1. august p. Alfonso Maria di Liguori, piiskop ja Kiriku doktor 2Ms 33:7-11;34:5-9,28; Ps 103:6-7,8-9,10-11,12-13; Mt 13:36-43 R: Halastaja ja armuline on Issand.
2. august 17. nädala kolmapäev 2Ms 34:29-35; Ps 99:5,6,7,9; Mt 13:44-46 R: Issand, meie Jumal, Sina oled kõige püham. või Vercelli p. Eusebius, piiskop või p. Pierre-Julien Eymard, preester
3. august 17. nädala neljapäev 2Ms 40:16-21,34-48; Ps 84:3-4,5-6ab+8a,11; Mt 13:47-53 R: Kui armas on Sinu tempel, Issand.
4. august p. Jean-Marie Vianney, preester 3Ms 23:1,4-11,15-16,27,34b-37; Ps 81:3-4,5-6ab, 10-11ab; Mt 13:54-58 R: Hõisake Jumalale, kes on meie tugevus.
5. august 17. nädala laupäev 3Ms 25:1,8-17; Ps 67:2-3,5,7-8; Mt 14:1-12 R: Jumal, Sinule laulgu tänu kõik rahvad. või Suure P. Neitsi Maarja Basiilika pühitsemispäev või Maarjalaupäev
6. august ISSANDAMUUTMISE PÜHA Tn 7:9–10,13–14; Ps 97:1–2,5–6,9; 2Pt 1:16–19;Mt 17:1–9 R: Issand on kuningas, Kõigekõrgem üle kogu ilmamaa.
7. august 18. nädala esmaspäev 4Ms 11:4b-15; Ps 81:12-13,14-15,16-17; Mt 14:13-21 R: Hõisake Jumalale, kes on meie tugevus. või p-d Sixtus (Xystus) II, paavst ja märter, ning kaaslased, märtrid või p. Gaetano, preester
8. august p. Dominicus, preester 4Ms 12:1-13; Ps 51:3-4,5-6a,6bc-7,12-13; Mt 14:22-36 R: Ole meile armuline, Jumal, sest oleme patused.
11. august p. Clara, neitsi 5Ms 4:32-40; Ps 77:12-13,14-15,16+21; Mt 16:24-28 R: Ma meenutan, Issand, Sinu imesid muistsest ajast.
Kiviõlis P. CLARA, NEITSI. SUURPÜHA Ho 2:16bc,17cd,21-22; Ps 45:11-12,14-15,16-17; Fl 3:8-14; Mt 19:27-29 R: Ennäe, Kristus. Tulge välja teda vastu võtma.
12. august 18. nädala laupäev 5Ms 6:4-13; Ps 18:2-3a,3bc-4,47+51ab; Mt 17:14-20 R: Issand on mu kalju ja mu päästja. või p. Jeanne-Francoise de Chantal, orduõde või Maarjalaupäev
13. august AASTARINGI 19. PÜHAPÄEV 1Kn 19:8b-9a,11–13a; Ps 85:9ab-10,11–12,13–14; Rm 9:1–5; Mt 14:22–33 R: Issand, näita meile oma heldust ja anna meile oma abi.
14. august p. Maksymilian Maria Kolbe, preester ja märter 5Ms 10:12-22; Ps 147:12-13,14-15,19-20; Mt 17:22-27 R: Püha Kirik, ülista oma Issandat.
16. august 19. nädala kolmapäev 5Ms 34:1-12; Ps 66:1c-3ab,5+8,16-17; Mt 18:15-20 R: Tänu olgu Jumalale, kes paneb elama meie hinge. või p. István (Ungari Stephanus) või Maarjalaupäev
17. august 19. nädala neljapäev Jos 3:7-10a,11,13-17; Ps 114:1-2,3-4,5-6; Mt 18:21-19:1 R: Halleluuja.
18. august 19. nädala reede Jos 24:1-13; Ps 136:1-3,16-18,21-22+24; Mt 19:3-12 R: Tema heldus kestab igavesti.
19. august 19. nädala laupäev Jos 24:14-29; Ps 16:1bc-2ab+5,7-8,11; Mt 19:13-15 R: Issand on mu põllu- ja mu karikaosa või p. Jean Eudes, preester või Maarjalaupäev
20. august AASTARINGI 20. PÜHAPÄEV Js 56:1,6–7; Ps 67:2–3,5,6+8; Rm 11:13–15,29–32; Mt 15:21–28 R: Jumal, Sinule laulgu tänu kõik rahvad.
21. august p. Pius X, paavst Km 2:11-19; Ps 106:34-35,36-37,39-40,43ab+44; Mt 19:16-22 R: Andesta, Issand, oma rahvale.
23. august 20. nädala kolmapäev Km 9:6-15; Ps 21:2-3,4-5,6-7; Mt 20:1-16a R: Issand, Sinu võimusest rõõmutseb kuningas. või Lima p. Rosa, neitsi
25. august 20. nädala reede Rt 1:1,3-6,14b-16,22; Ps 146:5-6ab,6c-7,8-9a,9bc-10; Mt 22:34-40 R: Kiida, mu hing, Issandat, oma Päästjat. või p. José de Calasanz, preester või p. Louis IX
26. august 20. nädala laupäev Rt 2:1 3,8 11;4:13 17; Ps 128:1bcd 2,3,4,5; Mt 23:1-12 R: Õnnis on igaüks, kes kardab Issandat. või Częstochowa maarjapäev või Maarjalaupäev
27. august AASTARINGI 21. PÜHAPÄEV Js 22:19–23; Ps 138:1–2a,2bc-3,6+8bc; Rm 11:33–36; Mt 16:13–20 R: Issand, Sinu heldus kestab igavesti, ära jäta maha oma kätetööd.
28. august p. Augustinus, piiskop ja Kiriku doktor 1Tes 1:2-5, 8-10; Ps 149:1-2,3-4,5-6,9; Mt 23:13-22 R: Issandal on hea meel oma rahvast.
30. august 21. nädala kolmapäev 1Tes 2:9-13; Ps 139:7-8,9-10,11-12; Mt 23:27-32 R: Issand, Sina uurid mind läbi ja tunned mind.
Piiskop Philippe Jourdani sünnipäev (s. 1960)
31. august 21. nädala neljapäev 1Tes 3:7-13; Ps 90:3-4,12-13,14+17; Mt 24:42-51 R: Issand, Sina uurid mind läbi ja tunned mind.
1. Teisipäev 2Ms 20:1-17 Jumala nõuded
2. Kolmapäev Js 38:1-12 Jumala nõuded
3. Neljapäev Mt 21:28-32 Jumala nõuded
4. Reede Mt 5:17-32 Jumala nõuded
5. Laupäev Mi 6:6-8 Jumala nõuded
6. Pühapäev Kristuse kirgastamine Mt 17:1-9, Tn 7:9-14, Ps 97:1-12, 2Pt 1:16-19 Abielu
7. Esmaspäev 1Ms 2:15-25 Abielu
8. Teisipäev 1Ms 24:15-28 Abielu
9. Kolmapäev Ps 128:1-6 Abielu
10. Neljapäev Lauritsapäev 1Kr 7:1-17 Abielu
11. Reede Pastoriperede laager, 11.–12.08, Nuutsaku Mt 19:3-12 Abielu
12. Laupäev Ef 5:21-33 Abielu
13. Pühapäev Mt 14:22-33, 1Kn 19:9-13, Ps 85:9-14, Rm 9:1-5 Ärge paaduge!
Kohila Baptistikogudus, Otepää Evangeelne Vabakogudus Palverändur, Viljandi Baptistikogudus
14. Esmaspäev 2Ms 11:1-10 Ärge paaduge!
15. Teisipäev Rukkimaarjapäev 2Aj 30:1-9 Ärge paaduge!
16. Kolmapäev Tn 5:17-30 Ärge paaduge!
17. Neljapäev Hb 3:7-19 Ärge paaduge!
18. Reede Jr 2:1-13 Ärge paaduge!
19. Laupäev Ap 24:22-27 Ärge paaduge!
20. Pühapäev TAASISESEISVUMISPÄEV (1991), lipupäev Mt 15:21-28, Js 56:1,6-7, Ps 67:1-8, Rm 11:13-27 Inimese meeldiv pärusosa
Koeru Vabakogudus (90), Meiuste Kogudus, Mustvee Betaania Kogudus, Selise Baptistikogudus, Viimsi Vabakogudus
21. Esmaspäev Ps 4:1-9 Inimese meeldiv pärusosa
22. Teisipäev 3Ms 26:1-13 Inimese meeldiv pärusosa
23. Kolmapäev Kommunismi ja natsismi ohvrite mälestuspäev 1Aj 17:1-15 Inimese meeldiv pärusosa
24. Neljapäev Apostel Bartolomeuse päev e pärtlipäev Rm 5:1-11 Inimese meeldiv pärusosa
25. Reede Mi 4:1-5 Inimese meeldiv pärusosa
26. Laupäev Ps 16:1-11 Inimese meeldiv pärusosa
27. Pühapäev Mt 16:13-20, Js 22:15-23, Ps 138:1-8, Rm 11:33-36 Inimene on pattu teinud
Eikla Priikogudus, Emmaste-Nurste Kogudus, Pärnu Peeteli Kogudus, Suure-Jaani Baptisti Kogudus, Tartu Annelinna Kogudus
28. Esmaspäev 1Ms 11:1-9 Inimene on pattu teinud
29. Teisipäev Ristija Johannese surmapäev Mt 14:1-12 Inimene on pattu teinud
30. Kolmapäev Ap 5:1-11 Inimene on pattu teinud
31. Neljapäev 1Ms 3:1-13 Inimene on pattu teinud


text:
Omegaclub • Omegaclub Foorumi Reeglid
Omegaclub Foorumi Reeglid
https://www.omegaclub.org/viewtopic.php?f=1&t=1562
Postitatud: 15 Mär 2010 12:21
Postitas mardus72
* foorum on avalik infokanal milles võib iga OPEL OMEGA (edaspidi lihtsalt OMEGA) huviline olla osaline, kas lihtsalt lugejana või registreeritud foorumiliikmena**
** Alafooorumi OmegaClub teemad on nähtavad ainult OmegaClub klubiliikme staatust omavatel kasutajatel.Kõikidele teistele teemadele on juurdepääs olemas kõigil.
Klubiliikme staatus on kasutajatel,kes on tasunud OmegaClub aastamaksu.
Aastamaksu suurus on 12 €,mis pole kohustuslik
* eesmärgiks on erineva OMEGA spetsiifilise informatsiooni jagamine-levitamine huviliste vahel ning ka klubilise tegevuse arendamine. Kuna foorum on siiski OMEGA-spetsiifiline siis postitused seoses muude erinevate automarkidega ei ole väga teretulnud. OMEGA-ga mitteseotud müügikuulutused jäävad alles kuid pannakse lukku.
* foorumi keel on EESTI KEEL ja on kohustuslik väljendada ennast normaalses kirjakeeles, kasutades elementaarseid kirjavahemärke ja grammatikat - jututoa släng ei ole tervitatav nähtus! Korrektne kirjakeel on viisakas teiste kasutajate suhtes ning lihtsustab foorumi kasutamist (näiteks kas nüüd otsingusse kirjutada: "käigukast", "käikkar", "kkast" või lihtsalt "kast").
2. REEGLEID
* keelatud tegevused foorumis:
- teiste kasutajate solvamine, sõimamine ja halvustamine
- pornograafilise, rassistliku jne. sisuga postitused ning
igasuguse illegaalse tegevuse propageerimine foorumis
- sisutute postituste tegemine ja nn. ristpostitamine ehk
sama sisuga teemade korduv postitamine
- liigne ropendamine
- KARJUMINE (ehk pidevalt suurte tähtedega kirjutamine)
Ostu-müügi teemad kustutatakse 3-kuud peale viimast postitust- sõltumatta sellest kas staatus on muudetud või mitte.
Keelatud tegevuste harrastamise puhul on üldiselt karistuseks kasutajale foorumikeelu panek.
Sobimatud postitused kustutatakse ilma hoiatuseta.
* lubatud tegevused:
- olla viisakas teiste kasutajate suhtes
- KASUTADA "OTSINGU" FUNKTSIOONI ennem uue
teema postitamist
- fännida OMEGAt
* PILTIDE postitamine - piltide suurus maksimaalselt 800x600 pikslit.
§1 Foorumisse postitamine
1) Kasutaja on kohustatud postitama õigesse teemasse ja postituse sisu peab olema kooskõlas teema pealkirjaga...
a.Postitused mille pealkiri ei ole kooskõlas sisuga kustutatakse moderaatori poolt.
b.Vajadusel võib moderaator pealkirja muuta.
c.Kui moderaator leiab, et postituse sisul ei ole mõtet küsib ta teiste moderaatorite arvamust. Kui temaga nõustutakse, teema kustutatakse.
