Politseiseaduse ja politseiteenistuse seaduse muutmise ning sellest tulenevate teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Politseiseaduse ja politseiteenistuse seaduse muutmise ning sellest tulenevate teiste seaduste muutmise seadus
Vastu võetud 20.04.2006
Vabariigi Presidendi 8. mai 2006. a otsusega nr 1011
§ 1. Politseiseaduses (RT 1990, 10, 113; RT I 2005, 71, 548) tehakse järgmised muudatused:
« § 9. Politseiprefektuuri moodustamine, ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
Politseiprefektuuri moodustab, korraldab ümber ja tema tegevuse lõpetab Vabariigi Valitsus.»;
« § 10. Politseiamet
Politseiamet on Siseministeeriumi valitsemisalas asuv valitsusasutus, kelle põhiülesanne on politsei juhtimine ja arendamine.»;
3) paragrahv 111 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 111. Politseiprefektuur
(6) Politseiprefektuuri asukoha ja tööpiirkonna kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.»;
4) paragrahv 112 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 112. Keskkriminaalpolitsei
(2) Keskkriminaalpolitsei struktuur ja teenistujate koosseis kinnitatakse ministri käskkirjaga, mis on asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teave avaliku teabe seaduse tähenduses.»;
5) paragrahv 113 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 113. Julgestuspolitsei
(1) Julgestuspolitsei on Politseiameti halduses olev valitsusasutus, kelle põhiülesanne on politsei korrakaitse valdkonna tegevuse korraldamine, süütegude tõkestamine, avastamine ja ennetamine, osalemine avaliku korra tagamisel ja liiklusjärelevalve teostamisel, Vabariigi Presidendi, Riigikogu esimehe, peaministri, riigi ametlike külaliste ja Vabariigi Valitsuse määratud isikute julgestamine ning Vabariigi Valitsuse määratud objektide valvamine ja kaitsmine.
(2) Julgestustegevuse ning objektide valve ja kaitse korraldamise alused kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.»;
6) paragrahv 116 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Vastava väljaõppe saanud politseikadetil on politsei teenistusülesannete täitmisele asumisel politseiametniku õigused, kohustused ja vastutus.»;
8) paragrahvi 14 lõiked 6 ja 7 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Politseil on õigus kasutada teenistusülesannete täitmiseks erivahendit, külm- ja gaasirelva järgmistel juhtudel:
(7) Politsei kasutab erivahendit, külm- ja gaasirelva õiguserikkuja vastu õiguserikkumise iseloomu, õiguserikkuja isikut ning konkreetset olukorda arvestades. Erivahendi, külm- või gaasirelva kasutamise korral tuleb hoiduda inimese tervise kahjustamisest suuremal määral, kui see on konkreetsel juhul vältimatu.»
§ 2. Politseiteenistuse seaduses (RT I 1998, 50, 753; 2004, 54, 390) tehakse järgmised muudatused:
«Politseiteenistus on töötamine politseiasutuses, Kaitsepolitseiametis, Riigikantselei julgeolekuasutuste töö koordineerimisega seotud ametikohal ja sisekaitselises rakenduskõrgkoolis politseiametniku ametikohal.»;
2) paragrahv 4 tunnistatakse kehtetuks;
« § 5. Politseiametnike ametinimetused
(1) Politseiametnike ametinimetused on:
1) politseipeadirektor;
2) politseiprefekt, Keskkriminaalpolitsei direktor, Julgestuspolitsei direktor, politseipeadirektori asetäitja, Politseikolledži direktor, Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse direktor;
3) politseidirektor;
4) politseinõunik, politseiaseprefekt, ülemkomissar;
5) vanemkomissar;
6) komissar;
7) politseijuhtivinspektor, juhtivkonstaabel;
8) politseivaneminspektor, vanemkonstaabel;
9) politseiinspektor, konstaabel;
10) politseinooreminspektor, nooremkonstaabel.
(2) Kaitsepolitseiameti politseiametnike ametinimetused on:
1) kaitsepolitsei peadirektor;
2) kaitsepolitsei peadirektori asetäitja;
4) politseiasedirektor, politseinõunik;
7) juhtivassistent;
8) vanemassistent;
9) assistent;
10) nooremassistent.»;
« § 6. Politseiametnike ametiastmed
Käesoleva seaduse § 5 lõigete 1 ja 2 punktides 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 ja 10 nimetatud politseiametnikud kuuluvad vastavalt politseiametnike 10., 9., 8., 7., 6., 5., 4., 3., 2. ja 1. ametiastmesse.»;
5) paragrahv 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 7. Sisekaitselise rakenduskõrgkooli politseiametnike ametiastmed
(1) Sisekaitselise rakenduskõrgkooli teenistujad võivad olla politseiametnikud.
(2) Sisekaitselise rakenduskõrgkooli politseiametnike, välja arvatud Politseikolledži direktor, ametiastmed kinnitab siseminister politseipeadirektori ettepanekul.»;
6) paragrahvi 9 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 9 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) kes on kriminaalmenetluses kahtlustatav või süüdistatav;»;
« (4) Politseivande võtab vastu siseminister. Erandjuhul võtab politseivande vastu politseiasutuse juht siseministri volituse alusel.»;
9) paragrahv 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 12. Politseiametnike ametisse nimetamine
(1) Politseiameti juhi ja Kaitsepolitseiameti juhi nimetab ametisse viieks aastaks Vabariigi Valitsus siseministri ettepanekul, kuulates ära Politseiameti juhi ametisse nimetamisel Riigikogu õiguskomisjoni seisukoha ning Kaitsepolitseiameti juhi ametisse nimetamisel Riigikogu õiguskomisjoni ja Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjoni seisukoha. Politseiameti juhti ja Kaitsepolitseiameti juhti ei tohi nimetada ametisse rohkem kui kaheks ametiajaks järjestikku.
(2) Politseiameti juhi ja Kaitsepolitseiameti juhi asetäitjad nimetab ametisse siseminister vastava ameti juhi ettepanekul.
(3) Sisekaitselise rakenduskõrgkooli politseiametnikud nimetab ametisse sisekaitselise rakenduskõrgkooli rektor. Politseikolledži direktor nimetatakse ametisse sisekaitselise rakenduskõrgkooli põhimääruses sätestatud ajaks.
(4) Teised politseiametnike 9. ametiastmesse kuuluvad politseiametnikud nimetab ametisse politseipeadirektor, kooskõlastades nad eelnevalt kirjalikult siseministriga. Kaitsepolitseiameti politseiametnikud nimetab ametisse Kaitsepolitseiameti juht.
(41) Politseiametnike 5.–8. ametiastmesse kuuluvad politseiametnikud nimetab ametisse vastava asutuse juht politseipeadirektori eelneval kirjalikul nõusolekul.
(5) Politseiprefektuuri juht, Keskkriminaalpolitsei juht, Julgestuspolitsei juht ning Kaitsepolitseiameti regionaalse struktuuriüksuse juht nimetatakse ametisse viieks aastaks.
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–41 nimetamata politseiametnikud nimetab ametisse vastava asutuse juht.»;
10) paragrahvi 13 lõiked 1–5 ja 7 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Politseiameti juhiks ja Kaitsepolitseiameti juhiks võib nimetada isiku, kes on enne ametisse nimetamist töötanud vähemalt kolm aastat politseiametnike 8. või 9. ametiastmesse kuuluval ametikohal, jälitusasutuse juhina, kohtunikuna, prokurörina või Siseministeeriumi või Justiitsministeeriumi valitsemisala asutuse kõrgema ametnikuna.
(2) Politseiametnike 8. ja 9. ametiastmesse kuuluvale politseiametniku ametikohale võib nimetada isiku, kes on enne ametisse nimetamist töötanud vähemalt kolm aastat politseiametnike 5., 6. või 7. ametiastmesse kuuluval politseiametniku ametikohal.
(3) Politseiametnike 5.–7. ametiastmesse kuuluvale politseiametniku ametikohale võib nimetada isiku, kes on vähemalt kaks aastat töötanud politseiametnike 3. või 4. ametiastmesse kuuluval politseiametniku ametikohal.
(4) Erandkorras võib komissariks nimetada magistrikraadiga või vastava kvalifikatsiooniga isiku või isiku, kes enne ametisse nimetamist on vähemalt kaks aastat töötanud kohtunikuna, vandeadvokaadina, prokurörina (välja arvatud prokuröri abina), kõrgema vanglaametnikuna või notarina, või muu kõrgharidusega isiku, kelle haridus vastab sellele ametikohale ettenähtud haridusnõuetele.
(5) Politseiametnike 3. ja 4. ametiastmesse kuuluvale politseiametniku ametikohale võib nimetada isiku, kes on vähemalt ühe aasta töötanud politseiametnike 2. ametiastmesse kuuluval politseiametniku ametikohal.»
« (7) Politseiametnike 2.–4. ametiastmesse kuuluvale politseiametniku ametikohale võib nimetada kõrgharidusega isiku, kelle haridus vastab sellele ametikohale ettenähtud haridusnõuetele ja politseiametnikule esitatavatele kutsesobivus-, sealhulgas füüsilise ettevalmistuse ja tervisenõuetele.»;
11) paragrahvi 13 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 15 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) kõrgemale või kuni ühe ametiastme võrra madalamale ametikohale, kui üleviimine on seotud politseiasutuse ümberkorraldamise, tegevuse lõpetamise või teenistujate koosseisu koondamisega.»;
13) paragrahvi 16 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Politseiameti juhil on õigus viia ühest politseiasutusest teise kõiki politseiametnikke.»;
« § 181. Politseiametniku nimetamine ametniku ametikohale teises valitsusasutuses
(1) Politseiametniku võib tema nõusolekul vabastada politseiteenistusest ja nimetada tähtaegselt teise valitsusasutusse politseilisi eriteadmisi vajavale ametniku ametikohale.
(2) Politseiametnikud vabastab ametist asutuse juht kooskõlastatult politseipeadirektoriga ja Kaitsepolitseiameti politseiametnikud vabastab ametist Kaitsepolitseiameti peadirektor.
(3) Politseiametniku nimetab teises valitsusasutuses ametniku ametikohale kuni kolmeks aastaks ametisse nimetamise õigust omav isik.
(4) Politseiametnik vabastatakse ametist teisest valitsusasutusest teenistustähtaja möödumisel ning Politseiameti juht või Kaitsepolitseiameti juht nimetab ametniku tema nõusolekul sama ametiastme ametikohale, kus ta töötas enne teise valitsusasutusse ametisse nimetamist, või selle puudumise korral muule ametikohale.
(5) Teenistusaeg teises valitsusasutuses ametniku ametikohal arvatakse selle ametikoha teenistusaja hulka, kus politseiametnik töötas enne teises valitsusasutuses ametniku ametikohale nimetamist.
(6) Politseiametnikule, kes on vabastatud politseiteenistusest ja kes on nimetatud teises valitsusasutuses ametniku ametikohale:
1) makstakse tema soovil politseiametniku ametipalka;
2) säilitatakse õigus kasutada senise tööandja eluruumi.»;
15) paragrahvi 19 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Politseiametnike palgaastmestiku 1. palgaastme madalaimat palgamäära nimetatakse politseiametniku miinimumpalgaks.»;
16) paragrahvi 19 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks;
« § 191. Politseiametniku lisatasu teenistusaastate eest
(1) Politseiametnikule makstakse lisatasu teenistusaastate eest järgmiselt:
1) alates 3-aastasest politseiteenistuse staažist – 5% ametipalgast;
2) alates 5-aastasest politseiteenistuse staažist – 7,5% ametipalgast;
3) alates 7-aastasest politseiteenistuse staažist – 10% ametipalgast;
4) alates 10-aastasest politseiteenistuse staažist – 12,5% ametipalgast;
5) alates 15-aastasest politseiteenistuse staažist – 15% ametipalgast;
6) alates 18-aastasest politseiteenistuse staažist – 17,5% ametipalgast;
7) alates 20-aastasest politseiteenistuse staažist – 20% ametipalgast.
(2) Politseiametnikele ei maksta lisatasu teenistusaastate eest avaliku teenistuse seaduse § 37 alusel.»;
18) paragrahv 212 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 212. Politseiteenistuse staaži arvutamine
(2) Politseiteenistuse staaži hulka, mis annab õiguse käesoleva seaduse §-s 211 sätestatud politseiametniku pensionile, arvatakse samuti käesoleva lõike punktides 1–4 nimetatud teenistuse või õppimise aeg, kui sellele järgnes teenistus politseiametniku ametikohal:
2) teenistuse aeg Eesti Vabariigi Riikliku Kohtueelse Uurimise Ameti uurijana või uurimisala juhtivtöötajana (peadirektor, peadirektori asetäitja, uurimisnõunik, uurimisbüroo direktor, abidirektor, uurimisosakonna juhataja, uurimisala peaspetsialist, uurija);
4) teenistusaeg teiste riikide siseasjade organite rea- ja juhtivkoosseisu ametikohtadel, välja arvatud teenistusaeg endise NSV Liidu julgeolekuorganites või relvajõududes.
(3) Teenistuse aeg enne 1992. aasta 1. juulit kohtunikuna, prokurörijärelevalve töötajana või eeluurimisorgani uurimisala töötajana arvatakse politseiteenistuse staaži hulka, mis annab õiguse käesoleva seaduse §-s 211 sätestatud politseiametniku pensionile, kui sellelt ametikohalt asuti kuue kuu jooksul teenistusse politseiametniku ametikohale või kui sellele järgnes käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1–3 sätestatud teenistuse või õppimise aeg ja teenistus politseiametniku ametikohal.
(4) Politseiteenistuse staaži hulka, mis annab õiguse käesoleva seaduse §-s 211 sätestatud politseiametniku pensionile, arvatakse teenistusaeg politseiametnikuna või Eesti Vabariigi Riikliku Kohtueelse Uurimise Ameti uurijana või uurimisala juhtivtöötajana alates 1991. aasta 1. märtsist kuni 1994. aasta 1. septembrini sooduskorras kolmekordselt.
(5) Politseiteenistuse staaži hulka, mis annab õiguse käesoleva seaduse §-s 191 sätestatud lisatasule, arvatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 ning lõike 2 punktides 1–3 sätestatud staaž.»;
19) paragrahvi 26 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Vormiriietuse kirjelduse kehtestab Vabariigi Valitsus.»;
20) paragrahvi 26 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Politseiametnikele, kellele ei anta vormiriietust, makstakse hüvitist.»;
21) paragrahvi 26 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Vormiriietuse hüvitise maksmise korra ja hüvitise piirmäärad kehtestab siseminister määrusega.»;
22) paragrahvi 32 tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Politseiametniku ühepäevast töölerakendamist väljaspool tema teenistuspiirkonda sama politseiasutuse tööpiirkonnas ei loeta teenistuslähetuseks ning teeloleku ja lähetuskohas viibimise aja eest ei maksta politseiametnikule päevaraha.»;
23) paragrahvi 34 tekstis asendatakse sõnad «§ 7 punkt 9» sõnadega «§ 7 punkt 8»;
24) paragrahvi 37 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
25) paragrahv 48 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 48. Määratud tähtajaks ametisse nimetatud politseiametnike ametist vabastamine teenistustähtaja möödumise tõttu
(1) Käesoleva seaduse § 12 lõike 5 alusel määratud ajaks ametisse nimetatud politseiametnik vabastatakse ametist teenistustähtaja möödumise tõttu ning vastavalt Politseiameti juhi või Kaitsepolitseiameti juhi poolt:
2) viiakse tema kirjalikul nõusolekul üle muule politseiametniku ametikohale;
(2) Politseiametniku vabastamisel politseiteenistusest käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 3 alusel, makstakse talle hüvitist kuue kuu ametipalga ulatuses.»;
26) paragrahvi 49 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Politseiametnike 1.–4. ametiastmesse kuuluvad politseiametnikud võivad olla politseiteenistuses kuni 55-aastaseks saamiseni, 5.–10. ametiastmesse kuuluvad politseiametnikud kuni 60-aastaseks saamiseni.»;
27) seadust täiendatakse §-ga 511 järgmises sõnastuses:
« § 511. Paragrahvi 191 rakendamine
Politseiametnikule, kes 2006. aasta 1. juunil on politseiteenistuses ja kelle lisatasu politseiteenistuse staaži eest osutub väiksemaks temale seni avaliku teenistuse seaduse alusel teenistusaastate eest makstavast lisatasust, hüvitatakse nimetatud lisatasude vahe.»
§ 3. Alkoholiseaduse (RT I 2002, 3, 7; 2005, 24, 181) § 73 lõiget 2 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
« 31) Julgestuspolitsei;».
§ 4. Autoveoseaduse (RT I 2000, 54, 346; 2004, 30, 205) § 314 lõiget 2 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
« 11) Julgestuspolitsei;».
§ 5. Eesti Vabariigi lastekaitse seaduse (RT 1992, 28, 370; RT I 2004, 27, 180) § 48 lõikes 3 asendatakse sõnad «Tarbijakaitseameti ja Politseiameti ametiisikud» sõnadega «Tarbijakaitseameti ametiisikud ja politseiprefektuur».
§ 6. Liikluskindlustuse seaduses (RT I 2001, 43, 238; 2006, 7, 42) tehakse järgmised muudatused:
1) seaduse tekstis asendatakse läbivalt sõna «Politseiameti» sõnaga «politseiasutuse»;
2) paragrahvi 661 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Käesolevas paragrahvis sätestatud väärtegude kohtuvälised menetlejad on politseiprefektuur ja Julgestuspolitsei.»
§ 7. Loomakaitseseaduse (RT I 2001, 3, 4; 2005, 61, 477) § 60 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 60. Järelevalveasutused
Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud nõuete täitmise üle teostavad Veterinaar- ja Toiduamet, Keskkonnainspektsioon ning politseiprefektuur.»
§ 8. Loomatauditõrje seaduse (RT I 1999, 57, 598; 2005, 61, 477) § 51 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Järelevalvet transpordivahendite, loomade ja inimeste liikumise piirangute täitmise üle taudipunktis ning ohustatud ja järelevalvetsoonis teostavad Julgestuspolitsei ja politseiprefektuur.»
§ 9. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse (RT I 1998, 110, 1811; 2005, 61, 473) § 268 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) Keskkriminaalpolitsei.»
§ 10. Rahva ja eluruumide loenduse seaduse (RT I 1998, 52/53, 772; 1999, 101, 901) § 29 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Vanglas vahi all peetavate, vabaduskaotuslikku karistust või aresti kandvate isikute loendamise korraldab Justiitsministeeriumi vanglate osakond kooskõlastatult Statistikaametiga justiitsministri poolt käesoleva seaduse alusel kehtestatud korras.
(2) Politseiasutustes kinnipeetavate või aresti kandvate isikute loendamise korraldab kinnipidamist või aresti kohaldav politseiprefektuur kooskõlastatult Statistikaametiga siseministri poolt käesoleva seaduse alusel kehtestatud korras.»
§ 11. Relvaseaduses (RT I 2001, 65, 377; 2004, 54, 388) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Laskekõlblikku tulirelva võib filmivõtetel ja etendustel kasutada üksnes ürituse toimumiskohajärgse politseiprefektuuri ühekordse loa alusel.»;
2) paragrahvi 22 lõikes 2, § 25 lõikes 2, § 30 lõikes 3, § 68 lõigetes 1, 11, 3, 6 ja 7 asendatakse sõna «Politseiamet» sõnadega «politseiprefektuur või tema struktuuriüksus» vastavas käändes;
« (8) Kollektsiooni kuuluvaid relvi ja padruneid võib eksponeerida relvahoidlas. Väljaspool relvahoidlat võib kollektsiooni kuuluvaid relvi ja padruneid eksponeerida kollektsioneerimisloa andnud politseiprefektuuri ühekordse loa alusel. Väljaspool kollektsioneerimisloa andnud politseiprefektuuri teenindusterritooriumi eksponeerimisel taotletakse lisaks eksponeerimiskohajärgse politseiprefektuuri luba. Tingimused relvade ja padrunite eksponeerimiseks määratakse selle politseiprefektuuri loaga, kelle teenindusterritooriumil relvi ja padruneid eksponeeritakse.»;
4) paragrahvi 26 lõike l esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kollektsiooni asutada ja pidada sooviv füüsiline või juriidiline isik esitab vastava avalduse oma elu- või asukohajärgsele politseiprefektuurile.»;
5) paragrahvi 26 lõikes 7 asendatakse sõna «Politseiamet» sõnadega «Kollektsioneerimisloa andnud politseiprefektuur»;
6) paragrahvi 32 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Soetamisloa väljastab relva soetamist taotlevale isikule tema elu- või asukohajärgne politseiprefektuur.»;
7) paragrahvi 35 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Füüsilise isiku taotluse soetamisloa või relvaloa saamiseks vaatab läbi elukohajärgne politseiprefektuur hiljemalt kahe kuu jooksul, arvates kõigi nõutavate dokumentide esitamise ja riigilõivu tasumise päevast.»;
8) paragrahvi 59 lõikes 3, § 621 lõigetes 3 ja 7, § 622 lõike 2 punktides 2 ja 3 ning lõike 3 punktides 2 ja 3, § 623 lõikes 1 ja lõike 3 punktis 2 asendatakse sõna «Politseiamet» sõnaga «Julgestuspolitsei» vastavas käändes;
9) paragrahvi 61 lõike 5 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Välismaalane peab Eestist väljaviimiseks soetatud relva ja laskemoona Eestist välja viima käesoleva seaduse § 59 lõikes 3 nimetatud eriloa alusel viie päeva jooksul, arvates soetamise päevast.»;
10) paragrahvi 61 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 5 sätestatud juhtudel saadab käesoleva seaduse § 59 lõikes 3 nimetatud asutus viivitamata, kuid mitte hiljem kui kolme tööpäeva jooksul, teate relva väljaviimise kohta sihtriigi kompetentsele asutusele.»;
11) paragrahvi 68 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
« (61) Tegevusloa koopia saadetakse Julgestuspolitseile kolme tööpäeva jooksul tegevusloa väljaandmise päevast arvates.»;
12) paragrahvi 70 lõike 2 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevusloa kehtetuks tunnistamise aluse ilmnemisel politseiprefektuur:»;
13) paragrahvi 71 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Tegevusloa kehtivuse peatamise või kehtetuks tunnistamise otsuse ärakiri saadetakse Julgestuspolitseile kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.»;
14) paragrahvi 71 lõigetes 5 ja 6 asendatakse sõna «Politseiamet» sõnadega «tegevusloa peatanud politseiprefektuur» vastavas käändes;
15) paragrahvi 72 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Politseiprefektuurid kontrollivad vähemalt kaks korda aastas tegevusloa omaja relvade ja laskemoonaga seonduva tegevuse seaduslikkust.»;
16) paragrahvi 83 lõiked 4 ja 7 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Hävitamisele kuuluva relva ja laskemoona annab relvaomanik või -valdaja koos sellekohase avaldusega elu- või asukohajärgsele politseiprefektuurile, kes korraldab relvade ja laskemoona hävitamise.»
« (7) Relv ja laskemoon hävitatakse politseiprefektuuri politseiprefekti poolt volitatud politseiametniku juuresolekul. Hävitamise juurde võidakse kutsuda relvaomanik või -valdaja, samuti teiste ametkondade esindajaid.»
§ 12. Strateegilise kauba seaduses (RT I 2004, 2, 7; 53, 366) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 8 lõike 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Komisjoni kuuluvad Välisministeeriumi, Kaitseministeeriumi, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Kaitsepolitseiameti, Julgestuspolitsei ning Maksu- ja Tolliameti esindajad.»;
2) paragrahvi 29 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Strateegilise kauba sisseveo ja lõppkasutuse järelevalvet teostavad Kaitsepolitseiamet, politseiprefektuur ning Maksu- ja Tolliamet oma pädevuse piires lõppkasutuse järelevalve dokumentide alusel.»
§ 13. Söödaseaduse (RT I 2002, 18, 97; 2004, 34, 236) § 33 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud asutused (edaspidi järelevalveasutus) teevad koostööd politseiprefektuuride, Maksu- ja Tolliameti ning teiste täidesaatva riigivõimu asutustega nende pädevuse piires.»
§ 14. Turvaseaduses (RT I 2003, 68, 461; 2005, 57, 451) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 25 lõikes 5, § 26 lõikes 2, §-s 29, § 30 lõikes 3 ja lõike 5 punktis 3, § 45 lõikes 1, §-s 46, § 47 lõikes 1, §-s 48, § 49 lõikes 2, § 51 lõikes 1, § 53 punktis 10, § 55 lõikes 2, § 60 lõike 3 punktis 1 ja §-s 61 asendatakse sõna «Politseiamet» sõnaga «Julgestuspolitsei» vastavas käändes;
2) paragrahvi 43 lõikes 4, § 47 lõikes 1, § 50 lõigetes 1 ja 2, § 52 lõigetes 1 ja 3, §-s 53, § 54 lõigetes 1 ja 2 ning § 57 lõikes 5 asendatakse sõna «politseipeadirektor» sõnaga «Julgestuspolitsei juht» vastavas käändes;
3) paragrahvi 55 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Julgestuspolitsei juhi antud, muudetud, pikendatud, peatatud ja kehtetuks tunnistatud tegevuslubade arvestust peab Julgestuspolitsei.»;
4) paragrahv 56 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 56. Riiklik järelevalve
Riiklikku järelevalvet (edaspidi järelevalve) turvaettevõtja, turvaülesannet täitva turvatöötaja, sisevalve ja sisevalvetöötaja tegevuse üle teostab Julgestuspolitsei juht või politseiprefekt või nende volitatud politseiametnik.»;
5) paragrahvi 63 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Politseipeadirektori antud, muudetud, pikendatud, peatatud ja kehtetuks tunnistatud tegevuslubade arvestust peab Julgestuspolitsei.»
§ 15. Vedelkütuse erimärgistamise seaduses (RT I 1997, 73, 1201; 2004, 53, 365) tehakse järgmised muudatused:
« (2) Julgestuspolitsei ja politseiprefektuur teostavad järelevalvet erimärgistatud vedelkütuse kasutamise üle.»;
2) paragrahvi 64 lõiget 2 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
§ 16. Ühistranspordiseaduse (RT I 2000, 10, 58; 2003, 88, 589) § 5411 lõiget 2 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
« 11) Julgestuspolitsei käesoleva seaduse §-des 541, 542, 543, 544, 545, 546, 547 ja 5410 sätestatu menetlemisel;».
§ 17. Meresõiduohutuse seaduse (RT I 2002, 1, 1; 2005, 57, 451) § 9426 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Käesoleva seaduse §-des 88, 89, 93, 9424 ja 9425 sätestatud väärteo kohtuvälised menetlejad on Julgestuspolitsei, politseiprefektuur ja Piirivalveamet.»
§ 18. Käesoleva seaduse § 2 punktide 3 ja 4 rakendamine
Alates 2006. aasta 1. juunist loetakse senised politseiasutuste ülemkomissaride ametinimetused ja ametikohad ümbernimetatuks vastavalt vanemkomissaride ametinimetusteks ja ametikohtadeks.


Raadiosaateseadmete kasutamise üldised nõuded lähitoimeseadmete klassile – Riigi Teataja
RTL 2003, 72, 1056
Raadiosaateseadmete kasutamise üldised nõuded lähitoimeseadmete klassile1
Vastu võetud 11.06.2003 nr 103
Määrus kehtestatakse «Telekommunikatsiooniseadus» (RT I 2000, 18, 116; 78, 495; 2001, 23, 125; 53, 310; 2002, 47, 297; 61, 375; 63, 387; 99, 580; 2003, 23, 136) § 65 lõike 1 punkti 3 ja lõike 3 alusel.
(1) Käesoleva määrusega sätestatakse lähitoimeseadmete (Short Range Devices – SRD) klassi kuuluvate raadiosaateseadmete kasutamise üldised nõuded käesoleva määruse §-s 2 loetletud lähitoimeseadmete alamklassidele.
(2) Raadiosaateseadmete kasutamise üldised nõuded määravad lähitoimeseadmete klassi tehnilised näitajad, kasutuspiirkonna, -viisi ja -otstarbe, kasutatavad raadiosageduskanalid ning raadiosaateseadme kasutamise tingimused.
§2. Lähitoimeseadmete alamklassid
Lähitoimeseadmete alamklassid on järgmised:
1) mittespetsiifilised lähitoimeseadmed (Non-Specific Short Range Devices);
2) laviiniohvrite otsimisseadmed (Devices for Detecting Avalanche Victims);
3) lairiba andmeedastussüsteemid ja HIPERLAN seadmed (Wideband Data Transmission Systems and HIPERLANs (High Performance Radio Local Area Networks – HIPERLANs));
4) raudteetranspordiseadmed (Railway Applications);
5) maanteetranspordi ja liikluse telemaatikaseadmed (Road Transport and Traffic Telematics – RTTT);
6) liikumisandurid ja valveseadmed (Equipment for Detecting Movement and Equipment for Alert );
7) häireseadmed (Alarms);
8) mudelite juhtimisseadmed ( Model Control);
9) induktiivseadmed (Inductive Applications );
10) raadiomikrofonid ja invaraadioseadmed (Radio Microphones and Aids for the Handicapped);
11) raadiosageduslikud identifitseerimisseadmed (Radio Frequency Identification Applications – RFID);
12) aktiivsed meditsiinilised implantaadid ( Ultra Low Power Active Medical Implants);
13) juhtmeta audioseadmed (Wireless Audio Applications).
§3. Lähitoimeseadmete kasutusotstarve, -viis, -piirkond ja töötsükkel
(1) Lähitoimeseadmed on väikese kiirgusvõimsusega ja ühe- või kahesuunalist sidet võimaldavad kaasaskantavad, statsionaarsed või liikuvale objektile paigaldatud raadiosaateseadmed, sealhulgas kaugjuhtimis-, telemeetria-, häire-, audio-, hääle- ja videosüsteemides kasutatavad seadmed.
(2) Lähitoimeseadmed ei tohi tekitada häireid primaarse kasutusrežiimiga raadioseadmetele ning neid ei kaitsta teiste raadiosideteenistuste poolt põhjustatud häirete eest.
(3) Lähitoimeseadmetes on lubatud kasutada ainult seadme tootja poolt ettenähtud antenne ja võimendeid, kuid seadme kiirgusvõimsus ei või ületada käesolevas määruses sätestatud lubatud piirnormi.
(4) Lähitoimeseadmete kasutamisele territoriaalseid piiranguid ei kehtestata.
(5) Lähitoimeseadmete kasutamist võib isik, kellel selleks on õigustatud huvi, piirata piirkondades, kus kasutatakse lähitoimeseadme poolt kiiratavate kõrgsageduslike raadiolainete suhtes tundlikku elektroonilist aparatuuri või kus hoitakse plahvatusohtlikke aineid.
(6) Töötsükkel (duty cycle) on protsentides väljendatud suhtarv, mis näitab raadiosaateseadme maksimaalset sisselülitatud aega ühel kandesagedusel ühe tunni suhtes. Kui ei ole sätestatud teisiti, on suurim lubatud töötsükkel 100%.
§4. Nõuded mittespetsiifiliste lähitoimeseadmete kasutamisele
(1) Mittespetsiifilised lähitoimeseadmed on telemeetria-, kaugjuhtimis-, valvesignalisatsiooni-, andmeedastus- ja muud samalaadsed seadmed ning üle 2,4 GHz raadiosagedustel töötavad videoseadmed.
(2) Kasutatavad raadiosagedusalad koos lubatud suurimate kiirgusvõimsuste (H – magnetvälja tugevus 10 m kaugusel lähitoimeseadmest, e.r.p. – efektiivne kiirgusvõimsus, e.i.r.p. – ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus) ja muude lubatud suurimate tehniliste näitajatega on järgmised:
1) 6765–6795 kHz, H = 42 dBµA/m;
2) 13,553–13,567 MHz, H = 42 dBµA/m;
3) 26,957–27,283 MHz, H = 42 dBµA/m või e.r.p. = 10 mW;
4) 40,660–40,700 MHz, e.r.p. = 10 mW;
5) 173,200–173,350 MHz, kanalisamm 12,5 kHz, raadiosageduskanalite arv 12 ja lubatud suurim impulssvõimsus kandesagedusel 1 mW;
6) 433,050–434,790 MHz, e.r.p. = 10 mW ja töötsükkel 10%, kuid töötsükli 100% korral:
a) 433,050–434,790 MHz, e.r.p. = 1 mW, sealhulgas lairiba kanalites võimsustihedus –13 dBm/10 kHz;
b) 434,040–434,790 MHz, e.r.p. = 10 mW, kui kanalisamm kuni 25 kHz;
7) 868,000–868,600 MHz, e.r.p. = 25 mW ja töötsükkel 1%;
8) 868,700–869,200 MHz, e.r.p. = 25 mW ja töötsükkel 0,1%;
9) 869,300–869,400 MHz, e.r.p. = 10 mW ja kanalisamm 25 kHz;
10) 869,400–869,650 MHz, e.r.p. = 500 mW, töötsükkel 10% ning kanalisamm 25 kHz;
11) 869,700–870,000 MHz, e.r.p. = 5 mW;
12) 2400,0–2483,5 MHz, e.i.r.p. = 10 mW;
13) 5725,0–5875,0 MHz, e.i.r.p. = 25 mW;
14) 24,00–24,25 GHz, e.i.r.p. = 100 mW;
15) 61,00–61,50 GHz, e.i.r.p. = 100 mW;
16) 122,0–123,0 GHz, e.i.r.p. = 100 mW;
17) 244,0–246,0 GHz, e.i.r.p. = 100 mW.
(3) Audio- ja helisignaalide ülekanne raadiosagedusalas 433,050–434,790 MHz on keelatud.
(4) Raadiosagedusalas 869,400-869,650 MHz on kiirel andmeedastusel lubatud kasutada kogu raadiosagedusala ühe kanalina.
(5) Raadiosagedusalas 173,200–173,350 MHz on lubatud kasutada loomade jälgimisseadmeid käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 5 sätestatud tingimustel. Loomade jälgimisseadmete kasutamisel tuleb arvestada muude õigusaktidega loomadele paigaldatavate seadmete kasutamisele kehtestatud piiranguid.
(6) Mittespetsiifiliste lähitoimeseadmete tehniliste näitajate puhul lähtutakse tehnilise normi täitmiseks Euroopa Telekommunikatsiooni Standardite Instituudi (ETSI) harmoneeritud standardi EN 300 220-3 (sagedusvahemikus 25 kuni 1000 MHz, üldiselt), standardi EN 301 391 (sagedusalas 869,300–869,400 MHz), harmoneeritud standardi EN 300 330-2 (sagedusvahemikus 9 kHz kuni 25 (30) MHz) või harmoneeritud standardi EN 300 440-2 (sagedusvahemikus 1 kuni 40 GHz) nõuetest. Tehnilise normi täitmiseks võib lähtuda ekvivalentsetest standarditest või tehnilistest kirjeldustest.
§5. Nõuded laviiniohvrite otsimisseadmete kasutamisele
(1) Laviiniohvrite otsimisseadmetes kasutatava moduleerimata signaali sagedus on 457 kHz ja lubatud suurim magnetvälja tugevus 10 m kaugusel otsimisseadmest on 7 dBµA/m.
(2) Laviiniohvrite otsimisseadmete tehniliste näitajate puhul lähtutakse tehnilise normi täitmiseks ETSI harmoneeritud standardite EN 300 718-2 ja EN 300 718-3 nõuetest. Tehnilise normi täitmiseks võib lähtuda ekvivalentsetest standarditest või tehnilistest kirjeldustest.
§6. Nõuded lairiba andmeedastussüsteemide ja HIPERLAN seadmete kasutamisele
(1) Lairiba andmeedastussüsteeme ja HIPERLAN seadmeid kasutatakse juhtmeta andmeedastuseks.
(2) Lairiba andmeedastussüsteemide tehnilised näitajad on järgmised:
1) kasutatav raadiosagedusala 2400,0–2483,5 MHz;
2) lubatud suurim ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus 100 mW;
3) modulatsioonitüübi DSSS (Direct Sequence Spread Spectrum ) korral suurim lubatud võimsus-tihedus –20dBW/MHz ning modulatsioonitüübi FHSS (Frequency Hopping Spread Spectrum ) korral –10dBW/100 kHz.
(3) HIPERLAN ja teiste analoogsete raadio-kohtvõrkude seadmete puhul kasutatavad raadiosagedusalad ja lubatud suurimad ekvivalentsed isotroopsed kiirgusvõimsused on järgmised:
1) 5150–5350 MHz, kiirgusvõimsuse suurim keskväärtus 200 mW 14 kanali või sagedusriba 330 MHz korral (ainult siseruumides kasutamiseks);
2) 5470–5725 MHz, kiirgusvõimsuse suurim keskväärtus 1 W;
3) 17,1–17,3 GHz, e.i.r.p. = 100 mW.
(4) Lairiba andmeedastussüsteemides ja HIPERLAN seadmetes on lubatud kasutada peale käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud modulatsioonitüüpide veel modulatsioonitüüpi OFDM (Orthogonal Frequency Division Multiplexing).
(5) HIPERLAN seadmed peavad häirete vältimiseks olema varustatud dünaamilise sagedusvalimise (Dynamic Frequency Selection – DFS) ja raadiosaateseadme võimsuse automaatjuhtimise (Transmitter Power Control – TPC, võimsuse vähendamisega vähemalt 3 dB) vahenditega.
(6) DFS ja TPC vahendid võivad täielikult või osaliselt puududa raadiosagedusala 5150–5250 MHz kasutavatel 1. tüüpi HIPERLAN seadmetel ja raadiosagedusala 5150–5350 MHz kasutavatel muudel HIPERLAN seadmetel, kui nendel seadmetel kasutatakse teisi meetmeid häirete vältimiseks sama raadiosagedusala kasutavatele primaarse kasutusrežiimiga raadiosideteenistuste seadmetele.
(7) Lairiba andmeedastussüsteemide tehniliste näitajate puhul lähtutakse tehnilise normi täitmiseks ETSI harmoneeritud standardi EN 300 328-2 nõuetest. Tehnilise normi täitmiseks võib lähtuda ekvivalentsetest standarditest või tehnilistest kirjeldustest.
(8) HIPERLAN seadmete tehniliste näitajate puhul lähtutakse tehnilise normi täitmiseks ETSI standardite ETS 300 836-1 (1. tüüpi HIPERLAN) ja ETSI standardikavandi EN 301 893 (2. tüüpi HIPERLAN ja muud HIPERLAN seadmed) nõuetest. Tehnilise normi täitmiseks võib lähtuda ekvivalentsetest standarditest või tehnilistest kirjeldustest.
§7. Nõuded raudteetranspordiseadmete kasutamisele
(1) Raadiosagedustel töötavaid raudteetranspordiseadmeid kasutatakse raudteeveeremi automaatseks identifitseerimiseks (Automatic Vehicle Identification for Railways – AVI), juhtimissüsteemides Eurobalise ja Euroloop (European Train Control System) või muuks raudteetranspordialaseks raadiosideks.
(2) Kasutatavad raadiosagedusalad ja lubatud suurimad kiirgusvõimsused või magnetvälja tugevused on järgmised:
1) AVI seadmetele 2446–2454 MHz, ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus 500 mW;
2) Eurobalise süsteemidele 27,095 MHz, magnetvälja tugevus 42 dBµA/m 10 m kaugusel;
3) Euroloop süsteemidele 4515 kHz, magnetvälja tugevus 7 dBµA/m 10 m kaugusel.
(3) AVI seadmete poolt kasutatav raadiosagedusala sisaldab 5 kanalit kanalisammuga 1,5 MHz.
(4) AVI seadmed võivad rakenduda vaid raudteeveeremi juuresolekul. Eurobalise raadiosaateseadmed võivad rakenduda vaid raudteeveeremi telesignaali vastuvõtmisel.
(5) Raudteetranspordiseadmete tehniliste näitajate puhul lähtutakse tehnilise normi täitmiseks ETSI harmoneeritud standardite EN 300 761-2 (sagedusalas 2446–2454 MHz) ja EN 300 330-2 (ülejäänud sagedusalades) nõuetest. Tehnilise normi täitmiseks võib lähtuda ekvivalentsetest standarditest või tehnilistest kirjeldustest.
§8. Nõuded maanteetranspordi ja liikluse telemaatikaseadmete kasutamisele
(1) Maanteetranspordi ja liikluse telemaatikaseadmed on sõiduk–sõiduk ning tee–sõiduk süsteemid, sealhulgas teelõivusüsteemid, ning maanteetranspordi infrastruktuuri ja sõiduki radarsüsteemid.
(2) Kasutatavad raadiosagedusalad ja lubatud suurimad ekvivalentsed isotroopsed kiirgusvõimsused on järgmised:
1) tee–sõiduk süsteemile 5795–5805 MHz, e.i.r.p. = 2 W;
2) sõiduk–sõiduk ja tee–sõiduk süsteemile 63–64 GHz, e.i.r.p. = 2 W;
3) maanteetranspordi infrastruktuuri ja sõiduki radarsüsteemile 76–77 GHz, e.i.r.p. = 55 dBm.
(3) Raadiosagedusalas 5795–5805 MHz on kanalisammu 5 MHz korral kanalite kesksagedused 5797,5 MHz ja 5802,5 MHz, ning kanalisammu 10 MHz korral 5800 MHz.
(4) Maanteetranspordi ja liikluse telemaatikaseadmete tehniliste näitajate puhul lähtutakse tehnilise normi täitmiseks ETSI standardite EN 300 674 (sagedusalas 5,8 GHz), EN 301 091 (sagedusalas 76–77 GHz), ES 200 674-1 ja ES 200 674-2 (mõlemad sagedusalas 5,8 GHz) nõuetest. Tehnilise normi täitmiseks võib lähtuda ekvivalentsetest standarditest või tehnilistest kirjeldustest.
§9. Nõuded liikumisandurite ja valveseadmete kasutamisele
(1) Liikumisandurite ja valveseadmete kasutatavad raadiosagedusalad, lubatud suurimad ekvivalentsed isotroopsed kiirgusvõimsused ja muud lubatud suurimad tehnilised näitajad on järgmised:
1) 2400,0–2483,5 MHz, e.i.r.p. = 25 mW;
2) 24,05–24,25 GHz, e.i.r.p. = 100 mW;
3) 33,4–36,0 GHz, e.i.r.p. = 50 mW ja lubatud suurim kiirgusvõimsuse tihedus 5 cm kaugusel kiirgurist 2 mW/cm 2.
(2) Raadiosagedusalades 24,05–24,25 GHz ja 33,4–36,0 GHz on lubatud kasutada liiklusradareid käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 sätestatud tingimustel.
(3) Liikumisandurite ja valveseadmete tehniliste näitajate puhul lähtutakse tehnilise normi täitmiseks ETSI harmoneeritud standardi EN 300 440-2 nõuetest. Tehnilise normi täitmiseks võib lähtuda ekvivalentsetest standarditest või tehnilistest kirjeldustest.
§10. Nõuded häireseadmete kasutamisele
(1) Häireseadmed on turva-, ohutus- ja sotsiaalhäireseadmed.
(2) Turva- ja ohutushäireseadmete kasutatavad raadiosagedusalad ja lubatud suurimad efektiivsed kiirgusvõimsused on järgmised:
1) 868,600–868,700 MHz, e.r.p. = 10 mW (raadiosagedusalas võib kasutada ka kiireks andmesideks ettenähtud seadmeid);
2) 869,250–869,300 MHz, e.r.p. = 10 mW;
3) 869,650–869,700 MHz, e.r.p. = 25 mW.
(3) Sotsiaalhäireseadmete kasutatav raadiosagedusala on 869,200–869,250 MHz ja lubatud suurim efektiivne kiirgusvõimsus on 10 mW.
(4) Häireseadmete kanalisamm on 25 kHz.
(5) Häireseadmetel, mis töötavad raadiosagedusalades 868,600–868,700 MHz, 869,250–869,300 MHz ja 869,200–869,250 MHz, on töötsükkel kuni 0,1% ning raadiosagedusalas 869,650–869,700 MHz on töötsükkel kuni 10%.
(6) Häireseadmete tehniliste näitajate puhul lähtutakse tehnilise normi täitmiseks ETSI harmoneeritud standardi EN 300 220-3 nõuetest. Tehnilise normi täitmiseks võib lähtuda ekvivalentsetest standarditest või tehnilistest kirjeldustest.
§11. Nõuded mudelite juhtimisseadmete kasutamisele
(1) Mudelite juhtimisseadmed on õhus, maapinnal, veepinnal või vee all liikuvate mudelite raadiojuhtimisseadmed.
(2) Kasutatavad raadiosagedusalad või -kanalid ja lubatud suurimad efektiivsed kiirgusvõimsused on järgmised:
1) 26,995 MHz, 27,045 MHz, 27,095 MHz, 27,145 MHz ja 27,195 MHz, e.r.p. = 100 mW;
2) 34,995–35,225 MHz (ainult lendavatele mudelitele), e.r.p. = 100 mW;
3) 40,665 MHz, 40,675 MHz, 40,685 MHz ja 40,695 MHz, e.r.p. = 100 mW.
(3) Mudelite juhtimisseadmete lubatud kanalisamm on 10 kHz.
(4) Mudelite juhtimisseadmete tehniliste näitajate puhul lähtutakse tehnilise normi täitmiseks ETSI harmoneeritud standardi EN 300 220-3 nõuetest. Tehnilise normi täitmiseks võib lähtuda ekvivalentsetest standarditest või tehnilistest kirjeldustest.
§12. Nõuded induktiivseadmete kasutamisele
(1) Induktiivseadmed on autode immobilaiserid, isikute ja loomade identifitseerimissüsteemid, häiresüsteemid, kaablidetektorid, saastekontrollerid, juhtmeta heliedastusseadmed, juurdepääsu kontrollseadmed, lähedussensorid, vargusvastased seadmed, andmeside käsiseadmed, hääle identifikaatorid, juhtmeta juhtimissüsteemid, automaatsed teelõivu seadmed ja muud samalaadsed seadmed.
(2) Kasutatavad raadiosagedusalad koos lubatud suurimate magnetvälja tugevustega 10 m kaugusel induktiivseadmest on järgmised:
1) 9,000–59,750 kHz, 72 dBµA/m kuni sageduseni 30 kHz, millest alates on suurima lubatud magnetvälja tugevuse langus 3 dB oktavi kohta;
3) 60,250–70,000 kHz, 69 dBµA/m sagedusel 60,250 kHz, millest alates on suurima lubatud magnetvälja tugevuse langus 3 dB oktavi kohta;
5) 119–135 kHz, 66 dBµA/m sagedusel 119 kHz, millest alates on suurima lubatud magnetvälja tugevuse langus 3 dB oktavi kohta;
8) 3155–3400 kHz, 13,5 dBµA/m;
9) 6765–6795 kHz, 42 dBµA/m;
10) 7400–8800 kHz, 9 dBµA/m;
11) 13,553–13,567 MHz, 42 dBµA/m;
12) 26,957–27,283 MHz, 42 dBµA/m.
(3) Sagedusvahemikus 9–148,5 kHz on lubatud kasutada peale käesoleva määruse § 3 lõikes 3 nimetatud antennide ka väliseid raam-mähisantenne (loop coil antenna).
(4) Induktiivseadmete tehniliste näitajate puhul lähtutakse tehnilise normi täitmiseks ETSI harmoneeritud standardi EN 300 330-2 nõuetest. Tehnilise normi täitmiseks võib lähtuda ekvivalentsetest standarditest või tehnilistest kirjeldustest.
§13. Nõuded raadiomikrofonide ja invaraadioseadmete kasutamisele
(1) Raadiomikrofonide kasutatavad raadiosagedusalad ja lubatud suurimad kanalisammud on järgmised:
1) 37,6–38,6 MHz, kanalisamm 50 kHz;
2) 863–865 MHz, kanalisamm 200 kHz (analoogsüsteemidel lubatud suurim hõivatav sagedusriba 300 kHz).
(2) Raadiomikrofonide lubatud suurim efektiivne kiirgusvõimsus on 10 mW.
(3) Invaraadioseadmete tehnilised näitajad on järgmised:
1) kasutatav raadiosagedusala 173,350–174,770 MHz;
2) lubatud suurim efektiivne kiirgusvõimsus 2 mW;
3) lubatud suurim kanalisamm 50 kHz.
(4) Invaraadioseadmete kasutamisel raadiosagedusalas 174,000–174,770 MHz tuleb arvestada häirete tekke võimalusega ringhäälingusaatjate poolt.
(5) Raadiomikrofonide ja invaraadioseadmete tehniliste näitajate puhul lähtutakse tehnilise normi täitmiseks ETSI harmoneeritud standardite EN 300 422-2 (kõikides sagedusalades) ja EN 301 357-2 (sagedusalas 863–865 MHz) nõuetest. Tehnilise normi täitmiseks võib lähtuda ekvivalentsetest standarditest või tehnilistest kirjeldustest.
§14. Nõuded raadiosageduslike identifitseerimisseadmete kasutamisele
(1) Raadiosageduslikud identifitseerimisseadmed on automaatsed kauba identifitseerimisseadmed, esemete teekonna jälgimisseadmed, häireseadmed, saastekontrollerid, isikutuvastusseadmed, juurdepääsu kontrollseadmed, lähedussensorid, vargusvastased seadmed, lokatsioonisüsteemid, andmeside käsiseadmed ja juhtmeta juhtimissüsteemid. Muid raadiosageduslikke identifitseerimisseadmeid võib kasutada vastavates paragrahvides esitatud nõuete kohaselt.
(2) Raadiosageduslike identifitseerimisseadmete tehnilised näitajad on järgmised:
1) kasutatav raadiosagedusala 2446–2454 MHz;
2) lubatud suurim ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus 500 mW, kui töötsükkel on kuni 100%, või siseruumides 4 W, kui töötsükkel on kuni 15% iga 200 ms perioodi vältel;
3) võimsustasemel üle 500 mW on nõutav modulatsioonitüüp FHSS, lisaks peab seade olema varustatud võimsuse automaatjuhtimisega kiirgusvõimsuse vähendamiseks kuni 500 mW-ni seadme kasutamisel väljaspool siseruume.
(3) Raadiosageduslike identifitseerimisseadmete kasutamisel siseruumides ei tohi nende kiirgus 10 m kaugusel väljaspool ehitist ületada ekvivalentse 500 mW raadiosagedusliku identifitseerimisseadme poolt kiiratavat väljatugevust samal kaugusel. Kui ehitis koosneb mitmest valdusest, näiteks kauplustest kaubanduskeskuses, siis tuleb mõõtmistel võtta aluseks kasutaja valduse piir ehitises.
(4) Raadiosageduslike identifitseerimisseadmete tehniliste näitajate puhul lähtutakse tehnilise normi täitmiseks ETSI harmoneeritud standardi EN 300 440-2 nõuetest. Tehnilise normi täitmiseks võib lähtuda ekvivalentsetest standarditest või tehnilistest kirjeldustest.
§15. Nõuded aktiivsete meditsiiniliste implantaatide kasutamisele
(1) Aktiivsete meditsiiniliste implantaatide tehnilised näitajad on järgmised:
1) kasutatavas raadiosagedusalas 9–315 kHz:
a) lubatud suurim magnetvälja tugevus 30 dBµA/m;
b) töötsükkel kuni 10%;
2) kasutatavas raadiosagedusalas 402–405 MHz:
a) lubatud suurim efektiivne kiirgusvõimsus 25 µW;
b) esimese raadiosageduskanali kesksagedus 402,0125 MHz;
c) kanalisamm 25 kHz. Individuaalsaatjatel on lubatud kanalisammu suurendamine kuni 300 kHz-ni naaberkanalite arvel.
(2) Aktiivsete meditsiiniliste implantaatide tehniliste näitajate puhul lähtutakse tehnilise normi täitmiseks ETSI harmoneeritud standardite EN 300 330-2 (sagedusalas 9–315 kHz) ja EN 301 839-2 (sagedusalas 402–405 MHz) nõuetest. Tehnilise normi täitmiseks võib lähtuda ekvivalentsetest standarditest või tehnilistest kirjeldustest.
§16. Nõuded juhtmeta audioseadmete kasutamisele
(1) Juhtmeta audioseadmed on juhtmeta valjuhääldid ja peatelefonid kantavatele või sõidukis kasutatavatele CD-, kassett-, raadiovastuvõtu-, telefoni- või muudele samalaadsetele seadmetele.
(2) Juhtmeta audioseadmete tehnilised näitajad on järgmised:
1) kasutatav raadiosagedusala 863–865 MHz;
2) lubatud suurim efektiivne kiirgusvõimsus 10 mW;
3) analoogsüsteemidel lubatud suurim hõivatav sagedusriba 300 kHz.
(3) Juhtmeta audioseadmete tehniliste näitajate puhul lähtutakse tehnilise normi täitmiseks ETSI standardi EN 301 357-2 nõuetest. Tehnilise normi täitmiseks võib lähtuda ekvivalentsetest standarditest või tehnilistest kirjeldustest.
(4) Kitsaribaliste analoogtehnoloogial põhinevate heliülekandeseadmete, sealhulgas ukseavamissüsteemide ja elektroonsete lapsevalvurite ( baby voice monitors) tehnilised näitajad on järgmised:
1) kasutatav raadiosagedusala 864,8–865,0 MHz;
3) kanalisamm 50 kHz.
(5) Kitsaribaliste analoogtehnoloogial põhinevate hääleseadmete tehniliste näitajate puhul lähtutakse ETSI harmoneeritud standardi EN 300 220-3 nõuetest. Tehnilise normi täitmiseks võib lähtuda ekvivalentsetest standarditest või tehnilistest kirjeldustest.
§17. Muud tehnilised näitajad
(1) Lähitoimeseadme elektriohutus ja elektromagnetiline ühildatavus peavad vastama «Telekommunikatsiooniseaduse» § 56 lõike 1 alusel kehtestatud nõuetele.
(2) Lähitoimeseadme kiirgusparameetrid peavad vastama «Telekommunikatsiooniseaduse» § 65 lõike 1 punkti 1 alusel kehtestatud nõuetele.
§18. Määruste kehtetuks tunnistamine
(1) Teede- ja sideministri 30. märtsi 2001. a määrus nr 32 «Raadiosaateseadmete kasutamise üldised nõuded lähitoimeseadmete klassile» (RTL 2001, 44, 635; 55, 762; 130,1890) tunnistatakse kehtetuks.
(2) Teede- ja sideministri 7. augusti 2001. a määrus nr 89 «Nõuded loomade jälgimiseks kasutatavatele raadiosaateseadmetele» (RTL 2001, 101, 1378) tunnistatakse kehtetuks.
(3) Teede- ja sideministri 21. mai 2001. a määrus nr 52 «Liiklusradarite klassi kuuluvate raadiosaateseadmete kasutamise üldised nõuded» (RTL 2001, 65, 898) tunnistatakse kehtetuks.
1 Määruses on arvestatud Euroopa Ühenduse Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 99/5/EÜ (EÜT L 91, 07.04.99, lk 10) nõudeid


Kohtute seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse kohtute tööpiirkondade ühendamiseks – Riigi Teataja
Kohtute seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse kohtute tööpiirkondade ühendamiseks
Vabariigi Presidendi 15. märtsi 2005. a otsusega nr 794
I. Kohtute seaduse muutmine
Kohtute seaduses (RT I 2002, 64, 390; 2003, 21, 121, 90, 601; 2004, 27, 176; 46, 329; 56, 403) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Seaduse tekstis asendatakse sõnad «maa- ja linnakohus» ning «maa- või linnakohus» sõnaga «maakohus» vastavas käändes.
§ 2. Seaduse tekstis asendatakse sõna «haldusdirektor» sõnaga «kohtudirektor» vastavas käändes.
« (1) Kohtuasutused on maakohus, halduskohus, ringkonnakohus ja Riigikohus.»;
2) lõigetes 2 ja 3 asendatakse sõna «kohus» sõnaga «kohtuasutus» vastavas käändes.
« (2) Maakohtud on:
4) Tartu Maakohus.»;
« (21) Maakohtul on üks või mitu kohtumaja.»;
«Kohtumajad asuvad maakohtu tööpiirkonnas. Kohtumajade täpsed asukohad ning teeninduspiirkonnad määrab justiitsminister. Iga kohtumaja asukoht on ka maakohtu asukohaks.»
§ 5. Seadust täiendatakse §-ga 101 järgmises sõnastuses:
« § 101. Tsiviil-, kriminaal- ja väärteoasja arutamise koht
(2) Kui kohtumenetluse seaduses sätestatud valikulise kohtualluvuse korral jäävad kohtualluvust määravad kohad ühe maakohtu tööpiirkonda, valib kohtualluvuse valiku õigust omav protsessiosaline, millise koha järgi asja kohtuistungil arutatakse.»
§ 6. Paragrahv 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 11. Maakohtu kohtunike arv
Maakohtu kohtunike arvu ja jagunemise kohtumajade vahel määrab justiitsminister, kuulanud ära maakohtu esimehe ja selle ringkonnakohtu esimehe arvamuse, kelle tööpiirkonda kohus kuulub.»
§ 7. Seadust täiendatakse §-ga 111 järgmises sõnastuses:
« § 111. Maakohtu kohtuniku alaline teenistuskoht
(2) Maakohtu kohtunik arutab asja kohtuistungil käesoleva seaduse §-s 10 1 sätestatud kohtumajas. Kohtunik ei või keelduda asja arutamisest teises sama maakohtu kohtumajas.
(3) Kui kohtunik arutab asja kohtumajas, mis ei ole tema alaline teenistuskoht, hüvitatakse talle sõidu- ja majutuskulud. Samuti hüvitatakse kohtunikule muud lähetuskulud Vabariigi Valitsuse määratud alustel ja korras.»
§ 8. Paragrahvi 12 lõikes 9 lisatakse sõna «esimeheks» järele sõnad «rohkem kui».
§ 9. Seadust täiendatakse §-ga 121 järgmises sõnastuses:
« § 121. Kohtumaja juht
(6) Kohtumaja juhi ülesannete täitmisest vabastatud kohtunikul säilivad kohtuniku volitused.»
§ 10. Paragrahv 13 tunnistatakse kehtetuks.
§ 12. Paragrahvi 16 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 13. Paragrahvi 17 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
« (2) Halduskohtud on:
2) Tartu Halduskohus.»;
« (21) Halduskohtul on üks või mitu kohtumaja.»;
« (3) Kohtumajad asuvad halduskohtu tööpiirkonnas, mille määrab justiitsminister. Kohtumajade täpsed asukohad ning teeninduspiirkonna määrab justiitsminister. Iga kohtumaja asukoht on ka halduskohtu asukoht.»
§ 15. Seadust täiendatakse §-ga 181 järgmises sõnastuses:
« § 181. Haldusasja arutamise koht
(2) Kui kohtumenetluse seaduses sätestatud valikulise kohtualluvuse korral jäävad kohtualluvust määravad kohad ühe kohtu tööpiirkonda, valib kohtualluvuse valiku õigust omav protsessiosaline, millise koha järgi asja kohtuistungil arutatakse.»
§ 16. Paragrahvi 19 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Halduskohtu kohtunike arvu ja jagunemise kohtumajade vahel määrab justiitsminister, kuulanud ära halduskohtu esimehe ja selle ringkonnakohtu esimehe arvamuse, kelle tööpiirkonda kohus kuulub.»
§ 17. Seadust täiendatakse §-ga 191 järgmises sõnastuses:
« § 191. Halduskohtu kohtuniku alaline teenistuskoht
§ 18. Paragrahvi 20 lõikes 9 lisatakse sõna «esimeheks» järele sõnad «rohkem kui».
§ 19. Seadust täiendatakse §-ga 201 järgmises sõnastuses:
« § 201. Kohtumaja juht
§ 20. Paragrahv 21 tunnistatakse kehtetuks.
§ 21. Paragrahvi 22 lõiked 3, 4 ja 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Tallinna Ringkonnakohtu tööpiirkonnas on Põhja Maakohus ja Lääne Maakohus ning Tallinna Halduskohus.
(4) Tartu Ringkonnakohtu tööpiirkonnas on Lõuna Maakohus ning Tartu Halduskohus.
(5) Viru Ringkonnakohtu tööpiirkonnas on Viru Maakohus.»
§ 22. Paragrahvi 35 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Üldkogu kutsub kokku kohtu esimees iseseisvalt või vähemalt 2/3 kohtu kohtunike nõudmisel. Üldkogu eesistujaks on kohtu esimees.»
§ 23. Pagarahvi 37 lõiget 2 täiendatakse punktidega 3–5 järgmises sõnastuses:
« 3) asjade jaotamisel jaotatakse võimalikult palju asju selles kohtumaja teenistuses olevate kohtunike vahel, kus asi kohtuistungil arutamisele tuleb;
5) kohtute haldamise nõukoda võib vastu võtta täiendavaid põhimõtteid kohtunike tööjaotusplaani koostamiseks. Tööjaotusplaani kinnitades peavad kohtud lähtuma põhimõtetest, mis kohtute haldamise nõukoda on vastu võtnud.»
1) lõike 1 punkti 3 teksti täiendatakse pärast sõna «kohtu» sõnadega «ja kohtumaja»;
2) lõike 1 punkti 4 teksti täiendatakse pärast sõna «kohtu» sõnadega «ja kohtumajas alaliselt teenistuses olevate»;
3) lõike 1 punkt 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 10) kohtumaja juhile lisatasu määramisel (§ 76 lõige 3);».
§ 25. Paragrahvi 42:
1) lõike 1 kolmanda lause teksti täiendatakse enne sõna «kantselei» sõnadega «maa-, haldus- ja ringkonnakohtu»;
« (2) Kohtu kodukorras nähakse ette kohtu esimehe ja teiste kohtunike kohtu töökorraldusest tulenevad ülesanded ning kohtu esimehele alluvate kohtuteenistujate ülesanded.»;
« (21) Kohtu kantselei kodukorras nähakse ette kohtuteenistujate ülesanded, kohtu asjaajamise kord ja kohtu muu töökorraldus.»
§ 26. Paragrahvi 45 lõike 1 kolmas lause loetakse neljandaks lauseks ja lõiget täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Kohtumaja juht võib esimese astme kohtu esimehe korraldusel või omal algatusel nõuda seletusi kohtumaja kohtunikelt ning koguda muud vajalikku teavet õigusemõistmise korrakohase toimimise tagamiseks.»
§ 27. Paragrahvi 55 lõiget 3 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Esimese astme kohtuniku teenistusse määramisel määrab Riigikohtu üldkogu ka kohtumaja, mis saab kohtuniku alaliseks teenistuskohaks.»
§ 28. Paragrahvi 57 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Esimese astme kohtuniku võib kohtu üldkogu määrata tema nõusolekul alaliselt teenistusse sama kohtu teise kohtumajja.»
§ 29. Paragrahvi 76:
« (2) Esimese ja teise astme kohtu esimehele makstakse lisatasu esimehe ülesannete täitmise eest:
3) 35% tema ametipalgast, kui kohtunike arv kohtus on vähemalt 36.»;
« (3) Justiitsminister võib kohtu esimehe ettepanekul ning kohtute haldamise nõukoja nõusolekul määrata kohtumaja juhile lisatasu kuni 5% kohtuniku ametipalgast, kui kohtumajas on alalises teenistuses 3–10 kohtunikku ning kuni 10%, kui kohtumajas on alalises teenistuses üle 10 kohtuniku.»
§ 30. Paragrahvi 86:
1) lõikes 1 lisatakse sõnade «kohtu likvideerimise» järele sõnad «või kohtumaja sulgemise»;
2) lõiget 2 täiendatakse tekstiga järgmises sõnastuses:
«, ega kohtumaja juhile, kes pärast kohtumaja juhi ülesannete täitmisest vabastamist jätkab töötamist kohtunikuna.»
§ 31. Paragrahvi 99 lõike 1 punktis 5 lisatakse sõna «kohtu likvideerimise» järele sõnad «või kohtumaja sulgemise».
§ 32. Seadust täiendatakse §-dega 1381 –1384 järgmises sõnastuses:
« § 1381. Kohtu esimehe ja kohtudirektori volitused
(2) 2006. aasta 1. jaanuaril loetakse ametis oleva maa- või halduskohtuniku alaliseks teenistuskohaks kohtumaja, mis asub asulas, kus asus maa-, linna- või halduskohus, mille kohtunik ta enne selle seaduse jõustumist oli.»
II. Teiste seaduste muutmine
§ 33. Äriseadustiku muutmine
Äriseadustikus (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185; 56, 332 ja 336; 89, 532; 93, 565; 2002, 3, 6; 35, 214; 53, 336; 61, 375; 63, 387 ja 388; 96, 564; 102, 600; 110, 657; 2003, 4, 19; 13, 64; 18, 100; 78, 523; 88, 591; 2004, 86, 582; 89, 613) tehakse järgmised muudatused:
1) seadustiku § 22 lõige 3 ning § 25 tunnistatakse kehtetuks;
2) seadustikku täiendatakse §-ga 5112 järgmises sõnastuses:
« § 5112. Registripidaja tööpiirkonna muutmine
(1) Registripidaja tööpiirkonna muutmisel kohaldatakse käesoleva seadustiku § 57 lõikeid 1 ja 2 niivõrd, kuivõrd registriandmete ülekandmist ei ole automatiseeritud. Justiitsministril on õigus anda määrusi registriandmete automatiseeritud ülekandmiseks.
(2) Registripidaja tööpiirkonna muutmise korral ei pea füüsilisest isikust ettevõtja muutma oma ärinime, kui see on eksitavalt sarnane teiste uue registripidaja tööpiirkonnas äriregistrisse kantud või vähem kui kolm aastat tagasi äriregistrist kustutatud nimedega, tingimusel, et tema ettevõtte asukoht jääb pärast tööpiirkonna muutmist senisesse maakonda.»
§ 34. Mittetulundusühingute seaduse § 76 muutmine
Mittetulundusühingute seaduse (RT I 1996, 42, 811; 1998, 96, 1515; 1999, 10, 155; 23, 355; 67, 658; 2000, 55, 365; 88, 576; 2001, 56, 336; 93, 565; 2002, 53, 336; 2003, 88, 591; 2004, 89, 613) §-s 76 asendatakse arv «5111» sõnadega «§-sid 5111 –5112».
§ 35. Laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduse § 77 muutmine
Laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduse (RT I 1998, 23, 321; 59, 941; 1999, 10, 149; 2000, 55, 365; 2001, 56, 336; 93, 565; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 66; 88, 594; 2004, 30, 208) § 77 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Laevakinnistusraamatut peavad kohtute registriosakonnad. Harju Maakohtu registriosakond peab laevakinnistusraamatut ka Viru Maakohtu tööpiirkonna kohta.»
§ 36. Kinnistusraamatuseaduse muutmine
Kinnistusraamatuseaduses (RT I 1993, 65, 922; 1999, 44, 511; 2001, 21, 113; 31, 171; 56, 336; 93, 565; 2003, 13, 64; 2004, 14, 91) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Kinnistuspiirkond on kohtu tööpiirkond.»;
2) paragrahvi 72 lõike 1 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 792 täiendatakse lõikega 2 1 järgmises sõnastuses:
« (21) Kui käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 sätestatud eeldused on täidetud, võib justiitsminister erinevalt lõike 1 punktis 1 sätestatust erandlikult otsustada elektroonilise kinnistusraamatu avamise kinnistusraamatu registriosade kaupa.»
§ 37. Abieluvararegistri seaduse muutmine
Abieluvararegistri seaduses (RT I 1995, 87, 1540; 1996, 51, 967; 1999, 10, 155; 2001, 56, 336; 93, 565; 2002, 53, 336) tehakse järgmised muudatused:
(1) Seaduse tekstis asendatakse sõna «kinnistusamet» sõnaga «kinnistusosakond» vastavas käändes.
(2) Paragrahvi 2:
« (1) Abieluvararegistrit peavad kohtute kinnistusosakonnad.»;
(3) Paragrahvi 4:
« (3) Üleantud registrikaardi ja registritoimiku pealkirjas muudetakse registripiirkond, kinnistusosakonna nimetus ja kaardi number.»
(4) Paragrahv 5 tunnistatakse kehtetuks.
(5) Paragrahvi 6:
«Registritoimikuga võib tutvuda ning selles olevaid dokumentide ärakirju võib anda kandealuse isiku nõusolekul või õigustatud huvi olemasolul.»;
«Pärast tutvuda sooviva isiku või ameti ning õigustatud huvi olemasolu tuvastamist annab kinnistusraamatuga tutvumiseks loa kohtunikuabi või kinnistussekretär.»
§ 38. Kriminaalhooldusseaduse muutmine
Kriminaalhooldusseaduses (RT I 1998, 4, 62; 2002, 82, 478; 2004, 27, 176) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõikes 1 ja lõikes 6, § 6 lõikes 1, § 7 lõikes 1 ja § 14 lõikes 2 asendatakse sõna «haldusdirektor» sõnaga «kohtudirektor» vastavas käändes;
2) paragrahvi 37 lõikes 3 asendatakse sõnad «2005. aasta 1. juuli» sõnadega «2006. aasta 1. jaanuar» vastavas käändes;
3) seaduse tekstis asendatakse sõnad «maa- ja linnakohus» ning «maa- või linnakohus» sõnaga «maakohus» vastavas käändes.
§ 39. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku muutmine
Tsiviilkohtumenetluse seadustikus (RT I 1998, 43–45, 666; 108/109, 1783; 1999, 16, 271; 31, 425; 2000, 51, 319; 55, 365; 2001, 21, 113; 34, 186; 53, 313; 93, 565; 2002, 29, 174; 50, 313; 53, 336; 64, 390; 92, 529; 2003, 13, 64 ja 67; 23, 140; 2004, 30, 208; 46, 329; 56, 403) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 147 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Kui käesoleva seadustiku §-s 139 sätestatud valikulise kohtualluvuse korral jäävad erinevad kohtualluvust määravad kohad ühe maakohtu tööpiirkonda, ent erinevate kohtumajade teeninduspiirkondadesse, märgib hageja, millises kohtumajas asja arutatakse. Kui hageja seda ei märgi, määrab asja arutamise koha kohus.»;
2) seaduse tekstis asendatakse sõnad «maa- ja linnakohus» ning «maa- või linnakohus» sõnaga «maakohus» vastavas käändes.
§ 40. Halduskohtumenetluse seadustiku muutmine
Halduskohtumenetluse seadustikus (RT I 1999, 31, 425; 33, õiend; 40, õiend; 96, 846; 2000, 51, 321; 2001, 53, 313; 58, 355; 2002, 29, 174; 50, 313; 53, 336; 62, 376; 2003, 13, 67; 23, 140; 2004, 46, 329; 56, 403) tehakse järgmised muudatused:
« (11) Kui mitme asutuse, ametniku või avalik-õiguslikke haldusülesandeid täitva muu isiku haldusakti või toimingu peale kaebuse esitamise korral asuvad asutuste, ametnike või muude isikute asu- või teenistuskohad ühe halduskohtu tööpiirkonnas, ent erinevate kohtumajade teeninduspiirkondades, märgib kaebuse esitaja, millises kohtumajas asja arutatakse. Kui kaebuse esitaja seda ei märgi, määrab asja arutamise koha kohus.»;
2) seaduse tekstis asendatakse sõnad «maa- või linnakohus» sõnaga «maakohus» vastavas käändes.
§ 41. Kohtutäituri seaduse muutmine
Kohtutäituri seaduses (RT I 2001, 16, 69; 2002, 61, 375; 102, 600; 2003, 17, 95; 23, 146; 63, 417; 2004, 56, 403) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 259 tunnistatakse kehtetuks.
Seadus jõustub 2006. aasta 1. jaanuaril.


text:
Advokaadibüroo LMP - Büroost - Uudised - advokaat Grete Kirsimaa artikkel "millal võib lahus elav vanem maksta miinimumist väiksemat elatist?"
Alaealise lapse üleval pidamine ning miinimumelatise vähendamine
Perekonnaseadusest tuleneb lapsevanematele kohustus oma alaealisi lapsi üleval pidada. Juhul, kui vanemad koos ei ela või ei täida mõlemad vanemad lapse üleval pidamise kohustust, annab seadus võimaluse nõuda ülalpidamise andmist rahalise maksena.
Kui see eeldus kehtib tänasel päeval samamoodi, siis kohtud on oluliselt enam hakanud rakendama seadusesätet, mis annab võimaluse välja mõista elatis väiksemana kehtestatud miinimummäärast. Järjest rohkem levinud erandi kasutamine viis Riigikohtu lahendi tegemiseni, kus Riigikohus pidas vajalikuks selgitada miinimummäärast väiksema elatise väljamõistmise põhimõtteid.
Esiteks ei välistanud kolleegium elatise suuruse määramisel ka riiklike peretoetuste saamist. Kuivõrd riiklikud toetused lapsele on mõeldud lapse ülalpidamiseks, siis on igati loogiline, et selles osas lapsevanema kohustus väheneb – selles osas annab lapsele ülalpidamist riik. Alates jaanuarist 2018.a on ühele lapsele makstava peretoetuse suuruseks 55 eurot kuus. See tähendab, et ühe vanema osa ülalpidamise andmisel väheneb peretoetuse tõttu 27,5 euro võrra 222,5 euroni. Riiklike peretoetuste arvesse võtmiseks elatise suuruse määramisel tuleb kindlasti esitada aga vastav taotlus, kohus omal algatusel seda arvesse võtta ei tohi.
Teiseks on kohtud asunud seisukohale, et miinimumelatist on võimalik vähendada ka sellisel juhul, kui laps elab teatud aja lahuselava vanema juures. Riigikohus on oma hiljutises 9.juuni 2017.a lahendis nr 3-2-1-35-17 täpsustanud, et kui vanemad elavad eraldi, siis kannavad nad eelduslikult nende juures olevate laste esmased kulud, nt söögikulud. Mõlemad vanemad kannavad eelduslikult ka eluasemekulusid, mida saab jagada laste vanemate juures oleku aja järgi. Kuna kulusid lapse majutamiseks teevad mõlemad vanemad, ei ole põhjendanud nõuda lahuselavalt vanemalt lapsega püsivalt koos elava vanema eluasemekulude katmist sama aja eest, kui tema peab eluasemekulusid laste huvides kandma. Vastasel juhul koormataks teda topelt, kuna ta peaks osalema teise vanema kulude katmises, kuid tema enda kulud jääksid arvestamata.
Ühes lahendis[1] on Riigikohus teinud ka põhimõttelise märkuse seadusandjale suunitlusega kontrollimaks praeguse regulatsiooni efektiivsust. RAKE tehtud uuringu kohaselt oli aastatel 2010-2012 keskmise lapse tegelik ülalpidamiskulu 280 eurot ühe lapse kohta. Kuna proportsioon laste vajaduste rahuldamiseks vajalike keskmiste kulutuste, lapsetoetuste suuruse ja keskmise sissetuleku vahel on oluliselt muutunud, tuleks PKS § 101 lg-s 1 sätestatud elatise alammäära vähendada. Riigikohus andis tugeva signaali märkides, et seadusandja eesmärgiks ei saa olla reguleerida õigussuhet viisil, mis võib viia selleni, et valdava osa isikute suhtes tuleb kohaldada erandit (PKS § 102 lg 2) ning vaid väikse osa isikute suhtes saab kohaldada seaduses sätestatud reeglit (PKS § 101 lg 1).
Nagu nähtub eelnevast on elatist puudutavad vaidlused läinud aasta aastalt aina keerulisemaks. Kui varasemalt sai lahenduste leidmisel aluseks võtta vaid seaduses sätestatud miinimumelatise, siis tänaseks päevaks on see asendunud mitmete erinevate asjaolude analüüsi ja võrdlemisega, mille tulemusel kujuneb välja otsustus elatise suuruse kohta.
[1] RKTK 22.märtsi 2017.a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-174-16

matches:
Riigikohus
kohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 101
Riigikohus
§ 102
§ 101


Toimetulekutoetuse arvestamisel arvesse võetavate alalise eluruumi alaliste kulude piirmäärade kehtestamine – Riigi Teataja
Toimetulekutoetuse arvestamisel arvesse võetavate alalise eluruumi alaliste kulude piirmäärade kehtestamine
Toimetulekutoetuse arvestamisel arvesse võetavate alalise eluruumi alaliste kulude piirmäärade kehtestamine - sisukord
§ 2 Üür
§ 3 Korterelamu haldamise kulu, sealhulgas remondiga seotud kulu
§ 4 Korterelamu renoveerimiseks võetud laenu tagasimakse
§ 5 Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste maksumus
§ 6 Soojaveevarustuseks tarbitud soojusenergia või kütuse maksumus
§ 7 Kütteks tarbitud soojusenergia või kütuse maksumus
§ 8 Elektrienergia tarbimisega seotud kulu
§ 9 Majapidamisgaasi maksumus
§ 10 Maamaksukulud
§ 11 Hoonekindlustuse kulud
§ 12 Olmejäätmete veotasu
RT IV, 06.12.2018, 44
Vastu võetud 29.11.2018 nr 54
Käesoleva määrusega kehtestatakse toimetulekutoetuse arvestamisel arvesse võetavate jooksval kuul tasumisele kuuluvate alalise eluruumi alaliste kulude piirmäärad.
§ 2. Üür
Üüri piirmäär on kuni 5 eurot eluruumi normpinna ühe ruutmeetri kohta ühes kuus.
§ 3. Korterelamu haldamise kulu, sealhulgas remondiga seotud kulu
Korterelamu haldamise, sealhulgas remondiga seotud kulu piirmäär on kuni 2 eurot eluruumi normpinna ühe ruutmeetri kohta ühes kuus.
§ 4. Korterelamu renoveerimiseks võetud laenu tagasimakse
Korterelamu renoveerimiseks võetud laenu tagasimakse kulu piirmäär on kuni 2 eurot eluruumi normpinna ühe ruutmeetri kohta ühes kuus.
§ 5. Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste maksumus
(1) Üheliikmelisel perel võetakse kuluna arvesse kuni 4 m3 veevarustuse ja reovee ärajuhtimise maksumusest ühes kuus. Alates teisest pereliikmest võetakse kuluna arvesse kuni 2 m3 veevarustuse ja reovee ärajuhtimise maksumusest ühes kuus.
(2) Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste maksumuse hulka arvestatakse ka kanalisatsioonivõrku ühendamata hoonete kogumis- ja settekaevude tühjendamine.
(3) Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste maksumusena võetakse arvesse üürileandja poolt kinnitatud arvestuslik kulu, kui olemasolev süsteem ei võimalda tarbimist objektiivselt mõõta (mitme leibkonna poolt ühiselt kasutatavad ruumid, ühiselamud jms).
§ 6. Soojaveevarustuseks tarbitud soojusenergia või kütuse maksumus
Soojaveevarustuseks tarbitud soojusenergia või kütuse maksumusena võetakse arvesse kuni 10 eurot iga pereliikme kohta ühes kuus.
§ 7. Kütteks tarbitud soojusenergia või kütuse maksumus
(1) Tsentraalse küttega eluruumi kütmise puhul võetakse arvesse tarbitud soojusenergia või kütuse kulu, kuid mitte rohkem kui 6 eurot eluruumi normpinna ühe ruutmeetri kohta ühes kuus.
(2) Ilma tsentraal- ja individuaalkütteta eluruumi kütmisel elektriküttega võetakse küttekuluna arvesse kütteperioodil (1. septembrist kuni 30. maini) tarbitud elektrienergia kulu kuni 3 eurot eluruumi normpinna ühe ruutmeetri kohta ühes kuus.
(3) Ilma tsentraal- ja elektrikütteta eluruumi kütmise puhul võetakse kütuse kuluna arvesse kütteperioodil (1. septembrist kuni 30. maini) tarbitud kütte kulu kuni 4 eurot eluruumi normpinna ühe ruutmeetri kohta ühes kuus. Juhul, kui ilma tsentraal- ja elektrikütteta eluruumi kütmise puhul kajastub kuludokumendil taotlusele järgneva perioodi küttekulu, võetakse see järgnevatel kuudel toetuse taotlemisel arvesse vastavalt kehtestatud piirmäärale kuludokumendil näidatud summa kompenseerimiseni või kuni uue kuludokumendi esitamiseni.
§ 8. Elektrienergia tarbimisega seotud kulu
(1) Elektrienergia tarbimisega seotud kuluna võetakse üheliikmelisel perel arvesse kuni 40 eurot kuus. Alates teisest pereliikmest lisandub iga pereliikme kohta kuni 30 eurot kuus.
(2) Elektrienergia tarbimisega seotud kuluna võetakse arvesse üürileandja poolt kinnitatud arvestuslik kulu, kui olemasolev süsteem ei võimalda tarbimist objektiivselt mõõta (mitme leibkonna poolt ühiselt kasutatavad ruumid, ühiselamud jms).
§ 9. Majapidamisgaasi maksumus
(1) Majapidamisgaasi maksumuse hulka arvestatakse üheliikmelisel perel 4,0 m3 kuus. Alates teisest pereliikmest lisandub pereliikme kohta 2,0 m3 kuus.
(2) Balloonigaasi kasutamisel võetakse arvesse 1 gaasiballoon (10 m3) kvartalis.
§ 10. Maamaksukulud
Maamaksukulude arvesse võtmise aluseks on maamaksu tegelik kulu. Maamaksukulude arvestamisel lähtutakse maksuteatel näidatud tähtaegadest. Maamaksukulude arvestamise aluseks on kolmekordne elamualune pind.
§ 11. Hoonekindlustuse kulud
Hoonekindlustuse kulude puhul võetakse arvesse hoonekindlustuse tegelikud kulud, mis on arvestatud kasutatavale eluruumile, kuid mitte rohkem kui 0,20 eurot eluruumi normpinna ühe ruutmeetri kohta ühes kuus.
§ 12. Olmejäätmete veotasu
Olmejäätmete veotasule arvestatakse kuni 8 eurot üheliikmelise pere kohta kuus ning kuni 6 eurot iga järgneva pereliikme kohta kuus.
(1) Alalise eluruumi alaliste kulude arvestamise aluseks on elamuseaduse § 7 lõike 1 punkti 2 alusel kehtestatud eluruumi sotsiaalselt põhjendatud norm. Kui pere eluruum on normpinnast väiksem, võetakse aluseks eluruumi tegelik pind.
(2) Piirmääradest väiksemate eluruumi kulude korral on toimetulekutoetuse määramisel aluseks eluruumi tegelikud kulud.
1) Pärnu Linnavolikogu 16.12.2010 määrus nr 49 „Toimetulekutoetuse arvestamisel arvesse võetavate alalise eluruumi alaliste kulude piirmäärade kehtestamine“;
2) Audru Vallavolikogu 07.04.2016 määrus nr 14 „Eluasemekulude piirmäärad toimetulekutoetuse arvestamisel“;
3) Tõstamaa Vallavolikogu 12.02.2016 määrus nr 26 „Eluasemekulude piirmäärad toimetulekutoetuse määramisel“.