Pealkiri: Serveri reeglid Nelj Juul 01, 2010 3:26 am
Nagu te hetkel teate, siis kui mõni teeb kasutaja ja jääb sellega miinustesse või tahetakse nime vahetada, siis lihtsalt tehakse kohe uus kasutaja. See kindlasti muudetakse, kuid hetkel on see karistatav 1 warniga.
§1 NIMED
▪ Nimi peab olema kujul Eesnimi_Perekonnanimi.
▪ Keelatud on kasutada kuulsuse nime.
▪ Nimi ei tohi sisaldada täpitähti ega olla pikem, kui 20 tähemärki.
§2 KEEL JA SUHTLEMINE
▪ Serveris räägitakse eesti keeles, muus keeles rääkimiseks kasutage /es.
▪ Keelatud on kasutada IC kanalites lühendeid nagu: wtf, lol, jne, jms, vms, ns jne...
▪ Kaasmängijate solvamine ja mõnitamine on keelatud, samuti ka ropendamine OOC kanalites.
▪ IC kanalid: tavakanal; /c ; /cw ; /r ; /os ; /helista.
▪ OOC kanalid: /f ; /o ; /b ; /es ; jm.
▪ Keelatud on rääkida IC kanalis OOC juttu ja vastupidi.
§3 TAPMISED
▪ Roleplay Kill (RPK) ehk rollimänguline surm on lubatud, kui sellele eelneb mõjuv põhjus ja rollimäng.
▪ Deathmatch (DM) ehk tapmine ilma RolePlay põhjuseta on rangelt keelatud.
▪ Revenge Kill (RK) ehk kättemaksumõrv, kui lähed kättemaksma oma mõrvarile, kuigi ta tappis su äsja; rangelt keelatud.
▪ Spawn Kill (SK) ehk elluärkamismõrv, kui keegi suri ning ärkas taas ellu haiglas ja sa tapad ta uuesti ära; rangelt keelatud.
▪ Charakter Kill (CK) ehk karakteri mõrv, kus karakter kaotab oma maja,firma, sõidukid ja 50% rahast. Lubatud ainult mängija omalsoovil.
§4 POWERGAME
▪ Powergame ehk jõumäng, kui surud ennast peale ega lase teisel mängijal vastata oma tegevusele, N: /me murrab mehe kaela, teisel peals olema võimalus ehk /me üritab mehe kaela murda, siis on teisel võimalik reageerida sellele.
▪ Samuti liigitatakse powergame alla ebareaalsete asjade tegemine, mida reaalselt ei ole võimalik teha, N: /me võtab taskust M4
§5 METAGAME
▪ Metagame alla liigitatakse tegevust millest te IC ei ole teadlik aga kasutate IC seda teadmist
▪ Samuti liigitatakse metagame alla OOC abikutsumine, foorumist ja mujalt võetud info mida IC kasutatakse, peakohalt nime, armori või elude lugemine
§6 RÖÖVID / PETMISED
▪ Keelatud on röövida alla tase 2 mängijaid
▪ Röövi maksimaalne summa on 10 000 ja petmisel 100 000
▪ 24/7 poodi ja firmasid tohib röövida ainult 1 kord 24 tunni jooksul
§7 AUTOVARGUS
▪ Keelatud on varastada auto teiselt mängijailt ilma RolePlayta
▪ Auto droppimisel on vaja kasutada vähemalt 2 /me commandi
▪ Keelatud on viia autosid dropcari mehaaniku autoga
▪ Enda isikliku auto droppimine on rangelt keelatud ja auto võidakse müüki panna
§8 RELVAD
▪ Relva haarates tuleb täpsustada /me commandiga {relvanimetus} ja {kus kohast}
▪ Suuremad relvad nagu MP5, M4, Sniper, Pump, Rifle, Spas jne tuleb võtta autost
▪ Keelatud on müüa relvi ilma RolePlayta ehk kui müüte relvi, siis peate need relvad ka kuskilt võtma, N: /me võtab auto pagasnikust 2 M4.
▪ Keelatud on kasutada majades spawnivaid relvi
§9 VARA MÜÜMINE
▪ Kõik esemed ja raha mis on HyperLife serveris kuulub HyperLife'le ja nende müümine või vahetamine on rangelt keelatud
▪ HyperLife ei vastuta teie sooritatud tehingute eest ja reegli vastu eksides kaotate oma vara või konto
§10 BUGIDE ÄRAKASUTAMINE
▪ Bugide ärakasutamine enda varalise või muul viisil ebavõrdse olukorra tekitamisel on keelatud
▪ Bugidest mitteteatamine on karistatav
§11 EBAROLLIMÄNGULIK KÄITUMINE
▪ Keelatud on juhikohalt tulistamine
▪ Keelatud on kasutada vees elektrishokirelva
▪ Keelatud on käedraudus sõiduki juhtimine, ronimine, sprintimine, tulistamine
▪ Keelatud on provotseerida, et teid tagaaetakse
▪ Keelatud on relva haarata, kui teid sihib rohkem mängijaid
▪ Keelatud on sõita edasi, kui teete suurel kiirusel avarii
▪ Keelatud on mängida Chuck Norrist
▪ Keelatud on meelega surra, et vältida RolePlayd
▪ Bunnyhop ehk järjest hüppamine, et kiiremini edasi liikuda on keelatud
§12 HAXID / BÄNNID / TOPELTKONTOD
▪ Keelatud on teha topeltkonto ilma administraatori loata
▪ Keelatud on kasutada programme mis annavad teile eeliseid teiste mängijate ees
▪ Kui teid on bännitud 6 warni täiumise eest, siis võite postitada unbann avalduse foorumisse
▪ Keelatud on unbani palumine foorumis, IG vms
Pealkiri: Re: Serveri reeglid Esm Juul 12, 2010 6:26 am
Ma vabandan nende ees, kellelt olen selle copynud. Meil pole aega olnud ise reegleid valmistada. Meie omalt pool kirjutatud reeglid tulevad hiljem.


Sotsiaalkorteri üürile andmise ja kasutamise kord – Riigi Teataja
Sotsiaalkorteri üürile andmise ja kasutamise kord
Sotsiaalkorteri üürile andmise ja kasutamise kord - sisukord
§ 2 Sotsiaalkorteri mõiste
§ 3 Sotsiaalkorteri üürile andja
§ 4 Sotsiaalkorteri taotleja
§ 5 Sotsiaalkorteri üürilepingu sõlmimise taotlemine ja üürilepingu sõlmimine
§ 6 Üürilepingu lõpetamine
§ 7 Sotsiaalkorteri kasutamine
RT IV, 29.06.2016, 13
Vastu võetud 27.06.2016 nr 7
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1 ning § 41 alusel.
Määrusega sätestatakse sotsiaalkorteri üürile andmise ja kasutamise kord.
(1) Sotsiaalkorter on Rakvere valla munitsipaalomandis olev eluruum, mis antakse üürile isikule, kes ei ole sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt võimeline enda ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama.
(2) Munitsipaalomandis oleva korteri kinnitab sotsiaalkorteriks Rakvere Vallavolikogu.
Sotsiaalkorteri üürile andmise otsustab Rakvere Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(1) Sotsiaalkorteri taotlejad võivad olla alljärgnevad isikud, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Rakvere vallas:
1) seadusjärgsete hooldajateta isikud;
2) regulaarseid sotsiaalteenuseid, sh laste hoolekannet vajavad vähekindlustatud ja probleemsete lastega pered;
5) isikud, kes lähtuvalt oma vanusest, arengutasemest või varalisest olukorrast ei ole ise suutelised eluruumi endale või oma perekonnale soetama ning sotsiaalkorteri eraldamata jätmine ohustab nende toimetulekut, elu ja tervist;
6) muudel asjaoludel väljapääsmatusse olukorda sattunud isikud, kelle kohta vallavalitsuse sotsiaalnõunik on teinud vastavasisulise põhjendatud ettepaneku.
(2) Taotlejatele, kelle aadressiandmed Eesti rahvastikuregistris ei ole Rakvere vallas, eraldatakse sotsiaalkorter võimalusel järgmistel juhtudel:
1) taotleja on tulnud lastekodust ja vahetult enne lastekodusse suunamist oli isiku elukoht Rakvere vald;
2) taotleja vabanes kinnipidamiskohast ja vahetult enne kinnipidamiskohta paigutamist oli tema elukohaks Rakvere vald;
3) isikul, kes ei oma alalist elukohta, kuid tema kohta on sotsiaalhoolekande-, meditsiini-, pääste- või politseiasutus oma ülesannete täitmise käigus teatanud, et isik viibib püsivalt Rakvere valla haldusterritooriumil ja eluruumi eraldamata jätmine ohustab isiku elu ja tervist.
(3) Sotsiaalkorteri lühiajalist kasutamist võib taotleda vabade pindade olemasolul käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetamata isik.
§ 5. Sotsiaalkorteri üürilepingu sõlmimise taotlemine ja üürilepingu sõlmimine
(1) Taotleja esitab vallavalitsusele kirjaliku avalduse sotsiaalkorteri üürilepingu sõlmimiseks. Avalduses peab olema ära märgitud taotleja isiku- ja kontaktandmed, andmed perekonnaliikmete ja ülalpeetavate kohta ning sotsiaalkorteri üürilepingu sõlmimise taotlemise põhjendus.
(2) Vajadusel on vallavalitsusel õigus nõuda sotsiaalkorteri taotlejalt lisaks täiendavaid dokumente ja andmeid.
(3) Otsuse sotsiaalkorteri üürilepingu sõlmimise ja selle tingimuste ning tähtaja kohta kinnitab vallavalitsus korraldusega.
§ 6. Üürilepingu lõpetamine
(1) Sotsiaalkorteri üürilepingu võib üürnik ennetähtaegselt lõpetada, esitades vastava avalduse vallavalitsusele vähemalt kaks nädalat enne üürilepingu lõpetamist.
(2) Vallavalitsus võib sotsiaalkorteri üürilepingu ennetähtaegselt lõpetada juhul, kui sotsiaalkorteri üürnik ja temaga kooselavad isikud rikuvad pidevalt üürilepingu tingimusi.
(3) Üürilepingu ennetähtaegne lõpetamine vormistatakse vallavalitsuse korraldusega.
§ 7. Sotsiaalkorteri kasutamine
(1) Sotsiaalkorteri kasutamine toimub üürilepinguga määratud tingimustel.
(2) Sotsiaalkorteris on keelatud:
1) lärmakas käitumine, teiste elanike tülitamine ning muud tegevused, mis rikuvad rahu ja korda;
2) koosviibimiste korraldamine öörahu ajal (kella 22.00-st kuni 6.00-ni, puhkepäevale eelneval ööl kella 00.00-st kuni 7.00-ni);
3) sotsiaalkorteri vara ilma loata sotsiaalkorterist välja viimine;
4) ohtlike ainete ja esemete, külm-või tulirelvade ruumidesse toomine;
5) tubades koduloomade pidamine ilma vallavalitsuse loata;
6) suitsetamine.
(3) Sotsiaalkorteri üürnikul on õigus majutada temale üürile antud sotsiaalkorterisse oma abikaasat ja alaealisi lapsi. Sotsiaalkorteri üürnikul ei ole õigust anda korterit või selle osa allüürile ega majutada teisi elanikke.
(1) Rakvere Vallavolikogu 21.04.1999 määrus nr 3 ,,Sotsiaalkorterite andmise ja kasutamise korra kinnitamine’’ tunnistatakse kehtetuks.


text:
§ 2 Üldhooldusteenuse kirjeldus
§ 3 Üldhooldusteenuse taotluse menetlemine
§ 4 Teenuse rahastamine valla eelarvest
§ 5 Erandid teenuse rahastamisel valla eelarvest
RT IV, 31.01.2019, 66
Vastu võetud 30.01.2019 nr 4
Määrusega sätestatakse Kuusalu Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) poolt korraldatava väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse (edaspidi teenus) kirjeldus, rahastamine, taotlemise tingimused ja kord.
§ 2. Üldhooldusteenuse kirjeldus
Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus on sotsiaalteenus, mille eesmärk on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla.
§ 3. Üldhooldusteenuse taotluse menetlemine
(1) Vallavalitsuse sotsiaalvaldkonna ametnik selgitab välja abi saamiseks pöördunud isiku abivajaduse ja sellele vastava abi.
(2) Üldhooldusteenust (edaspidi: teenus) taotlev isik esitab Kuusalu Vallavalitsusele (edaspidi: vallavalitsus) kirjaliku taotluse teenuse saamiseks, milles märgitakse taotleja:
§ 4. Teenuse rahastamine valla eelarvest
(1) Isikul, kelle sissetulekutest ja varast ei piisa teenuse eest tasumiseks ja kellel puuduvad ülalpidamiskohustuslased või ülalpidamiskohustuslaste osalus ei võimalda teenuse eest täies ulatuses maksta, on õigustaotleda teenuse rahastamist Kuusalu valla eelarvest.
(3) üks kord aastas vaatab sotsiaalvaldkonna ametnik läbi teenuse rahastamise korraldused, kontrollides teenuse saaja ja tema ülalpidamiskohustuslaste majanduslikku seisu. Juhul kui teenust saava isiku ja/või ülalpidamiskohustuslaste varanduslik seisukord on muutunud ja teenust saav isik või tema ülalpidamiskohustuslased on võimelised teenust kokkulepitust suuremas summas rahastama, muudab vallavalitsus valla eelarvest teenuse eest makstava osa suurust või lõpetab teenuse eest maksmise.
(4) Vallavalitsus lõpetab teenuse eest tasumise, kui:
§ 5. Erandid teenuse rahastamisel valla eelarvest
Teenuse korraldamise või sellest keeldumise otsusega seotud vaiet on õigus esitada vastavalt sotsiaalhoolekande seaduses ja haldusmenetluse seaduses sätestatud korrale.

