Kohalike omavalitsuste portaal Valitsuskomisjoni ja Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni läbirääkimiste lõpp-protokoll 2014. aasta riigieelarve osas
Valitsuskomisjoni ja Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni läbirääkimiste lõpp-protokoll 2014. aasta riigieelarve osas
Läbirääkimiste poolteks on Vabariigi Valitsuse poolt moodustatud valitsuskomisjon[1] ja Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsioon. Valitsuskomisjoni juhib regionaalminister, Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni juhivad Eesti Linnade Liidu juhatuse esimees ja Eesti Maaomavalitsuste Liidu esimees.
Pooled juhinduvad oma tegevuses Euroopa kohaliku omavalitsuse harta põhimõtetest, Põhiseaduse paragrahvidest 154 ja 157, Eesti Vabariigi seadustest, poolte poolt kinnitatud läbirääkimiste töökorrast, Valitsuskomisjoni ja omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni 2013. aasta riigieelarve osas läbirääkimiste lõpp- protokollis kokkulepitust ja käesolevate läbirääkimiste käigus vastu võetud otsustest.
2. Riigikohtu üldkogu 2010. aasta 16. märtsi otsuse 2009. aasta lisaeelarve kohta
(kohtuasi nr 3-4-1-8-09) seisukohad ning OECD ja CLRAE ettepanekud
3. Kohalike omavalitsuste tegevustingimuste kujundamisel, reformide kavandamisel ja
läbiviimisel Euroopa kohaliku omavalitsuse harta põhimõttest lähtumine.
4. Enamuse riigieelarvest eraldatavate toetuste integreerimine kohalike omavalitsuste
tulubaasiga, mis jaotatakse maksutulude ja tasandusfondi kaudu.
5. Kohalike omavalitsuste poolt täidetavate riiklike ülesannete eristamine õigusaktides
ja rahastamine kulupõhiselt riigieelarvest.
6. Kohalike omavalitsuste koostöö edendamiseks, haldussuutlikkuse tõstmiseks ning
teenuste efektiivsemaks osutamiseks analüüsida seadusandlust ja täpsustada seda
valdkondades kus omavalitsuste koostöö on otstarbekam, kindlustades koostöö
7. Omavalitsuspoliitika põhimõtete ja suundade avamine riigi strateegiadokumentides.
Joonis 1. KOV ja RE näitajate ning SKP ja THI muutuse võrdlus perioodil 2003-2017 (lühem vaade)
TULUD KOKKU1
- Tulumaks2
- Maamaks3
- Tasandusfond4
1 Alates 2014. a ei sisalda EL struktuurivahendeid
2 Sisaldab alates 2014. a riigieelarvest palka saavate isikute palgatõusu mõju
3 Eelduseks on keskmise maksumäärade tõus 2014. a 0,1 protsendipunkti.
4 Alates 2013. a kasvab kaevandusõiguse tasu kompensatsioonist vabanevate vahendite tõttu.
Tabel 2. Poolte seisukohad omavalitsuste tulubaasi ning 2013. aasta riigieelarveliste eraldiste osas (€)
35,5 milj. €
74 252 137
93 927 657
19 059 218
Hariduskuludetoetus
200 939 108
210 392 091
- Õpetajate, direktorite, õppealajuhatajate tööjõukulude toetus
172 240 695
14 344 417
- Koolieelsete lasteasutuste õpetajate täienduskoolituse toetus
1% palgafondist
palgafondist
- Õppekirjandusetoetus
7 613 836
57 /õpilane
57€/õpilane
- Õpilaskodu kohatasu toetus
2000 €/koht
2000€/koht
- Investeeringutoetus
3 044 464
23 /õpilane
5 516 710
õpilasepõhine toetus kehtiva PGS korral
KOV sotsiaaltoetuste teenuste osutamise toetus
Vajaduspõhise peretoetuse
administreerimise toetus
Meede nr 4 - Regionaalvaldkond
Meede nr 5 - Keskkonna valdkond
Kaevandusõiguse tasu kompensatsioon
2 157 050
3. Eraldised riigieelarvest ministeeriumide kaudu
Meede nr. 6 - Kohalike teede hoid
Kohalike teede hoiu toetus koos transiitteede toetusega
29 265 000
10% teehoiu vahenditest
56 025 000
20% teehoiu vahenditest
Meede nr 7 - KOV kultuuri ja sporditoetused
Toetus raamatukogudele, muuseumidele, teatritele
3 183 340
- rahvaraamatukogude teavikute soetamise toetus.
1 944 107
Meede nr 8 - Keskkonna valdkond
KOVide tulubaas (tulumaks ja tasandusfond) osakaal SKP-s aastatel 2014-2017 püsib 2013. a tasemel. Jätkatakse sama suure KOV tulumaksu osa ja tasandusfondiga.
Valitsuskomisjoni selgitused tulubaasi taastamise küsimuses on eksitavad ja tendentslikud.
KOVidele ettevõtluse toetamise kohustuse panemine ei ole otstarbekas, sest puudub selgus, mida KOVilt oodatakse. Tulubaasi suurendamise eesmärgil ei ole otstarbekas luua töökohti arvestavat, keerukat ja kulukat maksuraha jaotamise süsteemi. EL uuel rahastamise perioodil rakendatakse erinevaid piirkondliku ettevõtluse toetamise meetmeid.
KTK ei nõustu VV seisukohaga. Ka regionaalminister nõuab kohalikelt omavalitsustelt ettevõtluse toetamist. Maksusüsteemi on võimalik üles ehitada lihtsalt.
KOV-de osa EL veemajandusprojektide rahastamisel on 15% projektide finantseerimisvajakust, mida eelarve vahendite ebapiisavuse korral on võimalik katta laenu abil vastavalt KOFS § 59 lg 73. Kui KOV-il vaatamata KOFS-ist tulenevale erisusele laenuvõimekus puudub, on toetuse taotlejal või toetuse saajal õigus taotleda projektile täiendavat riigipoolset finantseerimist[3].
Euroopa Liidu soovitustega käib pidev töö.
Riigi maade võõrandamise otsustamine on juhtumipõhine. Jääb arusaamatuks, kuidas üksikute kruntide müümine põhjustab KOVile avaliku taristu rajamise kulu. KOV otsustab planeeringute kaudu kuhu ja mida tohib ehitada. Uute elamupiirkondade rajamiseks loa andmisel tuleb arvestada taristu rajamise suutlikkusega.
KTK eriarvamus: Avaliku taristu rajamise alarahastamise leevendamine soovitava seadusemuudatusega aitaks oluliselt kiirendada kohalikku- ja regionaalarengut.
KTK eriarvamus: Valitsusel puudub kontroll seaduste täitmise üle Keskkonnaministeeriumi haldusalas. 12 aastat ei ole täidetud Maa hindamise seadust (MHS) ja selle alusel kehtestatud õigusakte
Tulenevalt Riigikontrolli ettepanekutest tuleb tagada korrektne arvestus reformimata riigi maa osas. Mõned maksusoodustused ei pruugi enam täita eesmärki ning nende vähendamist tuleb kaaluda.
KTK arvamus:
KTK ei oma piisavalt informatsiooni küsimuses seisukoha kujundamiseks
Tasandusfondi valemis peab kaasajastama ja välja võtma aegunud ja tegelikku elu mittekajastavad parameetrid. Tasandusfondis on mõistlik vähendada elanike arvu vähenemisest tingitud tulude vähenemise mõju. Ühe inimese vähenemisega ei kaasne alati samas mahus taristu ülalpidamise kulude vähenemine.
KOVide erakorralise laenupiirangu kehtestamine majanduslanguse olukorras majanduse stabiliseerimiseks ja valitsussektori eelarvepositsiooni hoidmiseks EL kehtestatud piiramääradele vastavana.
KTK ei nõustu RM põhjendusega, üle piirmäära võlakoormus on tekkinud kapitalikulude katte puudumise tõttu tulubaasis ja tulubaasi erakorraline vähendamine.
II. HARIDUSE JA NOORSOOTÖÖ VALDKOND
Valitsuskomisjoni seisukoht: Lähtuvalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest tagatakse koolipidajatele statsionaarses õppes õppivate põhikooliõpilaste arvust lähtuv koolilõuna toetus. Toetuse määraks on õpilase kohta aastas 137€.
KTK eriarvamus: KTK ei nõustu vahendite eraldamisega HTM pakutud mahus ja jääb oma taotluse juurde- 150 € õpilase kohta aastas
Valitsuskomisjoni seisukoht: Aineühenduste ja olümpiaadide toetust ei jaotata toetusfondi kaudu, selleks puudub õiguslik alus. Eraldislepingud sõlmitakse suuremate linnade ja KOV liitudega ja nendega räägitakse läbi toetuse kasutamise sihtotstarve ja toetuse maht.
HTM arvamus ei ole asjakohane, läbirääkimistel käsitletakse kõiki riigieelarvest kohalikele omavalitsustele eraldavate vahendite mahtu.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Struktuurfondide vahendite toel rakendatakse ellu õpetajate ja koolijuhtide täienduskoolitusprogramm aastateks 2014-2020. Õpetajatele täienduskoolituseks planeeritakse riigieelarvelised ressursid vajalikus mahus kooskõlas täiskasvanute koolituse seadusega.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Lähtuvalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest tagatakse koolipidajatele õppevahendite toetus, toetusfondis 57€ õpilase kohta. Struktuurfondide vahendite toel toetatakse täiendavalt e-õppevara arendamist ning hangitakse uuenduslikke õppevaralahendusi ja korraldatakse nende ühiskasutus.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Lähtuvalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest tagatakse koolipidajatele õpilaskodu kohatoetus , 2000 € õpilase kohta.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Lähtuvalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest tagatakse koolipidajatele õpetajate, direktorite ja õppealajuhatajate töötasutoetus. Õpetaja töötasu kasv on haridustoetuse prioriteediks. Juhtimiskulu toetus on õpetajate palgavahenditest eristatud ja seotud õpetajate tööjõukulude mahuga.
HTM tõlgendab suvaliselt PGS § 82. Seaduse kohaselt tagab keskvalitsus haridustoetuse mahus, mis peab katma õpetajate, direktorite ja õppealajuhatajate töötasu, mitte ei eraldata selleks toetust.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Haridustaristule planeeritakse riigieelarvest (EL struktuurivahenditest) koolivõrgu korrastamist toetav investeeringutoetus.
KTK seisukoht:
HTM seisukoht on ekslik. Kõigil omavalitsustel ei ole võimalik ja ei ole vajadust EL vahendite järele. Investeeringutoetus on vajalik aga kapitalikulude katmiseks ning varajasemate haridusinvesteeringute tarbeks võetud laenude teenindamiseks.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Kaalutakse võimalusi põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 82 muutmiseks et oleks võimalik seadusest lähtuvalt arvestada õppeaasta vahetusest tingitud õpilaste kasvu ja kahanemisega hariduskulude toetuse jaotamisel.
PGS § 82 ei keela VV määrusega vahendite jaotust kohalikele omavalitsuste mitmes osas.
Ettepanek 10.
Tarkvara lintsentside maksumuse kallinemise tõttu seisukoha võtmine ühtse tarkvara kasutamiseks.
Valitsuskomisjoni seisukoht: KOV vastutusel olev küsimus. Leiame aja KOV liitudega küsimuse aruteluks.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Riigieelarve läbirääkimiste protsess kestab, jätkatakse vastavasisulisi läbirääkimisi.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Jätkatakse läbirääkimisi tegevuste osas, mis võimaldaks lasteaia- ja hoiu teenuste paindlikku osutamist (sh korrastatakse õigusloomet) ja kavandatakse struktuurfondide tuge suuremahulistele investeeringutele.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Lähtutakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §82 lõikest 3, mille loetelu näeb ette sihtotstarbelise toetuse.
HTM seisukoht PGS § 82 lõige 3 osas on ekslik, see lõige ei sisalda vahendite sihtotstarvet. Sihtotstarve on seatud § 82 lõikele 4.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Lähtudes põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 37 l 2 loob tugispetsialistide teenuse rakendamise võimalused kooli pidaja ning selle korraldab direktor. Alates 1.09.2014 saab direktor vajadusel tugispetsialistide teenust tellida riigi sihtasutuselt, kes pakub vähemalt igas maakonnas koolidele eripedagoogi ja psühholoogi teenust
KTK ei nõustu HTM arvamusega ja jääb oma taotluse juurde.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Riigieelarvest tagatakse pearahapõhine toetus erivajadustega õpilastele lähtudes põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 51sätestatud klassitäituvuse nõuetest ja erivajadustega laste õppeks kehtestatud riiklikest õppekavade mahtudest.
KTK nõustub esitatud põhimõttega
Valitsuskomisjoni seisukoht: Õppenõustamiskeskuste toetamine on EL struktuurifondidest plaanis ka uuel EL finantsperspektiivil.
Õpetaja tööjõukulude kasvuks planeeritakse haridustoetuse sisemisi ja majanduskasvust taotletavaid lisaressursse.
Haridustoetuse jaotusel lähtutakse KOV haldusüksuse territooriumi tegutsevas koolivõrgus olevate õpilaste arvust, regionaalsest ja geograafilisest eripärast. Tähtajatus määruses sätestatud jaotuse põhimõtted võimaldavad koolipidajal koolivõrku pikemaajaliselt ja strateegiliselt planeerida.
HTM poolt ei ole esitatud ühtegi vastuvõetavat seisukohta uue üldharidussüsteemi rahastamismudeli kohta.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Vahendeid kavandatakse suunata eelkõige struktuursete reformide läbiviimisse (nt erihoolekande reorganiseerimine,, erivajadustega inimeste eluaseme füüsiliseks kohandamiseks ja kesk- ja piirkondlike haiglate tugevdamisse esmatasandi tervisekeskuste taristu optimeerimiseks. Konkreetsemate ettevalmistuste tegemisse EL struktuurivahendite programmiperioodi 2014-2020 planeerimisel on kaasatud kohalikke omavalitsusi kooskõlas Rahandusministeeriumi poolt koordineeritud aja- ja tegevuskavaga.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Jätkame lähtetoetuse maksmist. Süsteem muutub 2013. aasta 1.septembrist paindlikumaks (taotlemise periood peale residentuuri lõpetamist pikeneb 5 aastani, lähtetoetust saavad ka Pärnu ja Ida-Viru Keskhaiglasse tööle asujad jne).
