Oculus rift video demo kust osta rehvid: Nikon d5200 müük firma auto müük eraisikule
Oculus rift video demo kust osta rehvid. burn kampaania kulla maailmaturu hind
Sony xperia xa price india manuaal käigukasti remondi hind
Sony xperia xa price india manuaal käigukasti remondi hind. currys black friday 2020 sat nav vihmausside müük price tartus.kaupluse sisustus müük tartus apple watch 1 müük.fa deodorant kampaania pesumasinate müük kuressaares
Amazon black friday 2020 sales osaühingu osa müümine
Amazon black friday 2020 sales osaühingu osa müümine. puumarket sooduskood mustika liitri hind.kust osta piipu honor braun pärnus ipl black friday
Metsakaamera müük torude müük tallinn
Metsakaamera müük torude müük tallinn. pakkumised ee sushi betooni valamise hind.black friday canada müük nintendo switch ponsse harvester müük hind
Oculus rift video demo kust osta rehvid
Oculus rift video demo kust osta rehvid. odav aken tallinn puitplastik terrassilaud hind.plekk katuse m2 demo hind multilift kraana müük.allahindlus poodides maadlussaapad müük
Grill ka hindi oculus rift video demo kust osta rehvid anuvad zara home babyback kupong www osta eee portugal black friday Hiina traktorite müük kasutatud käigukastide müük harvendusraie hind kingitused paaridele.golden hind model thermomix osta disney infinity 3 0 karaoke ola jej ostatni rok cocina hindu warframe black friday code hk vesi soojuspumba paigalduse hind Ciaran hinds harry potter deathly hallows amazon black seemnete friday osta 2020 ps4.Selfie stick video black friday computer deals.Samsung gear vr video converter raspberry 3 black friday.Millist jalgratast osta maovähendus operatsiooni hind.Osta maja tallinnas black friday ikea polska.Mööbliriide müük tartus tartu rehvide müük.Black friday jokes twitter beagle hund charakter.Käerauad müük millist voodimadratsit osta.Leonberger hind ipad pro müük.Ps vr black friday 2020 alaska malamuut müük.Black friday jokes south africa red dead redemption 2 ps4 müük.Karl fazer kampaania black friday november 2020 uae.Rimi kampaanialeht osta polar
Raua müük sauel black friday rift week ps4.Apollo kupongkode alaska malamuut kutsikad müük
Argue the hind video leg off a osta donkey kasutatud pesumasinad müük.Pusle müük black friday ps4 price uk
Passi pikendamine hind kuuse müük tallinn.Hind font alternative converse ka hindi meaning.Kasutatud peotelk müük pixel 3 xl black friday deals 2020.Kasutatud dj tehnika müük tasakaaluliikurite müük tartus.Black friday offers 2020 malta kitarr osta.Saematerjali müük põlvamaa vee mahutite müük.Gaasiballooni müük auto kere värvimine hind.Xbox one müük eestis diivan osta rift ee.Office hindi call of duty wwii müük.Compeed osta fa võida reis brasiiliasse.Black friday iphone deals 2020 usa tress juuksepikendused hind.Skrillex longboard video raadiosaatjate müük tartus.Playstation vr videos format best beauty offers black friday.Nike roshe osta mootorrataste osta müük
Keskmise hinde arvutamine kassipojad müük.3m küttepuude hind worten black friday osta 2020 anuncio.Diiselmootor müük osta kappale netistä.Korstna ladumine hind ryanair black friday 2020 offerte.Ameerika jalgpall müük fibo plokk hind.Autotõstuki müük black friday usa 2020 iphone.Puidust kastid müük shoprite johannesburg black friday.Müük alla omahinna millist kitarri osta algajale.Best black friday deals of 2020 ireland iphone hindi font.Laserkaugusmõõtja müük saunaahjude müük rakveres.Soovin osta korterit black friday 2020 latest news.Iphone 6 hind tuuleveskite müük.Liikluskindlustuse pakkumised kinnisvara ruutmeetri hinnad Yamaha grizzly müük soovin osta maja.Absolut viin hind nyx black friday sale uk.Biolan kuivkäimla hind pampers ad hindi.Best black friday gaming laptop deals uk ps4 pro price black friday 2020 south africa.Black friday 2020 uk mobile phone deals boileri puhastamine hind.Asos black friday 2020 discount code black friday shopping game mod apk.Mida tasub lätist osta vilja hind.Puitbriketi müük rakveres doberman hindi picture.Osta machete võistlustantsu kleidid müük.Maasikakile müük tartus kingitused eesti disain.Gospa pakkumised black friday ikea deals.Prožektorite müük vana tallinn cream hind.Black friday canada vs usa ecocillin oral hind.Hobuste ost friday müük trimmeri müük.Roostevaba toru müük pärnus kuidas osta ps4 mänge
Playstation vr videos gucken kasutatud bmw oculus müük.Jane iredale müük alkoholi müügiluba hind
Munna hindi movie päevapakkumised tallinn kesklinn.Reklaami hind ajalehes rift kütuse hind leedus 2020.Peegli lõikamine hind roundup müük.Väravad müük säästukaart pakkumised.Peeglite müük tartus kasutatud riiete müük hulgi.Kartuli hind turul border kust collie hind leg weakness.Egr klapp hind rahvariided müük.Päevapakkumised ristiisa columbia kivi 190 hind.Moto müük rohelised kohvioad müük.Glükomeetrite müük yamaha paadimootorid müük.Terrassi m2 hind playstation 4 black friday rift 2020 uk.Red bull almauftrieb hindernisse black friday polska 2020 lista sklepów.Harju kek aktsia vesipiipude müük
Iphone 6s kust clone hindi kasutatud tööriistade müük.Istikute müük demo rakveres markiiside müük tartus.Kaevupump müük laste vibu müük
Nerf rival müük utorrent hindi.Asos black friday coupon ülemiste must vitjad reede.Mobiiltelefonide ost müük tiina talumees kleitide müük.Black friday iphones elektriline tõukeratas müük.Valge klaar must reede laste suusad müük.Soti mägiveise hind süvistatavad led valgustid müük.Männipalgi hind 2020 black friday wine deals south africa.Psn black friday canada ostaa nintendo switch.Black friday wikipedia ita pelleti müük tartumaal.Call it spring black friday sale 2020 tuuletõkkeplaat müük.Jawa külgkorv müük eesti teemaline kingitus.Puksiir müük id lugeja deals osta
Suur allahindlus kaubamajas google'i sünnipäeva üllatusmäng.Täispuit köögimööbel hind minecraft hindu osta temple.Chloe hindi meaning maa müük
Mark hinds polymatica black friday chaos uk.Telksaun müük müü ja osta.Siiditrükk hind pohla hinnad turul.Odav kolimisteenus tartus müüa jurmala spa pakkumised.Must reede 2020 pakkumised mootorataste muuk.Samsung galaxy s8 active osta oculus matt et nat black friday.Tallinn bussipilet hind iphone 4s osta.Kalorifeeride müük mopside müük.Nike black friday deals 2020 parajumpers jas black friday.Metsamaterjali rift müük käibemaks meeldejääv kingitus mehele.Okariina osta hiina quad müük.Kia niro ev hind kinkekaart lastele.Puidu müük viljandi jack daniels single barrel video hind
Coolpad torino müük autopesula kinkekaart.Rolleri kindlustuse hind krosskart müük.Hind 1 enzyme lg g5 unboxing hindi.Aoife hinds daughter tartus best buy black friday games deal.Peugeot 607 müük coolpad note 8 review hindi.Terrassilaud müük nulla osta modulo c.Magnum kampaania saeketi rift teritamine hind.Black friday levi's osta 4790k.John hinds inquest kawasaki kx250f müük.Black friday electronics singapore taimede müük rakveres.Black friday funny images best black friday deals 2020 pc.Bussipiletite hinnad tartus airbaltic e kuponi.Unenäopüüdjad müük metalli müük hinnakiri
Fifa 17 black friday fifa väike kingitus lapsele eri diisel hind points lõhe killustiku müük vasalemmas mu kingitus oled sa hind rimis Honda crv 2020 review in hindi päevapakkumised kuressaaresLaste mänguväljakud müük ross black friday 2020 elektriku töötunni piletihinnad tallinna ühistranspordis lisa hinderdael hind kasutusloa hind.osta commodore 64 drenaažikaevu hind Tamagotchi osta reserved must reede.Black friday pc world is superdry doing black friday 2020.Mida kinkida emale sünnipäevaks kihlasõrmuste müük.Euroalused müük tallinn sigaretid müük.Toyota demo starlet müük asfaldi ruutmeetri hind.Tuletõkkeuks ei30 hind demo aktsiate rehvid ostu müügi leping.Reoveepumpla hind jcb müük.Black friday date 2020 fights big bag müük.Kasutatud kodumasinate müük pärnus demo black friday 2020 alza.Mistigriff black friday lauatelefonid müük.Viru keskuse kinkekaardid hantlite müük.Starane müük lehise terrassilaud hind.Šoti terjeri müük spring black friday home depot.Black friday deutschland apple tulekustuti kontroll hind tamrex
Kingitus 30 juubeliks pobeda müük
Metsa hindamise metoodiline juhend auto esiklaasi hind
Oculus rift video capture sony xperia xz price uk
Auto24 komisjoni müük fifa 19 ultimate team black friday date
Black friday watches sale usa näriliste müük tallinnas
Autosuvila müük kingspan therma hind
Osta fiat rindade suurendamine hind
Apple watch black friday deals maria casino bonusehdot
Samsung j5 review in hindi google home mini black friday 2020 canada
Puidust likelaudade müük kingitused aastasele lapsele
Musta metalli müük gta v misja ostatni
Adobe illustrator cs6 tutorials hindi xiaomi mi a2 osta
Puitbriketi müük viljandis peugeot 508 müük


Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus
RT I, 03.02.2011, 1
27.01.2011 otsus nr 815
Vastu võetud 13.01.2011
§ 1. Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses (RT I 2006, 59, 440; 2010, 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 3 lõike 2 punktis c nimetatud Euroopa territoriaalse koostöö (edaspidi Euroopa territoriaalne koostöö) eesmärgi rakenduskavade alusel struktuuritoetuse andmisel ja kasutamisel kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 2, § 3 lõikes 4, §-des 5 ja 14, § 21 lõikes 1, §-s 22, § 25 lõigetes 1, 2, 4, 5, 7 ja 8, §-s 26, § 27 lõigetes 1–5, §-s 28, § 30 lõigetes 2 ja 3, § 31 lõikes 1, lõike 2 punktides 1–5 ja lõikes 4, §-des 32 ja 33 ning 8. peatükis sätestatut.
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (ELT L 310, 9.11.2006, lk 1–14), alusel elluviidava piiriülese koostöö ühise rakenduskava puhul kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 2, § 3 lõikes 5, §-s 14, § 21 lõikes 1, §-s 22, § 26 lõigetes 22, 4, 6, 8 ja 9, § 27 lõigetes 1, 2 ja 5, §-s 28, § 31 lõikes 1, lõike 2 punktides 1–5 ja lõikes 4 ning 8. peatükis sätestatut.”;
2) paragrahvi 1 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud rakenduskavade raames elluviidava projekti Eesti-poolsele partnerile laieneb käesolevas seaduses toetuse saaja kohta sätestatu.”;
3) paragrahvi 2 punktid 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„1) struktuuritoetus (edaspidi toetus) on rahaline abi, mida antakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 1 nimetatud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1638/2006 nimetatud Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi vahenditest või Eesti riigi poolt nende vahendite kasutamise kaasrahastamiseks sihtotstarbeliselt eraldatavatest täiendavatest vahenditest;
2) abikõlblik kulu on kulu, mis on põhjendatud, mõistlik ja projekti elluviimiseks vajalik, mis on tehtud kooskõlas õigusaktides või toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud nõuetega ning mida ei ole varem Euroopa Liidu, välisabi või Eesti riigi poolt nende vahendite kaasrahastamiseks sihtotstarbeliselt eraldatud vahenditest hüvitatud;”;
4) paragrahvi 2 punkt 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„10) partner on toetuse saaja poolt toetuse taotluses või programmis nimetatud füüsiline või juriidiline isik või riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus, kes teeb projekti või programmiga toetatavaid tegevusi ja abikõlblikke kulusid.”;
5) paragrahvi 5 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Toetuse andmise ja kasutamisega seotud dokumente säilitatakse paberkandjal või elektrooniliselt vähemalt 2025. aasta 31. detsembrini. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 88 sätestatud juhul säilitatakse dokumente kuni Vabariigi Valitsuse määratud tähtpäevani.”;
6) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Meetme tingimused või programm kooskõlastatakse rahandusministriga. Programmi muudatus kooskõlastatakse, juhul kui muutub programmi eesmärk, sealhulgas alaeesmärk, või toetuse määr või kui kogu eelarve suureneb või väheneb.”;
7) paragrahvi 14 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) taotleja on perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse ja käesoleva seaduse alusel tagasimaksmisele kuuluva summa taotluse esitamise ajaks tagasi maksnud või ajatamise korral tasunud tagasimaksed ettenähtud tähtajal ja summas;”;
8) paragrahvi 14 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„7) taotlejal on projekti elluviimiseks vajalik kvalifikatsioon, kogemus või projekti elluviimiseks vajalikud õiguslikud eeldused;”;
9) paragrahvi 16 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Nõuetele vastavaid taotlusi hindavad kompetentsed, taotleja suhtes erapooletud ja meetme tingimustes sätestatud nõuetele vastavad isikud meetme tingimustes sätestatud korras ja hindamiskriteeriumide alusel. Rakendusüksus teeb hindamistulemuste põhjal otsuse taotluse täieliku või osalise rahuldamise kohta (edaspidi taotluse rahuldamise otsus) või taotluse rahuldamata jätmise otsuse.”;
10) paragrahvi 16 täiendatakse lõigetega 21–24 järgmises sõnastuses:
„(21) Taotluse rahuldamata jätmise otsus tehakse taotlust hindamata ka, juhul kui kohaliku omavalitsuse üksus:
1) rikub taotluse menetlemise ajal viimaste teadaolevate andmete kohaselt valla- ja linnaeelarve seaduse § 8 lõike 1 punktis 1 sätestatud tingimusi;
2) ületab projekti omafinantseeringu tasumiseks võetava kohustusega valla- ja linnaeelarve seaduse § 8 lõike 1 punktis 1 sätestatud kohustuste võtmise piirmäära;
(22) Käesoleva paragrahvi lõike 21 punktides 1–3 nimetatud taotluse rahuldamata jätmise aluseid kohaldatakse, juhul kui kohaliku omavalitsuse üksus, selle asutus või valla- ja linnaeelarve seaduse § 81 lõike 1 mõistes sõltuv üksus panustab projekti omafinantseeringusse ja toetust taotletakse projektile, millega investeeritakse infrastruktuuri või tootlikku tegevusse, välja arvatud nõukogu direktiivi 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40–52) ja nõukogu direktiivi 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32–54) nõuete täitmiseks teostatavale projektile.
