“Vigalasse elama” toetusprogramm – Riigi Teataja
“Vigalasse elama” toetusprogramm
“Vigalasse elama” toetusprogramm - sisukord
§ 1 “Vigalasse elama” toetusprogrammi eesmärk ja sihtpiirkond
§ 5 Toetuse eraldamise üldpõhimõtted, toetuse suurus, oma- ja kaasfinantseering ning projekti kestus
3 Taotluste menetlemise, hindamise ja toetuste väljamaksmise tingimused
§ 11 Toetuse väljamaksmise tingimused
§ 13 Valla õigused
RT IV, 10.09.2014, 10
Vastu võetud 28.08.2014 nr 10
Käesolev määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 punkt 2 alusel.
§ 1. “Vigalasse elama” toetusprogrammi eesmärk ja sihtpiirkond
(1) “Vigalasse elama” toetusprogrammi eesmärgiks on soodustada aktiivsete ja lastega või ka lasteta noorte perede Vigala valda elama asumist või elamist, tagades head elutingimused ning seeläbi aidata kaasa elanike arvu püsimisele Vigala vallas.
(2) Eesmärgi saavutamiseks toetatakse majapidamiste veesüsteemide, kanalisatsioonisüsteemide, juurdepääsuteede, elektriliitumiste ning autonoomsete elektrisüsteemide rajamise või renoveerimisega seotud tegevusi.
(1) Toetus – Vigala valla (edaspidi vald) poolne rahaline panus investeeringutoetuseks (põhivara soetamiseks), mis on –50% projekti abikõlblikest kuludest.
(2) Majapidamine – elamuna kasutatav hoone koos sinna juurde kuuluvate abihoonetega. Elamuna kasutatava hoone kasutusotstarve peab olema avalike registrite kohaselt elamu või peab sellele olema väljastatud ehitusluba elamu ehitamiseks.
(3) Alaline elukoht – elukoht, kus isik veedab enamiku oma igapäevasest puhke- ja uneajast. Kodust eemal õppivate gümnaasiumi-, kutsekooli- ja üliõpilaste puhul loetakse alaliseks elukohaks nende leibkonna aadress.
(4) Leibkond – ühises eluruumis elavad inimesed, kes jagavad toidu- ja raharessursse.
(5) Joogivesi – olmeotstarveteks mõeldud vesi, mille kvaliteet vastab järgmistele nõuetele: isikliku veevärgi puhul, kust võetakse vett alla 10 m3 ööpäevas või mida kasutab vähem kui 50 inimest, v.a juhul kui joogiveega varustamine on osa ettevõtja majandustegevusest või avalik- õiguslikust tegevusest, sotsiaalministri 02.01.2003 määruse nr 1 „Joogivee tootmiseks kasutatava või kasutada kavatsetava pinna- ja põhjavee kvaliteedi - ja kontrollinõuded“ § 6 lg 1 sätestatule;
(6) Juurdepääsutee – majapidamist avaliku teega või avalikku kasutusse antud erateega ühendav kinnistusisene ja - väline eratee.
(7) Autonoomne elektrisüsteem – süsteem elamu elektrienergiaga varustamiseks majapidamises, mis ei ole liitunud elektrivõrguga.
(8) Kaasfinantseering – kaastaotleja panus projekti eelarvesse.
(9) Kaetud tööde akt – dokument, mis vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 27.12.2002 määruse nr 71 „Eri liiki ehitiste ehitamise tehnilistele dokumentidele esitatavad nõuded“ § 7 lg 1 kohaselt koostatakse nende konstruktsioonide või ehitise osade kohta, mis kaetakse järgmistel ehituse etappidel muu konstruktsiooniosa või materjaliga ning millega seoses kaob hilisem võimalus nende vahetuks ülevaatamiseks.
(10) Teostusmõõdistamine – tegevus, mille eesmärk on majandus- ja kommunikatsiooniministri 27.08.2007 määruse nr 70 „Ehitusgeodeetiliste uurimistööde tegemise kord“ § 2 lg 2 kohaselt ehitise või selle osa asendi ja tehniliste karakteristikute fikseerimine ning dokumenteerimine ning § 1 lg 1 p 2 kohaselt saadakse ehitusjärgsete teostusmõõdistamiste mõõtkavades 1:500–1:2000 tulemusena ehitisregistri kandeks vajalik asukohateave valminud ehitiste kohta.
(11) Ehitamine – tegevus ehitusseaduse § 2 lg 6 tähenduses, mille järgi on ehitamine:
4) ehitise tehnosüsteemi või selle osa muutmine või tehnosüsteemi terviklik
(1) Programmi rakendatakse aastatel 2014-2020
(2) Programmi maht kinnitatakse igal aastal vallavolikogu otsusega.
(3) Programmitaotlusi vaatab üle vallavalitsuse moodustatud hajaasustuse programmi komisjon.
(4) Toetused eraldatakse vallavalitsuse poolt komisjoni ettepanekul.
(5) Toetuse saajaga sõlmitakse toetusleping.
(1) Programmi raames saavad taotlejaks olla füüsilised isikud, kes vastavad kõigile järgmistele nõuetele:
4) taotleja leibkonda kuulub vähemalt üks taotluse esitamise päeva seisuga kuni 18-aastane (k.a) isik (kes käib Vigala valla lasteaias või põhikoolis, kui kasutab lasteaiateenust või on põhikooliealine) või on tegemist lasteta noore perega (mõlemad abielus olevad pooled on kuni 30 aastased k.a. ), kelle alaline elukoht on majapidamine, millele projektiga toetust taotletakse.
§ 5. Toetuse eraldamise üldpõhimõtted, toetuse suurus, oma- ja kaasfinantseering ning projekti kestus
(1) Toetuse aluseks on põhjendatud ja projekti eesmärkide saavutamist tagav eelarve. Projekti eelarves sisalduvad tegevused peavad tagama taotleja majapidamises joogivee kättesaadavuse, elamu heitvee nõuete kohast kanaliseerimist tagava süsteemi, aastaringselt ligipääsetava juurdepääsutee, elektriliitumise või leibkonna vajadustele vastava autonoomse elektrisüsteemi olemasolu.
(2) Projekti maksimaalne toetus ühe majapidamise kohta valdkonnas (veesüsteem; kanalisatsioonisüsteem; juurdepääsutee; elektrisüsteem) on 5000 eurot.
(3) Taotleja oma- ja kaasfinantseering peab kokku moodustama vähemalt 50 % projekti abikõlblikest kuludest.
(4) Projekti oma- ja kaasfinantseeringu hulka arvatakse vaid toetuse saaja poolt tehtavad tõestatud rahalised abikõlblikud kulud.
(5) Iga valdkonna jaoks on võimalik toetust taotleda programmist üks kord.
(6) Programmist võib toetust anda tingimusel, et taotluse esitamise kuupäeval on eelmine projekti aruanne vallavalitsuse poolt kinnitatud.
(7) Toetuse summat ei ole lubatud suurendada pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist.
(8) Projekti ajalise kestuse arvestus algab toetuslepingu sõlmimisest. Projektide elluviimise maksimaalne kestus on 15 kuud.
(9) Toetus makstakse välja pärast projekti nõuetekohast lõplikku teostamist.
4) elektriliitumised ja autonoomsed elektrisüsteemid.
(2) Toetatakse investeeringuid majapidamistesse, mille omanikuks või valdajaks on taotleja. Investeeringuid majapidamistesse, kus taotleja on majapidamise valdaja, toetatakse tingimusel, et valduse kasutamise aluseks on kirjalik leping, mis kehtib vähemalt 5 aastat taotlemise hetkest alates.
(3) Korterelamute puhul toetatakse investeeringuid juhul, kui vähemalt 50% korterelamus elavatest leibkondadest vastavad paragrahv 4 lõige 1 punktidele 1-4 nimetatud nõuetele. Paragrahvis 5 lõige 2 nimetatud maksimaalse toetuse summa arvestamisel majapidamise kohta võetakse majapidamistena arvesse neid leibkondi, kes vastavad paragrahvis 4 lõige 1 nimetatud nõuetele. Taotlejal tuleb võimaldada pärast projekti lõppemist kõikidele korterelamu elanikele võrdne ligipääs rajatavale infrastruktuurile.
(4) Veesüsteemide valdkonnas toetatakse järgmisi hooneteväliseid joogivee kättesaadavuse tagamiseks vajalikke tegevusi (edaspidi veesüsteem):
1) kaevude (puur- ja salvkaevude) ehitamine ja puhastamine, kaevumajade ehitamine;
5) vanade puurkaevude tamponeerimine;
6) rajatud hooneteväliste veesüsteemide teostusmõõdistamine;
7) vee kvaliteedi analüüs;
8) käesoleva lõike punktides 5 kuni 7 nimetatud tegevusi toetatakse vaid tingimusel, et need kaasnevad käesoleva lõike punktides1 kuni 4 nimetatud tegevustega.
(5) Veesüsteemi rajamisel peab järgima ehitusseadust, veeseadust, Vigala valla ehitusmäärust ja head ehitustava ning keskkonnaministri 29.07.2010.a. määrust nr 37 „Nõuded puurkaevu ja puuraugu projekti ja konstruktsiooni ning likvideerimise ja rekonstrueerimise projekti kohta, puurkaevu ja puuraugu projekteerimise, rajamise, kasutusele võtmise, likvideerimise ja konserveerimise kord ning puurkaevu või puuraugu asukoha kooskõlastamise, rajamise ja kasutusele võtmise taotluste, puurimispäeviku, puurkaevu ja puuraugu andmete keskkonnaregistrisse kandmiseks esitamise ning puurkaevu ja puuraugu likvideerimise akti vormid“.
(6) Puurkaevu puhul on nõutav kirjalik nõusolek või ehitusluba ning projekteerimise korral projekteerimistingimused.
(7) Veetorustikku ei või rajada, pumpa paigaldada ega kaevumaja ehitada kaevu juurde, mille vee näitajate piirväärtused ületavad sotsiaalministri 02.01.2003 määruse nr 1 „Joogivee tootmiseks kasutatava või kasutada kavatsetava pinna- ja põhjavee kvaliteedi - ja kontrollinõuded“ § 3 lõikes 3 nimetatud piirväärtusi, välja arvatud sama määruse § 3 lõikes 4 nimetatud juhtudel .
(8) Kanalisatsioonisüsteemide valdkonnas toetatakse järgmisi hooneteväliseid elamu heitvee nõuetekohase kanaliseerimise tagamiseks vajalikke tegevusi (edaspidi kanalisatsioonisüsteem):
1) kogumiskaevude ehitamine;
2) omapuhastite, sh imbsüsteemid ja filtersüsteemid, ehitamine;
3) muude heitveepuhastusseadmete ja - süsteemide ehitamine;
5) kanalisatsioonitorustiku ehitamine ja selle ühendamine elamusisese kanalisatsioonisüsteemiga;
6) vanade nõuetele mittevastavate hooneteväliste heitvee kanaliseerimissüsteemide ja - seadmete likvideerimine;
7) rajatud hooneteväliste kanalisatsioonisüsteemide teostusmõõdistamine;
8) käesoleva lõike punktides 5 kuni 7 nimetatud tegevusi toetatakse vaid tingimusel, et need kaasnevad käesoleva lõike punktides 1 kuni 4 nimetatud tegevustega.
(9) Rajatav kanalisatsioonisüsteem peab järgima ehitusseadust, veeseadust, Vigala valla ehitusmäärust ja head ehitustava ning Vabariigi Valitsuse 16.05.2001 määrust nr 171 „Kanalisatsiooniehitiste veekaitsenõuded“ ning Vabariigi Valitsuse 29.11.2012 määrust nr 99 „Reovee puhastamise ning heit- ja sademevee suublasse juhtimise kohta esitatavad nõuded, heit- ja sademevee reostusnäitajate piirmäärad ning nende nõuete täitmise kontrollimise meetmed“.
(10) Juurdepääsuteede valdkonnas toetatakse järgmisi ohutu aastaringse liiklemise võimaldamiseks vajalikke kinnistusiseseid ja - väliseid tegevusi (edaspidi juurdepääsuteed):
1) teepõhja ja - katte ehitamine;
(11) Elektrisüsteemide valdkonnas, kui elamu ei ole liitunud elektrivõrguga, toetatakse esimeses järjekorras liitumist elektrivõrguga. Kui see pole mingil põhjusel võimalik või majanduslikult tasuv, toetatakse järgmisi autonoomse elektrisüsteemi rajamiseks või täiustamiseks vajalikke tegevusi (edaspidi autonoomne elektrisüsteem):
1) päikesepaneelide paigaldamine
2) energiasalvestusseadmete paigaldamine;
3) autonoomse elektrisüsteemi ühendamine elamusisese elektrisüsteemiga.
(12) Mitut kinnistut läbiva vee- või kanalisatsioonisüsteemi ehitamise puhul on nõutav kirjalik nõusolek või ehitusluba vastavalt tegevuste sisule ning projekteerimise korral projekteerimistingimused. Kui rajatav vee- , kanalisatsiooni - , autonoomne elektrisüsteem või juurdepääsutee läbib mitut kinnistut, siis on vajalik esitada notariaalne kokkulepe reaalservituudi seadmiseks, mille kohaselt kinnistu omanik on kohustatud taluma tema kinnistut läbivat ehitist.
(1) Programmi raames on abikõlblikud ainult need kulud, mida tehakse paragrahvis 6 toodud tegevuste elluviimisega, vajalikud paragrahv 5 lõikes 1 nimetatud tulemuse saavutamiseks, ja juhul, kui tööde teostajale on seatud erinõudeid, teostatud vastavat õigust omava ettevõtja poolt.
(2) Veesüsteemide puhul on abikõlblikud:
1) kaevude, kaevumajade ja hooneteväliste veetorustike ehitustöödega seonduvad kulud, sh nende ühendamise kulud hoonesisese veesüsteemiga;
2) kaevude ja hooneteväliste veetorustike ehitamiseks vajalike materjalide ja tarvikute soetamise kulud;
4) veepumpamise ja –puhastamise seadmete soetamise ning paigaldamise kulud;
6) kaevude tamponeerimise kulu;
8) vee kvaliteedi analüüside kulu;
9) veesüsteemide rajamisega kaasnevate uuringute ja projekteerimise kulud, omanikujärelevalve kulu, veesüsteemide rajamisega kaasnevad lõivud, notaritasud vaid juhul, kui need on seotud sama projekti raames ellu viidatavate paragrahv 6 lõike 4 punktides 1 kuni 4 nimetatud tegevustega.
1) kogumiskaevude, omapuhastite, muude heitveepuhastusseadmete ja –süsteemide ning kanalisatsioonitorustike ehitustöödega seonduvad kulud, sh nende ühendamise kulud hoonesisese kanalisatsioonisüsteemiga;
2) kogumiskaevude, omapuhastite, muude heitveepuhastusseadmete ja –süsteemide ja kanalisatsioonitorustike ehitamiseks vajalikud materjalide ja tarvikute soetamise kulud;
4) vanade nõuetele mittevastavate hooneteväliste heitvee kanaliseerimissüsteemide ja - seadmete likvideerimiseks vajalikud kulud vaid juhul, kui sama projekti raames viiakse ellu paragrahv 6 lõike 8 punktis 1 kuni 4 nimetatud tegevusi;
6) kanalisatsioonisüsteemide rajamisega kaasnevate uuringute ja projekteerimise kulud, omanikujärelevalve kulud, kanalisatsioonisüsteemide rajamisega kaasnevad lõivud, notaritasud vaid juhul, kui need on seotud sama projekti raames ellu viidavate paragrahv 6 lõike 8 punktides 1 kuni 5 nimetatud tegevustega.
1) teepõhja ja - katte, sildade ja truupi de ehitustöödega, teeala kuivendamisega seonduvad kulud;
2) teepõhja ja - katte, sildade ja truupide ehitamiseks ning teeala kuivendamiseks vajalikud materjalide ja tarvikute soetamise kulud;
3) juurdepääsuteede rajamisega kaasnevate uuringute, teostusjooniste ja projekteerimise kulud, omanikujärelevalve kulud, juurdepääsuteede ehitamisega kaasnevad lõivud, notaritasud vaid juhul, kui need on seotud sama projekti raames ellu viidavate paragrahv 6 lõike 10 punktides 1 kuni 3 nimetatud tegevustega.
(5) Elektrisüsteemide puhul on abikõlblikud:
1) Elektriliitumised olemasolevate elektrivõrkudega
2) päikesepaneelide, energiasalvestusseadmete paigaldamis- ja ehitustöödega seonduvad kulud, sh nende ühendamise kulud hoonesisese elektrisüsteemiga;
3) päikesepaneelide, energiasalvestusseadmete paigaldamiseks ja ehitamiseks vajalikud materjalide ja tarvikute soetamise kulud;
4) autonoomse elektrisüsteemi rajamisega kaasnevad projekteerimise kulud, omanikujärelevalve kulud ja lõivud vaid juhul, kui need on seotud sama projekti raames ellu viidavate paragrahv 6 lõike 11 punktides 1 kuni 3 nimetatud tegevustega.
(6) Abikõlblikud on ainult need kulud, mis on tehtud projekti perioodi jooksul.
(1) Investeeringud majapidamistesse, mis ei ole taotluse esitamise hetkest toetuslepingu sõlmimiseni taotleja ja tema leibkonna poolt alalise elukohana aastaringselt kasutuses, ei ole abikõlblikud.
(2) Rajatav infrastruktuur ei või teenindada ebaseaduslikult ehitatud elamut.
(3) Hoonesiseste töödega seotud kulud, välja arvatud paragrahv 7 lõike 2 punktis 4 ja paragrahv 7 lõike 5 punktis 1 nimetatud seadmete paigaldamise kulud.
(4) Abikõlblikud ei ole projekti tegevustega seotud maa ostu ega kasutamisega seotud kulud.
Taotlus tuleb esitada taotlusvormil ja see peab sisaldama järgmisi kohustuslikke lisadokumente:
2) oma- ja kaasfinantseeringut tõendavad dokumendid (garantiikiri);
3) ehitusluba või kirjalik nõusolek (juhul kui projekt seda eeldab, võib esitada ka pärast paragrahvi 10 lõige 12 nimetatud vallavalitsuse otsuse tegemist), projekteerimise korral projekteerimistingimused;
4) paragrahvi 6 lõige 1 punktis 1 nimetatud veesüsteemide valdkonna korral vee analüüs (ulatuses, mida peab vajalikuks Terviseameti regionaalse talituse maakondlik spetsialist), mis tõendab vee kvaliteeti, juhul kui projekti eesmärk on hetkel kasutatavast veesüsteemist saadava vee kvaliteedi parandamine, veetorustiku rajamine olemasolevast kaevust või sinna pumba paigaldamine või olemasoleva kaevu asemele uue rajamine põhjusel, et olemasoleva kaevu vee kvaliteet ei vasta joogivee nõuetele;
5) paragrahv 6 lõige 1 punktis 1 nimetatud veesüsteemide valdkonna korral, kui projekti elluviimist rahastavad lisaks taotluse esitajale ka kaastaotlejad, kaastaotleja(te)ga sõlmitud notariaalne tähtajatu veekasutuskord (võib esitada ka pärast paragrahvi 10 lõikes 12 nimetatud vallavalitsuse otsuse tegemist);
6) tegevuste puhul, mille maksumus on väiksem kui 1000 eurot, tuleb esitada hinnapakkumus või põhjendatud juhul hinnakalkulatsioonid;
7) tegevuste puhul , mille maksumus on 1000 eurot või rohkem , ning puurkaevu rajamise puhul tuleb esitada kaks võrreldavat hinnapakkumust. Juhul kui võrreldavate hinnapakkumuste esitamine ei ole võimalik, tuleb esitada sellekohased põhjendused;
8) kui rajatav juurdepääsutee, vee- , kanalisatsiooni - või autonoomne elektrisüsteem läbib mitut kinnistut, siis on vajalik esitada notariaalne kokkulepe reaalservituudi seadmiseks, mille kohaselt kinnistu omanik on kohustatud taluma tema kinnistut läbivat vee- , kanalisatsiooni - või autonoomset elektrisüsteemi või juurdepääsutee kasutamist ning vastavate kinnistute omanike kirjalik nõusolek, kus omanik nõustub paragrahvi 12 lõike 1 punktis 3, lõike 10 punktis 1 ja lõikes 17 toodud kohustustega.
9) korterelamute puhul paragrahvi 6 lõige 3 nimetatud teiste korteriomanike kirjalik nõusolek.
3. peatükk Taotluste menetlemise, hindamise ja toetuste väljamaksmise tingimused
(1) Taotlusi võetakse vastu jooksvalt. Jooksvaks aastaks vahendite lõppemisel otsustab volikogu, kas taotlust on võimalik rahastada reservist või taotlus tagastatakse.
(2) Taotlus esitatakse allkirjastatuna paberil või digitaalselt.
(3) Taotluste menetlemise tähtaeg on maksimaalselt 40 tööpäeva taotluste esitamise tähtpäevast arvates kuni paragrahv 10 lõikes 12 nimetatud otsuse langetamiseni.
(4) Taotluse vastavuse kontrollimisel täidetakse vastav kontrollleht, võttes arvesse taotleja ja kaastaotleja vastavust nõuetele, taotluse vastavust nõuetele, projekti tegevuste ja kulude vastavust nõuetele ja seda, kas projektiga saavutatakse kavandatud tulemus.
(5) Kui taotluse ja taotleja vastavuse kontrollimisel avastatakse ebatäpsusi, teavitatakse sellest viivitamatult taotlejat ja määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks on üldjuhul 10 tööpäeva. Taotluse menetlemise tähtaeg pikeneb nimetatud tähtaja võrra.
(6) Taotluseid hinnatakse vastavalt käesolevale korrale.
(7) Nõuetele vastavaid taotlusi hindab vallavalitsuse poolt moodustatud komisjon.
(8) Enne rahastamisettepanekute langetamist tutvub komisjon kohapeal taotluses kajastatud majapidamise taotlusega seotud valdkondade hetkeolukorra ja kitsaskohtadega, mida soovitakse projektiga lahendada.
(9) Komisjon hindab tingimustele vastavaks tunnistatud taotlust, täites vastava hindamistabeli ning võttes arvesse järgmisi kriteeriume:
2) kuni 18- aastaste (k.a) leibkonnaliikmete arv;
3) investeeringu maksumus kasusaaja kohta;
4) leibkonna jaoks laheneva kitsaskoha olulisus.
(10) Taotlusi hinnatakse skaalal 0- 5.
(11) paragrahv 10 lõikes 4 nimetatud vastavuse kontrolli tulemuste ja paragrahv 10 lõigetes 7 kuni 10 nimetatud hindamise alusel teeb komisjon vallavalitsusele ettepaneku projektide rahastamiseks või mitterahastamiseks. Komisjoni taotluse rahuldamise ettepanek peab sisaldama järgmist informatsiooni:
3) toetuse oma- ja kaasfinantseering;
(12) Vallavalitsus langetab komisjoni ettepanekul taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse. Erandkorras on vallavalitsusel õigus langetada tingimuslik otsus:
1) kui juurdepääsutee või rajatav vee- kanalisatsiooni - või autonoomne elektrisüsteem läbib mitut kinnistut, siis tuleb tingimuseks seada, et paragrahv 11 lõikes 1 nimetatud toetuslepingu sõlmimiseks on vaja esitada notariaalne kokkulepe reaalservituudi seadmiseks, mille kohaselt kinnistu omanik on kohustatud taluma tema kinnistut läbivat vee- , kanalisatsiooni - või autonoomset elektrisüsteemi või juurdepääsutee kasutamist;
2) kui esitatud taotlus ei sisalda paragrahv 9 lõike 1 punktis 3 nimetatud ehitusluba või kirjalikku nõusolekut, kuid vallavalitsusel on põhjendatud valmisolek nimetatud ehitusluba või kirjalik nõusolek väljastada;
3) kui lisaks taotluse esitajale rahastavad projekti elluviimist ka kaastaotlejad, siis tuleb tingimuseks seada, et paragrahv 11 lõikes 1 nimetatud toetuslepingu sõlmimiseks on vaja esitada paragrahv 6 lõike 1 punktis 1 nimetatud veesüsteemide valdkonna projektide puhul kaastaotleja(te)ga sõlmitud notariaalne tähtajatu veekasutuskord.
(13) Projekte hinnatakse ja rahastatakse taotluses toodud eelarve alusel.
§ 11. Toetuse väljamaksmise tingimused
(1) Toetuse kasutamist reguleerib vallavalitsuse ja toetuse saaja vaheline toetusleping, mis sõlmitakse hiljemalt 30 tööpäeva jooksul alates paragrahv 10 lõikes 12 nimetatud otsuse langetamisest arvates. Toetuslepingus tuuakse ära vähemalt järgmine informatsioon: paragrahv 10 lõige 11 punktides 1 kuni 3 nimetatud informatsioon vastavalt taotluse rahuldamise ettepanekule, projekti elluviimise kavandatud lõpptähtaeg projekti aruande vorm, valla poolse toetuse tagasinõudmise kord, viivise määr toetuse tähtajaks tagastamata jätmise korral.
(2) paragrahv 10 lõikes 12 nimetatud tingimusliku otsuse puhul ei sõlmita toetuslepingut enne, kui otsuses toodud tingimused on täidetud, kuid mitte hiljem kui 4 kuu jooksul taotluse rahuldamise otsusest arvates.
(3) Toetus makstakse välja hiljemalt 30 päeva jooksul tööde vastuvõtmise järel. Tööde vastuvõtuakti allkirjastavad Taotleja, töö teostaja ja vallavalitsuse esindaja.
(4) Projekti aruanne (aruande vorm lisatakse toetuslepingule) peab olema esitatud vallavalitsusse hiljemalt 1 kuu jooksul pärast vallavalitsuse poolt toetuse välja maksmist.
(5) Vallavalitsus võib sõlmida kolmepoolse lepingu, milles poolteks on toetuse saaja, vallavalitsus ja tööde teostaja, ning sätestab lepingus, et projekti raames tehtavad maksed tasub vallavalitsus otse töö teostajale.
(6) Toetuse kasutamise aruande kiidab heaks või lükkab tagasi vallavalitsus 20 tööpäeva jooksul aruande saamisest arvates. Toetuse saajat teavitatakse aruande heakskiitmisest või tagasilükkamisest 5 tööpäeva jooksul pärast aruande heakskiitmist või tagasilükkamist.
1) Tagama toetuslepingus ettenähtud oma- ja kaasfinantseeringu.
2) Kasutama toetust vastavalt toetuslepingule. Kasutama tööde teostamisel vaid vastavat õigust omavat ettevõtet juhul, kui tööde teostajale on seatud erinõudeid.
3) Kaetud tööde akti koostamisel informeerima vallavalitsust 3 tööpäeva ette, et järelevalveks määratud isik saaks kontrollida vee- , kanalisatsiooni - või autonoomse elektrisüsteemi või juurdepääsutee nõuetekohast rajamist.
4) Võtma rajatud vee- , kanalisatsiooni - või autonoomse elektrisüsteemi või juurdepääsutee kasutusele ning teostama selleks vajalikud lisatööd (sh sisetööd) hiljemalt 2 aasta jooksul alates rahastamisotsusest. Juhul, kui toetust on saadud majapidamisele, millele on taotlemise hetkel väljastatud ehitusluba elamu ehitamiseks, peab elamule hiljemalt 2 aasta jooksul alates projekti lõpptähtajast olema väljastatud kasutusluba.
5) Tagastama vallavalitsuse nõudmisel vallavalitsuse poolt seatud tähtajaks, mis ei ole hilisem kui 1 aasta tagasinõudeotsuse tegemisest, osaliselt või täielikult toetuse vallavalitsusele, kui:
a) ilmneb asjaolu, mille korral taotlust ei oleks rahuldatud;
b) toetuse saaja on rikkunud toetuslepingu tingimusi;
c) ilmnevad asjaolud, mille tõttu projekti läbiviimine osutub võimatuks;
d) projekti teostamise ajal on toetuse saaja esitanud valeandmeid või varjanud andmeid;
e) projekti tulemusena loodud vee- , kanalisatsiooni - või autonoomne elektrisüsteem või juurdepääsutee ei ole toetuse saaja majapidamises kasutusele võetud hiljemalt 2 aasta jooksul rahastamisotsuse tegemisest või toetuse saaja ei ole projekti lõpptähtajast alates 2 aasta jooksul saanud elamule kasutusluba;
f) toetuse saaja lapsed asuvad 3 aasta jooksul rahastamisotsuse tegemisest väljaspool Vigala valda asuvasse lasteaeda või omandama põhiharidust väljaspool Vigala valda, va tervislikel põhjustel.
6) Viivitamatult kirjalikult informeerima vallavalitsust:
a) kõigist muudatustest esitatud andmetes või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja kohustuste täitmist;
b) projekti teostamise käigus ilmnenud projekti negatiivse tulemuse suurest tõenäosusest või vältimatusest ning projekti edasise jätkamise kaheldavast otstarbekusest.
7) Esitama vallavalitsuse ettenähtud vormil, viisil ja tähtaja jooksul nõutud informatsiooni ja toetuse kasutamise aruande koos järgmiste dokumentidega:
a) kulu- ja maksedokumentide koopiad;
b) paragrahv 6 lõike 1 punktis 1 nimetatud veesüsteemide valdkonna projekti puhul pärast projekti lõppemist tehtud vee analüüs, välja arvatud juhul, kui projekti eesmärgiks oli torustiku ehitamine või pumba paigaldamine olemasolevasse kaevu.
8) Informeerima kirjalikult vallavalitsust muudatustest projekti eelarves, kui need on suuremad kui 10 % projekti eelarves konkreetsele tegevusele ettenähtud eelarverea mahust.
9) Taotlema kirjalikult vallavalitsuse nõusolekut lepingus sisalduva oma- ja kaasfinantseeringu määra vähendamiseks, projekti kestuse, tegevuste või eesmärkide muutmiseks, mis vormistatakse vallavalitsuse korraldusega ja on aluseks lepingu muutmisele.
10) Teostama rahalised tehingud, mis ületavad 300 eurot, panga vahendusel. Projekti raames tehtud kulud tuleb välja maksta toetuse saajale või kaastaotlejale või nende lähisugulasele või abikaasale kuuluvalt pangakontolt.
11) Tõendama sularahas tehtud tehingud sularahakviitungi või muu makse saaja esindaja allkirjaga tõendatud maksedokumendiga. Sularahas tehtud tehingud võivad moodustada kuni 10% projekti kogumaksumusest.
12) Võimaldama projekti perioodil ja 3 aasta jooksul alates projekti lõpptähtajast teostada kohapealset kontrolli, auditit ja järelevalvet toetuse ning oma- ja kaasfinantseeringu kasutamist kajastavate kulu- ja maksedokumentide originaalide, soetatud seadmete, materjalide ja teostatud tööde osas ning osutama kontrolli, auditi ja järelevalve kiireks läbiviimiseks igakülgset abi.
13) Andma kontrollija käsutusse kõik soovitud andmed ja dokumendid 5 tööpäeva jooksul arvates vastava teate saamisest.
14) Säilitama taotluse ja projekti teostamisega seonduvat dokumentatsiooni 3 aasta jooksul alates projekti lõpptähtajast.
15) Seadma notariaalse reaalservituudi kaastaotleja või hilisemate puurkaevuga liitujate kinnisasjade kasuks, juhul kui rajatav puurkaev varustab joogiveega kaastaotleja või hilisemate puurkaevuga liitujate majapidamisi.
16) Seadma notariaalse reaalservituudi kaastaotleja või hilisemate kanalisatsioonisüsteemiga liitujate kinnisasjade või juurdepääsutee kasutajate kinnisasjade kasuks, juhul kui rajatav kanalisatsioonisüsteem või juurdepääsutee teenindab kaastaotleja või hilisemate kanalisatsioonisüsteemiga liitujate või juurdepääsutee kasutajate majapidamisi, mis asuvad teistel kinnistutel.
17) paragrahvi 6 lõige 1 punktis 1 nimetatud veesüsteemide valdkonna projekti puhul võimaldama 5 aasta jooksul puurkaevu valmimisest arvates, kui kaevu tootlikkus seda ei piira, programmi toel rajatud puurkaevuga hilisemaid liitumisi. Hilisemate liitujate poolt makstav liitumistasu ei tohi ületada toetuse saaja poolset kaevu rajamise omaosalust.
§ 13. Valla õigused
Vallal on õigus:
1) Nõuda taotluse menetlemise käigus taotlejalt täiendavat informatsiooni.
2) Nõuda taotlejalt või toetuse saajalt täiendavaid andmeid tõendamaks, et majapidamine, millele toetust taotletakse või taotleti, on taotleja või toetuse saaja ning vähemalt ühe taotleja või toetuse saajaga samasse leibkonda kuuluva taotluse esitamise hetke seisuga kuni 18- aastase (k.a) isiku alaline elukoht alates taotluse esitamise hetkest kuni projekti elluviimise perioodi lõpuni. Samuti on vallavalitsusel õigus koguda tõendamiseks täiendavaid andmeid.
3) Nõuda taotluses sisalduvate projekti tegevuste ja kulude kohta täiendavate andmete ja dokumentide esitamist.
4) Teostada projekti perioodil ja 3 aasta jooksul alates projekti lõpptähtajast kohapealset kontrolli toetuse ning oma- ja kaasfinantseeringu kasutamist kajastavate kulu- ja maksedokumentide, soetatud seadmete, materjalide ja teostatud tööde osas.
5) Nõuda toetuse saajalt toetus tagasi, kui ilmnevad paragrahv 12 lõikes 5 nimetatud asjaolud. Toetuse tagasimaksmise tähtaja, mis ei ole hilisem kui 1 aasta tagasinõudeotsuse tegemisest, sätestab vallavalitsus. Toetuse tähtajaks tagastamata jätmisel toetuse saaja poolt on vallavalitsusel õigus nõuda viivist toetuse saajaga sõlmitavas lepingus nimetatud määras.
6) Nõuda toetuse saajalt täiendavat informatsiooni toetuse kasutamise kohta.
Määrus jõustub kolmandal päeva peale Riigi Teatajas avaldamist.


“Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 1.4 “Väikesemahuline rannapüük” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
“Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 1.4 “Väikesemahuline rannapüük” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord
“Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 1.4 “Väikesemahuline rannapüük” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord - sisukord
§ 10 Arvamus moderniseerimise kohta
§ 23 Määruse muutmine
RT I, 09.03.2012, 8
Vastu võetud 02.04.2009 nr 42
RTL 2009, 33, 426
jõustumine 10.04.2009
Määrus kehtestatakse «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 3 lõike 1 ja § 194 lõike 1 alusel ning kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.08.2006, lk 1–44) artikli 17 lõike 6 alusel heaks kiidetud «Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskavaga» (edaspidi rakenduskava).
Määruses sätestatakse rakenduskava meetme 1.4 «Väikesemahuline rannapüük» (edaspidi meede 1.4) raames toetatavad tegevused, abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, väikesemahulise rannapüügi investeeringutoetuse (edaspidi toetus) taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded, toetuse maksimaalne määr, omafinantseeringu minimaalne määr, taotluse menetlemise tingimused ja kord, taotluse hindamise kriteeriumid ja kord, taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise tingimused ja kord, toetuse väljamaksete tegemise tingimused ja kord ning toetuse saaja kohustused.
(1) Meetme 1.4 raames toetatakse kalalaevastiku segmenti 4S2 kuuluva kalalaeva ümberehitamist või uute seadmete ja vahenditega varustamist (edaspidi kalalaeva moderniseerimine), mis aitab kaasa ohutuse, töötingimuste, hügieenitingimuste või tootekvaliteedi parandamisele, energiakasutuse tõhustamisele või selektiivsuse suurendamisele.
1) tegevuse elluviimisega kaasnev tellitud projekteerimistöö;
(3) Meetme 1.4 raames on abikõlblikud järgmised kulud:
10) päästevahendi (päästevest, signaalrakett jms) ostmise, kapitalirendi ja paigaldamise kulu;
11) tuletõrje- ja avariivarustuse ostmise, kapitalirendi ja paigaldamise kulu;
16) programmiperioodi jooksul ühe kalalaeva kohta kuni kahe hülgekindla püügivahendi ostmise ja kapitalirendi kulu;
17) nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõike 6 punkti e nõuetele vastava püügivahendi ümberehitamise kulu;
18) nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõike 6 punkti e nõuetele vastava seadme ostmise ja kapitalirendi kulu;
19) muu kalalaeva seadme ostmise, kapitalirendi ja paigaldamise kulu, v.a punktis 7 nimetatud kulu;
20) «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 198 lõike 3 punktis 11 toodud kohustuse täitmisega kaasnev kulu;
21) ettevalmistava töö kulu, mis moodustab kuni 12% toetatava tegevuse abikõlblikust maksumusest.
6) juriidiliseks konsultatsiooniks, raamatupidamisteenuse eest tasumiseks, patendi ja litsentsi ostmiseks ning teostatavusuuringuks tehtud kulutus, välja arvatud ettevalmistava töö kulu;
13) [kehtetu - RT I, 09.03.2012, 2 - jõust. 12.03.2012]
16) ettevalmistava töö kulu osas, mis ületab § 4 lõike 3 punktis 21 sätestatud piirmäära;
18) kala säilitamiseks kasutatava ruumi suurendamisega kaasnev kulu.
(1) Toetust võib taotleda äriühing või äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja, kes on moderniseeritava kalalaeva omanik või rentnik, kes valdab kalalaeva liisingulepingu alusel, ning kellele on «Kalapüügiseaduse» alusel ja korras antud kaluri kalapüügiluba püügiks merel (edaspidi taotleja).
(1) Toetust võib taotleda nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 26 lõikes 1 nimetatud kalalaeva, mis kuulub kalalaevastiku segmenti 4S2, moderniseerimiseks.
(2) Moderniseeritav kalalaev on vähemalt viis aastat vana. Kalalaeva vanuseks loetakse täisarv, mis võrdub toetuse taotluse rahuldamise otsuse tegemise aasta ja nõukogu määruses (EMÜ) nr 2930/86, kalalaevade omaduste määratlemise kohta (EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1–2), määratletud kalalaeva kasutuselevõtu aasta vahega.
(4) Moderniseerimise tulemusena võib kalalaeva kogumahutavus suureneda üksnes komisjoni määruse nr 1438/2003, millega kehtestatakse nõukogu määruse nr EÜ 2371/2002 III peatükis määratletud ühenduse laevastikupoliitika rakenduseeskirjad (ELT, L 204, 13.08.2003, lk 21–28), artiklis 8 sätestatud tingimustel.
§ 10. Arvamus moderniseerimise kohta
Enne toetuse taotluse esitamist Ametile esitab taotleja Veeteede Ametile tehnilise dokumentatsiooni kalalaeva moderniseerimise kohta, et saada Veeteede Ameti kirjalik arvamus, kas:
(2) Ühe taotlusega võib taotleda toetust ühe kalalaeva moderniseerimiseks.
11) koopia kalalaeva mõõdutunnistusest;
15) selektiivse kalapüügivahendi ostmise korral eksperdi kirjalik arvamus, milles on näidatud, milles seisneb kalapüügivahendite tehnoloogiate erinevus ja kuidas see aitab kaasa selektiivsemale kalapüügile võrreldes kehtivate nõuetega;
16) paragrahvi 4 lõike 3 punktides 15–17 nimetatud kulude puhul eksperdi kirjalik arvamus moderniseerimise nõuetekohasuse kohta;
17) paragrahvis 10 nimetatud tehniline dokumentatsioon ja Veeteede Ameti arvamus.
(2) Kui taotleja andmed ei ole kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse, esitab taotleja toetuse esmakordsel taotlemisel koos taotlusega avalduse oma andmete kandmiseks nimetatud registrisse.
(2) Amet võib teha taotluse osalise rahuldamise otsuse, kui toetust taotletakse mitteabikõlbliku kulu kohta või taotletava toetuse suurus ületab meetme rahastamise sama aasta eelarve jäägi.
(4) Kapitalirendi puhul on kapitalirendi andja «Krediidiasutuste seaduse» alusel ja korras tegutsev krediidiasutus või tema konsolideerimisgruppi kuuluv finantseerimisasutus.
(2) Amet teeb toetuse väljamakse tegemisest keeldumise otsuse, kui taotleja ei ole täitnud §-s 17 nimetatud toetuse väljamakse tegemise tingimusi, ei ole esitanud § 18 punktides 2 ja 3 nimetatud dokumente või kui tehakse kindlaks taotluse rahuldamata jätmise alus.
(1) Toetuse saaja kasutab toetust sihtotstarbeliselt ja mõistlikult ja kõige säästlikumal viisil ning järgib toetatava tegevuse elluviimisel «Kalandusturu korraldamise seaduses» ja selles määruses sätestatud asjakohaseid nõudeid.
(2) Toetuse saaja teavitab viivitamata Ametit kirjalikult tegevuse lõpetamisest või muust ilmnenud asjaolust, mis võib mõjutada toetuse väljamaksmise kohta otsuse tegemist, või toetuse kasutamisega seotud asjaolust, mille tõttu taotluses esitatud andmed ei ole enam täielikud või õiged.
(4) Kuni seitsme aasta möödumiseni Ameti poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest teavitab toetuse saaja viivitamata Ametit kirjalikult:
§ 22. Toetuse taotlemine 2009. aastal
Toetuse taotlemisel 2009. aastal ei kohaldata § 2 lõiget 3, kui tegevuse elluviimist ei ole alustatud ning kuludokumendid ei ole väljastatud varem kui 1. jaanuaril 2008. aastal.
§ 23. Määruse muutmine
Lisa 2 Väiksemahulise rannapüügi toetuse avaldus
Lisa 3 Väikesemahulise rannapüügi tegevuskava


Mida peaksin tegema kui tõstetakse pidevalt teisele tööle ja nüüd siis sellisele, mis on lisaks veel ka füüsiliselt liiga raske? - Tööõigus - vastused.ee
Mida peaksin tegema kui tõstetakse...
Küsimus: Mida peaksin tegema kui tõstetakse pidevalt teisele tööle ja nüüd siis sellisele, mis on lisaks veel ka füüsiliselt liiga raske?24.07.2012
Olen tööl olnud 2 aastat ning töötanud kummidetailide kontrollijana. 6 kuud tagasi tõsteti mind lihtsalt teise osakonda, kuna seal, kus ma varem töötasin, tulid masinad seda tööd tegema mida varem mina tegin. See tähendas, et tuli uusi detaile kontrollima hakata. Ja kui ei oleks nõus olnud minema, siis palun väga uks on seal! Nüüd on samalaadne olukord. Vahetuses on 7 inimest ning soov on, et alles jääks vaid 3 inimest. Ülejäänud peaksid minema press-seadme taha edaspidi. Aga minule käib see üle jõu kuna selg ei talu seda koormust seal, on vaja jõudu! Kas peaksin lihtsalt lahkumisavalduse laua peale panema või mis mul selles olukorras teha annaks? Tegelikult on see ju koondamine.
Töölepingut saab muuta ainult poolte kokkuleppel (TLS § 12).
See tähendab, et kõik muudatused töö iseloomus ja -korralduses peavad olema fikseeritud kirjalikult.
Kirjeldatud olukord annab põhjust arvata, et tööandja on juba mitmel korral rikkunud töölepinguseadusest tulenevaid ettekirjutusi.
Tööandjal on kohustus pakkuda töötajale võimaluse korral teist tööd, kui töösuhte jätkamine kokkulepitud tingimustel muutub võimatuks töömahu vähenemise või töö ümberkorraldamise tõttu (TLS § 89 lg 3). Kui seda võimalust ei ole, on tegu sisuliset töölepingu erakorralise ülesütlemisega tööandja poolt majanduslikel põhjustel ehk koondamisega (TLS § 89 lg 1).
Tööandja peab töötajatele tegema kirjalikult taasesitatavas vormis töölepingu ülesütlemisavalduse (TLS § 95 lg1), seda põhjendama (TLS § 95 lg 2) ning järgima selle protseduuri kõiki ettekirjutusi ning etteteatamise tähtaegu.
Etteteatamise aeg Teie staaži puhul on 30 kalendripäeva (TLS § 97 lg 2 p 2).
Siinkohal ei pea mõistlikuks omal tahtel töölepingu lõpetamist (töölepingu korraline ülesütlemine), sest sellega loobute vabatahtlikult ka Teile ettenähtud hüvitistest nii tööandjalt, kui Töötukassalt.
Õiglast töösuhet ja õiget asjaajamist!


Jõustumine: 10.06.201901.07.2016
RT IV, 28.06.2016, 25
Määrus kehtestatakse jäätmeseaduse § 66 lg 2 ja 4, § 67 lg 1 ja 3, § 68 lg 1, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 366 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse Haapsalu linnas korraldatud jäätmeveo rakendamise kord, mille ülesandeks on kindlaks määrata:
5) korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise kord.
(2) Määrusega kehtestatakse Haapsalu linnas asuvate ja tegutsevate jäätmevaldajate erandkorras korraldatud jäätmeveost tähtajaks vabastamise kord.
4) koodiga 20 olmejäätmed (kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed kaubandus-, tööstus- ja ametiasutusjäätmed), sh liigiti kogutavad jäätmed ja koodiga 15 01 10* (ohtlikke aineid sisaldavad või nendega saastunud pakendid), va 20 01 37* (ohtlikke aineid sisaldav puit).
Haapsalu linna veopiirkond on omavalitsuse haldusterritoorium, mis koos teiste korraldatud jäätmeveo hankes osalevate omavalitsustega moodustavad ühtse korraldatud jäätmeveo veopiirkonna. Ühtse veopiirkonna moodustavad:
1. Haapsalu linn
2. Ridala vald
1) vanapaber ja kartong;
2) segaolmejäätmed;
4) suurjäätmed.
(5) Jäätmevaldaja nõudmisel toimuv jäätmeveo maksimaalne sagedus ei pea kompaktse hoonestusega ja/või tiheasustusaladel olema sagedasem, kui kolm korda nädalas ja hajaasustusaladel üks kord nädalas.
1) 30-l kilekott;
2) 80-l konteiner;
3) 140-l konteiner;
4) 240-l konteiner;
5) 300-l konteiner;
6) 600-l konteiner;
7) 660-l konteiner;
8) 800-l konteiner;
9) 1100-l konteiner;
10) 1500-l konteiner;
11) 2500-l konteiner;
12) 4500-l konteiner;
13) 32000-l multiliftkonteiner (presskonteiner).
1) 240-l konteiner;
2) 600-l konteiner;
3) 660-l konteiner;
4) 1100-l konteiner;
5) 2500-l konteiner;
6) 4500-l konteiner.
(4) Jäätmevaldajal on lubatud kasutada § 5 lõikes 1 toodust erinevat konteinerit, kui see on jäätmeveokiga tühjendatav ja selle erinevus mahub järgmistesse piiridesse:
1) 30-liitrisest segaolmejäätmete kilekotist suurem kuni 20%;
2) 80-liitrisest, 140-liitrisest ja 240-liitrisest segaolmejäätmete konteineri mahust suurem või väiksem kuni 15%;
3) 300-liitrisest, 600-liitrisest, 800-liitrisest segaolmejäätmete konteineri mahust ja 240-liitrisest, 600-liitrisest ja 660-liitrisest vanapaberi ja kartongi konteineri mahust suurem või väiksem kuni 10%;
4) 1100-liitrisest, 1500-liitrisest, 2500-liitrisest, 4500-liitrisest segaolmejäätmete konteineri mahust ja 1100-liitrisest, 2500-liitrisest ja 4500-liitrisest vanapaberi ja kartongi konteineri mahust suurem või väiksem kuni 5%;
5) 32 000-liitrisest segaolmejäätmete multiliftkonteineri mahust suurem või väiksem kuni 1%.
(5) Kontsessionäär ei tohi lubatud kõikumise piiridesse jäävat konteinerit maksustada lõigetes 1 ja 2 esitatud mahuga konteinerite hinnast erineva hinnaga.
(3) Teenustasude muutmise õigus on linnavalitsusel. Uute teenustasude jõustumine sätestatakse Hankija ja Kontsessionääri vahelise jäätmehoolduslepinguga.
1) alates 2013. aasta 1. jaanuarist – 20,77 eurot;
2) alates 2014. aasta 1. jaanuarist – 24,86 eurot;
3) alates 2015. aasta 1. jaanuarist – 29,84 eurot.
(7) Kui Vedaja annab jäätmed üle ladestustasu mittevõtvale taaskasutusettevõttele, on omavalitsusel õigus esitada Vedajale hinnamuutuse taotlus, arvestamata sealjuures § 6 lõigetes 1, 4 ja 6 nimetatud kitsendusi.
§ 7. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamise ainuõiguse andmiseks teenuste kontsessiooni korraldamine
(2) Hanke võitnud kontsessionäärile antakse ainuõigus kuni viieks aastaks.
(3) Pakkumuse hindamiseks moodustatakse komisjon.
1) kontsessionäär ei ole alustanud veopiirkonnas korraldatud jäätmevedu vastavalt jäätmeseaduse § 85 lõike 1 punktile 3, st ei ole alustanud vedu ühe nädala jooksul loas märgitud tähtajast arvates ega ole esitanud taotlust tegevuse algusaja muutmiseks;
2) kontsessionäär ei ole varustanud konteinereid rentida või osta soovivaid jäätmevaldajaid kogumismahutitega hiljemalt lepingus sätestatud olmejäätmete vedamise alustamise tähtpäevale eelnevaks päevaks;
4) kontsessionäär on rikkunud jäätmekäitlust reguleerivate või muude õigusaktide nõudeid või omavalitsuste ja kontsessionääri vahelist lepingut.
(1) Tunnistada kehtetuks Haapsalu Linnavolikogu 25.01.2013 määrus nr 69 „Korraldatud jäätmeveo rakendamise kord“.
RT IV, 07.06.2019, 6


Põllumajandustoodete eraladustamise täpsem kord, nõuded käitlemisruumide, sealhulgas hoiu- ja säilitusruumide kohta, milles eraladustatavaid põllumajandustooteid hoitakse, samuti väljastatava asjakohase sertifikaadi vorm, pakkumise vorm ning eraladustamislepingu sõlmimise taotluse vorm – Riigi Teataja
Põllumajandustoodete eraladustamise täpsem kord, nõuded käitlemisruumide, sealhulgas hoiu- ja säilitusruumide kohta, milles eraladustatavaid põllumajandustooteid hoitakse, samuti väljastatava asjakohase sertifikaadi vorm, pakkumise vorm ning eraladustamislepingu sõlmimise taotluse vorm
RTL 2004, 48, 824
Vastu võetud 20.04.2004 nr 42
Määrus kehtestatakse « Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» (RT I 2004, 24, 163) § 6 lõike 3, § 34 lõigete 3 ja 4 ja § 48 lõike 2 ning Euroopa Komisjoni määruse 2771/1999/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Liidu Nõukogu määruse 1255/1999/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad või- ja kooreturul sekkumise osas (EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11–43), artikli 28 lõike 3, artikli 29 lõike 2 ja artikli 35 lõike 1 alusel.
Määrusega kehtestatakse põllumajandustoodete eraladustamise täpsem kord ning nõuded käitlemisruumide, sealhulgas hoiu- ja säilitusruumide kohta, milles eraladustatavaid põllumajandustooteid hoitakse, samuti Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (edaspidi PRIA ) väljastatava asjakohase sertifikaadi vorm, pakkumise vorm ning eraladustamislepingu sõlmimise taotluse vorm.
§2. Eraladustatavat koort, võid ja lõssipulbrit tootva isiku või tema ettevõtte heakskiitmine
Koort, võid ja lõssipulbrit eraladustamiseks toota sooviv isik (edaspidi tootja), kelle ettevõte on «Toiduseaduse» (RT I 1999, 30, 415; 2002, 13, 81; 61, 375; 63, 387; 102, 603; 2004, 27, 177) alusel Veterinaar- ja Toiduameti poolt tunnustatud, esitab PRIA-le iga sel otstarbel kasutatava eraldiseisva tootmisüksuse kohta heakskiidu taotlemiseks lisas 1 toodud vormi kohase taotluse.
§3. Eraladustamiseks toodetav või
Eestis eraladustamiseks toodetav või peab kuuluma kvaliteediklassi «Ekstra kvaliteet», mis vastab Euroopa Komisjoni määruse 2771/1999/EÜ lisas I kehtestatud nõuetele, ning olema vastavalt märgistatud.
§4. Eraladustamislepingu sõlmimine
(1) Eraladustamislepingu sõlmimist taotleva isiku andmed peavad olema kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse. Kui taoleja andmed ei ole sellesse registrisse kantud, esitab taotleja eraladustamislepingu sõlmimise taotlemisel «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 60 lõikes 1 nimetatud avalduse andmete registrisse kandmiseks.
(2) Euroopa Komisjoni määruste 3444/1990/EMÜ artikli 3 lõigete 1, 2 ja 4, 3446/1990/EMÜ artikli 3 lõigete 1, 2 ja 4 ning 907/2000/EÜ artikli 4 lõigete 2, 3, 4 ja 6 kohane pakkumise või eraladustamislepingu sõlmimise taotluse esitab isik PRIA-le lisades 2, 3 ja 4 toodud vormil.
(3) Isik, kes soovib sõlmida Euroopa Komisjoni määruse 2771/1999/EÜ artiklis 26 nimetatud koore ja või eraladustamislepingut või määruse 214/2001/EÜ artiklis 26 nimetatud lõssipulbri eraladustamislepingut (edaspidi lepingupool), esitab PRIA-le lisas 5 toodud vormi kohase taotluse.
(4) Lõikes 3 nimetatud toodete kohta teises Euroopa Liidu liikmesriigis eraladustamislepingu sõlmimisel nõutava kvaliteedisertifikaadi saamiseks esitab lepingupool PRIA-le lisas 6 toodud vormi kohase taotluse.
§5. Nõuded laole ja ladustamisele
(1) Laona kasutatav külmhoone ja lihalõikusettevõte (-üksus) ning lihapakkimisettevõte (-üksus), kus toimub eraladustatava liha konditustamine või tükeldamine ja pakkimine, peab olema «Toiduseaduse» alusel tunnustatud.
(2) Ühe eraladustamislepinguga hõlmatud tooted peavad olema ladustatud ühes laos, paigutatuna eraldi eraladustamislepinguga mitte hõlmatud toodetest.
(3) Järelevalve teostamise võimaldamiseks peavad eraladustatavad tooted olema paigutatud selliselt, et kaubaaluste vahele jääks vähemalt 60 cm;
§6. Eraladustatavate toodete märgistus
Kui laopidaja laoarvestuse süsteem võimaldab koore ja või lattu toimetamise päeval Euroopa Komisjoni määruse 2771/1999/EÜ artikli 28 lõikes 3 nimetatud andmete sisestamist, ei pea lattu toimetamise kuupäeva pakendile märkima.
§7. Eraladustatava toote lattu paigutamine, tükeldamine, konditustamine ja kvaliteedi vähenemine
(1) Lepingupool on kohustatud saatma PRIA-le liha lattu paigutamise, tükeldamise või konditustamise kohta teated järgmiselt:
1) Euroopa Komisjoni määruste 3444/1990/EMÜ artikli 3 lõike 4 punktis b, 3446/1990/EMÜ artikli 3 lõike 4 punktis b ja 907/2000/EÜ artikli 4 lõike 6 punktis b nimetatud liha lattu paigutamise kavatsusest teatatakse lisas 7 toodud vormil;
2) ladustusaja pikendamise taotlus, kus sisaldub eraladustamislepingu number ja taotletava ladustusaja lõpptähtpäev esitatakse kirjalikult allkirjastatuna lepingupoole esindaja poolt;
3) Euroopa Komisjoni määruste 3446/1990/EMÜ artikli 4 lõikes 2 ja 907/2000/EÜ artikli 5 lõikes 2 nimetatud liha tükeldamise või konditustamise kohta ning loomade, kelle rümpasid kavatsetakse ladustada, tapmise kohta teatatakse kirjalikult nende toimumise kuupäev;
4) Euroopa Komisjoni määruste 3444/90/EMÜ artikli 3 lõike 4 punktis c; 3446/90/EMÜ artikli 3 lõike 4 punktis c ja 907/2000/EÜ artikli 4 lõike 6 punktis c nimetatud lattu paigutamisega seotud dokumentidena esitatakse lisas 8 toodud vormi kohane liha lattu paigutamise aruanne.
(2) Euroopa Komisjoni määruse 2771/1999/EÜ artikli 35 lõikes 1 nimetatud eraladustatava koore ja või kvaliteedi vähenemisel esitab lepingupool riknenud koore ja või laost väljavahetamiseks PRIA-le lisas 9 toodud vormi kohase taotluse.
§8. Eraladustatava toote laost väljaviimine
(1) Euroopa Komisjoni määruste 3444/1990/EMÜ artikli 9 lõikes 5 ja 907/2000/EÜ artikli 18 lõikes 1 nimetatud ekspordiks liha laost väljaviimisest teavitab lepingupool PRIA-t lisas 10 toodud vormil.
(2) Euroopa Komisjoni määruste 3444/1990/EMÜ artikli 9 lõikes 5, 3446/1990/EMÜ artikli 9 lõikes 4 ja 907/2000/EÜ artikli 18 lõikes 1 nimetatud liha laost väljaviimisest lepingupool PRIA-t lisas 11 toodud vormil.
(3) Eraladustatava koore ja või partii laost väljaviimine võib toimuda vähemalt ühe tonni suuruste osade kaupa, välja arvatud viimane osa partiist, mis võib olla väiksem kui üks tonn.
§9. Eraladustamistoetuse taotlemine
(1) Veise- lamba- ja sealiha eraladustamistoetuse ettemakse ja eraladustamistoetuse taotlused esitatakse PRIA-le järgmistel vormidel:
1) Euroopa Komisjoni määruste 3444/1990/EMÜ artikli 6 lõikes 4, 3446/1990/EMÜ artikli 6 lõikes 4 ja 907/2000/EÜ artiklis 11 nimetatud toetuse ühekordse ettemaksmise taotlus lisas 12 toodud vormil;
2) Euroopa Komisjoni määruste 3444/1990/EMÜ artikli 7 lõikes 1, 3446/1990/EMÜ artikli 7 lõikes 1 ja 907/2000/EÜ artikli 12 lõikes 1 nimetatud toetuse maksmise taotlus ja tagatise vabastamise taotlus lisas 13 toodud vormil, millele lisatakse lisa 14 kohasel vormil liha laost välja viimise aruanne, kui osa lepingualusest lihast on laost välja viidud enne maksimaalse ladustusaja lõppu.
(2) Euroopa Komisjoni määruste 3444/1990/EMÜ artikli 7 lõikes 1, 3446/1990/EMÜ artikli 7 lõikes 1 ja 907/2000/EÜ artikli 12 lõikes 1 nimetatud tõendavate dokumentidena esitatakse PRIA-le koopiad laoarvestuse dokumentidest ning alusdokumentidest ja kolmandasse riiki eksporti tõendavatest dokumentidest.
(3) Euroopa Komisjoni määruste 2771/1999/EÜ artikli 34 lõikes 3 nimetatud koore ja või eraladustamistoetuse ja 214/2001/EÜ artikli 34 lõikes 3 nimetatud lõssipulbri eraladustamistoetuse saamiseks esitab lepingupool PRIA-le lisas 15 toodud vormi kohase taotluse.
(4) Euroopa Komisjoni määruse 2771/1999/EÜ artikli 34 lõikes 4 nimetatud koore ja või eraladustamistoetuse ettemakse saamiseks esitab lepingupool PRIA-le lisas 16 toodud vormi kohase taotluse.
§10. Järelevalve
(1) Laopidaja on kohustatud tagama, et järelevalve teostamiseks oleks laos eraladustatavate toodete massi määramiseks sobiv taadeldud kaal.
(2) Järelevalve teostamise ajal peab kohal viibima laopidaja või taotleja poolne pädev isik, kes annab vajalikku teavet ning osutab nõutavat abi.
§11. Laoarvestuse dokumentide säilitamine
Lepingupool ja laopidaja säilitavad eraladustamislepinguga seotud laoarvestuse dokumente ja eraladustamislepingut seitse aastat.
Märkus. Lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. (Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lg 2; riigisekretäri 26. aprilli 2004. a resolutsioon nr 17-1/0403753.)


Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ning päritolunimetuste ja garanteeritud traditsiooniliste eritunnustega toodete nimetuste registreerimise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord – Riigi Teataja
Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ning päritolunimetuste ja garanteeritud traditsiooniliste eritunnustega toodete nimetuste registreerimise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord
Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ning päritolunimetuste ja garanteeritud traditsiooniliste eritunnustega toodete nimetuste registreerimise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord - sisukord
§ 4 Vastuväide taotlusele
§ 5 Taotluse edastamise otsustamine
§ 6 Spetsifikaadi muutmise taotlus
§ 7 Vastuväide Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud taotlusele ja spetsifikaadi muutmise taotlusele
RT I, 29.08.2015, 3
Vastu võetud 18.07.2011 nr 67
RT I, 22.07.2011, 2
Määrus kehtestatakse „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 73 lõike 3 ja „Geograafilise tähise kaitse seaduse” § 1 lõike 2 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta (ELT L 93, 31.03.2006, lk 1–11) artikli 7 lõigete 4 ja 5 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (ELT L 93, 31.03.2006, lk 12–25) artikli 5 lõike 8 ja artikli 7 lõike 2 alusel.
(1) Euroopa Ühenduses põllumajandustoodete või toidu registreerimiseks geograafilise tähisena või päritolunimetusena esitab nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõigete 1 ja 2 tingimustele vastav ning õigustatud huvi omav rühm (edaspidi taotleja) Maaeluministeeriumile (edaspidi ministeerium) nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõike 3 ja vajaduse korral artikli 5 lõike 9 nõuete kohase registreerimistaotluse (edaspidi taotlus).
(2) Lõikes 1 nimetatud taotlusega koos esitatakse:
1) geograafilise piirkonna kaart A4-formaadis;
2) nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklis 4 nimetatud spetsifikaat;
3) komisjoni määruse (EÜ) nr 1898/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 170, 06.07.2010, lk 57–75), lisas 1 sätestatud vormi kohane koonddokument;
4) vajaduse korral taotluses märgitud asjaolusid tõendavad dokumendid.
(3) Euroopa Ühenduses põllumajandustoodete või toidu registreerimiseks traditsioonilise eritunnusega toote nimetusena esitab nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 7 lõigetes 1 ja 2 nimetatud taotleja ministeeriumile komisjoni määruse (EÜ) nr 1216/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 109, 30.04.2010, lk 4–16), lisas 1 toodud vormi kohase taotluse.
(4) Lõikes 3 nimetatud taotlusega koos esitatakse:
1) nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 artiklis 6 nimetatud spetsifikaat;
2) taotleja soovi korral nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõikes 2 nimetatud avaldus nimetuse reserveerimiseks;
3) vajaduse korral taotluses märgitud asjaolusid tõendavad dokumendid.
(5) Lõigetes 1–4 nimetatud dokumendid esitatakse ministeeriumile elektrooniliselt ja paberkandjal kahes eksemplaris.
(1) Taotluse saamisel kontrollib ministeerium taotluse ja koos sellega esitatavate dokumentide olemasolu ning nende nõuetekohasust.
(2) Kui esitatud taotluses või spetsifikaadis esineb puudusi, määrab ministeerium taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui puudusi tähtaegselt ei kõrvaldata, võib ministeerium jätta taotluse läbi vaatamata.
(3) Taotluse läbi vaatamata jätmisest teatab ministeerium taotlejale kirjaga, milles põhjendatakse taotluse läbi vaatamata jätmist.
(1) Nõuetekohase geograafilise tähise ja päritolunimetuse taotluse puhul avaldab ministeerium oma veebilehel taotleja nime, aadressi, koonddokumendi ja spetsifikaadi.
(2) Nõuetekohase garanteeritud traditsioonilise eritunnuse nimetuse taotluse puhul avaldab ministeerium oma veebilehel taotleja nime, aadressi ja spetsifikaadi.
(3) Ministeerium võimaldab soovijal tutvuda taotlusega.
(4) Lisaks avaldab ministeerium oma veebilehel taotlusele vastuväite esitamise korda käsitleva teabe.
§ 4. Vastuväide taotlusele
(1) Õigustatud huvi omav isik võib esitada põhjendatud vastuväite taotlusele kolme kuu jooksul arvates ministeeriumi veebilehel taotluse avaldamisest. Pärast nimetatud tähtaega esitatud vastuväite võib jätta läbi vaatamata.
(2) Vastuväide esitatakse määruse lisas toodud vormi kohaselt koos vastuväite aluseks olevaid asjaolusid tõendavate dokumentidega.
(3) Ministeerium kontrollib vastuväite vastavust nõukogu määruses (EÜ) nr 509/2006 või nõukogu määruses (EÜ) nr 510/2006 sätestatud tingimustele 15 tööpäeva jooksul arvates vastuväite saamisest ning teavitab vastuväite esitajat tingimustele mittevastavast vastuväitest posti teel tähtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga.
(4) Ministeerium teavitab põhjendatud vastuväitest taotluse ja vastuväite esitajat, paludes neil saavutada kokkulepe ning teavitada sellest ministeeriumi kirjalikult ühe kuu jooksul arvates vastuväite esitamisest.
(5) Lõikes 4 nimetatud tähtaja jooksul ministeeriumi teavitamata jätmise korral teeb ministeerium 15 tööpäeva jooksul vastuväite rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse.
§ 5. Taotluse edastamise otsustamine
(1) Ministeerium teeb taotluse edastamise või edastamata jätmise otsuse kuue kuu jooksul arvates taotluse saamisest. Taotluse edastamise otsuse tegemise korral edastab ministeerium taotluse viivitamata Euroopa Komisjonile.
(2) Lõikes 1 nimetatud otsus tehakse taotlejale ja muudele menetlusosalistele teatavaks kümne tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
§ 6. Spetsifikaadi muutmise taotlus
(1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklite 6 ja 7 alusel registreeritud nimetuse spetsifikaadi muutmiseks esitab § 1 lõikes 1 nimetatud nõuetele vastav taotleja ministeeriumile komisjoni määruse (EÜ) nr 1898/2006 lisas 6 sätestatud vormi kohase muutmise taotluse elektrooniliselt ja paberkandjal kahes eksemplaris.
(2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 artiklite 8 ja 9 alusel registreeritud nimetuse spetsifikaadi muutmiseks esitab § 1 lõikes 3 nimetatud nõuetele vastav taotleja ministeeriumile komisjoni määruse (EÜ) nr 1216/2007 lisas 6 toodud vormi kohase muutmise taotluse elektrooniliselt ja paberkandjal kahes eksemplaris.
(3) Spetsifikaadi muutmise taotlust menetletakse §-des 1–5 sätestatud korras.
§ 7. Vastuväide Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud taotlusele ja spetsifikaadi muutmise taotlusele
(1) Vastuväide Euroopa Liidu teises liikmesriigis esitatud taotlusele ja spetsifikaadi muutmise taotlusele esitatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 artiklis 9 või nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklis 7 sätestatud korras.
(2) Vastuväide Euroopa Liidu teises liikmesriigis esitatud taotlusele ja spetsifikaadi muutmise taotlusele esitatakse põllumajandustoodete ja toidu päritolunimetuse ja geograafilise tähise puhul komisjoni määruse (EÜ) nr 1898/2006 lisas 3 toodud vormil ning traditsioonilise eritunnusega põllumajandustoodete ja toidu nimetuse puhul komisjoni määruse (EÜ) nr 1216/2007 lisas 3 toodud vormil ministeeriumile elektrooniliselt ja paberkandjal kahes eksemplaris. Vastuväitele lisatakse vastuväite esitamise põhjust tõendavad dokumendid.
(3) Ministeerium edastab Euroopa Komisjonile vastuväite viivitamata.
Lisa Vastuväide


§ 631 Riiklik järelevalve
§ 632 Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 633 Vahetu sunni kasutamine
§ 634 Sunniraha määr
§ 65 Radioaktiivset ainet sisaldava kauba valmistamine
§ 66 Kiirgusallika ja radioaktiivse jäätme vedu üle riigipiiri
RT I, 30.12.2015, 19
(7) Arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatut, kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega tasuliste teenuste täpsustatud loetelu ja tasu määrad teenuse osutamiseks tehtud kulutuste ulatuses, võttes aluseks teenuse osutamiseks vajalikud tööjõu-, materjali-, seadmete ja üldkulud.
431) sekkumises osalev radioaktiivsete jäätmete käitleja – eelkõige avarii- ja püsikiirituse olukorras sekkumises osalev juriidiline isik, kes on selleks nimetatud valdkonna eest vastutava ministri käskkirjaga;
50) vabastamistase – koguaktiivsuse või eriaktiivsuse väärtus, millega võrdse või millest väiksema väärtuse korral võib iga kiirgustegevusluba nõudva kiirgustegevuse käigus tekkivad radioaktiivsed ained või radioaktiivseid aineid sisaldavad materjalid vabastada valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud korra alusel käesoleva seaduse nõuete kohaldamisest;
§ 7. – § 13. [Kehtetud - RT I, 13.03.2014, 2 - jõust. 23.03.2014]
(7) Kiirgustegevuses tekkinud radioaktiivsete ainete või radioaktiivsete ainetega saastunud esemete vabastamistasemed ning nende vabastamise, ringlusse võtmise ja taaskasutamise nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
Kiirgustegevusloa andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise menetluse tähtajad ning kiirgustegevusloa taotluse täpsustatud nõuded, taotluse vormid ja kiirgustegevusloa vormid kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Radionukliidide aktiivsustasemed ning kiirgusallika asukohaks olevatele ruumidele, samuti ruumide ja kiirgusallika märgistamisele esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(2) Kiirgustöötaja ja elaniku efektiivdooside seire ja hindamise korra ning radionukliidide sissevõtust põhjustatud dooside doosikoefitsientide ning kiirgus- ja koefaktori väärtused kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(7) Kvalifitseeritud kiirguseksperdi litsentsija selle taotluse vormi ning litsentsiandmise, pikendamise, peatamise ja kehtetuks tunnistamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(9) Kvalifitseeritud kiirguseksperdina võib töötada ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Keskkonnaamet.
(2) Välistöötaja kiirgusseireandmetele ja vormistamisele esitatavad nõuded ning välistöötaja doosikaardi vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
Kiirgustöötaja kiirgusohutusalase koolitamise nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
Kiirgusohutusnõuded meditsiiniradioloogia protseduuride teostamisel ja meditsiinikiiritust saavate isikute kaitse nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Sekkumis- ja tegutsemistasemed ning hädaolukorrakiirituse piirmäära, mis on aluseks kiirgushädaolukorra lahendamise plaani koostamisel ja inimeste kaitsmise meetmete rakendamisel, kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Sekkumises osaleva radioaktiivsete jäätmete käitleja nimetab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga.
(5) Radioaktiivsete jäätmete klassifikatsiooni ning radioaktiivsete jäätmete registreerimise, käitlemise ja üleandmise täpsustatud nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(6) Radioaktiivsete jäätmete vastavusnäitajad kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 631. Riiklik järelevalve
Kiirgusohutuse riiklikku järelevalvet teostab Keskkonnainspektsioon.
§ 632. Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 633. Vahetu sunni kasutamine
§ 634. Sunniraha määr
§ 65. Radioaktiivset ainet sisaldava kauba valmistamine
§ 66. Kiirgusallika ja radioaktiivse jäätme vedu üle riigipiiri
(1) Radioaktiivset ainet sisaldava kiirgusallika, radioaktiivse jäätme või §-s 65 loetletud kauba veo eest üle riigipiiri vastava loata –


Töötervishoiu- ja tööohutusalase väljaõppe ja täiendõppe kord – Riigi Teataja
Töötervishoiu- ja tööohutusalase väljaõppe ja täiendõppe kord - sisukord
2 ÕPE KOOLITUSASUTUSES
§ 2 Õppe korraldamine
§ 3 Esmaabiandja väljaõpe ja täiendõpe
§ 31 Koolitusasutuse registreerimine
3 TÖÖTAJA JUHENDAMINE JA VÄLJAÕPE TÖÖKOHAL
§ 4 Sissejuhatav juhendamine
§ 5 Esmajuhendamine
§ 6 Väljaõpe
§ 7 Täiendjuhendamine
§ 8 Juhendamise, väljaõppe ja iseseisvale tööle lubamise registreerimine
Vastu võetud 14.12.2000 nr 80
RTL 2000, 136, 2157
27.02.2001 RTL 2001, 35, 469 17.03.2001
Määrus kehtestatakse «Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse» paragrahvi 2 lõike 3 alusel.
(1) Käesolev kord reguleerib:
1) töökeskkonnavoliniku ja töökeskkonnanõukogu liikmete töötervishoiu- ja tööohutusalast väljaõpet ning täiendõpet;
2) töökeskkonnaspetsialisti täiendõpet;
3) tööandja (tööandja esindaja) täiendõpet, kui ta täidab töökeskkonnaspetsialisti kohustusi;
4) ettevõttes esmaabiandja väljaõpet ja täiendõpet;
5) töötaja töötervishoiu- ja tööohutusalast juhendamist ja väljaõpet töökohal.
2. peatükk ÕPE KOOLITUSASUTUSES
§ 2. Õppe korraldamine
(1) Tööandja korraldab töökeskkonnavolinikule ja töökeskkonnanõukogu liikmetele töötervishoiu- ja tööohutusalase väljaõppe hiljemalt kahe kuu jooksul alates nende valimisest või määramisest. Nende väljaõpet võib teha koolitaja (edaspidi koolitusasutus) 24-tunnise õppekava alusel (lisa 1).
[RTL 2001, 35, 469 - jõust. 17.03.2001]
(2) Töökeskkonnavolinike ja töökeskkonnanõukogu liikmete täiendõpe korraldatakse kursusena, mille teemad ja õppekava kinnitab koolitusasutus, lähtudes tööandjate ja töötajate vajadustest. Tööandja suunab töökeskkonnavoliniku ja töökeskkonnanõukogu liikmed täiendõppele, kui:
(3) Töökeskkonnaspetsialist peab läbima täiendõppe koolitusasutuses mitte harvem kui kord viie aasta jooksul, vajadusel ka lõike 2 punktides 1–4 nimetatud juhtudel. Täiendõppe teemad valib ja õppekava kinnitab koolitusasutus tööandja ja töötajate vajadusest lähtuvalt.
(4) Juhul kui tööandja (tööandja esindaja) täidab töökeskkonnaspetsialisti kohustusi ise, peab ta läbima täiendõppe koolitusasutuses mitte harvem kui kord viie aasta jooksul, vajadusel ka lõike 2 punktides 1–4 nimetatud juhtudel.
(5) Iga väljaõppekursus lõpeb osalejate teadmiste kontrolliga.
(6) Koolitusasutus peab väljastama igale õppekursuse lõpetajale või õppepäeval osalejale tunnistuse, kus on märgitud läbitud teemad ja nende mahud, tunnistuse number ja koolitusasutuse nimi.
§ 3. Esmaabiandja väljaõpe ja täiendõpe
(1) Tööandja korraldab ettevõttes esmaabi andvale töötajale väljaõppe hiljemalt ühe kuu jooksul alates tema määramisest.
(2) Ettevõttes esmaabiandja väljaõppe eesmärk on põhiteadmiste ja praktiliste oskuste andmine kannatanu elu päästmiseks õnnetusjuhtumi korral ning esmaabi osutamiseks. Väljaõppekursuse aluseks on Eesti Punase Risti 16-tunnine õppekava (lisa 2).
(3) Tööandja suunab esmaabiandja täiendõppele iga kolme aasta järel. Täiendõppe eesmärk on korrata ja süvendada väljaõppekursusel omandatud teadmisi ja oskusi. Esmaabiandjate täiendõppekursuse minimaalne kestus on kuus tundi.
(4) Esmaabiandjate väljaõpet ja täiendõpet koolitusasutuses võib läbi viia meditsiinitöötaja, kes on läbinud Eesti Punase Risti või muu pädeva asutuse esmaabiõpetajate koolituskursuse ning omab sellekohast tunnistust.
(5) Koolitusasutus peab kursuse lõpetanud esmaabiandjale väljastama pärast teadmiste kontrolli tunnistuse.
§ 31. Koolitusasutuse registreerimine
(1) Paragrahvi 1 lõike 1 punktides 1–4 nimetatud koolitusega võivad tegelda Sotsiaalministeeriumis registreeritud koolitusasutused.
(2) Registreerimiseks esitab koolitusasutus Sotsiaalministeeriumile avalduse, milles märgitakse ära:
1) koolitusasutuse nimi, tegevuskoha aadress ja kontaktandmed;
2) õppekavad (teemad ja nende maht);
3) lektorite nimed ja kontaktandmed;
4) kasutatavate õppematerjalide loetelu.
(3) Avaldusele tuleb lisada lektorite pädevust tõendavate dokumentide koopiad ja väljastatava tunnistuse näidis.
(4) Sotsiaalministeeriumi pädeval ametnikul on õigus kontrollida töötervishoiu- ja tööohutusalase koolituse kvaliteeti.
3. peatükk TÖÖTAJA JUHENDAMINE JA VÄLJAÕPE TÖÖKOHAL
§ 4. Sissejuhatav juhendamine
(1) Töötaja sissejuhatava juhendamise viib l��bi töökeskkonnaspetsialist tööandja kinnitatud juhendi alusel enne töötaja tööle asumist.
(2) Sissejuhatav juhendamine peab sisaldama:
1) ettevõtte töökorralduse, sisekorraeeskirjade ning töötervishoidu ja tööohutust reguleerivate õigusaktide tutvustamist;
2) töötervishoiu ja tööohutuse tagamiseks rakendatavate abinõude tutvustamist;
3) juhiseid käitumiseks õnnetusohu või tööõnnetuse korral;
4) juhiseid keskkonna saastamisest hoidumiseks;
5) töötaja kohustusi ja õigusi vastavalt õigusaktides sätestatule;
6) töökeskkonnavoliniku, esmaabiandja ja tööinspektsiooni kohaliku asutuse kontaktandmete tutvustamist.
§ 5. Esmajuhendamine
(1) Töötaja esmajuhendamise töötamiskohal, kus töötaja hakkab oma tööülesandeid täitma, viib läbi tööandja poolt määratud pädev isik.
(2) Esmajuhendamisel tutvustatakse töötajale:
1) tööandja poolt koostatud ja kinnitatud ohutusjuhendeid tehtava töö või kasutatavate seadmete, masinate, tööriistade, veokite ja muude töövahendite kohta;
2) töökeskkonna ohutegureid ja vajalike isikukaitsevahendite kasutamist;
3) ergonoomiliselt õigeid tööasendeid ja -võtteid;
4) töötajale ettenähtud töökorraldust;
5) tule- ja elektriohutusnõudeid;
6) hädaabitelefoni, esmaabivahendite ja tulekustutusvahendite asukohta;
7) töökohal kasutatavaid ohumärguandeid ning evakuatsioonipääsude ja -teede asukohta.
§ 6. Väljaõpe
(1) Väljaõpe ohutute töövõtete omandamiseks korraldatakse töötajale pärast esmajuhendamist, vajadusel ka pärast täiendjuhendamist.
(2) Väljaõpe toimub tööajal tööandja poolt määratud spetsialisti või kogenud töötaja juhendamisel.
(3) Väljaõppe kestuse määrab tööandja sõltuvalt ameti- või kutseala spetsiifikast, keerukusest ning töö ohtlikkusest.
(4) Töötaja lubatakse iseseisvale tööle, kui juhendaja on veendunud, et töötaja tunneb töötervishoiu ja tööohutuse nõudeid ja oskab neid praktikas rakendada.
(5) Tööandja võib töötajale väljaõpet mitte korraldada, kui töötaja on töötanud eelnevalt samalaadsel tööl, tunneb ohutuid töövõtteid või kui tema töö laad seda ei nõua.
§ 7. Täiendjuhendamine
(1) Töötaja täiendjuhendamine korraldatakse:
1) uute töötervishoiu ja tööohutuse juhendite või õigusaktide kehtestamisel või kehtivate nõuete muutumisel;
2) töökorralduse muutmisel või kui tema töös on olnud kolmest kuust pikem vaheaeg;
3) tehnoloogia või töövahendite vahetamisel või uuendamisel;
4) töötaja ümberpaigutamisel teisele tööle või tema tööülesannete olulisel muutumisel;
5) kui töötaja rikkus tööohutusnõudeid, mis põhjustas või oleks võinud põhjustada tööõnnetuse;
6) tööde või tegevuse puhul, mis ei kuulu töötaja töölepinguga määratud tööde või ametikohustuste hulka;
7) kui struktuuriüksuse juht või töötaja ise peab seda vajalikuks;
8) kui tööinspektor peab seda vajalikuks.
(2) Täiendjuhendamise sisu ja mahu määrab tööandja.
§ 8. Juhendamise, väljaõppe ja iseseisvale tööle lubamise registreerimine
(1) Töötaja sissejuhatav, esma- ja täiendjuhendamine, väljaõpe ning töötaja iseseisvale tööle lubamine registreeritakse sellekohases päevikus või andmebaasis, kuhu märgitakse:
1) juhendamise või väljaõppe kuupäev ja kestus;
2) juhendatava ja juhendaja ees- ja perekonnanimi ning amet;
3) struktuuriüksus, kuhu töötaja tööle suunati;
4) täiendjuhendamise põhjus;
5) töötajale tutvustatud juhendite ja õigusaktide nimetused;
6) iseseisvale tööle lubamise kuupäev.
(2) Töötaja kinnitab lõikes 1 nimetatud juhendamist, väljaõpet ning iseseisvale tööle lubamist oma allkirjaga.
Sotsiaalministri 14. detsembri 2000. a määruse nr 80 «Töötervishoiu- ja tööohutusalase väljaõppe ja täiendõppe kord»
ETTEVÕTTES ESMAABIANDJATE VÄLJAÕPPEKURSUSE 16-TUNNINE ÕPPEKAVA
Õppekava aluseks on võetud Eesti Punase Risti poolt koostatud esmaabi põhikursus, millele omistati 12. oktoobril 1997. a sertifikaat, mis on kooskõlas Euroopa Punase Risti ja Punase Poolkuu esmaabi õpetamise standardiga.
Teema, sisu
Esmaabi olemus, kannatanu seisundi hindamine, esmaabi andmise taktika.
Uppunu elustamine; elustamine elektriga seotud õnnetuste ja südameinfarkti korral; võõrkeha eemaldamine hingamisteedest; esmaabi osutamine ajukahjustuse korral.
Verejooksu peatamise võtted; šoki olemus ja selle tunnused.
Lahtiste ja kinniste luumurdude iseloomustus; luumurdudega kaasnevad ohud; liigesetraumad (nihestused, nikastused, põrutused); lahastamise viisid.


text:
3-2-1-150-14 Riigikohus 11.02.2015
TsMS § 718
TsMS § 751
VÕS § 36 lg 1
VÕS § 42 lg 3 p 10
TsMS § 423 lg 1 p 6
Maa- ja ringkonnakohus leidsid, et pooled on sõlminud kokkuleppe vaidluse lahendamiseks vahekohtus, ning seetõttu tuleb hagi jätta läbi vaatamata (TsMS § 423 lg 1 p 6). Seda normi ei saa kohaldada pärast vahekohtu menetluse toimumist. TsMS § 428 lg 1 p 2 järgi lõpetab kohus menetluse otsust tegemata, kui samade poolte vaidluses samal alusel sama hagieseme üle on jõustunud menetluse lõpetanud Eesti kohtu lahend või Eestis tunnustamisele kuuluv välisriigi kohtu lahend või vahekohtu otsus või jõustunud lahend kohtueelses menetluses, muu hulgas õiguskantsleri kinnitatud kokkulepe, mis välistab samas asjas uue kohtusse pöördumise. Sellest, kumb säte asjas kohaldub, sõltub, milliseid õiguskaitsevahendeid saab hageja oma väidetud õiguste rikkumisel kasutada. (p 10). Kohtud jätsid lahendamata küsimuse, kas Eesti Jalgpalliliidu apellatsioonikomisjon on vahekohus ja kas vahekohtumenetlus on toimunud või mitte. Kui apellatsioonikomisjon on vahekohus, saab ringkonnakohtus taotleda selle otsuse tühistamist (TsMS § 751 ja 752). (p 11) TsMS § 718 sätestab, milliste vaidluste lahendamiseks (vahekohtu kokkuleppe ese) ei ole vahekohtu kokkuleppe sõlmimine lubatav. Viidatud sätte lg 1 järgi võib vahekohtu kokkuleppe esemeks olla varaline nõue, kuid vahekohtu kokkulepe mittevaralise nõude kohta kehtib üksnes juhul, kui pooled võivad vaidluse eseme suhtes sõlmida kompromissi. Pooled ei saa kompromissilepinguga ümber kujundada seadusest pooltele tulenevaid kohustusi. (p 14) Lisaks TsMS § 718 nõuetele tuleb kohtutel vahekohtu kokkuleppe kehtivuse hindamisel arvestada võlaõigusseaduses sätestatud tüüptingimuste regulatsiooniga. Kui tüüptingimused on saanud lepingu osaks VÕS § 37 mõttes, tuleb hinnata eelkõige VÕS § 42 lg 3 p 10 ja olenevalt asjaoludest ka VÕS § 44 järgi nende kehtivust. Eeltoodud asjaolusid peavad kohtud hindama omal algatusel (vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 7. novembri 2005. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-118-05, p 26; 28. veebruari 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-1-07, p 21; 12. märtsi 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-2-08, p 13). (p 14)
MTÜS §-s 24 sätestatud õiguskaitsevahend on olemuselt ühinguõiguslik õiguskaitsevahend, mida saavad kasutada ühinguga sisesuhtes olevad isikud ning hagejal on õigus eelnimetatud korras kostja kui mittetulundusühingu otsust vaidlustada vaid juhul, kui ta on kostja liikmeks või selle organi liikmeks. Mittetulundusühingu otsusega samas korras võib vaidlustada MTÜS § 31 lg-s 1 ettenähtud organite otsuseid. (vt selle kohta Riigikohtu 9. oktoobri 2013. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-95-13, p 11). (p 12)
3-2-1-95-13 Riigikohus 09.10.2013
TsMS § 371 lg 2 p 2 kohaldamisel ei hinda kohtud tõendeid (vt Riigikohtu 2. mai 2012. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-31-12, p-d 12 ja 13).
Kohus ei tohi hagi menetlusse võtmisest TsMS § 371 lg 2 alusel keelduda põhjusel, et nõue on ebaselge. Kui hageja esitab ebaselge nõude, mis ei ole ilmselgelt õiguslikult perspektiivitu ning asja menetlemine on selle ebaselguse tõttu takistatud, peab kohus TsMS § 3401 lg 1 alusel andma hagejale tähtaja hagiavalduse puuduste kõrvaldamiseks. Juhul kui hageja kohtu määratud tähtajaks hagi ebaselgust ei kõrvalda, peab kohus jätma hagi TsMS § 3401 lg 2 järgi menetlusse võtmata. (p 12)
TsMS annab aluse pooltevahelise vahekohtu kokkuleppe tähelepanuta jätmiseks vaid juhul, kui kostja ei ole sellele õigel ajal tuginenud. TsMS § 330 lg 2 kohaselt tuleb hagi või kaebuse esitamise seadusega lubatavust puudutavad vastuväited esitada korraga ja vastuses hagile või kaebusele või vastamata jätmise korral esimesel kohtuistungil või esimese sisulise taotluse esitamisel kohtule. Hagi lubatavuse kriteeriumid sätestab eelkõige TsMS § 371, mille lg 1 p 8 kohaselt tuleb keelduda hagiavalduse menetlusse võtmisest muu hulgas siis, kui pooled on sõlminud lepingu vaidluse andmiseks vahekohtu lahendada, välja arvatud juhul, kui hagis on vaidlustatud vahekohtu kokkuleppe kehtivust (vt ka Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 14. veebruari 2007. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-9-07, p 12). (p 10)
Kui hageja esitab ebaselge nõude, mis ei ole ilmselgelt õiguslikult perspektiivitu ning asja menetlemine on selle ebaselguse tõttu takistatud, peab kohus TsMS § 3401 lg 1 alusel andma hagejale tähtaja hagiavalduse puuduste kõrvaldamiseks. Juhul kui hageja kohtu määratud tähtajaks hagi ebaselgust ei kõrvalda, peab kohus jätma hagi TsMS § 3401 lg 2 järgi menetlusse võtmata. Kohus ei tohi hagi menetlusse võtmisest TsMS § 371 lg 2 alusel keelduda põhjusel, et nõue on ebaselge. (p 12)
MTÜS § 24 lg-s 7 on peetud silmas, et üldkoosoleku otsusega samas korras võib vaidlustada MTÜS § 31 lg-s 1 ettenähtud organite otsuseid.
MTÜS §-s 24 sätestatud õiguskaitsevahend on oma olemuselt ühinguõiguslik õiguskaitsevahend, mida saavad kasutada ühinguga nn sisesuhtes olevad isikud. (p 11)
3-2-1-130-07 Riigikohus 16.01.2008
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-34-04.
Juhul kui hageja vaidlustab vahekohtu kokkulepet ja hagiavaldus võetakse menetlusse, siis oleks otstarbekas vaidlus vahekohtu kokkuleppe kehtivuse üle lahendada vaheotsusega. Kuigi TsMS § 449 ei sätesta sellisel juhul otseselt vaheotsuse tegemise võimalust, on menetlusökonoomia kaalutlusel võimalik kohaldada analoogia korras TsMS § 449 lg 3, mis käsitleb vaheotsuse tegemist aegumise vastuväite esitamise korral.
Jättes hagi TsMS § 371 lg 2 p 1 alusel menetlusse võtmata, on kohtul kõrgendatud põhjendamiskohustus. Kohus võib TsMS § 371 lg 2 p 1 alusel keelduda hagi menetlusse võtmisest siis, kui hagi alusena esitatud asjaolud välistavad haginõude rahuldamise.
TsMS § 371 lg 1 p 8 järgi ei võta kohus hagiavaldust menetlusse, kui pooled on sõlminud lepingu vaidluse andmiseks vahekohtu lahendada, välja arvatud juhul, kui hagis on vaidlustatud vahekohtukokkuleppe kehtivust.
TsMS § 84 on kooskõlas EL Nõukogu määruse nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (edaspidi Brüsseli I määrus) vastava sättega ja nimelt artikliga 60, mille lõike 1 punkti c kohaselt võib olla juriidilise isiku asukohaks ka tema peamine äritegevuse koht.
3-2-1-9-07 Riigikohus 14.02.2007
Tulenevalt TsMS § 371 lg 1 p-st 8 on kohtutel on kohustus kontrollida omal algatusel hagi lubatavust.
TsMS § 371 lg 1 p-s 6 ja TsMS § 423 lg 1 p-s 6 viidatud hagi all peetakse silmas nii hagisid, mille ese on ainult vahekohtu kokkuleppe kehtivuse vaidlustamine, kui ka hagisid, mille ese on muu hulgas vahekohtu kokkuleppe kehtivuse vaidlustamine.
TsMS annab aluse pooltevahelise vahekohtu kokkuleppe tähelepanuta jätmiseks, kui pool ei ole sellele õigel ajal tuginenud.

matches:
Riigikohus
§ 718
§ 751
§ 36
§ 42
§ 423
§ 423
§ 428
kohus
§ 751
§ 718
§ 718
§ 37
§ 42
§ 44
§ 31
Riigikohus
§ 371
Kohus
§ 371
kohus
§ 3401
kohus
§ 3401
§ 330
§ 371
kohus
§ 3401
kohus
§ 3401
Kohus
§ 371
§ 24
§ 31
Riigikohus
§ 449
§ 449
§ 371
Kohus
§ 371
§ 371
kohus
§ 84
Riigikohus
§ 371
§ 371
§ 423


2 Vee- ja õhusõiduki varude tolliformaalsused
§ 3 Liiduvälise kauba toimetamine vee- või õhusõidukile
§ 4 Liidu kauba toimetamine vee- või õhusõidukile
§ 5 Varude teade
§ 6 Aktsiisikauba varude teade
§ 7 Varude teate esitamise viis ja esitatavad andmed
§ 8 Varude toimetamine vee- või õhusõiduki pardalt liidu tolliterritooriumile
§ 9 Varude toimetamine ühelt vee- või õhusõidukilt teisele
§ 10 Vee- või õhusõiduki varude arvestus
§ 11 Varude vee- või õhusõiduki pardale toimetamise tõendamine
3 Raudteeveeremi varude tolliformaalsused
§ 12 Tarbe- ja kaasavõetava varu toimetamine raudteeveeremile
§ 13 Tarbe- ja kaasavõetava varu toimetamine raudteeveeremilt liidu tolliterritooriumile
§ 14 Raudteeveeremi varude arvestus
RT I, 21.06.2017, 23
Vastu võetud 19.06.2017 nr 38
Määrus kehtestatakse tolliseaduse § 48 lõike 1 alusel.
(1) Määruses sätestatakse tolliformaalsuste teostamine kaasavõetava varu, tolliseaduse § 47 lõikes 2 nimetatud tarbevaru, varuosa ja lisavarustuse (edaspidi varud) suhtes, mis on rahvusvahelisi reise teostaval vee- või õhusõidukil või raudteeveeremil kas teisest Euroopa Liidu liikmesriigist (edaspidi liikmesriik) või liiduvälisest riigist saabumisel või mis toimetatakse vee- või õhusõidukile või raudteeveeremile Eestis viibimise ajal.
(2) Käesolevas määruses sätestatud varude teate esitamine loetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269/1, 10.10.2013, lk 1–101) (edaspidi tolliseadustik) artikli 269 lõike 3 kohaseks ekspordi tollideklaratsiooniga seotud formaalsuseks.
(3) Määrust rakendatakse ka tolliformaalsuste teostamisel rahvusvahelistes vetes sõitva otsingu-, pääste-, jäämurde- või merereostustõrjetöödega tegeleva veesõiduki varude suhtes.
(4) Määrust ei rakendata kaubale, mis toimetatakse ettevõtlusega mitteseotud huvi- või lõbusõiduks kasutatavale vee- või õhusõidukile või raudteeveeremile.
(1) Liikmesriikide vaheliseks reisiks loetakse ka reisi, mille lähte- või sihtkoht on territooriumil, mis kuulub liidu tolliterritooriumi koosseisu, kuid mida ei käsitata liidu territooriumina käibemaksuseaduses või alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduses (edaspidi eriterritoorium). Lähtekoht on sadam või lennujaam, kust vee- või õhusõiduk vahetult lahkub ning sihtkoht on sadam või lennujaam, kuhu vee- või õhusõiduk vahetult suundub.
(2) Kaasavõetav varu on kaup, mis on ette nähtud reisijatele ja meeskonnaliikmetele tasuta või tasu eest võõrandamiseks juhul, kui see kaup võetakse vee- või õhusõiduki pardalt või raudteeveeremilt endaga maale kaasa.
(3) Lisavarustus on reisijatele ja meeskonnaliikmetele vee- või õhusõiduki pardal tarbimiseks ette nähtud kaup, mille kasutusaeg on pikem, kui üks reis (näiteks tööriided, jalatsid, kajutite voodipesu, nõud).
(4) Varuosa on vee- või õhusõidukile veetav tarvik, mis on ette nähtud sõiduki remontimiseks (näiteks mootori osad, värvid, korrosioonitõrjevahendid).
(5) Varustaja on isik, kes toimetab või korraldab varude toimetamist vee- või õhusõidukile või raudteeveeremile.
2. peatükk Vee- ja õhusõiduki varude tolliformaalsused
§ 3. Liiduvälise kauba toimetamine vee- või õhusõidukile
2) liiduvälisesse riiki suunduva vee- või õhusõiduki pardale toimetamine toimub transiidi tolliprotseduuriga, eriprotseduuri raames vastavalt tolliseadustiku artiklile 219 või vabatsoonist samas tsoonis asuvale vee- või õhusõidukile kaubaveo saatedokumendiga, kusjuures varude üleandmisel vee- või õhusõiduki käitajale kasutatakse kaubaveo saatedokumenti.
(2) Tarbevaru, varuosa ja lisavarustuse vee- või õhusõiduki pardale toimetamine toimub transiidi protseduuriga, eriprotseduuri raames vastavalt tolliseadustiku artiklile 219 või vabatsoonist samas tsoonis asuvale vee- või õhusõidukile kaubaveo saatedokumendiga. Varude üleandmisel vee- või õhusõiduki käitajale kasutatakse kaubaveo saatedokumenti.
(3) Liiduvälisele kaubale rakendatud tolliprotseduuri või ajutise ladustamise lõpetamisel on aluseks kaubaveo saatedokument, millel on kapteni või tema poolt volitatud isiku allkiri ja pitsati jäljend. Kui kauba vedu toimus vee- või õhusõiduki pardale transiidi tolliprotseduuriga, peavad kapteni või tema poolt volitatud isiku märked olema ka transiidi saatedokumendil.
§ 4. Liidu kauba toimetamine vee- või õhusõidukile
Varude vee- või õhusõiduki pardale toimetamisel ja selle käitajale üleandmisel kasutatakse kaubaveo saatedokumenti.
§ 5. Varude teade
(1) Eelmisel kalendrikuul vee- või õhusõidukile toimetatud varude kohta esitab varustaja tollile varude teade 5. kuupäevaks, välja arvatud §-s 6 sätestatud erijuhul.
(2) Varude teadet ei esitata liikmesriikidevahelisi reise teostavale vee- või õhusõidukile toimetatud kaasavõetava varu kohta, välja arvatud juhul, kui vee- või õhusõiduki sihtkoht asub eriterritooriumil.
§ 6. Aktsiisikauba varude teade
(1) Veesõiduki pardale tarbe- või kaasavõetavaks varuks alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse kohaselt kütuse, alkoholi ja tubakatoodete toimetamisel esitab varustaja varude teate vähemalt üks tund enne varude veesõiduki käitajale üleandmist. Mittetähtaegsel varude teate esitamisel on tollil õigus varude veesõidukile laadimise algusaega muuta etteteatamiseks ettenähtud aja ulatuses.
(2) Ettevõtja majandustegevust arvestades võib toll lõikes 1 toodud varude teate esitamise tähtaega lühendada kuni 15 minutini tingimusel, et tollijärelevalve on tagatud.
(3) Varude teadet ei esitata liikmesriikidevahelisi reise teostavale veesõidukile toimetatava kaasavõetava varu kohta, välja arvatud juhul, kui veesõiduki sihtkoht asub eriterritooriumil.
(4) Varude teate esitamisel annab tolli elektrooniline andmetöötlussüsteem sellele viitenumbri, mis käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul enne kauba lähetamist veesõidukile märgitakse kaubaveo saatedokumendile, mille alusel toimub varude toimetamine veesõiduki pardale.
(5) Kui pärast varude teate esitamist muutuvad varustamisega seotud asjaolud, mille tõttu varustamist ei toimu, esitab varude teate esitanud isik kolme tööpäeva jooksul nimetatud asjaolude ilmnemisest arvates tolli elektroonilises andmetöötlussüsteemis varude teate tühistamiseks taotluse.
(6) Kui varude teatel esitatud kauba koguse või väärtusega seotud andmed muutuvad pärast varude veesõiduki käitajale üleandmist, teeb varustaja kolme tööpäeva jooksul elektroonilises andmetöötlussüsteemis vajalikud parandused ning lisab süsteemi kaubaveo saatedokumendi, millel on peal kapteni või tema poolt volitatud isiku märked.
§ 7. Varude teate esitamise viis ja esitatavad andmed
(1) Varude teade esitatakse tolli elektroonilise andmetöötlussüsteemi vahendusel.
(2) Varude teatel esitatakse andmed vastavalt määruse lisale 1.
§ 8. Varude toimetamine vee- või õhusõiduki pardalt liidu tolliterritooriumile
(1) Liiduvälisest riigist liidu tolliterritooriumile saabunud vee- või õhusõiduki pardalt maale toodud varusid käsitatakse liiduvälise kaubana.
(2) Liikmesriikidevahelisi reise tegeva vee- või õhusõiduki pardalt maale toodud kaasavõetavaid varusid käsitatakse liidu kaubana ning tarbevarusid, varuosi ja lisavarustust liiduvälise kaubana.
(3) Liiduvälisest riigist toodud kaasavõetavate varude toimetamine reisijate või meeskonnaliikmete poolt vee- või õhusõiduki pardalt maale toimub vastavalt tollialastes õigusaktides kehtestatud reisijate formaalsustele.
(4) Otsingu-, pääste-, jäämurde- või merereostustõrjetööde teostamisel Eesti territoriaalvetes tarbitud kütus, mis oli rahvusvahelistes vetes sõitva veesõiduki pardal maksuvaba tarbevaruna, deklareeritakse maksukohustuse tekkimisel vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduurile tarbimise kuule järgneva kuu 15. kuupäevaks veesõiduki käitaja poolt peetud arvestuse alusel.
§ 9. Varude toimetamine ühelt vee- või õhusõidukilt teisele
Tolli loal võib rahvusvaheliseks liikluseks avatud sadama või lennujaama territooriumil toimetada varusid ühelt vee- või õhusõidukilt teisele vee- või õhusõidukile, mille kohta tolliametnik teeb märke kaubaveo saatedokumendile.
§ 10. Vee- või õhusõiduki varude arvestus
§ 11. Varude vee- või õhusõiduki pardale toimetamise tõendamine
(1) Varude toimetamine rahvusvahelisi reise teostava vee- või õhusõiduki pardale peab olema tolli rahuldaval viisil tõendatud kapteni või tema poolt volitatud isiku allkirja ja pitsati jäljendiga kaubaveo saatedokumendil.
(2) Kui vee- või õhusõiduki pardale varusid toimetanud isik ei suuda tolli rahuldavalt tõendada varude vee- või õhusõiduki pardale toimetamist, peab ta tasuma tollivõlast tuleneva maksusumma ja muud maksuseaduste alusel tasumisele kuuluvad maksud.
3. peatükk Raudteeveeremi varude tolliformaalsused
§ 12. Tarbe- ja kaasavõetava varu toimetamine raudteeveeremile
(1) Liikmesriikidevahelisi reise teostavale raudteeveeremile toimetatakse tarbe- ja kaasavõetav varu kaubaveo saatedokumendi alusel, kusjuures liiduvälise kauba tollistaatusega tarbe- ja kaasavõetavale varule rakendatakse eelnevalt vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuri.
(2) Kui tarbe- ja kaasavõetav varu toimetatakse liiduvälisesse riiki suunduvale raudteeveeremile ekspordi tolliprotseduuriga, võib tarbe- ja kaasavõetava varu kasutusele võtta pärast raudteeveeremi liidu tolliterritooriumilt lahkumist. Kaubaveo saatedokumendi alusel liiduvälisesse riiki suunduvale raudteeveeremile toimetatud tarbe- ja kaasavõetavat varu võib kasutada kogu reisi kestel.
§ 13. Tarbe- ja kaasavõetava varu toimetamine raudteeveeremilt liidu tolliterritooriumile
(1) Liiduvälisest riigist liidu tolliterritooriumile saabunud raudteeveeremil olevat tarbe- ja kaasavõetavat varu käsitatakse liiduvälise kaubana. Toll võib raudteeveo-ettevõtja soovil liidu tolliterritooriumile toimetatavale tarbe- ja kaasavõetavale varule paigaldada tollitõkendi. Sel juhul ei teki nimetatud varude suhtes tollivõlga, kui varud toimetatakse liiduvälisesse riiki tagasi ja tollitõkendit ei ole rikutud.
(2) Liiduvälisesse riiki suunduval raudteeveeremil olevale liidu kauba tollistaatusega tarbe- ja kaasavõetavale varule võib liidu tolliterritooriumilt väljudes toll raudteeveo-ettevõtja soovil paigaldada tollitõkendi. Kui liidu tolliterritooriumile tagasi jõudes on tollitõkendid rikkumata, käsitatakse nimetatud varu liidu kaubana.
§ 14. Raudteeveeremi varude arvestus
(3) Kui varude arvestuse kontrollimisel avastatakse liiduvälise kaubana käsitatavate varude vähenemine koguses, mis ei vasta reisi kestusele, reisijate ja meeskonnaliikmete arvule ning raudteeveeremi kulunormidele, ja raudteeveo-ettevõtja ei suuda varude vähenemist tolli rahuldavalt tõendada, peab ta tasuma tollivõlast tuleneva maksusumma.
Lisa Varude teate andmeelemendid


3-1-1-73-14 Riigikohus 01.12.2014
Kohtulahendi tegemine ebaseadusliku kohtukoosseisu poolt kujutab endast KrMS § 339 lg 1 p-s 1 sätestatud kriminaalmenetlusõiguse olulist rikkumist. KrMS § 361 lg 2 ja § 341 lg 1 järgi peab Riigikohus KrMS § 339 lg 1 p-s 1 sätestatud kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumise tuvastamise korral muude toimimisvariantide puudumise tõttu vältimatult ringkonnakohtu otsuse tühistama ja saatma kriminaalasja samale ringkonnakohtule uueks arutamiseks teises kohtukoosseisus.
Olukord, kus isiku põhiõigusi piiratakse otsustusega, mille tegemiseks menetlejal menetluslik pädevus puudub, kujutab endast PS § 3 lg 1 esimeses lauses sätestatud seaduslikkuse põhimõtte rikkumist ja sedavõrd olulist minetust, mille ilmnemisel tuleb kõrgema astme kohtul alama astme kohtu otsus alati tühistada ning saata kriminaalasi samale kohtule uueks arutamiseks teises kohtukoosseisus. (Vt RKKKm 3-1-1-37-11, p 12.1 ja RKKKo 3-1-1-7-06, p 8.2).
Ringkonnakohtus KrMS § 327 lg 1 alusel peetav eelistung ei ole formaalselt käsitatav kohtuliku arutamise osana. Olukord, kus ringkonnakohtus toimunud eelistungist ja hilisemast kohtulikust arutamisest ning kohtuotsuse tegemisest võtsid kriminaalasja lahendamisel osa erinevad kohtukoosseisu liikmed, ei ole seega samane Riigikohtu kriminaalkolleegiumi menetluses olnud kohtuasja nr 3-1-1-122-05 tehioludega, kuivõrd kõneleda ei saa sellest, et mõni kohtuotsuse tegemisel kohtukoosseisus olnud kohtunikest ei võtnud osa asja arutamisest KrMS 11. peatüki 3. jao tähenduses.
Mõlema KrMS § 327 lg-s 1 sätestatud eelistungi korraldamise aluse näol on tegemist juhtudega, mil apellatsioonikohtul tuleb muu hulgas kujundada seisukoht edasistes kriminaalasja sisulise lahendamise käiku puudutavates küsimustes.
Kui ringkonnakohtus asub KrMS 11. peatüki 3. jao tähenduses kriminaalasja arutama eelistungist osa võtnud kohtukoosseisust erinev kohtukoosseis, on uus koosseis siiski seotud eelistungi tulemusena tehtud otsustustega. See tähendab omakorda, et kohtulikul arutamisel ei pruugi täielikult realiseeruda KrMS §-s 15 sätestatud tõendite vahetu uurimise põhimõte, kuivõrd kohtukoosseisude seisukohad võivad osutuda materiaalõiguse kohaldamist või kriminaalmenetlusõiguse rakendamist puudutavates küsimustes erinevaks. Eeltoodust lähtudes tuleb KrMS § 19 lg 1 esimest lauset tõlgendada selliselt, et kui ringkonnakohtus korraldatakse KrMS § 327 lg 1 p-des 1 või 2 sätestatud alustel eelistung, mille tulemusena lahendatakse eelistungi korraldamise tinginud menetluslikud küsimused, peab kriminaalasja edaspidi arutav ja kohtuotsust tegev kolmeliikmeline kohtukoosseis olema sama, kes osales eelistungil. Kohtuotsuse tegemine eelistungil osalenud kohtukoosseisust erinevas kohtukoosseisus on käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 1 p 1 mõttes.
KrMS § 339 lg 1 p-s 1 kirjeldatud menetlusõiguse olulise rikkumisega on tegemist siis, kui kriminaalasjas on kohtulahendi teinud selline kohtukoosseis, mida seadus ette ei näe. Nõuded ringkonnakohtu kohtukoosseisule on sätestatud KrMS §-s 19. KrMS § 19 lg 1 järgi arutab ringkonnakohtus kriminaalasja vähemalt kolmest ringkonnakohtunikust koosnev kohtukoosseis. Sama lõike teise lause kohaselt toimetab eelmenetlust kriminaalasjas ringkonnakohtunik ainuisikuliselt. Erandina nähakse KrMS § 327 lg-s 2 ette, et eelistung peetakse ringkonnakohtus KrMS § 259 lg-te 2–4 ja §-de 260 ning 261 kohaselt vähemalt kolmeliikmelises kohtukoosseisus. Osutatud normid ei anna siiski vastust küsimusele, kas ringkonnakohtus kriminaalasja läbivaatav kolmeliikmeline kohtukoosseis peab olema alates eelistungist kuni kohtuotsuse tegemiseni sama.
KrMS § 339 lg 1 p-s 1 märgitud rikkumisega on tegemist ka siis, kui mõni kohtuotsuse tegemisel kohtukoosseisus olnud kohtunikest ei võtnud osa asja arutamisest (vt RKKKo 3-1-1-122-05, p 7). See seisukoht on põhjendatav arusaamaga, et lisaks pädevust puudutava nõude täidetusele peab kohtuotsuse tegemisel osalev kohtukoosseisu liige olema varem osa võtnud kriminaalasja kohtulikust arutamisest, sest üksnes vahetu kohtuliku arutamise tulemusena saab kriminaalasja lahendaval kohtukoosseisul kujuneda siseveendumus, mille põhjal saab kohtuotsuse tegemisel lahendada KrMS § 306 lg 1 p-des 1–14 loetletud küsimused. Seega on KrMS § 339 lg 1 p-s 1 sätestatud minetuse lugemine kriminaalmenetlusõiguse oluliseks rikkumiseks mõeldud tagama ka KrMS §-s 15 väljendatud kohtuliku arutamise vahetuse nõude täitmist ja seeläbi ka seadusliku ning põhjendatud kohtulahendi tegemist.
Ringkonnakohtus KrMS § 327 lg 1 alusel peetav eelistung ei ole formaalselt käsitatav kohtuliku arutamise osana. Olukord, kus ringkonnakohtus toimunud eelistungist ja hilisemast kohtulikust arutamisest ning kohtuotsuse tegemisest võtsid kriminaalasja lahendamisel osa erinevad kohtukoosseisu liikmed, ei ole seega samane Riigikohtu kriminaalkolleegiumi menetluses olnud kohtuasja nr 3-1-1-122-05 tehioludega, kuivõrd kõneleda ei saa sellest, et mõni kohtuotsuse tegemisel kohtukoosseisus olnud kohtunikest ei võtnud osa asja arutamisest KrMS 11. peatüki 3. jao tähenduses. Mõlema KrMS § 327 lg-s 1 sätestatud eelistungi korraldamise aluse näol on aga tegemist juhtudega, mil apellatsioonikohtul tuleb muu hulgas kujundada seisukoht edasistes kriminaalasja sisulise lahendamise käiku puudutavates küsimustes. Kui ringkonnakohtus asub KrMS 11. peatüki 3. jao tähenduses kriminaalasja arutama eelistungist osa võtnud kohtukoosseisust erinev kohtukoosseis, on uus koosseis siiski seotud eelistungi tulemusena tehtud otsustustega. See tähendab omakorda, et kohtulikul arutamisel ei pruugi täielikult realiseeruda KrMS §-s 15 sätestatud tõendite vahetu uurimise põhimõte, kuivõrd kohtukoosseisude seisukohad võivad osutuda materiaalõiguse kohaldamist või kriminaalmenetlusõiguse rakendamist puudutavates küsimustes erinevaks. Eeltoodust lähtudes tuleb KrMS § 19 lg 1 esimest lauset tõlgendada selliselt, et kui ringkonnakohtus korraldatakse KrMS § 327 lg 1 p-des 1 või 2 sätestatud alustel eelistung, mille tulemusena lahendatakse eelistungi korraldamise tinginud menetluslikud küsimused, peab kriminaalasja edaspidi arutav ja kohtuotsust tegev kolmeliikmeline kohtukoosseis olema sama, kes osales eelistungil. Kohtuotsuse tegemine eelistungil osalenud kohtukoosseisust erinevas kohtukoosseisus on käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 1 p 1 mõttes.
3-1-1-34-13 Riigikohus 26.04.2013
Jättes maakohtu otsuse vaatamata apellantide vastuväidetele osaliselt muutmata, peab ringkonnakohus kriminaalasja lahendama otsuse, mitte aga määrusega. Kui ringkonnakohus jätab apellatsiooni rahuldamata ja maakohtu otsuse põhiosas muutmata, kuid tühistab esimese astme kohtu otsuse osaliselt ning saadab selles osas asja uueks arutamiseks, tuleb lähtuda KrMS § 337 lg 1 p-st 1, mille kohaselt esimese astme kohtu otsuse muutmata jätmisel ja apellatsiooni rahuldamata jätmisel lahendab ringkonnakohus kriminaalasja otsusega (vt RKKKm 3-1-1-38-13, p-d 6-8). See põhimõte kehtib ka olukorras, kus ringkonnakohus rahuldab apellatsiooni osaliselt, jättes samas maakohtu otsuse mingis osas muutmata. Jättes apellatsioonid osaliselt rahuldamata ja maakohtu otsuse osaliselt muutmata määrusega, aga mitte otsusega, kitsendab ringkonnakohus põhjendamatult süüdistatava ja kaitsja kaebeõigust. Tegemsit on olulise kriminaalmenetlusõiguse rikkumisega KrMS § 339 lg 2 mõttes (vt ka RKKKm 3-1-1-38-13, p 9).
Kui ringkonnakohus ei reageeri apellatsioonis esitatud seisukohtadele, on tegemist kohtulahendi põhistamiskohustuse (KrMS § 3051 lg 1) rikkumisega. KrMS § 339 lg 1 p 7 kohaselt on tegemist kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisega.
Otsustamaks, millise abinõuga konkreetsel juhul mõistliku menetlusaja ületamisele reageerida, tuleb kohtul eeskätt kaaluda ühelt poolt seda, millisel määral on rikutud süüdistatava õigust menetlusele mõistliku aja jooksul, ja teiselt poolt avalikku menetlushuvi konkreetses asjas, sh kuriteo raskust. Mida raskem on kuritegu, seda ulatuslikum peab olema mõistliku menetlusaja nõude rikkumine, et sellega oleks võimalik põhjendada süüdistatava suhtes kriminaalmenetluse lõpetamist. Lisaks võib mõistliku menetlusaja nõude rikkumise järelmi valikul teatud juhtudel tähtsust olla ka kriminaalasjas esitatud tsiviilhagil. (Vt ka RKKKo 3-1-1-6-11, p 19.1.).


Ühissõidukipeatuste kohanimede muutmise eelteade - Üldinfo - Kohtla-Järve Linnavalitsus
Ühissõidukipeatuste kohanimede muutmise eelteade
Vastavalt kohanimeseaduse § 6 lõikele 8 avalikustab Kohtla-Järve Linnavalitsus kohanime muutmise korralduse eelnõu, millega muudetakse Kohtla-Järve linna Ahtme linnaosas ja Järve linnaosas asuvate ühissõidukipeatuste uuteks nimedeks:
1. Keskhaigla (olemasolev nimi - Puru haigla)
2. Tervise (olemasolev nimi – Puru polikliinik)
3. Ravi (olemasolev nimi – Polikliinik)
Eelnõude kohta on võimalik teha kirjalikke põhjendatud ettepanekuid 28.veebruarini 2020. a.
Ettepanekud saata linnavalitsuse aadressil: 30395, Keskallee 19, Kohtla-Järve või e-posti kaudu: linnavalitsus@kjlv.ee; alexandra.muttanen@kjlv.ee
Kohanime muutmise eelnõu
Kohtla-Järve märts 2020 nr
Ühissõidukipeatustel kohanimede muutmine
Kohtla-Järve Linnavalitsus võttis vastu 20. oktoobril 2015. a korralduse nr 825 „Ühissõidukipeatuste kohanimede määramine".
Sihtasutus Ida-Viru Keskhaigla (edaspidi keskhaigla) juhatuse esimees Tarmo Bakler esitas 28. novembril 2019. a kirja nr 7.1-2/2878 (registreeritud Kohtla-Järve Linnavalitsuse dokumendiregistris 28. novembril 2019 a. numbri 2-5.20/3632 all) ettepanekuga ühissõidukite peatuste kohanimede muutmiseks. Ühissõidukite peatused asuvad keskhaigla territooriumi vahetus läheduses ning peatuste asukohad on näidatud lisas.
Sihtasutus Ida-Viru Keskhaigla oli moodustatud 7. mail 2003. a Kohtla-Järve Linnavolikogu määrusega nr 16 „SA Kohtla-Järve Haigla ja SA Puru Haigla ühinemine". Kohanimeseaduse § 7 lõike 2 punkti 3 kohaselt ametlikku kohanime võib muuta, kui nimeobjekti või planeeringu muutumise tõttu on kasutusel olev kohanimi eksitav või kui kasutusel olev kohanimi ja nimeobjekti ruumikuju ei taga üheselt mõistetavust. Seega ei eksisteeri juba pikemat aega sellist asutust nagu Puru haigla. Ühissõidukipeatuste kohanimed on antud hetkel eksitavad.
Kohtla-Järve Linnavalitsuse nimekomisjon (edaspidi nimekomisjon) vaatas 30. detsembril 2019. a läbi keskhaigla ettepaneku ühissõidukite peatuste kohanimede muutmiseks. Nimekomisjon arutas keskhaigla poolt saabunud ettepanekuid ja võeti vastu otsus vananenud ühissõidukipeatuste kohanimed Puru polikliinik ja Polikliinik ära muuta ning uued kohanimed määrata tänava nime järgi. Keskhaigla ettepanek oli nimetada Polikliinik ümber Järve tervisemajaks. Nimekomisjon antud ettepanekut ei toetanud.
Lähtudes ülaltoodust ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 2, kohanimeseaduse § 5 lõike 1 punkti 3, § 6 lõigete 1 ja 8, Kohtla-Järve Linnavolikogu 19. veebruari 2014. a määruse number 21 „Kohtla-Järve linna kohanimede määramise kord" § 3 lõike 7 punkti 3 ning Kohtla-Järve Linnavalitsuse nimekomisjoni 30. detsembri 2019. a protokolli number 15 alusel
1. Muuta Ahtme linnaosas asuvate ühissõidukipeatuste kohanimed Puru haigla (ÜTRIS peatuste koodid 4400598-1 ja 4400599-1) kohanimeks Keskhaigla.
2. Muuta Ahtme linnaosas asuva ühissõidukipeatuse kohanimi Puru polikliinik (ÜTRIS peatuse kood 4400908-1) kohanimeks Tervise.
3. Muuta Järve linnaosas asuva ühissõidukipeatuse kohanimi Polikliinik (ÜTRIS peatuse kood 4400575-1) kohanimeks Ravi.
4. Korraldus jõustab teatavakstegemisest.
Korraldust on võimalik vaidlustada 30 päeva jooksul teadasaamise päevast arvates vaide esitamisega Kohtla-Järve Linnavalitsusele haldusmenetluse seaduses sätestatud korras või kaebuse esitamisega Tartu Halduskohtule Jõhvi kohtumajja halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras.
Ljudmila Jantšenko Anna Generalova
Bussipeatuste asukohaskeem