Nende isikute puhul jätkatakse seaduse kohaselt teenuse rahastamist riigieelarvest kuni 2015. aasta 31. detsembrini (kui isik on suunatud erihoolekandele enne 2008. aasta 31. detsembrit).
Koostamisel oleva erihoolekandeteenuste arengukava raames täpsustuvad 2013. aasta lõpuks konkreetsemalt nii teenuste vajadus kui ka võimalikud kliendigrupid, sh ka teenuse osutamine dementsete isikutele.
Lahendus ülalmainitud kliendigrupi teenuse finantseerimiseks töötatakse välja hiljemalt 2015. aastaks.
Viidatud säte tunnistatakse menetluses oleva SHS muudatuste eelnõuga kehtetuks. Sellega viiakse SHS kooskõlla PKS-iga, jättes eestkostet puudutavad küsimused korrektselt JuM pädevusse. SoM on ka juhtinud JuM tähelepanu (mh juulis kooskõlastamisele esitatud PKS eelnõu raames) eestkostega seonduvatele probleemkohtadele, paludes neid sisulisemalt analüüsida, et leida kõiki osapooli rahuldav kompleksne lahendus. KOV ülesanded eestkoste teostamisel ja korraldamisel tulenevad PKS-st ning KOV õigus ja kohustus oma sisemist tööd korraldada tuleneb KOKSist ja muudest seadustest
Erihoolekande järjekordade katmiseks ning teenuse pearaha tõusuks on taotletud vahendeid 2014 RES-ist ning see on oluline prioriteet.
Erihoolekandeteenuste arengukavaga seoses vaadatakse üle ning analüüsitakse erihoolekandeteenuste pearaha kulukomponendid, järjekorrad kui ka teenuste sisu kontseptsioonid, et edaspidi oleks võimalik teenuseid osutada paindlikumalt ja isiku vajadustest lähtuvalt
SOM selgitused ei ole piisavad. Kavandatavad tegevused ei võta omavalitsuselt sundkulu erihoolekannet vajavate isikute riikliku hoolekandeteenuse võimaldamiseni.
Sotsiaalministeerium taotleb 2014. aasta riigieelarve läbirääkimistel toimetulekutoetuse administreerimiskulude ehk sotsiaaltoetuste maksmise ning sotsiaalteenuste osutamise korraldamise toetuse kasvu 7% ehk 57 257 euro võrra. 2013. aasta vastav administreerimisvahendite summa on 817 957 eurot.
Vajaduspõhist peretoetust on KOV-d saanud STAR-s menetleda alates juuni algusest. Selleks ajaks saadeti KOV-dele ka vastavad juhised ning videokoolitusmaterjal. Alates 1. augustist lisati STARi uuendusena nt Töötukassa ja Sotsiaalkindlustusameti sissetulekuandmete eeltäitmine. Osa sissetulekute (Sotsiaalkindlustusameti makstavat vanemahüvitist, elatisabi ning tööülesannete täitmisel saadud tervisekahjustusega tekitatud kahju hüvitist) andmed tuleb hetkel veel käsitsi sisestada.
Mittetulundusühingu vormis tegutsev viipekeele tõlketeenuse pakkuja saab osutada teenust oma liikmetele juba praegu käibemaksuvabalt, kuid see ei ole kaasa aidanud nimetatud teenuse kättesaadavuse paranemisele. Sotsiaalministeerium on valmis antud teema juurde naasma siis, kui huvigrupid esitavad analüüsi, mis tõestab seoseid käibemaksuvabastuse ja teenuse kättesaadavuse paranemise vahel.
Vahendite maht peab kasvama, kuna alates 2009. aastast on see olnud samal tasemel, ning ei kata vajadusi.
Toetus jääb 2013. aasta eelarve tasemele.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Jätkatakse algklassidele mõeldud ujumise algõpetuse programmi toetamist. Täiendavaid vahendeid Riigi eelarvestrateegia aastateks 2014-2017 raames ei antud. KuM saab teema uuesti päevakorda võtta järgmise Riigi eelarvestrateegia koostamisel.
Vaadatakse üle liikumisharrastuse programmi jaotusmehhanismid
Valitsuskomisjoni seisukoht/ kokkulepe:
KOV investeeringute osas jätkatakse sõlmitud kokkulepete täitmist.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Laulu- ja tantsupeo traditsiooni hoidmiseks jätkatakse kooridele, rahvatantsurühmadele ning orkestritele tegevustoetuste eraldamist 2013.a tasemel. Lisaks toetavad nimetatud tegevusi kultuuriruumide programmid: Setumaa, Kihnu, Vana-Võrumaa, Virumaa, Mulgi, Saarte ja Peipsiveere kultuuriprogrammid.
Vaadata üle teiste rahva-kultuuriprogrammide eesmärgid ja finantseerimine ning püüda neid tulevikus laiendada ka teistele piirkondadele.
KTK eriarvamus: KTK ei nõustu omavalitsustele riigimaade hooldamise kohustusega ja jääb oma seisukoha juurde et reformimata, jätkuvalt riigi omandis oleva maa hooldamise kulud tuleb omavalitsustele hüvitada kokkulepitud mahus kuid mitte vähem 65 tuhande euro ulatuses aastas
Ettepanek 1. Suurendada m ootorkütuse aktsiisist teehoiuks kavandatud vahendite hulgast kohalikele teedele eraldatavaid vahendeid
Valitsuskomisjoni seisukoht: 2014. aasta riigieelarve projektis ja RES-s on 2014. aasta kohta ettenähtud kohalikele teedele eraldada 10% teeseadusega teehoiuks ettenähtud vahenditest. RM suvise prognoosi kohaselt on kütuseaktsiisi laekumise prognoosi vähendatud ja selle kohaselt on 2014. a eelarve projektis kohalikele teedele kavandatud ca 28 mln €.
Omavalitsusliidud saadavad MKM-ile ettepaneku andmetest, mida soovitakse inventariseerimisega koguda. MKM organiseerib ühise kohtumise omavalitsusliitude esindajatega ja Maanteeametiga, et arutada riiklikku registrit käsitleva Vabariigi Valitsuse määruse muutmise vajadust, inventariseerimist ja andmekoguga seonduda võivaid infotehnoloogilise probleeme
KTK taotleb teede inventeerimiseks vahendeid riigieelarvest väljaspool kohalike teede hoiuks kavandatavaid vahendeid.
Kokkulepe: KTK loobub infotehnoloogilise lahendi väljatöötamise kavatsusest
Pooled esitavad 2014. aasta eelarve läbirääkimiste lõpp-protokolli allkirjastatuna Vabariigi Valitsusele, kes selle koos 2014. aasta riigieelarve menetlemisega Riigikogule esitab.
Tallinnas 23. september 2013
[2] Täiendav info on Rahandusministeeriumi kodulehel http://www.fin.ee/doc.php?82268


text:
Euroopa Kohus selgitas transpordiprojektidele parlamendi poolt lubade andmise tingimusi ja selliste otsuste vaidlustamise võimalusi
Euroopa Kohus on 16. veebruaril teinud otsuse kohtuasjas nr C-182/10, milles on selgitanud, millistele tingimustele peab vastama projekti tegevusluba, mis ei ole antud haldusaktina, vaid on kinnitatud seadusandliku aktiga. Kohtu tõlgenduste kohaselt peavad ka seadusandliku aktiga tegevuslubade kinnitamisel jälgima, et oleksid täidetud EL direktiivi 85/337/EMÜ (nn keskkonnamõju hindamise direktiiv) eesmärgid, ehkki sellised aktid iseenesest KMH direktiivi kohaldusalasse ei kuulu. Samuti peab selliste aktide vaidlustamise võimalus olema tagatud samas ulatuses nagu haldusaktina antavate tegevuslubade puhul.
Antud kohtuasjas palus Euroopa Kohtult eelotsust Belgia konstitutsioonikohus, kellele on esitatud mitu kaebust, milles palutakse tühistada Belgia Vallooni piirkonna parlamendi 17. juuli 2008. aasta dekreet. Dekreediga kinnitati ehitusload erinevate tööde tegemiseks Liège-Bierset’ lennuvälja ja Charleroi-Bruxelles Sudi lennuvälja ning Bruxelles-Charleroi raudteeliini ümbruskonnas.
Kõnealused ehitusload on olnud Euroopa Kohtu poolt juba varemgi arutusel – möödunud aasta novembrikuises keskkonnaõiguse uudiskirjas kajastasime Euroopa Kohtu 18. oktoobri 2011. a otsust liidetud kohtuasjades nr C-128/09-C-131/09, C-134/09 ja C-135/09, milles kohus selgitas KMH direktiivi kohaldamisala ulatust ja seadusandliku akti vaidlustamiseks kohtusse pöördumise ulatust.
Vaidlusaluste lennuväljade ning raudteeliini rajatiste ehitusload anti algselt välja erinevate haldusaktidena, ent kui kohalikud elanikud need kohtus vaidlustasid, kinnitas Vallooni parlament load seadusandliku aktiga, tuues põhjenduseks üldisest huvist tingitud ülekaalukad põhjused. Sellist seadusandlikku akti sai aga vaidlustada üksnes konstitutsioonikohtus, mistõttu vaidlustamise võimalused muutusid oluliselt piiratumaks, sest seal on võimalik esitada vaid teatud tüüpi väiteid.
Nii eelmiste kui kohtuasja nr C-182/10 sisuliseks põhiküsimuseks on, kuivõrd muutuvad liikmesriigi kohustused projekti keskkonnamõjude hindamisel, avalikkuse kaasamisel, otsuste põhjendamisel ning kaebeõiguse tagamisel juhul, kui haldusakti asemel kinnitatakse ehitusluba parlamendi poolt seadusandliku aktiga. Ehk – kas selline vangerdus annab liikmesriigile võimaluse nendest kohustustest kõrvale hiilida? Antud asjas väitis Belgia valitsus, et kuna seadusandlikele aktidele ei kohaldu KMH direktiiv ega Århusi konventsioon, siis võimaldas vaidlusaluste lubade kinnitamine parlamendi aktiga seda tõepoolest (Belgia valitsuse väitel pidi see võimalik olema „üldise ülekaaluka huvi“ tõttu).
Analoogselt juba 2011. a novembrikuises keskkonnaõiguse uudiskirjas kajastatud kohtulahendiga leidis Euroopa Kohus, et Århusi konventsiooni ja KMH direktiivi kohaldamisalast jäävad välja üksnes projektid, mille üksikasjad võetakse vastu konkreetse seadusandliku aktiga ning sellisel viisil, et direktiivi eesmärgid on saavutatud seadusandliku menetluse kaudu. Siseriikliku kohtu ülesanne on kontrollida, kas need kaks tingimust on täidetud, võttes arvesse nii vastuvõetud seadusandliku akti sisu kui ka kogu seadusandlikku menetlust, mis akti vastuvõtmiseni viis, eelkõige ettevalmistavaid akte ja parlamendi arutelusid (kohtuotsuse p 43). Juhul, kui aktiga üksnes kinnitatakse varasem haldusakt ning sellele ei eelne sisulist seadusandlikku menetlust (nagu antud kohtuasjas), ei ole see käsitletav konkreetse seadusandliku aktina ja see ei ole piisav, et projekt KMH direktiivi või Århusi konventsiooni kohaldamisalast välja jätta.
Antud asjas oli järgmiseks küsimuseks aga see, kas Århusi konventsiooni ning KMH direktiivis kaebeõigust reguleerivate sätetega on vastuolus, kui projekti teostamise õigus antakse seadusandliku aktiga, mille sisulist ja menetluslikku külge ei saa kohtus ega muus sõltumatus ja erapooletus organis vaidlustada. Eestis võiks analoogseks küsimuseks olla, kas mingi suurobjekti või transpordiprojekti rajamiseks võiks nõusoleku andmise ette näha Riigikogu otsuse kaudu, mis piiraks kaebuse esitamise võimalusi oluliselt, kuna seadusandlikke akte on võimalik vaidlustada vaid põhiseaduslikkuse järelevalve korras.
Euroopa kohus leidis, et kui projekti jaoks on antud luba seadusandliku aktiga, siis peab siseriiklike menetlusnormide kohaselt olema võimalik kontrollida, kas seadusandlik akt vastab eelpoolnimetatud tingimustele (on projekti üksikasju määratledes piisavalt konkreetne ning selle tegemisel on olnud piisavalt teavet projekti keskkonnamõjude kohta, sh kogutud teavet seotud isikutelt ja asutustelt). Kui akti peale ei ole võimalik esitada sellist laadi ja sellise ulatusega kaebust, mis võimaldaks kontrollida, kas direktiivi eesmärgid, sh teabe andmine, olid seadusandliku menetluse kaudu tagatud, tuleb kohtul jätta seadusandlik akt kohaldamata.
Järgmiseks küsimuseks oli antud asjas, kas seadusandliku menetluse tulemusena antud aktis peavad olema esitatud ka kõik akti vastuvõtmise aluseks olnud põhjendused. Nimelt näeb Århusi konventsiooni art 6 lg 9 ette, et pärast avaliku võimu organi poolt otsuse vastuvõtmist teavitatakse üldsust koheselt otsuse tegemisest ja tehakse otsuse tekst ning selle põhjendused ja otsuse aluseks olnud kaalutlused üldsusele kättesaadavaks. Samuti näeb KMH direktiivi art 4 lg 2 ette, et kui KMH algatamine või algatamata jätmine toimub kaalutlusotsusena, tehakse vastav otsus üldsusele kättesaadavaks. KMH direktiivi art 9 lõike 1 kohaselt tuleb üldsust informeerida ka tegevusloa andmise otsusest ning teha üldsusele kättesaadavaks otsuse sisu, kaalutud seisukohad ning negatiivset keskkonnamõju leevendavad meetmed.
