text:
Väljaandja: Riigikohtu üldkogu Akti liik: otsus Teksti liik: algtekst Jõustumise kp: Avaldamismärge: RT I, , 14 Ravimiseaduse 42¹ - PDF Free Download
Download "Väljaandja: Riigikohtu üldkogu Akti liik: otsus Teksti liik: algtekst Jõustumise kp: Avaldamismärge: RT I, , 14 Ravimiseaduse 42¹"
Peeter Erm
1 Väljaandja: Riigikohtu üldkogu Akti liik: otsus Teksti liik: algtekst Jõustumise kp: Avaldamismärge: RT I, , 14 Ravimiseaduse 42¹ Üldapteegi tegevusloa väljaandmise ja muutmise piirangud lõigete 1 3 põhiseaduslikkuse kontroll :30 Veaparandus - Parandatud kohtuotsuse jõustumine tulenevalt otsuse punkti 173 teisest lausest Riigi Teataja seaduse 10 lõike 2 alusel. Vastu võetud RIIGIKOHUS ÜLDKOGU KOHTUOTSUS Eesti Vabariigi nimel Kohtuasja number Otsuse kuupäev 9. detsember 2013 Kohtukoosseis Eesistuja Priit Pikamäe,liikmed Tõnu Anton, Jüri Ilvest, Peeter Jerofejev, Henn Jõks, Ott Järvesaar,Eerik Kergandberg, Hannes Kiris, Indrek Koolmeister, Ants Kull, Villu Kõve,Lea Laarmaa, Jaak Luik, Ivo Pilving, Jüri Põld, Harri Salmann ja TambetTampuu Kohtuasi Ravimiseaduse 42 1 Üldapteegi tegevusloa väljaandmise ja muutmise piirangud lõigete 1 3 põhiseaduslikkuse kontroll Menetluse alus Õiguskantsleri 9. jaanuari aasta taotlus nr 9 Asja läbivaatamine Suuline menetlus Asja läbivaatamise kuupäev 17. september 2013 Istungil osalenud isikud Õiguskantsler Indrek Teder ja tema asetäitjanõunik Hent Kalmo, Riigikogu esindajana selle liige Maret Maripuu, Sotsiaalministeeriumi esindajatena ravimiosakonna juhataja Dagmar Rüütel ja õigusala juht Helen Tralla, Konkurentsiameti esindajanajärelevalveosakonna juhataja Juhan Põldroos, Eesti Linnade Liidu esindajana selle nõunik Anne Läns, Eesti Apteekrite Liidu esindajana selle juhatuse liige Kai Kimmel ja Eesti Apteekide Ühenduse esindajana vandeadvokaat Ants Nõmper RESOLUTSIOON 1. Tunnistada ravimiseaduse 42 1 lõiked 1 3 põhiseaduse vastaseks ja kehtetuks. 2. Lükata käesoleva otsuse jõustumine edasi kuue kuu võrra. ASJAOLUD JA MENETLUSE KÄIK 1.Riigikogu võttis 13. aprillil 2005 vastu narkootiliste ja psühhotroopsete ainete seaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduse (383 SE ja 567 SE), millega lisati ravimiseadusesse (RavS) 42 1 "Üldapteegi tegevusloa väljaandmise ja muutmise piirangud" ja nähti ette selle paragrahvi jõustumine 1. jaanuaril Ravimiseaduse 42¹ Üldapteegi tegevusloa väljaandmise ja muutmise piirangud... Leht 1 / 18
2 2.Õiguskantsler tegi 19. septembril2012 Riigikogule ettepaneku nr 20 viia RavS 42 1 lõiked 1 3 põhiseadusega kooskõlla. Riigikogu toetas ettepanekut 16. oktoobril2012. Sellest tulenevalt tegi Riigikogu esimees samal päeval Riigikogu kodu- jatöökorra seaduse 152 alusel sotsiaalkomisjonile ülesandeks algatadaeelnõu ravimiseaduse põhiseadusega kooskõlla viimiseks. 3.Õiguskantsler esitas Riigikohtule9. jaanuaril 2013 taotluse tunnistada RavS 42 1 lõiked 1 3 kehtetuks. Taotlus saabus Riigikohtusse 10. jaanuaril Riigikogupõhiseaduskomisjon esitas 22. aprillil 2013 täiendavas arvamuses taotlusepeatada menetlus põhiseaduslikkuse järelevalve asjas kuni asutamispiirangutemuutmise kohta otsuse vastuvõtmiseni Riigikogus. Selle taotluse kohta palusriigikohus 24. aprillil 2013 seisukohta Riigikogu sotsiaalkomisjonilt.seisukoht saabus Riigikohtusse 9. mail Riigikohtupõhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium jättis 28. mai aastamäärusega rahuldamata Riigikogu põhiseaduskomisjoni taotluse menetlus peatadaja ühtlasi andis õiguskantsleri taotluse lahendamiseks Riigikohtu üldkogule. 6.Riigikohtu üldkogu istung toimus 17. septembril ÕIGUSKANTSLERI TAOTLUS 7.RavS 42 1 lõigetes 1 3 sisalduvad piirangud üldapteegi tegevusloa väljaandmisele ja muutmisele (asutamispiirangud) on põhiseadusega vastuolus, kuna rikuvad põhiseaduse (PS) -s 31 sätestatud ettevõtlusvabadust ja PS 12 lõikes 1sätestatud üldist võrdsuspõhiõigust. 8.Asutamispiirangudriivavad eelkõige PS -s 31 sätestatud ettevõtlusvabadust. Üldapteegiteenuseosutamiseks ehk ravimite jaemüügiks peab ettevõtja omama vastavat tegevusluba.alates vaidlustatud sätete jõustumisest 1. jaanuaril 2006 kitsendavad needvajaliku tegevusloa väljastamist. Riigikohtu praktika kohaselt ei anna needsätted kaalutlusõigust kui esinevad neis esitatud tingimused, siistegevusluba väljastada ei ole võimalik (Riigikohtu halduskolleegiumi 16. aprilli2007. aasta otsus asjas nr , punkt 13). Sätted takistavadüldapteegiteenuse pakkumist ehk uue üldapteegi asutamist, tegevuse laiendamistolemasoleva üldapteegi uue struktuuriüksuse loomise teel või olemasolevaüldapteegi või selle struktuuriüksuse tegutsemiskoha muutmist. Vaidlustatudsätted kujutavad endast nn turulukku. See tähendab, et pärast nende jõustumiston üldapteegiteenuse turg olnud uutele turule sisenejatele või oma tegevustlaiendada soovijatele lukus. 9.Lisaks apteegiteenuseturule lukustavad asutamispiirangud ka ravimite hulgimüügituru, piirates seegaka seal tegutseda soovivate ettevõtjate ettevõtlusvabadust. Hulgimüügiturulkonkureerimine eeldab juurdepääsu üldapteekidele kui ravimite jaemüüjatele.asutamispiirangute turgu lukustav mõju hulgimüügitasandile on saanudvõimalikuks, kuna juba enne vaidlusaluste piirangute jõustumist 1. jaanuaril2006 oli nii ravimite jae- kui ka hulgimüügiturg valdavalt jagatud kaheettevõtja vahel, kes varustavad enamikku olemasolevatest üldapteekidest.sellist olukorda ravimite jae- ja hulgimüügiturul kinnitavad Riigikontroll(Ravimite hüvitamise korraldus. Riigikontrolli aruanne Riigikogule. Tallinn, 6. september2012, lk 40 44), aga ka Konkurentsiamet (Majandus- jakommunikatsiooniministeeriumile saadetud täiendusettepanekud konkurentsiparandamiseks ravimiturul, 18. september 2009). 10.Asutamispiirangudriivavad ebasoodsalt ka tarbijate huve, kes samuti võivad tuginedaettevõtlusvabadusele. Riik peab PS -st 31 tulenevalt looma keskkonna vabaturu toimimiseks, mis omakorda tagab tarbijatele kauba või teenusekättesaadavuse, parema kvaliteedi ja soodsama hinna. Samal seisukohal on kariigikohus (Riigikohtu halduskolleegiumi 18. detsembri aastaotsus asjas nr , punkt 13). Asutamispiirangutest tingitudturuluku tulemusena ei pruugi tarbijateni jõuda parim valik soodsaima hinnagaravimeid. Seda kinnitab Riigikontrolli viidatud aruanne. 11.Vaidlustatud sättedriivavad ka PS -s 12 sätestatud võrdsuspõhiõigust. Enneasutamispiirangute jõustumist üldapteegiturul tegutsenud ettevõtjatel, kessaavad oma tegevust jätkata, on nendest piirangutest tulenev õigustamatueelisseisund võrreldes ettevõtjatega, kes sooviksid hiljem sellele turule sisenedavõi oma tegevust laiendada. 12.Asutamispiirangutestpõhjustatud riived on oma mõju tõttu apteegiturul ja hulgimüügiturul tegutsemiselening tarbijatele väga intensiivsed. Asutamispiirangutest põhjustatud ettevõtlusvabaduseriivet ei kõrvalda ega selle intensiivsust ei vähenda ka RavS 42 1 lõigetes 4 7 Ravimiametile antud võimalus teha kohaliku omavalitsusüksuseettepanekul piirangutest osal juhtudel erand või korraldada tegevusloa andminepiirangu aluse äralangemise tõttu. Nimelt kohtades, kus erandi tegemiseeeldused esinevad, ei ole apteegipidajatel nõudluse puudumise tõttu piisavathuvi üldapteegi asutamise vastu. Kohtades, kus on olemas piisav nõudlus, ei oleaga erandid Ravimiametis seadusele antud tõlgenduse kohaselt kohaldatavad.sätete kehtivuse ajal ei ole Ravimiamet ühtegi omavalitsusüksuse ettepanekutrahuldanud. Kui erandit siiski kohaldada, siis ei ole RavS 42 1 lõikes 6 sätestatud liisuheitmise regulatsiooni tõttu Ravimiameti kinnituseltagatud, et üldapteegi avamise õigus läheb isikule, kellel on selleks vajalikudeeldused ja tegelik soov. 13.Asutamispiiranguteeesmärk kõige üldisemalt on täita PS 28 lõikest 1 riigile tulenevatkohustust tagada igaühe tervise kaitse. Täpsemalt on asutamispiirangute kuiterviku eesmärk tagada tervise kaitsmiseks Leht 2 / 18 Ravimiseaduse 42¹ Üldapteegi tegevusloa väljaandmise ja muutmise piirangud...
3 esiteks apteegiteenuse võrdsem japarem kättesaadavus ka väljaspool linnu ja teiseks tagada piirkondades, kusteenuse osutajate vahel on tihe konkurents, ühest küljest apteegiteenusekvaliteet ja teisalt järjepidev pakkumine. Selliseid asutamispiiranguteeesmärke on näinud ja legitiimseks pidanud ka Riigikohus (Riigikohtuhalduskolleegiumi 16. aprilli aasta otsus asjas nr ,punktid 14 ja 15). 14.Asutamispiiranguteiseseisvaks legitiimseks eesmärgiks ei või pidada ülemäärase konkurentsivältimist apteegiturul, kuigi Riigikohus on leidnud vastupidist (16. aprilli2007. aasta otsus asjas nr , punktid 14 ja 15). Konkurentsipiiramine ei saa olla iseseisev legitiimne eesmärk, kuna vaba konkurents onavalik hüve, mis pakkumise ja nõudluse optimaalse tasakaalu kaudu tagabüldjuhul teenuse parima kvaliteedi ja kättesaadavuse. Konkurentsi piiraminesaab olla üksnes vahend mõne legitiimse eesmärgi saavutamiseks ehk praeguseljuhul tervise kaitseks. 15.Asutamispiirangud ei oleosutunud sobivaks, et tagada apteegiteenuse võrdsem ja parem kättesaadavuseelkõige väljaspool linnu. Seda tõendab peamiselt Ravimiameti statistika üldapteekidearvu kohta linnas ja maal, mille kohaselt on maa-apteekide arv piirangukehtestamisest jätkuvalt vähenenud aasta alguseks kokku 20 üldapteegivõrra. Täiendavas arvamuses märkis õiguskantsler vastuseks tõenditele maaapteekidearvu vähenemise peatumise kohta, et ei ole võimalik väita selle tempo aeglustumisepõhjuslikku seost asutamispiirangute kehtimisega. Piirangute-eelse ajagavõrreldes on üldapteekide arv suurenenud linnas ja jätkunud maa-apteekide arvu vähenemine,mis sai alguse juba kaks aastat enne piirangute kehtestamist. Sulgemistempoaeglustumine on seletatav asjaoluga, et üldapteekide arv jõudis piirini, misvastab olemasolevale nõudlusele kui jätta kõrvale omavalitsuste toetatudüldapteegid, siis on turule jäänud vaid need, mis on nõudlust arvestadesmajanduslikult tasuvad. Maa-apteekide säilimise ja piirangute vahelise seosekohta ei ole ühtegi uurimust ja selliseid uurimusi ei ole ka seitsme aastajooksul üritatud teha. 16.Ka majandusteaduslikudseaduspärasused kinnitavad üldisemalt, et turule ligipääsu piiramine eisuurenda teenuse kättesaadavust piiranguvabas piirkonnas. Turu tasakaalustudesvõib eeldada, et pakkumine piiranguvabas piirkonnas väheneb nõudluse puudumisetõttu. Ettevõtja kaalub piiranguvabas piirkonnas apteegi asutamist vaid juhul,kui tal on loota oma investeeringult minimaalselt nõutavat tulu. Parakukinnitab asutamispiirangute kehtimise aegne tegevus Ravimiameti andmetekohaselt, et isegi kui tulu oleks loota, soovivad ettevõtjad avada üldapteeketasuvates linnapiirkondades, mitte maal. Maapiirkonnas apteegiteenuse osutamiseotsust mõjutavad peale vahetult majanduslike kaalutluste seega ka muud tegurid,nagu teiste eluks vajalike teenuste kättesaadavus, elanike arvu muutused,infrastruktuur ja kohalikud olud, arsti olemasolu, nõuetele vastavate ruumidesaadavus. 17.Igal juhul ei oleasutamispiirangud vajalikud, et tagada apteegiteenuse võrdsemat ja parematkättesaadavust, eelkõige väljaspool linnu. Alternatiivsete, kuid isegitõhusamate meetmetena tuleks eelkõige vaadelda erinevaid otseselt maa-apteekidearvu suurendamisele suunatud meetmeid, nagu linnas tegutsevatele ettevõtjatelepandav kohustus pidada üldapteeke vähem atraktiivsetes piirkondades ja maa-apteekidetoetamine. 18.Proportsionaalsestkoormisest tulenev põhiõiguste riive oleks kokkuvõttes väiksem kuiasutamispiirangute puhul. Nimelt kaasneks vastavate kohustuste panemisegaettevõtlusvabaduse riive üksnes neile ettevõtjatele, kes asutamispiirangustkasu saavad. Samas tooks see kaasa konkurentsitingimuste ühtlustumise ehk kõigiettevõtjate võrdse kohtlemise. Sedalaadi tasakaalustavaid kohustusi onkasutatud näiteks Hispaanias, Norras, Soomes ja Taanis. 19.Vajadust maa-apteeketoetavate meetmete järele näitab ka omavalitsusüksuste tegevus, kes on erinevalmoel vahetult apteegipidamist toetanud. Täiendavas arvamuses märgibõiguskantsler, et maa-apteekide tegutsemise kohta esitatud tõendite (vt nt allpooleesti Maaomavalitsuste Liidu arvamus) põhjal võib eeldada, et praegusesturuolukorras sõltub üldapteegi püsimine hõredalt asustatud maakohtadesotseselt välisest toetusest, mitte asutamispiirangute mõjust. 20.Riigil on võimalik maa-apteekidetegevust soodustada ka ravimituru meetmete kaudu. Sotsiaalminister saaks jättaravs 28 lõikes 1 nimetatud ravimite hulgiostu õigusega isikutenimekirja kandmata kohalikud hoolekandeasutused, kelle nõudlusest tuleneb arvestatavosa maa-apteekide kui jaemüügiettevõtjate käibest. Samuti võib maa-apteekide olukordaohustada ravimiseaduse muudatus, mis lubab ravimite kaugmüüki. Nimetatudravimiturumeetmete kasutamine kinnitab, et piirangud ei ole süsteemseltsuunatud apteegiteenuse võrdsema ja parema kättesaadavuse tagamiseks. Siiskituleb silmas pidada, et riigi kohustus ei ole mitte iga hinna eest kindlustadaolemasolevate üldapteekide toimetulek, vaid ikkagi tagada ravimitekättesaadavus ka seal, kus apteegiteenuse pakkumiseks ei ole piisavat nõudlust. 21.Samuti ei oleasutamispiirangud osutunud sobivateks apteegiteenuse kvaliteedi tagamisekspiirkondades, kus teenuse osutajate vahel on tihe konkurents. Seda tõendabasjaolu, et apteegiteenuse kvaliteedi tagamiseks on juba ravimiseadusegakehtestatud (valdavalt Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivist 2011/83/EÜkoos selle hilisemate muudatustega tulenevate kohustuste täitmiseks) muudregulatiivsed meetmed, nagu ravimiohutuse regulatsioon, ravimite sisseveo jaturustamise nõuded, apteegiteenuse osutamise tingimused ja kord. Neistkinnipidamist tagavad ravimite müügiloa ja apteegi tegevusloa nõuded ningjärelevalve nende täitmise üle, kusjuures nende nõuete rikkumine võib ollakaristatav või tuua kaasa tegevusloa kehtetuks tunnistamise. Ei ole põhjustarvata, et asutamispiirangud aitaksid veel kaasa kvaliteedi tagamisele.apteegiteenuse nn vabaturu osa ehk osa, milles ravimiseadus on sätestanudmiinimumnõuded või mida ei ole üldse reguleeritud, allub aga Ravimiseaduse 42¹ Üldapteegi tegevusloa väljaandmise ja muutmise piirangud... Leht 3 / 18
4 üldisteleturureeglitele. Asutamispiirangud, mis piiravad konkurentsi, halvendavad sellesosas apteegiteenuse kvaliteeti, kuna teenuse osutajal ei ole nõudlusekindlustatuse tõttu majanduslikku stiimulit kvaliteeti tõsta, sh võimaldadasoodsamaid ravimeid. 22.Isegi kui asutamispiirangudvõivad olla sobivad, et tagada apteegiteenuse pakkumise järjepidevuspiirkondades, kus teenuse osutajate vahel on tihe konkurents, ei ole need igaljuhul eesmärgi saavutamiseks vajalikud. Alternatiivse meetmena tuleb vaadeldavaba konkurentsi lubamist. Majandusteadusliku seaduspärasuse kohaselt on juhul,kui toote või teenuse järele on esiteks nõudlus ja teiseks see nõudlus on suurning kolmandaks turule sisenemine ei ole tõkestatud, alati turul keegi toodetvõi teenust pakkumas ja tarbija saab selle kätte. Apteegiteenuse järele oneesti Haigekassa aasta majandusaasta aruande (lk 61) kohaselt kindelja kasvav nõudlus. Seda kinnitab ka üldapteekide käivete suurenemine. On õige,et vaba konkurentsi lubamine võib kaasa tuua teenust pakkuvate ettevõtjatevahetumise. Siiski ei tekita see olukorda, kus tasuvas piirkonnas lõpetaksidkõik üldapteegid tegevuse ja teenus ei olekski kättesaadav. Ettevõtja isik eiole tarbija jaoks oluline ja pideva nõudluse olemasolul on tagatud ka vajalikukvaliteediga teenus. Vaba konkurentsi võimaldamine parandab apteegiteenusekättesaadavust paikades, kus liigub piisavalt inimesi ja on seetõttu olemasnõudlus, kuid kus senini on üldapteegi avamine osutunud asutamispiirangutetõttu võimatuks (nt linnaäärsed piirkonnad, kus nõudlus on tekkinud võisuurenenud pärast asutamispiirangute kehtestamist) või kus asutamispiirangutestmöödaminekuks tuleks kasutada RavS 42 1 lõikes 2 sätestatudviisil tegutsemiskoha nihutamist 500 meetri kaupa. 23.Apteegiteenuse pakkumisejärjepidevuse tagamiseks võiks mõnel juhul kehtestada ka täpseid konkurentsitasakaalustavaid erandeid. Neid saab pidada alternatiivseteks meetmeteks praegukehtivatele üldistele asutamispiirangutele ja eelmises punktis välja pakutud vabalekonkurentsile. Niisugused meetmed võiksid osutuda vajalikuks, kui peaks paikaoletus, et vabaturu tingimustes võiks apteegiteenuse pakkumine mõnel juhulosutuda niivõrd tihedaks, et see kulutaks liialt apteegiteenuse osutamiseksvajalikku piiratud ressurssi (kvalifitseeritud apteekrid) ja muudaks sellegaraskeks teenuse pakkumise mõnes piisava, kuid siiski väiksema nõudlusegapiirkonnas. Ravimiametil võiks üldapteegiteenuse tegevuslubade väljaandmiselvõi muutmisel olla juhul, kui mingite objektiivsete eelduste (nt turistide arv)tõttu võiks teenuse pakkumine kujuneda suuremaks kui elanike vajadused, milletõttu võiks kvalifitseeritud tööjõud koonduda just sellistesse kohtadesse,võimalus siduda sellised eeldatavalt kasumlikud, kuid rahvatervise seisukohaltväheväärtuslikud tegevusload tingimusega hoida käigus haruapteeki kusagil maal,kus see oleks vajalik, kuid mitte piisavalt tasuv. 24.Asutamispiirangutemõõdukuse hindamine ehk rahvatervise ja ettevõtlusvabaduse kaalumine on tarbetu,kuna piirangud ei ole esitatud tõendite põhjal osutunud oma eesmärkidesaavutamiseks kas sobivaks või vajalikuks. Kui ei ole veenvaid tõendeid, et asutamispiirangudon rahvatervise edendamiseks sobivad või vajalikud, siis ei saa nende kehtimistkuidagi õigustada rahvatervise kui põhiseadusliku väärtuse suure kaaluga. 25.Täiendavas arvamuses onõiguskantsler vastuseks Riigikohtule saadetud arvamustele siiski esitanudargumente ka mõõdukuse hindamise kohta. Mõõdukust hinnates ei tuleasutamispiirangute kaotamist vaadelda turu liberaliseerimise meetmena, mille proportsionaalsusttuleks kaaluda. Tegemist ei ole meetmega, mis avaks konkurentsilemajandussektori, mis pole kunagi allunud vabaturu reeglitele, vaid põhivabaduseleseatud piirangu kõrvaldamisega. Seetõttu ei ole ka asjakohane võrdlus Rootsi olukorraga,kuna Rootsis lõpetati just nimelt senini suletud majandussektoris riigiravimimüügi monopol. Samuti ei ole asjassepuutuv Inglismaa näide, kus aastalüldapteekide asutamisele seatud piirangud kaotati ja aastal needosaliselt taaskehtestati. Seal ei lasknud riik turukontsentratsioonil kasvadaülemäära suureks, samas kui Eestis oli enamik üldapteeke kahe hulgimüüjakontrolli all juba hetkel, kui apteegiturg vaidlusaluste sätetega lukustati. 26.Täiendavas arvamuses rõhutabõiguskantsler asutamispiirangute proportsionaalsuse hindamise kohta üldisemalt,et seda tehes tuleb lähtuda põhimõttest in dubio pro libertateehkkahtlused piirangute mõju kohta tuleb tõlgendada ettevõtlusvabaduse kasuks.sellest lähtumise tulemusena peab Riigikogu tõendama, kui ta soovib nendesätete kehtima jäämist, et vaidlusalused sätted on aidanud kaasa neileomistatud eesmärgi saavutamisele. Riigikohtule esitatud erinevates arvamustesselliseid tõendeid ei sisaldu. 27.Asutamispiirangutekehtetuks tunnistamine riivaks praegu turul tegutsevate apteegiettevõtjateõigusi, kuna sellega kaotaksid nad seadusliku kaitse konkurentsi eest. Sedariivet aga õigustab kolmandate isikute ettevõtlusvabadus ja võrdne kohtleminening aus konkurents kui avalik huvi. Ausal konkurentsil on omakorda soodne mõjuravimite kättesaadavusele lõpptarbija jaoks, mis kokkuvõttes aitab rahvatervist edendada paremini kui vaidlusalused asutamispiirangud. MENETLUSOSALISTE ARVAMUSED Riigikogu 28.Riigikogu nimelarvamuse esitanud põhiseaduskomisjon leidis, et asutamispiirangud riivavad PS - s31 sätestatud ettevõtlusvabadust koostoimes PS 12 lõikes 1 sätestatudüldise võrdsuspõhiõigusega. Asutamispiirangute eesmärk on tagada isikuteleravimite võrdsem ja parem kättesaadavus ning apteegiteenuse hea kvaliteet ehkkokkuvõtlikult rahva tervise kaitse. 29.Riiveproportsionaalsuse hindamiseks oleks aga kindlasti vaja analüüsida, milliseidtagajärgi asutamispiirangute kaotamine võib kaasa tuua. Riigikogu vajabanalüüsimiseks ja selle põhjal igati kaalutud otsuse tegemiseks aega. Seetõttuei pea põhiseaduskomisjon võimalikuks riive proportsionaalsuse kohta ennatlikkuhinnangut anda. Leht 4 / 18 Ravimiseaduse 42¹ Üldapteegi tegevusloa väljaandmise ja muutmise piirangud...
5 30.Täiendavas arvamusespalus põhiseaduskomisjon Riigikohtul asjas menetlus peatada kuni Riigikogusasutamispiirangute muutmiseks parima lahenduse leidmiseni ja uue seadusekehtestamiseni. Põhiseaduse kohaselt on tervise kaitse tagamine jasotsiaalmajanduslike valikute läbikaalutud tegemine Riigikogu kohustus jaeelisõigus. 31.Riigikogusotsiaalkomisjon hoidus võimude lahususe põhimõttele osutades hinnanguandmisest eelmises punktis viidatud taotlusele. Siiski pidas komisjon oluliseks,et Riigikohus teeks otsuse asutamispiirangute põhiseaduspärasuse kohta. Justiitsminister 32.RavS 42 1 lõiked 1 3 riivavad ettevõtlusvabadust ja võrdsuspõhiõigust. Riive legitiimseks eesmärgiks on apteegiteenuse kättesaadavuse ühtlasem jaotumine terves Eestis, et kindlustada isikutele ravimite võrdsem ning parem kättesaadavus. Ka aastal jõustuv majandustegevuse seadustiku üldosa seadus (MTSÜS) lubab majandustegevust piirata tegevusloa alusel lähtuvalt olulisest avalikust huvist. 33.Piiranguteproportsionaalsuse hindamisel tuleb arvestada, et tegemist on keerukaküsimusega, mida lahendades tuleb aluseks võtta erinevate institutsioonide, sealhulgassotsiaalministeeriumi ja Riigikogu, analüüsid. Põhjuslik seos piirangute jasoovitud tulemuse vahel ei ole lõpuni selge. 34.Proportsionaalsusthinnates tuleb arvestada sedagi, et turule sisenemise võimalusi kitsendavad kategevuslubade uuendamise ja tähtaja pikendamise regulatsioon koos RavS 42 1 lõikes 6 ette nähtud liisuheitmisega. Isegi kui piirangud on põhiseaduspärased,siis selle mehhanismi abil on siiski seatud uutele turule sisenejatelepiirangud, mis ei aita kaasa ausale ja õiglasele konkurentsile. Sellega seosessätestavad MTSÜS -d 23 ja 24, mis võtavad üle Euroopa Parlamendi ja Nõukogu12. detsembri aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohtasiseturul artikli 12 lõike 2, et piiratud arvu tegevuslubade andmiseks tuleb korraldadavalikumenetlus, kus taotlejatele tagatakse võrdsed võimalused. Tegevusloatähtaeg ei või olla pikem, kui on ettevõtjale investeeringu korvamiseks jaõiglase tulu teenimiseks vajalik. Tähtaega ei või automaatselt pikendada ilmamajandustegevuse nõudeid kontrollimata ja teiste ettevõtjate tegevusloataotlusiarvestamata. Tähtaja möödumisel ei tohi anda ka muid eeliseid teiste taotlejateees ettevõtjale, kelle tegevusloa tähtaeg on lõppemas või just lõppenud, eganimetatud ettevõtjaga seotud isikule. Sotsiaalminister 35.Piiranguid ei saaüheselt ebaproportsionaalseks pidada, kuna põhiseaduspärasuse hindamiseraskuskese lasub teaduslikult tõendamata ja raskesti prognoositavate seoste janende kaalukuse hindamisel. 36.Tegemist onettevõtlusvabaduse riivega. Riive eesmärk on apteegiteenuse kättesaadavuseühtlasem jaotumine Eestis, et kindlustada ravimite võrdsem ja paremkättesaadavus. Ühtlasi on eesmärk vältida üldapteekide kuhjumist tihedamaltasustatud alale ja apteegiteenuse vähenemist vähem asustatud piirkondades,järgides ka regionaalpoliitilisi eesmärke. Erinevate perioodide andmetevõrdlemine võib olla eksitav põhjused üldapteegi sulgemiseks on olnuderinevad, nt elanike arvu vähenemine piirkonnas, infrastruktuuri muutused,perearsti vastuvõtu lõppemine, apteekri pensionileminek. 37.Regulatsioon onvältinud üldapteekide kuhjumist linnades ja kuigi maa-apteekide arvu vähenemineei ole küll täielikult peatunud, on RavS 42 1 üldjoontes omaeesmärgi täitnud. 38.Apteegiteenuseosutamine ei ole võrreldav muu jaekaubandusega, kuna valdkond on vägareguleeritud. Piirangu puudumine tekitaks sektori sees surve farmatseutide japroviisorite palgatõusuks ning tööjõu liikumise maalt linna, kus on suuremadpalgad. Seega aitab tihedamalt asustatud piirkondades üldapteekide avamisepiirang kaasa maa-apteekide säilimisele. 39.Kehtivate piirangutepõhiseaduse vastaseks tunnistamine ilma samaväärsete teiste meetmetekehtestamiseta riivaks põhjendamatult tervisekaitse põhiõigust. Kehtivasravimiõiguses ei ole alternatiivseid meetmeid, mis tagaks apteegiteenuseühtlasema kättesaadavuse. 40.Riigikohus on asjas nr tehtud lahendis korra juba hinnanud RavS 42 1 ja leidnud, etselline säte võib Eesti õiguskorras kehtida. Riigikontroll 41.Asutamispiirangutemõju kohta üldapteekide turule märgib Riigikontroll, et need ei võimalda turuletulla uutel sõltumatutel apteekidel või apteegikettidel. Sellega kindlustavadasutamispiirangud turuosa kahe suurema ravimite hulgimüüja jaoks, kelle käesoli aastal 80,6% hulgimüügiturust ja kelle mõjusfääris oli aastaveebruaris enamusosaluse, vähemusosaluse, kaubamärgi kasutamise kokkuleppekaudu või muul viisil 81% Eesti üldapteekidest. Teisisõnu on Eesti ravimiturgtugevalt kontsentreeritud (kahe ettevõtja kätte) ja vertikaalselt integreeritud(hulgimüüja kontrollib erinevatel viisidel jaemüüjaid ehk üldapteeke). Ravimiseaduse 42¹ Üldapteegi tegevusloa väljaandmise ja muutmise piirangud... Leht 5 / 18
6 Kuigiasutamispiiranguid on kehtestatud ka teistes riikides, on Eesti siiski erandlikselle poolest, et piirangud on kehtestatud jae- ja hulgimüügitasandi ulatuslikuvertikaalse integratsiooni ja turukontsentratsiooni tingimustes. 42.Asutamispiirangutemõju kohta hulgimüügiturule märgib Riigikontroll, et need on aidanud kaasahulgimüügituru kontsentratsioonile kahe suurema hulgimüüja kätte ja takistavaduute hulgimüüjate sisenemist turule. Uue hulgimüüja potentsiaalsetel klientidelehk üldapteekidel on juba oma hulgimüüja. 43.Asutamispiirangutemõju kohta tarbijate õigustele märgib Riigikontroll, et ravimid on auditiaruandekoostamiseks tehtud uuringu kohaselt Eestis kallimad kui mitmetes teistesriikides. Selle üheks põhjuseks on ravimituru vertikaalne ja horisontaalneintegratsioon ja kontsentratsioon. Ravimituru vertikaalset ja horisontaalsetintegratsiooni ja kontsentratsiooni on aga süvendanud ja toetanudasutamispiirangud. Asutamispiirangute mõju üldapteekides müüdavate ravimitehindadele näitab üldapteekide ja haiglaapteekide sisseostuhindade võrdlus. Üldapteegidkuuluvad Eestis valdavalt nelja suuremasse ketti. Seetõttu peaks neil olema sisseostuhinnaläbirääkimistel tugevam positsioon kui üksikul iseseisvana tegutsevalhaiglaapteegil. Tugeva vertikaalse integratsiooni ehk hulgimüüjate mõju tõttuüldapteekidele aga ei toimi Eestis harilikud turumehhanismid. Haiglaapteekideson Riigikontrolli eespool viidatud auditiaruande kohaselt samad ravimidüldapteekidest keskmiselt 10,3% odavamalt. 44.Arvestades eespoolkirjeldatud konkurentsi Eesti ravimiturul, asutamispiirangute mõjukonkurentsile ja selle kaudu ka ravimite hindadele ning asjaolu, et maa-apteekeon suletud endises tempos, ei sobi vaidlusalused piirangud ravimite jaapteegiteenuse kättesaadavuse tagamiseks ja üldapteekide arvu vähenemisevältimiseks maal. Konkurentsiamet 45.Kehtiv piirang ei oletäitnud oma eesmärki kindlustada apteegiteenuse ühtlane kättesaadavus kogueestis. Üldapteekide arv linnas on suurenenud, maal aga vähenenud ehk üldapteegidon piirangu kehtimise ajal ebaühtlasemalt jaotunud. Seitse aastat pärastpiirangute jõustumist toimuvat üldapteekide arvu kahanemise stabiliseerumist eisaa kuidagi seostada selle konkreetse piiranguga. Tegemist on loomuliku,piirangutest sõltumatu arenguga, mille tulemusel on majanduslikult toimemittetulevate üldapteekide arv vähenenud sellise kriitilise piirini, millestalates on maa-apteekide üldarvu kahanemise võimalused muutunud minimaalseteks. Piirangei soodusta mittetasuva üldapteegi pidamist. Mõju on olnud linnas, kus uusiüldapteeke pole võimalik avada, ja see ei ole avalike huvidega põhjendatud. 46.Teiste riikidevõrdlusesse tuleb suhtuda ettevaatlikult ei ole teada, et Eestiga võrreldava ravimiturustruktuuriga riigis oleks kehtestatud samasuguseid piiranguid. Inglismaaga, kustaaskehtestati piirangud, ei ole võrdlus asjakohane. Varasemates vabama turutingimustes olid eelkõige arenenud suuremad ketid, kannatasid regionaalsedüldapteegid. Sealne turukontsentratsioon ei ole ligilähedane Eesti omale,käsimüügiravimite müügikorraldus on liberaalsem ja ka arstid võivad ravimeidväljastada. Eesti Linnade Liit 47.Asutamispiirangutekehtestamise üks eesmärke oli maapiirkondades üldapteegivõrgu säilitamine, kuidpiirangud ei pruugi olla kohane meede, et täita PS 28 lõikest 1tulenevat kohustust tagada igaühele sõltumata tema elukohast ravimitekättesaadavus kindla kvaliteedi ja taskukohase hinnaga. Ei ole selge, millisesulatuses kõrvaldab piirangute kehtetuks tunnistamine ettevõtlusvabaduserikkumise. Küll aga on selge, et ka piirangute kehtetuks tunnistamise korral eiole endiselt riiklikku institutsiooni, mis tagaks või korraldaks PS 28lõikes 1 nõutava ravimite kättesaadavuse. Eesti Maaomavalitsuste Liit 48.Asutamispiirangud, mistoetavad regionaalarengut ja maaelanike huve, on põhiseadusega kooskõlas. Kunapiirangute kaotamisega kaasnev kahjustab ilmselgelt maaelanike õigusi, siis on piirangutekaotamine põhiseadusega vastuolus. 49. Asutamispiirangud on sobivad,et vältida apteegiteenuse pakkumise vähenemist maapiirkondades. Üldapteekidesulgemine maal on aeglustunud: 2011 vähenes apteekide arv maal ainult ühe võrraja 2012 see arv esimest korda ei vähenenud. Aastaks 2013 ennustatakse maa-apteekidearvu suurenemist, kuna mitmetes valdades käivad läbirääkimised uute üldapteekideavamiseks. Seejuures toetavad paljud vallad erineval moel üldapteekide pidamistja ravimite kättetoimetamist. 50.Kuna jätkuvalt onprobleemiks üldapteekide koondumine maalt linnadesse, siis võiks äärmisel juhulõiguskantsleri taotluse rahuldada osaliselt viisil, mis kaotaks piirangud maalehk asulates, mis ei ole linna staatuses, ja säilitaks need linnades(sealhulgas vallasisestes linnades) praegu sätestatud kujul. Eesti Haiglaapteekrite Selts 51.Asutamispiirangutekaotamine toob kaasa üldapteekide arvu suurenemise ja sellega ka erialasetööjõu puuduse. Juba praegu on puudu umbes 90 eriharidusega töötajat ja riik eiole plaaninud koolitusmahtu suurendada. Leht 6 / 18 Ravimiseaduse 42¹ Üldapteegi tegevusloa väljaandmise ja muutmise piirangud...
7 52.Ravimite odavama hinnakohta haiglates (vt eespool punkt 43) märgib selts, et hinna viibüldapteekidega võrreldes alla asjaolu, et ravimid hangitakse riigihankekohuslastesthaiglatesse enamasti avalike hangete korras. Eesti Apteekrite Liit 53.RavS 42 1 lõiked 1 3 on põhiseadusega kooskõlas. Nendes sätestatud asutamispiirangutekehtetuks tunnistamine rikuks aga PS 28 lõikes 1 sätestatud igaüheõigust tervise kaitsele. 54.Asutamispiiranguteeesmärk üldisemalt on tagada igaühe õigust tervise kaitsele. Täpsemalt onasutamispiirangute eesmärk kindlustada tervise kaitseks ravimite võrdsem japarem kättesaadavus, vältides selleks üldapteekide kuhjumist tihedamaltasustatud alale (sh linnakeskustesse) ja üldapteekide arvu vähenemist vähem asustatudpiirkondades. Teiseks on piirangute eesmärk vältida tervise kaitse tagamiseksülemäärast konkurentsi, mis ohustaks apteegiteenuse kvaliteeti jajätkusuutlikkust. Seega on õiguskantsler leidnud ekslikult, etasutamispiirangute eesmärk on suurendada maa-apteekide arvu. 55.Asutamispiirangutesobivust ja vajalikkust, et tagada igaühe õigus tervise kaitsele, kinnitabüldisemalt asjaolu, et sarnased geograafilised või demograafilisedasutamispiirangud kehtivad 60%-s EL-i riikides (Pharmacy Ownership andestablishment. PGEU-GPUE, January 2011). 56.Asutamispiirangud onsobivad, et kindlustada ravimite võrdsemat ja paremat kättesaadavust, vältidesselleks üldapteekide kuhjumist tihedamalt asustatud alale ja apteegiteenusekättesaadavuse vähenemist vähem asustatud piirkondades. 57.Sobivust kinnitabasjaolu, et maa-apteekide arv on Ravimiameti statistika (vt punkt 15) kohaseltpüsinud viimase paari aasta jooksul stabiilne. Nende sulgemise tempo onaeglustunud ja seda ka võrreldes üldapteekide arvu vähenemisega linnas (2011suleti vastavalt 1 maa-apteek ja 7 linnaapteeki). Sulgemise põhjuseks agaon riigi enda tekitatud tulubaasi nappus, kuna Vabariigi Valitsuse määrusegakehtestatud ravimite juurdehindlused on juba alates 1. märtsist 2005allpool ravimiseadusega ettenähtud taset oodatakse maa-apteekide arvusuurenemist. 58.Õiguskantsler väidab,et asutamispiirangute sobimatust apteegiteenuse võrdsema ja paremakättesaadavuse tagamiseks kinnitab majandusteaduslik seaduspära, et turuleligipääsu piiramine ei suurenda teenuse kättesaadavust piiranguvabas piirkonnas(vt punkt 16). Tegemist on aga käibetõega, mis ei arvesta apteegiteenuse kuitervishoiuteenuste alaliigi erilise iseloomuga. 59.Piirangute sobivustkinnitab tõsiasi, et nende kehtimine linnas on taganud, et napp erialanetööjõud ehk proviisori- või farmatseudiharidusega inimesed ei koondukslinnadesse. Piirangute kaotamine viiks tõmbekeskustevälised üldapteegidhääbumiseni just seetõttu, et see jätaks need piirkonnad töötajatest ilma, midakinnitab Faktum & Ariko aasta uuring "Maa-apteekide omanikeja töötajate suhtumine ravimiseaduse võimalikesse muudatustesse". 60.Igal juhul oleksidpiirangud sobivad apteegiteenuse võrdsema ja parema kättesaadavuse tagamiseks,kui riik tagaks ravimitele ravimiseadusele vastava kõrgema juurdehindluse. Seesuurendaks maa-apteekide kasumlikkust. 61.Asutamispiirangud onsobivad ka apteegiteenuse kvaliteeti ohustava ülemäärase konkurentsivältimiseks. Ei ole õige, et apteegiteenuse vabaturu osa allub üldisteleturureeglitele (vt punkt 21). Apteegiteenusel puudub seaduste kohaseltvaba mänguruum teenuse taseme või ravimite valikul. Seetõttu ei ole asjakohaneõiguskantsleri väide, et vaba mänguruumi osas tagab kvaliteedi just nimelt vabakonkurents. Selles väites ei ole arvesse võetud apteegiteenuse kuitervishoiuteenuste alaliigi erilist iseloomu. 62.Asutamispiirangudsobivad nii kvaliteeti kui ka jätkusuutlikkust ohustavat ülemäärast konkurentsivältima ka seetõttu, et takistavad üldapteekide asutamist olukorras, kusapteegiturul on juba piisav konkurents. Seda kinnitab asjaolu, et Eestilinnades on ühe üldapteegi kohta keskmiselt vähem elanikke (umbes 2480) kuieuroopas üldiselt (umbes 5000). Jätkusuutlikkus pole aga praegu siiski piisav tulenevaltravimiseadusega vastuolus olevatest ravimite jaemüügi juurdehindlusepiirmääradest. 63.Asutamispiirangud onka vajalikud ravimite võrdsema ja parema kättesaadavuse kindlustamiseks.õiguskantsler ei ole selgitanud, miks tema viidatud alternatiivsed meetmed (vt punkt 17) soovitud eesmärgini viivad, miks need vähem konkurentsi piiravad ja kustpeaks tulema raha maa-apteekide toetamiseks. Kehtivad asutamispiirangud onriigi jaoks kõige odavam meede maa-apteekide toetamiseks, sest kulud on jäetudapteekide kanda. Asutamispiirangute kaotamist ei saa igal juhul pidadapraeguste piirangutega võrreldavaks alternatiivseks meetmeks, kuna isegi Konkurentsiametmöönab, et see ei too kaasa uute üldapteekide asutamist väheasustatudpiirkondades. 64.Apteegiteenusejätkusuutlikust ohustava ülemäärase konkurentsi vältimiseks on piirangud samutivajalikud. Õiguskantsler on asutamispiiranguid asendava alternatiivse meetmenapakkunud välja vaba konkurentsi lubamise, mis majandusteaduslike seaduspäradetõttu tagab apteegiteenuse järjepidevuse (vt punkt 22). Tegemist Ravimiseaduse 42¹ Üldapteegi tegevusloa väljaandmise ja muutmise piirangud... Leht 7 / 18
8 on taaskäibetõega, mis ei arvesta apteegiteenuse kui tervishoiuteenuste alaliigierilist iseloomu. Igal juhul ei ole tarvis võimaldada vabamat konkurentsi, kunaeestis on linnades juba piisavalt üldapteeke (vt punkt 62). 65.Hinnatesasutamispiirangute kehtetuks tunnistamise mõju tervise kaitsele jaettevõtlusvabadusele, tuleb arvestada järgmist. 66.Tervise kaitse onettevõtlusvabadusest kindlasti tähtsam põhiõigus. Asutamispiirangute kaotaminehalvendaks oluliselt isikute tervise kaitset. Õiguskantsler aga ei ole uurinudpiirangute kaotamise võimalikke tagajärgi Eesti ravimiturule ja selle kaudutervise kaitsele. 67.Esiteks nõrgendabpiirangute kaotamine tervise kaitset seeläbi, et halvendab ravimite kättesaadavustmaal. Piirangute kaotamine toob kaasa erialase tööjõu ülemeelitamiseväiksematest linnadest ja maapiirkondadest, mistõttu maa-apteekide arv kahaneb.ka rahvusvahelised uuringud kinnitavad, et asutamispiirangute kaotamine toobkaasa üldapteekide koondumise kaubanduslikult atraktiivsetesselinnapiirkondadesse just maapiirkondade arvel (Austria Terviseinstituudi (ÖBIG)2006. aasta ja ÖBIG-i ning Taani apteekide ühenduse aasta uuring). 68.Teiseks halvendabasutamispiirangute kaotamisest tingitud apteekide arvu ja konkurentsisuurenemine tõenäoliselt apteegiteenuse kvaliteeti. Eelmises ja punktis 59 viidatuduuringute kohaselt tõusevad teenuse osutamisel esiplaanile kaubanduslikudeesmärgid, mis kahandab eriharidusega personali hulka ja nende rahulolu tööganing vähendab pakutavad teenused miinimumini. 69.Kolmandaks põhjustabpiirangute kaotamine Rootsi kogemuse näitel turul ülepakkumise, mis toob kaasategutsevate üldapteekide majandusraskused. Rootsis oli riik seetõttu sunnitudtõstma apteekide marginaale, mille tulemuseks oli ravimite hinnatõus. 70.Igal juhul ei tooasutamispiirangute kaotamine kaasa uute üldapteekide asutamist väheasustatudpiirkondades. Seda möönab ka Konkurentsiamet oma ettepanekus asutamispiirangudkaotada. 71.Kuigi asutamispiirangutekaotamine võib halvendada tervise kaitset, ei pruugi piirangute kaotamine mõjudasoodsalt ettevõtlusvabadusele. Piirangute kaotamise üheks ebasoovitavakstulemuseks on eespool viidatud uuringute kohaselt konkurentsi halvenemineapteekide kettidesse koondumise ja iseseisvate apteekide kadumise tõttu (ÖBIG-i2006. aasta uuring). 72.Igal juhul ei oleapteekide ettevõtlusvabaduse riive eriti intensiivne. Tegemist ei ole turuluku,vaid paindlike piirangutega. RavS 42 1 lõige 4 võimaldabvajadusel avada uusi üldapteeke. 73.Asutamispiirangutekaotamisest ei tõuseks apteegituru konkurentsile olulist kasu. Apteegiturul onjuba niigi piisav konkurents, mida kinnitab asjaolu, et Eestis on ühe üldapteegikohta keskmiselt vähem elanikke kui Euroopas (vt punkt 62). 74.Vähem asustatudpiirkondades asutamispiirangute kaotamine ei soodusta seal ettevõtlusvabadusekasutamist ehk uute üldapteekide asutamist. 75.Piirangute kaotamineei mõjutaks tarbijate huve. See ei tooks kaasa ravimite odavnemist ja selle kaudutarbijate tervise paremat kaitset. Seda kinnitab ÖBIG-i aastaanalüüs ja ka Rootsi kogemus (vt punkt 69). Konkurents ei saa ravimi hinnaleavaldada märkimisväärset mõju. Hinnad sõltuvad eelkõige riiklikestjuurdehindluse piirmääradest, riigi ja tootjate vahel sõlmitud hinnalepetest jahaigekassa ravimihüvitistest. 76.Arvestada tuleb kasellega, et Riigikohus on juba asjas nr leidnud, etasutamispiirangud on põhiseadusega kooskõlas. Riigikohtu praktikat on hiljem kinnitanudka Euroopa Kohtu praktika, mille kohaselt on liikmesriigil vabadus kehtestada niigeograafilisi ja demograafilisi piiranguid apteekide asutamisele (C-570/07 ja C-571/07)kui ka ulatuslikke omandi- ja tegutsemispiiranguid (C-531/06, C-171/07 ja C-172/07). 77.Lisaks tulebarvestada, et asutamispiirangute kaotamine riivab apteekide õigustatud ootustpõhiseadusega kooskõlas oleva regulatsiooni ehk üldapteekide asutamispiirangutesäilimisele. Piirangute kaotamine tekitaks üldapteekidele majanduslikku kahjuja seaks ohtu nende jätkusuutlikkuse. Eesti Apteekide Ühendus 78.Õiguskantsleri taotlustuleb Eesti Apteekide Ühenduse (EAÜ) arvates jätta rahuldamata. Taotluserahuldamise korral tuleks otsuse jõustumine lükata edasi kuue kuu võrra. 79.Ettevõtlusvabadust eiriiva mitte üksnes asutamispiirang, vaid ka muud üldapteeke puudutavadregulatsioonid, näiteks juurdehindluse piirmäärad. Ettevõtlusvabaduse riivet eisaa hinnata üksnes vaidlustatud sättest lähtuvalt, vaid arvestada tulebregulatsiooni tervikuna. 80.Ravimite hulgimüügiturultegutsevate ettevõtjate ettevõtlusvabaduse riive kohta tuleb märkida, etvertikaalne integratsioon üldapteekide ja hulgimüüjate vahel on tavapärane kamujal Euroopas. Hulgimüüjate vähesus on sarnane teiste Euroopa riikidega.uuringute kohaselt on tavaline see, et hulgimüügiturul tegutseb 2 5 Leht 8 / 18 Ravimiseaduse 42¹ Üldapteegi tegevusloa väljaandmise ja muutmise piirangud...
9 suurematravimite hulgimüüjat (2011. aasta uuring ravimite turustusahelate kohtaeuroopa Liidus, lk 24; Maailma Terviseorganisatsiooni aasta aruanneeesti ravimituru kohta, lk 72). 81.Asutamispiirangud eiriiva tarbijate õigusi ega huve. Need ei mõjuta ravimite hindu. Osa hinnastmaksab Eesti Haigekassa. Inimeste makstavaks hinnaks on patsiendi omaosalus.eesti Haigekassa andmetel on asutamispiirangute kehtimise ajal omaosalus ja kakulutused retsepti kohta vähenenud. Riigikontrolli aruanne, mis väidab ravimitemadalamat hinda Lätis ja Leedus, ei ole korrektselt tehtud ja põhinebkontrollimatutel andmetel. Kui üldapteekides on hinnad 10% kõrgemad kuihaiglaapteekides, on selle põhjuseks ravimitootjate otsus müüa ravimeidhaiglaapteegile odavamalt. 82.Ka konkurentsimuutumine hulgimüügiturul ei alandaks hindu, kuna uued turule tulnudhulgimüüjad jääksid kasutama sama mudelit mis praegu tegutsevad ehk müümaravimeid ainult endaga samasse gruppi kuuluvatele üldapteekidele, kasutadesmaksimaalset lubatavat juurdehindlust. Ka eespool viidatud MaailmaTerviseorganisatsiooni aasta aruanne Eesti ravimituru kohta kinnitabsama järeldust hulgimüüjate arvu, sellest tingitud konkurentsi ja ravimihindade seose kohta (lk 72). 83.Asutamispiirangud eimõjuta ka tarbijatele pakutavate ravimite valikut. Nii hinda kui ka valikutmõjutavad riigi elatustase, ravimituru suurus, riiklikud ravimikulu kontrollimeetmed ja ravimite maksustamine käibemaksuga. Seda kinnitab Euroopa Parlamendiuuring "Ravimihindade ja ravimitele juurdepääsu erinevustest EuroopaLiidus" (2011, lk 11 12). Samuti mõjutavad valikut keelenõuded.riigikontrolli aruandes ei ole esitatud ühtegi tõendit selle kohta, et ravimitevalik Eestis oleks väiksem kui sarnastel turgudel. Ravimite valikut Eestismõjutab asjaolu, et Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud ravimite jaemüügijuurdehindluse piirmäärad ei ole kunagi vastanud RavS 15 lõike 3 punktis 5 kehtestatud vahemikule, mistõttu ei ole ravimite müügiks Eestis piisavatmajanduslikku stiimulit. Ravimitootjate Liidu hinnangul mõjutab ravimitevalikut ravimite soodusravimite nimekirja lisamise komplitseeritus (uuring"uute ravimite soodusnimekirja lisamise protsess ravimi- jatervishoiupoliitika kontekstis", Praxis 2012). 84.Ebaõige onõiguskantsleri väide, et asutamispiirangud takistavad üldapteegi avamist seal,kus selle järele on vajadus. Turuluku kaotamine ei ole tarvilik, kuna Eestis onjuba piisavalt üldapteeke ja neid ei ole juurde vaja. Võrdlus Euroopa riikidega(euroopa Liidu apteekrite ühenduse aasta aruanne, lk 21) kinnitab,et Eestis on üldapteekide võrk tihedam kui enamikus teistes Euroopa riikides.pealegi on Eestis siiski võimalik üldapteeke avada. Kui Ravimiamet ei oleteinud omavalitsusüksuste aasta lõpuks esitatud üheksa avaldusealusel erandit, siis ei ole ka vajadust üldapteegi avamiseks rahvastikuümberpaiknemise, apteegiteenuse halva kvaliteedi või üldapteegi puudumisetõttu. Seega RavS 42 1 lõigetes 4 7 sätestatuderandid kas kõrvaldavad asutamispiirangutest tuleneva riive või vähendavadriive mõju. Kui erandi kohaldamiseks kasutatav liisuheitmine ei taga, etüldapteegi avamise õigus läheb isikule, kellel on selleks vajalikud eeldused jategelik soov, siis tuleb välja tuua, et liisuheitmist ei näe seadus ette jaliisuheitmise puudus ei saa olla asutamispiirangute põhiseadusvastasekstunnistamise alus. Liisuheitmise puudus ei ole ka Riigikohtu halduskolleegiumi16. aprillil 2007 asjas nr tehtud otsuse punkti 13kohaselt põhiseadusvastane. Kui Ravimiametis välja töötatud korras on puudused,tuleb seda korda muuta. 85.Austriakonstitutsioonikohus on pidanud legitiimseks ka olemasolevate apteekide kaitseeesmärki. 86.Asutamispiirang onsobiv võrdsema ja parema kättesaadavuse tagamiseks eelkõige väljaspool linnu.maaapteekide arvu vähenemine on pidurdunud ja avatud on ka uusi maa-apteeke.see nähtub Ravimiameti andmetest aasta alguse seisuga. 87.Asutamispiirangu kuisobiva meetme näiteks võib tuua teisi riike. Islandil kaotati asutamispiirangud1996. Kahe aastaga suurenes pealinna apteekide arv 67%, maal 17%. Edasi onpealinnas arv veidi suurenenud, maal vähenenud kontrollis 3 ketti85% turust, 2004 kontrollis 2 ketti 85% turust. Ravimikulude vähenemiseeesmärki ei saavutatud. Bulgaarias on apteekide avamine piiranguteta. Suurteslinnades on apteeke enam, kui oleks vaja, väikestes linnades ja külades onnende arv ebapiisav, mõnel pool ei ole üldse apteeke. Norras kaotatiasutamispiirang Apteekide arv suurenes juuniks 2004 u 34%. Toimusketistumine, praeguseks on kahe suurema keti turuosa 97%. 88.Asutamispiirangute sobivustselle eesmärgi saavutamiseks kinnitab ka OECD seisukoht. OECD on oma seisukohtimuutnud ja leiab nüüd (OECD Policy Roundtables. Competition and RegulationIssues in the Pharmaceutical Industry (2000) DAFFE/CLP(2000)29, lk 23), etseni kuni ravimite kasumit reguleeritakse, viib asutamispiirangute kaotaminemajanduslike ressursside raiskamiseni. 89.Samuti tuleb arvestada,et apteegiteenus ei allu majanduslikele seaduspärasustele, milleleõiguskantsler oma järeldused rajas (vt eespool punkt 16). Apteegiteenus onnimelt esmatasandi tervishoiuteenus, mida osutatakse reguleeritud turul. See onvõrreldav perearstiteenusega, mille asutamis- ja tegevuspiirangutepõhiseaduspärasuses ei kahtle keegi, kuna perearstid täidavad neile PS 28alusel pandud tervise kaitse avalik-õiguslikku kohustust. 90.Asutamispiirang hoiabolemasolevate maa-apteekide olukorra stabiilsena, tagades passiivse meetmenamaaapteekide säilimist. Näiteks piiranguid eirates täiendava üldapteegiavamine Paides tingis Roosna-Alliku haruapteegi sulgemise, kuna sellekülastatavus vähenes uue üldapteegi avamise järel u 200 kliendi võrra kuus. Ravimiseaduse 42¹ Üldapteegi tegevusloa väljaandmise ja muutmise piirangud... Leht 9 / 18
10 91.Piirang on sobiv kakvaliteedi tagamiseks. Sotsiaalministeeriumi ja Konkurentsiameti arvates onlinnades piisavalt üldapteeke. 92.Piirang on ka vajalikapteegiteenuse võrdsema ja parema kättesaadavuse tagamiseks eelkõige väljaspoollinnu. Õiguskantsleri pakutud alternatiivsed meetmed ei ole asjakohased.hulgiostu õigusega isikute nimekirja kandmata jätmisega ei ole võimaliksoodustada maa-apteekide toimetulekut. Paljud nimekirja kantuist ei asu üldsemaal ega mõjuta maa-apteekide käivet. Asutamispiirangute jõustumise järel onnimekirja täiendatud uute teenusepakkujatega ja vanade teenusepakkujate ümberkujundamisel,et tagada sarnaseid teenuseid osutavate ettevõtete võrdne kohtlemine. Kaugmüügivõimaldamise kohustus tuleneb Euroopa Liidu õigusest, mistõttu seda ei saa välistada,soodustamaks maa-apteekide toimetulekut. 93.Asutamispiirangud onmõõdukad. Nende kaotamine ei annaks õiguskantsleri väidetavat tulemust. See eialandaks ravimite hindu ega mõjutaks seega tervise kaitse eesmärki. Põhjalikultanalüüsimata võib öelda, et uute võimalike üldapteekide teenus ei saa ollaodavam praegu tegutsevate omast. Seda põhjusel, et ravimite sisseostukulud onriikliku kontrolli all, üürikulu piisavalt suure nõudlusega piirkondades ehkenamasti kaubanduskeskustes ei saa olla väiksem muude sobivate ruumideüürikulust ning ka tööjõukulu ei saa kvalifitseeritud tööjõu nappusetingimustes olla väiksem. Ka hulgimüügiturul konkurentsi muutumine ei alandaksravimite hindu (vt eespool punkt 82). 94.Asutamispiirangutekaotamine ei too loodetud muutusi apteegiteenuse kvaliteedis. Üldapteegidkonkureerivad reguleeritud turu iseloomust tulenevalt üksteisega peamiseltasukoha ja mugavuse põhjal ning seejärel teenusega seotud tahkude alusel, naguteenuse ooteaeg, üldapteegi avatud oleku aeg, nõustamise kvaliteet.asutamispiirangute kaotamine ei tooks kaasa üldapteekide avatuna hoidmistööpäev läbi, kuna see ei oleks kasumlik ega kaubanduskeskustes ka võimalik.asjakohatu on arvata ka seda, et uued üldapteegid hakkavad senisest enampanustama nõustamisteenuse kvaliteeti. Uusim suundumus on hoopis selveapteegikontseptsioon, kus ravimeid saab valida apteekri vahenduseta. 95.Täiendavale arvamuselelisatud AS-ilt PricewaterhouseCoopers Advisors (PWC) tellitud uuring apteekideasutamispiirangute kaotamise mõju kohta (2013) toob välja, et asutamispiirangukaotamise järel ravimihinnad ei langeks, vaid tekiks surve hinnatõusuks. Samutihalveneks üldapteekide majanduslik seisukord ja jätkusuutlikkus. Halveneks karavimite kättesaadavus ja apteegiteenuse kvaliteet, lisaks suureneksidriigieelarve kulud. Piirangute kaotamise rahaline kulu ühiskonnale oleks viieaasta jooksul ligikaudu 70 miljonit eurot. Reguleeritud hindade, väikseturumahu, sektorist sõltumatu nõudluse ning apteekrite puuduse tingimustestagavad asutamispiirangud ühiskonna jaoks väiksema kogukulu kui nendepiirangute puudumine. 96.Ettevõtlusvabaduseseisukohast ei oleks samuti asutamispiirangute kaotamisel loodetavat mõju. Kuipiirangud kaotatakse, siis ei sisene turule mitte ainult uued tegijad, vaidlaieneb ka olemasolevate haare. See aga võib viia üleinvesteerimiseniturupositsioonide hõivamiseks, milleks on aga võimelised ainult juba tegutsevadapteegiketid. Eesti Ravimitootjate Liit 97.Asutamispiirangud ei olesobivad, et suurendada üldapteekide arvu hõredalt asustatud maapiirkondades. Maa-apteekideprobleemid on demograafilist laadi ehk peamiselt põhjustatud vähenevastelanikkonnast maal ning vajavad regionaalpoliitilisi otsuseid ja lahendusi.kindlasti ei ole maa-apteekide probleeme võimalik lahendada keeluga asutadaüldapteeke mõnes muus piirkonnas, vaid pigem tegevuse doteerimisega näitekskohaliku omavalitsuse või riigi kaudu. Ravimite parema kättesaadavusetagamiseks nii maal kui ka linnas on mõistlik rakendada täiendavalt ka teisivõimalusi, näiteks ravimite kaugmüük, esmavajalike käsimüügiravimitemüügivõimaluste laiendamine ning ravimiautomaadid. 98.Asutamispiirangud eisoosi tarbijale soodsamate hindade kujunemist mõistliku konkurentsi tingimustes.piirang hoopiski pärsib vaba konkurentsi ja loob põhjendamatud eelised praeguturul olijatele, riivates põhiseaduslikku õigust tegeleda ettevõtlusega. Asutamispiirangutekaotamine võib tuua kaasa mõningase konkurentsi suurenemise ja luua seeläbitõenäoliselt positiivsed eeldused ravimite hindade mõningaseks languseks ningsuurendada ravimite kättesaadavust. Eesti Patsientide Esindusühing 99.Asutamispiirangud eivõimalda saavutada kogu Eestis ühtlast, kvaliteetset ja tarbija jaokshinnasõbralikku apteegiteenust. Seetõttu tuleb kaaluda piirangute kehtetukstunnistamist, muutmist ja alternatiivsete lahenduste kehtestamist. VAIDLUSTATUD SÄTTED 100.Ravimiseaduse (RT I2005, 2, 4; RT I, , 6) 42 1 "Üldapteegitegevusloa väljaandmise ja muutmise piirangud" lõiked 1 3: "(1) Üldapteegi tegevusloaväljaandmise korral üldapteegile, üldapteegi tegevusloa muutmisel seoses uuestruktuuriüksuse loomisega tegutsemiskohaga linnas või üldapteegi või sellestruktuuriüksuse tegutsemiskoha muutmisega linnas kehtib piirang, et vastavaslinnas tegutsemiseks ei anta välja uusi üldapteegi tegevuslubasid ega saa luuauusi üldapteegi struktuuriüksusi ega muuta üldapteegi, sealhulgas üldapteegistruktuuriüksuse tegutsemiskohta, kui Ravimiameti ja Statistikaameti andmetelon selles linnas ühe üldapteegi kohta, kaasa arvatud üldapteegistruktuuriüksus, vähem kui 3000 elanikku. Leht 10 / 18 Ravimiseaduse 42¹ Üldapteegi tegevusloa väljaandmise ja muutmise piirangud...

matches:
RIIGIKOHUS
PS 12
PS 28
Riigikohus
Riigikohus
in dubio
PS 12
Riigikohus
PS 28
PS 28
PS 28
Riigikohus
PS 28


§ 6 Teenuse osutamise maht ja koht
§ 9 Teenuse finantseerimine
§ 10 Hooldustöötaja tegevuse alused
RT IV, 06.06.2018, 4
Vastu võetud 30.05.2018 nr 32
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 17 lõike 1 alusel.
Kord sätestab koduteenuste tingimused, majanduslikud ning õiguslikud alused, koduteenuste loetelu, samuti reguleerib teenustest tekkivaid lepingulisi suhteid lähtuvalt sotsiaalhoolekande seadusest, sotsiaalseadustiku üldosa seadusest ja perekonnaseadusest.
1) koduteenused – teenused, mille raames abistatakse isikut tema eluruumis igapäevaeluks vajalike tegevuste elluviimisel ning asjaajamisel väljaspool eluruumi, et tagada isiku võimalikult iseseisev toimetulek kodustes tingimustes (edaspidi teenus). Teenused jagunevad põhi- ja tugiteenusteks:
1.1) põhiteenus – on koduteenus, mis aitab harjumuspärases keskkonnas toime tulla ning võimaldab isikul jätkata elamist kodus,
1.2) tugiteenus – lisaks põhiteenusele osutatav koduteenus, mis soodustab isiku toimetulekut isiku kodus ja vajadusel väljaspool kodu;
2) hooldustöötaja – koduteenuseid osutav isik, kes hooldab teenust vajavat isikut lepingu alusel;
3) teenust vajav isik – isik, kes oma east, tervislikust seisundist, vaimsest või füüsilisest puudest tingitult ei tule toime oma igapäevaelu toimingutega;
4) ülalpidamiskohustusega isik (edaspidi seadusjärgne ülalpidaja) – on perekonnaseaduse mõistes abikaasa, täisealised lapsed, täisealised lapselapsed, vanemad ja vanavanemad ning pärimisseaduse mõistes pärimislepingu järgne pärija;
5) hoolduskava – on teenuse vajaduse hindamise juures kohustuslik lisadokument, milles kajastatakse osutatavate teenuste loetelu, maht, teenuse osutamise aeg ja koht ning millele kirjutavad alla teenust vajav isik või tema seadusjärgne ülalpidaja.
(1) Teenust saab taotleda Eesti Rahvastikuregistri andmetel (edaspidi registrijärgne) Viljandi vallas elav täisealine isik, kes ka faktiliselt elab Viljandi vallas ning kes vajab kõrvalist abi kodus igapäevase eluga toimetulekul.
(2) Teenust võib taotleda ka Viljandi vallas elav, kuid registrijärgselt teise kohaliku omavalitsuse üksusesse registreeritud isik, kuid sellisel juhul toimub teenuse osutamine kooskõlastatult isiku registrijärgse kohaliku omavalitsuse üksusega.
(3) Teenust osutatakse isikutele:
2) kellel on seadusjärgsed ülalpidajad, kuid kelle enda ja seadusjärgsete ülalpidajate materiaalsed võimalused ei ole piisavad isiku iseseisvaks toimetulekuks ja vajaliku hoolduse kindlustamiseks või kelle seadusjärgne ülalpidaja elab kaugemal, kui oleks mõistlik teenust vajava isiku abistamisel eeldada;
(4) Teenust ei osutata isikutele, kelle igapäevane elu harjumuspärases keskkonnas on rahuldavalt korraldatud ja täiendavat tugiteenust ei vaja.
(1) Põhiteenused, millega tagatakse isiku toimetulek kodus:
1) toiduainete ja esmatarbekaupadega varustamine:
1.1) tellimuste vastuvõtmine, kaupade ostmine lähimast toidupoest ja koju toomine,
1.2) toiduainete tuppa toomine hoidlast (juurviljad, moosid jne);
2) esmane eluaseme korrastamine: maksimaalne koristatav/köetav eluruumi pind ühe isiku kohta 51 m2 või 2-toaline korter, kasutatakse teenust vajava isiku kodus olevaid töövahendeid;
3) küttematerjali eluruumi toomine ja tuha väljaviimine (kaugkütte puudumisel);
4) vee tuppa toomine ja heitvee väljaviimine (veevärgi puudumisel);
5) olmejäätmete väljaviimine;
6) teenust vajava isiku abistamine pesemisel, riietumisel, söömisel, liikumisel, tualetis käimisel, mähkmete vahetamisel, voodi korrastamisel jms;
7) pesemisvõimaluste korraldamine;
8) pesupesemise korraldamine;
9) vestlus ja teabe edastamine:
9.1) hoolealuse ärakuulamine,
9.2) teabe edastamine kohalikku elu puudutavates küsimustes ning välismaailmaga kontakti säilitamine ja loomine,
9.3) informatsiooni jagamine teenust vajava isiku jaoks olulistest muudatustest ning täiendustest õigusaktides.
1) elektri- ja veenäitude teatamine;
2) kommunaal- ja muude maksete tasumine, vajadusel toetuste taotlemine;
3) asjaajamine ametiasutustes;
4) abistamine asjaajamisel:
4.1) ajalehtede ja ajakirjade tellimine,
4.2) ajakirjanduse ja raamatutega varustamine raamatukogu baasil,
4.3) abistamine hooldekodusse, sotsiaalkorterisse suunamisel/suundumisel,
4.4) tähtpäevade tähistamine,
4.5) sotsiaaltranspordi/transpordi korraldamine vastavalt teenust vajav isik soovile ja vajadusele;
5) abistamine arstiabi korraldamisel:
5.1) põetamise korraldamine lühiajalise haiguse korral,
5.2) arsti või õe koju kutsumine (vajadusel arsti visiidi äraootamine) või meedikutega konsulteerimine,
5.3) abistamine tervishoiuasutuse külastamisel kuni kaks korda kuus,
5.4) ravimite väljaostmine ja kliendile toimetamine,
5.5) abivahendite soovitamine ja muretsemine (koostöös perearstiga);
7) valmistoidu kojuviimine;
8) küttepuude töötlemise korraldamine;
9) võimalusel muud toetavad teenused.
§ 6. Teenuse osutamise maht ja koht
(2) Teenust osutatakse teenust vajava isiku kodus.
(1) Koduteenuste taotlemise, korraldamise ja teenuse saajate üle arvestuse pidamise eest vastutab koduteenuse valdkonnaga tegelev sotsiaaltöö spetsialist (edaspidi sotsiaaltöö spetsialist).
(2) Teenuse saamiseks esitab teenust vajav isik või tema seadusjärgne ülalpidaja vormikohase avalduse, milles kirjeldatakse ja põhjendatakse kõrvalabi vajadust. Koduteenust vajavast isikust võivad teatada Viljandi Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) ka naabrid, arst, hooldustöötaja või muud isikud.
(3) Peale avalduse laekumist või teenust vajavast isikust teate saamist teeb sotsiaaltöö spetsialist teenust vajava isiku kodukülastuse, täidab kliendikaardi, hindab hindamisvormi abil teenuse vajadust ning koostab hoolduskava.
(4) Hoolduskava vaadatakse üle vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kord kahe aasta jooksul. Ettepaneku hoolduskava muutmiseks võib esitada teenust vajav isik, tema seadusjärgne ülalpidaja, hooldustöötaja või sotsiaaltöö spetsialist. Hoolduskava muutmise korral tuleb teenuse maht ja teenuse vajadus uuesti hinnata.
(5) Sotsiaaltöö spetsialistil on õigus kaasata teenust vajava isiku olukorra väljaselgitamiseks tema seadusjärgseid ülalpidajaid ja teisi spetsialiste (nt perearsti) ning nõuda teenust vajava isiku või tema seadusjärgsete ülalpidajate maksevõimekuse väljaselgitamiseks täiendavaid andmeid, sh väljavõtteid pangakontodest ja muid otsustamiseks vajalikke lisaandmeid ja dokumente.
(6) Viljandi Vallavalitsuse alatine sotsiaalkomisjon (edaspidi sotsiaalkomisjon) hindab kaalutlusõiguse alusel taotluse põhjendatust ja taotlusele lisatud dokumente ning otsustab haldusaktiga teenuse osutamise või osutamata jätmise (sh koduteenuse osutamise lepingu sõlmimise) 10 tööpäeva jooksul pärast kõigi nõutud dokumentide esitamist. Põhjendatud otsus tehakse teenust vajavale isikule kirjalikult teatavaks.
(7) Juhul, kui teenuse osutamata jätmine põhjustab teenust vajava isiku elule või tervisele ohtliku olukorra, osutatakse talle teenuseid koheselt ning käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumendid täidetakse hiljem.
(8) Koduteenuseid osutatakse vaid nende teenuste osas, millega abivajaja pole võimeline ise toime tulema.
(1) Teenuse osutamise aluseks on teenust vajava isiku/seadusjärgse ülalpidaja ja vallavalitsuse vahel sõlmitud kahe- või kolmepoolne koduteenuse osutamise leping (edaspidi leping).
(2) Lepingu sõlmib või lõpetab vallavalitsuse sotsiaalnõunik või tema asendaja, lepingu võtab teadmiseks ja täitmiseks hooldustöötaja. Lepingus määratakse ära teenuste loetelu, kestvus ja tingimused ning poolte õigused ja kohustused kooskõlas Eesti Vabariigi seadusandluse ja käesolevas määruses toodud lepingu sõlmimise korraga.
(3) Enne lepingu sõlmimist tutvustab sotsiaaltöö spetsialist teenust vajavale isikule ja tema seadusjärgsele ülalpidajale teenuste hindu ja nende eest tasumise korda.
(4) Leping sõlmitakse maksimaalselt kaheks aastaks ja kuulub läbivaatamisele lähtuvalt kliendi vajadustest, kuid mitte harvemini kui kord kahe aasta jooksul.
2) teenust vajanud isiku surma korral.
(6) Teenuse osutamise leping lõpetatakse:
2) teenust vajava isiku või tema seadusjärgsete ülalpidajate soovil;
3) teenust vajanud isiku suundumisel teisele teenusele või väljaspool kodu osutatavale hooldusteenusele;
4) teenust vajanud isik asub elama teise omavalitsuse üksuse haldusterritooriumile;
5) teenust vajava isiku käitumine teeb võimatuks koduteenuse osutamise (agressiivsus, ebaviisakas käitumine, alkoholi või narkootiliste ainete kuritarvitamine vms);
6) teenust vajav isik või seadusjärgse ülalpidamiskohustusega isik ei ole tähtajaliselt tasunud tasuliste koduteenuste eest;
7) muudel põhjustel, mis takistavad teenuse osutamist.
(7) Kui leping lõpeb teenust vajanud isiku surmaga, siis sotsiaalkomisjoni esimees teavitab kirjaliku esildisega vallavalitsuse finantsnõunikku isiku surmast.
§ 9. Teenuse finantseerimine
(1) Teenust vajav isik või tema seadusjärgne ülalpidaja tasub teenuste eest vastavalt vallavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirjale ja sõlmitud lepingule kas ülekandega või sularahas vallavalitsuse kassasse.
(2) Kui teenust vajava isiku ja tema seadusjärgse(te) ülalpidaja(te) majanduslik olukord ei võimalda teenust vajaval isikul teenust kasutada, siis tuleb esitada vastavasisuline avaldus vallavalitsusele. Sotsiaalkomisjon hindab taotleja ja tema seaduslike ülalpidajate maksevõimekust ning otsustab, kas ja millises suuruses toetuse taotleja koduteenuse eest tasumisest vabastatakse.
§ 10. Hooldustöötaja tegevuse alused
(1) Hooldustöötaja lähtub koduteenuse osutamisel töölepingust, hooldustöötaja ametijuhendist, teenust vajavale isikule koostatud hoolduskavast ning koduteenuste osutamise lepingutest.
(2) Hooldustöötaja allub oma töös koduteenuse osutamise korraldamisega tegelevale sotsiaaltöö spetsialistile või tema asendajale.
(3) Hooldustöötajal võib sõltuvalt teenust vajavate isikute vanusest, vaimsest ja füüsilisest seisundist ning abi osutamise ulatusest olla hooldada 10-13 isikut.
(4) Hooldustöötaja täidab vajadusel hooldatava külastamise kohta päevikut, kuhu märgib kodukülastuse aja, tehtud tegevused ja koduteenuse saaja tervisliku seisundi lühikokkuvõtte ning võtab päevikusse teenust saanud isiku allkirja.
(1) Teenuse hinnakirja kehtestab vallavalitsus.
(2) Teenuse osutamisega seonduvate dokumentide vormid kinnitab vallavalitsus.
1) Viljandi Vallavolikogu 23.04.2014 määrus nr 25 „Koduteenuste osutamise tingimused ja kord“;
2) Tarvastu Vallavolikogu 25.02.2016 määrus nr 5 „Koduteenuse osutamise kord“;
3) Kolga-Jaani Vallavolikogu 26.01.2017 määruses nr 1 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord“:
3.1) paragrahv 22 punkt 1,
3.2) paragrahvid 24-31.


Street-lighting maintenance services (133523-2017) - dgMarket
Eesti-Tartu: Tänavavalgustuse hooldusteenused
City/Locality: TARTU
Notice/Contract Number: eu:133523-2017
Address: Tartu Linnavalitsus
Street-lighting maintenance services Summary
Notice type: 01302 - Contract noticeEU Official Journal Publication: 2017/S 070-133523Referenced Document Number: Contract Nature: ServicesProcedure Type: Open procedureType of Bid Required: Submission for all lotsAwarding Criteria: Lowest priceNotice type: 013EA - Additional informationEU Official Journal Publication: 2017/S 096-190369Referenced Document Number: 2017/S 070-133523Contract Nature: ServicesProcedure Type: Open procedureType of Bid Required: Submission for all lotsAwarding Criteria: Lowest price
Tartu LinnavalitsusRaekoda
For the attention of: Riina Lill50089 TartuEE
Fax: +372 7361240
Tartu linna elektrivõrgu käidu-, haldus- ja remonditeenus.
Main site or location of works, place of delivery or of performance: Tartu.
Hankelepingu objekt on Tartu linnas aastaringse tänavavalgustuse käidu-, haldus- ja remonditeenuse osutamine pikkusega 60
kuud vastavalt hankedokumendis ja selle lisades toodud tingimustele mahtudele. Töö täpne maht on toodud HD Lisades I-VII.
yes Description of these options: RHS § § 28 lg 5 p 1 ja p 2 ettenähtud juhtudel.
1. Töövõtja esitab 5 tööpäeva jooksul arvates hankelepingute sõlmimisest hankijale nõuetekohase tööde täitmisaegse tagatise
garantiikirja summale 100 000 eurot. Garantiikiri peab olema jõus kuni 10 päeva pärast lepingukohase töö lõpptähtaega. Täitmistagatist
võib esitada iga aastaselt pikkusega vähemalt 12 kuud. Esialgne tagatis peab olema asendatud uue perioodi tagatisega 10 kalendripäeva
enne algse tagatise lõppkuupäeva.
2.Töövõtja esitab 5 tööpäeva jooksul arvates hankelepingute sõlmimisest hankijale tsiviilkindlustuse vastutuskindlustuse poliisi
kindlustamaks kolmandaid isikuid ja keskkonnakahju hüvitispiiriga vähemalt 100 000 eurot. Poliis peab olema jõus kuni hankelepingu
kohaste tööde lõpptähtajani.
1. Töövõtjal on õigus esitada igakuuliselt teostatud tööde akt, milles peab kajastuma kuu hoolduse summa ja teostatud remonttööde
loetelu koos summadega. Akt tuleb esitada hiljemalt aruandluskuule järgneva kuu 5. kuupäevaks. Aktiga koos tuleb esitada eelneva
kuu käidupäevik.
2. Kuu käidu- ja haldussumma on 1/12 osa pakkuja poolt pakutud konkreetse 12-kuulise perioodi käidu- ja haldusteenuste maksumusest.
3. Tellija kooskõlastab esitatud akti ja dokumendid 5 tööpäeva jooksul või lükkab need koos põhjendustega tagasi. Tagasilükkamise
korral annab Tellija Töövõtjale aega dokumentide korrastamiseks maksimaalselt 3 tööpäeva.
4. Pärast seda, kui Tellija on esitatud akti kooskõlastanud, on Töövõtjal õigus esitada arve.
5. Arve tasutakse 10 päeva jooksul alates selle esitamisest.
6. Leppetrahvide kohta väljastab Tellija Töövõtjale leppetrahviarve. Tellija jätab enesele õiguse mitte maksta kuu tasu välja
enne, kui leppetrahv on tasutud.
7. Tellija ei tee Töövõtjale ettemakseid.
7. Pakutud esitatud ühikhindu hinnaindeksitega ei korrigeerita.
1. Lähtuvalt RHS § 38 ei sõlmi hankija Töövõtulepingut isikuga ja kõrvaldab hankemenetlusest pakkuja, kellel esineb RHS §
38 lg 1 nimetatud asjaolusid.
Pakkuja peab esitama kõrvaldamise asjaolude puudumise kohta vormi 1 kohase kinnituse
Lisatud nõutava dokumendi vorm: vorm 1.
2. pakkuja esitab asukohajärgse kohalike maksude maksuhalduri tõendi RHS § 38 lg 1 p 4 nimetatud asjaolude puudumise kohta
kohalike maksude osas. Pakkuja, kelle asukohamaaks ei ole Eesti Vabariik, esitab vastava pädevusega ametiasutuse tõendi selle
kohta, et pakkujal puuduvad RHS § 38 lg 1 p 4 nimetatud asjaolud nii riiklike kui kohalike maksude tasumise osas. Kui pakkuja
asukohariigi vastava pädevusega ametiasutus ei väljasta tõendit RHS § 38 lg 1 p 4 nimetatud asjaolude puudumise kohta, esitab
pakkuja selle ametiasutuse tõendi maksuvõlgade puudumise kohta. Kõik tõendid peavad olema väljastatud hankemenetluse algamise
päeva seisuga. Pakkuja riiklike ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumist, kelle asukohamaaks on Eesti Vabariik, kontrollib Hankija.
esindaja. Ühispakkumuse esitamise korral esitavad ühispakkujad vormi 2 kohase ühispakkujate esindaja volikirja. Lisatud nõutava
dokumendi vorm: vorm 2.
