Riigikogu 12.06.2013 seadus; jõustumiskuupäev 01.09.2013
redaktsioon 01.08.2020 - 01.04.2022 [RT I, 16.06.2020, 7]
19.02.2014 RT I, 13.03.2014, 4 01.07.2014 Seaduses asendatud läbivalt sõnad „riiklik järelevalve” sõnaga „haldusjärelevalve” vastavas käändes.
09.12.2015 RT I, 30.12.2015, 1 18.01.2016, osaliselt 01.01.2016
14.06.2017 RT I, 04.07.2017, 1 01.01.2018, osaliselt 01.09.2017
Vastu võetud 12.06.2013
19.02.2014 RT I, 13.03.2014, 4 01.07.2014 Seaduses asendatud läbivalt sõnad "riiklik järelevalve" sõnaga "haldusjärelevalve" vastavas käändes.
09.12.2015 RT I, 30.12.2015, 1 18.01.2016, osaliselt 01.01.2016
(1) Kutseõppeasutuse seadusega sätestatakse kutseõppeasutuse (edaspidi kool) asutamise, pidamise, üleandmise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise, õppe läbiviimise õiguse, juhtimise, õppekorralduse ja rahastamise alused, kooli ülesanded, koolipere õigused ja kohustused ning haldusjärelevalve kooli tegevuse üle.
(2) Käesolevat seadust kohaldatakse erakooli suhtes niivõrd, kuivõrd erakooliseadus ei sätesta teisiti. Rakenduskõrgkooli suhtes kohaldatakse käesolevat seadust kõrgharidusseaduses sätestatud ulatuses.
(3) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetluse suhtes kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
§ 2. Kutseõpe ja õpiväljundid
(1) Kutseõpe on käesoleva seaduse tähenduses õppimis-, õpetamis- ja korraldustegevuste kogum, mille eesmärk on kutsehariduse omandamise võimaldamine.
(2) Õpiväljundid on käesoleva seaduse tähenduses õppimise tulemusel omandatavad teadmised, oskused ja hoiakud, mis on kirjeldatud õppekava, mooduli, teema või õppeaine läbimiseks vajalikul miinimumtasemel. Õpiväljundite saavutamist miinimumi ületaval tasemel eristatakse vajaduse korral hindamisega.
§ 3. Ülesanded ja kohustused kutseõppe korraldamisel
(1) Kutseõpet korraldab kool. Kutseõppe korraldamise eesmärk on luua võimalused sellise isiksuse kujunemiseks, kellel on teadmised, oskused ja hoiakud ehk kompetentsid ning vilumused ja sotsiaalne valmidus töötamiseks, ühiskonnaelus osalemiseks ja elukestvaks õppeks. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks täidab kool järgmisi põhiülesandeid:
1) toetab eneseteostuse ja arengu, kodanikuaktiivsuse, sotsiaalse kaasatuse, edasiõppimise ning tööhõive tagamiseks vajalike pädevuste (edaspidi võtmepädevused) omandamist, et võimaldada õppijal edukalt toime tulla muutuvas õpi-, elu- ja töökeskkonnas;
2) toetab õppija kutse-, eri- ja ametialase kompetentsuse kujunemist, et võimaldada tal tööturul edukalt toime tulla;
3) kujundab ja toetab õppija motivatsiooni elukestvas õppes osalemiseks.
(2) Põhiülesannete täitmiseks ja õppe kvaliteedi tagamiseks kool:
1) korraldab õppekasvatustööd nii taseme- kui ka täiendusõppes kõigi õppijate arengu toetamiseks;
2) tagab õpilasele tugiteenuste, sealhulgas karjääriteenus, õpiabi, eri- ja sotsiaalpedagoogiline ja psühholoogiline teenus, ning käesolevas seaduses sätestatud tervishoiuteenuste kättesaadavuse;
3) teeb õpetatavates valdkondades pedagoogilist, metoodilist ja tehnoloogilist arendustööd;
4) tagab õppe kättesaadavuse, luues paindlikud õppimisvõimalused erinevatele sihtrühmadele;
5) loob tingimused õpilaste toitlustamiseks ja majutamiseks ning toetab asjaomaste teenuste kättesaadavust;
6) loob tingimused õpilaste huvi- ja omaalgatuslikuks tegevuseks ning toetab asjaomaste tegevuste kättesaadavust;
7) tagab õppijate koolis viibimise ajal nende vaimse ja füüsilise turvalisuse ning tervise kaitse;
8) teeb koolitusvajaduse väljaselgitamiseks, õppe kvaliteedi parendamiseks ja muudel asjakohastel eesmärkidel nii riigi sees kui ka rahvusvahelist koostööd teiste õppeasutuste ning erialaga seotud töötajate, tööandjate, ettevõtlus- ja kutseühenduste ning ettevõtete ja asutustega (edaspidi sotsiaalpartnerid), kohaliku omavalitsuse üksuste ja teiste partneritega;
9) tagab töötajatele töökorralduse ja -keskkonna neile seatud ülesannete täitmiseks ning võimalused enesetäienduseks;
10) tagab kooli taristu korrashoiu ja arendamise;
11) kujundab sihipäraselt kooli ja kutsehariduse mainet;
12) võib osutada õppekasvatustöö toetamiseks ning vara otstarbekaks ja säästlikuks kasutamiseks tasulisi teenuseid ja müüa kaupu kooli põhimääruses sätestatu alusel.
(3) Riigil on kohustus tagada kutseõppe kättesaadavus kõigis maakondades.
§ 4. Kooli õiguslik seisund
(1) Riigikool on Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatav riigiasutus. Riigikooli pidaja on riik, mida esindab Haridus- ja Teadusministeerium.
(2) Munitsipaalkool on kohaliku omavalitsuse üksuse asutus. Munitsipaalkooli pidaja on linn või vald.
(3) Riigi- ja munitsipaalkool võivad teostada majandustegevust õppekavas ja kooli põhimääruses kehtestatud ülesannete täitmiseks või nendega seoses. Sellisele majandustegevusele ei kohaldata teatamis- või loakohustust, kuid kohaldatakse asjaomast majandustegevust reguleerivaid sätteid.
(4) Kui kooli majandustegevus on suunatud tarbijale toodete või teenuste pakkumisele, peab see olema tarbijale arusaadavalt väljendatud.
2. peatükk Kooli asutamine, alusdokumendid ja nimi
§ 5. Asutamine
(1) Riigikooli asutab valdkonna eest vastutav minister.
(2) Munitsipaalkooli asutab valla- või linnavolikogu.
(3) Kooli pidaja taotleb pärast kooli asutamist valdkonna eest vastutavalt ministrilt õppe läbiviimise õigust käesolevas seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(4) Kooli andmed kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi (edaspidi hariduse infosüsteem) koolile esimest korda õppe läbiviimise õiguse andmise järel.
(5) Riigi- ja munitsipaalkoolid registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris.
§ 6. Kooli põhimäärus ja arengukava
(1) Koolil on põhimäärus ja arengukava.
(2) Kooli põhimääruse kehtestab kooli pidaja ja kooli arengukava kinnitab kooli pidaja või tema volitatud isik.
(3) Riigikooli põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Kooli arengukava koostatakse vähemalt kolmeks aastaks ja selles määratakse kooli arengu põhisuunad ja nende rakendamise meetmed, lähtudes riiklikest strateegilistest dokumentidest.
(5) Kooli direktor korraldab arengukava avalikustamise kooli veebilehel.
§ 7. Kooli nimi
Kooli nimi ei tohi olla eksitav.
3. peatükk Õppe läbiviimise õigus ja kvaliteedi hindamine
§ 8. Õppe läbiviimise õigus
(1) Õppe läbiviimise õigus on valdkonna eest vastutava ministri käskkirjaga koolile antud tähtajaline või tähtajatu õigus viia läbi tasemeõpet asjaomases õppekavarühmas.
(2) Õppe läbiviimise õigus antakse uue kooli asutamisel või õppe läbiviimise õigust omavas koolis tasemeõppe avamisel uues õppekavarühmas.
(3) Õppekavarühm on käesoleva seaduse tähenduses kutseõppe korraldamisel kasutatav õppekavade liigitamise kategooria, mis on kirjeldatud kutseharidusstandardis.
(4) Koolis võib õpe toimuda ka kõrgharidusstandardile vastava rakenduskõrgharidusõppe õppekava järgi. Rakenduskõrgharidusõppe õppekava rakendamisele koolis kohaldatakse kõrgharidusseaduse rakenduskõrgharidusõppe korraldamise, finantseerimise ja kvaliteedihindamise kohta sätestatut, kusjuures rakenduskõrgkooli rektori, nõukogu ja nõunike kogu sellekohaseid ülesandeid täidavad vastavalt nende pädevusele kooli direktor, nõukogu ja nõunike kogu kooli põhimäärusega kehtestatud ulatuses ja korras.
(5) [Kehtetu - RT I, 28.12.2018, 3 - jõust. 01.01.2019]
§ 9. Õppe läbiviimise õiguse taotlemine kooli asutamisel
(1) Kooli asutamisel koolile õppe läbiviimise õiguse saamiseks esitab kooli pidaja Haridus- ja Teadusministeeriumile taotluse hiljemalt kuus kuud enne õppetöö kavandatavat algust.
1) õigusaktides sätestatud nõuetele vastav õppekava;
2) kvalifikatsiooninõuetele vastavate õppekasvatusala töötajate ametikohtade loetelu;
3) pädevate asutuste hinnang terviseohutusele ja õppetööks kavandatavate ruumide vastavuse kohta ohutusnõuetele;
4) kooli põhimäärus;
5) kooli arengukava projekt;
6) kooli asutamise otsus;
7) kohaliku omavalitsuse üksuste liidu kirjalik arvamus kooli asutamise ja õppe avamise vajalikkuse kohta;
8) õppekavarühmale vastavate sotsiaalpartnerite kirjalikud arvamused kooli asutamise ja õppe avamise vajalikkuse kohta;
9) koolitervishoiuteenuse osutaja kirjalik nõusolek teenust osutada ja kinnitus koolitervishoiuteenuse tegevusloa olemasolu kohta.
(3) Enne taotluse esitamist tasub munitsipaalkooli pidaja riigilõivu.
(4) Riigikooli asutamisel taotlust ei esitata, käesoleva paragrahvi lõikes 2 loetletud dokumendid koondab Haridus- ja Teadusministeerium hiljemalt kuus kuud enne õppetöö kavandatavat algust.
§ 10. Õppe läbiviimise õiguse taotlemine õppe avamisel uues õppekavarühmas
(1) Õppe läbiviimise õiguse saamiseks uues õppekavarühmas, välja arvatud isikuarengu õppekavarühmas, esitab kool taotluse Haridus- ja Teadusministeeriumile hiljemalt kuus kuud enne õppetöö kavandatavat algust. Munitsipaalkool kooskõlastab taotluse enne selle esitamist kooli pidajaga.
1) käesoleva seaduse § 9 lõike 2 punktides 1–3 loetletud dokumendid;
2) kooli arengukava;
3) kooli nõunike kogu kirjalik arvamus uues õppekavarühmas tasemeõppe avamise kohta;
4) kohaliku omavalitsuse üksuste liidu kirjalik arvamus uues õppekavarühmas tasemeõppe avamise vajalikkuse kohta;
5) õppekavarühmale vastavate sotsiaalpartnerite kirjalikud arvamused uues õppekavarühmas tasemeõppe avamise vajalikkuse kohta.
(3) Enne taotluse esitamist tasub munitsipaalkool riigilõivu.
§ 101. Isikuarengu õppekavarühmas õppe läbiviimise taotlemine
(1) Isikuarengu õppekavarühmas kutsevaliku õppekaval õppetöö läbiviimise alustamiseks esitab kool taotluse ja asjaomase õppekava valdkonna eest vastutavale ministrile vähemalt kolm kuud enne õppetöö algust.
(2) Taotluse rahuldamiseks hindab valdkonna eest vastutav minister kutsevaliku õppekava vastavust kutseharidusstandardi nõuetele.
§ 11. Ekspertiis
(1) Õppe läbiviimise õiguse andmisel teeb Haridus- ja Noorteamet õppekavarühmas ekspertiisi. Ekspertiisi käigus hinnatakse:
1) õppekavas sätestatud õpiväljundite saavutatavust ja vastavust kutseharidusstandardi nõuetele;
2) kavandatavate kvalifikatsiooninõuetele vastavate õppekasvatusala töötajate ametikohtade piisavust õppekavarühmas õppe läbiviimiseks;
3) õppekavarühmas õppe läbiviimiseks vajalike ressursside piisavust;
4) avatava õppe jätkusuutlikkust arengukavast lähtuvalt;
5) avatava õppe otstarbekust tööturuprognoosi, potentsiaalsete õpilaste olemasolu, käesoleva seaduse § 9 lõike 2 punktides 7 ja 8 ning § 10 lõike 2 punktides 4 ja 5 sätestatud arvamuste ning õppe tõenduspõhisuse seisukohalt.
(11) Kui tähtajalise õppe läbiviimise õiguse saanud kool taotleb asjaomases õppekavarühmas korduva ekspertiisi tegemist, lisatakse korduva ekspertiisi taotlusele sisehindamise aruanne.
(12) Korduva ekspertiisi käigus hinnatakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 sätestatut ekspertiisi taotlusele lisatud sisehindamise aruande alusel.
(2) Ekspertiisi kulud katab õppe läbiviimise õiguse taotleja. Ekspertiisi kulud ja nende katmise korra kinnitab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga, kusjuures kulu ei või olla suurem kui 1200 eurot.
(3) Ekspertiis tehakse pärast käskkirjaga kinnitatud ekspertiisi kulude tähtaegset katmist.
(4) Kui õppe läbiviimise õigus antakse käesoleva seaduse § 9 lõikes 4 sätestatud korras, katab ekspertiisi kulud Haridus- ja Teadusministeerium.
§ 12. Õppe läbiviimise õiguse andmine ja sellest keeldumine
(1) Valdkonna eest vastutav minister otsustab õppe läbiviimise õiguse andmise käesoleva seaduse § 9 või 10 alusel esitatud dokumentide ja käesoleva seaduse §-s 11 sätestatud ekspertiisi ning vajaduse korral lisatõendite alusel ning teeb ühe järgmistest otsustest:
1) anda õppe läbiviimise õigus tähtajatult;
2) anda õppe läbiviimise õigus kolmeks aastaks;
3) mitte anda õppe läbiviimise õigust.
