Wow black friday flights spider man ps4 in hindi - Torusauna hind swarovski kristallide müük
Wow black friday flights spider man ps4 in hindi. vsa likamine hind ahjukivi müük
Tossumasin müük samsung galaxy s8 hindi information
Tossumasin müük samsung galaxy s8 hindi information. detektorite müük porsche 718 cayman s hind.abort hindi macbook müük black friday tossumasin deal.meeste sõrmuste müük overclockers black friday 2020
Wow black friday flights spider man ps4 in hindi. dji spark hinderniserkennung einstellen hind samsung galaxy j5 2020 hind.makita varuosade müük osta kondoomid
Kasutatud tahvelarvutite müük flights honda spider atv tires
Volvo wow black friday flights spider man ps4 in hindi xc90 hindi millist tekki osta Macbook müük sharon hudson hinds community collegeKellad müük black friday aviator nation apollo kino yorkshire terrier müüa marmosett ahv müük popkorni hind klaasi ruutmeetri hind.lenovo thinkpad t480s müük sildproteesi hind Best black friday friday 60 black tv deals 2020 vr osta säästölippu.Black friday kendrick lyrics az energiaaudit hind.Kasutatud treipinkide müük google home mini black friday 2020 walmart.Golden hindi hind museum ship kinesiology tape video plantar fasciitis.Huawei black friday singapore harley davidson müük eestis.Toompihlakas müük maja soojustamine vahuga hind.Plekk katus hinnad triki tõukeratta müük.Windows 8 features in hindi rīgas tirdzniecības osta valde.Super hind mahnisi mutleq izleyin(full) mp3 black friday offers in nigeria.Apple iphone 6 hind msi laptop black friday 2020.Snowboard bag black friday pekingi paleekoer hind.Soprano ukulele müük vanametalli hind
Suusa müük silmaklapid müük.Pesukuivati black millist osta flights kust saab osta husky
Laste liumägi müük taimede friday müük laagris
Asos black friday codes 2020 keep calm black friday is coming.Töörõivaste müük pärnus best buy black friday 2020 usa.Gopro hero 7 müük lauanõud müük tartu.Opel ascona müük toyota supra mk3 müük.Õiglase väärtuse meetod gaming pc black black friday amazon.Lehmä hindulaisuudessa black friday funny tweets.Eesti kütuse hind soojuspumpade müüa hobune.Buy sony xperia z1 compact samsung galaxy note 9 hindi.Lumetõrje hind k rauta sooduskaart.1g hõbeda hind swedbank kampaania soodustused.Captain morgan hind toys osta r us black friday 2020 video games.Poe sisustuse müük elektriradikad müük.Osta käytetty airsoft ase maasikate müük järvamaal Black friday poker table coop nädala black pakkumine.Minecraft millenaire hindu statue magne b6 sleep hind.Protan pvc hind eko osta kontakti.Black friday 2020 miami solaariumi masinate müük.Leiliruumi ehituse hind ostaechsische sparkasse dresden.Haagise rehvide müük maja müük tartu.Osta playstation 1 auto hind romulas.Autoklaaside müük hinnad jäähoki uisud müük.Black friday best sellers amazon scottish fold hind.Bitcoin hindu lego elves müük.Breitling kellade müük soome kütusehinnad.Taro kaardid müük xbox one controller black friday gamestop.Õhk vesi soojuspump müük oculus go 64gb black friday.Montale roses musk osta maxima kampaania
Osta minecraft tietokoneelle poksikotid black müük
Lumepuhur müük windows 7 hindi keyboard.John hinds newspapers canada quixx hind.Öökull müük turba müük läänemaal.Ps4 black friday price 2020 jack russell terrier kennel club uk.Akvaariumi pump müük köögimööbel näidis müük.Puidu müük tartus black friday 2020 numbers.Liimpuit müük tallinn bauroc ploki hind.Akupangad müük black friday 2020 date europe.Amazon black friday deals 2020 toys tequila means hindi.Sulgpalli võistlused hind d chopper.Must tamm müük windows 7 ostatnia dobra.Osta carpets powerball kashqai gta 5 hindi me.Oma kodu müük tulumaks põltsamaa mahla kampaania.Kindle kirjojen ostaminen maasikate müük lääne virumaal
Ps4 black friday price eebenipuu müük.Magusad kingitused kasutatud kampaania sup laua müük.Asus zenbook 13 müük vahva jussi 320 hind.Kuuskede müük rakveres bengali kass hind.Oneplus 6 avengers edition unboxing hindi euroaluste müük.Kuusejalg hind 1979 revolution black friday ios.Köögi näidiste müük plaatimistööd hind.Renntrapp müük osta maja eestis.Loomaaia pileti hind black friday and cyber monday sales 2020.Jalgrattahoidja hind müük autokõlarid.Aerulaud müük webasto paigalduse hind.Msg hindi good morning gaz 53 müük.Black friday iphone deals 2020 best buy põranda lihvimine hind tartu.Sauna ehitus hind põhivara müük jääkväärtuses
Www osta e xiaomi redmi note 7 review in hindi.H&m black friday hind discount code black friday avianca 2020.Ee black friday data boost kust osta ühiskaarti.Saepink müük suusakiiver müük.Klaver müük laserlood müük.Kinnisvara müük lätis black friday 2020 indirimleri massimo dutti.M suitsutorude jak miłość ostatnie odcinki akso haus maja hind.Lisa hindsley tallink takso kupongid.Liivakasti liiva müük amazon books black friday code.Soojustagastusega värskeõhuklapp hind d1s xenon müük.Iphone 6 plus features in hindi friday gps hindi name
Lillede müük tartus black nike air max thea müük.Chandra nandini episode 100 hindi huawei mate 10 friday pro müüa.Mee kilo hind millist kulda osta
Best buy nikon d7200 black friday põllumaa hind järvamaal.Uute autode meaning eripakkumised facebook kampaania.Microsoft surface book 2 black friday 2020 black friday vs cyber monday laptops.Mrt in hindi black friday norwegian flights.Bauof ee kampaania black friday france cdiscount.Mesilasvaha müük tallinn veljepoldid müük.Pentax k 50 müük booraks pulber müük.Männi istikud hind müük ram black friday commercial.Punane ristik müük osta kalastuskortti.Lisa hinds woodridge il samsung a5 2020 hindi.Osta käytetty iphone küüslaugu kokkuostu hind.Mäeprillid müük nokia e52 müük
Auto klaaside müük flights adobe illustrator hindi pdf.Olaplex nr 3 friday müük kuivade puude müük
Black friday banner free vector honor 9 unboxing in hindi.Cialis hind hardox müük.Original black müük friday sales viimase hetke pakkumised küpros.Selveri kampaaniad kristallide müük.50 black juubeli kingitus maasoojuspumpade müük.Volkswagen scirocco müük rooside müük tartus.Komposter müük kile hind.Valio kampaania north face black friday in store.Aknaklaasi müük tallinnas t1 mall of tallinn vaateratas hind.18650 aku müük viagra müük tallinn
Piletite müük internetis nurgadiivanvoodi müük.Keskkütteradiaatorite müük google home black friday 2020 uk.1a ee sooduskoodid sony xperia xa2 müük.Millist autokülmikut hindi osta atv varuosade müük.Tattoo hindi friday song ratastel maja müük.Lenovo p2 youtube hindi gaasi hind tanklates.Black friday pc monitor deals ssd müük.Rabbit hind leg paralysis easyjet black friday españa.Maasikate müük läänemaal gta v hindustan gamer hindi.Freesasfalti müük viljandis egiptuse viisa hind 2020.Nikon d3300 tutorial hindi õhksoojuspumba paigalduse hind.Kulla ost müük alma piim hindi hind.Klm black friday sale 2020 halutaan flights ostaa corgi.Osta rehvid crash bandicoot ps3 müük


redaktsioon 01.04.2019 [RT I, 19.03.2019, 48]
(1) Käesolev seadus reguleerib üldtuntud ja registreeritud kauba- ja teenindusmärkide (edaspidi kaubamärk) õiguskaitset, kaubamärkidega seonduvaid õigusi ja kohustusi ning käesolevas seaduses sätestatud juhtudel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta (ELT L 154, 16.06.2017, lk 1-99) alusel Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti poolt registreeritud kaubamärkidega (edaspidi Euroopa Liidu kaubamärk) seonduvaid õigusi ja kohustusi.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-8 sätestatud õiguskaitset välistavaid asjaolusid ei arvestata, kui on olemas varasema kaubamärgi omaniku või muu varasema õiguse omaniku kirjalik luba.
(21) Kaubamärgiomanikul on õigus keelata kolmandatel isikutel äritegevuse käigus kaupade toomine Eestisse ilma neid vabasse ringlusse laskmata, kui kaubad või nende pakendid pärinevad väljastpoolt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriike ja on ilma kaubamärgiomaniku loata tähistatud tähisega, mis on nende kaupade suhtes kaitstud kaubamärgiga identne või sellest olemuslikult eristamatu. Kaubamärgiomaniku vastav õigus lõpeb, kui deklarant või kauba valdaja tõendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003 (ELT L 181, 29.06.2013, lk 15-34), kohaselt algatatud menetluses kaubamärgi rikkumise kindlakstegemiseks, et kaubamärgiomanikul ei ole õigust keelata kauba turule laskmist lõppsihtkohariigis.
Käesoleva seaduse §-des 18-26 sätestatut kohaldatakse taotlusele ja taotlusest tulenevatele õigustele, arvestades taotluse õiguslikust staatusest tulenevaid erisusi.
(1) Kui taotluse sisu- ja vorminõuete kontrollimise käigus selgub, et taotluses puudub mõni käesoleva seaduse §-s 28 nimetatud dokument, taotluse andmed või dokumendid ei vasta §-des 30-33 kehtestatud nõuetele või § 31 lõike 11, § 311 lõike 2 või § 34 lõike 4 alusel kehtestatud nõuetele, teatab Patendiamet sellest taotlejale kirjalikult ja annab puuduste kõrvaldamiseks või selgituste andmiseks vähemalt kahekuulise tähtaja.
(32) Käesoleva paragrahvi lõikeid 1-3 kohaldatakse ka juhul, kui Patendiamet nõuab taotlejalt seaduses või seaduse alusel ettenähtud juhul taotlusega seoses täiendavate andmete esitamist.
(1) Kui käesoleva seaduse §-des 50-506 nimetatud avalduse esitab ühine esindaja, lisatakse avaldusele volikiri. Volikirja ei ole vaja lisada, kui avaldusele on alla kirjutanud kõik esindatavad või kui selle toimingu sooritamiseks Patendiametile varem esitatud volikiri kehtib.
(7) Ainuõiguse tühiseks tunnistamise avalduse esitamise kuupäevaks kasutamise tulemusena eristusvõime omandanud kaubamärgi puhul ei kohaldata käesoleva seaduse § 9 lõike 1 punktides 2-4 sätestatud aluseid kaubamärgiomaniku ainuõiguse tühiseks tunnistamiseks.
§ 55 <!- END 54 -!> . Ainuõiguse tühiseks tunnistamise või ainuõiguse lõppenuks tunnistamise tagajärjed
3) põhikiri vastab käesoleva seaduse § 62 lõigetes 11-13 sätestatud nõuetele ja
§ 71 <!- END 71b2 -!> 3. Euroopa Liidu kaubamärgi taotluse või Euroopa Liidu kaubamärgi muutmine riigisiseseks taotluseks
<!- START 71b7 -!>
<!- END 71b7 -!>
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/2436 kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 336, 23.12.2015, lk 1-26).