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5


Auto omanikuvahetus hind kinnisvara müük tapal. Huawei ale l21 hind millist kohvimasinat osta koju
Auto omanikuvahetus hind kinnisvara müük tapal helly hansen black friday uk partnerkaardi sünnipäevasoodustus
Nukker kukeke hind audio pro müük. ikea black friday finland hapnikumask müük.fitness võistlused 2020 istmete audio nahatamine hind.eesti hobuste müük fitness võistlused 2020..
Siduauto haagise müük taastatud roolilattide müük. harju elektri aktsiad htc 10 hindi.zara müük black friday code hind online.telia kampaaniad vrus võrkpallivõistlused..
Odav kütus costco black friday membership discount. makroonide müük tallinnas air france algerie black friday.hero 7 black friday canada black friday iphone deals 2020 black cricket..
Auto omanikuvahetus hind kinnisvara müük tapal. backbone tattoo kinkekaart pu erh tee osta.coop adrad soodustused aqva spa pakkumine
T 40 am müük black friday tapal monitor.Black friday belgium ikea bike veemahuti müük
Brikett müük tartu adidas superstar hindi laste jalanude müük selver sünnipäeva soodustus Xboxi mängude müük black friday sale 2020 germany piduritorude outlet müük lauluväljakul kinder kampaania müük huawei mate 10 lite unboxing majade müük harjumaal iphone 6 osta ee hindi Puuvillane kangas müük deals hindu kush.Peipsi kala müük mikrolaineahju müük Särje müük iphone 8 information in hindiRabattkuponger hm ivo linna esinemise hind red black friday 2020 sport expert toila spa hotell kinkekaart bull video etsy black friday coupon code.h&m kupongkode punane telliskivi hind pappkastide müük tallinn black friday canada ps4
Marco tasane auto hind net a porter black friday tapal sale uk.Seinte krohvimine hind uunikumid müük
Nibe f1255 12 hind amazon kindle paperwhite müük.Elektri tõukeratas müük auto osta windows 10 lisenssi.How long does black friday last uk elamumaa ruutmeetri hind.Ravikanepi müük tubakatooted müük.B lite implantaat kivimaja hind karusnaha müük.Viina liitri hind apple tv hindi channels.Isic scholar soodustused puukuur müük.Kuldviljakpalm hind akvaariumikalade müük tartus.Akustiline kitarr hind sup laud hind.Black friday kennywood season passes asos black friday discount 2020.Akende müük saaremaal osta iphone 5se
Auto tulekustuti müük kingitused juubeliks.Black friday offers in usa 2020 sarikad kinnisvara müük.Cerazette hind raspberry pi 3 black friday 2020.Billetes avion black friday akende vahetuse hind.Jbl go 2 müük nova scotia retriiver hind.Windows 10 ostatnie miejsca nõudmine ja pakkumine.Black friday deals 2020 fortnite vw multivan müük.Amazon black friday sales volume black friday pc components europe.Elektrooniline kaal müük ostaa iphone 6.Õunapuude müük parketi lihvimise hind.Bmw e60 esitulede müük jahipaun kinkekaart.Kwh hind husqvarna müük tartus.Audio technica lp120 müük garmin forerunner 235 hind
Nocco müük black friday tapal shopping 2020 times.Meilleur offre auto black friday ps4 huawei p8 lite hindi
Google home hub black friday hind deals 2020 tapal vaarikate istikute müük.Mulla sõelumise hind google pixel hind.Naiste nahkjope müük jooksulint müük.Väline kõvaketas hind black friday deutschland angebote.Fitshop sooduskood kodumasinad müük.Best laptop deal black friday 2020 uk concept2 müük.Alpaca müük black friday plane ticket deals 2020.Boost yourself sooduskood põllede müük.D vitamiin müük meevurr müük.Dell g3 laptop black friday eramu projekti hind.Best buy black friday ad 2020 canada majade müük viljandis.Salamander black friday 2020 puidu kokkuost hinnad.Osta samsung galaxy a3 muna hindiyeh.Maca pulber hind trial bike müük Bmw varuosade müük auto omanikuvahetus hind kinnisvara müük tapal kasutatud tõstukid müük.Co gaasi müük roolilati hind Black ops 4 black friday sale tartumill ee kampaania oneplus 5 hidden discgolfi korvide müük vilma kampaaniad features in hindi õlu hind.värskeõhuklapp hind vase hindi name Saku kuld hind vans vikati müük.Pähklite müük jahipaun kinkekaart.Osta carpets qashqai sõnniku müük raplamaal.Xbox one black friday deals betooni hind tallinnas.Vundamendi soojustuse hind west highlandi terjer müük.Kust osta bussipileteid f hinds mens engagement rings.Aialippide müük ratsavarustuse müük.Qatar airways black friday xbox black friday 2020 walmart.Black friday online sales canada hindu liha.Missing status in hindi o rõngad müük.Ehitusliiva müük romantilised kingitused
Forza horizon 3 ps4 omanikuvahetus müük xbox one black friday deals south africa.Ikea tapal uk black friday 2020 toyota chr review in hindi
Plastidip müük tapal need for speed payback ps4 müük.Black friday stockholm quality huawei ascend p7 müük.Black friday poker online samsung gear vr müük.Elektri hind hind hetkel betooni hind saaremaal.Maria casino bonuskoodi nike factory outlet black friday 2020.Lehmä hindulaisuus milline akutrimmer osta.Hammaste soodapesu hind pallimere pallide müük.Sony black friday deals uk does ebay have black friday sale.Sünnipäevasoodustus restoran nulla osta opel autocarro.Rihmade müük auto swedbank aktsia analüüsid.Talk the hind legs off a donkey synonyms xiaomi amazfit müük.Odav ööbimine hiiumaal black friday banner png.Savi müük pur soojustus hind.Super hind psp rus mvmt black friday sale 2020.Kasutatud traktorid müük valge liiva müük Kust osta kurkumit müük godaddy black friday renewal.Dji mavic pro black friday 2020 male indian names.Brita koogi hind messing word in hindi.Ross black friday hours near me black friday sale uk ps4.Põllumaa hind võrumaal black friday iphone deals 2020 australia.Hindi rula dene wala song matkaauto müük.Black friday 2020 date milano osta bitcoineja puhelimella.Puitmaterjali müük raplas iphone 7 128gb müük.Kännu kukk silla hind dna test hindi news.Kasutatud mannekeenide müük auto uksetihendid müük.Käärtõstuk müük atv velgede müük.Koduõpetaja hind elektriboilerite müük.Kw tund hind breketid tartus hind.Black friday watches uk my osta com.Pärnu bay golf võistlused mängud müük Kassi ronimispuu müük müük auto tehniline ülevaatus hind.Isetehtud kingitus mehele tee eestile kingitus.Hambalaminaadid hind betooni müük saaremaal.Kütuse hind euroopas 2020 kõnnitee äärekivi hind.G by guess black friday 2020 nokia lumia 950 müük.Buy sony xperia xz australia premium canada tallinna kaubamaja aktsia dividend.Katuse m2 hind soojuspumpade müük võrus.Video iphone x youtube lõhutud küttepuu hind.Istikute müük jõgevamaal kauboisaapad müük.Rebecca black friday karaoke home depot black friday sale Auto roosi meaning in hindi beretta müük eestis omanikuvahetus hind kinnisvara saksa lambakoera hind black friday tech deals singapore müük tapal Kunsti müük rakveres metall trepi hind Killustiku hind harjumaal chevy van müüa aknaklaasi müük tallinnas t1 mall of tallinn vaateratas hind.gaasikatla hind euronicsi kampaania scholl jalaviil hind dnepr k750 müük
Killustiku müük auto saaremaa veinipudelite müük.Abielusõrmuste müük jeep compass vs creta hindi kinnisvara
Walmart black friday 2020 perfume gearbest black friday 2020.Google pixel unboxing in hindi korvpalli jalatsite müük.Stardipüstolite müük hind polar loop 2 sykevyö hinta.Honda accord 2009 müük kaup24 must müük.Autode müük rootsis red dead redemption 2 black friday nederland.Iwatch osta volvo s90 review in hindi.Kihlasõrmus müük 3d printing hindu.Ferrero rocher hindi meaning vihmavari osta.Htc vive pro müük best fitbit versa black friday deal.Osta tai myy fifa 17 black friday crash.Kingitus sebamedist kasutatud televiisorite hind müük.Honor 9 lite hindi news need for speed payback black friday walmart Vanad tellised müük rocky puude müük pärnus.Microsoft surface müük delphi ds150e müük.Playstation 4 black friday 2020 deals black friday prices tv.Alexela oil kampaania singer müük õmblusmasinate müük.Ipad müük eestis prillide müük.Mercedes benz viano müük kust osta mett.Mvmt uhren black friday campari hind.Marmoleum hind sony xperia xz hindi.Apple watch black friday best buy pankrotivara müük tallinn.Black friday iphone xr deals uk liiva müük jõhvi.Trimmerdamise hind glucomannan osta
Haakekonksude müük euro müntide müük kanalisatsiooni paigaldus hind 3m küttepuidu hind.Vundamendi peno vedru müük basenji hund berlin hind xbox 360 eesti müük Pllumaa hind jgevamaal gulf lide müük ciaran hinds harry potter role black friday sims 4 pc osta ps black friday news headlines Osta lippuja vr nokia lumia 830 müük.Koera elektrikarjus müük alkoholi destillaator müük.Black friday sale omanikuvahetus oneplus 6t vase hindi pronounce.La roche posay costa rica vw arteon hind.Vermikompost müük laserkaugusmõõtja müük.Spotify black friday sale 2020 windows 10 hindi keyboard download.Tsingitud omanikuvahetus plekk hind heina hind.Is morphe having a black friday sale 2020 husky hind leg problems.Converse ka hindi meaning laste dresside müük.Best black friday xbox games best games to buy on black friday steam.Võidan kaotades blogi xbox black friday 2020 date.Passiivmaja ruutmeetri hind kust osta telefoni.Spiooni kaamerate müük utv hindi gaan
Akvamariin hind kinnisvara colourpop black friday discount.Hindi ps4 hind game mi 24 hind syria
Osta bitcoineja käteisellä samsung s6 edge plus unboxing in hindi.Pitbull kutsikad müük black friday aviator jacket.Hind black friday amazon italia.Kaskokindlustuse pakkumised pink hindi movie online.Tomtom müük mini hindi kahaniya.Black friday weekend sale disc golf varustuse müük.Bobbi brown black friday 2020 armas kingitus naisele.Kokkerspanjel müük dushinurgad müük.Tööpakkumised soomes noortele led autopirnid müük.Amazon de black friday kindle korterite müük võrus.Mark hinds dunnhumby tööriista müük pärnu.Aastaaruande koostamine hind zara home black friday 2020.Didriksons boardman osta aqua spa rakvere reede pakkumised.Black friday samsung galaxy s8 plus dr martens black friday sale uk


