» Stenogramm » Kolmapäev, 10. november 2010
Stenogramm » Kolmapäev, 10. november 2010
Kolmapäev, 10. november 2010, kell 13:00
13:00 Infotund 1. Eesti elanike võrdsest kohtlemisest 2. Eesti võlgadest 3. Eesti Energia ja konkurents 4. Välisministeeriumi roll välisinvesteeringute toomisel Eestisse 5. Toimetulekutoetuste tõstmisest 6. Eesti ja Euroopa Liit 14:00 Istungi rakendamine 1.
14:11 Ühistranspordiseaduse muutmise seaduse eelnõu (781 SE) esimese lugemise jätkamine 2.
14:19 Meditsiiniseadme seaduse ja euro kasutusele võtmise seaduse muutmise seaduse eelnõu (791 SE) kolmas lugemine 3.
14:20 Raudteeseaduse muutmise seaduse eelnõu (800 SE) kolmas lugemine 4.
14:21 Riigikogu otsuse "Riigi 2009. aasta majandusaasta koondaruande kinnitamine" eelnõu (820 OE) teine lugemine 5.
14:31 Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooniga ühinemiseks vajalike lepingute ratifitseerimise seaduse eelnõu (830 SE) teine lugemine 6.
14:37 Ettevõtluse toetamise ja laenude riikliku tagamise seaduse ning euro kasutusele võtmise seaduse muutmise seaduse eelnõu (811 SE) teine lugemine 7.
14:42 Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse muutmise seaduse eelnõu (793 SE) teine lugemine 8.
14:45 Rahuaja riigikaitse seaduse ja kaitseväe korralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu (805 SE) teine lugemine 9.
14:50 Abipolitseiniku seaduse eelnõu (633 SE) teine lugemine 10.
15:07 Finantsinspektsiooni seaduse, investeerimisfondide seaduse, krediidiasutuste seaduse ja väärtpaberituru seaduse muutmise seaduse eelnõu (834 SE) esimene lugemine 11.
15:19 Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu (835 SE) esimene lugemine 12.
15:28 Notariaadiseaduse, päästeseaduse, riigilõivuseaduse, tuleohutuse seaduse, äriseadustiku ja euro kasutusele võtmise seaduse muutmise seaduse eelnõu (833 SE) esimene lugemine 13.
15:38 Isikut tõendavate dokumentide seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (844 SE) esimene lugemine 14.
15:51 Konsulaarseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (824 SE) esimene lugemine 15.
15:57 Rahvusvahelisel tsiviilmissioonil osalemise seaduse eelnõu (829 SE) esimene lugemine Üles / Tagasi
Tere päevast, lugupeetud Riigikogu! Tere päevast, austatud valitsuskabineti liikmed! Alustame tänast infotundi. Palun teeme kõigepealt kohaloleku kontrolli!Kohaloleku kontrollKohalolijaks registreerus 42 Riigikogu liiget, puudub 59.Tänases infotunnis osalevad järgmised valitsusliikmed: peaminister Andrus Ansip, justiitsminister Rein Lang ja välisminister Urmas Paet.
1. Eesti elanike võrdsest kohtlemisest Esimees Ene Ergma
Alustame esimese küsimusega. Palun, kolleeg Mark Soosaar, küsimus peaminister Andrus Ansipile!
Lugupeetud juhataja! Austatud peaminister! Juba 1918. aasta iseseisvusdeklaratsioonis, mille Hugo Kuusner Pärnu Endla teatri rõdult ette luges, on öeldud, et Eestimaa on üks jagamatu tervik, ja juba tollal mõeldi sellele, et kõiki Eestimaal elavaid inimesi tuleb kohelda võrdselt. Mis puutub meie Eesti saarte elanikesse, siis siin on palju küsitavusi. Ühendus saarte ja mandri või siis saarte ja suursaarte vahel on kohati lünklik, aga vahel ka väga kallis ja hinnabarjäär on üsna sageli see, mis takistab saarte elanikke mandrile tulemast või ka neid külastamast. Toon näite, et sõit Munalaiu sadamast Täkulaiu sadamasse ehk mandrilt Manija saarele – 800 meetrit – maksab sama palju kui 45-kilomeetrine bussisõit Pärnusse. Mida võtab Vabariigi Valitsus ette, et seda ebavõrdsust likvideerida?
No seda, et Eesti väikesaartelt oleks võimalik tulla Toompea lossi Riigikokku täpselt sama mugavalt nagu Tallinna vanalinna elanikul, ei juhtu mitte kuidagi. Ehk siis selles mõttes ei ole võimalik võrdsust tekitada. See ei ole kuidagi spetsiifiline Eesti teema, vaid ka Saksamaal ei ole võimalik tagada Põhjamere saare elanikule Berliini kesklinna elanikuga absoluutselt võrdseid võimalusi, kui küsimus puudutab pealinna või valitsusasutusse jõudmist. Küll aga on heale küsijale endale teada see, et Eesti riik on päris märkimisväärselt panustanud väikesaartega ühenduse parandamisse. Me oleme kulutanud väga märkimisväärseid summasid selleks, et mandri ja väikesaarte vaheline ühendus paraneks. AS Saarte Liinid projektid, Piirissaares ja Vaaksaares sadama rekonstrueerimine on väga ulatuslik projekt – 33 miljonit krooni. Rakendamisel on Saarte Liinide projekt Kuivastu, Virtsu, Heltermaa ja Rohuküla sadama rekonstrueerimiseks ja selle projekti praegune kogumaksumus on 459 miljonit krooni. Tallinna Lennujaama, Kärdla, Kuressaare, Ruhnu ja Tartu lennujaama hõlmava projekti kogumaksumus on 242 miljonit krooni. Neid projekte, mida riik on algatanud, on ju päris-päris mitmeid.
Lugupeetud peaminister! Need on tõepoolest imposantsed numbrid. Aga mu küsimus puudutas pigem seda, et näiteks Muhu elanikel on hinnatakistus, kui nad lähevad perega mandrile, ja see manner ei ole kaugemal kui ainult 8 kilomeetrit – ma räägin piletihindadest. Aga teine asi, mis mulle kui rahvasaadikule üsna kõvasti muret teeb, on see, et kahjuks ei kohelda võrdselt ka neid väikesaarte elanikke, kes tegelikult saartel elavad. Viimane valitsuse otsus või arvamus eelnõu kohta, mis meil praegu menetluses on, on see, et ei saa toetada. Jutt on nimelt Pakri saarest, samuti Naissaarest ja Aegnast, kus on juba aastaid püsiasustus, aga valitsus tõrgub võtmast neid püsiasustusega väikesaarte nimekirja. Miks siis valitsus näiteks ei kohtle teistega võrdselt kolme Pakri saarel elavat perekonda, kes sel ajaloolisel saarel aastaringselt loomi kasvatavad ja elu alles hoiavad?
Aitäh! Kui küsimus oleks ainult mõne saare nimekirja arvamises või sealt väljajätmises, siis küllap see oleks lihtsalt tehtav, erilist pingutust see ei nõua. Aga kui nimekirja arvamine tähendab ka teatud kulutusi, näiteks kas või püsiühenduse või regulaarse ühenduse loomiseks mandri ja selle saare vahel, siis tekivad loomulikult majanduslikud küsimused. Kui saarel elab kolm või viis elanikku, kas siis on mõistlik sinna regulaarselt, kas või kord nädalas lennuk lendama panna või laev saata? Ehk siis väikesaarte nimekirjas olemine tähendab ka riigile juba praegu kindlaid kulutusi ja põhjus, miks seda nimekirja hooga laiendada ei saa, peitub rahas. Meil napib rahalisi vahendeid.
Palun, kolleeg Mark Soosaar, teine täiendav küsimus!
Lugupeetud peaminister! Need saared ei ole nõudnud endale kuigi tihedat ühendust, aga võrdse kohtlemise printsiibi järgi tuleks nad ikkagi sinna nimekirja arvata. Ma kujutan muidugi ette, et kui inimene Pakri saarel jalaluu murrab ja mobiiliga kopteri välja kutsub, siis kopter ei jäta sinna sellepärast minemata, et saart selles nimekirjas ei ole. Seda ma usun kindlasti, et sinna minemata ei jäeta. Aga minu viimane küsimus puudutab veidi teist ala, muinsuskaitset. Ka seal on meil aastaid olnud vaidlus selle ümber, et ehitusmälestiste ja arhitektuurimälestiste omanikel on õigus saada riigilt toetust, et oma maju ja muid hooneid nõuetekohaselt restaureerida, korda teha. Samal ajal on muinsuskaitsealadel ka piirangud ja kitsendused. Inimene võib igale poole pöörduda, aga õiguslikku alust ei ole me suutnud siin Riigikogus kahe koosseisu jooksul tekitada, et näiteks Tallinna vanalinna muinsuskaitsealal olevate majade omanikud võiksid täpselt samuti pöörduda Vabariigi Valitsuse poole toetuse saamiseks. Mida te kavatsete ette võtta?
Võrreldes saarte teemaga, on see täiesti omaette teema. Kuid ma kinnitan üle selle, milles te isegi kindel olete: Pakri saarele lendab kopter kiirabi korras täpselt samamoodi, nagu ta lendab teistele saartele. Ehk siis väikesaarte nimekirjas olemine või mitteolemine ei taga paremat meditsiiniabi kättesaadavust, keegi ei jää meditsiiniabist ilma, kui sinna nimekirja ei kuuluta.Muinsuskaitse teemadel me võiksime rääkida väga pikalt. Teatavasti ei ole Eesti muinsuskaitse kontseptsioon selline, et kõikide kaitstavate objektide korrashoiuga seotud kulutused võtab riik enda kanda. Meie kontseptsioon – ja seda praktiseeritakse väga mitmetes maades – on otse vastupidine, nagu te isegi teate. Meie kontseptsioon keskendub eelkõige sellele, et kui on kaitstav objekt, siis riik märgib selle objekti ära oma kaitstavate objektide hulgas ja objektile kohalduvad teatud piirangud. Riik on veendunud selles, et kui muinsuskaitseline kultuuriväärtuslik objekt on eraisiku valduses, siis kaitse all olemine väärindab objekti ja objekti omanikul on kohustus seda objekti korras hoida. Mõnes riigis on ka nii, et kui riik leiab, et midagi tuleb ilmtingimata tulevastele põlvedele säilitada, siis võtab riik kõik selle objekti säilitamisega seotud kulutused enda kanda. Eesti kontseptsioon seda eeldust ei sisalda. Siiski on meil olemas ka toetusmeetmed eraomanikele, kelle valduses on kultuuriväärtusi, aga need vahendid on loomulikult piiratud.
Head kolleegid! Nüüd kaks kohapealt registreeritud küsimust. Palun, kolleeg Kalev Kotkas!
Tänan, proua eesistuja! Austatud peaminister! Valitsus andis 18 Riigikogu liikme algatatud ühistranspordiseaduse muutmise seaduse eelnõule eitava hinnangu ja üks argument oli, et parvlaevapiletitele õiglasema hinna kehtestamiseks piisab majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusest. Miks valitsus ei toeta plaani sätestada parvlaevapiletite hinna kujunduse mehhanism seaduses ja tuua seeläbi see teema poliitilisest tõmbetuulest välja?
Aitäh! Ma ei arva, et teema oleks kusagil tõmbetuultes. Aga niipalju kui mina seda teie ettepanekut mäletan, oleks selle realiseerimine toonud kaasa kaupade kallinemise saartel ehk siis kaupade vedu meie saartele oleks läinud märksa kallimaks ja seda ma õiglaseks ei pea. Samamoodi oleks teie eelnõu puhul tulnud rakendada odavamat tariifi absoluutselt kõigile, ka nendele turistidele, kes tulevad teistelt mandritelt Hiiumaad või Saaremaad külastama, ja minu meelest ei oleks ka see väga õiglane. Teie ettepanek ei kohelnud ka kõikide Eesti saarte elanikke võrdselt, vaid ainult mõne saare elanikule olid ette nähtud soodustused. Ehk siis tunnistagem: teie ettepanek on suurte puudustega ja seetõttu ei saanud seda toetada.
Viimane kohapeal registreeritud küsimus. Palun, kolleeg Jaak Aab!
Tänan, austatud juhataja! Lugupeetud peaminister! Minu küsimus puudutab maaregiooni, maapiirkonnas elavate inimeste võimalusi. Kui me vaatame arengut meie maapiirkondades, siis ei saa ju eitada, et väga paljudes piirkondades, eriti just neis, mis jäävad Tallinnast ja Tartust kaugemale, on toimunud siiski tõsine taandareng. Kui me võrdleme kas või näiteks Soomega, kus tõesti ju ka elanikke territooriumi kohta väga palju ei ole, need protsessid toimuvad ka seal, aga seal on need palju aeglasemad, mitte nii järsud ja maapiirkonnad ei ole tühjenenud, elu käib ka maal. Mis on teie arvamus, mida oleks Eestis pidanud tegema veidi teisiti või mida peaks tegema võib-olla teisiti, et ettevõtted ei läheks maalt ära, et noored ei lahkuks maalt, et sinna ei jääks vaid pensionärid, ja neidki jääb järjest vähemaks?
Aitäh! Kui te ikka tähelepanelikult vaatate, mis maal toimub, kui te vahel harva maale sattute, siis te näete, et ka Eestis elu käib, et ka Eestis on maal ettevõtlust, et ka Eestis maal inimesed elavad, nii noored kui ka pensionärid. Linnastumine on muidugi ülemaailmne trend. Ma ei ole nõus, et Eestis oleks linnastumine olnud viimastel aastatel kiirem, kui see näiteks on olnud kas või meie lähedal Soomes. Küll tuleb tunnistada seda, et pöördelistel aegadel oli linnastumine Eestis kiirem kui Soomes. Aga et meil oleks olnud siin võimalik midagi teistmoodi teha, seda ma küll ei võta väita. Ehk siis tuleb veel kord tunnistada: ei olnud meile seda Nõukogude okupatsiooni vaja! Tema tagajärgedest ülesaamine on olnud valulik ja aeganõudev.
2. Eesti võlgadest Esimees Ene Ergma
Järgmine küsimus. Palun, kolleeg Helle Kalda, küsimus välisminister Urmas Paetile!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Austatud välisminister Urmas Paet! Eesti diplomaatiline esindus New Yorgis jäi 20 aastat tagasi püsima vaid tänu Läti antud laenule, võlg on aga tänaseni tasumata. Nimelt oli Eesti Vabariigi poolt välismaa pankadesse planeeritud raha 1990. aastaks otsa saanud ja järgmise aasta eelarvet polnud millestki koostada. Nii kirjutab vanemtoimetaja Rein Sikk 23. oktoobril s.a Eesti Päevalehes. Ma olen teiega sel teemal tegelikult juba vestelnud ja te väitsite, et see vastab tõele ja et sellega tegeldakse, tegeleb valitsus ja tegelete ka teie. Minu küsimus: kui kaugele on jõutud ja mis põhjustel on see 20 aastat veninud?
Eelmisel neljapäeval otsustas valitsus eraldada reservfondist Välisministeeriumile summa, mis on natuke rohkem kui 2 miljonit Eesti krooni, et see raha Lätile ära maksta. Nii et see on lähipäevade küsimus, kui see raha Läti riigile üle kantakse, ja siis peaks olema see lugu lõppenud.Mis puudutab seda, et see nii kaua aega võttis, siis ühtegi laenulepingut ei olnud võimalik tuvastada ilmselt seetõttu, et sellist lepingut tollal ei sõlmitud. Ka valitsuse neljapäevase otsuse alus oli tollase peakonsuli Ernst Jaaksoni enda ülevaade peakonsulaadi majandustegevusest 1989. aastal, kus ta muude tulude ja kulude hulgas on kirja pannud Läti esinduselt saadud laenu. See oli tegelikult ainuke dokument, millele valitsus nüüd otsuse tegemisel tugines.Mis puudutab seda küllaltki pikka aega 1989. aastast tänaseni, siis ma usun, et te kujutate endale ette ja mäletate olusid 1989. aastal ja ka vahetult sellele järgneval ajal. See oli aeg, kui Eesti oli veel okupeeritud, kui Eesti õiguslikku järjepidevust praktikas, sealhulgas välisteenistuse järjepidevust, kandis seesama New Yorgi peakonsulaat. Tal ei olnud siin Eestis taga ei tolleaegset Rahandusministeeriumi ega Välisministeeriumi, kes oleksid saanud selle laenuga tegelda, nii nagu praegu kõikide riigile võetavate kohustustega tegeldakse. Ja ka siis, kui Eesti taasiseseisvus, ei võetud seda nõuet sellisel kujul üles, et ta oleks ametlikult kuskil Rahandusministeeriumi annaalides kajastunud.
Palun, kolleeg Helle Kalda, esimene täpsustav küsimus!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Aitäh, lugupeetud minister! Mul on väga hea meel, et te andsite mulle ka teiseks küsimuseks palju informatsiooni. Kui lugeda sama artiklit, siis seal väidetakse, et see on 100 miljonit eurot, st see on 1,5 miljardit Eesti krooni, mis ületab kahekordselt praeguse konsulaarteenuste eelarve. Aga mul on küsimus, et millest see väidetav summa 100 miljonit eurot võis tulla ühe aasta kuludeks? Ja teisalt, et kui mitte meil – loomulikult Välisministeerium on kontrollinud –, siis sel maal olid kindlasti küllaltki täpsed dokumendid, millest see summa võis tulla. Ja kui see summa oli nii väikene – 2 miljonit ainult –, siis oleks ju võinud lahendada asja palju kiiremini, kui tegelikult lahendati.
Mulle jääb küll natuke segaseks ja arusaamatuks see jutt sajast miljonist, ükskõik siis, mis vääringust me räägime. See summa, mis Ernst Jaaksonil tollase esinduse ülevaates kirjas on, on ikkagi 185 000 Ameerika dollarit, mis tänase kursi järgi on pisut rohkem kui 2 miljonit krooni. Kuna see laen võeti intressivabalt ja selge tagasimaksmisnõude tähtajata, siis intresse sinna juurde ei tule ja summa, mis Lätile tagastatakse, ongi seesama 185 000 Ameerika dollarit. Nii et seda sadadesse miljonitesse ulatuvat suurusjärku ei oska ma kuidagi kommenteerida.
Palun, kolleeg Helle Kalda, teine täpsustav küsimus!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Aitäh, lugupeetud minister! Väga meeldiv, et see summa ei olnud siiski suurem. Aga ma olen ise Balti Assamblee liige ja kuulun meie delegatsiooni ning olen jälginud kogu seda protsessi, kuidas käib koostöö meie naaberriikidega, Balti riikidega. Peab kurbusega tõdema, et ka see juhtum näitab, et 20 aastat tööd naabritega on olnud väga puudulik, eriti on puudulik koalitsioonipartnerite suhtumine. Ma ei ütle, et teie suhtumine – teie olete alati meil esinemas käinud. Selle eest suur aitäh! Teised ministrid ei ole kahjuks suvatsenud tulla esinema Balti Assamblee nõupidamistele. Kas te võiksite öelda, millest see on tingitud, et meie koostöö naabritega jätab siiski palju-palju soovida? Meil on väga palju ühiseid huvisid, aga ka välisministrite ettekannetest tuli ju välja, et koostöö on konarlik.