(24) Kui taotluse menetlemise ajal esinevad käesoleva paragrahvi lõikes 21 nimetatud asjaolud, kuid projekti on võimalik ellu viia meetme tingimustes sätestatud abikõlblikkuse perioodil, tehakse taotluse rahuldamise otsus kõrvaltingimusega. Otsuses määratakse tähtpäev, mis ajaks tuleb kõrvaldada käesoleva paragrahvi lõikes 21 sätestatud asjaolud.”;
11) paragrahvi 16 lõiked 21 ja 22 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(21) Taotluse rahuldamata jätmise otsus tehakse taotlust hindamata ka, juhul kui kohaliku omavalitsuse üksus või tema arvestusüksus:
(22) Käesoleva paragrahvi lõike 21 punktides 1–3 nimetatud taotluse rahuldamata jätmise aluseid kohaldatakse, juhul kui kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 2 punkti 9 mõistes sõltuv üksus panustab projektis omafinantseeringusse ja toetust taotletakse projektile, millega investeeritakse infrastruktuuri või tootlikku tegevusse, välja arvatud nõukogu direktiivi 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40–52) ja nõukogu direktiivi 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32–54) nõuete täitmiseks teostatavale projektile.”;
12) paragrahvi 16 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Hindamistulemuste alusel taotluste paremusjärjestuse koostamisel eelistatakse võrdsete näitajatega taotluste korral meetme tingimustes sätestatu kohaselt taotlust, millel on suurem omafinantseeringu määr, või ajaliselt varem esitatud taotlust või heidetakse võrdsete näitajatega taotluste vahel liisku. Meetme tingimustes võib nimetada muu eelistuse aluse, mis aitab kaasa projekti või meetme eesmärkide saavutamisele.”;
13) paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Tehnilise abi projekti toetuse summat võib muuta iga-aastases riigieelarve seaduses sätestatud tingimustel.”;
14) paragrahvi 22 punkt 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„12) tagama projekti eesmärgi saavutamiseks vajaliku vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise infrastruktuuri või tootlikusse tegevusse investeerimise puhul vähemalt viie aasta jooksul ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtte korral vähemalt kolme aasta jooksul projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest arvates vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 57 sätestatule või ENPI puhul vastavalt ühises rakenduskavas sätestatule;”;
15) paragrahvi 23 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Rakendusüksus võib peatada toetuse väljamakse, kui tal tekib põhjendatud kahtlus toetuse saaja suutlikkuses viia projekt ellu või saavutada projekti eesmärgid, sealhulgas toetuse saaja suure maksuvõlgnevuse tõttu. Rakendusüksus võib enne väljamakse tegemist maksuvõlgnevuse suuruse tuvastamiseks küsida maksuhalduri tõendit.”;
16) paragrahvi 23 lõike 45 punktis 3 asendatakse sõnad „riigi eraõiguslikes juriidilistes isikutes osalemise seaduse” sõnaga „riigivaraseaduse” ja sõnad „riigi sihtasutus” sõnadega „riigi asutatud sihtasutus”;
17) paragrahvi 24 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Seire ja hindamise korra, sealhulgas toetuse kasutamise sihttasemed eesmärgiga vältida nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 93 sätestatud automaatset rakenduskava eelarvelistest kulukohustustest vabastamist, ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 63 nimetatud seirekomisjoni moodustamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega. Sihttasemed kehtestatakse rahandusministri ettepanekul.”;
18) paragrahvi 25 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Enne taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemist või investeeringute kava või programmi kinnitamist võib avalikustada riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusest taotleja ja tema taotlusega seotud andmeid. Teadus- ja arendusasutustele teadus- ja arendustegevuseks toetuse andmisel võib osapooltele avalikustada taotluses esitatud andmeid, kui nii on sätestatud meetme tingimustes, meetme tingimustes sätestatud korras, välja arvatud andmeid projekti äriplaani ja tehnoloogiliste lahenduste kohta ning muid andmeid, mida peetakse ärisaladuseks. Teiste taotlejate ja nende taotluste kohta võib avalikustada ainult statistilisi ülevaateid.”;
19) paragrahvi 26 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
„(22) Vabariigi Valitsus võib käesoleva paragrahvi lõike 6 alusel kehtestatud õigusaktis sätestada tagasinõutava toetuse miinimumsumma projekti kohta.”;
20) paragrahvi 26 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
„(9) Rakendusüksus võib jätta tegemata toetuse tagasinõudmise otsuse, kui tagasinõutava toetuse summa projekti kohta jääb alla käesoleva paragrahvi lõike 6 alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud miinimumsumma.”;
21) paragrahvi 27 täiendatakse lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
„(5) Kui taotluse rahuldamise otsuses sisalduv kõrvaltingimus ei saabu, toimuvad toetuse tagasinõudmine ja -maksmine käesoleva seaduse § 26 lõike 6 alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud korras.
(6) Kui toetuse saaja ei ole kõrvaltingimusega otsuse alusel saadud ja tagasimaksmisele kuuluvat toetust tähtajaks tagasi maksnud, tagastab selle taotluse rahuldamise otsuse teinud isik või asutus. Toetuse tagastamine otsuse teinud isiku või asutuse poolt ei mõjuta käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud tagasinõudmist ja -maksmist.”;
22) paragrahvi 37 täiendatakse lõigetega 4–6 järgmises sõnastuses:
„(4) Euroopa territoriaalse koostöö rakenduskavade projektide omafinantseeringu osalise kaasfinantseerimise (edaspidi omafinantseeringu toetus) tingimused ja korra kehtestab regionaalminister määrusega.
(6) Omafinantseeringu toetuse taotluse rahuldamise ja rahuldamata jätmise otsused ning toetuse tagasinõudmise otsused teeb regionaalminister.”;
23) paragrahvi 411 täiendatakse lõigetega 5–7 järgmises sõnastuses:
„(5) Käesoleva seaduse § 2 punkti 10 rakendatakse tagasiulatuvalt 2009. aasta 1. juulist.
(7) Kui taotlus esitatakse 2011. aastal käesoleva seaduse § 16 lõikes 22 nimetatud isiku poolt või kui nimetatud isik panustab rahaliselt teise taotleja projekti omafinantseeringusse ja otsus taotluse suhtes tehakse või käesoleva seaduse § 16 lõikes 24 nimetatud kõrvaltingimuse täitmise tähtpäev saabub 2012. aastal, siis ei võeta otsuse tegemisel või otsuses kõrvaltingimuse määramisel aluseks käesoleva seaduse § 16 lõike 21 punktides 1 ja 2 nimetatud tingimusi, vaid hinnatakse, kas on kinni peetud kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 33 lõikes 2 nimetatud põhitegevuse tulemi lubatavast väärtusest ja nimetatud seaduse § 34 lõigetes 3–51 sätestatud netovõlakoormuse ülemmäärast.”
§ 2. Halduskoostöö seaduse (RT I 2003, 20, 117; 2010, 37, 222) § 13 lõike 11 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„6) perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse § 14 lõikes 3 ja perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 11 lõikes 2, § 20 lõikes 3, § 36 lõigetes 3 ja 4 ning § 38 lõikes 1 nimetatud haldusleping;”.
§ 3. Valla- ja linnaeelarve seaduse (RT I, 12.11.2010, 6) § 8 täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
„(13) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud piiranguid ei kohaldata nõukogu direktiivi 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40–52) ja nõukogu direktiivi 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32–54) nõuete täitmiseks elluviidavate projektide omaosaluse katmiseks võetavatele võlakohustustele, juhul kui nendeks projektideks annab laenu keskkonnatasude seaduse § 56 lõikes 1 nimetatud isik omavahendite arvelt valitsussektori võlakoormust suurendamata.”
§ 4. Kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse (RT I 2010, 72, 543) § 34 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Netovõlakoormus võib ületada käesoleva paragrahvi lõigetega 3 ja 4 kehtestatud netovõlakoormuse mahu ülemmäära perioodil 2011. aasta 1. jaanuarist kuni 2015. aasta 31. detsembrini nõukogu direktiivi 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40–52) ja nõukogu direktiivi 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32–54) nõuete täitmiseks elluviidavate projektide omaosaluse katmiseks võetud võlakohustuste kogusumma võrra, juhul kui nendeks projektideks annab laenu keskkonnatasude seaduse § 56 lõikes 1 nimetatud isik omavahendite arvelt valitsussektori võlakoormust suurendamata.”
(2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 11 jõustub 2012. aasta 1. jaanuaril.


Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 13Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi rakendamine Eesti õigussüsteemis
Tartu Ülikooli Õigusinstituudi rahvusvahelise õiguse erakorraline lektor, Helsingi Ülikooli teadur
Tartu Ülikooli Õigusinstituudi rahvusvahelise õiguse lektor
20. märtsil 2006 veendus maailma üldsus, et paljuräägitud esimene alaline supranatsionaalne kriminaalkohtuorgan on saanud tegelikkuseks. Nimelt astus sel päeval Haagis Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette Kongo päritolu Thomas Lubanga Dyilo, keda süüdistatakse sõjakuritegudes, täpsemalt laste värbamises Kongo vabastusarmee (Forces patriotiques pour la libération du Congo) koosseisu ja nende rakendamises lahingutegevuses. Menetluslikus mõttes oli tegemist vähetähtsa istungiga, kuid sündmus ületas uudisekünnise seetõttu, et hr Dyilole langes osaks ”au” olla esimene isik, kes toimetati esimese alalise Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette. Seda on raske jätta pidamata verstapostiks rahvusvahelise kohtupidamise ajaloos.
Alalisest rahvusvahelisest kohtust, mis tegeleks kõige tõsisemate rahvusvaheliste kuritegudega (s.o genotsiidi ning inimsusvastaste ja sõjakuritegudega), on räägitud kogu 20. sajandi jooksul. Reaalse tulemuseni jõuti alles 17. juulil 1998, kui võeti vastu Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut. Kohtu asutamises osales ka Eesti, kuuludes seejuures tugeva Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tekke eest seisnud riikide (nn like-minded states) hulka.
Jättes kõrvale vaidlused detailiküsimuste üle, näitas Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomise idee taha kogunenud poliitilist toetust statuudi allakirjutamisele järgnenud ratifitseerimiste laine. Jõustumiseks vajaliku 60 riigi heakskiidu sai statuut nelja aasta jooksul ning statuut jõustus 1. juulil 2002.
Kaheldamatult võib Rahvusvahelist Kriminaalkohut lugeda rahvusvahelise üldsuse jaoks monumentaalseks saavutuseks ning seda on peetud koguni ÜRO asutamise järel märkimisväärseimaks sammuks rahvusvahelise õiguse arengus (vt CICC 2002). Kohtu asutamine annab esmajärjekorras muidugi signaali, et teatavad kuriteod on sedavõrd tülgastavad, et nende uurimine ja kohtulik menetlemine tuleb tagada rahvusvahelise institutsiooniga. Laiemalt seisneb Rahvusvahelise Kriminaalkohtu erilisus ja olulisus eeskätt selles, et kõnealuse institutsiooni asutamisega hävitati lõplikult mõningad eelnevalt murenema kippunud dogmad. Veel hiljaaegu peeti paljudes riikides oma kodanike väljaandmist teistele riikidele ülimalt vähetõenäoliseks. Statuudi osalisriikidel lasub nüüd teatud olukorras selge kohustus loovutada oma kodanikke Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule, s.o. rahvusvahelisele institutsioonile, mille tegevuse üle neil vahetu kontroll puudub. Samuti välistab statuut kõikvõimalike ametiseisundiga kaasnevate privileegide, eeskätt kriminaalkohtulike immuniteetide kehtivuse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu suhtes.
Statuudi riigisisese rakendamise vajadus
Rahvusvahelise Kriminaalkohtu õiguslik nurgakivi on nn komplementaarsuspõhimõte. Viimase kohaselt alustab Rahvusvaheline Kriminaalkohus menetlust üksnes siis, kui riigid kas ei suuda või ei taha seda teha (statuudi artikli 17 lõige 1). Riigi võimetus genotsiidi, inimsusvastaseid või sõjakuritegusid toime pannud isikut vastutusele võtta võib olla tingitud kõige erinevamatest asjaoludest. Näiteks võib vastav kuriteokoosseis riigisiseses õiguses hoopiski puududa. Samuti võivad ilmneda probleemid karistusseaduse territoriaalse ja isikulise kehtivuse, kuriteo aegumise või muu säärasega. Probleemiks võib põhimõtteliselt olla ka riigisiseste õiguskaitseorganite ressursinappus või justiitssüsteemi kokkukukkumine. Mis puudutab riigi soovimatust kriminaalmenetlust ellu viia, siis on silmas peetud eeskätt olukorda, kus riik väldib genotsiidi, inimsusvastaseid või sõjakuritegusid toime pannud isiku vastutuselevõtmist. Indikatsioonina sellisest olukorrast käsitatakse õigusemõistmise põhimõtetega kokkusobimatut menetluse takerdumist või erapoolikust, kuid samuti menetluse toimetamist muul viisil, et säästa isikut vastutusest (vt statuudi artikli 17 lõiget 2).