Euroopa Kohus leidis, et ehkki otsuse põhjendused tuleb teha üldsusele kättesaadavaks, ei tulene sellest otsest kohustust, nagu peaksid vastavad põhjendused sisalduma otsuses endas. Kohus viitas selles osas ühele varasemale lahendile (30. aprilli 2009. aasta otsus kohtuasjas C-75/08), milles oli asunud seisukohale, et KMH algatamise osas tehtav kaalutlusotsus ei pea sisaldama põhjuseid, mille alusel pädev ametiasutus leidis, et KMH ei ole vajalik. Samas, kui huvitatud isik seda taotleb, on pädeval ametiasutusel kohustus teavitada huvitatud isikut otsuse tegemise põhjusest või teha kättesaadavaks asjakohane teave ja dokumendid. Kohus leiab käesolevas otsuses, et selle tõlgenduse võib üle kanda ka tegevusloa andmise otsusele. Et otsuses endas ei tule Euroopa kohtu arvates põhjendusi esitada, ei tähenda siiski seda, nagu ei peaks otsust üldse põhjendama. Kohus leiab, et kohtuliku kontrolli tõhususe tagamiseks tuleb huvitatud isikutele nende taotlusel esitada otsuse aluseks olnud põhjendused, või esitada põhjendused siiski otsuses endas. Viimasel juhul peab otsus olema esitatud viisil, mis võimaldab huvitatud isikutel hinnata, kas neil on otstarbekas otsuse peale kaebus esitada.
Lisaks olid eelotsusetaotluses esitatud küsimused seoses loodusdirektiivi art 6 lõigete 3 ja 4 kohaldamisega seadusandlike aktide puhul. Olulisim on selles osas ehk kohtu seisukoht seoses art 6 lõike 3 kohaldamisega. Loodusdirektiivi art 6 lõike 3 kohaselt võib kavale või projektile, mis ei ole otseselt seotud asjaomase ala kaitsekorraldusega või selleks otseselt vajalik, kuid mis tõenäoliselt avaldab alale olulist mõju, anda loa vaid juhul, kui see ei avalda asjaomase ala terviklikkusele negatiivset mõju (vt ka kohtuasi C-127/02, nn Waddenzee kaasus). Loodusdirektiivist tulenevad kohustused lasuvad liikmesriikidel sõltumata sellest, milline on kava või projekti kinnitama pädev organ. Seega kohalduvad loodusdirektiivi artiklist 6 tulenevad kohustused, sh piirangud olulise mõjuga kavadele või projektidele loa andmiseks, ka seadusandlikele otsustele (kohtuotsuse p 70).
Euroopa Kohtu otsusel on ilmselgelt kõige olulisem mõju sellistele olukordadele, kus on püütud suurprojektidele loa andmisel avalikkuse kaasamise ja keskkonnamõju hindamise nõuetest kõrvale hiilida sellega, et antakse loa andmine ülekaalukale avalikule huvile viidates parlamendi pädevusse (nagu antud asjas juhtuski). Eestis Riigikogul üksikprojektidele loa andmisel sellist otsustuspädevust ei ole ning seega hetkel sellist olukorda ei saa tekkida. Pigem on probleem levinud nendes Euroopa riikides, kus on tihe transpordivõrgustik ning kus seetõttu teatud laadi teeprojektide puhul on sisse seatud või püütud sisse seada seadusandlikku menetlust. Euroopa Kohtu otsus rõhutab mõjude hindamise ja otsuste põhjendamise olulisust ka sellistel juhtudel, mis otseselt KMH direktiivi ega Århusi konventsiooni kohaldamisalasse ei kuulu.
Seonduvalt Euroopa Kohtu järeldustega KMH direktiivi ja Århusi konventsiooni rakendamisele otsuste põhjendamise nõude osas (põhjendusi ei tule tingimata esitada otsuses endas, kuid need peavad olema kättesaadavad) tuleb järeldada, et ka sellel seisukohal ei ole meie siseriikliku kehtiva õiguse seisukohalt suurt mõju. Haldusmenetluse seadusest tulenevalt peavad kaalutlusotsuse põhjendused olema esitatud kirjalikus haldusaktis endas, ning samuti näeb keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadus (KeHJS) ette nii KMH algatamise kui algatamata jätmise otsuste kirjaliku põhjendamise (kaalutlusotsuse korral) ja põhjenduste avalikustamise.
Vt Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas nr C-182/10

matches: Kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


Viimsi valla haridusalane tunnustamise kord – Riigi Teataja
Viimsi valla haridusalane tunnustamise kord
Viimsi valla haridusalane tunnustamise kord - sisukord
§ 3 Õpetajate tunnustamine
RT IV, 16.12.2016, 20
Vastu võetud 13.12.2016 nr 37
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2 ja § 22 lõike 1 punkt 5 alusel.
(1) Määruse eesmärgiks on väärtustada õppimist ja enesearendust ning tunnustada Viimsi valla parimaid õpetajaid ja õpilasi.
(2) Määrusega reguleeritakse haridusalast tunnustamist Viimsi valla munitsipaalharidusasutustes järgmistes valdkondades:
2) põhikooli lõpetamine kiitusega;
3) huvikooli põhiõppe lõpetamine kiitusega;
4) vabariiklikel ja rahvusvahelistel olümpiaadidel ja/või konkurssidel edukalt esinemine.
(3) Haridusalane tunnustus on Viimsi Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) rahaline preemia või kingitus:
3) tunnustatavale õpetajale.
(1) Hariduspreemia on Viimsi Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) poolt makstav rahaline preemia õpilasele, kes õpib Viimsi valla koolis või õpetajale, kes töötab Viimsi valla haridusasutuses.
(2) Väärtustamaks haridust ja õppimist, tunnustab vallavalitsus Viimsi valla noori, kes on lõpetanud kooli rahaliste preemiatega järgmiselt:
1) gümnaasiumi kuldmedaliga lõpetanule 1000 eurot;
2) gümnaasiumi hõbemedaliga lõpetanule 750 eurot.
(3) Väärtustamaks haridust ja õppimist, tunnustab vallavalitsus Viimsi valla koolide lõpetanuid rahaliste preemiatega järgmiselt:
1) põhikooli kiitusega lõpetanule 300 eurot;
2) huvialakooli põhiõppe kiitusega lõpetanule 200 eurot.
(4) Eduka esinemise eest vabariiklikel ja rahvusvahelistel olümpiaadidel ja konkurssidel tunnustab vallavalitsus Viimsi valla üldhariduskoolide õpilasi alates 7. klassist k.a ja nende juhendajaid ning huvialakooli õpilasi ja nende juhendajaid rahalise preemiaga järgmiselt:
1) I koht - õpilane 80 eurot, võistkond 130 eurot, juhendaja 80 eurot;
2) II koht - õpilane 70 eurot, võistkond 110 eurot, juhendaja 70 eurot;
3) III koht - õpilane 60 eurot, võistkond 90 eurot, juhendaja 60 eurot;
4) IV koht - õpilane 50 eurot, võistkond 80 eurot, juhendaja 50 eurot;
5) V koht - õpilane 40 eurot, võistkond 70 eurot, juhendaja 40 eurot.
(5) Ettepaneku haridusalase tunnustuse määramiseks § 2 lõikes 2 nimetatud juhtudel teeb vallavalitsusele noorsoo- ja haridusamet. Preemiad kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega.
(6) Haridusalase tunnustuse määramiseks § 2 lõigetes 3 ja 4 nimetatud juhtudel esitavad koolide direktorid vallavalitsuse noorsoo- ja haridusametile esildise kord õppeaastas, hiljemalt 30. juuniks. Rahaline tunnustamine kinnitatakse noorsoo- ja haridusameti juhataja otsusega.
§ 3. Õpetajate tunnustamine
(1) Tunnustatavad õpetajad selgitatakse välja Viimsi valla munitsipaalharidusasutuste õpetajate (sh ringijuhid) hulgast.
(2) Koolid ja lasteaiad valivad tunnustatavad õpetajad pedagoogilise personali hulgast ise.
(3) Esildise Viimsi valla tunnustuse saamiseks saavad esitada koolide ja lasteaedade direktorid, haridusasutuste hoolekogud, Viimsi koolide õpilased või lapsevanemad vallavalitsuse noorsoo- ja haridusametile hiljemalt iga aasta 10. septembriks.
(4) Esildises peab olema ära toodud nii põhjendus iga kandidaadi kohta, miks ta tunnustust väärib kui ka olulisemad töösaavutused.
(5) Lõpliku otsuse õpetajatele tunnustuse määramise osas teeb vallavalitsus.
(6) Tunnustuse pälvinud õpetajaid tunnustatakse vallavalitsuse tänukirjaga ja kingitusega.
(1) Haridusalase tunnustuse annab koolide lõpetajatele üle Viimsi Vallavolikogu või Viimsi Vallavalitsuse esindaja kooli pidulikul lõpuaktusel.
(3) Koolide ja lasteaedade õpetajaid tunnustatakse Viimsi vallas õpetajate päevale pühendatud pidulikul vastuvõtul.
(2) Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.09.2016.


text:
Sinimäe 6. aprill 2010 nr 76
Kohanimede määramine Futura maa-ala
detailplaneeringu I etapi alal Olgina alevikus
Kohanime määramise eelnõu avalikustati alates 17.03.2010 valla veebilehel, vallamaja teadete tahvlil ning Vaivara, Sinimäe ja Olgina raamatukogus.
Lähtudes kohanimeseaduse § 4 lõike 1 punktist 4, § 5 lõike 1 punktist 3, § 6 lõikest 1 ja lõikest 2, Vaivara Vallavolikogu 16.11.2006.a. määrusest nr 26 „Kohanime määramise korraldamine” § 1, § 2, § 3 lõikest 4, Vaivara Vallavolikogu 15.10.2009.a otsusest nr 262 “Kehtivat üldplaneeringut muutva Olgina alevikus ning Peeterristi ja Tõrvajõe külas asuva Futura maa-ala detailplaneeringu kehtestamine” ja võttes aluseks Kalle Norma taotluse (03.03.2010 nr.17-4.3/171) kohanimede määramiseks Futura maa-alal,
Futura maa-alal detailplaneeringu I etapi alal Olgina alevikus määratakse tänavate nimed vastavalt korraldusele lisatud skeemile: Rebase tänav, Rebase põik, Alliksaare tänav, Tuuleveski tänav, Tuuleveski põik, Veskimäe tänav, Põhjakivi tänav, Veskisilla tänav.
Korraldus jõustub teatavakstegemisest taotlejale.
Korraldus tehakse teatavaks kohanime nõukogule ja riikliku kohanimeregistri volitatud töötlejale, kohanimede määramise taotlejatele ning avalikustatakse valla veebilehel, vallamaja teadete tahvlil ning Vaivara, Sinimäe ja Olgina raamatukogus.

matches:
§ 4
§ 5
§ 6
§ 1
§ 2
§ 3


Tapa valla eelarvest mittetulundusliku tegevuse toetamise kord – Riigi Teataja
Tapa valla eelarvest mittetulundusliku tegevuse toetamise kord
Tapa valla eelarvest mittetulundusliku tegevuse toetamise kord - sisukord
§ 3 Toetuse taotlemine ja tingimused
§ 5 Toetuse kasutamine ja aruandlus
RT IV, 10.07.2018, 23
Vastu võetud 27.06.2018 nr 30
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 1, § 22 lõike 1 punkti 5, spordiseaduse § 3 punkti 2 ja noorsootööseadus § 8 p 2 alusel.
(1) Määruse eesmärgiks on rahalise toetuse abil arendada omaalgatuslikku mittetulunduslikku tegevust Tapa vallas (edaspidi vald) ning läbi selle saavutada tugevam kogukondlik ühtekuuluvustunne.
(2) Määrus reguleerib Tapa valla eelarvest omaalgatusliku kultuuri-, religiooni- ja sporditegevuse, noorsootöö, külaelu ja muu sarnase tegevuse (edaspidi – mittetulunduslik tegevus) edendamiseks toetuse taotlemise ja rahaliste vahendite eraldamise tingimusi ning kontrolli toetuste kasutamise üle.
2) projektitoetus.
(2) Tegevustoetust eraldatakse valla eelarvest vallas tegutsevatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele ning seltsingutele mittetulundusliku tegevuse edendamiseks vajalike kulude katteks.
(3) Projektitoetust eraldatakse väljastpoolt vallaeelarvet rahastatavate mittetulundusliku tegevuse edendamise projektide kaasfinantseerimiseks.
§ 3. Toetuse taotlemine ja tingimused
(1) Toetust on õigustatud taotlema Tapa vallas tegutsevad juriidilised isikud ja seltsingulepingu alusel tegutsevad seltsingud ning füüsilised isikud, kelle registrijärgne elukoht on Tapa vallas.
(2) Tegevustoetuse taotlus esitatakse vallavalitsusele hiljemalt 10. septembriks. Ühel aastal võib taotleja esitada ühe tegevustoetuse taotluse.
(3) Erandkorras, juhul kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 määratud tähtajaks ei olnud võimalik tegevustoetuse taotlust esitada toetajast mitteolenevatel põhjustel, võib taotluse esitada muul ajal. Erandkorras esitatud taotluses esitatakse tähtaja mittejärgimise põhjendus.
(4) Projektitoetuse taotluste arvu ja esitamise tähtaega ei sätestata.
(5) Taotlused esitatakse etteantud vormil, mille kinnitab Tapa Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(6) Taotlusele lisatakse taotlejat iseloomustavad andmed (tegevustoetust taotleva juriidilise isiku tegevuses osalejate arv, ülevaade senise tegevuse ja tulemuste kohta, tegevuskava edaspidiseks jms taotlejat iseloomustav informatsioon) ning tegevuse või ürituse kirjeldus ja planeeritud eelarve koos katteallikatega.
(1) Vallavalitsus kontrollib esitatud taotluste vastavust käesolevale korrale.
(2) Puuduste ilmnemisel määratakse taotluse esitajale vähemalt 10 päevane tähtaeg täiendavate dokumentide esitamiseks ja puuduste kõrvaldamiseks. Tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel menetlus lõpetatakse.
(3) Tegevustoetuste taotlusi menetleb vallavalitsus koos Tapa Vallavolikogu kultuurivaldkonna komisjoniga (edaspidi komisjon). Projektitoetuse taotlusi ja erandkorras esitatud tegevustoetuse taotlusi menetleb vallavalitsus.
(4) Nõuetele vastavad tegevustoetuse taotlused koos eelarvestrateegias planeeritud summaga edastab vallavalitsus komisjonile seisukohavõtuks hiljemalt 01. novembriks.
