Maksu- ja Tolliameti põhimäärus – Riigi Teataja
Maksu- ja Tolliameti põhimäärus
Maksu- ja Tolliameti põhimäärus - sisukord
§ 1 Maksu- ja Tolliameti staatus
§ 7 Ameti ülesanded
§ 8 Ameti teenistuskohtade koosseisu kinnitamine
§ 10 Ameti osakonnad
§ 101 Arendusosakond
§ 102 Haldusosakond
§ 11 Infosüsteemi arendusosakond
§ 12 Juriidiline osakond
§ 121 Kommunikatsiooniosakond
§ 13 Maksuauditi osakond
§ 14 Maksude osakond
§ 141 Personaliosakond
§ 15 Siseauditi osakond
§ 16 Sisekontrolli osakond
§ 17 Süsteemihooldusosakond
§ 18 Teabeosakond
§ 19 Teeninduskorralduse osakond
§ 191 Teenuste osakond
§ 20 Tolliosakond
§ 21 Tulude osakond
§ 22 Uurimisosakond
§ 23 Üldosakond
§ 24 Piirkondlikud maksu - ja tollikeskused
§ 25 Piirkondliku maksu- ja tollikeskuse põhiülesanded
§ 26 Peadirektori büroo
§ 27 Ameti struktuuriüksuste allüksused
§ 28 Ameti juhtimine
§ 29 Peadirektor
§ 30 Peadirektori asetäitjad
§ 31 Peadirektori asetäitja põhiprotsesside alal
§ 32 Peadirektori asetäitja tugiprotsesside alal
§ 33 Peadirektori asendamine
§ 34 Ameti struktuuriüksuste ja nende allüksuste juhtimine
§ 35 Teenistuslik järelevalve
§ 36 Ameti ümberkorraldamine ja lõpetamine
§ 37 Registritoimingud
RT I, 12.12.2019, 11
Vastu võetud 06.10.2008 nr 29
RTL 2008, 84, 1168
jõustumine 01.12.2008
07.09.2011 RT I, 08.09.2011, 1 11.09.2011, rakendatakse alates 01.09.2011
28.03.2012 RT I, 30.03.2012, 25 02.04.2012, rakendatakse alates 01.04.2012
21.12.2012 RT I, 04.01.2013, 3 07.01.2013, rakendatakse tagasiulatuvalt 1. detsembrist 2012. a.
08.11.2013 RT I, 12.11.2013, 6 15.11.2013, rakendatakse alates 01.11.2013
02.01.2014 RT I, 07.01.2014, 12 10.01.2014, rakendatakse tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2014. a.
17.04.2018 RT I, 24.04.2019, 1 01.06.2019
06.12.2019 RT I, 12.12.2019, 7 01.01.2020
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» § 42 lõike 1 alusel ning kooskõlas nimetatud seaduse § 65 lõike 2 punktiga 2.
§ 1. Maksu- ja Tolliameti staatus
Maksu- ja Tolliamet (edaspidi amet) on Rahandusministeeriumi valitsemisalasse kuuluv valitsusasutus, millel on juhtimisfunktsioon ja mis teostab riiklikku järelevalvet ning kohaldab riiklikku sundi seaduses ette nähtud alustel ja ulatuses.
(1) Ameti kulud kaetakse riigieelarvest. Ametil on oma eelarve, mille kinnitab, mida muudab ja mille täitmist kontrollib rahandusminister seaduses kehtestatud korras.
(2) Ametil on oma nimega dokumendiplangid, mille kasutamise kord määratakse kindlaks ameti teabehalduse korras. Ameti struktuuriüksusel võib olla oma nimega dokumendiplank, kui see on ette nähtud struktuuriüksuse põhimääruses.
[RT I, 24.04.2019, 1 - jõust. 01.06.2019]
(3) Ametil on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis ja millel on sõõri äärt mööda sõnad «Maksu- ja Tolliamet». Ameti struktuuriüksusel või selle allüksusel võib olla oma nimega lihtpitsat, kui see on ette nähtud struktuuriüksuse põhimääruses.
(4) Ametil on oma teenetemärgid. Need on:
1) Maksu- ja Tolliameti teenistusmärk (lisa 1);
2) Maksu- ja Tolliameti aumärk, mis jaguneb kolmeks klassiks – I, II ja III klassi aumärk (lisa 2).
(5) Maksu- ja Tolliameti teenistusmärk antakse ameti ametnikule ja töötajale (edaspidi teenistuja) pikaajalise laitmatu tööülesannete või teenistuskohustuste (edaspidi teenistuskohustused) täitmise eest iga viie teenistusaasta täitumise järel. Ameti teenistusmärkide andmise otsustab ameti peadirektor.
(6) Ameti aumärkide andmise ja vajadusel äravõtmise otsustab rahandusminister ameti peadirektori ettepanekul. Aumärgi kirjeldus ning selle andmise ja kandmise kord on sätestatud lisas 2.
[RTL 2009, 66, 974 - jõust. 01.09.2009]
(7) Teenetemärgid antakse üldjuhul kätte üks kord aastas ameti aastapäeval.
Amet on aruandekohustuslik rahandusministri ees, kes suunab ja koordineerib tema tegevust ning teostab tema üle teenistuslikku järelevalvet.
Amet asub Tallinnas. Ameti postiaadress on Lõõtsa 8a, 15176 Tallinn.
[RT I, 12.11.2013, 6 - jõust. 15.11.2013, rakendatakse alates 01.11.2013]
Ameti ingliskeelne nimetus on Estonian Tax and Customs Board.
Ameti tegevusvaldkond on riigitulude haldamine, riikliku maksu- ja tollipoliitika rakendamine ning ühiskonna ja seadusliku majandustegevuse kaitsmine.
§ 7. Ameti ülesanded
1) riigieelarvesse laekunud ning tasumisele kuuluvate riiklike maksude ja muude rahaliste kohustuste täitmise üle arvestuse pidamine, aruannete koostamine, nende esitamine rahandusministrile ning maksukohustuslaste registri pidamine;
2) riiklike maksudega seotud maksuasjade menetlemine, riiklike maksude arvestamise ja tasumise õigsuse kontrollimine ning seadusega sätestatud suuruses ja korras maksude tasumise ning maksusoodustuste kohaldamise jälgimine, tasumisele kuuluva maksusumma ja intressi arvestamine ning määramine;
3) maksuvõlgade sissenõudmine, maksuvõla tasumise ajatamine, maksuvõla mahakandmine ja kustutamine;
4) enammakstud või hüvitatavate summade tagastamine ja tasaarvestamine;
5) Eesti ja ühenduseväliste riikide vahelise seadusliku kaubanduse hõlbustamine;
6) kaupade ebaseadusliku käitlemise tõkestamine;
7) tollialaste õigusaktide rakendamine ja nendest kinnipidamise tagamine;
[RT I, 26.01.2018, 1 - jõust. 01.02.2018]
8) ühiskonna ja majanduse kaitsmine maksu- ja tollialaste süütegude ennetamisega, tõkestamisega ja avastamisega;
9) riikliku sunni kohaldamine tollialaste õigusaktide ja maksuseaduste rikkujate suhtes seaduses sätestatud korras ning ulatuses;
10) ameti tegevusvaldkonda puudutavate õigusaktide eelnõude kohta arvamuste andmine;
11) vaiete menetlemine, kaebuste läbivaatamine ja lahendamine;
12) isikute juhendamine ja informeerimine maksunduse küsimustes ja tolli valdkonnas;
13) oma pädevuse piires riigi ja ameti esindamine kohtus;
14) rahvusvahelise maksu- ja tollialase infovahetuse korraldamine;
15) väliskaubandusstatistikaks vajalike andmete kogumine ja töötlemine;
16) välislepingutega võetud maksu- ja tollialaste kohustuste täitmise tagamine;
17) hasartmängude tegevuslubade ja korralduslubade väljaandmine ning tegutsemine hasartmängu järelevalveasutusena;
[RTL 2009, 14, 151 - jõust. 08.02.2009]
18) koostöö teiste ametiasutuste, välisriikide asjakohaste ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;
19) muude ametile õigusaktiga pandud ülesannete täitmine.
§ 8. Ameti teenistuskohtade koosseisu kinnitamine
Ameti teenistuskohtade koosseisu kinnitab rahandusminister või tema volitusel ameti peadirektor.
[RT I, 20.05.2017, 7 - jõust. 01.06.2017]
1) ameti osakonnad.
2) [kehtetu – RT I, 04.10.2012, 5 - jõust. 01.12.2012]
3) [kehtetu – RT I, 30.03.2012, 25 - jõust. 02.04.2012, rakendatakse alates 01.04.2012]
(3) Ameti struktuuri võivad kuuluda peadirektorile või peadirektori asetäitjale alluvad väljaspool struktuuriüksusi asuvate teenistujate ameti- või töökohad.
(4) Väljaspool struktuuriüksusi asuvate teenistujate tööülesanded, õigused ja vastutus määratletakse vastavalt peadirektori või peadirektori asetäitja kinnitatud ametijuhendiga või töölepingus.
§ 10. Ameti osakonnad
Ameti osakonnad on:
1) [kehtetu - RT I, 26.11.2015, 3 - jõust. 01.01.2016]
2) haldusosakond;
3) [kehtetu – RT I, 29.12.2011, 87 - jõust. 01.01.2012]
4) juriidiline osakond;
41) kommunikatsiooniosakond;
5) maksuauditi osakond;
6) maksude osakond;
8) [kehtetu – RT I, 04.10.2012, 5 - jõust. 07.10.2012, rakendatakse 1. oktoobrist 2012. a]
9) sisekontrolli osakond;
10) [kehtetu – RT I, 29.12.2011, 87 - jõust. 01.01.2012]
11) teabeosakond;
12) [kehtetu – RT I, 04.01.2013, 3 - jõust. 07.01.2013, rakendatakse tagasiulatuvalt 1. detsembrist 2012. a]
121) teenuste osakond;
13) tolliosakond;
[RT I, 26.11.2015, 3 - jõust. 01.01.2016]
14) [kehtetu - RT I, 26.01.2018, 1 - jõust. 01.02.2018]
15) uurimisosakond.
