisu
(1) Koduteenus on vallavalitsuse poolt osutatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on täisealise isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamine kodustes tingimustes, säilitades ja parandades tema elukvaliteeti.
(2) Koduteenuse osutamisel vallavalitsus abistab isikut järgnevates toimingutes:
2) terviseabi korraldamine (ühenduse pidamine pere- või eriarstidega, transpordi korraldamine arsti visiidile või haiglaravile/rehabilitatsiooniteenusele suunamise korral);
3) küttematerjali ja veega varustamine, vajadusel tuha ja heitvee väljaviimine;
4) olmejäätmete väljaviimine;
5) vajadusel abistamine enesehooldusel (kliendi pesemisvõimaluste ja riiete pesemise korraldamine);
7) kliendi nõustamine tema igapäevaelu puudutavates küsimustes;
8) muud kõrvalabi vajadused, mis võivad isikul tekkida terviseseisundist või keskkonnast.
(3) Kui sotsiaalhoolekande seaduse alusel on koduteenusele kehtestatud riikliku määrusega täpsustatud eesmärk, sisu ja nõuded, lähtub vallavalitsus koduteenuse osutamisel lisaks käesoleva määrusega sätestatule ka riikliku õigusakti nõuetest.
§ 3. Koduteenuse taotlemine
(1) Koduteenust on õigus taotleda isikul, kes üldjuhul on võimeline harjumuspärases keskkonnas ise hakkama saama, kuid vajab iseseisvaks toimetulekuks teatud ulatuses kõrvalabi.
(2) Koduteenuse saamiseks tuleb vallavalitsusele esitada taotlus, milles märgitakse lisaks § 44 lg 2-3 välja toodule andmed perekonnaliikmete ja seadusjärgsete ülalpidajate kohta.
§ 4. Koduteenuse osutamise korraldamine
(1) Koduteenust osutab koduhooldustöötaja, kellele makstakse töötasu valla eelarvest vastavalt töölepingule.
(2) Koduhooldustöötaja esitab haridus- ja sotsiaalametile iga kuu viimaseks kuupäevaks koduteenuse aruande teenuse osutamise kohta.
(3) Koduteenuse korraldamise ja teenuse üle arvestuse pidamise eest vastutab haridus- ja sotsiaalameti töötaja vastavalt oma pädevusele.
§ 5. Koduteenuse eest tasumine
(1) Koduteenuse eest võib võtta kõrvalabi vajava isiku käest tasu.
(2) Tasuta koduteenuseid osutatakse üldjuhul madala sissetulekuga kõrvalabi vajavale isikule, kelle sissetulek on väiksem riigi poolt kehtestatud kahekordsest toimetulekupiirist ning kellel puuduvad seadusjärgsed ülalpidajad. Samuti osutatakse tasuta koduteenuseid isikule, kelle seadusjärgsed ülalpidajad ei ole majanduslikult võimelised täitma perekonnaseadusest tulenevat ülalpidamiskohustust.
(3) Tasulise koduteenuse arvestuse aluseks on kalendrikuu. Teenuse saaja tasub teenuse eest arve alusel, mille vallavalitsus esitab hiljemalt teenuste osutamise kuule järgneva kuu 10. kuupäevaks. Teenuste eest tasutakse teenuste osutamise kuule järgneva kuu 20. kuupäevaks.
§ 6. Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärk ja sisu
(1) Väljaspool isiku kodu osutatav üldhooldusteenus on sotsiaalteenus, mille eesmärk on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla.
(2) Üldhooldusteenuse sisu on sätestatud sotsiaalhoolekande seaduses § 20.
§ 7. Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse taotlemine
(1) Üldhooldusteenust on õigus taotleda sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul, kes erivajaduse või sotsiaalse olukorra tõttu pole suuteline iseseisvalt kodustes tingimustes elama ja kelle toimetulekut pole võimalik tagada mõne muu Rae valla või riigi osutatava sotsiaalhoolekandelise abi toel.
(2) Üldhooldusteenuse saamiseks tuleb vallavalitsusele esitada taotlus, milles märgitakse lisaks § 44 lg 2-3 välja toodule andmed teenuse taotleja seadusjärgsete ülalpidajate kohta ning kirjalik omakäeline kinnitus, et isik on nõus teenusele asuma.
2) koopia puude raskusastme tuvastamise otsusest selle olemasolul;
3) perearsti poolt väljastatud tõend isiku üldise tervisliku seisundi kohta ja raviskeem;
4) tõend ülalpidajate sissetulekute kohta;
5) kinnisvara tõendav dokument selle olemasolul;
6) vajadusel täiendavaid dokumente.
(4) Võimalusel lisatakse taotlusele kohtuotsus ülalpidamist andma õigustatud isiku või isikute ülalpidamise kohustuse täitmisest vabastamise või täitmise ajalise piiramise või elatise suuruse vähendamise kohta.
§ 8. Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse osutamise korraldamine
(1) Vallavalitsuse haridus- ja sotsiaalamet selgitab välja omaosalustasu suuruse või tasust vabastamise iga ülalpidamiskohustusega omava isiku suhtes eraldi, juhul kui tal on hooldekodusse suunatava inimese suhtes ülalpidamiskohustus. Eelnõu selle kohta teeb vallavalitsuse poolt taotluste menetlemiseks moodustatud komisjon ning esitab vallavalitsusele kinnitamiseks.
(2) Üldhooldusteenuse osutamiseks koostab üldhooldusteenuse osutaja koostöös teenust saava isiku, vajadusel tema lähedastega sotsiaalhoolekande seaduse §-s 21 sätestatud nõuetele vastava hooldusplaani.
(3) Hooldusplaanist lähtuvalt osutatakse väljaspool kodu osutatavat üldhooldusteenust hooldust saava isiku, kui isikul on, siis tema suhtes ülalpidamist andma kohustatud isiku või isikute, vallavalitsuse ja üldhooldusteenuse osutajaga sõlmitud haldusakti või halduslepingu alusel. Halduslepingus sätestatakse muu hulgas kõrvalabi vajaduse määrast tulenevad toimingud, mis tagavad isiku turvalisuse ja toimetuleku hooldusteenuse kasutamise ajal.
§ 9. Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse eest tasumine
(3) Kui üldhooldusteenuse saaja või üldhooldusteenuse saaja ja tema suhtes ülalpidamist andma kohustatud isikud ei ole objektiivsetest asjaoludest lähtuvalt ning enda või oma perekonna tavalist ülalpidamist kahjustamata võimelised üldhooldusteenuse eest täies mahus tasuma, makstakse üldhooldusteenuse eest puudu jääv summa valla eelarvest.
§ 10. Tugiisikuteenuse eesmärk ja sisu
(1) Tugiisikuteenus on vallavalitsuse poolt korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on iseseisva toimetuleku toetamine olukordades, kus isik vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvalabi, mis seisneb juhendamises, motiveerimises ning isiku suurema iseseisvuse ja omavastutuse võime arendamises.
(2) Last kasvatavale isikule tugiisikuteenuse osutamisel on täiendav eesmärk lapse hooldamise ning turvalise ja toetava kasvukeskkonna tagamine. Last kasvatavaks isikuks ei loeta isikut, kes kasvatab ja hooldab last oma töökohustustest tulenevalt, välja arvatud sotsiaalhoolekande seaduse § 129 lõikes 1 nimetatud hooldaja.
(3) Lapsele tugiisikuteenuse osutamise eesmärk on koostöös last kasvatava isikuga lapse arengu toetamine, sealhulgas vajaduse korral puudega lapse puhul hooldustoimingute sooritamine. Tugiisik abistab last arendavates tegevustes, juhendab ja motiveerib igapäevaelus toime tulema.
(4) Teenuse sisuks lapse puhul on:
4) lapsega koos tema huvitegevuste suunamine, planeerimine ja juhendamine, vajadusel motiveerimine huvitegevuste järjepidevuse tagamiseks;
5) lapse seostamine teiste vajalike toetuste ja teenustega;
7) vajadusel lapse saatmine spetsialistide vastuvõttudel või muudel kohtumistel ja üritustel;
8) lapse turvalisuse jälgimine kodus ja haridusasutuses;
9) lapse toetamine muutmist vajavate olukordade lahendamisel tuginedes lapse sisemiste jõuvarude kasutusele võtmisele;
11) haridus- ja sotsiaalameti ametnike teavitamine lapsega toimuvatest muudatustest;
12) või muud tegevused, mis toetavad last.
(5) Teenuse sisuks täiskasvanud isiku puhul on:
1) isiku juhendamine lapse kasvatamisel ja õpetamisel;
2) isiku toetamine muutmist vajavate olukordade lahendamisel;
3) isiku toimetuleku toetamine ümbritsevas sotsiaalses keskkonnas;
4) isiku seostamine teiste vajalike toetuste ja teenustega;
5) isiku toetamine suhtlemisel pereliikmetega ja tugivõrgustikuga, sealhulgas toetamine suhete loomisel ja säilitamisel;
6) vajadusel isiku saatmine spetsialistide vastuvõttudel või muudel kohtumistel ja üritustel;
7) isiku abistamine asjaajamisel ametiasutustes või muudes institutsioonides;
8) isikule emotsionaalse toe pakkumine, kogemuste või teabe vahendamine;
10) haridus- ja sotsiaalameti ametnike teavitamine isikuga toimuvatest muudatustest;
11) või muud toetavad tegevused isiku toimetuleku parandamisel.
(6) Tugiisikuteenust osutatakse isiku või pere juures kodus või muudes teenusesaaja vajadustest tulenevates ning teenuse osutamiseks kokku lepitud asukohtades.
(7) Kui sotsiaalhoolekande seaduse alusel on tugiisikuteenusele kehtestatud riikliku määrusega täpsustatud eesmärk, sisu ja nõuded, lähtub vallavalitsus tugiisikuteenuse korraldamisel lisaks käesoleva määrusega sätestatule ka riikliku õigusakti nõuetest.
(1) Tugiisikuteenust on õigus taotleda sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul (sh alaealisel) või perel, kes vajab kõrvalabi:
5) abi psüühika- ja käitumishäire tõttu.
(2) Teenuse saamiseks tuleb vallavalitsusele esitada taotlus, milles märgitakse § 44 lg 2-3 välja toodud andmed.
(3) Taotlusele lisatakse koopia töövõimetuse ja/või puude raskusastme tuvastamise otsusest nende olemasolul.
§ 12. Tugiisikuteenuse osutamise korraldamine
(1) Vallavalitsus abistab teenust saama õigustatud isikut tugiisiku leidmisel. Tugiisikuteenust võib osutada isik, kes sobib tugiisiku ülesandeid täitma isikuomaduste või kogemuste poolest või kellel on sihtgrupiga töötamise kogemus. Eelistatakse isikuid, kes on läbinud erialase tugiisiku koolituse.
(2) Teenuse saajal on õigus enne teenuse saamist kohtuda omavahelise sobivuse hindamiseks tugiisikuga, kes teenust osutama hakkab.
(3) Tugiisiku ja vallavalitsuse vahel sõlmitakse tsiviilõiguslik leping.
§ 13. Tugiisikuteenuse eest tasumine
(1) Tugiisikuteenust finantseeritakse valla eelarvest, samuti riigi poolt läbi toetusfondi raske ja sügava puudega lastele abi osutamiseks ettenähtud vahenditest.
(2) Tugiisikuteenuse eest tasutakse vastavalt tugiisikuteenuse osutajaga sõlmitud lepingule või teenuseosutaja hinnakirjale esitatud arve alusel.
(3) Tugiisik on kohustatud esitama haridus- ja sotsiaalameti töötajale töötundide arvestuse ja sisulise aruande iga kuu viimasel tööpäeval ning teenuse eest tasutakse 7 tööpäeva jooksul arve ja aruande vallavalitsusele esitamisest arvates.
§ 14. Täisealise isiku hoolduse eesmärk ja sisu
(3) Hooldust teostab vallavalitsuse määratud isik. Hooldus seatakse ja hooldav isik määratakse hooldatava nõusolekul ning hoolduse seadmisel määratakse kindlaks hooldava isiku ülesanded.
(4) Teenus on pikaajaline ja toetava iseloomuga, mille pidev osutamine on vajalik selleks, et hooldust saav isik saaks jätkuvalt edasi elada oma kodus.
§ 15. Täisealise isiku hoolduse seadmise ja hooldaja määramise taotlemine
(1) Hooldaja määramist on õigus taotleda sotsiaalhoolekandega hõlmatud täisealisel isikul, kellel puuduvad perekonnaseaduse alusel ülalpidamist andma kohustatud isikud ning kellele ei ole määratud eestkostjat, kuid kes oma vaimse või kehalise erivajaduse tõttu vajab oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks teatud toimingutes kõrvalabi.
(3) Hooldatav, kes taotleb hoolduse seadmist ja hooldaja määramist, esitab vallavalitsusele kirjaliku taotluse, milles lisaks § 44 lg 2-3 välja toodule avaldab andmed hooldaja isiku kohta, kui hooldatav ise on leidnud hooldajaks sobiva isiku.
1) koopiad hooldatava ja hooldaja isikut tõendavatest dokumentidest;
3) hooldaja nõusoleku hooldajaks asumise kohta, kui hooldatav ise on leidnud hooldajaks sobiva isiku.
§ 16. Täisealise isiku hoolduse seadmine ja hooldaja määramine
(1) Haridus- ja sotsiaalameti töötaja kooskõlastab hooldusvajaduse hindamise käigus hooldatavaga hooldaja ülesanded.
(2) Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse hooldatava nõusolekul.
(3) Hooldus seatakse üldjuhul tähtajatult, v.a. juhul, kui hoolduse seadmise aluseks olevad asjaolud on ajutise iseloomuga või kui hooldatav taotleb hooldust teatud perioodiks.
(4) Hooldust ei seata ja hooldajat ei määrata, kui:
1) hooldust taotleva isiku funktsioonihäiret on võimalik abivahendiga või tugiteenusega kompenseerida;
2) isikul ei ole tegelikku abi- ja hooldusvajadust;
3) potentsiaalne hooldaja ei ole võimeline abivajavat isikut hooldama;
4) hooldatav või hooldaja ei ole nõus hoolduse seadmise või hooldaja määramisega;
5) esineb mõni muu põhjus.