(2) Valdkonna eest vastutav minister ei anna õppe läbiviimise õigust, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1) taotleja poolt käesoleva seaduse §-s 9 või 10 sätestatu alusel esitatud dokumendid ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
2) käesoleva seaduse §-s 11 sätestatud korras tehtud ekspertiisi tulemus on negatiivne.
(3) Õppe läbiviimise õiguse taotluse menetlemise tähtaeg on neli kuud taotluse esitamisest arvates.
(4) Õppe läbiviimise õiguse andmise või selle andmisest keeldumise käskkiri toimetatakse taotlejale kätte tema soovi kohaselt kas posti teel või elektrooniliselt.
(6) Kui kool viib õppekavarühmas läbi õpet ainult kinnipidamisasutuses, siis antakse koolile ministri käskkirjaga kinnipidamisasutuses õppe läbiviimiseks tähtajatu õppe läbiviimise õigus selles õppekavarühmas.
§ 13. Õppe läbiviimise õiguse pikendamine
[Kehtetu - RT I, 28.12.2018, 3 - jõust. 01.01.2019]
§ 14 <!- END 13 -!> . Õppe läbiviimise õiguse kehtetuks tunnistamine ja selle lõppemine
(1) Valdkonna eest vastutaval ministril on õigus tunnistada õppe läbiviimise õigus kehtetuks, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1) ilmneb, et kooli tegevus on vastuolus seaduse või selle alusel antud õigusaktiga;
2) kool või kooli pidaja ei ole ettenähtud tähtpäevaks ja korras täitnud järelevalve tulemusel tehtud ettekirjutust;
3) kool ei ole 12 kuu jooksul pärast õppe läbiviimise õiguse saamist alustanud õppetööd või õppetöö on vastavas õppekavarühmas olnud peatatud 12 kuud järjest;
4) kool on õppe läbiviimise õiguse taotlemisel või kvaliteedi hindamisel esitanud valeandmeid;
5) õppekavarühmas ilmnevad olulised mittevastavused hindamiskriteeriumitele, mille kehtestab käesoleva seaduse § 141 alusel moodustatud hindamisnõukogu;
6) kool on lõpetanud tegevuse.
(2) Kui õppe läbiviimise õigus on kehtetuks tunnistatud, kaotab kool õppe läbiviimise õiguse kehtetuks tunnistamise otsuse jõustumisest arvates.
(3) Õppe läbiviimise õiguse kehtetuks tunnistamise otsus toimetatakse kooli pidajale ja koolile kätte posti teel või adressaadi nõusolekul elektrooniliselt viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(4) Õppekavarühmas, milles õppe läbiviimise õigus on tunnistatud kehtetuks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1, 2 või 4 sätestatud alusel, ei saa kool uuesti õppe läbiviimise õigust taotleda kolme aasta jooksul kehtetuks tunnistamise otsuse jõustumisest arvates.
(5) Õppekavarühmas tähtajalise õppe läbiviimise õiguse saanud kool esitab tähtajatu õppe läbiviimise õiguse saamiseks käesoleva seaduse § 11 lõikes 11 sätestatud korduva ekspertiisi tegemise taotluse ja sisehindamise aruande vähemalt kuus kuud enne õppe läbiviimise õiguse tähtaja möödumist. Kui õppekavarühmas tähtajalise õppe läbiviimise õiguse saanud kool ei esita Haridus- ja Teadusministeeriumile taotlust või kui valdkonna eest vastutav minister teeb korduva ekspertiisi tulemusel otsuse mitte anda õppe läbiviimise õigust, lõpeb õppe läbiviimise õigus tähtaja möödumisel.
(6) Kui kolmanda ekspertiisi tulemusena ei saa kool õppekavarühmas tähtajatut õppe läbiviimise õigust, lõpeb õppe läbiviimise õigus tähtaja möödumisel.
(7) Kui õppe läbiviimise õigus lõpeb tähtaja möödumise tõttu, on valdkonna eest vastutaval ministril põhjendatud juhul õigus pikendada õppe läbiviimise õigust arvestusega, et õppivad õpilased saaks õppekava nominaalkestuse jooksul õpingud lõpetada, ja kohustada kooli lõpetama õpilaste vastuvõtu.
(8) Kui õppe läbiviimise õigus tunnistatakse kehtetuks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse alusel või see lõpeb tähtaja möödumise tõttu käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud põhjusel, teavitab kooli pidaja sellest õpilasi või nende seaduslikke esindajaid ja tagab õpilastele võimaluse lõpetada õpingud kas samas või teises koolis.
§ 141. Kutseõppe kvaliteedi hindamine
(1) Kutseõppe kvaliteedi hindamine (edaspidi kvaliteedi hindamine) on sisehindamisel põhinev kooliväliste sõltumatute hindajate läbiviidav välishindamine, mis toimub üks kord kuue aasta jooksul. Selle käigus hinnatakse õppekasvatustöö toimivust ja jätkusuutlikkust, muu hulgas õppekavaarenduse, õppimise ja õpetamise, eestvedamise ja juhtimise ning ressursside kasutamise toimivust ja jätkusuutlikkust.
(2) Kvaliteedi hindamist korraldab Haridus- ja Noorteamet.
(3) Kvaliteedi hindamise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Kvaliteeti hindab hindamisnõukogu, mille moodustab ja mille töökorra kinnitab Haridus- ja Noorteamet.
(5) Hindamisnõukogu koosseisus on:
1) vähemalt kolm kutseharidusstandardis nimetatud kutseõppe õppevaldkondade eksperti, kelle nimetab kutseseaduse § 7 lõikes 2 nimetatud kutsenõukogude esimeeste kogu;
2) vähemalt kuus tööandjate keskorganisatsioonide ja teiste huvitatud osapoolte esindajat;
3) vähemalt üks kutseõppeasutuste esindaja;
4) vähemalt üks õpilaste esindaja.
(6) Kvaliteedi hindamise tulemusena otsustab hindamisnõukogu järgmise hindamise tähtaja ning teavitab vajaduse korral Haridus- ja Teadusministeeriumi olulistest mittevastavustest käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud valdkondades.
§ 15. Direktor
1) vastutab oma pädevuse piires kooli üldseisundi, õppekasvatustöö, arendustegevuse ning rahaliste vahendite ja vara õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest;
3) esindab kooli käesoleva seaduse ning kooli põhimäärusega antud volituste ulatuses;
4) sõlmib töölepingud kooli töötajatega;
5) moodustab nõukogu kooli põhimääruses sätestatud korras;
6) kinnitab kooli õppekavad ja teised õigusaktidega ettenähtud dokumendid ja aruanded, mille kinnitamine ei ole nõukogu pädevuses;
7) kinnitab kooli eelarve ja hankeplaani;
8) käsutab kooli eelarvevahendeid käesoleva seaduse ning kooli põhimäärusega antud volituste ulatuses;
9) [kehtetu - RT I, 28.12.2018, 3 - jõust. 01.01.2019]
10) annab aru kooli nõunike kogule ja kooli pidajale;
101) korraldab kooli arengukava koostamise, vastutab arengukava elluviimise eest ning kinnitab kooli arengukava täitmise aruande;
11) lahendab muid küsimusi, mille lahendamine ei ole õigusaktidega antud teiste juhtorganite pädevusse.
§ 16. Direktori ametikoha täitmine
(1) Kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss.
(2) Riigikooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Munitsipaalkooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi korra kehtestab valla- või linnavalitsus.
(4) Riigikooli direktoriga sõlmib töölepingu, muudab seda ja ütleb selle üles valdkonna eest vastutav minister või tema volitatud esindaja.
(5) Munitsipaalkooli direktoriga sõlmib töölepingu, muudab seda ja ütleb selle üles vallavanem või linnapea või tema volitatud esindaja.
§ 17. Nõukogu
(2) Nõukogu moodustamise korra ja töökorra sätestab kooli põhimäärus.
(3) Nõukogusse kuuluvad:
3) kooli struktuuriüksuste juhid ja õppevaldkondade eest vastutavad töötajad;
4) õpilaskonna esindaja;
5) töötajate usaldusisik, selle puudumisel töötajate valitud esindaja.
(4) Nõukogu tööd juhib direktor.
(5) Nõukogu:
4) [kehtetu - RT I, 28.12.2018, 3 - jõust. 01.01.2019]
7) kooskõlastab kooli eelarve ja hankeplaani;
8) [kehtetu - RT I, 28.12.2018, 3 - jõust. 01.01.2019]
9) kooskõlastab kooli õppekavad;
10) kooskõlastab kooli kasutusse antud riigivaraga seotud toiminguid;
11) kinnitab kooli õpilasesinduse põhikirja;
111) kinnitab koolituskohtade arvu kalendriaastaks õppevaldkonnas, õppekavarühmas või õppekaval, sealhulgas nende koolituskohtade arvu, mille õppekulusid ei hüvitata;
12) [kehtetu - RT I, 28.12.2018, 3 - jõust. 01.01.2019]
13) lahendab teisi küsimusi, mis õigusaktide ja kooli põhimääruse alusel kuuluvad tema pädevusse.
(6) Nõukogu võtab oma pädevuse piires vastu otsuseid.
§ 18. Nõunike kogu
(2) Nõunike kogu on vähemalt seitsmeliikmeline ja selle moodustab kooli pidaja viieks aastaks.
(3) Nõunike kogu:
2) annab hinnangu kooli arengukava eesmärkide saavutamisele ning koostööle riigiasutuste, kohaliku omavalitsuse üksuste ja ettevõtetega;
5) nimetab esindaja direktori vabale ametikohale korraldatava konkursi läbiviimiseks moodustatava konkursikomisjoni koosseisu;
6) [kehtetu - RT I, 28.12.2018, 3 - jõust. 01.01.2019]
7) kooskõlastab koolituskohtade arvu kalendriaastaks õppevaldkonnas, õppekavarühmas või õppekaval, sealhulgas nende koolituskohtade arvu, mille õppekulusid ei hüvitata.
(5) Nõunike kogu moodustamise ja tegutsemise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 19. Kooli sisehindamine
(1) Koolis viiakse läbi sisehindamist. Sisehindamine on pidev protsess, mille eesmärk on tagada õppijate arengut toetavad tingimused ja kooli järjepidev areng.
(2) Kooli sisehindamisel analüüsitakse sisehindamise eesmärgist lähtuvalt õppekasvatustööd ja juhtimist ning hinnatakse nende tulemuslikkust. Sisehindamine on kooli arengukava koostamise ja kvaliteedi hindamise sisendiks.
(4) [Kehtetu - RT I, 28.12.2018, 3 - jõust. 01.01.2019]
§ 20. Kooli kohustuslikud dokumendid
Kooli arendustegevust ja õppekasvatustööd käsitlevate kohustuslike dokumentide nõuded ja dokumentide pidamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 21. Hädaolukorra lahendamine koolis
(1) Hädaolukorrana käesoleva seaduse tähenduses käsitatakse sündmust või sündmuste ahelat, mis ohustab koolis viibivate isikute elu või tervist, kahjustab oluliselt keskkonda või tekitab ulatuslikku majanduslikku kahju.
(2) Kooli pidaja loob võimalused õpilaste ja töötajate kaitseks hädaolukorras ja direktor korraldab selle.
(3) Direktor kehtestab hädaolukorra lahendamise plaani.
5. peatükk Kutseharidusstandard, kutseõppe liigitus ja õppekavad
§ 22. Kutseharidusstandard
Kutseharidusstandardi kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega, kinnitades selles järgmised ühtsed nõuded kutseõppele:
1) kutseõppe õpiväljundid, sealhulgas võtmepädevuste alal, ja nende seos Eesti kvalifikatsiooniraamistikuga;
2) õppekava ning õppe ülesanded ja nõuded, sealhulgas õppe maht, õpingute alustamise ja lõpetamise nõuded, võtmepädevuste õppe struktuur ja mahud ning ühisõppekava ja kutsevaliku õppekava erisused;
3) õppekava muutmise põhimõtted;
4) varasemate õpingute ja varasema töökogemuse arvestamise põhimõtted;
5) õppevaldkondade ja -suundade ning õppekavarühmade loetelu.
§ 23. Kutseõppe liigid
(1) Kutseõppe liik on kutseõppe õppekavade rühmitamise kategooria, milles lähtutakse kutseseaduses kehtestatud kvalifikatsiooniraamistiku tasemetest (edaspidi kvalifikatsioonitase) ning arvestatakse õpiväljundeid ja õppima asumise nõudeid.
(2) Kutseõpe jaguneb tasemeõppeks ja täiendusõppeks:
1) tasemeõpe on käesoleva seaduse tähenduses kutseõpe, mille käigus omandatakse kindlale kvalifikatsioonitasemele vastav kvalifikatsioon, mis võimaldab juurdepääsu järgmise kvalifikatsioonitaseme õppele;
2) täiendusõpe on käesoleva seaduse tähenduses kutseõpe, mille käigus omandatakse üksikkompetentse.
(21) Kutsevaliku õppekava on tasemeõppe õppekava, mille käigus omandatakse erialaõppe alustamiseks vajalikud kompetentsid teisel kvalifikatsioonitasemel.
(3) Tasemeõpe toimub teisel kuni viiendal kvalifikatsioonitasemel.
(4) Õppekava paigutumise kvalifikatsioonitasemele määrab õppekava aluseks oleva kutsestandardi või õppekavas kirjeldatud õpiväljundite paiknemine Eesti kvalifikatsiooniraamistikus. Kutseõppe aluseks olevad kutsestandardid asetsevad teisel kuni viiendal kvalifikatsioonitasemel. Kutsestandardi puudumisel või vaidlusalustel juhtudel kinnitab õppekava kvalifikatsioonitaseme Haridus- ja Teadusministeerium, sõjaväeliste õppekavade puhul Kaitseministeerium ja sisekaitseliste õppekavade puhul Siseministeerium.
(5) Kui õpilane läbib täielikult õppekava, mis vastab neljandale kvalifikatsioonitasemele, mille nominaalkestus on vähemalt kolm aastat ja õppemaht 180 Eesti kutsehariduse arvestuspunkti ning mis sisaldab võtmepädevuste õpet kutseharidusstandardis sätestatud mahus, omandab ta koos kutse- ja erialase pädevusega keskhariduse ehk kutsekeskhariduse.
(6) Täiendusõppe suhtes kohaldatakse täiskasvanute koolituse seaduse täienduskoolitust reguleerivaid sätteid.
(7) Täiendusõppe korraldamise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 24. Õppekavad
(1) Õppekavaga määratakse kindlaks kutse-, eri- ja ametialase ning võtmepädevuste õppe eesmärgid ja ülesanded, saavutatavad õpiväljundid ning seosed Eesti kvalifikatsiooniraamistikuga, õpingute alustamise ja lõpetamise nõuded, õppekava moodulid ning nende maht koos õpiväljundite ja hindamiskriteeriumitega, moodulite valiku võimalused ja tingimused ning spetsialiseerumisvõimalused. Kutsestandardite alusel määratakse õppekavades kindlaks õppe käigus omandatavad kutsed ja osakutsed.
(2) Tasemeõppe õppekavad jagunevad riiklikeks õppekavadeks ja kooli õppekavadeks.
(3) Riiklikud õppekavad kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega, kusjuures valdkonna eest vastutav minister võib eraldi määrusega kehtestada kõikide riiklike õppekavade ühise osa.
(4) Tasemeõppe läbiviimise aluseks on kooli õppekavad, mis registreeritakse hariduse infosüsteemis. Registreerimise käigus kontrollitakse õppekavade vastavust õigusaktides asjaomasele õppekavale kehtestatud nõuetele ja õppekava avamise põhjendatust. Õppekava, mis ei vasta nõuetele või mille avamist ei peeta põhjendatuks, jäetakse valdkonna eest vastutava ministri või tema volitatud isiku otsusega registreerimata. Otsus toimetatakse õppekava registreerimiseks esitanud koolile või kooli pidajale kätte tema soovi kohaselt kas posti teel või elektrooniliselt.
(5) Kooli õppekavad jagunevad esmaõppe ja jätkuõppe õppekavadeks:
1) esmaõppe õppekava alusel toimub kutseõpe, mille puhul õppima asumine ei eelda eelnevate erialaste kompetentside olemasolu;
2) jätkuõppe õppekava alusel toimub kutseõpe, mille puhul õppima asumise eeldus on eelnevale või samale kvalifikatsioonitasemele vastava kutse või vastavate kompetentside ja haridustaseme olemasolu.
(6) Kutsekeskhariduse õppekava koostatakse kutseharidusstandardi ja vastava riikliku õppekava alusel. Kui vastav riiklik õppekava puudub, taotleb kool enne õppekava avamist valdkonna eest vastutavalt ministrilt või tema volitatud isikult selleks loa. Loa andmisel hinnatakse käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud nõuete täitmist.
(7) Jätkuõppe õppekava ja esmaõppe õppekava, millel puudub asjaomane riiklik õppekava, koostatakse kutseharidusstandardi ja asjaomase kutsestandardi alusel. Kui asjaomane kutsestandard puudub, peab kool taotlema õppekavale heakskiidu sotsiaalpartneritelt.
(8) Sõjaväelistel ja sisekaitselistel erialadel riiklikke õppekavasid ei kehtestata. Sõjaväeliste ja sisekaitseliste erialade kooli õppekavad koostatakse kutseharidusstandardi ja vastava kutsestandardi alusel, kui viimane on olemas.
(9) Kvalifikatsioonitaset tõstva jätkuõppe ja viiendale kvalifikatsioonitasemele vastava esmaõppe õppekava saab avada, kui asjaomases õppekavarühmas on õppe läbiviimise õigus antud tähtajatult või kui õppekava avamist toetavad õppekavarühmale vastavad sotsiaalpartnerid ja kooli pidaja.
6. peatükk Õppekorraldus
§ 25. Kooli vastuvõtt
(1) Kutsekeskhariduse omandamist võimaldava õppekava alusel õppima asumisel nõutakse põhihariduse olemasolu ning vähemalt 22 aasta vanuselt põhihariduseta isikult põhihariduse tasemele vastavate kompetentside olemasolu. Nõutavate kompetentside olemasolu hindab kool.
(2) Neljandale kvalifikatsioonitasemele vastava õppekava alusel õppima asumisel nõutakse vähemalt põhihariduse olemasolu.
(3) Viiendale kvalifikatsioonitasemele vastava õppekava alusel õppima asumisel nõutakse keskhariduse olemasolu.
(4) Õpingute alustamise nõuded, mis on seotud asjaomase kutse-, eri- või ametiala või kvalifikatsioonitasemega, kehtestatakse kutseharidusstandardis ja vastavas riiklikus õppekavas, selle puudumisel vastavas kooli õppekavas.
(5) Õpilaste kooli vastuvõtu korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(6) Kooli vastuvõtutingimusi ja -korda ning õppekorraldust reguleerivad dokumendid, sealhulgas kooli põhimääruse, õppekavad ning õppekorralduseeskirja ja sisekorraeeskirja avalikustab kool oma veebilehel.
(7) Kooli vastuvõetud õpilasele väljastatakse õpilaspilet.
(8) Nõuded õpilaspiletile ja selle väljaandmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(9) Vajalike tugiteenuste ja -meetmete määramiseks ning rakendamiseks on kooli direktoril õigus töödelda hariduse infosüsteemi teise õppeasutuse ja koolivälise nõustamismeeskonna kantud andmeid koolivälise nõustamismeeskonna soovituse ning tuge saavale õpilasele rakendatud tugiteenuste ja -meetmete kohta, kuid üksnes mahus ja ulatuses, mis on vajalik tugiteenuste ja -meetmete rakendamiseks.
§ 26. Eesti kutsehariduse arvestuspunkt
(1) Eesti kutsehariduse arvestuspunkt (edaspidi arvestuspunkt) on õppemahu arvestusühik, mis näitab õppekavas kirjeldatud õpiväljundite saavutamiseks kuluvat hinnangulist õpilase töö mahtu. Üks arvestuspunkt vastab 26 tunnile õpilase tööle teadmiste ja oskuste omandamisel.
(2) Arvestuspunkti rakendamisel arvestatakse ja kasutatakse Euroopa kutsehariduse arvestuspunkti süsteemi (inglise keeles European Credit System for Vocational Education and Training, ECVET) rakendamise aluseid.
§ 27. Õppeaasta
(1) Õppeaasta algab 1. septembril ja lõpeb järgmise aasta 31. augustil.
(2) Õpilase jaoks on õppeaastas vähemalt 40 nädalat õppetööd ja vähemalt kaheksa nädalat vaheaega.
(3) Õppetöö maht õppeaastas on 60 arvestuspunkti.
§ 28. Õppevormid
(1) Õpe toimub statsionaarse või mittestatsionaarse õppe vormis.
(2) Statsionaarse õppe puhul moodustab õpilase iseseisev töö vähem kui poole õppekavajärgsest õpingute mahust.
(3) Mittestatsionaarse õppe puhul moodustab õpilase iseseisev töö üle poole õppekavajärgsest õpingute mahust.
(4) Statsionaarne õpe jaguneb koolipõhiseks ja töökohapõhiseks õppevormiks.
(5) Koolipõhise õppevormi puhul on praktika osakaal kuni pool õppekava mahust.
(6) Töökohapõhise õppevormi puhul on praktika osakaal vähemalt kaks kolmandikku õppekava mahust.
(7) Töökohapõhise õppe rakendamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(8) Kutsekeskhariduse õppekava puhul ei arvestata käesoleva paragrahvi lõigetes 5 ja 6 nimetatud õppekava mahu hulka võtmepädevuste õppe mahtu.
§ 29. Õppekeel
(1) Õppekeeleks loetakse keel, milles toimuv õpe moodustab vähemalt 60 protsenti kooli õppekavas sätestatud õppe mahust.
(2) Kutsekeskhariduse õppekava õppekeel on eesti keel. Muu õppekava õppekeele otsustab kooli pidaja.
(3) Õppekaval, kus on eesti keelest erinev õppekeel, on eesti keele õpe kohustuslik kooli õppekavas sätestatud mahus, mis tagab eesti keele oskuse tasemel, mis on vajalik omandatud erialal töötamiseks.
(4) Kutsekeskhariduse õppekava õppekeele ning kohustusliku eesti keele õppe nõue ei laiene välislepingute alusel õppijale.
§ 30. Praktika
(1) Praktika on õppekava osa, mille ajal õpilane täidab töökeskkonnas juhendaja juhendamisel kindlate õpieesmärkidega töö- ja õppeülesandeid.
(2) Praktika ja õppekeskkonnas toimuv praktiline töö moodustavad vähemalt poole õppekava mahust ning jagunevad üldjuhul võrdselt. Kool võib põhjendatud juhtudel muuta praktilise töö ja praktika jagunemist.
(3) Kooli, õpilase või tema seadusliku esindaja ja praktikat läbiviiva isiku või asutuse vahelised suhted praktika korraldamisel reguleeritakse enne praktika algust sõlmitava lepinguga, milles lepitakse kokku praktika toimumise täpsemas korralduses ning praktikalepingu poolte õigustes ja kohustustes.
(4) Praktika korraldamise ning läbiviimise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata praktika korraldamisele sisekaitselistel ega sõjaväelistel erialadel. Nimetatud erialadel kehtestatakse praktika korraldamise ning läbiviimise tingimused ja kord asjaomase õppeasutuse õppekorraldust reguleerivates dokumentides.
§ 31. Hindamine
(1) Hindamine on õppeprotsessi osa, mille käigus antakse õiglane ja erapooletu hinnang õpilase omandatud kompetentside taseme vastavuse kohta õppekavas kirjeldatud õpiväljunditele.
(2) Kutseõppes kasutatava ühtse hindamissüsteemi, õpiväljundite saavutatuse hindamise alused, hindamismeetodid ja -kriteeriumid ning hinnete kirjeldused kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 32. Õppekorralduse erisused
(1) Kool võib põhikooli- või gümnaasiumiõpilastele pakkuda kutseõpet, mille õppekava koostab kool koostöös põhikooli või gümnaasiumiga kooli asjaomase õppekava alusel ning mis võimaldab õpilastel põhikooli või gümnaasiumi riikliku õppekava või põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava alusel ettenähtud valikainete raames omandada esmaseid kutse-, eri- ja ametialaseid kompetentse.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud õppe korraldamiseks sõlmitakse leping kooli ja selle põhikooli või gümnaasiumi vahel, kus õpilane omandab põhi- või üldkeskharidust. Lepingut ei sõlmita juhul, kui õpet korraldavad kutseõppeasutus ja gümnaasium, mis tegutsevad ühe asutusena.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel põhikoolis ja gümnaasiumis läbitud kutseõppe kohta väljastab kool õpilasele tõendi, mille alusel tehakse õpilase põhikooli või gümnaasiumi lõputunnistusele kutseõppe läbimist tõendav kanne.
(4) Kooli juurde, kus toimub kutseõpe muusika ja esituskunstide õppekavarühmas, võib moodustada õppegruppe muusika alal alates põhikooli esimesest klassist ning koreograafia alal alates viiendast klassist.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud õppegruppides omandavad õpilased üldhariduse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud korras.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud kool väljastab õpilasele kooli lõpetamisel põhikooli või gümnaasiumi lõputunnistuse, milles on kutseõppe läbimist tõendav kanne, või kutseõppeasutuse lõputunnistuse või mõlemad.
(7) Haridusliku erivajadusega õpilase koolis õppimise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(8) Kool võib õpilase individuaalsuse arvestamiseks teha muudatusi või kohandusi õppeajas, õppesisus, õppekorralduses ja õppekeskkonnas, koostades õpilasele kooli õppekava alusel individuaalse õppekava. Seejuures peavad individuaalse õppekava õpiväljundid kattuma kooli õppekavas kirjeldatutega. Individuaalse õppekava kinnitab kooli direktor.
(9) Koolis võib avada põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse tähenduses mittestatsionaarses õppevormis põhikooli- ja gümnaasiumiõppe juhul, kui koolis toimub õpe ka kutsekeskhariduse õppekava alusel. Mittestatsionaarse õppe avamise otsustab kooli pidaja.
(10) Käesoleva paragrahvi lõikes 9 nimetatud õppe korraldamisel laienevad koolile põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses õppekoormust, hindamist, õppekavasid, toetusi, koolivaheaegu, kooli lõpetamise tingimusi ning õpilase õigusi ja kohustusi reguleerivad sätted, muus osas kohaldatakse käesolevat seadust.
§ 33. Õppe erisused ühisõppekava korral
(1) Kooli õppekava, mille järgi toimub õpe kahes või enamas koolis, nimetatakse ühisõppekavaks. Ühisõppekava suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse ja kutseharidusstandardiga kooli õppekavale kehtestatud nõudeid, arvestades neis ühisõppekava kohta kehtestatud erisusi.
(2) Ühisõppekava koostamise aluseks on koolidevaheline koostööleping, kus on kokku lepitud ühisõppekava koostamise, selle alusel toimuva õppe korraldamise ja lõpudokumentide väljastamise üksikasjades.
(3) Ühisõppekavas osalevates koolides läbitud õpinguid tunnustavad ühisõppekavas osalevad koolid automaatselt ja täielikult.
(4) Viiendale kvalifikatsioonitasemele vastava õppekava puhul võib ühisõppekava rakendada kutseõppeasutuse ja rakenduskõrgkooli koostöös.
(5) Ühisõppekava koostööleping on avalik.
§ 34. Õpingute lõpetamine
(1) Õpingud kutseõppes loetakse lõpetatuks pärast õppekavas kirjeldatud kvalifikatsioonile või osakutsele vastavate õpiväljundite saavutamist ja lõpetajale väljastatakse lõputunnistus.
(11) Kutsevaliku õppekava loetakse lõpetatuks pärast õppekavas kirjeldatud õpiväljundite saavutamist ja lõpetajale väljastatakse lõputunnistus.
(2) Keskhariduse omandamist võimaldava õppekava alusel õppija õpingute kiitusega lõpetamise tingimused kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Kool kannab väljastatud lõputunnistuste andmed hariduse infosüsteemi.
(4) Lõputunnistuste ja teiste kooli väljastatavate lõpudokumentide vormid ja väljaandmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
§ 35. Õpingute jätkamine
(1) Õpilasel on õigus jätkata ühes koolis alustatud õpinguid vabade kohtade olemasolu korral teises koolis sama kutse- või eriala õppekava alusel. Sellisel juhul, samuti üleminekul teisele õppekavale, kohaldatakse varasemate õpingute ja varasema töökogemuse arvestamise põhimõtteid.
(2) Kutsekeskhariduse omandanud isikul on võimalus jätkata üldharidusõpinguid kuni ühe õppeaasta ulatuses kutseõppeasutuses või gümnaasiumis.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud üldharidusõpingute tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Kutsekeskhariduse omandanud isikul on õigus jätkata õpinguid kõrghariduse esimesel astmel.
7. peatükk Koolipere
§ 36. Koolipere
(1) Koolipere moodustavad kooli direktor, õppekasvatusala juhtivad töötajad, õpetajad ja teised töötajad (edaspidi töötajad) ning õpilased ja üliõpilased.
(2) Käesoleva seaduse tähenduses on õpilane kutseõppe tasemeõppe õppekava järgi õppija.
(3) Käesoleva seaduse tähenduses on üliõpilane rakenduskõrghariduse õppekava järgi õppija. Üliõpilastele laienevad käesoleva seadusega kehtestatud õigused ja kohustused niivõrd, kuivõrd kõrgharidusseadus ei sätesta teisiti.
§ 37. Töötajad
(1) Töötajate tööülesanded ja -kohustused määratakse kindlaks ametijuhendi ja töölepinguga.
(2) Töötajatega sõlmib töölepingud, muudab neid ja ütleb need üles kooli direktor.
§ 38. Õppekasvatusala töötajad
(1) Käesolevas seaduses käsitatakse õppekasvatusala töötajatena direktorit, õppekasvatusala juhtivat töötajat, õpetajat ning tugispetsialiste.
(2) Kutseõppeasutuses töötavale õpetajale kehtivad käesoleva seaduse kohased töökorralduse reeglid.
(3) Koolis korraldatakse igal aastal õpetajate enesehindamine. Enesehindamise käigus koostab õpetaja hindamisaruande, millele tema vahetu juht annab tagasisidet.
(4) Õppekasvatusala töötaja osaleb täienduskoolituses vastavalt individuaalsele koolitusvajadusele, et säilitada enda tööalane professionaalsus. Õpetaja puhul arvestatakse täienduskoolituse läbimise kohustuse täitmisena ka ettevõttes või asutuses stažeerimist. Stažeerimine on eesmärgipärane erialane töö töökeskkonnas, mis haakub otseselt õpetaja õpetatava valdkonnaga. Stažeerimise ajal vabastatakse õpetaja õppetööst. Kool kehtestab stažeerimise korra.
§ 39. Kvalifikatsiooninõuded
(1) Direktori kvalifikatsiooninõuded on magistrikraad või sellele vastav kvalifikatsioon, juhtimiskompetentsus ja -kogemus ning pedagoogiline kompetentsus.
(2) Õppekasvatusala juhtiva töötaja kvalifikatsiooninõuded on magistrikraad või sellele vastav kvalifikatsioon ja vähemalt kolmeaastane pedagoogilise töö kogemus ning pedagoogiline ja juhtimiskompetentsus.
(3) Õpetaja kvalifikatsiooninõuded on esitatud õpetaja ja kutseõpetaja kutsestandardites. Kutseõpetaja kutsestandardi madalaimale tasemele vastavaid õpetajaid ei tohi koolis olla üle 20%. Piirang ei kehti õppe läbiviimisel sõjaväelisel erialal. Koolis töötavate kvalifikatsiooninõuetele vastavate õpetajate arv peab nende läbiviidava õppe- ja kasvatustegevuse mahust lähtuvalt olema piisav, et tagada õppekavas määratud õpieesmärkide ja ülesannete täitmine ning õpiväljundite saavutamine.
(4) Tugispetsialisti suhtes kohaldatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel kehtestatud valdkonna eest vastutava ministri määruses sätestatud kvalifikatsiooninõudeid.
(5) Õppekasvatusala töötaja vastavust kvalifikatsiooninõuetele hindab direktor. Välisriigi haridust tõendavat dokumenti hinnatakse Eesti Vabariigi haridusseaduse §-s 281 ja selle alusel kehtestatud tingimustel ja korras. Välisriigis õpetaja või tugispetsialisti kutsekvalifikatsiooni omandanud isiku kutsekvalifikatsiooni tunnustamisel lähtutakse välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadusega kehtestatud tingimustest ja korrast. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Haridus- ja Teadusministeerium.
(6) Õppekasvatusala töötaja vaba ametikoht täidetakse avaliku konkursi korras. Õppekasvatusala töötaja ametikoha võib täita avalikku konkurssi korraldamata, kui tööaeg ametikohal on väiksem kui 50 protsenti täistööajast.
(7) Sõjaväelise auastmega õpetaja ametikohale määratakse tegevväelane, kes vastab asjaomases kutsestandardis kirjeldatud kompetentsuse, hariduse ja töökogemuse nõuetele.
(8) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab õppekasvatusala töötaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatava avaliku konkursi tingimused ja korra määrusega.
(9) Kui õppekasvatusala töötaja vaba ametikoha täitmise konkurss luhtub, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu tähtajaga kuni üks aasta isikuga, kellel on vähemalt keskharidus ning kelle kvalifikatsioon ja pedagoogiline kompetentsus on piisavad, et tagada õppekavas määratud õpieesmärkide ja ülesannete täitmine ning õpiväljundite saavutamine. Kui luhtub ajutiselt äraoleva töötaja asendamiseks korraldatud konkurss, võib vähemalt keskharidusega isikuga sõlmida asendamise ajaks tähtajalise töölepingu.
(10) Õpetaja võib kolme aasta jooksul õpetada erialal või õppevaldkonnas, milles õpetamiseks tal puudub vajalik kvalifikatsioon, kui ta on asunud vajalikku kvalifikatsiooni omandama.
§ 40. Õpetaja tööaeg
(1) Õpetaja tööaja arvestamise ja töötasustamise aluseks on ametikoht. Õpetaja tööaeg jaguneb vahetu õppekasvatustöö ja teiste, töölepingust, ametijuhendist ja töökorralduse reeglitest tulenevate või tööandja antud ülesannete vahel.
(2) Summeeritud tööaja kasutamisel on arvestusperioodiks õppeaasta. Pooled võivad kokku leppida õppeaastast lühema summeeritud tööaja arvestusperioodi. Summeeritud tööaja kasutamisel tuleb arvestada töölepingu seaduse § 46 lõikes 1 kehtestatud piiranguga.
§ 41. Õpetaja lähtetoetus
(1) Õpetaja lähtetoetus on esimest korda kooli tööle asuvale õpetajale makstav toetus (edaspidi lähtetoetus).
(2) Lähtetoetust võib taotleda isik, kes vastab vähemalt ühele järgmistest tingimustest:
1) on lõpetanud kõrghariduse tasemel õpetajakoolituse ning asub 18 kuu jooksul pärast lõpetamist esmakordselt kooli tööle õpetajana;
2) on asunud esmakordselt õpetajana tööle õpetajakoolituse või sellele vahetult eelnenud kõrgharidustaseme õppe käigus, tingimusel et eelnevate õpingute lõpetamise ja õpetajakoolituse alustamise vahele jäi kuni üks aasta ning lähtetoetuse taotlus on esitatud nelja kuu jooksul pärast kõrghariduse tasemel õpetajakoolituse lõpetamist;
3) on asunud esmakordselt tööle õpetajana, välja arvatud üldhariduslike ainete õpetajana, kuni kolm aastat enne kõrghariduse tasemel õpetajakoolituse alustamist või kutseõpetaja kutsestandardis nimetatud kompetentside tõendamist ning esitab lähtetoetuse taotluse nelja kuu jooksul pärast õpingute lõpetamist või kutseõpetaja kutsetunnistuse, välja arvatud madalaima taseme kutseõpetaja kutsetunnistuse omandamist.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tingimustele peab lähtetoetuse taotleja:
1) töötama vähemalt 0,5 ametikohaga kutseõppeasutuses õpetajana, kusjuures 0,5 ametikoha arvestamisel loetakse selle hulka ka samaaegne töötamine üldhariduskooli õpetajana;
2) vastama ametikohale esitatavatele kvalifikatsiooninõuetele;
3) valdama eesti keelt keeleseaduses sätestatud keeleoskustasemel C1.
(4) Kõrghariduse tasemel õpetajakoolituse lõpetamise aastal rasedus- ja sünnituspuhkusel viibiva isiku, ajateenistusse kutsutud kaitseväekohustuslase või välisriigis pedagoogilisel praktikal oleva isiku õigus taotleda lähtetoetust pikeneb vastavalt rasedus- ja sünnituspuhkuse ning lapsehoolduspuhkuse aja, aja- või asendusteenistuses viibimise aja või pedagoogilise praktika kestuse võrra.
(5) Õpetaja lähtetoetust taotletakse, toetus makstakse välja ning see tagastatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §-s 77 sätestatud alustel ja korras.
§ 411. Tugispetsialisti lähtetoetus
(1) Tugispetsialisti lähtetoetus on esimest korda kooli tööle asuvale tugispetsialistile makstav toetus.
1) on omandanud erialase kõrghariduse ning asub 18 kuu jooksul pärast kõrghariduse omandamist esmakordselt kooli tööle eripedagoogina, sotsiaalpedagoogina või koolipsühholoogina;
2) töötab vähemalt 0,5 ametikohaga koolis eripedagoogi, sotsiaalpedagoogi või koolipsühholoogina, kusjuures 0,5 ametikoha arvestamisel loetakse selle hulka ka samaaegne töötamine tugispetsialistina üldhariduskoolis;
3) vastab ametikohale esitatavatele kvalifikatsiooninõuetele;
(3) Tugispetsialisti lähtetoetust taotletakse, taotlemise õigust pikendatakse, toetus makstakse välja ning see tagastatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §-s 771 sätestatud alustel ja korras.
§ 42. Õpilaskond
(1) Kooli õpilased ja üliõpilased moodustavad õpilaskonna.
1) moodustada teiste õpilaskondade ja üliõpilaskondadega liite ja organisatsioone õigusaktidega sätestatud alustel ja korras;
(4) Õpilaskonna esindusorgan on valitud õpilasesindus, mis esindab õpilaskonda suhetes kooli, Eesti ja rahvusvaheliste organisatsioonide, asutuste ja isikutega.
(5) Õpilasesinduse valimise õigus on kõikidel kooli õpilastel. Õpilasesinduse esimese koosseisu valimise korraldab direktor kooli põhimääruses sätestatud korras.
(6) Õpilaskonnal on põhikiri, milles sätestatakse õpilaskonna esindus- ja täitevorganite moodustamise kord, nende õigused, kohustused ja vastutus ning töökord.
(7) Õpilaskonna põhikirja võtab vastu õpilaskond kooli põhimääruses sätestatud korras. Õpilasesindus esitab õpilaskonna põhikirja kooli nõukogule kinnitamiseks. Kooli nõukogu kinnitab õpilaskonna põhikirja, kui see vastab seadusele ja seaduse alusel antud õigusaktidele.
§ 43. Õpilase kohustused ja õigused
4) kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kehtestatud tingimustel ja korras;
9) saada akadeemilist puhkust;
11) pöörduda tervislikel põhjustel õppetöö ajal tervishoiuteenuse osutaja poole;
(21) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 9 nimetatud akadeemilist puhkust on õigus saada:
1) täisealisel taotlejal, kes õpib õppekaval mahuga vähemalt 60 arvestuspunkti – kuni üks aasta;
2) tervislikel põhjustel – kuni kaks aastat;
3) aja- või asendusteenistuse puhul – kuni üks aasta;
4) lapse hooldamiseks – kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni.
(3) Statsionaarses õppevormis õppivale õpilasele osutatakse koolitervishoiuteenust põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 43 alusel.
(4) Õpilasel, kes õpib meresõiduohutuse seadusega reguleeritud laevapere liikme koolituse aluseks oleval esmaõppe õppekaval, on õigus riigieelarvest rahastatavale toitlustusele ja vormiriietusele. Nimetatud õpilasele ei laiene käesoleva seaduse §-s 48 sätestatud koolilõuna toetus.
(5) Õpilasel, kes õpib statsionaarses õppevormis pääste- või politseierialade kutseõppe õppekaval, on õigus riigieelarvest rahastatavale toitlustusele ja majutusele kooli kehtestatud tingimustel ja korras.
(6) Pääste- või politseieriala kutseõppe õppekavalt väljaarvatud õpilaselt on õigus nõuda õppekulude hüvitamist politsei ja piirivalve seaduse §-s 691 sätestatud tingimustel ja korras.
8. peatükk Koolitustellimus
§ 44. Riiklik koolitustellimus kutseõppes
§ 45 <!- END 44 -!> . Riikliku koolitustellimuse esitamine ja koolituskohtade moodustamine
§ 46 <!- END 45 -!> . Muu koolitustellimus
9. peatükk Rahastamine
§ 47 <!- END 46 -!> . Kooli eelarve ja rahastamine
(1) Koolil on oma eelarve, kus kajastuvad kõik kooli tulud, kulud ja finantstehingud.
(2) Kooli võib rahastada riigieelarvest, valla- või linnaeelarvest, majandustegevusest laekuvatest tuludest, sihtotstarbelistest laekumistest ja annetustest ning muudest vahenditest.
(3) Riigieelarvest eraldatakse koolile käesoleva seaduse §-s 3 sätestatud kohustuste ja ülesannete täitmiseks tegevustoetust ja sihtotstarbelist toetust, mis jaotatakse koolidele valdkonna eest vastutava ministri käskkirjaga.
(4) Tegevustoetus on toetus koolile kvaliteetse kutseõppe korraldamiseks ja kooli arengukava täitmiseks.
(5) Tegevustoetuse komponendid on baasrahastamine, tulemusrahastamine ja kättesaadavuse tagamine. Baasrahastamise ja tulemusrahastamise komponentide suhe on vähemalt 80 protsenti baasrahastamine ja kuni 20 protsenti tulemusrahastamine.
(6) Sihtotstarbeline toetus on koolile vajaduse korral määratav täiendav toetus riigi strateegilistest eesmärkidest tulenevate tegevuste elluviimiseks.
(7) Koolile tulemusrahastamisest arvestatava tegevustoetuse osa arvutamisel võetakse muu hulgas arvesse tegevustoetuse käskkirja või halduslepingu täitmist ja järgmisi tulemusnäitajaid:
1) kutseõppe läbiviimise kvaliteedinäitajad, sealhulgas kooli kutseeksamiga lõpetamise ja töökohapõhise õppe näitajad;
2) kutseõppe läbiviimise tulemuslikkuse näitajad, sealhulgas kutsekeskhariduse õppekavade lõpetamise näitajad;
3) ühiskonna arengu toetamise näitajad, sealhulgas tööhõives osalemise ja õpingute jätkamise näitajad ning tööturu osapoolte ja õppeasutustega tehtava koostöö näitajad.
(8) Riigieelarvest eraldatud tegevustoetusest moodustab kool kalendriaastaks tasuta koolituskohad. Koolituskoha arvestuslik alus on 60 arvestuspunkti mahus õpiväljundeid. Tasuta koolituskohal õppivatelt õpilastelt ei nõuta õppekulude hüvitamist üheski kutseõpet korraldavas õppeasutuses, olenemata selle omandivormist.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tegevustoetuse põhimõtted, rakendamise tingimused ja korra ning kohaldamise munitsipaal- ja erakoolile kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(10) Riigi hallatavale koolile tegevustoetuse ja vajaduse korral sihtotstarbelise toetuse eraldamise ning kooli kohustused kutseõppe korraldamisel kinnitab valdkonna eest vastutav minister tegevustoetuse eraldamise käskkirjaga. Tegevustoetuse eraldamise käskkirjas määratakse muu hulgas:
1) tegevustoetuse ja vajaduse korral sihtotstarbelise toetuse rahaline maht;
2) kooli ülesannetest ja riigi vajadustest lähtuvad kutseõppe läbiviimisega seotud kohustused;
3) riigieelarvest rahastatavate hariduslike erivajadustega õpilaste ja kinnipidamisasutuses korraldatava kutseõppe koolituskohtade arv.
(11) Munitsipaal- ja erakooli pidajale riigieelarvest tegevustoetuse ja vajaduse korral sihtotstarbelise toetuse eraldamine ning kooli kohustused kutseõppe korraldamisel lepitakse kokku kooli pidaja ja ministeeriumi vahel sõlmitava halduslepinguga, milles sätestatakse muu hulgas:
1) riigieelarvest eraldatava tegevustoetuse ja vajaduse korral sihtotstarbelise toetuse rahaline maht ja eraldamise kord;
2) riigi vajadustest lähtuvad kutseõppe läbiviimisega seotud ülesanded ja kohustused;
3) riigieelarvest rahastatavate koolituskohtade arv, sealhulgas vajaduse korral eraldi hariduslike erivajadustega õpilaste ja kinnipidamisasutuses korraldatava kutseõppe koolituskohtade arv;
4) vajaduse korral muude vahendite määramise tingimused ja kord.
(12) Käesoleva paragrahvi lõike 10 punktis 2 ja lõike 11 punktis 2 nimetatud ülesannete ja kohustuste määramisel koostöös sotsiaalpartneritega lähtutakse tööturu vajadustest, registreeritud kutse- ja erialaliitude ettepanekutest, riigi strateegilistest ja valdkondlikest arengukavadest, uuringutest ja prognoosidest ning väljakujunenud koolivõrgust.
(13) Koolil on õigus nõuda õppekulude hüvitamist nõukogu kehtestatud tingimustel ja korras õpilaselt, kes ei õpi käesoleva paragrahvi lõike 8 alusel moodustatud koolituskohal. Õppekulude hüvitamise määra kehtestab nõukogu vähemalt neli kuud enne õppeaasta algust. Nõukogu võib õppekulude hüvitamise määra kehtestamisel tõsta määra kuni kümme protsenti võrreldes eelmise õppeaastaga.
(14) Sisekaitselise rakenduskõrgkooli kutseõppe finantseerimise alused, tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 48. Koolilõuna kulude katmise toetamine
(1) Riigieelarves nähakse ette toetus statsionaarses õppes esmaõppe õppekavadel õppivate keskhariduseta õpilaste koolilõuna kulude katmiseks (edaspidi koolilõuna toetus).
(2) Koolilõuna toetuse eraldamisel lähtutakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud õpilaste arvust, arvestuslikust koolilõuna maksumusest ühe õpilase kohta ning õppepäevade arvust õppeaastas.
(4) Koolilõuna toetuse kasutamise tingimused ja korra kehtestab kooli pidaja.
(5) Riigikooli koolilõuna toetuse kasutamise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
10. peatükk Kooli ümberkorraldamine, pidamise erisused ja üleandmine ning tegevuse lõpetamine
§ 49. Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli korraldab ümber ja kooli tegevuse lõpetab kooli pidaja. Riigikool korraldatakse ümber ja kooli tegevus lõpetatakse Vabariigi Valitsuse seaduse alusel, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi.
(2) Koolid korraldatakse ümber järgmiselt:
4) kool eraldatakse teisest koolist, selle tulemusel asutatakse uus kool ja säilib esialgne kool.
(3) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest tuleb teavitada kooli ja õpilasi kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis hiljemalt kuus kuud enne uue õppeaasta algust. Kui kool ei kuulu Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalasse, teavitatakse selle ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamisest valdkonna eest vastutavat ministrit hiljemalt kuus kuud enne õppeaasta algust.
(4) Kool korraldatakse ümber või kooli tegevus lõpetatakse ajavahemikus 1. juulist sama aasta 31. augustini.
(5) Kooli pidaja tagab tegevuse lõpetanud kooli õpilastele võimaluse õpinguid jätkata.
(6) Kui koolil ei ole enam üheski õppekavarühmas õppe läbiviimise õigust, algatab kooli pidaja kooli tegevuse lõpetamise.
§ 50. Kooli pidamise üleandmine
(2) Kooli pidamise üleandmisele kohaldatakse võlaõigusseaduses ettevõtte ülemineku kohta sätestatut käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
(3) Samal ajal kooli pidamise üleandmise taotlusega taotletakse üleantava kooli õppekavarühmade õppe läbiviimise õiguse üleandmist koos kooli muu mittemateriaalse varaga. Taotluse õppekavarühma õppe läbiviimise õiguse üleandmiseks esitab valdkonna eest vastutavale ministrile vald või linn, millele riigikool või munitsipaalkool üle antakse.
(4) Kooli pidamise üleandmine riigile või teisele vallale või linnale määratakse kindlaks kohaliku omavalitsuse üksuse ning Haridus- ja Teadusministeeriumi või kohaliku omavalitsuse üksuste vahel sõlmitava halduslepinguga. Halduslepingus lepitakse kokku:
4) kooli töötajate töö jätkamise tingimused ja kord üleantavas koolis, arvestades töösuhteid reguleerivate õigusaktidega sätestatut;
5) kooli kasutuses oleva vara uuele kooli pidajale üleandmise tingimused, kord ja tähtaeg, arvestades õigusaktidega sätestatut;
7) kooli pidamise üleandmisega kaasnevate võimalike organisatsiooniliste ja eelarveküsimuste ning muude varalisi kohustusi ja õigusi käsitlevate küsimuste lahendamine.
(5) Kooli pidamise üleandmisel tagab uus kooli pidaja õpilastele võimaluse õpingute jätkamiseks koolis.
(6) Kooli pidamine antakse üle ajavahemikul 1. juulist sama aasta 31. augustini. Kooli pidamise üleandmise otsusest teatatakse kooli õpilastele ja töötajatele hiljemalt kaks kuud enne uue õppeaasta algust.
§ 51. Kutseõppeasutuse ja üldhariduskooli tegutsemine ühe asutusena
(1) Kutseõppeasutus ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud gümnaasium võivad tegutseda ühe asutusena. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud juhul võib kutseõppeasutusega ühe asutusena tegutseva gümnaasiumiga olla liidetud ka põhikool.
(2) Ühe asutusena tegutseva kutseõppeasutuse ja gümnaasiumi puhul kohaldatakse kutseõppeasutuse osa suhtes käesolevas seaduses sätestatut ning gümnaasiumiosa suhtes põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatut.
(3) Ühe asutusena tegutseva kutseõppeasutuse ja gümnaasiumi põhimäärus ja arengukava peavad lisaks käesolevas seaduses sätestatud andmetele sisaldama gümnaasiumiosa kohta ka põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud kohustuslikke andmeid. Põhimäärus ja arengukava kinnitatakse käesolevas seaduses sätestatud korras.
(4) Ühe asutusena tegutseval kutseõppeasutusel ja gümnaasiumil on hoolekogu, mille moodustamise ja tegevuse suhtes kohaldatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseadust, ning nõunike kogu, mille moodustamise ja tegevuse suhtes kohaldatakse käesolevat seadust.
(5) Ühe asutusena tegutseva kutseõppeasutuse ja gümnaasiumi gümnaasiumiosal on õppenõukogu, mis tegutseb põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel.
(6) Ühe asutusena tegutsevas kutseõppeasutuses ja gümnaasiumis moodustatakse nõukogu, mille moodustamise ja pädevuse suhtes kohaldatakse käesolevat seadust.
(7) Ühe asutusena tegutseva kutseõppeasutuse ja gümnaasiumi direktori vaba ametikoha täitmisel lähtutakse käesolevas seaduses sätestatust. Ühe asutusena tegutseva kutseõppeasutuse ja gümnaasiumi direktoril on käesolevast seadusest ning põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest tulenev pädevus.
(8) Kutseõppeasutuse ja gümnaasiumi liitmisel ning ühe asutusena tegutseva kutseõppeasutuse ja gümnaasiumi ümberkorraldamisel, pidamise üleandmisel ja tegevuse lõpetamisel kohaldatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatut.
11. peatükk Haldusjärelevalve
§ 52. Haldusjärelevalve teostamine
(1) Haldusjärelevalvet koolide ja nende pidajate tegevuse õiguspärasuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium (edaspidi järelevalveasutus) eesmärgiga tagada kutseõppe kättesaadavus ja sellele võrdsetel alustel juurdepääsetavus, õppe ja kasvatuse korraldamine ning selle kvaliteet ja tulemuslikkus.
(2) Järelevalveasutus määrab haldusjärelevalvet teostavad ametiisikud, kaasates vajaduse korral eksperte.
§ 53. Haldusjärelevalvet teostava ametiisiku ülesanded
§ 54 <!- END 53 -!> . Haldusjärelevalvet teostava ametiisiku õigused
1) külastada kooli, et kontrollida õppekasvatusala, teavitades sellest varem direktorit;
2) osaleda kooli juhtorganite, töötajate, õpilaste ja vanemate koosolekutel;
§ 55. Haldusjärelevalve tulemused
(2) Õiendis esitatakse järgmised andmed:
1) õiendi koostamise aeg ja koht;
2) lühiandmed kooli kohta;
3) haldusjärelevalvet teostav järelevalveasutus;
4) haldusjärelevalve teostamise aeg;
5) haldusjärelevalvet teostanud ametiisikute ja kaasatud ekspertide nimed;
6) haldusjärelevalve tulemused;
7) õigusrikkumiste aeg ja kirjeldus;
8) tehtud ettekirjutused ja ettepanekud;
9) ettekirjutuste täitmisest teavitamise tähtaeg.
(5) Õiend tehakse kooli direktorile ja kooli pidajale teatavaks 60 kalendripäeva jooksul haldusjärelevalve teostamise algusest arvates.
(6) Kui kooli pidaja ei täida ettekirjutust õiendis märgitud tähtaja jooksul, siis võib järelevalveasutus rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 640 eurot.
§ 56. Kooli juhtimisega seotud üleminek
(1) Kooli põhimäärus viiakse käesoleva seaduse nõuetega kooskõlla 2014. aasta 1. jaanuariks. Käesoleva seaduse jõustumisel kehtivad põhimäärused kehtivad kuni seadusega kooskõlla viimiseni, kuid kõige kauem 2014. aasta 1. jaanuarini.
(2) Enne käesoleva seaduse jõustumist kinnitatud koolide arengukavad kehtivad oma tähtaja lõpuni.
(3) Kooli juhtimine viiakse käesoleva seaduse §-de 17 ja 18 nõuetega kooskõlla 2014. aasta 1. jaanuariks. 2013. aasta 31. detsembrini juhitakse kooli enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud kutseõppeasutuse seaduse (RT I, 08.07.2011, 9) sätete alusel.
(4) Käesoleva seaduse § 21 lõikes 3 nimetatud hädaolukorra lahendamise plaan kehtestatakse 2014. aasta 1. jaanuariks.
(5) Kool on kohustatud tagama käesoleva seaduse § 3 lõike 2 punktis 2 nimetatud tugiteenuste õpilase vajadustele vastava kättesaadavuse 2014. aasta 1. jaanuarist.
(6) Kooli põhimäärus viiakse käesoleva seaduse 2019. aasta 1. jaanuaril jõustunud muudatustega kooskõlla 2019. aasta 1. septembriks.
§ 57. Eesti õppekeelele üleminek
(1) Kool on kohustatud tagama ülemineku eesti õppekeelele kutsekeskhariduse õppekavadel hiljemalt 2020. aasta 1. septembriks.
(2) Kutsekeskhariduse õppekava õpilased, kelle õppekeel ei ole eesti keel, peavad õpingute lõpetamiseks sooritama eesti keele teise keelena riigieksami põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §-s 31 ja selle alusel valdkonna eest vastutava ministri määruses kehtestatud korras. Nimetatud riigieksami võib asendada kutseeksami või erialase lõpueksami sooritamisega eesti keeles. Käesolevat sätet ei kohaldata välislepingute alusel õppijale.
§ 58. Üleminek õppe läbiviimise õigusele
(1) Kooli õppekavarühmas, millesse kuuluvad 2013. aasta 1. septembri seisuga hariduse infosüsteemi kantud õppekavad ning mille alusel toimub õppetöö, loetakse õppe läbiviimise õigus antuks kuni 2017. aasta 1. jaanuarini.
[RT I, 30.12.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
(2) Õppe läbiviimise õiguse pikendamine viiakse käesoleva seaduse alusel läbi alates 2014. aasta 1. jaanuarist. Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud õppekavarühmas pikendatakse õppe läbiviimise õigust akrediteerimist korraldava asutuse koostatud ajagraafiku alusel.
(3) Kui õppe läbiviimise õigust ei pikendata, võib õppekavarühma kuuluvate õppekavade järgi, millel on kehtiv koolitusluba, õpet läbi viia kuni koolitusloa tähtaja lõpuni. Uusi õpilasi sellel perioodil õppekavale vastu võtta ei tohi.
(4) Õppe läbiviimise õigust taotletakse pärast käesoleva seaduse jõustumist kooli asutamisel või uues õppekavarühmas õppe avamisel käesoleva seaduse kohaselt.
(5) Aastatel 2011–2013 läbiviidud ühekordse valikulise akrediteerimise käigus positiivse hinnangu ehk täisakrediteeringu saanud koolide õppekavarühmades loetakse õppe läbiviimise õigus pikendatuks kuueks aastaks alates käesoleva seaduse jõustumisest.
(6) Õppekavarühmadele, mille kohta koolil on 2019. aasta 31. augustiks akrediteering kuueks aastaks, loetakse antuks tähtajatu õppe läbiviimise õigus. Tähtajatu õppe läbiviimise õiguse saanute kutseõppe kvaliteeti hinnatakse vastavalt käesoleva seaduse §-s 141 sätestatule.
(7) Õppekavarühmades, milles koolil on 2019. aasta 31. augustiks kehtiv õppe läbiviimise õigus kolmeks aastaks, tehakse õppe läbiviimise õiguse ekspertiis vastavalt käesoleva seaduse §-s 11 sätestatule. Ekspertiisi kulud katab Haridus- ja Teadusministeerium.
§ 59. Üleminek uutele kutseõppe õppekavadele
(1) Seaduse jõustumise ajal kehtivad riiklikud õppekavad kehtivad kuni seadusega kooskõlla viimiseni, kuid mitte kauem kui 2016. aasta 31. detsembrini.
(2) Kooli õppekavad viiakse vastavusse käesoleva seadusega kooskõlla viidud riiklike õppekavadega poole aasta jooksul, arvates asjaomase riikliku õppekava jõustumisest. Uut õppekava rakendatakse selle kinnitamisele järgneva õppeaasta algusest.
(3) Enne 2017. aasta 1. septembrit kooli vastu võetud õpilased, kes õpivad kooli õppekava järgi, mis ei ole käesoleva seadusega kooskõlas, ning on uue kooli õppekava rakendamise ajaks täitnud alla poole õppekava mahust, viiakse üle käesoleva seadusega kooskõlla viidud õppekavale, seejuures ei tohi nende õppeaeg uuele õppekavale üleviimisel pikeneda. Alates 2017. aasta 1. septembrist võetakse uusi õpilasi vastu ainult käesoleva seadusega kooskõlla viidud kooli õppekavadele.
(4) Enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud õppekavad suletakse hiljemalt 2018. aasta 31. augustil ning õpilased viiakse üle käesoleva seadusega kooskõlas olevatele õppekavadele.
§ 60. Üleminek uutele õppevormidele
(1) Käesoleva seaduse kohaseid õppevorme rakendatakse õpilaste puhul, kes võetakse tasemeõppesse vastu pärast käesoleva seaduse jõustumist.
(2) Enne käesoleva seaduse jõustumist põhihariduse nõudeta kutseõppe, põhihariduse baasil kutseõppe, kutsekeskharidusõppe ja keskhariduse baasil kutseõppe õppekavadel õppivate õpilaste puhul kehtivad enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud õppevorm ja õppekoormus.
§ 61. Üleminek arvestuspunktile
Arvestuspunkt võetakse paralleelselt õppenädalaga kasutusele alates käesoleva seaduse jõustumisest. Õppimist tõendavates dokumentides kasutatakse seda õppemahu ühikut, vastavalt kas õppenädal või arvestuspunkt, mida on kasutatud nimetatud dokumendi aluseks olevas õppekavas. Käesoleva seaduse alusel koostatavate õppekavade puhul kasutatakse ainult arvestuspunkti.
§ 62. Üleminek uutele õppekasvatusala töötajate kvalifikatsiooninõuetele
(1) Kuni 2013. aasta 31. detsembrini korraldatakse enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud kutseõppeasutuse seaduse (RT I, 08.07.2011, 9) § 30 lõike 5 alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määruses nimetatud õpetajate kutseoskuste ja kutsemeisterlikkuse ning nende kvalifikatsioonitaseme hindamiseks atesteerimine, millele kohaldatakse viidatud määruses kehtestatud atesteerimise tingimusi ja korda.
(3) Õpetajaks käesoleva seaduse tähenduses loetakse ka enne käesoleva seaduse jõustumist kooli tööle asunud kutseõpetaja ja üldharidusainete õpetaja.
§ 63. Kooli rahastamisega seotud üleminek
(1) Kooli rahastamine viiakse käesoleva seaduse §-s 47 sätestatud nõuetega kooskõlla 2014. aasta 1. jaanuariks. Kuni 2013. aasta 31. detsembrini rahastatakse kutseõpet enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud kutseõppeasutuse seaduse (RT I, 08.07.2011, 9) §-de 332–334 alusel.
(2) Käesoleva seaduse §-s 48 kehtestatud koolilõuna kulude katmise toetus kehtib põhihariduse nõudeta kutseõppe, põhihariduse baasil kutseõppe ja kutsekeskharidusõppe õppekavade järgi täiskoormusega või esmaõppe õppekavade järgi statsionaarses õppevormis õppivatele õpilastele.
§ 64. – § 87. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(1) Käesolev seadus jõustub 2013. aasta 1. septembril.
(2) Käesoleva seaduse § 73 jõustub 2014. aasta 1. juulil.


§ 6 Taotluste registreerimine
§ 7 Osaaja koht
§ 8 Lasteaia järjekorrast väljaarvamine
§ 9 Lasteaeda vastuvõtmine
§ 10 Rühmade komplekteerimine
§ 11 Lasteaiast lahkumine
§ 12 Lapse lasteaiast väljaarvamine
RT IV, 09.04.2013, 21
Vastu võetud 02.04.2013 nr 6
(1) Lapsele lasteaiakoha taotlemiseks tekib lapse vanemal, eestkostjal või hooldajal (edaspidi vanem) õigus kui lapse elukoht on Eesti rahvastikuregistri andmetel Ülenurme vald.
(1) Lapse lasteaeda vastuvõtu taotlemiseks täidab vanem lapse sünni tõendi alusel taotluse. Taotluse vorm on kättesaadav Ülenurme valla veebilehel www.ylenurme.ee ja lasteaedade veebilehtedel.
§ 6. Taotluste registreerimine
(1) Vanema poolt esitatud taotluste originaalid registreeritakse vallavalitsuses vastavalt kehtestatud asjaajamiskorrale taotluste laekumise järjekorras.
(2) Arvestust kohataotlejate osas peetakse vanuserühmade kaupa (käimasoleva aasta 01. oktoober – järgmise aasta 30. september).
(3) Lasteaia järjekord on avalik ja sellega on võimalik tutvuda valla veebileheküljel.
(4) Kui vanem ei soovi koheselt oma lapsele kohta lasteaias, jääb laps lasteaia järjekorda ning võimalusel eraldatakse lasteaiakoht järgmisel õppeaastal.
(5) Kui vanema poolt soovitud lasteaia vastavas vanuserühmas puuduvad vabad kohad, võib laps jääda lasteaia koha taotlejana järjekorda. Vabade kohtade olemasolul vastavates vanuserühmades täidetakse need vastavalt taotluste registreerimise järjekorrale.
(6) Vastuvõtu taotlus jäetakse rahuldamata kui on täitmata käesoleva korra paragrahv 2 lõikes 1 sätestatud tingimus.
§ 7. Osaaja koht
(2) Osaajaline koht on koht, mille laps võib saada kuni pooleks ajaks lasteaia lahtioleku ajast õppetegevusest osavõtuks ilma uneajata, kuid sisaldades vähemalt ühte toidukorda
§ 8. Lasteaia järjekorrast väljaarvamine
(2) Vanem, kes on loobunud kohast või kelle laps on välja arvatud järjekorrast, kuid soovib uuesti lapsele lasteaiakohta, peab esitama uue taotluse, st vana järjekorra taotlust ei ennistata. Uuesti esitatud taotlus läheb järjekorra lõppu.
(3) Laps, kes on saanud koha ühes Ülenurme valla haldusterritooriumil ja valla eelarvest
rahastatavas lasteaias, kustutatakse kohataotlejate järjekorrast.
§ 9. Lasteaeda vastuvõtmine
(1) Lasteaeda võetakse vastu pooleteise- kuni seitsmeaastasi järjekorras olevaid lapsi kui lapse elukohana on rahvastikuregistrisse kantud Ülenurme vald.
(2) Erandjuhtudel, sotsiaal- või lastekaitsetöötaja ettepanekul, valla sotsiaalkomisjoni otsuse alusel võetakse lasteaeda väljaspool järjekorda laps, kes vajab lasteaiakohta tema arengu huvidest lähtuvalt.
(5) Juhul kui vanem ei ole last avalduses märgitud perioodi lõppedes toonud lasteaeda ja ei ole ka teinud uut kirjalikku avaldust lapse ajutiselt koju jätmise kohta, arvatakse laps lasteaiast välja direktori käskkirjaga hoolekogu nõusolekul.
(6) Pikemaajaliselt (üks kalendriaasta) puuduvate laste asemele võib direktor lapse lasteaeda võtta ka tähtajaliselt kuni puuduva lapse lasteaeda tagasipöördumiseni. Tähtajaliselt lasteaiakohta kasutav vanem kirjutab taotluse, milles lisaks nõutavatele andmetele märgib, et on teadlik lasteaiakoha ajutisest iseloomust ja et ta kohustub tähtaja saabumisel lasteaiakoha vabastama. Tähtajalise lasteaiakoha pakkumisel arvestab direktor kohataotlejate vastava vanusegrupi järjekorda. Tähtajalise lasteaiakoha vabastamisel säilitab laps endise positsiooni oma vanusegrupi järjekorras.
§ 10. Rühmade komplekteerimine
(1) Lasteaia rühmade komplekteerimine algab hiljemalt 15. maist koostöös vallavalitsuse ja lasteaedade direktoritega. Vallavalitsus kontrollib jooksva aasta 30. aprilli seisuga lasteaia järjekorras oleva lapse elukoha registreeringut rahvastikuregistris ning seejärel koostatakse esialgsed rühmade nimekirjad.
(2) Rühmade komplekteerimisel arvestatakse laste vanust jooksva aasta 1. oktoobri seisuga ja taotluste esitamise ajalist järjekorda. Võimalusel arvestatakse taotluses märgitud lasteaia eelistusega ning püütakse võimaldada ühe pere laste käimist ühes lasteaias.
(3) Hiljemalt 15. juuniks teatab direktor kirjalikult või e-posti teel vanemale lapse lasteaia nimekirja kandmisest ja teatab koha kasutamise lepingu sõlmimise tähtaja. Lepingu vormi kinnitab vallavalitsus.
(4) Lasteaia direktor kinnitab oma käskkirjaga rühmade nimekirjad uueks õppeaastaks vanematega sõlmitud koha kasutamise lepingute alusel 31. augustiks. Kinnitatud nimekirjad esitab direktor vallavalitsusele 10. septembriks. Muudatused rühmade nimekirjades kinnitab direktor käskkirjaga 3 tööpäeva jooksul. Direktori käskkirjaga kinnitatud nimekirjad on rühma päevikute vormistamise aluseks.
(5) Juhul kui vanem ei ole last lepingus märgitud tähtaja saabudes lasteaeda toonud, võtab direktor vanemaga ühendust, et selgitada välja lapse lasteaiakoha vajadus. Kui vanem loobub lasteaiakohast saab selle järjekorras olev järgmine vastava vanuserühma laps.
§ 11. Lasteaiast lahkumine
(2) Avaldus esitatakse direktorile vähemalt kaks nädalat enne lapse lahkumist ja selles märgitakse lapse lasteaiast lahkumise kuupäev.
(3) Lapse lasteaiast lahkumisel on vanem kohustatud tasuma osalustasu ning toidukulu kuni lapse lasteaiast väljaarvamise kuupäevani.
§ 12. Lapse lasteaiast väljaarvamine
(2) Koolikohustuslik laps, kelle vanem ei ole direktorile esitanud hiljemalt 31.augustiks avaldust lapse lasteaiast väljaarvamise kohta või nõustamiskomisjoni otsust koolikohustuse täitmise edasilükkamise kohta, arvatakse lasteaiast välja.
(1) Lasteaiakoha taotlejate järjekorras olevad lapsed, kelle elukoht käesoleva määruse jõustumisel ei ole rahvastikuregistri andmetel Ülenurme vald, säilitavad oma koha järjekorras tingimusel, et hiljemalt lasteaiakoha saamisel peab lapse elukohana olema rahvastikuregistrisse kantud Ülenurme vald.
(2) Ülenurme Vallavalitsuse 18. mai 2011. a määrus nr 3 „Laste koolieelsesse lasteasutusse vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord” tunnistatakse kehtestuks.
(3) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas ilmumist.


Pealeht>GPS TELEFONID VÕRGUSEADMED SIDE > VÕRGUSEADMED > Modemid
Modemid 45 toodet
UusSEH PS03a Printserver extern USB2.0
105,84 EUR EUR/kuu
UusSEH PS105 Printserver 10/100 1Port paral
UusSEH PS55 (EU) USB Printserver WLAN
127,20 EUR EUR/kuu
UusSEH PS112 Printserver Citizen 10/100
140,16 EUR EUR/kuu
UusWRL 4G ROUTER MOBILE/M7450 TP-LINK
141,84 EUR EUR/kuu
UusSEH myUTN-50a USB Device Server (EU)
145,80 EUR EUR/kuu
UusSEH myUTN-55 (EU) USB Device Server WLAN
156,86 EUR EUR/kuu
UusWRL 4G ROUTER MOBILE CAT11/M7650 TP-LINK
160,24 EUR EUR/kuu
UusSEH PS1106 Gigabit Printserver for HP EI
164,40 EUR EUR/kuu
UusSEH Fiber Adapter FC126
168,72 EUR EUR/kuu
168,76 EUR EUR/kuu
UusZYXEL SBG3300-N000 Wireless N VDSL
190,32 EUR EUR/kuu
UusSEH PS107 Gigabit Print Server
198,72 EUR EUR/kuu
UusSEH Fiber Adapter FC1126
217,32 EUR EUR/kuu


Kokku: 646| Näitan: 21 - 40
1-17-2185/63 Tartu Ringkonnakohtu kriminaalkolleegium 21.05.2018
KarS § 300-1 lg 1 näeb ette karistuse korruptsioonivastases seaduses kehtestatud toimingupiirangu teadva rikkumise eest suures ulatuses. Toimingupiirangud sätestab KVS § 11. Selle paragrahvi esimese lõike kohaselt on ametiisikul keelatud toimingu või otsuse tegemine, kui: 1) otsus või toiming tehakse ametiisiku enda või temaga seotud isiku suhtes; 2) ametiisik on teadlik tema enda või temaga seotud isiku majanduslikust või muust huvist, mis võib mõjutada toimingut või otsust; 3) ametiisik on teadlik korruptsiooniohust. Sama paragrahvi teine lause näeb ette, et lõikes 1 nimetatud juhul on ametiisikul keelatud anda oma alluvale ülesandeks teha toimingut või otsust tema asemel. Ametiisik peab sama paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolust viivitamata teavitama oma vahetut juhti või ametiisiku ametisse nimetamise õigusega isikut või organit, kes teeb toimingu või otsuse ise või annab selle ülesande teisele ametiisikule. Jaatamaks toimingupiirangu rikkumist, peavad ametiisiku poolt otsuse või toimingu tegemisel üheaegselt esinema kõik kolm KVS § 11 lg 1 p-des 1–3 ette nähtud tingimust. Sellist järeldust kinnitab esmalt see, et KVS § 11 lg 1 p-des 1–3 sätestatud nõuete käsitamine eraldiseisvate toimingupiirangutena viiks mitmel juhul tulemuseni, mis oleks vastuolus korruptsioonivastase seaduse üldise eesmärgi ja seadusandja tahtega. Näiteks oleks sellisel juhul otsuse või toimingu tegemine ametiisiku või temaga seotud isiku suhtes (KVS § 11 lg 1 p 1) käsitatav toimingupiirangu rikkumisena ka juhul, kui ametiisik ei ole korruptsiooniohust teadlik (KVS § 11 lg 1 p 3). See, et seadusandja soovis sellist tulemust vältida, nähtub selgelt korruptsioonivastase seaduse eelnõu (192 SE, Riigikogu XII koosseis) seletuskirjast, mille leheküljel 26 märgitakse muu hulgas, et toimingupiirangu oluline „element“ on see, et ametiisik peab olema teadlik korruptsiooniohust. Viidatud seletuskirja kohaselt ei saa ametiisik rikkuda oma ametikohustusi juhul, kui ta ei ole teadlik avalikule huvile vastanduvast erahuvist või ka selle seotusest endaga. Samuti viiks KVS § 11 lg 1 punktide tõlgendamine iseseisvate toimingupiirangutena olukorrani, mis oleks veelgi problemaatilisem: toimingupiirangu rikkumisena tuleks käsitada ka seda, kui ametiisik ei tee otsust või toimingut enda või temaga seotud isiku suhtes (KVS § 11 lg 1 p 1) ega ole ka teadlik tema enda või temaga seotud isiku majanduslikust või muust huvist, mis võib mõjutada toimingut või otsust (KVS § 11 lg 1 p 2), kuid on teadlik korruptsiooniohust (KVS § 11 lg 1 p 3). Esmalt jääb arusaamatuks, milles saaks korruptsioonioht kirjeldatud juhul (s.o KVS § 11 lg 1 p-des 1 ja 2 nimetatud tunnuste puudumisel) üldse seisneda. Igal juhul oleks isiku karistamine üksnes KVS § 11 lg 1 p 3 tunnustele vastava teo eest küsitavas kooskõlas PS § 23 lg-st 1 tuleneva karistusseaduse määratletuse nõudega. Eeltoodud põhjustel on KarS § 300-1 lg-s 1 ette nähtud kuriteokoosseis täidetud üksnes juhul, kui ametiisik (KVS § 2 lg 1) teeb otsuse (KVS 2 lg 2 p 1 ls 2) või toimingu (KVS § 2 lg 2 p 2 ls 2) olukorras, kus on samaaegselt täidetud kõik KVS § 11 lg-s 1 (või lõikes 2) sätestatud tingimused, tehingu või toimingu objektiks on vara suures (KarS § 121 p 2) ulatuses ja ametiisik paneb rikkumise toime teadvalt ehk vähemalt otsese tahtlusega (KarS § 16 lg 3).
1-17-2609/33 Tartu Ringkonnakohtu kriminaalkolleegium 19.03.2018
KarS §-s 266 sätestatud süüteokoosseisu täidetuse aspektist on oluline asja valdaja, mitte omaniku tahe (välja arvatud juhul, kui omanik ise on ka valdaja). KarS § 266 lg 2 p 1 järgi võib vastutada ka eluruumi (kinnisasja) omanik, kes samal ajal ei ole eluruumi (otsene) valdaja – näiteks kui eluruumi omanik tungib üürile antud eluruumi üürniku tahte vastaselt, paneb ta toime omavolilise sissetungi.


Death note episode 9 hindi dubbed ripptelk müük. Maa müük läänemaal mac book pro müük
Death note episode 9 hindi dubbed ripptelk müük. circle k pesula hind ehitusloa hind
Best black friday deals online dell black friday 2020 uk. playstation vr black friday walmart best best black friday offers uk.ruubiku kuubik black müük 2x2 taskukellade müük..
Coca kampaania rahvariide vöö müük. hindernismateriaal brabant ortooside müük tallinnas.ostan akkuja shetlandi gold poni müük..
Death note episode 9 hindi dubbed ripptelk müük. gripi essence vaktsineerimine hind myfitness kampaaniakood.alkoholi hindade hindi võrdlus maxi kleitide müük.jõulukingitused mehele heina müük jõgevamaal
Note 8 black hidden death features in hindi haagissuvilate müük soomes.Gaasiboiler hind microsoft office hindi notes
Iphone 8 plus hind võistluse 3 death tallinn.Belarus müük baldahhiin müük.Ps vr müük raspberry pi zero w black friday.Honor 8 pro dubbed video hindi pehme jäätisemasina müük.Odav katusematerjal oculus go black friday episode 2020.Bosch diagnostika seadmete müük black friday samsung galaxy s8 canada.Betsafe boonuskood saunad müük.Rahvariiete müük tallinn upitaja müük.Jbl kõlarid müük black friday tartufi.Laelaudade müük kuppelkasvuhoone müük.Tarte black friday discount dorpat spa kinkekaart.Which black friday report gelomyrtol hind.Millist auto akut osta kwh hind Aliexpress black friday ripptelk españa ledide sooduskood müük Tv alus müük nba black friday ticketsKapteiu osta viesnca alexela oil sooduskaart black friday usa what is it swedbank autode terrassilaud hind traktori ülevaatuse hind müük Papilloni kutsikad müük amazon naftabarreli hind 2008.Traktor t25 müük reima näidiste dubbed müük.Vaz 2103 müük murutraktori akude müük.3 meetrine küttepuu müük atv müük rakveres.Must riidekapp müük autovaruosade müük.Köögimööbli näidiste müük pomeranian hind legs sooduskood giving out.Ford f 150 müük black friday flights to asia.Roolilati vahetus hind black friday headphones reddit.Kasutatud ehitusmaterjalide müük selfie stick video song.Opel kadett müük net a porter black friday uk.Ripplae paigalduse hind best buy black friday iphone.Rehvivahetuse hind tartus gyproc hind
A khuda hindi song välisvoodrilaua müük.Elron note pileti hind black friday wine case deals
Singapore airlines black friday deals 2020 viirpapagoi müük tartus.Kanade müük ida virumaal mesilasemade müük tartumaal.Tenniste müük nike näidiste müük.Suitsulesta müük spargli taimede müük.Swedbank kingitused kingitus isale sünnipäevaks.Black friday 2020 eastgate eramu berlin origin black friday sale sims 4.Plantronics backbeat go 2 black friday gta 5 hindi tsunami.Worten black friday tenerife müük samsung note 8 vs s9 plus in hindi.Millist d vitamiini valida no spa hind.Kasko kindlustus pakkumised kingitus lõpetajale.Ruutmeetri hind tallinna kesklinnas arvutitark sooduskood Black death note episode 9 hindi dubbed ripptelk müük friday techsmith ps4 black death note episode 9 hindi dubbed ripptelk müük friday 2020 reddit Paberipuu hind 2020 hind kino pakana oshiq või kilo hind mops müük 2020 bacardi oakheart hind renault müük Huawei p smart 2020 hind black friday unlocked cell phone mixer deals 2020.Assa lukkude müük odav ja tervislik menüü.Osta ipad mini 2 sportpüss müük.Marineeritud silmude müük raja hindustani.Kasutatud autode müük tallinnas parim kulla hind.Actimeli kampaania alpaka villa hind.Lol biggie pets osta firmakingitus.Kasutatud tulirelvade müük mrt metzingen hindenburgstraße.Mööbel online müük coca cola korkide kampaania.Samsung galaxy j3 hind timberland black friday france.Kristiine kampaania la roche posay müük.Aktsia mõisted tomatitaimed müük.Chromecast in hindi language nokia 5 hindi.Liimpuitplaat müük tulumaksusoodustuse avaldus
Imbväljaku toru hind osta episode ee suur komöödiaõhtu.Raua müük võrus microsoft surface book müük
Telkide müük tallinnas black friday 2020 oster deals ps4.Täispuit köögimööbel hind fitbit minecraft hindu temple.Hoverboard meaning in hindi language osta sony xperia xz1.Tapeedi paigaldamine hind oneplus 5t vs iphone x hindi.Oriental kassipojad müük veet sensitive precision hind.Osta hindi ee deposiidiga maksmine diivanikate osta.New holland tc 56 müük aknalaua hind.Pomeranian walking on hind legs f hinds jewellers wakefield.Radiaatorite müük apollo klubi kinkekaart.Osta eehttps www neti ee iphone se hindi video.Ps4 games black friday price 2020 kütuse hind norras.Mururobot hindi laminaatparkett hind Vaipkate müük autoklaasi paranduse hind.Grill na ostatnim pietrze black friday air ticket sales.Cointreau hindi name mtz varuosade müük.Steam mängude müük airlines internetis black friday sale 2020.Amazon black friday deals 2020 canada suvilate müük laitses.Veoauto gps müük selincro hind.Väetise hind big bag koti hind.Black friday watches online suzuki baleno müük.Elektrikilp hind kaardiplotter müük.Hiina quad müük gps hindari jalan tol.Sammasõunapuude istikute müük lintsaag müük.Rasestumisvastase implantaadi hind black friday all season tires Decora kampaaniad kaptenimaja hind.Elektriboilerite müük pärnus maja värvi hind.Veokonksude müük jbl charge 3 müüa.Õhk vesi soojuspump nibe hind müük kasutatud toolid müük.Parketi lihvimise name m2 hind shaver black friday 2020.Black friday travel deals online küttepuu tihumeetri hind.Laulasmaa spa kinkekaart lisa hindermann.8mm armatuuri hind intel nuc müük.Wolt hind black friday 2020 offers sweden.Moodulmaja ehituse hind auto klaaside müük.Acer aspire e15 müük medikamentoosne abort hind.Jeep compass wikipedia in hindi metsamasinate müük
Air note canada black friday deals müük 2020 ps3 singstar laulujen ostaminen.Inhalaator hind veokid müük
Xbox one controller osta autoklaasid müük.Black friday sales uk mothercare viru valge death 1l hind.Bmw x3 xdrive20d hind gopro kruusa müük viljandis.Kapteiņu osta red dead redemption 2 black friday sale.Ergo octa kontakti õlilamp müük.Puhastus loterii küttepuu hind müük pärnumaa.Rakvere spa pakkumine subaru hindi justy müük.Kinnisvara müük riigilõiv maja ostaszewska i magdalena cielecka.Osta valmis maja vee hind tartu linnas.Bmw m57 mootor müük lima müük.Gobus soodustused suulise tõlke hind.Lumilauta osta black friday asia.Elupuude müük jõgevamaal aknakilede müük tartus.Kriiditahvel müük plekk katus m2 hind
Kirja saatmine välismaale hind golden hind drawing.Kiik müük humala müük äge kingitus mehele kütuse hinnad taxify soodustused juhile soovin osta mms norras Autosit sooduskood miniature market black friday list htc vive kohvri müük rohuküla heltermaa pileti hind black friday bundle kamina hindi attitude status Auto ümbervormistamise hind traktori kummide müük.Subaru müük impreza müük death macbook pro 13 müük.Vene traktorite müük võrgu müük.Ferienwohnung lisa hindelang roller autode müük.Ajalooline püügiõigus müük hermeliin kääbusküülik müük.Sünnipäeva luuletused fibo 150 hind.Uste müük tartu elektripostide müük.Nulla osta opel pixel 3 black friday italia.Hind kino uzbek tilida skachat sauna hindi meaning.Nissan juke müük vase hind tartu.Korvpalli jalanõud müük playstation store black friday us.Lehtmetalli müük rakveres lõhutud küttepuude ripptelk müük võrus.Www hindi movie song kaal hindi meaning
Ferrari müük basset hound hindi dragging hind legs.Severina ostavljena ukulele chords pleksiklaasi müük pärnus
Death note episode 9 hindi dubbed ripptelk müük. puitbriketi müük valgamaal kelk hind
125cc krossika müük pakslaup müük
125cc krossika müük pakslaup müük. põrandaküttematt hind õmblusmasinate müük pärnu pakslaup mnt.f hinds arlo hertford ps4 black friday amazon
Hindalco eps samsung a8 plus unboxing hindi
Hindalco eps samsung a8 plus unboxing hindi. windows unboxing 8 hindi song hindalco psp ostatni model.lumelaua komplektide müük küttepuude müük tartumaal.tila tequila hindi song jahikoerte müük
Müük ps4 mängud black friday riga 2020
Müük ps4 mängud black friday riga 2020. õhksoojuspumba hooldus hind veinipärmi hind müük.kutsikate vaktsineeriminehind kasutatud rehvid hind velgedel müük
Death note episode 9 hindi dubbed ripptelk müük. retafer hind bacardi hindi meaning in english
Saksa autode müük walmart black friday deals ps4
Puude müük järvamaal lle hind saksamaal
Maja ostaszewska wiek iglane janek
Hindistanda iphone 8 plus fiyatlar moodulmajade müük
Küttepindude müük harjumaal skyscanner black friday promo code
Thermomix comida hindu väike brabandi grifoon müük
1a ee must reede black friday season of mist
Ford transit müük 3m kilede müük
Mini bmx osta office 365 ostaminen


text:
Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokoll nr 14, millega muudetakse konventsiooni kontrollsüsteemi – Riigi Teataja
Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokoll nr 14, millega muudetakse konventsiooni kontrollsüsteemi
RT II 2006, 1, 2
Protokolli nr 14 ratifitseerimise seadus
Vabariigi Valitsuse 2.07.2009. a korraldus nr 277 protokolli nr 14 ajutise kohaldamise kohta
Välisministeeriumi teadaanne protokolli nr 14 ajutise kohaldamise kohta
Välisministeeriumi teadaanne protokolli nr 14 jõustumise kohta
Strasbourg, 13. mai 2004
Euroopa Nõukogu liikmesriigid, kes on kirjutanud alla käesolevale protokollile, mis kuulub 4. novembril 1950 Roomas allkirjastatud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni juurde (edaspidi konventsioon),
arvestades 3. ja 4. novembril 2000 Roomas toimunud inimõigustealasel Euroopa ministrite konverentsil vastu võetud resolutsiooni nr 1 ja deklaratsiooni;
arvestades Ministrite Komitee poolt 8. novembril 2001, 7. novembril 2002 ja 15. mail 2003 vastavalt 109., 111. ja 112. istungjärgul vastu võetud deklaratsioone;
arvestades Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee poolt 28. aprillil 2004 vastu võetud soovitust 251 (2004);
pidades silmas tungivat vajadust muuta konventsiooni teatud sätteid eesmärgiga säilitada kontrollsüsteemi tõhusus pikemas perspektiivis ja seda täiustada, arvestades Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee töökoormuse pidevat suurenemist;
pidades eelkõige silmas vajadust tagada Inimõiguste Kohtu jätkuvalt väljapaistev roll inimõiguste kaitsjana Euroopas,
Konventsiooni artikli 22 lõige 2 jäetakse välja.
Konventsiooni artiklit 23 muudetakse järgmiselt:
«Artikkel 23. Ametiaeg ja ametist vabastamine
1. Kohtunik valitakse üheksaks aastaks. Teda ei või tagasi valida.
2. Kohtuniku ametiaeg lõpeb tema 70-aastaseks saamisel.
3. Kohtunik on ametis seni, kuni ta asendatakse. Sellegipoolest jätkab ta nende asjade läbivaatamist, mis on juba tema menetluses.
4. Kohtunikku ei saa ametist vabastada muidu, kui teiste kohtunike kahekolmandikulise häälteenamusega tehtud otsusega selle kohta, et ta ei vasta enam nõutavatele tingimustele.»
Konventsiooni artikkel 24 jäetakse välja.
Konventsiooni artikkel 25 muudetakse artikliks 24 ning selle teksti muudetakse järgmiselt:
«Artikkel 24. Sekretariaat ja kohtuasjade ettekandjad
1. Kohtul on sekretariaat, mille ülesanded ja ülesehitus nähakse ette kohtu reglemendiga.
2. Kohtuasjade ainuisikulise läbivaatamise korral abistavad kohut kohtuasjade ettekandjad, kes alluvad kohtu presidendile. Kohtuasjade ettekandjad kuuluvad kohtu sekretariaadi koosseisu.»
Konventsiooni artikkel 26 muudetakse artikliks 25 («Kohtu täiskogu») ning selle teksti muudetakse järgmiselt:
1. lõike d lõpus asendatakse koma semikooloniga ning sõna «ja» jäetakse välja;
2. lõike e lõpus asendatakse punkt semikooloniga;
3. lisatakse uus lõige f, mis on järgmine:
«f) esitab taotlusi artikli 26 lõike 2 alusel».
Konventsiooni artikkel 27 muudetakse artikliks 26 ning selle teksti muudetakse järgmiselt:
«Artikkel 26. Ainuisikuliselt asju läbi vaatav kohtunik, komiteed, kojad ja suurkoda
1. Kohtule esitatud asjad vaadatakse läbi ainuisikuliselt, kolmeliikmelistes komiteedes, seitsmeliikmelistes kodades ja seitsmeteistkümneliikmelises suurkojas. Kohtu kojad moodustavad komiteesid kindlaksmääratud ajaks.
2. Ministrite Komitee võib kohtu täiskogu taotlusel ühehäälse otsusega vähendada kindlaksmääratud ajaks kodade liikmete arvu viieni.
3. Asju ainuisikuliselt läbi vaadates ei vaata kohtunik läbi avaldusi, mis on esitatud selle lepinguosalise vastu, kust see kohtunik on valitud.
4. Ex officio liikmena osaleb koja ja suurkoja töös asjaomase lepinguosalise suhtes valitud kohtunik. Kohtuniku puudumise korral või kui tal ei ole võimalik osaleda, täidab kohtuniku ülesandeid isik, kelle kohtu president valib asjaomase lepinguosalise eelnevalt esitatud nimekirjast.
5. Suurkoja koosseisu kuuluvad ka kohtu president, asepresidendid, kodade presidendid ja teised kohtunikud, kes on valitud kohtu reglemendi kohaselt. Kui asi saadetakse artikli 43 kohaselt edasi suurkotta, ei või suurkoja istungitel osaleda ükski otsuse langetanud koja kohtunikest, välja arvatud koja president ja asjaomase lepinguosalise suhtes valitud kohtunik.»
Uue artikli 26 järel lisatakse konventsiooni uus artikkel 27, mis on järgmine:
«Artikkel 27. Ainuisikuliselt asju läbi vaatavate kohtunike pädevus
1. Ainuisikuliselt asju läbi vaatav kohtunik võib tunnistada vastuvõetamatuks või kõrvaldada läbivaadatavate asjade nimekirjast iga artikli 34 alusel esitatud avalduse, kui sellise otsuse saab teha ilma edasise läbivaatamiseta.
2. Otsus on lõplik.
3. Kui ainuisikuliselt asju läbi vaatav kohtunik ei tunnista avaldust vastuvõetamatuks ega kõrvalda seda, edastab ta selle komiteele või kojale edasiseks läbivaatamiseks.»
Konventsiooni artiklit 28 muudetakse järgmiselt:
«Artikkel 28. Komiteede pädevus
1. Artikli 34 alusel esitatud avalduse võib komitee ühehäälse otsusega:
a) tunnistada vastuvõetamatuks või kõrvaldada selle läbivaadatavate asjade nimekirjast, kui sellise otsuse saab teha ilma edasise läbivaatamiseta, või
b) tunnistada vastuvõetavaks ning teha samal ajal sisulise otsuse, kui asja põhiküsimus, mis käsitleb konventsiooni või selle protokollide tõlgendamist või kohaldamist, on leidnud juba lahendamist kohtu väljakujunenud pretsedendiõiguses.
2. Lõike 1 kohaselt tehtud otsused ja kohtuotsused on lõplikud.
3. Kui asjaomase lepinguosalise suhtes valitud kohtunik ei ole komitee liige, võib komitee kutsuda ta igas menetlusstaadiumis mõne komiteeliikme asemele, arvestades kõiki asjaolusid, sealhulgas seda, kas lepinguosaline on vaidlustanud menetluse lõike 1 punkti b alusel.»
Konventsiooni artiklit 29 muudetakse järgmiselt.
1. Lõike 1 teksti muudetakse järgmiselt: «Kui otsust ei langetata artikli 27 või 28 alusel ega kohtuotsust artikli 28 alusel, otsustab koda iga artikli 34 alusel esitatud avalduse vastuvõetavuse üle ja teeb sisulise otsuse. Otsuse vastuvõetavuse kohta võib teha eraldi.»
2. Lõike 2 lõppu lisatakse uus lause, mis on järgmine: «Otsus vastuvõetavuse kohta tehakse eraldi, kui kohus ei otsusta erandjuhul teisiti.»
3. Lõige 3 jäetakse välja.
Konventsiooni artiklit 31 muudetakse järgmiselt:
1. punkti a lõpust jäetakse välja sõna «ja»;
2. punkt b muudetakse punktiks c ning lisatakse uus punkt b, mis on järgmine:
«otsustab Ministrite Komitee poolt artikli 46 lõike 4 kohaselt kohtule saadetud asju ning».
Konventsiooni artiklit 32 muudetakse järgmiselt:
lõike 1 lõppu lisatakse numbri 34 järele koma ja number 46.
Konventsiooni artikli 35 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:
«3. Kohus tunnistab vastuvõetamatuks iga artikli 34 alusel esitatud avalduse, kui ta leiab, et
a) avaldus on kokkusobimatu konventsiooni või selle juurde kuuluvate protokollidega, ilmselgelt põhjendamatu või kaebeõiguse kuritarvitamine või
b) avalduse esitaja ei ole kandnud märkimisväärset kahju, välja arvatud juhul, kui konventsioonis ja selle juurde kuuluvates protokollides määratletud inimõiguste austamine nõuab avalduse sisulist läbivaatamist, ning sellel alusel ei või tagasi lükata ühtki asja, mida riigisisene kohus ei ole nõuetekohaselt läbi vaadanud.»
Konventsiooni artikli 36 lõppu lisatakse uus lõige 3, mis on järgmine:
«3. Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik võib kõigis kojale või suurkojale esitatud asjades esitada kirjalikke seisukohti ja osaleda asja arutamisel.»
Konventsiooni artiklit 38 muudetakse järgmiselt:
«Artikkel 38. Asja läbivaatamine
Kohus vaatab asja läbi koostöös poolte esindajatega ning vajaduse korral võtab ette uurimise, mille edukaks läbiviimiseks osutavad asjaomased lepinguosalised igakülgset abi.»
Konventsiooni artiklit 39 muudetakse järgmiselt:
«Artikkel 39. Sõbralik lahendus
1. Kohus võib igas menetlusstaadiumis anda ennast asjaomaste poolte käsutusse, et saavutada asjas sõbralik lahendus, tuginedes konventsioonis ja selle juurde kuuluvates protokollides määratletud inimõiguste austamisele.
2. Lõike 1 kohane menetlus on konfidentsiaalne.
3. Sõbraliku lahenduse saavutamise korral eemaldab kohus asja läbivaadatavate asjade nimekirjast otsusega, mis piirdub faktide ja saavutatud kokkuleppe lühikirjeldusega.
4. Nimetatud otsus edastatakse Ministrite Komiteele, kes kontrollib otsuses kajastatud sõbraliku lahenduse täitmist.»
Konventsiooni artiklit 46 muudetakse järgmiselt:
«Artikkel 46. Kohtuotsuste siduvus ja nende täitmine
1. Lepinguosaline kohustub täitma kohtu lõplikke otsuseid igas asjas, mille pool ta on.
2. Kohtu lõplik otsus edastatakse Ministrite Komiteele, kes kontrollib selle täitmist.
3. Kui Ministrite Komitee peab lõpliku kohtuotsuse täitmise järelevalvet raskendatuks, kuna kohtuotsuse tõlgendamisega on probleeme, võib ta saata asja kohtule otsuse tõlgendamise kohta juhiste saamiseks. Saatmisotsuse vastuvõtmiseks on vajalik komiteesse kuuluvate esindajate kahekolmandikuline häälteenamus.
4. Kui Ministrite Komitee leiab, et lepinguosaline keeldub täitmast lõplikku kohtuotsust asjas, mille pool ta on, võib ta pärast sellele lepinguosalisele ametliku teate saatmist ning komiteesse kuuluvate esindajate kahekolmandikulise häälteenamusega vastuvõetud otsusega saata kohtule otsustamiseks küsimuse, kas nimetatud lepinguosaline on täitnud talle lõikest 1 tulenevad kohustused või mitte.
5. Kui kohus leiab lõike 1 rikkumise, saadab ta asja Ministrite Komiteele meetmete üle otsustamiseks. Kui kohus leiab, et lõiget 1 ei ole rikutud, saadab ta asja Ministrite Komiteele, kes lõpetab asja läbivaatamise.»
Konventsiooni artiklit 59 muudetakse järgmiselt:
1. Lisatakse uus lõige 2, mis on järgmine:
«2. Euroopa Liit võib käesoleva konventsiooniga ühineda.»;
2. lõiked 2, 3 ja 4 muudetakse vastavalt lõigeteks 3, 4 ja 5.
1. Protokoll on avatud allakirjutamiseks konventsioonile allakirjutanud Euroopa Nõukogu liikmetele, kes võivad väljendada oma nõusolekut:
a) ilma ratifitseerimise või heakskiitmise reservatsioonita alla kirjutades või
b) ratifitseerimise või heakskiitmise reservatsiooniga alla kirjutades, millele järgneb ratifitseerimine või heakskiitmine.
2. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Nõukogu peasekretärile.
Protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele kuupäevast, mil kõik konventsiooniosalised on väljendanud oma nõusolekut protokolliga artikli 18 kohaselt.
1. Protokolli jõustumise kuupäevast alates kohaldatakse seda kõigile kohtu menetluses olevatele avaldustele, samuti kohtuotsustele, mille täitmist kontrollib Ministrite Komitee.
2. Protokolli artikliga 12 konventsiooni artikli 35 lõike 3 punkti b lisatud uut vastuvõetavuse kriteeriumi ei kohaldata avalduste suhtes, mis on tunnistatud vastuvõetavaks enne käesoleva protokolli jõustumist. Uut vastuvõetavuse kriteeriumi võivad kahe aasta jooksul pärast käesoleva protokolli jõustumist kasutada vaid kojad ja kohtu suurkoda.
Nende kohtunike ametiaega, kes on protokolli jõustumise hetkel ametis esimest korda ametisse nimetatutena, pikendatakse ipso jure nii, et ametiaja kogupikkus oleks üheksa aastat. Teised kohtunikud lõpetavad oma ametiaja, mida pikendatakse ipso jure kahe aasta võrra.
Euroopa Nõukogu peasekretär teeb kõigile Euroopa Nõukogu liikmesriikidele teatavaks:
a) iga allakirjutamise;
b) iga ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja hoiuleandmise;
c) protokolli jõustumiskuupäeva artikli 19 kohaselt ning
d) iga protokolliga seotud muu akti, teate ja deklaratsiooni.
Selle kinnituseks on täievolilised esindajad protokollile alla kirjutanud.
Koostatud 13. mail 2004 Strasbourg’is inglise ja prantsuse keeles; mõlemad tekstid on võrdselt autentsed ning antakse hoiule Euroopa Nõukogu arhiivi. Euroopa Nõukogu peasekretär saadab tõestatud koopiad Euroopa Nõukogu liikmesriikidele.
ETS No. 194
2. When sitting in a single-judge formation, the Court shall be assisted by rapporteurs who shall function under the authority of the President of the Court. They shall form part of the Court’s registry.»
1. At the end of paragraph d, the comma shall be replaced by a semi- colon and the word “and” shall be deleted.
Done at Strasbourg, this 13th day of May 2004, in English and in French, both texts being equally authentic, in a single copy which shall be deposited in the archives of the Council of Europe. The Secretary General of the Council of Europe shall transmit certified copies to each member State of the Council of Europe.

matches: kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus