text:
§ 2 Ürituse korraldamise loa taotlemine
§ 3 Loa andmine
§ 4 Loa andmisest keeldumine
§ 5 Ürituse pidamise aja või koha muutmine
§ 6 Ürituse pidamisest loobumine
§ 7 Korraldaja kohutused
§ 8 Loa kehtetuks tunnistamine
RT IV, 27.03.2015, 21
Vastu võetud 19.03.2015 nr 6
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded Kiili valla haldusterritooriumil.
(2) Avalik üritus (edaspidi üritus) on avalikus kohas toimuv ja avalikkusele avatud lõbustusüritus, võistlus, etendus, kaubandusüritus või muu sellesarnane inimeste koos olemine, mis ei ole koosolek. Kiili Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatava asutuse põhimääruse järgset tegevust oma tegevuskohas või territooriumil ei loeta avalikuks ürituseks käesoleva määruse tähenduses.
(3) Avalik koht on määratlemata isikute ringile kasutamiseks antud või määratlemata isikute ringi kasutuses olev maa-ala, ehitis, ruum või selle osa, samuti ühissõiduk.
(4) Ürituse (tantsupidu, vabaõhukontsert, rahvapidustus, rongkäik, laat jms, mis toimub avalikus kohas) korraldamine toimub vallavalitsuse kirjaliku loa alusel. Vallavalitsuse määratud tingimused on ürituse korraldajale kohustuslikud ning nende täitmata jätmisel on üritus keelatud.
(5) Ürituse korraldajaks võib olla isik, asutus või seltsing.
(6) Spordiürituse korraldamise ja pidamise nõuded sätestab spordiseadus.
(7) Üritusel kauplemise nõuded sätestab kaubandustegevuse seadus.
§ 2. Ürituse korraldamise loa taotlemine
(1) Ürituse korraldaja esitab vähemalt 14 päeva enne ürituse toimumist vallavalitsusele allkirjastatud avaliku ürituse korraldamise loa (edaspidi luba) taotluse koos kõigi nõutud lisadokumentidega. Loa taotluse vormi kinnitab vallavalitsus.
(2) Loa taotluses märgitakse ürituse:
1) korraldaja nimi, isikukood /registrikood;
2) korraldaja aadress ja sidevahendite andmed;
3) nimetus ja vorm (vabaõhukontsert, näitus, laat või muu üritus);
4) iseloomustus (võib olla eraldi lehel);
5) läbiviimise koht ja liikumismarsruut (olemasolul);
6) alguse ja lõpu kuupäev, kellaaeg;
7) osavõtjate eeldatav arv;
8) korraldaja poolt avaliku korra, ohutu liikluse, ohtlike kohtade tõkestamise, meditsiiniline abi jms tagamise vahendid;
9) parkimiskorraldus;
10) piletimüügi korraldamine;
11) korraldamisel kasutatav heli- ja pürotehnika;
12) korraldamisega kaasnev kaubandustegevus, alkohoolsete jookide müük;
13) andmed isiku kohta, kes vastutab avaliku korra ja turvalisuse eest.
(3) Seltsing peab loa taotlusele lisama seltsingulepingu.
§ 3. Loa andmine
(1) Loa taotluse vaatab läbi vallavalitsuse vastav teenistuja (edaspidi menetleja) ning vajadusel otsustab ürituse korraldajalt täiendavate dokumentide või kooskõlastuste esitamise vajaduse.
(2) Vallavalitsus annab loa kümne tööpäeva jooksul § 2 lõikele 2 vastava loa taotluse ning menetleja määratud täiendavate dokumentide või kooskõlastuste vallavalitsusse saabumise päevast arvates või jätab §-s 4 sätestatud juhtudel loa andmata, viidates õigusaktidele ning põhjustele, mis on loa välja andmata jätmise aluseks.
(3) Loa vormi kinnitab vallavalitsus. Loas märgitakse:
2) korraldaja nimi, elukoht või aadress Eestis, isikukood/registrinumber ja telefoninumber;
4) ürituse toimumise alguse ja lõpu kuupäev ning kellaaeg;
5) loa taotluse kooskõlastajate esitatud tingimused.
§ 4. Loa andmisest keeldumine
(1) Vallavalitsus võib motiveeritud korraldusega keelduda loa andmisest, teatades sellest korraldajale kirjalikult hiljemalt kolme tööpäeva jooksul.
(2) Vallavalitsus võib eelkõige jätta loa andmata juhul, kui:
1) loa taotluses ei esitatud nõutud andmeid või esinesid muud puudused ning puudusi ei kõrvaldatud menetleja määratud tähtaja jooksul;
2) loa taotlust ei esitatud õigeaegselt;
3) samal ajal ja samas kohas või liikumismarsruudil on varem lubatud mõne teise ürituse läbiviimine;
4) üritus on loa taotluses märgitud ajal ja kohas oma sisult mittesobilik;
5) loa taotluses nimetatud ürituse läbiviimine ei ole lubatud õigusaktidest tulenevalt;
6) korraldaja ei täida loa taotluse kooskõlastajate kooskõlastamise tingimusi, mis peavad olema täidetud enne loa andmist.
§ 5. Ürituse pidamise aja või koha muutmine
(1) Menetleja võib teha ettepaneku ürituse korraldajale muuta ürituse pidamise aega või kohta, kui:
1) eelnevalt on vastu võetud taotlus või antud luba samas kohas samal ajal teise ürituse pidamise kohta;
2) on ülekaalukas avalik huvi korraldada samas kohas samal ajal teine üritus ning mitut üritust samal ajal selles kohas pidada ei ole võimalik;
3) ürituse pidamise koht või aeg ei ole sobiv sihtgrupile, kellele üritus on suunatud.
(2) Ürituse aja või koha muutmisel korraldaja soovil esitab korraldaja vallavalitsusele kirjaliku taotluse, milles märgib ürituse aja või koha muutmise põhjuse ning ürituse uue aja või koha. Vajadusel määrab menetleja vajalikud kooskõlastused.
(3) Nõustumisel ürituse muudetud aja või kohaga ja kõigi vajalike kooskõlastuste olemasolul annab vallavalitsus korralduse alusel loa ürituse pidamiseks.
§ 6. Ürituse pidamisest loobumine
Ürituse pidamisest loobumise korral peab korraldaja sellest kirjalikult informeerima vallavalitsust ja loa taotluse kooskõlastajaid.
§ 7. Korraldaja kohutused
(1) Ürituse korraldaja on ürituse korraldamisel ja pidamisel kohustatud:
1) ürituse toimumisel viima selle läbi vastavalt loa taotluses märgitud ürituse vormile ja iseloomule ning määratud tingimustele;
3) tagama avaliku korra;
4) tagama tuleohutuse;
5) järgima tervisekaitsenõudeid;
6) tagama sõltuvalt ürituse iseloomust meditsiinilise abi kohaloleku;
7) täitma politsei ning päästeameti ametnike korraldusi;
8) tagama üritusel heakorra ning Kiili valla heakorra eeskirja ja jäätmeseaduse nõuetest kinnipidamise.
(2) Ürituse korraldamise ja pidamise eest vastutab ürituse korraldaja seaduses ettenähtud korras. Üritusega Kiili vallale tekitatud materiaalne kahju kuulub hüvitamisele korraldaja poolt.
§ 8. Loa kehtetuks tunnistamine
Vallavalitsuse motiveeritud korraldusega võib loa tunnistada kehtetuks, kui:
1) ürituse korraldaja on esitanud loa taotluses ürituse läbiviimise kohta valeandmeid;
2) ürituse korraldaja ei täida ürituse korraldamisel Eesti Vabariigi ja Kiili valla õigusaktidest tulenevaid kohustusi või loa taotluse kooskõlastajate tingimusi;
Määrus jõustub 1. aprillil 2015.
Külli Joonson
Volikogu aseesimees volikogu esimehe ülesannetes

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 2
§ 3
§ 2
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


text:
3-3-1-69-05 Riigikohtu halduskolleegiumi 22. detsembri 2005. a kohtuotsus AS Haltransa kaebuses Keskkonnaministeeriumi toimingu (kirja) peale – Riigi Teataja
3-3-1-69-05 Riigikohtu halduskolleegiumi 22. detsembri 2005. a kohtuotsus AS Haltransa kaebuses Keskkonnaministeeriumi toimingu (kirja) peale
RT III 2006, 3, 29
RIIGIKOHTU HALDUSKOLLEEGIUMI KOHTUOTSUS
Kohtuasja number 3-3-1-69-05
Otsuse kuupäev 22. detsember 2005. a
Kohtukoosseis Eesistuja Tõnu Anton, liikmed Indrek Koolmeister ja Jüri Põld
Kohtuasi AS Haltransa kaebus Keskkonnaministeeriumi toimingu (kirja) peale
Vaidlustatud kohtulahend Tallinna Ringkonnakohtu halduskolleegiumi 12. septembri 2005. a otsus haldusasjas nr 2-3/208/05
Menetluse alus Riigikohtus AS Haltransa kassatsioonkaebus
Asja läbivaatamine 24. november 2005. a
Kohtuistungil osalenud isikud AS Haltransa esindaja vandeadvokaat Jüri Leppik
Keskkonnaministeeriumi esindaja vandeadvokaat Ain Alvin
1. Jätta AS Haltransa kassatsioonkaebus rahuldamata.
2. Muuta Tallinna Ringkonnakohtu halduskolleegiumi 12. septembri 2005. a otsuse haldusasjas nr 2-3/208/05 põhjendusi vastavalt käesoleva otsuse põhjendustele. Muus osas jätta ringkonnakohtu otsus muutmata.
3. Arvata kautsjon riigituludesse.
4. Mõista AS-lt Haltransa Keskkonnaministeeriumi kasuks välja õigusabikulu 5000 krooni.
1. Vastuseks AS Haltransa 30. jaanuari 2004. a teabenõudele väljastas Keskkonnaministeerium koopia ministeeriumi kantsleri allkirjastatud 31. detsembri 2003. a kirjast nr 11-17-5/10581. Selles kirjas teatas Keskkonnaministeerium vastuseks AS Lahesuu Sadam taotlusele kooskõlastada ujuvdoki paigaldamise projekt, et «juhul kui ei toimu veekogu süvendamist, veekogu põhja pinnase paigaldamist, ei uputata tahkeid aineid veekogusse ja vee kasutamisel ei muudeta vee füüsikalisi, keemilisi ja bioloogilisi omadusi, ei pea Keskkonnaministeerium vajalikuks vee erikasutusloa väljastamist ujuvdoki paigaldamiseks Paljassaare sadamas».
2. AS Haltransa esitas 27. veebruaril 2004 kaebuse Tallinna Halduskohtule. Leides, et Keskkonnaministeeriumi 31. detsembri 2003. a kirja nr 11-17-5/10581 puhul on sisuliselt tegemist otsusega kooskõlastada ujuvdoki paigaldamise projekt, palus ta nimetatud otsus tühistada. Kaebuse kohaselt nähtus Keskkonnaministeeriumi ja AS Lahesuu Sadam vahelisest varasemast kirjavahetusest, et ministeerium pidas ujuvdoki paigaldamiseks vajalikuks vee erikasutusloa andmist ja palus AS-l Lahesuu Sadam esitada sellekohased dokumendid. Keskkonnaministeeriumi vaidlustatud otsusega on välistatud vee erikasutusloa andmiseks avatud menetluse toimumine, mille käigus huvitatud isikud saanuks esitada oma vastuväiteid. AS-le Haltransa kuulub sadama piirkonnas asuval krundil hoonestusõigus. Ujuvdoki paigaldamist ei ole kinnistu ega hoonestusõiguse omanikega kooskõlastatud. Ujuvdokk on kaebaja hinnangul paigutatud kaebajale kuuluvate hüdrorajatiste külge ja takistab mereäärse kinnistu omaniku reaalset väljapääsu veekogule.
3. Tallinna Halduskohus rahuldas 21. aprilli 2004. a otsusega haldusasjas nr 3-1108/2004 AS Haltransa kaebuse. Leides, et vaidlustatud ei ole haldusakti, vaid toimingut, käsitas kohus kaebust tuvastamis- ja. kohustamiskaebusena ning tunnistas toimingu (kirja) õigusvastaseks ja tegi Keskkonnaministeeriumile ettekirjutuse haldusakti andmiseks. Kohtu hinnangul võimaldab varasem menetlus arvata, et tegemist oli vee erikasutusloa menetlusega. Keskkonnaministeeriumi ja AS Lahesuu Sadam vahelises asjaajamises oli osundatud vee erikasutusloa taotlemise ja andmise sätetele. Vee erikasutusloa menetluses oleks tulnud järgida avatud menetluse sätteid. Asjast ei nähtu, et vee erikasutusloa menetlust oleks lõpetatud või taotlust läbivaatamatult tagastatud. Kuigi ministeeriumi kantsleri kirjas esitatud seisukohad on sisuliselt õiged, ei ole seaduslik vee erikasutusloa menetluse lõpetamine kirjaga. Kohus pidas vastustaja toimingut seetõttu õigusvastaseks ja kohustas ministeeriumi andmata jäetud haldusakti välja andma.
4. Keskkonnaministeeriumi apellatsioonkaebuses paluti tühistada halduskohtu otsus. Apellant leidis, et tema 31. detsembri 2003. a kiri nr 11-17-5/10581 ei tekita, muuda ega lõpeta õigussuhteid ega saa seetõttu rikkuda kaebaja õigusi ega piirata tema vabadusi. Tegemist on informatiivse kirjaga. Halduskohus on ebaõigesti kohustanud haldusorganit välja andma haldusakti, mille andmise kohustust ei ole tekkinud. Vee erikasutusloa taotlemine ja selle taotluse menetlemine toimub seadusega sätestatud menetluskorras. AS Lahesuu Sadam ei olnud esitanud vastavat taotlust ja ministeerium ise ei saanud sellist menetlust algatada. Keskkonnaministeerium ei ole vaidlustatud kirjaga andnud vee erikasutusluba ega kinnitust kolmandale isikule, et vee erikasutusluba pole vaja.
5. Tallinna Ringkonnakohtu halduskolleegium tühistas 12. septembri 2005. a otsusega halduskohtu otsuse ja tegi uue otsuse, millega jäeti AS Haltransa kaebus rahuldamata. Samuti mõisteti AS-lt Haltransa Keskkonnaministeeriumi kasuks välja õigusabikulu 14 376 krooni ja 33 senti. Ringkonnakohus leidis:
1) asjas kogutud tõendid ei kinnita, et AS Lahesuu Sadam oleks esitanud Keskkonnaministeeriumile taotluse vee erikasutusloa saamiseks. Ta oli taotlenud tehniliste tingimuste väljastamist ja projektdokumentatsiooni kooskõlastamist, mis pole aga Keskkonnaministeeriumi pädevuses;
2) isegi kui oleks esitatud vee erikasutusloa taotlus, ei oleks menetluse algfaasis olnud võimalik kaebaja õiguste rikkumine. Menetluse lõpule viimist saab taotleda ainult taotluse esitaja;
3) ujuvdoki paigaldamine võib olla tegevus, mis eeldab vee erikasutusloa olemasolu, kuid esitatud taotlused pole tõlgendatavad vee erikasutusloa taotlustena. Erikasutuloa menetlus algab taotluse esitamisega. Haldusmenetlus polnud käesoleval juhul alanud ja kaebaja kui võimaliku menetlusosalise õigusi polnud võimalik rikkuda;
4) vaidlustatud Keskkonnaministeeriumi kiri ei saa kaebuse esitaja õigusi rikkuda, kuna sellest ei saa järeldada, et Keskkonnaministeerium oleks andnud loa ujuvdoki paigaldamiseks;
5) ujuvdokk tegutseb Keskkonnaministeeriumi poolt Netman Ships Repair OÜ-le väljastatud vee erikasutusloa nr L.VL.-25394 alusel. Seda luba ei ole AS Haltransa vaidlustanud ning ta ei osalenud ka selle erikasutusloa andmiseks toimunud avatud menetluses.
Menetlusosaliste põhjendused Riigikohtus
6. AS Haltransa kassatsioonkaebuses palutakse tühistada ringkonnakohtu otsus ja jätta jõusse halduskohtu otsus. Kassatsioonkaebuses märgitakse järgmist:
1) vaidlust ei ole selle üle, et Keskkonnaministeeriumi 31. detsembri 2003. a kirja alusel paigaldas AS Lahesuu Sadam ujuvdoki;
2) kassaator on jätkuvalt seisukohal, et ujuvdoki paigaldamine nõuab vee erikasutusluba. Keskkonnaministeerium ei saa anda vastupidist kirjalikku seisukohta;
3) Keskkonnaministeeriumi pädevuses on kooskõlastada vee erikasutusloa taotlusi merel. Ujuvdokki ei oleks paigaldatud, kui Keskkonnaministeerium poleks vaidlustatud kirja väljastanud;
4) Keskkonnaministeerium teatas AS-le Lahesuu Sadam 17. septembril 2003, et ujuvdoki paigaldamiseks tehniliste tingimuste väljastamiseks ja edasise ekspluateerimise projekti väljatöötamiseks oli vaja esitada veeseaduse § 9 lg 4 ja Keskkonnaministri 26. märtsi 2002. a määruse nr 18 §-de 5 ja 8 kohane keskkonnamemorandum;
5) avamerel paikneva laevaremonditehase (ujuvdokk) paigaldamine nõuab olemuselt sarnast menetlust planeerimismenetlusega. Läbi tuleb viia avatud menetlus, kuhu kaasatakse merega piirnevate maa-alade omanikud ja neid tuleb intensiivselt teavitada;
6) ringkonnakohus tuvastas asjaolud, mida halduskohtus toimunud menetluse ajal veel ei eksisteerinud (st ujuvdokk tegutseb Keskkonnaministeeriumi poolt Netman Ships Repair OÜ-le väljastatud vee erikasutusloa alusel). AS Haltransa esitas kaebuse, kuna ei nõustunud ujuvdoki paigaldamisega Paljassaare lahte. Keskkonnaministeerium, olles ise vaidluses protsessiosaline, ei informeerinud kohut ega protsessiosalisi, et käimas on menetlus vee erikasutusloa väljastamiseks, kuid järgmisel päeval pärast halduskohtu otsust väljastati erikasutusluba isikule, kelle olemasolu ja seotus dokiga ei olnud kaebuse esitajale teada.
7. Keskkonnaministeeriumi kirjalikus vastuses palutakse jätta kassatsioonkaebus rahuldamata ja ringkonnakohtu otsus muutmata. Kaebuse esitaja on vaidlustanud informatiivset kirja, mis ei saanud rikkuda kaebuse esitaja õigusi. Keskkonnaministeerium selgitas 17. septembri ja 31. detsembri 2003. a kirjades AS-le Lahesuu Sadam, millistel juhtudel tuleks taotlus vee erikasutusloa saamiseks esitada ja millal mitte. Vee erikasutusloa menetlust ei ole toimunud, mistõttu ei olnud ka võimalik kassaatori õiguste rikkumine sellises menetluses. Väär ja kohut eksitav on kassaatori väide, et vaidlustatud Keskkonnaministeeriumi kirja alusel paigaldas AS Lahesuu Sadam ujuvdoki Paljassaare lahte.
8. Keskkonnainspektsioon kui arvamuse andmiseks kaasatud isik leiab kirjalikus arvamuses, et kui ei esine VeeS § 8 lg-s 2 esitatud asjaolusid, ei ole ujuvdoki paigaldamisel vee erikasutusluba vaja. Kui ujuvdoki paigaldamisel toimub veekogu süvendamine või veekogu põhja pinnase paigaldamine, uputatakse tahkeid aineid veekogusse või vee kasutamisel muudetakse vee füüsikalisi või keemilisi või veekogu bioloogilisi omadusi, on tegemist vee erikasutusega. Arvamuses märgiti ka, et ujuvdokkide ehk teisaldatavate ujuvvahendite üle teostab meresõidualast tehnilist järelevalvet Veeteede Amet tulenevalt meresõiduohutuse seadusest (MSOS). See seadus sätestab veesõidukite merekõlblikkuse ja sõidukõlblikkuse nõuded. MSOS § 17 lg 1 kohaselt väljastab Veeteede Amet merekõlblikkuse tunnistuse ning § 3 lg 2 kohaselt mõõtekirja.
9. Veeteede Amet arvamuse andmiseks kaasatud isikuna märgib kirjalikus arvamuses, et teostab ujuvdokkide üle üksnes meresõiduohutusealast tehnilist järelevalvet. Ujuvdokk on teisaldatav ujuvvahend, veesõiduk, millele kohaldatakse samasuguseid meresõiduohutuse alaseid üldnõudeid nagu laevadele ning erinõuded puuduvad. Ujuvdokile peab olema väljastatud merekõlblikkuse tunnistus (MSOS § 16–17) ja mõõtekiri (MSOS § 3 lg 2). Veeteede Amet selgitab ka, et ujuvdokki ei ühendata merepõhjaga püsivalt, vaid ta on oma omadustelt ujuv asi, mis jäetakse ankrusse seisma sadama valdajaga kokkulepitud kohas akvatooriumil. Ujuvdokist tingitud laevaliikluse ohutuse eest sadama akvatooriumil vastutab sadama valdaja.
Riigikohtu halduskolleegiumi seisukoht
10. AS Haltransa on vaidlustanud Keskkonnaministeeriumi toimingu (kirja), soovides seeläbi kaitsta enda õigusi, mis väidetavalt seonduvad vee erikasutusloa andmise menetlusega Paljassaare lahte ujuvdoki paigaldamisega. Kohtud on esitatud kaebust käsitlenud tuvastamis- ja kohustamiskaebusena.
Kassaator eristab vee erikasutusloa vajalikkuse seisukohalt ujuvdoki paigaldamist ja selle kasutamist. Vaidlust ei ole selles, et OÜ-le Netman Ships Repair on väljastatud vee erikasutusluba Paljassaare sadamas asuval vaidlusalusel ujuvdokil laevade remontimiseks. Kassaator on soovinud oma seisukohti ja vastuväiteid esitada aga avatud menetluses seoses ujuvdoki paigaldamisega. Ta on arvamusel, et ka ujuvdoki paigaldamiseks merre on vaja vee erikasutusluba ja et vastav menetlus Keskkonnaministeeriumis ka tegelikult toimus. Kassaator on veendunud, et just vaidlustatud Keskkonnaministeeriumi kiri võimaldas ujuvdoki paigaldamise ilma vee erikasutusloata ning ilma huvitatud isikuid (sh mereäärsel kinnistul hoonestusõigust omavat kassaatorit) kaasamata ja tema huve arvestamata.
11. VeeS § 6 lg 1 kohaselt toimub vee ja veekogu kasutamine avaliku kasutamisena või erikasutusena.
Vastavalt VeeS § 6 lg-le 2 on veekogu avalik kasutamine veekogu kasutamine igaühe poolt ilma veekogu seisundit mõjutavate ehitiste või tehnovahenditeta vastavalt sama seaduse paragrahvile 7. VeeS § 7 lg 1 sätestab, et veekogu avalik kasutamine on veevõtt, suplemine, veesport, veel ja jääl liikumine ja kalapüük seaduses sätestatud ulatuses.
Vee erikasutus on VeeS § 6 lg 3 kohaselt vee kasutamine veekogu või põhjaveekihi seisundit mõjutavate ainete, ehitiste või tehnovahenditega vastavalt VeeS §-le 8. VeeS § 8 lg-s 2 sätestatakse, millistel juhtudel vee erikasutusluba on vaja.
12. Vastavalt VeeS § 9 lg-le 5 annab vee erikasutusloa merel Keskkonnaministeerium, välja arvatud juhul, kui merre juhitakse heitvett või teisi saastavaid aineid. Asjas ei ole vaidlust selle üle, et vee erikasutusloa taotlemist ja taotluse menetlemist sellises korras, nagu sätestavad veeseaduse §-d 9 ja 91 ning keskkonnaministri 26. märtsi 2002. a määrusega nr 18 kinnitatud «Vee erikasutusloa ja ajutise vee erikasutusloa andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise kord, loa taotlemiseks vajalike materjalide loetelu ja loa vormid» (edaspidi Kord), ei ole toimunud.
Kassaatori ja halduskohtu hinnangul on hoolimata vorminõuete ja menetlusnormide ignoreerimisest Keskkonnaministeeriumis siiski toimunud ASi Lahesuu Sadam initsiatiivil vee erikasutusloa taotluse menetlus Paljassaare lahte ujuvdoki paigaldamiseks.
13. Vaidlustatud kirjas märkis Keskkonnaministeerium, et «juhul kui ei toimu veekogu süvendamist, veekogu põhja pinnase paigaldamist, ei uputata tahkeid aineid veekogusse ja vee kasutamisel ei muudeta vee füüsikalisi, keemilisi ja bioloogilisi omadusi, ei pea Keskkonnaministeerium vajalikuks vee erikasutusloa väljastamist ujuvdoki paigaldamiseks Paljassaare sadamas».
Vastus on kooskõlas VeeS § 8 lg 2 punktides 6, 7 ja 9 sätestatuga. Käesoleva vaidluse raames ei ole eesmärgiks olnud välja selgitada, kas ainuüksi ujuvdoki paigaldamisega kaasneb mõni VeeS § 8 lg-s 2 loetletud mõjutustest.
14. Vee erikasutusloa taotlemist ja menetlust käsitledes tuleb käesolevas asjas kohaldada veeseaduse kuni 3. aprillini 2005 kehtinud redaktsiooni.
Vastavalt VeeS § 9 lg-le 7 ja korra §-le 4 toimub vee erikasutusloa menetlus taotleja algatusel. VeeS § 9 ja 91 kohaselt on vee erikasutusloa taotlemise ja andmise menetlus avatud menetlus, mille puhul arvestatakse veeseaduses sätestatud erisusi. VeeS § 91 lg-st 3 tulenevalt on mitte ainult puudutatud isikutel, vaid igaühel õigus esitada vee erikasutusloa taotluse suhtes kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid VeeS § 9 lg-s 7 nimetatud aja jooksul. Vastavalt VeeS § 91 lg-le 4 korraldatakse avalik istung, kui see on vajalik asja õigeks lahendamiseks või vastanduvate huvide tasakaalustamiseks. Osundatud regulatsioonist võib põhimõtteliselt tuleneda ka sellise isiku kaebeõigus, kellel ei võimaldata vee erikasutusloa menetluses oma seisukohti avaldada.
15. Vee erikasutusluba on oma olemuselt eeskätt keskkonnaluba, mis annab õiguse kasutada teatud loodusressurssi – vett. AS Haltransa huvi osaleda vee erikasutusloa menetluses ei ole käesoleva kohtuasja materjalidest nähtuvalt mitte keskkonnakaitseline, vaid seondub tema sooviga tegelda ettevõtlusega sadamaalal. Sellele viitavad kaebuse esitaja väited varasemas kohtumenetluses, mille kohaselt tal on käimas menetlus merega piirnevale alale kai ehitamiseks ning ujuvdoki paigaldamisega on tekitatud olukord, kus mereäärse kinnistu hoonestusõiguse omanikul ei ole reaalset väljapääsu veekogule.
AS Haltransa ei ole käesolevas kohtumenetluses esile toonud tema enda ega üldisi keskkonnaalaseid huve ega seda, kuidas vee seisund mõjutab tema majandustegevust. Seetõttu puudus kaebuse esitajal kaebeõiguse eelduseks olev põhjendatud huvi väidetavalt vee erikasutusloa menetluse raames väljastatud kirja (toimingu) vaidlustamiseks.
16. Asjas ei ole vaidlust selle üle, et ujuvdoki paigaldamine toimus käesoleval juhul ilma vee erikasutusloata.
Nagu kolleegium märkis juba käesoleva otsuse punktis 14, toimub vee erikasutusloa menetlus taotleja algatusel ning sõltub järelikult sellest, kuidas isik hindab oma tegevuse mõju veekasutuse seisukohalt ja kas ta leiab, et sellega kaasnevad VeeS § 8 lg-s 2 nimetatud mõjutused või tegevused. Ilma vastava taotluseta ei ole vee erikasutusloa andmiseks pädeval organil võimalik vastatavat menetlust alustada. Kui veekasutusega siiski kaasnevad asjaolud, mis VeeS § 8 lg 2 kohaselt nõuavad vee erikasutusloa olemasolu, siis peavad sekkuma riiklikku järelevalvet teostavad asutused, kohaldades vajadusel seaduses sätestatud meetmeid.
17. Vastavalt 4. septembri 2003. a lepingule (halduskohtu tl 62–67) võimaldas AS Tallinna Sadam paigutada AS-l Lahesuu Sadam AS Tallinna Sadam Paljassaare sadama akvatooriumisse ujuvdoki ning kasutada seda laevade remondiks.
Sadamaseaduse § 5 kohaselt on sadama valdaja isik, kes valdab sadamat ning korraldab sadama tegevust tervikuna. SadamaS § 9 lg 1 kohaselt sätestab sadama eeskiri sadamateenuste osutamisel esitatavad nõuded, sh keskkonnaalased, ning need on kohustuslikud kõigile sadamas tegutsevatele või viibivatele isikutele. Kui sadama valdaja on võimaldanud ujuvvahendi paigaldamise sadama akvatooriumis, on ta tulenevalt SadamaS §-st 12 kohustatud tagama ka ohutuse ja korra sadamas.
Eelnimetatud lepingu kohaselt kohustati kasutajat (AS Lahesuu Sadam) kasutama akvatooriumi kooskõlas lepinguga, sadama eeskirjaga ning muude Eesti Vabariigis kehtivate õigusaktidega ning tagama akvatooriumis muuhulgas ka kõigi keskkonnakaitse nõuete täpne täitmine. AS Lahesuu Sadam tegevust ujuvdoki paigaldamisel on pädevad kontrollima järelevalveasutused.
18. Eeltoodu tõttu tuleb kassatsioonkaebus jätta rahuldamata. Kolleegium peab vajalikuks muuta vaid ringkonnakohtu otsuse põhjendusi, asendades need käesoleva otsuse põhjendustega. Muus osas jääb ringkonnakohtu otsus muutmata.
19. Keskkonnaministeerium on palunud välja mõista lepingulise esindaja osutatud õigusabi eest kassatsiooniastmes 11 033 krooni. Kolleegiumi hinnangul on mõistlik ja põhjendatud mõista AS-lt Haltransa Keskkonnaministeeriumi kasuks välja õigusabikulu 5000 krooni.
Tõnu ANTON Indrek KOOLMEISTER Jüri PÕLD

matches:
kohus
Kohus
§ 9
§ 8
§ 17
§ 3
§ 16
§ 3
§ 6
§ 6
§ 7
§ 6
§ 8
§ 9
§ 8
§ 8
§ 9
§ 9
§ 91
§ 9
§ 91
§ 8
§ 8
§ 5
§ 9


Jõelähtme Valla Kultuurikeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Jõelähtme Valla Kultuurikeskuse põhimäärus
Jõelähtme Valla Kultuurikeskuse põhimäärus - sisukord
§ 2 Kultuurikeskuse tegevuspiirkond, asukoht ja aadress
§ 3 Kultuurikeskuse õiguslik seisund
§ 5 Kultuurikeskuse sümboolika
§ 6 Põhimäärus ja arengukava
2 KULTUURIKESKUSE TEGEVUS JA ÜLESANDED
§ 7 Tegevuse korraldamine
§ 8 Kultuurikeskuse ülesanded
3 KULTUURIKESKUSE PERSONAL JA JUHTIMINE
§ 9 Töötajad, nende õigused ja kohustused
§ 10 Kultuurikeskuse juhtkond
4 VARA JA FINANTSEERIMINE
§ 13 Vara
§ 14 Rahastamine
§ 15 Ümberkorraldamine või lõpetamine
RT IV, 11.12.2013, 6
Vastu võetud 28.11.2013 nr 4
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 34, § 35 lg 1 ja 2 ning Jõelähtme Vallavolikogu 28.11.2013 otsuse nr 27 „Jõelähtme Valla Kultuurikeskuse asutamine“ alusel.
(1) Jõelähtme Valla Kultuurikeskus (edaspidi kultuurikeskus) on Jõelähtme valla kultuuritegevust korraldav asutus.
(2) Inglise keeles on kultuurikeskuse nimi Culture Centre of Jõelähtme Parish.
(1) Kultuurikeskuse tegevuspiirkond on Jõelähtme valla haldusterritoorium.
(2) Kultuurikeskuse ametlik postiaadress on Postijaama tee 7, Jõelähtme küla, Jõelähtme vald, Harju maakond, sihtnumber 74202.
(1) Kultuurikeskus on Jõelähtme Vallavalitsuse hallatav asutus, mille asutamise, tegevuse ümberkorraldamise ning lõpetamise otsustab Jõelähtme Vallavolikogu (edaspidi volikogu).
(2) Kultuurikeskusel on Jõelähtme valla eelarves alaeelarvena iseseisev eelarve.
(3) Kultuurikeskuse asjaajamiskorra kehtestab kultuurikeskuse direktor käskkirjaga.
§ 5. Kultuurikeskuse sümboolika
(1) Kultuurikeskusel või tema struktuuriüksustel võib kasutusel olla oma sümboolika.
(2) Sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab kultuurikeskuse direktor käskkirjaga, kooskõlastades sümboolika enne kehtestamist Jõelähtme Vallavalitsusega (edaspidi vallavalitsus).
§ 6. Põhimäärus ja arengukava
(1) Kultuurikeskuse põhimääruse ja selle muudatused kinnitab volikogu.
(2) Kultuurikeskuse arengukava ja selle muudatuste ettevalmistamise algatab direktor. Kultuurikeskuse arengukava koostamise aluseks võetakse Jõelähtme valla arengukava.
(3) Arengukava koostatakse vähemalt neljaks aastaks. Arengukava vaadatakse läbi üks kord aastas ja täiendatakse ühe aasta võrra.
(4) Arengukava ja selle muudatused kinnitab volikogu.
(5) Arengukava muutmine toimub arengukavas sätestatud korras.
§ 7. Tegevuse korraldamine
(1) Kultuurikeskus täidab põhiülesandeid Jõelähtme valla haldusterritooriumil asuvate struktuuriüksuste kaudu.
(2) Kultuurikeskuse struktuuri kuuluvad järgmised struktuuriüksused (edaspidi struktuuriüksus):
1) Neeme Rahvamaja, asukohaga Neeme küla;
2) Jõelähtme Rahvamaja, asukohaga Jõelähtme küla, Kivisilla tn 2;
3) Loo Kultuurikeskus, asukohaga Loo alevik, Saha tee 7b;
4) Kostivere Kultuurimõis, asukohaga Kostivere alevik, Mõisa tee 2;
5) Loo Noortekeskus, asukohaga Loo alevik, Saha tee 13;
6) Kostivere Noortekeskus, asukohaga Kostivere alevik, Jõe tn 2b;
7) Kostivere Päevakeskus, asukohaga Kostivere alevik, Mõisa tee 2a.
(3) Struktuuriüksuste Neeme Rahvamaja, Jõelähtme Rahvamaja, Kostivere Kultuurimõisa ja Loo Kultuurikeskuse tööd koordineerivad vastavalt ametijuhendile kultuurijuhid, Loo ja Kostivere Noortekeskuste tööd koordineerivad noorsootöötajad ning Kostivere Päevakeskuse tööd koordineerib metoodik.
(4) Struktuuriüksus töötab kultuurikeskuse juhtkonna poolt kinnitatud tegevusplaani ja eelarve alusel.
(5) Struktuuriüksus tagab:
1) kultuuritegevuse korraldamise lähtuvalt paikkondlike inimeste huvist, traditsioonidest ja vajadustest;
2) vallaüleste ülesannete täitmise Jõelähtme valla erinevates piirkondades;
3) huviringide tegevuse korraldamise;
4) igapäevaste teenuste osutamise.
(6) Huviringid määratakse kultuurikeskuse direktori käskkirjaga juhtide ettepanekul. Huviringid tegutsevad üldjuhul 9 kuud septembrist kuni maini, kui kultuurikeskuse direktori käskkirjaga ei ole huviringi tegutsemiseks määratud teist tähtaega.
(7) Kultuurikeskus võib oma põhitegevusega seotud ülesannete täitmiseks osutada tasulisi teenuseid. Kultuurikeskusel on õigus võtta tasu sündmuste (kontserdid, etendused, konverentsid, koosolekud, tähtpäevad, esitlus- ja reklaamüritused, nõupidamised) korraldamise ja sündmuste teenindamise eest, kultuurikeskuse ruumide kasutusele andmisel, video-, valgus- ja helitehnika rentimise ja vastava teenuse osutamise eest. Kultuurikeskuse poolt osutatavate teenuste hinnad kehtestab vallavalitsus kultuurikeskuse direktori ettepanekul.
§ 8. Kultuurikeskuse ülesanded
Kultuurikeskuse ülesandeks on:
1) kultuuritraditsioonide järjepidevuse tagamine, kohaliku rahvakultuuri säilitamine ja arendamine;
2) kultuuri- ja meelelahutuslikke sündmuste korraldamine;
3) huvi- ja seltsitegevuse korraldamine;
4) vastavalt noorsootöö seadusele noorsootöö korraldamine ja noorte omaalgatuse toetamine läbi noortekeskuste;
5) seenioride töö korraldamine;
6) enesetäiendamise ja õpivõimaluste pakkumine, vabahariduslike koolituste, kursuste ning õpiringide tegevuse korraldamine;
7) koostöö tegemine piirkonna teiste kultuuri- ja haridusasutuste ning muude asutuste ja organisatsioonidega;
8) koostöö tegemine maakondlike ja üleriigiliste kultuuriorganisatsioonidega;
9) Jõelähtme valla esindussündmuste korraldamine koostöös vallavalitsusega;
10) avalikkuse teavitamine kultuurikeskuses toimuvatest sündmustest ja osutavatest teenustest;
11) kultuuri- ja huvialase tegevuse kohta informatsiooni kogumine ja vahendamine;
13) professionaalse kultuuri sh filmi-, muusika-, etendus- ja kujutava kunsti vahendamine;
14) koostöös vallas ja mujal tegutsevate teiste asutuste ja organisatsioonidega paikkonna kultuuri- ja hariduselu ja -sündmuste korraldamine;
15) valla positiivse kuvandi loomine läbi kultuurikeskuse tegevuse maakondlikul ja üleriigilisel tasandil;
16) oma põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamine;
17) Jõelähtme valla omandis või kasutuses olevate kultuuriobjektide ja –rajatiste valitsemine ning kasutamise korraldamine.
§ 9. Töötajad, nende õigused ja kohustused
(1) Kultuurikeskuse struktuuri ning töötajate koosseisu kinnitab vallavalitsus direktori ettepanekul.
(2) Struktuuriüksuste tööd juhivad käesoleva põhimääruse § 7 lõikes 3 nimetatud kultuurijuhid, noorsootöötajad ja metoodikud (edaspidi juht).
(3) Juhi ülesanneteks on:
1) struktuuriüksusesisese töö koordineerimine;
2) oma alluvate töötajate ametijuhendite väljatöötamine;
3) hooaja tööplaani väljatöötamine;
4) asutuse kultuurisündmuste eelarve projekti väljatöötamine;
5) esinejatega läbirääkimiste pidamine ja direktorile lepingute sõlmimiseks ettepanekute tegemine;
6) huviringide töö koordineerimine ja ringijuhtidega lepingute sõlmimiseks ettepanekute tegemine;
7) tasuliste teenuste osutamine vastavalt kehtestatud hinnakirjale.
(4) Töötaja õigused ja kohustused määratakse käesolevas põhimääruses, kultuurikeskuse töökorralduse reeglites, töölepingus ja ametijuhendis.
1) saada teavet kultuurikeskuse põhimääruse, töökorralduse reeglite ja muude tema tööd puudutavate dokumentide kohta;
2) saada erialast täiendõpet vastavalt kinnitatud eelarvele;
3) esitada direktorile ettepanekuid töökorralduse parendamiseks;
4) kasutada muid õigusaktides sätestatud töötajate õigusi.
(6) Töötajal on kohustus:
1) täita töölepingus ja ametijuhendis ettenähtud tööülesandeid;
2) osaleda kultuurikeskuse arendamises;
§ 10. Kultuurikeskuse juhtkond
(1) Kultuurikeskuse juhtkonda kuuluvad kultuurikeskuse direktor, haldusjuht, turundusjuht, kunstilised juhid ning struktuuriüksuste kultuurijuhid, noorsootöötajad ja metoodikud.
(2) Juhtkonna pädevus ja ülesanded on:
1) kultuurikeskuse arengukava ning selle muudatuste heakskiitmine;
2) kultuurikeskuse eelarve eelnõu läbivaatamine ja eelarve heakskiitmine;
3) kultuurikeskuse tööplaanide ja aruannete läbivaatamine, neile hinnangu andmine;
4) personali koosseisu muudatuste ettepanekute läbivaatamine ja heakskiitmine;
5) Jõelähtme Vallavalitsusele esitavate tasuliste teenuste nimekirja ja teenuste hinnakirja läbivaatamine ja heakskiitmine;
6) ettepanekute tegemine kultuurikeskuse töö paremaks korraldamiseks ja raha eraldamiseks.
(3) Kultuurikeskuse juhtkonna koosolekud kutsub kokku direktor.
(4) Juhtkonna koosolekud protokollitakse vastavalt asutuse asjaajamiskorrale.
(1) Kultuurikeskuse tööd juhib direktor.
(2) Kultuurikeskuse direktori vaba ametikoht täidetakse Vallavalitsuse otsusel konkursi korras. Konkursi kuulutab välja ja viib läbi vallavalitsus.
(3) Direktori nimetab ametisse ja vabastab ametist vallavalitsus vallavanema ettepanekul.
(4) Direktoriga sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem.
(5) Direktor täidab volikogu ja vallavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest tulenevaid juhtimis- ja haldamisalaseid ülesandeid ning vastutab nende täitmise eest, sealhulgas:
1) juhib kultuurikeskuse igapäevast tegevust;
2) esitab vallavalitsusele kultuurikeskuse arengukava eelnõu;
3) juhindudes vallavalitsuse ettekirjutistest koostab ja esitab vallavalitsusele kultuurikeskuse eelarve projekti ja vastutab selle täitmise eest;
4) esitab vallavalitsusele kultuurikeskuse struktuuri ning töötajate koosseisu eelnõu;
5) sõlmib, muudab ja ütleb üles kultuurikeskuse töötajatega töölepingud, kooskõlastades antud tegevuse eelnevalt kultuurikeskuse juhtkonnaga;
6) koostab juhi ja tehnilise personali ametijuhendid ning kinnitab kultuurikeskuse töötajate ametijuhendid;
7) kinnitab kultuurikeskuse töökorralduse ja asjaajamise reeglid ning teised asutuse sisemist tegevust reguleerivad dokumendid;
8) kutsub kokku kultuurikeskuse juhtkonna koosolekud.
9) esitab vallavalitsusele kinnitamiseks kultuurikeskuse tasuliste teenuste hinnakirja eelnõu;
10) esindab kultuurikeskust ja tegutseb kultuurikeskuse nimel, teeb kultuurikeskuse eelarve piires tehinguid, mis on vajalikud volikogu ja vallavalitsuse õigusaktides sätestatud ülesannete täitmiseks;
11) käsutab kooskõlas volikogu ja vallavalitsuse õigusaktidega kultuurikeskuse valitsemisel olevat vallavara;
12) täidab muid käesolevast põhimäärusest, töölepingust ja õigusaktidest tulenevaid ülesandeid ning annab käskkirju.
Direktori äraolekul asendab teda direktori käskkirjaga määratud isik.
4. peatükk VARA JA FINANTSEERIMINE
§ 13. Vara
(1) Kultuurikeskuse vara on Jõelähtme Vallavolikogu kehtestatud korras kultuurikeskuse valdusse antud Jõelähtme vallale kuuluvad või teistelt isikutelt kultuurikeskusele sihtotstarbeliseks kasutamiseks antud vallas- ja kinnisasjad või rahaliselt hinnatavate õiguste ja kohustuste kogum ning kultuurikeskusele eraldatud raha.
(2) Kultuurikeskus valdab, kasutab ja käsutab tema valitsemisel olevat vara käesoleva põhimäärusega seatud eesmärkide täitmiseks, vastavalt Jõelähtme vallavara valitsemist, kasutamist ja käsutamist sätestavatele õigusaktidele.
(3) Kultuurikeskuse valduses olev valla vara kajastub Jõelähtme Valla bilansis.
§ 14. Rahastamine
(1) Kultuurikeskuse eelarve kinnitab volikogu.
(2) Kultuurikeskuse majandustegevust korraldatakse vastavalt kinnitatud eelarvele.
(3) Kultuurikeskuse tegevusega seotud kulu kaetakse järgmistest allikatest:
1) Jõelähtme valla eelarvest;
2) eraldatud projektitoetustest;
(4) Kultuurikeskuse piletimajandamise süsteem töötatakse välja koostöös Vallavalitsuse raamatupidamisega. Piletite müügisüsteemi eest vastutab kultuurikeskuse direktor.
(5) Kultuurikeskuse finantsmajanduslikku tegevust kontrollib Vallavalitsus.
§ 15. Ümberkorraldamine või lõpetamine
(1) Kultuurikeskuse tegevuse ümberkorraldamise või lõpetamise otsustab volikogu.
(2) Kultuurikeskuse tegevuse ümberkorraldamist või lõpetamist korraldab vallavalitsus.
(3) Kultuurikeskuse ümberkorraldamine seisneb kultuurikeskuse ühinemises või jagunemises.
(4) Kultuurikeskus ühineb või jaguneb järgmiselt:
2) kultuurikeskus liidetakse teise asutusega ja liidetav asutus lõpetab tegevuse;
3) kultuurikeskus jaotatakse vähemalt kaheks asutuseks ning jagunev asutus lõpetab tegevuse.
(5) Kultuurikeskuse ümberkujundamine on asutuse muutmine teist liiki asutuseks.
Tunnistada kehtetuks järgmised Jõelähtme Vallavolikogu määrused:
1) Jõelähtme Vallavolikogu 24.11.2011 määrus nr 71 „Kostivere Kultuurimõisa põhimäärus”;
2) Jõelähtme Vallavolikogu 28.11.2000 määrus nr 18 „Jõelähtme Rahvamaja põhimääruse kinnitamine”;
3) Jõelähtme Vallavolikogu 1.10.2004 määrus nr 40 „Loo Kultuurikeskuse põhimääruse kinnitamine”,
4) Jõelähtme Vallavolikogu 28.11.2000 määrus nr 17 „Neeme Rahvamaja põhimääruse kinnitamine”.


Tõrva linna koolieelsetesse lasteasutustesse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord – Riigi Teataja
Tõrva linna koolieelsetesse lasteasutustesse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord
Tõrva linna koolieelsetesse lasteasutustesse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord - sisukord
§ 2 Lasteaeda vastuvõtu kord
§ 3 Laste lasteaeda toomine, lasteaiast äraviimine ja puudumine
RT IV, 17.05.2014, 44
Vastu võetud 18.11.2006 nr 6
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse (RT I 1999, 27, 387; 2000, 54, 349; 95, 611; 2001, 75, 454; 2002, 61, 375; 90, 521; 2003, 18, 99; 75, 496; 2004, 27, 180; 30, 206; 41, 276; 2006, 32, 246; 46, 334) § 15 lg 4 alusel.
(1) Käesolev eeskiri kehtestab Tõrva linna koolieelsetesse lasteasutustesse (edaspidi lasteaed) vastuvõtu, sealt väljaarvamise ja lasteaiakoha kasutamise korra.
(2) Arvestust laste lasteaeda võtmise, sealt väljaarvamise ja lasteaiakohtade kasutamise üle peab lasteaia juhataja.
(3) Lapsevanem või teda asendav isik (edaspidi lapsevanem) võib valida lasteaia vastavalt oma soovile, kui soovitud lasteaias on vabu kohti.
(4) Lapsevanemal on õigus lasteaia juhataja otsus lapse lasteaeda vastuvõtu või sealt väljaarvamise kohta vaidlustada Tõrva Linnavalitsuses.
§ 2. Lasteaeda vastuvõtu kord
(1) Tõrva linna munitsipaallasteaedadesse võetakse rahvastikuregistrisse aadressil Tõrva linn kantud kuni seitsmeaastaseid lapsi vastavalt volikogu poolt kinnitatud lasteaedade teeninduspiirkondadele. Vabade kohtade olemasolul võetakse lasteaeda lapsi väljastpoolt teenistuspiirkonda eelistuse järjekorras:
1) teeninduspiirkonnas töötavate vanemate lapsi;
2) väljaspool teeninduspiirkonda elavaid lapsi.
(2) Väljaspool teeninduspiirkonda elavate laste vastuvõtul arvestatakse ajaliselt varem esitatud taotlusi.
(3) Lapse lasteaeda vastuvõtmine toimub lapsevanema kirjaliku avalduse alusel, mis esitatakse lasteaia juhatajale hiljemalt 15. juuniks.
(4) Õppeaasta jooksul võetakse lapsevanema avalduse alusel lapsi täiendavalt vastu vabade kohtade olemasolul.
(5) Lapse lasteaeda vastuvõtu taotlemiseks esitab lapsevanem lasteaia juhatajale vormikohase avalduse (määruse lisa 1), milles märgitakse:
2) lapse ema ees- ja perekonnanimi, töökoht, amet, aadress, telefon;
3) lapse isa ees- ja perekonnanimi, töökoht, amet, aadress, telefon;
4) lapse kodune aadress ja telefon;
5) kohaliku omavalitsuse nimi, kus laps on kantud rahvastikuregistrisse;
6) lapse lasteaeda vastuvõtmise soovitud aeg;
7) lapsevanema allkiri;
8) avalduse esitamise kuupäev.
(6) Lasteaia juhataja registreerib avaldused nende laekumise järjekorras.
(7) Lasteaia juhataja komplekteerib ja kinnitab lasteaia järgmise õppeaasta rühmad 25.juuniks ja esitab laste nimekirja Tõrva Linnavalitsusele 1 nädala jooksul.
(8) Hiljemalt jooksva aasta 1.juuliks vastab lasteaia juhataja kirjalikult kõigile laekunud avaldustele ja teavitab vanemat tema taotluse rahuldamisest või mitterahuldamisest.
(9) Kui lasteaias puuduvad vabad kohad, jääb laps koha taotlejate järjekorda, mille koostab lasteaia juhataja taotluste ajalise esitamise ning käesoleva korra § 2 lg 1 põhjal.
(10) Lapse lasteaeda esmasel vastuvõtmisel esitab vanem tervisekaardi lapse tervisliku seisukorra kohta.
(11) Lapse lasteaeda võtmisel tutvub lapsevanem lasteaia põhimääruse, õppekava, tegevus- ja päevakava, ja muude lasteaia tegevust puudutavate õigusaktidega ning saab vajalikku informatsiooni lasteaia töökorralduse kohta. Käesolev määrus antakse lapsevanemale kaasa.
(12) Laste vastuvõtmine sõimerühma toimub järk-järgult, kuni 2 uut last nädalas.
§ 3. Laste lasteaeda toomine, lasteaiast äraviimine ja puudumine
(1) Laste lasteaeda toomine ja sealt äraviimine toimub lapsevanemale sobival ajal järgides lasteaia päevakava.
(2) Lasteaed vastutab lapse eest lapse lasteaeda üleandmisest lasteaiast lahkumiseni.
(3) Lapse võtab vastu ja annab lapsevanemale üle lasteaia õpetaja.
(4) Hommikuse vastuvõtu ajal avastatud haigeid lapsi lasteaeda ei võeta.
(5) Lapse kojujäämisel tervislikel või perekondlikel põhjustel tuleb lapsevanemal kohe samal päeval informeerida lasteaia õpetajat või juhatajat. Lasteaeda naasmisel pärast haigusest tervenemist peab lapsevanem esitama perearsti väljastatud tõendi, kuhu märgitakse:
1) väljavõte tervisekaardist;
2) terviseseisundist tulenevad vajalikud eritingimused;
3) soovitused liikumisõpetuse, karastamise jm kohta;
4) perearsti andmed (nimi, tegevuskoht, telefon, arstikood, litsentsinumber).
(6) Pärast lasteaiast lahkumist vastutab lapse eest lapsevanem.
3) seoses pikaajalise (üle 3 kuu) kohamaksu, õppekulu või toitlustamiskulu võlgnevusega;
4) seoses lapse põhjuseta (kahe järjestikuse kuu jooksul rohkem kui 22 päeva) lasteaiast puudumisega;
(2) Lapse väljaarvamise lasteaiast käesoleva korra § 4 lg 1 p 4 toodud põhjustel peab lasteaia juhataja eelnevalt kooskõlastama lasteaia hoolekoguga.
(3) Lapse lasteaiast väljaarvamisest teatab lasteaia juhataja lapsevanemale (v.a koolimineku puhul) kirjalikult ühe nädala jooksul otsuse tegemisest arvates.
Määrus jõustub 01.detsembril 2006.