Jäneda Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Jäneda Kooli põhimäärus - sisukord
§ 5 Eelarve, arvelduskonto ja pitsat
§ 16 Õppekavavälise tegevuse kulude katmine
§ 17 Õppe- ja kasvatustöö korraldus
§ 18 Kooli vastuvõtmine ja väljaarvamine
§ 20 Laste ja vanemate õigused
§ 21 Laste vanemate kohustused
§ 22 Õpilase õigused
§ 23 Õpilase kohustused
§ 25 Tunnustamine ning tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamine
§ 27 Personali koosseisu määramine
§ 28 Konkursi korraldamine ja atesteerimine
§ 29 Personali tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
§ 31 Kooli õppenõukogu
§ 33 Õpilasesindus
7 KOOLI SISEHINDAMINE
§ 34 Kooli sisehindamine
§ 36 Rahalised vahendid ja finantstegevuse korraldamine
RT IV, 09.11.2012, 59
Vastu võetud 13.01.2011 nr 35
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 2, § 22 lõike 1 punkti 34 ja § 35 lõike 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõige 1 ning koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 alusel.
Lasteaed-põhikooli nimi on Jäneda Kool (edaspidi kool).
Kool asub Eesti Vabariigis Lääne-Virumaal Tapa vallas Jäneda külas.
(1) Kool on üldhariduslik munitsipaalkool põhihariduse omandamiseks õpilastele ning koolieelne lasteasutus alushariduse omandamiseks lastele. Kooli vorm on lasteaed-põhikool.
§ 5. Eelarve, arvelduskonto ja pitsat
(1) Koolil on oma nimega pitsat ja oma eelarve Tapa valla eelarves.
(2) Koolil on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat. Pitsati sõõri ülemisel äärel on kiri „TAPA VALD“ ja sõõri alumisel äärel kiri „JÄNEDA KOOL“. Pitsati keskel on Tapa valla vapi kujutis.
Õppetöö toimub koolis eesti keeles.
(2) Sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab kooli direktor.
Kooli tegevuse eesmärk on võimaldada:
1) koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist ning kooliks ettevalmistamist vastavalt koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale;
2) tagada õppetöö vastavus riiklikus õppekavas põhikoolile esitatavatele nõuetele;
3) arvestades Tapa valla ja Jäneda Kooli arengukavas seatud eesmärke.
1) luua eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õppe- ja kasvukeskkond, mis toetab lapse ja õpilase õpihuvi ja õpioskuste, eneserefleksiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist;
2) luua koolikohustuslikele lastele tingimused põhihariduse omandamiseks statsionaarses õppevormis;
(2) Arengukavas määratakse kooli arengu põhisuunad ja –valdkonnad, turvalisuse tagamine, õpetajate täiendkoolituskava ja tegevuskava vähemalt kolmeks aastaks.
Õppetöö koolis toimub statsionaarses õppevormis, ühes vahetuses.
(1) Koolis on eelkooliealistele lastele liitrühmad.
(2) Kool toimib üldhariduskoolina, milles on kolm kooliastet ja 1. - 9. klassi.
(4) Kooli juures tegutsevad õpiabirühm, pikapäevarühm ja huviringid.
(2) Kooli õppekavas on üldosa, alushariduse õppekava ja ainekavad.
(3) Kooli õppekava kehtestab kooli direktor, muudatused kooli õppekavas esitatakse enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(2) Kooli huvitegevuse ja õppekavavälise tegevuse korraldamise aluseks on kooli üldtööplaan ja päevakava.
§ 16. Õppekavavälise tegevuse kulude katmine
(3) Õppekavavälised tegevused ja kaasrahastamise korra kehtestab direktor, esitades selle eelnevalt hoolekogule ja õppenõukogule arvamuse andmiseks.
§ 17. Õppe- ja kasvatustöö korraldus
(3) Planeeritud õppe- ja kasvatustegevused kajastuvad rühma tegevuskavas.
(4) Alushariduse õppekava läbinule annab kool välja sellekohase koolivalmidusekaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused.
(5) Koolis kestab õppetöö 1. septembrist ühel kalendriaastal 31. augustini järgmisel kalendriaastal. Õppeaasta põhikooli osas koosneb õppe- ja eksamiperioodist ja koolivaheaegadest.
(6) Õppeperioodi pikkus põhikoolis on vähemalt 175 õppepäeva (35 nädalat), lõpuklassis koos eksamiperioodiga 185 õppepäeva. Lõpueksami päeval ja vähemalt kahel päeval enne seda õppetunde ei toimu. Lõpueksami päev ja sellele eelnevad kaks päeva arvatakse õppepäevade hulka.
(7) Õppeperioodi arvestusühikud on õppetund, õppepäev, õppenädal, õppeveerand ja poolaasta.
(8) Õppetöö põhivormiks on õppetund.
(9) Õppetunni pikkus koolis on 45 minutit.
(10) Õppetundide arv päevas ja nende järjekord määratakse tunniplaanis, mis on kooli päevakava osa. Päevakava kehtestab kooli direktor.
(11) Liittunnid moodustatakse ainetes, mis käesoleva põhimääruse mõistes ei ole põhiained, alljärgnevatel alustel:
1) kahe klassi õpilaste arv on kokku 16 või alla selle;
2) kolme klassi õpilaste arv on kokku 14 või alla selle.
(12) Põhiainetes moodustatakse liittunnid alljärgnevatel alustel:
1) kahe klassi õpilaste arv on kokku 12 või alla selle;
2) kolme klassi õpilaste arv on kokku 8 või alla selle:
3) 9.klassis põhiainetes liittunde ei moodustata.
(13) Põhiained käesoleva põhimääruse mõistes on eesti keel, matemaatika, A-võõrkeel,
B-võõrkeel.
(14) Õpilase hindamise, järgmisse klassi üleviimise, täiendavale õppetööle ning klassikursust kordama jätmise täpsustatud tingimused ja kord ning klassi ja kooli lõpetamise kord on esitatud kooli õppekavas.
(15) Õppeveerandi jooksul läbitavad peamised teemad, vajalikud õppevahendid, hindamise korraldus ja planeeritavad üritused tehakse põhikooliõpilastele teatavaks õppeveerandi algul.
(16) Hindamisest teavitamise kord ja nõuded õpilase käitumisele esitatakse kooli kodukorras. Kool kasutab E-kooli teenuseid. Klassipäevikuna on kasutusel E-kooli päevik.
(17) Vastavalt vajadusele moodustab direktor ettevalmistusrühma alushariduse omandamiseks koolieelikutele, kes ei osale lasteaia töös.
(18) Koolil on oma raamatukogu, mis töötab vastavalt haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud kooliraamatukogude töökorralduste alustele. Raamatukogu kodukorra kehtestab direktor
(19) Kool võimaldab õpilastele ja lastele logopeedilist abi, õpiabi rühmas, individuaal- ja koduõpet ning rakendab muid kooli õppekavas määratud haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamise põhimõtteid.
(20) Kool võib vastavate õpetajate olemasolul anda kutsealast õpetust, tegeleda täiskasvanute täienduskoolituse ja kursustega ning väljastada nende läbimist tõendavat dokumenti.
(21) Lastevanemate soovil ja hoolekogu nõusolekul võib kool korraldada õpilastele ja lastele lastevanemate poolt tasustatavaid kursusi, huviringe ning õppekäike, mis ei ole kooli õppekava osa.
(22) Kool teeb koostööd õpilaste ja laste vanematega. Kooli ja kodu koostööks kutsub kooli juhtkond vähemalt üks kord aastas kokku lastevanemate üldkoosoleku. Üldkoosolek võib teha kooli direktorile ettepanekuid õppe- ja kasvatustöö korraldamiseks.
(23) Vähemalt üks kord õppeaasta jooksul viiakse õpilase/lapse ja tema seadusliku esindajaga läbi arenguvestlus, mille üldeesmärk on õpilase/lapse arengu toetamine. Arenguvestluse korraldamise tingimused ja korra kehtestab kooli direktor, esitades selle enne arvamuse andmiseks õppenõukogule ja hoolekogule.
(24) Õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste või õppenõukogu otsusega mittenõustumise korral on vanematel õigus pöörduda kooli hoolekogu, vallavalitsuse ja Lääne-Viru maavanema poole.
§ 18. Kooli vastuvõtmine ja väljaarvamine
Kooli õppekeskkond toetab õpilase arengut.
Kooli sisustus, ruumid, hooned ja maa-ala on vastavuses Vabariigi Valitsuse kehtestatud tervisekaitsenõuetele.
(3) Kool koostab tervisekaitse-eeskirjade ja –normide kohase päevakava.
(4) Õpilaste ja koolitöötajate turvalisuse tagamiseks võib kool kontrollida kooli hoonest või territooriumilt sisse- ja väljaliikumist ning piirata piiratud teovõimega õpilase kooli hoonest või territooriumilt väljaliikumist.
§ 20. Laste ja vanemate õigused
6) pöörduda oma õiguste kaitseks hoolekogu, vallavalitsuse, Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema või lastekaitseorganisatsiooni poole.
§ 21. Laste vanemate kohustused
1) looma lapsele soodsad tingimused arenemiseks ja alushariduse omandamiseks, lasteaial on selles protsessis abistaja ja juhendaja roll.
5) informeerima rühma õpetajat lapse puuduma jäämisest või lahkumisest;
§ 22. Õpilase õigused
3) moodustada kooli õpilasesindus, samuti moodustada ühinguid, klubisid, stuudioid ja ringe, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlustega;
4) võtta osa klassivälistest õpilasüritustest, mis toimuvad vastavalt õppe-kasvatustöö plaanile;
5) kasutada huvitegevuses kooskõlastatult juhtkonnaga kooli ruume, rajatisi ning õppe-, spordi-, tehnilisi jm vahendeid tasuta;
6) pöörduda abi saamiseks kooli pedagoogide ja teiste kooli töötajate poole;
7) saada koolis õppimise perioodiks õpilaspilet, lapsevanema taotluse alusel;
10) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja Tapa Vallavolikogu poolt kehtestatud korras ja ulatuses;
11) pöörduda oma õiguste kaitseks ning vaidlusküsimuste korral kooli hoolekogu, vallavalitsuse, Lääne-Viru maavanema, Haridus- ja Teadusministeeriumi või lastekaitseorganisatsioonide poole.
§ 23. Õpilase kohustused
1) tutvuda teabega, mis puudutab õpilase õppeveerandi jooksul läbivaid peamisi teemasid, vajalikke õppevahendeid, hindamise korraldust ja planeeritavaid üritusi;
5) taotleda lapse õpetamist koduõppes. Vanema taotlusel koduõppe rakendamisel korraldab ja rahastab väljaspool kooli toimuva õppe osa vanem;
6) osaleda vähemalt üks kord aastas vanemate koosolekul, vähemalt ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudmisel on direktor kohustatud kutsuma kokku selle klassi õpilaste vanemate koosoleku;
§ 25. Tunnustamine ning tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamine
Koolitöötajad on pedagoogid ja teised töötajad (edaspidi koos personal).
§ 27. Personali koosseisu määramine
Koolitöötajate koosseis kinnitatakse direktori ettepanekul kinnitab vallavalitsus, tuginedes haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud miinimumkoosseisule.
§ 28. Konkursi korraldamine ja atesteerimine
(1) Pedagoogide, õppealajuhataja ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vabade ametikohtade täitmiseks korraldab kooli direktor konkursi. Konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli hoolekogu direktori ettepanekul.
§ 29. Personali tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
(1) Kooli pedagoogilise personali ülesandeks on lasteaialaste ja õpilaste õpetamine ja kasvatamine. Õppe- ja kasvatustöö tugineb laste ja õpilaste ning pedagoogide vastastikusele lugupidamisele ja teineteisemõistmisele ning koostööle kodudega.
(3) Personali konkreetsed tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse kooli kodukorra, töökorralduse reeglite, tööülesannete kirjelduse, töölepingu ning teiste õigusaktidega.
(4) Personalil on keelatud avalikustada lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta. Kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver, on personal kohustatud sellest teavitama kooli direktorit, kes vastavalt vajadusele informeerib vallavalitsuse sotsiaaltöötajat või lastekaitsespetsialisti või noorsoopolitseid.
(2) Kooli direktor kindlustab kooli tulemusliku ja häireteta töö ning kooli õppekava, arengukava, üldtööplaani ja kodukorra täitmise, juhib õppe- ja kasvatustegevust koostöös õppenõukogu, kooli hoolekogu, õpilasesindus ja vallavalitsuse vastava valdkonna ametnikuga.
(3) Kooli direktor
2) teeb oma pädevuse piires koolipidaja nimel tehinguid, mis on vajalikud õigus- ja haldusaktides, kooli põhimääruses, töölepingus ja ametijuhendis sätestatud ülesannete täitmiseks;
3) juhatab kooli õppenõukogu ja korraldab selle tegevust;
4) kehtestab käskkirjaga õpilase/laste kooli vastuvõtmise ja koolist väljaarvamise lahkumise vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
5) sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab personaliga töölepinguid,
6) kehtestab käskkirjaga õigusaktidega kehtestatud nõuetele vastavad reeglid töökorraldusele, tagab töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise;
7) korraldab asutuse asjaajamise vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
8) tagab kooli hoolekogu ja õppenõukogu poolt nende pädevuse piires tehtud seaduslike ettepanekute elluviimise;
9) määrab direktori asendamise korra;
10) esitab vallavalitsusele õigusaktidega sätestatud nõuetele vastava kooli eelarve eelnõu;
11) tagab kooli eelarve täitmise vastavalt õigusaktidega sätestatud nõuetele;
13) esitab kooli tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente vallavalitsusele ja riiklikule järelevalveasutusele;
14) kehtestab kooli sisehindamise läbiviimise korra ja kinnitab sisehindamise aruande esitades selle enne arvamuse andmiseks kooli hoolekogule ja vallavalitsusele;
(4) Kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Avaliku konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus.
(5) Avaliku konkursi korras valitud direktori kinnitab ametisse vallavalitsus. Töölepingu ametisse valitud isikuga sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab ning kohaldab ergutusi või karistusi vallavanem või tema volitatud ametiisik.
§ 31. Kooli õppenõukogu
(1) Koolil on õppenõukogu, mille ülesanne on kooli õppe- ja kasvatustegevuse eesmärkide kindlaksmääramine, kooli toimimise ning edukuse analüüsimine, hindamine ja juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(2) Õppenõukogu tegutseb haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korra alusel.
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, pedagoogide, vallavolikogu, vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine. Hoolekogu täidab talle seadustes ja nende alusel pandud ülesandeid ning teeb vallavolikogu või vallavalitsusele ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks. Hoolekogu moodustatakse ja selle töökord kehtestatakse vallavolikogu kehtestatud korras.
(2) Kooli direktor on hoolekogu ees aruandekohustuslik.
3) teeb ettepanekuid pikapäevarühma tööks;
§ 33. Õpilasesindus
(1) Õpilaste õiguste tagamiseks tegutseb koolis õpilaste (edaspidi õpilaskond) seast valitud õpilasesindus. Õpilasesindus korraldab õpilaselu küsimusi.
(2) Õpilaskond valib õpilasesinduse, kes esindab õpilaskonda koolisisestes suhetes, ning suhetes rahvuslike ja rahvusvaheliste organisatsioonide, asutuste ja isikutega, valib täiskasvanud esindaja kooli õppenõukogusse ja hoolekogusse.
(3) Kooli õpilasesindus valib oma liikmete seast presidendi.
(4) Õpilasesindus juhindub oma tegevuses õpilasesinduse põhimäärusest, mille on heaks kiitnud õpilaskond oma üldkoosolekul lihthäälte enamusega ja kinnitanud direktor.
7. peatükk KOOLI SISEHINDAMINE
§ 34. Kooli sisehindamine
(1) Koolis viiakse läbi sisehindamist. Sisehindamine on pidev protsess, mille eesmärk on tagada õpilaste arengut toetavad tingimused ja kooli järjepidev areng, selgitades välja kooli tegevuse tugevused ning parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse kooli arengukava tegevuskava. Nimetatud eesmärgist lähtuvalt analüüsitakse kooli sisehindamisel õppe- ja kasvatustegevust ja juhtimist ning hinnatakse nende tulemuslikkust.
(2) Kool koostab sisehindamise aruande vähemalt üks kord kolme õppeaasta jooksul. Aruandes tuuakse välja kooli tegevuse tugevused ja parendusvaldkonnad. Sisehindamise aruanne kooskõlastatakse kooli hoolekoguga ja vallavalitsusega ning aruande kinnitab kooli direktor.
§ 36. Rahalised vahendid ja finantstegevuse korraldamine
(2) Kooli finantstegevust juhib kooli direktor. Kooli raamatupidamist peab vallavalitsus.
(3) Kooli tegevuskulude katmises osalevad täies ulatuses teised omavalitsused proportsionaalselt koolis õppivate õpilaste arvuga, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht asub nende haldusterritooriumil.
Kool esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise aruandeid õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(1) Riiklikku järelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium ja Lääne-Viru maavanem. Riikliku järelevalve prioriteedid, temaatilise järelevalve teostamise, selle tulemuste vormistamise ning tulemustest teavitamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister igaks õppeaastaks enne eelmise õppeaasta lõppu.
(3) Kooli finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib Tapa Vallavolikogu revisjonikomisjon, riigieelarveliste vahendite kasutamist Riigikontroll.
(3) Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tema tegevuse lõpetamine võib toimuda ajavahemikus 1. juulist sama aasta 31. augustini.
(2) Põhimääruse, selle muutmise või täiendamise eelnõu töötab välja vallavalitsus või kooli direktor.
(1) Tunnistada kehtetuks Tapa Vallavolikogu 10.04.2008 määrus nr 92 „Jäneda Kooli põhimäärus“ ja Tapa Vallavolikogu 10.09.2009 määrus nr 122 „Tapa Vallavolikogu 10.04.2008 määrus nr 82 „Jäneda Kooli põhimäärus“ muutmine“.


Eelarveklassifikaator ja riigieelarve kassalise teenindamise eeskiri – Riigi Teataja
Eelarveklassifikaator ja riigieelarve kassalise teenindamise eeskiri
Eelarveklassifikaator ja riigieelarve kassalise teenindamise eeskiri - sisukord
§ 1 Riigieelarve kassaline teenindamine
§ 11 Eelarveklassifikaator
§ 2 E-riigikassa
11 EELARVEKLASSIFIKAATOR JA SELLE RAKENDAMINE
§ 21 Eelarveklassifikaator
§ 22 Üldpõhimõtted
§ 23 Arvestusobjektide liigitus
§ 24 Kassapõhise arvestuspõhimõtte rakendamisel arvestusobjektide kasutamine
§ 25 Kassa- ja tekkepõhise arvestuspõhimõtte rakendamisel arvestusobjektide kasutamine
§ 26 Tekkepõhise arvestuspõhimõtte rakendamisel arvestusobjektide kasutamine
§ 27 Tegevuspõhise arvestuspõhimõtte rakendamisel arvestusobjektide kasutamine
§ 28 Arvestusobjektide kodeerimine ja haldamine
2 RIIGIEELARVE TULUDE LAEKUMINE JA NENDE ARVESTUS
§ 3 Riigieelarve tulude laekumine
§ 4 Tulude riigieelarvesse kandmine
§ 5 Kohtutäiturite poolt kogutavate rahaliste sissenõuete ülekandmine
§ 6 Riigieelarve tulude arvestus ja aruandlus
3 KULUDE TEOSTAMINE JA NENDE ARVESTUS
§ 7 Riigieelarvest väljamaksete teostamise kord
§ 71 Materiaalsete ja immateriaalsete varade müügist laekuvate vahendite kasutamiseks taotluse esitamine
§ 8 Väljamaksete broneerimine
§ 9 Riigieelarve klassifikaatori kood
§ 10 Maksekorralduste liigid
§ 11 Riigieelarvest väljamaksete teostamine
§ 111 Riigieelarvest väljamaksete teostamisega seotud kulude katmine
§ 12 Maksekorralduste annulleerimine
§ 13 Maksekorralduses esitatud riigieelarve klassifikaatori koodi muutmine
§ 15 Väärtpaberitega seotud toimingud
§ 16 Erandkorras teatiste ja maksekorralduste edastamine
§ 17 Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses toodud valitsusasutuste rahastamine
§ 18 Edasiantavate maksude ülekandmine
§ 19 Riigieelarvesse enammakstud ja valesti laekunud summad
§ 20 Kulude kandmine arvestusse ja aruandluse korraldamine riigikassas
31 VÄLISABI SILDFINANTSEERIMINE
§ 201 Välisabi sildfinantseerimise kasutamine
§ 202 Välisabi sildfinantseerimise taotlemine
§ 203 Välisabi sildfinantseerimise eelnõu ettevalmistamine
§ 204 Välisabi sildfinantseerimise tagastamine vahendite laekumisel
§ 205 Välisabi sildfinantseerimise vahendite arvelt väljamaksete tegemise tähtaeg
§ 206 Välisabi sildfinantseerimise tagastamine kui vahendid ei laeku
4 ÜLEKANTAVATE VAHENDITE JÄRGMISSE EELARVEAASTASSE ÜLEKANDMISE KORD
§ 21 Ülekantav kulu
§ 22 Taotluste esitamine kulude ülekandmiseks
§ 23 Kulu ülekandmise otsustamine
§ 25 Muud ülekantavad vahendid
§ 26 Ülekantavate vahendite kasutamine
§ 27 Rahandusministri määruste kehtetuks tunnistamine
§ 271 Keskkonnatasude ülekandmine
§ 272 2012. aastal kasutatav eelarveklassifikaator
§ 273 Määruse lisa 16 "E-riigikassa tulukontod" rakendamine
§ 274 Määruse lisa 14¹ „Eelarveklassifikaator” rakendamine
§ 275 2012. aasta riigieelarve ülekantavate vahendite järgmisesse eelarveaastasse ülekandmise kord
RT I, 08.02.2013, 13
Vastu võetud 02.01.2006 nr 1
RTL 2006, 5, 83
07.08.2006 RTL 2006, 64, 1175 25.08.2006
12.04.2007 RTL 2007, 36, 633 06.05.2007
07.11.2007 RTL 2007, 87, 1464 24.11.2007
14.03.2008 RTL 2008, 28, 418 12.04.2008
19.12.2008 RTL 2008, 105, 1504 03.01.2009, (rakendatakse alates 1.01.2009)
27.02.2009 RTL 2009, 22, 280 13.03.2009, (rakendatakse alates 1.01.2009)
28.09.2009 RTL 2009, 76, 1113 10.10.2009
11.11.2009 RT I 2009, 57, 381 01.01.2010 – «Riigivaraseaduses» asuvad volitusnormid määruse andmiseks on koos varem kehtinud «Riigivaraseadusega» muutunud kehtetuks
15.12.2009 RTL 2009, 96, 1428 01.01.2010
28.12.2010 RT I, 29.12.2010, 138 01.01.2011
22.06.2011 RT I, 28.06.2011, 28 01.07.2011
12.04.2012 RT I, 17.04.2012, 1 20.04.2012
23.08.2012 RT I, 30.08.2012, 1 02.09.2012, osaliselt 01.01.2013
04.02.2013 RT I, 08.02.2013, 10 11.02.2013, kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2013
Määrus kehtestatakse „Riigieelarve seaduse” § 4 lõike 9, § 8 lõike 41, § 23 lõike 11 ja § 32 lõike 1 ning „Täitemenetluse seadustiku” § 211 alusel.
§ 1. Riigieelarve kassaline teenindamine
(1) Riigieelarve kassalist teenindamist korraldab Rahandusministeeriumi riigikassa osakond (edaspidi riigikassa). Riigieelarve kassareservi vahendite kasutamist välisabi sildfinantseerimiseks korraldab ning eraldatud summade üle peab arvestust Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakond.
(2) Riigieelarve kassaline teenindamine toimub e-riigikassa vahendusel. Riigieelarve kassareservi vahendeid kasutatakse välisabi sildfinantseerimiseks käesoleva eeskirja peatükis 31 sätestatud korras. Riigi sihtasutusest ja aktsiaseltsist rakendusüksustele kohaldatakse käesolevat määrust vahendatavate välistoetuste ja nende kaas- ja omafinantseerimise vahendite väljamaksete tegemisel, kui see tuleneb nendega sõlmitud halduslepingust.
[RT I, 08.02.2013, 10 - jõust. 11.02.2013, kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2013]
(3) Laekumised riigieelarvesse ja väljamaksed riigieelarvest tehakse riigieelarvet teenindavates pankades avatud riigikassa ühendkontserni (edaspidi kontsernikonto) koosseisu kuuluvate arvelduskontode kaudu vastavalt käesolevale eeskirjale ning kooskõlas pangaga sõlmitud lepingu tingimustega.
(4) «Riigieelarve seaduse» § 23 lõike 1 kohaselt võib erandjuhtudel rahandusminister oma käskkirjaga riigiasutustele anda eriloa riigikassa kontserniväliste arvelduskontode kasutamiseks. Eriluba kehtib ühe eelarveaasta ning tähtaja pikendamise taotlused tuleb jooksval eelarveaastal esitada riigikassale hiljemalt 15. novembriks.
(5) Riigiasutuse reorganiseerimise või tegevuse lõpetamise korral edastab asutus viivitamatult riigikassale:
1) vastava õigusakti;
2) § 2 lõikes 2 nimetatud e-riigikassa kontode sulgemise taotluse;
3) § 2 lõikes 7 nimetatud volikirjade kehtetuks tunnistamise taotluse;
4) § 7 lõikes 3 nimetatud krediit- ja deebetkaartide sulgemise taotluse.
(6) Riigikassa säilitab riigieelarve kassalise täitmisega seotud dokumentatsiooni seitse aastat.
§ 11. Eelarveklassifikaator
[Kehtetu – RT I, 30.08.2012, 1 - jõust. 02.09.2012]
§ 2. E-riigikassa
(1) E-riigikassa on Interneti rakendus, mille vahendusel riigikassa teenindamisele kuuluvatel riigiasutustel, valitsussektorisse kuuluvatel isikutel, riigi asutatud sihtasutustel ning riigi sihtasutusest ja aktsiaseltsist rakendusüksustel (edaspidi asutused) on võimalik sooritada makseid, jälgida laekumisi, esitada ja saada teatiseid ning aruandeid.
(11) E-riigikassa süsteemi on võimalik makseid edastada ja saada teateid kontodel toimunud muutuste kohta ka sõnumipõhist andmevahetust kasutades. Sõnumipõhine andmevahetus on asutuse ja riigikassa infosüsteemide vaheline info vahetamine fikseeritud tingimustel.
[RTL 2007, 87, 1464 - jõust. 24.11.2007]
(2) Asutusele avatakse e-riigikassas arveldamiseks kontod – põhikonto ehk kulukonto (edaspidi e-riigikassa kulukonto) ja lisakonto ehk tulukonto (edaspidi e-riigikassa tulukonto). Tulukontosid on võimalik avada määruse lisas 16 toodud liikides. Kõik liikumised kontodel toimuvad eurodes.
(3) [Kehtetu – RT I, 29.12.2011, 36 - jõust. 01.01.2012]
(5) E-riigikassa vahendusel esitatud maksekorraldused, teatised ja aruanded on samaväärse juriidilise jõuga kui riigikassale paberkandjal esitatavad dokumendid. Asutus vastutab oma ametnike poolt teostatud tehingute eest täies ulatuses.
(6) Riigikassa poolt asutusele e-riigikassa vahendusel esitatud e-riigikassa tegevust puudutavad korraldused on kohustuslikuks täitmiseks.
(7) E-riigikassa kasutamiseks esitab asutus riigikassale vastavalt määruse lisas 1 toodud vormile volikirja, milles määratakse kindlaks isik, kes on volitatud asutuse nimel e-riigikassa teenuseid administreerima. Volikiri esitatakse elektrooniliselt digitaalallkirjaga või paberkandjal kahes eksemplaris ja sellele lisatakse volitatud isiku isikut tõendava dokumendi koopia. Juhul kui volikirja kinnitab isik, kes on asutuse juhi ülesannetes, esitatakse riigikassale vastavat volitust tõendav dokument. Sõnumipõhise andmevahetuse käivitamiseks esitab asutus riigikassale vastavalt määruse lisas 12 toodud vormile taotluse elektrooniliselt digitaalallkirjaga või paberkandjal kahes eksemplaris, milles on fikseeritud sõnumipõhise andmevahetuse tingimused ning asutuse poolt määratud vajalikud turvaelemendid, mis annavad asutusele õiguse kasutada taotluses märgitud riigikassa poolt pakutavaid teenuseid kontode ja tehingute liikide lõikes.
[RT I, 29.12.2010, 138 - jõust. 01.01.2011]
(8) E-riigikassa teenuste administreerimise ja sõnumipõhise andmevahetuse kasutamise õigus jõustuvad lõikes 7 nimetatud volikirja ja taotluse alusel vastavate õiguste andmisest riigikassa poolt ning on kehtivad seni, kuni riigikassa vastavad õigused asutuse kirjaliku taotluse alusel lõpetab.
(9) Riigikassa teavitab asutust e-riigikassa teenuste administreerimise ja sõnumipõhise andmevahetuse kasutamise õigusest e-kirja vahendusel või lõikes 7 nimetatud volikirja ja taotluse ühe eksemplari tagastamisega.
11. peatükk EELARVEKLASSIFIKAATOR JA SELLE RAKENDAMINE
[RT I, 30.08.2012, 1 - jõust. 02.09.2012]
§ 21. Eelarveklassifikaator
(1) Eelarveklassifikaatori alusel toimub eelarvestamine, finantsarvestuse korraldamine ja kassapõhiste piirmäärade seadmine.
(2) Eelarveklassifikaator kehtestab ühtsed nõuded eelarvestamises ja finantsarvestuses kasutatavatele arvestusobjektidele.
(3) Eelarveklassifikaator on toodud määruse lisas 141.
(4) Rahandusministeerium avaldab oma veebilehel eelarveklassifikaatori kasutamise juhendi, mille võib ühendada rahandusministri 11. detsembri 2003. a määruse nr 105 „Riigi raamatupidamise üldeeskiri” § 56 lõike 2 alusel avaldatava kontoplaani kasutamise juhendiga.
§ 22. Üldpõhimõtted
1) arusaadavuse põhimõte, mille kohaselt esitatakse teave ülevaatlikult ja piisavaid finantsalaseid teadmisi omavale kasutajale üheselt mõistetavalt;
2) järjepidevuse ja võrreldavuse põhimõte, mille kohaselt teabe esitamisel rakendatakse jätkuvalt samu arvestuspõhimõtteid ja esitlusviise ning nende muutumisel luuakse seosed eelnevalt kasutatud arvestuspõhimõtete ja esitlusviisidega;
3) läbipaistvuse põhimõte, mille kohaselt teave on selleks õigustatud isikutele korrapäraselt kättesaadav;
4) objektiivsuse põhimõte, mille kohaselt teave esitatakse neutraalselt ja usaldusväärselt;
5) optimaalsuse põhimõte, mille kohaselt teave esitatakse detailsuseni, mille puhul teabe saamisest saadav kasu ületab teabe esitamiseks tehtavad kulutused;
6) sisu ülimuslikkuse põhimõte, mille kohaselt kulude, tulude, nõuete, kohustuste, investeeringute ja finantseerimistehingute kajastamisel lähtutakse nende majanduslikust sisust, mitte alusdokumendi õiguslikust vormist;
7) vastutavuse põhimõte, mille kohaselt on asutusel ja isikul kohustus anda aru oma tegevusest, aktsepteerida vastutust selle eest ja avalikustada saavutatud tulemused.
1) kassapõhine arvestuspõhimõte, mille rakendamisel planeeritakse ja kajastatakse tulud, kulud, investeeringud ja finantseerimistehingud raha liikumise hetkel ehk perioodil, millal raha laekub või välja makstakse;
2) tekkepõhine arvestuspõhimõte, mille rakendamisel planeeritakse ja kajastatakse tulud, kulud, nõuded, kohustused, investeeringud ja finantseerimistehingud nende tekkimise hetkest lähtuvalt, sõltumata raha laekumisest või väljamaksmisest;
3) tegevuspõhine arvestuspõhimõte, mille rakendamisel planeeritakse ja kajastatakse ressursside kaudu tegevuste tekkepõhised tulud ja kulud.
§ 23. Arvestusobjektide liigitus
(1) Arvestusobjektid kassapõhise arvestuse pidamiseks ja kassapõhiste piirmäärade seadmiseks on:
3) eelarve objekt.
(2) Arvestusobjektid kassa- ja tekkepõhise arvestuse pidamiseks ja piirmäärade seadmiseks on:
2) toetus;
3) eelarveüksus;
4) tegevusala.
(3) Arvestusobjektid tekkepõhise arvestuse pidamiseks ja piirmäärade seadmiseks on:
1) tulu-/ kuluüksus;
2) projekt;
3) majanduslik sisu.
(4) Arvestusobjektid tegevuspõhise arvestuse pidamiseks ja piirmäärade seadmiseks on:
1) programm;
2) ressurss/kulukoht.
(5) Arvestusobjektid, mida kasutatakse tekkepõhise arvestuse pidamiseks:
1) tehingupartner;
2) põhivara;
3) rahavoo kood;
4) allikas.
§ 24. Kassapõhise arvestuspõhimõtte rakendamisel arvestusobjektide kasutamine
(1) Kassapõhise arvestuse alusel planeeritakse eelarvesse kõik tulud ja finantseerimistehingud, mis asutusele laekuvad ning kõik kulud, investeeringud ja finantseerimistehingud, mille eest asutus teostab makseid.
(2) Arvestusobjektid „eelarve liik”, „eelarve konto” ja „eelarve objekt” moodustavad eelarve kassapõhiste piirmäärade seadmise klassifikaatori. Eelarve kassapõhiste piirmäärade seadmise klassifikaator on toodud määruse lisas 15.
(3) Eelarve kassapõhiste piirmäärade seadmise klassifikaatori alusel peetakse eelarvestamisel ja finantsarvestuses kassapõhist arvestust ning seatakse riigieelarves ja Vabariigi Valitsuse või ministri täiendavas liigenduses asutustele kassapõhised piirmäärad.
(4) Eelarve liigi alusel liigendatakse riigieelarve vahendid riigieelarve seadusest tulenevatele kassapõhiste piirmäärade seadmise ja järgmisse eelarveaastasse ülekandmise põhimõtetele vastavalt.
(5) Eelarve konto alusel peetakse arvestust majandusliku sisu järgi ning seatakse eelarvele kassapõhised piirmäärad riigieelarve seaduses nõutud detailsuses.
(6) Eelarve objekti alusel on võimalik pidada täiendavat arvestust lisaks eelarve liigi ja eelarve konto alusel liigendamisele ning seada eelarves vastavad kassapõhised piirmäärad. Eelarve objekti kasutatakse juhul kui konkreetse aasta riigieelarves või Vabariigi Valitsuse poolt riigieelarve seaduse § 6 lõike 1 alusel kinnitatavas liigenduses soovitakse kassapõhise eelarve sihtotstarvet täiendavalt määratleda lisaks eelarve liigile ja eelarve kontole.
(7) Eelarve objekti kasutatakse majandusliku sisu järgi investeeringute arvestuse pidamiseks ning tegevuskulude arvestuse pidamiseks juhul kui eelarve konto detailsuses ei ole eelarvestamise protsessis võimalik planeeritavaid kulusid määratleda.
(8) Eelarve objekt esitatakse kaheksakohalise koodina, milles:
1) esimene ja teine koht näitavad lisas 15 toodud tähekombinatsioonina, kas tegu on Riigikogu, Vabariigi Valitsuse või ministri liigendusega või tehingupartneri koodiga;
2) kolmas ja neljas koht näitavad objekti kasutajat lisas 15 toodud tähe- või numbrikombinatsioonina või tehingupartneri koodi vastavaid numbrikohti;
3) viies kuni kaheksas koht näitavad objekti järjekorranumbrit objektide järjestikusel numereerimisel tekkiva numbrikombinatsioonina või tehingupartneri koodi vastavaid numbrikohti.
(9) Tehingupartneri koode kasutatakse eelarve objektina kassapõhise eelarve ja selle täitmise aruande konsolideerimiseks.
(10) Eelarve kassapõhiste piirmäärade seadmise klassifikaatori alusel liigendatud tulusid, kulusid, investeeringuid ja finantseerimistehinguid liigendatakse täiendavalt rahandusministri 11. detsembri 2003. a määruse nr 105 „Riigi raamatupidamise üldeeskiri” lisa 1 „Kontode koodid”, lisa 2 „Tehingupartneri koodid” ja lisa 3 „Tegevusalade koodid” kohaselt.
§ 25. Kassa- ja tekkepõhise arvestuspõhimõtte rakendamisel arvestusobjektide kasutamine
(1) Organisatsiooni tasemete lõikes peetakse kassa- ja tekkepõhist arvestust ja seatakse eelarve kasutamiseks kassapõhised piirmäärad.
(2) Toetuste tasemete lõikes peetakse kassa- ja tekkepõhist arvestust. Toetuse kassapõhine piirmäär avatakse Rahandusministeeriumi poolt pärast toetuse saamise lepingu sõlmimist ja saadud toetuste arvestussüsteemi sisestamist.
(3) Eelarveüksuste lõikes peetakse kassa- ja tekkepõhist arvestust ja seatakse eelarve kasutamiseks tekkepõhised piirmäärad. Asutusel on võimalus seada kassapõhised piirmäärad.
(4) Tegevusala kasutatakse kassa- ja tekkepõhise arvestuse pidamiseks ja aruandluse saamiseks rahvusvahelise Classification of the Functions of Government (edaspidi COFOG) klassifikaatori lõikes.
§ 26. Tekkepõhise arvestuspõhimõtte rakendamisel arvestusobjektide kasutamine
(1) Tulu-/kuluüksuste lõikes peetakse tekkepõhist arvestust ja seatakse eelarve kasutamiseks tekkepõhised piirmäärad.
(2) Projektide kohta peetakse arvestust tekkepõhiselt lähtuvalt asutuse vajadustest. Keskse projektiarvestuse vajaduse korral määrab Rahandusministeerium projekti grupi, millisel juhul on asutustele projektiarvestus kohustuslik.
(3) Majanduslik sisu klassifitseeritakse tekkepõhise arvestuse pidamiseks vajaliku detailsusega rahandusministri 11. detsembri 2003. a määruse nr 105 „Riigi raamatupidamise üldeeskiri” lisa 1 „Kontode koodid” alusel.
§ 27. Tegevuspõhise arvestuspõhimõtte rakendamisel arvestusobjektide kasutamine
(1) Programme kasutatakse tegevuste või teenuste maksumuse arvestamiseks. Tegevuste või teenuste maksumusi arvestatakse asutuses väljatöötatud kuluarvestuse mudeli alusel. Programmide arvestust peetakse tekkepõhiselt.
(2) Ressurss/kulukoht kirjeldab asutuse kasutuses olevaid vahendeid kuluarvestuse teostamiseks.
(3) Tegevuspõhisele arvestusele üleminekul luuakse riigiasutuste tegevuste või teenuste vahel seos COFOG-i klassifikaatoriga.
§ 28. Arvestusobjektide kodeerimine ja haldamine
(1) Arvestusobjektide kasutamiseks on ühtsed koodid (edaspidi kodeerimine). Koodid sisestatakse maksete teostamise ja arvestuse pidamise infosüsteemidesse ning muudetakse vastavalt vajadusele (edaspidi haldamine).
(2) Rahandusministeerium kodeerib ja haldab järgmiseid arvestusobjekte ja nende tasemeid:
5) toetus;
51) projekti tase 1 „projekti tunnus (P)” ja tase 2 „organisatsioon (asutuse tunnus)";
6) projekti tase 3 „projekti grupp” käesoleva määruse § 26 lõikes 2 nimetatud keskse projektiarvestuse korral;
7) majanduslik sisu;
8) tehingupartner;
9) põhivara tase 1 "põhivara klass";
10) rahavoo kood;
11) programm tasemed 1 ja 2;
12) ressurss/kulukoht tase 1 „ressursi liik” ja tase 2 „organisatsioon”;
13) allikas;
14) tegevusala.
15) eelarveüksuse tase 1 „eelarveüksuse tunnus (E)” ja tase 2 „organisatsioon (asutuse tunnus)”;
16) tulu-/kuluüksuse tase 1 „tulu- /kuluüksuse tunnus (T/K)” ja tase 2 „organisatsioon (asutuse tunnus)”.
(3) Asutus kodeerib ja haldab järgmiseid arvestusobjekte ja nende tasemeid:
1) eelarveüksuse tase 3 „eelarveüksus – tase 1” ja tase 4 „eelarveüksus – tase 2”;
2) tulu-/kuluüksuse tase 4 „tulu-/kuluüksus – tase 1”, tase 5 „tulu-/kuluüksus – tase 2”, tase 6 „tulu-/kuluüksus – tase 3” ja tase 7 „tulu-/kuluüksus – tase 4”;
3) projekti tase 4 „projekt”;
4) põhivara tase 2 "põhivara objekt";
5) programm tasemed 3, 4 ja 5;
6) ressurss/kulukoht tase 3 „ressursi grupp” ja tase 4 „ressurss/tegevus/kulukogum”.
2. peatükk RIIGIEELARVE TULUDE LAEKUMINE JA NENDE ARVESTUS
§ 3. Riigieelarve tulude laekumine
(1) Riigieelarve tulud laekuvad kontsernikonto koosseisu kuuluvatele arvelduskontodele pankades. Asutus näeb laekumisi oma e-riigikassa tulukontode ja kulukonto vahendusel.
(2) Riigieelarvesse tulu kandmisel märgitakse maksekorralduse viitenumbri lahtrisse vastava asutuse e-riigikassa tulukonto number. Asutus on kohustatud oma e-riigikassa tulukonto numbri riigieelarvesse tulu kandjale teatavaks tegema.
(21) Mittesihtotstarbeliste rahaliste annetuste riigieelarvesse kandmisel märgitakse maksekorralduse viitenumbriks 2800081858.
[RTL 2009, 76, 1113 - jõust. 10.10.2009]
(3) Laekumised kontsernikonto koosseisus olevatele arvelduskontodele, millel puudub e-riigikassa tulukonto number või mis on mittekorrektse e-riigikassa tulukonto numbriga, loetakse riigikassa selgitamata laekumisteks. Selgitamata laekumiste saaja selgumisel kannab riigikassa laekumise vastavale asutusele. Kui selgitamata laekumise saajat ei ole 60 tööpäeva jooksul võimalik tuvastada pangale esitatud järelpärimise kaudu, tagastatakse summa maksjale, välja arvatud summad, mis on väiksemad, kui järelpärimisega ning ülekande kuludega seotud pankade poolt võetavad teenustasud kokku ja sularahas tasutud summad.
(4) Asutus on kohustatud igapäevaselt e-riigikassas jälgima lõikes 3 nimetatud laekumisi ning need kas aktsepteerima, lisades maksekorraldusele vastava e-riigikassa kontonumbri või neist keelduma.
§ 4. Tulude riigieelarvesse kandmine
(1) Asutused kannavad § 1 lõikes 4 nimetatud arvelduskontodele laekunud ja sularahas kogutud riigieelarve tulud riigieelarvesse vähemalt kaks korda kuus 5. ja 20. kuupäeval. Kui ülekandmisele kuuluv summa on alla 13 eurot, kantakse summa üle üks kord kuus 20. kuupäeval. Aasta lõpus laekunud summad kantakse riigieelarvesse 31. detsembriks. Sätestatu ei kehti § 6 lõikes 2 nimetatud kontode kohta, mille kasutamise pikendamise kohta esitatud taotlus on rahandusministri poolt rahuldatud.
(2) Riigi äriühingud ja äriühingud, kus riigil on vähemalt otsustusõigus, kannavad dividendid riigieelarvesse viie tööpäeva jooksul pärast majandusaasta aruande kinnitamist, kui rahandusminister ei otsusta vastava riigivara valitseja põhjendatud taotlusel lubada dividende tasuda täielikult või osaliselt pärast nimetatud tähtaega, kuid mitte hiljem kui eelarveaasta 30. novembriks.
(3) Välisesindused kannavad neile laekunud tulud riigieelarvesse hiljemalt tulu laekumisele järgneva kuu 10. kuupäevaks. Ülekandmisele kuuluvad välisesindustele laekunud tulud, mis ületavad tulu laekumise kuul tehtud tegelikke kulutusi.
(4) Kohtuotsustest tulenevad tulud kantakse riigieelarvesse jooksvalt.
(5) Paragrahvi 3 lõikes 3 nimetatud selgitamata laekumised, mis ei kuulu maksjale tagastamisele, kantakse riigieelarvesse pärast eelarveaasta lõpetamist.
(6) Riigimetsa Majandamise Keskus kannab «Metsaseaduse» § 48 lõike 5 alusel riigieelarvesse kandmisele kuuluva summa riigieelarvesse 20 tööpäeva jooksul Vabariigi Valitsuse otsuse vastuvõtmisest arvates, kui rahandusminister ei otsusta Keskkonnaministeeriumi põhjendatud taotlusel lubada nimetatud tulu tasuda täielikult või osaliselt pärast nimetatud tähtaega, kuid mitte hiljem kui eelarveaasta 30. novembriks.
§ 5. Kohtutäiturite poolt kogutavate rahaliste sissenõuete ülekandmine
(1) Kriminaalasjades, halduskohtumenetluses ja väärteoasjades kohaldatud või muude avalik-õiguslike rahaliste sissenõuetega seotud tulude ülekandmisel neid koguvatele asutustele märgib kohtutäitur maksekorralduse selgituse lahtrisse nõude liigi, võlgniku nime ja avalik-õigusliku rahalise sissenõude kohta otsustuse teinud asutuse ja isiku otsuse või määruse numbri.
(2) Ülekannete puhul, millele ei ole lisatud lõikes 1 nimetatud selgitusi, on asutused, kellele ülekanne tehti, kohustatud kohtutäitureid eelnimetatud puudustest teavitama. Kohtutäiturid on kohustatud viie tööpäeva jooksul, alates asutuse poolt puuduste kohta saadetud teate saamisest, esitama asutusele puuduste kõrvaldamiseks vajalikud selgitused.
§ 6. Riigieelarve tulude arvestus ja aruandlus
(1) Riigieelarve tulude kassapõhist koondarvestust korraldab riigikassa.
(2) Paragrahvi 1 lõikes 4 nimetatud asutused, kes kasutavad kontserniväliseid arvelduskontosid projektide ja programmide sihtfinantseerimiseks, sisestavad riigieelarve tulude laekumised e-riigikassasse jooksvalt. Välisesindused sisestavad riigieelarve tulude laekumised e-riigikassasse järgneva kuu kümnendaks tööpäevaks.
(3) [Kehtetu – RTL 2009, 22, 280 - jõust. 13.03.2009– rakendatakse alates 1.01.2009]
(4) Maksu- ja Tolliamet esitab riigieelarve tulude laekumise kuuaruande riigikassale hiljemalt järgneva kuu neljandal tööpäeval ja nädalaaruande hiljemalt järgneva nädala kolmapäeval. Aruandes esitatakse andmed kasvavalt aasta algusest arvates.
(5) Riigikassa koostab e-riigikassa tulukontodel teostatud tehingute ja riigieelarve tulude aruannete alusel riigieelarve kassalise täitmise aruande.
3. peatükk KULUDE TEOSTAMINE JA NENDE ARVESTUS
§ 7. Riigieelarvest väljamaksete teostamise kord
(1) Asutus teeb väljamakseid riigieelarvest e-riigikassa vahendusel.
[RTL 2006, 64, 1175 - jõust. 25.08.2006]
(2) [Kehtetu – RT I, 29.12.2010, 138 - jõust. 01.01.2011]
(21) Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi välisabi programmi vahendite väljamaksete teostamisel lähtutakse käesolevast määrusest küsimustes, mida ei ole reguleeritud Vabariigi Valitsuse 14. juuni 2006. a määrusega nr 137 «Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi vahendite taotlemise, kasutamise, järelevalve ja tulemuste hindamise tingimused ja kord».
(22) Struktuuritoetuse väljamaksete teostamisel lähtutakse käesolevast määrusest küsimustes, mida ei ole reguleeritud rahandusministri 19. augusti 2005. a määrusega nr 59 „Struktuuritoetuse väljamaksmise üldised tingimused ja kord” ja rahandusministri 1. märtsi 2007. a määrusega nr 15 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord.
(3) Väljamaksete tegemiseks riigikassa kontsernikonto koosseisus oleva arvelduskontoga seotud deebet- või krediitkaardi saamiseks või pangakaardi sulgemiseks esitab asutus riigikassale taotluse vastavalt määruse lisas 2 toodud vormile. Riigikassa taotluse alusel väljastab pank asutusele vastava kaardi või sulgeb selle. Asutus vastutab oma ametnike poolt teostatud kaarditehingute eest täies ulatuses (sealhulgas kaardi varguse ajal teostatud tehingud) ning peab tagama rahaliste vahendite olemasolu vastaval eelarveklassifikaatoril ning riigi sihtasutus e-riigikassa tulukontol. Pangakaardi varguse või kaotamise korral teavitab asutus sellest koheselt kaardi väljastanud panka ning seejärel Rahandusministeeriumit.
§ 71. Materiaalsete ja immateriaalsete varade müügist laekuvate vahendite kasutamiseks taotluse esitamine
(1) Asutustel on materiaalsete ja immateriaalsete varade müügist laekuvaid vahendeid õigus kasutada iga-aastasest riigieelarve seadusest tulenevatel juhtudel, tingimustel ja korras.
(2) Lõikes 1 nimetatud vahendite kasutamise eelduseks on taotluse esitamine Rahandusministeeriumile.
(3) Põhiseaduslikud institutsioonid esitavad enda, riigikantselei enda ja oma hallatavate asutuste ning ministeeriumid enda ja oma valitsemisala asutuste taotlused Rahandusministeeriumile määruse lisas 13 toodud vormil elektrooniliselt pärast tulu, mida soovitakse kasutada, laekumist e-riigikassa tulukontole «Tulu riigivara müügist».
[RTL 2009, 96, 1428 - jõust. 01.01.2010]
(4) Taotluses märgitakse:
1) taotlust esitava asutuse nimi ja kuupäev;
2) laekunud tulu andmed laekumiste lõikes: eelarve konto majandusliku sisu järgi, e-riigikassa konto, tulu saanud asutuse nimi, tulu laekumise kuupäev, laekunud tulu suurus eurodes, taotletav summa eurodes;
[RT I, 30.08.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
3) eelarve kulude andmed: asutuse registrikood, asutuse nimi, e-riigikassa konto, taotletava kulu liigenduse tunnus vastavalt määruse lisale 3, taotletava kulu liigendus eelarve liigi, eelarve konto ja eelarve objekti järgi ning taotletava kulu suurus eurodes.
(5) Rahandusministeerium kontrollib taotluses esitatud andmete õigsust ning teeb vahendite kasutamise võimalikuks või keeldub sellest 14 tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse laekumisest arvates.
(6) Kui taotluses esitatud andmetes esinevad olulised puudused, mis takistavad vahendite kasutamise võimalikuks tegemise või sellest keeldumise otsuse tegemist, teavitab Rahandusministeerium sellest viivitamatult taotluse esitajat. Puudused taotluses tuleb kõrvaldada 5 tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise teate saamist.
[RTL 2008, 28, 418 - jõust. 12.04.2008]
§ 8. Väljamaksete broneerimine
(1) Riigieelarvest väljamaksete tegemiseks peab asutus broneerima riigikassas väljamaksete tegemiseks vajalikud summad. Tegelikud väljamaksed ei tohi ületada päeva üldbroneeringut. Paragrahvi 10 lõikes 2 nimetatud sisemiste arvlemiste tegemiseks vajalikke summasid ei broneerita.
(2) Riigieelarvest väljamaksete tegemiseks esitab asutus riigikassale e-riigikassa vahendusel väljamaksmisele kuuluvate summade kohta broneeringu päevade ja valuutade lõikes hiljemalt kaks tööpäeva enne väljamaksete tegemist.
[RTL 2009, 22, 280 - jõust. 13.03.2009– rakendatakse alates 1.01.2009]
(3) Struktuuritoetuse väljamaksete tegemiseks esitab asutus Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakonnale e-posti teel prognoosi järgmisel kuul asutuse poolt väljamaksmisele kuuluvate summade kohta e-riigikassa kontode ja valuutade lõikes hiljemalt jooksva kalendrikuu kahekümne kolmandal kuupäeval.
(4) Riigieelarvesse enammakstud ja valesti laekunud riigitulude tagastamiseks riigieelarvest väljamaksete tegemiseks esitab Maksu- ja Tolliamet riigikassale e-postiga broneeringu hiljemalt kaks tööpäeva enne tagastamisele kuuluvate summade väljamaksete tegemist (juhul, kui broneeringu esitamise päev on rahvuspüha või riigipüha, siis sellele eelneval tööpäeval).
(5) Maksu- ja Tolliamet edastab tema poolt kogutavate edasikantavate maksude, tasude ja maksete edasikandmiseks broneeringu e-posti teel vastavalt kokkuleppele riigikassaga.
(6) Sotsiaalkindlustusamet edastab riikliku pensionikindlustuse väljamaksete kohta broneeringu e-posti teel vastavalt kokkuleppele riigikassaga.
(7) Riigieelarve kassavoogude efektiivsemaks juhtimiseks võib riigikassa küsida vajadusel asutustelt täiendavat informatsiooni planeeritavate kulude ja nende ajalise jaotuse ning riigieelarve tuludesse kantud summade kohta.
§ 9. Riigieelarve klassifikaatori kood
(1) Maksekorraldusele märgitakse riigieelarve klassifikaatori kood, mis koosneb:
1) eelarveaasta numbrist;
2) määruse lisas 3 toodud tunnusest;
3) eelarve liigist;
4) [Kehtetu – RT I, 30.08.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
5) eelarve kontost;
6) eelarve objektist.
(2) [Kehtetu – RT I, 30.08.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
(3) Riigieelarve klassifikaatori koodis kasutatakse käesoleva määruse lisaga 15 kehtestatud eelarve kontot vähemalt kahekohalises detailsuses. Maksekorraldustel tuleb esitada vastava kulu detailsema liigenduse klassifikaator.
(4) Riigi sihtasutused ei kasuta väljamakse tegemisel riigieelarve klassifikaatori koodi.
(5) Riigi sihtasutusest ja aktsiaseltsist rakendusüksused kasutavad riigieelarve klassifikaatori koodi vahendatavate välistoetuste ning nende kaas- ja omafinantseerimise vahendite väljamaksete tegemisel. Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud tunnuse asemel kasutavad riigi sihtasutusest ja aktsiaseltsist rakendusüksused käesoleva määruse lisas 17 toodud tunnust.
§ 10. Maksekorralduste liigid
(1) Väljamakseid riigieelarvest tehakse asutuse poolt e-riigikassas täidetud maksekorralduse alusel. Maksekorralduse liigid käesoleva eeskirja tähenduses on:
4) massmaksekorraldus;
5) väärtpaberikorraldus;
6) koondvälismaksekorraldus.
(2) Siseriiklik maksekorraldus käesoleva eeskirja tähenduses on Eesti Vabariigi sisene kas eurodes või välisvaluutas tehtav maksekorraldus. Siseriiklikul maksekorraldusel täidetakse e-riigikassas järgmised kohustuslikud väljad: dokumendi number, e-riigikassa konto number, millelt makse sooritatakse, saaja nimi, saaja konto number (välisvaluutas tehtava maksekorralduse saaja konto peab olema rahandusministeeriumi kontsernikonto korrespondentpangas), valuuta, summa, makse väärtuspäev, maksekorraldust selgitav tekst ning maksekorralduse aluseks oleva alusdokumendi number ja väljaandmise kuupäev ning riigieelarve klassifikaatori kood. Paragrahvi 2 lõikes 1 nimetatud asutuste vahel teostatakse siseriiklik maksekorraldus e-riigikassas ilma pangaülekannet tegemata sisemise arvlemisena. Sisemise arvlemise korral on saaja konto numbriks vastava asutuse e-riigikassa konto number. Siseriiklikku maksekorraldust on võimalik e-riigikassasse saata ka failina.
(3) Koondmaksekorraldus käesoleva eeskirja tähenduses on ühele makse saajale mitme erineva riigieelarve klassifikaatori ja erinevate e-riigikassa kontode alt tehtav Eesti Vabariigi sisene kas eurodes või välisvaluutas tehtav maksekorraldus. Koondmaksekorraldusel täidetakse järgmised kohustuslikud väljad: dokumendi number, e-riigikassa konto number, millelt makse sooritatakse, saaja nimi, saaja konto number (välisvaluutas tehtava maksekorralduse saaja konto peab olema rahandusministeeriumi kontsernikonto korrespondentpangas), valuuta, makse väärtuspäev, maksekorraldust selgitav tekst ning maksekorralduse aluseks oleva alusdokumendi number ja väljaandmise kuupäev ning riigieelarve klassifikaatori kood ja nendele vastavad summad.
(4) Välismaksekorraldus käesoleva eeskirja tähenduses on välisvaluutas tehtav maksekorraldus. Välismaksekorraldusel täidetakse järgmised kohustuslikud väljad: dokumendi number, e-riigikassa konto number, millelt makse sooritatakse, saaja nimi, saaja riigi kood, saaja konto number (vajadusel saaja rahvusvaheline pangakonto number ehk IBAN), saaja panga nimi (vajadusel saaja panga identifitseerimise kood ehk BIC kood), valuutakood, summa, makse väärtuspäev, maksekorraldust selgitav tekst ning maksekorralduse aluseks oleva alusdokumendi number ja väljaandmise kuupäev, makse tüüp, laekumise kulude kandja, Eesti Panga poolt kehtestatud maksebilansi kood ning riigieelarve klassifikaatori kood. Välismaksekorraldust on võimalik e-riigikassasse saata ka failina.
(41) Koondvälismaksekorraldus käesoleva eeskirja tähenduses on ühele makse saajale mitme erineva riigieelarve klassifikaatori ja erinevate e-riigikassa kontode alt välisvaluutas tehtav maksekorraldus. Maksekorraldusel täidetakse järgmised kohustuslikud väljad: dokumendi number, e-riigikassa konto number, millelt makse sooritatakse, saaja nimi, saaja riigi kood, saaja konto number (vajadusel saaja rahvusvaheline pangakonto number ehk IBAN), saaja panga nimi (vajadusel saaja panga identifitseerimise kood ehk BIC kood), valuutakood, summa, makse väärtuspäev, maksekorraldust selgitav tekst ning maksekorralduse aluseks oleva alusdokumendi number ja väljaandmise kuupäev, makse tüüp, laekumise kulude kandja, Eesti Panga poolt kehtestatud maksebilansi kood ning riigieelarve klassifikaatori kood ja nendele vastavad summad.
(5) Mitme makse ülekandmiseks, mida tehakse nimekirja alusel ühe maksena, saadab asutus e-riigikassasse massmaksekorralduse faili. e-riigikassas lisatakse failile e-riigikassa konto, millelt makse sooritatakse. Failid moodustatakse asutuse poolt pankade lõikes.
(6) Väärtpaberikorraldus käesoleva eeskirja tähenduses on makseta väärtpaberiülekande ostu- või müügitehing. Väärtpaberikorraldusel täidetakse järgmised kohustuslikud väljad: dokumendi number, e-riigikassa väärtpaberikonto, väärtpaberi nimetus, rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber (ISIN kood), tehingu tüüp, väärtuspäev, vastaspoole nimi, vastaspoole väärtpaberikonto, vastaspoole väärtpaberikonto haldur, väärtpaberite kogus ning korraldust selgitav tekst.
§ 11. Riigieelarvest väljamaksete teostamine
(1) Asutus vastutab maksekorralduse seadusele vastavuse ja esitatud andmete õigsuse eest, samuti tema eelarves vajalike vahendite olemasolu ning antud riigieelarve klassifikaatori koodi arvelt väljamaksete tegemise õigsuse eest.
(2) Riigikassa teeb maksekorralduse alusel väljamakse makse saajale pangaülekandena või sisemise arvlemise korras.
(3) Asutuse poolt edastatud maksekorralduse väljamakse tähtaeg on makse alusdokumendil näidatud maksetähtaeg.
(4) Maksetele, mille tähtaeg on nädalavahetusel või riigipühal, märgitakse väljamakse tähtajaks nädalavahetusele või riigipühale järgnev tööpäev.
(5) Asutus esitab riigikassale maksekorralduse e-riigikassa vahendusel vastavalt riigikassa poolt kehtestatud tähtajaks. Tähtaegade kohta esitab riigikassa informatsiooni asutustele e-posti teel.
(6) E-riigikassasse sisestatud maksekorraldus läbib süsteemis järgmised kontrollid:
1) maksekorralduse vormikohase täitmise kontroll;
2) asutuse riigieelarve vabade vahendite olemasolu kontroll, riigi sihtasutuste puhul e-riigikassa tulukonto jäägi;
3) et väljamakse miinimum suurus makse saajale pangaülekandena Eesti Vabariigi piires on 0,05 eurot ning välisriiki 1,90 eurot (väljamakse summa arvutatakse välisvaluutasse ümber Euroopa Keskpanga noteeritud päevakursi alusel).
(7) [Kehtetu – RT I, 29.12.2010, 138 - jõust. 01.01.2011]
(8) Riigikassaga kooskõlastatakse eelnevalt akreditiivide kasutamine ning vastavate tehingute tegemine, tagatisdeposiitide andmine ja tšekkidega arveldamine.
(9) Riigikassal on õigus kontrolli teostamise eesmärgil nõuda asutuselt, riigi sihtasutuselt ja aktsiaseltsilt üksnes vahendatavate välistoetuste ning nende kaas- ja omafinantseerimise vahendite väljamaksete tegemisel, tema esitatud maksekorralduse aluseks olevaid asutuse juhi poolt viseeritud raamatupidamisenõuetele vastavaid finantsdokumente või nende koopiaid.
(10) [Kehtetu – RT I, 29.12.2010, 138 - jõust. 01.01.2011]
(11) [Kehtetu – RT I, 29.12.2010, 138 - jõust. 01.01.2011]
(12) [Kehtetu – RT I, 29.12.2010, 138 - jõust. 01.01.2011]
§ 111. Riigieelarvest väljamaksete teostamisega seotud kulude katmine
(1) Kontsernikonto koosseisu kuuluvate Rahandusministeeriumi nimele avatud arvelduskontode avamisega, sulgemisega, hooldustasude ning maksekorralduste edastamisega seotud kulud kaetakse Rahandusministeeriumi eelarvest.
(2) Akreditiivide kasutamisega, tšekkide ja pangakaartidega arveldamisega, välisarveldustega seotud järelpärimiste ja lisatasude ning pangalingi teenuste, autentimisega, makseterminalide kasutamisega ja andmete vahetusega seotud kulud kaetakse asutuse eelarvest ja riigi sihtasutuste puhul e-riigikassa tulukontol olevate rahaliste vahendite arvelt.
§ 12. Maksekorralduste annulleerimine
(1) Riigikassa poolt panka edastamata maksekorraldusi saab annulleerida e-riigikassa vahendusel või paberkandjal maksekorralduse annulleerimise teatisel vastavalt määruse lisas 4 toodud vormile.
(2) [Kehtetu – RTL 2009, 96, 1428 - jõust. 01.01.2010]
(3) [Kehtetu – RTL 2006, 64, 1175 - jõust. 25.08.2006]
§ 13. Maksekorralduses esitatud riigieelarve klassifikaatori koodi muutmine
(1) Asutuse juba teostatud maksekorralduse riigieelarve klassifikaatori koodi muutmiseks esitab asutus riigikassale e-riigikassa vahendusel maksekorralduse, põhjendades muutmise vajadust. Maksekorraldusel täidetakse järgmised kohustuslikud väljad: dokumendi number, e-riigikassa tulu- või kulukonto number, riigieelarve klassifikaatori kood, summa (pluss- ja miinusmärgiga summade liitmisel peab kogusumma olema väärtusega 0) ja kommentaar, milles asutus on kohustatud viitama maksekorraldusele ja muule dokumendile, mille alusel riigieelarve klassifikaatori koodi muutmine teostatakse.
(2) Riigikassal on õigus keelduda klassifikaatori koodi muutmisest, kui see ei ole piisavalt põhjendatud.
(1) Laekumisi on lubatud kajastada asutuse e-riigikassa kulukontol kulude vähendusena tulusid kajastamata juhul, kui:
1) riigieelarvesse tagastatakse ekslikult väljamakstud vahendid;
2) toimub ettemaksete tagastamine;
3) laekumine on seotud riigivara müügiga „Riigivaraseaduse” § 64 alusel;
4) laekumine on seotud asutuse ametnikele või töötajatele asutuse poolt kehtestatud kululimiite ületavate summade tagastamisega ametnike või töötajate poolt;
5) laekumine toimub Euroopa Liidu vahenditest, rahvusvaheliselt organisatsioonilt, välisriigilt või välisriigi valitsusväliselt organisatsioonilt asutusele tema poolt varem teostatud lähetuskulude hüvitamiseks;
6) laekumine toimub Sotsiaalkindlustusametilt „Töölepinguseaduse” §-des 56 või 57 nimetatud pikendatud põhipuhkuste hüvitamiseks, „Töölepinguseaduse” §-des 60, 63, 65 ja 135 nimetatud puhkuste hüvitamiseks, „Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse” § 10 lõikes 5 nimetatud lapsetoitmise lisavaheaja kasutamise hüvitamiseks;
7) laekumine toimub ühelt riigiasutuselt teisele tema poolt varem teostatud ühistest koostööprojektidest, kirjalikest kokkulepetest, ühishangetest ja –koolitustest ning lähetustest tulenevate kulude hüvitamiseks;
8) laekumine on seotud maksude tagastamisega;
9) laekumine on seotud üürimisel või rentimisel rendileandjale laekuvate kommunaalkuludega.
(2) Riigikassa teavitab asutust lõikes 1 nimetatud summade laekumisest e-riigikassa vahendusel.
(3) Asutus on kohustatud igapäevaselt e-riigikassas jälgima lõikes 1 nimetatud summade laekumisi ja kohe lisama neile vastava riigieelarve klassifikaatori ning selgitamata kulu kannetele (kaardimaksed ja pankade teenustasud) määrama e-riigikassa kontonumbri ja vastava riigieelarve klassifikaatori.
§ 15. Väärtpaberitega seotud toimingud
Asutus, jõudes eelnevalt tehingu vastaspoolega kokkuleppele väärtpaberite koguses ning väärtuspäeva osas, esitab riigikassale vastava ostu- või müügitehingu korralduse e-riigikassa vahendusel vähemalt üks tööpäev enne korraldusel näidatud väärtuspäeva. Väärtpaberist tuleneva hääleõiguse ja muude õiguste teostamisel peab riigikassa järgima asutuse korraldusi. Väärtpaberitest tulenevate õiguste teostamiseks väljastab Rahandusministeerium asutusele nõutavas vormis volituse.
§ 16. Erandkorras teatiste ja maksekorralduste edastamine
(1) Tehniliste häirete korral e-riigikassas on erandkorras broneeringuid ja maksekorraldusi võimalik riigikassasse edastada elektrooniliselt digitaalallkirjaga või paberkandjal kahes eksemplaris:
1) määruse lisas 5 toodud broneeringu teatise vormil;
2) määruse lisas 6 toodud siseriikliku maksekorralduse vormil;
3) määruse lisas 7 toodud koondmaksekorralduse vormil;
4) määruse lisas 8 toodud välismaksekorralduse vormil;
5) määruse lisas 9 toodud väärtpaberikorralduse vormil;
6) määruse lisas 14 toodud koondvälismaksekorralduse vormil.
[RTL 2009, 22, 280 - jõust. 13.03.2009 – rakendatakse alates 1.01.2009]
(2) Riigikassa tagastab asutusele pärast maksekorralduse või teatise täitmist paberkandjal esitatud broneeringu või maksekorralduse ühe eksemplari.
§ 17. Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses toodud valitsusasutuste rahastamine
Tulenevalt „Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse” § 9 punktist 2 kannavad Kaitsevägi, Kaitsepolitseiamet ja Teabeamet kontsernikontovälistele arvelduskontodele e-riigikassa vahendusel väljamaksete tegemiseks vajalikud vahendid. Rahandusministeeriumi esindajatel on vastava juurdepääsuloa olemasolul õigus küsida vastavaid maksekorraldusi ja nende alusdokumente „Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse” sätteid arvestades.
§ 18. Edasiantavate maksude ülekandmine
(1) [Kehtetu – RT I, 29.12.2011, 36 - jõust. 01.01.2012]
(2) [Kehtetu – RT I, 29.12.2011, 36 - jõust. 01.01.2012]
(3) [Kehtetu – RTL 2009, 22, 280 - jõust. 13.03.2009 – rakendatakse alates 1.01.2009]
(4) [Kehtetu – RT I, 29.12.2011, 36 - jõust. 01.01.2012]
(5) [Kehtetu – RT I, 29.12.2011, 36 - jõust. 01.01.2012]
(6) Riigikassa kontsernikonto koosseisu kuuluvale tulukontole laekunud keskkonnatasud ja pakendiaktsiis kantakse iga kuu 20. kuupäeval sihtasutuse Keskkonnainvesteeringute Keskus arvele tulu kogumise eest vastutavate riigiasutuste koostatud laekumiste suurust kinnitavate teatiste alusel. Riigiasutused koostavad teatised järgmiselt:
1) Maksu- ja Tolliamet – pakendiaktsiisi, saastetasu, vee erikasutusõiguse tasu ja maavara kaevandamisõiguse tasu kohta;
2) Põllumajandusministeerium – kutselise kalapüügi tasu kohta;
3) Keskkonnaministeerium – harrastuskalapüügi ja eripüügi tasu, jahipiirkonna kasutusõigusetasu ning keskkonnale tekitatud kahju hüvitise kohta.
(7) Riigikassa kontsernikonto koosseisu kuuluvale tulukontole eelmise kuu lõpuks laekunud hasartmängumaks kantakse üle 15 tööpäeva jooksul hasartmängumaksu seaduse alusel riigieelarves määratud edasiantava maksu saajale.
§ 19. Riigieelarvesse enammakstud ja valesti laekunud summad
(1) Eelarveaastal ja eelnevatel eelarveaastatel riigieelarvesse enammakstud ja valesti laekunud summade tagastamine toimub jooksva eelarveaasta vastava tulu laekumise arvelt.
(2) Riigieelarvest enammakstud ja valesti laekunud summade tagastamine toimub asutuste, kes õigusaktidest tulenevalt koguvad trahve, lõive, tasusid ja muid riigieelarve tulusid, algatusel.
(3) Riigieelarvesse tasutud rahaliste annetuste tagastamist saab taotleda kuni kolm kuud pärast makse teostamist.
§ 20. Kulude kandmine arvestusse ja aruandluse korraldamine riigikassas
(1) Riigieelarve kulude kassapõhist arvestust korraldab riigikassa.
(2) Käesoleva määruse § 1 lõikes 4 nimetatud asutused, kes kasutavad kontserniväliseid arvelduskontosid, sisestavad riigieelarve kulud e-riigikassasse jooksvalt. Välisesindused sisestavad riigieelarve kulud e-riigikassasse järgneva kuu kümnendaks tööpäevaks.
(4) Riigikassa arvestab pärast pangatehingu kinnituse saamist teostatud väljamaksed ning § 20 lõikes 2 nimetatud kulud riigieelarve kassalise täitmise aruandesse.
31. peatükk VÄLISABI SILDFINANTSEERIMINE
§ 201. Välisabi sildfinantseerimise kasutamine
(1) Kui välisabi laekub riigiasutusele eelnevalt tehtud kulude hüvitamisena, tuleb eelnevate kulude tegemiseks riigiasutusel kasutada üldjuhul välisabi sildfinantseerimist.
(2) Eelnevalt teostatud lähetuskulude hüvitamisena laekuva välisabi korral sildfinantseerimist kasutada ei tule, kui rakendatakse käesoleva määruse § 14 lõike 1 punktis 5 nimetatud kulude vähendamist.
§ 202. Välisabi sildfinantseerimise taotlemine
(1) Välisabi sildfinantseerimiseks esitab taotleja igal eelarveaastal Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakonnale põhjendatud taotluse konkreetsesse eelarveaastasse planeeritud välisabi kulude ulatuses.
(2) Välisabi sildfinantseerimise taotlejaks (edaspidi käesolevas peatükis taotleja) on riigiasutus, kes on välisabi saaja või vahendaja. Välisabi vahendajaks on struktuuritoetuste korral Rahandusministeerium, üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” fondide korral Siseministeerium ja Kultuuriministeerium, Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi programmide ja Euroopa Naabrusinstrumendi piiriülese koostöö programmide korral Siseministeerium ning põllumajandustoetuste korral Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet.
(3) Kui taotlejaks on valitsusasutus või valitsusasutuse hallatav asutus, edastab taotluse Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakonnale ministeerium või Riigikantselei, kelle valitsemis- või haldusalasse asutus kuulub. Valitsemis- või haldusala asutuse taotlusele lisab ministeerium või Riigikantselei kooskõlastuse, mis kinnitab, et ministeerium või Riigikantselei on nõus tähtaegselt tagastama vahendite kinnipidamisega oma eelarvelistest vahenditest.
(4) Välisabi sildfinantseerimise taotlus peab sisaldama:
1) välisabi sildfinantseerimise vajaduse põhjendust;
2) välisabi andja nime;
3) välisabi saamise alust (välisabi leping, rahastamisotsus vms);
5) vahendite kasutamise perioodi;
6) e-riigikassa konto numbrit, kust väljamakseid teha soovitakse;
7) eeldatavat välisabi laekumise tähtaega;
8) esmakordsel sildfinantseerimise taotlemisel konkreetse fondi või projekti raames välisabi saamist tõendavaid dokumente;
9) välisabi saajast taotleja korral kinnitust, et ollakse nõus tähtaegselt tagastamata vahendite kinnipidamisega oma eelarve vahenditest.
§ 203. Välisabi sildfinantseerimise eelnõu ettevalmistamine
(1) Välisabi sildfinantseerimise korralduse eelnõu valmistab ette Rahandusministeerium. Korralduse eelnõus sätestatakse:
1) välisabi sildfinantseerimise saaja;
2) välisabi sildfinantseerimise maht;
3) vahendite kasutamise ja tagastamise tähtajad;
4) vahendite tagastamise eest vastutav asutus;
5) tingimused tähtaegselt tagastamata jäänud vahendite kinnipidamiseks taotleja või valitsemisala ministeeriumi või Riigikantselei eelarvelistest vahenditest.
(2) Välisabi sildfinantseerimine toimub Vabariigi Valitsuse korralduse alusel välisabi saaja e-riigikassa kontole arvelduskrediidi limiidi lisamise kaudu.
Veaparandus - Lõike 2 tekst viidud vastavaks RT I, 29.12.2011, 36 tehtud muudatusele. Alus: „Riigi Teataja seadus“ § 10 lõige 4.
(3) Välisabi sildfinantseerimise lisamisest välisabi saaja e-riigikassa kontole teavitab Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakond samal päeval taotlejat.
§ 204. Välisabi sildfinantseerimise tagastamine vahendite laekumisel
(1) Taotleja on kohustatud Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakonda informeerima sildfinantseerimise katteks välisabi vahendite laekumisest ning sildfinantseerimise kasutamise vajaduse lõppemisest e-posti teel hiljemalt 7 tööpäeva jooksul vahendite laekumisest arvates. Edastada tuleb informatsioon projekti kohta, e-riigikassa konto number, kuhu vahendid laekusid, ning laekunud summa.
(2) Taotlejalt saadud info alusel vähendab Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakond 3 tööpäeva jooksul e-riigikassa kontole lisatud arvelduskrediidi limiiti laekumise võrra ning teavitab sellest taotlejat e-posti teel.
§ 205. Välisabi sildfinantseerimise vahendite arvelt väljamaksete tegemise tähtaeg
(1) Välisabi sildfinantseerimise arvelt on õigus teha väljamakseid ainult välisabi sildfinantseerimise taotlemise eelarveaasta jooksul.
(2) Taotleja on kohustatud Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakonda e-posti teel informeerima kasutamata välisabi sildfinantseerimise jäägist eelarveaasta lõpu seisuga hiljemalt aasta eelviimaseks tööpäevaks. Edastada tuleb projekti nimi, konto number, kuhu vahendid taotleti ning kasutamata summa.
(3) Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakond vähendab hiljemalt aasta viimasel tööpäeval e-riigikassa kontoga seotud arvelduskrediidi limiiti eelarveaasta lõpu seisuga kasutamata välisabi sildfinantseerimise jäägi võrra ning informeerib sellest taotlejat e-posti teel.
§ 206. Välisabi sildfinantseerimise tagastamine kui vahendid ei laeku
(1) Välisabi andjalt välisabi sildfinantseerimise vahenditest väljamakstud summade osaliselt, täismahus või tähtaegselt laekumata jäämisel peab taotleja kandma laekumata summa või korraldama laekumata summa tagastamise välisabi sildfinantseerimisega seotud kontole.
(2) Tähtaegselt tagastamata välisabi sildfinantseerimise summad võib Rahandusministeerium kinni pidada taotleja või ministeeriumi või Riigikantselei, kelle valitsemis- või haldusalasse asutus kuulub, eelarvelistest vahenditest.
4. peatükk ÜLEKANTAVATE VAHENDITE JÄRGMISSE EELARVEAASTASSE ÜLEKANDMISE KORD
§ 21. Ülekantav kulu
Ülekantavad kulud on:
1) kulud, mis on ülekantavad «Riigieelarve seaduse» alusel;
2) kulud, mille ülekantavus on sätestatud riigieelarves (iga-aastane riigieelarve seadus);
3) kuni 3% riigieelarves kindlaksmääratud kulust vastava aasta riigieelarve seaduse liigenduse alusel, välja arvatud õppelaenude põhiosa kustutamiseks ja maksudeks õppelaenudega seotud erisoodustustelt planeeritud kulud;
4) kulud, mis on ülekantavad «Erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse» alusel;
5) [kehtetu – RT I, 29.12.2011, 36 - jõust. 01.01.2012]
§ 22. Taotluste esitamine kulude ülekandmiseks
(1) Põhiseaduslikud institutsioonid esitavad enda, Riigikantselei enda ja oma hallatavate asutuste ning ministeeriumid enda ja oma valitsemisala asutuste taotlused kulude ülekandmiseks Rahandusministeeriumile määruse lisas 11 toodud vormil elektrooniliselt hiljemalt eelarveaastale järgneva aasta jaanuari 10. tööpäevaks.
(2) Taotlustes märgitakse:
1) asutuse registrikood, asutuse nimetus, e-riigikassa konto, ülekantava kulu liigenduse tunnus vastavalt määruse lisale 3, ülekantava kulu liigendus eelarve liigi järgi, eelarve konto majandusliku sisu järgi ja eelarve objekti olemasolul eelarve objekt. Ülekantava kulu liigendus esitatakse võrdlevana taotletava eelarve klassifikaatorite ja selle kasutamise aasta klassifikaatorite lõikes;
2) ülekantava kulu suurus eurodes eurosendi täpsusega;
3) selgitused, kus on ära toodud ülekantava kulu alused (välisabileping või muu alus) ning põhjendus kulu ülekandmise vajaduse ja suuruse kohta.
(3) Järgmisesse eelarveaastasse kuuluvad ülekandmisele summad alates 65 eurost. Nimetatud piirmäära ei rakendata käesoleva määruse:
1) lisaga 15 kehtestatud eelarve kassapõhise piirmäära seadmise klassifikaatori eelarve liigi 40 laekumiste arvelt tehtavatele kuludele;
2) lisas 16 kehtestatud e-riigikassa tulukontodele laekunud vahenditele.
(4) Lõike 3 punktides 1 ja 2 nimetatud laekumiste arvelt tehtavad kulud on järgmisse eelarveaastasse ülekantavad vastavate tulude eelarveaasta lõpuks tegelikult laekunud ja kasutamata jäänud summade ulatuses. Nende kulude ülekandmist ei pea taotlema ning vastavad kasutamata jäänud summad kantakse automaatselt üle järgmisse eelarveaastasse.
(5) [Kehtetu - RT I, 08.02.2013, 10 - jõust. 11.02.2013, kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2013]
§ 23. Kulu ülekandmise otsustamine
(1) Otsuse kulu ülekandmise kohta teeb rahandusminister hiljemalt 10 tööpäeva jooksul alates nõuetekohase taotluse laekumisest Rahandusministeeriumi.
(2) Kui rahandusminister leiab, et taotluses esitatud andmetes või selgitustes esinevad olulised puudused, mis takistavad ülekandmise otsuse tegemist, teavitab ta viivitamatult taotluse esitajat vastavatest puudustest. Puudused taotluses tuleb kõrvaldada viie tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise teate saamist.
(3) Kulu ei kanta üle, kui taotlus ei ole esitatud Rahandusministeeriumile § 22 lõikes 1 toodud tähtajaks või selles esinevaid olulisi puudusi ei ole kõrvaldatud lõikes 2 toodud tähtaja jooksul.
(4) Erandkorras võib rahandusminister kulu üle kanda ka § 22 lõikes 1 toodud tähtajast hiljem esitatud nõuetekohase taotluse alusel. Taotluse esitaja märgib taotluses selle tähtajaks esitamata jätmise põhjendused.
[RT I, 17.04.2012, 1 - jõust. 20.04.2012]
[Kehtetu - RT I, 08.02.2013, 10 - jõust. 11.02.2013, kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2013]
§ 25. Muud ülekantavad vahendid
[RT I, 08.02.2013, 10 - jõust. 01.01.2013]
Käesoleva määruse §-des 22 ja 23 sätestatut kohaldamata kuuluvad ülekandmisele järgmiste eraldamata või tagastamata vahendite jäägid:
1) Vabariigi Valitsuse reserv;
2) tulumaks;
5) alkoholi- ja tubakaaktsiis;
6) pakendiaktsiis;
7) keskkonnatasude osa, mis vastavalt käesoleva määruse § 18 lõikele 6 kantakse riigiasutuste koostatud arvestuste alusel edasi sihtasutuse Keskkonnainvesteeringute Keskuse arvele;
8) sotsiaalmaks;
9) töötuskindlustusmakse;
10) kogumispension;
11) saadud välistoetus;
12) tagatis- ja väärtpaberikonto;
13) riigi sihtasutuse e-riigikassa tulukonto.
§ 26. Ülekantavate vahendite kasutamine
(1) Ülekantavat kulu saab kasutada alates neljandast tööpäevast rahandusministri kulu ülekandmise otsuse tegemisest arvates. Paragrahvides 24 ja 25 nimetatud vahendite jääke saab kasutada alates järgmise eelarveaasta algusest.
(2) Järgmisesse eelarveaastasse ülekantavaid kulusid võib kasutada samaks otstarbeks ja üksnes järgmise eelarveaasta jooksul. Paragrahvis 25 nimetatud vahendite jääkide kasutamisel puudub ajaline piirang.
§ 27. Rahandusministri määruste kehtetuks tunnistamine
§ 271. Keskkonnatasude ülekandmine
Enne 2011. aasta 1. aprilli alanud aruandeperioodide aruannetest tulenevalt Riigikassa kontsernikonto koosseisu kuuluvale tulukontole laekunud saastetasu, vee erikasutusõiguse tasu ja maavara kaevandamisõiguse tasu ülekandmisele kohaldatakse käesoleva määruse § 18 lõiget 6 enne 2011. aasta 1. juulit kehtinud redaktsioonis.
[RT I, 28.06.2011, 28 - jõust. 01.07.2011]
§ 272. 2012. aastal kasutatav eelarveklassifikaator
Rahandusministri 22. detsembri 2011. a määrusega nr 60 „Rahandusministri 2. jaanuari 2006. a määruse nr 1 „Riigieelarve kassalise teenindamise eeskiri” muutmine” kinnitatud määruse lisa 15 „Eelarveklassifikaator” kasutatakse 2012. aasta riigieelarve eelarveklassifikaatorina. Nimetatud eelarveklassifikaatori alusel koostatakse ka 2012. aasta riigieelarve aruandlus.
§ 273. Määruse lisa 16 "E-riigikassa tulukontod" rakendamine
Põllumajandusministeeriumil ja tema valitsemisala asutusel on piimaanalüüside tasude ja loodusressursside kasutamise tulude laekumiseks e-riigikassasse õigus 30. novembrini 2012. a kasutada määruse lisas 16 „E-riigikassa tulukontod” tulude kontot „Muud tulud” algusnumbriga 280.
§ 274. Määruse lisa 14¹ „Eelarveklassifikaator” rakendamine
Määruse lisa 141„Eelarveklassifikaator” rakendavad kõikide arvestusobjektide lõikes asutused, mis on üle viidud Rahandusministeeriumi poolt standardiseeritud ühisele majandusarvestustarkvarale SAP. Ülejäänud asutused rakendavad määruse lisa 141 ”Eelarveklassifikaator” liigendust arvestusobjektide „eelarve liik”, „eelarve konto ja eelarve objekt” kohta.
§ 275. 2012. aasta riigieelarve ülekantavate vahendite järgmisesse eelarveaastasse ülekandmise kord
(1) 2012. aasta riigieelarve ülekantavate vahendite järgmisesse eelarveaastasse ülekandmiseks esitatakse taotlus 2012. aastal kasutatava eelarveklassifikaatori ja määruse lisas 15 esitatud klassifikaatori võrdlusena.
(2) 2012. aastal kasutamata jäänud laekumiste riigilt ja riigiasutustelt, mis ei olnud seotud riigiväliselt organisatsioonilt saadud toetuste vahendamise või nende kaasfinantseerimisega või mis ei olnud ette nähtud arvestuslike kulude tegemiseks, ülekandmist võib taotleda nii toetuse andnud kui toetuse saanud riigiasutus.
Määrust kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2006. aasta 1. jaanuarist.
Lisa 3 Administratiivne tunnus
Lisa 4 Maksekorralduse annulleerimise teatis
Lisa 5 Broneeringu teatis
Lisa 6 Siseriiklik maksekorraldus
Lisa 7 Koondmaksekorraldus
Lisa 8 Välismaksekorraldus
Lisa 9 Väärtpaberikorraldus
Lisa 10 [Kehtetu - RT I, 29.12.2010, 138 - jõust. 01.01.2011]
Lisa 11 Taotlus kulude ülekandmiseks järgmisse eelarveaastasse
Lisa 12 Taotlus
Lisa 13 Taotlus materiaalsete ja immateriaalsete varade müügist laekuvate vahendite kasutamiseks
Lisa 14 Koond-välismaksekorraldus
Lisa 141 Eelarveklassifikaator
Lisa 15 Eelarve kassapõhise piirmäära seadmise klassifikaator
Lisa 16 E-riigikassa tulukontod
Lisa 17 Rakendusüksuste järjetunnused


text:
3-1-1-69-16 Riigikohus 07.12.2016
Vt RKKKm 3-1-1-68-16 märksõnu ja annotatsioone.
3-1-1-58-15 Riigikohus 19.06.2015
KrMS § 185
Valitud kaitsjale makstav tasu on käsitatav menetluskuluna KrMS § 175 lg 1 p 1 alusel üksnes osas, milles see tasu on mõistliku suurusega. Mõistlikku suurust ületavat kaitsjatasu menetluskulu hulka ei arvata ja järelikult ei saa kriminaalasja menetleja otsustada selle hüvitamist (vt nt RKKKo 3-1-1-79-14, p 44 koos viitega varasemale praktikale). Valitud kaitsjale kaebuse koostamise eest makstud tasu mõistlikkust hinnates tuleb võtta arvesse ka seda, millises ulatuses on kaebuse argumendid põhjendatud ja millises mitte (RKKKo 3-1-1-79-14, p 45), ühe tööühiku hinda kui ka õigusteenuse vajalikkust (RKKKm 3-1-1-78-14, p 29.3). (p 14)
Kui subjektiivse koosseisu käsitlemata jätmist on maakohtule ette heidetud juba apellatsioonis ja ringkonnakohtu otsuses on jäetud sellele etteheitele põhjendamatult vastamata, on see käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 - § 306 lg 1 p 1 mõttes. (p 9.5)
Riigikohtu kriminaalkolleegiumi lahendites korduvalt tsiteeritud KrMS § 363 lg 5 ei võimalda Riigikohtul enesel asuda tuvastama uusi faktilisi asjaolusid võrreldes maa ja/või ringkonnakohtu poolt tuvastatuga. Küll aga on Riigikohtu pädevuses anda menetlusõiguslik hinnang sellele, kas ja kuivõrd on maa- ja ringkonnakohus nn faktikohtutena põhjendanud enda seisukohti kriminaalasja lahendamiseks oluliste faktiliste asjaolude tuvastatuks lugemisel (vt nt RKKKo 3-1-1-63-14, p 10). (p 9.1)
KarS § 2 lg 2 kohaselt karistatakse isikut koosseisupärase, õigusvastase ja süülise teo eest. Eelkirjeldatud kolmeastmeline deliktistruktuur, millest karistusseadustik lähtub, seab õigusliku küsimuse lahendamise metoodikale kindlad nõudmised (vt nt RKKKo 3-1-1-148-03, p 10.1; 3-1-1-99-04, p 10.1; 3-1-1-92-05, p 7 ja 3-1-1-49-09, p 9). Isiku käitumises karistatava teo olemasolu või puudumise kontrollimisel tuleb alustada süüteokoosseisust, seejuures lõpuleviidud delikti korral süüteokoosseisu objektiivsest küljest, liikudes selle tuvastamise korral subjektiivse teokoosseisu juurde, edasiselt õigusvastasuse ning süü tasandite kontrollimisele. Kui ühel kontrollitasandil tuvastatakse mõne nõutava tunnuse puudumine, puudub alus siirduda järgmisele kontrollitasandile. Tulenevalt KarS § 12 lg-st 3 peab isiku käitumise subsumeerimisel karistusseadustiku eriosa normi alla obligatoorselt tuvastama tema teo subjektiivse tunnusena tahtluse või ettevaatamatuse (vt nt RKKKo 3-1-1-74-10, p 6.4). (p 9.4)
Altkäemaksu vahendamine viiakse lõpule altkäemaksu andja nimel ametiisikule ettepaneku tegemisega altkäemaksu võtmiseks või ametiisiku nimel teisele isikule ettepaneku tegemisega altkäemaksu andmiseks (vt RKKKo 3-1-1-7-08 p-d 10 ja 14.3).
Kuna süüdistatav ei väljendanud soovi altkäemaksu anda, puudub altkäemaksu vahendamise koosseisu realiseerumiseks vajalik lisategu. Seega pole võimalik rääkida ka altkäemaksu vahendamise katsest.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 185
§ 175
§ 339
§ 306
§ 363
§ 2
§ 12


Nõuded sideteenuse osutamisele ja sidevõrkude tehnilised nõuded – Riigi Teataja
Nõuded sideteenuse osutamisele ja sidevõrkude tehnilised nõuded
RT I 2006, 31, 237
Vastu võetud 22.06.2006 nr 140
Määrus kehtestatakse «Elektroonilise side seaduse» § 87 lõike 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse nõuded üldkasutatava elektroonilise side teenuse (edaspidi sideteenus) osutamisele ja tehnilised nõuded sidevõrkudele sideteenuste osutamisel lõppkasutajatele. Määruse kehtestamise eesmärgiks on «Elektroonilise side seaduse» § 87 lõike 2 punktides 1 ja 3 sätestatu tagamine.
ÜLDISED NÕUDED SIDETEENUSE OSUTAMISELE JA SIDEVÕRKUDELE
(1) Elektroonilise side ettevõtja (edaspidi sideettevõtja) on kohustatud määruses sätestatud kvaliteedinäitajate statistilised andmed ja muud määruses sätestatud teenuse kvaliteeti iseloomustavad näitajad avalikult kättesaadavaks tegema «Elektroonilise side seaduse» § 87 lõikes 3 toodud korras.
(2) Paragrahvi 3 lõikes 4 nimetatud statistilised andmed tehakse kalendriaasta statistilise kokkuvõttena avalikult kättesaadavaks hiljemalt järgmise aasta 1. märtsiks. Juhul kui statistilised andmed tehakse avalikult kättesaadavaks veebilehe kaudu, siis hoitakse neid avalikuna vähemalt kaks aastat.
§ 3. Nõuded sidevõrkudele, sideteenuse kvaliteedile ja sideteenuse osutamisele
(1) Sideettevõtja peab planeerima, projekteerima, ehitama, hooldama ja kasutama sideteenuse osutamiseks kasutatavat sidevõrku nii, et:
1) on piiratud kõrvaliste isikute võimalus ligipääsuks sidevõrgule ning seal edastatavale ja talletatud teabele;
2) sideteenus on minimaalselt häiritud elektrikatkestuste, sidevõrgu rikete, tarkvaraviiruste ning muude sidevõrku ja sideteenust häirivate tegurite esinemisel;
3) sideettevõtja peab valima hooldustööde ja mõõtmise sellise metoodika ja mahu, et oleks tagatud sideteenuse lepingus nimetatud, sideteenusele esitatavate kvaliteedinõuete täitmine.
(2) Sideettevõtja peab rikketeate vastu võtma mõistliku aja jooksul. Rikketeade tuleb registreerida viisil, mis võimaldab hiljem tuvastada ja avalikustada rikketeadete arvu, sidevõrgu rikke olemuse, rikketeate registreerimise aja ja rikke kõrvaldamise aja. Sidevõrgu rike käesoleva määruse tähenduses on sidevõrgu mittetoimimisest tingitud sideteenuse kasutamise võimaluse täielik või osaline puudumine lõppkasutajal.
(3) Telefoni- ja mobiiltelefoniteenust osutav sideettevõtja peab tehnilise võimaluse olemasolu korral seadma hädaabinumbrile 112 tehtud kõnedele kõrgema prioriteedi muu kõneliiklusega võrreldes.
(4) Sideettevõtja on kohustatud tegema avalikult kättesaadavaks statistilised andmed vähemalt sideteenuse järgmiste kvaliteedinäitajate kohta:
1) «Elektroonilise side seaduse» § 93 lõikes 1 toodud avalduse esitamise hetkest kuni lõppkasutajale sideteenuse kasutamise võimaluse loomiseni keskmiselt kulunud aeg, kui sideteenuse osutamiseks ehitatakse välja füüsiline ühendus. Aegade loendist arvestatakse vaid 95% kiirematest juhtudest;
2) laekunud rikketeadete arv jagatuna lõppkasutajate arvuga;
3) rikke kõrvaldamiseks rikketeate vastuvõtmise hetkest kuni sideteenuse taaskasutamise võimaluse loomiseni keskmiselt kulunud aeg, arvestades aegade loendist 95% kiirematest juhtudest.
(5) Raadiohäirete vältimiseks ei tohi signaalide edastamiseks või suunamiseks kasutatava elektrikaablisüsteemi poolt kiiratud väljatugevus ületada järgmises tabelis toodud piirväärtusi:
Sagedusvahemik (MHz) Väljatugevus
(Tippväärtus (dB(µV/m)) Mõõtekaugus Mõõteriba
0,009 kuni 0,15 40 – 20 × log (f [MHz]) 3 m 200 Hz
0,15 kuni 1 40 – 20 × log (f [MHz]) 3 m 9 kHz
1 kuni 30 40 – 8,8 × log (f [MHz]) 3 m 9 kHz
30 kuni 1000 271 3 m 120 kHz
1000 kuni 3000 402 3 m 1 MHz
1 Vastab efektiivsele kiirgusvõimsusele 20 dB(pW)
2 Vastab efektiivsele kiirgusvõimsusele 33 dB(pW)
(6) Eeldatakse, et elektrikaablisüsteem on nõuetekohane ega tekita raadiohäireid, kui elektrikaablisüsteemi seadmed vastavad harmoneeritud standarditele.
MOBIILTELEFONITEENUS
§ 4. Nõuded mobiiltelefoniteenuse osutamisele ja mobiiltelefonivõrgule
(1) Mobiiltelefoniteenust osutav sideettevõtja peab tegema üldsusele kättesaadavaks võrguplaneerimiskaardi alusel koostatud maksimaalse täpsusega levialakaardi, mida võimaldavad sideettevõtja poolt kasutatavad riist- ja tarkvara.
(2) GSM tehnoloogial põhineva mobiiltelefoniteenuse osutamise korral on sideettevõtja kohustatud lõikes 1 nimetatud levialakaardil eristatavalt tähistama vabas õhus 1,7 m kõrguselt maapinnast arvutatud järgmiste väljatugevustega piirkonnad:
1) väljatugevus suurem kui 51 dBµV/m (teenus on kättesaadav);
2) väljatugevus 34 dBµV/m kuni 51 dBµV/m (teenuse kasutamisel võib esineda häireid);
3) väljatugevus alla 34 dBµV/m (teenus on kättesaamatu).
(3) Kolmanda põlvkonna mobiiltelefonivõrgu katteala määratlemisel peab võrgu kattealas baasjaama kiiratud väljatugevus olema vähemalt 58 dBµV/m 5 MHz kohta vähemalt 95% baasjaama katteala ulatuses, mõõdetuna vabas õhus 1,7 meetri kõrgusel maapinnast.
(4) Andmeedastuskiiruse mõõtmisel peab mõõtepunktis kolmanda põlvkonna mobiiltelefonivõrgu baasjaama kiiratud väljatugevus olema vähemalt 58 dBµV/m 5 MHz kohta, mõõdetuna vabas õhus 1,7 meetri kõrgusel maapinnast.
§ 5. Terminalseadme identifitseerimine
(1) Mobiiltelefoniteenust osutav sideettevõtja peab terminalseadme kaotamise või varguse korral terminalseadme identifitseerimist võimaldavad andmed, mis on vajalikud terminalseadme sulgemiseks, kandma tema hallatavasse mobiiltelefonide identifitseerimise registrisse (Equipment Identity Register, edaspidi EIR).
(2) Lõikes 1 sätestatud toiming teostatakse esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui 12 tunni jooksul pärast terminalseadme omaniku või valdaja kirjaliku avalduse või politsei õiendi laekumist või teiselt sideettevõtjalt andmete saamist.
(3) Mobiiltelefoniteenust osutav sideettevõtja, kellele esitati avaldus või õiend terminalseadme sulgemiseks, peab esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui 12 tunni jooksul pärast avalduse või õiendi saamist, edastama avalduses või õiendis toodud terminalseadme identifitseerimist võimaldavad andmed, mis on vajalikud terminalseadme sulgemiseks, teistele mobiiltelefoniteenust osutavatele sideettevõtjatele.
(4) Mobiiltelefoniteenust osutav sideettevõtja, kellele teine mobiiltelefoniteenust osutav sideettevõtja edastas andmed sulgemisele kuuluva terminalseadme kohta, peab esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui 12 tunni jooksul pärast andmete saamist, kandma selle terminalseadme identifitseerimist võimaldavad andmed tema hallatavasse EIR-i terminalseadme sulgemiseks.
(5) Mobiiltelefoniteenust osutaval sideettevõtjal on keelatud sideteenuste osutamine lõigetes 1 ja 4 nimetatud viisil registrisse kantud terminalseadme kaudu.
(6) Mobiiltelefoniteenust osutav sideettevõtja peab kustutama kaotatud või varastatud terminalseadme osas kehtestatud piirangud oma EIR-ist terminalseadme ostudokumentidega omandisuhet tõestava isiku või sulgemise taotluse esitanud kasutaja kirjaliku avalduse või politsei õiendi alusel ning teavitama EIR-i kantud terminalseadme kasutamisele kehtestatud piirangute kõrvaldamisest 12 tunni jooksul ka teisi mobiiltelefoniteenust osutavaid sideettevõtjaid.
(7) Pärast lõikes 6 toodud kirjaliku avalduse või politsei õiendi saamist peab mobiiltelefoniteenust osutav sideettevõtja terminalseadme kohta käivad piirangud kustutama oma hallatavast EIR-ist 12 tunni jooksul.
(8) Mobiiltelefoniteenust osutav sideettevõtja peab keelustama oma hallatavas EIR-is sellise terminalseadme kasutamise, millel on tuvastatud identifitseerimiskoodi ebaseaduslik muutmine või mille identifitseerimiskood ei vasta sellele seadmele kinnitatud koodi standardile.
(9) Kui mobiiltelefoniteenust osutav sideettevõtja tuvastab mitme ühesuguse identifitseerimiskoodiga või standardile mittevastava identifitseerimiskoodiga terminalseadme kasutamise, siis peab ta sellest hiljemalt ühe tööpäeva jooksul teavitama politseid, edastades ka võimalike kasutajate andmed.
KAABELLEVITEENUS
§ 6. Nõuded kaabelleviteenuse osutamisele ja kaabellevivõrgule
(1) Kaabelleviteenuse osutamise korral peab «Elektroonilise side seaduse» § 96 lõike 1 punktis 2 toodud sideteenuse kirjeldus sisaldama vähemalt:
1) edastatavate programmide nimetusi;
2) edastatavate programmide sagedusi;
3) edastatavate programmide originaalkeelt ja tõlkeks kasutatavat keelt.
(2) Kaabellevivõrgu ja selles edastatavate televisiooni- ja raadiolevisignaalide parameetrid peavad kaabellevivõrgu lõpp-punktis vastama Eesti standardi EVS-EN 50083-7 punkti 5 nõuetele.
(3) Kaabellevivõrgu elektriohutus peab vastama Eesti standardis EVS-EN 50083-1 esitatud nõuetele.
(4) Kaabellevivõrkude ja -seadmete elektromagnetilise ühitatavuse tagamiseks peavad nad vastama Eesti standardites EVS-EN 50083-8 ja EVS-EN 50083-2 esitatud nõuetele.
§ 7. Nõuded andmesideteenuse osutamisele
(1) Käesolevas peatükis käsitletakse andmesideteenusena sideteenust, mis võimaldab andmete edastamist pakettkommutatsiooni abil. Internetiteenus käesoleva peatüki tähenduses on internetiühenduse loomise ja toimimise võimaldamine andmesideteenuse vahendusel.
(2) Andmesideteenuse osutamise korral on sideettevõtja kohustatud tegema avalikult kättesaadavaks informatsiooni lõppkasutajale osutatava andmesideteenuse alla- ja üleslaadimise andmeedastuskiiruse kohta.
(3) Andmeedastuskiirust mõõdetakse Sideameti poolt heakskiidetud metoodika alusel.
(4) Sideettevõtja on kohustatud internetiteenuse osutamise korral avalikult kättesaadavaks tegema järgmise informatsiooni:
1) andmesideprotokollid, mille kasutamist võimaldatakse või ei võimaldata;
2) andmesidepordid, mille kasutamist võimaldatakse või ei võimaldata;
3) teenusserverite olemasolu korral nende kasutamiseks vajalikud andmed.
§ 8. Nõuete rakendamine
(1) Paragrahvi 3 lõikes 4 nimetatud statistilised andmed 2006. aasta viimase nelja kuu kohta tuleb § 2 lõikes 2 toodud korras teha avalikkusele kättesaadavaks hiljemalt 1. märtsiks 2007. a.
(2) Paragrahvi 4 lõikes 1 sätestatud nõuet rakendatakse alates 1. septembrist 2006. a.
Vabariigi Valitsuse 4. detsembri 2000. a määrus nr 398 «Üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu opereerimise ja üldkasutatava telekommunikatsiooniteenuse osutamise nõuded» (RT I 2000, 93, 602; 2003, 65, 434) tunnistatakse kehtetuks.


Eesti Vabariigi põhiseadus / paragrahv 72 Eesti Vabariigi põhiseadus
Riigikogu istungid on avalikud, kui Riigikogu ei otsusta kahekolmandikulise häälteenamusega teisiti.
Paragrahv 72 sätestab Riigikogu istungite ja hääletamise avalikkuse ning sellest erandite tegemise alused.
Istungi avalikkuse reguleerisid sarnaselt 1920. a põhiseaduse § 47, mille redaktsioon jäi puutumata ka 1933. a põhiseaduse muudatustest (“Riigikogu koosolekud on avalikud. Ainult erakorralistel juhtumistel, kui sellega on nõus 2/3 koosolijaist liigetest, võib kuulutada Riigikogu koosoleku kinniseks.”), ja 1937. a põhiseaduse § 75 (“Riigivolikogu koosolekud on avalikud. Ainult erakorralistel juhtudel, kui sellega nõustub vähemalt kaks kolmandikku koosolevaist liikmeist, võib Riigivolikogu oma koosoleku kinniseks kuulutada.”). Vastavalt 1937. a põhiseaduse §-le 89 kohaldati § 75 ka Riiginõukogule. Hääletamise avalikkust puudutavaid erisätteid need põhiseadused ei sisaldanud.
Riigikogu istungi ja hääletamise avalikkust reguleerivad sätted pärinevad J. Adamsi töögrupi põhiseaduse eelnõu § 60 lg-test 5 ja 6, milles Põhiseaduse Assamblee tegi muudatusi. Kehtiva põhiseaduse § 72 lg 2 teine lause viidi eelnõusse sisse sellise redaktsiooni asemel, mille kohaselt võis erandid avalikust hääletamisest määrata Riigikogu kodukorraga (Põhiseadus ja Põhiseaduse Assamblee, lk 833).
Parlamendile omane istungite avalikkus annab rahvale võimaluse kontrollida rahvaesindajate tegevust ning kujundada oma valimiseelistused. Riigi ja ühiskonna jaoks oluliste otsuste avalik sisuline arutelu aitab neid otsuseid avalikkusele selgitada ja põhjendada. Seega on istungite avalikkuse nõudel parlamendi tegevust legitimeeriv funktsioon. Riigikogu õigusaktide rakendamise seisukohast on oluline, et teave nende õigusaktide eelnõude arutelu sisust aitab välja selgitada seadusandja tahet, mis on üheks aluseks nende õigusaktide tõlgendamisel.
Istungi avalikkus tähendab soovijatele võimaluse loomist istungit vahetult jälgida. Selle nõude täitmiseks sätestab RKKTS § 59 lg 2 võimaluse jälgida istungeid istungisaali rõdult. Loomulikult võib selle õiguse kasutamisele seada piiranguid isikute julgeoleku ja istungisaalis korra tagamise huvides. Faktiliselt piirab istungi pealtvaatajate arvu juba Riigikogu kasutuses olevate ruumide suurus. Ka avaliku istungi puhul on istungilt audio- ja videosalvestiste ning tele- või raadioülekannete tegemine istungi läbiviija otsustada. RKKTS § 59 lg 3 seab istungil toimuvast filmi- ja videovõtete ning tele- ja raadioülekannete tegemise ning istungil toimuva fotografeerimise tingimuseks Riigikogu esimehe loa.
Riigikogu istungi avalikkuse eesmärkide (vt komm 4) seisukohalt on oluline, et istungi kohta teabe saamise võimalus ei piirduks istungi reaalajas jälgimisega. Istung tuleks dokumenteerida üksikasjalikult ja sisuliselt muutmata kujul. Selline teave koos päevakorraküsimuste arutelu aluseks olevate dokumentidega kuulub informatsiooni hulka, millele juurdepääsu õigus on isikutel § 44 lg 2 alusel. Paragrahvi 72 rakendamise seisukohalt on oluline RKKTS § 61 lg 1, mis näeb ette istungi stenografeerimise, ja lg 2, mille kohaselt on istungi stenogramm avalik. Istungi stenogrammiga tutvumise võimalus on istungil toimunust teabe saamise mugav ja käepärane viis.
Riigikogu istungina on §-s 72 mõeldud Riigikogu täiskogu istungit. Paragrahv 72 ei laiene Riigikogu komisjonide istungitele. Riigikogu töö efektiivsuse tagamiseks on oluline, et komisjonid saaksid avalikkuse istungitelt eemal hoida, saavutamaks töist ja kompromisside leidmist soosivat õhkkonda. Riigikogu komisjonide tegevuse kohta teabe saamist reguleerib PS § 44. (Komisjonide töö avalikkuse ja kinnisuse kohta vt § 71 komm-d 11 ja 12.)
Riigikogu istungi võib kuulutada osaliselt või täielikult kinniseks kahekolmandikulise enamusega, st kui selle poolt hääletab kaks korda enam Riigikogu liikmeid kui vastu (vt PSRS § 3 lg 6 p 2). Erinevalt salajasest hääletamisest ei saa istungi kinniseks kuulutamine toimuda seaduses ettenähtud juhul, vaid sellekohane otsus tuleb iga kord langetada eraldi. Arvestades Riigikogu istungi avalikkuse tähtsust, tuleks istungi kinniseks kuulutamist õigustatuks pidada erandjuhul, näiteks sellise teabe avalikuks tuleku vältimiseks, millele juurdepääs on piiratud § 44 lg 2 alusel. Riigikogu on pidanud kaks kinnist istungit – VII Riigikogu arutas Vabariigi Valitsuse ja äriühingu TAAS-Israel Industries Ltd vahel sõlmitud relvahankelepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu 8. detsembril (esimene lugemine) ja 15. detsembril (teine lugemine) 1993.
Riigikogu istungi kinniseks kuulutamise korral ei tagata avalikkusele istungi jälgimise võimalust. Piirata võib ka muul viisil juurdepääsu teabele istungil toimunu kohta. RKKTS § 61 lg 2 alusel on piiratud tutvumine kinnise istungi stenogrammiga.
Hääletamise avalikkus tähendab, et avalikkusele on tagatud võimalus teada saada, kuidas iga hääletamisest osavõtnu hääletas. Nii saab valija hinnata, kuidas esindab saadik Riigikogus asjade otsustamisel tema huve, ja kujundada selle põhjal oma valimiseelistused. Nii peaks realiseeruma Riigikogus esindatud poliitiliste jõudude poliitiline vastutus nende otsuste eest. Seepärast on parlamendi hääletamise avalikkus demokraatia põhimõtte seisukohast eriti oluline ning sellest kõrvalekaldumine peaks olema lubatav väga piiratud juhtudel.
Hääletamise avalikkus on reguleeritud eraldi ja ei sõltu Riigikogu istungi avalikkusest. Riigikogu istungi kinniseks kuulutamine ei anna alust salajase hääletamise korraldamiseks istungil arutatavas küsimuses. Salajane hääletamine võib toimuda ka avalikul Riigikogu istungil.
PS kohaselt valib Riigikogu Vabariigi Presidendi (§ 65 p 3) ning Riigikogu esimehe ja aseesimehed (§ 69) ning nimetab ametisse § 65 p-des 7–9 nimetatud ametiisikud. PS näeb hääletamise salajasuse otsesõnu ette vaid Vabariigi Presidendi valimiste (§ 79 lg 4) puhul. Paragrahvi 72 lg 2 annab seadusandjale õiguse sätestada muud ametiisiku valimise või nimetamise juhud, mil hääletamine on salajane. Salajase hääletamise juhud loetleb RKKTS § 79 lg 2, millest nähtub, et seadusandja on salajase hääletamise näinud ette kõigi eelviidatud ametiisikute nimetamise või valimise juhtudel. Salajase hääletamise korraldamine ei ole õiguspärane, kui ametiisiku valimise või ametisse nimetamise puhul ei näe salajast hääletamist ette ei PS ega Riigikogu kodukorra seadus (praegu RKKTS).
Arvestades hääletamise avalikkuse olulisust, ei saa PS § 72 lg 2 tõlgendada laiendavalt, nagu võiks salajase hääletamise ette näha ka valimise või nimetamise pöördprotseduuri – ametist vabastamise – korral. Ametiisikute vabastamise läbipaistvam protseduur aitab paremini tagada ametiisiku sõltumatust oma ametiülesannete täitmisel teistest riigivõimuorganitest, sh Riigikogust ja selle enamusest, kui selline sõltumatus tuleneb PS-st (nt riigikontrolöri puhul §-st 132).