Pärnu linna 2013. aasta eelarve – Riigi Teataja
Pärnu linna 2013. aasta eelarve
Pärnu linna 2013. aasta eelarve - sisukord
§ 1 Pärnu linna 2013. aasta eelarve
§ 2 Aasta eelarve täitmine
§ 3 Volituste andmine linnavalitsusele
§ 4 Linnavalitsuse struktuuriüksuse või linnavalitsuse hallatava asutuse õigused ja kohustused
RT IV, 28.12.2012, 79
Vastu võetud 20.12.2012 nr 34
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktide 1 ja 8 ja kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 23 lõike 2 alusel.
§ 1. Pärnu linna 2013. aasta eelarve
(1) Kinnitada Pärnu linna 2013. aasta eelarve:
(2) Käesoleva määruse lisas 4 “Investeerimistegevuse eelarve” toodud põhivara soetus sisaldab nii kapitaliseeritavat kui ka kuludesse kantavat osa.
§ 2. Aasta eelarve täitmine
(1) 2014. aasta alaeelarvetesse viiakse üle hallatavate asutuste põhitegevuse tulude eelarve ja põhitegevuse kulude eelarve üle- või alatäitmise summad, millest on maha arvatud raamatupidamise poolt eelarveaastal arvestatud ebatõenäoliselt laekuvad nõuded.
(2) Põhitegevuse tulude eelarve ja põhitegevuse kulude eelarve üle- või alatäitmise summadesse ei arvestata:
1) sihtotstarbelised toetused ja nende arvelt tehtavate kulude üle- või alatäitmine;
2) kütte, vee ja kanalisatsiooni ning elektri eelarve üle- või alatäitmine;
3) teistelt kohalikelt omavalitsustelt koolieelsete lasteasutuste ja üldhariduskoolide tegevuskulude katmises osalemisest laekuvate tulude üle- või alatäitmine.
§ 3. Volituste andmine linnavalitsusele
2) linnavalitsuse struktuuriüksuste või linnavalitsuse hallatavate asutuste tegevuse lõpetamisel või ümberkorraldamisel suunata vabanevad vahendid linnavalitsuse reservfondi;
3) võtta vajadusel eelarveaastal laenu välisabi sildfinantseerimiseks kuni 635 000 eurot;
4) võtta laenu 1115 000 eurot tagastamise tähtajaga 31.12.2019 eesmärgiga refinantseerida AS-i SEB Pank laen 1073 710 euro ulatuses ja Nordea Bank Finland Plc Eesti filiaali laen 41 290 euro ulatuses.
(2) Kui eelarveaasta jooksul koostatakse lisaeelarve, tuleb linnavalitsusel selles kavandada käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud eelarve täpsustused.
§ 4. Linnavalitsuse struktuuriüksuse või linnavalitsuse hallatava asutuse õigused ja kohustused
(1) Linnavalitsuse struktuuriüksusel või linnavalitsuse hallataval asutusel on õigus soetada materiaalset ja immateriaalset põhivara tegevuskuludeks ettenähtud vahendite arvelt peale eelarve muudatusettepaneku esitamist linnavalitsusele.
(2) Linnavalitsuse struktuuriüksusel või linnavalitsuse hallataval asutusel on õigusteha personalikuludeks ettenähtud vahendite arvelt tegevuskulusid peale eelarve muudatusettepaneku esitamist linnavalitsusele.


Teenistusülesande täitmise käigus julgeolekuasutuse ametnikule või tema perekonnaliikmele tekitatud otsese varalise kahju hüvitamise piirmäär ja kord – Riigi Teataja
Teenistusülesande täitmise käigus julgeolekuasutuse ametnikule või tema perekonnaliikmele tekitatud otsese varalise kahju hüvitamise piirmäär ja kord
Väljaandja:Vabariigi ValitsusAkti liik:määrusTeksti liik:algtekst-terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:01.06.2002Redaktsiooni kehtivuse lõpp:
Avaldamismärge:RT I 2001, 90, 535
Teenistusülesande täitmise käigus julgeolekuasutuse ametnikule või tema perekonnaliikmele tekitatud otsese varalise kahju hüvitamise piirmäär ja kordVastu võetud 06.11.2001 nr 338
Julgeolekuasutuste seaduse» (RT I 2001, 7, 17) § 18 lõike 2 alusel.
1. peatükkVARALISE KAHJU HÜVITAMISE ALUSED
§1. Vastavalt «Julgeolekuasutuste seaduse» § 18 lõikele 1 hüvitab teenistusülesande täitmise käigus julgeolekuasutuse ametnikule või tema perekonnaliikmele (edaspidi kannatanu) tekitatud otsese varalise kahju riik.
