Väätsa Põhikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Väätsa Põhikooli põhimäärus
Väätsa Põhikooli põhimäärus - sisukord
§ 11 Elukohajärgne kool
§ 28 Õpilasesindus
§ 29 Esimese õpilasesinduse valimised
§ 30 Õpilasesinduse põhimäärus
§ 31 Kooli töötajad
§ 32 Koolitöötajate koosseisu kinnitamine
§ 33 Pedagoogid
§ 34 Pedagoogide õigused, kohustused ja vastutus
§ 35 Teiste koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus
§ 36 Struktuur
§ 38 Direktori ülesanded
§ 39 Õppealajuhataja
§ 40 Juhtkond
§ 41 Õppenõukogu
§ 42 Hoolekogu
§ 43 Kooli vara
§ 44 Kooli eelarve ja finantstegevuse korraldamine
§ 45 Aruandlus
§ 47 Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
§ 48 Kooli pidamise üleandmine
§ 49 Kooli põhimääruse kinnitamine ja muutmine
§ 51 Määruse avalikustamine
RT IV, 06.12.2013, 80
Vastu võetud 16.06.2011 nr 5
Määrus on antud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõike 2 ning Väätsa Vallavolikogu 27.mai 2010 määruse nr 9 Väätsa valla põhimäärus § 79 lõike 2 alusel.
Kooli nimi on Väätsa Põhikool (edaspidi kool).
Kool asub Järvamaal Väätsa vallas Väätsa alevikus, Kooli tn. 1, sihtnumber 72801.
(2) Koolis toimub õpe kõigil kolmel põhikooli kooliastmel.
(3) Õppekava täitmiseks koolis on nominaalne õppeaeg üheksa aastat.
(4) Kool on munitsipaalkool, mille kõrgemalseisev asutus on Väätsa valla ametiasutus Väätsa Vallavalitsus (edaspidi ametiasutus).
(5) Kool on MTÜ Järvamaa Mõisakoolide Ühing liikmeskool ning järgib kooli ülesannete täitmisel ka MTÜ põhikirjalisi eesmärke ja kohustusi.
Koolil on Väätsa valla eelarves iseseisev eelarve.
(1) Koolil on sõõrikujuline 32 mm läbimõõduga pitsat. Pitsati sõõri ülemisel äärel on kiri VÄÄTSA PÕHIKOOL ja sõõri alumisel äärel kiri JÄRVAMAA. Pitsati keskel võib kasutada asutuse sümboolikat.
(2) Kool pitsati kasutamise kord sätestatakse asutuse asjaajamist reguleerivate dokumentidega. Kooli dokumendiplankidel kasutatakse Väätsa Põhikooli logo.
(3) Koolil on oma lipp ja logo, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab kooli direktor.
(2) Kooli asjaajamine toimub Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud korras.
Kooli tegevusega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid arvestades põhikooli ja gümnaasiumiseaduse erisusi.
(3) Arengukava kinnitab Väätsa Vallavolikogu.
§ 11. Elukohajärgne kool
(1) Kool võtab vastu kõik isikud, kelle jaoks kool on vastavalt Väätsa Vallavalitsuse kehtestatud korrale elukohajärgne kool.
(2) Kooli õppekava koostatakse lähtudes riiklikust õppekavast ja kooli arengukavast, pidades silmas piirkonna vajadusi, kooli töötajate, vanemate ja õpilaste soove ning kasutatavaid ressursse.
Hariduslike erivajadustega õpilastele õppe paremaks korraldamiseks võib kool moodustada rühmi ja klasse, et luua vajalikud tugiteenused õpilastele, kellele neid ei ole võimalik tagada tavaklassis.
(4) Klassi täitumuse ülemine piirnorm on 24 õpilast.
4) valla sotsiaalkomisjoni või valla sotsiaaltöötaja kaasamine õpilase käitumise arutamisele;
5) suunamine maakonna alaealiste asjade komisjoni;
6) õpilasele tugiisiku määramine;
7) kirjalik noomitus;
8) esemete, mida õpilane kasutab viisil, mis ei ole kooskõlas kooli kodukorraga, kooli hoiulevõtmine;
9) õppetunnist eemaldamine koos kohustusega viibida määratud kohas ja saavutada tunni lõpuks nõutavad õpitulemused;
10) konfliktolukorras osalenud poolte lepitamine eesmärgiga saavutada kokkulepe edasiseks tegevuseks;
11) kooli jaoks kasuliku tegevuse elluviimine, mida võib kohaldada vaid õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema nõusolekul;
12) pärast õppetundide lõppemist koolis viibimise kohustus koos määratud tegevusega kuni 1,5 tunni ulatuses ühe õppepäeva jooksul;
13) ajutine keeld võtta osa õppekavavälisest tegevusest koolis, näiteks üritustest ja väljasõitudest;
14) ajutine õppes osalemise keeld koos kohustusega saavutada selle perioodi lõpul nõutavad õpitulemused.
Direktor võib moodustada vastavalt vajadusele ettevalmistusrühmi koolieelikutele.
(1) Kooli direktor võib Väätsa Vallavalitsuse nõusolekul moodustada koolis pikapäevarühma, mis pakub õpilasele järelevalvet, pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel.
(2) Huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja #CP1252#– meetodeid, sh ringid ja stuudiod.
(4) Ringipäeviku täitmist ning ringitundide toimumist ja täitmist kontrollib juhtkond.
9) kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe‑, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras;
10) pöörduda koos lapsevanemaga kooli hoolekogu poole õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral;
11) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja kooli pidaja kehtestatud korras ja ulatuses;
17) saada õppeveerandi algul teavitatud õppeveerandi läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;
4) täitma õpetaja antud seaduslikke korraldusi ja ülesandeid;
6) kinni pidama väärika käitumise tavadest ja kaasinimestega lugupidavalt käituma;
7) hoidma kooli kasutuses olevat vara.
8) olla teavitatud õpilase hinnetest ja puudumistest;
§ 28. Õpilasesindus
§ 29. Esimese õpilasesinduse valimised
(1) Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor septembrikuu jooksul.
(3) Klasside esindajad valitakse iga aasta septembrikuu klassijuhataja tundides.
(4) Hiljemalt nelja nädala jooksul valimiste väljakuulutamise päevast kutsub director või direktori määratud koolitöötaja kokku esimese õpilasesinduse koosoleku.
(5) Esimesel koosolekul valitakse õpilasesinduse presidendi kandidaadidõpilasesinduse siseselt. President valitakse 5.-9. klassi õpilaste poolt avaliku valimiskampaania käigus.
(6) Asepresidendiks saab automaatselt kandidaat, keda ei valitud presidendiks. Juhul, kui presidendikandidaate on 3 või enam, valitakse asepresident õpilasesinduse koosolekul lihthäälteenamusega.
§ 30. Õpilasesinduse põhimäärus
§ 31. Kooli töötajad
(1) Koolis on pedagoogid ja teised töötajad.
(2) Pedagoogid on direktor, õppealajuhataja, õpetaja ning teised õppe- ja kasvatuse alal töötavad isikud.
§ 32. Koolitöötajate koosseisu kinnitamine
(1) Koolitöötajate koosseisu igaks õppeaastaks kinnitab Väätsa Vallavolikogu direktori ettepanekul.
(2) Direktor teeb Väätsa Vallavalitsusele iga kalendriaasta 01. oktoobriks kirjaliku ettepaneku õppeasutuse järgmise õppeaasta koosseisu kinnitamise kohta.
(3) Direktor lähtub koolitöötajate koosseisu kinnitamise ettepaneku tegemisel haridus- ja teadusministri kehtestatud koolitöötajate miinimumkoosseisust ning kooli efektiivse toimimise tagamise põhimõttest.
§ 33. Pedagoogid
(1) Pedagoogiline töötaja peab vastama haridus- ja teadusministri kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele.
(2) Pedagoogiliste töötajate kutseoskuste ja kutsemeisterlikkuse ning nende kvalifikatsioonitaseme hindamiseks korraldatakse vastavalt haridus- ja teadusministri kehtestatud korrale atesteerimine.
(3) Pedagoogiliste töötajate, välja arvatud direktori, ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi.
(4) Kui pedagoogilise töötaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat töötajat, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu tähtajaga kuni üks aasta isikuga, kellel on vähemalt keskharidus. Sellisel juhul korraldab direktor aasta jooksul uue avaliku konkursi.
§ 34. Pedagoogide õigused, kohustused ja vastutus
(1) Pedagoogide ülesanne on õpilaste õpetamine ja kasvatamine, mis põhineb vastastikusel lugupidamisel, teineteisemõistmisel ning koostöös õpilaste vanematega.
(2) Ülesande täitmiseks pedagoog:
3) teeb koostööd teiste pedagoogidega õppe lõimimiseks;
5) hindab õpilasi objektiivselt ning on hinnangute andmisel erapooletu;
6) arvestab õpilaste isikupära ning kohtleb õpilasi taktitundeliselt;
8) valmistub ette kõigiks õppetegevusteks ja ainetundideks;
12) teatab õpilastele õppeveerandi alguses kontrolltööde läbiviimise graafiku, nõutavad õpitulemused ning hindamise põhimõtted;
18) hoiab oma käitumise ja tegevusega kooli ja pedagoogilise kollektiivi mainet.
(3) Pedagoogide õigused ja vastutus on sätestatud kooli töökorralduse reeglites ja töötaja töölepingus.
§ 35. Teiste koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus
2) täidavad täpselt ja õigeaegselt töölepingust tulenevaid ülesandeid:
§ 36. Struktuur
(1) Ülesannete täitmiseks ei ole koolis moodustatud struktuuriüksusi.
(2) Direktori otsealluvuses on õppealajuhataja ja huvijuht.
(3) Direktor koordineerib koristajate, koka, köögitöölise, remondimehe ja raamatukoguhoidja igapäevatööd.
(4) Õppealajuhataja koordineerib õpetajate ja pikapäevarühma õpetajate igapäevatööd.
(5) Huvijuht koordineerib huviringide tegevust ja ringijuhtide igapäevatööd.
(2) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldab avaliku konkursi Väätsa Vallavalitsus vastavalt kehtestatud korrale. Direktoriga sõlmib töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
(3) Direktorit asendab puhkusel või töölähetuses olemise ajal ning haigestumise korral direktori määratud ulatuses õppealajuhataja või juhtkonna liige, kellele see on ametijuhendiga või direktori käskkirjaga ülesandeks pandud.
(4) Direktori töölepingu lõpetamise korral määrab vallavalitsus isiku, kes täidab direktori ülesandeid kuni 30 päeva pärast direktori töölepingu lõppemist.
§ 38. Direktori ülesanded
1) esindab Väätsa valda tsiviilõiguslikes suhetes tehingute tegemisel, mis on vajalikud asutuse seadusega sätestatud ülesannete täitmiseks seaduses sätestatud ulatuses ja kehtivate õigusaktide alusel;
2) esindab Väätsa valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut tööandjana ning sõlmib koolitöötajatega töölepingud;
3) teeb Väätsa Vallavalitsusele ettepaneku koolitöötajate koosseisu kinnitamiseks;
7) korraldab kooli asjaajamist ning kehtestab asjaajamist reguleerivad korrad;
16) moodustab Väätsa Vallavalitsuse nõusolekul pikapäevarühmi ning kehtestab nende töökorralduse ja päevakava;
23) kutsub vanemate koostöö koordineerimiseks vähemalt üks kord aastas kokku kooli õpilaste vanemate koosoleku ning vähemalt ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudmisel selle klassi õpilaste vanemate koosoleku;
30) koordineerib arengukava ja üldtööplaani koostamist.
§ 39. Õppealajuhataja
(1) Koolis on õppealajuhataja ametikoht.
(2) Õppealajuhataja määrab ametisse kooli direktor. Õppealajuhataja allub direktorile.
(3) Õppealajuhataja:
2) koostab ja kooskõlastab tunniplaanid ning õpperuumide jaotuse;
5) algatab õppetegevuse uuendusi;
6) tegeleb süsteemselt õpetajate töö hindamisega;
7) koostab kooli üldtööplaani õppetööd puudutava osa;
8) tagab kooli arengukava õppetööd puudutava osa täitmise;
9) planeerib õppetööks vajalikke ressursse;
10) korraldab kooli metoodilist tööd;
11) planeerib õpetajate täienduskoolitust;
12) tegeleb sisekontrolliga õppe-ja kasvatustegevuse üle;
13) koordineerib olümpiaadidel, konkurssidel ja võistlustel osalemist;
14) valmistab ette õppe- ja kasvatustööd puudutavaid õppenõukogu otsuseid;
15) analüüsib eksami- ja tasemetööde tulemusi ning teeb kokkuvõtteid kooli õpilaste õpitulemustest;
16) juhendab õpetajaid tööülesannete täitmisel, korraldab puudutavate õpetajate asendamist;
17) tagab kooli igapäevase õppetöö toimimise.
§ 40. Juhtkond
(1) Kooli juhtkonna moodustavad direktor, õppealajuhataja ja huvijuht.
§ 41. Õppenõukogu
(4) Koolil on lähtudes kooli õppekorraldusest ja spetsiifikast õigus laiendada haridus- ja teadusministri määrusega õppenõukogu pädevusse antud ülesannete ringi. Õppenõukogu koosseisu konkreetsel õppeaastal, täpsema õppenõukogu pädevuse ja töö korra kehtestab direktor.
§ 42. Hoolekogu
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kuhu kuuluvad kooli pidaja ehk Väätsa valla ning õppenõukogu, vanemate, vilistlaste, õpilasesinduse ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad.
(2) Hoolekogu moodustamise ja töökorra kehtestab Väätsa Vallavolikogu.
(3) Hoolekogu põhiülesanneteks on kooli õpilaste, pedagoogide, kooli pidaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
2) võib direktori ettepaneku saabumisel anda Väätsa Vallavalitsusele nõusoleku kehtestada põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses nimetatud klassi täituvuse piirnormist suurem klassi täituvuse piirnorm;
3) annab arvamuse arenguvestluse läbiviimise tingimuste ja korra kohta;
4) annab arvamuse kooli põhimääruse, õppekava, kodukorra ja nende muudatuste kohta;
5) annab arvamuse sisehindamise aruande kohta;
6) võib kohustada kooli koostöös Väätsa Vallavalitsusega korraldama pikapäevarühma moodustamist;
7) kehtestab direktori ettepanekul pedagoogide ametikohtade täitmiseks avaliku konkursi korra;
8) annab arvamuse kooli eelarve kavale.
§ 43. Kooli vara
(1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad talle Väätsa valla vallavara valitsemise korra alusel või teiste isikute ja asutuste poolt koolile sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Kooli kasutuses olev vara on Väätsa valla omand.
(3) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub Väätsa Vallavolikogu kehtestatud vallavara valitsemise korra järgi.
§ 44. Kooli eelarve ja finantstegevuse korraldamine
(1) Kooli eelarve tulu moodustavad eraldised riigieelarvest, Väätsa valla eelarvest ja teiste omavalitsuste eelarvetest, laekumised sihtasutustelt, eraldised ja annetused äriühingutelt, organisatsioonidelt ning füüsilistelt isikutelt ning kooli õppekava välistest tegevustest saadud tulust.
(3) Tasuliste teenuste loetelu ja hinnakirja kehtestab direktori ettepanekul Väätsa Vallavalitsus.
(4) Kooli finantstegevust juhib direktor koostöös kooli hoolekoguga. Kooli raamatupidamist peetakse tsentraalselt ametiasutuse kaudu.
§ 45. Aruandlus
(1) Kool esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise aruandeid rahandusministri, haridus- ja teadusministri ning Väätsa Vallavolikogu ja Väätsa Vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(2) Kool esitab iga aasta 1. märtsiks Väätsa Vallavalitsusele tegevusaruande eelmise kalendriaasta kohta.
(2) Teenistusliku järelevalvega kooli ja direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle tegeleb Väätsa Vallavalitsus.
§ 47. Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab Väätsa Vallavolikogu, arvestades põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud tingimusi ja tähtaegu.
§ 48. Kooli pidamise üleandmine
(1) Vallal on õigus anda kooli pidamine üle riigile või teisele vallale või linnale. Otsuse kooli pidamise üleandmise kohta teeb Väätsa Vallavolikogu.
§ 49. Kooli põhimääruse kinnitamine ja muutmine
(1) Kooli põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks Väätsa Vallavolikogu.
(2) Kooli asutamisel koostab asutuse põhimääruse eelnõu Väätsa Vallavalitsus. Kehtestatud põhimääruse muutmise eelnõu koostab kooli direktor või Väätsa Vallavalitsus.
(4) Põhimääruse või selle muutmise eelnõu peab enne vallavolikogule esitamist heaks kiitma Väätsa Vallavalitsus.
Väätsa Vallavolikogu 20. novembri 1997 määrus nr 48 „ Väätsa Põhikooli põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.
§ 51. Määruse avalikustamine
Määrus avalikustatakse Internetis Väätsa valla veebilehel www.vaatsa.ee ja kooli veebilehel.
Määrus on jõus 1. juulist 2011.


RT I, 04.05.2018, 8
Vastu võetud 25.04.2018 nr 18
Määrus kehtestatakse välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse § 11 lõike 8 ja § 32 lõike 8 ning väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse § 269 lõike 7 alusel ning kooskõlas välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse §-dega 36 ja 64.
§ 1. Sotsiaalministri 19. novembri 2013. a määruses nr 37 „Varjupaigataotlejate majutuskeskuse sisekorraeeskiri” tehakse järgmised muudatused:
1) määruse pealkirjas asendatakse sõna „Varjupaigataotlejate” sõnadega „Rahvusvahelise kaitse taotlejate”;
2) paragrahvi 1 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesolev sisekorraeeskiri reguleerib majutuskeskuses elavate rahvusvahelise kaitse taotlejate (edaspidi taotleja) ja rahvusvahelise kaitse saanud isikute (edaspidi kaitse saaja) suhteid majutuskeskusega ning kehtestab majutuskeskuses elavate taotlejate ja kaitse saajate käitumisreeglid.”;
3) paragrahvi 2 lõikeid 1, 3, 4 ja 6, § 4 lõiget 1, § 5 lõikeid 1–9 ja 11–13, § 6 sissejuhatavat lauseosa ning § 8 teksti täiendatakse pärast sõna „taotleja” sõnadega „ja kaitse saaja” vastavas käändes;
4) paragrahvi 2 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Ühte tuppa ei majutata eri soost taotlejaid ega kaitse saajaid, kes ei ole ühe perekonna liikmed, välja arvatud juhul, kui taotlejad või kaitse saajad on selleks ise soovi avaldanud.”;
5) paragrahvi 2 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Taotlejal ja kaitse saajal on keelatud siseneda teise taotleja või kaitse saaja tuppa ilma toas elava isiku nõusolekuta.”;
6) paragrahvi 5 lõige 10 sõnastatakse järgmiselt:
„(10) Taotlejal ja kaitse saajal on keelatud teha lahtist tuld ja suitsetada selleks mitte ettenähtud kohas majutuskeskuse ruumides ja territooriumil.”.
§ 2. Sotsiaalministri 6. detsembri 2013. a määruses nr 40 „Varjupaigataotleja ja väljasaadetava tervisekontrolli ja neile osutatavate tervishoiuteenuste riigieelarvest rahastamise ulatus ja kord” tehakse järgmised muudatused:
1) määruse pealkirjas asendatakse sõna „Varjupaigataotleja” sõnadega „Rahvusvahelise kaitse taotleja”;
2) paragrahvis 1, § 2 lõikes 1, § 3 lõigetes 2 ja 3 ning § 5 lõigetes 2 ja 3 asendatakse sõna „varjupaigataotleja” sõnadega „rahvusvahelise kaitse taotleja” vastavas käändes.


11.12.2012 otsus nr 195
1) seadustikus asendatakse läbivalt sõna „arvutis” sõnaga „elektrooniliselt”;
„(2) Äriregistrit pidav maakohtu registriosakond võib teha kande ka teise maakohtu registriosakonna poolt peetaval registrikaardil.”;
3) paragrahvi 27 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Võõrkeelsed dokumendid esitatakse registripidajale vandetõlgi või notari poolt kinnitatud eestikeelse tõlkega või eestikeelse tõlkega, millel notar on kinnitanud tõlkija allkirja.”;
4) paragrahvi 28 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Igaühel on õigus tutvuda registrikaardi ja äritoimikuga ning saada registrikaardist ja äritoimikus olevast dokumendist ärakirju.”;
5) paragrahvi 28 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Registriandmete ja toimikutega on võimalik tutvuda registriosakonnas, notaribüroos või vastava veebilehe kaudu. Äriregistri kinnitatud väljatrükke on võimalik saada registriosakonnast või notaribüroost.”;
6) paragrahvi 28 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Isiku nõudel annab registripidaja või notar tõendi, et kannet ei ole muudetud või et teatud kannet registris ei ole.”;
7) paragrahvi 33 täiendatakse lõikega 121 järgmises sõnastuses:
„(121) Notariaalselt kinnitatud avaldus esitatakse koos kande tegemiseks vajalike dokumentidega registripidajale avalduse kinnitanud notari vahendusel notarite elektroonilise infosüsteemi (edaspidi e-notar) kaudu. Mõjuval põhjusel võib avalduse ja kande tegemiseks vajalikud dokumendid esitada teise notari vahendusel. Notar selgitab isikule, millised dokumendid tuleb avaldusele lisada ja millised nõuded neile kehtivad.”;
8) paragrahvi 33 lõiked 13 ja 14 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(13) Kui avalduste esitamine otse elektrooniliselt peetava äriregistri infosüsteemi ei ole võimalik infosüsteemi püsiva tehnilise rikke tõttu, võib avaldusi ja nendele lisatud dokumente esitada paberil või e-posti teel. Esitatud dokumendid võetakse elektrooniliselt peetava äriregistri infosüsteemi üle esimesel võimalusel pärast rikke kõrvaldamist ja avaldus vaadatakse läbi viie tööpäeva jooksul.
(14) Käesoleva paragrahvi lõikes 13 kirjeldatud dokumentide esitamise tingimused ja korra kehtestab justiitsminister määrusega.”;
9) paragrahvi 35 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kohus, riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus, Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja, notar, kohtutäitur ja audiitor on kohustatud teatama registripidajale neile teatavaks saanud äriregistri andmete ebaõigsusest ja registrile esitamata andmetest.”;
10) paragrahvi 36 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) registrikaart;”;
11) paragrahvi 37 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 37. Registrikaart”;
12) paragrahvi 37 lõiked 2–4 tunnistatakse kehtetuks;
„(3) Registripidajale esitatakse dokumendi originaal või notariaalselt või ametlikult kinnitatud ärakiri. Ametlikult kinnitatud ärakiri võib olla elektrooniline. Sellisel juhul asendab kinnituse andnud isiku nime ja allkirja ning asutuse pitserit isiku digitaalallkiri või asutuse digitaalne tempel.”;
14) paragrahv 41 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 43 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Igal registrikaardi kandel on järjekorranumber.”;
16) paragrahvi 44 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Hilisema kande tõttu tähenduse kaotanud kanne kuvatakse süsteemis allajoonituna ja punasena.”;
17) paragrahvi 45 lõikes 1 asendatakse sõna „veerus” sõnaga „osas”;
18) paragrahvi 45 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
19) paragrahv 451 tunnistatakse kehtetuks;
20) paragrahvi 46 teises lauses asendatakse sõna „veergu” sõnaga „märkesse”;
21) paragrahv 47 tunnistatakse kehtetuks;
22) paragrahvi 50 lõiget 1 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Paberil esitatud avaldus ja sellele lisatud dokumendid skaneeritakse ja salvestatakse elektroonilisse toimikusse, samuti salvestatakse sinna e-posti teel või infosüsteemi kaudu esitatud avaldused ja nendele lisatud dokumendid.”;
23) paragrahvi 50 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Avalduse ja sellele lisatud dokumentide registreerimine ja salvestamine toimub käesoleva seaduse § 33 lõike 14 alusel kehtestatud korras.”;
24) paragrahvi 53 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Kandeavalduse muutmisel või täiendava dokumendi esitamisel hakkab menetlustähtaeg kulgema kandeavalduse muutmisest või dokumendi esitamisest.”;
25) paragrahvi 53 lõike 6 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kandeavaldust ja muid kandedokumente ei võeta kiirmenetlusse, kui need ei vasta käesoleva paragrahvi lõike 5 nõuetele või kui neis esineb sisuline puudus.”;
26) paragrahvi 55 punktis 3 asendatakse sõna „veerule” sõnadega „kaardi osale”;
27) paragrahvi 57 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
28) paragrahvi 62 lõike 1 teist lauset täiendatakse pärast sõna „isiku” sõnadega „välismaine isikukood ja”;
29) seadustiku 8. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
REGISTRIKAART”;
30) paragrahv 64 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 64. Registrikaardi andmed
Registrikaardile kantakse:
1) ettevõtja või ühingu ärinimi ja registrikood;
2) ettevõtja või ühingu elu- või asukoht ja aadress;
3) füüsilisest isikust ettevõtja andmed;
4) andmed füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtte tegevuse peatamise, hooajalise või ajutise tegutsemise kohta;
5) äriühingu täisosanike, likvideerijate ja käesoleva seadustiku § 98 lõikes 3 ja §-s 131 nimetatud esindusõiguslike isikute andmed või ühingu juhatuse liikmete ning likvideerijate andmed;
6) prokuristi andmed;
7) ettevõtja õiguslik vorm või ühingu liik;
8) ühingu põhikirja kinnitamise aeg;
9) kokkulepped osanike esindusõiguste kohta või ühingu juhatuse liikmete ja likvideerijate volitused ühingu esindamisel;
10) ettevõtja usaldusosanike andmed ning nende sissemaksete suurused;
11) ühingu osa- või aktsiakapitali rahaline suurus;
12) märge osaühingu sissemakseta asutamise kohta;
13) märge ühingu osade või aktsiate registreerimise kohta Eesti väärtpaberite keskregistris;
14) majandusaasta algus ja lõpp;
15) pankrotiandmed vastavalt käesoleva seadustiku §-le 58;
16) märge ühingu ühinemise, jagunemise ja ümberkujundamise ning lõpetamise ja kustutamise kohta;
17) viide kannetele, mille registripidaja on teinud seadusest tulenevalt ettevõtja avalduseta;
18) likvideeritud ühingu dokumentide hoidja andmed;
19) kande kuupäev;
20) viited hilisematele kannetele ja muud märkused.”;
31) paragrahv 65 tunnistatakse kehtetuks;
32) paragrahvis 66 asendatakse sõnad „registrikaardi veergu” sõnadega „registrikaardil samasse kohta”;
33) paragrahvi 67 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Äriregistrit peetakse elektrooniliselt.”;
34) paragrahvi 68 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 68. Elektroonilise kande kehtivus”;
35) paragrahvi 69 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Justiitsminister võib oma määrusega kohustada notareid tagama e-notari infosüsteemi vahendusel ühenduse elektroonilise äriregistriga.”;
36) paragrahv 70 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 70. Elektroonilise registri andmete väljastamise eest tasumise kord
(1) Elektroonilise äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri andmete väljastamine on tasuline.
(2) Justiitsminister kehtestab määrusega tasumäärad kuni kaks eurot ühe päringu või päringuobjekti kohta.
(3) Elektroonilise äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri andmete väljastamise tasu maksmisest on vabastatud isik enda kohta veebipäringu tegemisel, kehtivate kandeandmete kohta veebipäringu tegemisel ning käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel justiitsministri poolt määratud isikud avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks.
(4) Justiitsminister kehtestab määrusega avalik-õiguslike juriidiliste isikute ja teiste isikute loetelu, kellele väljastatakse tasuta andmeid seaduses sätestatud avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks.”;
37) paragrahvi 71 lõikes 21 asendatakse tekstiosa „320 eurot” tekstiosaga „200 eurot”;
38) paragrahvi 400 lõike 1 esimesest lausest jäetakse välja sõnad „oma ühingu asukoha”;
39) paragrahvi 402 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Ühinemisega seotud avaldused liidetakse ühte menetlusse, mida menetleb üks registripidaja. Vajaduse korral teeb teise asukoha registripidaja avaldusi menetlevale registripidajale vajalikud dokumendid kättesaadavaks.
(3) Kui ühendatava ühingu aktsiad või osad on registreeritud Eesti väärtpaberite keskregistris, teavitab äriregistri pidaja ühinemisest viivitamata Eesti väärtpaberite keskregistri pidajat.”;
40) paragrahvi 405 lõikest 5 jäetakse välja sõnad „ühingu asukoha”;
41) paragrahvi 443 lõike 1 esimesest lausest jäetakse välja sõnad „oma ühingu asukohas”;
42) paragrahvi 445 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Jagunemisega seotud avaldused liidetakse ühte menetlusse, mida menetleb üks registripidaja. Vajaduse korral teeb teise asukoha registripidaja avaldusi menetlevale registripidajale vajalikud dokumendid kättesaadavaks.
(3) Kui jaguneva ühingu aktsiad või osad on registreeritud Eesti väärtpaberite keskregistris, teavitab äriregistri pidaja jagunemisest viivitamata Eesti väärtpaberite keskregistri pidajat.”;
43) paragrahvi 449 lõiked 5 ja 6 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Jaguneva ühingu juhatus või ühingut esindama õigustatud osanikud esitavad avalduse uute ühingute ning jagunemise kandmiseks äriregistrisse.
(6) Registripidaja kannab kõigepealt iga uue ühingu äriregistrisse. Seejärel kannab registripidaja jagunemise äriregistrisse ja teeb iga uue ühingu juurde märke, millal jagunemine äriregistrisse kanti.”;
44) paragrahvi 485 lõiget 4 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Ümberkujundamisega seotud avaldused liidetakse ühte menetlusse, mida menetleb üks registripidaja.”;
45) seadustikku täiendatakse §-ga 5115 järgmises sõnastuses:
„§ 5115. Üleminek elektroonilisele äriregistri pidamisele
Kuni elektroonilisele äriregistrile üleminekuni peetakse äriregistrit 2012. aasta 31. oktoobrini kehtinud regulatsiooni kohaselt.”;
46) seadustikku täiendatakse §-ga 5232 järgmises sõnastuses:
„§ 5232. Registrikartoteegi A- ja B-osa ühendamine
Registrikartoteegi A- ja B-osa ühendatakse ning uued registrikaardid moodustatakse automatiseeritult.”;
47) paragrahvi 525 lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) teeb tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 221 3. lõikes nimetatud määrusi;”;
48) seadustikku täiendatakse §-ga 5255 järgmises sõnastuses:
„§ 5255. Äriregistri andmetega tutvumine maakohtu kantseleis
Alates 2017. aasta 1. jaanuarist on äriregistri andmetega võimalik tutvuda maakohtu kantseleis, notaribüroos või vastava veebilehe kaudu. Käesolevas seaduses registriosakonnas äriregistri andmetega tutvumisele sätestatut kohaldatakse vastavalt.”
Audiitortegevuse seaduse § 207 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) lõigetes 1 ja 2 sätestatu jõustub 2014. aasta 1. jaanuaril;”.
§ 3. Hooneühistuseaduse muutmine
1) paragrahvi 21 lõikes 3, § 4 lõikes 2, § 5 lõikes 3, § 6 lõikes 1, § 8 lõikes 4, § 9 lõikes 3 ja § 16 lõikes 2 asendatakse sõnad „mittetulundusühingute ja sihtasutuste register” sõnaga „äriregister” vastavas käändes;
2) paragrahvi 6 lõike 3 punkti 2 täiendatakse pärast sõna „puudumisel” sõnadega „välismaine isikukood ning”;
3) paragrahvi 20 lõige 81 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 20 täiendatakse lõigetega 10 ja 11 järgmises sõnastuses:
„(10) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tunnustele vastavad juriidilised isikud kantakse mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist automaatselt üle äriregistrisse.
(11) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tunnustele vastav juriidiline isik ei ole oma põhikirja käesoleva seadusega vastavusse viinud, on ta kuni põhikirja vastavusse viimiseni kantud mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse, misjärel kantakse ta automaatselt üle äriregistrisse.”
§ 4. Kinnistusraamatuseaduse muutmine
1) paragrahvi 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kinnistusosakond võib pidada kinnistusraamatut ka teistes kinnistuspiirkondades asuvate kinnistute kohta.”;
2) paragrahvid 5, 6 ja 7 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 34 lõiget 21 täiendatakse teise ja kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Notariaalselt kinnitatud kinnistamisavaldus esitatakse koos kinnistamiseks vajalike dokumentidega kinnistusosakonnale kinnistamisavalduse kinnitanud notari vahendusel notarite elektroonilise infosüsteemi kaudu. Mõjuval põhjusel võib kinnistamisavalduse ja kinnistamiseks vajalikud dokumendid esitada teise notari vahendusel. Notar selgitab isikule, millised dokumendid tuleb kinnistamisavaldusele lisada ja millised nõuded neile kehtivad.”;
4) paragrahvi 35 lõike 11 kolmandat lauset täiendatakse pärast sõna „digitaalallkiri” sõnadega „või asutuse digitaalne tempel”;
5) paragrahvi 37 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Võõrkeelsed dokumendid esitatakse kinnistusosakonnale vandetõlgi või notari poolt kinnitatud eestikeelse tõlkega või eestikeelse tõlkega, millel notar on kinnitanud tõlkija allkirja.”;
6) paragrahvi 761 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „kinnistusosakond” sõnadega „või notar”;
7) paragrahvi 777 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Elektroonilise kinnistusraamatu korral tehakse eraldi vaid määrus, mille alusel ei tehta kinnistusraamatusse kannet.”;
8) paragrahvi 777 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Kandemäärus koostatakse elektroonilise kinnistusraamatu infosüsteemis ja allkirjastatakse elektrooniliselt vastavalt käesoleva seaduse §-le 778.”;
9) paragrahvi 778 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Registrikandele ja kandemäärusele lisatakse kande või kandemääruse teinud isikut identifitseeriv teave. Registrikanne või kandemäärus ja isikut identifitseeriv teave allkirjastatakse elektrooniliselt.”;
10) paragrahv 7716 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 7716. Elektroonilise kinnistusraamatu andmete väljastamise eest tasumise kord
11) seadust täiendatakse §-ga 798 järgmises sõnastuses:
„§ 798. Korteriomandi omaniku õigus tutvuda teistele kinnistu kaasomanikele kuuluvate korteriomandite kohta avatud registriosade andmetega
Käesoleva seaduse § 7716 lõike 3 teine lause jõustub koos korteriomandi omaniku õigusega tutvuda kinnistu teistele kaasomanikele kuuluvate korteriomandite kohta avatud registriosade andmetega käsitletavas osas 2015. aasta 1. jaanuaril.”;
12) seadust täiendatakse §-ga 799 järgmises sõnastuses:
„§ 799. Kinnistusraamatu andmetega tutvumine maakohtu kantseleis
Alates 2017. aasta 1. jaanuarist on kinnistusraamatu andmetega võimalik tutvuda maakohtu kantseleis, notaribüroos või vastava veebilehe kaudu. Käesolevas seaduses kinnistusosakonnas kinnistusraamatu andmetega tutvumisele sätestatut kohaldatakse vastavalt.”
§ 5. Kirikute ja koguduste seaduse muutmine
Kirikute ja koguduste seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
„(9) Notariaalselt kinnitatud avaldus esitatakse koos kande tegemiseks vajalike dokumentidega registripidajale avalduse kinnitanud notari vahendusel notarite elektroonilise infosüsteemi kaudu. Mõjuval põhjusel võib avalduse ja kande tegemiseks vajalikud dokumendid esitada teise notari vahendusel. Notar selgitab isikule, millised dokumendid tuleb avaldusele lisada ja millised nõuded neile kehtivad.”;
2) paragrahvi 19 lõike 2 punktist 5 jäetakse välja sõnad „ja põhikirja muutmise aeg”;
3) paragrahvi 19 lõike 2 punktist 15 jäetakse välja tekstiosa „ja kandemääruse täitnud isiku ning kande otsustamiseks pädeva isiku allkiri, nimi ja amet”;
„(2) Vähemalt poolte juhatuse liikmete elukoht peab olema Eestis, mõnes teises Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis.”
§ 6. Kommertspandiseaduse muutmine
Kommertspandiseaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 16 lõiget 1 täiendatakse kolme lausega järgmises sõnastuses:
„Notariaalselt kinnitatud avaldus esitatakse koos kande tegemiseks vajalike dokumentidega registripidajale avalduse kinnitanud notari vahendusel notarite elektroonilise infosüsteemi kaudu. Mõjuval põhjusel võib avalduse ja kande tegemiseks vajalikud dokumendid esitada teise notari vahendusel. Notar selgitab isikule, millised dokumendid tuleb avaldusele lisada ja millised nõuded neile kehtivad.”;
„(1) Kande parandamisel märgitakse ebaõige kanne kehtetuks ja tehakse õige kanne.”
§ 7. Mittetulundusühingute seaduse muutmine
„(11) Mittetulundusühing teatab registrile avalduse esitamisel kavandatud põhitegevusala, samuti teatab tegevusalade muutumisest. Tegevusalast registrile teatamisel või majandusaasta aruandes selle näitamisel kasutatakse Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatorit. Kavandatud põhitegevusalast ei pea registrile teatama usulised ühendused, erakonnad ja korteriühistud.”;
2) paragrahvi 8 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Notariaalselt kinnitatud avaldus esitatakse koos kande tegemiseks vajalike dokumentidega registripidajale avalduse kinnitanud notari vahendusel notarite elektroonilise infosüsteemi kaudu. Mõjuval põhjusel võib avalduse ja kande tegemiseks vajalikud dokumendid esitada teise notari vahendusel. Notar selgitab isikule, millised dokumendid tuleb avaldusele lisada ja millised nõuded neile kehtivad.”;
„31) majandusaasta algus ja lõpp;”;
4) paragrahvi 60 lõike 1 esimesest lausest ja § 69 lõike 1 esimesest lausest jäetakse välja sõnad „oma asukoha”;
5) paragrahvi 62 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Ühinemisega seotud avaldused liidetakse ühte menetlusse, mida menetleb üks registripidaja. Vajaduse korral teeb teise asukoha registripidaja avaldusi menetlevale registripidajale vajalikud dokumendid kättesaadavaks.”;
6) paragrahvi 64 lõikest 5 jäetakse välja sõnad „mittetulundusühingu asukoha”;
7) paragrahvi 71 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Jagunemisega seotud avaldused liidetakse ühte menetlusse, mida menetleb üks registripidaja. Vajaduse korral teeb teise asukoha registripidaja avaldusi menetlevale registripidajale vajalikud dokumendid kättesaadavaks.”;
8) paragrahvi 74 lõiked 5 ja 6 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Jaguneva mittetulundusühingu juhatus esitab avalduse uute mittetulundusühingute ning jagunemise kandmiseks registrisse.
(6) Registripidaja kannab iga uue mittetulundusühingu registrisse, seejärel kannab registripidaja jagunemise registrisse ja teeb iga uue mittetulundusühingu juurde märke, millal jagunemine registrisse kanti.”;
9) paragrahvi 75 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrit pidavad maakohtute registriosakonnad võivad menetleda teiste osakondade kandeid.”;
10) paragrahvi 76 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Registrile kohaldatakse äriseadustiku § 22 lõikeid 4 ja 6, § 26, 27, 32 ja 321, § 33 lõikeid 11, 12, 4–10, 13 ja 14, § 43–46, 50 ja 52, § 53 lõikeid 1–3, § 55 ja 56, § 57 lõiget 1, § 58, § 59 lõikeid 5 ja 6, § 63, 631 ja 66–71, § 5111 ja 5112 ning § 541 lõikeid 11 ja 4.”;
11) paragrahvi 77 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Igaühel on õigus tutvuda avaliku toimikuga ning saada registrikaardist ja avalikus toimikus olevast dokumendist ärakirju.”;
12) paragrahvi 77 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna „registripidaja” sõnadega „või notar”;
13) paragrahvi 77 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Registriandmete ja toimikutega on võimalik tutvuda registriosakonnas, notaribüroos või vastava veebilehe kaudu. Registri kinnitatud väljatrükke on võimalik saada registriosakonnast või notaribüroost.”;
14) paragrahvi 781 lõike 1 teist lauset täiendatakse pärast sõna „isiku” sõnadega „välismaine isikukood ja”;
15) paragrahvi 83 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
16) paragrahvi 84 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 84. Registrikaart”;
17) paragrahvi 84 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
18) paragrahvi 85 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
19) paragrahvi 89 punktist 8 jäetakse välja sõnad „ning põhikirja muutmise aeg”;
20) paragrahvi 89 täiendatakse punktiga 81 järgmises sõnastuses:
„81) majandusaasta algus ja lõpp;”;
21) paragrahvi 89 punktist 15 jäetakse välja tekstiosa „ning kandemääruse täitnud isiku ja kande otsustamiseks pädeva isiku allkiri, nimi ja amet”;
22) paragrahv 90 tunnistatakse kehtetuks;
23) seadust täiendatakse §-ga 1112 järgmises sõnastuses:
„§ 1112. Majandusaasta perioodi registrisse kandmine
Registris olevate mittetulundusühingute majandusaasta alguse ja lõpu kannab registripidaja registrisse põhikirja järgi ilma kandeavalduse ja kandemääruseta. Kandele ei kohaldata äriseadustiku § 61 ega tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 599 teist lauset ning selle eest ei võeta riigilõivu.”
1) paragrahvi 23 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) äriseadustiku § 45 või 46 alusel tehtav toiming;”;
2) paragrahvi 24 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) äriseadustiku § 45 või 46 alusel tehtav toiming;”.
§ 9. Sihtasutuste seaduse muutmine
„(1) Sihtasutuse kandmiseks selle asukoha registrisse esitab juhatus avalduse, milles näidatakse käesoleva seaduse § 14 lõike 1 punktides 2–5, 8, 9, 101 ja 11 nimetatud andmeid, ja sellele kirjutavad alla kõik juhatuse liikmed.”;
2) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Sihtasutus teatab registrile avalduse esitamisel kavandatud põhitegevusala, samuti teatab tegevusalade muutumisest. Tegevusalast registrile teatamisel või majandusaasta aruandes selle näitamisel kasutatakse Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatorit.”;
4) paragrahvi 14 lõike 1 punktist 10 jäetakse välja sõnad „ja muudatuste sisu üldine kirjeldus”;
5) paragrahvi 14 lõiget 1 täiendatakse punktiga 101 järgmises sõnastuses:
„101) majandusaasta algus ja lõpp;”;
6) paragrahvi 14 lõike 1 punktist 17 jäetakse välja tekstiosa „ning kandemääruse täitnud isiku ja kande otsustamiseks pädeva isiku allkiri, nimi ja amet”;
7) paragrahvi 65 lõike 1 esimesest lausest ja § 74 lõike 1 esimesest lausest jäetakse välja sõnad „oma sihtasutuse asukohas”;
8) paragrahvi 67 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
9) paragrahvi 69 lõikest 5 jäetakse välja sõnad „sihtasutuse asukoha”;
10) paragrahvi 76 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
11) paragrahvi 79 lõiked 5 ja 6 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Jaguneva sihtasutuse juhatus esitab avalduse uute sihtasutuste ning jagunemise kandmiseks registrisse.
(6) Registripidaja kannab iga uue sihtasutuse registrisse, seejärel kannab registripidaja jagunemise registrisse ja teeb iga uue sihtasutuse juurde märke, millal jagunemine registrisse kanti.”;
12) seadust täiendatakse §-ga 852 järgmises sõnastuses:
„§ 852. Majandusaasta perioodi registrisse kandmine
Registris olevate sihtasutuste majandusaasta alguse ja lõpu kannab registripidaja registrisse põhikirja järgi ilma kandeavalduse ja kandemääruseta. Kandele ei kohaldata äriseadustiku § 61 ega tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 599 teist lauset ning selle eest ei võeta riigilõivu.”
§ 10. Tulundusühistuseaduse muutmine
Tulundusühistuseaduse § 7 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Notariaalselt kinnitatud avaldus esitatakse koos kande tegemiseks vajalike dokumentidega registripidajale avalduse kinnitanud notari vahendusel notarite elektroonilise infosüsteemi (edaspidi e-notar) kaudu. Mõjuval põhjusel võib avalduse ja kande tegemiseks vajalikud dokumendid esitada teise notari vahendusel. Notar selgitab isikule, millised dokumendid tuleb avaldusele lisada ja millised nõuded neile kehtivad.”
(2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 36 ja § 4 jõustuvad 2013. aasta 1. jaanuaril.


Elutähtsa teenuse kirjeldus ja elutähtsa teenuse toimepidevuse nõuded veega varustamisele ja kanalisatsioonile – Riigi Teataja
Elutähtsa teenuse kirjeldus ja elutähtsa teenuse toimepidevuse nõuded veega varustamisele ja kanalisatsioonile
Elutähtsa teenuse kirjeldus ja elutähtsa teenuse toimepidevuse nõuded veega varustamisele ja kanalisatsioonile - sisukord
§ 3 Nõuded veega varustamise ja kanalisatsiooniteenuse tasemele ja vee-ettevõtja valmisolek
§ 4 Nõuded veega varustamise ja kanalisatsiooniteenuse katkestuse ennetamiseks
§ 5 Veega varustamise ja kanalisatsiooniteenuse katkestuse lubatud aeg
§ 6 Tingimused, mille puhul on tegemist elutähtsa teenuse ulatuslikust või raskete tagajärgedega katkestusest põhjustatud hädaolukorraga, mille lahendamist korraldab elutähtsa teenuse toimepidevust korraldav asutus.
§ 7 Hädaolukorrast või selle ohust teavitamise korraldus
RT IV, 05.07.2018, 28
Vastu võetud 28.06.2018 nr 16
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 22 lõike 2 ja „Hädaolukorra seaduse“ § 37 lõike 2 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse Sillamäe linna korraldatava elutähtsa teenuste kirjeldus ja toimepidevuse nõuded veega varustamisele ja kanalisatsioonile.
(1) Veega varustamine ja kanalisatsiooniteenus loetakse elutähtsaks teenuseks kliendi kinnistu veevärki ühisveevärgi kaudu veega varustamise ja kliendi kinnistu kanalisatsioonist reovee ärajuhtimise osas „Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse“ mõistes.
(2) Veega varustamist ja kanalisatsiooniteenust kui elutähtsat teenust osutatakse Sillamäe linnas ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga kaetud alal.
(3) Elutähtsa teenuse osutaja ülesandeid veega varustamisel ja kanalisatsiooniteenuse osutamisel täidab „Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse“ § 7 lõikes 11 nimetatud ettevõtja (edaspidi vee-ettevõtja).
§ 3. Nõuded veega varustamise ja kanalisatsiooniteenuse tasemele ja vee-ettevõtja valmisolek
(1) Veega varustamine ja kanalisatsiooniteenus kui elutähtis teenus peab teiste elutähtsate teenuste katkestuse korral ja hädaolukorras või muus sarnases olukorras vastama teenuse tasemele, mis tagab tarbijate veega varustamise ja kanalisatsiooniteenuse, vältimaks ohtu inimeste elule ja tervisele.
(2) Veega varustamiseks ja kanalisatsiooniteenuseks hädaolukorras täidab vee-ettevõtja „Hädaolukorra seaduse“ § 38 lõikes 3 nimetatud kohustusi, sh:
1) tagab hädaolukorra või muu sarnase olukorra ajal, sealhulgas tehnilise rikke ning tarne ja teise elutähtsa teenuse katkestuse korral, enda osutatava teenuse järjepideva toimimise ja kiire taastamise võime;
2) teavitab viivitamata Sillamäe Linnavalitsust elutähtsa teenuse katkestusest, katkestuse ohust, elutähtsa teenuse toimepidevust oluliselt häirivast sündmusest või sellise sündmuse toimumise vahetust ohust;
3) osaleb hädaolukorra lahendamises hädaolukorra lahendamise plaani kohaselt;
4) rakendab elutähtsa teenuse toimepidevuse plaanis kirjeldatud ja ka kõiki muid asjakohaseid meetmeid teenuse taastamiseks ja katkestuse tagajärgede leevendamiseks;
5) tagab elutähtsa teenuse toimepidevuse plaanis näidatud personali olemasolu, et tagada teenuse osutamine hädaolukorra või muu sarnase olukorra ajal.
(3) Et vähendada enda osutatava teenuse sõltuvust olulisematest elutähtsatest teenustest, tarnijatest ja muudest lepingupartneritest, tuleb vee-ettevõtjal rakendada elutähtsa teenuse toimepidevuse plaanis kirjeldatud meetmeid, sh:
1) tagada elektrivõrgu ja elektrienergia teenuse ostmisel lepingtingimuste täitmine, et vältida elektrivõrgu või elektrienergia teenuse tarbimise katkestamist;
2) tagada vedelkütusega varustamine.
§ 4. Nõuded veega varustamise ja kanalisatsiooniteenuse katkestuse ennetamiseks
Vee-ettevõtja peab veega varustamise ja kanalisatsiooniteenuse kui elutähtsa teenuse katkestuse ennetamiseks:
1) realiseerima riskianalüüsis kirjeldatud ennetavad meetmed;
2) vähendama sõltuvust teistest elutähtsatest teenustest, olulisematest lepingupartneritest, tarnijatest ning infosüsteemidest vastavalt käesoleva määruse § 3 lõikele 3;
3) tagama võrgu toimimiseks vajalike ehitiste, seadmete ja muude vahendite toimimise ja korrashoiu ning võrgu arendamise kohustuse täitmise;
4) viima läbi veega varustamise ja kanalisatsiooniteenuse tagamiseks vajalike tehniliste süsteemide iga-aastase hoolduse;
5) elektriga varustamise katkemise puhuks peab vee-ettevõtjal olema autonoomne elektritoitesüsteem koos küttega, mis tagab ehitiste ja seadmete töö vähemalt 12 tunniks;
6) kehtestab ettevõttesisesed finantsdistsipliini nõudeid, mis peavad tagama operatiivse tegevuse tarbijate võlgadega;
7) tagab töökorralduse, millest nähtub informatsiooni ja töökorralduste andmine hädaolukorras ning asendused hädaolukorra juhtimisstruktuuris määratud töötajatele;
8) viib teenuse toimepidevuse kontrollimiseks läbi õppusi vähemalt üks kord kahe aasta jooksul;
9) tagab täiendavate koostöökokkulepete olemasolu elutähtsa teenuse osutamiseks oluliste vahendite varustajaga ja muude oluliste lepingupartneritega (paakautod jmt).
§ 5. Veega varustamise ja kanalisatsiooniteenuse katkestuse lubatud aeg
(1) Vee-ettevõtja poolt osutatav elutähtis teenus loetakse katkenuks, kui vee-ettevõtja ei ole võimeline täies mahus osutama teenust Sillamäe Linnavolikogu 27. märtsi 2014. a määrusega nr 9 „Sillamäe linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri“ kehtestatud tasemel, misjuures vee kvaliteet ei vasta joogivee kvaliteedinõuetele ja võib põhjustada ohtu inimeste tervisele, minimaalne rõhk liitumispunktis on liiga madal ja ei taga vee kättesaadavust ühisveevärgi kaudu või kanalisatsiooniteenus ei vasta ühiskanalisatsiooni juhitud reovee vastuvõtu tingimustele.
(2) Vee-ettevõtja rakendab elutähtsa teenuse katkestuse korral viivitamatult meetmeid, et taastada teenuse osutamine täies mahus. Taastamisel on kõrgema prioriteediga tervishoiu- ja hoolekandeasutused, seejärel laste- ja haridusasutused.
(3) Vähemalt 24 tundi kestva teenuse katkestuse korral tagab vee-ettevõtja teenuse taastamiseni tarbijale ajutise veevõtu võimaluse klientide esmasteks vajadusteks.
§ 6. Tingimused, mille puhul on tegemist elutähtsa teenuse ulatuslikust või raskete tagajärgedega katkestusest põhjustatud hädaolukorraga, mille lahendamist korraldab elutähtsa teenuse toimepidevust korraldav asutus.
Veega varustamise ja kanalisatsiooniteenuse ulatuslikust või raskete tagajärgedega katkestusest põhjustatud hädaolukorraks loetakse olukord, kus vee-ettevõtja ei ole võimeline peale katkestust taastama teenuse osutamist 24 tunni jooksul ja olukord ohustab paljude inimeste tervist või võib põhjustada suurt varalist kahju.
§ 7. Hädaolukorrast või selle ohust teavitamise korraldus
(1) Vee-ettevõtja teavitab viivimatult vastavalt elutähtsa teenuse toimepidevuse plaanile Sillamäe Linnavalitsust hädaolukorrast või selle ohust, samuti elutähtsa teenuse katkestusest, kui katkestuse likvideerimine kestab üle 24 tunni, katkestuse piirkonnas elab vähemalt 50 inimest, piirkonnas on häiritud koolide, lasteaedade, haiglate, majutusasutuste tegevus või teenuse katkestusega võib kaasneda reaalne oht inimeste tervisele, elule või nende varale.
1) katkestuse aeg ja kestus;
5) prognoositav mõju teiste elutähtsate teenuste toimepidevusele;
6) prognoositav mõju keskkonnale.
(3) Vee-ettevõtja teavitab avalikkust teenuse katkestusest põhjustatud hädaolukorrast või selle ohust vähemalt oma veebilehel ning ajakirjanduse vahendusel vastavalt Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud nõuetele ja korrale.