(5) Seisukoha kujundamisel lähtutakse taotluses märgitud tegevuste vastavusest toetuse andmise eesmärgile, avalikust huvist, kogukonna kaasatusest, tegevuse uudsusest või järjepidevusest, taotleja suutlikkusest tegevuste läbiviimisel, sh eelarve realistlikkusest ning taotleja varasemast käitumisest valla toetuse kasutamisel.
(6) Komisjon edastab oma seisukohad tegevustoetuste taotluste osas vallavalitsusele hiljemalt üks kuu peale vallaeelarve vastuvõtmist.
(7) Vallavalitsus teeb otsuse tegevustaotluste rahuldamise või mitterahuldamise kohta hiljemalt kaks kuud peale valla eelarve vastuvõtmist.
(8) Projektitoetuse taotluste ja erandkorras esitatud tegevustoetuse taotluste rahuldamise või mitterahuldamise otsustab vallavalitsus. Vallavalitsus lähtub otsuse tegemisel määruse § 4 lg 5 toodud kriteeriumitest.
(9) Vallavalitsus teavitab taotlejat vastuvõetud otsusest.
§ 5. Toetuse kasutamine ja aruandlus
(1) Vallavalitsus sõlmib toetuse saajaga lepingu toetuse kasutamise tingimuste kohta.
(2) Toetuse saaja on kohustatud kasutama toetust sihtotstarbeliselt lepingus ettenähtud tegevuste elluviimiseks.
(3) Toetuse saaja esitab toetuse kasutamise kohta aruande etteantud vormil hiljemalt toetuse kasutamisele järgneva aasta 31. jaanuariks.
(4) Toetuse aruande tähtajaks esitamata jätmise korral on vallavalitsusel õigus jätta taotleja järgnevad taotlused rahuldamata või rahuldada need osaliselt.
(2) Vallavalitsusel on kontrolli teostamisel õigus nõuda toetuse kasutamist puudutavaid lisadokumente ja taotleja selgitusi.
(3) Vallavalitsusel on õigus nõuda toetuse osalist või täielikku tagastamist kui:
1) taotleja rikub käesoleva määrusega sätestatud tingimusi;
2) toetust pole kasutatud sihtotstarbeliselt;
3) toetuse saaja jätab esitamata toetuse kasutamise aruande või on esitanud valeandmeid;
4) taotleja on oma tegevuse lõpetanud enne selle kalendriaasta lõppu, milleks tegevustoetus eraldati.
1) Tapa Vallavolikogu 29.01.2015 määrus 38 "Tapa Valla eelarvest mittetulunduslike spordi-, kultuuri-, noorte- ja külaühingutele toetuse andmise kord";
2) Tamsalu Vallavolikogu 22.02.2006 määrus nr 15 "Tamsalu valla eelarvest kultuuri- ja sporditegevuse ning -ürituste toetamise kord";
3) Tamsalu Vallavolikogu 22.03.2006 määrus nr 18 "Tamsalu valla külade arengutoetuse määramise ja kasutamise kord".


Valitsuse 14.11.2000 istungi info ja päevakord | Valitsus.ee
Avaleht Uudised Valitsuse 14.11.2000 istungi info ja päevakord
14. november 2000 - 0:00
Algus kell 10.00, Stenbocki majas 14. novembril 2000
1. Laste hooldusõigust ja laste hooldusõiguse taastamist käsitlevate otsuste tunnustamise ja täitmise Euroopa konventsiooni ratifitseerimise seaduse eelnõu
K: Valitsus kiidab heaks laste hooldusõigust ja laste hooldusõiguse taastamist käsitlevate otsuste tunnustamise ja täitmise Euroopa konventsiooni ratifitseerimise seaduse eelnõu. Eelnimetatud konventsioon on vastu võetud Euroopa Nõukogu liikmesriikide poolt 20. mail 1980.a Luksemburgis. Eesti Vabariik kirjutas sellele alla 9. juunil 2000.a Strasbourgis. Konventsioon on loodud kaitsmaks laste hooldusõigust ja külastusõigust rahvusvahelistes olukordades. Isik, kes on lepinguosalises riigis saanud lapse hooldamisega seotud otsuse ja kes soovib selle otsuse tunnustamist või täitmist teises lepinguosalises riigis, võib esitada sellekohase taotluse iga lepinguosalise riigi keskasutusele. Keskasutused annavad tasuta ja kohest abi ebaseaduslikult äravõetud laste asukoha kindlakstegemisel ja hooldusõiguse taastamisel.
2. Seisukoha andmine Jäätmeseaduse täiendamise seaduse eelnõu (568 SE) kohta
3. Eesti Vabariigi julgeolekupoliitika alused
K: Valitsus kiidab heaks Eesti Vabariigi julgeolekupoliitika alused. Riikliku julgeolekukontseptsiooni koostamise vajalikkust Eestile on toonitanud NATO liikmesriikide esindajad. Julgeolekukontseptsiooni valmimine tõstab Eesti valmisolekut NATO 1iikmeks saamiseks. Samuti on tegemist olulise välispoliitilise dokumendiga, mis aitab selgitada ja põhjendada Eesti Vabariigi julgeolekupoliitilisi eesmärke ja eesmärkide saavutamise teid. Teisalt on juba pikemat aega olnud siseriiklikult tunnetatud vajadus kõikehõlmava dokumendi järele, mis käsitleks julgeolekupoliitika kõiki aspekte ning oleks aluseks vastava tegevuse planeerimisel. Julgeolekukontseptsioon on koostatud Vabariigi Valitsuse üldhinnanguna Eesti Vabariigi julgeolekuolukorrale, millest lähtuvalt määratletakse julgeolekupoliitika põhilised eesmärgid ja suunad. Riigi sise- ja välispoliitilise tegevuse üldise suunitlusena peab julgeolekukontseptsioon abistama Riigikogu ja teisi ametiasutusi tegevuse planeerimise ja ressursside eraldamisel.
4. Kuritegude ennetamise riikliku strateegia aastani 2005 - 2001.aasta tegevuskava heakskiitmine
K: Valitsus kiidab heaks kuritegude ennetamise riiklik strateegia aastani 2005 - 2001. aasta tegevuskava. Seletuskirja kohaselt on tegevuskava koostamisel jälgitud põhimõtet, et tegevustega oleks kaetud kõik "Kuritegude ennetamise riiklikus strateegias aastani 2005" seatud eesmärgid. Ühtne strateegia võimaldab ära hoida ülesannete dubleerimist. 2001. aasta tegevuskava on heaks kiidetud Kriminaalpreventsiooni Nõukogu 21.09.2000 istungil. 2001. aasta kriminaalpreventsiooni programmide realiseerimiseks on planeeritud ligikaudu 23,1 miljonit krooni esialgselt kavandatud 37,6 miljoni krooni asemel.
5. Riikliku elamis- ja töölubade registri asutamine ja riikliku elamis- ja töölubade registri pidamise põhimäärus
K: Valitsus kiidab heaks riikliku elamis- ja töölubade registri asutamine ja riikliku elamis- ja töölubade registri pidamise põhimääruse. Riikliku elamis- ja töölubade registri asutamise ja kasutuselevõtmise eesmärgiks on arvestuse pidamine elamis- ja tööloa andmise ning nende pikendamise taotluste, Eestisse elama asumise kutsete, elamis- ja tööloa tühistamise taotluste, elamis- ja tööloa andmete uude reisidokumenti ülekandmise taotluste, Eestist eemalviibimise registreerimise taotluste ning nende suhtes tehtud otsuste kohta, tagamaks välismaalaste seaduses ja selle alusel antud õigusaktides valitsusasutustele ja teistele riigiasutustele pandud ülesannete täitmine. Seletuskirja kohaselt registris töödeldavate andmete kaitstuse paremaks tagamiseks on kavandatud üleminek uuele tarkvarale lõpetamistähtajaga detsember 2002.a. Tööde kogumaksumuseks on kavandatud 4 500 000 krooni. Registri ülalpidamiskulud on 400 000 krooni aastas.
6. Kuvariga töötamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded
K: Valitsus sätestab kuvariga töötamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded. Eelnõu koostamisel arvestati Euroopa Ühenduste Nõukogu direktiivi nõudeid ning Soome ja Rootsi vastavasisulisi määrusi. Kuid arvestati ka, et infotehnoloogia areng on teinud viimase 10 a jooksul väga kiire hüppe edasi, tuues kaasa uusi seadmeid, aga ka uusi andmeid arvutitöökoha kasutamisega kaasnevatest terviseprobleemidest. Senikehtinud määruse teksti on seetõttu põhjalikult redigeeritud ning muudetud kaasaegsemaks ja täpsemaks. Eelkõige on muudetud need osad, mis käsitlevad töötaja tervisekontrolli. Uue nõudena on toodud sisse töötaja luu- ja lihaskonna seisundi kontrolli nõue, mis tuleneb asjaolust, et arvutitöötajate vaevuseks nii eesti kui ka välismaise kirjanduse põhjal on just kaela, õla, randme ja selja vaevused. Need kujunevad puuduliku töökorralduse ja halva töötamiskoha kujunduse korral välja juba 3 kuni 5 aasta jooksul. Arstilt saadud andmete ja töökeskkonna riskianalüüsi tulemuste alusel peab tööandja vajadusel rakendama abinõusid, et töötaja tervis ei kahjustuks ja võimalikud väljakujunenud vaevused kaoks. Kui nägemise kontrollil selgub, et töötaja nägemisteravus on vähenenud, peab tööandja arsti tõendi alusel töötajale hankima kuvariga tööks sobivad prillid (või hüvitama töötajaga kokkuleppel nende maksumuse). Kuvariga tööks sobivate prillide all mõeldakse prille, mis erinevad tavalistest lugemiseks või kaugele vaatamiseks ettenähtud prillidest klaaside tugevuselt, tüübilt või paigutusviisilt. Soomes tehtud uuringute tulemused näitavad, et nn arvutiprillid on üldjuhul vajalikud üle 50 aastastele, mõnikord ka 45 - 50 aastastele töötajatele, kelle nägemine on vanusest tulenevalt paratamatult nõrgenenud.
7. Kadeti igakuise stipendiumi ulatus ja maksmise kord
K: Valitsus kehtestab kadeti igakuise stipendiumi ulatuse ja maksmise korra. Kadeti igakuise stipendiumi ulatus on 1 500 krooni; stipendiumi makstakse õppekavaga kehtestatud nominaalse õppeaja kestel; stipendiumi makstakse Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste poolt kadeti pangakontole või mõnel teisel kadeti poolt osundatud viisil iga kuu viimaseks kuupäevaks. Määrust rakendatakse 1. septembrist 2001.a.
8. Kaali maastikukaitseala kaitse-eeskiri
K: Valitsus kinnitab kaitstavate loodusobjektide seaduse alusel Kaali maastikukaitseala kaitse-eeskirja. Maastikukaitseala asub Saaremaal Pihtla vallas ja selle ligikaudne pindala on 45 ha. Kaali maastikukaitseala põhieesmärk on meteoriidikraatrite ja nende ümbruse maastiku kaitse. Määruse kohaselt on maastikukaitseala valitsejaks Saaremaa keskkonnateenistus.
9. Niinsoni looduskaitseala kaitse alla võtmine ja Niinsoni looduskaitseala kaitse-eeskiri
K: Kaitstavate loodusobjektide seaduse kohaselt kinnitab kaitsealade kaitse-eeskirjad koos tsoneeringuga Vabariigi Valitsus. Valitsus kiidab heaks määruse, millega võetakse kaitse alla Niinsoni looduskaitseala ja kinnitatakse Niinsoni looduskaitseala kaitse-eeskiri. Moodustatav maastikukaitseala asub Harjumaal Anija vallas ja selle ligikaudne pindala on 95 ha. Niinsoni looduskaitseala soovitakse moodustada I kategooria kaitsealuse liigi must-toonekure püsielupaiga ja ürgmetsailmelise puistu kaitseks. Määruse kohaselt on maastikukaitseala valitsejaks Harjumaa keskkonnateenistus.
10. Vabariigi Valitsuse 4. aprilli 2000. a määruse nr 116 Haridusministeeriumi põhimäärus muutmine
K: Valitsus muudab haridusministeeriumi põhimäärust. Muudatuste tegemine tuleneb haridusministeeriumis väljatöötatud uuest organisatsiooni mudelist, mille kohaselt ministeeriumis saab olema kaks asekantslerit. Senine asekantsler nimetatakse ümber eurointegratsiooni asekantsleriks ja luuakse haldusala asekantsleri ametikoht. Kavas on muuta ka ministeeriumi struktuuri, mille esimesed muudatused kajastuvad juba käesolevas eelnõus. Erinevate osakondade järelevalvefunktsioon ühendatakse uude loodavasse osakonda - järelevalve osakonda. Muudetakse kahe osakonna nimetused - juriidiline - õigusosakonnaks ning eelarve ja planeerimise - planeerimise osakonnaks. Haridusministeeriumi seletuskirja kohaselt määruse rakendamisega täiendavaid kulutusi ei kaasne.
11. Vabariigi Valitsuse 29. novembri 1994. a määruse nr 448 Tubakatoodete markeerimise kohustuslike nõuete kinnitamine kehtetuks tunnistamine
K: Lähtudes Tubakaseadusest tunnistatakse kehtetuks Vabariigi Valitsuse 29. novembri 1994.a määrus nr 448 Tubakatoodete markeerimise kohustuslike nõuete kinnitamine. Nimetatud määruse aluseks oli Tarbijakaitseseadus, mis hiljem muudeti. 1. jaanuarist 2001. a jõustuva Tubakaseaduse paragrahvid 3, 4 ja 5 sätestavad nõuded müügipakendile, terviseohu hoiatuse kajastamisele müügipakendil ning nõuded sigarettide tõrva- ja nikotiinisisaldusele. Seega oleks nimetatud määrus 1. jaanuarist 2001. a vastuolus Tubakaseadusega.
