Kriminaalmenetlusalase rahvusvahelise koostöö raames tehtavad otsustused ei hõlma väljaandmise esemeks oleva vara kuuluvusega seotud eraõiguslikke küsimusi, vaid üksnes vajaliku abi tagamist välisriigi kriminaalmenetluse toimetamisel (vt RKKKo 3-1-1-21-13, p 13 ja 3-1-1-35-12, p-d 10 jj). Vara väljaandmise menetluses antakse vaid esialgne hinnang vara üleandmise lubatavusele, võttes arvesse selle valdaja varalisi õigusi. Väljaandmise menetluses ei otsustata väljaantava vara kuuluvuse üle. (p 6) Vara väljaandmise otsustamisel tuleb arvestada järgmist. Rahvusvahelise eraõiguse seaduse § 18 lg 1 kohaselt kohaldatakse asjaõiguse tekkimisele selle riigi õiguse sätteid, kus asi asus asjaõiguse tekkimise ajal. Seega kohaldatakse Eestis omandatud varale Eesti õiguse sätteid, sh asjaõigusseadust. Seetõttu võib vara üleandmine olla selgelt välistatud olukorras, kus õigusabi taotluses esitatud asjaoludest nähtub, et Eestis asuva vara valdaja on selle omandanud heauskselt. Kui õigusabi taotluse kohaselt on vara heauskne omandamine Eesti õiguse kohaselt välistatud, näiteks seetõttu, et vara on omaniku valdusest välja läinud tema tahte vastaselt (vt AÕS § 95 lg 3), on vara väljaandmine teisele riigile võimalik. Seejuures tehakse lõplik otsus vara kuuluvuse ja selle omanikule tagastamise kohta taotleva riigi õiguse kohaselt selles riigis toimetatavas kriminaalmenetluses. Kolmandal isikul on võimalik taotleda enda kaasamist sellesse menetlusse taotleva riigi õiguse kohaselt. (p 7) KrMS § 470 lg 1 näeb ette vara väljaandmise välisriigile, mitte konkreetsele isikule, sh vara väidetavale omanikule. (p 11)
3-1-1-91-14 Riigikohus 19.01.2015
KrMS § 470 lg 6
KrMS § 470 lg 5
Vara välisriigile väljaandmisel tõusetuvate küsimuste lahendamisel tuleb juhinduda KrMS § 433 lg-st 3 ja kohaldada analoogiat KrMS §-ga 142 niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus §-s 470 sätestatuga ja kui §-s 470 vastused tõusetunud küsimustele puuduvad. KrMS §-s 470 sätestatud omandiõiguse riive tingimusi tuleb tõlgendada ka kooskõlas põhiseadusest (eeskätt selle §-dest 11 ja 14) tulenevate põhiõiguste piiramise üldiste tingimustega. Interpoli kaudu esitatud taotluse ja Schengeni infosüsteemis oleva teate alusel tagaotsitavate sõidukite arestimine kuni kaheks kuuks edasilükkamatutel juhtudel enne vara väljaandmise taotluse saamist on võimalik vaid kohtumääruse alusel. Enne arestimismääruse tegemist võib sõidukit ilma kohtu loata kinni pidada mõistliku aja jooksul, kuid sõiduki arestimisele eelnev kinnipidamise aeg peab mahtuma KrMS § 470 lg 6 teises lauses sätestatud kahekuulise tähtaja hulka. Seega tuleb KrMS § 470 lg 6 teises lauses sätestatud tähtaja kulgemist arvestada alates sõiduki kinnipidamisest ning sõiduki arestimisele eelnev sõiduki kinnipidamine ja arestimine võivad kesta kokku maksimaalselt kaks kuud.
3-1-1-21-13 Riigikohus 14.01.2013
KrMS § 470 lg 1 järgi vara väljaandmise määrus on KrMS § 383 lg 1 kohaselt ringkonnakohtus vaidlustatav. Määruskaebuse esitamist lubavad normid ei pruugi seadustehniliselt paikneda üksnes kriminaalmenetluse seadustiku 15. peatükis, vaid võivad tuleneda ka teistest kriminaalmenetluse seadustiku sätetest (vt ka RKKKm 3-1-1-133-12, p 8). Kui määruskaebuse esitamine kohtu teatud otsustusele on lubatud mõne väljaspool määruskaebemenetlust reguleerivat peatükki asuva normiga, siis vastav kohtumäärus on määruskaebekorras edasi kaevatav ning KrMS §-s 385 sätestatud keeldude järgmiseks pole alust. KrMS §-s 385 loetletud piiranguid võib pidada proportsionaalseiks, kui vaidlusküsimust on vähemalt põhimõtteliselt võimalik tõstatada järgnevas kohtumenetluses (RKKKo 3-1-1-69-08, p 8). KrMS § 385 p 5 kohaselt ei saa määruskaebust esitada selles sättes loetlemata menetlustoiminguteks loa andmise määruste peale, kuna üldjuhul tagab kohtuniku luba menetlustoimingu tegemiseks juba iseenesest selle tegemiseks piisava põhiõiguste kaitse. Seetõttu on kohtuniku otsustuse vaidlustamine võimalik vaid nende määruste puhul, mille alusel tehtav kriminaalmenetluse tagamisele või korraldamisele suunatud toiming tekitab põhiõiguse olulise ja pikemaajalise riive. Otsustus vara väljaandmise kohta välisriigile KrMS § 470 kohaselt kujutab endast kohtulahendit, millega oluliselt riivatakse menetlusosaliste varalisi õigusi, piirates pikema aja jooksul nende võimalust vara kasutada ja käsutada, mistõttu sellise määruse vaidlustamine peab olema tagatud. Riigikohtu kriminaalkolleegiumi on varasemas praktikas laiendatud määruskaebeõigust asitõendiks tunnistatud vara tagastamise otsustusele KrMS § 126 lg 4 kohaselt (vt ka RKKKm 3-1-1-117-09, p-d 10-11).
KrMS § 470 lg 1 järgi vara väljaandmise määrus on KrMS § 383 lg 1 kohaselt ringkonnakohtus vaidlustatav. Otsustus vara väljaandmise kohta välisriigile KrMS § 470 kohaselt kujutab endast kohtulahendit, millega oluliselt riivatakse menetlusosaliste varalisi õigusi, piirates pikema aja jooksul nende võimalust vara kasutada ja käsutada, mistõttu sellise määruse vaidlustamine peab olema tagatud. Vara väljaandmise üle otsustav kohus kaaluma muuhulgas ka seda, kas siseriiklike õiguspõhimõtetega ja avalike huvidega on kooskõlas sellise vara väljaandmine välisriigile, mille kuuluvuse üle toimub Eestis vaidlus, samuti väljaandmise objektiks oleva varaga seonduvaid kolmanda isiku subjektiivseid õigusi. Kriminaalmenetlusalase rahvusvahelise koostöö raames tehtavad otsustused ei hõlma väljaandmise esemeks oleva vara kuuluvusega seonduvaid eraõiguslikke küsimusi, mille lahendamine saab toimuda eeskätt tsiviilkohtumenetluse korras, vaid üksnes vajaliku abi tagamist välisriigi kriminaalmenetluse toimetamisel (vt ka RKKKm 3-1-1-35-12, p-d 10 jj).
Riigikohtu kriminaalkolleegiumi on varasemas praktikas laiendatud määruskaebeõigust asitõendiks tunnistatud vara tagastamise otsustusele KrMS § 126 lg 4 kohaselt (vt ka RKKKm 3-1-1-117-09, p-d 10-11).


 Eksterjöör - Ehitus fassaadivärvid ja krohvid
Ehitus-remontvärvid ja krohvid ›
Eksterjöör värvid ja krohvid
PS 800 Fassaadivärv Fassadenweis on siidjasmatt, vees lahustuv disperioonvärv mille koostisosadeks on kõrgkvaliteetseks kunstvaigud fassaade katmiseks. Silikooni sisaldusega seetõtu on väga vastupidav niiskusele.
PS 181 Sünteetiline struktuurkrohv
PS 181 on sünteetiline struktuurkrohv mis on mõeldud välistöödeks, väga hea vastupidavusega ilmastikumõjudele, kunstvaikude baasil loodud dekoratiivkrohv, kasutatakse pragudeta katmiseks välisseintel. Hea auruläbilaske võimega, lõhnatu, ilma pehmendajateta, elastne, terasuurus 2.2mm. Mõeldud kõikedele tavapindadele sise ja välistöödeks
PS 183 Krohv terasuurusega 1.5mm/2.0mm PS 183 Kratzputz on koheselt kasutamiseks valmis krohv kunstvaikude baasil. Kasutatav peamiselt dekoratiivseteks välistöödeks. Valitud toode on hea vastupidavusega ilmastikutingimustele ning kergelt töödeldav. Ei sisalda lahusteid ega pehmendajaid. On mõeldud kõikidele siledatele pindadele nagu näiteks: väliskrohvid, betoon, tsementkrohvid.
PS 185 Krohv terasuurusega 2.2mm PS 185 Kratzputz on koheselt kasutamiseks valmis krohv kunstvaikude baasil. Kasutatav peamiselt dekoratiivseteks välistöödeks. Valitud toode on hea vastupidavusega ilmastikutingimustele ning kergelt töödeldav. Ei sisalda lahusteid ega pehmendajaid. On mõeldud kõikidele siledatele pindadele nagu näiteks: väliskrohvid, betoon, tsementkrohvid.
PS 71 Krohvialune krunt PS 71 on valge dispersiooniline krohvialune krunt mineraalsete aluspindade töötlemiseks. Toode annab optimaalse haakumise krohvile nii sise kui väliskeskkonnas, kerge käsitleda, auruläbilaskev ning ei sisalda lahustit.
PS 20 Sügavtoimeline akrüülkrunt PS 20 on sügavtoimeline, vees lahustuv akrüülkrunt mis ei sisalda lahustit ning on praktiliselt lõhnatu. Mõeldud vanade liivakrohvide tugevdamiseks ning tugeva imavusega katetele nagu näiteks: kips, kipsplaadid, puukiusisaldusega plaadid, betoon, betoonplokk, paekivi j.p.m
Struktuurkrohv, dekoratiivkrohv, fassaadivärv


Jõhvi valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri – Riigi Teataja
Jõhvi valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri - sisukord
§ 1 Määruse reguleerimisal
§ 17 Eeskirja jõustumine
RT IV, 23.11.2016, 14
Vastu võetud 17.11.2016 nr 103
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37 ja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 5 lõike 21 alusel.
§ 1. Määruse reguleerimisal
(1) Jõhvi valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab ühisveevärgi ja kanalisatsiooniga liitumise tingimused ja nõuded ning määrab liitumise korra Jõhvi vallas.
(3) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liituda soovivatele, liitunud ja seda kasutavatele Jõhvi valla juriidilistele ja füüsilistele isikutele.
2) kinnistu veevärk ja kanalisatsioon – liitumispunktist kinnistu pool asuvad ehitised ja seadmed, sealhulgas ehitiste siseveevärk ja -kanalisatsioon kinnistu veega varustamiseks ühisveevärgist või kinnistult reovee ning sademevee ärajuhtimiseks ühiskanalisatsiooni;
3) klient – kinnistu omanik, hoonestusõiguse alusel maakasutaja või ehitise kui vallasasja omanik, kelle kinnistu või ehitise veevärk või kanalisatsioon on ühendatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga vajaliku torustikuühenduse kaudu ja kellega vee-ettevõtja on sõlminud teenuslepingu ühisveevärgist vee võtmiseks või reo- ning sademevee ärajuhtimiseks. Kliendina käsitletakse ka korteriühistut, kui korteriühistu sõlmib teenuslepingu tema poolt hallatava kortermaja jaoks ühisveevärgist vee võtmiseks või reo- ning sademevee ärajuhtimiseks;
(2) Liitumispunkt määratakse kindlaks avalikult kasutatavale maale kuni üks meeter kinnistu piirist väljapoole. Kui liitumispunkti ei ole võimalik määrata eelnimetatud tingimustel, määratakse liitumispunkt vee-ettevõtja ja liituja kokkuleppel.
1) liituja või tema esindaja isikuandmeid (nimi, isiku- või registrikood, elu- või asukoha aadress, e-posti aadress);
9) teenindus- ja tootmisotstarbega sisseseade korral andmeid vett kasutavate ja reovett eraldavate tehnoloogiliste protsesside kohta ning andmeid neist protsessidest ühiskanalisatsiooni ärajuhitava reovee reostustaseme ja -koguste kohta, sh ohtlikud ained.