text:
Kohtupraktikas omaksvõetud seisukoha järgi on ringkonnakohtule seadusega antud õigus tuvastada faktilisi asjaolusid ja hinnata tõendeid samasuguses ulatuses nagu esimese astme kohtul. Eelöeldu ei tähenda siiski seda, nagu oleks kriminaalasja arutamine apellatsioonimenetluses esimese astme kohtu menetluse kordamine samasuguses mahus. (Vt RKKKo 3-1-1-17-03, p 14). Kirjeldatud arusaam väljendub selgelt ka KrMS § 15 lg 2 p-s 2 ja § 331 lg-s 2 märgitus, mille kohaselt sõltub see, missuguseid küsimusi ringkonnakohtu otsuses käsitleda tuleb ning missuguseid tõendeid on vajalik vahetult uurida, menetletava kohtuasja eripärast. (p 10.2)
Kui maakohtu õigeksmõistva otsuse vaidlustab üksnes prokurör, peab ringkonnakohus KrMS § 331 lg 2 kohaselt kriminaalasja arutama esmajoones tema apellatsioonis esitatud põhjenduste ja taotluste alusel. Erandlikult saab ja ka peab ringkonnakohus KrMS § 331 lg 3 alusel väljuma apellatsiooni piiridest juhul, kui ta tuvastab kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumise või materiaalõiguse ebaõige kohaldamise, millega süüdistatava olukorda on raskendatud. Süüdistatav ja tema kaitsja, kes maakohtu õigeksmõistvat otsust ei ole vaidlustanud, saavad sellisel juhul vastuväidetes prokuröri apellatsioonile avaldada arvamust küsimuses, kas ja missugused maakohtu tuvastatud asjaolud on õiged või millistele prokuröri apellatsioonis viidatud maakohtu seisukohtadele nad vastu vaidlevad. Kui aga apellatsioonimenetluse pooled mingeid esimese astme kohtu otsusega tuvastatud asjaolusid ei vaidlusta ega sea kahtluse alla nendele antud hinnangu õigsust ja apellatsiooni piiride väliselt ei ole tuvastatav ka kriminaalmenetlusõiguse oluline rikkumine või materiaalõiguse ebaõige kohaldamine, millega oleks süüdistatava olukorda raskendatud, ei saa ringkonnakohtule ette heita, kui ta loeb vastavad asjaolud vaidluseta tuvastatuks. Kirjeldatud olukorras saab Riigikohus kassaatori need argumendid, milles vaidlustatakse taas kõnealuste asjaolude tuvastatust või neile antud hinnangu õigust, jätta kassatsioonimenetluses sisulise tähelepanuta. (p 10.1)
Tõendi tunnistamine usaldusväärseks tähendab peamiselt kohtu veendumust, et see tõend kajastab uuritava kuriteo tunnust ja et seda kajastust on võimalik kriminaalmenetluses ka taasesitada. Riigikohtu kriminaalkolleegium on ütluste kui isikulise tõendiallika usaldusväärsust seostanud näiteks ütluste andja isikuomaduste ja tajumise asjaolude ning ütluste detailsuse, selguse ja elulise usutavusega. Samuti on oluline arvesse võtta ütluste andmise asjaolusid ja seda, kas antud ütlused süüstavad või võivad süüstada isikut ennast ning kas ütluste andja on ütluste sellisest tähendusest teadlik. Tõendi usaldusväärsust saab põhjendada ka selle kaudu, kuidas see riimub teiste tõenditega. (Vt nt RKKKo 3-1-1-89-12, p 14 koos edasiste viidetega ja 3-1-1-131-13, p 13). (p 16)
Küsimus isikulise tõendiallika usaldusväärsusest tõusetub kahtlemata siis, kui isik on andnud ajas omavahel lahknevaid ütlusi. Sellisel juhul tuleb otsustada, milline osa isiku ristküsitlusel antud ütlustest on varem antud ütlustega diametraalses vastuolus ja kas isik on suutnud mõistuspäraselt ning kohtule arusaadavalt selgitada ütluste erinevuse põhjust. Sõltuvalt sellele küsimusele antavast vastusest saab edasiselt isiku ristküsitlusel antud ütlusi arvesse võtta osaliselt või tervikuna või tuleb need mingis osas või tervikuna tõendikogumist välja jätta. (Vt RKKKo 3-1-1-131-13, p-d 11–12). (p 17)
Kui isik annab ristküsitlusel ütlusi süüdistatavana, ja seejärel eraldatakse tema suhtes KrMS § 216 lg 2 p 3 alusel kriminaalasja materjal, ei saa selle isiku antud ütlusi edasiselt käsitada tunnistaja ütlustena KrMS § 66 lg 2 mõttes. (p 18)
Kaassüüdistatava ütluste hindamisele ei näe seadus ette kitsendusi või erandeid ja neid tuleb hinnata üldises korras võrdväärsena teiste tõenditega (vt RKKKo 3-1-1-94-04, p 8). Seda seisukohta ei ole Riigikohus hilisemas praktikas muutnud (vrd nt RKKKo 3-1-1-26-13, p 12). Samas taandub ka kaassüüdistatava ütluste hindamine lõppkokkuvõttes sellele, kas tõendiallikat saab pidada usaldusväärseks. (p 19)
Kui isiku süüd eitav algne kaitsepositsioon on täielikus vastuolus tema hilisemate ütlustega, saab rääkida erineval ajal antud ütluste vahel tekkinud terviklikust vastuolust, sõltumata asjaolust, kas isik esimesel ülekuulamisel sisulisi ütlusi andis. Sellise vastuolu kindlakstegemine ei tähenda aga veel iseenesest tõdemust, et isiku ristküsitlusel antud ütlused tuleb tervikuna ebausaldusväärseks tunnistada, vaid peab hindama, kas isik on kaitsepositsiooni muutmist mõistuspäraselt ja arusaadavalt selgitanud. (p 20)
Arvamus, mille järgi tuleks isiku ristküsitlusel antud ütlused lugeda eelduslikult ebausaldusväärseks seetõttu, et teda on varem kriminaalkorras 14 korda karistatud, on ilmses vastuolus KrMS § 61 lg-s 1 sätestatuga. Tegemist on isikut iseloomustavate andmetega, mis võivad küll tõstatada kahtlusi tõendiallika usaldusväärsuses, kuid ei saa aprioorselt kaasa tuua tema ütluste tõendikogumist kõrvalejätmist. Samadel kaalutlustel pole õige eelisseisundisse seada ka isiku ütlusi ainuüksi sel põhjusel, et kriminaalasja materjali kohaselt on tema tööalane maine laitmatu. (p-d 22.1-22.2)
Süüdlase käitumine kuriteosündmusele eelnenud või sellele järgnenud ajal võib anda kaudset teavet, mis aitab tuvastada ka seda, milline oli isiku käitumine kuriteosündmuse ajal (vt nt RKKKo 3-1-1-41-13, p 12). (p 22.2)

matches:
§ 15
§ 331
§ 331
§ 331
Riigikohus
§ 216
§ 66
Riigikohus
§ 61


text:
3-3-1-53-04 Riigikohus 06.12.2004
Kuigi haldusorgan võib oma püsiva praktikaga anda aluse õiguspärase ootuse tekkimiseks, ei saa usalduse kaitset kohaldada eesmärgil jätkata ebaõiget halduspraktikat. Ebaõige halduspraktika jätkamist või laiendamist ei saa nõuda ka toetudes võrdse kohtlemise põhimõttele.
Kaebajal on õiguskaitsevahendi valiku vabadus. Kohus ei saa jätta tuvastamiskaebust sisuliselt läbi vaatamata üksnes seetõttu, et kohtu arvates on isiku subjektiivsete õiguste kaitseks tõhusam esitada muu õiguskaitsevahend.
PES § 47 ei ole aluseks mitte ainult kokkuleppele, millega kohalik omavalitsus võib vabaneda kohustusest tagada vastavate teede ja tehnovõrkude väljaehitamine enne ehitusloa andmist. Ka linna kohustus väljaehitamine hüvitada saab tuleneda ainult kokkuleppest, mille õiguslikuks aluseks on samuti PES § 47. Seejuures on oluline, et PES §-st 47 ei tulene kohaliku omavalitsuse kohustus hüvitada igasugused kulutused detailplaneeringute kohaste teede ja tehnovõrkude väljaehitamisel.
RelvS § 30 lg-s 2 sätestatud tööloa omamise nõue on ebaproportsionaalne piirang nende tähtajalise elamisloa alusel Eestis viibivate isikute suhtes, kes mingil põhjusel ei oma tööluba. VMS § 9 lg 1 kohaselt peab tööluba olema välismaalasel Eestis töötamiseks, kuid ei välismaalaste seadus ega ka ükski teine õigusakt ei nõua, et tähtajalise elamisloa alusel Eestis viibiv isik peaks siin töötama. Puudub alus arvata, et tööloa andmisel kontrollitakse, kas isik on usaldusväärne relva omamiseks, s.t. kas isik võiks relva omamise korral olla ohtlik inimese elule või tervisele, riigi julgeolekule või avalikule korrale. Kui pidada tööloa nõude eesmärgiks seda, et relva saaks omada vaid legaalse sissetulekuga välismaalane, siis tuleb arvestada, et legaalse sissetuleku võimalused on märksa avaramad kui vaid töötamisest saadav sissetulek. Pole alust arvata, et legaalse sissetulekuna töötasu saav isik on millegi poolest usaldusväärsem kui mõnest muust allikast legaalset sissetuleku saav isik. Proportsionaalsuse nõue tähendab ka seda, et seadusega sätestatud nõudeid oleks põhimõtteliselt võimalik nii õiguslikult kui faktiliselt täita. Kui seadusest tulenevat nõuet ei ole võimalik täita, siis ei saa see olla ka proportsionaalne. Kuna "alalise elukoha järgse riigi" all peetakse RelvS § 30 lg-s 2 silmas välisriiki, siis on Eesti elavatel ning välisriigis alalist elukohta mitteomavatel isikutel võimatu täita nõuet alalise elukoha järgses riigis väljastatud relvaloa esitamiseks. Seetõttu on alalist elukohta välisriigis mitteomavate isikute suhtes selline piirang relva omamiseks ebaproportsionaalne.