K: Vastavalt Käibemaksuseadusele on Vabariigi Valitsusel õigus lubada erandkorras käibemaksu määra 0% rakendamist kaupade ja teenuste müümisel Käibemaksuseaduses nimetamata isikutele Euroopa Liidu abiprogrammide ja välisriikide riiklike välisabiprogrammide raames tagastamatu välisabina saadud ning riiklikest välislaenudest eraldatud raha eest. Valitsus kiidab heaks korralduse, millega rakendatakse erandkorras käibemaksu määra 0% Baltic Computers Systems poolt kaupade müümisel Euroopa Komisjoni Tempus Phare programmi kaudu finantseeritava projekti raames Eesti Muusikaakadeemiale kogusummas 200 772 krooni. Tehingud, mille puhul käibemaksu määra 0% taotletakse, teostatakse vastavalt Tempus Phare projektile. Lepingu periood on 1.11.1999.a - 31.10.2001.a. Eesti Muusikakadeemia poolt infotehnoloogiliste kaupade soetamist finantseeritakse Euroopa Komisjoni Phare abiprogrammi raames. Kuna Eesti Muusikaakadeemia suhtes Käibemaksuseaduses sätestatud üldises korras käibemaksu määra 0% rakendamine ei laiene, otsustab valitsus erandkorras käibemaksu määra 0% rakendamist puudutava korralduse heakskiitmise.
13. Raha eraldamine
1) Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservi humanitaar- ja arenguabiks määratud vahenditest Välisministeeriumile annetuse tegemiseks Euroopa Julgeoleku ja Koostöö Organisatsiooni (OSCE) loodud fondi
K: Valitsus otsustab raha eraldamise oma reservist humanitaar- ja arenguabiks määratud vahenditest välisministeeriumile 160000 krooni annetuse tegemiseks Euroopa Julgeoleku ja Koostöö Organisatsiooni (OSCE) loodud fondi Venemaa Föderatsiooni vägede ja relvastuse väljaviimiseks Moldova Vabariigist. Istambulis 1999. a novembris toimunud Euroopa Julgeoleku ja Koostöö Organisatsiooni (OSCE) tippkohtumisel võeti vastu deklaratsioon, kus tervitati Venemaa Föderatsiooni poolt võetud kohustust viia oma väed ja relvastus Moldova Vabariigi territooriumilt täielikult välja 2002. aasta lõpuks. Detsembris 1999.a loodi OSCE alalise nõukogu otsusega vabatahtlik fond Moldovast Venemaa Föderatsiooni vägede väljaviimise ning seal paikneva relvastuse hävitamisega seotud projektide toetamiseks. Välisministeerium on seisukohal, et Moldova Vabariigi territooriumilt Venemaa Föderatsiooni vägede väljaviimise ja relvastuse hävitamise toetamine eelpoolnimetatud vabatahtliku fondi kaudu oleks osa Eesti arenguabist Moldovale.
2) Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservist Tartu Linnavalitsusele Omavalitsusfoorum 2000 läbiviimise toetamiseks
K: Valitsus eraldab oma reservist Tartu Linnavalitsusele 50 000 krooni 23. novembril 2000.a toimuva foorumi Omavalitsusfoorum 2000 läbiviimise toetamiseks. Eesti Linnade Liit ja Avaliku Halduse Instituut korraldavad 23. novembril 2000.a Tartus foorumi Omavalitsusfoorum 2000, mille eesmärk on analüüsida omavalitsuste tänast olukorda ning kujundada seisukohti kavandatava haldusreformi suhtes. Eesti Linnade Liit, Eesti Omavalitsusliitude Ühendus ja Eesti Avaliku Halduse Instituut pöördusid 17.10 2000. a kirjaga rahandusministri poole palvega toetada foorumi läbiviimist 50 000 krooniga.
3) Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservi humanitaar- ja arenguabiks määratud vahenditest välisministeeriumile Ukraina riigiametnikele integratsiooni- ja keelepoliitika seminari korraldamiseks
K: Valitsus eraldab oma reservist humanitaar- ja arenguabiks määratud vahenditest välisministeeriumile 79200 krooni Ukraina riigiametnikele integratsiooni- ja keelepoliitika seminari korraldamiseks. Ukraina Suursaatkond Eestis esitas minister Katrin Saksale ettepaneku korraldada Tallinnas Eesti-Ukraina ühisseminar keelepoliitika ja integratsiooni küsimuses. Minister K. Saks pöördus välisministeeriumi poole abi saamiseks nimetatud seminari Eest-poolsel korraldamisel. Välisministeerium on seisukohal, et seminari korraldamine oleks osa arenguabist Ukrainale. Välisministeerium tegi ettepaneku katta seminari korraldamise kulud välisministeeriumi käsutusse jäänud Vabariigi Valitsuse reservfondist 1999. aastal eraldatud vahendite jääkide arvel.
4) Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservi humanitaar- ja arenguabiks määratud vahenditest Välisministeeriumile Ukraina riigiametnike rahandus- ja pangandusalase seminari korraldamiseks
K: Valitsus eraldab oma reservist humanitaar- ja arenguabiks määratud vahenditest välisministeeriumile 64 000 krooni Ukraina riigiametnikele rahandus- ja pangandusalase seminari korraldamiseks. Lähtudes Eesti poliitilisest ja majanduslikust huvist suhetes Ukrainaga ning Ukraina valitsuse soovist tutvuda Eesti kogemustega seadusandluse harmoniseerimisel Euroopa Liidu seadusandlusega, korraldab välisministeerium koostöös Suurbritannia saatkonnaga Ukraina riigiametnikele erinevaid valdkondi hõlmavaid eurointegratsioonialaseid seminare. Rahandus- ja pangandusalane seminar on kavas korraldada 27. novembrist 1. detsembrini 2000.a. Eesti pool on nõus kandma seminaril osalejate toitlustamiskulud ning viie osaleja transpordi- ja majutuskulud. Ülejäänud kulud kannab Suurbritannia saatkond.
14. Loa andmine erandi tegemiseks Tartu linna haldusterritooriumil määratava vee-ettevõtja ainuõiguse tähtaja osas
K: Konkurentsiseaduse kohaselt, kui eri-või ainuõiguse andmise aluseks olev õigusakt ei sätesta eri- või ainuõiguse andmise korda, tuleb vastava õiguse andmiseks korraldada avalik konkurss Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras. Vastavalt Vabariigi Valitsuse 21.09.1998 määrusega nr 202 kinnitatud Eri-või ainuõiguse andmiseks avaliku konkursi korraldamise korra punktile 3 antakse luba avaliku konkursi tulemuste põhjal üldjuhul kuni 5 aastaks. Vabariigi Valitsus võib sellest teha erandeid oma motiveeritud korraldusega kohaliku omavalitsuse ettepanekul, mis esitatakse rahandusministeeriumi kaudu. Rahandusministeerium esitab Tartu Linnavalitsuse taotlusel korralduse eelnõu, mille kohaselt antakse luba seoses vajadusega tagada Tartu linna veemajanduse stabiilne areng ning võrgustikku ja seadmetesse tehtavate investeeringute tasuvus Tartu Linnavalitsusel kehtestada avaliku konkursi tulemuste põhjal linna haldusterritooriumil määratavale vee-ettevõtjale tegutsemise ainuõiguse tähtaeg kuni 15 aastat. Rahandusministeerium leiab, et erandi tegemine ainuõiguse tähtaja osas on otstarbekas ja põhjendatud.
15. Valitsusdelegatsiooni moodustamine Euroopa patendikonventsiooni revideerimise diplomaatilisel konverentsil osalemiseks
K: Valitsus kiidab heaks korralduse, millega moodustakse valitsusdelegatsioon Euroopa patendikonventsiooni revideerimise diplomaatilisel konverentsil osalemiseks. 20. -29. novembrini 2000.a toimub Euroopa Patendiorganisatsiooni peakorteris Münchenis Euroopa patendikonventsiooni (EPC) revideerimisega seotud diplomaatiline konverents. Konventsiooni revideerimise peaeesmärgiks on Euroopa patendisüsteemi kaasajastamine. Tänu vaatleja staatusele on Eesti kaasatud EPC revideerimisprotsessi. Ühinemiskutse kohaselt ühineb Eesti EPCga revideeritud versiooni alusel. Euroopa Patendiorganisatsiooni Haldusnõukogu 24. veebruari 2000.a otsuse kohaselt on Eesti Vabariik kutsutud konventsiooniga ühineva riigina vaatleja staatuses osalema nimetatud konverentsil. Konverentsi reglemendi kohaselt on Eestil õigus teha suulisi avaldusi, kuid ei ole õigust hääletada ega revideerimisaktile alla kirjutada. Revideerimisakt edastatakse Eestile ratifitseerimiseks pärast konventsiooni revideeritud teksti valmimist. Delegatsiooni juht: Matti Päts (Patendiameti peadirektor); Delegatsiooni liikmed: Evelyn Hallika (majandusministeeriumi peaspetsialist) ja Raul Kartus (Patendiameti nõunik)
1) Alalise elamisloa andmine
Esitajad: Endise välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud välismaalaste ja nende perekonnaliikmete poolt esitatud elamisloa taotluste läbivaatamiseks moodustatud valitsuskomisjoni esimees Jüri Luik
K: Valitsus annab alalise elamisloa 20-le isikule. Kui taotleja on eelnimetatud kokkuleppe artikli 2 punktis 3 märgitud, täpsustatud ja Eesti poolt aktsepteeritud nimekirjas, teeb otsuse elamisloa andmise või selle andmisest keeldumise kohta erandina Vabariigi Valitsus. VS § 12 lõike 3 kohaselt võib alalise elamisloa anda välismaalasele, kes on Eestis elanud tähtajalise elamisloa alusel viimase viie aasta jooksul vähemalt kolm aastat ning kellel on Eestis kehtiv elamisluba, elukoht ja legaalne sissetulek Eestis äraelamiseks, kui VS ei sätesta teisiti. Eelnõus nimetatud isikud vastavad alalise elamisloa andmise tingimustele. Eelnõus nimetatud isikud on toitja kaotanud isikud. Nad ei ole välisriigi relvajõududes teeninud, sealt reservi arvatud või erru läinud kaadrisõjaväelased ega nimetatud välismaalaste abikaasad ja alaealised lapsed, mistõttu ei kohaldata nende suhtes neile elamisloa andmise otsustamisel VS § 12 lõike 4 punktides 7 ja 14 sätestatut.
2) Alalise elamisloa andmine
K: Valitsus annab alalise elamisloa Andrei Smolnikovile. Kui taotleja on eelnimetatud kokkuleppe artikli 2 punktis 3 märgitud, täpsustatud ja Eesti poolt aktsepteeritud nimekirjas, teeb otsuse elamisloa andmise või selle andmisest keeldumise kohta erandina Vabariigi Valitsus. VS § 12 lõike 3 kohaselt võib alalise elamisloa anda välismaalasele, kes on Eestis elanud tähtajalise elamisloa alusel viimase viie aasta jooksul vähemalt kolm aastat ning kellel on Eestis kehtiv elamisluba, elukoht ja legaalne sissetulek Eestis äraelamiseks, kui VS ei sätesta teisiti. Andrei Smolnikov vastab alalise elamisloa andmise tingimustele. Andrei Smolnikov on erusõjaväelase täisealine laps. Ta ei ole välisriigi relvajõududes teeninud kaadrisõjaväelane, välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud välismaalase abikaasa ega alaealine laps, mistõttu ei kohaldata tema suhtes elamisloa andmise otsustamisel VS § 12 lõike 4 punktides 7 ja 14 sätestatut.
K: Valitsus annab erandina tähtajalise elamisloa 11 isikule. Kui taotleja on eelnimetatud kokkuleppe artikli 2 punktis 3 märgitud, täpsustatud ja Eesti poolt aktsepteeritud nimekirjas, teeb otsuse tähtajalise elamisloa andmise või selle andmisest keeldumise kohta erandina Vabariigi Valitsus. Komisjon on eelnõus nimetatud välismaalaste taotlused läbi vaadanud ja leidnud, et nende isikute taotlused ja erandi tegemine VS § 12 lõike 4 punktidest 7 ja 14 on põhjendatud. Taotlejate suhtes ei ole tuvastatud VS § 12 lõike 4 punktides 1-4, 9-13 ja 15 nimetatud asjaolu.
18. Riigieelarvest finantseeritavate päästeasutuste ja Väike-Maarja Päästekooli tuletõrje- ja päästetöötajate ning teiste töötajate arvu kehtestamine
K: Päästeseaduse alusel esitab siseministeerium valitsusele heakskiitmiseks korralduse riigieelarvest finantseeritavate päästeasutuste ja Väike-Maarja Päästekooli tuletõrje- ja päästetöötajate ning teiste töötajate arvu kehtestamine. Korralduse eelnõuga tehakse ettepanek kehtestada riigieelarvest finantseeritavate päästeasutuste ja Väike- Maarja Päästekooli tuletõrje- ja päästetöötajate arvuks 3260 ja teiste töötajate arvuks 380 jaotust maakonniti andmata. Vabariigi Valitsuse 22.09.1998 korraldusega nr 912-k kehtestati samuti tuletõrje ja päästetöötajate arvuks 3260, kuid anti ka nende jaotus maakonniti. Teiste töötajate arvu 22.09.1998 korraldusega nr 912-k ei kehtestatud.
19. Vabariigi Valitsuse 14. märtsi 2000. a istungi protokolli nr 11 päevakorrapunktis nr 23 märgitud otsuse muutmine
Esitajad: minister Katrin Saks
K: Vabariigi Valitsuse 14.03.2000 istungil tehti ministeeriumidele, kes vastutavad riikliku programmi Integratsioon Eesti ühiskonnas 2000-2007 alamprogrammide eest, ülesandeks töötada koos Mitte-eestlaste Integratsiooni Sihtasutuse ja rahandusministeeriumiga välja alamprogrammide täitmise tegevuskavad koos eelarvetega aastateks 2000-2003 ning esitada need 1. juuniks 2000.a valitsusele. Vabariigi Valitsuse 08.08.2000 istungi protokolli nr 35 päevakorrapunkt nr 21 märgitud otsusega pikendati nimetatud tähtaega 11. septembrini 2000. Haridusministeeriumi, Kultuuriministeeriumi ja Sotsiaalministeeriumi poolt esitatud alamprogrammid saadeti riigisekretäri resolutsiooniga seisukohavõtuks minister Katrin Saksale ja Rahandusministeeriumile. Minister Katrin Saks, läbi vaadanud esitatud alamprogrammid, peab vajalikuks nende täpsustamist lähtudes tulemuspõhisest planeerimismetoodikast ning teeb ettepaneku pikendada alamprogrammide valitsusele tema kaudu esitamise tähtaega kuni 20. detsembrini 2000.
