text:
Meil on hea meel teatada, et järgmise aasta jooksul jätkub keskkonnaõiguse uudiskirja väljaandmine Keskkonnainvesteeringute Keskuse toel. Uuel perioodil on meil plaanis ellu viia mõned uudiskirja parendused ning see senisest veelgi lugejasõbralikumaks muuta.
Esimese muudatuse leiate juba sellekuisest uudiskirjast. Nimelt kajastame edaspidi spetsiifilisemaid, tehnilisemaid ning väiksema tähendusega muudatusi õigusaktides senisest oluliselt lühemalt, tuues välja vaid lingi õigusaktile ning ühelauselise selgituse muudatuste sisu kohta. Muutuse eesmärgiks on rohkem keskenduda oluliste arengute sisukale kajastamisele, samas jätmata täiesti tähelepanuta väiksemaid muudatusi.
Euroopa Kohus: keskkonnaorganisatsioonid saavad vaidlustada ka Euroopa Komisjoni määruseid
Euroopa Kohus võttis olulisi seisukohti seoses KSH kohustusega
EL direktiivi 2010/75/EL parandused
Euroopa Parlament ja EL Nõukogu jõudsid energiatõhususe direktiivi osas kokkuleppele
Riigikogu võttis vastu F-gaaside kasutamist täpsustava eelnõu
EL rakendusmäärus nr 547/2012
Muudeti välisõhu saastamise aastaaruande vorme
Uus määrus seab nõuded põlevkiviõli, selle saaduste ja biokütuste mahutitele ja lisaseadmetele
Valitsus kiitis heaks „Riigi jäätmekava 2014-2020“ koostamise ettepaneku
EL rakendusmäärus nr 493/2012
Keskkonnaministri määruse „Probleemtoodetest tekkinud jäätmete täpsustatud nimistu” muutmine
REACH määruse rakendamise raport tõi välja õiguslüngad ja kattuvuse teiste õigusaktidega
Avaldati uus EL määrus biotsiidide kasutamise kohta
Püsivate orgaaniliste saasteainete nimekirja täiendati nelja uue ainega
Euroopa Kohus tegi juunis otsused kahes kohtuasjas, milles luges võimalikuks keskkonnaorganisatsioonide poolt Euroopa Komisjoni määruste vaidlustamise.
Kohtuasjas nr T-338/08 olid sihtasutused Stichting Natuur en Milieu ning Pesticide Action Network Europe vaidlustanud Euroopa Komisjoni poolt 2008. a jaanuaris vastu võetud määruse, millega määrati toidus ja söödas esinevate pestitsiidide jääkide piirnormid. Kohtuasjas nr T-396/09 olid organisatsioonid Vereniging Milieudefensie ning sihtasutus Stichting Stop Luchtverontreiniging Utrecht vaidlustanud Euroopa Komisjoni poolt 2009. a aprillis vastu võetud otsuse, mis lubas pikendada Hollandi teatud piirkonna välisõhus lämmastikdioksiidi aasta piirtaseme saavutamiseks ette nähtud tähtaega ja lubas Hollandil kohaldada erandit välisõhus levivate väikeste tahkete osakeste piirmäärade osas. Mõlema juhtumi puhul olid organisatsioonid esitanud otsuste peale kõigepealt vaided Euroopa Komisjonile, ent Komisjon jättis need rahuldamata. Komisjon leidis, et vaide korras on võimalik vaidlustada üksnes haldusakte, vaidlusaluste aktide puhul oli aga tegemist üldmeetmetega.
Euroopa Kohus asus seisukohale, et keskkonnaorganisatsioonidel siiski oli õigus kõnealuseid otsuseid vaidlustada, tulenevalt keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjades üldsuse osalemise ja neis asjus õigusemõistmisele juurdepääsu konventsioonist (Aarhusi konventsioon). Nimelt näeb konventsiooni art 9 lg 3 ette õiguse tegevuste vaidlustamiseks, mis on vastuolus siseriiklike keskkonnaõiguse normidega. Euroopa Kohus leidis, et selles sätestatud määratlus „tegevus“ tähendab, et selle alusel saab lisaks üksikmeetmetele ehk haldusaktidele vaidlustada ka avaliku organi üldakte. Kohus leidis küll, et vaidlustada ei saa selliseid üldakte, mis on avaliku võimu organi poolt vastu võetud kohtu või seadusandjana tegutsedes – ent kõnealustes kohtuasjades luges kohus vaidlustatud otsused just sellisteks üldaktideks, mida selle välistuse alla ei kuulu, kuna vaidlustatud aktid oli Komisjon kohtu hinnangul andnud välja täidesaatva, mitte seadusandliku organina.
Euroopa Liidus reguleerib EL institutsioonide poolt vastu võetavate otsuste vaidlustamise võimalusi EL määrus nr 1367/2006, mis on kehtestatud Aarhusi konventsiooni alusel. Selle määruse art 10 lõike 1 kohaselt saavad keskkonnaorganisatsioonid vaidemenetluse korras vaidlustada üksnes EL institutsioonide haldusakte, mitte tegevust laiemalt. Euroopa Kohus leidis kõnealustes lahendites, et seetõttu on määrus vastuolus Aarhusi konventsiooniga.
Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas T-338/08
Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas T-396/09
EL määrus 1367/2006
Euroopa Kohus tegi 21. juunil otsuse kohtuasjas nr C-177/11, milles võttis olulisi seisukohti seoses kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohustusega tulenevalt EL direktiivist 2001/42/EÜ (nn keskkonnamõju strateegilise hindamise ehk KSH direktiiv). Kohus lahendas kõnealuses asjas Kreeka eelotsusetaotlust seoses kohtuvaidlusega KSH direktiivi nõuetekohase ülevõtmise üle.
Euroopa Kohus leidis otsuses, et KSH direktiivi art 3 lõike 2 punkti b kohaselt on selle direktiivi kohane mõjude hindamine alati kohustuslik juhtudel, kui nõutav on Natura 2000 aladele avalduva mõju hindamine ehk nn Natura hindamine. Natura hindamise kohustus tuleneb EL direktiivi 92/43/EMÜ ehk loodusdirektiivi artiklist 6, ning see tuleb Euroopa Kohtu praktika (nn Waddenzee kaasus) kohaselt läbi viia kõigil juhtudel, mil ei ole välistatud kahtlus, et kavandataval tegevusel või kaval võib olla Natura 2000 alale oluline negatiivne mõju. Oluline on märkida, et ka kõnealuses kohtuasjas viitab kohus oma otsuses selgesõnaliselt varasemale Waddenzee kaasusele. Kohtuotsusest tuleb järeldada, et KSH läbiviimine on alati kohustuslik, kui objektiivsete asjaolude alusel ei ole võimalik välistada, et kaval on oluline mõju Natura 2000 alale. Eesti halduspraktika ei ole seda reeglit seni alati järginud.
Lisaks võib kohtuotsusest välja lugeda kohustuse viia KSH alati läbi selliste kavade puhul, mis on aluseks KMH kaalumise kohustusega tegevustele. Nimelt ütleb Euroopa Kohus otsuses selgelt, et KSH direktiivi art 3 lg 4, mis näeb ette liikmesriikide võimaluse otsustada, kas kaval on oluline keskkonnamõju või mitte, ei hõlma neid tegevusi, mis on KMH kohustusega tegevuste loetelus või KMH kaalumise kohustusega tegevuste loetelus. Hetkel on keeruline hinnata, kas kohtuotsus võiks tõesti tuua kaasa olulise muutuse praktikas – see vajab veel täiendavat põhjalikumat analüüsi.
Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas nr C-177/11
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll)) parandused ( ELT L 334, 17.12.2010)
Laiaulatuslikud täpsustused direktiivi eestikeelse versiooni sõnastuses.
14. juunil jõudsid Euroopa Parlament ja EL Nõukogu kompromissile energiatõhususe direktiivi osas. Tegemist on uue õigusakti eelnõuga, mille ettepaneku avalikustas Euroopa Komisjon eelmise aasta juunis ning millele Euroopa Parlament andis esialgse heakskiidu käesoleva aasta veebruaris. Eelnõu menetluse eelnevaid etappe kajastasime ka oma 2011. a juulikuu ja käesoleva märtsi uudiskirjas.
Energiatõhususe direktiivi vastuvõtmise vajadus tuleneb EL poolt 2007. a märtsis nn uue kliima- ja energeetikapaketi raames kokkulepitud eemärgist vähendada aastaks 2020 energiatõhususe tõusu kaudu primaarenergia tarbimist 20% võrra. Seni puuduvad selle eesmärgi saavutamiseks tõhusad siduvad EL tasandi nõuded, Komisjoni hinnangul oleks nendeta võimalik saavutada vaid 9% suurune sääst energiatarbimises.
Saavutatud kompromiss seab võrreldes nii Komisjoni algse ettepaneku kui ka Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstiga vähem kohustusi ja rohkem erandeid liikmesriikidele ning ettevõtjatele. Kokkulepe kohustab liikmesriike siiski seadma endale energiatõhususe eesmärke ning renoveerima igal aastal vähemalt 3% keskvalitsuse omanduses olevatest ruumidest energiatõhusaks. Suured ettevõtted peavad hakkama koostama energiaauditeid, energia turustajad ja jaemüüjad peavad aga alates 2014. aastast erinevate energiatõhusust suurendavate meetmetega säästma igal aastal vähemalt 1,5% nende poolt toodetavast energiast. Direktiiv reguleerib ka tarbijaid puudutavat – viimased tuleb võimaluse korral varustada „tarkade“ individuaalsete soojus- ja elektrienergia, gaasi jmt tarbimise mõõturitega.
Kompromissettepanek peab järgnevalt saama veel nii Euroopa Parlamendi kui EL Nõukogu formaalse heakskiidu, parlament peaks plaanide kohaselt arutama eelnõud septembris.
Euroopa Nõukogu pressiteade kompromissi saavutamise kohta (ingl k)
Euroopa Parlamendi kokkuleppe sisu tutvustav uudis (ingl k)
4. juulil avaldati Riigi Teatajas Riigikogu poolt 14. juunil vastu võetud välisõhu kaitse seaduse jt seaduste muudatused. Muudatustega reguleeritakse senisest täpsemalt nii osoonikihti kahandavate ainete kui neid asendavate nn F-gaaside kasutamise korda. Muudatuste sisu kirjeldasime lähemalt oma maikuu uudiskirjas.
F-gaaside kasutamine on laiaulatuslikult reguleeritud EL määrustega, kuna tegemist on väga tugeva mõjuga kasvuhoonegaasidega. Eesti õigusaktide muutmine oli vajalik, et täpsustada vastavate EL määruste kohaldamise korda. Kuigi EL määruste nõuded (nt nõue pidada aruandlust F-gaaside kasutamise kohta) on otsekohaldatavad, on nende elluviimiseks sageli vajalik luua ka siseriiklik õigusraamistik. Antud juhul oli vaja reguleerida andmete registris pidamise, lubade taotlemise ja väljastamise korda jmt.