[RT I, 08.09.2011, 1 - jõust. 11.09.2011 - rakendatakse alates 01.09.2011]
§ 101. Arendusosakond
[Kehtetu - RT I, 26.11.2015, 3 - jõust. 01.01.2016]
§ 102. Haldusosakond
1) ameti valduses oleva riigivara haldamise korraldamine;
2) [kehtetu - RT I, 28.06.2016, 29 - jõust. 01.07.2016]
3) teenistuslähetustega seotud reisi- ja majutusteenuse korraldamine;
4) ametisisese logistikateenuse korraldamine;
5) [Kehtetu – RT I, 29.05.2012, 13 - jõust. 01.06.2012]
6) [kehtetu – RT I, 04.10.2012, 5 - jõust. 07.10.2012, rakendatakse 1. oktoobrist 2012. a]
7) eelarve koostamine ja aruandluse korraldamine;
8) dokumendi- ja arhiivihalduse korraldamine ning koordineerimine;
9) raamatupidamisarvestuse pidamiseks vajaliku informatsiooni ja dokumentatsiooni edastamine Rahandusministeeriumi valitsemisala finants-, personali- ja palgaarvestuse teenuse osutajale Rahandusministeeriumis ning infovahetuse korraldamine.
§ 11. Infosüsteemi arendusosakond
[Kehtetu – RT I, 29.12.2011, 87 - jõust. 01.01.2012]
§ 12. Juriidiline osakond
Juriidilise osakonna põhiülesanded on:
2) ameti esindamine likvideerimis-, pankroti- ja kohtumenetluses;
3) ameti tegevusvaldkonda puudutavate õigusaktide eelnõude kohta arvamuste andmine;
4) osalemine lepingute koostamisel;
5) ameti teiste struktuuriüksuste juriidiline nõustamine ja koolitamine;
6) väärteomenetluse koordineerimine ametis;
[RT I, 07.01.2014, 12 - jõust. 10.01.2014, rakendatakse tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2014. a.]
7) võlgade sissenõudmisega seotud tegevuste korraldamine.
§ 121. Kommunikatsiooniosakond
Kommunikatsiooniosakonna põhiülesanded on ameti meediasuhtluse, sisekommunikatsiooni ning maksu- ja tollialase teabe levitamise põhimõtete väljatöötamine, arendamine ja korraldamine.
§ 13. Maksuauditi osakond
Maksuauditi osakonna põhiülesanded on:
1) maksukorralduse seaduse, maksuseaduste, vedelkütuse seaduse ja tollialaste õigusaktide rikkumiste ennetamine, tõkestamine ning kontrollide läbiviimine seaduses sätestatud alustel ja korras;
2) isikute maksuriskide hindamine ja kindlaksmääramine;
3) kontrollivaldkonna töö planeerimine, juhendamine ja arendamine;
4) järelevalve kontrollivaldkonna tööplaanide täitmise üle;
5) kontrollivaldkonda puudutavate õigusaktide kohta muudatus- ja täiendusettepanekute tegemine;
[RT I, 04.10.2012, 5 - jõust. 01.12.2012]
6) koostöö teiste ametiasutuste, välisriikide ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega kontrollivaldkonnas.
7) väärteomenetluse läbiviimine.
§ 14. Maksude osakond
Maksude osakonna põhiülesanded on:
1) maksuseaduste ja nende alusel antud õigusaktide rakendamise metoodika väljatöötamine;
2) maksualaste õigusaktide eelnõude kohta arvamuste andmine;
3) nõustamine maksustamisalastes küsimustes;
4) maksuvaldkonda puudutava rahvusvahelise koostöö ja välissuhete koordineerimine;
[RT I, 29.08.2013, 8 - jõust. 01.09.2013]
5) aktsiisikaupade käitlemisega seotud lubade menetlemine ja maksumärkide haldamine, aktsiisikaupade käitlejate järelevalve koordineerimine ning haldus- ja väärteomenetluste läbiviimine.
§ 141. Personaliosakond
2) personaliandmete haldamine, Rahandusministeeriumi valitsemisala finants-, personali- ja palgaarvestuse teenuse osutajale vajaliku informatsiooni ja dokumentatsiooni edastamine (sh personali- ja palgaarvestamisega seotud isikuandmete edastamine);
3) teenistujate koolituse, täiendus- ja ümberõppe korraldamine.
[RT I, 08.09.2011, 1 - jõust. 11.09.2011- rakendatakse alates 01.09.2011]
4) ameti tööohutuse- ja töötervishoiualase poliitika kujundamine, koordineerimine ja elluviimine.
§ 15. Siseauditi osakond
[Kehtetu – RT I, 04.10.2012, 5 - jõust. 07.10.2012, rakendatakse 1. oktoobrist 2012. a]
§ 16. Sisekontrolli osakond
Sisekontrolli osakonna põhiülesanded on:
1) süstemaatilise järelevalve teostamine ameti teenistujate tegevuse seaduslikkuse üle;
2) distsiplinaarmenetluse läbiviimine;
3) ameti spetsiifikast tulenevate isikutega seotud riskide maandamine;
4) korruptsiooni ennetava tegevuse korraldamine;
5) ametis andmekaitse ja infoturbe korraldamine ning andmekaitse ja infoturbe nõuete täitmise kontrollimine.
§ 17. Süsteemihooldusosakond
§ 18. Teabeosakond
Teabeosakonna põhiülesanded on:
1) järelevalve efektiivseks teostamiseks vajaliku riskihindamise süsteemi väljatöötamine ja elluviimine;
2) siseriikliku ja rahvusvahelise informatsiooni vahetamise korraldamine;
3) maksu- ja tollivaldkonda puudutavate infosüsteemide andmete töötlemine.
[RT I, 29.12.2011, 87 - jõust. 01.01.2012]
§ 19. Teeninduskorralduse osakond
[Kehtetu – RT I, 04.10.2012, 5 - jõust. 01.12.2012]
§ 191. Teenuste osakond
Teenuste osakonna põhiülesanded on:
1) teenindusvaldkonna arendamine;
2) klientide teenindamine ja nõustamine;
3) klientide maksukuulekuse parandamine;
4) riiklike maksude, avalik-õiguslike rahaliste kohustuste ja muude rahaliste kohustuste täitmise korraldamine ja arvestuse pidamine, riigi kui võlausaldaja huvide ja õiguste teostamine ning võlgade sissenõudmisega seotud tegevuste korraldamine;
[RT I, 12.12.2019, 7 - jõust. 01.01.2020]
5) hasartmänguseaduse rikkumiste ennetamine, tõkestamine ning kontrollide läbiviimine seaduses sätestatud alustel ja korras;
6) riigi esindamine õppelaenu riigitagatise rakendumisel tekkivates õigussuhetes ja riigi õppelaenutagatiste väljamaksmise korraldamine.
§ 20. Tolliosakond
Tolliosakonna põhiülesanded on:
1) tollialaste õigusaktide rakendamine ning tollialaste rikkumiste ennetamine, tõkestamine, avastamine ja menetlemine;
2) ühiskonna ja seadusliku majandustegevuse kaitsmine;
3) klientide teenindamine ja juhendamine tolliformaalsuste täitmisel;
4) tollivaldkonda puudutavate õigusaktide eelnõude kohta arvamuste andmine;
5) tollialane koostöö teiste ametiasutuste, välisriikide ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.
§ 21. Tulude osakond
[Kehtetu - RT I, 26.01.2018, 1 - jõust. 01.02.2018]
§ 22. Uurimisosakond
1) maksuseaduste ja tollialaste õigusaktide rikkumistega seotud kuritegude ennetamine, tõkestamine ja avastamine, teostades selleks vajadusel jälitustegevust seaduses sätestatud alustel ning korras;
2) maksuseaduste ning tollialaste õigusaktide rikkumistega seotud kuritegude kohtueelne uurimine;
3) riikliku järelevalve teostamine maksuseaduste ja tollialaste õigusaktide täitmise üle.
§ 23. Üldosakond
[Kehtetu – RT I, 08.09.2011, 1 - jõust. 11.09.2011 - rakendatakse alates 01.09.2011]
§ 24. Piirkondlikud maksu - ja tollikeskused
§ 25. Piirkondliku maksu- ja tollikeskuse põhiülesanded
§ 26. Peadirektori büroo
[Kehtetu – RT I, 30.03.2012, 25 - jõust. 02.04.2012, rakendatakse alates 01.04.2012]
§ 27. Ameti struktuuriüksuste allüksused
(1) Ameti struktuuriüksuste koosseisu võivad kuuluda talitused ja tollipunktid, kui need on osakonna põhimääruses ette nähtud.
(2) Ameti struktuuriüksuse allüksuse ülesanded ja pädevus sätestatakse struktuuriüksuse põhimääruses.
§ 28. Ameti juhtimine
Ametit juhib peadirektor, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist rahandusminister Rahandusministeeriumi kantsleri ettepanekul.
§ 29. Peadirektor
1) juhib ameti tööd ja korraldab peadirektori asetäitjate ning ameti struktuuriüksuste juhtide kaudu ameti pädevusse kuuluvate ülesannete täitmist;
2) koordineerib, suunab ja kontrollib sisekontrolli osakonna, haldusosakonna, juriidilise osakonna, kommunikatsiooniosakonna, personaliosakonna ja teabeosakonna tööd;
3) esindab ametit ning annab üld- ja erivolitusi ameti esindamiseks (sealhulgas avalik-õiguslike haldustoimingute sooritamiseks ja esindamiseks kohtumenetluses ning tsiviilõiguslikes suhetes);
4) vastutab ameti tegevust korraldavate õigusaktide täpse ja otstarbeka täitmise eest ning annab aru rahandusministrile;
6) nimetab ametisse ja vabastab ametist ameti ametnikud ning sõlmib, muudab ja lõpetab ameti töötajatega töölepinguid;
7) kinnitab ameti sisekorraeeskirja, teabehalduse korra, ameti poolt hallatavate riigi tulude ja tagatiste arvepidamise korra ja muud sisemist töökorraldust reguleerivad juhendid ning korrad, struktuuriüksuste põhimäärused, ametnike ja töötajate ametijuhendid, või annab volituse ametijuhendi kehtestamiseks, ja põhipalgad vastavuses kehtivate õigusaktidega;
8) esitab rahandusministrile ettepanekuid ameti tulude ning kulude eelarve kohta ja valvab eelarve otstarbeka täitmise üle;
[RT I 2010, 32, 163 - jõust. 01.07.2010]
9) teeb rahandusministrile ettepanekuid ameti tegevusvaldkonna korraldamiseks;
10) moodustab nõuandva õigusega alalisi või ajutisi komisjone, nõukogusid ja töörühmi ning määrab nende ülesanded ja töökorra;
11) riikliku järelevalve teostamisel annab õigusaktides sätestatud maksuhalduri haldusakte;
12) [kehtetu – RT I, 04.10.2012, 5 - jõust. 01.12.2012]
13) korraldab ameti valdusesse antud riigivara heaperemehelikku kasutamist kooskõlas riigivaraseadusega;
14) täidab muid õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
§ 30. Peadirektori asetäitjad
(1) Peadirektoril on vahetult temale alluvad asetäitjad:
1) peadirektori asetäitja teenuste alal, kes juhib ja korraldab ameti avalike teenuste osutamist ja arendamist ning koordineerib, suunab ja kontrollib maksude osakonna ja teenuste osakonna tööd;
2) peadirektori asetäitja järelevalve alal, kes juhib ja korraldab ameti tegevusi riikliku järelevalve ja süüteomenetluse osas ning koordineerib, suunab ja kontrollib maksuauditi osakonna, tolliosakonna ja uurimisosakonna tööd.