(1) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni liitumisprojekt peab vastama vee-ettevõtja poolt väljastatud liitumistingimustele ning Jõhvi valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirjale ja muudele ehitusnõuetele.
(2) Liitumistasu arvutamine toimub vastavalt vee-ettevõtja koostatud ja Konkurentsiametiga kooskõlastatud liitumistasude arvutamise metoodikale, mis on kättesaadav Konkurentsiameti, vee-ettevõtja ja Jõhvi valla kodulehel.
Tunnistada kehtetuks Jõhvi Vallavolikogu 21. juuni 2012 määrus nr 91 „Jõhvi valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri“.
§ 17. Eeskirja jõustumine
Eeskiri jõustub üldises korras.


In GeneralContactMEESKONDWho we arePÕHIKIRITEGEVUSKOLLEKTSIOONPARTNERID JA SÕBRADMIDA ME PAKUMEHaridusprogrammidVanavanemate mänge siin- ja sealpool piiriKirjad SiberistKogud kõnelevadKuidas kaitsta end tuumasõjas ehk tsiviilkaitse praktikumVastupanust Nõukogude režiimileRuumide rentimineExhibitions and activitiesKOLLEKTSIOONOtsiabiPILDIALBUM
O	< Prev
There are no translations available.O'KONNEL-BRONIN, Feodor, Andrei s. 1890 Pihkva kub. Porhov, arr. 30.01.41 Kohtla-Järve, maja 129-2, trib. 18.04.42 §58-10, 58-13 ; surmaotsus, surn. 14.06. 42. [pr 20292]
OAGO, Oskar, Leena s. 1911 Läänemaa Karuse v. Ullaste k., eluk. sama, arr. 21.02.50, trib. 23.06.50 §58-1a, 58-11, 25+5. [ük]
OBET, Voldemar, Peeter s. 1911 Tartumaa Elva v., arr. 22.03.51 Elva, Tartu mnt. 23, trib. 18.06.51 §58-1a, 58-11, 25+5, 25.10.54 väh. 10 a.; Omski obl., vab. 13. 10.55. [ük 15817]
OBST, Herbert, Oskar s. 1913 Tallinn, arr. 21.07.41, trib. 12.08.41 §58-2, 58-11; surmaotsus. [ük]
OBUHHOV, Sergei, Ivan s. 1877 Tver, arr. 08.10.40 Pärnu, Karusselli 54, trib. 08.03.41 §58-10, 8a.; Karaganda obl. D’zezkazgan, surn. 06.12.41. [pr 24834]
ODAMUS, Evald, Kaarel s. 30.04.04 Virumaa Simuna v., arr. 14.11.44 Tallinn, Käsperti 22-3, trib. 31.07.45 §58-1a, 10+5; Karaganda obl., vab. 20.01.56, surn. peale vab. 01.07.87. [ük 657]
ODAR, Kaljo, Johannes s. 01.01.20 Virumaa Kohtla v. Kohtla k., arr. 09.09.48, trib. 18.11.48 §58-1a, 58-11, 25+5; Komi ANSV Vorkutlag, vab. 26.10.55. [ük 16238]
ODE, Endel, Johan s. 1920 Tallinn, arr. 20.08.40 Tallinn, Villardi 36-9, trib. 16.12.41 §58-10, 10a.; Kirovi obl. Vjatlag, surn. 30.09.43. [pr 18665]
ODEN, Arnold-Eduard, Juhan s. 1904 Tartumaa Voore v., eluk. sama, arr. 29.08.45, trib. 30.10.45 §58-1a, 10+5. [ük]
ODER, Aleksander, Juhan s. 1906 Petserimaa Meremäe v., arr. 14.04.45 Tartumaa Elva v. Kirepi k., trib. 27.10.45 §58-1a, 58-11, 10+5. [ük]
ODER, Paul, Jaan ka Ottep s. 06.04.1898 Tartumaa Vara v., arr. 01.11.48 Elva v. Oomiste k., erin. 19.01.49 §58-1a, 25a.; Komi ANSV Petšorlag, vab. 21.08.54. [ar 3039/10537]
ODES, Georg, Georg s. 1905 Pärnumaa Tõstamaa v., arr. 18.04.45 Pärnu, Pirni 4, trib. 31.07.46 §58-3, 6+2; Permi obl. Nõroblag, vab. 08.07.50. [ük 13659]
ODRAKS, Elmar, Villem s. 29.11.13 Tallinn, arr. 24. 04.50 Tallinn-Nõmme, Raudtee 2, trib. 12.07.50 §58-1a, 25+5, 13.05.55 väh. 8 a.; Karaganda obl., vab. 22. 10.55. [ük]
ODRES, Johannes, Indrek s. 25.11.1886 Järvamaa Albu v. Roosna-Alliku k., algharidus, linnapea, arr. 16. 06.41 Tallinn, Uus 13, erin. 26.02.42 §58-13; surmaotsus, 09.04.55.a. N.Liidu ülemkohtu kriminaalasjade kohtukolleegium tühistas Peaprokuröri nõudel kohtuotsuse kui seadusega vastuolus oleva.; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sevurallag Šarõgino kuni 17.12.41, surn. 17.12.41 Sevurallag Šarõgino, põhjus meningiit, Surmaotsus tehti peale surma. [kl]
OENGO, Karl, Gustav ka Õngo s. 1909 Haapsalu, arr. 23.10.45 Tallinn-Nõmme, Raudtee 65-2, trib. 05. 02.46 §58-1a, 58-11, 182 lg.1, 10+5, surn. 22.03.51. [ük]
OERT, Jaak, Mihkel s. 1901 Viljandimaa Lustivere v., eluk. sama, arr. 06.12.44, trib. 31.08.45 §58-1a, 58-11, 20+5. [ük]
OGA, Aleksander, Johan s. 1895 Saaremaa Kaarma v. Vintri k., eluk. sama, arr. 22.06.41, trib. 22.08.42 §58-10, 10a. [pr 20924]
OHA, Gerhard, Paul s. 1912 Võrumaa Võru v., eluk. sama, arr. 10.02.45, trib. 18.12.45 §58-1a, 15+5; Komi ANSV Vorkutlag, vab. 18.12.55. [ük 10226]
OHAKAS, Jüri, Juhan s. 1908 Pärnumaa Sauga v., eluk. sama, arr. 10.10.45, trib. 20.03.46 §58-1a, 10+5, 01.07.55 väh. 5+2 a. [ük]
OHAKAS, Valdur, Johannes s. 1925 Tallinn, arr. 28. 12.49 Tallinn, Türnpu 3-3, trib. 14.06.50 §58-1a, 58-11, 10a.; Karaganda obl. D’zezkazgan, vab. 24.06.56. [pr 23352]]
OHERD, Johannes, Johannes s. 1911 Järvamaa Koigi v., arr. 27.01.51 Tallinn, Weizenbergi 4-7 (elas illegaalselt), trib. 01.09.51 §58-1a, 58-11, 58-8, 25+5; Mordva ANSV Dubravlag. [ar 3687/13099]
OHERDE, Heinrich, Johan s. 1915 Järvamaa Koigi v., arr. 02.06.41 Tallinn, Turu põik (Israeli) 20-1, erin. 16.09.41 §58-1a, 58-10; surmaotsus; kinnip-k. Kirov, surn. 14.12.41. Oli baptistide koguduse aktiivne liige. [ük ar 2320/1547]
OHMBERG, Evald, Jakob s. 1905 Tallinn, arr. 25.06. 41 Tallinn-Nõmme, Lootuse pst. 23, trib. §58-2, 58-11, 3a., vab. 26.06.44. [pr 23052]
OHNA, Helmut, Artur s. 1922 Tartu, arr. 28.06.45 Tartu, Herne 15-3, trib. 07.02.46 §58-1a, 18+5, vab. 23.09.55. [ük]
OHNO, Alfred-Hugo, Mihael s. 1888 Tartu, arr. 14. 06.41 Narva, Salme 1-4, trib. 24.06.42 §35, 5a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 23.06.43. [pr 20170]
OHTLA, Jaan, Jaan s. 1905 Viljandi, arr. 20.06.45 Viljandi, Tartu 35-2, trib. 28.04.46 §58-1a, 58-11, 10+5. [ük]
OHU, Rudolf, Hans s. 1905 Harjumaa Ravila v. Palvere k., arr. 03.09.48 Ravila v. Voose k., trib. 23. 11.48 §58-1a, 58-11, 25+5 ; Arhangelski obl., vab. 1953, surn. peale vab. 1959. [ük]
OIDEKIVI, Richard, Vassili s. 12.05.24 Saaremaa Muhu v., arr. 24.04.45 Harjumaa Hageri v., trib. 14. 06.45 §58-1a, 10+5; Komi ANSV Petšorlag, vab. 07. 06.54. [ük 17646]
OIDERMAA, Ants, Johan s. 1891 Pärnumaa Sauga v., arr. 09.12.40 Tallinn-Nõmme, Vabaduse pst. 78-2. Edasise saatuse kohta andmed puuduvad. Teda etapeeriti sõja puhkemisel N Liidu tagalasse. Seal ta jäi kadunuks. Vangilaagrites ja türmides kinnipeetavate seas teda ei leitud. Ajakirjanik. Arreteerimise eel metsatööline. "Rahva Hääles" artikkel 23-27 jaan. 1990 a. "Täiesti salajane" Tiiu Põld". [ük 6654-E/496]
OIDERMAA, Einar, Karl s. 1894 Virumaa, arr. 14.06. 41 Rakvere; Sverdlovski obl., surn. 19.10.41. [pr]
OIMET, Evald, Enn in. ka Enno s. 1923 Võru, Aida 2, eluk. sama, arr. 08.01.46, trib. 31.08.46 §58-1a, 10+5. TPI Ehitus- ja Mehaanikat. meh.os. 1 kursuse üliõpilane. [ar 32/8608]
OINAS, Aleksander, Tõnis s. 1887 Tartu, arr. 27. 06.41 Tallinn, Kooli 17-3, erin. 06.05.42 §58-4, 58-13, 58-3; surmaotsus; kinnip-k. Permi obl. Solikamsk, surn. 03.03.42. Surmakoht ei ole teada. Suri enne otsust. Kõrgharidus. Lõpetas Peterburis Polütehn. ökonoom. inst. Parlamendiliige. [ük 7021-E,1528]
OISSAAR, Albert, Hans s. 1893, arr. 14.06.41 Kilingi-Nõmme; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 24.09.41. [pr]
OISSAR, Juhan, Tõnis s. 1908 Pärnumaa Abja v. Liplapi k., arr. 12.05.47 Abja v. Kariste k., trib. 08.08.47 §58-1a, 58-11, 20a. [ar 427/9417]
OITMAA, Johannes, Mihkel s. 24.12.1900 Virumaa Salla v. Imukvere k., eluk. sama, arr. 15.09.45, trib. 11. 10.45 §58-1a, 10+3, vab. 1955, surn. peale vab. 1962. [ük]
OJA, Ain, August s. 1924 Pärnumaa Tali v., eluk. sama, arr. 12.09.45, trib. 04.01.47 §58-1a, 58-2, 58-11, 7a.; Sverdlovski obl. Bogoslovlag, vab. 12.09.52. [pr 21788]
OJA, Albert, Johannes s. 1923 Hiiumaa Emmaste v., ilma kindla elukohata, arr. 05.03.52, trib. 07.05.52 §58-1a, 25a.; Baškiiri ANSV Išimbai, vab. 29.08.56. [ar 4638/14453]
OJA, Albert, Ludvig s. 1903 Võrumaa Sõmerpalu v. Koigera k., eluk. sama, arr. 02.06.47, trib. 03.11.47 §59-3, 10a. [ar 9415]
OJA, Aleksander, Jüri s. 1921 Läänemaa Varbla v., arr. 27.03.51 Lihula raj. Varbla kn. Helmküla, trib. 26. 05.51 §58-1a, 25+5; Karaganda obl. Kamõšlag. [ar 3652/13301]
OJA, August, Juhan s. 1897 Viljandimaa Paistu v., arr. 13.04.46 Tartumaa Kuremaa v., trib. 02.11.46 §58-1a, 10+3. [ük]
OJA, August, Tõnis s. 1893 Pärnumaa, arr. 20.07.41 Tallinn, Paluka 4-1, trib. 15.08.42 §58-4, 10a.; Irkutski obl. Ju’zlag, surn. 10.05.43. [pr 21061]
OJA, Bernhard, Jaan s. 27.10.02, arr. 27.05.51 Tartumaa Torma v. Võtikvere k., trib. 12.12.51 §58-1a, 25+5, 17.09.55 väh. 12a. 6k.; Gorki obl. Un’zlag, vab. 12.06.56. [ük 5083]
OJA, Edgar-Leonhard, Kaarel s. 1918 vt. Raudmäe, Rein,Aleksander.