Erinevalt paljudest teistest rahvusvahelisi kuritegusid käsitlevatest konventsioonidest ei pane statuut riikidele üldist kohustust selles kodifitseeritud tegusid kriminaliseerida. Materiaalse karistusõiguse osas lasub osalisriikidel üksnes kohustus määratleda õigusemõistmise vastu suunatud kuriteokoosseisud selliselt, et need hõlmaksid ka Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tegevust õõnestavaid tegusid (Werle 2005, 74–75). Vajadus tagada riigisisese karistusseaduse vastavus statuudile tuleneb kaudselt komplementaarsuspõhimõttest. Eeldatavasti ei taha riigid sattuda olukorda, kus nende võimetuse tõttu kriminaalmenetlust toimetada alustab tegevust Rahvusvaheline Kriminaalkohus. Viimase ärahoidmiseks peavad riigid veenduma, et nende karistusõigus näeb ette vastutuse samade tegude eest mis Rahvusvaheline Kriminaalkohus. Üksnes niisugusel juhul on riikidel oma aktiivse tegevusega võimalik takistada menetluse alustamist Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poolt.
Eeltoodu, samuti kohtule menetlusabi andmise kohustus tõi kaasa vajaduse võtta riigisiseseid meetmeid seoses statuudi ratifitseerimisega. Mitu säärast meedet, näiteks kõrgete riigivõimukandjate immuniteetide välistamine, millest tuleb juttu tagapool, tungivad sügavale osalisriikide põhiseaduslikku korda. Seetõttu on statuudi rakendamine osutunud vähem või rohkem komplitseerituks kõigis statuudile allakirjutanud riikides. Mõni neist, näiteks Tšehhi Vabariik, ei ole riigisiseste probleemide tõttu suutnud tänaseni statuuti ratifitseerida. Kuidas on aga olukord Eestis? Järgneva kokkuvõtte aluseks on ELSA (European Law Students’ Association) rahvusvahelise projekti „Project on ICC National Implementation Legislation” raames Eesti kohta koostatud raport. (Autorid Rain Liivoja, René Värk ja Merri Kastemäe, ilmub Finnish Yearbook of International Law järgmises väljaandes.)
Rahvusvaheliste kuritegude koosseisud Eesti õiguses
Karistusõiguse reform pani Eesti Rahvusvahelise Kriminaalkohtu statuudiga seoses mõnevõrra iseäralikku olukorda. Nimelt oli Eestis statuudi ettevalmistamisega paralleelselt väljatöötamisel uus karistusseadustik. Karistusseadustikku ei püütud täht-tähelt kopeerida üpris eklektilist rahvusvahelist regulatsiooni, vaid loodi rahvusvaheliste kuritegude kompaktne ja koherentne süsteem. Karistusseadustiku 8. peatükk ”Inimsuse ja rahvusvahelise julgeoleku vastased süüteod” kodifitseerib vastavad Eestile siduvad rahvusvaheliste lepingute ja tavaõiguse normid ning teeb seda märkimisväärselt abstraktsemalt kui näiteks statuut. Ühest küljest annab eeltoodu võimaluse karistusseadustiku sätteid sisustada rahvusvahelise praktika kohaselt ega sunni seadusandjat rahvusvahelise õiguse dünaamikale reageerima karistusseadustiku muutmise seadusega. Teisalt on oht, et mõned rahvusvahelised kuriteod jäävad karistusseadustiku suuremast abstraktsusest tingituna liialt ebamääraseks või hoopiski määratlemata. Vaadelgem järgnevalt mõnda probleemküsimust Eesti karistusõiguses.
Statuudi artikkel 6 käsitab genotsiidina 1948. aasta genotsiidi konventsiooni artikli 2 eeskujul rahvusliku, etnilise, rassilise või religioosse grupi hävitamisele suunatud tegu. Karistusseadustiku § 90 lisab sellesse loetelusse ” või muu sotsiaalse grupi”. Mõne eksperdi arvates kajastab Eesti õigus sellega paremini rahvusvahelist tavaõigust (Müllerson 2001). Kui see nii ei ole, on Eesti õigusel kindlasti rahvusvahelist tavaõigust edasiarendav iseloom. Kui piisavalt paljud riigid käsitavad samamoodi nagu Eesti genotsiidina ükskõik millise ühiskondliku grupi hävitamist, kandubki selline arusaam ajapikku tavaõigusesse.
Väiksemate puuduste kõrval, mida tõenäoliselt on võimalik rahvusvahelist õigust arvestava tõlgendamise abil ületada, on Eesti õiguses genotsiidi kriminaliseerimisel ka üks suurem puudujääk. Nimelt ei ole otsene ja avalik õhutamine genotsiidi toimepanemisele Eestis karistatav genotsiidikuriteona, vaid sotsiaalse vaenu õhutamisena (karistusseadustiku § 151) või mõningal juhul ka sõjapropagandana (§ 92). Seega kujutab selline tegevus endast küll kuritegu, kuid mitte genotsiidi, vaid n-ö tavakuritegu. Sellist lahendust ei saa pidada rahvusvahelise õigusega vastuolus olevaks, kuid sellel on teatavad olulised puudused, millest tuleb juttu tagapool.
Probleemidest ei ole vaba ka karistusseadustiku § 89, mis näeb ette vastutuse inimsusvastaste kuritegude eest. Kõnealune säte on võrratult abstraktsem kui asjaomane rahvusvaheline õigus. Muu hulgas käsitatakse Eesti õiguses inimsusvastase kuriteona “inimõigustest ja -vabadustest ilmajätmist” tingimusel, et see on toime pandud massiliselt või süstemaatilisel viisil. Sisuliselt viidatakse nii kõigile inimõigustele ja põhivabadustele, mille tagamist nõuab põhiseadus ja rahvusvaheline õigus. Arvestades inimõiguste kohaldamisala pidevat ja kiiret laienemist, on äärmiselt kahtlane, kas igasugust inimõiguste piiramist (isegi kui see on süstemaatiline või massiline) tuleks käsitada inimsusvastase kuriteona. Eriti terav on see küsimus sotsiaalsete, majanduslike ja kultuuriliste õiguste puhul. (Kas riigis, kus on suur tööpuudus ehk tegemist on “õigus tööle“ võimaliku rikkumisega, pannakse seetõttu toime inimsusvastane kuritegu?) Karistusseadustiku definitsioon jätab inimsusvastase kuriteo ohtlikult lahtiseks ja ähmaseks ega taga vajalikku õiguskindlust.
Karistusseadustiku §-des 95–109 sätestatakse sõjakuriteod. Seejuures ei tehta vahet, kas vastav süütegu pandi toime rahvusvahelises (riikidevahelises) või mitterahvusvahelises (riigisiseses) relvakonfliktis. Niisugust lähenemisviisi tuleks rahvusvahelise õiguse seisukohast pidada progressiivseks. Eesti on sellega andnud oma panuse rahvusvahelistes ja mitterahvusvahelistes relvakonfliktides kohalduva humanitaarõiguse ühtlustumisele ning seeläbi riigisisesest konfliktist puudutatud isikute suuremale kaitsele.
Kahetsusväärsel kombel ei ole mõni rahvusvahelis-õiguslikult sõjakuriteoks peetav tegu Eesti õiguse kohaselt üldse karistatav. Näiteks ei käsita karistusseadustik sõjakuriteona reeturlikku tapmist või kehavigastuse tekitamist (statuudi artikli 8 lõike (2) punktid (b)(xi) ja (e)(ix)). Asjaolu, et sellist tegu saab karistada tsiviilelanike või sõjavangi vastase ründena (karistusseadustiku § 97 ja 98; Justiitsministeerium 2005), leevendab probleemi üksnes osaliselt, sest reeturlikult tappa või vigastada saab ka vaenutegevuses osalevat võitlejat. Samuti on tsiviilisikute tahtlik näljutamine sõjapidamise viisina (statuudi artikli 8 lõike 2 punkt (b)(xxv)) Eesti õiguse kohaselt sõjakuriteona karistatav ainult juhul, kui tsiviilelanike eluks hädavajalikud toidu- või veevarud hävitatakse, muudetakse kasutamiskõlbmatuks, varusid rünnatakse või neid omastatakse (karistusseadustiku §-d 95, 106, 108). Sõjakuriteoga ei ole Eesti õiguse mõistes tegemist siis, kui inimeste ligipääs nimetatud varudele muul viisil välistatakse, näiteks kui humanitaarabi organisatsioonidel ei võimaldata toidu ja vee jagamist. Eestis ei ole kriminaliseeritud ka alla viieteistkümneaastaste laste sunduslik relvajõududesse võtmine või värbamine või nende kaasamine aktiivsesse sõjategevusse (statuudi artikli 8 lõike 2 punktid(b)(xxvi) ja (e)(vii)). Siinjuures tuleb nentida ka tõika, et Eesti ei ole siiani ratifitseerinud lapse õiguste konventsiooni laste relvakonfliktis osalemise fakultatiivset protokolli, mis allkirjastati 24. septembril 2003.
Sõjakuritegude juures on ehk kõige suurem probleem – analoogiliselt eespool genotsiidikuriteo juures mainituga –, et mitmed rahvusvahelise õiguse kohaselt sõjakuritegudeks kvalifitseeritavad teod ei ole karistusseadustiku kohaselt karistatavad sõjakuritegudena, vaid n-ö tavaliste kuritegudena. Näiteks nn inimkilbi kasutamine sõjaliste objektide kaitseks (statuudi artikli 8 lõike 2 punkt (b)(xxiii)) on karistatav inimese eluohtlikku või tema tervist raskelt kahjustada võivasse olukorda asetamise ja jätmisena (karistusseadustiku § 123). Samuti kuulutamine, et armu ei anta (statuudi artikli 8 lõike 2 punktid (b)(xii) ja (e)(x)), ei kujuta endast Eesti õiguses sõjakuritegu. Terviklikku lahendust ei paku ka lähenemine, et isikut saab karistada sellise ähvarduse täideviimisel toimepandud kuritegude eest (Justiitsministeerium 2005), sest sõjakuriteoks tuleks lugeda kõnealune ähvardus kui selline, olenemata selle elluviimisest. Probleemi leevendab mõnevõrra asjaolu, et ähvardamine kujutab endast iseseisvat kuriteokoosseisu n-ö tavakuriteona (karistusseadustiku § 120).
Viimased tähelepanekud võivad näida väheolulised, sest kuriteo toimepannud isikut saab siiski mõne karistusseadustiku sätte alusel vastutusele võtta. Karistusseadustik sisaldab koguni selgesõnalist päästeklauslit (§ 94 lõige 1), mille kohaselt sõjaajal toimepandud, kuid sõjakuriteona sätestamata kuriteo eest karistatakse teiste kuriteokoosseisude järgi. Veelgi enam: kuriteo toimepanemine sõjaseisukorra ajal on karistust raskendavaks asjaoluks karistusseadustiku § 58 punkti 5 kohaselt.
Samas ei saa jätta alahindamata signaali, mida Eesti seadusandja ja kohtusüsteem sellisel viisil saadavad: vastavas teos süüdimõistetu ei ole mitte sõjakurjategija, vaid n-ö tavaline kriminaalkurjategija. Sama kehtib genotsiidile õhutamise puhul – tegemist on spetsiifilise ja ülimalt jõhkra kuriteo toimepanemise erilise vormiga, mille toimepanijaid tuleks karistada just genotsiidi toimepanemise, mitte mõne muu “päästerõngaks” osutuva kuriteo eest. Teiste kuriteokoosseisude kasutamine ei anna genotsiidile ega humanitaarõiguse rasketele rikkumistele õiget hinnangut ega peegelda selliste rikkumiste tõsidust.
Teatud juhtudel võib eeltoodu mainitud emotsionaalsele aspektile lisaks põhjustada probleeme, mis ulatuvad selleni, et isikut ei ole võimalik Eestis üldse vastutusele võtta ja kuritegu asub menetlema Rahvusvaheline Kriminaalkohus. Näiteks tuntakse genotsiidi, inimsusvastaste ja sõjakuritegude erilist toimepanemise vormi – ülema vastutust. Viimane on Eesti karistusõiguses sätestatud karistusseadustiku 8. peatüki esimese sättena: § 88 lõige 1 näeb ette, et ”[k]äesolevas peatükis sätestatud süüteo eest karistatakse lisaks selle vahetule toimepanijale ka riigivõimu esindajat või sõjaväelist ülemat, kes on andnud korralduse süüteo toimepanemiseks või kelle nõusolekul süütegu on toime pandud või kes ei ole takistanud süüteo toimepanemist, kuigi see on olnud tema võimuses” (rõhuasetus lisatud). Kõnealuse põhimõtte kohaldamine vastavast peatükist väljaspool paiknevate kuriteokoosseisude suhtes on kaheldav. Teiseks on mainitud rahvusvahelised kuriteod aegumatud. Karistusseadustikus on nende aegumine välistatud § 81 lõike 2 alusel: ”Süütegu inimsuse vastu, sõjasüütegu ja süütegu, mille eest on ette nähtud eluaegne vangistus, ei aegu.” Jällegi tõusetub küsimus, kas see säte kohaldub tegude suhtes, mis oma olemuselt on küll genotsiid, inimsusvastane ja sõjakuritegu, kuid mida ei ole otsesõnu sellisena karistusseadustikus määratletud.
Immuniteet ja indemniteet
Tavapäraselt tagatakse riigipeadele ning teistele kõrgetele võimukandjatele ja ametnikele (näiteks parlamendisaadikud ja valitsusliikmed, diplomaadid) nii riigi sees kui ka rahvusvaheliselt teatud kohtulikud immuniteedid. Nende eesmärk on tagada kõnealuste isikute võimalikult suur sõltumatus ning nende võimalus segamatult ja efektiivselt täita oma ametifunktsioone. Immuniteet välistab selliste isikute kriminaal- või haldusvastutusele võtmise. See võib kõige halvemal juhul tähendada, et tõsise rahvusvahelise kuriteo toimepanemisel pääseb isik karistuseta. Seda arvestades ja ajutiste sõjatribunalide (Nürnberg, Tokyo, Jugoslaavia ja Rwanda) eeskujul lisati statuuti artikkel 27, mille järgi kohaldatakse statuuti võrdselt kõikide isikute suhtes nende ametiseisundist hoolimata. Selle tulemusel ei välista ühegi isiku ametiseisund tema kriminaalvastutusele võtmist Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poolt ja immuniteet ei takista Rahvusvahelisel Kriminaalkohtul sellise isiku suhtes oma jurisdiktsiooni teostamist.
