Relvaseaduse, riigilõivuseaduse ja strateegilise kauba seaduse muutmise seadus (tulirelvadirektiivi ülevõtmine) – Riigi Teataja
Relvaseaduse, riigilõivuseaduse ja strateegilise kauba seaduse muutmise seadus (tulirelvadirektiivi ülevõtmine)
RT I, 12.02.2020, 1
05.02.2020 otsus nr 549
Vastu võetud 23.01.2020
1) paragrahvi 11 täiendatakse lõigetega 3–7 järgmises sõnastuses:
„(3) Laskespordiorganisatsioon on käesoleva seaduse tähenduses rahvusvahelise laskespordiorganisatsiooni või rahvusvaheliselt tunnustatud laskespordiühenduse liikmeks olev, laskesporti harrastavate laskespordiklubide üleriigiline ühendus, kes edendab laskesporti ja korraldab võistlusi.
(4) Laskespordiklubi on käesoleva seaduse tähenduses laskespordiga tegelevaid füüsilisi isikuid ühendav eraõiguslik juriidiline isik, kelle põhitegevus on laskespordi arendamine ja kes on Eesti laskespordiorganisatsiooni liige.
(5) Muuseum on käesoleva seaduse tähenduses riigimuuseum, riigile kuuluvat muuseumikogu kasutav muuseum või muuseumiseaduse § 15 alusel asutatud muuseumide andmekoguga vabatahtlikult liitunud muuseum, mis vastab muuseumiseaduse § 2 lõikes 1 toodud muuseumi definitsioonile ning mis ajaloolistel, kultuurilistel, teaduslikel, tehnilistel, hariduslikel, kultuuripärandiga seotud või meelelahutuslikel eesmärkidel omandab, säilitab, uurib ja eksponeerib relvi, tulirelva olulisi osi, piiratud käibega padrunisalvesid ja laskemoona.
(6) Muuseumi relvakollektsioon on käesoleva seaduse tähenduses ajaloolist või kultuurilist väärtust omavate relvade, tulirelva oluliste osade, piiratud käibega padrunisalvede ja laskemoona korrastatud kogum või üksikeksemplarid, mida kasutatakse või mida on võimalik kasutada eksponeerimiseks või uurimistööks ja mis on kantud muuseumiseaduse § 15 alusel loodud muuseumide andmekogusse.
(7) Riigikaitses osalev isik on käesoleva seaduse tähenduses füüsiline isik, kes on:
1) tegevväelane kaitseväeteenistuse seaduse § 7 tähenduses;
2) sõjaaja ametikohale määratud Kaitseliidu tegevliige;
3) sõjaaja ametikohale määratud reservis olev isik, kes on riigieelarvest tegevustoetust saava reservis olevate isikute esindusorganisatsiooni liige (edaspidi esindusorganisatsioon).”;
2) paragrahvi 2 lõike 1 punkt 51 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 2 lõike 1 punkt 7 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 2 lõike 1 punkti 11 täiendatakse pärast sõna „omandis” sõnadega „ja riikliku ekspertiisiasutuse valduses”;
6) paragrahvi 3 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna „relv” sõnadega „või relvasüsteem”;
7) paragrahvi 11 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) tulirelv ‒ relv või seade, mis on ette nähtud või mis on kohandatud püssirohugaaside, põlemisgaaside või plahvatusgaaside tulemusena tekkinud gaasisurve toimel suunatult välja laskma lendkeha;”;
8) paragrahvi 11 punkti 8 täiendatakse pärast tekstiosa „tulirelv,” tekstiosaga „sealhulgas automaattulirelv,”;
9) paragrahvi 11 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
„9) laskekõlbmatu relv – tulirelv või akustiline relv, mis on muudetud laskekõlbmatuks nii, et tulirelva kõik olulised osad on muudetud kasutuskõlbmatuks ning neid ei ole võimalik relva taas laskekõlblikuks muutmiseks eemaldada, asendada ega ümber ehitada.”;
10) seadust täiendatakse §-ga 121 järgmises sõnastuses:
„§ 121. Relvade klassidesse liigitamine
(1) A-klassi relvad on:
1) automaattulirelv – tulirelv, mille ümberlaadimine toimub automaatselt iga kord pärast lasku ja millega saab päästiku ühekordsel vajutamisel teha rohkem kui ühe lasu;
2) mõne muu eseme kuju imiteeriv tulirelv;
3) automaattulirelv, mis on ümber ehitatud poolautomaatseks tulirelvaks;
4) poolautomaatne kesktulepadrunit kasutav püstol, millele on kinnitatud rohkem kui 20 padrunit mahutav padrunisalv, mis võimaldab padrunisalve vahetamata tulistada rohkem kui 21 padrunit;
5) poolautomaatne kesktulepadrunit kasutav püss, millele on kinnitatud rohkem kui 10 padrunit mahutav padrunisalv, mis võimaldab padrunisalve vahetamata tulistada rohkem kui 11 padrunit;
6) poolautomaatne püss, mille pikkust on võimalik kokkupandava kaba, teleskoopkaba või tööriistadeta eemaldatava kaba abil vähendada pikkuseni alla 600 mm, mõjutamata relva funktsioone;
7) kõik käesoleva lõike punktides 1–6 nimetatud tulirelvad pärast nende ümberehitamist akustiliseks relvaks.
(2) B-klassi relvad on:
1) käsitsi ümberlaetav mitmelasuline püstol;
2) kesktulepadrunit kasutav ühelasuline püstol;
3) ääretulepadrunit kasutav ühelasuline püstol üldpikkusega alla 280 mm;
4) poolautomaatne püss, mille padrunisalv ja padrunipesa kokku mahutavad rohkem kui kolm ääretulepadrunit;
5) poolautomaatne püss, mille padrunisalv ja padrunipesa kokku mahutavad rohkem kui kolm, kuid vähem kui kaksteist kesktulepadrunit;
6) poolautomaatne kesktulepadrunit kasutav püstol, millele on kinnitatud kuni 20 padrunit mahutav padrunisalv;
7) revolver;
8) poolautomaatne või käsitsi ümberlaetav mitmelasuline sileraudne püss relvaraua pikkusega kuni 600 mm;
9) kõik käesoleva lõike punktides 1–4, 6–8 ja 10 nimetatud tulirelvad pärast nende ümberehitamist akustiliseks relvaks;
10) käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 4–6 loetlemata poolautomaatsed, automaattulirelvadega sarnanevad tulirelvad tsiviilkasutuseks.
(3) C-klassi relvad on:
1) poolautomaatne või käsitsi ümberlaetav mitmelasuline sileraudne püss relvaraua pikkusega üle 600 mm;
3) poolautomaatne püss, mille padrunisalv ja padrunipesa kokku mahutavad kuni kolm ääretulepadrunit;
4) käsitsi ümberlaetav ääretulepadrunit kasutav püss;
5) poolautomaatne püss, mille padrunisalv ja padrunipesa kokku mahutavad kuni kolm kesktulepadrunit;
6) käsitsi ümberlaetav püss, mille padrunisalv ja padrunipesa kokku mahutavad kuni kaksteist kesktulepadrunit;
7) ühelasuline ääretulepadrunit kasutav püstol üldpikkusega vähemalt 280 mm;
8) kõik käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 5 ja käesoleva lõike punktides 1–5 nimetatud tulirelvad pärast nende ümberehitamist akustiliseks relvaks;
9) käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud tulirelvad, mis on muudetud laskekõlbmatuks Euroopa Komisjoni rakendusmääruse I lisa kohaselt;
10) käesoleva seaduse § 19 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud relvad.
(4) Relva kuuluvus käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud klassi määratakse, kui relv kantakse käesoleva seaduse § 624 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud dokumendile.”;
11) paragrahv 17 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 17. Laskemoon ja selle liigitamine
(1) Laskemoon on terviklik padrun, mis koosneb järgmistest padrunikomponentidest:
1) püssirohi või muu paiskelaeng;
3) kuul, haavel või muu lendkeha;
4) padrunikest.
1) tulirelvapadrun, mille lendkehaks on kuul või haavel;
2) gaasirelvapadrun, mille lendkehaks on gaas.
(3) Tulirelvapadrunite liigid on:
1) kesktulepadrun – padrun, milles püssirohu või paiskelaengu süütamiseks vajalik süüteaine on padrunipõhja keskel;
2) ääretulepadrun – padrun, milles püssirohu või paiskelaengu süütamiseks vajalik süüteaine on padrunipõhja äärikus.”;
12) paragrahvi 18 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Piiramata tsiviilkäibega padrunikomponent on kuul, haavel või muu lendkeha ja padrunikest.”;
„(41) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 21 nimetatud relva kandmisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 50 lõigetes 2–4 sätestatut.”;
14) paragrahvi 20 lõike 4 punktid 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„3) soomust läbistava toimega lõhkelaskemoon ja sellise laskemoona kuulid;
4) soomust läbistava toimega süütelaskemoon ja sellise laskemoona kuulid;”;
15) paragrahvi 201 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „adapter” tekstiosaga „, padrunisalv”;
16) paragrahvi 201 täiendatakse lõigetega 6–10 järgmises sõnastuses:
„(6) Padrunisalv on tulirelva osaks olev või vahetatav seade, mis on ette nähtud padrunite mahutamiseks ja nende laadimiseks padrunipessa.
(7) Poolautomaatse kesktulepadrunit kasutava püstoli padrunisalve, mis mahutab rohkem kui 20 padrunit, või poolautomaatse kesktulepadrunit kasutava püssi padrunisalve, mis mahutab rohkem kui 10 padrunit (edaspidi mõlemad piiratud käibega padrunisalv), tohib soetada, omada ja vallata üksnes füüsiline või juriidiline isik:
1) kellele väljastatud relvaloale on märgitud käesoleva seaduse § 28 lõike 1 punktis 21 või 6 või § 31 lõike 1 punktis 21, 3 või 7 nimetatud otstarve;
2) kellele on käesoleva seaduse alusel väljastatud relva- ja padrunikollektsioneerimisluba;
3) kellele on Kaitseliidu seaduse alusel väljastatud relvaluba tulirelvale, millele sobib kinnitamiseks piiratud käibega padrunisalv;
4) kellele on käesoleva seaduse § 66 lõike 1 punkti 1, 11, 2, 4 või 5 või § 8333 alusel väljastatud tegevusluba;
5) kes on riigikaitses osalev isik ja kelle relvaloale kantud relva andmetele on tehtud märge piiratud käibega padrunisalve soetamise, omamise ja valdamise õiguse kohta.
(8) Piiratud käibega padrunisalveks ei peeta padrunisalve, mis on ette nähtud relvadele, mida hakati tootma enne 1946. aastat, ja mis ei sobi kinnitamiseks relvatüübile, mida hakati tootma pärast 1945. aastat.
(9) Piiratud käibega padrunisalve on lubatud tulirelvale kinnitada ja kasutada üksnes lasketiirus või laskepaigas, akustilise relva puhul ajaloolise või kultuurilise sündmuse etendamisel. Piiratud käibega padrunisalve hoitakse käesoleva seaduse § 46 lõikes 3 sätestatud korras. Käesoleva paragrahvi lõike 7 punktis 3 sätestatud nõudele vastav isik võib piiratud käibega padrunisalve tulirelvale kinnitada ja kasutada Kaitseliidu seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud tingimustel ja korras.
(10) Käesoleva paragrahvi lõikes 9 sätestatut ei kohaldata relva- ja padrunikollektsiooni kuuluva relva piiratud käibega padrunisalvele. Kui eraldi eksponeeritakse vaid piiratud käibega padrunisalve, peab see asuma lukustatud või mehaaniliste vahenditega suletud vitriinis.”;
17) paragrahvi 25 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Relva- ja padrunikollektsioon (edaspidi kollektsioon) on relvade, tulirelva oluliste osade, piiratud käibega padrunisalvede või padrunite korrastatud kogum, mida säilitatakse ajaloolistel, kultuurilistel, teaduslikel, tehnilistel, hariduslikel või kultuuripärandiga seotud eesmärkidel.
(2) Kollektsiooni võib asutada ja seda pidada vähemalt 18-aastane Eesti kodanik, välismaalane, kellel on Eesti elamisluba või kes elab Eestis elamisõiguse alusel, või Eestis registreeritud juriidiline isik Politsei- ja Piirivalveameti antud relva- ja padrunikollektsioneerimisloa (edaspidi kollektsioneerimisluba) alusel, kui see ei ohusta riigi julgeolekut ega avalikku korda.”;
18) paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Kollektsioneerimisloa vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
19) paragrahvi 25 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kollektsioneerida on lubatud kõiki relvi ja padruneid, samuti tulirelva olulisi osi ning kollektsioneeritava relva juurde kuuluvaid piiratud käibega padrunisalvi, helisummuteid, lasersihikuid ning öösihikuid, välja arvatud:
1) üle 12,7 mm kaliibriga laskekõlblik vintraudne tulirelv või akustiline relv, mille mudeli tootmist alustati pärast 1945. aastat;
2) üle 20 mm kaliibriga laskekõlblik sileraudne tulirelv või akustiline relv, mille mudeli tootmist alustati pärast 1945. aastat;
3) relv, mille mõju põhineb elektrienergia, radioaktiivse kiirguse või bioloogilise faktori kasutamisel;
4) lõhkelaskemoon, süütelaskemoon, eriohtlikkusega tulirelvade laskemoon ning närviparalüütilist, nahakahjustust tekitavat, üldmürgitava ja lämmatava toimega ainet sisaldav laskemoon;
5) lahingumoon;
6) üle 12,7 mm kaliibriga vintraudse tulirelva laskemoon, mille padrunimudeli tootmist alustati pärast 1945. aastat;
7) üle 20 mm kaliibriga sileraudse tulirelva laskemoon, mille padrunimudeli tootmist alustati pärast 1945. aastat;
8) kasteet, kasteetnuga, teraspiits, samuti muu spetsiaalselt kehavigastuse tekitamiseks valmistatud ese.”;
20) paragrahvi 25 täiendatakse lõigetega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:
„(31) Kollektsioneeritavate padrunite arv ei tohi ületada 200 padrunit ühe padrunimudeli kohta, mille tootmist alustati pärast 1945. aastat.
(32) Kollektsiooni kuuluva relva- või padrunimudeli tootmise aega tõendab Politsei- ja Piirivalveameti nõudmisel kollektsioneerimisloa omanik.”;
21) paragrahvi 25 täiendatakse lõigetega 61 ja 62 järgmises sõnastuses:
„(61) Kui kollektsiooni kuuluvad üksnes padrunid või relvad, välja arvatud tulirelvad, hoitakse neid relvakapis või relvahoidlas.
(62) Kollektsiooni kuuluva piiratud käibega padrunisalve võõrandamine peab toimuma käesoleva seadusega kehtestatud tingimustel ja korras.”;
22) paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 91 järgmises sõnastuses:
„(91) Kollektsiooni kuuluvat relva ja padrunit võib kasutada üksnes laskeinstruktori juuresolekul lasketiirus või laskepaigas Politsei- ja Piirivalveameti ühekordse loa alusel, milles määratakse tingimused relva ja padrunite kasutamiseks.”;
23) paragrahvi 25 lõige 10 tunnistatakse kehtetuks;
24) paragrahv 26 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 26. Füüsilise isiku kollektsioneerimisloa menetlus
(1) Kollektsiooni asutada ja pidada sooviv füüsiline isik esitab taotluse Politsei- ja Piirivalveametile. Taotluses märgitakse kollektsioneerimise eesmärk, kollektsioneeritavate relvade ja padrunite liik, piiratud käibega padrunisalved ning nende hoiutingimused. Taotlusele lisatakse käesoleva seaduse § 35 lõike 2 punktides 2–4 ja 6 nimetatud dokumendid ning tasutakse riigilõiv.
(2) Enne tulirelvade kollektsioneerimiseks loa saamist peab isik sooritama käesoleva seaduse § 35 lõikes 5 nimetatud eksami. Üksnes padrunite või muude relvade kollektsioneerimiseks luba taotlev isik ei pea relvaeksami käigus sooritama relva käsitsemise katset.
(3) Politsei- ja Piirivalveamet vaatab taotluse läbi kahe kuu jooksul arvates kõigi nõutavate dokumentide esitamise ja riigilõivu tasumise päevast.
(4) Politsei- ja Piirivalveamet keeldub kollektsioneerimisloa andmisest, kui esineb käesoleva seaduse § 36 lõikes 1 sätestatud asjaolu, välja arvatud sama lõike punktis 3 sätestatu.
(5) Politsei- ja Piirivalveamet võib keelduda kollektsioneerimisloa andmisest, kui esineb käesoleva seaduse § 25 lõikes 2 või 3 või § 36 lõikes 4 sätestatud asjaolu või kui loa taotleja ohustab avalikku korda.
(6) Kollektsioneerimisloal märgitakse kollektsioonis säilitamiseks lubatud relvade ja padrunite liigid, samuti kollektsiooni kuuluvad teenistus- ja tsiviilrelvade registris registreeritud relvad.
(7) Kollektsioneerimisluba kehtib kuni viis aastat, ent mitte kauem kui isikule väljastatud tervisetõend. Loa kehtivusaja lõppemisel võib loa kehtivust pikendada, kui isik vastab käesolevas seaduses sätestatud nõuetele.
(8) Politsei- ja Piirivalveamet peatab kollektsioneerimisloa kehtivuse, kui esineb käesoleva seaduse § 25 lõikes 2 või 3 või § 43 lõike 1 punktis 1–3, 5 või 8 sätestatud asjaolu. Kollektsioneerimisloa kehtivuse peatamisel arvestatakse käesoleva seaduse § 43 lõigetes 11 ja 12 sätestatut.
(9) Kollektsioneerimisloa kehtivuse peatatus lõpetatakse, kui peatamise aluseks olnud asjaolud on ära langenud või luba on kehtetuks tunnistatud käesoleva paragrahvi lõikes 10 sätestatud alustel.
(10) Politsei- ja Piirivalveamet tunnistab kollektsioneerimisloa kehtetuks, kui esineb käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktis 1, 2, 4–6, 9 või 10 või § 43 lõike 3 punktis 1, 3–6 või 9 sätestatud asjaolu.
(11) Politsei- ja Piirivalveamet võib tunnistada kollektsioneerimisloa kehtetuks, kui esineb käesoleva seaduse § 43 lõikes 31, 32 või 33 sätestatud asjaolu või kui loa omanik ohustab avalikku korda.
(12) Kollektsioneerimisloa kehtivuse peatamisel, kehtivuse lõppemisel või kehtetuks tunnistamisel rakendatakse käesoleva seaduse §-s 44 sätestatud nõudeid, kusjuures politseile üleantavad relvad, padrunid ja piiratud käibega padrunisalved võib jätta hoiule kollektsiooniomaniku relvahoidlasse, mille politsei pitseerib.”;
25) seadust täiendatakse §-ga 261 järgmises sõnastuses:
„§ 261. Juriidilise isiku kollektsioneerimisloa menetlus
(1) Kollektsiooni asutada ja pidada sooviv juriidiline isik esitab taotluse Politsei- ja Piirivalveametile. Taotluses märgitakse kollektsioneerimise eesmärk, kollektsioneeritavate relvade ja padrunite liik, piiratud käibega padrunisalved ning nende hoiutingimused. Taotlusele lisatakse käesoleva seaduse § 37 lõike 2 punktides 2–4 nimetatud dokumendid ning tasutakse riigilõiv.
(2) Politsei- ja Piirivalveamet vaatab taotluse läbi kahe kuu jooksul arvates kõigi nõutavate dokumentide esitamise ja riigilõivu tasumise päevast.
(3) Politsei- ja Piirivalveamet keeldub kollektsioneerimisloa andmisest, kui esineb käesoleva seaduse § 25 lõikes 2 või 3 või § 40 lõikes 1 sätestatud asjaolu.
(4) Politsei- ja Piirivalveamet võib keelduda kollektsioneerimisloa andmisest, kui esineb käesoleva seaduse § 40 lõikes 11 sätestatud asjaolu või kui loa taotleja ohustab avalikku korda.
(5) Kollektsioneerimisloal märgitakse kollektsioonis säilitamiseks lubatud relvade ja padrunite liigid, samuti kollektsiooni kuuluvad teenistus- ja tsiviilrelvade registris registreeritud relvad.
(6) Kollektsioneerimisluba kehtib kuni viis aastat. Loa kehtivusaja lõppemisel võib loa kehtivust pikendada, kui juriidiline isik vastab käesolevas seaduses sätestatud nõuetele.
(7) Politsei- ja Piirivalveamet peatab kollektsioneerimisloa kehtivuse, kui esineb käesoleva seaduse § 25 lõikes 2 või 3 või § 43 lõike 1 punktis 3–4 või 7 nimetatud asjaolu.
(8) Politsei- ja Piirivalveamet võib peatada juriidilise isiku kollektsioneerimisloa kehtivuse või tunnistada kollektsioneerimisloa kehtetuks käesoleva seaduse § 40 lõike 11 punktides 1‒4 sätestatud juhtudel või kui loa omanik ohustab avalikku korda.
(10) Politsei- ja Piirivalveamet tunnistab kollektsioneerimisloa kehtetuks, kui esineb käesoleva seaduse § 40 lõikes 1 või § 43 lõike 3 punktis 1, 3, 5, 6, 8 või 9 nimetatud asjaolu.
(11) Politsei- ja Piirivalveamet võib tunnistada kollektsioneerimisloa kehtetuks, kui esineb käesoleva seaduse § 43 lõikes 32 või 33 sätestatud asjaolu.
26) paragrahvi 27 lõike 4 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Relva või laskemoona relvakollektsiooni jaoks sissevedu, väljavedu ja edasitoimetamine toimub käesoleva seaduse § 60 lõigetes 2 ja 6 ning §-s 626 sätestatud korras.”;
27) seadust täiendatakse peatükiga 41 järgmises sõnastuses:
MUUSEUMI RELVAKOLLEKTSIOON
§ 271. Muuseumi relvakollektsioonis lubatud relvad ja laskemoon
(1) Muuseumi relvakollektsiooni võivad kuuluda kõik relvad, sealhulgas sõjarelvad ja tsiviilkäibes keelatud relvad, laskemoon, samuti tulirelva olulised osad, piiratud käibega padrunisalved, helisummutid, lasersihikud ning öösihikud.
(2) Muuseumi relvakollektsiooni ei tohi kuuluda:
1) relv, mille mõju põhineb elektrienergia, radioaktiivse kiirguse või bioloogilise faktori kasutamisel;
2) lõhkelaskemoon, süütelaskemoon, eriohtlikkusega tulirelvade laskemoon ning närviparalüütilist, nahakahjustust tekitavat, üldmürgitava ja lämmatava toimega ainet sisaldav laskemoon;
3) lahingumoon.
(3) Muuseumi relvakollektsiooni käitlemise ning relvakollektsiooni kuuluvate relvade ja laskemoona üle arvestuse pidamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
§ 272. Muuseumi relvakollektsiooni eest vastutav isik
(1) Muuseum määrab relvakollektsiooni eest vastutava isiku, kelle ülesanne on tagada, et muuseumi relvade ja laskemoona käitlemine toimuks käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktide kohaselt.
(2) Vastutavaks isikuks peab olema vähemalt 21-aastane Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik, kes on läbinud käesoleva seaduse §-s 351 sätestatud tervisekontrolli ja kes omab kehtivat tervisetõendit ning keda ei ole karistatud elu- või tervisevastase kuriteo eest, tulirelva või laskemoonaga seotud kuriteo eest või kuriteo eest, mis pandi toime relvaga või sellega ähvardades, või karistusseadustiku §-s 231–239, 241, 244, 246, 251, 255, 256 või 424 sätestatud kuriteo eest või väärteomenetluse korras karistatud relva, tulirelva olulise osa või laskemoona soetamist, hoidmist, kandmist, vedu või kasutamist reguleerivas õigusaktis sätestatud nõude rikkumise eest või narkootilise või psühhotroopse aine väikeses koguses ebaseadusliku käitlemise eest.”;
28) paragrahvi 28 lõiget 1 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
„21) tegelemiseks spordialaga, kus on vaja kasutada piiratud käibega padrunisalvega tulirelva;”;
29) paragrahvi 29 lõikes 11 asendatakse tekstiosa „lõigetes 4–7” tekstiosaga „lõikes 7”;
30) paragrahvi 29 lõike 2 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
31) paragrahvi 30 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Välismaalane, keda ei ole nimetatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 ning kes on vähemalt 18-aastane, võib Eestist alaliseks väljaviimiseks relva või laskemoona soetada ning soetatava relva või laskemoona Eestist lahkumisel välja viia järgmistel tingimustel:
1) Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik käesoleva seaduse § 624 lõike 1 punktis 2 sätestatud loa alusel, kui tal on alalise elukoha järgse riigi pädeva asutuse väljastatud eelluba;
2) välismaalane, kes ei ole Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik, strateegilise kauba seaduse §-s 6 sätestatud eriloa alusel.”;
32) paragrahvi 31 lõiget 1 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
33) paragrahvi 32 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Loa igale osale kannab soetamisloa väljastaja järgmised andmed:
1) relva soetaja andmed;
2) relva liik vastavalt käesoleva seaduse §-le 11 ja § 12 lõikele 1;
3) relva otstarve, lähtudes käesoleva seaduse § 28 lõike 1 punktis 1–6 või § 31 lõike 1 punktis 1–7 sätestatust;
4) soetatavate relvade arv.”;
34) paragrahvi 32 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
„(61) Soetamisloa A-, B- ja D-osale kannab relva müüja andmed müüdud relva ja selle müüja kohta.”;
35) paragrahvi 34 lõike 11 sissejuhatavat lauseosa täiendatakse pärast sõna „peab” sõnadega „lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatule”;
36) paragrahvi 34 täiendatakse lõigetega 12–15 järgmises sõnastuses:
„(12) Isik, kes taotleb relvaluba käesoleva seaduse § 28 lõike 1 punktis 2 sätestatud otstarbel, peab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatule tõendama, et ta on vastava spordialaga tegeleva laskespordiklubi liige.
(13) Isik, kes taotleb relvaluba käesoleva seaduse § 28 lõike 1 punktis 21 sätestatud otstarbel, peab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatule tõendama, et ta harjutab aktiivselt laskevõistlustel osalemiseks või osaleb laskevõistlustel, mida on tunnustanud laskespordiorganisatsioon või rahvusvaheline ametlikult tunnustatud laskespordiföderatsioon.
(14) Käesoleva paragrahvi lõikes 13 nimetatud isik peab esitama Politsei- ja Piirivalveametile tõendi selle kohta, et:
1) ta on taotlemisele eelnenud kahe aasta jooksul olnud laskespordiklubi liige vähemalt 12 kuud;
2) ta on taotlemisele eelnenud 12 kuu jooksul vähemalt korra osalenud laskevõistlusel, mille on korraldanud laskespordiorganisatsioon, või laskevõistlusel, kuhu on laskespordiorganisatsioon korraldajana kaasatud;
3) laskespordiklubi kinnitusel on piiratud käibega padrunisalvega sporditulirelv vajalik tema harrastatava laskespordiala jaoks.