§ 17. Hooldajatoetuse taotlemine, maksmine ja maksmise lõpetamine
(1) Hooldajatoetust on õigus taotleda raske või sügava puudega täisealise isiku hooldajaks määratud isikul või eestkostjal.
(2) Hooldajatoetuse taotleja esitab vallavalitsusele kirjaliku taotluse, milles:
1) märgib enda ja hooldatava isiku- ja kontaktandmed;
2) märgib arvelduskonto numbri toetuse saamiseks;
3) annab loa isikuandmete (sh delikaatsete) töötlemiseks;
1) hooldatava puude raskusastme tuvastamise otsus;
2) enda ja hooldatava isikut tõendavad dokumendid;
3) vallavalitsuse korraldus hooldajaks määramise kohta või eestkostjaks olemist tõendav dokument.
(4) Hooldajatoetuse taotleja ei pea esitama andmeid ja dokumente, mis on esitatud hoolduse seadmise ja hooldaja määramise taotlemisel.
(5) Hooldajatoetuse saaja võtab kohustuse teatada haridus- ja sotsiaalametile kirjalikult asjaoludest, mis toovad kaasa hooldajatoetuse suuruse muutumise või maksmise lõpetamise, kümne tööpäeva jooksul nende asjaolude tekkimisest.
(6) Hooldajatoetus määratakse vallavalitsuse otsusega tähtajaliselt kuni hooldatava puude raskusastme kehtivuse tähtaja lõppemiseni, kuid maksimaalselt tähtajalise hoolduse või elamisloa kehtivuse lõppemiseni.
(7) Hooldajatoetus määratakse vallavalitsuse otsusega tähtajatult, kui hooldus on seatud ja hooldaja määratud tähtajatult.
(8) Hooldajatoetuse suurused eelarveaastaks kehtestatakse vallavalitsuse määrusega.
(9) Hooldajatoetust makstakse alates toetuse määramise otsuse tegemise kalendrikuule järgnevast kalendrikuust.
(10) Hooldajatoetus kantakse hooldajatoetuse saaja arvelduskontole jooksva kuu 25.kuupäevaks. Erandina võib hooldajatoetust välja maksta ka vallavalitsuse kassast.
(11) Tähtajaliselt määratud hooldajatoetuse maksmise lõppemisel jätkub õigus saada hooldajatoetust ja hooldajatoetuse maksmine ei katke, kui hooldajatoetuse saaja on esitanud hooldajatoetuse maksmise jätkamise taotluse hiljemalt hooldajatoetuse maksmise lõppemise kalendrikuule järgneval kalendrikuul. Kui taotlus esitatakse hiljem, jätkatakse maksmist hooldajatoetuse taotluse esitamise kalendrikuule järgnevast kalendrikuust.
(12) Hooldajatoetuse maksmise jätkamiseks esitab hooldajatoetuse saaja ametile taotluse, millele lisab hooldajatoetuse tähtajalist määramist tinginud asjaolude jätkumist tõendavad dokumendid.
(13) Haridus- ja sotsiaalamet teeb vallavalitsusele ettepaneku hooldajatoetuse maksmise jätkamise kohta 10 tööpäeva jooksul taotluse laekumisest ja uue hindamise teostamisest
(14) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse, kui
1) langevad ära hooldajatoetuse maksmise alused;
2) hooldajatoetuse saaja on esitanud valeandmeid;
3) määratud toetuse saamiseks puudus seaduslik alus, taotleja teadvalt valeandmete esitamise või vajalike andmete mitteesitamise tõttu.
(15) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse hooldajatoetuse maksmise lõpetamist tingivate või maksmist välistavate asjaolude tekkimise või ilmnemise kalendrikuule järgnevast kuust.
(16) Hooldajatoetuse saaja on kohustatud viivitamata, kuid mitte hiljem kui kümne päeva jooksul teavitama haridus- ja sotsiaalametit kirjalikult taasesitamist võimaldavas vormis asjaolude tekkimisest, mis toovad kaasa:
§ 18. Isikliku abistaja teenuse eesmärk ja sisu
(1) Isikliku abistaja teenus on vallavalitsuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on suurendada puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puude tõttu füüsilist kõrvalabi vajava täisealise isiku iseseisvat toimetulekut ja osalemist kõigis eluvaldkondades, vähendades teenust saava isiku seadusjärgsete hooldajate hoolduskoormust.
(3) Isiklik abistaja lähtub oma töös konkreetse isiku erivajadustest ja tema poolt antavatest tööjuhistest. Teenusesaaja peab oskama selgelt ja arusaadavalt oma vajadustest lähtuvalt teenuseosutajat juhendada. Isikliku abistaja teenust kasutav puudega inimene peab olema võimeline korraldama oma asjaajamist ja koordineerima isikliku abistaja tööd.
(5) Isiklikuks abistajaks ei määrata teenuse saaja esimese ja teise astme ülenejat või alanejat sugulast või isikut, kes elab alaliselt või püsivalt samas eluruumis teenuse saajaga.
(6) Kui sotsiaalhoolekande seaduse alusel on isikliku abistaja teenusele kehtestatud riikliku määrusega täpsustatud eesmärk, sisu ja nõuded, lähtub vallavalitsus isikliku abi teenuse korraldamisel lisaks käesoleva määrusega sätestatule ka riikliku õigusakti nõuetest.
§ 19. Isikliku abistaja teenuse taotlemine
(1) Isikliku abistaja teenust on eelkõige õigus taotleda sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul, kellele on määratud puue ning kellel objektiivsete asjaolude hindamise tulemusena on vajadus kasutada füüsilist kõrvalabi igapäevaelutegemistes, et tagada harjumuspärases keskkonnas võimalikult iseseisev toimetulek ning võimalus osaleda teistega võrdsetel alustel ühiskonnaelus.
(2) Isikliku abistaja teenuse saamiseks tuleb vallavalitsusele esitada taotlus, milles märgitakse lisaks § 44 lg 2-3 välja toodule võimalusel andmed isiku kohta, keda soovitakse isiklikuks abistajaks.
(3) Kui isikliku abistaja määramist taotleval isikul on olemas konkreetne isik, keda ta soovib enda isiklikuks abistajaks, lisatakse taotlusele isikliku abistaja kirjalik nõusolek isiklikuks abistajaks määramise kohta.
(4) Taotlusele lisatakse koopia puude raskusastme tuvastamise otsusest selle olemasolul.
§ 20. Isikliku abistaja teenuse osutamise korraldamine
(1) Iga isiku kõrvalabi vajadusest lähtuvalt selgitab haridus- ja sotsiaalameti töötaja välja, kas taotlusel märgitud potentsiaalne isiklik abistaja on oma tavalisest elulaadist ja toimetulekust ning isikuomadustelt võimeline puudega isikule vajalikku kõrvalabi tagama ning vastab sotsiaalhoolekande seadusega isikliku abistaja teenust vahetult osutava isiku nõuetele. Vajadusel abistab vallavalitsus puudega isiku kõrvalabi vajaduse määra ning sellest tulenevatest toimingutest lähtuvalt sobiva isikliku abistaja leidmisel. Vallavalitsuse poolt pakutava isikliku abi määramiseks peab olema isikliku abistaja kirjalik nõusolek ning puudega isiku, kellele vastav isik isiklikuks abistajaks määratakse, nõusolek.
(2) Isiklik abistaja määratakse üldjuhul perioodiks, mil isikule on määratud puue.
(3) Isikliku abistaja ja vallavalitsuse vahel sõlmitakse tsiviilõiguslik leping.
§ 21. Isikliku abistaja teenuse eest tasumine
(1) Üldjuhul tasub teenuse saaja 10% teenuse maksumusest, kuid see ei tohi jääda teenuse saamisel takistuseks.
(2) Teenuse saajalt võetava tasu suurus oleneb sotsiaalteenuse mahust ning teenust saava isiku ja tema perekonna majanduslikust olukorrast.
§ 22. Isikliku abistaja teenuse osutamise lõpetamine
2) teenuse saaja avalduse alusel;
3) teenuse saaja elama asumisel teise omavalitsusüksuse haldusterritooriumile;
(2) Haridus- ja sotsiaalamet teatab teenuse saajale või tema esindajale teenuse lõpetamisest kirjalikult kolme tööpäeva jooksul.
§ 23. Varjupaigateenuse eesmärk ja sisu
(1) Varjupaigateenus on vallavalitsuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on ajutise ööbimiskoha võimaluse kindlustamine täisealisele isikule, kes ei ole võimeline endale ööbimiskohta leidma. Ajutises ööbimiskohas peab olema tagatud voodikoht, pesemisvõimalus ja turvaline keskkond.
(2) Kui sotsiaalhoolekande seaduse alusel on varjupaigateenusele kehtestatud riikliku määrusega täpsustatud eesmärk, sisu ja nõuded, lähtub vallavalitsus varjupaigateenuse korraldamisel lisaks käesoleva määrusega sätestatule ka riikliku õigusakti nõuetest.
§ 24. Varjupaigateenuse taotlemine
(1) Varjupaigateenust on õigus taotleda sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul, kes viibib abivajaduse hetkel Rae valla haldusterritooriumil, kellel puudub ööbimiskoht ja kes ei ole võimeline endale ööbimiskohta tagama ning kellele ei ole võimalik mõne muu sotsiaalhoolekandelise abiga ajutist ööbimiskohta tagada.
(2) Varjupaigateenuse saamiseks võib isik esitada vallavalitsusele taotluse, milles märgitakse § 44 lg 2-3 välja toodud andmed, kuid vallavalitsus on kohustatud teenuse korraldama ka taotlust esitamata.
§ 25. Varjupaigateenuse osutamise korraldamine
(1) Varjupaigateenus tagatakse ajutiseks perioodiks, mis on vajalik teenust saama õigustatud isiku edasise elu korraldamiseks. Vallavalitsusel on kohustus pakkuda isikule nõustamist ja abi toimetulekut takistavate probleemide lahendamiseks.
(2) Juhul, kui teenust vajav isik tuleb suunata teenusele viivitamatult, korraldab haridus- ja sotsiaalameti töötaja abivajaja teenusele paigutamise koheselt.
(3) Isiku varjupaigateenusele jäämise otsustab vallavalitsus korraldusega järgmisel istungil.
(4) Vallavalitsus korraldab varjupaigateenust määruses sätestatud ulatuses ja korras seni, kuni vallavolikogu ei ole varjupaigateenuse osutamise otsustamist halduslepinguga volitanud eraõiguslikule või füüsilisele isikule või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
§ 26. Varjupaigateenuse eest tasumine
(2) Varjupaigateenuse hinna see osa, mille eest ei ole teenusesaaja oma varalisest seisukorrast lähtuvalt võimeline tasuma, tasutakse valla eelarvest.
(3) Teenuse eest tasumise aluseks on teenuse osutamiseks sõlmitud leping. Teenuse eest tasutakse vallale esitatud arvete alusel.
§ 27. Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu
(1) Turvakoduteenus on vallavalitsuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on tagada käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isikutele ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi. Esmase abi raames tuleb isikule vajaduse korral tagada kriisiabi, mis taastab isiku psüühilise tasakaalu ja tegevusvõime igapäevaelus ning teavitada isikut teistest abi saamise võimalustest. Tulenevalt isiku east ja vajadusest tagatakse ka tema hooldamine ja arendamine.
(3) Turvakoduteenus tagatakse üldjuhul perioodiks, mis on vajalik teenust saama õigustatud isiku turvalisuse tagamiseks ning edasise elu korraldamiseks.
(4) Kui sotsiaalhoolekande seaduse alusel on turvakoduteenusele kehtestatud riikliku määrusega täpsustatud eesmärk, sisu ja nõuded, lähtub vallavalitsus turvakoduteenuse korraldamisel lisaks käesoleva määrusega sätestatule ka riikliku õigusakti nõuetest.
§ 28. Turvakoduteenuse taotlemine
(1) Turvakoduteenust on õigus taotleda sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul, kes lähtuvalt ohust oma elule või tervisele või arengut piiravatest asjaoludest vajab väljaspool oma alalist elukohta ajutist turvalist keskkonda.
(2) Turvakoduteenuse saamiseks tuleb vallavalitsusele esitada taotlus, milles märgitakse § 44 lg 2-3 välja toodud andmed.
§ 29. Turvakoduteenuse osutamise korraldamine
(1) Üldjuhul osutatakse turvakoduteenust selleks valla poolt kohandatud turvatoas. Kui tuba on hõivatud on valla haridus- ja sotsiaalamet kohustatud selgitama isiku või asutuse, kes on valmis turvakoduteenust vajavale isikule vastavat teenust osutama.
(2) Turvakoduteenus tagatakse perioodiks, mis on vajalik teenust saama õigustatud isiku turvalisuse tagamiseks ning edasise elu korraldamiseks.
(3) Turvakoduteenuse korraldamiseks ja teenuse osutamiseks sõlmitakse vallavalitsuse ja turvakoduteenuse osutaja vahel haldusleping, milles muuhulgas märgitakse ka teenuse eest tasumise põhimõtted.
§ 30. Turvakoduteenuse eest tasumine
Turvakoduteenuse eest tasumise aluseks on teenuse osutamiseks sõlmitud leping ning teenuse eest tasub vallavalitsus vallale esitatud arvete alusel.
§ 31. Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk ja sisu
(1) Sotsiaaltransporditeenus on vallavalitsuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on võimaldada üldjuhul puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puudega ja liikumisraskustega isikul, kelle puue või muu liikumisraskus takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist, kasutada tema vajadustele vastavat transpordivahendit tööle või õppeasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks.
(2) Sotsiaaltransporditeenust osutatakse:
1) liiniveona kindlal liikumisteel ja määratud ajagraafiku alusel regulaarselt sõitva sõidukiga (HEV lapsed);
2) juhuveona tellija määratud ajal ja liikumisteel.
(3) Teenust osutab vallavalitsuse poolt korraldatud hanke võitja.
(4) Sotsiaaltransporditeenus on ette nähtud:
1) arsti vastuvõtule sõitmiseks;
2) rehabilitatsiooniteenustele, haiglasse või haiglast koju sõitmiseks;
3) hädavajalike asjaajamistoimingute teostamiseks;
4) erakorralised juhtumid;
5) tööle või õppeasutusse sõitmiseks.
(5) Kui sotsiaalhoolekande seaduse alusel on sotsiaaltransporditeenusele kehtestatud riikliku määrusega täpsustatud eesmärk, sisu ja nõuded, lähtub vallavalitsus sotsiaaltransporditeenuse korraldamisel lisaks käesoleva määrusega sätestatule ka riikliku õigusakti nõuetest.
§ 32. Sotsiaaltransporditeenuse taotlemine
(1) Sotsiaaltransporditeenuse saamiseks tuleb vallavalitsusele esitada taotlus, milles märgitakse lisaks § 44 lg 2-3 välja toodule järgmised andmed:
1) saatja vajadus;
2) lähte- ja sihtkoht.
(2) Taotlusele lisatakse koopia puude raskusastme tuvastamise otsusest selle olemasolul (esmakordsel pöördumisel).
§ 33. Sotsiaaltransporditeenuse eest tasumine
(1) Liiniveona tagatud sotsiaaltransporditeenuse eest tasu ei maksta ning liiniveona korraldatava sotsiaaltransporditeenuse eest tasutakse valla eelarvest vastavalt vedajaga sõlmitud lepingule.
(1) Eluruumi tagamise teenus on vallavalitsuse korraldatav ja tagatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on eluruumi kasutamise võimaluse kindlustamine isikule, kes ei ole sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt võimeline enda ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama või kellel on puudest tingitud raskusi talle kuuluvas või tema valduses olevas eluruumis liikumise või endaga toimetulekuga.
(2) Eluruumi tagamise teenus sisaldab ka puudega isikule kuuluva või tema valduses oleva eluruumi (puudega isiku koduse keskkonna) kohandamiseks nii, et puudega isik saaks võimalikult kaua elada koduses keskkonnas ning selles keskkonnas iseseisvalt toime tulla.
(3) Kui sotsiaalhoolekande seaduse alusel on eluruumi tagamise teenusele riikliku määrusega kehtestatud täpsustatud eesmärk, sisu ja nõuded, lähtub vallavalitsus eluruumi tagamise teenuse korraldamisel lisaks käesoleva määrusega sätestatule ka riikliku õigusakti nõuetest.
§ 35. Eluruumi kohandamise teenuse taotlemine
(1) Puudega isikule kuuluva või tema valduses oleva eluruumi (puudega isiku koduse keskkonna) kohandamise teenust on õigus taotleda üldjuhul sügava liikumispuudega või progresseeruva liikumisvõime kaotusega raske puudega isikule ehituslike kohanduste tegemiseks eluruumi sisenemise või eluruumis toimetuleku hõlbustamiseks.
(2) Eluruumi kohandamise teenuse taotlemiseks tuleb vallavalitsusele esitada taotlus, milles märgitakse lisaks § 44 lg 2-3 välja toodule järgmised andmed:
1) eluruumi kirjeldus;
2) taotletav summa.
1) koopia puude raskusastme tuvastamise otsusest;
3) eluruumi omandiõigust tõendav dokument;
4) teenuse taotleja ja pereliikmete sissetulekut tõendavad dokumendid.
(4) Haridus- ja sotsiaalameti töötajal on õigus nõuda lisadokumente, sealhulgas täiendavate hinnapakkumiste esitamist, külastada kohandamist vajavat eluruumi koos ehitusspetsialistiga ning teha ettepanekuid säästlikumate lahenduste kasutamiseks.
§ 36. Eluruumi kohandamise teenuse toetuse määramine
(1) Haridus- ja sotsiaalameti töötaja teeb ettepaneku toetuste menetlemise komisjonile toetuse määramise kohta.
(2) Toetuse määramise või sellest keeldumise otsustab vallavalitsus 10 tööpäeva jooksul, arvestades eelarves eraldatud vahendite suurust ja komisjoni esitatud ettepanekut.
(3) Vallavalitsusel on õigus keelduda toetuse määramisest kui taotleja või temaga koos elava perekonna sissetulekud on piisavad eluruumi kohandamiseks.
(4) Eluruumi kohandamise teenust on üldjuhul õigus taotleda ühekordselt.
§ 37. Eluruumi tagamise teenuse taotlemine
(1) Eluruumi tagamise teenust on õigus taotleda täisealisel sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul, kes elukondlikest, sotsiaalmajanduslikest või tervislikest põhjustest tulenevalt ei ole võimeline endale ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama või ei ole suuteline senises eluruumis enam oma elu ja tervist ohtu seadmata iseseisvalt hakkama saama.
(2) Eluruumi tagamise teenust on õigustatud taotlema:
5) isik, kelle elukoht enne asenduskoduteenusele suunamist või kinnipidamisasutusse määramist Eesti rahvastikuregistri andmetel oli Rae vald;
6) isik, kes tulekahju, loodusõnnetuse või muul sarnasel põhjusel on kaotanud eluaseme;
7) isik, kes lähtuvalt oma vanusest, arengutasemest või varalisest olukorrast ei ole suuteline eluruumi endale või oma perekonnale soetama ning munitsipaalkorteri eraldamata jätmine ohustab isiku toimetulekut, elu ja tervist.
(3) Eluruumi tagamise teenuse saamiseks tuleb vallavalitsusele esitada taotlus, kus lisaks § 44 lg 2-3 välja toodule märgitakse:
1) asjaolu puude ning selle raskusastme tuvastamise kohta, samuti puudest tingitud vajadused eluruumile või kõrvalabile;
2) andmed isiku igakuise sissetuleku (sh sotsiaalhoolekandeliste rahaliste hüvitiste) kohta;
3) andmed isiku perekonnaliikmete kohta;
4) eluruumi kasutamise aeg, kui isik vajab seda kindlaks ajaperioodiks.
(4) Kui eluruumi tagamise teenust vajavad isikud, kes ei ole abielus, kuid moodustavad ühise leibkonna, peavad isikud taotluse eluruumi tagamise teenuse saamiseks esitama koos, märkides taotlusele kumbagi taotleja kohta põhjuse, milleks isik eluruumi tagamise teenust vajab ning andmed isiku igakuise sissetuleku (sh sotsiaalhoolekandeliste rahaliste hüvitiste) kohta.
§ 38. Eluruumi tagamise teenuse osutamise korraldamine
(1) Vallavalitsus annab üldjuhul kasutusse vallale kuuluvaid eluruume.
(2) Eluruum antakse taotleja ja tema perekonna kasutusse ajaks, mil ta sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt eluruumi vajab.
(3) Eluruumi kasutusse andmisest võib keelduda juhul, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1) taotleja või tema perekonna omandis või kasutuses olevate vahendite abil on võimalik tagada taotlejale vajalik eluruum;
2) taotleja ja tema perekonna sotsiaalmajanduslikku olukorda on võimalik parandada muul viisil.
§ 39. Eluruumi üürilepingu sõlmimine ja teenuse eest tasumine
(1) Eluruumi kasutusse andmiseks sõlmitakse taotlejaga kirjalik üürileping. Üürileping sõlmitakse vähemalt 15 tööpäeva jooksul vallavalitsuse korralduse taotlejale teatavakstegemisest arvates. Nimetatud tähtaja jooksul ilma mõjuva põhjuseta üürilepingu sõlmimata jätmisel taotleja poolt on vallavalitsusel õigus tunnistada vastav korraldus kehtetuks.
(2) Eluruumi üürilepingus sätestatakse, et eluruum antakse kasutusse sotsiaalhoolekande seadusest tuleneva eluaseme tagamise teenuse osutamiseks.
(3) Eluruumi kasutamise korral tasub üürnik üüri ja eluruumiga seotud kõrvalkulud.
(4) Üürilepingu tähtaja lõppemisel võib taotleja põhjendatud taotluse ja vallavalitsuse korralduse alusel eluruumi üürilepingut pikendada.
(5) Üürilepingu sõlmimisel ja lõpetamisel koostatakse eluruumi üleandmise-vastuvõtmise akt, milles kajastatakse eluruumi seisukord.
(6) Teenuse eest tasumise aluseks on teenuse osutamiseks sõlmitud leping ning teenuse eest tasutakse valla esitatud arvete alusel.
Võlanõustamisteenus on vallavalitsuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on abistada isikut tema varalise olukorra kindlakstegemisel, võlausaldajaga läbirääkimiste pidamisel ja nõuete rahuldamisel ning edasiste võlgnevuste tekkimise ennetamisel.
§ 41. Võlanõustamisteenuse taotlemine
(1) Võlanõustamisteenust on õigus taotleda täisealisel isikul, kellele on esitatud nõue täita võlaõiguslikust suhtest või seadusest tulenev sissenõutavaks muutunud rahaline kohustus, mida isik ei ole võimeline iseseisvalt täitma või kellel on võlgnevuse tekkimise oht.
(2) Võlanõustamisteenuse saamiseks tuleb vallavalitsusele esitada taotlus, milles märgitakse § 44 lg 2-3 välja toodud andmed.
§ 42. Võlanõustamisteenuse osutamise korraldamine
(1) Kui vallavalitsuses on teenistuses sotsiaalhoolekande seaduse § 45 lõikes 1 sätestatud nõuetele vastav ametnik, osutab võlanõustamisteenust see teenistuja. Muul juhul osutatakse teenust haridus- ja sotsiaalameti kaudu leitud pädeva võlanõustamisteenuse osutaja kaudu.
(2) Piiratud teovõimega isiku puhul osutatakse teenust tema seaduslikule esindajale seadusliku esindaja taotluse alusel.
(3) Teenuse osutamise või osutamisest keeldumise otsustab vallavalitsus korraldusega juhul, kui teenuse osutaja ei ole haridus- ja sotsiaalameti teenistuja.
(4) Kui sotsiaalhoolekande seaduse alusel on võlanõustamise teenusele riikliku määrusega kehtestatud täpsustatud nõuded ja sisu, sealhulgas tegevustele, mis on vajalikud teenuse eesmärgi saavutamiseks, lähtub vallavalitsus teenuse korraldamisel lisaks käesoleva määrusega sätestatule ka riikliku õigusakti nõuetest.
§ 43. Vältimatu sotsiaalabiteenuse osutamine
§ 44. Muud täiendavad sotsiaalteenused
(1) Vallavalitsus osutab võimalusel ja lähtuvalt isiku abivajadusest muid täiendavad sotsiaalteenuseid ja maksab täiendavaid sotsiaaltoetusi, mis tulenevad seadusest või isiku tegelikust vajadusest. Teenuse pakkumisel lähtutakse esmajärjekorras isiku vajadusest.
(2) Muudeks vajaduspõhisteks sotsiaalteenusteks on:
11) viipekeele tõlketeenus;
(3) Täiendavate sotsiaalteenuste ja täiendavate sotsiaaltoetuste maksmine toimub rahaliste vahendite olemasolul.
(4) Teenusele suunatakse haridus- ja sotsiaalameti töötaja ettepanekul või isiku taotluse alusel.
(5) Täiendavate sotsiaalteenuste osutamise kohta koostatakse haldusakt või haldusleping, määrates selles muu hulgas kindlaks teenuse kirjelduse, üldised juhised ja finantseerimise.
(6) Täiendava sotsiaalteenuse hinna kinnitab teenuse osutaja.
(7) Täiendava sotsiaalteenuse eest tasumiseks võib teenuse kasutajale määrata toetust vallavalitsuse korralduse alusel.
§ 45. Sotsiaalteenuste võimaldamise üldised tingimused
(1) Sotsiaalteenuste võimaldamisel võetakse aluseks isiku tegelik toimetulekuvõime ning sellest tulenevalt kõrvalabi vajaduse ulatus. Rehabilitatsiooni- või hooldusplaani olemasolu korral lähtutakse üldjuhul teenuste osutamisel rehabilitatsiooniplaanist või hooldusplaanist.
(2) Isiku toimetulekuvõime ning abi- ja hooldusvajaduse hindamisel kasutatakse selleks üldtunnustatud hindamismetoodikaid ning kaasatakse isiku nõusolekul vajadusel perearsti, teisi spetsialiste või muid isikuid (sh perekonnaliikmeid ja seadusjärgseid ülalpidajaid). Vajadusel suunatakse isik pädevama ametiasutuse või spetsialisti poole ja tehakse isiku nõusolekul koostööd vajadustele vastava teenuse väljaselgitamiseks ja võimaldamiseks.
(3) Isikule, kes iseseisva toimetulekuvõime parandamiseks vajab pikaajalist ja mitmekülgset abi, rakendatakse juhtumikorraldust ning koostatakse juhtumiplaan. Teenuste võimaldamisel lähtutakse edaspidi kehtivast juhtumiplaanist.
(4) Sotsiaalteenuseid osutatakse üldjuhul abivajavale isikule järjestatud teenuse süsteemi põhimõttel, mille kohaselt iga järgmist teenust osutatakse isikule vaid juhul, kui eelmise teenusega ei saa enam isiku vajadusi rahuldada või kui isik ei ole suuteline seda teenust kasutama. Vajadusel osutatakse paralleelselt ka mitut teenust.
§ 46. Sotsiaalteenuste taotlemise üldised tingimused
(1) Sotsiaalteenuseid on õigus taotleda isikul, kelle igapäevane toimetulekuvõime on häiritud ja ta vajab toimetulemiseks kõrvalabi. Sotsiaalteenust võib taotleda ka kõrvalabi vajava isiku pereliige, lähedane või muu isik, kes teavitab valda abivajavast inimesest.
(2) Sotsiaalteenuse saamiseks või sotsiaalteenuse rahaliseks hüvitamiseks esitab taotleja vallavalitsusele kirjaliku või suulise taotluse. Haridus- ja sotsiaalameti töötaja fikseerib suulise taotluse koheselt. Taotluses märgitakse järgmised andmed:
1) isiku- ja kontaktandmed;
3) põhjendus teenuse vajadusest;
4) toimingud ja tegevused (abi kirjeldus), milleks teenust soovitakse;
5) muud andmed.
(3) Taotluses isik märgib, kas ta annab loa isikuandmete (sh delikaatsete) töötlemiseks. Nõusoleku mitteandmisel võidakse jätta taotlus läbi vaatamata või rahuldamata, kui otsust ei saa teha andmete ebapiisavuse tõttu.
(4) Taotlust menetleval ametnikul on õigus nõuda täiendavaid dokumente (sotsiaalkindlustusameti otsus puude määramise kohta, olemasolu korral isiklik rehabilitatsiooniplaan, geriaatrilise hindamise tulemus, sotsiaalkindlustusameti või töötukassa hindamise tulemus, isiku või tema ülalpidamiseks kohustatud pereliikmete sissetulekud jms).
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taotlus vaadatakse läbi kümne tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest arvates.
§ 47. Sotsiaalteenusele suunamise üldised tingimused
(1) Haridus- ja sotsiaalameti töötaja selgitab välja abi saamiseks pöördunud isiku abivajaduse ja sellele vastava abi.
(2) Abivajaduse välja selgitamiseks külastab haridus- ja sotsiaalameti töötaja vajadusel sotsiaalteenust vajavat isikut tema kodus või viibimiskohas.
(3) Abivajaduse väljaselgitamisel lähtutakse terviklikust lähenemisest isiku abivajadusele, võttes arvesse tema toimetulekuvõimet ja ühiskonnaelus osalemist mõjutavaid asjaolusid arvestades võimalusel isiku tahet, nõusolekut ning elukorraldust, sealhulgas:
(4) Sotsiaalteenuse vajaduse hindamise teostanud haridus- ja sotsiaalameti töötaja annab hinnangu isiku teenuse vajaduse, kõrvalabi mahu ja ulatuse, abi osutamise viisi, teenuse vajaduse perioodi, teenuse saaja ja/või seadusjärgsete ülalpidajate võimekuse ise teenuse eest tasuda ning teeb vallavalitsusele ettepaneku sotsiaalteenuse määramiseks või mittemääramiseks.
(5) Sotsiaalteenuse võimaldamisest keeldumine peab olema põhjendatud ning see otsus tehakse taotlejale või isikule, kellele teenust taotleti teatavaks isikuga kokku lepitud vormis, kokkuleppe puudumisel kirjalikult.
(6) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse tähenduses tagatakse puudega isikule tema abivajadusest tingitud takistuste vähendamiseks või kõrvaldamiseks vastav abi, sealhulgas vajaliku tugi- või tõlketeenuse korraldamine.
§ 48. Sotsiaalteenuse osutamise korraldamise üldised tingimused
(1) Vallavalitsus otsustab korraldusega sotsiaalteenuse osutamise või osutamata jätmise ning määrab sotsiaalteenuse kõrvalabi mahu ja ulatuse, teenuse saaja omaosalustasu suuruse, abi osutamise viisi (toimingud ja tegevused) ning teenuse saamise perioodi 10 tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest, kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti.
(2) Vallavalitsus on kohustatud korraldama sotsiaalteenust ka siis, kui isik ei ole võimeline abi taotlema või kui vallavalitsuseni jõuab info abi vajavast isikust.
(3) Põhjendatud juhtudel osutatakse teenust ka isikutele, kes ajutiselt viibivad valla territooriumil.
(4) Sotsiaalteenuseid võib isikule osutada vallavalitsus või vallavalitsuse hallatav asutus, mittetulundusühing, sihtasutus, juriidilisest või füüsilisest isikust ettevõtja jm. Teistest omavalitsusüksustest pärit isikute korral on lepingu osapooleks teenuse saaja elukohajärgne omavalitsus.
(5) Vältimatut sotsiaalabi andmist korraldab see kohaliku omavalitsuse üksus, kelle haldusterritooriumil isik abivajamise ajal viibib.
(6) Juhul, kui sotsiaalteenust finantseeritakse osaliselt või täielikult valla eelarvest, on teenuse osutamise aluseks haldusleping või haldusakt.
(7) Halduslepingus või haldusaktis sätestatakse isikule osutatava teenuse sisu, teenuse toimingute ulatus ja osutamise sagedus, samuti teenuse eest tasumisega seotud asjaolud, mida ei käsitleta käesolevas korras või muudes õigusaktides.
§ 49. Sotsiaalteenuste finantseerimise, sotsiaalteenuse eest tasumise üldised tingimused
(1) Sotsiaalteenuste osutamisega seotud kulud kaetakse täielikult või osaliselt valla eelarvest sotsiaaltoetusteks ja sotsiaalteenusteks ettenähtud vahenditest.
(2) Vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatavate asutuste osutatavate sotsiaalteenuste hinnad ning nende eest võetava tasu tingimused ja suurused kehtestab vallavalitsus igal eelarveaastal.
(3) Sotsiaalteenus on üldjuhul tasuline. Enne tasulise sotsiaalteenuse määramist tutvustab haridus- ja sotsiaalameti töötaja abivajajale või tema seadusjärgsetele ülalpidajatele teenuste hindu ja nende eest tasumise korda.
(4) Isikult võetava tasu suurus oleneb sotsiaalteenuse mahust, teenuse maksumusest ning teenust saava isiku ja tema perekonna majanduslikust olukorrast.
(5) Vallavalitsusel on õigus põhjendatud otsusega vabastada isik täielikult või osaliselt teenuse eest tasumisest, arvestades teenust saava isiku sissetulekuid, seadusjärgsete ülalpidajate olemasolu ja nende sissetulekuid, isikule kuuluvat kinnisvara, teenuse kasutamise põhjust ning muid juhtumiga seotud asjaolusid.
(6) Sotsiaalteenuse eest tasumiseks võib teenuse taotlejale määrata sotsiaalteenuse eest tasumiseks toetust vallavalitsuse korralduse alusel.
§ 50. Järelevalve ja kaebuste lahendamine
(1) Järelevalvet teenuse osutaja ülesannete täitmise üle teostab haridus- ja sotsiaalameti teenistuja, kes võib igal ajal nõuda teenuse osutajalt informatsiooni tema ülesannete täitmise kohta.
(2) Vallavalitsus võib teenuse osutamise lepingus sätestada aruandluse ning järelevalve teostamise tingimused ja korra.
(3) Vastavalt vajadusele külastab järelevalvet teostav teenistuja teenuse osutamise asukohta eesmärgiga kontrollida tegevust ja teenuse vastavust vajadustele. Külastuse tulemused fikseeritakse hindamisinstrumendis.
(4) Haridus- ja sotsiaalameti teenistujal on õigus kontrollida perioodilise sotsiaalhoolekandelise abi saaja andmeid andmeregistritest ning teostada järelevalvet eraldatud sotsiaaltoetuse sihipärase kasutamise üle.
(5) Valla eelarvest rahastatava sotsiaalhoolekandelise abi otsusega mittenõustumise korral on taotlejal õigus esitada haldusmenetluse seaduses ja sotsiaalhoolekande seaduses sätestatud korras vaie kohaliku omavalitsuse üksusele või esitada kaebus Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras 30 päeva jooksul arvates korralduse teatavakstegemisest.
(6) Vaie lahendatakse haldusmenetluse seaduses sätestatud korras arvestades sotsiaalseadustiku üldosa seadusest tulenevaid vaidemenetluse erisusi 30 päeva jooksul vallavalitsusele esitamisest arvates.
§ 51. Määruse kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks Rae Vallavolikogu 17.05.2016 määrus nr 52 „Sotsiaalteenuste osutamise kord Rae vallas“.
§ 52. Määruse rakendussätted
(1) Avalikustada määrus valla veebilehel.


Järva valla heakorraeeskiri – Riigi Teataja
Järva valla heakorraeeskiri
Järva valla heakorraeeskiri - sisukord
§ 6 Nõuded küttekoldevälise tule tegemisel
§ 7 Nõuded loomapidamisel
§ 9 Ehitus-, remondi- ja kaevetöö tegija kohustused heakorra tagamisel
§ 10 Põllumajandus-, metsandus- ja veoettevõtja kohustused heakorra tagamisel
§ 11 Tehnovõrgu omaniku kohustused heakorra tagamisel
§ 12 Heakorranõuete täitmist tagavad keelud
§ 13 Heakorraeeskirja rikkumine
RT IV, 10.07.2018, 3
Vastu võetud 28.06.2018 nr 24
(1) Järva valla heakorraeeskirja (edaspidi eeskiri) eesmärgiks on koosmõjus riigi ja valla vastavate õigusaktidega tagada vallas heakord ja puhtus.
(2) Eeskiri on kohustuslikuks täitmiseks kõigile Järva valla territooriumil elavatele, viibivatele ja tegutsevatele isikutele ning kinnis- või vallasvara omanikele.
(3) Eeskirja kohaldatakse koosmõjus valla jäätmehooldus-, kaevetööde-, koerte ja kasside pidamise, reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskirja ning raieloa andmise tingimused ja kord.
1) kinnistu on kinnistusraamatusse iseseisva üksusena kantud kinnisasi (maatükk), hoonestusõigus, kasutusvaldus, korteriomand, korterihoonestusõigus, muud võimalikud seadusjärgsed kasutused, samuti katastriüksus ja reformimata riigimaa. Samuti võrdsustub mõistetega maa-ala, territoorium, krunt, maaüksus ja maatüki olulised osad;
2) risustamine on igasugune materjalide, jäätmete või muu kinnistule ebakorrapäraselt laiali laotamine ehk olukord, mis erineb piirkonna üldisest heakorrastatusest;
3) omanik on võrdsustatud mõistetega kinnistu valdaja või kinnistut lepingu alusel kasutav isik;
4) avalik koht on koht korrakaitseseaduses toodud tähenduses;
5) kõnnitee on tee liiklusseaduses toodud tähenduses;
6) haljasala on teadlikult kujundatud maastik, maastikuosa või hoonetevaheline välisruum, samuti avamaataimkattega ala asulates, mida iseloomustab ümberkujundatud reljeef ja taimestik ning vastavafunktsioonilised rajatised;
7) heakorratööd on tolmu, liiva, peenkillustiku, prahi, okste, lume, jää jm koristamine, heki pügamine ning libedusetõrje teostamine, muru ja rohu niitmine ning mahalangenud puulehtede ja tuulemurru koristamine;
8) eriolukord on ilmastikutingimustest tulenev teeolude oluline halvenemine, kui esinevad majandus- ja taristuministri määruses „Tee seisundinõuded“ toodud rasked ilmaolud;
9) romusõiduk on sõiduk, mis on tehniliselt sõidukõlbmatu, millel puuduvad selle mehaanilised osad või kereosad või autoklaasid või rattad ja mis oma välimusega riivab asula esteetilist väljanägemist ja rikub visuaalselt valla puhtust ja heakorda;
10) asula on lahkmejoontega piiratud haja- või tiheasustusega ala. Asulateks on külad, alevid ja alevikud;
11) illegaalne grafiti on omaniku ja kohaliku omavalitsuse loata ehitisele ja selle olulistele osadele (näiteks seintele-, piirdeaiale, pingile, kõnniteele, ühissõiduki peatuse ootepaviljonile, kommunikatsiooni ehitisele ning ühistranspordisõidukitele) kantud kritseldused ja joonised;
12) muruna käsitletakse käesoleva määruse tähenduses lõigatud rohtu ja rohuala. Rohuna käsitletakse käesoleva määruse tähenduses rohumaad, rohustut, samuti mõistetakse rohu all heintaimede üldnimetust ja rohttaimedest taimkatet;
13) tuleohtlik aeg on Päästeameti peadirektori vastavas õigusaktis sätestatud periood, mil keelatakse küttekoldevälise tule tegemine.
(1) Heakorraalast tööd korraldab Järva Vallavalitsus ametiasutusena (edaspidi ametiasutus).
(2) Heakorra tagamisel ametiasutus:
1) korraldab ja koordineerib valla haljastus- ja heakorratöid haljasaladel, supluskohtades ja mujal valla avalikes kohtades, korraldab valla omanduses olevate laste mänguväljakute hooldust ja vastavust tehnilistele nõuetele;
2) teostab heakorratöid kõigil valla omandis olevatel teedel, sealhulgas parklates, parkides ning teemaal asuvatel haljasaladel (kui teemaa piir on määramata, siis kaks meetrit teerajatise piirist) ning haljasaladega külgnevatel kõnniteedel;
3) teostab heakorratöid vallale kuuluvates ühissõiduki peatustes ja ootepaviljonides, sh paigaldab jäätmemahutid;
4) korraldab sadeveekraavide ja truupide puhastamise valla teedel;
5) haldab valla avalikke tualette;
6) paigaldab ja hooldab pinke, prügikaste, sotsiaal-, kultuuri-, spordi- ja mängurajatisi valla avalikes kohtades;
7) paigaldab avalikus kasutuses olevate teede (v.a riigimaantee) algusesse, lõppu ja ristmikele teenimega silte või viitasid;
8) tagab üldkasutatavates supluskohtades heakorra ja vajaliku rannainventari olemasolu suveperioodil (juunist septembrini);
9) paigaldab ja tühjendab regulaarselt üldkasutatavates parkides, haljasaladel ning rannas vajalikul hulgal jäätmemahuteid;
10) tagab avalikes kohtades asuvate tuletõrje veevõtukohtade ja veehoidlate korrasoleku ning juurdepääsu nendeni.
(1) Avalikus kasutuses olevate hoonete ümbruses tuleb lumi ja jää koristada ning libedustõrje teostada hommikul kella 7:00-ks (v.a eriolukord). Vajadusel tuleb avalikku kohta puhastada ka päeva jooksul, et tagada heakord.
(2) Ühissõiduki peatuse ooteala või -platvorm, tähistatud jalakäijate ülekäigurada ja -koht ning rajatise välistrepp peab olema puhastatud ning seal tuleb vältida libeduse teket.
(3) Ühissõiduki peatused peavad olema varustatud vajaliku hulga istepinkide ja prügiurnidega, mille olemasolu ja korrashoiu tagab peatuse hooldaja.
(4) Väljaspool oma kinnistut tohib avalikku kohta lillevaasi, prügiurni, pinki, tõkkepiiret, hekki, vitriini või mistahes teisi teisaldatavaid väikevorme, sh välireklaam, paigaldada ametiasutuse vastava ametniku kooskõlastusel. Nende korrashoid ja hooldus on väikevormi omaniku kohustus. Ilma loata avalikku kohta paigaldatud väikevormi kõrvaldab ametiasutus.
(5) Veoste ja koormate vedajad peavad kinnitama ja katma veose nii, et ei tekiks teepeenarde, kraavide, sõidu- ja teiste teede risustamist, reostamist või kahjustamist. Risustus või reostus tuleb likvideerida viivitamatult. Ohtlikust reostusest tuleb teatada koheselt Päästeametile, tee kahjustamisest tee valdajale.
(6) Mänguväljaku omanik või haldaja on kohustatud tagama mänguvahendite ja inventari regulaarse hooldamise ning vajadusel kohese remondi. Mänguväljaku kasutajatele ohtlikud mänguvahendid ja inventar tuleb viivitamatult eemaldada või tagada nende ohutus muul viisil. Vajadusel tuleb vahetada liivakastis liiva.
(7) Avaliku ürituse või avaliku koosoleku korraldajal tuleb ürituse toimumise kohta paigaldada vajalikul hulgal jäätmemahuteid ja välikäimlaid ning heakorrastada maa-ala, millel üritus läbi viidi, ja selle ümbrus hiljemalt kaheksa tunni jooksul pärast ürituse lõppemist või avaliku ürituse loas määratud tähtajaks.
(8) Heakorratöid tuleb teostada aastaringselt. Liikumist segavad ja ohtlikud esemed tuleb koristada viivitamata.
(9) Tänavapuhastamist seganud parkiva sõiduki kasutajal tuleb koristada sõiduki ümbrus lumest, jääst ja puistematerjalist parkimise tõttu puhastamata jäänud alal.
1) hoidma korras oma kinnistu ja kinnistu piirdeaia ning rakendama meetmeid talle kuuluva kinnistu reostamise ja risustamise vältimiseks;
2) hoidma korras ehitised ja nende juurde kuuluvad elemendid ning ehitusprojekti kohaselt viimistletud hoonete fassaadid (sh krohvikahjustused). Fassaadielemendid (aknad, uksed) peavad olema terved ja tagama, et ehitistesse ei ole võõrastel isikutel juurdepääsu. Fassaadile on keelatud paigaldada elemente või tehnilisi seadmeid, mis ei vasta ehitusprojektile.
3) tiheasustusalal tagama suletud ehitiste avade ühtlase visuaalse lahenduse ja sulgude korrasoleku; välisviimistluse, vihmaveetorude, piirete jms lagunemisel, lõhkumisel või määrdumisel tagama nende korrastamise;
4) tiheasustusalal puhastama maa-aluse tehnovõrgu luugi ja resti, kui eelnimetatu jääb tema kinnistu piiresse;
5) tagama kuivenduskraavides vee tõrgeteta äravoolu;
6) niitma muru ja rohu, pügama heki ning korraldama põõsaste ja puuokste kärpimist, mis kasvavad väljapoole kinnistu piire ja varjavad liikluskorraldusvahendi, takistavad jalakäija, jalgratturi või sõiduki liiklust;
7) tiheasustusalal pühkima kinnistu piires oleva kõnnitee ja koristama prahi;
8) tiheasustusalal koristama varisenud puulehed kõnniteelt, alevis ja alevikus haljasaladelt;
9) korraldama maadel sihtotstarbega: elamumaa, sotsiaalmaa (alaliigiga üldkasutatav maa ja ühiskondlike ehitiste maa), ärimaa, tootmismaa, riigikaitsemaa ja kaitsealune maa (v.a looduskaitse all olevad maad) rohu niitmise õuemaa kõlviku ulatuses selliselt, et rohu kõrgus ei ületa 15 cm;
10) niitma maatulundusmaa ja sihtotstarbeta maa kinnistutel rohtu vähemalt üks kord aastas pärast jaanipäeva, kuid hiljemalt jooksva aasta 1. septembriks, et vältida kulu tekkimist ja hoida ära tuleohtu;
11) omama kinnistul jäätmete paigutamiseks nõuetele vastavat prügikonteinerit, kindlustama selle õigeaegse tühjendamise ja väljaveo selleks ettenähtud kohta ning pesema ja desinfitseerima seda;
12) hoidma korras jäätmemahutite hoiukohad ja hoidma juurdepääsuteed nendeni vabad;
13) tiheasustusalal tagama hoone aadressikoha õige tähistuse;
14) tiheasustusalal kindlustama üldkasutatavate trepikodade korrasoleku ja pimedal ajal nende valgustamise;
15) paigaldama korterinumbritega või aadressandmetega varustatud postkastid ja hoidma postkaste ning nende stendi korras;
16) tiheasustusalal tagama televisioonivastuvõtu antennide korrektse asetuse ja ohutu kinnituse hoonetel;
17) tagama reovee kogumismahuti korrasoleku, veepidavuse, hermeetilise sulgumise, õigeaegse tühjendamise ja ümbruse hooldamise ning pidama kinni valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskirja nõuetest;
18) omama heitvee äravedu ja kogumismahuti tühjendamist (purgimist) tõendavat dokumentatsiooni vähemalt viimase kahe aasta kohta;
19) tiheasustusalal kõrvaldama ehitiselt lume, jääpurikad, varisemisohtlikud kivid, plaadid jms ning tagama tööde ajal tänaval ja kõnniteel ohutu liiklemise, piirates tööde teostamise koha ajutise piirdeaiaga. Piirdeaed paigaldatakse viisil, mis tagab selle püsivuse. Piirdeaia paigaldamine ei vabasta käesolevas sättes nimetatud kohustusest. Nimetatud töö teostatakse avariitööna. Pärast töö lõpetamist tuleb heakorrastada ümbrus;
20) tiheasustusalal kasutama libedatõrje teostamisel peent killustikku;
21) tiheasustusalal hoidma kõnniteed, trepid ja läbipääsud puhtad prahist, lumest ja jääst ning vajadusel teostama libedusetõrjet. Lumetõrje teostamisel ei tohi loopida lund sõiduteele;
22) tiheasustusalal hoidma tehniliselt korras parklad, kõnniteed, trepid ja läbipääsud ning vajadusel teostama parendustöid (nt aukude parandus, plaatide kinnitamine jms);
23) tiheasustusalal tagama akende ja keldri valgusšahtide puhtuse ning puhastustööde ajal mehhanismide ja abiseadmete kasutamise korral tänaval ohutu liiklemise, piirates tööde teostamise koha ajutise piirdega. Piirded paigaldatakse viisil, mis tagab selle püsivuse. Pärast töö lõpetamist tuleb heakorrastada ümbrus;
24) tagama kasutusel mitteoleva ehitise hooldamise lähtuvalt käesoleva eeskirja nõuetest, sh tagama ehitise ja sinna juurde kuuluva kinnistu heakorra ning vältima hoone varisemisohtlikkust, sulgema sissepääsud hoonesse ja kinnistule;
25) tiheasustusalal taotlema projekteerimistingimused või algatama detailplaneeringu ning koostama ehitusprojekti (sh haljastusprojekt) vastaval alal ja ulatuses, kui kinnistu loodusliku maapinna reljeefi muudetakse;
26) tiheasustusalal teostama töid projekti või kooskõlastuse alusel, kui kinnistu loodusliku maapinna reljeefi muudetakse ja sellega kaasneb sadevete režiimi muutumine;
27) tiheasustusalal kooskõlastama kõigi teekaitsevööndis asuvate tänavakujunduselementide (sildid, viidad, piirded, varikatused jne) paigaldamise tee omanikuga;
28) tiheasustusalal ehitiseta kinnistu hooldamisel lähtuma samuti käesoleva eeskirja nõuetest;
29) kinnistu reostamisel või risustamisel on reostaja või risustaja kohustatud selle puhastama. Kui reostajat või risustajat ei ole võimalik kindlaks teha, peab ala korrastama selle omanik;
30) teavitama keskkonnaohtliku reostuse korral viivitamatult Päästeametit;
31) taotlema tiheasustusalal puu raieks luba vastavalt valla raieloa andmise tingimustele ja korrale;
32) vältima kinnistult igasuguse materjali (sh savi, killustik, liiv, freespuru, muld jms), pori ja jäätmete kandumist kõnni- ja sõiduteele ning naaberkinnistule;
33) tiheasustusalal kõrvaldama ehitistelt omavoliliselt paigaldatud kuulutused, teated ja reklaami ning kirjutised, kritseldused, grafiti jms.
§ 6. Nõuded küttekoldevälise tule tegemisel
Küttekoldevälise tule tegemisel lähtutakse tuleohutuse seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetest.
§ 7. Nõuded loomapidamisel
(1) Loomapidamine on lubatud vaid loomapidamiseks sobilikes ja sellekohast kasutusluba omavates hoonetes nii, et oleks välistatud reostuse sattumine põhjavette ning veekogudesse.
(2) Karjatatavaid loomi tuleb karjatada aia või elektrikarjusega piiratud alal. Omanik on kohustatud vältima avalike teede ja kohtade reostamist ning isikute ja liikluse häirimist loomade poolt.
(3) Igapäevasel karjaajamisel on karjateena keelatud kasutada avalikke teid, välja arvatud vältimatud ülekäigukohad, mille kasutamisel tagatakse liiklusohutus ja -korraldus vastavalt liiklusseadusele.
(4) Loomapidamisega tekkinud reostus tuleb likvideerida koheselt, reostamisega tekitatud kahju peab korvama looma omanik.
(5) Tiheasustusalal kohustub loomapidaja korraldama oma looma (sealhulgas mesilaste) pidamist selliselt, et see ei häiriks teisi inimesi. Muuhulgas kohustub loomapidaja võtma tarvitusele abinõud vältimaks looma lahti pääsemist loomapidaja juurest, ebameeldiva lõhna ja müra levikut, öörahu rikkumist, reostuse teket jms.
1) müügikoha ümbruse puhtuse tagamiseks paigaldama vajalikud jäätmemahutid ning tühjendama neid ületäitumise vältimiseks regulaarselt;
2) korrastama müügikoha pärast müügitegevuse lõppemist ning ära viima kõik seoses müügitegevusega paigaldatud esemed (letid, kastid, pakendid, jäätmemahutid jms).
§ 9. Ehitus-, remondi- ja kaevetöö tegija kohustused heakorra tagamisel
1) vältima ehitus- või kaevealalt (edaspidi tööala) pori, prahi ja tolmu kandumise teedele ning naaberkinnistutele, paigaldades selleks tööalale vajalikud katted;
2) hoidma korras ja puhastama ehitusobjekti juurdepääsutee. Ehitusmaterjali mahalaadimine ja ladustamine üldkasutatavale territooriumile on lubatud erandkorras ametiasutuse väljastatud kirjaliku kooskõlastuse alusel;
3) tagama ja hoidma korras tööala ohutuspiirded;
4) paigaldama olulise avaliku huviga ehitise või rajatise ehitamise lähedusse teabetahvli, millel on kajastatud informatsioon ehitustööde objekti, ehitaja, tööde kestvuse ja lubade kohta ning kõikide osapoolte (sh järelevalve teostaja) kontaktandmed;
5) pärast töö lõpetamist heakorrastama tööala ümbruse ning taastama tööde käigus rikutud haljastuse.
§ 10. Põllumajandus-, metsandus- ja veoettevõtja kohustused heakorra tagamisel
2) likvideerima koheselt nende poolt tekitatud reostuse, tagades sealjuures liiklusohutuse.
§ 11. Tehnovõrgu omaniku kohustused heakorra tagamisel
(1) Tehnovõrgu omanik on kohustatud hoidma tehnovõrgu seisundis, mis tagab heakorratööde teostamise võimalikkuse ja ohutuse.
(2) Kommunikatsioonide vigastustest ja avariidest põhjustatud antisanitaarne või ohtlik olukord tuleb omanikul likvideerida ning heakord taastada mõistliku aja jooksul.
§ 12. Heakorranõuete täitmist tagavad keelud
(1) Heakorranõuete tagamiseks on keelatud:
1) risustada ja reostada territooriumi ja ehitisi, sealhulgas avalikus kohas maha sülitada, urineerida ja roojata, loopida prahti, suitsukonisid jms, määrida ja kritseldada või joonistada (sealhulgas teha illegaalset graffitit) hoone seintele, piirdeaiale, mänguväljakule, prügikastile, pingile, teele, ühissõiduki peatuse ootepaviljonile, kommunikatsiooniehitisele, ühistranspordi sõidukile või kahjustada neid muul viisil;
2) kahjustada või lõhkuda avalikku ruumi paigaldatud inventari (jäätmemahuti, lillevaas, pink, bussiootepaviljon, liikluskorraldusvahend, valgusti vms);
3) kahjustada haljasala, muud roheala ja selle rajatisi;
4) vigastada, kahjustada, omavoliliselt raiuda või hävitada puid ja põõsaid;
5) rajada haljastust, istutada puid ja põõsaid üldkasutataval maa-alal ilma ametiasutuse kooskõlastuseta;
6) kinnitada puude külge tarasid, traate, silte jm;
7) parkida mootorsõidukit või haagist haljasalal selle haljasala omaniku või haldaja loata;
8) parkida romusõidukit avalikus kohas või kinnistu tänavaäärses õue osas. Sellise sõiduki parkimiseks korterelamu maal peab olema ühistu üldkoosoleku luba;
9) pesta sõidukit valla siseveekogudes või reostada veekogu muul moel;
10) sõita spordirajatistel (sh suusa-, jooksu- ja terviseradadel) mootorsõidukitega (v.a raja või rajatise hoolduseks tehtavad sõidud);
11) sõita pinnatud ja asfaltkattega teedel roomikmasinate ja teiste teekatet lõhkuvate mehhanismidega ning kahjustada avalikult kasutatava tee teekatet ja katendit mis tahes viisil;
12) põletada jäätmeid ja kulu ning kütta koldeid ohtliku või õhku saastava küttega;
13) teha lõket avalikus kohas või selleks mitteettenähtud kohas ning Päästeameti kooskõlastuseta. Kooskõlastus peab sisaldama lõkke tegemise asukohta ning vastutava isiku kontaktandmeid;
14) võtta kaasa lemmiklooma kalmistutele, kauplustesse, toitlustusasutustesse, turule, spordi- ja laste mänguväljakutele, avalikesse supluskohtadesse, noorsootöö- ja haridusasutuste territooriumile, muuseumidesse ning muudesse rahvarohketesse paikadesse või territooriumile, kuhu on paigaldatud vastavad keelumärgid. Nimetatud keeld ei kehti selleks spetsiaalselt ettenähtud kohtade või vastavate ürituste ning vaegnägija juhtkoera või teenistusülesannet täitva erikoolituse saanud teenistuskoera suhtes;
15) lasta reovett sademevee kraavi või -kanalisatsiooni ning reostada või risustada neid muul viisil, samuti ajada sademevee kraav kinni või paigutada torusse ilma ametiasutuse kooskõlastuseta;
16) kasutada liiva, tuhka või kloriide lume- ja libedustõrjeks kergliiklusteedel;
17) sõiduteedel hooldustööde teostamise käigus paigutada lund ja jääd kõnniteele;
18) kuhjata kloriidisegust liiva või lund puude ümber või tänavaga külgnevale haljasribale, paigutada kloriidisegust puistematerjali või muud prahti parki, haljasalale või mujale selleks mitteettenähtud kohta;
19) telkida või ööbida avalikel haljasaladel ning parkides jm selleks tähistamata kohtades;
20) kuivatada pesu üldkasutataval maa-alal selleks mitteettenähtud kohas;
21) kloppida riiet ja vaipa korterelamu rõdul, aknal ja uksel, asetada akna välisküljele sinna mittesobivaid esemeid ning toiduaineid, kuivatada pesu rõdu või lodža piirdest kõrgemal;
22) paigaldada või ümber tõsta pinke, tõkkepiirdeid, teadetetahvleid, viitasid, vitriine ja muid väikevorme avalikus ruumis ilma ametiasutuse kooskõlastuseta;
23) hoida kütte-, ehitus- või muud materjali väljaspool kinnistu piiri. Erandkorras on lubatud tahke kütuse, ehitusmaterjali jmt mahalaadimine üldkasutatavale territooriumile tingimusel, et eelpool nimetatu teisaldatakse ja territoorium heakorrastatakse 24 tunni jooksul. Avalikes kohtades ehitusmaterjali ladustamine peab olema ametiasutusega kooskõlastatud;
24) paigaldada prüginõusid, -konteinereid, küttepuid ja ehitusmaterjale väljaspool kinnistu piire, kui see pole kooskõlastatud maavaldaja või ametiasutusega. Samuti on keelatud paigutada neid õues korratult, laduda vastu kasvavaid puid ja piirdeaedu;
25) paigutada avalikku prüginõusse või -konteinerisse selleks sobimatuid esemeid, nagu näiteks vedelaid jäätmeid, kivi- või betoonijäätmeid, puisteliiva, hõõguvat sütt, tulist tuhka ja radioaktiivseid või teisi ohtlikke jäätmeid, samuti jätta sulgemata prüginõu või -konteineri kaas;
26) kasutada mürkainet ja pestitsiide kasutuseeskirja ja ohutuseeskirja vastaselt;
27) tekitada ülenormatiivset müra, vibratsiooni või tolmu;
28) omavoliliselt välja panna teadet või kuulutust selleks mitteettenähtud avalikku kohta.
(2) Üldkasutatavates supluskohtades on keelatud:
1) kasutada ujumiseks või suplemiseks vahendeid, mis ei ole selleks ette nähtud;
2) suitsetada rannaalal;
3) risustada ja reostada rannaala ning rikkuda tehnilisi hoiatusmärke (poid, lipud);
4) viibida lemmikoomaga või ujutada lemmiklooma selleks keelatud alal.
§ 13. Heakorraeeskirja rikkumine
(1) Eeskirja rikkumise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 662 alusel.
(2) Eeskirjas sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(3) Eeskirjas sätestatud väärtegude kohtuvälised menetlejad on kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 664 lõikes 2 nimetatud isikud.
Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad ametiasutus, Keskkonnainspektsioon, Politsei- ja Piirivalveamet vastavalt oma pädevusele.
(1) Albu Vallavolikogu 20.11.2003 määrus nr 27 „Albu valla heakorraeeskiri“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Ambla Vallavolikogu 22.05.2003 määrus nr 11 „Ambla valla heakorra- ja kaevetööde eeskiri“ tunnistatakse kehtetuks.
(3) Imavere Vallavolikogu 09.09.2010 määrus nr 17 „Imavere valla heakorra ja kaevetööde eeskiri“ tunnistatakse kehtetuks.
(4) Järva-Jaani Vallavolikogu 26.05.2011 määrus nr 8 „Järva-Jaani valla korra eeskirjad“ tunnistatakse kehtetuks.
(5) Kareda Vallavolikogu 21.09.2010 määrus nr 12 „Heakorra ja kaevetööde eeskiri” tunnistatakse kehtetuks.
(6) Koeru Vallavolikogu 20.02.2015 määrus nr 7 „Koeru valla heakorra eeskiri“ tunnistatakse kehtetuks.
(7) Koigi Vallavolikogu 08.09.2011 määrus nr 17 „Koigi valla heakorraeeskiri“ tunnistatakse kehtetuks.


Kauba ühendusesisene käive (uuendatud jaanuar 2009)
05.01.2009 Esmaspäev
Käibemaksukohustuslastena (edaspidi maksukohustuslane) registreeritud ettevõtete omavahelisele kaubavahetusele Euroopa Ühenduse (edaspidi ühenduse) territooriumil rakenduvad maksustamisel reeglid, mis kehtivad ostja asukohamaal. Eestis maksukohustuslasena registreeritud müüja ei lisa käibemaksu kaubale, mis toimetatakse maksukohustuslasena registreeritud ostjale (või ka ostja poolt) teise liikmesriiki. Käive loetakse küll toimunuks kauba võõrandamise lähteriigis (maksustatakse 0% määraga), kuid maksustamine toimub kauba sihtkohariigis ja kauba sihtkohariigis kehtivate käibemaksumäärade kohaselt. Lisaks kaupade võõrandamisele käsitatakse kauba ühendusesisese käibena ka kauba toimetamist maksukohustuslase poolt teise liikmesriiki oma seal toimuva ettevõtluse tarbeks.
müüja on kindel, et ostja on registreeritud maksukohustuslasena teises liikmesriigis ja müüja on märkinud arvele nii enda maksukohustuslase registreerimisnumbri kui ka ostjale teises liikmesriigis antud maksukohustuslase registreerimisnumbri ning
kaup viiakse ühest liikmesriigist teise liikmesriiki ja
arvel on viidatud KMS § 15 lg 3 p 2 või nõukogu direktiivi 2006/112/EU artiklile 138. KMS § 37 lg 81 kohaselt võib sama paragrahvi lõikes 8 sätestatud viite asendada ka muu selge ja üheselt mõistetava märkega (nt kolmnurktehing, uue transpordivahendi müük, vms).
Kaubamüügi käsitamisel kauba ühendusesisese käibena on esmaoluline see, et nii müüja kui ka ostja oleksid registreeritud maksukohustuslasena oma liikmesriigis. Erandina nimetatust käsitatakse kauba ühendusesisese käibena KMS § 7 lg 1 p 2 kohaselt aktsiisikauba või uue transpordivahendi võõrandamist teise liikmesriigi isikule, st nii käibemaksukohustuslasena registreeritud isikule kui ka mitteregistreeritud isikule koos selle toimetamisega Eestist teise liikmesriiki, välja arvatud aktsiisikauba võõrandamist füüsilisele isikule isiklikuks otstarbeks.
Näiteks: Kui Eesti maksukohustuslane müüb Soome maksukohustuslasest ostjale kauba, mis loovutushetkel asub Rootsi laos, maksustatakse müüki vastavalt Rootsi maksuseadusele ja müüja peab teadma, kas ta on kohustatud ennast registreerima Rootsis maksukohustuslasena. Samuti peab ta teadma, millistest Rootsis kehtivatest maksustamise reeglitest peab ta lähtuma.
Teenuste müügi korral ei ole tegemist kauba ühendusesisese käibega. Nii on see ka siis, kui teenuseid müüakse teise liikmesriigi maksukohustuslasele.
1. Kaupade ühendusesisene võõrandamine
Kaupade ühendusesisese võõrandamise all mõeldakse kauba (vallasasja) valduse üleandmist koos õigusega kasutada kaupa ning sellega seotud hüvesid omanikuna, kus müüja, ostja või keegi kolmas isik nende eest transpordib kauba Eestist mõnda teise liikmesriiki.
Kauba müüjal tuleb säilitada kauba saatelehed ja kauba teise liikmesriiki toimetamist tõendavad dokumendid. Nende abil peab ta vajadusel suutma tõendada Maksu- ja Tolliametile, et kaup on Eestist transporditud teise liikmesriiki. Kui transpordikulu suurendab kauba müügihinda, moodustavad need üheskoos kaupade ühendusesisese käibe maksustatava väärtuse.
Kaup võidakse ostjale üle anda juba Eestis ja ostja võib ise hoolitseda selle eest, et kaup oleks viidud teise liikmesriiki, näiteks oma autoga. Sellisel juhul peab müüjal olema tõendus selle kohta, et kaup on teise liikmesriiki viidud. Kauba ühendusesisest käivet tõendatakse kauba võõrandamist ja kauba teise liikmesriiki toimetamist tõendavate dokumentidega. Näiteks ostja poolt antud vabas vormis tõend, kust oleks näha, kes kaupa transpordib, millal kaup Eestist välja läheb, millise transpordivahendiga kaup välja viiakse (näiteks pakiauto registreerimisnumbriga ABC-111, laeva nimi) ja kus on kauba tarnimise lõpp-punkt, samuti muud dokumendid, näiteks veose kindlustusdokumendid jms, mis täiendavalt tõendavad kauba Eestist väljaviimist.
Näiteks: Eestis asuv ettevõtja müüb masina Lätis asuvale ettevõtjale. Mõlemad ettevõtjad on oma riigis registreeritud maksukohustuslastena. Masin transporditakse Eestist Lätisse. Tegemist on kauba ühendusesisese käibega. Eesti ettevõtja deklareerib müüki järgnevalt:
- masina müügi maksumus deklareeritakse kauba ühendusesisese käibena käibedeklaratsiooni lahtris 3 “0% määraga maksustatavad toimingud ja tehingud” ja lahtris 3.1. ”Kauba ühendusesisene käive” .
- müügi maksumus deklareeritakse kauba ühendusesiseses aruandes.
Arvel näidatakse nii enda kui ka Läti maksukohustuslase number, lisaks viide KMS § 15 lg 3 p 2 või nõukogu direktiivi 2006/112/EU artiklile 138. KMS § 37 lg 81 kohaselt võib sama paragrahvi lõikes 8 sätestatud viite asendada ka muu selge ja üheselt mõistetava märkega.
Näiteks: Eestis asuv maksukohustuslasest ettevõtja A müüb kauba Eestis asuvale teisele ettevõtjale B, kes müüb ja toimetab kauba Leedu maksukohustuslasest ettevõtjale L. Vaatamata sellele, et kõigi kolme puhul on tegemist maksukohustuslasena registreeritud ettevõtjatega ja kaup viiakse Eestist välja, ei ole ettevõtja A poolt kauba võõrandamisel tegemist kauba ühendusesisese käibega ja kaup maksustatakse A poolt käibemaksuga vastavalt kehtivale maksumäärale Eestis. Ettevõtja B poolt kauba müümisel Leedu ettevõtjale L koos selle toimetamisega Leetu, on tegemist kauba ühendusesisese käibega.
A deklareerib järgnevalt:
- Käibedeklaratsioon: kauba maksustatav väärtus lahtris 1 (või lahtris 2) “18% määraga maksustatavad toimingud ja tehingud”, käibemaks lahtris 4 “Käibemaks kokku (18% lahtrist 1 + 9% lahtrist 2)” .
- Ühendusesisene kaubakäibe aruanne: ei esita siseriiklikult käibelt.
B deklareerib järgnevalt:
- Käibedeklaratsioon: Leetu saadetud kauba maksustatav väärtus lahtris 3 “0% määraga maksustatavad toimingud ja tehingud” ning lahtris 3.1. “Kauba ühendusesisene käive”, lahtris 5 “Kokku sisendkäibemaksusumma, mis on seadusega lubatud maha arvata” A-lt ostetud kauba hinnas sisalduv käibemaksusumma.
- Arvel näitab B nii enda kui ka Leedu maksukohustuslase numbri, lisaks viide KMS § 15 lg 3 p 2 või nõukogu direktiivi 2006/112/EU artiklile 138.
Koos kaubaga müüdavate teenuste puhul ei ole tegemist kauba ühendusesisese käibega, vaid teenuste maksustamise koht määratakse kindlaks teenuse osutaja riigi maksuseaduste baasil. Kui teenus loetakse osutatuks teises liikmesriigis, peab Eesti ettevõtja teadma, kas ta on kohustatud ennast registreerima maksukohustuslasena selles teises liikmesriigis või mitte.
Näiteks: Maksukohustuslane müüb ehitise detaile Eestist teise liikmesriigi maksukohustuslasest ostjale niimoodi, et temapoolne saadetis sisaldab ainult ehitise rakendamiseks vajalikke osasid ja materjale. Saadetise vastuvõtja (ostja) müüb ehitusmaterjalid edasi tarbijale ja püstitab ka ehitise.
Ehitusmaterjali müük deklareeritakse järgnevalt:
- ehitise detailide müügi maksumus deklareeritakse käibedeklaratsiooni lahtris 3 “0% määraga maksustatavad toimingud ja tehingud” ja lahtris 3.1. ”Kauba ühendusesisene käive”;
Näiteks: Maksukohustuslane müüb ehitise detaile teise liikmesriigi maksukohustuslasest ostjale, kes müüb need edasi tarbijale. Eesti maksukohustuslane müüb ehitise ülespanemise teenust otse tarbijale. Sellisel juhul käsitletakse ehitise materjali müüki kauba ühendusesisese käibena, kuid ehitise ülespanemist käsitletakse kui välisriigis asuva kinnisasjaga seotud teenust.
Ehitise detailide müük deklareeritakse järgnevalt:
- käibedeklaratsiooni lahtris 3 “0% määraga maksustatavad toimingud ja tehingud” ja lahtris 3.1. ”Kauba ühendusesisene käive”;
- ehitise ülespaneku teenus on 0% käive, kuna käibe tekkimise koht ei ole Eesti (KMS § 10 lg 5 p 1) ja deklareeritakse käibedeklaratsiooni lahtris 3 “0% määraga maksustatavad toimingud ja tehingud";
- ehitise detailide müük deklareeritakse kauba ühendusesiseses käibe aruandes;
- Eesti maksukohustuslasest ehitise ülespanija peab enda jaoks selgitama, kas teenuse osutamisest tekib vastavas liikmesriigis kohustus enda registreerimiseks maksukohustuslasena.
Kaupade müüki Eestist saab käsitleda ainult siis kauba ühendusesisese käibena, kui on täidetud KMS § 7 lg 1 toodud tingimused. Muudel juhtudel tuleb kauba müüki maksustada Eestis siseriikliku käibena. Kauba müüki teise liikmesriigi ostjale tuleb maksustada üldjuhul Eestis ka siis, kui ostja on:
- ettevõtja, kes ei avalda oma teises liikmesriigis antud maksukohustuslase numbrit,
- ettevõtja, kes ei ole registreeritud teises liikmesriigis maksukohustuslasena,
- füüsiline isik.
Kui müüja Eestis ei ole veendunud selles, et ostja poolt soetatud kaup Eestist välja viiakse, ei käsitata müüki kauba ühendusesisese käibena ja maksustatakse käibemaksuga selle müügi hetkel. Välisriigi maksukohustuslane võib käibemaksu tagastamist taotleda KMS § 35 “Sisendkäibemaksu tagastamine muudel juhtudel” alusel.
Kauba müümisel ühenduse välisele ostjale, kes ei ole üheski liikmesriigis registreeritud maksukohustuslasena, ei ole täidetud kauba ühendusesisesele müügile pandud tingimusi ja seega ei käsitleta seda ka kauba ühendusesisese müügina, vaatamata asjaolule, et kaup tegelikkuses liigub Eestist mõnda teise liikmesriiki.
Näiteks: Norra ettevõte tellib kaupa Eesti firmalt ja kaup tuleb toimetada otse Soome. Arve esitatakse Norra ettevõttele. Kaup viiakse teise liikmesriiki, kuna aga ostjale esitatavad tingimused ei ole täidetud, ei ole tegemist kauba ühendusesisese käibega. Kuna kaup jääb ühenduse territooriumile, ei ole tegemist ka kauba ekspordiga ühenduse välisesse riiki. Müüja Eestis peab käsitlema müüki kui siseriiklikku käivet ja lisama käibemaksu Eesti käibemaksuseaduses sätestatu kohaselt. Ostja võib käibemaksu tagasi küsida mitteresidendina. Kui Norra ettevõte on ennast registreeritud mingis liikmesriigis maksukohustuslasena ja soetab kauba oma maksukohustuslase numbri all, tuleb müüki käsitada kauba ühendusesisese käibena.
2. Kaupade toimetamine oma ettevõtluse tarbeks teise liikmesriiki
Lisaks kaupade müügile käsitatakse kauba ühendusesisese käibena ka kauba toimetamist teise liikmesriiki oma seal toimuva ettevõtluse tarbeks. Äriühing võib näiteks viia kaupa oma Soomes maksukohustuslasena registreeritud äriühingule, filiaalile vms, kas edasimüügiks või siis ka seal toimuva ettevõtluse tarbeks.
Kauba toimetamisel teise liikmesriiki oma sealse ettevõtluse tarbeks on käibe maksustatavaks väärtuseks kauba või muu sarnase kauba soetusmaksumuse või selle puudumisel omahinna alusel tehingu tegemise ajal määratud väärtus.
Kaupade ühendusesisene toimetamine ühest liikmesriigist teise oma ettevõtluse tarbeks eeldab, et toimetamist käsitatakse teises liikmesriigis ühendusesisese kauba soetamisena. Kuna nimetatu kohaselt tuleb toimida ka siis, kui kaup toimetatakse teise liikmesriiki muul eesmärgil kui müügiga seonduv, tuleb Eesti äriühingul üldjuhul registreerida ennast maksukohustuslasena selles teises liikmesriigis.
Näiteks: Eesti maksukohustuslasel on Soomes maksukohustuslasena registreeritud ehitusettevõte, kes müüb kohapeal paigaldatud ehitisi. Ehitise ostjad võivad olla nii Soomes maksukohustuslasena registreeritud ettevõtjad, kui ka üksikisikust tarbijad. Ehitusmaterjali toimetamist Eestist Soome käsitatakse kaupade ühendusesisese toimetamisena ühest liikmesriigist teise oma ettevõtluse tarbeks ja ehitise ülespanemist teenuse osutamisena. Kinnistuga seonduvate teenuste müügi korral on käibe toimumise kohaks kinnistu asukohamaa, nii et osutatud teenus maksustatakse Soomes. Müük deklareeritakse järgnevalt:
- ühest liikmesriigist teise toimetatud ehitusmaterjali maksustatav väärtus deklareeritakse kui 0% määraga kauba ühendusesisene käive (KMS § 15 lg 3 p 2),
- ehitusmaterjali väärtus deklareeritakse kauba ühendusesiseses käibe aruandes,
- ehitise püstitamise teenus deklareeritakse Eestis kui 0% maksustatav käive, kuna teenuse käibe toimumise koht ei ole Eesti (KMS 10 lg 5 p 1);
Järelikult loetakse kauba ühendusesiseseks käibeks kahe liikmesriigi maksukohustuslase vahelisi tehinguid, kus kaup võõrandamise hetkel asub ühes liikmesriigis ja toimetatakse ostjale (või ka ostja poolt) teise liikmesriiki, kusjuures käive loetakse toimunuks kauba võõrandamise lähteriigis, kuid maksustamine toimub kauba sihtkohariigis.
Kauba müümisel teistele isikutele, kes ei ole maksukohustuslased (näiteks füüsiline isik), kuulub kaup maksustamisele kauba võõrandamise lähteriigis. Erandina sellest peab käibemaksu maksma oma riigis maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreerimata isik, kes soetab uue transpordivahendi teisest liikmesriigist või vedelkütust, alkoholi või tubeketoodet, välja arvatud füüsiline isik, kes soetab selle oma tarbeks (KMS § 3 lg 6).
3. Kauba ühendusesisese käibe tekkimise aeg
Kauba ühendusesisene käive on tekkinud kauba ostjale lähetamise või kättesaadavaks tegemise kuule järgneva kuu 15. kuupäeval või kauba eest arve väljastamise päeval, kui kauba arve väljastatakse enne kauba ostjale lähetamise või kättesaadavaks tegemise kuule järgneva kuu 15. kuupäeva (KMS § 11 lg 2). Vt ka “Käibe tekkimise aeg”.
Kauba ühendusesisese käibe aruanne esitatakse maksuhaldurile kvartalile järgneva kuu 20. kuupäevaks (KMS § 28 lg 2).
4. Kauba ühendusesisese käibe aruanne
4.1. Teiste liikmesriikide käibemaksukohustuslaste registri numbrite kehtivuse kontrollimine
Vastavalt käibemaksuseadusele on kauba müüjal kohustus märkida arvele ka kauba soetaja maksukohustuslasena registreerimise number (KMKR nr) juhul, kui soetaja on registreeritud maksukohustuslasena mõnes liikmesriigis. Selleks tuleb müüjal küsida teises liikmesriigis asuva ostja käest tema maksukohustuslasena registreerimise number (inglise keeles: VAT number või Value Added Tax identification number; prantsuse keeles: le numéro d'identification à la taxe sur la valeur ajoutée; saksa keeles: Umsatzsteuer - Identifikationsnummer; soome keeles: arvonlisäverorekisterointinumero, alv-numero, alv-tunnus, alv-tunniste; vene keeles: номер налогообязанного по НДC jne). Kindlasti tuleb kontrollida, et tegemist on ostja KMKR numbriga, mitte äriregistri koodi või isikukoodiga. Euroopa Liiduga ühinedes hakkas Maksu- ja Tolliamet võimaldama Eesti ettevõtjatel teiste Euroopa Liidu liikmesriikide ettevõtjate maksukohustuslasena registreerimise numbrite kontrollimist.
Maksu- ja Tolliamet pakub KMKR numbri kontrollimise teenust Interneti koduleheküljel (www.emta.ee), e-maksuamet/e-tollis, e-posti (vatnumber emta.ee) ja faksi (6762709) teel. Samuti võib ettevõtja küsida numbri kehtivust teenindusleti töötajalt.
Kontrolli tulemusena saab enamuse riikide osas vastuseks kas JAH või EI:
JAH - number on hetkel kehtiv;
EI - number ei ole kehtiv või on ebakorrektne.
Ainult osade liikmesriikide siseriiklik seadusandlus lubab peale JAH/EI vastuse avaldada ka isiku nime ja aadressi. Nende riikide nimekirja leiab Maksu- ja Tolliameti interneti koduleheküljelt (www.emta.ee ).
Lisaks on võimalus kontrollida KMKR numbrit Euroopa Komisjoni veebilehelt aadressilt: http://ec.europa.eu/taxation_customs/vies/vieshome.do?selectedLanguage=en.
Kui vastus on eitav, soovitab Maksu- ja Tolliamet kliendiga ühendust võtta ning vastavat numbrit täpsustada. Oma riigi registrite õigsuse eest vastutab iga liikmesriik ise.
4.2. Teiste liikmesriikide käibemaksukohustuslaste registri numbrite struktuurid ja formaadid
BE 0999999999
1 blokk 10 numbrist, alates 01.04.2005
DK 99 99 99 99
4 blokki 2 numbrist
Bulgaaria BG 999999999
BG 9999999999 1 blokk 9 numbrist, 1 blokk 10 numbrist, alates 01.01.2007
DE 999999999
1 blokk 9 numbrist
ES X9999999X
1 blokk 9 tähemärgist, esimene ja viimane kas täht või number, mõlemad ei saa olla numbrid
FR XX 999999999
1 blokk 2 tähemärgist, 1 blokk 9 numbrist
IE 9S99999L
1 blokk 8 tähemärgist
IT 99999999999
1 blokk 11 numbrist
LU 99999999
1 blokk 8 numbrist
NL 999999999B99
1 blokk 12 tähemärgist, kümnes märk alati B täht
AT U99999999
1 blokk 9 tähemärgist, esimene märk maakoodi järgi alati täht U
PT 999999999
SE 999999999999
1 blokk 12 numbrist, kaks viimast alati 01
RO 999
RO 9999
RO 99999
RO 999999
RO 9999999
RO 99999999
RO 999999999
RO 9999999999
Alates 01.01.2007
1 blokk 2-10 numbrist
FI 99999999
GB 999999999 või
GB 999999999999
GB GD999
GB HA999
1 blokk 9 või 12 numbrist
Riigiasutused 1 blokk 5 tähist
Tervishoiuasutused 1 blokk 5 tähist
CY 99999999L
1 blokk 9 tähemärgist
CZ 99999999 või
CZ 999999999 või
CZ 9999999999
1 blokk kas 8, 9 või 10 numbrit
EE 999999999
LV 99999999999
LT 999999999 või
LT 999999999999
1 blokk 9 numbrist või
1 blokk 12 numbrist
HU 99999999
MT 99999999
PL 999-99-99-999 või
PL 999-999-99-99 või
PL 9999999999
1 blokk 3 numbrist, millele järgnevad 2 blokki 2 numbrist, peale mida on 1 blokk 3 numbrist või
1 blokk 3 numbrist, millele järgneb 1 blokk 3 numbrist, millele järgneb 2 blokki 2 numbrist või 1 blokk 10 numbrist
SI 99999999
SK 999999999 või
SK 9999999999
1 blokk 9 numbrist või 1 blokk 10 numbrist
Märkused: 9: number; X: täht või number; S: täht, number, "+" või "*"; L: täht.
4.3. Kauba ühendusesisese käibearuande esitamine
Maksukohustuslane, kellel on maksustamisperioodi jooksul tekkinud kauba ühendusesisene käive või kes on maksustamisperioodi jooksul võõrandanud kaupa edasimüüjana kolmnurktehingus, on kohustatud esitama kauba ühendusesisese käibe aruande. Kauba ühendusesisese käibe aruanne esitatakse maksuhaldurile kvartalile järgneva kuu 20. kuupäevaks.
Kauba ühendusesisese käibe aruannet on võimalik esitada Maksu- ja Tolliametile nii elektrooniliselt e-maksuamet/e-tolli kaudu kui ka paberdeklaratsioonil piirkondlike maksukeskuste teeninduspunktidesse. Kui maksukohustuslane muudab eelmise kvartali kohta esitatud kauba ühendusesisese käibe aruande andmeid, on ta kohustatud vastava kvartali kohta esitama maksuhaldurile kauba ühendusesisese käibe muutmise aruande.
5. Kauba toimetamine teise liikmesriiki, mida ei käsitata kauba ühendusesisese käibena
Teatud juhtudel ei käsitata kauba toimetamist teise liikmesriiki kauba ühendusesisese käibena. Käibemaksuseaduse § 7 lõikes 2 on toodud loetelu tehingutest, mida ei käsitata kauba ühendusesisese käibena. Sõltumata sellest, et nimetatud tehingutest käivet ei teki, tuleb nende osas pidada eraldi arvestust vastavalt KMS § 36 “Maksukohustuslase ja piiratud maksukohustuslase kohustused arvestuse pidamisel”.
Kauba ühendusesisese käibena ei käsitata:
1) kauba ajutist toimetamist teise liikmesriiki seal teenuse osutamiseks, sealhulgas vallasasja teise liikmesriiki toimetamist üürile, rendile või kasutusvaldusse andmiseks;
Näiteks: Maksukohustuslane võib ajutiselt viia oma töövahendeid teise liikmesriiki seal teenuse osutamiseks, ilma et nende toimetamist teise liikmesriiki käsitataks kauba ühendusesisese käibena.
2) kauba ajutist toimetamist teise liikmesriiki kuni 24 kuuks eesmärkidel, mis vastavad imporditollimaksudest täieliku vabastusega ajutise importimise tolliprotseduuri rakendamise eesmärkidele;
Kaupa võib ajutiselt toimetada teise liikmesriiki kuni 24 kuuks. Kauba sissevedu nimetatud punkti alusel on õigustatud siis, kui kolmandatest riikidest kauba importimine nimetatud eesmärkidel on käibemaksuvaba ja kaup tolli kontrolli all. Sellist ajutist kauba toimetamist rakendatakse muuhulgas spetsiifiliste töövahendite, näituse eksponaatide, messide, õppevahendite, kirurgiliste ja laboratooriumi seadmete, suurõnnetuste tagajärgede likvideerimiseks kasutatavate vahendite jms sissetoomiseks.
3) vallasasja toimetamist Eestist teise liikmesriiki tööks vallasasjaga, sealhulgas remontimiseks, hindamiseks, töötlemiseks või kokkupanemiseks (edaspidi töö vallasasjaga), kui vallasasi toimetatakse pärast vastava teenuse osutamist vallasasja teise liikmesriiki saatnud maksukohustuslasele Eestisse tagasi (muudetud alates 01.01.2006);
Maksukohustuslane võib saata oma ettevõtluses kasutatavat vara remontimiseks teise liikmesriiki. Toimetamist ei vaadelda ühendusesisese käibena sellisel juhul, kui kaup tuuakse tagasi lähteriiki. Juhul kui kaupa tagasi ei tooda, vaid see jääb sellesse riiki, kus töö teostati, tuleb nimetatut tehingut käsitada kauba ühendusesisese käibena ühelt poolt ja kauba ühendusesisese soetamisena teiselt poolt. Vallasasja remondiga seotud töödeks on muuhulgas parandus-, teenindus- ja hooldustööd, töötlemine, värvimine jms.
Kauba ühendusesisest käivet puudutavaid reegleid ei rakendata müükide suhtes, kus kauba müügimaa käibemaksuseaduse kohaselt maksustatakse kaupa selle sihtkohariigis. See puudutab ka teises liikmesriigis paigaldatava või kokkupandava kauba võõrandamist. KMS §2 lg3 p2 sätestab, et paigaldatav või kokkupandav kaup on kaup, mis võõrandatakse ja paigaldatakse või pannakse kokku võõrandaja poolt või tema eest teises liikmesriigis ja mille paigaldamise või kokkupanemise maksumus ületab 5% tehingu maksustatavast väärtusest. Kui Eesti ettevõtja müüb kaupu mõnda teise liikmesriiki ja kaubad saadetakse sinna enne nende kokkupanekut ja paigaldamist teises liikmesriigis, ei loeta sellist kaubakäivet Eestis toimunuks ja ei deklareerita Eestis. Samas, teises liikmesriigis paigaldatava või kokkupandava kauba võõrandamisel peab maksukohustuslane teadma, kas selles teises liikmesriigis rakendatakse maksustamisel üldkorda, kus käibemaksu tasumise kohustus on pandud kauba müüjale või pöördmaksustamist, mille kohaselt maksab käibemaksu paigaldatava või kokkupandava kauba soetaja. Kauba käive, mis hõlmab kokkupanekut ja paigaldust, võidakse teises liikmesriigis maksustada nii kauba kui teenuse käibena, see sõltub vastava liikmesriigi seadusandlusest.
Näiteks: Eestis asuv Eesti maksukohustuslane müüb seadme, mis pannakse kokku Rootsis Rootsi ettevõttes. Eesti ettevõte vastutab kokkupaneku eest. Sellisel juhul määratakse Rootsi käibemaksuseaduse kohaselt kindlaks, kas kauba käivet ja kokkupanekut Rootsis deklareeritakse eraldi või võib kogu käivet deklareerida kas kauba või teenuse käibena, samuti peab maksukohustuslane teadma, kas paigaldatavalt või kokkupandavalt kaubalt maksab käibemaksu kauba soetaja või tekib Eesti ettevõttel kohustus registreerida ennast Rootsis käibemaksukohustuslasena ja maksustada käivet Rootsi käibemaksuga.
Käive deklareeritakse Eestis ainult käibedeklaratsiooni informatiivses lahtris 9.
Kauba kaugmüügi all mõeldakse ühenduse territooriumil toimuvat kauba müüki, kus kaubad (välja arvatud uus transpordivahend või paigaldatav/kokkupandav kaup) transporditakse müüja poolt või eest teise liikmesriiki isikule, kes ei ole selles liikmesriigis registreeritud maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena. Näiteks kuulub siia alla postimüük eraisikutele. Selliselt müügilt makstakse käibemaksu müüja asukohamaa seaduse alusel. Samas on iga liikmesriik kehtestanud sellistele tarnetele piirväärtuse, mille ületamisel on kaugmüügiga tegelev müüja kohustatud ennast registreerima käibemaksukohustuslasena. Eestis on selleks piirväärtuseks kehtestatud kalendriaasta algusest arvates 550 000 krooni ning nimetatud piirmäära ületamise päevast tekib teise liikmesriigi müüjal kohustus ennast registreerida Eestis maksukohustuslasena. Kui teise liikmesriigi maksukohustuslane teostab Eestis aktsiisikauba kaugmüüki füüsilisele isikule isiklikuks tarbeks, tekib tal koheselt registreerimiskohustus kaugmüügi käibe tekkimise päevast.
6) kauba, sealhulgas pardal tarbitava ja kaasamüüdava kauba toimetamist § 15 lõike 3 punktis 3 või 4 nimetatud vee- või õhusõidukile;
Vee- ja õhusõiduki pardale toimetatud kauba puhul tekib käive kauba võõrandamisest (mitte üksnes pardale toimetamisest), mis maksustatakse kaasamüüdava kauba puhul reisi lähteriigi standardmääraga ja pardal tarbitava kauba puhul nullmääraga (vt ka § 15 lg 3).
7) kauba toimetamist Eestist teise liikmesriiki selle ühendusest väljatoimetamiseks, kui kauba ekspordi tolliprotseduuri alustati Eestis ja kaup toimetatakse ühendusest välja kahe kuu jooksul, alates kauba teise liikmesriiki toimetamisest (muudetud alates 01.01.2006);
Situatsiooni puhul, kus maksukohustuslane toimetab kauba teise liikmesriiki üksnes selle edasiseks eksportimiseks, deklareerib maksukohustuslane kauba ühendusesisese käibe asemel nullmääraga maksustatava kauba ekspordi. Tingimuseks on see, et kauba ekspordi tolliprotseduuri alustatakse Eestist, seega toimub eksport Eestist ja käibe tekkimise ajaks on päev, mil kaup suunatakse ekspordi tolliprotseduurile.
Tegemist on KMS §-s 2 defineeritud kolmnurktehingu erisättega, mille kohaselt kauba müüki edasimüüja poolt soetajale ei käsitata kauba ühendusesisese käibena.
Soetaja kolmnurktehingus maksab käibemaksu kolmnurktehinguga soetatud kaubalt KMS § 3 lg 4 alusel.
9) võrgu kaudu edastatava maagaasi või elektrienergia toimetamist Eestist teise liikmesriiki (alates 01.01.2006);
Nimetatud muudatus tuleneb gaasi ja elektrienergia maksustamise direktiivist 2003/92/EÜ. Eesmärgiks on maksustada maagaasi ja elektrienergia käive lõpptarbimise või edasimüüja asukoha riigis. Maagaasi ja elektrienergia käibe tekkimise ja maksustamise puhul rakenduvad erisätted (vt § 9 lg 1, 2 ja 3). Maksustamine toimub sarnaselt paigaldatava ja kokkupandava kaubaga seal riigis, kus klient asub.
10) kauba toimetamist Eestist teise liikmesriiki, kui see kaup oli toimetatud Eestisse ajutiselt kuni 24 kuuks eesmärgil, mis vastab imporditollimaksudest täieliku vabastusega ajutise impordi tolliprotseduuri rakendamise eesmärkidele (alates 01.01.2006);
Kuna KMS § 8 kohaselt ei käsitata kauba ühendusesisese soetamisena kauba ajutist toimetamist teisest liikmesriigist Eestisse kuni 24 kuuks, siis sama põhimõtte kohaselt ei teki ka kauba ühendusesisest käivet vastava sätte alusel Eestisse toimetatud kauba toimetamisest tagasi teise liikmesriiki.
11) vallasasja toimetamist Eestist teise liikmesriiki, kui see vallasasi oli toimetatud Eestisse ajutiselt tööks vallasasjaga (alates 01.01.2006);
Vallasasja ajutisel toimetamisel teise liikmesriiki selle remontimiseks (töö vallasasjaga) maksustatakse üksnes teenuse käivet. Sellest põhimõttest tulenevalt ei teki vallasasja ajutisest Eestisse toimetamisest Eestis kauba ühendusesisest soetamist ning selle tagasitoimetamisel teise liikmesriiki ei teki ühendusesisest käivet.
Ühendusesisese kauba käibena ei käsitata eeltoodud tehinguid ainult juhul, kui on täidetud kõik KMS § 7 lg 2 viidatud nõuded. Tehingu või toimingu aluse äralangemise korral käsitatakse tehingut kauba ühendusesisese käibena alates sellest momendist, millal kadusid eelnevalt viidatud nõuded.
6. Kolmnurktehingu mõiste
Kolmnurktehing on kauba võõrandamise tehing kolme liikmesriigi ettevõtja vahel, kes kõik on registreeritud oma riigis maksukohustuslasena.
Näiteks: Rootsi maksukohustuslane C on tellinud maksukohustuslaselt B Eestis kaupa. B-l ei ole nõutud kaupa ja ta tellib kauba maksukohustuslaselt A Inglismaalt, andes korralduse, et kaup tuleb otse toimetada rootslasele C. Kui A, B ja C on oma koduriigis registreeritud käibemaksukohustuslastena ja esitatud arved vastavad nõutud tingimustele, on tegemist kolmnurktehinguga, kus võib rakendada käibemaksu tasumisel kirjeldatud erireeglit.
Näiteks tuleb järgida maksustamisel üldreegleid juhul, kui:
- müügiga haakub ka mõne liikmesriigi sisene müük. Selliseid müüke tuleb käsitleda kui riigisisest üldkorras maksustatavat kaubamüüki;
- üks või mitu tehingu osapooltest ei ole registreeritud maksukohustuslasena oma liikmesriigis. Näiteks on üks osapooltest Vene firma, kes ei ole üheski liikmesriigis registreeritud;
- kaup müüakse koos selle transportimisega enam kui kolm korda. Nii näiteks neliktehingus, kus kaup müüakse esimeselt ostjalt (A) teise liikmesriiki (ostjale B) edasimüügiks kolmandasse (ostjale C) ja edasi neljandasse liikmesriiki (D), kusjuures kaup transporditakse otse esimesest liikmesriigist A neljandasse liikmesriiki D. Nimetatud juhul võib ostjatel B ja C tekkida kohustus registreerida ennast käibemaksukohustuslasena liikmesriigis, kuhu kaup toimetati (D);
- riik, kuhu kaup toimetati, on Eesti (liikmesriik C) ja esimesel ostjal B on Eestis püsiv tegevuskoht. Erikorra kasutamiseks puudub vajadus, kuna ostja B on niigi oma käibelt maksukohustuslane Eestis.
7. Deklareerimine
- müük B-le deklareeritakse käibedeklaratsioonis kauba ühendusesisese käibena;
- müügi maksumus deklareeritakse kauba ühendusesiseses käibe aruandes tavakäibena (mitte kolmnurktehinguna).
- B deklareerib C-le müüdud kaupa kauba ühendusesisese käibe aruande lahtris “Kolmnurktehing”;
- Kui B-l on ka muud kauba ühendusesisest müüki C-le, deklareeritakse need kauba ühendusesiseses käibe aruandes eraldi kolmnurktehingu käibest.
Kuid B ei deklareeri A-lt soetatud kaupa kauba ühendusesisese soetamisena ega müüki C-le käibedeklaratsioonis kauba ühendusesisese müügina.
- soetamine B-lt deklareeritakse käibedeklaratsioonis lahtris 1 või 2 (vastavalt maksumäärale);
- soetamiselt arvutatakse käibemaks ja
- kui on hangitud kaupa, millelt on õigus sisendkäibemaksu maha arvata, näidatakse arvutatud käibemaksu summa ka mahaarvatava sisendkäibemaksuna.
Kolmnurktehingus kauba esimene müüja (A) ja esimene ostja ja teine müüja (B) samuti teine ostja (C) on käibemaksukohustuslased erinevates liikmesriikides. Allpool on loetletud, mida Eestis registreeritud maksukohustuslane peab deklareerima olles A (võõrandaja kolmnurktehingus), B (edasimüüja kolmnurktehingus) või C (soetaja kolmnurktehingus) olukorras.
kauba ühendusesisese käibe lahtris B-le müüdud kauba maksustatav väärtus
Käibedeklaratsioonis soetamist ja ühendusesisest käivet ei näita Käibedeklaratsioonis: C näitab Eestis maksustatava käibe hulgas kolmnurktehinguga kauba soetamise ja deklareerib:
- kolmnurktehinguga B-lt soetatud kauba maksustatava väärtuse
- kauba soetamiselt arvutatud käibemaksu
- sama summa sisendkäibemaksuna kui on õigus maha arvata
- B-le müüdud kauba maksustatav väärtus
- B käibemaksukohustuslase number Kauba ühendusesisese käibe aruandes:
- C-le müüdud kauba maksustatav väärtus
- C maksukohustuslase number Kauba ühendusesisese käibe aruandes tehingut ei näita
Arvele: A ja B maksukohustuslase numbrid Arvele: B ja C maksukohustuslase numbrid
Veel selles kategoorias: « Käibemaksumäärad (uuendatud 01.01.2009) Maksustatavad tehingud (uuendatud 01.01.2009) »