Mina ei nõustu selle hinnanguga, et koostöö teiste Balti riikide, Läti ja Leeduga oleks kuidagi puudulik või isegi ebapiisav. Kui me vaatame igapäevast praktikat, siis minu meelest üks kõige tihedam igapäevane koostöö ongi meil just nimelt Läti ja Leeduga, lisaks ka Põhjamaadega. Väljendugu see siis ükskõik milles – valitsusasutuste omavahelises koostöös, majanduskoostöös, ühiskondade koostöös väga erinevates aspektides. Ausalt öelda ei oska ma üldse kahtlustada, et keegi võiks praegu veel arvata, et koostöö Eesti, Läti ja Leedu vahel on kuidagi tagasihoidlik. Üks väga konkreetne ja faktiline näide on see, et n-ö tulevikuraporteid on Eesti koostanud ainult kahe riigiga – Soome ja Lätiga. Koostöös Lätiga on tehtud väga põhjalik dokument, antud igati põhjalik visioon, kuidas meie suhted ka tulevikus väga praktiliselt peaksid arenema. See, et näiteks mõni infrastruktuuri projekt ei ole edenenud nii kiiresti, kui me võib-olla tahaksime, ei ole küll kindlasti seotud sellega, et meie koostöö tihedusel oleks midagi häda. Seal on põhjused ennekõike finantsilist laadi.
Palun nüüd üks kohapealt registreeritud küsimus, kolleeg Toivo Tootsen!
Aitäh, lugupeetud välisminister! See on äärmiselt kena, et me oma võla lätlastele oleme tasunud või vähemalt kiiresti tasumas ja vastav otsus on tehtud. Veel ilusam on see, et me koguni pakume nendele omalt poolt ilusat laenu. Siiasamasse riigieelarve eelnõusse on sisse kirjutatud üle miljardi kroonine laen lätlastele. Mida ma teie käest küsin, ongi see, et kas need lätlased ikkagi tahavad seda laenu saada või me lihtsalt, pehmelt öeldes, määrime seda nendele pähe.
Ei, pähe me ei määri kellelegi mitte midagi ja vägisi ei paku ega anna me kellelegi ka laenu ega midagi muud. Nagu teada, on Eestil üks osa rahvusvahelisest laenupaketist, mida rahvusvaheline kogukond on valmis Lätile andma. See, kui palju Läti sellest n-ö maksimaalsummast soovib kasutusele võtta, on lõpuks muidugi Läti enda otsustada. Nii et tegemist ei ole sellise puhtal kujul kahepoolse tegevusega, vaid Eesti käib siin oma osa välja laiema rahvusvahelise laenupaketi raames. Kas nüüd see konkreetne Eesti osa Läti puhul ka kasutusse läheb või mitte, on tõepoolest Läti otsustada. Nii et ei-ei, pähe ei määri me kellelegi mitte midagi.
Suur tänu, härra välisminister, selle hea uudise eest! Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.
3. Eesti Energia ja konkurents Esimees Ene Ergma
Järgmine küsimus on kolleeg Lembit Kaljuveelt justiitsminister Rein Langile.
Aitäh, proua esimees! Hea minister! Eelmisel nädalal avaldas ajaleht Postimees advokaadibüroo LAWIN koostatud analüüsi, milles viidati asjaolule, et AS-il Eesti Energia on eelisjuurdepääs põlevkivile ning seeläbi rikutakse konkurentsiõiguse sätteid. Milline on teie seisukoht kirjeldatud olukorras, kas Eesti riik on rikkunud konkurentsireegleid ning andnud AS-ile Eesti Energia eelisjuurdepääsu põlevkivile?
Aitäh! Eesti advokaadibürood suudavad toota kõikvõimalikke arvamusi ja analüüse sellise kiirusega, et justiitsminister ka parima tahtmise juures kõiki neid lugeda ei jõua. Nii et ma pean tunnistama, et ma ei ole seda seisukohta, õigemini, seda analüüsi, millel selline kokkuvõte põhineb, ise lugenud. Küll aga ma tean seda, et maavarad on maapõueseaduse alusel Eesti Vabariigi omand ja nende kasutusse andmine eraõiguslikele isikutele käib vastavalt seaduses kehtestatud korrale. Minu teada seda korda põlevkivivarudele juurdepääsu andmisel Eesti Energiale rikutud ei ole. Ja niipalju kui mul on informatsiooni sellesama uuringu kohta, võin ma esialgu ütelda, et mulle tundub, et see ei ole mitte just kõikides punktides pädev. Ma ei näe, et siin oleks tegemist konkurentsi kahjustava tegevusega. Pigem võime püstitada retoorilise küsimuse, kas Eesti maavarade ehk Eesti rahvusliku rikkuse eraõiguslike äriühingute kasutusse andmise kord vastab täna Eesti riigi huvidele, ja kui ei vasta, siis peaks Riigikogu tõepoolest hakkama maapõueseadust ühes või teises punktis muutma. Aga konkurentsi kahjustava tegevusega siin minu hinnangul tegemist ei ole.
Aitäh! Vaatan, et täna on infotunnis kõik Reformierakonna ministrid, ja käis niisugune mõte läbi, et ei tea, kas poole aasta pärast on ka kõik ainult Reformierakonna ministrid. Aga see selleks, see on vaid minu väike märkus. Õigemini mitte märkus, vaid remark. Aga kas te teate, kas Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium on seda teemat menetlenud või ei ole?
Aitäh! Mina isiklikult loodan, et siin infotunnis osalevad järgmisel aastal kuni 2015. aastani ainult Reformierakonna ministrid. Aga sellest ei ole mul küll mingit aimu, mida kallis kolleeg Juhan Parts on selle analüüsiga teinud. Me peame silmas pidama ühte asja. Meil on olemas selline riiklik institutsioon nagu Konkurentsiamet, kes peab jälgima, et peetaks kinni konkurentsiseadusest. See on üpris üksikasjalik seadus, ja kui te küsite, kas see seadus on ajakohane, siis minu arvates on küll. Konkurentsiõiguse seisukohast ei peaks Eesti õigusruumis auke olema. Mis aga puudutab, ütlen veel üks kord, riigi vara ehk maapõues sisalduvate maavarade kasutusse andmist ja näiteks ka keskkonnatasusid, sealhulgas põlevkivile laienevaid keskkonnatasusid, siis ma arvan, et siin on nii poliitilise debati kui ka uute otsuste ruumi küll ja küll.
Palun, kolleeg Lembit Kaljuvee, teine täpsustav küsimus!
Ma tahaksin küsida sellisest aspektist. Tegelikult oli seal räägitud väga suurtest trahvisummadest. Mina ei ole jurist, aga inimesena, kes nende asjade sees on olnud, kes käib seal väga tihti ja näeb, mis seal toimub, tundub mulle, et neid reegleid rikutakse. Oht trahvi saada on ja mul oleks palve, et sellesse tõsiselt suhtutaks. Küsimus on niisugune: kas sellisel juhul võib tõesti rääkida miljardist?
Vaadake, selle Postimehega on niisugune lugu, et kui te jagate tema jutu kahega ja lahutate viis, saate ikka veel poolega petta. Ei maksa poliitikul teha järeldusi ühe või teise üsna rumalavõitu ajakirjaniku väidete alusel. Esiteks, Eesti Energiat ei ähvarda nüüd küll mitte mingisugune trahv. Kui me räägime sellest, et Eesti riik on näiteks jätnud midagi tegemata Euroopa õiguse rakendamisel, siis saab Euroopa Komisjon algatada rikkumismenetluse ikkagi Eesti riigi suhtes, mitte eraõigusliku Eesti Energia suhtes. Nii et mina ei näe küll kuskil seda kohta, et Eesti Energiale kui äriühingule võiks ootamatult, lambist ilmuda 70 miljardi kroonine nõue. Seda kindlasti mitte! Sinu küsimuse esimesest poolest ma nagu tajusin, et ka sina oled valmis tunnistama, et maavarade kasutusele andmisel, näiteks põlevkivi kaevandamise õiguste andmisel, rikutakse mingisuguseid konkurentsireegleid. Ma oleksin selle väite suhtes küll natuke ettevaatlik. Kõik eraõiguslikud isikud on ju maavarade kättesaamise osas võrdsetes tingimustes. Iseasi on see, kas näiteks keskkonnatasud on üldse piisavad. Kas maksud põlevkivile on adekvaatsed või on nad liiga madalad? Selle üle võiks küll vaielda.
Head kolleegid! Kaks kohapealt registreeritud küsimust. Kõigepealt kolleeg Arvo Sarapuu.
Aitäh, lugupeetud Riigikogu esimees! Austatud minister! Teie kui endine väga edukas ettevõtja teate väga hästi, et siin on küsimus eelkõige konkurentsis ja monopoolsete ettevõtete lahutamises selleks, et konkurents tekiks ja toimiks. Eesti Energia puhul me oleme loonud tegelikult ju niisuguse topeltmonopoli. Miks ma seda väidan, on see, et justiitsministrina te kindlasti teate, et valdav osa põlevkivi kaevandamise lubadest kuulub Eesti Energiale, ja neid ei ole keegi välja andnud enampakkumisel, vaid need on saadud monopoolse ettevõtte ajalooliste lubade ümbervormistamise teel. Ehk kui see nii on, siis me saame hiljem väita, et tema kasutab ju topeltmonopoolset õigust, ja siis pikapeale tekibki see olukord, nagu tekkinud on, et suurettevõtete elektrihind on mitu korda tõusnud. Kes siis lõpuks vastutab, kui selgub, et tegelikult meil ikka tekib trahvinõue? Kes see konkreetne isik on?
Ma ütlesin, et hüpoteetiliselt saab rikkumismenetlusi ju üldse algatada Eesti riigi suhtes. Nii et hüpoteetiliselt saab see nõue olla ikkagi ainult Eesti riigi vastu, mitte ühe äriühingu vastu. Ka sinu väitest kumab tegelikult läbi arusaam, et elektri tootmine ja põlevkivi kaevandamine ei saaks kuuluda ühte kontserni. Seda arvamust mina muide ei jaga – võivad kuuluda küll. Mis puudutab seda, kas need, kellel praegu lisaks Eesti Energiale on ligipääs põlevkivile, nagu näiteks VKG, Kiviõli Keemiakombinaat, on olemuslikult nende maavarade kättesaadavuse seisukohalt halvemas olukorras, võrreldes Eesti Energiaga, siis ma julgen väita, et tänase lubade andmise süsteemi puhul ei ole. See ajaloost tulenev ebaõiglus on koht, mille üle tuleks tõsiselt diskuteerida – kas see nende kaevandamisõigus teatud territooriumidel peab olema lõpmatu või mitte. Aga ma julgen siiski väita, et mingisugust Euroopa õigusega vastuollu minekut siin ei ole. See analüüs on ilmselt tellitud kellegi poolt, kellegi huvides ja minu jaoks on kummaline, et ilma igasuguste teise poole kommentaarideta, mida näeb ette elementaarne ajakirjanduseetika, sellised lood ilmuvad.
Aitäh, lugupeetud esimees! Hea minister! Ma ei hakka andma siin hinnanguid ei ajakirjandusele ega ka sellele, kas meid ähvardab konkreetselt trahv. Aga kas ei tundu, et üldiselt õiglasema konkurentsi tagaks nii põlevkivi kui teiste maavarade puhul senise Metsiku Lääne süsteemi – kaevandada saab see, kes esimesena taotleb – asendamine mõistliku, riiklikult korraldatud turumajandusega, kus riik talle kuuluvate maavarade osas otsustab mingil hetkel, et seda oleks ühiskonnale vaja kaevandada, ja paneb siis selle enampakkumisele? Siis oleksid kõigil täiesti võrdsed võimalused iga maardla puhul, sõltuvalt rahakotist muidugi.
Nii nagu ma oma vastustes eelmistele küsimustele ütlesin, mis puudutab maapõueseaduse remontimist ja maavarade kasutusse andmise korra uuesti läbivaatamist, siis on poliitiliseks aruteluks ja debatiks ruumi küll ja küll. Enampakkumise versioon, mida sa ise vist usud, võib esmapilgul tunduda väga õiglane ja loogiline. Aga kas seda suudetakse selliselt rakendada, et need varad reaalselt lähevad kasutusse n-ö rahva huvides? Me võime tuua ka vastupidiseid näiteid, et keegi lihtsalt saab mingeid kaevandamisõigusi ja siis ei kasuta neid, tekitades sellega turumoonutusi näiteks teatud maavarade impordis. Ma pean silmas just tee-ehitusmaterjale. Saab mõelda ka nii rikutult, et võib hankida endale kaevandamisõigused, aga mitte midagi kaevandada ja siis oskuslikult tuua toorainet välisriikidest sisse. Alati tuleb kaaluda, missugused on erinevate süsteemide puhul ühe või teise isiku huvid.
Suur tänu, härra justiitsminister! Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.
4. Välisministeeriumi roll välisinvesteeringute toomisel Eestisse Esimees Ene Ergma
Järgmine küsimus on kolleeg Inara Luigaselt välisminister Urmas Paetile.
Aitäh, lugupeetud Riigikogu juhataja! Austatud minister! Nagu me kõik teame, on Eesti täitnud kõik euroraha kasutamiseks vajalikud kriteeriumid ja 1. jaanuarist hakkame kasutama ühisraha eurot. Seejuures on pidevalt toonitatud, et euro kasutuselevõtt kindlustab meile majandusliku stabiilsuse ja loob rohkesti töökohti eelkõige selle tõttu, et lisaks Euroopa Liidu struktuurifondidele on oodata ka välisinvestorite tulekut ja suuri välisinvesteeringuid. Välisministeeriumile on antud volitused, kohustused, pädevus tegelda välisinvesteeringute maaletoomisega. Minu küsimus on, et millist liiki välisinvesteeringuid me veel lisaks Euroopa Liidu struktuurivahendite kaudu tehtud investeeringutele ootame ja mis liiki investoreid me üldse oma riiki ootame.
Aitäh! Ennekõike ma arvan, et me kõik soovime Eestis näha rohkem selliseid investoreid, kes loovad töökohti, mis suudavad anda olulist lisaväärtust, töökohti, mille eesmärk ei ole lihtsalt odava tööjõu kaasamine, vaid et need oleksid töökohad, mis eeldavad ka haridust, ja see on omakorda eelduseks, et palgad, inimeste sissetulekud kasvavad. See peaks olema n-ö esimene eelis, mis puudutab Eestisse tulevaid investeeringuid ja nende abil ka uute töökohtade loomist. Kindlasti on eurole üleminek ja ka meie detsembris eeldatav liitumine OECD, Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooniga Eesti majanduskeskkonda positiivselt tutvustanud, on võtnud maha potentsiaalsete investorite võimalikke negatiivseid emotsioone ja kahtlusi. Kõigeks selleks, nii eurotsooni kui ka OECD liikmeks saamiseks ning enne seda veel teiste rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks saamiseks on vaja olnud täita väga tõsiseid kriteeriume. Ja neid kriteeriume, ennekõike majanduslikku laadi kriteeriume, ei oleks me suutnud täita, kui meie majanduse tervis ei oleks põhimõtteliselt korras.
Palun, kolleeg Inara Luigas, esimene täpsustav küsimus!
Aitäh! Austatud minister! Ma siiski lootsin konkreetsemat vastust oma küsimustele, missuguseid investoreid ja milliseid investeeringuid me siia riiki loodame saada. Te rääkisite, et kindlasti on meil aluseks haridus, aga meediast on ikka läbi käinud need vaidlused, et meil antakse jätkuvalt sellist haridust ja koolitatakse noori erialadel, mida meie maale saabuvad investorid ei vaja. Minu küsimus on: kas Välisministeerium teeb koostööd haridusministeeriumiga ja kas selline muutumine hariduskliimas ja seos välisinvesteeringutega on kajastatud ka 2011. aasta riigieelarves?
Aitäh! Kui konkreetsemalt, siis me ei eelda, et ka pärast meie liitumist eurotsooni ja näiteks OECD-ga väga oluliselt, suurusjärkudes muutuvad geograafilised kohad, kust investeeringud Eestisse ennekõike tulevad. Eks nad ikka meie põhja- ja läänepoolsed lähinaabrid on, nii nagu see ka seni on olnud. Mis puudutab koostööd teiste riigiasutustega, siis see ei ole isegi mitte ainult Välisministeeriumi ja haridusministeeriumi vaheline teema, vaid see puudutab sisuliselt kõiki Eesti ministeeriume ehk valitsust tervikuna. Ka viimastel aastatel on olnud ju selgeid näiteid sellest, kuidas meie haridussüsteemi on ümber korraldatud, ja see tegevus jätkub. On pakutud rohkem ümberõppevõimalusi kui seni, ka tasuta ja eriliste kuludeta ümberõpet nendele inimestele, kes võiksid omandada uusi oskusi ja uut kvalifikatsiooni muutunud tingimustes. Nii et koostöö teiste riigiasutustega on muidugi vajalik. Mis puudutab meie haridus- ja teadustöö järgmise aasta eelarvet, siis eks need summad on haridusministeeriumi all kirjas, samuti on näiteks Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse all summad, mis puudutavad riigi tutvustamist ja selle kaudu investeeringute kaasamist. Neid summasid leiab ka Rahandusministeeriumi eelarvest, Välisministeeriumi eelarvest, mis puudutab näiteks topeltmaksustamise vältimise ja investeeringute kaitse lepingute ettevalmistamist. See on omakorda n-ö tugevdav tegur selleks, et teiste riikide ettevõtted teeksid Eestisse investeeringuid.
Palun, kolleeg Inara Luigas, teine täpsustav küsimus!
Aitäh! Austatud minister! Ütlesite väga õigesti, et kui investeeringuid ja investoreid oodata, siis juba idast ja läänest. Hiljuti käis Kagu-Eestis kaitseminister Jaak Aaviksoo ja ütles, et Kagu-Eesti arengupotentsiaal on viisavabadus Venemaaga. Ilmselt saab see ka Isamaa ja Res Publica Liidu üheks suurimaks loosungiks eelolevatel valimistel. Kuidas te arvate, kas lihtsalt viisavabadus annab arengupotentsiaali Kagu-Eestile või peaks ka Välisministeerium tegema rohkem koostööd selle nimel, et sealt tuleks investoreid Eestisse?
Niikaua kuni kõik investeeringud Eestis kenasti tehakse ja on allutatud Eesti õigusruumile, ma ei näe olulist vahet, kust nad täpselt tulevad. Mis puudutab viisavabadust Venemaaga ja selle seost investeeringute tulekuga, siis ausalt öeldes ma ei näe seda seost. Kui vaadata viimast statistikat näiteks selle kohta, kuidas Eesti välisesindused nii Moskvas, Peterburis kui Pihkvas on väljastanud Schengeni viisasid, et inimesed saaksid Eestisse reisida, siis Pihkvas on sel aastal väljastatud viisadest üle 90% pikaajalised ja mitmekordsed. Mõnevõrra väiksem on see arv Peterburis, aga ka seal on neid viisasid rohkem kui 70%, sama on Moskvas. See tähendab, et kõigi nende jaoks, kes Eestisse tahavad tulla, sealhulgas majanduskoostöö eesmärgil või investeeringute tegemise eesmärgil, ei ole see kuigi keeruline. Kui sul on seesama mitmekordne pikaajaline viisa, siis võidki käia edasi-tagasi nii palju, kui aastas selles riigis viisa alusel viibida tohib. Need määrad ei muutu ka viisavabaduse korral, ka viisavabaduse puhul võid sa viibida teises riigis konkreetse arvu päevi aastas. See ei tähenda seda, et sa võid teise riiki püsivalt ümber asuda, selleks on ikka endiselt vaja elamisluba. Nii et see ei muuda olukorda, ütleme, selliste investorite puhul, kes tahaksid teises riigis, antud juhul Eestis, oma tööd ka püsivamalt tegema hakata.
