Ettevõtlustoetuste maksmise kord – Riigi Teataja
Ettevõtlustoetuste maksmise kord
Ettevõtlustoetuste maksmise kord - sisukord
§ 3 Toetuse taotlemise aeg ja info avalikustamine
§ 4 Taotluse esitamine toetuse saamiseks
§ 5 Toetuste hindamise komisjon
§ 6 Taotluste menetlemine ja otsuse tegemine
§ 7 Toetuste maksmise kord
§ 10 Teabe avalikustamine
RT IV, 21.10.2016, 16
Vastu võetud 17.10.2016 nr 73
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 3 p 6 ja 7 ning § 22 lg 1 p 5 alusel.
Ettevõtlustoetuste maksmise eesmärk on Noarootsi valla ettevõtluskeskkonna tugevdamine läbi ümberorienteerumise, tegevuse laiendamise, ettevõtte uue tegevusvaldkonna arendamise ja uue ettevõtluse alustamise.
1) äriühing või füüsilisest isikust ettevõtja (edaspidi taotleja), mille taotlusega seotud tegevus toimub Noarootsi valla territooriumil (aluseks võetakse toetuse otsustamise kuupäev);
2) taotlejal on täidetud kõik kohustused riigi ja Noarootsi valla ees;
3) taotleja suhtes ei ole algatatud likvideerimismenetlust, määratud ajutist pankrotihaldurit ega välja kuulutatud pankrotti.
(2) Taotluse suurus ei või olla enam kui 3000 (kolm tuhat) eurot taotleja kohta. Taotleja omafinantseering peab olema vähemalt 50 % projekti kogumaksumusest.
(3) Projekti algus ei või olla varasem, kui taotlusvooru avamise kuupäev. Abikõlbulikud on kulutused, mis on tehtud alates taotluste vastuvõtmise viimasele kuupäevale järgnevast päevast.
(4) Vallavalitsus eelistab taotluste hindamisel projekte, milles taotletakse ettevõtlustoetust:
1) projektile, millega luuakse toode või teenus, mida Noarootsis ei tehta või ei pakuta;
2) projektile, millega luuakse uusi aastaringseid töökohti ning millel on suur kasusaajate hulk.
§ 3. Toetuse taotlemise aeg ja info avalikustamine
(1) Toetusi eraldatakse avatud taotlusvoorus volikogu poolt kinnitatud eelarvemahus. Taotluste esitamise tähtaeg on 15. aprill. Rahaliste vahendite olemasolul võib vallavalitsus välja kuulutada täiendava vooru sügisel.
(2) Noarootsi Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) avaldab info toetusvõimaluste kohta valla veebilehel ja Noarootsi Valla Teatajas.
§ 4. Taotluse esitamine toetuse saamiseks
(1) Toetuse vormikohane taotlus koos vajalike lisadokumentidega esitatakse vallavalitsusele e-posti aadressil vv@noavv.ee digitaalselt allkirjastatuna.
(2) Taotlus koosneb käesoleva määruse lisaga kinnitatud dokumentidest:
1) vormikohane taotlus ja eelarve koos toetuse kasutamise kirjeldusega (Lisa 1);
2) kolm võrdlevat hinnapakkumist. Kui ei ole võimalik esitada kolme hinnapakkumist, siis tuleb taotlejal esitada vastavad põhjendused ja hinnakalkulatsioonid;
(3) Taotlejal peavad puuduma maksevõlgnevused.
§ 5. Toetuste hindamise komisjon
(1) Vallavalitsus moodustab taotluste hindamiseks 5 liikmelise toetuste hindamise komisjoni. Komisjoni liikmed nimetatakse alljärgnevalt:
1) kaks komisjoni liikmekandidaadi esitab volikogu;
2) kolm komisjoni liikmekandidaati nimetab vallavalitsus.
§ 6. Taotluste menetlemine ja otsuse tegemine
(1) Komisjon kontrollib esitatud dokumentide nõuetele vastavust ja õigsust 30 päeva jooksul.
(2) Komisjonil on õigustaotlejalt nõuda täiendavat informatsiooni ja lisadokumente sh õigus nõuda täiendavaid kalkulatsioone ja hinnapakkumisi ning lisainfot taotleja tegevuse jätkusuutlikkuse kohta.
(3) Puuduste esinemisel taotluses informeerib komisjon sellest taotlejat ning annab puuduste kõrvaldamiseks aega 10 tööpäeva. Juhul, kui taotleja ei kõrvalda antud tähtajaks puudusi, tagastatakse talle esitatud materjalid ja menetlus toetuse määramiseks lõpetatakse. Juhul, kui taotleja jätab puudused kõrvaldamata, lõpetatakse taotluse menetlus.
(4) Kui komisjon tuvastab valeandmete teadliku esitamise, lõpetatakse menetlus toetuse määramiseks.
(5) Vastavaks tunnistatud taotlusi hindab iga komisjoni liige toodud metoodika alusel (Lisa 2):
1) projekti eesmärkide ja tegevuste vastavust käesolevale korrale (kaaluga 30 %);
2) taotleja võimekust projekti elluviimisel ja edasist jätkusuutlikkust (kaaluga 20 %);
3) projekti eelarve kulude põhjendatust (kaaluga 20 %);
4) projekti olulisust Noarootsi valla üldise arengu seisukohalt (kaaluga 20 %).
(6) Taotluse koondhinne arvutatakse komisjoni liikmete poolt antud hinnete kaalutud aritmeetilise keskmisena. Taotlused, mis saavad alla 60 % maksimumhindest, langevad edasisest menetlusest välja. Taotlused, mis saavad üle 60 % võimalikust hindest, esitatakse pingereas vallavalitsusele täielikuks või osaliseks rahastamiseks, arvestades sealjuures eelarve võimalusi.
§ 7. Toetuste maksmise kord
(1) Toetuse määramise otsustab vallavalitsus komisjoni ettepanekul korraldusega, mille alusel sõlmitakse valla ja toetuse saaja vahel leping (Lisa 3).
2) toetuse suurus ja saajale väljamaksmine kulude tasumist tõendavate maksekorralduste alusel;
3) sanktsioonid lepingust mittekinnipidamise korral.
1) järgima lepingus sätestatud toetuse kasutamise tingimusi;
2) võimaldama vallavalitsusel kontrollida toetuse saamise tingimusteks olevate asjaolude paikapidavust ja toetuse kasutamise sihipärasust, sh võimaldama juurdepääsu toetuse kasutamist tõendavatele algdokumentidele.
(2) Vallavalitsusel on igal ajal õigus kontrollida toetuse saamise tingimusteks olevate asjaolude paikapidavust ja toetuse kasutamise sihipärasust.
(3) Vallavalitsusel on õigus jätta maksetaotlus rahuldamata osaliselt või täies ulatuses juhul, kui:
1) taotleja on teostanud mittesihtotstarbelisi kulutusi;
2) taotleja on esitanud toetuse taotlemisel või maksetaotluses valeandmeid;
3) taotleja ei ole võimaldanud kontrollida taotluse sihtotstarbelist kasutamist.
(4) Vallavalitsus nõuab mittesihipäraselt kasutatud toetuse tagasi kirjaliku nõude esitamisega.
(5) Kui toetuse saaja keeldub toetust vabatahtlikult tagasi maksmast, võib vallavalitsus teha toetuse saajale ettekirjutuse, mille täitmata jätmise korral võib vallavalitsus anda ettekirjutuse sundtäitmisele täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
§ 10. Teabe avalikustamine
(1) Vallavalitsus teatab taotlejatele toetuse eraldamisest või eraldamata jätmisest kirjalikult 10 tööpäeva jooksul arvates otsuse langetamisest.
(2) Toetuse saajate nimekiri koos toetuse suurusega avaldatakse valla veebilehel hiljemalt kahe nädala jooksul pärast toetuse eraldamist.
Margus Laidmets


Näpi Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Näpi Kooli põhimäärus - sisukord
§ 2 Kool on Vaeküla Kooli õigusjärglane.
§ 7 Kooli tegevuse eesmärgid, ülesanded ja rahastamine
§ 12 Õppe- ja arendusjuht
§ 15 Õpilaste vastuvõtu kord
4 ÕPILASTE, VANEMATE JA TÖÖTAJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
5 KOOLI STRUKTUURIÜKSUSED
§ 21 Nõustamiskeskus
§ 22 Loovuskeskus
6 KOOLI MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED, MÄÄRUSE JÕUSTUMINE
RT IV, 13.06.2019, 7
Vastu võetud 22.05.2019 nr 45
jõustumine 16.06.2019
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 22 lõike 1 punkt 34, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse paragrahvi 66 lõike 2 alusel.
Kooli nimetus on Näpi Kool (edaspidi kool).
§ 2. Kool on Vaeküla Kooli õigusjärglane.
(1) Kool on Rakvere Vallavalitsuse hallatav munitsipaalõppeasutus.
(2) Kooli tegutsemise vorm on põhikool erivajadustega õpilastele, mille struktuuriüksused on nõustamiskeskus, loovuskeskus ja õpilaskodu.
Kooli asukoht ja tegutsemiskoht on Rakvere vald, Lääne-Viru maakond.
§ 7. Kooli tegevuse eesmärgid, ülesanded ja rahastamine
(1) Kool on hariduslike erivajadustega õpilastele. Kooli tegevuse eesmärk on olla hästi toimiv ja hinnatud kool, kus on õpilase arengut toetavad tugisüsteemid, ajakohased vahendid, kaasaegne materiaalne baas ja kompetentne meeskond, kes kasutab oma töös õpilast toetavat metoodikat ja väärtustab loovust ning meeskonnatööd.
(3) Kooli rahastamisel lähtutakse Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatust ja vallavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirjast.
(2) Õpingute alusdokumendiks on „Põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava” alusel koostatud kooli õppekava ja „Põhikooli riikliku õppekava“ alusel koostatud individuaalsed õppekavad.
(3) Koolis viiakse läbi lihtsustatud õpet ja õpet õpilastele, kelle riiklikus õppekavas ettenähtud õpitulemusi on vähendatud mitmes aines.
(4) Kool võib korraldada õpet erituge vajavatele õpilastele lähtudes „Põhikooli lihtsustatud riiklikust õppekavast” ja „Põhikooli riiklikust õppekavast“.
(1) Koolis viiakse läbi õppekavavälist tegevust.
2) huvitegevuses kasutatavad vahendid, materjalid ja transport.
(1) Kooli ja kooli struktuuriüksuseid juhib direktor. Direktor tagab koostöös õppenõukogu, kooli hoolekogu ja õpilasesindusega kooli tulemusliku ja häireteta töö ning kooli arengukava, õppekava ja kodukorra täitmise. Direktor juhib õppe- ja kasvatustegevust.
(4) Kooli struktuuri kinnitab direktor kooskõlastades selle eelnevalt vallavalitsusega.
(6) Direktor vastutab õppe- ja kasvatustegevuse ning muu kooli tegevuse, kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(7) Direktor esitab Rakvere Vallavalitsusele viimase nõudel kooli tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente.
§ 12. Õppe- ja arendusjuht
(1) Tööülesanne on kooli õppe- ja kasvatustegevuse juhtimine, planeerimine ja arendamine.
(2) Tagab õppekava täitmise ja õpetamise kvaliteedi.
(3) Korraldab pedagoogilise personali töö, juhendamise, kontrolli, hindamise ning pedagoogide õppe- ja kasvatustöö alase nõustamise.
(4) Koordineerib ja arendab kooli struktuuriüksuste tegevust.
(5) Täpsemalt kajastuvad ülesanded ametijuhendis.
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, õpetajate, Rakvere Vallavalitsuse, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, kavandamisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
§ 15. Õpilaste vastuvõtu kord
(1) Uute õpilaste vastuvõtt kooli toimub igal aastal juunikuu alguses (täpsem info kuupäevade kohta igal aastal eraldi kooli kodulehel). Õpilase liikumisel ühest haridusasutusest teise võetakse õpilane vastu õppeaasta jooksul. Kooli võtab vastu õpilasi vastuvõtukomisjon, kes hindab õpilase sobivust ja vajadust õppida erivajadustega laste koolis.
(2) Selleks esitab lapsevanem kooli direktorile taotluse ja järgmised dokumendid:
1) õpilase isikut tõendava dokumendi (selle puudumisel sünnitunnistuse või -tõendi) ärakiri;
2) vanema isikut tõendava dokumendi ärakiri;
3) lapse koolivalmiduskaart või õpilase individuaalse arengu jälgimise kaart;
4) väljavõte tervisekaardist;
5) õpilase puhul kooli koostatud ülevaade eelnevate õppeaastate õpitulemustest (väljavõte õpilasraamatust) ja klassitunnistuse ärakiri;
6) lastepsühhiaatri tõendi või teatise lapse/õpilase tervisliku seisundi kohta ja õppe läbiviimiseks vajalike tingimuste kirjelduse;
7) Rajaleidja koolivälise nõustamismeeskonna otsuse tõhustatud või eritoe vajaduse kohta.
(3) Vastuvõtukomisjon võib vajadusel korral soovida näha täiendavaid dokumente ja spetsialistide hinnanguid lapse/õpilase arengu täpsustamiseks.
(4) Esitatud dokumentide ja lapsega toimunud vestluse põhjal teeb vastuvõtukomisjon soovituse lapse õppima asumise kohta koolis. Vestlus lapsega toimub lapsevanema juuresolekul.
4. peatükk ÕPILASTE, VANEMATE JA TÖÖTAJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
10) pöörduda õppe- ja kasvatustegevust puudutavate vaidlusküsimuste lahendamiseks kooli juhtkonna, hoolekogu ning Rakvere Vallavalitsuse poole;
7) pöörduda õppe- ja kasvatustegevust puudutavate vaidlusküsimuste lahendamiseks kooli juhtkonna, hoolekogu, Rakvere Vallavalitsuse ning Haridus- ja Teadusministeeriumi poole.
8) pöörduda konsultatsiooniks ja/või lapsele tugispetsialistide hinnangu saamiseks kooli nõustamiskeskuse poole.
6) pöörduma kooli ja kooli nõustamiskeskuse ettepanekul Rajaleidja koolivälise nõustamismeeskonna poole;
6) kasutada muid õigusaktides sätestatud töötajate õigusi;
5. peatükk KOOLI STRUKTUURIÜKSUSED
§ 21. Nõustamiskeskus
(1) Nõustamiskeskuse eesmärgiks ja ülesandeks on tagada tugi- ja nõustamisteenused, s.h toetada lapsevanemat ja haridusasutust haridusliku erivajadusega lapse õppetöö ja sotsiaalse suhtlemisega hakkamasaamisel ning lapsele vajalike tingimuste loomisel.