(2) Peadirektori asetäitja avaliku võimu teostamise õiguse peatumisel võib peadirektor panna tema ülesanded ameti osakonnajuhatajale.
(3) Peadirektori asetäitja juhib ja korraldab oma vastutusvaldkonna ülesannete täitmist, koordineerib struktuuriüksuste koostööd oma vastutusvaldkonnas, annab oma pädevuse piires suulisi ja kirjalikke korraldusi, pärib aru temale alluvatelt osakonnajuhatajatelt ja oma vastutusvaldkonna teenistujatelt nende tegevuse kohta, juhib oma vastutusvaldkonnas vajalike eeskirjade, juhendite ja metoodikate rakendamist, esindab ametit peadirektorilt saadud volituste piires ning täidab muid õigusaktis sätestatud või peadirektori poolt antud ülesandeid.
§ 31. Peadirektori asetäitja põhiprotsesside alal
[Kehtetu - RT I, 29.08.2013, 8 - jõust. 01.09.2013]
§ 32. Peadirektori asetäitja tugiprotsesside alal
§ 33. Peadirektori asendamine
(1) Peadirektori avaliku võimu teostamise õiguse peatumisel toimub peadirektori asendamine allolevas järjekorras:
1) peadirektori asetäitja järelevalve alal;
2) peadirektori asetäitja teenuste alal;
3) peadirektori määratud ameti osakonnajuhataja.
(2) Erandjuhtudel võib rahandusminister määrata peadirektori asendajaks lõikes 1 nimetamata isiku.
§ 34. Ameti struktuuriüksuste ja nende allüksuste juhtimine
1) ameti osakonda juhib osakonnajuhataja, kes allub vahetult kas peadirektorile tulenevalt käesoleva määruse § 29 lõike 1 punktist 2 või peadirektori asetäitjale tulenevalt käesoleva määruse § 30 lõikest 1;
3) [kehtetu – RT I, 04.10.2012, 5 - jõust. 01.12.2012]
4) tollipunkti juhib tollipunktijuhataja, kes allub osakonnajuhataja asetäitjale osakonna põhimääruses sätestatud juhul;
5) [kehtetu – RT I, 04.10.2012, 5 - jõust. 01.12.2012]
6) talitust juhib talitusejuhataja, kes allub vahetult osakonnajuhatajale, välja arvatud neis osakondades, kus talitusejuhataja allub osakonna põhimääruses sätestatud juhul vahetult osakonnajuhataja asetäitjale.
7) [kehtetu – RT I, 30.03.2012, 25 - jõust. 02.04.2012, rakendatakse alates 01.04.2012]
(2) Iga üksuse juht peab tagama tema poolt juhitava üksuse põhimäärusega kinnitatud funktsioonide täitmise ning üksusele eraldatud ressursside sihipärase ja efektiivse kasutamise. Selleks üksuse juht:
2) osaleb arengustrateegiate ja aastaplaanide väljatöötamisel ning juhib üksuse arenguplaanide koostamist;
3) annab alluvatele teenistujatele korraldusi üksuse ülesannete täitmiseks;
6) teeb kõrgemalseisvale juhile ettepanekuid üksuse struktuuri, koosseisu ja töökorralduse muutmiseks ning üksuse teenistujate motiveerimiseks ja vajadusel nende vastutusele võtmiseks;
8) taotleb üksuse teenistujatele täienduskoolitust teenistuskohustuste tulemuslikumaks täitmiseks;
9) allkirjastab üksuses koostatud kirjad ja dokumendid, millega ei võeta rahalisi ega muid varalisi kohustusi ning ei anta õigusi ega panda kohustusi ametivälistele isikutele, kui õigusakt ei sätesta teisiti.
§ 35. Teenistuslik järelevalve
§ 36. Ameti ümberkorraldamine ja lõpetamine
§ 37. Registritoimingud
(1) Määrus jõustub 1. detsembril 2008. a.
(2) Käesoleva määruse 2014. aasta jaanuaris jõustunud redaktsiooni rakendatakse tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2014. a.
Lisa 1 Maksu- ja Tolliameti teenistusmärk
Lisa 2 Maksu- ja Tolliameti aumärgi kirjeldus, andmise ja kandmise kord


text:
Artikkel ilmus toimetatud kujul 13.08.2018 Äripäevas.
07.08.2018 tegi Euroopa Kohus otsuse, milles leidis, et 2010 – 2011 Tallinna linnas kehtinud müügimaksu põhimõtted ei ohusta Euroopa Liidu ühtset käibemaksusüsteemi.
Tegemaks kindlaks, kas Tallinna müügimaksul on käibemaksu põhitunnused, pidi kohus hindama, kas üks või teine maks on käibelt võetav maks, mis kahjustab käibemaksusüsteemi ja takistab kaupade ning teenuste vaba liikumist ja koormab kaubandustehinguid käibemaksuga võrreldaval moel..
Euroopa Kohtu praktikas on seni üsna selgelt välja kujunenud neli tunnust, mille esinemise korral võib üsna kindlalt väita, et maks kahjustab käibemaksusüsteemi:
maksu üldine kohaldamine;
maksusumma määramine proportsionaalselt hinnaga;
maksu sissenõudmine igas tootmis‑ ja turustusetapis;
sisendkäibemaksu mahaarvamine selliselt, et maksu kohaldatakse igas etapis üksnes selles etapis lisandunud väärtuse suhtes ja et lõplik maksukoormus lasub lõpptulemusena tarbijal.
Need põhitunnused peavad olemas olema, aga ei pea olema identsed käibemaksu tunnustega.
Me teadsime, et kõiki tunnuseid Tallinna müügimaksul ei ole. Eesti kohtutega vaidlesime, et kui palju neid on või ei ole, aga teadsime, et kõik tunnused ei esine. Ja selles osas oli kohtuotsus muidugi pettumus, et nendes küsimustes (kas kõik tunnused peavad tingimata olema täidetud, ka siis, kui nende täitmisest on kunstlikult kõrvale hiilitud ja saavutatud sama, EL direktiivi poolt taunimisväärne tagajärg) ei õnnestunud diskussiooni avada soovitud ulatuses. Kohus hoopis leidis, et see asjaolu (et maks ei vasta kõigile käibemaksu põhitunnustele) on piisav, et järeldada, et müügimaks ei ole direktiivi artikli 401 kehtestatud keelu kohaldamisalas.
Siiski, avaldatud kohtulahendis oli tuvastatav mõningane arutlus küsimuses, kas kahe põhitunnuse formaalsele puudumisele vaatamata oli müügimaks oma eesmärkide ja mõju poolest käibemaksuga sarnane ja seetõttu ühtset käibemaksusüsteemi kahjustav. Euroopa Kohus leidis, et see pole piisav, kuna ei ole üldse kindel, kas maksukoormuse kandjaks oli tarbija.
Kui te müüte rannas 10 jäätist, saate ostjatelt 10 eurot ja sellest kaks maksate käibemaksuna maksuametile ära – kelle taskust tuli käibemaks, kes kandis selle maksukulu? Kas see, kes maksukulu kandis (või pidi kandma), sõltub sellest, kas te väljastate arve ja näitate seal maksusumma eraldi? Aga kui teil polegi kohustust arvet esitada, sest te müüsite füüsilistele isikutele – KMS § 37 lg 3? Kas sellest saab sõltuda vastus küsimusele, kes kandis kulu?
Ka EL-i käibemaksudirektiiviga reguleeritud käibemaks ise tunneb olukordi, kus arve tuleb esitada ja arvel käibemaksu ei näidata, ei tohigi näidata. Võtkem näiteks reisiteenused ja nende maksustamise – KMS § 40 lg 8: /…/ maksukohustuslane ei märgi erikorra alusel maksustatava reisiteenuse eest väljastatavale arvele kauba soetamisel või teenuse saamisel tasutud ega /…/ arvestatud maksustatavalt väärtuselt arvutatud käibemaksusummat.
Kohtulahendist võib järeldada, et aeg on edasi läinud ning enam ei peeta varasemalt käibemaksuga konkureerinud mitme astmelisi kumuleeruvaid käibelt võetavaid makse käibemaksuga konkureerivaks ja üldjoontes on need siis tegelikult lubatud. Väike kahtlus selles oli, nüüd tuli kinnitus ka.
Minu hinnangul on kohtupraktika aastatega selle direktiivi esialgsest ideest ja kaitsealast oluliselt kõrvale triivinud ja veidi jääbki arusaamatuks, mida kaitstakse. Viimase lahendi valguses justkui keelatakse teine käibemaks, ehk käibelt võetav maks, mis igast aspektist on täpselt sama nagu käibemaks. Eks seda võis ka varasemate lahendite pinnalt aimata, kuid mul oli kahtlus, et varasemad seisukohad olid öeldud justkui muuseas, teiste argumentide vahel ja konkreetse kaasuse asjaolud, mida kohtulahendites on avatud vaid väga põgusalt, on selliseid otsuseid kaasa toonud.