2)Kasutaja on kohustatud veenduma, et tema algatatavat teemat juba ei eksisteeri. Kui teema eksisteerib siis algatatud teema lukustatakse ja sinna alla antakse viide eelnevalt eksisteerinud teemasse. Lukustatud teema kustutatakse 7 päeva möödudes.
3) Kasutajal on keelatud spämmida. See tähendab: topeltpostitused, ja mõttetu sisuga postitused
a. Mõttetu sisuga postid on: ühseõnalised postid, postid mis ei väljenda arvamust näited: Lahe!; Jama! etc. Samuti ka postitused, mis koosnevad ainult smailidest. Korduva spämmimise eest saab kasutaja hoiatuse ja spämm kustutatakse.
b. Topeltpostid on keelatud kui postitus on tehtud järjest. Kui kasutaja tahab lisada midagi tema poolt tehtud postile on ta kohustatud kasutama edit nuppu. Erandiks on postitused, kus kasutaja on olnud viimane ja tahab lisada teemasse midagi uut ja tähtsat lisaks tema eelmisele postile, mis on tehtud rohkem kui päev tagasi.
4) Kasutaja on kohustatud veenudma, et tema postitus ei ole vastuolus Eesti Vabariigi seadusandlusega.
5) Postitus ei tohi sisaldada pornograafilist, erootilist materiali ning ei tohi kutsuda üles vaenu teise rahvuse, rassi, usulahu, poliitilse vaate, seksuaalvähemuse või muu sellise teguri vastu.
5) Foorumi administratsioon ei ole vastutav postituste sisu eest. Täielik vastutus lasub postitajal.
6) Foorumi administratsioon ei ole vastutav foorumis leiduvate linkide sisu eest.
§2 Keelekasutus ja tsensuur
1) Foorumis on keelatud igasugune ebatsensuursete sõnade kasutamine. Ebatsensuursed sõnad tsenseeritakse moderaatorite poolt.
2) Soovituslik on foorumis kasutada täpitähti ja korrektset kirjapilti ning korrektseid keelestruktuure. See tähendab korrektset lauseehitust koos komade ja punktidega.
a. Taunitav on igasuguste numbrite ja muu sellise kasutamine täpitähtede asemel. Kasutaja võiks kasutada sellisel juhul tavatähti.
3) Pidev ebatsensuursete sõnade kasutamine toob endaga kaasa hoiatuse, ning võib lõppeda kasutaja lühiaegse banniga
§3 Eetika
1) Taunitav on laimamine: kaaskasutajate solvamine ja mõnitamine.
2) Kõik omavahelised vaidlused on soovitatav lahendada private message teel.
3) Rangelt keelatud on rahvusliku vaenu ja rassismi õhutamine ning vägivalla ja/või narkootikumide propageerimine. Sellele järgenva karistusega tutvu §6 lõige 4.
4) Kaaskasutajatesse tuleb suhtuda austusega.
§4 Foorumi modereerimine ja administreerimine
1) Esmase korra foorumis tagavad moderaatorid ja administraatorid.
a.Moderaatoril on õigus talle määratud alateemas:
Lukustada teemasid
Muuta postituse pealkirju teemakohaseks
Avada lukustatud teemad
b.Adminitraatoril on õigus üle terve foorumi:
Kõik moderaatori õigused
Kustutada teemasid ja offtopic poste
Liigutada teemasid
2) Foorumi töö eest hoolitsevad foorumi administraatorid
a. administraatoril on õigus:
Bannda reeglite vastu eksinud kasutajad
Muuta andmeid juhul kui selleks tekib vajadus, kooskõlastatult
kasutajaga
3) Administraatori või moderaatori poolt kasutusele võetud meetmed ei kuulu vaidlustamisele. Ei ole vajadust teha uut teemat moderaatori sõimamiseks. Kõik erimeelsused lahendatakse private message teel.
4) Kui foorumi moderaator või administraator muudab teema juures või postituse juures midagi, siis kirjutab ta väikeses ja punases kirjas Vastava postituse alla järgneva vormi:
EDIT: selgitus, mida tehti
§5 Avatarid ja sigantuurid
1) Kasutajal on õigus kuvada avatari ja/või signaturi.
2) Avatar ja/või sigantur ei tohi sisaldada pornograafilist, erootilist materiali ning ei tohi kutsuda üles vaenu teise rahvuse, rassi, usulahu, poliitilse vaate, seksuaalvähemuse või muu sellise teguri vastu.
3) Avatari maksimaalsed lubatud mõõtmed on 150x200 pixelit
4) Sigantuuri maksimaalsed lubatud mõõtmed on 460px laius ja 60px kõrgus!
Tekstina allkirja kõrgus maksimaalselt 4 rida standardteksti!
PS: kui oled allkirjaks sednud pildi siis jälgi et seda ei sisesta igale oma postitusele- see raiskab serverisuumi ja muudab foorumit aeglasemaks!
5) Mõõtmed ületanud avatar ja/või signatur eemaldatakse administraatori poolt.
§6 Karistused
1) Foorumis reeglite vastu eksinud kasutaja saab administraatori poolt kirjaliku hoiatuse koos selgitusega. Hoiatus registreeritakse.
§7 Varia
1) Reklaam foorumis on lubatud ainult kooskõlastatult administraatoriga.
a.Kasutajal on lubatud reklaamida kodulehekülge oma sigantuuris ja profiilis
2) Kasutajanimi on ühekordne valik ja seda ei saa muuta. Seega valige hoolikalt oma kasutajanime.
a.Kasutajanimi ei või sisaldada ebatsensuurseid sõnu või õhutada vaenu kellegi/millegi vastu.
b. Üksikutel erandjuhtumitel on mõeldav kasutajanime vahetus. Selleks peab olema kasutajal mõjuv põhjus ja tuleb võtta ühendust administraatoritega
3) Piraatlust puudutavatel teemadel foorumis ei arutata.
* PROFIILIS peab olema kirjas: asukoht (piirkond, mitte aadress) ja töötav e-maili aadress. Soovituslikult - auto mark, mudel- märkida Tuju kastikesse!!!, telefon, MSN jne.

matches: §1 §2 §3 §6 §4 §5 §6 §7


Jõgeva vallas puude raiumiseks loa andmise kord – Riigi Teataja
Jõgeva vallas puude raiumiseks loa andmise kord
Jõgeva vallas puude raiumiseks loa andmise kord - sisukord
§ 2 Puude raiumiseks loa taotlemine
§ 3 Taotluse läbivaatamine ja raiumiseks loa väljaandmine
§ 4 Munitsipaalmaal raieloa välja andmine
RT IV, 11.05.2016, 27
Vastu võetud 30.03.2006 nr 18
RT IV, 21.09.2013, 37
28.04.2016 RT IV, 11.05.2016, 15 14.05.2016
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 1 ja § 22 lõike 2, looduskaitseseaduse § 45, haldusmenetluse seaduse § 8 lõike 2 alusel.
(1) Puude raiumiseks loa andmise kord (edaspidi kord) sätestab Jõgeva valla haldusterritooriumil kasvavate üksikpuude raiumiseks loa taotlemise ning selle väljaandmise tingimused ja korra.
(2) Käesolev kord ei reguleeri:
1) metsaseadusest ja teistest seadustest tulenevaid puude raiumisega seotud juhtumeid
2) avariiohtlike puude likvideerimisega seotud juhtumeid
3) viljapuude raiet.
(3) Raie korra mõistes on puu likvideerimine juurekaelalt.
(4) Puud käesoleva korra tähenduses on kasvav puu või puud, mille rinnasdiameeter (tüve läbimõõt 1,3 meetri kõrguselt) on vähemalt 10 sentimeetrit.
(5) Puude raie Jõgeva valla haldusterritooriumi tiheasustusega alal ja detailplaneeringuga kohustuslikul alal on keelatud ilma raieloata.
(6) Hajaasustusega alal võib kinnistu omanik raiuda üksikpuid mittemetsamaalt ilma raieloata, kui kinnistule ei laiene kaitsekohustus.
§ 2. Puude raiumiseks loa taotlemine
Puu kasvukoha kinnistu omanik(ud) või omaniku(e) volitatud esindaja esitab Jõgeva Vallavalitsusele kirjaliku raieloa taotluse (lisa 1). Taotlus peab sisaldama:
1) puu asukoha täpset kirjeldust, võimalusel puu äranäitamist asendiplaanil või taotluse esitaja omapoolset joonist puu asukoha selgitamiseks;
2) põhjendust puu(de) raiumiseks;
3) taotleja andmeid (nimi, isiku- või registrikood, aadress, esindaja volitus, kontakttelefon jms);
4) omandisuhet puude kasvukohaga;
5) kinnitust selle kohta, et puude raiumisel järgitakse ohutusnõudeid ning tagatakse puude raiumisega avalikus kohas heakord.
6) enne raiet peab kinnistuomanik raie kooskõlastama töötsoonis asuvate naaberkinnistu-, elektri-, sideliinide ja teede valdajatega.
§ 3. Taotluse läbivaatamine ja raiumiseks loa väljaandmine
(1) Raieloa andmise või selle andmisest keeldumise otsustab Jõgeva Vallavalitsuse abivallavanem, kes:
[RT IV, 11.05.2016, 15 - jõust. 14.05.2016]
4) nõuab taotluse kooskõlastamist Keskkonnaametiga, kui raie koht on looduskaitsealusel territooriumil ja/või tegu on kaitsealuse üksikobjektiga ja/või erikaitserežiimiga piirkonnaga (veekaitsevöönd, pinnasekaitsemets või muu);
[Kehtetu - RT IV, 11.05.2016, 15 - jõust. 14.05.2016]
6) märgistab vajadusel raiumisele kuuluvad puud looduses;
7) määrab kindlaks raieloa kehtivuse, kuid mitte pikema kui üks aasta loa väljastamisest.
(2) Abivallavanem võib keelduda puu raiumiseks loa andmisest eelkõige juhtudel, kui:
1) taotluse esitaja ei ole saanud korra § 3 lõikes 4 sätestatud nõusolekut;
3) avalduse esitaja ei ole antud tähtajaks esitanud täiendavaid dokumente ja selgitusi;
4) taotluse esitaja ei ole puu raiumise vajadust põhjendanud või põhjendused osutuvad ebapiisavateks või muul moel väärateks;
6) see on vajalik teiste isikute õiguste või huvide kaitseks või see tuleneb seadusest.
(3) Puu raiumiseks loa andmise või sellest keeldumise otsustab abivallavanem hiljemalt ühe kuu jooksul arvates nõuetekohase taotluse ja lisadokumentide esitamisest.
(4) Raieloa (lisa 2) väljastab Jõgeva Vallavalitsuse abivallavanem.
(5) Raieluba vormistatakse kahes eksemplaris, millest üks eksemplar väljastatakse taotlejale ja teine jääb Jõgeva Vallavalitsusele.
(6) Raietööd tuleb tehnilisest õigesti teostada ja raiekoht puhastada raieloal märgitud tähtajaks. Raietöö tehniliselt õigesti ja ohutult tegemise ning raietöö koha korrastamise peab tagama isik, kellele raieluba väljastati.
(7) Raiekoha korrastamata jätmisel teeb vallavalitsus raieloa omanikule ettekirjutuse, mille tähtajaks täitmata jätmisel võib rakendada asendustäitmist asendustäitmise ja sunniraha seaduses ettenähtud korras.
(8) Erandkorras võib puud raiuda korras nimetatud loata, kui on tekkinud avariiolukord ning korras sätestatud loa taotlemise ajal tekiks oht inimese elule, tervisele või varale. Käesolevas punktis nimetatud asjaoludel puu raiumisest tuleb esimesel võimalusel teatada Jõgeva Vallavalitsusele.
§ 4. Munitsipaalmaal raieloa välja andmine
Munitsipaalmaal (parkides, kalmistutel) antakse raieluba välja vallavalitsuse poolt eelnevalt koostatud hindamisakti põhjal. Hindamisaktis tuleb näidata raiutavate puude arv liikide ja diameetrite viisi. Hindamise viib läbi keskkonnakaitse peaspetsialist.
(3) Puu(de) ebaseadusliku raie ja tahtliku rikkumise eest, mille tulemusena puu hävib, vastutab raie teostaja või rikkuja looduskaitseseaduses ettenähtud korras.


Eesti Vabariigi põhiseadus / paragrahv 115
Paragrahv 115
Iga aasta kohta võtab Riigikogu seadusena vastu riigi kõigi tulude ja kulude eelarve.
Kopeeri link 1.
Riigieelarve vastuvõtmine on üks olulisemaid parlamendi suveräänsuse elemente. Riigieelarve võetakse vastu seadusena. Riigieelarve ei ole seadus, kuid seda menetletakse nagu seadust, mitte nagu avaldust või otsust (vt § 65 komm-d 2.2 ja 2.3). Riigieelarve kuulutab välja Vabariigi President ning see tuleb avaldada Riigi Teatajas. Presidendil on õigus jätta eelarve välja kuulutamata ning saata Riigikogule uueks arutamiseks. Riigieelarve allub põhiseaduslikkuse järelevalve menetlusele, Riigikohus saab tunnistada riigieelarve tervikuna PS-ga vastuolus olevaks.
Riigieelarve võetakse Riigikogus vastu lihthäälteenamusega. Konkreetse aasta riigieelarvet ei tohi segamini ajada PS § 104 lg 2 p-s 11 nimetatud RES-ga. RES on PS §-s 117 nimetatud “riigieelarve koostamise ja vastuvõtmise korda puudutav seadus”. Lisaks riigieelarve vastuvõtmisele peab Riigikogu kinnitama ka eelarve täitmise aruande (PS § 65 p 6) (selle kohta vt § 117 komm 5).
Riigieelarvet menetletakse Riigikogus küll nagu tavalist seadust, kuid PS-st ja RES-st tulenevalt on riigieelarve menetlemiseks ette nähtud üsna palju erisusi. Riigieelarve eelnõu saab algatada ainult valitsus. Muudatusettepanekute algataja peab esitama rahalised arvestused (PS § 116). Riigieelarvet võib jõustada tagasiulatuvalt (PS § 118). Eelarve küsimusi ei saa panna rahvahääletusele (PS § 106). Eelarve küsimused hõlmavad nii eelarve vastuvõtmise korda reguleerivaid seadusi (RES, KOFS) kui ka riigieelarvet ennast. Riigieelarvet ei saa kehtestada, muuta ega tühistada presidendi seadlusega (PS § 110).
Eesti 1920. a PS § 85 sätestas, et “iga aasta kohta seatakse riigi sissetulekute ja väljaminekute üleüldine eelarve kokku”. 1937. a PS-s oli riigieelarvele pühendatud terve 9. peatükk (§-d 103–107), mis reguleeris põhjalikult riigieelarve menetlemist.
Riigieelarve on formaalne seadus, oma sisult on ta üksikakt. Riigieelarve ei sisalda õigusnorme, vaid volitusi riigieelarves nimetatud kulude tegemiseks kindlaksmääratud asutuste poolt konkreetsel perioodil. Riigieelarve vastuvõtmise teel annab seadusandlik võim täidesaatvale võimule loa riigi raha kulutamiseks, kontrollides sellega valitsuse tegevust ning seades sellele piirid. Riigieelarvet võib käsitada riigi majandusplaanina eelolevaks aastaks, samuti parlamendi iga-aastase usaldusavaldusena valitsusele ja tema kavatsetavale poliitikale. Riigieelarve ei muuda ühtegi seadust. Kõik muudatused riigi tulusid ja kulusid mõjutavates seadustes tuleb teha enne riigieelarve vastuvõtmist. Mõnes riigis on kujunenud tava, et koos riigieelarvega võtab parlament vastu seaduse, millesse on koondatud kõik vajalikud seadusemuudatused (aeg-ajalt on seda ka Eestis praktiseeritud, nt 2009. a lisaeelarvete või 2012. a riigieelarve menetlemisel).
Riigieelarve õigusliku iseloomu kohta on avaldatud mitmeid seisukohti. Näiteks on väidetud, et riigieelarve on normatiivakt selliste kulude osas, mille tegemise kohustust ei tulene ühestki seadusest. Kui lugeda riigieelarvet õigustloovaks aktiks, siis allub riigieelarve õiguskantsleri järelevalvele (vt PS § 139). Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluses ei oma tähtsust, kas tegemist on formaalse või materiaalse seadusega. Riigikohtu üldkogu on asunud seisukohale, et seadust, mis sisaldab nii õigusnorme kui ka üksikregulatsioone, käsitatakse õigustloova aktina (RKÜKo 17.03.2000, 3-4-1-1-00). Sellest lähtuvalt leidis üldkogu, et õiguskantsler võib kontrollida ka riigieelarve kulusid. Riigikohtunik Jüri Põld märkis sama otsuse eriarvamuses, et õiguse teoorias valitseva seisukoha järgi on riigieelarve kulude kirjed üksikjuhtumite regulatsioonid. Kulude kirjed ei sisalda õigusnorme.
Eesti praktika kohaselt võetakse ühe seadusena vastu nii konkreetse aasta riigieelarve kui ka eelarve rakendamiseks vajalikud õigusnormid (nt kohalikesse eelarvetesse makstava toetuse arvutamise valem, rahvapensioni ja lastetoetuse määr, riigiteenistujate palgaastmestiku kõrgeim määr jne). Need normid peaksid olema eraldi seaduses, mitte riigieelarves. Riigikohtunik J. Põld on oma eriarvamises märkinud, et PS § 115 lg 1 märgibki aastaeelarve seaduse sisuna vaid riigi tulude ja kulude eelarvet. Loomulikult ei ole seadusandjal keelatud võtta koos eelarvega samas õigusaktis vastu ka õigusnorme, kuid see asjaolu ei anna alust väita, et riigieelarve tervikuna muutub normatiivaktiks. Põhiseaduse tähenduses kujutab riigieelarve endast vaid tulude, kulude ja finantseerimistehingute kirjeid.
Riigieelarve on internne akt, sest seal sisalduvad käitumisjuhised on adresseeritud täidesaatvale võimule. Riigieelarve on impersonaalne ja kompleksne akt, mis hõlmab kogu riigihaldust tervikuna ja teatud perioodi kõiki majandustehinguid. Tihti võidakse pärast riigieelarve vastuvõtmist anda täidesaatva võimu poolt eelarvet konkretiseerivaid korraldusi. See aga ei muuda veel eelarvet üldaktiks.
Riigieelarve kirjetest ei teki haldusvälistele isikutele õigusi ega kohustusi. Riigieelarve kulukirje ei anna õigust nõuda konkreetse summa väljamaksmist konkreetsele isikule. Isiku nõudeõigus ja riigi kulukohustus saab tekkida kas seaduse (ametnike palgad, pensionid, toetused) või lepingu (kaupade ja teenuste ostmine, laenu tagasimaksed) alusel. Ka siis, kui subjektiivset õigust tekitav haldusakt või leping pärineb riigieelarve vastuvõtmisele järgnevast perioodist, ei saa väita, et riigieelarve oleks subjektiivset õigust loov akt. Kulutuse planeerimine riigieelarves ei anna vastavale asutusele õigust seda summat oma äranägemisel tervikuna kulutada – kui puudub materiaalõiguslik alus väljamakse tegemiseks, siis riigieelarve ei saa seda asendada. Asjaolu, et riigieelarves ei ole kuluobjekti ette nähtud, ei vabasta riiki ühegi seadusest, haldusaktist või lepingust tuleneva kohustuse täitmisest. Samuti ei anna riigieelarve tulukirjed (maksud, lõivud, trahvid) riigile nõudeõigust ühegi subjekti suhtes, nõudeõiguse aluseks on siiski vastavad maksu- jm seadused.
Kopeeri link 4.
Riigieelarvega seoses on kirjanduses välja toodud järgmised üldpõhimõtted.
Riigieelarve peab sisaldama riigi kõiki tulusid ja kulusid (kõikehaaravuse põhimõte). Kõik tulud, mida saavad riigi kui avalik-õigusliku juriidilise isiku asutused, peavad olema kajastatud riigieelarves. Kohalike omavalitsuste ning teiste avalik-õiguslike juriidiliste isikute tulusid ega kulusid riigieelarves ei kajastata, riigieelarves näidatakse ainult vastavatele subjektidele antavad toetused või nendelt laekuvad kasumieraldised (nt Eesti Pangalt). Riigi ja kohaliku omavalitsuse eelarved on lahutatud (vt ka § 157 komm).
Sellest põhimõttest kinnipidamisega oli pikka aega probleeme. Alles 2000. a lülitati riigieelarvesse riigiasutuste majandustegevuse tulud (nn omatulud). Kuni käesoleva ajani kinnitatakse näiteks Riigimetsa Majandamise Keskuse eelarved Vabariigi Valitsuse määrusega, kuigi Riigikohus on märkinud, et selline olukord on vastuolus PS kommenteeritava paragrahviga (RKÜKo 17.03.2000, 3-4-1-1-00).
Eristatakse neto- ja brutoeelarvet. Brutoeelarves on kõik tulud ja kulud toodud täismahus. Netoeelarves kajastatakse mõnel juhul tulude ja kulude vahe (nt riigi vara võõrandamise korral arvatakse saadud tulust maha võõrandamiseks tehtud kulutused ning eelarvesse kantakse netotulu). Eelarve kõikehaaravuse põhimõte ei samastu brutoeelarve nõudega. RES kohaselt tuleb Eestis eelarved koostada brutopõhimõttel, kuigi PS seda otseselt ei nõua.
Ühe aruandeperioodi tulud ja kulud peavad olema kajastatud ühes eelarves (ühtsuse põhimõte). Riigikogus vastu võetud aastaeelarve peab andma tervikliku ülevaate riigi majandustegevusest eelarveaastal. Riigieelarve tulud, kulud ja finantseerimistehingud liigendatakse administratiivselt osadeks, jagudeks ja peatükkideks ning majandusliku sisu alusel artikligruppideks, artikliteks ja artiklite alajaotisteks. Kommenteeritav säte peab välistama mis tahes eelarvevälise, eri- või salafondi (n-ö musta kassa) olemasolu, millest tehtaks väljamakseid seadusandja teadmata. Riigieelarves peavad olema kajastatud ka need väljaminekud, mis kujutavad endast riigisaladust (nt relvastuse soetamiseks tehtavad kulud, julgeolekuasutuste ülalpidamiskulud). Need summad tuuakse eelarves välja liigendamata (RES § 4 lg 6).
Riigieelarve üksikud tulu- ja kuluartiklid ei ole üksteisest sõltuvuses (universaalsuse põhimõte). Üldjuhul ei ole riigieelarve tulude puhul kindlaks määratud sihtotstarbelist kulutamist, st tulud tervikuna on mõeldud finantseerimaks kulusid tervikuna. Erandina on siiski teatud tululiikide osas ette nähtud sihtotstarbeline kasutamine. Näiteks on sotsiaalmaks sihtotstarbeline maks, millest finantseeritakse pensioni- ja ravikindlustust. Teoreetiliselt oleks õigem käsitada sotsiaalmaksu sundkindlustusena ning suunata vastav raha avalik-õiguslikesse fondidesse ilma riigieelarve vahenduseta. Maksulaekumiste sihtotstarbelise kasutamise näiteid võib tuua veel teisigi (nt 3, 5% alkoholi- ja tubakaaktsiisist laekub Eesti Kultuurkapitalile, hasartmängumaksu laekumine jagatakse mitmesuguste programmide toetuseks, suur osa keskkonnakasutusest laekuvast rahast eraldatakse sihtasutusele keskkonnaprojektide finantseerimiseks), kuid need erandid on riigieelarve mahtu arvestades ebaolulise tähtsusega.
Riigieelarve võetakse vastu iga aasta kohta (aastase kehtivuse põhimõte). Eelarve on tähtajaline seadus, mis kaotab automaatselt kehtivuse tähtaja möödumisel (eelarveaasta lõppedes). PS ei määra eelarveaasta algust ja lõppu, see on jäetud seaduse reguleerida. Eestis on nii riigi kui ka omavalitsuste eelarveaastaks kalendriaasta (RES § 27 lg 2, KOFS § 4 lg 1), kuid vajaduse korral võib eelarveaastaks olla mis tahes muu 12-kuuline periood. Senise praktika kohaselt koostatakse riigieelarvet kassapõhise arvestuspõhimõtte kohaselt, mis tähendab, et tulud ja kulud võetakse arvesse tegeliku laekumise või tasumise järgi. Ei PS ega RES kohaselt oleks mõeldav ka tekkepõhise eelarve koostamine ning Eestis on ka kavandamisel üleminek tekkepõhisele eelarvestamisele nii riigi kui kohalikul tasandil (vt KOFS §-d 13–19 ja § 59 lg 10). Riigi raamatupidamist ja avaliku sektori finantsstatistikat koostatakse juba praegu tekkepõhiselt.
Hoolimata sellest, et eelarveperiood on vaid üks aasta, peab täidesaatev võim korraldama tulude ja kulude, laenude ja investeeringute planeerimise ja prognoosimise pikemaks perioodiks. Pikaajalist finantsplaneerimist reguleeritakse mitmetes RES sätetes (nt RES § 15 viitab rahandusprognoosile, mis on riigi eelarvestrateegia ja riigieelarve eelnõu aluseks, samuti sisaldab RES sätteid strateegilise planeerimise kohta, vt § 19).
Kopeeri link 4.5.
