"Riikliku ehitisregistri" asutamine ja pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
"Riikliku ehitisregistri" asutamine ja pidamise põhimäärus
RT I 2002, 107, 639
Vastu võetud 17.12.2002 nr 405
Määrus kehtestatakse « Ehitusseaduse» (RT I 2002, 47, 297; 99, 579) § 55 lõike 2 ja § 76 lõike 2 alusel ning kooskõlas « Andmekogude seaduse» (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77; 61, 375; 63, 387) § 32 lõikega 1.
«RIIKLIKU EHITISREGISTRI» ASUTAMINE JA KASUTUSELE VÕTMINE
Määrusega asutatakse riiklik register ametliku nimega «Riiklik ehitisregister» (edaspidi register) ja kehtestatakse «Riikliku ehitisregistri» pidamise põhimäärus. (õ)
Registri pidamise eesmärgiks on ehitatavate ja kasutatavate ehitiste kohta teabe koondamine, hoidmine ja avalikustamine.
Registri vastutavaks ja volitatud töötlejaks on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (edaspidi ministeerium).
§4. Registri kasutusele võtmiseks vajalikud tööd
Ministeeriumil teha registri kasutusele võtmiseks vajalikud tööd ja võtta register kasutusele 1. jaanuarist 2003. a.
§5. Registri väljatöötamise kulud
Registri väljatöötamise kulud kaetakse ministeeriumi eelarvest.
§6. «Haldusmenetluse seaduse» kohaldamine
Määruses sätestatud haldusmenetlusele kohaldatakse «Haldusmenetluse seadust» (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375) «Ehitusseaduses» sätestatud erisustega.
«RIIKLIKU EHITISREGISTRI» PIDAMISE PÕHIMÄÄRUS (õ)
§7. Registri põhiülesanded
(1) Registri põhiülesandeks on andmete registreerimine, avalikustamine ja töötlemine ning muude registritoimingute tegemine.
(2) Registris registreeritakse andmeid:
1) ehitatavate ehitiste kohta;
2) kasutatavate ehitiste kohta;
3) ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde kohta;
4) ehitusprojektide ekspertiiside andmete kohta;
5) ehitiste ekspertiiside andmete kohta;
6) ehitiste omanike kohta;
7) ehitusprojektide koostajate ja kontrollijate kohta;
8) mõõdistusprojektide koostajate ja kontrollijate kohta;
9) ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde teostajate kohta;
10) ehitamist teostavate ja teostanud isikute kohta;
11) ehitusprojektide ekspertiiside teostajate kohta;
12) ehitiste ekspertiiside teostajate kohta;
13) omanikujärelevalvet teostavate isikute kohta;
14) vallasasjast ehitisega seotud pantide, arestide ja keeldude kohta;
15) ehitise ja ehitamisega seotud ettekirjutuste kohta.
§8. Registri pidamine ja registrisse kantud andmete töötlemise viis
(1) Registrit peetakse vastavalt «Ehitusseadusele», «Andmekogude seadusele», käesolevale määrusele ning muudele õigusaktidele.
§9. Registrisse kantud andmete kaitse
(1) Ministeerium peab organisatsiooniliste ja tehniliste meetmetega tagama registriandmete terviklikkuse ja autentsuse, samuti andmekogu pidamise ja selles sisalduvate andmete töötlemise, kaitse, säilimise ning arhiveerimise.
(2) Ministeerium on kohustatud:
2) takistama registrisse kantud andmete (edaspidi registriandmed) omavolilist salvestamist ja salvestatud registriandmete omavolilist muutmist või kustutamist (salvestuskontroll) ning tagama, et tagantjärele oleks võimalik kindlaks teha, millal, kelle poolt ja milliseid registriandmeid muudeti;
3) takistama andmetöötlussüsteemi omavolilist kasutamist registriandmete ülekandmiseks andmesidevahendite abil (andmeside kontroll);
4) säilitama andmed registriandmete üleandmise kohta: millal, kellele ja millised registriandmed üle anti (üleandmise kontroll);
5) tagama, et tagantjärele oleks võimalik kindlaks teha, millal, kelle poolt ja millised registriandmed andmetöötlussüsteemi sisestati (sisestuskontroll);
§10. Registri struktuur
(1) Register koosneb alusdokumentide andmebaasist ja registriarhiivist.
(2) Alusdokumentideks on:
1) kohaliku omavalitsuse kirjaliku nõusoleku andmise kohta käiv teade;
2) ehitise teatise esitamise kohta käiv teade;
3) ehitusloa väljastamise otsustamise kohta käiv teade;
4) ehitamise alustamise teatise esitamise kohta käiv teade;
5) kasutusloa väljastamise otsustamise kohta käiv teade;
6) ettekirjutuse tegemise kohta käiv teade;
7) ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde tulemite esitamise kohta käiv teade;
8) ehitise kultuurimälestiseks tunnistamise kohta käiv teade;
9) ehitise ekspertiisi tulemite esitamise kohta käiv teade;
10) vallasasjast ehitisele aresti või keelu panemise kohta käiva teade;
11) vallasasjast ehitise pantimise kohta käiv teade;
12) raudteeinfrastruktuuri rajatise kohta käiv teade;
13) ehitise osadeks jagamise kohta käiv teade.
§11. Alusdokumentide andmebaas
(1) Alusdokumentide andmebaas koosneb alusdokumentidest digitaalkujul.
(2) Kuni ehitusloa andmete esitamise päevale järgneva tööpäevani avalikustatakse alusdokumentide andmebaasi kantud ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde ja ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde läbiviijate andmed teistest alusdokumentidest eraldi asetsevalt.
§12. Registriarhiiv
(1) Registriarhiiv on digitaalne.
(2) Digitaalsesse arhiivi kantakse alusdokumentide andmed ning alusdokumendid eelnimetatud andmete aktuaalsuse kaotamise päeval.
(3) Registriarhiivi kantud andmeid säilitatakse 20 aastat ehitise lammutamise või muul viisil likvideerimise päevast arvates.
§13. Registrile andmete esitajad
Registrisse esitavad andmeid (edaspidi andmete esitaja):
1) kohalikud omavalitsused;
3) Muinsuskaitseamet;
4) Raudteeamet;
5) notarid;
6) ministeerium.
