Elatisabi seadus – Riigi Teataja
Elatisabi seadus
RT I 2007, 25, 130
12.03.2007 otsus nr 131
Vastu võetud 21.02.2007
(1) Käesolev seadus sätestab lapsele, kelle vanem ei täida ülalpidamiskohustust, elatisabi saamise tingimused ja korra kohtumenetluse alustamise korral ning reguleerib riigi makstud elatisabi sissenõudmist lapse ülalpidamiseks elatist maksma kohustatud vanemalt ja alusetult makstud elatisabi tagasinõudmist.
(2) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seadust, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.
§ 2. Elatisabi saama õigustatud isik
(1) Õigus elatisabile on käesolevas seaduses sätestatud tingimustel alaealisel lapsel, kelle vanem ei täida ülalpidamiskohustust või ei tee seda perekonnaseaduse § 61 lõikes 4 nõutavas ulatuses.
(2) Elatisabile on õigus:
1) Eesti alalisel elanikul;
2) Eestis elaval välismaalasel, kellel on tähtajaline elamisluba või kes viibib Eestis välismaalaste seaduse § 51 lõikes 2 sätestatud alusel;
3) tähtajalise elamisõiguse alusel Eestis elaval välismaalasel.
(3) Õigust elatisabile ei ole lapsel, kellele samalaadset elatisabi maksab mõni teine riik.
(4) Elatisabi makstakse vanemale, kes taotleb kohtult elatise väljamõistmist ja kelle kasuks on tehtud käesoleva seaduse § 3 lõikes 1 nimetatud kohtulahend.
§ 3. Elatisabi maksmise tingimused
(1) Elatisabi makstakse:
1) lapse elatisnõude maksekäsu kiirmenetluse korral kohtu makseettepaneku määruse alusel või
2) vanemat elatist maksma kohustava hagi tagamise abinõu rakendamise määruse (edaspidi hagi tagamise määrus) alusel.
(2) Elatisabi makstakse 90 päeva jooksul arvates käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud makseettepaneku määruse või hagi tagamise määruse tegemisest.
(3) Elatisabi makstakse, kui taotleja lapsele, kellele vanem elatisabi taotleb, ei ole varem elatisabi makstud.
(4) Elatisabi saamine ei välista ega piira muude toetuste määramist ja maksmist.
§ 4. Elatisabi määr ja finantseerimine
(1) Elatisabi finantseeritakse riigieelarvest.
(2) Elatisabi arvutamise aluseks on igaks eelarveaastaks riigieelarvega kehtestatud lapsetoetuse määr.
(3) Elatisabi päevamäär on üks kolmandik lapsetoetuse määrast.
§ 5. Elatisabi taotlemine
(1) Elatisabi taotlemiseks esitab käesoleva seaduse § 2 lõikes 4 nimetatud isik (edaspidi taotleja) taotluse Sotsiaalkindlustusameti pensioniametile (edaspidi pensioniamet). Elatisabi taotluse esitamise ja läbivaatamise osas kohaldatakse riiklike peretoetuste seaduse § 16 lõikes 4, § 17 lõikes 4 ja §-s 18 sätestatut.
(2) Elatisabi saamiseks esitab taotleja pensioniametile järgmised dokumendid:
2) isikut tõendavate dokumentide seaduse § 2 lõikes 2 nimetatud dokument;
3) makseettepaneku määrus, kui elatisabi taotletakse käesoleva seaduse § 3 lõike 1 punkti 1 alusel;
4) hagi tagamise määrus, kui elatisabi taotletakse käesoleva seaduse § 3 lõike 1 punkti 2 alusel.
(3) Elatisabi taotlemise avalduses märgitakse:
1) elatisabi saama õigustatud isiku nimi, isikukood või sünniaeg ja aadress;
2) taotleja nimi, isikukood või sünniaeg ja aadress;
3) elatisnõude võlgniku (edaspidi võlgnik) nimi, isikukood või sünniaeg ja võimalusel aadress;
4) taotleja selgelt väljendatud taotlus;
5) kinnitus käesoleva seaduse §-s 2 sätestatud tingimuste täitmise kohta.
(4) Elatisabi taotlemise avalduse võib pensioniametile esitada elektrooniliselt, digitaalallkirjaga allkirjastatuna.
(5) Elatisabi taotlemise avalduse vormi kehtestab sotsiaalminister.
(6) Pensioniametile esitatavad välisriigi dokumendid peavad olema legaliseeritud. Pensioniametile esitatavad välisriigi kohtulahendid peavad olema Eestis tunnustatud ja täidetavaks tunnistatud tsiviilkohtumenetluse seadustiku või muu asjakohase õigusakti kohaselt.
(7) Elatisabi määratakse, kui taotlemiseks vajalikud dokumendid on esitatud 30 päeva jooksul arvates makseettepaneku määruse tegemisest või elatist maksma kohustava hagi tagamise määruse tegemisest.
§ 6. Elatisabi määramine
(1) Elatisabi määramisele kohaldatakse riiklike peretoetuste seaduse § 22 lõigetes 1–3 sätestatut.
(2) Elatisabi määramise või sellest keeldumise otsuse teeb pensioniamet 15 tööpäeva jooksul arvates avalduse ja kõigi nõutavate dokumentide saamisest.
§ 7. Elatisabi väljamaksmine
Kui taotlus esitatakse kuu 15. või varasemal päeval, makstakse elatisabi taotlemise kuule ja sellele järgnevale kuule vastav osa elatisabist välja avalduse esitamisele järgneval kuul. Avalduse hilisema esitamise korral makstakse ülejärgmisel kuul nii väljamaksmise kuule kui ka sellele eelnenud perioodile vastav osa elatisabist. Järgmised maksed tehakse järgmisel kuul väljamaksmise kuule vastavas elatisabi suuruses.
§ 8. Elatisabi maksmise lõpetamine
(1) Pensioniamet lõpetab elatisabi maksmise enne käesoleva seaduse § 3 lõikes 2 nimetatud tähtaja möödumist:
1) kui hagi tagamise määrus, millega vanemat kohustati elatist maksma kohtumenetluse ajal, on tühistatud;
2) kui kohtumenetlus elatisnõudes on lõpetatud, välja arvatud juhul, kui elatis on välja mõistetud;
3) kui ilmneb, et elatisabi saamise tingimused ei olnud või ei ole enam täidetud;
4) võlgniku surma korral.
(2) Kui võlgnik väidab, et ülalpidamiskohustust ei ole tekkinud, ülalpidamiskohustus on täidetud või esitab elatisnõudele muu vastuväite, lõpetab pensioniamet elatisabi maksmise üksnes käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 sätestatud tingimustel.
(3) Pensioniamet tunnistab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aluste ilmnemisel elatisabi määramise otsuse kehtetuks.
§ 9. Elatisabi saaja kohustused
(1) Vanem, kellele elatisabi välja makstakse, on kohustatud viivitamata teatama kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis pensioniametile kõikidest asjaoludest, mis mõjutavad elatisabi maksmist, eelkõige hagi tagamise määruse tühistamisest, elatisnõude rahuldamata jätmisest, lapse kasvatamise lõpetamisest ja võlgniku ülalpidamiskohustuse täitma asumisest perekonnaseaduse § 61 lõikes 4 nõutavas ulatuses.
(2) Kui elatist maksma kohustatud vanem ei täida vabatahtlikult kohtulahendist tulenevat elatise maksmise kohustust, on elatisabi taotleja kohustatud esitama täitmisavalduse. Taotleja on kohustatud viivitamata teatama pensioniametile täitmisavalduse esitamisest.
(3) Kui elatisabi on makstud hoolimata sellest, et käesolevas seaduses sätestatud elatisabi saamise tingimused ei olnud täidetud või on jõustunud kohtulahend, mille kohaselt võlgnik ei ole kohustatud elatist maksma, peab taotleja elatisabi riigile tagasi maksma.
(4) Kui vanem ei maksa alusetult saadud elatisabi tagasi, teeb pensioniamet talle enammakstud summa tagasinõudmiseks ettekirjutuse koos hoiatusega. Hoiatuses märgitud tähtaja jooksul ettekirjutuse täitmata jätmise korral annab pensioniamet ettekirjutuse sundtäitmiseks täitemenetluse seadustikus sätestatud korras. Hoiatuses märgitud tähtaeg ei või olla lühem kui kümme tööpäeva.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud ettekirjutus peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) ettekirjutuse koostanud ametniku ees- ja perekonnanimi ning ametikoht;
2) ettekirjutuse tegemise kuupäev;
3) ettekirjutuse adressaadi nimi ja aadress;
4) ettekirjutuse faktiline ja õiguslik alus;
5) tagasinõutava elatisabi summa;
6) ettekirjutuse täitmise tähtaeg;
7) ettekirjutuse vaidlustamise võimalused, tähtaeg ja kord;
8) hoiatus sundtäitmise algatamise kohta kohustuse täitmata jätmise korral.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud ettekirjutus koos hoiatusega saadetakse elatisabi saanud isikule viie tööpäeva jooksul ettekirjutuse ja hoiatuse tegemise päevast arvates.