Riigieelarve tuleb vastu võtta enne arvestusaasta algust (eelnevuse põhimõte). Eelarve on oma olemuselt tulevikku suunatud prognoos, mis ei pruugi alati planeeritud kujul täituda. Riigieelarve puudumine ei tohi aga takistada riigi funktsioneerimist. Juhul kui Riigikogu ei ole eelarveaasta alguseks riigieelarvet vastu võtnud, võib valitsus teha kulutusi kuni 1/12 ulatuses eelmise aasta eelarvest. Selline olukord ei ole ajaliselt piiratud ning kestab kuni eelarve vastuvõtmiseni (lähemalt vt § 118 komm).
Kopeeri link 4.6.
Riigieelarves planeeritavad tulud ja kulud peavad võimalikult täpselt vastama tegelikkusele (tõepärasuse põhimõte). Vastasel juhul tekiks valitsusel eelarve täitmisega tõsiseid raskusi ning ta oleks sunnitud pidevalt algatama Riigikogus lisaeelarveid või eelarve muutmise seadusi. Eelarve tõepärasuse tagamiseks on ette nähtud tavalisest seadusest erinev menetluskord. Riigieelarve eelnõu saab algatada ainult valitsus, sest valitsus peab vastutama eelarve täitmise eest. Kõige olulisemad tõepärasuse tagatised sisalduvad PS § 116 nõuetes, kuid RES näeb ette veel täiendavaid abinõusid.
Kopeeri link 4.7.
Riigieelarve tulude summa peab võrduma kulude summaga (tasakaalustatuse põhimõte). Tuleb vahet teha formaalse ja sisulise tasakaalustatuse vahel. Juhul kui eelarve kulud ületavad tulusid ning puudujäägi katteks võetakse laenu või kasutatakse reserve, kajastatakse laen või reservieraldis eelarve tuluna ning riigieelarve on formaalselt tasakaalus. Kui eelarve tulud ületavad kulusid, suunatakse ülejääk reservi või kantakse edasi järgmisesse eelarveaastasse ning ka sel juhul on eelarve tasakaalus. Selliselt koostati Eestis eelarveid kuni 2003. aastani. Kehtiva RES kohaselt tuuakse eelarvetes eraldi jaotusena välja finantseerimistehingud (nt tehingud hoiustega, aktsiatega, võlakirjadega, laenude andmine ja võtmine). See võimaldab eelarves välja tuua sisulise tasakaalu, ülejäägi või defitsiidi. Riigieelarves finantseerimistehinguna kajastatud kirjed on sõltuvalt tehingu sisust samuti tulu või kulu kommenteeritava paragrahvi tähenduses.
RES § 6 kehtestab eelarvepositsioonide üldised tasakaalureeglid. See nõue tuleneb EL õigusest. ELTL art 126 kohustab liikmesriike hoiduma ülemäärasest riigieelarve puudujäägist ning näeb ette menetluse seda nõuet rikkuvate riikide korralekutsumiseks. ELTL protokollis 12 on toodud ka kontrollväärtused (nn Maastrichti kriteeriumid): kogu valitussektori eelarvepuudujääk ei tohi ületada 3% riigi sisemajanduse kogutoodangust turuhindades (SKP) ja valitsussektori koguvõlg ei tohi ületada 60% SKP-st. Valitsussektor hõlmab lisaks riigile ka kohalikke omavalitsusi ja sotsiaalkindlustusfonde. See tähendab, et riigieelarve koostamisel tuleb arvestada ka muude avaliku sektori eelarvete seisu ning nende puudujäägi korral seda tasakaalustada riigieelarve või muu subjekti eelarve ülejäägiga. Kuna praktikas ei ole õnnestunud paljude EL liikmete ülemäärast eelarvepuudujääki ära hoida (2011. a suutis seda nõuet täita vaid kolm riiki), siis on otsustatud täiendada liidu õigust täiendava liikmesriikidevahelise lepinguga. 1. jaanuarist 2013 kehtiva majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu (nn fiskaalpakt) art 3 lg 2 nõuab, et riigid fikseerivad eelarve tasakaalu reegli eelistatavalt riikide põhiseaduses või “muus iga-aastase eelarveprotsessi suhtes siduvates ja alalise iseloomuga õigusaktides”, et tagada reegli järgimine kogu eelarve protsessi jooksul. Lepingu art 3 lg 1 kohaselt peavad lepinguga ühinenud riikide valitsussektori koondeelarved olema tasakaalus või ülejäägis, lisades ka võimalikud erandid ja kõrvalekalded.
Kopeeri link 4.8.
Kõik riigieelarvega seonduvad dokumendid (eelarve projekt, selle seletuskiri ja muud lisad, vastuvõetud eelarve, lisaeelarved, riigieelarve täitmise aruanne) ning eelarvemenetlus on avalikud (avalikkuse põhimõte). Kui mõne asutuse kulude detailne loetelu on riigisaladus, siis riigieelarve kulupeatükke ei liigendata. Riigieelarve arutelud toimuvad Riigikogus avalikel istungitel. Riigieelarve avaldatakse Riigi Teatajas. Riigi majandusaasta koondaruanne (mis sisaldab ka riigieelarve täitmise aruannet) avaldatakse Rahandusministeeriumi veebilehel.
Riigieelarve, samuti lisaeelarve eelnõu esitamise õigus on ainult Vabariigi Valitsusel. Valitsus korraldab kogu riigiaparaadi tegevust ning ainult valitsus on suuteline välja tooma riigi rahalisi vajadusi tervikuna. Riigieelarve projekti ettevalmistamist korraldab Rahandusministeerium ning selle käigus esitavad kõik ministeeriumid ja muud riigiasutused oma ettepanekud ja kalkulatsioonid (vt § 117 komm 2).
Valitsus on kohustatud esitama riigieelarve projekti Riigikogule hiljemalt kolm kuud enne eelarveaasta algust (st hiljemalt 1. oktoobriks). PS-s ei ole antud käitumisjuhist olukorras, kus valitsus esitab riigieelarve projekti hilinenult või ei esita seda üldse. Selline tegevusetus ei too endaga kaasa automaatset valitsuse ametist lahkumist ega anna parlamendile õigust ise riigieelarve projekti koostada. Kuna PS §-s 119 sätestatud Riigikogu laialisaatmise nõude suhtes ei ole mingeid erandeid ette nähtud, on valitsusel võimalik provotseerida Riigikogu laialisaatmine sel teel, et ta lihtsalt ei esita Riigikogule eelarveprojekti.
Kopeeri link 6.
Riigieelarve on valitsusele täitmiseks kohustuslik ja sellest kõrvalekaldumine ei ole lubatud. Eelkõige tuleb seda mõista kui keeldu teha eelarves ettenähtust suuremaid kulutusi. RES § 60 lg 1 sätestab sõnaselgelt, et riigiasutusel on õigus võtta kohustusi ainult siis, kui talle on riigieelarves või selle alusel kinnitatud eelarves kohustuse täitmiseks vahendid ette nähtud. Täiendavate kulutuste tegemiseks tuleb algatada lisaeelarve (vt komm 7).
Täidesaatev võim ei ole seotud mitte ainult eelarve kogumahuga, vaid ka eelarves sätestatud tulude ja kulude liigendusega. Riigieelarves määratud kulude otstarvet on võimalik muuta vaid riigieelarve muutmise teel. Samuti ei tohi täidesaatev võim teha tehinguid ega võtta riigile kohustusi, mis mõjutaksid tulevaste aastate riigieelarveid. Nii näiteks sätestab RES § 60 lg 2, et riigiasutusel on keelatud võtta riigile võlakohustusi, teha tehinguid kapitalirendi tingimustel, anda kontsessioone ja teha muid selliseid tehinguid, kui riigieelarvega ei ole selleks antud luba. Samuti on keelatud anda tagatisi ja laene, teha annetusi, osta aktsiaid, osasid ja muid osalusi (v.a riigi eraõiguslikes juriidilistes isikutes osalemine riigivara seaduse alusel) ning omandada muud finantsvara, kui RES-s või riigieelarves ei ole ette nähtud teisiti. RES § 60 lg 4 näeb ette, et minister võib ministeeriumi valitsemisala riigiasutustel lubada võtta rahalisi kohustusi eelseisvateks eelarveaastateks tingimusel, et ühelgi eelseisval eelarveaastal ei ületa nende ministeeriumi valitsemisala täidetavate rahaliste kohustuste maht 50% ministeeriumi valitsemisala vastava eelseisva eelarveaasta kululae piirmääraga vahenditest.
Kuna riigieelarve on siiski tulevikku suunatud akt, mis rajaneb prognoosidel, peab eelarve olema piisavalt paindlik, et täidesaatev võim suudaks eelarvet ka tegelikult täita. Kui eelarve oleks liiga detailne, siis peaks valitsus pidevalt algatama eelarve muudatusi ja lisaeelarveid, et eelarvet tegeliku eluga kokku viia. Selle vältimiseks delegeerib RES eelarve kulude detailse jaotuse teatud osas täidesaatvale võimule. Selleks näeb seadus ette eelarveklassifikaatori (RES § 29), mis on kaheastmeline. Esiteks Vabariigi Valitsuse tase (tegevuspõhine liigendus) ja teiseks ministeeriumi tase (eelarveklassifikaator). Esimese kehtestab Vabariigi Valitsus, teise valdkonna eest vastutav minister. Põhiseadusliku institutsiooni eelarve tegevuspõhise liigendamise otsustab Vabariigi Valitsus põhiseadusliku institutsiooni algatusel. Selle liigenduse raames toimub vahendite jaotamine vastavalt RES §-le 31.
Samuti võidakse riigieelarves anda õigusi teha kõrvalekaldeid ettenähtud kulukirjest. RES § 32 lubab ette näha “piirmäärata vahendid“, mis tähendab, et väljamakseid võib teha vastavalt väljamakse aluseks oleva tulu laekumisele või seaduses ettenähtule. RES § 33 näeb ette võimaluse kanda aasta lõpuks kasutamata kulu järgmisesse aastasse. Taoline paindlik regulatsioon on vajalik näiteks selleks, et vältida aasta lõpus kasutamata jäänud raha ebasihipärast kulutamist. RES § 56 lg 4 näeb ette, et riigieelarves moodustatakse Vabariigi Valitsuse reserv, millest tehakse eraldisi ettenägematuteks kuludeks, investeeringuteks ja finantseerimistehinguteks, mida ei ole võimalik riigieelarve eelnõu menetlemisel planeerida (RES § 58 lg 1). Kui eespool viidatud abinõud osutuvad siiski ebapiisavaks, peab valitsus algatama kehtiva riigieelarve muutmise.
Kopeeri link 7.
Kehtivat riigieelarvet saab aasta kestel muuta kahel viisil – eelarve muutmise ja lisaeelarve kaudu. Riigieelarve muutmisega on tegemist siis, kui muudetakse kulude otstarvet, kuid kulude üldsumma jääb samaks (RES § 43 lg 1). Kui eelarve kulude kogumaht suureneb või väheneb, siis tuleb vastu võtta lisaeelarve (RES § 44 lg 1). Aasta jooksul võib vastu võtta ka mitu lisaeelarvet ja eelarve muudatust. Kui tavaliselt kasutatakse lisaeelarvet kavandatust paremini laekunud tulude täiendavaks jagamiseks, siis negatiivseid lisaeelarveid, millega vähendatakse eelarve tulude ja kulude mahtu, on tulnud Eestis vastu võtta 1999., 2008. ja 2009. aastal.
Nii riigieelarve muutmise seaduse eelnõu kui ka lisaeelarve menetlemine käib RES kohaselt põhimõtteliselt ühtemoodi. Riigieelarve kulusid suurendava lisaeelarve eelnõu esitatakse Riigikogule hiljemalt kolm kuud enne eelarveaasta lõppu. Riigieelarve kulusid vähendava lisaeelarve eelnõu tuleb Riigikogule esitada vähemalt kaks kuud enne eelarveaasta lõppu. Piirangud ei kehti, kui eelarve muutmine või lisaeelarve koostamine toimub eriolukorra, erakorralise seisukorra, sõjaseisukorra või mobilisatsiooni väljakuulutamise tõttu. Lisaeelarve eelnõu saab Riigikogus algatada ainult Vabariigi Valitsus ning lisaeelarve koostamisel tuleb läbida ettevalmistav protseduur sarnaselt põhieelarvega (nt kooskõlastamised Rahandusministeeriumis jne; vt RES §-d 34–38). Riigieelarve muutmist võivad algatada ka teised PS §-s 103 loetletud institutsioonid, kuid sealjuures tuleb arvestada PS §-s 116 toodud nõuet lisada rahalised arvestused, mis näitaksid muudatuste katteallikaid.
