text:
Kanepi valla kalmistute kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Kanepi valla kalmistute kasutamise eeskiri
KO 2007, 190, 2285
Vastu võetud 18.10.2007 nr 26
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahv 6 lõige 3 punkti 2; sotsiaalministri 28.12.2001. a määruse nr 156 «Tervisekaitsenõuded surnu hoidmisele, vedamisele, matmisele ja ümbermatmisele» ja Muinsuskaitse-inspektsiooni peadirektori 17.02.1998. a käskirja nr 4A «Ajalooliste kalmistute hooldamine ja korrastamine metoodiline juhend» alusel.
§ I. ÜLDSÄTTED
(1) Kanepi valla kalmistute (edaspidi kalmistu ) eeskiri sätestab Kanepi vallas olevate kalmistute haldamise ja kasutamise korra.
(2) Kanepi vallas on kaks kalmistut: Kanepi-Mäe kalmistu ja Kanepi-Ala kalmistu.
(3) Kalmistu haldamisel ja kasutamisel juhindutakse Eesti Vabariigi seadustest, muudest õigustloovatest aktidest ning käesolevast eeskirjast.
(4) Avalik kalmistu (edaspidi kalmistu) on üldkasutatav maa- ala, mis on ettenähtud kirstude ja urnide matmiseks.
(5) Kalmistu eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile kalmistul viibijatele.
(6) Kalmistu on avatud iga päev.
(7) Kalmistu kohta peetav dokumentatsioon kuulub säilitamisele Kanepi Vallavalitsuse arhiivis.
§ 2. KALMISTU HALDAMINE
(1) Kalmistu haldamist korraldab Kanepi Vallavalitsus (edaspidi haldaja). Selleks:
1) korraldab heakorra tööde läbiviimist kalmistu üldkasutatavatel aladel;
2) korraldab prügivedu ja määrab kindlaks prügi mahapaneku kohad;
3) määrab kindlaks ja annab teada hooajaliste heakorraalaste tööde teostamise tähtajad;
4) võtab tööle kalmistuvahi.
(2) Kalmistuvaht:
1) Kalmistu kohta peab kalmistuvaht järgmist dokumentatsiooni:
- hauaregistrit (haudade ja hauaplatsi valdajate andmekogu);
- matmisraamatut (matmise registreerimise raamat);
- kalmistu plaani, millele on peale kantud nummerdatud matmise kvartalid, read, hauaplatsid, hauad ning kalmistu rajatised, muinsuskaitselised ja kultuuriloolised objektid;
2) võimaldab matmiseks vajalike tööde ja toimingute tegemist kalmistul;
3) hoiab korras kalmistu üldkasutatavad maa-alad (kabeli ümbrus, peateed, kalmistu piirdeaiad, veevõtukohad);
4) tagab hauaplatside hooldamiseks vajaliku inventari kasutamise võimaluse;
5) organiseerib peremeheta hauaplatside korrastamist.
§ 3. HAUAPLATSIDE ERALDAMISE TINGIMUSED JA KORD
(1) Hauaplatsi eraldamine toimub maa tasuta andmisega soovi avaldanud füüsilisele isikule. Juriidilisele isikule on hauaplatsi eraldamine lubatud ainult Kanepi Vallavalitsuse korralduse alusel.
(2) Hauaplatse eraldades tuleb järgida matmistava, mille kohaselt kirst asetatakse hauda ida-lääne suunas (maetava pea läänes) ja hauatähis asub haua peatsis.
(3) Haldaja esindaja (edaspidi kalmistuvaht) peab hauaplatsi taotlejale kätte näitama hauaplatsi asukoha, märkima kohapeal hauaplatsi mõõdud ja informeerima hauaplatsi valdajat tema õigustest ja kohustustest. Hauaplats eraldatakse vastavalt matja soovile ühe- või kahekohalisena kirstuhaua korral vastavalt 2,25 x 1,2 meetrit, tuha matmise puhul 1 x 1 meetrit ühe matmispaiga kohta. Erandjuhtudel võidakse eraldada kuni neljakohaline hauaplats vallavalitsusega kooskõlastatult. Hauaplatse ette ei broneerita.
(4) Hauaplats eraldatakse surmatunnistuse ettenäitamisel vabade kohtade olemasolul. Kalmistuvahi matmisloata on haua kaevamine ja matmine keelatud.
(5) Kalmistuvaht registreerib matmise registris, kus näidatakse andmed platsi asukoha kohta, surnu ees- ja perekonnanimi, vanus, viimane elukoht, surmaaeg ning surmatunnistuse number koos tunnistuse väljaandja ja väljaandmiskohaga, hauaplatsi asukoht ja platsi hooldaja ees- ja perekonnanimi, aadress ja telefoni number.
(6) Hauaplats eraldatakse isikule 25 aastase kasutamisõigusega. Hauaplatsi valdaja teovõimetuse või surma korral lähevad tema õigused ja kohustused üle eestkostjale või pärijale.
(7) Hauaplatsi kasutamisõigusest loobumise korral teatab hauaplatsi valdaja sellest kirjalikult haldajale. Tähtaja lõppemisel on hauaplatsi kasutajal või tema pärijal (volitatul) õigus pikendada hauaplatsi eraldust järgmiseks 25 aastaks. Kasutusõigusest loobumise korral on haldajal õigus hauaplatsi vaba osa uueks matuseks välja anda.
(8) Kalmistu haldajal on õigus kalmistuvahi ettepanekul hauaplatsi kasutusaeg lõpetada juhul, kui hauaplats on jäetud hooldamata, s.o rohtunud, risustunud ning hauatähised, pingid ja teised ehitised näitavad ilmseid kõdunemise tundemärke. Selline hauaplats tähistatakse meeldetuletuseks hoiatustähisega. Kui järgneva ühe aasta jooksul hauaplatsi ei korrastata, lõpetatakse selle platsi kasutamisõigus.
§ 4. MATMINE
(1) Loa matmiseks annab kalmistuvaht maetava isiku surmatunnistuse alusel.
(2) Haua kaevamise korraldab matja. Matta võib kirstuga või tuhastatult urniga. Kirstuga matmisel peab haua sügavus olema minimaalselt 2 m, urniga 1 m, pealematmisel 1,5 m. Haua kaugus hauaplatsi piirist kirstuga matusel peab olema minimaalselt 0,2 m, urniga matusel minimaalselt 0,8 m. Pealematmisel peab varasem matus jääma puutumata.
(3) Matmise aeg kooskõlastatakse kalmistuvahiga nii, et matmine ei toimuks mitte varem kui 36 tunni möödumisel surma saabumisest. Üldjuhul peab eelseisvast matmisest kalmistuvahile olema ette teatatud mitte vähem kui üks ööpäev. Riiklikel pühadel matmisi üldjuhul ei toimu.
(4) Matmist takistavate hauakivide ja muude hauarajatiste ajutine kõrvaldamine ja taaspaigaldamine toimub matja kulul.
(5) Hauaplatsi korrastab pärast matmist matja. Matja korrastab või hüvitab matmise käigus kõrvalolevatele haudadele tekitatud kahjustused kokkuleppel kalmistuvahiga.
(6) Pealematmine samasse hauda võib toimuda mitte varem kui 15 aastat arvestades eelmisest matmisest.
(7) Kultuurilooliselt tuntud isikute ning volikogu otsuse alusel kohaliku tähtsusega isikute hauaplatsidele peale ei maeta.
(8) Kalmistu vanadele hauaplatsidele võib matta järgmistel tingimustel:
1) perekonna hauaplatsile valdaja soovil vanasse hauda, kui eelmisest matusest on möödunud vähemalt 25 aastat;
2) vabanenud ja uuesti välja antud hauaplatsile pärast 25 aasta möödumist viimasest matmisest;
3) perekonna hauaplatsile varem kasutamata pinnasesse.
(9) Säilmeid tohib ümber matta liivapinnaste puhul mitte varem kui ühe aasta möödumisel ja niiskete pinnaste puhul mitte varem kui kolme aasta möödumisel matmisest. Säilmete väljakaevamine hauast peab toimuma külmal aastaajal.
(10) Säilmete ümbermatmine peab toimuma asukohajärgse tervisekaitsetalituse välja antud loa alusel.
§ 5. HAUAPLATSI KUJUNDAMINE JA HOOLDAMINE
(1) Hauaplats on kalmistu osa ja platsi kujundamisel tuleb järgida kalmistul väljakujunenud kujunduspõhimõtteid.
(2) Hauaplatsi kujundab platsi valdaja, arvestades käesolevas eeskirjas toodud piiranguid. Kalmistu kujundusnõuete mittetäitmisel hauaplatsi valdajat hoiatatakse. Haldajal on õigus mittevastavad hauatähised või -rajatised eemaldada hauaplatsi valdaja kulul ühe aasta möödumisel hoiatamisest.
(3) Hauatähised, -rajatised ja haljastus peavad asuma hauaplatsi piires. Kasutada võib madalhaljastust ja puude minivorme. Hauaplatsile paigaldatud hauatähised ja hauarajatised on valdaja omand.
(4) Matja on kohustatud tähistama hauaplatsi hauatähisega, millel peab olema surnu ees- ja perekonnanimi ning sünni- ja surmaaeg.
(5) Hauatähised on:
1) hauarist;
2) hauakivi;
3) hauasammas.
(6) Hauarajatised peab hauaplatsi valdaja rajama nii, et naabruses uue haua kaevamisel ei tekiks rajatise varisemisohtu.
(7) Hauaplatse ei tohi piirata uute monoliitsete betoonääristega.
(8) Kalmistu haldaja loata on keelatud algupärasest erinevate ja algupäraseid matkivate ehitusmaterjalide kasutamine.
(9) Hauapiirete paigaldamine toimub ainult kalmistuvahi loal.
(10) Haldajal on õigus eemaldada raieloa alusel või määrata eemaldamisele kalmistu ilmet häirivad (või ohtlikud) aiad, puud ja põõsad kooskõlastades muinsuskaitseinspektoriga.
(10) Ajalooliste kalmistute miljöölise väärtuse säilitamise eesmärgil tuleb nii kasutusel olevatel kui mahajäetud hauaplatsidel vanemad kui 50 aastat tähised ja piirded jätta oma algsele kohale. Irdunud (jalalt maha murdunud, katkised) ristid ja hauatähised (ka tükid), mida ei ole võimalik algsel kohal eksponeerida, viia kas selleks valmistatud varjualla või pealt katustatud stendile. Sama tingimus kehtib ka varem lammutatud või lõhutud ja mittetaastavate hauatähiste, -piirete ning nende fragmentide puhul.
(11) Hauaplatsi hooldamise korraldab hauaplatsi valdaja. Hauaplatsi hooldaja on kohustatud korrastama hauatähised ja -rajatised, hauaplatsi ja sellega piirnevad teeosad. Prügi (lehed, muu risu) tuleb viia selleks ettenähtud kohta.
§ 6. KALMISTU SISEKORD
(1) Kalmistu haldaja on kohustatud:
1) hoidma üldkasutatavad alad korras ja puhtana.
2) nõudma hauaplatside hooldajatelt kalmistu hooldamise ja kasutamise eeskirjade täitmist.
3) tagama kalmistu nõuetekohase prügikonteinerite olemasolu ja korraldama prügiveo.
4) tagama kalmistul haudade korrastamiseks esmaste töövahendite laenutamise.
(2) Kalmistul on keelatud:
1) hauaplatside, -tähiste ja -rajatiste mis tahes rüüstamine;
2) koduloomade kaasatoomine;
3) lõkke tegemine;
4) prügi mahapanek selleks mitteettenähtud kohtadesse;
5) hauaplatsi omavoliline laiendamine;
6) puude ja põõsaste omavoliline mahavõtmine;
7) sõitmine kalmistul mis tahes liiklusvahendiga ilma kalmistuvahi loata;
8) loomade matmine;
9) omavoliliselt hõivata või tähistada võõraid ja hooldamata platse.
§ 7. AJALOO- JA KUNSTIMÄLESTISTENA KAITSE ALL OLEVAD HAUAPLATSID
(1) Kalmistul olevate ajaloo- ja kunstimälestiste kohta sõlmib haldaja hauaplatsi hooldaja või mälestiste omanikuga kaitsekohustuse.
(2) Kõik muudatused kaitsealustel hauaplatsidel peavad olema kooskõlastatud vastavalt kehtivale korrale.
(3) Kaitsealuse hauaplatsi hooldaja loobumisel platsi edasisest hooldamisest läheb hauaplatsi valdamise õigus üle kalmistu haldajale.
§ 8. VASTUTUS
(1) Käesoleva eeskirja rikkuja kannab vastutust seadusega ettenähtud korras.
(2) Eeskirjade täitmist kontrollivad vallavanema poolt volitatud järelvalvet teostavad ametiisikud.
(3) Kanepi Vallavalitsus ei kanna vastutust vääramatu jõu tekitatud kahju eest.
(1) Tunnistada kehtetuks Kanepi Vallavolikogu 18.03.1999. a määrus nr 2 «Kanepi valla kalmistute kasutamise eeskiri».
(2) Määrus jõustub 22. oktoobril 2007. a.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


Käsuõiguse ajutise üleandmise ja vastuvõtmise kord, käsuõiguse üleandmisel kajastatavate andmete loetelu ning käsuõiguse üleandmise ulatus – Riigi Teataja
Käsuõiguse ajutise üleandmise ja vastuvõtmise kord, käsuõiguse üleandmisel kajastatavate andmete loetelu ning käsuõiguse üleandmise ulatus
Käsuõiguse ajutise üleandmise ja vastuvõtmise kord, käsuõiguse üleandmisel kajastatavate andmete loetelu ning käsuõiguse üleandmise ulatus - sisukord
§ 2 Käsuõiguse üleandmine
§ 3 Käsuõiguse vastuvõtmine
§ 4 Käsuõiguse üleandmisel ja vastuvõtmisel kajastatavad andmed
§ 5 Käsuõiguse üleandmisest teavitamine
RT I, 16.08.2016, 7
Vastu võetud 10.08.2016 nr 15
Määrus kehtestatakse Kaitseväe korralduse seaduse § 28 lõike 5 alusel.
Määrusega kehtestatakse käsuõiguse ajutise üleandmise ja vastuvõtmise kord, käsuõiguse üleandmise ulatus ja käsuõiguse üleandmisel kajastatavate andmete loetelu käsuõiguse üleandmisel Kaitseväes ja Kaitseväe üksuse osalemisel rahvusvahelises sõjalises koostöös.
(1) Rahvusvahelises sõjalises koostöös osalemisel võib Kaitseväe juhataja osa oma käsuõigusest üle anda teise riigi või rahvusvahelise organisatsiooni käsuõigusega ülemale. Üleantud käsuõiguse edasiandmine toimub Kaitseväe korralduse seaduse § 28 lõikes 7 sätestatud korras.
(2) Ülem võib talle alluva väeüksuse või allüksuse ülema käsuõiguse üksuse või kaitseväelase üle teisele talle alluvale kaitseväelasele käsuga üle anda.
(3) Kaitseväe juhataja võib talle alluvat ülemat volitada talle alluva üksuse või kaitseväelase käsuõiguse üleandmiseks.
(4) Täielikku käsuõigust Kaitseväes omab vaid Kaitseväe juhataja.
(5) Käsuõiguse üleandmisel ei anta üle distsiplinaarvõimu.
Rahvusvahelises sõjalises koostöös osalemisel võib Kaitseväe juhataja vastu võtta teise riigi või rahvusvahelise organisatsiooni käsuõigusega ülemalt osa tema käsuõigusest. Vastuvõetud käsuõiguse edasiandmine toimub Kaitseväe korralduse seaduse § 28 lõikes 8 sätestatud korras.
(1) Käsuõiguse üleandmise ja vastuvõtmise käsk peab sisaldama ülesannet, mille täitmiseks käsuõigus üle antakse.
(2) Käsuõiguse üleandmise ja vastuvõtmise käsk sisaldab järgmisi andmeid:
1) ülema ametinimetus või üksuse nimetus, kellele käsuõigus üle antakse ja kellelt käsuõigus vastu võetakse;
2) kaitseväelase nimi, väeüksuse või allüksuse nimetus ja isikkoosseis, kelle üle käsuõigus antakse;
3) üleantava käsuõiguse ulatus;
4) käsuõiguse üleandmise aeg ja kestus;
5) piirangud käsuõiguse kasutusel, kui need on kehtestatud;
6) käsuõiguse üleandnud ülema nimi, auaste ja ametinimetus;
7) viide käsuõiguse üleandmise volitusele, kui üleandmine toimub volituse alusel;
8) muud andmed, mis on rahvusvahelises sõjalises koostöös osalemisel nõutavavad teise riigi või rahvusvahelise organisatsiooni poolt.
(3) Üleantava käsuõiguse ulatuse määramisel võib kasutada Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni terminite ja definitsioonide kogumikus AAP-6 toodud käsuõiguse liikide termineid.
§ 5. Käsuõiguse üleandmisest teavitamine
Käsuõiguse üleandmise käsk tehakse mõistliku aja jooksul enne käsuõiguse üleandmise jõustumist teatavaks üksusele või kaitseväelasele, keda käsuõiguse üleandmine puudutab.
Kaitseministri 17. novembri 2008. a määrus nr 18 „Käsuõiguse üleandmise ja vastuvõtmise kord kaitseväes ja rahvusvahelises sõjalises koostöös” tunnistatakse kehtetuks.


PS4 - Gardening OÜ
Eminent Adult koeratoit 15kg
> Kodumasinad ja kodutehnika>Meelelahutus>Mängud>PS4>
PS4 mäng Rayman Legends PS4 mäng Rayman Legends
Loo Rayman Legends peategelased uitavad mööda võlutud metsa ning avastavad üks hetk ühe kummalise telgi täis imepäraseid maalinguid. Lähemal vaatlusel selgub, et need sisaldavad maagilist jõudu ning jutustavad loo muistsest maailmast. Järgmine hetk imetakse tegelased läbi maalingute müstilisse maailma ja seiklus saab alguse. Loo Rayman Legends peategelased...
PS4 mäng EA Sports UFC 2 PS4 mäng EA Sports UFC 2
PS4 mäng WRC 7 PS4 mäng WRC 7
WRC 7 on FIA Maailmameistrivõistluste 2017 hooaja ametlik rallimäng. Sul on võimalus võita parimaid sõitjad ja kogeda põnevaid võidusõite 13 erineval üritusel. Osale Super Special Stages etappidel ja võistle erinevatel radadel, mis asuvad erinevates WRC piirkondades.Sinu edukust rajal mõjutab oluliselt auto, rallis aga juht. Vahet ei ole, kas sa oled... WRC 7 on FIA Maailmameistrivõistluste...
PS4 mäng NBA 2K Playgrounds 2 PS4 mäng NBA 2K Playgrounds 2
NBA on tagasi koos NBA 2K Playgrounds 2'ga!Vali oma meeskond, võta pall kätte ja skoori täiega! NBA on tagasi koos NBA 2K Playgrounds...
PS4 mäng Assassin's Creed: Unity PS4 mäng Assassin's Creed: Unity
Pariis, 1789. Prantsuse Revolutsioon pöörab võrratu linna terrori ja kaose keerisesse. Selle munakividest tänavad on aristrokaatidele vastu hakanute verest punased. Samal ajal kui riik end tükkideks rebib, asub noormees nimega Arno teekonnale, et paljastada Revolutsiooni tegelikud põhjused ja tagamaad. Mehe jaht paiskab ta aga armutu kiskumise keskele,... Pariis, 1789. Prantsuse Revolutsioon...
PS4 mäng Assassins Creed Rogue Remastered PS4 mäng Assassins Creed Rogue Remastered
Assassin's Creedi kõige süngem peatükk on nüüd täielikult ümbertöödeldud uue generatsiooni mängukonsoolidele. Naudi 4K resolutsiooni Xbox One X ja PS4 Pro konsoolidega või Full HD detailiderohkust Xbox One ja PS4 konsoolidel, lisaks veel täiustatud varjude kuvamine, valgustus ning mitmed teised graafikatäiustused. Assassin's Creedi kõige süngem...
PS4 mäng Assassin's Creed: The Ezio Collection PS4 mäng Assassin's Creed: The Ezio Collection
PS4 mäng Elite Dangerous Legendary Edition PS4 mäng Elite Dangerous Legendary Edition
Elite Dangerous on suurejooneline kosmoseavarustes aset leidev mitmikmäng, mis ühendab endas avatud maailma ja põneva narratiivi täissuuruses Linnutee galaktikaga. Et saada teadmisi, valuutat ja uut varustust peab mängija avastama galaktikat ning jääma seal ellu ükskõik mis hinna eest. Iga liigutus ja valik mõjutab tulevikku ja kogemust. Valitsused... Elite Dangerous on suurejooneline...
PS4 mäng Battlefield 4 Premium Edition PS4 mäng Battlefield 4 Premium Edition
Battlefield 4 on oma žanri üks parimaid mänge, tuues mängijani märulirohke sõjatandri, kus mängu ja tõelise aupaiste vaheline piir muutub üha ähmasemaks ning seda on võimalik kogeda vaid Battlefield 4. Dünaamiline keskkond, sõidukid ja klassikaline sõjatanner. Battlefield 4 on kõige paindlikum tulistamismäng. Premium Edition annab sulle lisaks põhimängule... Battlefield 4 on oma žanri üks...
PS4 VR mäng Arizona Sunshine PS4 VR mäng Arizona Sunshine
Leia end järsku keset maailmalõppu, kus sind ümbritsevad zombid. Tulista oma tee läbi suurte hordide, kuid ole ettevaatlik, et nad sulle liiga lähedale ei saaks. Kogu tegevust toimub päikeselises kuid postapokalüptilises Arizonas. Leia end järsku keset maailmalõppu,...
PS4 VR mäng Persistence PS4 VR mäng Persistence
Oled ebaõnnestunud kosmosemissiooni ainus ellujääja ning pead leidma endas tugevuse, et seista vastu Sinu muteerunud endistele meeskonnakaaslastele. Oled ebaõnnestunud kosmosemissiooni...
PS4 mäng Unravel Yarny Bundle PS4 mäng Unravel Yarny Bundle
Unravel Yarny Bundle sisaldab mänge Unravel ja Unravel Two. Unravel on visuaalselt imeilus füüsikal-põhinev pusle/seikluse mäng, kus oled läbinisti armas ja tore liikuv lõngarull, kes on oma elu parimal rännakul. Unravel Two mängus saad luua omaenda Yarny ja siis sõbrutseda teiste Yarny'dega ning minna koos seiklusele. Unravel Yarny Bundle sisaldab mänge...
PS4 mäng 11-11: Memories Retold PS4 mäng 11-11: Memories Retold
11. november 1916 - noor fotograaf lahkub Kanadast, et ühineda Euroopas läänerindel. Samal päeval kuuleb Saksa tehnik, et tema poeg on sõjas kaduma läinud. Mõlemad soovivad säilitada oma inimlikkuse ning tulla lahingust tagasi oma lähedaste juurde. 11. november 1916 - noor fotograaf...
PS4 VR mäng Torn PS4 VR mäng Torn
Aasta oli 1953. Enneolematu läbimurde eel olev Dr. Lawrence Talbot kadus äkiliselt ning järgmised 64 aastat on tema kodu püsinud puutumatuna... kuni praeguseni. Aasta oli 1953. Enneolematu läbimurde...
PS4 VR mäng Unearthing Mars 2: The Ancient War PS4 VR mäng Unearthing Mars 2: The Ancient War
Oled 'Unearthing Mars' missioonis asekomandör ning Sinu ülesandeks on uurida Phobos Fragment saladusi Ark Research Center'i suletud uste tagant. Ark Device abil liigud läbi kosmose ning naased ajaloolisele Maale ja Marsile, et uurida nende muinasaja saladusi. Oled 'Unearthing Mars' missioonis...


text:
JK üldjuhend - ESHKS
Ülesandmislehe leiate siit
Ülesandmislehe näidise leiate siit
EESTI SPORTHOBUSTE JÕUDLUSKONTROLL
Jõudluskontrolli läbiviimine toimub noorhobuste ülevaatustel ja võistlustel vastavalt Sporthobuste ülevaatuste juhendile, Sugutäkkude kandidaatide katsete juhendile ja Eesti Ratsaspordi Liidu poolt kehtestatud võistlusmäärustikele.
SPORTHOBUSTE ÜLEVAATUSTE JUHEND
Eesmärk. Sporthobuste ülevaatuste eesmärk on 2- 6- aastaste noorhobuste ennustatava aretusväärtuse määramine ja nende noorhobuste vanemate ning ka kaugemate eellaste tegeliku aretusväärtuse järk- järgult usaldusväärsem kindlakstegemine. Kuna peamiseks meetodiks on ülevaatustel hindamine, seega võrdlemine, on tulemused seda usaldatavamad, mida täielikumalt on ülevaatused läbinud kõik sporthobuse aretussuunas sündinud hobused ja mida suurema arvu hobuste kohta on säilinud võrreldavaid tulemusi. Eesmärgil, et võimalikult kõik noorhobused läbiksid jõudluskontrolli, viiakse ülevaatused läbi kahel tasemel:
Tase A: Piirkondlikel ülevaatustel ja lõppülevaatusel hinnatakse järgmisi valikutunnuseid:
2. Pea, kael, keha
3. Esijalad ja nende liikumise korrektsus
4. Tagajalad ja nende liikumise korrektsus
6. Traav
7. Galopp
8. Hüppe võimsus
9. Hüppe tehnika
10. Käitumine
Piirkondlikul ülevaatusel on hindajaiks vähemalt 2 komisjoni liiget
Tase B: Piirkondlik või kohalik ülevaatus ilma galopi ja hüppe kohustusliku hindamiseta. Hindajate arv vähemalt 2 komisjoni liiget on soovituslik.
Osavõtt. Piirkondlikest ja kohalikest ülevaatustest on osa võtma oodatud kõik hobusekasvatajad võimalikult kõigi 2- 6- aastaste sportliku suuna hobustega sõltumata tõust või sünnimaast. Hobuste esitamine on tasuta. Ratsaponisid võib esitada samadel ülevaatustel või korraldada eraldi ülevaatusi.
Ülevaatused on eelkõige järelkasvu ülevaatused, seetõttu tuleks esitada ka ruunad, et õigemini hinnata nende vanemaid. Hinnatakse eraldi täkke, eraldi märasid ja eraldi ruunasid.
Koht ja aeg. Piirkondlike ülevaatuste aeg ja koht määratakse tegevteenistuse poolt hobuseomanike ja ülevaatuste korraldajate avalduste põhjal vähemalt 7 päeva enne vastava ülevaatuse toimumist. Iga hobuseomanik võib valida, kus ta oma hobuseid näidata tahab. Lubatud on ka ühe hobuse esitamine mitmel ülevaatusel.
Erandkorras võib komisjon õhtupoolikul üle vaadata ülevaatusele tehnilistel põhjustel toomata hobuseid ümbruskonna tallides omanike soovil. Tallide omanikud võivad taotleda piirkondlikku ülevaatust oma tallis või hobuste ülevaatamist erandkorras.
Lõppülevaatus toimub ainult 2-3-aastastele täkkudele ja märadele. Lõppülevaatusele kutsutakse aretuskomisjoni otsuse alusel. Lõppülevaatusele lubatud ja saabunud hobuste transpordikulud tasub oma liikmetele ESHKS, kuid mitte üle 0,13€/km hobuse kohta.
Lõppülevaatuse aja ja koha otsustab juhatus enne piirkondlike ülevaatuste algust.
Hindamine. Kõikide ülevaatuste hindamiskomisjon koosneb alalise hindamiskomisjoni liikmetest. Piirkondlikul ülevaatusel on hindajaiks vähemalt 2 komisjoni liiget. Kohalikul ülevaatusel on 2 hindajat soovituslik nõue.
Alalise hindamiskomisjoni koosseisu määrab juhatus.
ESHKS juhatus võib vajaduse korral hindama kutsuda ka asjatundjaid, kes ei ole alalise hindamiskomisjoni liikmed.
Hindamine toimub 10- palli süsteemis, hinnatakse järgmisi tunnuseid: tüüp ( vastavus sporthobuse tüübile), pea ja keha, esijalad, tagajalad, samm, traav, galopp, hüppe võimsus, hüppe tehnika, käitumine.
Kõigile hobustele tehakse piirkondlikel ülevaatustel veterinaarne ülevaatus.
Esitamise kord. Osavõtjaid palutakse teha eelülesandmine hiljemalt 5 päeva enne piirkondlikku ülevaatust aadressil Eesti Sporthobuste Kasvatajate Selts, Niitvälja, 76603 Keila vald, Harjumaa või faxile 6716033 või e-mail info@estsporthorse.ee, et oleks võimalik ette valmistada protokollid.
Kõigil esitatavatel hobustel peavad olema kaasas passid. Kõigil piirkondlikel ülevaatustel on ajakava järgmine:
Kell 11 veterinaarne ülevaatus (võib jatkuda paralleelselt vabahüpetega)
Kell 12 vabahüpped ja vabaliikumine (peamine traavi, galopi ja hüppe hindamine)
Komisjoni igakordsel otsusel toimub enne või pärast vabahüppeid esitamine käekõrval paigal seistes ja kõval pinnasel ca 20 m sirgel sammus ja traavil (hinnatakse välimikku ja jäsemete seisu korrektsust, kontrollitakse käigu puhtust ja jalgade tervist).
Esitamise lõpuks toimub kõigi ühe vanus- ja soorühma hobuste üheaegne esitamine ringil (soovitav).
Ajakava võib kohapealsete korraldajate soovil muuta.
Vabahüpete skeem. Maneezhi pikkus on soovitavalt 40 m (kindlasti mitte pikem), laius 20m, takistuste paigutus on kohustuslik: nurgas maaslamav latt, järgnevad kaks püsttakistust ja viimasena okser.
Kõrgema hinde kui 7p. saamiseks peab viimane takistus olema 2- a. hobustele vähemalt okser 110×90 cm ja 3-a. hobustele vähemalt 120×100 cm
SUGUTÄKKUDE KANDIDAATIDE KATSETE JUHEND
1. Eesti sporthobuste tõuraamatu tunnustatud sugutäkuks võivad kandideerida 3-7 a. hobused katsete tulemuste alusel, vanemad hobused võivad unnustamise saada ainult oma võistlustulemuste või järglaste võistluste ja ülevaatuste tulemuste alusel.
2. Teistes riikides sugutäkuks tunnustatud täkud saavad tunnustuse ilma katsete ja muude nõueteta.
3. Katsetel on kavas:
a. veterinaarne ülevaatus
b. eksterjööri hindamine käekõrval paigal ja sammul
c. liikumise hindamine oma ratsaniku all (harjutused kohtuniku käskluste järgi)
d. liikumise hindamine võõrratsaniku all (hindavad ratsanik ja kohtunikud)
e. vabalt valitud hüpped oma ratsaniku all 6 takistusest alljärgnevalt: tõusev takistus, püsttakistus, okser, okser, süsteem püsttakistustest, tõusev takistus maks. laiusega. Takistuste kõrgused/ laiused (okser / tõusev kolmik) vastavalt hobuse vanusele : 3-a. 80cm/100 cm/120 cm, 4-a. 100/120/140, 5-a. 110 /130/150, 6-a. 120/140/160, 7- a. 130/150/170
f. vabalt valitud hüpped võõrratsaniku all samadel kõrgustel
4. Omanikul on õigus loobuda esitamisest oma ratsaniku all. Sel juhul lähevad arvesse ainult võõrratsanike all näidatud tulemused.
5. Omanikul on õigus vähendada oma hobuse jaoks takistuste mõõtmeid kuni 10 cm.
Kohtunikud peavad sellisel juhul hindama oma äranägemise järgi rangemalt.
6. Hobused tuleb esitada tavavaljastusega, ilma tagajalgade kaitsmeteta.
6. Sugutäkkude katsetel kontrollitakse, kas täkk:
– ei oma olulisi pärilikke vigu;
– saab eksterjööri hindamisel (hinded tüüp, pea-kael-kere, jalad, samm, traav)
keskmiselt vähemalt 7, 6 p. ja mitte ühtegi hinnet alla 7 (traavi hinnatakse võõrratsanike all)
– saab liikumise hindamisel ratsaniku all keskmiseks vähemalt 7,5 p. (kohtunike ühine hinne oma ratsaniku soorituse kohta + võõrratsaniku soorituse kohta +
koolisõidu võõrratsaniku hinne + takistussõidu võõrratsaniku hinne, summa jagatakse neljaga).
– Kui liikumise hinne on keskmiselt 8,5, ei ole parkuuri läbimine kohustuslik ja täkk võib saada tunnustuse koolisõidu täkuna.
– saab parkuuride läbimisel keskmiseks hindeks vähemalt 7,5 p. (kohtunike ühine
hinne oma ratsaniku soorituse kohta + võõrratsaniku soorituse kohta + takistussõidu võõrratsaniku hinne).
– Kui parkuuride keskmine hinne on 8,5 või rohkem, võib liikumise hinne olla vähemalt 7, ja täkk saab tunnustuse.
Kohtunike ja võõrratsanike ühine koosolek toimub kohe pärast katsete lõppu. Tulemused avaldatakse ESHKS aastaraamatus ja interneti koduleheküljel, võimaluse korral ka katsete paigas ca 60 min. pärast katsete lõppu.
ARETUSLOOMA PÕLVNEMIS- JA JÕUDLUSANDMETE KOGUMISE, NENDE
ÕIGSUSE KONTROLLIMISE, TÖÖTLEMISE JA SÄILITAMISE KORD
§1 Üldsätted. Seadusandlik alus Sporthobuste jõudluskontrolli viiakse läbi vastavalt põllumajandusloomade aretuse seadusele, Loomakaitse seadusele, Eesti sporthobuste aretusprogrammile, Rahvusvahelise Ratsaspordi Föderatsiooni (FEI) määrustikule ja FEI hobuse heaolu kindlustamise eeskirjale (Code of Conduct)
§2.Mõisted
Jõudlusandmed on
– Ratsaspordivõistluste tulemused
– Hindamistulemused noorhobuste ülevaatustel
– Hindamistulemused muudel katsetustel (võõrratsaniku test)
Jõudlusandmetena arvestatakse kõigi teadaolevate võistluste, ülevaatuste ja katsete tulemusi.
Sporthobuste jõudluskontrolli eesmärk on andmete saamine aretuses kasutatavate hobuste, nende eellaste, külgsugulaste ja järglaste sportlike võimete kohta, mis võimaldaksid määrata nende aretusväärtust.
§ 4. Jõudluskontrolli alustamise tingimused ja ajavahemik
Jõudluskontrolli teostatakse järgmiste etappidena:
– Piirkondlikud ja kohalikud ülevaatused 2- 6 aasta vanustele hobustele
– Lõppülevaatus parimatele 2- 3 aasta vanustele hobustele
– Võõrratsaniku test ja ülevaatus 3-6 aasta vanustele hobustele.
– Noorhobuste tšempionaat 4- 6 aastastele hobustele
– Võistlusandmete kogumine. Eesti ratsaspordi edetabelite ja kõigi Eestis või teistes riikides saavutatud sportlike tulemuste andmekogu loomine ja täiendamine hobuse kogu elu jooksul.
– Muud hindamised (märade hindamine)
Kõigile etappidele lubatakse nii täkke, märasid kui ruunasid. Ruunade ja ka enamuse täkkude ning märade jõudluskontrolli eesmärgiks on nende vanemate jõudluspärilikkuse ning aretusväärtuse kindlakstegemine.
Piirkondlikel ja kohalikel ülevaatustel hinnatakse võimalikult kõiki Eesti Sporthobuste Kasvatajate Seltsi poolt registreeritud hobuseid, lõppülevaatusele ja võõrratsaniku testile kutsutakse juhatuse otsusega piirkondlike võistluste paremad või muude näitajate poolest oma väärtust näidanud hobused.
§ 5. Põlvnemis- ja jõudlusandmete kogumine, registreerimine
Hobuste jõudlusandmed registreeritakse ülevaatuste ja võistluste protokollides koos põlvnemisandmetega. Väljavõtted neist protokollidest kantakse JKK andmebaasi iga hobuse andmetesse. Ülevaatuste algdokumendid kogutakse ja säilitatakse ESHKS kontoris, võistluste andmetena kasutatakse Eesti Ratsaspordi Liidu ja kodulehe www.hobumaailm.ee andmebaasi protokolle.
Ülevaatuste protokollide näidised, ülevaatuste juhend ja võõrratsanikutesti juhend vt. lisana.
§ 6. Jõudlustunnuste geneetiline hindamine, metoodika, indeksid
Geneetilise hindamise jms. kasutamine ei ole meie hobuste ja nende võistluste väikese arvu tõttu otstarbekas ega usaldusväärne. Täkkude kasutamise soovituste andmisel kasutame teistes riikides BLUP meetodil saadud hüppeindekseid, koolisõiduindekseid ja üldindekseid.
§ 7. Välimiku hindamine, välimikuosade hindamiskriteeriumid, nõuded ja
standardid, arvutamise metoodika
Piirkondlikel ülevaatustel ja lõppülevaatusel hinnatakse järgmisi valikutunnuseid:
Võõrratsaniku testil hinnatakse järgmisi valikutunnuseid, kõiki eraldi vabal liikumisel ja
ratsaniku all (1- 3 ratsanikku):
2. Traav
4. Hüpe
5. Ratsastatavus
Hindamine toimub 10 punkti süsteemis, hinnete sõnalised väljendused on:
10 – suurepärane, erekordne
9 – väga hea
8 – hea
7 – päris hea, küllalt hea
6 – keskmine
5 – rahuldav
4 – mitterahuldav
3 – halb
2 – väga halb
1 – kõlbmatu
0 – hindamata
Enne hobuse hindamist tehakse veterinaarne ülevaatus. Tervise või pärilike vigade pärast kõlbmatuks tunnistatud hobuseid ei hinnata.
Ratsaspordivõistluste tulemusi ei ole Eestis võimalik statistiliselt töödelda ega vastavaid indekseid (hüppeindeks, koolisõidu indeks, üldindeks) arvutada, nagu seda suurtes hobusekasvatusmaades tehakse, kuna hobuste ja võistluste arv on meil liiga väike. Selle asemel võrreldakse hobuseid ja nende vanemaid (täkke), reastades nad nende endi või nende järglaste poolt Eesti Ratsaspordi Liidu edetabelis saavutatud punktide järgi.

matches:
§1
§2
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


text:
Kuidas maksuhaldur vingeid rahalaevu uputada tahtis ja mis sellest välja tuli - Raamatupidaja
Kuidas maksuhaldur vingeid rahalaevu uputada tahtis ja mis sellest välja tuli
27. november 2009 10:33
Selle aasta november on meie maksumaksjatele ja kohtuveskitele üsna tõsine olnud ? Riigikohus tegi 4. novembril kaks üsna tõsiselt Eesti maksundust puudutavad lahendit ja seda kurikuulsa maksukorralduse seaduse § 84 valguses.
Miks ma väidan, et MKS § 84 on kurikuulus ? lihtsalt viimasel ajal tundub, et maksuhaldur on hakanud väga jõuliselt tehingute nn majanduslikku sisu otsima. Paljud katsed on MTA-l aga Riigikohtus aia taha läinud.
Hansapanga kaasused
Nüüd aga lahendite endi juurde. Kaks esimest lahendit, millel peatun, on nii oma sisult kui ka saatuselt sarnased ? tegemist on 4. novembri 2009. aasta Riigikohtu halduskolleegiumi lahenditega nr 3-3-1-52-09 ning 3-3-1-59-09. Mõlema lahendi puhul on tegemist meedias palju kära tekitanud Hansapanga aktsiate võõrandamise ning maksustamisega.
Nimetatud juhtumite puhul paigutasid füüsilised isikud oma väärpaberid mitterahalise sissemakse tegemise teel endaga seotud juriidilistesse isikutesse enne aktsiate ülevõtmispakkumist FöreningsSparbanken AB (Swedbank) poolt veebruaris 2005. Selline tegevus tõi maksumaksjatele kaasa ka eelise ? tulumaksukohustust aktsiate üleandmisel ei tekkinud. Maksuhaldur ei saanud aga maksumaksjate sellise käitumisega leppida ning leidis, et MKS § 84 alusel on siiski õigus teenitud tulu füüsilise isiku tuluna käsitleda ja sealt ka maksu nõuda, ning määras täiendava tulumaksu.
Mõlema juhtumi saatus on olnud samasugune ? Tallinna Halduskohus andis õiguse maksumaksjatele ning Tallinna Ringkonnakohus otsustas vastupidi ning jättis jõusse maksuhalduri otsuse. Seega ei jäänud maksumaksjatel muud võimalust kui Riigikohtusse pöörduda.
Riigikohtus rõhutasid mõlemad maksumaksjad, et aktsiate üleandmisel äriühingutele oli olemas reaalne majanduslik sisu, mida ka esimese astme kohtud on tuvastanud. Samuti on iseseisev tehing Swedbanki-poolne ülevõtmistehing ning neid tehinguid ei tohiks vaadelda ühe tehinguna. Samuti leidsid maksumaksjad, et ringkonnakohus ei ole põhjendanud ega selgitanud, millistele asjaoludele tuginedes on jõutud järeldusele, et mitterahaline sissemakse tehti maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil.
Maksuhaldur ei nõustunud maksumaksjate seisukohtadega ning leidis, et nimetatud juhtumitel on maksude tasumisest tahtlikult kõrvale hoitud, kuna maksumaksjad ei oleks paigutanud oma väärpabereid äriühingutesse, kui väärtpaberitulu tulumaksuseaduse § 15 lõike 1 alusel ei maksustataks.
Seega tuli Riigikohtul lahendada 2 põhimõttelist küsimust ? esmalt, kas füüsiliste isikute tehtud mitterahalistel sissemaksetel oli olemas majanduslik sisu, ning teisalt, kas maksukohustuse edasilükkamine klassifitseerub MKS § 84 alusel maksudest kõrvalehoidumiseks.
MKS § 84 tõlgendus
Esmalt peatus kohus asjaolul, et äriseadustik annab tõepoolest isikutele seadusliku õiguse osa/aktsiakapitali suurendamiseks mitterahaliste sissemaksetega. Lisaks kehtib tulumaksuseaduse § 15 lg 4 punkt 10, mille kohaselt ei maksustata tulumaksuga tulu, mis on saadud äriühingus osaluse (aktsiad, osad, osamaks, sissemakse) suurendamisest või selle omandamisest mitterahalise sissemakse teel.
MKS § 84 sätestab, et kui tehingu või toimingu sisust ilmneb, et see on tehtud maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil, kohaldatakse maksustamisel sellise tehingu või toimingu tingimusi, mis vastavad tehingu või toimingu tegelikule majanduslikule sisule. Seega tuli anda hinnang, kas mitterahalise sissemakse tegemisel oli ka muu majanduslik sisu lisaks maksueelise saamisele.
Hinnangu andmisel tugines Riigikohus oma varasemale praktikale ning asus seisukohale, et maksukohustuslasel peab olema vabadus teha tema poolt valitud toiminguid, arvestades muu hulgas maksunduslike kaalutlustega, ning kellelgi ei ole kohustust korraldada oma tegevust viisil, millega kaasneb kõrgem maksukoormus. Kolleegium ei ole seda seisukohta muutnud ja leiab jätkuvalt, et maksukohustuslane võib teha valikuid, mis on ajendatud maksukulude kokkuhoiu kavatsusest. Puudub kohustus tegeleda äritegevusega selliselt, et riigi maksutulu oleks võimalikult suur. Seadusliku maksuplaneerimisega on tegemist seni, kuni maksukohustuslase tehingu vorm vastab tema majandustegevuse tegelikule sisule ja ei ole moonutatud ning järgitakse maksuseadusi.
Lisaks viitas Riigikohtu halduskolleegium ka oma 06.11.2008 otsuse asjas nr 3-3-1-57-08 punktile 13, mida on kirjeldatud ka käesoleva artikli viimases osas.
Maksuhaldur on maksukohustuslase subjektiivsete kaalutluste väljaselgitamiseks võtnud füüsilistelt isikutelt seletused mitterahalise sissemakse tegemise vajalikkuse ja eesmärkide selgitamiseks. Mõlemal juhul oli maksumaksjatel kindel põhjus, miks sissemakse tehti ? ühel puhul siis konkreetne projekt, mille elluviimiseks oli äriühingul lisakapitali vaja, ning teisel juhul negatiivse omakapitali likvideerimise vajadus.
Kolleegium leidis, et kui tehingutel on juriidilisele vormile vastav majanduslik sisu, siis subjektiivseid kaalutlusi ei ole vaja välja selgitada. Subjektiivseid kaalutlusi tuleb arvesse võtta siis, kui need väljendavad tahet saavutada eelis kunstlikult loodud tingimuste abil.
Kõne all olevate juhtumite puhul leidis kohus, et ei ole kuritarvituse tunnuseid tuvastatud. Kuna vaadeldaval mitterahalise sissemakse tegemisel oli majanduslik sisu olemas, siis on ringkonnakohus põhjendamatult kohaldanud MKS § 84. Äriühingute poolt aktsiate võõrandamisest saadud tulu käsitamine füüsiliste isikute tuluna pole põhjendatud.
Riigikohtu halduskolleegium pidas vajalikuks ka selgitada, et vahet tuleb teha isiku poolt seaduslikul maksuobjekti tekkimise lubatud vältimisel ja MKS § 84 kohaldamise aluseks oleval maksudest kõrvalehoidumisel (n-ö kuritarvitamisel). MKS § 84 eeldab õiguse kujundusvõimaluste kuritarvitamist. Kuigi MKS § 84 ei sisalda seaduslike võimaluste kuritarvitamise eeldust sõnaselgelt, tuleneb see normist endast. Kolleegium möönab, et õigusselgus oleks paremini tagatud, kui õiguse kujundusvõimaluste kuritarvitamise eeldused oleksid sätestatud seaduse või määrusega. Kolleegium selgitab, et sellisteks olulisteks teguriteks, mis peaksid koostoimes mõjuma ja tõendama õiguse kujundusvõimaluste kuritarvitamist, võiksid olla näiteks tehingu ebakohasus (see tähendab, et teadlikud ja sõltumatud tehingupooled ei oleks tavaliselt sellises olukorras sellist tehingut teinud); ebakohane õiguslik kujundus peab andma maksueelise, st kohane tehing annaks kõrgema maksukoormuse; mõistliku põhjenduse puudumine ebakohase kujundamise kasutamiseks (ei ole arvestatavaid põhjuseid, miks reeglipärasest kõrvalekalduv tehing oleks mõistlikum).
Kokkuvõtteks saab nendest Riigikohtu lahenditest järeldada, et kui tehingutel on olemas reaalne majanduslik sisu ning ka reaalne vajadus tehingu tegemiseks, mitte üksnes maksueelise saamiseks, ei ole MKS § 84 rakendamine põhjendatud.
Pensioniskeemi lahend
Viimane lahend, millel peatun, on Riigikohtu halduskolleegiumi 06.11.2008 otsus nr 3-3-1-57-08. Ka see lahend puudutab Hansapanga aktsiate ülevõtmisega seotud tehinguid ning nende tehingute tegelikku majanduslikku sisu, kuid seda veidi teise vaatenurga alt.
Jah, tegemist on tegelikult ju enam kui aasta taguse lahendiga, kuid põhjus, miks sellest täna kirjutada, on lihtne ? tegemist on samuti Hansapanga aktsiate võõrandamise looga, mis lõpliku lahendi sai selle aastal.
Tegemist on juhtumiga, kus füüsiline isik sõlmis märtsis 2005 enda äriühinguga pensionifondi lepingu ning andis äriühingu omandisse Hansapanga aktsiad. Äriühing kohustus investeerima aktsiad ja teenitud tulu ning tegema füüsilisele isikule või tema pärijatele igakuiseid väljamakseid pärast isiku 60-aastaseks saamist.
Maksuhaldur leidis, et väärtpaberite üleandmise eesmärk oli aktsiate müügiga tekkiva tulumaksukohustuse vältimine ja edasilükkamine. Samuti anti aktsiad üle äriühingule alles pärast ülevõtmispakkumise tegemist.
Halduskohus andis ka sel korral õiguse maksumaksjale kuid ringkonnakohus jättis siiski jõusse maksuhalduri otsuse.
Riigikohus leidis juhtumit analüüsides, et ringkonnakohus pole tuvastanud kõiki olulisi asjaolusid, ning saatis asja uuesti ringkonnakohtusse läbivaatamiseks. Samas aga pidas Riigikohus siiski vajalikuks mõningaid asjaolusid kommenteerida.
Tegemist oli juhtumiga, kus äriühingu aastaaruandest võis välja lugeda, et nii füüsiline isik kui ka äriühing käsitlesid vaidlusalust tehingut selle tegemise ajal füüsilise isiku poolt aktsiate müügina äriühingule, kusjuures oli kokku lepitud keeruline tasumise viis, millest polnud üheselt aru saada, kas tegemist on tasuta tehinguga või tasu eest tehinguga.
Riigikohus selgitas, et kui tuvastatakse, et tegemist oli aktsiate müügiga, siis tuleb anda maksuõiguslik hinnang olukorrale, kus "tasumise tähtaeg on jäänud lahtiseks". Kolleegiumi arvates tähendab see muu hulgas vastamist küsimusele, kas tasumisega viivitamine oli põhjendatud ja kas on võimalik TuMS § 36 lõike 1 alusel asuda seisukohale, et tulu aktsiate müügist laekus füüsilisele isikule siis, kui Swedbank tasus äriühingule, sest see äriühing oli füüsilise isiku kontrolli all.
Arvestada tuleks ka sellega, et füüsiline isik saab pensionifondi lepingut muuta. Järelduste tegemisel võib kaasa aidata vastus küsimusele, kas füüsiline isik oleks pensionifondi lepingu sõlminud ka sellise äriühinguga, mis pole tema kontrolli all.
Selleks, et lugeda aktsiate müügist äriühingule laekunud tasu füüsilise isiku tuluks, tuleks põhjendada, kuidas suurenes füüsilise isiku vara osaühingule laekunud tasu näol ja kuidas oli sellel füüsilisel isikul võimalik osaühingule laekunud tasu oma huvides kasutada.
Seega pole pelgalt asjaolu, et omatakse kontrolli äriühingu üle, veel peamine. Maksuhaldur peab suutma tuvastada ka füüsilise isiku võimaluse kasutada saadud tulu oma äranägemise järgi.
Otsuse punktis 13 selgitas Riigikohus, et aktsiate tasu eest või tasuta võõrandamise ja mitterahalise sissemakse puhul on kolleegiumi arvates oluline, kas võõrandamine või sissemakse toimus tulumaksust kõrvalehoidumise eesmärgil MKS § 84 mõttes. Sellise eesmärgi tuvastamisel ei saa alati lähtuda maksukohustuslase subjektiivsetest kaalutlustest, sest nende väljaselgitamine pole sageli võimalik. Määravaks võivad osutuda faktilised asjaolud, mis kinnitavad tulumaksust kõrvalehoidumist.
Kolleegium möönab, et õigusselgus ja -kindlus oleksid paremini tagatud, kui selliste faktiliste asjaolude arvestamine oleks sätestatud seadusega või määrusega. Siiski ei saa välistada olukorda, kus maksudest kõrvalehoidumise eesmärk tuleneb piisavalt selgelt faktilistest asjaoludest ja sellise järelduse eiramine oleks ebamõistlik. Selles asjas võivad kõrvalehoidumise eesmärki kinnitada asjaolud, et füüsiline isik andis aktsiad üle tema kontrolli all olevale äriühingule ajal, kui oli selge, et need tuleb peatselt võõrandada Swedbankile, mis äriühingu poolt ka toimus.
Kohus on pidanud vajalikuks näidata, et ajaline faktor tehingute tegemisel ei ole peamine, kui on muud subjektiivsed kaalutlused ja maksumaksja suudab seda ka tõendada.
Nagu öeldud, saatis Riigikohus asja menetlemiseks ringkonnakohtusse. Ringkonnakohus jättis aga jõusse maksuhalduri otsuse ning kuna Riigikohus kassatsioonkaebust menetlusse ei võtnud , pidi maksumaksja leppima kaotusega ning riigile tulumaksu tasuma.
Hoolimata sellest, et kõiki otsuseid maksumaksja kasuks ei langetata, näitavad need lahendid selgelt, et mitte kõiki maksuplaneerimise juhtumeid ei saa käsitleda ühtmoodi maksudest kõrvalehoidumisena, vaid tuleb süüvida iga konkreetse juhtumi sisusse.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2009/11/27/kuidas-maksuhaldur-vingeid-rahalaevu-uputada-tahtis-ja-mis-sellest-valja-tuli

matches:
Riigikohus
§ 84
§ 84
§ 84
§ 15
§ 84
§ 84
kohus
§ 15
§ 84
Riigikohus
§ 84
§ 84
§ 84
§ 84
§ 84
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 36
§ 84
Kohus
Riigikohus
Riigikohus


1-18-9343 16. mai 2019
XXX kaitsja vandeadvokaat Sven Sillari määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 21. jaanuari 2019. a määruse peale. XXX ajutise lähenemiskeelu kohaldamine
1-15-11032 12. mai 2019
1-19-401 9. mai 2019
XXX kaitsja vandeadvokaat Karine Nersesjani määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 4. veebruari 2019. a määruse peale. XXX vahistamine
4-18-3732 7. mai 2019
Tallinna Munitsipaalpolitsei Ameti kassatsioon Harju Maakohtu 26. septembri 2018.a otsuse peale Valter Silla (Sild) väärteoasjas ühistranspordiseaduse § 86 lg 1 järgi.
1-17-5883 2. mai 2019
Juri Sevjani kaitsja vandeadvokaat Vladimir Sadekovi kassatsioon Tallinna Ringkonnakohtu 1. oktoobri 2018. a otsuse peale kriminaalasjas Juri Sevjani süüdistuses KarS § 118 lg 1 p-de 1 ja 7 järgi.
1-16-4665 25. apr. 2019
Lõuna Ringkonnaprokuratuuri ja X1 AS-i (pankrotis) pankrotihalduri Indrek Lepsoo esindaja vandeadvokaat Oliver Nääsi kassatsioonid Tallinna Ringkonnakohtu 7. novembri 2018. a otsuse peale kriminaalasjas Rein Kilgi, Kaie Kilgi ja Neeme Raigi süüdistuses KarS § 384 lg 1 ning Kristjan Oolo süüdistuses KarS § 384 lg 1 - § 22 lg 3 järgi.
2-19-2152 22. mai 2019
E.O teistmisavaldus Pärnu Maakohtu 12.04.2017. a maksekäsu määruse peale OÜ KODULIISING maksekäsu kiirmenetluse avalduses E.O vastu võla nõudes.
2-18-13663 21. mai 2019
Kristo Linn, Rael Tavaste, Timo Sakarias, Tommy Juhani Mikael Lindroos, Tiina Teras, Anneli Vellerind, Karli kruusmann, Malle Bauman, Silja Naarits, Kristiina Meerits, Reigo Vatsk, Simo Koskinen, Leeve Leiter, Aleksei Pessi ja Raivo Tort määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 24.01.2019. a määruse peale Via3L Spedition OÜ hagides. Hagi tagamine
2-17-8142 21. mai 2019
Kristian Allikmaa ja Seamill OÜ kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 12.10.2018. a otsuse peale Aktsiaseltsi Cresco Väärtpaberid hagis Kristian Allikmaa ja Seamill OÜ vastu tehingu kehtetuks tunnistamiseks tagasivõitmise korras
2-16-16114 21. mai 2019
Riina Veibergi kassatsioonkaebus ja Marek Veibergi kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 5.12.2019. a otsuse peale Riina Veibergi hagis Marek Veibergi vastu ühisvara jagamiseks ja Marek Veibergi vastuhagis Riina Veibergi vastu ühisvara jagamiseks
2-16-17491 19. mai 2019
2-19-548 14. mai 2019
M.P määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 8.02.2019. a määruse peale Sihtasutus Tartu Ülikooli Kliinikumi psühhiaatriakliiniku taotluses esialgse õiguskaitse rakendamiseks isiku tahtest olenematu ravi kohaldamiseks M.P suhtes ja Sihtasutus Tartu Ülikooli Kliinikumi psühhiaatriakliiniku taotluses esialgse õiguskaitse rakendamise pikendamiseks isiku tahtest olenem […]
2-16-13034 14. mai 2019
Peeter Tava määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 19.11.2018. a määruse peale Peeter Tava avalduses võlgade ümberkujundamiseks
3-14-52077 13. mai 2019
XXX kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 13.05.2016. a otsusele XXX otsuse tühistamiseks
3-16-1504 6. mai 2019
Maksu- ja Tolliameti kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 27.02.2018. a otsuse peale Jõhvi Kaubakeskuse AS-i kaebuses Maksu- ja Tolliameti 3. mai 2016. a maksuteadete tühistamiseks
3-18-89 2. mai 2019
3-16-2498 29. apr. 2019
XXX kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 10.05.2018. a otsusele Politsei- ja Piirivalveameti käskkirja õigusvastasuse tuvastamiseks, teenistusest vabastamise aluse muutmiseks ja hüvitise väljamõistmiseks
3-16-1267 24. apr. 2019
Konkurentsiameti kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 21.12.2017. a otsuse peale MTÜ Lääne-Viru Jäätmekeskus kaebuses Konkurentsiameti ettekirjutuse tühistamiseks
3-18-913 24. apr. 2019
Martin Tederi määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 27.06.2018. a määrusele Vabariigi Valitsuse korralduse ,,Soodla harjutusvälja asutamine“ tühistamiseks
3-17-1276 24. apr. 2019
5-19-9 5. mai 2019
Raivo Paala kaebus tunnistada Riigikogu valimise seaduse § 4 lg 3 ja 6 põhiseadusega vastuolus olevaks.
5-19-30 2. mai 2019
Romeo Kalda kaebus Vabariigi Valimiskomisjoni 16.04.2019. a otsuse nr 103 peale
422 963 külastust


§ 3 Teenuste loetelu ja sagedus
§ 4 Teenuse saaja
2 KODUTEENUSTE TAOTLEMINE, OSUTAMINE, FINANTSEERIMINE JA ARUANDLUS
§ 7 Teenuse vajaduse väljaselgitamine
§ 8 Teenuse taotleja toimik
§ 9 Otsus teenuse osutamiseks
§ 10 Tasu teenuste eest
RT IV, 04.02.2016, 40
Vastu võetud 18.12.2014 nr 27
RT IV, 27.12.2014, 22
jõustumine 30.12.2014
28.01.2016 RT IV, 04.02.2016, 15 07.02.2016, rakendatakse 01.01.2016
Määrus kehtestatakse “Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” paragrahvi 22 lõike 1 punkti 5 alusel.
[RT IV, 04.02.2016, 15 - jõust. 07.02.2016, rakendatakse 01.01.2016]
Määrus sätestab Rapla valla poolt koduteenuste (edaspidi teenused) osutamise tingimused ja korra.
1) koduteenus – isikule kodustes tingimustes osutatav teenus, mis toetab igapäevast toimetulekut harjumuspärases keskkonnas;
2) hooldustöötaja – koduteenust osutav töötaja, kes hooldab lepingu alusel hooldust vajavat isikut;
3) hooldusjuht – koduteenuse vajadust ja ulatust hindav spetsialist;
4) abivajaja kaart – dokument, mis kirjeldab isiku tervislikku seisundit ja sellest tulenevat kõrvalabi vajadust.
§ 3. Teenuste loetelu ja sagedus
(1) Teenuste raames pakutavad tegevused on:
1) toiduainete, esmatarbekaupade ja ravimite toomine;
2) teenuse saajaga kaupluses ja ametiasutustes käimine;
3) abistamine toidu valmistamisel;
4) esmase arstiabi korraldamine ja vajadusel saatmine arsti juurde;
5) hooldus- või abivahendite soetamine;
6) pesu pesemise korraldamine;
7) kommunaal- ja muude maksete tasumise korraldamine;
8) küttepuudega varustamise korraldamine;
9) kütte eluruumi toomine ja tuha välja viimine eluruumist;
10) vee tuppa toomine ja heitvee väljaviimine eluruumist;
11) eluruumi koristamine;
12) saunateenus;
13) muude sotsiaalteenuste korraldamine (transporditeenus, nõustamisteenus ja muud teenused).
(2) Teenust osutatakse maksimaalse sagedusega kaks tundi kaks korda nädalas.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 11 sätestatud teenuse täpne ulatus määratakse vastava teenuse määramisel.
§ 4. Teenuse saaja
(1) Koduteenuseid osutatakse terviseseisundist, tegevusvõimest ja elukeskkonnast tulenevalt kõrvalabi vajadusega isikutele, kelle elukoht on rahvastikuregistri andmetel Rapla vallas ja kellel üldjuhul puuduvad seadusjärgsed ülalpidajad.
(2) Erandkorras võib koduteenuseid osutada ka isikutele, kellel on seadusjärgsed ülalpidajad, kuid ülalpidajad ei ole suutelised isikule hooldust tagama.
(1) Koduteenust osutab Rapla Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus Rapla Hooldekeskus (edaspidi teenuseosutaja).
(2) Koduteenust osutatakse tegevuste osas, millega isik pole võimeline ise toime tulema.
2. peatükk KODUTEENUSTE TAOTLEMINE, OSUTAMINE, FINANTSEERIMINE JA ARUANDLUS
(1) Teenust võib taotleda kõrvalabi vajav vanur või puudega täisealine isik (edaspidi koduteenusetaotleja), kelle elukoht rahvastikuregistri järgi on Rapla vald.
(2) Teenuse saamiseks esitab koduteenuse taotleja, tema seaduslik esindaja või muu asjast huvitatud isik teenuse osutajale kirjaliku taotluse, milles põhjendab vajadust kõrvalabi saamiseks.
§ 7. Teenuse vajaduse väljaselgitamine
Kõrvalabi vajavale vanurile või puudega isikule koduteenuse osutamise vajaduse ja ulatuse selgitamiseks teeb hooldusjuht pärast kirjaliku taotluse laekumist viie tööpäeva jooksul kodukülastuse, mille käigustäidab hindamisinstrumendi hoolduse seadmiseks ja fikseerib abivajaja kaardi alusel teenuse taotleja toimetulekuvõime, koduteenuse vajaduse ning mahu.
§ 8. Teenuse taotleja toimik
(1) Teenuse taotleja kohta avatakse toimik, mis sisaldab järgmisi dokumente:
1) taotlus teenuse saamiseks;
2) hindamisinstrument hoolduse seadmiseks;
3) abivajaja kaart koduteenuse määramiseks.
(2) Kui taotlejale otsustakse teenus määrata, lisanduvad hiljem toimikusse:
1) teenuse leping;
2) vajadusel teenuse taotleja ja tema seadusjärgsete ülalpidajate sissetulekut tõendavad dokumendid;
3) igakuine teenuse aruanne;
4) muud dokumendid.
§ 9. Otsus teenuse osutamiseks
(1) Hooldusjuhi ettepanekul teeb hooldekeskuse juhataja otsuse teenuse osutamiseks või sellest keeldumise kohta viie tööpäeva jooksul pärast kõikide dokumentide laekumist ja teatab sellest koduteenuse taotlejale.
(2) Keelduv otsus vormistatakse kirjalikult ja peab olema põhjendatud.
(3) Koduteenuse osutamiseks sõlmivad koduteenuse osutaja ja koduteenuse taotleja kirjaliku lepingu tähtajaga kuni üks aasta.
(4) Koduteenuse osutamisega seotud vaidlusi lahendab Rapla Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
§ 10. Tasu teenuste eest
(1) Teenus on selle saajale tasuline või tasuta.
(2) Koduteenuse eest tasub teenuse saaja või tema seadusjärgsed ülalpidajad vallavalitsuse kehtestatud hindade alusel. Koduteenuse eest tasumise arvestuse aluseks on kalendrikuu.
(3) Teenus on tasuta järgmistele isikutele:
1) kes saavad toimetulekutoetust;
2) kelle sissetulek on väiksem kui 75% Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud töötasu alammäärast.
(4) Kui koduteenuse saaja või tema seadusjärgsed ülalpidajad ei ole võimelised raske majandusliku olukorra tõttu koduteenuse eest tasuma, tuleb avaldusele lisada taotleja ja tema seadusjärgsete ülalpidajate sissetulekuid tõendavad dokumendid.
(1) Teenuste taotluse vormi kehtestab vallavalitsus.


text:
3-3-1-32-13 Riigikohus 19.06.2013
MKS § 107
MKS § 106
3-3-1-8-13 Riigikohus 30.04.2013
Riigikohus on haldusasjas nr 3-3-1-15-12 (p 49) leidnud, et üldjuhul ei tohiks kohus täitevvõimu tegevusse omal algatusel ennetavalt sekkuda ega anda eelhinnangut kavandatava akti õiguspärasusele. Samas asjas on ka selgitatud (p 50), millised kriteeriumid peab halduskohus välja selgitama, kui annab välja loa täitmist tagavate toimingute jaoks, millega ennetavalt tagatakse tulevikus koostatava vastutusotsuse täitmist. Kui maksuhalduril on kavatsus teha otsus tagastusnõude kohta, peab halduskohus luba andes välja selgitama eelpoolnimetatud kriteeriumitest punktid a-d ning j.
Kui maksuhaldur on tagastusnõude aktsepteerinud, siis on käibemaksu tagastusnõude kontrollimenetlus MKS § de 106 ja 107 ning KMS § 34 tähenduses lõpetanud ning tagastusnõudele vastav rahasumma tuleb kanda isiku sellekohase taotluse olemasolul viivitamatult isiku pangakontole (MKS § 106 lg 2, korra § 14 lg d 1 ja 2). Kuna tagastusnõude aktsepteerimisega on tagastusnõude kontrollimenetlus lõppenud, puudub menetlus, mille tagamiseks saaks täitmist tagava toiminguna isiku ettemaksukontot arestida. Ennetavate täitetoimingute seadmine eeldab maksuhalduri poolt uue kontrolli alustamist.
Tagastusnõue on maksukohustuslase õigus saada tagasi enammakstud maksusumma. Maksukohustuslasel ei ole pea tagastusnõude täitmise taotlust esitama, vaid tal on õigus jätta tagastusnõue tulevikus tekkivate rahaliste kohustuste tähtaegse tasumise kindlustamise katteks.
Tuleb eristada tagastusnõude tuvastamist ja tagastusnõude täitmise nõuet (vt ka otsust asjas nr 3-3-1-89-06). Tagastusnõude aktsepteerimine on toiming, millega maksuhaldur tunnistab tagastusnõude olemasolu. Tagastusnõude selline tuvastamine lõpeb enammakse kandmisega maksukohustuslase ettemaksukontole.
Tagastusnõude täitmiseks peab maksukohustuslane esitama maksuhaldurile vastava taotluse. Käibedeklaratsioonis (rahandusministri määrusega kehtestatud vorm KMD, RT I, 04.04.2012, 12) ei ole maksukohustuslasel võimalik esitada tagastusnõude täitmise taotlust. Käibedeklaratsiooni täitmise juhendi kohaselt tuleb enammakstud käibemaksu (sh ka eelnevate perioodide enammakstud käibemaksu) tagastamieks (tagastusnõude täitmise nõue) esitada taotlus ettemaksukontol oleva raha tagastamiseks või kandmiseks teise isiku ettemaksukontole.
Maksuhaldur saab motiveeritud otsuse alusel pikendada tagastusnõude täitmise tähtaega kuni 90 kalendripäeva ning korraga võib tähtaega pikendada kuni 30 kalendripäeva. Otsuse tähtaja pikendamise kohta teeb maksuhaldur hiljemalt viis kalendripäeva enne tähtaja lõppemist. Tagastusnõude täitmise peatamise ja pikendamise alused on MKS § s 107 ja KMS § s 34 loetletud ammendavalt. Kui tagastusnõude rahuldamata jätmist ei ole võimalik tagastusnõude täitmise tähtaja jooksul põhjendada, tuleb nõue rahuldada. Maksusumma tagastamine ei välista edaspidist põhjalikumat kontrolli ning maksusumma lõplikku kindlaksmääramist MKS § 98 lg s 1 sätestatud tähtaja jooksul. (Vt ka otsus asjas nr 3-3-1-8-08.)
Kohus peab kontrollima, kas enammakse kontrollimenetluse tähtaega pikendati või kas tähtaja pikendamine oli üldse võimalik, hoolimata sellest, kas otsust on vaidlustatud. Kohtul ei ole õigust anda luba maksukohustuslase ettemaksukonto arestimiseks, kui kontrollimenetlus on lõppenud menetluseks ettenähtud tähtaja möödumise tõttu. Maksuhalduril ei ole õigust pärast kontrolli teostamiseks antud maksimaalse tähtaja möödumist lükata tagastusnõude täitmise otsustamist määramatusse tulevikku, kasutades ära aresti seadmise võimalust ettemaksukontole.

matches:
Riigikohus
§ 107
§ 106
Riigikohus
Riigikohus
kohus
§ 34
§ 106
§ 14
§ 98
Kohus


Rapla valla korraldatava elutähtsa teenuse kirjeldus ja toimepidevuse nõuded – Riigi Teataja
Rapla valla korraldatava elutähtsa teenuse kirjeldus ja toimepidevuse nõuded
Rapla valla korraldatava elutähtsa teenuse kirjeldus ja toimepidevuse nõuded - sisukord
§ 2 Kohaliku tee sõidetavuse tagamise kirjeldus
§ 3 Kohaliku tee sõidetavuse teenuse tagamise nõutud tase
§ 4 Nõuded kohaliku tee sõidetavuse teenuse toimepidevuse tagamiseks ja teenuse katkestuse ennetamiseks
§ 5 Kohaliku tee sõidetavuse tagamise katkestuse pikim lubatud aeg, hädaolukorra määratlus, taastamise kord ja prioriteedid
RT IV, 03.10.2018, 14
Vastu võetud 27.09.2018 nr 37
Määrus kehtestatakse hädaolukorra seaduse § 37 lõike 2 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Rapla valla (edaspidi vald) korraldatava elutähtsa teenuse kirjeldus ja toimepidevuse nõuded.
(2) Määruses sätestatakse nõuded elutähtsa teenuse taseme ja teenuse osutamise valmisoleku kohta ning nõuded elutähtsa teenuse katkestuse ennetamiseks, elutähtsa teenuse taastamise korraldus ja taastamise prioriteedid, tingimused, mille korral on tegemist elutähtsa teenuse ulatuslikust või raskete tagajärgedega katkestusest põhjustatud hädaolukorraga, ning hädaolukorrast või selle ohust teavitamise korraldus.
§ 2. Kohaliku tee sõidetavuse tagamise kirjeldus
Kohaliku tee sõidetavuse tagamine kui elutähtis teenus (edaspidi kohaliku tee sõidetavuse teenus) on kohaliku tee korrashoiu teenus, mis tagab kohalike teedevõrgu toimimise ja tingimused ohutuks liiklemiseks ning mida osutab ehitusseadustiku § 97 lõikes 8 nimetatud ettevõtja (edaspidi tee-ettevõtja).
§ 3. Kohaliku tee sõidetavuse teenuse tagamise nõutud tase
Hädaolukorras või muus sarnases olukorras peab tee-ettevõtja valla territooriumil tagama kohaliku tee sõidetavuse, lähtudes teenuse käesoleva määruse § 2 ette nähtud tasemest.
§ 4. Nõuded kohaliku tee sõidetavuse teenuse toimepidevuse tagamiseks ja teenuse katkestuse ennetamiseks
Tee-ettevõtja peab kohaliku tee sõidetavuse teenuse toimepidevuse tagamiseks ja katkestuse ennetamiseks tagama vähemalt järgmist:
§ 5. Kohaliku tee sõidetavuse tagamise katkestuse pikim lubatud aeg, hädaolukorra määratlus, taastamise kord ja prioriteedid
(1) Kohaliku tee sõidetavuse tagamise teenus loetakse katkenuks juhul, kui tee-ettevõtja ei ole võimeline täies mahus osutama teenust käesoleva määruse § 2 kehtestatud tasemel.
(2) Kohaliku tee sõidetavuse tagamise teenuse ulatuslikust või raskete tagajärgedega katkestusest põhjustatud hädaolukorraks on olukord, kus on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest, mille tõttu ei suuda tee-ettevõtja teenuse osutamist § 2 kehtestatud tasemel tagada:
1) katkematu lumesadu, mille jooksul sajab 4 tunni jooksul vähemalt 10 sentimeetrit lund tiheasustuse ja 20 cm hajaasustuse alal;
2) lumesadu, mille jooksul sajab 4 tunni jooksul vähemalt 5 sentimeetrit lund, kui sellega kaasneb tugev tuul kiirusega vähemalt 12 meetrit sekundis ja tekivad ohtlikud tuisuvaalud üle lumekihi kriitilise paksuse majandus- ja taristuministri 14. juuli 2015. a määruse nr 92 “Tee seisundinõuded“ tähenduses;
3) muu ilmastikutingimustest tingitud olukord, kus kehtestatud seisundinõuete tagamine võib olla märkimisväärselt raskem.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud hädaolukorras, sealhulgas tugeva lumesaju või tuisu korral tagab tee-ettevõtja:
2) põhitänavate ja teede, ohtlike tänavalõikude, koolibussiliinide kasutatavate teede ja tuletõrje veevõtukohtade juurde viivate teede hoolduse hiljemalt 6 tunni jooksul libeduse tekkest või lumesaju või tuisu algusest;
3) kõnni- ning jalg- ja jalgrattateede hoolduse hiljemalt 8 tunni jooksul libeduse tekkest või lumesaju või tuisu algusest;
4) kõrvaltänavate, veotänavate ja -teede, jaotustänavate, väljakute, parkimisplatside, kvartalisiseste tänavate, jalgtänavate ning jalgteede hoolduse hiljemalt 12 tunni jooksul.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 loetletud olukordades tagab tee-ettevõtja võimaluse korral teehoolduse asjakohastes sätetes esitatud järjekorras.
(5) Tee-ettevõtja rakendab teenuse katkestuse korral viivitamata meetmeid, et taastada teenuse osutamine täies mahus.
(6) Tee-ettevõtja võtab teenuse osutamise taastamiseks vajaduse korral kasutusele lisatehnika, rakendab vajaduse korral lisatööjõudu ja alltöövõtjaid ning muid asjakohaseid meetmeid.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhul kutsub vallavalitsus kokku kriisikomisjoni.
(1) Tee-ettevõtja teavitab hädaolukorrast või sellel ohust, samuti elutähtsa teenuse katkestusest, kui katkestuse likvideerimine kestab prognoositult vähemalt kolm tundi ning katkestuse piirkonnas elab vähemalt 50 inimest, piirkonnas on häiritud koolide, lasteaedade ja tervishoiuasutuste tegevus või teenuse katkestusega võib kaasneda reaalne oht liiklejate tervisele, elule või nende varale viivitamata Rapla Vallavalitsust.
2) katkestuse tegelik või oletatav põhjus ja hetkeolukorra lühikirjeldus;
3) teenuse taastamiseks rakendatavad meetmed;
4) prognoositav kahju teenuse tarbijatele;
5) prognoositav mõju teiste elutähtsate teenuste toimepidevusele.
(3) Tee-ettevõtja teavitab avalikkust teenuse katkestusest põhjustatud hädaolukorrast või selle ohust vähemalt oma veebilehel ja massimeedia vahendusel.


text: Eesti kohus saab tagada välisriigis esitatud hagi eelkõige siis, kui vara, mille suhtes tagamisabinõu kohaldamist taotletakse, asub Eestis. Eelnev on põhjendatav sellega, et just kohus, kelle tööpiirkonnas asub vara, mille suhtes hagi tagamist taotletakse, on kõige sobivam hindama tagamisabinõu kohaldamise vajadust (vt ka Euroopa Kohtu 17. novembri 1998. a otsus kohtuasjas nr C-391/95, Van Uden Maritime BV, tegutseb ärinime Van Uden Africa Line all versus Kommanditgesellschaft in Firma Deco-Line jt, p 39). (p 10) Eesti kohus võib vaidlustes, kus põhikohtuasja lahendab Brüsseli I uuesti sõnastatud määruse kohaselt mõne teise Euroopa Liidu liikmesriigi kohus, hagi tagada siiski vaid juhul, kui esineb nn tegelik ühendav seos tagamisabinõu ja kohtu tööpiirkonna (Eesti) vahel. Selline ühendav seos esineb nt juhul, kui Eestis asub vara, mille suhtes hagi tagamist taotletakse - sellisel juhul saab Eesti kohus hagi tagada TsMS § 382 lg 3 alusel. Muul juhul võib Eesti kohus hagi tagada TsMS § 377 lg 6 alusel juhul, kui vara, mille suhtes tagamist taotletakse, asukohta on raske või keeruline kindlaks teha, kuid taotletaval tagamisabinõul on siiski Eestiga tegelik ühendav seos. Olukord, kus hagi tagamist võiks otsustada mis tahes liikmesriigi kohus, millele põhivaidlus ei allu, rikuks kostja õiguskindlust, kes Brüsseli I uuesti sõnastatud määruse eesmärkide kohaselt peab saama mõistlikult ette näha, millises kohtus peale tema alalise elukohariigi kohtu peab ta veel olema valmis oma huve menetluses kaitsma. (p 10) Kui varaks, mille suhtes hagi tagamise abinõu kohaldamist taotletakse, on välisriigi äriühingu aktsiad, mis ei ole kantud avalikku registrisse, siis saab nende asukoha kindlaks määrata äriühingu asukoha järgi ja nende asukoht ei olene sellest, kus osanike või aktsionäride nimekiri füüsiliselt asub. Eelnimetatud juhul ei ole TsMS § 377 lg 6 mõttes tegu olukorraga, kus vara asukohta ei saa ilma suurte raskusteta kindlaks määrata. (p 11)

matches:
kohus
kohus
kohus
§ 382
kohus
§ 377
§ 377


§ 66 Makse maksmise kohustuse rakendamine ja valikuavalduse esitamise erisused aastatel 2002–2010
§ 723 Valikuavalduse esitamise erisused aastal 2020
RT I, 04.03.2019, 5
05.12.2013 RT I, 23.12.2013, 1 01.01.2014
12.12.2018 RT I, 28.12.2018, 1 13.01.2019
12.12.2018 RT I, 03.01.2019, 1 01.01.2021, osaliselt 13.01.2019
(4) Makse tasumisel laevapere liikmele tulumaksuseaduse § 13 lõikes 5 nimetatud tingimustele vastaval laeval töötamise eest makstud töötasult ja muudelt tasudelt kohaldatakse sotsiaalmaksuseaduse § 62.
1) isiku üldandmed – isikukood, perekonna- ja eesnimi, elukoha ja kontaktandmed, andmed perekonnaseisu, surma, surnuks tunnistamise, teadmata kadumise või tagaotsimise või eeskoste seadmise kohta, andmed isikuhooldusõiguse äravõtmise kohta, andmed elamisloa või -õiguse ja kodakondsuse kohta;
§ 66. Makse maksmise kohustuse rakendamine ja valikuavalduse esitamise erisused aastatel 2002–2010
§ 723. Valikuavalduse esitamise erisused aastal 2020
(1) Ajavahemikul 1970–1982 sündinud isikul, kes ei esitanud valikuavaldust käesoleva seaduse § 66 lõikes 2 sätestatud tähtpäevaks, tekib õigus maksta kohustusliku kogumispensioni makset ja omandada kohustusliku pensionifondi osakuid, kui ta esitab valikuavalduse ajavahemikus 2020. aasta 1. jaanuarist kuni 30. novembrini.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud valikuavalduse esitanud isikule kohaldatakse käesolevas seaduses kohustatud isiku kohta sätestatut käesolevast paragrahvist tulenevate erisustega.
(3) Valikuavalduse esitanud isikul tekib õigus ja kohustus tasuda kohustusliku kogumispensioni makset alates 2021. aasta 1. jaanuarist.
(4) Sotsiaalmaksuseaduse §-s 4 sätestatud sotsiaalmaksu maksja on kohustatud kontrollima pensioniregistrist, kas käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik on kohustatud tasuma kohustusliku kogumispensioni makset.
(5) Käesoleva seaduse §-s 10 kehtestatud täiendavaid sissemakseid tehakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud valikuavalduse esitanud isiku eest lapse kohta, kes on sündinud 2021. aasta 1. jaanuaril või hiljem.
(6) Lapse kohta, kes on sündinud ajavahemikul 2020. aasta 1. juulist kuni 31. detsembrini, on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud valikuavalduse esitanud isikul õigus valida käesoleva seaduse §-s 10 kehtestatud täiendavate sissemaksete tegemise ja riikliku pensionikindlustuse seaduse § 24 lõike 11 punkti 2 alusel makstava pensionilisa vahel.
(7) Täiendavate sissemaksete tegemise taotlemiseks tuleb esitada Sotsiaalkindlustusametile käesoleva seaduse § 10 lõikes 3 nimetatud avaldus.
– Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/50/EL, mis käsitleb miinimumnõudeid liikmesriikidevahelise töötajate liikuvuse suurendamiseks täiendavate pensioniõiguste omandamise ja säilitamise parandamise teel (ELT L 128, 30.4.2014, lk 1–7);
– Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/2341 tööandja kogumispensioni asutuste tegevuse ja järelevalve kohta (ELT L 354, 23.12.2016, lk 37–85).
[RT I, 28.12.2018, 1 - jõust. 13.01.2019]


Eesti Vabariigi haridusseaduse, täiskasvanute koolituse seaduse, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse, huvialakooli seaduse, erakooliseaduse, koolieelse lasteasutuse seaduse ja kutseõppeasutuse seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Eesti Vabariigi haridusseaduse, täiskasvanute koolituse seaduse, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse, huvialakooli seaduse, erakooliseaduse, koolieelse lasteasutuse seaduse ja kutseõppeasutuse seaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 30. aprilli 2004. a otsusega nr 626
I. § 1. Eesti Vabariigi haridusseaduse (RT 1992, 12, 192; RT I 2003, 33, 205; 48, 342; 58, 387; 78, 526; 2004, 27, 180) § 6 lõike 2 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 7) registreerib riiklikult tunnustatud või riiklikke lõpudokumente;».
II. Täiskasvanute koolituse seaduses (RT I 1993, 74, 1054; 1998, 71, 1200; 1999, 10, 150; 60, 617; 2002, 90, 521; 2003, 20, 116; 71, 473) tehakse järgmised muudatused:
« (4) Füüsilisest isikust ettevõtjatele ja eraõiguslikele juriidilistele isikutele, kes võimaldavad huvialahariduse omandamist või korraldavad täiskasvanute tööalast või vabahariduslikku koolitust, kohaldatakse erakooliseadust, kui nende poolt korraldatav õpe kestab enam kui 120 tundi või kuus kuud aastas.»;
III. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses (RT I 1993, 63, 892; 1999, 42, 497; 79, 730; 2000, 33, 195; 54, 349; 71, õiend; 95, 611; 2001, 50, 288; 75, 454; 2002, 25, 144; 34, 205; 53, 336; 57, 359; 61, 375; 63, 389; 64, 393; 90, 521; 2003, 21, 125; 2004, 27, 180) tehakse järgmised muudatused:
§ 3. Paragrahvi 121:
« (1) Koolitusluba annab munitsipaalkoolile õiguse läbi viia koolitustegevust riiklikule õppekavale vastava õppekava alusel koolitusloal märgitud kooliastmes. Koolitusloa vormi kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(2) Taotluse koolitusloa saamiseks esitab valla- või linnavalitsus Haridus- ja Teadusministeeriumile vähemalt viis kuud enne õppeaasta algust.»;
« (5) Haridus- ja Teadusministeerium vaatab koolitusloa taotluse läbi kahe kuu jooksul taotluse saamise päevast arvates.»;
« (7) Enne koolitusloa taotluse esitamist tasub valla- või linnavalitsus riigilõivu.»
§ 4. Paragrahvi 13 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) riikliku järelevalve käigus ilmneb, et kooli tegevus on vastuolus seadustega ja nende alusel väljaantud õigusaktidega või kooli põhimäärusega.»
IV. Huvialakooli seaduses (RT I 1995, 58, 1004; 1996, 49, 953; 1998, 57, 859; 2002, 53, 336; 61, 375; 90, 521) tehakse järgmised muudatused:
« (5) Taotluse vaatab Haridus- ja Teadusministeerium läbi kahe kuu jooksul taotluse saamise päevast arvates.»;
« (8) Enne koolitusloa taotluse esitamist tasub valla- või linnavalitsus riigilõivu.»;
« (9) Koolitusloa vormi kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.»
V. Erakooliseaduses (RT I 1998, 57, 859; 1999, 24, 358; 51, 550; 2000, 40, 255; 95, 611; 2001, 75, 454; 2002, 53, 336; 61, 375; 90, 521; 2003, 20, 116) tehakse järgmised muudatused:
§ 6. Paragrahvi 1 lõiked 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Käesolevat seadust kohaldatakse eraõiguslikele juriidilistele isikutele, kelle tegevuse tulemusena on võimalik omandada alus-, põhi-, kesk- või kõrgharidus.
(2) Füüsilisest isikust ettevõtjatele ja eraõiguslikele juriidilistele isikutele, kes võimaldavad huvialahariduse omandamist või korraldavad täiskasvanute tööalast või vabahariduslikku koolitust, kohaldatakse käesolevat seadust, kui nende poolt korraldatav õpe kestab enam kui 120 tundi või kuus kuud aastas.»
§ 7. Paragrahvi 2:
« (1) Erakool on äriregistrisse kantud aktsiaseltsi, osaühingu või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud sihtasutuse või mittetulundusühingu (edaspidi pidaja) asutus, mis juhindub oma tegevuses seadustest, nende alusel antud õigusaktidest ning erakooli pidaja põhikirjast ja erakooli põhikirjast.»;
« (3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 5–7 nimetatud erakooli pidajaks võib olla aktsiaselts, osaühing, sihtasutus või mittetulundusühing.»
§ 8. Paragrahv 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 21. Kapitalinõuded
(2) Kõrgkooli pidajaks võib olla aktsiaselts, kelle aktsiakapital on vähemalt kuus miljonit krooni, osaühing, kelle osakapital on vähemalt kuus miljonit krooni, või sihtasutus või mittetulundusühing, kelle omakapital on vähemalt kuus miljonit krooni.
(4) Kui aktsiaseltsil on netovara käesolevas paragrahvis sätestatud aktsiakapitali minimaalsest suurusest vähem, kohaldatakse talle äriseadustiku (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185; 56, 332 ja 336; 89, 532; 93, 565; 2002, 3, 6; 35, 214; 53, 336; 61, 375; 63, 387 ja 388; 96, 564; 102, 600; 110, 657; 2003, 4, 19; 13, 64; 18, 100; 78, 523; 88, 591) §-s 301 sätestatut.
3) pankrotiavalduse esitamise.»
§ 9. Paragrahv 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 4. Asutamine
Erakool loetakse asutatuks alates erakooli esimese õppekava kandmisest Haridus- ja Teadusministeeriumi õppekavade registrisse.»
§ 10. Paragrahvi 5:
« (1) Koolitusluba on tegevusluba õppetöö läbiviimiseks koolitusloal märgitud õppekava alusel ja omavalitsusüksuse haldusterritooriumil, mis väljastatakse haridus- ja teadusministri käskkirjaga isikule, kes soovib asutada erakooli, rakendada oma erakoolis uut õppekava või laiendada erakooli õppetegevust väljapoole olemasolevate koolituslubadega määratud omavalitsusüksuse haldusterritooriumi piire.»;
« (11) Täiskasvanute tööalast või vabahariduslikku koolitust korraldava täiskasvanute koolitusasutuse koolitusluba on tegevusluba õppetöö läbiviimiseks koolitusloal märgitud õppekava alusel, mis väljastatakse haridus- ja teadusministri käskkirja alusel isikule, kes soovib asutada täiskasvanute koolitusasutust või rakendada oma täiskasvanute koolitusasutuses uut õppekava.»;
3) lõiked 4–6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Koolitusloa taotluse esitamise tähtaeg enne vastava õppekava rakendamist on:
1) ülikoolil, kõrgkoolil, kutseõppeasutusel – seitse kuud;
5) nende pedagoogide või õppejõudude kirjalikud nõusolekud, kes vastavad samaliigilise riigi- või munitsipaalõppeasutuse pedagoogidele ja õppejõududele või avalik-õiguslike ülikoolide õppejõududele õigusaktides kehtestatud nõuetele, töötamiseks erakoolis vastava õppekava alusel ja omavalitsusüksuse haldusterritooriumil ning dokumendid, mis võimaldavad nõuetele vastavust hinnata;
7) andmed erakooli tegevuseks vajalike õpperuumide (-hoonete), sisustuse ja muu vara olemasolu või nende kasutuse vastavalt kehtivatele liisingu- ja/või rendilepingule ning nende vastavuse kohta sotsiaalministri määrusega kehtestatud tervisekaitse nõuetele;
8) kõrgharidustaseme õppe läbiviimiseks andmed õppe- ja teadustegevuseks vajaliku õppemateriaalse baasi olemasolu kohta;
9) kõrgkoolis magistriõppe läbiviimiseks andmed rakenduskõrgkooli seaduse (RT I 1998, 61, 980; 2003, 33, 207; 58, 387) § 152 lõikes 2 kehtestatud nõuete täitmise kohta;
11) eraülikoolile, erarakenduskõrgkoolile või erakutseõppeasutusele koolitusloa taotlemisel käesoleva seaduse § 21 lõigetes 1–3 nimetatud aktsiakapitali, osakapitali või sihtasutuse või mittetulundusühingu omakapitali olemasolu tõendavad dokumendid koos audiitori järeldusotsusega;
12) ülikooli, kõrgkooli ja kutseõppeasutuse puhul andmed erakooli pidaja audiitori kohta.
1) ülikoolil, kõrgkoolil, kutseõppeasutusel – kolm kuud;
2) teistel õppeasutustel – kaks kuud.»;
4) lõiked 8–10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (8) Enne koolitusloa taotluse esitamist tasub taotleja riigilõivu.
6) Vabariigi Valitsus ei nimetanud rakenduskõrgkooli seaduse § 152 lõike 3 alusel erakooli rakenduskõrgkooliks ja selle õppekava magistriõppe nõuetele vastavaks;
(10) Koolitusloa vormi kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.»
§ 11. Paragrahvi 6:
« 5) direktori ja kollegiaalse juhtorgani (nõukogu, kolleegiumi, hoolekogu või muu) (edaspidi nõukogu) liikmete määramise ja tagasikutsumise kord, samuti nende volituste kestus;»;
2) lõike 1 punkt 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 11) pedagoogide, õppejõudude ja teiste töötajate õigused ja kohustused;»;
« (2) Erakooli põhikirja kinnitab erakooli pidaja ja see jõustub erakooli esimese õppekava kandmisel Haridus- ja Teadusministeeriumi õppekavade registrisse.»
§ 12. Paragrahvi 7 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) erakooli põhitegevuse ja -idee iseloomustus (arenguprintsiibid ja -suunad, pakutava koolitusteenuse iseloomustus, kasutatava tööjõu kirjeldus, kaasnevad riskid ja nende vältimise võimalused);».
§ 13. Paragrahvi 8:
« § 8. Ekspertiis»;
« (1) Haridus- ja teadusministri käskkirja alusel tehakse õppekavale, millele koolitusluba taotletakse, õppemateriaalsele baasile või arengukavale ekspertiis ning moodustatakse ekspertiisi teostamiseks ajutine ekspertiisikomisjon, kes hindab, kas õppekavas õppe eesmärgiks seatud vajalikud pädevused, oskused ja teadmised on õppekavaga saavutatavad või kas õppemateriaalne baas võimaldab läbi viia vastava taseme õpet või vastab õppekavast tulenevatele vajadustele või kas arengukavast lähtuvalt on tagatud erakooli jätkusuutlikkus.»;
3) lõiked 3 ja 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Enne ekspertiisi teostamist tasub koolitusloa taotleja ühe kuu jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud käskkirja andmisest käskkirjas kindlaksmääratud summas tagatisraha, mis ei või olla suurem kui 10 000 krooni ning mis tagastatakse juhul, kui ekspertiisi tulemus on positiivne. Ekspertiisi teostamise kulud kannab erakooli pidaja, kui ekspertiisi tulemus on negatiivne.
(4) Käesoleva seaduse § 5 lõikes 6 nimetatud koolitusloa taotluse läbivaatamise tähtaeg pikeneb õppekavale, õppemateriaalsele baasile või arengukavale ekspertiisi teostamise aja, kuid mitte rohkem kui kahe kuu võrra.»
§ 14. Paragrahvi 9 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Haridus- ja teadusminister võib koolitusloa kehtetuks tunnistada, kui:
4) erakool ei ole ettenähtud tähtajaks ja korras täitnud riikliku järelevalveorgani tehtud ettekirjutust;
6) pankrotiseaduses (RT I 2003, 17, 95) sätestatud alustel ja korras on kuulutatud välja erakooli pidaja pankrot;
7) erakooli pidajast aktsiaseltsil on netovara vähem kui käesoleva seaduse § 2 1 lõigetes 1–3 sätestatud aktsiakapitali minimaalne suurus, osaühingul on netovara vähem kui §-s 21 sätestatud osakapitali minimaalne suurus või kui sihtasutuse või mittetulundusühingu omakapitali suurus ei vasta § 21 lõigetes 1–3 sätestatud nõuetele;
9) kõrgkooli või ülikooli akrediteerimisotsus on negatiivne;
10) vastava kõrgharidustaseme õppe õppekava akrediteerimisotsus on negatiivne;
11) erakooli pidaja esitab vastavasisulise taotluse.»
§ 15. Paragrahvi 10 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Välisriigi õppeasutuste õppetegevus ning välisriigi õppeasutuste ja nende filiaalide asutamine on Eesti Vabariigis lubatud vastavasisuliste riikidevaheliste kokkulepete alusel.»
§ 16. Paragrahvi 14:
« (1) Kõrgkooli ja ülikooli ning kõrgharidustaseme õppe õppekavade akrediteerimisele kohaldatakse rakenduskõrgkooli seaduses ja ülikooliseaduses akrediteerimist puudutavaid sätteid.»;
« (3) Kutseõppeasutus, kõrgkool või ülikool võib taotleda riiklikku koolitustellimust nendele õppekohtadele, mis moodustatakse positiivselt akrediteeritud õppekavade alusel.
(4) Kõrgharidustaseme õppe õppekava positiivse akrediteerimise korral kaotab vastava õppekava kohta antud koolitusluba kehtivuse tähtpäevast, mil haridus- ja teadusminister kinnitab käskkirjaga akrediteerimisotsuse. Akrediteerimisotsus asendab koolitusluba akrediteeritud õppekava ulatuses.»
« § 17. Õpilase ja erakooli pidaja vaheline leping»;
« (2) Leping sõlmitakse hiljemalt kümme päeva enne esimese õppemaksu tasumise tähtaega, kuid mitte hiljem kui kümme päeva enne õppetöö algust.
(3) Erakooli pidaja sõlmib õpilase või tema seadusliku esindajaga lepingu õppekavaga kehtestatud ulatuses.»;
3) lõiget 4 täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
« 10) ülikooli, kõrgkooli ja kutseõppeasutuse puhul auditoorse õppetöö läbiviimise aeg.»;
« (5) Lepingu kohustusliku lisana vormistatakse käesoleva seaduse § 11 lõike 1 nõuetele vastav õppekava (v.a ainekavad).»
§ 18. Seadust täiendatakse §-ga 181 järgmises sõnastuses:
« § 181. Õppe- ja kasvatuskorralduse dokumenteerimine ja dokumentide säilitamine
(2) Erakooli õppe- ja kasvatuskorraldusega seotud dokumendid on avalikud arhivaalid, millele laienevad arhiiviseaduses (RT I 1998, 36/37, 552; 1999, 16, 271; 2000, 92, 597; 2001, 88, 531; 93, 565; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 82, 480) ja selle alusel avalikele arhivaalidele kehtestatud nõuded.»
§ 19. Paragrahvi 19 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõigetega 2 ja 3 järgmises sõnastuses:
« (2) Erakooli direktoriks võib valida või määrata isiku, kellel on erakooli juhtimiseks vajalik haridus, kogemused ning laitmatu reputatsioon.
2) kelle suhtes kohus on vastavalt karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 82, 480; 86, 504; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601; 2004, 7, 40) §-le 49 kohaldanud juriidilise isiku juhatuse liikmena tegutsemise keeldu;
3) kelle varasem tegevus juriidilise isiku või erakooli juhina on näidanud, et ta ei ole suuteline korraldama juriidilise isiku või erakooli juhtimist selliselt, et aktsionäride, osanike, liikmete, võlausaldajate ja klientide huvid oleksid küllaldaselt kaitstud.»
§ 20. Paragrahvi 21 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
« (3) Erakooli nõukogu:
(4) Nõukogu kohta sätestatut ei kohaldata täiskasvanute koolitusasutuse ning huvialakooli suhtes.»
§ 21. Paragrahvi 22:
« (6) Õppemaksu suuruse määrab erakooli pidaja ning seda ei muudeta õppeaasta jooksul. Õppemaksu suurust võib tõsta kuni 10 protsenti kahe õppeaasta vahel, kui erakooli pidaja ja õpilase vaheline leping ei sätesta teisiti.»;
« (7) Erakooli pidaja esitab Haridus- ja Teadusministeeriumile igal aastal 31. jaanuariks 31. detsembri seisuga ja 31. juuliks 30. juuni seisuga oma bilansi.»
§ 22. Seadust täiendatakse §-ga 221 järgmises sõnastuses:
« § 221. Audiitorkontroll
4) juhi või töötaja tegudest tulenev oluline varaline kahju erakooli pidajale, erakoolile või erakooli õpilasele.»
§ 23. Paragrahvi 24 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Erakooli tegevuse lõpetamisel korraldab erakooli pidaja õpilastele võimaluse jätkata õpinguid vastava taseme hariduse omandamist võimaldavas õppeasutuses.»
§ 24. Seadust täiendatakse §-ga 251 järgmises sõnastuses:
« § 251. Erakooli pidaja kapitalinõuete ja juriidilise isiku vormi nõuete rakendamine
(3) Käesoleva seaduse § 21 nõudeid ei kohaldata erakooli pidajale juhul, kui vähemalt kaks kolmandikku erakooli õpilastest ja üliõpilastest õpib usuõpetuse ja teoloogia õppekavade järgi.»
VI. Koolieelse lasteasutuse seaduses (RT I 1999, 27, 387; 2000, 54, 349; 95, 611; 2001, 75, 454; 2002, 61, 375; 90, 521; 2003, 18, 99; 75, 496; 2004, 27, 180) tehakse järgmised muudatused:
§ 25. Paragrahvi 12:
« (1) Koolitusloa vormi kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.»;
« (3) Valla- või linnavalitsus esitab haridus- ja teadusministrile taotluse koolitusloa saamiseks vähemalt neli kuud enne õppe- ja kasvatustegevuse algust lasteasutuses.»;
« (5) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud andmete esitamist on koolitusloa taotluse läbivaatamise tähtaeg Haridus- ja Teadusministeeriumis kaks kuud.»;
§ 26. Paragrahvi 13 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Haridus- ja teadusminister teeb koolitusloa kehtetuks tunnistamise otsuse valla- või linnavalitsusele teatavaks posti teel või elektrooniliselt viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.»
VII. Kutseõppeasutuse seaduses (RT I 1998, 64/65, 1007; 2001, 68, 406; 2002, 56, 348; 61, 375; 90, 521; 2003, 20, 116; 58, 387; 71, 473; 2004, 27, 178) tehakse järgmised muudatused:
§ 27. Paragrahvi 7:
« (1) Koolitusluba annab munitsipaalkoolile õiguse läbi viia õpet koolitusloal märgitud vastava kutse-, eri- ja ametiala õppekava alusel. Koolitusloa vormi kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.»;
« (3) Koolitusloa saamiseks esitab valla- või linnavalitsus taotluse Haridus- ja Teadusministeeriumile hiljemalt kuus kuud enne õppeaasta algust.»;
« (4) Haridus- ja Teadusministeerium vaatab koolitusloa taotluse läbi kolme kuu jooksul.»;
« (6) Enne koolitusloa taotluse esitamist tasub valla- või linnavalitsus riigilõivu.»;
5) lõike 7 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) õppekavale, õppemateriaalsele baasile või arengukavale määratud ekspertiisi tulemus on negatiivne.»
§ 28. Paragrahvi 8:
« (3) Enne ekspertiisi teostamist tasub koolitusloa taotleja ühe kuu jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud käskkirja andmisest arvates käskkirjas kindlaksmääratud summas tagatisraha, mis ei või olla suurem kui 10 000 krooni, ning mis tagastatakse juhul, kui ekspertiisi tulemus on positiivne. Ekspertiisi teostamise kulud kannab erakooli pidaja, kui ekspertiisi tulemus on negatiivne.
(4) Käesoleva seaduse § 7 lõikes 4 nimetatud koolitusloa taotluse läbivaatamise tähtaeg pikeneb õppekavale, õppemateriaalsele baasile või arengukavale ekspertiisi teostamise aja, kuid mitte rohkem kui kahe kuu võrra.»
§ 29. Paragrahvi 351 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Riigikooli võib anda aktsiaseltsi, osaühingu, sihtasutuse või mittetulundusühingu omandisse, mille üheks aktsionäri-, osaniku-, asutaja- või liikmeõiguse teostajaks on riik, vald või linn.»
VIII. Seaduse jõustumine
Käesolev seadus jõustub 60 päeva möödumisel Riigi Teatajas avaldamisest.