Kõrvemaa maastikukaitseala kaitse-eeskiri – Riigi Teataja
Kõrvemaa maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Kõrvemaa maastikukaitseala kaitse-eeskiri - sisukord
§ 6 Metsa kaitse-eesmärk kaitsealal
§ 7 Teadusalased välitööd
§ 9 Vööndi kirjeldus
§ 12 Vööndi kirjeldus
Kõrvemaa maastikukaitseala kaitse-eeskiri1
Vastu võetud 05.05.2004 nr 183
RT I 2004, 41, 284
jõustumine 09.05.2004
(1) Kõrvemaa maastikukaitseala (edaspidi kaitseala) on moodustatud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 11. juuli 1957. a määrusega nr 242 «Abinõudest looduskaitse organiseerimiseks Eesti NSV-s» (ENSV Teataja 1957, 14, 125) looduskaitse alla võetud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 6. aprilli 1959. a määrusega nr 119 «Riiklik maastikuline keeluala «Aegviidu-Nelijärve»» baasil.
(2) Kaitseala on moodustatud looduslike protsesside, maastiku ja elustiku mitmekesisuse, sealhulgas kaitsealuste liikide ning poollooduslike koosluste kaitsmiseks ja säilitamiseks.
(3) Kaitseala maa- ja veeala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele üheteistkümneks sihtkaitsevööndiks ja üheks piiranguvööndiks.
(4) Kaitseala ja selle vööndite piirid kantakse maakatastrisse.
(1) Kaitseala põhjapoolse (esimese) lahustüki välispiir kulgeb Aegviidu vallas Aegviidu metskonna kvartali 64 loodenurgast mööda kvartalite 64, 65, 66, 67 ja 68 põhjapiiri kuni punktini koordinaatidega X591123,55; Y6573349,08; edasi mööda kvartalite 67 ja 68 vahelist sihti kuni maaüksuse 11201:002:0830 edelanurgani; mööda maaüksuse 11201:002:0830 lõunapiiri kuni selle kagunurgani, jätkub mööda mõttelist sirgjoont kuni maaüksuse 11201:002:1600 edelanurgani, edasi mööda maaüksuste 11201:002:1600, 11201:002:0680, 11201:002:0790, 11201:002:1550 lõunapiiri kuni maaüksuse 11201:002:1550 kagunurgani, edasi mööda mõttelist sirgjoont kuni maaüksuse 11201:002:0980 edelanurgani, edasi mööda nimetatud maaüksuse lõunapiiri kuni selle kagunurgani, sealt mööda mõttelist sirgjoont kuni maaüksuse 11201:002:1630 edelanurgani, edasi mööda maaüksuste 11201:002:1630, 11201:002:0012 ja 11201:002:0580 lõuna-, kagu- ja idapiiri kuni Piibe maantee teemaa lõunapiirini, mööda Piibe maantee teemaa lõunapiiri kuni maaüksuse 11201:002:1570 põhjanurgani; mööda sama maaüksuse loodepiiri kuni maaüksuse läänenurgani; mööda sama maaüksuse ja maaüksuste 11201:002:0670, 11201:002:0590, 11201:002:1950 edelapiiri kuni maaüksuse 11201:002:1950 lõunanurgani, edasi mööda mõttelist sirgjoont kuni maaüksuse 11201:002:0650 edelanurgani, jätkub mööda nimetatud maaüksuse ja maaüksuste 11201:002:1960, 11201:002:0080, 11201:002:0360, 11201:002:1620 ja 11201:002:1990 edela- ja läänepiiri kuni maaüksuste 11201:002:0032 ja 11201:002:1990 piiride ristumiskohani; mööda maaüksuste 11201:002:0032, 11201:002:1090, 11201:002:1210, 11201:002:1340, 11201:002:1220, 11201:002:1230, 11201:002:1240 põhja-, lääne-, lõuna- ja idapiiri kuni maaüksuse 11201:002:1240 kirdepiiri lõikumiseni sissesõiduteega punktis X591954,78; Y6572433,639 (kõik ülalnimetatud maaüksused asuvad väljaspool kaitseala); seejärel mööda sissesõidutee teemaa piiri kuni Piibe maantee teemaa edelapiirini; sealt kagu suunas mööda teemaa piiri, ületades Lehtse valla piiri ja jätkudes Lehtse vallas Jäneda–Perila maantee teemaa läänepiirini; mööda seda teepiiri kuni Jänijõeni; mööda Jänijõe paremkallast kagu suunas kuni ristumiseni kõrgepingeliini lõunapoolsema trassiga ning edasi mööda trassi põhjaserva loode ja edela suunas kuni maaüksust 40001:003:1220 ja selle maaüksuse kagupiiril olevat punkti X595953,976; Y6567439,631 läbiva Jänedale kulgeva loode-kagusuunalise teeni; mööda nimetatud tee läänepiiri loode suunas kuni Jäneda–Perila maantee teemaa läänepiirini; mööda teemaa läänepiiri edela suunas kuni Jäneda metskonna kvartali 134 kagupiirini; mööda kvartali 134 kagu- ja edelapiiri loode suunas kuni kvartali 133 kagupiirini; mööda kvartalite 133, 132 ja 131 kagupiiri, kvartali 130 kagu-, lõuna- ja loodepiiri, kvartalite 124 ja 117 edelapiiri ning kvartali 109 kagu- ja edelapiiri kuni kvartalit 108 läbiva kirde-edelasuunalise pinnasteeni ning mööda seda teed Albu vallas läbi kvartalite 108, 107 ja 106 kuni kvartali 99 kagupiirini; mööda kvartali 99 kagupiiri, kvartali 105 kirdepiiri, kvartali 151 loode-, kirde- ja kagupiiri ja kvartali 158 idapiiri ning piiri mõttelist pikendust kuni Jäneda–Perila maantee teemaa põhjapiirini; mööda teemaa põhjapiiri lääne suunas kuni kvartalit 157 läbiva punktist X590291,85; Y6564285,104 algava pinnasteeni, mööda seda teed lõuna ja kagu suunas Arapere ojani, kulgedes mööda Arapere oja idakallast edela suunas Tarvasjõeni; mööda Tarvasjõe idakallast lõuna suunas kuni Tammsaare metskonna kvartali 175 lõunapiirini; mööda kvartalite 175 ja 174 lõunapiiri, kvartali 2 idapiiri, jätkub mööda kvartali 2 kagupiiril kulgevat, kvartaleid 3, 1, 7, 12, 11, 17 ja 16 läbivat pinnasteed kuni punktini X587998,123; Y6558431,699 kvartali 16 lõunapiiril, jätkub mööda kvartalite 16 ja 15 lõunapiiri ja kvartalite 15, 9, 5 ning 1 läänepiiri kuni Harjumaa ja Järvamaa piirini; mööda maakondade piiri edela suunas kuni alguspunktiga X585880,367; Y6560848,452 loode-kagusuunalise kraavini; mööda seda kraavi punktini X585757,781; Y6561148,499 maaüksuse 14002:003:0210 piiril, edasi mööda sama maaüksuse ja maaüksuste 14002:003:0051 ja 14002:003:0049 kagupiiril kulgevat kraavi kuni Jägala jõeni punktis X584891,56; Y6560855,138, mööda Jägala jõe läänekallast põhja suunas kuni Vetla sillani; mööda Jäneda–Perila maantee teemaa lõunapiiri ida suunas kuni Vetla metskonna kvartali 88 kagunurgani; siis põhja suunas mööda kvartalite 88 ja 89 vahelist piiri kuni kvartali 88 kirdenurgani; sealt ida suunas mööda kvartalite 89 ja 83 vahelist sihti kuni kvartali 89 kirdenurgani, kust piir jätkub põhja suunas mööda kvartalite 83 ja 70 idakülge kuni kvartali 70 kirdenurgani, edasi mööda kvartalite 70 ja 65 vahelist sihti lääne suunas kuni kvartali 65 edelanurgani, edasi põhja suunas mööda kvartalite 65, 57, 39 ja 30 läänekülge kuni kvartali 30 loodenurgani; sealt lääne suunas mööda kvartalite 29 ja 28 põhjakülge kuni Jägala jõeni; siis põhja suunas mööda Jägala jõe läänekallast kuni Mustjõeni, pöördudes itta mööda Mustjõe põhjakallast kuni Aegviidu metskonna kvartali 77 läänepiirini ning edasi mööda kvartalite 77 ja 101 läänepiiri lõuna suunas kuni lõikumiseni punktis X583924,143; Y6571009,325 ida-läänesuunalise teega; edasi ida suunas mööda teed kuni teede hargnemiskohani punktis X584915,069; Y6571258,581; seejärel kagu ja ida suunas mööda haruteed läbi kvartalite102, 103 ja 104 ning põhja suunas mööda kvartalite 105 ja 81 läänepiiri kuni kvartali 64 loodenurgani.
(2) Kaitseala teise lahustüki piir kulgeb Paide vallas Tammsaare metskonna kvartali 158 edelanurgast mööda Jägala jõe vasakkallast ida ja kagu suunas kuni Pärnu–Jägala kanali läänekaldani; mööda kanalit Pärnu jõeni ning mööda Pärnu jõe vasakkallast ida ja kirde suunas, ületades Paide ja Roosna-Alliku valla vahelise piiri ja jätkudes Roosna-Alliku vallas kuni Purdi metskonna kvartali 34 idapiirini punktis X597248,581; Y6544037,762; mööda kvartali 34 idapiiri punktide X597145,309; Y6544138,952, X597081,429; Y6544131,496, X597023,937; Y6544168,776, X596835,464; Y6544449,963, X596843,982; Y6544558,609, X596951,512; Y6544620,388 kaudu kraavi otsani punktis X597086,621; Y6544823,842, edasi põhja suunas mööda kraavi läänekallast punktini X597008,333; Y6545377,658; mööda kraavi loode suunas punktini X596447,705; Y6545680,144; edasi kirde suunas mööda kraavi punktini X596616,082; Y6546026,633, sealt põhja-loode suunas punktini X596473,02; Y6546666,642 kvartali 32 põhjapiiril; mööda kvartalite 32, 31 ja 30 põhjapiiri kuni Jägala jõe haruni ning mööda seda loode suunas Jägala jõeni, kulgedes mööda jõe läänekallast edela suunas, ületades Albu valla piiri, kuni Tammsaare metskonna kvartali 160 idapiirini punktis X594016,669; Y6545814,172, siis põhja suunas maaüksuse 68401:001:0720 edelanurgani, edasi mööda nimetatud maaüksuse lääne- ja loodepiiri ning maaüksuse 68401:001:0340 põhjapiiri Jägala jõeni, pöördub edasi loodesse mööda sirgjoont kuni maaüksuse 12902:002:0320 lõunatipuni. Edasi kulgeb piir mööda nimetatud maaüksuse edela- ja loodepiiri kuni kraavini punktis X594118,375; Y6549551,018, jätkub mööda kraavi edelasse kuni pinnasteeni, mööda nimetatud teed lääne-loode suunas kuni tee ristumiseni maaüksuse 12902:002:1190 läänepiiriga; mööda nimetatud maaüksuse läänepiiri kuni selle edelanurgani punktis X593698,604; Y6549600,471, seejärel kagu suunas punktini X593473,662; Y6549098,3; edasi poolkaares lääne ja lõuna suunas läbi punktide X593269,251; Y6549089,766, X592988,181; Y6548949,165, X592777,378; Y6548738,265, X592598,514; Y6548327,115, X592415,393; Y6548363,33; edasi mööda loodesuunalist sirgjoont punktini X592038,502; Y6548751,046, jätkudes kirde suunas läbi punktide X592170,525; Y6549113,137, X592330,224; Y6549381,556, X592468,63; Y6549515,766, X592575,096; Y6549805,488 kuni väljaspool kaitseala asuva maaüksuse 12902:002:0500 läänepiirini punktis X592613,424; Y6549845,964; mööda nimetatud maaüksuse läänepiiri kuni pinnasteeni punktis X592245,148; Y6550544,591; mööda teed edela ja lääne suunas kuni kvartalite 132 ja 133 vahelise sihini, mööda sihti lõuna suunas kuni sihi ristumiseni kirde-edelasuunalise kraaviga, mööda kraavi kuni uue ristumiseni sihiga punktis X590541,485; Y6549428,293 ja siis lõuna suunas mööda kvartalite 146 ja 147 vahelist sihti kuni kvartali 146 kagunurgani, sealt mööda kvartali 146 lõunakülge kuni kvartali 145 kagunurgani, siis lõuna suunas mööda kvartalite 152 ja 156 idakülge, lääne suunas mööda kvartali 156 lõunakülge kuni kvartali 157 kirdenurgani ja mööda kvartali 157 idakülge kuni Jägala jõe lõunakaldani kvartali 158 edelanurgas.
(3) Kaitseala kolmanda, Põhjaka–Voose lahustüki piir kulgeb Kõue vallas Sae–Paunküla kanali ja Paunküla metskonna kvartalite 155 ja 156 ristumiskohast piki Sae–Paunküla kanali paremat kallast ida suunas üle Kõue ja Anija valla piiri kuni ristumiseni Nirgu–Käpajärve teega; piki nimetatud teed põhja suunas läbi kvartalite 188, 182, 176, 169, 158 kuni Nirgu–Käpajärve tee ristumiseni pinnasteega punktis X582336,579; Y6560886,734; jätkudes mööda pinnasteed läbi kvartalite 158, 157 ja 144 põhja suunas, möödudes ida poolt Kurissaare karjäärist, kuni maaüksuse 14002:003:0342 (asub väljaspool kaitseala) edelanurgani; mööda nimetatud maaüksuse läänepiiri ja karjääriteed kuni Voose külani; mööda Voose küla läbiva tee teemaa lääne- ja lõunaserva kuni maaüksuse 14002:003:0050 (asub väljaspool kaitseala) kirdenurgani; mööda nimetatud maaüksuse ida-, lõuna- ja läänepiiri punktini X581472,339; Y6563830,098; edasi lääne-loode suunas punktini X581414,18; Y6563856,205; mööda elamukruntide idapiire kuni lõikumiseni kirde-edelasuunalise kraaviga punktis X581224,071; Y6563490,134; mööda kraavi lõuna suunas kuni ristumiseni pinnasteega punktis X581011,765; Y6562882,033; mööda nimetatud teed lõuna suunas punktini X581511,633; Y6563195,604; mööda mõttelist joont kvartalite 133 ja 134 vahelise punktini Anija ja Kõue valla piiril; mööda kvartalite 133 ja 134 vahelist sihti lõuna suunas, pöördub itta mööda kvartalite 134 ja 144 vahelist sihti ja jätkub mööda Kurissaare karjääri eraldise läänepiiri kuni pinnasteeni punktis X581940,015; Y6561488,432; edasi mööda pinnasteed lõunasse kuni kvartali 157 põhjapiirini, sealt edasi järgib lõuna ja edela suunas riigimetsa piiri kuni ristumiseni kvartalite 165 ja 173 vahelise piiriga kvartali 173 loodenurgas; siis lääne suunas kuni kvartalite 121 ja 173 vahelise piirini, sealt edasi lõuna suunas mööda nimetatud kvartalite vahelise piiri pikendust kuni ristumiseni Sae–Paunküla kanaliga.
(4) Kaitseala neljanda lahustüki piir kulgeb Albu vallas maaüksuse 12902:001:0333 idapiiri ristumiskohast Järva-Madise–Ardu teega mööda teemaa põhjapiiri ida suunas kuni tee ristumiseni Tammsaare metskonna kvartalite 75 ja 76 vahelise piiriga; edasi põhja suunas mööda kvartalite 75 ja 76 vahelist, kvartalite 67 ja 68 vahelist ning kvartalite 58 ja 59 vahelist piiri, pöörates kvartali 59 loodenurgast itta ja jätkudes mööda kvartalite 59, 60 ja 61 põhjapiiri; seejärel mööda nimetatud piiri sirgjoonelist pikendust Jägala jõeni; mööda Jägala jõe paremkallast kuni Ambla jõe suudmeni; mööda Ambla jõe paremkallast ida ja kirde suunas kuni kraavi ristumiseni Ambla jõega punktis X590238,231; Y6555212,143; mööda kraavi ja kraavi mõttelist pikendust mööda maaüksuse 12901:003:0014 lõunapiiri kuni sama maaüksuse kagunurgani, edasi mööda maaüksuse 12901:003:0034 edelapiiri kuni piiri ristumiseni Järva-Madise–Simisalu teega punktis X591801,049; Y6554243,07; edasi mööda Järva-Madise–Simisalu teemaa lääne- ja põhjapiiri põhja ja kirde suunas kuni tee ristumiseni magistraalkraaviga punktis X592965,032; Y6555613,949; siis mööda kraavi kagu suunas kuni ristumiseni harukraaviga punktis X593158,806; Y6555488,409; mööda harukraavi lõuna ja ida suunas; mööda Kodru raba idaserva järgivat magistraalkraavi kuni selle ristumiseni Vibujärvest väljavoolava vana kraaviga; edasi kagu ja lõuna suunas mööda rabaserva järgivat kraavi kuni kraavi lõpuni punktis X594307,476; Y6553558,384; siis lõuna suunas läbi punktide X594184,341; Y6553109,984, X594187,344; Y6553065,952, X594125,278; Y6552973,884, X594134,288; Y6552848,791, X594105,257; Y6552726,701, X593759,924; Y6552186,363 ja lääne suunas läbi punktide X593607,075; Y6552523,599 ning X593379,833; Y6552537,609 kraavini punktis X593022,452; Y6552454,548; edasi lõuna ja edela suunas mööda kraavi kuni Kaalepi peakraavini, mööda peakraavi kuni kvartali 119 lõunapiirini; sealt põhja suunas mööda kvartalit 119 poolitavat kraavi kuni nimetatud kvartali põhjapiirini; edasi lääne suunas mööda kvartalite 119 ja 118 põhjapiiri ja sellelt piirilt jätkuvat kraavi kuni Jägala jõe vana jõesängi parema kaldani; sealt lõuna suunas mööda Jägala jõe paremkallast kuni kvartali 142 lõunapiiri ristumiseni vana jõesängiga; mööda kvartalite 142 ja 143 lõunapiiri kuni kvartali 150 kirdenurgani; lõuna suunas mööda kvartalite 150 ja 154 idapiiri kuni kvartali 154 kagunurgani, pöördudes läände ja jätkudes mööda kvartali 154 lõunapiiri Jägala jõeni; mööda Jägala jõe paremkallast lõuna suunas kuni vasakult kaldalt jõkke suubuva veesooneni punktis X589129,259; Y6546346,994, mööda veesoone läänekallast kuni kraavini punktis X589139,27; Y6546097,809, edasi mööda kraavi lõuna, lääne ja loode suunas kuni kvartali 53 põhjanurgani; mööda kvartali 53 loodepiiri sama kvartali läänenurgani, siis mööda kraavi loode ja põhja-kirde suunas punktini X586835,677; Y6546652,495, sealt mööda mõttelist joont punktini X586689,521; Y6546835,631; edasi põhja suunas kuni kvartali 45 kirdenurgani ja siis lääne suunas mööda kvartali 45 põhjapiiri kuni punktini X585499,894; Y6547517,521; seejärel mööda mõttelist joont põhja suunas ristumiseni teega punktis X585573,972; Y6547810,738; mööda teed ida suunas punktini X585908,172; Y6547814,706; edasi põhja suunas mööda mõttelist joont ristumiseni Matsimäe soonega punktis X585898,097; Y6549019,459; sealt lääne suunas mööda Matsimäe soone lõunakallast kuni kvartali 37 kagunurgani, siis põhja suunas mööda kvartali 37 ja kvartali 34 idapiiri kuni ristumiseni Matsimäe–Voose teega; edasi mööda teed loode suunas kuni kvartali 34 põhjapiirini, seejärel mööda kvartalite 34 ja 33 põhjapiiri loode suunas kuni maakondade piirini, järgides maakondade piiri kuni kvartali 28 põhjatipuni; siis edelasse mööda kvartali 28 loodepiiri kuni nimetatud piiriga lõikuva kraavini kvartali 28 läänenurgas; mööda kraavi edela ja lääne suunas kuni lõikumiseni kvartali 18 kirdepiiriga, jätkudes loode suunas mööda nimetatud piiri kuni kvartali 18 põhjanurgani, edasi edela suunas mööda kvartali 18 loodepiiri kuni lõikumiseni pinnasteega punktis X582804,364; Y6552402,303, mööda pinnasteed põhja suunas punktini X582550,028; Y6553423,069, pöördudes mööda mõttelist joont loodesse punktini X582465,938; Y6553531,149, jätkudes põhja suunas mööda kraavi punktini X582498,999; Y6553724,3; edasi kagu suunas mööda mõttelist joont maakondade piirini punktis X582707,221; Y6553612,217; ja mööda maakondade piiri kuni lõikumiseni Järva-Madise–Ardu teega maaüksuse 12902:001:0333 idapiiril.
(5) Kaitseala piiride ning selle vööndite kirjeldus on koostatud riigiettevõtte Eesti Maauuringud 1992. aasta maakasutuskaardi (mõõtkava 1:10 000) ja Eesti Metsakorralduskeskuse Purdi, Tammsaare ja Nõmme metskonna 1989. aasta ning Jäneda, Aegviidu, Vetla ja Paunküla metskonna 1991. aasta puistuplaani (mõõtkava 1:20 000) alusel ning talumaade osas Katastri Ameti 1938. aastal koostatud skeemkaartide (mõõtkava 1:10 000) alusel ja maakatastri andmete alusel seisuga 1. aprill 2003. a, koordinaatide osas Eesti põhikaardi EUREF-EST-92 süsteemis Lamberti konformses koonilises projektsioonis.
(1) Inimestel on lubatud viibida ning korjata marju ja seeni kogu kaitsealal, välja arvatud käesoleva kaitse-eeskirja § 10 lõikes 2 sätestatud juhul Põhjaku sihtkaitsevööndis. Liikumine eramaal toimub vastavalt «Asjaõigusseadusele» (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 53, 336; 93, 565; 2002, 47, 297; 53, 336; 2003, 13, 64; 17, 95; 78, 523; 2004, 20, 141) ja «Kaitstavate loodusobjektide seadusele», kusjuures erateed ja -rajad on päikesetõusust kuni päikeseloojanguni avalikuks kasutamiseks.
(3) Kaitsealal on rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine lubatud vaid selleks ettevalmistatud kohtades.
(5) Kaitsealal on lubatud jahipidamine, kusjuures linnujaht Seli, Kautla, Aegviidu, Jaaniveski, Kakerdaja, Tarvasjõe, Põhjaku, Jänijõe, Kodru, Jäneda ja Kilingi sihtkaitsevööndis on lubatud üksnes 20. septembrist 30. oktoobrini.
(6) Kaitsealal on lubatud ujuvvahendiga liiklemine, kusjuures veemootorsõidukitega on lubatud liigelda ainult selleks määratud ja tähistatud liiklusteel teadus-, järelevalve- ning päästetöödel.
(1) Kaitsealal on keelatud üheliigiliste metsakultuuride ja puhtpuistute kujundamine ning energiapuistute rajamine.
(2) Kaitsealal on keelatud jalgrattaga sõitmine väljaspool teid ja radu ning mootorsõidukitega ja maastikusõidukitega sõitmine ja nende parkimine väljaspool selleks määratud ja tähistatud teid ning parklaid, välja arvatud järelevalve-, teadus- ja päästetöödel ning määrusega lubatud metsa- ja põllumajandustöödel.
(3) Kaitseala piires kooskõlastatakse kaitseala valitsejaga:
1) katastriüksuse kõlvikute piiride muutmine;
2) maakorralduskava enne selle kinnitamist;
3) metsamajandamiskava enne selle väljastamist metsaomanikule;
4) detailplaneering ja üldplaneering enne nende «Planeerimisseaduse» (RT I 2002, 99, 579; 2004, 22, 148) kohast vastuvõtmist;
§ 6. Metsa kaitse-eesmärk kaitsealal
Kaitseala metsade kaitse-eesmärk on loodusobjektide hoidmine, metsa kui tervikliku maastiku olulise osa säilitamine, liikide elupaikade hoidmine ja loodusliku mitmekesisuse säilitamine.
§ 7. Teadusalased välitööd
(4) Kaitseala valitseja vaatab metsaraie taotluse läbi ja kümne päeva jooksul pärast taotluse saamist annab metsakoosluse liikide ning vanuselise mitmekesisuse säilitamise eesmärgist tulenevalt oma kirjaliku nõusoleku ning vajaduse korral seab omapoolsed tingimused või esitab motiveeritud keeldumise.
(1) Kõrvemaa maastikukaitseala sihtkaitsevöönd on kaitseala maa- ja veeala, kus tagatakse väljakujunenud looduslike ja poollooduslike koosluste säilitamine.
(2) Kaitsealal on 11 sihtkaitsevööndit:
1) Aegviidu sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Anija vallas Aegviidu metskonna kvartalid 64 (nii riigimaa kui ka kinnistute 11 ja 12 lahusmaatükkide osas), 65, 66 (ainult eraldised l, 6 ja 5), 81 (nii riigimaa kui ka kinnistute 11, 12, 13, 15, 16 ja 17 lahusmaatükkide osas), 82 (nii riigimaa kui ka kinnistu 12 lahusmaatüki osas), 83 (ainult eraldised 1–4 ja 15 täielikult ning eraldise 5 põhja-lõunasuunalisest teest lääne poole jääv osa) ja 106 (ainult eraldised 1–8 täielikult ning eraldise 14 kirde-edelasuunalisest teest loode poole jääv osa);
2) Jaaniveski sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Anija vallas Aegviidu metskonna kvartalid 74 (nii riigimaa kui ka kinnistute Liivaku (IV), A23, Al 9 ja A49 maa osas), 75 (nii riigimaa kui ka kinnituste A16, A46, Al l, A50, A8 ja A47 maa osas), 98 (kinnistu Pikaveski (27) maa osas), 99 (kinnistu Pikaveski (27) maa osas), 100 (ainult eraldis 17 täielikult ning eraldise 16 ida-läänesuunalisest pinnasteest lõuna poole jääv osa nii riigimaa kui ka kinnistu Al21 maa osas) ning Vetla metskonna kvartalid 12 (nii riigimaa kui ka kinnistute Ülejõe (V) ja Jaaniveski maa osas), 13 (kinnistu Jaaniveski maa osas) ja 14;
3) Jänijõe sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Anija vallas Aegviidu metskonna kvartalid 101 (ainult eraldised 35 ja 37 täielikult ning eraldise 33 ida-läänesuunalisest pinnasteest lõuna ja loode-kagusuunalisest pinnasteest ida poole jääv osa ning eraldise 34 ida-läänesuunalisest pinnasteest lõuna poole jääv osa nii riigimaa kui ka kinnistu Krani (124) maa osas), 102 (ainult eraldised 21, 28, 35–36, 38–40, 42 ja 44–46 täielikult ning eraldise 20 kirde-edelasuunalisest teest lõuna ja eraldiste 22, 29, 30, 37, 41 ja 49 ida-läänesuunalisest pinnasteest lõuna poole jääv osa; nii riigimaa kui ka kinnistute Krani (A124), A75 ja A130 lahusmaatükkide osas), 103 (ainult eraldiste 25 ja 27 ida-läänesuunalisest pinnasteest lõuna poole jääv osa), 106 (ainult eraldised 9–12 ja 14–28 täielikult ning eraldise 13 kirde-edelasuunalisest pinnasteest lõuna poole jääv osa nii riigi- kui ka kinnistute A125 ja A91 maa osas), 107 (nii riigimaa kui ka kinnistu A76 lahusmaatüki maa osas) ning Albu vallas Jäneda metskonna kvartalid 36 (ainult kvartali põhjaosas kulgevast ida-läänesuunalisest pinnasteest põhja poole jääv osa nii riigimaa kui ka kinnistu Krani (10) maa osas), 40 (nii riigimaa kui ka kinnistu Lit.B maa osas) ja 45 ning Lehtse vallas Jäneda metskonna kvartalid 46 ja 47;
4) Jäneda sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Lehtse vallas Jäneda metskonna kvartalid 120, 121, 122 (ainult eraldised 9–15 ja 18 täielikult ning eraldiste 16 ja 19 Jänijõkke suubuvast loode-kagusuunalisest ojast lõuna poole jääv osa nii riigimaa kui ka kinnistute A4 ja A9 maa osas), 127 (ainult eraldised 1–14 täielikult ning eraldise 16 ida-läänesuunalisest pinnasteest põhja poole jääv osa nii riigi- kui ka kinnistu A17 maa osas), 128, 133 (ainult eraldised l ja 2 täielikult ning eraldise 8 ida-läänesuunalisest pinnasteest põhja poole jääv osa), 134 (ainult eraldised 1–12 ja 14–18 täielikult ning eraldise 13 ida-läänesuunalisest pinnasteest põhja poole jääv osa) ning Jõgiste talu maa Jäneda metskonna kvartali 134 kirdepiiri mõttelisest sirgjoonelisest loodesuunalisest pikendusest edela poole jääv osa;
5) Tarvasjõe sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Anija vallas Vetla metskonna kvartalid 42 (ainult eraldiste 11 ja 12 pinnasteest lõuna poole jäävad osad), 60 (ainult eraldised 4, 9 ja 11–21 täielikult ning eraldiste 2, 3, 6, 8 ja 10 pinnasteest ida poole jääv osa nii riigi- kui ka kinnistute A308 ja A316 maa osas), 67, 68 (nii riigimaa kui ka kinnistu A316 maa osas), 72, 73 (nii riigimaa kui ka kinnistute A307 ja A316 maa osas), 87 (nii riigi- kui ka kinnistu A311 ja A1313 maa osas), 93 (ainult eraldised 7, 8 ja 11–17 täielikult ning eraldise 6 põhja-lõunasuunalisest kraavist ida poole jääv osa nii riigi- kui ka kinnistute A1313 ja A303 maa osas), 100 (ainult Tarvasjõe paremkaldale jääv osa kinnistute A303 ja A306 maa osas), 109 (ainult Tarvasjõe paremkaldale jääv osa kinnistu Al09 maa osas) ning Albu vallas Jäneda metskonna kvartalid 41 (ainult eraldised 16 ja 32–34 täielikult ning eraldiste 31 ja 35 pinnasteest lõuna poole jäävad osad), 48 (ainult eraldised 2–19 täielikult ning eraldise l pinnasteest lõuna poole jääv osa nii riigimaa kui ka kinnistu A25 maa osas), 49 (ainult eraldised 23, 24 ja 27 täielikult ning eraldiste 22 ja 26 pinnasteest lõuna poole jääv osa), 55 (ainult eraldised l, 3–5 ja 10 täielikult ning eraldiste 11, 12, 18 ja 19 teest lääne poole ja eraldiste 2 ja 6 pinnasteest põhja poole jääv osa), 56 (nii riigi- kui ka kinnistute 108 ja 16 (l) maa osas), 57 (nii riigi- kui ka kinnistute 20, 18, 19, 5, 2, 23 ja 115 maa osas), 64 (kinnistute 108, 16 (1), 115, 2 (17), 3, 22 (7), 4 (19), 14 (29) ja 30 (12) maa osas), 65 (ainult eraldis 6 täielikult ning eraldiste 7 ja 14 Liivojast lääne poole jääv osa kinnistute 115, 16 (l), 2 (17) ja 3 maa osas) ja 73 (nii riigi- kui ka kinnistute 27 (12), 13 (28), 111, 20 (5), 21 (6), 26 (II), 23 (8), 8 ja 84 maa osas);
6) Kakerdaja sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Anija vallas Vetla metskonna kvartalid 129, 130, 131, 139, 140 ja 152 ja Albu vallas Jäneda metskonna kvartalid 152 (ainult eraldised 8–10 kinnistute 39 (3), (6) 73, 7, 62 ja 111 lahusmaatükkide osas), 153 (ainult eraldised 17–27) ja 154 (ainult eraldis 36 täielikult ja eraldise 37 Tarvasjõe vasakkaldale jääv osa nii riigimaa kui ka kinnistu 3 lahusmaatüki osas), Tammsaare metskonna kvartalid l (nii riigi- kui ka kinnistute Noku (117), Mängisaar (101), Sildevahe ja Miilimäe maa ja kinnistute 21, 85, 101, 11 (2 osas), 99, 95, 3 ja 7 lahusmaatükkide osas), 2 (eraldised 1–3 täielikult ja eraldise 4 kirde-edelasuunalisest kraavist loode poole jääv osa kinnistute Sildevahe (2) ja Miilimäe maa osas), 5 (nii riigi- kui ka kinnistu Noku (117) maa ja kinnistute 3, 2, 9, 10 ja 101 (2 osas) lahusmaatükkide osas), 6 (nii riigimaa kui ka kinnistute 10, 4 ja 101 lahusmaatükkide osas), 7 (nii riigimaa kui ka kinnistu Mängisaar (101) maa osas), 169 (nii riigimaa kui ka kinnistute 85, 114, B, Koltsi, 112, 111 ja 62 maa osas), 170 (nii riigi- kui ka kinnistute 111, Koltsi, B, 14, 13, 15, 17, 16, 18, 10, 4, Aida (138) ja 19 maa osas), 171 (nii riigimaa kui ka kinnistute 18, 10, 4, 8, 3, 2, 9, 11, 12, A23, 97, 53, 51, 93 ja Aida (138) maa osas), 172 (nii riigi- kui ka kinnistute 5 ja 8 maa osas), 173 (nii riigimaa kui ka kinnistute 3, 2, 9, 11, 12 A23 (2 osas), 19, 5, 6, 20 ja 21 lahusmaatükkide osas), 174 (ainult eraldised 1–7 ja 9–16 täielikult ning eraldiste 8 ja 17 kirde-edelasuunalisest kraavist loode poole jääv osa nii riigimaa kui ka kinnistute A23, 18, 80 ja 4 lahusmaatükkide osas) ja 175 (ainult eraldised 1–4 kinnistu 18 lahusmaatüki maa osas);
7) Põhjaku sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Kõue vallas Paunküla metskonna kvartal 156 (eraldised 1–11) ning endise Vetla (nüüd Paunküla metskonna) kvartalid 166 (ainult riigimaa osas), 167 (ainult riigimaa osas), 168 (kvartalit läbivast põhja-lõunasuunalisest pinnasteest lääne poole jääv osa), 173 (ainult riigimaa osas), 174, 175 (kvartalit läbivast põhja-lõunasuunalisest pinnasteest lääne poole jääv osa), 180, 181 (kvartalit läbivast põhja-lõunasuunalisest pinnasteest lääne poole jääv osa), 186, 187 (kvartalit läbivast põhja-lõunasuunalisest pinnasteest lääne poole jääv osa), 192 (eraldised 1–6) ja 193 (eraldised 1 ja 2);
8) Kautla sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Kõue vallas Nõmme metskonna kvartalid 8 (ainult eraldised 13–15 täielikult ning eraldiste 10–12 põhja-lõunasuunalisest pinnasteest ida poole jääv osa), 9 (ainult eraldised 2–6 ja 8–22 täielikult ning eraldise 7 põhja-lõunasuunalisest pinnasteest ida poole ja eraldise l põhja poole jääv osa) ja 19 (ainult eraldised 1–15 täielikult ning eraldiste 16 ja 17 kraavist põhja poole jääv osa) ja Albu vallas Tammsaare metskonna kvartalid 73 (kinnistute 53, 54, Ussimäe (66) ja Kõrgmäe (64) maa osas), 74 (ainult loode-kagusuunalisest elektriliinist edela poole jääv osa kinnistu Kõrgmäe (64) maa osas), 80 (nii riigimaa kui ka kinnistu Kutniku (62), 40, Männiku (63) ja Kõrgmäe (64) maa osas), 81 (ainult loode-kagusuunalisest elektriliinist edela poole jääv osa kinnistu Kutniku (62) maa osa), 83 (ainult loode-kagusuunalisest elektriliinist edela poole jääv osa nii riigi- kui ka kinnistute Kutniku (62), 44, Sikemäe (61) ja 40 maa osas), 86 (nii riigi- kui ka kinnistute 40 ja 41 maa osas), 87 (ainult loode-edelasuunalisest pinnasteest ja Kandelini talu maast lääne poole jääv osa nii riigi- kui ka kinnistute Sikemäe (61), 41, 40, 44 ja 45 maa osas), 93 (ainult Kandelini talu maast lääne poole jääv osa nii riigi- kui ka kinnistute Sikemäe (61), 37 ja 52 maa osas) ja 98 (ainult eraldised 1–11 ja 13 täielikult ning eraldiste 12, 17, 19 ja 20 kirde-edelasuunalisest pinnasteest lääne ja eraldiste 14 ja 16 kirde-edelasuunalisest pinnasteest põhja poole jääv osa nii riigimaa kui ka kinnistute 18 ja 52 maa osas);
9) Kodru sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Albu vallas Tammsaare metskonna kvartal 111 (nii riigi- kui ka kinnistute 4, Loosalu (A7) ja Luste /A31) maa osas), 115 (ainult eraldis 4), 116, 121, 122, 127 (Kaalepi peakraavist põhja poole jääv osa) ja 128;
10) Seli sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Paide vallas Nõmme metskonna kvartalid 35 (ainult eraldiste 42 ja 47 riigimaale jääv osa ja eraldise 40 kraavist lõuna poole jääv osa), 38 (ainult eraldised 5, 13–15 ja 26 täielikult ning eraldiste 3, 4, 12 ja 25 teest ida poole jääv osa), 39 (ainult eraldised 1–33 ja 35–44 nii riigi kui ka kinnistute 38, 3, 6, 4, 9, 8, 10, A2, Matsimäe (Al80), 5 ja 3 maa osas), 42 (ainult eraldised 65–84 nii riigi- kui ka kinnistute A2, 10, 23 ja l maa osas), 49 (nii riigi- kui ka kinnistute A57, A85, A62 ja 23 maa osas), 54 ja Albu vallas Tammsaare metskonna kvartalid 84 (nii riigi- kui ka kinnistute 38, 86, 28, 61, 116 ja Sikemäe (61) maa osas), 85 (ainult eraldised l, 2, 6–10, 13 ja 16–18 täielikult ning eraldiste 19, 20 ja 23 ainult riigimaale jääv osa nii riigi- kui ka kinnistute 29 ja Mõnuvere maa osas), 88 (välja arvatud Kandelini talu maale jääv osa nii riigi- kui ka kinnistute Sikemäe (61), 61a, 28, 61 ja 121 maa osas), 89 (nii riigi- kui ka kinnistute 29, 121 ja 142 maa osas), 94 (välja arvatud Kandelini talu ja kinnistu Lõhmu 12902:001:0112 maale jääv osa nii riigi- kui ka kinnistute 61a, 119, 117, 118, 52 ja Sikemäe (61) maa osas), 95 (nii riigi- kui ka kinnistute 121, 142 ja Laeksaare (121) maa osas), 99 (ainult põhja-lõunasuunalisest pinnasteest ida poole jääv osa), 100, 101 (nii riigi- kui ka kinnistute Simisalu (I), Kõrgessaare ja Laeksaare (121) maa osas), 104 (ainult eraldised 1–10 ja 12 täielikult ning eraldise 11 pinnasteest lõuna poole jääv osa ja eraldise 24 ja 26 põhja-lõunasuunalisest pinnasteest lääne poole jääv osa nii riigi- kui ka kinnistu Simisalu (I) (119) maa osas), 106 (nii riigi- kui kinnistute Kõrgessaare (2 osas), Eestsaare (2 osas), Simisalu (II) ja 199 maa osas), 107 (ainult põhja-lõunasuunalisest pinnasteest ida poole jääv osa), 108 (nii riigi- kui ka kinnistute Kõrgessaare ja Sigapusma (102) maa osas), 109 (nii riigi- kui ka kinnistute Sigapusma (120) ja Eestsaare maa osas) ja 110 (nii riigimaa kui ka kinnistute Sigapusma (120), Kõrgessaare ja Eestsaare ning kinnistute 12, 19, 7, 17, 18, 14, 5, 4, 16, 11, 8, 13, 6, 20 ja 15 lahusmaatükkide osas);
11) Kilingi sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Albu vallas Tammsaare metskonna kvartalid 133 (ainult kaitsealale jääv osa kinnistute 13 ja 14 lahusmaatükkide osas), 134 (ainult kaitsealale jääv osa nii riigi- kui ka kinnistute A35 ja 10 maa osas), 139 (ainult eraldis 16), 140 (nii riigi- kui ka kinnistute 14, 13, 16, 12, 11, A4, A23, A25, A24, A3, A35 ja 10 maa osas), 141 (nii riigimaa kui ka kinnistu 10 lahusmaatüki osas), 147 (nii riigi- kui ka kinnistute Al, 2 ja Heinamaa (A) maa osas), 148 (nii riigi- kui ka kinnistu (VIII) maa ja kinnistute l, 10, 12, 6 ja Tiidu (XV) lahusmaatükkide osas) ja 160 (ainult kaitsealale jääv osa nii riigi- kui ka kinnistute Mardi (4), Miku (2), Araksaare (21), Tiidu (XV), Veskikoht, 2, l, 10 ja 12 maa osas), Paide vallas Tammsaare metskonna kvartalid 158 (ainult eraldised 2–22 nii riigimaa kui ka kinnistute Al, 20 ja 23 lahusmaatükkide osas), 159 (nii riigi- kui ka kinnistute 4, 10 (2 osas), 9, 7, 6, 8, l (2 osas), 15, 17, 16 lahusmaatükkide ja Pritsu (18) talu maa osas) ja Purdi metskonna kvartalid 27 (nii riigi- kui ka kinnistute A168, 5, Paju (19), Matsi (10), Pikajaagu (9), Söödi (8), Tõugu (7), Ulla (6), Rameldi (5), Tõniste (4), Vainu (3), Hiire (A2), Tammiku (l), Otseme (A29), Nahkru (A28), Kase (A27), Suurekivi (A26), Aurusauna (A25) ja A19 maa osas), 28 (nii riigi- kui ka kinnistute Vainu (3), Kingu (67), Romeldi (5), 4, 3, A168, Al75, A20, Roti (13), Ussi (12), Järvamäe (14), (A76 ja A78 maa osas) ja Roosna-Alliku vallas Purdi metskonna kvartalid 29 (nii riigi- kui ka kinnistute Veskipere (l), Miku (2), 4 (4 osas), 3 ja 2 maa osas), 30 (kinnistute Miku (2), Mardi (4) ja Veskipere (l) maa osas), 31 (kinnistute 21, A23, A166, A168 ja A164 maa osas), 32 (ainult eraldised l, 6, 7 ja 11–15 täielikult ning eraldiste 2, 8 ja 10 kraavist lääne poole jääv osa kinnistute A167, A165, A162, 33, A163 ja 30 maa osas), 33 (nii riigi- kui ka kinnistute Veskipere (l), 3 ja 2 maa osas) ja 34 (nii riigimaa kui ka kinnistu A35 lahusmaatüki osas).
(1) Sihtkaitsevööndis on keelatud majandustegevus, loodusvarade kasutamine ja uute ehitiste püstitamine, välja arvatud §-s 4 lubatud tegevus.
(2) Põhjaku sihtkaitsevööndis on keelatud inimeste viibimine 15. veebruarist 31. juulini, välja arvatud teadus-, järelevalve- ja päästetöödel.
2) poollooduslike koosluste majandamine nagu karjatamine, niitmine ja võsaraie;
3) teede, tootmisega mitteseotud ehitiste ja liinirajatiste hooldustööd;
4) olemasolevate kraavide hooldustööd ulatuses, mis on hädavajalik väljaspool kaitseala asuvate maaparandussüsteemide normaalseks toimimiseks;
5) tootmisotstarbeta ehitiste rajamine kaitseala tarbeks;
6) metsakoosluse kujundamine metsa loodusliku ilme ja liigilise mitmekesisuse taastumisele kaasaaitamiseks l. septembrist 31. jaanuarini.
§ 12. Vööndi kirjeldus
(1) Kõrvemaa maastikukaitseala piiranguvöönd on kaitseala majanduslikult kasutatav ning kultuurmaastikuna säilitatav osa, kus majandustegevuse juures tuleb arvestada määrusega kehtestatud tingimusi.
(2) Piiranguvööndisse kuulub kaitseala piires olev maa-ala, mis ei kuulu sihtkaitsevööndisse.
2) maavarade ja maa-ainese kaevandamine, välja arvatud eramaal oma tarbeks liiva ja kruusa võtmine kaitseala valitseja nõusolekul kaitseala valitsejaga kooskõlastatud kohtades ja Kurissaare karjääris selle määruse jõustumise hetkeks väljaantud loas määratud tingimustel kuni selle kehtivuse lõppemiseni;
3) puhtpuistute kujundamine, üheliigiliste metsakultuuride ja energiapuistute rajamine;
4) uuendusraie, välja arvatud turberaie perioodiga vähemalt 40 aastat, kusjuures kaitseala valitsejal on õigus esitada nõudeid raieaja, puidu kokku- ja väljaveo ning puistu koosseisu ja täiuse osas;
5) jäätmete ladustamine ning kogumine nende edasiseks veoks mujal asuvasse töötlemis-, taaskasutamis- või kõrvaldamiskohta;
6) väetiste ja mürkkemikaalide kasutamine metsamaal ja looduslikul rohumaal ning väetiste külvamine 1. novembrist 31. märtsini lumele või keltsale.
1) teede, liinirajatiste ja muude kommunikatsioonide rajamine;
3) veekogude veetaseme muutmine.
1 Euroopa Ühenduste Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitsest (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7) ja Euroopa Ühenduste Nõukogu direktiiv 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitsest (EÜT L 103, 25.04.1979, lk 1)


text:
Kui asjas puuduvad andmed mõõtmist teostava isiku pädevuse kohta mõõteseaduse § 5 lg 2 p 2 ja lg 3 mõttes, siis ei saa mõõtetulemusi kasutada tõendina kohtuvälises- ega kohtumenetluses. Nende andmetega arvestamisel rikuks kohtuväline menetleja või kohus oluliselt väärteomenetlusõigust VTMS § 150 lg 2 tähenduses. Väärteomenetluse seadustiku § 87 kohaselt toimub väärteoasja arutamine ainult menetlusaluse isiku suhtes ja väärteoprotokollis sätestatud ulatuses. See tähendab, et kohus ei tohi karistada menetlusalust isikut teo eest, mida ei ole väärteoprotokollis kirjeldatud, samuti ei ole kohtul võimalik tuvastada väärteoprotokollis kajastamata koosseisulisi asjaolusid (vt nt RKKKo nr 3-1-1-71-07, p 7). Väärteoprotokolli piiridest väljumine on väärteomenetlusõiguse oluline rikkumine VTMS § 150 lg 2 tähenduses.
Kui tegemist on juriidilise isiku väärteoasjaga, siis peab juba väärteoprotokollist nähtuma juriidilise isiku organi liikme, juhtivtöötaja või (alates 28. juulist 2008 kehtivas karistusseadustiku sõnastuses) pädeva esindaja koosseisupärane, õigusvastane ja süüline tegu, mis toob kaasa juriidilise isiku vastutuse. Tegevusetusdelikti puhul peab teokirjeldusest nähtuma konkreetse füüsilise isiku kohustus nõutava teo tegemiseks, nõutav tegu, mille ta tegemata jättis, samuti see, millises vormis oli täidetud subjektiivne koosseis. (RKKKo nr 3-1-1-84-07, p 8; nr 3-1-1-4-06, p 5 ja nr 3-1-1-9-05, p-d 8 ja 10). Tööülesannete jaotus (või selle puudumine) juhatuse liikmete vahel on väärteoasja lahendamiseks oluline faktiline asjaolu, mis tuleb märkida teokirjeldusse ja tõendada asja arutamise käigus. (Vt nt RKKKo nr 3-1-1-137-04, p 19.) Karistusõiguses kehtiva individuaalvastutuse põhimõtte järgimiseks on tähtis, et juriidilise isiku vastutuselevõtmisel selgitataks välja isik, kes vastutab konkreetse kohustuse täitmise eest. Selleks võib juhatuse liikme kõrval olla ka muu juhtivtöötaja (alates 28. juulist 2008 kehtivas KarS § 14 sõnastuses võib selleks olla ka äriühingu pädev esindaja).

matches:
§ 5
kohus
§ 150
§ 87
kohus
§ 150
§ 14


text:
Euroopa Kohus võrdsustas GMOsid sisaldava mee muude GMO-toodetega
Euroopa Kohus tegi 6. septembril kohtuasjas C-442/09 otsuse, milles võrdsustas GMOsid sisaldava mee muude GMO-toodetega. Tegemist on olulise verstapostiga vaidluses GMOde kasutamise üle mesinduses, kuna otsus tähendab, et seatakse täiendavad nõuded selliste mesindussaaduste turustamiseks ning kohustatakse märgistama toodet geneetiliselt muundatud toiduainena.
Euroopa Kohtu poole oli selles asjas eelotsusetaotlusega pöördunud Saksamaa Baieri liidumaa kohus, selgitamaks, kas tahtmatult väikestes kogustes õietolmu sisaldavad mesindussaadused kuuluvad EL määruse (EÜ) nr 1829/2003 (GM toidu ja sööda kohta) reguleerimisalasse. Nimetatud määrusega on kehtestatud GM-toidu jaoks lubade andmise, selle toidu märgistamise ja järelevalve kord. Eelotsusetaotluse ajendiks olid Baieri liidumaal mesilasi pidavate talunike kaebused, kelle maad asuvad mõne kilomeetri raadiuses GM-maisi kasvatuseks kasutatavatest põldudest ning kelle õietolmust ja meest on seetõttu leitud GM-maisi DNA-d. Kuna vaidlusaluse GM-maisiliini (MON810) kasvatamine turustamiseks on Saksamaal keelatud, palusid talunikud kohtul tuvastada, et nende mesindussaadused on GMO-sisalduse tõttu muutunud müügi- ja tarbimiskõlbmatuks.
Euroopa Kohus leidis, et GM maisi õietolmu sisaldav mesi kuulub EL määruse nr (EÜ) 1829/2003 reguleerimisalasse, kuigi GM maisisordilt pärinev õietolm ise ei ole määruse tähenduses käsitatav organismi ega GMOna, kuna on kaotanud paljunemisvõime ning sellel puudub igasugune võime üle kanda temas sisalduvat geneetilist materjali. Kohus pidas võimalikuks, et sellist õietolmu sisaldava mee puhul on tegemist GMOdest toodetud koostisosi sisaldava toiduga. Kohus argumenteeris enda seisukohta asjaoluga, et õietolm ei ole võõras aine ega mustus mee sees, vaid mee tavapärane koostisosa ning seda ei tohi üldjuhul ka eemaldada lähtuvalt EL direktiivi 2001/110/EÜ (nn meedirektiivi) II lisa lõikest 3. Seejuures ei ole oluline, kas GM-taimelt saadud materjal on toitu sattunud tahtlikult või juhuslikult ning millises koguses seda mees leidub.
Euroopa Kohtu seisukohast tulenevalt on GM maisi õietolmu tahtmatult sisalduva mee turuleviimine lubatud vaid EL määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikkel 4 lõike 2 alusel väljastatud loa alusel. Kohus rõhutas, et loa- ja järelevalvekohustuse puhul pole oluline GM-materjali hulk mees. Toidu märgistamisel GMOsid sisaldava toiduna kohaldatakse seevastu piirmäära, milleks on 0,9 % toidu üksikutes koostisosades või ühest komponendist koosnevas toidus, tingimusel et GMOde sisaldus toitudes on juhuslik või tehniliselt vältimatu.
Otsuse tähendus ja võimalikud tagajärjed
Kõnealuse kohtuotsuse puhul on tegemist põhjapaneva otsusega eelkõige seetõttu, et seni ei ole GM-kultuuri õietolmu sisaldavat mett GM-toiduks loetud (ehkki on olnud selge, et nt mahetootmises on GMOde kasutamine keelatud ja seetõttu ei tohiks ka mahemesi GM-kultuuri õietolmu sisaldada).
KÕKi hinnangul võiks otsusel olla edaspidi oluline tähendus mahe-, tava- ja GMO-põllunduse kooseksisteerimise reeglite paikapanemisel EL liikmesriikides, sh Eestis. Eesti vastavates õigusnormides on ette nähtud, et GM-põllukultuuri kasvatada sooviv isik peab kirjalikult teavitama oma kavatsusest kuni 3 km kaugusel asuva mesila omanikku, kui viimane on avaldanud soovi, et teda teavitataks. Selle regulatsiooni väljatöötamisel 2007. aastal oli vaidlusküsimuseks ka see, kas mesi on loomne toode või on seda võimalik GMO-tootena käsitleda ning kas teavitamiskohustus on üldse õigustatud. Euroopa Kohtu värske otsus lükkab selgelt ümber tollal Põllumajandusministeeriumi nõustanud Saksa ekspertide seisukohad, nagu ei oleks mett võimalik GMO-tootena käsitleda, ning toob ilmselt kaasa palju peavalu mesinikele, kes peavad hakkama tõsiselt kaaluma, kus oma mesitarusid hoida. Samuti tekib küsimus, kas mesinike teavitamisest piisab või oleks GM-põllukultuuri kasvatamiseks ikkagi vajalik mesilaomaniku nõusolek.
Euroopa keskkonnaorganisatsioonid on juba nimetanud kohtuotsust mesinike ning GMO-vaba liikumise võiduks, leides, et see toob selgelt esile GM- ja tavapõllumajanduse kooseksisteerimise võimatuse.
Vt Euroopa Kohtu otsust C-442/09

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


Kust saaks odavalt 300tk PlayStation 3 mängukonsooli? - BattleIT
Nimelt on käsil Õhujõududel (Air Force) labaratoorne katse. Arvatavasti selgitamaks kas PS3 abil on võimalik maha võtta midagi väärtuslikku.
Nii, et kui sul on kusagilt võtta 300 PlayStation3 siis otsi endale rekka ja vii kohale 😉
Item 1: Sony PlayStation 3 Game Console – 40 GB Hard Drive
Via Engadget, via Air Force
Sony alandas PS3 developer kit hinda 80% võrra
Sony alandas oma PS3 developer kit hinda 100 000 krooni pealt 20 000 krooni
PS3 uudiste agregaat
Mõtlesin teha uudiste agregaadi mis automaatselt sadadest PS3 saitidest uu
Yellow Dog Linux on parim Linux mis on saadaval PlayStation 3 ja teistele P
Playstation 3 reklaam
PS3 reklaami sisu: PS3 muutub mingitsorti koletiseks otse õud
Blu-Ray filmid kaasaskantavaks
Kui sul on PS3 ja PSP siis nüüd saab sinu PSP taas ühe lisaväärtuse. N


RT I, 28.08.2018, 2
4) koelmualade loomine või taastamine, kalaliigi veekogusse asustamine riikliku majandamiskava alusel ning Peipsi siia ja merisiia eksperimentaalne asustamine, mis on suunatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 artikli 63 lõike 1 punktis c sätestatud eesmärgi saavutamisele (edaspidi koos neljas tegevussuund);
1) hindamiskomisjoni liige ei osale enda või temaga haldusmenetluse seaduse § 10 tähenduses seotud isiku esitatud projektitoetuse taotluse hindamisel;
2) hindamiskomisjoni liige ei osale enda või temaga haldusmenetluse seaduse § 10 tähenduses seotud isiku esitatud projektitoetuse taotlusega konkureeriva taotluse hindamisel;
3) projektitoetuse taotlust hindav hindamiskomisjoni liige ei või olla haldusmenetluse seaduse § 10 tähenduses seotud isik juhatuse liikmega, kes osaleb sama projektitoetuse taotluse paremusjärjestusse seadmise ettepaneku kinnitamisel ning taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise ja taotluse rahastamise suuruse ettepaneku kinnitamisel;
4) kohaliku algatusrühma juhatuse liige ei või osaleda enda või temaga haldusmenetluse seaduse § 10 tähenduses seotud isiku esitatud projektitoetuse taotluse paremusjärjestusse seadmise ettepaneku kinnitamisel;
5) kohaliku algatusrühma juhatuse liige ei või osaleda enda või temaga haldusmenetluse seaduse § 10 tähenduses seotud isiku esitatud projektitoetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise ja taotluse rahastamise suuruse ettepaneku kinnitamisel;
21) õigusabi kulud;
22) mootorsõiduki kütuse-, liikluskindlustus-, kaskokindlustus-, hooldus- ja remondikulu.
(2) Kui määruse alusel antav toetus kvalifitseerub vähese tähtsusega abiks, kohaldatakse Euroopa Komisjoni määrust (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8), Euroopa Komisjoni määrust (EL) nr 1408/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandussektoris (ELT L 352, 24.12.2013, lk 9–17) või Euroopa Komisjoni määrust (EL) nr 360/2012, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.4.2012, lk 8–13).
(21) Kui § 6 lõike 2 punkti 3 alusel antav toetus kvalifitseerub kalasadamale antavaks grupierandiga hõlmatud riigiabiks vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.06.2014, lk 1–78), artiklile 56b või 56c, kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 342 sätestatut.
(22) Lõike 7 punktis 1 nimetatud toetuse saajate kohta arvutatakse toetuse suurus komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 56b lõikes 4 või artikli 56c lõikes 4 sätestatu kohaselt.
(3) [Kehtetu - RT I, 30.08.2017, 2 - jõust. 02.09.2017]
(11) Kui projektitoetust antakse kalasadama uuendamiseks, viiakse toetatav tegevus ellu, sealhulgas kasutatakse toetuse abil soetatud seadet, vahendit, sõidukit, välja arvatud sadama süvendamise tehnika lisaseadet, ainult toetatava kalasadama territooriumil. Navigatsioonimärgistuse ostmist ja paigaldamist toetatakse ka siis, kui projektiga seotud sadamasse sissesõiduks, sadamast väljasõiduks ja sadamasiseseks laevaliikluseks vajalik navigatsioonimärgistus paigaldatakse väljapoole kalasadama territooriumi.
5) paragrahvi 2 lõikes 3 nimetatud ettevalmistava töö kulu, mis on tehtud enne 1. jaanuari 2014 või mis ületab 12 protsenti tegevuse, välja arvatud § 6 lõike 2 punktis 4 nimetatud tegevuse abikõlblikest kuludest või millele ei järgne tegevuse elluviimist tõendavaid kulusid;
18) mootorratta, M- või N-kategooria sõiduki ostmise või liisimise kulu, välja arvatud sellise N-kategooria sõiduki ostmise või liisimise kulu, mis on tootja poolt valmistatud kuni kolme istmekohaga ja mille kaubaruum on eraldatud istmekohtadest püsiva vaheseinaga;
31) uue kalakasvatuse rajamiseks tehtav kulu;
32) kulu, mis tehakse kalaliigi asustamiseks eraomandis olevasse veekogusse, mis ei ole määratud avalikult kasutatavaks.
4) kalasadama sissesõidutee ja akvatooriumi süvendamise kulu, kui sama sadama kohta on samal programmiperioodil selleks projektitoetust antud;
5) sadama süvendamise tehnika soetamise kulu, välja arvatud lisaseadme soetamine sadama süvendamise tehnikale, mis oli soetatud põllumajandusministri 24. aprilli 2008. a määruse nr 38 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 4.1 „Kalanduspiirkondade säästev areng” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” § 2 lõike 2 punktis 1 nimetatud toetatava tegevuse elluviimise raames.
(3) Kolmanda tegevussuuna tegevuse elluviimise eest antavat projektitoetust võib taotleda kalasadama pidaja, kes on kalandussektori mittetulundusühing, kalandussektori sihtasutus, kohaliku omavalitsuse üksus, kohaliku omavalitsuse üksuse asutus või kalandussektori mikroettevõtja, kes omab ajaloolist püügiõigust kalapüügiseaduse § 51 lõike 1 tähenduses.Taotleja peab olema selle kalasadama pidaja, mille arendamiseks toetust taotletakse.
(31) Sadama süvendamise tehnikale lisaseadme soetamiseks võib toetust taotleda mittetulundusühing või tulundusühistu, kes ei ole kalasadama pidaja.
2) mittetulundusühing või sihtasutus, kelle põhikirjaline eesmärk on seotud kalavarude kaitse ja säilitamisega;
3) riigitulundusasutus.
5) ehitusloa või ehitusteatise ärakiri, ning asjakohase ehitusprojekti ärakiri, kui toetatavaks tegevuseks on ehitamine ehitusseadustiku tähenduses ja nimetatud dokumendid on ehitusseadustiku alusel nõutud;
6) dokumendi ärakiri, mis tõendab, et ehitis või muu objekt, mida ehitatakse või kuhu seadmed või vahendid paigutatakse, sealhulgas mootorsõiduk, kuulub taotleja omandisse või on antud taotlejale õiguslikul alusel kasutamiseks toetuse saamise tingimustes ettenähtud perioodiks;
(2) Kui projektitoetust taotletakse kolmanda tegevussuuna tegevuse elluviimiseks, esitatakse lisaks lõikes 1 nimetatud dokumentidele järgmised dokumendid:
1) kalasadama plaani ärakiri, millel on selgelt piiritletud maa-ala, kus kavandatakse tegevus ellu viia;
2) komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 56b lõike 4 või artikli 56c lõike 4 kohane prognoos, kui toetuse saaja on § 22 lõike 7 punktis 1 nimetatud üksus või asutus.
(3) Kui projektitoetust taotletakse koelmuala loomiseks või taastamiseks, esitatakse lisaks lõikes 1 nimetatud dokumentidele järgmiste dokumentide ärakirjad:
1) avalik-õigusliku ülikooli kalabioloogia või kalanduse teadusalal töötava teadustöötaja, kes omab teaduskraadi, arvamus;
3) Põllumajandusameti kooskõlastus, kui tegevus kavandatakse maaparandussüsteemi eesvoolu loetelusse kantud jõel või ojal;
(6) Kui projektitoetust taotletakse kala veekogusse asustamiseks, esitatakse lisaks lõikes 1 nimetatud dokumentidele Keskkonnaameti arvamus asustamise kohta.
(2) Projektitoetuse saaja viib toetatava tegevuse ellu, sealhulgas esitab PRIA-le kõik kuludokumendid, kahe aasta jooksul arvates projektitoetuse taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid hiljemalt 30. juuniks 2023. Eksperimentaalse asustamise korral viiakse toetatav tegevus ellu, sealhulgas esitatakse PRIA-le kõik kuludokumendid, hiljemalt 30. juuniks 2023.
(61) Kui projektitoetust antakse eksperimentaalseks asustamiseks, korraldab toetuse saaja koostöös avalik-õigusliku teadus- ja arendusasutusega asustatava kala taastootmise efektiivsuse teadusliku uuringu.
(5) Kui § 2 lõikes 2 nimetatud tegevuse elluviimisel asustatakse kala veekogusse, milleks on kalapüügiseaduse § 16 lõike 3 kohaselt nõutav asustamisluba, tehakse toetuse esimene osamakse üksnes siis, kui asustamisluba on antud.
10) seminari, koolituse ja teabepäeva korraldamise korral teabepäeva päevakava ja osalejate nimekiri, millel on märgitud osalejate kontaktandmed ning nende allkirjad;


Riigilõivuseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 15.12.2015, 1
08.12.2015 otsus nr 707
Vastu võetud 26.11.2015
1) paragrahvi 15 lõike 1 punktis 7 asendatakse sõnad „abielulahutusakti ei koostata” sõnadega „abielulahutuse kannet ei tehta”;
2) paragrahvi 22 lõiget 1 täiendatakse punktiga 131 järgmises sõnastuses:
„131) elektroonilise dokumendi elektroonilise väljastamise eest, samuti menetluse läbiviimiseks menetlusosalisele elektroonilise dokumendi väljatrüki esmakordse väljastamise eest;”;
„Kohus, maksuhaldur, prokuratuur, uurimisasutus, notar, kohtutäitur, pankrotihaldur ja perekonnaseisuasutus on vabastatud riigilõivu tasumisest arhiiviteatise väljastamise eest.”;
4) paragrahvist 48 jäetakse välja tekstiosa „või eesnime, perekonnanime või isikunime taastamisel”;
5) paragrahvi 50 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 52 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „, § 43 lõikes 1 ning § 50 lõikes 2” tekstiosaga „ning § 43 lõikes 1”;
7) paragrahvi 61 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvis 86 asendatakse arv „5” arvuga „10”;
9) paragrahvi 120 lõikes 1 asendatakse arv „250” arvuga „300”;
10) paragrahvi 121 lõikes 1 asendatakse arv „225” arvuga „400”;
11) paragrahvi 121 lõikes 2 asendatakse arv „10” arvuga „30”;
12) paragrahvi 122 lõikes 1 asendatakse arv „39” arvuga „200”;
13) paragrahvi 122 lõikes 2 asendatakse arv „10” arvuga „30”;
14) paragrahvi 123 lõikes 1 asendatakse arv „225” arvuga „500”;
15) paragrahvi 123 lõikes 2 asendatakse arv „10” arvuga „50”;
16) paragrahvis 124 asendatakse arv „640” arvuga „700”;
17) paragrahvis 125 asendatakse arv „320” arvuga „350”;
18) paragrahvi 126 lõikes 1 asendatakse arv „260” arvuga „350”;
19) paragrahvi 126 lõikes 2 asendatakse arv „32” arvuga „50”;
20) paragrahvis 128 asendatakse arv „20” arvuga „200”;
21) paragrahvi 137 lõikes 4 asendatakse arv „0,25” arvuga „0,30”;
22) paragrahvis 139 asendatakse arv „260” arvuga „300”;
23) paragrahvis 143 asendatakse arv „13” arvuga „50”;
24) paragrahvi 144 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kultuuriväärtuse väljaveoloa taotluse läbivaatamise eest, samuti väljaveoloa andmise või sellest keeldumise eest kultuuriväärtuste väljaveo, ekspordi ja sisseveo seaduse § 16 lõikes 4 ja § 17 lõikes 3 sätestatud alustel tasutakse riigilõivu 20 eurot.”;
25) paragrahvis 1463 asendatakse arv „39” arvuga „50”;
26) paragrahvis 147 asendatakse arv „195” arvuga „210”;
27) paragrahvis 148 asendatakse arv „16” arvuga „18”;
28) paragrahvi 149 lõikes 1 asendatakse arv „7” arvuga „10”;
29) paragrahvi 149 lõikes 3 asendatakse arv „13” arvuga „18”;
30) paragrahvi 149 lõikes 5 asendatakse arv „16” arvuga „18”;
31) paragrahvi 152 lõikes 1 asendatakse arv „890” arvuga „1180”;
32) paragrahvi 152 lõigetes 2 ja 3 asendatakse arv „505” arvuga „670”;
33) paragrahvi 153 lõikes 1 asendatakse arv „295” arvuga „370”;
34) paragrahvi 153 lõigetes 2 ja 3 asendatakse arv „200” arvuga „250”;
35) paragrahvi 157 punktides 4 ja 5 asendatakse arv „320” arvuga „640”;
36) paragrahvi 157 punktis 6 asendatakse arv „640” arvuga „1200”;
37) paragrahvi 159 lõike 1 punktis 1 asendatakse arv „32” arvuga „45”;
38) paragrahvi 159 lõike 1 punktis 2 asendatakse arv „96” arvuga „130”;
39) paragrahvi 159 lõike 1 punktis 3 asendatakse arv „195” arvuga „255”;
40) paragrahvi 159 lõikes 2 asendatakse arv „32” arvuga „45”;
41) paragrahvi 160 lõike 1 punktis 1 asendatakse arv „32” arvuga „45”;
42) paragrahvi 160 lõike 1 punktis 2 asendatakse arv „130” arvuga „180”;
43) paragrahvi 160 lõike 1 punktis 3 asendatakse arv „320” arvuga „410”;
44) paragrahvi 160 lõikes 2 asendatakse arv „64” arvuga „90”;
45) paragrahvi 161 punktis 1 asendatakse arv „32” arvuga „45”;
46) paragrahvi 161 punktis 2 asendatakse arv „130” arvuga „180”;
47) paragrahvi 162 lõike 1 punktis 1 asendatakse arv „2240” arvuga „2970”;
48) paragrahvi 162 lõikes 2 asendatakse arv „2880” arvuga „3100”;
49) paragrahvi 162 lõike 5 punktis 1 asendatakse arv „195” arvuga „275”;
50) paragrahvi 162 lõike 5 punktis 2 asendatakse arv „320” arvuga „450”;
51) paragrahvi 162 lõike 5 punktis 3 asendatakse arv „515” arvuga „680”;
52) paragrahvi 162 lõike 5 punktis 4 asendatakse arv „640” arvuga „730”;
53) paragrahvi 162 lõikes 6 asendatakse arv „130” arvuga „185”;
54) paragrahvi 162 lõikes 7 asendatakse arv „64” arvuga „90”;
55) paragrahvi 163 lõikes 1 asendatakse arv „130” arvuga „185”;
56) paragrahvi 163 lõikes 2 asendatakse arv „64” arvuga „90”;
57) paragrahvi 164 lõikes 1 asendatakse arv „1600” arvuga „2800”;
58) paragrahvi 164 lõikes 2 asendatakse arv „130” arvuga „185”;
59) paragrahvi 164 lõike 3 punktides 1–5 asendatakse arv „640” arvuga „800”;
60) paragrahvi 164 lõike 3 punktis 6 asendatakse arv „320” arvuga „450”;
61) paragrahvi 164 lõike 3 punktis 7 asendatakse arv „640” arvuga „800”;
62) paragrahvi 164 lõike 3 punktides 8–10 asendatakse arv „320” arvuga „400”;
63) paragrahvis 165 asendatakse arv „705” arvuga „990”;
64) paragrahvi 166 lõike 1 punktis 1 asendatakse arv „3650” arvuga „5100”;
65) paragrahvi 166 lõike 1 punktis 2 asendatakse arv „960” arvuga „1000”;
66) paragrahvi 166 lõike 1 punktis 3 asendatakse arv „195” arvuga „275”;
67) paragrahvi 166 lõikes 2 asendatakse arv „130” arvuga „185”;
68) paragrahvi 166 lõike 3 punktis 1 asendatakse arv „1220” arvuga „1920”;
69) paragrahvi 166 lõike 3 punktis 2 asendatakse arv „320” arvuga „450”;
70) paragrahvi 166 lõike 3 punktis 3 asendatakse arv „64” arvuga „90”;
71) paragrahvi 167 lõike 1 punktis 1 asendatakse arv „29” arvuga „40”;
72) paragrahvi 167 lõike 1 punktis 2 asendatakse arv „58” arvuga „80”;
73) paragrahvi 167 lõike 2 punktis 1 asendatakse arv „13” arvuga „20”;
74) paragrahvi 167 lõike 2 punktis 2 asendatakse arv „32” arvuga „50”;
75) paragrahvi 167 lõike 3 punktis 1 asendatakse arv „23” arvuga „35”;
76) paragrahvi 167 lõike 3 punktis 2 asendatakse arv „58” arvuga „85”;
77) paragrahvi 167 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Lennundusloale iga uue kande tegemise või iga varasema kande kehtivusaja uue tähtajani pikendamise eest tasutakse riigilõivu 15 eurot. Kui lennundusloa uuendamisel tehakse ühe menetluse käigus lennundusloale mitu kannet, siis tasutakse lõivu ühe kande eest.”;
78) paragrahvi 167 lõikes 5 asendatakse arv „58” arvuga „85”;
79) paragrahvis 168 asendatakse arv „32” arvuga „45”;
80) paragrahvis 169 asendatakse arv „16” arvuga „25”;
81) paragrahvi 170 lõikes 1 asendatakse arv „2180” arvuga „2560”;
82) paragrahvi 170 lõikes 2 asendatakse arv „705” arvuga „990”;
83) paragrahvi 170 lõikes 3 asendatakse arv „1160” arvuga „1625”;
84) paragrahvi 171 lõikes 1 asendatakse arv „960” arvuga „1190”;
85) paragrahvi 171 lõikes 3 asendatakse arv „960” arvuga „1140”;
86) paragrahvi 172 lõikes 1 asendatakse arv „640” arvuga „900”;
87) paragrahvi 172 lõigetes 2 ja 3 asendatakse arv „130” arvuga „185”;
88) paragrahvi 173 lõike 1 punktis 1 asendatakse arv „1280” arvuga „1790”;
89) paragrahvi 173 lõike 1 punktides 2 ja 3 asendatakse arv „640” arvuga „895”;
90) paragrahvi 173 lõike 1 punktis 4 asendatakse arv „130” arvuga „185”;
91) paragrahvi 173 lõike 1 punktis 5 asendatakse arv „260” arvuga „365”;
92) paragrahvi 174 lõigetes 1 ja 2 asendatakse arv „130” arvuga „185”;
93) paragrahvi 177 lõigetes 1 ja 2 asendatakse arv „2” arvuga „5”;
94) paragrahvi 177 lõikes 3 asendatakse arv „0,35” arvuga „5”;
95) paragrahvi 187 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Lootsi kvalifikatsioonieksami vastuvõtmise eest tasutakse riigilõivu 250 eurot.
(4) Kui loots või lootsitasõidu loa taotleja ei soorita eksamit, tasutakse uue eksami vastuvõtmise eest riigilõivu käesoleva paragrahvi lõikes 1, 2 või 3 sätestatud määras.”;
96) paragrahvi 189 lõigetes 2 ja 3 asendatakse arv „5” arvuga „10”;
97) paragrahvi 194 lõikes 1 asendatakse arv „15” arvuga „20”;
98) paragrahvi 194 lõike 2 punktis 1 asendatakse arv „15” arvuga „20”;
99) paragrahvi 194 lõike 2 punktides 2–7 ning lõigetes 3 ja 4 asendatakse arv „5” arvuga „10”;
100) paragrahvi 194 lõikes 5 asendatakse arv „15” arvuga „20”;
101) paragrahvi 194 lõikes 6 asendatakse arv „5” arvuga „10”;
102) paragrahvis 195 asendatakse arv „5” arvuga „10”;
103) paragrahvis 198 asendatakse arv „32” arvuga „75”;
104) paragrahvi 202 lõikes 2 asendatakse arv „320” arvuga „640”;
105) paragrahvi 202 lõikes 3 asendatakse arv „320” arvuga „515”;
106) paragrahvi 202 lõikes 4 asendatakse arv „32” arvuga „385”;
107) paragrahvi 202 lõikes 5 asendatakse arv „32” arvuga „195”;
108) paragrahvi 202 lõikes 6 asendatakse arv „16” arvuga „65”;
109) paragrahvi 202 lõikes 7 asendatakse arv „32” arvuga „130”;
110) paragrahvi 202 lõikes 8 asendatakse arv „58” arvuga „130”;
111) paragrahvi 202 lõikes 9 asendatakse arv „32” arvuga „130”;
112) paragrahvi 202 lõikes 10 asendatakse arv „7” arvuga „65”;
113) paragrahvi 202 lõikes 11 asendatakse arv „16” arvuga „65”;
114) paragrahvi 203 lõikes 1 asendatakse arv „32” arvuga „190”;
115) paragrahvi 203 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Enamohtlikel tegevusaladel tegutseva ettevõtja vastutava spetsialisti pädevustunnistuse kehtivusaja pikendamise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 130 eurot.”;
116) paragrahvi 203 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Pädevustunnistuse duplikaadi väljastamise eest tasutakse riigilõivu 64 eurot.”;
117) paragrahvis 204 asendatakse arv „32” arvuga „240”;
118) paragrahvi 206 lõikes 1 asendatakse arv „3” arvuga „10”;
119) paragrahvi 206 lõikes 12 asendatakse arv „13” arvuga „16”;
120) paragrahvis 207 asendatakse arv „7” arvuga „16”;
121) paragrahvi 208 lõikes 2 asendatakse arv „7” arvuga „64”;
122) paragrahvi 209 lõike 1 punktis 1 asendatakse arv „20” arvuga „80”;
123) paragrahvi 209 lõike 1 punktis 2 asendatakse arv „13” arvuga „80”;
124) paragrahvi 209 lõike 2 punktis 1 asendatakse arv „77” arvuga „320”;
125) paragrahvi 209 lõike 2 punktis 2 asendatakse arv „42” arvuga „320”;
126) paragrahvi 209 lõike 2 punktis 3 asendatakse arv „20” arvuga „320”;
127) paragrahvi 209 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Raudteerajatise registrikande muutmise eest tasutakse riigilõivu 32 eurot.”;
128) paragrahvi 209 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Raudteeveeremi registrikande muutmise eest tasutakse riigilõivu 80 eurot.”;
129) paragrahvi 210 lõikes 1 asendatakse arv „10” arvuga „64”;
130) paragrahvi 210 lõikes 2 asendatakse arv „13” arvuga „64”;
131) paragrahvi 211 punktis 1 asendatakse arv „320” arvuga „4160”;
132) paragrahvi 211 punktis 2 asendatakse arv „480” arvuga „4160”;
133) paragrahvi 211 punktides 3 ja 4 asendatakse arv „640” arvuga „4160”;
134) paragrahvi 212 lõikes 2 asendatakse arv „320” arvuga „640”;
135) paragrahvi 212 lõike 3 punktides 1 ja 2 asendatakse arv „640” arvuga „1440”;
136) paragrahvi 212 lõikes 4 asendatakse arv „320” arvuga „640”;
137) paragrahvi 212 lõike 5 punktis 1 asendatakse arv „320” arvuga „400”;
138) paragrahvi 212 lõike 5 punktis 4 asendatakse arv „100” arvuga „1440”;
139) paragrahvi 212 lõike 5 punktis 5 asendatakse arv „300” arvuga „1440”;
140) paragrahvi 212 lõikes 6 asendatakse arv „200” arvuga „640” ja arv „50” arvuga „640”;
141) paragrahvis 213 asendatakse arv „64” arvuga „96”;
142) paragrahvi 216 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Vaba juurdepääsuga raadioteenuse osutamise tegevusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 640 eurot.
(2) Vaba juurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise tegevusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 640 eurot.
(3) Tingimusjuurdepääsuga televisiooniteenuse osutamise tegevusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 510 eurot.
(4) Televisiooni- ja raadioteenuse osutamise ajutise tegevusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 75 eurot.
(5) Satelliittelevisiooni tegevusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 960 eurot.”;
143) paragrahvi 217 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) A-kategooria suurõnnetuse ohuga ettevõtte tegevusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 1030 eurot.”;
144) paragrahvi 217 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) B-kategooria suurõnnetuse ohuga ettevõtte tegevusloa läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 900 eurot.”;
145) paragrahvi 217 lõikes 2 asendatakse arv „64” arvuga „640”;
146) paragrahvi 219 lõikes 9 asendatakse arv „6” arvuga „10”;
147) paragrahvis 228 asendatakse arv „23” arvuga „40”;
148) paragrahvis 234 asendatakse arv „13” arvuga „20”;
149) paragrahvis 262 asendatakse arv „39” arvuga „100”;
150) paragrahvi 271 lõikes 2 asendatakse arv „35” arvuga „50”;
151) paragrahvi 272 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna „eurot” tekstiosaga „ja välisesinduses 60 eurot”;
152) paragrahvi 272 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna „eurot” tekstiosaga „ja välisesinduses 50 eurot”;
153) paragrahvi 272 lõiget 5 täiendatakse pärast sõna „eurot” tekstiosaga „ja välisesinduses 50 eurot”;
154) paragrahvi 272 lõikes 6 asendatakse arv „50” arvuga „100” ning arv „80” arvuga „100”;
155) paragrahvi 273 lõikes 1 asendatakse arv „65” arvuga „80”;
156) paragrahvi 273 lõikes 2 asendatakse arv „100” arvuga „120”;
157) paragrahvi 273 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna „eurot” tekstiosaga „ja välisesinduses 180 eurot”;
158) paragrahvi 273 lõikes 5 asendatakse arv „35” arvuga „50”;
159) paragrahv 279 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 279. Ravimite tootmise, ravimite hulgimüügi, ravimite vahendamise, üldapteegi, haiglaapteegi ja veterinaarapteegi tegevusloa andmise taotluse läbivaatamine
Ravimite tootmise, ravimite hulgimüügi, ravimite vahendamise, üldapteegi, haiglaapteegi või veterinaarapteegi tegevusloa andmise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu:
1) ravimite tootmise tegevusloa puhul, välja arvatud ravimtaimede pakendamine, – 1000 eurot;
2) ravimite tootmise tegevusloa puhul ravimtaimede pakendamiseks – 150 eurot;
3) ravimite hulgimüügi tegevusloa puhul – 1000 eurot;
4) üldapteegi tegevusloa puhul – 150 eurot;
5) haiglaapteegi tegevusloa puhul – 150 eurot;
6) veterinaarapteegi tegevusloa puhul – 150 eurot;
7) ravimite vahendamise tegevusloa puhul – 150 eurot.”;
160) paragrahvi 280 punktis 1 asendatakse arv „195” arvuga „500”;
161) paragrahvi 280 punktis 2 asendatakse arv „20” arvuga „60”;
162) paragrahvi 280 punktid 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„3) ravimite tootmise või hulgimüügi tegevusloa omaja või tegevusloal märgitud pädeva isiku vahetumisest või tegevusloa kõrvaltingimuse muutmisest tuleneva muudatuse puhul – 150 eurot;
4) ravimtaimede pakendamiseks antud ravimite tootmise tegevusloa omaja või tegevusloal märgitud pädeva isiku vahetumisest või sellise tegevusloa kõrvaltingimuse muutmisest tuleneva muudatuse puhul – 20 eurot;”;
163) paragrahvi 280 punktis 5 asendatakse arv „32” arvuga „75”;
164) paragrahvi 280 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„6) apteegiteenuse tegevusloa omaja või tegevusloal märgitud apteegi juhataja vahetumisest või sellise tegevusloa kõrvaltingimuse muutmisest tuleneva muudatuse puhul – 20 eurot;”;
165) paragrahvi 280 punktis 7 asendatakse arv „7” arvuga „20”;
166) paragrahvis 281 asendatakse arv „32” arvuga „75”;
167) paragrahvis 282 asendatakse arv „32” arvuga „150”;
168) paragrahvis 283 asendatakse läbivalt arv „7” arvuga „10”;
169) paragrahvi 293 lõikes 1 asendatakse arv „220” arvuga „415”;
170) paragrahvi 293 lõikes 2 asendatakse arv „96” arvuga „685”;
171) paragrahvi 293 lõikes 3 asendatakse arv „71” arvuga „80”;
172) paragrahvis 304 asendatakse arv „20” arvuga „30”;
173) paragrahvi 305 lõikes 1 asendatakse arv „40” arvuga „60”;
174) paragrahvi 305 lõikes 2 asendatakse arv „20” arvuga „30”;
175) paragrahvi 305 lõigetes 3 ja 4 asendatakse arv „80” arvuga „120”;
176) paragrahvi 306 lõikes 2 asendatakse arv „30” arvuga „60”;
177) paragrahvis 308 asendatakse arv „15” arvuga „25”;
178) paragrahvides 309 ja 310 asendatakse arv „20” arvuga „30”;
179) paragrahvis 311 asendatakse arv „85” arvuga „100”;
180) paragrahvis 312 asendatakse arv „40” arvuga „50”;
181) paragrahvides 314 ja 315 asendatakse arv „15” arvuga „20”;
182) paragrahvis 316 asendatakse arv „20” arvuga „30”;
183) paragrahvi 319 lõigetes 1 ja 2 asendatakse arv „15” arvuga „20”;
184) paragrahvis 338 asendatakse arv „20” arvuga „30”;
185) paragrahvis 339 asendatakse arv „26” arvuga „50”;
186) paragrahvi 340 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Paberkandjal abieluvõimetõendi ning korduva sünnitõendi, surmatõendi, abielutõendi, abielulahutuse tõendi, nimemuutmise tõendi ja soo muutmise tõendi väljastamise eest tasutakse riigilõivu 10 eurot.”;
187) paragrahvi 340 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Korduva elektroonilise sünnitõendi, surmatõendi, abielutõendi, abielulahutuse tõendi, nimemuutmise tõendi ja soo muutmise tõendi väljastamise eest tasutakse riigilõivu 5 eurot.”;
188) paragrahvi 340 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Perekonnaseisuasutuses säilitatavalt dokumendilt andmete paberkandjal teatisena või kinnitatud koopiana väljastamise eest tasutakse riigilõivu 10 eurot.”;
189) paragrahvi 340 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Perekonnaseisuasutuses säilitatavalt dokumendilt andmete elektroonilise teatisena või kinnitatud koopiana väljastamise eest tasutakse riigilõivu 5 eurot.”;
190) paragrahvi 341 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Valdkonna eest vastutava ministri või tema volitatud isiku antud haldusaktist, mis on uue isikunime andmise aluseks, paberkandjal väljavõtte väljastamise eest, välja arvatud esmane väljavõte, tasutakse riigilõivu 10 eurot.”;
191) paragrahvi 341 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Valdkonna eest vastutava ministri või tema volitatud isiku poolt antud haldusaktist, mis on uue isikunime andmise aluseks, korduva elektroonilise väljavõtte väljastamise eest tasutakse riigilõivu 5 eurot.”;
192) lisa 3 punkt 15.4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„15.4. numbriloa andmise eest, millega antakse õigus kasutada numbreid, või selle kehtivustähtaja pikendamise eest üheks aastaks, välja arvatud punktides 15.1–15.3, 15.5 ja 15.7 sätestatud juhtudel, – 0,35 eurot iga kasutamiseks lubatud numbri eest;”;
193) lisa 3 punkt 15.6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„15.6. punktides 15.4, 15.5 ja 15.7 nimetatud numbrilubade muutmise korral tasutakse riigilõiv täiendavate numbrite eest proportsionaalselt vastava numbriloa kehtivustähtaja lõppemiseni jäänud aja eest täiskuudes;”;
194) lisa 3 täiendatakse punktiga 15.7 järgmises sõnastuses:
„15.7. numbriloa andmise eest, millega antakse õigus kasutada kaheteistkümnekohalisi numbreid, või selle kehtivustähtaja pikendamise eest üheks aastaks – 0,01 eurot iga kasutamiseks lubatud numbri eest.”.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 149–158 jõustuvad 2016. aasta 1. veebruaril.


Saue Päevakeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Saue Päevakeskuse põhimäärus - sisukord
§ 2 Saue Päevakeskuse mõiste ja asutamine
§ 4 Päevakeskuse vahendid
§ 6 Päevakeskuse reorganiseerimine, tegevuse lõpetamine.
RT IV, 31.10.2013, 7
Vastu võetud 18.05.2006 nr 9
Määrus kehtestatakse “Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse “ § 6 lg 1, § 35 lg 2,
Määrusega määratakse kindlaks Saue Päevakeskuse (edaspidi päevakeskus) tegutsemise õiguslikud alused, ülesanded ja töökord.
§ 2. Saue Päevakeskuse mõiste ja asutamine
(1) Saue Päevakeskus on Saue linna elanikele sotsiaalteenuseid osutav ning vaba aja veetmise võimalusi pakkuv Saue Linnavalitsuse hallatav asutus.
(2) Saue Päevakeskuse asukoha aadress on Kütise 4, Saue linn, Harju maakond 76505.
(3) Päevakeskuse asutajaks on Saue Linnavolikogu. Päevakeskusel on oma eelarve ja tal võib olla oma pitsat ja sümboolika. Päevakeskus ei ole juriidiline isik.
(4) Päevakeskus juhindub oma tegevuses Eesti vabariigi õigusaktidest, Saue Linnavolikogu ja Saue Linnavalitsuse õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
(5) Päevakeskuse põhimääruse kinnitab ning teeb selles muudatusi Saue Linnavolikogu.
(1) Päevakeskuse põhiülesandeks on pakkuda erinevaid sotsiaalteenuseid ja huvitegevust pensionäridele, puuetega inimestele, probleemsetele peredele ja teistele aktiivsest sotsiaalsest elust kõrvale jäänud isikutele.
(2) Vastavalt põhiülesandele päevakeskus:
1) pakub sotsiaalteenuseid erinevatele sotsiaalsetele riskirühmadele toimetulekuvõime suurendamiseks;
2) töötab välja ja viib ellu erinevate sotsiaalsete riskigruppide arengut ja toimetulekut toetavaid projekte;
3) organiseerib ja osutab rehabilitatsioonialaseid sotsiaalteenuseid;
4) korraldab infopäevi, nõustamisi, nõustab päevakeskusesse pöördujaid sotsiaalhoolekande küsimustes;
5) organiseerib erinevaid kohtumisi ja üritusi pensionäridele ja teistele soovijatele vaba aja sisustamiseks;
6) toetab pensionäride ja teiste aktiivsest elust kõrvalejäänud huvigruppide moodustamist ja võimaldab neile koosviibimiseks ja ürituste korraldamiseks kasutada päevakeskuse ruume;
7) vajadusel organiseerib transpordi päevakeskuse poolt korraldatavatele üritustele;
8) organiseerib pensionäridele, puuetega inimestele, kodustele lastevanematele jt huvialast tegevust, kursusi, toetab nende omaalgatuslikke ettevõtmisi, klubilist tegevust ja võimalusel võimaldab jõukohast tasustatavat tööd;
9) organiseerib Päevakeskuse tegevuse raames valmistatud esemete näitusmüüke;
10) tegeleb tervise edendamisega.
§ 4. Päevakeskuse vahendid
(1) Päevakeskuse vahendid moodustuvad:
1) Saue linna eelarvelistest vahenditest;
3) tasulistest teenustest, mille hinna kinnitab linnavalitsus;
4) annetustest, kingitustest, müükidest;
5) ruumide üürimisest saadud vahenditest.
(2) Päevakeskusel on õigus kasutada oma rahalisi ja varalisi vahendeid põhimääruses ettenähtud tegevuseks vastavalt volikogu poolt kehtestatud eeskirjadele ja kehtivatele õigusaktidele ning asutusesisesele eelarvele.
(1) Päevakeskuse struktuuri ja koosseisud kinnitab ning päevakeskuse tööd korraldab linnavalitsus.
(2) Päevakeskuse igapäevast tegevust juhib päevakeskuse juhataja.
(3) Päevakeskuse juhataja valitakse konkursi korras. Päevakeskuse juhataja kinnitab ametisse linnavalitsus linnapea ettepaneku alusel.
(4) Päevakeskuse juhataja:
1) vastutab kogu päevakeskuse tegevuse eest;
2) käsutab asutuse vara ja vahendeid, juhib asutuse finantsmajanduslikku tegevust vastavalt volikogu poolt kehtestatud eeskirjadele ja linnavalitsuse korraldustele;
3) organiseerib päevakeskuse tööd, sealhulgas võtab tööle personali, sõlmib ja lõpetab töölepinguid;
4) esindab päevakeskust ametiasutustes ja sõlmib lepinguid oma pädevuse piires;
5) kinnitab päevakeskuse sisekorraeeskirjad, kooskõlastab teenuste osutamise hinnad ja liigid Saue Linnavalitsusega;
6) koostab päevakeskuse ürituste kava ja tööplaanid kuude lõikes ning esitab linnavalitsusele kinnitamiseks;
7) koostab eelarve projekti, vastutab eelarvest kinnipidamise ning aruandluse õigeaegse esitamise eest;
8) korraldab päevakeskuse arengukava koostamist ning teeb ettepanekuid linnavalitsusele päevakeskuse arengukava täiendamiseks;
9) teeb koostööd teiste sotsiaalvaldkonna asutustega;
10) koordineerib sotsiaalset tegevust Saue linnas vastavalt oma põhimäärusele;
11) on aruandekohustuslik Saue Linnavalitsuse ees.
§ 6. Päevakeskuse reorganiseerimine, tegevuse lõpetamine.
(1) Päevakeskuse reorganiseerimine või tegevuse lõpetamine toimub Saue Linnavolikogu poolt vabariigi õigusaktidega sätestatud korras.
(2) Määrus jõustub 01.06.2006.


RT I, 14.03.2011, 47
16) dokumendi kinnitamine tunnistusega ( apostille ’ga) – 22,35 eurot;
(3) Pärimismenetluses tehtud notariaaltoimingute eest on kohustatud notari tasu maksma pärija. Kaaspärijad vastutavad tasu maksmise eest solidaarselt. Käesoleva seaduse § 29 lõike 1 punktis 1 1 ning § 31 punktides 30–32 ja 35–38 sätestatud tasu on kohustatud maksma isik, kelle taotlusel notariaaltoiming tehti. Kui pärimismenetluse algatamise avalduse on esitanud üks kaaspärija, vastutavad kõik kaaspärijad käesoleva seaduse § 31 punktis 32 sätestatud tasu maksmise eest solidaarselt.
(1) Notari tasu maksmisest võib osaliselt või täielikult vabastada füüsilise isiku, kes oma majandusliku seisundi tõttu ei suuda tasuda käesoleva seaduse § 28 lõikes 2, § 29 lõike 1 punktides 1 ja 1 1 ning § 31 punktides 1, 2, 9 1 , 16, 27–34 ja 38 sätestatud notari ametitoimingute eest ettenähtud notari tasu ja kui seoses pärimismenetlusega tehakse muid ametitoiminguid, siis ka nende eest ettenähtud notari tasu, või kes suudab seda teha üksnes osaliselt või kelle majanduslik seisund ei võimalda pärast notari tasu maksmist lihtsat toimetulekut. Samuti võib tasu maksmisest vabastamine hõlmata nende ametitoimingutega otseselt seotud ärakirja ja väljavõtte õigsuse kinnitamist ning käesoleva seaduse §-s 36 ettenähtud kulude hüvitamist.


text:
Riigilõivuseaduse § 56 lg 1 ja lg 19 ning lisa 1 alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis põhiseaduslikkuse kontroll – Riigi Teataja
Riigilõivuseaduse § 56 lg 1 ja lg 19 ning lisa 1 alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis põhiseaduslikkuse kontroll
RT I, 15.04.2014, 11
3-4-1-7-14
Eesistuja Priit Pikamäe, liikmed Hannes Kiris, Indrek Koolmeister, Lea Laarmaa ja Jaak Luik
Riigilõivuseaduse § 56 lg 1 ja lg 19 ning lisa 1 alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 900 000 krooni kuni 1 000 000 krooni tuli apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 75 000 krooni
Harju Maakohtu 17. veebruari 2014. a määrus tsiviilasjas nr 2-09-4062
Tunnistada, et riigilõivuseaduse § 56 lõiked 1 ja 19 ning lisa 1 olid alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis põhiseadusega vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 900 000 krooni kuni 1 000 000 krooni tuli apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 75 000 krooni.
ASJAOLUD JA MENETLUSE KÄIK NING MAAKOHTU MÄÄRUS
1. Andres Ree (hageja) esitas 2. veebruaril 2009 Harju Maakohtule hagi AS Termia (kostja) vastu, tuvastamaks, et algatatud täitemenetlus on õigusvastane ja hagejal on õigus keelduda AS Termia 922 880 krooni 50 sendi suuruse nõude täitmisest. Harju Maakohus vabastas 4. veebruari 2009. a määrusega hageja riigilõivu tasumisest.
2. Harju Maakohus rahuldas 30. septembri 2009. a otsusega tsiviilasjas nr 2-09-4062 hagi ja jättis menetluskulud kostja kanda. Kostja esitas 30. oktoobril 2009 Tallinna Ringkonnakohtule apellatsioonkaebuse, milles palus Harju Maakohtu 30. septembri 2009. a otsuse tühistada. Kostja tasus apellatsioonkaebuse esitamisel riigilõivu 75 000 krooni.
3. Tallinna Ringkonnakohus rahuldas 23. veebruari 2010. a otsusega kostja apellatsioonkaebuse, tühistas Harju Maakohtu 30. septembri 2009. a otsuse ja tegi asjas uue otsuse, millega jättis hagi rahuldamata. Ringkonnakohus jättis kõik menetluskulud hageja kanda ja mõistis hagejalt riigituludesse välja ka hagiavalduse esitamisel tasuda tulnud riigilõivu 75 000 krooni.
4. Riigikohus ei võtnud 31. mai 2010. a määrusega nr 7-1-2-202 hageja kassatsioonkaebust menetlusse.
5. Kostja esitas 22. juunil 2010 Harju Maakohtule menetluskulude rahalise kindlaksmääramise avalduse. Avalduse kohaselt olid kostja menetluskuludeks õigusabikulud 98 000 krooni (ilma käibemaksuta) ja riigilõiv apellatsioonkaebuse esitamisel 75 000 krooni. Hageja leidis, et kostja menetluskulude kindlaksmääramise avaldus on põhjendamatu.
6. Harju Maakohtu kohtunikuabi rahuldas 4. detsembri 2012. a määrusega kostja menetluskulude kindlaksmääramise avalduse ja mõistis hagejalt kostja kasuks välja menetluskulud 11 083 eurot 47 senti.
7. Hageja esitas 11. veebruaril 2013 Harju Maakohtu määruse peale määruskaebuse, milles palus jätta poolte esindajate kulud poolte endi kanda ja kostja tasutud riigilõiv riigi kanda. Hageja leidis, et riigilõiv 75 000 krooni on, arvestades hagi nõude hilisemat võrdsustamist mitterahalise nõudega, ebaproportsionaalselt ja -mõistlikult suur. Ebamõistlikult suure riigilõivu sissenõudmine on vastuolus põhiseadusega.
8. Tallinna Ringkonnakohus tühistas 3. juuli 2013. a määrusega Harju Maakohtu kohtunikuabi 4. detsembri 2012. a määruse ja saatis asja uueks läbivaatamiseks samale maakohtule.
9. Harju Maakohus rahuldas 17. veebruari 2014. a määrusega tsiviilasjas nr 2-09-4062 kostja menetluskulude rahalise kindlaksmääramise avalduse osaliselt ja mõistis hagejalt kostja kasuks välja menetluskulud 4196 eurot 93 senti. Maakohus tunnistas põhiseaduse vastaseks ja jättis kohaldamata riigilõivuseaduse (RLS) § 56 lg-d 1 ja 19 ning lisa 1 (30. oktoobril 2009 kehtinud redaktsioonis) koostoimes osas, milles need nägid tsiviilasjas hinnaga 900 000 krooni kuni 1 000 000 krooni ette kohustuse tasuda apellatsioonkaebuse esitamisel riigilõivu 75 000 krooni.
10. Maakohus edastas 17. veebruari 2014. a määruse tsiviilasjas nr 2-09-4062 põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse algatamiseks Riigikohtule. Maakohtu määrus saabus Riigikohtusse 26. veebruaril 2014.
11. Riigikogu põhiseaduskomisjon on seisukohal, et enne 1. juulit 2012 kehtinud riigilõivud olid põhiseadusega vastuolus.
12. Kostja OÜ Termia (endine AS Termia) leiab, et apellatsioonkaebuse esitamisel tasuda tulnud riigilõiv 75 000 krooni oli põhiseadusega vastuolus.
13. Õiguskantsler on seisukohal, et apellatsiooni esitamise ajal (1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2010 redaktsioonis) kehtinud RLS § 56 lg-d 1 ja 19 koostoimes lisaga 1, mille alusel tuli tsiviilasjas hinnaga 900 000 kuni 1 500 000 krooni maksta apellatsioonkaebuse esitamiseks riigilõivu 75 000 krooni, ei olnud kooskõlas põhiseaduse (PS) § 24 lg-ga 5 ning §-ga 11.
14. Justiitsminister leiab, et vaidlusalused sätted olid põhiseadusega kooskõlas.
15. Riigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; RT I 2008, 59, 330) § 56 "Hagiavalduse, avalduse ja kaebuse läbivaatamine" lg-d 1 ja 19:
"(1) Hagiavalduse esitamisel tasutakse riigilõivu lähtuvalt hagihinnast käesoleva seaduse lisa 1 järgi või kindla summana.
(19) Tsiviilasjas tehtud maakohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse esitamisel tasutakse riigilõivu sama palju, kui tuleb tasuda hagi või muu avalduse esialgsel esitamisel maakohtule, arvestades apellatsioonkaebuse ulatust."
16. Lisa 1 riigilõivuseaduse juurde "Riigilõivu täismäärad avalduse esitamise eest tsiviilkohtumenetluses (kroonides)" (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010) väljavõte:
18. Harju Maakohus tunnistas RLS § 56 lg-d 1 ja 19 ning lisa 1 alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis põhiseaduse vastaseks ja jättis kohaldamata 14. veebruari 2014. a määrusega tsiviilasjas nr 2-09-4062, vaadates läbi kostja OÜ Termia (endine AS Termia) menetluskulude rahalise kindlaksmääramise avaldust. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 174 lg 1 kohaselt võib menetlusosaline nõuda asja lahendanud esimese astme kohtult menetluskulude rahalist kindlaksmääramist lahendis sisalduva kulude jaotuse alusel 30 päeva jooksul alates kulude jaotuse kohta tehtud lahendi jõustumisest. Menetluskulude jaotus määrati kohtuasjas nr 2-09-4062 kindlaks Tallinna Ringkonnakohtu 23. veebruari 2010. a otsusega, mis jõustus 31. mail 2010, mil Riigikohus jättis hageja kassatsioonkaebuse menetlusse võtmata. Kostja oli 30. oktoobril 2009 esitanud Tallinna Ringkonnakohtule apellatsioonkaebuse ja tasunud hagihinnalt 922 880 krooni 50 senti riigilõivu 75 000 krooni.
19. Kolleegium leiab, et kostja avalduse lahendamisel Harju Maakohtus olid RLS § 56 lg-d 1 ja 19 ning lisa 1 alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis asjassepuutuvad sätted osas, mis nägid ette, et tsiviilasjas hagihinnaga üle 900 000 krooni kuni 1 000 000 krooni tuli apellatsioonkaebuse esitamisel tasuda riigilõivu 75 000 krooni.
20. Põhiõiguse riive on selle kaitseala iga ebasoodus mõjutamine (vt alates Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 6. märtsi 2002. a otsusest asjas nr 3-4-1-1-02, punkt 12). Apellatsioonkaebuselt riigilõivu tasumise nõue ja selle määr riivavad PS § 24 lg-s 5 sätestatud edasikaebe põhiõigust (vt nt Riigikohtu üldkogu 12. aprilli 2011. aasta otsus asjas nr 3-2-1-62-10, punkt 39).
21. Riigikohus on leidnud, et tsiviilkohtumenetluses on riigilõivu esmaseks eesmärgiks tagada, et toiminguosaline hüvitaks riigi tehtava avalik-õigusliku toimingu kulutused kas täielikult või osaliselt. Lisaks sellele on riigilõivu eesmärk ka põhjendamatute ja pahatahtlike kaebuste esitamise vältimine ehk menetlusökonoomia (vt Riigikohtu üldkogu 12. aprilli 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-62-10, punktid 44 ja 45).
22. Riigikohus tunnistas alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis RLS § 56 lg 1 ja lisa 1 põhiseaduse vastaseks osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 900 000 krooni kuni 1 000 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 75 000 krooni. Riigikohus leidis, et nimetatud riigilõivu määr oli põhiseadusega vastuolus, kuna ei olnud menetlusökonoomia ja õigusemõistmise kulude kandmises osalemise eesmärkide saavutamiseks proportsionaalne abinõu (vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 4. novembri 2013. a otsus kohtuasjas nr 3-4-1-28-13 ja 10. veebruari 2014. a otsus kohtuasjas nr 3-4-1-35-13).
23. Eelviidatud otsuste õiguslikele põhjendustele tuginedes leiab kolleegium ka praeguses asjas, et tsiviilasjas hinnaga üle 900 000 krooni kuni 1 000 000 krooni apellatsioonkaebuselt tasuda tulnud riigilõiv 75 000 krooni ei olnud menetlusökonoomia ja õigusemõistmise kulude kandmises osalemise eesmärkide saavutamiseks proportsionaalne abinõu.
24. Lähtudes eeltoodust ja juhindudes PSJKS § 15 lg 1 p-st 5, tunnistab Riigikohus, et RLS § 56 lg-d 1 ja 19 ning lisa 1 olid 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis vastuolus PS § 24 lg-ga 5 ja §-ga 11 osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 900 000 krooni kuni 1 000 000 krooni tuli apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 75 000 krooni.

matches:
§ 56
§ 56
§ 56
§ 56
Riigikohus
§ 56
§ 56
§ 24
§ 56
§ 56
§ 174
Riigikohus
§ 56
§ 24
Riigikohus
Riigikohus
§ 56
Riigikohus
§ 15
§ 56
§ 24


Vabariigi Valitsuse 26. novembri 2004. a määruse nr 346 „Riikliku pakendiregistri põhimäärus“ muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 26. novembri 2004. a määruse nr 346 „Riikliku pakendiregistri põhimäärus“ muutmine
RT I 2009, 45, 297
Vastu võetud 27.08.2009 nr 142
Määrus kehtestatakse «Pakendiseaduse» § 25 lõike 2 alusel ning kooskõlas «Avaliku teabe seaduse» § 435 lõikega 1.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 26. novembri 2004. a määruses nr 346 «Riikliku pakendiregistri põhimäärus» (RT I 2004, 83, 561) tehakse järgmised muudatused:
«Määrus kehtestatakse «Pakendiseaduse» § 25 lõike 2 alusel ning kooskõlas «Avaliku teabe seaduse» § 435 lõikega 1.»;
«Registri pidamise eesmärk on Eestis turule lastud kauba pakendite, Eestis tekkinud pakendijäätmete, pakendi korduskasutuse, pakendijäätmete taaskasutamise ning taaskasutamise sihtarvude täitmise kohta arvestuse pidamine «Pakendiseadusest» ja «Pakendiaktsiisi seadusest» tulenevate ülesannete täitmiseks, Euroopa Komisjonile pakendijäätmete alase teabe esitamiseks ning järelevalve teostamiseks.»;
3) paragrahvi 6 lõike 1 punktist 2 jäetakse välja sõnad «paberkandjal või»;
4) paragrahvi 6 lõike 1 punktid 5 ja 6 sõnastatakse järgmiselt:
« 5) jälgima registrikaardi vormidel esitatud andmete alusel «Pakendiseaduses» sätestatud taaskasutamise sihtarvude täitmist ning kui sihtarvud on täitmata, teavitama sellest vastutavat töötlejat, Keskkonnainspektsiooni ning Maksu- ja Tolliametit;
6) jälgima «Pakendiaktsiisi seaduse» kohase pakendi taaskasutamise aruandluse andmeid ning teavitama vastutavat töötlejat, Keskkonnainspektsiooni ning Maksu- ja Tolliametit ettevõtjatest, kellel aktsiisivabastuse aluseks olev pakendi taaskasutamise määr on täitmata.»;
« (2) Lisaks lõikes 1 nimetatule on registri volitatud töötleja kohustatud koostama ja esitama vastutavale töötlejale:
1) paragrahvi 9 lõike 1 punktides 7–9 nimetatud andmed summeerituna eelmise kalendriaasta kohta hiljemalt 1. novembriks;
2) andmed üle-eelmise kalendriaasta kohta tulenevalt Euroopa Komisjoni otsusest 2005/270/EÜ, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta kehtestatakse andmebaasisüsteemi vormid (ELT L 086, 05.04.2005, lk 6–12), hiljemalt 1. maiks.»;
« (1) Registrit peetakse ühetasandilise digitaalse andmekoguna.
2) dokumendid andmebaasis paranduse tegemise kohta.»;
7) paragrahvi 9 tekst sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Pakendiettevõtja ja taaskasutusorganisatsiooni kohta kantakse andmebaasi järgmised andmed:
9) taaskasutatud pakendijäätmete iga pakendimaterjali liigi mass, sealhulgas taaskasutuse viis, selle jäätmekäitleja nimi, kellele pakendijäätmed üle anti, ja riik, kus toimus taaskasutus;
10) andmebaasi kantavad andmed kinnitanud audiitori ja tema ettevõtja nimi, telefoninumber, elektronpostiaadress.
(2) Taaskasutusorganisatsiooni kohta kantakse andmebaasi lisaks lõikes 1 loetletud andmetele lepingu sõlminud pakendiettevõtjate nimed, sealhulgas iga pakendiettevõtja äriregistri kood, taaskasutusorganisatsiooniga sõlmitud lepingu number ning sõlmimise ja lõpetamise aeg.»;
8) paragrahv 10 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 11 tekst sõnastatakse järgmiselt:
«Registrisse andmete esitajateks (edaspidi andmeandja) on:
2) taaskasutusorganisatsioon.»;
10) paragrahvi 12 tekst sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Andmeandja esitab eelmise kalendriaasta kohta registri volitatud töötlejale §-s 9 nimetatud andmed keskkonnaministri määrusega kehtestatud pakendiregistri registrikaardi vormidel digitaalselt digitaalallkirjaga kinnitatult või autoriseeritud kasutajana veebipõhisesse andmebaasi. Andmed esitatakse registri volitatud töötlejale hiljemalt 30. juuniks.
(2) Lõikes 1 nimetatud registrikaardi digitaalsed vormid teeb registri volitatud töötleja kättesaadavaks registri veebilehel.»;
« (1) Registri volitatud töötleja registreerib esitatud alusdokumendid ja kannab nendes sisalduvad andmed andmebaasi või kinnitab autoriseeritud kasutaja andmebaasi kantud andmed.
(2) Autoriseeritud kasutajana andmete andmebaasi kandmine on võrdsustatud andmete esitamisega digitaalallkirjaga kinnitatud registrikaardi vormidel.»;
12) paragrahv 14 sõnastatakse järgmiselt:
« § 14. Alusdokumentides puuduste kõrvaldamine ja alusdokumentide registrisse vastu võtmisest keeldumine
(2) Kui puudusi määratud tähtpäevaks ei kõrvaldata, saadab registri volitatud töötleja andmeandjale alusdokumendis märgitud elektronpostiaadressil teate alusdokumentide vastu võtmisest keeldumise kohta. Veebipõhisesse andmebaasi autoriseeritud kasutaja vahetult esitatud andmetele teeb registri volitatud töötleja märke «Tagasi saadetud».»;
13) paragrahvis 15 asendatakse sõnad «punktis 1» sõnadega «punktides 1–4»;
14) paragrahvi 16 lõiked 4 ja 5 sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Andmeandja on kohustatud esitama tegelikkusele vastavad andmed hiljemalt 20 tööpäeva jooksul pärast lõikes 2 sätestatud teate saamist.
(5) Registri volitatud töötleja on kohustatud registris andmed parandama viivituseta, kuid hiljemalt 20 tööpäeva jooksul pärast õigete andmete saamist.»;
15) paragrahvi 16 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks;
16) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Paragrahvis 9 nimetatud andmeid, mida eelmise kalendriaasta kohta esitatakse või muudetakse pärast 1. novembrit, ei arvestata § 6 lõike 2 punkti 1 alusel summeeritud andmetes.»;
17) paragrahvi 17 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Arhiivi kantakse registrist kustutatud aktuaalsuse kaotanud andmed. Registriandmed ja alusdokumendid arhiveeritakse digitaalselt ja säilitatakse «Arhiiviseaduses» sätestatud korras.»;
18) paragrahvi 17 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
19) paragrahvi 18 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Lõikes 1 nimetamata andmekasutajatele on avalikud § 9 lõike 1 punktide 1 ja 2 andmed, taaskasutusorganisatsiooniga lepingu kehtivuse aeg ning § 9 lõike 1 punktide 7–9 summeeritud andmed.»;
20) paragrahvi 18 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
21) määruse lisad 1–5 tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Määrus jõustub 1. jaanuaril 2010. a.


text:
Rakvere valla noortevolikogu põhimäärus – Riigi Teataja
Rakvere valla noortevolikogu põhimäärus
Rakvere valla noortevolikogu põhimäärus - sisukord
§ 4 Noortevolikogu valimise kord
§ 6 Noortevolikogu juhatus
§ 9 Tegevuse lõpetamine
RT IV, 30.01.2020, 14
Vastu võetud 26.06.2019 nr 47
RT IV, 28.06.2019, 97
22.01.2020 RT IV, 30.01.2020, 3 02.02.2020
Määrus kehtestatakse noorsootöö seaduse § 9 lõigete 2 ja 3 alusel.
Rakvere Vallavolikogu juurde moodustatakse Rakvere valla noortevolikogu (edaspidi noortevolikogu).
(1) Käesoleva põhimäärusega sätestatakse noortevolikogu valimise ning tegevuse alused.
(2) Noortevolikogu on Rakvere Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) juures tegutsev noortest koosnev nõuandva õigusega esinduskogu.
(3) Noortevolikogu tegevus rajaneb demokraatia põhimõtetel, liikmete omaalgatusel ja ühistegevusel. Noortevolikogu põhitegevus on kaasata noori aktiivselt osalema ühiskondliku elu korraldamises.
(4) Noortevolikogul on sümboolika, mille kasutamise korra kehtestab juhatus.
(5) Noortevolikogu teeb ettepanekuid vallavolikogule ja Rakvere vallavalitsusele noorsootöö kavandamisel, teostamisel ja hindamisel.
(6) Noortevolikogu ettepanekud on vallavolikogule ja vallavalitsusele soovituslikud.
(1) Noortevolikogu eesmärk on esindada noorte huvisid ja arvamusi, teadvustada noortele vallavalitsuses toimuvat, rääkida kaasa valla noorsootöö korralduslikes küsimustes, julgustada noorte kodanikualgatust ning kaasata noori kohaliku elu korraldamist puudutavatesse otsustusprotsessidesse.
1) arutab noori puudutavaid küsimusi;
2) teeb vallavolikogule ja -valitsusele noorte huvidest ja vajadustest lähtuvaid ettepanekuid;
3) tutvustab noortele demokraatia põhimõtteid ja korraldab üritusi ning koolitusi, et suurendada noorte teadlikkust ja aktiivsust;
4) teeb koostööd vallavolikogu, vallavalitsuse ja teiste noortevolikogudega;
5) esindab Rakvere valla noori maakondlikel, riiklikel või rahvusvahelistel noorteüritustel;
6) teeb koostööd mittetulundusühingute, valla koolide õpilasesinduste ja noortekeskustega jne.
§ 4. Noortevolikogu valimise kord
(1) Noortevolikogus on 8-16 liiget.
(2) Lähtuvalt valla arengukavast, kus on fikseeritud kaheksa kanti, lähtutakse noortevolikogu valimisel põhimõttest, et võimalusel oleks kõik kandid esindatud. Iga kant valib oma esindaja.
(3) Mandaatide arv jaotatakse piirkonniti vastavalt noorte üldarvule piirkonnas. Piirkondadeks on Arkna kant, Lasila kant, Lepna kant, Sõmeru kant, Ubja kant, Uhtna kant, Vaeküla kant, Veltsi kant.
[RT IV, 30.01.2020, 3 - jõust. 02.02.2020]
(4) Noortevolikogu liikmed valitakse kaheks aastaks. Valimised on avalikud, hääletamine on salajane.
(5) Noortevolikogu valimised korraldab noortevolikogu valimiskomisjon, kuhu kuuluvad volikogu esimees, haridus-ja noorsootöönõunik, valla koolide õpilasesinduste juhid ja kaks noortevolikogu liiget.
(6) Esmased noortevolikogu valimised korraldab valimiskomisjon, kuhu kuuluvad volikogu esimees, haridus- ja noorsootöönõunik, noorsootöö spetsialist ja noortekeskuste esindajad.
(7) Valimised kuulutatakse välja vähemalt kuu aega enne valimiste toimumist.
(8) Noortevolikogu valimised toimuvad iga kahe aasta tagant. Valimised korraldab noortevolikogu koostöös vallavalitsusega, valla koolide ja noortekeskustega.
(9) Kandideerimisõigus on noortel vanuses 13-26 aastat, kelle registreeritud elukoht on Rakvere vald. Valimisõigus on noortel vanuses 10-26 aastat, kelle registreeritud on elukoht on Rakvere vald.
(10) Eelmises noortevolikogu koosseisus olnud noorel on õigus kandideerida järgmisesse koosseisu.
(11) Noortevolikogu liikme volituste ennetähtaegsel lõppemisel kutsutakse kokku noortevolikogu valimiskomisjon.
(12) Valimistulemuse kohta koostatakse protokoll, mille allkirjastavad Rakvere vallavolikogu esimees ja protokollija.
(1) Noortevolikogu töövormiks on koosolekud, mis toimuvad kord kvartalis või vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord kvartalis. Koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole koosseisust. Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega.
(2) Erakorraline koosolek kutsutakse kokku, kui seda soovib 2/3 noortevolikogu liikmetest või juhatus.
(3) Noortevolikogu koosolekud protokollitakse ning lisatakse nädala jooksul noortevolikogu pilveplatvormi. Protokoll avaldatakse valla veebilehel kahe nädala jooksul.
(4) Noortevolikogu võib moodustada töögruppe, mille juhid määratakse noortevolikogu liikmete hulgast.
(5) Noortevolikogu koosolekud on üldjuhul avalikud. Noortevolikogu otsuse alusel võib koosoleku kuulutada kinniseks.
(6) Teade koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra kohta avaldatakse noortevolikogu sotsiaalmeedias, valla veebilehel ja saadetakse noortevolikogu liikmete e-posti aadressile hiljemalt viis tööpäeva enne koosolekut.
(7) Uue koosseisu esimese koosoleku kutsub kokku ja seda juhatab kuni noortevolikogu esimehe valimisteni noortevolikogu endine esimees või tema poolt määratud isik.
(8) Noortevolikogu juhib esimees, tema äraolekul aseesimees. Juhul kui puuduvad mõlemad, juhib koosolekut noortevolikogu sekretär.
§ 6. Noortevolikogu juhatus
(1) Noortevolikogu esindab ja selle tööd korraldab juhatus, kuhu kuuluvad esimees, aseesimees ja sekretär.
(2) Noortevolikogu juhatus valitakse noortevolikogu volituste ajaks salajasel hääletusel, mis toimub uue koosseisu esimesel koosolekul.
(3) Esimees:
1) korraldab noortevolikogu tööd, kutsub kokku ja juhatab noortevolikogu koosolekuid ning korraldab nende ettevalmistamist;
2) kinnitab noortevolikogu koosoleku protokollid ja teised noortevolikogu dokumendid;
3) esitab noortevolikogu otsused ettepanekuna vallavolikogule ja -valitsusele;
4) täidab teisi talle noortevolikogu poolt pandud ülesandeid.
(4) Aseesimees:
1) asendab esimeest tema haigestumisel, tagasiastumisel või muul põhjusel, kui esimees ei saa oma ülesandeid täita;
2) abistab esimeest esimehe poolt määratud ülesannete piires.
(5) Noortevolikogu võib esimehe või aseesimehe vabastada enne tähtaega mõjuval põhjusel, kui selle poolt hääletab enamus noortevolikogu liikmetest.
(6) Noortevolikogu juhatus võib määrata erinevate valdkondade töö paremaks juhtimiseks valdkonna juhid.
1) arutada noori puudutavaid küsimusi ning teha ettepanekuid vallavolikogule ja -valitsusele;
2) teha ettepanekuid valla menetluses olevate õigusaktide eelnõude kohta, mis on seotud noorte huvidega ning osaleda ettepanekute arutelul;
3) kasutada vallavalitsusega kooskõlastatult vallale kuuluvaid ruume koosolekute pidamiseks;
4) saada vallavolikogu ja -valitsuse liikmetelt informatsiooni õigusaktide ja eelnõude kohta;
5) moodustada töörühmi ja algatada teemaarutelusid;
6) algatada noorteprojekte;
7) valida oma liikmete hulgast isik või isikud, kes osalevad riiklikes ja rahvusvahelistes noortevõrgustikes;
8) taotleda tegevuskuludeks toetust.
(2) Liikmel on õigus:
1) noortevolikogu sisesele informatsioonile;
2) valida ja kandideerida noortevolikogu juhatusse;
3) kasutada noortevolikogule kuuluvat vara, mis on soetatud noortevolikogu vahendite eest.
(3) Noortevolikogul on kohustus:
3) teha koostööd valla koolide õpilasesinduste ning noortekeskustega;
5) esitada kord aastas vallavolikogu istungil ülevaade oma tegevusest;
6) järgida käesolevat põhimäärust ning juhatuse ja noortevolikogu otsuseid ja seisukohti;
(4) Liikmetel on kohustused:
1) osaleda noortevolikogu koosolekutel, täita endale võetud noortevolikoguga seotud kohustusi ning vajadusel esindada noortevolikogu;
2) järgida ja olla valla noortele eeskujuks tervislike eluviiside, eetiliste tõekspidamiste ning käitumisega;
3) osaleda aktiivselt noortevolikogu töös;
(5) Noortevolikogu liikme volitused lõpevad ennetähtaegselt:
2) juhatuse otsusega, kui liige ei ole mõjuva põhjuseta osalenud kolmel järjestikusel koosolekul;
3) kahekümne seitsme aastaseks saamisega.
(6) Volituste lõppemisel valitakse noortevolikogusse uus liige.
Noortevolikogu põhimääruse muutmise otsustab noortevolikogu ettepanekul vallavolikogu.
§ 9. Tegevuse lõpetamine
Noortevolikogu tegevuse lõpetab vallavolikogu noortevolikogu ettepanekul.

matches:
§ 4
§ 6
§ 9
§ 9
§ 4
§ 6
§ 9