Viimane kohapeal registreeritud küsimus. Palun, kolleeg Toivo Tootsen!
Aitäh! Lugupeetud välisminister! Välisministeeriumide ja saatkondade roll majandussidemete arendamisel ja riigi majanduselu elavdamisel on äärmiselt suur. Seda me näeme siin Eestiski, kui suurt lobitööd teevad välisriikide saatkonnad. Tõepoolest, nad võitlevad oma ettevõtjate eest ja on ihu ja hingega väljas selle eest, et areneksid soodsad ärisidemed. Ma olen päris kindel, et meie saatkonnad teevad mujal täpselt sedasama. Ainukene asi, nagu mulle tundub, on see, et meie kapatsiteet on väga väike ja eriti nüüd, masu tingimustes, kärbete tingimustes on kannatama hakanud ka see osa. Küsimus ongi selline: kui suur on meie saatkondade võimekus ja seda eriti arenevates riikides – Hiinas, Indias jne?
Ma arvan, et kõige selgem vastus sellele küsimusele on arvude keeles. Viimase aasta jooksul on Eesti eksport suurenenud 40%, mis on minu meelest väga kaalukas arv, ja kindlasti oma osa selle tulemuse saavutamisel on ka meie välisesindustel ja Välisministeeriumi koostööl ettevõtjatega. Kui vaadata otseinvesteeringuid Eestisse, siis otseinvesteeringuid välismaalt on Eestisse tehtud rohkem kui meist kaks korda suuremasse Lätti või kolm korda suuremasse Leetu. Ma arvan, et ka see kõneleb mõnevõrra enda eest. Nii et jah, välissuhted, ka väliskaubandussuhted, välismajandussuhted, koostöö ettevõtjatega on selgelt Välisministeeriumi prioriteet. Meil on igas saatkonnas konkreetne diplomaat, kes tegeleb majandusteemadega, lisaks loomulikult suursaadik. Ka Välisministeeriumi peamajas Tallinnas on terve osakond, kes tegeleb väliskaubandus- ja välismajandusasjadega.Ütlen veel kord: see on meile selge prioriteet. Me oleme soovitanud ettevõtjatel, kellel on oma huvid kolmandates riikides, olla pidevalt kontaktis kas siis meie saatkonna või Välisministeeriumiga, et saaksime oma ettevõtjaid igakülgselt aidata.Aga veel kord, ma arvan, et see aastane ekspordi kasv 40% on küllaltki märkimisväärne arv. Ja kui hinnata meie koostööd näiteks kaubandus-tööstuskojaga või tööandjate keskliidu ja teiste ettevõtlusorganisatsioonidega, siis ma arvan, et need suhted on väga hästi toimivad ja tihedad.
Suur tänu, härra välisminister! Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.
5. Toimetulekutoetuste tõstmisest Esimees Ene Ergma
Järgmine küsimus. Palun, kolleeg Raivo Järvi, küsimus peaminister Andrus Ansipile!
Suur tänu, austatud juhataja! On teada, et avalikkus jälgib ja kuulab infotundi, ja just seetõttu tahangi ma saada kinnitust. Sattusin ükskord väitlusse, kus teemaks oli toimetulekutoetus. On teada, et valitsusliit võttis kasutusele reservid, et suurendada seda viiendiku võrra ehk siis 20% jagu. Otsemaid kerkis esile küsimus, et kuidas on siis koduga, kodusoojaga ja kõikide muude kuludega, sest selge see, et säärane summa ei ole piisav. Vastasin, et need kulud on kaetud. Kuid et minu vastus võeti vastu umbusuga, siis tahangi nüüd peaministrilt kinnitust, kuidas lisaks mainitud 1200 kroonile saavad kaetud muud vajadused.
Aitäh! See väärarusaam, et riik toetabki abivajajat vaid 1000 krooniga, on kaunis levinud ja võib-olla on teie kolleeg Heimar Lenk seda väärarusaama ka oma eksperimendiga võimendanud. Tegelikult on muidugi nii, nagu te ütlesite, ehk siis praegu kehtiva seaduse järgi peab inimesele pärast seda, kui kõik eluasemega seotud kulutused on kaetud, jääma järele söögiks veel 1000 krooni kuus esimesele pereliikmele ning teisele ja järgnevatele pereliikmetele 800 krooni. Eestis on selle aasta keskmine väljamakse 1959 krooni ja järgmisel aastal saab see prognooside järgi olema 2279 krooni – see arvestatakse muidugi eurodesse. Ei ole see nii, et sel aastal 1000 ja järgmisel aastal 1200. Ei, see vahe on päris suur – sel aastal on keskmine väljamakse olnud 1959 krooni, järgmisel aastal on see 2279. Nende eluasemekulude hulgas, mida katab riik, kui abivajaja seda ise ei suuda, on tegelik korteriüür või hooldustasu, kütteks või soojaveevarustuseks tarbitud soojusenergia või kütuse maksumus, tarbitud vee- ja kanalisatsiooniteenuse maksumus, tarbitud elektrienergia maksumus, tarbitud majapidamisgaasi maksumus, maamaksud, mille arvestamise aluseks on kolmekordne elamualune pind, hoonekindlustuskulud, mis on arvestatud kasutatavale eluruumile, tegelik olmejäätmete veo tasu. Ehk siis kõik need kulud kaetakse abivajajale (üür tasutakse 33 m2 ulatuses) ja lisaks sellele peab abivajajale jääma uuest aastast järele veel 76,7 eurot kuus.
Head kolleegid! Nüüd kolm kohapealt registreeritud küsimust. Palun, kolleeg Marika Tuus!
Aitäh! Austatud peaminister! See, et valitsus oli viimasel hetkel sunnitud toimetulekutoetust tõstma, on ikkagi selgelt Heimar Lengi teene. Sest kui laia maailma läks info, et Eestis peab inimene saama hakkama kahe euroga päevas, siis ei jäänud teil lihtsalt muud üle. Kuid ma küsiksin praegu inflatsiooni ja toiduhindade tõusu kohta. Ma arvan küll, et valitsuse maksupoliitika on selleni viinud. Inflatsioon on meil ju selline, et juba on Euroopa Liit pööranud tähelepanu meie kõrgele inflatsioonile. Samas me teame, et näiteks Lätis on inflatsioon olnud 0%. Tahangi küsida: kuidas me oleme siis jõudnud nüüd niisugusele tasemele, et Lätis on 0% ja meil inflatsioon muudkui kasvab ja kasvab? Ja hinnad kerkivad samuti tohutult.
Aitäh! Kuidas ma küll ootasin sellisel tasemel esitatud küsimust just nimelt teilt! On ju teada, et meie majandustsüklid on pisut erinevas faasis. Eestis on deflatsiooniline faas juba läbitud, Läti on endiselt veel deflatsioonilises faasis. Mis see deflatsioon tähendab? See tähendab seda, et mingil perioodil on hinnad varasema perioodiga võrreldes alanenud. Läti väljub praegu deflatsioonilisest faasist. Eestis teatavasti olid kriisi eel kõige kõrgemad hinnad 2008. aasta oktoobris, siis hakkasid need langema ning 13 kuu vältel olid Eestis deflatsioonilised hinnad. Kõige madalamad hinnad olid Eestis, võrreldes 2008. aasta oktoobriga, 2009. aasta juunis. Hinnad olid koguni 2,8% madalamad. Hinnad hakkasid uuesti tõusma käesoleva aasta märtsis. Lätil seisab see ees. Nii lihtne see ongi. Ehk siis sama majandustsükkel, aga nemad on teatud faasinihkes. Meil saabus kriis kiiremini kui Lätis, me väljume sellest kiiremini, kui väljub Läti. Aga samad tsüklifaasid peame läbi tegema kõik.
Aitäh! Lugupeetud peaminister! Tänan teid selle eest, et te tunnistate ja tunnustate uudisteportaali Delfi korraldatud eksperimendi tõsidust! See pani valitsuse tööle. Aitäh selle eest! Tahtsin teid kõigepealt täiendada, et see 1000 krooni – te eksite, see ei ole ainult toiduraha, sinna sisse lähevad ka seep ja muud hügieenitarbed, saun, juuksur, tänapäeval ka mobiiltelefon ja internet, mis on samamoodi igapäevased tarbekaubad. Kas te tõesti arvate, et 1200 krooniga saab inimene nende teenuste eest makstud ja söödud ka?
Ma siiski eeldan, et inimesed teevad tööd ja saavad töö eest väärilist tasu, ning see aitab nendel kulutada eluks märksa rohkem kui 1200 krooni. Aga fakt jääb faktiks, kõik eluasemega seotud kulutused, kui abivajaja ise ei suuda neid tasuda, tasub tema eest riik ja lisaks sellele peab tal uuest aastast järele jääma 1200 krooni vaste eurodes ehk 76,7 eurot kuus. Alati võib toimetulekutoetust suurendada, kõiki toetusi võib suurendada, aga selleks peab olema üks eeldus – peavad olema vahendid. Seda eeldust suuremaks toimetulekutoetuse määrade tõusuks, töötutoetuse määrade tõusuks Eesti puhul ei ole. Eesti on alates 1991. aastast teinud läbi ülimalt märkimisväärse arengu, kuid me ei ole saavutanud oma arengus veel Soome või Rootsi taset.
Palun viimane kohapealt registreeritud küsimus, kolleeg Jaak Aab!
Tänan, austatud juhataja! Lugupeetud peaminister! Ma täiendaksin ka seda loetelu, mida kõike selle 1000 krooni eest on vaja muretseda, eriti peredes, kus lapsed koolis käivad – koolitarvikud, riided. Nendes peredes on tõesti raske, kus lapsed on, sest lastele peab kulutama, neid kulutusi tegemata jätta ei saa. Mina seda hästi ette ei kujuta, kuidas see 1000 või ka 1200 krooni eest võimalik on. Probleem on ju selles, et kui varem oli toimetulekutoetus ja selle taotleja võib-olla tõesti erandlik nähtus, siis praeguses tööpuuduses, mis on tulenenud majanduskriisist, ei saa me ju öelda, et need kümned tuhanded inimesed ja pered on ise süüdi, et neil ei ole tööd, et nad ei saa enda elatamiseks piisavat sissetulekut. Ja niisugustel rasketel aegadel tuleb riik appi. Kas te tõesti peate seda 100 või 200 miljonit 94-miljardilise riigieelarve juures nii suureks summaks, et toimetulekutoetust ei saaks rohkem tõsta kui 1200 kroonini?
Jah, iga miljon on ju riigieelarves arvel, nagu te ka ise teate. Ma muidugi korrigeeriksin teid kõigepealt igakuist toimetulekutoetust vajavate inimeste arvu määramisel. Ei ole võimalik rääkida kümnetest tuhandetest. Jah, kümme tuhat – see on realistlik arv. Tegelik taotlejate arv jääb isegi sellest allapoole. Neid inimesi, kes igakuiselt ja pidevalt, peaaegu aasta ringi taotlevad toimetulekutoetust, on Eesti 2700, pisut alla 2800. Kindlasti ei ole võimalik rääkida aasta jooksul kümnetest tuhandetest inimestest igas kuus. Aasta jooksul taotlevad toetust erinevad inimesed, aga iga taotlus tuleb esitada ka iga kuu uuesti ehk siis me saame küll märksa suurema arvu, kui me saame selle igakuise arvu. Kõik toetused peavad olema omavahel proportsionaalses kooskõlas. Toimetulekutoetus peab olema kooskõlas töötuskindlustushüvitise suurusega. Mõistlik oleks, kui töötuskindlustushüvitist saav inimene ei peaks hiljem pöörduma riigi poole ka veel toimetulekutoetuse saamise taotlusega. Põhimõtteliselt ma möönan, et kui selliseid juhtumeid esineb, tuleks neid põhjalikult analüüsida ja mõistlik oleks siis selle abivajaja, kes nagunii pöördub abi saamiseks töötukassa poole, vajadused rahuldada sealtsamast töötukassast, et inimene ei peaks korduvalt riigi poole pöörduma.
Palun, kolleeg Raivo Järvi, täpsustav ja ilmselt viimane küsimus!
Tänan! Palun minuga mitte väga riielda, lugupeetud juhataja, sest tahaksin lihtsalt repliigi korras lisada, et seoses selle muudatusega kasvab laste toimetulekupiir 800 kroonilt 960-le.
Lõpetan selle küsimuse käsitlemise. Meil on võimalik veel üks küsimus.
6. Eesti ja Euroopa Liit Esimees Ene Ergma
Palun, kolleeg Evelyn Sepp, küsimus välisminister Urmas Paetile!
Austatud välisminister! Eesti areng ja koostöö Euroopa Liiduga on sõnades väga eeskujulik, aga sisult sageli väga heitlik. Kord me jookseme Euroopa Liidu rongi ees ja kord me oleme sellest lootusetult maas. Ma tulen korraks tagasi konkreetselt viimase ülemkogu juurde. Nimelt teatas Eesti Vabariigi peaminister seal Eesti ajakirjanikele, tehes ametliku avalduse, et Eesti on valmis muutma aluslepinguid. Sisuliselt teatas peaminister, et Eesti on valmis muutma Eesti põhiseadust. See on seotud sellesama finantsdistsipliini tugevdamise küsimusega, mis iseenesest on väga mõistlik. Kontrollides üle need positsioonid, mis valitsus on esitanud Euroopa Liidu asjade komisjonile, selgus, et sellise seisukoha võtuks ei ole mandaati küsitud ega ka antud. Kui nüüd on paberid ebakorrektselt vormistatud, siis tahaksin ma teie käest teada, millal selline Eesti seisukoht kujundati. Kes ja millal selle kujundas ning millal sellist mandaati küsiti ja see anti?
See positsioon, mis peaminister ülemkogul esitas, on kinnitatud valitsuses ja seda on tutvustatud Euroopa Liidu asjade komisjonis. Need on need kogud, kes alati kõik Eesti positsioonid vastavate Euroopa Liidu nõukogude eel ära kuulavad ja ka heaks kiidavad. Ka antud juhul ei ole peaminister kuidagi selle protseduuri vastu eksinud või öelnud Euroopa ülemkogul välja midagi sellist, mida Eesti vastavad kogud poleks enne ära kuulanud ja kinnitanud.
Ja nüüd väga lühike täpsustav küsimus. Palun, kolleeg Evelyn Sepp! Väga lühike!
Aitäh! Ma täpsustan nimelt seda, et Eesti on toetanud finantsdistsipliini tugevdamise küsimust, kuid see küsimus, kas selleks on vaja muuta aluslepinguid või mitte või milliseid lahendusi selleks hakatakse otsima, kerkis alles sellesama ülemkogu ajal. Ja küsida enne mandaati selleks, et Eesti on valmis muutma põhiseadust, kui pole üldse teada, kas see on vajalik – sellist mandaati ei ole ei küsitud ega minu teada seni ka antud. Selles suhtes ma soovingi täpsustust.
See on nüüd küll vale informatsioon. Ülemkogueelses positsioonis, mis nii ELAK-is kui valitsuses oli, on selgelt kirjas, et Eesti ei ole vastu võimalikule edasisele arengule, kui aluslepingute teema tuleb seoses finantsdistsipliini tugevdamisega päevakorda.
Suur tänu, lugupeetud välisminister! Kuna aeg on läbi, siis lõpetan selle küsimuse käsitlemise. Suur tänu kolleegidele küsimuste esitamise eest! Suur tänu peaministrile ja valitsusliikmetele vastamise eest! Infotund on lõppenud.
Tere päevast, lugupeetud Riigikogu! Alustame Riigikogu täiskogu VIII istungjärgu seitsmenda töönädala kolmapäevast istungit. Head kolleegid! Nüüd on aeg eelnõude ja arupärimiste üleandmiseks. Kõigepealt kutsun kõnepulti Vabariigi Valitsuse esindaja Heili Tõnissoni. Palun!
Austatud proua esimees! Hea Riigikogu! Vabariigi Valitsus algatab täna kaks seaduseelnõu. Esiteks, riigihangete seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu. Teiseks, alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõu. Nende mõlema eelnõu menetlemisel Riigikogus esindab Vabariigi Valitsust rahandusminister Jürgen Ligi. Aitäh!
Aitäh! Palun, kolleeg Lembit Kaljuvee!
Proua esimees! Head kolleegid! Mul on üle anda arupärimine majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsile. Arupärimine käsitleb eeldatavat konkurentsireeglite rikkumist AS-i Eesti Energia poolt. Arupärimine kõlab järgmiselt. "Käesoleva aasta 3. novembril avaldas ajaleht Postimees advokaadibüroo LAWIN koostatud analüüsi, milles viidati asjaolule, et AS-ile Eesti Energia kuulub eelistatud juurdepääs põlevkivile ning seeläbi rikutakse konkurentsiõiguse sätteid. LAWIN-i advokaatide Toomas Luhaääre, Katri Paasi ja Elo Tamme koostatud analüüs leidis, et olukord, kus 80% põlevkivikaevandamise õigusest on ühe firma käes, rikub konkurentsireegleid. Advokaadid leidsid, et omades eelistatud juurdepääsu põlevkivile, saab Eesti Energia takistada konkurentide juurdepääsu toorainele. [- - -] Diskussioon Eesti Energia käsutuses oleva põlevkivi ümber puhkes juba kevadtalvel, kui oli päevakorral energiafirma börsileminek. Juba siis küsisid asjatundjad, kas energiafirma tegelik väärtus ei peitu mitte põlevkivikaevandamise õiguses." Aitäh!
Aitäh! Palun, kolleeg Nikolai Põdramägi!
Juhataja! Lugupeetud saalisviibijad! Keskerakonna fraktsiooni 14 liiget esitavad arupärimise sotsiaalminister Hanno Pevkurile puuetega inimeste toetuste süsteemi kohta. Riigikontroll leidis äsja lõppenud auditis, et praegune puuetega inimeste ja töövõimetuspensionäride toetamise süsteem ei toimi mõistlikult, see ei taga, et abi oleks igakülgne ja jõuaks nendeni, kes seda vajavad. Riik ei suuda inimeste puudest tulenevaid lisakulusid igakülgselt hinnata. Ligi kolmandik puuetega inimestest, kellel oli üheks puudest tulenevaks lisakuluks ravimid, polnud peaaegu aasta jooksul ostnud mitte ühtegi retseptiravimit, vaid 15,4% nendest puuetega inimestest, kellele oli puudest tulenevaks lisakuluks määratud abivahendi soetamise või kasutamise kulu, olid ostnud riigi poolt osaliselt kompenseeritavaid abivahendeid. Lisaks rahalistele toetustele peaksid puuetega ja töövõimetud isikud saama abi rehabiliteerivate ja muude teenuste näol, kuid need teenused pole kõigile ühtmoodi kättesaadavad. Riigikontroll leidis, et riigil ei ole ülevaadet puuetega inimestele pakutavatest teenustest ja nende rahastamisest. Arvestades omavalitsuste erinevat võimekust ja puuetega inimeste ebaühtlast jaotust omavalitsuste kaupa, ei ole tagatud teenuste võrdne kättesaadavus. Teenuseid saavad inimesed siis, kui kohalik omavalitsus on kompetentne neid osutama ja tal on selleks raha. Lisaks on Riigikontroll leidnud, et riik ei soodusta töövõime kaotanud isikute naasmist tööturule ning töövõimetuspensioni maksmisel ei arvestata isiku samal ajal teenitud tulu. Samas on Eesti Liikumispuuetega Inimeste Liit Riigikontrolli seisukohti kritiseerinud ja on leidnud, et tegemist on äärmiselt lihtsustatud lähenemisega puuetega inimeste lisakulude hindamisel. Kaugeltki kõik abivahendid ei ole abivahendite nimekirjas ja on palju ravimeid, mis on käsimüügis. Ajapuuduse tõttu ei saa ma kõiki küsimusi ette lugeda, seetõttu esitan arupärimise kirjalikult. Aitäh!
