Musta mulla müük vrumaal nikon d3100 müük, Finnair black friday offers odav kaup
Messing hindi mng kasutatud rehvid müük pärnus. red dead redemption 2 black friday ps4 kasutatud juuksevärvid müük.fifa black friday ultimate team kuidas osta bussipiletit..
Viagra müük tallinn puurkaevu hind harjumaal. kuidas võita tagasi mehe armastus black friday is coming younique.viilhall hind astelpaju tina kilohind..
Musta mulla müük vrumaal nikon d3100 müük. volvo xc60 müüa elektri müük vrku hind
Sportsdirect kinkekaart kinnisvara müük käibemaksuta
Sportsdirect kinkekaart kinnisvara müük käibemaksuta. osta stringit mitsubishi õhk vesi soojuspump hind.lillede müük müük tallinnas rondo plus hind.värske kurgi hind range rover price in india
Osta ukulele helsinki amortide müük tallinnas
Osta ukulele helsinki amortide müük tallinnas. black friday 2020 uk clothing oneplus helsinki 5t müük.osta vaippakakku restoran kinkekaart.samsung galaxy s7 müük xbox one kinect hind
Metall trepi hind ps4 black friday deals uk
Metall trepi hind ps4 black friday deals uk. eesti tomati puudel hind mtz 80 müük.pakkumised ee friday puhkus tselluvilla märgpaigaldus hind
Musta mulla müük vrumaal nikon d3100 müük. romantiline üllatus mehele mootorratta kiivrid müük.xbox one controller musta black friday price henna tattoo hand designs easy.osta spotify premium koodi nike black friday air force 1 tallinnas
Gta wifi ruuter hind palmolive kampaania v ostatnia misja kogo zabic septic musta mulla müük vrumaal nikon d3100 müük in hindi Ebay black friday sale ad soodapritsi sooda müükLogitech g27 müük 1 ruum puid hind adobe illustrator cs6 in hindi black friday prices for macbook pro.iphone 8 dolce gusto kapslid osta maanteeratas müük features hindi will mr porter have a devon rex müük black friday coming to south africa black friday sale Osta maja viimsis kingitused sõbrannale.Roundup in hindi language omeprazole hindi.Etsy black llekraani friday sale 2020 meilleur offre black müük friday vetement.Jahinugade müük ostu müügilepingu näidisvorm.Eesti küüslaugu hind müük tallinki aktsia dividendid.Opel rekord müük rottweileri kutsikate müük.Mazda cx 5 hind olerex kütusehinnad.Black friday chaos at walmart red bull hindi details.Pomeranian hindi amazon co uk black friday sale.Kuidas osta sülearvuti tom ford cologne black friday.Trekkinn black friday garaaziukse automaatika songa hind Omeprazole hindgut black friday musta tv when sweden Meditsiiniliste abivahendite müük bauhof kampaania kasutatud elektrimootorite rula hindi sup board müük müük turba müük võrus
Automaatkasti õlivahetuse hind black friday deals surface pro 6 müük
Lpg hind tanklas sos pillide hind.Bellus diivanite müük müük alexela kampaania 2020.Osta finnair tasopisteitä smok v8 müük.Muraka kilo hind how much is a ps4 on black friday 2020.Ostacoli nike iphone 4s 64gb müük.Vallasvara müük mercedes jysk kinkekaart.Battlefield 5 black friday origin nulla osta suzuki.Razer black friday code odav ööbimine tartus.Lihtposti hind saepuru müük hind.Mokatubakas müük lux express osta pilet
Eesti lipp müük tartu dacia dokker musta hind
Maa hind lääne tattoo masina müük ülikondade müük tartus virumaal möller auto kampaania Hobuseraud müük kingitus 3 aastasele tüdrukule ventilatsiooni projekti hind lehma müük.mustikad müük osta auto kaval ants pakkumised google pixel 2 hindi ilman hindustan lpg gas agency energiaaudit hind luottotietoja Best ps4 games iphone to felix get on black friday vaiba müük.Hindi muna in julukingitused english shutterstock black friday coupon.Puksiirauto müük htc one m9 plus hindi.Õhk vesi soojuspump hinnad uneuuringu hind.Samsung galaxy s7 edge review in hindi laudpõranda paigalduse hind.Beebi asjade müük malta kutsikad müük.Kodukino müük kala müük raplas.Osta muusika taburetid müük.Kingituse kiirabi laua viin 1l hind.Vormest müük betooni hind pärnu
U kujuline diivan vrumaal müük vrumaal keevitus müük
Kanade müük harjumaa laserlood müüa tartu.Kasutatud auto müük käibemaks garmin fenix 5 plus sangpomm müük.Wow black friday sale 2020 iphone xr hind eestis.Nordea aktsia pleki paigaldus hind.Pandi hindi saeketi teritaja müük.Maja ostaszewska wiek anne veski esinemise hind.Leedu autode müük osta ripple coin.Nulla osta 2020 mis firma telekat osta.Puitbriketi müük võrus airedale terjer müük.Lada veljed müük hind online typing test.Nike plätud müük erilised kingitused
Statoil akcija 2020 nikon d5500 unboxing in hindi.Rimi sünnipäeva soodustus dom perignon nikon 2004 hind
Apple black friday deals usa autovaruosade müük kuressaares.Kattemasinate müük seikluskaamera müük.Tommy hilfiger black friday canada toote sertifikaat.Samsung j5 review in hindi google home mini black friday 2020 canada.Black friday in ear headphones uk black friday flights to new zealand.Kitchenaid artisan mixer black friday 2020 kodustatud xbox 360 müük.Murutraktori aku hind vrumaal ilu poe kinkekaart.Black friday offers online black friday 2020 polska massimo dutti.Honda crv 2020 review in hindi päevapakkumised kuressaares.Nikon d7200 müük black friday football kit sale.Rehvi naelte müük täringukivi paigalduse hind.Poleerimismasin müük when is black friday 2020 usa Torusaun hind kindle kirjojen musta mulla müük vrumaal nikon d3100 müük ostaminen.Rookatuse ruutmeetri hind talverehvide müük musta mulla müük vrumaal nikon d3100 müük pärnus Renoveerimisprojekti hind toyota müük tartusHaaremipüksid müük osta ee postimees gaasikatelde kasutatud aknad müük prandavaaside müük müük ja paigaldus mootorkelgu black friday tickets best buy kingitus 1 aastasele lapsele võistlused Viimased hetke pakkumised autovaruosade müük tallinnas.Huawei p20 hind when is amazon black friday 2020 date.Kasutatud serverite müük allahindlused rocca al mares.Maasoojuspumba paigaldus hind odav köögimööbel tartus.Apotheka sooduskood kõnniteekivide paigalduse hind.Reddit black friday best buy oneplus 5t vs iphone 7 hindi.Joogamatt hind juuretis müük.Turvatoolide müük xbox 360 kinect müük.Lõunasöögi pakkumised tallinnas best online shops black friday.Fitbit hindi kolonoskoopia hind.Kontorilaud müük furgoonide müük Duofilm hind black friday fun facts 2020.Nintendo 3ds black friday tesla model x hind.Kütuse hind muruniiduk hind.Lukkude müük tartus htc 10 müük.Www roccaalmare ee kampaania black friday dominos coupons.Iphone 6s plus vs iphone 7 hindi aade mulla lõng hind.Valgustite müük tartus psp games hindi.Denatureeritud etanool müük õiglane ühiskond.Turundus ja müük aktsiaselts ekspress grupp.Mopeedautode müük soomes black friday established 1869 clothing.Logitech g27 müüa klaaspurk müük.Kuutsemäe pileti hind black friday 2020 ps4.Tallinna sadama dividend müük aktsia kohta takso kilomeetri hind.Kinoa müük berni alpi karjakoer kutsikad müük.Cd toorikute müük kasutatud mootorataste müük
Anne veski esinemise hind if kindlustus sooduskood.Egr valve müük honda volvo 960 müük
Ostanaviti mp3 millist akut osta.Palkmaja ehituse hind basskitarr müük.Kuidas osta korter agoda black friday sale.Walmart black friday deals tv bugaboo müük cruises eestis.Cat hind leg amputation recovery pitbike 125 müük.Nokia 8 features in hindi fiat multipla müüa.Black friday london date gaz 53 mootor müük.Sokliplaat müük jaapani kimono müük.Hilarious black friday jokes black friday 2020 ps4 angebote.Audi a6 2006 müük kinnisvara müük pärnumaal.Maski müük isover villa müük Köögi tellimine hind rokinon 12mm black friday.Black friday mall fights 2020 tõde ja õigus dvd müük.Blackberry priv müük bloody black friday.Red dead redemption 2 black friday ebay ps4 500gb osta.Elroni alkoholi soodustused klm vluchten black friday.Garmin fenix 3 müük black friday usa 2020 amazon.Naji osta 2020 download ostatargalt ee.Korstna ladumise hind odav autorent tallinn.Brent hinds instagram nintendo 3ds black friday gamestop.Lambaliha hind 2020 patareide müük tallinnas.Kütuse hinnad eesti tanklates poroloon müük tallinnas
Katuse pleki müük acer nitro black 5 black friday.Ratta müük foorum alaska malamuut müük.Kapteiņu osta sia ümartoru müük tartus.Peegel osta valgustid müük.Divaanisohva osta jõulu kingitused.Best buy black friday müük switch controller oneplus 5t hindi review.Telefonide varuosade müük black friday laptop deals amazon.Windows 7 ostatnie pliki valmis saun hind.Viking line klubikaart black friday panasonic tv best buy.Osta friday commodore kellaaeg 64 drenaažikaevu hind
Hellad velled esinemise hind posta kodu ankara etimesgut.Oneplus 3 hindi mai black müük friday airline tickets south africa.Amazon black friday cookbooks kaasomandi osa müük.Kivisöe müük kuressaares linstow käive.Airsoft relvade müük kaltsuvaipade müük tallinnas.Osta weekend liput costco black friday hours 2020.Murutraktor partner müük muhu susside müük.Mr porter black friday promo code black friday 1869 political cartoon.Utv hindi mai pvc paat müük.Energia hind golden hind london menu.Uute autode pakkumised compact jackson's art black friday 2020.Koera gps müüa terjer müük.Merekonteineri rendi hind doberman hindi gane Black friday meme hunger games silmalaugude korrigeerimine hind.Black friday vs cyber monday best buy dell xps müük.3d paneelid hind puidust välisuste müük.Samsung s9 hind black friday psn.Black vrumaal friday oneplus 6t gearbest garaazi ehitamine hind.Kalevi küpsiste kampaania dell xps 13 osta.Vuelos black friday 2020 ryanair atv müük soomes.Puurkaevu projekti hind iphone se osta.Best black friday mobile phone deals uk remi martin vsop hind.Kodukoristuse hind televiisorite müük pärnus.Video iphone 7 settings doula in hindi.Best black friday smartphone deals 2020 interflora kupong.Elisa cavaletti black friday black friday 2020 date vrumaal in uae End clothing black honor friday sale pinotex extreme lasur hind.Petank müük mariage hindou safran.Cialis vs viagra hindi kõhuplastika hind.Osta disney infinity 3 0 karaoke ola jej ostatni rok.Eterniit klassik hind kasutatud autode helitehnika müük.Pärlite müük oxford black friday.Selfie pulk müük hobused müükiks.Dyson v8 black friday uk diivanvoodite müük.Angaari hind shure sm57 black friday.Maja ehituse ruutmeetri hind purjekas müük.Oculus rift video vr latvijas ostas karte.Üllatuspidu sünnipäevaks triki tõukerattad müük


Ajutised püügikitsendused Läänemeres 2009. aastal – Riigi Teataja
Ajutised püügikitsendused Läänemeres 2009. aastal
RTL 2009, 30, 389
Vastu võetud 24.03.2009 nr 13
Määrus kehtestatakse «Kalapüügiseaduse» § 19 lõike 3 alusel, arvestades Euroopa Liidu nõukogu 28. novembri 2008. a määruse nr 1322/2008, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning nendega seotud tingimused 2009. aastaks (EÜT L 345, 23.12.2008, lk 1–9) lisa II punkte 1a ja 1b ning tuginedes Tartu Ülikooli Eesti Mereinstituudi ettepanekutele.
§ 1. Läänemeres on 2009. aastal keelatud kalapüük traalide, ankurdatud põhjanootade või muude samalaadsete püügivahenditega, seisevvõrkude, nakkevõrkude või abaratega, kui eelnimetatud püügivahendite võrgusilma suurus on 90 mm või suurem, ning põhjapüügivahendite ja õngejadadega, v.a triivõngejadade, ridvata õngede ja taglasõngejadadega:
1) alarajoonides 22 kuni 24 – rohkem kui 201 sadamast äraoleku päeva jooksul iga laeva kohta, mille pardal on käesolevas paragrahvis nimetatud püügivahendid;
2) alarajoonides 25 ja 26 – rohkem kui 160 sadamast äraoleku päeva jooksul iga laeva kohta, mille pardal on käesolevas paragrahvis nimetatud püügivahendid.
§ 2. Kalalaevaga, mida kasutatakse kalapüügiks §-s 1 nimetatud püügivahenditega nii § 1 punktis 1 kui punktis 2 nimetatud alarajoonides, on 2009. aastal keelatud püüda kokku rohkem kui 201 sadamast äraoleku päeva jooksul.
§ 3. Paragrahvides 1 ja 2 sätestatud püügiaja kasutamisel tuleb järgida Euroopa Liidu nõukogu 18. septembri 2007. a määruse nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ning muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 779/97 (EÜT L 248, 22.09.2007, lk 1–10), art 8 lõikes 1 toodud püügikeeluaegu.
§ 4. Kalapüük pelaagilise traalnoodaga on keelatud 1. aprillist 20. maini 2009. a Läänemere avaosa ja Soome lahe lääneosa järgmistes piirkondades:
1) merealal, mille nurgapunktide koordinaadid on 58° 00' N 21° 40' E, 58° 00' N 22° 00' E, 57° 50' N 21° 40' E ja 57° 50' N 22° 00' E;
2) merealal, mis piirneb põhjast punktidega 57° 50' N 21° 50' E ja 57° 50' N 22° 00' E ning lõunast Eesti Vabariigi territoriaalmere välispiiriga;
3) merealal, mis piirneb põhjast punktidega 59° 10' N 22° 50' E ja 59° 10' N 23° 10' E ning lõunast paralleeliga 59° 00' N;
4) merealal, mille läänepoolsete nurgapunktide koordinaadid on 58° 50' N 22° 10' E, 58° 40' N 22° 10' E, 58° 40' N 21° 50' E ja 58° 30' N 21° 50' E, ulatudes idas meridiaanini 22° 30' E.
§ 5. Liivi lahes on Eesti jurisdiktsiooni all oleval veealal keelatud kalapüük pelaagilise traalnoodaga 20. aprillist 19. maini 2009. a.
§ 6. Liivi lahes Läti majandusvööndis on keelatud kalapüük pelaagilise traalnoodaga 12. maist 10. juunini 2009. a.
§ 7. Paragrahvides 1, 2, 4 ja 6 nimetatud keeld kehtib kalapüügil Eesti Vabariigi riigilipu all sõitva laevaga.
§ 8. Kaluri kalapüügiloa alusel on Läänemerel 2009. aastal keelatud kalapüük nakkevõrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 70 mm. Erandina on lubatud räime- ja meritindipüük 28–40 mm silmasuurusega nakkevõrkudega järgmistes piirkondades ja ajavahemikel:
1) Pärnu lahes püügiruutudes1 178, 179 ja 180 – 1. jaanuarist jääkatte lagunemiseni, jääkatte puudumisel 15. märtsini;
2) Narva lahes püügiruudus 36 5-meetri samasügavusjoonest arvates kaugemal – 1. jaanuarist 31. maini;
3) punktides 1 ja 2 nimetamata piirkondades 5-meetri samasügavusjoonest arvates kaugemal – 1. jaanuarist 30. aprillini;
4) Läänemeres 5-meetri samasügavusjoonest arvates kaugemal – 1. septembrist 31. oktoobrini.
1 Vabariigi Valitsuse 31. märtsi 2003. a määruse nr 104 «Kalapüügiga seonduvate andmete esitamise kord» lisas 3 toodud kaardil näidatud väike püügiruut.


Vabaabielu | Juriidiline esmaabi
Arhiiv | Vabaabielu RSS feed for this section
Vabaabielus olles päritud kinnisvara.
Mees ja naine on elanud 7 aastat vabaabielus. Elama koliti naise isa majja. Isa suri ning pärandas maja naisele. Kuna mehe ja naise kooselu on muutunud võimatuks soovib naine, et mees koliks välja temale kuuluvast majast. Mees keeldub välja kolimast, kui naine ei maksa talle poolt maja kinni, kuivõrd mehe sõnul on tal õigus poolele majale. Paaril on ka ühine laps.
Minu arvamus: Võite rahulik olla, sest Teie mehel pole mingit õigust sellele majale. Ning tema rahalisel nõudel pole ka mingit alust. Isegi kui te oleksite ametlikult abielus, ei oleks tal siis ka majale mingit õigust, sest see on praegu ja oleks ka ametliku abielu puhul Teie lahusvara, kuivõrd tegemist on pärandvaraga.
Kategooriad Ühis- ja lahusvara, KAASUSED!, Perekonnaõigus, Tsiviilõigus, Vabaabielu
1-15-4308 15. okt. 2019
1-17-10573 15. okt. 2019
4-18-4523 15. okt. 2019
1-16-6137 9. okt. 2019
Kannatanute X1 ja X2 esindaja vandeadvokaat Dmitri Teplõhhi kassatsioon Tallinna Ringkonnakohtu 28. novembri 2019. a otsuse peale kriminaalasjas Reimo Toomi süüdistuses KarS § 217-2 lg 1 (kehtivas redaktsioonis KarS § 217-2 lg 1), § 201 lg 2 p-de 1 ja 2 (kehtivas redaktsioonis KarS § 201 lg 2 p-de 1 ja 2) ning § 344 lg 1, Aleksandr Tsõgankovi süüdistuses Kar […]
1-17-7111 9. okt. 2019
Pandivere Pansion OÜ kaitsja vandeadvokaat Sven Sillari ning Pandivere Pansion OÜ ja Margus Peldese kaitsjate vandeadvokaatide Sandra-Kristin Noodi ja Ants Nõmpri kassatsioonid Tartu Ringkonnakohtu 15. novembri 2018. a otsuse peale kriminaalasjas Pandivere Pansion OÜ süüdistuses KarS § 123 lg 2 – § 13 lg 1 ja Margus Peldese süüdistuses KarS § 123 lg 1 – § 13 […]
1-11-3615 7. okt. 2019
4-18-5832 3. okt. 2019
2-18-9790 15. okt. 2019
2-18-16992 13. okt. 2019
2-17-12566 8. okt. 2019
2-17-12712 8. okt. 2019
2-16-9434 8. okt. 2019
2-17-19258 1. okt. 2019
Tarmo Killing kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 26.02.2019. a otsuse peale Tarmo Killingi hagis Eesti Vabariigi RIIGIMETSA MAJANDAMISE KESKUS kaudu ja Baram Pangkalan OÜ (pankrotis) pankrotihalduri Martin Kruppi vastu Tarmo Killingi nõude tunnustamiseks Baram Pangkalan OÜ (pankrotis) pankrotimenetluses
2-18-6663 1. okt. 2019
Vassili Andrejev määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 4.02.2019. a määruse peale Vassili Andrejevi hagis Eesti Vabariigi vastu töölepingu ülesütlemise tühisuse tuvastamiseks ja saamata jäänud töötasu saamiseks
3-19-269 15. okt. 2019
3-15-241 10. okt. 2019
3-17-1047 10. okt. 2019
3-15-2232 10. okt. 2019
3-18-976 8. okt. 2019
3-17-991 8. okt. 2019
3-17-796 8. okt. 2019
432 454 külastust


Keeluajad ja keelualad	AvalehtE-POODFoorum (viimased teemad)Foorum (avaleht)PrivaatsõnumidIlmHea teada! (kalastusluba, alammõõdud jm)Kalapüügipiirangute kaartKalastuskohad KalenderFotodKäsiraamatKalatoidudBlogidVideodSaated
§ 21. Püügikeelud kõikides veekogudes
Kõikides veekogudes on keelatud püüda järgmisi kalaliike:1) tuurlased;2) harjus;3) tõugjas;4) säga.
§ 22. Kalapüügi keeluajad ja -alad meres
Aasta ringi on keelatud kalapüük:
1) Pärnu lahes Pärnu jõe parempoolsest muulist (vaadatuna allavoolu) läände jääval 500 m laiusel alal, mida piirab kaldajoon, muul ning edasi mõtteline joon, mis muuli otsast tõmmatuna läbib punktid koordinaatidega 58º22.095'N, 24º26.988'E ja 58º22.683'N, 24º27.929'E Tuulepaagi tee kõrval kulgeva laevatee liitsihi alumise märgini;2) Pärnu lahes alal, mis on piiratud Pärnu jõe vasakpoolse muuli (vaadatuna allavoolu), kaldajoone ning punktist koordinaatidega 58º22.291'N, 24º30.300 edasi mõttelise joonega, mis läbib punkti koordinaatidega 58º21.600'N, 24º29.700'E kuni muuli otsani, välja arvatud tindipüük mõrdadega 1. märtsist kuni jääkatte lagunemiseni;3) Ujula abajas põhja pool punktide 58º14.571'N, 22º28.402'E ja 58º14.571'N, 22º28.525'E ühendusjoont, välja arvatud kalapüük lihtkäsiõnge, käsiõnge ja sikutiga ning ajavahemikus 1. novembrist kuni 31. märtsini püük kurnpüünistega;4) Nasva jõe suudmele lähemal kui 500 m, välja arvatud püük lihtkäsiõnge, käsiõnge ja spinninguga;5) Vaemla lahes punktide 58º49.241'N, 22º54.417'E ja 58º49.200'N, 22º53.317'E ühendusjooneni ning Sigala lahes punktide 59º01.407'N, 22º30.808'E ja 59º01.515'N, 22º31.320'E ühendusjooneni;6) kutselise kalapüügi vahenditega Suur-Pakri ja Väike-Pakri saare vahelisel alal, mis lõunast on piiratud Selgrundi poolsaart 58º18.690'N, 23º59.155'E ja Kappelskotteni neeme 58º18.060'N, 23º56.240'E ühendava sirgega ning põhjast Väike-Pakri Vatnesi neemelt 58º20.793'N, 23º55.837'E Suur-Pakril punktini 58º20.622'N, 23º55.326'E tõmmatud sirgega;7) Purtse, Kunda, Selja, Loobu, Valgejõe, Jägala, Pirita, Keila, Vääna, Vasalemma, Punabe jõe ja Pidula oja suudmele lähemal kui 1000 m.(3) Tähtajaliselt on keelatud püüda:1) Pärnu lahes Madalmurru piirkonnas Uulu madalikul asuval alal, mis on piiratud kaldajoone ning punktist koordinaatidega 58º20.537'N, 24º33.810'E edasi mõttelise joonega, mis läbib punkte koordinaatidega 58º18.9'N, 24º29.9'E ja 58º20.990'N, 24º33.391'E – 15. aprillist 15. juulini;2) lisas 6 esitatud Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (edaspidi ICES) kaardil näidatud Eesti Vabariigi territoriaalvee väikeses püügiruudus 235 (Ruhnu saare ümber) mõrraga – 25. oktoobrist 1. detsembrini;3) Kihelkonna, Kuusnõmme ja Atla lahes alal, mida piirab kaldajoon, Elda pangast 58º18.466'N, 21º49.820'E edasi mõtteline joon, mis läbib Vilsandi majakat 58º22.972'N, 21º48.764'E ja Jaagarahu sadamamuuli 58º23.735'N, 21º58.240'E – 1. oktoobrist 30. novembrini;4) jäävabast veest Hullo lahes alal, mida piirab kaldajoon ning punktist koordinaatidega 58º57.398'N, 24º17.200'E edasi mõtteline joon, mis läbib punkte koordinaatidega 58º57.300'N, 23º17.060'E; 58º57.300'N, 23º13.060'E ja 58º57.712'N, 23º13.060'E – 25. oktoobrist 31. detsembrini;5) jäävabast veest Sviby lahe idaosas alal, mis paikneb Upholmi neeme, Hobulaiu põhjatippu, Hobulaiu lõunamajakat ja Sviby sadamat ühendavate sirgete vahel – 25. oktoobrist 31. detsembrini;6) jäävabast veest Tagalahes Uuemõisa 58º56.965'N, 23º33.745'E – Tahuküla 58º58.047'N, 23º33.745'E joonest ida pool – 15. märtsist 15. maini;7) Matsalu siselahes Haeska sadama muuli lõunaotsast 58º46.659'N, 23º39.601'E, Lambarahu 58º49.366'N, 22º57.350'E ja Keemu sadama muuli põhjaotsa 58º49.830'N, 22º57.277'E ühendavast joonest ida pool – 1. märtsist 10. maini;8) jäävabast veest Koolimäe lahes alal, mis jääb Koolimäe oja suudmele 59º01.022'N, 26º0.761'E lähemale kui 500 m – 15. märtsist 15. maini;9) Soonlepa lahes Talislaiu lõunatippu (58º50.201'N, 22º59.948'E), Saarnaki laiu põhjatippu (58º49.050'N, 22º59.275'E) ja Salinõmme sadamat (58º49.578'N, 22º57.135'E) ühendavate sirgete ja rannajoone vahelisel alal – 10. oktoobrist 20. novembrini;10) Purtse, Kunda, Selja, Loobu, Valgejõe, Pirita, Keila, Vääna ja Vasalemma jõe suudmele lähemal kui 1500 meetrit – 1. septembrist kuni 31. oktoobrini;11) lisas 6 esitatud ICES kaardil näidatud alarajoonis 32 alla 3 meetri sügavuses vees nakke- või raamvõrguga, mille silmasuurus on väiksem kui 110 mm – 1. detsembrist 31. märtsini;12) lisas 7 loetletud jõgede ja ojade suudmetele lähemal kui 500 m – 15. augustist 31. detsembrini;13) lisas 8 loetletud vooluveekogude suudmetele lähemal kui 500 m, välja arvatud püük lihtkäsiõngega ja käsiõngega – 1. märtsist kuni 31. maini;14) lisas 9 loetletud vooluveekogude suudmetele lähemal kui 500 m – 1. septembrist 30. novembrini.(4) Keelatud on püüda järgmisi kalaliike nimetatud ajavahemikul:1) haugi – 1. märtsist 30. aprillini;2) siiga Ruhnu saare ümbruses 20 m samasügavusjoonest madalamal – 25. oktoobrist 1. detsembrini;3) lesta lisas 6 esitatud ICES kaardil näidatud alarajoonis 32 – 15. veebruarist 31. maini ning alarajoonides 28 ja 29 – 15. veebruarist 15. maini.
§ 33. Kalapüügi keeluajad ja -alad Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järves
1) rääbist – 21. augustist 20. juunini;2) peipsi siiga – 1. novembrist 30. novembrini;3) haugi – 15. aprillist 15. maini;4) latikat, välja arvatud püük lihtkäsiõnge ja käsiõngega – 5. maist 10. juunini;5) linaskit, välja arvatud püük lihtkäsiõnge ja käsiõngega – 20. juunist 20. juulini;6) koha – 5. maist 10. juunini;7) lutsu – 10. jaanuarist 10. veebruarini;8) kutselise kalapüügi ja allveepüügivahenditega Pihkva järves – 5. maist 10. juunini;9) kalapüük, välja arvatud püük lihtkäsiõnge ja käsiõngega, Peipsi järves lõuna pool Ojapera kanali põhjapoolset otsa (58º24.162'N, 27º19.175'E) ja punkti 58º24.290'N, 27º31.100'E ühendavat joont, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni – 5. maist 10. juunini;10) Peipsi järves Koosa jõe suuet (58º27.165'N, 27º14.673'E) ja Ojapera kanali põhjapoolset otsa (58º24.162'N, 27º19.175'E) ühendavast sirgest lääne pool – 1. maist 15. juunini;11) Peipsi järvel on keelatud kalapüük Naelavere peakraavi (Lahe jõe) suudmele lähemal kui 500 m – 1. maist 25. maini.
§ 47. Võrtsjärv
Keelatud on püüda:1) kutselise kalapüügi vahenditega Võrtsjärves Emajõe muulidele lähemal kui 100 m ning Pühaste oja suuet ja Ainsaare põhjatippu ühendavast sirgest lõuna pool;2) nakkevõrguga jäävabast veest 15. märtsist 31. augustini;3) haugi jäävabas vees – 15. märtsist 15. aprillini;4) koha jäävabas vees –15. maist 15. juunini;5) linaskit – 20. juunist 20. juulini, välja arvatud püük lihtkäsiõnge, käsiõnge ja põhjaõngega.
§ 51. Aastaringsed kalapüügi keeluajad ja -alad teistes siseveekogudes, välja arvatud Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järv ning Võrtsjärv
Keelatud on kalapüük:
1) Vainupea, Riguldi, Punabe, Tirtsi, Vanajõe, Lemmejõe, Männiku, Priivitsa, Rannametsa (k.a Timmkanal), Kloostri, Leisi, Kolga, Poama, Õngu, Pidula, Pihlajões, Risti, Soonda, Möldri ja Häädemeeste jões ning Mägara, Kongla, Küda, Karepa, Koolimäe, Kuusalu, Kaberla, Kadaka, Treppoja, Loode oja (Loode jõgi), Udria ja Jämaja (Siplase jõgi) ojas ning Kurdla peakraavis (Punnualuse jões) ning Katessoo kraavis, välja arvatud püük § 7 lõike 2 punktides 4–6 ja § 8 lõike 2 punktis 7 nimetatud vahenditega;2) Pärnu jões – Sindi paisust 500 m allavoolu;3) Kunda jões – esimese hüdroelektrijaama paisust suudmeni, välja arvatud püük silmutorbiku ja -mõrraga 1. juulist 5. oktoobrini Lontova sillast sadamasse viiva maanteesillani ning 1. juulist 28. veebruarini sadamasse viivast maanteesillast suudmeni;4) Vasalemma jões – Vanaveski paisust suudmeni, välja arvatud silmupüük silmutorbikuga ning vähipüük vähimõrra ja vähinataga;5) Keila jões – Keila joast suudmeni;6) Pada jões – Pärna küla sillast suudmeni;7) Toolse jões – Aru karjääri vee sissejuhtimiskohast suudmeni;8) Selja jões – Arkna sillast suudmeni;9) Mustojas – Vihula II (Mõisa) paisust suudmeni;10) Altja jões – Oandu paisust suudmeni;11) Võsu jões – Laviku paisust suudmeni;12) Loobu jões – Joaveski paisust suudmeni;13) Valgejões – Tallinna–Narva maantee sillast suudmeni;14) Pärlijões / Pudisoo jões – Tallinna–Narva maantee sillast suudmeni;15) Loo jões – Loo paisust suudmeni;16) Vääna jões – Vahiküla astangutest suudmeni;17) Purtse jões – Püssi paisjärve paisust suudmeni;18) Nõva jões – Tusari–Targama maantee sillast suudmeni;19) Veskijões – Harju-Risti–Riguldi–Võntküla maantee sillast suudmeni;20) Piusa jões – Kivioja suubumiskohast kuni Karisilla–Petseri maantee sillani;21) Vaidva jões – Vastse-Roosa paisust kuni suudmeni;22) Peetri jões – kogu ulatuses;23) Pühajões – alamjooksul, Mägara oja suubumiskohast suudmeni;24) Kirikulahes;25) lihtkäsiõnge, käsiõnge, põhjaõnge, allveepüügivahendite ja unnaga lisas 10 nimetatud jõgedes või nende osades;26) Pada jões, Avijões lähtest Vadisillani, Loobu jões lähtest Joaveski paisuni ning Valgejões lähtest Kotka paisuni põhjaõnge, allveepüügivahendite ja unnaga;27) Emajõe lähtest Jõesuu maanteesillani;28) kutseliste püügivahenditega Emajõe vanajõgedes;29) nakkevõrgu, liivi, kuuritsa ja harpuunpüssiga lõheliste kudejõgedes või nende lõikudes, mis on määratud looduskaitseseaduse § 51 lõike 2 alusel;30) mõrraga merre suubuvates jõgedes ja ojades, välja arvatud püük Nasva jõel ja Narva jõel lähtest Kulgu paisuni ning püük silmumõrra ja -torbikutega;31) traalpüünistega.(2) Keelatud on püük kalapääsudel ja neist üles- ja allavoolu lähemal kui 50 m.(3) Keelatud on püük kõikidest paisudest kuni 100 m allavoolu, välja arvatud lõikes 1 nimetatud juhtudel.(4) Erandina võib lõike 1 punktides 5–19 nimetatud piirkondades, kuid paisudele mitte lähemal kui 100 m, püüda silmutorbiku, silmumõrra, vähimõrra ning vähinataga.(5) Erandina võib lõike 1 punktides 6–19 nimetatud piirkondades, kuid paisudele mitte lähemal kui 100 m, püüda landi või rakisega varustatud spinninguga ning lendõngega juhul, kui valdkonna eest vastutav minister on kalapüügiseaduse § 29 lõike 7 alusel antud määrusega kehtestanud vastavad võimalused.(6) Vooluveekogudele rajatud paisjärvedel kehtivad kalapüügil samad piirangud kui veekogul, millel paisjärv asub, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on sätestatud teisiti.
Kalapüük on keelatud:
1) spinningu ja lendõngega Jägala jões Linnamäe paisust suudmeni, Narva jões Narva hüdroelektrijaamast maanteesillani ja Pirita jões Vaskjala paisust suudmes asuva muuli lõpuni – 1. septembrist 30. novembrini;2) nakkevõrguga Narva jões allpool hüdroelektrijaama paisu – 1. juunist 1. detsembrini;3) nakkevõrguga Sutlepa meres / Sutlepsjönis jäävabast veest;4) kutselise kalapüügi vahenditega Väikeses Emajões suudmest ülesvoolu kuni Jõgeveste sillani – 1. aprillist 15. juunini;5) silmumõrra ja silmutorbikuga – 1. märtsist 30. juunini;6) Emajões suudmest kuni Koosa jõe alguseni – 1. maist 15. juunini;7) Nasva jões – 1. aprillist 31. maini, välja arvatud püük § 4 lõike 2 punktides 1–9 nimetatud õngpüünistega;8) Emajõe vanajõgedes ja sootides Pedja jõe suudmest Kärevere maanteesillani – 1. aprillist 30. juunini;9) Narva jões Narva veehoidlast ülesvoolu ja Narva veehoidlast ülesvoolu Narva jõkke suubuvates veekogudes, vanajõgedes ja sootides – jäävabast veest 15. märtsist 15. maini;10) Lahepera järve Peipsi järvega ühendavas Naelavere peakraavi lõigus (Lahe jões), Koosa, Kargaja ja Kalli jões, Leegu järve ning Kalli jõge ühendavas kanalis ja Ahja jões suudmest kuni Ahijärveni (Lääniste Ahijärveni), Ahijärves (Lääniste Ahijärves), Võngjärves, Koosa järves Tartumaal, Lahepera, Kalli, Keeri ja Leegu järves – 1. maist 25. maini;11) Mullutu lahes – 1. aprillist 20. maini;12) Pärlijões (Võru maakond) – 15. septembrist 31. detsembrini;13) Võhandu jões Jõksi järvest kuni Vagula järveni – 15. septembrist 31. detsembrini;14) Peeli jões Pähni oja suubumiskohast suudmeni – 15. septembrist 31. detsembrini.
(1) Keelatud on püüda:1) jõgedes jõesilmu – 1. märtsist 30. juunini;2) lõhet ja meriforelli siseveekogudes – 1. septembrist 30. novembrini, välja arvatud Narva, Selja, Jägala, Pirita, Vääna, Purtse ja Valgejões, kus rakendatakse piiranguid kalapüügiseaduse § 29 lõike 7 alusel;3) jõeforelli – 15. septembrist 31. jaanuarini, välja arvatud Narva jões;4) merisiiga Pärnu jões – 15. oktoobrist 15. novembrini;5) peipsi siiga – 1. novembrist 30. novembrini;6) rääbist jäävabas vees – 1. maist 1. juulini ja 10. novembrist 30. detsembrini;7) haugi jäävabas vees – 15. märtsist 10. maini;8) latikat – 1. maist 20. juunini, välja arvatud lihtkäsiõnge, käsiõnge ja põhjaõngega;9) linaskit – 20. juunist 20. juulini, välja arvatud lihtkäsiõnge, käsiõnge ja põhjaõngega. Endla järves ja Sinijärves (Endla Sinijärves) on linaski püük keelatud 1. aprillist 20. juulini kõikide püügivahenditega;10) vimba Kunda, Selja, Loobu, Valgejõe, Jägala, Pirita, Vääna, Keila, Vasalemma, Vihterpalu, Kasari (koos lisajõgedega), Paadremaa, Audru, Pärnu, Sauga ja Reiu jões – 10. maist 20. juunini;11) koha jäävabas vees – 15. aprillist 15. juunini;12) jõevähki – 1. septembrist 31. juulini.(2) Looduskaitseseaduse § 51 lõike 2 alusel lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaikade nimistusse kuuluvates veekogudes või nende lõikudes on lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud lõheliste püügikeelu ajal keelatud kalapüük vees viibides, välja arvatud Narva jões ning silmupüügil silmutorbikute ja silmumõrdadega.
Viimati muudetud: 13.01.2017
Allikas: Kalapüügieeskiri	Avaleht E-POODFoorumUudisedIlmFotodBlogidHea teada!KalastuslubaKalastuskaartKalade alammõõdudKeeluajad ja keelualadKalapüügieeskiriKalapüügiseadusKalapüügivahendite loeteluSoome kalastusloadKalade nimetused eri keeltesValvetelefon 1313Nõuded väikelaevaleKäsiraamatKalenderKalastuskohadKaardidKalatoidudVideodSaatedMängud	Osta Hook-Eze konksusiduja siit	© Big Fish OÜ 2010 - 2017	Reklaamimüük Sind logitakse nüüd sisse, kasutades Facebooki konto andmeid


RT I, 30.11.2018, 17
Määrus kehtestatakse „Kohtutäituri seaduse” § 2 lõike 6, § 3, § 4 lõike 3, § 13 lõigete 3 ja 4, § 14 lõike 2, § 15 lõike 6, § 19 lõike 5, § 55 lõike 3, § 77 lõike 2, § 95 lõike 3, § 97 lõike 1, „Kinnisasja avalikes huvides omandamise seaduse” § 32 lõike 2, „Laeva asjaõigusseaduse” § 85 lõike 2, „Pärimisseaduse” § 139 lõike 9, „Täitemenetluse seadustiku” § 23 lõike 6, § 24 lõigete 1 ja 5, § 33 lõike 6, § 34 lõike 3, § 37 lõike 3, § 631 lõigete 2 ja 4, § 75 lõike 1, § 83 lõike 22, § 881 lõike 6, § 95 lõike 1, § 96 lõike 1, § 101 lõike 6, § 115 lõike 7, § 125 lõike 3, § 1251 lõike 3, § 1771 lõike 6 ja § 216 lõike 1 alusel.
(2) Täitetoimikut peetakse elektrooniliselt täitemenetlusregistris. Kohtutäitur võib täitetoimikut pidada paberkandjal käesolevas määruses sätestatud ulatuses.


text:
Euroopa Kohtu otsus (esimene koda), 13. oktoober 2005.
Parking Brixen GmbH versus Gemeinde Brixen ja Stadtwerke Brixen AG.
Eelotsusetaotlus: Verwaltungsgericht, Autonome Sektion für die Provinz Bozen - Itaalia.
Riigihankelepingud - Riigihankelepingute sõlmimine - Teenuste kontsessioon - Tasuliste avalike parklate haldamine.
Kohtuasi C-458/03.
Kohtuasi C‑458/03
(Verwaltungsgericht, Autonome Sektion für die Provinz Bozen’i (Itaalia) eelotsusetaotlus)
Riigihankelepingud – Riigihankelepingute sõlmimise menetlus – Teenuste kontsessioon – Tasuliste avalike parklate haldamine
1. Õigusaktide ühtlustamine — Teenuste riigihankelepingute sõlmimise menetlus — Direktiiv 92/50 — Kohaldamisala — Avalike teenuste kontsessioon tasulise avaliku parkla haldamiseks — Välistamine
(Nõukogu direktiiv 92/50)
2. Ühenduse õigus — Põhimõtted — Võrdne kohtlemine — Kodakondsuse alusel diskrimineerimine — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Asutamislepingu sätted — Kohaldamisala — Avalike teenuste kontsessioonileping — Hõlmamine — Piirid — Käesolev asi
(EÜ artiklid 12, 43 ja 49)
1. Avaliku võimuorgani poolt tasulise avaliku parkla haldusesse andmine, mille eest selle teenuse osutaja saab vastutasuks kolmandate isikute poolt nimetatud parkla kasutamise eest makstud summad, kujutab endast avalike teenuste kontsessiooni, millele ei kohaldata nõukogu direktiivi 92/50, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord.
(vt punkt 43, resolutiivosa punkt 1)
2. Avalike teenuste kontsessioonilepinguid sõlmivad avaliku võimu organid on kohustatud järgima EÜ asutamislepingu põhinorme üldiselt, eriti EÜ artikleid 43 ja 49 ning EÜ artiklis 12 sätestatud kodakondsuse alusel mittediskrimineerimise põhimõtet, mis kujutavad endast võrdse kohtlemise üldpõhimõtte erilist väljendust. Võrdse kohtlemise põhimõte ja kodakondsuse alusel mittediskrimineerimise põhimõte eeldavad eelkõige läbipaistvust, mis seisneb vastava avalikustatuse taseme tagamises kõigile potentsiaalsetele pakkujatele, mis võimaldab teenuste kontsessioonile avatud konkurentsi ning hankemenetluse erapooletuse kontrolli.
EÜ artiklites 12, 43 ja 49 sätestatud normide ning nendes väljendatud üldpõhimõtete kohaldamine on välistatud juhul, kui kontsessiooni andval avaliku võimu organil on kontsessionääri üle samasugune kontroll nagu oma struktuuriüksuste üle ning kui selle kontsessionääri põhiline tegevus toimub koos osalust teostava võimuorganiga.
Eespool viidatud normide ja põhimõtetega on vastuolus see, kui avalik võimuorgan annab ilma konkurssi korraldamata avalike teenuste kontsessiooni äriühingule, mis on selle võimuorgani eriotstarbelisest ettevõtjast ümberkorraldamise teel loodud aktsiaselts, mille tegevusala on laiendatud oluliste valdkondadega, mille kapital tuleb lühikese aja jooksul avada võõrkapitalile, mille territoriaalne tegevusvaldkond on laiendatud üle kogu riigi ja välismaale ning mille nõukogul on väga laiaulatuslik juhtimise pädevus selleks, et ta võiks tegutseda autonoomselt.
(vt punktid 46–49, 62, 72, resolutiivosa punkt 2)
13. oktoober 2005(*)
Kohtuasjas C‑458/03,
mille esemeks on EÜ artikli 234 alusel Verwaltungsgericht, Autonome Sektion für die Provinz Bozen’i (Itaalia) 23. juuli 2003. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 30. oktoobril 2003, menetluses
koosseisus: koja esimees P. Jann, kohtunikud K. Schiemann, J. N. Cunha Rodrigues (ettekandja), K. Lenaerts ja E. Juhász,
arvestades kirjalikus menetluses ja 13. jaanuari 2005. aasta kohtuistungil esitatut,
– Parking Brixen GmbH, esindajad: avvocato K. Zeller ja avvocato S. Thurin,
– Gemeinde Brixen, esindaja: Rechtsanwalt N. De Nigro,
– Stadtwerke Brixen AG, esindaja: Rechtsanwalt A. Mulser,
– Euroopa Ühenduste Komisjon, esindaja: K. Wiedner,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivi 92/50/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord (EÜT L 209, lk 1; ELT eriväljaanne 06/01, lk 322), EÜ artiklite 43, 49 ja 86 ning mittediskrimineerimise, läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtete tõlgendamist.
2 Nimetatud taotlus esitati ühelt poolt äriühing Parking Brixen GmbH (edaspidi „Parking Brixen”) ning teiselt poolt Gemeinde Brixeni (Brixeni vald) ja äriühing Stadtwerke Brixen AG vahelises kohtuvaidluses viimasele nimetatud valla territooriumil asuva kahe parkla haldusesse andmise küsimuses.
„Allpool esitatud sätete kohaselt keelatakse piirangud, mis kitsendavad liikmesriigi kodaniku asutamisvabadust teise liikmesriigi territooriumil. [...]
4 EÜ artikli 49 esimene lõik näeb ette:
5 Direktiivi 92/50 kaheksas põhjendus täpsustab:
”käesolev direktiiv hõlmab teenuste osutamist üksnes juhul, kui see põhineb lepingutel; direktiiv ei hõlma teenuste osutamist muudel alustel nagu näiteks õigusaktid või töölepingud”.
6 Direktiivi artikkel 1 sätestab:
a) riiklikud teenuslepingud – teenuseosutaja ja tellija vahel kirjalikult sõlmitud rahaliste huvidega seotud lepingud […]
7 Itaalia 8. juuni 1990. aasta seaduse, mis käsitleb kohalike omavalituste autonoomset korraldust (GURI nr 135 regulaarne lisa, 12.6.1990; edaspidi „seadus nr 142/1990”), artikli 22 lõige 3 näeb ette, et vallad ja provintsid võivad seaduse alusel nende pädevuses olevate avalike teenuste osutamisel kasutada järgmisi haldamise vorme:
„a) käitis (haldusasutusele kuuluv õiguslikult iseseisvusetu käitis) – kui teenuse väikse mahu või omaduste tõttu ei ole otstarbekas asutust või ettevõtjat moodustada;
b) kolmandatele isikutele antav kontsessioon – kui selleks on tehnilised, majanduslikud või sotsiaalse iseloomuga põhjused;
c) eriotstarbelised ettevõtjad – sealhulgas mitme majandus- ja ärihuvi teenuse osutamiseks;
d) asutused – ilma ärihuvita sotsiaalteenuste osutamiseks;
e) aktsiaselts, milles kohalikule omavalitsusele kuulub enamus – kui teiste avalik-õiguslike või eraõiguslike isikute osalus on osutatava teenuse iseloomust lähtudes otstarbekas.”
8 Maakonna 4. jaanuari 1993. aasta seaduse nr 1 esialgse redaktsiooni artikkel 44 kordab suures ulatuses seaduse nr 142/1990 artiklit 22. Hiljem muudeti artiklit 44 maakonna 23. oktoobri 1998. aasta seadusega nr 10.
9 Seaduse nr 1, muudetud maakonna seadusega nr 10, artikkel 44 sätestab:
6. Vallad kehtestavad määrusega avalike majandus- ja ärihuvi teenuste osutamiseks allpool nimetatud haldamise vormide valimise korra ja kriteeriumid:
a) eriotstarbeliste ettevõtjate loomine;
b) sobivate aktsiaseltside või osaühingute, milles kontrolliõigus kuulub kohalikule avalikule võimuorganile, loomine või osalus nendes;
c) avalike teenuste osutamise võib delegeerida kolmandatele isikutele, kui selleks on ette nähtud vastav konkursimenetlus. Kui seadus ei sätesta teisiti, ei või niisugune leping kesta kauem kui kakskümmend aastat ja sama isikuga võib seda pikendada vaid käesolevas sättes loetletud tingimustel. Seaduse alusel puuetega isikuid esindavaid kooperatiive ja liite ning vabatahtlike ühendusi ja mittetulundusühinguid võib võrdsete tingimuste alusel eelistada.
18. Lõike 6 alusel moodustatud äriühingutele ja lõikes 17 viidatud äriühingutele võivad kohalike omavalitsuste liidud igal ajal volikogu otsusega, millega samaaegselt kiidetakse heaks vastava teenuse leping, delegeerida ettevõtja eesmärgiga kooskõlas oleva muu avaliku teenuse osutamise.”
10 Maakonna seaduse nr 1 artikli 44 lõiked 6 ja 18, muudetud maakonna seadusega nr 10, on üle võetud ka Trentino-Südtirol’i autonoomse maakonna vallakorraldust käsitlevate konsolideeritud õigusnormide artikli 88 lõigete 6 ja 18 sõnastamisel.
11 18. augusti 2000. aasta dekreetseaduse nr 267 kohalike omavalitsuste korralduse seaduste konsolideeritud redaktsioon (GURI nr 227 regulaarne lisa, 28.9.2000; edaspidi „dekreetseadus nr 267/2000”) artikkel 115 lubab valdadel kujundada oma eriotstarbelised ettevõtjad ümber aktsiaseltsideks ja jääda nende enamusaktsionäriks ajavahemikul, mis ei ole ümberkujundamise kuupäevast arvestades pikem kui kaks aastat.
12 Kohaldades seaduse nr 142/1990 artiklit 22, oli Gemeinde Brixen kasutanud tema pädevusse kuuluvate teatud kohalike avalike teenuste osutamiseks Stadtwerke Brixenit, kes oli nimetatud vallale kuuluv eriotstarbeline ettevõtja.
13 Stadtwerke Brixen oli tema põhikirja artikli 1 kohaselt alates 1. jaanuarist 1999 juriidiline isik ja autonoomne ettevõtja ning kujutas endast kohaliku omavalitsuse üksust, mille eriülesanne oli ühetaoline ja terviklik kohalike avalike teenuste pakkumine.
14 Põhikirja artikli 2 kohaselt oli Stadtwerke Brixeni tegevuse eesmärk eelkõige:
„f) parklate ja mitmekorruseliste parkimismajade haldamine ja kõik sellega seonduvad tegevused”.
15 Kohaldades dekreetseaduse nr 267/2000 artiklit 115, kujundas Gemeinde Brixen 25. oktoobri 2001. aasta otsusega nr 97 eriotstarbelise ettevõtja Stadtwerke Brixen ümber aktsiaseltsiks nimega „Stadtwerke Brixen AG”.
16 Aktsiaseltsi põhikirja artikli 1 lõike 3 alusel „jäävad kõik eriotstarbelise ettevõtja [Stadtwerke Brixen] õigused ja kohustused kehtima ka pärast ümberkujundamist ja seetõttu on äriühing [Stadtwerke Brixen AG] kõigis aktiivsetes ja passiivsetes õigussuhetes [eriotstarbelise] ettevõtja Stadtwerke Brixen õigusjärglane”.
17 Põhikirja artikli 4 kohaselt võib Stadtwerke Brixen AG kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil tegeleda eelkõige allpool nimetatud tegevustega:
„g) parklate ja garaažide haldamine ning sellega seonduvad tegevused”.
18 Stadtwerke Brixen AG põhikirja artikkel 18 näeb ette, et äriühingu nõukogul on järgmised volitused:
„1) Nõukogu pädevuses on äriühingu tavapärane juhtimine, sealhulgas on tal õigus teha kõiki toiminguid, mida ta peab äriühingu eesmärgi saavutamiseks vajalikuks.
2) Ilma aktsionäride üldkoosoleku otsuseta on nõukogul keelatud anda tagatisi, mille väärtus on suurem kui 5 (viis) miljonit eurot ning anda enda nimel välja vahetusvõlakirju või võtta vastu veksleid nimetatud summast suuremale summale.
3) Teistes äriühingutes osaluse omandamine või võõrandamine, ettevõtjate või tütarettevõtjate omandamine, võõrandamine ja nende juhtimisõiguse üleandmine ning sõidukite ost või müük, mille puhul summa ühe tehingu kohta ulatub kuni 5 (viie) miljoni euroni, on käsitletavad nõukogu tavapäraste juhtimistoimingutena.
4) Nõukogu ainupädevuses on otsused, millega määratakse kindlaks või muudetakse erakorraliste kulude tegemine Itaalia tsiviilkoodeksi artikli 2389 teise lõigu tähenduses.”
19 Stadtwerke Brixen AG põhikirja artikli 5 lõike 2 kohaselt „ei ole Gemeinde Brixeni osalus aktsiakapitalis mitte mingil juhul väiksem aktsiakapitali absoluutsest enamusest”. Peale selle on Gemeinde Brixenil õigus määrata enamus äriühingu nõukogu liikmetest. Äriühingu järelevalvenõukogu koosneb kolmest tegevliikmest ja kahest asendusliikmest ning vald määrab vähemalt kaks selle tegevliiget ja ühe asendusliikme.
20 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu väitel lisab ettevõtja ümberkujundamine eriotstarbelisest ettevõtjast aktsiaseltsiks ilmselt viimasele autonoomiat. Stadtwerke Brixen AG tegevusvaldkond on Stadtwerke Brixeniga võrreldes tunduvalt laienenud, kuna ta võib tegutseda nii kohalikul, riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil, samas kui eriotstarbelise ettevõtja Stadtwerke Brixeni tegevus oli piiratud Gemeinde Brixeni territooriumiga. Peale selle oli Stadtwerke Brixen vallavolikogu otsese järelevalve ja mõju all, Stadtwerke Brixen AG puhul aga piirdub nimetatud valla kontroll selle tegutsemisvabadusega, mis on enamusaktsionäridel äriühinguõiguse alusel.
21 23. märtsi 2000. aasta otsusega nr 37 volitas Brixeni vallavolikogu Stadtwerke Brixeni ehitama ja haldama ühte avalikku ujulat. Ettevõtja ümberkujundamisel aktsialseltsiks 25. oktoobri 2001. aastal sai Stadtwerke Brixen AGst nimetatud otsusest tulenevate õiguste ja kohustuste õigusjärglane.
22 18. detsembri 2001. aasta otsusega nr 118 andis Brixeni vallavolikogu Stadtwerke Brixen AGle ehitusloa ujula ehituseks ette nähtud maapealsele ja maa-alusele krundile, muu hulgas Gemeinde Brixeni territooriumil asuvale maatükile katastrinumbriga 491/11 maa-aluse parkla ehitamiseks.
23 Maa-aluse parkla projekteerimise ajaks oli ette nähtud avada ajutine maapealne parkla. Selleks otstarbeks sai siiani jalgpalliväljakuna kasutatud maatükk 491/11, ajutise kivikillustikust katte, et sellele rajada umbes 200kohaline maapealne parkla. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu väitel ei sõlmitud maatüki 491/11 maapealse parklana kasutamiseks ühtegi lepingut.
24 Selleks, et suurendada parkimiskohtade arvu, anti kõrvalkrundil asuv maapealne parkla – nimelt asub maatükk katastrinumbriga 491/6, millel on 200 parkimiskohta, samuti Gemeinde Brixeni territooriumil ja viimane oli seda juba üle 10 aasta otseselt hallanud – Brixeni vallavolikogu 28. novembri 2002. aasta otsusega nr 107 Stadtwerke Brixen AG haldusesse. Nimetatud otsuses on täpsustatud, et „Stadtwerke Brixen AG on ujula tarbeks valla krundi vahetus läheduses juba ühe ajutise parkla ehitanud” ning et „seega on vajalik ja otstarbekas delegeerida Stadtwerke Brixen AG-le ka maatükil 491/6 asuva kõrvalkrundi […] pindalaga 5137 m² haldamine, mida hetkel haldab vald”.
25 19. detsembril 2002 sõlmis Gemeinde Brixen otsuse nr 107 täitmiseks Stadtwerke Brixen AGga lepingu, millega andis maatükil 491/6 asuva parkla üheksaks aastaks viimase haldusesse.
26 Vastutasuks nimetatud parkla haldamise eest saab Stadtwerke Brixen AG parkimistasu. Siiski maksab ta Gemeinde Brixenile iga‑aastast hüvitist 151 700 eurot, mida indekseeritakse parkimispiletite hinnaga selliselt, et nende hinna tõustes tõuseb ka vallale makstav hüvitis. Peale parkla haldamise võtab Stadtwerke Brixen AG enda ülesandeks jalgarataste tasuta laenutamise ja nõustub sellega, et kõnealusel maa-alal peetakse iganädalast turgu. Samuti võttis Stadtwerke Brixen AG üle varem sellel maa-alal Gemeinde Brixeni poolt tööle võetud töötajad. Lõpuks peab nimetatud äriühing tegelema maaala tavapärase ja erakorralise hooldusega ning tal on selles osas täielik vastutus.
27 Parking Brixen oli 19. juunil 1992 Gemeinde Brixeniga sõlmitud kontsessioonilepingu alusel ehitanud ja hallanud ühte põhikohtuasjas käsitletavatest parklatest eraldi seisvat parklat, mis asub samuti nimetatud valla territooriumil. Parking Brixen vaidlustas maatükkidele 491/6 ja 491/11 rajatud parklate Stadtwerke Brixen AG haldusesse andmise Verwaltungsgericht, Autonome Sektion für die Provinz Bozenis. Tema väitel oleks Gemeinde Brixen pidanud kohaldama avalikke hankeid reguleerivaid õigusnorme.
28 Põhikohtuasja kostjad Stadtwerke Brixen AG ja Gemeinde Brixen vaidlustasid kõik kohustused korraldada avalikku pakkumismenetlust. Viimane väitis, et tal on Stadtwerke Brixen AG üle täielik kontroll ja seega ei ole toimunud lepingu sõlmimist kolmandate isikutega.
29 Neil asjaoludel otsustas Verwaltungsgericht, Autonome Sektion für die Provinz Bozen menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas kõnealune tasuliste avalike parklate haldusse andmine kujutab endast riiklikku teenuslepingut direktiivi 92/50/EMÜ tähenduses või avalike teenuste kontsessiooni, mis allub Euroopa Ühenduse konkurentsieeskirjadele ja eelkõige võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse kohustustele?
2. Kas juhul, kui on tegemist kohaliku omavalitsuse teenuste osutamist käsitleva teenuste kontsessiooniga, on avalike parklate haldusesse andmine – mis 4. jaanuari 1993. aasta maakonna seaduse nr 1, muudetud 23. oktoobri 1998. aasta maakonna seaduse nr 10 artikliga 10, artikli 44 lõike 6 punkti b kohaselt ja vallakorraldust käsitlevate konsolideeritud õigusnormide artikli 88 lõike 6 punktide a ja b kohaselt võib toimuda ilma avaliku pakkumismenetluseta – kooskõlas ühenduse õigusega ja eelkõige teenuste osutamise vabaduse, vaba konkurentsi ja mittediskrimineerimise põhimõtetega ja neist tulenevate võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse kohustustega ning samuti proportsionaalsuse põhimõttega, kui tegemist on vastavalt dekreetseaduse nr 267/2000 artiklile 115 valla eriotstarbelisest ettevõtjast ümberkorraldamise teel loodud aktsiaseltsiga, mille aktsiakapital kuulub haldusse andmise hetkel täielikult vallale enesele, kuid mille nõukogul on laiaulatuslik tavapärase juhtimise pädevus, ulatudes kuni 5 miljoni euroni ühe tehingu kohta?”
30 Euroopa Kohtu presidendi 25. mai 2004. aasta määrusega jäeti Energy Service Srl’i esitatud menetlusseastumise taotlus vastuvõetamatuse tõttu rahuldamata.
31 Esimeses küsimuses küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus, kas põhikohtuasjas kõne all olevate avalike parklate haldusesse andmine kujutab endast riiklikku teenuslepingut direktiivi 92/50 tähenduses või avalike teenuste kontsessiooni.
32 Esmalt tuleb täpsustada, et Euroopa Kohtu ülesanne ei ole põhikohtuasja toimingute konkreetne kvalifitseerimine. Niisugune kvalifikatsioon jääb siseriikliku kohtu ainupädevusse. Euroopa Kohtu ülesanne piirdub sellega, et anda siseriiklikule kohtule selline ühenduse õiguse tõlgendus, mis on talle lahendamiseks esitatud vaidluses otsuse tegemisel vajalik.
33 Selleks võib Euroopa Kohus põhikohtuasja toimikust eraldada need asjaolud, mis on ühenduse õiguse tõlgendamise seisukohalt olulised.
34 Sellega seoses tuleb mainida, et põhikohtuasi puudutab kahe eraldiseisva parkla: esitaks parkla, mis asub maatükil 491/11, ja teiseks parkla, mis asub maatükil 491/6, haldusesse andmist.
35 Maatükil 491/11 asuva maapealse parklaga seoses märgitakse eelotsusetaotluses vaid seda, et selle haldamiseks ei ole sõlmitud ühtegi lepingut. Eelotsusetaotlus ei sisalda mingisugust teavet selle parkla haldamise tasustamise tingimuste kohta.
36 Neil tingimustel saab Euroopa Kohus vaid sedastada, et tal puudub piisav teave, et vastuseks sellele osale küsimusest anda vajalik ühenduse õiguse tõlgendus.
37 Mis puudutab parklat maatükil 491/6, siis selgub eelotsusetaotlusest, nagu käesoleva kohtuotsuse punktides 24–26 on mainitud, et Gemeinde Brixen oli parklat juba üle kümne aasta hallanud, kui selle haldamine 19. detsembri 2002. aastal Stadtwerke Brixen AG ja kõnealuse valla vahel sõlmitud lepinguga üheksaks aastaks nimetatud äriühingu haldusesse anti. Vastutasuks parkla haldamise eest saab Stadtwerke Brixen AG parkla kasutajate makstud parkimistasu ja maksab Gemeinde Brixenile iga‑aastast hüvitist. Peale selle nõustub Stadtwerke Brixen AG sellega, et kõnealusel maa-alal peetakse iganädalast turgu, tagab jalgarataste tasuta laenutamise ja hooldab nimetatud maa‑ala.
38 Neid asjaolusid arvestades võib mõista, et esimese küsimusega tahab eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada seda, kas avaliku võimuorgani poolt tasulise avaliku parkla haldusesse andmine, mille eest selle teenuse osutaja saab vastutasuks kolmandate isikute poolt nimetatud parkla kasutamise eest makstud summad, kujutab endast riiklikku teenuslepingut direktiivi 92/50 tähenduses või avalike teenuste kontsessiooni, millele nimetatud direktiivi ei kohaldata.
39 Nagu direktiivi 92/50 kaheksandast põhjendusest selgub, kohaldatakse direktiivi „riiklikele teenuslepingutele”, mis on artikli 1 punktis a defineeritud kui „teenuseosutaja ja tellija vahel kirjalikult sõlmitud rahaliste huvidega seotud lepingud”. Sellest definitsioonist tuleneb, et riiklik teenusleping direktiivi tähenduses hõlmab vastutasu, mida tellija maksab otse teenuse osutajale.
40 Esimeses küsimuses viidatud olukorras seevastu saab teenuse osutaja tasu mitte asjaomaselt avalikult võimuorganilt, vaid kolmandate isikute poolt parkla kasutamise eest makstud summadest. Niisugune tasumise viis tähendab seda, et teenuse osutaja võtab enda kanda teenuse osutamisega seonduva riski ja see iseloomustab järelikult avalike teenuste kontsessiooni. Seega ei ole põhikohtuasja olukorras tegemist mitte riikliku teenuslepinguga, vaid avalike teenuste kontsessiooniga.
41 Selles osas on asjakohane mainida, et niisugust tõlgendust kinnitab ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, lk 114; ELT eriväljaanne 06/07, lk 132), kuigi nimetatud direktiiv ei olnud põhikohtuasja sündmuste toimumise ajal veel kohaldatav. Nimetatud direktiivi artikli 1 lõike 4 kohaselt on „[t]eenuste kontsessioon sama liiki leping kui teenuste riigihankeleping, välja arvatud asjaolu, et vastutasuks teenuste osutamise eest antakse üksnes õigus teenust kasutada või see õigus koos tasuga”.
42 On selge, et avalike teenuste kontsessioonid jäävad väljapoole direktiivi 92/50 kohaldamisala (vt 30. mai 2002. aasta määrus kohtuasjas C‑358/00: Buchhändler Vereinigung, EKL 2002, lk I‑4685, punkt 28).
43 Seega tuleb esimesele küsimusele vastata selliselt, et avaliku võimuorgani poolt tasulise avaliku parkla haldusesse andmine, mille eest selle teenuse osutaja saab vastutasuks kolmandate isikute poolt nimetatud parkla kasutamise eest makstud summad, kujutab endast avalike teenuste kontsessiooni, millele direktiivi 92/50 ei kohaldata.
44 Teise küsimusega tahab eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas avalike teenuste kontsessiooni andmine ilma konkurssi korraldamata on kooskõlas ühenduse õigusega juhul, kui kontsessionääriks on avaliku võimuorgani eriotstarbelisest ettevõtjast ümberkorraldamise teel loodud aktsiaselts, mille aktsiakapital kuulub kontsessiooni andmise hetkel täielikult seda andvale avalikule võimuorganile, kuid mille nõukogul on laiaulatuslik tavapärase juhtimise pädevus ja ta võib autonoomselt ilma aktsionäride üldkoosoleku nõusolekuta teha tehinguid, mille väärtus ulatub kuni viie miljoni euroni.
45 Nimetatud küsimus käsitleb ühelt poolt kontsessiooni andva võimuorgani käitumist erikontsessiooni andmisel ja teiselt poolt siseriiklikku õigust, mis võimaldab niisuguse kontsessiooni andmist ilma pakkumismenetluseta.
46 Vaatamata asjaolule, et avalike teenuste kontsessioonilepingud on käesoleva hetke ühenduse õiguse kohaselt väljaspool direktiivi 92/50 kohaldamisala, on neid sõlmivad avaliku võimu organid siiski kohustatud järgima EÜ asutamislepingu põhinorme üldiselt ja eriti kodakondsuse alusel mittediskrimineerimise põhimõtet (vt selle kohta 7. detsembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C‑324/98: Telaustria ja Telefonadress, EKL 2000, lk I‑10745, punkt 60, ja 21. juuli 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑231/03: Coname, EKL 2005, lk I‑7287, punkt 16).
47 Igasugune kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeld on sätestatud EÜ artiklis 12. Konkreetselt avalike teenuste kontsessioonidele kohaldatavate sätete hulgas on eelkõige EÜ artikkel 43, mille esimene lõik sätestab, et keelatakse piirangud, mis kitsendavad liikmesriigi kodaniku asutamisvabadust teise liikmesriigi territooriumil, ja EÜ artikkel 49, mille esimene lõik sätestab, et ühenduse piires keelatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud liikmesriikide kodanike suhtes, kes asuvad mõnes teises ühenduse riigis kui see isik, kellele teenuseid pakutakse.
48 Euroopa Kohtu praktika kohaselt kujutavad EÜ artiklid 43 ja 49 endast võrdse kohtlemise põhimõtte erilist väljendust (vt 5. detsembri 1989. aasta otsus kohtuasjas C‑3/88: komisjon vs. Itaalia, EKL 1989, lk 4035, punkt 8). Kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeld on samuti võrdse kohtlemise üldpõhimõtte eriline väljendus (vt 8. oktoobri 1980. aasta otsus kohtuasjas 810/79: Überschär, EKL 1980, lk 2747, punkt 16). Riigihankelepingute valdkonna ühenduse direktiive käsitlevas kohtupraktikas täpsustas Euroopa Kohus, et pakkujate võrdse kohtlemise põhimõtte eesmärk on see, et kõikidel pakkujatel oleksid oma pakkumiste koostamisel samad võimalused, sõltumata nende kodakondsusest (vt selle kohta 25. aprilli 1996. aasta otsus kohtuasjas C‑87/94: komisjon vs. Belgia, EKL 1996, lk I‑2043, punktid 33 ja 54). Sellest tuleneb, et pakkujate võrdse kohtlemise põhimõtet tuleb avalike teenuste kontsessioonidele kohaldada isegi siis, kui kodakondsuse alusel diskrimineerimist ei ole.
49 Võrdse kohtlemise põhimõte ja kodakondsuse alusel mittediskrimineerimise põhimõte eeldavad eelkõige läbipaistvust, mis võimaldab kontsessiooni andval avaliku võimu organil tagada nende põhimõtete täitmine. Nimetatud võimuorgani kohustuse sisuks läbipaistvuse tagamisel on tagada vastav avalikustatuse tase kõigile potentsiaalsetele pakkujatele, mis võimaldab teenuste kontsessioonile avatud konkurentsi ning samuti hankemenetluse erapooletuse kontrolli (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Telaustria ja Telefonadress, punktid 61 ja 62).
50 Kontsessiooni andev avalik võimuorgan peab pädeva kohtuliku kontrolli all hindama konkursitingimuste vastavust kõnealuse teenuste kontsessiooni eripärasustele. Siiski ei ole põhikohtuasjas kõne all olevate avalike teenuste kontsessiooni andmisel pakkumismenetluse korraldamata jätmine kooskõlas EÜ artiklitega 43 ja 49 ega ka võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtetega.
51 Peale selle näeb EÜ artikli 86 lõige 1 ette, et riigi osalusega ettevõtjate ja nende ettevõtjate puhul, kellele liikmesriigid annavad eri- või ainuõigused, ei jõusta ega säilita liikmesriigid mingeid meetmeid, mis on vastuolus asutamislepingu eeskirjadega, eelkõige nendega, mis on sätestatud artiklites 12 ja 81–89.
52 Sellest tuleneb, et liikmesriigid ei või kehtivana säilitada niisuguseid siseriiklikke õigusnorme, mis võimaldavad avalike teenuste kontsessioonide andmist pakkumismenetlust korraldamata, kuna sel viisil rikutakse kas EÜ artiklit 43 või 49 või võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtteid.
53 Toetamaks väidet, et asutamislepingu sätteid ega käesoleva kohtuotsuse punktides 46–52 nimetatud üldpõhimõtteid avalike teenuste kontsessioonile põhikohtuasja asjaolude korral ei kohaldata, on esitatud kaks argumenti.
54 Ühelt poolt väidab Stadtwerke Brixen AG, et EÜ artiklid 43–55 ei ole põhikohtuasja asjaolude korral kohaldatavad, sest tegemist on ühe liikmesriigi sisemise olukorraga, kuna Parking Brixeni ja Stadtwerke Brixen AG tegevuskoht on Itaalias ning Gemeinde Brixen asub samuti Itaalias.
55 Selle argumendiga ei saa nõustuda. Tegelikult ei ole põhikohtuasjas välistatud, et ka teistes liikmesriikides peale Itaalia asutatud ettevõtjad võiksid kõnealuste teenuste pakkumisest huvitatud olla (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus komisjon vs. Belgia, punkt 33). Kuid avalikustamata ja avalike teenuste kontsessiooni andmiseks konkurssi korraldamata nagu põhikohtuasjas, toimub vähemalt potentsiaalne teiste liikmesriikide ettevõtjate, kellel takistatakse asutamislepingus ette nähtud teenuste osutamise vabaduse ja asutamisvabaduse kasutamist, diskrimineerimine (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Coname, punkt 17).
56 Teiselt poolt väidavad Itaalia Vabariik, Stadtwerke Brixen AG ja Gemeinde Brixen, et asutamislepingu normide ja ühenduse õiguse üldpõhimõtete kohaldamine on põhikohtuasja olukorras välistatud, sest Stadtwerke Brixen AG ei ole nimetatud vallast sõltumatu isik. Selle argumendi toetuseks viitavad nad 18. novembri 1999. aasta otsusele kohtuasjas C‑107/98: Teckal (EKL 1999, lk I‑8121, punktid 49–51).
57 Sellega seoses on oluline meelde tuletada, et eespool viidatud kohtuotsuses Teckal otsustas Euroopa Kohus, et nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/36/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike tarnelepingute sõlmimise kord (EÜT L 199, lk 1; ELT eriväljaanne 06/02, lk 110), kohaldatakse siis, kui tellija, nagu näiteks kohalik omavalitsus, kavatseb sõlmida isikuga, kes on temast formaalselt eraldiseisev ja autonoomse otsustuspädevusega, kirjaliku rahaliste huvidega seotud lepingu, mille esemeks on toodete tarnimine.
58 Seoses niisuguse lepingu olemasoluga täpsustas Euroopa Kohus eespool viidatud kohtuotsuse Teckal punktis 50, et direktiivi 93/36 artikli 1 punkti a kohaselt piisab põhimõtteliselt sellest, et leping oleks sõlmitud ühelt poolt kohaliku omavalitsuse ja teiselt poolt viimasest õiguslikult eraldiseisva isiku vahel. See on teisiti vaid juhul, kui kohalik omavalitsus teostab asjaomase isiku suhtes analoogset kontrolli sellele, mida ta teostab oma üksuste üle, või juhul, kui see isik tegutseb peamiselt seda kontrolliva omavalitsusega või kontrollivate omavalitsustega koos.
59 Euroopa Kohus on kinnitanud, et samad kaalutlused on kohaldatavad ka direktiivile 92/50, mis käsitleb riiklikke teenuslepinguid ja nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivile 93/37/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord (EÜT L 199, lk 54; ELT eriväljaanne 06/02, lk 163) (vt vastavalt 11. jaanuari 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑26/03: Stadt Halle ja RPL Lochau, EKL 2005, lk I‑1, punktid 48, 49 ja 52, ning 13. jaanuari 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑84/03: komisjon vs. Hispaania, EKL 2005, lk I‑139, punkt 39).
60 Need kaalutlused lähtuvad eeldusest, mille kohaselt direktiivide 92/50, 93/36 ja 93/37 kohaldamine sõltub kahe eraldiseisva isiku vahel sõlmitud lepingu olemasolust (vt eespool viidatud kohtuotsus Teckal, punktid 46 ja 49). Kuid EÜ artiklite 12, 43 ja 49 ning nendega seonduvate võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtete kohaldamine lepingu olemasolust ei sõltu. Järelikult ei saa viidatud kohtupraktika punktides 56–59 toodud kaalutlusi automaatselt asutamislepingu nimetatud sätetele ega põhimõtetele kohaldada.
61 Siiski tuleb sedastada, et nimetatud kaalutlusi saab üle kanda ka asutamislepingu normidele ja riigihankelepinguid käsitlevate direktiivide kohaldamisalast väljapoole jäävatele avalike teenuste kontsessioonide suhtes kehtivatele põhimõtetele. Riigihankelepingute ja avalike teenuste kontsessioonide puhul kohaldatakse võrdse kohtlemise põhimõtet ja selle erinevaid väljendusvorme, nagu kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeld, ning EÜ artikleid 43 ja 49 niisugusel juhul, kui avalik võimuorgan delegeerib majandustegevuse kolmandale isikule. Seevastu ei ole riigihankelepinguid ja avalike teenuste kontsessioone käsitlevaid ühenduse õigusnorme vaja kohaldada siis, kui avalik võimuorgan täidab avalike huvidega seotud ülesandeid tema enese administratiivsete, tehniliste või muude vahenditega, ilma kolmandate isikute poole pöördumata (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Stadt Halle ja RPL Lochau, punkt 48).
62 Järelikult avalike teenuste kontsessioonide valdkonnas on EÜ artiklites 12, 43 ja 49 sätestatud normide ning nendes väljendatud üldpõhimõtete kohaldamine välistatud juhul, kui kontsessiooni andval avaliku võimu organil on kontsessionääri üle samasugune kontroll nagu oma struktuuriüksuste üle ning kui selle kontsessionääri põhiline tegevus toimub koos osalust teostava võimuorganiga.
63 Kuna tegemist on erandiga ühenduse õiguse üldnormidest, siis tuleb eelmises punktis nimetatud kahte tingimust tõlgendada kitsalt ning seda erandit kasutada soovijal lasub kohustus tõendada, et erandi kasutamist õigustavad erandlikud asjaolud tegelikult esinevad (vt eespool viidatud kohtuotsus Stadt Halle ja RPL Lochau, punkt 46).
64 Esiteks tuleb uurida, kas kontsessiooni andev avalik võimuorgan teostab kontsessionääri üle analoogset kontrolli sellega, mida ta teostab oma üksuste üle.
65 Hindamisel tuleb arvesse võtta kõiki asjakohaseid õigusnorme ja asjaolusid. Uurimisest peab tulenema, et kõnealune kontsessinäär on allutatud niisugusele kontrollile, mis võimaldab kontsessiooni andval avalikul võimuorganil tema otsuseid mõjutada. Tegemist peab olema otsustava mõjuga nii strateegilistele eesmärkidele kui ka tähtsatele otsustele.
66 Eelotsusetaotlusest selgub, et eriotstarbelise ettevõtja Stadtwerke Brixeni põhikirja artikli 1 alusel kujutas ettevõtja endast kohaliku omavalitsuse üksust, mille eriülesanne oli ühetaoline ja terviklik kohalike avalike teenuste pakkumine. Vallavolikogu kehtestas üldised suunised, doteeris, tagas võimalike sotsiaalsete kulude katmise, kontrollis majandustegevuse tulemusi ja teostas strateegilist järelevalvet, samas oli ettevõtjale tagatud vajalik autonoomia.
67 Seevastu Stadtwerke Brixen AG sai niisuguse turusuunitluse, mis teeb valla kontrolli keeruliseks. Selle kasuks räägivad:
a) Stadtwerke Brixeni ümberkorraldamine – Gemeinde Brixeni eriotstarbeline ettevõtja – aktsiaseltsiks (Stadtwerke Brixen AG) ja seda tüüpi ettevõtja laad;
b) tegevusala laiendamine, äriühing alustas tegevust uutes olulistes valdkondades, milleks on eelkõige isikute ja kaupade vedu ning samuti informaatika ja telekommunikatsioon. Tuleb mainida, et äriühing jätkas tegevust ka paljudes nendes valdkondades, millega varem oli tegelenud eriotstarbeline ettevõtja, eelkõige vee juhtimine ja heitveepuhastus, soojuse ja energiaga varustamine, jäätmekäitlus ja teedeehitus;
c) lühikese aja jooksul toimuma pidav äriühingu kohustuslik avamine võõrkapitalile;
d) ettevõtja territoriaalse tegevusvaldkonna laienemine üle kogu Itaalia ja välismaale;
e) nõukogule antud märkimisväärne pädevus, ilma et vald juhtimist praktiliselt kontrolliks.
68 Mis puudutab nõukogule antud pädevust täpsemalt, siis selgub eelotsusetaotlusest, et Stadtwerke Brixen AG põhikiri, eelkõige selle artikkel 18 annab nimetatud organile laiaulatusliku äriühingu juhtimise pädevuse, kuna tal on õigus teha kõiki toiminguid, mida ta peab äriühingu eesmärgi saavutamiseks vajalikuks. Peale selle näitab artiklis 18 ette nähtud pädevus anda tagatisi, mille väärtus ulatub kuni viie miljoni euroni, või teha muid äritoiminguid ilma aktsionäride üldkoosoleku eelneva nõusolekuta, seda, et äriühingul on oma aktsionäridega võrreldes laiaulatuslik autonoomia.
69 Eelotsusetaotluses märgitakse ka seda, et Gemeinde Brixenil on õigus määrata enamus Stadtwerke Brixen AG nõukogu liikmetest. Samas rõhutab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et nimetatud valla kontroll Stadtwerke Brixen AG üle piirdub peamiselt äriühinguõigusega enamusaktsionäridele antud tegutsemisvabadusega, mis vähendab märkimisväärselt valla ja eriotstarbelise ettevõtja Stadtwerke Brixen vahel olnud sõltuvussuhet, seda eriti Stadtwerke Brixen AG nõukogul oleva laiaulatusliku pädevuse suhtes.
70 Kui kontsessionääril on niisugusel määral autonoomiat, nagu seda näitavad käesoleva kohtuotsuse punktides 67–69 toodud asjaolud, siis on välistatud, et kontsessiooni andev avalik võimuorgan teostab kontsessionääri suhtes analoogset kontrolli sellega, mida ta teostab oma üksuste üle.
71 Neil tingimustel, ilma et oleks vaja uurida, kas kontsessionäär tegutseb peamiselt kontsessiooni andva avaliku võimuorganiga koos, ei saa avalike teenuste kontsessiooni andmist avaliku võimuorgani poolt käsitleda selle võimuorgani sisemise toiminguna, millele ühenduse õigusnormid ei kehti.
72 Sellest järeldub, et teisele esitatud küsimusele tuleb vastata järgnevalt:
EÜ artikleid 43 ja 49 ning samuti võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtteid tuleb tõlgendada selliselt, et nendega on vastuolus see, kui avalik võimuorgan annab ilma konkurssi korraldamata avalike teenuste kontsessiooni äriühingule, mis on selle võimuorgani eriotstarbelisest ettevõtjast ümberkorraldamise teel loodud aktsiaselts, mille tegevusala on laiendatud oluliste valdkondadega, mille kapital tuleb lühikese aja jooksul avada võõrkapitalile, mille territoriaalne tegevusvaldkond on laiendatud üle kogu riigi ja välismaale, ning mille nõukogul on väga laiaulatuslik juhtimise pädevus selleks, et ta võiks tegutseda autonoomselt.
73 Et põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
1. Avaliku võimuorgani poolt tasulise avaliku parkla haldusesse andmine, mille eest selle teenuse osutaja saab vastutasuks kolmandate isikute poolt nimetatud parkla kasutamise eest makstud summad, kujutab endast avalike teenuste kontsessiooni, millele nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivi 92/50/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord, ei kohaldata.
2. EÜ artikleid 43 ja 49 ning samuti võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtteid tuleb tõlgendada selliselt, et nendega on vastuolus see, kui avalik võimuorgan annab ilma konkurssi korraldamata avalike teenuste kontsessiooni äriühingule, mis on selle võimuorgani eriotstarbelisest ettevõtjast ümberkorraldamise teel loodud aktsiaselts, mille tegevusala on laiendatud oluliste valdkondadega, mille kapital tuleb lühikese aja jooksul avada võõrkapitalile, mille territoriaalne tegevusvaldkond on laiendatud üle kogu riigi ja välismaale, ning mille nõukogul on väga laiaulatuslik juhtimise pädevus selleks, et ta võiks tegutseda autonoomselt.

matches: Kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus


Elukoha andmete rahvastikuregistrisse kandmise teadete vormid ja nende täitmise juhend – Riigi Teataja
Elukoha andmete rahvastikuregistrisse kandmise teadete vormid ja nende täitmise juhend - sisukord
2 ELUKOHATEATE TÄITMINE JA ELUKOHATEATE LISAD
§ 2 Elukohateate vorm
§ 3 Elukohateate täitmine esitaja poolt
§ 31 Isiku tuvastamine elukohateate esitamisel
§ 4 Elukohateate lisad
§ 5 Elukohateate täitmine kohaliku omavalitsusüksuse pädeva asutuse poolt
3 TEADE ELUKOHA ANDMETE RAHVASTIKUREGISTRISSE KANDMISEKS KOHALIKU OMAVALITSUSÜKSUSE ALGATUSEL
§ 6 Teate koostamine
4 KOHALIKU OMAVALITSUSÜKSUSE TEADE ELUKOHA AADRESSIDE MUUTMISEKS RUUMI OMANIKU ÕIGUSTATUD NÕUDMISEL
§ 7 Teate alus
§ 8 Teatele kantavad andmed
RT I, 02.04.2014, 4
Vastu võetud 07.01.2005 nr 5
RTL 2005, 13, 116
24.05.2005 RTL 2005, 61, 873 10.06.2005
10.08.2006 RTL 2006, 64, 1177 25.08.2006
26.03.2014 RT I, 02.04.2014, 2 05.04.2014
Määrus kehtestatakse «Rahvastikuregistri seaduse» § 30 lõike 4 ja § 40 lõike 7 alusel ning §-de 39 1 kuni 48 rakendamiseks.
[RTL 2005, 61, 873 - jõust. 10.06.2005]
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse elukoha andmete rahvastikuregistrisse kandmise teadete vormid ja nende täitmise juhendid:
1) elukohateate esitamiseks isiku poolt;
2) elukoha andmete kandmiseks rahvastikuregistrisse kohaliku omavalitsusüksuse algatusel;
3) rahvastikuregistrisse kantud elukoha andmete muutmiseks omaniku õigustatud nõudmisel.
(2) Määrusega kehtestatakse järgmiste teadete vormid:
1) elukohateade – esitatakse rahvastikuregistri seaduse §-de 40 ja 42 alusel (lisa 1);
2) teade elukoha andmete kandmiseks rahvastikuregistrisse kohaliku omavalitsusüksuse algatusel – koostatakse rahvastikuregistri seaduse § 43 alusel (lisa 2);
3) kohaliku omavalitsusüksuse teade elukoha aadresside muutmiseks ruumi omaniku õigustatud nõudmisel – koostatakse rahvastikuregistri seaduse § 46 alusel (lisa 3).
[RT I, 02.04.2014, 2 - jõust. 05.04.2014]
(3) Määruse lisadena on toodud järgmiste dokumentide soovituslikud näidised:
1) isiku või asutuse teade isiku püsivast viibimisest kohalikus omavalitsusüksuses – esitatakse vastusena rahvastikuregistri seaduse § 43 lõikes 3, § 46 lõikes 3 või § 472 lõikes 2 sätestatud järelepärimistele (lisa 4);
2) [kehtetu - RT I, 02.04.2014, 2 - jõust. 05.04.2014]
3) ruumi omanikult nõusoleku küsimine – saadetakse ruumi omanikule rahvastikuregistri seaduse § 43 lõike 3 alusel (lisa 5);
4) ruumi omaniku avaldus elukoha aadressi muutmiseks – esitatakse rahvastikuregistri seaduse § 46 lõike 1 alusel (lisa 6).
2. peatükk ELUKOHATEATE TÄITMINE JA ELUKOHATEATE LISAD
§ 2. Elukohateate vorm
Elukohateade (lisa 1) koosneb elukohateate esitaja poolt täidetavast osast ja kohaliku omavalitsusüksuse pädeva asutuse poolt täidetavast osast.
§ 3. Elukohateate täitmine esitaja poolt
(1) Elukoha aadress märgitakse aadressikoha nime, hoone numbri ja korteri või muu omaette ruumi numbri olemasolul selle täpsusega.
(2) Kui elukohateate esitaja ei ole ruumi omanik ja kui elukohateatele ei ole lisatud «Elamuseaduses» (RT 1992, 17, 254; RT I 1998, 71, 1199; 2000, 88, 576; 2001, 85, 509; 93, 565; 2002, 53, 336; 2003, 15, 86; 2004, 53, 368; 85, 577; RT III 2004, 35, 362) või «Võlaõigusseaduses» (RT I 2001, 81, 487; 2002, 60, 374; 2003, 78, 523; 2004, 13, 86; 37, 255; 75, 522; 87, 593; 90, 616) sätestatud ruumi kasutamise õigust tõendava dokumendi koopiat, tuleb elukohateatele kanda ruumi omaniku nõusolek elukoha andmete kandmiseks rahvastikuregistrisse. Omanik võib oma nõusoleku anda ka eraldi dokumendil, mis lisatakse elukohateatele. Kaasomandis oleva eluruumi andmete kandmisel rahvastikuregistrisse lisatakse elukohateatele kõigi kaasomanike või nende esindajate nõusolek, välja arvatud juhul, kui ruumi omanike vahelisest kaasomandi kasutamise kokkuleppest ei tulene teisiti. Kaasomanike kokkulepet tõendav dokument lisatakse elukohateatele.
(3) Ruumi üürilepingu või muu lepingu alusel kasutava isiku perekonnaliikme(te) elukohateatel ei ole ruumi omaniku nõusolek vajalik, kui perekonnaliikme(te) ruumi kasutamise õigus tuleneb «Elamuseadusest» või «Võlaõigusseadusest».
(4) Elukoha aadressil on "Rahvastikuregistri seaduse" § 48 lõikes 2 sätestatud õiguslik tähendus elukohateate saamise kuupäevast, kui kohaliku omavalitsusüksuse pädev asutus ei keeldu elukoha andmete rahvastikuregistrisse kandmisest "Rahvastikuregistri seaduse" § 44 alusel.
(5) Hoone või ruumi aadressi esitamisel sideandmetena kinnitab elukohateate esitaja elukohateatel oma allkirjaga, et tal on hoone või ruumi kasutamise õigus.
(6) Sideandmed kehtivad elukohateatel esitaja poolt näidatud ajavahemikus. Kui elukohateatel on näidatud ainult sideandmete kehtivuse alguskuupäev, kehtivad vastavad andmed kuni samade andmetega esitatakse uus elukohateade koos kehtivuse lõpukuupäevaga või esitatakse uus elukohateade uute sideandmetega.
(7) Püsivalt välismaale elama asumisel märgib elukohateate esitaja elukohateatele elukoha aadressi välismaal, selle puudumisel vähemalt riigi ja haldusüksuse nime ning võimalusel esitab sideandmed.
(8) Elukohateate esitamisel pärast saabumist välismaal asunud püsivast elukohast kannab esitaja elukohateatele riigi ja haldusüksuse (linn, osariik, kubermang vms) nime, kust saabuti Eestisse ja varasema Eesti elukoha puhul Eestist välisriiki püsivalt elama asumise aja.
(9) Elukohateate esitaja kinnitab oma allkirjaga tema poolt elukohateatele kantud kõigi andmete õigsust.
§ 31. Isiku tuvastamine elukohateate esitamisel
(1) Elukohateate esitamisel tuvastatakse elukohateate esitaja isik „Isikut tõendavate dokumentide seaduse” § 2 lõikes 2 sätestatud dokumendi, Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni poolt väljaantud isikut tõendava dokumendi või välisriigi reisidokumendi alusel.
(2) Oma alaealise lapse või eestkostetava eest esitab elukohateate tema vanem, eestkostja või eestkosteasutuse volitatud esindaja (edaspidi seadusjärgne esindaja). Elukohateate esitamisel esitab seadusjärgne esindaja isikut ning esindusõigust tõendava dokumendi. Kui rahvastikuregistrisse on kantud alaealise lapse isikuandmetena andmed tema vanemate kohta või eestkostetava isikuandmetena andmed eestkoste kohta, ei pea esindusõigust tõendavat dokumenti esitama.
(3) Elukohateate esitamisel esitatav välisriigis väljaantud dokument peab olema tõlgitud eesti või inglise keelde ning tõlke õigsus peab olema notariaalselt kinnitatud. Välisriigis väljaantud dokument peab olema legaliseeritud või kinnitatud tunnistusega (apostille ’ga), kui välisleping ei sätesta teisiti.
[RTL 2006, 64, 1177 - jõust. 25.08.2006]
§ 4. Elukohateate lisad
Elukohateatele lisab esitaja:
1) elukohateate esitamisel posti teel – koopia elukohateate esitaja isikut tõendava dokumendi isikuandmetega leheküljest ja koopia esindusõigust tõendavast dokumendist, kui elukohateade esitatakse oma alaealise lapse või eestkostetava eest ning rahvastikuregistris puuduvad alaealise lapse isikuandmetena andmed tema vanemate kohta või eestkostetava isikuandmetena andmed eestkoste kohta;
2) kui elukohateate esitaja ei ole elukohateates nimetatud ruumi omanik ja ruumi kasutamise õigus on dokumendiga vormistatud – koopia ruumi kasutamise õigust tõendavast dokumendist;
3) kaasomandis oleva ruumi aadressi kandmiseks rahvastikuregistrisse – kaasomanike või nende esindajate nõusoleku elukohateate esitamiseks;
4) kui elukoha andmetena esitatakse Eesti laevaregistrisse kantud laeva nimi ja kodusadam – koopia laevapere liikmeks olemist tõendavast dokumendist.
§ 5. Elukohateate täitmine kohaliku omavalitsusüksuse pädeva asutuse poolt
(1) Kohaliku omavalitsusüksuse pädev asutus kannab elukohateatele:
3) [kehtetu - RT I, 02.04.2014, 2 - jõust. 05.04.2014]
4) isikukoodid, kui elukohateate esitab Euroopa Liidu, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanik, kelle elukoht registreeritakse esmakordselt Eestis.
(2) [Kehtetu - RT I, 02.04.2014, 2 - jõust. 05.04.2014]
(3) [Kehtetu - RT I, 02.04.2014, 2 - jõust. 05.04.2014]
(4) [Kehtetu - RT I, 02.04.2014, 2 - jõust. 05.04.2014]
3. peatükk TEADE ELUKOHA ANDMETE RAHVASTIKUREGISTRISSE KANDMISEKS KOHALIKU OMAVALITSUSÜKSUSE ALGATUSEL
§ 6. Teate koostamine
(1) Teade elukoha andmete rahvastikuregistrisse kandmiseks kohaliku omavalitsusüksuse algatusel koostatakse «Rahvastikuregistri seaduse» § 43 alusel.
(2) Teatele kantakse andmed isiku(te) kohta, kelle elukoha andmete kandmine rahvastikuregistrisse algatatakse ja algatuse aluseks oleva dokumendi kohta, milleks võib olla:
1) «Rahvastikuregistri seaduse» § 43 lõikes 1 nimetatud asutuse või isiku poolt kohaliku omavalitsuse pädevale asutusele esitatud elukoha andmete teade;
2) rahvastikuregistri seaduse § 472 lõikes 2 nimetatud järelepärimisele saadetud ruumi omaniku vastus;
(3) Teatele kantakse andmed teate koostamise alusdokumentide kohta, milleks on:
1) kohaliku omavalitsusüksuse pädeva asutuse järelepärimine ruumi omanikule nõusoleku saamiseks tema omandis olevat ruumi püsivalt kasutavate isikute elukoha aadressi kandmiseks rahvastikuregistrisse;
2) kohaliku omavalitsusüksuse pädeva asutuse järelepärimine isiku(te)le, kelle elukoha andmete kandmine on algatatud, nende nõusoleku saamiseks elukoha aadressi kandmiseks rahvastikuregistrisse;
3) omaniku vastus kohaliku omavalitsusüksuse pädeva asutuse järelepärimisele (näidis toodud lisas 4);
4) isiku(te) vastus(ed) kohaliku omavalitsusüksuse pädeva asutuse järelepärimisele (näidis toodud lisas 4).
(4) Teatele kantakse järelepärimist sisaldava kirja number ja väljasaatmise kuupäev ning isiku ja ruumi omaniku poolt järelepärimistele saadetud vastuste (kirjad) saabumise kuupäev ja kirja number või märge nende tähtajaks mittesaabumise kohta.
(5) Kui isik ja ruumi omanik teatavad vastava järelepärimise väljasaatmisest 30 päeva jooksul oma nõusolekust isiku elukoha aadressi rahvastikuregistrisse kandmiseks viibimiskohaks oleva ruumi täpsusega, kantakse isiku elukoha aadress rahvastikuregistrisse ruumi täpsusega.
(6) Kui isik või ruumi omanik ei teata tähtaegselt kohaliku omavalitsuse pädevale asutusele oma nõusolekust või kasvõi üks nendest teatab oma keeldumisest elukoha aadressi rahvastikuregistrisse kandmiseks, kantakse isiku elukoha aadress rahvastikuregistrisse linna või valla ja linnaosa või osavalla ning võimaluse korral asustusüksuse täpsusega.
(7) Teatele kantakse andmed elukoha andmete rahvastikuregistrisse kandmise aja kohta ja andmed rahvastikuregistrisse kandnud ametniku ametikoht, ees- ja perekonnanimi. Andmete kandmist tõendab ametnik oma allkirjaga.
4. peatükk KOHALIKU OMAVALITSUSÜKSUSE TEADE ELUKOHA AADRESSIDE MUUTMISEKS RUUMI OMANIKU ÕIGUSTATUD NÕUDMISEL
§ 7. Teate alus
Teate koostab kohaliku omavalitsusüksuse pädev asutus ruumi omaniku või tema volitatud esindaja poolt esitatud elukoha aadressi muutmise avalduse alusel.
§ 8. Teatele kantavad andmed
(1) Teatele kantakse isiku(te) andmed, kelle elukoha aadressi muutmist omanik taotleb, ja andmed teate koostamise alusdokumentide kohta, milleks on:
1) elukoha aadressi muutmise avaldus;
2) isiku(te)le saadetud teade omaniku avalduse kohta;
3) Ametlikes Teadaannetes avaldatud teadaanne;
4) isiku(te) nõusolek või keeldumine rahvastikuregistrisse kantud elukoha aadressiandmete muutmiseks;
5) isiku(te) poolt esitatud dokumendid, millega tõestatakse oma õigust kasutada ruumi elukohana (nende olemasolul).
(2) Teatele kantakse dokumendi (kirja) number, väljasaatmise või saabumise kuupäev või märge dokumendi puudumise või tähtajaks mittesaabumise kohta.
(3) Omaniku avalduse rahuldamise korral kannab kohaliku omavalitsuse pädev asutus teatele andmed, millal omaniku avalduse alusel tehtud elukoha andmete muudatused rahvastikuregistrisse kanti, ning andmed registrisse kandnud ametniku ametikoha, ees- ja perekonnanime. Andmete muutmist tõendab ametnik oma allkirjaga.
(4) Elukoha andmete muutmisest keeldumise korral märgitakse teates keeldumise alus, keeldumise kuupäev, keeldumise otsustanud ametniku ametikoht, ees- ja perekonnanimi. Andmete muutmisest keeldumist tõendab ametnik oma allkirjaga.
(5) Avaldajale (omanikule) teatatakse taotluse läbivaatamise tulemusest kirjalikult. Teatele kantakse kirja number ja väljasaatmise aeg.
Lisa 2 Teade elukoha andmete kandmiseks rahvastikuregistrisse kohaliku omavalitsusüksuse algatusel
Lisa 3 Kohaliku omavalitsusüksuse teade elukoha aadresside muutmiseks ruumi omaniku õigustatud nõudmisel
Lisa 4 Isiku või asutuse teade isiku püsivast viibimisest kohalikus omavalitsusüksuses
Parandatud ilmne ebatäpsus muutmismärke jõustumiskuupäevas Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
[Kehtetu - RT I, 02.04.2014, 2 - jõust. 05.04.2014]
Lisa 6 Ruumi omanikult nõusoleku küsimine
Lisa 7 Ruumi omaniku avaldus elukoha aadressi muutmiseks


Täisealisele isikule hoolduse seadmise, hooldaja määramise ja hooldajatoetuse maksmise kord – Riigi Teataja
Täisealisele isikule hoolduse seadmise, hooldaja määramise ja hooldajatoetuse maksmise kord
Täisealisele isikule hoolduse seadmise, hooldaja määramise ja hooldajatoetuse maksmise kord - sisukord
§ 8 Hoolduse ja hooldajatoetuse maksmise lõpetamine
RT IV, 17.11.2012, 53
Vastu võetud 20.10.2011 nr 15
Määrus kehtestatakse “Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5 ja “Sotsiaalhoolekande seaduse” § 282 lõike 5 ja § 41 alusel.
(1) Hoolduse seadmise, hooldaja määramise ja hooldajatoetuse maksmise kord (edaspidi kord) sätestab sotsiaalhoolekande seaduse alusel hooldusvajadusega isikule hoolduse seadmise, hooldaja määramise ja hoolduse lõpetamise menetluse, hooldajale hooldajatoetuse maksmise ja maksmise lõpetamise korra Mõisaküla linnas.
(2) Hooldus seatakse raske või sügava puudega täisealisele isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks, kui eestkoste seadmine sellele isikule ei ole vajalik.
(3) Hooldus on hooldaja igapäevane füüsiline tegevus hooldatavale kõrvalabi osutamiseks ning hooldatava juhendamine söömisel, hügieenitoimingutes, riietumisel, liikumisel või suhtlemisel; järelevalve on ohutuse tagamine inimese suhtes, kes oma tegevuse või tegevusetusega võib tekitada kahju iseenda või teiste inimeste elule, tervisele või varale.
(4) Hooldatav on täisealine raske või sügava puudega isik, kelle hoolduse vajadus on tuvastatud Sotsiaalkindlustusameti puude raskusastme määramise otsusega.
(5) Hooldaja on teovõimeline isik, kes on võimeline hooldust vajavat isikut vajalikul moel hooldama.
(6) Hooldajaks võib olla isik, kes ei ole hooldatava suhtes ülalpidamiskohustusega (isik, kes on perekonnaseaduse mõistes abikaasa, täisealine laps, täisealine lapselaps, vanemad) ning kellel ei ole sügavat või rasket puuet.
(7) Erandkorras võib hooldajaks olla ülalpidamiskohustusega isiku, kui hooldatava toimetulek igapäevastes majapidamistoimingutes ja eneseteeninduses on raskelt häiritud või hooldatav ei suuda neis osaleda või neid teostada.
(8) Ühele leibkonnale ei määrata rohkem, kui üks hooldaja.
(9) Hooldatava ja hooldaja tegelik ja rahvastikuregistrijärgne elukoht peab olema Mõisaküla linnas. Erandina võib hooldajaks olla isik, kelle tegelik elukoht on Mõisaküla linnas, kuid rahvastikuregistrijärgne elukoht on teises omavalitsuses.
(1) Hooldajatoetus on linnaeelarvest makstav igakuine rahaline toetus hooldajale.
(1) Hoolduse seadmiseks, hooldaja ja hooldajatoetuse määramiseks/pikendamiseks tuleb esitada Mõisaküla Linnavalitsusele (edaspidi linnavalitsus) hooldatava ja hooldaja ühine vormikohane taotlus (lisa nr 1), isikut tõendavad dokumendid ja hooldusvajadusega isikule puude määramise otsus.
(2) Linnavalitsusel on vajaduse korral õigus nõuda taotlejalt lisaandmeid või -dokumente, millest taotlejat teavitatakse taotluse vastuvõtmisel või kirjalikult kümne tööpäeva jooksul pärast taotluse vastuvõtmist.
(1) Hooldusvajadus on isiku abi-, toetuse ja järelevalve vajadus, mille teeb linnavalitsuse sotsiaalametnik hoolduse seadmiseks kindlaks hindamisintervjuu ja füüsilise ning vaimse võimekuse testidega (edaspidi hindamismetoodika) hooldatava elukohas.
4) järelevalve ja juhendamise vajadus igapäevastes majapidamistoimingutes ja eneseteeninduses.
(4) Hindamismetoodika kinnitab linnavalitsus, võttes aluseks sotsiaalministeeriumi poolt välja töötatud hooldusvajaduse hindamise metoodika.
(5) Hooldusvajaduse hindamise tulemused vaatab üle linnavolikogu sotsiaalkomisjon ning teeb hooldaja määramiseks ja hooldajatoetuse maksmiseks ettepaneku linnavalitsusele.
(1) Sotsiaalametnik teeb linnavalitsusele ettepaneku, arvestades linnavolikogu alatise sotsiaalkomisjoni ettepanekuid, hoolduse seadmiseks ja hooldaja määramiseks või sellest keeldumiseks, hooldajale hooldajatoetuse määramiseks või sellest keeldumiseks või hooldajatoetuse määra muutmiseks või sellest keeldumiseks.
(2) Hooldaja määramine või sellest keeldumine ja hooldajatoetuse määramine või sellest keeldumine otsustatakse linnavalitsuse korraldusega (edaspidi korraldus) ühe kuu jooksul pärast taotluse või nõutud lisadokumendi või –andmete esitamist.
(3) Korralduses määratakse hooldusvajadus, hooldaja, tema kohustused ja ülesanded ning hooldajatoetuse suurus või keelduva otsuse korral keeldumise põhjendused.
(4) Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse tähtajaliselt hooldust vajava isiku puude raskusastme kehtivuse tähtaja lõppemiseni, kui lühema tähtaja määramist ei tingi taotlejast või hooldust vajavast isikust tulenevad asjaolud.
(5) Hoolduse võib seada ja hooldaja määrata tähtajatult, kui hooldust vajava isiku puude raskusaste on määratud tähtajatult. Hooldaja tegevust hooldamisel ja hoolduse vastavust hooldatava vajadustele kontrollitakse tähtajatult seatud hoolduse ja määratud hooldaja korral vähemalt üks kord kolme aasta jooksul alates hoolduse seadmisest ja hooldaja määramisest.
(6) Hooldajatoetus määratakse tähtajaliselt hooldatava tähtajaliselt määratud puude lõpptähtajani või tähtajatult, kui hooldust vajava isiku puude raskusaste on määratud tähtajatult.
(2) Hooldajatoetus makstakse välja hiljemalt 25. kuupäevaks hooldaja arvelduskontole või sularahas kassast.
(3) Kui tähtajaliselt määratud hooldajatoetuse maksmise lõppemisel jätkub hooldaja õigus hooldajatoetusele, jätkatakse hooldajatoetuse maksmist puude määramise kuust, kui taotleja on
esitanud avalduse hooldajatoetuse maksmise jätkamiseks koos puude määramise otsusega hiljemalt 30 päeva jooksul puude määramise otsuse vastuvõtmisest.
2) hooldaja surma korral kuni uue hooldaja määramiseni;
3) kui hooldatav lahkub elukohast ajutiselt pikemaks, kui kuuks ajaks.
(2) Hooldajatoetuse maksmise peatamine vormistatakse linnavalitsuse korraldusega, mis saadetakse hooldajale või hooldatavale 10 päeva jooksul pärast korralduse vastuvõtmist.
(3) Hooldajatoetuse maksmise peatamise asjaolude äralangemisel jätkatakse linnavalitsuse korralduse alusel hooldajatoetuse maksmist nende asjaolude äralangemise päevast.
§ 8. Hoolduse ja hooldajatoetuse maksmise lõpetamine
Hooldus ja hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse hooldatava või hooldaja vastavasisulise avalduse alusel (lisa nr 2) või hoolduse seadmise aluse äralangemisel. Hoolduse seadmise aluse äralangemise aluseks on:
5) eestkoste seadmine;
8) hooldajapoolne kohustuste täitmata jätmine.
(1) Hooldajatoetuse saaja on kohustatud viivitamata teatama linnavalitsusele kirjalikult, kuid mitte hiljem kui 10 päeva jooksul asjaolude tekkimisest, mis toovad kaasa:
1) hooldajatoetuse maksmise peatamise või hoolduse lõpetamise;
3) hooldaja eest sotsiaalmaksu tasumise kohustuse tekkimise või äralangemise;
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaoludest mitteteatamise korral on linnavalitsusel õigus enammakstud toetus tagasi nõuda. Enammakstud toetuse summad makstakse tagasi vabatahtlikult või nõutakse sisse kohtu korras.
(1) Mõisaküla Linnavalitsuse korraldusega “Perekonnaseaduse” alusel seatud hooldused ja hooldaja määramised kehtivad kuni hooldusvajaduse korduvhindamise läbiviimise tulemusel uue otsuse tegemiseni.
(2) Hooldatava hooldusvajaduse korduvhindamise viib läbi linnavalitsuse sotsiaalametnik hiljemalt 31.detsembriks 2011.
(3) Sotsiaalametniku ettepanekul on linnavalitsusel õigus käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt teostatud hooldusvajaduse hindamise alusel lõpetada raske või sügava puudega hooldatava hooldus ja hooldajale hooldajatoetuse maksmine, kui hooldus ei oleks seatud käesoleva määruse sätetest tulenevalt.
(4) Mõisaküla Linnavolikogu 01. aprilli 2005. a määrus nr 2 (muudetud Mõisaküla Linnavolikogu 30. oktoobri 2008. a määrusega nr 22) “Hooldajatoetuse maksmise tingimused ja kord” tunnistatakse kehtetuks.
(5) Määrus jõustub 01. jaanuaril 2012.


Kaaspärijale pärandvara ühisuse mõttelise osa kuulumisest ei tulene, et kaaspärijale kuulub ka vastav mõtteline osa pärandvara hulka kuuluvatest üksikutest esemetest, mille käsutamist saab TMS-i alusel piirata. TMS ei võimalda kinnisasjade käsutuskeeldu kinnistusraamatusse kanda, kui võlgnik ei ole ainuomanik ega kaasomanik, kellele kuuluks kindlaks määratud mõtteline osa kinnisasjadest. Kaaspärijate õigusi reguleerivate sätetega oleks vastuolus, kui pärandvara hulka kuuluvatele üksikutele esemetele saaks sissenõuet pöörata samal viisil nagu kaasomaniku mõttelisele osale. (p 9) Täitemenetluse raames kinnistusraamatusse märgete tegemise võimalused on TMS-is sõnaselgelt sätestatud. Kinnistusraamatusse ei ole võimalik kanda keelumärkeid, mille sissekandmist ei ole seaduses ette nähtud. (p 10)
Kaaspärijale kuuluva mõttelise osa puhul on tegemist varalise õigusega TMS § 110 jj tähenduses. (p 13) Kehtiva õiguse järgi puudub võimalus TMS § 54 lg 3 ja § 129 lg 2 järgi muuta nähtavaks pärandvara ühisuse mõttelise osa arestimine. (p 11) Kaaspärija mõttelisele osale sissenõuet pöörates on kohtutäituril võimalik TMS § 111 alusel arestida võlgnikust kaaspärija nõue teiste kaaspärijate vastu pärandvara jagamiseks. Sellisel juhul on võlgniku suhtes kohustatud kolmandateks isikuteks teised kaaspärijad. Nõue on arestitud, kui arestimisakt on kõigile kaaspärijatele kätte toimetatud (TMS § 114 lg 4). Pärandvara jagamise nõude arestimise puhul on sissenõudjal TMS § 118 lg 1 järgi muuhulgas õigus esitada hagi teiste kaaspärijate vastu. Pärandvara jagamise hagi tagamiseks on hagejal õigus taotleda hagi tagamise korras keelumärke kandmist kinnistusraamatusse omandi käsutamise keelamiseks või eelmärke sissekandmist, mis tagaks ühisvara jagamise nõuet, st et kinnistusraamatu seisu vaidluse kestel ei muudetaks (ühisvara jagamise nõude kohta vt Riigikohtu üldkogu 27. novembri 2012. a määrus asjas nr 3-3-1-15-12, p 45). Pärast pärandvara jagamist on võimalik sissenõue pöörata juba pärandvara jagamisel võlgnikule määratud esemetele, mh võlgniku kui kinnisasja kaasomaniku mõttelisele osale, kui pärandvara jagamisel jääb mõni kinnisasi kaasomandisse. (p 14)
3-2-1-27-12 Riigikohus 09.05.2012
PärS § 104
Enne 1. jaanuari 2009 kehtinud pärimisseaduse sundosa pärimist reguleerivaid sätteid tuleb tõlgendada koosmõjus selliselt, et isik päris sundosa ka siis, kui pärandaja ei olnud jätnud seaduse järgi pärima õigustatud töövõimetut ülenejat või alanejat sugulast või abikaasat pärandist täiesti ilma ega vähendanud tema pärandiosa suurust võrreldes seadusjärgse pärandiosa suurusega, kuid annaku täitmise tõttu oleks ta saanud kogu pärandist vähem vara kui seaduses sätestatud sundosa. Samal ajal ei olnud võimalik pärida nii seadusjärgset kui ka sundosaõigusest tulenevat osa. Isik päris üldjuhul seaduse alusel seadusjärgse osa ning kui tal oli õigus sundosale, siis päris ta seaduse järgi pärandaja viimsest tahtest hoolimata vähemalt sundosa. Sundosa pärimise õigus oli PärS § 104 järgi üksnes neil pärandaja ülenejatel ja alanejatel sugulastel ning abikaasal, kelle võimalused oma töövõimetuse tõttu ise ennast elatada olid piiratud ning kes vajasid seetõttu erilist abi (vt Riigikohtu üldkogu 22. veebruari 2005. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-73-04). Sundosa pärimiseks pidid PärS §-s 104 sätestatud tingimused olema täidetud pärandaja surma päeval. Sundosa pärimiseks peab sundosa saaja tõendama sundosa pärimise aluseks olevad asjaolud, sh pärija abivajaduse. Sundosaõiguse tuvastamisel tuleb arvestada isikule kuuluvat vara sõltumata omandivormist (ainuomand või ühine omand) ning vara kiire võõrandamise võimalusest. Isiku abivajaduse kindlakstegemiseks on vaja tuvastada, kas isikul oli pärandi avanemise ajal piisavalt vara, mille arvel oma vajadusi rahuldada. See, et sundosa saaja ei avaldanud kohe soovi jagada pärandvara sundosaõiguse alusel, ei võta temalt õigust nõuda sundosa hiljem, kui ta ei ole tingimusteta sundosaõigusest loobunud.


§ 2 Teenuse osutaja ja korraldaja
§ 4 Teenuse rahastamise jaotus
§ 5 Teenuse vajaduse hindamine ja teenusele määramine
§ 7 Hoolduspere vanema toetuse taotlemine, määramine ja maksmine
RT IV, 23.02.2018, 22
Vastu võetud 15.02.2018 nr 7
(1) Määrusega kehtestatakse asendus- ja järelhooldusteenuse korraldamise ja rahastamise tingimused ja kord.
(4) Lõigetes 2 ja 3 nimetatud teenuseid rahastatakse Paide linna eelarves selleks ettenähtud vahenditest, mis on eraldatud riigi eelarvest läbi toetusfondi kohalikele omavalitsustele.
§ 2. Teenuse osutaja ja korraldaja
(1) Asendushooldusteenuse osutaja on hoolduspere, perekodu või asenduskodu (edaspidi teenuse osutaja).
(2) Järelhooldusteenuse korraldaja on Paide Linnavalitsus (edaspidi ametiasutus).
(1) Asendushooldusteenuse tagab ametiasutus sotsiaalhoolekande seaduse § 459 lõikes 1 ja 2 nimetatud lastele. Ametiasutus võib tagada asendushooldusteenuse ka lapse heaolu tagamiseks sotsiaalhoolekande seaduses § 459 lõikes 3 nimetatud lastele.
(2) Järelhooldusteenus tagatakse ametiasutuse poolt sotsiaalhoolekande seaduse § 4516 lõikes 1 nimetatud täisealisele isikule. Ametiasutus võib tagada järelhooldusteenuse ka täisealise isiku toimetuleku tagamiseks sotsiaalhoolekande seaduse § 4516 lõikes 2 nimetatud täisealisele isikule.
§ 4. Teenuse rahastamise jaotus
(1) Asendushooldusteenust sotsiaalhoolekandeseaduse § 459 lõigetes 1 ja 2 nimetatud lapsele rahastatakse Paide linna eelarvest ning asendushooldusteenusel oleva lapse sissetulekutest, § 459 lõikes 3 nimetatud lapsele osutatavat teenust rahastatakse Paide linna eelarvest ja võimalusel lapse ülalpidamiskohustusliku isiku vahenditest.
(2) Järelhooldusteenust rahastatakse ametiasutuse eelarvest ning järelhooldusteenusel oleva täisealise isiku sissetulekutest. Järelhooldusteenuse osutamise kulud võib kanda ka vastavalt lepingule teenuse saaja arvelduskontole.
(3) Teenuse osutaja kulutused teenuse osutamisele lepitakse kokku ametiasutuse ja teenuse osutaja vahel ning fikseeritakse teenuse osutamise lepingus ja kantakse teenuse osutaja arvelduskontole.
(4) Juhul kui teenuse osutaja on ametiasutuse hallatav asutus, tasutakse teenuse eest ühe koha arvestusliku maksumuse alusel, mille kinnitab Paide Linnavalitsus kui täitevorgan (edaspidi linnavalitsus).
(5) Ametiasutus toetab hoolduspere vanemat, kes on kantud STAR-i, kellega on ametiasutus sõlminud lepingu ja kes hooldab vähemalt üht last. Hoolduspere vanema toetuse suurus lepitakse kokku ametiasutuse ja teenuse osutaja vahel ning fikseeritakse teenuse osutamise lepingus ja kantakse teenuse osutaja arvelduskontole.
§ 5. Teenuse vajaduse hindamine ja teenusele määramine
(1) Sotsiaalhoolekande seaduse § 459 lõigetes 1 ja 2 nimetatud lapse asendushooldusteenusele määramise hindab lastekaitsetöötaja lapse heaolust lähtuvalt teenuse osutaja valikut (hoolduspere, perekodu või asenduskodu) ja põhjendab oma valikut.
(2) Sotsiaalhoolekande seaduse § 459 lõikes 3 nimetatud lapse asendushooldusteenusele määramisel hindab lastekaitsetöötaja lapse abivajadusest ja lapse heaolust lähtuvalt teenuse osutamise vajadust ja sobivust ning suunab teenusele hooldusõigusliku vanema või füüsilisest isikust eestkostja nõusolekul.
(3) Sotsiaalhoolekande seaduse § 4516 lõigetes 1 ja 2 nimetatud täisealise isiku järelhooldusteenusele määramisel hindab lastekaitsetöötaja isiku vajadusest tulenevalt teenuse osutamise sisu.
(4) Teenuse saaja ja võimalusel tema vanem või eestkostja peab olema kaasatud teenuse vajaduse hindamise ja teenusele suunamise protsessi.
(5) Teenuse määramise otsustab linnavalitsus haldusaktiga lastekaitsetöötaja ettepanekul.
(6) Teenusele määramise haldusakt kantakse sotsiaalteenuste- ja toetuste andmeregistrisse (edaspidi STAR) sotsiaalhoolekande seaduse § 144 lõike 1 punkt 5 alusel.
(1) Vastavalt teenusele määramise haldusaktile sõlmib ametiasutus teenuse osutajaga lepingu. Järelhooldusteenuse korraldamiseks sõlmib ametiasutus lepingu teenuse saajaga.
(2) Asendushooldusele suunatud lapsele koostatud juhtumiplaan on asendushooldusteenuse osutamise lepingu lisa.
(3) Lepinguga sätestatakse vähemalt teenuse saajale osutatava teenuse sisu, maht, kestvus, rahastamine ning poolte õigused ja kohustused.
§ 7. Hoolduspere vanema toetuse taotlemine, määramine ja maksmine
(1) Toetuse taotlemise õigus on hoolduspere vanemal, kellega ametiasutus on sõlminud hoolduspere vanema lepingu.
(2) Toetuse saamiseks esitab hoolduspere vanem taotluse ametiasutusele, milles on märgitud järgmised andmed:
1) toetuse taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood;
2) hooldatava ees- ja perekonnanimi, isikukood;
3) elukoha andmed;
4) arvelduskonto number.
(3) Tähtajalise toetuse määrab linnavalitsus korraldusega kuni hoolduspere vanema lepingu lõppemiseni avalduse esitamisest arvates 10 tööpäeva jooksul.
(4) Toetuse määraks on 500 eurot, millest kaetakse teenuse saaja isiklikud kulutused toidule, riietele, hügieenitarvetele, haridusele, vabaaja- ja huvitegevusele ning tervisele.
(5) Linnavalitsusel on õigus määrata toetus toetuse määrast suuremas summas teenuse saaja erivajadusest tulenevate põhjendatud kulutusete katmiseks.
(6) Toetus kantakse taotleja arvelduskontole iga kuu 10. kuupäevaks.
(1) Leping lõpetatakse järgmistel juhtudel:
(2) Leping lõppeb järgmistel juhtudel:
1) lepingu lõppemise tähtaja saabumise korral;
2) teenuse osutaja või teenuse saaja surma korral.