Eesti põhiseaduse kohaselt omavad Vabariigi President, Riigikogu ja Vabariigi Valitsuse liikmed, õiguskantsler, riigikontrolör ning kohtunikud kriminaalkohtulikku immuniteeti. Samas näeb põhiseadus ette ka protseduuri, kuidas seda immuniteeti vajaduse korral ära võtta. Viimast asjaolu silmas pidades leiti statuudi ratifitseerimisel, et põhiseadusesse ei ole vaja teha parandust, mis selgesõnaliselt välistaks immuniteetide kohaldumise Rahvusvahelise Kriminaalkohtu jurisdiktsiooni all olevate kuritegude suhtes. Sellest järeldub, et kui mõnele Eestis põhiseaduslikku immuniteeti omavale isikule peaks olema vaja esitada süüdistus genotsiidi, inimsusvastaste või sõjakuritegude toimepanemises, tuleb temalt immuniteet põhiseaduses ja kriminaalmenetluse seadustikus ettenähtud korras ära võtta. Eeltoodu kehtib eelduslikult nii juhul, kui Eesti õiguskaitseorganid vastavat tegu ise menetleksid, kui ka juhtumil, kus kõnealune isik tuleb Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule loovutada.
Selline lahendus oli ilmselt mõistlik. Kuna põhiseaduslike immuniteetide äravõtmise protseduur on praktikas järeleproovitud kergemate süütegude puhul, on vähetõenäoline, et sarnaselt keeldutakse toimimast olukorras, kus seda eeldab rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustuste täitmine. Omapärane, kuid pigem teoreetiline probleem tõusetub seoses Riigikogu liikme indemniteediga ning avalikest materjalidest ei nähtu, et kõnealust küsimust oleks statuudi ratifitseerimisel arutatud. Nimelt ütleb põhiseaduse § 62, et “Riigikogu liige ei […] kanna õiguslikku vastutust hääletamise ja poliitiliste avalduste eest Riigikogus või selle organites.” Sellise privileegi eesmärk on tagada esindusdemokraatia toimimiseks hädavajalik sõnavabadus: Riigikogu liikme õigus esitada oma arvamus, sellega mõjutada parlamentaarse tahte kujundamist ja selles osaleda võimalikke sanktsioone kartmata (vt lähemalt Eesti Vabariigi Põhiseaduse Ekspertiisikomisjon… 1998, § 62 kommentaarid). Indemniteet on tähtajatu ja absoluutne: saadik ei saa sellest ise loobuda ja keegi ei saa seda temalt ära võtta. See on materiaalõiguslik keeld, mille kohaselt ei saa täitev- ega kohtuvõim võtta Riigikogu liiget mis tahes vormis kriminaal-, tsiviil- ja haldusvastutusele Riigikogus või selle organites öeldu või seal antud hääle eest (vt ka Truuväli jt 2002, 367–368).
Milles võib seejuures seisneda probleem statuudi kontekstis? Teatud juhtudel võib rahvusvaheliseks kuriteoks olla ainuüksi isiku poolt öeldu. Parim näide on genotsiidi toimepanemisele õhutamine. Statuudi artikli 27 lõike 3 punkti (e) kohaselt on isik kriminaalkorras vastutav genotsiidi eest, kui ta otseselt ja avalikult õhutas teisi genotsiidi toime panema. Põhimõtteliselt – loodetavasti üksnes teoreetiliselt – on võimalik olukord, kus parlamendisaadik kutsub Riigikogu kõnepuldist üles rahvast panema toime vägivallategusid mõne rahvusliku, etnilise, rassilise või religioosse grupi hävitamiseks. Sellisel juhul on Riigikogu liige toime pannud rahvusvahelise kuriteo nii statuudi kui ka rahvusvahelise tavaõiguse tähenduses. Siin tekib pinge ühelt poolt parlamendiliikme sõnavabaduse ning teiselt poolt tõsiste rahvusvaheliste kuritegude vältimise ja karistamise vajaduse vahel. Kumb peaks üles kaaluma teise?
Neid kahte õiguslikku eesmärki kaaludes peaks primaarne olema rahvusvaheliste kuritegude vältimine ja karistamine, sest viimased riivavad suuremat subjektide ringi ja kõige kõrgemaid õigushüvesid, mida ei saa jätta kaitseta ühe või teise ametiisiku personaalse privileegi tõttu. Artikli autoritele tundub, et indemniteedi küsimuses võib tekkida ületamatu vastuolu põhiseaduse ja statuudi vahel. Ühest küljest kujutab indemniteet endast selget takistust Riigikogu liikme vastutusele võtmisel Eesti kohtu poolt. Kui seetõttu peaks komplementaarsuspõhimõtte alusel menetlust alustama Rahvusvaheline Kriminaalkohus, tekib küsimus Riigikogu liikme Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule loovutamise võimalikkusest. Eestil oleks rahvusvahelis-õiguslik kohustus isik Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule loovutada, samal ajal kui põhiseadus välistab igasuguste eranditeta sellise isiku kriminaalvastutuse.
Põhiseaduse § 123 tavapärase tõlgenduse kohaselt on põhiseadus ülimuslik rahvusvaheliste lepingute suhtes (Truuväli jt 2002, 550–551), seetõttu rahvusvahelis-õigusliku vastutuselevõtmise või Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule loovutamise kohustuse eest peaks prevaleerima põhiseaduslik indemniteet. Rahvas kui kõrgeima riigivõimu kandja on põhiseadusega Riigikogu liikmetele indemniteedi andnud, järelikult peaks riik seda vajaduse korral ka tagama ja kaitsma, sealhulgas Rahvusvahelise Kriminaalkohtu sekkumise eest. Kõnealuse probleemi ennetamiseks oleks ilmselt otstarbekas kas üheselt välistada indemniteedi kehtivus teatud kuritegude osas või näha ette võimalus indemniteedi äravõtmiseks.
Samal ajal võib genotsiidile õhutamise puhul lahendus tuleneda mujalt. Nimelt lasub Eestil kohustus vältida ja karistada genotsiidi toimepanemist, sealhulgas selle õhutamist, nii rahvusvahelisest lepingust kui ka tavaõigusest tulenevalt. Rahvusvaheline Kohus on toonitanud, et 1948. aasta genotsiidi konventsioonist tulenevaid põhimõtteid tunnustavad kõik tsiviliseeritud rahvad ning need on riikidele siduvad ka lepingulise kohustuseta, s.t rahvusvahelise tavaõigusena (Reservations … 1951, 24). Sellele leiab kinnitust ka ÜRO Julgeolekunõukogu, endise Jugoslaavia Rahvusvahelise Kriminaaltribunali ja Rwanda Rahvusvahelise Kriminaaltribunali praktikast. Kohustus vältida ja karistada genotsiidi toimepanemist on hea näide vähestest ius cogens’i ehk rahvusvahelise õiguse imperatiivnormidest, millest kõrvalekaldumine on lubamatu mis tahes olukorras ning mida ei saa muuta rahvusvahelise lepingu ega riigisisese õigusaktiga. Nüüdisajal aktsepteeritakse ka seda, et genotsiidi keeld paneb riigile erga omnes kohustusi, mille täitmist võivad nõuda kõik riigid (vt Barcelona Traction … 1970, lõigud 34–35).
Kuna “rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtted ja normid on Eesti õigussüsteemi lahutamatu osa” põhiseaduse § 3, kujutavad ka genotsiidi karistamist nõudvad põhimõtted endast Eesti õiguse osa, põhiseaduse § 123 regulatsioonist olenemata. Siinkohal võiks konstrueerida argumendi, et mainitud rahvusvahelised õiguse põhimõtted ja normid on vähemalt sama olulised kui Eesti konstitutsiooniõiguslikud normid ning oma iseloomult lex specialis’eks põhiseaduses sätestatud indemniteetide suhtes. Sellise lähenemise aktsepteerimisel prevaleerivad asjaomased rahvusvahelise õiguse põhimõtted ja normid nendega vastuollu minevate põhiseaduse sätete ees. Vaevalt et põhiseaduse autorite teadlik eesmärk oli või saigi olla olukord, kus Riigikogu liige ei vastuta rahvusvahelise kogukonna poolt üheselt hukka mõistetud kuritegude eest lihtsalt oma indemniteedi tõttu.
Eeltoodu üks eesmärk oli ilmestada, et puudused rahvusvahelise lepingu riigisiseste rakendusmeetmete võtmisel võivad viia keerukate õiguslike probleemideni. Eesti põhiseaduse § 123 lõige 2 sätestab küll, et “kui Eesti seadused või muud aktid on vastuolus Riigikogu poolt ratifitseeritud välislepingutega, kohaldatakse välislepingu sätteid”. Tegemist on siiski päästeklausliga, mis tagab, et rahvusvahelise lepingu ja riigisiseste õigusaktide vahelise tahtmatult tekkinud või tahtlikult tekitatud vastuolu korral oleks ülimuslik rahvusvaheline leping. Nii on kindel, et rahvusvahelised kohustused täidetakse võimalikest riigisisestest takistustest hoolimata. Seda sätet ei tuleks võtta kui signaali, et rahvusvahelised lepingud ei vaja spetsiaalseid rakendusseadusi ja võimalikke lünki saab ületada lihtsalt vastavatele lepingutele viidates. Normaalne olukord eeldab, et rahvusvahelistest lepingutest tulenevad õigused ja kohustused on kirjutatud ümber riigisisesesse õigusse. Seda enam, et õigusaktid, mille alusel teostatakse riigivõimu, peavad olema kõigile kättesaadavad riigikeeles. Rahvusvahelised lepingud on harilikult mõnes muus keeles ning nende eestikeelsed tõlked, kui need on üldse kättesaadavad, ei ole ametlikud ega autoriteetsed.
Barcelona Traction, Light and Power Company Case: Second Phase (1970). – ICJ Reports, pp 3.
CICC (2002, 11 April). International Criminal Court Established at Landmark UN Treaty Event: Ten Countries Ratify the ICC Treaty, Bringing Total Past 60 Required. Press Release. — http://www.iccnow.org/documents/04.11.2002ICCEstablished.pdf
Convention on the Prevention and Punishment of the Crime of Genocide (1948). – 78 UNTS 277. [Genotsiidi vältimise ja karistamise konventsioon. – RT II 1994, 27, 103.]
Eesti Vabariigi põhiseadus (1992). – RT 1992, 26, 349; RT I 2003, 64, 429.
Eesti Vabariigi Põhiseaduse Ekspertiisikomisjoni lõpparuanne (1998). – http://www.just.ee/10716.
Geneva Convention (I) for the Amelioration of the Condition of the Wounded and Sick in Armed Forces in the Fields (1949). – 75 UNTS 31. [12. augusti 1949 Genfi (I) konventsioon haavatud ja haigete sõjaväelaste olukorra parandamise kohta maismaal. – RT II 1999, 17, 107.]
Geneva Convention (II) for the Amelioration of the Condition of the Wounded, Sick and Shipwrecked Members of the Armed Forces at Sea (1949). – 75 UNTS 85. [12. augusti 1949 Genfi (II) konventsioon haavatud, haigete ja merehädas sõjaväelaste olukorra parandamise kohta merel. – RT II 1999, 18, 116.]
Geneva Convention (III) relative to the Treatment of Prisoners of War (1949). – 75 UNTS 135. [Sõjavangide kohtlemise 12. augusti 1949 Genfi (III) konventsioon. – RT II 1999, 19, 117.]
Geneva Convention (IV) relative to the Protection of Civilian Persons in Time of War (1949). – 75 UNTS 247. [Tsiviilisikute sõjaaegse kaitse 12. augusti Genfi (IV) konventsioon. – RT II 1999, 20, 120.]
Justiitsministeerium (2005, 10. jaanuar). Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma Statuudi ja teiste rahvusvahelise õiguse instrumentide võrdlus Eesti kriminaalõigusega (ELSA raport). [Autorite valduses.]
Karistusseadustik (2001). – RT I 2001, 61, 364 ; 2006, 7, 42.
Müllerson, R. (2001). Analüüs Rahvusvahelise Kriminaalkohtu statuudi vastavusest Eesti põhiseadusele, sh põhiseaduslike immuniteedi klauslite kohaldamine statuudile ning nende tõlgendamine. Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ratifitseerimise seaduse eelnõu seletuskiri. IX Riigikogu, 854 SE I.
Protocol Additional to the Geneva Conventions of 12 August 1949, and relating to the Protection of Victims of International Armed Conflicts (Protocol I). – 1125 UNTS 3. [12. augusti 1949 Genfi konventsioonide 8. juuni 1977 (I) lisaprotokoll rahvusvaheliste relvakonfliktide ohvrite kaitse kohta. – RT II 1999, 21, 121.]
Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ratifitseerimise seadus. – RT II 2002, 2, 5.
Reservations to the Convention on the Prevention and Punishment of the Crime of Genocide. Advisory Opinion (1951). – ICJ Reports, p. 15.
Rome Statute of the International Criminal Court (1998). – 2187 UNTS 90. [Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut. – RT II 2002, 2, 5.]
Truuväli, E.-J. jt (toim) (2002). Eesti Vabariigi põhiseadus. Kommenteeritud väljaanne. Tallinn: Juura.
Werle, G. (2005). Principles of International Criminal Law. The Hague: T. M. C. Asser Press.


Tulekul muudatused tulude deklareerimisel - Raamatupidaja
15. juuni 2016 10:24
Tuludeklaratsiooni vorme plaanitakse muuta
Rahandusministeerium plaanib muuta residendist füüsilise isiku tulu deklareerimise vorme, et need vastaks selle aasta algusest jõustunud seadusemuudatustele. Peamised muudatused puudutavad renditulu, päevarahade ja koolituskulude deklareerimist. Vaata, mis täpsemalt muutub.
Renditulu deklareerimine
Eelnõuga lisatakse kord, kuidas eluruumi üürilepingu alusel saadud üürist arvatakse tuludeklaratsioonis maha 20% üürimisega seotud kulude katteks. Tuludeklaratsioonis kinnitab maksumaksja renditulu saamist või mittesaamist. Vormi A „Residendist füüsilise isiku tuludeklaratsioon“ täiendatakse uute tabelitega 5.4, 7.4 ja 8.71 .
Täiendavate tabelite kehtestamine on tingitud uuest TuMS §-st 391 , mille kohaselt eluruumi üürilepingu alusel saadud üürist arvutab Maksu- ja Tolliamet tuludeklaratsioonis üürimisega seotud kulude katteks maha 20%. Mahaarvamine tehakse maksustamisperioodil saadud üürist ilma tõenditeta üürimisega seotud kulude kohta. TuMS § 41 punkti 7 alusel tuleb üüritulu väljamakselt tulumaks kinni pidada arvestamata §-s 391 sätestatud mahaarvamist. Eluruumi üüritulu kajastatakse vormi A tabelis 5.4, kui tulumaks on kinni peetud, või tabelis 7.4, kui tulumaks ei ole kinni peetud, ning tabelis 8.71 , kui üüritulu on saadud välisriigist.
Tulenevalt TuMS § 16 lõike 1 muutmisest loetakse rendituluks: üür, rent, hoonestusõiguse seadmise tasu, reaalkoormatise talumise tasu, seadusest või tehingust tuleneva eseme kasutamise piirangu talumise eest saadud muu tasu. Rendituluks on igasugune tasu, mis saadakse tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 48 mõistes eseme (asjad, õigused ja muud hüved, mis võivad olla õiguse objektiks) kasutamise või kasutamise piirangu talumise eest.
Kinnisasja ostueesõigusega koormamise eest saadud tasu ei loeta rendituluks ning käsitatakse muu tuluna. Kui renditulult on tulumaks kinni peetud, siis näidatakse see vormi A tabelis 5.1 või, kui tulumaksu ei ole kinni peetud, siis tabelis 7.3.
Päevarahad ja lähetustasud
Vormi A tabeli 5.1 täitmise korra punkti 42 (palgatulu) muudatused on tingitud TuMS § 48 lõike 4 punkti 4 kehtetuks tunnistamisest. Enam ei loeta ametniku, töötaja või juriidilise isiku juhtumis- või kontrollorgani liikme tööandjalt või kolmandalt isikult saadud välislähetuse päevaraha või ametniku välislähetustasu või nimetatud isikutele makstud töölähetusega kaasneva kulu hüvitise TuMS § 13 lõike 3 punktis 1 kehtestatud piirmäära ületavat osa erisoodustuseks, vaid käsitatakse töötajale töö eest makstud tasuna.
Vormi A tabeli 9.3 „Tasutud koolituskulud“ täitmise korra punkti 129 muudatus on tingitud TuMS § 26 muutmisest. Täiendavalt TuMS § 26 lõikes 2 nimetatud tasemeõppe koolituskuludele võib maksumaksja tulust maha arvata TuMS § 26 lõikes 21 nimetatud täienduskoolituse kulud, mida ei käsitata erisoodustusena. TuMS § 26 lõike 21 alusel käsitatakse koolituskuluna ka täienduskoolitusasutuse läbi viidud täienduskoolituse kulu, kui koolituse läbiviijal on täienduskoolituse läbiviimiseks tegevusluba või ta on esitanud majandustegevusteate ning kui täienduskoolituse õppekava eesmärk on tasemeõppe õppekavas sisalduva või kutsestandardis kirjeldatud kutse-, ameti- või erialase kompetentsi saavutamine või keeleõpe.
Koolituskuluna ei käsitata AM-kategooria, A-kategooria, A1-alamkategooria, A2-alamkategooria, B-kategooria ega B1-alamkategooria mootorsõidukijuhi koolitusel osalemise eest tehtud kulusid. Huvikoolis õppimise eest tehtud kulu käsitatakse koolituskuluna juhul, kui huvikoolis õppija on koolituskulu tasumise kalendriaasta 1. jaanuaril olnud alla 18 aastane.
Vormil A kinnitab residendist füüsiline isik, kes on Eestis asutatud hooneühistu liige või kellele kuulub Eestis asuv korteriomand, kinnisasi või Eestis asuva kinnisasjaga seotud hoonestusõigus või korterihoonestusõigus, maksustamisperioodil TuMS § 16 lõikes 1 sätestatud renditulu saamist või mittesaamist. Renditulu saamise korral deklareeritakse see tabelis 5.1, 5.4, 7.3, 7.4, 8.1 või 8.71 .
Kui maksumaksja renditulu ei deklareeri, siis tuludeklaratsiooni esitamisega ta kinnitab, et maksustamisperioodil ei ole ta renditulu saanud. Kinnitus antakse juhul, kui füüsilisel isikul on tuludeklaratsiooni esitamise kohustus. Kui tuludeklaratsiooni esitamise kohustus puudub, siis ei pea maksumaksja tuludeklaratsiooni esitama ainult renditulu mittesaamise kohta kinnituse andmiseks.
Vormi E „Residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu“ rea 1.2 uue sõnastuse kohaselt näidatakse sellel real renditulu. Muudatus on tingitud TuMS § 16 lõike 1 muutmisest ning renditulu mõiste täpsustamisest. Kui renditulu ei maksustata ettevõtlustuluna, siis näidatakse see vormi A tabelis 5.1 (kui tulumaks on kinni peetud) või tabelis 7.3 (kui tulumaksu ei ole kinni peetud).
Vorm E real 1.6 näidatakse seoses ettevõtlusega saadud toetused ja hüvitised, kaasa arvatud seaduses või valla- või linnavolikogu määruses sätestatud rahaline toetus ja hüvitis (TuMS § 12 lõige 3, § 19 lõike 3 punkt 3) ning TuMS § 19 lõike 4 punktis 3 nimetatud toetused, millele üldine seaduses sätestatud toetuste maksuvabastus ei kohaldu. Nendeks on Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel makstavad toetused: põllumajandustootjate otsetoetused, täiendavad otsetoetused ja üleminekutoetused, ning ühise põllumajanduspoliitikaga kaasnevad maaelu arengu toetused (Eesti maaelu arengukava alusel antavad toetused).
Toetuste täpsed liigid, nõuded toetuste saajale ja toetuste maksmise kord on reguleeritud maaeluministri määrusega. Maaelu arengukava toetused on sätestatud maaeluministri 08.03.2016 määruses nr 15 „2016. aastal „Eesti maaelu arengukava 2007–2013“ ja „Eesti maaelu arengukava 2014–2020“ alusel antavad Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika kohased maaelu arengu toetused“.
Vormi E real 2.11 näitab füüsilisest isikust ettevõtja muud ettevõtlusega seotud kulud, sealhulgas töötaja ja ettevõtja enda mootorsõidukijuhi koolituse kulud. Juhul, kui mootorsõidukijuhi koolitus on vajalik tööalaselt või seoses ettevõtlusega, siis tööandja saab oma töötajate või füüsilisest isikust ettevõtja enda koolitamiseks teha selliseid kulusid maksuvabalt.
Vorm MM
Vormil MM „Madala maksumääraga territooriumil asuva juriidilise isiku tulu“ on täpsustatud, et nimekiri territooriumidest, mida ei käsitata madala maksumääraga territooriumina, on kehtestatud rahandusministri 18.12.2014 määrusega nr 55.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2016/06/15/tulekul-muudatused-tulude-deklareerimisel


text:
perekonnaseisukande alus
Eesti väärtpaberite keskregister
Laevaregistrid ja laevakinnistusraamat
Hooneregister (kuni 27.07.2002)
Kinnipeeturegister
3-15-2595/42 Riigikohtu halduskolleegium 27.06.2018
PHS § 17 lg 1
RPTS § 5 lg 1
Olukorras, kus vanemad kasvatavad lapsi võrdselt, ei ole rahvastikuregistri kanne lapse elukoha andmete kohta peretoetuste vormistamisel määrava tähtsusega. Rahvastikuregistrisse kantud andmetel on õiguslik tähendus vaid seaduses sätestatud juhtudel (RRS § 6 lg 2) ja RPTS ega ka kehtiv PHS rahvastikuregistri andmetele peretoetuste määramisel õiguslikku tähendust ei omista. (p 17)
Kuigi lapsetoetuse saamise õigus on lapsel (RPTS § 5 lg 1, PHS § 17 lg 1), ei tähenda see, et lapsetoetuse maksmise lõpetamise otsus ei rikuks vanema õigusi. Kui lapsel on olemas isik, kes teda kasvatab, siis ei ole lapsel võimalik ise peretoetusi taotleda (RPTS § 15, PHS § 25 lg 1). Peretoetus määratakse aga seda taotlevale isikule (RPTS § 22 lg 1 teine lause, PHS § 28), kelleks on üldjuhul vanem. Peretoetuste määramisega kaasneb vältimatult selle käsutamise õigus. Sealjuures ei ole peretoetuste käsutamise õigus piiramatu, vaid neid tuleb kasutada laste huvides (RPTS § 1 lg 1; PHS §-d 2 ja 15). Peretoetuste maksmine lõpetatakse peretoetuste saamist või toetuste suurust mõjutavate asjaolude ilmnemisel (RPTS § 29 lg-d 1 ja 3), seega juhul, kui vanem ei kasvata enam last või laps ei ela tema juures (vt RPTS § 1 lg 1, § 15, § 19 lg-d 1 ja 3). (p-d 15 ja 16) RPTS ei sätesta, kuidas määrata peretoetused olukorras, kus vanemad kasvatavad lapsi võrdselt. Seadust ei ole võimalik tõlgendada ka selliselt, et lapsetoetused määratakse mõlemale vanemale. Sellisel juhul on vanematel võimalik omavahel kokku leppida, kes lapsetoetust taotleb. Ka kehtiv regulatsioon rõhutab vanematevahelise kokkuleppe vajalikkust sellises olukorras (vt PHS § 6 lg 1 ja § 26 lg 3). Kokkulepet väljendab ühe vanema nõusolek loobuda lapsetoetuse taotlemisest teise vanema kasuks. Olukorras, kus vanemad kasvatavad lapsi võrdselt, ei ole rahvastikuregistri kanne lapse elukoha andmete kohta peretoetuste vormistamisel määrava tähtsusega. Rahvastikuregistrisse kantud andmetel on õiguslik tähendus vaid seaduses sätestatud juhtudel (RRS § 6 lg 2) ja RPTS ega ka kehtiv PHS rahvastikuregistri andmetele peretoetuste määramisel õiguslikku tähendust ei omista. (p 17) Kui üks vanematest ei anna teisele lapsetoetuse taotlemiseks nõusolekut, siis ei ole SKA-l pädevust otsustada, millise pere koosseisu laps arvata (vt RPTS § 19 lg 3 p 1, PHS § 26 lg 2). Sellisel juhul on lapsetoetuse taotlejal õigus pöörduda vaidluse lahendamiseks maakohtu poole ning nõuda teise vanema kohustamist nõusolekut andma ja tema kasuks lapsetoetuse taotlemisest loobuma (TsÜS §-s 68 sätestatud tahteavalduse asendamise nõue). Tegemist on kahe eraõigusliku isiku vahelise sisulise vaidlusega selle üle, kumb vanematest lapsetoetust taotleb (vrd RKEK määrused asjades nr 3-3-4-2-13, p-d 13–14, 19, ja nr 3-3-4-3-15, p-d 7–9). Selleks et kohus saaks tahteavalduse asendada, peab isikul olema kohustus teha kindla sisuga tahteavaldus. Sealjuures võib nõude aluseks oleva kohustava normi leidmine materiaalõigusest olla raskendatud (vt asi nr 3-3-4-2-13, p 21). Vrd ka RPKS v.r § 24 lg-d 7 ja 8, § 28 lg 2 p 12 ja RKPJKS otsus asjas nr 5-17-9/8, p-d 37–39. (p 18) Kaebajal ei ole õigust tagantjärele lapsetoetustele, mida maksti kolmandale isikule pärast kaebajale lapsetoetuste maksmise lõpetamist. Kolmandalt isikult pole võimalik toetust tagasi nõuda, sest puudub õiguslik alus (vt PHS § 14 lg 1 ja SÜS § 31 lg 1 p 1). Lapsetoetuse saamise õigus on lapsel ja kaebaja lastel oli õigus toetust saada ka perioodi eest, mil see maksti välja kolmandale isikule. Kuna kaebaja ja kolmas isik kasvatavad lapsi ühiselt, kannavad nad ilmselt ühiselt ka lastega seotud kulud ning saavad tehtud kulutuste jagamisel arvesse võtta ka lapsetoetusena kas ühele või teisele vanemale välja makstud summasid. (p 21)
Kuigi lapsetoetuse saamise õigus on lapsel (RPTS § 5 lg 1, PHS § 17 lg 1), ei tähenda see, et lapsetoetuse maksmise lõpetamise otsus ei rikuks vanema õigusi. Kui lapsel on olemas isik, kes teda kasvatab, siis ei ole lapsel võimalik ise peretoetusi taotleda (RPTS § 15, PHS § 25 lg 1). Peretoetus määratakse aga seda taotlevale isikule (RPTS § 22 lg 1 teine lause, PHS § 28), kelleks on üldjuhul vanem. Peretoetuste määramisega kaasneb vältimatult selle käsutamise õigus. Sealjuures ei ole peretoetuste käsutamise õigus piiramatu, vaid neid tuleb kasutada laste huvides (RPTS § 1 lg 1; PHS §-d 2 ja 15). Seega rikub vaidlusalune lapsetoetuse maksmise lõpetamise otsus kaebaja õigust käsutada talle määratud lapsetoetust. (p 15)
3-3-1-13-13 Riigikohus 03.06.2013
RRS § 6 lg 1
PKS § 214 lg 3
PKTS § 13 lg 4
REÕS § 65
Kaebajal on reeglina kohustus tõendada neid asjaolusid, millele tuginevad tema väited. Kohus võib ka kohustada teda tõendama neid asjaolusid, kui eelduslikult just temal on vastavatele tõenditele juurdepääs. Kahtluse korral peab kohus või haldusorgan uurimispõhimõttest tulenevalt koguma täiendavaid tõendeid või tegema tõendi esitamise ülesandeks menetlusosalisele.
Halduskohtumenetluses tehakse reeglina asjaolud kindlaks kohtuotsuse tegemise aja seisuga (HKMS § 158 lg 2 ls 1), mis on eriti oluline kohustamisnõude puhul. Kui isikul ei saa ka kohtumenetluse ajal muutunud asjaolude tõttu enam olla laste suhtes hooldusõigust, mida rahvastikuregistrisse kanda , siis ei pruugi enam olla võimalik rahuldada kohustamisnõuet, sõltumata sellest, kas maavalitsuse keeldumine oli õiguspärane. (vt ka otsus asjas nr 3-3-1-1-12, p 20).
Rahvastikuregistri kande, sh perekonnaseisukande tegemine toimub formaliseeritud menetluses, kuid perekonnaseisuametnik võib vajaliku asjaolu kindlakstegemiseks rakendada uurimispõhimõtet (PKTS § 6 lg 1 ls 2). Isik peab esitama rahvastikuregistrisse hooldusõiguse kande tegemiseks dokumendi, mis tõendab tema hooldusõiguse kuuluvust, ulatust ja liiki. Selleks võib-olla ka kohtulahend, millega on tema hooldusõigus tuvastatud või kindlaks määratud.
3-3-1-18-98 Riigikohus 08.05.1998
Ebaõiged andmed riigi rahvastiku kohta peetavas registris võivad põhjustada isiku õiguste ja vabaduste rikkumist. Kui registris on isiku kohta ebaõiged, mittevajalikud, puudulikud või aegunud andmed ja neid keeldutakse parandamast, siis on tegemist isiku õiguste rikkumisega. Ebaseaduslike andmete kandmine registrisse on seadusevastane.

matches:
§ 17
§ 5
§ 6
§ 5
§ 17
§ 15
§ 25
§ 22
§ 28
§ 1
§ 29
§ 1
§ 15
§ 19
§ 6
§ 26
§ 6
§ 19
§ 26
kohus
§ 24
§ 28
§ 14
§ 31
§ 5
§ 17
§ 15
§ 25
§ 22
§ 28
§ 1
Riigikohus
§ 6
§ 214
§ 13
§ 65
Kohus
kohus
§ 158
§ 6
Riigikohus


5 RIIGIKOGU LIIKME TEGEVUSE TAGATISED, ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 18 Immuniteet
§ 181 Aegumine
§ 182 Riigikogu liikme immuniteedi erisused väärteomenetluses
§ 183 Riigikogu liikme immuniteedi erisused korrakaitseliste riikliku järelevalve erimeetmete kohaldamisel
§ 184 Riigikogu liikme postisaadetise ja elektroonilise side võrgu kaudu edastatavate sõnumite kaitstus
§ 185 Riigikogu liikme immuniteedi äravõtmise taotlus
RT I, 21.06.2016, 22
[RT I, 22.12.2014, 9 - jõustub Riigikogu XIII koosseisu volituste alguspäeval]
[Kehtetu - RT I, 21.06.2016, 16 - jõust. 16.10.2017]
(1) [Kehtetu - RT I 2007, 44, 316 - jõust. 27.03.2011 - jõustub Riigikogu XII koosseisu volituste alguspäeval.]
[RT I 2009, 15, 95 - jõust. 27.03.2011 - jõustub Riigikogu XII koosseisu volituste alguspäeval.]
[Välja jäetud - RT I 2009, 15, 95 - jõust. 01.03.2009]
§ 38. – § 59. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
[RT I, 28.12.2010, 6 - jõust. 27.03.2011 - jõustub Riigikogu XII koosseisu volituste alguspäeval.]


Nõuded kanade pidamisele ja selleks ettenähtud ruumile või ehitisele – Riigi Teataja
Nõuded kanade pidamisele ja selleks ettenähtud ruumile või ehitisele - sisukord
2 NÕUDED KANADE PIDAMISE RUUMILE VÕI EHITISELE
§ 3 Kanade pidamise ruum või ehitis
§ 4 Kanade pidamise ruumi või ehitise mikrokliima
§ 5 Kanade pidamiseks kasutatavad vahendid ja seadmed
3 NÕUDED KANADE PIDAMISELE
§ 6 Kanadega tegelevad isikud
§ 7 Kanade tervise kontrollimine
§ 8 Kanade jootmine ja söötmine
§ 9 Kanade pidamine välitingimustes
4 NÕUDED MUNAKANADE PIDAMISELE
1 Munakanade pidamine puurides
§ 10 Munakanade pidamine täiustamata puurides
§ 11 Munakanade pidamine täiustatud puurides
2 MUNAKANADE PIDAMINE ALTERNATIIVMEETODITEL
§ 12 Alternatiivmeetodil munakanade pidamisel kasutatavad sööturid ja jooturid
§ 13 Alternatiivmeetodil munakanade pidamisel kasutatavad pesad, õrred, allapanu ning põrand
§ 14 Munakanade paiknemistihedus alternatiivmeetodil pidamisel
§ 15 Munakanade pidamine meetodil, mille puhul munakanad saavad vabalt liikuda eri tasapindade vahel
§ 16 Munakanade pidamine meetodil, mille puhul munakanadel on vaba pääs jooksuaeda
5 NÕUDED ARETUSKANADE PIDAMISELE
§ 17 Aretuskanade pidamine
6 NÕUDED KANATIBUDE JA NOORKANADE PIDAMISELE
§ 18 Kanatibude ja noorkanade pidamine puurides
§ 19 Kanatibude ja noorkanade pidamine alternatiivmeetoditel
§ 20 Nippeljooturite kasutamine
7 NÕUDED BROILERITE PIDAMISELE
§ 21 Broilerite pidamine
Nõuded kanade pidamisele ja selleks ettenähtud ruumile või ehitisele1
Vastu võetud 19.06.2003 nr 59
RTL 2003, 78, 1146
jõustumine 05.07.2003
15.12.2003/110 RTL 2003, 129, 2093 26.12.2003
Määrus kehtestatakse « Loomakaitseseaduse» (RT I 2001, 3, 4; 2002, 13, 78; 61, 375; 63, 387; 96, 566) § 3 lõike 4 punkti 1 ja Vabariigi Valitsuse 8. mai 2001. a määruse nr 161 «Volituste andmine «Loomatauditõrje seadusest» ja «Loomakaitseseadusest» tulenevate õigusaktide kehtestamiseks» (RT I 2001, 45, 251; 2002, 101, 593) punkti 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse nõuded kanade pidamise ja selleks ettenähtud ruumi või ehitise kohta.
1) kana – Gallus gallus liiki kuuluv lind;
2) munakana – munemisikka jõudnud kana, keda peetakse toidumunade tootmiseks;
3) aretuskana – munemisikka jõudnud kana, keda peetakse haudemunade saamiseks;
4) broiler – lihatootmiseks peetav kana;
5) noorkana – munakanaks, aretuskanaks või lihatootmiseks kasvatatav kana, kes ei ole veel jõudnud munemisikka;
6) kanatibu – alla 30 päeva vanune noorkana;
7) pesa – üksikule kanale või kanade rühmale munemiseks eraldatud ruum, mille lindudega kokkupuutuvad põrandaosad ei ole valmistatud traatvõrgust;
8) kasutatav pind – vähemalt 30 cm laiune ruum, mille põranda kalle ei ületa 14% ning mille kõrgus on vähemalt 45 cm. Kasutatavaks pinnaks ei loeta pesade alasid;
9) allapanu – mis tahes pude materjal, mis võimaldab kanadel rahuldada oma etoloogilisi vajadusi.
2. peatükk NÕUDED KANADE PIDAMISE RUUMILE VÕI EHITISELE
§ 3. Kanade pidamise ruum või ehitis
(1) Kanade pidamise ruum või ehitis ning vahendid ja seadmed, millega kana kokku puutub, peavad olema kergesti puhastatavast ning desinfitseeritavast materjalist, mis ei ole kanale kahjulik. Kanade pidamise ruumis või ehitises ei tohi olla teravaid nurki ega esemeid, mis võiksid kana vigastada.
(2) Kanade pidamise ruumi või ehitist ning vahendeid ja seadmeid tuleb puhastada ja desinfitseerida vajaduse kohaselt. Kui kanade ülevaatamisel leitakse surnud kanu, tuleb need viivitamata eemaldada. Samuti tuleb kanade pidamise ruumis või ehitises vajaduse kohaselt teha näriliste tõrjet.
(3) Kanade pidamise ruumi või ehitise põrand peab olema sobivast materjalist, et vältida kana vigastumist. Põranda ehitus peab tagama piisava toe kana eesmistele varbaküünistele. Kui kasutatakse võrkpõhja, siis peab traadi jämedus olema vähemalt 2,0 mm.
(4) Kanade pidamisel kahe või enama korrusega puurides peab olema tagatud võimalus kontrollida iga korrust. Kanu peab olema võimalik puurist takistusteta eemaldada. Üksteise kohal paiknevate puuride kasutamise korral ei tohi väljaheited kukkuda alumistesse puuridesse.
(5) Puuri ukse suurus ja ehitus peavad olema sellised, et saab kana ilma vigastamata või talle kannatusi tekitamata puurist välja võtta.
(6) Kanade pidamise ruumis või ehitises tuleb vältida pidevat mürataset, mis ületab 65 dBA. Samuti ei tohi tekitada äkilist müra.
§ 4. Kanade pidamise ruumi või ehitise mikrokliima
(1) Kanade pidamise ruumi või ehitise soojustus, küte ja ventilatsioon peavad tagama, et õhuvahetus, suhteline õhuniiskus, tolmusisaldus, temperatuur ja gaasisisaldus püsivad tasemel, mis ei kahjusta kanade tervist.
(2) Kõik kana tervisele ja heaolule vajalikud automaatsed ja mehhaanilised seadmed, mis tagavad sobiva mikrokliima, tuleb vähemalt üks kord päevas üle kontrollida. Kui avastatakse rike, siis tuleb see viivitamata kõrvaldada. Kuni rikke kõrvaldamiseni tuleb võtta kasutusele meetmed kana tervise ja heaolu tagamiseks. Kui kasutatakse sundventilatsiooni, siis peab olema tagavara- ja alarmsüsteem. Alarmsüsteemi tuleb regulaarselt kontrollida.
(3) Kanu ei tohi pidada alaliselt pimeduses ega ka ilma pimeda ajata kogu ööpäeva jooksul. Kui kanade pidamise ruumis või ehitises kasutatakse kunstlikku valgustust, siis tuleb enne ja pärast pimedat aega võimaldada kanadele küllaldane hämarikuaeg, millal on valguse tugevus vähendatud. Pime aeg peab olema piisava kestusega, et kanad saaksid küllaldaselt puhata.
(4) Kui kasutatakse loomulikku valgustust, siis peavad aknad paiknema nii, et valgustus oleks piisav kõikides ruumi või ehitise osades. Kui loomulikust valgustusest ei piisa, tuleb kasutada lisaks kunstlikku valgustust. Kanade pidamise ruumis või ehitises peab olema töökorras lisavalgusallikas.
(5) Kui kanade pidamise ruumis või ehitises kasutatakse allapanuna põhku, siis tuleb see hoida kuivana.
§ 5. Kanade pidamiseks kasutatavad vahendid ja seadmed
(1) Kanade pidamiseks kasutatavad vahendid ja seadmed tuleb paigutada nii, et need ei põhjustaks kana vigastumist. Söötmiseks ja jootmiseks kasutatavad vahendid ja seadmed peavad asetsema nii, et kõikidel kanadel oleks võimalik nende juurde pääseda.
(2) Kanade söötmiseks ja jootmiseks kasutatavaid vahendeid ja seadmeid tuleb vähemalt üks kord päevas kontrollida. Kui seadmes avastatakse rike, siis tuleb see viivitamata kõrvaldada. Kuni rikke kõrvaldamiseni tuleb võtta kasutusele meetmed kana tervise ja heaolu tagamiseks.
(3) Ventilatsiooni- ja söötmisseadmed ei tohi tekitada ülemäärast müra.
3. peatükk NÕUDED KANADE PIDAMISELE
§ 6. Kanadega tegelevad isikud
Kanade pidamisega vahetult tegelevatel isikutel peavad olema tööks vajalikud teadmised kanade anatoomiast, füsioloogiast ja käitumisharjumustest ning asjakohastest loomakaitsenõuetest.
§ 7. Kanade tervise kontrollimine
(1) Paragrahvis 6 nimetatud isik peab kanad nende tervise ja heaolu kontrollimiseks vähemalt üks kord päevas üle vaatama. Koorunud kanatibud ja haiged, vigastunud või ebaloomulikult käituvad linnud tuleb üle vaadata vähemalt kaks korda päevas. Kui kontrollimisel avastatakse, et kanad käituvad ebaloomulikult, tuleb kasutusele võtta meetmed selle kõrvaldamiseks.
(2) Haigestunud või vigastatud kana peab saama vajalikku ravi. Veterinaarabi saamiseks tuleb loomapidajal viivitamata kutsuda veterinaararst. Vajadusel tuleb haige või vigastatud kana teistest lindudest eraldada, paigutades ta ruumi, kus on kuiv allapanu.
(3) Kanade tervise tagamiseks tuleb haiguste ja surnud lindude kohta pidada paberkandjal või elektrooniliselt arvestust. Arvestust säilitatakse vähemalt kolm aastat. Arvestuse elektroonilisel pidamisel tuleb arvestust säilitada väljatrükina või elektrooniliselt. Viimasel juhul peab arvestusest olema võimalik teha väljatrükk.
(4) Kanadele on lubatud manustada medikamente üksnes siis, kui see on vajalik nende tervise ja heaolu tagamiseks.
§ 8. Kanade jootmine ja söötmine
(1) Kanade jaoks peab olema saadaval piisavalt sööta ja joogivett.
