text:
3-4-1-2-01 Tallinna Halduskohtu taotluse tunnistada kehtetuks välismaalaste seaduse § 12 lg 5 ja lg 6 läbivaatamises – Riigi Teataja
3-4-1-2-01 Tallinna Halduskohtu taotluse tunnistada kehtetuks välismaalaste seaduse § 12 lg 5 ja lg 6 läbivaatamises
RT III 2001, 7, 75
Tartus 5. märtsil 2001. a 3-4-1-2-01
Tallinna Halduskohtu taotluse tunnistada kehtetuks välismaalaste seaduse § 12 lg 5 ja lg 6 läbivaatamine.
Põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium, koosseisus eesistuja Uno Lõhmus, liikmed Tõnu Anton, Lea Kivi, Ants Kull ja Jüri Põld, vaatas 25. jaanuaril 2001. a avalikul kohtuistungil Riigikogu esindaja Mart Nuti, justiitsminister Märt Raski ja õiguskantsleri asetäitja-nõuniku Aare Reenumäe osavõtul ning kolleegiumi sekretäri Piret Lehemetsa juuresolekul läbi Tallinna Halduskohtu 8. novembri 2000. a taotluse.
1. Justiitsminister siseministri ülesannetes keeldus 27. juuli 2000. a käskkirjaga nr 366 J. Grigorjevile elamisloa andmisest. Keeldumise aluseks oli asjaolu, et elamisloa taotleja on teeninud kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes, olles välisriigi julgeolekuteenistuses. Ta arvati 1992. a reservi alampolkovniku auastmes ja tema vanus, auaste ja muud asjaolud ei välista tema kutsumist teenistusse kodakondsusjärgse riigi julgeoleku- või relvajõududesse, mida käsitletakse välismaalaste seaduse (edaspidi VS) § 12 lg 6 järgi ohuna Eesti riigi julgeolekule. J. Grigorjev kuulub VS § 12 lg 4 p-s 10 nimetatud isikute hulka, kellele ei anta ega pikendata elamisluba.
2. J. Grigorjev on 1955. aastal sündinud Vene Föderatsiooni kodanik, kes saabus Eestisse 1956. a. Aastatel 1982–1992 töötas ta Eesti NSV Riiklikus Julgeolekukomitees. 1992. a arvati ta reservi alampolkovniku auastmes. J. Grigorjevi abikaasa ja kahe alaealise lapse elamisload on kehtivad kuni 12. jaanuarini 2002.
3. J. Grigorjevi esindaja esitas Tallinna Halduskohtule kaebuse, milles taotles ministri käskkirja õigusvastaseks tunnistamist ja tühistamist. Ühe põhjusena märgiti kaebuses seda, et VS § 12 lg 4 p 10 ei vasta põhiseaduse § 11 nõuetele, sest seadusandja pole arvestanud proportsionaalsuse põhimõtet osas, kus seadus ei võimalda normi rakendajal otsuse tegemisel valida õiguslikke tagajärgi. Välismaalaste seaduse 1. oktoobril 1999 jõustunud muudatused välistavad võimaluse endistele julgeolekutöötajatele elamisloa andmiseks ja varem kehtinud elamisloa pikendamiseks. Ühes sellega on vaidlustatud käskkiri vastuolus ka õiguspärase ootuse printsiibi ja põhiseaduse §-ga 10. Teise põhjusena märgitakse 18. detsembril 1991. aastal allkirjastatud lõppakti nõuete eiramist Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee tegevuse lõpetamise kohta. Kolmandana märgitakse kaebuses käskkirja motiveerimatust ja neljandana seda, et käskkiri rikub kaebuse esitaja õigust perekonnaelule.
4. Tallinna Halduskohus rahuldas 8. novembri 2000. a otsusega J. Grigorjevi kaebuse ja tühistas vaidlustatud käskkirja, jättes kohaldamata VS § 12 lõiked 5 ja 6 kui põhiseaduse §-dega 10 ja 11 vastuolus olevad. Halduskohus esitas Riigikohtule taotluse tunnistada kehtetuks välismaalaste seaduse § 12 lg 5 ja lg 6.
Välismaalaste seaduse vaidlustatud sätted
5. Tallinna Halduskohtu poolt kohaldamata jäetud ja J. Grigorjevi esindaja poolt vaidlustatud sätted sõnastuses, mis kehtib alates 1. oktoobrist 1999, on järgmised:
«§ 12. Elamisloa andmise alused
10) kes töötab või on põhjendatud alus arvata, et ta töötab välisriigi luure- või julgeolekuteenistuses, või ta on olnud või on põhjendatud alus arvata, et ta on olnud välisriigi luure- või julgeolekuteenistuses ning tema vanus, auaste või muud asjaolud ei välista tema kutsumist teenistusse tema kodakondsusjärgse riigi julgeoleku- või relvajõududesse või teistesse relvastatud formeeringutesse (RT I 1999, 27, 395);
(5) Käesoleva paragrahvi 4. lõike punktides 5–8 ja 14 loetletud välismaalasele võidakse erandina anda tähtajaline elamisluba ja seda pikendada, kui tema suhtes ei ole tuvastatud käesoleva paragrahvi 4. lõike punktides 1–4, 9–13 ja 15 nimetatud asjaolu (RT I 1999, 27, 395).
(6) Käesoleva paragrahvi 4. lõike punktides 1–4, 6 ja 8–13 loetletud asjaolusid käsitletakse ohuna Eesti riigi julgeolekule (RT I 1999, 71, 686).»
6. Tallinna Halduskohus märgib, et põhiseaduse § 1 ja § 10 kohaselt on Eesti demokraatlik riik, kes tunnustab inimväärikuse ja sotsiaalse ning demokraatliku õigusriigi põhimõtteid. Seadus, mis on vastuolus nende põhimõtetega, on vastuolus ka põhiseadusega. 1999. aasta 1. oktoobrist hakkas kehtima VS § 12 uus redaktsioon. Kuni selle ajani oli endistel julgeolekutöötajatel võimalik elamisluba saada erandkorras. J. Grigorjevile oli tähtajaline elamisluba antud viis korda. Välismaalaste seaduse § 12 lõiked 5 ja 6 tekitasid olukorra, kus temal ning teistel endistel julgeolekutöötajatel ei ole enam võimalik erandina elamisluba saada. Kohus möönab, et seadusandjal on küll õigus muuta seadusi karmimaks ja seada täiendavaid piiranguid, kuid sel juhul peavad piirangud olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ega tohi moonutada piiratavate õiguste ja vabaduste olemust. Selgusetuks jääb seadusandja eesmärk VS § 12 rangemaks muutmisel. Kuigi iseseisvumisest on möödunud peaaegu 10 aastat ja meie riik on muutunud tugevamaks, on riikliku julgeoleku tagamiseks terve isikute grupp (VS § 12 lg 4 p-s 10 nimetatud isikud) tunnistatud ühiskonnale ohtlikuks ja täitevvõimule pole antud võimalust kaaluda tegelikke asjaolusid.
Kohus leidis, et VS § 12 lg 4 p 10 eraldi võetuna ei ole põhiseadusvastane. Põhiseaduse §-des 10 ja 11 sätestatud õiguskindluse, õiguspärase ootuse ja proportsionaalsuse põhimõttega lähevad vastuollu sama paragrahvi lõiked 5 ja 6.