§2. Varalise kahju hüvitamise aluseks on avaldus ja teenistusjuurdluse kokkuvõte.
§3. Varaline kahju hüvitatakse kannatanu kirjaliku motiveeritud avalduse alusel, milles peab olema:1) kannatanu ees- ja perekonnanimi, isikukood või selle puudumisel sünniaeg, elu- ja töökoht. Juhul kui kannatanuks on julgeolekuasutuse ametniku perekonnaliige, esitatakse ka andmed tema kuulumise kohta julgeolekuasutuse ametniku perekonda;2) hävinud, kadunud või rikutud vara nimetus, liik, soetusaasta, soetushind ning selle arvatav harilik väärtus vara hävimise, kaotsimineku või rikkumise päeval. Vara rikkumise korral märgitakse selle jääkväärtus;3) näidatud põhjuslik seos varalise kahju tekkimise ja julgeolekuasutuse ametniku teenistusülesande täitmise vahel;4) avalduse esitamise kuupäev ja avalduse esitaja allkiri.
§4. Avaldusele lisatakse varalise kahju tekitamist ja vara väärtust tõendavad dokumendid. Kui sama kahju on osaliselt või täielikult hüvitatud muudest allikatest, peab kannatanu avaldusele lisama muudest allikatest saadud või saadavat hüvitist tõendavad dokumendid.
§5. Avaldus esitatakse julgeolekuasutusele, mille koosseisu kuulus julgeolekuasutuse ametnik temale või tema perekonnaliikmele varalise kahju tekitamise ajal (edaspidi asutus).
§6. Kui avaldus ei vasta nõuetele või selle juurde pole lisatud nõutavaid dokumente, teatab asutus sellest kannatanule ühe nädala jooksul ning määrab puuduvate andmete või dokumendi esitamise tähtaja. Kui nimetatud puudused ei ole määratud tähtajaks kõrvaldatud, jäetakse avaldus ilma käiguta asutuse juhi motiveeritud otsusel. Asutuse juhi otsusest teavitatakse kannatanut kirjalikult ühe nädala jooksul avalduse käiguta jätmise otsuse tegemise päevast arvates.
§7. Avalduses märgitud asjaolude kontrollimiseks viiakse läbi teenistusjuurdlus, mille käigus kontrollitakse avalduses nimetatud asjaolusid ning vajaduse korral määratakse ekspertiis kahju suuruse või selle tekke asjaolude väljaselgitamiseks.
§8. Teenistusjuurdluse määrab asutuse juht, kes ühtlasi määrab ka juurdlust teostava ametiisiku. Teenistusjuurdlus peab olema läbi viidud ühe kuu jooksul avalduse saamisele järgnevast päevast arvates. Teenistusjuurdluse kokkuvõtte kinnitab asutuse juht.
§9. Teenistusjuurdluse kokkuvõttes võetakse seisukoht avalduse põhjendatuse või põhjendamatuse kohta ning esitatakse arvestused hüvitamisele kuuluva varalise kahju summa osas. Teenistusjuurdluse kokkuvõte peab olema motiveeritud ning sisaldama viidet vastavale seadusesättele.
2. peatükkHÜVITISE SUURUSE MÄÄRAMINE
§10. Varalise kahju hüvitise (edaspidi hüvitis
) suuruse määramisel võetakse aluseks kahjustatud vara harilik väärtus «Asjaõigusseaduse» (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185) § 29 lõike 2 tähenduses.
§11. Kahjustatud vara esialgset harilikku väärtust hindab kannatanu ise ja märgib selle avaldusse.
§12. Hüvitise suuruse määramise aluseks olevast kahjust arvatakse maha kõik summad, mis kannatanu on sama kahju hüvitamiseks saanud või on õigustatud saama muudest allikatest.
§13. Kui kannatanu pärast hüvitise kättesaamist käesoleva määruse alusel saab ka muudest allikatest hüvitist, mida ei ole arvatud hüvitise suuruse määramise aluseks olevast kahjust maha vastavalt käesoleva määruse §-le 12, peab ta sellest teatama asutuse juhile ühe nädala jooksul hüvitise saamise päevast arvates ning maksma hüvitisest tagasi summa, mis maksti talle välja muudest allikatest.
§14. Kui varaline kahju on väiksem kui Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud kuupalga kolmekordne alammäär, hüvitatakse varaline kahju asutuse juhi käskkirja alusel ühe kuu jooksul, arvates teenistusjuurdluse kokkuvõtte kinnitamisest asutuse juhi poolt.