(15) Riigikaitses osalev isik, kes taotleb relvaluba ning soovib soetada, omada ja vallata käesoleva seaduse § 28 lõike 1 punktides 1–3 sätestatud otstarbega relval piiratud käibega padrunisalve, peab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatule esitama Politsei- ja Piirivalveametile:
1) Kaitseväe ametitõendi või Kaitseliidu liikmetõendi;
2) esindusorganisatsiooni kinnituse organisatsiooni liikmeks olemise kohta;
3) Kaitseväe tõendi, mis tõendab isiku määramist sõjaaja ametikohale.”;
37) paragrahvi 34 lõige 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(21) Füüsilise isiku relvaloale kantakse:
1) isiku andmed;
2) isiku nimele registreeritud relva või tulirelva olulise osa mark, mudel, kaliiber ja markeering;
3) relva või tulirelva olulise osa otstarve, lähtudes käesoleva seaduse § 28 lõike 1 punktides 1–6 sätestatust;
4) isikule lubatud relva liik, lähtudes käesoleva seaduse § 11 punktis 1–4 või 8 ja § 12 lõikes 1 sätestatust;
5) relva või tulirelva olulise osa hoiukoht.”;
38) paragrahvi 34 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
„(22) Riigikaitses osaleva isiku relvaloale kantud relva andmetele tehakse märge piiratud käibega padrunisalve soetamise, omamise ja valdamise õiguse kohta.”;
39) paragrahvi 34 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Juriidilise isiku relvaluba annab selle omajale käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktidega kehtestatud korras ja tingimustel õiguse:
1) soetada vastav laskemoon, helisummuti ja piiratud käibega padrunisalv;
2) hoida ja edasi toimetada (vedada) relva, helisummutit, laskemoona ja piiratud käibega padrunisalve;
3) anda relva, helisummutit, laskemoona ja piiratud käibega padrunisalve oma töötajale, laskespordiklubi liikmele või käesoleva seaduse § 31 lõike 51 punktides 1 ja 2 nimetatud isikule kandmiseks ja edasi toimetamiseks.”;
40) paragrahvi 35 lõike 2 punktist 1 jäetakse välja sõna „kirjaliku”;
41) paragrahvi 35 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
„(22) Kui taotleja esitab avalduse Politsei- ja Piirivalveametis, kus tema isikusamasus tuvastatakse, kinnitab ta elektroonilise avalduse puhul selles esitatud andmete õigsust elektroonilise märkega.”;
42) paragrahvi 35 lõike 52 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
43) paragrahvi 37 lõike 2 punktist 3 jäetakse välja tekstiosa „, andmed eksami sooritamise kohta”;
44) paragrahvi 41 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Relvaluba vahetatakse selle omaja avalduse põhjal ja relvakandmisluba vahetatakse juriidilise isiku avalduse põhjal järgmistel juhtudel:
1) loa kehtivuse lõppemine;
2) loa kõlbmatuks muutumine;
3) relva andmete või relva otstarbe muutumine;
4) loa omaja andmete muutumine;
5) loa või relva kaotsiminek või hävimine;
6) relva hoiukoha muutumine.”;
45) paragrahvi 41 lõiget 3 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
„5) dokumendid, mis tõendavad loa omaniku vastavust käesoleva seaduse § 29 lõikes 2–3, § 30 lõikes 2 või 5 või § 34 lõikes 11–15 sätestatud nõudele.”;
46) paragrahvi 43 lõiget 1 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
„9) loa omaja ei vasta käesoleva seaduse § 29 lõikes 2–3 või § 31 lõike 1 punktis 2, 21 või 7 sätestatud nõudele.”;
47) paragrahvi 43 lõiget 3 täiendatakse punktidega 91–95 järgmises sõnastuses:
„91) isik, kelle relvaloale ei ole kantud käesoleva seaduse § 28 lõike 1 punktis 21, 5 või 6 nimetatud otstarvet, valdab piiratud käibega padrunisalve;
92) isik, kellele on väljastatud relvaluba käesoleva seaduse § 28 lõike 1 punkti 2 alusel, ei vasta enam § 34 lõikes 12 sätestatud tingimusele;
93) isik, kellele on väljastatud relvaluba käesoleva seaduse § 28 lõike 1 punkti 21 alusel, ei vasta enam § 34 lõikes 12 või 13 sätestatud tingimustele;
94) riigikaitses osalev isik, kelle relvaloale kantud relva andmetele ei ole tehtud märget piiratud käibega padrunisalve soetamise, omamise ja valdamise õiguse kohta, valdab piiratud käibega padrunisalve;
95) riigikaitses osalev isik, kelle relvaloale kantud relva andmetele on tehtud märge piiratud käibega padrunisalve soetamise, omamise ja valdamise õiguse kohta, ei vasta enam käesoleva seaduse § 34 lõikes 15 sätestatud tingimustele.”;
48) paragrahvi 44 täiendatakse lõikega 10 järgmises sõnastuses:
„(10) Piiratud käibega padrunisalve käitlemisele kohaldatakse sama korda, mis on kehtestatud käesolevas paragrahvis relva käitlemise kohta.”;
49) paragrahvi 46 lõikes 3 asendatakse sõna „raudkapp” sõnaga „kapp”;
50) paragrahvi 46 lõiget 8 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Ühte piiratud käibega padrunisalvega tulirelva ja selle laskemoona tuleb hoida käesoleva paragrahvi lõigetes 3–6 sätestatud korras.”;
51) paragrahvi 46 lõike 81 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Rohkem kui ühte akustilist relva ja vähemalt ühte piiratud käibega padrunisalvega akustilist relva tuleb hoida relvakapis.”;
52) paragrahvi 51 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Laskespordiklubi võib anda tema nimele registreeritud relva kanda oma liikmele, kellel on relvakandmisluba.”;
53) paragrahvi 51 lõigetes 2 ja 5, §-s 521, § 53 lõigetes 1 ja 62 ning § 86 lõigetes 1 ja 8 asendatakse sõna „laskespordiorganisatsioon” sõnaga „laskespordiklubi” vastavas käändes;
54) paragrahvi 60 lõiked 4 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Füüsiline või juriidiline isik võib enda nimele registreeritud relva, selle olulise osa ja laskemoona Eestist välja vedada või Eestisse sisse vedada üksnes järgmistel juhtudel:
1) laskespordiga tegelemine;
2) jahindusega tegelemine;
3) ajaloolise sündmuse taasetendamine;
4) osalemine näitusel väljapaneku eesmärgil või demonstreerimisel;
5) relva parandamine teenusepakkuja juures.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud juhul peab isikul olema käesoleva seaduse § 59 lõikes 4 nimetatud eriluba. Relv ja selle oluline osa peavad olema loal märgitud tähtaja lõpuks Eestist välja veetud või Eestisse sisse veetud.”;
55) paragrahvi 60 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Riigikaitses osalev isik, kelle relvaloale kantud relva andmetele on tehtud märge piiratud käibega padrunisalve soetamise, omamise ja valdamise õiguse kohta, võib piiratud käibega padrunisalve Eestist välja vedada või Eestisse sisse vedada käesoleva seaduse § 59 lõikes 4 nimetatud eriloa alusel.”;
56) paragrahvi 602 lõiget 1 täiendatakse punktidega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
„4) käesoleva seaduse alusel taotlejale väljastatud relva soetamisluba on kehtetuks tunnistatud;
5) käesoleva seaduse alusel taotlejale väljastatud tegevusloa kehtivus on peatatud või tegevusluba on kehtetuks tunnistatud.”;
57) paragrahvi 602 lõike 2 punktid 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
58) paragrahvi 603 lõike 8 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
59) paragrahvi 603 lõike 9 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) ilmneb käesoleva seaduse § 602 lõike 2 punktis 1 või 2 sätestatud asjaolu.”;
60) seadust täiendatakse §-ga 604 järgmises sõnastuses:
„§ 604. Laskekõlbmatu relva sissevedu ja väljavedu
Laskekõlbmatu relva Euroopa Liidu välisest riigist Eestisse sisseveole ja Eestist Euroopa Liidu välisesse riiki väljaveole kohaldatakse sama korda, mis on käesolevas peatükis relvade kohta kehtestatud.”;
61) seaduse 81. peatükk tunnistatakse kehtetuks;
62) seadust täiendatakse 82. peatükiga järgmises sõnastuses:
RELVA, LASKEMOONA JA LASKEKÕLBMATU RELVA EDASITOIMETAMINE EUROOPA LIIDUS
§ 624. Relva ja laskemoona Euroopa Liidus edasitoimetamise dokumendid
(1) Euroopa Liidu territooriumil võib relva ja laskemoona edasi toimetada järgmiste dokumentide alusel:
1) relva ja laskemoona Euroopa Liidus edasitoimetamise eelluba (edaspidi eelluba);
2) relva ja laskemoona Euroopa Liidus edasitoimetamise luba (edaspidi luba);
3) Euroopa tulirelvapass (edaspidi tulirelvapass).
(2) Eestis väljastab eelloa ja loa füüsilisele või juriidilisele isikule Politsei- ja Piirivalveamet.
(3) Eelloa ja loa kehtivusaeg on kuni üks aasta alates nende väljastamise päevast ning nende väljastamise eest tasutakse riigilõivu.
(4) Relva ja laskemoona Euroopa Liidus edasitoimetamise eelloa ja loa vormid kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(5) Eestis väljastab tulirelvapassi füüsilisele isikule Politsei- ja Piirivalveamet, kui isikule on käesoleva seaduse alusel väljastatud relvaluba või relvakandmisluba ning on tasutud riigilõiv.
(6) Tulirelvapass kehtib kuni viis aastat. Tulirelvapassi kehtivus on piiratud relvaomaniku relvaloa või relvakandmisloa kehtivusega ja tulirelvapass kaotab kehtivuse relvaomaniku relvaloa või relvakandmisloa kehtetuks tunnistamise korral.
(7) Tulirelvapassi ei või edasi anda ning sellele märgitakse tulirelvapassi omaniku valduses ja kasutuses olevad relvad. Tulirelvapass peab alati olema relva kasutava isiku valduses ja passi märgitakse nii relva valduse või omaduste muutumine kui ka relva kaotamine või vargus.
(8) Eestis väljastatava tulirelvapassi vormi ja tulirelvapassi väljaandmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(9) Kui liikmesriik on keelanud teatud liiki relvade riiki sissetoomise, siis tehakse tulirelvapassi selle kohta selgesõnaline sissekanne. Politsei- ja Piirivalveamet esitab teistele liikmesriikidele nende relvade loetelu, mida ei ole lubatud Eestisse edasi toimetada või mida on lubatud tuua tema eelneva nõusolekuta.
(10) Euroopa Liidu kodanikele, kellel on tulirelvapass, ei kohaldata käesoleva seaduse § 60 lõigetes 4 ja 5 sätestatut.
§ 625. Relva ja laskemoona Euroopa Liidus ajutine edasitoimetamine
(1) Relva ja laskemoona võib ajutiselt Eestisse toimetada või Eestist välja toimetada üksnes järgmistel juhtudel:
4) demonstreerimine või näitusel väljapaneku eesmärgil osalemine;
5) relva parandamine teenusepakkuja juures;
6) riigikaitses osalemiseks harjutamine.
(2) Tulirelvapassi alusel võib füüsiline isik relva Euroopa Liidus edasi toimetada järgmiselt:
1) C-klassi relva, kui reisitakse teise liikmesriiki, et tegeleda jahindusega või taasetendada ajalooline sündmus;
2) A-, B- või C-klassi relva, kui reisitakse teise liikmesriiki, et tegeleda laskespordiga.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1 ja 2 sätestatud juhtudel võib relva edasi toimetada tingimusel, et relv on kantud tulirelvapassi ning isik tõendab kutse või muu tõendusmaterjaliga reisi eesmärki.
(4) Relva ja laskemoona ajutiselt Eestisse toimetamise eelluba väljastatakse taotlejale tema taotluse ja kutse või muu sellise tõendusmaterjali alusel, millega ta tõendab õigust osaleda käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–6 nimetatud tegevuses. Relv peab olema eelloal märgitud tähtajaks Eestist välja toimetatud.
(5) Relva ja laskemoona ajutiselt Eestist väljatoimetamise luba väljastatakse taotlejale, kellele on käesoleva seaduse alusel väljastatud relvaluba või relvakandmisluba, tema taotluse, sihtriigi pädeva asutuse väljastatud eelloa ja relva omaniku nõusoleku alusel, kui isik ei ole relva omanik. Relv peab olema loal märgitud tähtajaks Eestisse toimetatud.
(6) Riigikaitses osalev isik, kelle relvaloale kantud relva andmetele on tehtud märge piiratud käibega padrunisalve soetamise, omamise ja valdamise õiguse kohta, võib piiratud käibega padrunisalve Euroopa Liidus edasi toimetada vaid eelloa või loa alusel.
§ 626. Relva ja laskemoona Euroopa Liidus alaline edasitoimetamine
(1) Kui füüsiline või juriidiline isik on soetanud relva või laskemoona teises Euroopa Liidu liikmesriigis või kui isik vahetab elukohta või asukohta, võib ta temale kuuluva relva või laskemoona alaliselt Eestisse toimetada, kui tal on Politsei- ja Piirivalveameti väljastatud eelluba ja lähteriigi pädeva asutuse väljastatud luba.
(2) Kui füüsiline või juriidiline isik on soetanud relva või laskemoona Eestis või kui isik vahetab elukohta või asukohta, võib ta temale kuuluva relva või laskemoona alaliselt Eestist välja toimetada, kui tal on sihtriigi pädeva asutuse väljastatud eelluba ja Politsei- ja Piirivalveameti väljastatud luba.
§ 627. Relva ja laskemoona kaubana Euroopa Liidus ajutine edasitoimetamine
Relva ja laskemoona võib kaubana ajutiselt Eestisse toimetada või Eestist välja toimetada nende valmistamise, ümbertegemise või parandamise eesmärgil või relva ja laskemoona katsetamise, demonstreerimise või näitusel väljapaneku eesmärgil isik, kellel on:
2) sihtriigi pädeva asutuse väljastatud eelluba ja lähteriigi pädeva asutuse väljastatud luba.
§ 628. Relva ja laskemoona kaubana Euroopa Liidus alaline edasitoimetamine
(1) Relva ja laskemoona võib kaubana alaliselt Eestisse toimetada või Eestist välja toimetada isik, kellel on:
(2) Isik koostab kauba kättesaamise või väljaviimise kohta deklaratsiooni ning edastab selle kolme tööpäeva jooksul Politsei- ja Piirivalveametile. Deklaratsiooni alusel teeb Politsei- ja Piirivalveamet kande teenistus- ja tsiviilrelvade registrisse.
(3) Relva ja laskemoona kaubana Euroopa Liidus alalise edasitoimetamise deklaratsiooni vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 629. Eelloa ja loa menetlus
(1) Relva ja laskemoona käesoleva seaduse §-s 625 või 627 nimetatud ajutise Eestisse toimetamise eelloa saamiseks esitatakse taotlus, milles esitatakse muu hulgas järgmised andmed ja dokumendid:
1) paragrahvi 625 lõike 1 punktides 1–4 sätestatud juhul üritusele kutsuja nimi, kontaktandmed ja ürituse toimumise piirkond, eelloa soovitav kehtivusaeg ja eeltäidetud eelloa vorm;
2) paragrahvi 625 lõike 1 punktis 5 ja § 627 punktis 1 sätestatud juhul tegevusloa number, eelloa soovitav kehtivusaeg ja eeltäidetud eelloa vorm.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud eelloa taotluse võib esitada jahikorraldaja või ajaloolise sündmuse taasetendamise või muu samalaadse ürituse korraldaja.
(3) Relva ja laskemoona käesoleva seaduse §-s 625 või 627 sätestatud juhul ajutiseks Eestist väljatoimetamiseks loa saamiseks esitatakse taotlus, milles esitatakse muu hulgas järgmised andmed ja dokumendid:
1) paragrahvi 625 lõike 1 punktides 1–4 sätestatud juhul sihtriigi pädeva asutuse väljastatud eelluba, üritusele kutsuja nimi, kontaktandmed ja ürituse toimumise piirkond, loa soovitav kehtivusaeg ja eeltäidetud loa vorm;
2) paragrahvi 625 lõike 1 punktis 5 ja § 627 punktis 1 sätestatud juhul tegevusloa number, sihtriigi pädeva asutuse väljastatud eelluba, loa soovitav kehtivusaeg ja eeltäidetud loa vorm.
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus tekstilõigus „punktis 1” Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel.
(4) Relva ja laskemoona käesoleva seaduse §-s 626 või 628 sätestatud juhul alaliselt Eestisse toimetamiseks eelloa saamiseks esitatakse taotlus, milles märgitakse eelloa soovitav kehtivusaeg ja esitatakse eeltäidetud eelloa vorm.
(5) Relva ja laskemoona käesoleva seaduse §-s 626 või 628 sätestatud juhul alaliselt Eestist väljatoimetamiseks loa saamiseks esitatakse taotlus, milles esitatakse loa soovitav kehtivusaeg ja järgmised dokumendid:
1) sihtriigi pädeva asutuse väljastatud eelluba;
2) eeltäidetud loa vorm.
(6) Politsei- ja Piirivalveamet keeldub eelloa või loa andmisest, kui:
1) käesoleva seaduse alusel taotlejale väljastatud relva soetamisluba on kehtetuks tunnistatud;
2) käesoleva seaduse alusel taotlejale väljastatud tegevusloa kehtivus on peatatud või tegevusluba on kehtetuks tunnistatud;
3) eelloa või loa taotlemisel on esitatud valeandmeid või võltsitud dokumente;
4) on kahtlus, et relva, tulirelva olulise osa või laskemoona edasitoimetamine võib kahjustada Eesti Vabariigi julgeolekut.
(7) Politsei- ja Piirivalveamet võib eelloa või loa andmisest keelduda, kui:
1) taotleja või temaga seotud isik on eelloa või loa andmise otsusele eelnenud viie aasta jooksul rikkunud relva, tulirelva olulise osa või laskemoona käitlemist käsitlevaid õigusakte või ei ole täitnud nende alusel tehtud ettekirjutusi;
2) taotleja või temaga seotud isik on eelloa või loa andmise otsusele eelnenud viie aasta jooksul rikkunud rahvusvahelist sanktsiooni kehtestavat või rakendavat õigusakti.
(8) Politsei- ja Piirivalveamet väljastab eelloa või loa 30 päeva jooksul kõigi nõutud dokumentide ja andmete esitamisest arvates.
(9) Politsei- ja Piirivalveamet peatab eelloa või loa kehtivuse, kui eelloa või loa omajale käesoleva seaduse alusel väljastatud tegevusloa kehtivus on peatatud.
(10) Politsei- ja Piirivalveamet tunnistab eelloa või loa kehtetuks, kui:
1) seda taotleb eelloa või loa omaja;
2) esineb mõni käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud asjaolu;
3) väljastatud eelluba või luba on kaotatud või varastatud;
4) eelluba või luba omav juriidiline isik lõpeb või füüsiline isik sureb.
(11) Politsei- ja Piirivalveamet võib eelloa või loa kehtivuse peatada või eelloa või loa kehtetuks tunnistada, kui:
1) eelloa või loa omaja või temaga seotud isik ei täida käesolevas seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõudeid või nende alusel tehtud ettekirjutusi;
2) ilmneb mõni käesoleva paragrahvi lõikes 7 sätestatud asjaolu.
§ 6210. Laskekõlbmatu relva edasitoimetamine Euroopa Liidus
(1) Laskekõlbmatu relva Euroopa Liidus edasitoimetamine toimub käesoleva seaduse § 624 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud dokumentide ning relva laskekõlbmatust kinnitava tõendi alusel.
(2) Laskekõlbmatu relva teisest Euroopa Liidu liikmesriigist Eestisse või Eestist teise Euroopa Liidu liikmesriiki toimetamise eelloa või loa saamiseks esitatakse Politsei- ja Piirivalveametile taotlus ja eeltäidetud eelloa või loa vorm.
§ 6211. Relva, laskemoona ja laskekõlbmatu relva edasitoimetamise erikord
Relva, laskemoona ja laskekõlbmatu relva edasitoimetamisele Euroopa Liidu välisesse riiki, millele kohaldub nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiiv 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (EÜT L 256, 13.09.1991, lk 51–58; ELT eriväljaanne 13/11, lk 3–10), ja sellisest riigist Eestisse, kohaldatakse käesolevas peatükis kehtestatud korda.
§ 6212. Kultuuriväärtusega relva Euroopa Liidus edasitoimetamine
Kultuuriväärtusega relva võib Eestist teise Euroopa Liidu liikmesriiki edasi toimetada käesoleva seadusega kehtestatud korras ning kooskõlas kultuuriväärtuste väljaveo, ekspordi ja sisseveo seaduse ja selle alusel antud õigusaktidega.”;
63) paragrahvi 66 lõike 1 punktis 4 ja § 86 tekstis asendatakse sõna „lasketiir” sõnadega „lasketiir või laskepaik” ning § 86 pealkirjas asendatakse sõna „lasketiir” sõnadega „lasketiir ning laskepaik” vastavas käändes;
64) paragrahvi 67 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) ta on usaldusväärne, mis tähendab eelkõige seda, et tema suhtes ei ole seaduse alusel kohaldatud majandustegevuse keeldu;”;
65) paragrahvi 74 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) nõudma relva ostjalt isikut tõendava dokumendi ja käesoleva seaduse või Kaitseliidu seaduse alusel väljastatud seda liiki relva soetamisloa esitamist ning laskemoona või piiratud käibega padrunisalve ostjalt isikut tõendava dokumendi ja käesoleva seaduse või Kaitseliidu seaduse alusel väljastatud relvaloa esitamist;”;
66) paragrahvi 74 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) nõudma relva või laskemoona soetavalt välismaalaselt isikut tõendava dokumendi ja käesoleva seaduse § 30 lõikes 3 või 4 sätestatud dokumendi esitamist;”;
67) paragrahvi 74 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Relvade ja laskemoona müügi tegevusluba omav isik võib keelduda terviklike padrunite või laskemoona komponentide omandamise tehingu lõpuleviimisest, mida ta peab tehingu olemuse või ulatuse tõttu põhjendatult kahtlaseks. Igast sellise tehingu tegemise katsest peab viivitamata teavitama Politsei- ja Piirivalveametit.”;
68) paragrahvi 75 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „lasersihikute” tekstiosaga „, piiratud käibega padrunisalvede”;
69) paragrahv 75 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 75. Tegevusluba omava isiku kohustused relvade ja laskemoona valmistamisel ning nende müümise üle arvestuse pidamisel
(1) Isik, kellele on väljastatud käesoleva seaduse § 66 lõike 1 punkti 1 või 2 alusel tegevusluba, on kohustatud pidama eraldi arvestust relvade, tulirelva oluliste osade, piiratud käibega padrunisalvede, helisummutite, lasersihikute ja laskemoona kohta.
(2) Arvestust peetakse nii, et igal ajal oleks võimalik eristada valmistatud relvad, müügiks soetatud relvad, müüdud relvad, tulirelva olulised osad, piiratud käibega padrunisalved, helisummutid, lasersihikud ja laskemoon.
(3) Arvestuse pidamiseks vajalikke andmeid ja dokumente säilitatakse kuni tegevusloa kehtivuse lõppemiseni või kehtetuks tunnistamiseni. Tegevusloa lõppemise või kehtetuks tunnistamise korral on tegevusluba omav isik kohustatud hiljemalt tegevusloa kehtivuse viimasel päeval arvestuse üle andma Politsei- ja Piirivalveametile, kes säilitab arvestust 30 aastat üleandmisest arvates.
(4) Tegevusluba omav isik esitab käesoleva seaduse alusel valmistatud tulirelvade, nende oluliste osade, piiratud käibega padrunisalvede ja laskemoona valmistamise või müümise andmed infosüsteemide andmevahetuskihi (edaspidi X-tee) liidese kaudu teenistus- ja tsiviilrelvade registrisse ühe tööpäeva jooksul tehingu tegemisest arvates.
(5) Teabe esitamine X-tee kaudu ei mõjuta käesolevas seaduses sätestatud teadete ja taotluste kohta kehtivaid tähtaegu, Politsei- ja Piirivalveameti pädevust ega isiku õigust esitada kõnealuseid teateid ja taotlusi otse Politsei- ja Piirivalveametile.
(6) Arvestusse kantud andmetest on lubatud teavitada üksnes asjakohase kontrolliõigusega isikut ja isikut, kellele on andmetele või dokumentidele juurdepääsu õigus antud muu seadusega.
(7) Müügil oleva relva kadumisest on tegevusloa omaja kohustatud viivitamata teavitama politseid.”;
70) paragrahvi 77 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Keelatud on tulirelva ümbertegemine gaasirelvaks.”;
71) paragrahvi 81 lõike 1 punktid 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„1) nõudma relva parandamiseks toonud isikult isikut tõendava dokumendi ja relvaloa või kollektsioneerimisloa esitamist;
2) nõudma relva ümbertegemiseks, laskekõlbmatuks muutmiseks või lammutamiseks toonud isikult isikut tõendava dokumendi ja relvaloa või kollektsioneerimisloa esitamist koos relva ümbertegemise, laskekõlbmatuks muutmise või lammutamise loaga ning laskekõlbmatusnõuetele vastavuse tuvastamiseks toonud isikult isikut tõendava dokumendi ja relva laskekõlbmatuks muutmise tehnilistele nõuetele vastavuse tuvastamise loa esitamist;”;
72) paragrahvi 833 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
„(21) Sõjarelva laskemoon on terviklik padrun või koosneb ühest või mitmest järgmisest komponendist:
4) padrunikest, mürsu- või miinikorpus, mis võib olla täidetud lõhkematerjali või muu sõjalisel otstarbel kasutatava keemilise aine, segu või muu komponendiga;
5) süütekapsel.
(22) Piiramata käibega sõjarelva laskemoona padruni komponendid on:
1) kuul, haavel või muu lendkeha;
2) padrunikest, mürsu- või miinikorpus, mis ei ole täidetud lõhkematerjaliga või muu sõjalisel otstarbel kasutatava keemilise aine, segu või muu komponendiga.”;
73) paragrahvi 86 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
„(71) Piiratud käibega padrunisalvega tulirelva võib laenutada üksnes selle laskeinstruktori juuresolekul, kellel on käesoleva seaduse § 28 lõike 1 punktis 21 nimetatud otstarbega relvaluba.”;
74) paragrahvi 861 lõike 1 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
75) seadust täiendatakse 122. peatükiga järgmises sõnastuses:
NÕUDED LASKESPORDIORGANISATSIOONILE JA LASKESPORDIKLUBILE NING RIIGIKAITSES OSALEVA ISIKU ESINDUSORGANISATSIOONILE
§ 877. Nõuded laskespordiorganisatsioonile
(1) Laskespordiorganisatsioon on kohustatud pidama arvestust oma liikmeks olevate laskespordiklubide üle. Andmeid oma liikmeks oleva laskespordiklubi nime ja registreerimisnumbri kohta säilitab laskespordiorganisatsioon ühe aasta laskespordiklubi liikmesuse lõppemisest arvates.
(2) Laskespordiorganisatsioon on kohustatud pidama laskespordiklubide laskespordiorganisatsiooni kuulumise ja laskespordivõistluste korraldamisega seonduva teabe avalikustamiseks kodulehte.
(3) Laskespordiorganisatsioon on kohustatud avalikustama oma kodulehel laskespordiorganisatsiooni liikmeks olevate laskespordiklubide nimed ja registreerimisnumbrid.
(4) Laskespordiorganisatsioon on kohustatud korraldama aastas vähemalt ühe laskespordivõistluse või osalema vähemalt ühe laskespordivõistluse korraldamisel, kus võivad osaleda kõik laskespordiorganisatsiooni liikmeks olevate laskespordiklubide liikmed.
§ 878. Nõuded laskespordiklubile
(1) Laskespordiklubil peab olema vähemalt üks laskeinstruktor.
(2) Laskespordiklubi on kohustatud pidama arvestust relvaluba omavate klubi liikmete ning klubi korraldataval laskevõistlusel ja laskeharjutusel osalejate kohta.
(3) Laskespordiklubi säilitab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmeid järgmiselt:
1) relvaluba omava klubi liikme nime ja isikukoodi üks aasta isiku klubi liikmesuse lõppemisest arvates;
2) laskevõistlusel või laskeharjutusel osaleja nime ja isikukoodi üks aasta üritusel osalemisest arvates.
(4) Laskespordiklubi on kohustatud viivitamata teavitama Politsei- ja Piirivalveametit relvaluba omava klubi liikme liikmeõiguse lõppemisest.
(5) Laskespordiklubi on kohustatud korraldama aastas vähemalt ühe laskespordivõistluse, kus võivad osaleda kõik laskespordiklubi liikmed.
§ 879. Nõuded esindusorganisatsioonile
Esindusorganisatsioon on kohustatud pidama arvestust riigikaitses teenistus- ja tsiviilrelvade registrisse kantud relvaga osalevate ja relvaluba omavate isikute kohta.”;
76) paragrahvi 88 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Riiklikku järelevalvet tsiviilkäibes olevate relvade, tulirelva osade ja laskemoona käitlemise, käesoleva seaduse alusel tegevusluba omavate isikute, laskespordiorganisatsioonide, laskespordiklubide ja käesoleva seaduse § 31 lõikes 51 nimetatud isikute käesoleva seaduse nõuetele vastavuse üle ning § 84 lõike 7 alusel kehtestatud lasketiirude ja laskepaikade ohutusnõuetele vastavuse üle teeb Politsei- ja Piirivalveameti ametnik ning relvade ja laskemoona sisseveo, väljaveo ja edasitoimetamise seaduslikkuse üle Maksu- ja Tolliamet.”;
77) paragrahvi 88 täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
„(13) Riiklikku ja haldusjärelevalvet muuseumi relvakollektsiooni käitlemise, relvakollektsiooni kuuluvate relvade ja laskemoona üle arvestuse pidamise ning relvakollektsiooni eest vastutava isiku määramise üle teostab Muinsuskaitseamet.”;
78) paragrahvi 88 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Haldus- ja teenistuslikku järelevalvet sõjaväerelvade ja teenistusrelvade käitlemise ning käesoleva seaduse §-des 841 ja 85 nimetatud lasketiiru, laskepaiga või harjutusvälja üle teostavad oma valitsemisalas järelevalvet järgmised asutused:
3) Keskkonnaministeerium;
4) Rahandusministeerium;
5) Siseministeerium.”;
79) paragrahvi 881 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Muinsuskaitseamet võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 49, 50 ja 51 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.”;
80) paragrahvid 8921 ja 8922 tunnistatakse kehtetuks;
81) seaduse 131. peatükki täiendatakse §-dega 8923‒8927 järgmises sõnastuses:
„§ 8923. Kahtlasest tehingust teatamata jätmine
(1) Käesoleva seaduse § 74 lõikes 21 nimetatud terviklike padrunite või laskemoona komponentide omandamise kahtlasest tehingust või tehingu katsest tahtlikult teavitamata jätmise eest –
§ 8924. Piiratud käibega padrunisalve ebaseaduslik käitlemine
(1) Piiratud käibega padrunisalve valmistamise, soetamise, omamise, hoidmise, müümise, kandmise, edasitoimetamise, vedamise või muu ebaseadusliku käitlemise eest –
§ 8925. Relva käitlemise ja kasutamise tagajärjest ning kaotsimineku ja hävimise juhtumist teatamata jätmine
(1) Käesoleva seaduse §-s 10 sätestatud relva käitlemise ja kasutamise tagajärjest ning kaotsiminekust või hävimisest teatamata jätmise eest –
§ 8926. Konfiskeerimise kohaldamine
Politsei- ja Piirivalveamet või kohus võib kohaldada käesoleva seaduse §-des 891–894, 8910, 8911, 8913, 8920 ja 8924 sätestatud väärtegude toimepanemise vahetuks objektiks olnud püssirohu, muu aine või eseme konfiskeerimist vastavalt karistusseadustiku §-le 83.
§ 8927. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 891–895, 8910–8913, 8916, 8917, 8920 ja 8923–8925 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Politsei- ja Piirivalveamet.
82) paragrahvi 91 täiendatakse lõigetega 22–35 järgmises sõnastuses:
„(22) Käesoleva seaduse § 43 lõike 3 punktis 91 sätestatut ei kohaldata isikule, kelle nimele on enne 2020. aasta 1. märtsi registreeritud piiratud käibega padrunisalvega relv.
(23) Käesoleva seaduse § 43 lõike 3 punktis 91 sätestatut ei kohaldata isikule, kelle nimele on enne 2020. aasta 1. märtsi antud soetamisluba piiratud käibega padrunisalvega relvale.
(24) Isikul, kelle nimele on enne 2020. aasta 1. märtsi registreeritud piiratud käibega padrunisalvega relv, on õigus seda relva omada ja vallata senistel tingimustel kuni relva võõrandamiseni.
(25) Isik, kelle nimele on enne 2020. aasta 1. märtsi registreeritud käesoleva seaduse § 28 lõike 1 punktis 2 nimetatud otstarbega piiratud käibega padrunisalvega relv ja kes soovib soetada piiratud käibega padrunisalve, peab taotlema Politsei- ja Piirivalveametilt relvaloa vahetamist ja relva otstarbe muutmist käesoleva seaduse § 28 lõike 1 punktis 21 nimetatud otstarbeks. Relvaloa vahetamise korral riigilõivu ei tasuta.
(26) Isik, kelle valduses on 2020. aasta 1. märtsil piiratud käibega padrunisalv, kuid kellel sellise padrunisalve käitlemise õigus puudub, peab selle üle andma Politsei- ja Piirivalveametile või võõrandama isikule, kellel on õigus käidelda piiratud käibega padrunisalve, hiljemalt 2020. aasta 31. augustil.
(27) Isik, kellele on enne 2020. aasta 1. märtsi väljastatud tulirelvapass ja kes soovib selle alusel tulirelva teise riiki edasi toimetada, peab taotlema Politsei- ja Piirivalveametilt käesoleva seaduse § 121 kohase relva klassi määramist. Kui relva klassi määramisel on vaja muuta tulirelvapassi kandeid või väljastada uus pass, siis selle toimingu eest riigilõivu ei tasuta.
(28) Isikul, kelle kollektsioneerimisloale on kantud relv või laskemoon, mille kollektsioneerimine pärast 2020. aasta 1. märtsi keelatakse, säilib õigus nende relvade ja laskemoona kollektsioneerimiseks senistel tingimustel kuni nende võõrandamiseni.
(29) Laskespordiorganisatsioon peab tagama käesoleva seaduse § 877 lõigetes 1–3 sätestatud nõuete täitmise hiljemalt 2020. aasta 31. augustil.
(30) Laskespordiklubi peab tagama käesoleva seaduse § 878 lõigetes 1, 2 ja 4 sätestatud nõuete täitmise hiljemalt 2020. aasta 31. augustil.
(31) Isikul, kelle nimele on enne 2020. aasta 1. märtsi registreeritud vastava spordialaga tegelemise otstarbel relv, kuid kes ei kuulu laskespordiklubisse, säilib nimetatud otstarbel relva omamise õigus kuni relvaloa kehtivuse lõppemiseni.
(32) Muuseum, kelle relvakollektsiooni kuulub käesoleva seaduse §-des 19, 20 ja 833 nimetatud relv või laskemoon, peab hiljemalt 2021. aasta 1. märtsil liituma muuseumide andmekoguga muuseumiseaduse § 15 lõikes 6 sätestatud tingimustel ja korras.
(33) Muuseum, kellel ei ole käesoleva seaduse alusel väljastatud kollektsioneerimisluba ja kes ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 32 sätestatud kohustust tähtaegselt või kes ei soovi muuseumide andmekoguga liituda, peab relvad võõrandama või üle andma vastavat õigust omavale isikule või viivitamata esitama taotluse käesoleva seaduse alusel kollektsioneerimisloa väljastamiseks.
(34) Muuseum, kes ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 32 või 33 sätestatud tingimusi, peab tema valduses olevad käesoleva seaduse §-des 19, 20 ja 833 nimetatud relvad andma üle Politsei- ja Piirivalveametile.
(35) Muuseum peab määrama käesoleva seaduse §-s 272 sätestatud vastutava isiku hiljemalt 2021. aasta 1. märtsil.”.
„1) relvaseaduses sätestatud nõuetele vastav laskespordiorganisatsioon sporditulirelva ja selle laskemoona omamiseks, valdamiseks, edasitoimetamiseks ning veoks vajalike, käesoleva seaduse §-des 263–266 nimetatud toimingute eest;”;
2) paragrahvi 2631 lõigetest 1 ja 2 jäetakse välja sõna „riiklikusse”;
3) paragrahvi 264 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kui isik ei soorita nimetatud eksamit või sooritab üksnes osa eksamist, tasutakse uue eksami sooritamise eest riigilõivu samas määras.”;
4) paragrahvi 264 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kui relvaeksami käigus sooritatakse relvaseaduse § 26 lõikest 2, § 35 lõikest 5 või 8 või § 41 lõikest 31 tulenevalt üksnes teooriaeksam või relva käsitsemise katse, tasutakse riigilõivu 15 eurot.”;
5) paragrahv 266 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 266. Relva edasitoimetamine Euroopa Liidus
(1) Euroopa tulirelvapassi väljastamise eest tasutakse riigilõivu 15 eurot.
(2) Tulirelvade Euroopa Liidus ajutise või alalise edasitoimetamise eelloa või loa väljastamise eest tasutakse riigilõivu 30 eurot iga tulirelva kohta.
(3) Akustilise relva Euroopa Liidus ajutise või alalise edasitoimetamise eelloa või loa väljastamise eest tasutakse riigilõivu 15 eurot.
(4) Tulirelva kaubana teisest Euroopa Liidu liikmesriigist alalise Eestisse edasitoimetamise eelloa väljastamise eest tasutakse riigilõivu 30 eurot iga relva kohta.
(5) Tulirelva kaubana Euroopa Liidus ajutise edasitoimetamise eelloa või loa väljastamise eest tasutakse riigilõivu 15 eurot.
(6) Akustilise relva või laskekõlbmatu relva kaubana Euroopa Liidus edasitoimetamise eelloa või loa väljastamise eest tasutakse riigilõivu 15 eurot.
(7) Laskekõlbmatu relva Euroopa Liidus edasitoimetamise eelloa või loa väljastamise eest tasutakse riigilõivu 15 eurot.
(8) Relva- ja padrunikollektsiooni kuuluva relva või laskemoona Euroopa Liidus ajutise edasitoimetamise eelloa või loa väljastamise eest tasutakse riigilõivu 15 eurot.”.
§ 3. Strateegilise kauba seaduse muutmine
Strateegilise kauba seaduse § 1 lõike 2 punktis 6 asendatakse sõna „tunnistus” sõnaga „tõend”.
(1) Käesolev seadus jõustub 2020. aasta 1. märtsil.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktis 1 esitatud relvaseaduse § 11 lõige 7, punktis 16 esitatud relvaseaduse § 201 lõike 7 punkt 5, punktis 36 esitatud relvaseaduse § 34 lõige 15, punkt 38, punktis 47 esitatud relvaseaduse § 43 lõike 3 punktid 94 ja 95, punkt 55, punktis 62 esitatud relvaseaduse § 625 lõike 1 punkt 6 ja lõige 6 ning punktis 75 esitatud relvaseaduse § 879 jõustuvad 2021. aasta 1. jaanuaril.
(3) Käesoleva seaduse § 1 punkt 69 jõustub 2022. aasta 1. jaanuaril.


Vene kodanike arv Eestis täpsustub, Eesti kõrgharidus vajab kvaliteedi kontrolli, Vajalikud on eksperdid, Põgenikud toodi piiri äärest Võrru taksoga, Võrus jätkub kohtuprotsess kurdismugeldajate üle, Põgenikud esinesid sugulastena, Abivallavanem käis kaup - Arhiiv - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt
Vene kodanike arv Eestis täpsustub, Eesti kõrgharidus vajab kvaliteedi kontrolli, Vajalikud on eksperdid, Põgenikud toodi piiri äärest Võrru taksoga, Võrus jätkub kohtuprotsess kurdismugeldajate üle, Põgenikud esinesid sugulastena, Abivallavanem käis kaup
3. august 1996, 0:00
Elamislubade taotluste vastuvõtmise ja lubade väljastamise protsess peab andma Eesti riigile ka suurema selguse, kui palju ning kus on riigis Vene Föderatsiooni kodanikke.
Kodakondsus- ja migratsiooniameti peadirektor Andres Kollist ütles «Postimehele», et elamislubade väljastamine annab riigile statistilist materjali välismaalaste kohta ning Eesti peaks saama teada oma andmed Vene kodanike arvu kohta.
«Praegu käib jutt 108 000 Vene kodanikust. Kuid need on Vene saatkonna andmed. Minul ei ole andmeid, palju neid tegelikult on. Ma eeldan, et Vene saatkond annab tõepäraseid andmeid,» tõdes Kollist.
«Postimees» täpsustas eile Vene suursaatkonnast Eestis elavate Vene kodanike arvu. Saatkonna pressinõunik Andrei Jakushev kinnitas, et 1. augusti seisuga on end Vene kodanikuks registreerinud 113 000 inimest.
«Suurem osa neist kavatseb Eestisse jääda,» vastas Jakushev küsimusele, kuivõrd selle arvu puhul on arvestatud asjaolu, et osa inimesi on Eestist võibolla juba lahkunud.
«Minu arvates tuleks saatkonna antud arvust maha võtta grupp, kes on end Eestis Vene kodanikuks registreerinud, kuid tegelikult Venemaale lahkunud,» märkis kodakondsus- ja migratsiooniameti peadirektor.
«Alles jääb muidugi suur hulk, sest eks äraminejate hulk on teada. Nii et ligikaudu 100 000 on tõenäoliselt ikkagi. Kuid riigil on oluline teada, kes nad on, kus nad elavad ja nii edasi. Need andmed saame siis, kui oleme elamisload sisse kleepinud, kui elamislubade väljaandmise protseduur on lõppenud,» seletas Kollist.
Saadavaid täpsustavaid andmeid nimetas Kollist riigi julgeoleku ja sotsiaalpoliitika kavandamise seisukohalt ülimalt tähtsaks.
Kodakondsus- ja migratsiooniameti peadirektor oli sunnitud möönma, et Eesti riigil on «rahvuse mõttes kasutada üsna vilets statistika».
«Tõttöelda ei oska öelda isegi seda, kui palju on Eesti kodanike hulgas mitte-eestlasi. See statistika praegu puudub. Üritame seda teha,» lisas ta.
Ülikooliseadus näeb ette, et alates seaduse jõustumisest 1995. aasta veebruarist tuleb nelja aasta jooksul läbi viia õppekavade akrediteerimine kõigis Eesti kõrgkoolides. Tartu Ülikooli prorektori Teet Seene sõnul aga pole Eestis veel õppekavade akrediteerimise ehk kõrghariduse kvaliteedi hindamisega vajalikul määral alustatud.
Teet Seene sõnul on ülikooliseaduses fikseeritud akrediteerimise tähtajad, kuid neist ei ole kinni peetud. «Ma ei mõista seda kui maksumaksja ja kui ülikooli prorektor, sest maksumaksjal on õigus teada, millisel tasemel õpet mingis ülikoolis antakse,» oli Seene kindel. Tema sõnul on Eestis praegu 28 ülikooli ja seda olevat «ikka natuke palju». «Pealegi ma ei tea, mis tasemel nad kõik on. Kas nad ikka on kõrgkoolid,» küsis Teet Seene ja lisas, et seda kõike peab teadma ka riik.
«Kui riik esitab ülikoolile riikliku tellimuse, siis ta peab ka teadma, mis tasemel seal õpetatakse. Nii toimivad normaalsed riigid,» selgitas prorektor Seene. Tema sõnul on kõrghariduse kvaliteedi kontrollimise tunnustatud nimetuseks akrediteerimine.
«Akrediteerimine on selline hindamise viis, kus kõigepealt alustatakse enesehinnangust. Eestis on selleks ka ligi kaks aastat tagasi koostatud küsimustik, millele tuleks vastata,» rääkis TÜ prorektor.
Teet Seene sõnade kohaselt jõudis haridusministeerium sel kevadel nii kaugele, et esitas kõigepealt majandus-, õigusteaduse ja pedagoogika kohta enesehinnagu küsimused.
«Põhimõtteliselt tuleb nende analüüsiks kasutada väliseksperte, sest pole ju võimalik, et Eesti oludes erinevatest kõrgkoolidest kolleegid üksteist hindavad,» oli Teet Seene kindel.
Tema sõnade kohaselt kujuneb nii kohe olukord, et «kui mina hindan teid sel aastal, siis ma pean arvestama, et järgmisel aastal tulete teie mind hindama». Seene sõnul on nii väga raske rääkida objektiivsusest kõrghariduse kvaliteedi hindamisel.
Prorektor Seene sõnul peab Eesti maailmast leidma tunnustatud kvaliteedi hindamise eksperte, sest ainult nii leiab Eesti kõrgharidus rahvusvahelise tunnustuse.
«Osalesin juulis Austraalias Kullarannikul kõrghariduse kvaliteedi hindamise 8. konverentsil, kus püüdsin leida eksperte-akrediteerijaid,» rääkis ta. Seene sõnul sai ta selles osas kokkuleppele näiteks Indiana ülikooli prorektoriga, peale tema olevat Eestit nõus aitama inglased, hollandlased ja ka Austraalia ülikoolid. «See on kallis, kuid mitte nii kallis, et me ei suudaks seda läbi viia,» oli Seene kindel. Kuid mingil juhul ei tohi tema sõnul Eesti tuua hindajaid Ida-Euroopa ülikoolidest, mis on ise uuenduste teel. Seene sõnade kohaselt oleks see katastroof.
Tema selgitusel on sotsialismileeri lagunemine ja mitmete uute riikide tekkimine mitmel pool viinud selleni, et üliõpilased ja professorid ei saa enam aru, kes on kes ehk teisisõnu: võimatu on teada mingi ülikooli taset.
«Ülikoolidevaheline akadeemiline mobiilsus suureneb pidevalt ja kui üliõpilane ei tea mingi ülikooli taset või kui mina ülikooli juhina ei tea, kas ma võin mingis ülikoolis antud ainepunkti täisväärtuslikuna arvestada, siis on väga raske. Kui aga ülikool on akrediteeritud ja tema tase on kindlaks määratud, on kohe hoopis teine asi,» oli Seene kindel.
Prorektor Seene rõhutas samas, et ülikoolid ei peaks jääma ootama mitte üksnes väliseksperte, vaid vaja on teha ka sisemist hindamist. Tema sõnul tahab Tartu Ülikool sellega alustada tulevast õppeaastast. Seene selgitusel tuleb sisemist hindamist teha pidevalt, sest nagu kogu akrediteerimine, näitab ka see kätte ülikoolide nõrgad kohad.
Sel neljapäeval jätkus Võrus 24. aprillil alanud kohtuprotsess võrulase Tõnu Kattai ja Türgi alama Ali Celiku üle, keda süüdistatakse Eesti Vabariigi riigipiiri ebaseaduslikus ületamises isikute grupi eelneval kokkuleppel ja Kattaid ka kuriteole kaasaaitamises. Kohtualused ise end 16 kurdi rahvusest isiku salaja Eestisse toimetamises möödunud aasta jaanuaris süüdi ei tunnista.
Tõnu Kattaid süüdistatakse kriminaalkoodeksi §17 lg. 6 ja §81 lg. 2 p. 1 järgi, Ali Celikut §81 lg. 2 p. 1 järgi EV riigipiiri ebaseaduslikus ületamises isikute grupi eelneval kokkuleppel. Vastavalt süüdistusele olevat A.C. üritanud toimetada 16 Türgi kodanikku, kes nimetasid endid kurdi rahvusest isikuteks, Türgist läbi Venemaa ja Eesti Rootsi. Eestisse aitas türklasi toimetada võrulane Tõnu Kattai.
Illegaalselt Eestis viibivad kurdi põgenikud peeti kinni möödunud aasta veebruaris ühes Tallinna korteris. Põgenike seas oli kaheksa last ja neli naist, pärast põgenike tabamist hoiti neid, sealhulgas ka lapsi, kinni Võru ja Põlva arestimajades. Vastavalt seadusele määrati seadusevastaselt Eestisse saabunud põgenikele 10 päeva aresti.
Pärast lastearstide, Eesti Punase Risti ja Lastekaitse Liidu sekkumist paigutati emad koos lastega, neist väikseim oli kaheksakuune imik, ümber Põlva haigla lasteosakonda. Kurdid viibisid Eestis viisata, nende endi sõnul põgenesid nad Türgi lõunaosa mägedes võimutsevate kurdi terroristide eest.
Võru maakohtu kohtunik Vambola Olli sõnul eitasid mõlemad kohtualused oma süüd. 24. aprillil arutati peaasjalikult Tõnu Kattai süüasja. Kattai kaitsja Tartu advokaadi Sirje Musta taotluse alusel liideti mõlemad süüasjad ja sel nädalal arutati Kattai ja Celiku asja juba koos, kuna tegemist on ühe ja sama juhtumiga.
Celikut kaitseb kohtus Sankt Peterburgi Eesti esinduse advokaat Aleksander Kustov. Et Celik räägib ka vene keelt väga viletsalt, siis kasutatakse kohtuistungil türgi keele tõlgi abi.
Vastavalt süüdistusele on Kattai juhatanud põgenikele teed üle piiri Venemaalt Eestisse ja aidanud kaasa kurdide veole Võrru. Eilsel kohtuistungil kuulati üle ka Võru taksojuht, kellele helistas möödunud aasta jaanuarikuus keegi vene aktsendiga mees ja pakkus head teenistust, kui taksojuht toob Vastseliina lähedalt Võrru tema sugulased. Taksojuht tõigi Vastseliina lähedalt Võru maantee äärest linna 16 inimest, sõites selleks kaks korda Vastseliina vahet. Eesti piirist tuldi mullu 21. jaanuaril üle Misso kordoni piirilõigus.
Ühe põgeniku, 23-aastase Suat Altuntagi, tollal kaheksakuuse poja ema jutu järgi pidid nad öösel kaks ja pool tundi sumpama üle põlvede paksus lumes, pärast mida lapsed haigestusid. Suati sõnul «Postimehele» küsis vahendaja Ali lubaduse eest viia pere Rootsi 10 000 dollarit, Suati pere olevat selle raha kokku laenanud, kuid Ali olevat saadud reisiraha kasutanud alkoholi muretsemiseks ja lõbumajade külastamiseks. Pärast asjaolude selgitamist saadeti türklased Vilniuse Türgi saatkonna kaasabil kodumaale tagasi.
Võru maakohtus andis tunnistusi ka piirivalveameti esindaja, sest tänu piirivalvuritele peeti Celik möödunud aasta märtsikuus kinni, kui ta üritas Eestist põgeneda.
Kohtuistungile ei ilmunud tunnistaja Vjatsheslav Sokolov. Kohtunik Vambola Oll ütles, et Sokolovi ei õnnestunud leida ja kohtusse tunnistusi andma toimetada ka politseil. Kuna kohtualused oma süüd ei tunnista, peab kohus tõendeid eriti hoolikalt ja täpselt kontrollima. Järgmine kohtuistung on 30. septembril.
17. juuli õhtupoolikul kella poole kaheksa ja kaheksa vahel nägi Haanja vallas Ruusmäel asuva Jänku poe omanik, kuidas tema juba suletud kauplusse sisenes valevõtmeid kasutades varas. Omanik keeras varga tagant ukse lukku ja kutsus politsei. Sissetungijaks osutus Haanja valla Ruusmäe osavalla abivallavanem Andi Veski (s. 1953).
Jänku poe omanik T. V. rääkis «Postimehele», et alles aprillis avatud kaupluses avastati üks vargilkäimine juba juunikuu alguses, kui poest läks kaduma kallis pudel Martinit.
Et asjasse selgust saada, korraldas poe peremees lõksu ja avastas, et paari päevaga kadus taas mitu pudelit alkoholi. Väikeses maakohas peetava perepoe omanikud hakkasid varitsema ja kahtlusaluseid otsima.
T. V. räägib, et valvas kuu aega, kogu jaanikuu öise aja, kuid varas käis poes hoopis valgel ajal - kas hommikul vara või õhtul hilja.
Jänku pood asub Ruusmäel kahekorruselise elumaja esimesel korrusel, samas asuvad ka Haanja valla Ruusmäe abivallavalitsuse ruumid. Et tegemist tundus olevat turvalise kohaga, ei olnud poeuksel erilisi lukke ja nii leidiski kratt vahest suuremast võtmekimbust endale sobiva võtme, arutleb omanik.
Kõigi vargustega tekitatud kahju hindab omanik 10 153 kroonile. Lisaks alkoholile on poest kadunud ka toiduaineid.
Kannatanud poeomanik räägib veel, et Ruusmäel on ka teistesse poodidesse sisse murtud. Puutumata polevat ka muud lähikonnas asuvad maapoekesed. Õieti ei olevatki maakauplust, kuhu ei oleks sisse murtud ja kust ei oleks varastatud.
Kui sai teatavaks, et ka Jänku poes vargil käiakse, siis olevat just kohalikud napsimehed olnud selle poolt, et varas korrakohaselt kinni võetaks ja karistust kannaks. Samas olevat Ruusmäel ka leebemaid inimesi, kes arvavad, et inimene on ekslik ja tilga viina pärast ei tasu kisa tõsta.
Haanja vald koosneb kahest osavallast, Ruusmäe ja Haanja poolest. Kummalgi osavallal on oma hoolduskogu, mis kahe peale kokku moodustavad Haanja vallavolikogu.
Haanja poole hoolduskogu eelmise koosseisu liige Sale Sokk kinnitas «Postimehele», et sel kevadel laiali läinud hoolduskogul oli vallavalitsusega tõsiseid probleeme. Hoolduskogu liikmete tagasiastumise põhjuseks sai asjaolu, et volikogu ei suutnud valla eelarvet vastu võtta, kuid tegelikuks tagasiastumise põhjuseks nimetab Sale Sokk, et vallas ei suudetud ausust ja ametnike kompetentsust ausse tõsta, toimus mitmeid vargusi, kuid osa vallaametnikest ja ka volikogu liikmetest ei olnud huvitatud tõe väljaselgitamisest. Nad püüdnud hoopis asju kinni mätsida, räägib Sale Sokk.
Sale Sokk ütleb, et temale ja veel mitmele eelmisele vallavolikogu liikmele ei olnud selles midagi üllatavat, kui sai teatavaks abivallavanema vargilkäimine.
Sale Sokk räägib, et selle aasta kevadtalvel tehti tühjaks Ruusmäe osavalla ruumides asunud seif. Valla kassast varastati üle 6000 krooni sularaha, kuid juttude kohaselt olevat rahakapis olnud koguni 10 000.
Sale Sokk oli volikogus revisjonikomisjoni esimeheks. Ta olevat soovinud korduvalt Ruusmäel revisjoni läbi viia, kuid temale töötatud silmanähtavalt vastu ja nii ei õnnestunudki revisjoni tegelikult teoks teha.
Ruusmäe osavalla raamatupidaja Maie Saks kinnitas «Postimehele», et valla kassast viidi tõepoolest suurem summa kui dokumentides kirjas, sest seifis olnud ka muud raha hoiul. Varguse kohta tehti politseile avaldus, kuid siiani ei ole varas veel selgunud, räägib Maie Saks. Täpset varastatud summat ei suutnud Maie Saks nimetada, sest Ruusmäe osavalla raamatupidamise dokumendid on hoiul Haanja vallamajas, sealt ei ole aga võimalik küsida, sest vallaametnikud on 1. juulist 5. augustini kollektiivpuhkusel.
Pärast abivallavanema tabamist otse vargusteolt tegid viis Haanja valla volikogu liiget ettepaneku kutsuda kokku volikogu koosolek, kuid mitmesugustel põhjustel ei ole see teoks saanud.
Haanja vallavanema Jüri Gotmansi sõnutsi on poevargast abivallavanem alates 18. juulist ebaväärika käitumise pärast vallavanema käskkirjaga töölt vabastatud.
Võru politseiprefektuurist öeldi, et alates 19. juulist on Andi Veski vahi alla. Tema vastu on algatatud kriminaalasi § 139 (salajane vargus) alusel. Juurdleja sõnutsi on Veski end Ruusmäe poe varguses süüdi tunnistanud, kuid uurimine jätkub. Andi Veski on tunnistanud, et käis poes valevõtmega.
Vallavanem Gotmans ütleb, et temale tuli abivallavanema kuritegelik käitumine suure üllatusena, kuid inimese teo eest peab ikka inimene ise vastutama. Ometi tunnistab vallavanem, et juhtunu on suur häbiplekk kogu vallale.
Abivallavanem Andi Veski töötas sellel kohal enam kui aasta. Tööle võttis ta eelmine Haanja vallavanem, volikogu kinnitas toona vallavanema otsuse.
Lähiajal tahab Haanja vald välja kuulutada konkursi uue abivallavanema leidmiseks, augustikuu jooksul tahetakse uus inimene tööle saada.
Abivallavanema palk on Haanja vallavalitsuse andmetel 3150 krooni. Jänku poe omaniku sõnul ei jändaks tema sellise palga puhul mingi poega, vaid hoiaks oma kohast kõvasti kinni ning käiks hommikust õhtuni hoolsalt ametis.
Möödunud aasta detsembris vahetasid neli Viljandimaa metsaametnikku neljapäevase Londoni-reisi jaoks Hoiupangast 50-naelaseid rahatähti, mis osutusid valerahaks, nagu selgus Londoni kauplustes.
Vahele jäänud neli Viljandimaa metsaametnikku ei lepi Hoiupanga eitava vastusega nende ettepanekule hüvitada rahavahetusest tulenenud moraalne kahju.
Hoiupanga asedirektori Jaano Uibo allkirjaga vastuses neljale kahjukannatajale seisab: «Eesti Hoiupank on hüvitanud Teile seoses valenaelte vahetamisega tekkinud kahju, samuti vabandanud oma töötaja eksimuse pärast.» Hoiupangast 5. juulil saadetud kiri väidab, et panga hinnangul ei toonud kõnealune tehing kaasa rahaliselt hinnatavat moraalset kahju.
Neli Londonis käinud Viljandimaalast on arvestanud Hoiupangast neile vahetatud valeviiekümnenaelaste tõttu kaasnenud materiaalset kahju (telefonikõned Londonis, rahakursside vahe Inglismaal, sõidud välisministeeriumi Tallinna ning kaitsepolitseisse ja Hoiupanka Viljandis) ligikaudu 500-600 krooni, rääkimata närvipingest reisil.
Detsembrikuus hüvitas Hoiupank neljale valeraha saanule rahavahetusest tulenenud otsese kahju ning oli lubanud hüvitada ka moraalse kahju, kui asja uurimine selgust toob, kinnitasid kolm valerahaga Londonis käinud isikut «Postimehele».
Järgnenud kuudel on neli valeraha ohvrit püüdnud nii kirja kui ka telefoni teel rääkida panga juhtidega oma ettepanekust organiseerida neile valerahasekelduste tõttu nurjunud reisi asemel uus reis, kuid Hoiupanga juhid ei vastanud selleteemalistele kirjadele ega ilmunud kokkulepitud kohtumisele maikuu algul Viljandimaal.
Üks hüvitusreisi taotlev mees kahtlustas moraalse hüvituse venitamises panga juhtkonna ebakompetentsust või isiklikke huvisid. Tema kolleeg lisas: «Või oleme nii väikesed inimesed, et meid ei olegi vaja tähele panna.»
Hoiupanga ignoreerivast käitumisest häiritud valerahaohvrid soovivad Hoiupanga juhtidega moraalse kahju hüvitamisest siiski vestelda. Viljandi politsei abiprefekt Ester Tehu ütles «Postimehele», et valerahajuhtumi süüdlasi ei ole veel leitud, kuid politsei tegeleb asjaga.
Ruhnu ja Pärnu vahelisel mereteel hakkab sõitma uus, senisest kaks korda kiirem laev. Laeva rendib Soomest Eesti Vetelpäästeühing.
Uus laev kannab nime Bunch Craft ja mahutab 20 reisijat. Eesti Vetelpäästeühingu direktor Benno Luts ütles «Postimehele», et laev peaks alustama sõitmist järgmisel nädalal.
Endine laev, mis alustas sõitudega 22. juulil, teenindas kahel esimesel reisil umbes kahtkümmend inimest. Lutsu sõnul ei ole tänapäeva reisija nõus kulutama sajakilomeetrise meretee läbimiseks kuut tundi, seetõttu vahetatakse laev moodsama vastu.
Pärnust Ruhnu saab sõita igal reedel ja pühapäeval meretee halvenemiseni. Muudel päevadel on kavas hakata tegema rahvale lõbusõite Pärnu ja Liivi lahel, ütles Luts.
Inglismaal ehitatud Bunch Craft sõidab kiirusega 20 sõlme, Pärnu-Ruhnu vahelise ligi 100-kilomeetrise meretee läbib laev kolme tunniga.
Endine laev nimega Anne sõitis kiirusega 10 sõlme, Pärnust Ruhnu sõitmiseks kulus tal ligi kuus tundi, ütles «Postimehele» laevaliini piletimüüki korraldava reisibüroo Atlas juhatuse esimees Lembit Tomikas.
Tomikase sõnul paistis endine laev silma reisijatele tagatud turvalisuse poolest, selletaolise laeva uppumine on peaaegu võimatu. Uus laev vastab Tomikase sõnul keskmise tasemega Ameerika alusele.
Endine laev kulutas tunnis 20 liitrit diislikütust, uus aga ligi viis korda rohkem, ütles Tomikas, seetõttu kallineb ka laevapileti hind. Pärnust Ruhnu sai varem 100 krooni eest, uue laeva pilet maksab 150 krooni. Edasi-tagasi pilet maksis endisel laeval 180, uuel laeval aga 280 krooni.
ANDRES SANG, SIIM KALDER, STEN HANSSON, ANDO URBAS
Jah, kui oleks kvaliteetne kaup, siis küll. Aga minul nendesse kaitsetollidesse usku küll ei ole. Kaitsetollid Eesti majandust ei aita. Minu arvates Eesti kaup ikka väga kvaliteetne ei ole. Kui võtta Voimix ja see meie või siis... mina eelistan ikka margariini - Voimixi või Ramat.
Ma arvan, et kaitsetollid tõstavad toiduainete hindu. Aga see ei aita põllumajandust. Osaühistutes töötavad endised punased parunid ja seal käib ikka vanamoodi tootmine. Ma olen selle vastu. Suuremates taludes on ikka efektiivsem toota, väiksed talud kaovad ära.
Olen küll. Usun, et kaitsetollid kindlasti aitavad Eesti põllumajandust. Mina arvan, et kodumaine toodang on igatpidi parem, kõik parem - nii leib kui sai kui või. Või eriti. Raudselt eelistan eestimaist. Meie peres tõesti mitte keegi ei söö välismaist võid, sööme ainult Eesti võid. Joome Eesti piima. Kõik, mis on kodumaine, on kindlasti parem kui välismaine. Olen nõus rohkem maksma.
Miks mitte. Eelistan eestimaist - taluvõid ja muud... Kaitsetollid kindlasti aitavad Eesti põllumajandust. Ei ole vaja nii palju välismaist sisse vedada. Eesti toidukaupade kvaliteet? Minule küll maitsevad meie omad. Väga. Kõik meie toidukaubad. Mina näiteks eelistan meie vorste ja võid ja... kõike! Kui toidukaupade hinnad tollide tagajärjel tõusevad, siis - tuleb leppida. Muidugi - hinnatõusu küll ei taha, aga... põllumajanduse nimel tuleb. Muidu maal inimestel pole tööd ega midagi.
Muidugi ei ole. Üldiselt on see kaitsetollide asi mulle küllalt segane, aga ma võtan ikka tarbija seisukohalt - tahaks nagu odavamalt saada. Pensionäri seisuses olen, nii kõrge elatustasemega ei ole. Loomulikult ma vaatan seda asja natuke omakasupüüdlikust vaatevinklist. Ja põllumeeste osas ma ütlen, ise olen talumaade mõõtmisega tegelnud, mul sai hing täis selle peale, et põhitalunikud on praegu need, kes said endise taluseadusega võõraste meeste maid ja metsi. Tegelikult ma vaatan - nende õigusjärglaste seas on väga vähe põllumehi. Perspektiiv on väike.
Kahtlemata ma eelistan eestimaist. Aga see on suhteliselt kallim - toiduainete osas küll. Eestimaist tarbin siiski rohkem. Ainult see Rama on põhiline või asendaja, mida ma välismaistest toiduainetest kasutan. Muu kõik on ikka Eestist. Ise käin turgupidi ja proua mul ka.
Eesti ja välismaa toidukaupade kvaliteedi erinevuse suhtes ei oska ma nii asjatundja olla. Mul ei ole suurt välismaa toidu tarvitamise kogemust.
Kahjuks on pension niivõrd väike, et mina küll ei saa midagi toetada. Tegelikult toetada oleks küll vaja. Mul on omal vend põllumajanduses ja tema tahaks kah kindlasti toetust saada. Väga raske on praegu. Näiteks tehnikaga võiks toetada, kasvõi üürimise või laenutamise võimalus luua, et saaks kasvõi hooajaliselt kasutada. Ega mu vend ei tahakski masinaid osta, ta juba vana kah, mis ta ikka sellest tehnikast enam muretseb.
Ei ole, see pole lahendus. Minu arust põllumajandus ei vaja toetamist. Küsimus ei ole põllumajanduses, vaid regionaalpoliitikas tervikuna. Küsimus on maaelus tervikuna. Informatsioonis, inimese teadlikkuse tõstmises ja selle edasiviimises. Inimestele võimaluste andmises, mis tähendab, et asi pole mitte selles, et maal põllumajandus ei toimi. Toimib küll ja toimib hästi, võibolla seda turgu ei ole nii palju kui vanasti oli ja osal inimestel ei ole tööd. Vat, selles suunas tuleks hoopis midagi liigutada, et inimesed saaksid töökohti juurde, aga see ei ole põllumajandus, see on lihtsalt maaelu. Ega kogu Eestit ei saa ainult põllumajandusega üleval hoida.
Mina eriti pretensioonikas toidu suhtes ei ole, valin lihtsalt seda, mis hetkel sobib.
Raske öelda, ma arvan, et mitte. Tõenäoliselt põllumajandus toetust vajab, kulutused on suuremad kui välismaal, aga kuidas seda tegema peaks, seda ma küll öelda ei oska. Riik peaks kuidagi toetama, subsiidiumid või tollid või... Ma ei oska öelda, pole maaeluga kuidagi seotud.
Toidupoes mõne asja puhul eelistan küll eestimaist kaupa.
Jah, ilmselt oleksin. Maal ei ole tegelikult tööpuudust, ma olen ise maalt pärit. Hoopis head tööjõudu napib ning firmad on hädas, et kedagi tööle saada. Need, kes on töötud, on tegelikult niivõrd allakäinud, et nendest ei ole töötegijaid.
Poes teen vahet ainult või ostmises, ülejäänutel pole oluline. Eesti võid ostan.
Jah. Toetamine on vajalik, põllumajandus on praegu katastroofilises olukorras. Selle eest oleks kindlasti nõus rohkem maksma. Põllumajandus on meile ju esmatähtis, kust see toit tuleb muidu. Praegu tuuakse kõik välismaalt sisse, samas on maad söötis... Talunikele võiks anda rohkem pikaajalisi laene, väikse protsendiga. Mul on endal vanematel talu, niimoodi ei saa midagi nagu praegu on. Mul samuti, mure on see, et loomapidamine tuleb ära hävitada. Piimakombinaat on võlgu, raha pole, tehnikat ei saa osta...
Poes ostan ikka eestimaist. Jah, samad sõnad. Põhiliselt ostan naturaalseid aineid, eelistan eestimaist. Kodumaisel toodangul on ka väga hea valik, pole häda midagi.
Ei. Ma arvan, et kaitsetollid oleksid põllumeestele kasulikud, aga linnainimestele mitte.
Eesti põllumajandus läheb praeguse seisuga isevoolu teed. Lääne kaupadest on talle kahju küll, aga inimene mõtleb nii, kuidas talle momendil kasulikum on. Kui ma hakkan mõtlema, kuidas üldiselt kasulik on, siis ma saan aru, et neid tolle oleks vaja, aga nii päevapealt praegu ei tahaks.
Jah, oleks küll.
Kas eelistan eestimaist? Ikka, et Eesti põllumajandust toetada. Toodete vahel põhimõttelist erinevust ei ole. Arvan, et Lääne kaubad kujutavad põllumajandusele ohtu. Ilmselt võiks kehtestada kaitsetolle.
Kallimat kui praegu ei tahaks maksta, aga toetada tahaks. Ma mõtlen, et on valitsuse kohus põllumajandust mingil määral toetada. Ükski neist valitsustest pole olnud põllumeestesõbralik. Sellest on väga kahju, olgugi, et ma ise olen linnainimene.
Praegu eelistan hoopis Voimixi, sest see on odavam. Üldiselt mulle meeldivad Eesti tooted, sellepärast, et neis teistes on liiga palju keemiat sees. Küpsiseid ja muud sellist ostan kõiki kodumaiseid. Proovin edaspidigi meie oma eelistada. Aga näiteks mujal tehtud võitooted on praegu odavamad, esialgu ostan neid.
Ma kardan, et ei oleks. Tavaliselt on oma väikesed huvid ikka üsna lähedal.
Ma arvan, et välismaised toidukaubad ei ohusta põllumajandust, sest selle edendamiseks on ka teisi võimalusi. Ma ei ole nii suur spetsialist, aga usun, et mingid majanduslikud toetused on võimalikud.
Kui võimalik, eelistan ikka eestimaist, see tundub kuidagi kindlam olevat. Välimus on tavaliselt viletsam, aga maitse on mu meelest täiesti korralik.
Ei oleks. Kas praegu eelistan eestimaist? Ikka. Seal ei ole säilitusaineid, juba sellepärast. Tahaks, et oleks odavam, aga mis teha.
Ei usu, et Lääne tooted Eesti põllumajandust ohustavad. Igal kaubal on ostja, arvan nii.
Ei oska öelda, kõik sõltub kvaliteedist. Ma üldiselt ei jälgi, mida ma ostan, võtan ette, mis kätte juhtub, ei vali eriti. Kõik sõltub sellest, palju raha hetkel kasutada on. Kaitsetollid on kahe otsaga asi, kas tahetakse siseturgu kaitsta või tahetakse lihtsalt kätte saada raha, mis muidu ära kaob. Kui mingit toodangut tuuakse sisse mõttetult madala hinnaga, siis keegi paneb selle vahe kuskil tasku ja see on seesama raha, mis on praegu puudu kasvõi näiteks meditsiinis. See on kaupmeeste kutse-eetika.
Piret, 22, farmatseut
Ei oleks. Välismaiseid toidukaupu ostan praegu küll, aga ei ole kindel, et ostaksin neid ka siis, kui nad kallimaks läheksid. Kaitsetolle läheks Eestile kindlalt vaja.
Arvan, et võibolla isegi oleksin, see soodustab konkurentsi Eesti firmade hulgas. Kaitsetollide rakendamist tuleks kaaluda mõningate kaupade osas, aga enamiku kaupade osas on see kindlalt efektiivne.
Aivar, 36, tegevdirektor
Kindlasti ei oleks. Ma olen ise toiduaineid kasvatanud, nii et poest ostsin vaid piima ja leiba. Viimasel ajal olen selleks küll liiga hõivatud, aga olen ikka kindlalt eestimaise kauba poolt. Arvan, et kaitsetollid peaksid kindlasti olema.


Taimekaitsekoolituse programmi, taimekaitsekoolitusel käsitletavate teemade ja koolituse kestuse nõuded – Riigi Teataja
Taimekaitsekoolituse programmi, taimekaitsekoolitusel käsitletavate teemade ja koolituse kestuse nõuded
Taimekaitsekoolituse programmi, taimekaitsekoolitusel käsitletavate teemade ja koolituse kestuse nõuded - sisukord
§ 2 Taimekaitsekoolituse programmi nõuded
§ 3 Taimekaitsekoolitusel käsitletavad teemad
§ 4 Koolituse kestuse nõuded
RT I, 20.11.2013, 5
Taimekaitsekoolituse programmi, taimekaitsekoolitusel käsitletavate teemade ja koolituse kestuse nõuded1
Vastu võetud 18.11.2013 nr 67
Määrus kehtestatakse taimekaitseseaduse § 79 lõike 6 alusel.
Määrusega kehtestatakse taimekaitsevahendi professionaalsele kasutajale, turustajale või nõustajale korraldatava taimekaitsekoolituse aluskoolituse ja täienduskoolituse programmi, taimekaitsekoolitusel käsitletavate teemade ja koolituse kestuse nõuded.
§ 2. Taimekaitsekoolituse programmi nõuded
Taimekaitsekoolituse programmis sisaldub:
1) koolitusasutuse nimi;
2) taimekaitsekoolituse sihtgrupp;
3) taimekaitsekoolituse liik;
4) taimekaitsekoolitusel käsitletavate teemade kirjeldus koos iga teema käsitluse kestusega taimekaitsekoolituse valdkondade kaupa;
5) praktiliste tööde loetelu koos nende kestusega;
6) taimekaitsekoolitusel kasutatavate õppevahendite loetelu.
§ 3. Taimekaitsekoolitusel käsitletavad teemad
(1) Taimekaitsevahendi valdkonna taimekaitsekoolitusel käsitletakse vähemalt järgmiseid teemasid:
1) kehtivad taimekaitsealased riigisisesed, Euroopa Liidu ja rahvusvahelised õigusaktid; taimekaitsevahendite turustamisele, hoidmisele ja kasutamisele esitatavad nõuded;
2) ülevaade turule lastud taimekaitsevahenditest, nende liigitamine kasutusotstarbe, toimemehhanismi, toimespektri ja ohuklasside järgi ning sobiva taimekaitsevahendi valiku põhimõtted ja rakendatud taimekaitseabinõu üle arvestuse pidamine;
3) taimekultuuride taimekahjustajad ja nende tõrjevõimalused;
4) taimekaitsevahendi pakend ja märgistus;
5) taimekaitsevahendi tühja pakendi, pesuvee, pritsimislahuse ning taimekaitsevahendi jääkide käitlemine;
6) ebaseaduslik taimekaitsevahend, sellest tulenevad riskid ning meetodid sellise toote tuvastamiseks;
7) integreeritud taimekaitse põhimõtted;
8) ohutusnõuded taimekaitsevahendi kasutamisel, keskkonnaohutus, sealhulgas riskid sihtrühmavälistele taimedele, kasulikele putukatele, elusloodusele, bioloogilisele mitmekesisusele, joogiveele, valgaladele, kaitsealadele ning asjakohased meetmed nende riskide vähendamiseks.
(2) Taimekaitseseadme valdkonna taimekaitsekoolitusel käsitletakse vähemalt järgmiseid teemasid:
1) taimekaitseseadmete tüübid ja taimekaitseseadmete kasutamise võtted;
2) taimekaitseseadmete ettevalmistamine tööks ning taimekaitseseadmete toimimise kontroll, sealhulgas nende reguleerimine;
3) taimekaitsevahendi töölahuse valmistamine ja kulunormi arvestamine;
4) taimekaitseseadme tehniline kontroll;
5) ohutusnõuded taimekaitseseadme kasutamisel, puhastamisel, hooldamisel ning hoidmisel.
(3) Tööohutuse valdkonna taimekaitsekoolitusel käsitletakse vähemalt järgmiseid teemasid:
1) taimekaitsevahendi mürgistuse sümptomid ja esmaabivõtted;
2) isikukaitsevahendid ja nende praktiline kasutamine;
3) töötervishoiu ja tööohutuse nõuded.
§ 4. Koolituse kestuse nõuded
(1) Taimekaitsekoolituse aluskoolituse ja täienduskoolituse kestus taimekaitsevahendi professionaalse kasutaja, turustaja ning nõustaja puhul taimekaitsekoolituse valdkondade kaupa peab vastama vähemalt määruse lisas toodud nõuetele.
(2) Praktiliste tööde kestus peab moodustama vähemalt 30 protsenti taimekaitsekoolituse kestusest.
Määrus jõustub 2013. aasta 26. novembril.
Lisa Taimekaitsekoolituse kestuse nõuded


Sõmeru Lasteaed Pääsusilm põhimäärus – Riigi Teataja
Sõmeru Lasteaed Pääsusilm põhimäärus
Sõmeru Lasteaed Pääsusilm põhimäärus - sisukord
§ 1 Lasteasutuse liik ja nimetus
§ 5 Pitsat, sümboolika, eelarve
§ 8 Lasteaia ülesanded
§ 14 Tööaeg
§ 15 Lapse tervise kaitse
§ 16 Laste ja vanemate õigused ja kohustused
5 LASTEAIA PERSONAL
§ 18 Töötajate koosseisu määramine ja töölepingud
§ 20 Lasteaia töötajate õigused ja kohustused
6 LASTEAIA JUHTIMINE
§ 22 Direktori ülesanded ja pädevus
§ 24 Pedagoogiline nõukogu
§ 26 Hoolekogu liikmete valimise kord ja volituste kestvus
§ 27 Hoolekogu pädevus ja töökord
7 LASTEAIA VARA JA FINANTSEERIMINE
§ 28 Lasteaia vara
§ 29 Lasteaia eelarve ja raamatupidamine
8 JÄRELEVALVE JA ARUANDLUS
§ 32 Lasteaia ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
§ 33 Lasteaia põhimääruse kinnitamine ja muutmine
RT IV, 27.10.2018, 7
Vastu võetud 17.10.2018 nr 27
§ 1. Lasteasutuse liik ja nimetus
(1) Lasteasutuse liik on lasteaed ja nimetus on Sõmeru Lasteaed Pääsusilm (edaspidi lasteaed).
(2) Sõmeru Lasteaed Pääsusilm on loodud valla kahe lasteaia ühendamisel 1. oktoobril 2003, mil liideti Sõmeru lasteaed ja Uhtna lasteaed Pääsusilm üheks lasteasutuseks.
(1) Lasteaed on Rakvere Vallavalitsuse hallatav munitsipaalõppeasutus koolieast noorematele lastele hoiu ja alushariduse omandamise võimaldamiseks.
(2) Lasteaed juhindub oma tegevuses haridusseadusest, koolieelse lasteasutuse seadusest, kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, teistest õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
Lasteaed asub Sõmeru alevikus ja Uhtna alevikus. Lasteaia postiaadress on Aia 1, Sõmeru, 44201, Rakvere vald, Lääne- Virumaa.
(1) Lasteaia teeninduspiirkonnaks on Rakvere valla haldusterritoorium.
(4) Vallavalitsus loob vanemate soovil kõigile pooleteise-kuni seitsmeaastastele lastele, kelle elukoht on Rakvere valla haldusterritooriumil ning ühtib vähemalt ühe vanema elukohaga, võimaluse käia teeninduspiirkonna lasteaias.
(5) Pooleteise-kuni kolmeaastase lapse lasteaiakoha võib vallavalitsus vanema nõusolekul asendada lapsehoiuteenusega.
§ 5. Pitsat, sümboolika, eelarve
(2) Lasteaial on oma sümboolika.
(3) Lasteaial on oma eelarve, mille kinnitab vallavolikogu.
§ 8. Lasteaia ülesanded
1) luua võimalused ja tingimused koolieast noorematele lastele päevahoiuks ja alushariduse omandamiseks kujundades sobiva õpi- ja arengukeskkonna;
2) hoida ja tugevdada lapse tervist, soodustada tema emotsionaalset, kõlbelist, sotsiaalset, vaimset ja kehalist arengut;
3) edendada tervislikke eluviise;
4) teha lapse hoidmisel ning õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel koostööd vanemate, haridus-, sotsiaal- ja tervishoiutöötajate, lastekaitsespetsialistide ning muude asjaomaste organisatsioonide ja isikutega;
5) luua töötajatele tingimused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks ja rakendamiseks;
6) kasutada lasteaiale eraldatud ressursse sihipäraselt ja mõistlikult põhieesmärgi täitmiseks.
(1) Lasteaia järjepideva arengu tagamiseks koostab lasteaed koostöös pedagoogilise nõukogu ja hoolekoguga lasteaia arengukava, mis lähtub Rakvere valla arengukavast.
(3) Liitrühma moodustamiseks võivad ettepaneku teha lapsevanemad või eestkostjad.
(4) Rühmade arv lasteaias sõltub laste arvust, vajadusest ning võimalustest ja need moodustab direktor.
(5) Vallavalitsus võib lasteaia direktori ettepanekul moodustada lasteaias vastavalt vajadusele sobitusrühmi, kuhu kuuluvad erivajadustega lapsed koos teiste lastega.
(6) Lasteaia hoolekogu ettepanekul on vallavalitsusel õigus lapse arenguks vajalike tingimuste olemasolu korral suurendada laste arvu sõimerühmas kuni kahe lapse võrra, lasteaiarühmas kuni nelja lapse võrra ning liitrühmas kuni kahe lapse võrra. Otsus tehakse iga sõime-, lasteaia-ja liitrühma kohta eraldi.
(7) Sobitusrühmas on laste suurim lubatud arv väiksem kui teistes lasteaia rühmades, arvestades, et üks erivajadusega laps täidab kolm kohta.
(2) Lasteaial on oma kodukord, mille koostab direktor ja esitab selle kinnitamiseks lasteaia hoolekogule. Kodukord on lastele, vanematele ja lasteaia töötajatele täitmiseks kohustuslik.
(4) Lasteaia ja kodu koostöö korraldamiseks kutsutakse vähemalt kord aastas kokku koosolekud rühmade kaupa, vajadusel üldkoosolek.
(5) Lasteaia õpetaja ja lapsevanema vahel toimub arenguvestlus vähemalt üks kord õppeaastas.
§ 14. Tööaeg
(2) Lasteaia päevase lahtiolekuaja otsustab vallavalitsus hoolekogu ettepanekul.
§ 15. Lapse tervise kaitse
§ 16. Laste ja vanemate õigused ja kohustused
4) saada teavet ja teha ettepanekuid lasteaia töökorralduse kohta.
3) tasuma tähtaegselt lapse toidukulu ja õppekulu vallavolikogu poolt kehtestatud suuruses;
4) informeerima koheselt lasteaeda lapse tervislikest erivajadustest, lapse puudumisest või nimekirjast lahkumisest.
5. peatükk LASTEAIA PERSONAL
1) pedagoogid: direktor, õppealajuhataja, õpetajad, logopeed, eripedagoog;
§ 18. Töötajate koosseisu määramine ja töölepingud
(1) Lasteaia töötajate koosseisu määrab direktor lähtudes haridus- ja teadusministri poolt kinnitatud koolieelse lasteasutuse personali miinimumkoosseisust ning kooskõlastades koosseisu enne kinnitamist vallavalitsusega.
(2) Töölepingud töötajatega sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab direktor.
(1) Pedagoogide vaba ametikoha täitmiseks korraldab lasteaia direktor konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu direktori ettepanekul.
§ 20. Lasteaia töötajate õigused ja kohustused
(1) Lasteaia töötajate tööülesanded, õigused ja kohustused ning vastutus on määratud töölepingute, ametijuhendite, töökorralduse reeglite, kodukorra ning muude töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.
(2) Eesmärgiga tagada lastele turvaline kasvukeskkond lähtub lasteaed töökorraldus põhimõttest, et kogu rühma tööaja jooksul on õppe- ja kasvatusalal töötav isik või õpetajat abistav töötaja sõimerühmas kuni seitsme lapse, liitrühmas kuni üheksa lapse, lasteaiarühmas kuni kümne lapse, sobitusrühmas kuni kaheksa lapse kohta.
(3) Hoolekogu ettepanekul võib olla õppe- ja kasvatusalal töötav isik või õpetajat abistav töötaja sõimerühmas kuni kaheksa lapse, liitrühmas kuni kümne lapse ja lasteaiarühmas kuni kaheteist lapse kohta.
(4) Pedagoogid loovad tingimused laste kasvamiseks ja arenemiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel laste ja nende vanematega, samuti hoolitsevad laste elu ja tervise eest lasteaias.
(5) Pedagoogid on kohustatud nõustama lasteaias käivate laste vanemaid ja teeninduspiirkonnas elevate lasteaias mittekäivate laste vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes.
(6) Lasteaia majandamist tagavate töötajate ning õpetajaid abistavate töötajate ülesandeks on tagada lasteaia häireteta töö, heaperemehelik majandamine, lasteaia vara korrasolek ning majanduslik teenindamine.
(7) Lasteaia töötajatel on keelatud avalikustada lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta.
(8) Lasteaia töötajad on kohustatud andma teavet vallavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitseküsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
6. peatükk LASTEAIA JUHTIMINE
(2) Direktor kannab vastutust lasteaia üldseisundi ja arengu ning raha õiguspärase ja otstarbeka kasutamise, lasteaiale kasutada antud vara heaperemeheliku majandamise, selle säilimise ning korrashoiu eest.
§ 22. Direktori ülesanded ja pädevus
(2) Direktor on lasteaia seadusjärgne esindaja, omades õigust teha oma pädevuse piires tehinguid, mis on suunatud käesolevas põhimääruses, õigus- ja haldusaktides ning töölepingus sätestatud ülesannete täitmisele.
1) korraldab koostöös õppealajuhatajaga lasteaia pedagoogilise nõukogu tegevust;
5) moodustab vastavalt vajadusele ja võimalusele lasteaias sõime- ja lasteaiarühmad ning teeb vajadusel vallavalitsusele ettepaneku liitrühmade moodustamiseks;
6) otsustab lasteaia personalivajaduse üle kooskõlastades koosseisu enne kinnitamist vallavalitsusega;
7) korraldab pedagoogi vaba ametikoha täitmiseks konkursi;
8) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud lasteaia töötajatega;
9) tagab töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise ning kinnitab lasteaia töökorralduslikud dokumendid;
10) kinnitab lasteaia õppekava ning tegevus- ja päevakava, sisehindamise läbiviimise korra ja sisehindamise aruande;
11) kinnitab hoolekogu koosseisu;
13) tagab lasteaiaga seotud andmete kandmise üleriigilistesse registritesse;
14) esitab vallavalitsusele lasteaia tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente;
15) esitab kord aastas vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate lasteaia õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest, samuti teatab kirjalikult lasteaia majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalveasutuse tehtud ettekirjutustest;
16) annab oma pädevuse piires välja käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi;
17) täidab ja lahendab muid talle pandud kohustusi ja ülesandeid.
Direktori äraolekul asendab teda õppealajuhataja või juhiabi.
§ 24. Pedagoogiline nõukogu
Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on jälgida, et õppe- ja kasvatustegevus vastaks laste arengule ja huvidele ning teha selle suunalist koostööd lasteaia töötajatega.
§ 26. Hoolekogu liikmete valimise kord ja volituste kestvus
(1) Hoolekogusse kuuluvad õpetajate esindaja, iga rühma vanemate esindaja ja vallavalitsuse esindaja.
(2) Lasteaia õpetajate esindaja valimine toimub pedagoogilise nõukogu koosolekul hääletamise teel. Lasteaia õpetajate esindaja volitus kestab 5 aastat.
(3) Iga lasteaiarühma laste vanemate esindaja valimiseks kutsutakse iga õppeaasta septembrikuu jooksul kokku rühma vanemate koosolek. Rühma vanemate esindaja valitakse hääletamise teel lihthäälteenamuse alusel.
Lasteaia erinevate rühmade vanemaid ei või esindada üks ja sama isik.
(4) Vallavalitsus nimetab hoolekogu koosseisu vallavalitsuse esindaja, kes jälgib lasteaia tegevuse vastavust valla huvidele.
(6) Lapsevanemast hoolekogu liikme volitus kestab kuni hoolekogu liikmeks valitud lapsevanema lapse üleviimiseni teise vanuserühma või lasteaiast väljaarvamiseni.
§ 27. Hoolekogu pädevus ja töökord
6) kinnitab direktori koostatud lasteaia kodukorra;
9) otsustab teisi õigusaktidega hoolekogu pädevusse antud küsimusi.
(5) Lasteaia direktor on hoolekogu ees aruandekohustuslik.
7. peatükk LASTEAIA VARA JA FINANTSEERIMINE
§ 28. Lasteaia vara
(1) Lasteaia vara on Rakvere valla omand.
(2) Lasteaia vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub vallavolikogu kehtestatud vallavara valitsemise korra kohaselt.
§ 29. Lasteaia eelarve ja raamatupidamine
(1) Lasteaial on oma eelarve, mille kinnitab vallavolikogu vallaeelarve osana.
(3) Lapse toidukulu lasteaias katab vanem. Lapse toidukulu päevamaksumuse otsustab hoolekogu ja kinnitab vallavalitsus.
8. peatükk JÄRELEVALVE JA ARUANDLUS
(2) Teenistuslikku järelevalvet lasteaia ja lasteaia direktori tegevuse seaduslikkuse ning otstarbekuse üle teostab lasteaia pidaja.
§ 32. Lasteaia ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Lasteaia ümberkorraldamise ja ümberkujundamise ning tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu ja korraldab vallavalitsus.
(2) Lasteaia ümberkorraldamise, ümberkujundamise ja tegevuse lõpetamise otsus tehakse vähemalt neli kuud enne muudatuste tähtaega ning sellest teavitatakse kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, lasteaeda ning lasteaias käivate laste vanemaid.
(3) Lasteaia tegevuse lõpetamisel tagab vallavalitsus lastele võimaluse jätkata lasteaiateenuse kasutamist teises lasteaias.
§ 33. Lasteaia põhimääruse kinnitamine ja muutmine
Tunnistada kehtetuks Sõmeru Vallavolikogu 27. oktoober 2015. aasta määrus nr 34 „Sõmeru Lasteaed Pääsusilm põhimäärus“.