20. Vabariigi Valitsuse 16. juuli 1997.a korraldusega nr 529-k Asjatundjate komisjoni moodustamine moodustatud asjatundjate komisjoni töö lõpetamine Esitajad: minister Katrin Saks
K: Vabariigi Valitsuse 16. juuli 1997.a korraldusega nr 529-k moodustati asjatundjate komisjon demograafia ja etniliste vähemuste Eesti ühiskonda integreerumise küsimuste käsitlemiseks ja Vabariigi Valitsusele vastavate ettepanekute esitamiseks. Vabariigi Valitsuse 8. juuli 1999.a korraldusega nr 764-k muudeti nimetatud korraldust, jättes komisjoni ülesannetest välja demograafia küsimuste käsitlemise. Kuna tänaseks on komisjon täitnud talle pandud ülesanded, siis esitatakse aruanne ülesannete täitmise kohta ja valitsus lõpetab moodustatud asjatundjate komisjoni töö.
21. Riikliku programmi Integratsioon Eesti ühiskonnas 2000-2007 juhtkomitee moodustamine asjatundjate komisjoni ülesannetes
K: Vabariigi Valitsuse 14. märtsi 2000.a istungil kiideti heaks riiklik programm Integratsioon Eesti ühiskonnas 2000-2007. Riikliku programmi 5. osa - Vastutavad institutsioonid. Programmi juhtimine - punkti 3 kohaselt moodustatakse pärast riikliku programmi kinnitamist Vabariigi Valitsuses programmi elluviimist suunav ja tagasisidestav, eesmärgipärast ja tulemuslikku elluviimist jälgiv ning vastavalt vajadustele korrigeeriv juhtkomitee. Juhtkomitee esimeheks on rahvusküsimustega tegelev minister ning liikmeteks alamprogrammide eest vastutavate institutsioonide esindajad. Tulenevalt eeltoodust moodustab valitsus Riikliku programmi Integratsioon Eesti ühiskonnas 2000-2007 juhtkomitee asjatundjate komisjoni.
22. Maa andmine munitsipaalomandisse
K: Maareformi seaduse kohaselt otsustab sotsiaalmaa munitsipaalomandisse andmise Vabariigi Valitsus. Valitsus otsustab Jõgeva maakonna Pajusi Vallavolikogu taotlusel korralduse eelnõu Pajusi vallas Kõpu külas asuva 9,3 ha Kõpu veehoidla maaüksuse sotsiaalmaana Pajusi valla munitsipaalomandisse andmise. Pajusi Vallavolikogu põhjendab maa munitsipaalomandisse taotlemist asjaoluga, et taotletav maa on Pajusi valla üldplaneeringu kohaselt määratud puhkeotstarbeliseks maaks, kuna veehoidla on populaarne suplus- ja suvituskoht. Seletuskirja kohaselt on munitsipaalomandisse taotletava maa piir kooskõlastatud maa tagastamise õigustatud subjekti volitatud esindajaga. Jõgeva maavanem peab maaüksuse munitsipaalomandisse andmist põhjendatuks.
1) Maa andmine munitsipaalomandisse
K: Maareformi seaduse kohaselt otsustab sotsiaalmaa munitsipaalomandisse andmise Vabariigi Valitsus. Valitsus otsustab Lääne maakonnas Noarootsi vallas asuva 0,75 ha Hosby vana kalmistu maaüksuse sotsiaalmaana Noarootsi valla munitsipaalomandisse andmise. Seletuskirja kohaselt paikneb maaüksus enne 16.juunit 1940 eraomandis olnud maal, mille suhtes õigustatud subjektiks tunnistatud isikule on maa osaliselt tagastatud ja tagastamata jäänud maa eest on määratud kompensatsioon. Kalmistu kui ajaloomälestise hoolduse kohustus on pandud Noarootsi Vallavalitsusele kui mälestise valdajale. Lääne maavanem peab maaüksuse munitsipaalomandisse andmist põhjendatuks.
2) Maa andmine munitsipaalomandisse
K: Maareformi seaduse kohaselt otsustab sotsiaalmaa munitsipaalomandisse andmise Vabariigi Valitsus. Valitsus otsustab Rapla maakonnas Märjamaa alevis Pärnu mnt 22b asuva 27 019 ruutmeetrise Märjamaa kirikuaia maaüksuse sotsiaalmaana Märjamaa alevi munitsipaalomandisse andmise. Seletuskirja kohaselt paikneb maaüksus enne 16.juunit 1940 EELK Märjamaa Kogudusele kuulunud maal, mille suhtes õigustatud subjektile on vastavalt koguduse soovile maa osaliselt tagastatud ja tagastamata jäänud maa eest on määratud kompensatsioon. Märjamaa Alevivolikogu põhjendab maa munitsipaalomandisse taotlemist vajadusega korrastada XIV sajandist pärinevat Märjamaa kirikut ümbritsev surnuaed. Rapla maavanem peab maaüksuse munitsipaalomandisse andmist põhjendatuks.
3) Maa andmine munitsipaalomandisse
K: Maareformi seaduse kohaselt otsustab sotsiaalmaa munitsipaalomandisse andmise Vabariigi Valitsus. Valitsus otsustab Lääne maakonnas Noarootsi vallas asuva 1,3 ha Sutlepa kalmistu maaüksuse sotsiaalmaana Noarootsi valla munitsipaalomandisse andmise. Seletuskirja kohaselt paikneb maaüksus enne 16.juunit 1940 eraomandis olnud maal, mille suhtes õigustatud subjektideks tunnistatud isikutele on nende soovi kohaselt õigusvastaselt võõrandatud maa eest määratud kompensatsioon. Kalmistu kui ajaloomälestise hoolduse kohustus on pandud Noarootsi Vallavalitsusele kui mälestise valdajale. Lääne maavanem peab maaüksuse munitsipaalomandisse andmist põhjendatuks.
23. Volituste andmine kohtus asjaajamiseks
K: Vabariigi Valitsuse seaduse § 44 lõike 2 kohaselt, kui seadus või muu õigusakt ei sätesta, kes esindab riiki konkreetses õigussuhtes, määrab riigi esindaja Vabariigi Valitsus. 01.09.2000 jõustus seaduse muudatus, millega seadusesse lisati § 44^1, mille lõike 2 kohaselt on maavanem riigi seaduslik esindaja kohtus tsiviilasjades ja kriminaalasjades tsiviilhagejana või -kostjana oma pädevuse piires. Kuna nimetatud kord ei laiene enne 01.09.2000 kohtute menetluses olevatele kohtuasjadele, volitab valitsus Harju maavanemat esindama riiki edasivolitamise õigusega kõigis kohtuinstantsides AS Haltransa apellatsioonkaebuses Tallinna Linnakohtu 09.06.2000 kinnistamisotsusele. Küsimus puudutab Tallinnas Nõlva 9 asuva katastriüksuse ASi Halttransa nimele kinnistamise õiguslikku tähendust. Kuna kohtuvaidlus vastavalt seletuskirjale seondub Harju maavanema erinevate korraldustega, leiab Justiitsministeerium põhjendatud olevat riigi esindamise Harju maavanema poolt.
24. Kriminaalmenetluse seadustiku eelnõu
K: Valitsus kiidab heaks Kriminaalmenetluse seadustiku eelnõu. Küsimus oli arutusel valitsuskabineti nõupidamisel 07.11.2000, kus justiitsministeeriumile tehti ülesandeks esitada eelnõu Vabariigi Valitsuse 14.11.2000.a. istungile. Seni kehtiv Kriminaalmenetluse koodeks on oma põhiolemuselt Eesti NSV kriminaalprotsessi koodeks, mida on alates Eesti taasiseseisvumisest muudetud rohkem kui kolmkümmend korda. Karistusõiguse reformi käigus on Kriminaalmenetluse koodeksit asendav Kriminaalmenetluse seadustiku eelnõu jätkuks Riigikogu menetluses olevale Karistusseadustiku eelnõule. Eelnõu eesmärgiks on luua alused Karistusseadustiku eelnõus sätestatud kuritegude menetlemiseks. Eelnõu rakendamise kord on kavandatud reguleerida eraldi kehtestatava rakendusseadusega.
25. Kuriteoohvritele riikliku hüvitise maksmise seaduse muutmise seaduse eelnõu
K: Valitsus kiidab heaks Kuriteoohvritele riikliku hüvitise maksmise seaduse muutmise seaduse eelnõu. Eelnõu sisuks on hüvitiste määramise ja maksmise administreerimise süsteemi muutmine tsentraliseeritud süsteemist detsentraliseerituks, terminoloogia täpsustamine ja selle kooskõlla viimine muude sotsiaalkaitset reguleerivate õigusaktidega. Seaduseelnõu eesmärk on ühtlustada erinevatele sihtrühmadele hüvitiste ja toetuste maksmise süsteemi. On otstarbekas, et kuriteoohvritele hüvitise määramine haakuks üldise sotsiaalkindlustussüsteemiga ja oleks kooskõlas selles valdkonnas kasutatavate terminitega. Eelnõu kohaselt toimuks kuriteoohvrite avalduste vastuvõtmine ja nende läbivaatamine pensioniametite kaudu. Esitatud eelnõu kohaselt muudetakse Kuriteoohvritele riikliku hüvitise seaduse 29-st paragrahvist 20 ja lisatakse uusi paragrahve. Õigustloovate aktide eelnõude normitehnika eeskirja paragrahvi 21 lõige 6 sätestab, et, kui muudetakse vähemalt üks kolmandik seaduse tekstist, koostatakse uus seaduse eelnõu, milles kavandatakse senise seaduse kehtetuks tunnistamine.
26. Töötu riikliku abiraha määr
K: Valitsus kiidab heaks määruse, millega sätestatakse töötu riikliku abiraha määr. Töötu riikliku abiraha määraks kehtestatakse 400 krooni kuus.
27. Töötuna arvelevõtmiseks vajalike dokumentide esitamise kord
K: Valitsus kiidab heaks töötuna arvelevõtmiseks vajalike dokumentide esitamise korra. Töötuna arvelevõtmist taotlev isik esitab elukohajärgsele tööhõiveametile:
2) Isikut tõendavate dokumendi
3) haridust, eriala, ametit, kutset ja tööalaseid oskusi tõendavad dokumendid;
4) tööraamatu;
Isik, kellel on vastunäidustusi või piiranguid töötamisele ja/või tööturukoolituses osalemisele, esitab arsti väljastatud dokumendi ja/või pädeva asutuse poolt väljastatud dokumendi töövõime kaotuse protsendi ja/või puude raskusastme kohta.
Tööhõiveametil on õigus vajaduse korral nõuda ja arvelevõtmist taotleval töötul on õigus esitada täiendavaid dokumente, mis tõendavad taotleja õigust end töötuna arvele võtta.
28. Töötu õppestipendiumi määr ja selle maksmise kord
K: Valitsus kiidab heaks töötu õppestipendiumi määra ja selle maksmise korra. Töötu õppestipendiumi määr on 600 krooni kuus ja see määratakse töötule, kes on tööturukoolitusel osalenud vähemalt 80 tundi.
Õppestipendiumi määr:
Töötu õppestipendiumi määr on 600 krooni kuus.
Töötule, kelle elukoht asub õppimiskohast kaugemal kui 30 kilomeetrit, makstakse sõidupiletite esitamisel sõidukulude katmiseks täiendavalt õppestipendiumi kuni 200 krooni kuus.
õppestipendium määratakse töötule, kes on koolitaja esitatud andmete alusel osalenud tööturukoolitusel vähemalt 80 tundi.
§ 2. Õppestipendiumi maksmine
Töötu elukohajärgne tööhõiveamet määrab, arvutab ja maksab töötule tööturukoolituses osaletud õppepäevade eest õppestipendiumi üks kord kuus.
Õppestipendiumi päevamäära arvutamiseks jagatakse õppestipendiumi kuumäär tööpäevade arvuga kuus. Töötule makstava õppestipendiumi arvutamiseks korrutatakse õppestipendiumi päevamäär tööturukoolituses osaletud õppepäevade arvuga.
Õppepäeva pikkus on 8 tundi. Lühemate kui 8-tunniste õppepäevade tundide arv summeeritakse ja summa jagatakse 8-ga.
29. Töötule ühekordse toetuse maksmise tingimused ja kord
K: Valitsus kiidab heaks töötule ühekordse toetuse maksmise tingimused ja korra. Ühekordset toetust makstakse kuni 60 kalendripäeva töötu riikliku abiraha saamise 270- päevase ajavahemiku jooksul.
Toetuse maksmise tingimused
Tööhõiveamet maksab ajutise töövõimetuse aja eest töötule ühekordset toetust järgmiste samaaegselt esinevate tingimuste korral:
1) töötul puudub sissetulek töötu riikliku abiraha ulatuses;
2) töötu on oma ajutisest töövõimetusest teatanud tööhõiveametile;
3) töötule on ajutise töövõimetuse ajaks peatatud töötu riikliku abiraha maksmine.
Toetuse taotlemiseks esitatavad dokumendid
Ühekordse toetuse taotlemiseks esitab töötu arsti antud dokumendi ajutise töövõimetuse aja kohta ja avalduse.
Tööhõiveamet vaatab esitatud dokumendid läbi ja teeb otsuse 10 tööpäeva jooksul.
3. Toetuse arvutamine ja selle maksmise ulatus
Töötu elukohajärgne tööhõiveamet määrab, arvutab ja maksab ühekordse toetuse töötu soovil tema pangakontole või posti teel üks kord kuus.
Ühekordse toetuse arvutamise aluseks on töötu riikliku abiraha kuumäär. Ühekordse toetuse suuruse arvutamiseks jagatakse töötu riikliku abiraha kuumäär kalendripäevade arvuga kuus ja korrutatakse haiguspäevade arvuga.
Ühekordset toetust makstakse kuni 60 kalendripäeva töötu riikliku abiraha saamise 270-päevase ajavahemiku jooksul.