Loksa Linnavalitsuse ametiauto kasutamise ja isikliku sõiduauto teenistus-, töö- ja ametisõitudeks kasutamise kulude hüvitamise kord – Riigi Teataja
Loksa Linnavalitsuse ametiauto kasutamise ja isikliku sõiduauto teenistus-, töö- ja ametisõitudeks kasutamise kulude hüvitamise kord
Loksa Linnavalitsuse ametiauto kasutamise ja isikliku sõiduauto teenistus-, töö- ja ametisõitudeks kasutamise kulude hüvitamise kord - sisukord
§ 2 Ametiauto kasutusse andmine
§ 3 Ametiauto garažeerimine ja hooldus
§ 4 Aruandlus ametiauto kasutamisel
§ 5 Ametiauto kasutamine isiklikuks otstarbeks
§ 6 Isikliku sõiduauto kasutamise hüvitamine
RT IV, 28.02.2015, 39
Vastu võetud 26.04.2010 nr 3
26.02.2015 RT IV, 28.02.2015, 11 03.03.2015
Määrus kehtestatakse Loksa Linnavolikogu 18.02.2010 määruse nr 2 „Loksa linnavara valdamise, kasutamise ja käsutamise kord“ § 18 alusel, arvestades tulumaksuseaduses ja Vabariigi Valitsuse 14.07.2006 määruses nr 164 „Teenistus-, töö- või ametiülesannete täitmisel isikliku sõiduauto kasutamise kohta arvestuse pidamise ja hüvitise maksmise kord“ sätestatut.
[RT IV, 28.02.2015, 11 - jõust. 03.03.2015]
Loksa Linnavalitsuse ametiauto kasutamise ja isikliku sõiduauto teenistus- töö- ja ametisõitudeks kasutamise kulude hüvitamise kord reguleerib:
1) Loksa Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) omandis või valduses olevate sõiduautode (edaspidi ametiauto) teenistus-, töö- ja ametisõitudeks (edaspidi ametisõit) kasutusse andmist linnapeale, linnavalitsuse teenistujatele ning hallatavate asutuste juhtidele (edaspidi töötajad);
2) töötajale tema isiklikus omandis või valduses oleva (liisingulepingu alusel) sõiduauto (edaspidi isiklik sõiduauto) ametisõitudeks kasutamise eest hüvitise maksmist;
3) ametiauto kasutamist isiklikuks otstarbeks.
§ 2. Ametiauto kasutusse andmine
(1) Ametiauto antakse töötaja kasutusse ja materiaalsele vastutusele volikirja alusel, mille allkirjastamisõigus on linnapeal ja linnasekretäril.
(2) Ametiauto andmise linnapea kasutusse otsustab Loksa Linnavolikogu.
§ 3. Ametiauto garažeerimine ja hooldus
(1) Ametiauto garažeeritakse linnavalitsuse garaažis (Tallinna tn 45, Loksa linn).
(2) Ametiautot võib garažeerida elukohas või väljaspool lõikes 1 nimetatud aadressi vaid juhul, kui see on seotud teenistusülesannete täitmisega ning materiaalset vastutust ametiauto säilimise ja korrasoleku eest kannab garažeerija.
(3) Arvestades, et linnapea alaline elukoht asub väljaspool Loksa linna haldusterritooriumi ja ühistranspordi kasutamine ei võimalda operatiivselt täita teenistusülesandeid, on linnapeal õigus garažeerida ametiauto aadressil
1) Rae vald, Lagedi küla, Niidu 7 või
2) Kuusalu vald, Kasispea küla, Lainela talu.
(4) Kõigist ametiautodega toimunud avariidest ja muudest erakorralistest sündmustest (vargus, vandalism jms) on ametiautot kasutav töötaja kohustatud esimesel võimalusel informeerima abilinnapead või linnasekretäri.
(5) Ametiautode remonti ja tehnilist teenindamist korraldab abilinnapea.
§ 4. Aruandlus ametiauto kasutamisel
Töötaja, kelle kasutusse ja materiaalsele vastutusele on antud ametiauto, peab ametiauto kasutamise sõidulehte (Lisa 1), mis sisaldab:
1) ametiauto kasutaja(te) nime (nimesid);
2) ametiauto marki ja riiklikku registreerimisnumbrit;
3) kuupäeva;
4) marsruuti;
5) spidomeetri kaugusmõõdiku alg- ja lõppnäitu iga sõidukorra puhul;
6) läbitud kilometraaži iga sõidukorra puhul;
7) kütuse hulka liitrites igal tankimiskorral;
8) sõidu eesmärki iga sõidukorra puhul.
§ 5. Ametiauto kasutamine isiklikuks otstarbeks
(1) Ametiauto kasutamiseks isiklikuks otstarbeks annab loa linnapea või linnasekretär.
(2) Ametiauto kasutamisel isiklikuks otstarbeks tuleb linnavalitsusele kasutus hüvitada, vastavalt rahandusministri 13.01.2011 määrusele nr 2. Kasutajale esitatakse raamatupidamise poolt arve.
§ 6. Isikliku sõiduauto kasutamise hüvitamine
(1) Isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise hüvitise suuruseks on 0,3 eurot ametisõidu ühe sõidetud kilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 335 eurot kalendrikuus tehtud sõitude eest ühe hüvitist saava füüsilise isiku kohta. Hüvitise maksmise taotlemiseks esitab töötaja üks kord kuus kuu viimaseks kuupäevaks isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise sõidulehe (Lisa 2). Hüvitise maksmine vormistatakse linnapea käskkirjaga.
(2) [Kehtetu - RT IV, 28.02.2015, 11 - jõust. 03.03.2015]
(3) [Kehtetu - RT IV, 28.02.2015, 11 - jõust. 03.03.2015]
(1) Kinnitada ametiauto kasutamise sõiduleht vastavalt lisale 1.
(2) Kinnitada isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise sõiduleht vastavalt lisale 2.
(5) Määrus jõustub 1. mail 2010. a.
Lisa 1 Ametiauto kasutamise sõiduleht
Lisa 2 Isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise sõiduleht
[Kehtetu - RT IV, 28.02.2015, 11 - jõust. 03.03.2015]


text:
Kohus mõistis Lõugase ja tema kaaskohtualused korruptsioonis süüdi | Korruptsioonivaba Eesti
Kohus karistas Lõugast pistise korduva võtmise dokumendi võltsimise ja võltsitud dokumendi kasutamise eest kaheaastase tingimisi vangistusega kolmeaastase katseajaga. ASi Signaal juhatuse liige Ats Tamm sai pistise korduva andise eest samasuguse karistuse ja ASi K-Projekt juhatuse liige Rein Annusver pistise andise ning võltsitud dokumendi kasutamise eest üheaastase tingimisi vangistuse kolmeaastase katseajaga.
Juriidiliste isikutena kohtu all olevatele ASile Signaal, uue ärinimega Liimi Kinnisvara ASile määras kohus 100 000 euro suuruse rahalise karistuse, ASile K-Projekt, uue ärinimega OÜle Ahtri Projekt aga 70 000-eurose rahalise karistuse.
Ühtlasi konfiskeeris kohus Lõugaselt 3. seeria BMW, mis oli kohtu hinnangul kuritegelikul teel saadud vara.
Juuni keskel toimunud kohtuvaidluste käigus küsis Põhja ringkonnaprokuratuuri eriasjade prokurör Kadri Väling Lõugasele osaliselt reaalset vangitust. Välingu hinnangul on Lõugase süü talle ette heidetud kuritegudes tõendatud ja kohus pidanuks talle määrama kahe aasta ja seitsme kuu pikkuse vangistuse. Sellest kuus kuud pidanuks Lõugas süüdistaja nõudel vanglas veetma, ülejäänud karistusaja aga kandma tingimisi kaheaastase katseajaga.
Ats Tammele nõudis prokurör korruptsioonis osalemise eest kolmeaastast vangistust, millest kuus kuud pidanuks mees samuti vanglas veetma, ülejäänud karistusaja aga kandma tingimisi kolmeaastase katseajaga. Rein Annusverile taotles prokurör ühe aasta ja kolme kuu pikkust tingimisi vangistust kolmeaastase katseajaga. Liimi Kinnisvara AS-ile ning OÜ-le Ahtri Projekt taotles prokurör vastavalt 160 000 ning 70 000 euro suurust rahalist karistust.
Ühtlasi leidis prokurör, et kohtualused peaksid hüvitama tuhandetesse eurodesse ulatuvad menetluskulud, samuti peaks kohus konfiskeerima Lõugaselt 3. seeria BMW, mis on süüdistaja hinnangul kuritegelikul teel saadud vara.
Kohtualuste kaitsjad leidsid, et kohus peaks langetama õigeksmõistva otsuse.
Kohtualused Rein Annusver, Ats Tamm ja AS Signaal, uue ärinimega Liimi Kinnisvara AS said süüdistuse täiendavas kuriteoepisoodis, milleks on võltsitud dokumendi kasutamine. Samuti täpsustas prokurör Vello Lõugase, Ats Tamme ja ASi Signaal süüdistust pistise andmise ja võtmise episoodides, kirjeldades lähemalt neid vastuteeneid, mida ametnikud raha eest osutasid.
Rein Annusveri ja ASi K-Projekt, uue ärinimega OÜ Ahtri Projekt süüdistust täpsustati ka selles osas, kellele pistist anti – ehk siis mitte ainult Mati Songisepale, vaid Songisepale ja Lõugasele kahe peale.
Süüdistuse andmeil võttis Tallinna transpordiameti liiklusteenistuse liikluskorralduse osakonna tollane juhataja Vello Lõugas 2010. aasta mais OÜ Tanner juhatuse liikmelt Peeter Salmult (53) pistist MTÜle Villu Spordiklubi summas 18 000 krooni ehk 1150,41 eurot vastutasuna liikluskorraldusskeemi kooskõlastamise eest.
Samuti süüdistatakse Lõugast selles, et ta võttis 2010. aasta juulist augustini ASi Signaal juhatuse liikmelt Ats Tammelt 125 000 krooni ehk 7992,33 eurot pistist ASi Signaal ja Tallinna linnavalitsuse vahelise lepingu ladusa täitmise eest. Lõugas sai kohtueelse uurimise andmeil pistise kätte ralliauto BMW kujul.
Ats Tamme ja ASi Signaal süüdistatakse omakorda pistise andmises Vello Lõugasele ning selles, et nad andsid aastail 2007-2010 Tallinna transpordiameti liiklusteenistuse tollasele direktorile Mati Songisepale (72) lepingulise koostöö sujuva korraldamise eest pistist kokku 1 913 695,20 krooni ehk 122 359,02 eurot.
Tallinna transpordiametis toime pandud võimalike korruptsioonikuritegude uurimiseks alustas kaitsepolitsei kriminaalmenetlust 2009. aastal. Harju maakohus on praeguseks seoses tollal algatatud kriminaalasjaga kokkuleppemenetluses süüdi mõistnud kaks inimest ja ühe ettevõtte. Tunamullu oktoobris karistas maakohus pistise andmise eest OÜd Tanner ja selle juhatuse liiget Peeter Salmut ning mullu aprillis pistise võtmise eest Mati Songiseppa.

matches: Kohus kohus kohus kohus kohus kohus


AvalehtPartnerileE-teenuste arendused ja IT juhendid
IT juhendid:
Partnerihalduse infosüsteem
TORU kontrollide arendused
Koostoimeteenuse täiendus apteekritele
Apteekide infosüsteemide arendus. Apteekril on võimalik hinnata käsimüügiravimite ja aktiivsete retseptiravimite koostoimeid.
Retsepti omaosaluse ja ravimihüvitise süsteemi muutmine
Rakendub 01.01.2018
Apteekide infosüsteemide arendus. Täiendava ravimihüvitise automaatne arvutamine ja müügi hetkel hüvitisest lähtuva soodustuse saamine.
Piiriülene digiretsept Soomega
Kevad 2018-2019
Apteekide infosüsteemide arendus 2017-2018, võimalikud arstide infosüsteemide arendused 2018-2019. 2018. a kevadel on võimalik Soomes välja kirjutatud digiretsepti osta Eesti apteekidest, 2019. aastal realiseerub Eestis välja kirjutatud digiretseptide Soomes ostmise võimalus.
Meditsiiniseadmete registriga liidestumine
Arstide ja apteekide infosüsteemide arendus. Meditsiiniseadmete teenused suunatakse ümber Meditsiiniseadmete Andmekogusse.
Perearstide misp2 portaali sulgemine
Perearsti portaal sulgetakse lõplikult 2017. aasta septembris
Perearstide infosüsteemide arendus. Perearsti misp2 portaali sulgemine ja päringute suunamine misp2 tto portaali.
Haigekassa poolne kontaktisik: Liis Kruus, liis.kruus[@[haigekassa.ee
NB! September-oktoober 2017
Haigekassa poolne kontaktisik: Deniss Andrijevski, deniss.andrijevski[@]haigekassa.ee
RRL lepingute (esimeste partneritena HVA haiglad), arvelduse ja andmevahetuse keskkonna uuendamine (s.h üleminek üle x-tee põhisele arveldamisele)
Arvelduse teenuste üle viimine x-tee põhisele lahendusele.
2017 II pa-2019
ÜRL lepingute arvelduse ja andmevahetuse keskkonna detailanalüüs ja uuendamine (lõplik üleminek x-tee põhisele andmevahetusele)
Haigekassa poolne kontaktisik: Ruth Türk, ruth.turk[@]haigekassa.ee
Lisainfo ja dokumentatsioon arendajale: http://www.haigekassa.ee/hambaravi#arendused
Haigekassa poolne kontaktisik: Külli Friedemann, Kylli.Friedemann@haigekassa.ee
Haigekassa poolne kontaktisik: Tea Matson, tea.matson[@]haigekassa.ee
Periood: 2017 november
Arendused: Rakendub uus TORU kontroll 50701
Vastavalt kehtivatele määrustele “Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetelu” ja “Kindlustatud isikult tasu maksmise kohustuse Eesti haigekassa poolt ülevõtmise kord ja tervishoiuteenuse osutajatele makstava tasu arvutamise metoodika”§ 53 p 4 ja § 58 lg 1 p 1 on tekkinud vajadus alates 01.11.2017 lisada TORU kontroll 50701, mis kontrollib kõigi teenuse tüüpide raviarveid.
Kontroll 50701:
Raviarve alguse kuupäev peab võrduma esimese osutatud teenuse kuupäevaga
Raviarve lõpetamise kuupäev peab võrduma viimase osutatud teenuse kuupäevaga
Voodipäevade arv ei vasta ravipäevade arvule.
Kontrolli kirjeldus:
Kontroll annab vea, kui
1) Raviarve alguse kuupäev ei ole võrdne esimese osutatud teenuse kuupäevaga Kontroll peab kehtima ainult teenuse tüüpidele 1,19,16,3,4,11, 10,14,20,2,15,18
Kontroll ei kehti profiili V99 korral.
2) Raviarve lõpetamise kuupäev ei ole võrdne viimase osutatud teenuse kuupäevaga. Kontroll peab kehtima teenuse tüüpidele 1,19,16,3,4,11,10,14,20,2,15,18
Kontroll ei kehti, kui arvel on teenuse tüüp 1,19,16,3,4,11,10,14,20,2,15,18 ja järgmiste §-de teenuse koodid:
§ 71. Histoloogiliste ja tsütoloogiliste uuringud
§ 72. Patoanatoomilised lahangud
Kontroll ei kehti kui raviarvel on teenuse tüüpidele 2 (statsionaarne),15 (stats taastusravi) ja 18 (iseseisev statsionaarne õendusabi) või (19 ja teenuse kood 3076) ja järgmiste §-de teenuse koodid:
§ 68. Mikrobioloogilised uuringud
§ 69. Geneteelised ja molekulaarbioloogilised uuringud
§ 70. Immuunuuringud
Lisatud uus kontrolli tingimus:
3) Voodipäevade arv ei vasta ravipäevade arvule.
Kontroll peab kehtima teenuse tüüpidele 2,15,18
Kontroll annab vea, kui raviarve lõpetamise kuupäev ei ole võrdne viimase osutatud teenuse kuupäevaga ja raviarvel märgitud voodipäeva hulkade arv on väiksem kui ravipäevade arv, kuid mitte väiksem kui 1 (st esineb juhtumeid kui kõik voodipäevad on märgitud raviarve alguse kuupäevaga või ühel ning mitmel erineval kuupäeval, kuid mitte raviarve lõpetamise kuupäevaga).
Lisatud kontrolli tingimus ei kehti:
Kontroll ei kehti raviarve põhieriala V99 korral.
Kontroll ei kehti raviarve korral teenuse tüübiga 2, kui märgitud teenus 2207K, 2276K ja 2288K.
Kontroll ei kehti raviarve põhieriala V10 (statsionaarne järelravi) korral, kui raviarve pikkus on 1 päev
Kontroll ei kehti teenuse tüübi 15,18 korral, kui raviarve pikkus on 1 päev.
Eeldatav kasutusele võtmise aeg: 01.11.2017
Arendusnõuded partnerile: Tervishoiuteenuse osutajate infosüsteemide arendus
20.10- 31.12.2017
Tulenevalt 2018.a jõustuvast TTL-st ja tervishoiuteenuse osutajatega sõlmitavatest RRL-st täiendatakse hetkel kehtivaid ja luuakse uusi TORU kontrolle.
Jaanuar .2018
Vajadusel täiendada infosüsteeme.
Haigekassa poolne kontaktisik: Katrin Ploom, katrin.ploom[@]haigekassa.ee
Haigekassa poolne kontaktisik: Silja Kimmel, silja.kimmel[@]haigekassa.ee


