IT juhtimine | Äripäeva teabevara
1. IT strateegiline juhtimine audio
1.1. Infoühiskond ja IT eesmärk
Protsessorite kiirus ja andmeülekande võimsus on kahekordistunud 40 aasta jooksul iga üheksa kuu järel. See on toonud käesoleva sajandi igapäevaellu seadmed, mida ulmekirjanikud alles veerand sajandit tagasi tuhandete aastate kauguses tulevikus kujutasid. Infotehnoloogia ja telekommunikatsioonitehnoloogia kiire areng on põlvkonna jooksul muutnud majanduslikke ja ühiskondlikke suhteid, luues...
1.1.1. IT ja ettevõtluse koostöö areng
IT diktatuuri periood (1950–1970)
Ainult suured ettevõtted suutsid endale muretseda IBM-i suurarvuti. Neid käsitsesid ülikõrge palgaga IT-gurud ja teadlased. Ettevõtte tippjuht ei teadnud midagi IT-probleemidest. IT-gurusid usaldati pimesi. Ülesande...
1.1.2. Äri ja IT suhted nüüdisajal
Praegusaja oluline tunnus on valdkondadevahelised projektimeeskonnad.
Ka nüüd on organisatsioone, kus kasutatakse mõne eelneva perioodi suhtemudelit. Ühe firma piirides võib olla kasutuses mitu suhtevormi, sest ühe ärivaldkonna liider mõistab ajastu eripära, teine aga mitte. Selliste juhtide (rohkem või vähem teadlike)...
1.1.3. Asjade internet audio
Ivar Anton
Ingliskeelset mõistet Internet of Things (IoT) on seletatud mitmeti. Kõigi definitsioonide aluspõhimõte on siiski ühine. Need nutikad seadmed suudavad vahetada pidevalt andmeid seadme tootja, haldaja või teiste internetti ühendatud seadmetega. See aitab suurendada seadmete kasutamisest saadavat väärtust ja võimaldab pakkuda...
1.1.4. Tööstuse digiteerimine
Organisatsioonid on lähiminevikus läbinud mitu suurt tehnoloogilist arenguhüpet, mis kõik on avaldanud ärikeskkonnale pöördumatut mõju. 1960. aastatel võeti kasutusele suurarvutid (ingl mainframe computer), 1990-ndatest alates jõudsid laia kasutajaskonnani personaalarvutid (ingl personal computer – PC), internet...
1.2. Infotehnoloogia rakendamise strateegia
Strateegia on pikaajaliste eesmärkide, nende saavutamise põhiteede ja tegevuspõhimõtete kogum, mis on ettevõtte (organisatsiooni) arengu alus.
Infotehnoloogia (IT) rakendamise strateegiline juhtimine on ettevõtte pikaajaline suunamine infotehnoloogiaga seotud eesmärkide saavutamiseks.
Strateegilise juhtimise...
1.2.1. Strateegia koostamine
Infotehnoloogia (IT) rakendamise strateegia peab lähtuma ettevõtte üldisest strateegiast ja on kogu IT-tegevuse alusdokument. Kõigepealt sõnastatakse selles IT missioon, mis lähtub IT tunnustatusest organisatsioonis (vt ptk 1.1.2). Kui ettevõtte põhitegevus ei ole seotud IT-ga, on IT roll toetada äriprotsesse.
1.2.2. Infotehnoloogia rakendamise üldised soovitused
Igal juhul on ka pooleleheküljeline IT-strateegia dokument parem kui mitte midagi. See ei kehti muidugi siis, kui võetakse mõni valmis arengukava ja asendatakse selles ainult organisatsiooni nimi.
IT-strateegia koostamisel peavad osalema kõik huvilised ja selle peab kinnitama juhtkond. Vähe on kasu strateegiast, mille kirjutab keegi IT-osakonnast nii, et juhtkonda ei...
1.2.3. COBIT-i metoodika soovitused strateegia koostamisel
COBIT on infotehnoloogia (IT) haldamise juhend, mida annab välja ISACA (www.isaca.org/cobit). Lühend tuleb ingliskeelsest nimetusest Control Objectives for Information and related Technology (infotehnoloogia ja sellega seotud tehnoloogia juhtimise eesmärgid).
COBIT...
1.2.4. Ettevõtte IT-strateegia
Peatükk käsitleb infotehnoloogia rakendamise strateegia koostamist ja elluviimist Eesti mõistes suurte ettevõtete kogemuste kohaselt. Soovitusi saab rakendada keskmistest suuremate ettevõtete puhul. Väiksemad peavad jälgima, kas kõiki punkte on mõistlik täielikult ellu viia.
Ilma infosüsteemi rakendamise korraliku strateegiata ei pea ettevõte...
1.2.5. Avaliku sektori asutuste IT-strateegia
Avaliku sektori asutusteks peetakse selle raamatu kontekstis ministeeriumeid, ameteid, kohalikke omavalitsusi, kõiki koole, haiglaid – seega asutusi, mille tegutsemisvaldkond on määratud põhimäärusega ning mis ei ole äriettevõtted.
Riigi infosüsteemidega seotud õigusaktid kohustavad avaliku sektori asutusi arendama oma...
1.3. IT-organisatsioon
Ettevõtete IT-organisatsioonid on viimaste aastate jooksul oluliselt muutunud. Arvutit kasutav töötaja nõuab töötamisvõimalust igal ajal ja kõikjalt.
E-kaubandus, interneti kasutamine tööotstarbeks, kaugtöö ja pilvetehnoloogia kasutuselevõtt esitavad väljakutse traditsioonilisele IT-organisatsioonile.
Ettevõttesisesest mõjutajatest on olulisemad...
1.3.1. IT-korraldus suures organisatsioonis
Üsna sageli kuulub ettevõte suuremasse ettevõtete gruppi või on küll iseseisev, kuid tema allüksused on geograafiliselt hajutatud. Sel juhul ei ole IT-organisatsiooni korraldus enam nii lihtsalt hoomatav, kui see on iseseisvas, ühes asukohas paikneva ettevõtte korral.
Tsentraliseeritud IT-organisatsioon...
1.3.2. IT-organisatsioon digiajastu ettevõttes
Kuni viimase ajani oli ettevõtte IT-organisatsioon äripoole ja tehniliste vahendite hädavajalik lüli, õpetades ja aidates tavakasutajat arvutit ning arvutiprogramme kasutama.
Tänapäeval tööturule sisenejatelt ei ole enam kombeks küsida arvutioskuse kohta, sest seda...
1.4. Ettevõtte juhi roll IT juhtimisel
1.4.1. Andmed on ettevõtte vara
Peaaegu kõikides valdkondades on ettevõtte edu tagamisel oluline infotehnoloogia ja andmetöötlus.
Infovara on ettevõtte väärtuse tähtis osa. Kliendiandmebaas, omahinna arvestus, dokumendiregister, projektide dokumendid, finantsandmed, juhendid jpm moodustavad ettevõtte infovaramu, mille väärtus ajas aina kasvab....
1.4.2. IT-meeskonna moodustamine
IT-meeskonna valik on ettevõtte juhile tähtis otsus.
IT-valdkond on läinud kiiresti spetsialiseerumise teed. Erinevatel arenguetappidel on vaja eri profiiliga spetsialiste: juhte, kasutajatoe andjaid, serverihaldureid, programmeerijaid, analüütikuid jpt.
Need ametikohad...
1.4.3. IT-investeeringute ja -arenduse planeerimine
Infotehnoloogia on kulukas valdkond. Investeeringutes ja muudes kulutustes peab ettevõtja olema eelkõige asjatundlik tellija. Seda nii oma IT-meeskonna kui ka väliste partnerite jaoks.
Valdkonna keerukusest hoolimata ei tohiks eksperte pimesi usaldada, vaid tuleb teada oma ärivajadusi ning valikud langetada teadlikult...
1.4.4. Arenduste juhtimine
Kui arenduskava on paigas, on ettevõtte juhi jaoks järgmine oluline teema ettevõtte arenduste ja tehnoloogiliste lahenduste soetamise võime.
Asjatundlik tellija
Arendusprojekti tellija peab olema asjatundlik. Nii nagu maja ehitamisel sõltub ka tarkvara arendusprojekti või tehnoloogilise investeeringu tulemus palju sellest...
1.4.5. Andmekaitse korraldus
Ettevõtte andmekaitse tõhusal korraldamisel on juhi roll väga oluline.
Peatükis on lühike kokkuvõte andmeturbe teemadest ettevõtte juhi vaatenurgast. Mahukas käsitlus infovarade turvalisuse tagamisest on peatükis 2.
Andmekaitse põhitõed ...
1.4.6. Juhi vastutus infoturbe halduse korraldamisel
Organisatsiooni juhtimisega kaasneb suur vastutus. Juhtide vastutus ei piirdu ainult äriliste eesmärkide saavutamisega, see hõlmab ka organisatsiooni tööd kahjustava tegevuse ärahoidmist. Peale organisatsiooni ohustavate muude riskide peab juht mõtlema järjest enam ka infoturberiskidele. Juht peab tagama, et organisatsiooni vara...
1.4.7. IT-projektide haldus
Projektijuhtimine koosneb detailsest plaanimisest, organiseerimisest, motiveerimisest ja ressursside kontrollimisest, et saavutada varem püstitatud eesmärgid, täites samal ajal kõiki projektile...
1.5. Tippjuht IT kasutajana
Tippjuhi IT kasutamine tuleneb arusaadavalt tema rollist ettevõttes ja IT eesmärk on tavaliselt selle rolli täitmist kergendada. Tippjuhil pole ilmselt mingit põhjust ega vajadust kulutada oma aega keerukate ja spetsiifiliste süsteemide (raamatupidamistarkvara, laoarvestus jms) kasutamiseks, kuna seda tööd saab delegeerida teistele.
1.6. Tippjuht kui IT‑novaator
Digiteerimine (ingl digitalization) on ettevõtte ärimudeli ja protsesside muutmine digitaalse tehnoloogia kasutuselevõtuga, leides selles uudseid väärtuse loomise ja optimeerimise võimalusi. Digiteerimine tähendab digitoodete ja -teenuste rakendamist ettevõtte eesmärkide saavutamiseks. (Vt ptk 1.1.4)...
1.7. Infotehnoloogia rakendamise tulemuslikkuse mõõtmine
Infotehnoloogia rakendamise tulemuslikkuse mõõtmine on IT-juhtimise oluline osa. Näitajate mõistmine ja arendamine on ettevõtte kasvu ning eesmärkide saavutamise alus. Põhjusega öeldakse, et saad seda, mida mõõdad.
IT-valdkonnas võib esmapilgul tähtsusetuna näiv detail põhjustada...
2. Infovarade turvalisuse tagamine uus audio
2.1. Infoturbe sisu
Andmeturve (ingl data security) ehk infoturve (ingl information security) on mõistlik ja vajalik tagada igas infosüsteemis ja äriprotsessis – igas süsteemis on turbenõuded tähtsad.
Turbenõuete sisu ja põhirõhk erinevad infosüsteemides, sõltudes nii süsteemi kui ka selle aluseks oleva äriprotsessi omapärast ning andmete tähtsusest...
2.1.1. Informatsioon ja andmed
Andmeturbe mõiste ja sisu on seotud informatsiooni ja andmete mõistetega, täpsemini nende eripärade ja omadustega, mis tekivad andmete interpreteerimisel informatsioonina ehk informatsiooni esitamisel andmetena.
Informatsioon ehk teave (ingl information...
2.1.2. Vorming
Digiandmete korral nimetatakse peatükis 2.1.1 kirjeldatud kokkuleppelisi reegleid vormingureegliteks (ingl format rules).
Vorming annab digiandmetele tähenduse ehk võimaldab kätte saada informatsiooni,...
2.1.3. Turbe sisu
Kui vaadata informatsiooni ja selle esitamist andmetena äriprotsessi juures kasutatavas infosüsteemis, siis tavaliselt pannakse andmetena kirja ainult see informatsioon, millel on äriprotsessis tähtis osa ning olulised väärtused, mida peab kõnealuses protsessis tagama.
2.1.4. Turve kui kompleksmõiste
Tihti seostatakse turvet ainult andmete konfidentsiaalsusega (salastatusega), kuid see ei ole õige. Enamasti käsitletakse tänapäeval andmeturvet siiski kui kompleksmõistet, mis koosneb kolmest komponendist: andmete käideldavusest, terviklusest ja konfidentsiaalsusest.
1. Andmete käideldavus (ingl ...
2.2. Infoturbe tagamise ja kirjeldamise mudel
Infoturbe tagamisel ja kirjeldamisel kasutatav kokkuleppeline mudel võimaldab kirjeldada turvaülesannet (ingl security task).
Turvaülesande eesmärk on infosüsteemis (asutuses):
ära hoida turvakadu (ingl security...
2.2.1. Mudeli struktuur
Turve kui olek või protsess koosneb kolmest komponendist. Turvakadu (turvarike, turvaintsident) võib olla:
käideldavuskadu (ingl availability loss) ehk käideldavusrike ehk käideldavusintsident ...
2.2.2. Infovarad
Turvanõuded esitatakse infosüsteemis andmetele, kuid need mõjuvad andmetele keskkonna kaudu, mida nimetatakse infovaradeks.
Infovarade hulka kuuluvad tavaliselt:
IT-aparatuur (riistvara, sideseadmed, toiteseadmed jm)...
2.2.3. Stiihilised ohud ja ründed
Turvaohud on kõikvõimalikud infosüsteemivälised tegurid, mis mõjutavad süsteemide turvet, st selles olevate andmete käideldavust, terviklust ja konfidentsiaalsust.
Turvaohud jagatakse tüüpiliselt kahte suurde rühma:
2.2.4. Nõrkused
Nõrkused on infovarade ehk infosüsteemi igasugused nõrgad kohad, mille kaudu saavad ohud mõjuda süsteemile (infovaradele) ning tekitada seetõttu turvarikke.
Kõik turvet mõjutavad välisohud realiseeruvad alati nõrkuste kaudu.
2.2.5. Turvameetmed
Turvameetmed (ingl security measures) on infosüsteemi (infovarade) kõik modifitseerimised ja täiustused, mis vähendavad süsteemi turvanõrkusi ja sellega ka süsteemi (andmete) turvariski.
Turvameetmeid tuleb rakendada siis, kui süsteemi tegelik turvarisk (jääkrisk) on suurem kui...
2.2.6. Aktsepteeritav jääkrisk, optimaalne turvatase ja turvaülesanne
Üheski infosüsteemis ei ole võimalik saavutada absoluutset turvataset ehk olukorda, kus nii käideldavuskao, tervikluskao kui ka konfidentsiaalsuskao esinemistõenäosus on null.
Infosüsteemis konkreetse komplekti turvameetmete rakendamise korral väheneb...
2.2.7. Mõttekad kulutused infoturbele
Üldjuhul ei tulda infoturbeks raha pakkuma – vajadust tuleb IT-osakonnal või infoturbe osakonnal ise põhjendada ja raha välja võidelda. Kust ja kuidas saada vajalikud ja usaldatavad numbrid? Kas võtta aluseks üldtunnustatud metoodikad ja neil põhinevad standardid?
Päris nii lihtne see ka pole – olemasolevate...
2.2.8. Küberründed audio
Mihkel Sinisalu
Küberrünnaku vahendid võivad olla pahatahtlikud koodid, viirused ja muud pisiprogrammid, mida levitatakse või mis ise paljunedes levivad arvutites, ning kui vaja, häirivad süsteemide või teenuste toimimist.
Küberrünnak ehk...
2.2.8.1. Andmete pealtkuulamine ja sõnumite võltsimine
Internetis leviv info, sh interneti kaudu laetavad failid, saadetud e-post jms, läbib oma teel mitut arvutit. Kõigis neis on kogu infot võimalik lugeda, salvestada ja analüüsida saatja või lugeja teadmata. Seepärast on tundliku info saatmine e-postiga riskantne, kui ei rakendata kaitsemeetmeid.
Info pealtkuulamise vältimiseks on lihtne ja peaaegu kindel meetod – info krüpteerimine...
2.2.8.2. Kuritahtlik sissetungimine infosüsteemi
Kuritahtlik sissetungimine ehk nn kräkkimine tähendab, et võõras inimene on asunud (enamasti Interneti kaudu) kasutama teie infosüsteemi. Selline sissetungija võib teie faile kopeerida, ”kuulata pealt” teie e-posti sõnumeid ja paroole, kustutada olulisi faile jne.
Kuritahtlikuks sissetungimiseks on loodud palju erinevaid spetsiaalseid tarkvarapakette, näiteks ”Back Orifice”, mille abil...
2.2.8.3. Andmekandjate ja failide riknemine
Töötavaid infosüsteeme ja neis hoitavaid materjale (dokumente, andmebaase jms) varitsevad mitmesugused ohud – olulise info kaotsiminek, sattumine valedesse kätesse jms –, mis toovad sageli kaasa suuri ebamugavusi ja majanduslikku kahju.
Praktika näitab, et kõige suurem oht infole lähtub alati organisatsiooni seest ning info kaitsmiseks on vaja kasutusele võtta turvalised...
2.2.9. Inimeste häkkimine: sotsiaalmanipulatsiooni ründed IT-maailmas
Eelmise aastasaja lõpus, 1990. aastate keskpaigas, oli USA tagaotsituim inimene Kevin Mitnick. „Kõige ohtlikumaks häkkeriks” tituleeritud Kevinist usuti lausa, et ta suudab vaid telefonitorusse vilistamisega murda sisse mis tahes arvutisse ja saata lendu USA tuumaraketid. Kui ta viimaks 1995. aasta veebruaris tabati, keelati tal...
2.3. Digiandmete ja paberil andmete turbe erinevus
Digiandmete turve on mitmetahulisem ja keerulisem kui paberil andmetega ümberkäimise tava (sh turbetava), mida on kasutatud aastasadu.
Digiandmete ja paberil andmete kaitse peamised erinevused Erinevalt paberil olevatest andmetest ei ole...
2.3.1. Käideldavuse tagamine
Digiandmete käideldavuse tagamisel tuleb aluseks võtta kolm tõsiasja.
1. Andmeid (sh dokumente) käideldakse tavaliselt klient-server tehnika kohaselt võrgu kaudu. Enamasti käitleb süsteemiadministraator andmeid enda füüsilises valduses olevas arvutis. Lõppkasutaja ei käitle andmeid tema kasutuses...
2.3.2. Tervikluse tagamine
Paberil andmete terviklus põhineb sellel, et andmed on paberilehe kui andmekandjaga püsivalt seotud (vt ptk 2.1.1).
Paberil andmete tervikluse tagamiseks kasutatakse kolme võtet:
andmetele lisatakse nende autori või...
2.3.3. Konfidentsiaalsuse tagamine
Paberdokumendi konfidentsiaalsus tagatakse asjaajamiskorra vahenditega nii, et dokument on kättesaadav ainult neile isikutele, kes seda lugeda võivad.
Paberdokumentide konfidentsiaalsus tagatakse tavaliselt kahe valdkonna reguleerimisega:
2.3.4. Andmebaasi turbe erisus
Kui staatilise faili asemel tuleb turvata dünaamilist (ajas muutuvat) mitme kasutaja režiimis toimivat (peamiselt relatsioonilist) andmebaasi, tingib see täiendavad asjaolud nii käideldavuse, tervikluse kui ka konfidentsiaalsuse tagamisel.
Käideldavuse korral tuleb arvestada, et väga kiire dünaamikaga...
2.3.5. Turvaline arhiveerimine
Andmete turvalisel arhiveerimisel on kolm probleemi:
andmekandja valik vormingu valik (pikaajaline) tõestusväärtus. Andmekandja valik...
2.3.6. Andmete turvaline hävitamine
Andmete turvaline hävitamine on salajaste andmete konfidentsiaalsuse tagamine pärast dokumendi või andmekandja aktiivse elutsükli lõppu.
Andmed võib turvaliselt hävitada kaht moodi:
kustutada andmed andmekandjalt püsiva ning...
2.4. Turbe tööriistad ja vahendid
2.4.1. Krüptograafia
Krüptograafia on teadus, mis uurib info salastamise ja digisignatuuri moodustamise viise ja võimalusi. Krüptograafia annab tehnilised vahendid andmekaitse praktiliseks rakendamiseks ja konfidentsiaalse info kaitseks.
Krüptograafia põhimõisted...
2.4.2. Kasutaja autentimine
Autentimise (ingl authentication) käigus tuvastab arvuti või muu tehniline seade inimese, kes temaga suhtleb. Autentimisega lähedane mõiste on autoriseerimine (ingl authorisation). Autoriseerimise all mõeldakse enamasti nende ressursside kindlaks määramist, millele ligipääs süsteemis on lubatud konkreetse identiteediga kasutajale.
2.4.3. ID-kaart, mobiil-ID ja digi-ID
ID‑kaart
Isikutunnistus ehk ID‑kaart on Eesti kodaniku ja Eestis püsivalt elava Euroopa Liidu kodaniku kohustuslik isikut tõendav dokument. ID‑kaarti saab peale tavapärase isiku tõendamise kasutada ka enda isiku tuvastamiseks elektroonilises keskkonnas ja digiallkirja andmiseks. Euroopa Liidu piires...
2.4.4. Arvutivõrgu turvalisus
Arvutivõrgu kaitsmine väliste küberohtude eest algab sisevõrgu eraldamisega avalikust võrgust. Selle ülesandega tegeleb tulemüür, mis filtreerib liiklust erinevate võrkude vahel.
Tavaliselt mõeldakse võrgutulemüüri all...
2.4.5. Töökohaarvuti turvalisus
Arvutite ühendamisel võrku tuleb arvestada, et iga internetti ühendatud seade on vaikimisi seadistuses avatud küberruumis levivatele ohtudele. Kogenematu arvutikasutaja, kes ei oska sellele tähelepanu pöörata, võib avalikku arvutivõrku kasutades tekitada suure ohu mitte ainult oma arvutis olevate andmetele, vaid kogu ettevõtte...
2.4.5.1. Lõppseadmete kaitse tarkvara
Helena Jürgenson, Security Software OÜ projektijuht
Lõppseadmete kaitse (endpoint security/protection) on viimastel aastatel oluliselt arenenud: kui varem kaitsti kontoris olevat lauaarvutit või sülearvutit antiviirusega, siis tänaseks on nii kaitset vajavad lõppseadmed, riskid kui ka kaitseks kasutatavad vahendid oluliselt muutunud...
2.4.6. Turvateabe ja -sündmuste haldus – SIEM
Tänapäeval salvestavad logisid enamik võrgus asuvaid seadmeid. Logid on sageli salvestatud seadmesse ja neid saab seadmes ka vaadata. Selleks et kogu võrgus toimuvast ülevaade saada, tuleb analüüsida paljude erinevate süsteemide logisid. Vähegi suurema võrgu puhul on see keeruline ja mõistliku ajakuluga peaaegu võimatu....
2.4.7. Turvanõrkuste haldus
Miks on turvanõrkuste haldus oluline?
Meie tehnoloogilised taristud sisaldavad alati vähemal või rohkemal määral turvanõrkusi, mille tõttu võivad realiseeruda ohud. Nõrkustest teadlik olles on organisatsioonil võimalik midagi ette võtta ja nõrkused vajadusel kõrvaldada. Seeläbi tõuseb organisatsiooni turvalisuse tase....
2.4.8. Paroolihaldur
Tänapäeva inimesel on kontod kümnetes erinevates süsteemides, millest osad pakuvad võimalust süsteemi sisse logida turvaliselt ID-kaardiga, mobiil-ID-ga või mõne muu vahendiga, kuid enamus süsteeme nõuavad kasutajanime ja parooli kasutamist. Kasutaja peab suutma iga süsteemi jaoks luua unikaalse parooli, kuid tihti ei suuda...
2.5. Turbe- ja riskihaldus uus
2.5.1. Infoturberiskide haldus
Infoturberiskide halduse eesmärk on tagada organisatsiooni ärieesmärkide saavutamine ja jätkusuutlikus lähemal ja kaugemal ajal. Organisatsiooni varad ja põhitegevus peavad olema kaitstud aktsepteeritaval tasemel. Teiselt poolt ei tohi see takistada organisatsiooni tegevuseesmärkide saavutamist ja uute võimaluste kasutamist. Infoturberiskide haldus (edaspidi...
2.5.1.1. Detailne riskianalüüs
Detailse riskianalüüsi (ingl detailed risk analysis) korral otsustatakse riske siiski põhjaliku ja keeruka mudeli alusel hinnata, et süsteemselt arvesse võtta kõik võimalikud mõjurid ja nüansid.
Detailne riskianalüüs hõlmab:
kõikide (...
2.5.1.2. Etalonturbe metoodika
Detailse riskianalüüsi levinuim praktiline alternatiiv on etalonturbe metoodika (ingl baseline (security) approach).
Etalonturbe metoodika põhineb hüpoteetilisel kõikehõlmava infosüsteemi mudelil ja selle kirjeldamisel ning turvaanalüüsil. Eeldatakse, et see süsteem sisaldab komponentide tüüpe, mida on tegelikel infosüsteemidel; samuti...
2.5.1.3. Segametoodika
Segametoodika (ingl combined (security) approach) on metoodikate pere, mis püüab etalonturbe metoodika puudusi korvata nii, et tegelike süsteemide korral jäädaks mõistliku ressursikasutuse piiridesse.
Segametoodika hõlmab peamiselt kaht käsitlust.
1. Etalonturbe metoodikad (etalonmeetmete komplektid...
2.5.1.4. Mitteformaalne metoodika
Mitteformaalne metoodika (ingl informal (security) approach) on etalonturbe metoodika ja segametoodika tegelik hädapärane alternatiiv, kui neid mingil põhjusel rakendada ei saa (st sobivad metoodikad puuduvad või ei saa kasutada) ning piiratud vahendite tõttu ei saa minna ka detailse riskianalüüsi teed.
Mitteformaalse riskihalduse metoodika korral ei põhine riskide hindamine...
2.5.2. Turbehaldus uus
Turbehaldus (ingl security management) käsitleb tüüpilisi protsesse ja tegevust, mille tulemusena tüüpasutuses või -infosüsteemis turve saavutatakse ning alal hoitakse; samuti tüüpilisi vahendeid ja rolle, mida selle tegevuse juures on vaja üksikasjalikult kirjeldada ja eristada.
2.5.2.1. Turvapoliitika
Turvapoliitika (ingl IT security policy) on esmane dokument, mis käsitleb infovarade turvet asutuses või infosüsteemis ja sellega tegelemise käiku.
Kui asutus või infosüsteem on suur ning koosneb mitmest autonoomsest osast või...
2.5.2.2. Infoturbe eest vastutajate ülesanded ja kohustused
Organisatsioonis tuleb ülesannete ja kohustustena igal juhul täpselt kirjeldada:
tippjuhtkonna ülesanded turvaprotsessi käivitajana ning äriprotsessi nõuete kirjeldajana turvanõuete keeles infoturbefoorum kui eri valdkondade...
2.5.2.3. Turvaplaan ja selle realiseerimine
Infoturbeplaan (ingl IT security plan) määrab süsteemi turvapoliitika rakendamise toimingud koos ajaplaani, vastutajate, maksumuse ja muude nüanssidega.
Infoturbeplaan koostatakse pärast turvapoliitika koostamist ja riskianalüüsi. Selles käsitletakse kõiki turvameetmeid tegelike vajaduste...
2.5.2.4. Turvateadlikkuse programm
Turvateadlikkuse programm (ingl security awareness program) tuleb asutuses või infosüsteemis evitada kõikidel tasanditel, tippjuhtkonnast kasutajani ning torulukksepast koristajani.
Programm peab andma üldised teadmised asutuse infoturbe...
2.5.2.5. Järeltegevus
Infoturve on pidev protsess. Turbe(taseme) saavutamisele järgneb tegevus turbe säilitamiseks ehk järeltegevus – ingl follow up (actions).
Tavaliselt jaguneb järeltegevus viide kategooriasse: hooldus, turvaaudit, turvaseire, intsidentide käsitlus ja muudatuste haldus.
2.5.2.6. Turvaintsidendi haldus uus
Helena Jürgenson, Security Software OÜ
Artikkel on mõeldud väiksematele ja keskmistele eraettevõtetele ning annab nõu, mida teha infoturbeintsidendi (ka turvaintsidendi) korral. Artikkel on mõeldud juhitasemele ja koostatud ISKE 8.06 (B 1...
2.5.3. Infoturbejuhi tegevuse näidiskirjeldus
Koos infotehnoloogia arenguga on ägenenud ründed infosüsteemidele, haruldased pole häkkerlus ega infotehnoloogilised kuriteod. Nii mõnigi firma on juba tõsiselt kannatada saanud. Globaaltasandil ei välistata kübersõdu.
Firma infoturvet korraldab infoturbejuht. Mis on infoturbejuhi ülesanded? Milles seisneb infoturbe...
2.5.3.1. Infoturbejuhi teenuse tellimine
Infoturbejuhi ülesannetest ja töö sisust on põhjalikult räägitud IT juhtimise Teabevara peatükis 2.5.3. Infoturbejuhi tegevuse näidiskirjeldus“.
Paratamatult ei...
2.5.4. Ründetestimine
Arvutivõrgu ründetestimine (ingl penetration testing) ehk läbistustestimine on sissetungirünnete imiteerimine turvameetmete toimivuse kontrollimiseks. Läbistustestimise käigus kasutatakse ära arvutivõrgu haavatavus ja mängitakse läbi stsenaariumid, mida pahatahtlik ründaja võib arvutivõrgule ning seal asuvatele andmetele...
2.5.5. Infoturbe haldus väikeettevõttes
Tegevust alustavad idufirmad (ingl start-up) ja tegutsevad väike- ja keskettevõtted seisavad sageli küsimuse ees, kas ja kui palju peaks mõtlema infoturbele. Milliseid infoturbemeetmeid oleks kasulik rakendada, kuhu ja kui palju peaks investeerima? Kust saaks selle kohta infot? Kõik ettevõtted on erinevad, kuid võimalik...
2.6. Turvastandardid
Infoturbevaldkonda reguleerivad kokkuleppelised ja autoriseeritud väljaandjate rahvusvahelised ja ka riigisisesed standardid.
Standard on kellegi kehtestatud, tavapõhine, üldtunnustatud, kohustuslik või soovituslik mall või võrdlusalus millegi tegemiseks või...
2.6.1. Infosüsteemide kolmeastmeline etalonturbe süsteem
Riigiasutuste ja omavalitsuste andmekogude infoturbe tagamisel tuleb lähtuda valitsuse 20. detsembri 2007. aasta määrusega nr 252 kehtestatud infosüsteemide kolmeastmelisest etalonturbe süsteemist (ISKE).
2.6.2. ISO 27000 infoturbe halduse standardipere
ISO 27000 standardiseeria on mõeldud infoturbe halduse ja rakendamisega seotud standardite ja tehniliste juhendite tähistamiseks. Kirjanduses viidatakse sellele tihti kui ISO27k standardiperele või ISMS-i standardiperele.
Infoturbe...
2.6.3. Küberturbe parimad praktikad (CIS Controls)
CIS-i turvameetmete kogum (CIS...
2.7. Turbe õiguslik reguleerimine
2.7.1. Isikuandmete kaitse audio
Isikuandmete kaitse (ingl personal data protection) on füüsilise isiku andmete käibe õiguslik piiramine.
Sageli nimetatakse seda valdkonda ka andmekaitseks (ingl data protection), jättes sellega küll mainimata, et tegu on...
2.7.2. Arvutikuriteod
Arvutikuritegudest sai õiguses iseseisev teema 1970. aastate teisel poolel. Arvutikuritegude tõkestamise esimene ulatuslik seaduseelnõu pärineb USA-st 1977. aastal. Rahvusvaheline koostöö selles valdkonnas algas 1980ndate algul: OECD raames moodustati 1983. aastal ekspertide komitee, mille töö tulemusena tehti liikmesriikidele ettepanek lisada kriminaalseadustesse arvutikuritegusid käsitlevad...
2.8. Privaatsus ettevõtte infosüsteemis
IT-alal on privaatsust defineerida keeruline, sest ootused privaatsusele ja selle tajumine on viimastel aastakümnetel oluliselt muutunud. Üks koolkond pooldab tugevalt panustamist privaatsuse kaitsesse, sest avalikuks saanud info laialdast levikut on keeruline edaspidi tõkestada. Teine koolkond väidab, et privaatsust ei ole enam...
2.9. Personali infoturve
Infoturberiskidega tegelemisel juhtub sageli, et väliste ohtude, keskkonnamõjude ja tehnoloogiliste riskide kõrval jäetakse piisava tähelepanuta ettevõtte sisemised riskid, millest suurima osa moodustavad töötajate põhjustatud intsidendid ja andmelekked.
Töötajatega seotud...
2.10. Pilveteenuste turvalisus ja andmekaitse
Kuigi järjest enam ettevõtteid usaldab oma andmed pilveteenuste osutajatele, on arvukalt ka kahtlejaid, kes on mures pilveteenuste turvalisuse pärast.
Pilveteenus võimaldab jagada ja vastu võtta infot...
2.11. Mobiilsete seadmetega seotud ohud uus
Mobiilsed seadmed (telefonid, tahvelarvutid, aga ka sülearvutid), eriti koos pilvteenustega nagu näiteks Office365, võimaldavad mugavalt tööasjadega kursis olla või teha tööd kontorist eemal. See on tänapäeval aina laienev trend, kuid andmete turvalisuse tagamiseks tuleb organisatsioonil...
3. Infosüsteemide arendus
3.1. Infosüsteemide arendus
Infosüsteemide arendus algab vajaduse tunnetamisest ja sõnastamisest. Seejärel viiakse ellu lähteülesanne kirjeldatud infosüsteemide arendamise etappide kohaselt.
Infosüsteeme on võimalik arendada oma jõududega, asjaomast teenust pakkuva organisatsiooni (nt infosüsteemide arendusega tegelev ettevõte) abiga või nimetatud võimalusi koos kasutades. Infosüsteemide arendamise metoodika ja...
3.1.1. Infosüsteemi arendamise etapid
Klassikalistes käsitlustes koosneb infosüsteemi loomine järgmistest etappidest:
eelanalüüs ja valik analüüs projekteerimine teostus...
3.1.2. Mitmetasemelise analüüsi metoodika
Analüüs on IT-projekti elutsükli etapp, mille eesmärk on kirjeldada loodava infosüsteemi haare ja valdkonnad ning täpsustada kasutaja vajadused ja nõuded.
Analüüsi tulemusena sõnastatakse kliendi arendusvajadused, prioriteedid ja lahendusalternatiivid koos riski- ja mahuhinnangutega. Analüüs annab juhtkonnale aluse...
3.1.3. Projekteerimine
Tellija ja koostaja vastutus infosüsteemi arendamisel
Infosüsteemi tellija vältimatu õigus ja kohustus on projekti ulatuse piiritlemine. Tellijal on õigus otsustada, millised funktsioonid projekti käigus realiseeritakse ja mis jääb realiseerimata. Infosüsteemi koostaja vajab ülesannete tulemuslikuks täitmiseks detailset ülevaadet loodava lahenduse ülesehitu...
3.1.3.1. Ettevõtte infosüsteemi arhitektuuri planeerimise metoodika
Näitena kirjeldame üht võimalikku käsitlust ettevõtte infosüsteemi arhitektuuri planeerimisele (EIAP). Kirjeldatud metoodika katab Zachman Framework’i kahe ülemise taseme (“Eesmärgid ja ulatus” ning “Ettevõtte mudel”) ja osaliselt ka kolmanda taseme (“Süsteemi mudel”) planeerimist. Me ei käsitle kolmandal tasemel algavate kindlate süsteemide projekteerimist. Teisiti öeldes:...
3.1.3.2. EIAP etapid
EIAP sisaldab seitset sammu, mida võib tinglikult jagada keskpunkti alusel neljaks etapiks:
Esimene etapp: kuidas alustada?
1. Projekti käivitamise eesmärk on koostada EIAP tööplaan ning saavutada juhtkonna ja teiste projekti õnnestumiseks oluliste inimeste heakskiit ning valmidus pro...
3.1.3.3. EIAP protsessi kirjeldus
EIAP protsess sisaldab kokkuvõtlikult järgmisi etappe ja alamtegevusi:
1. Projekti käivitamine
1.1. Projekti eesmärkide ja ulatuse määratlemine
1.2. Visiooni kujundamine
3.1.3.4. Infosüsteemi arhitektuuri eduka planeerimise eeldused
Võib väita, et infosüsteemi arhitektuuri planeerimise keerukamad ülesanded ei ole seotud tehnoloogiaga. Infosüsteemi arhitektuuri eduka loomise, nagu ka paljude teiste kogu ettevõtet läbivate projektide suurim väljakutse on ettevõttesisese toetuse võitmine ja hoidmine.
Arhitektuuriprojekti pole mõtet alustada ilma äripoole toetuse ja osaluseta. Kui ärijuhid ei näe ettevõtte info...
3.1.3.5. Projekti käivitamine
1. Projekti eesmärkide ja ulatuse määratlemine
Ettevõtte infosüsteemi arhitektuuri planeerimisel tuleb kõigepealt määratleda, mida “ettevõte” täpselt tähendab. Projekt peaks hõlmama kõiki valdkondi ja ärifunktsioone, mis kasutavad samu andmeid. Selles definitsioonis võib “ettevõte” tähistada ka üht äriüksust, kui see sisaldab “täiskomplekti” äri...
3.1.3.6. Ärinõuete kirjeldamine
1. Organisatsiooni struktuuri dokumenteerimine
Organisatsiooni struktuuri dokumenteerimine sisaldab järgmisi samme:
organisatsioonikaartide kogumine ja planeerimise töövahendisse sisestamine ...
3.2. Infosüsteemi teostuskava valik
Infosüsteemi teostamisel on valida isetegemise ja teostuse tellimise või nende kahe võimaluse kombineerimise vahel.
Isetegemise ja teostuse tellimise tugevad ning nõrgad küljed
1. Infosüsteemi teostamiseks luuakse oma IT-osakond...
3.3. Riist- ja tarkvara hankimine
Infosüsteemi väljaehitamiseks vajalikud tooted (riist-, tark- ja võrkvara ning muud infotehnoloogia vahendid) spetsifitseeritakse infosüsteemi projektis. Kui süsteemi tervikteostus tellitakse arvutifirmalt, võib ka kogu hanketegevuse lisada teostuslepingusse koos tellija tingimustega, kus lisaks projektis esitatud nõuetele võetakse arvesse firma IT-strateegiast lähtuvaid nõudeid. Viimases võib...
3.4. Analüüs ja arhitektuur
Analüüsi ja arhitektuuri peatükis käsitletakse infosüsteemi arenduse kõige tähtsamat etappi. Infosüsteemi analüüsi ja arhitektuuri kavandamise etapis saab selgeks, mida hakkab infosüsteem tegema, milliseid nõudmisi täidab ja kes hakkavad infosüsteemi kasutama. Selles etapis selgitatakse välja ja sõnastatakse infosüsteemi vajadused.
Infosüsteemi analüüsi käigus koostatakse infosüsteemi...
3.4.1. Infosüsteemi arendamine ja juurutamine
Kuidas tellida IT-analüüs?
Infosüsteemi väljatöötamise või uuendamise otsuse langetamise järel tuleb koostada asjaomane kava. Asutuse infosüsteemi ei saa hakata kavandama ilma analüüsita. Hea analüüs nõuab teadmisi analüüsitavast valdkonnast, infosüsteemide ülesehitusest ja nende ülesehituse käigust. Kogemused on näidanud, et IT-taustaga analüütikul on lihtsam...
3.5. Arendustööde juhtimine
3.5.1. Kriitilise ahela meetod IT-projektide juhtimisel
IT-projektide eripära on suhteliselt suur määramatus. Selle objektiivsed põhjused on tehnoloogia kiire areng, seos erinevate juhtimisvaldkondadega jms. Paljud põhjused on ka subjektiivsed. Sageli ei saa spetsialist ja juht aru, kuidas IT-võimalusi valdkonna tulemuste parandamiseks tõhusalt kasutada.
Määramatus tähendab, et projekti teostamisel võib...
3.5.1.1. Mitme projekti juhtimine
Ettevõttele on majanduslikult tähtis lõpetada alustatud IT-projekt õigel ajal. Tellija ja ka täitja püüdlustele vaatamata on tähtpäevaks (või varem) valminud projekte kahetsusväärselt vähe. Õigeks ajaks lõpetatud projektid suurendavad IT-lahendusi pakkuva ettevõtte usaldusväärsust ja annavad konkurentsieelise.
Kuidas lõpetada projekt õigeks ajaks?...
3.5.2. IT-projekti jälgimine
Lisaks määramatusele on IT-projekti teine eripära halb nähtavus ehk halb jälgitavus. IT-projekti võib võrrelda maja ehitusega, kus töödejuht ja teostajad on pimedad. Keegi ei saa ülevaatlikult näha, kus miski asub, kui kaugel on teiste tööjärg ja mis etappi on projekt tervikuna jõudnud. Infot tööde juhtimiseks tuleb juhil koguda töötajaid küsitledes või ise objekti uurides. Projekti...
3.5.3. Versiooniuuenduste juhtimine
IT-teenuse arenduse foorumi (ingl IT Service Management Forum) kodulehelt (itsmf.ee) leiame ingliskeelse väljendi “release management” eestikeelseteks vasteteks sõnad “versioonihaldus” ja “redaktsioonihaldus”.
Versioonihaldus kirjeldab tarkvara arendamise protsessis pigem varamut, kus...
3.6. Infosüsteemi audit ja järelevalve
Infosüsteemid muutuvad üha keerukamaks ning otsustajad ja investorid ei pruugi teada, kas need on otstarbekad, turvalised, tõhusad jne. Samal ajal võib infosüsteemidest sõltuda ettevõtte tulevik.
Paljud süsteemid ei mõjuta ainult üksikut ettevõtet, vaid kõikide inimeste käekäiku, näiteks energeetika- või transpordi valdkonnas. Ettevõtte teenuste tavakasutajatel ei ole enamasti kogemust...
3.6.1. Auditi ja järelevalve põhimõisted
Infosüsteemi audit on sõltumatu audiitori mitmekülgne ülevaade ja hinnang ettevõtte, asutuse või organisatsiooni infosüsteemile või selle osadele, samuti seostele automatiseerimata protsessidega ja organisatsiooni struktuuriga.
Infosüsteemi mõistetakse siinkohal laiemalt, vajaduse korral kaasatakse sellesse kogu...
3.6.2. Infosüsteemi auditi organisatsioonid ja audiitorite sertifitseerimine
Maailmas ühendab infosüsteemide audiitoreid eelkõige Infosüsteemide Auditi ja Juhtimise Assotsiatsioon ISACA (http://www.isaca.org). Lühendit ISACA tuleb tänapäeval lugeda pigem nimetuseks, sest kunagine Information Systems Audit and Control Association on tegevusala tunduvalt laiendanud ning ei piirdu enam ainult auditiga. Assotsiatsioonil on üle 78 000 liikme enam kui 160 riigis...
3.6.3. Infosüsteemi auditi ja järelevalve hea tava ja metoodikad
ISACA kogumikus “Standardid, suunised ja protseduurid infosüsteemide auditeerimise ja juhtimise spetsialistidele” on avaldatud audiitori kutse-eetika koodeks ning infosüsteemide auditeerimise ja infosüsteemide juhtimise standardid, suunised ja protseduurid. Kutse-eetika koodeks nõuab muu hulgas, et ISACA liikmed ja ISACA sertifikaatide omanikud peavad järgima...
3.6.4. Infosüsteemi auditi ja järelevalve korraldus
Auditi ja järelevalve algatamine
Auditi algatab osapool, kes on selleks kohustatud või huvitatud süsteemi kvaliteetsest arendusest või mingitest muudest omadustest.
Näiteks võib auditi algatada teenuse või süsteemi eest vastutaja, kes peab auditi tellima seaduse või määruse kohaselt. Sageli...
3.7. IT-projektide riskid
Projekti analüüsides on tavaliselt vaatluse all tegevused, nendele kuluv aeg ja ressursid (tegijad, raha, töövahendid jne). Neid asjaolusid on võimalik formaalselt analüüsida ja hinnata. Analüüsi tehes ei arvesta me tavaliselt probleemidega, mis võivad tuleneda seadusemuudatustest, inimsuhetest, ootamatutest muudatustest projekti puudutavates asutustes jms. Paljudel juhtudel pole meie võimuses...
3.7.1. Tarkvaraprojektide riskid
Analüüsime eri tüüpi tarkvaraprojekte ja nendega seotud enamlevinud riske. Iga riski juures esitame põhjused ja samuti tegevused, mida saab rakendada riski vähendamiseks.
Tarkvara võib klassifitseerida väga erinevalt. Siinkohal kasutatav klassifikatsioon lähtub tellija ja teostaja rollijaotusest tarkvara arendusprojektides, kuna just see mää...
3.7.2. Riskidega tegelemine
Riskidega tegelemine on võetud üldisel kujul kokku Joonisel 1.
Joonis. Riskidega tegelemine.
3.7.3. Projekti riskijuhtimine
Iga algatatav projekt on seotud riskidega. Võime kasutusele võtta kõikvõimalikud meetmed, kuid täielikult riskivabaks ei õnnestu muuta ühtegi projekti. Ikka ja jälle selgub, et kavandatud rahaga ei ole võimalik projekti edukalt lõpetada, tähtajad nihkuvad, lepingupartnerid ei täida õigel ajal kohustusi, projekti eesmärki ei...
3.8. Arendusprojektide testimine
Sageli kipub arendusprojektide testimine teenimatult kõigi teiste arendusetappide seas varju jääma. Tegu on projekti lõppetapiga, inimesed hakkavad väsima, rahast alati ei piisa, lähenevad arenduse lõpetamise ja süsteemi kasutuselevõtmise tähtajad. Nii arendajal kui ka tellijal võib tekkida kiusatus testimisetapp läbida...
3.9. Süsteemide ja tarkvara kvaliteedinõuded ning kvaliteedi hindamine
Tarkvara on kõikjal meie ümber: pesumasinates, autodes, liftides, kassades, pangaautomaatides, küttesüsteemides ja mujal, rääkimata arvutitest ning nutitelefonidest. Energeetika, transport, tööstus, meditsiin ja muud valdkonnad ei saa töötada ilma tarkvarata ning see peab töötama hästi, muidu valitseks kaos.
4. IT-haldus ja kasutajatugi
4.1. Teenuse korraldus
Kaie Hansson
IT-spetsialistid on harjunud lahendama kasutajate igapäevaseid probleeme aja jooksul välja kujunenud harjumuste ja toimingute kohaselt. Sageli kujuneb arvamus, et IT-osakonna töötajad on pidevalt üle koormatud ning selline tööviis ei ole ettevõtte jaoks jätkusuutlik.
4.2. Tuntumad metoodikad
Maailmas on suur hulk standardeid ja kogemusi, mille alusel oma äri paremaks, tõhusamaks ning tulusamaks muuta. IT-juhtimise ja haldamise parimad kogemused on koondatud nii erinevatesse standarditesse (ISO 9000, ISO/IEC 20000) kui ka avalikesse raamistikesse (COBIT, CMMI, ITIL). Ükski ettevõte ei ole täielikult metoodikanõuete...
4.2.1. COBIT 5
COBIT 5 on IT-valdkonna eri külgi käsitlev juhendmaterjalide komplekt, millega võib tutvuda ISACA (varem tuntud kui Information Systems Audit and Control Association) kodulehel aadressil http://www.isaca.org/COBIT/Pages/Product-Family.aspx.
COBIT 5 on 2012. aasta aprillis ISACA välja...
4.2.2. IT Infrastructure Library – ITIL
Suurim ning levinuim IT-teenuste halduse parimate meetodite ja juhendite kogu ITIL (ingl IT Infrastructure Library) annab juhiseid, kuidas osutada IT-teenuseid ja milliseid protsesse ning funktsioone on nende toetamiseks vaja.
ITIL keskendub IT-teenuste portfelli arendamisele ettevõtte...
4.2.3. Kulutõhus ehk lean-IT
Infotehnoloogia juhtimisteoreetikute arvates toetub tänapäevane IT-korraldus kolmele vaalale:
protsessipõhisus (ITIL, Cobit jne); agiilsus (nt Scrum, kanban – jap:...
4.2.4. Teenuste küpsusmudel ja parendamise raamistik CMMI-SVC
CMMI (ingl Capability Maturity Model Integration) koondab ühise nimetuse alla hulga eelkõige tarkvarasektoris kasutatavaid küpsustaseme ja organisatsiooni võimekuse hindamise mudeleid. CMMI-d on nimetatud eesti keeles ka võimekuse küpsusmudeliks ja protsessiparendamise raamstruktuuriks.
4.2.4.1. Teenuste küpsustasemed
Küpsustaseme mudelites (ingl capability maturity model integration – CMMI) kasutatakse küpsustasemete (ingl maturity level – ML) viieastmelist süsteemi. Igal tasemel on kindel hulk toiminguid, mis peavad olema eelnevalt määratud nõuete kohased. Iga taseme nõuete täitmine annab võimaluse edasi liikuda järgmisele...
4.2.4.2. Teenustega seotud protsessid
Protsess märgib ühe määratud teemaga seotud parimate praktiliste meetodite hulka, mis juhul, kui need kõik on rakendatud, s.t on kooskõlas protsessi kirjelduses seatud eesmärkidega, võimaldab organisatsiooni sooritust valdkonnas oluliselt parandada. Teenuste kujundamis- ja juhtimisraamistikus (ingl CMMI for Services –...
4.3. Kasutajatoe tagamine
Igas ettevõttes on vaja kasutajatuge. See on kliendi jaoks ainuke kontaktivõimalus IT-organisatsiooniga. Ka osavatel arvutikasutajatel tuleb ette ootamatuid olukordi riistvara või tarkvara kasutamisel. Takistuseks võib olla ootamatu veateade või ei osata kasutada mõnd funktsiooni. Selliste hädade korral saab abi kasutajatoelt....
4.4. Kesksete süsteemide töö tagamine
Muudatuste haldus pakub üldisi juhiseid IT-infrastruktuuri muudatuste elluviimiseks, alates nende spetsifitseerimisest kuni kasutuselevõtu ja hindamiseni. See annab võimaluse kohandada muudatuste haldus enda vajaduste järgi.
4.5. Infosüsteemi audit
Infotehnoloogia tähtsus kasvab pidevalt ja muutub märkamatult vältimatuks. Uued tehnoloogilised arengusuunad ja lahendused on serveritega seotud andmeladude, arvutitöökohtade ja nendega kaasneva infrastruktuuri muutunud keeruliseks ning mõnikord raskesti hallatavaks. Mida suuremaks kasvab infotehnoloogiline infrastruktuur,...
4.5.1. Nõuded audiitorile
Süsteemid muutuvad üha keerukamaks ja turvalisuse tagamise vajadus suureneb. Seetõttu pöörduvad ettevõtted ja asutused üha enam väliste ekspertide poole, kellel on ohtude ja nõrkuste leevendamiseks tõendatud oskused ja teadmised.
Infosüsteemi...
4.5.2. Taristu auditeerimine
Taristu auditeerimise tulemuslikkus ettevõtte jaoks avaldub kahes vaates: ettevõttele ja IT-üksusele. Infosüsteemi auditeerimine annab ettevõtjale suurema kindluse, et tehnika ja lahendused ei vea firmat alt.
Organisatsiooni kasu...
4.6. IT talitluspidevuse tagamine
IT talitluspidevuse eesmärk on luua, hoida ja arendada võimekust organisatsiooni tabanud hädaolukorrast taastumiseks. Hädaolukorrani viivad kriitilised intsidendid ja teenusekatkestused. Olenevalt kahjustuste suurusest võib katkestus kesta mõnest minutist kuni mõne kuuni. Kriitilise intsidendi võib põhjustada inimtegevusest...
4.6.1. Talitluspidevusplaani koostamise algatamine
Talitluspidevusplaani koostamise algatamisel tuleb kokku leppida projekti skoop ja ajakava. Nendest tuleb hiljem ka kinni pidada. Skoop võib olla määratletud geograafiliste piirangute, tegevusvaldkonna, osaettevõtete või teenuste lõikes.
Alustada tuleb teavitamisest, veendes kõiki asjaosalisi teema vajalikkuses....
4.6.2. Riskianalüüs
Riskianalüüs on esimene loogiline samm, mis tuleb ette võtta, kui IT talitluspidevusplaani koostamisele on antud roheline tuli. Riskianalüüsi tulemus on ettevõtet oluliselt mõjutada võivate ohtude dokumenteeritud nimekiri. Sellise nimekirja koostamiseks tuleb alustada ohtude tuvastamisest, st riskide otsimisest, väljaselgitamisest ja kirjeldamisest. Ohud võiks liigitada hilisema analüüsi...
4.6.3. Ärimõju analüüs
Ärimõju analüüs on talitluspidevuse tagamise olulisemaid komponente. Analüüsi kvaliteedist oleneb terviku kvaliteet. Ärimõju analüüs (ingl business impact analysis – BIA) aitab välja selgitada ettevõtte kõige ärikriitilisemad protsessid ning milliseid alamsüsteeme ja kui kiiresti on vaja pärast kriitilist intsidenti taastada.
Iga äriprotsessi hinnatakse selle katkestuse...
4.6.4. Taastestrateegia valimine
Taastestrateegia koostamisel lähtutakse riskianalüüsi ja ärimõjude analüüsi tulemustest.
äriprotsesside kriitilisus äriprotsessi toetavad IT-...
4.6.5. Taasteplaanide koostamine
Pärast üldise taastestrateegia valikut saab koostada detailsemad taasteplaanid, mis toetavad ja võimaldavad valitud taastestrateegia ellu viia.
Taasteplaanide koostamisel tuleb jälgida, et need hõlmaksid IT-süsteemi kõiki komponente:
riist- ja...
4.6.6. Taasteplaanide testimine ja kasutamise harjutamine
Taasteplaanide testimise eesmärk on teha kindlaks, kui hästi plaan toimib ja kus oleks võimalik plaane paremaks teha. Taastamist on otstarbekas testida siis, kui see ei sega ettevõtte tavapärast tööd, näiteks nädalavahetusel. Olukord ja lähteülesanne aga tuleb sõnastada nii, nagu juhtuks see kõige kiiremal töötunnil. Niimoodi saab testimisest kõige enam kasu. Testimine aitab hinnata ka...
5. IT-dokumentatsioon
5.1. Infosüsteemi dokumentatsioon
Võrku ühendatud arvutid, kasutatavad operatsioonisüsteemid ja rakendusprogrammid, kommunikatsioonivahendid ja muud infotehnoloogia vahendid moodustavad kokku üsnagi keeruka infosüsteemi. Kui aga kõik teadmised süsteemi ülesehituse kohta eksisteerivad ainult (või valdavalt) ühe inimese, firma IT-tugiisiku peas, ei saa seda lugeda normaalseks. Infosüsteemi kasutamist efektiivselt toetada ja...
5.1.1. Infosüsteemi dokumenteerimise põhialused
Infosüsteemi dokumenteerimise eesmärgid on esitatud tabelis 1.
Tabel 1. Infosüsteemi dokumenteerimise eesmärgid
5.2. IT-juhtimise dokumendid
IT-juhtimise dokumendid aitavad IT eest vastutaval juhil teha nii strateegilisi kui ka taktikalisi valikuid ja reageerida infosüsteemis toimuvale.
Juhi jaoks olulised teemad ja dokumendid on:
5.3. Juhendid ja töökorrad
Peatükis esitatakse erineva suurusega ettevõtetele juhendid ja töökorrad infosüsteemiga toimetulemiseks.
Teabevaras on esitatud näidised, mille alusel on mugav koostada või kohendada firmale tarvilikke juhendeid.
5.3.1. Infosüsteemi kasutamise kord
Korra eesmärk on määrata arvutivõrgu kasutajate ja administraatorite õigused ning kohustused, et tagada infosüsteemi töökindlus ja kasutusmugavus.
Tarkvara korral tuleb määrata, milline tarkvara on süsteemis lubatud ja kes installib ajutised lahendused (...
5.3.2. Muudatuste haldamise kord
Muudatuste haldus peab tagama infosüsteemi plaanipärase muutmise, muudatusega seotud kõigi osaliste informeerituse ja muudatuste dokumenteerimise. Kord peab hõlmama riist- ja tarkvara muudatusi.
Infosüsteemi muudatuste tagajärjel tekkida võivate...
5.3.3. Kasutajatunnuste haldamise kord
Korra eesmärk on määrata turvameetmed, millega tagatakse, et juurdepääs arvutivõrku, rakendustele ja andmetele on ainult volitatud isikutel. Korraga määratakse kasutajatunnuste andmine, sulgemine ja kustutamine.
Kasutajatunnuse andja peab olema...
5.3.4. Eritarkvara dokumenteerimise kord
Rakenduse dokumenteerimine lihtsustab selle haldamist, kindlustab rakenduse jätkusuutlikkuse ning vajaduse korral kiire ja vigadeta arenduse. Dokumenteerimise peatükis ei ole käsitletud tarkvara arendusprotsessi kõiki, vaid eelkõige igapäevatööks tarvilikke dokumente. Dokumendid peaksid kindlustama tarkvara omanikule...
5.4. Tehnilised kirjeldused ja loendid
Tehnilises dokumentatsioonis on kirjas kasutatav riist- ja tarkvara, kasutajate nimekiri, pidev hooldustegevus, lepingute info ning süsteemide omavahelised seosed.
Seadmete ja programmidega kaasneb alati hulk olulist dokumentatsiooni...
5.4.1. Tööjaamade ja lisaseadmete loend
Tööjaamade ja lisaseadmete loend kirjeldab ettevõttes kasutusel olevaid arvuteid, printereid, skannereid ja eriseadmeid (nt analüsaatorid).
Iga tööjaama kohta on vaja kirjeldada palju andmeid, et tagada vajadusel asendus.
Üldandmed...
5.4.2. Kasutajate loend
Juurdepääs infovaradele tuleb anda ainult töövajaduse ja vastutuse alusel. Iga infosüsteemi kasutajatunnus peab kasutaja üheselt identifitseerima ning iga kasutajatunnuse omanik peab olema leitav.
Juurdepääsude väljastamise kohta tuleb pidada arvestust....
5.4.3. Tarkvara loend
Tarkvara, mille kohta arvestust peetakse, jaguneb kaheks:
süsteemitarkvara rakendustarkvara Süsteemitarkvara...
5.4.4. Serverite ja võrguseadmete loend
Rein Hansson
Serverite loend kirjeldab ettevõttes kasutatavaid serverarvuteid. Loendisse tuleb lisada ka arvutid, millel pole spetsiaalset serveri riist- ega tarkvara, kuid mis jagavad teenuseid mitmele kasutajale.
Kindlasti tuleb loendis kirjeldada ka virtuaalsed...
5.4.5. Arvutivõrgu topoloogia
Arvutivõrgu kohta peab olema dokumenteeritud vähemalt kolm plaani:
maja ruumiplaan korruste lõikes, kuhu on kantud arvutite paiknemine töökohtadel ja asjakohase võrgukoha aadress; võrgukoha aadress on number või tähis,...
6. IT-arendusest edasijõudnutele
6.1. Andmemudelid
Mudelid on iga projekti alustalad ja need moodustatakse projektide algstaadiumis, seetõttu on kõige “valusamad” just mudelites tehtud vead, mis jäävad esialgu avastamata. Infosüsteemide koostamisel (projektides) on see probleem olulisemaid, kuigi on välja töötatud poolformaalseid ja formaalseid metoodikaid ning tarkvaralisi vahendeid selleks, et hoida kogu tarkvara arendus ja...
6.1.1. Mudel ja selle õigsus
Mudeli, sh infosüsteemi õigsusest rääkides tuleb meeles pidada, et iga mudel on alati teatava piirini ebatäpne ja seega ka ainult teatava piirini täpne. Mudeli täpsus sõltub selle väljatöötajate tahtest, oskustest ja püstitatud ülesande hõlmavusest – mida laiemalt hõlmab ülesanne ainevalda, seda suurem on tema keerukus.
Paraku ei ole selliseid mudeleid, mis hõlmaksid mingit...
6.1.2. Infosüsteemi modelleerimine ja väljatöötamine
Tänapäevaste infosüsteemide modelleerimise arusaamade järgi koosneb infosüsteemi mudel mitmest allmudelitest ja on väga dünaamiline. See on midagi sellist, mida muutunud vajaduste kohaselt muudetakse pidevalt. Neid vajadusi tingib ühtviisi nii muutuv maailm kui ka selle mudeli kasutajate muutunud (tavaliselt laienenud või täpsustunud) vajadused. Nimetatud vajadused tulenevad...
6.1.3. Andmebaaside modelleerimine ja väljatöötamine
Andmete modelleerimine ja koostatud mudelite alusel andmebaaside moodustamine on infosüsteemide rajamise üks osa. Andmemudelile kohane infosüsteemi osa on üks või mitu andmebaasi. Andmemudeli ja andmebaasi omavaheline seos on kaudne, kuid erinevalt mudeli teistest osadest on see seos kahesuunaline.
Kaudne tähendab siin seda, et ei ole ühest ja otsest teed, kuidas...
6.2. Andmebaasid ja andmebaasisüsteemid
ISO/IEC 2382 terministandardi järgi on andmebaas rakendusvaldkondi toetav andmete kogum. See on organiseeritud mingi kontseptuaalse struktuuri alusel, mis kirjeldab nende andmete omadusi ja nende andmete kohaseid olemite seoseid.
Andmebaasi ja andmebaasisüsteemi kirjeldamiseks tuleb selgitada, mis on andmed ja...
6.2.1. Olemite seosed
Eelmises peatükis kirjeldasime andmeid, olemeid ja erilist võtit. Järgnevalt esitame näite, kuidas saab erilise võtme abil kirjeldada olemite seoseid.
Seos üks ühele seose näitel
Lisaks olemile või objektile, milleks on...
6.2.2. Andmebaasisüsteem
Infotehnoloogia võimaldab andmekogumite salvestamiseks ja säilitamiseks erinevaid tehnoloogiaid. Andmebaasidena tuntakse nimetatud tehnoloogiatest üsna keerulisi tarkvararakendusi, mis tegelevad suurte andmemahtudega, peavad võimaldama tõrgeteta töö, olema võimelised töötama mitme kasutaja režiimis jne. Suurte andmemahtude (andmekogumite) korral on ainus võimalik lahendus andme...
6.2.3. Andmebaasisüsteemi kulud
Andmebaasisüsteemi valimine võib osutuda IT-juhile keeruliseks ülesandeks. Tarkvaratootjad pakuvad sageli parimat maksumust kasutusaja jooksul ehk omamiskulusid (ingl TCO – total cost of ownership). Enamasti ütleb tarkvaratootja, et tema toode on kõige odavam, teine väidab täpselt sama oma toote kohta.
Platvormi (riistvara koos operat...
6.3. Andmeladu
Andmeladu on struktureeritud andmete kogum andmepäringute ja aruannete tegemiseks. Andmelaos oleva info põhjal tehakse analüüse, mille alusel võetakse vastu otsuseid. Ingliskeelse termini data warehouse tõlkimine ei ole ühest eestikeelset vastet andnud. Levinud tõlketerminid on “andmeait”, “andmeladu” ja “andmehoidla”. Millist terminoloogiat kasutada, jääb igaühe otsustada.
6.3.1. Andmelao moodustamise elutsükkel
Andmelao kujundamist saab vaadelda kui projekti, mille tegemiseks kasutatakse andmelao moodustamise elutsükli mudelit.
Andmelao moodustamise elutsükli mudel koosneb mitmest etapist:
ärivajaduste määramine ja projekti koostamine...
6.3.2. Mõõtkavadega andmelao mudel
Mõõtkavadega ehk dimensioonidega andmelao mudel esitab andmeid standardraamistikus, mis võimaldab kvaliteetset andmetöötlust.
Standardraamistik kehtestab teatud piirangud:
iga dimensioonidega mudel koosneb ühest kesksest tabelist, mida...
6.3.2.1. Päringute koostamine
Päringute eesmärk on leida faktitabelist etteantud tingimuste kohast infot. Dimensioonitabelid sisaldavad kõikvõimalikke kitsendusi ehk piiranguid, mille määramisega otsitakse faktitabelist kirjed. Seega tehakse päringuid faktitabelist dimensioonitabelite abil. Dimensioonide nimetused asuvad päringute tabelite päises. Näiteks määrates dimensiooni väärtuseks 25.09.2005., on päringu tulemuseks...
6.3.2.2. Dimensioonidel põhineva andmelao mudeli (täheskeemi) võrdlus relatsioonilise mudeliga
Dimensioonidel põhineva andmelao mudeli eelised on lihtsus, etteaimatavus ja hind. Päringute koostamine osutub kasutajale lihtsaks ja etteaimatavaks, sest dimensioonidel põhineva andmelao mudelile saab määrata analüüsitarkvaras juba eelnevalt loodud standardses SQL-keeles päringuid. Standardne (SQL-liidesega) tarkvara annab kasutajale võimaluse valida erinevate...
6.3.2.3. Andmelao arhitektuur
Andmelao arhitektuur põhineb dimensioonide ja faktitabelite oskuslikul valikul. Millist lahendust soovitakse, selgub paljudest asjaoludest.
Õige arhitektuuriga andmeladu annab vastuse küsimustele:
millist infot on süsteemidest võimalik kätte...
6.3.2.4. Aruandlus- ja analüüsilahenduste relatsiooniliste seoste puudused
Relatsiooniline andmemudel kasutab normaliseerimise tehnikat, mis püüdleb andmete liiasuse (ingl redundancy) vähendamise poole. Normaliseerimine põhineb andmete seostel nii, et oleks võimalikult vähe liiasust. Normaliseerimise tehnika sobib hästi operatiivsüsteemidele, kus tuleb salvestada tehingud. Paraku osutub normaliseeritud lahenduse päringute tegemine keeruliseks.
6.3.2.5. Andmelao rakenduste näited
Järgnevalt kirjeldame erinevate majandussektorite äriprotsesse, mida on eelistatud andmelao projektides.
Äriprotsessi analüüsimisel kasutame kava:
1) vali äriprotsess
6.3.3. Andmebaasi tehniline arhitektuur
Tehniline arhitektuur on töötav lahendus, mis on andmebaasile esitatavate nõuete ja tingimuste kohane. Arhitektuuri valikul tehakse olulisemad otsused tehnilise dimensioonide mudeli koostamisel ja andmebaasi struktuuride projekteerimisel.
Arhitektuur on...
6.3.3.1. Andmebaasi struktuuri projekteerimine
Andmebaasi struktuuri edukas projekteerimine sõltub tööst, mis on tehtud projekti eelmistes etappides. Seega on raske hinnata, kui palju võtab aega töötava struktuuri koostamine.
Andmebaasi struktuuri projekteerimine on eelkõige andmebaasi administraatori töö:
6.4. Infosüsteemi osade integreerimine
Ettevõtte infosüsteem koosneb tavaliselt mitmest eri programmist, mis sageli töötavad erinevates keskkondades ja ka erineval tehnoloogilisel platvormil (personaal- või suurarvuti, Unixi või MS NT operatsioonisüsteem jne). IT arengusuundi prognoosiva organisatsiooni Gartner Group hinnangul kasvab lähiaastail äriprotsessi arengu ja tehniliste uuenduste survel ettevõtteis kasutatavate...
6.4.1. Andmevahetus infosüsteemide vahel
Andmevahetus infosüsteemide vahel on sama vana kui infosüsteemid. Kunagi ei ole mõni infosüsteem asunud kusagil täielikus eraldatuses ega toiminud ühelegi teisele infosüsteemile mingeid andmeid andmata või ise teistelt infosüsteemidelt andmeid saamata. Iseasi, kui vähe või palju andmeid infosüsteemide vahel liikus, aga need liikusid kindlasti. Nii, nagu on omavahel seotud objektid, nähtused ja...
6.4.1.1. Infosüsteem kui alamsüsteemide kogum
Süsteemidevahelise andmevahetuse tähenduse mõistmiseks tuleb kõigepealt piiritleda infosüsteemi mõiste. See on väga mitmetahuline ja hõlmab organisatsiooni toimimise ning sise- ja välissuhtluse kõiki külgi.
Keerulise süsteemi kui ühtse terviku kirjeldamine ei olegi võimalik. Seda tuleb vaadelda üksikute, omavahel...
6.4.1.2. Andmevahetus organisatsioonis
Andmevahetuse omaette valdkonnana võib vaadelda andmevahetust sama organisatsiooni infosüsteemi alamsüsteemide vahel. Nii nagu ülemaailmses ulatuses, on ka ühe organisatsiooni sees alati toimunud infovahetus süsteemi alamsüsteemide vahel. See on toimunud automatiseeritumal või rohkem käsitööd nõudval viisil, aga on toimunud kogu aeg.
Arengust tingituna ei ole infosüsteemid sugugi nii...
6.4.1.3. Organisatsioonide infosüsteemide andmevahetus
Ükski infosüsteem ei ole muust maailmast eraldatud, vaid toimib üleilmse infosüsteemi alamsüsteemina. Seega on organisatsioonide infosüsteemide vahel samasugused seosed nagu organisatsiooni alamsüsteemide vahel. Vahel on seosed isegi tugevamad kui oma ettevõttes, sest näiteks seadused sätestavad nõuded andmevahetusele teiste organisatsioonidega, kuid asutusesiseselt on võimalik neid küsimusi...
6.4.1.4. Infosüsteemide andmevahetuse mudelid
Peamiselt võib eristada viit infosüsteemide andmevahetuse mudelit. Kõiki neid saab kasutada nii sama organisatsiooni infosüsteemi alamsüsteemide andmevahetuseks kui ka asutuste infosüsteemide vahel. Vaatame neid ajaloolises järjestuses, nagu need kasutusele võeti.
6.4.1.5. Andmevahetusmudelite riskid
Paralleelsete tööoperatsioonide mudeli korral ei ole mõtet eraldi riske välja tuua, sest kõige suurem risk on sellise meetodi kasutamine. Ükskõik kui hoolikalt andmeid ei kontrollita, viib pisikeste näpuvigade kuhjumine selleni, et mis tahes tulemused, mida nende alamsüsteemide rakendamisega üritatakse saavutada, muutuvad mõttetuks ja neid ei saa kasutada. Sellist meetodit ei tohi...
6.4.1.6. Vahetatavate andmete struktuur
Paralleelsete tööprotsesside mudeli korral kasutatakse vahetatavate andmetena paberkandjal dokumente või elektroonilisi dokumente. Elektrooniliste dokumentide tähendus ei erine siin paberdokumentide omast, sest mõlemad on visuaalsed. Kasutatavate andmete semantikat kannavad dokumendid ja nende tähendus infotöötlusprotsessis. Nende dokumentide seos...
6.4.1.7. Stabiilsele infovahetusele esitatavad nõuded
Selles peatükis võtame kokku kõik eespool kirjeldatud ja analüüsitud andmevahetuse mudelite paremad omadused ja esitame need soovituslike kriteeriumidena infosüsteemide vahelise andmevahetuse mudeli koostamiseks. Et infovahetus sama infosüsteemi alamsüsteemide ja ka erinevate infosüsteemide vahel oleks stabiilne, toimuks suuremate tõrgeteta ja kõik riskid oleks maksimaalselt maandatud, peavad...
6.4.1.8. Infosüsteemide uus andmevahetusmudel
Kuigi suur osa andmevahetusest erinevate infosüsteemide vahel toimub veel pakett-režiimis, kasvab pidevalt vajadus äriprotsessi toetava info kiireks edastamiseks teistesse infosüsteemidesse. Samuti kasvab vajadus saada operatiivselt infot teistest infosüsteemidest. Paraku ei toeta pakett-andmevahetusele üles ehitatud andmevahetuskeskkonnad seda. Andmevahetuse keskkonnad, mis on üles ehitatud...
6.5. Agiilmetoodikad
Agiilmetoodika (ingl agile – paindlik, väle) on koondmõiste tarkvaraarendusmetoodikate kohta, mis töötati välja eelmise sajandi lõpus, kui seni kasutusel olnud monumentaalmetoodikad ei olnud ülikiiresti arenevas keskkonnas enam efektiivsed.
Agiilstrateegia elluviimine seisneb:...
6.5.1. Capability Maturity Model (CMM)
USA Kaitseministeeriumile (ingl Department of Defense, DoD) sai 80. aastate algul selgeks, et aparaatide lennutamist korraldava ja võõraste aparaatide õhuspüsimist takistava tarkvara väljatöötamisel tuleb programmeerimisgeeniuste jaoks mittejälgitav ning sõjaväelisele korrale mitte kohane tegevus asendada hästidistsiplineeritud arendajate ja programmeerijate armee reglemen...
6.5.2. Rational Unified Process (RUP)
Rational Unified Process (RUP)1 pole kindel metoodika, vaid arendusmetoodikate karkass (ingl framework), mida saab kohandada mitmesugustele iteratiivsetele metoodikatele.
RUP-i on võrreldud ka CMM-iga, ja järeldatud, et RUP-iga saab saavutada maksimaalselt CMM-i kolmanda taseme. Kuigi RUP-iga kõrgküpsust saavutada pole võimalik...
6.5.2.1. Unified Processi evitamine ettevõttes
Esmalt meenutame lühidalt, mis on Unified Process (UP), vaata ka ptk 6.5.2 “Rational Unified Process”.
Unified Processi tarkvara arendusmetoodika:
on iteratiivne ja inkrementaalne...
6.5.2.2. Unified Processi ajalugu
Unified Processi evitamise problemaatika mõistmiseks on vaja tutvuda Unified Processi ajaloo lühiülevaatega.
Olulisemad verstapostid Unified Processi arengus
1988 Ivar Jacobsoni firma Objectory AB määratleb Objectory 1.0. versiooni. Objectory-protsess...
6.5.2.3. Agile Unified Process (AUP)
Agile Unified Process on RUP-i lihtsustatud, agiilne versioon. Joonisel on esitatud AUP-i elutsükkel.
Joonis. Agile Unified Processi...
6.5.2.4. OpenUP/Basic
OpenUP/Basic on minimaalne, täielik ja laiendatav iteratiivne tarkvara arendusprotsess.
Protsessi minimaalsus tähendab, et protsessi on lülitatud vaid oluline (hädavajalik). Protsessi täielikkus tähendab, et protsessi järgides saab...
6.5.2.5. Essential Unified Process (EssUP)
Essential Unified Processi autor Ivar Jacobson võttis tarvitusele kasutuskaasused, oli üks Rationali asutaja, üks RUP-i põhiideoloog ja tarkvaraarenduse protsesside visioonäär.
EssUP integreerib UP, agiilprotsesside ja protsesside parendamise valdkondade parimad kogemused. Uut arendusprotsessi on vaja, sest arendajad on väsinud “rasketest” protsessidest, kuid edukaks tarkvaraarenduseks...
6.5.2.6. Missugust Unified Processi on ettevõttel vaja?
Ettevõttele sobiva tarkvara arendusmetoodika määramisel tuleb lähtuda ettevõtte tarkvaraprojektide iseloomust, nende parameetritest.
Tarkvaraprojekti keerukust iseloomustavad paljud parameetrid, olulisemad neist on:
projekti maht, mida...
6.5.2.7. Unified Processi evitamise metoodikad
Unified Processi evitamine nõuab muudatusi ettevõtte protsessides (äriprotsessid, IT-protsessid jt). Muudatusi ettevõtte protsessides tehakse lainetena (ingl wave). Iga laine täiustab organisatsiooni protsessi, võimaldades selle kaudu tulemusi parendada (vt joonis 1).
6.5.2.8. Unified Processi evitamise ja arendusprotsessi pideva parendamise probleemid
Ei tunnetata arendusprotsessi muutmise vajadust
Mõned arendajad ei soovi muudatusi, tippjuhtkond aga ei tunneta vajadust muuta arendusprotsessi: vanal viisil on saavutatud häid tulemusi, kaheldakse, kas Unified Processile üleminek on valutu, tagasilöökideta. Pole haruldane, et vaid...
6.5.3. Agiilprojektide juhtimine
Lisaks traditsioonilistele projektijuhtimise meetoditele (mõnikord ka nende asemel) tuleb organisatsioonidel evitada uusi, tormiliselt areneva maailma iseärasusi arvestavaid metoodikaid.
Teabevaras vaatleme lühidalt kahte:
agiilset...
6.5.3.1. Kaoseteooria
Looduses, tehnikas, majanduses ja kõikjal mujal esinevaid olenevusseoseid (asjade, nähtuste, protsesside jms vahel) esitavad funktsioonid.
Funktsioon f(x) on
aditiivne, kui ...
6.5.3.2. Keerukusteooria
Keerukusteooria uurib, kuidas adapteerimise tulemusel tekib kord ja struktuur, kuidas keerulised nähtused arenevad lihtsatest juhtprintsiipidest – kuidas näiline kaos varjab olemuslikku korda.1
Keerulised adaptiivsed süsteemid (KAS)
6.5.3.3. Agiilse projektijuhtimise põhiprintsiibid
Agiilse projektijuhtimise ehk APM-i metoodika
Metoodika ülesehitus lähtub põhiväärtustest, mida metoodika rakendamisega tahetakse saavutada. Praktikate all mõistetakse seejuures tegevusi, mis võimaldavad neid väärtusi saavutada. Siia hulka kuuluvad ka nn agiilsed (ehk nõtked) praktikad. Metoodika ülesehituse printsiibid tuletatakse põhiväärtustest (mitte küll nii...
6.5.3.4. Printsiipidelt praktikale
Printsiibid on juhised, praktikate (vt ptk 6.5.3.3) järgi korraldatakse tegelik töö.
Printsiibid aitavad kohandada praktikaid konkreetsetele olukordadele.
Agiilse protsessi karkass...
6.5.3.5. Organisatsioonilise projektijuhtimise küpsuse mudel OPM3
Organisatsioonilise projektijuhtimise küpsuse mudel (ingl organizational project management maturity model, OPM 3 on Project Management Institute’i (PMI) 2003. aastal evitatud standard.1
OPM 3 aitab organisatsioone nende strateegiate elluviimisel, võttes kasutusele parimad praktikad (ingl best...
6.5.4. Agiilse tarkvaraarenduse raamistik Scrum
Scrum on maailmas levinud ja ka Eestis populaarne agiilse tarkvaraarenduse raamistik. Scrumi juhtmõte on, et projekti käigus võivad tellija soovid ja arusaam lõpptootest oluliselt muutuda.
Traditsioonilisi tarkvaraarendusmudeleid kasutades on selliste soovide täitmine väga keeruline ja...
6.6. Kasutajaliideste kavandamine
Põhi- või tugiteenuse toetamiseks peavad ettevõtted vahel kavandama uue infosüsteemi. Infosüsteemi lähteülesande oluline osa on arusaam kasutajaliidesest. Kasutajaliides on värav kasutaja ja tehnoloogilise süsteemi vahel.
Hea kasutajaliides võib teha mõnusaks muidu nõrga...
6.6.1. Kasutajaliidese disainimine
Kasutajaliidese disainimiseks on mitu võimalust. Oluline on, et hästi mõistetaks kasutajate vajadusi, rakenduse abil toetatavaid tööprotsesse ning töökeskkonna eripära.
Morgan Kaufmanni kirjeldatud kontekstipõhise disaini meetod koosneb kaheksast sammust:
6.6.2. Kasutajaliidese kavandamise dokumentatsioon
Kasutajaliidese kavandamise dokumentatsiooni eesmärk on tagada kogu arendusmeeskonna ühesugune arusaam süsteemi käitumisest ja välimusest. Spetsifikatsioon kirjeldab arendusmeeskonnale seatud nõudeid ja visualiseerib funktsionaalsust.
Kasutajaliidese kavandamise dokumentatsiooni võib üldistatult...
6.6.3. Menüüde kavandamine
Menüüd on levinumaid viise teha kasutajale kättesaadavaks rakenduse eri funktsioonid.
Menüüde kavandamise eesmärk on tekitada kasutaja ülesandest lähtuvalt mõistlik, arusaadav, meeldejääv ja mugavalt kasutatav menüüde struktuur....
6.6.4. Ekraani disain ja värvid
Ekraani disain peab esile tooma ülesannete elluviimiseks kogu olulise info. Ekraani paigutus peab arvestama kasutaja seadmete võimalustega.
Ekraani disaini elemendid ja põhimõtted on:
elegantsus ja lihtsus...
6.6.5. Interaktsiooniseadmed
Rakenduse kasutajaliidese kavandamisel tuleb teada, milliste seadmete ja vahenditega seda juhtima hakatakse.
Levinud interaktsiooniseadmed on:
klaviatuurid ja klahvipaneelid osundseadmed...
6.6.6. Kasutajate juhendamine ja abistamine
Rakenduse tõhusaks kasutamiseks ja rahulolu tagamiseks tuleb kasutajaliideses kavandada õigeaegne ja kõige sobivamal viisil juhendamine ning abi. Hästi koostatud abimaterjal lühendab õppimisaega, parandab kasutaja efektiivsust rakenduse kasutamisel ja suurendab kasutaja rahulolu.
Abi peab olema ...
7. Valdkondlikud infosüsteemid
7.1. Riigi infosüsteemid
Riigiasutused koguvad, töötlevad, analüüsivad ja väljastavad infot. Selleks on vaja info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) vahendeid.
Riigi infosüsteemi osad on andmekogud, riigiasutuste dokumendikorraldus, veebiportaalid ja neid rakendusi toetavad infotehnoloogilise infrastruktuuri elemendid (kohtvõrgud, serverid, tööjaamad jm), toetavad infosüsteemid ja riigi kesksed lahendused (X...
7.1.1. Eesti infoühiskonna arengukava aastani 2020
Eestis infoühiskonna arengut suunav dokument “Eesti infopoliitika põhialused” võeti riigikogus vastu 1998. aastal. Seal on sõnastatud avaliku sektori toimimise põhimõtted infoühiskonna arendamisel. 2004. aastal võttis valitsus vastu infopoliitika põhialuste jätkudokumendi “Infopoliitika põhialused 2004–2006”, mis täiendab infopoliitilist raamistikku, lähtudes tehnoloogilisest arengust ja...
7.1.2. Riigi infotehnoloogia koosvõime raamistik
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium koordineerib infosüsteemide arendamist. Infopoliitika ja arengukavad määravad infoühiskonna arendamise korralduse, põhimõtted, tähtsuse ja eesmärgid. “Riigi IT koosvõime raamistik” ja selle dokumendid on riigi infopoliitika jätk ja kirjeldavad, kuidas liita avaliku sektori infosüsteemid tervikuks ning kuidas saab koos erasektori infosüsteemidega...
7.1.3. Riigi infosüsteemi semantiline koosvõime
Riigi infosüsteemide koosvõime suurendamine on olnud suunatud peamiselt tehnilise ja korraldusliku koosvõime saavutamisele. Infosüsteemide teenustepõhisus on tehnilise ja korraldusliku koosvõimeni jõudmise murdepunkt, seetõttu tuleb panustada rohkem semantilise koosvõime saavutamisse. X-tee infosüsteemide teenuseid (veebiteenuseid) kirjeldatakse WSDL-dokumentidega, mis põhinevad...
7.1.4. Riigi Infosüsteemi Amet
Riigi Infosüsteemi Amet (RIA) on majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi haldusalas tegutsev valitsusasutus, mis teeb riiklikku järelevalvet ja osutab avalikke teenuseid. RIA koordineerib riigi infosüsteemi arendamist ja haldamist, korraldab infoturbetegevust ja käsitleb turvaintsidente Eesti arvutivõrkudes. RIA konsulteerib avalike teenuste osutajaid, kuidas oma infosüsteeme nõuetekohaselt...
7.1.5. Andmekogude asutamise ja registreerimise kooskõlastamine
1. aprillil 2008 kehtima hakanud avaliku teabe seaduse uus redaktsioon sätestab riigi infosüsteemi andmekogude asutamise, andmekoosseisu muutmise, andmekogu sulgemise kooskõlastamise taotluste ja andmekogude haldamise järelevalve korraldamise. Lisaks avaliku teabe seadusele käsitlevad valdkonda määrus “Riigi infosüsteemi haldussüsteem” (RIHA määrus, http://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=...
7.1.6. Riigi infosüsteemi haldussüsteem
“Riigi IT koosvõime raamistiku” kohaselt on Eesti avaliku sektori info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna põhiülesanne muuta riigi infosüsteemid kodanikukeskseks ja nõudluspõhise teenuse keskseks. Infosüsteemid tuleb siduda elanikkonda ja organisatsioone teenindavaks loogiliseks tervikuks. Selleks tuleb riigis koostada ning rakendada täpsed reeglid ja kokkulepped.
Keskse...
7.2. E-haldus
E-halduse mõiste haarab e-kodanikku, e-riiki ning e-ühiskonda. E-halduse mudelis on rõhuasetused e-riigi funktsionaalsusel e-kodaniku ja e-äri vaatenurgast. E-haldust kirjeldatakse eeskätt e-Eesti mudeli raames, kuid kasutatud on ka teiste riikide kontseptsioone. E-haldus on IT-juhtidele tegevusala ja turg.
E-riik on riigi virtuaalne keskkond....
7.2.1. Avaandmete infrastruktuur
Põhiseadus kohustab avaliku sektori asutusi tegema kättesaadavaks avaliku sektori teabe. Üldkasutatava, sh avaliku (sektori) teabe saamise ja levitamise vabadust võib piirata üksnes seaduse alusel, näiteks turvalisuse ja eraelu kaitseks. Avaliku teabe seadus (AvTS) määrab juurdepääsu avalikule teabele, selle taaskasutamise...
7.3. Omavalitsuse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse järgi on kohalikul omavalitsusel (KOV) õigus, võime ja kohustus seaduste alusel iseseisvalt korraldada ja juhtida kohalikku elu, lähtudes valla- või linnaelanike õigustatud vajadustest ja huvidest ning arvestades valla või linna arengu iseärasusi.
7.3.1. Omavalitsuse IKT-projektid
KOVTP sisaldab infoarhitektuuri omavalitsusüksustele. Lahendusega on liidestatud ka rahvastikuregister ja äriregister.
7.3.2. Huvigrupid
Laiemas mõttes võib omavalitsuse huvigrupid jaotada sisesteks ja välisteks. Sisesed huvigrupid on ametnikud, välised on elanikud ja ettevõtted, firmad ja asutused.
Siseselt võib määrata neli infosüsteemi kasutamise sihtgruppi:
7.3.3. Kohaliku omavalitsuse infosüsteemi mõjutavad tegurid
Kõige üldisemad avaliku infopoliitika eesmärgid, millest lähtub ka kohalik omavalitsus:
elukvaliteedi kasv kõigile võrdse juurdepääsu tagamine avalikule infole avaliku halduse...
7.4. Kooliastmete haldussüsteemid ja nende seotus riiklike infosüsteemidega
Koolituses ei saavutata tõhusaid tulemusi ainult info hulga plahvatusliku kasvu, kommunikatsioonitehnoloogia arengu ega elukestva õppega, vaid traditsioonilisi õpetamise meetodeid kasutades. Paremate tulemuste saavutamise võimalust nähakse infotehnoloogia sidumises traditsioonilise õppega. Kogu Eesti heaolu praegu ning konkurentsivõimet tulevikus mõjutab see, kas ja kuidas võetakse...
7.4.1. Üldhariduskoolid
Üldhariduskoole ja kutseõppeasutusi on Eestis palju (2005. aasta sügisel 696, neist üldhariduskoole 599, kutsekoole 60, õhtukoole 29), kuid need erinevad suuruse ja tehnilise taseme poolest. Kuna koolist saavad infot nii lapsevanemad kui ka paljud avalikud asutused, siis sõltub kooli infosüsteemi korraldusest paljude otsuste tegemise kiirus ja kvaliteet.
7.4.1.1. Phare ISE programm
Phare ISE (ingl Information Systems in Education) projekt algas 1995. aastal. Programmi kestuseks oli kavandatud kolm aastat, eelarveks neli miljonit eküüd.
1. Eesti üldhariduse infosüsteemi tänapäevastamine:
7.4.1.2. Tiigrihüpe – Eesti koolide arvutiseerimisprojekt
1997. aastal moodustati Tiigrihüppe sihtasutus, mille põhiülesanne oli 1997.–2000. aastal riigieelarvest programmile eraldatud 164 517 000 krooni (10 514 552,7 eurot) otstarbekohane jaotamine.
Tiigrihüppe esimene etapp kestis 1997–1999 ja selle tulemusena:
7.4.1.3. E-kool
E-kool on õppeprotsessi peegeldus Internetis õpilastele ja lastevanematele ning samal ajal ka suhtlemiskanal kooli juhtkonna ja õpetajatega.
2001. aasta lõpus kuulutas sihtasutus Vaata Maailma välja konkursi, mis lähtus Vaata Maailma missioonist: “Toetades Interneti kasutamist, tõsta Eesti elanike elukvaliteeti ja riigi konkurentsivõimet Euroopas”....
7.4.1.4. Muud projektid
Projektid aastatel 1996–2000
Põhjamaade ja Baltimaade koostööprojektid “Baltnet”, “Kaugkoolitus õpetajakoolituses”, “Kooliarendus infoajastul”. Virtuaalne õpikeskkond Miksike ja virtuaalsed abiõpetajad. Nimetatud suure...
7.4.1.5. Tehnoloogia integreerimise eeltingimused koolis
Tehnoloogia kasutamise edukust koolis mõjutavad inim-, finants- ja strateegilised tegurid.
Tehnoloogia eduka kasutamise eeltingimused:
ühine visioon tehnoloogia integreerimisest koos haridussüsteemi toetuse ja ennetava juhtimisega...
7.4.2. Kõrgkoolid
Eesti info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kõrghariduse peamine väljakutse on vajadus liikuda keerukama ja teadmistemahukama tootmise või äritegevuse suunas. Selleks on vaja eelkõige insenere ja kõrgharidusega spetsialiste, kes suudaksid toime tulla mitmes valdkonnas. Senisest enam saaks ja peaks riik kasutama riigitellimusi ja -hankeid tehnoloogiate arendamiseks või oskuste andmise kava...
7.4.2.1. Eesti e-ülikooli strateegia ja projektid
IKT-alase kõrghariduse toetusprogrammi Tiigriülikool ja selle jätkuprogrammi Tiigriülikool+ eesmärk on toetada kvalifitseeritud õppejõudkonna ja tänapäevase infrastruktuuri arendamist Eesti kõrgkoolides. Programm on loodud avatuna kõigile, et soodustada riigi koostööd nii erasektori kui ka rahvusvaheliste institutsioonidega.
Programmi haldab Eesti Infotehnoloogia Sihtasutus (EITSA),...
7.4.2.2. Eesti ülikoolide ühised rakendused
Igal infosüsteemil ja muul süsteemil on kindel ülesanne. Organisatsiooni funktsioonid on esmased, infosüsteemi omad teisesed ja neid võib vaadelda kui abinõusid organisatsiooni ülesannete täitmiseks.
Õppeinfosüsteemi ülesanded on:
andmete...
7.4.2.3. E-õppe keskkonnad
Maailmas on välja töötatud veebipõhised õpikeskkonnad, et e-õpet oleks lihtsam korraldada. Need on eelkõige mõeldud õppeprotsessi juhtimiseks ja suhtlemisvõimaluste pakkumiseks, et korvata inimlike kontaktide vähesust tehniliste abivahendite kaudu toimuva õppetegevuse puhul. Ka aitab keskkonda sisenemine lubasõnade alusel piirata kõrvaliste isikute juurdepääsu autoriõigusega kaitstud...
7.4.2.4. Eesti avalik-õiguslike kõrgkoolide haldussüsteemid
Kõrgkoolide tegevusvaldkonnad
Üldistatult on loetletud kõrgkoolide (tegevus)haldusvaldkonnad
Akadeemiline tegevus Õppetöö korraldus Õppekavad ...
7.4.2.5. Euroopa teiste riikide IKT arendus
Euroopa Komisjoni toetusel valminud dokument “Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia Euroopa haridussüsteemis” (2001) kajastab IKT seisukorda Euroopa riikides (EL-riigid, kandidaatriigid, EFTA/EEA riigid). Analüüsiti, mis tasemel ja milliseid meetmeid kasutades toetatakse eri riikides IKT õppetegevust. Selle projekti tulemina välja pakutud IKT arendusprojektid on peamiselt suunatud ülikoolide...
7.5. Väikeettevõtte IT-korraldus
Peatükis esitatakse nõuandeid väikeettevõtte IT-valdkonna juhtimiseks ja otsuste langetamiseks.
Väikeettevõte on selle peatüki kontekstis kuni kümne töötajaga ja mitte eriti mahuka infotöötluse põhitegevusega ettevõte.
7.5.1. Teenuste sisseostu juhtimine
Väikeses ettevõttes ei ole üldjuhul mõistlik hoida palgal IT-töötajat. IT-tegevuste mahud on väikesed ja vajalike oskuste spekter lai. Mõnd väga erilist oskust võib vaja minna ainult paari kuu tagant paar tundi.
Paljude IT-teenuste...
7.5.2. Infohaldus, e-post ja grupitöö
Ettevõtte tegevuse käigus tekkiv info peab jääma ettevõtte käsutusse.
Väikeses ettevõttes ei ole eraldi ettevõtte failihoidlat, töödokumendid salvestatakse töökohaarvutitesse (sülearvutitesse) ja e-kirjad koos manustega jäetakse isiklikesse e-kirjade hoidlatesse. Kui töötaja lahkub või...
7.5.3. Väikeettevõtte IT-dokumentatsioon
Väikeettevõttes on tavaline igapäevaste IT-teenuste osutajate rohkus ja harvad probleemid, mille korral on vaja ekspertidel sekkuda. Seetõttu on oluline, et eksperdid, kes ei tunne süsteemi, saavad kiiresti ja hõlpsalt end kurssi viia ettevõtte infosüsteemi põhialustega ning alamsüsteemi seadistustega.
7.5.4. Riistvara ja tehnoloogilised lahendused
Väikeettevõtte oluline tehnoloogiline eeldus on standardiseeritus. Soetada tuleb kvaliteetset riistvara ja lahendusi ning seadistada need võimalikult tootja soovituste kohaselt. Siis on probleemide tekkimise tõenäosus väiksem ja nende lahendamine valutum.
Töökohaarvutid...
7.5.5. Tarkvaralahendused
Väikeettevõte tarkvaralahendusi iseloomustab standardsus ja vähene administreerimisvajadus. Otstarbekas on olla võimalikult sõltumatu teenuse osutajatest.
Väikese ettevõtte suur väljakutse on tarkvara legaalsuse tagamine. Lisaks tuntud kaubamärkide litsentside omamisele peab olema...
7.6. Finantsjuhtimise tarkvara
Finantstarkvara lahendused varieeruvad palju. Lihtsama ettevõtte või organisatsiooni finantsarvutusi saab teha tabelarvutuse abiga. Skaala teises otsas on rahvusvahelised kontsernid, mille finantsjuhtimise tarkvara lahendab lõimituna ettevõtte ärivajadusi.
7.6.1. Majandustarkvara mõiste ja pakkujad video
Enamiku väikeettevõtjate jaoks tähendab majandustarkvara ennekõike raamatupidamisprogrammi. Tegelikult on mõiste palju laiem ja hägusem, kuid enamasti on selle keskmes tõesti raamatupidamisprogramm, millele on lisatud mitmesuguseid mooduleid, et rajada infosüsteem, mis toetaks ettevõtte või asutuse äriprotsesse ja hõlmaks...
7.6.1.1. Majandustarkvara valimine
Küsimusele, kas ettevõte vajab majandustarkvara, on enamik ettevõtteid juba vastanud jaatavalt, või on seda teinud neile raamatupidamisteenust osutav firma. Ent paljudes väikestes ettevõtetes kasutatakse majandustarkvara peamiselt raamatupidamiseks, kuigi suurem osa tarkvarasid sisaldab ka teisi mooduleid.
7.6.1.2. Majandustarkvara vahetamine
Tavaliselt ei ole kasutajad eriti varmad harjumuspärast majandustarkvara uue vastu vahetama. Näiteks David Davidjantsi tehtud küsitlusest (bakalaureusetöö „Ülevaade Eesti mikro- ja väikeettevõtetes kasutatavast raamatupidamistarkvarast“, TTÜ 2016) ilmnes, et tarkvaravalikut mõjutab olulisel määral varem välja kujunenud...
7.7. Kliendihaldustarkvara ehk CRM
Tänapäeval kasutatavad paljud ettevõtted tarkvaralahendusi, et paremini korraldada, automatiseerida ja sünkroonida ettevõtte olulisi äriprotsesse, nagu müük, turundus ja klienditeenindus. Mida paremad on kliendisuhted, seda lihtsam on ettevõttel tegutseda ja omanikele kasumit teenida. Seega on tänapäeva tehnoloogiapõhises maailmas...
8. IT-finantsjuhtimine
8.1. Finantsjuhtimise alused
IT-valdkonna kulud ja investeeringud on suured. Infotehnoloogia toimimisloogikat ja rahastamisvõimalusi tundes on võimalik saavutada kulutuste ja saadava kasu optimaalne tasakaal.
Infotehnoloogia kui osa ärist
8.2. IT-kasu hindamine
IT-kasu hindamise alus on põhitegevuse strateegia, eesmärgid ja edutegurid.
Infotehnoloogia väärtust saab mõtestada põhitegevuse kaudu. Tehnoloogia ei ole asi iseeneses ja selle kasu ei ole otstarbekas mõõta eraldi.
Tootel, toote valmistamisel,...
8.3. IT-kulud
IT-kulude planeerimisel on oluline järgida tehnoloogia kasutamise aja tervikkulude hindamise põhimõtet, kus soetushinna kõrval arvestatakse tehnoloogia administreerimise ja asendamise kulusid.
Kulud võib jagada järgnevalt:
8.4. IT-eelarve kujundamine
IT-eelarve ja selle detailsus oleneb palju ettevõtte suurusest ja IT-valdkonna ulatusest ettevõtte tegevuses. Isegi kui ettevõte teeb IT-investeeringuid harva ja IT osatähtsus on väike, peab meeles pidama aluspõhimõtet: tehnoloogia (nii tarkvara kui ka riistvara) vananeb ning vara uuendamine tuleb planeerida ja ellu viia õigel...
8.5. Litsentsid ja kasutusõigused
Arvutitarkvara on eripärane looming, mille puhul ei soetata enamasti toote omandiõigusi, vaid tarkvara koopia kasutusõiguseid.
Kõige levinum viis tarkvara kasutusõigust jagada on litsentseerimine. Ettevõttele antakse kindlaks ajaks kokkulepitud tingimustel...
8.6. Arenduste finantsjuhtimine
IT-arendusprojektide edu oleneb paljudest asjaoludest. Tarvis on pädevust, head ettekujutust tulemusest, realistlikku ajakava, professionaalset arenduse juhtimist ja õigesti planeeritud eelarvet.
Paljud IT-projektid ebaõnnestuvad. Enamasti kulub aega ja...
8.7. Finantsjuhi ja IT-juhi eesmärkide vastandlikkus
Finantsjuht on paljudes suuremates ettevõtetes tõusnud tippjuhi paremaks käeks. IT-juhi osa aga on ettevõtetes teistsugune. Mõnedes ettevõtetes on ta endiselt “patsiga poiss”, kes puutub juhtkonnaga vähe kokku. Enne 1990. aastate dot.comi ajastut oli tavaline, et IT-juhi ülesanne oli hoida töökorras tagatoafunktsioonid.
IT-juhi tähtsus ettevõtetes on suurenenud. Mõnes ettevõtetes...
8.8. Finantsjuhi ootused
Finantsjuhti tähtsus ettevõtetes suureneb. Nõustajad soovitavad rakendada kõikehõlmavat ärianalüüsisüsteemi, mis rutiinse töö automaatselt ära teeb. Muutunud ärikeskkonnas saavad paremini hakkama ettevõtted, kus on kasutusel sobivad finantsinfosüsteemid.
Sageli ei ole ettevõtted uue finantstarkvara rakendamise tulemustega päris rahul, sest see ei...
8.9. Tarkvarahaldus
Tarkvarahaldus (ingl software asset management – SAM) on osa ettevõtte üldisest varahaldusest. Tarkvaralitsentsid on ettevõtte immateriaalne vara ja investeering ning nende kasutamist tuleb sarnaselt teiste varadega hallata. Tarkvara on kellegi loomingu vili. Sarnaselt raamatute ja filmidega on tarkvara õiguslikult...
8.10. IT äriprotsessi- ja finantsanalüüs
Ostu- või müügieelne äriprotsessi- ja finantsanalüüs (ingl due diligence) annab põhjaliku ülevaate ostetava objekti finants-, maksu-, juriidilistest ja äririskidest, kasumlikkusest toote(grupi) või teenuse tasandil, ettevõtte väärtusest ning investeerimisvajadustest. Analüüsi käigus laseb ettevõtte võimalik ostja või...
9. IT-personali juhtimine
9.1. IT-valdkonna töökorraldus
Tänapäevased ettevõtted kasutavad palju IT-lahendusi. Kogu ettevõtte tõhusus sõltub palju IT-valdkonna toimimisest ja arengust kooskõlas ettevõtte ärivajaduste arenguga. IT-valdkonna töökorraldust tuleb hoolega planeerida ja ellu viia.
Läbi tuleb mõelda IT...
9.1.1. IT-organisatsiooni ülesehitus
IT-tegevust tuleb ettevõttes hallata nii, et IT-teemasid arutataks korraliselt kõige kõrgemas juhtkonnas. IT-juht peaks soovituslikult olema ettevõtte juhtkonna liige. IT-juht ei peaks alluma mõnele struktuuriüksuse juhile (enamasti finants- või haldusdirektor). IT-juht peaks olema ettevõtte juhtimise eesliinil, et mitte kaotada...
9.1.2. Virtuaalne meeskond
Virtuaalsete meeskondade tekkele on tugeva tõuke andnud eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia areng. Teine oluline mõjutaja on üleilmastumine ja ettevõtete ning organisatsioonide piiriülene tegevus. Virtuaalsus on igapäevaelu osa ja sageli ei kohtuta projektimeeskonna liikmetega päevade kaupa. Vahetu suhtlus puudub, kontakti saadakse telefoni, e-posti, Skype’i või muu suhtluskeskkonna abil. Siiski peab meeskond koostöös jõudma käegakatsutava tulemuseni.
9.1.2.1. Virtuaalse meeskonna juhtimine
Nagu igaüks ei sobi juhiks, nõnda ei sobi iga inimene ka virtuaalse meeskonna etteotsa. Virtuaalse meeskonna juhiks ei sobi see, kes tahab kontrollida kõiki ja kõike. Usaldusliku koostöö tagamine meeskonnas ei ole lihtne, sest otsesuhtlus puudub või on seda vähe.
9.1.2.2. Virtuaalse meeskonna töökorraldus
Kõik virtuaalse meeskonna teemaga kokku puutunud juhtimisteoreetikud ja -praktikud peavad heade koostöösuhete kujundamise kõige olulisemaks alustalaks usaldust. Koostöö ajaliste, ruumiliste ja kultuuriliste erinevustega virtuaalses meeskonnas on võimalik ainult siis, kui üksteist usaldatakse.
9.2. IT-spetsialistide arendamine audio
Suur osa õppimisest ei toimu mitte koolitusel, vaid iga päev inimese töökohal: rakendades oma oskusi, jagades omandatud teadmisi, kuulates kolleegide kogemusi, hoides ennast kursis uuendustega jne.
9.3. IT sotsiaalsed küljed
Tehnoloogiarikkas valdkonnas on lihtne rohkem tähelepanu pöörata rakendustele, tööprotsesside tõhususele, andmete säilitamise turvalisusele ja huvitavale riistvarale. Selle kõrval aga ei tohi ära unustada inimesi, nende soove, muresid ja hirme.
Tehnoloogilise kihistumise...
9.4. IT-spetsialistide värbamine ja valik
Eesti on ülejäänud maailma silmis saanud Euroopa Silicon Valley tiitli tänu uuendusmeelsusele ja julgusele muuta igapäevaelu üha rohkem digiteerituks. Seetõttu pole ime, et nõudlus kvaliteetse IT-personali järele on väga suur ainuüksi siinsel turul.
9.5. IT-juhi pädevus audio
IT-juhile ei piisa ainult tehnilisest orienteeritusest ja IT spetsiifika tundmisest, IT-juhtides nähakse üha enam inimeste juhte ja äriinimesi ning üha vähem spetsialiste. Niinimetatud pehmed juhiomadused on kujunenud ka Eesti IT-valdkonna juhtidele oluliseks ja edukriitiliseks.
Infotehnoloogia juhtimises on peidus kolm...
9.6. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kutsestandardid
Kutsestandard näeb ette pädevuse, mida on vaja, et oma kutsealal edukalt tegutseda.
Kutsestandard on dokument, milles kirjeldatakse tööd ja töö edukaks tegemiseks vajalikke oskusi, teadmisi ja hoiakuid....
9.6.1. IT-juhi pädevusnõuded
IT-juhi töökirjeldus on kooskõlas Eesti kvalifikatsiooniraamistiku tasemega 7, mis on kõrghariduse kvalifikatsiooni keskmine tase. Tase 7 eeldab magistrikraadi ja seda kohaldatakse spetsialistidele ning juhtidele. IT-juhi töö on välja töötada ja ellu viia organisatsiooni tegevust ning eesmärke toetava info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) strateegia. Eesmärgi saavutamiseks koostab...
9.6.2. Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit
Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit (ametlik lühend ITL) on vabatahtlik organisatsioon, mille peaeesmärk on ühendada Eesti infotehnoloogia- ja telekommunikatsioonifirmasid, arendada nende koostööd Eesti suundumisel infoühiskonda, esindada ja kaitsta liikmesfirmade huvisid ning väljendada nende ühiseid seisukohti.
10. IT-taristu audio
10.1. Infosüsteemi arhitektuur
Infosüsteemi tuleb koostada ja arendada kindla ning läbimõeldud strateegia ja tegevusplaani alusel. Teadma peab nii lähiaastate ärivajadustest tulenevaid muudatusi (nt uus raamatupidamissüsteem, uus dokumendihaldussüsteem, kiirem side) kui ka nendest vajadustest tulenevaid muudatusi infosüsteemi arhitektuuris. Ootamatud laiendused...
10.2. Arvutitöökoht
Töötaja käsutuses olevad arvutid ja selle lisaseadmed on infosüsteemi eesliin. Nende toimimisest sõltub töötaja tõhusus ja rahulolu.
Kõige olulisem töö tõhususe tagamisel on seadmete koostoime,...
10.3. Serverilahendused
Server on arvutisüsteem või selles töötav tarkvara, mis pakub teatud infoteenust sellega ühenduvatele klientidele.
Näiteks veebiserverist saab lugeda veebilehti, failiserver...
10.4. Arvutivõrk
Arvutivõrk on andmeside eesmärgil omavahel ühendatud andmetöötlussõlmede võrk.
Arvutivõrk koosneb enamasti kolmest põhiosast:
10.5. Tarkvaralahendused
Serverilahenduste puhul on tähtis ühilduvus. Ühe kaubamärgi mitmesuguste toodete tehnoloogiline ühilduvus on üldiselt stabiilsem ja töökindlam kui eri platvormide liidestused.
Töökindluse tagamise teine oluline mõõde on tsentraliseeritus. See ei tähenda...
10.6. IT-taristu töö tagamine
IT-taristu on organisatsiooni infotehnoloogiline keskkond, mis hõlmab nii riist- kui ka tarkvara.
Infosüsteemi igapäevase toimimise tagamiseks on vaja rakendada erinevaid meetmeid. Katkestuste, häirete, avariide ja...
10.7. ASP ehk infosüsteemide majutusteenus
Firma oma infosüsteemi rajamine on üsna kulukas ja riskantne ettevõtmine, mida paljudel juhtudel pole üldse otstarbekas ette võtta. Kulukas on ka infosüsteemi ülalpidamine, sest nõuab kvalifitseeritud ja usaldusväärset tööjõudu ning kallist tehnilist infrastruktuuri. Vaatame, kas isetegemisele leidub ka alternatiivi, et iga ettevõte ei peaks arvutifirma tasemel infotehnoloogiat...
10.8. Pilveteenused audio
Pilveteenustega on kokku puutunud peaaegu iga arvutikasutaja. Kõige lihtsamad näited on kodulehe majutus ja veebipõhised avalikud e-posti teenused. Nimetus „pilv” on tulnud arvutivõrkude ja IT-süsteemide skeemidelt, kus pilv tähendab internetti või laivõrku ning selles võrgus pakutavaid teenuseid. Paljude arvutikasutajate jaoks...
10.8.1. Pilveteenuste olemus ja ohud (Microsoft Office 365 näitel)
Artikkel on suunatud nii era- kui riigiasutustele, kes plaanivad pilveteenuste (edaspidi pilvteenuste) kasutamist, kuid kellel pole selles osas kogemusi või kes mõtlevad pilvteenuste võimaluse peale ja soovivad koguda selle kohta teavet. Selles peatükis annan ülevaate...
10.8.2. Pilveteenuse valimine ja kasutusele võtmine
Pilveteenuse (edaspidi pilvteenuse) valiku kriteeriumid
Teenust valides leidke vastused järgmistele küsimustele:
Teenuste funktsionaalne vastavus organisatsiooni vajadustele. Mida organisatsioon vajab? Kas eesmärk on lihtsalt...
10.9. Mobiilsed seadmed
Mobiilsete seadmete kasutusvõimalused on plahvatuslikult laienenud ning konkureerivad laua- ja sülearvutite arvutusliku võimsusega palju kiiremini kui seni on prognoositud. Mobiilsed seadmed pakuvad laua- ja sülearvuti funktsionaalsust palju madalama hinna eest. Odavamad mitme funktsiooniga seadmed ja kõikjal kättesaadav ning...
10.10. Avaliku traadita interneti leviala loomine ja haldus
Infoühiskonna üks tunnus on ühiskonna liikmete lihtne ligipääs teabele. Interneti kasutamine on muutunud paljude inimeste igapäevaelu osaks. Interneti lai kasutamine arendab ühiskonnaliikmeid ning selle kaudu ka ühiskonda tervikuna.
Paraku on interneti kasutamise eeldus internetiühenduse olemasolu. Internet peab olema kättesaadav kohtades, kus teenuse...
10.11. Virtualiseerimine
Virtualiseerimistehnoloogia kasutuselevõtt on mõne aastaga muutnud oluliselt ettevõtete IT‑arhitektuuri. Virtuaalkeskkondade loomise on teinud võimalikuks serveritehnoloogia kiire areng. Tänapäeval kasvab serveriprotsessorite jõudlus väga ruttu: ühes serveris on võimalik kasutada mitut protsessorit, neile omakorda on sisse...
10.12. Suurandmed ja andmeanalüüs
Suurandmed (ingl big data) on eksponentsiaalset ehk üha kiirenevat kasvu kajastav, täpsemalt määratlemata ja ajas muutuva kvantitatiivse sisuga populaarne nimetus tavaliste andmekäitlusvahendite võimalusi ületavate andmestute kohta (vt http://akit.cyber.ee/term/1905-big-...
10.13. Logid ja logimine
Süsteemi logi on süsteemis toimunud sündmuste kronoloogiline salvestus. Korralike logide põhjal on võimalik tuvastada, mis on süsteemis toimunud ja kes on süsteemis mingisuguseid tegevusi teinud. Logisid kasutatakse erineval eesmärgil, tüüpilised logide kasutusvaldkonnad on infoturbe tegevused, süsteemide arendusel süsteemis...
11. IT õigusaktid uus
11.1. Infotehnoloogiat käsitlevad seadused
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia hõlmab kõiki tegevusvaldkondi. Toodete või teenuste pakkumine äritegevuses, avalike teenuste pakkumine riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustelt ja inimeste omavaheline suhtlemine sõltuvad ühel või teisel viisil tehnoloogiast. Seetõttu on tehnoloogia ja interneti kiire areng viimastel aastakümnetel esitanud seadusandjatele suure väljakutse – kuidas käia...
11.1.1. Infoühiskonna teenused
Infoühiskonna teenuste osutamist reguleerib Eestis infoühiskonna teenuse seadus, edaspidi InfoTS (RT I 2004, 29, 191; 54, 387; 2005, 61, 473; 2006, 21, 160; 31, 234; 2007, 66, 408; 2010, 2, 3).
Seaduse alus on Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (nn e-kaubanduse direktiiv; EÜT L ...
11.1.2. Infoühiskonna teenuse mõiste
Infoühiskonna teenuse seadus sätestab nõuded infoühiskonna teenuse osutajale, järelevalve korralduse ja vastutuse seaduse rikkumise eest.
Infoühiskonna teenus • Teenust osutatakse majandus- või kutsetegevuse raames. • Teenust osutatakse teenuse kasutaja otsesel...
11.1.3. Teenuse osutajale kohaldatav õigus
Euroopas on kaua vaieldud, kas infoühiskonna teenuste osutamise reguleerimisele tuleks kohaldada asukohamaa (ingl country of origin) või sihtkohamaa (ingl country of destination) õigust.
Asukohamaa õigus
Teenuse pakkujale kohaldatakse tema asukohamaa õigust sõltumata sellest, mis Euroopa Liidu või ...
11.1.4. Teenuse osutamisele esitatavad nõuded
Teenuse osutaja kohta edastatav teave
Teenuse osutaja peab teenuse kasutajale vahetult ja püsivalt kättesaadavaks tegema vähemalt teenuse osutaja nime, registrikoodi ja asjaomase registri nime, aadressi, elektronposti aadressi ja muud ...
11.2. Intellektuaalne omand ja selle haldamine
Evelin Simer, intellektuaalomandi õiguse jurist
Iga nutika äri alus ja suurim vara on intellektuaalomand. Iseäranis IT-sektoris on ettevõtte väärtus üha rohkem seotud intellektuaalomandiga. Läbimõeldud intellektuaalse vara strateegiline kasutamine annab ettevõttele konkurentsieelise ja kindlustab turupositsiooni, mis omakorda suurendab...
11.2.1. Arvutiprogrammide õiguslik kaitse
Arvestades aega, raha, tööjõudu ja tehnika kulu, mida tarkvaratööstus panustab arvutiprogrammide väljatöötamisse, on kulud programmide kopeerimiseks väikesed, et mitte öelda olematud.
Arvutiprogrammi kaitstakse kui kirjandusteost (AutÕS § 4 lg 3 p 3). Seega on...
11.2.2. Andmebaaside õiguslik kaitse
Andmebaase kaitstakse kahel erineval viisil sõltuvalt sellest, kas tegu on või ei ole teosega autoriõiguse seaduse mõttes. Teose tunnustele (AutÕS § 4 lg 2) kohaseid andmebaase kaitstakse autoriõiguse normidega. Andmebaaside jaoks, mida ei saa pidada teoseks, kuid mille korral on andmebaasi tegija teinud seaduse tähenduses kaitset vääriva investeeringu, on moodustatud iseseisev andmebaaside...
11.2.3. Tarkvaralitsentsid
Tõenäoliselt seostub sõna „litsents” kõige enam arvutite maailma ning seal seni valitseva süsteemiga, kus suurt osa tarkvara müüakse tükikaupa ning ostu seaduslikkust kinnitab litsents. Tegelikult on litsentsi mõiste laiem, kuid selle muu kasutusvaldkond jääb tavainimesest enamasti eemale, suure äri kõrgustesse.
Keegi,...
11.2.3.1. Vabad sisulitsentsid
Interneti levides ja veebi laienedes 1990. aastatel tekkis üha rohkem materjale, mida nende autorid soovisid vaba tarkvaraga sarnastel põhimõtetel levitada, ent mis ei olnud otseselt tarkvara. Siia kuulusid eri õppeasutuste õppematerjalid, erinevad juhendid ja teabevarad, esitlusslaidid jpm. Kaks...
11.2.4. Intellektuaalomandi lepingute sõlmimine
Evelin Simer
Intellektuaalomandi lepingu sõlmimisel tuleks esmalt panna paika järgmised asjaolud:
kes on intellektuaalomandi autor; kust on pärit omand, mida soovitakse lepingus hallata...
11.2.4.1. Tarkvaraarenduslepingud
Tarkvaraarendusleping on teenuseleping, mis on sõlmitud ettevõtte (tööandja/klient/kasutaja) ja tarkvaraarendaja vahel. Selle alusel kohustub tarkvaraarendaja looma ettevõttele arvutiprogrammi, mis vastab ettevõtte nõuetele ja põhineb vajalikel...
11.2.4.2. Konfidentsiaalsuskokkulepped
Mitteavalikustamise leping (ingl non-disclosure agreement, NDA), mida nimetatakse ka konfidentsiaalsuskokkuleppeks, on õiguslikult siduv leping, milles üks pool (avalikustav isik) on nõus avalikustama konfidentsiaalse teabe teisele...
11.3. E-kaubandus
Tänapäeval kasutatakse lepingute sõlmimiseks lisaks traditsioonilistele kirjalikele (lihtkirjalikus või notariaalses vormis) ja suulistele kokkulepetele muidki võimalusi. Nüüdistehnoloogia võimaldab lepinguid sõlmida eri sidevahendite abil. Selliste sidevahendite hulka kuulub ka arvutivõrk, mille kaudu tehtud kaupade ning teenuste ostu- ja müügitehingute kohta kasutatakse mõistet...
11.3.1. Euroopa Liidu õigusaktid
Eestis kohalduvad Eesti õigusaktid, kuid need tuginevad Euroopa Liidu direktiividele, seetõttu tuleb neid tõlgendada kooskõlas direktiividega. Seega on oluline omada ülevaadet ka Euroopa Liidu aktidest, mis on Eesti e-kaubandust reguleerivate õigusnormide alus.
Euroopa Liidus nimetatakse e-kaubanduse direktiiviks Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 2000/31/EÜ 8. juunist 2000...
11.3.2. Eesti e-kaubandust reguleerivad õigusaktid
Euroopa Liidu e-kaubanduse direktiivi sätted on Eesti õigusesse üle võetud infoühiskonna teenuse seaduse ning võlaõigusseaduse §-ga 621 (arvutivõrgu abil sõlmitud lepingud). Kaugmüügidirektiivi ja finantsteenuste kaugturustuse direktiiv aga on harmoneeritud VÕS-i §-des 52–62 (sidevahendi abil sõlmitud lepingu eseme üleandmiseks või teenuse osutamiseks).
E-kaubanduse mõiste...
11.3.3. Lepingu sõlmimine arvutivõrgu abil
Lepingute sõlmimist arvutivõrgu abil reguleerib võlaõigusseaduse § 621. Selle paragrahvi kohaldamise eeldus on, et kauba või teenuse pakkuja on majandus- või kutsetegevuses tegutsev isik. Lepingu teine pool võib olla nii majandus- või kutsetegevuses tegutsev isik kui ka tarbija.
VÕS § 34 kohaselt on tarbija füüsiline isik, kes teeb tehingu, mis ei seondu tema iseseisva...
11.3.4. Lepingu sõlmimine sidevahendi abil
Eset või teenust oma majandus- või kutsetegevuses pakkuv isik (pakkuja) ja tarbija on sidevahendi abil sõlminud lepingu eseme üleandmiseks või teenuse osutamiseks, kui: • leping sõlmitakse pakkuja loodud selliste lepingute sõlmimiseks kasutatavas turustus- või teenindussüsteemis • leping sõlmitakse pärast...
11.4. Isikuandmete töötlemise õiguslik korraldus uus
Praeguses infoühiskonnas jääb järjest vähemaks äri- ja eraeluvaldkondi, kus ei puututa kokku isikuandmete töötlemisega. Kliendiandmebaasi koostamine arvete edastamiseks, kliendikaartide täitmine hotelli registreerimisel, korteriga seotud maksete võlglaste nimekirjade avaldamine trepikodade teadetahvlitel, pildistamine avalikel...
11.4.1. Euroopa Liidu isikuandmete kaitse üldmäärus (GDPR) audio
Isikuandmete kaitse on valdkond, mis puudutab igat ettevõtjat ja asutust, olenemata tegevusalast. Isikuandmete töötlemisega on tegu alati, kui tehakse toiming inimese ehk andmesubjekti kohta käivate andmetega. Need andmed võivad asuda eri andmebaasides, kõvakettal, desktop’il ehk töölaual, mälupulkadel,...
11.4.2. Andmekaitseametnik
Euroopa Liidu isikuandmete kaitse üldmäärus (ingl General Data Protection Regulation – GDPR; eestikeelne kogutekst asub aadressil http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:32016R0679&from=ET) toob seni kehtiva isikuandmete kaitse seadusega võrreldes kaasa palju muudatusi,...
11.4.3. Küpsiste haldamine veebilehel kooskõlas privaatsusreeglitega uus audio
Küpsis kujutab endast väikest tekstikujulist andmeplokki, mille veebiserver saadab kasutaja veebibrauserile ja mis salvestatakse kasutaja arvutisse. Küpsist hiljem serverile tagasi saates annab veebibrauser serverile märku, et on sellega juba suhelnud.
Küpsised muudavad veebilehtede kasutuse kiiremaks ja...
11.5. IT-õigus ettevõtja ja asutuse igapäevatöös
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiast ei ole tänapäeval puutumata ükski elutegevuse valdkond. Tehnoloogiast sõltuvad ühel või teisel viisil nii äritegevuse käigus toodete või teenuste pakkumine, riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste avalike teenuste pakkumine kui ka üksikisikute omavaheline igapäevasuhtlus.
11.5.1. Tsiviilseadustiku üldosa seadus
Ettevõtte või asutuse tegevusalast sõltumata tuleb kõigil teha tehinguid, sõlmida lepinguid või allkirjastada ühepoolseid dokumente. Järjest enam tehakse tehinguid tavapärase paberi asemel elektrooniliselt.
Tsiviilseadustiku üldosa seaduse (TsÜS) 4. peatükk korraldab tehingute vormi küsimusi, sealhulgas elektroonilises...
11.5.2. E-allkirjastamine ja e-tehingud
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/93/EÜ elektroonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta (edaspidi: e-allkirja direktiiv) võeti vastu 1999. aastal ja sellega püüti reguleerida elektrooniliste allkirjade õiguslikku tunnustamist...
11.5.3. Võlaõigusseadus
Tsiviilseadustiku üldosa seadus (TsÜS) sätestab tehingute elektroonilise vormi üldised nõuded, võlaõigusseadus (VÕS) aga näeb ette täpsema regulatsiooni sidevahendi abil sõlmitud lepingute kohta eseme üleandmiseks või teenuse osutamiseks (§-d 52–56) ning arvutivõrgu abil sõlmitud lepingute kohta (§ 611). Võlaõigusseaduse kontekstis on oluline ka litsentsilepingut reguleeriv 18....
11.5.4. Kaubandustegevuse seadus
Kaubandustegevuse seaduse (KaubTS) § 2 p 7 sätestab Eesti õiguskorras e-kaubanduse mõiste.
E-kaubandus on kauba või teenuse müügiks pakkumine ja müük internetis ilma osaliste üheaegse füüsilise kohalolekuta.
Kaubandustegevuse seadus sätestab ka nõuded e-kaubanduse korras kauba müügiks pakkumisele või teenuse osutamisele.
11.5.5. Infoühiskonna teenuse seadus
Infoühiskonna teenuse seadus (InfoTS) sätestab nõuded infoühiskonna teenuse osutajale järelevalve tegemise korralduse ja vastutuse seaduse rikkumise eest.
Infoühiskonna teenused on järgmiste tingimustega kooskõlas olevad teenused:
teenust...
11.5.6. Isikuandmete kaitse seadus
Isikuandmete kaitse on valdkond, mis puudutab iga ettevõtjat ja asutust sõltumata tegevusalast. Kliendiandmebaasi koostamine, võlglaste andmete avaldamine, kliendiandmete edastamine allhankijatele, töötajate andmete kasutamine ning nende suhtluskanalite jälgimine, tööintervjuude korraldamine ja tööle kandideerija andmete kasutamine, pildistamine ja filmimine ettevõtte või asutuse üritustel on...
11.5.7. Avaliku teabe seadus
Avalik teave on saadud või koostatud, täites avalikke ülesandeid seaduse või selle alusel antud õigusaktide kohaselt, seega on avalik teave kogu teave, mis on saadud avaliku sektori ülesannete täitmisel.
Avaliku teabe seaduse (AvTS) eesmärk on tagada üldiseks kasutamiseks mõeldud teabele...
11.5.8. Autoriõiguse seadus
Autoriõiguse seadusest (AutÕS) käsitlevad otseselt infotehnoloogiat vaid arvutiprogrammide ja andmebaaside õiguskaitse sätted, kuid siiski on suurem osa AutÕS-ist asjakohane paljudele ettevõtetele ja riigiasutustele, sest tänapäeval on vähe neid, kes ei puutu kokku autoriõigusega kaitstud teoste tellimise või litsentseerimisega.
Seaduse kohaselt tekivad algselt kõik teosega seotud ...
11.5.9. Riigihangete seadus
Riigihangete seadus (RHS) sätestab riigihanke tegemise korra, riigihankega seotud subjektide õigused ja kohustused, riikliku järelevalve ja vaidlustuste lahendamise korra ning vastutuse asjaomase seaduse rikkumise eest.
Hankijatel ja pakkujatel on oluline teada, et RHS-i § 9 kohaselt on infosüsteemide, tarkvara...
11.5.10. Elektroonilise side seadus
Elektroonilise side seadusega (ESS) kooskõlas võib füüsilise isiku elektroonilisi kontaktandmeid otseturustuseks kasutada ainult adressaadi nõusolekul.
Nõusolek peab olema kooskõlas isikuandmete kaitse seaduse § 12 tingimustega. Seega on Eesti õiguskorras füüsilistele isikutele kehtestatud nn opt-in-kord, mille kohaselt...
11.5.11. Litsentsileping
Britta Oltjer, Marko Pilv
Väljend "litsents" on pärit ladinakeelesest sõnast licentia, mis tähendab otsetõlkes vabadust, voli, luba või sõltumatust. Litsentsilepingu käsitlus on võlaõigusseaduse (VÕS) 18. peatükis kasutuslepingu osas § 368–374.
12. Soovitatav kirjandus ja küsimustikud juhile
12.1. Soovitatav kirjandus ja viited
1. IT strateegiline juhtimine
IT-juhtimise tunnustatud raamistiku...
12.2. Küsimustikud iseenda ja oma ettevõtte analüüsiks
Küsimustike eesmärk on tuua esile teabevaras esitatud olulisemad põhimõtted ning muuta lihtsamaks ettevõtete tegeliku olukorra ja esitatud printsiipide võrdlus ja analüüs.
Küsimustikud ei järgi täpselt teabevara sisukorra struktuuri. Iga küsimustiku päises on esitatud viited peatükkidele, millega see küsimustik tihedamalt seondub.
Küsimustikud ei eelda eelinfo kogumist ja...
12.2.1. Tippjuht kui IT-strateeg
UURI-ÕPI-SUUNA
Väitega nõus
1. IT on strateegilise konkurentsivõime
allikas, milleta pole võimalik
saavutada...
12.2.2. Tippjuht kui IT-kasutaja
1. Ka te olete IT kasutamisel ise eeskujuks?
12.2.3. Tippjuht kui IT-tundja
PLANEERI-EHITA
1. Kas...
12.2.4. IT-juht kui strateeg
1. Kas te olete kursis ettevõtte ...
12.2.5. Strateegiline planeerimine kui IT-juhtimise alus
1. Kas teie ettevõttel on olemas visioon
oma tegevusest 3–5 aasta pärast?
12.2.6. IT-projektide valik
1. Kas IT-arendusvajaduste
väljaselgitamisel on peamiseks ...
12.2.7. IT-arenduse juhtimine
PLANEERI JA EHITA
1. Kas teie ettevõttes on enne infosüsteemi
12.2.8. Tellija pädevus efektiivsete IT-hangete korraldamisel
1. Kas tegevusvaldkondade juhtidel on
piisav pädevus, et olla oma valdkonna
12.2.9. Kasutajatugi
1. Kas teie ettevõttes on infosüsteemi
standardne...
12.2.10. IT-ökonoomika
1. Kas teie ettevõttes on püstitatud
mõõdetavad eesmärgid IT-keskkonnale
ja IT-süsteemide...
12.2.11. Personali IT-koolitus
1. Kas teie ettevõttel on fikseeritud
ametikohtadele asjakohased IT-tasemed?
12.2.12. Turvalisus ja haavatavus
1. Kas teie ettevõtte IT-vahendid
ja neis talletatud andmed on
kaitstud varguse eest?...
12.2.13. Reeglid ja standardid
1. Kas teie ettevõttes on analüüsitud,
millised seadused ja standardid
mõjutavad ettevõtte IT...
12.2.14. Kvaliteedihaldus
1. Kas juhtkonnas saadakse aru,
mis määral ja mis valdkondades
on kvaliteedihaldus...
Lisa 1. Ettevõtte IT-strateegia näide (ainult veebis)
Lisa 2. IT-tegevuskava näide (ainult veebis)
Lisa 1. Infoturbe poliitika korraldamine (ainult veebis)
Lisa 2. Infoturbe alused (ainult veebis)
Lisa 3. Krüptokontseptsiooni põhimõtted (ainult veebis)
Lisa 4. Kurivaratõrje kontseptsioon (ainult veebis)
Lisa 5. Pääsulubade haldamise kord (ainult veebis)
Lisa 6. IKT väljast tellimise kord (ainult veebis)
Lisa 1. Arendusprojekti leping (ainult veebis)
Lisa 2. Projekti kodukorra näidis (ainult veebis)
Lisa 3. Juhtrühma istungi memo näidis (ainult veebis)
Lisa 4. Dokumentide üleandmise-vastuvõtmise akti näidis (ainult veebis)
Lisa 5. Stenogrammi näidis (ainult veebis)
Lisa 6. Memo näidis (ainult veebis)
Lisa 7. Tulemite üleandmise-vastuvõtmise akti näidis (ainult veebis)
Lisa 1. Ärimõju hindamise töötabel (ainult veebis)
Lisa 1. Infosüsteemi kasutamise kord (ainult veebis)
Lisa 2. Muudatuste tegemise kord (ainult veebis)
Lisa 3. Avariide likvideerimise kord (ainult veebis)
Lisa 4. Riistvara standard (ainult veebis)
Lisa 5. Tarkvara standard (ainult veebis)
Lisa 6. Tagavarakoopiate tegemise kord (ainult veebis)
Lisa 7. IT-projekti elluviimise kord (ainult veebis)
Lisa 8. Infovaradele juurdepääsu haldamise kord (ainult veebis)
Lisa 1. IT-juhi ametijuhend (ainult veebis)
Lisa 2. Süsteemiülema ametijuhend (ainult veebis)
Lisa 3. Kasutajatoe spetsialisti ametijuhend (ainult veebis)
Lisa 4. Analüütiku ametijuhendi näidis (ainult veebis)
Lisa 5. Projektijuhi ametijuhendi näidis (ainult veebis)
Lisa 6. Testija ametijuhendi näidis (ainult veebis)
Lisa 7. Tarkvaraarhitekti ametijuhendi näidis (ainult veebis)
Lisa 8. Euroopa IKT-kompetentsuse raamistik (ainult veebis)
Lisa 1. Avaliku traadita interneti teenuse kasutusleping (ainult veebis)
Lisa 1. Litsentsilepingu näidis (ainult veebis)
Lisa 2. Litsentsilepingu näidis vene keeles (ainult veebis)