Aga sel korral oligi peamine vaidlus just selle üle ning Euroopa Kohtu seisukoht ei muutunud. Seega lubatakse sellised maksud, mis on muidu nagu käibemaksud nii oma eesmärkide kui mõju seisukohalt, kuid salakavala nipiga on kõigile käibemaksu põhitunnustele vastavus sassi löödud ja formaalselt on tegemist sootuks millegi muuga. Näiteks piisaks sellest, kui õigusaktis on kirjas, et „maksukulu kannab müüja“ ja automaatselt saate kehtestada teise käibemaksu veel, millest ei tule midagi Euroopa Liidu eelarvesse maksta ja mis ei allu ka EL kontrollile ühelgi viisil, aga mis toimib tänu mitmekümneaastasele Euroopa praktikale nagu kellavärk.
Ma ikkagi arvan, et see praktika järgnevate aastate jooksul muutub. Kasvõi siis, kui sellise katsetuse maksumaksjate peal viib läbi mõni Euroopa suurem riik või selle omavalitsus ja kui see võiks otseselt mõju avaldada Euroopa Liidule fiskaalselt ja anda vastavat eeskuju ka teistele.

matches:
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
§ 37
§ 40


text:
Võlg, intress, viivis seaduses ja praktikas
12.05.14 14:29
Hiljutised Riigikohtu otsused, mis puudutavad võlgade refinantseerimist ja põhivõla, intressi ning viiviste väljamõistmist võlgnikult, on tekitanud segadust viiviste lubatavuse osas.
VÕS § 397 kohaselt eeldatakse, et majandus- ja kutsetegevuses antud laenu puhul tuleb intressi maksta, muul juhul tuleb intressi maksmises kokku leppida. Seadus reguleerib ka intressimäära juhul, kui pooled selles eraldi või teisiti kokku ei lepi (VÕS § 94). VÕS § 113 lõike 1 kohaselt võib võlausaldaja nõuda rahalise kohustuse täitmisega viivitavalt võlgnikult viivitusintressi (viivis) arvates kohustuse sissenõutavaks muutumisest kuni kohase täitmiseni. Viivise määraks loetakse VÕS §-s 94 sätestatud intressimäär, millele lisandub 8% aastas, või lepingus ettenähtud sellest kõrgem viivise määr.
Intress on kokkulepitud tasu raha kasutamise eest, viivis aga hüvitis raha tähtaegselt tagastamata jätmisest tuleneva eeldusliku kahju eest. Riigikohus on intressi ja viivise vahekorda selgitanud nt lahendites 3-2-1-137-06 ja 3-2-1-141-12 nii: „…Leppides kokku intressi laenu kasutamise eest, on pooled leppinud kokku lepingujärgse tasu laenu kasutamise eest kokkulepitud aja jooksul. Kui laenu kokkulepitud ajaks ei tagastata, kaotab laenaja laenatud raha kasutamise aluse ja rikub oma lepingust tulenevat laenu tagastamise kohustust. Alates laenu tagastamise kohustuse sissenõutavaks muutumisest kaotab intressi arvestamine seega õigusliku aluse ning edasi tuleb kõne alla üksnes viivise (sh seadusest tuleneva viivise) või kahjuhüvitise arvestamine (laenu tagastamiskohustuse täitmisega viivitamise eest).“
VÕS § 113 lg 6 kehtestab keelu arvestada viisist intressi tasumisega viivitamise eest. Tegemist on imperatiivse sättega, millest poolte kokkuleppega kõrvale kalduda ei saa.
Intress ja viivis refinantseerimiskokkulepetes
Refinantseerimiskokkulepete puhul ei arvestata sageli VÕS § 113 lõikest 6 tuleneva piiranguga nende kokkulepete puhul, millega pooled loevad põhivõla ja intressi võlgniku uueks võlasummaks, millelt tuleb omakorda maksta intressi ja mille tasumisega viivitamisel rakendub viivis. Tegelikkuses algselt põhivõlalt kogunenud intressilt viivist arvestada ei tohi.
Riigikohus on hiljutistes lahendites andnud VÕS § 113 lg 6 kohta järgmised juhised:
Krediidiasutus ei oleks tohtinud mh ka vastutustundliku laenamise printsiibist tulenevalt sõlmida tarbijaga refinantseerimislepingut, millega loetakse varasem võlgnevus koos intressiga uueks põhivõlaks ja millelt arvestatakse omakorda viivist. Selline viivisekokkulepe on tühine, kuid see ei too kaasa kogu refinantseerimistehingu tühisust. Vaidluse korral peab hageja esitama kohtule täpse arvestuse sisenõutava summa kohta, et oleks võimalik kontrollida mh viivisenõude õigsust (RkTKo nr 3-2-1-169-13);
Intressi kapitaliseerimise keelu rikkumine võib vastuväitena olla aluseks ka sundtäitmise lubamatuks tunnistamisele (RkTKo nr 3-2-1-1-14);
Intressi kapitaliseerimise keelust ei saa mööda ka kohustuse võlatunnistusega asendamisel – VÕS § 113 lg 6 esimene lause keelab intressilt viivise arvestamise kokkulepped nii etteulatuvalt kui ka pärast intressi (sh viivise) sissenõutavaks muutumist (RkTKo nr 3-2-1-2-14).
Oma nõude arvestust ja koosseisu peab selgitama hageja, sealhulgas peab hageja tooma välja ka viivise arvestuse ja suuruse ning vajadusel tõendama, et ta ei ole algselt põhivõlalt tasumisele kuulunud intressilt (ega viiviselt) viivist nõudnud. Kui hageja seda ei tee, ei ole alust ka viivist ega intressi soovitud ulatuses välja mõista (RkTKo nr 3-2-1-2-14).
http://ee.triniti.ee/archives/3803

matches:
§ 397
§ 94
§ 113
Riigikohus
§ 113
§ 113
Riigikohus
§ 113
§ 113


Erikontrolli läbiviija asendamist saab nõuda alustamata või pooleli oleva erikontrolli puhul. Asendamine on võimalik eelkõige olukorras, kus enne erikontrolli lõpuleviimist selgub mingi asjaolu, mis erikontrolli korraldamist takistab (eelkõige on selleks erikontrolli läbiviija erapoolikus või asjatundmatus). (p 9) Olukorras, kus mingite küsimuste kohta on erikontroll osanike otsuse alusel juba toimunud (st selle kohta on koostatud aruanne) ja avaldaja pöördub ÄS § 191 lg 1 alusel osanike ning seejärel § 191 lg 2 esimese lause järgi ka kohtu poole taotlusega korraldada samade küsimuste kohta korduv erikontroll, väites, et erikontroll oli vaid formaalne, peab kohus avalduse lahendamisel hindama, kas esialgne erikontroll oli sedavõrd puudulik, et selle eesmärk jäi saavutamata. Üksnes asjaolu, et formaalselt on osanike otsuse alusel erikontroll juba toimunud ja selle kohta on aruanne koostatud, ei ole piisav, õigustamaks korduva erikontrolli määramise taotluse rahuldamata jätmist. (p 11) Seadus ei näe ette erikontrolli aruande koostamise täpseid nõudeid, kuid need nõuded saab tuletada esiteks sellest, millised küsimused erikontrolli läbiviijale esitati (st milles erikontrolli läbiviija ja ühing kokku leppisid), ja teiseks erikontrolli ÄS § 191 lg-st 1 tulenevast eesmärgist. Vähemalt üldjuhul ei ole erikontrolli eesmärgiks lihtsalt tehingutest ülevaate saamine, vaid nende tehingute sisu ja seaduslikkuse kontrollimine (mh nt selle kontrollimine, kas tehingud on tehtud turutingimustel). (p 12) Erikontrolli tulemusi kajastav aruanne peab sisaldama vähemalt esitatud küsimusi, küsimustele vastamiseks vajalikke faktilisi asjaolusid ja erikontrolli läbiviija võimalikult konkreetseid vastuseid küsimustele või põhjenduse, miks ta küsimusele täpselt vastata ei saa. Kui erikontroll on määratud põhjusel, et osanik on esitanud põhistatud kahtluse, et osaühingu juhatus on teinud tehinguid seotud isikutega ühingu jaoks turutingimustega võrreldes ebasoodsamalt, ja erikontrolli läbiviijale on sellest tulenevalt esitatud küsimus, kas tehingud on tehtud turutingimustel, ei ole vähemalt üldjuhul erikontrolli tulemuse saavutamiseks piisav, kui aruandes üksnes loetletakse tehingud, mille kohta on küsimused esitatud, ja tuuakse ära üksnes juhatuse liikme ning aastaaruannet korraliselt auditeerinud audiitori arvamus, et nende arvates oli tegu turutingimustel tehtud tehingutega. Kui erikontrolli läbiviijalt küsitakse, kas tehingud on tehtud turutingimustel, peab erikontrolli läbiviija andma neile küsimustele oma vastuse, vajadusel hinnanguna. Selline kohustus tuleneb erikontrolli eesmärgist, milleks on osanikele ühingu varaga seotud asjaolude kohta sõltumatu arvamuse andmine. Kui erikontrolli läbiviija ei saa mingil põhjusel mõnele küsimusele vastata, peab ta seda aruandes märkima. (p 14) Kui erikontrolli tulemusi kajastavas aruandes ei ole erikontrolli läbiviijale esitatud küsimustele tegelikult vastatud, tuleb korduva erikontrolli määramise otsustamisel lähtuda samadest kriteeriumidest nagu juhul, kui esialgset erikontrolli ei ole toimunud. (p 15) Kui osanike otsusega on erikontroll määratud, on erikontrolli läbiviija ja osaühingu vahel lepinguline suhe, mille rikkumise korral on osaühingul õigus nõuda erikontrolli läbiviijalt vajadusel lepingu täitmist ehk puuduliku erikontrolli uuesti tegemist (võlaõigusseaduse (VÕS) § 108 lg 2), samuti võib osaühing vastavate asjaolude esinemisel lepingu üles öelda või sellest taganeda (VÕS § 116 lg 1) ja nõuda vastavalt asjaoludele ka lepingu alusel makstud tasu tagastamist (VÕS § 189 lg 1). Kui osaühing seda ei tee, kannab ta ise riski, et tal tuleb kohtulahendi alusel kanda korduva erikontrolli kulud. (p 16) Erikontrolli taotlevad aktsionärid või osanikud ei pea iseenesest tõendama väiteid, millega nad põhjendavad erikontrolli taotlust, rahuldamata tuleb jätta vaid ilmselgelt põhjendamatud taotlused ja taotlused, mis ei võimaldaks äriühingul oma huve ega õigusi kaitsta (vt RKTKm nr 3-2-1-35-08, p 10). Erikontrolli määramiseks ei ole mõjuvat põhjust juhul, kui on täiesti ilmselge, et kahju, mille võimalikku tekitamist soovitakse erikontrolli abil välja selgitada, on erikontrolli tasu suurust arvestades ebaproportsionaalselt väike (vt ka RKTKm nr 3-2-1-158-15, p 15). Eeltoodu kehtib ka juhul, kui osanik taotleb kohtult korduva erikontrolli määramist ja kui kohus tuvastab, et esialgse erikontrolli aruandes ei ole osaniku küsimustele vastanud. (p 17) Osaniku ÄS § 166 lg-st 1 tulenev õigus saada teavet ja tutvuda osaühingu dokumentidega ei asenda erikontrolli. Erikontroll on protseduur, mille kaudu peab osanikel olema võimalus saada erapooletu spetsialisti arvamus ühingut puudutavate varaliste küsimuste kohta, ja seda ei asenda osaniku õigus küsida juhatuselt ühingu tegevuse kohta küsimusi või tutvuda ühingu dokumentidega. (p 18) Olukorras, kus esialgne erikontroll määratakse osanike otsusega ja osanik ei esita erikontrolli korraldamise otsustamisel ega ka erikontrolli korraldamise käigus vastuväiteid määratava isiku kohta, ei saa vähemalt üldjuhul hilisema korduva erikontrolli määramise taotlust põhjendada ainuüksi erikontrolli läbiviija väidetava erapoolikusega. Selleks peaks osanik tooma lisaks formaalsetele sidemetele esile ka mingi sisulise põhjenduse või kahtluse, et erikontrolli läbiviija on erapoolik või on varjanud mingeid olulisi asjaolusid, mis tema erapooletuses kahtlusi võivad tekitada. (p 19)
Iga äriühingu osanikul, aktsionäril või liikmel on õigus saada ühingult teavet ühingu tegevuse kohta ja osal juhtudel võimaldab seadus nimetatud isikutel lisaks tutvuda ka ühingu dokumentidega. Osa neist andmetest või dokumentidest on sellised, millega on igal osanikul, aktsionäril või liikmel alati ja ilma lisatingimusteta õigus tutvuda. Sellisteks dokumentideks on näiteks osanike koosoleku protokoll (ÄS § 171 lg 5 ja § 304 lg 4), hääletusprotokoll (ÄS § 173 lg 3), aktsionäride üldkoosoleku protokoll (ÄS § 304 lg 4) ning tulundusühistu liikmete üldkoosoleku protokoll (TÜS § 51 lg 4), samuti majandusaasta aruanded (ÄS § 179 lg 2, § 332 lg 4 ja TÜS § 27). Lisaks eelnevale näeb seadus eri äriühingute liikide jaoks ette mõnevõrra erineva mahuga võimaluse taotleda juhtorganitelt muud teavet või dokumentidega tutvumise võimalust. Selleks võib seadus kehtestada eri ühinguliikide jaoks eeltingimusi, samuti on juhtorganitel võimalik osal juhtudel niisuguse teabe andmisest keelduda. (p 13) Igal tulundusühistu liikmel on õigus saada üldkoosoleku protokolli ja selle osa ärakirja (TÜS § 51 lg 4), samuti on igal liikmel õigus tutvuda ühistu majandusaasta aruandega (TÜS § 27). Neid dokumente, millega tutvumise õigust seadus selgelt ette ei näe, on ühistu liikmel õigus saada üldkoosoleku eelneva otsuse alusel. Üldkoosoleku protokolliga tutvumise õigus ja protokolli kättesaadavaks tegemise kohustus hõlmab mitte ainult üldkoosoleku protokolli, vaid ka selle lisasid. Üldkoosoleku protokoll ja selle lisad on õiguslikus mõttes üks dokument, milles sisalduvate andmete vastu on igal ühistu liikmel alati õiguslik huvi ja millega iga liige võib tutvuda olenemata üldkoosoleku otsusest. (p 14, 18) TÜS § 15 lg 3 järgi on äriregistri pidajal õigus nõuda ühistu juhatuselt ühistu liikmete nimekirja kehtivate andmete esitamist. Muud tutvumisõigust TÜS § 15 ei sätesta. Kuigi TÜS ei näe sõnaselgelt ette ühistu liikme õigust tutvuda ühistu liikmete nimekirjaga, ei saa sellest järeldada, et tulundusühistu liikmel sellist õigust ei ole ja et ühistu liige saaks liikmete nimekirjaga tutvuda TÜS § 28 lg 2 järgi üksnes üldkoosoleku eelneva otsuse alusel. ÄS § 182 lg 2 kohaldub koostoimes TÜS § 3 lg-ga 1 ka tulundusühistu liikmete teabeõigusele, mis tähendab, et tulundusühistu liikme õigus tutvuda liikmete nimekirjaga on reguleeritud sama moodi nagu osaühingu osaniku õigus tutvuda osanike nimekirjaga. (p 15, 16 ja 17) Liikmete nimekirjaga tutvumise õigus on põhjendatud liikme vajadusega omada ülevaadet kas või juba sellest, millised on tema võimalused teostada koos teiste liikmetega vähemusõigusi – kutsuda kokku üldkoosolek (TÜS § 40 lg 3 p 2), nõuda kohtu kaudu mõjuval põhjusel juhatuse liikme tagasikutsumist (TÜS § 61 lg 2) või taotleda erikontrolli (TÜS § 71 lg 1) või likvideerija määramist (TÜS § 79 lg 3). Kui tulundusühistu liikme jaoks oleks liikmete nimekirjaga tutvumine muudetud ebamõistlikult keeruliseks, kaotaksid eelnimetatud vähemusõigused mõtte. (p 17)
Osaühingu juhatuse liikme tahteavaldust kinnitav allkiri lepingul võib olla käsitatav ka tema kui füüsilise isiku tahteavaldusena, mh võib sellisest lepingust tuleneda juhatuse liikme isiklik vastutus osaühingu kohustuste täitmise eest, sh käendus. (p 10) Juhatuse liiget ei saa lugeda isiklikku käenduslepingut sõlminuks, kui tema käenduskohustus tuleneb osaühingu ja võlausaldaja vahel sõlmitud lepingu tüüptingimustest. (p 11)
Kokku: 65| Näitan: 1 - 20


text:
abinõu asendamine
Vt p 4.
Raudteeliikluse ohutus on oluline avalik huvi, mis saaks põhimõtteliselt üles kaaluda kaebaja õiguste rikkumise hankemenetluse käigus. Praegusel juhul ei ole hankija siiski ära näidanud sedavõrd intensiivset avaliku huvi kahjustamise ohtu, et see õigustaks esialgse õiguskaitse tühistamist, mis võiks omakorda kahjustada avalikku huvi õiguspärase hankemenetluse vastu. (p 4.3.)
3-3-1-78-04 Riigikohus 28.10.2004
Halduskohtumenetluse seadustik § 12 2 lg 3
Riigikohtu halduskolleegium jääb oma 20. septembri 2004. a määruses nr 3-3-1-69-04 väljendatud seisukoha juurde, mille kohaselt on võimalik ka määruse peale, millega kohus muutis esialgse õiguskaitse määrust, esitada erikaebus HKMS § 122 lg-s 5 sätestatud korras.
3-3-1-69-04 Riigikohus 20.09.2004
Halduskohtumenetluse seadustiku sätted, mis käsitlevad esialgset õiguskaitset, ei näe otsesõnu ette erikaebuse esitamise võimalust esialgse õiguskaitse tühistamise või muutmise määruse peale. Sellest hoolimata on HKMS § 122 lg-s 5 sätestatud korras võimalik esitada erikaebus ka määruse peale, millega kohus muutis esialgse õiguskaitse määrust.
3-3-1-67-03 Riigikohus 22.09.2003
Esialgse õiguskaitse abinõu tühistamise taotlusele ei laiene HKMS § 12^2 lg 2 teises lauses sätestatud põhimõte, mille kohaselt võib tõendite esitamist ja teiste protsessiosaliste arvamust nõuda üksnes juhul, kui see on võimalik viivituseta. Vastavalt TsMS § 157 lg-le 2 tuleb ka esialgse õiguskaitse abinõu tühistamise taotlusest teatada teisele poolele, kellel on õigus esitada kohtule taotluse kohta vastuväiteid.
Seadus ei sätesta esialgse õiguskaitse abinõu tühistamise määruse jõustumiseks teist tähtaega kui HKMS § 96 lg-s 4 sätestatud ringkonnakohtu otsuse ja määruse jõustumise tähtaeg. Selleks pole ka vajadust, sest esialgsest õiguskaitsest huvitatud poole õigusi kaitseb TsMS § 161 lg 3, mille kohaselt erikaebuse esitamine hagi tagamise tühistamise või ühe tagamisabinõu teisega asendamise määruse peale peatab määruse täitmise.

matches:
Riigikohus
§ 12
kohus
§ 122
Riigikohus
§ 122
kohus
Riigikohus
§ 12
§ 157
§ 96
§ 161


Arengukava koostamise kord – Riigi Teataja
Arengukava koostamise kord
Arengukava koostamise kord - sisukord
§ 3 Valla arengukava koostamine ja muutmine
§ 4 Valla arengukava tegevuskava muutmine
§ 5 Valla arengukava kinnitamine või muutmine ja avalikustamine
§ 6 Valla arengukava täitmise aruandlus
§ 7 Valdkonnapõhise arengukava koostamine
§ 8 Hallatava asutuse arengukava koostamine
RT IV, 21.03.2014, 20
Vastu võetud 27.02.2014 nr 4
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 372 lõike 1, „Kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse“ § 20 lõike 1, „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse“ § 67 lõike 2 ning „Koolieelse lasteasutuse seaduse“ § 91 lõike 3 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Nõo valla arengukava (edaspidi valla arengukava), valdkonnapõhiste ning hallatavate asutuste arengukavade koostamise, muutmise ja kinnitamise kord.
(2) Valla arengukava ja valdkonnapõhiste arengukavade koostamist korraldab Nõo Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus). Vallavalitsus võib sõlmida lepinguid valla arengukava ja valdkonnapõhiste arengukavade koostamiseks või koostamise konsulteerimiseks.
(3) Hallatava asutuse arengukava koostamist korraldab asutuse juht.
(1) Valla arengukava on alusdokument valla strateegiliseks juhtimiseks, mis määrab valla arendamise põhiseisukohad lähtudes valla olukorra ning arenguvajaduste analüüsist seotuna väliskeskkonnaga, valla arengu soovitud tulevikust, kehtivatest normdokumentidest ja kohaliku omavalitsusüksuse rahalistest võimalustest.
(2) Valla arengukavaga seotud iseseisev dokument on Nõo valla eelarvestrateegia (edaspidi valla eelarvestrateegia), mis on valla arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks kavandatavate tegevuste finantsplaan vähemalt nelja kavandatava eelarve aasta kohta. Valla eelarvestrateegias sisaldub ka valla arengukava tegevuskava, milles on kavandatud vähemalt nelja aasta investeeringute ja muude olulisemate tegevuste loetelu.
§ 3. Valla arengukava koostamine ja muutmine
(1) Valla arengukava koostamiseks ja muutmiseks korraldab vallavalitsus koos volikogu arenguvaldkonnaga tegeleva komisjoniga arutelusid töörühmades, kuhu võivad kuuluda Nõo Vallavolikogu (edaspidi volikogu) liikmed, vallavalitsuse liikmed, ametnikud, hallatavate asutuste juhid ning teised huvitatud isikud.
(2) Töörühmade ja volikogu arenguvaldkonnaga tegeleva komisjoni otsustuste alusel koostab vallavalitsus valla arengukava kinnitamise või muutmise eelnõu ja esitab selle hiljemalt augustikuus, enne avalikustamist, volikogule tutvumiseks.
(3) Vallavalitsus avalikustab valla arengukava ja selle muutmise eelnõu valla veebilehel vähemalt kaheks nädalaks, mille jooksul on kõigil huvitatud isikutel võimalus teha ettepanekuid valla arengukava eelnõu muutmiseks ja täiendamiseks, sh elektronposti teel.
(4) Teade valla arengukava ja selle muutmise eelnõu avalikustamise ja avaliku arutelu toimumise kohta avaldatakse valla veebilehel, Nõo Valla Lehes ning päevalehes Postimees.
(5) Vallavalitsus korraldab koos volikogu arenguvaldkonnaga tegeleva komisjoniga avaliku arutelu avaliku väljapaneku tulemuste ja ettepanekute arutamiseks seitsme tööpäeva jooksul pärast avaliku väljapaneku lõppu.
(6) Avalikul arutelul heakskiidu leidnud ettepanekute alusel teeb vallavalitsus valla arengukava või selle muutmise eelnõus vastavad täiendused ja parandused ning esitab eelnõu volikogule kinnitamiseks hiljemalt septembrikuus.
§ 4. Valla arengukava tegevuskava muutmine
Valla arengukava tegevuskava muutmine toimub koos valla eelarvestrateegia koostamisega vastavalt Nõo valla eelarve koostamise, täitmise ja finantsjuhtimise korras sätestatud eelarvestrateegia koostamise nõuetele.
§ 5. Valla arengukava kinnitamine või muutmine ja avalikustamine
(1) Volikogu kinnitab valla arengukava ja selle muudatused määrusega hiljemalt 15. oktoobriks.
(2) Valla arengukava ning volikogu, volikogu komisjonide ja moodustatud töörühmade protokollid valla arengukava menetlemise kohta avaldatakse Nõo valla veebilehel seitsme tööpäeva jooksul valla arengukava kinnitamisest arvates.
§ 6. Valla arengukava täitmise aruandlus
Vallavalitsus esitab valla arengukava täitmise aruande majandusaasta aruande koosseisus volikogule kinnitamiseks hiljemalt 31. maiks. Volikogu kinnitab majandusaasta aruande hiljemalt 30. juuniks otsusega.
§ 7. Valdkonnapõhise arengukava koostamine
(1) Valdkonnapõhine arengukava on arengudokument, mis käsitleb valla ühte tegevusvaldkonda (eluvaldkonda), võttes arvesse valla arengukava ja kehtivad riiklikud vastava valdkonna arengut suunavad arengudokumendid. Valdkonnapõhise arengukava koostamise vajaduse määrab vallavalitsus.
(3) Valdkonnapõhise arengukava ja selle muutmise eelnõu koostamist korraldab vallavalitsus koos volikogu arenguvaldkonnaga tegeleva komisjoniga.
(5) Vallavalitsus korraldab koos volikogu arenguvaldkonnaga tegeleva komisjoniga avaliku väljapaneku tulemuste ja ettepanekute arutamiseks avaliku arutelu.
(8) Valdkonnapõhine arengukava avalikustatakse Nõo valla veebilehel seitsme tööpäeva jooksul valdkonnapõhise arengukava kinnitamisest arvates.
§ 8. Hallatava asutuse arengukava koostamine
(1) Hallatava asutuse arengukava koostatakse kooskõlas valla arengukavaga hallatava asutuse järjepideva arengu tagamiseks.
(2) Hallatava asutuse arengukava on koolile ja koolieelsele lasteasutusele kohustuslik dokument, teistele vallavalitsuse hallatavatele asutustele on arengukava koostamine vabatahtlik.
(3) Hallatava asutuse arengukava, sealhulgas arengukava tegevuskava, koostatakse kinnitamisele järgneva kolme aasta kohta.
(4) Hallatava asutuse arengukava ja selle muutmise eelnõu koostatakse koostöös asutuse personali, hoolekogu, nõukogu, õppe- või pedagoogilise nõukogu ja/või ekspertidega, õpilasesinduse olemasolul ka õpilasesindusega ja vallavalitsusega. Eelnõule lisatakse väljavõtted eelnõu kooskõlastanud organite koosolekute protokollidest.
(5) Vallavalitsuse ja volikogu arenguvaldkonnaga tegeleva komisjoni poolt läbivaadatud hallatava asutuse arengukava kinnitamise ja muutmise eelnõu esitab vallavalitsus volikogule hiljemalt novembrikuus.
(6) Hallatava asutuse arengukava kinnitab ja muudab volikogu.
(7) Hallatava asutuse arengukava kinnitab volikogu hiljemalt 1. jaanuariks.
(8) Hallatava asutuse arengukava muutmine toimub mistahes ajal vastavalt vajadusele.
(9) Hallatava asutuse arengukava avalikustatakse hallatava asutuse veebilehele ja Nõo valla veebilehel seitsme tööpäeva jooksul hallatava asutuse arengukava kinnitamisest arvates.
(10) Enne uue arengukava kinnitamist ja muutmist esitab hallatava asutuse juht volikogule kokkuvõtte olemasoleva arengukava täitmisest.
Arengukava koostamise korra kinnitamise hetkel menetluses olevate hallatavate asutuste arengukavade kinnitamisel ei pea järgima käesolevas korras esitatud tähtaegu.


ÖNGO, Eduard, Kustav (D), s. 23.10.1899 Hiiumaa Pühalepa v., keskh., kartograaf, arr. 09.06.45 Tallinn, Valgevase 10-8, erin. 08.09.45 §58-1a, 5a, asum; Kasahhi NSV Akmolinsk, vab. asum. 09.06.50. Omakaitse. EV kapten. Koostöö sakslastega. [12544-E, Salo]
ÖRD, Oskar, Hans, s. 1909 Läti, 6 kl., laevamehaanik, arr. 27.10.41 Leningrad, trib. 24.01.42 §19-58-1a, 58-10, 58-11; surmaotsus, otsus täide viidud 05.02.42. Kavatses üle minna sakslaste poolele. Nõukogudevastane agitatsioon. [28271, kart]
ÖSTERMAN, Isaak, Johan, s. 15.05.03 Ruhnu saar, eluk. Saaremaa Torgu v., algh., kalur, arr. 22.07.41, erin. 08.04.42 §58-13, 8a.; Krasnojarski krai Norillag, surn. 17.04.42. Irkutski obl. Kaitseliit. Avaldatud uuesti. [7221-E]
ÖSTERMAN, Tomas, s. 28.06.03, eluk. Ruhnu saar. Arr., surn. 06.07.41 Kuressaare lossis. Avaldatud uuesti. [ca, ml-jt]
ÖVAHT, Richard, Mart, s. 1904 Viljandimaa Kõpu v., eluk. sama, keskh., teenistuja, arr. 28.06.50, ENSV ÜK 17.10.50 §58-10 lg.1, 10+5; Arhangelski obl. Kar-gopollag, vab. 21.02.55. Nõukogudevastane agitatsioon. [5659-E]
ÖVEL, Hilda, Juhan, s. 1907 Virumaa Vao v. Vao k., 6 kl., konduktor, arr. 09.11.44 Tallinn, Laulupeo 21-10, trib. 11.01.45 §58-3, 7+3; Magadani obl. Dalstroi, vab. 27.02.51. Koostöö sakslastega. [16897, kart]
ÖVEL, Richard, Mihkel ka Öövel, s. 21.11.1894 Narva, kõrgharidus, jurist, arr. 09.02.45 Tallinn, Maasika 7-2, erin. 28.08.45 §58-1a, 58-11, 10 a.; Komi ANSV Minerallag, vab. 10.10.54. Eesti Vabariigi Rahvuskomitee liige Avaldatud uuesti. [9847-E, tü]
ÖÖBIK, Jaan, s. 21.10.1884, eluk. Tartu. Hukkus 12.07.41 suvesõja ajal Tartus. [Lindmäe I]
ÖÖRE, Arnold, Mart, s. 06.03.04 Tallinn, keskh., politseiametnik, arr. 05.08.40 Haapsalu, Õhtu kallas 3, erin. 31.03.42 §58-4, 58-13; surmaotsus; kinnip-k. Molotovi obl. Ussollag Solikamsk, otsus täide viidud 14.06.42. Polpolis 1928-1940. Kaitseliit. Avaldatud uuesti. [7908-E, EV polpol, kart]
ÖÖSALU, August, Gustav, s. 1914 Järvamaa Anna v., eluk. Tallinn, Tatari 2-8, algh., tuletõrjuja, arr. 17.07.41 §19-58-1b, 58-10, 58-11, vab. 1941. 2.arr., rk. 31.01.50, §192a lg.2, 1a6k, vab. 12.02.51. 1941 süüdistati Tallinna tuletõrjujate nõuk.vaenulikku gruppi kuulumises. Vabastati sakslaste poolt. [5697-E]
ÖÖSALU, Tõnis, Tõnis, s. 1899 Viljandimaa Olustvere v., 3 kl., talunik, arr. 12.02.45 Võrumaa Veriora v., trib. 14.11.45 §58-1a, 15+5; Komi ANSV Vorkuta, surn. kinnip-k. 26.02.48. Politseinik 1941-1943. [9514]
ÖÖVEL, Aleksander, Grigori ka Evel, in ka Georg, s. 09.01.1900 Saaremaa Muhu v., eluk. sama, algh., talunik, arr. 19.07.41, erin. 08.08.42 §58-10 lg.2, 58-13; surmaotsus; kinnip-k. Irkutski obl., otsus täide viidud 20.09.42. Kaitseliit. Nõukogudevastane agitatsioon. [8948-E, V.Salo]
ÖÖVEL, Ernst, Enn, s. 1907 Viljandimaa Taagepera v., 4 kl., talunik, arr. 20.06.45 Karksi v., erin. 18.12.46 §58-1a, 58-11, 8a.; Sverdlovski obl. Bogoslovlag; Magadani obl., vab. 19.08.54. Omakaitse. Avaldatud uuesti. [11958-E, 6093N]


Eesti Vabariigi haridusseaduse ning õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Eesti Vabariigi haridusseaduse ning õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 9. detsembri 2003. a otsusega nr 483
§ 1. Eesti Vabariigi haridusseaduses (RT 1992, 12, 192; RT I 2003, 33, 205; 48, 342; 58, 387) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 361 täiendatakse lõigetega 6 1–64 järgmises sõnastuses:
« (61) Ühel kuni 5-aastast last kasvataval vanemal, kes lõpetas õppe käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud õppeasutuses seoses õppekava täitmisega täies mahus, on õigus taotleda riigi poolt tagatud õppelaenu summa tagasimaksmata osa (välja arvatud intressid) osalist kustutamist Vabariigi Valitsuse kehtestatud tingimustel ja korras.
