tulumaksu tagastus - juristaitab.ee
15 Mär 2016, 12:49
Mulle on välja kuulutatud eraisiku pankrot.
Maksuametist väljastati mulle tuludeklaratsiooni lehed, millele ma kirjutasin oma konto numbri, kuhu tulumaks tagastada.
Viisin need siis pankrotihaldurile, kes lubas edasi Maksuametisse saata.
Nädal hiljem lugesin e-maksametist, et pean saama 246 eurot, aga konto, kuhu raha laekub, oli paknkrotihalduri oma.
Hetkel olen töötu ja töötukassas arvel.
Kuidas on minul võimalik see raha kätte saada ja mis õigustel?
18 Mär 2016, 12:43
Pankrotimenetluses arestib haldur võlgniku vara Täitemenetluse seadustiku alusel.
Ja seal on kirjas:
TMS § 111. Sissenõude pööramine nõudele
TMS § 114 lg 5
Kui kohtutäitur on saatnud kolmandale isikule täitmiseks nõude arestimisakti, loetakse arestimisakt jõus olevaks ka võlgniku poolt tulevikus tekkiva nõude suhtes. Arestimisakt kehtib, kuni nõue täidetakse. Kui nõue on täidetud, tühistab kohtutäitur viivitamata arestimisakti ja teavitab arestimisakti tühistamisest võlgniku suhtes kohustatud kolmandat isikut.
Maksu- ja Tolliameti poolt tagastatamisele kuuluv summa on samasugune nõue, mida pankrotihaldur saab arestida.
Järgmised paragrahvid räägivad sellest, mida ei saa arestida:
TMS § 131. Sissetulek, millele ei saa pöörata sissenõuet
6.1) töövõimetoetus;
[ <https://www.riigiteataja.ee/akt/113122014001> RT I, 13.12.2014, 1 - jõust. 01.07.2016 (jõustumine muudetud - RT I, 17.12.2015, 1)]
Seega nendes loeteludes ei ole Maksu- ja Tolliameti poolt tagastatavat enamkinnipeetud üksikisiku tulumaksu.
Seega kõike kogumis hinnates on pankrotihaldur käitunud õigesti. Nimetatud summast kaetakse pankrotimenetluse kulud.
Summat haldurilt tagasi nõuda ei ole võimalik, sest haldur ei ole rikkunud seadust.
sooviksin siiski täpsustada seda tulumaksu tagastust.toon väljavõte ühele inimesele saadetut vastusest mis nagu mulle tundub on samasugune situatsioon.
Re: Pankrotis füüsiline isik ja tuludeklaratsioon
Postitus 16 Veebr 2016, 17:13
Kohustustest vabastamise menetluse kestel on inimesel õigus saada Vabariigi Valitsuse kehtestatud alampalk + 1/3 alampalgast iga alaealise lapse kohta + 25 % sissetuleku tulutoovast osast.
Kui küsija käib tööl ja saab alampalgast suuremta palka, siis tagastamisele kuuluv enamkinnipeetud tulumaks on tulu, millest tal on õigus enda käsutusse saada 25 % ja 75 % peab mine võlausaldajatele väljamakstava summa hulka. Võlausaldajatele tehakse väljamaksed 1x aastas.
hetkel olen töötu ja ainuke sissetulek on töötuabiraha 140 eurot.miks ma ei saa siis seda enammakstut tulumaksu 246 eurot.
08 Apr 2016, 16:20
PankrS § 173 lg 3 esimese lause kohaselt loetakse võlgniku töö- või teenistussuhtest või muust sarnasest suhtest saadud tulu või ettevõtlusest saadud tulu nõuded loovutatuks usaldusisikule.
PankrS § 173 lg 4 kohaselt peab käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tulust usaldusisik võlgnikule üle andma 25 protsenti. Kohus võib asjaolusid arvestades määrata sellest erineva määra.
Kuigi TMS § 111 ütleb, et sissenõude pööramiseks nõudele arestib kohtutäitur nõude ja kohustab võlgniku suhtes kohustatud kolmandat isikut täitma kohustuse sissenõudja kasuks kohtutäiturile. Arestimisaktiga keelab kohtutäitur ka võlgnikul nõuet käsutada, eelkõige nõuet sisse nõuda.
Pankrotimenetluses teostab pankrotihaldur arestimist, seega saab arestimist teostada vaid pankrotihaldur, aga mitte usaldusisik.
Seega, kui inimene käiks tööl ja saaks töötasu, siis peaks ilmselt tagastamisele kuuluv enamkinnipeetud üksikisiku tulumaks minema ka usaldusisikule ja usaldusisik peaks sellest tegema 25 %-lise tagasimakse.
Aga kuna küsija tööl ei käi ja kuna usaldusisikule peab n-ö loovutama vaid töö- või teenistussuhtest saadud tulu, siis tagastamisele kuuluv enamkinnipeetud tulumaks peaks jääma töötule küsijale.


text:
Eelotsusetaotlus – Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused – Direktiiv 2001/29/EÜ – Infoühiskond – Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamine – Artikli 3 lõige 1 – Üldsusele edastamine – Mõiste – Internet – Hüperlingid, mis võimaldavad juurdepääsu kaitstud teostele, mis on avaldatud teisel veebisaidil ilma autoriõiguse omaja loata – Autoriõiguse omaja veel avaldamata teosed – Nende hüperlinkide paigutamine kasusaamise eesmärgil.
„Eelotsusetaotlus — Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused — Direktiiv 2001/29/EÜ — Infoühiskond — Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamine — Artikkel 3 lõige 1 — Üldsusele edastamine — Mõiste — Internet — Hüperlingid, mis võimaldavad juurdepääsu kaitstud teostele, mis on avaldatud teisel veebisaidil ilma autoriõiguse omaja loata — Autoriõiguse omaja veel avaldamata teosed — Nende hüperlinkide paigutamine kasusaamise eesmärgil”
GS Media BV, esindajad: advocaat R. Chavannes ja advocaat D. Verhulst,
Sanoma Media Netherlands BV, Playboy Enterprises International Inc. ja Britt Geertruida Dekker, esindajad: advocaat C. Alberdingk Thijm ja advocaat C. de Vries,
Saksamaa valitsus, esindajad: T. Henze ja D. Kuon,
Prantsuse valitsus, D. Segoin, D. Colas ja G. de Bergues,
Portugali valitsus, esindajad: L. Inez Fernandes ja T. Rendas,
Euroopa Komisjon, esindajad: F. Wilman ja T. Scharf ning J. Samnadda,
Eelotsusetaotlus käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (EÜT 2001, L 167, lk 10; ELT eriväljaanne 17/01, lk 230) artikli 3 lõike 1 tõlgendamist.
Eelotsusetaotlus on esitatud kohtuvaidluses, mille pooled on ühelt poolt GS Media BV ja teiselt poolt Sanoma Media Netherlands BV (edaspidi „Sanoma“), Playboy Enterprises International Inc ja Britt Geertruida Dekker (edaspidi koos „Sanoma jt“), GS Media hallatavale veebisaidile GeenStijl.nl (edaspidi „veebisait GeenStijl“) niisuguste hüperlinkide paigutamise üle, mis juhivad teistele veebisaitidele ja võimaldavad vaadata fotosid B. G. Dekkerist, mis on pildistatud ajakirjale Playboy (edaspidi „vaidlusalused fotod“).
Direktiivi 2001/29 põhjendustes 3, 4, 9, 10, 23 ja 31 on sätestatud:
Ettepandud ühtlustamine aitab rakendada siseturu nelja vabadust ning on seotud õiguse põhiprintsiipide, eelkõige omandi, kaasa arvatud intellektuaalomand, ning väljendusvabaduse ja avaliku huvi järgimisega.
Suurema õiguskindluse ja intellektuaalomandi kõrgetasemelise kaitse kaudu soodustab autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste ühtlustatud õigusraamistik olulisi investeeringuid loovusse ja uuenduslikkusse, sealhulgas võrkude infrastruktuuri, ning toob omakorda kaasa Euroopa tööstuse kasvu ja konkurentsivõime suurenemise nii sisuliselt kui infotehnoloogia valdkonnas ja üldisemalt ka mitmes tööstus- ja kultuurisektoris. […]
Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste ühtlustamise aluseks peab olema kõrgetasemeline kaitse, sest nimetatud õigused on olulised intellektuaalse loomingu seisukohalt. Nende kaitse aitab tagada loovuse säilimise ja arengu autorite, esitajate, tootjate, tarbijate, kultuuri, tööstuse ja laiema üldsuse huvides. […]
Jätkamaks oma loome- ja kunstilist tegevust, peavad autorid ja esitajad saama oma töö kasutamise eest nõuetekohast salvestustasu, samasugust salvestustasu peavad saama tootjad, et neil oleks võimalik nimetatud tegevust rahastada. […] Intellektuaalomandi õiguste piisav õiguskaitse on vajalik, et tagada nimetatud tasu kättesaamine ning võimaldada kindlustada nendele investeeringutele rahuldav kasum.
Käesolev direktiiv peaks täiendavalt ühtlustama autoriõigusi teoste üldsusele edastamiseks. Seda õigust tuleb käsitada laiemas mõttes, et hõlmata edastamist ka üldsusele, kes ei viibi paigas, kus teost esitatakse. […]
Tuleb tagada õiguste ja huvide tasakaal eri liiki õiguste valdajate huvide vahel, samuti eri liiki õiguste valdajate ning kaitstud objekti kasutajate vahel. Olemasolevad erandid ja piirangud, mis nende õiguste puhul liikmesriikides on ette nähtud, tuleb uut elektroonilist keskkonda arvesse võttes läbi vaadata. […]“
Selle direktiivi artiklis 3 on sätestatud:
Kõnealuse direktiivi artikli 5 lõigetes 3 ja 5 on sätestatud:
reprodutseerimine ajakirjanduses, ringhäälingu kaudu edastatud teoste või muude objektide üldsusele edastamine või kättesaadavaks tegemine ajakohaste majandus-, poliitika- või usuteemaliste trükitud artiklite kaudu, tingimusel et selline kasutusviis ei ole konkreetselt reserveeritud ning et märgitakse ka allikas, sh autori nimi, või teoste või muude objektide kasutamine seoses ajakohastest sündmustest teatamisega ulatuses, mis on informatiivsel eesmärgil vajalik, ning tingimusel, et märgitakse ka allikas, sh autori nimi, kui see ei ole võimatu;
Ajakirja Playboy väljaandja Sanoma tellimusel tegi fotograaf C. Hermès 13. ja 14. oktoobril 2011 vaidlusalused fotod, mis pidid ilmuma ajakirja 2011. aasta detsembri numbris. Selleks andis C. Hermès Sanomale ainuõiguse neid fotosid avaldada. Samuti andis ta Sanomale õiguse kasutada talle autoriõigusest tulenevaid õigusi ja pädevusi.
GS Media haldab veebisaiti GeenStijl, millel on saidil antud teabe kohaselt „uudised, skandaalsed paljastused, ajakirjanduslikud uurimused meelelahutuslikel teemadel, rõõmsad naljad“ ja millel on enam kui 230000 külastajat päevas, mis teeb sellest veebisaidist ühe kümnest kõige külastatavamast Madalmaade uudistesaidist.
Veebisaidi GeenStijl toimetus sai 26. oktoobril 2011 ühelt pseudonüümi kasutavalt inimeselt sõnumi, milles oli hüperlink elektroonilisele failile, mis asetses veebisaidil Filefactory.com (edaspidi „veebisait Filefactory“), mis asub Austraalias ja millel säilitatakse andmeid. Elektroonilises failis olid vaidlusalused fotod.
Samal päeval nõudis Sanoma GS Media emaettevõtjalt, et see takistaks fotode levitamist veebisaidil GeenStijl.
Nende B. G. Dekkeri fotodega seotud artikkel avaldati 27. oktoobril 2011 veebisaidil GeenStijl artikkel pealkirjaga „[...]! Fotod [...] alasti [B. G. ]Dekkerist“, mille juures oli osa ühest vaidlusalusest fotost järgmise tekstiga: Ja nüüd link fotodele, mida olete oodanud.“ Vaid ühe klikiga selle teksti juures olnud hüperlingile juhiti internetikasutajad veebisaidile Filefactory, millel asuv teine hüperlink võimaldas neil alla laadida 11 elektroonilist faili, millest igaüks sisaldas kõnealuseid fotosid.
Samal päeval saatis Sanoma GS Media emaettevõtjale meili nõudes kinnitust selle kohta, et hüperlink vaidlusalustele fotodele on veebisaidilt GeenStijl eemaldatud. GS Media seda nõuet ei täitnud.
Ent Sanoma nõudmisel kustutati vaidlusalused fotod Filefactory'i veebisaidilt.
Sanoma jt õigusnõustaja esitas 7. novembri 2011 kirja teel GS Mediale nõude eemaldada veebisaidilt GeenStijl 27. oktoobri 2011. aasta artikkel ja selles sisalduvad hüperlingid, fotod ning nende kohta samale veebisaidile internetikasutajate poolt sisestatud kommentaarid.
Samal päeval avaldati veebisaidil GeenStijl artikkel GS Media ja Sanoma jt vaidlusest nende fotode üle. Artikkel lõppes lausega: „Uuendus: alasti [B. G. Dekkeri] pildid veel nägemata? Need on SIIN“. Selle teadaande juures olid jälle hüperlingid, mis võimaldasid pääseda veebilehele Imageshack.us, millel võis näha ühte või mitut vaidlusalust fotot. Aga ka selle veebisaidi haldaja poole pöördus Sanoma hiljem nõudega kustutada need fotod.
Veebisaidil GeenStijl avaldati 17. novembril 2011 kolmas artikkel „Bye Bye, hüvasti Playboy“, mis sisaldas uuesti hüperlinki vaidlusalustele fotodele. GeenStijli foorumis nimetasid kommenteerijad uusi linke teistele veebisaitidele, kus oli võimalik vaidlusaluseid fotosid näha.
Detsembris 2011 avaldati vaidlusalused fotod ajakirjas Playboy.
Sanoma jt esitasid hagi rechtbank Amsterdamile (Amsterdami esimese astme kohus, Madalmaad), väites eelkõige, et hüperlinkide lisamisega ja ühe kõnealuse foto väljalõike avaldamisega veebisaidil GeenStijl rikkus GS Media C. Hermèsi autoriõigust ning tegutses Sanoma jt suhtes ebaseaduslikult. Rechtbank Amsterdam (Amsterdami esimese astme kohus) rahuldas nõuded suuremas osas.
Gerechtshof Amsterdam (Amsterdami apellatsioonikohus, Madalmaad) tühistas esimese astme kohtu otsuse, leides, et hüperlinkide üles panemisega GeenStijli veebisaidile ei rikkunud GS Media C. Hermèsi autoriõigust, kuna fotod olid veebisaidile Filefactory.com üles panemisega juba üldsusele kättesaadavaks tehtud. Ent kohus otsustas, et neid hüperlinke üles pannes on GS Media tegutsenud Sanoma jt suhtes ebaseaduslikult, kuna veebisaidi külastajaid suunati tutvuma vaidlusaluste fotodega, mis olid paigutatud ebaseaduslikult veebisaidile Filefactory. Kui neid hüperlinke ei oleks aga olnud, ei oleks olnud kerge neid fotosid leida. Lisaks leidis Gerechtshof Amsterdam (Amsterdami apellatsioonikohus, Madalmaad), et ühe foto osalise väljalõike ülespanekuga veebisaidile GeenStijl rikkus GS Media C. Hermèsi autoriõigust.
GS Media kaebas otsuse edasi eelotsusetaotluse esitanud kohtusse Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaade kõrgeim kohus).
Sanoma jt esitasid vastukassatsioonkaebuse, milles nad viitavad eelkõige 13. veebruari 2014. aasta otsusele Svensson jt (C‑466/12, EU:C:2014:76), asudes seisukohale, et internetikasutajate kasutusse hüperlingi andmine, mis suunab edasi veebisaidile, millele on üles pandud teos ilma autoriõiguse omaja loata, kujutab endast üldsusele edastamist. Samuti väitsid Sanoma jt, et juurdepääs vaidlusalustele fotodele veebisaidil Filefactory oli kaitstud piiravate meetmetega kõnealuse kohtuotsuse tähenduses, millest internetikasutajatel oli võimalus mööda hiilida tänu GS Media ja tema veebisaidi GeenStijl sekkumise tõttu nii, et ringlusse sattunud fotod tehti kättesaadavaks laiemale üldsusele, kui oleks tavaliselt kõnealustele fotodele veebisaidil Filefactory juurde pääsenud.
Vastukassatsioonkaebust hinnates leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et ei 13. veebruari 2014. aasta kohtuotsusest Svensson jt (C‑466/12, EU:C:2014:76) ega 21. oktoobri 2014. aasta kohtumäärusest BestWater (C‑348/13, ei avaldata, EU:C:2014:2315) ei saa täie kindlusega väita, et on tegemist „üldsusele edastamisega“ juhul, kui teos on küll varem avaldatud, kuid ilma autoriõiguste omaja loata.
Ühelt poolt tugineb mõistet „üldsusele edastamine“ käsitlev Euroopa Kohtu praktika põhimõttele, et tuleb kontrollida, kas asjaomase sekkumisega jõutakse üldsuseni, keda autoriõiguste omaja polnud varem antud loa puhul arvesse võtnud, mis on kooskõlas autoriõiguse omaja ainuõigusega teost kasutada. Teiselt poolt ei jõuta teose leiukohta suunava hüperlingi lisamisega, juhul kui teos on Internetis juba üldsusele ülesleitav, tegelikult uue üldsuseni. Peale selle tuleb arvesse võtta, et Internetist leiab väga palju teoseid, mis on avaldatud ilma autoriõiguse omaja loata. Veebisaidi haldajal, kellel on kavas lisada teose leiukohta suunav hüperlink, ei ole alati lihtne kontrollida, kas autoriõiguse omaja on andud selle teose varasemaks ülespanekuks loa.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib lisaks, et vastukassatsioonikaebuses tõstatatakse ühtlasi küsimus tingimuste kohta, mis peavad olema täidetud, et oleks tegemist „piiravate meetmetega“13. veebruari 2014. aasta kohtuotsuse Svensson jt (C‑466/12, EU:C:2014:76) tähenduses. Selle kohta märkis eelotsusetaotluse esitanud kohus, et vaidlusaluseid fotosid ei olnud võimatu leida enne, kui GS Media pani veebisaidile GeenStijl üles hüperlingi, kuid samas ei olnud neid lihtne üles leida, nii et hüperlingi ülespanek hõlbustas fotode leidmist märkimisväärselt.
Neil asjaoludel otsustas Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaade kõrgeim kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
Kas tegemist on „üldsusele edastamisega“ direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 tähenduses, kui muu isik kui autoriõiguse omaja viitab tema hallataval veebilehel kasutusele võetud hüperlingi kaudu kolmanda isiku hallatavale veebisaidile, mis on ligipääsetav Internetti kasutavale üldsusele ja millel on teos kättesaadavaks tehtud autoriõiguse omaja loata?
Kas vastust eespool esitatud küsimisele mõjutab see, kas teost on autoriõiguse omaja loaga juba varem mõnel muul viisil üldsusele kättesaadavaks tehtud?
Kas seejuures on oluline asjaolu, kas hüperlingi lisaja teab või pidi teadma seda, et autoriõiguse omaja ei ole andnud luba teose ülespanekuks esimese küsimuse punktis a viidatud kolmanda isiku veebisaidile, ja vajaduse korral asjaolu, kas ta teadis või pidi teadma, et teost on ka varem autoriõiguse omaja loata üldsusele kättesaadavaks tehtud?
Kui vastus esimese küsimuse punktile a on eitav, siis kas juhul, kui Internetti kasutaval üldsusel on võimalik pääseda juurde veebisaidile, millele suunab hüperlink, ja seega teosele, kuid see juurdepääs ei ole hõlbus, mistõttu hüperlingi lisamine teose ülesleidmist tunduvalt hõlbustab, on tegemist või võib tegemist olla üldsusele edastamisega?
Kas teise küsimuse punktile a vastamisel on oluline, kas hüperlingi lisaja teab või pidi teadma, et Internetti kasutaval üldsusel ei ole veebisaiti, millele hüperlink suunab, hõlbus üles leida või sellele juurde pääseda?
Kas on teisi asjaolusid, mida tuleb arvesse võtta vastamisel küsimusele, kas tegemist on üldsusele edastamisega, kui veebisaidile pannakse üles hüperlink, mis muudab kättesaadavaks teose, mida ei ole veel varem autoriõiguse omaja loal üldsusele kättesaadavaks tehtud?“
Nende kolme küsimusega, mida tuleb käsitleda koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas ja millistel asjaoludel on ühel veebisaidil kättesaadavate kaitstud teoste lisamine hüperlingiga autoriõiguse omaja loata teisele vabalt kättesaadavale veebisaidile käsitatav „üldsusele edastamisena“ direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 tähenduses.
Sellega seoses küsib kohus eelkõige, kui olulised on asjaolud, et asjaomased teosed ei olnud veel autoriõiguse omaja loal muul viisil avaldatud, et nende hüperlinkide pakkumine hõlbustab oluliselt nende teoste leidmist, kuna veebisait, millel need on ligipääsetavad kõigile internetikasutajatele, ei ole kergesti leitav, ja kõnealuste hüperlinkide üles panija teadis või pidi teadma neid fakte, nagu ka asjaolu, et kõnealune autoriõiguse omaja ei olnud andnud luba avaldada kõnealuseid teoseid sellel viimati mainitud veebisaidil.
Direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 kohaselt on liikmesriigid kohustatud tagama, et autoritel on ainuõigus lubada või keelata oma teoste edastamist üldsusele kaabel- või kaablita sidevahendite kaudu, sealhulgas nende teoste sellisel viisil üldsusele kättesaadavaks tegemist, et isik pääseb neile ligi enda valitud kohas ja enda valitud ajal.
Sellest sättest tuleneb autorite preventiivne õigus astuda teose üldsusele edastamise keelamiseks oma teose võimalike kasutajate ja kasutajate kavatsetava üldsusele edastamise vahele (vt selle kohta kohtuotsused, 15.3.2012, SCF, C‑135/10, EU:C:2012:140, punkt 75, ja 31.5.2016, Reha Training, C‑117/15, EU:C:2016:379, punkt 30).
Kuna direktiivi 2001/29 artikli 3 lõige 1 ei täpsusta mõistet „üldsusele edastamine“, tuleb selle sisu ja kohaldamisala määratleda kõnealuse direktiiviga taotletavate eesmärkide alusel ja arvestades konteksti, millesse tõlgendatav säte kuulub (vt selle kohta kohtuotsused, 7.12.2006, SGAE, C‑306/05, EU:C:2006:764, punktid 33 ja 34, ning 4.10.2011, Football Association Premier League jt, C‑403/08 ja C‑429/08, EU:C:2011:631, punktid 184 ja 185).
Sellega seoses tuleb meelde tuletada, et direktiivi 2001/29 põhjendustest 9 ja 10 ilmneb, et direktiivi põhieesmärk on kehtestada autoritele kõrgetasemeline kaitse, mis võimaldab neil saada nende teoste kasutamise eest nõuetekohast tasu, eelkõige üldsusele edastamise korral. Järelikult tuleb mõistet „üldsusele edastamine“ käsitada laias tähenduses, nagu on sõnaselgelt märgitud ka direktiivi põhjenduses 23 (vt selle kohta kohtuotsused, 4.10.2011, Football Association Premier League jt, (C‑403/08 ja C‑429/08 EKL 2011, lk I‑9083, punkt 186), ning 7.3.2013, ITV Broadcasting jt, C‑607/11, EU:C:2013:147, punkt 20).
Samas tuleneb direktiivi 2001/29 põhjendustest 3 ja 31, et selle direktiivi alusel toimuva ühtlustamise eesmärk on säilitada ja eriti elektroonilises keskkonnas, tasakaal ühelt poolt autoriõiguste ja sellega kaasnevate intellektuaalse omandi õiguste kaitse vahel, mis on tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 17 lõikega 2, ja teiselt poolt, kaitstud objektide kasutajate huvide ja põhiõiguste, eriti sõna- ja teabevabaduse, kaitse vahel, mis on tagatud harta artikliga 11, nagu ka üldhuvi kaitse.
Ka on Euroopa Kohus sedastanud, et mõistes „üldsusele edastamine“ on seostatud kaks kumulatiivset elementi, nimelt teose „edastamise toiming“ ja teose edastamine „üldsusele“ (kohtuotsused, 13.2.2014, Svensson jt, C‑466/12, EU:C:2014:76, punkt 16; ja 19.11.2015, SBS Belgium, C‑325/14, EU:C:2015:764, punkt 15, ning 31.5.2016, Reha Training, C‑117/15, EU:C:2016:379, punkt 37).
Lisaks sellele täpsustas Euroopa Kohus, et mõiste „üldsusele edastamine“ eeldab juhtumipõhist hindamist (vt kohtuotsus 15.3.2012, Phonographic Performance (Ireland), C‑162/10, EU:C:2012:141, punkt 29 ja seal viidatud kohtupraktika mõiste „üldsusele edastamine“ kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/115/EÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas (ELT 2006, L 376, lk 28) artikli 8 lõike 2 tähenduses, mille kohaldamisala on selles direktiivis sama kui direktiivis 2001/29 (vt selle kohta kohtuotsus, 31.5.2016, Reha Training, C‑117/15, EU:C:2016:379, punkt 33)).
Niisuguse hinnangu andmisel tuleb arvesse võtta paljusid täiendavaid kriteeriume, mis ei ole autonoomsed ja on üksteisest sõltuvad. Kuna need kriteeriumid võivad konkreetsetes olukordades esineda väga erineva intensiivsusega, tuleb neid kohaldada nii eraldi kui ka suhestatuna teistesse kriteeriumidesse (kohtuotsused, 15.3.2012, SCF, C‑135/10, EU:C:2012:140, punkt 79; 15.3.2012, Phonographic Performance (Ireland), C‑162/10, EU:C:2012:141, punkt 30, ja 31.5.2016, Reha Training, C‑117/15, EU:C:2016:379, punkt 35).
Nendest kriteeriumidest rõhutas Euroopa Kohus kõigepealt kasutaja määravat rolli ja sekkumise tahtlikku iseloomu. Sekkudes edastab kasutaja teose üldsusele, olles täielikult teadlik oma käitumise tagajärgedest, tehes oma klientidele kaitstud teos kättesaadavaks, ja seda eelkõige sellepärast, et selle sekkumiseta ei oleks nimetatud klientidel põhimõtteliselt võimalik edastatud teost jälgida (vt selle kohta kohtuotsused, 15.3.2012, SCF, C‑135/10, EU:C:2012:140, punkt 82 ja seal viidatud kohtupraktika, ning 15.3.2012, Phonographic Performance (Ireland), C‑162/10, EU:C:2012:141, punkt 31).
Teiseks on Euroopa Kohus täpsustanud, et mõiste „üldsus“ viitab määratlemata suurusega potentsiaalsele sihtrühmale ning eeldab peale selle ka küllaltki suurt arvu isikuid (vt selle kohta kohtuotsused, 15.3.2012, SCF, C‑135/10, EU:C:2012:140, punkt 84, ja seal viidatud kohtupraktika, ning 15.3.2012, Phonographic Performance (Ireland), C‑162/10, EU:C:2012:141, punkt 33).
Lisaks tuleneb Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast, et selleks, et kaitstud teose edastamine oleks hõlmatud mõistega „üldsusele edastamine“, peab see edastamine toimuma senikasutatust erineva tehnilise vahendi abil või olema suunatud „uuele üldsusele“, st üldsusele, kellega autoriõiguse omajad algseks üldsusele edastamiseks luba andes ei arvestanud (kohtuotsus, 13.2.2014, Svensson jt, C‑466/12, EU:C:2014:76, punkt 24, ning kohtumäärus, 21.10.2014, BestWater International, C‑348/13, ei avaldata, EU:C:2014:2315, punkt 14 ja seal viidatud kohtupraktika).
Kolmandaks leidis Euroopa Kohus, et direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 tähenduses üldsusele edastamise tulusus ei ole tähtsusetu asjaolu (vt selle kohta kohtuotsused, 4.10.2011, Football Association Premier League jt, C‑403/08 ja C‑429/08, EU:C:2011:631, punkt 204; 15.3.2012, SCF, C‑135/10, EU:C:2012:140, punkt 88, ja 5.3.2012, Phonographic Performance (Ireland), C‑162/10, EU:C:2012:141, punkt 36).
Sellega seoses tuleb eelkõige neid kriteeriume silmas pidades hinnata, kas niisugusel juhul, nagu on kõne all põhikohtuasjas, on ühel veebisaidil kättesaadavate kaitstud teoste lisamine hüperlingiga autoriõiguse omaja loata teisele vabalt kättesaadavale veebisaidile käsitatav „üldsusele edastamisena“ direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 tähenduses.
Siinkohal tuleb meelde tuletada, et 13. veebruari 2014. aasta otsuses Svensson jt (C‑466/12, EU:C:2014:76) tõlgendab Euroopa Kohus direktiivi 2001/29 artikli 3 lõiget 1 nii, et „üldsusele edastamisega“ selle sätte tähenduses ei ole tegemist siis, kui veebisaidil pakutakse hüperlinke, mis viivad teisel veebisaidil vabalt kättesaadavate teoste juurde. Sama tõlgenduseni on jõutud 21. oktoobri 2014. aasta määruses BestWater International (C‑348/13, ei avaldata, EU:C:2014:2315) linkide kohta, mis kasutavad tehnilist erimeetodit (framing).
Nende otsuste põhjendustest selgub siiski, et Euroopa Kohus on soovinud väljendada oma seisukoha ainult nende hüperlinkide ülespaneku kohta, mis viivad teosteni, mis on tehtud vabalt kättesaadavaks teisel veebisaidil autoriõiguse omaja nõusolekul, ja leidis nendega seoses, et üldsusele edastamisega ei ole tegemist, sest ei toimunud edastamist uuele üldsusele.
Selles kontekstis märgib Euroopa Kohus, et kuna hüperlink ja veebisait, millele see link viib, annavad kaitstud teosele liigipääsu sama tehnilist lahendust, st internetti, kasutades, peab selline link olema suunatud uuele üldsusele. Kui see nii ei ole, eeskätt kuna autoriõiguse omaja loal on teos mõnel teisel veebisaidil kõikidele internetikasutajatele juba vabalt kättesaadav, siis ei saa asjaomast edastamistoimingut pidada „üldsusele edastamiseks“ direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 tähenduses. Tõepoolest, niipea ja nii kaua, kui see teos on vabalt kättesaadav veebisaidil, millele hüperlink ligi pääseda võimaldab, tuleb tõdeda, et kui selle teose autoriõiguse omajad on andnud selliseks edastamiseks loa, on nad arvestanud kõigi internetikasutajate kui üldsusega (vt selle kohta kohtuotsus, 13.2.2014, Svensson jt, EU:C:2014:76, punktid 24–28, ja kohtumäärus, 21.10.2014, BestWater International, C‑348/13, ei avaldata, EU:C:2014:2315, punktid 15, 16 ja 18).
Seega ei saa järeldada ei 13. veebruari 2014. aasta otsusest Svensson jt (C‑466/12, EU:C:2014:76) ega 21. oktoobri 2014. aasta määrusest BestWater International (C‑348/13, ei avaldata, EU:C:2014:2315), et veebisaidile selliste hüperlinkide ülespanek, mis viivad kaitstud teostele, mis on tehtud vabalt kättesaadavateks teisel veebisaidil, kuid seda ilma nende teoste autoriõiguse omaja loata, ei ole põhimõtteliselt hõlmatud mõistega „üldsusele edastamine“ direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 tähenduses. Vastupidi, need lahendid kinnitavad sellise loa olulisust lähtuvalt eelmainitud sättest, milles nähakse just ette, et iga teose üldsusele edastamiseks peab olema autoriõiguse omaja luba.
GS Media, Saksamaa, Portugali ja Slovakkia valitsus ja Euroopa Komisjon väidavad siiski, et kõigi selliste hüperlinkide, mis viivad teistel veebisaitidel avaldatud teostele, automaatne käsitamine „üldsusele edastamisena“, kui nende teoste autoriõiguse omajad ei ole andnud luba teoste internetis avaldamiseks, tooks kaasa sõna- ja teabevabadust jõuliselt piiravad tagajärjed ja ei järgiks direktiiviga 2001/29 taotletud tasakaalu ühest küljest selle vabaduse ja üldhuvi vahel ja teisest küljest autoriõiguse omajate huvide ja intellektuaalse omandi kaitse vahel.
Sellega seoses tuleb märkida, et Internet on harta artikliga 11 tagatud sõna- ja teabevabaduse seisukohast eriliselt oluline ja et hüperlingid aitavad kaasa selle toimimisele ning arvamuste ja teabevahetusele võrgus, milles pääseb ligi tohutule hulgale teabele.
Teisalt võib eriti eraisikutele, kes soovivad panna üles selliseid linke, osutuda raskeks kontrollida, kas veebisait, millele lingid viivad, annab ligipääsu kaitstud teostele ja kui see nii on, siis kas nende teoste autoriõiguse omajad on andnud loa nende teoste veebis avaldamiseks. Kontrollida on eriti raske, kui need õigused on all-litsentside esemeks. Lisaks võib veebisaidi sisu, sealhulgas kaitstud teoseid, millele hüperlink ligipääsu annab, olla pärast selle hüperlingi loomist muudetud, millest lingi loonud isik peaks olema teadlik.
Selleks et hinnata juhtumipõhiselt, kas on tegemist „üldsusele edastamisega“ direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 tähenduses, tuleb juhul, kui teisel veebisaidil vabalt ligipääsetav teosele paneb hüperlingi üles isik, kel ei ole kasusaamise eesmärki, arvesse võtta asjaolu, et see isik ei tea ja ei saa mõistlikult teada, et see teos on avaldatud veebisaidil autoriõiguse omaja loata.
Tõepoolest, kui selline isik teeb kõnealuse teose avalikult kättesaadavaks, pakkudes teistele internetikasutajatele sellele otseligipääsu (vt selle kohta kohtuotsus, 13.2.2014, Svensson jt, C‑466/12, EU:C:2014:76, punktid 18–23), ei ole ta üldjuhul täielikult teadlik oma tegevuse tagajärgedest, mis kaasnevad klientidele Internetis ebaseaduslikult avaldatud teosele ligipääsu võimaldamisega. Peale selle, kui kõnealune teos oli juba piiranguteta kättesaadav veebisaidil, millele hüperlink ligipääsu võimaldas, võisid kõik internetikasutajad põhimõtteliselt ka ilma sekkumiseta sellele juba ligi pääseda.
Kui aga on kindlaks tehtud, et selline isik teadis või pidi teadma, et hüperlink, mille ta üles pani, annab ligipääsu Internetis ebaseaduslikult avaldatud teosele, näiteks autoriõiguse omajate sellekohase teavituse tõttu, siis tuleb arvesse võtta, et selle lingi loomine on „üldsusele edastamine“ direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 tähenduses.
Sama kehtib ka juhul, kui hüperlink võimaldab veebisaidi kasutajail mööda hiilida kaitstud teost sisaldaval veebisaidil võetud piiravatest meetmetest, mille eesmärk on piirata üldsuse juurdepääsu nii, et see on ainult registreerunud kasutajatel, ja kujutaks endast seega tahtlikku sekkumist, ilma milleta need kasutajad levitatavaid teoseid kasutada ei saa (vt analoogia alusel kohtuotsus, 13.2.2014, Svensson jt, C‑466/12, EU:C:2014:76, punktid 27 ja 31).
Pealegi, kui hüperlinke pannakse üles kasusaamise eesmärgil, võib eeldada, et linkide ülespanija on kontrollinud, et asjakohane teos ei ole avaldatud ebaseaduslikult veebisaidil, millele need hüperlingid viivad, millest võib omakorda eeldada, et ülespanek on toimunud täies teadmises kõnealuse teose kaitstusest ja autoriõiguse omaja loa puudumisest teost veebis avaldada. Sellistel asjaoludel ja kui seda ümberlükatavat eeldust ümber ei lükata, on ebaseadustikult avaldatud teosele viiva hüperlingi ülespanek „üldsusele edastamine“ direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 tähenduses.
Siiski ei ole uue üldsuse puhul tegemist edastamisega „üldsusele“ selle sätte tähenduses juhul – mida on meelde tuletatud antud otsuse punktides 40–42 –, kui teosed, millele kõnealused hüperlingid võimaldavad ligi pääseda, on muudetud vabalt kättesaadavateks teisel veebisaidil autoriõiguse omaja loal.
Direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 selline tõlgendus tagab autoriõiguste kõrgetasemelise kaitse, mida on selle direktiiviga taotletud. Direktiivi selle sätte alusel ja kõnealuse direktiivi artikli 5 lõikega 3 piiratud ulatuses peavad autoriõiguse omajad tegutsema – lisaks nende teose algsele veebis avaldamisele – samamoodi ka kõigi isikute vastu, kes panevad kasusaamise eesmärgil üles hüperlingi veebisaidil ebaseaduslikult avaldatud teosele ning käesoleva kohtuotsuse punktides 49 ja 50 esitatud tingimustel ka niisuguste isikute vastu, kes on selliseid linke üles pannud kasusaamise eesmärgita. Sellega seoses tuleb märkida, et neil autoriõiguse omajail on alati võimalus teavitada selliseid isikuid nende teoste veebis avaldamise ebaseaduslikkusest ja võtta tarvitusele nendevastased meetmed juhul, kui nad keelduvad neid hüperlinke eemaldamast, ilma et nad saaksid tugineda ühelegi selle artikli 5 lõikes 3 loetletud erandile.
Põhikohtuasja puhul on selge, et GS Media haldab veebisaiti GeenStijl ja et ta pani kasusaamise eesmärgil üles hüperlingid veebisaidil Filefactory asuvatele failidele, mis sisaldavad vaidlusaluseid fotosid. Samuti on selge, et Sanoma ei andnud luba nende fotode veebis avaldamiseks. Pealegi paistab eelotsusetaotluses sisalduvast asjaolude kirjeldusest nähtuvat, et GS Media oli sellest viimasest asjaolust teadlik ja seega ei saa ümber lükata eeldust, et need hüperlingid pandi üles täie teadmisega selle avaldamise ebaseaduslikkusest. Eeltoodud tingimusi arvestades tundub – mida tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul –, et neid hüperlinke üles pannes on GS Media neid „üldsusele edastanud“ direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 tähenduses, ilma, et oleks vaja selles kontekstis hinnata teisi eelotsusetaotluse esitanud kohtu välja toodud asjaolusid, millele on viidatud käesoleva kohtuotsuse punktis 26.
Kõiki eespool toodud kaalutlusi arvesse võttes tuleb esitatud küsimustele vastata, et direktiivi 2001/29 artikli 3 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et selleks, et määrata kindlaks, kas „üldsusele edastamisega“ selle sätte tähenduses on tegemist siis, kui veebisaidile pannakse üles hüperlink, mis viib teisele veebisaidile, millel on autoriõigusega kaitstud teosed vabalt üldsusele kättesaadavad ilma autoriõiguse omaja loata, tuleb tuvastada, kas neid veebilinke pakkus ilma kasusaamise eesmärgita isik, kes ei teadnud või ei võinud mõistlikult teada, et nende teoste teisel veebisaidil avaldamine on ebaseaduslik, või kas need hüperlingid on vastupidi üles pandud kasusaamise eesmärgil olukorras, kui sellist teadmist tuleb eeldada.

matches: kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


3-1-1-57-14 Riigikohus 24.11.2014
Kriminaalmenetluse ajendi ja aluse olemasolul ei ole riigi karistusõiguslik sekkumine välistatud ka siis, kui konflikti aluseks on tsiviilõiguslik vaidlus (vt RKKKo 3-1-1-23-11, p 11). Juhtudel, mil teo kriminaalkorras karistatavus sõltub hinnangust haldusõiguslikule või mis tahes muule õigussuhtele, antakse see hinnang kriminaalmenetluse raames ja kriminaalmenetluse reeglite kohaselt (vt RKÜKo 3-1-1-120-03, p 13). Eelnevast nähtuvalt ei piira kohtu pädevust kriminaalmenetluses ega vabasta teda ülesandest hinnata süüdistuses esitatud väidete põhjendatust ka see, kui süüdistatav soovib esitada omapoolseid pretensioone kannatanutele tsiviilkohtumenetluses. Süüdistuse etteheidetega seotud ulatuses tuleb õiguslik vaidlus lahendada kohtul kriminaalmenetluse raames. Loobudes alusetult kriminaalasjas tõusetunud vaidluse, rikkus ringkonnakohus oluliselt kriminaalmenetlusõigust KrMS § 339 lg 2 mõttes.
Kuni 1. jaanuarini 2013 kehtinud KrMS § 120 lg-te 1 ja 2 kohaselt võis politseiagendina tegutseda vaid Eesti Vabariigi kodanik. Kuni 1. jaanuarini 2013 kehtinud KrMS § 120 lg 4 nägi ette, et konkreetse kahtlustatava või süüdistatava suhtes politseiagendi rakendamiseks loa andmisel järgitakse KrMS § 114 lõikes 1 sätestatut, s.t jälitustoiminguks pidi loa andma eeluurimiskohtunik. Kuigi seadus ei määratlenud üheselt, millal on tegemist piisava kahtlusega, tulnuks siiski isiku põhiõiguste tagamise seisukohalt olukorras, kus politseiagendi rakendamine on seotud selgelt konkreetselt määratletud isikuga vahetu kohtumise ja suhtlemisega ning tema tegevuse kohta andmete kogumisega, lähtuda sellest, et tegemist on politseiagendi rakendamisega kahtlustatava suhtes KrMS § 120 lg 4 tähenduses.
Kuni 1. jaanuarini 2013 kehtinud KrMS § 120 lg 4 nägi ette, et konkreetse kahtlustatava või süüdistatava suhtes politseiagendi rakendamiseks loa andmisel järgitakse KrMS § 114 lõikes 1 sätestatut, s.t jälitustoiminguks pidi loa andma eeluurimiskohtunik. Kuigi seadus ei määratlenud üheselt, millal on tegemist piisava kahtlusega, tulnuks siiski isiku põhiõiguste tagamise seisukohalt olukorras, kus politseiagendi rakendamine on seotud selgelt konkreetselt määratletud isikuga vahetu kohtumise ja suhtlemisega ning tema tegevuse kohta andmete kogumisega, lähtuda sellest, et tegemist on politseiagendi rakendamisega kahtlustatava suhtes KrMS § 120 lg 4 tähenduses. Jälitustoimingu lubatavuse hindamisel ja selleks loa andmisel on määrava tähtsusega faktilised asjaolud ja seda kinnitavad tõendid, mitte teole antud õiguslik hinnang.


text:
URANTIA RAAMAT, 24. Kiri. Lõpmatu Vaimu kõrgemad : isiksused
URANTIA RAAMAT - 24. Kiri. Lõpmatu Vaimu kõrgemad : isiksused
§ 1. Universumiringluste Juhendajad
§ 2. Loenduse Juhatajad
§ 3. Lõpmatu Vaimu isiklikud abilised
§ 4. Inspektor-kaaslased
§ 5. Kohalemääratud Tunnimehed
§ 6. Aspirantide Teejuhid
§ 7. Aspirantide Teejuhtide päritolu
§ 1. The Universe Circuit Supervisors
§ 2. The Census Directors
§ 3. Personal Aids of the Infinite Spirit
§ 4. The Associate Inspectors
§ 5. The Assigned Sentinels
§ 6. The Graduate Guides
§ 7. Origin of the Graduate Guides
24. Kiri. Lõpmatu Vaimu kõrgemad : isiksused
Paper 24 : Higher Personalities of the Infinite Spirit
ME jagame Uversal kõik Ühise Looja isiksused ja olemusvormid kolme suurde alaliiki: Lõpmatu Vaimu kõrgemad isiksused, Kosmose Sõnumitoojate Väed ja Aja Hoolekandevaimud, need vaimolendid, kes hoolitsevad surelike edasiliikumise nimel tõusuteel olevate tahteolendite õpetamise ja abistamise eest.
Need Lõpmatu Vaimu kõrgemad isiksused, kes käesolevates tekstides mainimist leiavad, toimivad üle kogu suuruniversumi ja neid on seitset liiki:
1. Üksildased Sõnumitoojad;
2. Universumiringluste Juhendajad;
3. Loenduse Juhatajad;
4. Lõpmatu Vaimu Isiklikud Abilised;
5. Inspektor-kaaslased;
6. Kohalemääratud Tunnimehed;
7. Aspirantide Teejuhid.
Üksildastele Sõnumitoojatele, Ringluste Juhendajatele, Loenduse Juhatajatele ja Isiklikele Abilistele on iseloomulik asjaolu, et neil on tohutu suured antigravitatsioonilised võimed. Üksildastel Sõnumitoojatel pole teada olevat üldist keskust, nad liiguvad ringi universumite universumis. Universumiringluste Juhendajate ja Loenduse Juhatajate keskused on superuniversumite keskusmaailmades. Lõpmatu Vaimu Isiklikud Abilised asuvad kesksel Valgusesaarel, Inspektor-kaaslased ja Kohalemääratud Tunnimehed vastavalt kohalike universumite keskusmaailmades ja nendesse kuuluvate süsteemide keskusmaailmades. Aspirantide Teejuhtide asupaik on Havona universumis ja nad tegutsevad kõigis selle miljardis maailmas. Enamikul neist kõrgematest isiksustest on tugipunkte kohalikes universumites, kuid nad ei ole arenevate piirkondade haldamisega lahutamatult seotud.
Seitsmest sellesse rühma kuuluvast liigist ainult Üksildased Sõnumitoojad ja ehk ka Isiklikud Abilised rändavad kõikjal kogu universumite universumis. Üksildasi Sõnumitoojaid kohtab väljaspool Paradiisi, Havona ringlustest kuni superuniversumi keskusmaailmadeni ning sealt sektorite ja kohalike universumiteni, nende osadeni ja isegi asustatud maailmadeni. Kuigi Üksildased Sõnumitoojad kuuluvad samuti Lõpmatu Vaimu kõrgemate isiksuste hulka, on nende päritolu, olemust ja teenistust käsitletud juba eelmises kirjas.
1. Universumiringluste Juhendajad
Võib tunduda, et kosmose hiiglaslikud jõuhoovused ja vaimuenergia ringlused on käigus automaatselt; nad näivad funktsioneerivat vabalt ning takistamatult, kuid nii see ei ole. Kõik need tohutud energiasüsteemid on kontrolli all, nende üle peetakse arukat järelevalvet. Universumiringluste Juhendajad ei hoolitse puhtfüüsilise või ainelise energia valdkonna eest — see kuulub Universumi Võimsusesuunajate valitsemisalasse —, vaid nende tegevusvaldkond hõlmab suhteliselt vaimse energia ringlusi ja neid modifitseeritud ringlusi, mis on olulised nii kõrgelt arenenud vaimolendite kui ka morontia ehk ülemineku-tüüpi mõistuslike olendite ülalpidamiseks. Juhendajad ei tekita energia ega jumalikkuse superolemuse ringlusi, kuid nad tegelevad üldiselt kõigi kõrgemate aja ja igaviku vaimuringlustega ning kõigi suhteliselt vaimsete ringlustega, mis seonduvad suuruniversumi osade haldamisega. Nad juhivad ja korraldavad kõiki niisuguseid vaimuenergia ringlusi väljaspool Paradiisisaart.
Universumiringluste Juhendajaid on loonud Lõpmatu Vaim üksinda ja nad tegutsevad ainult Ühise Toimija esindajatena. Nad on isikustatud teenimiseks nelja klassina:
1. kõrgeimad ringluste juhendajad;
2. ringluste kaasjuhendajad;
3. ringluste teisesed juhendajad;
4. ringluste kolmandased juhendajad.
Havona kõrgeimate juhendajate ja seitsme superuniversumi kaasjuhendajate arv on lõplik, nendesse klassidesse enam juurde ei looda. Kõrgeimaid juhendajaid on seitse ja nad asuvad Havona seitsme ringluse katsemaailmades. Seitsme superuniversumi ringlused alluvad seitsmest kaasjuhendajast koosnevale imepärasele rühmale, kelle keskused on Lõpmatu Vaimu seitsmel Paradiisisfääril, Seitsme Ülima Täideviija maailmades. Sealt juhivad nad järelevaatajatena kosmose superuniversumite ringlusi.
Neil Vaimu Paradiisisfääridel sõlmivad seitse ringluste kaasjuhendajat Kõrgeimate Võimsuskeskuste esimese klassiga sideme, mille tulemusena toimub Ülimate Täideviijate juhtimisel kõigi Paradiisist madalamal olevate, seitsmesse superuniversumisse suunduvate aineliste ja vaimsete ringluste koordineerimine.
Iga superuniversumi keskusmaailmas asuvad aja ja ruumi kohalike universumite teisesed juhendajad. Suur-ja väikesektorid on küll supervalitsuste haldusjaotused, kuid need niisuguste vaimse energia järelevalve küsimustega ei tegele. Ma ei tea, kui palju neid ringluste teiseseid juhendajaid on superuniversumis, kuid Uversal on neid olendeid 84 691. Teiseseid juhendajaid luuakse üha juurde, nad ilmuvad aegajalt seitsmekümneste salkadena Ülimate Täideviijate maailmadesse. Meie palume neid enda käsutusse siis, kui meil on vaja oma jurisdiktsiooni piirkonnas tekkinud uutes universumites moodustada iseseisvaid vaimse energia ja sidejõu ringlusi.
Iga kohaliku universumi keskusmaailmas tegutseb üks ringluste kolmandane juhendaja. Selle klassi olendeid nagu ka teiseseid juhendajaid luuakse pidevalt juurde seitsmesajaste rühmadena. Päevilt Vanad määravad nad kohalikesse universumitesse.
Ringluste juhendajad luuakse oma konkreetsete ülesannete täitmiseks ja nad teenivad igavesti neis rühmades, kuhu nad algselt on määratud. Nende puhul ei kasutata rotatsiooni ja seetõttu uurivad nad igipõliselt probleeme, mis ilmnevad nende algsetes määramispiirkondades. Näiteks ringluste kolmandane juhendaja nr 572 842 on tegutsenud Salvingtonil teie kohaliku universumi kontseptsiooni varajasest algusest peale ja kuulub Nebadoni Miikaeli isikliku lähikonna hulka.
24:1.11 (266.1) Circuit supervisors are created for their specific tasks, and they eternally serve in the groups of their original assignment. They are not rotated in service and hence make an agelong study of the problems found in the realms of their original assignment. For example: Tertiary circuit supervisor number 572,842 has functioned on Salvington since the early concept of your local universe, and he is a member of the personal staff of Michael of Nebadon.
Nii kohalikes kui ka kõrgemates universumites tegutsedes aitavad ringluste juhendajad leida kõigil ringlused, mis sobivad kõigi vaimsete sõnumite edastamiseks ja kõigi isiksuste edasitoimetamiseks. Need vajalikud olendid kasutavad oma ringluste juhendajate töös kõiki universumite universumi tegevusüksusi, jõude ja isiksusi. Nende teenistuses on ilmutamata „ringluste juhtimise kõrged vaimisiksused” ning neile on võimekateks abilisteks arvukad Lõpmatu Vaimu isiksustest koosnevad hulgad. Just nemad isoleeriksid mingi arengumaailma, kui selle Planeedivürst peaks Kõikse Isa ja tema asehaldurist Poja vastu mässu tõstma. Nad suudavad suvalise maailma teatavatest kõrgema vaimse klassi kõiksetest ringlustest välja heita, kuid nad ei saa tühistada võimsusesuunajate ainelisi voole.
Universumiringluste Juhendajatel on vaimsete ringlustega umbes samasugune suhe nagu Universumi Võimsusesuunajatel aineliste ringlustega. Need kaks klassi täiendavad teineteist ning koos on neil ülevaade kõigist vaimsetest ja ainelistest ringlustest, mida loodud-olendid juhivad ja kasutavad.
Ringluste juhendajatel on teatav kontroll nende meeleringluste üle, mis seonduvad vaimuga, samuti nagu võimsusesuunajatel on teataval määral võimu meele nende faaside üle, mis seonduvad füüsilise energiaga — mehaanilise meele üle. Üldiselt avardavad sidemed teise klassiga mõlema klassi funktsioone, kuid puhta meele ringlused ei allu kummagi järelevalvele. Need kaks klassi ei ole ka kooskõlastatud: kõigis oma paljudes ülesannetes kuuletuvad Universumiringluste Juhendajad Seitsmele Ülimale Võimsusesuunajale ja nende alluvatele.
Kuigi ringluste juhendajad on oma klassi siseselt täiesti sarnased, on nad ometi kõik eraldi indiviidid. Nad on tõeliselt isikulised olendid, kuid nende isiksusetüüp erineb Isa poolt annetatust ning seda tüüpi ei esine ühelgi teisel loodud-olendite liigil kogu kõikses eksistentsis.
Kuigi te sissepoole, Paradiisi suunas rännates tunnete nad ära ja teate neid, ei teki teil nendega isiklikke suhteid. Nad on ringluste juhendajad ja teevad rangelt ning tõhusalt oma tööd. Nad tegelevad ainult nende isiksuste ja olemusvormidega, kes kontrollivad nende järelevalve all olevaid ringlusi puudutavaid tegevusi.
2. Loenduse Juhatajad
Vaatamata sellele, et Kõikse Arukuse kosmiline meel on kõigi mõtlevate loodudolendite kohalolekust ja asukohast teadlik, toimib universumite universumis sellest sõltumatu süsteem, mis peab arvet kõigi tahtega olendite üle.
Loenduse Juhatajad on Lõpmatu Vaimu eriline ja lõpuleviidud looming ning nende arv ei ole meile teada. Nad on loodud selliselt, et saaksid püsida täiuslikult sünkroonis superuniversumi peegelduvusmenetlusega, olles ise samal ajal tundlikud ja reageerimisvõimelised aruka tahte suhtes. Need juhatajad saavad viisil, mis meile pole täielikult arusaadav, silmapilkselt teada tahte sünnist suuruniversumi suvalises osas. Seetõttu saavad nad meile alati teatada kõigi tahteolendite arvu, olemuse ja asukoha keskse loodu ning seitsme superuniversumi ükskõik millises piirkonnas. Kuid Paradiisis nad ei tegutse, seal pole neid vaja. Paradiisis on teadmised loomuomased, Jumalused teavad kõike.
Havonal tegutseb seitse Loenduse Juhatajat, üks igas Havona ringluse katsemaailmas. Välja arvatud need seitse ja nende klassi reservid Vaimu Paradiisimaailmades, tegutsevad kõik Loenduse Juhatajad Päevilt Vanade alluvuses.
Iga superuniversumi keskuses on üks Loenduse Juhataja ning sellele üldjuhatajale allub tuhandeid ja tuhandeid juhatajaid, iga kohaliku universumi keskusmaailmas üks. Välja arvatud need, kes on Havona katsemaailmades, ja seitse superuniversumite ülemat, on kõik selle klassi isiksused võrdsed.
Seitsmendas superuniversumis on sada tuhat Loenduse Juhatajat. Ja see arv hõlmab täielikult vaid neid, keda määratakse kohalikesse universumitesse. Selle hulka ei kuulu kõigi Orvontoni juhatajate superuniversumiülema Usatia isiklik kaaskond. Usatia, nagu teisedki superuniversumite ülemad, ei tegele otseselt aruka tahte registreerimisega. Ta tegeleb ainult oma alluvatega, kes paiknevad Orvontoni universumites — seega tegutseb ta kui suurepärane koondav isiksus, kes kogub kokku kohalike universumite keskusmaailmadest saabuvad aruanded.
Uversa ametlikud kroonikud märgivad aeg-ajalt oma kroonikatesse superuniversumi staatuse selle põhjal, mida näitavad Usatia isiksuse juures registreeritud andmed. Need loendusandmed jäävad superuniversumitesse ning neid ei edastata ei Havonale ega Paradiisi.
Loenduse Juhatajaid huvitavad inimolendid — nagu ka teised tahteolendid — üksnes sel määral, et võiks jäädvustada tahte olemasolu fakti. Neid ei huvita teie elu ja tegemised, nad ei jäädvusta mingil viisil isiksusi. Nebadoni Loenduse Juhataja, Orvontoni number 81 412, asub momendil Salvingtonil ja on praegusel hetkel isiklikult teadlik teie elavast kohalolekust siin Urantial ning ta tunnetab seda ja märgib kroonikates ära teie surmahetke, mil te lakkate funktsioneerimast tahteolendina.
Loenduse Juhatajad registreerivad uue tahteolendi olemasolu hetkel, mil sooritatakse esimene tahteline tegu; nad märgivad üles tahteolendi surma hetkel, mil toimub viimane tahteline tegu. Tahte osaline ilmnemine, mis on täheldatav teatavate kõrgemate loomade reaktsioonides, ei ole Loenduse Juhatajate valdkond. Nad peavad arvestust ainult bona fide tahteolendite üle ega reageeri millelegi muule kui tahtelisele tegevusele. Me ei tea, kuidas täpselt nad tahtelist tegevust registreerivad.
Need olendid on alati olnud Loenduse Juhatajad ja ka jäävad nendeks alatiseks. Mõnes teises universumitöö lõigus oleksid nad suhteliselt kasutud. Kuid nad toimivad eksimatult, nad ei jäta kunagi midagi tegemata ega võltsi andmeid. Ja vaatamata oma imelistele võimetele ning uskumatutele ainuõigustele on nad isikud, kellel on äratuntav vaim ja kuju.
3. Lõpmatu Vaimu isiklikud abilised
Isiklike Abiliste loomise aja ega viisi kohta ei ole meil täiesti usaldatavat teavet. Neid peab olema määratu hulk, kuid see arv pole Uversal kirjas. Tagasihoidliku hinnangu alusel, arvestades seda, mida me nende tööst teame, julgeksin öelda, et nende arv ulatub triljonitesse. Me oleme seisukohal, et Lõpmatul Vaimul ei ole Isiklike Abiliste loomisel olnud arvulisi piire.
Lõpmatu Vaimu Isiklikud Abilised on olemas ainult selleks, et abistada Jumaluse Kolmandat Isikut tema kohalolekul Paradiisis. Kuigi nad on otseselt kinnistatud Lõpmatu Vaimu juurde ja asuvad Paradiisis, vilksatab neid siin ja seal kuni loodu kõige kaugemate osadeni välja. Kuhu iganes ulatuvad Ühise Looja ringlused, sinna võivad ilmuda ka need Isiklikud Abilised, et täide viia Lõpmatu Vaimu korraldusi. Nad läbivad kosmost umbes samamoodi nagu Üksildased Sõnumitoojad, kuid ei ole isikud selles mõttes, nagu on sõnumitoojad.
Isiklikud Abilised on kõik võrdsed ja identsed, neis ei avaldu individuaalseid erinevusi. Kuigi Ühine Toimija peab neid tõelisteks isiksusteks, on teistel siiski raske neid reaalseteks isikuteks lugeda, kuna nende vaimu kohalolek ei avaldu teistele vaimolenditele. Paradiisi-päritolu olendid on nende Abiliste lähedusest alati teadlikud, kuid meie ei tunne ära isiksuse kohalolekut. Niisuguse kohaloleku vormi puudumine teeb nad muidugi Jumaluse Kolmandale Isikule veelgi kasulikumaks.
Kõigist Lõpmatust Vaimust pärinevatest ilmutatud vaimude klassidest on Isiklikud Abilised ehk ainsad, keda te tõusuteel sissepoole, Paradiisi suunas ei kohta.
4. Inspektor-kaaslased
Seitse Ülimat Täideviijat Lõpmatu Vaimu seitsmel Paradiisisfääril toimivad kollektiivselt seitsme superuniversumi jaoks asutatud superjuhtide haldusnõukoguna. Inspektor-kaaslaste isikud kehastavad Ülimate Täideviijate võimu aja ja ruumi kohalikes universumites. Need kohalike loodud maailmade tegevuse kõrged vaatlejad on Lõpmatu Vaimu ja Paradiisi Seitsme Meistervaimu ühised järglased. Igavikulähedastel aegadel isikustati neid seitsesada tuhat ja nende varukorpus asub Paradiisis.
Inspektor-kaaslased töötavad Seitsme Ülima Täideviija otsese järelevalve all, olles nende isiklikud ja võimsad esindajad aja ja ruumi kohalikes universumites. Iga kohaliku loodu keskussfääril asub üks inspektor, kes on kohaliku Päevilt Ühtse lähedane abiline.
Inspektor-kaaslased saavad aruandeid ja soovitusi ainult oma alluvatelt, Kohalemääratud Tunnimeestelt, kes paiknevad asustatud maailmade kohalike süsteemide keskusmaailmades, ning nad ise esitavad aruandeid ainult oma otsesele ülemusele, vastava superuniversumi Ülimale Täideviijale.
5. Kohalemääratud Tunnimehed
Kohalemääratud Tunnimehed on Seitsme Ülima Täideviija kooskõlastavad isiksused ja sidepidajatest esindajad. Neid isikustas Paradiisis Lõpmatu Vaim ja nad on loodud täitma oma konkreetset ülesannet. Nende arv on jääv ja neid on täpselt seitse miljardit.
Umbes samamoodi nagu Inspektor-kaaslane esindab kogu kohalikus universumis Seitset Ülimat Täideviijat, on ka kohaliku universumi igas kümnes tuhandes süsteemis üks Kohalemääratud Tunnimees, kes on kõigi seitsme superuniversumi asjade ülima juhtimise kauge ja kõrge nõukogu otsene esindaja. Orvontoni kohaliku süsteemi valitsustes tegutsevad tunnimehed on Ülima Täideviija Number Seitsme, seitsmenda superuniversumi koordinaatori otseses alluvuses. Kuid nende halduskorraldus on niisugune, et kõik teatavasse kohalikku universumi määratud tunnimehed alluvad universumi keskuses asuvale Inspektor-kaaslasele.
Kohalikus maailmas teenivad Kohalemääratud Tunnimehed rotatsioonisüsteemi alusel, neid viiakse süsteemist süsteemi. Neid vahetatakse tavaliselt kohaliku universumi aja iga tuhande aasta järel. Nad on ühed kõrgeimatest isiksustest, kes asuvad süsteemi keskusmaailmas, kuid nad ei osale kunagi süsteemi asjade arutamisel. Kohalikes süsteemides kuulub nende ametikohustuste hulka arengumaailmadest pärineva nelja ja kahekümne halduri juhtimine, kuid muidu puutuvad tõususurelikud nendega kokku vähe. Tunnimehed tegelevad peaaegu ainult sellega, et hoida oma universumi Inspektor-kaaslast igati kursis kõigega, mis on seotud nendele alluvate süsteemide heaolu ja seisundiga.
Kohalemääratud Tunnimehed ja Inspektor-kaaslased ei anna Ülimatele Täideviijatele aru superuniversumi keskuse kaudu. Nad vastutavad üksnes oma superuniversumi Ülima Täideviija ees ja tegutsevad eraldi Päevilt Vanade haldussüsteemist.
Ülimad Täideviijad, Inspektor-kaaslased ja Kohalemääratud Tunnimehed koos omniavide ja ilmutamata isiksuste hulkadega moodustavad tõhusa, otsese, tsentraliseeritud, kuid laiaulatusliku, tervet asjade ja olendite suuruniversumi koordineeriva konsultatiiv- ja haldussüsteemi.
6. Aspirantide Teejuhid
Aspirantide Teejuhtide rühm toetab ja korraldab tehnilise õpetuse ja vaimse koolituse tööd kõrgema astme ülikoolis, mis on surelikele nii oluline ajastuid tagasi seatud eesmärgi saavutamiseks: Jumal, puhkus ja siis täiustatud teenistus kogu igaviku jooksul. Nende suurel määral isikuliste olendite nimi tuleneb nende töö olemusest ja eesmärgist. Nad on eranditult pühendunud aja superuniversumitest pärit aspirantidest surelike juhatamisele läbi Havona õppe- ja koolituskursuse, mille käigus valmistatakse tõusu-palverändureid ette astuma Paradiisi ja Lõplikkuse Korpusesse.
Mul pole keelatud teile rääkida nende Aspirantide Teejuhtide tööst, kuid see on nii ülivaimne, et ma ei usu end suutvat anda ainelisele meelele õiget ettekujutust nende mitmekülgsest tegevusest. Eluasemeilmades, kui teie silmaring on avardunud ja te olete vabanenud aineliste võrdluste kammitsaist, võite hakata mõistma nende reaalsuste tähendust, mida „silm ei ole näinud ega kõrv kuulnud ja mis kunagi ei ole inimmeelde mõisteks saanud”, ja isegi neid asju, mis „Jumal on valmistanud neile, kes niisuguseid igavesi tõdesid armastavad”. Teie silmaring ja vaimne arusaamisvõime pole määratud jääma alatiseks nii piiratuks.
Aspirantide Teejuhid tegelevad aja-palverändurite juhtimisega läbi Havona maailmade seitsme ringluse. Teejuht, kes tervitab teid teie saabumisel Havona välimise ringluse vastuvõtumaailma, jääb teiega kogu teie rännaku jooksul taevastes ringlustes. Kuigi te saate oma viibimisel miljardis maailmas kokku loendamatute teiste isiksustega, saadab teie Aspirantide Teejuht teid Havona-tee lõpuni ja saab tunnistajaks teie vaibumisele ajalikkust lõpetavasse unne, unne, mis tähendab siirdumist igavikku, Paradiisi-eesmärgi poole, ja sellest ärgates tervitab teid Paradiisikaaslane, kes on määratud teid vastu võtma ja võib-olla ka jääma teiega kuni teid pühitsetakse Surelike Lõplikkuse Korpuse liikmeks.
Aspirantide Teejuhtide arvu ei suuda inimmeel hõlmata ja neid ilmub järjest juurde. Nende päritolu on üsnagi saladuslik. Nad pole eksisteerinud kogu igaviku vältel, vaid ilmuvad saladuslikult siis, kui neid vajatakse. Keskse universumi aladel pole Aspirantide Teejuhtide kohta midagi kirjas kuni selle kauge päevani, mil kõigi aegade esimene surelik palverändur jõudis keskse loodu välisvööndini. Hetkel, kui ta saabus välimise ringluse katsemaailma, tervitas teda sõbralikult Malvorian, esimene Aspirantide Teejuht ja praegu nende kõrgeima nõukogu esimees ning tohutu suure haridusorganisatsiooni juhataja.
Havonal Paradiisi kroonikates, osas pealkirjaga „Aspirantide Teejuhid”, on järgmine esimene sissekanne:
„Ja Malvorian, esimene sellest klassist, tervitas ja õpetas Havona avastanud palverändurit ning juhtis teda esimeste kogemuste välimistest ringlustest samm-sammult edasi, ringlusest ringlusse, kuni ta seisis kogu isiksuse Allika ja Saatuse enda ees, ületades seejärel igaviku läve, et astuda Paradiisi.”
Sel kaugel ajal olin mina määratud Päevilt Vanade teenistusse Uversal ja meid kõiki rõõmustas teadmine, et lõpuks jõuavad palverändurid ka meie superuniversumist Havonasse. Ajast aega oli meid õpetatud, et kosmose arenevad loodud-olendid jõuavad Paradiisi, ja kui esimene palverändur tegelikult saabus, haaras taevaseid kodasid enneolematu erutus.
Selle palverändurist Havona-avastaja nimi on Grandfanda ja ta pärines superuniversumis number üks asuva 1131. kohaliku universumi 62. tähtkuju 84. süsteemi 341. planeedilt. Tema saabumine sai signaaliks, et teha algust universumite universumi teabelevi teenistusega. Seni olid töötanud vaid superuniversumite ja kohalike universumite teabelevi teenistused, kuid teade Grandfanda saabumisest Havona väravate ette märkis „auliste kosmosearuannete” pidulikku alustamist. Nimetus tulenes sellest, et universumi esimene sõnum oli esimesest arenguolendist, kes oli saabunud Havonale ja sellega jõudnud tõusueksistentsi eesmärgini.
Aspirantide Teejuhid ei lahku kunagi Havona maailmadest, sest nad on pühendunud aja ja ruumi lõpetanud palverändurite teenimisele. Ja te satute nende üllaste olenditega kunagi kokku, kui te ei loobu kindlast ja igati täiuslikust plaanist, mis on kavandatud tagama teie ellujäämist ja tõusu.
7. Aspirantide Teejuhtide päritolu
Kuigi evolutsioon ei kuulu keskse universumi korraldusse, usume, et Aspirantide Teejuhid on keskse universumi ühe teise loodud-olendite klassi, Havona Servitalide täiustatud ja kogenumad liikmed. Aspirantide Teejuhid näitavad üles nii suurt osavõtlikkust ja nii suurt arusaamisvõimet tõusuolendite suhtes, et oleme veendunud: nad on omandanud selle kultuuri tegelikus teenistuses superuniversumite aladel kõikse hoolekande Havona Servitalidena. Kui see seisukoht ei ole õige, millega siis seletada, et vanemaid või kogenumaid servitale kaob pidevalt?
Servital viibib superuniversumi tööülesannet täites pikka aega Havonast eemal, ja kui ta on ka varem paljudel niisugustel missioonidel käinud, siis antakse talle naasmisel privileegiks „isiklik kontakt” Paradiisi Keskse Säraga, teda hõlmatakse Helendavate Isikutega ja ta kaob oma kaasvaimude äratundmisest ega ilmu enam kunagi omasuguste hulka.
Superuniversumi teenistusest tagasi pöördudes võib Havona Servital kogeda arvukaid jumalikke hõlmamisi ja väljuda neist lihtsalt ülendatud servitalina. Helendava hõlmamise kogemine ei tarvitse tähendada, et servitalist peab saama Aspirantide Teejuht, kuid peaaegu veerand neist, kes saavutavad jumaliku hõlmatuse, ei pöördu enam kunagi oma alade teenistusse tagasi.
Kõrgetes kroonikates näib olevat ridamisi niisuguseid sissekandeid nagu järgnev:
„Ja Havona Servital number 842 842 682 846 782 nimega Sudna tuli superuniversumi teenistusest üle, võeti Paradiisis vastu, sai tunda Isa, astus jumalikku hõlmatusse ja enam teda ei ole.”
Kui kroonikatesse ilmub selline kanne, on selle servitali teenistuskäik lõppenud. Kuid juba kolme hetke pärast (veidi vähem kui teie aja kolm päeva) ilmub „spontaanselt” Havona universumi välimisele ringlusele vastsündinud Aspirantide Teejuht. Ja Aspirantide Teejuhtide arv, arvestades väikest erinevust, mis kahtlemata tuleneb üleviimisel olevatest, võrdub täpselt kadunud servitalide arvuga.
On veel üks põhjus, mis lubab arvata, et Aspirantide Teejuhid on arenenud Havona Servitalidest: selleks on teejuhtide ja servitalide kindel kalduvus omavahel erakordseid sidemeid luua. On täiesti seletamatu, kuidas need pealtnäha eraldi olendite klassid saavad teineteisest aru ja elavad teineteisele kaasa. Nende vastastikust andumust vaadelda on värskendav ja inspireeriv.
Seitse Meistervaimu ja vastavalt nende kaaslased Seitse Ülimat Võimsusesuunajat hoiavad isiklikult seda Ülima Olendi meele- ja võimsusepotentsiaali, mida ta ise veel ei kasuta. Ja kui need Paradiisikaaslased loovad koostöös Havona Servitale, on viimased loomuomaselt seotud Ülimuslikkuse teatavate faasidega. Havona Servitalid on seega tegelikult aegruumiliste alade teatavate arengupotentsiaalide peegeldused täiuslikus keskses universumis; see tuleb ilmsiks siis, kui servital teeb läbi muundumise ja taasloomise. Me usume, et see muundumine toimub Lõpmatu Vaimu tahte tulemusena ja Lõpmatu Vaim tegutseb kahtlemata Ülima nimel. Aspirantide Teejuhte ei loo Ülim Olend, kuid me kõik oleme arvamusel, et kogemuslik Jumalus on kuidagi seotud nende toimingutega, mis neid olendeid tekitab.
Havona, mida tõususurelikud nüüd läbivad, erineb mitmeti kesksest universumist enne Grandfanda aegu. Surelike tõusuteeliste jõudmine Havona ringlustesse kutsus keskses ja jumalikus loodus esile ulatuslikke muutusi, mille algatajaks oli kahtlemata Ülim Olend — arenevate loodud-olendite Jumal —, kes reageeris sellele, et esimene tema seitsme superuniversumi lastest jõudis kohale. Neist Ülima Jumala tegudest annab tunnistust Aspirantide Teejuhtide ilmumine koos kolmanda astme supernavide loomisega.
24:7.10 (271.1) [Presented by a Divine Counselor of Uversa.]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


§ 41 Välismaise laevaomaniku esindaja
§ 9 Lipudokumendi liigid ja sisu
§ 14 Ajutine liputunnistus
§ 21 Teise riigi riigilipu kandmise loa taotlemine
§ 34 Laevapereta prahitud laevade register
9 LAEVAPERETA PRAHITUD LAEVADE REGISTER
§ 89 Prahitud laeva alluvus Eesti Vabariigi õiguskorrale
§ 90 Laevapereta prahitud laevade registri avalikkus
§ 92 Välismaa laeva registreerimiseks esitatavad andmed
§ 93 Laevapereta prahitud laevade registrisse kantavad andmed
§ 96 Laeva kustutamine laevapereta prahitud laevade registrist
§ 97 Rakendusmäärused
RT I, 23.12.2010, 40
(1) Eesti riigilippu kannab laev, mille omanik on Eesti Vabariik, kohalik omavalitsusüksus või muu avalik-õiguslik juriidiline isik.
(2) Eesti riigilippu kannab merelaev, mille omanik on:
1) Eesti kodanik elukohaga Eestis;
2) täis- ja usaldusühing, mis asub Eestis ja kus Eesti osanikel on häälteenamus;
3) muu eraõiguslik juriidiline isik, mis asub Eestis ja mille juhatuses või sellega võrdsustatud organis on Eesti kodanike enamus.
(3) Kaasomandis olev merelaev kannab Eesti riigilippu, kui vähemalt üks kaasomanikest on Eesti kodanik elukohaga Eestis ja Eesti kaasomanikele kuulub suurem osa merelaevast.
(1) Eesti riigilippu võib kanda merelaev, mille omanik on Eesti kodanik.
(2) Kaasomandis olev merelaev võib kanda Eesti riigilippu, kui suurem osa merelaevast kuulub Eesti kaasomanikele.
(3) Kaaspärandi esemeks olev merelaev võib kanda Eesti riigilippu, kui selle kaaspärinud Eesti kodanikele või Eesti juriidilistele isikutele kuulub suurem osa kogu pärandist.
(1) Merelaeval, mille kohta on väljastatud lipudokument, võib kapteniks olla ainult Eesti kodanik või Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigi kodanik.
(2) Merelaeval, mille kohta on väljastatud lipudokument, võib kapteniks olla ka käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata riigi kodanik, kui see riik annab Eesti kodanikele riikidevahelise lepinguga samasuguse õiguse.
(1) Eesti osanik või Eesti kaasomanik käesoleva seaduse mõttes on Eesti kodanik või Eesti juriidiline isik. Eesti juriidiline isik käesoleva seaduse tähenduses on Eestis registreeritud juriidiline isik või Eestis asutatud avalik-õiguslik juriidiline isik.
(2) Käesoleva seaduse §-des 1 ja 2 nimetatud merelaeva omaniku, kaasomaniku või kaaspärijaga on, kui ta seda taotleb, laeva kinnistamisel võrdsustatud Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik ja Euroopa Liidu liikmesriigi õiguse järgi asutatud äriühing või muu eraõiguslik juriidiline isik, mille asu- ja tegevuskoht on Euroopa Liidu liikmesriigis, tingimusel, et tal on:
1) elukoht või püsiv tegevuskoht Eestis, kusjuures tegevuskohaks ei loeta laeva ennast, või
2) Eestis elav või asuv püsiv esindaja, kes vastutab Eestis merelaevale kehtivatest tehnilistest, sotsiaalsetest ja halduslikest nõuetest kinnipidamise eest ning juhib ja kontrollib vahetult laeva kasutamist.
§ 41. Välismaise laevaomaniku esindaja
(1) Kui merelaeva omanikul, sealhulgas kaasomanikul või kaaspärijal, ei ole Eestis elukohta või püsivat tegevuskohta, peab tal olema püsiv esindaja, kes:
1) vastab Eestis reederi kohta kehtestatud nõuetele;
2) täidab käesoleva seaduse § 4 lõike 2 punktis 2 nimetatud ülesandeid;
3) asendab omanikku käesoleva seaduse I osa 2. peatükis ning II osa 2. peatüki 1. ja 3. jaos nimetatud registritoimingutes.
(2) Esindaja määramist tõendatakse vastavasisulise notariaalselt kinnitatud volikirjaga.
Registreerimata laeva kasutamine kaubanduslikuks meresõiduks on keelatud.
§ 9. Lipudokumendi liigid ja sisu
(1) Lipudokumendid on merelaevatunnistus, liputunnistus, siseveelaevatunnistus, laevapilet ja ajutine liputunnistus.
(1) Merelaevatunnistuse ja siseveelaevatunnistuse väljastab kohus laevakinnistusraamatusse kantud mere- ja siseveelaevadele. Laevapilet väljastatakse riigihaldusülesandeid täitvatele laevadele.
(2) Kui laev, mis vastavalt käesoleva seaduse §-le 1 või 2 peab kandma või võib kanda Eesti riigilippu, viibib välismaal ning laeva omanikul ei ole võimalik esitada taotlust lipudokumendi saamiseks Eestis või taotlus on seotud liiga suure finants- või ajakuluga, väljastab välisesinduse konsulaarametnik laeva omaniku taotlusel laeva kohta ajutise liputunnistuse. Välisesinduse konsulaarametnik edastab ajutise liputunnistuse koopia ning selle aluseks olnud dokumentide koopiad otsekohe Veeteede Ametile ja laevakinnistusraamatut pidavale kohtule, mille tööpiirkonnas on vastava laeva kodusadam. Välisesinduse konsulaarametniku väljastatud ajutine liputunnistus kehtib kuni alalise lipudokumendi väljastamiseni, kuid mitte üle kuue kuu.
(3) Paragrahvis 23 ja § 24 lõikes 2 käsitletud asjaolude ilmnemise korral väljastab ajutise liputunnistuse Veeteede Amet.
(4) Ajutise liputunnistuse taotlemisel tuleb esitada samad andmed mis laeva kinnistamisel.
Laevakinnistusraamatusse tehtud kanded tuleb viivitamatult märkida merelaevatunnistusele või siseveelaevatunnistusele. See nõue ei kehti kannete kohta, mis koormavad osa laevast.
Merelaeva omaniku taotlusel väljastatakse lisaks merelaevatunnistusele liputunnistus, milles on § 42 lõike 1 punktides 1 kuni 7 ettenähtud andmed ja kutsungsignaal.
§ 14. Ajutine liputunnistus
(1) Ajutises liputunnistuses on § 42 lõike 1 punktides 1 kuni 7 nimetatud andmed ja kutsungsignaal.
(2) Prahitud laevale väljastatud ajutine liputunnistus peab sisaldama lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele andmeid prahtija kohta ja märget, et laev on kantud laevapereta prahitud laevade registrisse ning seda ei saa selles registris koormata piiratud asjaõigusega.
§ 15. [Kehtetu - RT I 2005, 31, 227 - jõust. 01.07.2005]
Laevapileti andmed ja selle väljastamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(1) Korduv lipudokument väljastatakse juhul, kui lipudokumendile kantud andmed on muutunud. Korduva lipudokumendi väljastamise taotlemisel tuleb esitada esialgne lipudokument.
(2) Korduv lipudokument väljastatakse ka siis, kui on tõendatud, et esialgne on hävinud, kadunud või muutunud kasutamiskõlbmatuks.
(2) Merelaevatunnistuse, liputunnistuse ja siseveelaevatunnistuse vormi kehtestab justiitsminister.
(3) Laevapileti ja ajutise liputunnistuse vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(1) Kui merelaev, mis käesoleva seaduse § 1 järgi peab kandma Eesti riigilippu, antakse laevapereta prahilepingu alusel vähemalt üheks aastaks kasutamiseks oma nimel isikule, kes ei ole Eesti Vabariigi kodanik elukohaga Eestis ja kellel ei ole käesoleva seaduse § 2 järgi õigust lasta oma laeval sõita Eesti riigilipu all, võib majandus- ja kommunikatsiooniminister omaniku taotlusel lubada laeva kanda mõne teise riigi registrisse, kui see on vastava riigi seaduste kohaselt lubatud. Sellise loa maksimaalne kehtivus on kaks aastat. Luba võib omaniku taotlusel ühe aasta kaupa pikendada.
§ 21. Teise riigi riigilipu kandmise loa taotlemine
(1) Teise riigi riigilipu kandmise loa taotlemisel peab laeva omanik esitama järgmised eestikeelsed või notariaalselt kinnitatud eestikeelse tõlkega dokumendid:
1) laevaomaniku notariaalselt kinnitatud avaldus;
4) merelaevatunnistus ja liputunnistus, kui see on väljastatud.
(11) Enne avalduse esitamist peab laeva omanik tasuma riigilõivu.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud luba jõustub alates märke tegemisest laevakinnistusraamatusse.
(3) Märge tehakse laeva omaniku notariaalselt kinnitatud avalduse alusel, millele on lisatud majandus- ja kommunikatsiooniministri väljastatud luba ning kviitung riigilõivu tasumise kohta. Enne avalduse esitamist peab laeva omanik tasuma riigilõivu.
(1) Teise riigi riigilipu kandmise õiguse tähtaja lõppemisel peab laeva omanik esitama kohtule notariaalselt kinnitatud avalduse märke kustutamiseks laevakinnistusraamatust. Avaldusele tuleb lisada lipudokumendid ja tõend selle kohta, et laev on kustutatud või kustutatakse välisriigi laevaregistrist. Enne avalduse esitamist peab laeva omanik tasuma riigilõivu.
Eestis ehitatud laev, millele ei laiene käesoleva seaduse §-st 1 või 2 tulenev õigus, võib kanda Eesti riigilippu esimese üleviimisreisi ajal Veeteede Ameti väljastatud ajutise liputunnistuse alusel.
(2) Vähemalt 12 meetrit pikk merelaev, millele ei laiene käesoleva seaduse §-st 1 või 2 tulenev õigus, võib laeva prahtija taotlusel Veeteede Ameti väljastatud ajutise liputunnistuse alusel kanda Eesti riigilippu, kui:
1) laeva prahtija kuulub käesoleva seaduse §-s 1 loetletud isikute ringi;
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel väljastatud ajutise liputunnistuse maksimaalne kehtivusaeg on kaks aastat. Luba võib prahtija taotlusel ühe aasta kaupa pikendada.
2) allprahtija vastab käesoleva seaduse §-s 1 nimetatud tingimustele;
3) allprahtimine lõpeb enne kui prahtimine;
4) allprahtimine kantakse laevapereta prahitud laevade registrisse.
(1) Laeval peab olema nimi või muu tähis. Nime annab laeva omanik. Laeva nimi peab selgelt erinema teiste Eestis registreeritud laevade nimedest. Laeva nimi ei või olla vastuolus heade kommetega.
(2) Laeva nimes ei tohi kasutada sõna «Eesti» ega selle võõrkeelseid vasteid. Laeva nimi peab olema kirjutatud eesti-ladina tähestikus.
(4) Laeva nime võib muuta, kui laev läheb vähemalt pooles osas üle uuele omanikule või kui ilmnevad muud kaalukad põhjused. Loa laeva nime muutmiseks annab laeva registreerija.
(5) Laeva nimi kantakse laevale majandus- ja kommunikatsiooniministri kinnitatud korras.
(6) Eestis registreeritud laevanimede nimekirja peab Veeteede Amet, kellega laevaomanik või laevapereta prahtija kooskõlastab laevale antava või muudetava nime. Veeteede Amet ei kooskõlasta nime, mis ei erine selgelt varem registreeritud nimest.
Kalalaevale antakse alaline kordumatu pardanumber. Kalalaevade pardanumbri moodustamise ja laevale kandmise juhendi kinnitab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(2) Kui Eesti riigilippu kandval laeval ei ole kodusadamat Eestis, siis loetakse selle laeva kodusadamaks Tallinna sadam.
(3) Kodusadama nimi kantakse laevale majandus- ja kommunikatsiooniministri kinnitatud korras.
(3) Registrinumbrite moodustamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
Laeva kutsungi annab laevale raadiotehniliste seadmete registreerimisel Tehnilise Järelevalve Amet.
Laevade ja ehitatavate laevade kohta peetakse eraldi registrit. Laevaregister ja ehitatavate laevade register moodustavad laevakinnistusraamatu. Samuti peetakse eraldi registrit laevapereta prahitud laevade kohta.
(1) Laevaregistrisse kantakse merelaev, mis käesoleva seaduse § 1 või 2 järgi peab kandma või võib kanda Eesti riigilippu ning mille üldpikkus on vähemalt 12 meetrit. Samuti kantakse laevaregistrisse vähemalt 12 meetrit pikk siseveelaev, mille omanik on füüsiline isik elukohaga Eestis või Eesti juriidiline isik. Purjejahtlaev või kaater tuleb kanda laevaregistrisse, kui tema üldpikkus on vähemalt 24 meetrit.
§ 33. [Kehtetu - RT I 2005, 31, 227 - jõust. 01.07.2005]
§ 34. Laevapereta prahitud laevade register
(1) Laevapereta prahitud laevade registrit peab Veeteede Amet.
(2) Laevapereta prahitud laevade registrisse kantakse merelaev, mis käesoleva seaduse § 24 lõike 2 järgi võib kanda Eesti riigilippu.
(1) Laevu registreerivatele registritele esitatavad dokumendid tuleb esitada eesti keeles. Võõrkeelsed dokumendid tuleb esitada koos notariaalselt kinnitatud tõlkega.
(2) Ametiasutuste väljastatud dokumendid tuleb esitada originaalis või notariaalselt kinnitatud ärakirjana.
(3) Välisriigi ametiasutuste väljastatud dokumendid peavad olema legaliseeritud või kinnitatud tunnistusega (apostille’ga), kui välislepinguga ei nähta ette teisiti.
Merelaeva omanik on kohustatud laeva kinnistama, kui laev käesoleva seaduse § 1 lõike 2 või 3 järgi peab kandma Eesti riigilippu. See nõue ei kehti laeva kohta, mille üldpikkus on alla 12 meetri, purjejahtlaeva või kaatri puhul alla 24 meetri.
Eestis alaliselt elav füüsiline isik ja Eesti juriidiline isik on kohustatud talle kuuluva siseveelaeva kinnistama. See nõue ei kehti laeva kohta, mille üldpikkus on alla 12 meetri, purjejahtlaeva või kaatri puhul alla 24 meetri.
7) omaniku või kaasomanike andmed ja kaasomandi osade suurus, käesoleva seaduse §-s 41 nimetatud juhul ka omaniku esindaja andmed (esitatud andmed, sealhulgas käesoleva seaduse §-s 41 nimetatud esindaja korral tema volitusi ja vastavust Eestis reederile kehtestatud nõuetele tõendavad andmed ning nõusolek esindajaks asumise kohta, tuleb tõendada, riigi puhul ka andmed riigivara valitseja ja volitatud asutuse kohta, kui viimane on määratud);
13) kviitung riigilõivu tasumise kohta.
(2) Kui laeva ei ole siseriiklikult mõõdetud, siis piisab välismaal väljaantud legaliseeritud mõõdukirja esitamisest.
9) kviitung riigilõivu tasumise kohta.
5) kviitung riigilõivu tasumise kohta.
7) kviitung riigilõivu tasumise kohta.
Laeva või ehitatava laeva kinnistamiseks esitatavate laevatehniliste ja laevaohutusalaste dokumentide täpse loetelu kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(1) Laevakinnistusraamatusse tuleb kanda käesoleva seaduse § 42 lõike 1 punktides 1 kuni 7 ja 10, § 43 punktides 1 kuni 6, § 44 lõike 1 punktides 1 kuni 3 ning § 45 punktides 1 kuni 4 nimetatud andmed, samuti mõõdukirja tähistus ja laeva kinnistamise kuupäev.
(5) Laevakinnistusraamatusse kantakse isiku nimi koos isikukoodiga või selle puudumisel sünniajaga, juriidilise isiku puhul koos registrikoodi või registreerimisnumbriga, kui isik kuulub registrisse kandmisele; samuti elu- või asukoht.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustuste täitmata jätmisel kohaldatakse käesoleva seaduse § 53 sätteid.
(1) Kohtule tuleb viivitamata kirjalikult teatada muutustest laevakinnistusraamatusse kantud andmetes, mis ei ole kanneteks asjaõiguse tähenduses.
2) kaasomanikel või, kui laevakinnistusraamatusse on kantud disponent, siis disponendil;
3) käesoleva seaduse §-s 41 nimetatud juhul lisaks omanikule või kaasomanikule ka tema esindajal;
4) juriidilisest isikust omaniku, kaasomaniku, disponendi või esindaja korral selle seadusjärgsel esindajal.
§ 53. [Kehtetu - RT I 2008, 59, 330 - jõust. 01.01.2009]
5) kviitungi riigilõivu tasumise kohta.
4) kviitungi riigilõivu tasumise kohta.
(2) Kohtu esimees võib pikendada käesoleva seaduse lõikes 1 nimetatud tähtaega kuni 30 päevani, arvates avalduse saabumisest, kui esineb täiendavat kontrollimist vajavaid asjaolusid. Samal eesmärgil võib kohtumääruse alusel nõuda kohustatud isikult täiendavate dokumentide esitamist lisaks seaduses nimetatutele.
(2) Laevakinnistusregistriosal on pealkiri ja kolm jagu, mis jagunevad lahtriteks.
(3) Laevakinnistusregistreid peetakse väljavõetavate vahelehtedega vihikutena või elektroonilisel kujul. Laevakinnistusregistriosa vormi kehtestab justiitsminister.
Laevakinnistusregistriosa pealkirjas näidatakse kohus ja registriosa number (laeva registrinumber).
(1) Laevaregistri laevakinnistusregistriosa esimesse jakku «Laev» kantakse:
4) andmed riigilipu kandmise õiguse kohta;
Laevaregistri laevakinnistusregistriosa teisse jakku «Laeva omanik» kantakse:
1) laeva omaniku andmed, riigi puhul ka andmed riigivara valitseja ja volitatud asutuse kohta, kui viimane on määratud;
4) märked omandi kohta;
Laevaregistri laevakinnistusregistriosa kolmandasse jakku «Laeva koormatised» kantakse:
1) laeva koormavad piiratud asjaõigused ja märked nende kohta;
2) hüpoteegi puhul hüpoteegipidaja, hüpoteegi rahaline suurus (hüpoteegi summa);
3) muudatused kannetes ja kustutamine.
(1) Ehitatavate laevade registri laevakinnistusregistriosa esimesse jakku «Ehitatav laev» kantakse:
Ehitatavate laevade registri laevakinnistusregistriosa teise jakku «Ehitatava laeva omanik» kantakse:
1) ehitatava laeva omaniku andmed, riigi puhul ka andmed riigivara valitseja ja volitatud asutuse kohta, kui need on määratud. Kui laeva omanikuks ei ole laeva ehitaja, siis viide dokumendile, millest tuleneb, et ehitatava laeva omanikuks on keegi teine;
Ehitatavate laevade registri laevakinnistusregistriosa kolmandasse jakku «Laeva koormatised» kantakse samad andmed mis laevaregistri kolmandasse jakku.
§ 73. [Kehtetu - RT I 2005, 31, 227 - jõust. 01.07.2005]
Laevakinnistusraamatut säilitatakse kohtus.
(1) Laevakinnistusraamatut peavad kohtute registriosakonnad. Harju Maakohtu registriosakond peab laevakinnistusraamatut ka Viru Maakohtu tööpiirkonna kohta.
(2) Justiitsminister kehtestab laevakinnistusraamatu pidamise korra.
(3) Justiitsminister võib kehtestada laevakinnistusraamatu andmete arvutivõrgu kaudu kasutamise korra. Laevahüpoteekide kohta käivaid andmeid võib arvutivõrgu kaudu teha kättesaadavaks üksnes järelevalveõiguslikule riigiasutusele, kohtule ja notarile.
9. peatükk LAEVAPERETA PRAHITUD LAEVADE REGISTER
§ 89. Prahitud laeva alluvus Eesti Vabariigi õiguskorrale
(1) Laevapereta prahitud laevade registris registreeritud laeva (välismaa laev) eraõiguslik seisund on määratud tema algregistririigi õigusega.
(2) Välismaa laev on allutatud Eesti avalikule õigusele. Välismaa laeva suhtes kohaldatakse Eesti Vabariigis kehtivaid laevaohutusnõudeid, kui laeva algregistririigi ohutusnõuded ei ole karmimad kui Eesti omad.
§ 90. Laevapereta prahitud laevade registri avalikkus
(1) Laevapereta prahitud laevade registriga on lubatud tutvuda laeva omanikul, laeva prahtijal, pädeval riigiasutusel ning isikutel, kellel on selleks õigustatud huvi.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikutel on õigus saada laevapereta prahitud laevade registrist ametlikult kinnitatud ärakirju.
Kõik laevapereta prahitud laevade registri pidamisega seotud toimingud tehakse Veeteede Ameti otsuse alusel.
§ 92. Välismaa laeva registreerimiseks esitatavad andmed
(1) Laevapereta prahtija peab laeva registreerimiseks esitama kirjaliku avalduse ja järgmised dokumendid või dokumendid, mis sisaldavad järgmisi andmeid:
6) ametliku mõõtmise tulemused ja masinate võimsus ametliku mõõdukirja järgi;
7) dokumendid, mis tõendavad laeva vastavust Eestis kehtivatele laevaohutusnõuetele; kui algregistririigi laevaohutusnõuded on Eesti omadest karmimad, siis tuleb esitada dokumendid, mis tõendavad laeva vastavust algregistririigis kehtestatud laevaohutusnõuetele;
8) prahileping;
10) laevaomaniku notariaalselt kinnitatud nõusolek laeva registreerimiseks Eestis laevapereta prahitud laevade registris;
11) veesõiduki raadioluba;
12) dokumendid, mis tõendavad, et prahtija kuulub käesoleva seaduse §-s 1 loetletud isikute hulka.
(2) Registreerimise pikendamiseks tuleb lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud andmetele esitada ka ajutine liputunnistus.
(3) Enne avalduse esitamist laeva registreerimiseks või registreerimise pikendamiseks peab laevapereta prahtija tasuma riigilõivu.
§ 93. Laevapereta prahitud laevade registrisse kantavad andmed
Laevapereta prahitud laevade registrisse kantakse käesoleva seaduse § 92 lõike 1 punktides 1 kuni 7 nimetatud andmed, kutsungsignaal, kui see on antud, ning laeva omaniku ja prahtija nimi, isikukood või selle puudumisel sünniaeg, juriidilise isiku puhul registrikood või registreerimisnumber, kui isik kuulub registrisse kandmisele ning elu- või asukoht.
Otsuse tegemisel lähtutakse käesoleva seaduse §-st 84.
(1) Laeva prahtija on kohustatud viivitamata teatama laevapereta prahitud laevade registrile muutustest asjaoludes, mille alusel temale kasutamiseks antud laeval on lubatud kanda Eesti riigilippu.
(2) Prahtija on kohustatud viivitamata kirjalikult teatama laeva hukkumisest või kasutamiskõlbmatuks muutumisest. Esitatud andmed tuleb tõendada.
§ 96. Laeva kustutamine laevapereta prahitud laevade registrist
(1) Laev kustutatakse prahitud laevade registrist, kui ta kaotab õiguse kanda Eesti riigilippu, hukkub või muutub kasutamiskõlbmatuks.
(2) Laev kustutatakse laevapereta prahitud laevade registrist laeva prahtija taotluse alusel. Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhtudel peab prahtija taotlema laeva kustutamist registrist.
(3) Välismaa laeva kustutamiseks laevapereta prahitud laevade registrist prahtija taotluse alusel peab prahtija esitama kirjaliku avalduse, milles on märgitud kustutamise alus ja ajutine liputunnistus. Laeva registrist kustutamise alus tuleb tõendada. Enne avalduse esitamist peab prahtija tasuma riigilõivu.
§ 97. Rakendusmäärused
Majandus- ja kommunikatsiooniminister kinnitab laevapereta prahitud laevade registri vormi ja pidamise korra.
Laeva kapteni või laeva juhtimise eest vastutava isiku poolt laeval Eesti riigilipu kandmise nõude rikkumise eest –
(1) Käesoleva seaduse §-des 971–973 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.


Kuidas voogesitada või salvestada oma mänge veebiülekande jaoks - huvitav - 2020
Tänapäeval on mängimine palju sotsiaalsem kui lihtsalt oma sõprade kutsumine Mortal Kombat mängima. Nüüd saate jagada iga võrgus mängitavat mängu sadade inimestega. Siit saate teada, kuidas oma mänge otseülekandes edastada või neid hiljem salvestada.
Miks ma tahaksin oma mänge levitada?
Mängude edastamine võõrastele publikule on suhteliselt uus nähtus. Sarnaselt Snapchati, Instagrami või isegi Facebookiga enne neid, tuleb ka kõigil esitada küsimus: “Miks kuradit ma seda teha tahaksin?” Nagu ka kõigil muudel sotsiaalteenustel, on vastus “Sest see on lõbus”.
Eeldatavasti mängite videomänge, sest need on lõbusad. Mõnikord tõmban mõne magusa triki ära. Mõnikord on lõbus vaadata, kuidas keegi teine kokku kruvib. Mõnikord on lugu nii haarav, see on peaaegu film. Filmide vaatamine on lõbus, miks ei võiks filmide videomängude vaatamine olla lõbus?
Noh, kõik need videod, mida olete kunagi võrgumänge vaadanud, on pärit kuskilt. Leviedastus on lihtsam kui kunagi varem ja peate oma kogemusi teiste inimestega jagama. Enne mängu ostmist saavad nad vaadata, milline on mäng. Nad saavad mängu mängu, millel pole aega mängida. Mis kõige parem - saate lõpuks selle mõrvari käigu, mille te maha tõmbasite, vaatajaskonna. Kui naudite mängu, pole põhjust arvata, et ka teised inimesed ei naudi seda.
Otseülekanne Twitchiga
Kui asi puudutab mängude edastamist, siis on olemas Twitch ja siis kõik teised. Twitch võimaldab teil oma mängu otseülekandes edastada, manustada voogu oma veebisaidile või ajaveebi, jagada seda sotsiaalsete võrgustikega ja sellega on kaasas isegi sisseehitatud vestlussaal oma vaatajatele. Kui soovite oma mänge võrgus jagada, on see teie esimene peatus. Steamil on ka ringhäälingufunktsioon, mida me siin kajastasime, kuid tegelikult ei edastata ega salvestata enne, kui keegi seda vaatab, ja see on piiratud arvutikasutajatega. Keskendume siis Twitchile. Kõigi selle jaotise meetodite jaoks peate registreeruma Twitchi kontole, nii et jätkake ja tehke seda nüüd siin.
Kuidas voogesitada arvutist
Arvutist voogesitamiseks vajate spetsiaalset levitarkvara. Twitchil on siin mitu valikut. XSplit on üks lihtsamaid võimalusi, kuid see nõuab ka iga selle täpsema funktsiooni (nagu kohandatud logod ja märkused) igakuist tellimust. See sobib juhuslikuks mängimiseks, kuid hõlmame ka Open Broadcasteri tarkvara (OBS) neile, kes soovivad võimsamat tasuta tööriista ega jäta järsku õppimiskõverat meelde.
XSpliti kasutamise alustamiseks toimige lihtsalt järgmiselt.
Looge XSpliti konto ja laadige server alla. Kui teil on juba Twitchi konto, saate seda teha siin.
Käivitage XSplit ja logige sisse oma Twitchi kontole.
Avage mäng, mida soovite voogesitada.
XSpliti liidese avamiseks vajutage Ctrl-Tab.
Voogesituse alustamiseks klõpsake suvandit Levita.
XSplit peatab saate, kui sulgete mängu või alt-tab eemal. XSpliti ülekatte abil saate lisada ka oma veebikaamera kaadreid, vaigistada oma mikrofoni või süsteemi helisid või vestelda oma Twitchi kanaliga. Kui kasutate XSpliti tasulist versiooni, saate seda ülekatteid kasutada ka märkuste lisamiseks või logode kohandamiseks.
Avage ringhäälingu tarkvara
Open Broadcaster Software (OBS) on pisut keerulisem, kuid täiesti tasuta. Kui olete OBS-i siit alla laadinud ja installinud, peate esmalt Twitchisse sisse logima. OBS ei toeta võimalust otse Twitchisse sisse logida, nii et peate hankima Twitchilt vooguvõtme, mille saate siit. See võti muutub perioodiliselt, nii et peate võib-olla seda värskendama iga kord, kui voogesitate OBS-iga. Kui see on olemas, toimige järgmiselt.
Klõpsake OBS-is paremas alanurgas nuppu Seadistused.
Valige vasakpoolsel paanil „Broadcast Settings”.
Valige voogesitusteenuse kõrval tõmblemine.
Sisestage valiku „Esita tee / voo klahvi” kõrval klahv, mille olete oma Twitchi juhtpaneelilt omandanud.
OBS-i esmakordsel seadistamisel võidakse teil sõltuvalt teie häälestusest paluda mõnda video seadeid muuta. Neid kuvatakse akna allosas punase tekstiga. Kui mõni neist on olemas, parandage need enne jätkamist.
Siin on veel palju sätteid, mida saate oma videovajaduste põhjal kohandada, l. Kui olete lõpetanud, võite liikuda ringhäälingu seadistamise juurde. Voo alustamiseks on vaja pisut rohkem seadistusi kui XSplitil, kuid see on siiski üsna lihtne. Alustamiseks toimige järgmiselt.
Paremklõpsake OBS-i väljal “Allikad”.
Valige menüü Lisamine> Akna hõivamine. (Võite kasutada ka töölaua hõivamist, kui soovite jagada midagi enamat kui lihtsalt mänguakent, kuid praegu hoiame seda lihtsana.) Pange allikale nimi ja vajutage sisestusklahvi.
Valige järgmise dialoogiboksi ülaosas rippmenüüst oma mängu aken. Klõpsake nuppu OK.
Kui olete edastustegevuse alustamiseks valmis, klõpsake nuppu Alusta voogesitust.
Oma veebikaamera lisamiseks saate lisada täiendavaid Windowsi püüdmise allikaid. OBS-il on siin ka pluginate kollektsioon, mis laiendab rakenduse funktsioone. Kuigi OBS-i on natuke keerulisem kasutada, on sellel ka palju rohkem funktsioone ja kohandamisvõimalusi kui XSpliti tasuta versioonil, seega on teie otsustada, mida soovite kasutada.
Kuidas voogesitada Xbox One'ist
Xbox One'i abil on leviedastus tegelikult OS-i küpsetatud, nii et teil pole vaja oma praeguse mänguviisi jagamiseks eraldi rakendust installida. Alustamiseks peate oma konsooli alla laadima rakenduse Twitch. Enne leviedastust peate oma konto linkima. Selleks toimige järgmiselt.
Avage rakendus Twitch oma Xbox One'i konsoolis.
Valige rakenduse menüü vasakus servas „Logi sisse”.
Avage oma arvutis või telefonis twitch.tv/activate.
Konto linkimiseks sisestage teleris kuuekohaline number.
Kui teie kontod on lingitud, võite hakata edastust tegema. Jagamise alustamiseks valige lihtsalt klipp „Levi”. Teile antakse võimalus lubada Kinecti video või heli oma mikrofoniga. Kui olete Kinecti kasutaja, võite voogesituse seansi alustamiseks öelda ka „Xbox, Broadcast”, kui kõik on valmis.
Kuidas voogesitada PlayStation 4-st
PS4 saab voogesitada ka otse Twitchi, mis teeb ringhäälinguprotsessi palju lihtsamaks. Uuel PlayStationi kontrolleril on jagamisnupp, mida saate kasutada protsessi käivitamiseks. Selleks toimige järgmiselt.
Mängu ajal vajutage nuppu Jaga.
Valige võrguteenus. Me kasutame Twitchit, kuid PS4 toetab nii Twitchit kui ka Ustreami karbist välja.
Linkige oma konto. Nende veebisaitide avamiseks on vaja arvutit.
Andke oma voole pealkiri.
Voogesituse alustamiseks valige “Start Broadcast”.
Kõigist platvormidest näib PS4 olevat kõige hõlpsam voogesitada, kuna see ei vaja erilisi allalaadimisi. Samuti saate menüüd Jaga kasutada ekraanipiltide tegemiseks või videoklippide salvestamiseks. Klippide otse YouTube'i üleslaadimiseks saate isegi seadistada menüü Jaga. Kokkuvõttes on Playstationil mis tahes platvormi kõige tugevamad ülekandevalikud.
Salvestage oma mängud, et neid hiljem näidata
Otseülekanne võib olla lõbus, kuid kui voog on lõppenud, võiksite teie (või teie vaatajad) seda uuesti vaadata. Võite teha ka esiletõstetavaid rulle või näidata lihtsalt midagi hullu, mille te maha tõmbasite (vaadates teile otsa, kitse simulaator). Kui kasutate rakendust Twitch, nagu me selles juhendis seni soovitanud oleme, saate selle lihtsaks teha:
Enne saateid avage veebis oma Twitchi konto. Klõpsake saidi paremas ülanurgas oma kasutajanimel ja valige „Seaded”.
Valige ülaosas vahekaart „Kanal ja videod”.
Kerige alla ja lubage „Arhiiviülekanded”.
Kui see suvand on lubatud, saate salvestada saateid hilisemaks vaatamiseks. Twitch ei salvesta kogu saadet tähtajatult (praegu salvestatakse terveid saateid 14 päevaks), kuid saate oma videod YouTube'i eksportida. Kui olete juba eetrisse laskmas, on see videode salvestamiseks kõige lihtsam viis. Kui soovite neid enne reaalajas ilmumist salvestada ja redigeerida, on ka muid võimalusi.
Kuidas salvestada mänge arvutis
Mängu salvestamiseks arvutis saate kasutada mõlemat rakendust, millest me saatejaos rääkisime. Mõlemal on ka lihtsad ekraanisalvestusvalikud. XSplitil on aga lisatasu, kui soovite ilma vesimärgita salvestada kõike, mis ületab 720p. Mõne jaoks pole see võib-olla nii suur asi, kuid kuna meil on OBS-iga täiesti tasuta võimalus, keskendume sellele. Mängu salvestamiseks OBS-iga toimige järgmiselt.
Valige OBS-i paremas alanurgas nupp „Seaded”.
Klõpsake vasakpoolsel paanil „Broadcast Settings”.
Valige jaotise „File path” kõrval kataloog, kuhu soovite väljundfailid salvestada.
Kui soovite edastada ja salvestada samal ajal, valige „Salvesta voog automaatselt faili”.
Avage mäng, mida soovite mängida, ja lisage see paanile Allikad.
Klõpsake nuppu Alusta salvestamist.
Mäng salvestatakse mängimise ajal kõvakettale ja on vaatamiseks või redigeerimiseks saadaval kohe, kui klõpsate nupul „Lõpeta salvestamine”. Kui leiad, et video kvaliteet pole heli, peate võib-olla oma salvestusseadetega vaeva nägema. kuni nuusutamiseni. Pidage meeles, et mängite graafikamahukaid videomänge ja salvestate neid samas arvutis. See võib teie arvutis maksustada, nii et vähendage oma mängu graafikakvaliteeti, salvestatavat eraldusvõimet või mõlemat, kui leiate, et videolõiked jäävad vahele või jäetakse liiga palju vahele.
Kuidas salvestada konsoolil
Pisut tagasi muinasajast, vaid paar aastat tagasi, tähendas konsoolimängude salvestamine või edastamine seadme ühendamist arvuti kaamerapilti ja samade rakenduste kasutamist nagu OBS või XSplit, mida arvutid kasutavad. Kahjuks on see teie parim panus, kui kasutate mõnda vanemat konsooli, näiteks Xbox 360 või PS3.
Uuemate konsoolide salvestamine on aga palju lihtsam. Meie õdede saidil Kotaku on pikk spetsiaalne salvestusjuhend, kuid siin on mõlema konsooli võtmetoimingud.
Kui teil on installitud Kinect, saate alustada salvestamist, öeldes: „Xbox, alustage salvestamist.” Võite kasutada ka „Xbox, record that” klipi alustamiseks, mis sisaldab viimase 30 sekundi pikkust mängu (tänu videopuhvrile, mida Xbox hoiab pidevalt). Kui teil pole Kinecti, toimige järgmiselt.
Topeltpuudutage nuppu Xbox.
Valige „Snap a app” ja valige Game DVR.
Kui olete lindistamiseks valmis, valige “Alusta salvestamist”. See salvestab kuni viis minutit kestvat klippi.
Kui olete salvestamise lõpetanud, valige samast menüüst „Lõpeta salvestamine“.
Soovitud klippide salvestamiseks valige „Kuva minu klipid” (vastasel korral kustutatakse need uue salvestamise korral automaatselt).
Klippe saate redigeerida Microsofti üleslaadimistuudios, kui soovite kohandada lõpp-punkte või siduda mitu videot koos (mis on eriti mugav, arvestades viie minuti limiiti). Kui soovite videod arvutisse teisaldada, saate installida rakenduse OneDrive oma Xboxi, laadida need oma salvestusruumi juurde ja oma arvutisse juurde pääseda.
Sony on muutnud teie mängu registreerimise PS4-le sama lihtsaks kui ringhääling. Nupp Jagamine võtab taas keskpunkti. Klippide salvestamiseks topeltpuudutage jagamisnuppu. See alustab kohe salvestamist. Salvestamise sätete muutmiseks võite üks kord vajutada nuppu Jaga. Kui soovite salvestada rohkem kui paar minutit mängu, saate seada maksimaalseks salvestamise pikkuseks 15 minutit.
Klippide redigeerimiseks on Sonyl ka sisseehitatud videoredaktor nimega Share Factory. Kui soovite need arvutis redigeerimiseks eksportida, saate USB-mälupulga ühendada oma PS4-ga ja kopeerimiseks kasutada programmi Capture Gallery. Valige pildistamisgaleriis suvandid ja seejärel käsk „Kopeeri video USB-le”.
Butt Play mängu algaja juhend
Kuidas keelata Avast tüütute helide ja hüpikakende kasutamine
Lugemisloend "Sinu Fave on problemaatiline"
Copyright 2020 Kuidas voogesitada või salvestada oma mänge veebiülekande jaoks


jõustumine 09.12.2000, § 15 osas 1. 01. 2002.
Määrus kehtestatakse «Andmekogude seaduse» § 32 lõike 1 alusel ja kooskõlas «Välismaalaste seaduse» §-ga 19 ning «Euroopa Liidu kodaniku seaduse» § 52 lõikega 2.
Määrusega asutatakse riiklik register ametliku nimega «Riiklik elamis- ja töölubade register» (edaspidi register ).
Registri vastutav töötleja on Siseministeerium ning volitatud töötleja Kodakondsus- ja Migratsiooniamet ning Eesti välisesindused.
§7. «Välismaalaste seaduse» alusel registrisse kantavad andmed
2) elamisloa ja tööloa kehtetuks tunnistamise otsuse teinud ametniku eesnimed, perekonnanimi ja ametikoht.
§7 1. «Euroopa Liidu kodaniku seaduse» alusel registrisse kantavad andmed
4) elamisõiguse kehtivusaeg.
4) elamisõiguse lõpetamise otsuse andmed (number, kuupäev).
§9. Andmete õiguslik tähendus
3) Eesti välisesindused ning Kodakondsus- ja Migratsiooniameti struktuuriüksused.
§ 12. Alusdokumentide edastamine Eesti välisesinduste poolt
Eesti välisesindused edastavad nende poolt vastuvõetud, käesoleva määruse §-s 3 loetletud toimingute tegemisega seotud alusdokumendid Kodakondsus- ja Migratsiooniametile lühima võimaliku aja jooksul.
§13. Andmete registreerimine ja registrisse kandmine
Kodakondsus- ja Migratsiooniamet kannab §-des 7 ja 71 nimetatud andmed ning taotluse põhjendatust selgitavad andmed registrikaardile hiljemalt andmete esitamise päevale järgneval tööpäeval.
§ 14. [kehtetu - RT I 2002, 98, 574 – jõust. 1.01.2003]
§15. Andmete ristkasutus
§16. [Kehtetu - RT I 2006, 24, 177 – jõust. 1.06.2006]
Kodakondsus- ja Migratsiooniamet koostab menetlustoimiku § 8 punktides 1 ja 5 nimetatud alusdokumendi vastuvõtmise või selle Kodakondsus- ja Migratsiooniametisse saabumise päeval.
Andmete esitaja vastutab tema poolt esitatud andmete ning § 8 punktides 1 ja 5 märgitud alusdokumentidel olevate andmete õigsuse eest alusdokumendi esitamise ajal. Kodakondsus- ja Migratsiooniameti vastav struktuuriüksus vastutab tema poolt registrikaardile kantud andmete vastavuse eest andmete esitaja poolt esitatud andmetele.
(2) Kui Eesti välisesindus avastab või saab teada registrisse kantud ebaõigetest andmetest ning need andmed on kantud registrikaardile, siis edastab Eesti välisesindus sellekohase info lühima võimaliku aja jooksul Kodakondsus- ja Migratsiooniametile, kelle vastav struktuuriüksus registrikaardile kantud andmed parandab.
(1) [Kehtetu - RT I 2001, 92, 559 - jõust. 30. 11. 2001]
(4) [Kehtetu - RT I 2001, 92, 559 - jõust. 30. 11. 2001]
(6) [Kehtetu - RT I 2001, 92, 559 - jõust. 30. 11. 2001]
Volitatud töötleja tagab isikuandmete töötlemise tehniliste ja organisatsiooniliste abinõudega andmete töötlemise nõuete täitmise ja rakendab abinõusid andmete säilimise tagamiseks vastavalt «Andmekogude seaduses», «Isikuandmete kaitse seaduses» ja muudes õigusaktides sätestatud nõuetele.
(1) Paragrahvis 7 ja § -s 71 nimetatud andmetele või osale neist võimaldatakse juurdepääs vastavalt vastutava ja volitatud töötleja teenistuja ametijuhendile.
Menetlustoimikuid ja alusdokumente säilitab volitatud töötleja kuni nende üleandmiseni avalikule arhiivile vastavalt «Arhiiviseadusele» (RT I 1998, 36/37, 552; 1999, 16, 271) ja volitatud töötleja kehtestatud arhiivieeskirjale.
Järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle teostab andmekaitse järelevalveasutus. Kontrolli registri volitatud töötleja tegevuse üle registri pidamisel teostab registri vastutav töötleja teenistusliku järelevalve korras.
Vabariigi Valitsus otsustab registri likvideerimisel andmete teise registrisse või riiklikku arhiivi üleandmise või nende kuulumise hävitamisele ja üleandmise või hävitamise tähtaja.