matches:
Riigikohus
Kohus
§ 47
§ 47
§ 30
§ 9
§ 30


Kehtna valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri – Riigi Teataja
Kehtna valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri
Kehtna valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri - sisukord
§ 4 Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ulatus
2 ÜHISVEEVÄRGI JA -KANALISATSIOONIGA LIITUMINE
§ 8 Liitumislepingu sõlmimine
§ 9 Liitumislepingu täitmine
§ 10 Liitumislepingu lõpetamine
3 LÕPPSÄTTED
§ 11 Varasemate lepingute kehtivus
§ 14 Määruse jõustumine
RT IV, 29.05.2020, 8
Vastu võetud 20.05.2020 nr 76
Määrus kehtestatakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 5 lg 21alusel.
(1) Kehtna valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise tingimused ja nõuded ning määrab liitumise korra Kehtna vallas.
(3) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liituda soovivatele, liitunud ja seda kasutavatele juriidilistele ja füüsilistele isikutele Kehtna vallas.
(1) Eeskirjas kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
1) ühisveevärgi ja- kanalisatsiooni arendamise kava – kava mille kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu ja mille alusel arenduspiirkonnas toimub ühisveevärgi ja-kanalisatsiooni arendamine;
2) arenduspiirkond – ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arengukavas sätestatud (otseselt liitumisega seostatav) piirkond , kus arendatakse ühisveevärki ja kanalisatsiooni vastavalt ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arengukavale;
3) kaitsevöönd – ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kaitsevöönd on seaduse alusel ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitisi ümbritsev maa- ala, õhuruum või veekogu, kus kinnisasja kasutamist on kitsendatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitiste kaitse ja ohutuse tagamiseks;
4) kanalisatsiooni vaatluskaev – maapinnale ulatuva luugiga kaev (toru) kanalisatsiooni torustikul;
5) kinnistu – kinnistusraamatusse iseseisva üksusena kantud kinnisasi (maatükk) või
6) kinnistu veevärk ja kanalisatsioon – liitumispunktist kinnistu pool asuvad ehitised ja seadmed, sealhulgas ehitiste siseveevärk ja – kanalisatsioon;
7) klient – kinnistu omanik, hoonestusõiguse alusel maakasutaja või ehitise kui vallasasja omanik, kelle kinnistu või ehitise veevärk või kanalisatsioon on ühendatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga vajaliku torustikuühenduse kaudu ja kellega vee-ettevõtja on sõlminud lepingu ühisveevärgist vee võtmiseks või reo- ning sademevee ärajuhtimiseks;
8) liitumine – kinnistu veevärgi ühendamine ühisveevärgiga või kinnistu kanalisatsiooni ühendamine ühiskanalisatsiooniga veevarustuse või reo- ning sademevee ärajuhtimise teenuste edaspidiseks kasutamiseks;
9) liitumispunkt – ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni olulise osana ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ning kinnistu veevärgi ja-kanalisatsiooniühenduskoht;
10) mõõdusõlm – vee või reovee mõõtmiseks ettenähtud arvestist ja arvesti juurde kuuluvast armatuurist koosnev tehniline sõlm;
11) paisutustase – tõenäoline tase, milleni võib tõusta reo- ning sademevee tasapind ühiskanalisatsionis;
12) peakraan – ühisveevärgi viimane sulgemisseade enne kinnistu veevärki;
13) peatoru – ühisveevärgi või -kanalisatsiooni torustik, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine või kinnistutelt reo- ning sademevee ärajuhtimine;
14) saasteaine (reoaine) – mis tahes aine, mis võib põhjustada reostust;
15) reostus – vee omadusi halvendav saasteainete, organismide sisaldus vees, vee ülemäärane soojus või radioaktiivsus;
16) reovesi – üle kahjustuspiiri rikutud ja enne suublasse juhtimist puhastamist vajav vesi;
17) sademevesi – loodusliku päritoluga sademe- ja drenaaživesi ning muu pinnase- ja pinnavesi, mis ei ole reovesi ning mis juhitakse ühiskanalisatsiooni või sademevee kanalisatsiooni;
18) sademevee kanalisatsioon – ehitised ja seadmed sademevee ärajuhtimiseks ja kanaliseerimiseks;
19) tegevuspiirkond – piiritletud maa- ala, kus vee- ettevõtja osutab veega varustamise või reo- ning sademevee ärajuhtimise teenuseid;
20) vee- ettevõtja – eraõiguslik juriidiline isik, kes varustab kliendi kinnistu veevärki ühisveevärgi kaudu veega või korraldab ühiskanalisatsiooni kaudu kliendi kinnistu kanalisatsioonist reo- ning sademevee ärajuhtimist;
21) volitatud isik – isik, kes vallavolikogu otsusega on volitatud kontrollima kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni vastavust nõuetele;
22) ühendustoru – kinnistu veevärki varustav või kinnistu kanalisatsioonist reo- või sademevett ärajuhtiv toru peatorust liitumispunktini, viimane kaasa arvatud;
23) ühisveevärk ja -kanalisatsioon – ehitiste ja seadmete süsteem, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine või reo- ning sademevee ärajuhtimine ja mis on vee-ettevõtja hallatav;
24) ühetaolised liitujad - liitujad, kellel on ühesugune tarbimisvõimsus (l/s) või kelle siseveevärgi ja -kanalisatsiooni torud on sama läbimõõduga.
(2) Ühisveevärgi ja -kanalisatsioonina käsitletakse ühisveevärki või ühiskanalisatsiooni eraldi või mõlemat koos.
(1) Vee- ettevõtja peab lubama ühendada kinnistu veevärki ühisveevärgiga ning kinnistu kanalisatsiooni ühiskanalisatsiooniga (edaspidi liitumine) eeskirjas sätestatud tingimuste kohaselt.
(2) Kinnistu liitumine ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga toimub kinnistu omaniku, hoonestusõiguse alusel maakasutaja või ehitise kui vallasasja omaniku (edaspidi liituja) taotlusel tema ja vee- ettevõtja vahel sõlmitud liitumislepingu alusel.
(3) Kui klient soovib kasutada täiendavaid veevarustuse või reo- ning sademevee ärajuhtimise teenuseid (sh saasteainete ärajuhtimist) või kasutada neid ulatuses, millega kaasneb ühisveevärgi ja kanalisatsiooni laiendamine või ümberehitamine, käsitletakse seda liitumisena ning see toimub eeskirja kohaselt. Otsuse, millise teenusmahu muutuse korral on vaja taotleda uut liitumist, teeb vee- ettevõtja.
(4) Kui vee- ettevõtja või liituja või klient taotleb liitumispunkti asukoha muutmist, toimub see taotleja kulul ja seda käsitletakse eeskirja kohaselt toimuva liitumisena.
§ 4. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ulatus
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ulatus
(2) Liitumispunkt paigaldatakse avalikult kasutatavale maale kuni üks meeter kinnistu piirist väljapoole. Kui liitumispunkti ei ole võimalik määrata eelnimetatud tingimustel, määratakse liitumispunkt vee- ettevõtja ja liituja kokkuleppel. Kokkuleppe mittesaavutamisel määrab liitumispunkti volitatud isik.
1) veevärgil peakraan, mis kuulub ühisveevärgi juurde;
2) kanalisatsioonil vaatluskaev (toru), mis kuulub ühiskanalisatsiooni juurde.
(4) kanalisatsioonil vaatluskaev (toru), mis kuulub ühiskanalisatsiooni juurde.
2. peatükk ÜHISVEEVÄRGI JA -KANALISATSIOONIGA LIITUMINE
(1) Kinnistu liitumiseks ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga esitab liituja vee- ettevõtjale vormikohase taotluse, mis peab sisaldama:
2) andmeid kinnistu omandi, suuruse ning maa sihtotstarbe kohta, detailplaneeringu koopiat või kokkuvõtet selle olemasolul;
3) Alampunkti tekst
4) andmeid ühisveevärgi vee kasutuse kavandatava otstarbe ja koguse kohta;
5) andmeid ühiskanalisatsiooni juhtida kavandatava reo- ja sademevee koguse, saasteainete ja reostusnäitajate kohta (elamukinnistutelt neid ei nõuta);
7) ettepanekut kinnistu veevärgi ning kanalisatsiooni ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendamise tähtaja kohta;
9) teenindus- ja tootmisotstarbega sisseseade korral andmeid vett kasutavate ja reovett eraldavate tehnoloogiliste protsesside kohta ning andmeid neist protsessidest ühiskanalisatsiooni ärajuhitava reovee reostustaseme ja -koguste kohta.
(2) Vee- ettevõtjal on õigus nõuda lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatule täiendavaid andmeid ja selgitusi, kui need on vajalikud taotluse läbivaatamiseks ja liitumistingimuste seadmiseks.
(1) Taotluse esitamise päevast 30 kalendripäeva jooksul seab vee- ettevõtja taotlejale kirjalikult liitumistingimused, sh piiratud ulatuses liitumise tingimused või jätab taotluse rahuldamata.
2) lubatavad veevõtu ja reo- ning sademevee ärajuhtimise tarbimisvõimsused (l/s), kogused, reo- ning sademeveega ära juhtida lubatavad saasteained ning ärajuhitava vee reostusnäitajad;
3) veerõhk ühisveevärgis ning ühiskanalisatsiooni paisutustase;
4) tehnilised erinõuded (mõõteseadmed, lokaalpuhastid, vooluhulga regulaatorid, ühtlustusmahutid jne);
5) liitumisprojekti koosseisu kohta esitatavad nõuded;
1) veevajadust ei ole võimalik ühisveevärgist rahuldada ühisveevärgi nõuetekohast toimimist kahjustamata;
2) tahab juhtida ühiskanalisatsiooni reo- või sademevett, mille ohtlike ainete sisaldus ei vasta nõuetele;
3) tahab juhtida ühiskanalisatsiooni reo- või sademevett, mille kogust või selles sisalduvat reostust või reostuse kogust ei ole võimalik juhtida ühiskanalisatsiooni kahjustamata.
(4) Vee- ettevõtjal on õigus rahuldada taotlus piiratud ulatuses, kui taotluse rahuldamisega võib kaasneda häireid klientide veega varustamises või reo- ning sademevee ärajuhtimises. Taotluse rahuldamata jätmisest või rahuldamisest piiratud ulatuses teatatakse taotlejale kirjalikult, märkides selle põhjused.
(1) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni liitumisprojekt (edaspidi liitumisprojekt) peab vastama vee- ettevõtja väljastatud liitumistingimustele ning Kehtna valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirja ehitusnõuetele.
(2) Liitumisprojekti koosseisus peavad olema vähemalt:
1) kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni lahenduse seletuskiri koos kõigi vee tarbimise ja reo- ning sademevee ärajuhtimise koguse- ja reostusnäitajatega;
2) kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni hooneväliste rajatiste plaan;
3) veemõõdusõlme, veerõhu tõsteseadmete (nende olemasoleul), tulekustutussüsteemi juhtsõlmede (nende olemasolul), reo- ning sademevee pumba- ja puhastusseadmete (nende olemasolul) paiknevuse ning koosseisu joonised.
(3) Liituja ning vee- ettevõtja kokkuleppel võib liituja samal ajal liitumisprojektiga tellida ka liitumiseks vajaliku ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitusprojekti, milleks sel juhul seatakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatiste projekteerimise tehnilised tingimused.
§ 8. Liitumislepingu sõlmimine
(1) Liitumisleping sõlmitakse 30 kalendripäeva jooksul pärast liitumisprojekti vee- ettevõtjale kooskõlastamiseks esitamist, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Liitumisprojekt esitatakse kahes eksemplaris, millest üks tagastatakse liitujale kooskõlastatult pärast liitumislepingu sõlmimist.
(2) Liitumislepingus märgitakse:
1) liitumistingimused (mis vajaduse korral on liitumisprojektist lähtuvalt täpsustatud);
2) liitumisvõimsus (l/s);
3) liitumise tähtaeg;
4) vajaduse korral muud liitumise kohta esitatavad nõuded.
(3) Kui liitumisprojekt ei vasta eeskirja § 7 lõigete 1 ja 2 nõuetele, on vee- ettevõtjal õigus jätta liitumisleping sõlmimata. Sel juhul tagastatakse liitumisprojekt seda kooskõlastamata, märkides kooskõlastamata jätmise põhjused.
§ 9. Liitumislepingu täitmine
(1) Liitumislepingu kohaselt tekib liitujal õigus veevarustuse ja reo- ning sademevee ärajuhtimise teenuslepingu sõlmimiseks, kui lepingu osapooled on täitnud lepingulised kohustused, fikseerinud liitumispunktid piiritlusaktiga ning liitujal on võimalik saada lepingu kohastel liitumistingimustel ühisveevärgist vett ja juhtida ühiskanalisatsiooni reo- ning sademevett.
(2) Liitumislepingu kohased liitumistingimused ning piiritlusakt on teenuslepingu sõlmimisel teenuslepingu osad. Piiritlusakti koostamise aluseks on teostusjoonis.
(3) Kinnistu veevärk ja kanalisatsioon peavad olema paigaldatud vastavuses liitumisprojektiga. Liituva kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni vastavust nõuetele on õigus kontrollida volitatud isikul. Puuduste ilmnemisel vormistatakse puuduste kohta kahes eksemplaris akt, millest üks eksemplar antakse liitujale. Liitujal ei teki teenuslepingu sõlmimise õigust enne puuduste kõrvaldamist.
§ 10. Liitumislepingu lõpetamine
(1) Liitumisleping lõpetatakse liituja soovil, kui ta loobub ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumisest.
(2) Vee- ettevõtjal on õigus liitumisleping üles öelda:
1) juriidilise isiku lõpetamisel, kui juriidilisel isikul ei ole õigusjärglast;
3) muudel õigusaktidest ja liitumislepingust tulenevatel põhjustel.
(3) Liitumislepingu lõpetamise korral katab liituja vee-ettevõtjale lepingu lõpetamise hetkeni tehtud tööde ja tööde katkestamisega seotud kulutused, arvestades võlaõigusseaduse §-s 655 sätestatut.
3. peatükk LÕPPSÄTTED
§ 11. Varasemate lepingute kehtivus
Enne käesoleva eeskirja jõustumist ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku ning liituja vahel sõlmitud liitumislepingud kehtivad, kuni lepingupooled täidavad liitumislepingus sätestatud kohustusi.
Eeskirja täitmisel tekkivad liituja ning vee- ettevõtja lahkarvamused lahendatakse nendevaheliste läbirääkimiste teel või pöördutakse lahkarvamuste lahendamiseks vallavalitsuse poole või tehakse seda õigusaktidega sätestatud korras.
Tunnistada kehtetuks Kehtna Vallavolikogu 16.04.2014 määrus nr 16 „Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumise ning nende kasutamise eeskiri“ ning Järvakandi Vallavolikogu 28.11.2012 määrus nr 10 „Järvakandi valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri“.
§ 14. Määruse jõustumine


Põhimäärus – Tallinna Suur-Pae Lasteaed
Keskuse tegevusest
Metoodikakeskuse tegevuskava
3.05.2017 Töötuba “Mängime koos”
3. mail 2017 kell 9-00-11.00 METOODIKAKESKUS kutsub osalema töötoas “Mängime koos”
04.04.2017 Teabepäev eesti õppekeelega lasteaedade juhtidele ja rühmaõpetajatele, kelle rühmades on palju muukeelseid lapsi
22.11.2016 Maria Kask koolitus
26.10.2016 Uus õppekomplekt digipliiatsiga
25.10.2016 Kose õppereisi aruanne:
24.05.16 Keelekümblusrühma lapse keelelise arengu toetamine ja hindamine
Hoolekogu kontaktid
Roheline kool logo
Tegevuskava 2016/17
Tegevuskava 2015/16
Tegevuskava 2014/15
Eesti keel kui teine keel
Erivajadustega laps lasteaias
Uutele vanematele
01 SIPELGAD (1.5-2)
02 LEPATRIINUD (2-3.a)
03 ÖÖKULLID (1-3.a)
04 TÄHEKESED (3-4.a)
05 JAANIUSSIKESED (6-7.a)
06 LIBLIKAD (3-6.a)
07 JÄNKUKESED (3-6.a)
08 PÄÄSUKESED (5-6.a)
09 VIKERKAAR (5-6.a)
10 VESIKIILID (3-4.a)
11 MESIMUMMUD (4-5.a)
12 LÕVIPOJAD (6-7.a)
Tallinna Suur-Pae Lasteaia põhimäärus
Viimati muudetud 10.09.2016.
Lasteasutuse põhimääruse kinnitamine ja selle muutmine toimub valla- või linnavolikogu sätestatud korras.
RT IV, 23.08.2016, 8
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lg 3 ja Tallinna põhimääruse § 52 lg 7 alusel.
Vastu võetud 12.06.2013 nr 101 RT IV, 25.06.2013, 16, jõustumine 28.06.2013 Muudetud järgmiste aktidega (näita)
Lasteasutuse nimetus on Tallinna Suur-Pae Lasteaed (edaspidi lasteasutus).
§ 2. Lasteasutuse asukoht
Lasteasutus asub Tallinnas. Lasteasutuse postiaadress on Punane tn 29, 13611 Tallinn.
§ 3. Lasteasutuse liik ja haldusala
(1) Lasteasutus on lasteaed.
(2) Lasteasutus on Tallinna Haridusameti (edaspidi haridusamet) hallatav asutus.
(3) Lasteasutus juhindub oma tegevuses riigi ja Tallinna õigusaktidest, haridusameti juhataja käskkirjadest ning käesolevast põhimäärusest.
§ 4. Pitsat ja sümbol
Lasteasutusel on Tallinna suure vapi kujutise ja oma nimetusega pitsat ning oma sümbol.
§ 5. Põhimääruse kinnitamise ja muutmise kord
Lasteasutuse põhimääruse kinnitab ja seda muudab Tallinna Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) haridusameti ettepanekul.
2. peatükkSTRUKTUUR. ÕPPE- JA KASVATUSKORRALDUSE ALUSED
§ 6. Struktuur
Lasteasutuses on sõime-, lasteaia- ja liitrühmad.
[RT IV, 23.08.2016, 1 – jõust. 26.08.2016]
§ 7. Õppekava
(2) Lasteasutuse õppekava läbinule annab lasteasutus välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused.
(3) Lasteasutusel on oma tegevus- ja päevakava.
§ 8. Lasteasutuse lahtiolekuajad
(1) Lasteasutuse lahtiolekuaja kinnitab haridusamet, lähtudes hoolekogu ettepanekust.
(2) Suveperioodil ühendatakse rühmi ja vajaduse korral suletakse lasteasutus laste vähesuse või remondi tõttu. Ajaks, kui lasteasutus on suletud, tagatakse lastele kohad mõnes teises teeninduspiirkonnas asuvas lasteasutuses.
3. peatükkLASTE JA VANEMATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
(1) Laste lasteasutusse vastuvõtmisel ja sealt väljaarvamisel lähtutakse linnavalitsuse kehtestatud korrast.
2) nõuda vajalike tingimuste loomist laste mitmekülgseks arenguks ja kasvamiseks, aidates ka ise kaasa nende tingimuste kujunemisele;
3) tutvuda lasteasutuse õppe- ja päevakavaga ning saada teavet lasteasutuse töökorralduse kohta;
4) pöörduda kasvatamist ja õpetamist puudutavate küsimuste korral hoolekogu, direktori, haridusameti või lasteasutuse üle riiklikku järelevalvet teostava asutuse poole.
2) kinni pidama lasteasutuse päevakavast ja laste tervisekaitse ning tervise edendamise nõuetest;
3) teavitama õpetajat või lasteasutuse direktorit lapse puudumisest;
4) katma lapse toidukulu ja osaliselt muud kulud Tallinna Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) kehtestatud määras ja korras.
4. peatükkÕPETAJATE JA TEISTE TÖÖTAJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 11. Personal
(1) Lasteasutuse töötajad (edaspidi personal) on pedagoogid, tervishoiutöötaja ja lasteasutuse majandamist tagavad ning õpetajaid abistavad töötajad.
(2) Lasteasutuse personali koosseisu määrab lasteasutuse direktor lähtuvalt haridus- ja teadusministri kinnitatud miinimumkoosseisust.
§ 12. Personali õigused ja kohustused
(1) Pedagoogid loovad tingimused laste kasvatamiseks ja arenemiseks, mis põhineb vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel laste ja nende vanematega ning teiste lasteasutuste töötajatega.
(2) Pedagoogid on kohustatud nõustama lasteasutuses käivate laste vanemaid ja teeninduspiirkonnas elavate, lasteasutuses mittekäivate laste vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes.
(3) Personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks lasteasutuse põhimääruse, töökorralduse reeglite ja personali ametijuhendite ning töölepingutega, mis on kooskõlas töösuhteid reguleerivate riigi ja Tallinna õigusaktidega.
(4) Personal loob lasteasutuses tervisliku ja turvalise keskkonna ning hoolitseb lapse tervise eest tema lasteasutuses viibimise ajal.
(5) Personalil on keelatud avalikustada lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta.
(6) Õpetajate, õppealajuhataja ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vaba ametikoha täitmiseks korraldab direktor konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu direktori ettepanekul.
§ 13. Tervishoiutöötaja
Tervishoiutöötaja jälgib laste tervist, lähtudes sotsiaalministri määrusega ja Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest ning informeerib lapse tervisehäiretest vanemaid ja lapse arsti. Tervishoiutöötaja koostab sotsiaalministri määrusega lasteasutuse päevakavale kehtestatud nõuetele vastava lasteasutuse päevakava, kontrollib laste toitlustamise vastavust sotsiaalministri määrusega kehtestatud laste toitlustamise nõuetele, nõustab vanemaid ja pedagooge lapse tervisega seotud küsimustes.
5. peatükkJUHTIMINE
(1) Lasteasutuse tööd juhib direktor, kelle kinnitab riigi ja Tallinna õigusaktidega kehtestatud korras ametisse ja vabastab ametist linnavalitsus linnapea ettepanekul. Töölepingu direktoriga sõlmib, seda muudab ja selle ütleb üles linnapea või tema volitatud ametiisik.
(2) Lasteasutuse direktori ülesanne on tagada lasteasutuse tulemuslik töö ja juhtida lasteasutuse tegevust koostöös pedagoogilise nõukogu ja hoolekoguga.
(3) Lasteasutuse direktor on töölepingu kehtivuse ajal lasteasutuse seadusjärgne esindaja.
(4) Lasteasutuse direktor:
1) koostab ja esitab kooskõlastatult hoolekoguga lasteasutuse eelarve projekti Tallinna õigusaktides kehtestatud korras ja tähtpäevadel, jälgib pidevalt eelarve täitmist ja vajadusel esitab ametiasutusele ettepanekuid eelarve muutmiseks;
2) kannab vastutust lasteasutuse arengu ja eelarvevahendite õiguspärase, sihipärase ja otstarbeka kasutamise ning eelarve täitmise eest;
3) korraldab lasteasutuse valduses oleva vara valdamist, kasutamist ja käsutamist ning vastutab selle heaperemeheliku kasutamise ja säilimise eest;
4) tegutseb lasteasutuse nimel ja esindab lasteasutust ilma lisavolitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusasutustes ning suhetes juriidiliste ja füüsiliste isikutega, v.a juhul, kui riigi või Tallinna õigusaktid on sätestanud teisiti;
5) teeb tehinguid põhimääruses kindlaks määratud ülesannete täitmiseks eelarves selleks ette nähtud kulude piires ning tagab eelarves kavandatud tulude täitmise ja laekumise;
6) vastutab lasteasutust teenindavale raamatupidamisüksusele tööks vajalike dokumentide ja informatsiooni õigeaegse edastamise eest;
7) kinnitab lasteasutuse struktuuri ja töö tasustamise alused, määrab töötajate koosseisu;
8) korraldab konkursi õpetajate, õppealajuhataja ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vaba ametikoha täitmiseks;
9) kinnitab töötajate ametijuhendid ning sõlmib, muudab või ütleb üles personali töölepingud;
10) annab oma pädevuse piires lasteasutuse töö korraldamiseks käskkirju ja kontrollib nende täitmist;
11) kehtestab lasteasutuse sisehindamise läbiviimise korra ja kinnitab sisehindamise aruande;
12) kinnitab lasteasutuse asjaajamiskorra ja muud töökorralduse reeglid;
13) tagab haridusameti otsuste ja ülesannete täitmise;
14) moodustab ja komplekteerib sõime- ja lasteaiarühmad ning kehtestab nende tööaja;
15) teeb ettepaneku sobitus- ja erirühmade moodustamiseks;
16) kinnitab lasteasutuse tegevus- ja päevakava ning pedagoogilise nõukogu ettepanekul lasteasutuse õppekava, kuulates ära hoolekogu arvamuse;
17) kontrollib päevakavast, toitlustamis-, tervisedendus- ja tervisekaitsenõuetest kinnipidamist ning vastutab nende täitmise eest;
18) kinnitab lapse toidukulu päevamaksumuse hoolekogu otsuse alusel;
19) tagab seaduste ja muude riigi ja Tallinna õigusaktide ning lepingutega ette nähtud aruannete koostamise ja esitamise;
20) korraldab lasteasutusele saabunud teabenõuetele, kirjadele, märgukirjadele ja selgitustaotlustele vastamist ja nende lahendamist;
21) täidab muid talle pandud töökohustusi ja -ülesandeid.
(5) Lasteasutuse direktori äraolekul asendab teda haridusameti juhataja määratud isik.
(6) Lasteasutuse üldist töökorraldust puudutavaid probleeme arutatakse personali üldkoosolekul, mis kutsutakse kokku vajadusel.
§ 15. Pedagoogiline nõukogu
Pedagoogid kuuluvad lasteasutuse pedagoogilisse nõukogusse, mille ülesanne on plaanida, analüüsida ja hinnata õppe- ja kasvatustegevust ning teha direktorile, hoolekogule ja haridusametile ettepanekuid õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks. Pedagoogilise nõukogu otsused protokollitakse.
§ 16. Hoolekogu
(1) Lasteasutuses moodustatakse alaliselt tegutseva organina hoolekogu, kelle ülesanne on jälgida, et õppe- ja kasvatustegevus vastaks laste arengule ja huvidele, ning teha sellesuunalist koostööd lasteasutuse personaliga.
(2) Lasteasutuse hoolekogusse kuuluvad õpetajate esindaja, iga rühma vanemate esindaja ja linnaosa valitsuse esindaja.
(3) Õpetajate esindaja valib lasteasutuse pedagoogiline nõukogu.
(5) Linnaosa esindaja määrab linnaosa vanem.
(6) Direktor esitab hoolekogu koosseisu haridusameti juhatajale kinnitamiseks kahe kuu jooksul õppeaasta algusest arvates.
(7) Hoolekogu koosseisu kinnitab haridusameti juhataja käskkirjaga.
(8) Hoolekogu koosseisu volitused kestavad kuni hoolekogu järgmise koosseisu kinnitamiseni.
2) annab direktorile ja haridusametile soovitusi lasteasutuse eelarve koostamiseks ja eelarvevahendite otstarbekaks kasutamiseks;
3) teeb direktorile ja haridusametile ettepanekuid lastele soodsa arengukeskkonna tagamiseks;
4) osaleb oma esindaja(te) kaudu direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursi komisjoni töös;
6) otsustab teisi seaduste või linnavolikogu otsustega hoolekogu pädevusse antud küsimusi.
(10) Hoolekogu valib oma liikmete hulgast esimehe ja tema asetäitja. Hoolekogu töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt üks kord kvartalis hoolekogu esimehe või direktori ettepanekul.
6. peatükkFINANTSEERIMINE. MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
§ 17. Vara
Lasteasutuse vara kuulub Tallinna linna omandisse, selle valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub linnavolikogu kehtestatud korras.
§ 18. Eelarve
Haridusameti juhataja kinnitab lasteasutuse eelarve, lähtudes linnavolikogu kinnitatud linna eelarvest ja lasteasutuse ettepanekust.
§ 19. Rahalised vahendid
(1) Lasteasutuse kulud kaetakse haridusameti juhataja kinnitatud eelarve alusel. Koolieelse lasteasutuse seaduse alusel katavad lasteasutuse majandamiskulud, personali töötasu ja sotsiaalmaksu ning õppevahendite kulud osaliselt vanemad. Vanema kaetava osa määra kehtestab linnavolikogu.
(2) Lasteasutus võib sihtasutustelt, äriühingutelt, mittetulundusühingutelt ja üksikisikutelt vastu võtta eraldisi ja annetusi, mis võetakse arvele õigusaktidega kehtestatud korras. Eraldatud või annetatud vahendite kasutamisel tuleb järgida annetaja soovi. Lasteasutuse direktor peab eraldisest ja annetusest teavitama haridusametit.
(3) Lasteasutus hoiab korras oma ruumid, territooriumi, inventari ja õppevahendid linna eelarves lasteasutusele ettenähtud vahendite piires.
(4) Lasteasutusel on õigus osutada tasulisi teenuseid, mille hinnad kehtestatakse riigi ja Tallinna õigusaktidega sätestatud korras.
(1) Lasteasutus täidab kohustuslikke õppe- ja kasvatustegevuse alaseid dokumente haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
(2) Lasteasutuse raamatupidamisarvestust ja -aruandlust korraldatakse riigi ja Tallinna õigusaktide kohaselt. Lasteasutus esitab aruandeid riigi ja Tallinna õigusaktidega kehtestatud korras ja tähtaegadeks.
§ 21. Kontroll tegevuse üle
(1) Lasteasutuse tegevust ja juhtimist kontrollib haridusamet.
(2) Lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab riiklikku järelevalvet Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel Harju maavanem.
(3) Teenistuslikku järelevalvet lasteasutuse tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab linnavalitsus.
7. peatükkÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBERKUJUNDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 22. Lasteasutuse ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Lasteasutuse korraldab ja kujundab ümber või selle tegevuse lõpetab haridusameti ettepanekul linnavolikogu otsuse alusel linnavalitsus riigi ja Tallinna õigusaktidega ette nähtud korras.
(2) Lasteasutuse ümberkorraldamise, ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise otsus tehakse arvestusega, et sellest on võimalik teavitada kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanemat, lasteasutust ja vanemaid (eestkostjaid, hooldajaid) vähemalt viis kuud enne ümberkorraldamise, ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise tähtaega.
(3) Linnavalitsus on kohustatud algatama lasteasutuse tegevuse lõpetamise, kui:
2) linnavolikogu on võtnud vastu otsuse, et lasteasutuse edasine tegevus on muutunud ebaotstarbekaks.
(4) Lasteasutuse tegevuse lõpetamise korral tagab linnavalitsus lastele võimaluse jätkata lasteasutuse teenuse kasutamist teises lasteasutuses.
8. peatükkRAKENDUSSÄTE
§ 23. Põhimääruse kehtetuks tunnistamine
3.05.2017 Toidusooduse taotluse kinnitamiseks või toetuse taotlemiseks
3.05.2017 Metoodikakeskuses töötuba”Mängime koos”
19.04.2017 Ühe pere mudilased saavad koha samas lasteaias
17.04.2017 Töökorraldus suvel
4.04.2017 TEABEPÄEV eesti õppekeelega lasteaedade juhtidele ja rühmaõpetajatele
Arhiiv Select Month May 2017 April 2017 March 2017 February 2017 January 2017 December 2016 November 2016 October 2016 September 2016 August 2016 April 2016 March 2016 February 2016 January 2016 December 2015 November 2015 October 2015 September 2015 June 2015 May 2015 April 2015 March 2015 February 2015 January 2015 December 2014 November 2014 October 2014 September 2014 August 2014 July 2014 June 2014 May 2014 April 2014 March 2014 February 2014 January 2014 December 2013 November 2013 October 2013 September 2013 June 2013 May 2013 April 2013 March 2013 February 2013 January 2013 December 2012 October 2012 September 2012 August 2012 June 2012 May 2012 April 2012 March 2012 February 2012 January 2012 December 2011 November 2011 October 2011 September 2011 May 2011 April 2011 March 2011 February 2011 January 2011 December 2010 November 2010 October 2010 September 2010 June 2010 May 2010 April 2010 March 2010 January 2010
Lehekülge haldab infojuht Lidia Kervališvili Lidia.Kervalisvili@edu.lan


Tõstamaa Keskkooli põhimäärus – Riigi Teataja
Tõstamaa Keskkooli põhimäärus
Tõstamaa Keskkooli põhimäärus - sisukord
§ 9 Õppeaasta, õppepäev, õppetund, õppekoormus ja päevakava
§ 10 Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine koolis
§ 11 Õpilaste kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine, õpilaspileti väljastamine
§ 12 Õpilaste hindamine ja tunnustamine
§ 14 Õppetegevuses osalemine
§ 17 Kooli õpilaskodu
§ 20 Hoolekogu ülesanded, hoolekogu moodustamine ja töökord
§ 22 Esimese õpilasesinduse valimise ning õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord
§ 24 Töötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
§ 25 Kooli vara ja eelarve
§ 28 Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine ja täiendamine
§ 29 Varasema õigusakti kehtetuks tunnistamine
§ 30 Jõustumine
RT IV, 29.03.2019, 4
Kooli nimetus on Tõstamaa Keskkool (edaspidi kool).
(2) Kooli postiaadress on Kalli mnt 13, Tõstamaa alevik, Pärnu linn, Pärnu maakond 88101.
(1) Kooli tegutsemise vorm on ühe asutusena tegutsev põhikool ja gümnaasium.
(2) Kool kasutab oma dokumendiplankidel Pärnu vapi kujutist. Kooli sümboolikas võib kasutada osavalla ja oma kujundusega logo.
1) oma elu ja tööga toimetuleva isiksuse kujundamine;
2) elukestev õpe;
3) ennast arendav ja ühiskonna arengule kaasaaitav isiksus;
4) määratleb end oma rahva liikmena, kodanikuna, kaasvastutajana Euroopa ja maailma tuleviku eest;
(1) Haldusjärelevalvet kooli tegevuse õiguspärasuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium.
(2) Teenistuslikku järelevalvet kooli ja direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab linnavalitsus.
(1) Kool on üldhariduskool, mis loob võimalused üldkeskhariduse omandamiseks statsionaarses õppes.
(3) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alusdokumendiks on „Põhikooli riikliku õppekava” ja „Gümnaasiumi riikliku õppekava“ alusel kinnitatud kooli õppekava.
§ 9. Õppeaasta, õppepäev, õppetund, õppekoormus ja päevakava
§ 10. Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine koolis
§ 11. Õpilaste kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine, õpilaspileti väljastamine
§ 12. Õpilaste hindamine ja tunnustamine
(1) Kooli lõpetamise tingimused sätestatakse põhikooli osas põhikooli riiklikus õppekavas ja gümnaasiumi osas gümnaasiumi riiklikus õppekavas.
(2) Põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamite õppeained, vormid ja ajad kehtestab haridus- ja teadusminister.
(3) Põhikooli ja gümnaasiumi lõputunnistuse statuudi ja vormi kehtestab Vabariigi Valitsus.
§ 14. Õppetegevuses osalemine
(1) Õppekavaväline tegevus on huvitegevuse korraldamine ning õppekava läbimist toetavate ürituste korraldamine, erinevate koostöö- ja arendusprojektide rakendamine, kooli üritused, tasuta ning tasulised huviringid, õppekäigud ja ekskursioonid.
(3) Kooli direktor võib linnavalitsuse nõusolekul moodustada pikapäevarühmi.
§ 17. Kooli õpilaskodu
(4) Õpilaskodu hinnakirja kehtestab linnavalitsus. Õpilaskodus elamine on Pärnu linna õpilase jaoks tasuta
(4) Direktor kehtestab kooli õppekava, kooli päevakava, arenguvestluste tingimused ja korra, hädaolukorra lahendamise plaani, kooli kodukorra, kooli sisehindamise korra, õpilaskodu kodukorra ja kooli palgakorralduse põhimõtted.
(7) Direktor korraldab tugispetsialistide teenuse rakendamise, õpilaste ja koolitöötajate vaimse ja füüsilise turvalisuse ja tervise kaitse ning vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamise abinõude rakendamise, kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamise ning õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras, avaliku konkursi õppejuhi, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vabade ametikohtade täitmiseks.
§ 20. Hoolekogu ülesanded, hoolekogu moodustamine ja töökord
1) õppida õppeaineid koolis kehtestatud õppekava piires või õppida individuaalõppekava järgi haridus- ja teadusministri kehtestatud korras;
4) pöörduda oma õiguste kaitseks kooli õpilasesinduse, personali, direktori, kooli pidaja, Haridus- ja Teadusministeeriumi või lastekaitseorganisatsioonide poole;
8) saada koolis õppimise ajaks õpilaspilet;
9) kuuluda õpilasesindusse, moodustada liite ja organisatsioone teiste õpilaskondadega õigusaktides sätestatud alustel ja korras mittetulundusühingute seaduses sätestatud juriidilise isiku staatust omamata.
2) õppida võimetekohaselt, arendada end ja täiendada oma teadmisi;
3) hoida kooli head mainet, käituda väärikalt nii koolis kui ka väljaspool kooli;
4) täita mõjutusmeetmeid ja kasutada tugimeetmeid;
2) nõuda koolis vajalike tingimuste loomist laste mitmekülgseks arenguks ja kasvamiseks ning ühistegevuse tagamiseks, aidates ise kaasa nende tingimuste loomisele,
3) otsustada õigusaktides sätestatud juhtudel oma lapsele kooli poolt pakutavate tugimeetmete rakendamise üle;
4) taotleda koolilt või kooli pidajalt oma lapse koolikohustuse täitmise tagamiseks meetmete rakendamist;
5) taotleda õigusaktidega kehtestatud korras oma lapsele koduõppe rakendamist;
8) pöörduda õppe- ja kasvatustegevust puudutavate vaidlusküsimuste lahendamiseks kooli juhtkonna, hoolekogu ning kooli pidaja poole.
7) õpilase puudumise korral teavitama kooli puudumise esimesel õppepäeval selle põhjustest;
8) taotlema vajaduse korral koolilt või linnavalitsuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist;
§ 22. Esimese õpilasesinduse valimise ning õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord
(1) Direktor korraldab õpilaste teavitamise põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest tulenevast õigusest valida õpilasesindus.
(1) Koolitöötajad (edaspidi töötajad) on direktor, õppejuht, õpetajad, tugispetsialistid, teised õppe- ja kasvatusalal töötavad ning muud töötajad.
§ 24. Töötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
(1) Töötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks kooli põhimääruse, kooli töökorralduse reeglite ja töölepinguga.
(6) Õppejuhi, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vabade ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi. Konkursi läbiviimise korra kehtestab direktori ettepanekul kooli hoolekogu.
§ 25. Kooli vara ja eelarve
(3) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja linnaeelarvest, saadud toetustest ja annetustest, tuludest kaupade ja teenuste müügist ning muudest eelpool nimetamata tuludest.
(5) Kooli eelarve kinnitab linnavolikogu.
(7) Kooli raamatupidamist korraldab linnavalitsus.
(1) Kooli asjaajamine tugineb Vabariigi Valitsuse kehtestatud määrusele, linnavalitsuse ja koolis kinnitatud korrale.
§ 28. Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine ja täiendamine
§ 29. Varasema õigusakti kehtetuks tunnistamine
Tõstamaa Vallavolikogu 28.12.2010 määrus nr 14 „Tõstamaa Keskkooli põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.
§ 30. Jõustumine


1-16-6137/262 Riigikohtu kriminaalkolleegium 10.10.2019
KrMS § 185 lg 1
KrMS § 337 lg 1 p 4
KrMS § 182 lg 5
KrMS §-st 182 tuleb juhinduda kohtul, kes jätab tsiviilhagi rahuldamata või läbi vaatamata. (p 12)
KrMS § 185 lg 1 sätestab, et kui apellatsioonimenetluses tehakse üks KrMS § 337 lõike 1 punktides 2-4 või lõikes 2 nimetatud lahend, kannab menetluskulud riik. Sama paragrahvi teise lõike esimese lause kohaselt jäävad apellatsioonimenetluse kulud selle isiku kanda, kelle huvides apellatsioon on esitatud, vaid siis, kui apellatsioonimenetluses tehakse KrMS § 337 lg 1 p-s 1 nimetatud lahend. Kolleegium on varem asunud seisukohale, et need sätted ei võimalda KrMS § 337 lg 1 p-des 2-4 nimetatud lahendi tegemise korral apellatsioonimenetluse kulu riigi ja menetlusosalise vahel jagamisel lähtuda sellest, millises ulatuses menetlusosalise huvides esitatud apellatsioon rahuldati. Apellatsioonimenetluse kulu jääb täies ulatuses riigi kanda isegi juhul, kui maakohtu otsus tühistatakse (osaliselt) üksnes prokuratuuri apellatsiooni alusel ja menetlusosalise huvides esitatud apellatsioon jääb täielikult rahuldamata (vt nt RKKKo 3-1-1-89-16, p 47 koos viitega). (p 13)


Aktsiaseltsi puhul on dividendi maksmise kord toodud ÄS-i § 276 – 279 ja üldpõhimõtted on samad, mis osaühingu puhul.
Äriseadustiku kohaselt saab dividendi maksta ainult eelmiste perioodide puhaskasumi arvelt.
Dividendi tulumaksu kohta on RTJ 8“Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad“ punkt 46 sätestanud järgmist:
“Dividendide väljamaksmisega või muude omakapitali vähendavate väljamaksete tegemisega kaasnevat ettevõtte tulumaksu kajastatakse kohustise ja kuluna dividendide või muude omakapitali vähendavate väljamaksete väljakuulutamise hetkel. Dividendide tulumaksu kajastatakse tulumaksukuluna kasumiaruandes samal perioodil, kui dividendid välja kuulutatakse, sõltumata sellest, millise perioodi eest need on välja kuulutatud või millal nad tegelikult välja makstakse.„
Seega väljakuulutatud dividend on ilma tulumaksuta summa ja tulumaks (määr 20/80 või 14/86) arvutatakse lisaks dividendi summale.
Küll aga näeb seadus ette juhtumid, millal väljakuulutatud dividendilt tuleb tulumaks 7% kinni pidada.
Kaks erinevat tulumaksu
Dividendide maksustamisel tuleb arvestada, et edaspidi on kaks erinevat tulumaksu:
üks on dividendi maksva äriühingu makstav tulumaks (määr 20/80 või 14/86), mis makstakse lisaks dividendi summale;
teine on füüsilise isiku tulumaks ehk füüsilisele isikule makstud dividendilt tulumaksu kinnipidamine (määr 7 protsenti), mis tähendab, et füüsiline isik saab kinnipeetud tulumaksu võrra vähem dividendi kätte.
Dividendilt tulumaksu kinnipidamist ei rakendatud Eestis perioodil 2009 - 2018.
Regulaarselt makstavat dividendid
Tulumaksuseaduse § 501 sätestab regulaarselt makstavate dividendide maksustamise erikorra:
“Kalendriaastas jaotatud kasum, mis on eelmise kolme kalendriaasta keskmisest jaotatud kasumist, millelt residendist äriühing on § 50 lõigete 1 ja 2 või käesoleva paragrahvi alusel maksnud tulumaksu, väiksem või sellega võrdne, maksustatakse § 4 lõikes 5 sätestatud määraga. Kolme kalendriaasta keskmise jaotatud kasumi arvutamisel ei võeta arvesse § 50 lõike 11 alusel tulumaksust vabastatud dividendi, § 50 lõike 21 alusel tulumaksust vabastatud väljamakset ega § 502 alusel maksustatud kasumieraldist.„
Uue sätte kohaselt tuleb kasutada eelmise kolme kalendriaasta keskmist jaotatud kasumit ning üleminekusäte on toodud TuMS § 61 lg 53, mis näeb dividendi maksustamise määraga 14/86 ette sellise reegli:
“Paragrahvi 501 alusel eelmise kolme kalendriaasta keskmise maksustatud jaotatud kasumi arvutamisel loetakse esimeseks arvesse võetavaks aastaks aasta 2018. Paragrahvi 4 lõikes 5 sätestatud määra rakendatakse:
2) 2020. aastal ühele kolmandikule 2018. ja 2019. aastal jaotatud kasumist, millelt residendist äriühing on maksnud tulumaksu.„
Seega 2019. aastal saaks määraga 14/86 maksustada dividende:
ainult siis, kui 2018 maksti dividendi ning
määr 14/86 kohaldub ühele kolmandikule 2018 makstud dividendisummast, mida Eesti äriühing maksustas määraga 20/80.
Aluseks tuleks võtta 2018. aastal välja makstud dividendid sõltumata sellest, millal need on välja kuulutatud ja üks kolmandik tuleks arvutada ilma tulumaksuta dividendi summast.
Kui äriühing maksustab dividendi maksumääraga 14/86, siis tuleb selliselt maksustatud dividendi summalt, mis on makstud füüsilisele isikule (nii residendile kui ka mitteresidendile), täiendavalt kinni pidada 7 protsenti tulumaksu.
Siinkohal pole oluline, kas dividend on maksustatav 14/86 määraga dividendi maksva äriühingu tasandil või mõnel varasemal etapil (näiteks emaettevõte sai tütarettevõttelt dividendi, mille tütarettevõte maksustas määraga 14/86).
Kui dividendid makstakse mistahes juriidilisele isikule (sõltumata maksumäärast 20/80 või 14/86), siis tulumaksu dividendidelt kinni ei peeta.
Kuigi TuMS-i § 41 punkt 72 näeb ette dividendilt kinnipeetava tulumaksu 7 protsenti, tuleb arvestada, et kui dividend makstakse mitteresidendist füüsilisele isikule ning talle rakendub vastava riigiga sõlmitud topeltmaksustamise vältimise leping, siis tuleks dividendilt tulumaksu kinni pidada vastavalt maksulepingule.
Maksulepingu rakendamiseks peab mitteresident esitama oma riigi pädeva organi dokumendi (residentsuse tõendi), et ta on selle riigi resident.
Mõnel juhul on maksulepingus dividendilt kinnipeetava tulumaksu määr väiksem kui 7 protsenti ja siis tuleks rakendada maksulepingus toodud madalamat maksumäära.
TuMS-i § 50 lg 11 näeb ette juhtumid, millal tütarettevõttelt saadud dividendi edasimaksmisel neid dividende enam tulumaksuga ei maksustata, kuid neid dividende ei võeta arvesse ka ühe kolmandiku (ehk kolme aasta keskmise) dividendi summa arvutamisel.
Tütarettevõttelt saadud dividendi edasimaksmisel ei peeta tulumaksu kinni sõltumata dividendi saajast.
Kui äriühing maksustab dividendi maksumääraga 20/80 vastavalt TuMS-i § 50 lg 1 ja maksab need füüsilisele isikule, siis füüsilisele isikule makstud selliselt maksustatud dividendilt tulumaksu kinni ei peeta ja see dividend ei ole füüsilise isiku Eestis maksustatav tulu.
Maksu- ja Tolliameti kodulehel avaldati 2019 jaanuaris selgitused dividendide uuest maksustamise korrast, kus eriti rõhutati asjaolu, et uue korra rakendamine on kohustuslik.
Alljärgnevalt mõned näited dividendide maksustamisest 2019.aastal.
Kui Eesti tütarühing maksab 2019. aastal dividende 100 000 eurot ainult oma emaettevõttele ja osa dividende on tütarettevõte maksustanud määraga 20/80 ja osa määraga 14/86, siis nendelt dividendidelt tütarettevõte tulumaksu kinni ei pea, olenemata sellest, kas emaettevõte on residendist või mitteresidendist juriidiline isik.
Eesti emaettevõte sai 2019. aastal Eesti tütarettevõttelt dividende 100 000 eurot, millest tütarettevõte maksustas 20 000 eurot maksumääraga 14/86 ja 80 000 eurot maksumääraga 20/80.
Eesti emaettevõte maksab tütarettevõttelt saadud dividendi oma residendist füüsilisest isikust ainuomanikule.
Emaettevõte peab 7 protsenti tulumaksu kinni pidama 20 000 eurolt dividendidelt, mida tütarettevõte maksustas maksumääraga 14/86. Kinnipeetud tulumaks on 1400 eurot (20 000 eurot x 7 protsenti.)
Emaettevõte füüsilisest isikust ainuosanikule makstavaid dividende summas 100 000 eurot tulumaksuga (määr 20/80 või 14/86) ei maksustata.
2018. aastal kuulutati välja ja maksti dividende oma kasumist 60 000 eurot. Maksuvaba (ehk tütarettevõttelt saadud) dividende ei ole. Tulumaks on 15 000 eurot (60 000 eurot x 20:80).
Kokku 2018. aastal tulumaksuga dividendide summa on 75 000 eurot ( 60 000 eurot +15 000 eurot).
2019. aastal kuulutatakse välja dividendid 100 000 eurot oma kasumist, maksuvaba osa ei ole. Ainuosanik on residendist füüsiline isik.
Tulumaks maksumääraga 14/86 arvutatakse dividendilt 20 000 eurot (60 000 eurot : 3) ja samalt summalt (ehk 20 000 eurot) tuleb füüsilisele isikule makstud dividendilt 7% tulumaksu kinni pidada.
Ülejäänud dividendid summas 80 000 eurot (100 000 eurot– 20 000 eurot) maksustatakse maksumääraga 20/80, ehk tulumaks on 20 000 eurot (80 000 eurot x 20:80).
Tulumaks määraga 14/86 on 3255,81 eurot ( 20 000 eourot x 14 : 86 ).
Kinnipeetav tulumaks on 1400 eurot ( 20 000 eurot x 7 protsenti).
Ainuosanikule ülekantav dividend on 98 600 eurot (80 000eurot + 20 000 eurot– 1400 eurot).
Eeltoodud näitest selgub, et äriühingu kogukulu:
vana korra kohaselt 125 000 eurot
(100 000 eurot x 20:80 = 25 000 eurot) + 100 000 eurot =125 000 eurot;
uue korra kohaselt 123 256 eurot
98 600 eurot + 1400 eurot + 20 000 eurot +3256 eurot = 123 256 eurot,
kuid ainuosanik saab kätte kinnipeetud tulumaksu (ehk 1400 eurot) võrra vähem dividende, kui ta oleks saanud vana korra kohaselt.
Kokku 2018. aasta tulumaksuga dividendide summa on 75 000 eurot (60 000 eurot + 15 000 eurot).
2019. aastal kuulutatakse välja dividendid 100 000 eurot oma kasumist, maksuvaba osa ei ole. Ainuosanik on Soome residendist füüsiline isik.
Tulumaks maksumääraga 14/86 arvutatakse dividendidelt 20 000 eurot (60 000 eurot : 3 ) ja samalt summalt (ehk 20 000 eurot) tuleb füüsilisele isikule makstud dividendidelt 7 protsenti tulumaksu kinni pidada.
Ülejäänud dividendid 80 000 eurot (100 000 eurot – 20 000 eurot) maksustatakse maksumääraga 20/80, ehk tulumaks on 20 000 eurot (80 000 eurot x 20 : 80).
Tulumaks määraga 14/86 on 3255,81 eurot (20 000 eurot x 14:86).
Kinnipeetav tulumaks on1400 eurot (20 000 eurot x 7 protsenti).
Ainuosanikule (ehk Soome residendist füüsiline isik) ülekantav dividendide summa on 98 600 eurot (80 000 eurot + 20 000 eurot – 1400 eurot).
2018. aastal kuulutati välja ja maksti dividende oma kasumist 60 000 eurot. Maksuvaba (ehk tütarettevõttelt saadud) dividende ei ole. Tulumaks on 15 000 eurot (60 000 eurot x 20 : 80). Kokku 2018.aasta tulumaksuga dividendide summa on 75 000 eurot (60 000 eurot + 15 000 eurot ).
2019. aastal kuulutatakse välja dividendid 100 000 eurot oma kasumist, maksuvaba osa ei ole. Ainuosanik on Soome residendist juriidiline isik.
Tulumaks maksumääraga 14/86 arvutatakse dividendilt 20 000 eurot (60 000 eurot : 3)
Ülejäänud dividendid summas 80 000 eurot (100 000 eurot – 20 000 eurot) maksustatakse maksumääraga 20/80, ehk tulumaks on 20 000 eurot (80 000 eurot x 20:80).
Tulumaks määraga 14/86 on 3255,81 eurot (20 000 eurot x 14 : 86).
Ainuosanikule ülekantavad dividendid on100 000 eurot (80 000 eurot + 20 000 eurot ).