§14. Registriandmed
Registriandmed on:
1) ehitisregistrikood;
2) andmete registreerimise kuupäev;
3) ehitise ja selle asukoha maaüksuse aadress;
4) ehitise koordinaadid;
5) ehitise nimetus;
7) ehitise kavandatav kasutusele võtmise aeg;
8) ehitamise alustamise tähtaeg;
9) ehitise tehnilised andmed;
10) ehitise omaniku nimi, äriregistri kood ja sünniaeg;
11) kirjaliku nõusoleku taotleja nimi, äriregistri kood ja sünniaeg;
12) ehitusloa taotleja nimi, äriregistri kood ja sünniaeg;
13) ehitusprojekti koostaja või kontrollija nimi, äriregistri kood ja sünniaeg;
14) mõõdistusprojekti koostaja või kontrollija nimi, äriregistri kood ja sünniaeg;
15) omanikujärelevalve tegija nimi, äriregistri kood ja sünniaeg;
16) ehitamist teostava isiku nimi, äriregistri kood ja sünniaeg;
17) ehitamist teostanud isiku nimi, äriregistri kood ja sünniaeg ;
18) ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde läbiviija nimi, äriregistri kood ja sünniaeg;
19) ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde teostamise koha aadress;
20) ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde teostamise koha kinnistu asukoht;
21) ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde teostamise koha asukohajärgse kinnistu nimetus;
22) ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde teostamise koha asukohajärgse kinnistu number;
23) ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde teostamise koha asukohajärgse kinnistu kinnistuspiirkond ja jaoskond;
24) ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde teostamise koha asukohajärgse kinnistu kinnistamisotsuse tegemise kuupäev;
25) ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde teostamise koha asukohajärgse katastriüksuse katastritunnus;
26) ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde teostamise koha asukohajärgse katastriüksuse registreerimise kuupäev;
27) ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde teostamise koha asukohajärgse katastriüksuse aadress;
28) ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde teostamise koha kirjeldus;
29) kohaliku omavalitsuse kirjaliku nõusoleku andmise kuupäev;
30) kirjaliku nõusoleku andnud kohaliku omavalitsuse nimi, ametniku nimi ja ametinimetus;
31) kohaliku omavalitsuse kirjaliku nõusoleku number;
32) kohaliku omavalitsuse kirjalikus nõusolekus määratletud ehitise tehnilised andmed;
33) ehitusloa liik;
34) ehitusloa väljastaja nimi, ametniku nimi ja ametinimetus;
35) ehitusloa väljastamise kuupäev;
36) ehitusloa number;
37) ehitusloale kantud ehitise tehnilised andmed;
38) kasutusloa väljastaja nimi, ametniku nimi ja ametinimetus;
39) kasutusloa väljastamise kuupäev;
40) kasutusloa number;
41) kasutusloale kantud ehitise tehnilised andmed;
42) ehitusprojekti ekspertiisi läbiviimise aeg;
43) ehitusprojekti ekspertiisi tegija nimi, äriregistri kood ja sünniaeg;
44) ehitusprojekti ekspertiisi tulemid;
45) ehitise ekspertiisi läbiviimise aeg;
46) ehitise ekspertiisi tegija nimi, äriregistri kood ja sünniaeg;
47) ehitise ekspertiisi tulemid;
48) ehitise kui kultuurimälestise ajutise kaitse alla võtmise kuupäev;
49) ehitise kui kultuurimälestise ajutise kaitse alla võtmise lõpetamise kuupäev;
50) ehitise kultuurimälestiseks tunnistamise kuupäev;
51) ehitise reaalosa suurus;
52) ehitise reaalosa tähistus;
53) ehitise mõttelise osa suurus;
54) elu- või mitteeluruumi juurde kuuluv lahuspind;
55) vallasasjast ehitise pantimise kuupäev;
56) notari nimi, kelle juures vallasasjast ehitis panditi;
57) vallasasjast ehitise pantimise lõppemise kuupäev;
58) notari nimi, kelle juures vallasasjast ehitise pantimine lõpetati;
59) vallasasjast ehitise arestimise kuupäev;
60) institutsiooni nimi, kelle otsuse alusel vallasasjast ehitis arestiti;
61) vallasasjast ehitise arestimise lõppemise kuupäev;
62) institutsiooni nimi, kelle otsuse alusel vallasasjast ehitise arestimine lõpetati;
63) vallasasjast ehitise käsutamiskeeld;
64) vallasasjast ehitisele käsutamiskeelu panemise kuupäev;
65) institutsiooni nimi, kelle otsuse alusel pandi vallasasjast ehitisele käsutamiskeeld;
66) vallasasjast ehitise käsutamiskeelu lõppemise kuupäev;
67) institutsiooni nimi, kelle otsuse alusel lõpetati vallasasjast ehitise käsutamiskeeld;
68) vallasasjast ehitise aluse maa omandiõiguse või kasutamise aluseks oleva dokumendi nimetus, number, väljaandmise kuupäev ja väljaandja;
69) vallasasjast ehitise omandiõiguse aluseks oleva dokumendi nimetus, number, väljaandmise kuupäev ja väljaandja;
70) ehitise, mille suhtes ettekirjutus tehti, ehitisregistri kood ja aadress;
71) ettekirjutuse tegemise aluseks oleva õiguserikkumise sisu ja alused;
72) ettekirjutuse sisu;
73) ettekirjutuse teinud ametiisiku nimi ja ametinimetus;
74) institutsiooni nimi, keda ettekirjutuse teinud ametiisik esindab;
75) ettekirjutuse tegemise kuupäev ja ettekirjutuse number selle olemasolu korral;
76) ajutise ehitise kasutamise aeg;
77) ehitise esmase kasutuselevõtu aasta;
78) andmete esitaja (institutsiooni) nimi, ametniku nimi ja ametinimetus.
§15. Ehitise tehnilised andmed
(1) Ehitise tehnilised andmed on:
35) korterite arv eluruumide olemasolu korral;
39) muud oluliselt ehitist iseloomustavad andmed;
40) korteri tehnilised andmed;
41) mitteeluruumi tehnilised andmed;
42) rajatise osa tehnilised andmed.
(2) Veevarustuse liigid on:
(3) Pesemisvõimaluse liigid on:
(4) Elektri liigid on:
(5) Kanalisatsiooni liigid on:
(6) Küttesüsteemi liigid on:
(7) Kütte liigid on:
(8) Küttegaasipaigaldise liigid on:
(9) Elamu kasuliku pinna liigid on:
§16. Korteri tehnilised andmed
(1) Korteri tehnilised andmed on:
18) kööginiššide arv;
19) köökide arv;
20) rõdude arv ja avatud netopind;
21) lodžade arv ja avatud netopind;
22) terrasside arv ja avatud netopind;
23) muud oluliselt korterit iseloomustavad andmed.
(2) Toalisuse liigid on:
8) 8- ja enamatoaline.
§17. Mitteeluruumi tehnilised andmed
Mitteeluruumi kui ehitise osa tehnilised andmed on:
3) kasutamise otstarbele vastav kasulik pind;
4) kogupind;
5) lahuspind;
6) köetav pind;
7) rõdude arv ja avatud netopind;
8) lodžade arv ja avatud netopind;
9) terrasside arv ja avatud netopind;
10) muud oluliselt mitteeluruumi iseloomustavad andmed.
§18. Ehitise osa tehnilised andmed
Ehitise osa tehnilised andmed on:
4) minimaalne korruste arv;
5) maksimaalne korruste arv;
6) kõrgus;
8) laius;
9) maht;
10) kaitse- või ehituskeeluvööndit tekitavad andmed;
11) muud oluliselt ehitist iseloomustavad andmed.
§19. Vundamendi liigid
§20. Materjalide liigid
§21. Andmete registrisse kandmise aluseks olevad alusdokumendid
Alusdokumentideks on:
1) paragrahvi 14 punktides 1–7, 9, 11, 13, 15–6, 29–32 ja 77–78 nimetatud registriandmete korral teade kohaliku omavalitsuse kirjaliku nõusoleku andmise kohta;
2) paragrahvi 14 punktides 1–7, 9, 10, 13, 17 ja 78 nimetatud registriandmete korral teade ehitise teatise esitamise kohta;
3) paragrahvi 14 punktides 1–7, 9, 12–13, 18–28, 33–37, 42–44 ja 78 nimetatud registriandmete korral teade ehitusloa väljastamise otsustamise kohta;
4) paragrahvi 14 punktides 1–2, 8, 10, 15–16 ja 78 nimetatud registriandmete korral teade ehitamise alustamise teatise esitamise kohta;
5) paragrahvi 14 punktides 1–7, 9–10, 13–15, 17, 37–41, 45–47, 76 ja 78 nimetatud registriandmete korral teade kasutusloa väljastamise otsustamise kohta;
6) paragrahvi 14 punktides 1–2, 70–75 ja 78 nimetatud registriandmete korral teade ettekirjutuse tegemise kohta;
7) paragrahvi 14 punktides 1–2, 18–28 ja 78 nimetatud registriandmete korral teade ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde tulemuste aruande esitamise kohta;
8) paragrahvi 14 punktides 1–2, 48–50 ja 78 nimetatud registriandmete korral teade ehitise kui kultuurimälestise kohta;
9) paragrahvi 14 punktides 1–2, 45–47 ja 78 nimetatud registriandmete korral teade ehitise ekspertiisi tulemite esitamise kohta;
10) paragrahvi 14 punktides 1–2, 59–67 ja 78 nimetatud registriandmete korral teade vallasasjast ehitisega seotud arestide ja keeldude kohta;
11) paragrahvi 14 punktides 1–2, 55–58 ja 78 nimetatud registriandmete korral teade vallasasjast ehitisega seotud pantide kohta;
12) paragrahvi 14 punktides 1–2, 10 ja 78 nimetatud registriandmete korral teade vallasasjast ehitise omaniku muutumise kohta;
13) paragrahvi 14 punktides 1–7, 9, 12–18, 33–47 ja 78 nimetatud registriandmete korral teade raudteeinfrastruktuuri rajatise kohta;
14) paragrahvi 14 punktides 1–2, 51–54 ja 78 nimetatud registriandmete korral teade ehitise osadeks jagamise kohta.
§22. Andmete registrisse kandmine
(1) Andmete esitaja esitab andmed registrisse elektrooniliselt registri kasutamiseks loodud tarkvara abil viie päeva jooksul vastavalt andmetele kas:
(2) Andmete esitaja kannab enda poolt esitatavad andmed registri veebilehel oleva vastavate andmete kohta käiva, ministeeriumi määratud sisendi kaudu alusdokumentide andmebaasi.
§23. Andmete registrisse vastuvõtmisest keeldumine
(1) Andmete registrisse vastuvõtmisest keeldutakse, kui esitatud alusdokument ei ole nõuetekohane.