§15. Kui varaline kahju on suurem kui Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud kuupalga kolmekordne alammäär, taotletakse hüvitamisele kuuluvat summat kuni kuuekümne kuupalga alammäära ulatuses Vabariigi Valitsuse reservist järgmiselt:1) asutuse juht esitab vastavalt alluvusele Siseministeeriumile või Kaitseministeeriumile kannatanu avalduse ja teenistusjuurdluse kokkuvõtte hiljemalt viie päeva jooksul teenistusjuurdluse kokkuvõtte kinnitamise päevast arvates;
2) Siseministeerium või Kaitseministeerium vaatab avalduse ja teenistusjuurdluse kokkuvõtte läbi ning esitab pärast seda ühe kuu jooksul Rahandusministeeriumi kaudu Vabariigi Valitsusele ettepaneku varalise kahju hüvitamiseks Vabariigi Valitsuse reservist vastavalt Vabariigi Valitsuse 16. novembri 1999. a määrusega nr 346 «Vabariigi Valitsuse reservist raha eraldamise ja selle kasutamise kord» (RT I 1999, 86, 787) kehtestatud korrale.
§16. Juhul kui kannatanu avaldus osutus põhjendamatuks, teatab asutuse juht kannatanule oma otsusest avalduse rahuldamata jätmise kohta, viidates ka vastavale seadusesättele, ning lisab teatele teenistusjuurdluse kokkuvõtte kinnitatud koopia.


Sihtasutuse laenude tagamise omavahendite normatiivi ületava osa kasutamise kord – Riigi Teataja
Sihtasutuse laenude tagamise omavahendite normatiivi ületava osa kasutamise kord
RTL 2005, 106, 1630
Vastu võetud 17.10.2005 nr 122
Määrus kehtestatakse « Ettevõtluse toetamise ja laenude riikliku tagamise seaduse» § 19 lõike 2 alusel.
Määrusega sätestatakse «Ettevõtluse toetamise ja laenude riikliku tagamise seaduse» § 4 lõikes 1 nimetatud sihtasutuse (edaspidi sihtasutus) laenude tagamise omavahendite normatiivi ületava osa (edaspidi omavahendite normatiivi ületav osa) kasutamise kord sihtasutuse põhiülesannete ja muude põhikirjaliste eesmärkide täitmisega seotud finantsteenuste pakkumiseks.
§2. Omavahendite normatiivi ületava osa kasutamise taotlemine ja otsustamine
(1) Sihtasutus esitab nõukogu nõusolekul majandus- ja kommunikatsiooniministrile põhjendatud taotluse ettevõtlus- või elamumajanduslaenude tagamise sihtfondi kuuluvate omavahendite normatiivi ületava osa kasutamiseks sihtasutuse põhiülesannete ja muude põhikirjaliste eesmärkide täitmiseks. Ettevõtluslaenude tagamise sihtfondi kuuluvate omavahendite normatiivi ületavat osa ei saa üle kanda elamumajanduslaenude sihtfondi omavahendite hulka.
(2) Taotlusele peavad olema lisatud:
1) põhjendused omavahendite ülekandmiseks ning omavahendite kasutamise vastavuse kohta sihtasutuse põhiülesannetele ja muudele põhikirjalistele eesmärkidele;
2) andmed omavahendite normatiivi täitmise kohta;
3) analüüs omavahendite ülekandmise mõju, oodatavate tulemuste ja jätkusuutlikkuse kohta nii ettevõtlus- ja elamumajanduslaenude tagamise kui §-s 1 nimetatud finantsteenuste osas;
4) nõukogu otsuse koopia nõukogu nõusoleku kohta omavahendite ülekandmiseks.
(3) Majandus- ja kommunikatsiooniminister kontrollib taotluse põhjendatust, esitatud andmete piisavust, omavahendite vastavust normatiivile ning §-s 1 nimetatud finantsteenuste vastavust sihtasutuse põhiülesannetele ja muudele põhikirjalistele eesmärkidele ja § 2 lõikes 1 nimetatud piirangule ning teeb 30 kalendripäeva jooksul taotluse esitamisest arvates taotluse rahuldamise või mitterahuldamise otsuse.
(4) Kui esitatud taotlus on põhjendatud, esitatud andmed piisavad, omavahendid vastavad normatiivile ning §-s 1 nimetatud finantsteenused vastavad sihtasutuse põhiülesannetele ja muudele põhikirjalistele eesmärkidele ja § 2 lõikes 1 nimetatud piirangule, teeb majandus- ja kommunikatsiooniminister taotluse rahuldamise otsuse.
(5) Juhul kui esitatud taotlus ei ole põhjendatud, esitatud andmed on ebapiisavad, omavahendid ei vasta normatiivile või §-s 1 nimetatud finantsteenused ei vasta sihtasutuse põhiülesannetele või muudele põhikirjalistele eesmärkidele või § 2 lõikes 1 nimetatud piirangule, teeb majandus- ja kommunikatsiooniminister taotluse mitterahuldamise otsuse.