Aitäh! Juhatuse nimel olen vastu võtnud kaks seaduseelnõu ja kaks arupärimist. Kui seaduseelnõud vastavad Riigikogu kodu- ja töökorra seadusele, siis otsustab juhatus nende menetlusse võtmise kolme tööpäeva jooksul. Kui arupärimised vastavad sellele seadusele, siis edastan nad otsekohe adressaatidele.Nüüd teated. Riigikogu juhatus on võtnud menetlusse järgmised eelnõud ja on määranud juhtivkomisjonid: Vabariigi Valitsuse üleeile esitatud Riigikogu otsuse "Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel rahutagamismissioonil Afganistanis" eelnõu, juhtivkomisjon on riigikaitsekomisjon; Vabariigi Valitsuse üleeile esitatud Riigikogu otsuse "Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel konfliktijärgsel rahutagamismissioonil Liibanonis, Iisraelis, Egiptuses ja Süürias" eelnõu, juhtivkomisjon on riigikaitsekomisjon; Vabariigi Valitsuse üleeile esitatud Riigikogu otsuse "Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel Iraagis" eelnõu, juhtivkomisjon on riigikaitsekomisjon; Vabariigi Valitsuse üleeile esitatud Riigikogu otsuse "Kaitseväe kasutamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel Euroopa Liidu Põhjala lahingugrupi koosseisus" eelnõu, juhtivkomisjon on riigikaitsekomisjon; Vabariigi Valitsuse üleeile esitatud Riigikogu otsuse "Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel rahutagamismissioonil Kosovos" eelnõu, juhtivkomisjon on riigikaitsekomisjon; Vabariigi Valitsuse üleeile esitatud Riigikogu otsuse "Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel rahutagamismissioonil Bosnias ja Hertsegoviinas" eelnõu, juhtivkomisjon on riigikaitsekomisjon; Vabariigi Valitsuse üleeile algatatud merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni muutmise 1996. aasta protokolliga ühinemise seaduse eelnõu, juhtivkomisjon on majanduskomisjon; Vabariigi Valitsuse üleeile algatatud arhiiviseaduse eelnõu, juhtivkomisjon on kultuurikomisjon; Vabariigi Valitsuse üleeile algatatud elektroonilise side seaduse muutmise seaduse eelnõu, juhtivkomisjon on majanduskomisjon; Vabariigi Valitsuse üleeile algatatud tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmise seaduse eelnõu, juhtivkomisjon on sotsiaalkomisjon; majanduskomisjoni üleeile algatatud hasartmänguseaduse § 111 muutmise seaduse eelnõu, juhtivkomisjon on majanduskomisjon; Vabariigi Valitsuse eile algatatud Tartu Ülikooli seaduse ja ülikooliseaduse muutmise seaduse eelnõu, juhtivkomisjon on kultuurikomisjon; Erakonna Eestimaa Rohelised fraktsiooni eile algatatud hasartmängumaksu seaduse muutmise seaduse eelnõu, juhtivkomisjon on rahanduskomisjon.Olen edastanud Riigikogu liikmete kaks arupärimist majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsile.Riigikogu juhatus on määranud Vabariigi Valitsuse algatatud prokuratuuriseaduse muutmise seaduse eelnõu 814 uueks muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 16. novembri kell 18.Head kolleegid! Palun teeme kohaloleku kontrolli!Kohaloleku kontrollKohalolijaks registreerus 83 Riigikogu liiget, puudub 18.Head kolleegid! Palun tähelepanu! Täpsustame päevakorda. Tänase päevakorra 13. punkti, eelnõu 844 esimese lugemise arutelul teeb juhtivkomisjoni ettekande põhiseaduskomisjoni liige Mart Nutt.
1. 14:11 Ühistranspordiseaduse muutmise seaduse eelnõu (781 SE) esimese lugemise jätkamine
Lugupeetud Riigikogu! Eile jäi meil istungi aja lõppemise tõttu pooleli eelnõu 781 esimese lugemise arutelu. Läbirääkimistel oli veel kõnesoove. Palun kõnetooli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esindaja Kalev Kotkase!
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Enamiku eestlaste jaoks on saared kohad, kus elavad muhedad inimesed, kes teevad nalja ja õlut, ning kus suviti on tore olla. Aga kuidas saarte elanikud talvel oma naha toore hoiavad, see mandrimeest palju ei huvita.Meil siin Riigikogus tuleb vastata küsimusele, milliseid saari me tahame näha. Kas me tahame näha n-ö vabaõhumuuseumi tüüpi saari, kus saarerahvas etendab 365 päeva aastas Kihnu pulma, turist tuleb, joob õlut ja maksab selle melu kinni? Või me tahame näha oma saari väikeste, isetoimivate ja isereguleeruvate kogukondadena, kust tuleb Eesti rahvale muserdamata psüühikaga, vaimselt ja füüsiliselt terve järelkasv? Palun valime selle teise variandi!Isetoimiva saare stsenaariumi eeldus on aga õiglase hinnaga, ilmastikukindel ja aastaringne ühendus mandriga. See annab saartele mandriga võrreldes võrdsed tingimused ettevõtluse arendamiseks ja töökohtade loomiseks. Eesti riigi strateegiline huvi on ju ometi, et meie saared oleksid asustatud. Sellest eesmärgist tuleneb riigi ülesanne tagada saartele esmatähtsad avalikud teenused ning kvaliteetne ja mõistliku hinnaga transpordiühendus mandriga.Seadusandja ei saa reguleerida tuult ja tormi, veeseisu ega jääolusid, need asjaolud jäävad paratamatult saarte transpordiühenduse täiendavateks riskideks. Küll aga on seadusandja võimuses tagada parvlaevaühenduse õiglane ja mõistlik piletihind. Ühistranspordiseadus, kus on võimalik sätestada piletihinna kujundamise üldised põhimõtted, on meil peaaegu ainuke seadus, millega riik saab näidata, et ta tegelikult oma asustatud saartest hoolib.Kui Riigikogu täna 18 saarte sõbrast Riigikogu liikme algatatud ühistranspordiseaduse muutmise seaduse eelnõu menetlusest välja hääletab, jookseb seadusandja järjekordselt n-ö lati alt läbi, vältides isegi selleteemalist diskussiooni. Ainuke tõsiselt võetav argument, mis eile koalitsiooni poole pealt kõlas, oli see, et olukorda saab lahendada ka majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega. Kui nii tõsisel probleemil on nii lihtsad lahendused, miks pagan seda siis juba ükskord tehtud ei ole?Ka sotsiaaldemokraate häirib see silmakirjalik topeltstandardite kasutamine, millele viitas eile kolleeg Ain Seppik. Me kõik teame neid juhtumeid, kui esitatud seaduseelnõu esialgsest variandist ei jää Riigikogus menetledes mitte midagi alles, isegi pealkirja mitte. Siis me nimetame seda normaalseks parlamentaarseks eelnõude menetlemise protsessiks. Praegu ma eelnõu kohta ühtegi tõsiselt võetavat etteheidet ei kuulnud, siiski on koalitsiooni esindajate resümee, et sellisel kujul eelnõu nad ei toeta ja hääletavad selle välja. Miks te väldite saarte transpordi teemat ja miks te kardate selleteemalist diskussiooni? Teeme eelnõu siis koos selliseks, et see sobiks kogu saalile.Lõpetuseks tahan teile soovitada, et küsige palun lätlastelt, mida nad kõik oleksid valmis tegema oma saarte heaks, kui neil oleks neid kas või üksainus. Aga neile ei ole seda õnne antud. Eestil seevastu on üle tuhande saare. Vägisi jääb mulje, et kui midagi on palju käes, siis ei osata seda hinnata.Sotsiaaldemokraadid pooldavad ühistranspordiseaduse muutmise seaduse eelnõu menetlemist ja praamipileti hinna kujundamise mehhanismi sätestamist seadusega. Aitäh!
Suur tänu, kolleeg Kalev Kotkas! Palun, Aleksei Lotman, Erakonna Eestimaa Rohelised fraktsiooni esindaja!
Lugupeetud juhataja! On väga vähe lisada sellele, mis kolleeg Kalev Kotkas ütles sotsiaaldemokraatide nimel. Tuleb tunnistada, et see on üks neid juhtumeid, kus rohelised on sotsiaaldemokraatidega väga sarnasel seisukohal. Eile, tõsi, mõni üksik argument selle seaduse vastu sellisel kujul, nagu ta praegu on, tundus mingil määral arutamist väärt olevat. Tõepoolest, arutame siis! See eelnõu on kokkuvõttes kindlasti väga hea ja oluline eelnõu. Kui siin on üksikuid asju, mis vajavad parandamist, siis parandame need menetluse käigus ära, aga rohelised on kindlasti väga seda meelt, et see eelnõu väärib menetlemist ja ka seaduseks saamist juba selle Riigikogu koosseisu ajal. Aitäh!
Suur tänu, kolleeg Aleksei Lotman! Rohkem kõnesoove ei ole, lõpetan läbirääkimised. Palun, kolleeg Ain Seppik! Palun, repliik!
Lugupeetud juhataja! Kuna minu nime mainiti, siis ütlen veel kord topeltstandardite kohta. Ma kutsun kolleeg Tarmo Mändi üles hääletama selle eelnõu menetluse jätkamise poolt ja ma kutsun ka Tarmo Kõutsi, kes on eelnõu algataja, saali! Ehk tal õnnestub tulla.
Lugupeetud kolleegid! Kuna juhtivkomisjon on teinud otsuse see eelnõu tagasi lükata, siis tuleb meil see otsus läbi hääletada.Panen hääletusele juhtivkomisjoni otsuse lükata tagasi Riigikogu liikmete Kalev Kotkase, Eiki Nestori, Aleksei Lotmani, Kalle Laaneti, Indrek Saare, Toomas Trapido, Valdur Lahtvee, Marek Strandbergi, Aivar Riisalu, Tarmo Kõutsi, Ain Seppiku, Hannes Rummu, Evelyn Sepa, Mark Soosaare, Sven Mikseri, Kalvi Kõva, Jüri Tamme ja Kadri Simsoni algatatud ühistranspordiseaduse muutmise seaduse eelnõu 781. Palun hääletada!HääletustulemusedEttepaneku poolt hääletas 46 Riigikogu liiget, vastu oli 44, erapooletuid ei olnud. Ettepanek leidis toetust.Seaduseelnõu 781 langes menetlusest välja.
2. 14:19 Meditsiiniseadme seaduse ja euro kasutusele võtmise seaduse muutmise seaduse eelnõu (791 SE) kolmas lugemine
Algab Vabariigi Valitsuse algatatud meditsiiniseadme seaduse ja euro kasutusele võtmise seaduse muutmise seaduse eelnõu kolmas lugemine. Kas fraktsioonide volitatud esindajad soovivad pidada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Läheme lõpphääletuse juurde.Head kolleegid, panen lõpphääletusele Vabariigi Valitsuse algatatud meditsiiniseadme seaduse ja euro kasutusele võtmise seaduse muutmise seaduse eelnõu 791. Palun hääletada!HääletustulemusedPoolt hääletas 83 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud.Eelnõu on seadusena vastu võetud.
3. 14:20 Raudteeseaduse muutmise seaduse eelnõu (800 SE) kolmas lugemine
Algab Vabariigi Valitsuse algatatud raudteeseaduse muutmise seaduse eelnõu kolmas lugemine. Kas fraktsioonide volitatud esindajad soovivad pidada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Läheme lõpphääletuse juurde.Lugupeetud kolleegid, panen lõpphääletusele Vabariigi Valitsuse algatatud raudteeseaduse muutmise seaduse eelnõu 800. Palun hääletada!HääletustulemusedPoolt hääletas 72 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud.Eelnõu on seadusena vastu võetud.
4. 14:21 Riigikogu otsuse "Riigi 2009. aasta majandusaasta koondaruande kinnitamine" eelnõu (820 OE) teine lugemine
Algab Vabariigi Valitsuse esitatud Riigikogu otsuse "Riigi 2009. aasta majandusaasta koondaruande kinnitamine" eelnõu teine lugemine. Ma palun ettekandjaks rahanduskomisjoni esimehe Taavi Rõivase!
Austatud juhataja! Head ametikaaslased! Rahanduskomisjon arutas kõnealust eelnõu teisel lugemisel 8. novembril. Ühtegi muudatusettepanekut selle eelnõu kohta parlamendist ei laekunud. Aruanne koosneb mäletatavasti tegevusaruandest ja raamatupidamise aastaaruandest. Koondaruande juurde kuulub ka Riigikontrolli kontrollaruanne. Lähtudes koondaruande andmetest, menetluse käigus saadud lisainfost ja Riigikontrolli kontrollaruandes kajastust leidnud infost, langetas komisjon järgmised konsensuslikud otsused: võtta eelnõu päevakorda 10. novembril, lõpetada teine lugemine ja panna eelnõu lõpphääletusele. Aitäh!
Suur tänu, kolleeg Taavi Rõivas! Kas ettekandjale on küsimusi? Küsimusi ei ole. Kas soovitakse pidada läbirääkimisi? Palun, kolleeg Inara Luigas!
Austatud juhataja! Lugupeetud kolleegid! Igal aastal tuleb see hetk, kui majandusaasta koondaruanne tuuakse siia saali ja Riigikogul on seadustest tulenevalt kohustus majandusaasta koondaruanne ka kinnitada. Loomulikult on Riigikogul õigus teha mitmeid ettepanekuid ja parandusi sellesse seaduseelnõusse. Kuid teades 2009. aasta majandusaasta raskusi, võiks meelde tuletada, kuidas möödus 2009. aasta majandusaasta.2009. aasta riigieelarve koostamisel lähtus Vabariigi Valitsus ikka sellest, et majandusbuum ei hakka Eesti riigis niipeagi lõppema ja maailma suured majanduskõikumised ei suuda kuidagi kahjustada meie riigi elu. Kahjuks pidime seda suurt eufooriat aga juba kohe tasandama hakkama. Peame siinkohal meelde tuletama, et juba 20. veebruaril võeti vastu esimene negatiivne lisaeelarve ja 18. juunil võeti vastu teine negatiivne lisaeelarve. Samuti tehti majandusaasta jooksul ka mitmeid teisi olulisi parandusi, need tehti 2009. aasta riigieelarve seaduse muutmise seadusega. Kogu selle asja juures peaksime meelde tuletama ka seda, et juba esimese negatiivse lisaeelarve juures ei antud opositsiooni liikmetele võimalustki kaasa rääkida, nimelt seoti lisaeelarve usaldusküsimusega. Nende kärbetega, mis tehti kahe lisaeelarvega, seati loomulikult kahtluse alla paljud riigi eelarvestrateegiast tulenevad eesmärgipüstitused. Ainuke eesmärk, mille nimel kõiki kärpeid tehti ja mille nimel pingutati, oli see, et sooviti saada eurotsooni liikmeks. Loomulikult täideti kõik eurokriteeriumid ja saadi sellega väga hästi hakkama, kuid selle juures peaksime täheldama, et kõik need pingutused olid tehtud ainult selleks, et eurotsooniga liituda, inimene ise jäi teisejärguliseks.Peaksime ära märkima ka selle, et eelmise raske majandusaasta jooksul võeti kasutusele ka mitmed reservid. Väga kahju, et tänaseks päevaks on ära kulutatud erakorraline pensionireserv ja seda mitte ainult pensionide väljamaksmiseks, vaid ka jooksvateks kuludeks. Samuti võeti kasutusele pool stabiliseerimisreservist, mille jääk on ilmselt umbes 4 miljardit krooni, aga pean ütlema, et rahandusminister ei ole suvatsenud kordagi kokku kutsuda stabiliseerimisreservi nõukogu (täpsustan, et praegune rahandusminister).Kogu selle majandusaasta jooksul on komplikatsioonina tekkinud mitmeid negatiivseid tegureid. Peaksime ära märkima seda, et eelmisel aastal tõusis töötute arv üle 100 000. Samuti on kõikide aktsiiside suurendamisega suurenenud ka inflatsioon. Kõik see on halvendanud inimeste toimetulekut. Suured kaotajad olid eelmisel aastal loomulikult ka kohalikud omavalitsused, kelle toimetulekut kärbiti. Tulumaksu osakaalu vähendati 11,93-st 11,4-ni ja samuti kitsendati kohalike omavalitsuste laenuvõtmise õigust.Kui majandusaasta aruande kohta esitatud Riigikontrolli kontrollaruandes seisab arvamus, et raamatupidamisarvestuse tase on ministeeriumide valitsemisalades paranenud, siis võiks küsida, kas raamatupidamine on nüüd parem ja kas see on ka hea.Palun veel kolm minutit!
Lõpetuseks toon isikliku näite. Tegin nimelt Kultuuriministeeriumile kirjaliku arupärimise. Ma soovisin, et kultuuriminister esitaks teatud eraldiste kohta arved, mille alusel kanti eraldised riigieelarvest maha, kuid kultuuriminister ainult tänas esitatud kirjaliku küsimuse eest ja palus võtta otseühendust sellega, kellele eraldis oli tehtud. Ma pöördusin veel kord Kultuuriministeeriumi poole, et esitataks osaliselt arvete koopiad, mille alusel kanti eraldised kuludesse. Ka seekord ei saanud ma vastust ja paluti jälle pöörduda selle poole, kes eraldise sai. Kui pöördusin selle institutsiooni poole, siis sealt öeldi, et mul polegi õigust arveid saada. Seega tekkis surnud ring, mis tähendab, et ei Kultuuriministeerium ega keegi meist ei tea, kuidas kasutatakse näiteks teatud MTÜ-de raha. Ma arvan, et Kultuuriministeeriumis on veel tükk maad minna selleni, kuni raamatupidamine on paremaks muutunud ja kulukandeid ei tehta mitte ainult A4-le kirjutatud arvude alusel. Kui meil tekib ülevaade kõikide rahaeraldiste kasutamisest väiksemates ühikutes, siis tekib Riigikogus kindlasti ka suurem usaldus kogu majandusaasta koondaruande vastu. Aitäh!
Suur tänu, kolleeg Inara Luigas! Rohkem kõnesoove ei ole. Lõpetan läbirääkimised. Seaduseelnõu kohta ei ole muudatusettepanekuid esitatud. Võime minna lõpphääletuse juurde.Lugupeetud Riigikogu, panen lõpphääletusele Vabariigi Valitsuse esitatud Riigikogu otsuse "Riigi 2009. aasta majandusaasta koondaruande kinnitamine" eelnõu 820. Palun hääletada!HääletustulemusedPoolt hääletas 71 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud.Otsus on vastu võetud.
5. 14:31 Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooniga ühinemiseks vajalike lepingute ratifitseerimise seaduse eelnõu (830 SE) teine lugemine
Algab Vabariigi Valitsuse algatatud Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooniga ühinemiseks vajalike lepingute ratifitseerimise seaduse eelnõu teine lugemine. Ettekandjaks palun väliskomisjoni liikme Ivi Eenmaa!
Proua juhataja! Austatud kolleegid! Tuletan meelde, et Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooniga ühinemiseks vajalike lepingute ratifitseerimise seaduse eelnõu 830 esimene lugemine lõpetati 27. oktoobril. Lähtuvalt Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 98 lõikest 1 ja Riigikogu väliskomisjoni s.a 21. oktoobri otsusest esitas väliskomisjon algataja nõusolekul eelnõu esimesele lugemisele muudetud kujul, lisades eelnõule teise paragrahvi: "§ 2. Käesolev seadus jõustub Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval." Muudatus võimaldab Eestil saada organisatsiooni täisliikmeks veel 2010. aastal. 2010. aasta 14. detsembril möödub Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni konventsiooni koostamisest 50 aastat. Väliskomisjoni ettepanekul määras Riigikogu juhatus pärast esimest lugemist muudatusettepanekute esitamise tähtajaks seitse tööpäeva. Seega oli muudatusettepanekute esitamise tähtaeg s.a 5. november kell 16. Nimetatud tähtajaks muudatusettepanekuid ei esitatud.Väliskomisjon tegi oma esmaspäevasel koosolekul ettepaneku eelnõu teine lugemine lõpetada ja eelnõu seadusena vastu võtta.Lõpetuseks lisan omalt poolt, et me teame, et kõik Eesti Vabariigi pikaajalised eesmärgid – liitumine Euroopa Liiduga, NATO-ga, euroga jne – on algselt olnud eesmärgid omaette, aga nad on muutunud või muutuvad ajas vahenditeks millegi uue saavutamiseks. Nii on ka liitumisega Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooniga. See annab Eestile kahtlemata juurde jätkuvat majandusliku koostöö kindlust, seda muidugi mitte ainult majandusküsimustes, vaid kindlasti ka julgeolekuriske arvestades. OECD on üks neid rahvusvahelisi organisatsioone, kellega liitumiseks on vähe sooviavalduse kirjutamisest. Sinna kutsutakse. Eesti püüdlused organisatsiooniga liitumiseks on kestnud juba vaata et kümme aastat. Kui me täna ratifitseerime teie ees oleva eelnõu, anname Eestile uue võimaluse. Palun teid eelnõu toetada! Aitäh teile!
Suur tänu, kolleeg Ivi Eenmaa! Küsimusi ettekandjale ei ole. Kas kolleegid soovivad pidada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Seaduseelnõu kohta ei ole samuti muudatusettepanekuid. Me võime minna lõpphääletuse ettevalmistamise juurde.Lugupeetud Riigikogu, panen lõpphääletusele Vabariigi Valitsuse algatatud Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooniga ühinemiseks vajalike lepingute ratifitseerimise seaduse eelnõu 830. Palun hääletada!HääletustulemusedPoolt hääletas 65 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud.Eelnõu on seadusena vastu võetud.
6. 14:37 Ettevõtluse toetamise ja laenude riikliku tagamise seaduse ning euro kasutusele võtmise seaduse muutmise seaduse eelnõu (811 SE) teine lugemine
Algab Vabariigi Valitsuse algatatud ettevõtluse toetamise ja laenude riikliku tagamise seaduse muutmise seaduse eelnõu teine lugemine. Ettekandjaks palun majanduskomisjoni esimehe Urmas Klaasi!
Proua esimees! Austatud Riigikogu! Majanduskomisjonis oli Vabariigi Valitsuse algatatud ettevõtluse toetamise ja laenude riikliku tagamise seaduse muutmise seaduse eelnõu 811 teisele lugemisele saatmise arutelu esmaspäeval, 25. oktoobril, kui komisjoni olid kutsutud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ametnikud Henry Kattago ja Kadri Mats ning KredExi riskijuht Anto Viigi.Eelnõu kohta Riigikogu liikmetelt ega Riigikogu komisjonidelt muudatusettepanekuid ei laekunud. Ühe muudatusettepaneku esitas Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, kuid võttis selle töö käigus tagasi. Nõnda on põhjust rääkida eelnõu algataja esindaja, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi muudatusettepanekutest, mis on läbi arutatud ka eelnõu töörühma nõupidamisel. Üks muudatusettepanek on kokku pandud ka selle töörühma nõupidamise tulemusel.Laias laastus räägime kahest muudatusettepanekust, neid on teil võimalik jälgida nii eelnõu juures olevast seletuskirjast kui ka muudatusettepanekute loetelust. Põhimõte on selles, et me korrigeerime eelnõu vastavalt euro kasutusele võtmisest tulenevatele nõuetele ehk arvutame kroonides antud summad ümber eurodesse, sellega seoses muudame ka seaduseelnõu pealkirja, toome siia sisse euro kasutusele võtmise seaduse ja reguleerime seaduse võimalikult kiire jõustumise – Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.Peab täpsuse huvides ütlema, et ümardamisega seoses tekib riigieelarvele lisakoormus 4,84 miljonit krooni, aga Rahandusministeeriumi hinnangul on see risk minimaalne ja kuna 2010. ja 2011. aasta eelarvetele see kulusid kaasa ei too, siis selles ka probleemi ei nähta.Majanduskomisjon otsustas 25. oktoobril, et eelnõu menetlemisega tuleb edasi minna, teine lugemine lõpetada ning juhul, kui teine lugemine lõpetatakse, teha kolmas lugemine 11. novembril ning eelnõu seadusena vastu võtta. Kõik otsused on tehtud konsensuslikult. Tänan!
Suur tänu, kolleeg Urmas Klaas! Teile on küsimusi. Palun, kolleeg Toivo Tootsen!
Aitäh! Küsimus puudutab sedasama muudatusettepanekut, mis käsitleb euro kasutusele võtmist. Siin on n-ö laias laastus asendatud 30 miljonit krooni 2 miljoni euroga. Ega see ei ole ju adekvaatselt ega kursi järgi eriti täpselt arvutatud?
Arvutuse aluseks on ikkagi kehtiv kurss. Kui te seletuskirja edasi loete, siis näete, et siin on nii kogusumma kui ka eluasemelaenud jm samamoodi ümber arvutatud. See lisakoormus tulebki sellest, et me oleme täpselt arvutanud ja püüdnud anda need arvud ilma komakohtadeta.
Palun, kolleeg Toivo Tootsen, teine küsimus!
Täpsustus ongi see, et see ei ole kindlasti arvutatud täpse kursiga, sest 30 miljonit krooni ei võrdu 2 miljoni euroga.
Jah, me olemegi seda ümardanud. Ma kordan veel kord, et see koormus, 4 miljonit, tulebki sellest, et me oleme ümardanud ülespoole, et saada see täpne arv.
Rohkem küsimusi ei ole. Suur tänu veel kord, kolleeg Urmas Klaas! Kas soovitakse pidada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Seaduseelnõu kohta, nagu te juba kuulsite, on esitatud kaks muudatusettepanekut, mõlemad on esitanud juhtivkomisjon. Oleme muudatusettepanekud läbi vaadanud.Seaduseelnõu 811 teine lugemine on lõpetatud.
7. 14:42 Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse muutmise seaduse eelnõu (793 SE) teine lugemine
Algab Vabariigi Valitsuse algatatud väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse muutmise seaduse eelnõu teine lugemine. Palun ettekandjaks kõnepulti põhiseaduskomisjoni liikme Mart Nuti!
Austatud proua esimees! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Tuletan meelde nimetatud seaduseelnõu esitamise põhjuse. Nimelt, seaduseelnõu on välja töötatud Eesti kohustuse tõttu harmoneerida Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/15/EÜ, mis kehtestab liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmise ühised nõuded ja korra.Eelnõu teise lugemise eelne arutelu toimus põhiseaduskomisjonis 25. oktoobril s.a. Arutelu juurde oli kutsutud ka Siseministeeriumi migratsiooni- ja piirivalvepoliitika osakonna juhataja Ruth Annus. Nimetatud eelnõu esimese lugemise käigus olid kõik küsimused juba nii Riigikogu liikmetele kui ka komisjoni liikmetele piisavalt selgeks saanud, nii et seekordne arutelu komisjoni istungil piirdus tehniliste otsuste tegemisega. Sellest tulenevalt võeti ka otsused põhiseaduskomisjonis vastu konsensuslikult. Nimetatud eelnõu juurde on lisatud kaks muudatusettepanekut, mõlemad on teinud põhiseaduskomisjon ja need on seotud eelnõu jõustumisega. Nimelt on komisjon eelnõusse lisanud, et eelnõu jõustub 1. jaanuaril 2011. Sellega seoses, kuna 1. jaanuarist tuleb Eestis kasutusele euro, on ka seaduses toodud rahaline vääring, milleks varem oli Eesti kroon, asendatud euroga. Riigikogu liikmed ei esitanud seaduseelnõu kohta muudatusettepanekuid. Sellest tulenevalt, nagu öeldud, on konsensuslik ettepanek seaduseelnõu teine lugemine lõpetada. Kui Riigikogu on sellega nõus, siis püüame eelnõu homsel istungil seadusena vastu võtta. Aitäh!
Suur tänu, kolleeg Mart Nutt! Küsimusi ettekandjale ei ole. Kas soovitakse pidada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole. Läheme muudatusettepanekute läbivaatamise juurde. Nagu ettekandja ütles, on juhtivkomisjon seaduseelnõu kohta esitanud kaks muudatusettepanekut. Me oleme mõlemad muudatusettepanekud läbi vaadanud.Seaduseelnõu 793 teine lugemine on lõpetatud.
8. 14:45 Rahuaja riigikaitse seaduse ja kaitseväe korralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu (805 SE) teine lugemine
Algab Vabariigi Valitsuse algatatud rahuaja riigikaitse seaduse ja kaitseväe korralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu teine lugemine. Ma palun ettekandjaks riigikaitsekomisjoni aseesimehe Toivo Tootseni!
Proua esimees! Lugupeetud kolleegid! Riigikaitsekomisjon arutas seda seaduseelnõu enne teisele lugemisele esitamist oma s.a 12. oktoobri ja 25. oktoobri istungitel. Viimati nimetatud istungil osalesid eelnõu algataja esindajatena kaitseminister Jaak Aaviksoo, kaitseväe juhataja kindralleitnant Ants Laaneots, Kaitseministeeriumi kaitseplaneerimise asekantsler Lauri Tumm ja siseauditi osakonna juhataja Meelis Oidsalu.Seaduseelnõu kohta on riigikaitsekomisjon esitanud viis muudatusettepanekut. Need tulenevad riigikaitsekomisjonis toimunud aruteludest ja riigikaitsekomisjoni nõunik-sekretariaadijuhataja Aivar Engeli ettepanekutest. Eelnõu algataja toetab muudatusettepanekuid. Mõni sõna nendest muudatusettepanekutest, mis põhjalikumalt on lahti seletatud seletuskirjas.Muudatusettepanek nr 1 viib rahuaja riigikaitse seaduse kooskõlla kaitseväe korralduse seadusega. Seni oli siin väike lahkheli.Muudatusettepaneku nr 2 kohaselt antakse kaitseväe juhatajale pädevus volitada väljaõppekavade kehtestamine väeliikide ülematele ja Kaitseliidu ülemale. Selle muudatuse eesmärk on tagada efektiivsem väljaõppe korraldus kaitseväes ja Kaitseliidus.Muudatusettepanek nr 3 tuleneb sellest, et kehtiva rahuaja riigikaitse seaduse § 14 lõige 3 punkti 224 kohaselt kinnitab kaitseväe juhataja kõik sõjaaja üksuste ja reservüksuste mobiliseerimise ja formeerimise plaanid. Nimetatud kavad moodustavad kaitseväe tegevust korraldavate dokumentide aluse, kuna loovad sisendi teistele ülesannetele. Muudatusettepanekus nr 3 toodud uus sõnastus võimaldab kaitseväe juhatajal kavade kinnitamist delegeerida oma alluvatele ülematele, kel lasub tegelik kavade väljatöötamise, tänapäevastamise ja sünkroniseerimise vastutus ja kohustus. Muudatusettepanek nr 4 täpsustab, et kaitseministri ettepanekul vaadatakse riigikaitse strateegiline kava üle just Vabariigi Valitsuses igal neljandal aastal, st et kaasatud on kõik ministeeriumid, kuid kogu protsess toimub kaitseministri ettepanekul.Riigikaitsekomisjon otsustas oma 25. oktoobri istungil konsensusega teha Riigikogu juhatusele ettepanek lülitada seaduseelnõu teiseks lugemiseks Riigikogu seitsmenda töönädala päevakorda kolmapäeval (s.o täna) ja komisjoni ettekandjaks määrati siinkõneleja. Ühtlasi otsustas riigikaitsekomisjon oma s.a 25. oktoobri istungil konsensusega esitada teiseks lugemiseks seaduseelnõu 805 teise lugemise tekst koos muudatusettepanekute loeteluga ja seletuskirjaga. Lisaks otsustas riigikaitsekomisjon konsensusega teha Riigikogule ettepanek seaduseelnõu 805 teine lugemine lõpetada. Aitäh!
Suur tänu, kolleeg Toivo Tootsen! Küsimusi ettekandjale ei ole. Kas soovitakse pidada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Vaatame läbi muudatusettepanekud. Nagu ettekandja ütles, on seaduseelnõu kohta viis muudatusettepanekut. Esimese, teise, kolmanda ja neljanda muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon, ka viienda muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. Oleme muudatusettepanekud läbi vaadanud.Seaduseelnõu 805 teine lugemine on lõpetatud.
9. 14:50 Abipolitseiniku seaduse eelnõu (633 SE) teine lugemine
Algab Vabariigi Valitsuse algatatud abipolitseiniku seaduse eelnõu teine lugemine. Ettekandjaks palun kõnepulti õiguskomisjoni esimehe Ken-Marti Vaheri!
Lugupeetud Riigikogu esimees! Austatud Riigikogu liikmed! Abipolitseiniku seaduse eelnõu läbis esimese lugemise muudetud kujul juba selle aasta alguses, 17. veebruaril. Me oleme seda eelnõu teiseks lugemiseks ette valmistanud kokku üheksal korral. Oleme seda täiendanud ja muutnud peamiselt Riigikogust laekunud muudatusettepanekutest tulenevalt, meiega on olnud koos meie suur abiline õiguskantsler, oleme mitmeid ettepanekuid ka arvestanud. Lisaks on olnud koostöö Siseministeeriumi ja Justiitsministeeriumiga ning loomulikult meie teise hea abilise, Riigikogu Kantselei õigus- ja analüüsiosakonnaga. Abipolitseinike esindajana on paljudel õiguskomisjoni istungitel osalenud härra Tõnsing. Me oleme kõik ettepanekud komisjonis teinud konsensusega.Ma peatun mõnel muudatusettepanekul, kuigi ka seletuskiri on võrdlemisi põhjalik. Muudatusettepanek nr 3 annab diskretsioonivõimaluse isiku abipolitseiniku kandidaadiks ja abipolitseinikuks võtmisel. See välistab sellise isiku politsei tegevuses osalemise, kes ei sobi käitumise või eluviisi poolest ja kellel on tuntavad käitumishäired. Paragrahvi 6 alusel hinnatakse samuti abipolitseiniku sobivust täita ülesandeid oma iseloomu ja kõlbeliste omaduste poolest.Muudatusettepanek nr 5 on täpsustav. Kuna abipolitseiniku tegevus on vabatahtlik, tegemist ei ole töösuhtega töölepingu seaduse ega avaliku teenistuse seaduse mõttes, siis selle tõttu kasutatakse ka eelnõus läbivalt mõistet "abipolitseiniku politsei tegevuses osalemine".Muudatusettepanek nr 6 on selle kohta, mis §-s 3 on tegelikult sellesse eelnõusse väga kontseptuaalselt sisse viidud ehk Eesti õiguses uudne instituut – iseseisva tegutsemise pädevusega abipolitseinik, kes tegutseb politsei ülesandel. Teise astme õpe on see, mille nimetatud tegutsemispädevusega abipolitseinik peab läbi tegema. Selle eelduseks on esimese astme õppe ehk 40 tunni edukas läbitegemine ja osalemine politsei tegevuses vähemalt 100 tundi, mis ekspertide sõnutsi on optimaalne selleks, et inimene suudaks erinevates politseitöö olukordades olla adekvaatne, ja jõuda loomulikult ka järeldusele, et konkreetne isik sobib abipolitseinikuks, kellel on sedavõrd olulised ülesanded.Muudatusettepanekud nr 4, 8, 10, 22 ja 26 on omavahel seotud. Need puudutavad teist olulist teemat eelnõus ehk tulirelva kandmise aluseid ja tulirelva kasutamist. Me oleme näinud § 8 lõikes 5 ette, et abipolitseinik, kellel on oma ülesannete täitmiseks vaja kanda tulirelva, peab lisaks abipolitseiniku esimese astme õppele läbi tegema ka tulirelvaõppe. See tulirelvaõpe kestab vähemalt 40 tundi ja lõpeb arvestusega relva ja relva kasutamist reguleerivate õigusaktide tundmise kohta, samuti tuleb sooritada relva käsitsemise katse. Eksperdid leidsid, et 40 tundi väljaõpet on piisav, see vastab politsei relvaõppele. Vähemalt kord aastas peab abipolitseinik läbi tegema ka täiendusõppe ja sooritama laskmisarvestuse. See ettepanek arvestab ka õiguskantsleri seisukohta, mis oli lühidalt öeldes järgmine. Tulirelva kandmise ja kasutamise lubamine on õiguskantsleri meelest hädakaitseseisundis mõeldav juhul, kui abipolitseinike väljaõpe ja täiendusõpe on tõhus. Seda me oleme püüdnud eelnõuga sätestada. Komisjon kaalus võimalust näha tulirelvaõppes osalemise ja tulirelva väljastamise eeldusena ette relvaseaduse alusel eelneva relvaloa omamise kohustus. Me aga ei pidanud seda vajalikuks, kuna abipolitseiniku relvaõpe on oma mahu poolest piisav, samuti peab abipolitseinik perioodiliselt läbima tervisekontrolli. Seega eelneb tulirelvaõppele põhjalik tervisliku seisundi kontroll. Tuleb tähele panna ka seda, et abipolitseiniku seaduses tulirelva kandmise õiguse andmise eeldusena ei arvestata eriseaduste alusel antud teenistusrelvade või tsiviilrelvade kandmiseks ja kasutamiseks antud relvaluba, sest nende relvalubade eesmärgid on erinevad. Abipolitseinikule annab ülesande täitmise ajaks tulirelva kandmise õiguse ja väljastab relva politseiasutus. Nagu öeldud, tulirelva võib abipolitseinik kasutada vaid abipolitseiniku ülesannete täitmise ajal üksnes hädakaitses, ületamata seejuures hädakaitse piire. Mille pärast, küsite, lugupeetud saalisolijad. Aga sellepärast, et abipolitseinikule väljastatud relv peab mõjuma heidutusena võimalikele rikkujatele, teisalt peab see andma õigusrikkujale ka õigusselguse tema suhtes vajaduse korral rakendatavate sunnimeetmete kohta. Tuleb rõhutada seda, et nimetatud säte kehtiva õigusega võrreldes kitsendab abipolitseiniku poolt tulirelva kandmise ja kasutamise õigust. Kehtiva abipolitseiniku seaduse alusel on abipolitseinikul õigus politsei väljastatud tulirelvaga politsei tegevuses osaleda. See on oluliselt laiem õigus. Eeltoodud täpsustused vastavad väga suures ulatuses ka õiguskantsleri tähelepanekutele.Muudatusettepanek nr 9 käsitleb ka väga palju diskussiooni tekitanud kolmandate isikute kaasamist politsei tegevusse ehk võimalust sõlmida mittetulundusühinguga tsiviilõiguslik leping, edaspidi korrakaitseleping, selleks et mittetulundusühing korraldaks abipolitseinike tegevust ja koondaks ka võimalikke abipolitseinikke konkreetses paikkonnas. Me oleme selle paragrahvi teinud sisuliselt analoogseks päästeseaduses sisalduvaga. Seega reguleerib see tsiviilõiguslik leping lisaks võimaliku mittetulundusühingu ja politseiasutuse varalistele suhetele ka koolitusega seonduvaid ja muid organisatoorseid küsimusi.Muudatusettepanek nr 15, millel võiks veel põgusalt peatuda, on § 19 lõike 3 kohta. See muudatusettepanek on täpsustav, see sätestab, et alkoholijoobe kontrollimisel on abipolitseinikul kohustus anda isik viivitamatult üle politseile. Seda tuleb teha indikaatorvahendi positiivse näidu korral või siis, kui isik alkoholijoobe kontrollimisest keeldub.Täiendasime eelnõu uue §-ga 22, mis puudutab vallasasja hoiulevõtmist. Seda tegime õiguskantsleri tähelepaneku peale. Ütleme eelnõus selgelt, et abipolitseinikul on õigus teha ettekirjutus, teostada turvakontrolli, kuid puudub õigus võtta turvakontrolli käigus leitud ohtlik asi enda kätte hoiule, see asi tuleb viivitamatult üle anda politseiametnikule.Lõpetuseks muudatusettepanekust nr 18, mis puudutab jällegi isiku kinnipidamist politseile üleandmise eesmärgil. Abipolitseinik võib isiku kinni pidada, kui isik on näiteks avalikus kohas toime pannud korrarikkumise, kuid tähtis on see, et abipolitseinikul on kohustus kaasata nimetatud isiku suhtes sanktsioonide rakendamisse ja selle konkreetse isiku põhiõiguste riivesse politseiasutus.Lõpetuseks kaks rakenduslikku küsimust. Esiteks, seaduse jõustumise tähtaeg on 1. jaanuar 2011, mis võimaldab piisava üleminekuaja. Teiseks, me oleme, nagu ma ettekande alguses ütlesin, eelnõu menetlenud juba alates esimesest lugemisest 19. veebruaril. Selle tõttu leidis komisjon, et kuigi väga paljud fraktsioonide esitatud muudatused on eelnõus arvestatud, aga kui kellelgi on veel midagi head öelda või mingeid muudatusi esile tuua, esitada tähelepanekuid muudatusettepanekute näol, siis te saate selleks võimaluse, sest õiguskomisjon teeb täna ettepaneku eelnõu lugemine katkestada. Me seadsime muudatusettepanekute esitamise tähtajaks selle nädala reede ehk 12. novembri. Tänan!
Suur tänu, kolleeg Ken-Marti Vaher! Teile on küsimusi. Palun, kolleeg Toivo Tootsen!
Aitäh! Lugupeetud ettekandja! Komisjon on tõesti head tööd teinud. Abipolitseiniku roll kindlasti järjest tähtsustub ja muutub järjest rohkem vajalikuks. Eriti kui arvestada seda, et järgmise aasta eelarve tõttu peavad ilmselt paljud päris politseinikud üsna pikka aega palgata kodus istuma, kuna ei jätku palgaraha. Aga ma tahan küsida järgmist. Kena on, et on muudetud § 36, ja seda ilmselt abipolitseinikule paremas suunas. Hüvitised jm on muutunud sarnasemaks politsei- ja tollitöötajate hüvitistega. Aga kas on veel midagi, mis meelitaks rohkem inimesi tulema politseinikuna tööle?
Sa mõtlesid tõenäoliselt, et tulema abipolitseinikuks. Ma arvan, et see eelnõu tervikuna tegelikult mõjub, ma loodan väga, nendele isikutele, kes vabatahtlikult tahavad politseitöös osaleda, väga positiivselt. Nagu ma ütlesin, väga oluline muudatus puudutab seda, et abipolitseinikul on võimalik ka iseseisvalt tegutseda politsei ülesandel. See on suur muudatus. Teatavasti on abipolitseinikud siiamaani saanud tegutseda vaid politseiametnikuga koos. Abipolitseinike ülesanded, pädevus ja ka võimalikud meetmed, mida sai võtta, on olnud küllalt segased või vastuolusid tekitavad. Tõesti, § 36 sätestab selgelt hüvitised abipolitseiniku hukkumise ja muu võimaliku kahju kannatamise korral, mis on vägagi sarnased politseiametniku hüvitistega. Ma arvan, et ka see üsna põhjalikult läbi mõeldud võimalus, millised on need vahendid ehk relvad, mida abipolitseinik saab turvalisuse tagamisel kasutada, on väga piisav ja euroopalik. Nende relvade sekka me lisasime eelnõu kõige viimases menetluse faasis näiteks teleskoopnuia. Me puudutasime ka tulirelva kasutamist. Tegelikult on tulirelva kasutamine ühelt poolt väga selgelt piiritletud ja seda on võimalik teha vaid hädakaitseolukorras, aga teiselt poolt ei jäta me abipolitseinikku üksi. Me ei jäta abipolitseinikku mitte mingil juhul hätta olukorras, kui ta näiteks väga suure tõenäosusega satub eluohtliku olukorra lahendajaks. Tal on iseseisva tegutsemise pädevus. Me loodame, et selliseid iseseisva tegutsemise pädevusega abipolitseinikke hakkab olema juba järgmisel aastal. Praegu on Eestis abipolitseinikke ca 2000. Loomulikult, märkimisväärne hulk nendest isikutest on reservis, aga abipolitseinike esindaja, kellega oli ka väga konstruktiivne koostöö, kes esindab paljusid mehi ja ka naisi, kes politseid iga päev abistavad, on meile edastanud selge sõnumi, et seda eelnõu on nad kaua oodanud.
Hea ettekandja! Ma tänan teid! Rohkem küsimusi ei ole. Kas soovitakse pidada läbirääkimisi? Läbirääkimisi pidada ei soovita.Kodu- ja töökorra seaduse kohaselt läheme eelnõu 633 muudatusettepanekute juurde ja asume neid läbi vaatama. Muudatusettepanekuid on esitatud tublisti, vaatame nad üheskoos läbi. Esimene muudatusettepanek on Rahvaliidu fraktsioonilt, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata ning tulenevalt Riigikogu kodu- ja töökorra seadusest ei kuulu see muudatusettepanek hääletamisele. Teist muudatusettepanekut on arvestatud. Kolmanda muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. Neljanda muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. Viienda muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. Kuuenda muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. Seitsmenda muudatusettepaneku on esitanud Eesti Keskerakonna fraktsioon, juhtivkomisjon on jätnud arvestamata ning ka see muudatusettepanek ei kuulu Riigikogu kodu- ja töökorra seadusest tulenevalt hääletamisele. Kaheksanda muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. Üheksanda muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. Kümnenda muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. 11. muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. 12. muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. 13. muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. 14. muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. 15. muudatusettepaneku on esitanud õiguskomisjon. 16. muudatusettepaneku on esitanud õiguskomisjon. 17. muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. 18. muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. 19. muudatusettepaneku on esitanud Erakonna Eestimaa Rohelised fraktsioon, juhtivkomisjoni seisukoht on, et jätta arvestamata, ning Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse kohaselt ei kuulu see muudatusettepanek hääletamisele. 20. muudatusettepaneku on esitanud Eesti Keskerakonna fraktsioon, juhtivkomisjoni seisukoht on, et arvestada sisuliselt. 21. muudatusettepaneku on esitanud Eesti Keskerakonna fraktsioon, juhtivkomisjoni seisukoht on, et jätta arvestamata, ka see muudatusettepanek ei kuulu tulenevalt Riigikogu kodu- ja töökorra seadusest hääletamisele. 22. muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. 23. muudatusettepaneku on esitanud Eesti Keskerakonna fraktsioon, juhtivkomisjoni seisukoht on arvestada sisuliselt. 24. muudatusettepaneku on esitanud Erakonna Eestimaa Rohelised fraktsioon ja juhtivkomisjoni seisukoht pärast mõttevahetust on, et arvestada sisuliselt. 25. muudatusettepaneku on esitanud Eesti Keskerakonna fraktsioon ning juhtivkomisjoni seisukoht on, et arvestada täielikult. 26. muudatusettepaneku on esitanud õiguskomisjon ja juhtivkomisjoni seisukoht on, et arvestada täielikult. 27. muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. 28. muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. 29. muudatusettepaneku on esitanud juhtivkomisjon. 30. muudatusettepaneku, mis on ühtlasi viimane, on esitanud juhtivkomisjon.Head ametikaaslased! Oleme kõik muudatusettepanekud läbi vaadanud. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et teine lugemine tuleks katkestada. Määran eelnõu 633 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 12. novembri kell 16.45.Üheksanda päevakorrapunkti käsitlemine on lõpetatud.
10. 15:07 Finantsinspektsiooni seaduse, investeerimisfondide seaduse, krediidiasutuste seaduse ja väärtpaberituru seaduse muutmise seaduse eelnõu (834 SE) esimene lugemine
Läheme kümnenda päevakorrapunkti juurde, milleks on Vabariigi Valitsuse algatatud Finantsinspektsiooni seaduse, investeerimisfondide seaduse, krediidiasutuste seaduse ja väärtpaberituru seaduse muutmise seaduse eelnõu esimene lugemine. Ma palun ettekandeks Riigikogu kõnetooli rahandusminister Jürgen Ligi!
Härra juhataja! Austatud Riigikogu! Tutvustan teile valitsuse algatatud Finantsinspektsiooni seaduse, investeerimisfondide seaduse, krediidiasutuste seaduse ja väärtpaberituru seaduse muutmise seaduse eelnõu. Selle peamine eesmärk on tõhustada finantsjärelevalvet rahvusvaheliste pangandusgruppide üle. Teine eesmärk on parandada Finantsinspektsiooni ja teiste Euroopa Liidu liikmesriikide finantsjärelevalveasutuste koostööd. Finantsinspektsioon teeb juba praegu koostööd mitme riigi finantsjärelevalvega. Kuna Eestis ja Balti riikides on üldiselt esindatud just Põhjamaade finantsgrupid, siis on need grupid põhilised partnerid. Aga Finantsinspektsioon kuulub ka mitmesse järelevalvelisse kolleegiumisse. Need on järelevalveasutuste töögrupid. Kolleegiumi kuuluvad ühe konkreetse piiriülese finantsgrupiga seotud liikmesriikide järelevalveasutuste esindajad. Näiteks on moodustatud kolleegiumid järelevalveks kõigi Eestis tegutsevate suuremate Põhjamaade pangandusgruppide – Swedbanki, SEB, Danske Banki ja Nordea Panga üle. Kolleegiumi juhib selle riigi järelevalveasutus, kus paikneb vastava grupi peakontor. Kolleegiumi juht kutsub kolleegiumi kokku, korraldab selle tegevust ning otsustab, millised järelevalveasutused osalevad kolleegiumi kohtumistel.Seni ei olnud Euroopa Liidu õiguses kolleegiumide tegevust reguleeritud, ka järelevalveasutuste koostöö oli reguleeritud väga üldisel kujul. Seega, kui seni on kolleegiumid tegutsenud üksnes vabatahtlike kokkulepete alusel, siis selle eelnõuga sätestatakse üsna täpselt kolleegiumi moodustamise alused ja ülesanded. Finantsinspektsioon saab eelnõu kohaselt otsese õiguse nõuda enda kaasamist kolleegiumi tegevusse.Ühe olulise muudatusena määratakse ära ka olulise tähtsusega filiaali mõiste. Eelnõus sätestatud määratluse kohaselt võib Eestis nendeks pidada nii Danske Banki kui ka Nordea Panga filiaali, esimene on Sampo Pank. Euroopa Liidu üldise finantsjärelevalve korralduse kohaselt teeb filiaali üle järelevalvet selle riigi asutus, kus asub tema peakontor, Danske Banki puhul on siis Taani järelevalve. Eelnõu kohaselt saab Finantsinspektsioon senisest suurema õiguse nõuda teise liikmesriigi finantsjärelevalveasutuste käest informatsiooni.Eelnõu sätestab ka alused, kuidas Finantsinspektsioon peab üheskoos teiste liikmesriikide järelevalveasutustega rahvusvaheliste pangandusgruppide riske hindama. Selle tulemusena võidakse üheskoos otsustada, kas riskide maandamiseks oleks vaja teatud samme astuda, näiteks piirata pangagrupi poolt laenude andmist. Juhul, kui teiste riikide finantsjärelevalveasutused Finantsinspektsiooni arvamusi eiravad või ei aktsepteeri neid, on Finantsinspektsioonil õigus pöörduda kaebusega Euroopa Liidu pangandusjärelevalveasutuse poole. Nimetatud asutus sündis Euroopa Liidu finantsjärelevalveasutuste reformi tulemusena ja alustab tööd järgmise aasta alguses.Eelnõuga viiakse sisse ka mitmed tehnilisema iseloomuga muudatused. Esiteks täpsustatakse nõudeid, mis puudutavad pankade poolt suurte laenude andmist. Selle eesmärk on takistada pankade ebaproportsionaalselt suuri kahjumeid ühe konkreetse kliendi või temaga seotud isikute tõttu. Samuti täiendatakse eelnõuga norme, mis puudutavad pangalaenude ja muude sarnaste nõuete pakendamist väärtpaberite vormi. Teatavasti on see olnud üks globaalse finantskriisi põhjusi, kuna investorid ei mõistnud selliste investeerimistoodete tegelikku sisu ega nendega kaasnevaid riske. Eelnõuga täiendatakse selliste väärtpaberite müümisel kehtivaid nõudeid. Uute nõuete kohaselt tuleb selliste toodetega seotud riskide kirjeldamisel tuua välja ka potentsiaalsed huvide konfliktid. Ühtlasi sätestatakse, et sellise toote algne väljaandja peaks selle müümisel teistele investoritele jätma osa riskist enda kanda ehk tal peab olema osalus selles väärtpaberis.Lisaks täpsustatakse eelnõuga pankade kohustusi seoses likviidsusriski juhtimisega. Viimaste aastate sündmused maailma finantsturgudel on tõestanud, et likviidsete vahendite olemasolu on peamine tegur, mis määrab nii üksikute pankade kui ka kogu pangandussektori toimimise ja püsimajäämise. Muudatusettepanekud on tehtud eesmärgiga kohustada panku tundma kõrgendatud huvi likviidsusriski juhtimise vastu, mille alusel tuleb igal pangal töötada välja strateegia ja poliitika likviidsusriskide juhtimiseks. Samuti kohustavad uued nõuded pangandusjuhte paremini aru saama just oma ettevõtte likviidsusriski eripärast ja sellega seotud riskide juhtimisest.Kokkuvõttes on eelnõuga tehtavad muudatused olulised finantssektori paremaks toimimiseks. Eelnõuga tehtavad muudatused põhinevad suuresti 2009. aastal vastuvõetud Euroopa Liidu direktiivil. Muutuste tulemusel muutub finantsjärelevalve tõhusamaks, mis suurendab finantsstabiilsust tervikuna nii Eestis kui ka kogu Euroopa Liidus. Eesti seisukohast suurenevad Finantsinspektsiooni õigused järelevalveks vajamineva informatsiooni saamisel ja nõudmisel ning seda eelkõige kriisiolukorras. Samuti suurenevad Finantsinspektsiooni õigused osaleda eri liikmesriikide finantsjärelevalveasutuste koostööks moodustatud kolleegiumides. Tänan!
Hea ettekandja! Teile on vähemalt üks küsimus. Toivo Tootsen, palun!
Aitäh! Lugupeetud minister! Finantsinspektsiooni õigused suurenevad, selgelt suureneb ka töökoormus ja suurenevad kohustused. Kas on kavas suurendada ka Finantsinspektsiooni isikkoosseisu ja kui palju?
Aitäh! Me oleme selle eelarve külmutanud ja lähtume põhimõttest, et suurem töö tuleb ära teha samade kulutustega. See printsiip on ju ka riigis laiemalt olnud, valitsussektori tegevuskulud on külmutatud. Me saame ülesandeid Riigikogult kogu aeg juurde, aga inimesi ega palgafondi me juurde ei küsi.
Austatud minister! Ma tänan teid! Rohkem küsimusi ei ole. Palun ettekandeks Riigikogu kõnetooli rahanduskomisjoni liikme Eiki Nestori!
Austatud juhataja! Austatud Riigikogu! Austatud minister! Rahanduskomisjon arutas eelnõu oma korralisel istungil. Üldine meelsus eelnõu suhtes oli positiivne. Kui juba finantskriisid ei piirdu ühe riigi territooriumiga, ju ei saa siis ka nendega iga riigi territooriumil igaüks eraldi ja ühekaupa võidelda.Komisjoni arutelul tekitasid põhilist huvi finantsjärelevalve töö muudatused. Piltlikult öeldes, praegu tohib teiste riikide finantsjärelevalvega koostööd teha. Selle Euroopa Liidu direktiivi ja eelnõu alusel saab see konkreetse vormi ehk meie finantsjärelevalvel on õigus osaleda kolleegiumide töös sellisel juhul, kui peapank allub mõne teise riigi finantsjärelevalvele, aga näiteks tema siin asuval esindusel on küllalt suur mõju meil toimuvale. See pakkus komisjoni liikmetele vist kõige rohkem huvi.Komisjoni üksmeelne otsus oli esimene lugemine lõpetada. Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg on 24. november kell 18. See otsus langetati nii, et 11 olid poolt, vastu ei olnud keegi ja erapooletuks ei jäänud ka mitte keegi. Aitäh!
Kas ettekandjale on küsimusi? Ei ole. Ma tänan ettekandjat! Kas soovitakse pidada läbirääkimisi? Läbirääkimisi pidada ei soovita. Juhtivkomisjoni otsuse kohaselt on esimene lugemine lõpetatud. Määran Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse kohaselt muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 24. novembri kell 18.Oleme kümnenda päevakorrapunkti käsitlemise lõpetanud.
11. 15:19 Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu (835 SE) esimene lugemine
Läheme 11. päevakorrapunkti juurde, milleks on Vabariigi Valitsuse algatatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu esimene lugemine. Ma palun ettekandeks Riigikogu kõnetooli regionaalminister Siim Valmar Kiisleri!
Austatud juhataja! Austatud Riigikogu! Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu eesmärk on sätestada valla- või linnasekretäri ametikohale kandideerijale selged ja üheselt mõistetavad haridusnõuded. Kehtiva seaduse järgi võib valla- või linnasekretäriks nimetada vähemalt 21-aastase Eesti kodaniku, kellel on kas juristi kvalifikatsioon või siis on Vabariigi Valitsuse korraldusega moodustatud valla- ja linnasekretäride kutsekomisjon andnud talle vastava kutsetunnistuse. Nüüdseks on Eesti haridusmaastikul kujunenud välja olukord, kus kõrgkooli lõpetamisel ei väljastata lõpetajale diplomit, millel oleks haridustasemena kirjas juristi kvalifikatsioon. Sellise mõiste sisaldumine seaduses on tekitanud isiku ametisse nimetamisel segadust ning ei ole õigusselguse printsiipi silmas pidades üheselt mõistetav. Sellise rakendamisel segadust ja arusaamatusi põhjustava sätte olemasolule seaduses on mitmel puhul juhtinud tähelepanu ka õiguskantsler ja sellele vastuolule on viidatud Riigikontrolli auditites.Eelnõu vastuvõtmisel seadusena säilib valla- või linnasekretäriks nimetatavale isikule senises seaduses sätestatud nõue kodakondsuse ja vanuse kohta, kuid täpsemalt reguleeritakse valla- või linnasekretärile esitatavaid haridusnõudeid. Eelnõus sätestatakse valla- või linnasekretäri ametisse nimetatavale isikule järgmised nõuded omandatud hariduse kohta. Esiteks võib valla- või linnasekretäriks nimetada isiku, kes on omandanud õiguse õppesuunal vähemalt riiklikult tunnustatud magistrikraadi või sellele vastava kvalifikatsiooni; teiseks, isiku, kes on omandanud õiguse õppesuunal vähemalt riiklikult tunnustatud bakalaureusekraadi või sellele vastava kvalifikatsiooni; kolmandaks, isiku, kellele on käesoleva seaduse jõustumiseni Vabariigi Valitsuse moodustatud valla- ja linnasekretäride kutsekomisjon väljastanud kutsenõuetele vastavuse tunnistuse ja kes on töötanud riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuses vähemalt kaks aastat. Vabandust! Ka teise kategooria puhul, kui inimene on omandanud õiguse õppesuunal riiklikult tunnustatud bakalaureusekraadi või sellele vastava kvalifikatsiooni, on vajalik töötamine riigi- või kohaliku omavalitsuse ametiasutuses vähemalt kaks aastat. Magistrikraadi puhul sellist nõuet ei ole.Seni väljastatud kutsetunnistused jäävad kehtima. Põhjuseks on vältida võimalikku isikute õiguspärase ootuse riivet, kui inimene on teadnud, et pärast hariduse omandamist on tal võimalik saada varasemalt õppimise eesmärgiks seatud ja soovitud amet. Ka pelgalt kutsetunnistuse alusel ametisse nimetatava isiku puhul on nõutav eelnev teenistuskogemus riigi- või kohaliku omavalitsuse ametiasutuses vähemalt kaks aastat. Isikutel, kes on omandanud kutsetunnistuse, kuid kes seaduse jõustumise hetkel ei ole ametis valla- või linnasekretärina, on õigus kandideerida valla- või linnasekretäriks võrdselt õigusharidust omavate isikutega.Rakendussätete kohaselt saavad ametis olevad valla- ja linnasekretärid jätkata samal ametikohal, sõltumata asjaolust, kas neil on või ei ole eelnõus sätestatud haridust tõendav diplom või kutsetunnistus. Seega on üleminek pehme.Täiendavalt informeerin, et põhiseaduskomisjonis toimunud arutelul kerkis küsimus, kas seaduseelnõus sätestatud haridusnõuetele vastavad ka isikud, kes on Eestis lõpetanud rakenduskõrgkooli. Me küsisime seda Haridus- ja Teadusministeeriumist. Õiguse õppesuunal ei anna Eesti rakenduskõrgkoolid magistri- ega bakalaureusekraadi.Lisainfoks, et praegu teadaolevate andmete kohaselt kohalduks eelnõu seadusena jõustumise korral 13 vallasekretärile rakendussäte, mis laseb ametis jätkata isikutel, kes edaspidi nendele nõuetele ei vastaks. Neil ei ole kutsetunnistust ja nad ei vasta ka eelnõuga kehtestatavatele haridusnõuetele, aga nad saavad oma praegusel ametikohal jätkata. Aitäh!
Ka mina tänan teid, austatud minister! Teile on vähemalt üks küsimus. Jaan Õunapuu, palun!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Hea minister! Palun vabandust, et ma viimasel sekundil veel nuppu vajutasin! Ma lugesin seletuskirjast ja kooskõlastuslehelt maaomavalitsuste liidu ettepanekut, mis puudutab vallasekretäri asendamist. Ma saan aru, et asendaja peab vastama samadele nõuetele nagu ametisse nimetatud linna- või vallasekretär. Ma lihtsalt spekuleerin: kui tekib selline olukord, et ei ole võimalik kohalikust omavalitsusest pädevat inimest leida, milline on siis lahendus? Kas see tähendab seda, et inimene ei saa puhata või mingil muul põhjusel töölt ära olla, kas ta on sinna ametisse igaveseks määratud?
See on ka üldine avaliku teenistuse põhimõte, et asendaja peab vastama samadele nõuetele. Lahendus on see, et omavalitsused teevad omavahel koostööd. Näiteks minu informatsiooni kohaselt asendab täna Sonda vallasekretäri Paldiski linnasekretär.
Austatud minister! Ma tänan teid! Rohkem küsimusi ei ole. Palun Riigikogu kõnetooli põhiseaduskomisjoni esimehe Väino Linde!
Auväärt istungi juhataja! Head kolleegid, Riigikogu liikmed! Hea minister! 26. oktoobril tegeles põhiseaduskomisjon teiste väga oluliste küsimuste hulgas selle eelnõu ettevalmistamisega esimeseks lugemiseks. Peab ütlema, et arvamus eelnõu vajalikkuse kohta oli positiivne. Rääkisime samal teemal, mille tõstatas lugupeetud härra Õunapuu, mis saab linna- ja vallasekretäri asendamisest. Eraldi peatusime ka sellel, kuidas see eelnõu seaduseks vormudes kehtima hakkab, mis ajast. Rääkisime rakendussätetest, sellest, et praegu ametis olevad vallasekretärid saavad oma tööd jätkata. See ei ole nüüd see muudatus, mis otseselt kellelegi ametikoha, piltlikult öeldes, maksma läheks, küll aga see kindlasti korrastab kõiki neid nõudeid, mis on valla- või linnasekretärile seadusega kehtestatud.Komisjoni üksmeelne seisukoht oli, et on ettepanek täna esimene lugemine lõpetada. Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg on meie palvel kümme tööpäeva – 24. november kell 6 õhtul. Ettepanek, nagu ma ütlesin, on esimene lugemine lõpetada. Komisjon volitas siinesinejat kui ainukest, kes sellest komisjonist on kunagi linnasekretäri ametikohal töötanud, kõik selle teile ette kandma. Aitäh!
Aitäh! Küsimusi ei ole. Kas soovitakse pidada läbirääkimisi? Läbirääkimisi pidada ei soovita. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et esimene lugemine tuleks lõpetada. Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse kohaselt on muudatusettepanekute esitamise tähtaeg s.a 24. november kell 18. Esimene lugemine on lõpetatud.11. päevakorrapunkti käsitlemine on lõpetatud.
12. 15:28 Notariaadiseaduse, päästeseaduse, riigilõivuseaduse, tuleohutuse seaduse, äriseadustiku ja euro kasutusele võtmise seaduse muutmise seaduse eelnõu (833 SE) esimene lugemine
Läheme 12. päevakorrapunkti juurde, milleks on Vabariigi Valitsuse algatatud notariaadiseaduse, päästeseaduse, riigilõivuseaduse, tuleohutuse seaduse, äriseadustiku ja euro kasutusele võtmise seaduse muutmise seaduse eelnõu esimene lugemine. Mul on hea meel näha Riigikogu kõnetoolis justiitsminister Rein Langi. Palun!
Lugupeetud juhataja! Väga hea eelnõu ja väga lühike tekst. Selle eelnõu eesmärk on, et kui 1. jaanuarist 2011 võetakse Eesti riigis kasutusele euro, et siis kõik seadusega kehtestatud tasud ja lõivud oleksid sätestatud eurodes. Sel põhjusel muudetakse ka päästeseadust ja tuleohutuse seadust. Päästeseaduse ja tuleohutuse seaduse muudatusettepanekud palus eelnõule lisada Siseministeerium. Autoveoseaduse muudatuse ehk euro kasutusele võtmise seaduse § 14 lõike 1 muutmise ettepaneku esitas Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.Selle eelnõuga ei tehta mingeid põhimõttelisi muudatusi ei notari tasu seaduses, päästeseaduses, tuleohutuse seaduses ega riigilõivuseaduses. Kinnistusraamatuseaduse, pärimisseaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduses ette nähtud notari tasud ja riigilõivud on eurodesse ümber arvestatud lähtuvalt euro kasutusele võtmise seaduse seletuskirjas toodud eurole ülemineku põhimõtetest. Osaliselt võeti aluseks ka konverteerimised, mis notari tasu seaduses sätestati euro kasutusele võtmise seadusega.Peale tehniliste muudatuste on siin üks asi veel. Siin on säte, et eelnõuga muudetakse notariaadiseadust selliselt, et aruandekohustuslastel võimaldatakse nii 2010. kui ka 2011. aasta majandusaasta aruandeid esitada registrile notari kaudu. Tuleb tunnistada, et nende aruannete esitamine notari kaudu ei ole olnud suurearvuline, aga sellegipoolest on see olnud üks võimalus aruande esitamiseks. Seda eelkõige välismaalastele, kes ettevõtjaportaali aruannet allkirjastama ja esitama ei pääse, sest praegu puudub neil selleks vajalik autentimisvahend. Digitaalne autentimine ei ole Euroopa Liidus kaugeltki nii kaugele jõudnud kui Eestis. Ma arvan, et on üsna mõistlik lähenemine selline väike täiendus teha.Olen tänulik ettepaneku eest selle eelnõu esimene lugemine täna lõpetada. Aitäh!
Austatud minister! Teile on vähemalt üks küsimus. Ain Seppik, palun!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Lugupeetud minister! Kuidas teile selles kontekstis tundub, võib-olla oleks meil aeg siiski ülemäära kõrged riigilõivud üle vaadata ja vähemalt mõningas osas, mis puudutab pankrotiavaldusi ja teisi teie valitsuse tekitatud olukordi, mida on massiliselt, natuke leevendada? Kuidas teile tundub?
Mille me siis nüüd tekitasime, hea Ain, kas kõrged riigilõivud või rohkearvulised pankrotimenetlused? Sellest sinu seisukohavõtust ei saanud päris täpselt aru. Aga riigilõivutemaatika on kindlasti Justiitsministeeriumi pideva jälgimise all ja mitte ainult riigilõivud, vaid ka kõikvõimalikud kohtutäituri tasud ja pankrotihalduri tasud. Ma ei näe nii suuri probleeme lõivumääradega. Pärast selle valitsuse suuri ponnistusi on enamik riigilõive suudetud kulupõhiseks teha. Pankrotihalduri ja kohtutäituri tasude puhul on meil minu arvates praegu liiga palju kõikvõimalikku ristsubsideerimist. Ehk siis oleme ausad, väga paljude avalik-õiguslike nõuete täitmise kulud maksavad kinni eraõiguslikud isikud ja see ei ole õiglane. Nii et me analüüsime seda. Mul on väga hea meel, et Riigikogu võttis vastu seaduse, millega tekkis Eestisse kohtutäiturite ja pankrotihaldurite koda. See koda on väga tõsise tähelepanu alla võtnud just nimelt kõikvõimalikud tasumäärad, on tellitud auditid ja ka Justiitsministeerium teeb auditeid. Ma arvan, et järgmise aasta aprillis-mais tuleme selle teema juurde päris kindlasti tagasi. Mitmed tasumäärad ja ka lõivud vajavad muutmist, aga see ei ole selle eelnõu teema.
Aitäh, lugupeetud juhataja! Jah, see, millest härra minister rääkis, ei ole tõesti väga paljus selle eelnõu teema. Aga mina küsin ikka riigilõivude kohta, see on selle eelnõu teema. Pankrottide arv on oluliselt kasvanud. Tegelikult on pankrot täiesti normaalne nähtus igas majanduses. Ma ei ütle, et see on selle valitsuse süü. Ma lihtsalt tahan öelda, et inimesed ei saa sageli kohtusse pöörduda, kuna pankroti puhul on riigilõivud väga suured, need on ka nõuete puhul suured, peabki pankrotti minema, ei saa nõudeid esitada. Minu küsimus on ikkagi järgmine. Justiitsminister lubas analüüsida. Millal te selle analüüsiga lõpuks lõpule jõuate ja meie ette tulete? Tahaks väga näha, kuidas need erakordselt kõrged riigilõivumäärad on mõjunud meie majanduskeskkonnale.
Aga missugused riigilõivumäärad pankrotimenetluses, hea Ain? Seal ei ole küll mingisuguseid takistusi pankrotimenetluse algatamiseks, pankrotiavalduse esitamiseks. Need lõivud ei ole üldse olnud mingisuguse debati teema. Seal ei näe ma mingit probleemi. Pigem näen ma seda probleemi, et tihtipeale nende pankrottide puhul, kus ettevõte on varatu, ei rakendata üldse juhatuse liikmete suhtes hoolsuskohustuse vastutust, et nad vähemalt korvaksid selle osa, mis pankrotihaldurile makstakse välja riigieelarvest – 6200 krooni. See on üks probleem. Pidev jutt käib sellest, et kohtulõivud on Eestis väga kõrged. Ka sellele küsimusele olen ma siin saalis vastanud. Ma ei pea õigeks, et üldiselt maksavad need maksumaksjad, kes eraõiguslikke vaidlusi ei pea, kinni tsiviilkohtus vaidlejate kohtukulud. Praeguste lõivumäärade korral maksab riik paraku endiselt tsiviilkohtupidamisele veel peale, need kulud ei ole kaetud riigilõivudega. Kas need määrad on igal pool õiged, kas me ei peaks nendele lõivudele-hagihindadele teatud lagesid kehtestama, see on eraldi jutu teema. Me saame oma analüüsi valmis, ma seda ütlesin, järgmise aasta alguses, jaanuaris-veebruaris. Pärast seda peab parlament kindlasti hakkama seda ka arutama. Aga kuna tuleb panna korrelatsiooni nii kohtulõivud, kõikvõimalikud kohtutäituri tasud kui ka pankrotihalduri tasud, siis mõistlik oleks seda teemat käsitleda ühe tervikuna.
Austatud minister! Ma tänan teid! Rohkem küsimusi ei ole. Ma palun ettekandeks Riigikogu kõnetooli rahanduskomisjoni aseesimehe Tarmo Männi!
Austatud juhataja! Austatud kolleegid! Rahanduskomisjonis oli eelnõu arutusel 26. oktoobri istungil. Eelnõu tutvustasid ja komisjoni liikmete küsimustele vastasid Justiitsministeeriumi justiitshalduspoliitika osakonna õigusloome ja arenduse talituse nõunikud Piret Saartee ja Kadri-Catre Kasak.Tegemist on tõepoolest euro kasutusele võtmisega seotud ümberarvestustega vastavalt kevadel siinsamas saalis vastuvõetud euro kasutusele võtmise seadusele. Selles küsimuses oli komisjon üksmeelne.Eraldi tahaks välja tuua vaid ühe arutelu käigus tekkinud küsimuse. See puudutas eurosumma ümardamist ülespoole eelnõu § 6 punktis 1. Selle sättega muudetakse autoveoseadust. Kehtiva autoveoseaduse kohaselt peab tegevusloa omajal esimese sõiduki kohta, millele ta taotleb sõidukikaarti, või sellel, kellele see kaart on antud juba varem, olema vara vähemalt 140 000 krooni väärtuses. Euro kasutusele võtmise seaduse jõustudes hakkab see summa olema 8900 eurot. Eelnõu algataja selgituse kohaselt peab see summa olema 9000 eurot, sest tegemist on maanteeveoettevõtjale direktiiviga kehtestatud kohustusliku kapitali suuruse nõudega. Sellega sai komisjonis tõstatatud küsimus vastuse.Menetlusotsused, mis rahanduskomisjon seoses selle eelnõuga langetas, olid järgmised: teha Riigikogu täiskogule ettepanek eelnõu esimene lugemine lõpetada ja määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks kümme tööpäeva, s.o 24. november kell 18. Need otsused langetati konsensuslikult. Tänan!
Head ametikaaslased! Kas teil on ettekandjale küsimusi? Ei ole. Ma tänan ettekandjat! Kas soovitakse pidada läbirääkimisi? Läbirääkimisi pidada ei soovita. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et esimene lugemine tuleks lõpetada. Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse kohaselt on muudatusettepanekute esitamise tähtaeg s.a 24. november kell 18. Esimene lugemine on lõpetatud.12. päevakorrapunkti käsitlemine on lõpetatud.
13. 15:38 Isikut tõendavate dokumentide seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (844 SE) esimene lugemine
Läheme 13. päevakorrapunkti juurde, milleks on Vabariigi Valitsuse algatatud isikut tõendavate dokumentide seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu esimene lugemine. Palun Riigikogu kõnetooli siseminister Marko Pomerantsi!
Tere päevast! Tutvustan teile isikut tõendavate dokumentide seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu. Isikut tõendavate dokumentide seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu on algatatud eesmärgiga sätestada Eesti õiguses Euroopa Liidu ühtse vormiga elamisloakaardi kasutusele võtmine. Elamisloakaardi kui eraldiseisva dokumendi rakendamine on Eestile kohustuslik. Liikmesriikidel on kohustus hiljemalt järgmise aasta 20. maiks hakata riigis püsivalt viibivatele välismaalastele välja andma uut liiki ID-formaadis elamisõigust tõendavat dokumenti. Dokumendile kantakse elamisloa ja tööloa andmed ning biomeetrilised isikuandmed: näokujutis ja sõrmejäljekujutised. Kuna kehtiv isikutunnistuste väljaandmise leping Eesti Vabariigi ja Trüb AG vahel lõpeb selle aasta lõpus ja on sõlmitud uus leping, milles nähakse ette nii isikutunnistuste kui ka elamisloakaartide väljaandmine, siis on otstarbekas alustada Eesti elamisloakaartide väljaandmist alates jaanuarist 2011. Kehtiva seaduse kohaselt antakse isikutunnistus, esiteks, Eesti kodanikele, teiseks, Eestis elamisloa alusel elavatele kolmanda riigi kodanikele ja, kolmandaks, Eestis elamisõiguse alusel elavatele Euroopa Liidu kodanikele ja nende perekonnaliikmetele. Eelnõu kohaselt antakse edaspidi isikutunnistus üksnes Eesti kodanikele ja Euroopa Liidu kodanikele, kolmanda riigi kodanikele antakse edaspidi isikutunnistuse asemel elamisloakaart.Säästlikkuse ja otstarbekuse kaalutlusel ei ole mõistlik anda välismaalastele kahte eraldiseisvat dokumenti: riigisisest digitaalset isikut tõendavat dokumenti ja elamisloakaarti. Seetõttu on nende funktsioonid ühendatud. Elamisloakaart on isikut tõendav dokument, mis võimaldab välismaalasel füüsilises ja elektroonilises keskkonnas oma isikut tõendada ja digitaalset allkirja anda ning ühtlasi tõendab see välismaalase Eestis viibimise seaduslikku alust.Elamisloakaardi kasutusele võtmisega lõpetatakse ühtlasi kleebisevormis elamislubade väljastamine.Seoses asjaoluga, et elamisloakaardile tuleb kanda ka sõrmejäljekujutised, vajab lahendamist probleem, kuidas pääseb Eestisse tagasi isik, kes väljaspool Eestit viibides elamisloakaardi kaotab, või isik, kelle elamisloakaardi kehtivuse aeg lõpeb. Varem oli isikul võimalus esitada elamisloakleebise väljastamise taotlus Politsei- ja Piirivalveametile posti teel, viibides ise välisriigis, ning saada kleebis kätte välisesinduses, aga nüüd nähakse eelnõuga ette elamisloakaardi taotlemise ja väljastamise võimalus välisesinduses ka nende Eesti elanikest kolmandate riikide kodanike jaoks, kes on registreerinud oma Eestist eemalviibimise välismaalaste seaduses sätestatud tingimustel ja korras ning kelle elukoht on rahvastikuregistri andmete kohaselt registreeritud välisriigis. Samuti sätestatakse eelnõus, et ajutiselt, näiteks turismireisil välisriigis viibiv Eesti elamisluba omav kolmanda riigi kodanik, kelle elamisloakaart muutub välisriigis viibides kasutamiskõlbmatuks või läheb kaotsi, saab Eestisse tagasi pöörduda, ilma et tal tuleks selleks taotleda välisesinduses elamisloakaarti. Välisriigi reisidokumendi olemasolu korral väljastab konsulaarametnik kolmanda riigi kodanikule tõendi, mis tõendab elamisloa olemasolu.Lisaks antakse eelnõuga Vabariigi Valitsusele pädevus sõlmida välisriikidega välislepinguid, mis käsitlevad isikusamasuse kontrollimist ja riigipiiri ületamist võimaldavate dokumentide väljaandmist. See annab volituse sõlmida vastastikkuse põhimõttel välisriikidega kokkulepped, mis võimaldavad isikul oma elukohariiki tagasi pöörduda, ilma et kodakondsusjärgne riik oleks eelnevalt isikule väljastanud reisidokumendi. Selline lahendus on isiku jaoks oluliselt lihtsam ja võimaldab ajutiselt välisriigis viibival välismaalasel kiiremini oma elukohariiki tagasi pöörduda.Eelnõus kavandatu on kõige otstarbekam, säästlikum ja kliendisõbralikum viis täita Euroopa Liidu määrusest tulenevat kohustust võtta kasutusele elamisloakaart, säilitades samas vastavuse senistele vajadustele ja võimalustele. Aitäh! Palun eelnõu toetada!
Austatud minister! Ma tänan teid! Küsimusi ei näi olevat. Palun Riigikogu kõnetooli põhiseaduskomisjoni liikme ... Vabandust, siiski on üks küsimus tekkinud! Valeri Korb, palun!
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud härra minister! Palun vabandust, ma natuke konsulteerisin! Mõni aeg tagasi rääkisime pikalt halli passiga inimestest. Tahaks teilt kuulda, kas elamisloakaart ja hall pass on omavahel seotud või jäävad need passid üldse minevikku.
Aitäh! Nii nagu eelnõus on öeldud, need inimesed, kes on kolmandate riikide kodanikud, saavad elamisloakaardi. Hall pass jääb reisidokumendiks.
Aitäh! Rohkem küsimusi ei ole. Ma palun Riigikogu kõnetooli põhiseaduskomisjoni liikme Mart Nuti!
Austatud härra juhataja! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Põhiseaduskomisjon arutas või, õigemini, põhiseaduskomisjoni päevakorras oli nimetatud seaduseelnõu kahel korral. Esmalt tehti 26. oktoobril Siseministeeriumi palvel menetluslikud otsused, kuna nimetatud eelnõu menetlemisega ei ole meil väga palju aega ja me soovime, et 1. jaanuariks oleks nimetatud eelnõu kindlasti seadusena jõustunud.Kuid nimetatud seaduseelnõu arutelu leidis aset põhiseaduskomisjoni 9. novembri korralisel istungil. Nimetatud päevakorrapunkti arutelule olid kutsutud siseminister Marko Pomerants ning Siseministeeriumi migratsiooni- ja piirivalvepoliitika osakonna juhataja Ruth Annus. Komisjoni istungil tutvustas härra minister eelnõu. Komisjon oli eelnõu suhtes äärmiselt üksmeelne. Nimelt otsustati konsensuslikult (5 poolthäälega) teha Riigikogu täiskogule ettepanek nimetatud seaduseelnõu esimene lugemine lõpetada ja muudatusettepanekute esitamise tähtajaks määrata s.a 12. november kell 16.45. Ka minu palve on eelnõu toetada.
Hea ettekandja! Ma ei näe küsimusi. Ma tänan teid ettekande eest! Kas fraktsioonide esindajad soovivad pidada läbirääkimisi? Läbirääkimisi pidada ei soovita. Juhtivkomisjoni seisukoht on esimene lugemine lõpetada. Määran eelnõu 844 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 12. novembri kell 16.45. Esimene lugemine on lõpetatud ning 13. päevakorrapunkti käsitlemine on lõpetatud.Head ametikaaslased! Kasutan tulenevalt Riigikogu kodu- ja töökorra seadusest võimalust ning võtan juhataja viieminutilise vaheaja. Istung jätkub kell 15.51.V a h e a e g
14. 15:51 Konsulaarseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (824 SE) esimene lugemine
Head ametikaaslased! Istungi juhataja võetud vaheaeg on läbi. Kell on 15.51.Jätkame kolmapäevast istungit ja oleme järgmise päevakorrapunkti juures, mis kannab numbrit 14. See on Vabariigi Valitsuse algatatud konsulaarseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu esimene lugemine. Mul on hea meel näha Riigikogu kõnetoolis välisminister Urmas Paeti. Palun, sõna on teil!
Selle eelnõu peamine eesmärk on viia konsulaarseadus kooskõlla s.a 1. juulil jõustunud perekonnaseisutoimingute seadusega. Selle eelnõu sisu on see, et ühtlustatakse konsulaarseaduses ja perekonnaseisutoimingute seaduses toodud toimingud, mida teeb konsulaarametnik. Selle eelnõuga täiendatakse konsulaarseaduses aukonsuli pädevust puudutavaid sätteid ja perekonnaseadust.Eelnõu kohaselt lõpetatakse välisesindustes Eesti kodanike sünni-, surma- ja abieluaktide koostamine. Selle muudatuse põhjus on see, et nende toimingute tegemiseks välisesinduses puudub sisuliselt vajadus, kuna kõiki perekonnasündmusi registreeritakse välisriigi perekonnaseisuasutustes asukohariigi seaduste alusel. Teine põhjus on praktiline. Alates s.a 1. juulist ei koostata perekonnaseisuakti paberil, vaid selle asemel tehakse perekonnaseisukanne rahvastikuregistrisse. Lähtudes eespool toodust, tehakse ka edaspidi välisesindustes neid toiminguid, mille järele on reaalne vajadus, väljastatakse abieluvõimetõendeid riikides, kus ei ole kehtestatud selleks eraldi vormi, väljastatakse väljavõtteid perekonnaseisuandmete kohta, parandatakse välisesinduses tehtud kandeid jne.Kehtiva konsulaarseaduse kohaselt ei ole praegu Eesti aukonsulil õigust väljastada Eesti isikutunnistust. Paljudes riikides ei ole aga Eesti kodanikul võimalik seda dokumenti kätte saada, sest isikutunnistuse väljastamise õigus on ainult konsulaarametnikel. Eelnõuga nähaksegi aukonsulile ette õigus väljastada peale biomeetriliste andmetega Eesti kodaniku passi ja autojuhilubade ka isikutunnistusi. Nende aukonsulite loetelu, kellele see õigus antakse, kehtestatakse välisministri käskkirjaga kooskõlastatult siseministriga.Kolmandaks, välisriigis väljaantud dokumentide keelenõuete ühtlustamiseks tehakse muudatus ka perekonnaseisutoimingute seaduses. Kui alates 1. juulist 2010 peavad perekonnaseisuasutusele esitatavad dokumendid olema eesti keeles, siis muudatuse kohaselt peavad need olema tõlgitud eesti, inglise või vene keelde, välja arvatud juhul, kui see dokument ongi vene- või ingliskeelne.Neljandaks, värskelt jõustunud perekonnaseadusega loodi hooldusõiguse instituut, mille järgi vanematel on edaspidi ühine hooldusõigus ja nad esindavad last ühiselt. Varem rakendatud põhimõtte kohaselt oli vanematel õigus last esindada eraldi. Kui kehtiva perekonnaseaduse põhjal on vanemate ainus võimalus ühise hooldusõiguse muutmiseks pöörduda kohtusse, siis praegu täiendatakse perekonnaseadust kaheaastase üleminekuperioodiga, mille jooksul on vanematel vaidluse puudumise korral võimalik esitada avaldus hoolduse muutmiseks ka perekonnaseisuametnikule, et praeguse seaduse järgi minna seejärel üle ainult kohtulikule hooldusõiguse muutmisele. Aitäh!
Austatud minister! Ma tänan teid ettekande eest! Ühtegi küsimust ei ole. Tänan teid! Nüüd ma palun Riigikogu kõnetooli väliskomisjoni liikme Toomas Vareki!
Austatud Riigikogu aseesimees! Head kolleegid! Eelnõu 824 esimene arutelu esimesele lugemisele saatmiseks toimus väliskomisjonis 12. oktoobri istungil. Komisjoni istungile oli kutsutud Välisministeeriumi konsulaarosakonna õigusbüroo direktor Viktoria Tuulas, kes andis komisjoni liikmetele ülevaate eelnõu sisust ning eesmärkidest. Komisjoni liikmetel oli enim küsimusi perekonnaseaduse § 214 täiendamise kohta. Komisjon otsustas küsida selle muudatuse kohta arvamust Riigikogu õiguskomisjonilt. Õiguskomisjoni 25. oktoobril antud arvamuse kohaselt ei ole õiguskomisjonil kõnealuse sätte muutmiseks ega täiendamiseks ettepanekuid. Väliskomisjon jätkas eelnõu ettevalmistamist esimeseks lugemiseks 26. oktoobri istungil ning arutelu tulemusena otsustati konsensusega järgmist. Esiteks, teha Riigikogu juhatusele ettepanek võtta eelnõu 824 Riigikogu täiskogu päevakorda esimesele lugemisele kolmapäeval, 10. novembril. Teiseks, Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 99 lõike 1 kohaselt teha ettepanek määrata seaduseelnõu 824 esimese lugemise lõpetamise korral muudatusettepanekute esitamise tähtajaks seitse tööpäeva, s.o 19. november s.a kell 16. Kolmandaks, juhul kui eelnõu esimene lugemine lõpetatakse, teha Riigikogu juhatusele ettepanek võtta eelnõu 824 Riigikogu täiskogu päevakorda teisele lugemisele kolmapäeval, 24. novembril. Väliskomisjoni ettekandjaks määrati siinkõneleja. Aitäh!
Head ametikaaslased! Kas teil on ettekandjale küsimusi? Hea ettekandja! Ma tänan teid! Küsimusi ei ole. Kas fraktsioonid soovivad pidada läbirääkimisi? Ka läbirääkimiste soovi ei ole. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et esimene lugemine tuleks lõpetada. Määran eelnõu 824 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 19. novembri kell 16. Esimene lugemine on lõpetatud.14. päevakorrapunkt on käsitletud.
15. 15:57 Rahvusvahelisel tsiviilmissioonil osalemise seaduse eelnõu (829 SE) esimene lugemine
Läheme 15. päevakorrapunkti juurde, milleks on Vabariigi Valitsuse algatatud rahvusvahelisel tsiviilmissioonil osalemise seaduse eelnõu esimene lugemine. Palun Riigikogu kõnetooli välisminister Urmas Paeti!
Lugupeetud Riigikogu! Selle eelnõu peamine eesmärk on korrastada rahvusvahelistel tsiviilmissioonidel osalemise süsteemi ja luua sellele ka selge õiguslik alus. Tegemist on Eesti õiguskorras uue seadusega. Praegu on Välisministeerium korraldanud ekspertide lähetamist tsiviilmissioonidele välissuhtlemisseaduse alusel, mille kohaselt Välisministeerium koordineerib rahvusvaheliste organisatsioonide korraldatavatel ja teistel kriisireguleerimismissioonidel osalemist ja riiklike ekspertide lähetamist välisriikidesse ja rahvusvahelistesse organisatsioonidesse. Päästemeeskonna liikmeid on rahvusvahelistele päästetöödele lähetatud päästeseaduse ja selle alusel kehtestatud valitsuse määruse kohaselt.Kuid kehtivate õigusaktidega ei ole tsiviilmissioonil osalemine siiski piisavalt reguleeritud. Puudub ühtne süsteem, kuidas eksperte missioonidele lähetada, reguleerimata on mitmed olulised küsimused, näiteks eksperdi lähetamine missioonile ja tema sealt tagasikutsumine, aruandlus, sotsiaalsed tagatised. Tsiviilmissioonide seaduse vastuvõtmisega täidetakse need lüngad õiguslikus regulatsioonis. Eksperdi sotsiaalsete tagatiste regulatsioon annab inimestele ka suurema kindlustunde, mis suurendab ekspertide huvi missioonil osalemise vastu. Samuti saadab selle seaduse vastuvõtmine meie partneritele NATO-s ja Euroopa Liidus ning ka laiemale rahvusvahelisele üldsusele signaali, et Eestile ei ole osalemine tsiviilmissioonidel ajutine tegevus, mida reguleeritakse ad hoc meetmete abil, vaid see on lahutamatu osa Eesti julgeoleku- ja humanitaarabipoliitikast, millel on hästi läbi mõeldud ja ka seadusega reguleeritud perspektiiv.Rahvusvaheline tsiviilmissioon on missioon, mis täidab humanitaarabi või rahvusvahelise tsiviilkriisiohje ülesandeid. Humanitaarabi eesmärk on looduskatastroofide ja relvakonfliktide tõttu kannatanud inimeste operatiivne abistamine, nende esmavajaduste rahuldamine ja katastroofiolukorra stabiliseerimine. Nii on Eesti eksperdid sel aastal osalenud humanitaarabimissioonidel näiteks Haitil, Pakistanis, Venemaal ja ka Moldovas, aidates kaasa looduskatastroofi tagajärgede leevendamisele.Tsiviilkriisiohje tähendab mittesõjaliste meetmetega sekkumist kriisi, eesmärgiga takistada selle laienemist ja kaasa aidata selle lahendamisele. Tsiviilkriisiohje meetmed võivad olla väga erinevad, hõlmates näiteks avaliku halduse, politsei-, piirivalve-, pääste-, elanikkonnakaitse-, vaatlus- ja uurimisülesandeid. Nii on Euroopa Liit saatnud tsiviilmissioone konkreetsesse piirkonda selleks, et kaasa aidata äsja loodud riigi ülesehitustööle, näiteks rahvusvaheline tsiviilmissioon Kosovos, kus teiste hulgas osalevad Eesti eksperdid. See missioon on toetanud Kosovo riiklike institutsioonide loomist. Tsiviilmissioonid võivad täita ka piirkonna stabiliseerimise ja julgeoleku suurendamise ülesandeid, nagu näiteks Euroopa Liidu vaatlusmissioon Gruusias. Eesti osaleb tsiviilmissioonidel eelkõige ekspertide lähetamisega, seetõttu sätestab eelnõu ka ekspertide missioonile lähetamise ja sealt tagasikutsumise ühtse süsteemi, samuti eksperdi õigused, kohustused ja sotsiaalsed tagatised. Teine võimalus, kuidas Eesti võib tsiviilmissioonil osaleda, on missiooni rahaline toetamine. Nii näiteks toetasime äsja Kosovos tegutsevat rahvusvahelist tsiviilmissiooni poolteise miljoni krooniga.See seadus võiks jõustuda 1. jaanuarist 2011. Aitäh!
Head ametikaaslased! Kas teil on ministrile küsimusi? Küsimusi ei ole. Ma tänan ministrit! Palun ettekandeks Riigikogu kõnetooli väliskomisjoni esimehe Sven Mikseri!
Austatud juhataja! Minister! Head kolleegid! Väliskomisjon arutas nimetatud seaduseelnõu oma istungil neljapäeval, 28. oktoobril 2010. aastal. Eelnõu tutvustama olid kutsutud välisminister Urmas Paet, Välisministeeriumi juriidilise osakonna peadirektor Kristi Land ja personaliosakonna rahvusvahelise personalipoliitika büroo direktor Aivar Tsarski. Välisministeeriumi esindajad tutvustasid komisjonis eelnõu eesmärke ja sisu, millele järgnes debatt, kus käsitleti peamiselt pikaajalistele ning lühiajalistele ja kiireloomulistele missioonidele värbamise erinevusi, samuti tsiviilmissioonidel osalevate ametnike sotsiaalseid garantiisid ja hüvitiste maksmise korda.Pärast arutelu tegi komisjon sellised menetluslikud otsused: teha Riigikogu juhatusele ettepanek võtta eelnõu 829 Riigikogu täiskogu kolmapäeva, 10. novembri päevakorda esimeseks lugemiseks ning teha saalile ettepanek esimene lugemine lõpetada, Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 99 lõike 1 kohaselt teha ettepanek määrata eelnõu 829 esimese lugemise lõpetamise korral muudatusettepanekute esitamise tähtajaks tavapärane aeg ehk kümme tööpäeva ja väliskomisjoni ettekandjaks määrati komisjoni esimees Sven Mikser.Nende ettepanekutega on komisjon täna siin teie ees lootusega, et see tühimik Eesti seadustes, kui me oleme küll väga täpselt seaduste tasemel reguleerinud oma osalemise rahvusvahelistel sõjalistel missioonidel, aga oleme seni käsitlenud tsiviilmissioone ühekordsete ad hoc asjadena, saab täidetud ja see kord, kuidas Eesti oma esindajate kaudu nendel missioonidel saab osaleda, ka seaduse tasemel kehtestatud. Aitäh!
Austatud ametikaaslane! Teile on küsimus. Trivimi Velliste, palun!
Aitäh, härra aseesimees! Lugupeetud ettekandja! Minu küsimus puudutab natukene üldisemat tausta. Kas komisjonis selle eelnõuga seoses või ka üldisemalt on olnud juttu tsiviilmissioonide strateegiast ja strateegilistest eesmärkidest? Kas me võime oletada, et tsiviilmissioonide osakaal hakkab edaspidi kasvama, näiteks sõjaliste missioonide arvel, või jääb status quo enam-vähem pikemaks ajaks püsima? Kas sellest on komisjonis juttu olnud?
Komisjonis ei olnud otseselt juttu strateegiast, küll aga oleme komisjonis, nii väliskomisjonis eraldi kui ka ühisistungitel riigikaitsekomisjoniga, nagu sa tead, arutanud sõjaliste missioonide strateegiat ka selles mõõtmes, kui suur võiks olla Eesti üksuste arvuline koosseis kaugemas perspektiivis. Ma arvan, et siin väga otsest seost tsiviilmissioonide ja sõjaliste missioonide vahel ilmselt ei ole. Tsiviilmissioonide kontekstis, seda eelnõu komisjonis arutades, me rääkisime ühest küljest pikaajalistest tsiviilmissioonidest, teisest küljest kiireloomulistest ühekordsetest humanitaarse iseloomuga missioonidest, vajadus nende järele sõltub konkreetsetest lühiajalistest kriisidest, katastroofidest jm. Nii et ei, me selle eelnõu kontekstis sellisest soovituslikust piirarvust, kui palju inimesi peaks Eesti tsiviilmissioonidele kaugemas perspektiivis näiteks aasta keskmisena lähetama, komisjonis ei rääkinud, küll aga on ilmselt mõistlik pikaajaliste tsiviilmissioonide kontekstis kõnelda soovituslikust koormusest. Tõsi on see, et tsiviilmissioonide puhul, lähtuvalt eri missioonide erinevast iseloomust ja Eestis olemasolevast võimekusest, see koormus tegelikult jaguneb eri valitsusasutuste või ka valitsusvälistest institutsioonidest või erasektorist tulevate spetsialistide vahel. Siin on erinevus sõjalistest missioonidest kindlasti märkimisväärne.
Austatud ettekandja! Ma tänan teid! Rohkem küsimusi ei ole. Kas fraktsioonide esindajad soovivad pidada läbirääkimisi? Läbirääkimiste soovi ei näe. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et esimene lugemine tuleks lõpetada. Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse kohaselt on muudatusettepanekute esitamise tähtaeg s.a 24. november kell 18. Esimene lugemine on lõpetatud. 15. päevakorrapunkti käsitlemine on lõpetatud.Head ametikaaslased! Tänane istung on lõppenud. Ma soovin teile jõudu teie töös! Istungi lõpp kell 16.06.