(2) Teade andmete vastuvõtmisest keeldumise kohta edastatakse alusdokumendi esitanud isikule mitte hiljem kui kahe tööpäeva jooksul andmete registrile esitamise päevast arvates.
§24. Registriandmete õiguslik režiim
§25. Ehitisregistrikood
(1) Ehitise kohta käivate andmete esmakordsel registreerimisel antakse ehitisele ehitisregistrikood, milleks on numbrite ja tähtede kombinatsioon.
(2) Ühe ehitise kohta käivatele dokumentidele kantakse samane ehitisregistrikood.
(3) Ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde ja selliste tööde läbiviijate kohta käivatele dokumentidele antakse nende esmakordsel registreerimisel ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde ehitisregistrikood.
(4) Kui ehitisregistrisse kantakse andmed ehitise kohta, mille asukoha suhtes on eelnevalt teostatud ehitusgeoloogilised ja -geodeetilised tööd ja andmed selliste tööde tegemise kohta on kantud registrisse, siis kantakse ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde ja selliste tööde läbiviijate kohta käivatele dokumentidele ka ehitise ehitisregistrikood.
§26. Registriandmete muutmine
(1) Registriandmete muutmise korral esitab andmete esitaja andmete muutmise taotluse, mis sisaldab andmete esitaja nime, registrikoodi ja kontaktandmeid ning ehitise või ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde ehitisregistrikoodi ja muudetavaid andmeid.
(2) Lõikes 1 nimetatud juhul kantakse andmed registrisse käesoleva määruse §-s 22 määratud korras.
§27. Registrisse kantud andmete õigsuse tagamine
(4) Ebaõigete andmete avastamisel registris sulgeb volitatud töötleja pädev ametiisik juurdepääsu registreeringuandmetele kuni andmete õigsuse kindlakstegemiseni. Viivitamata teavitatakse andmete esitajat.
(5) Ebaõigete kannete avastamisel registri digitaalses andmebaasis parandab registri volitatud töötleja pädev ametiisik vead viivitamata, märkides paranduse teinud isiku andmed, paranduse tegemise aja ja paranduse tegemise aluseks oleva dokumendi, ning parandab seejärel andmed digitaalses andmebaasis.
(6) Registri volitatud töötleja pädev ametiisik on kohustatud viivitamata informeerima politseiasutust võltsitud või fiktiivsete andmete esitamisest. Teadvalt ebaõigete andmete esitamise eest vastutab andmete esitaja seadusega ettenähtud korras.
§28. Juurdepääs registriandmetele
(2) Registriandmetele tagatakse ööpäevaringne juurdepääs registri veebilehel.
(3) Alusdokumentide andmeid, millele teistest õigusaktidest tulenevalt on kehtestatud juurdepääsupiirangud, väljastatakse vaid õigustatud isikutele kirjaliku avalduse alusel digitaalselt või väljatrükina paberkandjal.
§29. Registriandmete väljastamise kord
(1) Registriandmete, sealhulgas registriarhiivi kantud registriandmete väljastamine toimub vastavalt «Avaliku teabe seaduses» (RT I 2000, 92, 597; 61, 357; 63, 387) sätestatule. Registriandmete väljastamise üle peetakse arvestust infotehnoloogiliselt.
(2) Registriandmete kinnitatud väljavõtteid väljastab kohalik omavalitsus.
(3) Registriandmeid väljastatakse registrist tasuta, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul, kui tasutakse riigilõiv.
(4) Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutusel on õigus juurde pääseda oma seadustekohaste ülesannete täitmiseks vajalikele registriandmetele tasuta.
§30. Järelevalve teostamise kord
(3) Registri pidamisel tekkinud puuduste ilmnemise korral on ministeerium kohustatud likvideerima järelevalvet teostanud isiku ettekirjutuses kajastatud puudused tema poolt määratud tähtajaks.
§31. Registri pidamise finantseerimine
Registri pidamist finantseeritakse ministeeriumi eelarvest sihtotstarbelise summana.
§32. Registri likvideerimise kord
Registri likvideerimise otsustab Vabariigi Valitsus. Registri likvideerimine toimub kooskõlas «Andmekogude seaduses» ja «Arhiiviseaduses» (RT I 1998, 36/37, 552; 1999, 16, 271; 2000, 92, 597; 2001, 88, 531; 93, 565; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 82, 480) sätestatud nõuetega.
§33. Eesti Riikliku Ehitusregistri andmete üleminek registrisse
(1) Eesti Riikliku Ehitusregistri digitaalses andmebaasis 31. detsembril 2002. a olevad andmed kantakse registrisse hiljemalt 1. veebruaril 2003. a.
(2) Eesti Riikliku Ehitusregistri keskregistri volitatud töötleja annab Eesti Riikliku Ehitusregistri digitaalses andmebaasis olevad andmed üle Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile hiljemalt 17. jaanuaril 2003. a.
(3) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium arhiveerib 31. detsembril 2002. a Eesti Riikliku Ehitusregistri digitaalses andmebaasis olevad andmed ja säilitab ühe aasta jooksul Eesti Riikliku Ehitusregistri tarkvara. Andmeid säilitatakse registri andmebaasis.
§34. Riikliku Hooneregistri andmete üleminek registrisse
(1) Riikliku Hooneregistri (edaspidi hooneregister) keskregistri volitatud töötleja esitab enne 31. detsembrit 2002. a hooneregistrisse kantud andmed Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile hiljemalt 17. jaanuaril 2003. a. Andmete üleandmisel peab olema tagatud hooneregistri andmete turvalisus ja üleandmine peab toimuma andmekaitse järelevalveasutuse volitatud ametiisiku juuresolekul.
(2) Hooneregistri volitatud töötleja esitab pärast 31. detsembrit 2002. a hooneregistrisse kantud andmed Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile hiljemalt 31. detsembril 2003. a.
(3) Hooneregistri keskregistri volitatud töötleja peab esitama hooneregistri digitaalse andmebaasi struktuuri ja kirjelduse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile hiljemalt 3. jaanuaril 2003. a.
(4) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium esitab enne 31. detsembrit 2002. a hooneregistrisse kantud andmed registrile hiljemalt 1. veebruariks 2003. a, tagades andmete edasise töötlemise turvalisuse. Andmete üleandmisel peab olema tagatud nende andmete turvalisus ja üleandmine peab toimuma andmekaitse järelevalveasutuse volitatud ametiisiku juuresolekul.
(5) Lõigetes 1, 2 ja 4 nimetatud andmete üleandmise kohta koostatakse akt, milles muu hulgas märgitakse üleantavate andmete kirjeldus ja andmebaasi struktuur.
(6) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium arhiveerib hooneregistrisse kantud andmed hiljemalt 10 tööpäeva jooksul nende andmete Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile üleandmise päevast arvates. Andmeid säilitatakse registri andmebaasis.
Vabariigi Valitsuse 18. veebruari 1991. a määrus nr 38 «Eesti Riikliku Ehitusregistri asutamise kohta» (RT 1991, 7, 121; RT I 1996, 41, 798) tunnistatakse kehtetuks.
§36. Määruse jõustumine
(2) Paragrahvi 13 punkt 6 ning § 14 punktid 57–69 jõustuvad 1. jaanuaril 2004. a.
RTL 94, 22. 08. 2003
Lugeda RT I 2002, 107, 639 avaldatud Vabariigi Valitsuse 17. detsembri 2002. a määruses nr 405 ««Riikliku ehitisregistri» asutamine ja pidamise põhimäärus»
§1 õigeks järgmiselt:
«§1. Registri asutamine
Määrusega asutatakse riiklik register ametliku nimega «Riiklik ehitisregister» (edaspidi register) ja kehtestatakse «Riikliku ehitisregistri» pidamise põhimäärus.»