Riigikogus menetluse käigus viidi eelnõusse sisse mitmeid sõnastuslikke muudatusi. Sisulisematest muudatustest täpsustati nõuete rikkumise eest ette nähtud väärteokoosseise ning nõuete rakendamise tähtaegu. Suurem osa muudatustest jõustub 15. juulil. Seadmed, mis sisaldavad üle 3 kg osoonikihti kahandavaid aineid või F-gaase, tuleb muudatuse alusel loodavas registris (FOKA) registreerida 1. jaanuariks 2013. a, teatud F-gaasidega seotud toimingute jaoks vajalik käitlemisluba tuleb ettevõtetel taotleda käesoleva aasta 1. oktoobriks. Üleminekutähtajad on ette nähtud ka F-gaaside kasutamisega seotud aruandluse jaoks.
Välisõhu kaitse seaduse muudetud tekst Riigi Teatajas
Eelnõu menetlusega seotud materjalid Riigikogu kodulehel
Komisjoni määrus (EL) nr 547/2012, 25. juuni 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses veepumpade ökodisaini nõuetega
EL rakendusmäärus, mis täpsustab aprillikuu uudiskirjas kajastatud majandus- ja kommunikatsiooniministri määrust.
14. juunil võttis keskkonnaminister vastu määruse välisõhu saastamisega seotud tegevusest aruandmise korra ja vormi muudatuste kohta. Muudatused on vajalikud, et Eesti riik saaks esitada Euroopa Komisjonile vajalikud andmed välisõhu saastamise kohta vastavalt EL direktiivile 2010/75/EL (nn tööstusheite direktiiv).
Keskkonnaministeeriumile aastaaruannete esitamise kohustus on üksnes paiksete saasteallikate käitajatel, kes omavad välisõhu saasteluba või keskkonnakompleksluba või jäätmepõletamist käsitlevat jäätmeluba. Muudatustega täiendati välisõhu saastamise aastaaruande vorme.
Muudetud aruannetes tuleb nüüdsest esitada näiteks käitaja EMTAKi kood, täiendavad andmed äkkheidete kohta, andmed lahusteid sisaldavatest kemikaalidest eralduvate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste, saasteainete püüdeseadmete, saasteainete heitkoguste vähendamiseks rakendatud meetmete kohta. Täiendavalt tuleb saasteallika käitajal juhul, kui aruandeaasta jooksul keskkonnaluba muudetakse, esitada aruanne mõlema loa kohta eraldi. Lisaks puudutab oluline määruse muudatus täiendavaid tingimusi aastaaruannetele suurte põletusseadmete (nimisoojusvõimsus 50 MW või rohkem) kohta. Esiteks, tuleb suurte põletusseadmete käitajatel aastaaruandes esitada täiendavad andmed kütuse või jäätmete põletamisel või koospõletamisel välisõhku eraldunud saasteainete heitkoguste kohta. Teiseks tuleb neil edaspidi arvestada põlevkivi väävlisisalduse ja väävliärastuse kuu keskmist astet ning see aruandes esitada. Määruse muudatused jõustusid 23. juunil, va suuri põletusseadmeid puudutavad muudatused, mis jõustuvad 1. jaanuaril 2016. a. Viimase põhjuseks on asjaolu, et alles nimetatud tähtajaks jõustuvad olemasolevate suurte põletusseadmete õhuheitele uued, rangemad piirväärtused, mille järgimise kohta Keskkonnaministeerium hakkab Euroopa Komisjonile aru andma.
Määrus välisõhu saastamisega seotud tegevusest aruandmise korra ja vormi kohta Riigi Teatajas
EL direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (pdf)
15. juunil võttis keskkonnaminister vastu määruse nr 23 „Põlevkiviõli, selle saaduste või biokütuste hoidmisehitiste veekaitsenõuded“. Määruse eesmärgiks on vältida vee reostumist või selle ohtu ning kaitsta inimese tervist. Hoidmisehitisteks on kõik vastavate kütuste mahutid suurusega üle 3 m3 koos nende juurde kuuluvate torustike, seadmete ning laadimis- ja tankimisplatsidega.
Tegemist on täiesti uue regulatsiooniga, varem ei olnud vastavatele objektidele ühegi õigusaktiga veekaitsenõudeid kehtestatud. Samas kehtivad naftasaaduste hoidmiseks mõeldud ehitistele veekaitsenõuded juba 2001. aastast. Kuna põlevkiviõli ja selle saadused ning ka biokütused on veele naftasaadustega analoogseks ohuallikaks ning nende ainete kasutamise ja tootmise maht Eestis on lähiaastatel oluliselt kasvamas, kõrvaldab määrus olulise lünga Eesti õiguses.
Määrus seab nõuded kõigi hoidmisehitise asukoha valikule, hoidmisehitise ehitusele ja märgistamisele, selle torustikule ja kasutamisele, samuti määrab selle kuja ehk vähima kauguse tsiviilhoonest, veehaardest ja suurõnnetuse ohuga käitisest. Erinõudeid kohaldatakse enam kui 10 m3 suurustele mahutitele – neil peab olema veekindel piire või reservmahuti, samuti on sätestatud nõuded nende laadimis- ja tankimisplatsidele. Määrus jõustub 1. septembril 2013. aastal.
Määruse eelnõu ja sellega seotud materjalid Eelnõude Infosüsteemis
21. juunil võttis Vabariigi Valitsus vastu korralduse, millega kiitis heaks „Riigi jäätmekava 2014–2020“ koostamise ettepaneku. Riigi jäätmekava on Eesti jäätmehooldust korraldav ja suunav strateegiline arengukava, mille koostamise kohustus tuleneb EL direktiivist 2008/98/EÜ (nn jäätmete raamdirektiiv). Jäätmekava ühtlustab jäätmete käitlemisega seotud eesmärgid riigi kui terviku jaoks ning seab sihid ja ülesanded kohalikele omavalitsustele, ettevõtjatele, tootjatele ja elanikkonnale.
Praegune riiklik jäätmekava 2008-2013 kehtib kuni järgmise aasta lõpuni. Jäätmeseaduse kohaselt tuleb riigi jäätmekava ajakohastada iga viie aasta järel. Keskkonnaministri sõnul keskendub uus kava enam jäätmetekke vähendamisele – võrreldes varasemate aastatega, mil põhirõhk on olnud jäätmete ladestamise vähendamisel ja nende taaskasutamisel. Uues jäätmekavas tuleb arvesse võtta eseme kogu eluring – tuleb kavandada, projekteerida, valmistada ja importida eeskätt selliseid tooteid, mis on korduskasutatavad või võimalikult pika kasutusajaga. Samuti tuleb vähendada ohtlike ainete sisaldust materjalides ja toodetes.
Hetkel ei ole jäätmekava täpne sisu veel paika pandud, Keskkonnaministeerium asub selle eelnõu koostama. Jäätmekava eelnõu valmimisel pannakse see avalikule väljapanekule ja korraldatakse vähemalt üks avalik arutelu. Avalikul väljapanekul ja arutelul on kõigil võimalik jäätmekava eelnõuga tutvuda ja selle osas arvamust avaldada.
„Riigi jäätmekava 2014–2020“ koostamise ettepaneku heakskiit Riigi Teatajas
Kehtiv Riigi jäätmekava 2008-2013 Keskkonnaministeeriumi kodulehel (pdf)
EL direktiiv 2008/98/EÜ (jäätmedirektiiv) (pdf)
Euroopa Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 493/2012, 11. juuni 2012, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/66/EÜ patarei- ja akujäätmete ringlussevõtu protsessi ringlussevõtu määrade arvutamise üksikasjalikud eeskirjad.
Detailsed juhised jäätmekäitlejatele patarei- ja akujäätmete ringlussevõtu määrade arvutamiseks.
Keskkonnaministri 15.06.2012. a määrus nr 22 „Keskkonnaministri 2. juuli 2007. a määruse nr 49 „Probleemtoodetest tekkinud jäätmete täpsustatud nimistu” muutmine“
Purustatud ja tükeldatud rehvid lisati nimistusse uue alaliigina, hõlbustamaks järelevalvet ja aruandlust.
Maikuus avaldas Euroopa Komisjon raporti EL määruse (EL) nr 1907/2006 ehk REACH määruse rakendamise kohta. REACH määrus on ELi õigusakt, mis reguleerib kemikaalide (eriti ohtlike kemikaalide) kasutamist Euroopa Liidus. Euroopa Komisjonile tulenes REACH määrusest kohustus vaadata määrus 1. juuniks 2012. a läbi ning hinnata, kas muuta määruse kohaldamisala, vältimaks regulatsiooni kattumist muude ELi õiguse sätetega. Selle tulemusena võib komisjon esitada eelnõu määruse muutmiseks. Raport on REACH määruse rakendamise 2012. a ülevaate üheks osaks.
Raportis tuuakse välja mitmed õiguslikud lüngad ja kattuvused teiste õigusaktidega, samuti esitatakse lahendusettepanekuid olukorra parandamiseks. Viieteistkümnes valdkonnas (näiteks polüklooritud bifenüülide ja polüklooritud terfenüülide kõrvaldamine, mänguasjad, pakendamis- ja tööstusheited, samuti pestitsiidide ja osoonikihti kahandavate ainete töötlemine) tuvastati vastuolud muude õigusaktidega. Selle lahendamiseks tehakse raportis ettepanek luua ainete otsingumootoriga andmebaas, milles loetleda kõik olemasolevad piirangud ainetele. Samuti soovitatakse vaadata läbi REACH määruse XVII lisa, mis sätestab ohtlike keemiliste ainete ja osakeste tootmise, turuleviimise ja kasutamise piirangute nimekirja.
Regulatsiooni lünki tuvastati REACH registreerimise nõude alla mitte kuuluvate ainete (ained, mida kasutatakse taimekaitsevahendites, ravimites ja biotsiidides, pestitsiidides ja kosmeetikas) tootmise riskianalüüsi, valmistamise ja jäätmekäitluse osas. Nende ainete kasutamine on reguleeritud teiste õigusaktidega, mis tihti ei näe ette samasugust ainespetsiifilist riskihindamist nagu REACH määruses. Aruandes soovitatakse muuta REACH määrust selliselt, et see võtaks nimetatud ained määruse reguleerimisalasse täielikult üle, et riskianalüüs üksnes REACH määruse kohaselt viia läbi.
REACH raport Euroopa Komisjoni kodulehel (ingl k)
REACH määruse 2012. a ülevaade Euroopa Komisjoni REACH teemalisel veebilehel (ingl k)
EL määrus (EL) nr 1907/2006 ehk REACH määrus (pdf)
Asseri Instituudi uudiskiri (ingl k)
27. juunil avaldati Euroopa Liidu Teatajas uus biotsiide reguleeriv määrus. See hõlmab putukamürke ja tõrjevahendeid, kuid mitte meditsiinilisi või põllumajanduslikke taimekaitsevahendeid. Uue määruse eesmärk on harmoniseerida biotsiide sisaldavate toodete regulatsiooni ja lihtsustada toodete turule toomist; eelnõu sisu ja selle tausta kajastasime lähemalt juba 2012.a veebruarikuu uudiskirjas. Määrus võeti vastu 10. mail.
Uus EL määrus biotsiidide kasutamise kohta (pdf)
KÕKi 2012. a veebruarikuu uudiskiri eelnõu kohta
20. juunil avaldati Euroopa Liidu Teatajas EL määrus nr 519/2012, millega täiendati EL määrust nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete (POS) kohta nelja uue ainega. Nendeks aineteks on endosulfaan, heksaklorobutadieen, polüklooritud naftaleenid ja lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd. Täiendatud ELi määrus sätestab kohustused (peamiselt keelab või piirab POSide kasutamist), mis tulenevad rahvusvahelisest püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioonis. Varasemat nimekirja täiendamist kajastasime 2010. a septembrikuu uudiskirjas.
ELi määrus (EL) nr 519/2012, millega muudetakse ELi määrust (EL) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete (POS) kohta (pdf)
Stockholmi konventsiooni tekst konventsiooni veebilehel (ingl k)
KÕKi 2010. a septembrikuu uudiskiri

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus


Videomängude turul on juba pikemat aega avaldatud Sonyle tugevat survet, et nad pakuksid PlayStation 4 konsoolil cross-platform võimalusi. Lõpuks peale aastaid kestnud survet ja pikka kaalumist on Sony alla andnud ja otsustanud valitud mängude puhul toetada cross-platform funktsioone. Esimeseks selliseks mänguks PS4 konsoolil sai populaarne Fortnite.
Alates eilsest on võimalik proovida Fortnite’i avatud beetat, mis lubab PlayStation 4 kasutajatel mängida koos PC, Xbox One, Nintendo Switch, iOS ja Android kasutajatega. Lisaks cross-play võimalusele on nüüd, sõltumata platvormist, Fortnite’i mängijatel ligipääs oma mängusisesele progressile ja ostetud kraamile.
John Kodera (President & CEO, SIE) kirjutab lisaks, “Me mõistame, et PS4 mängijad on kannatamatult oodanud seda uuendust ja me hindame kogukonna kannatlikust, mil me otsisime sellele probleemile lahendust.”
“24 aasta jooksul oleme püüdnud oma fännideni tuua parimat mängukogemust, pakkudes unikaalset PlayStation’i perspektiivi. Tänaseks on mõnede mängude ümber olevad kogukonnad jõudnud punkti kus cross-platform kogemus pakub mängijatele olulist lisaväärtust juurde. Seda tunnustades oleme me lõpule jõudnud põhjaliku äriettevõtte mehaanika analüüsiga, mis oli vajalik tagamaks, et peale platvormi avamist jääks PlayStationil saadud kogemus meie kasutajate jaoks puutumata nii täna kui ka homme.”
Lisaks kinnitab Kodera, et tegemist on olulise muudatusega ning kogu ettevõttes toimuvad planeerimisprotsessid, et seda muutust toetada. Kodera loodab, et lähitulevikus saavad nad jagada rohkem infot selle kohta kui kaua beeta kestab ning mida see muudatus tähendab teiste videomängude jaoks.
Õnnetuseks on aga hetkel mitmeid probleeme cross-platform funktsioonide kasutamisega. Nimelt ei ole võimalik olemasolevat PS4 ja Epicu kontot unlinkida (lahti ühendada). Näiteks juhul kui sul on PS4 konsoolil mängimiseks loodud ajutine Epicu konto ja peaksid soovima teistel platvormidel kasutatud Epicu kontot nüüd PS4 kontoga siduda, et oma kraamile ligi saada, siis see pole hetkel võimalik. Epic lubab selle vea siiski novembriks parandada. Novembriks lubatakse ka võimalust ühendada oma erinevaid Epicu kontosid, juhul kui oled osa Fortnite’i kraamist ostnud PS4 konsoolil ja osa mõnel teisel platvormil.
NB! Loomulikult ei tähenda antud muudatus automaatselt seda, et igas vanuses mängijatel on nüüd cross-play võimalus avatud PS4 konsoolil. Suure tõenäosusega on sinna siiski seatud vanusepiirang 13+ või lausa 18+. Lähiajal proovime sellele konkreetse vastuse saada. Seniks hoidke meie lehel silma peal ja kirjutage meile, kas Fortnite PS4 versioonis on teil “Epic Friends” valik avatud või mitte.
Uued Fortnite’i väljakutsed teada


Lasteaia kodukord | Adavere Põhikool
Adavere Põhikooli lasteaia (edaspidi ,,Lasteasutuse") kodukord on kinnitatud koolieelse lasteasutuse seaduse § 9² lõike 1 alusel hoolekogu 26. jaanuari 2015. a otsusega nr 3-2.1 ja direktori 31.08.2015 käskkirjaga nr 2.1-5/258.
1.4. Kodukord on avalik dokument, millega saab tutvuda lasteasutuse veebilehel. Kodukord on väljas ka infostendil.
- laste ja vanemate teavitamise kord;
- lasteasutuse teavitamise kord lapse puudumisest;
- laste ja lasteasutuse töötajate vaimset ja füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende lahendamise ning meetme rakendamise kord;
- hoonest ja territooriumilt sisse- ja väljaliikumise kontrollimise ning hoonest ja territooriumilt väljaliikumise piiramise kord;
- juhised vanemale;
- esemete kasutamise viisid, mis toovad kaasa esemete hoiule võtmise;
- hoiule antud esemete hoiustamise ja nende tagastamise kord;
- meetme rakendamisest teavitamise kord;
- nõuded lapse käitumisele.
2. LASTE JA VANEMATE TEAVITAMISE KORD
2.1. Teavitamisel lähtub lasteasutus haldusmenetluse seaduses § 25 - S 32 sätestatust.
2.2. Last ja tema vanemat teavitab lasteasutus vanema kaudu e-lahenduse vahendusel ja lasteasutuse veebilehe kaudu.
2.3. Kui vanem ei ole andnud nõusolekut teavitamiseks elektrooniliselt, teavitab lasteasutus vanemat paberil oleva dokumendi kättetoimetamise kaudu.
2.4. Kui vanemal ei ole võimalik saada teavet e-lahenduse vahendusel, siis ta saab lasteasutusele esitada vastava teabenõude. Vanema teabenõude alusel antakse talle teavet vanema soovitud viisil.
2.5 Teave loetakse vanemale kättetoimetatuks e-lahenduse kaudu, kui vanem on tutvunud e-lahenduse kaudu vastava infoga.
3. LASTEASUTUSE TEAVITAMISE KORD LAPSE PUUDUMISEST
3.1. Vanem teavitab hiljemalt puudumise esimesel päeval lasteasutust lapse puudumisest ja võimaluse korral puudumise kestvusest e-lahenduse kaudu. Kui e-lahendusele vanemal ligipääs puudub, siis valib vanem talle sobiva teavitamise süsteemi puudumisest teavitamiseks (vanem võib teavitada lasteasutust helistades või saates vastavasisulise teatise paberil).
4. LASTE JA LASTEASUTUSE TÖÖTAJATE VAIMSET JA FÜÜSILIST TURVALISUST OHUSTAVATE OLUKORDADE ENNETAMISE, NEILE REAGEERIMISE, JUHTUMITEST TEAVITAMISE, NENDE JUHTUMITE LAHENDAMISE NONG MEETMETE RAKENDAMISE KORD
4.1. Vaimset ja füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamiseks koostatakse tegevuskava, mille teostamine kuulub direktori tööülesannete hulka.
4.2. Vaimse või füüsilise turvalisuse ohust teada saamisel informeeritakse direktorit, kelle pädevuses on juhtumi lahendamine või selle juhtumi lahendamise edasiandmine väljaspool lasteasutust olevatele isikutele või asutustele.
4.3. Kõik juhtumid, mis on seotud ohuga vaimsele või füüsilisele turvalisusele, lahendatakse direktori poolt, juhindudes Adavere Põhikooli õpetaja eetikakoodeksist.
4.4. Meetmed, mis on vajalikud lapse ja lasteasutuse töötaja vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamiseks, kirjeldatakse direktori poolt ning kooskõlastatakse hoolekoguga.
4.5. Lapse, vanema või lasteasutuse töötaja sobimatu käitumise korral, mis ohustab teiste isikute vaimset või füüsilist turvalisust, on oluline hinnata selle võimalikke põhjuseid ja olukorra tõsidust ning piisavalt tõsise juhtumi korral tuleb reageerida kiiresti, rakendades pedagoogilisi või andragoogilisi võtteid, et vajadusel tõkestada edasine sobimatu käitumine ning seejärel pöörduda politsei poole.
4.6. Varastamise, esemete rikkumise või väljapressimise korral peab kannatanud lapse vanem esitama vastava avalduse politseile.
5. HOONEST JA TERRITOORIUMILT SISSE- JA VÄLJALIIKUMISE KONTROLLIMISE NING HOONEST JA TERRITOORIUMILT VÄLJALIIKUMISE PIIRAMISE KORD
5.1. Hoonest ja territooriumilt töötajate sisse- ja väljaliikumist ei kontrollita.
5.2. Hoonest ja territooriumilt vanemate sisse- ja väljaliikumist ei kontrollita.
5.3. Lapse toomisel lasteasutusse peab vanem või tema seaduslik esindaja andma lapse vahetult üle rühma õpetajale.
5.4. Lastele on seatud hoonest või territooriumilt väljaliikumise piiranguid:
5.4.1. laps võib hoonest ja territooriumilt lahkuda koos lasteasutuse töötajaga lasteasutuse direktori loal;
5.4.2. laps võib hoonest ja territooriumilt lahkuda koos vanemaga või tema seadusliku esindajaga.
5.5. Kui vanem või lapse seaduslik esindaja ei ole lapsele lasteasutuse sulgemise ajaks järele tulnud, siis tegutsetakse korra kohaselt, mille on kehtestanud selleks olukorraks lasteasutuse pidaja.
6. JUHISED VANEMALE
6.1. Vanem toob lapse lasteaeda õigeaegselt (kui laps sööb hommikueinet, siis enne päevakavas oleva söögiaja algust; kui laps ei söö hommikueinet, siis hiljemalt kella 9:00-ks) puhaste ja tervete riietega, sobivate vahetusjalatsitega ning korrastatud välimusega.
6.2. Lapse riided, jalatsid, talvisel perioodil kelgud jms tuleks märgistada; lapse riietamisel arvestada ilmastikuga.
6.3. Rühmade õpetajad ootavad vanema tagasisidet ja vestlusi vanemaga (nõuanded, teavitus lapse eripärast), kohtumisi arenguvestlustel.
6.4. Haiget last lasteaeda ei tooda; kui laps haigestub lasteaias, võtab rühmaõpetaja vanemaga ühendust ja laps suunatakse kodusele ravile.
6.4. Lasteaed on suletud riigipühadel. Lühendatud pühadeeelsel päeval suletakse lasteaed 15:00.
6.5. Vanema kontaktide muutumisel tuleb sellest kooli sekretärile teada anda vanemale sobival viisil.
6.6. Dokumentatsioon – erinevate avalduste, lepingute, maksete jms toimetamiseks on juhised kooli veebilehel.
7. ESEMETE KASUTAMISE VIISID, MIS TOOVAD KAASA ESEMETE HOIULE VÕTMISE
7.1. Lasteasutuse töötajal on õigus võtta ese hoiule, kui eset võidakse kasutada viisil, mis võib ohustada isikut ennast või teist isikut, mis võiks kaasa tuua teise isiku vigastamise, tapmise või võõra asja kahjustamise.
8. HOIULE ANTUD ESEMETE HOIUSTAMISE JA NENDE TAGASTAMISE KORD
8.1. Hoiule antud esemete hoiustamisel ja nende tagastamisel lähtub lasteasutus võlaõigusseaduses § 883 - § 986 sätestatust.
8.2. Hoiule antud eset hoiab direktor. Direktor, kellele ese on hoiule antud, peab hoidma eset selle säilimist tagaval viisil.
8.3. Meetme, milleks on eseme hoiulevõtmine, rakendamise protokollimine on kohustuslik. Vanemale, kelle lapselt ese hoiule võetakse, väljastab direktor viivitamata eseme hoiulevõtmise protokolli koopia, milles märgitakse lasteasutuse nimetus, isiku andmed, kelle ese hoiule võetakse, hoiulevõtmise aeg ja põhjus, ning hoiulevõetava asja kirjeldus. Kuna laps, kellelt ese hoiule võetakse, ei ole reeglina eseme omanik ega selle seaduslik valdaja, tuleb direktoril tuvastada eseme omanik või seaduslik valdaja ning teavitada omanikku või seaduslikku esindajat eseme hoiulevõtmisest viivitamata.
8.4. Hoiulevõetud eseme omanikule või seaduslikule valdajale tagastatakse asi viivitamata pärast hoiulevõtmise aluse äralangemist.
8.5. Eseme hoiulevõtmiseks võib kasutada vahetut sundi nii kaua, kui see on eesmärgi saavutamiseks vältimatu.
8.6. Kaebused lahendatakse vastavalt Adavere Põhikooli kaebuste ja selgitustaotluste lahendamise korrale.
9. MEETME RAKENDAMISEST TEAVITAMISE KORD
9.1. Meetme rakendamisest teavitamisel lähtub lasteasutus haldusmenetluse seaduses § 25 - § 32 sätestatust.
9.2. Meetme rakendamisest teavitatakse sõltuvalt rakendatavast meetmest lapse vanemat.
10. NÕUDED LAPSE KÄITUMISELE
10.1. Laps juhindub oma käitumises headest kommetest ja tavadest ning riikliku õppekava oodatavatest tulemustest. Kui laps kahtleb, missugust käitumisviisi valida, pöördub ta, vältimaks nõuete rikkumist, nõu saamiseks lasteasutuse töötaja poole.
10.2. Laps oma käitumises toetub sellele, mis on omandatud kodus ning omandatakse edasi lasteasutuses ning mis tagab lapsele suutlikkuse teatud olukordades tulemuslikult toimida.
10.3. Laps käitub eakohaselt, omandades kogemusi, mis muudavad tema käitumist eesmärgipärasemaks, ning vastutades tegude tagajärgede eest.
10.4. Laps oma käitumisega peab lugu teistest inimestest, tunneb rõõmu liikumisest, loovast eneseväljendusest ja tegevusest, hoiab puhtust ja korda.


text:
Paide linna noortevolikogu põhimäärus – Riigi Teataja
Paide linna noortevolikogu põhimäärus
Paide linna noortevolikogu põhimäärus - sisukord
§ 4 Liikmete arv ja kandideerimisõigus
§ 5 Valimise kord
§ 8 Liikme väljaarvamine
§ 9 Tegutsemisvõimetus
RT IV, 22.11.2016, 33
(1) Noortevolikogu on Paide Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) juures tegutsev Paide linna noortest koosnev nõuandva õigusega esinduskogu, mis esindab Paide linna noorte huve.
(3) Noortevolikogu ettepanekud on linnavolikogule ja Paide Linnavalitsusele (edaspidi linnavalitsus) soovitusliku loomuga.
(4) Linnavolikogu ja linnavalitsus konsulteerivad noortevolikoguga linna noorsootöö kavandamisel, teostamisel ja hindamisel.
(6) Noortevolikogu juhindub oma tegevuses riigi ja Paide linna õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(1) Noortevolikogu eesmärk on esindada noorte huvisid linnas, rääkida kaasa linna noorsootöö korralduslikes küsimustes, tutvustada noortele demokraatia põhimõtteid, julgustada noorte kodanikualgatust ning kaasata noori linnaelu korraldamist puudutavatesse otsustusprotsessidesse.
1) arutab noori puudutavaid küsimusi, mis kuuluvad linna pädevusse, ning teeb linnavolikogule ja -valitsusele noorte huvidest ja vajadustest lähtuvaid ettepanekuid;
2) tutvustab noortele demokraatia põhimõtteid ning korraldab üritusi, et suurendada noorte sotsiaalpoliitilist teadlikkust ja aktiivsust linnaelu korralduslikes küsimustes;
3) teeb koostööd linnavolikogu, linnavalitsuse ja teiste noortevolikogudega;
4) esindab Paide linna noori maakondliku, riikliku või rahvusvahelise tasandi noorteüritustel ning osaluskogudes.
1) arutada Paide linna noori puudutavaid küsimusi ning teha ettepanekuid linnavolikogule ja -valitsusele;
2) teha ettepanekuid linna menetluses olevate õigusaktide eelnõude kohta, mis on seotud noorte huvidega ning osaleda ettepanekute arutelul;
3) teha ettepanek linnavolikogu noorsootöö küsimustega tegeleva komisjoni esimehele noortevolikogu esindaja nimetamiseks linnavolikogu komisjoni liikmeks;
4) kasutada linnavalitsuse ruume istungite pidamiseks;
8) valida oma liikmete hulgast isik või isikud, kes osalevad riiklikes ja rahvusvahelistes noortevõrgustikes.
1) arvestada linna noorte ettepanekuid;
2) toetada ja aidata kaasa linna noorsootöö arendamisele;
3) teha koostööd linna koolide õpilasesinduste ning Paide Avatud Noortekeskusega;
4) olla informatsiooni vahendajaks linnavolikogu ja linnavalitsuse ning noorte vahel;
5) esitada kord aastas linnavolikogu istungil ülevaade oma tegevusest;
6) järgida ja olla linna noortele eeskujuks tervislike eluviiside, eetiliste tõekspidamiste ning käitumisega.
§ 4. Liikmete arv ja kandideerimisõigus
(1) Noortevolikogul on 15 liiget, kes on valitud Paide linnas elavate ja õppivate noorte hulgast.
(2) Noortevolikogusse võib kandideerida iga 14-26-aastane noor, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Paide linn või kes õpib Paide linna koolis.
§ 5. Valimise kord
(1) Noortevolikogu liikmed valitakse kaheks aastaks.
(2) Noortevolikogu valimised korraldavad asutusesiseselt Paide Gümnaasium, Paide Ühisgümnaasium, Paide Täiskasvanute Keskkool, Järvamaa Kutsehariduskeskus ja Paide Avatud Noortekeskus.
(3) Paide Gümnaasium, Paide Ühisgümnaasium ja Paide Avatud Noortekeskus valivad noortevolikogusse igaüks neli esindajat, Järvamaa Kutsehariduskeskus kaks esindajat ja Paide Täiskasvanute Keskkool ühe esindaja.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud haridusasutustes korraldab ja viib noortevolikogu valimised läbi õpilasesindus. Paide Avatud Noortekeskuses vastutab valimiste korraldamise ja läbiviimise eest asutuse juht.
(5) Valimised on salajased. Valituks osutuvad enim hääli saanud kandidaadid. Valimistulemused teeb kindlaks valimiste korraldaja, kes esitab kandidaatide pingerea Paide Avatud Noortekeskusele.
(6) Paide Avatud Noortekeskuse juhataja registreerib oma käskkirjaga noortevolikogu liikmed ja asendusliikmed.
(7) Noortevolikogu koosseis avalikustatakse käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud asutuste veebilehtedel ning Paide linna veebilehe noortevolikogu alamlehel.
(1) Noortevolikogu esindab ja selle tööd korraldavad esimees ja aseesimees.
(2) Noortevolikogu esimees ja aseesimees valitakse noortevolikogu volituste ajaks salajasel hääletusel uue koosseisu esimesel istungil.
(3) Noortevolikogu võib esimehe või aseesimehe vabastada enne tähtaega mõjuval põhjusel, kui selle poolt hääletab 2/3 noortevolikogu liikmetest.
1) korraldab noortevolikogu tööd, kutsub kokku ja juhatab noortevolikogu istungeid ning korraldab nende ettevalmistamist;
3) esitab noortevolikogu otsused ettepanekuna linnavolikogule ja -valitsusele;
4) täidab teisi talle noortevolikogu põhimääruse ja töökorraga pandud ülesandeid.
(1) Noortevolikogu töövormiks on istung, mis toimub vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord kolme kuu jooksul.
(2) Uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku ja seda juhatab kuni noortevolikogu esimehe valimiseni Paide Avatud Noortekeskuse esindaja.
(3) Noortevolikogu istungi kutsub kokku ja seda juhatab noortevolikogu esimees, tema puudumisel aseesimees.
(4) Noortevolikogu istungid on avalikud. Teade istungi toimumise aja ja koha kohta avaldatakse noortevolikogu Facebooki lehel.
(5) Erakorraline istung kutsutakse kokku 2/3 noortevolikogu liikmete ettepanekul.
(7) Noortevolikogu istungid protokollitakse, protokollid avaldatakse Paide linna veebilehel noortevolikogu alamlehel. Noortevolikogu dokumendid registreeritakse linnavalitsuse dokumendiregistris.
(8) Noortevolikogu võib moodustada töö paremaks korraldamiseks kuni kolm komisjoni, kuhu võib kaasata noori väljastpoolt noortevolikogu. Komisjon on kuni 9-liikmeline ning vähemalt pooled liikmetest peavad olema noortevolikogu liikmed. Komisjoni moodustamise otsuses sätestatakse komisjoni tegevusvaldkond ja ülesanded.
(9) Noortevolikogu võib üksikküsimuste lahendamiseks moodustada töörühmi. Otsuses sätestatakse töörühma moodustamise eesmärk ja ülesanne.
(10) Noortevolikogu võib kehtestada täpsema töökorra.
§ 8. Liikme väljaarvamine
1) noortevolikogu koosseisu 2/3 häälteenamusega, kui liige ei täida põhimääruse kohaseid ülesandeid või kahjustab oma tegevusega noortevolikogu mainet;
(2) Liikme väljaarvamisel astub tema asemele asendusliige, kelle määrab oma käskkirjaga Paide Avatud Noortekeskuse juht paragrahvi 6 lõikes 6 nimetatud asendusliikmete nimekirja alusel.
(3) Kui ükski asendusliige ei ole nõus asuma noortevolikogu liikmeks, siis korraldab paragrahvi 6 lõikes 2 nimetatud asutus järelvalimised.
§ 9. Tegutsemisvõimetus
1) pole pidanud otsustusvõimelisi istungeid vähemalt neli korda aastas;
2) pole kolmel korral kalendriaasta jooksul andnud linnavolikogule või linnavalitsusele tähtaegselt kooskõlastust või arvamust talle kooskõlastamiseks või arvamuse andmiseks esitatud linna õigusakti eelnõu kohta;
3) ei esita kord aastas linnavolikogu istungil ülevaadet oma tegevusest.
(2) Kui noortevolikogu osutub tegutsemisvõimetuks, loetakse kõigi tema liikmete volitused ennetähtaegselt lõppenuks ning nende asemele astuvad asendusliikmed. Sellisel juhul kutsub noortevolikogu istungi kokku ja seda juhatab kuni juhatuse esimehe valimiseni Paide Avatud Noortekeskuse esindaja.
Noortevolikogu põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks linnavolikogu noortevolikogu ettepanekul.

matches:
§ 4
§ 5
§ 8
§ 9
§ 4
§ 5
§ 8
§ 9


Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a määruse nr 265 “Eesti Hariduse Infosüsteemi asutamine ning põhimäärus” muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a määruse nr 265 “Eesti Hariduse Infosüsteemi asutamine ning põhimäärus” muutmine
RT I 2007, 51, 352
Vastu võetud 06.09.2007 nr 213
Määrus kehtestatakse «Eesti Vabariigi haridusseaduse» § 366 lõike 4 alusel ja kooskõlas «Andmekogude seaduse» § 32 lõikega 1.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a määruses nr 265 «Eesti Hariduse Infosüsteemi asutamine ning põhimäärus» (RT I 2004, 61, 434; 2005, 43, 360) tehakse järgmised muudatused:
1) kogu määruse tekstis asendatakse sõna «huvialaharidus» sõnaga «huviharidus» vastavas käändes;
« (1) Haridust tõendavate dokumentide alamregistri pidamise eesmärk on põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist ning kutseõppe lõpetamist tõendavate riiklike lõpudokumentide ja residentuuri lõpetamist tõendavate tunnistuste (edaspidi lõpudokument) väljastamise üle arvestuse pidamine ning neid omavate isikute hariduse tõendamine.»;
3) paragrahvi 10 lõike 1 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
« 2) digitaalne andmebaas kutseõppe lõpetamist ning kutsekeskhariduse ja kõrghariduse omandamist tõendavate lõpudokumentide ja residentuuri lõpetamist tõendavate tunnistuste üle arvestuse pidamiseks;»;
4) paragrahvi 11 tekst sõnastatakse järgmiselt:
«Haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse kantakse andmed põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist ning kutseõppe lõpetamist tõendavate riiklike lõpudokumentide ja residentuuri lõpetamist tõendavate tunnistuste kohta. Andmete kodeerimisel kasutatakse õpilaste, üliõpilaste ning arst-residentide alamregistrit, õppeasutuste alamregistrit ning õppekavade ja koolituslubade alamregistrit.»;
« 2) digitaalne andmebaas kutsekeskhariduse omandamist ning kutseõppe läbimist võimaldavate õppeasutuste õpetajate ning koolijuhtide ja täitmata ametikohtade üle arvestuse pidamiseks;»;
6) paragrahvi 17 tekst sõnastatakse järgmiselt:
«Õpetajate ja õppejõudude alamregistrisse kantakse andmed alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist ning kutseõppe läbimist võimaldavate õppeasutuste tasemehariduse pakkumisega seotud õpetajate, õppejõudude, koolijuhtide ning huvihariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste õpetajate ja koolijuhtide kohta. Täitmata ametikohtade andmeid sisestatakse alamregistrisse alus-, põhi-, üldkesk- ja kutsekeskhariduse omandamist ning kutseõppe läbimist võimaldavate õppeasutustega seotud õpetajate, koolijuhtide ning huvihariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste õpetajate ja koolijuhtide kohta. Õppejõududena käsitatakse kõiki kõrgharidustasemel otseselt õpetamisega tegelevaid isikuid, sealhulgas õpetavaid teadustöötajaid (eespool ja edaspidi õppejõud).»;
7) paragrahvi 18 lõike 1 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
« 1) isikukood;»;
8) paragrahvi 18 lõike 1 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 18 lõike 1 punkt 14 sõnastatakse järgmiselt:
« 14) õppekava, mille raames ta õpetab, õpetatavad õppeained, huvialad või juhitavad ringid;»;
10) paragrahvi 18 lõiget 1 täiendatakse punktiga 271 järgmises sõnastuses:
« 271) täienduskoolituse valdkond;»;
11) paragrahvi 18 lõike 1 punkt 31 sõnastatakse järgmiselt:
« 31) atesteerimisel omistatud ametijärk ja/või kutse;»;
12) paragrahvi 18 lõike 1 punkt 33 sõnastatakse järgmiselt:
« 33) õppekavarühm, kuhu liigituvasse õppekavasse kuuluvat ainet õpetaja õpetab (kutseõpetajate puhul);»;
13) paragrahvi 18 lõiget 1 täiendatakse punktidega 38 ja 39 järgmises sõnastuses:
« 38) osalemine riigisisestes projektides;
39) osalemine koolieelikute ettevalmistusrühmade töös.»;
14) paragrahvi 18 lõike 3 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
15) paragrahvi 18 lõike 3 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
« 6) alalise elukoha riik;»;
16) paragrahvi 18 lõike 3 punktid 8–14 sõnastatakse järgmiselt:
« 8) ametikoht või ametikohad;
9) sellele ametikohale valimise kordade arv samas õppeasutuses;
14) riik, kus kvalifikatsioon omandati, ja õppeasutuse nimi.»;
17) paragrahvi 18 lõiget 3 täiendatakse punktidega 15–17 järgmises sõnastuses:
« 15) õpetatavate ainete valdkond;
16) õppetöö keel(ed);
17) õppejõu publikatsioonid.»;
18) paragrahvi 18 täiendatakse lõigetega 6–8 järgmises sõnastuses;
« (6) Huvihariduse õpetajate ja koolijuhtide kohta kantakse alamregistrisse lõike 1 punktides 1–3, 5, 8, 9, 14, 19 ja 23 nimetatud andmed.
(7) Alushariduse õpetajate ja koolijuhtide kohta kantakse alamregistrisse lõike 1 punktides 1–11, 16, 17, 19–29 ja 32–39 nimetatud andmeid.
(8) Lõike 1 punktides 38 ja 39 nimetatud andmeid ei kanta alamregistrisse üld- ja kutsehariduse õpetajate ja koolijuhtide puhul.»;
19) paragrahvi 21 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Õpetajate ja õppejõudude alamregistrisse esitavad andmeid alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist ning kutseõppe ja residentuuri läbimist võimaldavad õppeasutused ja huvikoolide pidajad.»;
20) paragrahvi 22 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist ning kutseõppe läbimist võimaldavad õppeasutused esitavad õpetajate ja õppejõudude kohta andmed õpetajate ja õppejõudude alamregistrisse viie tööpäeva jooksul arvates õpetaja ja õppejõu tööle asumisest, töölt lahkumisest või muude §-s 18 toodud andmete muutumisest. Põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist ning kutseõppe läbimist võimaldavad õppeasutused kinnitavad andmete õigsust alamregistris iga aasta oktoobri, detsembri, veebruari ning aprilli 1.–5. kuupäeval. Huvikoolide pidajad kinnitavad andmete õigsust alamregistris iga aasta 1.–5. oktoobriks 1. oktoobri seisuga. Koolieelsed lasteasutused kinnitavad andmete õigsust alamregistris iga aasta 5.–10. novembriks ja 5.–10. veebruariks.»;
21) paragrahvi 23 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Õpilaste, üliõpilaste ning arst-residentide alamregistri pidamise eesmärk on pidada arvestust alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk-, kõrg- ja huviharidust omandavate ning residentuuris ja kutseõppes õppijate üle, et tagada koolitusvajaduse prognoosimine ning haridussüsteemi metoodilise teenindamise korraldamine.»;
22) paragrahvi 24 punktid 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
« 1) alus-, põhi-, üldkesk- ja huviharidust omandavate õpilaste kohta;
2) kutsekesk- ja kõrgharidust omandavate õppijate ning residentuuris ja kutseõppes õppijate kohta, kes õpivad õppekavade ja koolituslubade alamregistrisse kantud õppekavade alusel;»;
23) paragrahvi 25 lõike 1 punktid 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
« 1) digitaalne andmebaas alus-, põhi-, üldkesk- ja huviharidust omandavate õpilaste ning eksternina lõpetajate üle arvestuse pidamiseks;
2) digitaalne andmebaas kutsekesk- ja kõrgharidust omandavate ning residentuuris ja kutseõppes õppijate ja eksternina lõpetajate üle arvestuse pidamiseks;»;
24) paragrahvi 26 lõike 1 sissejuhatav tekst sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kutsekesk- ja kõrgharidust omandavate ning residentuuris ja kutseõppes õppijate, samuti eksternina lõpetajate kohta kantakse õpilaste, üliõpilaste ning arst-residentide alamregistrisse järgmised andmed:»;
25) paragrahvi 26 lõike 1 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
« 6) õppeasutusse õppima asumine või immatrikuleerimine (kood) ja õppeasutusse õppima asumise või immatrikuleerimise kuupäev;»;
26) paragrahvi 26 lõike 1 punkt 8 sõnastatakse järgmiselt:
« 8) kvalifikatsioon õppima asumisel või immatrikuleerimisel;»;
27) paragrahvi 26 lõike 1 punkt 10 sõnastatakse järgmiselt:
« 10) õppija erivajadused (kood);»;
28) paragrahvi 26 lõike 1 punkt 15 sõnastatakse järgmiselt:
« 15) omandatav kvalifikatsioon;»;
29) paragrahvi 26 lõike 1 punktid 19–21 sõnastatakse järgmiselt:
« 19) õppevorm või õppetöö korralduse viis;
21) akadeemilise puhkuse või residentuuri peatumise põhjus, akadeemilise puhkuse või residentuuri peatumise algus- ja lõpukuupäev;»;
30) paragrahvi 26 lõike 1 punktid 24–26 sõnastatakse järgmiselt:
« 24) eelmise kvalifikatsiooni omandamise aasta;
26) riik, kus omandati eelmine kvalifikatsioon, ja õppeasutuse nimi;»;
31) paragrahvi 26 lõike 1 punkt 45 sõnastatakse järgmiselt:
« 45) õppelaenu saamise kordade arv, aeg ning kvalifikatsiooni nimetus.»;
32) paragrahvi 26 lõike 2 sissejuhatav tekst sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Alus-, põhi-, üldkesk- ja huviharidust omandavate õpilaste kohta kantakse õpilaste, üliõpilaste ning arst-residentide alamregistrisse järgmised andmed:»;
33) paragrahvi 26 lõike 2 punkt 29 sõnastatakse järgmiselt:
« 29) põhikoolis ja gümnaasiumis läbiviidava kutseõppe õppekava kood õppekavade ja koolituslubade alamregistrist;»;
34) paragrahvi 26 lõike 2 punkt 46 sõnastatakse järgmiselt:
« 46) õpilase osalemine kooli huviringides (ainult üldhariduskooli puhul);»;
35) paragrahvi 26 lõiget 2 täiendatakse punktidega 48–67 järgmises sõnastuses:
« 48) alaealise õigusrikkumise asja arutelu alaealiste komisjonis algatamise kuupäev;
60) lasteasutuse rühma liik (ainult koolieelsete lasteasutuste puhul);
61) tööpäeva pikkus (ainult koolieelsete lasteasutuste puhul);
63) osalemine koolieelikute ettevalmistusrühma töös (ainult koolieelsete lasteasutuste puhul);
66) osalemine rahvusvahelistes projektides (ainult üldhariduskoolide puhul);
67) huviringi nimetus ja valdkond.»;
36) paragrahvi 28 täiendatakse punktidega 10–12 järgmises sõnastuses:
« 10) taotlus alaealise õigusrikkumise asja arutamiseks;
12) lasteasutusse vastuvõtmise käskkiri.»;
37) paragrahvi 29 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Õpilaste, üliõpilaste ning arst-residentide alamregistrisse esitavad andmeid alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist ning kutseõppe läbimist võimaldavad õppeasutused, alaealiste komisjonid ja huvikoolide pidajad.»;
38) paragrahvi 29 täiendatakse lõigetega 4–6 järgmises sõnastuses:
« (4) Paragrahvi 26 lõike 2 punktides 48–59 nimetatud andmeid kannavad alamregistrisse alaealiste komisjonid.
(5) Huviharidust omandavate õpilaste kohta kantakse alamregistrisse § 26 lõike 2 punktides 1–3, 9, 10, 12, 17, 19 ja 21 nimetatud andmed.
(6) Alusharidust omandavate õpilaste kohta kantakse alamregistrisse § 26 lõike 2 punktides 1–10, 12, 16, 19, 25, 41 ja 60–65 nimetatud andmed.»;
39) paragrahvi 30 lõiked 1–4 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Alaealiste komisjonid, õppeasutused, kohalikud omavalitsusüksused, huvikoolide pidajad ning krediidiasutused esitavad andmeid õpilaste, üliõpilaste ning arst-residentide alamregistrisse vastutava töötleja veebilehel asuva viida kaudu üle turvakanali ligipääsetavasse süsteemi. Andmete esitajad identifitseeritakse ID-kaardi abil. Juurdepääsuõiguse ning ID-kaardi puudumisel väljastab andmete esitajatele kasutajatunnused ja salasõnad registri volitatud töötleja.
(2) Põhi-, üldkesk-, kutsekesk- ja kõrghariduse omandamist ning kutseõppe läbimist võimaldavad õppeasutused ning krediidiasutused esitavad õpilaste, üliõpilaste või arst-residentide kohta andmed viie tööpäeva jooksul arvates andmete muutumisest.
(3) Üldhariduskoolid kinnitavad andmete õigsust alamregistris iga kuu (välja arvatud juuli ja august) 5.–10. kuupäevaks.
(4) Kutseõppeasutused ja kõrgkoolid kinnitavad andmete õigsust alamregistris iga kuu (välja arvatud juuli ja august) 10.–15. kuupäevaks.»;
40) paragrahvi 30 täiendatakse lõigetega 5–7 järgmises sõnastuses:
« (5) Alaealiste komisjonid kinnitavad andmete õigsust alamregistris komisjoni otsuse vaidlustamistähtaja möödumise järel. Kui komisjoni otsus vaidlustatakse, kinnitavad alaealiste komisjonid andmed alamregistris kaebuse lõpliku lahendamise järel.
(7) Koolieelsed lasteasutused kinnitavad andmete õigsust alamregistris iga aasta 5.–10. novembriks ja 5.–10. veebruariks.»;
41) 5. peatükki täiendatakse §-ga 311 järgmises sõnastuses:
« § 311. Alaealiste õigusrikkujate andmete kustutamine õpilaste, üliõpilaste ning arst-residentide alamregistrist
Alaealiste komisjonide poolt alamregistrisse kantud, § 26 lõike 2 punktides 48–59 nimetatud andmed kustutatakse alaealise 18-aastaseks saamisel.»;
42) paragrahvi 32 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Õppeasutuste alamregistri asutamise ning kasutusele võtmise eesmärk on pidada arvestust alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk-, kõrg- ja huvihariduse omandamist ning kutseõppe, residentuuri või täienduskoolituse läbimist võimaldavate õppeasutuste üldandmete ning õppe- ja kasvatustööks vajaliku inventari üle ning koolitusloa olemasolu kontrollimiseks.»;
43) paragrahvi 33 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
« 4) digitaalne andmebaas kutsekeskhariduse omandamist või kutseõppe läbimist võimaldavate õppeasutuste andmete üle arvestuse pidamiseks;»;
44) paragrahvi 34 tekst sõnastatakse järgmiselt:
«Õppeasutuste alamregistrisse kantakse alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk-, kõrg- ja huvihariduse omandamist ning kutseõppe, residentuuri või täienduskoolituse läbimist võimaldavate õppeasutuste andmed.»;
45) paragrahvi 35 lõiget 1 täiendatakse punktiga 401 järgmises sõnastuses:
« 401) sülearvutite arv;»;
46) paragrahvi 35 lõike 1 punkt 49 sõnastatakse järgmiselt:
« 49) videoprojektorite üldarv;»;
47) paragrahvi 35 lõiget 1 täiendatakse punktiga 491 järgmises sõnastuses:
« 491) statsionaarsete videoprojektorite arv õpperuumides;»;
48) paragrahvi 35 lõike 2 sissejuhatav tekst sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Alus-, põhi- ja üldkeskhariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste kohta kantakse alamregistrisse täiendavalt järgmised andmed:»;
49) paragrahvi 35 lõiget 2 täiendatakse punktidega 19–38 järgmises sõnastuses:
« 19) rahvusvaheliste projektide koguarv koolis (ainult üldhariduskoolide puhul);
20) hariduskulud ühe õpilase kohta aastas (ainult üldhariduskoolide puhul);
21) õpetatava ringi/huviala nimetus (ainult üldhariduskoolide puhul);
22) õpetatava ringi/huviala maht (ainult üldhariduskoolide puhul);
23) õpetatava ringi/huviala nominaalkestus (ainult üldhariduskoolide puhul);
24) õpetatava ringi/huviala valdkond (ainult üldhariduskoolide puhul);
25) lasteaiakoha arvestuslik maksumus lasteasutuses lapse kohta kuus;
26) pedagoogi ametijärguga õpetaja palk lasteasutuses;
27) lasteasutuses lastevanemate poolt rahastatava osa kogumaht lapse kohta aasta keskmisena kuus (sh toit);
30) rühmakomplektide arv lasteasutuses õppekeele järgi (sõime- ja lasteaiarühmades);
31) koolieelsete ettevalmistusrühmade arv õppekeele ja nädala tööpäevade arvu järgi;
32) koolieelsete ettevalmistusrühmade töö pikkus kuudes õppeaasta jooksul;
34) kohta ootavate laste arv (sõime- ja lasteaiarühmades) käesolevaks õppeaastaks;
35) kohta ootavate laste arv (sõime- ja lasteaiarühmades) järgmiseks õppeaastaks;
38) laste keskmine nimestikuline arv eelmisel õppeaastal (ainult koolieelsete lasteasutuste puhul).»;
50) paragrahvi 36 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Õppeasutuste alamregistrile esitavad andmeid §-s 34 nimetatud õppeasutused ning huvikoolide pidajad.»;
51) paragrahvi 361 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Õppeasutused kinnitavad andmed õppeasutuste alamregistris iga aasta 5.–10. septembriks ning 20.–25. jaanuariks. Huvikoolide pidajad kinnitavad andmed õppeasutuste alamregistris iga aasta 1.–5. oktoobriks 1. oktoobri seisuga.»;
52) paragrahvi 361 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
« (4) Huvikoolide kohta kantakse alamregistrisse § 35 lõike 1 punktides 1–16 nimetatud andmed.
(5) Koolieelsete lasteasutuste kohta kantakse alamregistrisse § 35 lõike 1 punktides 1–5, 7–16, 18, 35, 38–40 ja 44 ning § 35 lõike 2 punktides 25–38 nimetatud andmed.»;
53) paragrahvi 37 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
« 4) digitaalne andmebaas kutsekeskhariduse omandamist ja kutseõppe läbimist võimaldavate õppeasutuste õppekavade, koolituslubade ja akrediteeringute üle arvestuse pidamiseks;»;
54) paragrahvi 38 tekst sõnastatakse järgmiselt:
«Õppekavade ja koolituslubade alamregistrisse kantakse andmed alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk-, kõrg- ja huvihariduse omandamist ning kutseõppe, residentuuri või täienduskoolituse läbimist võimaldavate õppeasutuste õppekavade, residentuuri programmide, koolituslubade ja akrediteeringute kohta.»;
55) paragrahvi 39 lõiget 1 täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:
« 61) õppekava valdkond (ainult huvikoolide puhul);»;
56) paragrahvi 39 lõike 1 punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
« 7) õppekava või kursuse maht (õppenädalates, ainepunktides või tundides);»;
57) paragrahvi 41 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Õppeasutused ning huvikoolide pidajad esitavad andmeid õppekavade ja koolituslubade alamregistrisse vastutava töötleja veebilehel asuva viida kaudu üle turvakanali ligipääsetavasse süsteemi. Andmete esitajad identifitseeritakse ID-kaardi abil. Juurdepääsuõiguse ning ID-kaardi puudumisel väljastab andmete esitajatele kasutajatunnused ja salasõnad registri volitatud töötleja.»;
58) paragrahvi 41 lõiked 6, 7 ja 9 tunnistatakse kehtetuks;
59) paragrahvi 41 täiendatakse lõigetega 10 ja 11 järgmises sõnastuses:
« (10) Haridus- ja Teadusministeeriumil ning Riiklikul Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskusel on õigus nõuda õppeasutuse või huvikooli pidaja poolt esitatud andmete täpsustamist juhul, kui need pole piisavad õppekava või residentuuri programmi menetlemiseks. Haridus- ja Teadusministeerium ning Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus teavitavad õppeasutust puudulikest või ebatäpsetest andmetest e-kirja teel. Õppekava või residentuuri programmi alamregistrisse kandmise tähtaeg pikeneb õppekava või residentuuri programmi registreerimiseks esitatud andmete ja dokumentide täiendamisele kulunud aja võrra.
(11) Õppekava või residentuuri programmi registreerimise taotluse tagasilükkamisel salvestatakse esitatud andmed alamregistri arhiivis.»;
60) 7. peatükki täiendatakse §-dega 411–415 järgmises sõnastuses:
« § 411. Avalik-õiguslike ülikoolide õppekavade ja residentuuri programmide registreerimise taotlusdokumentide esitamise ja menetlemise kord
(1) Avalik-õiguslikud ülikoolid esitavad elektrooniliselt alamregistrisse taotluse koos õppekava või residentuuri programmi terviktekstiga ning andmetega õppejõudude kvalifikatsiooni ja koormuse õigusaktidega kehtestatud nõuetele vastavuse kohta.
(2) Registri vastutav töötleja kontrollib avalik-õiguslike ülikoolide õppekavade ning residentuuri programmide ja taotluste vastavust õigusaktidele, lisab õppekavade liigitamise komisjoni otsuse ning registreerib nõuetele vastavad õppekavad ja residentuuri programmid elektrooniliselt 3 kuu jooksul alates taotluse esitamisest.
§ 412. Eraülikoolide, erarakenduskõrgkoolide, erakutseõppeasutuste, munitsipaalomandis olevate kutseõppeasutuste ja riigirakenduskõrgkoolide ning riigikutseõppeasutuste rakenduskõrghariduse õppekavade registreerimise ning koolituslubade taotlusdokumentide esitamise ja menetlemise kord
(1) Eraülikoolid, erarakenduskõrgkoolid ja erakutseõppeasutused esitavad koolitusloa taotlemiseks «Erakooliseaduse» § 5 lõikes 5 nimetatud dokumendid ja andmed elektrooniliselt alamregistrisse. Registri vastutav töötleja kontrollib eraülikoolide, erarakenduskõrgkoolide ja erakutseõppeasutuste õppekavade vastavust õigusaktidele, lisab õppekavade liigitamise komisjoni otsuse ning registreerib õppekavad koolitusloa väljastamisel ministri käskkirja alusel 3 kuu jooksul alates taotluse esitamisest. Juhul kui eraõppeasutuse õppekavale tehakse ekspertiis, pikeneb õppekava registreerimise aeg kuni 2 kalendrikuu võrra.
(2) Munitsipaalomandis olevate kutseõppeasutuste ning riigirakenduskõrgkoolide õppekavade ja riigikutseõppeasutuste rakenduskõrgharidusõppe õppekavade registreerimiseks vajalikud andmed sisestatakse elektrooniliselt alamregistrisse. Registri vastutav töötleja kontrollib esitatud õppekavade tervikteksti vastavust õigusaktidele, lisab komisjoni otsuse ning registreerib õppekavad 3 kuu jooksul alates taotluse esitamisest.
§ 413. Riigikutseõppeasutuste kutsehariduse õppekavade registreerimise taotlusdokumentide esitamise ja registreerimise kord
(1) Riigikutseõppeasutused esitavad elektrooniliselt alamregistrisse taotluse koos õppekava terviktekstiga ning andmetega õpetajate kvalifikatsiooni õigusaktidega kehtestatud nõuetele vastavuse kohta.
(2) Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus kontrollib riigikutseõppeasutuste pedagoogide kvalifikatsiooninõudeid ning kutsehariduse õppekavade ja registreerimise taotluste vastavust õigusaktidele ja registreerib nõuetele vastavad õppekavad elektroonilises alamregistris komisjoni otsuse alusel 30 kalendripäeva jooksul alates taotluse esitamisest.
(2) Registri vastutav töötleja kontrollib huvikoolide õppekavade registreerimise taotluste vastavust õigusaktidele ning registreerib nõuetele vastavad õppekavad haridus- ja teadusministri käskkirja alusel 2 kuu jooksul alates taotluse esitamisest.
(1) Eraomandis olevad alus-, põhi- ning üldkeskhariduse omandamist võimaldavad õppeasutused esitavad koolitusloa taotlemiseks «Erakooliseaduse» § 5 lõikes 5 nimetatud dokumendid ja andmed elektrooniliselt alamregistrisse. Registri vastutav töötleja kontrollib esitatud andmete vastavust õigusaktidele 2 kuu jooksul alates taotluse esitamisest. Juhul kui eraõppeasutuse õppekavale tehakse ekspertiis, pikeneb taotluse menetlemise aeg kuni 2 kalendrikuu võrra.
(2) Munitsipaalomandis olevad alushariduse omandamist võimaldavad õppeasutused esitavad koolitusloa taotlemiseks «Koolieelse lasteasutuse seaduse» § 12 lõikes 4 nimetatud dokumendid ja andmed elektrooniliselt alamregistrisse. Registri vastutav töötleja kontrollib esitatud andmete vastavust õigusaktidele 2 kuu jooksul alates taotluse esitamisest. Juhul kui õppeasutuse õppekavale tehakse ekspertiis, pikeneb taotluse menetlemise aeg kuni 2 kalendrikuu võrra.
(3) Munitsipaalomandis olevad põhi- ja üldkeskhariduse omandamist võimaldavad õppeasutused esitavad koolitusloa taotlemiseks «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 121 lõikes 3 nimetatud dokumendid ja andmed elektrooniliselt alamregistrisse. Registri vastutav töötleja kontrollib esitatud andmete vastavust õigusaktidele 2 kuu jooksul alates taotluse esitamisest. Juhul kui õppeasutuse õppekavale tehakse ekspertiis, pikeneb taotluse menetlemise aeg kuni 2 kalendrikuu võrra.»;
61) paragrahvi 42 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Alushariduse omandamist võimaldavad õppeasutused ei kanna alamregistrisse § 39 lõike 1 punktides 1, 3–29, 32–36 ja 38 nimetatud andmeid.»;
62) paragrahvi 42 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Huvihariduse omandamist võimaldavad õppeasutused ei kanna alamregistrisse § 39 lõike 1 punktides 4–6, 9–23, 25, 27–28 ning 30–38 nimetatud andmeid.».
§ 2. Alus- ning huvihariduse omandamist võimaldavate õppeasutuste, neis õppijate ning õpetavate pedagoogide ja alaealiste komisjonide menetlusi kajastavad andmed kantakse alamregistrisse alates vastava tehnilise võimaluse rakendumisest.


Vanemate omaosalus Märjamaa valla koolieelsetest lasteasutustes – Riigi Teataja
Vanemate omaosalus Märjamaa valla koolieelsetest lasteasutustes
Vanemate omaosalus Märjamaa valla koolieelsetest lasteasutustes - sisukord
§ 2 Kohatasu
§ 3 Kohatasu määr ja selle diferentseerimine
§ 4 Kohatasu maksmine
§ 5 Kohatasu kompenseerimine
RT IV, 24.09.2019, 20
Vastu võetud 19.06.2018 nr 28
RT IV, 26.06.2018, 6
17.09.2019 RT IV, 24.09.2019, 15 27.09.2019
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 27 lg 3 ja 4 alusel.
Määrus sätestab Märjamaa valla lasteaedades ja koolide juures asuvates lasteaiarühmades (edaspidi lasteaed) käivate laste vanemate või hooldajate (edaspidi vanemad) poolt kaetava osa suuruse lasteaiakulude katmisel.
§ 2. Kohatasu
Kohatasu on lasteaia majandamiskulude, personali töötasu ja sotsiaalmaksu ning õppevahendite kulude osaline katmine lapsevanema poolt.
§ 3. Kohatasu määr ja selle diferentseerimine
(1) Kohatasu lasteaias käiva lapse eest ühes kuus on 7% Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäärast.
(2) Vanem vabastatakse kohatasu maksmisest teise lapse eest 50% ulatuses alljärgnevatel tingimustel:
1) peres on kaks last, kes käivad Märjamaa valla lasteaias ja
2) nii vanema kui ka laste elukoht on rahvastikuregistri andmetel Märjamaa vald.
(3) Vanem vabastatakse kohatasu maksmisest kolmanda või enama lapse eest 100% ulatuses alljärgnevatel tingimustel:
1) peres on kolm või enam last, kes käivad Märjamaa valla lasteaias ja
(4) Vanem esitab kohatasu maksmisest vabastuse saamiseks Märjamaa Vallavalitsusele avalduse, milles on nimetatud laste nimed ja isikukoodid.
(5) Haridusnõunik kontrollib käesoleva paragrahvi lõikes 4 toodud avalduses esitatud andmeid ja teeb otsuse kohtasu maksmisest vabastamiseks.
§ 4. Kohatasu maksmine
(1) Kohatasu arvestamine algab lepingu jõustumise kuu esimesest päevast ning lõpeb lepingu lõpetamise kuu viimase päevaga.
(2) Vanem tasub kohatasu igakuiselt arvestuskuule järgneval kuul esitatud arve alusel.
(3) Kohatasu ei maksta juuni, juuli ja augustikuu eest.
(4) Lapse puudumine lasteaiast ei vabasta vanemat kohatasu maksmisest.
(5) Märjamaa Vallavalitsusel on õigus teha erisusi lapsevanema kohatasu tasumisest vabastamiseks kui lasteaias on laste vastuvõtt takistatud lasteaia pidajast tulenevatest asjaoludest.
[RT IV, 24.09.2019, 15 - jõust. 27.09.2019]
§ 5. Kohatasu kompenseerimine
Majanduslikes raskustes olevatel peredel on õigus esitada Märjamaa Vallavalitsusele avaldus kohatasu kompenseerimiseks. Kohatasu kompenseerimine otsustatakse vastavalt Märjamaa valla sotsiaalhoolekandelise abi andmise korrale.
(1) Käesoleva määruse § 3 lõiget 1 rakendatakse Kivi-Vigala Lasteaia ja Vana-Vigala Lasteaia osas alates 1.septembrist 2019.a.
(2) 1.septembrist 2018 kuni 31.augustini 2019 rakendatakse Kivi-Vigala Lasteaia ja Vana-Vigala Lasteaia osas ülemineku perioodi ning kohatasu määr lasteaias käiva lapse eest ühes kuus on 3,5% Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäärast.
(2) Käesoleva määruse § 3 lõikeid 2-5 rakendatakse alates 1. jaanuarist 2019.a.
(3) Määrust jõustub 1. septembril 2018.


Vereseaduse alusel kehtestatud määruste muutmine – Riigi Teataja
Vereseaduse alusel kehtestatud määruste muutmine
RT I, 10.08.2017, 1
Vastu võetud 04.08.2017 nr 32
Määrus kehtestatakse vereseaduse § 8 lõike 4, § 9 lõike 2 ja § 11 lõike 2 alusel.
§ 1. Tervise- ja tööministri 26. juuli 2016. a määruse nr 51 „Verekomponentide valmistamise eeskiri” muutmine
Tervise- ja tööministri 26. juuli 2016. a määrust nr 51 „Verekomponentide valmistamise eeskiri” täiendatakse normitehnilise märkusega järgmises sõnastuses:
„1 Euroopa Komisjoni direktiiv 2004/33/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivi 2002/98/EÜ seoses teatavate tehniliste nõuetega vere ja verekomponentide osas (EÜT L 091, 30.03.2004, lk 25–39);
Euroopa Liidu Nõukogu direktiiv (EL) 2016/1214, millega muudetakse direktiivi 2005/62/EÜ seoses vereteenistusasutuste kvaliteedisüsteemi suhtes kehtivate standardite ja spetsifikaatidega (ELT L 199, 26.7.2016, lk 14–15).”.
§ 2. Sotsiaalministri 29. aprilli 2005. a määruse nr 62 „Vereülekande tingimused ja kord” muutmine
Sotsiaalministri 29. aprilli 2005. a määruses nr 62 „Vereülekande tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
1) määruses asendatakse läbivalt sõnad „erütrotsüütidest valmistatud verepreparaat” sõnadega „erütrotsüütide suspensioon” vastavas käändes;
2) määruses asendatakse läbivalt sõnad „trombotsüütidest valmistatud verepreparaat” sõnadega „trombotsüütide kontsentraat” vastavas käändes;
3) paragrahvi 2 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
„(11) Plaanilisel erütrotsüütide suspensiooni ülekandel tuleb erütrotsütaarsete antikehadeta patsiendile valida ülekandeks ABO-identne verepreparaat.
(12) Plaanilisel erütrotsüütide suspensiooni ülekandel tuleb lapse või fertiilses eas naispatsiendi jaoks verepreparaadi valikul lähtuda tema Rh-fenotüübist, et ennetada Rh-süsteemi antikehade teket.”;
4) paragrahvi 2 lõiked 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 3 lõiget 4 täiendatakse pärast sõna „patsient” sõnaga „allkirjaga”;
6) paragrahvi 4 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Ilma patsiendi vere immunohematoloogiliste uuringuteta võib meespatsiendile ja üle 50-aastasele naispatsiendile üle kanda O Rh(D) positiivset erütrotsüütide suspensiooni ja AB Rh(D) negatiivset värskelt külmutatud plasmat ning lapsele ja kuni 50-aastasele naispatsiendile O Rh(D) negatiivset erütrotsüütide suspensiooni ja AB Rh(D) negatiivset värskelt külmutatud plasmat.”;
7) paragrahvi 4 täiendatakse lõigetega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:
„(31) Rh(D) negatiivset patsienti, kellele erakorraliselt kanti üle Rh(D) positiivset erütrotsüütide suspensiooni, tuleb ülekandest kirjalikult teavitada ja võimaluse korral teha uus antikehade sõeluuring 2–4 kuu möödudes pärast ülekannet, et teha kindlaks antikehade kujunemine.
(32) Kui Rh(D) negatiivsele fertiilses eas naispatsiendile kantakse erakorraliselt üle Rh(D) positiivset trombotsüütide kontsentraati, tuleb talle profülaktika eesmärgil anda anti-D immunoglobuliini.”;
8) paragrahvi 6 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Vereülekandeks ettevalmistatud verepreparaate võib haiglasiseselt transportida kaanega suletavas konteineris juhul, kui transpordile kuluv aeg on piisavalt lühike ja on tagatud temperatuuri püsimine verepreparaatide säilimiseks sobivates piirides.”;
9) paragrahvi 7 lõiked 3 ja 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Õde identifitseerib enne vereülekande alustamist patsiendi vastavalt §-s 5 sätestatule ja võrdleb andmeid patsiendi andmetega verepreparaadil.
(4) Erütrotsüütide suspensiooni ülekande puhul teeb õde patsiendi juurest lahkumata vahetu ABO-veregrupi kontrolli patsiendi verest ja verepreparaadi kotisegmendist.”;
10) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Verepreparaatide sulatamiseks ja soojendamiseks tuleb kasutada enne kasutuselevõttu kontrollitud ja regulaarselt hooldatud seadmeid.”;
11) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
„(61) Kui üles sulatatud värskelt külmutatud plasma doose ei kasutata ära, tuleb need 30 minuti jooksul pärast sulatamist panna külmikusse temperatuuril +2–+6 ºC. Doosidele tuleb markeerida sulatusaeg. Doose tohib ülekandeks kasutada kuni 24 tundi või massiivse transfusiooni korral kuni 5 päeva pärast esialgset sulatamist.”;
12) paragrahvi 10 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
„(61) Ambulatoorsete vereülekannete korral jälgib õde patsienti vähemalt 30 minutit pärast ülekande lõppu ja seejärel dokumenteeritakse patsiendi lahkumine raviasutusest. Patsienti teavitatakse kirjalikult võimalikest vereülekande kõrvaltoimetest ja antakse kaasa kirjalikud soovitused kõrvaltoimete ilmnemisel tegutsemiseks.”;
13) paragrahv 11 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 11. Vereülekande jääkide säilitamine ja tagastamine verekabinetti
(2) Kasutamata jäänud verepreparaatide tagastamisel verekabinetti tuleb lähtuda asutuses kehtestatud verepreparaatide verekabinetti tagastamise eeskirjast, mis on kooskõlas verepreparaatide säilitamisele kehtestatud nõuetega.”.
§ 3. Sotsiaalministri 29. aprilli 2005. a määruse nr 61 „Immunohematoloogiliste uuringute tegemise tingimused ja kord” muutmine
Sotsiaalministri 29. aprilli 2005. a määruses nr 61 „Immunohematoloogiliste uuringute tegemise tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
1) määruses asendatakse läbivalt lühend „VAS” lühendiga „VASK” vastavas käändes;
2) määruses asendatakse läbivalt tekstiosa „+6 ºC” tekstiosaga „+8 ºC”;
„(21) Kui ABO-veregrupi määramisel ei ole otsene reaktsioon ja pöördreaktsioon omavahel vastavuses, ei saa kinnitavat määramist lugeda kinnitavaks ja uuringut tuleb korrata mõne teise asjakohase meetodiga.”;
4) paragrahvi 3 lõiget 3 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„D-antigeeni kinnitaval määramisel tuleb autoaglutinatsiooni välistamiseks kasutada kontrollreagenti.”;
5) paragrahvi 3 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Antikehade sõeluuringul kasutatakse antihumaanglobuliini reagenti ja tüpiseeritud O-grupi standarderütrotsüüte.”;
„§ 4. Immunohematoloogiliste uuringute tegemine
(4) Iga tehtava immunohematoloogilise uuringu tüübi kvaliteedi hindamiseks tuleb osaleda vastavas laborite vahelises võrdluskatsete programmis vähemalt kaks korda aastas. Programmis osalemise korral mittevastava tulemuse saamisel tuleb teavitada immunohematoloogiliste uuringute referentlaborit.”;
7) paragrahvi 7 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Doonori vere kohustuslikke uuringuid võib teha katseklaasis, mikroplaatidel, kolonnaglutinatsioonitehnika või molekulaardiagnostilise uuringu abil.”;
8) paragrahvi 8 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Doonori vere ABO-veregruppi võib lisaks käesoleva määruse § 7 lõikes 2 loetletud meetoditele määrata ka tasapinnal alustel.”;
9) paragrahvi 9 lõiget 3 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Rh(D) negatiivsena väljastataval doonoriverel peab olema tehtud nõrga D uuring indirektse antiglobuliintesti või sellega võrreldava tundlikkusega testi abil.”;
10) paragrahvi 9 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
11) paragrahvi 10 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 11 lõikes 2 asendatakse sõnad „verekeskuse arst” sõnadega „meditsiinilise läbivaatuse tegija”;
13) paragrahvi 11 lõiked 3 ja 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Doonori vere antikehade sõeluuringut võib teha indirektse antiglobuliintesti või sellega võrreldava spetsiifilisuse ja sensitiivsusega testi abil.
(4) Antikehade leidmisel doonori verest tuleb need identifitseerida, andmed sensibiliseerinud doonori kohta tuleb dokumenteerida ning kliiniliselt oluliste antikehade leiu korral verepreparaat hävitatakse.”;
14) paragrahvi 12 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Verekeskusel tuleb tagada võimalus nende verepreparaatide sobivusuuringute tegemiseks, mille puhul on kindlaks määratud doonori Rh-fenotüüp ja teiste veregrupisüsteemide fenotüübid (edaspidi laiendatud fenotüüp), et tagada õigeaegne vereülekanne patsientidele, kelle verest on leitud antikehasid või esinevad muud asjakohased näidustused.
(3) Rh-fenotüübi ja laiendatud fenotüübi uuringute tulemused loetakse kinnitatuks pärast kahel üksteisest sõltumatul määramisel kokkulangeva tulemuse saamist.”;
15) paragrahvi 13 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Patsiendi veres peab olema määratud ABO-veregrupp ja Rh(D) kuuluvus ning tehtud antikehade sõeluuring ja erütrotsüütide suspensiooni ülekande eelsed patsiendi vere ja doonori vere sobivusuuringud.”;
16) paragrahvi 15 lõike 2 kolmandas lauses täiendatakse pärast sõna „kolonnaglutinatsioonitehnika” sõnadega „või molekulaardiagnostiliste uuringute”;
17) paragrahvi 16 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Patsiendi vere Rh(D) kuuluvus määratakse otsese aglutinatsioonireaktsiooniga katseklaasis, mikroplaatidel või kolonnaglutinatsioonitehnikaga, kasutades anti-D (IgM) reagenti, mis ei too välja DVI kategooriat, või molekulaardiagnostiliste uuringute abil.
(2) Rh(D) negatiivse ema immunoglobuliinprofülaktika vajaduse hindamiseks määratakse vastsündinute vere Rh(D) kuuluvus.”;
18) paragrahvi 17 lõiked 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Vere antikehade sõeluuring tehakse indirektse antiglobuliintesti või sellega võrreldava spetsiifilisuse ja sensitiivsusega testi abil.
(3) Vastsündinutel tehakse direktne antiglobuliintest hemolüüsi kahtluse korral, hemolüütilise haiguse korral või kui emal on määratud kliiniliselt olulised antikehad.”;
19) paragrahvi 17 täiendatakse lõigetega 31–33 järgmises sõnastuses:
„(31) Antikehade sõeluuringu tegemiseks vastsündinutel ja imikutel kuni 4. elukuuni ning loote antikehade sõeluuringu tegemiseks tuleb kasutada ema vereproovi, välja arvatud juhul, kui vastsündinute ja kuni 4-kuuste imikute puhul ei ole ema vereproovi võimalik kasutada.
(33) Kui antikehade sõeluuring on negatiivne ning ABO-veregrupp ja Rh(D) kuuluvus on kinnitavalt määratud, ei ole vastsündinutel ja imikutel kuni 4. elukuuni vajalik enne vereülekannet antikehade sõeluuringut korrata.”;
20) paragrahvi 18 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kui patsiendile on vaja teha vereülekanne, tehakse patsiendile vere seroloogiline sobitamine vajaduse korral Rh-fenotüübi ja laiendatud fenotüübi alusel. Enne vereülekannet tuleb leitud antikehad identifitseerida ja kontrollida, et sobitatud doonori veres ei esine vastavat erütrotsütaarset antigeeni.”;
21) paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Patsiendile, kelle verest leiti antikehasid ja kellel esineb vajadus korduvateks vereülekanneteks või kelle puhul ei ole ravist tingituna sobivusuuringute hindamine võimalik, tuleb vereülekanne teha Kell antigeeni, Rh-fenotüübi ja vajaduse korral laiendatud fenotüübi alusel.”;
22) paragrahvi 19 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
23) paragrahvi 19 lõike 3 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Seroloogilise sobitamise tegemiseks tuleb kasutada indirektset antiglobuliintesti või sellega võrreldava spetsiifilisuse ja sensitiivsusega testi.”.