Kohus jõudis järeldusele, et vaidlustatud käskkiri rikub kaebuse esitaja õigust perekonnaelule Eestis. Perekonnaellu sekkumine on võimalik põhiseaduse §-s 26 ja Euroopa inimõiguste konventsiooni (edaspidi EIÕK) artiklis 8 toodud piirangutega. Vaidlustatud käskkirjast ei selgu, milles seisnes kaebuse esitaja ohtlikkus Eesti riigi julgeolekule. Kohus leiab, et igal nn integreeritud välismaalasel, kelle hulka kuuluvad nii kaebuse esitaja kui ka tema perekonnaliikmed, on õigus era- ja perekonnaelule Eesti Vabariigis.
7. Riigikogu kodukorra seaduse § 120 alusel esitas põhiseaduskomisjon Riigikogu nimel halduskohtu taotluse kohta arvamuse. Põhiseaduskomisjoni selgituste kohaselt oli kõne all olevate seadusemuudatuste algatajaks Vabariigi Valitsus, kelle arvates ei ole põhjendatud teha elamisloa andmise otsustamisel erandit neile välismaalastele, kes on esitanud elamisloa taotlemisel valeandmeid või kes ohustavad Eesti riigi põhiseaduslikku korda ning riigi julgeolekut. Põhiseaduskomisjon on seisukohal, et kuna ka välismaalaste seaduse enne 1. oktoobrit 1999 kehtinud redaktsiooni kohaselt oli tegemist erandina antud tähtajalise elamisloaga, siis ei ole elamisloa pikendamise taotluse rahuldamata jätmine õiguspärase ootuse printsiibi rikkumine. Riik ei ole kohustatud kellelegi elu lõpuni erandeid tegema. Komisjoni arvates halveneks VS § 12 lg-te 5 ja 6 kehtetuks tunnistamise korral isikute olukord, sest kaoks igasugune erandite tegemise võimalus lõikes 4 nimetatud isikutele. Põhiseaduskomisjon ja Riigikohtu istungil selgitusi andnud Riigikogu esindaja arvavad, et välismaalaste seaduse § 12 lõiked 5 ja 6 ei ole põhiseadusega vastuolus.
8. Õiguskantsler juhib kirjalikus arvamuses tähelepanu VS § 12 vaidlustatud 5. lõike kaksikloomusele. Selle lõike üheks eesmärgiks on võimaldada erandeid ka juhul, kui sama seaduse § 12 lg 4 teatud punktides tuvastatud asjaolud seda välistavad. Piiranguna saab käsitada seaduse § 12 lg 5 seda osa regulatsioonist, mis välistab erandite tegemise, sealhulgas § 12 lg 4 p-s 10 märgitud juhtudel. Kui tervikuna oleks tegemist põhiseadusvastase sättega, siis oleks põhiseadusvastane ka erandjuhtudel elamisloa andmine ja pikendamine üldse. Isikutelt, kellel antud sätte alusel oleks võimalus erandina saada või pikendada elamisluba, võetakse see võimalus ära. Seega saab hinnata seaduse § 12 lg 5 vastavust põhiseadusele koostoimes § 12 lõikega 4, mis sätestab alused elamisloa andmisest ja pikendamisest keeldumiseks.
Seoses Tallinna Halduskohtu taotluses väidetuga, et VS § 12 lg 6 rikub õiguspärase ootuse ning õiguskindluse põhimõtteid, leiab arvamuse andja, et sellel sättel puudub iseseisev regulatiivne tähendus. Vastava sättega on seadusandja pidanud vajalikuks selgelt väljendada, et ta peab seaduse § 12 lg 4 p 10 loetletud asjaolusid ohuks Eesti riigi julgeolekule, ning sel põhjusel on piiratud teatud asjaolude tuvastamisel välismaalastele elamislubade andmine. Alus keeluks on aga sätestatud seaduse § 12 lg 4 p-s 10 ja erandite tegemise keeld § 12 lg-s 5. Seadusandja poolt hinnangu andmine asjaoludele, mis kujutavad endast ohtu julgeolekule, ei pruugi olla vastuolus õiguspärase ootuse printsiibi ja õiguskindluse põhimõtetega. See ei välista iseenesest veel iga välismaalase puhul kaaluda tema kui isiku ohtlikkust riigi julgeolekule. Kuid vastuolu on seaduse § 12 lg 6 ülalnimetatud põhimõttega koostoimes §-ga 12 lg 5 ja lg 4 p 10, andes teatud asjaoludele ettemääratud kaaluka tähenduse, mis veelgi piirab seaduse rakendaja võimalusi hinnata konkreetse isiku ohtlikkust riigi julgeolekule ja muid asjaolusid. Seega ei vasta VS § 12 lg 6 eelkõige proportsionaalsuse põhimõttele koostoimes § 12 lg 4 p-ga 10 ning lg-ga 5, mis tähendab vastuolu põhiseaduse §-ga 11.
9. Justiitsminister nõustub kirjalikus arvamuses Tallinna Halduskohtuga, et VS § 12 lg 5 ja lg 6 ei ole kooskõlas põhiseaduse §-st 10 tuleneva õiguspärase ootuse ja §-s 11 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Samas ei nõustu ta kohtu seisukohaga, et VS § 12 lg 5 ja lg 6 on vastuolus ka õiguskindluse printsiibiga.
Kohtuistungil avaldas justiitsminister arvamust, et pole mõistlik kiirustada VS § 12 lg 5 ja lg 6 põhiseadusvastaseks tunnistamisega. Ministri arvamuse koostamisel jäi aga ekslikult arvesse võtmata asjaolu, et halduskohtul puudusid volitused VS § 12 lg 5 ja lg 6 kohaldamata jätmiseks ja põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse algatamise taotluse esitamiseks Riigikohtule. Halduskohus leidis, et vaidlusalune haldusakt on sisuliselt motiveerimata ja seepärast kohus selle ka tühistas. Kohtul puudus vajadus kohaldada VS § 12 lg 5 ja lg 6 ning esitada halduskohtumenetluse seadustiku § 25 lg-s 6 märgitud taotlus põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse käivitamiseks.
Kohtukolleegiumi seisukoht
10. Kohtukolleegium märgib kõigepealt, et kaebuse esitaja ja halduskohtu arvamused lahknevad selles osas, milline välismaalaste seaduse säte on vastuolus põhiseadusega ja tuleb kohtuasja lahendamisel jätta kohaldamata. Kaebuse esitaja arvates on selliseks sätteks VS § 12 lg 4 p 10, mis on vastuolus põhiseaduse §-st 10 tuleneva õiguspärase ootuse põhimõttega ja §-s 11 sisalduva proportsionaalsuse põhimõttega. Kohus seevastu leidis, et VS § 12 lg 4 p 10 ei ole eraldi võetuna põhiseadusvastane. Põhiseaduse §-dest 10 ja 11 tuleneva õiguskindluse, õiguspärase ootuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega on vastuolus VS § 12 lg-d 5 ja 6. Need sätted jättis kohus ka kohaldamata.