2. peatüki pealkiri õigeks järgmiselt:
«RIIKLIKU EHITISREGISTRI» PIDAMISE PÕHIMÄÄRUS»


Välismaalaste seadus [terviktekst muudatustega kuni 17.02.99] – Riigi Teataja
Välismaalaste seadus [terviktekst muudatustega kuni 17.02.99]
RT I 1999, 50, 548
18.05.1994 (RT I 1994, 41, 658) 10.06.1994
27.06.1995 (RT I 1995, 57, 981) 21.07.1995
18.02.1997 (RT I 1997, 19, 306) 10.04.1997
1.07.1997 (RT I 1997, 53, 837) 21.07.1997
24.09.1997 (RT I 1997, 73, 1202) 26.10.1997
21.10.1998 (RT I 1998, 98/99, 1575) 1.04.1999
15.02.1999 (RT I 1999, 25, 365) 1.01.2000
17.02.1999 (RT I 1999, 27, 395) 1.10.1999
Muudatusi sisaldava paragrahvi lõpus sulgudes on viide seadus(t)ele (vastuvõtmise kuupäev), millega kehtestati praegune sõnastus. Terviktekst avaldatakse 17.02.1999. a seaduse § 16 alusel. Tervikteksti avaldamise ajal veel jõustumata muudatuste juures on vastav märkus.
Käesolev seadus reguleerib välismaalaste Eestisse saabumise, Eestis viibimise, elamise ja töötamise ning välismaalaste õigusliku vastutuse aluseid.
§ 2. Volitatud asutused
Käesolevas seaduses sätestatud õiguslikke toiminguid sooritavad Vabariigi Valitsuse poolt volitatud riigiasutused.
(2) Pagulaste Eestis viibimise kord sätestatakse eraldi seadusega. [18.02.1997; 21.10.1998]
(1) Alaline elanik on Eestis elav Eesti kodanik või Eestis elav välismaalane, kellel on alaline elamisluba.
(1) Aastane sisserände piirarv on Eestisse sisserändavate välismaalaste piirarv, mis ei tohi ületada aastas 0,05% Eesti alalisest elanikkonnast. Sisserände piirarvu kehtestab Vabariigi Valitsus, võttes arvesse kohaliku omavalitsuse ettepanekuid. Vabariigi Valitsus võib üksikjuhtudel mõne konkreetse isiku puhul ületada kehtivat sisserände piirarvu järgmise aasta piirarvu arvel. Sisserände piirarvu täitumise arvutamisel ei arvestata isikuid, kellel on õigus asuda Eestisse väljaspool sisserände piirarvu või kelle suhtes sisserände piirarv ei kehti.
(3) Sisserände piirarv ei kehti Euroopa Liidu, Norra, Islandi ja Ðveitsi kodanike suhtes. [24.09.1997]
III peatükk kehtib kuni 31.12.1999
PASSINÕUDED
§ 7. Välismaalase isikut tõendavad dokumendid
Kõigil Eestisse saabuvatel ja Eestis viibivatel välismaalastel peab olema kehtiv pass või seda asendav dokument. Välismaalase kehtiv pass või seda asendav dokument peab tõendama tema õigust viibida Eestis. [15.02.1999]
§ 8. Välismaalase pass
(1) Välismaalasele, kellel ei ole passi või seda asendavat dokumenti, võidakse anda välismaalase pass (alien's passport).
Lõike 2 sõnastus kuni 30.09.1999 Lõike 2 sõnastus alates 1.10.1999
(2) Välismaalase passi võib välja anda Eestis viibivale välismaalasele, kellel on õigus elamisloale Eestis. Välismaalase passi kehtivus ei tohi ületada elamisloa kehtivusaega. Välismaalase passi kehtivusaeg on kuni viis aastat. (2) Välismaalase passi võib välja anda Eestis viibivale välismaalasele, kelle suhtes on tehtud elamisloa andmise otsus. Välismaalase passi kehtivus ei tohi ületada elamisloa kehtivusaega. Välismaalase passi kehtivusaeg on kuni viis aastat.
(3) Välismaalase passi taotlemine toimub samaaegselt elamisloa taotlemisega.
(4) Välismaalasel, kellel puudub võimalus saada päritolumaa või mõne muu riigi passi või seda asendavat dokumenti, on õigus saada välismaalase pass. Välismaalase passi vormi, väljaandmise tingimused ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus. [17.02.1999]
VIISA, ELAMIS- JA TÖÖLUBA
§ 9. Üldalused
(1) Eestisse saabumiseks ja Eestis viibimiseks peab välismaalasel olema seaduslik alus. Eestis töötamiseks peab välismaalasel olema tööluba. Välismaalase Eestis viibimise seaduslikud alused on:
(2) Välismaalane taotleb viisat, elamis- või tööluba Eesti välisesindustest. Vabariigi Valitsus võib sellest teha erandeid. (2) Välismaalane taotleb viisat või tähtajalist elamisluba Eesti välisesindusest, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
Lõike 3 sõnastus kuni 30.09.1999 Lõike 3 sõnastus alates 1.10.1999
(3) Eestis viibiv välismaalane võib taotleda Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras viisa, elamis- või tööloa pikendamist. (3) Vabariigi Valitsuse volitatud valitsusasutusest Eestis võib tähtajalist elamisluba taotleda:
1) iga eestlane ning tema abikaasa ja alaealine laps;
4) välismaalane, kes saabub Eestisse valitsusasutuse kutsel koostöö- või abiprogrammi täitmiseks;
6) välismaalane, kellele on selleks siseministri poolt erandina luba antud tingimusel, et välismaalasel puudub mõjuvatel põhjustel võimalus taotleda elamisluba Eesti välisesinduses.
Lõige 4 kehtib kuni 30.09.1999
(4) Välismaalane on kohustatud Eestist lahkuma viisa või elamisloa lõppemisel või selle tühistamisel.
(5) Eestis seaduslikult viibival välismaalasel on õigus elamis- või tööloa pikendamisest keeldumise või ennetähtaegse lõpetamise, samuti tema väljasaatmise otsust vaidlustada kohtus. [21.10.1998; 17.02.1999]
§ 10. Viisa
(1) Viisa on välismaalasele antav luba Eestisse sisenemiseks rahvusvaheliseks liiklemiseks avatud piiripunkti kaudu ja Eestis viibimiseks viisas ettenähtud aja jooksul.
(2) Vabariigi Valitsus kehtestab viisaeeskirja, mis reguleerib viisade taotlemist, väljaandmist, pikendamist ja tühistamist ning määratleb viisa liigid ja eeskirja täitmist tagavate asutuste pädevuse, ning sõlmib välisriikidega viisavaba liikumise kokkuleppeid.
(3) Vabariigi Valitsuse kehtestatud ulatuses on välisministril ja siseministril õigus anda määrusi viisaeeskirja rakendamiseks.
(4) Vabariigi Valitsus kehtestab riikide loetelu, kelle kodanikud on Eestis viisanõudest ühepoolselt vabastatud.
Lõige 5 jõustub 1.10.1999
(5) Viisataotluste ja väljastatud viisade kohta peetakse riiklikku viisaregistrit.
[1.07.1997; 21.10.1998; 17.02.1999]
§ 11. Elamisluba
(1) Elamisluba on:
1) tähtajaline, mis antakse kehtivusega kuni viis aastat;
2) alaline.
Lõige 2 jõustub 1.10.1999
[17.02.1999]
Paragrahvi 12 sõnastus kuni 30.09.1999 Paragrahvi 12 sõnastus alates 1.10.1999
1) töötamiseks töölepingu alusel koos tööloaga;
4) kelle legaalne sissetulek tagab tema äraelamise, kusjuures legaalseks sissetulekuks loetakse seaduslikult teenitud töötasu, seaduslikust äritegevusest või omandist saadav tulu, pension, stipendium, alimendid, riiklikud toetused, sealhulgas töötu abiraha ja lastetoetus, samuti Eestis legaalset sissetulekut omavate perekonnaliikmete poolt tagatud ülalpidamine.
(2) Välismaalasele, kes on abiellunud Eestis alaliselt elava isikuga, võib anda tähtajalise elamisloa, mida pikendatakse esimesel kolmel aastal iga aasta järel, kui abielu ei lahutata.
(3) Alalise elamisloa võib anda välismaalasele, kes on Eestis elanud tähtajalise elamisloa alusel viimase viie aasta jooksul vähemalt kolm aastat ning kellel on Eestis elukoht ja töösuhe või muu legaalne sissetulek Eestis äraelamiseks, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti. Alalist elamisluba ei anta välismaalasele, kes on saanud Eestis elamisloa käesoleva paragrahvi 1. lõike punkti 1 või 2 alusel, ning välismaalasele, kes on saanud elamisloa käesoleva paragrahvi 5. lõike alusel erandina.
(4) Elamisluba ei anta välismaalasele:
1) kes on esitanud valeandmeid viisa, elamis- või tööloa taotlemisel;
3) kelle tegevus on olnud suunatud Eesti riigi ja tema julgeoleku vastu;
4) kes on toime pannud kuriteo, mille eest talle on mõistetud vabadusekaotus kestusega üle ühe aasta ja kelle karistatus ei ole kustunud või kustutatud;
5) kes on töötanud või töötab välisriikide luure- või julgeolekuteenistuses;
6) kes on välisriigi relvajõudude tegevteenistuses, samuti tema perekonnaliikmetele;
7) kes on teeninud kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes, sealt reservi arvatud või erru läinud, samuti tema perekonnaliikmetele, kes on saabunud Eestisse seoses sõjaväelase lähetamisega teenistusse, reservi või erru;
8) kelle suhtes kehtib sissesõidukeeld.
(5) Käesoleva paragrahvi 4. lõikes loetletud välismaalastele võidakse teha erandeid Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras.
(6) Elamisloa andmisest keeldutakse sisserände piirarvu täitumise tõttu. [24.09.1997; 21.10.1998]
4) kelle legaalne sissetulek tagab tema äraelamise, kusjuures legaalseks sissetulekuks loetakse seaduslikult teenitud töötasu, seaduslikust äritegevusest või omandist saadav tulu, pension, stipendium, alimendid, riiklikud toetused, sealhulgas töötu abiraha ja lastetoetus, samuti Eestis legaalset sissetulekut omavate perekonnaliikmete poolt tagatud ülalpidamine;
(3) Alalise elamisloa võib anda välismaalasele, kes on Eestis elanud tähtajalise elamisloa alusel viimase viie aasta jooksul vähemalt kolm aastat ning kellel on Eestis kehtiv elamisluba, elukoht ja legaalne sissetulek Eestis äraelamiseks, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti. Alalist elamisluba ei anta välismaalasele, kes on saanud Eestis elamisloa käesoleva paragrahvi 1. lõike punkti 1 või 2 alusel.
14) käesoleva lõike punktides 6, 7, 10, 11 ja 12 nimetatud isiku perekonnaliikmele;
(5) Käesoleva paragrahvi 4. lõike punktides 58 ja 14 loetletud välismaalasele võidakse erandina anda tähtajaline elamisluba ja seda pikendada, kui tema suhtes ei ole tuvastatud käesoleva paragrahvi 4. lõike punktides 14, 913 ja 15 nimetatud asjaolu.
(6) Käesoleva paragrahvi 4. lõike punktides 14, 6 ja 813 loetletud asjaolusid võidakse käsitleda ohuna Eesti riigi julgeolekule.
(7) Käesoleva paragrahvi 4. lõike punktid 6, 7 ja 10 ei laiene Euroopa Liidu liikmesriigi kodanikule ja NATO liikmesriigi kodanikule ning sama lõike punkt 14 nende kodanike perekonnaliikmetele.
(8) Elamisloa andmisest keeldutakse, kui taotluse esitamise kalendriaastal samaks aastaks kehtestatud sisserände piirarv on täitunud.
3) elamisloa andmise või pikendamise taotlus ei ole põhjendatud. [17.02.1999]
Paragrahv 121 jõustub 1.10.1999
(1) Tähtajalise elamisloa võib anda välismaalasele elama asumiseks Eestis seaduslikult elava abikaasa juurde, kui abikaasade vahel on olemas tihe majanduslik side ja psühholoogiline sõltuvus ning perekond on püsiv ja abielu ei ole fiktiivne.
(2) Kui välismaalane taotleb elama asumist Eestis legaalselt elava välismaalase juurde, peab tema abikaasa omama legaalset sissetulekut, mis tagab perekonna ülalpidamise, või peab abikaasade ühine legaalne sissetulek tagama perekonna ülalpidamise Eestis.
(3) Välismaalasele, kes on olnud abielus Eestis seaduslikult elava isikuga vähem kui kolm aastat, antava tähtajalise elamisloa kehtivusaeg ei tohi ületada ühte aastat ja seda elamisluba pikendatakse kolmel aastal iga aasta järel. Välismaalasele, kes on olnud abielus Eestis seaduslikult elava isikuga kauem kui kolm aastat, antava elamisloa kehtivusaeg ei tohi ületada kolme aastat.
(4) Abikaasa juurde elama asumiseks antud elamisluba pikendatakse, kui abielu ja perekonna sissetulek vastab käesoleva paragrahvi 1. ja 2. lõikes nimetatud tingimustele.
(5) Abikaasa juurde elama asumiseks antud elamisluba tühistatakse või keeldutakse selle pikendamisest, kui abielu lahutatakse või abielu ei vasta käesoleva paragrahvi 1. lõikes kehtestatud tingimustele. Elamisloa võib tühistada viie aasta jooksul esimese elamisloa andmisest arvates. [17.02.1999]
Paragrahv 122 jõustub 1.10.1999
(1) Välismaalasele võidakse anda elamisluba õppima asumiseks Eestis asuvasse õppeasutusse kuni üheks aastaks ning nimetatud välismaalast ei arvata sisserände piirarvu alla. Nimetatud välismaalase elamisluba pikendatakse, kui elamisloa andmise alus ei ole ära langenud, kuid mitte rohkem kui kuueks aastaks kokku.
(2) Eestis õppimiseks antud elamisluba tühistatakse, kui selle andmise alus on ära langenud.
(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud välismaalase Eestis õppimise aega ei arvestata alalise elamisloa saamiseks vajaliku Eestis elamise aja hulka, kui nimetatud välismaalane on saanud hiljem elamisloa muul käesoleva seaduse § 12 1. või 2. lõikes nimetatud alusel. [17.02.1999]
Paragrahv 123 jõustub 1.10.1999
(1) Välismaalasele võidakse anda elamisluba elama asumiseks Eestis seaduslikult elava lähedase sugulase juurde järgmistel juhtudel:
1) alla 15-aastase alaealise elama asumiseks Eestis seaduslikult elava vanema juurde;
2) vanema või vanavanema elama asumiseks täisealise lapse või lapselapse juurde, kui ta vajab hooldust ja tal ei ole võimalik seda saada oma asukohajärgses riigis või muus riigis ning tema Eestis seaduslikult viibiva lapse või lapselapse legaalne sissetulek tagab tema ülalpidamise Eestis;
3) eestkostetava elama asumiseks eestkostja juurde, kui eestkostja legaalne sissetulek tagab tema ülalpidamise Eestis.
(2) Elamisluba, mis on antud elama asumiseks Eestis elava lähedase sugulase juurde, tühistatakse või keeldutakse selle pikendamisest, kui:
1) elamisloa andmise alus on ära langenud;
2) käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud juhul isik, kelle juurde välismaalane elama asus, ei taga välismaalase ülalpidamist Eestis. [17.02.1999]
Paragrahv 124 jõustub 1.10.1999
(1) Välismaalasele, kelle legaalne sissetulek tagab tema äraelamise, võidakse anda tähtajaline elamisluba kuni kaheks aastaks, kui elamisloa andmine on põhjendatud ega kahjusta Eesti riigi huve. Nimetatud välismaalasele ei anta Eestis töötamiseks tööluba.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud välismaalase elamisluba võidakse pikendada kahe aasta võrra, kui elamisloa pikendamisel tema legaalne sissetulek tagab tema äraelamise ja kui elamisloa andmine on põhjendatud ega kahjusta Eesti riigi huve. [17.02.1999]
Paragrahvi 13 sõnastus kuni 30.09.1999 Paragrahvi 13 sõnastus alates 1.10.1999
§ 13. Tööluba
(1) Välismaalasele võib anda tööloa töötamiseks kindlaksmääratud tööandja juures, tööandja taotluse alusel, tähtajaga kuni viis aastat.
(2) Kui elamisluba on antud seoses töölepinguga, kaasneb töölepingu ennetähtaegse lõpetamisega kindlaksmääratud tööandja juures tööloa ja kolme kuu pärast ka elamisloa tühistamine.
(3) Juhul kui välismaalasel puuduvad legaalsed elatusvahendid, tühistatakse elamisluba samaaegselt tööloaga.
(4) Välismaalane, kellel on alaline elamisluba, tööluba ei vaja.
(1) Eestis töötamiseks peab välismaalasel olema tööluba, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
(2) Eestis töötamiseks loetakse tulumaksuseaduse (RT I 1993, 79, 1184; 1998, 9, 111; 28, 353 ja 354; 34, 485 ja 489; 40, 612; 51, 757; 61, 979; 103, 1699; 1999, 4, 51; 10, 150; 16, 270 ja 273; 27, 383 ja 393) mõistes residendist või mitteresidendist välismaalase tegevust füüsilisest isikust ettevõtjana Eestis või töötamist töölepingu, tööettevõtulepingu või muu lepingu alusel Eestis.
(3) Tööluba ei ole Eestis töötamiseks vaja:
1) välismaalasel, kellel on alaline elamisluba;
2) välismaalasel, kes on saabunud Eestisse kuni üheks aastaks Vabariigi Valitsuse või tema poolt volitatud valitsusasutuse kutsel koostöö- või abiprogrammi täitmiseks;
3) käesoleva seaduse § 20 1. lõikes nimetatud välismaalasel.
(4) Välismaalane, kes soovib saada elamisluba Eestis töötamiseks, või tööandja, kes soovib välismaalast tööle võtta (edaspidi tööandja), peab enne tööloa taotlemist saama nõusoleku Vabariigi Valitsuse volitatud valitsusasutuselt. Nimetatud valitsusasutus jätab nõusoleku andmata, kui välismaalane, kes soovib saada elamisluba käesoleva seaduse § 12 1. lõike punkti 1 alusel, konkureerib Eesti tööjõuturul ning tema töölevõtmine ei ole, arvestades olukorda Eesti tööjõuturul, põhjendatud.
(5) Kui välismaalasele antakse elamisluba töötamiseks käesoleva seaduse § 12 1. lõike punkti 1 alusel, määratakse tööloaga kindlaks välismaalase Eestis töötamise tingimused. Tööloaga kindlaksmääratud töötamise tingimuste muutumisel tühistab Vabariigi Valitsuse volitatud valitsusasutus tööloa ja kolme kuu pärast ka elamisloa.
(6) Tööluba ei anta välismaalasele, kellel puudub seaduslik alus Eestis viibimiseks. [17.02.1999]
Paragrahvi 14 sõnastus kuni 30.09.1999 Paragrahvi 14 sõnastus alates 1.10.1999
§ 14. Elamis- ja tööloa lõpetamine ja tühistamine
(1) Elamis- ja tööluba lõpeb tähtaja saabumisel.
(2) Elamis- ja tööloa võib tühistada, kui välismaalane:
1) on esitanud valeandmeid viisa, elamis- või tööloa taotlemisel;
2) ei järgi põhiseaduslikku korda ning ei täida Eesti seadusi;
3) oma tegevusega ohustab Eesti riiki ja tema julgeolekut;
4) on toime pannud kuriteo, mille eest on talle mõistetud vabadusekaotus kestusega üle ühe aasta;
5) asub teenima välisriigi relvajõududesse või välisriigi luure- või julgeolekuteenistusse või võtab osa relvastatud formeeringutest või nende tegevusest välisriigi territooriumil, samuti illegaalsetest relvastatud formeeringutest või nende tegevusest Eestis.
(3) Elamisluba tühistatakse:
2) kui välismaalane on asunud elama välisriiki ja viibib väljaspool Eestit rohkem kui 183 päeva aasta jooksul kokku ning ei ole registreerinud oma eemalviibimist Eestist Vabariigi Valitsuse kehtestatud tingimustel ja korras;
3) sissesõidukeelu kohaldamisel. [24.09.1997; 21.10.1998]
(1) Elamis- ja tööluba lõpeb:
2) välismaalasele Eesti kodakondsuse andmisel või taastamisel;
(2) Elamis- ja tööluba tühistatakse:
3) välismaalase viibimisel väljaspool Eestit rohkem kui 183 päeva aasta jooksul kokku juhul, kui välismaalane ei ole registreerinud oma eemalviibimist Eestist Vabariigi Valitsuse kehtestatud tingimustel ja korras. [17.02.1999]
Paragrahv 141 jõustub 1.10.1999
§ 141. Elamis- ja töölubade andmise korraldamine
1) elamis- ja tööloa taotlemise, andmise, pikendamise ning tühistamise korra ja selle täitmist tagavate valitsusasutuste pädevuse;
2) käesoleva seaduse § 12 1. lõike punktis 4 ja 3. lõikes, § 121 2. lõikes ning § 123 1. lõikes nimetatud legaalse sissetuleku määra;
3) käesoleva seaduse § 15 1. ja 2. lõikes nimetatud informeerimise korra.
(2) Siseminister kehtestab määrusega elamis- ja tööloa andmete välismaalase reisidokumenti kandmise ja kande annulleerimise vormi ning elamis- ja tööloa andmete uude reisidokumenti ülekandmise korra. [17.02.1999]
TEADAANDMINE NING ÕIGUSLIK VASTUTUS
§ 15. Teadaandmine
(1) Välismaalane on kohustatud informeerima Vabariigi Valitsuse volitatud riigiasutusi järgmistest tema elamisloa aluseks olevatest asjaoludest:
1) alalise elukoha muutustest;
2) töölepingu ennetähtaegsest lõpetamisest;
3) perekonnaseisu muutustest;
4) õppeasutusest eksmatrikuleerimisest või õpingute katkestamisest.
(2) Allpool nimetatud subjektid on kohustatud informeerima Vabariigi Valitsuse volitatud riigiasutusi järgmistest välismaalasi puudutavatest asjaoludest:
1) tööandja: töölepingu ennetähtaegsest lõpetamisest;
2) õppeasutus: õppuri eksmatrikuleerimisest, õpingute lõpetamisest või katkestamisest;
3) õiguskaitse asutus: tema pädevusse kuuluvatest õiguserikkumistest;
4) kohus: kuritegudest, mille eest on mõistetud vabadusekaotus kestusega üle ühe aasta;
5) perekonnaseisuakte registreeriv asutus: perekonnaseisu muutustest.
§ 16. Õiguslik vastutus
(1) Käesoleva seaduse rikkumise eest kannab välismaalane haldusvastutust haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1999, 41, 496; 45, õiend) sätestatud korras.
(2) Välismaalast võidakse kohustada Eesti Vabariigi territooriumilt välja sõitma ning keelata sissesõit Eestisse väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduses (RT I 1998, 98/99, 1575) sätestatud korras.
Lõige 3 jõustub 1.10.1999
(3) Eestis ebaseaduslikult viibiva välismaalase kohta peetakse arvestust kuni tema Eestist lahkumiseni või Eestis elamisloa saamiseni. Arvestuse pidamise kord ja arvestuskaardi vorm kehtestatakse siseministri määrusega.
[21.10.1998; 17.02.1999]
Paragrahv 161 jõustub 1.10.1999
(1) Välismaalane või isik, kelle kutsel välismaalane saabus Eestisse (edaspidi kutsuja), on kohustatud kandma välismaalase Eestis viibimise ja Eestist lahkumise kulud, sealhulgas transpordikulud, mis kantakse seoses välismaalase Eestist väljasaatmisega. Nimetatud kohustuse täitmata jätmisel on välismaalane või kutsuja kohustatud hüvitama riigile nimetatud kulud.
(2) Isik, kes transportis või kelle esindaja transportis välismaalase, kellel puudus Eesti piirile saabumisel Eestis viibimise seaduslik alus või piiriületamist võimaldav dokument (edaspidi vedaja), on kohustatud Eesti piirilt tagasisaadetava välismaalase toimetama tagasi samasse kohta, kust vedaja välismaalase transpordivahendile võttis, või välismaalase asukohariiki. Selle võimatusel on vedaja kohustatud hüvitama riigile välismaalase Eestis viibimise ja Eestist lahkumisega seotud kulud.
(3) Käesoleva paragrahvi 1. ja 2. lõikes nimetatud kulude riigile hüvitamata jätmisel nõutakse kulud sisse kulud kandnud valitsusasutuse poolt kohtu korras.
(4) Välismaalasele Eestis viibimise seadusliku aluse andmisel võib Vabariigi Valitsuse volitatud valitsusasutus nõuda käesoleva paragrahvi 1. ja 2. lõikes nimetatud kohustuse täitmise tagamiseks välismaalase, kutsuja või vedaja garantiid.
(5) Käesoleva paragrahvi 1. ja 2. lõikes nimetatud kulude hüvitamise korra ja ulatuse kehtestab Vabariigi Valitsus. Vahendid riigi poolt käesoleva paragrahvi 1. ja 2. lõikes nimetatud kulude kandmiseks nähakse ette Vabariigi Valitsuse volitatud valitsusasutuste eelarves. [17.02.1999]
Välismaalasele, kelle elamisluba kehtib üle ühe aasta, antakse Vabariigi Valitsuse volitatud riigiasutuse poolt isikukood.
Paragrahvi 18 sõnastus kuni 30.09.1999 Paragrahvi 18 sõnastus alates 1.10.1999
Välisriikide diplomaatiliste esinduste ja konsulaarasutuste töötajate ja nende perekonnaliikmete viibimise Eestis sätestavad välislepingud ja muud rahvusvahelise õiguse aktid.
Välisriikide diplomaatiliste esinduste ja konsulaarasutuste töötajate ja nende perekonnaliikmete viibimise ja töötamise Eestis sätestavad välislepingud ja muud rahvusvahelise õiguse aktid. [17.02.1999]
Paragrahvi 19 sõnastus kuni 30.09.1999 Paragrahvi 19 sõnastus alates 1.10.1999
§ 19. Enne käesoleva seaduse jõustumist antud elamis- ja tööluba
(1) Elamis- ja tööluba, mis on antud enne käesoleva seaduse jõustumist ja on kantud endise NSV Liidu siseriiklikku passi, kehtib selles määratud tähtaja lõpuni, kuid mitte kauem kui kolm aastat käesoleva seaduse jõustumisest.
(2) Elamis- ja tööluba, mille tähtaeg on pikem kui kolm aastat käesoleva seaduse jõustumisest ja mis on kantud endise NSV Liidu siseriiklikku passi, kantakse üle välispassi või välismaalase passi. [18.05.1994]
§ 19. Välismaalaste register
Elamis- ja tööluba taotlenud välismaalaste ja väljastatud elamislubade kohta peetakse riiklikku välismaalaste registrit. [17.02.1999]
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud välismaalane ei vaja tema tähtajalise elamisloa kehtivusaja jooksul Eestis töötamiseks tööluba, tal on seaduses sätestatud tingimustel hääleõigus kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel samadel alustel Eestis alalise elamisloaga viibiva välismaalasega ning tal on õigus taotleda alalist elamisluba Vabariigi Valitsuse kehtestatud tingimustel ja korras alates 1998. aasta 12. juulist, kuid mitte kauem kui tema elamisloa kehtivusaja lõppemiseni. (2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud välismaalane ei vaja tema tähtajalise elamisloa kehtivusaja jooksul Eestis töötamiseks tööluba, tal on seaduses sätestatud tingimustel hääleõigus kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel samadel alustel Eestis alalise elamisloaga viibiva välismaalasega ning tal on õigus taotleda alalist elamisluba Vabariigi Valitsuse kehtestatud tingimustel ja korras alates 1998. aasta 12. juulist. Taotlus alalise elamisloa saamiseks tuleb esitada vähemalt üks kuu enne välismaalasele antud tähtajalise elamisloa lõppemist.
[24.09.1997; 17.02.1999]
Paragrahv 21 jõustub 1.10.1999
Väljaspool sisserände piirarvu võib elamisloa anda välismaalasele, kellele elamisloa andmine on põhjendatud ega kahjusta Eesti riigi huve ja kes asus Eestisse elama enne 1990. aasta 1. juulit ja ei ole pärast nimetatud tähtaega lahkunud elama mõnda teise riiki. [17.02.1999]
Kohalik omavalitsus on kohustatud jälgima, et omavalitsuse territooriumil viibiva välismaalase elamisluba oleks vormistatud vastavalt käesolevale seadusele ja Vabariigi Valitsuse kehtestatud korrale ning tähtajaks. Vastasel juhul on kohalik omavalitsus kohustatud sellest informeerima volitatud riigiasutust. [27.06.1995]
§ 23. Tööandja kohustus tööloa vormistamisel
Tööandja on kohustatud jälgima, et tema juures töötava välismaalase tööluba oleks vormistatud vastavalt käesolevale seadusele ja Vabariigi Valitsuse kehtestatud korrale ning tähtajaks. Vastasel juhul on tööandja kohustatud välismaalase vallandama, informeerides sellest volitatud riigiasutust. [27.06.1995]
§ 24 [käesolevas terviktekstis ei avaldata]


Eesti Rahva Muuseumi põhimäärus - Eesti Rahva Muuseum
Arengukava Dokumendiregister Palgaandmed Sümboolika
Vastu võetud kultuuriministri 23. märtsi 2009. a määrusega nr 6 (RTL 2009, 29, 372), jõustunud 29.03.2009Muudetud järgmise määrusega (kuupäev, number, avaldamine Riigi Teatajas, jõustumise aeg):27.05.2010 nr 2 (RT I 2010, 30, 153) 1.07.2010Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» § 43 lõike 5 ja «Muuseumiseaduse» § 6 lõike 1 alusel.
Eesti Rahva Muuseum (edaspidi ERM) on Kultuuriministeeriumi valitsemisalas tegutsev riigimuuseum ja ministeeriumi hallatav riigiasutus. ERM on asutatud 1909. aastal Jakob Hurda mälestuse jäädvustamiseks ja eesti rahvateaduse igakülgseks edendamiseks.
ERM juhindub oma tegevuses seadustest, Vabariigi Valitsuse määrustest ja korraldustest, kultuuriministri määrustest ja käskkirjadest, teistest õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
ERM-il on 34 mm läbimõõduga pitsat, millel on väikese riigivapi kujutis ja seda ümbritsev kiri EESTI RAHVA MUUSEUM, kultuuriministri kinnitatud eelarve ning õigusaktidega kooskõlas olev sümboolika – embleem ja lipp.
§ 2. ERM-i asukoht
ERM asub Tartus. ERM-i postiaadress on Veski 32, 51014 Tartu.
§ 3. ERM-i põhiülesanne
ERM-i põhiülesanne on eesti ja teiste soome-ugri rahvaste, samuti Eestis elavate rahvusgruppide ja naaberrahvaste kultuuri kajastava ainese kogumine, säilitamine, uurimine ning üldsusele vahendamine, samuti etnoloogia- ja museoloogiaalase töö edendamine.
ERM:1) kogub süstemaatiliselt ja koostöös teiste asutuste, organisatsioonide ning isikutega kultuuri arengut iseloomustavaid materjale (esemed, fotod, filmid, videomaterjalid, joonised, teatmematerjal jne) nii eestlastelt ja teistelt soome-ugri rahvastelt kui ka Eestis elavatelt rahvusgruppidelt ja naaberrahvastelt ekspeditsioonide, ostude, annetuste ja korrespondentide kaastöö kaudu;2) säilitab, konserveerib ja restaureerib kogutud museaale;3) teeb muuseumikogu baasil teaduslikku uurimistööd, korraldab konverentse, koostab ja kirjastab monograafiaid, muuseumijuhte, katalooge, õppematerjale ning muid muuseumi profiilile vastavaid teaduslikke ja populaarseid väljaandeid, sealhulgas ERM-i aastaraamatut;4) esitab ja vahendab kultuuripärandit avalikkusele näituste, trükiste, loengute, ajakirjanduse, televisiooni, raadio, interneti, avalike ürituste, muuseumipedagoogika jms kaudu;5) teenindab asutusi, organisatsioone ja üksikuurijaid vastavalt kogude kasutamise korrale ja teenuste hinnakirjale;6) juhendab keskmuuseumina metoodiliselt teisi muuseume oma ainevaldkonnas;7) teeb koostööd teiste muuseumide, haridus-, mälu- ning teadus- ja arendusasutustega ning üksikisikutega uurimistöö, museoloogia, näituste, informatsiooni ja väljaannete vahetamise, koolituse jm vallas nii Eestis kui ka rahvusvaheliselt;8) annab konsultatsioone ja teostab ekspertiise muuseumi profiilile vastavate materjalide kohta;9) korraldab etnoloogilise ainese vabatahtlike korrespondentide abil kogumiseks iga-aastase teatmematerjali kogumise võistluse;10) toetab Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Seltsi tegevust ja teeb seltsiga koostööd;11) propageerib eesti rahvakultuuri;12) täidab muid ülesandeid, mis on muuseumile pandud seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korraldusega või kultuuriministri määruse ja käskkirjaga.
ERM koostab oma arengukava, tegevuskava, aasta tööplaani ning teadustöö ja muu tegevuse plaanid lähtuvalt ERM-i põhiülesandest. Plaanid kinnitab direktor ning esitab need Kultuuriministeeriumile teadmiseks.
ERM-il on õigus osutada ERM-i põhitegevusega seotud tasulisi teenuseid vastavalt kultuuriministri määrusega kehtestatud loetelule.
ERM koordineerib käesoleva põhimääruse § 6 lõike 1 punktis 41 nimetatud struktuuriüksuse kaudu Dr. Fr. R. Kreutzwaldi Memoriaalmuuseumi, Harjumaa Muuseumi, Hiiumaa Muuseumi, Iisaku Muuseumi, Järvamaa Muuseumi, Läänemaa Muuseumi, Mahtra Talurahvamuuseumi, Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseumi, Põlva Talurahvamuuseumi, Pärnu Muuseumi, Rannarootsi Muuseumi, Saaremaa Muuseumi, Tartumaa Muuseumi, Valga Muuseumi, Viljandi Muuseumi (edaspidi muuseumid) tegevust käesolevas põhimääruses ja muuseumide põhimäärustes sätestatud ulatuses ja korras.
[RT I 2010, 30, 153 – jõust. 1.07.2010]
§ 4. ERM-i kogu
ERM komplekteerib oma muuseumikogu iseseisvalt. Museaalide arvelevõtmise ja säilitamise eeskirjad kinnitab kultuuriministri kehtestatud korda arvestades ERM-i direktor.
Museaalid moodustavad puutumatu muuseumikogu, mis on jagatud alakogudeks. Museaalide väljaarvamine ja üleandmine toimub vastavalt «Muuseumiseadusele».
Muuseumikogu täiendamise ja museaalide säilitamisega seotud küsimused otsustab peavarahoidja koos teadurite ja koguhoidjatega ning kinnitab direktor. Muuseumikogude täiendamine lähtub ERM-i strateegilisest arengukavast ja sellega kooskõlas olevast kogumispoliitikast.
Muuseumikogu täiendamine ostu teel toimub ostukomisjoni otsusega. Ostukomisjon moodustatakse direktori käskkirjaga.
ERM-i juhib direktor, kes valitakse ametisse avalikul konkursil kuni viieks aastaks. Töölepingu direktoriga sõlmib kultuuriminister.
Direktor:1) juhib ERM-i tegevust kooskõlas käesoleva põhimäärusega ning vastutab ERM-ile pandud ülesannete ning ERM-i tegevust korraldavate õigusaktide täitmise eest;2) kinnitab ERM-i struktuuriüksuste koosseisu ja ametikohtade arvu;3) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepinguid ERM-i töötajatega. Ametikohtade täitmisel võib direktor välja kuulutada konkursi;4) määrab töötajate tööjaotuse ja palgad ning kinnitab ametijuhendid;5) esindab ERM-i, sealhulgas sõlmib lepinguid ja teeb muid tehinguid ning volitab selleks vajadusel teisi isikuid;6) käsutab kooskõlas õigusaktidega ERM-i valduses olevat riigivara ja rahalisi vahendeid ning tagab nende sihipärase kasutamise;7) annab käskkirju ja volikirju;8) kinnitab seadustega kehtestatud korras ERM-i töösisekorraeeskirja, valitsusasutuste asjaajamiskorra alustest lähtudes asjaajamiskorra ning muud ERM-i sisesed eeskirjad;9) kinnitab piletite ning muude ERM-i osutatavate teenuste hinnad;10) hoiab ERM-i pitsatit ja määrab kindlaks selle kasutamise korra.
Direktorit asendab tema äraolekul direktori käskkirjaga määratud töötaja.
§ 6. ERM-i struktuuriüksused
ERM-i struktuuri kuuluvad järgmised osakonnad ja allüksused:1) kogude osakond, mille koosseisu kuuluvad esemekogud, arhiiv ja raamatukogu. Kogude osakonna põhiülesanded on esemekogude, etnograafilise arhiivi, korrespondentide vastuste arhiivi, topograafilise arhiivi, sanitaar-topograafilise arhiivi, ERM-i ajaloo arhiivi, joonistekogu, fotokogu ja raamatukogu korrashoid, säilitamine, süstematiseerimine, laenutamine, arvestuse pidamine ning kartoteekide korrashoid; raamatukokku kirjanduse tellimine, ost ja vahetamine, trükis ilmunud erialase info talletamine;2) säilitus- ja konserveerimisosakond, mille koosseisu kuuluvad säilitussektor ja konserveerimislabor. Säilitus- ja konserveerimisosakonna põhiülesanded on museaalide konserveerimine ja restaureerimine, museaalidest koopiate valmistamine; nõustamine muuseumikogude säilitamise, konserveerimise ja restaureerimise küsimustes, muuseumikogude säilitustingimuste tagamine ja kontroll; erialane teaduslik ja metoodiline töö;3) teadusosakond, mille koosseisu kuuluvad teaduspersonal, toimetus, fotolabor ning filmi- ja videostuudio. Teadusosakonna põhiülesanded on eestlaste ja teiste soome-ugri rahvaste, Eestis elavate rahvusgruppide ja eestlaste naaberrahvaste kultuure kajastava ainese kogumine, süstematiseerimine, uurimine ja tutvustamine; etnoloogia- ja museoloogiaalane uurimistöö; teiste soome-ugri rahvaste muuseumide ja muude etnoloogia ning museoloogiaga tegelevate asutuste ja organisatsioonide koostöö arendamine; ERM-i trükiste toimetamine; fototööde ning filmi- ja videotööde korraldamine;4) näituste ja muuseumiõppe osakond, mille koosseisu kuulub müügitalitus. Näituste ja muuseumiõppe osakonna põhiülesanded on näituste kujundamine, ülespanek, tutvustamine, korrashoid ja külastajate üle arvestuse pidamine; näituste inventari ja abivahendite muretsemine ning hooldamine, ERM-i puudutava informatsiooni levitamine; ERM-i avalike ürituste korraldamine; konverentsisaali, kohviku ja muuseumipoe töö korraldamine, nõustamine rahvakultuuri küsimustes; kujundustööde korraldamine;41) omakultuuride osakond, mille põhiülesanded on muuseumide finants- ja tegevusanalüüsi läbiviimise metoodika väljatöötamine ja analüüsi koostamine, muuseumide arengukavade analüüsimine, nende muutmine ja strateegiliste eesmärkide püstitamine, muuseumide näituste-, turunduse, muuseumiõppe ja kommunikatsioonistrateegiate koostamine, koostööl põhinevate arendusprojektide koordineerimine;[RT I 2010, 30, 153 – jõust. 1.07.2010]42) Heimtali koduloomuuseum, mille põhiülesanded on paikkondliku omakultuuri uurimine ja arendamine, rahvusliku käsitöö kogumine, säilitamine ja uurimine, rahvusliku tekstiilikunsti alase õppe-, rakendus- ja arendustegevuse korraldamine;[RT I 2010, 30, 153 – jõust. 1.07.2010] – rakendatakse alates 1.06.20105) majandusosakond, mille koosseisu kuulub Raadi talitus. Majandusosakonna põhiülesanded on, ERM-i varustamine ülesannete täitmiseks vajalike vahenditega; hooldus- ja remonditööde, valve ning tuletõrje korraldamine; turvasüsteemi arendamine; Raadi mõisakompleksi ja kõrvalhoonete korrashoid, hooldamine, väljaarendamine ning rakendamine;6) kantselei, mille koosseisu kuuluvad raamatupidamine ja infotehnoloogiatalitus. Kantselei põhiülesanded on ERM-i raamatupidamise ja finantsarvestuse korraldamine, personalitöö läbiviimine, dokumendihalduse, side- ja infotehnoloogilise teenindamise ning avalike suhete korraldamine.
ERM-i struktuuriüksuste juhtimine, juhtide ülesanded, õigused ja kohustused, alluvus ja asendamine määratakse kindlaks struktuuriüksuste põhimäärustes, mille kinnitab direktor.
§ 7. ERM-i nõukogu
ERM-i põhisuundade kavandamiseks ja töö hindamiseks moodustatakse ERM-i nõukogu (edaspidi nõukogu).
Nõukogul on kuni 9 liiget. Vajadusel võib nõukogu töösse kaasata täiendavaid eksperte.
Nõukogu pädevuse, moodustamise korra ja koosseisu kinnitab kultuuriminister.
ERM-i valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub «Riigivaraseaduses» või selle alusel kehtestatud korras.
ERM-i tegevust finantseeritakse riigieelarvest, ERM-i põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamisel saadud vahenditest, toetustest, annetustest ning muudest laekumistest.
ERM-i eelarve kinnitamine ja raha kasutamine toimub õigusaktidega kehtestatud korras.
ERM peab raamatupidamisarvestust ja esitab aruandeid seadusega kehtestatud korras.
ERM-i finantsmajanduslikku, tulemus- ja vastavusauditeid viivad läbi Riigikontroll ja teised selleks volitatud asutused.
ERM-i ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine toimub Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.