OJA, Eduard, Peedu s. 22.04.06 Valgamaa Hummuli v., eluk. sama, arr. 19.11.45, trib. 16.01.46 §58-1a, 10+5. [ük 9361]
OJA, Elmar, Johannes s. 1925 Hiiumaa Emmaste v., arr. 05.03.52 Hiiumaa raj. Palade kn., trib. 07.05.52 §58-1a, 25a. [ar 4638/14453]
OJA, Endel, Juhan s. 29.12.30 Viljandi, arr. 05.03.81 Viljandi, Tartu 84-1, ENSV ÜK otsus 11.08.81 §194-1, 2a., vab. 05.03.83. [ük]
OJA, Erich, Jüri s. 1917, trib. 29.07.46 §58-1a; 10a., vab. 17.09.55. [ük]
OJA, Ernst, Ernst s. 17.01.01 Peterburi, arr. 19.08.40 Valgamaa Hummuli v. Ala k., trib. 27.06.42 §58-10, 10a.; Kirovi obl. Vjatlag, surn. 31.08.42. [pr 20427]
OJA, Hans, Hans s. 1888 Viljandimaa Imavere v., eluk. sama, arr. 13.06.45, trib. 18.12.46 §58-1a, 58-11, 5a.; Tjumeni obl. [pr]
OJA, Helje, August s. 1925 Tartumaa Avinurme v., arr. 14.09.50 Lohusuu v., trib. 10.02.51 §58-12, 5a., vab. 22.09.53. [pr 25828]
OJA, Helmi, August s. 1900 Virumaa Tudulinna v., eluk. sama, arr. 09.09.50, trib. 10.02.51 §17-58-1a, 10a.; Mordva ANSV Dubravlag. [pr]
OJA, Hilda, Juhan s. 02.09.03 Tartumaa Kudina v., arr. 14.06.49 Tallinn, Laulupeo 9-6, trib. 25.01.50 §58-1a, 25+5; Krasnojarski krai, vab. 24.02.55. [ük 2043]
OJA, Jaan, Eduard s. 08.09.33 Narva, arr. 20.12.51 Virumaa Palmse v. Sagadi-Metsanurga k. Kone t., trib. 09.04.52 §58-1a, 58-10, 58-10 lg.1, 25a., väh. 10 a.; Irkutski obl. Ozjorlag, vab. 04.01.58. [ük]
OJA, Jaan, Jaan s. 28.04.1887 Viljandi raj. Uusna kn. Ruudi k. Sillaotsa t., arr. 26.09.51 Suure-Jaani raj. kolhoos "Esimene Mai", kohaliku RJK otsus 26.10.51 §60 lg.3, 1+5; Tallinn, Tisleri tn; Läti Rujiena (Ruhja), surn. peale vab. 10.07.70. Kulakumaks - 1382.55 rbl. [ük]
OJA, Joann, Mihkel s. 1908 Pärnu, arr. 07.07.51 Pärnumaa Sauga v., trib. 06.10.51 §58-1a, 58-11, 25a., väh. 6 a.; Permi obl. Nõroblag, vab. 23.05.56. [ar 2412/ 13826]
OJA, Johan, Tõnis s. 26.09.09 Viljandimaa Holstre v. Uijo k., arr. 1944 Kõpu v., trib. 02.12.45 §58-1a, 15+5; Komi ANSV Vorkutlag, vab. 04.09.56. [ük 9009]
OJA, Kalju, Tasuja s. 1920 Tallinn, arr. 01.07.41 Tallinn, Toompuiestee 9-6, trib. 02.07.42 §58-10, 6a., 2. arr. 06.07.49 Tallinn, Lai 1, erin. 24.09.49,§58-10 lg.1, 58-11, Krasnojarski krai, vab. 1954 (pr. toimik 23167), vab. 02.07.47. [pr 20727]
OJA, Karl, Karl s. 1922 Tartumaa Laeva v., arr. 07. 08.41 Võrumaa Võru v., ilma kohtuta; surmaotsus, tapetud 07.08.41, Virumaal Küti v. [pr]
OJA, Klavdia, Andrei s. 1900 Virumaa Tudulinna v. Tudulinna k., arr. 10.08.45 Tudulinna v. Oonurme k., trib. 20.06.47 §58-12, 17-58-1a, 5+2. [ük 324/9249]
OJA, Leonhard, Simson s. 1894 Võrumaa Kanepi v., arr. 11.06.49 Tartumaa Kudina v. Kõrenduse k., trib. 19.10.49 §58-1a, 25+5, vab. 19.03.57. [ük]
OJA, Leopold, Juhan s. 21.06.1889 Tartumaa Pühajärve v. Kabina k., eluk. sama, arr. 14.12.48, kohaliku RJK otsus 27.12.48 §60 lg.3, 1a., vab. 14.12.49, surn. peale vab. 07.06.68. Kulakumaks - 21098 rbl. [ük]
OJA, Mart, Alfred s. 1921 Võrumaa Lasva v., arr. 04. 10.45 Tallinn, Kungla 47-9, trib. 17.01.46 §58-1a, 58-11, 10+5. [ük]
OJA, Olaf, Mihail s. 11.12.27 Järvamaa Albu v., eluk. sama, arr. 15.07.46, trib. 11.11.46 §17-58-1a, 182 lg.1, 10+5; Irkutski obl. Ozjorlag, vab. 25.10.55. [ük 13978]
OJA, Rein, Aleksander s. 1925 Virumaa Tudulinna v., eluk. sama, arr. 09.09.50, trib. 10.02.51 §58-12, 5a., vab. 18.04.53. [pr 25828]
OJA, Voldemar, Johannes s. 03.09.15, arr. 14.05.45 Viljandimaa Lustivere v., trib. 10.01.46 §58-1a, 10a.; Komi ANSV Minerallag ; Intalag; Uhtalag, vab. 02.58. [ük 10229]
OJAKANN, Jakob, Juhan s. 1898 Harjumaa Kernu v., arr. 25.01.45 Tallinn-Nõmme, Sambla 13, trib. 20. 04.45 §17-58-1a, 10a. [ük]
OJALA, Jaan, Liisa s. 1897 Tartumaa Rõngu v., eluk. sama, arr. 17.09.45, trib. 26.11.45 §58-1a, 58-11, 15+5; Komi ANSV Vorkutlag, surn. [ük 3716]
OJALA, Johannes, Juhan s. 1904 Harjumaa Keila v., eluk. sama, arr. 27.11.44, trib. 15.05.45 §58-1b, 10+5; Krasnojarski krai Norilsk, surn. 22.12.47. [ük]
OJALT, Voldemar, Mihkel s. 1913 Läänemaa Oru v., arr. 10.03.52 Haapsalu, Võidu 18, trib. 28.04.52 §58-1a, 58-11, 25a.; Komi ANSV Vorkutlag, vab. 06.09.56. [ar 4855/14537]
OJAMAA, Aleksander, Karl s. 1903 Järvamaa Väinjärve v., arr. 10.01.52 Koeru v., trib. 11.08.52 §58-1a, 25a., väh. 7 a.; Komi ANSV Intalag; Jaroslavli obl. Uglitš; Vologda obl., vab. 16.10.57. [ar 4173/14380]
OJAMAA, Arnold, Jakob s. 1901 Virumaa Vasknarva v., arr. 20.06.45 Illuka v. Imatu k., trib. 23.08.45 §58-1a, 58-11, 10+3. [ük]
OJAMAA, Märt, Märt s. 1912 Pärnumaa, elas illegaalselt, arr. 31.03.50, trib. 29.11.50, 10a.; Komi ANSV Intalag, vab. 04.02.55. [pr]
OJAMAA, Oskar, Jaan s. 1897 Otepää, arr. 14.06.41 Kiviõli, Lepa tee 2, trib. §58-13; Sverdlovski obl. Sevurallag, vab. 09.12.41. [pr]
OJAMETS, Agu, Andrei s. 07.11.12 Pärnumaa Are v., eluk. sama, arr. 04.10.48, trib. 07.01.49 §58-1a, 58-11, 25+3, 30.04.55 väh. 7 a.; Komi ANSV Uhtalag; Minerallag, vab. 1957, surn. peale vab. 21.10.79. [ük 1614]
OJAMETS, August, Anton s. 1907 Pärnumaa Are v., arr. 08.06.45 Kaisma v. Viluvere k., trib. 11.08.45 §58-1a, 58-11, 10+5. [ük]
OJAMETS, Eduard, Mart s. 1908 Pärnumaa, arr. 20. 07.45 Pärnu, Hõbe 2, trib. 12.12.45 §58-1a, 58-11, 19-58-2, 10+5, vab. 26.11.54. [ük]
OJAMETS, Juhan, Karl s. 1924 Tartumaa Kavastu v. Koosa k., elas illegaalselt, arr. 17.01.50, trib. 13.04.50 §58-1a, 58-11, 25+5, vab. 16.05.56. [ük]
OJAMETS, Oskar, Jaagup s. 1912 Järvamaa Väinjärve v. Metsanurga k., eluk. sama, arr. 07.11.44, trib. 16.04.45 §58-1a, 10+5; Krasnojarski krai Norilsk, surn. 10.10.45. [ük]
OJAMETS, Vassili, Karl s. 1894 Pärnumaa Tõstamaa v., arr. 05.03.45 Tõstamaa v. Ermistu k., trib. 29. 10.45 §58-1a, 10+5; Komi ANSV Minerallag; Novosibirski obl. Masljanino raj. Nikonovo k., vab. 1958. [ük 10253]
OJAMÄE, Edgar, Eduard s. 1928 Läänemaa Märjamaa v. Kohatu k, eluk. sama, arr. 27.03.45, trib. 15.10.
45 §17-58-1a, 10a.; Arhangelski obl.; Krasnojarski krai Norillag, vab. 1954. [ük]
OJAMÄE, Edgar, Oskar s. 1935 Saaremaa Kuressaare v., arr. 13.02.53 Kohtla-Järve, Gaasi 5, trib. 30. 04.53 §58-10 lg.1, 10a.; Kirovi obl. Vjatlag, vab. 30.01. 55. [ar 4406/1]
OJAMÄE, Eduard, Jüri s. 1896 Läänemaa Märjamaa v., arr. 11.03.50 Harjumaa Nissi v., trib. 25.11.50 §17-58-1, 10a.; Irkutski obl. Bratsklag, surn. 27.06.55. [pr 238]
OJAMÄE, Johannes, Prits s. 1896 Harjumaa Anija v., arr. 19.02.52 Harju raj. Haljava kn., trib. 08.04.52 §58-1a, 58-11, 25a.; Irkutski obl. Ozjorlag. [ar 4641/ 14467]
OJAMÄE, Johannes, Voldemar s. 28.02.31 Tartumaa Sadala v. Muta k., eluk. sama, arr. 04.12.50, trib. 15.06.51 §74 lg.2, 142 lg.2, 10+5; Kirovi obl., vab. 25. 05.55. [ar 3847/13062]
OJANDU, Alfred-Heinrich, Villem s. 1911 Virumaa Paasvere v., arr. 14.06.41 Rakvere, Pikk 39-3, trib. 17.06.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl., surn. 17.07.42. [pr 20530]
OJANDU, Peeter, Tõnis s. 15.09.1898, arr. Võrumaa Viitina v. Heibri as., kohaliku RJK otsus 13.02.51 §192a lg.2, 2+5; Irkutski obl.; Kr


text:
Riigi õigusabi seaduse (RÕS) § 6 lg 1 kohaselt võib riigi õigusabi saada füüsiline isik, kes oma majandusliku seisundi tõttu ei suuda õigusabi vajamise ajal tasuda asjatundliku õigusteenuse eest või suudab seda teha üksnes osaliselt või osamaksetena või kelle majanduslik seisund ei võimalda pärast õigusteenuse eest tasumist lihtsat toimetulekut. Seega ei eelda RÕS § 6 lg 1 taotleja absoluutset varatust ega kõigi võimalike varade realiseerimise kohustust. Kui varatule isikule, kes süüteomenetluses ei suuda ise oma õigusi kaitsta, riigi õigusabi ei anta, jäetakse ta sisuliselt olukorda, mis ei vasta õigusriigi põhimõttele ega ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooni artiklis 6 tagatud ausa kohtumenetluse põhimõttele. RÕS § 12 lg-st 5 tuleneb tõepoolest, et riigi õigusabi taotlus esitatakse eesti keeles või teatud juhtudel inglise keeles ning et muus keeles kohtule edastatud taotlus tagastatakse. Kriminaalkolleegium märgib, et riigi õigusabi taotluse keelenõue on seatud eelkõige esitatavatest taotlustest arusaadavuse tagamiseks, mitte aga selleks, et raskendada muukeelsete isikute juurdepääsu õigusabile.
Teo aegumine kui absoluutne menetlustakistus tähendab eeskätt sisulise kohtuliku arutamise võimatust. Siiski ei takista see kohtuotsuse tegemise ja kuulutamise reeglite järgimist. VTMS § 130 lg 3 ja § 135 lg 1 näevad selles osas, et kohtuotsus kuulutatakse (pärast kohtuvaidlust) teatavaks tehtud ajal. Väärteomenetluse seadustik ei näe kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebuse kohtulikul arutamisel ette võimalust teha kohtuotsus sellest kohtumenetluse pooli eelnevalt teavitamata. Menetlusosaliste teavitamine kohtuotsuse tegemisest on oluline muu hulgas ka võimaldamaks neil esitada menetluskuludega seonduvaid taotlusi. VTMS § 23 kohaselt hüvitatakse menetlusalusele isikule väärteomenetluse lõpetamisel VTMS § 29 lg 1 p-des 1-3 ja 5-6 sätestatud alustel valitud kaitsjale makstud mõistliku suurusega tasu kohtu määruse alusel riigi- või kohaliku eelarve vahenditest. Kohus saab otsustada valitud kaitsjale makstud tasu hüvitamise menetlusalusele isikule üksnes isiku taotluse alusel. Kui menetlusalusel isikul ei olnud võimalust enne kohtu lahkumist nõupidamistuppa esitada taotlust valitud kaitsjale makstud tasu hüvitamiseks, rikuti tema VTMS §-st 23 tulenevat õigust vastavat hüvitist taotleda. Tegemist on väärteomenetlusõiguse olulise rikkumisega VTMS § 150 lg 2 tähenduses. Kuna seadus ei näe valitud kaitsjale makstud tasu hüvitamiseks ette eraldi menetlust, tuleb ka see küsimus lahendada põhimenetluse raames. VTMS § 38 lg 1 näeb ette, et menetluskulude arvestamisel järgitakse väärteomenetluses kriminaalmenetluse sätteid. Kooskõlas KrMS § 306 lg 1 p-ga 14 tuleb küsimus, millised on kriminaalmenetluse kulud, lahendada kohtuotsuse tegemisel. Samuti nähtub VTMS § 134 lg-st 1 koostoimes § 111 p-ga 8, et väärteoasjas tehtava kohtuotsuse lõpposas märgitakse menetluskulude otsustus. Seega saab kohus lahendada VTMS §-s 23 nimetatud taotluse üksnes samas menetluses kohtuotsuse või menetlust lõpetava määrusega. Eelmärgitu tähendab muu hulgas seda, et menetlusalune isik peab VTMS §-s 23 nimetatud taotluse esitama enne kohtu siirdumist nõupidamistuppa. (RKKKm nr 3-1-1-32-06, p 4). Seda põhimõtet ei muuda ka võimalus vormistada menetluskulude otsustus eraldi kohtumäärusega, mis tuleneb väärteomenetluses VTMS §-st 23 ja kriminaalmenetluses KrMS § 189 lg-st 2. Ka määrusena vormistatud menetluskulude hüvitamise otsustus kuulub olemuslikult kohtuotsuse juurde. (RKKKm nr 3-1-1-21-06, p 5.) Kaitsjatasu väljamõistmisel VTMS § 23 alusel võib arvesse võtta ka seda, mil määral oli kohtumenetluse kestvus ja sellest tulenevalt kulude tekkimine tingitud menetlusaluse isiku ja tema kaitsja käitumisest.
3-1-1-23-09 Riigikohus 13.04.2009
VTMS § 57 lg 3
Otsustamaks väärteomenetluses VTMS §-s 23 märgitud aluste olemasolul kaitsjale makstud tasu suuruse mõistlikkuse üle, tuleb kohtul arvestada selle asja keerukusega ning lahendada küsimus selle kohta, kas tasu maksmine on vajalik ja konkreetses asjas põhjendatud. (RKKKo nr 3-1-1-75-03 ja nr 3-1-1-2-08).
Kui kohus alustab pärast kiirmenetluse otsuse tegemist ja karistuse määramist üldmenetluse ning karistab isikut sama teo eest ka üldmenetluses, rikutakse ne bis in idem põhimõtet PS § 23 lg 3 tähenduses.

matches:
§ 6
§ 6
§ 12
§ 130
§ 135
§ 23
§ 29
Kohus
§ 150
§ 38
§ 306
§ 134
§ 111
kohus
§ 189
§ 23
Riigikohus
§ 57
kohus
§ 23


text:
KeM 1.09.17 määrus nr 34 KMH aruande sisu nõuete kohta
Keskkonnaministri määrusega loodaks uus keskkonnaseire andmekogu KESE
Euroopa Komisjon muutis liikmesriikidele määratud kasvuhoonegaaside piirkoguseid
Määruse eelnõuga soovitakse tekitada parem ülevaade kütuste kogu elutsükli vältel tekitatavate kasvuhoonegaaside koguste kohta
Määruse eelnõuga täpsustatakse biokütuste kasutamisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste arvutamise metoodikat
Euroopa Komisjoni rakendusotsus 2017/1442, millega kehtestati rangemad heite piirväärtused suurtele põletusseadmetele
Metsa majandamise eeskirja muudatused leevendavad metsaraie tingimusi
Riigikogu võttis menetlusse jäätmeseaduse uue tervikteksti
Keskkonnaministri määruse eelnõuga muudetaks reoveesette kasutamise nõudeid
Euroopa Kohus: GM-kultuure võib keelustada vaid teaduslikult tõendatud tervise- või keskkonnaohu korral (C-111/16)
Keskkonnaministri 1. septembri 2017. a määrus nr 34 „Keskkonnamõju hindamise aruande sisule esitatavad täpsustatud nõuded“
Riigi Teatajas avaldati määrus, millega täpsustatakse keskkonnamõju hindamise aruande sisule esitatavaid nõudeid ja mida tutvustasime lähemalt juulikuu uudiskirjas. Määrus kehtestati seoses muudatustega keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduses.
Keskkonnaministeerium on kooskõlastusringile saatnud määruse eelnõu, millega asutatakse andmekogu keskkonnaseire andmete hoidmiseks ja avaldamiseks. Andmekogu loomise kavatsusest kirjutasime ka 2017. a maikuu uudiskirjas.
Uue andmekogu vastutavaks töötlejaks ja peamiseks kasutajaks on Keskkonnaagentuur
Määrusega asutatav andmekogu lühinimetus on KESE (lühend sõnast keskkonnaseire) ning selle eesmärk on tagada, et kogutud keskkonnaseire andmed oleksid tõhusalt talletatud ja kergesti kättesaadavad. Andmekogu asutamise praktiline eesmärk on vähendada andmete käsitsi töötlemist. Andmekogu vastutavaks töötlejaks määrataks eelnõu kohaselt Keskkonnaagentuur (KAUR), kes on ka keskkonnaseire andmete peamine kasutaja.
Määrusega sätestataks veel muidki andmekogu toimimiseks vajalikke reegleid, nt andmekogu ülesehitus, andmete kogumise põhimõtted, andmete andmekogusse kandmise kord jms. Lisaks on eelnõuga ette nähtud andmekogu andmetele juurdepääsu kord. Keskkonnaseisundi andmed on üldist huvi pakkuvad andmed, mille avaldamist nõuavad nii Aarhusi konventsioon kui EL õigus. Siiski ei kuulu kõik andmed avaldamisele ja võivad olla juurdepääsupiiranguga (nt I ja II kaitsekategooria liigi elupaiga avaldamine on looduskaitseseadusega keelatud). Andmekogu leheküljel avaldatakse nn avaandmed, millele ei ole sätestatud juurdepääsupiirangut. Teistele andmetele võimaldatakse juurdepääs kas läbi kasutajaõiguse andmise või andmete väljastamisega teabenõude teel.
Euroopa Komisjon võttis augusti algul vastu otsuse 2017/1471, millega muutis varasemat otsust EL liikmesriikide poolt kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta (nn effort-sharing decision) aastateks 2017-2020. Muudatused puudutavad neid sektoreid, mis ei ole hõlmatud nn heitkoguste kaubanduse süsteemi, nt transport, põllumajandus, hoonete kütmine ja jahutamine. Uuendatud heitkoguste piirmäärad peaksid kaasa aitama EL eesmärgile vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 20% võrra võrreldes 1990. aastaga.
Eestil atmosfääri paisata lubatud heitkoguseid vähendati ca 7% võrra
Muudatused on ajendatud eelmise aasta detsembrikuuks tehtud Komisjoni analüüsist, mis hindas seda, kuidas mõjutasid 2006. a ÜRO rahvusvahelise kliimaleppe raames kokkulepitud kasvuhoonegaaside heitkoguste hindamise metoodikas tehtud muudatused EL liikmesriikide arvestuslikke heitkoguseid. Analüüsi tulemusel selgus, et enamikus liikmesriikides on uue ja vana metoodika rakendamisel saadav erinevus rohkem kui 1%. Sellest tulenevalt jõuti järeldusele, et kõik aastateks 2017-2020 eraldatud aastased heitkogused tuleb läbi vaadata ja vajalikke korrektuure teha.
Täpsed uued heitkogused on kajastatud kõnealuse otsuse lisas (nt on aastal 2018 Eestil lubatud õhku paisata 5 960 550 CO2-ekvivalenttonni, mis on ca 7% vähem kui varasema otsuse kohaselt).
Otsuse 2017/1471 tekst EL Teatajas
Ministeeriumites on kooskõlastusel keskkonnaministri määruse eelnõu, millega soovitakse sätestada tarnitud kütustest ja energiast tekkiva kasvuhoonegaaside heite mahukuse arvutusmeetodid ja aruandevorm. Määrusega võetaks Eesti õigusesse üle kaks EL nõukogu direktiivi (EL) 2015/652 ja (EL) 2015/1513, millega täiendatakse EL kütusekvaliteedi (98/70/EÜ) ja taastuvenergia direktiivi (2009/28/EÜ). Nimetatud direktiivide üldine eesmärk on vähendada transpordist tuleneva kasvuhoonegaaside heite koguseid aastaks 2020 6% võrra ja saavutada 10% taastuvenergia osakaal vedelkütustes.
Eelnõukohase määrusega reguleeritaks peamiselt seda, kuidas arvutada kütuste ja energia olelusringi jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heite koguseid ja kuidas esitada selle kohta aruandeid. Sätestatud kord puudutab kütuse tarnijaid ja tarneahelas olevaid ettevõtjaid, kes iga kütusepartii kohta peavad säilitama ja edastama andmeid. Need ettevõtjad peavad juba praegugi esitama selliseid andmeid Maksu- ja Tolliametile (EMTA), kuid edaspidi on neil lisaks kohustus esitada iga kuu andmed ette nähtud aruandevormil ka Keskkonnaametile. Selline lisaraporteerimine kestaks kuni 2018. aasta teise pooleni, kuni EMTA kütuse käitlemissüsteemi andmebaas alustab tööd ja andmete edastamine hakkab toimuma automaatselt.
Aruandevormi täitmise kohustus puudutab umbes 20-25 kütusetarnijast ettevõtet (nt Alexela Oil AS, Neste AS, VKG Oil OÜ jt).
Kooskõlastusringil oleva keskkonnaministri määruse muutmise eelnõuga täiendatakse biokütuse käitistele kehtestatud nõudeid ja täpsustatakse biokütuse kasutamisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste arvutamise metoodikat.
Täpsustatud metoodika alusel on vaja arvutada uuesti biokütuste nn keskkonnaalane jalajälg. Eelnõuga lisataks määrusesse regulatsioon kultuuride kaupa kaudsest maakasutusest tulenevate täiendavate heitkoguste arvutamiseks (senini oli Eestis aluseks võetud kõigi kultuuride keskmine näitaja). Lisaks nõutaks, et biokütuste kasutamise läbi saadav kasu kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel oleks senisest suurem. Rangemad biokütuste säästlikkuse nõuded peaks kaasa tooma selle, et õli- ja toidukultuuridest ei toodetaks enam sedavõrd palju biokütust ning 2020. aastaks transpordisektorile seatud eesmärkide täitmisel tuleb kasutada muid tooraineid. See kõik aitab arendada teise ja kolmanda põlvkonna biokütuseid, mille tooraineteks on tihtipeale jäätmed ja jäägid, mis omakorda soodustab ringmajandust.