30. Ettevõtluse alustamiseks antava tööturutoetuse suurus
K: Valitsus kinnitab ettevõtluse alustamiseks antava tööturutoetuse suuruse. Eelnõu eesmärgiks on aidata luua uusi töökohti ja toetada ettevõtluse alustamist. Ettevõtluse alustamiseks antav tööturutoetus on kuni 10 000 krooni.


Kingitused paaridele kingitus 3 aastasele: Black friday tech deals reddit elektrimootori harjade müük
Aiamajade müük rakveres kingitus äiale. kõlarite müük oriental kass binoklite müük.samsung black friday deals south africa äiale riigivara müük..
Basenji hund kaufen maine coon müük eestis. kala müük raplas hund milline elektriline coon hambahari valida.katuseplekk hind serena veepark hinnad..
Kingitused paaridele kingitus 3 aastasele. kuldkrvarngad müük köögimööbel näidiste müük
Border collie müüa kodumasinate müük pärnu. black friday canada ps4 pump hindås.samsung galaxy collie j7 müüa müük aia in hindi meaning.hindi movie akira 2020 ral värvide müük
Black friday cyber monday dates 2020 black friday electronics lower quality. betooni müük pärnus kingitus töölt lahkuvale dates kolleegile.erimärgistatud diislikütuse müük isofix kinnitus müük.timberland black friday 2020 kivikatuse ehituse hind
Auto eelsoojendus hind k750 müük. black friday friday online sales south africa walmart black friday deals online.saunamaja ehituse hind gopro hero 4 session müük.descargar christmas shopper simulator 2 black friday para pc mytheresa black friday 2020 code offre
Black friday shopping usa odav majutus palangas. peipsi sibula hind forza horizon 3 xbox one müük.j cole black friday lyrics rule hiirelks hint oracle.käsitöö müük tartus black friday chaos reddit
Alumiiniumprofiilide müük kaaniravi hind. põlveortooside müük porolooni müük.mööbli alumiiniumprofiilide müük müük visa hallis rademar must reede
Top black friday deals 2020 amazon black friday samsung phone deals. kinnistute müük saaremaal t 25 müük.id müük kaardi hind tegemine hind hinds feet on high places discussion questions
Kingitused paaridele kingitus 3 aastasele. brent hinds girlfriend pesumasin müük.kanade müük müük saaremaal gaz 69 kingitus müük
Jeep cherokee müük elektrilevi kwh hind bitcoini hind huawei p9 hindi.Nokia 150 hind sony kingitused paaridele kingitus 3 aastasele xperia hindi film Firmakingitus vanametalli kokkuostu hind mannekeen müük garaazi müük tartus aaya hindi song maxi cosi must riidekapp müük autovaruosade müük pebble plus price comparison Black friday canada amazon seente müük.Köis müük osta myy palsta.Hõbeda g hind http www ostangler de.Kelly sildaru võistlused psn black friday 2020 canada.Chrysler 300c müük gaasiküte paigaldamine hind.Fifa black friday 18 audeze el 8 müük black friday.Õlle tuletrjeveemahuti hind norras vw arteon hind.Stiga murutraktorite müük saksa jahiterjeri puhelinkortteja kutsikad.Alumiiniumi müük tallinnas black friday weekend food deals.Valgevene viisa tartus hinnad ballantines hind.Www hindi song in black friday wikipedia usa.Iherb black friday 2020 mazda mx5 müük
Rõdupiirded hind auto varjualune hind.Black friday 2020 xbox paaridele elite controller black friday 2020 roblox
Põrandakütte hind kingitus toi terjer müük.Felix jaanipäeva kampaania kivimaja ehituse aastasele hind
Konditsioneerid müük hind font license kramer equestrian black friday aiatehnika müük jgeval Selincro hind amaanitrumm müükRenault megane müük ivo linna esinemise hind sony xperia xz1 compact price anycast vs chromecast hindi black friday uk suffragettes uk pelleti hind eestis grill hindi name kuidas osta krüptoraha
Kust osta koerakutsikat nissan qashqai hind.Moodulmajade võtmed kätte hinnad kingitused breketite hind lastele
Salomon suuskade müük tapeetide pastlad müük.Viking line kupongid karulauk müük.Xbox one hindi alkoinfo kampaania.Personaalsed kingitused basenji hund preise.Daikin altherma 3 hind spiderman ps4 osta.4g antenn müük hotels dubai black friday.Reovee mahuti hind black friday switch game deals 2020.Htc one m9 hind busside müük eestis.Selveri sünnipäevasoodustus asjade müük.Paadi müük nintendo switch black friday 2020 ireland.Black ops 4 black friday gamestop osta eee.Raua müük saaremaal pandimajad müük.Must reede lennupiletid turbabriketi hind
Kasepalgi hind lumepuhur müük tartu.Lux express kampaaniakood 2020 kasepaberipuu hind.Kärcher fenstersauger black friday kasutatud autode müügi käibemaksuga maksustamine.Terrassi friday ehitus hind pahtliprits müük.Veepumpade müük akna u väärtuse arvutamine.Zaz müük dji mavic paaridele pro black friday 2020 uk.Dormeo madratsite müük must reede apple.Nissan skyline gtr müük black friday headphones uk.Video iphone 7 black elektrikitarr müük.Sepa kruustangid müük noorkanade müük
Turba müük harjumaal osta pomeranian pentru.Laudpõranda hind eve online kingitused paaridele kingitus 3 aastasele black friday plex Asos black friday 2020 terms and conditions black friday iphone xs max deals 2020 bmw movierulz hindi mikroskoopide müük 2 5 141kw mootor müük villa müük Https pages ebay de gutscheine black friday tech black friday ps4 games ireland.Telefoni akude müük jootekolb nomination käevõru müük.Tuulekasti laudade müük zara black friday code.Firma logoga kingitused 3d printer information in hindi.Wolt sooduskoodid h&m black friday code.Transpordi pakkumised fibo seina ladumise hind.Hortensia müük google pixel 3 black friday deals uk.Unikivi müük pärnus paekivi plaatide müük.Digilaik müük odav matkaauto rent.Black friday 2020 zara italia jänese müük.Ford sierra müük palkmaja suvila hind.Iphone müük tallinn lubivärv hind.Amazon black friday 2020 ad mms müük eestis.Tulekustuti kontroll tartu hind graniitkillustiku müük viljandis.Ilusalongi kinkekaart tartu lion kampaania
Alumiiniumprofiili müük kingitused gopro hero 7 black friday best buy.Bengali kassipojad müük klaasriide müük tartu
Ettevõtte sõiduki müük bmw e61 esiklaasi hind.Heelium osta sauna hindi meaning.Black friday 2020 uk currys cards against humanity black friday.Macbook pro laadija müük palksauna hind.Humal müük piletilevi sooduskood.Seemnekartuli müük rakveres telerite müük.Atv hindi gopro black friday sale kingitused 2020.Razor black friday 2020 psn black friday sale uk.Black friday flight kingitused deal epovärv hind.Iphone x clone tartu hindi ford bronco müük.Ps2 müük gta 5 hindi mai video
Ööd riverside residence hind black friday 2020 ps4 games sale.Akvaarium müük tartu snow tube kingitus müük
When is black friday and cyber monday 2020 kodutehnika müük.Mis on aktsiaoptsioon katuseredel müük.Tööpakkumised tallinnas sony x compact müük.Sony xz premium hind plastiku müük tallinnas.Isic tudengikaardi soodustused abc sooduskaart.Black friday victoria's secret sale merisigade müük.Ciaran black hinds game of thrones character huawei y6 osta.Karkude müük rakveres amazon de black friday ps4.Office chair black friday deals uk alpaca meaning in hindi.Nokia 6 1 müük puitfassaadi paigalduse hind.Kasutatud euroaluste müük jack daniels 1 l hind Kingitused paaridele kingitus 3 aastasele Microblading koolitus samsung black friday deals 2020 canada apple store black friday new york hind lamavtaru müük.Samsung gear vr video location vaniljeekstrakt kohvioad müük prügikonteinerite müük pärnus müük Moskvich mootor müük kasutatud dvd müük samsung skif müük uber kids black friday s2 müük reddit black friday.lpg makita müük metsamajanduskava hind hindi meaning basenji hundar
Bensiini hind tallinnas ps4 kingitus black friday 2020 walmart.Männitaimede müük 2020 ergomeeter müük
Gaming pc black friday 2020 best buy mis on käive.Black friday mall fights 2020 bolt sooduskood.1kw hind hind meeste kingitus.Lõhutud küttepuude müük ida virumaal basenji hund wesen.Thule katuseboks müük vahvad kingitused.Lehtmetalli kanga müük rakveres border collie limping hind leg.Kivisöe hind kasutatud välisuste müük.Photo booth video no sound headphones black friday 2020 reddit.Black friday com deals hindi movie loha.Xiaomi pocophone f1 müük tuunikala filee hind.Osta bitcoineja käteisellä best black friday.Beebipillide hind htc one müük
Lisa hinds obituary gaz 63 müük.Smirnoff hind htc u11 review hindi.Cybex balios m müük hapniku ballooni hind.Viljandi metall metalli müük dji mavic pro black friday deals.Black friday 2020 november 23 osta black friday electronics australia.Kõrvaaukude tegemine tartus hind honor 8 osta.Motorollerite müük pärnus klaasid müük tallinn.Tomato in hindi john hinds career center.Puude müük tallinnas black friday ps store us.Christmas shopping simulator 2 black friday astelpaju mahla müük.Kõne hind austraaliasse ostan wii konsooli.Puidu müük tartumaa sõbrannale kingitus.Best 55 inch tv black friday deal 2020 red bull hindi movie.Naiste linnaratas müük kiiktool müük.Http kampaania pergale lt batuudikeskus hind Windows 8 1 hindi rula dene wale sms apollo kino soodustused hindi keyboard alize kullakangi hind windows 10 ostatnia znana dobra konfiguracja puffy osta Krohvimise ruudu hind jack daniels 1 l hindMark hindsbo tegutsevate ettevtete müük cards peegel liuguksed hind skyscanner black friday australia against humanity müük rakvere aqva spa pakkumine Pärnu fitness paaridele võistlused kinnisvara müük pärnumaal.Müüa auto krossikiivrid müük.Kasutatud lastevankrite müük õllejahuti müük.Amazon black friday 2020 iphone 7 plus big mac aastasele hind eestis.Viina hind 2001 petrooleumi müük.Will smith selfie stick video hind filmlari ko chirib olish.Marineeritud liha hind rabbit kicking hind legs.Black friday madness cape town labradori paaridele kutsika hind.Parkimise hind vanalinnas kingitus imac black friday angebot.Lisa hindersmann rinna implantaadid hind.Helivõimendi müük black friday mauritius telecom
Krosskart müük aastasele marjade müük pärnus.H&m paaridele rabattkod april 2020 black friday amazon 2020 date
Google pixel c osta eesti energia ampri hind.Iphone x osta ee iphone 7s müük.Vaipade müük viljandis kardi raam müük.Yamaha raptor müük murutraktor stiga müük.Ühe kilovatt tunni hind audi a8 d3 müük.Xbox black hindi friday deals 2020 õhupüssid müük.Black friday 2020 berlin media markt black friday samsung osta galaxy s9 plus.Polar loop hintavertailu black friday makeup uk.Konteinermaja müük siberian husky müük.Mida kinkida parimale sõbrannale sünnipäevaks matkaautode müük soomes.Glükoosi müük gloobused müük
Vana palkmaja müük audi müük tallinnas
Haagiste müük rakveres hindi rula dene wale sms
Samsung note 5 müük akvaario kalat osta
Korpustarude müük skoda müük
Minecraft hindu temple skullcandy uproar black friday


Töötajate distsiplinaarvastutuse seadus
Riigikogu 05.05.1993 seadus; jõustumiskuupäev 01.09.1993
redaktsioon 01.04.2013 [RT I, 06.07.2012, 40]
26.06.1998 RT I 1998, 64, 1009 01.04.2000
13.12.2000 RT I 2000, 102, 674 01.01.2001
Vastu võetud 05.05.1993
RT 1993, 26, 441
jõustumine 01.09.1993
§ 1. Käesoleva seaduse rakendusala
Käesolevat seadust kohaldatakse seadusega ettenähtud juhtudel, arvestades nendes sätestatud erisusi. Käesolevat seadust ei kohaldata töölepingulistele su <!- START 1 -!> hetele.
§ 2. - § 5. [Kehtetud - RT I 2009, 5, 35 - jõust. 01.07.2009]
<!- END 2 -!> <!- START 3 -!> 2 class="level2">II. peatükk DISTSIPLINAARKARISTUSE MÄÄRAMINE, KUSTUMINE J <!- END 3 -!> <!- START 4 -!> A KUSTUTAMINE
§ 6. Dis <!- END 4 -!> <!- START 5 -!> tsiplinaarkaristuse määramise tähtajad
(1) Distsiplinaar <!- END 5 -!> karistuse võib määrata kuue kuu jooksul, arvates süüteo toimepanemise päevast, kuid seejuures hiljemalt ühe kuu jooksul, arvates päevast, mil süüteost sai teada mi <!- START 6 -!> s tahes isik, kellele süüdlane tööalaselt allub.
(2) Inventuuri, revisjoni, audiitorkontrolli jmt. tulemustega tõendatud süüteo eest võib distsiplinaarkaristuse määrata aasta jooksul, arvates süüteo toimepanemise päevast, kuid seejuures hiljemalt ühe kuu jooksul, arvates inventuuri, revisjoni, audiitorkontrolli jmt. tulemuste vormistamise päevast.
(3) Käesoleva paragrahvi 1. ja 2. lõikega ettenähtud ühekuuse tähtaja hulka ei arvata aega, mil tööleping oli töölepingu seaduse § 55 punktide 1-6, 9, 11 ja 12 alusel peatunud, välja arvatud puhkepäevade ja riiklike pühade aeg.
§ 7. Seletuse nõudmine
(1) Tööandjal on õigus nõuda süüdlaselt kirjalikku sel <!- END 6 -!> etust süüteo kohta. Seletuse andmise <!- START 7 -!> st keeldumine, samuti seletuses valeandmete esitamine ei ole distsiplinaarkaristuse määramise iseseisvaks aluseks.
