text:
Hüvitise maksmine töölepingu ülesütlemise etteteatamistähtaegasid järgimata jätmise korral - Pluss
http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=RK/3-2-1-172-14
Riigikohtu 25.02.2015 lahend nr 3-2-1-172-14
TLS § 97 lg 2 p 4
Hageja töötas AS-s X (kostja) juures. Hageja sai töökohustusi täites vigastada, mille tulemusena kaotas töövõime. Kostja ütles hageja töölepingu erakorraliselt üles. Hageja esitas töövaidluskomisjonile avalduse. Töövaidluskomisjon rahuldas hageja avalduse osaliselt, mõistes kostjalt hageja kasuks hüvitise töölepingu erakorralisest ülesütlemisest vähem ette teatamise eest. Kostja esitas hagi maakohtusse, mis jäeti rahuldamata ja kostjalt hageja kasuks hüvitis välja mõistmata. Hageja esitas apellatsioonkaebuse, mis rahuldati. Kostja esitas kassatsiooni.
2. Töölepingu seaduse (TLS) § 97 lg-s 2 sätestatud tähtajad on seotud töötaja töösuhte kestusega tööandja juures, mis käesoleval juhul oli üle kümne aasta. Kui tööandja ütleb töölepingu TLS § 88 lg 1 p 1 alusel erakorraliselt üles töötaja töövõime vähenemisel terviseseisundi tõttu, on ta üldjuhul kohustatud järgima TLS § 97 lg-s 2 sätestatud etteteatamistähtaegu.
3. Ringkonnakohus vaidluse lahendamisel ei arvestanud kostja esitatud kõigi asjaoludega ega kaalunud piisavalt poolte huve. Samuti ei ole ringkonnakohus oma otsuses kõiki esitatud seisukohti põhjendanud. Asja uuel lahendamisel tuleb ringkonnakohtul kõiki asjaolusid ja poolte huve arvestades võtta põhjendatud seisukoht, kas kostjal on kohustus maksta hagejale hüvitist TLS § 100 lg 5 alusel.
Riigikohus rahuldas kassatsiooni osaliselt, saates asja uueks lahendamiseks ringkonnakohtule.

matches:
§ 97
§ 97
§ 88
§ 97
§ 100
Riigikohus


Hoolekogu moodustamise kord ja töökord Saku valla munitsipaalkoolides – Riigi Teataja
Hoolekogu moodustamise kord ja töökord Saku valla munitsipaalkoolides
Hoolekogu moodustamise kord ja töökord Saku valla munitsipaalkoolides - sisukord
§ 10 Saku Vallavolikogu esindaja
§ 14 Hoolekogu juhtimine
§ 16 Hoolekogu korraline koosolek
§ 17 Hoolekogu erakorraline koosolek
§ 18 Hoolekogu koosoleku läbiviimine
§ 19 Vaidlusküsimuste lahendamine
§ 20 Hoolekogu liikme õigused
§ 21 Hoolekogu koosoleku protokoll
§ 22 Hoolekogu otsused ja nende täitmine
§ 23 Otsuste vastuvõtmine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
§ 24 Hoolekogu otsusega mittenõustumine
§ 26 Määruse kehtetuks tunnistamine ja määruste muutmine
RT IV, 27.01.2018, 6
Vastu võetud 19.12.2013 nr 14
RT IV, 10.01.2014, 6
jõustumine 13.01.2014
15.10.2015 RT IV, 21.10.2015, 20 24.10.2015
18.01.2018 RT IV, 27.01.2018, 3 30.01.2018
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 73 lõike 1 ning koolieelse lasteasutuse seaduse § 5 lõike 3 ja § 24 lõike 3 punkti 5 alusel
Hoolekogu moodustamise kord ja töökord (edaspidi kord) reguleerib Saku valla munitsipaalkoolide (edaspidi eraldi põhikool-lasteaed, põhikool ja gümnaasium või ühiselt kool) hoolekogudesse liikmete valimist, nende volitusi, hoolekogude koosseisude kinnitamist ja hoolekogude töökorda.
(2) Kooli hoolekogu täidab talle seadustega ja nende alusel pandud ülesandeid ning teeb Saku Vallavolikogule (edaspidi volikogu) ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(1) Põhikool-lasteaia hoolekogusse kuuluvad volikogu esindaja; kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab kooli, teine lasteaia õpetajaid; kuus vanemate esindajat, kellest kolm esindavad kooli õpilaste vanemaid ja kolm lasteaia laste vanemaid. Kui koolis on loodud õpilasesindus, siis kuulub hoolekogusse üks õpilaste esindaja. Hoolekogu koosseisu kuulub üks vilistlaste ja üks kooli toetavate organisatsioonide esindaja.
(2) Põhikooli hoolekogusse kuuluvad volikogu esindaja, õppenõukogu esindaja ning kolm vanemate esindajat. Kui koolis on loodud õpilasesindus, siis kuulub hoolekogusse üks õpilaste esindaja. Hoolekogu koosseisu kuulub üks vilistlaste ja üks kooli toetavate organisatsioonide esindaja.
(3) Gümnaasiumi hoolekogusse kuuluvad volikogu esindaja; õpilaste esindaja; kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab põhikooli ja teine gümnaasiumi osa õpetajaid. Hoolekogusse kuulub kuni kaheksa vanemate esindajat, igast kooliastmest vähemalt üks vanemate esindaja. Hoolekogu koosseisu kuulub üks vilistlaste ja üks kooli toetavate organisatsioonide esindaja.
[RT IV, 27.01.2018, 3 - jõust. 30.01.2018]
(4) Vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ning volikogu esindajaks ei tohi olla sama kooli töötaja.
(5) Hoolekogu liikme volituste kestus on 3 aastat, volikogu esindaja volituste kestus vastavalt käesoleva määruse §-le 10.
(1) Gümnaasiumi hoolekogusse valib õpilaste esindaja gümnaasiumi õpilasesindus.
(2) Kui põhikool-lasteaias ja põhikoolis on loodud õpilasesindus, valib õpilasesindus hoolekogusse õpilaste esindaja.
(2) Kooli õppenõukogu esindajaks võib olla kooli õppenõukogu iga liige, välja arvatud õpetaja, kes oma ametikoha järgselt kuulub kooli juhtkonda või asendab direktorit tema eemalviibimise ajal. Kandidaadi võib üles seada iga õppenõukogus osalev õpetaja. Õppenõukogu esindaja valitakse hääletamise teel. Esindaja valimine otsustatakse osalejate lihthäälteenamusega.
§ 10. Saku Vallavolikogu esindaja
Volikogu nimetab oma esindaja kooli hoolekogusse volikogu uue koosseisu volituste algamisel. Volikogu esindaja volitused kestavad kuni volikogu uue koosseisu poolt volikogu esindaja nimetamiseni. Kui volikogu esindaja volitused lõpevad enne volikogu volituste lõppemist, nimetab volikogu uue esindaja.
(1) Direktor esitab hiljemalt 15. oktoobriks Saku Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) hoolekogusse valitud esindajate andmed.
(2) Vallavalitsus võib nõuda esindaja volitusi tõendava dokumendi esitamist.
(1) Vallavalitsus kinnitab kooli hoolekogu koosseisu või koosseisu muudatuse pärast direktorilt andmete saamist.
6) esindaja kirjaliku avalduse alusel.
16) otsustab Kurtna Koolis lasteaialapse toidukulu päevamaksumuse.
(2) Hoolekogu liikmed valivad avaliku hääletamise teel oma liikmete hulgast esimehe, aseesimehe ja protokollija.
(3) Hoolekogu esimees valitakse kolmeks aastaks. Hoolekogu esimehe volitused lõpevad ennetähtaegselt, kui üle poole hoolekogu liikmetest esitavad hoolekogu koosoleku päevakorda kirjalikult sellekohase avalduse.
(1) Hoolekogu korralised koosolekud toimuvad õppeaasta kestel vähemalt kord nelja kuu jooksul.
(3) Koosoleku toimumise aeg ja koht ning kavandatud päevakord tehakse hoolekogu liikmetele ja koosolekule kutsutud isikutele teatavaks vähemalt seitse kalendripäeva enne koosoleku toimumist. Koosoleku dokumendid saadetakse liikmetele üldjuhul koos koosoleku teatega, kuid mitte hiljem kui viis tööpäeva enne koosoleku toimumist.
(1) Hoolekogu erakorralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees vähemalt kahe hoolekogu liikme, direktori või vallavalitsuse ettepanekul, kui see on vajalik kiire ja edasilükkamatu küsimuse lahendamiseks.
(3) Erakorralise koosoleku toimumise aeg, koht ja kavandatud päevakord on kooli veebilehel kättesaadavad vähemalt koosoleku toimumisega samal päeval.
(4) Hoolekogu koosolekust võivad osa võtta kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostavad ametiisikud. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe kutsel või loal. Vajadusel kutsub hoolekogu esimees koosolekule liikmeks mitteolevaid isikuid, andmaks nõu või jagamaks selgitusi päevakorras olevate teemade kohta.
(5) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt kaks kolmandikku hoolekogu liikmetest, sealhulgas esimees või aseesimees. Nõutud kvoorumi puudumisel kutsub hoolekogu esimees kokku uue koosoleku hiljemalt viie tööpäeva jooksul.
§ 19. Vaidlusküsimuste lahendamine
§ 20. Hoolekogu liikme õigused
§ 21. Hoolekogu koosoleku protokoll
§ 22. Hoolekogu otsused ja nende täitmine
(2) Hoolekogu otsused jõustuvad vastuvõtmisel, kui otsuses ei ole sätestatud teisiti. Hoolekogu otsused tehakse adressaatidele teatavaks kolme tööpäeva jooksul pärast protokolli allkirjastamist. Kui hoolekogu otsus on suunatud kindlale isikule, teavitab hoolekogu esimees isikut tehtud otsusest kolme tööpäeva jooksul pärast protokolli allkirjastamist. Adressaadi nõudmisel väljastab kool talle väljavõtte hoolekogu protokollist.
§ 23. Otsuste vastuvõtmine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
§ 24. Hoolekogu otsusega mittenõustumine
(1) Hoolekogu esimees esitab õppeaasta jooksul tehtud töö aruande vanemate koosolekul.