Eelnõu kohaste muudatusega võetaks Eesti õigusesse üle kahe EL nõukogu direktiivi (EL) 2015/652 ja (EL) 2015/1513, millega omakorda täiendatakse EL kütusekvaliteedi (98/70/EÜ) ja energiatõhususe direktiivi (2009/28/EÜ). Direktiivide üldine eesmärk on vähendada transpordist tuleneva kasvuhoonegaaside heite koguseid aastaks 2020 6% võrra ja saavutada taastuvenergia 10% osakaal vedelkütustes.
Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1442, 31. juuli 2017, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused suurte põletusseadmete jaoks
EL Teatajas avaldati Euroopa Komisjoni rakendusotsus, millega seatakse uued ja rangemad heite piirväärtused suurtele (soojusvõimsusega enam kui 50 MW) põletusseadmetele. Uued normid hakkavad kehtima alates 2021. aastast.
Septembri alguses jõustusid metsa majandamise eeskirja muudatused, mis täpsustavad uuendus- ja valikraie reegleid ning täiendavad metsatüüpide ja kasvukohatüüpide loetelu.
Tähtsamad täiendused, mis metsa majandamise eeskirja sisse viidi, on järgmised:
sanitaarraie (metsa seisundi parandamiseks ja ohutute surevate või surnud puude puidu kasutamiseks teostatav raie) on edaspidi lubatud siis, kui puistu täius ei lange alla 30%;
edaspidi on turberaie (üks uuendusraie liikidest) lubatud ka kuusikutes, mille tulemusel on võimalik metsaomanikel puistut ka sel viisil uuendada;
lageraie on lubatud, kui puistu esimese rinde tervete puude täius on alla 40%. Terveks loetakse puud, mida ei ole kahjustanud kahjustuse põhjustaja (nagu nt tuli, torm, külm jms);
metsaomanikel on võimalus valikraiet teostada kõigis metsakasvukohatüüpides ja seda ilma tagavara jäägi piiranguta (hetkel on lubatud ühes aastas raiuda maksimaalselt 10% tagavarast).
harvendusjärgse raie järel võib puistu rinnaspindala edaspidi olla üldisest normist madalam (puistu esimese rinde rinnaspindala 3 m2/ha võrra väiksem) ka männikutes ja angervaksa kasvukohas;
suurema õigusselguse tagamiseks on nüüdsest enamuspuuliigi keskmise rinnasdiameetri arvutamise valem määrusesse kirja pandud. See peaks vähendama praktikas ettetulevaid vaidlusi kasutatava arvutamismetoodika üle;
Algselt plaanitud muudatus, mis lubanuks kaitstavatel aladel ulatuslikult sanitaarraiet teha jäeti keskkonnaühenduste survel määrusest välja
Kõnealused muudatused valmistasid mitmetele huvigruppidele, sh keskkonnaühendustele, muret, sest esialgselt oli plaan ka eelnõuga määrusesse sisse kirjutada muudatus, mis sisuliselt võimaldanuks kaitseala ja püsielupaiga piiranguvöödis ning hoiualal sanitaarraie nime all teostada lageraiet. Kompromissi tulemusel jäi see plaanitud muudatus määrusest välja.
Riigikohus võttis septembri keskpaigas menetlusse uue jäätmeseaduse eelnõu (495 SE), mis on ajendatud keskkonnaõiguse kodifitseerimisest. See tähendab, et jäätmeseadust süstematiseeritaks ning viidaks kooskõlla keskkonnaseadustiku üldosa seadusega. Eelkõige näeksid muudatused ette jäätmeseaduse süstematiseerimise ja arusaadavamaks muutmise jäätmehoolduse korralduse, jäätmete tekke, jäätmetest tuleneva tervise- ja keskkonnaohu vältimise ning pakendikäitluse valdkondades.
Pikemalt kajastasime planeeritavaid muudatusi peateemana meie juunikuu uudiskirjas. Vahepeal sisulisi muudatusi eelnõusse tehtud ei ole.
Keskkonnaministeerium on kooskõlastusringile saatnud määruse eelnõu, millega muudetakse reoveesette kasutamise nõudeid põllumajanduses ja haljastuses.
Muudatuste peamine sisu on reoveesette kasutamisele seatud nõuete täpsustamine. Kui varem pidi reoveesette kasutusele andja esitama jäätmeloa andjale igal aastal andmeid nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt, siis määruse muudatuste kohaselt saaks ta edaspidi valida, kas esitab iga-aastase aruande ühel või teisel viisil. Lisaks täpsustataks reoveesette kasutamisega seotud proovide võtmise nõudeid. Näiteks leevendataks mullaseire sagedust juhul, kui kasutatava sette raskmetallide sisaldused on väga väikesed. Sel juhul ei peaks sette kasutaja enam nii sagedasti mullaseiret tegema.
Muudatuste tulemusel ei kehtiks määrus enam teadus- ja arendustegevuse valdkonnas. Muudatusega soovitakse võimaldada reoveesette katsetuste tegemist ja seeläbi valdkonna kiiremat arengut. Teaduskatsete korraldamine on vajalik ka selleks, et hinnata reoveesette kasutamisega kaasnevat mõju keskkonnale ning inimese tervisele.
Määruse ülejäänud muudatused kujutavad endast eelkõige tehnilisi täpsustusi.
Euroopa Kohus selgitas septembri keskpaigas seda, millistel juhtudel võivad Euroopa Komisjon ja EL liikmesriigid geneetiliselt muundatud (GM) toiduainete või sööda turuleviimise või kasutamise vastu võtta kiireloomulisi meetmeid. Sellise võimaluse näeb ette EL määruse nr 1829/2003 artikkel 34, täpsemad reeglid meetmete osas on kirjas EL määruses nr 178/2002.
Euroopa Kohus leidis, et kiireloomuliste kaitsemeetmete rakendamiseks peab olema ilmne, et GM-toode kujutab endast suurt ohtu inimeste või loomade tervisele või keskkonnale
Küsimus kiireloomuliste kaitsemeetmete kasutuselevõtu kohta tekkis kriminaalmenetluses, kus kaks Itaalia kodanikku mõisteti süüdi GM-maisi MON 810 kasvatamise eest, sest see oli Itaalia seadustega keelatud. GM-maisi kasvatamise keelustas Itaalia valitsus 2013. aastal, kuigi Euroopa Komisjon oli selle kasvatamist juba 1998. a lubanud. Ühtki uut teadusel põhinevat tõendit GM-maisi ohtlikkuse kohta Itaalia Euroopa Toiduohutusameti arvates siseriikliku keelu kehtestamisel ei esitanud. Kuna süüdimõistetud Itaalia kodanikud leidsid, et kehtestatud siseriiklik keeld on ebaseaduslik, otsustasid nad esitada enda karistamise otsuse peale kaebuse. Vaidlust lahendav Itaalia kohus pöördus EL määruste tõlgendamiseks omakorda Euroopa Kohtu poole.
Euroopa Kohus leidis esmalt, et Euroopa Komisjon ei pea rakendama kiireloomulisi kaitsemeetmeid vaid seetõttu, et liikmesriik meetmete rakendamist taotlenud on, v-a juhul, kui GM-toode kujutab ilmselt endast suurt ohtu inimeste või loomade tervisele või keskkonnale. Kui Komisjon ei ole liikmesriigi poolt soovitud meetmeid rakendanud, võib liikmesriik ise võtta meetmeid GM-kultuuride kasvatamise piiramiseks. Kohus rõhutas samas, et kuigi EL toiduohutuse reeglistikus on ettevaatuspõhimõte üks aluspõhimõtteid, ei tähenda see, et EL liikmesriik võiks jätta tähelepanuta määruse nr nr 1829/2003 artikli 34 kohaldamise eeldused. Selle sätte rakendamiseks peab tõsine oht inimeste või loomade tervisele või keskkonnale olema ilmne, st teaduslikult tõendatud.
Euroopa Kohtu otsus C-111/16

matches: Riigikohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus


Endise kruntrendimaa (obrokimaa) omandisse andmise ja kompenseerimise seadus - sisukord
jõustumine 29.12.1993
§ 1. Käesoleva seaduse eesmärk on hüvitada kahju, mida maa õigusvastane võõrandamine (natsionaliseerimine) tekitas kruntrendimaa (obrokimaa) pidajatele ja omanikele.
(1) Endise kruntrendimaaõigusena (obrokimaaõigusena) käsitatakse käesolevas seaduses Balti eraseaduse §-des 1324–1334 sätestatud asjaõigust.
(2) Endise kruntrendimaa (obrokimaa) pidajana käsitatakse käesolevas seaduses isikut, kellele kuulus kruntrendimaaõigus (obrokimaaõigus) 1940. aasta 16. juunil või kes oli omandanud selle õiguse Balti eraseadusega ettenähtud korras pärast 1940. aasta 16. juunit.
(1) Endine kruntrendimaa (obrokimaa) antakse tasuta endise kruntrendimaa (obrokimaa) pidaja või tema pärijate omandisse või kompenseeritakse neile selle maksumus 95 protsendi ulatuses.
(2) Endise kruntrendimaa (obrokimaa) omanikule kompenseeritakse endine kruntrendimaa (obrokimaa) maksumus 5 protsendi ulatuses juhul, kui endise kruntrendimaa (obrokimaa) omanik on maareformi õigustatud subjekt vastavalt maareformi seaduse §-s 5 sätestatule.
(1) Käesoleva seaduse õigustatud subjektide kindlaksmääramine ning maa omandiks andmine ja kompenseerimine toimub omandireformi aluste seaduse (RT 1991, 21, 257; 1991, 45, 565; 1992, 19, 275; 1992, 33, 420; 1993, 15, 253; 1993, 15, 254) II osas ja maareformi seaduse (RT 1991, 34, 462; 1992, 10, 145; RT I 1993, 20, 354) II osas ning nendest seadustest tulenevates muudes õigusaktides sätestatud korras ja tingimustel, kuivõrd käesolev seadus ei sätesta teisiti.
(2) Kui endise kruntrendimaa (obrokimaa) pidaja on surnud ning õigustatud subjekte on mitu, kohaldatakse maareformi seaduse § 14 sätteid.
(3) Käesoleva seaduse § 3 1. lõikes tähendatud pärijad määratakse kindlaks maareformi seaduse § 5 1. lõike punkti 2 sätete kohaselt. Neile käesoleva seaduse alusel omandisse antaval maal asuvate ning endise kruntrendimaa (obrokimaa) pidajale kuuluvate hoonete ja rajatiste tagastamisel kohaldatakse endiste omanike õdedele ja vendadele või nende alanejatele sugulastele endise omaniku maal asuvate endise omaniku hoonete ja rajatiste tagastamise seaduse (RT 1993, 5, 77) sätteid.
(1) Avaldused käesoleva seaduse alusel maa omandisse andmiseks või kompenseerimiseks tuleb esitada maa asukohajärgsele õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise linna- või maakonnakomisjonile kahe kuu jooksul käesoleva seaduse jõustumise päevast arvates, kui need juba varem pole esitatud.
§ 6. Vabariigi Valitsusel on õigus anda käesoleva seaduse rakendamiseks määrusi.
§ 8. Käesolev seadus jõustub Riigi Teatajas avaldamise päeval.


§ 18 Atesteerimiskomisjoni õigused
Määrus kehtestatakse «Koolieelse lasteasutuse seaduse» (RT I 1999, 27, 387; 2000, 54, 349; 95, 611; 2001, 75, 454; 2002, 61, 375) § 22 lõike 5, «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» (RT I 1993, 63, 892; 1999, 42, 497; 79, 739; 2000, 33, 195; 54, 349; 71, õiend; 95, 611; 2001, 50, 288; 75, 454; 2002, 25, 144; 34, 205; 53, 336; 57, 359; 61, 375; 63, 389; 64, 393) § 38 lõike 3, «Kutseõppeasutuse seaduse» (RT I 1998, 64/65, 1007; 2001, 68, 406; 2002, 56, 348; 61, 375) § 30 lõike 5 ning «Huvialakooli seaduse» (RT I 1995, 58, 1004; 1996, 49, 953; 1998, 57, 859; 2002, 53, 336; 61, 375) § 9 lõike 6 alusel.
Käesoleva määrusega sätestatakse atesteerimise tingimused ja kord pedagoogidele, kelle tööülesannete hulka kuulub vahetu õppe- ja kasvatustöö läbiviimine õpetajana, huvialajuhina või kasvatajana (edaspidi atesteeritav) koolieelses lasteasutuses, koolis või huvialakoolis (edaspidi õppeasutus).
(2) Kasvatajale ja huvialajuhile omistatakse noorempedagoogi, pedagoogi või vanempedagoogi ametijärk.
(3) Atesteeritavale, kes vastavalt haridusministri 26. augusti 2002. a määrusele nr 65 «Pedagoogide kvalifikatsiooninõuded» (RTL 2002, 96, 1486) kvalifikatsiooninõuetele ei vasta, kuid kelle puhul on pikendatud kvalifikatsiooninõuete täitmise tähtaega või on ta loetud määratud tähtajani vastavaks kvalifikatsiooninõuetele, omistatakse noorempedagoogi, pedagoogi või vanempedagoogi ametijärk.
(4) Atesteeritavale omistatakse üks ametijärk, mis kehtib kõikides õppeasutustes, kui atesteeritav vastavalt lõikes 3 nimetatud haridusministri määrusele vastab või on loetud vastavaks antud ametikohal töötamiseks esitatud kvalifikatsiooninõuetele või vastab kvalifikatsiooninõuete täitmise tähtaja pikendamise tingimustele.
1) vastavalt haridusministri 26. augusti 2002. a määrusele nr 65 «Pedagoogide kvalifikatsiooninõuded» vastab või on loetud vastavaks antud ametikohal töötamiseks esitatud kvalifikatsiooninõuetele või vastab kvalifikatsiooninõuete täitmise tähtaja pikendamise tingimustele, huvialakooli õpetaja puhul vastab kooli pidaja kehtestatud nõuetele;
2) on töötanud viimase kolme aasta jooksul tulemuslikult, mida hinnatakse § 20 lõike 2 punkti 2 kohaselt koostatud atesteeritava töö analüüsi ning § 20 lõike 2 punkti 3 kohaselt koostatud õppeasutuse sisekontrolli eest vastutava isiku kirjaliku hinnangu põhjal;
3) on viimase viie aasta jooksul läbinud vähemalt 160 tunni ehk 4 AP ulatuses aine- või pedagoogika- või juhtimiskursusi, millest 2 AP võib moodustada iseseisev enesetäiendamine, mida tõendab õppeasutuse juht, või õppinud kraadiõppes hariduse valdkonnas;
5) on juhendanud praktikante või noorempedagooge;
7) on koostanud pedagoogilise uurimistöö (autor või kaasautor);
8) on olnud lektoriks 100 tunni ulatuses, mida tõendab registreeritud organisatsioon;
9) on korraldanud õpilasüritusi, -võistlusi või -näitusi;
10) on juhendanud õpilasvõistlustel ja -näitustel esinenud õpilasi;
11) on välja töötanud avaldatud õppevara;
14) on juhendanud noorteorganisatsiooni.
Pedagoogi ametijärk omistatakse vastava taotluse alusel atesteeritavale, kes vastab § 4 punktis 1 nimetatud nõudele ja kes on noorempedagoogina tulemuslikult töötanud vähemalt ühe aasta või on töötanud kõrgkoolis õppejõuna vähemalt ühe aasta.
(1) Vanempedagoogi ametijärk omistatakse vastava taotluse alusel õpetajale, kes vastab § 4 punktides 1 ja 3 nimetatud nõuetele, on vähemalt viimased kolm aastat tulemuslikult töötanud pedagoogina, omades pedagoogi või vanempedagoogi ametijärku, ning on viimase kolme aasta jooksul täitnud vähemalt kuus nõuet § 4 punktides 4–14 nimetatud nõuetest. Paragrahvi 4 punktides 8–14 nimetatud nõuded peavad olema täidetud vähemalt maakondlikul tasandil.
(2) Vanempedagoogi ametijärk omistatakse vastava taotluse alusel kasvatajale ja huvialajuhile, kes vastab § 4 punktides 1 ja 3 nimetatud nõuetele, on vähemalt viimased kolm aastat tulemuslikult töötanud pedagoogina, omades pedagoogi või vanempedagoogi ametijärku, ning on viimase kolme aasta jooksul täitnud vähemalt neli nõuet § 4 punktides 4–14 nimetatud nõuetest. Paragrahvi 4 punktides 8–14 nimetatud nõuded peavad olema täidetud vähemalt maakondlikul tasandil.
Pedagoog-metoodiku ametijärk omistatakse vastava taotluse alusel õpetajale, kellel on haridusministri 26. augusti 2002. a määrusega nr 65 «Pedagoogide kvalifikatsiooninõuded» kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele vastav kõrgharidus, kes vastab § 4 punktis 3 nimetatud nõudele, on vähemalt kolm viimast aastat tulemuslikult töötanud pedagoogina, omades vanempedagoogi või pedagoog-metoodiku ametijärku ning on viimase kolme aasta jooksul täitnud vähemalt kuus nõuet § 4 punktides 4–14 nimetatud nõuetest. Paragrahvi 4 punktides 8–14 nimetatud nõuded peavad olema täidetud üleriigilisel tasandil.
3) haridus- ja teadusministri moodustatud atesteerimiskomisjon (edaspidi haridus- j ateadusministri atesteerimiskomisjon), mis omistab pedagoog-metoodiku ametijärgu.
5) hoolekogu (kooli nõukogu) esindaja(d);
3) Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse õpetajaosakonna esindaja.
§ 18. Atesteerimiskomisjoni õigused
(1) Atesteerimiskomisjonil on õigus kaasata oma töösse hääleõiguseta eksperte, kes esitavad oma hinnangu atesteeritava vastavuse kohta ametijärgu omistamiseks esitatud nõuetele atesteerimiskomisjoni esimehele kirjalikult vähemalt nädal enne istungi toimumist.
(2) Atesteerimiskomisjoni liikmetel ja ekspertidel on õigus tutvuda atesteeritava tööd puudutavate materjalidega, külastada tunde ja õpilasüritusi, tutvuda õpilaste töödega, vestelda teiste pedagoogide, õpilaste ja lastevanematega.
2) atesteeritava koostatud oma töö analüüs, milles lähtutakse Vabariigi Valitsuse 22. novembri 2000. a määruses nr 381 «Õpetajate koolituse raamnõuded» (RT I 2000, 87, 575) sätestatud õpetaja üldpädevusnõudeist ning atesteeritava ametikohale esitatavaist eripädevusnõudeist;
3) õppeasutuse sisekontrolli eest vastutava isiku kirjalik hinnang atesteeritava tööle, milles lähtutakse Vabariigi Valitsuse 22. novembri 2000. a määruses nr 381 «Õpetajate koolituse raamnõuded» sätestatud õpetaja üldpädevusnõudeist ning atesteeritava ametikohale esitatavaist eripädevusnõudeist;
(1) Pedagoogi töökohaks oleva õppeasutuse juhil on õigus taotleda haridus- ja teadusministri atesteerimiskomisjonilt vanempedagoogi või pedagoog-metoodiku ametijärgu alandamist, kui sisekontrolli käigus on viimase aasta jooksul korduvalt kirjalikult juhitud pedagoogi tähelepanu töös esinevatele puudustele.
(2) Kui haridus- ja teadusministri atesteerimiskomisjon rahuldab õppeasutuse juhi taotluse, loetakse pedagoogile omistatud ametijärgu tähtaeg lõppenuks.


§ 2 Sotsiaalteenustele õigust omav isik
§ 4 Rahastuse taotlemine
§ 5 Sotsiaalteenuse määramine ja tasumine
§ 6 Rahaliste vahendite eraldamine ja arvestuse pidamine
RT IV, 29.12.2017, 65
Vastu võetud 19.12.2017 nr 9
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seadus § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkt 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 156 lõigete 3, 31, 32 ja 33 alusel.
Määrus sätestab raske ja sügava puudega lastele osutatavate sotsiaalteenuste osutamiseks ja uute teenuste arendamiseks riigieelarvest eraldatud rahaliste vahendite kasutamist Kambja vallas.
§ 2. Sotsiaalteenustele õigust omav isik
(1) Riigi poolt eraldatud rahalisi vahendeid on käesoleva määruse alusel õigustaotleda raske ja sügava puudega lapse vanemal, eestkostjal või hooldajal, tingimusel, et lapse elukoht rahvastikuregistri andmetel on Kambja vald.
(2) Raske ja sügava puudega lastele sotsiaalteenuste osutamise toetust võib taotleda kuni selle kalendriaasta lõpuni, kui sihtrühma kuuluv laps saab 18-aastaseks.
Riigi poolt eraldatud vahendeid kasutatakse raske või sügava puudega laste ja nende peredega seotud alljärgnevate sotsiaalteenuste osutamiseks ja arendamiseks ning teenuste osutamisega seotud kulude hüvitamiseks:
2) intervallhooldus;
3) laagrites osalemine;
4) transporditeenus haridus,- ravi,- või rehabilitatsiooniasutusse;
5) rehabilitatsiooniteenused;
6) rehabilitatsiooniplaani tegevuskavas soovitatud teenuste ja abivahendite eest tasumine;
7) laste ja perede teraapia ja nõustamine;
8) puudest tulenev eluruumide kohandamine;
9) sotsiaalteenuste osutajate (sh lapsehoidjatele ja tugiisikutele) koolituse eest tasumine;
10) turva,- asendus,- õpilas,- ja tugikodu teenus;
11) muud lapse ja tema pereliikmete olukorda ja toimetulekut parandavad sotsiaalteenused.
§ 4. Rahastuse taotlemine
(1) Rahastuse taotlemiseks tuleb esitada vallavalitsusele taotlus. Taotluse vormi kehtestab vallavalitsus. Taotlusele tuleb lisada järgmised dokumendid:
2) lapsele puude raskusastme määramise otsus;
3) lapse rehabilitatsiooniplaan selle olemasolul.
(2) Kui taotleja ei ole esitanud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumente või neis esineb puudusi, määrab taotluse menetlev ametnik taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel jätab spetsialist taotluse läbi vaatamata.
§ 5. Sotsiaalteenuse määramine ja tasumine
(1) Vallavalitsus teeb otsuse sotsiaalteenuse määramise või määramisest keeldumise kohta 30 päeva jooksul taotluse ja kõigi nõutavate dokumentide esitamisest arvates. Määramisest keeldumise põhjendatud otsus saadetakse taotlejale viie tööpäeva jooksul peale otsuse tegemist.
(2) Teenuse eest tasumine toimub teenuse osutaja poolt esitatud arve alusel.
§ 6. Rahaliste vahendite eraldamine ja arvestuse pidamine
(1) Rahaliste vahendite kasutamist korraldab ja kasutamise üle peab arvestust Kambja Vallavalitsus.
(2) Eelarveaasta lõpuks kasutamata rahalised vahendid kantakse järgmise aasta eelarvesse.
(1) Ülenurme Vallavolikogu 26.09.2017 määrus nr 6 „Raske ja sügava puudega laste sotsiaalteenuste osutamise toetuse kasutamise kord” ning Kambja Vallavolikogu 25.02.2016 määruse nr 43 „Sotsiaalteenuste osutamise tingimused ja kord” § 5 ja § 73 tunnistatakse kehtetuks.


Nakkustekitajate suhtes doonorivere ja verekomponentide uurimise kord – Riigi Teataja
Nakkustekitajate suhtes doonorivere ja verekomponentide uurimise kord
Nakkustekitajate suhtes doonorivere ja verekomponentide uurimise kord - sisukord
2 Doonorivere uuringud
§ 3 Kohustuslikud doonorivere uuringud
§ 4 Üldnõuded doonorivere uuringutele
§ 5 Üldnõuded kasutatavatele meetoditele
§ 6 Uuringute tegemine
3 Doonorivere uuringute tulemuste hindamine
§ 7 Uuringutulemuste tähendus
§ 8 Immuunanalüüsimeetodil tehtud esmase uuringu ja korduvuuringu tulemuste hindamine
§ 9 Kinnitava uuringu tulemuste hindamine
§ 10 Kinnitava uuringu tulemuste põhjal kõige varem kahe kuu pärast tagasi kutsutud doonori uuringutulemuste hindamine
§ 11 Kahe aasta pärast tagasi kutsutud doonori uuringu tulemuste hindamine
§ 12 HIV RNA, HCV RNA ja HBV DNA NAT uuringu tulemuste hindamine
RT I, 27.10.2015, 8
Vastu võetud 22.10.2015 nr 48
Määrus kehtestatakse nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse § 14 lõike 3 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse doonorivere kohustuslike uuringute loetelu, uurimismeetodid ja uuringutulemuste hindamise kord.
(1) Minipuul käesoleva määruse tähenduses on etteantud maksimaalse arvuga doonorivere proovide võrdsetest seerumi või plasma kogustest kokku pandud proov.
(2) Säilitusproov käesoleva määruse tähenduses on igast veredoosist võetav doonorivere proov, mida säilitatakse madalamal temperatuuril kui −40 °C vähemalt kolm aastat.
(3) Identifitseerimisproov käesoleva määruse tähenduses on doonorivere proov, mis võetakse doonorilt, kelle kinnitava uuringu tulemus või korduvuuringu kinnitav tulemus on olnud positiivne või määramatu. Identifitseerimisproovi võtmise eesmärk on kinnitada eelmise uuringu tulemus ja identifitseerida doonor.
2. peatükk Doonorivere uuringud
§ 3. Kohustuslikud doonorivere uuringud
(1) Doonoriveri peab olema uuritud alljärgnevate nakkustekitajate suhtes:
1) inimese immuunpuudulikkuse viirus (edaspidi HIV);
2) hepatiit B viirus (edaspidi HBV);
3) hepatiit C viirus (edaspidi HCV);
4) süüfilise tekitaja Treponema pallidum.
(2) Muude nakkustekitajate doonoriverega ülekandumise võimalust vähendatakse isiku doonoriks sobivuse kriteeriumite alusel doonori valikuga.
(3) Doonoriveres peavad olema määratud järgmised nakkustekitajate markerid:
1) HIV vastased antikehad (edaspidi HIV 1,2 Ab);
2) HIV spetsiifiline nukleiinhape (edaspidi HIV RNA);
3) HCV vastased antikehad (edaspidi HCV Ab);
4) HCV spetsiifiline nukleiinhape (edaspidi HCV RNA);
5) HBV pinnaantigeen (edaspidi HBsAg);
6) HBV spetsiifiline nukleiinhape (edaspidi HBV DNA);
7) süüfilise tekitaja vastased antikehad.
§ 4. Üldnõuded doonorivere uuringutele
(1) Uuringutel kasutatavad uuringukomplektid peavad olema välja töötatud, valmistatud ja pakendatud vastavalt neile esitatud olulistele nõuetele ning omama CE-märgistust.
(2) Kõik laboris teostatud uuringuprotseduurid ja nende käigus saadud uuringutulemused tuleb dokumenteerida. Dokumente säilitatakse vähemalt 15 aastat.
(3) Doonorile analüüside tulemustest info andmine ja doonori nõustamine peab toimuma verekeskuse poolt kinnitatud protseduurireeglite kohaselt.
§ 5. Üldnõuded kasutatavatele meetoditele
(1) Nõuded immuunanalüüsimeetodil tehtavatele doonorivere uuringutele on järgmised:
1) HIV 1,2 Ab määramisel peab kasutatava meetodiga olema võimalik määrata antikehi HIV-1 grupi M, HIV-1 grupi O ja HIV-2 vastu;
2) HBsAg määramisel peab kasutatava meetodiga olema võimalik tuvastada antigeeni kontsentratsioonil vähemalt 0,13 RÜ/ml.
(2) HIV RNA, HCV RNA ja HBV DNA olemasolu tehakse kindlaks nukleiinhappe amplifitseerimise tehnikaga (edaspidi NAT). NAT uuringut võib teha üksikust proovist või minipuulist. NAT uuring peab suutma tuvastada spetsiifilist nukleiinhapet kontsentratsioonil vähemalt 10 000 RÜ/ml, 5000 RÜ/ml või 100 RÜ/ml vastavalt sellele, kas tehakse HIV RNA NAT, HCV RNA NAT või HBV DNA NAT uuring.
§ 6. Uuringute tegemine
(1) Igale doonoriverele tehakse esmane uuring HIV 1,2 Ab, HCV Ab, HBsAg ja süüfilise tekitaja vastaste antikehade suhtes immuunanalüüsimeetodil.
(2) Igale doonoriverele tehakse esmane uuring HIV RNA, HCV RNA ja HBV DNA suhtes NAT meetodil.
(3) Esmasel uuringul immuunanalüüsimeetodil positiivseks osutunud doonoriverele tehakse sama meetodit ja samu uuringukomplekte kasutades korduvuuring kahe analüüsiga.
(4) Esmasel uuringul NAT meetodil positiivseks osutunud doonoriverele tehakse sama meetodit kasutades korduvuuring.
(5) Immuunanalüüsimeetodil tehtud korduvuuringul positiivseks osutunud doonoriverele tehakse kinnitavad uuringud samast vereproovist.
(6) Kinnitavad uuringud tehakse asjakohaste uuringute valdkonnas akrediteeritud laboris.
3. peatükk Doonorivere uuringute tulemuste hindamine
§ 7. Uuringutulemuste tähendus
(1) Negatiivne analüüsitulemus tähendab, et uuritavast vereproovist nakkustekitaja markerit (edaspidi uuritav marker) ei leitud.
(2) Positiivne uuringutulemus tähendab, et uuritavast vereproovist leiti uuritav marker.
(3) Määramatu uuringutulemus tähendab, et vereproovi uuringu tulemus ei vasta kehtestatud kriteeriumidele uuritava markeri olemasolu või puudumise kohta.
(4) Immuunanalüüsimeetodil tehtud korduvuuringu negatiivne tulemus tähendab, et vereproovist tehtud uuring on negatiivne kahe analüüsiga.
(5) Immuunanalüüsimeetodil tehtud korduvuuringu positiivne tulemus tähendab, et:
1) vereproovist tehtud uuring on positiivne kahe analüüsiga või määramatu kahe analüüsiga;
2) vereproovist tehtud uuring on positiivne ühe analüüsiga ja määramatu teise analüüsiga;
3) vereproovist tehtud uuring on negatiivne ühe analüüsiga ja positiivne või määramatu teise analüüsiga.
§ 8. Immuunanalüüsimeetodil tehtud esmase uuringu ja korduvuuringu tulemuste hindamine
(1) Immuunanalüüsimeetodil tehtud esmase uuringu tulemusi hinnatakse järgmiselt:
1) kui esmase uuringu tulemus on negatiivne, siis võetakse verekomponendid kasutusele (edaspidi vabastatakse);
2) kui esmase uuringu tulemus on positiivne või määramatu, siis ei võeta verekomponente kasutusele (edaspidi peetakse kinni) enne, kui on tehtud korduvuuring, mille tulemuste põhjal otsustatakse, kas verekomponendid hävitatakse või vabastatakse.
(2) Immuunanalüüsimeetodil tehtud korduvuuringu tulemusi hinnatakse järgmiselt:
1) kui korduvuuringu tulemus on negatiivne, siis verekomponendid vabastatakse;
2) kui korduvuuringu tulemus on positiivne, siis verekomponendid hävitatakse. Doonoril keelatakse ajutiselt verd loovutada. Doonorivere proovile tehakse kinnitav uuring.
(3) Kui sama donatsiooni vereproovist on saadud sama nakkustekitaja NAT uuringu korduvuuringul positiivne tulemus, siis ei ole immuunanalüüsimeetodil tehtud uuringule kinnitavat uuringut vaja teha. Doonoril keelatakse alaliselt verd loovutada, teda informeeritakse uuringu tulemusest, temalt võetakse identifitseerimisproov, teda nõustatakse ja suunatakse perearsti või nakkushaigusi raviva eriarsti juurde. Korduvdoonori puhul algatatakse tagasivaateprotseduur, kasutades vajaduse korral säilitusproove.
§ 9. Kinnitava uuringu tulemuste hindamine
Kinnitava uuringu tulemusi hinnatakse järgmiselt:
1) kui kinnitava uuringu tulemus on negatiivne, siis keelatakse doonoril ajutiselt verd loovutada. Doonor kutsutakse uueks uuringuks tagasi kõige varem kahe kuu pärast;
2) kui kinnitava uuringu tulemus on positiivne, siis keelatakse doonoril alaliselt verd loovutada. Doonorit informeeritakse uuringu tulemusest, temalt võetakse identifitseerimisproov, teda nõustatakse ja ta suunatakse perearsti või nakkushaigusi raviva eriarsti juurde. Korduvdoonori puhul algatatakse tagasivaateprotseduur, kasutades vajaduse korral säilitusproove;
3) kui kinnitava uuringu tulemus on määramatu, siis keelatakse doonoril ajutiselt verd loovutada. Doonor kutsutakse uueks uuringuks tagasi kõige varem kahe kuu pärast. Korduvdoonori puhul algatatakse tagasivaateprotseduur, kasutades vajaduse korral säilitusproove.
§ 10. Kinnitava uuringu tulemuste põhjal kõige varem kahe kuu pärast tagasi kutsutud doonori uuringutulemuste hindamine
(1) Kui kaks kuud tagasi tehtud kinnitava uuringu tulemus oli negatiivne ja uue immuunanalüüsimeetodil tehtud uuringu tulemus on negatiivne, siis lubatakse doonoril verd loovutada.
(2) Kui kaks kuud tagasi tehtud kinnitava uuringu tulemus oli negatiivne ja uue immuunanalüüsimeetodil tehtud uuringu tulemus on positiivne või määramatu, siis keelatakse doonoril kaks aastat verd loovutada.
(3) Kui kaks kuud tagasi tehtud kinnitava uuringu tulemus oli määramatu ja uue immuunanalüüsimeetodil tehtud uuringu tulemus on negatiivne, siis lubatakse doonoril verd loovutada.
(4) Kui kaks kuud tagasi tehtud kinnitava uuringu tulemus oli määramatu ja uue immuunanalüüsimeetodil tehtud uuringu tulemus on positiivne või määramatu, siis tehakse doonorivere proovile uus kinnitav uuring, mille tulemusi hinnatakse järgmiselt:
1) kui uuringu tulemus on negatiivne või määramatu, siis keelatakse doonoril kaks aastat verd loovutada. Kahe aasta möödudes tehakse uus uuring immuunanalüüsimeetodil;
2) kui kinnitava uuringu tulemus on positiivne, siis keelatakse doonoril alaliselt verd loovutada. Doonorit informeeritakse uuringu tulemusest, teda nõustatakse ja suunatakse perearsti või nakkushaigusi raviva eriarsti juurde.
§ 11. Kahe aasta pärast tagasi kutsutud doonori uuringu tulemuste hindamine
(1) Kui uue immuunanalüüsimeetodil tehtud uuringu tulemus on negatiivne, siis lubatakse doonoril verd loovutada.
(2) Kui uue immuunanalüüsimeetodil tehtud uuringu tulemus on positiivne või määramatu, siis keelatakse doonoril alaliselt verd loovutada. Doonorivere proovile tehakse kinnitav uuring, mille positiivse tulemuse korral informeeritakse doonorit uuringu tulemusest, teda nõustatakse ja ta suunatakse perearsti või nakkushaigusi raviva eriarsti juurde.
§ 12. HIV RNA, HCV RNA ja HBV DNA NAT uuringu tulemuste hindamine
(1) Minipuuli uuringu tulemusi hinnatakse järgmiselt:
1) kui minipuuli esmase uuringu tulemus on negatiivne, siis verekomponendid vabastatakse;
2) kui minipuuli esmase uuringu tulemus on positiivne, siis verekomponendid peetakse kinni ja tehakse nakkusohtliku donatsiooni väljaselgitamiseks NAT korduvuuring eraldi kõikide minipuulis olevate donatsioonide proovide kohta, kasutades doonorivere samu proove;
3) positiivse korduvuuringu tulemuse saanud doonoril keelatakse alaliselt verd loovutada. Doonorit informeeritakse uuringu tulemusest, temalt võetakse identifitseerimisproov, teda nõustatakse ja suunatakse perearsti või nakkushaigusi raviva eriarsti juurde. Analüüsiga seotud verekomponendid hävitatakse. Korduvdoonori puhul algatatakse tagasivaateprotseduur, kasutades vajaduse korral säilitusproove;
4) negatiivse korduvuuringu tulemuse saanud donatsioonid vabastatakse.