(2) Kanad peavad saama nende eale ja kehakaalule kohast ning kanade füüsilisi tarbeid rahuldavat sööta, mida vajaduse korral täiendatakse mineraalainetega.
(3) Kanade sööda koostise äkilist muutmist tuleb vältida.
(4) Kanad peavad saama puhast joogivett vajaduse kohaselt. Kõrge temperatuuriga keskkonnas oleva või haige kana jaoks peab puhas joogivesi olema kogu aeg saadaval.
(5) Kanade söötmiseks ja jootmiseks kasutatavad vahendid ja seadmed tuleb hoida puhtana. Väljaheited ei tohi sattuda sööda hulka ega joogivette.
§ 9. Kanade pidamine välitingimustes
Välitingimustes peetavatele kanadele tuleb tagada kaitse ebasoodsate ilmastikuolude eest, mis ohustavad kanade tervist ja heaolu.
4. peatükk NÕUDED MUNAKANADE PIDAMISELE
1. jagu Munakanade pidamine puurides
§ 10. Munakanade pidamine täiustamata puurides
(1) Kui puuris peetakse ühte munakana, peab puuri pindala olema vähemalt 1000 cm2. Kui puuris peetakse kahte munakana, peab puuri pindala olema vähemalt 600 cm2 kana kohta. Kui puuris peetakse üle kolme munakana, peab puuri pindala olema vähemalt 550 cm2 kana kohta. Samas puuris ei tohi pidada üle seitsme munakana.
(2) Munakanadele tuleb võimaldada takistusteta sööturi juurde pääseda. Sööturi pikkus peab olema vähemalt 10 cm korrutatuna puuris peetavate kanade arvuga.
(3) Kui puuris puuduvad nippeljooturid või tassjooturid, peab puuris olema nivoojootur, mille pikkus on vähemalt 10 cm korrutatuna puuris peetavate kanade arvuga. Veevärki ühendatud jooturi korral peab igas puuris olema vähemalt kaks nippeljooturit või tassjooturit.
(4) Puur peab olema vähemalt 65% ulatuses vähemalt 40 cm kõrge ega tohi üheski punktis olla madalam kui 35 cm.
(5) Puuri põrand peab olema ehitatud nii, et see piisavalt toetab linnu jalgade eesmisi varbaküüniseid. Põranda kalle ei tohi ületada 14% või 8°.
(6) Puur peab olema varustatud sobivate vahenditega kanade varbaküüniste kulutamiseks.
(7) Käesolevas peatükis sätestatud nõudeid ei kohaldata munakanade pidamisele ettevõttes või majapidamises, kus peetakse alla 350 munakana.
§ 11. Munakanade pidamine täiustatud puurides
(1) Munakanade täiustatud puurides pidamise korral peab kanadel olema:
1) vähemalt 750 cm2 puuripinda kana kohta, millest 600 cm2 on kasutatav pind ning ülejäänud pinna kohal peab puuri kõrgus olema vähemalt 20 cm ning puuri üldpindala vähemalt 2000 cm2;
2) pesa;
3) allapanu nokkimise ja siblimise võimaldamiseks;
4) kohased õrred, millel on iga kana jaoks ruumi vähemalt 15 cm.
(2) Puuris peab olema söötur, millele kõik kanad takistusteta ligi pääsevad. Sööturi pikkus peab olema vähemalt 12 cm korrutatuna puuris peetavate kanade arvuga.
(3) Puuris peab olema kanade rühma suurusele sobiv jootur. Kui kasutatakse nippeljootureid, peab igal kanal olema juurdepääs vähemalt kahele nippeljooturile või tassjooturile.
(4) Munakanade ülevaatamise, puuri panemise ja puurist väljavõtmise hõlbustamiseks peab puuriridade vahel olema vähemalt 90 cm laiune vahekäik ning alumine puuririda peab jääma ruumi või ehitise põrandast vähemalt 35 cm kõrgusele.
(5) Puur peab olema varustatud sobivate vahenditega kanade varbaküüniste kulutamiseks.
[RTL 2003, 129, 2093 - jõust. 26.12.2003]
2. jagu MUNAKANADE PIDAMINE ALTERNATIIVMEETODITEL
§ 12. Alternatiivmeetodil munakanade pidamisel kasutatavad
sööturid ja jooturid
(1) Lineaarsete sööturite kasutamise korral munakanade alternatiivmeetodil pidamisel peab sööturi serva pikkus kana kohta olema vähemalt 10 cm. Ümarsööturite kasutamise korral peab sööturi serva pikkus kana kohta olema vähemalt 4 cm.
(2) Nivoojooturite kasutamise korral peab jooturi serva pikkus kana kohta olema vähemalt 2,5 cm, klappjooturite kasutamise korral vähemalt 1 cm.
(3) Nippeljooturite või tassjooturite kasutamise korral arvestatakse vähemalt üks jootur või tassjootur 10 kana kohta. Veevärki ühendatud jooturi puhul peab igale kanale olema tagatud juurdepääs vähemalt kahele tassjooturile või nippeljooturile.
§ 13. Alternatiivmeetodil munakanade pidamisel kasutatavad pesad, õrred, allapanu ning põrand
(1) Munakanadele, keda peetakse alternatiivmeetodil tuleb võimaldada juurdepääs vähemalt ühele pesale iga seitsme kana kohta. Kui kasutatakse rühmapesi, tuleb arvestada vähemalt 1 m2 pesapinda kuni 120 kana kohta.
(2) Munakanadele peavad olema tagatud piisava suurusega ja teravate servadeta õrred, millel on iga kana jaoks ruumi vähemalt 15 cm. Õrsi ei tohi paigaldada allapanu kohale, õrte vaheline horisontaalkaugus peab olema vähemalt 30 cm ning õrre ja seina vaheline horisontaalkaugus vähemalt 20 cm.
(3) Munakanadele peab olema tagatud vähemalt 250 cm2 allapanuga pinda kana kohta, kusjuures allapanu katab vähemalt ühe kolmandiku põrandapinnast.
(4) Ruumi või ehitise põrand peab olema ehitatud nii, et see piisavalt toetab kanade jalgade eesmiseid varbaküüniseid.
§ 14. Munakanade paiknemistihedus alternatiivmeetodil pidamisel
Munakanade paiknemistihedus alternatiivmeetodil pidamisel on kuni üheksa munakana 1 m2 kasutatava pinna kohta.
§ 15. Munakanade pidamine meetodil, mille puhul munakanad saavad vabalt liikuda eri tasapindade vahel
Kui munakanasid peetakse meetodil, mille puhul nad saavad vabalt liikuda eri tasapindade vahel, tuleb lisaks §-des 12–14 sätestatule järgida järgmisi nõudeid:
1) ülestikuseid tasapindu võib olla kuni neli;
2) tasapindade vaheline kõrgus peab olema vähemalt 45 cm;
3) jooturid ja sööturid tuleb paigutada nii, et kõikidel kanadel oleks võimalik nende juurde pääseda;
4) tasapinnad peavad olema paigutatud nii, et oleks välditud väljaheidete kukkumine madalamatele tasapindadele.
§ 16. Munakanade pidamine meetodil, mille puhul munakanadel on vaba pääs jooksuaeda
Kui munakanasid peetakse meetodil, mille puhul neil on vaba pääs jooksuaeda, tuleb lisaks §-des 12–14 sätestatule järgida järgmisi nõudeid:
1) peab olema mitu vähemalt 35 cm kõrgust ja 40 cm laiust käiguava, mis paiknevad ruumi või ehitise kogu pikkuses ja võimaldavad pääseda otse jooksuaeda; 1000 kanast koosneva rühma käiguavade laius kokku peab olema vähemalt 2 m;
2) jooksuaedade põhi peab olema sobiva pinnasega, et vältida saastumist;
3) jooksuaedades peavad munakanad olema kaitstud ebasoodsate ilmastikuolude ja kiskjate eest;
4) vajaduse korral peavad jooksuaiad olema varustatud sobivate jooturitega.
5. peatükk NÕUDED ARETUSKANADE PIDAMISELE
§ 17. Aretuskanade pidamine
(1) Ruumis või ehitises, kus peetakse aretuskanu, peab olema vähemalt üks pesa nelja kuni viie kana kohta.
(2) Kui aretuskanade pidamise ruumis või ehitises kasutatakse rühmapesa, siis peab seal olema ruumi vähemalt 1 m2 100 kana kohta.
6. peatükk NÕUDED KANATIBUDE JA NOORKANADE PIDAMISELE
§ 18. Kanatibude ja noorkanade pidamine puurides
Kanatibude ja noorkanade pidamisel puurides tuleb täita järgmisi nõudeid:
Kanatibude ja noorkanade vanus (nädalates) Kanatibude ja noorkanade maksimaalarv ruutmeetri kohta Puuri minimaal-
kõrgus (cm) Söötmisrenni minimaal-
pikkus ühe kanatibu või noorkana kohta (cm) Kanatibude ja noorkanade maksimaalarv jootmisnipli kohta
Kuni 6 85 25 2 15
6 kuni 12 50 25 3–4 10
12 kuni 18 30 38 5–8 8
§ 19. Kanatibude ja noorkanade pidamine alternatiivmeetoditel
Kanatibude ja noorkanade pidamisel alternatiivmeetoditel tuleb täita järgmisi nõudeid:
Kanatibude ja noorkanade vanus (nädalates) Kanatibude ja noorkanade maksimaalarv ruutmeetri kohta Söötmisrenni minimaal-
pikkus kanatibu või noorkana kohta (cm) Veerenni minimaal-
pikkus kanatibu või noorkana kohta (cm) Kanatibude ja noorkanade maksimaalarv ümarjooturi kohta
Kuni 6 25 2 0,5 150
6 kuni 12 25 5 0,65 100
12 kuni 18 10 5 0,65 100
§ 20. Nippeljooturite kasutamine
Kui kanatibude ja noorkanade jootmiseks kasutatakse nippeljootureid, siis peab jooturil olema piisavalt nipleid, et rahuldada kanatibude ja noorkanade veevajadust.
7. peatükk NÕUDED BROILERITE PIDAMISELE
§ 21. Broilerite pidamine
(1) Broilerite pidamise ruumis või ehitises peab olema sobiv allapanu.
(2) Broilerite jaoks peab olema saadaval piisavalt sööta ja joogivett.
(3) Broilerite sööda puhul tuleb erilist tähelepanu pöörata mineraalainete sisaldusele, et vältida broileritel liigese- ja luuhäirete väljakujunemist.
(4) Jootmis- ja söötmisseadmete kõrgust tuleb reguleerida vastavalt broilerite kasvamisele nii, et kõik linnud saaksid neid kasutada.
(1) Paragrahvis 10 sätestatut kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2011. a. Alates käesoleva määruse jõustumisest ei tohi loomapidaja munakanade pidamise alustamise korral munakanade pidamiseks ehitada ega kasutusele võtta §-s 10 kirjeldatud täiustamata puuri.
(2) Määruse jõustumise ajal tegutseva loomapidaja ettevõttes või majapidamises, kus peetakse munakanu alternatiivmeetodil, tuleb §-de 12–16 nõudeid täita alates 1. jaanuarist 2007. a.
(3) Määruse jõustumise ajal tegutseva loomapidaja ettevõttes või majapidamises, kus munakanade pidamiseks kasutatav pind on võrdne munakanade pidamise ruumi või ehitise kogu kasuliku pinnaga, võib §-s 14 sätestatud alternatiivmeetodil peetavate munakanade paiknemistihedus olla kuni 12 munakana 1 m2 kasutatava pinna kohta kuni 31. detsembrini 2011. a.
1 1999/74/EÜ (EÜT L 203, 03.08.1999, lk 53–57)


Sporditegevuse toetamise kord Jõhvi vallas – Riigi Teataja
Sporditegevuse toetamise kord Jõhvi vallas - sisukord
§ 3 Toetuste liigid ja jaotus
§ 4 Eelisarendatavad spordialad Jõhvi vallas
§ 5 Pearaha
§ 6 Tippsportlase tegevustoetus
§ 7 Esindusvõistkonna toetus
§ 8 Nõuded toetuse taotlemisel
§ 9 Taotluse esitamine ja kontrollimine
4 Taotluse eraldamine ja maksmine
§ 10 Taotluse hindamine, rahuldamine ja rahuldamata jätmine
§ 12 Toetuse kasutamise lepingu sõlmimine
§ 13 Eraldatud toetuse kasutamisest loobumine ja lepingu ennetähtaegne lõpetamine
§ 14 Toetuse lepingu mittesõlmimisest või ennetähtaegsest lõpetamisest tuleneva raha tagastamine eelarvesse ning tagastatud raha kasutamine
5 Aruandlus ja järelvalve
§ 15 Aruanne ja selle esitamine
§ 16 Järelvalve
§ 17 Määruse kehtetuks tunnistamine ja jõustumine
RT IV, 23.09.2015, 10
Vastu võetud 17.09.2015 nr 63
(1) Sporditegevuse toetamise korras (edaspidi kord) sätestatakse Jõhvi valla eelarvest Jõhvi vallas tegutsevatele eraõiguslikele spordiklubidele ja ühendustele sporditegevuse korraldamiseks toetuste taotlemise, taotluste menetlemise, toetuse andmise ja andmisest keeldumise, toetuse kasutamise üle järelvalve teostamise, toetuste väljamaksmise tingimused ja kord ning toetuse saaja kohustused.
(2) Korra eesmärk on tagada Jõhvi vallas noortespordiga tegelemise jätkusuutlikus ja järjepidevus, toetada andekaid sportlasi, kes on rahvastikuregistri andmetel Jõhvi valla elanikud ning toetada esindusvõistkondade loomist ja arengut.
(3) Spordiklubi korra tähenduses on sportliku tegevuse arendamiseks moodustatud mittetulundusühing.
(4) Noorsportlane korra tähenduses on isik, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht on Jõhvi vald, kellel vähemalt ühe seadusliku esindaja elukohaks on rahvastikuregistri andmetel Jõhvi vald, kes on Jõhvi vallas tegutseva spordiklubi treeningrühma liige ja esindab Jõhvi valda, kes on vanuses 6 – 19 aastat.
(5) Käesolev kord ei reguleeri Jõhvi vallas toimuvate spordiürituste ja projektide toetamist Jõhvi valla eelarvest.
(1) Toetust antakse Jõhvi valla haldusterritooriumil registreeritud ning tegutsevatele spordiklubidele. Toetust ei anta spordiklubile, mis taotluse esitamise hetkeks on mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri andmetel tegutsenud vähem kui üks aasta.
(2) Toetust saavad spordiklubid on kohustatud esindama Jõhvi valda maakondlikel ja vabariiklikel võistlustel ning korraldama toetuse eraldamise aastal valla meistrivõistlusi oma klubis harrastataval spordialal.
§ 3. Toetuste liigid ja jaotus
(1) Jõhvi valla eelarves sporditegevuse toetuseks määratud kuludest orienteeruvalt 64% eraldatakse spordiklubidele pearahaks, 22% spordiürituste ja projektide rahastamiseks, 7% tippsportlaste tegevustoetusteks, 3% spordiaasta tänuürituse korraldamiseks ning 4% sporditegevuse reserviks.
(2) Sporditegevuse reservi kasutatakse eelarve aasta jooksul tekkivate põhjendatud kulutuste katmiseks. Sporditegevuse reservist väljamaksete tegemine otsustatakse Jõhvi Vallavalitsuse korraldusega.
(3) Sporditegevuse toetused Jõhvi vallas jagunevad:
1) noorsportlase pearaha;
2) tippsportlase tegevustoetus;
3) esindusvõistkonna toetus.
§ 4. Eelisarendatavad spordialad Jõhvi vallas
Eelisarendatavateks spordialadeks Jõhvi vallas on alad, mida harrastavad spordiklubid peavad vastama järgmistele tingimustele:
1) spordiklubil on noorsportlaste treeningrühmad või individuaalsportlased vanuses 6 – 19 aastat;
2) spordiklubil on regulaarne sporditegevus noorte osas, minimaalselt kolmel korral nädalas ja 10-l kuul aastas;
3) pallimängu aladel on treeninggrupis min 12 ning individuaalaladel min 8 noorsportlast;
4) spordiklubis on tööl vähemalt üks neljanda või kõrgema taseme treener, kes juhendab treeninggruppe kas töölepingu, käsunduslepingu või töövõtulepingu alusel;
5) spordiklubil on kehtiv arengukava;
6) eelisarendatavad spordialad on kirjeldatud käesoleva määruse lisas.
§ 5. Pearaha
(1) Pearaha eraldatakse spordiklubidele, kus tegutsevad noorsportlaste treeningrühmad ning mis vastavad korra § 4 sätestatud tingimustele.
(2) Pearaha eraldatakse kindla summana igapäevases õppetreeningprotsessis osaleva noorsportlase kohta, kelle eest makstakse ühe spordiala rahastamiseks osalus- või õppetasu või kes on taotleja juhtorgani alusel selle maksmisest mõjuval põhjusel vabastatud. Spordikoolis õppivate noorsportlaste eest pearaha ei maksta.
(3) Pearaha suuruse kehtestab Jõhvi Vallavalitsus korraldusega. Vallavalitsusel on põhjendatud juhtudel õigus muuta pearaha suurust kaks korda aastas.
(4) Pearaha peab spordiklubi kasutama prioriteetite järjekorras järgmiselt:
1) treeneritele töötasu maksmiseks;
2) spordibaaside üüri tasumiseks;
3) võistlustel osalemiseks.
(5) Väljaspool Jõhvi valla haldusterritooriumi spordiringides osaleva noore eest makstakse pearaha 50 % ulatuses Jõhvi vallas hetkel kehtivast pearaha määrast, juhul kui antud spordiala pole võimalik harrastada Jõhvi Spordikoolis või Jõhvi vallas tegutsevates klubides.
§ 6. Tippsportlase tegevustoetus
(1) Tippsportlase tegevustoetust eraldatakse spordiklubi kaudu sportlasele, kes kuulub oma spordialal omaealiste või täiskasvanute Eesti Vabariigi koondisesse ning esindab Jõhvi vallas registreeritud spordiklubi.
(2) Tippsportlase tegevustoetust saab taotleda järgmistele tegevustele:
1) võistlussõidud ja laagrid;
2) tugiteenuste eest tasumiseks (massöör jms);
3) spordibaaside üürikulude katteks;
4) spordiinventari soetamiseks.
§ 7. Esindusvõistkonna toetus
(1) Esindusvõistkonna toetus on kalendriaastaks Jõhvi valla eelarvest määratud toetus Jõhvi valla esindusvõistkonnale või võistkondadele. Esindusvõistkonna nimetab üheks kalendriaastaks käesolevas korras sätestatu alusel Jõhvi Vallavolikogu, volikogu kultuuri- ja spordikomisjoni ettepanekul.
(2) Esindusvõistkonna nimetamisel on aluseks eelkõige tulemustele orienteeritus üleriigilistel ja/või rahvusvahelistel võistlustel ning pikema perspektiivi olemasolu.
(3) Otsuse eelnõu esindusvõistkonnaks nimetamise ning toetuse võimaliku suuruse kohta esitab vallavalitsus volikogule hiljemalt 25. augustil.
(4) Esindusvõistkonnaks nimetamise järgmiseks kalendriaastaks otsustab volikogu hiljemalt jooksva aasta 1. oktoobriks.
(5) Esindusvõistkonna toetuse suuruse otsustab volikogu Jõhvi valla eelarve vastuvõtmisel.
(6) Esindusvõistkonna toetust saav spordiklubi ei saa taotleda samale treeningrühmale või spordialale pearaha.
§ 8. Nõuded toetuse taotlemisel
(1) Toetuse saamiseks tuleb esitada vormikohane taotlus koos nõutud dokumentidega.
(2) Taotluse vormid kinnitab vallavalitsus.
2) andmed harrastatava(te) spordiala(de) ja spordialaliitu(tesse) või föderatsiooni(desse) kuulumise kohta;
3) taotleja sporditegevuses osalevate harrastajate koguarv, sh osalevate Jõhvi valla elanike arv;
4) hoone, ruumi või rajatise aadress, kus toimub taotleja regulaarne sporditegevus ning andmed selle kohta, kas taotleja on kasutatava hoone või rajatise omanik või rentnik;
5) kui taotleja regulaarne tegevus ei toimu hoones või rajatises, esitab taotleja andmed regulaarse sporditegevuse asukoha kohta;
6) andmed treenerite kohta, sh kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid;
7) kinnitus, et taotleja vastutab käesolevas korras sätestatud nõuetele ja esitatud andmete õigsuse kohta;
8) andmed et taotlejal puuduvad ajatamata maksuvõlad taotluse vastavaks tunnistamise ning taotluse rahuldamise otsuse hetkeseisuga, maksuvõla ajatamise korral peavad maksed olema tasutud ajakava kohaselt;
9) andmed et taotleja on esitanud Eesti Spordiregistrile nõuetekohased aruanded;
10) taotlejal peab olema esitatud nõuetekohaselt eelmise majandusaasta aruanne.
(4) Kõik taotlusele lisatavad dokumendid peavad olema viseeritud taotleja seadusjärgse esindusõigusega või volitatud isiku poolt.
1) järgmise kalendriaasta kavandatav eelarve, mis peab sisaldama andmeid omafinantseeringu, harrastajate osalus- või õppetasu ja teiste toetuste kohta;
2) lühiülevaade taotleja tegevustest järgmisel kalendriaastal;
3) treeninguteks kasutatava(te) hoone(te), rajatis(t)e või ruumi(de) kasutus või omandiõigust tõendava dokumendi koopia;
4) treeningute toimumise (nädalapäevad, kellaajad ja kohad) graafik;
5) harrastajate arv ja nende vanus ning treeningrühmade arv spordiala(de) ära näitamisega;
6) Jõhvi valla elanikest harrastajate arv treeningrühmade kaupa koos nime, aadressi ja sünnikuupäeva ära näitamisega;
7) käesoleva paragrahvi lõikes 3 toodud dokumendid.
(6) Taotleja nõuetele vastavust on õigus kontrollida kogu taotluse menetlemise vältel. Kui selgub, et taotleja ei vasta käesoleva määruse nõuetele, on õigus jätta taotlus rahuldamata või toetus välja maksmata.
§ 9. Taotluse esitamine ja kontrollimine
(1) Vormikohane taotlus koos nõutud dokumentidega tuleb esitada kas elektroonselt digitaalselt allkirjastatuna või paberkandjal allkirjastatuna vallavalitsusele hiljemalt jooksva aasta 1. oktoobriks.
(2) Vallavalitsuse volitatud isik kontrollib 30 päeva jooksul taotleja esitatud taotluse ja lisatud dokumentide vastavust käesoleva määruse nõuetele. Puuduste korral määrab volitatud isik taotlejale mõistliku tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Määratud ajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel jäetakse taotlus rahuldamata.
4. peatükk Taotluse eraldamine ja maksmine
§ 10. Taotluse hindamine, rahuldamine ja rahuldamata jätmine
(1) Vallavalitsuse volitatud isik edastab nõuetele vastavad taotlused vallavolikogu kultuuri ja spordikomisjonile, mis teeb hiljemalt 2 kuu jooksul pärast Jõhvi valla eelarve kinnitamist vallavalitsusele ettepaneku esitatud taotluste rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse kinnitamiseks, arvestades eelarves selleks eraldatud vahendeid.
(2) Taotlusi hindavad kultuuri- ja spordikomisjoni liikmed.
(3) Vallavalitsuse volitatud isik teeb komisjoni töörühma liikmete hindamistabelite põhjal koondi ning esitab selle komisjonile kinnitamiseks.
(4) Taotlus jäetakse rahuldamata, kui taotleja ei vasta toetuse saamise nõuetele, on esitanud valeandmeid või on jätnud esitamata varasema saadud toetuse kasutamise kohta nõuetekohase aruande.
(5) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta saadab vallavalitsuse volitatud isik vastavasisulise teatise hiljemalt 10 tööpäeva jooksul arvates vastava otsuse tegemisest.
(1) Toetus makstakse välja pärast toetuse kasutamise lepingu sõlmimist, lepingus näidatud korras ja tähtaegadel.
(2) Toetuse võib jätta välja maksmata, kui:
1) pärast taotluse rahuldamist, kuid enne toetuse maksmist ilmnevad asjaolud, mis oleksid aluseks taotluse rahuldamata jätmiseks;
2) toetuse saaja ei ole täitnud toetuse saamise nõudeid;
3) toetuse saaja ei ole nõuetekohaselt täitnud riiklike maksude tasumise kohustust.
§ 12. Toetuse kasutamise lepingu sõlmimine
(1) Toetuse kasutamise lepingu sõlmib toetuse saajaga vallavanem, teda asendav või vallavalitsuse poolt volitatud isik. Toetuse saaja on kohustatud lepingu allkirjastama ja tagastama 2 nädala jooksul alates lepingu kättesaamisest.
1) toetuse väljamaksmise tingimused;
2) toetuse saaja kohustused toetuse sihipäraseks kasutamise ning aruande esitamise kohta;
3) toetuse saaja kohustus võimaldada vallavalitsusel kontrollida toetuse sihipärast kasutamist;
4) toetuse saaja vastutus kohustuste täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmise korral;
5) muud poolte õigused ja kohustused.
(3) Juhul kui taotleja ei sõlmi käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul lepingut, keeldub lepingu sõlmimisest või ei sõlmita lepingut § 11 lõikes 2 toodud alustel, toetust välja ei maksta.
§ 13. Eraldatud toetuse kasutamisest loobumine ja lepingu ennetähtaegne lõpetamine
(1) Toetuse saajal on õigus toetuse kasutamise leping ennetähtaegselt lõpetada, kui ilmnevad lepingu täitmist takistavad vältimatud asjaolud.
(2) Toetusest loobumise ja toetuse kasutamise lepingu ennetähtaegse lõpetamise kohta esitab toetuse saaja vallavalitsusele avalduse, milles märgitakse ära lepingust taganemise põhjus ning kuupäev, millal soovitakse lepingut lõpetada ning tagastatakse kasutamata toetus.
§ 14. Toetuse lepingu mittesõlmimisest või ennetähtaegsest lõpetamisest tuleneva raha tagastamine eelarvesse ning tagastatud raha kasutamine
Rahalised vahendid mis jäävad käesoleva korra § 11 lõike 2; § 12 lõike 3 või § 13 lõigete 1 ja 2 alusel välja maksmata või tagastatakse, paigutatakse valla eelarves sporditegevuse reservi.
5. peatükk Aruandlus ja järelvalve
§ 15. Aruanne ja selle esitamine
(1) Toetuse saaja on kohustatud esitama vallavalitsusele toetuse kasutamise kohta vormikohase aruande, hiljemalt järgmise aasta 30. jaanuariks.
(2) Aruande vormi ja nõuded kinnitab vallavalitsus korraldusega.
§ 16. Järelvalve
Järelvalvet toetuse sihipärase kasutamise üle korraldab vallavalitsuse volitatud isik. Volitatud isikul on õigus:
1) nõuda sihipärase kasutamise kontrollimiseks dokumente ning kontrollida toetuse saaja tegevust tema tegevuskohas;
2) puuduste avastamisel määrata mõistlik tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks;
3) teha ettepanek vallavalitsusele toetuse saajaga lepingu lõpetamiseks ning nõuda makstud toetus tagasi, kui puudused ei ole tähtajaks kõrvaldatud või neid ei ole võimalik kõrvaldada või toetuse saaja on esitanud valeandmeid.
§ 17. Määruse kehtetuks tunnistamine ja jõustumine
(1) Tunnistada kehtetuks Jõhvi Vallavolikogu 15. augusti 2013 määrus nr 130 „Spordiorganisatsioonidele tegevustoetuse eraldamise kord”.
(2) Käesoleva korra § 9 lõikes 1 sätestatud taotlus tuleb esitada 2015. aastal vallavalitsusele hiljemalt 1. novembriks 2015.
Lisa Eelisarendatavad spordialad