§ 26. Määruse kehtetuks tunnistamine ja määruste muutmine


Kaitsepolitseiameti uurimisalluvusse kuuluvad kuriteod on sätestatud kahes õigusaktis:
• Kriminaalmenetluse seadustiku § 212 lõigetes 1 ja 4 ning
• Vabariigi Valitsuse 11. aprill 2013 määruses nr 60 „Politsei- ja Piirivalveameti ja Kaitsepolitseiameti vaheline uurimisalluvus”
Kaitsepolitseiameti uurimisalluvusse kuulub:
• inimsusvastane kuritegu (KarS § 89);
• genotsiid (KarS § 90);
• agressioon (KarS § 91);
• sõjapropaganda (KarS § 92);
• keelatud relvade tootmine ja levitamine (KarS § 93);
• rahvusvahelise sanktsiooni rakendamata jätmine (KarS § 93')
• piraatlus (KarS § 110);
• õhusõiduki kaaperdamine (KarS § 111);
• lennuohutusvastane rünne (KarS § 112);
• tapmine, kui see on toime pandud lõhkeseadeldise või lõhkeaine kasutamisega (KarS § 114 p 7);
• vaenu õhutamine, kui sellega on põhjustatud inimese surm või tekitatud tervisekahjustus või muu raske tagajärg või kui see on toime pandud isiku poolt, keda on varem karistatud sellise teo eest või kui see on toime pandud kuritegeliku ühenduse poolt (KarS § 151 lg 2);
• Eesti Vabariigi iseseisvuse ja sõltumatuse vastu suunatud vägivaldne tegevus (KarS § 231);
• riigireetmine (KarS § 232);
• välismaalase poolt toimepandud Eesti Vabariigi iseseisvuse ja sõltumatuse vastu suunatud vägivallata tegevus (KarS § 233);
• salakuulamine (KarS § 234);
• Eesti Vabariigi põhiseadusliku korra vastane ühendus (KarS § 235);
• üleskutse kuriteo toimepanemisele Eesti Vabariigi vastu (KarS § 236);
• terrorikuritegu (KarS § 237);
• terroristlik ühendus (KarS § 237');
• terrorikuriteo ettevalmistamine ja üleskutse selle toimepanemisele (KarS § 237'');
• terrorikuriteo rahastamine ja toetamine (KarS § 237''');
• riigisaladuse ja salastatud välisteabe avalikustamine (KarS § 241);
• riigisaladuse ja salastatud välisteabe avalikustamine ettevaatamatusest (KarS § 242);
• asutusesisese teabe edastamine (KarS § 243);
• tungimine diplomaatilist puutumatust omavale maa-alale, hoonesse ja ruumi, kui see on toime pandud relva, relvana kasutatava muu eseme, lõhkeseadeldise või lõhkeainega ähvardades või kui sellega on tekitatud raske tagajärg või põhjustatud suur kahju (KarS § 248 lg 2 p 2 ja lg 3);
• võimuhaaramine kaitsejõududes (KarS § 251);
• tungimine riigikaitseliselt tähtsale maa-alale, hoonesse ja ruumi, kui see on toime pandud relva, relvana kasutatava muu eseme, lõhkeseadeldise või lõhkeainega ähvardades või kui sellega on tekitatud raske tervisekahjustus (KarS § 252 lg 2 p 2 ja lg 3);
• kuritegelik ühendus (KarS § 255) ja kuritegeliku ühenduse organiseerimine (KarS § 256), kui kuritegeliku või terroristliku ühenduse eesmärgiks on KarS §-des 237-237''' või §-s 246 sätestatud kuritegude toimepanemine või kui nimetatud ühenduste liikmeks on:
1) Vabariigi President, Riigikogu liige, Vabariigi Valitsuse liige, riigikontrolör, õiguskantsler, kohtunik või, prokurör;
3) Kaitseväe juhataja, väeliigi ülem, Kaitseväe struktuuriüksuse ülem, Kaitseliidu ülem või Kaitseliidu struktuuriüksuse juht või muu Kaitseväe ja Kaitseliidu juhtimisülesandeid täitev ametnik või töötaja, kes ei ole tegevväelane;
5) Eesti Panga, Finantsinspektsiooni, Riikliku Lepitaja Kantselei, riigitulundusasutuse, valitsusasutuse hallatava riigiasutusena Registrite ja Infosüsteemide Keskuse, Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi, Eesti Mereakadeemia, Sisekaitseakadeemia, Eesti Lennuakadeemia, Riigi Tugiteenuste Keskuse, Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskuse, Rahandusministeeriumi Infotehnoloogiakeskuse ja Keskkonnaministeeriumi Infotehnoloogiakeskuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku, riigi osalusega juriidilise isiku või selle kontserni või riigi asutatud juriidilise isiku või selle struktuuriüksuse juht või juhtimisülesandeid täitev ametnik või töötaja või muu juht- või järelevalveorgani liige, kui tema tegevusega võib kaasneda oht riigi julgeolekule;
• omastamine (KarS § 201), usalduse kuritarvitamine (KarS § 217''), riikliku järelevalve ebaseaduslik teostamine (KarS § 291'), pistise võtmine (KarS § 293), altkäemaksu võtmine (KarS § 294), pistise vahendus (KarS § 295), altkäemaksu vahendus (KarS § 296), pistise andmine (KarS § 297), altkäemaksu andmine (KarS § 298), mõjuvõimuga kauplemine (KarS § 298'), ametialane võltsimine (KarS § 299) või toimingupiirangu rikkumine (KarS § 300'), kui kuriteo on toime pannud:
• ebaseaduslik süüdistuse esitamine (KarS § 310);
• kohtuniku poolt teadvalt ebaseadusliku kohtulahenditegemine (KarS § 311);
• süüteomenetluse teadvalt ebaseaduslik lõpetamine (KarS § 311'''), kui tegemist on kriminaalmenetluse lõpetamise või ebaseadusliku lõpetamise loa andmisega ning kui kuriteo on toime pannud prokurör või uurimisasutuse või selle struktuuriüksuse juht või juhtimisülesandeid täitev ametnik;
• kohtumenetlust tagava toimingu ebaseaduslik kohaldamine (KarS § 313), kui kuriteo on toime pannud kohtunik, prokurör või uurimisasutuse või selle struktuuriüksuse juht või juhtimisülesandeid täitev ametnik;
• ebaseaduslik jälitustegevus ja teabe varjatud kogumine (KarS § 315), kui kuriteo on toime pannud jälitus- või julgeolekuasutuse või selle struktuuriüksuse juht või juhtimisülesandeid täitev ametnik;
• tõendi kõrvaldamine ja kunstlik loomine (KarS § 316), kui kuriteo on toime pannud kohtunik või prokurör või uurimisasutuse või selle struktuuriüksuse juht või juhtimisülesandeid täitev ametnik;
• kriminaalasja kohtueelse menetluse ja jälitusmenetluse andmete ebaseaduslik avaldamine (KarS § 316'), kui kuriteo on toime pannud kohtunik või prokurör või uurimisasutuse või selle struktuuriüksuse juht või juhtimisülesandeid täitev ametnik;
• teabe õigusliku aluseta salastamine ning riigisaladuse ja salastatud välisteabe valel õiguslikul alusel, vale salastamistaseme ja –tähtajaga salastamine (KarS § 316''),
• massilised korratused kinnipidamiskohas, kui see on toime pandud lõhkeseadeldise või lõhkeainega ähvardades või kui selle käigus on tekitatud raske tervisekahjustus või põhjustatud inimese surm (KarS § 327 lg 2 ja 3), kui kuriteo objektiks on lõhkeseadeldis või lõhkeaine;
• keelatud ja eriluba nõudva kauba ebaseaduslik sisse- ja väljavedu (KarS § 392), kui teo objektiks oli radioaktiivne aine, lõhkeaine, laskemoon koguses, mis ületab relvaseaduse § 46 lõikes 5 sätestatud madalaimat piirmäära, või tulirelv, v.a juhud, mil on täidetud osaliselt relvade laskekõlbmatuks muutmise tehnilised nõuded;
• plahvatuse tekitamine, kui on kasutatud lõhkeseadeldist või lõhkeainet või kui see on toime pandud tuumaenergia abil, ohtlikus ettevõttes või suurõnnetuse ohuga ettevõttes (KarS § 405 lg 2 ja 3);
• lõhkeaine ebaseaduslik käitlemine (KarS § 414), kui teo objektiks oli lõhkeaine koguses üle 0,2 kg;
• lõhkeseadeldise ja selle olulise osa ebaseaduslik käitlemine (KarS § 415);
• lõhkematerjali käitlemise nõuete rikkumine (KarS § 416), kui teo objektiks oli lõhkematerjal


Planeerimisseaduse (PlanS) üldplaneeringu koostamise peatükis on toodud ajalehtedes teavitamise miinimumnõuded. PlanS § 9 lg 1 kohaselt peab planeerimisalase menetluse korraldaja avalikkust planeerimismenetlusest arusaadavalt teavitama ja piisavalt kaasama menetlusesse (vt ka https://planeerimine.ee/kkk/avalikust-arutelust-lehes-teavitamine/). Seega on kohalik omavalitsus kohustatud kaaluma, kas peaks iga konkreetse planeeringu puhul teavitama avalikkust intensiivsemalt seaduses sätestatust (nt piirkonnas, kus kinnistuomanikud viibivad hooajaliselt või siis, kui planeeringulahendusest on huvitatud ka kaugemad naabrid).
Ajalehe teavituste sätete ülesehitus üldplaneeringute teavitamisel on selline, et sätte esimene lause „planeeringuala kohaliku omavalitsuse üksuse valla- või linnalehes“ paneb kohustuse teavitada nõutud planeeringu menetlusetapist eelkõige läbi kohaliku lehe. Lisaks tuleb teavitada ka „maakonnalehes või üleriigilise levikuga ajalehes, mille on kohaliku omavalitsuse üksus määranud valla või linna ametlike teadete avaldamise kohaks“. Kõikide leheteavitamist puudutavate sätete järgnevad laused annavad alternatiivi vaid juhul, kui teavitamine ei ole valla- või linnalehe vahendusel võimalik ning kehtivad vaid kohaliku lehe kohta. Lisaks leheteavitustele tuleb vastavalt vajadusele ja nõuetele avaldada teated ka Ametlikes Teadaannetes ja planeeringu koostamise korraldaja veebilehel.
Millal ja keda on vaja teavitada personaalselt, tuleb vaadata täpsemalt planeerimisseadusest (vt nt PlanS § 76 jt). Allpool on tabelites 1 ja 2 selgitatud üksnes seda, millistes ajalehtedes ja mis aja jooksul tuleb teavitada üldplaneeringu algatamisest (Tabel 1), eelnõu avalikust väljapanekust (Tabel 2), eelnõu avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemustest (Tabel 1), avalikust väljapanekust (Tabel 2), avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemustest (Tabel 1) ning kehtestamisest (Tabel 1).
Tabel 1. PlanS § 77 lg 5 (algatamisest teavitamine), § 84 lg 1 (eelnõu avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemustest teavitamine), § 89 lg 1 (avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemustest teavitamine) ja § 91 lg 2 (kehtestamisest teavitamine) kohane teavitamine ajalehes.
KOV lehes teavitamise võimalus 30 päeva jooksul KOV lehes teavitamise võimalus puudub 30 päeva jooksul KOV leht puudub
– 30 päeva jooksul valla või linnalehes
– 30 päeva jooksul maakonnalehes – esimesel võimalusel valla või linnalehes
– 30 päeva jooksul maakonnalehes
– 30 päeva jooksul üleriigilise levikuga lehes, kui KOV on selle määranud valla või linna ametlike teadete avaldamise kohaks – 30 päeva jooksul maakonnalehes
– 30 päeva jooksul üleriigilise levikuga lehes, kui KOV on selle määranud valla või linna ametlike teadete avaldamise kohaks
Tabel 2. PlanS § 82 lg 5 (eelnõu avalikust väljapanekust teavitamine) ja § 87 lg 6 (vastuvõtmise järgsest avalikust väljapanekust teavitamine) kohane teavitamine ajalehes.
KOV lehes teavitamise võimalus 14 päeva enne väljapanekut KOV leht puudub või KOV lehes teavitamise võimalus puudub 14 päeva enne väljapanekut
– vähemalt 14 päeva enne väljapanekut valla või linnalehes
– vähemalt 14 päeva enne väljapanekut maakonnalehes – vähemalt 14 päeva enne väljapanekut maakonnalehes
– vähemalt 14 päeva enne väljapanekut üleriigilise levikuga lehes, kui KOV on selle määranud valla või linna ametlike teadete avaldamise kohaks


Vinni vallavara eeskiri – Riigi Teataja
Vinni vallavara eeskiri
Vinni vallavara eeskiri - sisukord
§ 2 Vallavara ja vallavara valitsemise mõiste
§ 3 Vallavara arvestus ja järelevalve
§ 4 Vallavara valdamine
§ 5 Vallavara valdajad
§ 6 Vallavara valdamise üldpõhimõtted
§ 7 Vallavara omandamise põhimõtted
§ 8 Riigihangete korraldamine
§ 9 Laenu või muu rahaliselt hinnatava kohustuse võtmine
§ 10 Kinnisasja omandamine, pärandi või kingi vastuvõtmine ning vara tasuta omandamine
§ 13 Vallavara kasutamise otstarve
§ 14 Vallavara kasutusse andmise põhimõtted
§ 16 Vallavara kasutusele andmine
§ 17 Vallavara tasuta kasutusele andmine
§ 18 Vallavara tasu eest kasutusele andmise võimalused
§ 19 Vallavara otsustuskorras kasutusele andmine
§ 20 Eluruumide üürile andmine
§ 21 Vallavara kasutusse andmine enampakkumise korras
§ 22 Enampakkumise ettevalmistamine
§ 23 Enampakkumise väljakuulutamine
§ 24 Osavõtutasu
§ 25 Tagatisraha
§ 26 Suulise enampakkumise korraldus
§ 27 Kirjaliku enampakkumise korraldus
§ 28 Kirjaliku enampakkumise korraldamine elektroonilise oksjonina
§ 29 Enampakkumise protokoll
§ 30 Enampakkumise võitjaga lepingu sõlmimine
§ 31 Vallavara võõrandamise reeglid
§ 34 Vallavara võõrandamine otsustuse korras
§ 35 Vallavara tasuta andmine või võõrandamine tavalisest väiksema hinna eest
RT IV, 10.03.2018, 5
Vastu võetud 01.03.2018 nr 5
(1) Vinni vallavara eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab Vinni valla omandis oleva vara (edaspidi vallavara) valdamise, kasutamise ja käsutamise õiguslikud alused.
(2) Eeskiri ei reguleeri sotsiaaleluruumide kasutusse andmist.
(3) Eeskirja kohaldatakse koos kehtivate õigusaktidega.
(4) Eeskirjas sätestamata juhtudel otsustab vallavaraga toimingute tegemise Vinni Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
§ 2. Vallavara ja vallavara valitsemise mõiste
(1) Vallavaraks käesoleva eeskirja tähenduses on Vinni vallale (edaspidi vald) kuuluvad kinnis- ja vallasasjad ning rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused, sealhulgas teise isiku kinnisasjale valla kasuks seatud servituut, reaalkoormatis, hoonestusõigus, ostueesõigus.
§ 3. Vallavara arvestus ja järelevalve
(1) Vallavara arvestust korraldab vallavalitsuse finantsteenistus õigusaktides sätestatud korras.
(2) Vallavara inventeerimine toimub valla raamatupidamise sise-eeskirjas kehtestatud korras.
(3) Vallavara valdamise, kasutamise ja käsutamise üle teostavad järelevalvet vallavalitsus ja revisjonikomisjon.
§ 4. Vallavara valdamine
§ 5. Vallavara valdajad
1) Vinni valla ametiasutus ja Vinni valla ametiasutus hallatavate asutuste kaudu;
2) rendi-, üüri-, kasutus- või mõne muu lepingu (edaspidi kasutusleping) alusel vallavara valdav isik.
(2) Isik, kes valdab vallavara kasutuslepingu alusel, on vallavara otsene valdaja, vallavara kaudne valdaja on Vinni vald.
§ 6. Vallavara valdamise üldpõhimõtted
(2) Vallavaraga tehingute sooritamisel on vallavara valdajad kohustatud juhinduma põhimõttest vältida kahju ja saada vallale võimalikult suuremat tulu.
(3) Vallavara antakse ühelt valdajalt teisele üle ja võetakse vastu kirjaliku akti alusel.
(4) Akti märgitakse andmed üleandja ja vastuvõtja, üleandmise aja ning vara kohta.
(5) Üleandmis-vastuvõtmise akt koostatakse kolmes eksemplaris, millest üks jääb vara üleandjale, üks vastuvõtjale ja üks valla finantsteenistusele.
(6) Vallavara valduse üle andmine kasutuslepingute alusel vallavara valdavatele isikutele toimub määruse §-des 14-30 sätestatud põhimõtete alusel.
§ 7. Vallavara omandamise põhimõtted
(1) Vallavara omandatakse avalikuks otstarbeks, kohaliku võimu teostamiseks või tulu saamiseks seaduse või tehingu alusel.
1) vallavara valdaja jooksva aasta eelarves ettenähtud vahendite piires;
2) volikogu, kui vara soetamisega võetakse vallale varalisi kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarves või eelarvestrateegias;
(3) Vallavara omandamise lepingu sõlmib vallavalitsuse poolt määratud isik. Kui vallavara omandamine kuulub vallavalitsuse hallatava asutuse pädevusse, sõlmib omandamise lepingu ametiasutuse hallatava asutuse juht.
(4) Vallavara omandatakse:
1) vallasasja ostmisega, ehitustöö tellimisega;
3) kinnisasja omandamisega, pärandi ja kingi vastuvõtmisega ning vara tasuta omandamisega;
§ 8. Riigihangete korraldamine
(1) Valla nimel täidab hankija ülesandeid ametiasutus oma struktuuriüksuste ning ametiasutuse hallatavate asutuste kaudu neile eelarves eraldatud vahendite piires.
(2) Riigihanke korraldamise volitamise teisele hankijale või hankemenetlusega seotud toimingute volitamise teisele isikule otsustab vallavalitsus korraldusega.
(3) Riigihangete seaduses nimetatud hankekorra valla ametiasutusele ja ametiasutuse hallatavatele asutustele kehtestab vallavalitsus.
§ 9. Laenu või muu rahaliselt hinnatava kohustuse võtmine
1) vallavolikogu, kui sellega võetakse vallale rahalisi kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarves ja/või eelarvestrateegias;
2) ametiasutus ja ametiasutuse hallatav asutus jooksva aasta eelarves ettenähtud vahendite piires;
§ 10. Kinnisasja omandamine, pärandi või kingi vastuvõtmine ning vara tasuta omandamine
(1) Kinnisasja omandamise otsustab vallavalitsus korraldusega.
(2) Kohaliku omavalitsusüksuse kui pärija ülesandeid täidab, sealhulgas langetab vajalikke otsuseid vallavalitsus korraldusega.
(3) Vallavalitsus võib pärija ülesannete täitmiseks vajalike otsuste langetamise ja toimingute tegemise volitada vallavalitsuse teenistujale.
(4) Kingi vastuvõtmise otsustab vallavalitsus või ametiasutuse hallatav asutus kui kingi saaja on hallatav asutus.
(5) Vara tasuta omandamise otsustab vallavalitsus ja see võetakse vallavarana arvele null väärtuses.
§ 13. Vallavara kasutamise otstarve
(2) Avalikul otstarbel kasutatavat vallavara iseloomustab kättesaadavus kõigile. Need on teed, tänavad, pargid, avalikud veekogud jms.
(3) Vallavolikogu võib seadusega sätestatud juhtudel määrata avalikuks otstarbeks kasutatavale vallavarale kasutamise tingimused ja tasu selle teatud kasutusviisi eest.
(4) Valitsemise otstarbel kasutatakse vallavara, mis on vajalik vallavara valdajale valla õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks.
(5) Kui vallavara ei ole enam vaja valitsemise otstarbeks, on vallavara valdaja kohustatud sellest teatama vallavalitsusele, kes otsustab sellise vara edasise kasutamise üle.
(6) Vallavara, mis ei ole kasutatav avalikul ega valitsemise otstarbel ning mida ei ole otsustatud võõrandada, kasutatakse tulu saamise eesmärgil.
§ 14. Vallavara kasutusse andmise põhimõtted
(1) Vallavara antakse kasutusse (üürile, rendile) otsustuskorras, enampakkumise korras, või muul viisil.
(2) Vallavara kasutusse andmisel määratakse tasu suurus lähtuvalt samal otstarbel ja samas seisukorras ning samadel tingimustel turul kasutusse antava vara tasumääradest, kui tasu suurust ei ole määratud õigusaktiga.
(3) Vallavara antakse kasutusse üldjuhul tähtajaliselt. Tähtajatult võib vara anda kasutusse, kui on tõenäoline, et vara on vallale lähitulevikus vaja muuks otstarbeks või kui muul põhjusel on vaja jätta vallale võimalus vara kasutusleping igal ajal lõpetada.
(4) Vallavara kasutaja võib kasutatavale vallavarale teha parendusi või muudatusi ainult vallavara valitseja eelneval kirjalikul nõusolekul.
(5) Vallavara kasutuslepingu sõlmib vallavalitsuse poolt määratud isik. Kui vallavara kasutusse andmine kuulub ametiasutuse hallatava asutuse pädevusse, sõlmib kasutuslepingu vallavalitsuse hallatava asutuse juht.
(1) Vallavara kasutusele andmise otsustab ametiasutuse hallatava asutuse juht, kui kasutusele antakse väheväärtuslikku kuluinventari või asutuse ruume kasutamiseks väljaspool asutuse ametlikku tööaega, kestusega kuni kaks järjestikust ööpäeva.
(3) Vallavara kasutusse andmiseks on vaja vallavolikogu luba, kui
1) vallavara, v. a eluruumid antakse kasutusse tähtajaga üle kümne aasta;
2) kasutusse antava vallavara väärtus on üle 32 000 euro;
3) vallavara koormatakse kasutusse andmisel ostueesõigusega või piiratud asjaõigustega.
(4) Vallavolikogu võib luba andes määrata vallavara kasutusse andmise olulised tingimused. Vallavolikogu annab käesolevas lõikes nimetatud loa otsusega.
§ 16. Vallavara kasutusele andmine
1) tasuta või
2) tasu eest enampakkumise teel või otsustuskorras.
§ 17. Vallavara tasuta kasutusele andmine
2) mittetulundusühingule, sihtasutusele, seltsingule;
3) ühiskondlike ürituste läbiviimiseks;
4) heategevuslikele organisatsioonidele;
5) vallale kuuluvale äriühingule või äriühingule, kus valla osalus on üle poole selle äriühingu osade või aktsiatega määratud häältest;
6) omavalitsuse ja avalike ülesannete täitmiseks riigile ja kohalikule omavalitsusele nende asutuste kaudu, samuti teistele juriidilistele ja füüsilistele isikutele, kui see on kasulik ja vajalik vallaelanikele ning lähtub vallaelanike huvidest;
7) kultuuri- ja spordiorganisatsioonidele lühiajaliste, mitte kauem kui kuni üks nädal kestvate ürituste korraldamiseks;
8) tervishoiuasutustele või tervishoiuteenust osutavatele isikutele;
9) muudel juhtudel, lähtudes valla huvidest.
§ 18. Vallavara tasu eest kasutusele andmise võimalused
(2) Vallavara võib tasu eest anda kasutusele otsustuskorras või enampakkumise korras.
§ 19. Vallavara otsustuskorras kasutusele andmine
(1) Otsustuskorras võib tasuta või tavalisest väiksema tasu eest vallavara kasutusele anda §-s 17 nimetatud organisatsioonidele, ühingutele ja isikutele
(2) Otsustuskorras võib rendile, üürile või tasuta kasutusse anda:
1) vallavara või vallavara osa, mille väärtus ei ületa 32 000 eurot;
2) üksikut asja, mille kasutamise tasu on kehtestatud tariifidega;
3) vallavara, millele kasutusele andmiseks on eelnevalt korraldatud enampakkumine, ning see ei andnud soovitud tulemusi;
4) vallavara, mille suhtes või mille abil kasutaja on kohustatud tegema teatud töid või osutama teatud teenust ning selliste tööde tegemiseks või teenuse osutamiseks on vaja eriteadmisi;
5) vallavara, mille kasutaja kasutab seda vara vallaelanike hooajaliseks teenindamiseks ühel hooajal;
6) vallavara, mille hooldamata jätmine võib põhjustada selle lagunemise või hävimise või muul viisil vallale kahju tekitamise;
7) vallavara, mis on vajalik valla osalusega äriühingu, mittetulundusühingu või sihtasutuse tegevuseks;
8) vallavara määruse § 15 lõikes 1 sätestatud juhtudel;
9) vallavara, mida kasutati kasutuslepingu alusel ning lepingu tähtaja lõppedes soovib kasutaja sama vara kasutamist jätkata samadel tingimustel ning on täitnud lepingulisi kohustusi nõuetekohaselt;
§ 20. Eluruumide üürile andmine
(1) Eluruumide üürile andmine toimub otsustuskorras vallavalitsuse korralduse alusel. Üürnikuga sõlmitakse eluruumide kasutamise üürileping. Üürilepingu tähtaja määrab vallavalitsus.
(3) Üüri suuruse eluruumi üldpinna ühe ruutmeetri kohta kuus kehtestab vallavalitsus.
§ 21. Vallavara kasutusse andmine enampakkumise korras
(1) Kui vallavara kasutusele andmisel on määravaks kasutamise eest makstava tasu suurus või on mitu soovijat, antakse vallavara kasutusele enampakkumise teel.
(2) Enampakkumine on suuline, kirjalik või viiakse läbi vastavas internetikeskkonnas.
(3) Enampakkumisest võivad osa võtta kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kellel on õigus sõlmida vastavat lepingut ning kelle osavõtt ei ole vastuolus seaduse või teiste õigusaktidega ning kellel ei ole riiklike ja kohalike maksude võlgu ega valla ees täitmata võlaõiguslikest lepingutest tulenevad rahalised kohustusi.
§ 22. Enampakkumise ettevalmistamine
Enampakkumise ettevalmistamisel määrab vallavalitsus korraldusega:
1) enampakkumise viisi, enampakkumise eseme ja selle alghinna ning lepingu põhitingimused, kui neid ei ole määranud vallavolikogu;
2) vajadusel osavõtutasu ja tagatisraha suuruse;
4) vajadusel muud tingimused.
§ 23. Enampakkumise väljakuulutamine
(1) Enampakkumine kuulutatakse välja Vinni valla veebilehel www.vinnivald.ee.
1) enampakkumisele pandava vallavara iseloomustus;
5) vallavaraga tutvumiseks või enampakkumise tingimustega tutvumiseks ettenähtud aeg ja koht, kui tingimused ei ole ära näidatud kuulutuses.
§ 24. Osavõtutasu
(1) Vallavalitsus võib määrata enampakkumise ettevalmistamisel osavõtutasu, mille suuruseks on kuni 50 eurot vallavara kasutuse andmisel või vallavara koormamisel või kuni kaks protsenti enampakkumise alghinnast vallavara võõrandamisel.
(2) Osavõtutasu suuruse määramisel lähtub vallavalitsus enampakkumise korraldamise hinnangulistest kuludest ja eeldatavast pakkujate arvust.
§ 25. Tagatisraha
(1) Vallavalitsus võib määrata enampakkumise ettevalmistamisel tagatisraha, mille suuruseks on vallavara kasutusse andmisel kuni kolme kuu alghinnast arvutatud kasutustasu, vallavara võõrandamisel kuni 10 protsenti alghinnast või vallavara koormamisel kuni 10 000 eurot.
(5) Suulisel enampakkumisel kõrgeima pakkumuse teinud pakkujale, kes keeldub käesoleva määruse § 25 lõikes 10 nimetatud allkirja andmast, või enampakkumisel võitjale, kes ei sõlmi mõjuvate põhjusteta käesoleva määruse § 30 lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul lepingut, tagatisraha ei tagastata.
§ 26. Suulise enampakkumise korraldus
§ 27. Kirjaliku enampakkumise korraldus
§ 28. Kirjaliku enampakkumise korraldamine elektroonilise oksjonina
(3) Elektroonilise oksjoni korraldamisel võib enampakkumise korraldaja anda kokkuleppega enampakkumise protokolli koostamise kohustuse üle kolmandale isikule.
§ 29. Enampakkumise protokoll
(2) Kui suulisele enampakkumisele ei registreeritud ühtegi pakkujat või suulise enampakkumise pakkujad on keeldunud käesoleva määruse § 26 lõikes 10 nimetatud allkirja andmast või kirjalikule enampakkumisele ei esitatud ühtegi pakkumust, fikseeritakse see enampakkumise protokollis ning loetakse enampakkumine nurjunuks.
§ 30. Enampakkumise võitjaga lepingu sõlmimine
(2) Enampakkumise võitjaga sõlmitakse leping hiljemalt ühe kuu jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud korralduse andmist.
(3) Kui enampakkumise võitja käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul lepingut ei sõlmi, kaotab ta õiguse lepingut sõlmida ning vallavalitsus tunnistab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud korralduse kehtetuks ja enampakkumine on nurjunud.
§ 31. Vallavara võõrandamise reeglid
(1) Vallavara võõrandamine on vallavara omandiõiguse loovutamine kolmandale isikule ostu-müügi või muu tehingu teel eeskirjas kehtestatud tingimustel ja korras.
(3) Vallavara võõrandatakse tasu eest, tasuta või tavalisest väiksema hinna eest otsustuskorras, enampakkumise korras või muul viisil.
(4) Vallavara võõrandamisel määratakse tasu suurus lähtuvalt samal otstarbel ja samas seisukorras ning samadel tingimustel turul võõrandatava vara tasumääradest, kui tasu suurust ei ole määratud õigusaktiga.