(2) Nõustamiskeskus pakub järgmisi teenuseid:
1) logopeediline, eripedagoogiline ja psühholoogiline tugiteenus;
2) õpilaste erivajaduse hindamine;
3) lapsevanemate, õpetajate ja teiste spetsialistide nõustamine;
4) suunamine Rajaleidja koolivälise nõustamismeeskonna poole tõhustatud või eritoe saamiseks;
5) kovisioonide ja supervisioonide korraldamine tugispetsialistidele;
6) koolituste korraldamine tugispetsialistidele, õpetajatele, lapsevanematele;
7) sobiva õppematerjali soovitamine ja/või hariduslikule erivajadusele kohandamine;.
8) „Sotsiaalhoolekande seaduses” sätestatud rehabilitatsiooniteenuste pakkumine.
(3) Nõustamiskeskuse korraldatud tugi- ja nõustamisteenus on valla õpilastele, nende vanematele ja haridusasutuste töötajatele tasuta.
(4) Nõustamiskeskuse teenuste osutamise eest teistele omavalitsustele võtab kool tasu teenuste hinnakirja alusel. Teenuste osutamise tingimused ja korra ning teenuste hinnakirja kehtestab vallavalitsus.
(5) Rehabilitatsiooniteenuse eest tasu võtmisel ja tasu suuruse määramisel lähtutakse „Sotsiaalhoolekande seadusest”.
§ 22. Loovuskeskus
(1) Loovuskeskuse eesmärgiks on pakkuda õpilastele ja kogukonnale erinevaid võimalusi loov- ja huvitegevuseks.
(2) Loovuskeskus võimaldab kasutada kooli kasutuses olevaid erinevaid seadmeid, muud inventari ja ruume.
(3) Loovuskeskus tegeleb muuhulgas ka õpilaste, õpetajate ja teiste kogukonna liikmete valmistatud käsitööesemete müügiga.
(4) Loovuskeskuse teenuste osutamise eest huviringidele ja teistele omavalitsustele võtab kool tasu teenuste hinnakirja alusel. Teenuste osutamise tingimused ja korra ning teenuste hinnakirja kehtestab vallavalitsus.
(1) Õpilaskodus tagatakse vajadusel õpi-, elamis- ja kasvatustingimused eelkõige Näpi Kooli õpilastele.
(2) Vabade kohtade olemasolul tagatakse vajadusel õpi-, elamis- ja kasvatustingimused valla teistes haridusasutustes õppivatele õpilastele.
(3) Õpilaskodus on olemas riiklikult toetatavad õpilaskodu kohad.
(4) Õpilaskodus korraldatakse õppekavavälist tegevust.
(5) Õpilase elukorraldus õpilaskodus ning õpilaskodusse vastuvõtmise ja õpilaskodust väljaarvamise tingimused ja kord määratakse õpilaskodu kodukorras. Õpilaskodu kodukorra kehtestab kooli direktor, esitades selle enne õppenõukogule, hoolekogule ja õpilasesindusele, kes avaldavad selle kohta arvamust.
(6) Õpilaskodus elamine on valla õpilase jaoks tasuta.
(7) Õpilaskodu võib koolivaheaegadel pakkuda majutusteenust.
(8) Õpilaskodu toetuse saamiseks ja kasutamiseks sõlmib Haridus- ja Teadusministeerium kooli pidajaga lepingu.
(9) Majutusteenuste osutamise eest teistele omavalitsustele võtab kool tasu teenuste hinnakirja alusel. Teenuste osutamise tingimused ja korra ning teenuste hinnakirja kehtestab vallavalitsus.
6. peatükk KOOLI MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED, MÄÄRUSE JÕUSTUMINE
(1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar, muu vara ja eelarvevahendid.
(3) Koolil on oma eelarve, mille kinnitab Rakvere Vallavalitsus.
(4) Kooli rahastatakse riigieelarvest, laekumistest sihttoetusteks, annetustest ning käesoleva määruse paragrahvi 20 lõike 4 ja 5, paragrahvi 21 lõike 4 ja paragrahvi 22 lõike 9 nimetatud kooli osutatavatest teenustest saadud tuludest.
(1) Asjaajamine tugineb Vabariigi Valitsuse 25.05.2017 määrusega nr 88 kehtestatud „Teenuste korraldamise ja teabehalduse alused”.
Määrus jõustub 16. juunil 2019.a.


text:
TsMS § 317 lg 1 p 1 tulenevalt on menetlusdokumendi avaliku kättetoimetamise esmasteks eeldusteks asjaolud, et isiku aadressi ei nähtu registrist või isik ei ela sellel aadressil. TsMS § 315 lg-te 1 ja 5 järgi peavad kättetoimetamise kohta kohtukordniku koostatud teatisele olema märgitud TsMS § 313 lg-s 3 nimetatud andmed. Nende puudumisel ei vasta kättetoimetamisteatis seaduses sätestatud vorminõuetele. Kuna kohtudokumentide avaldamine väljaandes Ametlikud Teadaanded ei ole optimaalne viis anda füüsilisest isikust protsessiosalisele teada temale saadetud dokumentidest, võib menetlusdokumendi avalikult kätte toimetada alles siis, kui kõik teised kätteandmise vahendid ei ole tulemust andnud. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 6. oktoobri 2006 määrus nr 3-2-2-2-06, 16. oktoobri 2006. a määrus nr 3-2-2-3-06, 15. aprilli 2008. a määrus nr 3-2-2-1-08 ja 3. detsembri 2009. a määrus nr 3-2-2-7-09.
3-2-1-13-10 Riigikohus 29.03.2010
TsMS § 453 lg 1
TsMS § 679 lg 7
Riigikohtu kassatsioonkaebuse menetlusse võtmisest keeldumise määrus jõustub TsMS § 694 lg 2 järgi selle avalikult teatavakstegemise päeval. Tulenevalt TsMS § 452 lg-st 1 ja § 680 lg-st 1 tehakse kohtuotsus avalikult teatavaks kuulutamisega või kohtukantselei kaudu. Sama kehtib TsMS § 463 lg 2 järgi ka kohtumääruse kohta. Kohtulahend tehakse avalikult teatavaks kohtukantselei kaudu, kus menetlusosalisel on võimalik otsusega tutvuda ja saada sellest ärakirju (TsMS § 453 lg 1 esimene lause), st lahend on avalikult teatavaks tehtud alates ajast, mil see on menetlusosalistele füüsiliselt kohtukantseleis kättesaadav. Seega jõustub kirjalikus menetluses tehtud Riigikohtu määrus kassatsioonkaebuse menetlusse võtmisest keeldumise kohta päeval, mil see on kohtukantseleis kättesaadav. Seadus ei nõua kassatsioonkaebuse menetlusse võtmise või sellest keeldumise määruse (formaalset) kättetoimetamist menetlusosalisele ega seo sellega määruse jõustumist. Piisab määruse edastamisest TsMS § 310 nõuete kohaselt (TsMS § 679 lg 5 esimene lause). Seda põhjendab eelkõige asjaolu, et Riigikohtu määruse peale ei saa edasi kaevata. Riigikohus avaldab TsMS § 679 lg 7 järgi viivitamata Riigikohtu veebilehel kassatsioonkaebuse menetlusse võtmise taotluse lahendamise tulemuse. Selle eesmärk on tagada menetlusosaliste kiirem ja efektiivsem teavitamine. Samas ei ole menetlusse võtmise taotluse kohta tehtud lahendi veebilehel avalikustamisele antud seadusega avaliku teatavakstegemise tähendust. Seetõttu ei saa sellisest teatavakstegemisest lähtuda lahendi jõustumise arvutamisel.
3-2-1-17-10 Riigikohus 15.03.2010
TsMS § 378 lg 1 p-s 8 nimetatud hagi tagamise abinõu kohaldamiseks ei piisa üksnes sellest, et poolte vahel on kehtiv kindlustusleping ja toimunud on kindlustusjuhtum. Samuti ei saa eeldada, et kindlustusandja ja kindlustusvõtja erinevaid varalisi võimalusi ja kindlustuslepingu eesmärki arvestades on alati ülekaalus kindlustusvõtja huvi saada kohe kindlustushüvitist. Seda hagi tagamise abinõu saab kohaldada eelkõige juhul, kui pooled ei vaidle selle üle, et kindlustusandjal on tekkinud kohustus maksta kindlustushüvitist, kuid pooled vaidlevad selle suuruse üle. TsMS § 378 lg 1 p 8 mõtteks ei ole maksta hagejale hagi tagamise korras välja enamik nõutud kindlustushüvitisest, vaid üksnes ilmselt minimaalselt tasumisele kuuluv kindlustushüvitis, s.o minimaalne summa, mille kohus hagi rahuldamise korral suure tõenäosusega kostjalt hageja kasuks välja mõistaks. TsMS § 378 lg 1 p-s 8 nimetatud hagi tagamise abinõu kohaldamisel võib osutuda vajalikuks kuulata enne hagi tagamise abinõu kohaldamist ära ka kostja.
3-2-1-9-10 Riigikohus 11.03.2010
TsMS § 386
TsMS § 442 lg 5 kohaselt lahendab kohus otsuse resolutsiooniga selgelt ja ühemõtteliselt poolte nõuded ja veel lahendamata taotlused, samuti kohaldatud hagi tagamise abinõudega seotud küsimused. Resolutsioon peab olema selgelt arusaadav ja täidetav ka muu otsuse tekstita. TsMS § 463 lg 2 järgi kohaldatakse määrusele otsuse kohta sätestatut, kui seadusest või määruse olemusest ei tulene teisiti. Vt ka Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 16. jaanuari 2008. a määruse nr 3-2-1-132-07 p 11.
Hagi tagamise ja eesmärgi ja tähenduse kohta vt ka Riigikohtu tsiviilkollegiumi lahendid nr 3-2-1-48-04 p 11 ja 3-2-1-127-06 p 10. TsMS § 383 lg 11 tulenevalt on rahaliste nõuete puhul tagatise andmine hagi tagamise avalduse lahendamise eelduseks. Tagatise andmise määramine on kohtu kaalutlusotsus.
TsMS §-s 386 sätestatakse kohtule õigus poole taotlusel hagi tagamise määrust muuta, samuti hagi tagamine tühistada. Eeltooduga on kolleegiumi arvates hõlmatud ka kohtu õigus otsustada poole põhjendatud taotlusel TsMS § 383 järgi antud tagatise suurendamise või vähendamise üle.
3-2-1-6-10 Riigikohus 04.03.2010
Menetlusdokument tuleb üldjuhul anda üle saajale. TsMS § 313 lg 2 järgi võib menetlusdokumenti tähitult kätte toimetades anda selle seaduses sätestatud juhtudel üle ka muule isikule kui saajale. Muust isikust dokumendi vastuvõtjale selgitatakse kohustust anda dokument esimesel võimalusel üle saajale, kuid kättetoimetamise kehtivus selgituse andmisest ei sõltu. Muuks isikuks on TsMS § 322 lg 1 järgi mh menetlusosalisega ühes eluruumis elav isik. Selles normis on ammendavalt sätestatud isikud, kellele võib menetlusdokumendi kätte toimetada selliselt, et see loetakse kättetoimetatuks menetlusosalisele endale. Seega peab kohus TsMS § 322 lg 1 alusel menetlusdokumendi kättetoimetamise korral olema veendunud, et muu isik, kes menetlusdokumendi vastu võttis, ka selles eluruumis tegelikult elab. Ainult sellisel juhul saab lugeda menetlusdokumendi kättetoimetatuks menetlusosalisele endale.
Rahalise nõude täitmise tagamiseks piisab kohtuliku hüpoteegi seadmisest kinnistutele. Isegi kui hageja on palunud kanda kinnistusraamatusse keelumärke ega ole taotlenud kohtuliku hüpoteegi seadmist, on kohtul kooskõlas TsMS § 378 lg-ga 4 õigus rahalise nõude täitmise tagamiseks seada kostja kinnisasjale kohtulik hüpoteek keelumärke tegemise asemel. AÕS § 3631 ega TsMS § 388 ei võimalda seada kohtulikku ühishüpoteeki.
Hagi tagamine on kostja jaoks põhjendamatult koormav, kui hagi tagamiseks valitud vahend piirab kostjat rohkem, kui on vaja hagi rahuldava kohtuotsuse täitmiseks. Rahalise nõude täitmise tagamiseks piisab kohtuliku hüpoteegi seadmisest kinnistutele. Isegi kui hageja on palunud kanda kinnistusraamatusse keelumärke ega ole taotlenud kohtuliku hüpoteegi seadmist, on kohtul kooskõlas TsMS § 378 lg-ga 4 õigus rahalise nõude täitmise tagamiseks seada kostja kinnisasjale kohtulik hüpoteek keelumärke tegemise asemel. Konto arestimisel peab kohus põhjendama, miks kinnistusraamatusse kantavatest keelumärgetest või kohtulikust hüpoteegist ei piisa hageja nõude tagamiseks.
3-2-1-2-10 Riigikohus 23.02.2010
TsMS § 390 lg 1 kohaselt võib pool esitada määruskaebuse mh sellise määruse peale, millega kohus hagi tagamise tühistas. Ei see säte ega muud tsiviilkohtumenetluse seadustiku normid ei sea määruskaebuse esitamise õigust sõltuvusse hagi tagamise määruse jõustumisest. Seadus ei erista, kas hagi tagamine tühistatakse poole taotluse alusel või tehakse seda hagi tagamise määruse peale esitatud määruskaebuse alusel.
3-2-1-168-09 Riigikohus 09.02.2010
TsMS § 637 lg 2
Mitte igasugune TsMS §-s 633 sätestatud apellatsioonkaebuse sisu- või vorminõude rikkumine ei anna alust jätta kohtul apellatsioonkaebust TsMS § 637 lg 2 alusel menetlusse võtmata, vaid üksnes selline rikkumine, mis takistab asja läbivaatamist. Apellatsioonkaebuse läbivaatamine ei ole takistatud juhul, kui apellatsioonkaebuses sisaldub apellandi selgelt väljendatud taotlus TsMS § 633 lg 2 p 2 mõttes, kuid kaebus on puudulikult põhjendatud.
TsMS § 704 lg 1 teise lause kohaselt võib põhjusel, et menetlusosaline ei olnud menetluses esindatud, esitada teistmisavalduse kahe kuu jooksul alates päevast, millal menetlusosalisele lahend kätte toimetati. TsMS § 702 lg 1 kohaselt saab teista üksnes jõustunud lahendit, seega ei saa tähtaja kulgemine alata enne lahendi jõustumist. Ajaks, millal kostja esitas teistmisavalduse, oli möödunud tähtaeg teistmisavalduse esitamiseks sellele teistmise alusele tuginedes. Kostja viidatud kriminaalasjas tehti kriminaalmenetluse lõpetamise määrus küll pärast tagaseljaotsust, kuid see asjaolu ei anna samuti alust tagaseljaotsust teista, sest tagaseljaotsuse tegemisel ei hinnata tõendeid ja järelikult ei oleks saadud eelnimetatud määruse tõttu teha teistsugust tagaseljaotsust. Asjas ei esine ka TsMS § 702 lg 2 p-s 2 sätestatud teistmise alust, mille kohaselt on teistmise aluseks see, kui menetlusosalisele ei olnud menetlusest seaduse kohaselt teatatud, muu hulgas hagiavaldust kätte toimetatud või menetlusosaline ei olnud seaduse kohaselt kohtusse kutsutud, kuigi lahend tehti tema suhtes. Asjaolu, et kostja on kirjaoskamatu ja tal esineb raske kõnedefekt, ei tähenda, et teda ei oleks menetlusest seaduse kohaselt teavitatud. Kirjaoskamatul isikul on talle kätte toimetatud menetlusdokumentide sisu väljaselgitamiseks võimalik kasutada teiste isikute abi.
Kokku: 81| Näitan: 21 - 40

matches:
§ 317
§ 315
§ 313
Riigikohus
§ 453
§ 679
§ 694
§ 452
§ 680
§ 463
§ 453
§ 310
§ 679
Riigikohus
§ 679
Riigikohus
§ 378
§ 378
kohus
§ 378
Riigikohus
§ 386
§ 442
kohus
§ 463
§ 383
§ 383
Riigikohus
§ 313
§ 322
kohus
§ 322
§ 378
§ 3631
§ 388
§ 378
kohus
Riigikohus
§ 390
kohus
Riigikohus
§ 637
§ 637
§ 633
§ 704
§ 702
§ 702


2013-imi aalisarnermi pisassiissutit pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 4, 28. februar 2014-imeersoq Atuussimasoq (Historisk)
Aalisarneq pillugu Inatsisartut inatsisaanni nr. 18-imi 31. oktober 1996-imeersumi § 5-imi, imm. 1, § 9, imm. 1, § 10, § 14, imm. 2, § 33, imm. 2 aamma 3, aamma § 34, imm. 3, Inatsi-sartut inatsisaatigut nr. 5-ikkut 21. maj 2002-meersukkut allanngortinneqartumi, kingullermillu Inatsisartut inatsisaatigut nr. 5, 4. juni 2012-meersukkut allannguuteqartinneqartumi, makku aalajangersarneqarput:
§ 1. Nalunaarummi sumiiffiit taaneqartut WGS84 naapertorlugu nalunaarsorneqarput, imar-tat assinginut Kalaallit Nunaannut atuuttunut iluarsiissutinik iluarsisarlugit.
§ 2. Nalunaarut manna imartami Kalaallit Nunaata aalisarnikkut oqartussaaffigisaani inuus-sutissarsiutigalugu aalisarnermut kiisalu imartani Kalaallit Nunaata aalisarnikkut oqartussaaf-figisaasa avataanni kalaallit inuussutissarsiutigalugu aalisarnerannut atuuppoq.
§ 3. Nalunaarummi matumani angallatip usitussutsimut killigititamik qaangiisimaneranut ataassisimanerannulluunniit aalajangiisuussaaq usitussutsip angallatip uuttuutaanut uppernar-saammi allassimanera. Uuttueriaatsit pillugit maleruagassat sorliit angissusaannut uuttuum-mik atulersitsinermut tunngaviliisuusimanersut apeqqutaatinnagit.
§ 4. Nalunaarummi matumani "imartap Kalaallit Nunaata aalisarnikkut oqartussaaffigisaa-ni” aamma ”tunngaviusumik killeqarfik" paasineqassapput tunngaviusumik killeqarfittut imartat Kalaallit Nunaata aningaasaqarniarnikkut immikkut oqartussaaffigisaasa kingusin-nerusukkut allanngortinneqarsimasukkut Statsministeriaqarfiup nalunaarutaani aalajanger-sarneqarsimasut.
§ 5. "Avataasiorluni aalisarnertut” paasineqassaaq imartami Kalaallit Nunaata aalisarnikkut oqartussaaffigisaani tunngaviusumik killeqarfinnit 3 sømilip avataani kiisalu imartami Kalaa-llit Nunaata aalisarnikkut oqartussaaffigisaata avataani aalisarneq ingerlanneqartoq. Avataa-siorluni aalisarneq angallatinik usitussutsimut uuttuut malillugu 75 BRT/120 BT-mik angissu-silinnik anginerusunilluunniit ingerlanneqartoq, nalunaarummi allami allanik aalajangiisoqar-simatinnagu.
Imm. 2. "Sinerissamut qanittumi aalisarnertut” paasineqassaaq aalisarneq angallatinik usi-tussutsimut uuttuut malillugu 75 BRT/120 BT-mik mikinerusunit ingerlanneqartoq, nalunaa-rummi allami allanik aalajangiisoqarsimatinnagu.
4) Sisimiut - Kujataa (Saqqaq): Sumiiffik imartap aalisarnikkut oqartussaaffigisap tunngaviu-sumik killinganut kimmut killilik; avannamut imartap aalisarnikkut oqartussaaffigisap tunnga-viusumik killinganiit kangimut 66º55’5 N-ip Sisimiut kujataanni nunaviup tungaanut; kujam-mut imartap aalisarnikkut oqartussaaffigisap tunngaviusumik killinganiit kangimut 66º36 N-imut nunaviup tungaanut.
5) Sisimiut - Avannaa (Kangaarsuk): Sumiiffik imartap aalisarnikkut oqartussaaffigisap tun-ngaviusumik killinganut kimmut killilik; avannamut imartap aalisarnikkut oqartussaaffigisap tunngaviusumik killinganiit kangimut 67º20’N-ip nunaviup tungaanut; kujammut imartap aa-lisarnikkut oqartussaaffigisap tunngaviusumik killinganiit kangimut 66º55,5N-ikkut nuna-viup tungaanut.
6) Nassuttooq: Sumiiffik imartap aalisarnikkut oqartussaaffigisap tunngaviusumik killinganut kimmut killilik; avannamut imartap aalisarnikkut oqartussaaffigisap tunngavisumik killinga-niit kangimut 67º35’N-ip nunaviup tungaanut; kujammut imartap aalisarnikkut oqartussaaf-figisap tunngaviusumik killinganiit kangimut avannarpasissutsikkut 67º20’N-ikkut nunaviup tungaanut. Kangimut killinga tassaavoq sinerissap immamut killinga.
7) Kitaata sinnerani: Pisassiissuteqarfiit taaneqartut sinneri Kalaallit Nunaata kitaata avataa-niipput. Sumiiffimmi tamaani pisassiissutit qummut killeqanngillat.
3) Sumiiffik aqutsivigineqartoq Qeqertarsuup Tunua. Sumiiffik aqutsivigineqartoq Qeqer-tarsuup Tunua imatut nassuiarneqarpoq, sumiiffiup 68° 00N-ip avannarpasinnerusuaniittutut aamma 70° 30N-ip kujasinnerusuaniittutut..
§ 8. Avataasiorluni aalisarnermi pisat tamarmiusut kiisalu Aalisarneq pillugu Inatsisartut inatsisaanni § 7-imi aalisarnerit taaneqartut, ilanngussami 1-imi, kolonne 1-imi takuneqar-sinnaapput.
§ 10. Aalisakkanik ilanngussaq 2-mi taaneqartunik, kalallit angallataat, ilanngussami 2-imi, kolonne 1-mi allassimasunit pisassiissutinit annertunerusunik aalisassanngillat, Aalisaneq pil-lugu Inatsisartut inatsisaanni § 6, naapertorlugu.
§ 13. Angallatit Islandimi nalunaarsorneqarsimasut ilanngussami 1-imi kolonne 5-imi, pisa-ssiissutit katillugit allassimasut taamaallaat aalisarsinnaavaat.
§ 14. Angallatit Norgemi nalunaarsorneqarsimasut ilanngussami 1-imi kolonne 6-imi, pisas-siissutit katillugit allassimasut taamaallaat aalisarsinnaavaat.
§ 16. Angallatinut §§-ini 9-miit 15-imut taaneqartunut akuersissutinut amerlassutsit atuuf-fissallu, Aalisarnermut Naalakkersuisup tunniussai pisassiissutit amerlassusiinut naapertuu-tissapput, tunniussinerlu angallatit taaneqartut aalisarsinnaassusiat eqqarsaatigalugu pissaaq, Aalisarsinnaannermut akuersissuteqartarneq pillugu Namminersorlutik Oqartussat nalu-naarutaat naapertorlugu. .
§ 17. Aalisarnermut Naalakkersuisup pisassiissutit ilanngussani 1-imi 2-milu taaneqartut pisarineqarpata aalisakkanik pineqartunik aalisarneq angallatinit ataatsimoortunit tamanit §§-ini 9-miit 15-imut taaneqartunit ingerlanneqartoq unitsissavaa. Nunanut ataasiakkaanut pisas-siissutit tamarmik immikkut naatsorsorneqartassapput. Matumunnga atatillugu EU nunatut ataatsitut isigineqarpoq.
Imm. 2. Kalaallit angallataataannut pisassiissutinik ataatsimoorussanik aalisartunut, aalisar-nerup unitsinneqarnissaanut piffissaliussaq radiukkut tusagassiorfitsigullu nalunaarutigine-qassaaq.
Imm. 3. §§ 9-15 naapertorlugit angallatinut tamanut unitsitsinissamik piffissaliussaq tele-xikkut imaluunniit telefaxikkut angallammut pineqartumut nalunaarutigineqassaaq. Angalla-tinut EU-mi angerlarsimaffeqartunut tamanut nalunaarut taamatuttaaq EU-Kommissionimut nassiunneqassaaq. Kalaallit angallatiginngisaannut allanut taamatut nalunaarut nunap pineqar-tup aalisarnikkut oqartussaasuinut aamma nassiunneqassaaq.
Imm. 4. Angallatit aalisarunnaassapput piffissami Aalisarnermut Naalakkersuisup aalajangi-gaani.
§ 18. §§-ini 9-miit 15-imut § 17, imm. 4-mi unioqqutsitsinerit akiliisitsinermik kinguneqar-sinnaapput.
§ 19. Nalunaarut ulloq 6. marts 2014-imi atuutilerpoq. Peqatigitillugu 2012-mi aalisarnermi pisassiissutit pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 6, 22. marts 2012-meersoq atorunnaarsinneqarpoq.
Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 28. februar 2014
kundgørelse_B_04_2014_kn
bkg_04-2014_bilag_kn


text:
esitatud 23. detsembril 2015(1)
Kohtuasi C‑196/15
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour d’appel de Paris (Pariisi apellatsioonikohus, Prantsusmaa))
Kohtualluvus tsiviil- ja kaubandusasjades – Määrus (EÜ) nr 44/2001– Valikuline kohtualluvus – Artikli 5 punktid 1 ja 3 – Ärisuhte järsk katkestamine – Asjaomase kahjuhüvitisnõude lepinguline või lepinguväline olemus
1. Käesolev kohtuasi annab Euroopa Kohtule taas võimaluse käsitleda selliste kohtualluvuse erijuhtude eristamist, mida määrus (EÜ) nr 44/2001(2) näeb ette lepingulise või lepinguvälise kahju hüvitamise nõuete esitamise puhuks.
2. Täpsemalt on küsimus selles, kas juhul, kui hüvitise nõue rajaneb ainult ärisuhte järsul katkestamisel, tuleb kohtualluvus määrata lepinguvälist kahju käsitlevate sätete järgi.
3. Määruse nr 44/2001 artikkel 5 sätestab:
4. Prantsuse äriseadustiku (Code de commerce) artikkel L. 442-6 sätestab:
„[…] Vastutus ja kahju hüvitamise kohustus tekib tootjal, kaubandus- või tööstusettevõtjal või kutsealade registrisse kantud isikul, kui ta:
5) lõpetab väljakujunenud ärisuhte viivitamatult, isegi osaliselt, ilma kirjaliku eelteateta, mis võtab arvesse ärisuhte kestust ja järgib minimaalset etteteatamistähtaega, mis on üldistest kaubandustavadest lähtudes kindlaks määratud kutsealadevahelistes kokkulepetes. […] Niisuguste kokkulepete puudumisel võidakse majandusministri määrusega näha iga tooteliigi kohta kaubandustavasid arvesse võttes ette minimaalne etteteatamistähtaeg ja kehtestada ärisuhete lõpetamise tingimused, sõltuvalt eelkõige nende kestusest. Eeltoodud sätted ei piira ärisuhte lõpetamist ilma ette teatamata juhul, kui teine pool ei ole oma kohustusi täitnud või kui on tegemist vääramatu jõuga. […]”
III. Põhikohtuasi ja eelotsuseküsimused
5. Prantsuse äriühing turustas Prantsusmaal umbes 25 aasta jooksul ühe Itaalia äriühingu toidukaupu. Nendevahelised pikaajalised ärisuhted ei rajanenud raamlepingul ega ainuesindusõiguse kokkuleppel.
6. Itaalia äriühing teatas Prantsuse äriühingule 10. detsembril 2012 oma otsusest lõpetada nendevaheline ärisuhe alates 1. jaanuarist 2013.
7. Prantsuse äriühing esitas Itaalia äriühingu vastu hagi Tribunal de commerce de Marseille’le (Marseille kaubanduskohus), paludes enda kasuks välja mõista kahjuhüvitis ärisuhte järsu katkestamise eest. Hagi rajanes Code de commerce’i artiklil L. 442-6. Kuivõrd Tribunal de commerce de Marseille hinnangul on hagi ese lepinguvälise kahju hüvitamise nõue, siis tunnistas ta enda määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 alusel pädevaks asja lahendama.
8. Itaalia äriühing väidab apellatsioonkaebuses, et Prantsuse kohtud ei ole pädevad asja lahendama.
9. Esitatud põhjendustest lähtudes peatas apellatsioonkaebust lahendanud Cour d’appel de Paris (Pariisi apellatsioonikohus) menetluse ja otsustas esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused.
„1. Kas määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 tuleb tõlgendada nii, et väljakujunenud ärisuhete – mis seisnevad kaupade tarnimises ühele turustajale mitme aasta jooksul ilma raamlepingu ja ainuesindusõiguseta – lõpetamise tõttu esitatud kahju hüvitamise hagi võib käsitada lepinguvälist vastutust puudutava hagina?
2. Kui vastus esimesele küsimusele on eitav, siis kas nimetatud määruse artikli 5 punkti 1 alapunkt b on kohaldatav selle koha kindlaksmääramisel, kus tuli täita kohustus, mis on esimeses küsimuses nimetatud hagi nõude alus?”
10. Esimese küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus selgitada sisuliselt, kas sellise hüvitisnõude puhul nagu põhikohtuasjas kuulub kohaldamisele määruse nr 44/2001 artikli 5 punkt 3, mis reguleerib lepinguvälise kahju hüvitamise nõude kohtualluvust.
11. Lepinguvälise ja lepingulise kahju hüvitamise nõuete kohtualluvuse vahelist piiri täpsustas Euroopa Kohus 2014. aastal kohtuasjas Brogsitter(3).
1. Kohtuotsus Brogsitter
12. Viidatud kohtuotsuses käsitles Euroopa Kohus seda, kas siseriikliku õiguse kohaselt lepinguvälise tsiviilvastutuse tuvastamise hagideks kvalifitseeritavaid hagisid tuleb siiski käsitada „lepinguga seotud asjana” määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1 tähenduses, kui arvestada seda, et põhikohtuasja pooli seob kehtiv leping.(4)
13. Euroopa Kohus lähtus lepingulise ja lepinguvälise kahju hüvitamise nõuetega hagide kohtualluvuse eristamisel eelkõige sellest, kas „hagejat kostjaga siduva lepingu tõlgendamine näib möödapääsmatu selle kindlakstegemiseks, kas [kostjale] etteheidetav käitumine on õiguspärane”.(5) Möödapääsmatu on lepingu tõlgendamine siis, kui „esitatud hagide ese [on] kahju hüvitamise nõue, mille aluseks võib mõistlikult pidada põhikohtuasja pooli siduvast lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste rikkumist, mistõttu on lepingu arvessevõtmine hagi lahendamisel möödapääsmatu”(6).
14. Kui hagi lahendamisel tuleb tõlgendada lepingut, siis tuleb kohtualluvus määrata määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1 alusel kui lepinguga seotud asja kohtualluvus, muul juhul määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 alusel kui kohtualluvus lepinguvälise kahju puhul.
2. Kohtuotsuses Brogsitter esitatud põhimõtete rakendamine käesolevas asjas
15. Käesolevas asjas tuleb tegeleda samasuguse probleemiga nagu kohtuasjas Brogsitter.
16. Ka käesoleval juhul eeldab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et esitatud hüvitisnõue tuleb liigitada siseriikliku õiguse(7) alusel lepinguvälise kahju hüvitamise nõudeks.
17. Erinevalt kohtuasjast Brogsitter puudub käesoleval juhul möödapääsmatu vajadus tõlgendada pooltevahelist lepingut, mis põhjendaks lepinguga seotud asja kohtualluvust.
18. Käesolevas asjas kõnealune kahju hüvitamise nõue on seotud sellise väljakujunenud ärisuhte järsu katkestamisega, mille vältel tarniti palju kaubasaadetisi Prantsuse äriühingule. Pooled ei ole aga sõlminud omavahelisi ärisuhteid reguleerivat raamlepingut. Sellise määrava tähtsusega küsimuse puhul, kas ärisuhe katkestati mõistliku etteteatamistähtaja jooksul, ei ole seega oluline poolte vahel sõlmitud kokkulepete hindamine.(8)
19. Kahju hüvitamise nõue on oma olemuselt pigem lepingust sõltumatu. Nõude aluseks ei ole poolte lepingulised kokkulepped, vaid õigusnorm, mis hästi korraldatud majanduselu huvides taunib mis tahes järsku ärisuhte katkestamist ja näeb selliste juhtumite puhul ette senise äripartneri kahjuhüvitisnõuded.
20. Käesolevas asjas vaatlusalune olukord on seega teataval määral vastupidine võrreldes kohtuotsuse Brogsitter olukorraga. Viidatud kohtuasjas oli tegemist hüvitisnõudega, mis tulenes põhimõtteliselt kehtiva lepingu rikkumisest. Käesoleval juhul seevastu ei ole kahjuhüvitisnõude aluseks kehtivad lepingud, vaid hoopis edasiste lepingute sõlmimata jäämine pärast ärisuhte järsku katkestamist. Niisiis ei ole tegemist lepingu rikkumisega, vaid endise äripartneri poolse lepingu sõlmimisest keeldumisega. Kahjuhüvitisnõude „põhjuseks” on seega asjaolud, millel puudub seos lepinguga.
21. Seos lepinguga saaks (hüpoteetiliselt) esineda ainult juhul, kui ärisuhte katkestaja toetuks võlausaldaja teatavatele varasematele ärisuhtest tulenevatele lepingurikkumistele, millega saaks õigustada ärisuhte katkestamist ja hoiduda kahju hüvitamise kohustusest. Isegi kui sellist õiguskaitsevahendit vastuväitena kasutataks – mida käesoleval juhul ei ole alust eeldada –, ei mõjutaks see kahjuhüvitisnõude olemust ega muudaks seda lepinguliseks nõudeks.
22. „Lepingutega seotud asjad” ei ole seega käesoleva menetluse esemeks, mistõttu ei saa kohaldada määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1, mis reguleerib lepinguga seotud asja kohtualluvust.
23. Põhikohtuasjas esitatud nõue tuleb selle olemuse põhjal liigitada pigem lepinguvälisel vastutusel põhinevaks nõudeks, nagu Euroopa Kohus on seda varem teinud lepingueelsete läbirääkimiste süülise katkestamise puhul.(9) Need on käesolevas asjas vaatlusaluse nõudega sarnased selle poolest, et ka siin puudub „õiguslik kohustus […], mille isik on endale vabatahtlikult teise isiku ees võtnud”(10), ja lõpuks rajaneb esitatud nõue etteheitel ühe äripartneri ebalojaalse käitumise kohta(11).
24. Eeltoodud kaalutlustel tuleb esimesele eelotsuse küsimusele vastata, et kahjuhüvitisnõue, mis tuleneb sellise väljakujunenud ärisuhte katkestamisest, mis ei rajane raamlepingul ega ainuesindusõigusel, puudutab lepinguvälist kahju ja kuulub seega määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 kohaldamisalasse.
25. Pärast esimesele küsimusele jaatava vastuse andmist on tarbetu käsitleda teist küsimust, millega eelotsusetaotluse esitanud kohus palub selgitust sellise olukorra kohta, mida käesolevas asjas ei esine, nimelt kas sellisel juhul, kui eitada kohtualluvuse määramist lepinguvälist kahju käsitlevate sätete järgi, kuulub vaidlusaluse kohustuse täitmise koha kindlakstegemisel kohaldamisele määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1 alapunkt b.
26. Igaks juhuks tuleb teist eelotsuse küsimust siiski põgusalt käsitleda ja viidata Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas Corman-Collins(12), kus oli küsimus selles, kas edasimüüja kahjuhüvitisnõude suhtes, mis seondub suulise edasimüügilepingu lõpetamisega,(13) on kohaldatav määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1 alapunkt b.
27. Euroopa Kohus sedastas sellega seoses, et edasimüügileping, „millele on iseloomulik kahe ettevõtja vahel edaspidiseks sõlmitud raamleping, mille ese on tarnimise või varustamise kohustus ja mis sisaldab eritingimusi […] müüdava kauba turustamise kohta edasimüüja poolt”(14), tuleb liigitada teenuste osutamise lepinguks (määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1 alapunkti b teise taande tähenduses). „Kahe ettevõtja vahelise pikaajalise ärisuhte puhul, kui see suhe piirdub üksteisele järgnevate lepingutega, mille kõigi esemeks on kauba tarnimine ja äraviimine”, tuleb seevastu tugineda määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1 alapunkti b esimesele taandele.(15)
28. Käesolevale juhtumile ei saa eeltoodud kaalutlusi üle kanda juba pooltevahelise raamlepingu puudumise tõttu. Peale selle ei vaielda põhikohtuasjas mitte kaupade „müügi” üle määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1 alapunkti b esimese taande tähenduses, vaid pigem ärisuhte järsu katkestamise üle selle konkreetset lepingulist sisu käsitlemata. Määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1 alapunkt b ei saa järelikult olla asjakohane.
29. Eeltoodu põhjal teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata eelotsuse küsimusele järgmiselt:
Kahjuhüvitisnõue, mis tuleneb sellise väljakujunenud ärisuhte katkestamisest, mis ei rajane raamlepingul ega ainuesindusõigusel, puudutab lepinguvälist kahju ja kuulub seega määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 kohaldamisalasse.
2 – Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42).
3 – Kohtuotsus Brogsitter (C‑548/12, EU:C:2014:148).
4 – Kohtuotsus Brogsitter (C‑548/12, EU:C:2014:148, punkt 16).
5 – Kohtuotsus Brogsitter (C‑548/12, EU:C:2014:148, punkt 25).
6 – Kohtuotsus Brogsitter (C‑548/12, EU:C:2014:148, punkt 26).
7 – Eelotsusetaotluse esitanud kohus ei käsitle põhjalikumalt aspekti, et põhikohtuasjas tuleb õigusvaidluse lahendamisel kohaldada Prantsuse õigust. See ei ole iseenesestmõistetav, vaid seda tuleks põhimõtteliselt kontrollida asjakohaste kollisiooninormide või üldist kehtivust omavate sätete põhjal, aga nende kohta ei ole eelotsusetaotluse esitanud kohus küsimust esitanud ja nende käsitlemiseks ei sisalda eelotsusetaotlus piisavalt andmeid.
8 – Prantsuse valitsus märgib kõrgeima astme kohtu praktikale viidates, et kõnealuse nõude aluse puhul ei ole oluline, kas leping on juba sõlmitud või on asjaomased ärisuhted alles lepingueelsete läbirääkimiste etapis.
9 – Kohtuotsus Tacconi (C‑334/00, EU:C:2002:499).
10 – Kohtuotsus Tacconi (C‑334/00, EU:C:2002:499, punkt 27); vt selle kohta ka kohtuotsus Kolassa (C‑375/13, EU:C:2015:37, punkt 39).
11 – Kohtuotsus Tacconi (C‑334/00, EU:C:2002:499, punkt 27).
12 – Kohtuotsus Corman-Collins (C‑9/12, EU:C:2013:860).
13 – Kohtuotsus Corman-Collins (C‑9/12, EU:C:2013:860, punkt 14): selles seisneb otsustav erinevus selle ja käesoleva kohtuasja vahel, kus eelotsusetaotluse esitanud kohtu tuvastuste kohaselt puudub igasugune raamleping.
14 – Kohtuotsus Corman-Collins (C‑9/12, EU:C:2013:860, punkt 36).
15 – Kohtuotsus Corman-Collins (C‑9/12, EU:C:2013:860, punktid 35 ja 36).

matches: kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus


Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine – Riigi Teataja
Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine
Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine - sisukord
§ 2 Korraldus-, makse- ja auditeeriv asutus
§ 3 Majanduskeskkonna arendamise rakenduskava rakendusasutused
§ 4 Majanduskeskkonna arendamise rakenduskava rakendusüksused
§ 5 Elukeskkonna arendamise rakenduskava rakendusasutused
§ 6 Elukeskkonna arendamise rakenduskava rakendusüksused
§ 7 Inimressursi arendamise rakenduskava rakendusasutused
§ 8 Inimressursi arendamise rakenduskava rakendusüksused
§ 9 Ülesannete täitjate määramine
§ 10 Rakendusüksuse ülesannete täitmine
RT I, 11.06.2014, 7
Vastu võetud 19.04.2007 nr 111
RT I 2007, 34, 216
26.07.2007 RT I 2007, 48, 336 05.08.2007
27.03.2008 RT I 2008, 15, 110 07.04.2008
16.08.2012 RT I, 21.08.2012, 2 24.08.2012, osaliselt 01.01.2013
06.12.2013 RT I, 12.12.2013, 1 01.01.2014
05.06.2014 RT I, 11.06.2014, 3 01.07.2014
Määrus kehtestatakse „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 7 lõike 1, § 8 lõike 1, § 9 lõike 1, § 10 lõike 1 ja § 11 lõike 1 alusel.
Käesoleva määrusega määratakse kindlaks struktuuritoetuse andmist korraldavad asutused ja isikud.
§ 2. Korraldus-, makse- ja auditeeriv asutus
„Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 7 lõikes 1 nimetatud korraldusasutus, § 8 lõikes 1 nimetatud makseasutus ja § 9 lõikes 1 nimetatud auditeeriv asutus on Rahandusministeerium.
§ 3. Majanduskeskkonna arendamise rakenduskava rakendusasutused
„Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 10 lõikes 1 nimetatud rakendusasutused (edaspidi rakendusasutus) majanduskeskkonna arendamise rakenduskava raames on:
1) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium prioriteetsete suundade „Strateegilise tähtsusega transpordiinvesteeringud”, „Regionaalse tähtsusega transpordi infrastruktuuri arendamine” ja „Infoühiskonna edendamine” osas;
2) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium prioriteetse suuna „Ettevõtluse uuendus- ja kasvuvõime” osas;
[RT I, 21.08.2012, 2 - jõust. 24.08.2012]
3) Haridus- ja Teadusministeerium prioriteetse suuna „Eesti teadus- ja arendustegevuse konkurentsivõime tugevdamine teadusprogrammide ja kõrgkoolide ning teadusasutuste kaasajastamise kaudu” osas;
4) Rahandusministeerium prioriteetsete suundade „Horisontaalne tehniline abi” ja „Tehniline abi” osas.
[RT I 2007, 48, 336 - jõust. 05.08.2007]
§ 4. Majanduskeskkonna arendamise rakenduskava rakendusüksused
„Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 11 lõikes 1 nimetatud rakendusüksused (edaspidi rakendusüksus) majanduskeskkonna arendamise rakenduskava raames on:
1) Tehnilise Järelevalve Amet ja Aktsiaselts Tallinna Lennujaam prioriteetsete suundade „Strateegilise tähtsusega transpordiinvesteeringud” ja „Regionaalse tähtsusega transpordi infrastruktuuri arendamine” osas;
[RT I, 12.12.2013, 1 - jõust. 01.01.2014]
2) Riigi Infosüsteemide Arenduskeskus prioriteetse suuna „Infoühiskonna edendamine” osas;
3) Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (edaspidi EAS) ning Krediidi ja Ekspordi Garanteerimise Sihtasutus KredEx (edaspidi KredEx) prioriteetse suuna „Ettevõtluse uuendus- ja kasvuvõime” osas;
4) Sihtasutus Archimedes prioriteetse suuna „Eesti teadus- ja arendustegevuse konkurentsivõime tugevdamine teadusprogrammide ja kõrgkoolide ning teadusasutuste kaasajastamise kaudu” osas;
5) Rahandusministeerium prioriteetsete suundade „Horisontaalne tehniline abi” ja „Tehniline abi” osas.
§ 5. Elukeskkonna arendamise rakenduskava rakendusasutused
Rakendusasutused elukeskkonna arendamise rakenduskava raames on:
1) Keskkonnaministeerium ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium prioriteetse suuna „Veemajanduse ja jäätmekäitluse infrastruktuuri arendamine ja välisõhu kaitse” osas;
2) Keskkonnaministeerium ja Siseministeerium prioriteetse suuna „Säästva keskkonnakasutuse infrastruktuuride ja tugisüsteemide arendamine” osas;
3) Keskkonnaministeerium ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium prioriteetse suuna „Energiamajanduse arendamine” osas;
4) Siseministeerium prioriteetse suuna „Piirkondade terviklik ja tasakaalustatud areng” osas;
5) Haridus- ja Teadusministeerium prioriteetse suuna „Hariduse infrastruktuuri arendamine” osas;
6) Sotsiaalministeerium prioriteetse suuna „Tervishoiu ja hoolekande infrastruktuuri arendamine” osas;
7) Rahandusministeerium prioriteetsete suundade „Horisontaalne tehniline abi” ja „Tehniline abi” osas.
§ 6. Elukeskkonna arendamise rakenduskava rakendusüksused
Rakendusüksused elukeskkonna arendamise rakenduskava raames on:
1) Sihtasutus Keskkonnainvesteeringute Keskus (edaspidi KIK) prioriteetsete suundade „Veemajanduse ja jäätmekäitluse infrastruktuuri arendamine ja välisõhu kaitse” ning „Säästva keskkonnakasutuse infrastruktuuride ja tugisüsteemide arendamine” osas;
2) KIK ja KredEx prioriteetse suuna „Energiamajanduse arendamine” osas;
3) EAS prioriteetse suuna „Piirkondade terviklik ja tasakaalustatud areng” osas;
4) Sihtasutus Innove (edaspidi INNOVE) prioriteetse suuna „Hariduse infrastruktuuri arendamine” osas;
5) Rahandusministeerium prioriteetse suuna „Tervishoiu ja hoolekande infrastruktuuri arendamine” osas;
[RT I, 11.06.2014, 3 - jõust. 01.07.2014]
6) Rahandusministeerium prioriteetsete suundade „Horisontaalne tehniline abi” ja „Tehniline abi” osas.
§ 7. Inimressursi arendamise rakenduskava rakendusasutused
Rakendusasutused inimressursi arendamise rakenduskava raames on:
1) Haridus- ja Teadusministeerium ning Keskkonnaministeerium prioriteetse suuna „Elukestev õpe” osas;
2) Haridus- ja Teadusministeerium prioriteetse suuna „Teadus- ja arendustegevuse inimressursi arendamine” osas;
3) Rahandusministeerium ja Siseministeerium prioriteetse suuna „Suurem haldusvõimekus” osas;
4) Sotsiaalministeerium prioriteetse suuna „Pikk ja kvaliteetne tööelu” osas;
5) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium prioriteetse suuna „Teadmised ja oskused uuendusmeelseks ettevõtluseks” osas;
§ 8. Inimressursi arendamise rakenduskava rakendusüksused
Rakendusüksused inimressursi arendamise rakenduskava raames on:
1) INNOVE ja KIK prioriteetse suuna „Elukestev õpe” osas;
2) Sihtasutus Archimedes prioriteetse suuna „Teadus- ja arendustegevuse inimressursi arendamine” osas;
3) Rahandusministeerium ja EAS prioriteetse suuna „Suurem haldusvõimekus” osas;
4) INNOVE prioriteetse suuna „Pikk ja kvaliteetne tööelu” osas;
5) EAS ja KredEx prioriteetse suuna „Teadmised ja oskused uuendusmeelseks ettevõtluseks” osas;
§ 9. Ülesannete täitjate määramine
Rakendusasutuse või -üksuse juht määrab kindlaks rakendusasutuse või -üksuse ülesandeid täitva struktuuriüksuse või vastutavad ametnikud või töötajad.
§ 10. Rakendusüksuse ülesannete täitmine
Käesoleva määruse §-des 4, 6 ja 8 nimetatud isikud ja asutused ning käesolevas määruses rakendus- või korraldusasutusena nimetatud asutused võivad hakata rakendusüksuse ülesandeid täitma pärast seda, kui Vabariigi Valitsus on „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 6 lõigete 3 ja 4 kohaselt otsustanud isiku või asutuse akrediteerimise ja volitanud asutust täitma rakendusüksuse ülesandeid.
Rahandusministeerium lõpetab enne 1. juulit 2014. a alustatud ja veel lõpetamata prioriteetse suuna „Tervishoiu ja hoolekande infrastruktuuri arendamine” rakendusüksuse menetlused.


text:
Anni Prants 2013-09-18
Mida teha, kui äriühingu juhatuse liige on asunud kuritarvitama oma volitusi ja tegutsema ühingu huvide vastaselt, kuid osanikud ei suuda saavutada kokkulepet vastava isiku tagasikutsumise osas? Nt juhul, kui selline juhatuse liikme tegevus on enamusosanikule kasulik? Sellisel juhul ei jäägi vähemusosanikel muud valikut, kui pöörduda oma huvide kaitseks kohtusse. Üheks võimaluseks on taotleda kohtult volitusi kuritarvitava juhatuse liikme tagasikutsumist ja uue juhatuse liikme määramist. Kohtu poolt juhatusse asendusliikme määramisest on kasu aga üksnes juhul, kui häältearv osanike vahel jaguneb selliselt (nt konsensusenõue), et enamusosanikul puudub võimalus kutsuda kohtu korras määratud juhatuse liige koheselt tagasi.
Millal saab kohus sekkuda äriühingu juhtimisse?
Kohus saab sekkuda äriühingu juhtimisse üksnes äärmuslikel juhtudel – so siis, kui tegemist on väga raskete juhtimisvigade ja ilmselge õiguste kuritarvitamisega. Nimelt tuleneb seadusest, et juhatuse liikme tagasikutsumist ja/või juhatusse asendusliikme määramist saab nõuda üksnes „mõjuval põhjusel“.
Vastavas küsimuses teed rajavaks lahendiks võib pidada Tallinna Ringkonnakohtu 17.09.2009.a. otsust, milles kohus kinnitas, et äriühingu juhatusest tuleb tagasi kutsuda juhatuse liige, kes viivitas äriühingu nimel maa erastamisega (millest tingituna äriühingu omanduses oleva vara hind kannatas); ja kes müüs seejärel äriühingu vara alla tegeliku turuhinna ühingule, mille ainuomanikuks ja juhiks ta ise oli. Kohus määras uueks juhatuse liikmeks ühe vähemusosanikest (1).
Seejuures on ka Riigikohus kinnitanud, et kõikvõimalikud erinevad vaidlused ühingu osanike vahel ühingu juhtimise üle võivad pärssida ühingu juhtimist ja viia kahju tekkimiseni nii ühingule kui osanikele, mistõttu on selle vältimiseks osanikul võimalik taotleda ÄS § 184 lg 6 alusel kohtu järelevalvele alluva ajutise juhatuse liikme määramist (2).
Kellel on õigus esitada kohtule avaldus?
Juhatuse liikme tagasikutsumist kohtu poolt saavad nõuda osanikud, kelle osadega on esindatud vähemalt 1/10 osakapitalist juhul, kui osaühingul ei ole nõukogu. Juhul kui osaühingul on nõukogu, on juhatuse liikmete määramine ja tagasikutsumine nõukogu pädevuses. Sellisel juhul saavad osanikud, kelle osadega on esindatud vähemalt 1/10 osakapitalist, nõuda analoogselt kohtu korras volitusi kuritarvitava nõukogu liikme nõukogust tagasikutsumist.
Väljalangenud juhatuse liikme asemele saab uue liikme kohus määrata nõukogu, osaniku või muu huvitatud isiku nõudel.
Kas sellest on ikkagi abi?
Tuleb nentida, et enamasti on raskete juhtimisvigade puhul tegemist kriitilise olukorraga (nt vara ühingust väljaviimine), kus selleks ajaks kui kohus ükskord lahendi teeb, ei pruugigi enam olla ühingut, mida juhtida. Samas on ette tulnud ka juhte, kus kohus on juhatuse puudumise korral määranud asendusliikme paari nädala jooksul. Seega sõltub asja lahendamise kiirus konkreetse kaasuse asjaolude keerukusest.
Seadus ei keela juhatuse liikme tagasikutsumist ja/või asendusliikme määramist kohtult taotleda ka hagi tagamise korras juhul, kui on vaidlustatud nt osanike otsus, mis on puutumuses äriühingu juhatuse küsimusega. Hagi tagamise korras peab kohus taotluse lahendama hiljemalt avalduse esitamisele järgneval tööpäeval. Ka Riigikohus on korduvalt kinnitanud, et ajutise juhatuse liikme võib kohus määrata ka hagi tagamise korras (3). Samas on tegelik praktika paraku läinud seda teed, et sellist diskretsiooni kasutavad madalama astme kohtud harva. Märksa tõenäolisemalt on kohus valmis hagi tagamise korras üksnes piirama kohtuvaidluse ajaks juhatuse liikme volitusi – nt keelama ühingu nimel teatud tehingute tegemise.
(1) Vt Tallinna Ringkonnakohtu 17.09.2009.a. otsus tsiviilasjas nr 2-08-7117/27.
(2) Vt Riigikohtu määrus nr 3-2-1-97-11, p 34.
(3) Vt Riigikohtu määrused nr 3-2-1-97-11, p 34; nr 3-2-1-51-10, p 11 ja nr 3-2-1-144-11, p 16.

matches:
kohus
Kohus
kohus
Kohus
Riigikohus
§ 184
kohus
kohus
kohus
kohus
Riigikohus
kohus
kohus


§ 6 Vinni valla ülesanded riigi korraldatava abi andmisel
§ 7 Vinni valla korraldatav sotsiaalhoolekandeline abi
4 Vinni valla sotsiaalhoolekandelise abi taotlemine ning abi andmise korraldus
5 Vinni valla sotsiaalteenused
§ 18 Koduteenuse eest tasumine
§ 23 Üldhooldusteenuse eest tasumine
§ 28 Tugiisikuteenuse eest tasumine
§ 33 Hooldusteenuse eest tasumine
§ 38 Isikliku abistaja teenuse eest tasumine
§ 43 Varjupaigateenuse eest tasumine
§ 48 Turvakoduteenuse eest tasumine
§ 53 Sotsiaaltransporditeenuse rahastamine ja teenuse eest tasumine
§ 59 Sotsiaalkorteri või -eluruumi kasutamise nõuded
§ 60 Eluruumi tagamise teenuse eest tasumine
§ 65 Lapsehoiuteenuse eesmärk ja sisu
§ 66 Õigus hüvitisele
§ 67 Hüvitise taotlemine
§ 68 Hüvitise andmine
§ 69 Asendushooldusteenuse eesmärk ja sisu
§ 70 Õigus hüvitisele
§ 71 Hüvitiste andmine
§ 72 Järelhooldusteenuse eesmärk ja sisu
§ 73 Õigus hüvitisele
6 Vinni valla eelarvest makstavad sotsiaaltoetused
§ 75 Sünnitoetus
§ 76 Õigus hüvitisele
§ 77 Hüvitise taotlemine
§ 78 Hüvitise andmine
§ 79 Ranitsatoetus
§ 80 Õigus hüvitisele
§ 81 Hüvitise taotlemine
§ 82 Hüvitise andmine
§ 83 Eakate sünnipäevatoetus
§ 84 Õigus hüvitisele
§ 85 Hüvitise andmine
§ 86 Matusetoetus
§ 87 Õigus hüvitisele
§ 88 Hüvitise taotlemine
§ 89 Hüvitise andmine
§ 90 Abivajaduse hindamise alus
§ 91 Õigus abivajadusest sõltuvale rahalisele hüvitisele
1 Tervisega seotud kulude hüvitamise toetus
§ 92 Tervisega seotud kulude hüvitamise toetus
§ 93 Õigus hüvitisele
§ 94 Hüvitise taotlemine
§ 95 Hüvitise andmine
2 Toetus riiklike dokumentide vormistamiseks
§ 96 Toetus riiklike dokumentide vormistamiseks
§ 97 Õigus hüvitisele
§ 98 Hüvitise taotlemine
§ 99 Hüvitise andmine
3 Toetus haridusasutuses laste toitlustamiseks ja lasteaia õppekulu hüvitamiseks
§ 100 Toetus haridusasutuses laste toitlustamiseks ja lasteaia õppekulu hüvitamiseks
§ 101 Hüvitise taotlemine ja andmine
4 Toetus ühiselamu üüri katmiseks
§ 102 Toetus ühiselamu üüri katmiseks
§ 103 Õigus hüvitisele
§ 104 Hüvitise taotlemine
§ 105 Hüvitise andmine
5 Toetus sõidukulude katmiseks
§ 106 Sõidutoetus
§ 107 Õigus hüvitisele
§ 108 Hüvitise taotlemine
§ 109 Hüvitise andmine
6 Ühekordne toetus raske majandusliku olukorra puhul
§ 110 Ühekordne toetus raske majandusliku olukorra puhul
§ 111 Õigus hüvitisele
§ 112 Hüvitise taotlemine
§ 113 Hüvitise andmine
7 Erakorraline toetus
§ 114 Erakorraline toetus
§ 115 Õigus hüvitisele
§ 116 Hüvitise taotlemine
§ 117 Hüvitise andmine
8 Küttetoetus
§ 1171 Küttetoetus
§ 1172 Õigus hüvitisele
§ 1173 Hüvitise taotlemine
§ 1174 Hüvitise andmine
9 Lastelaagritoetus
§ 1175 Lastelaagritoetus
§ 1176 Õigus hüvitisele
§ 1177 Hüvitise taotlemine
§ 1178 Hüvitise andmine
§ 118 Hooldajatoetus
§ 119 Õigus hüvitisele
§ 120 Hüvitise taotlemine
§ 121 Hüvitise andmine
2 Vältimatu sotsiaalabi toetus
§ 122 Vältimatu sotsiaalabi toetus
§ 123 Hüvitise taotlemine ja andmine
7 Rahastamine riigieelarvest
§ 124 Riigieelarvest finantseeritavad sotsiaaltoetused
8 Igapäevaelu toetamise teenuse osutamisel Vinni valla eelarvest teenusega seotud kulu katmine
§ 125 Igapäevaelu toetamise teenuse osutamise ruumide kulude katmine
§ 126 Kohaliku omavalitsuse järelevalve
§ 127 Riiklik ja haldusjärelevalve
§ 128 Kehtetuks tunnistatud õigusaktide alusel antud sotsiaalhoolekandeliste hüviste kehtivus
RT IV, 08.11.2018, 34
Vastu võetud 28.03.2018 nr 6
RT IV, 10.04.2018, 10
jõustumine 13.04.2018
25.10.2018 RT IV, 08.11.2018, 6 11.11.2018
Määrus on antud sotsiaalhoolekande seaduse § 14, § 16 lõike 1, § 89, § 156 ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja § 22 lõike 2 alusel.
(1) Määrusega reguleeritakse Vinni vallas sotsiaalhoolekande seadusega kohalikule omavalitsusele pandud ülesannete täitmine ning isikutele sotsiaalkaitse tagamiseks hüvitiste andmine.
3) Vinni valla antavad või makstavad hüvitised, hüvitise õiguse tekkimise alused ja hüvitise andmise korraldus;
4) Vinni valla osutatavad tasulised sotsiaalteenused ning tasu suuruse määramise kord;
5) riigieelarvest finantseeritavad sotsiaaltoetused;
6) igapäevaelu toetamise teenuse osutamise ruumide kulu katmise ulatus;
7) järelevalve sotsiaalhoolekandelise abi korraldamise ning abi andmise üle.
(1) Sotsiaalseadustiku üldosa seaduse, sotsiaalhoolekande seaduse ning nende alusel antud riiklike õigusaktidega kohalikule omavalitsusele pandud ning käesoleva määrusega nimetatud Vinni valla ülesandeid täidab üldiselt Vinni Vallavalitsus kui ametiasutus (edaspidi ametiasutus), kelle struktuuris on ette nähtud sotsiaaltöötajate ametikohad. Sotsiaaltöötajate õigused ja pädevus sätestatakse ametiasutuse sisepädevust reguleerivate aktidega (ametijuhendid, vallavanema käskkirjad, asjaajamist reguleerivad korrad jms).
(2) Määruses sätestatud juhtudel otsustab sotsiaalkaitse korralduse või tagamise Vinni Vallavalitsus kui täitevorgan (edaspidi vallavalitsus).
(3) Vinni Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) täidab neid sotsiaalkaitse korralduse või tagamisega seotud ülesandeid, mis kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest tulenevalt on volikogu ainupädevuses.
(5) Ametiasutus võib sotsiaalkaitse ülesannete paremaks korraldamiseks ning hüvitiste andmise otsuse tegemise kaalumiseks ning asjakohaste tõendite või andmete kogumiseks moodustada ametiasutuse juures tegutseva töörühma või komisjoni.
2) kohaliku omavalitsuse ehk Vinni valla korraldatav abi.
§ 6. Vinni valla ülesanded riigi korraldatava abi andmisel
(1) Vinni vald osaleb sotsiaalhoolekande seadusega sätestatud ulatuses ning korras riigi korraldatava mitterahalise abi andmise menetluses.
(2) Vinni vald määrab ja maksab sotsiaalhoolekande seadusega sätestatud ulatuses, tingimustel ja korras riigi korraldatava rahalise hüvitisena toimetulekutoetust, riigieelarvest makstavat sotsiaaltoetust.
§ 7. Vinni valla korraldatav sotsiaalhoolekandeline abi
(1) Vinni vald korraldab sotsiaalhoolekande seadusega kohaliku omavalitsuse pädevuses oleva abi andmist käesoleva määrusega sätestatud alustel ja korras.
(2) Vinni valla sotsiaalhoolekandelise abi liigid on:
1) isikule antav mitterahaline hüvitis ehk Vinni valla osutatavad või korraldatavad sotsiaalteenused;
2) isikule makstav rahaline hüvitis ehk Vinni valla eelarvest isikule rahasummana makstav sotsiaaltoetus.
(3) Vinni valla osutatavad sotsiaalteenused:
2) väljaspool isiku kodu osutatav üldhooldusteenus;
5) iskliku abistaja teenus;
8) juhuveona osutatav sotsiaaltransporditeenus;
(4) Rahalise hüvitisena maksab Vinni vald määruse 6. peatükis sätestatud ulatuses, tingimustel ja korras eri liiki sotsiaaltoetusi.
(1) Riigi korraldatavat sotsiaalhoolekandelist abi rahastatakse riigieelarvest ning sotsiaalhoolekande seadusega riigi korraldatava rahalise hüvitise maksmiseks vajalik raha kantakse riigi kehtestatud korras Vinni valla eelarvesse.
(2) Vinni valla korraldatavate või osutatavate hüvitiste andmine tagatakse Vinni valla eelarvega.
(3) Vinni valla korraldatavaid või osutatavaid hüvitisi ning sotsiaalhoolekandelise abi korraldamisega seotud kulusid kaetakse võimalusel ka struktuurifondidest ja sihtfinantseeringutest saadud rahaga. Ametiasutusel on kohustus selgitada välja sotsiaalkaitse korraldatust toetavad meetmed ning struktuurifondide või sihtfinantseerimise tingimuste täitmise võimaluste esinemisel tuleb sotsiaalkaitse tagamiseks ning sotsiaalhoolekande korraldamiseks taotleda täiendavat rahastust või korraldada täiendava rahastamise taotlemine.
(4) Vinni valla osutatavate sotsiaalteenuste eest on teenust vajavalt isikult õigus võtta tasu. Teenused, mille eest on õigus võtta tasu, sätestatakse käesolev määrusega.
(5) Määruses sätestatud Vinni valla osutatavate tasuliste sotsiaalteenuste eest võetava tasu tingimused ja suuruse kehtestab vallavalitsus.
(1) Sotsiaalhoolekande seadusega Vinni vallale esitatud ning Vinni valla enda esitatud sotsiaalhoolekandealase statistika alusel planeerib ametiasutus iga järgmise aasta eelarve sotsiaaltoetusteks ning -teenusteks vajaliku raha ning esitab vastavad rahasummad hiljemalt iga aasta 1.septembriks finantsteenistusele.
(2) Hiljemalt 1.septembriks peab vallavalitsus üle vaatama toimetulekutoetuse määramiseks kehtestatud eluasemekulu piirmäärad ning Vinni valla osutatavate tasuliste sotsiaalteenuste hinnad. Eelarve planeerimisel tuleb nimetatud määrasid või hindasid enne järgmise eelarve aasta algust muuta, arvestusega, et muudetud hinnad või määrad hakkavad kehtima uuest eelarveaastast.
4. peatükk Vinni valla sotsiaalhoolekandelise abi taotlemine ning abi andmise korraldus
(8) Taotlus esitatakse üldjuhul kirjalikult või elektrooniliselt. Kui isik objektiivsetel põhjustel ei ole võimeline ise taotlust kirjalikult või elektrooniliselt esitama, võib taotluse esitada ametiasutuse sotsiaalteenistuse ametnikule suuliselt, kes isiku avalduse protokollib. Määruses sätestatud juhtudel võib taotluse esitada isiku eest ning tema nõusolekul ka ametiasutuse ametnik.
(5) Taotluse menetlemisel tuleb lähtuda määruse § 4 lõikest 4 ning sotsiaalseadustiku üldosa seadusega sotsiaalkaitse menetlusele ning haldusmenetluse seadusega haldusmenetlusele kehtestatud nõuetest.
(3) Hüvitise andmine otsustakse halduslepingu alusel juhul, kui hüvitise andmine või andmise tingimused otsustatakse ametiasutuse ja hüvitise saajaga või ametiasutuse, hüvitise saaja ning hüvitise vahetu andjaga (teenuseosutajaga) koosöös. Halduslepingu alusel antava hüvitise andmise menetlusele kehtivad haldusakti andmise menetluse nõuded ning halduslepingule haldusakti ning haldusmenetluse seadusega halduslepingule kehtestatud nõuded.
1) hüvitise suurus on igale taotlejale ühesugune kindlaks määratud rahasumma ja makstava hüvitise suurus ei olene otsustaja kaalutlusõigusest (nt sünnitoetus, matusetoetus, ranitsatoetus, jms);
(7) Haldusakt või haldusleping tuleb taotlejale teatavaks teha sotsiaalseadustiku üldosa seaduse
5. peatükk Vinni valla sotsiaalteenused
1) toiduainete ja majapidamisetarvetega varustamine (üldjuhul lähimast müügikohast);
2) küttematerjali ja veega varustamine, vajadusel reovee käitlemine;
6) eluruumi koristamine.
(3) Koduteenuseid osutatakse vastavalt vajadusele, kui riikliku õigusaktiga ei ole sätestatud teisiti.
Hüvitise saamiseks tuleb ametiasutusele esitada määruse §-s 10 sätestatud alustel taotlus. Taotluses märgitakse lisaks
1) määruse § 14 lõikes 2 märgitud toimingud, milles soovitakse abi saada;
(1) Koduteenused määratakse ametniku haldusaktiga.
(2) Haldusaktis ja halduslepingus määratakse muuhulgas
§ 18. Koduteenuse eest tasumine
(2) Koduteenuse tasu maksmisest on vabastatud madala sissetulekuga isik või perekond.
(3) Koduteenuse hinna kehtestab igaks eelarveaastaks vallavalitsus.
(1) Üldhooldusteenust on õigus saada sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul, kes erivajaduse või sotsiaalse olukorra tõttu pole suuteline iseseisvalt kodustes tingimustes elama ja kelle toimetulekut pole võimalik tagada mõne muu Vinni valla või riigi osutatava sotsiaalhoolekandelise abi toel ning kes ise või kelle suhtes perekonnaseaduse alusel ülalpidamist andma kohustatud isik või isikud ei ole iseenda tavapärast ülalpidamist kahjustamata võimeline või võimelised üldhooldusteenuse eest üldhooldusteenuse osutajale täies mahus tasuma.
(1) Hüvitise saamiseks tuleb ametiasutusele esitada taotlus. Taotluses märgitakse lisaks määruse § 10 lõikes 3 märgitud andmetele:
(1) Hüvitise andmiseks koostab ametiasutus koostöös teenust saava isiku, vajadusel tema lähedaste ning üldhooldusteenuse osutajaga sotsiaalhoolekande seaduse §-s 21 sätestatud nõuetele vastava hooldusplaani.
(2) Hooldusplaanist lähtuvalt antakse hüvitist hooldust saava isiku, kui isikul on, siis tema suhtes ülalpidamist andma kohustatud isiku või isikute, ametiasutuse ja üldhooldusteenuse osutajaga sõlmitud haldusakti või halduslepingu alusel. Halduslepingus sätestatakse muu hulgas kõrvalabi vajaduse määrast tulenevad toimingud, mis tagavad isiku turvalisuse ja toimetuleku hooldusteenuse kasutamise ajal.
(3) Haldusaktis või halduslepingus määratakse ka poolte rahalised kohustused üldhooldusteenuse eest tasumisel.
§ 23. Üldhooldusteenuse eest tasumine
(3) Kui üldhooldusteenuse saaja või üldhooldusteenuse saaja ja tema suhtes ülalpidamist andma kohustatud isikud ei ole objektiivsetest asjaoludest lähtuvalt ning enda või oma perekonna tavalist ülalpidamist kahjustamata võimelised üldhooldusteenuse eest täies mahus tasuma, makstakse üldhooldusteenuse eest puudu jääv summa Vinni valla eelarvest. Sel juhul otsustab üldhooldusteenuse eest makstava summa suuruse vallavalitsus. Makstava summa otsustamisel lähtutakse põhimõttest, et üldhooldusteenuse saajal võib pärast üldhooldusteenuse eest tasumist isiklikuks kasutamiseks jääda kuni 10% igakuisest sissetulekust.
(4) Vinni valla eelarvest ei tasuta riigi rahastatava üldhooldusteenuse eest.
6) ametniku informeerimine peres toimuvatest muutustest;
(2) Kõrvalabi määrast lähtuvalt selgitab ametiasutus välja, kas taotlusel märgitud potentsiaalne tugiisik vastab sotsiaalhoolekande seadusega teenust vahetult osutava isiku nõuetele ning on võimeline tugiisikuteenust taotletud kõrvalabi määras isikule tagama. Vajadusel abistab ametnik abivajajat hooldusvajadusest ning kõrvalabi vajadusest lähtuvalt sobiva tugiisiku leidmisel.
(3) Tugiisiku teenus määratakse ametniku haldusaktiga, milles sätestatakse:
(4) Haldusakti alusel sõlmitakse teenuse osutajaga leping.
§ 28. Tugiisikuteenuse eest tasumine
(2) Tugiisikuteenuse eest tasutakse Vinni valla eelarvest vastavalt tugiisikuteenuse osutajaga sõlmitud kokkuleppele või teenuseosutaja hinnakirjale.
Hooldaja määramist on õigus taotleda sotsiaalhoolekandega hõlmatud täisealisel isikul, kes vajab teiste inimestega võrdseid võimalusi igapäevaseks toimetulekuks ning kellele ei ole määratud eestkostjat, kuid kes oma vaimse või kehalise erivajaduse tõttu vajab oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks teatud toiminguteks kõrvalabi.
(1) Hoolduse seadmiseks tuleb ametiasutusele esitada taotlus. Taotluses märgitakse lisaks määruse § 10 lõikes 3 märgitud andmetele:
2) hooldaja andmed.
(2) Kui hoolduse seadmist taotleval isikul on olemas konkreetne isik, keda ta soovib hooldajaks, siis annab hooldaja taotlusele kirjaliku nõusoleku hooldajaks määramise kohta.
(1) Hooldaja määramiseks hindab ametiasutus hooldatava hooldusvajadust. Hooldusvajaduse kordushindamine viiakse läbi üks kord kahe aasta jooksul.
(2) Hooldatava hooldusvajadusest lähtuvalt selgitab ametiasutus välja, kas taotlusel märgitud potentsiaalne hooldaja on oma tavalisest elulaadist ja toimetulekust ning isikuomadustest tulenevalt võimeline hooldatavale vajalikku abi, juhendamist ja järelevalvet tagama ning vastab sotsiaalhoolekande seadusega teenust vahetult osutava isiku nõuetele. Vajadusel abistab ametiasutus hooldatava hooldusvajadusest lähtuvalt sobiva hooldaja leidmisel. Ametiasutuse poolt pakutava hooldaja määramiseks peab olema hooldatava kirjalik nõusolek.
(3) Hooldaja määratakse ametiasutuse haldusaktiga, milles lisaks muudele haldusaktile kehtestatud nõuetele sätestatakse hooldusülesanded ja hoolduse tähtaeg.
§ 33. Hooldusteenuse eest tasumine
(2) Hooldajal on määruse 6. peatüki 3. jao 1. jaotise alusel õigus hooldajatoetusele.
(3) Sotsiaalmaksuseaduse § 6 lõike 1¹ alusel maksatakse isiku, kes hooldab puudega isikut ning ei tööta ega saa riiklikku pensioni, eest Vinni valla eelarvest sotsiaalmaks.
(1) Isikliku abistaja teenuse taotlemiseks tuleb ametiasutusele esitada taotlus. Taotluses märgitakse lisaks määruse § 10 lõikes 3 märgitud andmetele:
(3) Isiklik abistaja määratakse ametniku haldusaktiga, milles lisaks muudele haldusaktile kehtestatud nõuetele sätestatakse ka kõrvalabi tegevuste loetelu, teenuse maht ning vajadusel teenuse osutamise tähtaeg.
§ 38. Isikliku abistaja teenuse eest tasumine
(1) Isikliku abistaja teenus on puudega isikule tasuta.
(2) Isiklikule abistajale teenuse osutamise eest makstava hinna kehtestab igaks eelarveaastaks vallavalitsus.
(1) Varjupaigateenust on õigus saada sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul, kes viibib abivajaduse hetkel Vinni valla haldusterritooriumil, kellel puudub ööbimiskoht ja kes ei ole võimeline endale ööbimiskohta tagama ning kellele ei ole võimalik mõne muu sotsiaalhoolekandelise hüvitise või meetmega alalist ööbimiskohta tagada.
(1) Varjupaigateenuse tagamiseks on ametiasutus kohustatud selgitama isiku või asutuse, kes on valmis Vinni valla haldusterritooriumil asuvatele varjupaigateenust vajavatele isikutele vastavat teenust osutama.
§ 43. Varjupaigateenuse eest tasumine
(2) Varjupaigateenuse hinna see osa, mille eest ei ole teenusesaaja oma varalisest seisukorrast lähtuvalt võimeline tasuma, tasutakse Vinni valla eelarvest.
(3) Teenuse eest tasumise aluseks on teenuse osutamiseks sõlmitud leping.
§ 48. Turvakoduteenuse eest tasumine
(1) Turvakoduteenuse osutamise eest tasub Vinni vald Vinni valla eelarvest.
(2) Teenuse eest tasumise aluseks on teenuse osutamiseks sõlmitud leping.
(1) Sotsiaaltransporditeenus on ametiasutuse korraldatav ja ametiasutuse osutatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on võimaldada isikutele, kes sotsiaalsete, majanduslike või tervislike probleemide tõttu vajavad avalike teenuste saamiseks või elukondlike vajaduste rahuldamiseks abi Vinni valla haldusterritooriumil või riigi territooriumil liikumiseks.
(2) Sotsiaaltransporditeenust osutatakse juhuveona tellimisel tellija määratud ajal ja liikumisteel.
Sotsiaaltransporditeenust on õigus saada puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puudega isikul, pensionäridel, eelkooliealisel lapsel koos saatjaga või isikul, kelle tervislik seisund takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist, avalike teenuste kasutamiseks või tööle või õppeasutusse sõitmiseks.
(1) Sotsiaaltransporditeenus tagatakse ametiasutuse korraldatud juhuveona.
(2) Määruse § 50 märgitud isikutele osutab sotsiaaltransporditeenust ametiasutus juhuveona.
(3) Sotsiaaltransporditeenust juhuveona osutatakse võimalusel ka juriidilistele isikutele ning riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustele, kes tegelevad sotsiaalkaitse korraldamisega.
(1) Juhuveona sotsiaaltransporditeenuse saamiseks peab sotsiaaltransporti juhuveona saama õigustatud isik esitama ametiasutusele vähemalt üks tööpäev enne teenuse vajadust suulise taotluse (edaspidi nimetatud tellimus).
(3) Tellimus loetakse kokku lepituks, kui tellija ja ametiasutus on kinnitanud teenuse osutamise aja kuupäevaliselt ja kellaajaliselt. Tellimused sisestab ametiasutus sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrisse ning peab nimetatud andmekogu alusel teenuse osutamise arvestust.
§ 53. Sotsiaaltransporditeenuse rahastamine ja teenuse eest tasumine
Juhuveona osutatud sotsiaaltransporditeenuse eest võetakse teenuse kasutajalt tasu. Teenuse hinna kehtestab vallavalitsus.
(2) Eluruumi tagamise teenus sisaldab ka puudega isikule ametiasutuse korraldatavat abi puudega isikule kuuluva või tema valduses oleva eluruumi (puudega isiku koduse keskkonna) kohandamiseks nii, et puudega isik saaks võimalikult kaua elada koduses keskkonnas ning selles keskkonnas iseseisvalt toime tulla
(1) Eluruumi tagamise teenuse korraldab ametiasutus Vinni vallale kuuluvate eluruumide kasutusele andmisega.
Veaparandus - Paragrahvis 55 lõikes 3 punktis 2 asendatud tekst "sotsiaalühiskorter" tekstiga "sotsiaalkorter" Riigi Teataja seaduse § 10 lg 3 alusel ja arvestades Vinni valla 03.10.2018 taotlust nr 14-3/147
(6) Sotsiaalkorter kõrvalabi tagamisega on eluaseme teenusena isiku kasutusse antav eluruum, mis asub elamus, kus ametiasutuse poolt on tagatud igapäevane kõrvalabi eluaseme teenust kasutavate isikute elukondlike vajadustega seotud toimingute tagamiseks.
(2) Vaba sotsiaalkorteri olemasolul eelistatult eluruumi tagamise teenust õigustatud saama:
6) isik, kelle elukoht enne asenduskoduteenusele suunamist või kinnipidamisasutusse määramist Eesti rahvastikuregistri andmetel oli Vinni vallas;
7) isik, kellel ei ole Vinni vallas alalist elukohta, kuid tema kohta on sotsiaalhoolekande-, meditsiini-, pääste- või politseiasutus oma ülesannete täitmise käigus teatanud, et isik viibib püsivalt Vinni valla haldusterritooriumil;
(1) Eluruumi tagamise teenuse taotlemiseks tuleb ametiasutusele esitada taotlus. Taotluses märgitakse lisaks määruse § 10 lõikes 3 märgitud andmetele:
5) sotsiaalkorteri kasutamise aeg- kui pikaks ajaks isik vajab sotsisaalkorterit;
(2) Kui eluruumi tagamise teenust vajavad isikud, kes ei ole abielus, kuid moodustavad kooselus ühise leibkonna, peavad isikud taotluse eluruumi tagamise teenuse saamiseks esitama koos, märkides taotlusele käesoleva § 57 punktides 2 ja 3 nimetatud andmed kummagi taotleja kohta.
(4) Sotsiaalkorter antakse kasutusele tähtajaliselt.
(5) Haldusaktis märgitakse lisaks:
§ 59. Sotsiaalkorteri või -eluruumi kasutamise nõuded
(2) Sotsiaalkorterit kasutama õigustatud isikul on kehtiva haldusakti alusel õigus ning rahvastikuregistri seaduse § 391 alusel kohustus esitada sotsiaalkorteri aadressiandmed Eesti rahvastikuregistrisse elukoha andmetena.
§ 60. Eluruumi tagamise teenuse eest tasumine
Võlanõustamisteenust antakse ametiasutuse kaudu leitud võlanõustamisteenust vahetult osutava isiku poolt või § 62 lõikes 2 nimetatud ametniku poolt ning võlanõustamisteenus hõlmab teenust saama õigustatud isiku nõustamist, juhendamist ja edasiste võlgade tekkimise ennetamist.
§ 65. Lapsehoiuteenuse eesmärk ja sisu
Lapsehoiuteenus on lapse hooldusõigust omava isiku, eestkostja või hooldaja toimetulekut või töötamist toetav teenus, mille osutamise vältel tagab nimetatud isikute asemel lapse hooldamise, arendamise ja turvalisuse lapsehoiuteenuse osutaja.
§ 66. Õigus hüvitisele
Riigi rahastatavat lapsehoiuteenust on õigus saada raske ja sügava puudega lapse seaduslikul esindajal või hooldajal kuni selle kalendriaasta lõpuni, kui laps saab 18 aastaseks, eeldusel, et lapse hooldeteenuse vajadus on lapse rehabilitatsiooniplaanis ja lapse hooldamine ei ole samal ajal tagatud teiste sotsiaalteenustega (va lapse perekonnas hooldamine) ja laps ei viibi samal ajal haridusasutuses (koolis, lasteaias).
§ 67. Hüvitise taotlemine
Lapsehoiuteenuse saamiseks tuleb ametiasutusele esitada määruse §-s 10 sätestatud alustel ja korras taotlus.
§ 68. Hüvitise andmine
(1) Lapsehoiuteenus on teenuse saajale tasuta.
(2) Lapsehoiuteenuse eest tasutakse Vinni valla eelarvest vastavalt lapsehoiuteenuse osutajaga sõlmitud kokkuleppele või teenuseosutaja hinnakirjale.
§ 69. Asendushooldusteenuse eesmärk ja sisu
(3) Asendushooldusteenuse osutamine hooldusperes on lapse hooldamine sobivas peres, kelle liikmete hulka ta ei kuulu.
(4) Asendushooldusteenuse osutamine perekodus on teenuse osutamine kuni kolme perevanemaga peres, kus on samal ajal kuni kuus last.
(5) Asendushooldusteenuse osutamine asenduskodus on teenuse osutamine kasvatajatega peres, kus on samal ajal kuni kuus last.
§ 70. Õigus hüvitisele
Asendushooldusteenus tagatakse kuni lapse 18-aastaseks saamiseni, lapse vanem on surnud, lapse vanemale on tema piiratud teovõime tõttu määratud eestkostja, vanema hooldusõigus lapse suhtes on peatatud, seda on piiratud või see on täielikult ära võetud ja laps on vanemast eraldatud.
§ 71. Hüvitiste andmine
(1) Asendushooldusteenus tasutakse Vinni valla eelarvest, kui vallavalitsus täidab asendushooldusel oleva lapse eestkostja ülesandeid või eestkostja puudumisel on lapse rahvastikuregistrisse kantud elukohaks Vinni vald.
(2) Asendushooldusteenusel oleva lapse sissetulekutest ja lapse ülalpidamiskohustusliku isiku vahenditest.
§ 72. Järelhooldusteenuse eesmärk ja sisu
(1) Järelhooldusteenus on ametiasutuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on asendushoolduselt ja eestkostelt lahkuva isiku iseseisva toimetuleku ja õpingute jätkamise toetamine.
§ 73. Õigus hüvitisele
Järelhooldusteenus tagatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 4516 lõigetes 1 ja 2 nimetatud asendushooldusel viibivale täisealisele isikule.
(1) Järelhooldusteenus tasutakse Vinni valla eelarvest, kui vallavalitsus täidab asendushooldusel oleva lapse eestkostja ülesandeid või eestkostja puudumisel on lapse rahvastikuregistrisse kantud elukohaks Vinni vald.
(2) Järelhooldusteenusel oleva täisealise isiku sissetulekutest.
6. peatükk Vinni valla eelarvest makstavad sotsiaaltoetused
§ 75. Sünnitoetus
(1) Sünnitoetus on Vinni valla eelarvest lapse kasvatamisega kaasnevate osaliste kulutuste katmiseks makstav ühekordne toetus.
(2) Sünnitoetust makstakse pärast lapse sünni registreerimist, vallavolikogu poolt kinnitatud määras.
§ 76. Õigus hüvitisele
(1) Sünnitoetust on õigus saada lapsevanemal, kelle enda ja vastsündinu elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Vinni vald.
§ 77. Hüvitise taotlemine
(1) Sünnitoetuse saamiseks tuleb ametiasutusele esitada määruse §-s 10 sätestatud alustel ja korras taotlus.
(2) Määruse § 66 sätestatud juhul võib ettepaneku sünnitoetuse maksmiseks lapse tegelikule hooldajale teha ametiasutuse sotsiaaltööspetsialist või lasteheaoluspetsialist.
(3) Taotlus sünnitoetuse saamiseks tuleb esitada kuue kuu jooksul sünnitoetuse saamise õiguse tekkimisest arvates.
§ 78. Hüvitise andmine
(2) Hüvitise maksmiseks ei anta haldusakti ega vormistata halduslepingut, vaid hüvitist antakse toiminguga, st raha ülekandmisega taotluses märgitud arvelduskontole või raha sularahas taotlejale üleandmisega.
§ 79. Ranitsatoetus
(1) Ranitsatoetus on Vinni valla eelarvest lapse põhihariduse omandamise alustamisel kaasnevate kulutuste katmiseks makstav ühekordne toetus.
(2) Ranitsatoetust makstakse vallavolikogu poolt kinnitatud määras.
§ 80. Õigus hüvitisele
(1) Ranitsatoetust makstakse:
1) Vinni valla kooli esimesse klassi õppima asuvatele õpilasele;
2) Vinni valla lapsele, kes asub õppima Eestis erivajadustega laste või muukeelse kooli esimesse klassi.
(2) Kui vanem ei täida perekonnaseadusest tulenevaid kohustusi, makstakse ranitsatoetus lapse eestkostjale või lapse tegelikule hooldajale.
§ 81. Hüvitise taotlemine
(1) Valla munitsipaalkooli õppima asuva lapse vanemale makstakse ranitsatoetust kooli poolt koostatud nimekirja alusel.
(2) Erivajadustega laste või muukeelse kooli esimesesse klassi asuvale õpilasele ranitsatoetuse maksmiseks esitatakse ametiasutusele määruse §-s 10 sätestatud alustel ja korras taotlus, milles märgitakse lisaks lapse andmed ja kooli nimetus ning esitatakse koolitõend.
(3) Määruse § 80 lõikes 1 sätestatud juhul võib ettepaneku ranitsatoetuse maksmiseks lapse eestkostjale teha ametiasutuse ametnik.
(4) Taotlus ranitsatoetuse maksmiseks tuleb esitada õppeaasta algusest kolme kuu jooksul.
§ 82. Hüvitise andmine
(1) Ranitsatoetust makstakse määruse §-s 68 sätestatud korras.
(2) Ranitsatoetus makstakse välja hiljemalt 20.septembriks.
§ 83. Eakate sünnipäevatoetus
(1) Eakate sünnipäevatoetus on Vinni valla eelarvest eakatele sünnipäeva puhul makstav mitteperioodiline toetus.
(2) Toetust makstakse vallavolikogu poolt kinnitatud määras.
§ 84. Õigus hüvitisele
(1) Sünnipäevatoetust makstakse Eesti rahvastikuregistri andmetel Vinni vallas elavale 75-aastasele, 80-aastasele, 85-aastasele, 90-aastasele ja üle 90-aastasele eakale igal aastal tema sünnipäeva puhul.
(2) Toetust ei maksta hooldekodus elavale eakale juhul, kui vallavalitsus osaliselt finantseerib hoolekandeteenust.
§ 85. Hüvitise andmine
Sünnipäevatoetust makstakse määruse §-s 78 sätestatud korras.
§ 86. Matusetoetus
(1) Matusetoetus on riigieelarve toetusfondist ja Vinni valla eelarvest matuse korraldamisega kaasnevate kulude katmiseks makstav ühekordne toetus.
(2) Matusetoetust makstakse ühe isiku matuse kohta ühele füüsilisest isikust matusekorraldajale.
(4) Matusetoetust makstakse vallavolikogu poolt kinnitatud määras.
§ 87. Õigus hüvitisele
(1) Matusetoetust makstakse matuse korraldajale isiku surma korral, kelle viimane elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel oli Vinni vald.
§ 88. Hüvitise taotlemine
(2) Taotlus matusetoetuse saamiseks tuleb esitada kuue kuu jooksul isiku, kelle matusekulude katmisel hüvitist saama õigustatud isik osales, surmapäevast arvates.
§ 89. Hüvitise andmine
Matusetoetust makstakse määruse §-s 78 sätestatud korras.
§ 90. Abivajaduse hindamise alus
(3) Määruse mõistes loetakse isik toimetulekuraskustesse sattunuks, kui tema perekonna sissetulek ühe pereliikme kohta jääb alla volikogu poolt kehtestatud madala sissetuleku piiri või kui isik on sattunud abitusse olukorda elatusvahendite kaotuse või planeerimatu väljamineku tõttu või isikul puudub oskus oma rahaasju iseseisvalt juhtida ning vajab tuge igapäevaelu korraldamisel.
§ 91. Õigus abivajadusest sõltuvale rahalisele hüvitisele
Määruses sätestatud abivajadusest sõltuvat rahalist hüvitist on õigus saada madala sissetulekuga perel, kelle sissetulek on ühe pereliikme kohta alla volikogu poolt kehtestatud madala sissetuleku piiri.
