Ametniku pikaajalisse välislähetusse saatmise kord, lähetustasu lähtesummad ning lähetustasu arvutamise ja maksmise kord, lähetuskulude hüvitamise tingimused ja kord, hüvitatavate ravikulude loetelu, kaasasoleva perekonnaliikme eest välislähetustasu suurendamise ja maksmise kord ning abikaasatasu maksmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Ametniku pikaajalisse välislähetusse saatmise kord, lähetustasu lähtesummad ning lähetustasu arvutamise ja maksmise kord, lähetuskulude hüvitamise tingimused ja kord, hüvitatavate ravikulude loetelu, kaasasoleva perekonnaliikme eest välislähetustasu suurendamise ja maksmise kord ning abikaasatasu maksmise tingimused ja kord
Ametniku pikaajalisse välislähetusse saatmise kord, lähetustasu lähtesummad ning lähetustasu arvutamise ja maksmise kord, lähetuskulude hüvitamise tingimused ja kord, hüvitatavate ravikulude loetelu, kaasasoleva perekonnaliikme eest välislähetustasu suurendamise ja maksmise kord ning abikaasatasu maksmise tingimused ja kord - sisukord
§ 3 Lähetustasu
§ 4 Pikaajalise välislähetuse kestus ja lähetusaasta
2 Pikaajalisse välislähetusse saatmise ja sealt tagasikutsumise kord
§ 5 Pikaajalisse välislähetusse saatmine
§ 6 Pikaajalisest välislähetusest tagasikutsumine
3 Lähetustasu lähtesumma ning lähetustasu arvutamise ja maksmise kord
§ 7 Lähetustasu lähtesumma
§ 8 Lähetustasu arvutamine
§ 9 Lähetustasu maksmine
§ 10 Lähetustasu suurendamine kaasasoleva perekonnaliikme eest
4 Abikaasatasu
§ 11 Abikaasatasu arvutamine
§ 12 Abikaasatasu maksmine
5 Ametniku ja temaga kaasas oleva perekonnaliikme kulude katmise kord
§ 13 Pikaajalisse välislähetusse saadetud ametniku ja temaga kaasas oleva perekonnaliikme kulude katmine
§ 14 Kolimiskulu
§ 15 Majutuskulu
§ 16 Kindlustus- ja ravikulu
§ 17 Koolieelse lasteasutuse tasu või lapsehoidja töötasu maksmiseks tehtud kulu hüvitamine
§ 18 Lapse põhi- ja keskhariduse omandamise kulu katmine või hüvitamine
§ 19 Reisikulu
§ 20 Kulu katmise erisus
§ 21 Vastutus
§ 211 Lähetustasu maksmine enne 1. veebruari 2018. a pikaajalisse välislähetusse saadetud isikule
RT I, 14.11.2017, 5
Vastu võetud 19.12.2012 nr 115
RT I, 21.12.2012, 38
13.02.2014 RT I, 20.02.2014, 2 23.02.2014
09.11.2017 RT I, 14.11.2017, 3 01.02.2018
Määrus kehtestatakse avaliku teenistuse seaduse § 45 lõigete 5, 7–9 ja 14 ning § 46 lõike 8 alusel.
[RT I, 14.11.2017, 3 - jõust. 01.02.2018]
(1) Määrust kohaldatakse pikaajalisele välislähetusele, millele ei kohaldata välisteenistuse seadust, kaitseväeteenistuse seadust ega nende alusel antud õigusakte.
(2) Määrust ei kohaldata juhul, kui ametnik täidab Euroopa Liidu institutsiooni juures riikliku eksperdi ülesandeid.
1) pikaajalisse välislähetusse saatmise kord;
2) pikaajalise välislähetuse lähetustasu (edaspidi lähetustasu) lähtesummad;
3) lähetustasu arvutamise ja maksmise kord;
4) kaasasoleva perekonnaliikme eest lähetustasu suurendamise ja maksmise kord;
5) abikaasatasu maksmise tingimused ja kord;
6) hüvitatavate ravikulude loetelu;
7) pikaajalise välislähetuse lähetuskulude hüvitamise tingimused ja kord.
§ 3. Lähetustasu
(1) Lähetustasu, suurendatud lähetustasu ja määruses käsitletud kulude hüvitised on teenistuslähetusega seotud hüvitised, mida ei loeta ametniku palgaks.
(2) Lähetustasu, suurendatud lähetustasu ja abikaasatasu makstakse ning määruses sätestatud kulud kaetakse riigieelarvest ametiasutusele selleks eraldatud vahenditest.
§ 4. Pikaajalise välislähetuse kestus ja lähetusaasta
(1) Ametniku ja kaasasoleva perekonnaliikme lähetusaasta alguseks loetakse ametniku haldusaktijärgne lähetuse alguse kuupäev.
(2) Kui ametniku perekonnaliige saabub esimesel korral lähetuse sihtkohariiki hiljem kui ametnik, loetakse perekonnaliikme esimese lähetusaasta alguseks lähetuse sihtkohariiki saabumise päev. Perekonnaliikme järgmise lähetusaasta alguseks loetakse ametniku järgmise lähetusaasta alguse päev.
(3) Ametnik on kohustatud teda lähetanud ametiasutusele (edaspidi lähetajaasutus) teatama enda ning perekonnaliikme lähetuse sihtkohariiki saabumise ja lähetuse sihtkohariigist lahkumise tegeliku kuupäeva.
2. peatükk Pikaajalisse välislähetusse saatmise ja sealt tagasikutsumise kord
§ 5. Pikaajalisse välislähetusse saatmine
(1) Ametniku pikaajalisse välislähetusse saatmise otsuse teeb ametisse nimetamise õigust omav isik või tema volitatud isik.
(2) Ametnik saadetakse pikaajalisse välislähetusse haldusakti alusel, milles märgitakse:
1) lähetuse sihtkoht;
2) organisatsioon, kuhu lähetatu saadetakse;
3) lähetuse eesmärk;
4) lähetuse alguse ja lõpu kuupäev;
5) vajaduse korral muu teave.
(3) Perekonnaliikme pikaajalises välislähetuses kaasasoleku korral vormistatakse haldusakt ametniku lähetustasu suurendamise ja abikaasatasu määramise kohta.
(4) Ametniku pikaajalisse välislähetusse saatmise eeldus on tema kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis antud nõusolek. Ametnik peab teavitama soovist võtta pikaajalisse välislähetusse kaasa perekonnaliige vähemalt 90 kalendripäeva ette.
(5) Ametniku pikaajalisse välislähetusse saatmisest teatatakse talle ette vähemalt 90 kalendripäeva.
§ 6. Pikaajalisest välislähetusest tagasikutsumine
(1) Ametniku pikaajalisest välislähetusest tagasikutsumise otsuse teeb ametisse nimetamise õigust omav isik või tema volitatud isik.
(2) Ametnikul on õigus nõuda enne § 5 lõike 2 punktis 4 nimetatud lähetuse lõpu kuupäeva pikaajalisest välislähetusest tagasikutsumist, esitades kirjaliku taotluse koos põhjenduse ja lähetuse lõpu soovitava kuupäevaga. Taotlus tuleb esitada vähemalt 90 kalendripäeva enne lähetuse lõpu soovitavat kuupäeva.
3. peatükk Lähetustasu lähtesumma ning lähetustasu arvutamise ja maksmise kord
§ 7. Lähetustasu lähtesumma
Lähetustasu lähtesumma on 559 eurot.
§ 8. Lähetustasu arvutamine
(1) Ametniku ühe kalendrikuu lähetustasu suurus on lähetustasu lähtesumma ja lähetuse sihtkoha linna koefitsiendi korrutis.
(2) Lähetustasu suuruse arvutamisel võetakse aluseks välisteenistuse seaduse § 63 lõike 4 alusel kehtestatud linnade koefitsiendid.
(3) Lähetustasu arvutamisel kalendrikuu osa eest saadakse ühe päeva kohta väljamakstav summa nii, et selle kuu lähetustasu jagatakse selle kalendrikuu päevade arvuga.
(4) Ametisse nimetamise õigust omav isik või tema volitatud isik võib lähetustasu vähendada kuni 70 protsenti, kui sihtkohas viibimise ajal tagatakse ametnikule tasuta toitlustamine.
§ 9. Lähetustasu maksmine
(1) Lähetustasu makstakse ametnikule alates lähetuse sihtkohta jõudmise päevast, kuid mitte enne lähetamise haldusaktis määratud lähetuse alguse kuupäeva, kuni lähetuse sihtkohast lahkumise päevani, kuid mitte kauem kui lähetusse saatmise haldusaktis nimetatud lähetuse lõpu kuupäevani.
(2) Lähetustasu ei maksta avaliku teenistuse seaduse § 83 punktis 1 nimetatud juhul.
(3) Lähetustasu makstakse ametniku arvelduskontole iga kalendrikuu eest järgneva kuu esimese viie tööpäeva jooksul. Vajaduse korral tehakse tasaarvestus eelmiste kuude muudatuste ja täpsustuste põhjal.
[RT I, 20.02.2014, 2 - jõust. 23.02.2014]
(4) Lähetustasu makstakse üldjuhul välja lähetuse sihtkohariigi valuutas makse tegemise päeval kehtiva Euroopa Keskpanga päevakursi alusel. Välisvaluuta, mille kurssi Euroopa Keskpank ei fikseeri, hinnatakse ümber, kasutades asjaomase riigi keskpanga fikseeritud euro kurssi. Sõltuvalt riigi poliitilisest või majanduslikust olukorrast võib lähetustasu välja maksta muus valuutas.
(5) Lähetustasu makstakse Eesti krediidiasutuses või välisriigi krediidiasutuse Eesti filiaalis avatud arvelduskontole. Kui välislähetus väljaspool euroala kestab üle ühe aasta, võib ametniku kirjaliku avalduse alusel maksta lähetustasu välisriigi krediidiasutuse arvelduskontole.
(6) Lähetustasu välisriigi krediidiasutuse arvelduskontole maksmise korral ei vastuta makse tegija ajalise viivituse eest, mis on tekkinud makse tegemise ja arvelduskontole raha laekumise vahel, ega lähetustasu suuruse erinevuse eest, mis on tekkinud välisriigi krediidiasutuse teenustasude maksmise või valuutakursi muutumise tõttu makse tegemise ja selle kontole laekumise vahelisel ajal.
§ 10. Lähetustasu suurendamine kaasasoleva perekonnaliikme eest
(1) Ametnikuga kaasas oleva mittetöötava abikaasa eest suurendatakse ametniku § 8 lõike 1 alusel arvutatud lähetustasu 70 protsenti.
(2) Iga kaasasoleva lapse eest suurendatakse ametniku § 8 lõike 1 alusel arvutatud lähetustasu 35 protsenti.
(3) Ametniku lähetustasu suurendatakse alates päevast, mil perekonnaliige saabub lähetuse sihtkohariiki, kuid mitte enne § 5 lõike 2 punktis 4 nimetatud lähetuse alguse kuupäeva.
(4) Ametniku lähetustasu suurendamist arvestatakse kuni perekonnaliikme lahkumiseni lähetuse sihtkohariigist või avaliku teenistuse seaduse § 45 lõigetes 11−13 nimetatud asjaolude ilmnemiseni, kuid mitte kauem kui § 5 lõike 2 punktis 4 nimetatud lähetuse lõpu kuupäevani.
(5) Lähetustasu suurendus makstakse välja koos lähetustasuga.
(6) Ametnik esitab igal kuul üks nädal enne kuu viimast tööpäeva lähetajaasutusele andmed perekonnaliikme lähetuse sihtkohariigis viibitud päevade kohta.
(7) Andmete tähtajaks esitamata jätmise korral lükkub lähetustasu ja lähetustasu suurenduse väljamaksmine edasi hilinenud päevade võrra.
(8) Ametnik on kohustatud avaliku teenistuse seaduse § 45 lõigetes 11−13 nimetatud asjaolude tekkimisest lähetajaasutust kohe teavitama.
4. peatükk Abikaasatasu
§ 11. Abikaasatasu arvutamine
(1) Abikaasatasu maksmisel kalendrikuu osa eest saadakse ühe päeva kohta väljamakstav summa nii, et ühe kuu abikaasatasu määr jagatakse selle kalendrikuu päevade arvuga.
(2) Abikaasatasu tasaarvestusel arvutatakse ühe päeva kohta tagasimakstav summa nii, et ühe kuu abikaasatasu määr jagatakse arvuga 30.
(3) Väljamakstava abikaasatasu suuruse kinnitab ametisse nimetamise õigust omav isik või tema volitatud isik.
§ 12. Abikaasatasu maksmine
(1) Abikaasatasu makstakse ametnikuga kaasas olevale mittetöötavale abikaasale alates päevast, mil abikaasa saabub lähetuse sihtkohariiki, kuid mitte enne § 5 lõike 2 punktis 4 nimetatud lähetuse alguse kuupäeva.
(2) Ametnik esitab igal kuul üks nädal enne kuu viimast tööpäeva lähetajaasutusele andmed abikaasa lähetuse sihtkohariigis viibitud päevade ja tema töötamise või tema poolt teenuse osutamise ning seeläbi saadud tasude kohta.
(3) Andmete tähtajaks esitamata jätmise korral lükkub abikaasatasu maksmine edasi hilinenud päevade võrra.
(4) Ametnik on kohustatud avaliku teenistuse seaduse § 46 lõigetes 2−5 nimetatud asjaolude tekkimisest lähetajaasutust kohe teavitama.
(5) Abikaasatasu makstakse jooksva kalendrikuu eest ametniku esitatud andmete põhjal. Vajaduse korral tehakse tasaarvestused eelmiste kuude muudatuste ja täpsustuste põhjal.
(6) Abikaasatasu makstakse lähetatu abikaasa arvelduskontole iga kuu viimasel tööpäeval.
(7) Abikaasatasu makstakse üldjuhul välja lähetuse sihtkohariigi valuutas makse tegemise päeval kehtiva Euroopa Keskpanga päevakursi alusel. Välisvaluuta, mille kurssi Euroopa Keskpank ei fikseeri, hinnatakse ümber, kasutades asjaomase riigi keskpanga fikseeritud euro kurssi. Sõltuvalt riigi poliitilisest või majanduslikust olukorrast võib abikaasatasu välja maksta muus valuutas.
(8) Abikaasatasu makstakse Eesti krediidiasutuses või välisriigi krediidiasutuse Eesti filiaalis avatud arvelduskontole. Kui välislähetus väljaspool euroala kestab üle ühe aasta, võib lähetatud ametniku abikaasa kirjaliku avalduse alusel maksta abikaasatasu välisriigi krediidiasutuse arvelduskontole.
(9) Abikaasatasu välisriigi krediidiasutuse arvelduskontole maksmise korral ei vastuta makse tegija ajalise viivituse eest, mis on tekkinud makse tegemise ja raha arvelduskontole laekumise vahel, ega abikaasatasu suuruse erinevuse eest, mis on tekkinud välisriigi krediidiasutuse teenustasude maksmise või valuutakursi muutumise tõttu makse tegemise ja selle välisriigi krediidiasutuse kontole laekumise vahelisel ajal.
5. peatükk Ametniku ja temaga kaasas oleva perekonnaliikme kulude katmise kord
§ 13. Pikaajalisse välislähetusse saadetud ametniku ja temaga kaasas oleva perekonnaliikme kulude katmine
Avaliku teenistuse seaduse § 45 lõikes 4 nimetatud kulu katmise aluseks on kuludokument.
§ 14. Kolimiskulu
(1) Lähetajaasutus korraldab ühe korra pikaajalise välislähetuse kestel ametniku isikliku vara veo pikaajalise välislähetuse sihtkohta minekul ja sealt tulekul ning katab veokulu.
(2) Isikliku vara hulka ei arvata ametniku või tema perekonnaliikme lemmik- ega kodulooma.
(3) Ametniku isikliku vara vedamise kulu kaetakse vara mahus kokku kuni 21 m³. Kui ametnikuga on kaasas rohkem kui kolm perekonnaliiget, kaetakse vara vedamise kulu vara mahus kokku kuni 26 m³.
(4) Kui ametnikul on põhjendatud vajadus võtta isiklikku vara kaasa lõikes 3 nimetatust suuremas mahus või võtta kaasa vara, mille transport nõuab erikäsitlust, esitab ta lähetajaasutusele sellekohase põhjendatud taotluse. Sellise vara veo kulu võidakse katta ametisse nimetamise õigust omava isiku või tema volitatud isiku otsuse alusel.
(5) Lähetajaasutus kindlustab ametniku isikliku vara selle vedamisel vastavalt vara tegelikule väärtusele, kuid mitte rohkem kui 31 960 euro väärtuses.
(6) Kui isiklik vara ei jõua pikaajalise välislähetuse sihtkohta või tagasi Eestisse mõistliku aja jooksul pärast või enne ametniku kohalejõudmist, hüvitatakse ametisse nimetamise õigust omava isiku või tema volitatud isiku eelneval kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis antud nõusolekul ametniku riietuse ja esmatarbeesemete vedu lennukis ülekaalulise pagasina.
§ 15. Majutuskulu
(1) Kui üürileping on sõlmitud ametisse nimetamise õigust omava isiku või tema volitatud isiku nõusolekul, hüvitatakse ametnikule lähetuse sihtkohariigis asuva eluruumi üürimise, sisustamise ja kasutamisega kaasnevad järgmised kulud:
1) eluruumi üürilepingu sõlmimise, muutmise, pikendamise ja lõpetamisega kaasnev kulu, sealhulgas üüritagatis;
2) eluruumi üür;
3) pliidi, külmiku, pesumasina, nõudepesumasina ja kliimaseadme paigaldamise ja seadmestamise kulu;
4) kommunaalkulu (küte, vesi, kanalisatsioon, prügivedu, hoone halduskulu);
5) gaasikulu 100 protsendi ulatuses, kui gaasi kasutatakse ainult eluruumi kütmiseks või vee soojendamiseks. Kui peale eluruumi kütmise ja vee soojendamise kasutatakse gaasi ka mujal olmes, hüvitatakse gaasikulu kuni 90 protsendi ulatuses;
6) elektrikulu kuni 90 protsendi ulatuses välisteenistuse seaduse § 64 alusel kehtestatud välisministri määruses sätestatud tingimustel.
(2) Eluruumi üürimisel rakendatakse välisteenistuse seaduse § 64 alusel kehtestatud välisministri määruses sätestatud põhimõtteid.
(3) Kui lõike 1 punkti 1 alusel ametnikule hüvitatud üüritagatise maksab üürileandja tagasi, tagastatakse see kohe lähetajaasutusele.
(4) Eluruumi üürilepingu lõpetamisega kaasnev kulu kaetakse, kui see ei tulene ametniku enda tegevusest või tegevusetusest.
§ 16. Kindlustus- ja ravikulu
(1) Ametnikule ja temaga kaasas olevale perekonnaliikmele tagatakse reisi- ja tervisekindlustus ning retseptiravim ja meditsiiniseade, kui ravikulu ei kaeta välislepingu või muu õigusakti kohaselt.
(2) Lähetajaasutus kindlustab ametniku ja temaga kaasas oleva perekonnaliikme järgmiste juhtumite vastu sihtkohariigis:
1) stomatoloogiline haigus (esmaabi ja ravikulu kindlustuslepingus ette nähtud ulatuses);
2) välislähetuses algav haigus (ravikulu, sealhulgas vältimatu vedu välisriigis ja vajaduse korral Eestisse, lisaks ühe saatja vältimatu reisi- ja majutuskulu);
3) kroonilise haiguse ägenemine (ägenemisega seotud ravikulu);
4) õnnetusjuhtumi tagajärjel tekkinud vigastused (ravikulu);
5) kuriteo tagajärjel tekkinud vigastused (ravikulu);
6) viirusepideemia (vaktsineerimine);
7) surm (matus või tuhastamine välismaal või Eestisse toomine).
(3) Lõikes 2 nimetamata, kuid Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetellu kantud raviteenuse kulu, mida ei ole võimalik hüvitada ravikindlustuse seaduse ja selle § 30 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud korras, hüvitab lähetajaasutus esitatud arve alusel nimetatud Vabariigi Valitsuse määruses ette nähtud ulatuses.
(4) Pikaajalise välislähetusega seotud kohustusliku kaitsesüstimise kulu hüvitab lähetajaasutus esitatud arve alusel.
(5) Raseduse ja sünnitusega seotud kulu puhul võidakse hüvitada ametniku või tema perekonnaliikme sõlmitud kindlustuslepingu maksumus.
(6) Ametniku või tema perekonnaliikme muudel alustel kindlustamise korral ei hüvitata tema tervisekindlustuskulu käesoleva määruse alusel, välja arvatud lõikes 5 sätestatud raseduse ja sünnitusega seotud kulu.
(7) Lähetajaasutus tasub ametniku ning temaga kaasas oleva perekonnaliikme käesolevas paragrahvis käsitletud kindlustus- ja ravikulu sõlmitud lepingu kohaselt või katab selle tegeliku kulu ulatuses esitatud arve, ametniku taotluse ja ametisse nimetamise õigust omava isiku või tema volitatud isiku otsuse alusel.
(8) Ametnik ja temaga kaasas olev täisealine perekonnaliige on kohustatud enne pikaajalisse välislähetusse minekut tutvuma kindlustuslepingu tingimustega.
§ 17. Koolieelse lasteasutuse tasu või lapsehoidja töötasu maksmiseks tehtud kulu hüvitamine
(1) Ametnikule, kes on pikaajalises välislähetuses koos abikaasaga, hüvitatakse kaasasoleva lapse koolieelse lasteasutuse tasu ja alla 13-aastase kaasasoleva lapse lapsehoidja töötasu maksmiseks tehtud kulu 50 protsendi ulatuses.
(2) Kui ametnik on pikaajalises välislähetuses ilma abikaasata, hüvitatakse lapse koolieelse lasteasutuse tasu ja alla 13-aastase kaasasoleva lapse lapsehoidja töötasu maksmiseks tehtud kulu 90 protsendi ulatuses.
(3) Lapsehoidja töötasu maksmiseks tehtud kulu ei hüvitata, kui lapsehoidjaks on lapse vanavanem, vanem, vend, õde või isik, kellele makstakse käesolevas määruses ette nähtud abikaasatasu või hüvitist.
(4) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud kulud katab või hüvitab lähetajaasutus esitatud arve, asjakohase lepingu või kokkuleppe, ametniku taotluse ja ametisse nimetamise õigust omava isiku või tema volitatud isiku otsuse alusel.
§ 18. Lapse põhi- ja keskhariduse omandamise kulu katmine või hüvitamine
(1) Ametnikule hüvitatakse pikaajalises välislähetuses kaasas oleva lapse põhi- ja keskhariduse omandamise kulu, mille arvutamise aluseks on sihtkohariigis diplomaatilise korpuse töötajate lastele mõeldud õppeasutuses õppimise kulu, sealhulgas:
1) registreerimistasu ja õppemaks ning sellega seoses ette nähtud deposiit;
2) kohustuslik õppematerjal, sealhulgas õpikud, töövihikud ja kaardid (välja arvatud deposiit);
3) õppeasutuse poolt ette nähtud järeleaitamistunnid õppekeele omandamiseks;
4) erandjuhul ametisse nimetamise õigust omava isiku või tema volitatud isiku nõusolekul lapse transport õppeasutusse ja tagasi 75 protsendi ulatuses või kui kool asub teises riigis, siis 100 protsendi ulatuses.
(2) Õigus lõikes 1 nimetatud kulu hüvitada tekib lapse viieaastaseks saamisest alates või noorema lapse puhul, kui sihtkohariigis on ette nähtud varasem koolikohustus ja laps käib sihtkohariigi õppeasutuses.
(3) Õppeasutuse valikul tuleb arvestada õppekeelt, õppekava sobivust lapse seniste ja tulevaste õpingutega ning majanduslikku otstarbekust.
(4) Ametnikuga kaasas oleva lapse hariduse omandamise kulu katab või hüvitab lähetajaasutus lõikes 1 nimetatud kulu ulatuses esitatud arve, ametniku taotluse ja ametisse nimetamise õigust omava isiku või tema volitatud isiku otsuse alusel.
§ 19. Reisikulu
(1) Üks kord pikaajalise välislähetuse kestel hüvitatakse ametniku ja temaga kaasas oleva perekonnaliikme välislähetusse mineku ja sealt tuleku sõidukulu, mis on eelnevalt kooskõlastatud lähetajaasutusega.
(2) Üks kord lähetusaasta jooksul hüvitatakse ametniku ja temaga kaasas oleva perekonnaliikme Eestisse puhkusele ja sealt tagasi sõidu kulu, mis on eelnevalt kooskõlastatud ametisse nimetamise õigust omava isiku või tema volitatud isikuga.
(3) Kui ametniku abikaasa või laps ei ole temaga kaasas, võib üks kord lähetusaasta jooksul ametisse nimetamise õigust omava isiku või tema volitatud isiku eelneval nõusolekul hüvitada ametniku abikaasa, alaealise või põhi- või keskharidust omandava või abivajava töövõimetu täisealise lapse pikaajalise välislähetuse sihtkohariiki ja sealt tagasi sõidu kulu, sealhulgas reisikindlustuse.
(4) Sõidukulu hüvitatakse tegeliku kulu ulatuses ning ametniku esitatud taotluse ja kuludokumendi alusel.
(5) Üldjuhul hüvitatakse madalama klassi sõidupilet. Juhul kui isik kasutab lõigetes 1–3 nimetatud juhtudel isiklikku sõidukit, hüvitatakse sõidukulu kuni ametisse nimetamise õigust omava isiku või tema volitatud isiku kehtestatud piirmäärani või madalama klassi lennupileti maksumuse ulatuses.
(6) Lõigetes 1–3 nimetamata juhul teeb otsuse ametisse nimetamise õigust omav isik või tema volitatud isik igal üksikjuhul eraldi, kas ja kui suures ulatuses sõidukulu hüvitatakse.
§ 20. Kulu katmise erisus
Lähetajaasutus katab käesolevas peatükis nimetatud kulu, kui seda ei ole katnud teine asutus või rahvusvaheline organisatsioon.
§ 21. Vastutus
(1) Ametniku lähetustasu ja kaetavate kulude maksmise põhjendatuse ja õigsuse eest vastutab ametisse nimetamise õigust omav isik või tema volitatud isik.
(2) Lähetustasu ja kaetava kulu arvutamise aluseks olevate andmete õigsuse ja tähtaegse esitamise eest vastutab ametnik.
§ 211. Lähetustasu maksmine enne 1. veebruari 2018. a pikaajalisse välislähetusse saadetud isikule
Enne 1. veebruari 2018. a pikaajalisse välislähetusse saadetud isikule makstakse kuni lähetuse lõppemiseni lähetustasu, mittetöötava abikaasa eest ettenähtud lähetustasu suurendust ja iga kaasasoleva lapse eest makstavat lähetustasu suurendust enne 1. veebruari 2018. a kehtinud ulatuses.


Tõrva linna ehitusmäärus – Riigi Teataja
Tõrva linna ehitusmäärus
Tõrva linna ehitusmäärus - sisukord
§ 2 Planeerimis- ja ehitusalase tegevuse avalikustamine
2 Planeeringute koostamine ja avalikkuse osalemine selles
§ 4 Planeeringu koostamise algatamine
§ 5 Planeeringu koostamise algatamisest loobumine
§ 6 Planeeringu koostamise algatamise otsuse kehtetuks tunnistamine
§ 7 Planeeringukavatsusest ja algatatud planeeringust informeerimine
§ 8 Planeeringu vormistamine
§ 9 Ajutine ehituskeeld planeeringu koostamise ajal
§ 10 Koostöö planeeringu koostamisel
§ 11 Planeeringu kooskõlastamine
§ 12 Planeeringu vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku korraldamine
§ 13 Seisukoha võtmine avaliku väljapaneku ajal laekunud ettepanekute ja vastuväidete kohta ning avaliku arutelu korraldamine
§ 14 Detailplaneeringu koostamine lihtsustatud korras
§ 15 Planeeringut koostamata lubatud tegevused
§ 16 Riiklikult tähtsa ehitise asukohaettepaneku üle läbirääkimiste pidamine ja riiklikult tähtsa ehitise asukohta määrava planeeringu koostamine
3 Järelevalve planeeringute koostamise üle, planeeringute kehtestamine ja kehtetuks tunnistamine
§ 18 Detailplaneeringu kehtestamise eeldused
§ 19 Planeeringu kehtestamine ja sellest teatamine
§ 20 Planeeringu kehtetuks tunnistamine
§ 21 Planeeringu koostamiseks vajalike materjalide ja kehtestatud planeeringute kättesaadavus ning säilitamine
§ 22 Kehtestatud planeeringute ülevaatamine
4 Ehitamise üldnõuded, projekteerimine, ehitusluba ja kasutusluba
§ 23 Nõuded ehitisele
§ 24 Ehitusprojekti koostamise alused
§ 25 Projekteerimistingimuste taotlemine ja kooskõlastamine
§ 26 Projekteerimistingimuste määramine
§ 27 Ehitusprojekti nõuded
§ 28 Ehitusluba
§ 29 Muudatused ehitusprojektis pärast ehitusloa väljastamist
§ 30 Väikeehitis
§ 31 Kirjalik nõusolek
§ 32 Kasutusluba
§ 33 Ehitise lammutamine
§ 34 Ehitamisega seotud dokumentide kättesaadavus ja säilitamine
5 Ehitusjärelevalve
§ 35 Ehitusjärelevalve korraldamine
4 KESKKONNAMÕJU HINDAMINE
6 Keskkonnamõju ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine, korraldamine ja sellest teavitamine
§ 36 Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine, korraldamine ja teavitamine
§ 37 Strateegilise planeerimisdokumendi kehtestamisest teavitamine
7 Üldsätted
§ 38 Üldnõuded miljööväärtusega piirkondades
8 Planeerimine ja ehitamine miljööväärtuslikul hoonestusalal
§ 39 Planeerimise nõuded
§ 40 Projekteerimise nõuded
§ 41 Ehitamise nõuded
§ 42 Ehitise lammutamise nõuded
9 Ehitusmääruse rakendamine
§ 43 Riiklik ehitisregister
§ 44 Linnavalitsuse volitamine
§ 45 Ehitusmääruse rakendamine
RT IV, 08.10.2013, 61
Vastu võetud 26.06.2007 nr 14
18.12.2012 01.01.2013
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 29 ja lg 2, planeerimisseaduse § 5 ja ehitusseaduse § 19 lg 4 alusel ning arvestades keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadust, maakatastriseadust ja teeseadust.
Tõrva linna ehitusmääruse (edaspidi ehitusmäärus) ülesanneteks on:
2) Tõrva Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) ja Tõrva Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) vahel planeerimis- ja ehitamisalaste ülesannete jaotuse määramine.
(2) Linnavalitsus korraldab ajalehes Valgamaalane ja Helme-Tõrva Elu (edaspidi ajalehes) ja Tõrva linna veebilehel (edaspidi veebilehel) järgmise teabe avaldamise:
1) planeeringu menetlemisega seotud teadaanded;
2) kehtestatud planeeringute ülevaatamise tulemused;
3) informatsioon kavatsetavatest planeeringutest;
4) keskkonnamõju hindamisega seonduvad teadaanded;
5) keskkonnamõju strateegilise hindamisega seonduvad teadaanded.
(3) Linna planeerimisvaldkonna küsimused valmistab otsustamiseks ette linnavalitsuse keskkonnaosakond.
(4) Linna ehitusvaldkonna küsimused valmistab otsustamiseks ette abilinnapea.
2. osa PLANEERIMINE
2. peatükk Planeeringute koostamine ja avalikkuse osalemine selles
(1) Planeeringu koostamise algatamise vormikohane ettepanek esitatakse linnavalitsusele. Ettepaneku vorminõuded kinnitab linnavalitsus.
(2) Keskkonnaosakonnal on planeeringu koostamise algatamise ettevalmistamiseks õigustaotleda planeeringu koostamisest huvitatud isikult täiendavaid planeeringu algatamisega seotud dokumente, s.h planeeringu eskiislahendust. Eskiislahendusega tuleb näidata olemasolevate ja planeeritavate hoonete asukohad, liikluse ja parkimise lahendus ning haljastamise põhimõtted.
(3) Kui planeeringu algatamise ettepanek on vastuolus linna üldplaneeringuga või seda täpsustava teemaplaneeringuga, maa-ala kohta kehtiva detailplaneeringuga või ei arvesta ruumilise arenguga kaasneva majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna pikaajalisi suundumusi ja vajadusi, informeerib keskkonnaosakond eelnimetatud asjaolu(de)st kirjalikult ettepaneku tegijat. Keskkonnaosakond teatab planeeringu algatamise ettepaneku tegijale osakonna seisukoha planeeringu algatamise ja võimalike lähtetingimuste kohta ning annab ettepaneku tegijale mõistliku tähtaja oma seisukoha esitamiseks.
(2) Enne planeeringu koostamise algatamise otsuse kehtetuks tunnistamist informeerib keskkonnaosakond planeeringu koostamise algatamise ettepaneku tegijat planeeringu koostamise algatamise otsuse kehtetuks tunnistamise kavatsusest ja annab talle mõistliku tähtaja oma seisukoha esitamiseks.
(1) Kavatsetavatest planeeringutest informeerib keskkonnaosakond avalikkust ajalehes ja veebilehel üks kord aastas.
(2) Planeeringu algatamise korral annab keskkonnaosakond ühe kuu jooksul avalikkusele informatsiooni planeeritava maa-ala suuruse ja asukoha kohta ning tutvustab planeeringu eesmärke ajalehes ja veebilehel.
(3) Kui detailplaneeringu koostamise algatamisel on teada, et detailplaneeringu kehtestamine võib kaasa tuua kinnisasja või selle osa võõrandamise vajaduse, teatab keskkonnaosakond tähtsaadetisena edastatud kirjaga detailplaneeringu algatamisest vastava kinnisasja omanikule.
§ 8. Planeeringu vormistamine
Linnavalitsus võib detailplaneeringu koostamisest huvitatud isikuga sõlmida lepingu detailplaneeringu koostamise kohta. Lepinguga määratakse linnavalitsuse ja detailplaneeringu koostamisest huvitatud isiku kohustused detailplaneeringu koostamisel ja planeeringu koostamise rahastamisel.
(2) Ajutise ehituskeelu kehtestamise kavatsusest planeeringu koostamise ajal, selle põhjustest ja kehtestamise otsusest teatab keskkonnaosakond tähtsaadetisena edastatud kirjaga kinnisasja omanikule, keda ajutine ehituskeeld puudutada võib või puudutab.
(3) Koostööd maakonnaplaneeringu, linna või selle osa üldplaneeringu, teemaplaneeringu ja linnaga piirneva kohaliku omavalitsuse ning linna ühise üldplaneeringu koostamisel korraldatakse keskkonnaosakonna kaudu.
(4) Linna või selle osa üldplaneeringu, teemaplaneeringu, linna või selle osa üldplaneeringut muutva detailplaneeringu ja kaitse alla võetud maa-alale koostatava detailplaneeringu osas või muudel planeeringu lähteseisukohtades määratud juhtudel korraldab keskkonnaosakond koostöös planeeringu koostajaga vähemalt ühe planeeringu eskiislahendusi tutvustava avaliku arutelu .
(6) Muude, käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetamata planeeringute eskiislahendused kiidab heaks ja suunab tutvustamiseks avalikule arutelule linnavalitsus.
(1) Planeeringu koostaja hangib vajalikud kooskõlastused ja esitab lähteseisukohtadele vastava planeeringu keskkonnaosakonnale.
(2) Linna või selle osa üldplaneeringule, teemaplaneeringule, linnaga piirnevate kohalike omavalitsuste territooriumile koostatavale ühisele üldplaneeringule ja linna või selle osa üldplaneeringut muutvale detailplaneeringule taotleb planeeringu riigiasutuse või maakonna keskkonnateenistusega kooskõlastamise vajaduse määramise maavanemalt keskkonnaosakond.
(4) Maavanema poolt määratud riigiasutuste ja muud planeeringu lähteseisukohtades sätestatud kooskõlastused hangib planeeringu koostaja.
(2) Planeeringu avaliku väljapaneku aja ja koha teatab ajalehes ja veebilehel keskkonnaosakond. Muud teadete avaldamise kohad määrab linnavalitsus. Detailplaneeringute puhul, kus on eeldatavalt väiksem avalik huvi, võib keskkonnaosakond kuulutada välja korraga nii avaliku väljapaneku kui ka avaliku arutelu aja.
(3) Planeeringu avalikku väljapanekut korraldab keskkonnaosakond. Keskkonnaosakond tagab huvitatud isikute juurdepääsu planeeringule ja kõigile planeeringuga seotud materjalidele.
(4) Kui detailplaneeringuga kavandatu toob kaasa kinnisasja sundvõõrandamise vajaduse või muudab omaniku tahte vastaselt senist maakasutust või krundi ehitusõigust, teatab keskkonnaosakond tähtsaadetisena edastatud kirjaga vastava kinnisasja omanikule planeeringu avaliku väljapaneku aja ja koha hiljemalt kaks nädalat enne avaliku väljapaneku algust.
(3) Ühe kuu jooksul pärast planeeringu avaliku väljapaneku lõppemist korraldab keskkonnaosakond avaliku väljapaneku tulemuste tutvustamiseks planeeringu avaliku arutelu. Keskkonnaosakond teatab avaliku arutelu aja ja koha ajalehes ning veebilehel.
(4) Keskkonnaosakond teatab avaliku väljapaneku ajal ettepanekuid ning vastuväiteid esitanud isikutele linnavalitsuse seisukoha ettepanekute ning vastuväidete kohta ning avaliku arutelu toimumise aja ja koha kahe nädala jooksul pärast avaliku väljapaneku lõppemist.
(6) Keskkonnaosakond avaldab informatsiooni planeeringu avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemuste kohta ajalehes ja veebilehel.
(7) Keskkonnaosakond edastab avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemused kirjalikult planeeringu koostajale. Planeeringu koostaja teeb planeeringus vajalikud parandused ja täiendused ning esitab selle planeerimisosakonnale, kes kontrollib paranduste õigsust.
Linnavalitsus võib lubada, välja arvatud riikliku kaitse alla võetud maa-alal ja miljööväärtuslikul hoonestusalal, ilma detailplaneeringut koostamata:
(1) Riiklikult tähtsa ehitise asukohaettepaneku kohta läbirääkimiste pidamise ning otsuse tegemise otsustab linnavolikogu.
3. peatükk Järelevalve planeeringute koostamise üle, planeeringute kehtestamine ja kehtetuks tunnistamine
(2) Tõrva linna esindaja planeeringu järelevalve küsimustes on keskkonnaosakonna juhataja.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud otsuse edastab planeeringu koostajale keskkonnaosakond. Planeeringu koostaja muudab järelevalve tulemuste alusel planeeringut ning esitab planeeringu keskkonnaosakonnale, kes kontrollib paranduste õigsust.
(3) Kui detailplaneering sisaldab linna või selle osa üldplaneeringu või teemaplaneeringu muutmise ettepanekut ja maavanem on järelevalve käigus muudatustega nõustunud, kannab keskkonnaosakond muudatused vastavasse planeeringusse ja arhiveerib need eraldi kaustana ning linnavolikogu kehtestab detailplaneeringu.
(4) Pärast planeeringu kehtestamist keskkonnaosakond:
1) teatab planeeringu kehtestamisest ajalehes ja veebilehel;
(2) Keskkonnaosakond teatab planeeringu kehtetuks tunnistamisest ja selle põhjustest ajalehes ja veebilehel.
(1) Planeeringute koostamise üle peab arvestust ja planeeringutega seotud materjalide säilitamist korraldab keskkonnaosakond.
(2) Kehtestatud planeeringute ja kõigi planeeringutega seotud ning linnavalitsuse käsutuses olevate materjalidega saavad huvitatud isikud tutvuda keskkonnaosakonnas osakonna vastuvõtuaegadel.
(3) Keskkonnaosakond teatab planeeringu ülevaatamise tulemustest ajalehes ja veebilehel.
3. osa EHITAMINE
4. peatükk Ehitamise üldnõuded, projekteerimine, ehitusluba ja kasutusluba
(5) Ehitise projekteerimisel ja ehitamisel tuleb kasutada nõuetele vastavaid ja linnakeskkonda sobivaid materjale. Üldjuhul uusehitustel palk välisviimistlusmaterjalina ei ole lubatud.
(9) Omanik on kohustatud taotlema linnavalitsuselt kirjaliku kooskõlastuse:
1) ehitise välisviimistluse muutmiseks, välja arvatud üksikelamu osas, mis ei ole muinsuskaitse all või ei asu miljööväärtuslikul hoonestusalal, muinsuskaitsealal või linna üldplaneeringuga määratud keskuse maal;
2) korterelamute rõdude kujunduse muutmiseks;
3) krundi tänavapoolse piirde muutmiseks või uue ehitamiseks, v.a. üksikelamu osas, mis ei ole muinsuskaitse all või ei asu miljööväärtuslikul hoonestusalal, muinsuskaitsealal või linna üldplaneeringu kohases üldkeskuses. Kruntide vahelised piirded rajatakse ja vajadusel muudetakse naabritevahelisel kokkuleppel, kui detailplaneering või projekteerimistingimused ei näe ette teisiti.
(1) Enne projekteerimistööde alustamist teavitatakse linnavalitsust ehituskavatsusest vormikohase projekteerimistingimuste taotluse esitamisega. Taotluse vorminõuded kinnitab linnavalitsus.
(2) Hoonete ehitamiseks ja aluspinnasega kohtkindlalt ühendatud reklaamialuste (-konstruktsioonide) püstitamiseks esitatakse taotlus projekteerimistingimuste määramiseks linnavalitsusele.
(3) Tänavate, parklate, sildade, estakaadide, kanalite, torujuhtmete, side- ja elektriliinide, spordi- ja puhkerajatiste, puhke- ja virgestusalade ning muude rajatiste ehitamiseks esitatakse taotlus projekteerimistingimuste määramiseks linnavalitsusele.
§ 26. Projekteerimistingimuste määramine
(1) Projekteerimistingimused määrab linnavalitsus detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumise korral või vajadusel enne 1. jaanuari 2003. a algatatud detailplaneeringute nõuete täpsustamiseks. Pärast 1. jaanuari 2003. a algatatud detailplaneeringuid võib linnavalitsus täpsustada arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste andmisega.
(2) Projekteerimistingimuste koostamise vajaduse otsustab hoonete ja rajatiste puhul abilinnapea.
(3) Projekteerimistingimuste kooskõlastamist korraldab abilinnapea.
12) sadevee ja lume sulamisvee käitlemine;
13) muud vajalikud lähteandmed ja nõuded.
(muudetud Tõrva Linnavolikogu 18.12.2012 määrusega nr 16, jõust. 01.01.2013).
(1) Ehitusloa taotlemiseks esitatav ehitusprojekt peab olema koostatud ja kooskõlastatud vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt kehtestatud nõuetele.
3) uusehitise ja ehitusalust pinda suurendavate juurdeehitiste puhul peab ehitusprojekt sisaldama asendiplaani topo-geodeetilisel alusplaanil täpsusastmega M 1:500. Alusplaan peab kajastama vahetult projekteerimiseelset olukorda. Alusplaanina ei ole kasutatavad kommunikatsioonide teostusmõõdistuste joonised. Olemasoleva hoone ehitusalust pinda mittesuurendavate ehitustööde puhul võib asendiplaani vormistada olemasoleval geodeetilisel alusel (krundiplaanil);
(1) Ehitusloa saamiseks esitatakse ehitusprojekt kahes eksemplaris koos ehitusloa taotlusega linnavalitsusele ning tasutakse riigilõiv.
(2) Abilinnapea kontrollib ehitusprojekti vastavust planeeringutele, projekteerimistingimustele ja muudele nõuetele ning korraldab vajadusel ehitusprojekti läbivaatamise linnavalitsuse struktuuriüksuste siseselt.
(3) Ehitusloa väljastamise või sellest keeldumise otsustab linnavalitsus oma korraldusega 20 päeva jooksul ehitusloa taotluse ja nõuetekohaselt vormistatud ehitusprojekti saamise päevast arvates.
(1) Kui ehitamise käigustekib vajadus ehitusprojekti muuta, pöördub ehitusluba omav isik sellekohase taotlusega linnavalitsuse poole.
(2) Abilinnapea otsustab ehitusprojektis muudatuste tegemise lubamise, kui tegemist on hoone siseste muudatuste või hoone arhitektuursete muudatustega ning sellised muudatused ei nõua uue ehitusloa väljastamist.
(1) Ehitusseaduse § 15 lõikes 1 nimetatud tunnustele vastavat väikeehitist (sh olemasolevaid ehitisi teenindavaid muid tehnovõrkude haruliine) võib ehitada linnavalitsuse kirjalikul nõusolekul. Kirjaliku nõusoleku saamiseks esitatakse linnavalitsusele vormikohane taotlus. Taotlusele lisatakse väikeehitise välismõõtudega varustatud eskiis, millel näidatakse väikeehitise soovitav asukoht, põhiplaan ja hoonete puhul vaated, tehnorajatise puhul lisatakse taotlusele tehnorajatise ehitusprojekt.
(2) Kuni 20 m² ehitusaluse pinnaga väikeehitist võib ehitada ehitusloata ja kirjaliku nõusolekuta. Selline väikeehitis ei tohi paikneda eespool krundi ehitusjoont ja naaberkrundi piirile lähemal kui pool väikeehitise kõrgusest, kui puudub naaberkinnistu omaniku kooskõlastus.
Ehitusseaduse § 16 lõikes 1 nimetatud kirjaliku nõusoleku andmise otsustab linnavalitsus.
(1) Kasutusloa saamiseks esitatakse linnavalitsusele vormikohane taotlus koos seadustes ja nende alusel kehtestatud õigusaktides nõutud dokumentidega ning tasutakse riigilõiv. Ehitise tehnilised dokumendid esitatakse köidetult arhiveerimise nõuetele vastavalt formaadis A4.
(2) Abilinnapea kontrollib ehitise vastavust õigusaktidega ettenähtud nõuetele, kaasates vajadusel ehitise ülevaatuse tegemisse selleks pädevaid isikuid ja institutsioone.
(3) Valminud uusehitise (v.a ajutise ehitise) kohta koostatakse vajadusel teostusjoonised ja krundi ulatuses ehitusjärgne topo-geodeetiline plaan, mis lisatakse paberkandjal ja digitaalsel kujul kasutusloa taotlusmaterjalidele. Ehitusjärgne topo-geodeetiline plaan peab kajastama hoonet ümbritsevat situatsiooni. Teostusjooniste ja ehitusjärgse topo-geodeetilise plaani üks eksemplar säilitatakse keskkonnaosakonnas.
(4) Ehitise kasutusloa väljastamise või sellest keeldumise ja kehtetuks tunnistamise otsustab linnavalitsus oma korraldusega 20 päeva jooksul kasutusloa väljastamiseks vajaliku viimase dokumendi esitamise päevast arvates.
(1) Ehitise lammutamiseks esitab ehitise omanik linnavalitsusele taotluse ehitusloa väljastamiseks. Taotlusele tuleb lisada ehitusprojekt ehitise lammutamiseks, krundi plaan või muu asendiplaan, kus on näidatud lammutatav ehitis. Ehitusprojektis tuleb lahendada lammutatavad konstruktsioonid, lammutustööde kirjeldus, kasutatav tehnoloogia ja järjekord, konstruktsioonide ajutise toestamise viisid, lammutatavate ehitusmaterjalide ja –toodete ligikaudsed kogused ning käitlemiskohad, tehnovõrkudest lahtiühendamine, lammutusplatsi piirded ja lammutamise järgne krundi heakorrastamine.
(2) Ehitise lammutamisel tuleb ehitise omanikel esitada linnavalitsusele ehitise likvideerimise teatis.
(1) Ehitamisega seotud dokumentide üle peab arvestust ja nende säilitamist korraldab ehitisregistri andmete esitaja.
(2) Ehitisregistri andmete esitaja tagab ehitusloa väljastamisega seotud dokumentide säilitamise kuni ehitise lammutamiseni või dokumentide arhiivi üleandmiseni.
(3) Määratud projekteerimistingimustega saavad huvitatud isikud tutvuda linnavalitsuse kantseleis, ehitusprojektidega, ehitus- ja kasutuslubade jm dokumentidega keskkonnaosakonnas osakonna vastuvõtuaegadel.
5. peatükk Ehitusjärelevalve
(1) Ehitusjärelevalvet ehitusseaduse § 59 mõistes ja teetööde osas teeseaduse § 39 mõistes teostab abilinnapea.
(2) Ehitise omanik esitab linnavalitsusele ehitamise alustamise kohta vormikohase teatise vähemalt kolm tööpäeva enne ehitamise alustamist. Muude nõutavate dokumentide hulgas tuleb uusehitise korral esitada ehitise mahamärkimise akt.
(3) Ehitamise alustamise teatisega määrab ehitise omanik omanikujärelevalve tegija ja ehitusettevõtja antud objektil vastavalt ehitusseaduse §-le 30. Omanikujärelevalve tegija või ehitusettevõtja isiku vahetumisel esitab ehitise omanik vastava muudatuse kohta linnavalitsusele teate.
(4) Teede ja tänavate ning tehnovõrkude ehitamiseks ja remondiks, puurimistöödeks ja muudeks mullatöödeks Tõrva linna territooriumil tuleb taotleda linnavalitsuselt kaeveluba. Kaeveluba ei ole nõutav ehituskrundil vundamendisüvendi ja muude projektikohaste süvendite kaevamiseks, kui antud objektile on väljastatud ehitusluba.
4. osa KESKKONNAMÕJU HINDAMINE
6. peatükk Keskkonnamõju ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine, korraldamine ja sellest teavitamine
(3) Keskkonnamõju hindamist korraldab keskkonnaosakond, kes korraldab
(4) Keskkonnamõju strateegilist hindamist korraldab keskkonnaosakond, kes korraldab:
Strateegilise planeerimisdokumendi kehtestamisest vastavalt keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse paragrahvile 44 teavitab keskkonnaosakond.
5. osa MILJÖÖVÄÄRTUSLIK HOONESTUSALA
7. peatükk Üldsätted
8. peatükk Planeerimine ja ehitamine miljööväärtuslikul hoonestusalal
Planeeringus:
1) esitatakse graafiliselt kaitsealuste objektide asukohad, säilitatavad ning avatavad vaated ning antakse tingimused väärtusliku haljastuse säilimiseks;
2) määratakse säilitatavad ja restaureeritavad ehitised, tänavanurkade hoonestamise põhimõtted, üldised arhitektuurinõuded (katusekalded, harjajooned, välisviimistluseks sobivad materjalid, säilitatavad väikevormid hoonetel, piirete tüübid ja kõrgus).
Miljööväärtusega hoonestusalal on väikeehitise, mille ehitusalune pindala on 20 – 60 m2, ehitusprojekti koostamine kohustuslik.
(2) Akende ja uste vahetamisel peavad uued olema analoogsed esialgsetega, säilitades materjalid, gabariidid, ruudujaotuse ja profiilid. Lubatud on sisemise raami ühekordne klaas vahetada klaaspaketi vastu. Akende ja uste vahetamiseks ning uute avade tegemiseks või vanade sulgemiseks on vajalik linnavalitsuse kirjalik nõusolek.
(4) Uute hoonete välisviimistlus, akende ja uste kujundus peab sobima piirnevate hoonetega.
(1) Miljööväärtusega hoonestusala ehitist saab lammutada, kui seda pole võimalik ehitustehnilise ekspertiisi andmetel enam restaureerida. Vajadusel võib linnavalitsus tellida täiendava ekspertiisi.
(2) Hoone lammutamisel suunatakse taaskasutusse materjalid, mida on võimalik kasutada ja mis muidu häviksid.
6. osa RAKENDUSSÄTTED
9. peatükk Ehitusmääruse rakendamine
Riiklikku ehitisregistrisse edastab andmeid ja väljastab kinnitatud väljavõtteid linnavalitsuse poolt määratud ametnik.
§ 44. Linnavalitsuse volitamine
Maakatastriseaduse § 18 lõigetes 4 ja 5 nimetatud küsimusi otsustab linnavalitsus.
§ 45. Ehitusmääruse rakendamine


Põlluraamatusse kantavate andmete loetelu ja põlluraamatu pidamise kord – Riigi Teataja
Põlluraamatusse kantavate andmete loetelu ja põlluraamatu pidamise kord
Põlluraamatusse kantavate andmete loetelu ja põlluraamatu pidamise kord - sisukord
§ 2 Põlluraamatu pidamine
§ 3 Põlluraamatus esitatavate andmete loetelu
§ 4 Põlluraamatusse kantavate andmete esitamise ja säilitamise kord
RT I, 10.10.2019, 1
Vastu võetud 08.10.2019 nr 52
Määrus kehtestatakse veeseaduse § 155 lõike 5 alusel.
Määrusega kehtestatakse põlluraamatusse kantavate andmete loetelu ja põlluraamatu pidamise kord.
§ 2. Põlluraamatu pidamine
(1) Põllumajandusega tegelev isik (edaspidi isik) peab pidama põlluraamatut, millesse tuleb kanda andmed põllumajandusliku tegevuse kohta.
(2) Põllumajanduslik tegevus käesoleva määruse tähenduses on põllumajandustoodete kasvatamine ja tootmine, sealhulgas saagikoristus, lüpsikarja pidamine, põllumajandusloomade pidamine ja aretamine ning maa hoidmine heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes.
§ 3. Põlluraamatus esitatavate andmete loetelu
(1) Põlluraamatusse tuleb kanda järgmised andmed:
1) isiku nimi ja isikukood või äriregistri või maksukohustuslaste registri kood;
2) põllu tähis, pindala, viide põllumassiivi tähisele, piisava täpsusastmega digitaalne kaart või digitaalse kaardi puudumise korral katastrikaart või muu sobiv kaardimaterjal;
3) põllul kasvatatav põllumajanduskultuur ja põllukultuuri sort või muu põllumajandusmaa kasutamise viis;
4) andmed põllul tehtud tööde kohta, tööde alguse ja lõpetamise kuupäevad, tööala pindala, kui see ei lange kokku põllu pindalaga;
5) väetise, sealhulgas kasutatud tahe- ja vedelsõnniku kogused, nende üldlämmastiku- ja fosforisisaldus, sõnnikus taimedele omastatava lämmastiku sisaldus, kasutamise aeg ning lupjamise korral kasutatud lubiväetise nimetus ja kogus;
6) sõnnikuauna moodustamise alguse ja lõpetamise kuupäev, aunast sõnniku või komposti laotamise kuupäev ning sõnnikuauna paiknemise koht käesoleva lõike punktis 2 nimetatud kaardil;
7) loomade karjatamise korral andmed karjatamisperioodi, karjatatud loomade liigi ja arvu, karjamaa asukoha, pärast loomade karjatamist maale jäävas sõnnikus sisalduva lämmastiku kogus ning karjatamise pindala, kui see ei lange kokku rohumaa pindalaga;
8) taimekaitseseaduse § 78 lõikes 6 nimetatud andmed;
9) veeseaduse § 161 lõike 9 erisuse kasutamise korral tuleb põlluraamatusse kanda ka mullaproovi analüüsi andmed, mis peavad sisaldama teavet mullaproovi võtmise aasta ja taimedele omastatava fosfori sisalduse (P mg/kg) kohta;
10) veeseaduse § 161 lõike 11 alusel kehtestatud väetise kasutamise nõuetes nimetatud asjakohaste kultuuride koristusjärgne tegelik saagikus ja andmed planeeritud saagikuse kohta;
11) andmed eelkultuuri külvi ebaõnnestumise või taimiku hävimise ning eelkultuuri mõju arvestamata jätmise või arvestamise vähendamise kohta.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3−11 nimetatud andmed kantakse põlluraamatusse iga põllu kohta.
(3) Isik võib põlluraamatusse kanda muud asjakohased põllumajandusliku tegevusega seotud andmed.
(4) Isik kannab põlluraamatusse andmed maaparanduse drenaažisüsteemi hooldamise, drenaažisüsteemi maa-alal tehtavate hooldustööde ning drenaažisüsteemi ja poldri ehitise uuendamistööde kohta.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud tööd tuleb märkida sobival kaardimaterjalil. Andmetes tuuakse välja drenaažisüsteemi hoiutöö liik ja ühik.
§ 4. Põlluraamatusse kantavate andmete esitamise ja säilitamise kord
(1) Põlluraamatusse kantakse andmed tehtud tööde kohta kümne kalendripäeva jooksul töö tegemisest või lõpetamisest arvates.
(2) Põllu või selle osa üleminekul uuele valdajale tuleb põllu või selle osa andmeid sisaldav põlluraamatu osa anda üle uuele valdajale, kes jätkab selle põlluraamatu osa pidamist.
(3) Põlluraamatusse kantud andmeid säilitatakse kümme aastat andmete põlluraamatusse kandmisest arvates.


Koeru Muusikakooli õppurite vastuvõtmise, väljaarvamise, lõpetamise tingimused ja kord ning õpperühmade suuruse ja moodustamise alused – Riigi Teataja
Koeru Muusikakooli õppurite vastuvõtmise, väljaarvamise, lõpetamise tingimused ja kord ning õpperühmade suuruse ja moodustamise alused
Koeru Muusikakooli õppurite vastuvõtmise, väljaarvamise, lõpetamise tingimused ja kord ning õpperühmade suuruse ja moodustamise alused - sisukord
§ 2 Muusikakooli vastuvõtmise üldine korraldus
§ 3 Vastuvõtmine ettevalmistusklassi
§ 4 Vastuvõtmine põhikooli õppeastmesse
§ 5 Muusikakooli lisa-aasta ja õppekava välisesse õppesse õppuri vastuvõtmine
§ 6 Õpperühmade moodustamine
§ 7 Muusikakooli lõpetamine
§ 8 Muusikakoolist väljaarvamine
RT IV, 11.09.2019, 6
Vastu võetud 04.09.2019 nr 5
Määrus kehtestatakse huvikooli seaduse § 9 lõike 5, § 13 lõike 1 ja Järva Vallavolikogu 20.12.2018 määruse nr 50 „Koeru Muusikakooli põhimäärus“ § 9 lõike 5 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Koeru Muusikakooli (edaspidi muusikakool) õppurite vastuvõtmise, väljaarvamise, lõpetamise tingimused ja kord ning õpperühmade suuruse ja moodustamise alused.
(2) Arvestust õppurite muusikakooli vastuvõtmise, väljaarvamise ja muusikakooli lõpetamise üle peab direktor.
(3) Muusikakool võib vabade kohtade olemasolul vastu võtta teise omavalitsusüksuse õppureid.
§ 2. Muusikakooli vastuvõtmise üldine korraldus
(1) Muusikakooli vastuvõtmiseks esitab täiskasvanud õppur või alaealise õppuri vanem, eestkostja või hooldaja (edaspidi vanem) vormikohase avalduse.
(2) Õppuri muusikakooli vastuvõtmise otsustab ja nimekirjad kinnitab muusikakooli direktor käskkirjaga.
(3) Õppuri klassist klassi üleviimine ja klassi kordama jätmine toimub vastavalt muusikakooli õppenõukogu otsusele.
§ 3. Vastuvõtmine ettevalmistusklassi
(1) Muusikakooli ettevalmistusklassi võetakse õppurid vastu ilma katseteta.
(2) Õppeaasta lõpus arvatakse õppur nimekirjast välja direktori käskkirja alusel.
§ 4. Vastuvõtmine põhikooli õppeastmesse
(1) Muusikakooli põhikooli (edaspidi põhikool) noorema astme 1. klassi võetakse õppur vastu vastuvõtukatsete alusel.
(2) Põhikooli 1. klassi vastuvõtmine toimub konkursi korras.
(3) Konkursi läbiviimiseks moodustab direktor käskkirjaga vastuvõtukomisjoni.
(4) Vastuvõtukatsetel hinnatakse õppuri musikaalsust viiel alal:
1) laul (õppur esitab ilma saateta laulu vabal valikul);
2) helide järele laulmine (õppur laulab järgi klaveril mängitud üksikuid helisid la-silbil);
3) mälu (õppur laulab järgi klaveril mängitud lühikesi motiive la-silbil);
4) harmooniline kuulamine (õppur kuulab klaveril mängitud kooskõlasid: 1, 2 või 3 heli);
5) rütm (õppur koputab järgi ette koputatud motiive).
(5) Keskmise hinde põhjal tekkinud pingerida on aluseks muusikakooli vastuvõtmisel.
(6) Põhikooli 1. klassi vastuvõtmise otsuse vormistab direktor käskkirjaga vastuvõtukomisjoni ettepanekul.
(7) Põhikooli noorema astme 2.-4. klassi ja vanema astme 5.-7. klassi võetakse õppur, kes mõnes teises muusikakoolis on muusikakooli õppekava alusel läbinud eelnevad klassid, vastu vabade kohtade olemasolul. Selleks esitab vanem avalduse, eelmise muusikakooli klassitunnistuse ja õppuri individuaalplaani koopia.
§ 5. Muusikakooli lisa-aasta ja õppekava välisesse õppesse õppuri vastuvõtmine
(1) Lisa-aasta õppesse võetakse õppur, kes on muusikakooli põhikooli eelnevalt lõpetanud, kuid soovib õpet jätkata. Lisa-aasta õppesse vastuvõtmiseks lisatakse avaldusele ka muusikahariduse õppekava alusel tegutseva muusikakooli lõputunnistus.
(2) Õppekavavälises õppes on õpe individuaalplaani alusel ning lõpetamisel ei väljastata muusikakooli lõputunnistust.
(1) Muusikaloo, solfedžo ja muude muusikateoreetiliste ainete õpetamiseks moodustatakse õpperühmad. Õpperühmad moodustatakse klasside kaupa, lähtudes võimalusel õppurite vanusest ja tasemest. Rühmad moodustatakse arvestusega, et ühes rühmas ei ole üldjuhul rohkem kui 10 õppurit.
(2) Õppurite koosmängu arendamiseks võib muusikakool moodustada ansambleid või orkestreid.
§ 7. Muusikakooli lõpetamine
(1) Muusikakool loetakse lõpetatuks pärast muusikakooli õppekava täitmist.
(2) Muusikakooli lõpetamist tõendab muusikakooli lõputunnistus, milles kajastatakse muusikakoolis õppimise aeg ja läbitud õppeainete loend.
(3) Põhikooli noorema astme lõpetamisel antakse välja noorema astme lõputunnistus, milles kajastatakse läbitud õppeainete loend.
§ 8. Muusikakoolist väljaarvamine
(1) Õppur arvatakse õppurite nimekirjast välja muusikakooli lõpetamisel, täiskasvanud õppuri või vanema avalduse alusel, muusikakooli õppenõukogu või direktori otsusel.
(2) Muusikakool on kohustatud andma muusikakoolist lahkuvale õppurile tema soovil kaasa:
1) koopia õppuri individuaalplaanist;
2) klassitunnistuse.
(3) Õppuri võib muusikakooli algatusel õppurite nimekirjast välja arvata:
2) muusikakooli põhimääruse rikkumisel;
3) muusikakooli kodukorra ja üldtunnustatud käitumisnormide eiramisel;
4) mõjuva põhjuseta õppetööst puudumisel kahe kuu vältel;
5) õppetasu tasumata jätmisel kolme kuu vältel.
(4) Õppuri muusikakoolist väljaarvamine vormistatakse direktori käskkirjaga, mis tehakse adressaadile teatavaks haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.
(5) Muusikakoolist väljaarvamisel tuleb tasuda õppetasu ka muusikakoolist lahkumise kuu eest.
Jaanika Aava
Vallasekretäri abi vallasekretäri asendaja


RT I, 03.07.2020, 15
13.05.2020 RT I, 20.05.2020, 3 01.06.2020, osaliselt 01.07.2020
Määrus kehtestatakse «Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse» § 3 lõike 3, § 61 lõike 4, § 65 lõigete 4 ja 7, § 73 lõigete 8 ja 9, § 74 lõike 5, § 75 lõigete 2 ja 4, § 76 lõike 4, § 96 lõike 2, § 101 lõike 4, § 104 lõike 4, § 105 lõike 5 ning § 117 lõike 5 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse õli- ja kiudtaimede seemne ning geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi (edaspidi säilitussort) seemne kategooriad ja neile esitatavad kvaliteedinõuded, seemne kvaliteeti vähendavate taimekahjustajate loetelu ja nende esinemise lubatud piirmäär, seemne tootmise nõuded, proovide suurused ning seemne nõuetekohasuse kindlakstegemise nõuded, seemne sertifitseerimise kord ning nõuded, sertifitseeritavate liikide loetelu, seemne sertifitseerimist tõendava dokumendi sisu nõuded ja kehtivusaeg, muu seemne kvaliteedinõuded, pakendamise nõuded, seemne pakendamise ja müügipakendi sulgemise ning seemne müügipakendi märgistamise nõuded, sertifitseerimist või kontrollimist tõendavate dokumentide väljaandmise kord ning etikettide sisu ja vormi nõuded, lõpuni sertifitseerimata õli- ja kiudtaimede seemnepartii etiketi ja saatedokumentide nõuded, seemne turustamise nõuded ning nõuded riikliku järelevalve teostamise ulatuse ja sageduse kohta.
(12) Seemnepartii peab olema vaba komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2072, millega kehtestatakse ühetaolised tingimused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 rakendamiseks seoses taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmetega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2008 ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/2019 (ELT L 319, 10.12.2019, lk 1–279), II lisas loetletud ohtlikest taimekahjustajatest.
(3) Hariliku lina (Linum usitatissimum L.), põld-sojaoa (Glycine Max.), rapsi (Brassica napus L. (partim), rüpsi (Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs) ja valge sinepi (Sinapis alba L.) supereliit- ja eliit- ning sertifitseeritud seemne tootmisel rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu rakendusmääruse (EL) 2019/2072 V lisa G-osas nimetatud kvaliteeti vähendava taimekahjustaja esinemise ennetamise meetmeid.
(6) Sertifitseerimise nõuetele vastava õli- ja kiudtaimede seemne partii kohta teeb Põllumajandusamet põldtunnustamise, laboratoorse analüüsi ja järelkontrolli põldkatsete tulemusi arvestades sertifitseerimise otsuse ning väljastab nõuetekohased etiketid või määrab trükkida lubatud etikettide arvu.
(2) Põldtunnustamist säilitussordile teeb Põllumajandusamet või põldtunnustamise tegevusloaga põldtunnustaja või tootja, järgides põldtunnustamise kohta kehtestatud nõudeid.
(4) Sertifitseerimise nõuetele vastava säilitussordi seemnepartii märgistab ja sulgeb tegevusloaga seemneproovi võtja või tootja nõuetekohaselt, arvestades põldtunnustamise ja laboratoorse analüüsi tulemusi.
(1) Põllumajandusamet või tegevusloaga seemneproovi võtja võtab rahvusvaheliselt kehtestatud metoodika kohaselt seemnepartiist seemneproovi seemne kvaliteedi määramiseks ja sulgeb sertifitseeritava seemnepartii müügipakendi või konteineri Põllumajandusameti või tegevusloaga seemneproovi võtja turvakleebise või plommiga. Seemnepartii omanik tagab proovivõtjale metoodikakohaseks proovivõtmiseks juurdepääsu pakendile või konteinerile.
[RT I, 20.05.2020, 3 - jõust. 01.07.2020]
(3) [Kehtetu - RT I, 20.05.2020, 3 - jõust. 01.06.2020]
(2) Põllumajandusamet või tegevusloaga seemneproovi võtja sulgeb nõuetekohase seemnepartii müügipakendi või konteineri vastavalt Põllumajandusameti või tegevusloaga seemneproovi võtja turvakleebise või plommiga.
(1) Supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud seemne müügipakendi sulgemiskoht peab olema pitseeritud Põllumajandusameti või tegevusloaga seemneproovi võtja plommi või turvakleebisega, välja arvatud ühekordselt suletava pakendi korral, või peab müügipakendi sulgemiskoht olema läbi õmmeldud etiketiga. Kui etikett kinnitatakse nööriga, siis peab kinnituskoht olema fikseeritud Põllumajandusameti või tegevusloaga seemneproovi võtja plommi või turvakleebisega. Säilitussordi seemne müügipakendi sulgemiskoha pitseerib tootja. Müügipakend peab olema suletud selliselt, et seda ei oleks võimalik avada ilma pitseeringut (plommi, turvakleebist või etiketti) või pakendit rikkumata.
(2) Märgistatud müügipakendi võib avada ja uuesti sulgeda üksnes Põllumajandusameti järelevalve all, kui sellises müügipakendis olevat seemet kavatsetakse pärast uuesti sulgemist turustada. Sellisel juhul peavad pakendi uuesti sulgemise kuupäev ja sõnad «Põllumajandusamet» olema märgitud etiketile.
(11) Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/2313, milles sätestatakse liidu territooriumil vedamiseks vajaliku ning kaitstavasse piirkonda sissetoomiseks ja seal vedamiseks vajaliku taimepassi vormi nõuded (ELT L 331, 14.12.2017, lk 44–52), nimetatud taimepassi andmed kantakse järgmiste taimeliikide seemne müügipakendi etiketile:
1) harilik lina (Linum usitatissimum L.);
2) põld-sojauba (Glycine Max.);
3) raps (Brassica napus L. (partim));
4) rüps (Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs);
5) valge sinep (Sinapis alba L.).
(12) Lõiget 11 ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ (ELT L 317, 23.11.2016, lk 4–104), artiklis 81 sätestatud juhul.
(3) Õli- ja kiudtaimede seemne müügipakendi etiketil ettenähtud teabe trükkimisel müügipakendile trükitakse teave kustumatult otse pakendile. Põllumajandusamet või tegevusloaga seemneproovi võtja lisab etiketile § 19 lõike 1 punktides 2, 3 ja 11 nimetatud teabe.
(22) Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/2313 lisas nimetatud taimepassi andmed kantakse hariliku lina (Linum usitatissimum L.), põld-sojaoa (Glycine Max.), rapsi (Brassica napus L. (partim)), rüpsi (Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs) ja valge sinepi (Sinapis alba L.) supereliit-, eliit- ning sertifitseeritud seemne müügipakendi etiketile või kui nimetatud taimeliigi seeme esineb seemnesegu koostises, siis selle segu müügipakendi etiketile.
1Nõukogu direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.07.2002, lk 74–97), muudetud direktiividega 2002/68/EÜ (EÜT L 195, 24.07.2002, lk 32–33), 2003/45/EÜ (ELT L 138, 05.06.2003, lk 40–44), 2003/61/EÜ (ELT L 165, 03.07.2003, lk 23–28), 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.01.2005, lk 18–33), 2009/74/EÜ (ELT L 166, 27.06.2009, lk 40–70), 2016/11/EL (ELT L 3, 06.01.2016, lk 48–49) ja 2016/317/EL (ELT L 60, 05.03.2016, lk 72–75), muudetud direktiiviga 2020/177/EL (ELT L 41, 13.02.2020, lk 1–77); komisjoni direktiiv 2008/124/EÜ, millega lubatakse teatavate söödakultuuride ning õli- ja kiudtaimede liikide seemne turustamist ainult juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud „eliitseemne” või „sertifitseeritud seemnena” (ELT L 340, 19.12.2008, lk 73–75); komisjoni direktiiv 2008/62/EÜ, millega sätestatakse teatavad erandid kohalike ja piirkondlike oludega kohanenud ja geneetilisest erosioonist ohustatud põllukultuuride rahvaselektsioonsortide ja sortide heakskiitmiseks ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete ning seemnekartuli turustamiseks (ELT L 162, 21.06.2008, lk 13–19).
Lisa 6 Õli- ja kiudtaimede seemne kvaliteeti vähendavate taimekahjustajate loetelu ja nende esinemise lubatud piirmäärad


Ministeeriumi kantslerile ja asekantslerile, Riigikantselei direktorile, ameti ja inspektsiooni peadirektorile ning määruses nimetatud teiste valitsusasutuste juhtidele esitatavad nõuded, nende värbamise ja valiku ning arendamise ja hindamise kord – Riigi Teataja
Ministeeriumi kantslerile ja asekantslerile, Riigikantselei direktorile, ameti ja inspektsiooni peadirektorile ning määruses nimetatud teiste valitsusasutuste juhtidele esitatavad nõuded, nende värbamise ja valiku ning arendamise ja hindamise kord
Ministeeriumi kantslerile ja asekantslerile, Riigikantselei direktorile, ameti ja inspektsiooni peadirektorile ning määruses nimetatud teiste valitsusasutuste juhtidele esitatavad nõuded, nende värbamise ja valiku ning arendamise ja hindamise kord - sisukord
§ 2 Tippjuhile esitatavad nõuded ja vajalikud kompetentsid
3 Värbamine ja valik
§ 3 Tippjuhi värbamine ja valik
§ 4 Kantsleri värbamine ja valik
§ 5 Tippjuhtide valikukomisjon
4 Arendamine ja hindamine
§ 6 Tippjuhi arendamine ja hindamine
§ 7 Arengu- ja hindamisvestlus
§ 8 Riigisekretäri ja kantsleri vestlus
5 Tippjuhikandidaatide arvestus
§ 9 Tippjuhikandidaatide arvestuse pidamine
RT I, 24.11.2017, 15
Vastu võetud 26.06.2013 nr 100
RT I, 28.06.2013, 36
23.11.2017 RT I, 24.11.2017, 13 27.11.2017, osaliselt 01.01.2018
Määrus kehtestatakse avaliku teenistuse seaduse § 10 lõike 2 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse ministeeriumi kantslerile ja asekantslerile, Riigikantselei direktorile, ameti ja inspektsiooni ning Riigi Tugiteenuste Keskuse peadirektorile (edaspidi tippjuht) esitatavad nõuded ning nende värbamise ja valiku ning arendamise ja hindamise kord.
[RT I, 24.11.2017, 13 - jõust. 01.01.2018]
(2) Andmekaitse Inspektsiooni peadirektorile, Statistikaameti peadirektorile ja riigiarhivaarile kohaldatakse käesolevat määrust nende ametikohale nimetamist reguleerivatest eriseadustest tulenevate erisustega.
(3) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektorile, Päästeameti peadirektorile ja Häirekeskuse peadirektorile kohaldatakse § 6 ja 7 ning juhul, kui nende ametikohale nimetamiseks korraldatakse avalik konkurss, § 3 nende ametikohale nimetamist reguleerivatest eriseadustest tulenevate erisustega.
(4) Julgeolekuasutuste seaduses sätestatud julgeolekuasutuste juhtidele, Kaitseväe juhatajale ning Riigikantselei julgeoleku ja riigikaitse koordinatsioonidirektorile kohaldatakse § 6 lõikeid 1 ja 2.
(5) Riigi peaprokurörile kohaldatakse § 6 ja 7.
[RT I, 24.11.2017, 13 - jõust. 27.11.2017]
2. peatükk Nõuded
§ 2. Tippjuhile esitatavad nõuded ja vajalikud kompetentsid
(1) Tippjuhil peab olema teenistusülesannete täitmiseks piisav juhtimiskogemus, haridus ja võõrkeelte oskus.
(2) Tippjuhi tööks vajalikud kompetentsid kirjeldatakse Eesti avaliku teenistuse tippjuhtide kompetentsimudelis (edaspidi kompetentsimudel), mis on esitatud määruse lisas.
3. peatükk Värbamine ja valik
§ 3. Tippjuhi värbamine ja valik
(1) Avaliku konkursi tippjuhi ametikohale kuulutab ministri ettepaneku alusel välja riigisekretär. Avaliku konkursi Riigikantselei direktori ametikohale kuulutab välja riigisekretär.
(11) Mitme tippjuhi ametikoha täitmiseks võib kuulutada välja ühe konkursi, lisades konkursikuulutusse sellekohase teabe.
(2) Riigikantselei tippjuhtide kompetentsikeskus (edaspidi tippjuhtide kompetentsikeskus) võib teha ettepaneku kandideerida avalikul konkursil tippjuhi ametis olevale isikule, § 9 lõikes 2 nimetatud tippjuhikandidaadile või tippjuhile esitatavatele nõuetele vastavale muule isikule.
(3) Avaliku konkursi viib läbi avaliku teenistuse tippjuhtide valiku komisjon (edaspidi tippjuhtide valikukomisjon).
(4) Tippjuhi valikul kohaldatakse avaliku teenistuse seaduse § 10 lõike 1 punkti 2 alusel kehtestatud ametnike värbamise ja valiku korda käesolevas määruses sätestatud erisustega.
(5) Tippjuhikandidaate hinnatakse avaliku teenistuse seaduse ja käesoleva määruse 2. peatükis esitatud nõuete ja kompetentsimudeli alusel.
(6) Tippjuhtide valikukomisjon esitab konkursi lõppedes ametikohale nimetamise ettepaneku esitamise õigust või ametikohale nimetamise õigust omavale isikule ametikohale nimetamiseks ühe kuni kolm kandidaati. Sobivate kandidaatide puudumisel loobub tippjuhtide valikukomisjon kandidaadi esitamisest.
§ 4. Kantsleri värbamine ja valik
(1) Kui kantsleri ametikohale avalikku konkurssi ei korraldata, esitab tippjuhtide kompetentsikeskus ministrile vähemalt ühe kantslerikandidaadi.
(2) Tippjuhtide kompetentsikeskus ei esita kantslerikandidaati, kui minister teeb kantslerile ettepaneku tema ametikohale nimetamiseks uueks teenistustähtajaks.
(3) Minister esitab enne Vabariigi Valitsusele ettepaneku tegemist oma kantslerikandidaadi tippjuhtide valikukomisjonile arvamuse saamiseks.
(4) Tippjuhtide valikukomisjon hindab kantslerikandidaadi vastavust avaliku teenistuse seaduses ja käesoleva määruse 2. peatükis esitatud nõuetele ja kompetentsimudeli alusel ning esitab ministrile oma arvamuse kirjalikult.
(5) Komisjoni lõppotsus kandidaadi sobivuse kohta avaldatakse Riigikantselei veebilehel.
§ 5. Tippjuhtide valikukomisjon
(1) Tippjuhtide valikukomisjoni esimees on riigisekretär ja selle koosseisu määrab Vabariigi Valitsus.
(2) Tippjuhtide valikukomisjoni tööd juhib komisjoni esimees. Komisjoni esimehe äraolekul juhib komisjoni tööd ja täidab teisi esimehe ülesandeid aseesimees.
(3) Tippjuhtide valikukomisjoni töövorm on koosolek. Komisjoni esimehe otsusel võib komisjoni koosoleku viia läbi sidevahendite kaudu.
(4) Tippjuhtide valikukomisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa komisjoni esimees ja vähemalt pooled liikmetest.
(5) Tippjuhtide valikukomisjon võtab otsuse vastu koosolekust osavõtjate häälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab esimehe hääl.
(6) Komisjoni esimehe otsusel võib komisjoni töösse kaasata teisi asjatundjaid.
(7) Tippjuhtide valikukomisjoni koosolekud protokollitakse ning protokollile kirjutavad alla komisjoni esimees ja komisjoni sekretär.
(8) Tippjuhtide valikukomisjoni tööd korraldab tippjuhtide kompetentsikeskus.
4. peatükk Arendamine ja hindamine
§ 6. Tippjuhi arendamine ja hindamine
(1) Tippjuhi arendamise eesmärk on toetada valitsuse ja vastava valitsemisala, valdkonna ja asutuse strateegiliste eesmärkide saavutamist.
(2) Tippjuhtide kompetentsikeskus nõustab tippjuhti tema arendamisel ja korraldab asjakohaseid arendustegevusi, sealhulgas koolitusi, konsulteerimist, mentorlust, stažeerimist ning arenguprogramme.
(3) Arendustegevustes osalemine kuulub tippjuhi teenistuskohustuste hulka.
(4) Tippjuhi kompetentse hinnatakse kompetentsimudeli alusel vähemalt kord kahe aasta jooksul. Hindamist korraldab tippjuhtide kompetentsikeskus.
§ 7. Arengu- ja hindamisvestlus
(1) Tippjuhiga viiakse läbi arengu- ja hindamisvestlus avaliku teenistuse seaduse § 30 alusel, arvestades kompetentside hindamise tulemusi.
(2) Arengu- ja hindamisvestluse ministeeriumi asekantsleri, riigi peaprokuröri, ameti, inspektsiooni, Häirekeskuse ja Riigi Tugiteenuste Keskuse peadirektori ning riigiarhivaariga viib läbi ministeeriumi kantsler. Vestluse Riigikantselei direktoriga viib läbi riigisekretär.
(3) Arengu- ja hindamisvestluses osalejad vormistavad arengu- ja hindamisvestluse tulemused ning arengueesmärgid kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
§ 8. Riigisekretäri ja kantsleri vestlus
(1) Eesmärgiga toetada koostööd ja ühtsema valitsemise poole liikumist viib riigisekretär vähemalt kord kahe aasta jooksul läbi vestluse ministeeriumi kantsleriga, arvestades kompetentside hindamise tulemusi.
(2) Lõikes 1 nimetatud vestluses osalejad vormistavad vestluse tulemused ning arengueesmärgid kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
5. peatükk Tippjuhikandidaatide arvestus
§ 9. Tippjuhikandidaatide arvestuse pidamine
(1) Tippjuhikandidaatide arvestuse pidamise eesmärk on toetada tippjuhtide värbamist, tagades tippjuhikandidaatide olemasolu.
(2) Tippjuhikandidaatide hulka võib arvata tippjuhtide kompetentsikeskuse korraldatud järelkasvu programmi läbinud ja muud tippjuhtide valikukomisjoni kehtestatud nõuded täitnud isiku, ametikohalt lahkunud tippjuhi või tippjuhi avalikul konkursil osalenud isiku. Tippjuhtide kompetentsikeskusel on õigus korraldada avalikke konkursse tippjuhikandidaatide leidmiseks.
(3) Tippjuhikandidaatide hulka arvab lõikes 2 nimetatud isikud tippjuhtide valikukomisjon.
(4) Tippjuhikandidaatide hulka arvamiseks on vajalik isiku nõusolek.
(5) Tippjuhtide kompetentsikeskus korraldab vajaduse korral tippjuhikandidaatide arendamise.
(6) Isik on tippjuhikandidaatide hulka arvatud kuni lõikes 7 nimetatud juhtudel tippjuhikandidaatide hulgast väljaarvamiseni, kuid mitte kauem kui viis aastat.
(7) Isik arvatakse tippjuhikandidaatide hulgast tippjuhtide valikukomisjoni otsuse alusel välja, kui:
1) isik nimetati tippjuhi ametikohale;
2) isik on esitanud vastava sooviavalduse;
3) isik ei vasta enam ametnikule teenistusse võtmisel esitatavatele nõuetele;
4) isik ei ole osalenud tippjuhtide kompetentsikeskuse pakutud arendustegevustes.
(8) Tippjuhikandidaatide arvestust peab tippjuhtide kompetentsikeskus.
Lisa Eesti avaliku teenistuse tippjuhtide kompetentsimudel