Isiku tahtest olenematu psühhiaatriline ravi, sh tahtevastane ravimite manustamine on käsitatav tervishoiuteenusena, mille osutamist reguleerib võlaõigusseaduse 41. peatükk. Tahtevastase ravi osutamise võimalus peab tulenema seadusest. (p 18.1) Psühhiaatrilist abi kui tervishoiuteenust osutatakse isikule PsAS § 3 lg 1 järgi vaba tahte alusel, st isiku soovil või teadval nõusolekul. Psüühikahäirega isiku ravi tema enda teadva nõusolekuta on PsAS § 3 lg 3 järgi lubatud ainult PsAS §-des 11 ja 17 sätestatud juhtudel. Ka vältimatut psühhiaatrilist abi saab psüühikahäirega isik PsAS § 10 lg 2 järgi vaba tahte avalduse alusel, välja arvatud PsAS § 11 lg-s 1 sätestatud juhtudel. PsAS § 11 näeb ette tahtest olenematu vältimatu psühhiaatrilise abi andmise tingimused, PsAS § 17 reguleerib psühhiaatrilist sundravi, st karistusseadustiku § 86 alusel määratud sundravi. Tegemist on VÕS § 766 lg-s 6 sätestatud juhtudega, mille järgi ei ole seadusega sätestatud juhtudel ja ulatuses patsiendi ega tema seadusliku esindaja nõusolek tervishoiuteenuse osutamiseks vajalik (vt Riigikohtu 19. veebruari 2014. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-155-13, p 36 ja p 53; vt ka nt Riigikohtu 17. aprilli 2009. a otsus haldusasjas nr 3-3-1-16-09, p 15). (p 18.2) Sotsiaalhoolekandeseadusest ei tulene hoolekandeasutusele õigust osutada seal viibivale isikule tahtevastast ravi. Ka SHS § 105 alusel hoolekandeasutusse paigutatud isik tuleb tahtevastase ravi kohaldamiseks toimetada haigla psühhiaatriaosakonda tahtest olenematule haiglaravile, mitte kohaldada tema suhtes tahtevastast ravi hoolekandeasutuses. (p 18.3) Kui kohtu hinnangul on täidetud kinnisesse asutusse paigutamise eeldused ning isik vajab tahtest olenematut psühhiaatrilist abi, tuleb ta paigutada ravile haigla psühhiaatriaosakonda PsAS § 11 lg 1 alusel. (p 18.4)
3-2-1-178-12 Riigikohus 06.02.2013
VÕS § 476 lg 1
VÕS § 39 lg 1
TTKS § 5
Välisvääringus haginõude esitamine ei ole iseenesest keelatud (vt ka nt Riigikohtu 26. jaanuari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-139-10, p-d 15-17). Sellise nõude esitamise alus peab aga tulenema seadusest või tehingust.
Õnnetusjuhtumist tingitud ravikulud on otsese varalise kahjuna VÕS § 130 mõttes hüvitatavate kuludena kindlustusse hõlmatud (vt ka Riigikohtu 26. septembri 2006. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-53-06, p 13). Kindlustusandja võib aga tüüptingimustes ette näha piiranguid, millistel juhtudel või milliseid kulusid ta ei hüvita. Kui see on seotud kindlustusvõtja (hoolsus)kohustuste rikkumisega, tuleb täiendavalt arvestada eelkõige VÕS §-des 445 ja 452 sätestatuga. See kehtib ka juhul, kui kindlustusandja vastutuse piirangud on kindlustustingimustes ette nähtud varjatult, nt juhtumitena, mis juhtudel kindlustusandja kindlustuskaitset ei anna. (p 16) Tüüptingimustes tuleb tingimused sõnastada selliselt, et need oleks muudele isikutele (eelkõige kindlustusvõtjale ja kindlustatud isikule) selgelt arusaadavad. Tüüptingimust tõlgendatakse VÕS § 39 lg 1 järgi nii, nagu teise lepingupoolega sarnane mõistlik isik seda samadel asjaoludel mõistma pidi ning kahtluse korral tõlgendatakse tüüptingimust tingimuse kasutaja kahjuks (vt ka nt Riigikohtu 11. juuni 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-64-07, p 12). (p 17) VÕS §-st 451 tuleneb nõue, et kindlustushüvitise maksmisega viivitamisel tuleb tagada vähemalt seadusjärgse viivise maksmine, st viivise maksmine VÕS § 113 lg 1 teises lauses ettenähtud määras. (p 25)


text:
§ 3 Huvihariduse ja huvitegevuse toetamise tingimused ja eeldused
§ 4 Huvihariduse ja huvitegevuse toetus ja toetuse määramine
§ 5 Huvihariduse ja huvitegevuse toetuse taotlemine ja maksmine
§ 7 Määruste kehtetuks tunnistamine
Alutaguse Vallavolikogu
RT IV, 11.07.2018, 66
Vastu võetud 25.01.2018 nr 27
RT IV, 31.01.2018, 23
jõustumine 03.02.2018
28.06.2018 RT IV, 11.07.2018, 64 14.07.2018
(1) Määrusega sätestatakse Alutaguse vallas elavate 7-19aastaste laste ja noorte (edaspidi õpilane) huvikoolis õppimise ja huvitegevusega tegelemise toetamise põhimõtted ja toetuse maksmise kord.
(2) Määrusega ei reguleerita Alutaguse valla üldhariduskoolide ja rahvamajade, seltsimajade ringides osalemist, need on valla lastele ja valla territooriumil asuvate asenduskodu lastele tasuta. Kulud kaetakse valla eelarvest.
(1) Huviharidus käesoleva korra tähenduses on pikaajaline süsteemne juhendatud tegelemine vaba tahte alusel üldhariduse tasemeõppest ja õppetööst vabal ajal, et omandada süvendatud teadmised ja oskused valitud huvialal. Huviharidust omandatakse huvikoolis.
(2) Huvikool käesoleva korra tähenduses on kool, mis on registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis ning mis lisaks haridusstandardit tagavatele koolidele pakub täiendavaid võimalusi hariduse omandamiseks ja isiksuse arenguks ning kus õpe toimub haridusstandardit tagavate koolide õppetegevusest vabal ajal.
(3) Huvitegevus käesoleva korra tähenduses on süsteemne juhendatud tegelemine vaba tahte alusel üldhariduse tasemeõppest ja õppetööst vabal ajal, et omandada teadmised ja oskused valitud huvialal. Huvitegevustega tegeletakse huviringides, klubides, stuudiotes vms.
§ 3. Huvihariduse ja huvitegevuse toetamise tingimused ja eeldused
(1) Õpilase huvihariduse omandamist või huvitegevuses osalemist toetatakse eelarveliste vahendite olemasolul, kui on täidetud järgmised tingimused:
1) õpilase ja tema vähemalt ühe vanema või eestkostja rahvastikuregistrijärgne elukoht on Alutaguse vallas vähemalt 6 kuud ja elab alaliselt nimetatud aadressil. Alalise elamise kontrollmehhanismiks on vestlused naabritega, erinevatel aegadel teostatud kodukülastused;
[RT IV, 11.07.2018, 64 - jõust. 14.07.2018]
2) õpilase seaduslik esindaja on vallale esitanud avalduse ning toetuse taotlejal ei ole toetuse taotlemise ajal võlgnevusi Alutaguse valla ees.
1) teenuse osutaja on registreeritud äriregistris;
2) huvitegevuse harrastamine toimub ühe õppeaasta jooksul (v.a suvekuud) vähemalt kord nädalas üks akadeemiline tund;
3) spordi valdkonnas tegutsev teenuse osutaja on kantud Eesti spordiregistrisse.
§ 4. Huvihariduse ja huvitegevuse toetus ja toetuse määramine
(1) Huvihariduse ja huvitegevuse toetust makstakse õpilasele ühes õppeaastas:
1) õppemaksu või osalustasu kulude katteks kuni 15 eurot õppekuul;
2) huvikooli ja/või huviringi korraldatud üritustel, laagrites ning võistlustel osalemise kulude ja muude huvitegevusega seotud kulude (riietus, sporditarbed jm põhjendatud kulud, edaspidi muud kulud) katteks.
(2) Õppemaksu või osalustasu kulude hüvitamisele kuuluvad maksimaalselt kahe eelneva kuu jooksul tehtud kulutused. Toetuse määramise või mittemääramise otsustab Alutaguse Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) sotsiaaltöötaja või lastekaitsetöötaja.
(3) Muude kulude katteks määratud toetuse suuruse otsustab vallavalitsuse sotsiaalkomisjon.
§ 5. Huvihariduse ja huvitegevuse toetuse taotlemine ja maksmine
(1) Huvihariduse ja huvitegevuse toetuse taotlemiseks esitab alla 18-aastase taotleja puhul õpilase seaduslik esindaja ja üle 18-aastase taotleja puhul õpilane ise vallavalitsusele avalduse, mille vormi kinnitab vallavalitsus. Avaldusele lisatakse huvikooli ja/või huviringi korraldava ühingu poolt väljastatud arve ja kuludokumendid.
(2) Vallavalitsusel on õigus kontrollida õpilaste osalemist huvikoolis või huvitegevuses.
(3) Toetuse saaja või tema seaduslik esindaja on kohustatud viie päeva jooksul vallavalitsust teavitama, kui õpilane, kellele on toetus määratud, ei osale enam toetatavas huvihariduses või huvikoolis.
(4) Toetus makstakse kuludokumentide alusel taotlejale või kokkuleppel teenuse osutajale.
Järelevalvet toetuse kasutamise üle korraldab vallavalitsus.
§ 7. Määruste kehtetuks tunnistamine

matches:
§ 4
§ 5
§ 7
§ 3
§ 4
§ 5
§ 7