1. jaotis Tervisega seotud kulude hüvitamise toetus
§ 92. Tervisega seotud kulude hüvitamise toetus
(1) Tervisega seotud kulude hüvitamise toetus on Vinni valla eelarvest maksatav mitteperioodiline toetus.
4) haigla väljastatud omaosalusarve tasumisega seotud kulu hüvitamiseks;
5) perearstide poolt määratud konsultatsioonid või uuringud.
§ 93. Õigus hüvitisele
Tervisega seotud kulude hüvitamise toetust on õigus taotleda madala sissetulekuga isikul või perel, kelle sissetulek on ühe pereliikme kohta alla volikogu poolt kehtestatud madala sissetuleku piiri.
§ 94. Hüvitise taotlemine
Hüvitise saamiseks tuleb esitada määruse §-s 10 sätestatud alustel ja korras taotlus, millele lisatakse ravi- või abivahendi kulu tõendav dokument.
§ 95. Hüvitise andmine
(1) Hüvitis antakse ametniku haldusaktiga.
(2) Hüvitist makstakse määruse §-s 78 sätestatud korras.
2. jaotis Toetus riiklike dokumentide vormistamiseks
§ 96. Toetus riiklike dokumentide vormistamiseks
Riiklike dokumentide (isikutunnistus, elamisluba jt), mille olemasolu on seadusega kohustuslik, vormistamise toetus, on Vinni valla eelarvest makstav mitteperioodiline toetus.
§ 97. Õigus hüvitisele
(1) Riiklike dokumentide (isikutunnistus, elamisluba jt) vormistamise toetust on õigus taotleda madala sissetulekuga isikul või perel, kelle sissetulek on ühe pereliikme kohta alla volikogu poolt kehtestatud madala sissetuleku piiri.
(2) Toetust makstakse 100% dokumendi saamiseks vajalikust kulust
§ 98. Hüvitise taotlemine
Hüvitise saamiseks tuleb esitada määruse §-s 10 sätestatud alustel ja korras taotlus, millele lisatakse olemasolul kulu tõendav dokument.
§ 99. Hüvitise andmine
(2) Toetust makstakse määruse §-s 78 sätestatud korras.
3. jaotis Toetus haridusasutuses laste toitlustamiseks ja lasteaia õppekulu hüvitamiseks
§ 100. Toetus haridusasutuses laste toitlustamiseks ja lasteaia õppekulu hüvitamiseks
(1) Haridusasutuses laste toitlustamiseks ja koolieelse lasteasutuse seaduse § 27 lõike 3 alusel kehtestatud tasu lasteaia õppekulu katmise toetus on Vinni valla eelarvest madala sissetulekuga perele, kes kasvatab üldhariduskoolis või kutseõppeasutuses õppivat või lasteaias käivat last, makstav mitteperioodiline toetus.
(2) Lasteaia lapsevanema osalustasu (edaspidi osalustasu) toetust on õigus taotleda kahe ja enama lapsega perel, kui lapsed käivad Vinni valla lasteaias. Osalustasu toetust hakatakse katma taotletava kuule järgmisest kuust, esimesel poolaastal kuni 30. juunini ning teisel poolaastal kuni 31. detsembrini. Nimetatud hüvitis ei laiene perele, juhul kui juuli ja augustikuus erandkorras kasutab lasteaiateenust sügisel koolikohustuse täitmist alustav laps. Vallavalitsusel on õigus katta lasteaia toiduraha ja osalustasu võlgnevused, kui perel on selleks mõjuv põhjus.
[RT IV, 08.11.2018, 6 - jõust. 11.11.2018]
(3) Toetust makstakse 100% teenust osutavast määratud hinnast.
§ 101. Hüvitise taotlemine ja andmine
(2) Hüvitis antakse ametniku haldusaktiga.
4. jaotis Toetus ühiselamu üüri katmiseks
§ 102. Toetus ühiselamu üüri katmiseks
Toetus ühiselamu üüri kulude hüvitamiseks on Vinni valla eelarvest makstav toetus.
§ 103. Õigus hüvitisele
(1) Toetust ühiselamu üüri kulude hüvitamiseks on õigus taotleda madala sissetulekuga isikul või perel, kelle sissetulek on ühe pereliikme kohta alla volikogu poolt kehtestatud madala sissetuleku piiri.
(2) Toetust makstakse 100% ühiselamu üüri hinnast.
§ 104. Hüvitise taotlemine
Hüvitise saamiseks tuleb esitada määruse §-s 10 sätestatud alustel ja korras taotlus, millele lisatakse kulu tõendav dokument.
§ 105. Hüvitise andmine
5. jaotis Toetus sõidukulude katmiseks
§ 106. Sõidutoetus
Sõidutoetus on Vinni valla eelarvest makstav toetus.
§ 107. Õigus hüvitisele
Sõidutoetust on õigus taotleda madala sissetulekuga isikul või perel, kelle sissetulek on ühe pereliikme kohta alla volikogu poolt kehtestatud madala sissetuleku piiri.
1) arsti vastuvõtule sõiduks registreeritud vastuvõtuaja esitamisel;
2) kooli ja koju sõiduks bussipiletite esitamisel, kui õpilasele või üliõpilasele ei laiene riiklik sõidukompensatsiooni.
§ 108. Hüvitise taotlemine
§ 109. Hüvitise andmine
(1) Toetus antakse ametniku haldusaktiga.
6. jaotis Ühekordne toetus raske majandusliku olukorra puhul
§ 110. Ühekordne toetus raske majandusliku olukorra puhul
Ühekordne toetus raske majandusliku olukorra puhul on Vinni valla eelarvest toimetulekuraskustesse sattunud isikule makstav mitteperioodiline toetus isiku ajutise raske majandusliku olukorra leevendamiseks, toimetuleku soodustamiseks ning hädavajalike sotsiaalsete ning majanduslike vajadustega seotud kulude katmiseks.
§ 111. Õigus hüvitisele
3) isikule, kes ise või kelle perekond on sattunud toimetulekuraskustesse elatusvahendite kaotuse või planeerimatu väljamineku tõttu (lähedase surm, haigus vms).
(3) Toetuse suurus sõltub isiku toimetulekuvõimest ning elukondlikest vajadustest.
§ 112. Hüvitise taotlemine
Toetuse saamiseks tuleb esitada määruse §-s 10 sätestatud alustel ja korras taotlus.
§ 113. Hüvitise andmine
(1) Hüvitise andmise otsustab vallavalitsus.
7. jaotis Erakorraline toetus
§ 114. Erakorraline toetus
Erakorraline toetus on Vinni valla eelarvest toimetulekuraskustesse sattunud isikule makstav mitteperioodiline toetus isiku ajutise raske majandusliku olukorra leevendamiseks, toimetuleku soodustamiseks ning hädavajalike sotsiaalsete ning majanduslike vajadustega seotud kulude katmiseks.
§ 115. Õigus hüvitisele
(1) Erakorralist toetust makstakse isikule, kes ise või kelle perekond on sattunud toimetulekuraskustesse elatusvahendite kaotuse või planeerimatu väljamineku tõttu (tulekahju, loodusõnnetus vms).
(2) Toetuse suurus sõltub isiku või perekonna toimetulekuvõimest ning elukondlikest vajadustest.
§ 116. Hüvitise taotlemine
§ 117. Hüvitise andmine
8. jaotis Küttetoetus
§ 1171. Küttetoetus
(1) Küttetoetus on Vinni valla eelarvest makstav toetus. Küttetoetus on võimalik taotleda küttematerjali (küttepuud, brikett, kivisüsi jms) soetamiseks.
§ 1172. Õigus hüvitisele
Küttetoetust on õigus taotleda madala sissetulekuga isikul või perel, kelle sissetulek on ühe pereliikme kohta on alla volikogu poolt kehtestatud madala sissetuleku piiri üks kord aastas.
§ 1173. Hüvitise taotlemine
§ 1174. Hüvitise andmine
(2) Toetust makstakse määruse §-s 78 sätestatud korras.“
9. jaotis Lastelaagritoetus
§ 1175. Lastelaagritoetus
Lastelaagritoetus on Vinni valla eelarvest makstav toetus.
§ 1176. Õigus hüvitisele
Lastelaagritoetust on õigus taotleda madala sissetulekuga isikul või perel, kelle sissetulek on ühe pereliikme kohta alla volikogu poolt kehtestatud madala sissetuleku piiri.
§ 1177. Hüvitise taotlemine
§ 1178. Hüvitise andmine
§ 118. Hooldajatoetus
(1) Hooldajatoetus on Vinni valla eelarvest keskmise, raske või sügava puudega isiku hooldamise toetamiseks makstav perioodiline toetus.
(2) Hooldajatoetust makstakse vallavolikogu poolt kinnitatud määras.
§ 119. Õigus hüvitisele
(1) Hooldajatoetust on õigus saada sotsiaalhoolekande seaduse § 26 ning käesoleva määruse 5. peatüki 4. jaos sätestatud korras keskmise, raske või sügava puudega täisealise isiku hooldajaks määratud isikul.
(2) Hooldajatoetust on õigus saada keskmise, raske või sügava puudega 3-18-aastast last kasvataval ja hooldaval vanemal, vanavanemal, eestkostjal (v.a juriidilisel isikul) või perekonnas hooldamise lepingu alusel perekonnas hooldamisele suunatud last kasvataval ja hooldaval isikul, kes puudega lapse hooldamise tõttu ei saa töötada ning kellele ei maksta töötutoetust või riiklikku pensioni.
(4) Hooldajatoetust on õigus saada aja jooksul, millal hooldataval on olemas kehtiv arstliku ekspertiisi otsus puudeastme määramise kohta ning toetuse summa määratakse kehtiva ekspertiisiotsusega määratud puudeastmest lähtuvalt.
(5) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse maksmise lõpetamist tingivate asjaolude tekkimise päevast.
(6) Hooldajatoetust makstakse iga kuu viimasel tööpäeval.
§ 120. Hüvitise taotlemine
Hüvitise saamiseks tuleb esitada §-s 10 sätestatud alustel ja korras taotlus.
§ 121. Hüvitise andmine
Hüvitist makstakse määruse §-s 78 sätestatud korras.
§ 122. Vältimatu sotsiaalabi toetus
(1) Vältimatu sotsiaalabi toetus on Vinni valla eelarvest elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu sotsiaalselt abitusse olukorda sattunud isikule toidu, riietuse ja hädavajalike ravimite ning ajutise majutamise kulude katmiseks makstav toetus.
§ 123. Hüvitise taotlemine ja andmine
(1) Hüvitise saamiseks võib sotsiaalses abitus olukorras isik ise või isikust teada saamisel ametiasutuse sotsiaaltöötaja esitada määruse § 10 lõikes 3 sätestatud taotluse. Taotluse esitamiseks hinnatakse koostöös abitus olukorras isikuga sotsiaalsest abitust olukorrast väljumiseks vajalike kulude liigid ja eeldatav suurus ning vastavad asjaolud märgitakse avaldusse.
(2) Hüvitist antakse ametiasutuse ametniku haldusakti alusel.
(3) Hüvitist makstakse olenevalt isiku abivajadusest ning sotsiaalselt abitust olukorrast väljumiseks vajalikku ajaperioodi hinnates kas ühekordse maksena või perioodiliste maksetena.
7. peatükk Rahastamine riigieelarvest
§ 124. Riigieelarvest finantseeritavad sotsiaaltoetused
(1) Sotsiaalhoolekande seaduse § 156 lõikes 3 sätestatud riigieelarvest määratud toetust kohaliku omavalitsuse üksusele võib vallavalitsus kasutada abi vajavate isikute iseseisva toimetuleku pikemaajalist paranemist soodustavate sotsiaalteenuste osutamiseks ja arendamiseks ning uute sotsiaalteenuste käivitamiseks ja täiendavate sotsiaaltoetuste maksmise kulude osaliseks katmiseks.
(2) Riigieelarves määratud toetust kohaliku omavalitsuse üksustele võib vallavalitsus kasutada raske ja sügava puudega lastele abi osutamiseks, raske ja sügava puudega laste lapsehoiu-, tugiisiku-, sotsiaaltranspordi- või muudeks sotsiaalteenusteks, mis aitavad vähendada raske ja sügava puudega lapse perekonna hoolduskoormust või puudest tulenevat lisavajadust.
(3) Riigieelarves määratud toetust kohaliku omavalitsuse üksustele võib vallavalitsus kasutada asendus- ja järelhooldusteenuse osutamiseks ja korraldamiseks ning hooldusperede toetamiseks.
8. peatükk Igapäevaelu toetamise teenuse osutamisel Vinni valla eelarvest teenusega seotud kulu katmine
§ 125. Igapäevaelu toetamise teenuse osutamise ruumide kulude katmine
(1) Riigi- või mõne teise kohaliku omavalitsuse asutusena või juriidilise isikuna tegutseva igapäevaelu toetamise teenuse osutaja, kes osutab nimetatud teenust Vinni valla elanikele, kasutuses või omandis olevate ruumide kulu kaetakse Vinni valla eelarvest järgmiselt:
1) osaletakse nende ruumide kulu katmisel, mida kasutatakse teenusesaajale otseselt teenuse osutamiseks;
2) punktis 1 nimetatud ruumide kulu kaetakse Vinni valla eelarvest põhimõttel, et ruumide majanduskulu jagatakse teenust saavate isikute arvuga ning Vinni vald tasub majanduskulu ühe isiku kohta vastavalt Vinni vallas elavate teenust saavate isikute arvule.
§ 126. Kohaliku omavalitsuse järelevalve
(2) Ametiasutuse ja vallavalitsuse poolt määruses sätestatud nõuete täimist ning määruse alusel vallaeelarve kasutamist kontrollib vallavolikogu revisjonikomisjon.
§ 127. Riiklik ja haldusjärelevalve
Haldusjärelevalvet sotsiaalhoolekande seaduse alusel antud kohaliku omavalitsuse üksuse haldusaktide õiguspärasuse ning sotsiaalteenuste ja muu abi kvaliteedi, samuti riigi poolt sotsiaalhoolekandeks eraldatud sihtotstarbeliste vahendite kasutamise üle teostab Sotsiaalkindlustusamet.
§ 128. Kehtetuks tunnistatud õigusaktide alusel antud sotsiaalhoolekandeliste hüviste kehtivus
Enne käesoleva määruse kehtima hakkamist kehtinud Vinni Vallavolikogu, Laekvere Vallavolikogu ja Rägavere Vallavolikogu määruste alusel antud haldusaktid ja lepingud sotsiaalhoolekandeliste hüvitiste andmiseks jäävad kehtima kuni haldusaktis või lepingus märgitud tähtaja lõpptähtpäeva või hüvitise saamise õiguse lõpetamist tingiva juriidilise asjaolu saabumiseni või kuni haldusakti kehtetuks tunnistamise või lepingu lõpetamiseni.