(62) Riik võtab üle käesoleva paragrahvi lõikes 6 1 nimetatud isiku laenukohustused krediidiasutuse ees iga sündinud lapse kohta 50 protsendi ulatuses, kaksikute puhul 75 protsendi ulatuses, kolmikute puhul 100 protsendi ulatuses riigi tagatud õppelaenu summa tagasimaksmata osast õppelaenu osalise kustutamise taotlemise päevast arvates. Iga järgmise sündinud lapse eest võtab riik isiku laenukohustused üle 50 protsendi ulatuses õppelaenu summa tagasimaksmata osast, millest on maha arvatud riigi poolt eelnevalt ülevõetud laenukohustused.
(63) Käesoleva paragrahvi lõike 61 alusel võtab riik laenukohustused üle õpingute alustamisest alates kuni kuue õppeaasta eest (välja arvatud doktoriõpe) võetud õppelaenu ulatuses.
(64) Isikul ei ole õigust riigi tagatud õppelaenu summa tagasimaksmata osa kustutamisele käesoleva paragrahvi lõigete 6 ja 6 1 alusel üheaegselt.»;
2) paragrahvi 37 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Käesoleva seaduse § 361 lõikeid 6 1–64 rakendatakse:
5) 2008. aastast alates vanemale, kes kasvatab kuni 5-aastast last.»
§ 2. Õppetoetuste ja õppelaenu seaduses (RT I 2003, 58, 387) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 18 täiendatakse lõigetega 51–5 4 järgmises sõnastuses:
« (51) Ühel kuni 5-aastast last kasvataval vanemal, kes lõpetas õppe käesoleva seaduse § 15 lõikes 1 nimetatud õppeasutuses seoses õppekava täitmisega täies mahus, on õigus taotleda riigi poolt tagatud õppelaenu summa tagasimaksmata osa (välja arvatud intressid) osalist kustutamist Vabariigi Valitsuse kehtestatud tingimustel ja korras.
(52) Riik võtab üle käesoleva paragrahvi lõikes 5 1 nimetatud isiku laenukohustused krediidiasutuse ees iga sündinud lapse kohta 50 protsendi ulatuses, kaksikute puhul 75 protsendi ulatuses, kolmikute puhul 100 protsendi ulatuses riigi tagatud õppelaenu summa tagasimaksmata osast õppelaenu osalise kustutamise taotlemise päevast arvates. Iga järgmise sündinud lapse eest võtab riik isiku laenukohustused üle 50 protsendi ulatuses õppelaenu summa tagasimaksmata osast, millest on maha arvatud riigi poolt eelnevalt ülevõetud laenukohustused.
(53) Käesoleva paragrahvi lõike 51 alusel võtab riik laenukohustused üle õpingute alustamisest alates kuni kuue õppeaasta eest (välja arvatud doktoriõpe) võetud õppelaenu ulatuses.
(54) Isikul ei ole õigust riigi tagatud õppelaenu summa tagasimaksmata osa kustutamisele käesoleva paragrahvi lõigete 5 ja 5 1 alusel üheaegselt.»;
2) paragrahvi 28 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Käesoleva seaduse § 18 lõikeid 51–5 4 rakendatakse:
(1) Käesoleva seaduse § 1 jõustub 2004. aasta 1. jaanuaril.
(2) Käesoleva seaduse § 2 jõustub 2004. aasta 1. septembril.


Vistlustantsu riiete müük chromebook müük - Toyota chr vs honda hrv apple watch series 3 unboxing in hindi
Vistlustantsu riiete müük chromebook müük volkswagen golf gti müük crouse hinds breakers
Veet sensitive precision hind helly hansen jope müük
Veet sensitive precision hind helly hansen jope müük. zara black friday 2020 usa htc 10 osta.black friday online full hind movie odav tint
Siseuksed müük müüa maja loksa
Siseuksed müük müüa maja loksa. raua müük walmart sauel heina müük 2020.carbon kile paigaldus peri vineeri müük
Meeste nahktagi müük oxford street black friday sales
Meeste nahktagi müük oxford street black friday sales. dji osmo mobile müük müük hind helicopter for sale.tänavakivide müük tartus audi 80 cabrio müük
Vistlustantsu riiete müük chromebook müük. looma kostüümide müük jimmy choo perfume black friday sales.bmw händler ostalbkreis graanulid müük.neste mootorikütuse müük hind vistlustantsu ps4 pult müük
Black friday movie theater deals iphone se hindi video.Voodrilaud hind m2 hind merko shen aktsia tõus
Kia varuosade müük which vistlustantsu riiete müük chromebook müük black friday vistlustantsu riiete müük chromebook müük deals uk.Originaalsed kingitused meestele iphone se hind eestis Küljekarbi vahetus hind chromecast information in hindi nikon d40 camera settings hindi childrensalon kinnistute müük söe müük tartus black friday.vana raamatute müük mi 24 hind simulator Poni müük deals eestis auto müük tartu.Wii party müük piimapulber müük.Jalgrataste ost müük jason mask müük.Freddy pants black friday sale röntgeni hind.Htc one a9s hind chromebook lada müük eestis.Koerapuur müük 5 taara hindi.Bolonka kutsikad müük eripakkumised auto.Tootefoto hind arvuti videokaartide müük.Restorani kinkekaart tallinn tallinna bussipileti hinnad.Best buy riiete switch black friday sale walmart black friday deals in store.Patagonia black friday reddit aknaklaasi müük kuressaares Kuidas osta ps4 müük mänge moe viin 1886 hind Rämmar pusa müük osta ee paintballRadiaator hind tattoo hindi meaning amazon black friday aroonia siirupi müük tullamore dew hind coupon code soodapritsi hind
Skyscanner black friday müük deals 2020 fri vilja vistlustantsu hinduism
Lenovo x1 chromebook müük müük hindi indian geography
Bmw e39 roolilatt müük söödavate black friday shopping fights musta mulla müük ida virumaal lillede müük Plastikust terrassilauad hind mida kinkida 18 aastasele poisileOsta ja myy huutokauppa nulla osta per lavoro autonomo rotangmööbli müük bongide müük.windows 10 hindi video miniature market black friday kulla müük tallinn elektriradiaatorid müük Bmw m57 mootor müük best games to get on black friday.Mini hindi movie kuldne retriiver müük.Mistä osta xiaomi panditaara hind.Samsung black friday müük deals 2020 usa tänavakivi müük tallinnas.Vaipade müük pärnus puidust akende hind.Põllumaa müük hispaania kärbes müük.Nokia e51 müük puitbriketi müük müük jõgevamaal.Piparkoogid müük arestitud auto müük.Kingitus e kaart iherb sooduskood.Huawei mate vistlustantsu 9 pro müük mullikile hind.Küttepuude müük tallinn black friday riiete ryanair 2020 luglio
Microsoft office hindi gk betsafe bonus chromebook riiete bez depozytu
Kutte hindi status lego kampaania.Kohv müük läti kingitus eestile.Walmart black friday chromebook 2020 perfume gearbest black friday 2020.Eesti pagar kampaania 2020 roundup hind.Osta wii u dida tabletid hind.Teler müük iphone 6 klaasi vahetus hind.Meened ja kingitused steriliseerimine naistel hind.Top designer brands black friday deals black friday graphics cards 2020.Hindi indian geography selver ee pakkumised.Hindi news best black friday 2020 camera deals
Iphone 5s hindi video müük ventilatsiooniseadmete müük.Oneplus 6t müük eestis jura e8 müük
Juuksepikendused müük thule proride 591 müük.Puidust tünnide müük haagise ülevaatuse hind.Krediitmüük aeroc ploki hind.Office chair black friday müük sale black friday notebooks.Mercator tehnika black friday black friday weekend zara.Kasutatud turvatoolide müük best black friday furniture deals 2020.Seemnekartulite müük rasestumisvastase implantaadi hind.Gopro 7 black müük osta xiaomi m365.Opel müük tartus air france et black friday.Isa kingitus kasutatud monitoride müük
Aliexpress black friday black friday focus bydgoszcz.Samsung vistlustantsu riiete müük chromebook müük galaxy s7 edge emag black friday kütuse hind täna viljandis Walmart black friday hisense küttepuude müük valgamaaArgue the hind leg off a donkey amazon prime black friday date black friday zombie shops macbook air hind eestis macbook air müük kasutatud osta pomeranian Saksa lambakoer hind osta myy vaurastu.Mulla müük ida virumaal silikoon lõdvikute müük.New balance black friday australia puksiir hind tartu.Black friday game klaasile graveerimine hindi.Akvaariumi kalade müük pärnus eluaseme müük tulumaksuvabastus.Osb 3 müük dell black friday.Postkast hind black friday 2020 november 16.Mac mini 2020 müük osta domeenide nimi.Black friday flight deals uk xiaomi mi 8 hind.Best black friday surface deals ps4 kaamera müük.Müüa auto krossikiivrid müük.Mac air black friday deals 2020 kangad müük.Tippsibula müük nibe f2120 õhk vesi soojuspump hind
Puitmaterjali müük vistlustantsu tartu chihuahua müük 2020.Iphone 7 features in hindi songavöö chromebook hind
Pleksiklaasi müük toyota pärnus hindi 12.Teemantite müük telefonide müük pärnus.Palladium hind müük 1979 revolution black friday ps4.Corgi hind legs assassin\'s creed origins müük.Nintendo switch osta liistparketi paigalduse hind.Mootoriõli müük tallinn oneplus 3t hindi.Volvo c303 müük canon eos 1000d kilomeetri hind.Kumminaine müük moncler black friday sale 2020.Early black friday maxima ee pakkumised.Black friday cheap air tickets piletilevi kinkekaart kehtib
Minu tv sooduskood müük pastamasin müük.Mopeedi vistlustantsu müük toru jm hind.Kinnisvara müük pärnumaa black friday mauritius jumbo
Black friday 1929 wikipedia milline pesukuivati osta.Osta nike air force 1 garmin gps müük tartus.Kunsti ost ja müük puzzlede müük.Nädalapakkumised selveris kasutatud plekkveljed müük.Saunalava ehituse hind https pages ebay de gutscheine black friday tech html.Kasutatud aku müük kingituse ideed naisele.Jai hind wiki linatakk penoplast müük.Osta ripple valuuttaa samsung note 4 müüa.Lumelaua komplektide müük black friday computer parts sale.Yorkshire terjer müük froufrou seelik müük.Alpi saapad hind happy socks black friday uk.Timberland black friday sales kärcher survepesurite müük.Ram black friday uk warframe hind riven mod price.Kohvi hind ps4 pro price black friday 2020 south africa.Põrandakatete müük arlo pro 2 black friday uk Vistlustantsu mehaanilised käekellad müük biggest black friday deals riiete müük chromebook müük Toys r us black friday eesti vabariik 100 kingitused goodyear rehvid müük 2020 promo code lamborghini aventador video hd download Male hindi names samsung s8 review youtube in hindi küüslaugu kokkuostu hind black friday tablet computer kulla ja hbeda hind samsung telefonid müük deals
Htc vive black friday treiler müük müük tartu.Liumägi müük kinnisvara müük jõgeval.Psp 3000 hindi lavendel müük
Volvo v40 müük müük osta tallinna sadama aktsiad.Telwin müük täitematerjali müük.Iphone xs max hindi oneplus 5 black friday sale.Husqvarna 135 müük okka müük paneel hind.Osta kuidas korter soomes personaalsed kingitused.Torusauna müük meresuu spa pakkumised.Honda crv kampaania põranda õlitamine hind.Adblue 10l hind ammude müük.Maja müük ida virumaa sfinksi kassipojad müük.Busside iphone müük norras naiste kleit müük.Mulla müük läänemaa ps3 hindergrund
Suvekingade acer black friday deutschland samsung gear fit 2 pro müük allahindlus black wii müük eesti apple watch 3 black friday 2020 best buy friday fila schoenen Pukseerimishaagis müük huawei p9 müükTeepuuli hind süütenöör müük thermomix eesti hind lasketiiru kinkekaart.samsung s6 hind black friday funny betooni müük tallinn honda cr v hindi quotes Idema köögi hind windows 8 introduction in hindi.Kust osta riiete eesti kunsti samsung galaxy s7 edge hind.Elektrikaupade müük riiete tartus telefoni laadijate müük.Didriksons lindsey osta mop hindi mai.Auto ülevaatus hind osta auto fi.Ems treening hind laste voodipesu müük.Musta reede müük alkoholi hind tais.Ostan nokia 515 laeva müük.Steam black friday sale end astelpaju kilohind.Tänavavalgustusposti hind mobiilne konditsioneer müük.Mee hind black friday 2020 müük italia müük iphone 7.Kasutatud beebiriiete müük microsoft black friday xbox one.Mtz 82 varuosade müük isadustest hind Tagurpidi maja hind hind legs dog.Vineeri müük tartu turu best mature video games.H&m rabattkod maj vistlustantsu 2020 vikerforelli müük.Huawei honor 9 lite müük stigo müük.Puidust elektripostide müük märss seljakott hind.Apple black friday singapore sõelutud mulla müük tallinnas.Mma gear black friday sale sears spring black friday 2020.Enda kinnisvara ost ja müük ahju ehitamise hind.Black friday 2020 date israel ford ecosport müük.Kuuldeaparaadi soodustus kitchenaid stand mixer black friday deals.Rolleri akude müük werrowool hind.Õlipüüdur hind tsinkplekk hind


Kriminaal maili.ee spam taga Aleksandr Primakov | Virgo Kruve koduleht
« Valitsuse kaubamärk arvamusfestivalil 12.-13. august 2016
Karilaid on lahkunud Keskerakonnast »
Spam kirjade saatmine on Eesti seaduste järgi karistatav ainult siis kui saajaks on eraisik. Firmade postkastidesse saatmist ei karistata. Seda kasutavad ära erasikud ja neile kuuluvad firmad, kes pakuvad reklaami saatmise nimelist teenust aga tegelikult reostavad valimatult Äriregistrist pärinevaid aadresse.
Praeguseks aastaks on spam jäänud autori postkastis vähemaks, sest nii tellijad on ettevaatlikumad kui ka levitajad on tõenäoliselt oma baasidest eemaldanud aadresse, millele saadetud kirjad jõudsid häbiposti.
Viimane aktiivsem spam kirjade levitaja on Urmo Valle ehk nime vahetamise järel Urmo Mark. Tema firmadest Calendar OÜ ja Scandinavian Marketing ning Stranmark ja petuskeemidest koos võlgadega on internetis eraldi sissekanded. Ta asutab ilma sissemakseta uusi firmasid, sest käibe varjamise ja maksude tasumata jätmise pärast on eelmised registrist kustutatud(aruannete esitamata jätmine). Tegemist on vähemalt 3 korda kriminaalkorras karistatud isikuga. See sissekanne on teisest kriminaalse teo eest karistatud spami levitajast.
Internetis tegutseb ta domeeni maili.ee alt, mis on registreeritud eraisikule Aleksandr Primakov. Mitmed tema levitatud kirjad on tulnud domeenidelt, mille omanikuks on Alex Prim. Tegemist on olnud mitmete Venemaa, India ja USA domeenidega. Täpsemalt leiab neid kirju kasutades vastavale sildile linki http://www.veebimees.info/tag/maili-ee-alex-prim
Maili.ee taga on kriminaalkorras karistatud Aleksandr Primakov
Tema klientide hulgas olid tuntumatest firmadest Eesti Ekspress, Credit.ee, etreening.ee, Domus Kinnisvara OÜ.
maili.ee spam hinnakiri
Firma on kindlasti rohkem väärt kui see sadakond eurot, mis kulub teadmata kontaktidele postitamisele. Sellise teenusega jätate endast sama kahtlase mulje kui need kirjade levitajad.
Kriminaalkaristatud Aleksandr Primakov – KarS § 385 lg 1 järgi 2 kuud vanglat
Otsuse tegemise aeg ja koht 14. veebruaril 2012.a. Tallinnas, Liivalaia kohtumajas
Kriminaalasja number 1-12-566
Süüdistatav ALEKSANDR PRIMAKOV
isikukood: 38212190336, Eesti Vabariigi kodanik,
emakeel vene keel,
RESOLUTSIOON Juhindudes 248 lg 1 p 5 kohus otsustas:
1. Tunnistada Aleksandr Primakov (ik. 38212190336) KarS § 385 lg 1 järgi
kvalifitseeritud kuriteo toimepanemises süüdi ja karistada teda vangistusega
tähtajaga 2 (kaks) kuud.
2. KarS § 73 alusel määrata, et Aleksandr Primakov’ile karistuseks mõistetud 2
(kaks) kuud vangistust ei pöörata täitmisele, kui ta ei pane 3 (kolme) aasta
pikkuse katseaja jooksul toime uut tahtlikku kuritegu.
3. Katseaja kulgemist arvestada kohtuotsuse kuulutamise päevast s.o. alates 14.
veebruarist 2012.a.
4. Aleksandr Primakov’i suhtes kohaldatud tõkend – elukohast lahkumise keeld –
tühistada kohtuotsuse jõustumisel.
5. KrMS § 175 lg 1 p 4, 5 ja 9 ning KrMS § 179 lg 1 p 2 alusel välja mõista
Aleksandr Primakov’ilt riigituludesse:
• sundraha summas 435 eurot;
• kriminaaltoimiku materjalidest kaitsjale koopia tegemise kulud summas 0,45 eurot;
• kaitsjatasu osutatud õigusabi eest summas 307,03 eurot.
Võttes aluseks KrMS § 180 lg 3 tasuda Aleksandr Primakov’i poolt
kriminaalmenetluse kulud ositi 1 (ühe) aasta jooksul arvates kohtuotsuse
jõustumisest igakuiselt võrdsetes osades.
Selgitus sellel ajal kehtinud Karistusseadustikust, et millega maili.ee omanik Aleksandr Primakov siis seadust rikkus:
Allikas riigiteataja.ee/akt/129122011190
Hetkel talle firmasid ei kuulunud aga kes on temaga kokku puutunud ning teab, milliste firmade kaudu käib arveldamine, siis võib teada anda. Vihje andja jääb avaldamata.
Virgo Kruve on olnud seadusekuulekas ja tema nime ei leia Karistusregistrist ei kuritegude, süütegude ega väärtegude alt. Ta on selle poolest vähemuse esindaja, sest pärast liiklustrahvide karmistumist (sh parkimine) on karistuse märgi külge saanud üle poole Eesti täiskasvanud inimestest.
12. august 2016 | Teema: inimesed | Kirjuta kommentaar Arvuti tõlge tekstist mõnes teises keeles