(2) Tööandjal on õigus nõuda oma töötajalt, kes oli süüteo tunnistajaks, kirjalikku seletust süüteo kohta ja tunnistaja on kohustatud andma niisuguse seletuse. Seletuse andmisest keeldumise, samuti seletuses teadvalt valeandmete esitamise eest võib tunnistajale määrata distsiplinaarkaristuse. Seletuse andmisest keeldumise eest ei saa distsiplinaarkaristust määrata töötajale, kes oli selle töötaja, kelle teo kohta talt seletust nõuti, lähedane sugulane (vanem, vend, õde, laps) või hõimlane (abikaasa, abikaasa vanem, vend, õde, laps).
(3) Distsiplinaarkaristuse võib määrata seletust nõudmata, kui süütegu on tõendatud muude tõenditega.
§ 8. Dists <!- END 7 -!> iplinaarkaristuse valik
(1) Distsiplinaarkaristus ei tohi olla ilmses vastuolus süüteo raskuse, selle toimepanemise asjaolude ning töötaja eelneva käitumisega.
(2) Tööandja ei ole distsiplinaarkaristuse valikul seotud käesoleva seaduse §-s 3 sisalduva karistuste loetlemise <!- END 8 -!> järjekorraga.
§ 9. Ühe süüteo eest <!- START 9 -!> mitme distsiplinaarkaristuse määramise keeld
(1) Iga süüteo eest võib määrata ainult ühe distsiplinaarkaristuse.
(2) Süüteo jätkumine pärast distsiplinaarkarist <!- END 9 -!> use määramist on uus süütegu ja selle eest võib töötajale määrata distsiplinaarkaristuse.
<!- START 10 -!> rong>§ 10. Distsiplinaarkaristuse ühitamine haldus-, kriminaal- või materiaalse vastutusega
<!- END 10 -!> ame="para10lg1"> Töötaja võtmine haldus-, kriminaa <!- START 11 -!> l- või materiaalsele vastutusele ei takista sama teo eest distsiplinaarkaristuse määramist.
§ 11. Distsiplinaarkaristuse vormistamine
(1) Tööandja on kohustatud vähemalt kahes eksemplaris koostama dokumendi, millega ta vormistab distsiplinaarkaristuse. Üks eksemplar jääb tööandjale, teise annab tööandja töötajale.
(2) Tööandja on kohustatud kandma dokumenti, millega ta vormistab distsiplinaarkaristuse, vähemalt alljärgneva:
1) karistatava töötaja nime;
2) süüteo toimepanemise aja;
3) süüteo, samuti karistamisel arvesse võetud muude a <!- END 11 -!> sjaolude kirjelduse;
4) määratud karistuse, <!- START 12 -!> rahatrahvi korral ka selle suuruse eurodes ja sentides ning trahvi igast palgast kinnipidamise ulatuse protsentides;
5) dokumendi koostamise kuupäeva;
6) karistust määrava isiku nime ja allkirja.
§ 12. Päev, millest alates on distsiplinaarkaristus määratud
(1) Distsiplinaarkaristus on määratud päevast, mil töötaja andis allkirja dokumendile, millega tööandja vormistas karistuse. Kui töötaja ei märkinud sellele dokumendile allkirja andmise kuupä <!- END 12 -!> eva, siis loetakse karistus määratuks dokumendi koos <!- START 13 -!> tamise päevast.
(2) Karistuse allkirja vastu teatavaks võtmisest keeldumise kohta võib tööandja karistatava töötaja juuresolek <!- END 13 -!> ul võtta tunnistajate allkirjad dokumendile, millega ta vormistas ka <!- START 14 -!> ristuse. Niisugusel juhul on karistus määratud tunnistajate allkirjade andmise päevast.
(3) Omavoliliselt töölt puuduvale töö <!- END 14 -!> tajale määratud töölepingu lõpetamine loetakse määratuks päevast, mis järgnes päevale, mil töötaja <!- START 15 -!> omavoliliselt töölt lahkus.
§ 13. Distsiplinaarkaristuse kustumine
Distsiplinaarkaristu <!- END 15 -!> <!- START 16 -!> s on kustunud, kui töötajale ei ole ühe aasta jooksul, arvates karistuse määramise päeva <!- END 16 -!> st, määratud uut distsiplinaarkaristust.
§ 14. Distsiplinaarkaristuse ennetähtaegne kustutamine
"para14lg1"> (1) Tööandja võib distsiplinaarkaristuse kustutada ennetähtaegselt.
(2) Karistuse ennetähtaegse kustutamise vormistab tööandja kirjalikult.
§ 15. Keeld viidata kustunud või ennetähtaegselt kustutatud distsiplinaarkaristusele
Tööandja ei tohi distsiplinaarkaristuse määramisel, samuti töötaja iseloomustamisel viidata kustunud või ennetähtaegselt kustutatud distsiplinaarkaristusele.
§ 16. [Kehtetu - RT I 2009, 5, 35 - jõust. 01.07.2009]
III. peatükk RAHATRAHV, PALGA MAKSMISE PEATAMISEGA TÖÖLT KÕRVALDAMINE JA TÖÖLEPINGU LÕPETAMINE
§ 17. Rahatrahv
(1) Tööandjal on õigus määrata rahatrahvi mitte üle töötaja kümnekordse keskmise päevapalga. Kalendriaastas määratavate trahvide summa ei tohi ületada töötaja kahekümnekordset keskmist päevapalka.
(2) Tööandja kannab trahvi lisaks sotsiaalmaksule pärast töötajale palga väljamaksmist riigieelarve tuludesse. Trahvi riigieelarve tuludesse kandmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.
(3) Trahv arvutatakse keskmisest päevapalgast, mida töölepingu seaduse kohaselt makstakse töölepingu lõpetamisel iga etteteatamise tähtajast puudu jääva tööpäeva eest.
(4) Tööandja peab trahvi kinni töötaja palgast arvestusega, et kõigi kinnipidamiste summa ei ületaks igal palga maksmisel 50 protsenti töötaj <!- END 17 -!> ale väljamaksmisele kuuluvast palgast.
"para17lg5"> (5) Trahvi kinnipidamist alustatakse hiljemalt teisest palgast, mis kuulub töötajale väljamaksmisele pärast karistuse määramist. Kinnipidamisi jätkatakse igast järgmisest palgast kuni trahvi täieliku kinnipidamiseni, kuid mitte kauem kui kolme kuu jooksul, arvates esimesest kinnipidamisest. Kui kinnipidamisi ei alustatud õigeaegselt, siis loetakse, et töötajat ei ole karistatud ja talle ei saa sama süüteo eest enam distsi <!- END 18 -!> plinaarkaristust määrata. Kui aga trahvi kinnipidamine katkes, si <!- START 19 -!> is loetakse, et töötajat on distsiplinaarkorras karistatud ja tema palgast ei saa trahvi enam kinni pidada. Distsiplinaarkorras karistatuks loetakse ka töötajat, kelle palgast lõpetas tööandja trahvi kinnipidamise ennetähtaegselt.
(6) Rahatrahvi ei saa kinni pidada lõpparvest, samuti surma tõttu saamata jäänud palgast.
[RT I 2000, 102, 674 - jõust. 01.01.2001]
§ 18. Rahatrahvi kinnipidamine rasedalt
(1) Naisele, kelle kohta tööandjal on dokument, mis tõendab, et töötaja on rase, peab pärast rahatrahvi kinnipidamist jääma vähemalt 70 protsenti temale väljamaksmisele kuuluvast palgast.
(2) Kui tööandja saab töötaja rasedust tõendava dokumendi pärast karistuse määramist, siis kohaldatakse käesoleva paragrahvi 1.lõiget niisuguse dokumendi saamise päevast. Juba kinnipeetud summad võib tööandja tagastada või tasaarvestada.
§ 19. Palga maksmise peatamisega töölt kõrvaldamine
(1) Tööandjal on õigus määrata töötajale palga maksmise peatamisega töölt kõrvaldamine mitte üle kümne järjestikuse graafikujärgse tööpäeva. Seda karistust tohib töötajale määrata mitte üle kolme korra kalendriaastas kogukestusega mitte üle kahekümne kalendripäeva.
< <!- END 19 -!> a name="para19lg2"> (2) Palga maksmise peatamisega töölt kõrvaldamise tähta <!- START 20 -!> eg algab karistuse määramise päevale vahetult järgnevast graafikujärgsest tööpäevast.
(3) Palga maksmise peatamisega töölt kõrvaldamise täitmine peatub ajaks, mil tööleping on töölepingu seaduse § 55 punktide 1-9 ja 11-12 alusel peatunud. Karistuse kandmine algab või jätkub sel juhul päevast, mil töötaja pidanuks pärast lepingu peatumist tööle asuma. Kui selleks ajaks on karistuse määramise päevast möödunud üle viie kuu, siis karistust ei täideta.
(4) Kui palga maksmise peatamisega töölt kõrvaldamine ei ole käesoleva paragrahvi 2. või 3.lõikes ettenähtud tähtajal alanud, siis loetakse, et töötajat ei ole karistatud. Sel juhul ei saa töötajale sama süüteo eest enam distsiplinaarkaristust määrata.
(5) Tööandjal on õigus ennetähtaegselt lõpetada palga maksmise peatamisega töölt kõrvaldamise täitmine ja kutsuda karistatud töötaja tööle. Töötaja, kellele määratud karistuse täitmine lõpetati ennetähtaegselt, loetakse distsiplinaarkorras karistatuks.
(6) Karistuse kandmise lõppemisel on tööandja kohustatud töötaja tööle lubama ja töötaja on kohustatud tööle asuma.
§ 20. Keeld määrata palga maksmise peatamisega töölt kõrvaldamist
(1) Palga maksmise peatamisega töölt kõrvaldamis <!- END 20 -!> <!- START 21 -!> t ei saa määrata töötajale, kelle kohta tööandjal on dokument, mis tõendab, et:
<!- END 21 -!> ame="para20lg1p1"> 1) ta on rase, lapsinvaliidi või alla kolmeaas <!- START 22 -!> tase lapse ema;
2) ta kasvatab ilma emata lapsinvaliidi või alla kolmeaastast last;
<!- END 22 -!> 3) ta on lapsinvaliidi eestkostja või hooldaja;
4) ta on kohustatud maksma te <!- START 23 -!> rvisekahjustuse tekitamise või toitja surma põhjustamise korral väljamõistetud hüvist.
(2) Kui tööandja saab pärast karistuse määramist dokumendi, mis tõendab käesoleva paragrahvi 1.lõikes nimetatud asjaolu, siis ei tohi ta karistuse täitmist alustada või peab selle lõpetama vastava dokumendi esitamise päevale vahetult järgnevast graafikujärgsest tööpäevast. Sel juhul on tööandjal kohustus asendada karistus noomitusega või kooskõlas käesoleva seaduse §-dega 17 ja 18 rahatrahviga, järgides karistuse asendamisel karistuse vormis <!- END 23 -!> tamise ja teatavakstegemise korda. Rahatrahviga asendamisel võetakse karistuse kantu <!- START 24 -!> d osa arvesse nii, et üks palga maksmise peatamisega töölt kõrvaldamise päev on võrdne rahatrahviga ühe päevapalga ulatuses. Kui karistus jäi enne selle täitmise algust asendamata, siis loetakse, et töötajat ei ole karistatud. Sel juhul ei saa töötajale sama süüteo eest enam distsiplinaarkaristust määrata.
§ 21. [Kehtetu - RT I 2009, 5, 35 <!- START 25 -!> - jõust. 01.07.2009]
§ 22. Edasikaebamine ja distsiplinaarkaristuse täitmine
Rahatrahvi, palga maksmise peatamisega töölt kõrvaldamise ja töölepingu lõpetamise peale kaebuse esitamine ei takista karistuse täitmist.
IV. peatükk RAKENDUSLIKUD SÄTTED<!- END 25 -!> name="ptk4">
§ 23. Vaidluste läbivaat <!- START 26 -!> amine
(1) Töötaja, kellele on määratud distsiplinaarkaristus, võib pöörduda kohtusse ühe kuu jooksul, arvates päevast, mis järgnes päevale, mil ta sai teada või pidan <!- END 26 -!> uks teada saama karistuse määramisest.
(2) Kohus tühistab määratud distsiplinaarkaristuse, kui töötajat on karistatud ebaseaduslikult, sealhulgas süüteo raskusele, selle toimepanemise asjaoludele ning töötaja eelnevale käitumisele ilmselt mitte vastava karistusega. Kui töötajale on karistusena määratud töölepingu lõpetamine, siis juhindub kohus ka töölepingu seaduse §-st 144.
§ 24. Enne käesoleva seaduse jõustumist määratud distsiplinaarkaristus
(1) Distsiplinaarkaristus, mis määrati enne käesoleva seaduse jõustumist, on jõus ka pärast käesoleva seaduse jõustumist. Niisugune karistus kaotab kehtivuse käesoleva seaduse §-des 13 ja 14 ettenähtud korras.
(2) Töötaja võib enne käesoleva seaduse jõustumist määratud distsiplinaarkaristuse vaidlustada kohtus käesoleva seaduse § 23 1. lõike alusel, kui samas vaidluses puudub jõustunud kohtuotsus. Vaidluse läbivaatamisel juhindub kohus käesoleva seaduse § 23 2. lõikest.
§ 25. Enne käesoleva seaduse jõustumist toimepandud süüteo eest distsiplinaarkaristuse määramine
(1) Tööandja võib enne käesoleva seaduse jõustumist toimepandud süüteo eest määrata käesoleva seadusega ettenähtud distsiplinaarkaristus <!- END 27 -!> e, kui töötajale ei ole sama süüteo eest varem distsiplinaarkaristust mä <!- START 28 -!> äratud.
(2) Enne käesoleva seaduse jõustumist toimepandud süüteo eest ei saa määrata rahatrahvi ega palga <!- END 28 -!> maksmise peatamisega töölt kõrvaldami <!- START 29 -!> st.
§ 26. - § 27. <!- END 29 -!> >[Käesolevast tekstist välja jäetud.]
§ 28. Rahatrahvi sotsiaalfondi kandmise korra kehtestamine
Vabariigi Valitsusel kehtestada käesoleva seaduse § 3 punkti 2 alusel määratava rahatrahvi sotsiaalfondi kandmise kord.
§ 29. Seaduse jõustumine
Käesolev seadus jõustub 1993. aasta 1. septembrist.