(5) Vallavara tasuta või tavalisest väiksema hinna eest võõrandamist peab põhjendama.
(1) Vallavara võõrandamise otsustab ametiasutuse hallatava asutuse juht, kui võõrandatakse vara, mille vara väärtus on alla 500 euro (v.a kinnisvara ja ehitised kui vallasasjad).
(2) Kui määruse või teiste õigusaktidega ei sätestata teisiti, otsustab muudel juhtudel vallavara võõrandamise vallavalitsus, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud tingimusi.
(3) Vallavara võõrandamiseks on vaja vallavolikogu luba, kui
1) võõrandatakse kinnisasi v.a korteriomand;
2) võõrandatava vallasvara väärtus on suurem kui 32 000 eurot;
3) vallavara võõrandatakse tasuta või tavalisest väiksema hinna eest ning võõrandatava vara väärtus on suurem kui 6500 eurot.
(4) Vallavolikogu võib luba andes määrata vallavara võõrandamise olulised tingimused. Vallavolikogu annab käesolevas lõikes nimetatud loa otsusega.
(1) Enampakkumine käesoleva eeskirja tähenduses on vallavara võõrandamise viis, kus müügileping sõlmitakse isikuga, kes on pakkunud kõige kõrgema müügihinna.
(2) Enampakkumise viisid on suuline, kirjalik enampakkumine või viiakse läbi vastavas internetikeskkonnas.
(3) Vallavara müük enampakkumise korras toimub käesoleva määruse § 22-30 sätestatud korras arvestades järgmisi erisusi:
2) enampakkumise võitjaga sõlmitakse ostu-müügileping;
4) Ostu-müügileping sõlmitakse ühe kuu jooksul arvates enampakkumise tulemuste kinnitamise korralduse teatavakstegemisest, kuid mitte enne ostuhinna tasumist.
§ 34. Vallavara võõrandamine otsustuse korras
(1) Otsustuskorras võib vallavara müüa, kui seadustest ei tulene kohustust võõrandada vallavara avaliku enampakkumise teel ning on täidetud üks järgmistest tingimustest:
1) võõrandatava vara väärtus on alla 32 000 euro;
3) võõrandatav vara võib laguneda või hävineda enne enampakkumise lõpuleviimist;
4) vara võõrandatakse valla osalusega äriühingule või avalik-õiguslik juriidilisele isikule;
5) vallavara on vajalik heategevuslikele ja avalikku huve teenivatele organisatsioonidele nende ülesannete täitmiseks;
6) eluruumi ostja on senine kasutaja, kes on üürilepingu alusel eluruumi kasutanud vähemalt ühe aasta ja on täitnud korrektselt üürilepingu tingimusi;
7) vara võõrandatakse kaasomanikule;
8) hoonestaja on täitnud hoonestusõiguse seadmise lepingu ettenähtud ehitiste püstitamise kohustuse;
9) võõrandatakse vara, mille vald omandas peremehetu ehitise hõivamise korras ning vara võõrandatakse sellise vara heausksele kasutajale või hooldajale;
10) muudel juhtudel lähtudes avalikest huvidest.
(2) Vallavara võõrandamisel otsustuskorras käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 10 nimetatud alusel peab võõrandamise otsustaja vastavat avalikku huvi põhjendama.
§ 35. Vallavara tasuta andmine või võõrandamine tavalisest väiksema hinna eest
Vallavara võib üle anda tasuta või võõrandada alandatud hinnaga, kui
1) vara võõrandatakse haridus-, kultuuri- või sotsiaalhoolekandealastel eesmärkidel;
2) vara võõrandatakse heategevuslikul eesmärgil;
3) erandjuhtudel, vallavolikogu otsusel.
(1) Vallavara koormamine käesoleva eeskirja tähenduses on valla omandis olevale kinnisasjale reaalservituudi, isikliku servituudi, reaalkoormatise, ostueesõiguse või hoonestusõiguse seadmine.
(2) Kinnisasja koormamise otsustab vallavolikogu, välja arvatud käesoleva paragrahvi lg 3 sätestatud juhul.
(3) Kinnisasja koormamise reaalservituudiga või isikliku kasutusõigusega tehnorajatiste või –võrkude
(4) Valla omandis olevat kinnisasja koormamine võib toimuda otsustuskorras või enampakkumise korras.
(5) Vallavara koormamine enampakkumise korras toimub sarnaselt vallavara kasutusse andmise enampakkumisega, mis on sätestatud käesoleva eeskirja § 22-30.
1) see on muutunud kasutamiskõlbmatuks ja selle võõrandamine ei ole võimalik või ei ole õnnestunud ning säilitamine on ebaotstarbekas;
2) ilmneb erinevusi olemasoleva vallavara ja raamatupidamisandmete vahel ning võib põhjendatult eeldada, et selline puudujääk ei ole kõrvaldatav;
(2) Vallavara mahakandmisel koostab vallavara valdaja või inventuurikomisjon mahakandmise akti, milles näidatakse mahakandmisele kuuluva vara täpne koosseis ja vara väärtus ja mahakandmise põhjus.
1) vallavolikogu otsusega, kui mahakantava vara väärtus suurem kui 5 000 eurot;
2) vallavalitsus korraldusega, kui mahakantava vara väärtus on 2 000 kuni 5 000 eurot;
3) vallavalitsuse ametiasutuse juht (vallavanem) käskkirjaga, kui maha kantakse vara, mille bilansiline jääkmaksumus on alla 2 000 euro.
(4) Kui vallavara ei ole säilinud, vallavara mahakandmise vajadus tuleneb seadusest, pankroti-halduri või audiitori põhjendatud ettepanekust, otsustab vallavara mahakandmise vallavalitsus korraldusega.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 ja 5 nimetatud akti koostajad esitavad aktid finantsteenistusele vastava kande tegemiseks raamatupidamisdokumentides.
(1) Nõuded võlgnikele esitab ametiasutuse juht (vallavanem) või ametiasutuse hallatava asutuse juht, kohtulikus korras vallavalitsus.
1) vallavolikogu otsusega, kui nõue on suurem kui 5 000 eurot;
2) vallavalitsus korraldusega, kui nõue on kuni 5 000 eurot.
Kehtetuks tunnistatakse Vinni Vallavolikogu 28.01.1998 määrus nr 16 “Vinni vallavara eeskirja kehtestamine”.


Kaugküttesüsteemide investeeringute toetamise tingimused – Riigi Teataja
Kaugküttesüsteemide investeeringute toetamise tingimused - sisukord
§ 9 Toetuse osakaal ja piirmäär
3 Toetuse taotlemine ning nõuded projektile, taotlejale ja taotlusele
§ 10 Taotlusvooru korraldamine
§ 16 Taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontroll
§ 17 Valikukomisjoni moodustamine
§ 18 Projekti valikukriteeriumid ja valikumetoodika
§ 22 Projekti hangete kontroll
5 Aruannete esitamise ja toetuse maksmise tingimused
6 Toetuse saaja ja rakendusüksuse õigused ja kohustused
§ 26 Toetuse saaja kohustused
7 Finantskorrektsioonid
RT I, 24.04.2019, 3
Vastu võetud 06.01.2016 nr 3
RT I, 08.01.2016, 8
jõustumine 11.01.2016
09.01.2017 RT I, 13.01.2017, 1 16.01.2017
27.01.2017 RT I, 31.01.2017, 25 03.02.2017
17.04.2019 RT I, 24.04.2019, 2 27.04.2019
Määrus kehtestatakse perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 14 lõike alusel.
(1) Määrus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse 4. detsembri 2014. a korralduse nr 528 „Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014–2020” prioriteetse suuna „Energiatõhusus” meetme „Efektiivne soojusenergia tootmine ja ülekanne” (edaspidi meede) eesmärkide elluviimiseks ning tegevuste „Kaugküttekatelde renoveerimine ja kütuse vahetus” ja „Amortiseerunud ja ebaefektiivse soojustorustiku renoveerimine” tulemuste saavutamiseks.
(2) Käesoleva määruse § 6 lõikes 2 nimetatud tegevuste toetamiseks ja abikõlbliku kulu hüvitamiseks antav toetus on energiatõhusale kaugküttele ja -jahutusele antav investeeringuteks ette nähtud abi Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 EL-i aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.06.2014, lk 1–78) (edaspidi üldine grupierandi määrus) artikli 46 mõistes ja sellele kohaldatakse nimetatud määruses ning konkurentsiseaduse §-s 342 sätestatut.
(3) Kui käesoleva määruse § 6 lõike 2 punktides 1, 2 ja 3 nimetatud tegevustele antav toetus ei ole Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1–56), artikli 2 punktide 41 ja 42 mõistes energiatõhusa kaugküttesüsteemi arendamiseks antav toetus, siis on toetus vähese tähtsusega abi Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8) (edaspidi VTA määrus) mõistes ning sellele kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut.
(4) Käesoleva määruse § 6 lõike 2 punktis 4 nimetatud tegevuseks antav toetus on vähese tähtsusega abi VTA määruse mõistes ning sellele kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut, kui kaugküttevõrguga liituja on äriühing.
(6) Käesolevat määrust ei kohaldata lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatule ka muudel üldise grupierandi määruse artikli 1 lõigetes 2–5 sätestatud juhtudel.
(1) Toetuse andmise eesmärk on kaugküttesüsteemides energia kasutamise efektiivsuse suurenemine ja tootmissüsteemist pärinevate saasteainete heitkoguste vähenemine.
(2) Toetuse andmise tulemusena väheneb energia lõpptarbimine soojuse efektiivsema tootmise ja edastuse tõttu.
(3) Projekt peab panustama vähemalt ühe järgmise meetme väljundnäitaja saavutamisse:
1) renoveeritud või uus soojuse tootmisvõimsus kaugküttes megavattides;
2) renoveeritud või uue soojustorustiku pikkus kilomeetrites;
3) arvestuslik CO2 vähenemine aastas.
(2) Rakendusüksus on vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 12 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse kinnitatud perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse meetmete nimekirjale Sihtasutus Keskkonnainvesteeringute Keskus (edaspidi rakendusüksus).
1) soojuse tootmise seadme renoveerimine on olemasoleva amortiseerunud ja ebaefektiivse soojuse tootmise seadme asendamine uuega, selle rekonstrueerimine või uue komplektse soojuse tootmise seadme ehitamine;
2) soojustorustiku renoveerimine on olemasoleva amortiseerunud ja ebaefektiivse soojustorustiku asendamine uuega, selle rekonstrueerimine või uue soojustorustiku ehitamine;
3) võrgupiirkond on võrgupiirkond kaugkütteseaduse tähenduses;
4) soojusmajanduse arengukava on soojusmajanduse arengukava majandus- ja taristuministri 5. mai 2015. a määruse nr 40 „Soojusmajanduse arengukava koostamise toetamise tingimused” tähenduses.
(1) Rakendusüksuse toimingu või otsuse peale tuleb enne halduskohtusse kaebuse esitamist esitada vaie rakendusüksusele.
(2) Rakendusüksus vaatab vaide läbi haldusmenetluse seaduses sätestatud korras ja struktuuritoetuse seaduse § 51 lõikes 3 sätestatud tähtaja jooksul.
(1) Toetust antakse projektile, mille elluviimine panustab käesoleva määruse §-s 2 nimetatud eesmärkide, tulemuste ja väljundnäitajate saavutamisse.
1) soojustorustiku renoveerimine;
2) soojuse tootmise seadme renoveerimine;
3) uue kaugküttesüsteemi rajamine;
4) lokaalkütet kasutava hoone tarbijapaigaldise ühendamine olemasoleva kaugküttevõrguga.
(3) Kui tegevus toimub planeeritavas või olemasolevas võrgupiirkonnas, mille soojusenergia aastane tootmismaht oli taotluse esitamisele eelneval kalendriaastal väiksem kui 50 000 MWh, siis peab tegevus, millele toetust taotletakse, olema kooskõlas kohaliku omavalitsuse üksuse kinnitatud kehtiva soojusmajanduse arengukavaga.
(1) Abikõlblikeks kuludeks loetakse taotluse rahuldamise otsusega kinnitatud tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud, mis vastavad Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. a määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” (edaspidi ühendmäärus) §-s 2 nimetatud kulu abikõlblikkuse ja käesolevas määruses sätestatud tingimustele.
(2) Abikõlblikud on järgmised käesoleva määruse § 6 lõike 2 punktides 1, 3 ja 4 nimetatud tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud vastavalt taotluse rahuldamise otsusele:
1) projekteerimise kulud juhul, kui projekteerimisele järgneb koostatud projekti alusel soojustorustiku renoveerimine;
2) soojustorustiku renoveerimise kulud, sealhulgas ehitusmaterjalide ja üldehitustööde kulu;
3) omanikujärelevalve teostamise kulud;
4) Vabariigi Valitsuse 12. septembri 2014. a määruse nr 146 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse andmisest avalikkuse teavitamise, toetusest rahastatud objektide tähistamise ning Euroopa Liidu osalusele viitamise nõuded ja kord” § 2 lõikes 1 sätestatud teavitamise kohustuste täitmise kulud;
5) projektijuhtimise teenuse kulud.
[RT I, 13.01.2017, 1 - jõust. 16.01.2017]
(3) Käesoleva määruse § 1 lõikes 2 nimetatud juhul ei tohi toetuse summa ületada investeeringu ja tegevuskasumi vahet.
(4) Abikõlblikud on järgmised käesoleva määruse § 6 lõike 2 punktides 2 ja 3 nimetatud tegevuse elluviimiseks vajalikud kulud vastavalt taotluse rahuldamise otsusele:
1) projekteerimise kulud juhul, kui projekteerimisele järgneb koostatud projekti alusel soojuse tootmise seadme renoveerimine;
2) soojuse tootmise seadme renoveerimise kulud, sealhulgas vajalike tehniliste seadmete, üldehitustööde, uute kommunikatsioonide rajamise, juurdepääsuteede rajamise ja välisõhu saastumist takistavate katelde puhastusseadmete soetamise ja paigaldamise kulud;
3) käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 3, 4 ja 5 nimetatud kulu.
(5) Käesoleva määruse § 1 lõikes 2 nimetatud juhul on käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud abikõlblikud vaid kulud, mis on vajalikud olemasoleva soojuse tootmise seadme renoveerimiseks selleks, et tavapärase soojuse tootmise seadme asemel tegutseda energiatõhusa soojuse tootmise seadmena. Tavapärase soojuse tootmise seade on põlevkiviõli kasutav katlamaja, mille investeeringu maksumuseks loetakse 65 000 eurot 1 MW kohta.
(6) Abikõlblikuks loetakse projekti abikõlblikkuse perioodil tekkinud kulu, mille eest on tasutud projekti abikõlblikkuse perioodil või 45 kalendripäeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppu.
(7) Lisaks ühendmääruse §-s 4 loetletud mitteabikõlblikele kuludele on mitteabikõlblikud järgmised kulud:
1) maa ostusumma;
2) investeering tarbijapaigaldisse;
3) kütuse laaduri või samalaadse tehnika ostusumma;
4) kasutatud seadme ostusumma;
5) personalikulu vastavalt ühendmääruse §-le 3;
6) projekti üldkulud vastavalt ühendmääruse § 9 lõikele 5 ja administreerimiskulud vastavalt ühendmääruse § 9 lõikele 6.
(8) Abikõlblike kulude tõendamisel juhindutakse ühendmääruse § 2 lõikest 4.
(1) Projekti abikõlblikkuse periood on taotluse rahuldamise otsuses määratud ajavahemik, millal peab projekti tegevus algama ja lõppema ning projekti teostamiseks vajalikud kulud tekkima.
[RT I, 24.04.2019, 2 - jõust. 27.04.2019]
(2) Projekti abikõlblikkuse periood lõpeb hiljemalt 31. augustil 2023. aastal.
(3) Projekti abikõlblikkuse perioodi maksimaalne kestus on 24 kuud.
(4) Toetuse saaja võib taotleda projekti abikõlblikkuse perioodi pikendamist kuni 12 kuu võrra, kui projekti elluviimisel saavutatav tulemus ei vähene ning projekti tegevus lõpetatakse hiljemalt 31. augustil 2023. aastal.
(5) Taotleja ei tohi alustada projektiga seotud tegevusi ega võtta kohustusi nimetatud tegevuste elluviimiseks enne taotluse esitamist rakendusüksusele.
§ 9. Toetuse osakaal ja piirmäär
(1) Käesoleva määruse § 6 lõike 2 punktides 1 ja 4 nimetatud tegevuste osas on toetuse maksimaalne osakaal projekti abikõlblikest kuludest 50%.
(2) Käesoleva määruse § 6 lõike 2 punktis 2 nimetatud tegevuse osas on toetuse maksimaalne osakaal projekti abikõlblikest kuludest 65%, kuid mitte suurem kui 50% kogu projekti kuludest.
(3) Käesoleva määruse § 6 lõike 2 punktis 3 nimetatud tegevuse osas on soojustorustiku ehitamisel toetuse maksimaalne osakaal projekti abikõlblikest kuludest 50% ja soojuse tootmise seadme ehitamisel 65% abikõlblikest kuludest, kuid mitte suurem kui 50% kogu projekti kuludest.
(4) Toetuse minimaalne summa ühe projekti kohta on 20 000 eurot ja maksimaalne summa 1 500 000 eurot.
(5) Toetust antakse maksimaalselt 300 000 eurot ühe renoveeritava või uue soojuse tootmise seadme nominaalvõimsuse ühiku kohta megavattides.
(6) Toetust antakse maksimaalselt 200 000 eurot ühe renoveeritava või uue soojustorustiku kilomeetri kohta.
(7) Projektile antava toetuse osakaal abikõlblikest kuludest ja toetuse maksimaalne summa projekti abikõlblikest kuludest sätestatakse taotluse rahuldamise otsuses.
(8) Toetus koos taotleja omafinantseeringuga peab tagama projekti abikõlblike kulude katmise ja projekti finantsilise jätkusuutlikkuse.
(9) Omafinantseeringuna ei käsitleta teisi riigi, Euroopa Liidu institutsioonide ja fondide ning kohaliku omavalitsuse üksuse antud abi.
3. peatükk Toetuse taotlemine ning nõuded projektile, taotlejale ja taotlusele
§ 10. Taotlusvooru korraldamine
(1) Taotluste esitamiseks korraldatakse taotlusvoorud. Taotlusvoor kestab minimaalselt 30 kalendripäeva ja selle eelarve kinnitab rakendusasutuse juht.
(2) Käesoleva määruse § 6 lõike 2 punktides 1 ja 4 nimetatud tegevustele toetuse taotlemiseks korraldatakse ühine taotlusvoor. Käesoleva määruse § 6 lõike 2 punktides 1, 2 ja 3 nimetatud tegevustele toetuse taotlemiseks korraldatakse eraldi taotlusvoorud.
(3) Taotlusvooru avamisest, selle rahastamise eelarvest, taotluste esitamise tähtajast ja taotlusvooru tingimustest teavitab rakendusüksus üleriigilise levikuga päevalehes ning oma veebilehel www.kik.ee vähemalt kolm kalendripäeva enne taotlusvooru avamist.
(1) Käesoleva määruse § 6 lõike 2 punktides 1 ja 4 nimetatud tegevustele toetuse taotlemisel esitatakse ühine taotlus.
(2) Taotlus esitatakse rakendusüksusele struktuuritoetuse registri vahendusel taotleja esindusõigusliku isiku poolt digitaalselt allkirjastatuna. Juhul kui register ei tööta, esitab taotleja taotluse rakendusüksusele elektronposti teel digitaalselt allkirjastatult aadressile info@kik.ee.
(3) Kui taotlus esitatakse struktuuritoetuse registri vahendusel, siis lähtutakse taotluse esitamisel registri andmeväljadest. Juhul kui register ei tööta, esitab taotleja taotluse rakendusüksuse kinnitatud ja rakendusüksuse veebilehel avalikustatud taotlusvormil.
(1) Taotlejaks võib olla soojusettevõtja kaugkütteseaduse tähenduses, kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse üksusele kuuluv äriühing.
(2) Taotleja peab vastama Vabariigi Valitsuse 21. augusti 2014. a määruse nr 133 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse taotlemise ja taotluste menetlemise nõuded ja tingimused toetuse andmise tingimuste määruse kehtestamiseks” (edaspidi taotluste menetlemise määrus) §-s 2 sätestatud nõuetele.
(3) Taotlejal peab olema omafinantseeringu ja mitteabikõlblike kulude tasumise suutlikkus vastavalt taotluste menetlemise määruse § 3 lõikele 1. Vastavalt taotluse menetlemise määruse § 3 lõikele 2 peab omafinantseering olema täies mahus tagatud, mille kinnituseks esitab taotleja taotlemisel kirjaliku kinnituse.
(4) Kui projekti omafinantseeringu või mitteabikõlblike kulude tasumisse panustab kohaliku omavalitsuse üksus, peab olema täidetud ka taotluste menetlemise määruse § 3 lõikes 4 sätestatud nõue.
Toetuse taotleja on kohustatud lisaks struktuuritoetuse seaduse § 21 lõikes 2 sätestatule:
3) võimaldama kontrollida taotluse ja taotleja vastavust nõuetele, sealhulgas teostada kohapealset kontrolli;
4) teavitama rakendusüksust viivitamata taotluses esitatud andmetes toimunud muudatusest või ilmnenud asjaolust, mis võib mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist;
5) tõendama käesolevas määruses ette nähtud omafinantseeringu ja mitteabikõlblike kulude tasumise suutlikkust;
6) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi ja esitama rakendusüksusele informatsiooni, mis võib mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist.
1) toetust taotletakse käesoleva määruse § 6 lõikes 2 sätestatud toetatavale tegevusele;
2) taotluses kirjeldatud projekt peab vastama käesoleva määruse § 2 lõikes 1 sätestatud toetuse andmise eesmärgile ja olema suunatud käesoleva määruse § 2 lõikes 3 sätestatud väljundnäitaja täitmisse;
3) projekti tulemus panustab käesoleva määruse § 2 lõikes 2 nimetatud meetme tulemuse saavutamisse;
4) projekti omafinantseeringu ja püsikulude katmise võimekus peab olema tõendatud;
5) projekt peab olema teostatav planeeritud ajavahemikus.
(2) Taotlus peab sisaldama lisaks taotluste menetlemise määruse § 4 lõikes 2 sätestatud kinnitustele ka järgmisi andmeid ja dokumente:
1) käesoleva määruse § 14 lõike 1 punktis 4 nõutud omafinantseeringu ja püsikulude katmise allikate tagamise kohta kirjalik kinnitust, milles taotleja kinnitab omafinantseeringu olemasolu ja valmisolekut projekti rahastamiseks nõutud ulatuses;
2) projekti elluviimise järgsete püsikulude kirjeldus koos nende suuruse arvutusega ja katmise allikad;
3) viide kehtivale soojusmajanduse arengukavale, kui taotleja soojuse tootmise aastane maht on väiksem kui 50 000 MWh võrgupiirkonna kohta;
4) käesoleva määruse § 6 lõike 2 punktides 1, 3 ja 4 nimetatud tegevuste puhul kohaliku omavalitsuse üksuse väljastatud projekteerimistingimused või ehitusprojekt, mis on vähemalt eelprojekti staadiumis;
[RT I, 31.01.2017, 25 - jõust. 03.02.2017]
41) käesoleva määruse § 6 lõike 2 punktis 2 nimetatud tegevuse puhul kohaliku omavalitsuse üksuse väljastatud projekteerimistingimused ja ehitusprojekt, mis on vähemalt eelprojekti staadiumis;
5) kalkulatsioonid või hinnapakkumised, mis selgitavad ja tõendavad projekti eelarve kujunemist;
6) projektiga seotud võrgupiirkonda soojuse müügiks sõlmitud lepingud või muud dokumendid juhul, kui taotleja ei osuta ise projektiga seotud võrgupiirkonnas kaugkütteteenust;
7) teave konkursi tulemuste kohta vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 21. juuni 2011. a määrusele nr 47 „Soojuse ostmiseks konkursi korraldamise kord ja pakkumiste hindamise metoodika”, kui konkursi korraldamine on vastavalt kaugkütteseadusele nõutav;
8) projekti tulemusena väheneva fossiilse CO2 kokkuhoiu arvutused vastavalt keskkonnaministri 27. detsembri 2016. a määrusele nr 86 „Välisõhku väljutatava süsinikdioksiidi heite arvutusliku määramise meetodid“;
9) finantsmajanduslik analüüs ja investeeringu mõju soojuse hinnale;
10) olemasoleva kaugküttevõrguga uue tarbijapaigaldise ühendamisel võrguettevõtja ja võrguga ühendatava tarbijapaigaldise omaniku või valdaja eelkokkulepe liitumislepingu sõlmimiseks, mille täitmise tähtaeg ei oleks pikem kui kolm aastat;
11) projekti tulemusena renoveeritavas soojustorustiku lõigus kokkuhoitud aastane soojusenergia kao vähenemise arvutused võrreldes eelnenud kolme aasta keskmiste andmetega;
12) renoveeritud hoonete osakaal võrku ühendatud hoonetest;
13) volikiri, kui esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel.
(3) Kui taotleja on projektile või projekti osadele tegevustele taotlenud toetust samal ajal mitmest meetmest või muudest riigieelarvelistest, kohaliku omavalitsuse üksuse, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest, peab taotleja esitama sellekohase teabe.
(4) Rakendusüksusel on õigus nõuda täiendavaid dokumente ja andmeid taotluse nõuetele vastavuse ja projekti valikukriteeriumite hindamiseks.
(1) Taotluse menetlemine koosneb toetuse taotluse registreerimisest, taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollist, nõuetele vastavaks tunnistatud taotluse hindamisest ning taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemisest.
(2) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 90 kalendripäeva taotluse rakendusüksuses registreerimisest. Taotluse menetlemise aega võib põhjendatud juhtudel pikendada kuni 20 kalendripäeva võrra.
(3) Rakendusüksus võib taotluse menetlemise käigus nõuda taotlejalt selgitusi ja lisadokumente taotluses esitatud andmete kohta, taotluse täiendamist või muutmist, kui ta leiab, et taotlus ei ole piisavalt selge või selles esinevad puudused, näidates ühtlasi, millised asjaolud vajavad täiendavat selgitamist, täiendamist või lisainformatsiooni.
(4) Lisateabe küsimisel või taotluses esinevatest puudustest teatatakse viivitamata taotlejale ja antakse puuduste kõrvaldamiseks kuni 10-tööpäevane tähtaeg, mille võrra pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg.
§ 16. Taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontroll
(1) Taotleja tunnistatakse vastavaks juhul, kui on täidetud kõik käesoleva määruse §-s 12 sätestatud nõuded.
(2) Taotlus tunnistatakse vastavaks, kui on täidetud kõik käesoleva määruse §-s 14 taotlusele esitatud nõuded ja toetust taotletakse vastavalt käesoleva määruse §-le 11.
(3) Taotlus ei vasta nõuetele, kui esineb vähemalt üks järgnevatest asjaoludest:
3) taotleja ei võimalda kontrollida taotluses esitatud andmete õigsust või teostada kohapealset kontrolli.
(4) Taotleja või taotluse nõuetele mittevastavuse korral teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata.
§ 17. Valikukomisjoni moodustamine
(1) Taotluste ja nendes kirjeldatud projektide hindamiseks moodustab rakendusüksus valikukomisjoni, mille koosseisu kuulub vähemalt üks rakendusasutuse soojustehnika ekspert. Valikukomisjoni koosseis kooskõlastatakse eelnevalt rakendusasutusega.
(2) Rakendusüksus kaasab vajadusel hindamisprotsessi eksperte, kelle eksperthinnanguid valikukomisjon projektide hindamisel arvestab.
(3) Valikukomisjoni liikmed ja eksperdid peavad vastama struktuuritoetuse seaduse § 21 lõikes 4 sätestatud nõuetele.
§ 18. Projekti valikukriteeriumid ja valikumetoodika
(1) Nõuetele vastavaks tunnistatud taotlustes kirjeldatud projekte hinnatakse vastavalt käesolevas paragrahvis sätestatud valikukriteeriumitele ja käesoleva määruse lisas kirjeldatud valikumetoodikale.
(2) Käesoleva määruse § 6 lõike 2 punktides 1 ja 4 nimetatud tegevuste elluviimiseks koostatud projekti hinnatakse lähtudes järgmistest valikukriteeriumidest:
1) projekti tulemusena renoveeritavas soojustorustiku lõigus kokkuhoitud aastase soojusenergia kao vähenemine võrreldes eelnenud kolme aasta keskmiste andmetega;
2) kokkuhoitud fossiilse CO2 hulk tonnides;
3) omafinantseeringu osakaal;
4) projekti kuluefektiivsus, mille raames hinnatakse investeeringu maksumust planeeritava soojustorustiku jooksva meetri kohta;
5) projekti jätkusuutlikkus;
6) taotleja suutlikus projekti ellu viia.
(3) Käesoleva määruse § 6 lõike 2 punktis 2 nimetatud tegevuse elluviimiseks koostatud projekti hinnatakse lähtudes järgmistest valikukriteeriumidest:
1) kokkuhoitud fossiilse CO2 hulk tonnides renoveeritava või uue ehitatava soojuse tootmise seadme nominaalse võimsuse kohta;
2) omafinantseeringu osakaal;
3) käesoleva määruse § 14 lõike 2 punktis 7 nimetatud konkursi tulemusena selgunud toodetava soojusenergia hind või Konkurentsiameti metoodika põhjal arvutatud tootmishoonest väljastatava soojusenergia hind (eurot/MWh);
4) projekti kuluefektiivsus, mille raames hinnatakse investeeringu maksumust soojuse tootmise seadme nominaalse võimsuse kohta;
6) taotleja suutlikus projekti ellu viia;
7) varustuskindlus.
(4) Käesoleva määruse § 6 lõike 2 punktis 3 nimetatud tegevuse elluviimiseks koostatud projekti hinnatakse lähtudes järgmistest valikukriteeriumidest:
1) kokkuhoitud fossiilse CO2 hulk tonnides;
3) Konkurentsiameti metoodika põhjal arvutatud soojusenergia hind tarbijale;
4) projekti jätkusuutlikkus;
5) taotleja suutlikus projekti ellu viia.
(5) Taotlusi hinnatakse käesoleva paragrahvi lõigetes 2–4 nimetatud valikukriteeriumite lõikes vastavalt käesoleva määruse lisas kirjeldatud hindamismetoodikale. Valikukriteeriumitele antud punktide liitmisel moodustub koondhinne, mille alusel tekib projektide pingerida.
(6) Juhul kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 või 3 sätestatud hindamise tulemusena saavad projektid võrdse koondhinde, siis eelistatakse projekti, mille kuluefektiivsus on suurem.
(7) Juhul kui käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud hindamise tulemusena saavad projektid võrdse koondhinde, siis eelistatakse projekti, mis tagab tarbijale madalama soojusenergia lõppmaksumuse.
(8) Kui taotluse hindamisel avastatakse puuduseid või vajatakse taotluse hindamiseks lisainfot, teatatakse sellest viivitamatult taotlejat ja antakse taotlejale puuduste kõrvaldamiseks või lisainformatsiooni esitamiseks täiendavalt kuni 10-tööpäevane tähtaeg.
(1) Taotlused kuuluvad rahuldamisele vastavalt hindamise käigus tekkinud paremusjärjestusele taotlusvoorus toetuseks eraldatud vahendite lõppemiseni.
(2) Menetluses olevate taotluste kohta, mille rahaline maht ületab taotlusvooru taotluste rahastamise eelarve vaba jäägi ja mida ei ole võimalik vastavalt taotluste menetlemise määruse § 9 lõikes 1 sätestatule osaliselt rahuldada, tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
(3) Taotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi ning kehtestatakse tingimusi vastavalt käesoleva määruse §-le 20. Otsuses märgitakse lisaks taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 4 sätestatule:
1) projekti elluviimise tingimused ja tähtaeg projekti elluviimisega alustamiseks;
2) toetuse maksmise tingimused ja eeldatav ajakava;
3) projekti elluviimiseks läbiviidavate hangete kontrolli nõuded;
4) aruandluskord.
(4) Taotlus jäetakse rahuldamata lisaks käesolevas määruses sätestatule ka taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 2 sätestatud juhtudel.
(5) Taotluse rahuldamata jätmise otsuses märgitakse taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 5 nimetatud teave.
(6) Otsus taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta edastatakse taotlejale elektrooniliselt või tehakse teatavaks struktuuritoetuse registri vahendusel, kui taotlus on esitatud registri vahendusel, kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(1) Taotluse võib osaliselt rahuldada vastavalt taotluste menetlemise määruse § 9 lõikes 1 sätestatule ning lisaks juhul, kui toetust on taotletud tegevustele või kulude katteks, mis ei ole abikõlblikud või projekti elluviimise seisukohast olulised või põhjendatud.
(2) Taotluse võib osaliselt rahuldada tingimusel, et taotleja on nõus rakendusüksuse ettepanekuga taotletud toetuse summa vähendamiseks või projektis kavandatud tegevuste muutmisega. Kui taotleja ei ole nõus rakendusüksuse ettepanekuga, teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(3) Taotluse rahuldamise otsuse võib teha haldusmenetluse seaduse § 53 tähenduses kõrvaltingimusega vastavalt taotluste menetlemise määruse § 9 lõikes 3 sätestatule või muul põhjendatud juhul.
(4) Taotluse tingimusliku rahuldamise otsuse alusel ei teki toetuse saajal õigust toetuse maksetele. Õigus toetusega seotud maksetele tekib toetuse saajal pärast rakendusüksuse poolt kõrvaltingimuse nõuetekohase saabumise kohta vastava kinnituse vormistamist taotluse rahuldamise otsuse juurde.
(5) Taotluse osalise või kõrvaltingimusega rahuldamise otsus vormistatakse lähtudes käesoleva määruse § 19 lõikest 3.
(1) Taotluse rahuldamise otsust võib muuta rakendusüksuse algatusel või toetuse saaja sellekohase avalduse alusel taotluste menetlemise määruse §-s 10 ja käesolevas määruses sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Toetuse saaja on kohustatud viivitamatult taotlema rakendusüksuselt taotluse rahuldamise otsuse muutmist juhul, kui taotleja soovib muuta projektis sisalduva eelarverea summat teise eelarverea arvelt rohkem kui 15 protsenti taotluses toodud projekti kogumaksumusest tingimusel, et projekti abikõlblike kulude kogumaht ja toetuse osakaal ei muutu.
(3) Taotluse rahuldamise otsust võib muuta kuni projekti tegevuste lõpetamiseni.
(4) Rakendusüksusel on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest juhul, kui soovitav muudatus seab kahtluse alla projekti oodatavate tulemuste saavutamise või projekti tegevuste lõpetamise abikõlblikkuse perioodil või kui taotletud muudatus ei ole kooskõlas käesoleva määrusega või muu toetuse andmist reguleeriva õigusaktiga.
(5) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsustab rakendusüksus 30 kalendripäeva jooksul pärast vastavasisulise taotluse saamist.
(6) Rakendusüksus tunnistab taotluse rahuldamise otsuse osaliselt või täielikult kehtetuks struktuuritoetuse seaduse § 22 lõikes 3 ja § 47 lõikes 3 sätestatud alustel.
§ 22. Projekti hangete kontroll
(1) Kui hanke eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 100 000 eurot või enam, esitab toetuse saaja enne hanke väljakuulutamist rakendusüksusele läbivaatamiseks hankedokumentide kavandi, sealhulgas hankelepingu projekti.
(2) Kui hanke eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 10 000 eurot või enam, viib toetuse saaja hanked läbi elektrooniliselt riigihangete registris.
(3) Juhul kui hanget ei viidud läbi riigihangete registris, esitab toetuse saaja rakendusüksusele hanke korraldamist tõendavad dokumendid maksetaotluse esitamisel, kui tehingu eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 5000 kuni 10 000 eurot.
(4) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele hankelepingu seitsme päeva jooksul alates hankelepingu sõlmimistest ja hankelepingu muudatuste kavandi enne hankelepingu muutmist.
(5) Rakendusüksus kontrollib hankedokumentide vastavust toetuse taotluse rahuldamise otsusele ja riigihangete seadusele.
(6) Rakendusüksus kontrollib sõlmitud hankelepingu vastavust hankedokumentidele.
(7) Toetuse saaja, kes ei pea järgima riigihangete seadust, ei tohi funktsionaalselt koos toimivate või sama eesmärgi saavutamiseks vajalike asjade, teenuste või ehitustööde ostmisel jaotada lepingut osadeks eesmärgiga eirata struktuuritoetuse seaduse § 26 lõikes 6 sätestatud kohustusi.
(8) Rakendusüksus nõustab toetuse saajat riigihangete läbiviimisel, kaasates vajadusel rakendusasutuse.
5. peatükk Aruannete esitamise ja toetuse maksmise tingimused
(1) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele projekti elluviimise kohta vahearuandeid ja lõpparuande vastavalt toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatule. Aruandes esitatud andmete õigsust kinnitab toetuse saaja. Toetuse saaja täiendab aruannet rakendusüksuse nõudmisel.
(2) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele vahearuande 31. detsembri seisuga hiljemalt aruandluseperioodile järgneva kuu 15. kuupäevaks. Vahearuandes käsitletakse ühe aasta pikkust perioodi. Rakendusüksus võib nõuda või taotluse rahuldamise otsuses sätestada, et toetuse saaja peab vahearuandeid esitama tihedamini kui kord aastas.
(3) Toetuse saaja esitab projekti lõpparuande 30 kalendripäeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppu. Rakendusüksus võib põhjendatud juhul tähtaega pikendada.
(4) Projekti aruande vormid kehtestab rakendusüksus ja avalikustab need oma veebilehel.
(5) Toetuse saaja esitab projekti vahe- ja lõpparuanded rakendusüksusele struktuuritoetuse registri kaudu või juhul kui register ei tööta, siis elektrooniliselt esindusõigusliku isiku poolt digitaalselt allkirjastatuna aadressile info@kik.ee.
(6) Projekti vahearuandes peab olema kajastatud andmed projekti elluviimise kohta ja hinnang tegevuste elluviimise tulemustele.
(7) Projekti lõpparuandes peab olema kajastatud vähemalt järgmine informatsioon:
1) projekti nimi, projekti number, toetuse saaja nimi;
2) projekti tegevuste elluviimise tulemused ja väljundnäitajad;
3) andmed projekti elluviimisel läbiviidud hangete ja teostatud tööde kohta;
4) projekti kumulatiivne aruandlusperiood;
5) andmed projektile tehtud toetuse maksete kohta ja võrdlus rahastamiskavaga;
6) toetuse saaja hinnang projekti tulemuslikkusele ja elluviimisele;
7) vajadusel pädeva asutuse antud kasutusloa andmed;
8) toetuse saaja kinnitus andmete õigsuse kohta, allkiri ja aruande esitamise kuupäev.
(8) Rakendusüksus kinnitab vahe- ja lõpparuande või saadab selle taotlejale täiendamiseks 30 tööpäeva jooksul selle rakendusüksuses registreerimisest.
(9) Rakendusüksusel on õigus toetuse abil soetatud või renoveeritud vara sihipärase kasutamise hindamiseks nõuda toetuse saajalt aruannete esitamist projekti abikõlblikkuse perioodile järgneva viie aasta jooksul.
(1) Maksetaotluste esitamine, menetlemine ja toetuse maksmine toimub lähtudes ühendmääruse §-des 11–14 ning käesolevas määruses ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud maksete tegemise tingimustest ja korrast.
(2) Toetuse saaja esitab maksetaotluse rakendusüksuse kehtestatud vormil ja lisab sellele järgmised dokumendid:
1) hanke korraldamist tõendavad dokumendid, kui hange ei ole läbi viidud riigihangete registris ja tehingu eeldatav maksumus käibemaksuta on 5000 eurot või enam ja dokumente ei ole eelnevalt rakendusüksusele esitatud;
2) hankeleping, välja arvatud juhul, kui leping on eelnevalt rakendusüksusele esitatud ja lepingut ei ole muudetud ning juhul, kui hankeleping on kättesaadav riigihangete registrist;
3) hankelepingu muudatused, lepingukohase reservi kasutamist õigustav dokument, olemasolul õiguskaitsevahendite kasutamise teavitused;
6) kulu tasumist tõendav dokument;
8) kohalduval juhul garantiidokument.
(3) Toetust makstakse tegelike kulude alusel ühendmääruse § 14 lõike 1 alusel.
(4) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele kulude olemasolul vähemalt üks kord kvartalis maksetaotluse rakendusüksuse kehtestatud vormil esindusõigusliku isiku poolt digitaalselt allkirjastatuna struktuuritoetuse registri kaudu või kui register ei tööta, siis elektrooniliselt e-posti aadressile info@kik.ee.
(5) Toetus makstakse välja vastavalt taotluse rahuldamise otsuses nimetatud toetuse osakaalule abikõlblikest kuludest ja mitte rohkem kui määratud toetuse piirsumma.
(6) Rakendusüksus võib peatada maksetaotluse menetlemise osaliselt või täielikult struktuuritoetuse seaduse § 30 lõikes 1 sätestatud juhul.
(7) Rakendusüksus kontrollib 30 kalendripäeva jooksul maksetaotluse ja sellele lisatud dokumentide nõuetele vastavust, kulude abikõlblikkust ning vastavust taotluse rahuldamise otsusele.
(8) Viimane maksetaotlus esitatakse koos projekti lõpparuandega või pärast projekti lõpparuande esitamist. Rakendusüksus teeb lõppmakse pärast lõpparuande kinnitamist.
(9) Lõppmakse suurus on kuni 5% projekti kogumaksumusest, mis sätestatakse taotluse rahuldamise otsuses.
(10) Kui toetuse maksetaotluse menetlemisel ilmneb maksetaotluses puudus, mida on võimalik määratud tähtaja jooksul kõrvalda, siis määrab rakendusüksus puuduse kõrvaldamiseks tähtaja vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 30 lõikele 2. Menetlusaeg pikeneb aja võrra, mis kulub toetuse saajal puuduste kõrvaldamiseks.
6. peatükk Toetuse saaja ja rakendusüksuse õigused ja kohustused
(1) Toetuse saajal on õigus saada rakendusüksuselt informatsiooni ja selgitusi, mis on seotud õigusaktides sätestatud nõuete ja toetuse saaja kohustustega.
Toetuse saaja tagab struktuuritoetuse seaduse §-s 24 sätestatud kohustuste täitmise, projekti juhtimise ja selle eduka elluviimise toetuse taotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegade ja tingimuste kohaselt, sealhulgas:
1) viib projekti ellu vastavalt taotluse rahuldamise otsuses sätestatule;
2) tagab ehitamise ja omanikujärelevalve teostamise kooskõlas ehitusseadustiku ja teiste asjakohaste õigusaktidega;
3) järgib projektiga seotud hangete läbiviimisel riigihangete seadust ja struktuuritoetuse seaduse §-s 26 kehtestatud nõudeid;
4) viib hanked eeldatava maksumusega alates 10 000 eurost läbi elektrooniliselt riigihangete registris;
5) esitab tähtaegselt rakendusüksusele nõutud informatsiooni ja aruanded;
6) tagab projekti elluviimiseks õigusaktides ette nähtud vajalike lubade ja kooskõlastuste olemasolu;
7) tagab õigusaktides sätestatud korras toetuse abil loodud või omandatud vara arvelevõtmise ning kõigi omandi tekkimisega seotud avalik-õiguslike koormatiste tasumise ja muude õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmise;
8) võimaldab rakendusüksusel osaleda vaatlejana tööde teostamise käigus toimuvatel nõupidamistel ja koosolekutel.
(1) Rakendusüksusel on lisaks struktuuritoetuse seaduse § 8 lõikes 2 loetletud ülesannetele õigus:
1) teostada toetuse saaja territooriumil kontrolli vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 42 ning vajadusel kaasata vastavate toimingute teostamisse Tehnilise Järelevalve Ametit;
2) osaleda vaatlejana toetuse saaja hankekomisjoni töös ja hankelepingu sõlmimisele eelnevatel läbirääkimistel, mis on vajalikud riigihanke läbiviimiseks ja lepingu sõlmimiseks;
3) osaleda vaatlejana tööde teostamise käigus toimuvatel nõupidamistel ja koosolekutel;
4) tutvuda projekti ettevalmistamise ning tööde teostamise käigus koostatavate dokumentidega;
5) kontrollida toetuse ja omafinantseeringu kasutamist;
6) nõuda taotluses sisaldunud projekti kestuse, tegevuste, eesmärkide, tulemuste ja kulude kohta täiendavate andmete ja dokumentide esitamist, mis tõendavad projekti nõuetekohast teostamist ja toetuse saaja kohustuste nõuetekohast täitmist;
8) peatada, vähendada või keelduda toetuse maksetaotluse menetlemisest vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 30 lõigetes 1 ja 3 sätestatule.
(2) Rakendusüksus on lisaks struktuuritoetuse seaduse § 8 lõikes 2 sätestatule kohustatud:
1) sisestama vajadusel toetuse taotluse, projektide seire- ja muude andmed struktuuritoetuse registrisse;
2) seirama pidevalt meetme tegevuse eelarve vaba jääki ja vajadusel esitama rakendusasutusele ülevaateid selle kohta;
3) teostama toetuse kasutamise aruandluse kontrolli, sealhulgas läbi vaatama toetuse saaja koostatud projekti lõpparuande, vajadusel täiendama ja kooskõlastama toetuse saajaga ning vajadusel sisestama struktuuritoetuse registrisse;
4) koostama meetme seirearuande ja lõpparuande ning edastama need rakendusasutusele;
5) andma toetuse saajale toetuse andmist ja kasutamist puudutavates küsimustes selgitusi;
6) koostama toetuse andmise ja kasutamise kohta ülevaateid ja neid avalikustama;
7) teostama projekti järelkontrolli viie aasta jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppu veendumaks, et projekti elluviimise tulemusena soetatud vara kasutatakse sihtotstarbeliselt;
8) teavitama toetuse saajat struktuuritoetuse seaduse § 24 punktides 14 ja 17 nimetatud vara sihipärase säilitamise ning dokumentide ja tõendite säilitamise tähtaja algusest ja lõpust;
9) tegema muid struktuuritoetuse seaduses ja selle alusel antud õigusaktides ning käesolevas määruses sätestatud toiminguid.
7. peatükk Finantskorrektsioonid
(2) Toetus nõutakse tagasi vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-s 48 ning ühendmääruse §-s 23 sätestatule. Toetuse tagasimaksmist võib ajatada ühendmääruse §-s 24 sätestatud tingimustel. Toetuse tagasimaksmisel rakendatakse viivist vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 49.
Lisa Valikumetoodika


text:
HKMS § 9 lg 4 (31. detsembrini 2011 kehtinud redaktsioon) ja RVastS § 17 lg 3 sätestasid, et taotlus või kaebus kahju hüvitamiseks tuleb esitada kolme aasta jooksul kahjust teadasaamisest või 10 aasta jooksul kahju tekitamisest. Ka Euroopa Kohtu praktikas ei ole kolmeaastast tähtaega kahju hüvitamiseks nõude esitamiseks peetud ebamõistlikuks. Aastatel 2004-2005 määras raudtee infrastruktuuri kasutustasu infrastruktuuri omanik mitte sõltumatu regulaator. Kaebaja oli sellest rikkumisest teadlik juba 2004. a, kuna leidis kirjas ministeeriumile, et kasutustasu on liiga kõrge ning selline olukord on tekkinud seoses puuduliku õigusloomega. Vastavalt kaebaja ja infrastruktuuri omaniku vahelisele lepingule kohustus kaebaja tasuma lepingust tulenevad tasud arve alusel. Seega tekkis kaebajal tasu maksmise kohustus arve saamisel, mitte kohustusest vabanemiseks algatatud tsiviilasjas kohtulahendi jõustumisel. Vaidlusalust kahjunõuet arvestades pidi kaebaja juba infrastruktuuri omanikult esimese kasutustasu arve saamisel mõistma, et talle on Eesti Vabariigi poolt direktiivi ülevõtmata jätmise tõttu tekkinud kahju. Koos kahju hüvitamise nõudega hakkab kaebetähtaeg kulgema ka edaspidi tekkida võiva ettenähtava kahju osas. Selline seisukoht on kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga. 2011. aastal oli hüvitamise nõude esita¬mise tähtaeg möödunud.
3-3-1-31-06 Riigikohus 20.04.2006
Kohaliku omavalitsuse vara kasutusse andmiseks vastu võetud korraldus reguleerib avalik-õiguslikku küsimust ning koosneb kahest osast: haldusorgani tsiviilõiguslikust tahteavaldusest ning avalik-õigusliku iseloomuga korraldusest. Kuna selline korraldus reguleerib ka avalik-õiguslikke suhteid, vastab see HKMS § 4 lõikes 1 nimetatud tunnustele. Iga otsustus, mis vastab HKMS § 4 lg 1 tunnustele on haldusakt (vt Riigikohtu 20.12. 2001. a määrust nr 3-3-1-8-01). Haldusakt peab vastama kõigile HMS-is esitatud nõuetele, muuhulgas peab sellises aktis olema vaidlustamisviide.
Haldusakt kohaliku omavalitsuse vara kasutusse andmiseks koosneb haldusorgani tsiviilõiguslikust tahteavaldusest ning avalik-õigusliku iseloomuga korraldusest. Sellise haldusakti vaidlustamisel tuleb kohtul kaebuse menetlusse võtmisel tuvastada, millist haldusakti osa on vaidlustatud. Kohtute pädevuse piiritlemisel on otsustavaks vaidlusaluse õigussuhte iseloom (vt Riigikohtu 23.12.2003. a määrust nr 3-3-4-1-03 ja 28.09.2004. a otsust nr 3-3-1-42-04). Kui vaidlustatakse seda, kuidas aktiga on lahendatud avalik-õiguslikku valdkonda kuuluvat küsimust, on tegemist avalik-õigusliku vaidlusega, mille lahendamine kuulub halduskohtu pädevusse (vt Riigikohtu 20.12.2001. a määrust nr 3-3-1-8-01). Kui vaidlustatakse haldusaktis väljendatud tsiviilõiguslikku tahteavaldust, tuleb kaebus HKMS § 11 lg 4 alusel tagastada, sest sellise tahteavalduse kehtivuse hindamine on üldkohtu pädevuses.
Isikule ei pruugi olla alati selgelt mõistetav, kas haldusorgani tsiviilõiguslikku tahteavaldust sisaldava haldusakti vaidlustamiseks tuleb pöörduda üld- või halduskohtusse. Lisaks on tsiviilõiguslikku tahteavaldust sisaldavates haldusaktides halduskohtule osundav vaidlustamisviide, mida võib pidada eksitavaks isiku suhtes, kes soovib vaidlustada haldusaktis sisalduvat tsiviilõiguslikku tahteavaldust. Seetõttu võib sellise haldusakti peale ekslik halduskohtusse pöördumine anda aluse taotleda menetlustähtaegade ennistamist üldkohtus.
3-3-1-38-01 Riigikohus 19.06.2001
Seadusandja on HKMS §-s 9 lg. 1 sätestatud tähtaja kulgemise alguse seadnud sõltuvusse haldusaktist teadasaamisest, mitte aga selle õigusvastasusest teadasaamisest. Selles, kas haldusakt rikub isiku õigusi ja huve või mitte, peab puudutatud isik selgusele jõudma seaduses sätestatud tähtaja jooksul, kasutades selleks vajadusel professionaalset erialast abi, ning otsustama ka akti vaidlustamise küsimuse. Kui haldusakti adressaat seaduses ettenähtud tähtaja jooksul oma õiguste rikkumises selgusele ei jõua ning akti ei vaidlusta, on haldusakti hilisem vaidlustamine võimalik ainult siis, kui kohus kaebaja taotlusel ennistab mõjuvate põhjuste olemasolul kaebuse esitamise tähtaja.
Seadusandja on HKMS §-s 9 lg. 1 sätestatud tähtaja kulgemise alguse seadnud sõltuvusse haldusaktist teadasaamisest, mitte aga selle õigusvastasusest teadasaamisest. Selles, kas haldusakt rikub isiku õigusi ja huve või mitte, peab puudutatud isik selgusele jõudma seaduses sätestatud tähtaja jooksul, kasutades selleks vajadusel professionaalset erialast abi, ning otsustama ka akti vaidlustamise küsimuse. Kui haldusakti adressaat seaduses ettenähtud tähtaja jooksul oma õiguste rikkumises selgusele ei jõua ning akti ei vaidlusta, on haldusakti hilisem vaidlustamine võimalik ainult siis, kui kohus kaebaja taotlusel ennistab mõjuvate põhjuste olemasolul kaebuse esitamise tähtaja. Määratlemata mõiste "tähtaja ennistamise mõjuvad põhjused" sisusta-misel peab kohus kaalutlusõigust kasutades hindama kaebaja poolt kaebuse esitamise tähtaja ennistamiseks toodud põhjendusi. Kohtupraktika kohaselt on mõjuvaks põhjuseks kaebuse esitamise tähtaja ennistamisel peetud üksnes objektiivseid asjaolusid, mis takistasid kaebuse õigeaegset esitamist. Haldusakti adressaadi subjektiivne arusaam haldusakti sisust ja suutmatus hinnata akti oma õigusi rikkuvaks ning välja selgitada selle vaidlustamise vajadus ei saa olla kaebuse esitamise tähtaja ennistamise mõjuvaks põhjuseks.

matches:
§ 9
§ 17
Riigikohus
§ 4
§ 4
§ 11
Riigikohus
kohus
kohus
kohus


§ 231 Lennunduse raadioside lubaja lennunduse raadioside reeglid
§ 601 Riiklik järelevalve lennuohutust, lennundusjulgestust,õhuruumi kasutamist ning lennuliikluse korraldamist ja teenindamist reguleerivate õigusaktide täitmise üle
§ 6011 Aeronavigatsiooniteenuse osutaja sertifikaadi käitamistingimuste rikkumineAeronavigatsiooniteenuse osutaja sertifikaadi käitamistingimuste rikkumise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
12.02.2003 RT I 2003, 23, 143 15.03.2003, osaliselt 1.06.2004
05.05.2005 RT I 2005, 29, 216 27.05.2005, osaliselt 15.07.2005, 1.08.2005, 1.01.2006 ja 1.03.2006
(1) Eesti õhuruumi ja Tallinna lennuinfopiirkonna kasutamise ja lennuliikluse teenindamise korra ning lennupiirangud kehtestab Vabariigi Valitsus .
(4) Tallinna lennuinfopiirkonnas võib lennata õhusõidukiga, millel on Eesti riikkondsus, Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni liikmesmaa riikkondsus või Eestiga sellekohase lepingu sõlminud välisriigi riikkondsus .
(52) Ametliku visiidiga või muu diplomaatilise missiooniga seotud välisriigi õhusõidukile lennuloa andmise korra kehtestab välisminister .
(7) Loa tsiviilõhusõidukile lennuks ülehelikiirusel Eesti õhuruumis või Tallinna lennuinfopiirkonnas võib anda majandus- ja kommunikatsiooniminister, kui lend ei ohusta keskkonda ja teiste õhusõidukite lende. Piirangud riiklikule õhusõidukile lennuks ülehelikiirusel kehtestab Vabariigi Valitsus .
(6) [Kehtetu – RT I 2008, 52, 290 - jõust. 22.12.2008]
(7) [Kehtetu – RT I 2005, 29, 216 - jõust. 27.05.2005]
(2) Eestis kohaldatakse 1990. aasta Ühtsete lennundusnõuete väljatöötamise, vastuvõtmise ja rakendamise kokkuleppe alusel välja antud «Ühtseid lennundusnõudeid» (Joint Aviation Requirements – JAR). «Ühtsete lennundusnõuete» tõlked avaldatakse ametlikus teatajas «Lennuameti Teataja» .
(3) Eestis rakendatakse Euroopa Ühinenud Lennuametite (Joint Aviation Authorities –JAA) menetlustoiminguid (Joint Implementation Procedures – JIP).
(4) [Kehtetu – RT I 2008, 52, 290 - jõust. 22.12.2008]
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud sertifikaatide väljaandmise, muutmise, kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
§ 11–14. [Kehtetud – RT I 2008, 52, 290 - jõust. 22.12.2008]
(2) Mootoriga õhusõiduki keskkonnakõlblikkusnõuded kehtestab Vabariigi Valitsus .
(3) Õhusõidukite registri pidamise põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus .
(2) Õhusõiduki märgistamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
(3) Kaitselennunduse õhusõidukite registri asutab ning selle pidamise põhimääruse kehtestab kaitseminister .
§ 231. Lennunduse raadioside lubaja lennunduse raadioside reeglid
(3) Lennunduse raadioside loa väljaandmise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(3) Õhusõiduki meeskonnaliikme sertifikaadi väljaandmise korra ja sertifikaadi vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(9) Nõuded lennunduse erialakeele oskustaseme testidele ning testimise korra, sealhulgas Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni liikmesriigi lennundusvõimu järelevalve all sooritatud erialakeele oskustaseme testi tunnustamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(7) Lennunduse erialakeele oskustaseme testija sertifikaadi väljaandmise, muutmise, kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise korra ning sertifikaadi vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(5) Lennunduse erialakeele oskustaseme eksamineerija volitamise korra ning volituse vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(1) [Kehtetu – RT I 2001, 87, 525 - jõust. 01.01.2002]
§ 244. [Kehtetu – RT I 2008, 27, 179 - jõust. 01.07.2008]
(3) Lennuamet võib peatada lennundusloaga antud õiguste kehtivuse kuni 12 kuuks, kui isik on toime pannud käesoleva seaduse §-s 606, 6011, 6012, 6014, 6016, 60 20, 6021, 6023, 6027, 6028 või 6029 sätestatud väärteo.
§ 33. [Kehtetu – RT I 2008, 52, 290 - jõust. 22.12.2008]
(2) [Kehtetu – RT I 2003, 23, 143 - jõust. 15.03.2003]
(4) [Kehtetu – RT I 2007, 10, 47 - jõust. 07.02.2007]
(1) [Kehtetu – RT I 2008, 52, 290 - jõust. 22.12.2008]
(7) [Kehtetu – RT I 2008, 52, 290 - jõust. 22.12.2008]
(1) [Kehtetu – RT I 2008, 27, 179 - jõust. 01.07.2008]
(2) Lennuväljal ja kopteriväljakul peab olema käsiraamat. Lennuvälja ja kopteriväljaku käsiraamat on dokument, milles on toodud asjakohane informatsioon lennuvälja või kopteriväljaku rajatiste, seadmete, teenistuste, käitamisprotseduuride, ohutusjuhtimise süsteemi, organisatsiooni ja juhtimise kohta. Nõuded lennuvälja ja kopteriväljaku käsiraamatu sisule ja koostamisele kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(3) [Kehtetu – RT I 2008, 27, 179 - jõust. 01.07.2008]
(2) Lennuväljade ja kopteriväljakute sertifitseerimise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(2) Aeronavigatsiooniteenuse osutaja sertifitseerimise tingimused ja korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(5) Lennujuhtimis- ja raadionavigatsiooniseadmete sertifitseerimise ja sertifikaatide väljaandmise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
§ 38. [Kehtetu – RT I 2004, 30, 208 - jõust. 01.05.2004]
2) lennuettevõtja sertifikaati;
3) [kehtetu – RT I 2005, 29, 216 - jõust. 27.05.2005]
(2) Lennutegevusloa väljaandmise, kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
[Kehtetud – RT I 2005, 29, 216 - jõust. 27.05.2005]
§ 41. [Kehtetu – RT I 2005, 29, 216 - jõust. 27.05.2005]
(9) Lennutöödega tegeleva lennuettevõtja lennutegevuse käsiraamatu sisule ja koostamisele esitatavad nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(10) Lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmise, muutmise, kehtivusaja pikendamise, peatamise ja kehtetuks tunnistamise korra, sealhulgas sertifikaadi taotlusele ja käitamistingimuste sisule esitatavad nõuded ning sertifikaatide vormid, kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
§ 421. [Kehtetu – RT I 2008, 27, 179 - jõust. 01.07.2008]
(4) Lennutöödel käitatava õhusõiduki varustusele esitatavad nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(4) Mittetulundusliku lennutegevuse registreerimise, registreerimistunnistuse väljaandmise, muutmise, kehtivusaja pikendamise, kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise korra, registreerimistunnistuse vormi ning registreerimistaotlusele ja lennutegevuse käsiraamatu sisule esitatavad nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
§ 43. [Kehtetu – RT I 2008, 27, 179 - jõust. 01.07.2008]
§ 45. [Kehtetu – RT I 2008, 52, 290 - jõust. 22.12.2008]
(3) Lennuvälja või kopteriväljaku läbipääsuluba taotleva isiku isikuandmete ankeedi ja kirjaliku nõusoleku vormi isikuandmete töötlemiseks kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(2) Tuntud saatja tunnustamise ja esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja staatuse määramise korra ning tuntud saatja ja esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja deklaratsiooni vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(3) Lennuohutuse järelevalve infosüsteemi pidamise põhimääruse kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(2) Õhusõiduki sundmaandamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
(2) [Kehtetu – RT I 2008, 52, 290 - jõust. 22.12.2008]
(6) Välisriigi relvastatud pardasaatjast teavitamise korra kehtestab siseminister määrusega .
(3) Välisriigi relvastatud pardasaatja ametirelva ja selle laskemoona hoiuleandmise ja tagastamise korra kehtestab siseminister määrusega .
§ 57. [Kehtetu – RT I 2008, 52, 290 - jõust. 22.12.2008]
(8) Nõuded aeronavigatsiooniteabe kogumisele, töötlemisele ja aeronavigatsioonimõõdistustele ning aeronavigatsiooniteabe edastamise ja avaldamise korra, sealhulgas teabe edastamise liigid ning teabe edastamise ja kehtivuse tähtajad kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(7) Lennumeteoroloogiateenuse osutamise ja tagamise korra, sealhulgas lennumeteoroloogiateabe liigid ja mahud, lennumeteoroloogia ametkonna ja lennumeteoroloogiateenuse osutajate ülesanded ning lennuvälja või kopteriväljaku käitaja välja antud meteoroloogiajuhendi sisu nõuded ning meteoroloogiaseadmete ja nende paigaldamise nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
§-d 581–583
§ 60. [Kehtetu – RT I 2008, 52, 290 - jõust. 22.12.2008]
§ 601. Riiklik järelevalve lennuohutust, lennundusjulgestust,õhuruumi kasutamist ning lennuliikluse korraldamist ja teenindamist reguleerivate õigusaktide täitmise üle
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 2 1 nimetatud sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
(1) Lennuvälja, kopteriväljaku või aeronavigatsiooniteenuse osutaja tähistusmärkide, seadmete või rajatiste rikkumise või nende paigutamise nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
(1) Lennuohutust mõjutavast juhtumist teatamata jätmise eest teatamiskohustusliku isiku poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
Õhusõiduki kapteni korralduse täitmata jätmise või ohutusnõuete rikkumise eest õhusõidukis reisija poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 50 trahviühikut.
(1) Lennunduse julgestusnõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
Õhusõiduki, mille käitamine on keelatud tehnilise rikke tõttu, juhtimise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(1) Õhusõidukit, mille käitamine on keelatud tehnilise rikke tõttu, juhtima lubamise eest sõiduki omaniku, valdaja, tehnoseisundi või käitamise eest vastutava isiku poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
2) inimesele ettevaatamatusest tervisekahjustus, – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut või arestiga.
(1) Õhusõiduki juhtimise eest juhtimisõiguseta isiku poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
(2) Sama teo eest isiku poolt, kellelt õhusõiduki juhtimise õigus ära on võetud, – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
Õhusõiduki juhtimise õiguseta isikule õhusõiduki juhtimise üleandmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
(1) Õhusõiduki omaniku, valdaja, tehnoseisundi või käitamise eest vastutava isiku poolt kehtivatele lennukõlblikkuse nõuetele mittevastava õhusõiduki või vastava loata ümberehitatud või kehtestatud korras registreerimata või lennukõlblikkuse sertifikaadita õhusõiduki käitamise lubamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(1) Õhusõiduki omaniku, valdaja, tehnoseisundi või käitamise eest vastutava isiku poolt joobeseisundis õhusõiduki juhi õhusõidukit juhtima lubamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(1) Õhusõiduki omaniku, valdaja, tehnoseisundi või käitamise eest vastutava isiku poolt õhusõiduki juhtimise õiguseta isiku õhusõidukit juhtima lubamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
Õhusõiduki juhtimise või lennuliikluse teenindamise eest joobeseisundis isiku poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut või arestiga.
Õhusõiduki juhi või lennujuhi, samuti õhusõiduki juhtimise õigust mitteomava isiku kõrvalehoidumise eest joobeseisundit tuvastavast läbivaatusest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut või arestiga.
Lennuliiklusteenuse osutamise eest lennujuhi või lennuvälja lennuinformaatori luba või nõutavat pädevust mitteomava isiku poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
(1) Ohtlike ainete või esemete veosenõuete rikkumise eest õhuveos – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
Õhusõiduki, mille heitmete saasteainesisaldus või tekitatav müra ületab lubatud piiri, juhtimise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(1) Keskkonnaohtlikku õhusõidukit juhtima lubamise eest selle omaniku, valdaja, tehnoseisundi või käitamise eest vastutava isiku poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(1) Lennuliikluse teeninduse üleandmise eest lennujuhi või lennuvälja lennuinformaatori luba või nõutavat pädevust mitteomavale isikule või sellise isiku operatsioonilisele tööle lubamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(1) Lennukõlblikkuse nõuetele mittevastava õhusõiduki või vastava loata ümberehitatud või kehtestatud korras registreerimata või lennukõlblikkuse sertifikaadita õhusõiduki käitamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 6030. [Kehtetu – RT I 2008, 27, 179 - jõust. 01.07.2008]
§ 6033. [Kehtetu – RT I 2008, 52, 290 - jõust. 22.12.2008]
§ 6036. [Kehtetu – RT I 2009, 4, 25 - jõust. 26.01.2009]
§ 6038. [Kehtetu – RT I 2009, 64, 420 - jõust. 07.01.2010]
§ 611. [Kehtetu – RT I 2005, 29, 216 - jõust. 27.05.2005]
§ 62–63. [Käesolevast tekstist välja jäetud]