"Teataja" 2/2008 by Timo Tamm - issuu
SISUKORD Noored kaitseliitlased ja nendne tegemised M.Tsupsman lk 2
Sostiaalministri pöördumine Nissi valla Pensionäride Ühenduse poole lk 2 Eesti Haigekassa kindlustuskaitse tekkimiseks ei piisa üksnes maksukohustuste täitmisest nagu sageli ekslikult arvatakse.
lähemalt lk 3 Nooretl oma koht kus koku saada. N.Sereda lk 3 Kooliaasta algus Nissi valla koolides lk 4 ja 5 18. oktoobril kogume jäät meid, lähemalt lk 6 Kuhu huviringi minna lk 6
Kakskümmend aastat direktor? Imetlusväärne ja uskumatu!!!
Härra Viktor Juhanson, 20 aastat direktorina!
Elas kord Turbas perekond Juhanson. Neil oli kaks poega, Aleksander ja Viktor. Mõlemad poisid lõpetasid kenasti kohaliku kooli, Turba Keskkooli. Aleksander hakkas oma elu elama, aga meid huvitab Viktori käekäik. Ta õppis Tartu Ülikoolis matemaatikat ning pärast selle lõpetamist teenis Kaliningradis sõjaväes. Seal algas ka pere-elu ning sündis poeg Martin. Siis algas karjäär õpetajana. Esialgu Keilas, siis Turbas matemaatikuna. 1988. aastal valiti ta Turba Keskkooli direktoriks. Tema kõige suurem oskus on luua enda kõrvale toimekas ja tugev meeskond, keda ta saab igati usaldada. Kolleegina on Viktor osavõtlik ja kannatlik. Nii võib tema juurde alati minna mingi uue ideega või murega. Kui kohest lahendust ei ole, siis saad vähemalt südame kergemaks. Juhul, kui aga sinu idee on kasulik kogu koolile, hakkab see ka Viktori peas oma elu elama ja siis on varsti näha tegutsemist. Nii edenes meie Comeniuse-programm, mille käigus on nii õpetajad kui õpilased saanud reisida ja kogemusi omandada. Korvpalliklassi projekt on samamoodi tema tugeval toetusel teoks saanud, meie kergejõustiklased on oma saavutused tema toetusel teinud ning laulukoor võistleb igal aastal mõnel huvitaval konkursil üle terve maailma. Iga kord, kui mõni õpetaja läheb oma lastega olümpiaadile, siis on alati direktor see, kes esimesena uurib, kuidas läks. Samuti jälgib ta igapäevatööd ning uurib personaalselt, kuidas ühel või teisel kolleegil läheb. Muidugi elab ta kaasa lõpueksamitele. 12. ja 9. klass tunnevad tema isalikku toetust iga eksami eel.Kui nüüd hoolega mõelda, siis Turba Gümnaasium ei oleks praegusel kujul olemas, kui ei oleks direktoriks härra Viktor Juhanson. Kool on oma direktori nägu. Ja see nägu vaatab optimistlikult tulevikku, on empaatiavõimeline ja edumeelne.
Turba Gümnaasium direktoril, Viktor Juhansonil, täitub sel aastal 20 aastat tööstaaži. Kõik need 20 aastat on hr. Juhanson olnud hooliv õpilaste ja õpetajate suhtes ning loonud meeldiva töö- ja õppekeskkonna. Direktor Viktor Juhanson teab õpilasi nimepidi, tunneb huvi õpilaste käekäigu vastu, arvestab igaühe personaalseid võimeid ja vajadusi ning suhtleb õpilastega vabalt ja lugupidamisega. Ta leiab aega vestelda nendega, kellel on probleeme. Õpilased pole teda kunagi näinud vihasena ega kuulnud karjumas. Ta on rahulik, tasakaalukas ja tähelepanelik. Meie direktor on alati avatud uutele ideedele. Ükski idee ei jää teostamata vahendite puudumiste pärast. Kui on mõte, leiab ta sellele ka teostusviisi. Tänu temale on meie koolis avatud eraldi klass korvpallist huvitatutele ning Turba Gümnaasiumi Lastekoor palju võimalusi saanud.
Kolleegid Turba Gümnaasiumist KOOS TEEME PAREMINI Miina Frank
Tadžikid Nissi vallas lk 2
VABANDUSED Vabandan Maie Joaveski ja Galina Maiboroda ees, kuna eelmises valla lehes sattusid sisse vead. Galina Maiboroda on Munalaskme Hooldekodu töötaja.
Samuti juhin tähelepanu eelmises lehes avaldatud loomade hoiupaiga telefoninumbrile, see on 621 7746. Miina Frank
Nissi valla volikoguliikmete ja vallaametnike initsiatiivil sai teoks arenguseminar Nissi valla arengusuundade läbivaatamiseks. Seminari töösse kaasati HEAKi juhataja Kaupo Reede, kes rääkis arengukava kui ajas muutuva dokumendi olulisusest kõikide otsuste tegemisel, mis puudutavad valla kogukonna jätkusuutlikkust ja heaolu. Esimese punktina vaadati läbi arengukava täitmine ning vallavanem Heiki Pajur tutvustas olulisemaid protsesse 2008. aastal. Samuti kaaluti kas peaks algatama arengukava muutmise protsessi. Kaupo Reede andis ülevaate Harju maakonna arengusuundadest ning seminari käigus tehti ettepanek lisada Riisipere-Haapsalu raudteeprojekt valmivasse Harjumaa arengustrateegiasse. Esimese päeva teisel poolel arutleti taastuvenergiale ülemineku võimalustest Nissi vallas ning keskkonnanõunik Mart Mets tutvustas eelnõud „Taastuvenergiaallikate laialdasem kasutamine energia tootmiseks”. Kaie Saar andis ülevaate Nissi valla lasteaedade hetke-
Hr. Juhanson on aktiivne mitte ainult koolis vaid ka väljaspool kooli. Ta tunneb huvi, millega tegelevad õpilased väljaspool kooli ja pakub ka ise neile tegevust. Koolis tegeleb klassidevaheliste üritusega nagu sops ja muusikaviktoriin ja suvevaheajal Turba Laste Spordimängudega. Direktor Viktor Juhanson teeb oma tööd hinge ja südamega. Seda tunnevad nii õpilased kui ka õpetajad ja inimesed väljaspool kooli. Turba Gümnaasium õpilased on õnnelikud, et neil on nii hea ja tubli direktor nagu härra Juhanson on. ÕOV - Kristi Kaljundi, Merilin Oldekop, Kaspar Aas, Karin Karutoom
seisust. Väga elavat arutelu tekitas teema „Kas oleks olulisem tõsta lasteaia pedagoogide palkasid või luua juurde lasteaiakohti?“, millega seoses pearaamatupidaja Reet Sandviku ettekanne lasteaia pedagoogide palgatõusu mõjust valla eelarve tasakaalule mõjus ergastavalt. Kaupo Reede tõi välja ka selle teema seotuse valla arengukava põhieesmärgiga, tuues ka näite finantsvahendite mahu olulisest sõltuvusest elanike tööhõivega. Seoses MTÜde rahastamisvõimaluste laienemisega Leader fondide avanemisel, tegi vallavanem ettepaneku muuta MTÜde toe-tamise põhimõtteid valla eelarvest, millega seminaril osalejad ka nõustusid. Räägiti ka liikluskorraldusest valla sees ning arutati selle erinevaid arengusuundi. Kogu esimese päeva teemaarendus ei tahtnud lõppeda ka seltskondlikus osas. Teist seminaripäeva alustati SWOT analüüsiga võimalikust valdade ühinemisest. Nelja grupitöö tulemusena selgusid ühinemise tugevad ja nõrgad küljed ning võimalikud ohud ja võimlaused juhul, kui ühinemine toimuks. Seminari lõpetas lühike veemajanduse- ja kanalisatsiooni arengukava ülevaade seostega rahastamisvõimalustesse. Osalejatelt saadud tagasisidena oli seminar vajalik. Tõdeti, et sarnaste töövormide korraldamine on tulemuslik ja tähtis selleks, et jõuda kogukonna jaoks parimate lahendusteni.
HARJUMAA ÕPETAJAD
Harjumaa Aasta Õpetaja 2008 tiitli pälvisid Nissi valla õpetajad Katrin Salep Turba lasteaiast, Maie Vaher Turba Gümnaasiumist ja Annely Ajaots Nissi Põhikoolist. Aasta Õpetaja tiitli eesmärgiks on tõsta esile, tunnustada ja tutvustada üldsusele õpetajaid, kasvatajaid, haridusasutuste juhte jt haridustöötajaid, kelle töö ja isiklik eeskuju on oluliselt kaasa aidanud noorte kujunemisele mitmekülgselt arenenud isiksusteks, positiivselt mõjutanud haridusasutuse, piirkonna ja Eesti elu. PALJU ÕNNE!
VALLAVANEMA MÕTTED
Heiki Pajur vallavanem Käin mõnikord ujulas tervisesporti harrastamas, ning kord sattusin sinna samal ajal ühe treeninggrupiga. Grupis oli noormees, kes jälgis teraselt teiste tegevust. Miski ei jäänud ta tähelepanu ega rektsioonita. Kellel puudus ujumismüts või kellel oli sokis auk, kellel olid uued spordijalatsid ja kes ei pannud kappi korralikult kinni. Ainult jälgija ise ei jõudnud lahti riietuda ning kui kõik pesuruumi olid läinud ei olnud ta rahul, et teda keegi ei oota. Sama lugu kordus pesuruumis, kus noormees täpselt jälgis, et kõik teised õieti talitaksid. Tulemuseks oli jälle tema enda jänni jäämine iseenda pesemisega ning lootusetu hilinemine treeningusse. Ka treeningul kui teised olid juba soojenduse lõpetanud, kommenteeris tema veel basseini äärel kaaslaste ujumisstiili ja kiirust ning jagas õpetussõnu. Ujujat sellest poisist kindlasti ei saa, võib olla sotsioloog, kui suudab õppida, aga miks arvan ma, et enamik avalikkusest toimib täna sama moodi. Kriitika tehtule ja prognooside koostamine on meie tugevamaks küljeks selle asemel, et midagi ära teha ja tehtust rahuldust tunda. Kui me kõik, või isegi suur osa otsustajatest, nagu ma täna tunnen, näeb oma osa selle noormehe matkimises, siis võime ennast kiita suurepärase sotsiaalse närvi omamises, aga arengut see paraku ei tõhusta. “Tegijal juhtub” ütleb vanarahvas. Meie tahame ju tegijad olla!
27. septembril tutvus Nissi vallaga Tadžiki Vabariigi viieliikmeline delegatsioon. Euroopa Arengu Instituudi ja Euroopa Liidu ühisprogrammi raames arendatakse endiste liiduvabariikide avalikus halduses tegutsevaid ametnikke ja institutsioone.
Nissi valla Noorte Kotkaste ja Kodutütarde tegemised 2008. aastal Nissi vallas on Kaitseliidu noorteorganisatsioonid tegutsenud aastast 1994. Seega on järgmisel aastal tulekul tegutsemisjuubel. Nissis on algusest peale olnud kotkaste juhendaja Ants Pipar (Pippar) ning tema abikaasa Maie. Pärast Antsu manalateele minekut on poisse-tüdrukuid kantseldanud Maie koos oma suure kotka Martin Lepplaanega. Martin oli ka Noorte Kotkaste Harju maleva vabatahtlik pealik. Turbas alustasime tüdrukute rühmaga 1995.aasta jaanuaris. Vabatahtlik juhendaja oli Merike Tsupsman ja on ka praegu. Ellamaal alustas samal aastal poiste rühm Jaanus Tabuni juhatusel. Vahepeal oli poiste juhiks ka Priit Juhani. Praegu tegutseb Turba rühmas 12 poissi ja 8 tüdrukut. Nii Turba kui ka Nissi rühmad ootavad uusi liikmeid, et kõik noored, kellel veel ei ole jõukohast tegevust, leiaksid ka endale midagi meeldivat. Mida siis noorkotkad ja kodutütred aasta jooksul teevad? Aastat alustab tegelikult talvelaager, kus toimub suusavõistlus. Seda muidugi juhul, kui lund on. Osalejad on alati rahule jäänud. Jaanuaris toimub nüüd teist aastat järjest Sauturi laager, see on Saue ja Turba rühma ühisüritus, mille käigus õpime igasuguseid skauditarkusi (sõlmed, meditsiin, salakirjad, kaardiõpe, orienteerumine). Samasugused laagrid toimuvad ka suviti üle terve maakonna, aga siis on need telklaagrid ning lisaks muule õpivad väiksemad suurte juhendamisel, kuidas panna üles ja pärast jälle kokku suurt ahjuga sissitelki. Igal juhul võib rahul olla, et need lapsed enam metsa ära ei eksi.
Tüdrukutele toimus käsitöölaager, kus pidime välja mõtlema ja nukkudele selga õmblema kodutütre uue suvevormi. Ideid oli palju ja tüdrukud olid usinad nõelavälgutajad, nii et nukud läksid oma uute rõivastega vabariiklikule näitusele. Suvel toimusid legendaarsed paadi- ja jalgrattamatkad, kus loomulikult osalesid ka meie rühmade lapsed. Jalgrattamatk toimus sel aastal juba 14. korda. Saime politseilt kiita, et ratturid on hästi vestidega varustatud ja distsiplineeritud. Aasta lõpetame jälle II advendil Rehemetsa talus jõuluõhtuga. Eelmisel aastal oli see lastel ainuke võimalus lumega möllata ja saaniga sõita, sest hiljem kadus lumi lihtsalt ära. Nii me siis toimetame, vaikselt ja ilma liigse kärata, aga aina edasi.
Eelmisel aastal olid meie lapsed võidukad. Kõige tähtsamal võistlusel, nimelt suurte kotkaste Harjumaa Ernal, sai Nissi võistkond koosseisus Arvi Künnapuu, Ainar Traks, Maksim Zavertailo, Mert Meiessaar esikoha. Kuna kaks noormeest neist said vahepeal 18-aastasteks, siis moodustati vabariiklikule Erna-võistlustele koondvõistkond Nissi ja Loksa poistest ning meie poistest osalesid Arvi ja Ainar ning nad said vabariigis II koha. Milles seisneb Erna-võistlus? (Kõik ei pruugi teada) See on kahepäevane luureretk täisvarustusega + öine luureülesanne. Maha tuleb käia ca 25 km, halvemad kaarditundjad pikendavad oma matka 5-10 km. Väikeste Ernal (ühepäevane matk, pikkus ca 15 km, rajal koos saatjaga) said Turba tüdrukud Kristiine-Eliise Kadakas, Sandra Hongonen ja Kati Nõlvak II koha. Võistlus „Harju pimedad ööd-2008”, mis on Kaitseliidu orienteerumisvõistlus. Rada on kokku 40 km, öine valikorienteerumine täisvarustuses, päevane tegevus oli sõdurioskuste ülesannete lahendamine. Siin sai võistkond Ainar Traks, Mert Meiessaar, Maksim Zavertailo
Ettekande Nissi valla elust tegi vallavanem. Tadžikid, kelle tähtsaim mees delegatsioonis oli kahtlemata Tadžiki Vabariigi presidendi personalipoliitika nõunik Hasan Abduraufovitš ja ka Euroopa Liidu ametnik, olid üllatunud omavalitsuse laiast tegevushaardest ja arengutest nõukogude perioodiga võrreldes.
01. oktoobril sai Nissi vald Põhja-Eesti Päästekeskuselt juba teise tuletõrje alarmsõiduki, mis koos kevadel väljaõppe läbinud 28 vabatahtliku tuletõrjujaga on märkimisväärseks panuseks tuleohutuse algsel tagamisele vallas. „Igasse kodusse suitsuandur“ kampaania raames on Nissi Pritsumeeste Ühing paigaldanud üle 200 anduri, millest on sotsiaalkorterite elanikel juba olnud reaalset kasu.
juba kolmandat aastat. Kutsusime osalema ka Nissi ja Ruila kooli õpilasi, eelmisel aastal Ruila kool osales, sel aastal ei reageerinud naabrid kutsele üldse. Küll aga osalesid võistlusel Saue noorkotkad ja kodutütred, kellele meeldis just salakirjade lahendamise harjutamise võimalus. Osales kaheksa võistkonda, kõik kokkutulnud võitsid ilusa hommikupooliku metsas.
Harju Kodutütarde ringkonna vabatahtlik vanem Merike Tsupsman
Hea Nissi valla Pensionäride Ühenduse pere! Eesti riik saab olla täiejõuline ja arenguvõimeline vaid siis, kui igaüks tunneb end siin koduselt ja tahab ühiskonna elus kaasa lüüa. Aktiivsed eakad rikastavad Eesti elu. Teie tahe tulla kokku, veeta ühiselt aega, arutada tähtsaid küsimusi, harrastada lemmiktegevusi ning õppida juurde uusi on eeskujuks ka noorematele. Soovin teile jaksu ja rõõmu ikka koos käia, kaunist rahvusvahelist eakate päeva ning päikeselist vanaduspõlve!
ja Heiki Pajur III koha. Heiki Pajur oli nõus võistkonnas asendama haigestunud noorkotkast. 5. oktoobril korraldasid Turba suuremad noorkotkad maastikumängu 2., 3. ja 4. klassi õpilastele. See toimus
Teie sotsiaalminister Maret Maripuu
Ravikindlustuskaitse kindlustatud isikuna
poolt § 50 lg 1 ütleb, et ajutise töövõimetuse hüvitis on - läbi elektroonilise andmevahetussüsteemi, mis võimaldab
Eesti Haigekassa kindlustuskaitse tekkimiseks ei piisa üksnes maksukohustuste täitmisest nagu sageli ekslikult arvatakse. Kindlustuskaitse tekkimiseks tuleb haigekassa piirkondlikule osakonnale esitada vajalikud dokumendid. Kindlustuskaitse tekkimiseks, lõppemiseks ja peatumiseks vajalike dokumentide loetelu ning nendes sisalduvate andmete koosseis on kehtestatud Sotsiaalministri 18.augusti 2004.a. määrusega nr.101 “Eesti Haigekassas kindlustuskaitse tekkimiseks, lõppemiseks ja peatumiseks vajalike dokumentide loetelu ning nendes sisalduvate andmete koosseis”. Töölepingu ja avaliku teenistuse alusel töösuhtes olevad töötajad Peame vajalikuks ka selgitada, et kõik töötajad, kellega tööandja on sõlminud üle ühekuulise tähtajaga või tähtajatu töö- või ametilepingu, või üle 3 kuu tähtajaga või tähtajatu võlaõigusliku lepingu tuleb haigekassas arvele võtta seitsme kalendripäeva jooksul pärast töötaja tööle või teenistusse asumist või lepingu sõlmimist. Nimetatud kohustus ja kindlustuskaitse algamise ja lõppemise tähtajad on sätestatud ravikindlustuse seaduses § 6, § 8, § 9 ja § 13. Kui tööandja esitab ravikindlustuse andmekogusse kande tegemiseks vajalikud dokumendid haigekassasse isiku kehtiva kindlustuse ajal, jätkub kindlustuskaitse uuel alusel ilma katkemiseta. Kui vajalikud dokumendid jõuavad kindlustamata inimese kohta haigekassasse seitsme kalendripäeva jooksul alates isiku tööle asumise päevast, tekib isikul kindlustuskaitse tööle või teenistusse asumisest arvestatava neljateistkümnepäevase ooteaja möödumisel. Kui tööandja esitab vajalikud dokumendid hiljem, tekib kindlustuskaitse ravikindlustuse andmekogusse kande tegemisest, kuid mitte varem kui tööle või teenistusse asumisest arvestatava neljateistkümnepäevase ooteaja möödumisel. Ravikindlustuse andmekogu kanne tehakse viie kalendripäeva jooksul pärast kande tegemise aluseks olevate nõuetekohaselt vormistatud dokumentide jõudmist haigekassasse. Juhul kui tööandja on hilinenud töötaja arvele võtmisega, st töötaja on haigekassas arvele võetud hiljem kui seitsme päeva jooksul, algab töötaja ravikindlustus ajutise töövõimetuse hüvitise saamiseks sellest kuupäevast, millal tööandja esitas vajalikud dokumendid isiku arvele võtmiseks. Siin peab silmas pidama seda, et haigekassal ei ole võimalik tekitada ega taastada ravikindlustuskaitset tagasiulatuvalt. Kui juhtub, et tööandja ei ole töötajat haigekassas arvele võtnud ja töötaja jääb haigeks ning ajutise töövõimetuse perioodil puudub töötajal ravikindlustus töövõimetushüvitise saamiseks, siis haigekassa keeldub hüvitise maksmisest. Isik ei saa Ajutise töövõimetuse hüvitist, kuna tööandja ei ole teda haigekassas arvele võtnud. Selle eest vastutab vastavalt ravikindlustusseaduse § 14 lg 1-le tööandja. Ajutise töövõimetushüvitise määramiseks ja maksmiseks ei piisa muudel alustel ravikindlustuse olemasolu (õpilane, töövõimetuspensionär, vanaduspensionär, lapsehooldustasu saav isik jne), ajutise töövõimetuse hüvitise saamiseks peab töösuhet omaval isikul olema kindlustuskaitse tööandja poolt. Töö- või teenistussuhte lõppemine Töö- või teenistussuhte lõppemisega lõpeb ka sotsiaalmaksu maksmise kohustus lahkunud töötaja eest. Tööandja peab teatama töösuhte lõppemisest haigekassale kümne kalendripäeva jooksul alates töölepingu lõppemisest. Kindlustatud isikutel kehtib kindlustuskaitse veel kaks kuud ehk nn garantiiaeg pärast töö- või teenistussuhte lõppemist. Garantiiajal alanud oleva töövõimetuslehe alusel ei ole isikul õigus saada ajutise töövõimetuse hüvitist. Ravikindlustusseaduse
rahaline kompensatsioon, mida Haigekassa maksab töövõimetuslehe alusel kindlustatud isikule, kellel jääb majandus – või kutsetegevusest ajutise vabastuse tõttu saamata isikustatud sotsiaalmaksuga maksustatav tulu. Kindlustuskaitse lõppemise kohta ei ole vaja teadet esitada juhul, kui isik asus tööle tähtajalise lepingu alusel ja tööandja esitas vastavad andmed (lepingu lõppemise kuupäeva) juba isikut kindlustatuna arvele võttes, kindlustatute nimekirjas. Kui tähtajaline tööleping pikeneb või muutub tähtajatuks, tuleb sellest informeerida haigekassat. Töö- või teenistussuhte peatumine Kui tähtajatu töölepingu alusel sõlmitud töösuhe tööandja juures peatub ja tööandja ei maksa antud perioodi eest sotsiaalmaksu (nt töötaja võtab palgata puhkust, astub ajateenistusse, läheb lapsehoolduspuhkusele jne), tuleb tööandjal sellest haigekassale teatada kümne kalendripäeva jooksul. Kindlustuskaitse peatub kahe kuu möödumisel töö- või teenistussuhte peatumisest, kui tööandja ei maksa peatumise aja eest sotsiaalmaksu. Pärast peatumise lõppu tuleb sellest informeerida haigekassat jällegi seitsme kalendripäeva jooksul alates isiku tööle või teenistusse asumist. Pärast peatumise lõppemist jätkub kindlustuskaitse ilma ooteajata (nt naine jääb lapsehoolduspuhkuse ajal uuesti lapseootele. Selleks, et tal tekiks õigus rasedus- ja sünnitushüvitisele tuleb lapsehoolduspuhkus katkestada. Tööandjale tuleb esitada avaldus tööle asumise kohta. Tööandja peab seejärel informeerima haigekassat töö- või teenistussuhte peatumise lõppemisest seitsme kalendripäeva jooksul). Võlaõigusliku lepingu alusel töötavad isikud Kui inimesega, kes ei ole füüsilisest isikust ettevõtja, on sõlmitud üle kolmekuulise tähtajaga või tähtajatu võlaõiguslik leping (nt maaklerleping, töövõtuleping, agendileping jm) ja selle lepingu alusel makstakse talle töö- või teenistustasusid iga kuu vähemalt 2700 krooni, peab sotsiaalmaksu maksja tema kohta samuti esitama haigekassale vajalikud dokumendid. Vajalikud dokumendid tuleb haigekassale esitada seitsme kalendripäeva jooksul pärast lepingu jõustumist. Kindlustuskaitse algab pärast kolmekuulise ooteaja möödumist. Ooteaega hakatakse arvestama dokumentide esitamisest haigekassale. Kui isikul on dokumentide esitamise ajal kehtiv kindlustuskaitse, siis jätkub kindlustus ooteajata. Juriidilise isiku juhtimis- ja kontrollorgani liikmed Juriidilise isiku juhtimis- ja kontrollorgani liikmed, kellele juriidiline isik on kohustatud iga kuu maksma tasu vähemalt 2700 krooni ja maksma sellelt tasult iga kuu sotsiaalmaksu, tuleb haigekassas arvele võtta seitsme kalendripäeva jooksul pärast teenistuslepingu jõustumist. Kindlustuskaitse tekib ravikindlustuse andmekogusse kande tegemisest arvestatava kolmekuulise ooteaja möödumisel. Kui dokumendid esitatakse isiku kehtiva kindlustuskaitse ajal, jätkub kindlustuskaitse uuel alusel ilma katkemiseta. Kindlustuskaitse puudumine tööandja süül Kui tööandja on jätnud eelpool nimetatud isikutele kindlustuskaitse tekitamata ja isikul oleks olnud õigus saada ravikindlustushüvitist, peab kindlustuskaitset taotlevale isikule hüvitama ravikindlustushüvitiste saamata jäämisest tekkinud kahju tööandja. Kui tööandja ei ole teatanud eelpool nimetatud isikute kindlustuskaitse lõppemisest ja endine töötaja, juhtorgani liige või tööd teinud/teenust osutanud isik saab ravikindlustushüvitisi, on haigekassal õigus teha ettekirjutus koos hoiatusega ning nõuda kohustuste rikkujalt sisse ravikindlustushüvitised, mida haigekassa on isiku või isikute eest tasunud, kelle kindlustuskaitse jäi õigel ajal lõpetamata. Andmete esitamise viisid Kindlustuskaitse tekkimiseks, lõpetamiseks ja peatamiseks vajalikke dokumente võib haigekassa piirkondlikule osakonnale esitada:
töötajaid ravikindlustatuna arvele ja arvelt maha võtta ning saada jooksvalt infot oma töötajate ravikindlustuse kohta. Elektroonilise andmevahetusega liitumiseks peab tööandja sõlmima elektroonilise andmevahetuse lepingu. Andmete elektroonilise edastamise lepingu sõlmimise kohta lähemalt vt http://www.haigekassa.ee/tooandjale/. Haigekassa ravikindlustuse haldamise teenus on juriidilistele isikutele ja Äriregistris registreeritud FIE-dele kättesaadav aadressil http://www.eesti.ee/est/ rubriigis X-tee teenused ettevõtjatele; - e-posti teel, saates digitaalselt allkirjastatud dokumendid haigekassa piirkondlikku osakonda; - posti teel, saates dokumendid haigekassa piirkondlikku osakonda; - isiklikult haigekassa piirkondlikku osakonda tuues. Vajalikud dokumendiblanketid leiab haigekassa kodulehelt www.haigekassa.ee. Olenemata sellest, millises haigekassa piirkonnas on isikud kindlustatud, võib tööandja esitada dokumendid talle sobivasse haigekassa piirkondlikku osakonda. Kui kindlustatud isik soovib vahetada kindlustuspiirkonda, tuleb tal kirjutada avaldus, mille võib haigekassale esitada tööandja või kindlustatu ise. Kõik kindlustatud isikud, kes on internetipanga kliendid või kellel on ID-kaart, saavad internetipanga e-teenustest või kodanikuportaalist (http://www.eesti.ee/est) kontrollida oma ravikindlustuse kehtivust, perearsti nime ja töövõimetushüvitiste laekumist ning esitada avalduse täiendava ravimihüvitise või Euroopa ravikindlustuskaardi saamiseks. Täiendavatele küsimustele vastab haigekassa infotelefon numbriga 16 363. Eda Annuk EHK Harju osakonna vanemjurist
Mida teha, kui teadmine ei aita? Tuntud Eesti rahvatarkus „võlg on võõra oma“ on lihtne ja üheselt mõistetav, kuid tihti ei aita see teadmine võlakoormuses olevat inimest. Suve lõpul toimus SKA ohvriabiosakonna töötajatele ja vabatahtlikele suvekoolitus, et kahe päeva jooksul omandada tööks vajaminevaid uusi teadmisi ja kogemusi. Sellel aastal oli põhiteemaks maksekohustuste täitmine.
Viimasel ajal on ka ohvriabitöötajate poole pöördunud inimesed, kellel on tekkinud raskusi laenu tagasimaksmisega. Paraku jääb võlg võõra omaks ka majanduslanguse perioodil, kuid hea nõuanne koos mõistva suhtumise ja toetusega on ennast igal ajal õigustanud. Suvekoolis jagas teadmisi esmaseks võlanõustamiseks kohtutäitur Mati Kadak. Lektori jutust sai kinnitust tõsiasi, et võlad ja makseraskused on väga paljude Eestimaa inimeste igapäevase elu lahutamatuks osaks. Seda kinnitab ka fakt, et iga seitsmenda Eesti elaniku suhtes viiakse läbi sundtäitemenetlust. Võlgnike enamuse moodustavad noored mehed, keskmise vanusega 38 aastat, kusjuures probleemide põhjus peitub pigem õiguskuulekuses ja suhtumises kui maksejõuetuses. Oma ala hea asjatundjana selgitas lektor täitemenetlus olemust ja selle läbiviimise korda, sidudes seadusesätteid näidetega enda ulatuslikust tööpraktikast. Kinnitust sai aabitsatõde: „Varu aega laenu- või muude lepingute allakirjutamiseks, sest eelnevalt tuleb kõiki lepingupunkte lugeda tähelepanelikult, selleks et mõista võetavate kohustuste ulatust ja määra ning alles seejärel otsustada, kas Teile on see vastuvõetav või mitte. See soovitus kehtib nii laenuvõtja kui ka käendaja suhtes, sest sageli on käendaja kergekäeliselt antud allkiri viinud teda tõsistesse majandusraskustesse. Tagantjäreletarkus on küll õpetlik neile, kel pole probleemi, aga makseraskustes inimestele soovitan: 1. tegele probleemiga, sest vastasel korral see süveneb, mitte ei kao ära. 2. ole ise aktiivne, otsi abi, nõu ja toetajaid. Olga Sepp SKA ohvriabiosakonna peaspetsialist Keila, Keskväljak 5 678 0603 Vastuvõtt: E,K,R 9:00-16:00, lõuna12:00-13:00
Koostöös riispere Kultuurimajaga saavad õpilased osaleda sealsetes ringides: rahvatantsu juhendab Piret Kunts ning laulstuudiot juhendab Jaan Vaidla. On käes jällegi uus õppeaasta, Samuti on võimalik õppida erinevaid pille Nissi Trollide täis ootusi, uusi kogemusi ning ka seltsis. pingutamist. Teadmiste aluspõhja Õppetöö tugiteenised Nissi Põhikoolis: saab laps koolist, õppimiseks vajalik Psühholoog Kaia-Leena Lass teisipäeval 12.00-17.00 hoolsus ja sihikindlus tuleb aga kaasa Logopeed Tiiu Pajur esmaspäeval 12.30-16.35 kodust, samuti nagu teadmine, et Parandusõpe 1-4 klass Terje Rand ja 5-6 klass Ulvi õppimine on töö. Nüüd võib öelda, et Lepplaan. tarkusepäeval kosutas kooliminejaid Raamatukogu töötab esmaspäeviti, teisipäeviti, päike. Ilmataat pingutas ja lasi neljapäeviti ja reedeti kell 8.10- 12.10 päikesel pidulikkust lisada. Või oli Aastal 2008 lõpetas Nissi Põhikooli 17 õpilast. see uue õppeaasta alustajate soov. Eksamitulemused olid tublid, mida näitas fakt, et Nissi põhikoolis alustas 2008 sügisel ühelgi eksamineerial ei tulnud sooritada korõpinguid 124 õpilast, esimeses klassis duseksamit. istus koolipinki 18 mudilast. Nende Samuti asusid kõik lõpetanud õpilased edasiõppima, klassijuhataja on Ingrid Parksepp. Koolis tegutseb Õpilasomavalitsus, kuhu kuuluvad neist Nõmme Gümnaasiumisse 4 õpilast, Kristiine 2 klassis õpilasi 14, klassijuhataja Gümnaasiumisse 2 õpilast, Haapsalu, Turba, Tal5.-9. kl esindajad. Katrin Õisma linna 32. Keskkooli ja Lilleküla Gümnaasiumisse 1 Ringitööd on alustanud: 3 klassis õpilasi 14, klassijuhataja Helis Lall õpilane, Prantsuse Lütseumi 1 õpilane, Kehtna MajaMudilaskoor, juhendaja Liivi Arro 4 klassis õpilasi 11 , klassijuhataja Liivi Tammemäe ndus- ja Tehnoloogiakooli 1 õilane, Türi Tehnika- ja Kergejõustik, juhendaja Ain Karutoom 5 klassis õpilasi 12, klassijuhataja Ain Karutoom Maamajanduskooli 2 õpilast, Haapsalu KutsehariKarate, juhendaja Anton Niidas 6 klassis õpilasi 12, klassijuhataja Ulvi Lepplaan duskeskusesse 2 õpilast ja Pärnumaa KutsehariduskKäsitöö/kunstiring, juhendaja Kaie Ehrpais 7 klassis õpilasi 12, klassijuhataja Kaie Ehrpais eskusesse 1 õpilane. Näitering, juhendaja Katrin Riisa 8 klassis õpilasi 17 , klassijuhataja Marika Danilson Sõnakunstiring, juhendaja Marika Danilson 9 klassis õpilasi 14, klassijuhataja Nelli Põllumäe Uue muusikaõpetajatena asus tööle Liivi Arro ning Anton Alates II poolaastast alustavad taas liiklusring Soovime Nissi Koolipere poolt neile kõigile palju edu Niidas hakkab tööle töö- ja tehnoloogiaõpetajana. Ka Katrin Õisma juhendamisel ning ansambel Liivi Arro ja õnnelikku lendu! huvijuht-arendusjuhi ametis on uus inimene- Evelyn juhendamisel. Annely Ajaots Tammaru ning sekretäri ametis Renita Malofejev. Nissi Põhikooli direktor NISSI PÕHIKOOLI UUS ÕPPEAASTA
NOORTE OMA KOHT Sügis, mil loodus sätib unele, on meie vallas hoopis uute algatuste ning sündimiste aeg. Suure rahuldustundega hinges võivad talvele vastu minna meie valla noored, nende vanemad ning kaudselt kogu vallarahvas, sest alates 1.09.2008 on avatud uus asutus Nissi Valla Noortekeskus. Suuresõnalise üldeesmärgi - korraldada valla noorsootööd – igapäevaseks tulemuseks on kahe aktiivse, haritud noorsootöötajata asumine valla noorte „teenistusse” ning kahe noorteteoa avatud uksed. Riisipere ja Turba noortetoas (avatakse oktoobris) teostavad aktiivset noorsootööd Signe Traks, Tallinna Pedagoogilise Seminari 2004. noorsootöö erialal lõpetanu (rakenduslik kõrgharidus) ning Natalia Sereda, kes samas koolis rakendusliku kõrgahiduse noorsootöö erialal on lõpetanud aasta varem. Mõisted: Noor: 7-26 aastane Noorsootöö on noortele tingimuste loomine arendavaks tegevuseks, mis võimaldab neil vaba tahte alusel perekonna -, tasemekoolituse- ja tööväliselt tegutseda. Avatud noorsootöö asutus ootab igas vanuses noori oma vaba aega sisukalt veetma, seadmata neile eeltingimusi tõekspidamiste, võimete, oskuste, teadmiste ja rahaliste võimaluste osas. Nissi Valla Noortekeskuse ülesanded on põhimääruse alusel järgmised: • noortele tingimuste loomine mitteformaalseks õppimiseks, eelkõige kogemuste omandamiseks tegevuse ja suhtlemise kaudu; • noortele arendavate tegevuste võimaldamine neile sobival kodu- ja koolivälisel ajal, seades esikohale noorte omaalgatuse arendamise; • koostöö tegemine huvikeskuste, laste- ja noorteorganisatsioonidega ning kultuuri- ja haridusasutustega nii kodu- kui ka välismaal. Eesmärkide täitmiseks viiakse läbi avatud noorsootööd, viiakse läbi projekte ning tehakse koostööd alaealiste komisjoni, vallas tegutsevate kultuuri- ning haridusasutustega, MTÜ ning noorteorganisatsioonidega. Noortekeskuse tegevusalad on: • avatud noorsootöö; • noorte omaalgatuslike ettevõtmiste soodustamine; • ürituste korraldamine ja vaba aja veetmise võimaluste
loomine sh töö-ja puhkelaager; • noortele suunatud informatsiooni vahendamine ja noorte nõustamine; • noorsootöö planeerimiseks ja tegemiseks vajalike uuringute läbiviimine; • noorte õiguserikkumiste ennetamisele suunatud kriminaalpreventiivsete programmide ja projektide arendamine ja rakendamine; • sõltuvus- ja teiste riskikäitumist soodustavate ainete tarbimise ennetamine; • probleemkäitumise põhjustealase teadlikkuse tõstmine ja sekkumismehhanismide kavandamine ning rakendamine; • koostöö arendamine erinevate rahvusvaheliste programmide kaudu. Avatud noorsootöö tegemiseks on vallas avatud kaks uut asutust – Riisipere ja Turba noortetuba. Turba noortetuba hakkab tegutsema Turba Gümnaasiumi spordihoones oktoobri esimeses pooles. Turba noortetuba jätkab seni Turba Kultuurimajas tegutsenud mininoorteka tegevuse, nii jääb kultuurimajale rohkem ressursse huvitegevuse ning kultuuri arendamiseks. Turba noortetoas tegeleb noortega Natalia Sereda. Noortetuba hakkab olema avatud kolmapäevast reedeni kella 15.30 – 21.00. Samades ruumides hakkab tegutsema ka Turba beebikool, mille juhendajaks Katrin Jõeste. Riisipere noortetuba võtab üle MTÜ ANK Vikerkaaremaja tegevuse aadressil Metsa 7, Riisipere alevik. Ruumid asuvad Riisipere lasteaia majas, postkontoriga samas tiivas. Sissepääs postkontori poolsetest väravatest. Riisipere noortetuba on avatud esmaspäevast reedeni kella 15.00-21.00. Võimalik on mängida piljardit, koroonat, lauamänge; vaadata videot, kuulata muusikat, kasutada Net-i, tutvuda noorteinfoga ning teha mitmesugust käsitööd. Riisiperes tegeleb noortega Signe Traks. Seega on põhjust uskuda, et tuleb senistest huvitavam, mitmekesiesem ning arendavam aastalõpp. Loodame ja usume üheskoos, et palju kasutatud ütlus „noored on meie tulevik”, ei jääks meie vallas pelgalt kõnekäänuks. Kevadel, uuele suvele vastu minnes saame siis ehk tõdeda, et nii mõnigi noor on omale uue ja arendava hobi leidnud, põnevas projektis osalenud ning kokkuvõttes ehk ka mõni pahategu olemata
jäänud. Noored vajavad vanemate armastust ja hoolt, mis teinekord peab väljenduma konkreetsete keeldudena. Algklasside lapsevanematele tasubki siinkohal meelde tuletada, et oma noorpere on tarvis noortetoast koju kutsuda hiljemalt 20.00 Kui Teil tekkis selle jutu peale küsimusi, soovite teha konkreetseid ettepanekuid, siis kõik need on oodatud interneti aadressil vikero@hot.ee, samuti võib helistada numbritel 608 7167, 5551 0582. Või mis kõige lihtsam – tulge ise kohale noortetubasi kaema! Natalia Sereda Nissi Valla Noortekeskuse juhataja LIONSID TEEVAD Tõnu Sal-Saller LC Turba Lions Club president 2007-2008 Tänavune LC Turba tegevusaasta on olnud väga pingeline ja teguderohke. Traditsioonilised spordiüritused Lions saalihokiturniir ja laste jaanipäevavõistlused jäid suurejoonelise Vabariigi aastapäevaballi varju.
Kõige enam tunneme siiski uhkust Ellamaa kultuurikeskuse arendusprojekti üle, mille raames klubi liikmed ehitasid uue „puukuur-kõlakoja“ ja tegid ettevalmistustööd korstende ja ahjude ümbervahetamisele. Päris hulk suviseid nädalavahetusi kulus nõgistele lammutustöötundidele ja higistele ehitusvaidlustele, aga aasta lõpuks saab Ellamaarahvas paremad klubitingimused kindlasti. Arvutasin kokku, et omaalgatuse korras sai tehtud üle 397 töötunni, ehk ühe mehe 10 nädala töö või arvestades omaosaluse metoodika järgi 60 krooni tunnitasuks, saame kokku aukartust äratava summa 23 820. Märkimisväärne on ka see, et klubiliikmetega liitus töös ka külarahvas ja Ellamaa Külaarenduskeskuse naised pakkusid maitsvaid lõunaid. Hea meel on tõdeda ühistöövaimu hävimatust vaatamata karmidele majandusoludele.
5 Koolis töötavad sellel õppeaastal järgmised huviringid: 1. Mudilas - ja lastekoor (juhendaja Iveta Jürisson) 2. Meisterdamisring 1.-5.kl. (juhendaja Katrin Jõeste) 3. Kunstiring 9.-12.kl. (juhendaja Piret Tamm) 4. Spordiring algklasside õpilastele (juhendaja Nele Rattameister) 5. Lauatennis kõikidele soovijatele (juhendaja Harri Klemm) 6. Kunstiring 5.-8.kl. (juhendaja Nele Rattameister) 7. Noorkotkaste ja kodutütarde tegevus jätkub samuti sellel õppeaastal, õpetaja Merike Tsupsmani juhendamisel.
Kooliaasta algus Turba Gümnaasiumis Rõõmu teeb uue kooliaasta alguses see, et õpilaste arv koolis on hakanud kasvama. Kui eelmisel õppeaastal oli meie koolis 246 õpilast, siis sellel õppeaastal alustas õpinguid 251 õpilast. Teistest koolidest tuli meie kooli erinevatesse klassidesse õppima 19 õpilast. Kümnendasse klassi võtsime vastu 17 õpilast. Esimesse klassi tulijaid oli 21 ja nende klassijuhataja on Katrin Jõeste.
Sellest õppeaastast ei tööta meil kahjuks enam õpetaja Ester Legonkov (õpetaja Legonkov töötas meil asendusõpetajana Kristi Liiviku asemel, kes naaseb nüüd tööle lapsehoolduspuhkuselt). Need tublid kergejõustiklased aga, keda eelmisel aastal Ester Legonkov treenis, saavad edasi treeninguid jätkata Saue Gümnaasiumis. Õpetaja Legonkov on nõus neid edasi treenima. Küll aga tunneme suurt puudust veel ühest kergejõustiku treenerist, kes võiks tegeleda meie algklasside õpilastega. Meil on väga palju andekaid spordipoisseja tüdrukuid. Heaks uudiseks on see, et alates oktoobrikuust on meie kooli õpilastel võimalik kolm korda nädalas kasulikult aega veeta spordihoone noortetoas. Õpilastega hakkab seal tööle valla noorsootöötaja Natalia Sereda.
Alates sellest õppeaastast õpetame 10.-12. klassis uue ainena riigikaitset ja õpetajaks meie oma kooli vilistlane Bronislav Škaperin.
HÄÄLETAME KOOLIVÄGIVALLA VASTU
Koolielu on täie hooga alanud: 19.-21. septembril osalesid meie korvpallipoisid korvpalliturniiril Parksepas. Seoses eduka esinemisega Ülemaa-
ilmsetel Kooride Olümpiamängudel on Haridus- ja Teadusministri Tõnis Lukase vastuvõtule 30. septembril kutsutud koori dirigent Iveta Jürisson ja koorivanem Maarja Kadakas. 24.-26. septembrini toimub „rebaste ristimine”, see tähendab et kõik 10. klassi tulnud õpilased peavad läbi tegema „rängad“ katsed, et saada „täieõiguslikeks“ gümnasistideks. Kuu lõpus toimub meie koolis südamenädal, nädala raames külastab meie kooli sotsiaalminister Maret Maripuu ja karateeklubi Taigo. Toimub plakatikonkurss 5.-12. klassi õpilastele teemal „Mina ise saan mõjutada oma südame tervist“, toimub loeng tervislikust toitumisest (lektor Raivo Vokk) ja loeng „Toitumine ja toitumishäired“. Lektor meie kooli psühholoog Kaia-Leena Lass. Samuti toimub öine orienteerumisvõistlus 10.-12. klassi õpilastele ja matk Ellamaale 5.-9. klassi õpilastele. Südamenädala jooksul on võimalus õpilastel ja õpetajatel mõõta oma vererõhku ja kolesterooli taset.
TÄHELEPANU SPORDIHUVILISED ! On tekkinud mõte läbi viia 2009. aastal külade- ja alevikevahelised spordivõistlused. Heaks eeskujuks on meile Kernu vald, kus juba aastakümneid väga vilgas spordielu Kaljo Põldaru juhtimisel käib. Suvel ringi liikudes oli mul võimalus näha erinevates Eestimaa valdades mitmeid põnevaid sportlikke mõõduvõtmisi kõige erinevamatel spordialadel. Ka meie vallas võiks midagi sarnast toimuda, sest tegijaid on meil väga palju. Paljudel inimestel on veel meeles omal ajal toimunud Järveotsa mängud. Et asjast asja saaks, peaksid kõigepealt kokku saama kõik asjast huvitatud, et aru pidada ja midagi ka juba paberile panna.
Teadmisterohket ja palju koolirõõmu pakkuvat kooliaastat meile kõigile!
Selleks teengi ettepaneku kõikidele spordiaktivistidele kokku saada kolmapäeval, 29. oktoobril kell 19.00 Turba Gümnaasiumis.
Viktor Juhanson Turba Gümnaasiumi direktor
Viktor Juhanson 56 208 145
KASUTAGE HEAD VÕIMALUST KÄIA HUVIRINGIDES
I-III kl õpilastele rahvatants - T 15.30 juhendaja Piret Kunts
Näite- ja sõnakunstiring II-IV kl õpilastele - N 14.30 V-VI kl õpilastele - E 15.00 juhendaja Anne Kuusk Laste lauluring - E 16.30 juhendaja Tõnu Kangron Line- ja seltskonnatansturingid „Maasikas” I-IV kl. lastele - K 16.00 „Mustikas” IV-VII kl. lastele - K 17.00 „Shalala” VII-VIII kl. lastele - K 18.00 juhendaja Helve Kruusement Naiskoor “Nelli” - E 17.30 juhendaja Tõnu Kangron Memmede rahvatantsurühm “Haspel” - T 17.00 juhendaja Piret Kunts Beebikool - T 15.30 (Turba Gümnaasiumi noortetoas, juhendaja Katrin Jõeste) Naisansambel “Cantus” juhendaja Kersti Reintam
Riisipere kultuurimajas jätkuvad Rahvakalendri tähtpäevade tähistamised, ühiskülastused ja Riisipere Mälumäng Põnnikool - N 12.30 (esimene mäng toimub 26.oktoobril kell juhendaja Katrin Õisma 12.00. Ootame osalema kohalikke SelRiisipere Kammerkoor - E 19.00 tse ja MTÜ-sid, andes neile järjestikku juhendaja Pille Saatmäe võimaluse koostada 5 küsimust). (Oodatud on uued meeshääled) 18.okoobril kell 13.00-15.00 LeivaLauluringid - Esmaspäeviti päev koos degusteerimisega. juhendaja Jaan.Vaidla. Oodatud on tublide perenaiste omad küpsetised (palume tuua kultuurimajja Ansambel „Laululust“ - K 13.00 kella 11.00-ks. Avatud näitus ja juhendaja Terje Rand müügitoad, kuhu ise toon ja ise müün. Võimlemine - E 11:00 Olge varmad endast märku andma juhendaja Anneli Üksik (Merike Kiisel, Evi Vendla) Jooga - T 19.30 Kell 15.00 eakate pealelõuna kohvijuhendaja Arne Lauri tuba, esinejate, külaliste ja tantsuga. Aeroobika - N 19.00 Autasu saab ka parim küpsetaja. juhendaja Maire Kessel Buss väljub Turba kaupluse juuVäikeste karate E, K 8.30 (Riisipere rest 12.30, Lehetust 12.35, Nurmest Lasteaia ruumides) juhendaja Anton Nii- 12.40 (kui Ellamaale on vaja bussi, siis palun helistada tel. 6087203) das Erivajadustega inimeste tegelusring Tagasi läheb buss orienteeruvalt kell 19.00 - N 15:00 15.november 2008.a. kell 12.00 Lauatennis - E, N 19.00 tähistame isadepäeva. Saab näha Rahvatants, juhendaja Piret Kunts ämblikke, harrastada koos karated, Naised -K 19.30 näha kohaliku sportlase auhinnakogu. Lapsed - K 17:00 Memmed - K 18.15 Päev on mõeldud kogu perele.
TEAVE INKOTOALT Paljudel eakatel ja puuetega inimestel on probleeme uriinipidamatusega. Et neid probleeme leevendada, tuleb meile appi INKOTUBA. INKOTUBA nõustab uriinipidamatusega inimesi, korraldab pidamatusalast koolitust ja müüb hoolduspõetusvahendeid. Uriinipidamatus on probleemiks paljudele. Teema delikaatsuse tõttu jääb see sageli käsitlemata ja probleem lahendamata. INKOTUBA pakub vastuseid uriinipidamatusalastele küsimustele ning annab professionaalset abi, seda kõike TASUTA. Spetsiaalse ettevalmistuse saanud nõustaja tutvub teie või teie lähedase murega ning selgitab välja uriinipidamatuse raskusastme ja liigi. Samuti aitab ta valida õige mähkme või muu abivahendi ning annab nõu, kuidas neid kasutada. Uriinipidamatust on võimalik leevendada sooritades spetsiaalset tualetitreeningut ja vaagnapõhjalihaste võimlemisharjutusi, korri-geerides oma toitumisharjumusi jpm. Selles kõiges juhendab teid nõustaja, kes annab vajalikud juhised ka koju kaasa. Sobiva toote valimine ja paigaldamine aitavad ennetada nahakahjustuste teket. Valesti paigaldatud
ja ebasobivate mähkmete kasutamise korral tekivad uriinilekked, mis võivad põhjustada nahakahjustusi. Juba tekkinud nahakahjustuste korral pakub INKOTUBA sobivaid naha- ja haavahooldusvahendeid. Saadaval on ka teisi tarvilikke hooldusvahendeid nagu imavad aluslinad, kateetrid, siibrid jpm. INKOTOAST jagatavate teadmiste abil ja nõustaja toel on teil võimalik tõsta oma elukvaliteeti. INKOTUBA aitab ja annab nõu! Puuetega inimestel, vanaduspensionäridel ja lastel alates 3. eluaastast on võimalik osta paljusid abivahendeid riigipoolse soodustusega. Soodustusega ostmiseks tuleb esitada ISIKLIKU ABIVAHENDI KAART. Isikliku abivahendi kaardi saab kohaliku omavalitsuse sotsiaalosakonnast arstitõendi ja puuet tõendava dokumendi esitamisel. INKOTOAteabepäevale on oodatud kõik pidamatusega isikud, nende hooldajad, hoolekande ja meditsiinitöötajad. INKOTUBA Tallinnas Hariduse 6 (Tõnismäe Polikliinik) tel 646 2121 või Endla 59 (puuetega Inimeste Tegevuskeskus) tel 678 2110. INKOTUBA on Nissi vallas Riisipere Kultuurimajas 22. oktoobril kell 11.00 ja Turba Kultuurimajas samal päeval kell 13.30!
Toimub laupäeval 18. oktoober 2008 Kogumisauto peatumise kohad ja ajad: Riisipere kauplus 10.00 – 10.20 Nissi kauplus 10.30 – 10.50 Nurme 11.00 – 11.20 Lehetu 11.30 – 11.50 Turba, Metsa 3 12.00 – 12.20 Turba, Pargi 1 12.30 – 12.50 Ellamaa mägi 13.00 – 13.15 Ellamaa garaažid 13.20 – 13.40 Munalaskme 14.00 – 14.20 Vastu võetakse järgnevaid ohtlike jäätmeid: • Pliiakud • Patareid • Värvijäätmed • Vedelad õlijäätmed • Õlifiltrid • Päevavalguslambid • Tahmakassetid • Ravimid • Mürkkemikaalid ja teised kemikaalid • Elavhõbe ehedal kujul, pakitult • Tulekustutid • Tundmatud jäätmed Kodumasinaid ja olmeelektroonikat vastu ei võeta. Nissi Vallavalitsus avab kodumasinate, olmeelektroonika, akude, patareide ja päevavalguslampide aastaringse kogumispunkti alates 20. oktoobrist 2008.a aadressil Nissi tee 87a Riisipere.
Samas kogutakse juba praegu vanu autokumme. Info vastuvõtu kohta Vallo Sassi 5168792 Keskkonnanõunik Mart Mets 608 7186; 5551 0740
Vallavanem: Heiki Pajur heiki.pajur@nissi.ee Tel. 608 7109; GSM. 551 2109
Majandusnõunik: Kalju Kallaste kalju.kallaste@nissi.ee Tel. 608 7209; GSM. 554 8657
Lastekaitsespetsialist: Elerin Sagar elerin.sagar@nissi.ee Tel. 608 7236
Toimetaja Miina Frank
Vallasekretär: Mare Rabi mare.rabi@nissi.ee Tel. 608 7231; GSM. 553 2321
Keskkonnanõunik: Mart Mets mart.mets@nissi.ee Tel. 608 7186; GSM. 5551 0740
Vallasekretäri abi: Miina Frank miina.frank@nissi.ee Tel. 608 7146; GSM. 520 2744
Vastutav väljaandja Nissi Vallavalitsus
Pearaamatupidaja: Reet Sandvik reet.sandvik@nissi.ee Tel. 608 7292; GSM. 553 0926
Maanõunik: Raivo Tammert raivo.tammert@nissi.ee Tel. 608 7153; GSM. 552 7981
Jurist: Andres Pitk andres@kernu.ee Tel. 608 7148
Trükikoda Aktaprint
Vanemraamatupidaja:Elve Tori elve.tori@nissi.ee Tel. 608 7393
Humanitaarnõunik: Kaie Saar kaie.saar@nissi.ee Tel. 608 7208; GSM. 554 8655
Metsakonsultant: Marje Suharov Tel. 608 7186; GSM. 501 9255
Tiraaž 1550
Raamatupidaja: Karin Lehtme karin.lehtme@nissi.ee Tel. 608 7393
Sotsiaalinspektor: Merike Kiisel merike.kiisel@nissi.ee Tel. 608 7203; GSM. 553 2953
Konstaabel: Andrus Ööbik Tel. 608 7260; GSM. 5819 0110 üldine e-post: nissi@nissi.ee
"Teataja" 2/2008
Noored kaitseliitlased ja nendne tegemised ● Sostiaalministri pöördumine Nissi valla Pensionäride Ühenduse poole ● Eesti Haigekassa kindlust...


Töövaidluskomisjonide praktika töötasu vaidlustes, 2. osa - Raamatupidaja
Töövaidluskomisjonide praktika töötasu vaidlustes, 2. osa
30. juuni 2011 10:31
Eelmisel aastal töövaidluskomisjonidele esitatud avaldustest oli töötasuga seotud iga teine avaldus. Töövaidluskomisjonide praktikast töötasu maksmisega viivitamise, tööseisaku ja töölähetuse hüvitamisega seotud vaidlustes annavad ülevaate Heli Raidve ja Kristine Kuusik.
TLS § 29 lg 4 alusel võivad tööandja ja töötaja kokku leppida ka muude tasude maksmises, ja kui selles on kokku lepitud, on töötajal õigus neid tasusid ka nõuda. Nii leiab ka töövaidluskomisjon (edaspidi TVK) oma otsuses number 4952. Nimetatud juhul nõudis töötaja teiste nõuete kõrval ka saamatajäänud lisatasu, mille tööandja oli oma teatisega töötajatele määranud. TVK leidis, et töötaja nõue tuleb rahuldada, sest tööandja ise on teinud lisatasu maksmise töötajatele teatisega teatavaks ja töötaja pangaväljavõttest on näha, et lisatasu on töötajale makstud. TVK rõhutab otsusega, et kui midagi on kokku lepitud, tuleb seda ka täita, kuni ei ole kokku lepitud midagi uut, mis vana kokkulepet muudaks.
Otsuses nr 5166 leiab TVK, et kui tööandja on ette näinud töötajale mingi materiaalse hüve, ei ole töötajal õigust nõuda selle hüve mittekasutamise eest rahalist kompensatsiooni. Nimetatud vaidluses leppisid töötaja ja tööandja töölepingu lisas kokku, et tööandjal on kohustus anda töötaja kasutusse sõiduauto ning ühtlasi kompenseerida kasutuskulud. Töötaja nõudis hüvitist ka perioodi eest, mil ta ei täitnud tööülesandeid ja viibis korralisel puhkusel.
TVK otsustas, et töötajal on õigus nõuda tööandjalt sõiduauto kasutamist olenemata sellest, kas ta täidab tööülesandeid või mitte, kuid selle tingimuse mittetäitmisel puudub seaduslik alus nõuda rahalist kompensatsiooni. Lisaks näeb VÕS-i § 101 lg 1 ette lepingupoole õiguskaitsevahendid kohustuse rikkumise korral, kuid see säte ei näe ette võimalust nõuda töölepingulisest suhtest tuleneva materiaalse erisoodustuse rahalist asendamist.
Kui töötajale on kasutamiseks ette nähtud sõiduauto, arvuti või midagi muud esemelist, ei saa töötaja selle kasutamata jätmisel nõuda rahalist kompenseerimist.
Tasu “tööseisaku” eest
TLS-i § 35 paneb tööandjale kohustuse maksta töövõimelisele ja töö tegemiseks valmis olevale töötajale keskmist töötasu aja eest, mil tööandja talle tööd ei anna. Sisuliselt on tegemist nn vanas töölepingu seaduses olnud tööseisakule sarnase olukorraga.
Töövaidluses nr 159 ootas töötaja väidetavalt kuus kuud tööle lubamist ja küsis selle kuue kuu kui nn tööseisaku aja eest keskmist töötasu. TVK asus seisukohale, et kuus kuud oodata ei ole mõistlik ja töötaja ei ole kasutanud talle seadusega antud õigust lõpetada tekkinud olukord mõistliku aja jooksul.
TVK pidas mõistlikuks tööseisaku aja eest keskmise töötasu nõudmise ajaks kahte kuud, sest nõude rahuldamine täisulatuses tooks kaasa hea usu põhimõttega vastuolus oleva tagajärje, st õiguse kuritarvitamisega kaasneva hüve.
Otsuses nr 1581 nõudis töötaja TLS-i § 35 alusel nn tööseisaku aja eest kolme kuu keskmist tasu. TVK leidis, et kuigi tööandja ei kindlustanud töötajat tööga ega maksnud selle eest hüvitist ja on olukorra eest vastutav, peab ka töötaja töö saamise nimel aktiivselt tegutsema, mitte kodus tööandja helistamist ootama. TVK tuvastas, et töötaja pöördus TVK-sse alles kaheksa kuud pärast rikkumise algust, mis ei ole mõistlik. TVK otsustas, et kogu tööseisaku aja eest tasu väljamõistmine tööandjalt ei ole mõistlik ja õiglane, ning vähendas TLS-i § 35 alusel väljamõistetavat tasu.
Mõlema viidatud vaidluse puhul vähendasid TVK-d TLS-i § 35 alusel väljamõistetavat keskmist töötasu ja töötajale mõisteti välja vaid kahe kuu keskmine tasu. Autorite arvates väärib uurimist ja seisukoha kujundamist küsimus, milline võib olla nn tööseisaku maksimumpikkus, st mitme kuu ulatuses keskmise töötasu väljamõistmine on tööseisaku puhul õiglane ja mõistlik. Üks võimalikke seisukohti tuleneb TLS-i § 35 ja individuaalse töövaidluse lahendamise seaduse § 6 lg 1 süstemaatilisest tõlgendamisest, millest võiks järeldada, et kui rikutud õiguse kaitseks nõude esitamise tähtaeg on neli kuud, siis võiks ka mis tahes pikkusega nn tööseisaku eest väljamõistetava keskmise töötasu maksimumsuurus olla nelja kuu keskmine töötasu. Samas on kindlasti ka teistsuguseid seisukohti ning autorite hinnangul väärib teema põhjalikumat analüüsi.
Töötasu maksmisega viivitamine
Töölepingu seaduse kohaselt on töötajal töötasu maksmisega viivitamise korral õigus nõuda võlaõiguslikku viivist. Samas võib töötaja töötasu maksmisega olulise viivitamise korral töölepingu TLS-i § 91 lg 2 p 2 alusel erakorraliselt üles öelda. Töölepingu erakorraline ülesütlemine on töötajate jaoks ahvatlev, sest TLS-i § 100 lg 4 kohaselt kaasneb sellega töötajale kolme kuu keskmise töötasu suuruse hüvitise maksmine ning täiendavalt on töötajal õigus töötuskindlustushüvitisele. Samas võib TVK-de otsuste üldistamise tulemusel väita, et mitte iga töötasu maksmisega viivitamine ei anna töötajale õigust leping erakorraliselt üles öelda.
Töövaidluses 1832 ütles töötaja töölepingu erakorraliselt üles, viidates töötasu maksmisega hilinemisele. Tööandja väitis, et kuigi ta oli töötasu maksmisega hilinenud, ei saa seda pidada oluliseks viivitamiseks, mis annaks töötajale õiguse töölepingu erakorraliseks ülesütlemiseks. TVK leidis, et TLS-i § 33 lg 1 kohaselt tuleb töötasu maksta kord kuus. Tööandja oli küll hilinenud töötasu maksmisega, kuid maksis töötasu vähemalt kuu jooksul (kord kuus) välja, seega olid hilinemised väheolulised. Teisisõnu leidis TVK, et töötasu maksmisega hilinemine ei olnud TLS-i § 91 lg 2 p 2 mõttes oluline viivitamine. Samas otsuses leidis TVK, et heas usus käituv töötaja pidanuks enne töölepingu erakorralist ülesütlemist andma tööandjale mõistliku tähtaja rikkumise lõpetamiseks. Seega TVK arvates pidanuks töötaja tööandjat kõigepealt hoiatama, et kui viimane ka edaspidi hilineb töötasu maksmisega, ütleb töötaja töölepingu erakorraliselt üles. Töötaja oleks lepingu TLS-i § 91 lg 2 p 2 alusel saanud üles öelda alles siis, kui rikkumise lõpetamiseks antud mõistlik tähtaeg on möödunud ja tööandja lepingut jätkuvalt rikub (st hilineb töötasu maksmisega).
Huvitav on TVK otsus 1274. Töötajal oli töötasu saamata ning kuna tööd ei olnud, oli töötaja kodus. Tööandjale tuli tellimus ja ta kutsus töötaja tööle, millest töötaja keeldus. TVK asus seisukohale, et puuduvad tõendid, millest nähtuks, et tööandja oleks lubanud töötasu kohe ära maksta, järelikult ei olnud töötajal võlaõigusliku vastastikuste kohustuste täitmisest keeldumise põhimõttest tulenevalt ka kohustust tööle asuda.
Töölepingu seaduse § 21 alusel võib töötajat saata töölähetusse ehk tööandja võib töötaja saata tööülesannete täitmiseks väljapoole töölepinguga ettenähtud töö tegemise kohta. Kui töölepinguga on töö tegemise kohaks kokku lepitud näiteks Soomes asuv linn, ei ole eestlase sõit Soome töökohale ja tagasi koju töölähetus.
TVK on aga otsustes 1234 ja 155 asunud teistsugusele seisukohale. Mõlema otsuse puhul nõudis töötaja teiste nõuete kõrval ka välislähetuse päevarahad x summas. TVK tuvastas, et töötaja töölepingus oli kokku lepitud töökohaks Soome Vabariik, kuid x summas välislähetuse päevarahad Soomes töötamise aja eest mõistis TVK tööandjalt töötajate kasuks ikkagi välja. Vaidluses 155 viitas TVK põhjendustes töölepingu üldisele punktile, mille kohaselt oli tööandja võtnud kohustuse maksta töötajale lähetuse päevarahasid vastavalt kehtivatele määrustele ja seadustele. Otsustest ei selgu muid põhjendusi, miks pidas TVK töölepingus kokkulepitud töö tegemise kohal töötamist töölähetuseks.
Autorid leiavad, et mõlemal eelkirjeldatud juhul olid pooled leppinud kokku, et töö tegemise koht asub välisriigis, seega ei olnud välisriigis viibimise näol tegemist mitte töölähetuse, vaid tavapärase töö tegemisega kokkulepitud töökohal.
Töölepingu seadus on kehtinud peaaegu kaks aastat. Töövaidluskomisjonide kui esmaste töövaidlust lahendavate organite töötasu puudutavatest otsustest said lugejad loodetavasti esmase ülevaate. Käesoleva artikliga lõpetame eelmise aasta sügisel alustatud üheksast artiklist koosneva töötasusid käsitlenud sarja. Ühest küljest jääme ootama kohtute ja eriti Riigikohtu otsuseid, mis võimaldaksid seaduse rakendamise praktikat üldistada. Teisest küljest tähendaks iga kohtuotsus konkreetset töötajat ja tööandjat, kes peavad vaidluse läbi tegema. Loodame, et lugejate hulgas neid ei ole ning soovime kõigile kena töövaidlustevaba suve!
Loe pikemalt ajakirjast „Raamatupidamise Praktik“.
Kristine Kuusik, Heli Raidve, Rivo Sarapik
Töövaidluskomisjonide praktika töötasu vaidlustes 3 01. juuni 2011 09:00
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2011/06/30/toovaidluskomisjonide-praktika-tootasu-vaidlustes-2-osa
Merit Aktiva on lihtne ja mugav pilvepõhine raamatupidamisprogramm, mis sobib nii proffidele kui algajatele. Uued kaasaegsed võimalused ja paljude tegevuste automatiseerimine hoiavad kokku aega ning teevad töö lihtsaks.


Maa korralise hindamise kord – Riigi Teataja
RT I 2001, 54, 330
Vastu võetud 19.06.2001 nr 203
Määrus kehtestatakse « Maa hindamise seaduse» (RT I 1994, 13, 231; 94, 1609; 1995, 2/3, 4; 1996, 36, 738; 49, 953; 2000, 92, 598; 2001, 31, 172) § 4 lõike 2, § 5 lõike 4 ja § 7 lõike 2 alusel.
§1. Määruses sätestatakse maa korralise hindamise (edaspidi hindamine) kord, hindamise läbiviijad, hindamiseks vajalike andmete saamise, hindamise tulemuste avalikustamise, hindamise tulemuste kohta parandusettepanekute ja pretensioonide esitamise, hindamise tulemuste parandamise ja vormistamise ning vaidluste halduskorras lahendamise kord.
§2. Hindamise läbiviimise otsustab Vabariigi Valitsus «Maa hindamise seaduse» § 51 lõike 1 alusel keskkonnaministri ettepanekul hiljemalt hindamise aasta 30. maiks.
§3. Hindamine hõlmab hindamiseks vajalike andmete saamist, süstematiseerimist ja analüüsi.
§4. Hindamise tulemusena määratakse:
1) hinnatsoonid;
2) maa väärtused hinnatsoonides maakasutuse sihtotstarbe liikide või kõlvikute kaupa.
§5. Hindamise toimingud ja tulemused on avalikud.
HINDAMISE LÄBIVIIJAD
§6. Hindamise läbiviijateks on:
2) «Maa hindamise seaduse» § 4 lõikes 1 nimetatud maa hindajad;
§7. Maa-amet hindamise läbiviimisel:
1) koostab hindamise ajakava;
2) määrab maa hindajad vastavalt «Maa hindamise seaduse» § 4 lõikele 1;
3) varustab maa hindajad hindamiseks vajalike lähteandmetega;
4) korraldab haritava maa viljakustsoonide kaardi koostamist;
5) annab selgitusi hindamise metoodika rakendamisel;
6) teostab järelevalvet maa hindajate tegevuse üle;
7) kontrollib hindamise tulemuste vastavust «Maa hindamise seaduse» § 5 lõike 4 alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele;
8) lahendab §-s 29 nimetatud vaideid;
9) esitab hindamise tulemused keskkonnaministrile.
§8. «Maa hindamise seaduse» § 4 lõikes 1 nimetatud maa hindaja hindamise läbiviimisel:
1) kogub, süstematiseerib ja analüüsib hindamiseks vajalikke andmeid;
2) piiritleb koostöös valla- või linnavalitsuse esindajaga hinnatsoonid ja leiab maa väärtused hinnatsoonides sihtotstarbe liikide ja kõlvikute kaupa;
3) koostab omavalitsusüksuse hinnatsoonide kaardi, maa väärtuste loetelu hinnatsoonide, sihtotstarbe liikide ja kõlvikute kaupa;
4) korraldab koostöös valla- või linnavalitsusega hindamise tulemuste avaliku väljapaneku;
5) teeb hindamise tulemustes parandusi tulenevalt §-dest 16 ja 18;
6) vormistab hindamise tulemused ja hindamise tulemuste juurde kuuluva seletuskirja.
§9. Valla- või linnavalitsus hindamise läbiviimisel:
1) määrab hindamistööde läbiviimise perioodiks oma esindaja;
2) täpsustab ja kooskõlastab maa hindajaga hinnatsoonide piirid ning maa väärtused;
3) korraldab koostöös maa hindajaga hindamise tulemuste avaliku väljapaneku ja edastab §-s 14 nimetatud huvitatud isikute poolt tehtud parandusettepanekud maa hindajale;
4) kooskõlastab maa hindaja poolt § 18 alusel tehtud põhjendatud parandused ja täiendused;
5) lahendab maakasutuse sihtotstarbe liikide ja kõlvikute määramisega seonduvad pretensioonid, mis on kerkinud üles hindamise tulemuste avalikustamisel.
HINDAMISEKS VAJALIKE ANDMETE SAAMINE
§10. Maa hindajal on õigus nõuda maa hindamiseks vajalikke andmeid hinnatava maatüki omanikult või valdajalt, riigiasutuselt, linna- ja vallavalitsuselt ja kohaliku omavalitsuse asutuselt.
§11. Hindamiseks vajalike andmete saamiseks esitab maa hindaja hinnatava maatüki omanikule või valdajale kirjaliku taotluse.
§12. Paragrahvis 11 nimetatud taotluses märgitakse:
1) maa hindaja isikuandmed;
2) soovitud andmeid sisaldava dokumendi nimetus (väljavõtte korral näidatakse ära, millisest dokumendi osast väljavõte on vaja teha);
3) maa hindaja kohustus tasuda soovitud dokumendi koopia(te) ja väljavõtete eest.
HINDAMISE TULEMUSTE AVALIKUSTAMINE JA PARANDAMINE
§13. Hindamise tulemustega tutvumise võimaldamiseks korraldab maa hindaja koostöös valla- või linnavalitsusega hiljemalt hindamise aasta 30. septembriks hindamise tulemuste avaliku väljapaneku kestusega vähemalt 20 kalendripäeva. Valla- või linnavalitsus avaldab vähemalt 10 päeva enne väljapaneku toimumist ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teate hindamise tulemuste avaliku väljapaneku toimumise aja ja koha kohta.
§14. Huvitatud isikutel on õigus 10 päeva jooksul avaliku väljapaneku lõppemisest arvates esitada valla- või linnavalitsuse kaudu maa hindajale kirjalikke parandusettepanekuid ja pretensioone hindamise tulemuste kohta.
§15. Huvitatud isikute poolt esitatud kirjalikud parandusettepanekud ja pretensioonid peavad sisaldama:
1) esitaja isiku- ja elukohaandmeid;
2) objekti (maatüki) täpse asukoha või hinnatsooni(de) numbrit;
3) motiveeritud ettepanekut viitega vastava õigusakti sättele.
§16. Paragrahvis 15 nimetatud nõuetele vastav parandusettepanek või pretensioon on põhjendatud, kui:
1) hindamisel ei ole järgitud «Maa hindamise seadust» ja sama seaduse § 5 lõike 4 alusel kehtestatud õigusaktide sätteid;
2) hindamise tulemusena leitud maa maksustamishinnad erinevad hindamise hetke maa harilikust väärtusest (turuväärtusest) üle 20 protsendi;
3) hindamise tulemusena leitud maatulundusmaa viljakustsooni(de) viljakus ei vasta maa tegelikule viljakusele ja nende erinevus on suurem kui 5 hindepunkti;
4) esineb muu asjaolu, mille tõttu hindamise tulemusena leitud maa väärtus erineb maa harilikust väärtusest.
§17. Pärast avaliku väljapaneku toimumist ja §-s 14 sätestatud parandusettepanekute ja pretensioonide esitamise tähtaja möödumist edastab valla- või linnavalitsus maa hindajale viivitamata hindamise materjalid, huvitatud isikute poolt esitatud parandusettepanekud ja pretensioonid, mis on laekunud valla- või linnavalitsusele, ning andmed avaliku väljapaneku läbiviimise kohta.
§18. Kui huvitatud isiku esitatud parandusettepanek või pretensioon on põhjendatud, teeb maa hindaja hindamise tulemustes vajalikud parandused ning kooskõlastab need valla- või linnavalitsusega.
§19. Maa hindaja vastab huvitatud isikute parandusettepanekutele ja pretensioonidele kirjalikult ühe kuu jooksul, arvates parandusettepaneku ja pretensiooni saabumise päevast. Vastuses põhjendab maa hindaja oma seisukohta parandusettepaneku ja pretensiooni arvestamise või mittearvestamise kohta.
HINDAMISE TULEMUSTE VORMISTAMINE
§20. Hindamise tulemused vormistab maa hindaja hinnatsoonide kaartidena omavalitsusüksuste kaupa ja maa väärtuste loeteluna hinnatsoonide ja sihtotstarbe liikide või kõlvikute kaupa.
§21. Kõlvik on ühetaolise majandusliku sihtotstarbe ja/või loodusliku seisundiga katastriüksuse osa, mida ei piiritleta piirimärkidega vastavalt «Maakatastriseaduse» (RT I 1994, 74, 1324; 2001, 9, 41) § 2 punktile 11.
§22. Hinnatsoonide kaardile kantakse hinnatsoonide piirid ja tunnused.
§23. Maa väärtuste loetelus esitatakse sihtotstarbe liikide ja kõlvikute väärtused kõigi hinnatsoonide kohta, kusjuures maatüki suurusest tulenevate erisuste arvessevõtmisel esitatakse maatüki erinevatele osadele kohaldatavad väärtused.
§24. Iga omavalitsusüksuse maa hindamise tulemuste juurde koostab maa hindaja seletuskirja, mis koosneb järgmistest osadest:
1) hindamisel kasutatud lähteandmed;
2) hindamise protseduuri kirjeldus;
3) rakendatud parandustegurid;
4) maa väärtuse leidmiseks tehtud arvutused;
5) selgitused maatüki suurusest tulenevate erisuste arvessevõtmise kohta;
6) selgitavad ja illustreerivad materjalid (diagrammid, tabelid jne);
7) hinnatsoonide piirikirjeldused.
§25. Hinnatsoonide kaardil ja maa väärtuste loetelus hinnatsoonide ja sihtotstarbe liikide või kõlvikute kaupa peavad olema ära märgitud maa hindamise tulemuste vormistamise kuupäev, maa hindajate nimed, ametikohad ja allkirjad.
§26. Maa hindaja esitab lõplikult vormistatud hindamise tulemused Maaametile hiljemalt hindamise aasta 1. novembriks.
§27. Maa-amet kontrollib hindamise tulemuste vastavust «Maa hindamise seadusele» ja sama seaduse § 5 lõike 4 alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele ja esitab need keskkonnaministrile hiljemalt hindamise aasta 15. novembriks.
§28. Maa-amet saadab kehtestatud hindamise tulemused maa asukohajärgsele valla- või linnavalitsusele ja maavalitsusele hiljemalt hindamisele järgneva aasta 1. jaanuariks.
VAIDLUSTE HALDUSKORRAS LAHENDAMINE
§29. Huvitatud isikul on õigus vaidlustada hindamise tulemusi pärast §-s 14 nimetatud tähtaega. Vaie tuleb esitada Maa-ametile ning see peab vastama §-s 15 sätestatud nõuetele.
§30. Vaide esitamiseks tuleb tasuda kautsjon, mille suuruseks on vaidlusaluse maatüki aasta maamaks, kuid mitte rohkem kui 2 protsenti maatüki maksustamishinnast.
§31. Maa-amet vaatab esitatud vaide läbi ning teatab huvitatud isikule vaide lahendamisest kirjalikult ühe kuu jooksul selle Maa-ametisse saabumise päevast arvates.
§32. Kui vaie on põhjendatud ja kuulub rahuldamisele, tagastatakse kautsjon tervikuna. Kui vaie ei ole põhjendatud ja jäetakse rahuldamata, siis arvestatakse kautsjonist maha kulutused, mis Maa-amet on teinud seoses vaidluse lahendamisega, ning ülejäänud kautsjon tagastatakse.
§33. Vabariigi Valitsuse 15. aprilli 1996. a määrus nr 103 «Maa korralise hindamise korra kinnitamine» (RT I 1996, 26, 535) tunnistatakse kehtetuks.


§ 5 Valimisagitatsiooni aeg
§ 48 Eelhääletamise ajal väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda ning elektrooniliselt antud häälte arvestamine
(2) Hääleõiguslik ei ole isik, kes on kohtu poolt tunnistatud teovõimetuks.
(5) Kandideerimisõigus ei ole isikul, kes on kohtu poolt tunnistatud teovõimetuks.
(6) Riigikogu liikmeks ei või kandideerida isik, kes on kohtu poolt süüdi mõistetud kuriteos ja kannab vanglakaristust.
§ 5. Valimisagitatsiooni aeg
(1) Valimiskomisjoni liikmeks võib olla isik, kellel on hääletamisõigus käesoleva seaduse § 4 lõigete 1–3 kohaselt. Valimiskomisjoni liige peab valdama eesti keelt.
3) tema registreerimiseks esitamisega Riigikogu liikmekandidaadiks.
(6) Vabariigi Valimiskomisjon võib peatada maakonna valimiskomisjoni või jaoskonnakomisjoni liikme volitused, kes on seadust rikkunud. Maakonna valimiskomisjon võib peatada jaoskonnakomisjoni liikme volitused, kes on seadust rikkunud.
(1) Rahvastikuregistri vastutav töötleja korraldab rahvastikuregistri andmete alusel iga valimisjaoskonna valijate nimekirja koostamise ja trükkimise ning selle jaoskonnakomisjonidele kättetoimetamise hiljemalt seitsmendaks päevaks enne valimispäeva .
(4) Erakond esitab kandidaatide registreerimiseks esitamisel Vabariigi Valimiskomisjonile kirjaliku teatise, milles on erakonna volitatud esindajate nimed, isikukoodid, aadressid ja sidevahendite numbrid. Teatisele kirjutab alla mittetulundusühingute seaduse (RT I 1996, 42, 811; 1998, 96, 1515; 1999, 10, 155; 23, 355; 67, 658; 2000, 55, 365; 88, 576; 2001, 56, 336; 93, 565) või erakonna põhikirja kohaselt erakonda esindama õigustatud isik. Kui erakonda ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 2 märgitud nimekirjas, esitab erakond tõendi ka selle kohta, et ta on kantud mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse.
(5) Erakond või üksikkandidaat kannab enne kandidaatide registreerimiseks esitamist Vabariigi Valimiskomisjoni arvele kautsjonina summa, mille suurus on Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga kaks alammäära iga registreerimiseks esitatud isiku kohta.
2) kuuendast päevast kuni neljanda päevani enne valimispäeva kõigis valimisjaoskondades ja elektrooniliselt. Hääletamine algab kell 12.00 ja lõpeb kell 20.00. Elektrooniliselt saab hääletada ööpäevaringselt.
(1) Valijal on eelhääletamise päevadel (§ 38 lõige 2) võimalik hääletada väljaspool oma elukohajärgset valimisjaoskonda maakonna valimiskomisjoni või valla- või linnavalitsuse poolt määratud valimisjaoskonnas või elektrooniliselt Vabariigi Valimiskomisjoni veebilehel.
(3) Maakonna valimiskomisjon, välja arvatud Harju Maakonna Valimiskomisjon ja Tartu Maakonna Valimiskomisjon, määrab oma otsusega hiljemalt 45. päeval enne valimispäeva vähemalt ühe maakonnakeskuses paikneva valimisjaoskonna, kus valijad saavad hääletada väljaspool oma elukohajärgset jaoskonda käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 1 ettenähtud päevadel. Tallinnas ja Tartu linnas määrab vastava valimisjaoskonna linna valimiskomisjon. Maakonna valimiskomisjon avalikustab oma otsuse hiljemalt eelhääletamise algusele eelneval nädalal.
(2) Jaoskonnakomisjoni liige annab valijale hääletamissedeli, kaks ümbrikku ja valija elukohajärgse valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja. Valija annab hä �� letamissedeli saamise kohta allkirja väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletavate valijate nimekirja.
(1) Valija, kellel on digitaalallkirja sertifikaat, saab käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 2 ettenähtud päevadel hääletada elektrooniliselt Vabariigi Valimiskomisjoni veebilehel. Valija hääletab ise.
(3) Pärast valija isiku tuvastamist kuvatakse veebilehel valijale tema elukohajärgse valimisringkonna kandidaatide koondnimekiri. Valijal peab olema võimalus tutvuda kandidaatide üleriigiliste nimekirjadega.
(3) Kodus hääletamist korraldavad vähemalt kaks jaoskonnakomisjoni liiget käesoleva seaduse § 39 lõigetes 1, 2, 4, 5, 6 ja 8 ettenähtut järgides.
(1) Välisriigis elav valija, kes on kantud alaliselt välisriigis elavate valijate nimekirja ja kes ei ole hääletanud 8. peatükis ettenähtud korras, võib hääletada eelhääletamise ajal käesoleva seaduse § 41 lõike 2 esimeses lauses või § 41 lõikes 3 ettenähtud korras määratud mis tahes valimisjaoskonnas.
§ 48. Eelhääletamise ajal väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda ning elektrooniliselt antud häälte arvestamine
1) lisab taotlusele isikut ja kodakondsust tõendava dokumendi isikuandmete lehekülje koopia või esitab muude dokumentide koopiad, mis tõendavad, et tal on hääletamisõigus käesoleva seaduse § 4 lõigete 1 ja 2 kohaselt;
(3) Kui alaliselt välisriigis elav valija on oma või vanemate või vanavanemate viimase elukohana Eestis märkinud Petseri maakonna, saadetakse talle valimisringkonna nr 10 kandidaatide koondnimekiri.
(2) Elektrooniline hääletamine toimub käesoleva seaduse § 38 lõikes 2 ettenähtud ajal ja §-s 44 ettenähtud korras.
(3) Välisesinduses täidab valija hääletamissedeli k �� esolevas seaduses ettenähtut järgides. Seejärel paneb valija täidetud sedeli ümbrikku. Viimase paneb valija teise ümbrikku. Välimisele ümbrikule kirjutab valija või hääletamist korraldav isik valija nime, isikukoodi ja valimisringkonna numbri. Ajutiselt välisriigis viibiv valija kirjutab välimisele ümbrikule ka oma elukoha aadressi Eestis.
(1) Jaoskonnakomisjon avab eelhääletamisel kasutatud hääletamiskasti eelhääletamisel antud häälte lugemiseks valimispäeval kell 19.00. Avamise juures peavad olema vähemalt kolm komisjoni liiget või asendusliiget.
(3) Väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletanute hääletamissedeleid sisaldavad sisemised ümbrikud avatakse ning neid arvestatakse eelhääletamise tulemuste kokkuvõtete tegemisel ja hoitakse eraldi teistest hääletamissedelitest.
(2) Alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamissedeleid sisaldavad sisemised ümbrikud avatakse ning hääletamissedelite välisküljele pannakse pitsati j �� ljend.
(3) Elektroonilise hääletamise tulemusi ei avaldata enne hääletamise lõppemist valimispäeval.
(5) Kompensatsioonimandaadid jaotatakse modifitseeritud d’Hondti jagajate meetodil jagajate jadadega 1, 20,9, 30,9, 40,9 jne. Seejuures jäetakse iga erakonna võrdlusarvude arvutamisel vahele nii mitu jada esimest elementi, kui mitu mandaati sai erakond valimisringkondades. Kui vähemalt kahe erakonna võrdlusarvud on võrdsed, saab mandaadi erakond, kelle kandidaadid on varem registreeritud.
(4) Anonüümsed ja varjatud annetused on keelatud .
1) peatada jaoskonnakomisjoni liikme tegevus, kes on seadust rikkunud;
2) tunnistada jaoskonnakomisjoni toimingu seadusevastaseks ning teha jaoskonnakomisjonile ettekirjutuse seaduserikkumise kõrvaldamiseks;
1) peatada jaoskonnakomisjoni või maakonna valimiskomisjoni liikme tegevus, kes on seadust rikkunud;
2) tühistada maakonna valimiskomisjoni otsuse või tunnistada jaoskonnakomisjoni või maakonna valimiskomisjoni toimingu seadusevastaseks ning teha jaoskonnakomisjonile või maakonna valimiskomisjonile ettekirjutuse seaduserikkumise kõrvaldamiseks;
3) tunnistada hääletamistulemused valimisjaoskonnas, valimisringkonnas, maakonnas, Tallinnas või Tartu linnas või riigis kehtetuks ning korraldada kordushääletamine, kui seaduserikkumine mõjutas või võis hääletamistulemusi oluliselt mõjutada.
§-d 79--85. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


§ 6 Hindamiskohustus ja otsus abi andmise kohta
§ 8 Tähtajad sotsiaalhoolekandelise abi korraldamisel
§ 9 Sotsiaalhoolekandelise abi kulutuste tagasinõudmine
§ 10 Vaide esitamine
§ 12 Sotsiaaltoetuste taotlemise õiguse tekkimine
§ 13 Sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused on:
§ 15 Sünnitoetus
§ 16 Eakate sünnipäevatoetus
§ 17 Toetus I klassi õppima asunud laste vanematele
§ 18 Jõulutoetus
§ 20 Sissetulekust sõltuvad toetused
§ 21 Toidutoetus
§ 22 Arendustegevuse toetus
§ 23 Ühekordne toetus
§ 24 Hooldustoetus
§ 25 Täiendav sotsiaaltoetus
§ 26 Sotsiaalteenuste liigid
§ 27 Koduteenuse eesmärk ja sisu
§ 28 Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärk ja sisu
§ 29 Üldhooldusteenuse osutamine
§ 30 Tugiisikuteenuse eesmärk ja sisu
§ 31 Tugiisikuteenuse osutamine
§ 32 Isiku hoolduse eesmärk ja sisu
§ 33 Perekonnas hooldamise teenuse osutamine
§ 35 Isikliku abistaja teenuse osutamine
§ 38 Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk ja sisu
§ 39 Sotsiaaltransporditeenuse korraldamine
§ 40 Eluruumi tagamise ning kohandamise teenuse eesmärk ja sisu
§ 41 Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu
§ 42 Lapsehoiuteenuse eesmärk ja sisu
§ 43 Lapsehoiuteenuse osutamine
13 Asendus- ja järelhooldusteenus
§ 44 Asendus- ja järelhooldusteenuse eesmärk ja sisu
§ 45 Asendus- ja järelhooldusteenuse osutamine
14 Muud tugiteenused
§ 46 Muu tugiteenuse eesmärk ja sisu
§ 47 Üleminekusaätted
RT IV, 11.04.2018, 37
Vastu võetud 29.03.2018 nr 9
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja lõike 2, sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1 ja lõike 2 ning Vabariigi Valitsuse 06.02.2015 määruse nr 16 „Riigieelarve seaduses kohaliku omavalitsuse üksusele määratud toetusfondi vahendite jaotamise ja kasutamise tingimused ja kord“ § 4 lõike 2 alusel.
Määrusega sätestatakse Häädemeeste valla (edaspidi vald) eelarvest sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord (edaspidi kord).
(2) Kooskõlastatult isiku rahvastikuregistrisse kantud elukoha järgse kohaliku omavalitsuse üksusega võib sotsiaalhoolekandelist abi osutada isikule, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Häädemeeste vallas.
(3) Isikul kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Häädemeeste vald, on õigus taotleda vältimatut abi, kui ta viibib abi vajamise ajal Häädemeeste valla haldusterritooriumil.
(4) Ajutiselt Eestis viibivale välismaalasele korraldab vältimatu sotsiaalabi andmist Häädemeeste Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus), kui isik abi vajamise ajal viibib Häädemeeste valla haldusterritooriumil.
2) aluseks võetakse isiku tegelik toimetulekuvõime ning sellest tulenev kõrvalabi vajaduse ulatus;
6) kaasatakse abi andmise kõikidel etappidel abi vajavat isikut ning vajaduse korral ka tema perekonnaliikmeid, kui isik on selleks nõusoleku andnud;
7) isikule, kes iseseisva toimetuleku parandamiseks vajab pikaajalist ja mitmekülgset abi rakendatakse juhtumikorraldust ning koostatakse juhtumiplaan. Sotsiaalhoolekandelise abi võimaldamisel lähtutakse edaspidi kehtivast juhtumiplaanist;
(1) Sotsiaalhoolekandelise abi saamiseks esitab isik või tema esindaja Häädemeeste Vallavalitsusele avalduse ning vajadusel kuludokumendid ja muud tõendid, mis on vajalikud sotsiaalhoolekandelise abi saamise õiguse väljaselgitamiseks.
(2) Vallavalitsus võib sissetulekust sõltuva toetuse taotlejalt nõuda täiendavaid dokumente taotleja majandusliku olukorra kindlaks tegemiseks.
§ 6. Hindamiskohustus ja otsus abi andmise kohta
(1) Abi saamiseks Häädemeeste Vallavalitsuse poole pöördunud isiku abivajaduse ja sellele vastava abi selgitab välja vallavalisuse sotsiaaltöötaja (ametnik) ning kõik valla teenistuses olevad isikud on kohustatud andma sellele ametnikule vajalikku teavet ja abi.
(2) Juhul kui ametnik saab võimalikust abivajadusest teada teisiti, kui isikult endalt, alustab ta abivajaduse hindamist isiku teavitamisega.
(4) Abi andmise otsustab Häädemeeste Vallavalitsus, vallavalitsuselt vastavad volitused saanud pereabikomisjon või ametnik. Pereabikomisjon tegutseb vallavalitsuse poolt kehtestatud töökorra alusel.
(5) Sotsiaalteenuse osutamine või mitteosutamine isikule otsustatakse haldusakti või halduslepinguga eelkõige juhul kui sotsiaalteenuse osutamise tingimused määratakse kindlaks Häädemeeste Vallavalitsuse ja sotsiaalteenuse saaja või Häädemeeste Vallavalitsuse, sotsiaalteenuse saaja ja kolmanda isiku koostöös.
(1) Sotsiaalteenusele kehtestab hinna teenuse osutaja. Häädemeeste Vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatavate asutuste poolt osutatavatele sotsiaalteenustele kehtestab hinna Häädemeeste Vallavalitsus.
(2) Hinna määramisel tuleb kehtestada ka tasu tingimused ja suurus.
(4) Tasu võtmise ja selle suuruse otsustab Häädemeeste Vallavalitsus, ametnik või komisjon, kellele vallavalitsus selle pädevuse on andnud.
(5) Teenust osutaval asutusel on õigus üksikjuhtudel tasu põhjendatult vähendada, kui vallavalitsus on temale selle õiguse andnud.
(6) Isikule, kes rahvastikuregistri andmetel ei ela Häädemeeste vallas, kuid kasutab valla poolt osutatavat sotsiaalteenust, vald tasu osas soodustusi ei tee.
§ 8. Tähtajad sotsiaalhoolekandelise abi korraldamisel
(1) Häädemeeste Vallavalitsus otsustab sotsiaalhoolekandelise abi andmise kümne tööpäeva jooksul isikult taotluse ja kõigi vajalike lisadokumentide saamisest või muu sotsiaalhoolekandelise abi saamise õiguse tekkimise aluseks oleva sündmuse toimumisest, asjaolu saabumisest või tingimuse täitmisest arvates. Abi osutamiseks täiendavate oluliste andmete väljaselgitamise vajaduse korral teavitatakse isikut taotluse menetlemise aja pikenemisest.
(2) Sotsiaalhoolekandelise abi andmise või mitteandmise otsus tehakse isikule või tema seaduslikule esindajale teatavaks avalduses soovitud viisil.
(3) Häädemeeste Vallavalitsus maksab sotsiaaltoetuse välja 30 kalendripäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(4) Sotsiaaltoetus makstakse isiku avalduses näidatud arvelduskontole, sularahas või isiku nõusolekul tema kirjaliku avalduse, digitaalselt allkirjastatud elektroonilise avalduse või notariaalselt tõestatud avalduse alusel kolmanda isiku arvelduskontole Eestis.
§ 9. Sotsiaalhoolekandelise abi kulutuste tagasinõudmine
(1) Häädemeeste Vallavalitsus nõuab seaduses sätestatud juhtudel isikult talle sotsiaaltoetusena alusetult makstud rahasumma ja sotsiaalteenuse osutamisega alusetult tehtud kulutused osaliselt või täielikult tagasi.
(2) Häädemeeste Vallavalitsusel on sotsiaalhoolekandelise abi andmiseks alusetult tehtud kulutuste tagastamisega viivitamise korral õigus nõuda tasumata summalt viivist võlaõigusseaduse § 113 alusel.
§ 10. Vaide esitamine
Isik, kes leiab, et sotsiaalhoolekandelise abi korraldamisel tehtud otsuse või toiminguga on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, võib esitada vaide Häädemeeste Vallavalitsusele.
Häädemeeste valla eelarvest makstavad sotsiaaltoetused jagunevad sissetulekust mittesõltuvateks ja sissetulekust sõltuvateks sotsiaaltoetusteks.
§ 12. Sotsiaaltoetuste taotlemise õiguse tekkimine
(2) Sissetulekust sõltuva sotsiaaltoetuse taotlemise õigus tekib, kui isiku või pere sissetulek pereliikme kohta ühes kuus on alla 1,5-kordse riikliku toimetuleku piiri.
§ 13. Sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused on:
3) eakate sünnipäevatoetus;
4) toetus I klassi õppima asunud laste vanematele;
(1) Matusetoetust makstakse isiku surma korral, kelle rahvastikuregistri järgne viimane elukoht oli Häädemeeste vald, matusekulude osaliseks kompenseerimiseks.
(2) Matusetoetust makstakse matusekorraldaja (edaspidi taotleja) avalduse ja surmatõendi alusel. Avaldus toetuse taotlemiseks tuleb esitada kolme kuu jooksul alates surma registreerimisest. Toetuse taotlemisel kohustub taotleja kandma matusega seotud kulud.
1) teadmata kadunud isiku surnuks tunnistamise korral;
2) kui matusekulud kannab Häädemeeste Vallavalitsus.
(4) Omavalitsuse poolt omasteta või tundmatute surnute matmise korraldamiseks tehtud kulutused kaetakse 100% ulatuses vahenditest, mis on riigieelarvest määratud kohaliku omavalitsuse üksusele matuse korraldamise kulude katmiseks.
(5) Matusetoetuse määra kehtestab Häädemeeste Vallavalitsus igaks eelarveaastaks vastavalt eelarvelistele vahenditele.
§ 15. Sünnitoetus
(1) Sünnitoetust on õigus taotleda ühel lapsevanemal või lapse seaduslikul esindajal, kui tema elukohaks rahvastikuregistri andmetel on enne lapse sündi või lapsendamist vähemalt üks aasta (12 kalendrikuud) Häädemeeste vald ja laps on sünni registreerimisest alates kantud rahvastikuregistri järgi Häädemeeste valla elanikuks.
(3) Paragrahvis 15 lõikes 1 loetud tingimustele mittevastavusel võib erandkorras mõjuvate põhjuste olemasolul toetust maksta osaliselt või täies ulatuses.
(4) Mitmike sünni või lapsendamise korral makstakse sünnitoetust vastavalt sündinud või lapsendatud laste arvule.
(5) Sünnitoetust makstakse lapsevanema avalduse ja sünnitõendi alusel.
(6) Mitterahalise toetusena tehtav kingitus lapsele antakse üle beebipäeval.
(7) Toetuse määra kehtestab Häädemeeste Vallavalitsus igaks eelarveaastaks vastavalt eelarvelistele vahenditele.
§ 16. Eakate sünnipäevatoetus
(1) Eakate sünnipäevatoetust makstakse eakatele vallaelanikele alates 75-ndast eluaastast iga viie ja nulliga lõppeva juubelisünnipäeva puhul, kui eaka rahvastikuregistri järgne ja tegelik elukoht on jooksva aasta 1. jaanuari seisuga Häädemeeste vald. Eaka tegelik elukoht võib erineda juhul, kui eakas on väljaspool kodu osutataval üldhooldusteenusel.
(2) Toetust ei maksta, kui vald osaleb eaka vallaelaniku hoolekandeasutuse kulude tasumisel.
(3) Toetuse suuruse kinnitab Häädemeeste Vallavalitsus igaks eelarveaastaks vastavalt eelarvelistele vahenditele.
§ 17. Toetus I klassi õppima asunud laste vanematele
(1) Toetust makstakse ühele lapsevanematest või lapse seaduslikule esindajale kelle laps asub õppima Häädemeeste valla kooli I klassi.
(2) Väljaspool Häädemeeste valda asuvate koolide I klassi õppima asuva õpilase ühele vanemale või tema seaduslikule esindajale tingimusel, et tema ja lapse elukoht on rahvastikuregistri andmetel Häädemeeste vallas.
(3) Toetuse määra kehtestab Häädemeeste Vallavalitsus igaks eelarveaastaks vastavalt eelarvelistele vahenditele.
§ 18. Jõulutoetus
(1) Jõulutoetust antakse kommipaki vormis kõigile Häädemeeste haridusasutustes õppivatele laste ja rahvastikuregistri järgi Häädemeeste vallas elavatele eelkooliealistele lastele.
(2) Jõulutoetusena antava kommipaki väärtuse otsustab Häädemeeste Vallavalitsus vastavalt eelarveaastaks eraldatud vahenditele.
(1) Hooldajatoetust makstakse taotleja vormikohase avalduse alusel raske või sügava puudega isiku hooldajale erivajadustest tulenevalt isiku igapäevase kõrvalabi, juhendamise ja järelvalve tagamise eest.
(2) Hooldajatoetuse määramist ja maksmist reguleerib Häädemeeste Vallavolikogu vastavasisuline määrus.
(3) Hooldajatoetuse määra kinnitab Häädemeeste Vallavalitsus igaks eelarveaastaks vastavalt eelarvelistele vahenditele.
§ 20. Sissetulekust sõltuvad toetused
1) toidutoetus;
2) arendustegevuse toetus;
4) hooldustoetus;
5) täiendav sotsiaaltoetus.
§ 21. Toidutoetus
(1) Toidutoetus määratakse koolieelses lasteasutuses käiva lapse ja üldhariduskoolis või kutseõppeasutuses õppiva kuni 19-aastase õpilase toidukulu osaliseks või täielikuks hüvitamiseks.
(2) Toidutoetuse määramisel võetakse aluseks koolieelse lasteasutuse või kooli kinnitatud toidupäeva maksumus.
(3) Toidutoetus makstakse koolieelse lasteasutuse, üldhariduskooli, kutseõppeasutuse või lapsevanema arvele.
(4) Toetust makstakse vastavalt Häädemeeste valla eelarveliste vahendite olemasolule.
§ 22. Arendustegevuse toetus
(1) Arendustegevuse toetust makstakse üldharidus- või huvikoolis õppiva Häädemeeste valla registris oleva lapse vanemale koolis või kooli poolt korraldatavate last arendavate tegevustega (ekskursioon, teater, näitus jms) seotud kulude kompenseerimiseks kas osaliselt või täielikult.
(3) Toetust makstakse vastavalt Häädemeeste valla eelarveliste vahendite olemasolule.
§ 23. Ühekordne toetus
(1) Ühekordset toetust makstakse toimetulekuraskustesse sattunud üksikisikutele või peredele hädavajalike ja/või erakorraliste kulude katmiseks põhjendatud taotluse alusel, kui pere enda sissetulekutest ja muudest ressurssidest ei piisa pere toimetuleku tagamiseks.
(2) Ühekordset toetust makstakse juhul, kui toetuse taotleja abivajadust ei ole võimalik rahuldada mõne teise toetuse või pakutava teenuse kaudu.
(3) Ühekordset toetust määratakse:
1) transpordikulude hüvitamiseks – arsti saatekirja või raviasutuse teatise ja kuludokumentide alusel raviasutuses käimise transpordikulude osaliseks hüvitamiseks;
2) haridusega seotud kulude katmiseks;
3) toetus haridusasutuses käiva lapse prillide ostukulu osaliseks hüvitamiseks – kuludokumentide alusel kuni 18-aastase lapse prilliklaaside maksumuse hüvitamiseks üks kord aastas;
4) toetus igapäeva toimetulekuks hädavajalike abivahendite hankimiseks;
5) toetust makstakse muudel eelpool nimetamata põhjustel, mis aitavad oluliselt kaasa perekonna ja/või isiku iseseisva toimetuleku säilitamisele või hoidmaks ära abituse süvenemise.
(4) Häädemeeste Vallavalitsus võib põhjendatul juhul toetuse maksta kolmandale isikule.
(5) Ühekordset toetust makstakse vastavalt Häädemeeste valla eelarveliste vahendite olemasolule.
§ 24. Hooldustoetus
(1) Hooldustoetust makstakse seadusjärgsete ülalpidajateta Häädemeeste valla registris olevale täisealisele isikule kelle hooldusteenuse vajadus on tõendatud vastavasisuliste dokumentidega (puudeastme otsus, geriaatriline hindamine, vallavalitsuse poolt läbi viidud hooldusvajaduse hindamine vms dokument) hooldusteenuse eest tasumiseks.
(2) Erandjuhtudel võidakse hooldustoetust maksta, kui seadusjärgsed ülalpidajad oma tervisliku seisundi, vanuse, töötuse või majanduslike ja toimetulekuraskuste tõttu ei ole suutelised oma ülalpidamiskohustust täitma või kui seadusjärgsetelt ülalpidajatelt on ülalpidamiskohustuse täitmist ebamõistlik nõuda.
(4) Hooldusteenusel viibiv isik tasub ise ülalpidamiskuludeks kuni 90% oma pensionist ja riiklikest või muudest toetustest ning puudu jääva osa tasub vallavalitsus.
(5) Hooldustoetust ei maksta, kui taotleja või tema ülalpidamiskohustustega isikute omandis on rahalisi vahendeid, vallas- või kinnisasju, mis võimaldavad hooldusteenuse eest tasuda või mida saab kasutada viisil, mis võimaldab tagada isiku ülalpidamise.
§ 25. Täiendav sotsiaaltoetus
(2) Täiendava sotsiaaltoetuse maksmine on suunatud eelkõige toimetulekutoetuse saajate toimetuleku parandamisele eesmärgiga aidata kaasa nende naasmisele avalikule tööturule.
(3) Vahendite piisavuse korral võib täiendavat sotsiaaltoetust maksta ka teistele abivajajatele samadel alustel sissetulekust sõltuvate toetustega.
§ 26. Sotsiaalteenuste liigid
9) eluruumi tagamine ja kohandamine;
12) asendus- ja järelhooldusteenus;
13) muu tugiteenus.
§ 27. Koduteenuse eesmärk ja sisu
(1) Koduteenus on Häädemeeste valla poolt korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on täisealise isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamine kodustes tingimustes, säilitades ja parandades tema elukvaliteeti.
(2) Koduteenuseid osutatakse Häädemeeste Vallavolikogu (edaspidi volikogu) poolt kehtestatud tingimustel ja korras.
§ 28. Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärk ja sisu
Väljaspool isiku kodu osutatav üldhooldusteenus on Häädemeeste valla poolt korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla.
§ 29. Üldhooldusteenuse osutamine
Juhul, kui vallavalitsus määrab isikule väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse, koostab vallavalitsus haldusakti või sõlmib teenuse saaja ja teenuse osutajaga kirjaliku halduslepingu, milles sätestatakse muu hulgas kõrvalabi vajaduse määrast tulenevad toimingud, mis tagavad isiku turvalisuse ja toimetuleku hooldusteenuse kasutamise ajal.
§ 30. Tugiisikuteenuse eesmärk ja sisu
(1) Tugiisikuteenus on Häädemeeste valla poolt korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on iseseisva toimetuleku toetamine olukordades, kus isik vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvalabi. Kõrvalabi seisneb juhendamises, motiveerimises ning isiku suurema iseseisvuse ja omavastutuse võime arendamises.
§ 31. Tugiisikuteenuse osutamine
(1) Teenuse osutamise tingimuste kohta sõlmib vallavalitsus tugiisiku ja teenuse saaja või tema esindajaga kirjaliku halduslepingu, milles määratletakse kõrvalabi vajadusest tulenevad toimingud.
(2) Tugiisikuteenust osutatakse volikogu poolt kehtestatud tingimustes ja korras.
§ 32. Isiku hoolduse eesmärk ja sisu
(1) Täisealise isiku hooldus on Häädemeeste valla poolt korraldatav sotsiaalteenus täisealisele isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks.
(3) Hooldust teostab vallavalitsuse poolt määratud isik. Hooldus seatakse ja hooldav isik määratakse hooldatava nõusolekul.
(5) Isiku hoolduse teenust osutatakse volikogu poolt kehtestatud tingimustel ja korras.
§ 33. Perekonnas hooldamise teenuse osutamine
Juhul, kui Häädemeeste Vallavalitsus määrab isiku hooldamisele perekonda, kelle liikmete hulka ta ei kuulu, sõlmib vallavalitsus hooldajaga kirjaliku halduslepingu isiku hooldamiseks perekonnas.
(1) Isikliku abistaja teenus on Häädemeeste valla poolt korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on suurendada puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puude tõttu füüsilist kõrvalabi vajava täisealise isiku iseseisvat toimetulekut ja osalemist kõigis eluvaldkondades, vähendades teenust saava isiku seadusjärgsete hooldajate hoolduskoormust.
(2) Isikliku abistaja teenust osutatakse volikogu poolt kehtestatud tingimustel ja korras.
§ 35. Isikliku abistaja teenuse osutamine
Teenuse osutamise tingimuste kohta sõlmib vallavalitsus isikliku abistaja ja teenuse saaja või tema esindajaga kirjaliku halduslepingu.
(1) Varjupaigateenus on Häädemeeste valla poolt korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on ajutise ööbimiskoha võimaluse kindlustamine täisealisele isikule, kes ei ole võimeline endale ööbimiskohta leidma. Ajutises ööbimiskohas peab olema tagatud voodikoht, pesemisvõimalus ja turvaline keskkond.
(1) Turvakoduteenus on Häädemeeste valla poolt korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on tagada ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi lapsele, kes vajab abi tema hooldamises esinevate puuduste tõttu, mis ohustavad tema elu, tervist või arengut, samuti täisealisele isikule, kes vajab turvalist keskkonda.
§ 38. Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk ja sisu
Sotsiaaltransporditeenus on Häädemeeste valla poolt korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on võimaldada puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puudega isikul, kellel puue takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist, kasutada tema vajadustele vastavat transpordivahendit.
§ 39. Sotsiaaltransporditeenuse korraldamine
(2) Avaldus teenuse kasutamiseks Pärnu maakonnas esitatakse vähemalt viis tööpäeva enne ja väljaspool Pärnu maakonda teenuse kasutamiseks vähemalt seitse tööpäeva enne teenuse saamist.
§ 40. Eluruumi tagamise ning kohandamise teenuse eesmärk ja sisu
(1) Eluruumi tagamine on Häädemeeste valla poolt korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on eluruumi kasutamise võimaluse kindlustamine isikule, kes ei ole sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt võimeline enda ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama.
(3) Isikuid, kellel on puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puudest tingituna raskusi eluruumis liikumise, endaga toimetuleku või suhtlemisega, abistatakse eluruumi kohandamisel või sobivama eluruumi saamisel (edaspidi eluruumi kohandamise teenus).
(7) Eluruumi kohandamise teenuse rahastamise piirmäära kehtestab vallavalitsus haldusaktiga, iga juhtumi kohta eraldi, kuid mitte rohkem kui 50% teenuse maksumusest.
(8) Eluruumi tagamise teenust osutatakse volikogu poolt kehtestatud tingimustel ja korras.
§ 41. Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu
(1) Võlanõustamisteenus on kohaliku Häädemeeste valla poolt korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on abistada isikut tema varalise olukorra kindlakstegemisel, võlausaldajaga läbirääkimiste pidamisel ja nõuete rahuldamisel. Vältida uute võlgnevuste tekkimist, lahendada muid võlgnevusega kaasnevaid probleeme ning parandada teenusevajaja edasist iseseisvat toimetulekuvõimet.
§ 42. Lapsehoiuteenuse eesmärk ja sisu
(2) Lapsehoiuteenuse osutaja tagab käesoleva paragrahvi lõikes üks nimetatud isikute asemel lapse hooldamise.
§ 43. Lapsehoiuteenuse osutamine
(1) Häädemeeste Vallavalitsus koostöös teenust vajava isiku ja teenuseosutajaga koostab ja sõlmib teenuse osutamise halduslepingu, määrates selles kindlaks lapsehoiuteenuse vajadusest tulenevad toimingud ja teenuse osutamiseks olulised tingimused, milleks on vähemalt teenuse osutamise aeg ja koht.
13. jagu Asendus- ja järelhooldusteenus
§ 44. Asendus- ja järelhooldusteenuse eesmärk ja sisu
§ 45. Asendus- ja järelhooldusteenuse osutamine
(1) Halduslepinguga võib volitada asendus- ja järelhooldusteenuse osutamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, ametiasutuse hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
(2) Häädemeeste Vallavalitsus koostöös teenust vajava isiku ja teenuseosutajaga koostab teenuse osutamise haldusakti või halduslepingu, määrates sellega kindlaks teenuse vajadusest tulenevad toimingud ja teenuse osutamiseks olulised tegevused, milleks on vähemalt teenuse osutamise maht.
14. jagu Muud tugiteenused
§ 46. Muu tugiteenuse eesmärk ja sisu
§ 47. Üleminekusaätted
Enne käesoleva määruse vastuvõtmist ühinemiseelsetes omavalitsustes kehtinud toetusmäärade alusel väljamakstud sünnitoetuse ja matusetoetuse vähemmakstud summade vahe kompenseeritakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2018 vastavalt Häädemeeste Vallavalitsuse kehtestatud 2018. aastal kehtivatele toetusmääradele.
(1) Tunnistada kehtetuks Tahkuranna Vallavolikogu 30.03.2016 määrus nr 7 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord“.
(2) Tunnistada kehtetuks Häädemeeste Vallavolikogu 10.03.2016 määrus nr 2 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord“.
(2) Määrus jõustub seadusega ettenähtud korras.


Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise põhimaantee nr 4 Tallinn-Pärnu-Ikla Konuvere-Jädivere km 77,7-88,7 lõigu ehitusprojektiga kavandatavatele tegevustele | Maanteeamet
„Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse” (KeHJS) § 3 lõige 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 9, § 11 lõiked 2, 22, 23, 4, 8 ja 81, § 12 lõike 11 punkti 2, „Ehitusseadustiku” § 2 lõike 6, § 31 lõike 1, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu” § 13 punkti 8, Maanteeameti peadirektori 24.04.2015 käskkirja nr 0125 alusel on 04.07.2019 korraldusega nr 1-3/19/118 jätnud algatamata keskkonnamõju hindamise põhimaantee nr 4 Tallinn-Pärnu-Ikla Konuvere-Jädivere km 77,7-88,7 lõigu ehitusprojektiga kavandatavatele tegevustele, kuna tegevuse elluviimisega eeldatavalt ei kaasne olulist mõju keskkonnale, kultuuripärandile ning inimese tervisele, heaolule ja varale. Kavandatava tegevuse elluviimisel tuleb järgida keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuses esitatud nõudeid.
Projekti eesmärgiks on põhimaantee nr 4 Tallinn-Pärnu-Ikla km 77,7-88,7 liiklusohutuse taseme tõstmine.
Ulukiuuringu (Rewild OÜ, 2018) tulemuste alusel on vajalik rajada ulukiläbipääsud maanteelõigu kilomeetritel 77,8–80,1 (koht B); 81,8 (koht C); 83,9–84,8 (koht D); 85,9-88,0 (koht E). Oluline on, et projekteerimisel arvestatakse konkreetse läbipääsu lahenduse kohta ulukiuuringus seatud tingimustega;
Väikeulukitele sobivad läbipääsud tuleb rajada vähemalt üks iga kilomeetri kohta. Seejuures saab olemasolevad truubid kohaldada väikeloomadele sobivaks. Kuna Vigala ja Velise jõgede vahel on truupe suhteliselt hõredalt, tuleb sellele lõigule rajada kaks lisaläbipääsu lõigu põhjapoolses osas;
Samatasandilise ulukipääsu kavandamisel tuleb vältida maanteele horisontaalsete piirete (sh tee keskpiire) rajamist. Samuti vältida horisontaalseid teepiirdeid tarastamata metsavahelistel lõikudel, et loomad ei hakkaks piki teed liikuma;
Tehnilise projekteerimise protsessi ja ehituse järelevalvesse kaasata loomastiku ekspert. Samuti on eksperdi kaasamine vajalik hoolduskavade koostamisel ja väljaehitatud lahenduste järelseirel;
Maantee ristub Velise jõega, mille kaldad on elupaigaks nahkhiirtele (nt põhja-nahkhiir). Üldjuhul suudavad nahkhiired ületada avatud teetrassi üsna vabalt. Samas on nad tundlikud valgushäiringu suhtes, mistõttu tuleb maantee Velise jõega ristumise asukohas vältida tänavavalgustuse kavandamist sillale ja selle lähialale;
Vältida tuleb ehitustegevusega maaparandussüsteemide toimimise halvendamist, nähes seejuures projekteerimise käigus vajadusel ette süsteemide ümberehitamist;
Teetöödel tuleb jälgida, et kasutatavate masinate puhastamine/pesu ei toimuks jõgede/kraavide ääres;
Kui tööde käigus avastatakse arheoloogiline kultuurkiht või kultuuriväärtusega leid, peab muinsuskaitseseadusest tulenevalt (§ 30-33, 443) tööd katkestama, jätma leiu leiukohta ning teatama sellest Muinsuskaitseametile.
Otsustaja on Maanteeamet, Teelise 4, 10916 Tallinn. Keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuse ja eelhinnanguga on võimalik tutvuda alltoodud linkidel. Kontaktisikuks on Maanteeameti Lääne teehoiu osakonna projektijuht Kristjan Reimets, e-post: Kristjan.Reimets@mnt.ee , tel 58133343.
Keskkonnamõju eelhinnang (pdf, 3.46 MB)
Keskkonnamõju hindamise algatamata jätmine (pdf, 1021.63 KB)
Asendiskeem 1 (pdf, 8.01 MB)
Asendiskeem 2 (pdf, 5.87 MB)