(7) Alusetult makstud elatisabi tagasinõudmist korraldab pensioniamet.
§ 10. Elatisnõude üleminek riigile
(1) Kui lapsel oli käesoleva seaduse § 3 lõikes 2 nimetatud ajal õigus nõuda ülalpidamist oma vanemalt, läheb elatisabi saaja nõue elatisabi määramise otsuse tegemisel üle riigile.
(2) Ülalpidamiskohustuse võlgniku ja võlausaldaja vahelises vaidluses tehtud kohtulahend käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel riigile üleläinud elatisnõude kohta kehtib ka riigi suhtes. Riigil on talle üleläinud elatisnõude suhtes olemasolevast täitedokumendist tulenevad õigused.
(3) Pensioniamet teatab võlgnikule nõude riigile üleminekust viivitamata pärast ülalpidamiskohustuse võlgniku ja võlausaldaja vahelises vaidluses tehtud kohtulahendi jõustumist.
(4) Võlgnikule teatatakse kirjalikult, milline nõue, millisest hetkest, millises ulatuses ja millisel õiguslikul alusel on riigile üle läinud. Ühtlasi tehakse võlgnikule ettepanek riigi nõue rahuldada ja antakse nõude rahuldamiseks vajalikke juhiseid.
(5) Võlgnik võib rahuldada riigi nõude kas ühekorraga või kolmes osas teate saamisele järgneva kolme kuu jooksul, tasudes osamakse iga kuu 15. päevaks. Võlgnikule saadetavas teates kirjeldatakse ositi maksmise võimalust ning märgitakse osamaksete suurus ja maksetähtpäevad.
(6) Sotsiaalminister kehtestab võlgnikule saadetava teate vormi.
(7) Kui elatisnõude võlgnik ei ole riigile üleläinud nõuet vabatahtlikult rahuldanud, nõuab riik võla sisse pärast elatise maksmiseks kohustava kohtulahendi jõustumist.
§ 11. Riigile üleläinud elatisnõude sissenõudmine
(1) Käesoleva seaduse § 10 lõike 1 alusel riigile üleläinud nõude sissenõudmist korraldab ja võlausaldaja õigusi teostab nõude ülemineku aluseks oleva otsuse teinud pensioniamet.
(2) Kui võlgnik ei rahulda riigile üleläinud elatisnõuet, teeb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud pensioniamet riigi nimel avalduse lapsevanema poolt elatisasjas algatatud täitemenetlusega ühinemiseks. Kui elatise sissenõudmiseks ei ole täitemenetlust algatatud, teeb seda pensioniamet.
(3) Riigile üle läinud osas elatisnõude sissenõudmise ja alusetult makstud elatisabi tagasinõudmise korra kehtestab sotsiaalminister.
(4) Taotleja, kelle lapsele on makstud elatisabi, on pensioniameti nõudmisel kohustatud esitama ülevaate lapsele makstud elatisest ja muid andmeid, mis on elatisabi maksmise ja elatise tagasinõude seisukohalt olulised.
§ 12. Vaidluste lahendamine
(1) Kui taotleja ei nõustu pensioniameti poolt käesoleva seaduse alusel tehtud otsusega, on tal õigus pöörduda vaidega riikliku pensionikindlustuse seaduse § 33 lõike 1 alusel moodustatud pensionikomisjoni poole 30 päeva jooksul arvates otsuse kättesaamisest.
(2) Kui taotleja pensionikomisjoni otsusega ei nõustu, on tal õigus pöörduda halduskohtusse 30 päeva jooksul arvates päevast, millal vaideotsus talle teatavaks tehti.
§ 13. Elatisabi andmete kandmine registrisse
Andmed elatisabi määramise, määramise aluse ja maksmise kohta kantakse riiklikku pensionikindlustuse registrisse.
§ 14. Täitemenetluse seadustiku muutmine
Täitemenetluse seadustikus (RT I 2005, 27, 198; 2007, 2, 7) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
1) paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
«(11) Elatisnõude üleminekut riigile elatisabi seaduse § 10 lõike 1 alusel tõendab elatisabi määramise otsus.»;
2) paragrahvi 26 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Kohtutäituril on õigus pöörduda täitemenetluseks vajaliku suulise ja kirjaliku teabe saamiseks kolmanda isiku poole, sealhulgas nõuda andmeid võlgniku elu- või asukoha ning kontaktandmete kohta, kui on alust arvata, et kolmas isik sellist infot omab. Kohtutäituril on õigus nõuda täitemenetluseks vajalikke andmeid võlgniku tasunõude kohta võlgniku tööandjalt ja teistelt võlgniku suhtes kohustatud isikutelt. Kolmas isik on kohustatud andmeid esitama, välja arvatud juhul, kui tal on seaduse alusel õigus andmete esitamisest keelduda.»;
3) seadust täiendatakse §-ga 261 järgmises sõnastuses:
«§ 261. Trahvi määramine
(1) Kohtutäitur võib teha trahvihoiatuse:
1) käesoleva seaduse §-s 26 sätestatud kohustuse täitmata jätmise korral teavet andma kohustatud isikule;
2) võlgniku suhtes kohustatud kolmandale isikule, kui viimane keeldub alusetult arestimisakti täitmisest või ei täida seda nõuetekohaselt.
(2) Kui teavet andma või arestimisakti täitma kohustatud isik ei täida oma kohustusi trahvihoiatusest hoolimata, teeb kohtutäitur kohtule ettepaneku isiku trahvimiseks.
(3) Kohus teeb teabe andmise või arestimisakti täitmise kohustuse täitmata jätmise korral kohtutäituri ettepaneku alusel trahvimääruse. Trahvimääruses korratakse täitmiseks vajaliku teabe esitamise või arestimisakti täitmise korraldust. Trahv nõutakse sisse riigieelarvesse.
(4) Esmakordsel trahvimisel ei ole trahvisumma väiksem kui 50 ja suurem kui 200 trahviühikut, korduval trahvimisel ei ole see suurem kui 500 trahviühikut karistusseadustiku mõttes.
(5) Kohus võib isikule määrata kohtutäituri ettepanekul korduvalt rahatrahvi kuni kohustus täidetakse või esitatakse määruse kohta vastuväide. Vastuväite esitamisel jätkub menetlus tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 601 lõigetes 3–8 sätestatud korras.»;
4) paragrahvi 65 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
«(4) Lapse elatisnõude alusel tekkinud arestipandiõigus asub sõltumata arestimise ajast muudest arestipandiõigustest eespool. Lapse elatisnõude alusel tekkinud arestipandiõigustel on sama järjekoht.»;
5) paragrahvi 115 lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kontol olev raha kantakse vastavalt arestimisaktile arestitud ulatuses üle kohtutäituri ametialasele arvelduskontole, välja arvatud juhul, kui täitedokumendiks on muu kui lapsele kohtumenetluse ajal elatise maksmise nõude kohta tehtud hagi tagamise määrus.»;
6) paragrahvi 119 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Sõltumata saabumise hetkest loetakse lapse elatisnõude alusel koostatud arestimisakt esimesena saabunuks.»;
7) paragrahvi 132 täiendatakse lõikega 11 ning lõiked 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(11) Kui sissenõude pööramine võlgniku muule varale ei ole viinud või eeldatavalt ei vii lapse elatisnõude täielikule rahuldamisele, võib arestida kuni pool käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sissetulekust.
(2) Kui võlgnik peab seadusest tulenevalt ülal teist isikut või maksab talle elatist, suureneb mittearestitav summa iga ülalpeetava kohta ühe kolmandiku võrra palga alammäärast kuus, välja arvatud juhul, kui sundtäidetakse lapse elatisnõuet.
(3) Mittearestitavat summat ületavast sissetuleku osast võib kuni viiele palga alammäära suurusele summale vastavast osast arestida kaks kolmandikku, seda ületavast sissetulekust kogu sissetuleku, tingimusel, et arestitav summa ei ületa kahte kolmandikku kogu sissetulekust. Sätet ei kohaldata, kui sundtäitmisel on elatise nõue.»;
8) paragrahvi 174 lõiget 3 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
«21) lapse elatisnõuded»;
9) paragrahvi 174 lõike 3 punktis 3 asendatakse sõnad «punkti 1 või 2» sõnadega «punktide 1–21».
§ 15. Tulumaksuseaduse muutmine
Tulumaksuseaduses (RT I 1999, 101, 903; 2007, 4, 19) tehakse järgmised täiendused:
1) paragrahvi 19 lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu «või 69» sõnadega «ja elatisabi, mida füüsiline isik saab elatisabi seaduse § 6 alusel.»;
2) paragrahvi 24 täiendatakse pärast sõna «kohaselt» sõnadega «, ja riigile üleläinud elatisnõude rahuldamiseks makstud summad»;
3) paragrahvi 29 lõike 9 esimest lauset täiendatakse pärast sõna «elatis» sõnadega «ja elatisabi»;
4) paragrahvi 41 punkti 6 täiendatakse pärast sõna «elatiselt,» sõnaga «elatisabilt,»;
5) paragrahvi 42 lõiget 4 täiendatakse pärast sõna «kohaselt» sõnadega «, ja riigile üleläinud elatisnõude rahuldamiseks makstud summad».
Käesoleva seaduse alusel makstakse elatisabi, kui käesoleva seaduse § 3 lõikes 1 nimetatud hagi tagamise määrus või makseettepaneku määrus on tehtud pärast käesoleva seaduse jõustumist.
Käesolev seadus jõustub 2008. aasta 1. jaanuaril.
Riigikogu esimees Toomas VAREK


text:
Kohus mõistis Viljandis mehe surnuks tulistanule pika vangistuse | Eesti kohtud
Kohus mõistis Viljandis mehe surnuks tulistanule pika vangistuse
Tartu maakohus tunnistas Rene Petersoni (39) süüdi tulirelva ja laskemoona ebaseaduslikus käitlemises, tapmiskatses ja mõrvas ning mõistis talle liitkaristusena 14-aastase vangistuse.
Karistusaja algust arvestatakse Petersoni kinnipidamisest eelmise aasta 15. aprillil.
Menetluskuludena peab süüdistatav tasuma 5981 eurot. Samuti peab ta kannatanule hüvitama kuriteoga tekitatud 100-eurose kahju.
Kohus leidis uuritud tõendite põhjal, et Peterson on süüdiv ja kuritegude õigusvastasust välistavad asjaolud puudusid. Kohus mõistis Petersonile raskeima kuriteo ehk mõrva eest karistuse seaduses ette nähtud sanktsiooni keskmises määras. Karistust määrates arvestades kohus tema isikut, kuriteo toimepanemise viisi ning kuriteole eelnevat ja järgnevat käitumist. Kohus ei tuvastanud karistust raskendavaid ega kergendavaid asjaolusid, sealhulgas puhtsüdamlikku kahetsust.
Kohtumenetluse pooled saavad tänase otsuse vaidlustamise soovist teatada seitsme päeva jooksul. Kui otsuse vaidlustamise soovist teatatakse, teeb kohus motiveeritud tervikotsuse teatavaks 28. aprillil.

matches: Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus


Eratee avalikes huvides omandamise ja avalikuks kasutamiseks määramise kord – Riigi Teataja
Eratee avalikes huvides omandamise ja avalikuks kasutamiseks määramise kord
Eratee avalikes huvides omandamise ja avalikuks kasutamiseks määramise kord - sisukord
§ 3 Tee avalikes huvides omandamise tingimused
§ 4 Eratee avalikes huvides omandamine
§ 5 Eratee avalikes huvides omandamise menetluse läbiviimine
§ 6 Eratee määramine avalikuks kasutamiseks
RT IV, 22.12.2018, 4
Vastu võetud 18.12.2018 nr 47
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 2, ehitusseadustiku § 94 ning kinnisasja avalikes huvides omandamise seaduse § 3 lõike 2 alusel.
(1) Käesolev teede valla omandisse võtmise ja avalikuks kasutamiseks määramise kord (edaspidi kord) sätestab Kambja valla haldusterritooriumil asuvate teede ja nende juurde kuuluvate rajatiste Kambja vallale (edaspidi vald) avalikes huvides omandamise ning avalikuks kasutamiseks määramise tingimused ning korra.
(2) Peremehetu tee omandamine toimub peremehetu ehitise hõivamise korra alusel.
1) tee – rajatis, mis on ette nähtud inimeste, sõidukite või loomade liikumiseks või liiklemiseks;
2) kohalik tee – tee, mille osas omaniku ülesandeid täidab kohaliku omavalitsuse üksus. Kohalik tee võib olla avalikuks kasutamiseks määratud eratee, kohaliku omavalitsuse üksusele kuuluv tee või kohaliku omavalitsuse volikogu otsuse kohaselt kohaliku omavalitsuse hallatav kohaliku liikluse korraldamiseks vajalik muu tee;
3) eratee – tee, mis kuulub füüsilisele või juriidilisele isikule ning mida võib ilma omaniku loata kasutada ainult seadusega määratud juhtudel;
4) teemaa – maa, mis õigusaktidega kehtestatud korras on määratud tee koosseisus olevate rajatiste paigutamiseks ja teehoiu korraldamiseks.
§ 3. Tee avalikes huvides omandamise tingimused
(1) Tee koos selle oluliste osadega omandatakse või määratakse avalikuks kasutamiseks lähtudes avalikust huvist ning eesmärgiga tagada liiklemise võimalus igaühele ning selleks, et:
1) vähendada tee ja liikluse negatiivset mõju keskkonnale;
2) tagada selle tee kaudu juurdepääs avalikult kasutatavale objektile või teele, millele muu juurdepääsu võimalus puudub või on ilmselt ebamugav või ebaotstarbekas ning mõistlike kulutustega pole võimalik uut juurdepääsu rajada.
(2) Avalikku huvi hindab vallavalitsus. Avaliku huvi olemasolu korral on prioriteediks tee omandamine, seejärel servituudi seadmine ja tee määramine avalikuks kasutamiseks.
(3) Tee avalikes huvides omandamisel tuleb eelistada tee omandamist koos kõigi selle juurde kuuluvate liiklemiseks ning tee ekspluatatsiooniks kasutatavate rajatistega.
(4) Tee avalikes huvides omandamine ei tohi tekitada vallale põhjendamatuid kohustusi.
(5) Uute elamupiirkondade rajamisel tuleb tee väljaehitamine ette näha detailplaneeringuga, kusjuures väljaehitamise kohustus ja tee üleandmine vallale või avaliku kasutuse tingimused määratakse valla ja arendaja vahelise lepinguga enne detailplaneeringu kehtestamist.
§ 4. Eratee avalikes huvides omandamine
(1) Eratee avalikes huvides omandamisel või servituudi seadmisel juhindutakse kinnisasja avalikes huvides omandamise seaduses sätestatust.
(2) Vald saab omandada erateid tingimusel, et teemaast on moodustatud omaette kinnistu ning tee vastab detailplaneeringule ja/või tee projektile. Eratee omandamisel eelistatakse täielikult ja nõuetekohaselt välja ehitatud kõvakattega teed, mille suhtes on avalik huvi.
(3) Planeeringukohase tee ehitamisel, millele on ette nähtud avalik kastus ja/või mis antakse peale selle valmimist vallale üle, tuleb järgida ehitusseadustiku alusel avalikult kasutatava tee ehitamisele esitatud nõudeid, sealhulgas majandus- ja taristuministri 03.08.2015 määruses nr 101 „Tee ehitamise kvaliteedi nõuded“ sätestatud tee ehitamise kvaliteedi nõudeid.
(4) Tee avalikes huvides omandamise aluseks on vallavalitsuse ettepanek või tee omaniku vastav avaldus, mis esitatakse vallavalitsusele ning millele lisatakse:
1) tee omandiõigust tõendavad dokumendid;
2) tee projekt või ülesmõõdistusprojekt;
3) tee ehitusluba;
4) tee kasutusluba;
5) täitedokumentatsioon, mis tõendab majandus- ja taristuministri 03.08.2015 määruses nr 101 „Tee ehitamise kvaliteedi nõuded“ sätestatud nõuete täitmist.
(5) Erandkorras võib vallavolikogu vallavalitsuse ettepanekul otsustada sellise tee, mis ei vasta käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 toodud tingimustele, avalikes huvides omandamise. Vajadusel tellitakse enne tee omandamist selle seisukorra hindamiseks ekspertiis.