(2) Üksiku doonorivere proovi esmase uuringu tulemusi hinnatakse järgmiselt:
1) kui üksiku doonorivere proovi esmase uuringu tulemus on negatiivne, siis verekomponendid vabastatakse;
2) kui üksiku doonorivere proovi esmase uuringu tulemus on positiivne, siis verekomponente kasutusele ei võeta ning tehakse NAT korduvuuring sama meetodit kasutades.
(3) Üksikule doonorivere proovile tehtud korduvuuringu tulemusi hinnatakse järgmiselt:
1) kui korduvuuringu tulemus on negatiivne, siis tehakse uus korduvuuring. Uue korduvuuringu negatiivse tulemuse korral verekomponendid vabastatakse. Uue korduvuuringu positiivse tulemuse korral keelatakse doonoril alaliselt verd loovutada. Doonorit informeeritakse uuringu tulemusest, temalt võetakse identifitseerimisproov, teda nõustatakse ja suunatakse perearsti või nakkushaigusi raviva eriarsti juurde. Analüüsiga seotud verekomponendid hävitatakse. Korduvdoonori puhul algatatakse tagasivaateprotseduur, kasutades vajaduse korral säilitusproove;
2) kui korduvuuringu tulemus on positiivne, siis keelatakse doonoril alaliselt verd loovutada. Doonorit informeeritakse uuringu tulemusest, temalt võetakse identifitseerimisproov, teda nõustatakse ja ta suunatakse perearsti või nakkushaigusi raviva eriarsti juurde. Analüüsiga seotud verekomponendid hävitatakse. Korduvdoonori puhul algatatakse tagasivaateprotseduur, kasutades vajaduse korral säilitusproove.
Sotsiaalministri 31. oktoobri 2003. a määrus nr 121 „Nakkustekitajate suhtes doonorivere ja verekomponentide uurimise kord” tunnistatakse kehtetuks.


Lääne-Nigula Noortevolikogu põhimäärus – Riigi Teataja
Lääne-Nigula Noortevolikogu põhimäärus - sisukord
§ 2 Noortevolikogu tegevuse õiguslik alus
§ 3 Noortevolikogu eesmärgid ja tegevus
§ 4 Noortevolikogu valimine
§ 5 Noortevolikogu liikmete valimine õpilasesinduste poolt
§ 6 Noortevolikogu liikmete valimine salajasel elektroonilisel hääletusel
§ 7 Valimistulemuste kinnitamine
§ 8 Noortevolikogu liikmelisuse lõppemine
§ 10 Noortevolikogu töökorraldus
§ 11 Noortevolikogu vahendid ja eelarve
§ 12 Noortevolikogu tegevuse lõpetamine
RT IV, 22.05.2019, 28
Vastu võetud 16.05.2019 nr 15
Määrus kehtestatakse noorsootöö seaduse § 9 lõigete 1-3 alusel.
Lääne-Nigula Vallavolikogu (edaspidi volikogu) juurde moodustatakse Lääne-Nigula valla Noortevolikogu (edaspidi noortevolikogu).
§ 2. Noortevolikogu tegevuse õiguslik alus
(1) Noortevolikogu on volikogu juures tegutsev Lääne-Nigula noortest koosnev nõuandva õigusega esinduskogu, mis esindab Lääne-Nigula valla noorte huve.
(3) Noortevolikogu ettepanekud on volikogule ja Lääne-Nigula Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) soovitusliku iseloomuga.
(4) Volikogu ja vallavalitsus konsulteerivad noortevolikoguga valla noorsootöö kavandamisel, läbiviimisel ja hindamisel.
(5) Noortevolikogu juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi ja Lääne-Nigula valla õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest ja olemasolul töökorrast.
§ 3. Noortevolikogu eesmärgid ja tegevus
(1) Noortevolikogu on vabatahtlik ühendus, mille eesmärgiks on arutada Lääne-Nigula valla pädevusse kuuluvaid noori puudutavaid küsimusi ning teha nende kohta ettepanekuid volikogule ja vallavalitsusele, lähtudes noorte vajadustest ja huvidest.
1) hoiab kontakti valla noortega ja esitab nende seisukohti kohaliku elu küsimustes vallavalitsusele ja volikogule;
2) teeb volikogule ja vallavalitsusele ettepanekuid noori puudutavate otsuste ja küsimuste kohta;
3) seisab valla noorte huvide eest;
4) koolitab oma liikmeid vastavalt võimalustele;
5) teeb koostööd teiste linnade ja/või valdade noortevolikogudega;
6) vaatab läbi tema liikmete poolt tõstatatud või talle läbivaatamiseks suunatud valla elu puudutavaid küsimusi ning esitab ametnikele, vallavalitsusele või volikogule omapoolsed ettepanekud ja seisukohad.
§ 4. Noortevolikogu valimine
(1) Noortevolikogus on 15 liiget, kes on valitud järgmistel alustel:
1) õpilasesinduste poolt § 5 sätestatud korras;
2) salajasel elektroonilisel hääletustel § 6 sätestatud korras.
(2) Noortevolikogu korralised valimised toimuvad oktoobrikuu esimesel täisnädalal.
(3) Noortevolikogu liikmed valitakse kaheks aastaks.
(4) Noortevolikogusse võib kandideerida iga 13-26-aastane noor, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Lääne-Nigula vald või kui valitav isik on õpilane Lääne-Nigula vallas asuvas üldhariduskoolis.
(5) Valimistulemuste vaidlustamise aeg on 3 tööpäeva.
§ 5. Noortevolikogu liikmete valimine õpilasesinduste poolt
(1) Taebla Kooli, Oru Kooli, Palivere Põhikooli, Risti Põhikooli, Martna Põhikooli, Noarootsi Kooli, Noarootsi Gümnaasiumi ja Nõva Kooli õpilasesindused valivad oma kooli õpilaste hulgast noortevolikokku ühe esindaja.
(2) Kullamaa Keskkooli õpilasesindus valib oma kooli õpilaste hulgast noortevolikokku kaks esindajat – ühe esindaja põhikooli- ja teise gümnaasiumiastmest.
(3) Valimised toimuvad § 4 lõikes 2 sätestatud ajal iga kahe aasta järel.
§ 6. Noortevolikogu liikmete valimine salajasel elektroonilisel hääletusel
(1) Noortevolikogu kandidaadil tuleb esitada vallavalitsuse poolt kehtestatud vormis kandideerimisavaldus ja motivatsioonikiri vähemalt 14 päeva enne valimiste alguskuupäeva. Esitatud kandidaadid ja nende motivatsioonikirjad avalikustatakse valla veebilehel ning valla sotsiaalmeedia lehel hiljemalt 10 päeva enne valimiste alguskuupäeva.
(2) Hääletuse korraldab vallavalitsus ja see toimub elektrooniliselt keskkonnas „VOLIS“ ja sellel saavad osaleda kõik 13-26-aastased vallaelanikud. Hääletuse kestus on vähemalt 7 päeva.
(3) Teave valimiste toimumisaja kohta avaldatakse vähemalt 14 päeva enne valimisi Lääne-Nigula valla infolehes, valla veebilehel ning valla sotsiaalmeedia lehel.
(4) Kandidaadid reastatakse vastavalt saadud häälte arvule. Häälte võrdse jaotumise korral heidetakse liisku.
§ 7. Valimistulemuste kinnitamine
Valimistulemused ja noortevolikogu koosseisu kinnitab volikogu otsusega valimistejärgsel istungil.
§ 8. Noortevolikogu liikmelisuse lõppemine
(1) Noortevolikogu liikmelisus lõppeb:
2) vanusepiiri ületamisega;
3) püsiva elukoha muutusega kui liige ei ole enam Lääne-Nigula valla elanik ja/või ei õpi Lääne-Nigula vallas asuvas üldharidusasutuses;
4) puudumisega kolmelt järjestikuselt noortevolikogu koosolekult ilma mõjuva põhjuseta;
5) noortevolikogu 2/3 liikmete poolt tehtud otsuse alusel kui liige on tahtlikult rikkunud noortevolikogu põhikirja või oma tegevusega kahjustanud noortevolikogu mainet.
(2) Noortevolikogu liikmelisuse lõppemisel asendatakse ta esimese valimistulemuste järjestuse alusel välja jäänud kandidaadiga või õpilasesindus määrab erakorraliselt uue kooli esindaja.
1) arutada Lääne-Nigula noori puudutavaid küsimusi ning teha ettepanekuid volikogule ja vallavalitsusele;
2) esitada ettepanekuid volikogu vastavale komisjonile volikogu menetluses olevate õigusaktide eelnõude kohta, mis on seotud noorte huvidega ning osaleda ettepanekute aruteludel;
3) tasuta kasutada Lääne-Nigula vallale kuuluvaid ruume koosolekute pidamiseks;
7) valida igasse volikogu komisjoni vaatleja liige, kes osaleb komisjoni töös vaatlejana komisjoni esimehe või aseesimehe nõusolekul.
4) olla informatsiooni vahendajaks volikogu ja vallavalitsuse ning noorte vahel.
§ 10. Noortevolikogu töökorraldus
(1) Noortevolikogu töövormiks on koosolek, mis toimub vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kord kvartalis. Erakorraline koosolek kutsutakse kokku, kui seda soovib vähemalt neljandik noortevolikogu liikmetest.
(2) Esimese noortevolikogu koosoleku kutsub kokku volikogu esimees või tema asendaja volikogust.
(3) Esimesel noortevolikogu koosolekul viib volikogu esimees või tema asendaja volikogust #CP1252# läbi esimehe ja aseesimehe valimise ning seejärel annab koosoleku juhtimise üle esimehele.
(4) Noortevolikogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole valitud koosseisust.
(5) Noortevolikogu koosoleku kutsub kokku ja päevakorra kavandi koostab noortevolikogu esimees või aseesimees.
(6) Küsimuse võtmiseks noortevolikogu koosoleku päevakorda esitatakse kirjalik ettepanek noortevolikogu esimehele.
(7) Noortevolikogu koosoleku päevakorra kavandi koostab esitatud ettepanekute põhjal noortevolikogu esimees või aseesimees.
(8) Noortevolikogu koosoleku kutse koos päevakorra kavandi ga ja materjalidega saadetakse noortevolikogu liikmetele elektrooniliselt hiljemalt 7 päeva enne noortevolikogu koosoleku toimumist ja avaldatakse Lääne-Nigula valla veebilehel.
(9) Ettepanekuid päevakorra eelnõu kohta võivad kuni päevakorra kinnitamiseni teha:
1) noortevolikogu liikmed;
3) volikogu esimees või tema asendaja volikogust.
(10) Noortevolikogu koosolekust võivad sõnaõigusega osa võtta volikogu esimees ja liikmed, vallavanem ja vallavalitsuse liikmed ning vallasekretär või tema asendaja.
(11) Otsused võetakse vastu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega. Isikuvalimised on salajased.
(12) Noortevolikogu koosolekud on üldjuhul avalikud. Noortevolikogu otsuse alusel võib koosoleku kuulutada kinniseks.
(13) Noortevolikogu koosolekud protokollitakse, need allkirjastab noortevolikogu esimees ja protokollija. Protokollija valitakse noortevolikogu liikmete hulgast. Protokollid edastatakse volikogule ja vallavalitsusele ning avalikustatakse valla dokumendiregistris.
(14) Noortevolikogu võib kehtestada oma täpsema töökorralduse noortevolikogu töökorraga.
§ 11. Noortevolikogu vahendid ja eelarve
(1) Noortevolikogul on oma alaeelarve Lääne-Nigula valla eelarve koosseisus. Eelarve kujuneb Lääne-Nigula vallalt eraldatud vahenditest ja muudest vahenditest.
(2) Noortevolikogu võib oma tegevuste elluviimiseks taotleda finantsilist või materiaalset sponsorlust erinevatelt füüsilistelt ning juriidilistelt isikutelt.
(3) Noortevolikogu eelarve käsutamine toimub noortevolikogu otsuse alusel.
§ 12. Noortevolikogu tegevuse lõpetamine
(1) Noortevolikogu tegevuse lõpetab volikogu noortevolikogu ettepanekul või seaduses sätestatud korras.
(2) Noortevolikogu tegevuse lõpetamise ettepanek tehakse kui selle poolt hääletab vähemalt 2/3 noortevolikogu liikmetest.
(3) Noortevolikogu tegevuse lõpetamise ettepaneku koos vastava põhjendusega võib teha ka volikogu.
(4) Noortevolikogu varad jagatakse peale tegevuse lõpetamist valla haldusterritooriumil noortega tegutsevate asutuste vahel või antakse üle Lääne-Nigula vallale.
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist Riigi Teatajas.