Detailplaneeringud - Kanepi vald
Spetsialistide programm
Mardi katastriüksuse detailplaneering
Kanepi Vallavalitsuse 03.06.2020 korraldusega nr 2-3/183 algatati Kanepi vallas Vissi külas asuva Mardi katastriüksuse (katastritunnus 85601:002:0820) detailplaneering ja jäeti algatamata detailplaneeringu keskkonnamõju strateegiline hindamine. Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks on katastriüksuse jagamine, maa kasutamise sihtotstarvete määramine, kruntidele ehitusõiguse määramine ning tehnovõrkude ja –rajatiste asukohtade määramine. Soovitakse moodustada kaks krunti ja määrata neile ehitusõigus elamute rajamiseks. Planeeritava ala pindala on ca 10000 m².
Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb planeerimisseaduse (PlanS) § 125 lõikest 2, mis sätestab, et detailplaneeringu koostamine on nõutav üldplaneeringuga määratud detailplaneeringu koostamise kohustusega alal või juhul. PlanS § 125 lõike 1 punkti 1 kohaselt on detailplaneeringu koostamine nõutav ehitusloakohustusliku hoone püstitamiseks.
Detailplaneeringu algataja ja kehtestaja on Kanepi Vallavalitsus (aadress Turu põik 1, Kanepi alevik Kanepi vald 63101 Põlvamaa), detailplaneeringu koostamist korraldab Kanepi Vallavalitsus (aadress Turu põik 1, Kanepi alevik Kanepi vald 63101 Põlvamaa).
Mardi katastriüksuse detailplaneeringu keskkonnamõju strateegiline hindamine jäeti algatamata kuna detailplaneeringuga planeeritakse tegevust, mis keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (edaspidi KeHJS) § 6 lõike 1 alusel ei kuulu olulise keskkonnamõjuga tegevuse alla, samuti ei kavandata tegevust, mis kuulub KeHJS § 6 lõikes 2 toodud tegevusalade hulka ning mille puhul peab otsustaja andma eelhinnangu, kas tegevusel on oluline keskkonnamõju.
Võimalike uuringute läbiviimise vajadus detailplaneeringut algatades puudub.
Detailplaneeringu algatamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmise korraldusega saab tutvuda Kanepi Vallavalitsuses tööaegadel (aadress Turu põik 1, Kanepi alevik Kanepi vald 63101 Põlvamaa), Kanepi valla dokumendiregistris http://delta.andmevara.ee/kanepi_vald/dokument/4329892
Korraldus nr 183 Mardi_algatamise_korraldus.pdf
Algatamise korralduse lisa 1.pdf
Talli katastriüksuse detailplaneering
Kanepi Vallavalitsuse 23.01.2020 korraldusega nr 2-3/27 algatati Kanepi vallas Valgjärve külas asuva Talli katastriüksuse (katastritunnus 28401:001:0284) detailplaneering ja jäeti algatamata detailplaneeringu keskkonnamõju strateegiline hindamine. Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks on hoonestusala ja ehitusõiguse määramine Valgjärve külamaja rajamiseks, maa kasutamise sihtotstarbe määramine, tehnovõrkude ja –rajatiste asukohtade määramine, juurdepääsutee rajamine kohalikult teelt (tee number 8560005, Valgjärve – Ringtee) ja liikluskorralduse põhimõtete määramine. Planeeritava ala pindala on ca 3640 m².
Detailplaneeringu algataja ja kehtestaja on Kanepi Vallavalitsus (aadress Turu põik 1, Kanepi alevik Kanepi vald 63101 Põlvamaa), detailplaneeringu koostamist korraldab Kanepi Vallavalitsus (aadress Turu põik 1, Kanepi alevik Kanepi vald 63101 Põlvamaa). Detailplaneeringu koostaja on Terav Kera OÜ (aadress Sarapuu 2, 50705 Tartu).
Talli katastriüksuse detailplaneeringu keskkonnamõju strateegiline hindamine jäeti algatamata kuna detailplaneeringuga planeeritakse tegevust, mis keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (edaspidi KeHJS) § 6 lõike 1 alusel ei kuulu olulise keskkonnamõjuga tegevuse alla, samuti ei kavandata tegevust, mis kuulub KeHJS § 6 lõikes 2 toodud tegevusalade hulka ning mille puhul peab otsustaja andma eelhinnangu, kas tegevusel on oluline keskkonnamõju.
Detailplaneeringu algatamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmise korraldusega saab tutvuda Kanepi Vallavalitsuses tööaegadel (aadress Turu põik 1, Kanepi alevik Kanepi vald 63101 Põlvamaa), Kanepi valla dokumendiregistris http://delta.andmevara.ee/kanepi_vald/dokument/4068961
Korraldus nr 27 Talli_algatamise_otsus
Lisa 1 Korraldusele nr 27 Planeeringuala piir
TALLI DP_SELETUSKIRI
TALLI DP_KONTAKTVÖÖND
TALLI DP_OLEMASOLEV OLUKORD
TALLI DP_PÕHIJOONIS TEHNOVÕRKUDEGA
TALLI DP_SITUATSIOONISKEEM
Hurmi tn 9 katastriüksuse detailplaneering
Kanepi Vallavalitsuse 14.11.2018 korraldusega nr 2-3/2018/306 algatati Kanepi vallas Kanepi alevikus asuva Hurmi tn 9 katastriüksuse (katastritunnus 28501:001:0481) detailplaneering ja jäeti algatamata detailplaneeringu keskkonnamõju strateegiline hindamine. Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks on hoonestusala ja ehitusõiguse määramine tankla ja ärihoone rajamiseks koos parklate ja platsidega, tehnovõrkude ja –rajatiste asukohtade määramine, juurdepääsuteede rajamine 2 Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa riigimaanteelt ja 18120 Kanepi-Varbuse riigimaanteelt ja liikluskorralduse põhimõtete määramine. Planeeritava ala pindala on 4,68 ha.
Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb planeerimisseaduse § 125 lõike 1 punktist 1, mis sätestab, et detailplaneeringu koostamine on nõutav alevikes ehitusloakohustusliku hoone püstitamiseks. Hurmi tn 9 katastriüksus asub Kanepi alevikus.
Hurmi tn 9 katastriüksuse detailplaneeringu keskkonnamõju strateegiline hindamine jäeti algatamata kuna detailplaneeringuga planeeritakse tegevust, mis keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (edaspidi KeHJS) § 6 lõike 1 alusel ei kuulu olulise keskkonnamõjuga tegevuse alla, samuti ei kavandata tegevust, mis kuulub KeHJS § 6 lõikes 2 toodud tegevusalade hulka ning mille puhul peab otsustaja andma eelhinnangu, kas tegevusel on oluline keskkonnamõju.
Detailplaneeringu algatamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmise korraldusega saab tutvuda Kanepi Vallavalitsuses tööaegadel (aadress Turu põik 1, Kanepi alevik Kanepi vald 63101 Põlvamaa), Kanepi valla dokumendiregistris http://delta.andmevara.ee/kanepi_vald/dokument/3472832
Korraldus nr 306
Planeeringu ala_korralduse lisa 1
Lisainfot detailplaneeringute kohta saab Kanepi Vallavalitsuse maaspetsialistilt (797 6315, kadri@kanepi.ee)


Avaleht Enampakkumised Abiks enampakkumisel
Kinnisasja omandamisel laenuga teatab ostja sellest kohtutäiturile TMS §-s 93'1 sätestatud korras (TMS § 156'1 lg 1) (vaata vallasasja ostuhinna tasumine laenuga).
Kui ostja ja krediidiasutus lepivad kokku laenu tagatisena enampakkumisel müüdava kinnisasja koormamises hüpoteegiga ja kohesele sundtäitmisele allumise kokkuleppe kandmises kinnistusraamatusse, teatab ostja sellest samal ajal kui kinnisasja laenuga ostmise kavatsusest. Krediidiasutus teatab kohtutäiturile tehingu tõestamise aja, notari nime ja kontaktandmed (TMS § 156'1 lg 2).
Kui krediidiasutus on andnud kohtutäiturile kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis garantii või kui kohtutäitur on saanud hoiustamiskviitungi ärakirja raha notarikontole kandmise kohta, saadab kohtutäitur viivitamatult notarile digitaalselt allkirjastatud enampakkumise akti, avalduse keelumärke ja täitemenetlusega lõppevate õiguste kustutamiseks ning nõusoleku hüpoteegi sissekandmiseks kinnistusraamatusse, kui ei ole kokku lepitud teisiti (TMS § 156'1 lg 3).
Notar esitab asjaõiguslepingu hüpoteegi seadmiseks, kokkuleppe hüpoteegiga tagatud nõuete ja kohesele sundtäitmisele allumise kohta, kinnistamisavalduse ja kohtutäituri esitatud dokumendid kinnistusosakonnale (TMS § 156'1 lg 4).
Notar kannab kolme tööpäeva jooksul pärast TMS § 156'1 lg-s 4 nimetatud dokumentide kinnistuspäevikus registreerimist notarikontol hoiustatud rahasumma üle kohtutäituri ametialasele kontole (TMS § 156'1 lg 5).
Kui TMS § 156'1 lg-s 4 nimetatud kokkuleppeid ei sõlmita 30 päeva jooksul enampakkumise akti koostamisest arvates, tagastab notar kohtutäiturile TMS § 156'1 lg-s 3 nimetatud dokumendid ja krediidiasutusele TMS § 156'1 lg 3 kohaselt notarikontole kantud raha (TMS § 156'1 lg 6).


Kehtna Põhikooli hindamisjuhend
Kehtiv alates 1.09.2013
Kehtna Põhikooli hindamisjuhend sätestab:
1. põhiharidust omandavate õpilaste teadmiste ja oskuste hindamise korra
2. käitumise ja hoolsuse hindamise korra,
3. õpilaste täiendavale õppetööle ja klassikursust kordama jätmise korra
4. järgmisse klassi üleviimise alused, tingimused ja korra.
§ 2. Hindamise alused
Teadmiste ja oskuste hindamisel lähtutakse Kehtna Põhikooli õppekavaga nõutavatest teadmistest ja oskustest.
Käitumise ja hoolsuse hindamise aluseks on kooli õppekava ning kooli kodukorra nõuded
Kui õpilasele on vastavalt kehtivale korrale koostatud individuaalne õppekava, arvestatakse hindamisel individuaalses õppekavas sätestatud erisusi.
1. anda tagasisidet õpilase õpiedukusest ja toetada õpilase arengut;
2. suunata õpilase enesehinnangu kujunemist, toetada edasise haridustee valikut;
3. innustada ja suunata õpilast sihikindlalt õppima;
4. suunata õpetaja tegevust õpilase õppimise ja individuaalse arengu toetamisel.
1. suunata õpilast järgima üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnorme ning täitma kooli kodukorra nõudeid;
2. motiveerida õpilast hoolikalt täitma õppeülesandeid.
Kooli õppekavas sätestatud hindamise korraldus on avalikustatud kooli veebilehel.
Õpitulemuste hindamise põhimõtteid ja korda tutvustab õpilastele klassi- ja/või aineõpetaja õppeaasta ja iga õppeveerandi algul
Õpilasel on õigus saada klassi- või aineõpetajalt teavet oma hinnete kohta.
Hinded ja hinnangud tehakse lapsevanemale teatavaks e-kooli keskkonda kasutades.
Hinneteleht saadetakse soovikorral lapsevanemale koju.
Klassijuhataja taotleb lastevanemailt tagasisidet väljastatud dokumentide kättesaamise kohta
Tunnikontrolli hindest teavitatakse õpilast järgmiseks sama aine tunniks, kontrolltööde ja mahukamate kirjalike tööde puhul nädala jooksul pärast töö sooritamist.
§ 5. Teadmiste ja oskuste hindamise korraldus
Õpilase teadmisi ja oskusi hindab vastava õppeaine õpetaja õpilase suuliste vastuste (esituste), kirjalike ja praktiliste tööde ning praktiliste tegevuste alusel, arvestades õpilase teadmiste ja oskuste vastavust õppekavas esitatud nõuetele.
Kujundava hindamisena mõistetakse õppe kestel toimuvat hindamist, mille käigus
analüüsitakse õpilase teadmisi, oskusi, hoiakuid, väärtushinnanguid ja käitumist, antakse tagasisidet õpilase seniste tulemuste ning vajakajäämiste kohta, innustatakse ja suunatakse õpilast edasisel õppimisel ning kavandatakse edasise õppimise eesmärgid ja teed.
Õpitulemuste omandamist kontrollivate kirjalike tööde (kontrolltööde) aeg kavandatakse kooskõlastatult teiste õppeainete õpetajatega ja kantakse kontrolltööde graafikusse e-koolis
Õpilasel võib olla õppepäeva jooksul üks kontrolltöö, õpilaste enamuse nõusolekul võib ühel päeval erandkorras olla ka kaks kontrolltööd. Õppenädalas võib läbi viia kuni kolm kontrolltööd.
8. klassi õpilased sooritavad ühes õppeaines üleminekueksami. 7.-8. klassi õpilased sooritavad aineid lõimiva loovtöö.
Teadmiste ja oskuste hindamisel kasutatakse hindeid viiepallisüsteemis. I klassis
hinnatakse sõnaliselt.
§ 6. Õpitulemuste hindamine
Hindamise põhimõtted.
Hindamisel arvestatakse nõutavaid õpitulemusi, õppeaine eripära, õpilaste vanust, võimeid ja arengut.
2.Hinnatakse ainekavas või õpetaja töökavas määratud nõutavate õpitulemuste saavutatust.
3. Oskusainetes (muusika, kunst, kehaline kasvatus, tööõpetus) arvestatakse hindamisel ka õpilase individuaalset arengut;
4.Veerandi võikokkuvõtva hinde saamiseks peab õpilasel olema vähemalt kaks hinnet.
5.Aineõpetaja võib edukat osavõttu maakondlikust olümpiaadist arvestada kokkuvõtva hinde väljapanekul.
6.Koolist puudunud õpilane täidab hinnatava ülesande õpetajaga kokkulepitud ajal. Töö peab olema juhul, kui õpetajaga pole teisiti kokku lepitud, täidetud kümne päeva jooksul pärast võlgnevuseVõlgnevus märgitakse e-kooli töö toimumise päeval. Võlgnevus/ hinne muudetakse e-koolis.
7.Kui õpilase kontrolltöö või sellega võrdsustatud arvestusliku töö tulemust on õppeprotsessis hinnatud hindega puudulik või nõrk või on hinne jäänud panemata, antakse õpilasele 10 õppepäeva jooksul võimalus järelvastamiseks, erandjuhtudel kokkuleppel õpetajaga kindlaksmääratud ajal.
8.Kui töö sooritamisel kasutatakse ebaausaid võtteid, hinnatakse tulemust hindega “nõrk“ ning see ei kuulu järelevastamisele.
Kokkuvõttev hindamine on veerandi- või poolaastahinne ning nende põhjal aastahinnete väljapanemine. Poolaastahinnetega hinnatakse nendes õppeainetes, mida õpitakse ühe nädalatunniga õppeaasta jooksul. Kokkuvõttev hinne ei kujune hinnete aritmeetilise keskmisena, vaid peegeldab hinnete osakaalu.
Aastahinne pannakse välja antud õppeaasta jooksul saadud veerandihinnete alusel enne õppeperioodi lõppu.
1. klassi õpilase teadmistele ja oskustele antakse poolaasta ja õppeaasta lõpul kirjalikult kokkuvõtvaid sõnalisi hinnanguid.
Kokkuvõtva hinde võib jätta välja panemata, kui õpilane on puudunud üle 50% õppetundidest või tal on sooritamata 2/3 hinnatavatest õppeülesannetest.
Kui õppeaine veerandihinne on jäänud välja panemata ja õpilane ei ole kasutanud võimalust järele vastata, märgitakse aastahindeks „hindamata“
Õpilasele, kes on koolist pikemat aega puudunud ega ole veerandi või poolaasta lõpuks nõutavaid hinnatavaid ülesandeid täitnud, kokkuvõtvat hinnet/hinnangut välja ei panda. Talle antakse võimalus need ülesanded täita õpetajaga kokkulepitud ajal õppeaasta lõpuni. Õppeaine kokkuvõttev hinne pannakse välja pärast nõutavate ülesannete täitmist.
Hinded viiepallisüsteemis
Hindega «5» («väga hea») hinnatakse vaadeldava perioodi või vaadeldava temaatika õpitulemuste saavutatust, kui saavutatud õpitulemused vastavad õpilase õppe aluseks olevatele taotletavatele õpitulemustele täiel määral ja ületavad neid. Kui õpitulemuse hindamisel kasutatakse punktiarvestust, hinnatakse õpitulemust hindega «5», kui õpilane on saanud 90–100% maksimaalselt võimalikust punktide arvust.
Hindega «4» («hea») hinnatakse vaadeldava perioodi või vaadeldava temaatika õpitulemuste saavutatust, kui saavutatud õpitulemused vastavad üldiselt õpilase õppe aluseks olevatele taotletavatele õpitulemustele. Kui õpitulemuse hindamisel kasutatakse punktiarvestust, hinnatakse õpitulemust hindega «4», kui õpilane on saanud 75–89% maksimaalselt võimalikust punktide arvust.
Hindega «3» («rahuldav») hinnatakse vaadeldava perioodi või vaadeldava temaatika õpitulemuste saavutatust, kui saavutatud õpitulemused võimaldavad õpilasel edasi õppida või kooli lõpetada ilma, et tal tekiks olulisi raskusi hakkamasaamisel edasisel õppimisel või edasises elus. Kui õpitulemuse hindamisel kasutatakse punktiarvestust, hinnatakse õpitulemust hindega «3», kui õpilane on saanud 50–74% maksimaalselt võimalikust punktide arvust.
Hindega «2» («puudulik») hinnatakse vaadeldava perioodi või vaadeldava temaatika õpitulemuste saavutatust, kui õpilase areng nende õpitulemuste osas on toimunud, aga ei võimalda oluliste raskusteta hakkamasaamist edasisel õppimisel või edasises elus. Kui õpitulemuse hindamisel kasutatakse punktiarvestust, hinnatakse õpitulemust hindega «2», kui õpilane on saanud 20–49% maksimaalselt võimalikust punktide arvust.
Hindega «1» («nõrk») ” hinnatakse vaadeldava perioodi või vaadeldava temaatika õpitulemuste saavutatust, kui saavutatud õpitulemused ei võimalda oluliste raskusteta hakkamasaamist edasisel õppimisel või edasises elus ning kui õpilase areng nende õpitulemuste osas puudub. Kui õpitulemuse hindamisel kasutatakse punktiarvestust, hinnatakse õpitulemust hindega «1», kui õpilane on saanud 0–19% maksimaalselt võimalikust punktide arvust.
Esitatud skaalast 5% üles- ja allapoole moodustab piiritsooni, mille puhul õpetaja võib panna kas madalama või kõrgema hinde, arvestades:
Hindamisel võib vajadusel hinde täpsustamiseks kasutada märke „+“ ja „-“, kuid õppeveerandi ja poolaasta kokkuvõtlikul hindamisel neid ei kasutata.
Emakeele kirjalike tööde diferentseeritud hindamine
Diferentseeritult hinnatakse püsiva kirjaliku kõne puudega õpilase kirjalikke töid, kui õpilane saab regulaarselt logopeedilist ravi või kui õpetaja töötab temaga individuaalselt logopeedi nõuannete järgi.
Kirjalike tööde diferentseeritud hindamisel arvestatakse düsgraafiale omaseid spetsiifilisi vigu vealiikide järgi. Ühte liiki vead loetakse üheks veaks.
Õpilase kirjalikele töödele tehakse märge «Hinnatud diferentseeritult».
§ 7. 8. klassi üleminekueksam
8. klassi õpilased sooritavad õppeperioodi lõpul ühes õppeaines üleminekueksami, mille hinne kantakse klassitunnistusele ja arvestatakse aastahinde väljapanekul.
Üleminekueksami eesmärk on võimaldada õpilasel oma huve ja võimeid määratleda ning arendada, samuti eksamikogemusi omandada.
Õpilane valib õppeaine, milles sooritab üleminekueksami, järgmiste õppeainete hulgast: eesti keel, kirjandus, matemaatika, võõrkeel, bioloogia, keemia, füüsika, geograafia, ajalugu, ühiskonnaõpetus.
Aine valib õpilane 1. veebruariks ja teatab valikust klassijuhatajale, kes esitab nimekirja direktorile kinnitamiseks. Aineõpetaja koos õpilasega otsustab, mis vormis üleminekueksam sooritatakse.
Üleminekueksam võib olla:
1. kirjalik (kontrolltöö, test, kirjand, uurimustöö vms);
2. suuline (arvestuspileti küsimustele vastamine, ettekanne vms).
Üleminekueksam hõlmab 8. klassi kursuses läbitud olulisemaid teemasid.
Üleminekueksam viiakse läbi mai 3.nädalal, vastavas ainekabinetis ning komisjoni juuresolekul.
Eksamile lubatakse kõik õpilased, olenemata hinnetest.
Eksamitulemus tehakse õpilastele teatavaks hiljemalt järgmisel päeval.
Kui õpilase üleminekueksam on hinnatud puudulikuks, on tal peale 2-nädalast täiendavat tööd võimalik sooritada järeleksam
§8. Sõnaline hindamine I klassis
Sõnalist hindamist kasutatakse 1. klassis.
Sõnalise hindamise korral antakse õpilase õpitegevusele ja õpitulemustele õppeprotsessi käigus suulisi ja kirjalikke sõnalisi hinnanguid ning poolaasta ja õppeaasta lõpul kirjalikke kokkuvõtvaid sõnalisi hinnanguid.
Kokkuvõtvad sõnalised hinnangud annavad teavet õpilase arengu, õppeprotsessis osalemise, õpi- ning käitumisoskuste kujunemise ja õpitulemuste kohta. Kokkuvõtvates hinnangutes toob õpetaja esile lapse edusammud ja juhib tähelepanu arendamist vajavatele oskustele ning lünkadele teadmistes
Kokkuvõtvate sõnaliste hinnangute aluseks on klassi õpetaja(te) tähelepanekud ja märkmed e-koolis.
Klassitunnistusel kasutatakse õppeainele vastavat õpitegevust, millele järgneb sõnaline hinnang. Sõnalised hinnangud koostavad aineõpetajad igale õpilasele kasutades oma tähelepanekuid õpilase õpitulemustes. Tunnistuse koostamisel võib klassiõpetaja kasutada oma loovust.
Õpetaja lähtub õpitulemustele hinnangute andmisel üldjuhul järgmistest põhimõtetest:
1. Hinnangu “väga hästi” – saab õpilane, kelle suuline vastus (esitus), kirjalik töö, praktiline tegevus või selle tulemus on õige, loogiline ja mõtestatud, praktilises tegevuses ilmneb omandatu iseseisev ja loov rakendamine.
2. Hinnangu “hästi” – saab õpilane, kelle suuline vastus (esitus), kirjalik töö, praktiline tegevus või selle tulemus on üldiselt õige, loogiline ja mõtestatud, kuid pole täielik või esineb väiksemaid eksimusi, praktilises tegevuses jääb mõnel määral puudu iseseisvusest.
3. Hinnangu “rahuldavalt” – saab õpilane, kelle suuline vastus (esitus), kirjalik töö, praktiline tegevus või selle tulemus on põhiosas õige, kuid esineb mõningaid puudusi ja eksimusi, põhioskused on omandatud lünklikult ja teadmiste rakendamisel praktilises tegevuses esineb raskusi.
Õpilastele antud kokkuvõtvad sõnalised hinnangud kantakse klassitunnistusele.
§ 9. Järelvastamine ja järeltööde sooritamine
Koolist puudunud õpilane täidab hinnatava ülesande õpetajaga kokkulepitud ajal kümne päeva jooksul.
Kui tööd on hinnatud hindega „puudulik“ või „nõrk“, on õpilasel võimalik sooritada järeltöö.
Kokkuvõtva hinde väljapanekul arvestatakse järeltöö hinnet.
Kui õpilasel on veerandi lõpus hinnete asemel märge “HA”, võib õpetaja anda talle ülesande, et kontrollida tema teadmisi ja oskusi ning välja panna puuduv hinne.
Õpilasele, kelle veerandi- või poolaastahinne on «puudulik» või «nõrk», kellele on antud samaväärne sõnaline hinnang või on jäetud hinne välja panemata, koostatakse selles õppeaines individuaalne töökava, või määratakse mõni muu tugisüsteem.
Kui õpiraskused ei ole ületatud vastavate tugisüsteemide rakendamisega, suunatakse õpilane nõustamiskomisjoni.
Kui õpilane või lapsevanem keeldub tugisüsteemide rakendamisest ning õpiraskused jäävad püsima, pöördutakse sotsiaaltöötaja või nõustaja poole.
Kui kooli poolt pakutavate tugisüsteemide rakendamine on andnud positiivseid tulemusi, võib nende kasutamisest loobuda enne õppeaasta või määratud aja lõppu.
§ 10. Käitumise ja hoolsuse hindamine
Käitumise hindamise aluseks on kooli kodukorra täitmine ning üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnormide järgimine koolis. Hoolsuse hindamise aluseks on õpilase suhtumine õppeülesannetesse: kohusetundlikkus, töökus ja järjekindlus õppeülesannete täitmisel.
Käitumist ja hoolsust hinnatakse hinnetega «eeskujulik», «hea», «rahuldav» ja «mitterahuldav».
§ 11. Hinde ja hinnangu vaidlustamine
Õpilasel või tema seaduslikul esindajal on õigus hindeid ja sõnalisi hinnanguid vaidlustada kümne päeva jooksul pärast hinde või hinnangu teadasaamist, esitades kooli direktorile kirjalikult vastava taotluse koos põhjendustega.
Kooli direktor teeb otsuse ja teavitab sellest lõikes 1 nimetatud taotluse esitajat kirjalikult viie tööpäeva jooksul otsuse vastuvõtmise päevast arvates.
ÕPILASE TÄIENDAVALE ÕPPETÖÖLE JA KLASSIKURSUST KORDAMA JÄTMINE NING JÄRGMISSE KLASSI ÜLEVIIMINE
§ 12. Õpilase täiendavale õppetööle ja klassikursust kordama jätmine
Õppeperioodi jooksul omandamata jäänud õppekavaga nõutavate teadmiste ja oskuste omandamise toetamiseks jäetakse õpilane täiendavale õppetööle, mis viiakse läbi pärast õppeperioodi lõppu.
Täiendavale õppetööle jätmise otsustab õppenõukogu enne õppeperioodi lõppu
Õpilane jäetakse täiendavale õppetööle õppeainetes, milles tulenevalt veerandihinnetest või veerandite lõpus antud sõnalistest hinnangutest tuleks välja panna aastahinne «puudulik» või «nõrk» või anda samaväärne kokkuvõttev sõnaline hinnang.
Kui veerandihinne on „hindamata“, jäetakse õpilane täiendavale õppetööle.
Õppenõukogu võib põhjendatud otsusega erandjuhul jätta õpilase klassikursust kordama, kui õpilasel on kolmes või enamas õppeaines pandud välja aastahinne «puudulik», «nõrk» või „hindamata“, täiendav õppetöö ei ole tulemusi andnud ning õppekavaga nõutavate õpitulemuste saavutamiseks ei ole otstarbekas rakendada individuaalset õppekava või muid koolis rakendatavaid tugisüsteeme. Õppenõukogu kaasab otsuse tegemisel õpilase või tema seadusliku esindaja ning kuulab ära tema arvamuse. Õppenõukogu otsuses peavad olema välja toodud kaalutlused, millest tulenevalt on leitud, et õppekavaga nõutavate õpitulemuste saavutamiseks on otstarbekas jätta õpilane klassikursust kordama.
Klassikursust ei jäeta kordama lihtsustatud riikliku õppekava (abiõppe õppekava) järgi õppivaid õpilasi.
§ 13. Õpilase järgmisse klassi üleviimine
Lõikes 2 sätestatud tähtaegu ei kohaldata õpilase puhul, kellele on koostatud individuaalne õppekava, kus on ettenähtud erisused järgmisse klassi üleviimise ajas.


text:
Käibemaksu tagastustaotluse esitamise aja piiramine
Tõnis Elling, Deloitte Advisory maksunõustaja • 20 veebruar 2019
Siseriiklikult saab piirata käibemaksu tagastustaotluse esitamise aega Foto: scanpix
Maksukorralduse seaduses (MKS) on sätestatud, mis aja jooksul tohib maksuhaldur täiendavat maksusummat tasumiseks määrata. Üldjuhul on tähtaeg 3 aastat, tahtliku maksimisest kõvale hoidumise puhul 5 aastat. Alusetult makstud maksusumma tagastuse tähtaeg on MKS järgi samuti 3 aastat. Siinkohal on hea meelde tuletada, et enammakstud maksusumma tagasi taotlemine on maksumaksja õigus, mitte kohustus. Nii mõnigi kord on ette tulnud, et mõned kuluarved leitakse aastaid hiljem või ilmuvad muudel põhjustel välja palju aega pärast esialgse deklaratsiooni esitamist. Sellisel juhul on alati küsimus selles, kui vanade arvetega tohib maksuhalduri juurde minna, et maksusumma riigilt tagasi küsida.
Euroopa Kohus on käibemaksu tagastamise aegumise teemat käsitlenud mitmes kohtulahendis. Üks viimaseid lahendeid1 puudutas käibemaksu tagastust ühendusevälise riigi ettevõtjale. Lahend on natuke erinev varasematest, sest see ei puuduta niivõrd Euroopa Liidu sisest käibemaksu tagastust, mida reguleerib direktiiv 112/2006, vaid just piiriülest tagastust, mida reguleerib Euroopa Liidu kolmeteistkümnes direktiiv. Küll aga andis kohus ka selles lahendis märku, et sisuliselt tuleb kolmanda riigi ettevõtja käibemaksutagastust käsitleda samadel tingimustel, kui Euroopa Liidu ettevõtja oma.
Šveitsi ettevõtja esitas Hispaania maksuhaldurile sisendkäibemaksu tagastuse taotluse, millele olid lisatud Šveitsi ettevõtja arved, kuhu oli ostjana märgitud Šveitsi ettevõtja Hollandis käibemaksukohustuslaseks registreerimise number. Maksuhaldur palus ettevõtjal esitada oma taotluse õigsuse kinnituseks korrektsed arved 10 päeva jooksul. Ettevõtja ei esitanud selle aja jooksul nõutud parandatud arveid ja ei esitanud neid ka hiljem kolme kuu jooksul. Maksuhaldur tegi kolme kuu möödudes käibemaksu tagastamisest keeldumise otsuse, mida ettevõtja hiljem ei vaidlustanud.
Mõni kuu pärast keeldumise otsuse jõustumist esitas Šveitsi ettevõtja uue käibemaksu tagastamise taotluse, kus küsiti käibemaksu tagasi uute perioodide eest ja uuesti taotleti tagasi ka selle perioodi sisendkäibemaksu, mille tagastusest oli maksuhaldur juba korra keeldunud. Siseriiklik kohus saatis eelotsuse taotluse Euroopa Liidu Kohtule, küsides, kas kolmanda riigi ettevõtja käibemaksu tagastus on võimalik vaatamata sellele, et haldusorgan on oma otsusega sellest keeldunud ja otsus on jõustunud. Kohus rõhutas, et menetlusse võetud vaidlus ei puuduta niivõrd tagastuse esitamise tähtaega (mida on varemalt korduvalt tehtud), vaid seda, kas siseriiklikult saab piirata ebaõigete arvete parandamise aega.
Euroopa Kohus selgitas, et kolmeteistkümnes direktiiv ei reguleeri käibemaksu tagastamise ajalisi piiranguid, mistõttu peab seda valdkonda reguleerima liikmesriigi õigus, järgides esiteks, et käibemaksu tagastuse menetlust kohaldataks ühtemoodi nii liikmesriigi õigusel põhinevate kui ka liidu õigusel põhinevate analoogsete maksualaste õiguste suhtes (võrdväärsuse põhimõte) ja teiseks, et see ei muudaks mahaarvamisõiguse kasutamist praktiliselt võimatuks või üleliia raskeks (tõhususe põhimõte)2 .
Mis puudutab esimesena võrdväärsuse põhimõtet, siis märgib kohus, et see põhimõte rajaneb ideel, et isikud, kes tuginevad liidu õiguskorraga tagatud õigustele, ei tohi olla ebasoodsamas olukorras kui isikud, kes tuginevad puhtalt riigisisestele õigustele (antud juhul isikud kolmandast riigist)3 .
Mis puutub teist – tõhususe - põhimõtet, siis on Euroopa Kohus eelnevalt otsustanud, et võimalus kasutada enammakstud käibemaksu tagastamise õigust piiramatu aja jooksul läheks vastuollu õiguskindluse põhimõttega, mis nõuab, et maksukohustuslase olukorda seoses tema õiguste ja kohustustega maksuhalduri ees ei saa lõputult vaidlustada4. Samuti on Euroopa Kohus tunnistanud liidu õigusega kooskõlas olevaks selle, kui nii maksumaksja kui ka asjaomase ametkonna õiguskindluse huvides määratakse mõistlik kaebuse esitamise õigust lõpetav tähtaeg. Nimelt ei muuda sellised tähtajad liidu õiguskorra alusel antud õiguste kasutamist praktiliselt võimatuks või ülemäära raskeks, isegi kui juba oma määratluselt toob nende tähtaegade möödumine kaasa algatatud menetluse osalise või täieliku lõpetamise5.
Vaidlusaluses kaasuses andis maksuhaldur ettevõtjale aega 10 päeva esitada korrektsed arved. Kohus ei pidanud seda tõhususe põhimõtte rikkumiseks, eriti veel arvestades asjaolu, et ettevõtja ei esitanud korrektseid arveid ka hiljem kolme kuu jooksul, mis jäid tähtaja ja maksuhalduri otsuse tegemise vahele.
Euroopa Kohus otsutas, et kolmeteistkümnenda direktiivi sätetega ei ole vastuolus see, kui liikmesriik piirab ajaliselt võimalust parandada käibemaksu tagastusõiguse kasutamiseks ebaõigeid arveid (näiteks algselt arvele märgitud käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri parandamise teel), kui on järgitud võrdväärsuse ja tõhususe põhimõtteid, mida tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul.
1Vaata 14. Veebruari 2019 kohtuotsus Nestrade SA, C 562/17.
2Vt analoogia alusel 8. mai 2008. aasta kohtuotsus Ecotrade, C 95/07 ja C 96/07, punkt 46 ja 26. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Zabrus Siret, C 81/17, punkt 38 ja seal viidatud kohtupraktika.
3Vaata 7. märtsi 2018. aasta kohtuotsus Santoro, C 494/16, punkt 39.
421. juuni 2012. aasta kohtuotsus Elsacom, C 294/11, punkt 29.
514. juuni 2017. aasta kohtuotsus Compass Contract Services, C 38/16, punkt 42 ja seal viidatud kohtupraktika.
KäibemaksKäibemaksu seadusEuroopa Kohus

matches: Kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


Kaitseministri määruste muutmine seoses euro kasutusele võtmisega – Riigi Teataja
Kaitseministri määruste muutmine seoses euro kasutusele võtmisega
RT I 2010, 68, 514
Vastu võetud 17.09.2010 nr 21
Määrus kehtestatakse «Kaitseväe distsiplinaarseaduse» § 14 lõike 5, «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 50 lõike 12, § 127 lõike 10, § 158 lõigete 1 ja 2, § 163 lõigete 2 ja 41, § 1651 lõike 2, «Rahuaja riigikaitse seaduse» § 253 lõike 2, «Relvaseaduse» § 3 lõike 2, «Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse» § 52 lõike 7, «Strateegilise kauba seaduse» § 1 lõike 21 ja «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 52 lõike 22 alusel.
§ 1. Kaitseministri 4. mai 1998. a määruse nr 1 «Hinnalise kingituse maksumuse ja rahalise preemiapiirmäära kehtestamine» (RTL 1998, 195/196, 767) punktis 1 asendatakse sõnad «6000 krooni» sõnadega «384 eurot».
§ 2. Kaitseministri 25. märtsi 2003. a määruse nr 4 «Sõjaväerelvade käitlemise ja üleandmise ning lahingutehnika väljaveo ja sisseveo kord» (RTL 2003, 46, 677; RT I 2010, 53, 343) lisa 4 asendatakse käesoleva määruse lisaga 1.
§ 3. Kaitseministri 9. augusti 2005. a määruses nr 23 «Sõidu- ja toitlustuskulude katteks kutsealusele ja reservväelasele hüvitise maksmise kord ja ulatus» (RTL 2005, 90, 1339) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 1 asendatakse sõnad «150 krooni» sõnadega «9,60 eurot»;
2) paragrahvi 2 lõikes 2 asendatakse sõnad «120 krooni» sõnadega «7,70 eurot».
§ 4. Kaitseministri 1. veebruari 2006. a määruse nr 2 «Mobilisatsioonivaru hoidmise ja uuendamise kord» (RTL 2006, 15, 250; 2009, 68, 1005) lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga 2.
§ 5. Kaitseministri 16. veebruari 2007. a määruse nr 6 «Kaadrikaitseväelaste väliõppusel, rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil, õhuväe õhusõiduki pardal ja teenistusel mereväe laevadel tasuta toitlustamise kord ja ulatus» (RTL 2007, 19, 295; RT I 2010, 33, 172) § 2 lõikes 1 asendatakse sõnad «71,6 krooni» sõnadega «4,60 eurot».
§ 6. Kaitseministri 21. veebruari 2007. a määruse nr 7 «Ajateenijale ja õppekogunemisest osavõtvale reservväelasele tagatava toitlustamise ulatus» (RTL 2007, 19, 296; RT I 2010, 33, 172) § 1 lõikes 1 asendatakse sõnad «71,6 krooni» sõnadega «4,60 eurot».
§ 7. Kaitseministri 10. mai 2007. a määruses nr 15 «Ajateenijale ja kaadrikaitseväelasele riigi kulul eriarstiabi, meditsiiniseadmete ja ravimite tagamise kord ja ulatus» (RTL 2007, 41, 695; RT I 2010, 63, 461) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõike 1 esimeses lauses asendatakse sõnad «10 000 krooni» sõnadega «640 euro» ja teises lauses sõnadega «640 eurot»;
2) paragrahvi 3 lõikes 3 asendatakse sõnad «1500 krooni» sõnadega «96 eurot»;
3) paragrahvi 3 lõikes 5 asendatakse sõnad «1500 krooni» sõnadega «96 eurot».
§ 8. Kaitseministri 17. jaanuari 2008. a määruse nr 3 «Riigi julgeoleku volitatud ametnike poolt kasutatavate teenistusrelvade liigid ja nende käitlemise kord» (RTL 2008, 9, 114; 2009, 34, 436) lisa 3 asendatakse käesoleva määruse lisaga 3.
§ 9. Kaitseministri 20. märtsi 2009. a määruses nr 14 «Kaitseväelase perekonnaliikmete ja lähedaste sõidu- ja majutuskulude tagamise ulatus ja kord» (RTL 2009, 29, 371) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõikes 2 asendatakse sõnad «2000 krooni» sõnadega «128 eurot»;
«(3) Kulude hüvitamisel arvestatakse välisvaluutas tehtud kulutused eurodesse lähedase Eestisse jõudmise päevale järgnenud tööpäeval kehtinud Euroopa Keskpanga kinnitatud valuutakursi alusel.»
§ 10. Kaitseministri 7. aprilli 2009. a määruses nr 16 «Teenistusülesannete täitmise tõttu haigestunud või vigastada saanud ja tegevteenistuseks mittekõlblikuks tunnistatud isikule tervishoiuteenuste, meditsiiniseadmete ja ravimite tagamise ulatus ja kord» (RTL 2009, 35, 449; RT I 2010, 63, 461) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõikes 1 asendatakse sõnad «50 000 krooni» sõnadega «3196 euro» ja sõnad «200 000 krooni» sõnadega «12 783 euro»;
2) paragrahvi 61 lõikes 1 asendatakse sõnad «50 000 krooni» sõnadega «3196 euro»;
3) paragrahvi 7 lõikes 1 asendatakse sõnad «20 000 krooni» sõnadega «1279 euro»;
4) lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga 4.
§ 11. Kaitseministri 15. mai 2009. a määruses nr 21 «Teenistusülesannete täitmise tõttu haigestunud või vigastada saanud isikule sotsiaalteenuste tagamise ulatus ja kord» (RTL 2009, 42, 566) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõike 3 punktis 2 asendatakse sõnad «500 krooni» sõnadega «32 eurot»;
2) paragrahvi 3 lõike 3 punktis 3 asendatakse sõnad «kolm krooni» sõnadega «0,20 eurot»;
3) paragrahvi 4 lõikes 1 asendatakse sõnad «35 000 krooni» sõnadega «2237 euro»;
4) paragrahvi 4 lõikes 3 asendatakse sõnad «500 krooni» sõnadega «32 euro» ja sõnad «12 500 krooni» sõnadega «800 euro»;
5) paragrahvi 4 lõike 4 teises lauses asendatakse sõnad «2000 krooni» sõnadega «128 eurot»;
6) paragrahvi 5 lõike 1 esimeses lauses asendatakse sõnad «kolm krooni» sõnadega «0,20 eurot» ja sõnad «3250 krooni» sõnadega «208 eurot»;
7) paragrahvi 6 lõikes 3 asendatakse sõnad «100 000 krooni» sõnadega «6392 euro»;
8) lisa 2 asendatakse käesoleva määruse lisaga 5;
9) lisa 4 asendatakse käesoleva määruse lisaga 6.
§ 12. Kaitseministri 27. mai 2009. a määruses nr 23 «Taastusravi osutamise ulatus ja kord» (RTL 2009, 45, 615) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõike 2 esimeses lauses asendatakse sõnad «10 000 krooni» sõnadega «640 eurot»;
2) paragrahvi 3 lõike 2 teises lauses asendatakse sõnad «10 000 krooni» sõnadega «640 eurot».
§ 13. Määrus jõustub 2011. aasta 1. jaanuaril.
Kaitseministri 25. märtsi 2003. a määruse nr 4 «Sõjaväerelvade käitlemise ja üleandmise ning lahingutehnika väljaveo ja sisseveo kord»
Alustatud «......» .................... 20...... a.
Lõpetatud «......» .................... 20...... a.
.......... lehel
Säilitada .......... aastat
(asutus või struktuuriüksus)
Lk Jrk nr
nr kuupäev nimetus kogus ühiku
eurodes soetamis-
eurodes kogus maksumus
Kaitseministri 1. veebruari 2006. a määruse nr 2 «Mobilisatsioonivaru hoidmise ja uuendamise kord»
«KAUBA HOIUSTAMISE STATISTILINE KOKKUVÕTE» VORM KOOS TÄITMISE JUHENDIGA
Esitatakse Kaitseministeeriumile kvartalile järgneva kuu 10. kuupäevaks
Kauba hoidja andmed
KAUBA HOIUSTAMISE STATISTILINE KOKKUVÕTE
Hoiule antud
kogus aruande-
Jääk perioodi lõpus
Täitja Tegevjuht
Nimi: Kuupäev: Nimi:
Telefon, e-post: Allkiri:
Juhend kauba hoiustamise statistilise kokkuvõtte vormi täitmiseks
1. Statistilise kokkuvõtte esitavad Kauba hoidjad raamatupidamise ja laoarvestuse dokumentide alusel kvartalile järgneva kuu 10. kuupäevaks.
2. Statistiline kokkuvõte koostatakse kasvavalt aruandeperioodi algusest. Aruandeperioodiks on I kvartal, I poolaasta, 9 kuud ja aasta (1. jaan – 31. dets).
3. Veerus 1 esitatakse hoiuleantud Kauba järjekorranumbrid.
4. Veerus 2 esitatakse hoiule võetud Kauba nimetus.
5. Veerus 3 esitavad hoidjad Kauba koodi.
6. Veerus 4 esitatud mõõtühik peab vastama eelnimetatud dokumentides sätestatud mõõtühikutele.
7. Veerus 5 esitatakse hoiul oleva Kauba kogus aruandeperioodi alguses.
8. Veerus 6 esitatakse aruandeperioodi jooksul uuendatud Kauba kogus. Veerg ei kuulu täitmisele kui hoidja uuendab Kauba roteerimise teel.
9. Veerus 7 esitatakse Kauba kogus, mis väljastati Kaitseministeeriumi lubava dokumendi alusel aruandeperioodi jooksul.
10. Veerus 8 esitatakse Kauba kogus, mis võeti arvele aruandeperioodi jooksul, seega lisandus aruandeperioodi alguse kogusele.
11. Veerus 9 esitatakse Kauba kogus aruandeperioodi lõpus. Esitatavate andmete vahel peab olema järgmine seos:
veerg 5 – veerg 7 + veerg 8 = veerg 9.
12. Veerus 10 esitatakse veerus 9 toodud Kauba koguse maksumus aruandeperioodi lõpus lepingus fikseeritud hinnas ilma käibemaksuta eurodes.
Kaitseministri 17. jaanuari 2008. a määruse nr 3 «Riigi julgeoleku volitatud esindaja ametnike poolt kasutatavate teenistusrelvade liigid ja nende käitlemise kord»
Alustatud «......» .............................. 20...... a.
Lõpetatud «......» .............................. 20...... a.
Jrk nr Nimetus Lk Jrk nr Nimetus Lk
Kaitseministri 7. aprilli 2009. a määruse nr 16 «Teenistusülesannete täitmise tõttu haigestunud või vigastada saanud ja tegevteenistuseks mittekõlblikuks tunnistatud isikule tervishoiuteenuste, meditsiiniseadmete ja ravimite tagamise ulatus ja kord»
TAOTLUS RAVIPLAANI MUUTMISEKS /
TERVISHOIUTEENUSE, MEDITSIINISEADME VÕI RAVIMI HÜVITAMISEKS
Ees- ja perekonnanimi: ....................................................................................................................
Isikukood: ........................................................................................................................................
Elukoha aadress: .............................................................................................................................
Kontakttelefon: ................................................................................................................................
Pangakonto nr: ................................................................................................................................
Pangakonto omaniku nimi: ...............................................................................................................
teha mulle koostatud raviplaani muudatus.
hüvitada mulle osutatud tervishoiuteenus / meditsiiniseade / ravim / (vajalik alla kriipsutada)
maksumuses .................... eurot.
Täpsustavad asjaolud: ....................................................................................................................
Taotleja nimi: ...................................................................................................................................
Allkiri: ...................................................................... Kuupäev: ..........................................
Kaitseväe arstliku komisjoni kooskõlastus: ......................................................................................
Komisjoni esimees: ..........................................................................................................................
Kaitseministri 15. mai 2009. a määruse nr 21 «Teenistusülesannete täitmise tõttu haigestunud või vigastada saanud isikule sotsiaalteenuste tagamise ulatus ja kord»
Ees- ja perekonnanimi ...............................................................................
Isikukood ...............................................................................
Elukoht ...............................................................................
Kontakttelefon ...............................................................................
E-posti aadress ...............................................................................
Isiku olulised diagnoosid: ........................................................................................................
Rehabilitatsiooniteenuse osutajale hüvitatakse taotleja rehabilitatsioonivajaduse hindamise
ja rehabilitatsiooni planeerimisega seotud kulud. Taotleja majutuse kulu statsionaarse
rehabilitatsiooniteenuse osutamise ajal hüvitatakse vajadusel kuni .............. eurot ööpäevas.
Käesolevale suunamiskirjale on lisatud kaitseväe arstliku komisjoni poolt kinnitatud tegevuskava,
milles on märgitud isikule rehabilitatsiooniteenuse raames osutatavate teenuste loetelu ja maht.
Käesoleva suunamiskirja alusel tagatakse isikule .............. aastal:
1) tegevuskavas märgitud rehabilitatsiooniteenuse raames osutatavad teenused maksumusega
kuni .............. eurot;
2) tegevuskavas märgitud teenuste osutamiseks vajalik ööpäevaringne majutus maksimaalse
maksumusega .............. eurot ühe ööpäeva kohta, kogumaksumusega kuni .............. eurot.
Suunamiskirja väljastaja: ....................................................................................................
Ametikoht ....................................................................................................
Aadress ....................................................................................................
Kontaktisiku andmed: ....................................................................................................
Arve saaja: ................................................................................
Arve number: ................................................................................
Väljastamise kuupäev: ................................................................................
Isiku, kellele rehabilitatsiooniteenust osutati, ees- ja perekonnanimi ning isikukood:
Algus (kuupäev) Lõpp (kuupäev)
SUMMA ............... eurot
___ Suunamiskirja alusel koostatud isiklik rehabilitatsiooniplaan.
___ Tegevuskava, millele on kantud andmed rehabilitatsiooniteenuse raames osutatud teenuste
ja nende tulemuse hindamise kohta.
Isiku allkiri ja kuupäev: ................................................................................
Arve koostaja: ................................................................................


text:
3-2-1-125-01 Riigikohus 07.11.2001
See, et TeeS § 25 lg 6 kohaselt peab teehoiutöö ajal liiklusohutuse tagama teehoiutöö tegija, ei vabasta tee omanikku TeeS § 37 lg 6 ja TsK § 448 alusel vastutusest liiklejale tekitatud kahju eest.
3-2-1-102-96 Riigikohus 03.10.1996
TsK § 448 lg 2 kohaselt vabaneb kahju tekitanu selle hüvitamisest, kui ta tõendab, et kahju on tekitatud mitte tema süü läbi.

matches:
Riigikohus
§ 25
§ 37
§ 448
Riigikohus
§ 448


Ava kõik Sulge kõik1. Sissejuhatus“Raamatupidamise käsiraamat” ilmub AS-i Äripäev ja audiitorühingu BDO Eesti koostöös.
...3.1.5. Dokumentide ja toimingute standardimineRaamatupidamisega seotud põhidokumente ja finantstoiminguid on otstarbekas standardida, sest tüüpilised protsessid ja tüüpvormid hõlbustavad raamatupidamise tööd ning ettevõtte-siseseid toiminguid.
Esitame selgitused ja tüüpvormide näidised, mis võimaldavad lahendada peaaegu iga ettevõtte tegevuses esinevad küsimusi. Näidiste ja selgituste juures tuleb arvestada, et lisatud...3.1.5.1. Töölähetused1. juulil 2009 jõustunud töölepingu seaduse (TLS) § 21 kohaselt võib tööandja lähetada töötaja tööülesannete täitmiseks väljapoole töölepinguga määratud töö tegemise kohta.
Töölepingu seaduse § 20 kohaselt lepitakse töötaja töö tegemise koht kokku kohaliku...3.1.5.2. Puhkuste ajakavaTöölepingu alusel töötavate isikute (edaspidi töötaja) puhkuse kestuse ning puhkuste korraldust reguleerib 1. juulil 2009 jõustunud töölepingu seadus (TLS).
Juhtimis- ja kontrollorgani liikmetega sõlmitud käsunduslepingutes peab kõnealustele isikutele puhkuse võimaldamise korral viitama TLS‑i sätete rakendamisele või...3.1.5.3. Isikliku sõiduauto kasutamise kulude hüvitamineKui töötaja, juht- või kontrollorgani liige kasutab isiklikku sõiduautot töö- või ametiülesannete täitmisel, on tööandjal auto kasutamise eest tasumiseks kaks võimalust.
Tööandja sõlmib töötajaga, juht- või kontrollorgani liikmega vara kasutamise...3.1.6. Dividendi kajastamine raamatupidamisesDividendi maksmine on kasumi jaotamine ettevõtte omakapitali instrumentide (nt osade või aktsiate) omanikele. Äriseadustiku definitsiooni kohaselt on dividend see osa äriühingu kasumist, mis jaotatakse äriühingu osanikele (aktsionäridele). ...3.1.7. Personaliga seotud raamatupidamisarvestusEsitame ülevaate personali ja töösuhteid käsitlevatest õigusaktidest, mis otseselt on seotud raamatupidamisarvestusega või raamatupidaja tavapärase personalitöö toimingutega keskmise suurusega ettevõttes, kus pole eraldi personalijuhti.
Õigusaktides paremaks orienteerumiseks ja vajalike sätete...3.1.8. Tööandja makstav haigushüvitisTöövõimetusleht ja töövabastuse põhjus
Põhilised probleemid maksuarvestuses on seotud kuludokumentidega....3.3.3. Käibemaksu arvestuse kord ja deklareerimineRiigikogu võttis 1. juulil 2014 vastu ettevõtte sõiduautode maksustamist käsitlevad käibemaksuseaduse (KMS) muudatused, mis hakkasid kehtima 1. detsembril 2014. Käibemaksuseaduse muudatusega piiratakse käibemaksu mahaarvamist sõiduautode ostmisel ja kasutuslepingu alusel kasutamisel (sh rentimisel, liisimisel) ning nende tarbeks kaupade ja teenuste ostmisel (mootorikütus, remont, hooldus...3.3.4. Pakendiettevõtja ja pakendiaruandlusEestis ja teistes Euroopa Liidu riikides on ettevõtjatel, kes toovad riiki pakendatud kaupu ning paiskavad neid kohalikule turule, kohustus pidada arvestust pakendi koguste üle ja suunata taaskasutatavast materjalist pakendid kokkulepitud hulgas taaskasutusse.
Kõnealust valdkonda reguleerivad Eestis pakendiseadus ja...3.3.5. Maksuarvestus ja vastutus kohustuste rikkumise korralMaksuarvestuse tähtpäevad
Kontrolli eesmärk on maandada asutuse riske nii protsessi kui ka toimingute tasandil. Raamatupidamise protsessis võib kontroll olla nii...3.4.4. Sisekontrolli näiteidKirjeldame kontrollikeskkonna elemente ja kontrollimise korda, mille mõte on tagada toimiv eesmärgipärane raamatupidamine. Näiteid ei saa täpselt jäljendada, sest ettevõtete arvestussüsteemid, tööjaotus, suurus, raamatupidajate arv jms on erinevad. Kõiki kirjeldatud toiminguid ei pruugi vaja olla, et välja töötada tõhus kontrollsüsteem. Loetelu ei ole sugugi ammendav, vaid on mõeldud pigem...3.4.5. Finantspettused ja kuritarvitusedMajandus muutub pidevalt, seda mõjutavad nii maailmamajandus, kohalik turg kui ka uued teenused ja tehnilised võimalused. Kiirete muutuste tõttu tekib paratamatult ka uusi võimalusi kriminaalset tulu teenida. Petuskeemid muutuvad järjest keerulisemaks ja on üha sagedamini rahvusvahelised. Maksukoormuse optimeerimiselt on toimunud selge nihe raskemini avastatavale reaalse raha väljapetmisele....3.5. KuluarvestusKuluarvestus jaguneb kaheks: raamatupidamise ja juhtimisinfo kuluarvestus. Raamatupidamise kuluarvestus peab tagama kuluarvestuse õigsuse, et koostada kasumiaruanne ja bilanss. Juhtimisarvestuse seisukohalt on tähtsam ettevõtte tegevuse ja rahakäibe asjakohasus. Rahakäibe sihipärane juhtimine võib anda ettevõttele olulise osa vajalikest käibevahenditest ilma lisavahendeid kasutamata ja/või...3.6. Raamatupidamisega seonduvad muud seadused (muutmisel)Raamatupidamise arvestus ja aruanded kajastavad isikute majanduslikku tegevust ning seisundit. Raamatupidamise seadus ja sellega vahetult seotud õigusaktid reguleerivad eelkõige asjaomase valdkonna küsimusi. Uus audiitortegevuse seadus sätestab uued audiitorteenuste liigid ja määrab nende kohustuslikkuse kriteeriumid. Isikute tehingute, kohustuste ja õiguste tekkimist, nende endi õigus- ja...3.6.1. Audiitortegevuse seadusSelles peatükis anname ülevaate audiitortegevuse seaduse (edaspidi AudS) nendest põhiküsimustest, millega peaksid kursis olema eelkõige raamatupidamise (majandusarvestuse) ala töötajad, kes ühtlasi on ka käsiraamatu põhilised kasutajad.
Seega on alljärgnevatest selgitustest välja jäetud (või neile vaid lühidalt viidatud) mahuka AudS-i koosseisus...3.6.2. Tsiviilseadustiku üldosa seadusEesti tsiviilõiguses olulisemaid ning suurema mõjujõuga on tsiviilseadustiku üldosa seadus (TsÜS), mis üldise normina laieneb nii võla-, asja-, perekonna- kui ka pärimisõigusele.
Raamatupidamises on esmane nõue, et TsÜS-is sätestatu laieneb kõikidele tehingutele, kogu lepinguõigusele (...3.6.3. VõlaõigusseadusVõlaõigusseadus (VÕS) on tsiviilseadustiku osa, mis reguleerib isikute õigusi ja kohustusi käsitlevaid varalisi suhteid eelkõige lepingute vallas, kuid ka lepinguväliselt. Enne rakendusseaduse jõustamist VÕS-i kohta kasutatud nimetus lepingute ja lepinguväliste kohustuste seadus iseloomustas küllalt täpselt selle seaduse laia rakendusala. Riigikogu võttis seaduse sellise nimega ka vastu, kuid...3.6.4. Rahvusvahelise eraõiguse seadusVõlaõigusseaduse ja tsiviilseadustiku üldosa seaduse uus redaktsioon jõustus 1. juulist 2002. Koos sellega hakkas kehtima ka rahvusvahelise eraõiguse seadus, mida 22. aprillil 2004 muudatusega täpsustati. Kuni nimetatud seaduse rakendumiseni reguleeris rahvusvahelise eraõiguse sätteid Eestis üksnes tsiviilseadustiku üldosa seaduse viies peatükk....3.6.5. Saneerimisseadus26. detsembril 2008 jõustunud saneerimisseadust (edaspidi SanS) on praktikas aktiivselt rakendatud, sest peaaegu kohe pärast seaduse jõustumist taotlesid mitmed pankrotiohtu tunnetanud ettevõtjad kohtu kaudu saneerimiskaitset.
Raamatupidamise aspektist saneerimismenetlust iseloomustades...3.6.6. Äriseadustik3.6.6.1. Raamatupidajale olulised viited äriseadustikusIgapäevases töös puutub raamatupidaja suure tõenäosusega kokku äriühingu kogu elutsükliga asutamisest lõpetamiseni ning tegevuse alguse ja lõpu vahele mahtuvate sündmustega, nt äriühingute ühinemiste, jaotumiste ja ümberkujundamistega. Õiguslikult reguleerib kõiki neid toiminguid äriseadustik (ÄS), seetõttu peaks raamatupidaja tundma selle 541 paragrahvist hinnanguliselt kahte kolmandikku...3.6.6.2. Äriühingu vara, kohustuste ja omakapitali kirjeid mõjutavad äriseadustiku sättedRaamatupidamise seaduse § 4 sätestab raamatupidamiskohustuslase kohustuse kirjendada kõiki oma majandustehinguid raamatupidamisregistrites.
Majandustehing on raamatupidamiskohustuslase tehing, kolmandate isikute omavaheline tehing või sündmus, mille tagajärjel muutub raamatupidamis...3.6.6.3. Äriühingute lõpetamine, ühinemine, jagunemine, eraldumine ja ümberkujundamineLõpetamine
Tuluühinguid ja usaldusühinguid võib lõpetada osanike otsuse või kohtumäärusega, samuti kui möödub tähtaeg, saavutatakse eesmärk, kui osanik lahkub ühingust, osaniku pankroti, füüsilisest isikust osaniku surma või juriidilisest isikust osaniku lõppemise korral ülevõtmisega (ÄS § 103, § 110). Osaühinguid ja aktsia...3.6.6.4. Äriseadustiku nõudedÄriseadustiku mitme nõude täitmine on juhatuse ülesanne, kuid raamatupidaja peab neid nõudeid tundma, praktikas jälgima ja probleemide korral juhtima neile juhatuse tähelepanu.
Ühingu püsiva maksejõuetuse ilmnemisel peavad tulundusühingu (TÜ) ja usaldusühingu (UÜ) esindajad ning osaühingu (OÜ) ja aktsiaseltsi (AS) juhatus viivitamata, kuid mitte hiljem kui 20 päeva möödumisel...3.6.6.5. Raamatupidamise algdokumendile esitatavad nõudedIga raamatupidamiskirjendi alus peab olema majandustehingut tõendav, kindlate nõuete kohane algdokument või algdokumentide alusel koostatud koonddokument. (RPS § 4–7)
Raamatupidaja kohustus on jälgida, kas algdokument on kooskõlas raamatupidamise seaduse (RPS) § 7 nõuetega ning käibemaksukohustuslasel ka...3.6.6.6. Majandusaasta aruande normid äriseadustikusMajandusaasta aruandega seotud tegevust reguleerib osaliselt raamatupidamise seadus (RPS) ja osaliselt äriseadustik (ÄS), seetõttu tuleb raamatupidajal tunda mõlema seaduse asjakohaseid sätteid. Äriseadustik viitab omakorda justiitsministri määrusele “Kohtule dokumentide esitamise kord”, milles on olulised nõuded majandusaasta aruande esitamise kohta.
Raamatupidamiskohustuslase...3.6.6.7. Raamatupidaja kohustused ja vastutusRaamatupidaja vastutusest rääkimiseks tuleb määrata tema kohustused.
Raamatupidamise seaduse (RPS) § 3 annab tegevjuhtkonna ja kõrgema juhtorgani mõistete tähendused, kuid ei seo neid raamatupidamiskohustuslase ülesannetega raamatupidamise korraldamisel. Seos luuakse äriseadustikus (ÄS), mille järgi korraldab äriühingu raamatupidamist juhatus (ÄS § 183 – OÜ, § 306 – AS), filiaali...3.7. Toetuste ja abiraha kajastamine raamatupidamisarvestusesHea lapsena on sõnal toetus tavakasutuses mitu sünonüümi: abiraha, annetus, kingitus jms, mida kokku nimetame edaspidises toetuseks. Toetuste alla kuulub ka sihtfinantseerimine kui valitsuse abi teatud kriteeriumidele vastavale ettevõtjale või ettevõtjate grupile.
Lepingus või muus dokumendis toetusena nimetatava rahalise või mitterahalise...3.7.1. Toetuste andmineRaha ja vara liikumine äriühingult äriühingule on seotud ettevõtluses majandustehinguga, maksetega omakapitali või omakapitalist ning seda ei käsitata toetustena. Mõned toetusena näivad erijuhud, näiteks äriühingult äriühingule tagamata, tähtajatu ja intressita laenu andmine, mille majanduslikku põhjendatust ja seost ettevõtlusega ei ole võimalik tuvastada...3.7.2. Toetuste saamineToetuste kajastamisel saaja raamatupidamisarvestuses tuleb rakendada raamatupidamise toimkonna juhendi 12 “Valitsusepoolne abi” põhimõtteid, mis lähtuvad rahvusvahelisest finantsaruandluse standardist IAS 20 “Sihtfinantseerimise arvestus ja valitsusepoolse abi avalikustamine” ja standardi IAS 41 “Põllumajandus” sihtfinantseerimist käsitlevast...3.7.3. Toetuste kajastamine majandusaasta aruandesSihtfinantseerimise teel saadud või soetatud varad kajastatakse bilansis sarnaselt muu sama liiki varaga, v.a netomeetodi rakendamise korral, kui vara soetusmaksumusest arvatakse maha saadud toetus (vara ja toetus nö saldeeritakse). Brutomeetodi rakendamisel ja tegevuskulude sihtfinantseerimisel kajastatakse saadud sihtfinantseerimise veel tuluna kajastamata osa kohustusena eraldi vastaval...3.8. Raamatupidamisandmete analüüs. Eelarvestamine3.8.1. Raamatupidamisandmete ja eelarvestamise raamistik ning mõistedPeatükis käsitleme raamatupidamisandmete analüüsi ja eelarvestamist raamatupidaja seisukohalt. Raamatupidajal on üksikasjalik ülevaade numbriteks muudetud majandusinfost, mis on kahekordse kirjendamise ja seoste loomise abil ettevõtte andmebaasidesse salvestatud. Hea eelarve tegemiseks on vaja teada detaile ja nüansse.
Raamatupidamisarvestus...3.8.2. Eelarvestamise eeldusedEelarvestamise eeldus on info olemasolu, protseduurid ja rollide jaotus. Finantsanalüüsi tulemusena tekib ettekujutus ettevõtte paiknemisest erinevate mõõdikute skaalal ja analüüsi tulemuste alusel hinnatakse ettevõtte võimekust seatud eesmärke täita.
Finantsanalüüs hõlmab:
...3.8.3. Raamatupidamisandmete analüüsEttevõtte juht teab, kuhu liigutakse, ja oskab teistele selgeks teha, mida on eesmärgi saavutamiseks tarvis teha. Finantsjuht teab ligikaudu, kui palju eesmärgile jõudmine maksab ja tulu toob, ning oskab hinnata, kellele ja kui palju peab maksma ning kellelt ja kui palju on võimalik ise raha küsida. Raamatupidaja teab, kui palju, kellelt ja mille eest on raha kogutud, oskab ütelda, kellele,...3.8.4. Eelarve strateegia ja andmedEttevõtte strateegia, missioon ja visioon võivad olla ajaliselt määramata. Pikaajaline finantsplaan tehakse näiteks kümneks aastaks ja lühiajaline kuni kolmeks aastaks. Aastased eelarved tehakse võimalikult täpselt.
Pikema perioodi plaanid võivad sisaldada olulisel määral hinnanguid ja oletusi, seetõttu on tavaline, et nendes kirjutatakse lahti...3.8.5. Raamatupidaja tegevus eelarvestamiselRaamatupidaja ülesanne on valida ja ette valmistada raamatupidamisandmed eelarvestamiseks. Raamatupidamisandemete esmane töötlus ja analüüs tuleks teha asjaomaste arvutiprogrammidega, kui tarkvara seda ei toeta, siis abitabelites. Eelarve koostamise eeltegevust ja arvestussüsteem peamisi nõudeid on alljärgnevalt kirjeldatud põhiaruannete kirjete lõikes. ...3.9. Raamatupidaja atesteerimineKogu maailmas on raamatupidajate tegevus juristide ja arstide kõrval kõige enam reguleeritud. Kutse on vaja omandada, sest oskamatus või ebaeetilisus neis valdkondades põhjustab teenuste tarbijatele (klientidele) suuremat kahju kui teistes valdkondades.
Raamatupidaja atesteerimine Eestis...4. Aastaaruande koostamise üldpõhimõtted4.1. Majandusaasta aruande koostamise eesmärk eriliigilistele ettevõteteleRaamatupidamise seaduse kohaselt tuleb ettevõtte tegevusest vähemalt kord aastas anda aru ettevõttest huvitatud isikutele ja organisatsioonidele.
audiitorkontroll (kohustust reguleerib audiitortegevuse seadus, vt...4.4. Majandusaasta aruande esitamine ettevõtjaportaalisRaamatupidamise seaduse (RPS) § 141 järgi tuleb majandusaasta aruanne koostada ning esitada elektroonilises aruandluskeskkonnas või laadida asjaomased andmed otse raamatupidamisprogrammist, kui tarkvara seda toetab....4.5. Raamatupidamise aastaaruande koostamise alusprintsiibidRaamatupidamise aastaaruande koostamise alusprintsiipe kirjeldatakse raamatupidamise seaduse §-s 16 ja need on alljärgnevad.
Eesti hea raamatupidamistava kohaselt koostatud aruannetes rakendatavad arvestuspõhimõtted peavad alati olema kooskõlas raamatupidamise seaduse (RPS) alusprintsiipide ja raamatupidamise toimkonna juhenditega (RTJ). Valitud arvestuspõhimõtet tuleb rakendada järjepidevalt aastast aastasse....4.7. Vead eelmiste majandusaastate aruannetesVead on ebakorrektselt kajastatud või kajastamata jäetud andmed eelmiste perioodide raamatupidamisaruannetes. Vead tulenevad aruande koostamise ajal juhtkonnale kättesaadava info ebakorrektsest kasutamisest või kasutamata jätmisest.
Vea võib põhjustada näiteks arvutus- või süsteemiviga, arvestuspõhimõtte ebakorrektne...4.8. Sündmused pärast bilansipäevaRTJ 1 jagab pärast bilansipäeva toimunud sündmused korrigeerivateks ja mittekorrigeerivateks.
Näited põhjustest, mis suurendavad väärkajastuste...4.12. Varade ja kohustuste hindamine uusVarade ja kohustuste hindamise kohustus on sätestatud raamatupidamise seaduse § 15 lõikes 3. Raamatupidamise aastaaruande koostamiseks tuleb inventeerida raamatupidamiskohustuslase varade ja kohustuste saldod, hinnata registrites kajastatud varade ja kohustuste väärtuse vastavust arvestuspõhimõtetele ja rakendatavale raamatupidamistavale, teha reguleerimis- ja lõpetamiskanded ning koostada...4.12.1. Varade hindamine uusAlljärgnevalt kirjeldame olulisemaid varade hindamise kriteeriume.
Finantsvara väärtuse vähenemisest tekib kahjum ainult siis, kui väärtuse vähenemise kohta on objektiivseid tõendeid, mis on saadud pärast vara esmast kajastamist ning kahjumit põhjustavad asjaolud mõjutavad finantsvara tulevasi rahavoogusid, mida saab usaldusväärselt prognoosida....4.12.2. Kohustuste hindamine uusKohustuste inventeerimisele ja hindamisele kehtivad paljud varade hindamisel rakendatavad põhimõtted ja kontrolltoimingud (lepingute kehtivus, periodiseerimine, intresside arvestus, aruandvate isikute kuluaruanded ja -dokumendid), ent kohustusi tuleb hinnata konservatiivsemalt kui nõudeid.
Kui võlausaldaja võib vara alla hinnata või nõudest loobuda,...4.12.3. Arvestuspõhimõtete ja hindamismeetodide inventeerimine uusInventeerida tuleb ka kasutatavaid arvestuspõhimõtteid ja hindamismeetodeid. Peab läbi mõtlema, kas eelmistel majandusaastatel rakendatud hinnangute kasutamine on endiselt põhjendatud (põhivara arvelevõtmise kriteeriumid ja amortisatsioonimäärad, eraldised, provisjonid, varade väärtus) või tuleb neid järgmiseks majandusaastaks korrigeerida....4.13. Tegevuse jätkuvus (koostamisel)4.14. Aastaaruande levinumad vead uusRaamatupidamise aastaaruannete kvaliteet on aastast aastasse paranenud, kuid siiski esineb üldist head taset alla tõmbavaid vigu.
Raamatupidamise aastaaruannetes esinevad vead võib liigitada tinglikult kaheks:
otsesed eksimused raamatupidamise...5. Bilanss5.1. Bilansi vormEesti raamatupidamise seaduse § 18 lõige 3 sätestab, et Eesti heast raamatupidamistavast lähtuv raamatupidamiskohustuslane peab kasutama seaduse lisas 1 esitatud bilansiskeemi.
ostuhind (...5.3.6. Pikaajalised finantsinvesteeringud uusPikaajalise finantsinvesteeringuna käsitatakse investeeringuid tütar- ja sidusettevõtetesse, pikaajalisi investeeringuid aktsiatesse või võlakirjadesse ja muid pikaajalisi nõudeid (näiteks antud pikaajalised laenud või edasilükkunud tulumaks). Pikaajalisi nõudeid käsitletakse peatükis 5.3.7....5.3.7. Pikaajalised nõudedBilansikirjel „Pikaajalised nõuded“ kajastatakse laene ja muid pikaajalisi nõudeid korrigeeritud soetusmaksumuses.
soetusmaksumuses kajastatud...5.3.11. KinnisvarainvesteeringudRaamatupidamise toimkonna juhendis (RTJ) 6 „Kinnisvarainvesteeringud“ on öeldud, et kinnisvarainvesteering on maa, hoone või osa hoonest, mida ettevõte hoiab väljarentimise või turuväärtuse tõusmise eesmärgil ja mida ta ei kasuta oma äritegevuses. Kinnisvarainvesteeringu vastand on maa ja hooned, mida ettevõte kasutab oma tootmisprotsessis, selliseid varasid käsitletakse materiaalse...5.3.12. Bioloogilised varadBioloogiline vara on loomne või taimne elusorganism. Bioloogiliste varade näideteks on koduloomad ja ‑linnud, istandused, kalad kalakasvanduses ning kasvav mets ja kasvav vili. Bioloogiline muundumine hõlmab kasvamist, vananemist, tootmist ja paljunemist, mille tulemusena bioloogilised varad kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt muutuvad.
valuutaderivatiiv (forvard, swap...6. Kasumiaruanne6.1. Kasumiaruande vormidRaamatupidamise seaduse § 18 lõige 3 sätestab, et raamatupidamiskohustuslane peab raamatupidamise aastaaruandes läbivalt kasutama üht kahest raamatupidamise seaduse (RPS) lisas 2 toodud kasumiaruande skeemi.
Kasumiaruanne (tulude ja kulude aruanne) kajastab raamatupidamiskohustuslase...6.2. Tulu arvestusTulu kajastamise põhimõtteid reguleerib raamatupidamise toimkonna juhend nr 10 “Tulu kajastamine”. Seda juhendit tuleb järgida siis, kui saadakse tulu kaupade müügist, teenuste osutamisest või ettevõtte varade kasutada andmisest ja selle eest tasutakse intresside, dividendide või litsentsitasude vormis.
Põhimõte on, et tulu tuleb kajastada saadud või saadaoleva tasu õiglases...6.3. Muude tulude ja kulude arvestusRT juhend kasumiaruande kirjete sisust selgitab, millisel kasumiaruande real tuleks ühte või teist liiki tulusid ja kulusid näidata. Ettevõte peaks raamatupidamise sise-eeskirjades kehtestama täpsemad reeglid tulude ja kulude kajastamiseks kasumiaruandes. Sise-eeskirjade olemasolu kulude liigitamise põhimõtete kohta on eriti oluline siis, kui ettevõte esitab kulusid nende...6.4. AktsiakasumRahvusvahelise raamatupidamisstandardi IAS 33 järgi peavad kasumiaruandes avalikustama info aktsiakasumi kohta kõik majandusüksused, kelle lihtaktsiad või potentsiaalsed lihtaktsiad on avalikult kaubeldavad, või kes esitavad oma finantsaruandeid väärtpaberikomisjonile või muule reguleerivale asutusele lihtaktsiate emiteerimiseks avalikul turul. Kui mõni majandusüksus soovib seda vabatahtlikult...6.5. KoondkasumiaruanneEnamik aruandeperioodi tulusid ja kulusid kajastatakse aruandeperioodi kasumiaruandes, kuid ettevõttel esineb ka kasumeid ja kahjumeid, mida rahvusvaheliste finantsaruandluse standardite ja RTJ-de kohaselt tuleb alates 01.01.2009 nimetatuna muuks koondkasumiks ja -kahjumiks kajastada eraldi koondkasumiaruandes. Koondkasumiaruanne on aruanne, kus kajastatakse kasumid ja kahjumid, mida varem...7. Muud aastaaruande komponendid 7.1. Rahavoogude aruanneRahavoogude aruanne on üks neljast põhiaruandest, mille koostamisel tuleb lähtuda peale raamatupidamise seaduse (RPS) §-i 19 ka raamatupidamise toimkonna juhendist (RTJ) 2 „Nõuded informatsiooni esitusviisile raamatupidamise aastaaruandes”.
2. Soovitame alustada rahavoogude aruannet ärikasumist, sest siis jääb ära selle korrigeerimine tulumaksu kuluga, finantstulude ja finantskuludega. Alternatiivina võib alustada ka puhaskasumiga, aga sellisel juhul tuleb seda...7.1.2. Rahavoogude aruande koostamise näidisAlljärgneva näidise eesmärk on aidata selgitada rahavoogude aruande koostamise printsiipe. Kasutatud meetod ei ole kindlasti ainuvõimalik lähenemine, kuid see peaks aitama kaasa bilansi, kasumiaruande ja rahavoogude aruande aritmeetiliste seoste mõistmisele. Näidis tõendab, et bilansiridade muutumise põhjuseid ja kasumiaruande ridade sisu teades on alati võimalik koostada korrektne...7.2. Omakapitali muutuste aruanneOmakapitali muutuste aruanne on üks neljast põhiaruandest, mille sisu sätestab raamatupidamise seaduse (RPS) § 20 ja koostamise põhimõtted määrab raamatupidamise toimkonna juhend (RTJ) 2 „Nõuded informatsiooni esitusviisile raamatupidamise aastaaruandes” paragrahvides 45–47.
Aruande eesmärk on anda ülevaade omakapital...7.3. Raamatupidamise aastaaruande lisadRaamatupidamise aastaaruande põhiaruannete lisade esitamise kohustus tuleneb raamatupidamise seadusest (RPS), kus on välja toodud lisade koostamise miinimumnõuded. Neid täiendab raamatupidamise toimkonna juhend (RTJ) 15 „Lisades avalikustatav informatsioon”. Aastaaruande lisade eesmärk on täiendada ja selgitada põhiaruandeid.
1. jaanuaril 2016 jõustunud RPS-i redaktsiooniga on...7.3.1. Mikroettevõtja lühendatud raamatupidamise aastaaruande lisadMikroettevõtja lühendatud raamatupidamise aastaaruande lisades tuleb avalikustada vähemalt tabelis märgitud info.
Tabel. Mikroettevõtja lühendatud raamatupidamise aastaaruande lisades avaldatav info
...7.3.2. Väikeettevõtja lühendatud raamatupidamise aastaaruande lisad Väikeettevõtja lühendatud raamatupidamise aastaaruande lisades tuleb avalikustada vähemalt tabelis märgitud info.
Tabel. Väikeettevõtja lühendatud raamatupidamise aastaaruande lisades avaldatav info
...7.3.3. Täismahus raamatupidamise aastaaruande lisadTäismahus esitatavatele raamatupidamise aastaaruannetele kohalduvad miinimumnõuded on sätestatud RPS-i § 21 lõigetes 1 ja 2. Täpsustavad nõuded on sätestatud RTJ-i 15 §-des 6–61.
Tabel. Täismahus raamatupidamise aastaaruande miinimumnõuded...7.3.4. Täismahus raamatupidamise aastaaruande lisade koostamise põhimõttedLisades täiendavate selgituste avalikustamise peamine nõue on teabe olulisus.
Tähtis on info, mis mõjutab raamatupidamiskohustuslase finantsseisundit, majandustulemust ja rahavoogusid ning mille avaldamata jätmine võib mõjutada...7.4. Tegevusaruanne, nõuded sellele ja finantssuhtarvudUuendusena on sellesse peatükki lisatud interaktiivsed kalkulaatorid. Saate lahtritesse lähteandmeid sisestades arvutada erinevaid suhtarve. Tootlussuhtarvude all on võimalik arvutada omakapitali puhaskasumi tootlust, vara puhaskasumi tootlust, müügitulu ärirentaablust ja müügitulu...8. Ettevõtete omandamine8.1. ÄriühendusedÄriühendus on protsess, mille käigus ettevõte omandab kontrolli teise ettevõtte netovarade üle.
Raamatupidamise toimkonna juhendi 11 (RTJ 11) punkti 6 kohaselt on äriühendus majandustehing, mille tulemusena:
üks ettevõte saavutab teise üle kontrolli (näiteks omandab piisavalt suure...8.2. OstumeetodOstumeetodi rakendamisel peab arvesse võtma järgmist:
kes on omandaja
milline on omandamise hetk
kui suur on omandatud äriühenduse soetusmaksumus
arvele tuleb võtta omandatud ettevõtte eraldi identifitseeritavad varad, kohustused ja tingimuslikud kohustused ning vähemusosalus
...8.3. Korrigeeritud ostumeetodÜhise kontrolli all olevate ettevõtete äriühendused ei pruugi toimuda turutingimustel ja seetõttu ei peegelda ostumeetodi rakendamine selliste tehingute sisu alati objektiivselt. Ühise kontrolli omaja saab tehingu tingimusi oluliselt mõjutada, seega ei pruugi tehingu soetusmaksumus näidata tehingu tegelikku väärtust ja sellest tulenevalt ei ole tavapärast sisu ka positiivsel või negatiivsel...9. Konsolideerimine ja kapitaliosaluse meetod9.1. Konsolideerimise üldpõhimõtted uusKaks või enam ettevõtet võivad olla seotud omandisuhte kaudu (üks kontrollib teist) ning seetõttu vaadeldakse neid pigem ühe kui mitme ettevõttena. Selliste ettevõtete puhul on sobivam kasutada konsolideeritud aruannet. Käesolevas peatükis käsitleme konsolideerimise üldpõhimõtteid ja kapitaliosaluse meetodit. Konsolideerimine on üks keerukamaid raamatupidamisvaldkondi, seega on peatükis...9.2. Ettevõtete konsolideerimineNäited aitavad selgitada tüüpilisi olukordi konsolideerimisel.
Näide 1
Investeeringu elimineerimine
AS Suur Peeter omandas 100% AS-i Väike Peeter aktsiakapitalist 20 000 euro eest seisuga 1. jaanuar 2013. Ettevõtete bilansid sellel...9.3. Tütarettevõtted välismaalVälismaiste tütarettevõtete konsolideerimisel tuleb enne konsolideerimist iga tütarettevõtte puhul kindlaks määrata tema arvestusvaluuta.
Arvestusvaluutaks tuleb valida ettevõtte põhilise majanduskeskkonna valuuta ehk valuuta, mis kõige enam mõjutab ettevõtte laekumisi ja väljaminekuid.
Aruannete esitusvaluuta on vääring, milles...9.4. Kapitaliosaluse meetod uusEesti finantsaruandluse standardi (EFS) 11 kohaselt kajastatakse kapitaliosaluse meetodil:
sidusettevõtteid konsolideeritud aruannetes ja nende investorite aruannetes, kes ei koosta konsolideeritud aruandeid seetõttu, et neil puuduvad tütarettevõtted;...9.5. Täiendavad näitedPeatükis on illustreerivad näited peatükkides 9.1–9.4 käsitletud teemade kohta.
Näide 1
Kapitaliosaluse meetodi ja konsolideerimise seosed
...10. Spetsiifiliste ettevõtete raamatupidamine10.1. E-kaubandusE-kaubandus on info, toodete ja teenuste müük
elektroonilise meedia ehk interneti teel.
Statistikaameti andmetel tegeles Eestis 2011. aastal e-kaubandusega ligi 340 ettevõtet ja nende müügitulu oli üle 70 miljoni euro. Viimaste aastate jooksul on e-kaubandusettevõtete arv Eestis kümnekordistunud, tõenäoliselt kasvab nende arv lähiaastatel...10.2. Avaliku sektori finantsarvestus ja -aruandlusEesti avaliku sektori raamatupidamine
2003. aasta detsembris kinnitas rahandusminister riigi raamatupidamise üldeeskirja, mis jõustus 1. jaanuaril 2004. Avaliku sektori raamatupidamisreeglid korrastati rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite (ingl international public sector accounting standards –...10.3. Ehitusettevõtted10.3.1. Ehituslepingute arvestusEhituslepingutest, kus ettevõte on töövõtja, tekkiva tulu kajastamist raamatupidamises käsitleb rahvusvahelise raamatupidamise standardi SME IFRS peatükk 23 “Tulu” (“Revenue”). Raamatupidamise toimkonna juhend 10, mis käsitleb tulu kajastamist teenuse osutaja raamatupidamises, on koostatud SME IFRS-i 23. peatüki alusel.
SME IFRS-i peatüki 23 ja raamatupidamise toimkonna juhendi (RTJ...10.3.2. Ehituslepingute kajastamine aastaaruandesBilansipäeva seisuga määratakse ehitustööde valmidusaste ja fikseeritakse iga lõpetamata ehituslepingu (-projekti) tegelikud väljaminekud, realiseerunud brutokasum või -kahjum ning tellijale esitatud arved ja saadud laekumised. Arvutus tehakse nii kumulatiivselt (alates lepingu täitmise algusest) kui ka konkreetse majandusaasta kohta.
Tulemused...10.4. Mittetulundusühingud ja sihtasutused10.4.1. Mittetulundusühingute ja sihtasutuste raamatupidamineMittetulundusühing (MTÜ) on isikute vabatahtliku ühendusena loodud eraõiguslik juriidiline isik, mille eesmärk või põhitegevus ei ole teenida kasumit majandustegevusest ja mille kasumit võib kasutada ainult põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks.
Sihtasutus (SA) on eraõiguslik juriidiline isik, millel ei ole liikmeid...10.4.2. Mittetulundusühingute ja sihtasutuste maksustamineMittetulundusühingu (MTÜ) ja sihtasutuse (SA) maksustamise kord on sarnane äriühingute ja teiste juriidiliste isikute maksustamisega. Mittetulundusühingu või sihtasutuse eripärast tulenevalt on maksuseadustega kehtestatud siiski mõned soodsamat maksustamist võimaldavad erandid nii füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt MTÜ-le või SA-le tehtud kingituste ja annetuste kui ka MTÜ ja SA enda...10.4.3. Korteriühistu raamatupidamise erisusedKorteriühistuseaduse (KÜS) § 2 kohaselt on korteriühistu korteriomanike asutatud mittetulundusühistu, mille eesmärk on ühiselt majandada korteriomandite eseme osaks olevate ehitiste ja maatüki mõttelisi osi ja esindada korteriühistu liikmete ühiseid huve.
Vaatleme lähemalt korteriühistutele omaseid tulude ja kulude aruande kirjeid.
Tulude hulgas on liikmetelt saadavad...11. Muud raamatupidamise aruanded ja nõuded 11.1. VahearuanneVahearuanne koostatakse lühema perioodi kohta kui 12-kuuline täismajandusaasta. Vahearuannete koostamine on Eestis kehtivate seaduste ja määruste alusel kohustuslik näiteks krediidiasutustel, kindlustusseltsidel ja Tallinna väärtpaberibörsil registreeritud ettevõtetel. Ülejäänud ettevõtetel ei ole vahearuannete koostamiseks seadusega sätestatud sundi, kuid see vajadus...11.2. Aruanded ettevõtte lõpetamiselKehtivate seaduste järgi peavad ettevõtted iga majandusaasta lõpus koostama aastaaruande, mis annaks ülevaate ettevõtte tegevuse tulemustest, rahavoogudest ja finantsolukorrast. Aastaaruande koostamisel peetakse silmas mitmeid põhimõtteid, millest räägib pikemalt ptk 4. Üks olulisemaid on eeldus, et...11.2.1. Ettevõtte lõpetamise maksuaspektidEttevõtte likvideerimismenetluse alustamisel koostatavas likvideerimisbilansis kajastatakse nii maksude enammaksed kui ka seaduste kohaselt tasumisele kuuluvad maksusummad, sealhulgas tähtajaks tasumata maksusummalt arvestatud intress. Pankrotimenetluse maksualane erinevus on see, et pankroti väljakuulutamise päeval peatub intressiarvestus.
Likvideerimismenetluse käigus tehtavate...11.3. Ühtne euromaksete piirkond SEPAEestis võetakse 1. veebruaril 2014 kasutusele ühtse euromaksete piirkonna (single euro payments area – SEPA) maksete standard. SEPA ühendab kõiki euroala riike, see võimaldab era- ja äriklientidel ning avaliku sektori asutustel kogu Euroopa majanduspiirkonnas ühtsetel alustel teha ja vastu võtta elektroonilisi euromakseid, eristamata seejuures riigisiseseid ja piiriüleseid makseid...12. Rahvusvaheline raamatupidamine12.1. Rahvusvahelised finantsaruandluse standardid (IFRS)Tänapäeval mõistetakse rahvusvaheliste finantsaruandluse standarditena (ingl International Financial Reporting Standards – IFRS) rahvusvaheliste raamatupidamise standardite nõukogu (ingl International Accounting Standards Board – IASB) kinnitatud standardeid (IFRS või IAS) ja rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgenduste komitee (ingl International Financial Reporting...12.2. Rahvusvaheliste finantsaruandluse standardite (IFRS) esmakordne rakendamineJuunis 2003 võeti vastu rahvusvaheline finantsaruandluse standard nr 1 “IFRS aruannete esmakordne rakendamine” (IFRS 1). IFRS 1 kehtestab reeglid, kuidas tegutsevad ettevõtted koostavad raamatupidamise aastaaruande, kui nad lähevad kohaliku hea raamatupidamistava nõuetelt üle rahvusvahelistele finantsaruandluse standarditele (IFRS-ile). ...12.3. Rahvusvaheline finantsaruandluse standard väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (IFRS for SMEs)Anname ülevaate uue standardi tekkeloost, samuti sellest, millistele ettevõtetele uus standard rakendub, millised on selle erisused ja eelised ning millal see kehtima hakkab.
2009. aasta juulis andis rahvusvaheliste raamatu-
pidamise standardite nõukogu (ingl International Accounting Standards Board – IASB) välja uue rahvusvahelise finantsaruandluse standardi väikestele ja... Lisad Lisa 1. Raamatupidamise sise-eeskirja näidis Lisa 2 A Töölähetuse korralduse näidis Lisa 2 B Töölähetuse aruande näidis Lisa 3. Puhkuste ajakava muudatuse taotluse või kokkuleppe näidis Lisa 1. Suhtarvud Lisa 1. Kontroll-leht vahearuande koostamiseks Lisa 2. Konsolideeritud vahearuande näidis Lisa 3. Likvideerimisaruanne Lisa 4. Lõpparuanne Lisa 5. Varajaotusplaan


Avinurme Gümnaasiumi põhimäärus – Riigi Teataja
Avinurme Gümnaasiumi põhimäärus
Avinurme Gümnaasiumi põhimäärus - sisukord
§ 7 Kooli hoolekogu ülesanded
§ 8 Kooli direktori ülesanded
§ 11 Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamine
§ 12 Õppekeskkond
§ 13 Õppekirjandus
§ 15 Õppepäev
§ 16 Õppetund
§ 17 Õppekoormus ja päevakava
§ 21 Avinurme Gümnaasiumi lõpetamine
§ 24 Õppekavavälisest tegevusest saadavad tulud
§ 28 Vanema õigused ja kohustused
§ 29 Koolitöötajate õigused ja kohustused
8 Vara, finantseerimine, asjaajamine
§ 30 Kooli vara ja eelarve
§ 31 Kooli asjaajamine
RT IV, 26.01.2019, 36
Vastu võetud 17.01.2019 nr 2
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõike 1 ja 2 ning Mustvee valla põhimääruse § 45 lõike 2 alusel.
Kooli nimetus on Avinurme Gümnaasium (edaspidi Kool).
Kooli asukoht ja tegutsemiskoht on Võidu tn 16, Avinurme alevik, Mustvee vald, 42101, Jõgevamaa.
(1) Kool on Mustvee vallavalitsuse (edaspidi Vallavalitsus) hallatav asutus.
(4) Kool juhindub oma tegevuses riigi ja Mustvee valla õigusaktidest, vallavanema käskkirjadest ning käesolevast põhimäärusest.
§ 7. Kooli hoolekogu ülesanded
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on Kooli õpilaste, õpetajate, Kooli pidaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja Kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, kavandamisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
(2) Hoolekogu täidab oma ülesandeid põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, vallavolikogu määruses ”Hoolekogu moodustamise kord ja töökord” ja teistes õigusaktides sätestatu alusel.
§ 8. Kooli direktori ülesanded
(3) Direktor vastutab oma pädevuse piires õppe ja kasvatustegevuse korralduse ja tulemuslikkuse ning muude koolis läbiviidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(4) Direktor esindab kooli ja tegutseb kooli nimel, teeb kooli eelarve piires tehinguid, mis on vastavuses vallavalitsuse raamatupidamise sise-eeskirjaga.
(6) Direktor sõlmib, muudab ja lõpetab koolitöötajatega töölepingud.
(1) Kool võib teha õpilast õpetades muudatusi või kohandusi õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas ilma individuaalset õppekava koostamata. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes Kooli õppekavaga või riiklikes õppekavades sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine, tuleb õpilasele koostada riiklikes õppekavades sätestatud korras individuaalne õppekava.
(4) Individuaalne õppekava koostatakse kõigile lihtsustatud õppekava alusel õppivatele õpilastele, kes õpivad klassis, kus õppetöö toimub põhikooli riikliku õppekava järgi.
(5) Kui ilmneb õpilase andekus, tagatakse talle koolis individuaalne õppekava rakendamine ning vajaduse korral täiendav juhendamine aineõpetajate või teiste spetsialistide poolt haridusprogrammide või haridusasutuste kaudu.
(6) Tervislikel põhjustel koduõppel või haiglaõppel õppivatele õpilastele koostab kool koostöös vanematega ja tervishoiutöötajatega õpilase võimeid ja erivajadusi arvestava individuaalse õppekava.
(7) Individuaalne õppekava koostatakse õpilasele, kelle klassi läbimise aega või nominaalset õppeaega on muudetud.
(8) Individuaalse õppekava kinnitab kooli direktor.
§ 11. Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamine
(2) Haridusliku erivajadusega õppe ja arengu toetamiseks vajalikku koostööd tugispetsialistide ja õpetajate vahel korraldab HEV-koordinaator.
(3) Koolivälise nõustamismeeskonna soovituse alusel rakendatakse haridusliku erivajadusega õpilastele tõhustatud tuge ja erituge. Tõhustatud toe puhul rakendatakse õpilasele pidevat tugispetsialistide teenust ja individuaalset õpet või individuaalset õppekava ühes, mitmes või kõikides ainetes. Eritoe rakendamiseks haridusliku erivajadusega õpilasele loob võimalused kooli pidaja ning selle korraldab direktor.
(4) Kooli pidaja nõusolekul võib direktor moodustada hariduslike erivajadustega õpilaste rühmi ja klasse:
1) õpiabirühmi põhiharidust omandavatele õpiraskustega õpilastele;
2) õpperühmi logopeedilise abi osutamiseks;
§ 12. Õppekeskkond
(2) Õpikeskkond toetab õpilase arenemist iseseisvaks ja aktiivseks õppijaks, kannab õppekava alusväärtusi ja kooli vaimsust ning loob, säilitab ja arendab edasi kooli ja valla traditsioone.
§ 13. Õppekirjandus
(1) Kool võimaldab põhikooli õpilastel tasuta kasutada kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti.
(2) Kool võimaldab gümnaasiumi õpilastel tasuta kasutada kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid ja tööraamatuid, töövihikud ja töölehed on gümnaasiumiõpilasele tasulised.
(4) Õpikute koolile tagastamise kord sätestatakse kooli raamatukogu kasutamise korras.
(2) Õppeaasta koosneb trimestritest, kursustest ja koolivaheaegadest.
(3) Õppeaastas on kokku 175 õppepäeva. Lõpuklassides on kokku vähemalt 185 päeva.
(4) Koolivaheajad kehtestab haridus- ja teadusminister oma määrusega.
§ 15. Õppepäev
Õppepäev on kalendripäev, mil õpilane on päevakava alusel kohustatud õppes osalema. Ühes nädalas on kuni viis õppepäeva.
§ 16. Õppetund
(1) Õppetund on kooli päevakavas juhendatud õppeks ettenähtud ajavahemik. Juhendatud õpe on kooli määratud viisil toimuv õpe, mis on suunatud teadmiste ja oskuste omandamisele ning toimub õppekeskkonnas, milles osalevad nii õpilane kui ka õpetaja.
§ 17. Õppekoormus ja päevakava
(2) Kooli päevakava (sh tunniplaan) kajastab õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste, nagu pikapäevarühmas, ringides ja treeningutes planeeritavate tegevuste järjestust ja ajalist kestvust.
(3) Kooli päevakava kehtestab kooli direktor.
Koolist väljaarvamine toimub põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, selle alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määruses ja kooli kodukorras sätestatud tingimustel ja korras.
§ 21. Avinurme Gümnaasiumi lõpetamine
(2) Kooli raamatukogu on otstarbe järgi õppekirjanduse kogu. Põhikogu osas täidab kooliraamatukogu ülesannet Mustvee valla Avinurme haruraamatukogu.
(1) Kool võib oma põhitegevuse kõrval tegeleda õppekavaväliste koolituste, huvitegevuse, võistluste, kontsertide ja näituste korraldamise, õppematerjalide valmistamise, koostamise ja kirjastamisega, ruumide üürimise ja ajutisse kasutusse andmisega.
(2) Koolil on õigus moodustada huviringe ja treeningrühmi.
§ 24. Õppekavavälisest tegevusest saadavad tulud
(1) Kool võimaldab luua täielikult või osaliselt vanemate kulul tegutsevaid spordi- ja huviringe ning võimaldab Kooli ruumides tegutseda teiste era- ja juriidiliste isikute spordi- ja huviringidel.
(2) Koolil on õigus saada üüri- ja renditulu ning tulu eriteenuste (printimine, kopeerimine jms) pakkumisest.
1) õppida õppeaineid Koolis õpetatavate valikainete piires või õppida individuaalse õppekava järgi haridus- ja teadusministri kehtestatud korras;
4) pöörduda oma õiguste kaitseks Kooli õpilasesinduse, personali, direktori, Mustvee Vallavalitsuse, Haridus- ja Teadusministeeriumi ja lastekaitseorganisatsioonide poole;
6) saada õppekavades ettenähtu omandamiseks õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras täiendavat tuge;
8) kuuluda õpilasesindusse;
9) saada koolis õppimise perioodil tasuta õpilaspilet.
3) täitma mõjutusmeetmeid;
7) täitma muid seadustest ja nende alusel antud õigusaktidest tulenevaid õpilastele pandud kohustusi;
8) tagastama õpilaspileti peale väljaarvamist Kooli nimekirjast.
(5) Õpilasesinduse põhimääruse koostab ja kiidab heaks õpilaskond lihthäälte enamusega ning kinnitab kooli direktor.
§ 28. Vanema õigused ja kohustused
2) osaleda kooli üritustel;
3) osa võtta klassi ja kooli lastevanemate koosolekutest;
4) olla valitud kooli hoolekogusse lastevanemate esindajana;
6) otsustada õigusaktides sätestatud juhtudel oma lapsele Kooli pakutavate tugimeetmete rakendamise üle;
7) pöörduda kooli juhtkonna, hoolekogu ning vallavalitsuse poole õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral.
4) pöörduma kooli ettepanekul koolivälise nõustamismeeskonna poole;
5) kasutama Kooli või vallavalitsuse poolt pakutud tugimeetmeid;
7) osalema vähemalt üks kord õppeaastas arenguvestlusel, mille põhjal lepitakse kokku õpilase edasises õppes ja arengus eesmärkides.
§ 29. Koolitöötajate õigused ja kohustused
8. peatükk Vara, finantseerimine, asjaajamine
§ 30. Kooli vara ja eelarve
(1) Kooli vara moodustavad talle vallavalitsuse poolt sihtotstarbeks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara. Kooli vara haldamine toimub vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
(2) Koolil on oma eelarve. Kooli eelarve tuludeks on eraldised riigi- ja vallaeelarvest, laekumised fondidest, sihtasutustelt, eraldised ja annetused äriühingutelt, organisatsioonidelt ning füüsilistelt isikutelt ja kooli tasulisest õppekavavälisest tegevusest.
(3) Kooli eelarve eelnõu esitab kooli direktor vallavalitsusele, kuulates eelnevalt ära kooli hoolekogu arvamuse.
§ 31. Kooli asjaajamine


Tallinna linna Raestipendiumi asutamine ja Raestipendiumi statuut – Riigi Teataja
Tallinna linna Raestipendiumi asutamine ja Raestipendiumi statuut - sisukord
§ 1 Stipendiumi asutamine ja eesmärk
§ 2 Stipendiumikonkursil osalemise eeldused
§ 3 Stipendiumikonkurss ja nõutavad dokumendid
§ 4 Stipendiumi andmise tingimused
§ 5 Õigusaktide muutmine ja kehtetuks tunnistamine
RT IV, 05.02.2020, 22
Vastu võetud 10.10.2018 nr 35
RT IV, 17.10.2018, 1
jõustumine 20.10.2018
29.01.2020 RT IV, 05.02.2020, 2 08.02.2020
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 3 alusel ja kooskõlas Tallinna Linnavalitsuse 11. jaanuari 2017 määruse nr 4 „Tallinna linna ja ülikooli või rakenduskõrgkooli koostöö alused“ §-ga 4 ning tulenevalt Tallinna linna ja ülikooli või rakenduskõrgkooli vahel sõlmitavatest koostöölepingutest.
(1) Tallinna linna ning ülikoolide ja rakenduskõrgkoolide vahel sõlmitud koostöölepingute alusel asutatakse Tallinna linna Raestipendium (edaspidi stipendium), mille eesmärgid on:
1) toetada ja tunnustada teadus- ja õppetöös edukaid magistrante ja doktorante, kelle magistritöö, doktoritöö või teaduspublikatsioon (edaspidi koos uurimistöö) käsitleb teemat, mis seondub Tallinna linna kui kohaliku omavalitsuse tegevusvaldkondadega, on linnaelu korraldamise seisukohast rakendusliku väärtusega ning aitab kaasa mõne Tallinna linna ees seisva küsimuse lahendamisele;
2) propageerida ja soodustada Tallinna kui Eesti Vabariigi pealinna eluvaldkondadega seonduvate teemade uurimist Tallinnas asuvate ülikoolide ja rakenduskõrgkoolide magistrantide ja doktorantide poolt;
3) toetada heal tasemel uurimistöödega Tallinna linna asutusi arendustegevuses ning aidata kaasa nende ees seisvate ülesannete ja probleemide teaduspõhisele lahendamisele.
(2) Stipendiumi rahastab Tallinna linn. Stipendiumifondi suurus on 45 000 eurot aastas. Magistrantidele on iga eelarveaasta jooksul ette nähtud kuni 36 stipendiumi (iga stipendium 1000 eurot) ja doktorantidele kuni 6 stipendiumi (iga stipendium 1500 eurot).
§ 2. Stipendiumikonkursil osalemise eeldused
(1) Stipendiumikonkursile võib esitada kuni kümme kandidaati igast ülikoolist või rakenduskõrgkoolist, kellega Tallinna linnal on sõlmitud koostööleping.
(2) Kandidaadi esitamise õigus on õppeasutuse struktuuriüksusel ja üliõpilase juhendajal. Kui üliõpilane teeb uurimistöö kirjutamisel koostööd Tallinna linna asutusega, võib üliõpilase esitada stipendiumi kandidaadiks ka selle asutuse teenistuja.
(3) Stipendiumi kandidaat peab vastama järgmistele tingimustele:
3) [kehtetu - RT IV, 05.02.2020, 2 - jõust. 08.02.2020]
5) [kehtetu - RT IV, 05.02.2020, 2 - jõust. 08.02.2020]
§ 3. Stipendiumikonkurss ja nõutavad dokumendid
(1) Stipendiumikonkurss kuulutatakse välja igal aastal hiljemalt 1. märtsil.
(2) Üliõpilase stipendiumikonkursile esitaja saadab hiljemalt 1. aprilliks e-posti aadressile raestipendium@tallinnlv.ee järgmised eestikeelsed dokumendid:
1) digiallkirjastatud kinnitus selle kohta, et üliõpilane vastab käesoleva määruse § 2 lõikes 3 esitatud nõuetele;
4) üliõpilase stipendiumikonkursile esitaja digiallkirjastatud soovituskiri (kuni 1 lk);
5) tõend magistri- ja doktoriõpingute kaalutud keskmise hinde kohta.
[RT IV, 05.02.2020, 2 - jõust. 08.02.2020]
(3) Üliõpilase stipendiumikonkursile esitajale saadetakse dokumentide saabumisel kinnituskiri.
(4) Tallinna Linnavalitsuse õppe- ja teaduskoostöö komisjon (edaspidi õppe- ja teaduskoostöö komisjon) valib kandidaatide hulgast stipendiaadid aprilli jooksul.
(5) Üliõpilase stipendiumikonkursile esitajat teavitatakse stipendiumi määramisest hiljemalt 30. aprillil e-posti aadressil, millelt saabusid kandideerimiseks vajalikud dokumendid.
§ 4. Stipendiumi andmise tingimused
(1) Stipendiaadid valib välja õppe- ja teaduskoostöö komisjon.
(2) Õppe- ja teaduskoostöö komisjon lähtub stipendiaatide valikul eelkõige uurimistöö vastavusest § 1 lõikes 1 nimetatud eesmärkidele.
(3) Õppe- ja teaduskoostöö komisjon hindab stipendiumikonkursil osalemiseks esitatud dokumente ning moodustab magistrantide ja doktorantide kohta eraldi paremusjärjestuse, lähtudes § 2 lõikes 3 nimetatud kriteeriumitest. Võrdsete kandidaatide korral võtab õppe- ja teaduskoostöö komisjon stipendiaadi valikul arvesse tema magistri- või doktoriõpingute kaalutud keskmist hinnet. Vajaduse korral selgitatakse võrdsete kandidaatide puhul stipendiaat välja hääletamise teel.
(4) Õppe- ja teaduskoostöö komisjonil on õigus:
1) kontrollida esitatud dokumentide õigsust ja oma äranägemisel paluda neis esitatud väidete ja asjaolude kohta lisaselgitusi ja -dokumente;
2) kaasata oma töösse eksperte ja ülikoolide esindajaid;
3) sobivate uurimistööde puudumise korral jätta stipendiume välja andmata;
4) stipendiumisummasid jagada ja/või liita.
(5) Tallinna Linnakantselei sõlmib stipendiaadiga stipendiumilepingu, millega reguleeritakse poolte vahel lepingu alusel ja sellega seoses tekkivaid õigussuhteid.
(6) Tallinna Linnakantselei kannab stipendiumisummad õppe- ja teaduskoostöö komisjoni otsuse alusel stipendiaadi ülikooli või rakenduskõrgkooli arvelduskontoarvele hiljemalt mai lõpuks. Stipendiaadile maksab stipendiumi välja asjaomane ülikool või rakenduskõrgkool.
§ 5. Õigusaktide muutmine ja kehtetuks tunnistamine