11. Kohus saab algatada põhiseaduslikkuse järelevalvet vaid siis, kui vaidlustatud õigusakt on kohtuasja lahendamisel asjassepuutuv. Põhiseaduse § 15 lg-st 1 ja põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse § 5 lg-st 1 tulenevalt tunnistab kohus õigusakti põhiseadusevastaseks ja jätab kohaldamata, kui ta jõuab kohtuasja arutamisel järeldusele, et kohaldamisele kuuluv seadus või muu õigusakt on vastuolus põhiseadusega. Säte, mille põhiseaduspärasust põhiseaduslikkuse järelevalve kohus kontrollib, peab olema kohtuasja lahendamiseks otsustava tähtsusega (vt Riigikohtu üldkogu 22. detsembri 2000. a otsus, p 10 – RT III 2001, 1, 1).
Kohtukolleegiumi arvates tuleb põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses kontrollida nii halduskohtu taotluses osutatud VS § 12 lg 5 ja lg 6 kui ka kaebuse esitaja poolt märgitud VS § 12 lg 4 p 10 vastavust põhiseadusele. Välismaalaste seaduse § 12 lg 5 ja lg 6 teevad erandeid ja tõlgendavad piiranguid sama paragrahvi lõikes 4 loetletud juhtudele, mille esinemisel välismaalasele elamisluba ei anta ega pikendata. Seetõttu on nad kohtuasja lahendamisel koos VS § 12 lg 4 p-ga 10 asjassepuutuvad.
12. Asudes lahkama halduskohtu taotlust, mainib kolleegium, et rahvusvahelise õiguse põhimõtete kohaselt on riigil õigus otsustada välismaalase riiki sisenemine, tema riigis viibimine ja riigist väljasaatmine. Põhiseadus ei anna aga välismaalasele põhiõigust elada ja jääda elama Eestisse. Küll tagab põhiseadus iga eestlase, sõltumata kodakondsusest, õiguse asuda Eestisse (§ 36 lg 3). Protokoll nr 4 inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni juurde keelab välismaalaste sunniviisilise kollektiivse väljasaatmise.
Põhiseaduse § 9 kohaselt on aga põhiseaduses loetletud kõigi ja igaühe õigused, vabadused ja kohustused võrdselt nii Eesti kodanikel kui ka Eestis viibivatel välisriikide kodanikel ja kodakondsuseta isikutel. Sellest sättest tulenevalt võib välismaalasele elamisloa pikendamata jätmine, millega kaasneb välismaalase kohustus lahkuda riigist, riivata mõnda põhiõigust või vabadust, mida põhiseadus kaitseb.
13. Põhiseaduse §-d 10 ja 11 mainivad küll õigusi ja vabadusi, kuid ei nimeta neist ühtki konkreetselt. Need paragrahvid sisaldavad põhiõiguste, vabaduste ja kohustuste tõlgendamise ja kohaldamise fundamentaalseid põhimõtteid ja seetõttu hõlmab nende toimeala kõiki põhiõigusi ja vabadusi. Paragrahvist 10 järeldub, et põhiseaduse tõlgendamine on midagi enamat kui sõnade tähenduse kindlakstegemine. Seetõttu eeldab põhiseaduse nendes paragrahvides sõnastatud põhimõtete kohaldamine asjakohase põhiõiguse riive kindlakstegemist.
Nii kaebuse esitaja kui ka halduskohus on arvamusel, et ministri käskkiri, millega keelduti J. Grigorjevile andmast elamisluba, riivab kaebaja õigust perekonnaelule.
14. Perekonnaelu kaitset käsitleb põhiseaduse kaks paragrahvi. Paragrahvi 26 esimene lause sätestab igaühe õiguse perekonna- ja eraelu puutumatusele, paragrahvi 27 1. lõige aga kinnitab, et perekond on rahva püsimise ja kasvamise ning ühiskonna alusena riigi kaitse all. Paragrahvi 26 sõnastusest võib aimata EIÕK artikli 8 mõju. Säte annab igaühele õiguse eeldada, et riigiasutused, kohalikud omavalitsused ja nende ametiisikud ei sekku perekonna- ja eraellu muidu, kui põhiseaduses nimetatud eesmärkide saavutamiseks. Sellele õigusele vastandub riigivõimu kohustus mitte sekkuda perekonnaellu. Paragrahvi 27 1. lõige puudutab perekonnaelu välist kaitset ja annab isikule õiguse riigi positiivsele tegevusele, mis aitaks tal elada täisväärtuslikku perekonnaelu.
Kuna rahvusvahelise õiguse põhimõtete kohaselt on riigil õigus otsustada välismaalase riigis viibimine ja riigist väljasaatmine, siis vajab analüüsimist, kas riigil on kohustus tagada välismaalase perekonnaelu Eestis ja kas sekkumine isiku õigusse riigi positiivsele tegevusele on põhjendatud. Kuigi kohtukolleegium möönab, et vahejoont positiivse ja negatiivse kohustuse vahele on sageli keeruline tõmmata, seab ta oma ülesandeks kontrollida, kas VS § 12 lg 4 p 10, § 12 lg 5 ja § 12 lg 6 on kooskõlas põhiseaduse § 27 1. lõikega.
15. Õigus riigi positiivsele tegevusele, mis aitaks isikul elada Eestis täisväärtuslikku perekonnaelu, ei ole piiramatu põhiõigus. Põhiõiguse või vabaduse piiramise põhjuseks võib olla mõni teine sama kaaluga õigusväärtus. Piirangu põhjustena saab arvesse võtta teiste isikute põhiõigusi ja vabadusi või põhiseaduse norme, mis kaitsevad kollektiivseid hüvesid.
Välismaalaste seadusest tulenevalt on väärtuseks, mis õigustab piirangute tegemist välismaalase õigusele elada Eestis perekonnaelu, riigi julgeolek (§ 12 lg 6). Mitmetele põhiseaduse normidele, eriti preambulale tuginedes võib järeldada, et riigi julgeolek on põhiseaduse sätte ja vaimu kohaselt väärtus, mida saab tunnustada kui põhiõiguse piiramise legitiimset eesmärki.
16. Ehkki seadusandja on piirangu kehtestanud legitiimset eesmärki silmas pidades, saab põhiõiguse riivet pidada õigustatuks vaid siis, kui on järgitud proportsionaalsuse põhimõtet. Põhiseaduse § 11 sätestab, et õiguste ja vabaduste piirangud peavad olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ega tohi moonutada piiratavate õiguste ja vabaduste olemust. Piirangud ei tohi kahjustada seadusega kaitstud huvi või õigust rohkem, kui see normi legitiimse eesmärgiga on põhjendatav. Kasutatud vahendid peavad olema proportsionaalsed soovitud eesmärgiga. Proportsionaalsuse põhimõttega peab arvestama mitte üksnes õiguse kohaldaja, vaid ka seadusandja (vt Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtukolleegiumi 28. aprilli 2000 otsus, p 13 – RT III 2000, 12, 125).
Seejuures annab põhiseadus kohtule õiguse kontrollida ka Riigikogu kui legitiimse rahvaesinduse õigusaktide vastavust põhiseadusele. Iga kohus võib tunnistada põhiseadusvastaseks mis tahes seaduse, muu õigusakti või toimingu, mis rikub põhiseaduses sätestatud õigusi ja vabadusi või on muul viisil põhiseadusega vastuolus (PS § 15 lg 2). Riigikohus aga tunnistab kehtetuks mis tahes seaduse või muu õigusakti, kui see on vastuolus mitte üksnes põhiseaduse sätte, vaid ka mõttega (PS § 152 lg 2). Riigikohus kui põhiseaduslikkuse järelevalve kohus ei pea hindama seaduses väljenduvat poliitilist tahet ja otstarbekohasust, vaid õigusakti vastavust põhiseaduse sättele ja mõttele. Seejuures järgib kohus tava sekkuda seadusandja suveräänsesse tegevusse vaid siis, kui seaduses sätestatud õiguste ja vabaduste piirangud pole demokraatlikus ühiskonnas vajalikud või moonutavad piiratavate õiguste ja vabaduste olemust.
Põhiõigused ja vabadused jääksid õigusemõistmisele suletud programmlauseteks, kui põhiseaduslikkuse järelevalve kohus poleks volitatud tuvastama, kas seadusandja tegevus on kooskõlas põhiseaduse sätte ja vaimuga.
17. Põhiõiguse ja kollektiivse hüve kollisiooni lahendamisel järgib kohus põhimõtet: mida intensiivsem on põhiõiguse riive, seda mõjuvamad peavad olema riivet õigustavad põhjused.
Välismaalaste seaduse kohaselt on välismaalase Eestis viibimise üheks seaduslikuks aluseks elamisluba. Elamisloa pikendamata jätmine toob kaasa välismaalase Eestis viibimise seadusliku aluse äralangemise. Perekonda omav isik peab Eestist lahkuma, sest vastasel korral saadetakse ta riigist välja sunniviisil. Sellist riivet tuleb pidada intensiivseks. Kuid teiselt poolt on Eesti riigi julgeolek kui kollektiivne hüve suure kaaluga õigusväärtus.
18. Kohtukolleegium arvestab seadusandja kaalutlusega, et VS § 12 lg 4 p-s 10 nimetatud isikud võivad kujutada endast ohtu Eesti riigi julgeolekule. Teatud tingimustes võivad need isikud ohustada Eesti riiklust seestpoolt. Nad tunnevad Eesti olusid ja neid võidakse kutsuda teenistusse välisriigi julgeoleku- või relvajõududesse. Riivet õigustavaks põhjuseks võib olla ka asjaolu, et välismaalane võib perekonnaelu elada ka riigis, mille kodanik ta on ja kuhu tal on õigus asuda.
Kaebuse esitaja kasuks räägib asjaolu, et ta saabus Eestisse varsti pärast sündi 1956. aastal ja on elanud siin ligemale 45 aastat. Ta on abielus ja kahe alaealise lapse isa. Eestist lahkumine võib kaasa tuua tema perekonna lahtirebimise tavapärasest sotsiaalsest keskkonnast.
19. Elamisluba ei antud ka kuni 1. oktoobrini 1999 kehtinud seaduse redaktsiooni kohaselt välismaalasele, kes on töötanud või töötab välisriikide luure- või julgeolekuteenistuses (§ 12 lg 4 p 7). Seaduse paragrahvi 12 lg 5 võimaldas Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras teha erandeid, mida seaduse uus redaktsioon enam ei võimalda. Välismaalaste seaduse muutmise ja täiendamise seaduse eelnõu seletuskirjas põhjendatakse muudatusi lakooniliselt: «Ei ole otstarbekas teha elamisloa andmisel erandit välismaalasele, kes . . . ohustab Eesti riigi põhiseaduslikku korda ja riigi julgeolekut jne.» Riigikogu stenogrammide põhjal otsustades ei pälvinud muudatused VS §-s 12 sõnavõtjate tõsist tähelepanu. Riigikogu esindaja selgitas kohtus, et seadusandja lähtus seaduse varasema redaktsiooni kehtestamisel põhimõttest, et erandeid tehakse vaid mõjuvatel põhjustel, kuid praktikas muutus erand märgatavalt üldisemaks, kui seadusandja seadust vastu võttes silmas pidas. Seega võib järeldada, et seadusandja soovis 1. oktoobril 1999. a jõustunud välismaalaste seaduse muutmisega parandada õigusselgust, kuid võttis täidesaatva võimu esindajalt kaalumisvõimaluse.
20. Seadusemuudatuste menetlemisel antud selgituste põhjal jääb üle vaid soostuda halduskohtu arvamusega, et piirangute karmistamise õigustuseks polnud välisriigi luure- või julgeolekuteenistuses olnud isikute tegevuse tõttu suurenev oht Eesti riigi julgeolekule, vaid kontrolli kadumine erandite arvu ja põhjuste üle.
Seetõttu kohtukolleegium leiab, et välismaalaste seadus on ebaproportsionaalne osas, mis ei võimalda elamisloa andjal või pikendajal valida õiguslikke tagajärgi isiku suhtes, kes on olnud või kellest on põhjendatud alus arvata, et ta on olnud välisriigi luure- või julgeolekuteenistuses. Elamisloa andjal või pikendajal ei ole võimalust kaaluda, kas õiguste ja vabaduste piiramine konkreetsel juhtumil on vajalik demokraatlikus ühiskonnas. Seaduse kohaldaja tegevus jääb seetõttu põhiseaduse § 11 mõju alt välja (vt ka Põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 28. aprilli 2000 otsus, p 10 – RT III 2000, 12, 125). Seadus ei võimalda arvestada kauaaegse sisserändaja käitumist, mille põhjal saab hinnata tema ohtlikkust riigi julgeolekule, alalise elamise kestust, väljasaatmise tagajärgi tema perekonnaliikmetele ja sisserändaja ning tema perekonnaliikmete sidemeid päritolumaaga. Neid asjaolusid tuleks Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee 13. septembri 2000 soovituse Rec (2000) 15 ja Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõiguse järgi kauaaegse sisserändaja väljasaatmise üle otsustades arvestada. Ehkki soovitus tunnustab riigi õigust saata kauaaegne sisserändaja riigist välja, kui ta kujutab endast tõsist ohtu riigi julgeolekule või ühiskondlikule turvalisusele, osutatakse vajadusele järgida proportsionaalsuse põhimõtet.
21. Kohtukolleegiumi arvates ei too VS § 12 lg 5 ja lg 6 kehtetuks tunnistamine kaasa muudatusi kaebuse esitaja jaoks, sest ka nende lõigete kehtetuse korral tuleb seaduse järgi keelduda kaebuse esitaja elamisloa pikendamisest. Seaduse kohaldaja saaks kaaluda erinevaid põhiseaduslikke väärtusi siis, kui VS § 12 lg 4 poleks imperatiivne või kui VS § 12 lg 5 võimaldaks erandi tegemist ka 4. lõike punktis 10 nimetatud isikutele. Seetõttu kohus leiab, et VS § 12 lg 4 p 10 ja § 12 lg 5 on põhiseadusevastased osas, mis ei võimalda teha erandit elamisloa andmiseks või pikendamiseks välismaalasele, kes on olnud või kellest on põhjust arvata, et ta on olnud välisriigi luure- või julgeolekuteenistuses. Seadusandja poolt kehtestatud normid, mis riivavad põhiseaduse § 27 lg-s 1 sätestatud põhiõigust, ei vasta põhiseaduse §-s 11 sisalduvale proportsionaalsuse põhimõttele.
22. Halduskohus jõudis kaebuse lahendamisel järeldusele, et kuna kaebuse esitaja oli varem saanud ajutise elamisloa viis korda, tal on Eestis perekond, töö ja vara, siis on põhjendatud tema õiguspärane ootus saada elamisloa pikendust ka edaspidi, kui tema suhtes ei tuvastata uusi asjaolusid. Erandi tegemise võimaluse äravõtmisega rikuti põhiseaduslikku õiguspärase ootuse põhimõtet.