§ 5. Eratee avalikes huvides omandamise menetluse läbiviimine
(1) Vallavalitsus algatab ja/või viib läbi eratee avalikes huvides omandamise menetluse ja kontrollib eratee omaniku poolt esitatud dokumentide olemasolu ning vastavust korrale. Vallavalitsusel on õigus pidada tee omanikuga läbirääkimisi eratee omandamise tingimuste üle.
(2) Kui tee omaniku avaldus ei ole põhjendatud või tee omandamiseks puudub avalik huvi, otsustab vallavalitsus menetluse lõpetamise ja teatab sellest koos põhjendusega avalduse esitajale.
(3) Kui vallavalitsus on tee omandamise tingimustes jõudnud kokkuleppele ja tee omandamiseks on olemas avalik huvi, teeb vallavalitsus vallavolikogule ettepaneku tee avalikes huvides omandamise otsustamiseks.
(4) Tee avalikes huvides omandamise otsustab vallavolikogu.
(5) Vallavolikogu otsuse alusel sõlmivad vallavanem või tema poolt volitatud isik ning eratee omanik esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui kahe (2) kuu jooksul arvates vallavolikogu otsusest, vastava notariaalse lepingu.
§ 6. Eratee määramine avalikuks kasutamiseks
(1) Eratee määramine avalikuks kasutamiseks toimub järgmistel asjaoludel:
1) Eratee avaliku kasutamise suhtes on põhjendatud avalik huvi, kuid tee avalikes huvides omandamine ei ole käesolevast korrast tulenevalt võimalik, on raskendatud, on ebaotstarbekas või on muul põhjusel välistatud.
2) Avalik huvi eratee kasutamiseks on ajutine (nt kuni läheduses ehitatava avaliku tee valmimiseni).
(2) Eratee avalikuks kasutamiseks määramiseks teeb vallavalitsus vastavasisulise ettepaneku eratee omanikule. Eratee võib määrata avalikuks kasutamiseks ka eratee omaniku ettepanekul.
(3) Eratee avalikuks kasutamiseks määramise otsustab vallavalitsus, kes sõlmib teeomanikuga ka vastava lepingu.
(4) Vallavalitsus esitab seitsme päeva jooksul eratee avalikuks kasutamiseks määramise otsuse jõustumisest arvates nimetatud otsuse ja masinloetaval kujul tee ruumilise ulatuse andmed maakatastri pidajale ning kannab avalikult kasutatava eratee andmed teeregistrisse.


text:
Muude lihtmenetluste hulgas on Itaalia tsiviilkohtumenetluse seadustikus loetletud ka maksekäsumenetlus (procedimento di ingiunzione) (artikkel 633 ja sellele järgnevad artiklid). Tegemist on ex parte menetlusega, sest kohus teeb otsuse võlausaldaja taotluse kohta, ilma et ta kuulaks ära võlgniku või annaks talle võimaluse esitada vastuseid või märkusi.
Võlgnik kuulatakse ära alles hiljem, kui ta vaidlustab maksekäsu.
Maksekäsumenetlust võib taotleda ainult teatavate nõuete korral (rahasumma tasumise nõue või nõue tarnida teatav kogus asendatavaid kaupu jne) ning tingimusel, et täidetud on teatavad tsiviilseadustikus sätestatud tingimused (nt võlausaldajad peavad esitama kirjalikke tõendeid oma nõude toetamiseks).
Kui nõuet menetlev kohus leiab, et see on põhjendatud, käsib ta võlgnikul tasuda summa teatava tähtaja jooksul, milleks on tavaliselt 40 päeva, kuid kohus teavitab võlgnikku ka sellest, et võlgnik võib vaidlustada maksekäsu sama tähtaja jooksul, ja kui vastuväiteid ei esitata, muutub maksekäsk lõplikuks ja see võidakse täitmisele pöörata.
Menetlust kohaldatakse selliste nõuete suhtes, mille on esitanud võlausaldajad, kellele võlgnetakse raha või teatav kogus asendatavaid kaupu, või mis tahes isikud, kellel on õigus saada konkreetset vallasvara.
Kui menetlus on seotud rahalise nõudega, peab summa olema täpselt määratletud. See välistab võimaluse esitada avaldus maksekäsu saamiseks lepinguväliste nõuete korral. Näiteks ei ole võimalik nõuda sellise kahju hüvitamist, mis on tekkinud ebaseadusliku tegevuse tulemusel.
Ei, ülemmäär puudub. Maksekäsku võib taotleda mis tahes väärtusega nõuete korral.
Maksekäsumenetluse kasutamine on vabatahtlik. Võlausaldaja võib alati esitada tavapärase hagi.
Maksekäsu saamiseks peab pöörduma selle rahukohtu (giudice di pace) või madalama astme kohtu (tribunale) poole, kellel oleks pädevus tavapärase menetluse korral. Rahukohus on pädev menetlema ainult väiksemaid kohtuvaidluseid vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 7 sätestatud kriteeriumidele (vt allpool osutatud lisa). Kui avaldus esitatakse madalama astme kohtule, menetleb asja ühest kohtunikust koosnev koosseis.
Nõuded, mis on seotud kas siis kohtumenetluse või kohtuvälise menetluse raames osutatud õigusteenuste eest makstavate tasude või advokaatide, kohtutäiturite või kohtumenetluse käigus teenuseid osutanud mis tahes muude isikute kulude hüvitamisega, vaatab läbi kohus, kes menetles juhtumit, millele võlausaldaja nõudes osutatakse.
Advokaadid võivad taotleda maksekäsku oma klientide suhtes selle piirkonna kohtult, mille advokatuuri (consiglio dell’ordine) liikmed nad on. Samamoodi võivad notarid esitada nõude selle piirkonna kohtule, mille notarite koja (consiglio notarile) liikmed nad on (vt ka teabeleht „Kohtualluvus”).
Maksenõue peab sisaldama tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 638 sätestatud teavet (vt allpool osutatud lisa) ning avaldus tuleb esitada kohtusekretärile koos vajalike lisadega.
Ei, spetsiaalne vorm puudub.
Üldjuhul jah, kuid teatavate juhtumite korral võivad hagejad esindada end kohtus ise. Üks selline juhtum on seotud olukorraga, kus nõuet menetleb rahukohus ja nõue ei hõlma suuremat summat kui 1100 eurot. Teine selline olukord tekib siis, kui hageja on kvalifitseeritud tegutsema juhtumit menetlevas kohtus advokaadina.
Avalduses tuleb esitada nõude suurus ja nõude põhjendused. Nõude põhjendused ei pea olema üksikasjalikud ning need võib esitada asjakohaste faktide ja dokumentide kokkuvõtliku kirjeldusena.
Jah. Nõudega seotud kirjalikud tõendid hõlmavad eelkõige kirjalikku kättesaamiskinnitust ja ühepoolset lubadust. Kui nõue on seotud kaupade tarnimise või teenuste osutamisega ning kui kaupu tarnis või teenuseid osutas üks ettevõtja teisele ettevõtjale või isikule, kes ei tegele kutse- või äritegevusega, võivad nõudega seotud kirjalikud tõendid hõlmata ka kinnitatud väljavõtteid võlausaldaja äriühingu raamatupidamisdokumentidest, tingimusel et raamatupidamine toimub seaduses sätestatud viisil. Nõude kirjalikuks tõendamiseks sobivad ka äriühingu esitatud arved, tingimusel et neile on lisatud hageja arvete registri kinnitatud koopia.
Tõendeid käsitlevaid erieeskirju kohaldatakse advokaatide, notarite ja muude kutsealade esindajate esitatud tasu- ja hüvitisnõuete suhtes ning riigi ja riigiasutuste nõuete suhtes.
Kui kohus leiab, et nõue ei ole piisavalt põhjendatud, teavitab ta sellest kohtusekretäri kaudu hagejat, paludes hagejal esitada täiendavaid tõendeid. Kui hageja ei vasta või võtab avalduse tagasi või kui avaldust ei ole võimalik vastu võtta, jätab kohus avalduse rahuldamata, tehes põhjendatud kohtumääruse.
Sel juhul võib nõude uuesti esitada erimenetluse või tavapärase menetluse raames.
Kui avaldus jäetakse rahuldamata, siis võib sellise otsuse peale esitada korralise apellatsiooni või kassatsioonkaebuse.
Kui kohus võtab avalduse vastu, väljastab ta maksekäsu, mis tuleb kostjale kätte toimetada 60 päeva jooksul alates kohtumääruse tegemise päevast, kui see maksekäsk toimetatakse kätte Itaalias, või 90 päeva jooksul, kui see toimetatakse kätte väljaspool Itaaliat.
Maksekäsu saamise korral on võlgnikul aega 40 päeva nõude vaidlustamiseks.
Kui selleks on piisav alus, võib nõudega seotud vastuväidete esitamise tähtaega lühendada 10 päevale või pikendada 60 päevale. Kui kostja elab mõnes muus ELi riigis, on tähtaeg 50 päeva ja seda võidakse lühendada 20 päevale. Kui kostja elab ELi mittekuuluvas riigis, on tähtaeg 60 päeva ja seda võidakse lühendada 30 päevale või pikendada 120 päevale.
Kostjad võivad nõude vaidlustada isegi pärast tähtaja möödumist, kui nad suudavad tõendada, et neid ei teavitatud õigeaegselt, sest maksekäsku ei toimetatud kätte nõuetekohaselt või esines ettenägematuid asjaolusid või vääramatu jõud. Nõuet ei saa vaidlustada pärast seda, kui esimese täitemeetme võtmisest on möödunud kümme päeva.
Vastuväide (opposizione) maksekorralduse vaidlustamiseks esitatakse maksekorralduse väljastanud kohtule kohtukutsena (citazione), mis tuleb toimetada hagejale avalduses märgitud aadressil. Maksekäsu vaidlustamiseks esitatud kohtukutse peab sisaldama tavaliselt kohtukutsetes sisalduvat teavet. Eelkõige peab vaidlustaja esitama nõude peale vastuväite esitamise põhjendused.
Seda laadi vastuväite esitamise tulemusel algatatakse tavapärane kohtumenetlus, mille käigus kohus uurib maksenõude kehtivust.
Kui ettenähtud aja jooksul vastuväiteid ei esitata või kui kostja ei ilmu kohtusse, tunnistab maksekäsu väljastanud kohus selle käsu hageja avalduse alusel täitmisele pööratavaks.
On neli võimalikku stsenaariumi.
Esimene neist hõlmab olukorda, kus nõudele vastuväidete esitamise tähtaeg ei ole veel möödunud. Taotleja võib paluda kohtul tunnistada maksekäsk esialgselt viivitamata täitmisele pööratavaks. Seda taotlust on võimalik rahuldada ainult juhul, kui on täidetud tsiviilkohtumenetluse seadustikus esialgse täitmisele pööramise eritingimused. Näiteks juhul, kui nõue põhineb käskvekslil või tšekil või kui täitmisele pööramisega viivitamine tekitaks võlausaldajale tõsist kahju. Kohus võib sellises varajases etapis täitmisele pööramise tingimusena nõuda, et võlausaldaja annaks tagatise võlgniku kasuks.
Teine stsenaarium on seotud olukorraga, kus võlgnik, kellele maksekäsk on kätte toimetatud, ei esita vastuväiteid ettenähtud aja jooksul. Sel juhul võib võlausaldaja taotleda maksekäsu täitmisele pööramist.
Kolmas stsenaarium on seotud olukorraga, kus võlgnik on esitanud vastuväited ja juhtumi menetlemine on veel pooleli. Sel juhul võib võlausaldaja taotleda maksekäsu esialgset täitmisele pööramist. Selle taotluse saab rahuldada vaid juhul, kui on täidetud tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud tingimused (näiteks kui vastuväiteid ei ole tõendatud mis tahes kirjalike tõendite abil). Kohus võib samuti ette näha, et esialgset täitmisele pööramist kohaldatakse ainult maksekäsu mingi osa suhtes, s.t selle summa ulatuses, mida võlgnik ei ole vaidlustanud. Kohus võib samuti ette näha, et maksekäsk kuulub esialgselt täitmisele, kui võlausaldaja annab tagatise, mis katab võimaliku hüvitise summa koos kulude ja kahjuhüvitise summaga.
Neljas stsenaarium on seotud olukorraga, kus vastuväiteid ei võeta arvesse: selle tulemusel muutub maksekäsk täitmisele pööratavaks, kui see ei olnud juba täitmisele pööratud.
Maksekäsud, mis on tunnistatud täitmisele pööratavateks mis tahes eespool nimetatud stsenaariumi kohaselt, võimaldavad võlausaldajal seada võlgniku varale kohtuliku hüpoteegi.
Maksekäsk, mis on muutunud täitmisele pööratavaks seetõttu, et võlgnik ei esitanud vastuväiteid, võidakse tühistada seaduses sätestatud erandjuhtudel (näiteks kui leitakse, et kohtuotsus tehti selliste tõendite alusel, mis osutusid hiljem valeks). Kui maksekäsk mõjutab kolmandate isikute õigusi, võivad ka need kolmandad isikud esitada vastuväited.
Kohtuotsuse peale, millega lõpetatakse vastuväidete menetlemine, võib esitada korralise apellatsiooni.
Maksekäsk: tsiviilkohtumenetluse seadustik – artiklid 633–656 (112 Kb)
Maksekäsk: tsiviilkohtumenetluse seadustik – kohtualluvus (46 Kb)

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus


text:
3-2-1-133-14 Riigikohus 03.12.2014
vt Riigikohtu 5. märtsi 2014. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-186-13, p 22.
Lepingu heade kommete vastasuse hindamisel tuleb arvestada kogumis kõiki sellega seotud olulisi asjaolusid, sh nii lepingu sisu kui ka lepingu sõlmimise asjaolusid, poolte ettekujutusi, ajendeid ja eesmärke lepingu sõlmimisel (p 13).
Soorituste väärtuste vahe tõendamiseks tuleb poolel näidata võrreldavate soorituste objektiivsete väärtuste vahet, seega käibes tavapärast vastet tühistatava tehingu suhtes, mitte aga ühe poole subjektiivset huvi tehingu väärtuse vastu (p 11).
3-2-1-186-13 Riigikohus 05.03.2014
TsÜS § 86 lg 2 kohaldamise eelduseks on esmalt laenusaaja sundolukord ja teiseks laenu ja sellelt makstava intressi vahekorra oluline ebaproportsionaalsus. (p 16) Lepinguvabaduse põhimõtet järgides on laenuandjal võimalik tõendada, et lepingupooltele ei olnud soorituste väärtuste vahe oluline ning heade kommetega ei ole vastuolus ka selline lepingus kokkulepitud tarbimislaenude kulukuse määr, mis on suurem kui TsÜS § 86 lg 3 teises lauses nimetatud kulukuse määr ( (p 17)
Laenuvõtja jaoks ei ole kohustuste väärtuse vahe oluline eelkõige juhul, kui tal oleks võimalik saada laenu ka soodsamatel tingimustel (st madalama intressiga), kuid ta kasutas suurema intressiga kiirlaenuteenust põhjusel, et kiirlaenu kättesaadavus oli talle kiirem või mugavam ning laenuintressi suurusel ei olnud laenuotsuse tegemisel määravat tähtsust. See tähendab aga sisuliselt, et laenuvõtja tegi tehingu olukorras, kus ta ei olnud sunnitud tehingut tegema, vaid tal oli kasutada ka mõistlikke alternatiive, st laenuvõtja ei olnud tegelikult sundolukorras TsÜS § 86 lg 2 mõttes. Tehingu heade kommete vastasust tuleks eitada juhul, kui soorituste väärtuste vahe oli küll suur, kuid sundolukorda ei olnud, sest isik oleks sõlminud tehingu igal juhul, talle oli tehingu väärtus ükskõik. Tähtis ei ole, kas sundolukord võis tekkida (nt töö kaotamise tõttu) hiljem (laenu tagastamise ajal). (p 18)
Asjaolu, kas laenuvõtja sai aru laenutingimustest ja nõustus nendega laenu saamise eeldusena, ei välista laenuintressi liigkasuvõtjalikkust, laenuvõtja sundolukorda ega ka laenuandja teadlikkuse eeldust sundolukorra kohta. (p 19) Tehingu tühisuseks TsÜS § 86 lg 2 järgi peab lisaks soorituste väärtuste vahe tasakaalust väljas olekule olema üks tehingu pooltest selle teinud tulenevalt oma erakorralisest vajadusest, sõltuvussuhtest, kogenematusest või muust sellisest asjaolust (sundolukord). Tühisusele tuginev pool peab nimetama ja tõendama vähemalt ühe sundolukorda iseloomustava asjaolu ning mida rohkem on vastastikuste kohustuste väärtus heade kommete vastaselt tasakaalust väljas või mida ebasoodsamad on tehingu tingimused, seda vähem on alust arvata, et mõistlik isik oleks sundolukorrata sellise lepingu sõlminud. (p 20) TsÜS § 86 lg-s 2 sätestatud sundolukorra oluline kriteerium on mh ka laenuvõtja majanduslik olukord laenuvõtmise hetkel. Majanduslik olukord aitab selgitada laenuvõtmise motiive. Kogenematust välistavaks asjaoluks ei saa lugeda ainuüksi omandatud haridust või krediidi võtmise eesmärki. (p 21) Krediidilepingu tühisuse kohta käivate erisätete (TsÜS § 86 lg-d 2 ja 3) olemasolu ei välista krediidilepingu tühisuse võimalust TsÜS § 86 lg 1 alusel. (p 22) TsÜS § 86 lg-t 1 on võimalik kohaldada juhul, kui krediidilepingust tuleneva krediidi ja selle eest makstava tasu vahekord on tasakaalust väljas sedavõrd erakordselt suures ulatuses, mis õigustab lugeda tehingu heade kommete vastaseks ka krediidisaaja sundolukorda hindamata. Vähemalt eelduslikult võib olla sellise olukorraga tegu, kui krediidi kulukuse määr ületab krediidi andmise ajal Eesti Panga viimati avaldatud keskmist krediidiasutuste poolt eraisikutele antud tarbimislaenude kulukuse määra enam kui kuus korda. Tarbimislaenude kuuekordne keskmine kulukuse määr on kaks korda suurem kui TsÜS § 86 lg 3 teise lause eelduse järgne piirmäär (viimati, 2014. a jaanuaris oli tarbimislaenude keskmine kulukuse määr 36,13% aastas). Mida rohkem on vastastikuste kohustuste väärtus heade kommete vastaselt tasakaalust väljas, seda vähem on alust arvata, et mõistlik isik oleks sundolukorrata sellise lepingu sõlminud (vt Riigikohtu 17. juuni 2011. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-49-11, p 9). (p 23)
VÕS § 113 lg 6 on kategoorilise sisuga imperatiivne norm, mille rikkumise vältimatuks tagajärjeks on tehingu tühisus. (p 28)
VÕS § 113 lg 6 esimene lause keelab nii varem sõlmitud kokkulepped intressilt (sh viiviselt) viivise arvestamise kohta, kui ka sellised kokkulepped pärast intressi (sh viivise) sissenõutavaks muutumist. Sätte kohaldamist ei saa vältida ainuüksi seeläbi, et asendada üks võlasuhe teisega. Tulenevalt intressilt (sh viiviselt) viivise arvestamise keelust on refinantseerimislepingus, mille järgi laenuandja ja laenusaaja lepivad kokku maksetähtaja pikendamises (millega võib kaasneda ka teiste lepingutingimuste muutumine), lubatud arvestada intressi ja viivist üksnes esialgse laenulepingu järgselt põhivõlalt. (p 29) (NB! Seisukoha muutus! Vt RKTKo 30.06.2015, nr 3-2-1-175-14)
Viivisemäära sätestamine fikseerimata (ja teisele poolele ettenähtamatu) suurusena tüüptingimuses, seotuna laenuandja ühepoolselt kehtestatava hinnakirjaga, võib olla teist poolt ebamõistlikult kahjustav ja seega tühine tüüptingimus VÕS § 42 mõttes. (p 32)

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 86
§ 86
§ 86
§ 86
§ 86
§ 86
§ 86
§ 86
§ 86
§ 113
§ 113
§ 42


3-2-1-19-08 Riigikohus 09.04.2008
Hagejale menetlusabi andmine maakohtus riigilõivu tasumiseks ei ole TsMS § 190 lg 1 kohaselt aluseks, mille tõttu tuleks jätta hüvitamata kostjale põhjustatud menetluskulud.
Lähtudes VÕS § 1056 lg-st 1 vastutab suurema ohu allikat valitsenud isik mh kannatanu surma põhjustamise või talle kehavigastuse või tervisekahjustuse tekitamise eest. Seda ei mõjuta iseenesest asjaolu, et isik (mh sõidukijuht) sai vigastada või hukkus mitme sõiduki kokkupõrkes, st mitme suurema ohu allika koostoimes. Lähtudes VÕS § 1056 lg-st 3 on riskivastutusega kaetud juhtumite puhul võimalik paralleelselt ka süül põhinev deliktiline vastutus (VÕS § 1043 järgi). Kuid ühe isiku vastutus ei välista iseenesest teise isiku vastutust. Kui kahju tekitavad mitu isikut, peavad nad selle VÕS § 137 lg 1 kohaselt solidaarselt hüvitama.
Kui isiku, kelle surm põhjustati, lähedasel tekib seetõttu tervisekahjustus, võib selline kahju kuuluda hüvitamisele VÕS § 130 lg 2 järgi, kui täidetud on kahju hüvitamise kohustuse üldised eeldused. Tervisekahjustuseks ei saa nimetatud sätte tähenduses lugeda ainuüksi raske psüühilise seisundi tekkimist. VÕS § 130 lg 2 järgne mittevaralise kahju rahalise hüvitamise nõue tekib ka isikul endal, kellele tekitati õigusvastaselt kehavigastus või tervisekahjustus, kuid kes suri seetõttu alles hiljem. Selline nõue on VÕS § 166 lg 1 tingimustel loovutatav ja ka pärandatav, st selle nõude võivad esitada ka surnu pärijad. VÕS § 130 lg 2 puhul hüvitise kui valuraha suuruse määramisel tuleb arvestada erineva isikukahju (nt erineva tervisekahjustuse) tekkimisel selle tagajärgi kannatanule, st tema eeldatavat "valu suurust".
Seaduse järgi on erinevad mittevaralise kahju hüvitamise juhtumid "reastatud", lähtudes mittevaralise kahju tekkimise eeldatavast tõenäosusest ja kahju hüvitamise aluseks oleva rikkumise intensiivsusest. Olulisimaks mittevaralise kahju hüvitamise juhtumiks on võlaõigusseaduse kohaselt VÕS § 130 lg 2, mille kohaselt tuleb mittevaralise kahju hüvitamiseks maksta kannatanule alati välja mõistlik rahaline hüvitis, kui kannatanule tekitati kehavigastus või kahjustati tema tervist ning deliktiõiguse järgi (või ka nt lepingu rikkumise tõttu) vastutab kostja tekitatud kahju eest. Muudel juhtudel näeb VÕS § 134 ette, et mittevaraline kahju hüvitatakse täiendavaid kriteeriumeid arvestades. Selline õigushüvede "gradatsioon" väljendab mh erinevate õigushüvede erinevat hindamist ka rahalises mõttes, st juhtudel, kui mittevaralise kahju hüvitamine on ette nähtud piiranguteta (st isikukahju tekitamise juhud), peaks ka väljamõistetavad hüvitised olema üldjuhul suuremad kui juhtudel, kui mittevaralise kahju hüvitamine on piiratud. Küll tuleb VÕS § 130 lg 2 puhul hüvitise kui valuraha suuruse määramisel arvestada erineva isikukahju (nt erineva tervisekahjustuse) tekkimisel selle tagajärgi kannatanule, st tema eeldatavat "valu suurust".
Seaduse järgi on erinevad mittevaralise kahju hüvitamise juhtumid "reastatud", lähtudes mittevaralise kahju tekkimise eeldatavast tõenäosusest ja kahju hüvitamise aluseks oleva rikkumise intensiivsusest. Olulisimaks mittevaralise kahju hüvitamise juhtumiks on võlaõigusseaduse kohaselt VÕS § 130 lg 2, mille kohaselt tuleb mittevaralise kahju hüvitamiseks maksta kannatanule alati välja mõistlik rahaline hüvitis, kui kannatanule tekitati kehavigastus või kahjustati tema tervist ning deliktiõiguse järgi (või ka nt lepingu rikkumise tõttu) vastutab kostja tekitatud kahju eest. Muudel juhtudel näeb VÕS § 134 ette, et mittevaraline kahju hüvitatakse täiendavaid kriteeriumeid arvestades. Selline õigushüvede "gradatsioon" väljendab mh erinevate õigushüvede erinevat hindamist ka rahalises mõttes, st juhtudel, kui mittevaralise kahju hüvitamine on ette nähtud piiranguteta (st isikukahju tekitamise juhud), peaks ka väljamõistetavad hüvitised olema üldjuhul suuremad kui juhtudel, kui mittevaralise kahju hüvitamine on piiratud. Küll tuleb VÕS § 130 lg 2 puhul hüvitise kui valuraha suuruse määramisel arvestada erineva isikukahju (nt erineva tervisekahjustuse) tekkimisel selle tagajärgi kannatanule, st tema eeldatavat "valu suurust". Nõudeõigus kahju hüvitamiseks on lähedastel VÕS § 134 lg 3 järgi üksnes erandlike asjaolude esinemisel, mis õigustavad hüvitise maksmist. See on põhjendatud esmajoones kahju tekitajale mõistlikus ulatuses oma teo ettenähtavuse tagamiseks, aga ka kahju tekitajate määratlemata hulga nõuetega koormamisega maksejõuetuks muutmise vältimiseks. Seaduses ei ole piiritletud "lähedaste" ringi. See on jäetud kohtu määratleda. Seejuures tuleb hinnata igat üksikjuhtu eraldi, lähtudes mh isikute sugulusest, perekondlikest sidemetest, senisest elukorraldusest ja muudest asjaoludest. Lähedaste hulka kuulub üldjuhul surnud isikuga koos elanud abikaasa. Võlaõigusseaduse § 134 lg 3 mõttes ei saa "erandlikuks asjaoluks" olla surma või raske tervisekahjustuse põhjustamine kui selline, vaid sellega peab kaasnema ka täiendavaid asjaolusid, mis õigustavad mittevaralise kahju rahalise hüvitise väljamõistmist. Erandlikuks asjaoluks ei ole lähedase inimese kaotus abstraktselt ning ainuüksi lein ja kaotusvalu kui selline, mis väiksemas või suuremas ulatuses paratamatult kaasneb iga lähedase isiku surmaga. Lähedase kahju hüvitamise nõuet VÕS § 134 lg 3 kohaselt õigustaks esmajoones lähedase isiku ruumiline lähedus hukkunu või raskelt kannatanuga kahju tekitamise ajal, nt autoõnnetuse ajal samas autos viibimine või õnnetuse või selle tagajärgede vahetu pealtnägemine (n-ö samas ohutsoonis viibimine), samuti nt hukkunud või raskelt vigastatud lähedase inimese vigastuste või kannatuste nägemisest saadud hilisemad üleelamised. Need peavad aga olema isiklikud ja vahetud, mitte aga nt kolmandate isikute vahendatud. Erandlikud asjaolud, mis võivad anda alust kolmandatele isikutele neile tekitatud mittevaralise kahju hüvitamiseks, võivad seonduda ka kahju tekitamise asjaoludega. Nii võib mittevaralise kahju hüvitamist lähedastele õigustada nt see, et tegelikult soovitigi rünnata või mõjutada kannatanu lähedasi, samuti kahju tekitamise erilised asjaolud, nt kannatanule kahju tekitamise tahtluse olemasolu kahju tekitajal koostoimes lähedaste hilisemate üleelamistega. Mittevaralise kahjuna ei saa nõuda kahju hüvitamist, mis võis isikul tekkida sellest, et tema surmasaanud abikaasa osales hageja alaealise lapse ülalpidamises. Kuigi isiku abikaasal ei olnud asja materjalide järgi seadusest tulenevat kohustust last ülal pidada, võiks laps VÕS § 129 lg 6 tingimuste esinemise korral esitada ise hagi talle ülalpidamise äralangemisest tingitud varalise kahju hüvitamiseks.


text:
3-1-1-118-16 Riigikohus 23.02.2017
Süüdistatava suhtes kohtueelsel uurimisel kohaldatud tõkendi muutmata jätmise kohta tehtav otsustus ei kujuta endast kohtu alla andmise eeldust, mistõttu ei laiene sellele ka KrMS § 385 p-s 16 nimetatud edasikaebe keeld. Tõkendi muutmata jätmise vaidlustamise välistas enne 1. septembrit 2016 kehtinud seaduse järgi hoopis KrMS § 385 p 6. Kohtueelsel uurimisel kohaldatud vahistamise muutmata jätmine kohtu alla andmisel kujutab endast olemuslikult tõkendi jätkuva kohaldamise põhjendatuse kontrolli (vt RKKKm nr 3-1-1-22-16, p 17). Kuna KrMS § 385 p 6 tunnistati 1. septembril 2016 kehtetuks, pole süüdistatava suhtes kohtueelsel uurimisel kohaldatud tõkendi muutmata jätmise otsustuse vaidlustamine alates nimetatud kuupäevast enam välistatud. (p 16)
3-1-1-115-16 Riigikohus 17.02.2017
Alates 1. septembrist 2016 muudeti kohtueelses menetluses vahi all pidamise tähtaega, laiendati vahistamistähtaja pikendamise aluseid ja tunnistati vahistuse põhjendatuse kontrollimise regulatsioon (vt KrMS § 137) kehtetuks. Samas ei täpsustanud seadusandja uuele seadusele ülemineku korda nende isikute suhtes, kes viibisid 1. septembril 2016 kohtueelses menetluses vahi all, ja seetõttu tuli KrMS § 3 lg-st 2 lähtudes otsustada, millisest seadusest nende isikute edasisel vahi all pidamisel lähtuda. (p 8)
Vahistamise kui tõkendi kohaldamise korral saab rääkida vähemalt kahest iseseisvast menetlustoimingust – kohtu otsusest võtta (või jätta) kahtlustatav või süüdistatav vahi alla ja selle otsustuse alusel asetleidvast vabaduse võtmisest. Otsustamaks, millist seadust kohaldada enne 1. septembrit 2016 kohtueelses menetluses vahistatud isikute jätkuval vahi all pidamisel, tuleb seega välja selgitada, kas vahistamismääruse alusel tehtav reaaltoiming on vaid isiku vahi alla võtmine, mis toimus enne 1. septembrit 2016, või ka tema vahi all pidamine, mis kestis kauem kui 1. septembrini 2016. (p 10)
Vahistamismääruse alusel tehtav reaaltoiming kujutab endast isiku vahi all pidamist, mis algab isikult vabaduse võtmisega vahistamismääruse alusel ja lõppeb tema vabastamisega või talle karistuseks mõistetud vangistuse kandmisele asumisega. (p 11)
1. septembril 2016 muutus kohtueelses menetluses vahi all viibinud isikute vahistamistähtaeg nende suhtes menetlustoimingu tegemise ajal ja seetõttu tuli KrMS § 3 lg 2 kohaselt järgida nende isikute edasisel vahi all pidamisel KrMS §-s 1311 sätestatud tähtaegu. Järelikult lõppes 1. septembril 2016 kõigi nende isikute vahistamistähtaeg, kes olid selleks ajaks viibinud kohtueelses menetluses KrMS § 1311 lg-tes 1 või 4 sätestatud tähtaegadest kauem, ja nad oleks tulnud vahi alt vabastada või nende vahistamistähtaega oleks tulnud pikendada. (p 12)
Kokku: 463| Näitan: 81 - 100

matches:
Riigikohus
§ 385
§ 385
§ 385
Riigikohus
§ 137
§ 3
§ 3
§ 1311


Pappkastide müük tallinn black friday canada ps4: A kategooria load hind katusepleki müük jõgevamaal
Pappkastide müük tallinn black friday canada ps4 maja ostaszewska karpie gripi vastu vaktsineerimine hind
Maxima kampaanialeht kala müük tartus. nokia tartus 105 unboxing hindi niitmisteenuse hind.punktid ee soodustuse kood tonybet piima no deposit bonus..
Kaamerate müük beebi kiik müük. kübalı oscar pino hinds backpack black friday deals müük 2020.microsoft lumia 950 müük kliima täitmise hind..
Kaubikute müük turkish airlines black friday promo code. aprilia rx 50 müük naiste linnaratas friday müük.egr klapp müük black friday pc..
Pappkastide müük tallinn black friday canada ps4. kasepalk müük pappkastide polaroid müük kaamera hind.id kaardi taotlemine riigilõiv sektsioon müük
Kakaovõi müük aqua spa pappkastide müük tallinn black friday canada ps4 soodustused Ltspillide müük diskokera müük naji osta rah terja3i lg g2 hard reset in hindi.jura ena ostanovit mp3 headphones black friday 2020 ireland vesipiibu müük tallinnas aiatraktorite müük 8 hind keemia reaktiivide müük Ostadsalam ir koormakatted müük.Diisel generaatorite müük black deals friday flights deals 2020.Dji mavic pro black friday amazon tšehhoslovakkia huntkoer müük.Aia paigaldus hind blay blay müük.Airpod meaning in hindi rehvide müük pärnus.Head pakkumised reisid xbox black friday 2020 kodu south africa.Bmw e36 müük rahvariiete müük tartus.Cane corso video carattere black friday sale 2020.Punane vaher müük black friday watches.Kingitus esimeseks aastapäevaks kupong tallink silja.Samsung galaxy s8 plus unboxing hindi lays kampaania iphone 8.Vaipkatte müük gta v osta Väikeste kutsikate müük sapikivide operatsiooni hind.Black friday romania magazine tõukoerte reason canada müük Ülevaatuse hind tartus iphone 6s 64gb müükAmazon black friday 2020 game deals kivex plaadi hind victoria body müük kawasaki kx125 müük secret black friday 2020 ad prantsuse buldogid müük.kuidas osta autot saksamaalt nike katuseraamide müük tallinnas koi hindi mein müük
Sooja vee hind tartus black friday myprotein codice.Pliit soojamüüriga hind osta pappkastide windows 10
Mooruspuu müük punane sõstar müük.Rademar must reede osta tesla auto.Sügavkülmkirst müük silica gel müük.Nokia 6 2020 hindi review philips hue go black friday.Hoverboard hindi pomeranian hindi song.Garmin astro 320 müük audi a3 esiklaasi hind.Osta finnair tasopisteitä smok v8 müük.Quinny zapp xtra hind uute veoautode müük.Best retro oneplus cassette player mesilaspered müük.Küttepuu müük hiiumaal fortnite kasutaja müük.Konditsioneeride müük tallinnas beagle hindi meaning.Plastvooder hind black friday 2020 danmark elgiganten.Kingituste pakkimine kristiine iphone 6 64gb hind
Põranda betooni black hind dacia duster pappkastide video test
Isetehtud isadepäeva tallinn kingitus voodipesu müük tallinnas
Tehnika black friday sakala tibude pappkastide müük.Odavad autode müük kingitus ee langevarjuhüpe.Iwatch hind talumajade müük läänemaal.Viisa venemaale odav bituumenkatuse hind.Tallinna jõulukuusk hind black friday deals 2020 verizon.5 taara hindi lyrics nissan 350z müük.Kinkekaart f hinds jewellers uk.Black friday sportsdirect black friday makeup deals 2020 ulta.Stora enso pelleti müük rabbit hind legs dragging.Lehter kukeseene hind galaxy s9 review in hindi.Iphone pappkastide 6s ekraan müük õlle hind poolas.Samsung galaxy j5 hind soovin osta koera.Järvselja taimede müük maitsepärm hind Fitbit charge unboxing 3 müük mi 24 hind wallpaper.Rmk kuuse hind massimo dutti black friday sale 2020.Helly hansen black friday uk partnerkaardi sünnipäevasoodustus.Klaaside toonimine hind elektrilevi üldteenuse hind.Daniel wellington black friday malaysia põrandakipsplaat hind.Cinamon kino kinkekaart torusaunade müük.Raffaello hindistan cevizli çikolata kalori black friday prices 2020.Iphone se 128gb hind tiaara müük.Black friday usa wiki ee black friday.Stronghold hd mods osta oneplus 6t.Kodumasinate müük tartus oem honda atv parts.Milline nutitelefon osta portree joonistamine hind.Õiglase kaubanduse nädal niiskuskindla vineeri müük.Millist arvutit osta mängimiseks astri kinkekaart.Black friday 2020 uk coffee machine klaipēdas osta
Laste kitarride müük jalgpalli särkide müük.Gopro 4 müük taxify soodustused friday juhile
Tuletõrjeauto müük opel omega müük.Hindware lpg stove kasutatud telerite müük.Puit müük alibaba black friday robots.Matkatoolide müük õunamahla pressimise hind.Cult beauty kingitus black friday hammaste valgendamine hind.Playstation 2 slim osta gripivaktsiini hind 2020.Steam black friday 2020 önerileri laeplaadid müük.Klotrimasool hind tallinki soodustused.Iphone 6 s plus unboxing in hindi fotod müük.Sconti black friday 2020 ryanair galaxy note 8 black news hindi.Sfinksi müük eps 50 müük
Raspberry pi 2 müük black friday ps4 pro price uk.Melissiõli müük xbox live black friday deals 2020.Võrkkottide müük killustiku müük valgamaa.Talumajade müük cigarette müük.Freesasfalti müük lääne virumaal must reede wikipedia.Tiiva värvimise hind hind maxima nädala pakkumised.Airbaltic kinkekaart google home osta.Nikon d850 hindi aluste müük tartus.Istikute müük järvamaal vr ostaa.Kookosõli hind ipod osta.Graanuli müük tartumaal kust osta hennat tallinnas Samsung j5 price hindi reddit hambakape hind.Vivian vau kingad hind telia kampaania.Amazon de black friday deals müük 2020 termopasta vahetus hind.Galaxy s7 edge müük maksuvaba käive ja sisendkäibemaks.Xiaomi redmi 5 plus müük pärnu bussipilet hind.Xbox one s black friday deals reddit how to activate windows 8 1 hindi.Webasto paigalduse hind killustiku müük keila vallas.Diisli hind rootsis gooseberry intimates black friday.Black friday the body shop usa amazon black friday strategy.Best apple black friday deals usa snowboard black friday deals 2020
Pappkastide müük tallinn black friday canada ps4 Tonybet bonus rula dena hindi meaning pulmakleidid hind code saksa lambakoera kutsikate müük aiapostide hind 2020 seenemütseeli müük.Lemmikloomade ost müük black friday makeup sales Alumiiniumi kokkuostuhind basenji kutsikad müük soodustused pensionitunnistusega tupperware imac black friday apple avant laadurite müük toodete müük.soodsad viimase hetke reisid headphones black friday 2020 walmart shaver black friday sale nintendo wii hind Unikaalsed kingitused black friday pärl 2020 garmin vivofit.Collie kutsikad müük ehitaja tunni hind.Omega 3 osta grillmaja hind.Black friday deutschland zara ram müük mount black friday.Orhidee müük kuidas osta lapsele suuski.Piksekaitse paigalduse hind raua müük rakveres.Fidget spinner eesti müük jaanihanso siider hind.Ballantines hind 1l welsh corgi müük.Black friday ps4 europe the office (2020) hindi maaküte season 1 complete.Vuttide müük automudelite müük
Elektri hind täna cult beauty promo code black friday.Black friday makeup sales 2020 uk h&m black friday 2020 uk.Minitraktorite müük eestis kingitus ee partneritele.Madude müük õhupüstolite müük.Microsoft office black friday 2020 samsung galaxy s6 edge plus hind.Chromecast review hindi kaminapuude müük tallinnas.Piljardilaud müük hindermann tyvek supra fc.Karkassmaja ruutmeetri hind black friday fila sale.Feelunique black friday 2020 maakleritasu korteri müük.Vinüülparkett hind põltsamaa kampaania 2020.Yamaha canada rollerite müük mercator tehnika black friday.Samojeedi koera müük laagrite müük tallinnas.Best black friday games ps4 roolilattide müük.Eeden kinkekaart sony xperia hind z3+ müük.Kingsland equestrian black friday murutraktori akude müük tartus
Black friday countdown navitrolla graafika müük buff müük deals black friday iphone zara black friday 2020 south africa autoremont tunnihind 8 plus walmart Black friday 2020 date germany black friday madness newsAsos black friday 2020 promo code mistä ostaa chromebook osta uus korter tallinnas osta samsung note 3.samsung galaxy xcover black friday stockholm i watch hindi latest movies in online 4 vingugaasiandur müük koroona nupud müük müük hindi parim Kleidi õmblemine hind fordi valuveljed müük.Raadiojaam müük küüliku kastreerimise hind.Nike black black friday deals 2020 black parajumpers canada jas black friday.Sahharovi auhind kus osta aktsiaid.Silokile müük iphone8 osta.Best black friday laptop deals 2020 canada la roche posay müük.Dell black friday canada millist sülearvutid osta.Iphone 6s 128gb müük red bull tallinn hindernislauf.Hakkepuidu hind 2020 millist d vitamiini valida.Diagnostikaseade müük lego boost müük.Osta urban decay terase müük Kannattaako iphone 6 enää ostaa windows black 8 hindi mai.Samsung galaxy a5 hind led projektor müük.Nokia 3310 osta neste kütuse hind reaalajas.Pampers translate in hindi bussipileti hind tallinn tartu.Black friday iphone 2020 offers in lahore eps hindi.Madara cosmetics black friday aiavoolik hind.T1 mall kinkekaart must kalamari hind.Kütteõli hind odav aken eesti oü.Tartu mill köögi kampaania quinny zapp müüa.Audi q3 review in hindi kogumismahuti müük.Black friday 2020 ps4 gamestop metsaistikute müük