Eestis on eelarve täitmisel ettetulevate kõrvalekallete puhul ainsaks lahenduseks kas eelarve muutmine või lisaeelarve vastuvõtmine Riigikogus. Ei valitsusel ega presidendil ole õigust muuta riigieelarvet isegi mitte sõjaseisukorra ajal. Vabariigi Valitsusel on võimalus sõjaseisukorra ajal taotleda Riigikogult riigieelarve assigneeringute ümberjagamist või esitada riigieelarve muutmise seaduse või sõjaaja lisaeelarve eelnõu (SRKS § 9 lg 1). Ainult siis, kui Riigikogu ei saa kokku tulla, on valitsusel õigus ise ümber jaotada riigikaitselistel eesmärkidel riigieelarve vahendeid või teha täiendavaid kulusid, investeeringuid ja finantseerimistehinguid, milleks riigieelarves ei ole vahendeid ette nähtud või mille tegemiseks riigieelarve vahenditest ei jätku (SRKS § 9 lg 3). Sellisel juhul peab valitsus esimesel võimalusel esitama vastava eelarve muutmise eelnõu Riigikogule kinnitamiseks.
Paragrahv 114
Paragrahv 116


§ 21 Registreeringu tegemine ja registreeringuandmete muutmine
§ 22 Registreeringu tegemisest keeldumine
§ 24 Täiendavate andmete esitamise kohustus
§ 31 Valeandmete esitamine ja andmete muutumisest teatamata jätmine
§ 36 Päästeseaduse muutmine
§ 37 Maapõueseaduse muutmine
§ 39 Tehnilise järelevalve seaduse kehtetuks tunnistamine
18.02.2003 otsus nr 357
(2) Projekti koostamisega tegeleva ettevõtja vastutaval spetsialistil peab olema vastav ettevalmistus ja vähemalt kolmeaastane erialane töökogemus projekteerimisega tegeleva ettevõtja juures ulatuses, mis tagab nõuetekohase projekti koostamise.
(1) Ettevõtja esitab riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registri (edaspidi register) volitatud töötlejale registreerimistaotluse.
1) ettevõtja nimi, aadress ja muud kontaktandmed, registrikood või isikukood, viimase puudumisel sünniaeg;
3) kaevandamise, kaeveõõne teisese kasutamise või projektide koostamise puhul ühe või enama vastutava spetsialisti nimi või nimed ja kontaktandmed;
5) registreerimistaotlusele alla kirjutanud isiku nimi, ametinimetus ja kontaktandmed.
(3) Registreerimistaotluse esitaja vastutab registrile esitatud andmete õigsuse eest.
(4) Ettevõtja võib registreerimistaotluses esitada lisaks käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud tegevusaladele täpsustatud andmed tegevusala kohta, millel ta soovib tegutseda.
§ 21. Registreeringu tegemine ja registreeringuandmete muutmine
(1) Registri volitatud töötleja teeb registreeringu kahe tööpäeva jooksul registreerimistaotluse või registreeringuandmete muutmise taotluse saamise päevast arvates nimetatud dokumentide alusel. Ettekirjutuse ja väärteo kohta käiva registrikande teeb Tehnilise Järelevalve Inspektsioon käesolevas seaduses sätestatud tähtaegadel.
3) ettevõtja nimi, aadress ja muud kontaktandmed, registrikood või isikukood, viimase puudumisel sünniaeg;
5) vastavalt soovitud tegevusalale ühe või enama vastutava spetsialisti nimi või nimed ja kontaktandmed;
6) kaevandamise ja kaeveõõne teisese kasutamise puhul objekti nimetus ja asukoht;
7) andmed ettekirjutuse, samuti väärteo ja selle eest määratud karistuse kohta.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 7 nimetatud registrikande ettekirjutuse kohta kustutab ettekirjutuse täitmise korral Tehnilise Järelevalve Inspektsioon. Väärteo ja selle eest määratud karistuse kohta tehtud registrikande kustutab registri volitatud töötleja aasta möödumisel väärteo eest määratud karistuse täitmise hetkest arvates.
§ 22. Registreeringu tegemisest keeldumine
(1) Registri volitatud töötleja teeb registreeringu tegemisest keeldumise otsuse kahe tööpäeva jooksul registreerimistaotluse saamise päevast arvates või registreerimistaotluses puuduste kõrvaldamiseks määratud tähtaja möödumisel, kui:
1) ettevõtja esitatud registreerimistaotlus ei ole nõuetekohane;
2) ettevõtja kohta käivad registreeringuandmed on eelnenud 60 päeva jooksul registri volitatud töötleja poolt kustutatud käesoleva seaduse § 23 lõike 1 punkti 2 alusel;
3) ettevõtja on esitanud registreerimistaotluses valeandmeid, millel on registreeringu tegemisel oluline tähtsus;
4) ettevõtjat on karistatud tegevusloata, litsentsita või registreeringuta tegutsemise eest valdkonnas, kus tegevusluba, litsents või registreering oli nõutav, ja möödunud ei ole karistusregistri seaduse (RT I 1997, 87, 1467; 2002, 82, 477) § 25 lõikes 1 nimetatud tähtajad.
(2) Teade registreeringu tegemisest keeldumise kohta edastatakse registreerimistaotluse esitanud isikule viie tööpäeva jooksul registreeringu tegemisest keeldumise otsuse tegemise päevast arvates.
2) käesoleva seaduse § 28 lõikes 2 sätestatud Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni otsuse alusel kas selle otsuse vaidlustamise tähtaja möödumisel, kui otsust ei vaidlustatud, või kui otsus vaidlustati, siis vaidlustatud otsuse jõusse jätnud kohtuotsuse jõustumise päevast arvates;
3) kohtuotsuse alusel, millega registris registreeritud ettevõtjalt võetakse registreeritud tegevusalal tegutsemise õigus, sellise kohtuotsuse jõustumise päevast arvates;
4) registris registreeritud ettevõtja likvideerimise või füüsilisest isikust ettevõtja surma korral sellest teada saamise päevast arvates;
5) kui registris registreeritud ettevõtja on esitanud registreerimistaotluses valeandmeid, millel oli registreeringu tegemisel oluline tähtsus, selle avastamise päevast arvates.
(2) Teade registreeringuandmete kustutamise kohta edastatakse registris registreeritud ettevõtjale viie tööpäeva jooksul registreeringuandmete kustutamise päevast arvates. Teadet ei edastata, kui registrist kustutati andmed ettekirjutuse ja väärteo kohta.
§ 24. Täiendavate andmete esitamise kohustus
Registris registreeritud ettevõtja peab registri volitatud töötlejat viie tööpäeva jooksul teavitama registreeringuandmete muutumisest või registreeritud tegevusalal tegevuse lõpetamisest.
(1) Käesoleva seaduse või selle alusel kehtestatud õigusaktidest tulenevate nõuete rikkumise lõpetamiseks, sealhulgas nõuetele mittevastava kaevandamise, kaeveõõne teisese kasutamise või vastavate projektide koostamise peatamiseks või inimeste eemaldamiseks objektilt, teeb riiklikku järelevalvet teostav ametiisik ettekirjutuse, milles:
(2) Inspektsiooni peadirektoril või tema volitatud ametiisikul on õigus ettekirjutuse korduva täitmata jätmise korral teha otsus, milles fikseeritakse ettekirjutuse täitmata jätmine ning mis on registreeringuandmete registrist kustutamise aluseks.
(3) Kui inspektsiooni ametiisiku ettekirjutus tehti ettevõtja kohta, kes on registreeritud käesoleva seaduse §-s 20 nimetatud registris, kannab inspektsioon andmed ettekirjutuse kohta registrisse viie tööpäeva jooksul ettekirjutuse tegemise päevast arvates. Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud otsus tehti ettevõtja kohta, kes on registreeritud käesoleva seaduse §-s 20 nimetatud registris, edastab inspektsioon registri volitatud töötlejale sellekohase teate otsuse kohta koos otsuse koopiaga kahe tööpäeva jooksul.
§ 31. Valeandmete esitamine ja andmete muutumisest teatamata jätmine
(1) Riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registri volitatud töötlejale valeandmete esitamise või registreeringuandmete muutumisest teatamata jätmise või tähtaegselt esitamata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(3) Kui väärteo pani toime ettevõtja, kes on registreeritud käesoleva seaduse §-s 20 nimetatud registris, kannab Tehnilise Järelevalve Inspektsioon registrisse andmed väärteo koosseisu ja selle eest määratud karistuse kohta. Kui otsust ei vaidlustatud, kantakse andmed registrisse väärteo kohta tehtud otsuse peale edasikaebamise tähtaja möödumisest, või kui otsus vaidlustati, siis vaidlustatud otsuse jõusse jätnud kohtuotsuse või Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni määruse jõustumisest kahe tööpäeva jooksul.
§ 36. Päästeseaduse muutmine
1) seaduse tekstis asendatakse sõnad «majandusminister» ning «teede- ja sideminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes;
2) paragrahvi 20 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (1) Allmaaehitises, allmaakaeveõõnes ja nendega vahetult ühenduses olevas pealmaahoones või -rajatises (edaspidi allmaarajatis) korraldab tulekustutus- ja päästetöid mäepäästeteenistus.
(3) Allmaarajatistes tulekustutus- ja päästetööde tegemise korra, päästeasutustega tehtava koostöö korra ning allmaarajatistes tehtavate tulekustutus- ja päästetööde eeskirjad kehtestab Vabariigi Valitsus.
(4) Mäepäästeteenistuse töötajatetele laienevad käesoleva seaduse §-dest 30 ja 301 tulenevad nõuded.»;
3) paragrahvi 21 täiendatakse lõigetega 8–11 järgmises sõnastuses:« (8) Üldplaneering ja detailplaneering kooskõlastatakse planeerimisseaduse (RT I 2002, 99, 579) § 17 kohaselt maavalitsuse või kohaliku omavalitsuse määratud juhtudel riigi või kohaliku omavalitsuse päästeasutusega.
(9) Kohaliku omavalitsuse kirjaliku nõusoleku, ehitusloa või ehitise kasutusloa taotlemisel ehitusseaduse (RT I 2002, 47, 297; 99, 579) kohaselt esitatava ehitusprojekti peab olema kirjalikult heaks kiitnud riigi või kohaliku omavalitsuse päästeasutus, kui projekteeritakse ehitist, mille suhtes on õigusaktiga kehtestatud tuleohutusnõuded.
(10) Kohaliku omavalitsuse kirjaliku nõusoleku, ehitusloa ja ehitise kasutusloa taotlemisel esitatava ehitusprojekti kiidab riigi või kohaliku omavalitsuse päästeasutus heaks või keeldub heaks kiitmast 10 päeva jooksul ehitusprojekti esitamise päevast arvates.
(11) Kohalik omavalitsus võib kirjaliku nõusoleku anda, ehitusloa ja ehitise kasutusloa väljastada, kui riigi või kohaliku omavalitsuse päästeasutus on käesoleva paragrahvi lõike 10 kohaselt ehitusprojekti kirjalikult heaks kiitnud.»;
4) paragrahv 27 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« § 27. Riikliku tuleohutusjärelevalve kohustused ja õigused
8) kohaliku omavalitsuse kirjaliku nõusoleku, ehitusloa ja ehitise kasutusloa taotlemisel esitatava ehitusprojekti heakskiitmine ehitise tuleohutusnõuetest lähtuvalt.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ekspertiisi kulud, sealhulgas eksperdi tasu, kannab ehitist ehitada või kasutada sooviv isik. Ekspertiisikulude suuruse määrab riigi või kohaliku omavalitsuse päästeasutuse juht oma otsusega. Käesolevas paragrahvis nimetatud eksperdi tunnitasu ei või olla suurem riigiteenistujate palgaastmestiku kõrgeima astme palgamäärale vastava tunnitasu kolmekordsest määrast.»;
5) paragrahvi 282 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 37. Maapõueseaduse muutmine
Maapõueseaduses (RT I 1994, 86/87, 1488; 1995, 75, 1321; 1996, 49, 953; 1997, 52, 833; 86, 1461; 93, 1562; 1998, 64/65, 1005; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2000, 54, 348; 102, 670; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõike 1 punkt 5, § 24 ning peatükid VI ja VII tunnistatakse kehtetuks;
2) seaduses asendatakse sõnad «allmaaehitise rajamine» sõnadega «allmaaehitise ehitamine» vastavas käändes.
Riigilõivuseaduses (RT I 1997, 80, 1344; 2001, 55, 331; 53, 310; 56, 332; 64, 367; 65, 377; 85, 512; 88, 531; 91, 543; 93, 565; 2002, 1, 1; 18, 97; 23, 131; 24, 135; 27, 151 ja 153; 30, 178; 35, 214; 44, 281; 47, 297; 51, 316; 57, 358; 58, 361; 61, 375; 62, 377; 90, 519; 102, 599; 105, 610; 2003, 4, 20) tehakse järgmised muudatused:
1) 7. peatüki 10. jao pealkiri muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:«10. jagu
Maakatastriseaduse, maapõueseaduse ja kaevandamisseaduse alusel teostatavad toimingud»;
2) paragrahvid 109, 1091, 1092 ja 1093 , § 183 lõiked 21, 22 ja 23 ning 7. peatüki 191. jagu tunnistatakse kehtetuks;
3) 7. peatüki 10. jagu täiendatakse §-ga 1094 järgmises sõnastuses:« § 1094 . Vastutava spetsialisti nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise toimingud
(1) Kaevandamisseaduse §-s 15 nimetatud vastutava spetsialisti nõuetele vastavuse tõendamise eest tasutakse riigilõivu 500 krooni.
(2) Vastutava spetsialisti pädevustunnistuse pikendamise ja duplikaadi väljastamise eest tasutakse riigilõivu 100 krooni.»
§ 39. Tehnilise järelevalve seaduse kehtetuks tunnistamine
Tehnilise järelevalve seadus (RT I 1998, 64/65, 1005; 2002, 61, 375; 63, 387) tunnistatakse kehtetuks.


Jõustumine: 01.07.201501.07.201420.05.201401.01.201101.10.201001.01.201028.12.200901.02.200901.07.200820.06.200801.01.200801.05.200415.04.200401.02.200408.01.200401.07.2002
(1) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354) sätteid, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi.
(2) Kui inimesele, varale või keskkonnale surveseadmest tulenevate ohtude vältimine on reguleeritud teises seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktis, kohaldatakse teises seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud nõudeid käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
(3) Surveseadmele, mis on ette nähtud sisaldama küttegaasi, kohaldatakse küttegaasi ohutuse seadust käesolevast seadusest tulenevate erisustega. Küttegaasipaigaldisele kohaldatakse küttegaasi ohutuse seadust.
1) kavandatud, valmistatud ja paigaldatud kasutamiseks riigikaitselisel otstarbel või politsei ülesannete täitmiseks;
3) kavandatud kasutamiseks laevadel ja teistel ujuvvahenditel, samuti lennukitel ja muudel õhusõidukitel.
(2) Käesoleva seaduse § 6 lõikes 2 ja §-des 7–10 sätestatut ei kohaldata järgmistele surveseadmetele ja surveseadmestikele:
1) teel kasutatava sõiduki seadmestiku osad;
2) nafta-, gaasi- või geotermilistel uuringutel ja mäetööstuses ning maa-aluses ladustamises kasutatavad puuraugu kontrollseadised, mis on kavandatud hoidma või kontrollima puuraugu rõhku, kaasa arvatud rõhku puuraugu suudme sulge- ja reguleerseadmes, samuti automaatsed sulgeseadmed, torustike kollektorid ning nende ja puuraugu vahel asuvad seadmed;
3) kõrgepinge elektriseadmete, nagu lülitite, juhtimisseadmete, transformaatorite ja pöörlevate masinate kered;
4) ülekandesüsteemides (näiteks elektri- ja sidesüsteemides) kasutatavad kaablite kaitsetorud ja kestad;
5) elastse korpusega surveseadmed, nagu rehvid, õhkpadjad, mängupallid, täispuhutavad paadid ja muud sellised seadmed;
6) väljalaske ja sisseimemise mürasummutid;
7) karboniseeritud jookide taara;
8) jookide transpordiks ja jagamiseks kavandatud anumad, mille puhul töörõhu (baarides) ja mahu (liitrites) korrutis ei ületa 500 ja mille suurim lubatud töörõhk ei ületa 7 baari;
9) torudest või torude süsteemist koosnevad magistraaltorustikud, mis on kavandatud fluidumi ülekandmiseks seadmest või seadmesse maal või merel, kaasa arvatud viimane sulgeseadis, mis asub seadme piires, sealhulgas kõik spetsiaalselt nende torustike jaoks kavandatud lisaseadmed, välja arvatud auru ja kuumavee magistraaltorustikud ning rõhu alandamise ja kompressorjaamade seadmed;
10) veevarustus-, -jaotus- ja -tühjendustorustikud ning nende lisaseadised, veesurvetorustikud ja -kanalid, hüdroelektrijaama rõhušahtid ning nende lisaseadised;
11) kambritest või masinatest koosnevad seadmed, mille mõõtmed, materjalivalik ja valmistamine põhinevad piisava tugevuse, jäikuse ja stabiilsuse nõuetel eesmärgiga tagada töökindlus staatilisel ja dünaamilisel koormusel ning mille projekteerimise puhul rõhk ei ole oluline faktor, kusjuures selliste seadmete hulka kuuluvad mootorid, kaasa arvatud turbiinid ja sisepõlemismootorid, aurumootorid, gaasiturbiinid, turbogeneraatorid, kompressorid, pumbad ja käivitusseadmed;
12) kõrgahjud, kaasa arvatud nende jahutussüsteemid, õhu eelsoojendid, tolmueraldid ja heitgaasipuhastid; redutseerimisahjud, kaasa arvatud nende jahutussüsteemid, gaasimuundurid ning terase ja värviliste metallide sulatus-, korduvsulatus-, degaseerimis- ja valamistiiglid;
13) vesiküttesüsteemide radiaatorid ja torustikud ning nende osad;
14) surveanumad, milles on ette nähtud väiksema kui 0,5-baarise sisemise rõhu tekkimine, välja arvatud aerosooliballoonid ja transporditavad surveseadmed.
1) surveseade on surveanum, torustik, ohutus- ja lisaseadis või muu seade, milles on ette nähtud rõhu tekkimine;
2) surveanum on anum (kaasa arvatud selle lisad kuni liitekohani teiste seadmetega), mis võib koosneda rohkem kui ühest kambrist ja mis on ette nähtud sisaldama rõhu all olevat fluidumit;
3) torustik on fluidumi transportimiseks ettenähtud, rõhu all olev süsteem, mis koosneb torust või torudest, toruliitmikest, kompensaatoritest, voolikutest või muudest osadest;
4) ohutusseadis on seadis, mis on ette nähtud surveseadme kaitsmiseks tööparameetrite lubatud piirväärtuste ületamise eest;
5) lisaseadis on kindlat funktsiooni täitev ja rõhu all olev seadis;
6) surveseadmestik on mitmest surveseadmest koostatud kogum, mis moodustab ühendatud ja funktsionaalse terviku ning milles on ette nähtud rõhu tekkimine;
7) fluidum on gaas, vedelik või aur puhta faasina või nende segu, milles võib sisalduda ka tahke aine osakesi;
8) aerosooliballoon on ühekordselt kasutatav metallist, klaasist või plastist surveanum, mis on varustatud vajaliku tühjendusseadmega, mille kaudu anuma sisu saab tühjendada väikeste tahkete või vedelate osakeste suspensioonina, ja mis sisaldab kokkusurutud, veeldatud või rõhu all lahustatud gaasi, mis võib olla ka koos vedela, pastataolise või pulbrilise ainega;
9) lihtne surveanum on igasugune keevisliitega anum, milles on ette nähtud suurema kui 0,5-baarise ja väiksema kui 30-baarise sisemise rõhu tekkimine ning mis sisaldab õhku või lämmastikku ega ole ette nähtud leegiga kuumutamiseks;
10) transporditav surveseade on transpordivahendile paigutatav surveseade, mis on ette nähtud fluidumi veoks maanteel või raudteel;
11) püsiliited on liited, mida saab lahti ühendada vaid purustusmeetodeid kasutades;
12) rõhk on atmosfäärirõhu suhtes mõõdetud rõhk;
13) turule laskmine on tegevus, millega tehakse surveseade Eestis või Euroopa ühenduste liikmesriigi territooriumil esmakordselt kättesaadavaks kas levitamiseks või kasutamiseks;
14) tootja volitatud esindaja on isik, kes elab või asub püsivalt Eestis või Euroopa ühenduste liikmesriigi territooriumil ja keda tootja on kirjalikult volitanud täitma käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud volitatud esindaja ülesandeid.
(2) Käesolevas seaduses kasutatakse toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduse (RT I 1999, 92, 825; 2002, 6, 20) §-s 2 nimetatud mõisteid käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
(1) Surveseadmed ja surveseadmestikud (edaspidi surveseade) jaotatakse käesolevas seaduses järgmistesse liikidesse:
1) I liik – surveseadmed, milles on ette nähtud suurema kui 0,5-baarise rõhu tekkimine;
2) II liik – seeriaviisiliselt valmistatavad lihtsad surveanumad, välja arvatud tulekustutid;
3) III liik – transporditavad surveseadmed, välja arvatud aerosooliballoonid ja hingamisaparaatide gaasiballoonid;
4) IV liik – aerosooliballoonid, välja arvatud aerosooliballoonid, mille maht on väiksem kui 50 milliliitrit, metallist aerosooliballoonid, mille maht on suurem kui 1000 milliliitrit, kaitsva kattega klaasist või mittekillustuvast plastist aerosooliballoonid, mille maht on suurem kui 220 milliliitrit, ja kaitsva katteta klaasist või killustuvast plastist aerosooliballoonid, mille maht on suurem kui 150 milliliitrit;
5) V liik – plahvatus- või tuleohtliku, väga tuleohtliku, eriti tuleohtliku, mürgise või väga mürgise vedeliku (edaspidi ohtlik vedelik) anumad ja torustikud, milles rõhu tekitab vedelikusamba kõrgus või hüdrauliline löök, samuti muud surveseadmed, mis ei kuulu I–IV liiki.
(2) III liigi surveseadmete loetelu kehtestab teede- ja sideminister.
(1) Surveseadet tuleb kavandada, projekteerida, valmistada, ladustada, paigaldada ja vedada, samuti remontida, ümber ehitada ja kontrollida nii, et see ettenähtud otstarbel kasutamise korral ei ohustaks inimest, vara ega keskkonda.
(2) Nõuded surveseadmele, selle valmistamisele, samuti surveseadmele vastavusmärgi paigaldamisele, muule märgistamisele ning teabega varustamisele kehtestab majandusminister.
(3) Käesoleva seaduse § 6 alusel kehtestatud korras ettenähtud juhtudel peab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isikute pädevus olema hinnatud ja tõendatud käesoleva seaduse §-s 12 sätestatud isiku poolt.
(4) Käesoleva seaduse § 6 alusel kehtestatud korras ettenähtud juhtudel peavad surveseadme valmistamisel ja surveseadmetöödel surveseadme survetaluvust mõjutavate püsiliidete tegemisel osalevate isikute nõuetele vastavus ja püsiliidete tegemise protseduurid olema hinnatud ja tõendatud tootja valikul kas teavitatud asutuse või käesoleva seaduse §-s 12 sätestatud isiku poolt.
Surveseadme võib turule lasta, kui:
2) selle nõuetele vastavus on käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korras tõendatud ning surveseade on varustatud nõutava teabe ja märgistusega;
(2) Surveseadme nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise korra ning nõuetele vastavuse hindamiseks ja tõendamiseks vajalikud vastavushindamise protseduurid kehtestab majandusminister käesoleva seaduse § 5 lõikes 1 sätestatud liigitust arvestades. Nimetatud kord lähtub toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduse sätetest käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
(1) Tunnustatud asutus on isik, kes teeb käesoleva seaduse alusel surveseadme nõuetele vastavuse hindamiseks ja tõendamiseks vajalikke vastavushindamise protseduure. Tunnustatud asutused käesoleva seaduse tähenduses on teavitatud asutused, heakskiidetud asutused või heakskiidetud inspekteerimisasutused. Heakskiidetud asutus võib teha III liigi surveseadmete tehnilist kontrolli.
(2) Isikule tunnustatud asutusena tegutsemise õiguse andmisel, selle õiguse kehtetuks tunnistamisel või peatamisel, samuti isiku tunnustatud asutusena tegutsemisel ja tema üle riikliku järelevalve teostamisel kohaldatakse toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduse sätteid käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
(2) Isikule tunnustatud erapooletu asutusena tegutsemise õiguse andmisel, selle õiguse kehtetuks tunnistamisel, isikust teavitamisel ja tema üle järelevalve teostamisel kohaldatakse toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduse vastavaid tunnustatud asutuse suhtes kehtivaid sätteid.
(3) Tunnustatud erapooletu asutus peab vastama toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduses tunnustatud asutusele ja käesoleva seaduse §-s 13 esitatavatele nõuetele.
§ 13. Tunnustatud asutusele esitatavad nõuded
Isik, kes taotleb õigust tegutseda tunnustatud asutusena või tegutseb tunnustatud asutusena, peab vastama toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduses tunnustatud asutusele esitatavatele nõuetele järgmiste erisustega:
1) olema surveseadme nõuetele vastavuse hindamiseks ja tõendamiseks akrediteeritud vastavalt toote nõuetele vastavuse tõendamise seadusele;
2) omama kogu tunnustatud asutusena tegutsemise aja jooksul kehtivat ja käesoleva seaduse §-s 14 sätestatud tingimustele vastavat vastutuskindlustust;
3) vältima enda ja oma töötajate hõivatust tegevustega, mis võivad mõjutada nende erapooletust ja ausust;
4) tagama, et tema töötajad hoiaksid ametiülesannete täitmisel teatavaks saanud teavet konfidentsiaalsena, kui seadus ei näe ette selle avalikustamist;
5) tasustama oma töötajaid inspekteerimistoimingute arvust ja tulemustest sõltumata;
6) tagama oma teenuste kättesaadavuse võrdsetel alustel kõigile huvitatud isikutele.
2) surveseade on tehniliselt korras ja varustatud vajalike töökindlate juhtimis-, kontroll- ja kaitseseadistega;
3) ettenähtud juhtudel ja korras on teostatud surveseadme tehniline kontroll.
(1) Tehnilise Järelevalve Inspektsioonis kuuluvad registreerimisele järgmised surveseadmed:
10) meditsiinilise gaasi torustik;
12) ohtliku gaasi (välja arvatud küttegaas) torustik, mille suurima töörõhu (baarides) ja nominaalse ristlõikepindala (ruutmillimeetrites) korrutis on suurem kui 104;
(1) Tehnilise kontrolli teostaja peab kümne tööpäeva jooksul pärast surveseadme tehnilist kontrolli esitama Tehnilise Järelevalve Inspektsioonile elektrooniliselt andmed registreeritava surveseadme, selle omaniku ja kasutamise järelevaataja ning tehnilise kontrolli kohta.
(2) Surveseadme registreerib Tehnilise Järelevalve Inspektsioon tehnilise kontrolli teostaja esitatud andmete alusel.
(3) Registreeritava surveseadme, tehnilise kontrolli, surveseadme omaniku ja surveseadme kasutamise järelevaataja kohta esitatavate andmete loetelu, vorminõuded ning andmete esitamise ja registreerimise korra kehtestab majandusminister.
2) surveseadme omaniku loata teha lõhkamis-, puurimis- ja kaevetöid, samuti üleujutus-, niisutus- ja maaparandustöid, ladustada ja teisaldada raskusi ning organiseerida ülesõite;
3) surveseadme omaniku loata ehitada hooneid ja rajatisi, mis ei ole ajutised, samuti ehitada kinnisasja omaniku või valdaja ehitist läbivas surveseadme kaitsevööndis.
Surveseadme omanik on kohustatud:
6) tagama, et surveseadmega töötaksid selleks piisavat ettevalmistust omavad isikud;
7) omama dokumentatsiooni registreeritava surveseadme ja selle tehnilise kontrolli kohta.
(3) Surveseadme kasutamise järelevaataja vastavuse käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud nõuetele peab olema hinnanud ja tõendanud käesoleva seaduse § 30 lõikes 1 nimetatud isik.
3) esimesel võimalusel teatataks surveseadme kasutamisel toimunud avariist ja sellega kaasnenud õnnetusjuhtumist Tehnilise Järelevalve Inspektsioonile;
4) surveseadmega töötavaid isikuid juhendataks nende ülesannete täitmisel.
(2) Surveseadme paigaldamine käesoleva seaduse tähenduses on registreeritava surveseadme kohtkindel paigutamine selle kasutuskohale.
(1) Surveseadmetööde tegemine on isikul lubatud käesoleva seaduse §-s 32 nimetatud registri registreeringu ja §-s 25 sätestatud surveseadmetöid juhtiva isiku olemasolu korral.
(3) Nõuded surveseadmetöödele kehtestab majandusminister.
(3) Surveseadmetöid juhtiva isiku vastavuse käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud nõuetele peab olema hinnanud ja tõendanud käesoleva seaduse § 30 lõikes 1 nimetatud isik.
1) enne registreeritava surveseadme kasutusele võtmist, kui seda pole kasutatud eelnenud aasta jooksul;
2) pärast surveseadmega toimunud avariid ja sellega kaasnenud õnnetusjuhtumit;
(4) Tehnilise kontrolli korra ja teostamise sageduse kehtestab majandusminister.
7) teavitama surveseadme omanikku tehnilise kontrolli käigus tuvastatud ohtudest inimesele, varale või keskkonnale;
8) esitama Tehnilise Järelevalve Inspektsioonile andmed kontrollitud surveseadme kohta käesoleva seaduse §-s 17 sätestatud korra kohaselt;
(1) Isiku nõuetele vastavuse hindamine ja tõendamine käesoleva seaduse tähenduses on menetlus, mille käigus äriregistris registreeritud ettevõtja või muu juriidiline isik (edaspidi isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendaja) hindab ja tõendab kirjalikult surveseadme kasutamise järelevaataja ja surveseadmetöid juhtiva isiku nõuetele vastavust.
(2) Isiku nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise korra kehtestab majandusminister.
(1) Isik, kes soovib tegutseda surveseadmetööde tegijana või isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendajana (edaspidi ettevõtja ), esitab riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registri (edaspidi register) volitatud töötlejale registreerimistaotluse.
3) surveseadmetööde tegijana tegutsemise soovi korral töid juhtiva isiku nimi, isikukood või selle puudumisel sünniaeg, kontaktandmed ning nõuetele vastavust tõendava dokumendi number, väljaandmise kuupäev, väljaandja nimi ja kontaktandmed;
§ 33. Registreeringu tegemine ja registreeringuandmete muutmine
(1) Registri volitatud töötleja teeb registreeringu või muudab registreeringuandmeid registreerimistaotluses, registreeringuandmete muutmise taotluses või ettekirjutuse kohta käivas teates esitatud andmete alusel kahe tööpäeva jooksul registreerimistaotluse, registreeringuandmete muutmise taotluse või ettekirjutuse kohta käiva teate saamise päevast arvates.
3) ettevõtja nimi, aadress ja muud kontaktandmed, registrikood või isikukood või viimase puudumisel sünniaeg;
5) surveseadmetööde tegija puhul töid juhtiva isiku nimi, isikukood või selle puudumisel sünniaeg, kontaktandmed, nõuetele vastavust tõendava dokumendi number, väljaandmise kuupäev, väljaandja nimi ja kontaktandmed;
6) isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendajana tegutsemise korral vastutuskindlustuse suurus ja kehtivusaeg ning kindlustust tõendava dokumendi väljastanud kindlustusandja nimi, registrikood, aadress ja muud kontaktandmed;
7) akrediteeringu olemasolu korral teave, milliste toimingute tegemiseks ja kelle poolt ettevõtja on akrediteeritud, ning akrediteeringut tõendava dokumendi number, väljaandja nimi, registrikood ja kontaktandmed;
9) käesoleva seaduse §-s 41 sätestatud ettekirjutuse olemasolu korral teave selle kohta.
§ 34. Registreeringu tegemisest keeldumine
1) ettevõtja poolt esitatud registreerimistaotlus ei ole nõuetekohane;
2) ettevõtja kohta käivad registreeringuandmed on eelnenud 60 päeva jooksul registri volitatud töötleja poolt kustutatud käesoleva seaduse § 35 lõike 1 punkti 2 alusel või
3) ettevõtja on registreerimistaotluses esitanud valeandmeid.
§ 35. Registreeringuandmete kustutamine
2) käesoleva seaduse § 41 lõikes 2 sätestatud Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni otsuse alusel kas selle otsuse vaidlustamise tähtaja möödumisel, kui otsust ei vaidlustatud, või kui otsus vaidlustati, siis vaidlustatud otsuse jõusse jätnud kohtuotsuse jõustumise päevast arvates;
3) kui registris registreeritud ettevõtja on registreerimistaotluses esitanud valeandmeid, selle avastamise päevast arvates;
4) kohtuotsuse alusel, millega registris registreeritud ettevõtjalt võetakse registreeritud tegevusalal tegutsemise õigus, sellise kohtuotsuse jõustumise päevast arvates või
(2) Teade registreeringuandmete kustutamise kohta edastatakse registris registreeritud ettevõtjale viie tööpäeva jooksul registreeringuandmete kustutamise päevast arvates.
(3) Registreeringuandmete kustutamise korral peab isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendaja kogu oma isiku nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise alase dokumentatsiooni üle andma Tehnilise Järelevalve Inspektsioonile ühe kuu jooksul registreeringuandmete kustutamise päevast arvates.
§ 36. Täiendavate andmete esitamise kohustus
(2) Registris registreeritud ettevõtja ei pea teavitama käesoleva seaduse § 33 lõike 2 punktis 5 sätestatud isiku nõuetele vastavust tõendava dokumendi väljaandja, punktis 6 sätestatud kindlustusandja ja punktis 7 sätestatud akrediteeringut tõendava dokumendi väljaandja kontaktandmete ning punktis 8 sätestatud andmete muutumisest.
§ 39. Inspektsiooni pädevus
3) saada surveseadme omanikult, tootjalt, turule laskjalt, paigaldajalt, paigaldus-, remondi- ja ümberehitustööde tegijalt, tehnilise kontrolli teostajalt, isiku nõuetele vastavuse hindajalt ja tõendajalt, tunnustatud asutuselt ning tunnustatud erapooletult asutuselt järelevalve teostamiseks vajalikku teavet, tutvuda asjakohaste dokumentidega ja saada nendest ärakirju;
5) keelata surveseadme turule laskmine või kasutamine ajaks, mis on vajalik selle nõuetele vastavuse kontrollimiseks, ja nõuda nõuetele mittevastava surveseadme turult eemaldamist või selle kasutamise lõpetamist.
(2) Inspektsiooni peadirektoril või tema poolt volitatud ametiisikul on käesoleva seaduse alusel inspektsiooni pädevusse kuuluvates küsimustes õigus kohustada surveseadme tootjat või isikut, kes lasi surveseadme turule, teatama avalikkusele surveseadmega seotud ohtudest või edastada selline teade tootja või isiku, kes lasi surveseadme turule, kulul.
(2) Inspektsiooni peadirektoril või tema poolt volitatud ametiisikul on õigus ettekirjutuse korduva täitmata jätmise korral teha otsus, milles fikseeritakse ettekirjutuse täitmata jätmine ja mis on registreeringuandmete registrist kustutamise aluseks.
(4) Kui inspektsiooni ametiisiku ettekirjutus või peadirektori või tema poolt volitatud ametiisiku otsus tehti ettevõtja kohta, kes on registreeritud käesoleva seaduse §-s 32 nimetatud registris, siis edastab inspektsioon sellekohase teate ettekirjutuse või otsuse kohta koos ettekirjutuse või otsuse koopiaga kahe tööpäeva jooksul registri volitatud töötlejale.
(4) Inspektsiooni peadirektor vaatab vaide läbi ning teeb otsuse 14 tööpäeva jooksul vaide esitamise päevast arvates. Vaide läbivaatamisest ei saa osa võtta ametiisik, kelle ettekirjutuse või toimingu peale vaie on esitatud.
(5) Inspektsiooni peadirektori otsus tehakse vaide esitanud isikule teatavaks ning antakse kätte allkirja vastu või saadetakse posti teel väljastusteatega kahe tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(1) Inspektsioonil on riikliku järelevalve käigus õigus võtta õiglase tasu eest surveseadme tootjalt või isikult, kes lasi surveseadme turule, vajalik kogus turule lastud surveseadmeid või nende osi nõuetele vastavuse kontrollimiseks ja põhjendatud juhtudel tellida surveseadme või nende osade nõuetele vastavuse kontrollimiseks hindamisteenus.
(3) Kui tuvastatakse, et surveseade või selle osa ei vasta kehtestatud nõuetele, peab selle tootja või isik, kes lasi surveseadme turule, tagastama inspektsioonile käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tasu ja hüvitama nõuetele vastavuse kontrollimiseks tellitud hindamisteenuse dokumentaalselt tõendatud kulud.
§ 44. Valeandmete esitamine ja andmete muutumisest teatamata jätmine
(1) Riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registri volitatud töötlejale valeandmete esitamise või andmete muutumisest teatamata jätmise või tähtaegselt esitamata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 46. Surveseadme omaniku ja kasutamise järelevaataja kohustuste rikkumine
(1) Surveseadme omaniku või surveseadme kasutamise järelevaataja kohustuste rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(1) Surveseadmetööde tegemise nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(1) Käesoleva seaduse §-des 44–48 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(1) Menetlus käesolevas seaduses sätestatud haldusõiguserikkumiste asjades, kaasa arvatud karistuse määramine ja vaidlustamine ning jõustunud halduskaristuse täitmine, toimub haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 2001, 74, 453; 87, 524 ja 526; 97, 605; 102, 677; 2002, 18, 98; 21, 117; 29, 174 ja 175; 30, 176; 32, 189) sätestatud korras.
§ 54. Surve- ja tõsteseadme ohutuse seaduse kehtetuks tunnistamine
Surve- ja tõsteseadme ohutuse seadus (RT I 1998, 113/114, 1873) tunnistatakse kehtetuks.
§ 55. Masina ohutuse seaduse muutmine
Masina ohutuse seaduse (RT I 2000, 89, 580) § 17 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Masinaid ja ohutusseadiseid võib 2003. aasta 1. juulini turule lasta või kasutusele võtta enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud õigusaktide nõudeid järgides.
(3) Käesoleva seaduse § 6 lõike 4 rakendamise aja kehtestab Vabariigi Valitsus välislepingust lähtudes.»
1) käesoleva seaduse § 4 lõike 1 punktid 13 ja 14 ning § 12 lõike 1 punkt 2, mis jõustuvad vastavasisulise välislepingu jõustumisel või Eesti ühinemisel Euroopa Liiduga olenevalt sellest, kumb tähtpäev saabub varem;
RT I, 23.03.2015, 212


Hädaolukorra riskianalüüsi koostamise juhend – Riigi Teataja
Hädaolukorra riskianalüüsi koostamise juhend
Hädaolukorra riskianalüüsi koostamise juhend - sisukord
§ 1 Hädaolukorra riskianalüüs (edaspidi riskianalüüs)
§ 2 Riskianalüüsi regionaalne ja kohaliku omavalitsuse tasand
§ 3 Riskianalüüsi töörühm
2 RISKIANALÜÜSI KOOSTAMINE
§ 4 Riskianalüüsi analüütilise osa koostamise etapid
§ 5 Hädaolukorra määratlemine
§ 6 Hädaolukorda põhjustavate ohtude väljaselgitamine ja kirjeldamine
§ 7 Riskide analüüsimine
§ 8 Riskiklassi määramine
§ 9 Hädaolukorda ennetavad ja tagajärgi leevendavad meetmed
§ 10 Riskiankeedi täitmine
3 RISKIANALÜÜSI KINNITAMINE, AVALDAMINE JA JÄRELHINDAMINE
§ 11 Riskianalüüsi kinnitamine
§ 12 Riskianalüüsi avaldamine
§ 13 Riskianalüüsi järelhindamine
RT I, 25.11.2010, 10
Vastu võetud 18.02.2010 nr 5
RTL 2010, 8, 145
13.04.2010 RTL 2010, 20, 364 24.04.2010
Määrus kehtestatakse «Hädaolukorra seaduse» § 6 lõike 7 alusel.
§ 1. Hädaolukorra riskianalüüs (edaspidi riskianalüüs)
1) sisukorrast ja riskianalüüsi koostanud asutuste ja isikute loetelust;
4) hädaolukorda iseloomustavatest skeemidest;
5) vajalikust kaardimaterjalist;
6) hädaolukorda ennetavate ja selle tagajärgi leevendavate meetmete kirjeldusest;
7) riskimaatriksist;
8) riskianalüüsi ankeedist ehk riskianalüüsi kokkuvõttest.
(2) Iga hädaolukorra kohta koostatakse üks riskianalüüs.
(3) Riskianalüüsi koostab «Hädaolukorra seaduse» § 6 lõike 2 alusel Vabariigi Valitsuse poolt määratud pädev täidesaatev riigivõimu asutus (edaspidi pädev asutus).
§ 2. Riskianalüüsi regionaalne ja kohaliku omavalitsuse tasand
(1) Kui riskianalüüsis kirjeldatakse hädaolukorra regionaalset tasandit, koostatakse regionaalse kriisikomisjoni tegevuspiirkonnas hädaolukorra riskianalüüsi regionaalne osa vastavalt käesoleva määruse lisale 5.
(2) Hädaolukorrad, mille riskianalüüsis peab kajastuma regionaalne tasand, on:
1) ulatuslik metsa- ja maastiku tulekahju;
2) ulatuslik tulekahju või plahvatus tööstus- või laohoonetes;
3) tulekahju, plahvatus ja varing, mille tagajärjel saab vigastada palju inimesi;
5) üleujutus tiheasutusalas;
6) ulatuslik merereostus;
7) ulatuslik rannikureostus;
8) ulatuslik maapinna, siseveekogu või põhjavee reostus sisemaal;
9) paljude kannatanutega õnnetus maanteel;
10) paljude kannatanutega õnnetus reisirongiga;
11) paljude kannatanutega või suure looduskeskkonna kahjuga õnnetus ohtlikke aineid vedava rongiga;
12) paljude kannatanutega reisilaeva õnnetus;
13) massirahutus;
14) epideemia;
15) massiline mürgistus;
16) erakordselt külm ilm;
17) erakordselt kuum ilm;
18) episootia;
19) riigisisese tekkepõhjusega kiirgusõnnetus.
(3) Hädaolukorra regionaalse osa koostamisel läbitakse käesoleva määruse §-s 4 nimetatud riskianalüüsi analüütilise osa koostamise etapid.
(4) Hädaolukorra riskianalüüsi regionaalse osa esitab pädev asutus arvamuse avaldamiseks regionaalsele kriisikomisjonile.
(5) Hädaolukorra seaduse § 6 lõike 2 alusel Vabariigi Valitsuse poolt määratud pädev asutus koostab riskianalüüsi arvestades regionaalseid osasid, toob eraldi välja kõige raskema hädaolukorra määratluse ning analüüsitud kõige tõenäolisemad ja raskemate tagajärgedega ohud.
(6) Kohaliku omavalitsuse tasandi kajastamise vajaduse riskianalüüsis otsustab pädev asutus.
§ 3. Riskianalüüsi töörühm
(1) Riskianalüüsi koostamisse kaasab pädev asutus muud asutused ja isikud, kellel on riskianalüüsi koostamiseks vajalikku teavet, moodustades vajadusel töörühma.
(2) Riskianalüüsi töörühma kaasatakse käesoleva määruse lisas 5 nimetatud asutusi kui ka teisi nimetamata asutusi ja isikuid, kellel on riskianalüüsi koostamiseks vajalikku teavet.
2. peatükk RISKIANALÜÜSI KOOSTAMINE
§ 4. Riskianalüüsi analüütilise osa koostamise etapid
Riskianalüüsi analüütilise osa koostamise etapid on:
1) hädaolukorra määratlemine;
2) hädaolukorda põhjustavate ohtude väljaselgitamine ja kirjeldamine;
3) riskide analüüsimine;
4) riskiklassi määramine;
5) hädaolukorda ennetavate ja tagajärgi leevendavate meetmete kirjeldamine;
6) riskiankeedi täitmine.
§ 5. Hädaolukorra määratlemine
(1) Riskianalüüsi koostamisel määratlevad pädevad asutused hädaolukorra.
(2) Hädaolukorra määratlemisel tuuakse välja analüüsitava hädaolukorra ja selle ulatuse kirjeldus ning tegurid, mis võivad kujundada hädaolukorra esinemise tõenäosust ja selle võimalikke tagajärgi.
§ 6. Hädaolukorda põhjustavate ohtude väljaselgitamine ja kirjeldamine
(1) Riskianalüüsi koostaja selgitab välja hädaolukorda põhjustavad ohud ja kirjeldab neid vastavalt hädaolukorra määratlusele ning kogemuste, uuringute või muu saadaoleva informatsiooni põhjal.
(2) Riskianalüüsi koostaja võib jätta kirjeldamata ohud, mille väljatoomine riskianalüüsis nende väikese tõenäosuse tõttu ei ole otstarbekas.
§ 7. Riskide analüüsimine
(1) Riskide analüüsimine koosneb:
1) hädaolukorra toimumise tõenäosuse analüüsist ja sellele antavast hinnangust;
2) hädaolukorra tagajärgede analüüsist ja sellele antavast hinnangust.
(2) Hädaolukorra toimumise tõenäosusele antakse hinnang käesoleva määruse § 6 alusel väljaselgitatud ja kirjeldatud ohtude esinemise tõenäosuse järgi.
(3) Hädaolukorra toimumise tõenäosusele antavas hinnangus lähtutakse statistilistest andmetest ja muudest dokumenteeritud arvestuslikest, analüütilistest või muul viisil tõestatud andmetest.
(4) Hädaolukorra toimumise tõenäosuse hinnang antakse viie järgneva aasta kohta vastavalt käesoleva määruse lisas 1 toodud tabelile. Kui hädaolukorra toimumise tõenäosust ei ole võimalik käesoleva määruse lisa 1 kohaselt hinnata, siis annab riskianalüüsi töörühm hinnangu hädaolukorra toimumise tõenäosusele, lähtudes muudest mõõdetavatest kriteeriumidest.
(5) Hädaolukorra tagajärgedele hinnangu andmiseks tuleb eraldi kirjeldada ja analüüsida hädaolukorra kõiki võimalikke tagajärgi.
(6) Hädaolukorra tagajärgi analüüsitakse järgmistest valdkondadest lähtuvalt:
1) inimeste elu ja tervis;
2) vara;
3) looduskeskkond;
4) elutähtsate teenuste toimepidevus.
(7) Hädaolukorra tagajärgedele hinnangu andmisel võib arvestada ebasoovitavaid mõjusid ka muudele kvantitatiivselt või kvalitatiivselt mõõdetavatele valdkondadele, mis toovad lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud valdkondadele paremini välja hädaolukorra võimalikud tagajärjed.
(8) Tagajärjed elutähtsa teenuse toimimisele tuuakse eraldi välja «Hädaolukorra seaduse» § 34 lõigetes 2–9 loetletud teenuste põhiselt, mida hädaolukord otseselt mõjutab.
(9) Hädaolukorra tagajärgedele antakse koondhinnang, mis seisneb hädaolukorra tagajärgede raskusastme määramises. Raskusastme määramisel lähtutakse käesoleva määruse lisast 2. Hinnangu andmisel võetakse arvesse, et kõige olulisem on inimeste elu ja tervis.
(10) Riskianalüüsis selgitatakse ja põhjendatakse tagajärgedele antud raskusastet.
§ 8. Riskiklassi määramine
(1) Hädaolukorrale määratakse riskiklass sõltuvalt selle esinemise tõenäosusest ja tagajärje raskusastmest vastavalt käesoleva määruse lisale 3.
(2) Riskiklass väljendub kindlas numbri ja tähe kombinatsioonis.
§ 9. Hädaolukorda ennetavad ja tagajärgi leevendavad meetmed
(1) Hädaolukorda ennetavad meetmed on suunatud hädaolukorra tekkimise vältimiseks.
(2) Hädaolukorra tagajärgi leevendavad meetmed on suunatud hädaolukorra võimalike negatiivsete mõjude vähendamiseks või vältimiseks.
(3) Riskianalüüsis tuuakse välja ettepanekud hädaolukorda ennetavate ja selle tagajärgi leevendavate meetmete osas koos ligikaudse maksumusega ning nende rakendamise eest vastutajad.
(4) Hädaolukorda ennetavate ja selle tagajärgi leevendavate meetmete kirjeldamisel tuleb lähtuda käesoleva määruse §-s 8 määratud riskiklassi prioriteetsusest ning käesoleva määruse lisas 3 nimetatud riskide määratlusest.
(5) Hädaolukorda ennetavate ja tagajärgi leevendavate meetmete raames tuleb kirjeldada:
1) olemasolevaid õiguslikke regulatsioone, tegevuskavasid ja ressursse;
2) vajaminevaid õiguslikke regulatsioone, tegevuskavasid ja ressursse;
3) muid olemasolevaid ja vajaminevaid meetmeid.
§ 10. Riskiankeedi täitmine
Riskianalüüsi kokkuvõttena täidetakse hädaolukorra kohta riskiankeet vastavalt käesoleva määruse lisale 4.
3. peatükk RISKIANALÜÜSI KINNITAMINE, AVALDAMINE JA JÄRELHINDAMINE
§ 11. Riskianalüüsi kinnitamine
Hädaolukorra riskianalüüsi kinnitab pädeva asutuse juht käskkirjaga.
§ 12. Riskianalüüsi avaldamine
Pädev asutus avaldab riskianalüüsi oma veebilehel hiljemalt kahe nädala jooksul pärast selle kinnitamist.
§ 13. Riskianalüüsi järelhindamine
(1) Pädev asutus ja riskianalüüsi töörühma liikmed teostavad järjepidevalt riskianalüüsis analüüsitud hädaolukordade, ohtude ja riskide järelhindamist. Kui järelhindamise tulemusena täheldatakse olulisi muutusi, siis riskianalüüsi töörühma kuuluv asutus teavitab koheselt teisi töörühma liikmeid ning pädev asutus algatab riskianalüüsi muutmise.
(2) Riskianalüüsi muudatused kinnitab pädeva asutuse juht käskkirjaga.
Lisa 1 Hädaolukordade esinemise tõenäosuse hindamise tabel
Lisa 2 Hädaolukordade tagajärgede hindamise raskusastmed
Lisa 3 Riskimaatriks ja riskide määratlus
Lisa 4 Hädaolukorra riskianalüüsi ankeet (kokkuvõte)
Lisa 5 Hädaolukorrad, hädaolukorra regionaalsed osad ning riskianalüüsi töörühma kaasatavad muud asutused ja isikud, kellel on riskianalüüsi koostamiseks vajalikku teavet