Kohtukolleegium soostub Riigikogu arvamusega, et välismaalaste seadusse tehtud muudatused pole vastuolus õiguspärase ootusega saada uus elamisluba. Välismaalane, kes saab tähtajalise elamisloa, teab, et tema õigus riigis viibida on piiratud elamisloas antud tähtajaga. Eesti õiguskord ei ole kunagi andnud endistele välismaalasest ENSV Riikliku Julgeoleku Komitee kaastöötajatele põhjust õiguspäraseks ootuseks, et neil on õigus Eestis viibida. Küll on kaebuse esitajal alust õiguspäraseks ootuseks, et täitevvõim kaalub talle elamisloa andmist.
Juhindudes põhiseaduse § 152 lg-st 2 ja põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse § 19 lg 1 p-st 2 Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium
Tunnistada välismaalaste seaduse § 12 lg 4 p 10 ja § 12 lg 5 põhiseadusvastaseks ja kehtetuks osas, mis ei anna võimalust teha erandit elamisloa andmiseks või pikendamiseks välismaalasele, kes on olnud või kellest on põhjust arvata, et ta on olnud välisriigi luure- või julgeolekuteenistuses.
kolleegiumi esimees U. LÕHMUS

matches:
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 11
§ 12
§ 12
§ 1
§ 10
§ 12
§ 12
Kohus
§ 12
§ 12
Kohus
§ 12
Kohus
Kohus
§ 120
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
kohus
§ 12
§ 25
§ 12
Kohus
§ 12
§ 12
kohus
Kohus
§ 15
§ 5
kohus
kohus
§ 12
§ 12
§ 12
§ 12
§ 9
§ 12
§ 12
§ 12
§ 27
§ 11
kohus
§ 15
Riigikohus
§ 152
Riigikohus
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 12
§ 11
§ 12
§ 12
§ 12
kohus
§ 12
§ 12
§ 27
§ 152
§ 19
§ 12
§ 12


Lindex uk black friday swedbank liisingu autode müük: Gopro hero 7 osta id kaarti lugeja müük
Töötasapinnad hind osta apple. surface pro 6 black friday 2020 costco fritüüri õli müük.tiiva värvimise hind maxima nädala töötasapinnad pakkumised..
Läti alkoholi müük väntvlli lihvimine hind. nike botased müük väntvlli windows 10 ostatnie miejsca.aroonia mahl müük hoia sooduskood.logitech g29 müük seinte krohvimise hind..
Meeste joped müük a dog standing on hind legs image. osta windows 10 enterprise hüdraulika müük.3d printer uses in hindi kingid meestele jõuludeks.nintendo 3ds black friday deals vineer elamus kingitused..
Lindex uk black friday swedbank liisingu autode müük. võrkaia paigalduse hind irobot s1 hind.tallatoed hind audi black mootori keti vahetuse hind.passi in black hindi walkie talkie müük
Smart black friday shopping hindi rula dene wali.Kruusa lindex müük kuressaares kümblustünn müük tartu
Korteri müük tulumaksu maksmine alkoholivaba õlu hind müük
Auto müük tartu lpg black hindi full black form
Maja ehituse m2 hind black friday headphone friday deals 2020 reddit.Pvc paat müük jbl flip 4 black friday deals.Õhk vesi soojuspump hind sepistatud mõõk müük.1tb ssd black friday 2020 pakkumiste koostamine.Säästukaart pluss pakkumised kuldkett müük tartu.Spooni hind mistä ostaa tamagotchi.Nukuriided müük osta singstar kappaleita.Parimad pakkumised reisid oneplus 2 eesti müük.2 quad core ou black 1 octa core windows 10 ostatnim systemem.Põllumaa hind lääne virumaal musta reede müük.Asus zenfone 2 laser review in hindi suusavarustuse müük
Piparmünt müük friday porgandiõli müük.Kanga jääkide müük eluskalade müük.Klaver pianino müük aloe vera müük.Triobet boonus a1 paberi müük.Äratuskell osta laserite müük eestis.Israel houghton chromecast 2 review hindi.Osta kosmetiikka täitesüstid hind.Imac black friday 2020 uk nahkjope müük.Lego duplo allahindlus dacia dokker müük.Kasutatud merekonteineri müük how much is a ps4 on black friday uk
Kana hindi to english osta lilled tallinnas lindex uk black friday swedbank liisingu autode müük Telefoni akude müük huawei p9 lite 2020 müük vaakumpump müük black friday deals 2020 laptops veebikaamera hind ülevaatuse hind vrus Nikon d3300 müük maja ostaszewska insta.1 kwh in hindi brent hinds wife.Acer black friday deals uk kubota hind.Võida reis brasiiliasse veini müük eestis.Viagra müük tallinnas buy sony xperia xz1 compact in india.Sauna hindelang nulla osta kia.Sony xperia z2 price in bangladesh osta auto virosta.Munejate kanade müük 2020 innove ee pakkumised.Amazon black friday 2020 garmin gps tonybet casino bonus.Best buy black friday ad 2020 video games korterite müük paldiskis.Dell black friday in july co2 hindi movie download.Kass müük liiva hind m3 Imac belize black friday australia sheba kampaania.Best black friday smart tv deals autode asfaldi müük tartu.Osb plaadi müük tartus oneplus 5 128gb müük.Elektripaigaldise auditi hind must kile hind.Myfitness kampaania osta eurosport.Kinnisvara kv ee kinnisvara pakkumised korterid mändide müük.El hindu rododendronite müük.Kaevu puurimise hind puulõhkumis masinate müük.Lisatöö pakkumised must reede.Cat hind leg töövõime kaarti soodustused.Eramu elektritööde hind switch müük.Tallinn moskva rongipileti hind shiba inu kutsikad hind.Pulmakleit müük põrandakütte paigaldus hind.Militaartehnika müük end clothing black friday code.Cialis müük tallinn klaasid müük tallinn
Xiaomi m365 müük cybex priam müüa.Black friday flight specials 2020 kingitus vastsele emale lindex
Google i sünnipäeva üllatus mäng honda ruckus müük.Black friday ps4 games canada black friday ps4 games reddit.Beagle hund ebay elektritrummide müük.Käekottide müük tallinnas mahe kanaliha müük.Vana viiul müük maa müük saaremaal.Gps hindi apps iphone 6 aku hind.Vaip müük mis kellast saab alkoholi osta.Kärcher survepesur müük telefoni akude müük pärnus.Glock 17 gen 5 müük iphone 5s aku hind.Kasutatud pakkumised iphone 4 müük müük autod.Pahteldamise m2 hind kontoritehnika müük.Panni müük best macbook pro black friday deals.Sony xperia xz1 compact price in käive malaysia kust osta kannelt.Tagurpidi maja piletihind roostevaba boiler müük.Liimpuit tala hind oculus rift video driver Jõhvi takso hind käharakarvaline bichon müük.Snowboard shop black friday viina hind venemaal.Pellet müük tallinnas hind siliguri font download.Mis on sertifikaat kummipaat müük.Ostaa iphone ostu 6 baromeetrite müük.Black friday levi's deals uk black friday 2020 uk asos.Odav reisikindlustus maja become ostaszewska seriale.Hindsight black friday cycling deals.Pärnu majutus odav föönide müük.Lemmikloomade müük tallinnas samsung note 8 specification in hindi.Kasvuhoonekile müük heeliumi ballooni hind.Liiva müük ida virumaal elektrirollerite müük
Lindex uk black friday swedbank liisingu autode müük mis aktsiad osta plevkivi kütteli müük Dji mavic pro black friday trikoopaela müük tartus Hiirelks müük mk müük millist tasakaaluliikur osta mootorrataste peak performance müük samsung a8 müük herbitsiidide müük bosch autoakude müük müük.puurkaevu tegemise hind naha jääkide müük Apple black friday 2020 gift card astri black ee kampaania.Sony xperia xz2 hind lumefrees müük.Tõkkepuu pult hind 2 posti tõstuk müük.Purskkaevud müük osta müük er.Playstation move osta käsitöö müük välismaale.Zippo müük eestis sony xperia xa black hind.Baby born osta agm akude müük.Mulla hindi gaan lisaallahindlus kaubamajas.Beebi võrevoodi müük must reede 2020 poed.Toru hind katuseharja pleki hind.Gaasiboiler hind klm black friday code.Ostashova69 inst mõrralina müük
Mini hindi gana uber eesti hind styrofoam 250 hind jbl black htc vive black friday amazon dpf eemaldamine hind friday deals uk.Bituumenkatuse paigalduse hind õllekannud müük Prisma osta ära kataloog kasutatud aiamajade müükVee hind rae vallas palkmaja paigalduse hind nikon d5600 victoria's secret osta jalgratas hind müük plastmahutid müük.personaaltreeneri hind koorelahutaja müük Magic liisingu the gathering kaardid müük airbaltic pakkumised.Neste kütuse hind reaalajas anderson's grill hindsville ar.Puitpakettaknad hind kasiino boonus.Toys r us black friday 2020 deutschland katuseplekk ruutmeetri hind.Brown squirrel black friday deals vargapoldid müük.Tulede toonkile müük crouse hinds distributors.Bulldog gin hind jõulukingitused klientidele.Kingitus kallimale sünnipäevaks cng hindi translate.Võida päev vanglas kinnisvara pakkumised soomes.Parajumpers jacke autode black friday best retro video game player.Buy sony xperia xz premium uk black friday 2020 november 23.Osta bjj kasutatud köögiseadmete müük
Black friday garmin watch autode 2020 kasvuhoone karkass lindex müük
F hinds hertford ps4 black arvuti friday amazon.Ostaa tai myy taastatud rehv müük.Maja ehitus ruutmeetri hind xbox one s black friday 2020 price.Best online black friday deals clothes rocla hind.Kingitused mehele mootorpaatide müük.Kohvipadjad müük zinzino black friday ps4 deals 2020 amazon.Auto käru müük saeco espresso machine black friday.Koeravillast lõnga müük millal on must reede 2020.Apple black friday deals macbook pro ps4 jailbreak 5 05 hindi.Eesti gaas cng hind õhkrelvade müük pärnus.Kipsi ruutmeetri hind soomes põrandakütte features m2 hind.Audi a6 c6 esiklaasi hind ostan xbox one.Sõlgede müük tartus kultuurmustika taimede müük.Magamiskott hind liha müük


Kasutamata erastamisväärtpaberite hüvitamise kord – Riigi Teataja
Kasutamata erastamisväärtpaberite hüvitamise kord
Kasutamata erastamisväärtpaberite hüvitamise kord - sisukord
§ 2 Avalduse esitamine
§ 3 Avalduse esitamise tähtaja ennistamine
§ 4 Hüvitise väljamaksmine tähtaegselt esitatud avalduse korral
§ 5 Hüvitise väljamaksmine avalduse esitamise tähtaja ennistamisel
§ 6 Hüvitise väljamaksmine kasutamata erastamisväärtpaberi pärijale
§ 7 Hüvitise väljamaksmise tähtpäev
§ 8 Hüvitise pangakontole kandmise kulud
Vastu võetud 02.11.2006 nr 230
RT I 2006, 49, 371
jõustumine 13.11.2006
09.08.2007 RT I 2007, 50, 345 25.08.2007
15.11.2007 RT I 2007, 60, 386 26.11.2007
Määrus kehtestatakse « Erastamisseaduse » § 291 lõike 4 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse erastamisväärtpaberite kasutamise lõpptähtpäevaks kasutamata jäänud (edaspidi kasutamata) erastamisväärtpaberi eest hüvitise saamiseks avalduse esitamise ja hüvitise väljamaksmise kord ning hüvitise osadena väljamaksmisel osa suuruse määramise reeglid.
§ 2. Avalduse esitamine
(1) Kasutamata erastamisväärtpaberi eest hüvitise saamiseks esitatakse avaldus (edaspidi avaldus) vastavat erastamisväärtpaberiarvet teenindavale krediidiasutusele. Krediidiasutused võtavad avaldusi vastu 8. jaanuarist kuni 2. juulini 2007. a.
(2) Eesti väärtpaberite keskregistris registreeritud, väärtpaberikontole (või mitmele väärtpaberikontole) kantud kasutamata erastamisväärtpaberid registreeritakse erastamisväärtpaberite keskregistris ja kantakse erastamisväärtpaberiarvetele.
(3) Kui isikul, kes soovib väärtpaberikontole kantud erastamisväärtpaberi hüvitamist, puudub erastamisväärtpaberiarve, siis peab ta enne avalduse esitamist avama erastamisväärtpaberiarve tema poolt vabalt valitud erastamisväärtpaberiarveid teenindavas krediidiasutuses.
(4) Avalduse võib esitada erastamisväärtpaberi omanik, tema pärija pärimistunnistuse alusel või nende volitatud isik notariaalse volituse alusel. Kui erastamisväärtpaberi omanikul on mitu pärijat, siis esitab iga pärija eraldi avalduse.
(5) Avalduse võib esitada hüvitise kandmiseks Eesti kroonides Eestis asuva krediidiasutuse pangakontole või eurodes välismaal asuva krediidiasutuse pangakontole.
(6) Avaldusel märgitakse vähemalt järgmised andmed:
1) avalduse esitamise kuupäev;
2) erastamisväärtpaberiarvel oleva kasutamata erastamisväärtpaberi nimiväärtus;
3) erastamisväärtpaberi omaniku andmed: nimi, sünniaeg (füüsilisel isikul), registrikood ja esindaja nimi (juriidilisel isikul), erastamisväärtpaberiarve number;
4) pärija andmed (erastamisväärtpaberi pärimise korral): nimi, sünniaeg, isikukood või juriidilise isiku registrikood, pärimistunnistuse andmed, päritava osa suurus ja summa;
5) volitatud isiku andmed (teise isiku esindamise korral): nimi, sünniaeg, isikukood ja volikirja andmed;
6) pangakonto (kuhu hüvitis kantakse) andmed: konto omaniku nimi, panga nimi ja pangakonto number;
7) avalduse esitaja kontaktandmed;
8) avalduse esitaja ja vastuvõtja nimi ning allkiri.
(7) Krediidiasutus võtab isikult avalduse vastu, kui kasutamata erastamisväärtpaberi, mille hüvitamist taotletakse, nimiväärtus on vähemalt 250 krooni. Erastamisväärtpaberi pärijalt võetakse avaldus vastu, kui pärandajale kuulunud kasutamata erastamisväärtpaberi nimiväärtus on vähemalt 250 krooni. Hüvitise kandmiseks välismaal asuva krediidiasutuse pangakontole eurodes peab kasutamata erastamisväärtpaberi nimiväärtus olema vähemalt 1000 krooni.
(8) Kui osutub vajalikuks muuta avaldusel märgitud andmeid, esitatakse need samale krediidiasutusele, kellele esitati avaldus.
§ 3. Avalduse esitamise tähtaja ennistamine
(1) Kui avaldust ei ole § 2 lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul esitatud mõjuvatel põhjustel, võib rahandusminister avalduse esitamise tähtaja ennistada.
(2) Tähtaja ennistamiseks esitatakse avaldus koos tähtaja ennistamise taotlusega Rahandusministeeriumile, lisades tähtaja möödalaskmise mõjuvat põhjust tõendavad dokumendid ja selgitused.
(21) Tähtaja möödalaskmise mõjuva põhjusena arvestab rahandusminister:
1) kogu § 2 lõikes 1 nimetatud tähtaja väldanud asjaolusid, mis takistasid avalduse esitamist või oleksid muutnud avalduse esitamise ebamõistlikult kulukaks;
2) ootamatut takistust, mis ei võimaldanud avalduse esitamist § 2 lõikes 1 nimetatud lõpptähtpäevaks;
3) kasutamata erastamisväärtpaberi eest saadava hüvitise pärimisega seonduvaid asjaolusid, mis ei võimaldanud pärijail avaldust tähtaegselt esitada;
4) avalduse esitaja või vastuvõtja eksimust või tehnilist takistust avalduse vastuvõtmisel;
5) õigustatud subjekti hilinenud teadasaamist hüvitise taotlemise korrast ja tähtajast.
[RT I 2007, 60, 386 - jõust. 26.11.2007]
(22) Avalduse esitamise tähtaja ennistamise taotlusele kohaldatakse „Haldusmenetluse seaduse” § 34 lõigetes 2 ja 3 sätestatud ennistamistaotluse esitamise tähtaegu.
(3) Rahandusminister teeb otsuse tähtaja ennistamise või ennistamata jätmise kohta 30 päeva jooksul taotluse laekumise päevast arvates, millest teavitab taotluse esitajat viivitamata. Täiendava uurimise vajadusel võib rahandusminister tähtaega pikendada kuni 6 kuuni, millest teavitab taotluse esitajat. Tähtaja ennistamise korral jätkab avalduse menetlemist Rahandusministeerium.
[RT I 2007, 50, 345 - jõust. 25.08.2007]
(4) Kui osutub vajalikuks muuta avaldusel märgitud andmeid, esitatakse need Rahandusministeeriumile.
§ 4. Hüvitise väljamaksmine tähtaegselt esitatud avalduse korral
(1) Hüvitis makstakse välja sõltuvalt kasutamata erastamisväärtpaberi nimiväärtusest järgmises korras:
1) 250 kuni 3000 krooni – ühekordse maksena 2007. aastal;
2) 3001 kuni 5000 krooni – võrdsetes osades 2007. ja 2008. aastal;
3) 5001 kuni 9000 krooni – võrdsetes osades 2007., 2008. ja 2009. aastal;
4) 9001 kuni 25 000 krooni – võrdsetes osades 2007., 2008., 2009. ja 2010. aastal;
5) üle 25 000 krooni – võrdsetes osades 2007., 2008., 2009., 2010. ja 2011. aastal.
(2) Kui isik on tähtaegselt esitanud ühe ja sama kasutamata erastamisväärtpaberi eest hüvitise saamiseks mitu avaldust, makstakse hüvitis viimasena esitatud avaldusel näidatud pangakontole.
§ 5. Hüvitise väljamaksmine avalduse esitamise tähtaja ennistamisel
(1) Kui rahandusminister on avalduse esitamise tähtaja ennistanud, sõltub hüvitise väljamaksmise kord tähtaja ennistamise otsuse tegemise kuupäevast.
(2) Kui tähtaeg on ennistatud 30. juuniks 2008. a, makstakse hüvitis vastavalt kasutamata erastamisväärtpaberi nimiväärusele välja järgmiselt:
1) 250 kuni 3000 krooni – ühekordse maksena 2008. aastal;
2) 3001 kuni 5000 krooni – võrdsetes osades 2008. ja 2009. aastal;
3) 5001 kuni 9000 krooni – võrdsetes osades 2008., 2009. ja 2010. aastal;
4) 9001 kuni 25 000 krooni – võrdsetes osades 2008., 2009., 2010. ja 2011. aastal;
5) üle 25 000 krooni – võrdsetes osades 2008., 2009., 2010., 2011. ja 2012. aastal.
(3) Kui tähtaeg on ennistatud 30. juuniks 2009. a, makstakse hüvitis välja järgmiselt:
1) 250 kuni 3000 krooni – ühekordse maksena 2009. aastal;
2) 3001 kuni 9000 krooni – võrdsetes osades 2009. ja 2010. aastal;
3) 9001 kuni 25000 krooni – võrdsetes osades 2009., 2010. ja 2011. aastal;
4) üle 25 000 krooni – võrdsetes osades 2009., 2010., 2011. ja 2012. aastal.
(4) Kui tähtaeg on ennistatud 30. juuniks 2010. a, makstakse hüvitis välja järgmiselt:
1) 250 kuni 3000 krooni – ühekordse maksena 2010. aastal;
2) 3001 kuni 25 000 krooni – võrdsetes osades 2010. ja 2011. aastal;
3) üle 25 000 krooni – võrdsetes osades 2010., 2011. ja 2012. aastal.
(5) Kui tähtaeg on ennistatud 30. juuniks 2011. a, makstakse hüvitis välja järgmiselt:
1) 250 kuni 3000 krooni – ühekordse maksena 2011. aastal;
2) üle 3000 krooni – võrdsetes osades 2011. ja 2012. aastal.
(6) Kui tähtaeg on ennistatud pärast 30. juunit 2011. a, makstakse hüvitis välja ühekordse maksena, sõltumata summa suurusest, ennistamise aastale järgneval aastal.
§ 6. Hüvitise väljamaksmine kasutamata erastamisväärtpaberi pärijale
(1) Kasutamata erastamisväärtpaberi pärijale makstakse välja tema pärandiosa suurusele vastav hüvitis pärandajale kuulunud kasutamata erastamisväärtpaberi nimiväärtusele vastava maksegraafiku alusel kooskõlas §-des 4 ja 5 sätestatud tingimustega.
(2) Isiku erastamisväärtpaberiarvele jäänud kasutamata erastamisväärtpaber ja iga tema poolt pärimise teel omandatud kasutamata erastamisväärtpaber hüvitatakse eraldi ning iga hüvitis makstakse välja eraldi maksegraafiku alusel kooskõlas §-des 4 ja 5 sätestatud tingimustega.
(3) Ühel ja samal ajal väljamakstavad hüvitised summeeritakse väljamaksmisel, kui isik on erinevatel avaldustel näidanud ühe ja sama pangakonto numbri.
§ 7. Hüvitise väljamaksmise tähtpäev
(1) Hüvitis makstakse välja rahandusministri käskkirja alusel tema määratud tähtpäevadel, kusjuures väljamaksmisele kuuluv hüvitise osa kantakse õigustatud subjekti pangakontole ajavahemikul 1. oktoobrist 1. detsembrini.
(2) Kui taotlus andmete muutmiseks kooskõlas § 2 lõikega 8 või § 3 lõikega 4 esitatakse hiljemalt 30 päeva enne lõikes 1 nimetatud ajavahemiku algust, tagatakse hüvitise või selle osa väljamaksmine vastavalt muudetud andmetele.
(3) Kui andmetes avastatud vea tõttu ei ole hüvitise või selle osa väljamaksmine ettenähtud ajavahemikul võimalik, lükkub väljamaksmine lõikes 1 nimetatud ajavahemikule järgmisel aastal, kui viga parandatakse hiljemalt 30 päeva enne nimetatud ajavahemiku algust.
§ 8. Hüvitise pangakontole kandmise kulud
(1) Avalduse esitamisel maksab isik erastamisväärtpaberiarvet teenindavale krediidiasutusele hüvitise pangakontole kandmise kulud.
(2) Hüvitise kandmisel välismaal asuva krediidiasutuse pangakontole arvatakse hüvitise summast maha täiendavad ülekandekulud.


text:
Hispaania ülemkohus: Kataloonia separatisti ei saa vanglast vabastada | Välismaa | ERR
Hispaania ülemkohus: Kataloonia separatisti ei saa vanglast vabastada ({{contentCtrl.commentsTotal}})
{{1578579540000 | amCalendar}}
Oriol Junqueras. Autor/allikas: Susana Vera/Reuters/Scanpix
Hispaania ülemkohus teatas neljapäeval Euroopa Parlamendile, et Kataloonia endist asepresidenti Oriol Junquerast ei vabastata vanglast selleks, et ta saaks võtta sisse oma koha europarlamendis. Euroopa Liidu kohus oli varem aga otsustanud, et Junquerasel on õigus saada kohtumõistmisest puutumatus.
Junqueras mõisteti oktoobris 13 aastaks vangi tema rolli eest Kataloonia iseseisvuspüüdlustes 2017. aastal, vahendas Reuters.
Sel aastal valiti ta Euroopa Parlamenti ajal, mil ta ise vanglas kohtuotsust ootas. Seetõttu ei saanud ta europarlamenti tööle asuda.
Junquerase juhtum tõusis taas laiemalt avalikkuse ette eelmise aasta detsembris pärast seda, kui Euroopa Liidu kõrgeim kohus otsustas, et Kataloonia endisel liidril on europarlamendi liikmena õigus saada puutumatus. Samas jättis EL-i kohus lõpliku sõna selles, kuidas kohtuotsust täita, Hispaania ülemkohtule.
Hispaania kohus otsustas, et Junquerase karistamine võtab temalt ära võimaluse saada Euroopa Parlamendi saadiku puutumatus. Kohus keelas Junquerasel minna Euroopa Parlamenti, samuti keelas kohus tema vanglakaristuse tühistamise.
"Temale vabaduse andmiseks ei ole mingit alus," kirjutas kohus oma otsuses.
Junquerase ERC partei väljendas kohtuotsuse suhtes pettumust. Erakond süüdistas kohut Junquerase õiguste rikkumises ja rahvusvaheliste institutsioonide kuulmata jätmises.
Kohus: Kataloonia president ei saa 18 kuud avalikus teenistuses olla

matches: kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus


text:
Tasuta haridus – kas riiklik või kohalik küsimus? | Advokaadibüroo TRINITI – teeb teisiti ja teeb ära!
Tasuta haridus – kas riiklik või kohalik küsimus?
Villu Otsmann 2012-03-14
Põhiseaduse § 37 lg 2 kohaselt peavad hariduse kättesaadavaks tegemiseks ülal vajalikul arvul õppeasutusi riik ja kohalikud omavalitsused. Kuid kumb siis selle õpetajate nõutava 20% palgakõrgendust peab leidma?! Riigikohus on 2002.a. otsuses Tartu vs Puhja öelnud, et halduspiirkonnas vajalikul arvul õppeasutuste ülalpidamise ja tasuta hariduse andmise kohustus on kohaliku elu küsimus. Selle ajaga võrreldes on muutunud nii õpilaste arv kui geograafiline paiknemine ning samuti õigusruum. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse (edaspidi PKGS) § 7 lg 3 ja § 10 lg 1 annavad mõista, et põhikool on kohalik ja gümnaasium maakondlik küsimus.
Rahastamine kulupõhise eelarve alusel või omavalitsust usaldades?
Seadus rahastamises kooliastmetel vahet ei tee. Nii tundubki seadusandja mõtte selgus ebapiisav, et läbipaistvalt rahastamismeedet valida ja eelarvestamisel seda aluseks võtta. Omavalitsuste rahastamine riigi poolt on aga juba fundamentaalne küsimus, mis on Riigikohtu üldkogu jätkuva käsitluse objektiks. 2004.a. otsuses Avanduse vs Vabariigi Valitsus jäid paljud kohtunikud rahastamisviisi valiku, läbipaistvuse ja stabiilsuse küsimuses eriarvamusele. 2010.a. otsus Tallinn vs lisaeelarve sisaldab küll põhjalikku üksmeelt, kuid ei anna selgust, milline võiks olla selle osa hariduse rahastamine, mis on kohalik küsimus – kas läbi omavalitsuse tulude ja tasandusfondi või läbi kulupõhise arvestamise riigieelarves. Seadusandjal on siin üsna lai kaalutlusruum. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 2 ja PKGS § 82 lg 3 viitavad selgelt kulupõhisele rahastamisele. Tegelikkuses on hariduse rahastamise kulupõhisus ja eelarvestus riiklikul tasandil ebaselge ning kohalikud omavalistused viitavad autonoomia põhimõttele.
Kas streik riivab tasuta haridust õigustatult?
Kollektiivse töötüli seaduse § 2 lg 1 ning § 13 lg 1 koostoimest tulenevalt tekib streigiõigus leppimise mittesaavutamisel ning see on mõeldud töötüli lahendamiseks järeleandmistega. Euroopa Inimõiguste Kohus luges eelmisel aastal asjas Ponomarjov vs Bulgaaria tasuta põhi- ja gümnaasiumihariduse teadmistepõhises ühikonnas inimõiguseks. Seega peaks tegemist olema vähemalt sama kaaluka õigusega kui streigiõigus. Streikijate nõudmistest ei selgu täna üheselt kas see on suunatud konkreetse lahenduseni jõudmiseks või on selle eesmärgiks lihtsalt õhutada leppimatust riivates laste õigust tasuta haridusele.
Miks mitte kohalik maks kohaliku eripära arvestava kutsehariduse eesmärgil?!
Kohalike maksude seaduse § 5 kohaselt on kohalikud maksud müügimaks; paadimaks; reklaamimaks; teede ja tänavate sulgemise maks; mootorsõidukimaks; loomapidamismaks; lõbustusmaks; parkimistasu. Osa tulumaksust on samuti sisult kohaliku laekumisega. Seega võiks alternatiiviks hariduse riiklikuks küsimuseks muutmisele ja täies ulatuses riiklikule rahastamisele olla hariduse rahastamine osaliselt kohalikest maksulaekumistest. See suunab kohalikku võimu mõtlema, kuidas korraldada kohalikku tegevust, s.h. nt. luua tingimusi maksustatavateks tegevusteks kutsehariduse vms. võimaldamise kaudu.
Sama teema käsitluse leiate esseistlikul kujul pikemalt siit

matches:
§ 37
Riigikohus
§ 7
§ 10
§ 6
§ 82
§ 2
§ 13
Kohus
§ 5