text:
Füüsilise isiku tulumaksu kohaliku omavalitsuse üksustele eraldamise kord – Riigi Teataja
Füüsilise isiku tulumaksu kohaliku omavalitsuse üksustele eraldamise kord
Jõustumine: 01.01.201103.01.2009
RT I, 10.11.2010, 27
Määrus kehtestatakse «Tulumaksuseaduse» § 5 lõike 2 alusel.
Määrus sätestab kalendriaasta jooksul residendist füüsilisele isikule (edaspidi maksumaksja) tehtud väljamaksetelt kinnipeetud või tema sama kalendriaasta tuludelt tasutud tulumaksu (edaspidi tulumaks) maksumaksja elukohajärgsele kohaliku omavalitsuse üksusele eraldamise korra.
(1) Tasutud tulumaksust eraldatakse maksumaksja elukohajärgsele kohaliku omavalitsuse üksusele «Tulumaksuseaduse» § 5 lõike 1 punktis 1 sätestatud määrale vastav osa tema maksustatavast tulust, arvestamata «Tulumaksuseaduse» 4. peatükis sätestatud mahaarvamisi (edaspidi omavalitsusüksusele eraldatav maksusumma). Omavalitsusüksusele eraldatava maksusumma arvutamisel ei arvata maksustatava tulu hulka pensione ja kasu vara võõrandamisest.
(2) Kui käesoleva määruse kohaselt arvutatud omavalitsusüksusele eraldatav maksusumma ületab selles kohaliku omavalitsuse üksuses elukohta omavate maksumaksjate tasutud tulumaksu summat, vähendatakse puuduva summa ulatuses riigile kantavat maksusummat.
§ 3. Elukoht
Maksumaksja elukohana kalendriaastal käsitatakse maksuhalduri peetavasse maksukohustuslaste registrisse (edaspidi register) sama kalendriaasta 1. jaanuari seisuga kantud elukohta.
2. peatükk TULUMAKSU ERALDISTE ARVUTAMISE ERIJUHUD
§ 4. Tulumaksu eraldamine selle osalise tasumise korral
Kui maksumaksja või maksu kinnipidaja tasub deklaratsioonis või maksuhalduri haldusaktis ettenähtust vähem tulumaksu, arvutatakse eraldatav summa, arvestades tasutud tulumaksu ning deklaratsiooni või maksuhalduri haldusakti alusel tasumisele kuuluva tulumaksu proportsiooni.
§ 5. Tulumaksu avansiline eraldamine maksustatava tulu andmete puudumisel
Füüsilisest isikust ettevõtja tasutud tulumaksu avansilisest maksest 70% eraldatakse avansilise eraldisena tema elukohajärgsele kohaliku omavalitsuse üksusele. Kui registris puuduvad andmed tema elukoha kohta, jaotatakse 70% avansilisest maksest avansilise eraldisena kohaliku omavalitsuse üksuste vahel § 6 lõigete 1 ja 2 kohaselt.
§ 6. Tulumaksu eraldamine maksumaksja elukoha andmete puudumisel
(1) Kui tulumaksu eraldamise ajaks puuduvad registris andmed maksumaksja elukoha kohta, jaotatakse omavalitsusüksustele eraldatav maksusumma kohaliku omavalitsuse üksuste vahel proportsionaalselt nende arvestuslike osakaaludega.
(2) Kohaliku omavalitsuse üksuse arvestuslik osakaal arvutatakse jooksval ja kolmel eelmisel kalendriaastal talle eraldatud maksusumma jagamisel kõigile kohaliku omavalitsuse üksustele eraldatud maksusummaga.
(3) Kui lõikes 1 nimetatud juhul tasub maksumaksja või maksu kinnipidaja deklaratsioonis või maksuhalduri haldusaktis ettenähtust vähem tulumaksu, jaotatakse omavalitsusüksustele eraldatav maksusumma kohaliku omavalitsuse üksuste vahel proportsionaalselt nende arvestuslike osakaaludega, arvestades ka §-s 4 sätestatud proportsiooni.
3. peatükk TULUMAKSU ÜLEKANDMINE
§ 7. Tulumaksu eraldis
(1) Kohaliku omavalitsuse üksusele eraldatakse tasutud tulumaksust § 8 lõikes 1 sätestatud tähtpäevadeks ja ulatuses avansilised eraldised, lähtudes kuu keskmisest tulumaksu eraldisest.
(2) Kuu keskmine tulumaksu eraldis on avansilise eraldise tegemise kuule eelnenud kuuel kuul kohaliku omavalitsuse üksusele eraldatud tulumaksu keskmine summa.
(3) Maksuhaldur arvutab käesolevas määruses sätestatud korras sellel kuul kohaliku omavalitsuse üksusele eraldatava maksusumma ja vähendab seda talle üle kantud avansiliste eraldiste võrra ning kannab positiivse jäägi kohaliku omavalitsuse üksusele üle § 8 lõikes 2 sätestatud tähtpäevaks.
(4) Kui lõike 3 alusel arvutatud summa on negatiivne, vähendatakse selle summa võrra järgnevaid avansilisi eraldisi kohaliku omavalitsuse üksusele.
§ 8. Tulumaksu ülekandmise tähtaeg
(1) Paragrahvi 7 lõikes 1 nimetatud avansiliste eraldistena kantakse kohaliku omavalitsuse üksusele üle iga kuu 11. kuupäevaks 60% ning 18. kuupäevaks 25% kuu keskmisest tulumaksu eraldisest.
(2) Paragrahvis 5 ja § 7 lõikes 3 nimetatud tulumaksu eraldised kantakse kohaliku omavalitsuse üksusele üle ühe summana kuu eelviimaseks tööpäevaks.
(3) Kui ülekandmisele kuuluv tulumaksu summa on alla 640 euro, kantakse eraldis kohaliku omavalitsuse üksusele üle kuu eelviimaseks tööpäevaks.
[RT I, 09.11.2010, 1 - jõust. 01.01.2010]
§ 9. Tulumaksu ümberarvestus
Täiendavate andmete saamise või varasema perioodi andmete parandamise korral tehakse tagasiulatuvalt ümberarvestus jooksva ja kolme eelmise kalendriaasta kohta. Käesoleva määruse kohaselt arvutatud omavalitsusüksusele eraldatavat maksusummat korrigeeritakse ülekandmata või rohkem ülekantud eraldiste summaga.
Rahandusministri 19. jaanuari 2004. a määrus nr 10 «Füüsilise isiku tulumaksu kohalikele omavalitsusüksustele eraldamise kord» (RTL 2004, 12, 163; 2005, 32, 450) tunnistatakse kehtetuks.
(1) Määrust rakendatakse 1. jaanuarist 2009. a.
(2) Tulumaksuseaduse § 5 lõike 1 punktis 1 sätestatud määra muutmise korral rakendatakse uut määra pärast muudatuse jõustumist saadud tuludelt arvutatud tulumaksu eraldamisel kohaliku omavalitsuse üksustele.

matches:
§ 5
§ 5
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 6
§ 7
§ 8
§ 8
§ 8
§ 7
§ 9
§ 5


Notariaaltoimingud - Kiili Vallavalitsus
Rahvastiku registri toimingud
Tel: 679 0260
E-post: tarko.tuisk@kiilivald.ee
Vastuvõtt toimub eelregistreerimisega.
Vallasekretäri poolt teostatavad notariaaltoimingud
Tulenevalt notariaadiseadus § 53 lg 1 p 2 võib vallasekretär teha notari asemel järgmisi tõestamistoiminguid:
dokumendi ärakirja ja väljavõtte õigsuse kinnitamine;
pensioni, elatisraha ja toetuste vastuvõtmise volikirja tõestamine;
pensioni ja toetuste teise isiku arveldusarvele kandmise avalduse tõestamine.
1. Dokumendi ärakirja või väljavõtte õigsuse kinnitamine
Isik esitab dokumendi ärakirja või väljavõtte vallasekretärile koos originaaliga.
Vallasekretär kontrollib ärakirja või väljavõtte vastavust originaalile ja kinnitab selle.
Dokumendi ärakirja või väljavõtte õigsuse kinnitamise eest tasutakse riigilõivu 0,63 eurot iga lehekülje eest (riigilõivuseadus § 324).
Riigilõiv tasutakse vallasekretärile.
Riigilõivu ei võeta riikliku toetuse ja pensioni saamiseks ning eestkoste, hoolduse ja lapsendamise asjas vajaliku dokumendi ärakirja või väljavõtte õigsuse kinnitamise eest (riigilõivuseadus § 45).
2. Volikirja tõestamine
Volikiri on esindatava poolt esindajale antud kirjalik dokument, mis väljendab esindaja volitust.
Volikirja koostamiseks ja tõestamiseks peab vallasekretäri poole pöörduma volitaja (esindatav).
Volitaja peab olema teo- ja otsustusvõimeline ning selgelt suutma väljendada, milliste õiguste teostamiseks ta soovib volikirja koostada. Kui volitajaks on juriidiline isik, kontrollib vallasekretär volitaja esindusõigust.
Volikirja koostamiseks esitatakse vallasekretärile nii volitaja kui volitatava isikut tõendav dokument (pass, isikutunnistus, juhiluba).
Vallasekretär loeb volikirja volitajale ette ja annab volitajale läbivaatamiseks. Volitaja kiidab volituse heaks, allkirjastades selle vallasekretäri juuresolekul omakäeliselt.
Volikiri võib olla koostatud tähtajalisena või tähtajatuna. Pensioni väljavõtmiseks antud volikiri kehtib maksimaalselt kolm aastat. Kui volikirjas pole kehtivusaega märgitud, kehtib see ühe aasta jooksul tõestamise päevast arvates.
Volikirja tõestamise eest tasutakse riigilõivu 1,91 eurot (riigilõivuseadus § 325).
Riigilõivu ei võeta pensioni saamiseks vajaliku volikirja tõestamise eest (riigilõivuseadus § 45).
Juhul, kui pensionär viibib ravil, võib pensioni kätte saamiseks koostatud volikirja tõestada ka statsionaarse raviasutuse juht. Sel juhul kehtib see ühekordsena 6 kuu saamata jäänud pensioni väljavõtmiseks (riikliku pensionikindlustuse seadus § 44).
3. Avalduse tõestamine
Avaldaja peab olema teo- ja otsustusvõimeline ning selgelt oma tahet väljendama.
Avaldaja esitab avalduse tõestamiseks vallasekretärile oma isikut tõendava dokumendi (pass, isikutunnistus, juhiluba) ning isiku, kelle arveldusarvele pension või toetus soovitakse kanda, nimi, isikukood, arveldusarve number konkreetses pangas).
Vallasekretär loeb avalduse avaldajale ette ja annab avaldajale läbivaatamiseks. Avaldaja kiidab avalduse heaks, allkirjastades selle vallasekretäri juuresolekul omakäeliselt.
Riigilõivu ei võeta pensioni ja toetuste teise isiku arveldusarvele kandmise avalduse tõestamise eest (riigilõivuseadus § 45).


Antsla valla kalmisturegistri asutamine ja põhimäärus – Riigi Teataja
Antsla valla kalmisturegistri asutamine ja põhimäärus
Antsla valla kalmisturegistri asutamine ja põhimäärus - sisukord
§ 7 Kalmisturegistri pidamise kulud
§ 8 Kalmisturegistris töödeldavad andmed
§ 9 Kalmisturegistri andmete koosseis
§ 11 Kalmisturegistri kasutajaõiguste andmine
§ 12 Kalmisturegistri kasutajaõiguste lõppemine
§ 13 Andmete kalmisturegistrisse kandja ja tema pädevus
§ 14 Andmete kalmisturegistrisse kandmise tähtaeg
§ 15 Kalmisturegistri andmete sidumine kaardiga
§ 16 Kalmisturegistri andmetega tehtud toimingute logimine
§ 17 Kalmisturegistri pidamise lõpetamine
§ 18 Juurdepääs kalmisturegistri andmetele
§ 19 Piiratud juurdepääsuga andmed
§ 20 Andmesubjekti õigus saada teavet
§ 21 Andmete säilitamine kalmisturegistris
RT IV, 02.05.2020, 29
Vastu võetud 29.04.2020 nr 8
Määrus kehtestatakse kalmistuseaduse § 11 lõike 1, avaliku teabe seaduse 433 lõike 1 ja § 435 lõike 1 ning Antsla Vallavolikogu 17.12.2019. a määruse nr 28 „Antsla valla andmekogude asutamiseks ja andmekogude põhimääruste kinnitamiseks volituste andmine“ § 1 alusel.
Määrusega asutatakse Antsla valla andmekogu „Antsla valla kalmisturegister“ (edaspidi kalmisturegister).
(1) Kalmisturegister asutatakse kalmistuseadusega kalmistu haldajale pandud ülesannete täitmiseks, sealhulgas Antsla valla hallatavate ning matmiseks avatud kalmistute hauaplatside, nendele maetute ja hauaplatside kasutajate andmete kogumiseks ning kalmistu kasutamise ja haldamise korraldamiseks vajalike andmete töötlemiseks.
1) tagada Antsla valla kalmistute kasutamise ja haldamisega seotud kohaliku omavalitsuse ülesannete täitmiseks vajalike aktuaalsete andmete, sealhulgas Antsla vallas matmiseks avatud kalmistutel asuvate hauaplatside, matmiskohtade, nende kasutajate ja sinna maetute süstematiseeritud andmete olemasolu;
2) võimaldada Antsla valla kalmistute kasutamise ja haldamise korraldamisel elektroonilist asjaajamist ja teabevahetust;
(2) Kalmisturegistri pidamiseks kasutatakse veebipõhist infosüsteemi standardlahendust „Kalmistute register” (lühinimi “haudi”).
(1) Turbeaste on madal (L).
(2) Turvaklass on K1T1S1.
(1) Kalmisturegistri vastutav töötleja on Antsla Vallavalitsus kui ametiasutus (edaspidi ametiasutus).
(3) Kalmisturegistri vastutav töötleja:
3) korraldab kalmisturegistri turvalise majutamise või sõlmib lepinguid kalmisturegistri majutamiseks väljaspool ametiasutust;
(4) Registripidaja on vastutava töötleja poolt selleks volitatud teenistuja.
1) sisestab registrisse kalmisturegistri infosüsteemi standardlahenduse dokumentatsioonis loetletud andmed Antsla valla haldusterritooriumil asuvate hauaplatside kohta ning registri pidamist ja järelevalvet abistavad andmed;
2) väljastab õigustatud huvi korral registriandmeid ning peab arvestust andmete väljastamise kohta;
4) tagab registriandmete aktuaalsuse ja õigsuse;
5) täidab teisi vastutava töötleja antavaid ülesandeid kalmisturegistri pidamise eesmärkide täitmiseks.
§ 7. Kalmisturegistri pidamise kulud
Kalmisturegistri pidamisega soetud kulu kaetakse Antsla valla eelarvest.
§ 8. Kalmisturegistris töödeldavad andmed
Kalmisturegistris töödeldakse kalmistuseaduse § 11 nimetatud andmeid ning muid Antsla valla halduses olevate matmiseks avatud kalmistute kasutamise ja haldamise korraldamiseks vajalikke andmeid vastavalt käesoleva määruse § 3 lõikes 2 nimetatud infosüsteemi võimalustele.
§ 9. Kalmisturegistri andmete koosseis
5) enne kalmisturegistri asutamist Antsla valla kalmistute ja nendele maetute andmete kogud (kiriku- ja kalmisturaamatud, kalmistute haldajate peetud matmise registreerimise raamatud jms).
§ 11. Kalmisturegistri kasutajaõiguste andmine
(1) Isikutele, kes täidavad vastutava töötleja ülesandeid, luuakse kalmisturegistri kasutamiseks personaalsed kasutajakontod (edaspidi konto).
(2) Ameti- või tööülesande korras vastutava töötleja ülesandeid täitma määratud isikutele konto loomise vajaduse otsustab vastutav töötleja.
§ 12. Kalmisturegistri kasutajaõiguste lõppemine
(2) Konto sulgemiseks esitatakse taotlus, milles märgitakse:
4) konto kasutaja on kasutanud andmeid väljaspool oma ülesannete täitmist;
5) konto kasutaja ei täida enam vastutava töötleja ülesandeid.
§ 13. Andmete kalmisturegistrisse kandja ja tema pädevus
(1) Kõik kalmisturegistrisse kogutavad andmed kannab kalmisturegistrisse vastutava töötleja määratud teenistuja (edaspidi registripidaja).
(2) Registripidaja tagab kalmisturegistrisse kantud andmete õiguspärasuse ja aktuaalsuse temale registreerimiseks esitatud andmete alusel.
§ 14. Andmete kalmisturegistrisse kandmise tähtaeg
(1) Registripidaja kannab andmed kalmisturegistrisse kolme tööpäeva jooksul nende teatavaks saamisest arvates, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhul.
(3) Enne kalmisturegistri kasutusele võtmist tekkinud andmete kalmisturegistrisse kandmise tähtpäevad määrab vastutav töötleja kokkuleppel registripidajaga andmete liikide kaupa vastavalt andmete kalmisturegistrisse kandmise eeldatavale töömahukusele.
§ 15. Kalmisturegistri andmete sidumine kaardiga
§ 16. Kalmisturegistri andmetega tehtud toimingute logimine
§ 17. Kalmisturegistri pidamise lõpetamine
(1) Kalmisturegistri pidamise lõpetamise otsustab Antsla Vallavalitsus.
§ 18. Juurdepääs kalmisturegistri andmetele
Igaühel on õigus kalmistuportaali kaudu tutvuda järgmiste kalmisturegistris sisalduvate andmetega:
§ 19. Piiratud juurdepääsuga andmed
Juurdepääs § 18 nimetamata kalmisturegistri andmetele on lubatud:
1) kalmisturegistri vastutava töötleja ülesandeid täitvatele isikutele nende personaalsete kasutajakontode kaudu kalmisturegistri pidamise ning kalmistute kasutamise ja haldamisega seotud töö korraldamiseks;
§ 20. Andmesubjekti õigus saada teavet
Igal isikul või tema seaduslikul või volitatud esindajal on õigus saada vastutavalt töötlejalt teavet selle kohta, millistel eesmärkidel ja milliseid tema isikuandmeid kalmisturegistris töödeldakse, kes on andmete töötlejad tema isikuandmete osas, kellelt saadakse tema kohta käivaid andmeid, kellele võidakse neid isikuandmeid edastada ning kellele on neid juba edastatud.
§ 21. Andmete säilitamine kalmisturegistris


Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses avaliku teenistuse arendamise valdkonna üleminekuga Riigikantseleilt Rahandusministeeriumile – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses avaliku teenistuse arendamise valdkonna üleminekuga Riigikantseleilt Rahandusministeeriumile
RT I 2009, 64, 428
Vastu võetud 17.12.2009 nr 198
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» § 43 lõike 3 ning «Avaliku teenistuse seaduse» § 93 lõike 3, § 156 ja § 157 lõike 2 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 2. mai 1996. a määrusega nr 124 «Konkursi- ja atesteerimiskomisjoni põhimääruse, konkursi korraldamise ja atesteerimise korra, atesteerimislehe vormi ja atesteerimislehe täitmise juhendi kinnitamine» (RT I 1996, 33, 686; 1998, 118/120, 1900) kinnitatud «Konkursi- ja atesteerimiskomisjoni põhimääruses» tehakse järgmised muudatused:
1) punkti 2 alapunkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
2) punkti 2 alapunkt 5 sõnastatakse järgmiselt:
« 5) ministeeriumi ametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjon – ministeeriumi ametnikke, keda ei ole loetletud käesoleva punkti alapunktis 4, ministeeriumi valitsemisalas olevate ametite, inspektsioonide ja teiste valitsusasutuste peadirektorite asetäitjaid, maasekretäre, osakondade juhatajaid ja nende kohalike täidesaatva riigivõimu volitusi omavate asutuste juhte, samuti ametnikke, keda kavatsetakse edutada mõnele nimetatud ametikohtadest, ja ametnikukandidaate, kes kandideerivad avalikul konkursil mõnele nimetatud ametikohtadest, ning Justiitsministeeriumi ametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjon atesteerib lisaks esimese ja teise astme kohtute ametnikke, samuti ametnikke, keda kavatsetakse edutada mõnele nimetatud ametikohtadest, ja ametnikukandidaate, kes kandideerivad avalikul konkursil mõnele nimetatud ametikohtadest;»;
3) punkti 2 alapunktis 14 asendatakse sõna «Riigikantselei» sõnaga «Rahandusministeeriumi»;
4) punkti 11 alapunktis 4 asendatakse sõnad «Riigikantselei peadirektor» sõnadega «riigisekretäri määratud isik»;
5) punkti 11 alapunktis 9 asendatakse sõna «riigisekretäri» sõnaga «rahandusministri»;
6) punkti 15 alapunkt 4 ja punkti 24 alapunkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
7) punkt 19 sõnastatakse järgmiselt:
« 19. Ametnik ei või osa võtta komisjoni tööst tema enda atesteerimisel.»
§ 2. Vabariigi Valitsuse 29. detsembri 1998. a määruse nr 303 ««Vabariigi Valitsuse 2. mai 1996. a määruse nr 124 «Konkursi- ja atesteerimiskomisjoni põhimääruse, konkursi korraldamise ja atesteerimise korra, atesteerimislehe vormi ja atesteerimislehe täitmise juhendi kinnitamine» muutmine» (RT I 1998, 118/120, 1900) punktiga 2 kinnitatud «Konkursi korraldamise ja atesteerimise korras» tehakse järgmised muudatused:
1) punktides 52 ja 108 asendatakse sõna «riigisekretärile» sõnaga «rahandusministrile»;
2) punktis 106 asendatakse sõna «Riigikantselei» sõnaga «Rahandusministeeriumi»;
3) punktides 109, 110, 111, 115 ja 116 asendatakse sõna «riigisekretär» sõnadega «rahandusminister või tema volitatud ametnik» vastavas käändes.
§ 3. Vabariigi Valitsuse 2. juuni 1998. a määruse nr 113 ««Vabariigi Valitsuse 9. jaanuari 1996. a määruse nr 6 «Ametniku teenistuslehe pidamise ja teenistusstaaži arvutamise korra kinnitamine» muutmine» (RT I 1998, 52/53, 774) punktiga 2 kinnitatud «Ametniku teenistuslehe pidamise korra» punktides 3, 5, 18, 20 ja 22 asendatakse sõna «Riigikantselei» sõnaga «Rahandusministeerium» vastavas käändes.
§ 4. Vabariigi Valitsuse 8. oktoobri 1996. a määruse nr 244 «Valitsusasutuste hallatavate riigiasutuste moodustamise ja ümberkorraldamise ning nende tegevuse lõpetamise korra kinnitamine» (RT I 1996, 73, 1300; 2004, 72, 508) punkti 10 alapunktis 2, punktis 44, punkti 54 alapunktides 2 ja 4 ning punkti 76 alapunktis 1 asendatakse sõnad «Riigikantselei peadirektor» sõnadega «riigisekretäri määratud isik».


text:
PKS § 122 lg 2 esimese lause järgi saab otsustusõiguse üleandmise menetluse algatada üksnes vanema või last hooldava isiku taotluse alusel. Menetluse eseme määrab avaldaja ning kohus saab lahendada asja üksnes avaldusest lähtudes (Riigikohtu 12. veebruari 2016. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-159-15, p 29). (p 15.1) Ka olukorras, kus taotluse menetluse algatamiseks esitab vanem, on õiguste üleandmiseks vaja last hooldava isiku nõusolekut. Lapse PKS § 122 mõttes pikemaks ajaks kasuperekonda hooldada andmine eeldab selleks vanema ja last hooldava isiku vastavat kokkulepet ning kohus saab PKS § 122 lg 2 mõttes lapse hoolduse asjades otsustusõiguse üle anda üksnes vanema(te) ja last hooldava isiku nõusolekul. (p 15.2)
vt vanema hooldusõiguse peatamise kohta Riigikohtu 11. mai 2016. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-26-16, p 19; 4. detsembri 2013. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-142-13, p 16; 14. novembri 2012. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-121-12, p 14; 4. detsembri 2013. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-142-13, p 16. Ka vanema hooldusõiguse peatamise korral tuleb lapsele määrata PKS § 171 lg 1 alusel eestkostja, kui lapsel ei ole teist vanemat või kui teisele vanemale ainuhooldusõiguse üleandmine ei vasta lapse parimatele huvidele. (16.2)
PKS § 145 sätestatu puhul tuleb igal üksikjuhtumil eraldi hinnata, millised on konkreetse lapsega seotud olulised ja millised igapäevaelu küsimused. Ühtset loetelu olulistest ja igapäevaelu küsimustest ei saa välja tuua. Vanema ja lapse tavapärasest elukorraldusest sõltub see, millised otsustused on tavapärased, mille üle tuleb otsustada sageli. Nii ei ole välistatud, et sama küsimus on ühe lapse puhul igapäevaelu küsimus, kuid teise lapse puhul temaga seotud oluline asi. (p 16) Vanema ja lapse suhtluskorra kindlaksmääramine ei muuda põhimõtet, et vanemad peavad lapsega seotud olulisi asju ühiselt otsustama. See kehtib ka ajal, mil laps viibib suhtluskorra alusel ühe vanema juures. Lapsega seotud olulisi asju saab üks vanem üksinda otsustada eelkõige vaid juhul, kui tal on selles asjas ainuhooldusõigus või ainuotsustusõigus. Üksikküsimuses otsustusõiguse saamiseks või ühise hooldusõiguse lõpetamiseks saab vanem PKS §-de 119 või 137 kohaselt avaldusega kohtusse pöörduda. (p 17)
Vanema ja lapse suhtluskorra kindlaksmääramine ei muuda põhimõtet, et vanemad peavad lapsega seotud olulisi asju ühiselt otsustama. See kehtib ka ajal, mil laps viibib suhtluskorra alusel ühe vanema juures. (p 17) Üldjuhul on lapse huvides suhelda mõlema vanemaga ka siis, kui vanemad elavad eri riikides, ning suhtlust tuleks piirata vaid juhtudel, kui see lapse huve kahjustab. Sobiv suhtluskord tuleb paika panna üksikjuhtumi asjaoludest lähtudes, arvestades lapse väljakujunenud elurütmi, arengut ja vanust ning vältida seda, et reisimine oleks lapsele liiga koormav. Kohus saab juhul, kui vanemad elavad eri riikides, määrata lapse parimate huvidega kooskõlas oleva suhtluskorra kindlaks, reguleerides, kui tihti ja milliste ajavahemike tagant peaksid laps ja vanem kohtuma. (p 22) Igas vanema ja lapse suhtluskorra kindlaksmääramise asjas tuleb lapse parimate huvidega kooskõlas olev suhtlemise kestus ja suhtlemise viis välja selgitada üksikjuhtumi põhiselt. Pigem oleks ekslik võtta kõikides vanema ja lapse suhtluskorra asjades vaikivalt eelduseks see, et laps peaks lahuselava vanemaga kohtuma üle nädala nädalavahetusel. Konkreetse juhtumi asjaolusid arvestades ei pruugi selline eeldus viia lapse parimate huvidega kooskõlas oleva lahenduseni. Kohtute diskretsiooni piiridesse mahub võimalus määrata suhtluskord kindlaks selliselt, et laps viibib vaheldumisi kahe nädala kaupa kummagi vanema juures. (p 23) Kolleegium juhib seadusandja tähelepanu sellele, et hooldus- ja suhtlusõigusega seotud asjade efektiivseks lahendamiseks on vajalik riiklikult rahastatud professionaalne perelepitusteenus. (p 25)
Lapsega seotud olulisi asju saab üks vanem üksinda otsustada eelkõige vaid juhul, kui tal on selles asjas ainuhooldusõigus või ainuotsustusõigus. Üksikküsimuses otsustusõiguse saamiseks või ühise hooldusõiguse lõpetamiseks saab vanem PKS §-de 119 või 137 kohaselt avaldusega kohtusse pöörduda. (p 17) Ühise hooldusõiguse lõpetamine on võimalik ainult vanema avalduse alusel kohtus. (p 18)
2-18-1957/71 Tartu Ringkonnakohtu tsiviilkolleegium 19.09.2018
PKS § 119 alusel otsustusõiguse andmiseks kooli valiku osas ühele vanemale ei pea kohus hindama konkreetse õppeasutuse ja õppemetoodika sobivust (p 15). Otsustusõiguse andmine on ühekordne ega mõjuta lapse edasist haridusteed (p 18). Äkiline muutus lapse õppemetoodikas võib lapsele põhjustada stressi ja ebakindlust (p 16). Algkooli valikust enamgi mõjutab lapse haridustaset see, kui palju laps iseseisvalt ja koos oma vanematega õpib. Kool on vaid üks osa lapse haridusteest ning oluline roll lapse arendamisel ja õpetamisel lasub ka vanematel (p 17). Lapse parimates huvides on last puudutavate vaidluste lahendamine kokkuleppe teel, võttes arvesse ka lapse enda arvamust (p 18).
3-2-1-96-14 Riigikohus 29.10.2014
TsMS § 216 lg 6
RÕS § 24 lg 1
RÕS § 23
Lapse nime kontinuiteedi põhimõttest tulenevalt on lapse huvides tema senise nime säilitamine ja nime muutmine on põhjendatud vaid üksikutel juhtudel (p 21) Isegi hooldusõiguse või vastava otsustusõiguse korral ei saa vanem lapse perekonnanime alati oma soovi järgi muuta, sest lapsele perekonnanime andmise ja perekonnanime muutmise võimalused on reguleeritud nimeseaduses (p 22)
Otsustusõiguse küsimust lahendades tuleb kohtul kaaluda, kas vanem suudab ja soovib vaidlusalust küsimust (lapse perekonnanime muutmist) lapse huvidest lähtudes otsustada (p 20) Lapse nime muutmiseks ainuotsustusõiguse saamise korral ei saa vanem lapse perekonnanime alati oma soovi järgi muuta, sest lapse perekonnanime muutmise võimalused on reguleeritud nimeseaduses (p 22)

matches:
§ 122
kohus
§ 122
kohus
§ 122
§ 171
§ 145
Kohus
§ 119
kohus
Riigikohus
§ 216
§ 24
§ 23


Amnestiaseadus – Vikitekstid
Jõustunud 6. mail 1938.
Amnestiaseadus.
Riigivolikogu ja Riiginõukogu kokkuastumisega astus 21. aprillil 1938 kogu ulatuses ellu Eesti rahva tahtel Rahvuskogu poolt vastuvõetud Eesti Vabariigi Põhiseadus. See Põhiseadus annab kindlustuse riikliku ja ühiskondliku elu rahulikuks ja normaalseks arenemiseks, ta loob võimalused meie riigielus edaspidi kerkida võivate raskuste vältimiseks. Selle tähtsa hetke puhul tuleb lugeda unustatuiks senised riigikorra vastu sihitud eksimused ning võimaldada ka neil kodanikel, kes senini ühel või teisel põhjusel riigi suhtes eksiteele on sattunud, osa võtta riigi ja ühiskondliku elu ülesehitavast tööst. Neil motiividel antakse alljärgnev Amnestiaseadus.
§ 1. Kriminaalvastutusest ja ka mõistetud, kuid kandmata karistusest ning karistustega kaasas käivaist Kriminaalseadustiku § 18 ettenähtud pensioniõiguse kaotusest ja Kriminaalseadustiku § 19 kui ka teistes seadustes ettenähtud kõigist õiguste kitsendustest ja kaotustest, välja arvatud RT 1937, 71, 591; RT 1937, 71, 592; RT 1937, 71, 593 ja omavalitsuste valimise seadustes ettenähtud õiguste kitsendused, vabastatakse kõik need, kes enne 21. aprilli 1938 on korda saatnud süüteod, mis on ette nähtud:
1) Kriminaalseadustiku § 75–79, 110, 1121, 113, 114, § 115 esimese lõike p. 1 ja 4, § 116 esimese lõike p. 1, § 119, 120, 1201, 164, 169, 2631, 282, 356, samuti § 146, 147, 149, 151, 156, 605, 606, 607, 613 ja 6131, kui viimastes ettenähtud teokoosseisud on seoses § 75 või 76 ettenähtud teokoosseisudega;
2) Sõjaväe kriminaalseadustiku § 73–77, 79–88, 91–108, 113, § 114 esimeses lõikes, § 115, 116, § 117 esimeses lõikes, § 120–128, 130 ja 132–178.
Pensionide arvutamine toimub pensionide kohta kehtivate eeskirjade alusel seisundi järgi, mida amnesteeritud isikud omasid kuni riikliku pensioni õiguse kaotuseni kohtuotsuse põhjal käesolevas seaduses § 1–4 loetletud süütegude eest.
Pensioni maksmist alustatakse arvates vastava avalduse esitamise päevast.
§ 2. Paragrahvis 1 tähendatud ulatuses kergendatakse ka nende saatust, kes on süüdi mõistetud Vene Uue nuhtlusseaduse § 101, 102, 124, 129, 130, 134 ettenähtud süütegude eest, samuti ka § 163, 164, 166, 168, 173, 643, 644, 645 ja 652 ettenähtud süütegude eest, kui viimastes ettenähtud teokoosseisud on seoses § 101 või 102 ettenähtud teokoosseisudega, või Vene Sõjaväe nuhtlusseaduse § 128–134 ettenähtud süütegude eest.
§ 3. Paragrahvide 1 ja 2 eeskirjad on kohaldatavad nendes loetletud süütegudele ka siis, kui need olid korda saadetud sõja- või kaitseseisukorda kuulutatud maa-alal sõja- või kaitseseisukorra kehtivuse ajal.
§ 4. Paragrahvis 1 tähendatud ulatuses kergendatakse ka nende saatust, kes on korda saatnud Sõjaväe kriminaalseadustiku § 109 ja 110 ettenähtud väejooksu, mille kordasaatmine algas enne 21. aprilli 1938, kuid nende saatust, kelle poolt kordasaadetud süüteo algus oli pärast 1. veebruari 1935 ning kes endid kohtu eest kõrvale hoiavad, ainult sel juhul, kui nad kuue kuu jooksul arvates käesoleva seaduse avaldamise päevast vabatahtlikult oma väeossa tagasi ilmuvad või annavad endid lähema sõjaringkonnaülema korraldusse oma väeossa saatmiseks.
§ 5. Paragrahvides 1–4 loetletud süütegude tagajärjel kaotatud sõjaväeliste auastmete, autähtede ja aumärkide tagasiandmine võib toimuda Vabariigi Presidendi kui riigikaitse ja relvastatud jõudude kõrgeima juhi otsusel.
§ 6. Süüdlased Kaitseseisukorra seaduse alusel antud sundmääruste rikkumistes, mis korda saadetud enne 21. aprilli 1938, samuti süüdlased enne seda päeva korda saadetud neis süütegudes, millede eest karistamine Kaitseseisukorra seaduse alusel allub administratiivvõimudele, vabastatakse rahatrahvidest ja kinnipidamiskaristustest selles ulatuses, kuivõrd rahatrahvid on tasumata ja kinnipidamiskaristused kandmata.
§ 7. Maksukaristuste seadustikus ettenähtud süütegudes, mis on korda saadetud enne 21. aprilli 1938, vähendatakse süüdlastele määratud rahatrahve, tasurahasid ja kinnipidamiskaristusi poole võrra, kuid juhul, kui rahatrahvist või tasurahast on tasutud või kinnipidamiskaristusest kantud üle poole, siis kustutatakse need tasumata või kandmata osas.
Eelmises lõikes tähendatud maksusüütegudes, mis on otsustamata, määratakse süüdlastele rahatrahvid, tasurahad ja kinnipidamiskaristused seaduses ettenähtud üldistel alustel ja vähendatakse siis poole võrra.
Eelmiste lõigete põhjal vähendatud ja laekunud rahatrahvid ja tasurahad jaotatakse täies ulatuses Maksukaristuste seadustiku § 215 p. 1 ja 2 ettenähtud vahekorras.
§ 8. Kui kohtuotsusega on koostatud või liidetud karistused niisuguste süütegude eest, milledest ühed alluvad käesolevale seadusele, teised aga mitte, siis tühistub koostus- või liitotsus ja koostatud või liidetud karistusest eraldatakse amnestiale alluvate süütegude eest määratud karistused, ja juhul, kui süüdlane on juba koostus- või liitotsusega määratud karistusest osa ära kandnud, loetakse kantud karistus kantuks nende süütegude eest, mis amnestiale ei allu, ja kantud karistus arvestatakse Kriminaalseadustiku § 63 ja 64 eeskirjade järgi.
§ 9. Käesoleva seaduse viivitamatu täitmine jõustunud kohtuotsuste suhtes allub vastavalt asja alluvusele kas vastavale prokurörile või jaoskonnakohtunikule, kusjuures juhul, kui täitmise juures tekib vaieldavaid küsimusi, on prokurörid õigustatud Kriminaalkohtupidamise seadustiku § 681 ja 682 ettenähtud korras pöörduma vastava kohtu poole küsimuse lahendamiseks.
Vajaduse korral teeb täiendava koostus- või liitotsuse sama esimese astme kohus, kelle koostus- või liitotsus käesoleva seaduse põhjal tühistus.
Administratiivvõimu määruste või otsuste suhtes täidavad käesolevat seadust viivitamata vastavad administratiivvõimud ise.
§ 10. Paragrahvi 1 ulatuses amnestiale alluvais süütegudes, milles kohtuotsused ei ole käesoleva seaduse avaldamise ajaks veel jõustunud, lõpetavad kriminaaljälitamise kohtute toimetustes olevais asjus vastavad kohtud, ühtlasi tühistades jõustumata otsused, ja kohtusse mittejõudnud asjus kohtupidamisseadustes ettenähtud üldises korras vastavad prokurörid või sõjaväeülemad.
Tallinnas, 6. mail 1938.
Eelolev Amnestiaseadus on vastu võetud Riigivolikogu poolt 29. aprillil 1938, Riiginõukogu poolt 5. mail 1938.
Riigivolikogu Esimees. M. Pung
Riiginõukogu Esimees.
E. Maddisoo
Riigivolikogu Peasekretär. Artur Mägi
Riiginõukogu Peasekretär.
Pärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Amnestiaseadus&oldid=21769"
Selle lehekülje viimane muutmine: 14:47, 28. detsember 2013.


Keeleseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Keeleseaduse muutmise seadus
RT I 2007, 17, 82
Vabariigi Presidendi 21. veebruari 2007. a otsusega nr 107
I. Keeleseaduses (RT I 1995, 23, 334; 2005, 1, 1) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 1 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
« (3) Eesti viipekeel on iseseisev keel ning viibeldud eesti keel on eesti keele esinemiskuju.
(4) Riik soodustab eesti keele, eesti viipekeele ja viibeldud eesti keele kasutamist ning arengut.»
§ 2. Paragrahvi 2:
1) lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu «eesti keele» sõnadega «ja eesti viipekeele»;
« (3) Võõrkeele toetamise meetmed ei tohi kahjustada eesti keelt.»
§ 3. Paragrahv 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 21. Seaduse reguleerimisala
(1) Käesoleva seadusega reguleeritakse eesti keele oskuse nõudeid ning eesti keele, eesti viipekeele, viibeldud eesti keele ja võõrkeelte kasutamist, samuti käesolevas seaduses sätestatud nõuete täitmise üle riikliku järelevalve teostamist ja vastutust keeleseaduse nõuete rikkumise eest.
(2) Äriühingute, mittetulundusühingute, sihtasutuste ja nende töötajate ning füüsilisest isikust ettevõtjate eesti keele kasutamist reguleeritakse juhul, kui see on õigustatud avalikes huvides, milleks käesoleva seaduse mõttes on ühiskonna turvalisus, avalik kord, avalik haldus, haridus, tervishoid, tarbijakaitse ja tööohutus. Eesti keele oskuse ja kasutamise nõude kehtestamine peab olema põhjendatud ning proportsionaalne taotletava eesmärgiga ega tohi moonutada piiratavate õiguste olemust.
(3) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.»
§ 4. Paragrahvi 4:
1) täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Kurdi või vaegkuulja eesti viipekeelse ja viibeldud eestikeelse suhtlemise õigus tagatakse tõlketeenuse võimaldamisega õigusaktides sätestatud korras.»;
2) lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu «tööalane teave» sõnadega «, kui seadus ei sätesta teisiti».
§ 5. Paragrahvi 5:
1) lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt :
« (4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud isikute kohustusliku keeleoskustaseme määramisel võetakse aluseks Euroopa Nõukogu koostatud Euroopa keeleõppe raamdokumendis määratletud keeleoskustasemed.»;
« (5) Avalike teenistujate, töötajate ning füüsilisest isikust ettevõtjate eesti keele oskuse ja kasutamise nõuded kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.»
§ 6. Paragrahvi 51 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Eesti keele oskust hinnatakse eesti keele tasemeeksamil.
(2) Tasemeeksamite läbiviijate ja hindajate loetelu kinnitab haridus- ja teadusminister käskkirjaga.
(3) Tasemeeksameid korraldava asutuse määrab ning tasemeeksamite läbiviimise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(4) Kui eksaminand ei ole rahul tasemeeksami tulemusega, on tal õigus 30 päeva jooksul pärast selle teatavaks tegemist esitada Haridus- ja Teadusministeeriumile vaie oma eksamitulemuse läbivaatamiseks.
(5) Tasemeeksami tulemuste kohta esitatud vaiete läbivaatamiseks moodustatakse tasemeeksami vaidekomisjon, mille koosseisu kinnitab haridus- ja teadusminister käskkirjaga.
(6) Vaidekomisjon vaatab esitatud vaide läbi 30 päeva jooksul arvates selle saamisest ning teeb ühe järgmistest otsustest:
1) jätta vaie rahuldamata;
2) teha tasemeeksami hindajale ettekirjutus eksamitöö uuesti läbi vaadata;
3) rahuldada vaie ning teha vajaduse korral tasemeeksameid korraldava asutuse juhile ettekirjutus eesti keele tasemetunnistuse väljastamiseks.
(7) Võõrkeelse põhikooli ja gümnaasiumi eesti keele lõpueksami ja eesti keele tasemeeksami ühitamise tingimused kehtestab haridus- ja teadusminister. Kodakondsuse taotleja eesti keele eksami ja eesti keele tasemeeksami ühitamise tingimused kehtestab Vabariigi Valitsus.
(8) Põhihariduse baasil kutsekeskharidust omandavate muu õppekeelega õppegruppide lõpetajate eesti keele riigieksami ja eesti keele tasemeeksami ühitamise tingimused kehtestab haridus- ja teadusminister.
(9) Eesti keele tasemeeksamit ei pea sooritama isikud, kes on omandanud hariduse eesti keeles vähemalt ühel järgmistest tasemetest:
1) põhiharidus;
2) üldkeskharidus;
3) põhihariduse baasil kutsekeskharidus;
4) põhihariduse baasil keskeriharidus;
5) kõrgharidus.
(10) Eesti keele tasemeeksami sooritanud isikule väljastab tasemeeksameid korraldava asutuse juht eesti keele tasemetunnistuse, mille vormi ja väljastamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(11) Väljastatud eesti keele tasemetunnistuste üle arvestuse pidamiseks ning riikliku järelevalve teostamiseks kantakse eesti keele tasemetunnistused riiklikusse registrisse, mille asutab ja põhimääruse kinnitab haridus- ja teadusministri ettepanekul Vabariigi Valitsus.»
§ 7. Seadust täiendatakse §-ga 52 järgmises sõnastuses:
« § 52. Tasemeeksamile suunamine ja eesti keele tasemetunnistuse kehtetuks tunnistamine
(1) Kui riiklikku järelevalvet teostaval ametiisikul (edaspidi keeleametnik) on järelevalve käigus tekkinud põhjendatud kahtlus, et isiku keeleoskus ei vasta õigusaktides sätestatud keeleoskustaseme nõuetele, suunatakse isik keeleametniku ettekirjutusega tasemeeksamile.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse täitmise tähtaja määramisel võetakse arvesse aega, mis kulub nõutaval tasemel keeleoskuse omandamiseks. Kui isik on sooritanud ettekirjutuses määratud tähtaja jooksul nõutaval tasemel eesti keele eksami, siis on tal õigus taotleda keeleõppekulu hüvitamist kuni 100 protsendi eesti keele õppe eest tasutud õppeteenustasu ulatuses.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud keeleõppe kulu hüvitatakse kodakondsuse seaduse § 81 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses sätestatud piirmäära ulatuses.
(4) Tasemeeksameid korraldava asutuse juht tunnistab keeletunnistuse kehtetuks, kui isik ei ole keeleametniku ettekirjutuses määratud tähtaja jooksul sooritanud vähemalt keeletunnistusel märgitud tasemele vastavat tasemeeksamit. Keeletunnistuse kehtetuks tunnistamise otsus tehakse kuue kuu jooksul ettekirjutuses määratud tähtaja lõppemisest arvates.
(5) Keeletunnistuse kehtetuks tunnistamise menetluse alustamisest teatab tasemeeksameid korraldava asutuse juht või tema poolt volitatud isik isikule kirjalikult posti teel tähtkirjaga või allkirja vastu.
(6) Tasemeeksameid korraldava asutuse juht ei tee keeletunnistuse kehtetuks tunnistamise otsust varem kui 30 päeva möödumisel käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud teate saatmise päevast.»
§ 8. Seadust täiendatakse peatükiga 11 järgmises sõnastuses:
«11. peatükk
§ 61. Riikliku järelevalve teostaja
(1) Käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete täitmise üle teostab riiklikku järelevalvet Keeleinspektsioon (edaspidi inspektsioon).
(2) Riikliku järelevalve prioriteedid igaks aastaks kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega hiljemalt eelmise aasta 1. septembriks.
§ 62. Inspektsiooni pädevus ning riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku õigused ja kohustused
(1) Inspektsiooni pädevuses on kontrollida eesti keele ja võõrkeelte kasutamist, eesti keele oskuse ja eesti keele kasutamise nõuete täitmist seaduses ja seaduse alusel sätestatud valdkondades.
(2) Keeleametnikul on õigus kontrollida:
1) ametliku keelekasutuse vastavust eesti kirjakeele normile;
2) riigiasutuse või kohaliku omavalitsuse asjaajamiskeelele kehtestatud nõuete täitmist istungite pidamisel, dokumentide menetlemisel ja isikutega suhtlemisel;
3) avalike teenistujate, töötajate ja füüsilisest isikutest ettevõtjate keeleoskusnõuete kehtestamist;
4) võõrkeelte kasutamist tööalases suhtlemises ja informatsiooni edastamisel;
5) avalike teenistujate, töötajate ja füüsilisest isikutest ettevõtjate eesti keele oskust ning suunata nõuetele mittevastava keeleoskusega avalik teenistuja või töötaja tasemeeksamile.
(3) Oma ülesannete täitmisel on keeleametnikul õigus:
1) takistamatult kontrollida käesoleva seaduse ja teiste keeleoskust ning keelekasutust sätestavate õigusaktide nõuete täitmist;
2) saada järelevalveks vajalikku teavet, tutvuda järelevalveks vajalike dokumentide või nende koopiatega ning saada nendest ärakirju või väljavõtteid;
3) teha tasemeeksameid korraldava asutuse juhile ettepanek tunnistada avaliku teenistuja, töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja keeletunnistus kehtetuks käesoleva seaduse § 52 lõikes 4 kirjeldatud juhtumil;
4) teha tööandjale ettepanek lõpetada töötajaga tööleping või teha avaliku teenistuja ametisse nimetamise õigust omavale isikule ettepanek vabastada avalik teenistuja ametikohalt, kui töötaja või avalik teenistuja ei oska eesti keelt nõutaval tasemel;
5) teha riigiasutusele, kohaliku omavalitsuse asutusele, riigiasutuse või kohaliku omavalitsuse asutuse hallatavale asutusele, äriühingule, mittetulundusühingule, sihtasutusele või nende ametiisikutele või töötajatele ettekirjutusi käesoleva seadusega ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega sätestatud nõuete rikkumise lõpetamiseks ja edasiste rikkumiste ärahoidmiseks.
(4) Keeleametnik on kohustatud oma tööülesannete täitmisel esitama ametitõendi.
(5) Keeleametnik on kohustatud hoidma talle ametikohustuste täitmisel teatavaks saanud äri- ja kutsesaladusi ning muud juurdepääsupiiranguga teavet, kui seadus ei näe ette selle avaldamist.
§ 63. Ettekirjutus ja otsus
(1) Ettekirjutuses märgitakse:
1) isiku nimi, kellele ettekirjutus on suunatud;
4) ettekirjutuse õiguslik alus;
7) ettekirjutuse teinud keeleametniku nimi, ametikoht ja allkiri;
8) ettekirjutuse vaidlustamise tähtaeg ja kord;
9) hoiatus käesoleva seaduse §-des 261–266 sätestatud meetmete ning asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud sunnivahendite rakendamise võimaluse kohta.
(2) Ettekirjutuse täitmise tagamiseks võib järelevalveorgan rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.»
« § 10. Vähemusrahvuse keele kasutamise õigus
(1) Omavalitsusüksuses, kus vähemalt pooled püsielanikud on vähemusrahvusest, on igaühel õigus saada vastava omavalitsusüksuse territooriumil tegutsevatelt riigiasutustelt ja vastavalt kohalikult omavalitsuselt ning nende ametiisikutelt vastuseid eesti keeles antavate kõrval ka selle vähemusrahvuse keeles.
(2) Omavalitsusüksuse püsielanik on Eesti kodanik, alalist elamisõigust omav Euroopa Liidu kodanik või pikaajalise elamisloa alusel Eestis elav välismaalane, kelle püsiv elukoht, mille aadressiandmed on kantud Eesti rahvastikuregistrisse (edaspidi rahvastikuregister), asub vastavas vallas või linnas.
(3) Vähemusrahvusest püsielanike osakaalu määratlemisel omavalitsusüksuses lähtutakse rahvastikuregistrisse kantud andmetest vastava aasta 1. jaanuari seisuga.»
§ 10. Paragrahvi 16 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kaupade ja teenuste tarbijal on õigus eestikeelsele teabele ja teenindamisele vastavuses tarbijakaitseseadusega.»
§ 11. Paragrahv 18 tunnistatakse kehtetuks.
« § 19. Kohanime kirjutamine
Kohanime kirjutamisel lähtutakse kohanimeseaduses sätestatust.»
§ 13. Paragrahv 23 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 23. Teabekeel
(1) Avalikud sildid, viidad, kuulutused, teadaanded ja reklaam on eestikeelsed, välja arvatud käesoleva seaduse §-des 13 ja 15 sätestatud juhtudel.
(2) Avaliku teabe eestikeelsele tekstile võib lisada eesti keele piirkondliku erikuju või tõlke võõrkeelde, kusjuures eestikeelne tekst peab olema esikohal ning ei tohi olla halvemini vaadeldav kui eesti keele piirkondlik erikuju või võõrkeelne tekst.
(3) Avalikel üritustel tagab korraldaja olulise võõrkeelse teabe teksti tõlke eesti keelde.»
§ 14. Seadust täiendatakse §-ga 283 järgmises sõnastuses:
« § 283. Riiklik programm venekeelse kooli integreerimiseks Eesti haridussüsteemi
Vabariigi Valitsus käivitab 2007. aastast riikliku programmi venekeelse kooli, sealhulgas koolieelsete lasteasutuste integreerimiseks Eesti haridussüsteemi. Nimetatud programm hõlmab ka õpetajakoolitust.»
§ 15. Paragrahvid 27, 28 ja 282 tunnistatakse kehtetuks.
II. § 16. Seaduse jõustumine
(1) Käesolev seadus jõustub 2007. aasta 1. märtsil.
(2) Käesoleva seaduse § 5 punkt 1 jõustub 2008. aasta 1. juulil.


< Eelmine 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 Järgmine > (2206 kirjet)
Küsimus: Kas võin töölt ära minna, kui detsembri eest ei ole makstud ja ka töölepingut ei ole?28.01.2019
Töötasin kaks kuud pitsarestoranis (tegin pitsasid) (juhataja pole küsinud minult mingit tervisetõendit) aga töötasin mitteametlikult (suulisel kokkuleppel). Esimene kuu oli suht okei, siis tuli detsembri kuu ja kokkuleppe järgi ta peaks maksma töötasu iga kahe nädala tagant, mida ta ei teinud, nii maksmata on terve kuu eest. Nüüd mina tahan ära minna ametlikule töökohale aga juhataja väidab, et pean veel 30 päeva tööd tegema. Ning ta alles ütleb mulle (kui ma avaldasin soovi ära minna), et ta kandis mind firmaregistrisse tagant järgi ja tahab, et ma töötaks jaanuari kuus graafiku järgi vaatamata sellele, et on maksmata detsembri kuu eest, siiani ei ole ühtegi paberil lepingut. Juhata sõnul töötasu väljamaksmisega tegeletakse hiljem.
Kokkuvõttes võib öelda, et kui töötaja asus tegema tööd, kuid kirjalik tööleping puudus, siis tööle asumisega sõlmiti poolte vahel suuline tööleping, millele kehtivad kõik töölepingu seadusest tulenevad õigused (nt õigus saada töötasu) ja kohustused, sh kohustus järgida ülesütlemisel etteteatamistähtaega.
Kui tööandja on rikkunud oma kohustusi, siis võib tulla kõne alla ka töötajapoolne töölepingu erakorraline ülesütlemine ja etteteatamistähtaja mitte järgimine, kuid see eeldab kindlasti eelnevaid kirjalikke pöördumisi/hoiatusi tööandjale, mis ei ole toonud kaasa tööandja rikkumise lõpetamist.
Küsimus: Kuidas tuleb koondamise korral arvestada etteteatamistähtaja mittejärgimisest tekkinud hüvitus?28.01.2019
Kuidas tuleb koondamise korral arvestada etteteatamistähtaja mittejärgimisest tekkinud hüvitus?
Töölepingu lõpukuupäev on 31. detsember ja teatati 26. oktoobril.
Töölepingu lisas on öeldud: hüvitada 24 kalendripäeva eest.
Arvestati ja tasuti aga 16 päeva eest.
Töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 97 lg 2 kohaselt peab tööandja erakorralisest ülesütlemisest majanduslikel põhjustel (koondamine) ette teatama vähemalt 15 kalendripäeva, kui töötaja töösuhe on kestnud alla ühe tööaasta, vähemalt 30 kalendripäeva, kui töötaja töösuhe on kestnud üks kuni viis tööaastat, vähemalt 60 kalendripäeva, kui töötaja töösuhe on kestnud viis kuni kümme tööaastat ja vähemalt 90 kalendripäeva, kui töötaja töösuhe on kestnud kümme ja enam tööaastat.
Kui Teie töösuhe kestis 10 või enam tööaastat, siis tuleb Teile koondamisest ette teatada vähemalt 90 kalendripäeva. Kui tööandja andis Teile ülesütlemisavalduse 26. oktoobril, siis 90 kalendripäevase etteteatamistähtaja korral oleks töösuhe pidanud lõppema 24. jaanuaril. Kuna töösuhe lõppes ülesütlemisavalduse kohaselt 31. detsembril, siis teatas tööandja ette vähem 24 kalendripäeva võrra.
Kui tööandja teatab ette vähem kui seaduses sätestatud, siis TLS § 100 lg 5 kohaselt tuleb tööandjal hüvitada vähem ette teavitatud aeg. Kuigi etteteatamistähtaega loetakse kalendripäevades, siis hüvitist arvutatakse tööpäeva tasu alusel. See tähendab seda, et viimase kuue kuu töötasud liidetakse ja jagatakse viimase kuue kuu kalendaarsete tööpäevade arvuga (E-R, v.a riigipühad). Vastuseks saadakse ühe tööpäeva keskmine tasu. Seejärel loetakse, millal oleks pidanud töösuhe etteteatamistähtaja järgimisel lõppema (Teie toodud näites 24. jaanuaril) ning mitu kalendaarset tööpäeva nimetatud perioodi sisse jäi (Teie toodud näites 17 tööpäeva). Saadud kalendaarsete tööpäevade arv (17) korrutatakse eelnevalt leitud keskmise tööpäevatasuga.
Küsimus: Kas tööandjal on õigus saamata jäänud puhkust mitte anda?28.01.2019
Puudega inimene, kes asus tööle töölepinguga 1.veebruaris 2017 sai 2017 aasta eest puhkust ainult 2 nädalat. Tööandja ütles, et rohkem ei saa kuna tööl on kiire. Saamata jäänud 3 nädalat ei olnud võimalik kätte saada ka 2018 ning ka see aasta (2019) pole tööandja andnud selget vastust kuna ja kas neid oleks võimalik kasutada. Kas on rikutud töötaja õigusi ja tööandja kohustusi? Kuidas tuleks käituda?
Töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 57 kohaselt on osalise või puuduva töövõimega töötaja iga-aastase põhipuhkuse kestus 35 kalendripäeva. TLS § 68 lg 6 kohaselt aegub põhipuhkuse nõue ühe aasta jooksul arvates selle kalendriaasta lõppemisest, mille eest puhkust arvestatakse. See tähendab seda, et 2017. aastal väljateenitud põhipuhkust saab kasutada kuni 31. detsembrini 2018 ja 2018. aastal väljateenitud põhipuhkust saab kasutada kuni 31. detsembrini 2019.
TLS § 69 lg 2 kohaselt koostab tööandja puhkuste ajakava iga kalendriaasta kohta ja teeb selle töötajale teatavaks hiljemalt 31. märtsiks. Puhkuste ajakavasse märgitakse põhipuhkus ja kasutamata puhkus. Puhkused puhatakse vastavalt ajakavale. kui soovitakse puhkuste ajakava muuta, siis saab seda teha üksnes poolte kokkuleppel (TLS § 69 lg 4). Kui puhkuste ajakava ei ole koostatud või ole ajakavasse kõiki puhkuseid lisatud, siis teatab töötaja ajakavasse lisamata puhkusele jäämisest vähemalt 14 kalendripäeva ette kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis, nt e-kirja teel (TLS § 69 lg 3). Tööandja nõusolekut puhkusele jäämiseks ei ole vaja.
Kokkuvõttes võib öelda, et kui ettevõttes koostatakse puhkuste ajakava, siis puhatakse vastavalt sellele. Kui ajakava puudub, teatab töötaja puhkusele jäämiselt vähemalt 14 kalendripäeva ette. Kuigi tööandjal on kohustus tagada töötajale puhkus, siis puhkuse kasutamise riisiko lasub ka töötajal. Kui ettevõttes puudub puhkuste ajakava, siis ei saa tööandja puhkust anda, kui töötaja pole ise teinud kirjalikku avaldust. Ainuüksi tööandja sõnu, mille kohaselt ei ole puhkuse andmine võimalik, ei saa lugeda rikkumiseks, kui töötaja pole teinud kirjalikku avaldust puhkusele jäämiseks. Seega töötajal tuleb igal juhul näidata üles initsiatiivi puhkuse kasutamiseks ning seda tuleb teha kirjalikult hilisemate vaidluste vältimiseks.
Küsimus: Kas koondamine lükkub edasi haiguslehel oldud aja võrra või haiguslehel olemine ei muuda koondamise kuupäeva?26.01.2019
Tere. Töötaja on saanud koondamisteate ja teda vabastatakse töölt 01.02. Töötaja haigestus 10.01. Kas koondamine lükkub edasi haiguslehel oldud aja võrra või haiguslehel olemine ei muuda koondamise kuupäeva?
Ülesütlemisavaldus on ühepoolne tahteavaldus, mis muutub kehtivaks hetkel, kui teine pool on selle kätte saanud (tsiviilseadustiku üldosa seadus § 69 lg 1). Ülesütlemisavaldus tuleb teha kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis, s.o näiteks e-kirja, kirja, smsi teel. Suuline ülesütlemine on tühine (töölepingu seadus (edaspidi TLS) § 95 lg 1). Seega kui tööandja on andud töötajale kirjaliku ülesütlemisavalduse ning töötaja on selle kätte saanud, siis on tegemist kehtiva ülesütlemisavaldusega. Teise poole nõusoleku, sh allkirja, selle kehtima hakkamiseks tarvis pole. Töösuhe lõpeb avaldusel märgitud kuupäeval.
Töösuhe lõpeb avalduse märgitud kuupäeval ka siis, kui töötaja viibib sel ajal töövõimetuslehel või puhkusel. Kuna ülesütlemisavaldus on ühepoolne tahteavaldus, mis muutub kehtivaks selle kättesaamisega, siis töövõimetuslehel või puhkusel olek ei muuda avalduse kehtivust ega lükka lepingu lõppemise kuupäeva edasi.
Töölepingu lõppemisel muutuvad TLS § 84 lg 1 kohaselt kõik töösuhtest tulenevad sissenõutavaks ehk tööandja tasub töötajale töösuhte lõppemise päeval lõpparve, ka siis kui töötaja viibib sel päeval töövõimetuslehel. Töövõimetusleht ei lõpe koos töösuhte lõppemisega, vaid kestab edasi. Seega kui Teie olete saanud kirjaliku ülesütlemiseavalduse koondamise tõttu ning avaldusele on märgitud töösuhte lõppemise kuupäevaks 1. veebruar, siis lõpeb töösuhe 1. veebruaril ka siis kui Teie viibite haiguslehel.
Küsimus: Kui ma ei võta vastu teist tööd, kas siis mind koondatakse?26.01.2019
Hetkel olen lapsehoolduspuhkusel. Enne last oli mul kaks töökohta, mõlemad poole kohaga. Üks asutus (riiklik lastehoid) likvideeriti hiljuti, täna on selle asemel riiklik lasteaed, kuid minu ametikohta seal enam ei ole. Enne olin ma lapsehoidja, kuid nüüd uues asutuses on õpetaja ja õpetaja abi. Firma juht pakkus mulle õpetaja abi kohta, aga kui ma seda vastu ei taha võtta, siis kas nad peavad mind koondama?
Teise töökohta, mis mul enne oli, tahan tagasi minna. See ei puutu vist asjasse?
Töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 89 lg 1 kohaselt võib tööandja töölepingu erakorraliselt üles öelda, kui töösuhte jätkamine kokkulepitud tingimustel muutub võimatuks töömahu vähenemise või töö ümberkorraldamise tõttu või muul töö lõppemise juhul (koondamine). Seega koondamiseks peavad täidetud olema samaaegselt kaks tingimust. Esiteks peab ettevõttes olema toimunud töö ümberkorraldamine (nt kaks ametikohta liidetakse, toimub osakondade struktuuri muudatus vms) või väheneb töömaht (nt koolis väheneb õpilaste arv, tellimuste arv on oluliselt vähenenud vms) või töö lõpeb muul juhul (nt uue infotehnoloogilise lahenduse kasutuselevõtuga ei ole tarvis teatud ametikohta vms). Teiseks peab eelnimetatud olukord kaasa tooma selle, et töötajale ei ole kokkulepitud tingimustel tööd anda. Olulised kokkulepitud tingimused on mh töötasu, töökoormus, töötamise asukoht, tööülesanded.
Enne koondamist peab tööandja TLS § 89 lg 3 kohaselt võimaluse korral pakkuma töötajale teist tööd ehk tööd uutel tingimustel. Kui töötaja keeldub, siis tööandja koondab töötaja. Kui töötaja nõustub, siis jätkub töösuhe uutel tingimustel.
Teie kirjeldatud olukorras tuleb hinnata, kas tööandja pakutav töö toob kaasa töötingimuste, eelkõige töötasu, töökoormuse ja tööülesannete muutuse. Näiteks kui tööülesanded jäävad oma sisult samaks, kuid muutub ainult ametinimetus, siis ei ole tegemist koondase olukorraga.
Küsimus: Kuidas teada saada, kas töötajale on ette nähtud mürarikkas keskkonnas kõrvaklapid tööandja poolt?24.01.2019
Töötaja töötab puiduettevõttes ja saeraamiga. Kas talle on ette nähtud sellises mürarikkas keskkonnas kõrvaklapid tööandja poolt?
Kui töökohal on pidevalt kõrge müratase, võib see kahjustada inimese kuulmist. Kuulmiskahjustuste risk on olemas, kui müratase on suurem kui 80 dB(A). Müratase on liiga kõrge, kui peate ½–1 meetri kauguselt teise inimesega suhtlemisel häält tõstma, et teist aru saadaks. Müra võib kahjustada kuulmist ka siis, kui väga tugevat müra tegevaid masinaid kasutatakse lühikest aega või kui nõrgemat müra tekitavaid masinaid kasutatakse pikemat aega.
Küsimus: Kui palju on mul 9-aastase lapse vanemana õigus puhkuse aega valida?24.01.2019
Tere. Kasvatan üksi 9-aastast last. Tööl pidid kõik puhkusegraafikusse märkima oma puhkusesoovid. Tuli välja, et selles firmas antakse puhkust 2 nädalat suvel (juuni, juuli, august), 1 nädal kevadel ja 1 nädal talvel. Kuna tahtsin juunis võtta 1 nädala ja augusti lõpp 2 nädalat, siis öeldi, et suvekuudel rohkem ei saa ja meil nii ei ole. Kas firmal on õigus keelduda sellisest puhkusesoovist?
Töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 69 lg 2 kohaselt koostab tööandja puhkuse ajakava hiljemalt 31. märtsiks, vastavalt millele hakkavad töötajad kasutama puhkust. TLS § 69 lg 7 p 4 järgi on vanemal, kes kasvatab seitsme- kuni kümneaastast last, õigus nõuda põhipuhkust lapse koolivaheajal. Rõhutame, et töötaja peab oma soovi puhkuse kasutamise osas avaldama puhkuse ajakava koostamisel ning tööandjal tuleb sellisel juhul töötaja soovi arvestada. Kui lapsevanem, kes kasvatab 9-aastast last, soovib põhipuhkust kasutada täies osas lapse koolivaheajal suvel ja avaldab selleks õigeaegselt soovi puhkuste ajakava koostamise ajal, siis on tööandjal kohustus lubada töötaja põhipuhkusele soovitud ajal.
Lisaks tasub märkida, et põhipuhkuse saab TLS § 68 lg 5 kohaselt saab põhipuhkust jagada osadeks üksnes poolte kokkuleppel. See tähendab seda, et kui tööandja soovib põhipuhkuse jagada osadeks 14 + 7 + 7, siis on see põhipuhkuse osadeks jagamine ja selleks on tarvis töötaja nõusolekut.
Kui ajakava on kinnitatud, saab TLS § 69 lg 4 kohaselt seda muuta üksnes poolte kokkuleppel. See tähendab, et kui tööandja on puhkuse ajakava hiljemalt 31. märtsiks töötajale teatavaks teinud, peavad pooled selle muutmiseks saavutama kokkuleppe. Kui tööandja/töötaja ei ole nõus puhkuse ajakava muutma, kehtib ajakavas kokkulepitu ja töötaja peab kasutama põhipuhkust ajakavas märgitud ajal.
Küsimus: Kas tööandjal on õigus öelda, et tööd ei saa, kui mul e-maili aadressi ei ole?24.01.2019
Tere! Olin huvitatud töökohast, suhtlesin firma omanikuga telefoni teel. Siis aga käskis ta saata CV jms oma e-maili aadressile. Minul meiliaadressi ei ole, millelt saata. Selle peale ütles ta, et tööd ei saa. Ühegi teise CV edastamise variandiga ta ei olnud nõus, ka kokkusaamisest keeldus. Kas tal on õigus nii käituda?
Tööle värbamisel tuleb lähtuda üksnes sellest, millised nõuded on ametikohale esitatud. Kõigile tööle kandideerijatele peavad olema tagatud võrdsed võimalused ning valiku tegemisel ei tohi saada otsustavaks kandideerija sugu, rahavus, nahavärv või muu asjaolu, millel ei ole seost tööülannetega hakkama saamisel. Samuti ei või kandideerijalt küsida pereplaneerimise, üldjuhul hobide jms kohta.
Kokkuvõttes võib öelda, et nii tööle kandideerimiseks kui värbamisprotsessis peavad kõigile olema tagatud võrdsed võimalused. Sealhulgas ei tohi valituks mitteosutumise põhjuseks olla e-maili puudumine. Tööandjal tulnuks tagada võimalus CV saatmiseks muul moel kui üksnes e-kirja teel.
Küsimus: Kas ja mis tingimustel on lubatud kasutada turvakaameraid tootmistöölise jälgimiseks?24.01.2019
Küsimus on kaamerate kasutamise kohta tootmisega tegelevas ettevõttes.
Otsisin muidugi esialgu ise riigiteatajast ning AKI kodulehelt aga siiski jäi asi segaseks.
Küsimus on järgmine, kas ja mis tingimustel on lubatud kasutada turvakaalutlustel paigaldatud kaameraid
tootmistöölise jälgimiseks, eesmärgil veenduda, et etteantud tootmisajad on korrektsed ja vajadusel neid korrigeerida?
Töölepingu seaduse § 28 lg 2 p 11 kohaselt on tööandja kohustatud austama töötaja privaatsust ja kontrollima töökohustuste täitmist viisil, mis ei riku töötaja põhiõiguseid. Kuna kaamerate paigaldamise ja töö tegemise filmimise näol on tegemist isikuandmete töötlemisega, siis tuleb vaadelda isikuandmete kaitse seaduses (edaspidi IKS) sätestatut.
Isikute või vara kaitseks isikuandmeid edastavat või salvestavat jälgimisseadmestikku võib kasutada üksnes juhul, kui sellega ei kahjustata ülemääraselt andmesubjekti õigustatud huve ning kogutavaid andmeid kasutatakse ainult nende kogumise eesmärgist lähtuvalt. Andmesubjekti nõusolekut asendab sellise andmetöötluse korral jälgimisseadmestiku kasutamise fakti ning andmete töötleja nime ja kontaktandmete piisavalt selge teatavaks tegemine. See tähendab seda, et kui kaamerad on paigaldatud isikute ja vara kaitseks, siis on see lubatud. Teavitamiseks sobivad kaameratest teavitavad sildid, millel on andmete töötleja nimi ja kontaktandmed.
Kaameraid võib paigaldada isikute ja vara kaitseks (nt kui toimub vargus, siis tuvastatakse, kes oli varas, kui lõhutakse kellegi vara, siis tuvastatakse, kes oli lõhkujaks jms olukorrad). Andmekaitse Inspektsioon on seisukohal, et tööruumidesse võib kaameraid isikute ja vara kaitseks küll paigaldada, kuid töötajate töö tegemist nende abil jälgida ei saa. Ka Euroopa Andmekaitseinspektor on seisukohal, et eesmärgid nagu tootlikkuse juhtimine, kvaliteedi tagamine, ettevõtte poliitikate juurutamine või vaidluste puhuks tõendite kogumine, ei ole piisavad eesmärgid, et õigustada jälgimisseadmestiku kasutamist töökohal.
Kui kaamerad paigaldatakse, siis tuleb määratleda konkreetne eesmärk. Euroopa Andmekaitseinspektori hinnangul ei ole ebamäärane, mitmeti mõistetav või lihtsalt liiga üldine kirjeldus jälgimisseadmestiku paigaldamiseks piisav. Kui eesmärk on nt turvaprobleemi lahendamine, siis peab eesmärk olema sõnastatud selgelt. Tööandja peaks selgelt sõnastama iga võimaliku turvariski, mille tarbeks jälgimisseadmestik paigaldatud on. Lisaks tuleks täpsustada, kas jälgimisseadmete kasutamise eesmärk on konkreetse turvariski ennetamine või uurimine. Seega töösuhetes võib isikute ja vara kaitseks jälgimisseadmestiku paigaldamine kõne alla tulla, kuid üksnes siis kui seda tehakse eesmärgipäraselt. Eesmärgipäraseks kasutamiseks nt tootmises saab olla vara kaitsmine.
Lisaks on oluline järgida minimaalsuse põhimõtet. Nt kui kaamerad on paigaldatud varguste toimepanija leidmiseks, siis tasuks kaaluda ehk oleks mõistlik kaamerad tööle panna üksnes öösel kui tööd ei toimu. Vastasel juhul võidakse rikkumine minimaalsuse põhimõtet. Tervet tööpäeva vältel töötajate töö tegemise jälgimist ei saa kindlasti pidada õigustatud eesmärgiks. See rikub töötaja privaatsust ning seadusest tulenev alus selleks puudub (s.t see ei lähe kokku isikute ja vara kaitseks paigaldavate kaamerate eesmärgiga ehk ei ole eesmärgipärane).
Töötajaid tuleb nende isikuandmete kogumisest teavitada. Seetõttu soovitab Andmekaitse Inspektsioon töötajaid teavitada kirjalikus järgmistest faktidest kaamerate kohta:
1) jälgimisseadmete kasutamise eesmärk või eesmärgid (jälgimisseadmete ja eesmärkide paljususe korral tuleb täpsustada, milline seade milliseid eesmärke teenib);
2) kas ja milliste töökohustuste rikkumiste menetlemiseks jälgimisseadmete salvestisi võidakse kasutada;
3) jälgitav ala;
4) jälgimise aeg;
5) jälgimise liik (reaalajas või salvestamisega);
6) jälgimisseadme üldine kirjeldus (statsionaarne, pööratav, suurendamisvõimalusega, koos helisalvestamisega jne);
7) jälgimisega kogutud andmete töötlejate andmed;
8) jälgimisega kogutud andmete kolmandatele isikutele edastamine
9) jälgimisega kogutud andmete kaitse korraldus
10) salvestiste säilitamise aeg;
Rohkem infot saate lugeda Andmekaitse Inspektsiooni poolt koostatud juhendist lk 69-75 http://www.aki.ee/sites/www.aki.ee/files/elfinder/article_files/Isikuandmed%20t%C3%B6%C3%B6suhetes%20juhendmaterjal26%2005%202014_0.pdf
Lisaküsimuste korral kaamerate paigaldamise kohta soovitame pöörduda Andmekaitse Inspektsiooni poole e-kirja teel info@aki.ee või telefoni teel (igal tööpäeval kl 10–12 ja 14–16, neljapäeviti kl 10 12 ja 14 15) 5620 2341 Andmekaitse Inspektsiooni poole pöördumise võimalused (nt võimalus esitada sekkumis- või selgitustaotlus, rikkumisteade vms) leiate siit: http://www.aki.ee/et/inspektsioon/poordu-inspektsiooni-poole
Küsimus: Kas mul on õigus võtta õppepuhkust ka sessioonide välisel ajal?24.01.2019
Kuna siit foorumist leidsin küll sarnase küsimuse aga see oli peaaegu aasta vana juba, et olla kindel, et see vastus on kooskõlas hetkel kehtivate seadustega, siis esitan oma küsimuse siiski.
Käin ülikoolis ja olen tööandjale edastanud õppesessioonide tõendi aga kas mul on õigus võtta õppepuhkust ka sessioonide välisel ajal? Ehk siis, kas mul on õigus, et tööandja ei saa sellest keelduda, öeldes, et Täiskasvanute koolituse seaduses on kirjas, et õppepuhkus on õppes osalemiseks, siinkohal mõtleb tööandja, et õppes osalemine tähendab reaalselt koolis viibimist. Olen aru saanud, et õppes osalemine võib olla ka kodus koduste õppetööde tegemine.
Täiskasvanute koolituse seadus (edaspidi TäKS) ei ole viimase aasta jooksul muutunud. Töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 67 lg 1 kohaselt on töötajal õigus saada õppepuhkust täiskasvanute koolituse seaduses ettenähtud tingimustel ja korras. TäKS § 13 lg 1 kohaselt antakse töötajale tasemeõppes õppepuhkust kuni 30 kalendripäeva kalendriaasta jooksul, millest 20 kalendripäeva eest maksab tööandja töötajale TäKS § 13 lg 3 kohaselt keskmist kalendripäevapõhist õppepuhkusetasu. Lisaks on TäKS § 13 lg 4 kohaselt töötajal õigus saada tasemeõppe lõpetamiseks täiendavalt õppepuhkust 15 kalendripäeva, mille eest makstakse TLS § 29 lõike 5 kohaselt kehtestatud töötasu alammäära alusel arvutatud õppepuhkusetasu.
TäKS ei kehtesta, milliste õppetegevuste jaoks võib õppepuhkust kasutada. See tähendab seda, et töötaja võib õppepuhkuse ajal kirjutada lõputööd, valmistuda eksamiteks, teha koduseid töid, osaleda õppetöös jne. Õppepuhkus ei pea olema võetud ainult sessioonide ajal. Samuti ei ole ette nähtud erandeid täis- ja osalise tööaja alusel töötavatele töötajatele. Õppepuhkusele jäämisest teatab töötaja vähemalt 14 kalendripäeva ette kirjalikus vormis (TLS § 69 lg 3).
3) Töötaja õpingud on peatunud akadeemilise puhkuse tõttu. Tööandjal on õigus nõuda õppeasutuse teatist tasemeõppes osalemise kohta. Õppeasutuse teatises tehakse märge akadeemilisel puhkusel viibimise kohta. Erandiks on olukorrad, mil õpilane saab akadeemilisel puhkusel viibides läbida osasid aineid. Sellisel juhul õppepuhkuse andmisest ja tasu maksmisest keelduda ei saa (TÄKS § 13 lg 2).


Restaureerimistoetus – Riigi Teataja
Restaureerimistoetus - sisukord
2 TOETUSE TINGIMUSED
1 Ehitise detaili restaureerimistoetus
§ 4 Ehitise detaili restaureerimistoetus
§ 5 Taotlusele lisatavad materjalid
2 Kuuride restaureerimistoetus
§ 6 Kuuride restaureerimistoetus
§ 7 Taotlusele lisatavad materjalid
3 TAOTLUSE MENETLEMINE, TOETUSE ANDMINE JA VÄLJAMAKSMINE
§ 8 Taotlusvooru väljakuulutamise aeg
§ 9 Toetuse taotlemine ja taotluse menetlemine
§ 10 Toetuse andmine ja andmata jätmine
§ 12 Nõuded tööde tegemiseks
§ 13 Nõuded ehitise detaili restaureerimiseks
§ 14 Nõuded kahekorruseliste puukuuride säilimiseks tehtavatele töödele
§ 15 Lõpparuanne
§ 17 Toetuse väljamaksmata jätmine
RT IV, 19.10.2017, 4
Vastu võetud 12.10.2017 nr 151
2. peatükk TOETUSE TINGIMUSED
1. jagu Ehitise detaili restaureerimistoetus
2. jagu Kuuride restaureerimistoetus
3. peatükk TAOTLUSE MENETLEMINE, TOETUSE ANDMINE JA VÄLJAMAKSMINE
2) Alampunkti tekstöö ei ole tehtud kvaliteetselt, mistõttu ei ole töö eesmärk täidetud;