Information and formalities necessary for evaluating if the requirements are met: 1. pakkuja viimase kolme auditeeritud majandusaasta netokäive peab olema kokku vähemalt 1 000 000 eurot. Pakkuja esitab vormi
3 kohase kinnituse Lisatud nõutava dokumendi vorm: vorm 3.
Information and formalities necessary for evaluating if the requirements are met: 1. Pakkuja peab olema registreeritud majandustegevuse registris (MTR) registreeringut tegevusalal Elektritööd, alaliigiga
elektripaigaldise ehitamine, sh paigaldamine.
2. Pakkuja peab olema registreeritud majandustegevuse registris (MTR) registreeringut tegevusalal Elektritööd, alaliigiga
elektriseadme ümberehitamine.
3. Pakkujal peab olema vähemalt kolmeaastane välielektriliinidel töötamise kogemus. Pakkuja peab viimase kolme aasta jooksul
(04/2014-05/2017) olema täitnud nõuetekohaselt vähemalt kolm väliselektrivõrgu hoolduse, ehitamise, paigaldamise, ümberehitamise
või remontimise lepingut igaüks maksumusega vähemalt 100 000 eurot käibemaksuta. Pakkuja esitab nõude tõendamiseks vormi 4
kohase informatsiooni koos lepingu(te) nimekirja, teostatud tööde loetelu ja maksumusega, töö teostamise perioodi ja infoga
tööde Tellija kohta. Riigihangete puhul lisada viitenumber. Lepingud võivad olla alustatud varem, kuid lõpetatud käesolevas
punktis nimetatud ajavahemiku jooksul. Lisatud nõutava dokumendi vorm: vorm 4.
4. Pakkuja lisab HD p 4.2.3 nõutu kohta iga lepingu puhul Tellija(te) kinnituse(d), et tööd teostati lepingu(te) ja hea tava
kohaselt. Kinnitust ei pea esitama, kui Tellijaks on Tartu Linnavalitsus.
5. Pakkuja peab omama tööde teostamiseks vastutavate isikute meeskonda (vähemalt 3 isikut): käidukorraldaja, remonditööde
juht ja hooldusjuht. Pakkuja peab arvestama, et pakkumuse edukaks tunnistamisel osalevad lepinguliste tööde läbiviimisel vastutavate
isikutena pakkumuses nimetatud isikud. Pakkuja esitab vastutavate isikute loetelu vormil 5. Lisatud nõutava dokumendi vorm:
vorm 5.
6. Pakkuja esitab vastutavate isikute CVd vastavalt vormile 6 arvestades alljärgnevaid nõudeid:
vastutav isik peab omama elektrialast kõrgharidust ja A klassi pädevustunnistust. Vastutav isik peab olema osalenud viimase
kolme aasta jooksul vähemalt kahel objektil väliselektrivõrgu hoolduse-, ehituse-, paigalduse-, ümberehituse- või remonditöödel
projektijuhina või käidukorraldajana, lepingu maksumus peab olema vähemalt 50 000 eurot käibemaksuta. Pakkuja esitab vormi
6 kohase CV.
Lisatud nõutava dokumendi vorm: vorm 6.
7. Pakkuja esitab HD p 4.2.6.1 nimetatud referentslepingute kinnituseks Tellijate kinnituskirjad et, vastutav isik osales
lepingu täitmisel projektijuhina või käidukorraldajana ning täitis oma lepingulised ülesanded korrektselt. Kinnitust ei pea
esitama, kui Tellijaks on Tartu Linnavalitsus
8. Pakkuja lisab pakkumusele info vastutavate isikute pädevustunnistuse olemasolu kohta või koopia pädevustunnistusest ning
yes Reference to the relevant law, regulation or administrative provision:
Seadme ohutuse seadus.
Legal persons should indicate the names and professional qualifications of the staff responsible for the execution of the service:
22.5.2017 - 9:00
Leping jõustub alates Lepingu allkirjastamisest poolte poolt. Lepingu täitmisperiood algab 60 päeva jooksul Lepingu allkirjastamisest
ja kehtib 60 kuud.


Õigusakti eelnõu: Määrus nr.LVK-M-0002 Tartu linna 2014. aasta eelarve Tartu Linnavolikogu, Määrus LVK-M-0002
Õigusakti eelnõu: Tartu linna 2014. aasta eelarve
Teema: Tartu linna 2014. aasta eelarve
Reg. number: LVK-M-0002
Koostamise kp: 21.11.2013
Koostaja: Külli Lust
Ettekandja: Kajar Lember
Esitab: linnavalitsus, 21.11.2013 istungi protokoll nr 84
Juhtiv komisjon: Rahanduskomisjon
Komisjonid: Arengu- ja planeerimiskomisjon
Hariduskomisjoni protokoll nr 1:
Kultuurikomisjoni protokoll nr 1:
Arengu- ja planeerimiskomisjoni protokoll nr 2:
Linnamajanduskomisjoni protokoll nr 1:
Sotsiaalkomisjoni protokoll nr 1:
Linnavarakomisjoni protokoll nr 1:
Rahanduskomisjoni protokoll nr 1:
Linnavalitsuse istungi protokoll nr 88 (punkt 46):
Rahanduskomisjoni protokoll nr 2:
Õigusakt: Tartu Linnavolikogu 20.12.2013 määrus nr 3 "Tartu linna 2014. aasta eelarve"
Failid: 2014 m Lisa 1.pdf ( 6 kb )
2014 m lisa 2.pdf ( 6 kb )
2014 m lisa 3.pdf ( 14 kb )
2014 m lisa 5.pdf ( 5 kb )
Tartu_Linnavolikogu_Maarus_2013_LVK-M-0002.pdf ( 20 kb )
2014 m lisa 4.pdf ( 358 kb )
2014seletuskiri .pdf ( 4471 kb )
IRL ettepanekud.pdf ( 113 kb )
Kangilaski, Ginter, Salm 3.pdf ( 54 kb )
Kangilaski, Ginter, Salm1.pdf ( 52 kb )
Kangilaski, Ginter, Salm2.pdf ( 51 kb )
Imre Murk.pdf ( 88 kb )
Lisa TLVP2013121000088.pdf ( 134 kb )
seletuskiri LV seisukohtade juurde.pdf ( 146 kb )
ettepanekud.pdf ( 164 kb )
21. november 2013. a. nr LVK-M-0002
Tartu linna 2014. aasta eelarve
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 23 lõike 2 alusel ja Tartu Linnavolikogu 11. oktoobri 2012. a määruse nr 74 "Tartu linna eelarve koostamise, täitmise ja finantsjuhtimise kord" § 20 punktide 1-3 alusel.
§ 1. Tartu linna 2014. aasta eelarve
Tartu linna 2014. aasta eelarve kogumaht on 134 358 634 eurot, eelarve võetakse vastu vastavalt lisadele 1-5.
§ 2. Kohustuste võtmise lubamine
(1) Linnavalitsusel lubatakse võtta laenu või emiteerida võlakirju investeeringute katteks kokku kuni 10 726 451 euro ulatuses.
(2) Linnavalitsusel lubatakse võtta lühiajalist arvelduslaenu 2014. aasta jooksvate kulude katteks kuni 5 100 000 euro ulatuses.
(3) Linnavalitsusel lubatakse võtta laenu välisabi vahenditega rahastatavate projektide sildfinantseerimiseks kuni 2 500 000 euro ulatuses.
§ 3. Muud eelarve vastuvõtmisega samaaegselt tehtavad otsused
(1) Välisabi vahenditega rahastatavate projektide sildfinantseerimise suurimaks lubatud mahuks määratakse 3 200 000 eurot.
(2) Kassatagavara suuruseks 2014. aastal määratakse 6 391 eurot.
Reservfondi suuruseks määratakse 600 000 eurot, millest kassareservi suurus on 255 000 eurot.
§ 5. Kulude eelarve vahendites ümberpaigutuste tegemine
Linnavalitsusel lubatakse teha kulude eelarve vahendites ümberpaigutusi vastavalt riigi raamatupidamise üldeeskirja kontoplaanis tehtavatele muudatustele.
Määrus jõustub 1. jaanuaril 2014. a.
2014 m Lisa 1.pdf 2014 m lisa 2.pdf 2014 m lisa 3.pdf 2014 m lisa 5.pdf
Tartu Linnavolikogu määruse eelnõu "Tartu linna 2014. aasta eelarve " juurde
2014. aasta linnaeelarve kogumahuks on kavandatud 134 358 634 eurot. Võrreldes käesoleva aasta täpsustatud eelarvega kahaneb eelarve maht 15%. Peaaegu poole võrra väheneb finantseerimistegevus (linna laenukohustuste refinantseerimine) ning investeerimistegevus kahaneb suurima objekti, Tartu idapoolse ringtee ehituse peaaegu kaks korda väiksema mahu tõttu. Üldise vähenemise tingib asjaolu, et 2007-2013 perioodi Euroopa Liidu toetuste kasutamine on lõppjärgus ning uue 2014-2020 perioodi meetmed pole veel avanenud.
Põhitegevuse tuludena on eelarvesse kavandatud 104 373 944 eurot ehk 1,4% rohkem kui 2013. aastal. Füüsilise isiku tulumaksust laekuvate summade kasvuks on 5,3%. Põhitegevuse tulud moodustavad 78% tuludest. Investeerimistegevuse tulud – toetused põhivara soetuseks, vara müük ja finantstulud – moodustavad 17 591 439 eurot ehk 13% tuludest, finantseerimistegevuse tulud 10 726 451 eurot ehk 8% ja likviidsete vahendite kasutuselevõtt 1 666 800 eurot ehk 1%.
Põhitegevuse kuludeks on kavandatud 98 875 341 eurot ehk 0,9% rohkem kui 2013. aastal. Põhitegevuse kulude osatähtsus on 74% eelarvest. Üle poole põhitegevuse kuludest moodustavad hariduse valdkonna kulud.
Põhitegevuse tulem ehk põhitegevuse tulude ja põhitegevuse kulude vahe on 5 498 603 eurot, mis tähendab, et eelarve järgib kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse põhinõudeid ning linnal jääb raha ka investeerimistegevuseks.
Investeeringud moodustavad linnaeelarve kuludest 20%. Investeerimistegevuse kuludeks planeeritakse kokku 26 661 763 eurot ehk 40% vähem kui 2013. aastal. Investeerimistegevuse katteallikatest moodustavad linnaeelarve vahendid 11 004 798 eurot ja välisrahastus 15 656 965 eurot. Välisrahastusest suurima osa, 11 000 000 eurot, moodustab toetus Tartu idapoolse ringtee ehitamiseks. Idaringtee kogueelarve on 13 313 000 eurot. Idaringteed arvestamata investeeritakse peamiselt majanduse ja hariduse valdkonda.
Investeerimistegevuse tulem ehk investeerimistegevuse tulude ja kulude vahe, -9 070 324 eurot, kaetakse ülaltoodud põhitegevuse tulemi, 1 904 921 euro ulatuses finantseerimistegevuse ja 1 666 800 euro ulatuses likviidsete varade kasutuselevõtu arvelt.
Finantseerimistegevuse tuludeks on kavandatud 10 726 451 eurot, millest 8 551 451 eurot on kavas olemasolevate laenukohustuste refinantseerimiseks ja 2 175 000 eurot investeerimiseks – põhiliselt Tartu idapoolse ringtee ehituse omafinantseeringu katteks.
Finantseerimistegevuse netosumma ehk võetavate ja tagasimakstavate kohustuste vahe,1 904 921 eurot, võrra suurenevad linna laenukohustused. 2014. aasta lõpuks on linna laenukohustused 52 780 346 eurot, mis moodustavad linna põhitegevuse tuludest 51%.
Eelnõule esitatud parandusettepanekud:
Linnavalitsuse ettepanekud ja seisukohad:
Ettepanekute tabel koos linnavalitsuse ja rahanduskomisjoni seisukohtadega: