§ 42 Teatamiskohustus
§ 62 Riiklik järelevalve
§ 63 Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 631 Riikliku järelevalve erisused
§ 632 Sunniraha määr
§ 723 Vastutava spetsialisti pädevuse tõendamise erisused
§ 724 Vastutava spetsialisti pädevuse kutsega tõendamise erisused
§ 1011 Üleminekusäte
RT I, 29.06.2014, 13
19.02.2014 RT I, 13.03.2014, 3 01.01.2018
(73) Hoonete energiatõhususe arvutamise metoodika, tehnosüsteemidele esitatavad nõuded ning hoonetes taastuvenergia kasutuselevõtu tingimused kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(10) Nõuded liikumis-, nägemis- ja kuulmispuudega inimeste liikumisvõimaluste tagamiseks üldkasutatavates ehitistes kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(4) Energiamärgise vormi ja väljaandmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(2) Registreeritavate soojus- ja jahutusseadmete täpse määratluse ja andmete loetelu ning andmete edastamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
§ 5. – § 8. [Kehtetud - RT I, 04.07.2013, 3 - jõust. 14.07.2013]
(6) Detailplaneeringu kohustusega aladel peab ehitise omanik kuni 20 m2 ehitisealuse pinnaga väikeehitise püstitamise kavatsusest teavitama kohalikku omavalitsust. Teavitamiseks tuleb kümme tööpäeva enne väikeehitise püstitamise alustamist esitada valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud vormi kohane taotlus ehitise püstitamiseks ja ehitise asukoha kirjeldus krundil. Kui kohalik omavalitsus ei esita nimetatud tähtaja jooksul väikeehitise püstitamisele täiendavaid tuleohutusnõudeid või krundi ja ümbruse varasemast hoonestusest tulenevaid nõudeid või ei nõua ehitise omanikult lisaandmeid, võib ehitise omanik alustada väikeehitise püstitamist. Ehitise omanik esitab ehitise teatise viie tööpäeva jooksul väikeehitise püstitamise päevast arvates.
(8) Ehitise teatise vorminõuded ja esitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(4) Kirjaliku nõusoleku taotluse vorminõuded ja esitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(5) Nõuded ehitusprojektile kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(4) Ehitusuuringute tegemise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(4) Ehitusprojekti ekspertiisi tegemise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(10) Nõuded ehitusloa taotlemisel esitatavale ehitusprojektile kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(2) Ehitusloa taotluse vorminõuded ja esitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(4) Ehitise tehniliste andmete loetelu ja pindade arvestamise alused kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(5) Ehitise kasutamise otstarvete loetelu kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
5) [kehtetu - RT I, 29.06.2014, 1 - jõust. 01.07.2014]
(7) Ehitamise alustamise teatise vorminõuded ja esitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(3) Eri liiki ehitiste ehitamise tehnilistele dokumentidele esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(5) Kasutusloa vorminõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(10) Ehitise ülevaatuse korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(3) Kasutusloa taotluse vorminõuded ja esitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(2) Elamute energiaauditi aruande vorminõuded ja väljastamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(2) Ehitise ekspertiisi tegemise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(1) Ettevõtjal on lubatud tegutseda ehitamise, projekteerimise, ehitusuuringute, energiaauditite, omanikujärelevalve, ehitusprojektide ja ehitiste ekspertiiside tegemise ning energiamärgiste väljastamise tegevusalal, kui tal on vastavasisuline õigussuhe käesoleva seaduse §-s 47 nimetatud pädeva isikuga (edaspidi vastutav spetsialist) või kui füüsilisest isikust ettevõtja on ise vastutav spetsialist,
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevusalade alaliikide loetelu kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(8) Käesolevas paragrahvis sätestatud teatamiskohustus täidetakse üksnes Eesti teabevärava või notari kaudu.
[RT I, 29.06.2014, 1 - jõust. 01.07.2014; § 42 lõiget 8 kohaldatakse alates 2016. aasta 1. juulist.]
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud kutsenimetuste ja kutsetasemete nõude täpse jagunemise tegevusalade alaliikide kaupa kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega, lähtudes kutsestandardis esitatud pädevusnõuetest.
14) [kehtetu - RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014]
1) kohalikud omavalitsused käesoleva seaduse § 56 lõike 1 punktides 1–10, 15 ja 16 nimetatud andmete puhul;
6) Tehnilise Järelevalve Amet käesoleva seaduse § 56 lõike 1 punktides 1–3, 5–10 ja 15 nimetatud andmete puhul;
(3) Ehitisregistrile andmete esitamise teatise vorminõuded ja esitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
§ 59. – § 61. [Kehtetud - RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014]
§ 62. Riiklik järelevalve
(1) Käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete järgimise üle teostavad riiklikku järelevalvet kohalik omavalitsus ja Tehnilise Järelevalve Amet.
(2) Kohalik omavalitsus teostab oma territooriumil riiklikku järelevalvet, täites selleks järgmisi ülesandeid:
1) ehitusprojektide ja ehitiste mõõdistusprojektide nõuetele vastavuse kontrollimine ning ekspertiisi tegemine ja tellimine;
2) ehitise või selle osa nõuetele vastavuse kontrollimine ning ekspertiiside tegemine ja tellimine;
3) ehitusloa olemasolu ja ehitusloale kantud andmete tegelikkusele vastavuse kontrollimine;
4) kasutusloa olemasolu ja kasutusloale kantud andmete tegelikkusele vastavuse kontrollimine;
5) ehitustööde ja ehitusprojektide nõuetele, detailplaneeringule ja projekteerimistingimustele vastavuse ning lähtuvalt ehitise ohutusest ja kasutamise otstarbest selle korrashoiu ja kasutamise kontrollimine;
6) järelevalve avalikus veekogus kaldaga püsivalt ühendatud ehitiste üle.
1) käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1–5 sätestatud ülesanded ehitise ohutuse kontrollimiseks;
2) järelevalve avalikus veekogus kaldaga püsivalt ühendamata ehitiste üle;
3) käesoleva seaduse täitmise kontrollimine ehitustoote nõuetele vastavuse üle;
4) hoonete energiamärgiste väljastamise ja hoonete energiaauditite tegemise kohta antud dokumentide kontrollimine;
5) järelevalve ettevõtja nõuetele vastavuse üle;
6) soojus- ja jahutusseadmete registreerimise kontrollimine.
2) sisendandmete ja energiamärgisele kantud tulemuste, sealhulgas energiatõhususe parandamiseks esitatud soovituste asjakohasuse kontrolli või
3) hoone energiamärgise andmise aluseks olnud sisendandmete täielikku kontrolli ja märgisele kantud tulemuste, sealhulgas energiavajaduse vähendamiseks esitatud soovituste asjakohasuse täielikku kontrolli ning võimaluse korral hoone külastust, et kontrollida energiamärgisele kantud andmete ja asjaomase hoone vastavust.
(5) Käesoleva seaduse § 3 lõike 11 alusel kehtestatud ehitise ja selle osa tuleohutusnõuete järgimise üle teostab riiklikku järelevalvet Päästeamet.
§ 63. Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 631. Riikliku järelevalve erisused
(1) Tehnilise Järelevalve Amet võib kohustada ehitise omanikku teavitama avalikkust ehitisega seotud ohtudest või ehitise omaniku kulul teavitama ise avalikkust ehitisega seotud ohtudest.
(2) Korrakaitseseaduse §-s 50 sätestatud meedet võib kohaldada üksnes sisenemisel ehitisse või selle osasse, pärast ehitustoote turule laskmist selle ladustamis-, paigaldus- või müügikohta või ehitustoote kasutamiskohta.
§ 632. Sunniraha määr
(6) Nõuded käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud ehitise mõõdistusprojektile kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(3) Ehitamise oluliseks või muuks rekonstrueerimiseks või laiendamiseks liigitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 723. Vastutava spetsialisti pädevuse tõendamise erisused
(10) Kui isikul on 2014. aasta 1. juulil ehitusinseneri IV kutse üldehituse, hüdrotehnilise või veevarustuse ja kanalisatsiooni ehitamise erialal ning ta on registreeritud majandustegevuse registris sellel erialal vastutavaks spetsialistiks projekteerimise tegevusalal, loetakse, et isik on pädev tegutsema üldehituse, hüdrotehnilise või veevarustuse ja kanalisatsiooni ehitamise eriala vastutava spetsialistina kuni 30. juunini 2019 aastal projekteerimise ametialal ehitusinseneri IV kutse pädevuse ulatuses.
§ 1011. Üleminekusäte
Käesoleva seaduse § 42 lõiget 8 kohaldatakse alates 2016. aasta 1. juulist.


text:
HKMS § 92 lg 1 kohaselt peatub füüsilisest isikust poole surma korral üldõigusjärgluse puhul menetlus kuni menetlusosalise üldõigusjärglase või muu menetluse jätkamiseks õigustatud isiku selgumiseni. HKMS § 92 lg 4 esimene lause sätestab muu hulgas, et sama paragrahvi lg-s 1 nimetatud juhul menetlus ei peatu, kui peatumine kahjustaks ebaproportsionaalselt avalikku huvi või teiste menetlusosaliste õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. HKMS § 92 lg 4 esimese lause kohaldamine riivab poole või kolmanda isiku õigusjärglase menetlusõigusi (PS § 24 lg 2, HKMS § 2 lg 6, § 27 lg-d 1 ja 2). Seega saab see olla vaid erandlik ning menetlust ei ole võimalik lugeda mittepeatunuks vaikimisi. HKMS § 92 lg 4 esimese lause kohaldamiseks tuleb teha määrus, milles kohus toob välja põhjused, miks menetlus ei peatu. Menetluse mittepeatumist ei saa tagasiulatuvalt kaasa tuua pärast otsuse tegemist kohtu antav selgitus. (p 10)
HKMS § 96 lg 1 järgi katkeb menetluse peatumise korral kõigi menetlustähtaegade kulgemine ning peatumise lõppemisel hakkab tähtaeg kulgema täies ulatuses uuesti. HKMS § 99 lg 1 kohaselt lõppeb menetluse peatumine menetluse uuendamisega kohtu määrusega. Kui on olemas kaebaja õigusjärglane, peab halduskohus lubama tal menetlusse astuda ning menetlus tuleb uuendada (HKMS § 29 lg 1, § 172). Uuendamise määruse menetlusosalistele kättetoimetamisest alates hakkab kulgema halduskohtu otsuse apelleerimise tähtaeg. (p 11)
HKMS § 96 lg 2 kohaselt on menetluse peatumise ajal tehtud menetlustoimingud tühised. Menetluse peatumise ajal tehtud kohtuotsuse kohta sellist tagajärge sätestatud ei ole. (p 12) Praeguses asjas ei oleks kohus tohtinud sel ajal otsust teha, kuna selleks ajaks ei olnud selgunud kaebaja õigusjärglane (PärS §-d 118 ja 119). Kohus ei pidanud pärast pärandist loobumise tähtaja möödumist õigusjärglase väljaselgitamiseks vältimatult ära ootama pärimistunnistuse vormistamist, kuid õigusjärglane ei saa selguda enne pärandi vastuvõtmist või pärandist loobumise tähtaja möödumist. (p 13)
3-3-2-3-07 Riigikohus 18.12.2007
Juhul, kui menetlusosaline jäeti menetlusnorme rikkudes kohtumenetlusse kaasamata, on TsMS § 702 lg 2 p 2 järgi olemas alus lahendi teistmiseks. Menetlusosaliseks on ka kolmas isik, kui asja arutamisel võidakse otsustada tema õiguste ja vabaduste üle. Võimalus vaidlustada kohtulahendi alusel antavavaid haldusakte ei mõjuta isiku õigust esitada teistmisavaldus, kui alus selleks on olemas. Lisaks on uue vaidluse vältimiseks otstarbekam probleemi lahendamine käimasolevas menetluses.
Põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 31. jaanuari 2007. a otsus asjas nr 3-4-1-14-06 ei saa tulenevalt TsMS § 702 lg 2 p-st 7 olla teistmise aluseks. Nimetatud otsusega rahuldati Vabariigi Presidendi taotlus ja tunnistati "Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse § 7 lõike 3 kehtetuks tunnistamise seadus" põhiseadusega vastuolus olevaks. Teistetav ringkonnakohtu otsus ei tuginenud ega saanudki tugineda Vabariigi Presidendi poolt 2006. aastal välja kuulutamata jäetud seadusele. Samuti ei saa teistmise aluseks olla ka Riigikohtu üldkogu 6. detsembri 2006. a otsus asjas nr 3-3-1-63-05, kuna selle otsuse põhjendavas osas (punkt 4) konstateeriti, et ORAS § 7 lg 3 on tulenevalt Riigikohtu üldkogu 12. aprilli 2006. a osaotsusest asjas nr 3-3-1-63-05 kaotanud kehtivuse alates 12. oktoobrist 2006.

matches:
§ 92
§ 92
§ 92
§ 24
§ 2
§ 27
§ 92
kohus
§ 96
§ 99
§ 29
§ 172
§ 96
kohus
Kohus
Riigikohus
§ 702
§ 702
§ 7
§ 7


Kadrina valla arengukava, valdkonnapõhiste arengukavade ja hallatavate asutuste arengukavade koostamise kord – Riigi Teataja
Kadrina valla arengukava, valdkonnapõhiste arengukavade ja hallatavate asutuste arengukavade koostamise kord
Kadrina valla arengukava, valdkonnapõhiste arengukavade ja hallatavate asutuste arengukavade koostamise kord - sisukord
§ 3 Valla arengukava
§ 4 Avalikustamine ja vastuvõtmine
§ 5 Kehtiva arengukava ülevaatamine ja muutmine
§ 6 Valdkondliku arengukava koostamine
§ 7 Hallatava asutuse arengukava koostamine
RT IV, 03.03.2015, 25
Vastu võetud 25.02.2015 nr 30
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 37² lõike 1, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 67 lõike 2, koolieelse lasteasutuse seaduse § 9¹ lõike 3 ja rahvaraamatukogu seaduse § 6 lõike 1 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Kadrina valla arengukava (edaspidi valla arengukava), valdkonnapõhiste ning hallatavate asutuste arengukavade koostamise, muutmise ja kinnitamise kord.
(2) Valla arengukava ja valdkonnapõhiste arengukavade koostamist korraldab Kadrina Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus). Vallavalitsus võib sõlmida lepinguid valla arengukava ja valdkonnapõhiste arengukavade koostamiseks või koostamise konsulteerimiseks.
(3) Valla eelarvestrateegia koostatakse, menetletakse ja kinnitatakse vastavalt Kadrina Vallavalitsuse vastuvõetud Kadrina valla eelarvestrateegia koostamise, menetlemise ja vastuvõtmise korrale.
(4) Hallatava asutuse arengukava koostamist korraldab asutuse juht.
(1) Valla arengukava ja eelarvestrateegiaga on aluseks eri eluvaldkondade arengu integreerimisel ja koordineerimisel, valla eelarve koostamisel, kohustuste võtmisel, varaga tehingute tegemisel, investeeringute kavandamisel ning investeeringuteks toetuse taotlemisel.
(2) Eelarvestrateegia on arengukavast tulenev selgitustega finantsplaan ja arengukavaga seotud iseseisev dokument. Eelarvestrateegia koostatakse arengukavas sätestatud eesmärkide finantseerimiseks ning vastavalt Kadrina Vallavalitsuse vastuvõetud Kadrina valla eelarvestrateegia koostamise, menetlemise ja vastuvõtmise korrale.
(3) Valdkondlikud ja hallatavate asutuste arengukavad peavad olema kooskõlas valla arengukava ja eelarvestrateegiaga.
(4) Arengukava ja eelarvestrateegia peavad hõlmama iga aasta 15. oktoobri seisuga vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat.
§ 3. Valla arengukava
(1) Valla arengukava on Kadrina valla pika- ja lühiajalise arengu eesmärke määravaks, erinevate eluvaldkondade arengu koordineerimiseks ja eesmärkide elluviimiseks koostatud dokument.
(2) Arengukava peab olema kooskõlas seaduse alusel koostatavate kohustuslike valdkondlike arengukavadega ja üldplaneeringuga.
(3) Arengukava koostamine algatatakse Kadrina Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) otsusega. Sama otsusega moodustatakse arengukava koostamise protsessi juhtrühm.
(4) Arengukava koostamist korraldab vallavalitsus, kui vallavolikogu ei otsusta teisiti. Vallavalitsus võib arengukava koostamiseks moodustada komisjone.
(5) Vallavalitsus kinnitab valla arengukava koostamise ajakava.
(6) Arengukavad peavad hõlmama vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat, kui seadusest ei tulene pikemat tähtaega.
(7) Arengukava osaks on investeeringute kava. Investeeringute kava koosneb arengukavale vastavatest arengueesmärkidest ja ülesannetest, neile vastavatest tegevustest ehk investeerimisprojektide nimistust, mis on jaotatud aastate lõikes vastavalt nende kavandatavale teostamise ajale. Investeeringute kavas näidatakse ka kavandatud tegevuste hinnangulised maksumused, finantseerimisallikad ja teostajad.
(8) Vallavalitsuse hallatavad asutused ja vallast sõltuvad üksused on kohustatud esitama vallavalitsusele arengukava koostamiseks vajaliku informatsiooni.
§ 4. Avalikustamine ja vastuvõtmine
(1) Valla arengukava eelnõu kiidab heaks ja suunab avalikule väljapanekule peale esimest lugemist vallavolikogu oma otsusega, milles määratakse avaliku väljapaneku ning avaliku arutelu toimumise aeg ja koht.
(2) Avaliku väljapaneku kestus on vähemalt kaks nädalat. Teade arengukava eelnõu avalikustamise ja avaliku arutelu toimumise kohta avaldatakse Kadrina valla veebilehel, millele lisatakse informatsioon ettepanekute esitamise aja ja viisi kohta.
(3) Esitatud ettepanekutele annab vallavalitsus omapoolse seisukoha.
(4) Arengukava eelnõu esitatakse vallavolikogule koos avalikul väljapanekul tehtud ettepanekutega, vallavalitsuse seisukohtadega ja arutelu tulemustega.
(5) Arengukava vastuvõtmise, muutmise ja uue redaktsiooni kinnitamise otsustab vallavolikogu oma määrusega.
(6) Arengukava kehtetuks tunnistamise otsustab vallavolikogu määrusega.
§ 5. Kehtiva arengukava ülevaatamine ja muutmine
(1) Arengukava ülevaatamine on arengukava täitmise jälgimine, mida korraldab vallavalitsus ning mis toimub eelneva kalendriaasta kohta.
(2) Hiljemalt iga aasta 1. maiks koostab vallavalitsus aruande arengukava täitmise kohta eelmisel kalendriaastal ning esitab selle hiljemalt 1. juuniks vallavolikogule majandusaastaaruande koosseisus.
(3) Valla arengukava ülevaatamise käigus selgitatakse välja arengukava ja sellest tulenevalt ka eelarvestrateegia muutmise vajadus.
(4) Valla arengukava muutmine toimub samadel alustel selle koostamise ja vastuvõtmisega. Juhul, kui muudetakse statistilisi andmeid, siis avalikku väljapanekut ega arutelu ei korraldata.
§ 6. Valdkondliku arengukava koostamine
(1) Valdkondlik arengukava on ühe konkreetse valdkonna kohta koostatav arengudokument, mille osas täpsustatakse või täiendatakse valla arengukava eesmärke ja kavandatakse nende saavutamiseks tegevusi.
(2) Valdkondlik arengukava koostatakse, kui selle koostamise kohustus tuleneb seadusest või selle alusel antud õigusaktist või kui vald peab valdkonna arengukava koostamist vajalikuks.
(3) Valdkondlik arengukava koostatakse vähemalt neljaks eelseisvaks eelarveaastaks, kui seaduses ei ole sätestatud muud tähtaega.
(4) Valdkondliku arengukava koostamine, muutmine ja vastuvõtmine toimub käesolevas määruses sätestatud korras, kui seadusest ei tulene teisiti.
(5) Valdkondlik arengukava vaadatakse üle kord aastas samaaegselt valla arengukava ülevaatamisega, kui seadusest ei tulene teisiti.
§ 7. Hallatava asutuse arengukava koostamine
(1) Hallatava asutuse arengukava on konkreetse hallatava asutuse arengueesmärke määrav ja nende elluviimiseks tegevusi kavandav arengudokument, mis koostatakse vähemalt neljaks aastaks.
(2) Hallatava asutuse arengukava koostamist korraldab ning arengukava eelnõu koostab hallatav asutus.
(3) Hallatava asutuse arengukava koostamine on kohustuslik valla haridusasutusele.
(4) Hallatava asutuse arengukava eelnõu kiidab heaks vallavalitsus korraldusega ja suunab eelnõu avalikule väljapanekule ning määrab avaliku väljapaneku toimumise aja ja koha.
(5) Arengukava eelnõu avalikustatakse valla ja hallatava asutuse veebilehel ning vastavas hallatavas asutuses paberkandjal vähemalt kaks nädalat enne kinnitamist.
(6) Hallatava asutuse arengukava kinnitab vallavolikogu määrusega.
(7) Hallatava asutuse arengukava vaadatakse üle üks kord aastas, mille käigus selgitatakse välja arengukava muutmise vajalikkus. Juhul, kui muutmine ei osutu vajalikuks, esitab hallatav asutus informatsiooni ülevaatamise tulemuste kohta vallavalitsusele.
(8) Juhul, kui hallatava asutuse arengukava ülevaatamise käigus selgub vajadus arengukava muuta, valmistab hallatav asutus ette arengukava muutmisettepanekud ning esitab need vallavalitsusele. Hallatava asutuse arengukava muutmine toimub samadel alustel selle koostamise ja vastuvõtmisega, juhul kui muudetakse arengusuundi.
(9) Hallatava asutuse arengukava muutmise ja uue redaktsiooni kinnitamise otsustab vallavolikogu määrusega.
(10) Hallatava asutuse arengukava kehtetuks tunnistamise otsustab vallavolikogu määrusega.


Noortelaagrite toetamise kord – Riigi Teataja
Noortelaagrite toetamise kord
Noortelaagrite toetamise kord - sisukord
§ 2 Teave toetuse taotlemise kohta
§ 5 Laagrile esitatavad nõuded
§ 6 Toetuse taotlus
§ 13 Lepingutingimuste rikkumine ja toetuse tagasinõudmine
RT IV, 16.02.2018, 5
Vastu võetud 08.02.2018 nr 5
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja § 22 lg 1 p 5 alusel ning kooskõlas noorsootöö seaduse § 3 p-dega 4 ja 5, § 8 p-ga 6 ja §-dega 10-103.
(1) Määrusega kehtestatakse Tallinna linna eelarves ettenähtud vahendite arvelt noorte püsi- ja projektlaagri (edaspidi koos ka (noorte)laager) toetamise tingimused ja kord.
(2) Määrusele kohaldatakse noorsootöö seaduses noorte püsi- ja projektlaagri kohta sätestatut ja määruses kasutatakse noorsootöö seaduse termineid. Määruses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades määrusest tulenevaid erisusi.
(3) Määrust ei kohaldata isikutele, kes on saanud jooksvaks eelarveaastaks toetust Tallinna Linnavolikogu kehtestatud sporditegevuse toetamise korra alusel.
§ 2. Teave toetuse taotlemise kohta
Teave toetuse taotlemise tähtaja ja tingimuste kohta ning §-s 15 nimetatud vormid avaldatakse Tallinna veebilehel www.tallinn.ee noortelaagri toetuse teenuskaardil.
(1) Toetus on Tallinna linna eelarveline eraldis laagri korraldamiseks (edaspidi laagritoetus). Toetuse suuruse ühe noore kohta päevas kinnitab iga kalendriaasta alguses Tallinna Spordi- ja Noorsooameti (edaspidi ka amet) juhataja käskkirjaga, lähtudes linna eelarves noortelaagrite toetuseks ettenähtud kulude kogumahust, prognoositavast toetatavate noorte arvust ja laagrivahetuse keskmisest pikkusest viimasel kolmel aastal.
(2) Taotlejale antav toetus arvutatakse järgmiselt:
1) laagritoetus ühe vahetuse puhul arvestatakse noorte arvu, laagripäevade arvu ja ühe noore kohta päevas antava toetuse korrutamisel;
2) laagritoetus mitme vahetuse puhul arvestatakse noorte arvu, laagrivahetuste keskmise päevade arvu ja ühe noore kohta päevas antava toetuse korrutamisel;
3) puudega noorte laagri toetust suurendatakse sõltuvalt puude liigist ja raskusastmest kuni 20% taotlejale arvutatud summast. Puudega noor on käesoleva määruse tähenduses 7−19-aastane inimene, kellel on puue puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse tähenduses.
(1) Noortelaagri toetust võib taotleda füüsilisest isikust ettevõtja või juriidiline isik (edaspidi koos taotleja).
1) taotlejal on laagri korraldamiseks noorsootöö seaduse § 102 lõike 1 või 2 kohane tegevusluba;
2) taotleja suhtes ei ole algatatud likvideerimis-, saneerimis- ega pankrotimenetlust ning registris tehtud kustutamishoiatust;
3) taotlejal ei ole riikliku ega kohaliku maksu võlga ega muid võlgnevusi Tallinna linna ees, välja arvatud ajatatud maksuvõlg. Maksuvõla ajatatuse korral peavad maksed olema tasutud ajakava kohaselt;
4) taotleja on kasutanud linnalt varem saadud toetust sihipäraselt, esitanud toetuse kasutamise kohta korrektse kuluaruande ning tagastanud kasutamata jäänud toetuse tähtajaks ja nõutud summas;
5) taotleja ei ole teiselt isikult saanud täies ulatuses toetust sama laagri/laagrivahetuse korraldamiseks.
(3) Ameti juhatajal on õigus käskkirjaga kehtestada toetuse määramise kohta lisatingimusi.
§ 5. Laagrile esitatavad nõuded
(1) Taotleja korraldatav laager peab vastama järgmistele nõuetele:
1) laager pakub tasemeharidusvälist teenust, mille sisuks on noorte tervistav ja arendav puhkus;
2) laager vastab noorsootöö seaduse § 3 punktides 4 ja 5 sätestatud laagri pidamise nõuetele;
3) laager tegutseb väljaspool Tallinna haldusterritooriumi;
4) laager korraldatakse Eesti rahvastikuregistri andmetel Tallinnas elavatele 7−19-aastastele noortele;
5) laagril on eesmärk ja tegevuskava;
6) laagris on rühma (kuni 15 noort) kohta vähemalt üks kasvataja ning kui laagris on rohkem kui üks rühm, on laagril juhataja;
7) laagri juhataja ja kasvatajate kvalifikatsioon vastab noorte püsi- ja projektlaagri juhataja ja kasvataja kvalifikatsiooninõuetele;
8) laagri juhatajal ja ühelgi kasvatajal ei ole lastekaitseseaduse § 20 järgi piiranguid noortega töötamiseks.
(2) Puudega noortele korraldatava laagri vahetuse pikkusele ei kohaldata noorsootöö seaduses sätestatud nõuet (6 ööpäeva).
§ 6. Toetuse taotlus
(1) Toetuse saamiseks esitab taotleja ametile taotluse Tallinna mittetulundustegevuse toetuste infosüsteemi iseteeninduskeskkonnas ameti juhataja käskkirjaga kindlaks määratud tähtajal koos käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumentidega. Kui toetuse taotlejal ei ole võimalik iseteeninduskeskkonda kasutada, siis esitab ta vormikohase taotluse koos lisadega ametiasutusele esindusõigusliku isiku allkirjastatud paberdokumendina või digitaalselt allkirjastatud elektroonilise dokumendina. Amet võib taotlejalt nõuda lisadokumente, mis on olulised toetuse andmise otsustamisel. Lisadokumentide nõudmisest teavitab amet taotlejat e-posti teel.
2) toetuse sihtotstarve, kasutamise periood ja toetuse kasutamise otstarve (s.o milleks toetust sisuliselt kasutatakse) ning toetatav valdkond;
3) laagri kogumaksumus, oma- ja kaasfinantseeringu (sh osalustasud) suurus, kaasfinantseerijate andmed ning taotletava toetuse suurus;
4) taotleja kinnitus ametile antava nõusoleku kohta kontrollida taotleja ja taotluse vastavust nõuetele ning esitatud andmete õigsust;
5) taotleja kinnitus esitatud andmete õigsuse kohta;
6) taotleja kinnitus, et tal ei ole riikliku ega kohaliku maksu võlga ega muid võlgnevusi Tallinna linna ees, välja arvatud ajatatud maksuvõlg. Maksuvõla ajatatuse korral on maksed tasutud ajakava kohaselt;
7) taotleja kinnitus, et tema suhtes ei ole algatatud likvideerimis-, saneerimis- ega pankrotimenetlust ega tehtud registrist kustutamishoiatust;
8) taotleja kinnitus, et taotleja ei ole samaks otstarbeks ja perioodiks linna ametitelt ega linnaosade valitsustelt vahendeid taotlenud ega saanud;
9) taotleja kinnitus selle kohta, et laagri juhatajal ega kasvatajatel ei ole lastekaitseseaduse § 20 järgi piiranguid noortega töötamiseks.
1) laagri vormikohane ajakava, milles on märgitud laagri vahetused ja nende suunitlus, toimumise koht ja aeg, kestus päevades, osalevate noorte arv ja laagripäeva maksumus (ilma taotletava toetuse, oma- ja kaasfinantseeringuta), taotletav toetus noore kohta päevas ja vahetuse kohta ning laagri osalustasu noore kohta vahetuses;
2) laagri vormikohane tegevuskava, milles esitatakse taotleja ja laagri korraldaja nimi, laagri sihtrühma vanus ning laagri suunitlus, eesmärk ja tegevused laagripäevade kaupa;
3) laagri vormikohane eelarve, milles kulude all esitatakse kulud liigiti ja kulud kokku, kulu kujunemise alused ja sisu, planeeritud kulu, taotletav toetus, omafinantseering ja kaasfinantseering. Kulude katteallikatena esitatakse taotletav toetus, omafinantseering ja taotleja muu rahaliselt mõõdetav panus, kaasfinantseering (sh osalustasud) ja kaasfinantseerijate muu rahaliselt mõõdetav panus. Kui taotleja on käibemaksukohustuslane, siis märgitakse eelarves kulud ilma käibemaksuta;
4) laagri kasvatajate kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide koopiad;
5) kui laagris on rohkem kui üks rühm (kuni 15 noort), tuleb esitada laagri juhataja kvalifikatsiooni tõendava dokumendi koopia;
6) majutusteenuse pakkuja kinnituskiri projektlaagri korraldamise kohta, sh eraldi märge majutuse broneerimise ja noorte arvu kohta;
7) puudega noortele korraldatava laagri puhul taotleja kinnituskiri kavandatava sihtrühma puude liigi ja raskusastme kohta;
8) taotleja volitatud isiku esindusõigust tõendav dokument (volikiri).
(1) Amet kontrollib esitatud andmete õigsust ja dokumentide vastavust §-s 6 sätestatud nõuetele ning teavitab taotlejat ilmnenud puudustest e-posti teel kümne tööpäeva jooksul taotluse esitamise tähtpäevast. Taotleja on kohustatud puudused kõrvaldama seitsme tööpäeva jooksul nende teatavakstegemisest. Kui taotleja ei kõrvalda puudusi nimetatud tähtaja jooksul, lõpetatakse taotluse menetlemine.
(2) Nõuetele vastavad taotlused vaatab läbi ameti juhataja käskkirjaga moodustatud komisjon 30 päeva jooksul arvates selle esitamise tähtpäevast (§ 6 lg 1). Komisjon teeb ameti juhatajale ettepaneku toetuse andmise või andmisest keeldumise, toetuse suuruse ja toetuse saamise tingimuste kohta. Komisjoni töökorra kehtestab ameti juhataja käskkirjaga.
(1) Toetuse andmise ja toetuse suuruse või toetuse andmisest keeldumise otsus tehakse määrusest, taotlusest, komisjoni ettepanekust ja faktilistest asjaoludest lähtudes. Otsus vormistatakse ameti juhataja käskkirjaga.
(2) Kui komisjon ei ole ettepaneku tegemisel lähtunud määrusest või kui ettepanek on motiveerimata, on ameti juhatajal õigus saata taotlus komisjonile uueks läbivaatamiseks. Komisjon vaatab taotluse uuesti läbi 30 päeva jooksul, teavitades sellest e-posti teel ka taotlejat.
(3) Amet teeb käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud käskkirja (haldusakti) taotlejale teatavaks kümne tööpäeva jooksul haldusakti andmisest arvates. Teave toetuse andmise või andmisest keeldumise ja toetuse suuruse kohta avaldatakse Tallinna veebilehel mittetulundustegevuse toetuste all.
(1) Amet esitab ühe kuu jooksul toetuse andmise haldusakti teatavakstegemisest taotlejale allkirjastamiseks vormikohase lepingu. Taotleja on kohustatud lepingu allkirjastama 30 päeva jooksul selle esitamisest.
4) laagri toimumise aeg;
5) laagris osalevate noorte arv;
7) toetuse kasutamise kuluaruande esitamise tähtaeg;
(3) Toetus makstakse 80% ettemaksena vähemalt üks nädal enne laagrivahetuse algust ning kuni 20% lepingus kokku lepitud tähtpäeval pärast toetuse kasutamise kuluaruande heakskiitmist.
(4) Lepingutingimuste rikkumise korral rakendatavad sanktsioonid on nimetatud § 13 lõigetes 1 ja 4.
(5) Kui taotleja ei tagasta ametile allkirjastatud lepingut käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aja jooksul, siis tunnistatakse toetuse andmise haldusakt kehtetuks, taotlus jäetakse rahuldamata ja taotluse menetlus lõpetatakse. Menetluse lõpetamise haldusakt tehakse taotlejale teatavaks kümne tööpäeva jooksul.
Toetuse saaja on lisaks muudele määruses esitatud nõuetele kohustatud:
1) korraldama taotluses ettenähtud ajavahemikul §-s 4 nimetatud nõuetele vastava laagri;
2) kasutama toetuse hiljemalt jooksva aasta 31. detsembriks taotlusele lisatud eelarve kohaselt ja toetuse andmise otsuses märgitud ulatuses;
3) järgima taotlusele lisatud laagri tegevuskava ja selles märgitud eesmärki;
4) tagama, et laagri juhataja ja kasvataja(d) vastavad noorte püsi- ja projektlaagri juhataja ja kasvataja kvalifikatsiooninõuetele ja et neil ei ole lastekaitseseaduse §-s 20 sätestatud piiranguid;
5) tagama, et laagris järgitakse tervisekaitse- ja ohutusnõudeid ning laagritegevuse korraldamisel on noorte turvalisus tagatud sotsiaalministri kehtestatud nõuete kohaselt;
6) viivitamata teavitama ametit e-posti teel laagri korraldamisega seotud muudatustest (aja- ja tegevuskava, koha ja eelarve muutumine);
7) tagastama ametile laagri korraldamisel kasutamata jäänud toetuse kümne tööpäeva jooksul pärast kuluaruande esitamise tähtaega. Kui amet on tuvastanud toetuse mittesihtotstarbelise kasutamise või toetuse kasutamata jätmise, on toetuse saaja kohustatud tagastama selle kümne tööpäeva jooksul pärast sellekohase nõude saamist;
8) andma ameti nõudmisel laagri korraldamisega seotud teavet;
9) tagama, et toetuse saaja raamatupidamises on toetatava laagri korraldamise kulud eristatavad muudest kuludest;
10) võimaldama järelevalve tegijale juurdepääsu laagri korraldamisega seotud ruumidesse ja territooriumile, mis on toetuse saaja omandis või mida ta toetatud tegevuse kestel kas üürib või muul moel kasutab;
11) teavitama ametit viivitamata esitatud andmete muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja kohustuste täitmist, sh laagripidaja ja korraldaja nime, aadressi ning seadusjärgse või volitatud esindaja muutumisest, juriidilise isiku ümberkujundamisest, toetuse saaja pankroti väljakuulutamisest või likvideerija määramisest ja toetuse saaja tegevuse lõpetamisest. Teave eelviidatud muudatuste ja asjaolude kohta esitatakse kirjalikult.
(1) Toetuse saaja esitab ametile 30 päeva jooksul pärast toetatud tegevuse lõppu kuluaruande ja tegevusaruande, noorte nimekirja ja noortelaagri ajakava täitmise andmed ning kulu- ja maksedokumentide koopiad toetuse kasutamise kohta. Kui toetuse saajaga lõpetatakse leping toetatud tegevuse kestel, on toetuse saaja kohustatud esitama ametile kümne tööpäeva jooksul pärast lepingu lõpetamist kuluaruande, tegevusaruande, noorte nimekirja ja noortelaagri ajakava täitmise andmed ning kulu- ja maksedokumentide koopiad toetuse kasutamise kohta.
(2) Kui taotleja on käibemaksukohustuslane, siis märgitakse kuluaruandes kulud ilma käibemaksuta.
(3) Ameti juhataja nõudmisel peab toetuse saaja esitama muid andmeid ja dokumente toetuse, osalustasude, oma- ja kaasfinantseeringu kohta, sh kuludokumente, kirjalikke seletusi ja vahearuandeid. Nende esitamise tähtaja määrab kindlaks ameti juhataja.
1) võimaldama ametile igal ajal juurdepääsu toetuse kasutamisega seotud teabele (nt kassa, panga- ja kuludokumendid toetuse kasutamise kohta, info noorte osalemise kohta laagris jms);
2) esitama ametile nõutud andmed ja aruanded tähtajaks.
(3) Ametil on õigus kohapeal kontrollida:
1) laagri toimumist lepingus nimetatud ajal ja kohas;
2) laagri tegevuskava ja selles märgitud eesmärgi järgimist;
3) laagri tervisekaitse- ja ohutusnõuete täitmist ning noorte turvalisust tegevuste korraldamisel;
4) kasvataja(te) arvu;
5) kas laagri juhataja ja kasvatajad vastavad noortelaagri ning projektlaagri juhataja ja kasvataja kvalifikatsiooninõuetele (kvalifikatsiooni tõendav tunnistus) ja kas neil on lastekaitseseaduse §-s 20 sätestatud piiranguid (väljavõte karistusregistrist);
6) laagris osalevate noorte arvu vastavust lepingule ja noorte nimekirja;
7) muid toetuse kasutamise asjaolusid ja dokumente.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 1 ja lõikes 3 nimetatud kontrollimise kohta koostab amet akti, millele kirjutavad alla järelevalve tegija ja järelevalvetoimingus osaleja (toetuse saaja töötaja, nt laagri juhataja või kasvataja).
(5) Kui järelevalve käigus selgub, et toetuse saaja on lepingutingimusi oluliselt või korduvalt rikkunud, koostab amet akti(de) alusel protokolli.
(6) Protokollis märgitakse järelevalve tegemise aeg ja koht, järelevalve tegija nimi ning järelevalvetoimingus osalejate ja tunnistajate nimed, järelevalvetoimingu eesmärk, järelevalve käigus tuvastatud asjaolud, järelevalvetoimingu käigus esitatud taotlused, järelevalvetoimingus osaleja seletused, tunnistaja ütluste sisu ja/või paikvaatluse tulemused.
(7) Protokoll antakse toetuse saajale üle allkirja vastu või edastatakse väljastusteatega tähtkirjana.
§ 13. Lepingutingimuste rikkumine ja toetuse tagasinõudmine
(1) Kui toetuse saaja ei esita § 11 lõikes 3 nimetatud dokumente, on esitanud valeandmeid toetuse saamise või kasutamise kohta, sh osalustasude, laagri omaosaluse või kaasrahastamise kohta, on saadud toetust kasutanud mittesihtotstarbel, jätnud kasutamata toetuse ametile tagastamata või on muul moel lepingut rikkunud, on ameti juhatajal õigus rakendada üht või mitut järgmistest sanktsioonidest:
1) vähendada toetust;
2) määrata leppetrahv;
3) peatada toetuse väljamaksmine;
4) lõpetada leping ja toetus tagasi nõuda;
5) kolme aasta jooksul toetuse saajale toetust mitte anda.
(2) Lepingu lõpetamise korral tunnistatakse haldusakt toetuse andmise kohta kehtetuks ja tehakse taotlejale teatavaks kümne tööpäeva jooksul. Asjakohane teave avaldatakse Tallinna veebilehel mittetulundustegevuse toetuste all.
(3) Amet esitab toetuse saajale tagasinõude 30 päeva jooksul toetuse tagasinõudmise alustest teadasaamise päevast arvates. Pärast lepingu lõppemist võib toetust tagasi nõuda kolme aasta jooksul.
(4) Toetuse tagasinõudes esitatakse järgmised andmed:
6) tagasimakseks vajalikud rekvisiidid, sh saaja nimi, arvelduskonto ja viitenumber;
(5) Lepingu rikkumise korral on ametil õigus nõuda toetuse saajalt leppetrahvi kuni 20% toetusest. Leppetrahvi tasumise nõude võib esitada lisaks toetuse tagasinõudele või ilma toetuse tagasinõuet esitamata.
(1) Kasutamata toetus tuleb toetuse saajal ametile tagastada § 10 punktis 7 sätestatud tähtaja jooksul.
1) põhjendatud juhtudel leppida kokku toetuse tagasimaksmise ajatamises kuni 12 kuuni;
2) tasaarvestada toetuse tagasimaksmise sama toetuse raames, vähendades järgnevat väljamakstavat toetuse summat;
3) peatada sama toetuse väljamaksed või toetuse saajale ameti antud teiste toetuste väljamaksed või jätta rahuldamata ameti antavate teiste toetuste taotlused kuni tagasinõude täitmiseni, tasaarvestamiseni või ajatamiskokkuleppe saavutamiseni.
(3) Amet võib leppida kokku toetuse tagasimaksmise ajatamises, kui toetuse saaja esitab ametile selle kohta põhjendatud taotluse koos tagasimaksmise ajakavaga.
(4) Amet otsustab ajatamise võimalikkuse kümne tööpäeva jooksul ajatamise taotluse saamise päevast arvates.
(5) Ajatamiskokkuleppes nähakse ette tingimus, et kui toetuse saaja ei tasu osamakseid ajatamiskokkuleppes ette nähtud tähtaja jooksul ja summas, tuleb selle esimesel rikkumisel osamakseid suurendada kahe võrra, teisel rikkumisel kolme võrra ja kolmandal rikkumisel tagasimaksmata toetus täies ulatuses tagasi maksta 30 päeva jooksul esimese tasumata osamakse tasumise tähtpäevast arvates.
(6) Kui toetuse saaja ei tagasta kasutamata jäänud toetust ja/või mittesihtotstarbeliselt kasutatud toetust § 10 punktis 7 näidatud aja jooksul või ei maksa ajatamiskokkuleppes näidatud aja jooksul toetust täies ulatuses tagasi, siis menetletakse nõudeid edasi vastavalt linna õigusaktidele või pöördutakse kohtusse.
(1) Noortelaagri toetamise taotluse, eelarve ja kuluaruande vormidena rakendatakse linnasekretäri kehtestatud mittetulundustegevuse toetuse andmise korra järgseid tegevustoetuse taotluse, eelarve ja kuluaruande vorme.
(2) Tallinna Spordi- ja Noorsooameti juhataja kehtestab järgmised vormid:
1) noortelaagri ajakava (§ 6 lg 3 p 1);
2) noortelaagri tegevuskava (§ 6 lg 3 p 2);
3) noortelaagri toetamise leping (§ 9 lg 1);
4) toetuse kasutamise tegevusaruanne (§ 11 lg 1);
5) noorte nimekiri (§ 11 lg 1);
6) noortelaagri ajakava täitmine (§ 11 lg 1).
(3) Tallinna Linnavalitsusel tunnistada kehtetuks Tallinna Linnavalitsuse 21. detsembri 2011 määrus nr 131 „Noortelaagri toetamise taotluse, ajakava, tegevuskava, eelarve, toetamise lepingu ja toetuse kasutamise aruande vormid".
Tallinna Linnavolikogu 25. augusti 2011 määrus nr 26 „Noortelaagrite toetamise kord" tunnistatakse kehtetuks.


Rohelise investeerimisskeemi „Korterelamute rekonstrueerimise toetus” kasutamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Rohelise investeerimisskeemi „Korterelamute rekonstrueerimise toetus” kasutamise tingimused ja kord
Rohelise investeerimisskeemi „Korterelamute rekonstrueerimise toetus” kasutamise tingimused ja kord - sisukord
§ 1 Määruse kohaldamisala ja toetuse andmise eesmärk
§ 4 Meetme raames toetatavate tegevuste alused
§ 51 Kulude abikõlblikkuse erisused
§ 7 Toetuse määrad ja rekonstrueerimistööde põhitingimused
§ 16 Taotluse sisuline hindamine
§ 17 Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise tingimused ja kord
§ 20 Teabe ja aruannete esitamise tähtajad ja kord
§ 22 Toetuse eraldaja õigused
RT I, 10.02.2015, 2
Vastu võetud 17.08.2010 nr 52
RT I 2010, 58, 397
jõustumine 22.08.2010
21.09.2010 RT I 2010, 68, 518 27.09.2010
17.05.2011 RT I, 20.05.2011, 2 23.05.2011
10.05.2012 RT I, 15.05.2012, 3 18.05.2012
06.11.2013 RT I, 08.11.2013, 7 11.11.2013
06.02.2015 RT I, 10.02.2015, 1 13.02.2015, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 2014. aasta 30. oktoobrist.
Määrus kehtestatakse «Välisõhu kaitse seaduse» § 1194 lõike 7, § 1207 lõike 2 ja 1208 alusel.
[RT I, 08.11.2013, 7 - jõust. 11.11.2013]
§ 1. Määruse kohaldamisala ja toetuse andmise eesmärk
(1) Määrusega kehtestatakse rohelise investeerimisskeemi «Korterelamute rekonstrueerimise toetus» (edaspidi toetus) kasutamise tingimused ja kord.
(2) Määruse raames toetatakse korterelamute rekonstrueerimiseks tehtavaid investeeringuid. Toetuse eesmärk on saavutada olemasolevate korterelamute parem sisekliima ja energiatõhusus, parandada nende energiamärgise klassi ning soodustada taastuvenergia kasutuselevõttu.
(3) Toetust rahastatakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni ja konventsiooni Kyoto protokolli artikli 17 kohaselt riigi lubatud heitkoguse ühikutega kauplemisest (edaspidi riikidevaheline kvoodimüük) saadavatest vahenditest ning samadel tingimustel ka kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteemi perioodi 2013–2020 enampakkumisel (edaspidi enampakkumisel kvoodimüük) saadud tulust.
(4) Toetus on suunatud korteriühistutele, hooneühistutele ja korteriomanike ühisustele (edaspidi taotleja). Korteriomanike ühisuse puhul võib korteriomanikke esindada lihtkirjaliku volituse alusel korteriomanike ühisuse poolt valitud valitseja (edaspidi valitseja).
(2) Toetuse taotlusi menetleb Krediidi ja Ekspordi Garanteerimise Sihtasutus KredEx (edaspidi KredEx).
1) energiaaudit – mõõtmistele ja kogutud andmetele tuginev analüüs, mis selgitab energiakasutust sisekliima tagamisega hoones või selle eraldi kasutatavas osas, annab ülevaate hoone tehnilisest seisukorrast, energiakadudest ning võimalikest meetmetest energia ja kütuse kokkuhoiuks ja sisekliima parandamiseks hoones. Energiaauditis peavad sisalduma ka andmed erinevate rekonstrueerimistööde tulemusena saavutatavate energiasäästu määrade kohta. Energiaauditis tuuakse välja võimalikud rekonstrueerimistööde paketid koos paketis nimetatud tööde koosmõjuna saavutatava energiasäästuga;
2) korterelamu – kolme või enama korteriga elamu;
3) projekt – omafinantseeringuga, renoveerimislaenuga või muude laenuvahenditega teostatavad määruses sätestatud nõuetele vastavad rekonstrueerimistööd;
4) rekonstrueerimine – hoone põhikonstruktsioonide (kande- ja piirdetarindite) ja tehnosüsteemide parendamiseks teostatavad rekonstrueerimistööd, mille eesmärgiks on hoone energiatõhususe suurendamine ja sisekliima parandamine ning nende töödega seotud renoveerimistööd, seejuures hoone sisekliimat halvendamata;
5) renoveerimislaen – korterelamu komplekssele rekonstrueerimisele ja energiasäästu saavutamisele suunatud sihtotstarbeline soodusintressiga laen;
6) sisekliima – õhu füüsikaliste parameetrite (temperatuur, niiskus, õhuliikumise kiirus), saasteainete sisalduse ja psühhosotsiaalsete tegurite kogum. Hoone sisekliima parandamisel tuleb käesoleva määruse alusel toetatavate rekonstrueerimistööde projekteerimisel lähtuda standardist EVS-EN 15251:2007;
7) taastuvenergia – energia mittefossiilsetest allikatest, s.o. tuule-, päikese-, laine-, hüdro- ja hoovuste energia; õhu-, vee- ja maasoojus; bioenergia; prügila- ja reoveepuhastigaasid;
8) terviklahendus – korterelamu kompleksseks rekonstrueerimiseks ja energiatõhususe saavutamiseks teostatavate tööde kogum. Terviklahenduseks võib lugeda ka energiaaudiitori poolt koostatud energiaauditis toodud soovitusliku töödepaketi teostamist, kui valitud tööd tagavad hoone sisekliimat halvendamata vähemalt 20%-lise energiasäästu saavutamise kuni 2000 m2 suletud netopinnaga korterelamus ja vähemalt 30%-lise energiasäästu saavutamise üle 2000 m2 suletud netopinnaga korterelamus.
§ 4. Meetme raames toetatavate tegevuste alused
(1) Toetuse taotlemiseks peab toetuse taotleja:
1) saama renoveerimislaenu väljastavast krediidiasutusest positiivse otsuse asjaomase laenulepingu sõlmimiseks või omama osas, mida toetus ei kata, projekti elluviimiseks omafinantseeringut ning
2) teostama korterelamu rekonstrueerimistööd pärast riikidevahelise kvoodimüügi lepingu ja käesoleva määruse jõustumist vastavalt meetme eesmärkidele ning käesolevas määruses toodud tingimustele.
[RT I 2010, 68, 518 - jõust. 27.09.2010]
(2) Kui korterelamu, millele toetust taotletakse, on ehitatud pärast 1993. aastat, peab toetuse taotlejal olema krediidiasutusest positiivne otsus asjaomase laenulepingu sõlmimiseks või omama osas, mida toetus ei kata, projekti elluviimiseks omafinantseeringut ning teostama korterelamu rekonstrueerimistööd pärast riikidevahelise kvoodimüügi lepingu ja käesoleva määruse jõustumist vastavalt meetme eesmärkidele ning käesolevas määruses toodud tingimustele.
(3) Meetme raames toetatakse ainult neid tegevusi, mis on korterelamu energiaauditis soovituslike töödena välja toodud ja eeldusel, et energiaauditi koostamisel on järgitud terviklahenduse põhimõtet.
(4) KredEx võib erandina lõigetest 1 ja 2 eraldada toetuse, kui:
1) korterelamu vastab renoveerimislaenu väljastamise tingimustele, kuid teostab tööd kommertslaenuga;
2) korterelamu ei ole korteriomanike maksevõlgnevuse tõttu või tulenevalt asjaolust, et määrusele vastavad energiasäästu andvad tööd on teostatud enne 2008. aastat, saanud renoveerimislaenu väljastavast krediidiasutusest positiivset otsust renoveerimislaenu lepingu sõlmimiseks ning on võtnud vähemalt kahest krediidiasutusest kommertslaenu pakkumise. Kui taotleja ei vali madalaima intressiga pakkumist, peab ta seda toetuse taotluses põhjendama ja omakäeliselt kinnitama;
3) taotleja on esitanud vastavasisulise avalduse ja tõendanud punktis 2 nimetatud tingimuse täidetust.
[RT I, 20.05.2011, 2 - jõust. 23.05.2011]
(5) Lõikes 4 sätestatud juhul loeb KredEx ükskõik millise krediidiasutuse positiivse otsuse rekonstrueerimistööde teostamiseks vajaliku laenulepingu sõlmimise kohta projekti elluviimise omafinantseeringuks ning kohaldab taotluse menetlemisele omafinantseeringuga taotletava toetuse sätteid.
(6) Lõike 4 punkti 1 alusel eraldatud toetuste kogusumma võib olla maksimaalselt 10% toetuse eelarvelisest kogumahust.
(7) Kui korterelamu § 5 lõike 1 punktis 10 nimetatud kulu kuulub KredExi kehtiva otsuse alusel ehitusprojekti koostamise ja omanikujärelevalve teostamise 90% toetuse meetme raames hüvitamisele, on KredExil õigus meetme toetusteks eraldatud vahendid kasutatuks lugeda selle summa ulatuses, mis eeldatavalt eraldatakse nimetatud korterelamu rekonstrueerimistööde finantseerimiseks meetme raames ning arvestada sellele korterelamule eeldatavalt eraldatavat toetussummat meetme toetusteks eraldatud vahendite jäägi arvutamisel ning lõppemisel.
[RT I, 15.05.2012, 3 - jõust. 18.05.2012]
(1) Toetatakse järgmisi korterelamuelamu rekonstrueerimisega seotud kulusid:
1) korterelamu fassaadi rekonstrueerimisega ja soojustamisega seotud kulu;
2) korterelamu katuse rekonstrueerimisega ja soojustamisega seotud kulu;
3) korterelamu akende ja välisuste vahetamisega või renoveerimisega seotud kulu;
4) korterelamu keldrilae soojustamisega seotud kulu;
5) korterelamu katuslae soojustamisega seotud kulu;
6) korterelamu küttesüsteemi asendamise, rekonstrueerimise või tasakaalustamisega seotud kulu;
7) korterelamu ventilatsioonisüsteemi uue soojustagastusega süsteemiga asendamise või ventilatsioonisüsteemi rekonstrueerimisega seotud kulu;
8) korterelamus taastuvenergia kasutamiseks vajalike seadmete paigaldamisega seotud kulu;
9) korterelamu üldkasutatavate ruumide viimistlustööde kulu, kui see on rekonstrueerimistööde lahutamatu osa;
10) korterelamu rekonstrueerimistööde projekteerimise, projektijuhtimise ja omanikujärelevalvega seotud kulu;
11) korterelamu liftide juhtimissüsteemi ja ajami osalise või täieliku rekonstrueerimisega ning sellega kaasnevate töödega seotud kulu.
(2) Kõik toetatavad kulud peavad olema põhjendatud, dokumenteeritud ja taotluses kirjeldatud.
(3) Toetatavate kulude hulka võib arvata ainult neid abikõlblikke kulusid, mis on tehtud alates projekti alguskuupäevast kuni projekti tegevuste elluviimise lõppkuupäevani. Toetatava rekonstrueerimistöö alguskuupäev ei tohi olla varasem kui taotluse KredExile või tema poolt volitatud isikule esitamise kuupäev. Rekonstrueerimistöö alguskuupäevaks loetakse selle teostamiseks sõlmitava ehituslepingu jõustumise kuupäev või juhul, kui kohases ehituslepingus on sätestatud rekonstrueerimistööde alguskuupäev, siis nimetatud kuupäev.
(4) Kulu arvestatakse tekkepõhiselt. Kulu tekkimise päevaks loetakse kuludokumendi koostamise kuupäeva.
(5) Meetme raames ei toetata järgmisi tegevusi:
1) elektrisüsteemi tööd (välja arvatud liftisüsteemi rekonstrueerimine);
2) vee- ja kanalisatsioonisüsteemi tööd;
3) kinnistu piirete, parklate, haljastuse, pinnasega, välisvalgustusega ja muud sellised seotud tööd;
4) muud ehitustööd, mis ei ole seotud elamu sisekliima parandamisega, piirdetarindite või kandekonstruktsioonide rekonstrueerimisega või mis ei anna käesolevas määruses kehtestatud määras energiasäästu.
§ 51. Kulude abikõlblikkuse erisused
(1) Käesoleva määruse § 5 lõike 1 punkti 10 alusel on projektijuhtimise kulud abikõlblikud, kui korterelamu rekonstrueerimistööde teostamiseks on taotleja sõlminud vastava lepingu isikuga, kellel on õigussuhe vastutava spetsialistiga omanikujärelevalve või ehitusjuhtimise täpsel tegevusalal või on isik ise pädev tegutsema ühel neist tegevusaladest vastutava spetsialistina.
(2) Projekti kulud ei ole abikõlblikud proportsionaalselt kohalikule omavalitsusele kuuluvate sotsiaal- või munitsipaaleluruumide osaga.
(1) Meetme raames toetatakse projekte, mille taotlus toetuse saamiseks on esitatud alates riikidevahelise kvoodimüügi lepingu jõustumisest kuni 30. novembrini 2013. a, projekti tegevused peavad olema toetuse saaja poolt vastu võetud hiljemalt 1. novembriks 2014. a.
(11) KredExil on õigus juhul, kui toetust rahastatakse enampakkumisel kvoodimüügi tulust või juhul, kui riikidevahelisest kvoodimüügist saadavate vahendite kasutamise tähtaeg seda võimaldab, pikendada taotluste esitamise tähtaega kuni 30.06.2014. a, projekti tegevuste vastuvõtmise tähtaega kuni 01.11.2015. a ja toetuse väljamakse tähtaega kuni 31.12.2015. a. KredEx teavitab oma veebilehel projekti tegevuste tähtaja pikendamisest.
[RT I, 10.02.2015, 1 - jõust. 13.02.2015, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 2014. aasta 30. oktoobrist]
(2) Projekt loetakse lõppenuks kui kõik projekti tegevused on toetuse saaja poolt vastu võetud, projekti lõpparuanne heakskiidetud ja toetuse saajale viimane väljamakse teostatud või kui ilmnevad toetuse saajast sõltumatud asjaolud, mis ei võimalda projekti jätkamist.
§ 7. Toetuse määrad ja rekonstrueerimistööde põhitingimused
(1) Projekti kogumaksumus ei või olla väiksem kui 7340 eurot.
(2) Toetuse finantseerimise piirmäär on protsent projekti maksumusest sõltuvalt korterelamu rekonstrueerimise komplekssuse tasemest. Toetuse määrad projekti kohta on 15%, 25% või 35% projekti maksumusest.
(3) Viieteistkümne protsendi toetuse saamiseks projekti abikõlblikkuse perioodil teostatud rekonstrueerimistööde kogumaksumusest peab taotleja:
1) täitma renoveerimislaenu saamiseks esitatud nõudeid ja energiaauditi soovitusi ning saavutama korterelamu rekonstrueerimisega vähemalt 20%-lise energiasäästu soojusenergia tarbimiselt kuni 2000 m2 suletud netopinnaga korterelamus ja vähemalt 30%-lise energiasäästu saavutamise üle 2000 m2 suletud netopinnaga korterelamus. Rekonstrueerimistööde teostamise tulemusel tuleb tagada hoones sisekliima vastavus standardi EVS-EN 15251 nõuetele ja energiamärgise klass E (energiatõhususarv 250kWh/(m2·a);
2) [kehtetu - RT I 2010, 68, 518 - jõust. 27.09.2010]
(4) Kahekümne viie protsendi toetuse saamiseks rekonstrueerimistööde kogumaksumusest peab taotleja:
1) täitma renoveerimislaenu saamiseks esitatud nõudeid ja energiaauditi soovitusi ning saavutama korterelamu rekonstrueerimisega vähemalt 40% säästu soojusenergia tarbimiselt. Rekonstrueerimistööde teostamise tulemusel tuleb tagada hoones sisekliima vastavus standardi EVS-EN 15251 nõuetele ja energiamärgise klass D (energiatõhususarv 200 kWh/(m2·a);
2) rekonstrueerima korterelamu küttesüsteemi vähemalt korteripõhiselt reguleeritavana ja paigaldama radiaatoritele küttekulude allokaatorid või seadmed, mis võimaldaksid jaotada kütte energiatarbimist korterite kaupa. Termostaatseadmed peavad olema varustatud piirajatega, mis ei võimalda tahtlikult langetada korteri temperatuuri alla 16 kraadi. Mis tahes osapoolel on keelatud viidatud piirajaid eemaldada või nende seadeid muuta;
3) soojustama ja rekonstrueerima korterelamu välisseinad osaliselt või täies mahus soojusjuhtivuse taotlustasemega U≤0,22 W/(m2·K), kusjuures lõplik soojusjuhtivuse suurus tuleneb vajalikust energiasäästust ja taotletavast energiatõhususarvust. Fassaad võib olla vähem soojustatud või soojustamata, kui kohalik omavalitsus on motiveeritult keelanud välisseinte lisasoojustamiseks kultuuriväärtuse ja miljööväärtuse kaitse kaalutlustel. Sellisel juhul tuleb nõutav energiasäästu määr tagada teiste rekonstrueerimistöödega;
4) vahetama kõik projekti alustamise hetkel vahetamata aknad energiasäästlike akende vastu, mille avatäite kompleksne soojusjuhtivus paigaldatuna on U≤1,10 W/(m2·K) ning paigaldama need soovituslikult soojustuse tasapinda või olema korterelamu kõik aknad eelnevalt vahetanud soojapidavamate akende vastu. Aknad võib jätta uute vastu vahetamata, kui kohalik omavalitsus ei ole andnud luba akende vahetamiseks kultuuriväärtuse ja miljööväärtuse kaitse kaalutlustel. Sellisel juhul tuleb nõutav energiasäästu määr tagada akende renoveerimisega (näiteks klaaside vahetamisega, klaaspaketi paigaldamisega ja tihendamisega) või teiste rekonstrueerimistöödega. Aknad, mis ei mõjuta hoone energiakulu, võib jätta vahetamata;
5) soojustama ja rekonstrueerima korterelamu katuse (soojusjuhtivuse taotlustasemega U ≤ 0,15 W/(m2·K), kusjuures lõplik soojustuse paksus tuleneb vajalikust energiasäästust ja taotletavast energiatõhususarvust).
(5) Kolmekümne viie protsendi toetuse saamiseks rekonstrueerimistööde kogumaksumusest peab taotleja:
1) täitma korterelamu rekonstrueerimisel renoveerimislaenu saamiseks esitatavaid nõuded ja energiaauditi soovitusi ning saavutama korterelamu rekonstrueerimisega vähemalt 50% säästu soojusenergia tarbimiselt. Rekonstrueerimistööde teostamisega tuleb tagada hoones sisekliima vastavus standardi EVS-EN 15251 nõuetele ja energiamärgise klass C (energiatõhususarv 150kWh/(m2·a);
5) soojustama ja rekonstrueerima korterelamu katuse (soojusjuhtivuse taotlustasemega U ≤ 0,15 W/(m2·K), kusjuures lõplik soojustuse paksus tuleneb vajalikust energiasäästust ja taotletavast energiatõhususarvust);
6) paigaldama korterelamusse soojatagastusega ventilatsioonisüsteemi, mis teenindab kõiki eluruume.
(6) Lõigetes 3–5 nimetatud eelduste täitmisel arvestatakse energiasäästu määra arvutamisel ka enne käesoleva määruse jõustumist teostatud rekonstrueerimistöid tingimusel, et need võimaldavad täita käesoleva määruse alusel nõutud energiasäästu nõudeid. Teostatud töid arvestatakse vastavalt § 7 lõike 3 alapunktis 1, § 7 lõike 4 alapunktis 1 ning § 7 lõike 5 alapunktis 1 sätestatud vajaliku energiasäästu koguhulga arvutamisel juhul, kui energiaaudiitor kinnitab, et varasemalt teostatud rekonstrueerimistööd on kvaliteetsed, nende ümbertegemine oleks põhjendamatult kulukas ja seni teostatud rekonstrueerimistööd võimaldavad täita käesolevas määruses sätestatud energiasäästumäära saavutamist. Energiasäästu arvutamisel lähtutakse esmasest kasutusele võtmise energiatarbest.
(7) Toetuse eraldamisel energiatõhususe suurendamise eesmärgi saavutamist mõõdetakse järgmiste tulemusindikaatorite abil:
1) renoveerimislaenu abil renoveeritud korterelamute arv aastas;
2) renoveeritud ruutmeetrite arv aastas;
3) investeeritud summad aastas;
4) energiasäästu saavutamiseks rakendatud meetmed;
5) energiaauditi alusel tehtud töödest saavutatav energiasääst protsentides.
(8) Rekonstrueerimistööde teostajaks peab olema majandustegevuse registrisse kantud ehitusettevõtja, kellel on kehtiv registreering ehitamise või ehitusjuhtimise jaoks ja kellel on tasutud riiklikud maksud või maksuvõla ajatamise korral on maksed tasutud ajakava kohaselt.
(81) Toetuse taotleja peab korterelamule teostatud energiaauditis soovituslike töödena välja toodud rekonstrueerimistööde teostamiseks võtma iga rekonstrueerimistöö kohta vähemalt kolm pakkumist. Kui toetuse taotleja tellib mitu või kõik tööd ühelt pakkujalt, võtab toetuse taotleja pakkumised vastavale rekonstrueerimistööde kogumile. Kolme pakkumist ei pea võtma kui toetuse taotlejast mitteolenevatel põhjustel ei ole võimalik võtta kolme pakkumist. Sellisel juhul põhjendab toetuse taotleja pakkumiste võtmata jätmist kirjalikult.
(9) Taotleja on kohustatud korraldama rekonstrueerimise ajal pideva järelevalve rekonstrueerimise üle (edaspidi omanikujärelevalve), tagades sealjuures omanikujärelevalvele võimaluse tutvuda järelevalve tegemise lähtealuseks oleva informatsiooni ja ehitamise tehnilise dokumentatsiooniga.
(10) Toetamisele kuuluvad vaid need projekti kulud, mis on toetuse saaja reaalseteks kuludeks ning mida ei ole varem kohaliku omavalitsuse või Eesti riigi vahenditest või Euroopa Liidu fondidest või teistest välisvahenditest saadud toetustest hüvitatud.
(1) Käesoleva määruse alusel toetuse taotlemisel esitatakse taotlus renoveerimislaenu väljastavale krediidiasutusele koos renoveerimislaenu taotlusega. Kui taotleja omab projekti elluviimiseks kohast omafinantseeringut ning ei kasuta selleks renoveerimislaenu või taotletakse toetust pärast 1993. a ehitatud korterelamu rekonstrueerimiseks, esitatakse toetuse taotlus KredExile. Toetuste väljastamise alguskuupäevast ja eelarvest ning selle üldtingimustest teavitab KredEx üleriigilise levikuga päevalehes ja oma veebilehel enne toetuste väljastamist. Toetuste väljastamise lõppkuupäevast teavitab KredEx üleriigilise levikuga päevalehes ja oma veebilehel toetuste eelarve lõppemisel.
(2) Toetuse saamiseks esitatakse krediidiasutusele või renoveerimislaenu mittekasutamisel KredExile taotlus, milles sisalduvad vähemalt § 11 lõikes 2 sätestatud andmed.
(3) Kui rekonstrueerimistööde maksumus kujuneb kallimaks kui toetuse taotluses märgitud summa, võib toetuse saaja taotleda toetussumma suurendamist proportsionaalselt projekti lõpliku maksumusega. Lisatoetuse taotlemiseks esitab taotleja määruse § 11 sätestatud nõuetele vastava lisataotluse ning lisataotlus kuulub rahaliste vahendite olemasolul menetlemisele määruse 4. peatükis sätestatud korra kohaselt. Kui rekonstrueerimistööde maksumus kujuneb odavamaks kui toetuse taotluses märgitud summa, makstakse toetust toetuse väljastamise otsuses märgitud protsendi määras lähtuvalt projekti tegelikust maksumusest.
(1) Toetuse taotleja on toodud § 1 lõikes 4. Ärieesmärkide saavutamisele suunatud taotleja taotlust ei rahuldata. Taotleja korteriomanditest vähemalt 80% peavad kuuluma füüsilistest isikutest omanikele või olema kohaliku omavalitsuse sotsiaal- või munitsipaaleluruumid. Kohalikule omavalitsusele võib kuuluda kuni 30% korteriomanditest.
(2) Taotleja korterelamu esmasest kasutusloa saamisest või muul viisil tegelikult kasutusse võtmisest peab olema möödunud vähemalt kolm aastat.
(3) Hoone, mille rekonstrueerimiseks toetust taotletakse, peab olema korterelamu.
(4) Valitseja võib taotluse esitada volituse alusel.
(5) Valitseja suhtes kehtivad alljärgnevad nõuded:
1) juriidilisest isikust valitsejal peab olema kehtiv Eesti Kinnisvara Haldajate ja Hooldajate Liidu poolt väljastatud vähemalt kahe tärni klassi sertifikaat või ta peab olema olnud toetust taotleva korterelamu haldaja vähemalt üks majandusaasta;
2) füüsilisest isikust valitsejal peab olema kehtiv Eesti Kinnisvara Haldajate ja Hooldajate Liidu poolt väljastatud kutsetunnistus halduri või vanemhalduri kutsekvalifikatsiooni nõuetele vastavuse kohta või ta peab olema olnud toetust taotleva korterelamu haldaja vähemalt üks majandusaasta;
3) valitsejal peab olema korteriomanike volitus toetuse taotlemiseks korteriomanike eest ja nimel.
(6) Renoveerimislaenu kasutamisel peab korteri- või hooneühistu või korteriomanike ühisus olema laenuvõimeline.
(7) Toetuse taotlejal peab olema pädev üldkoosoleku otsus rekonstrueerimistööde teostamise kohta, lisaks vajadusel üldkoosoleku otsus renoveerimislaenu või alates 1993. a ehitatud korterelamute puhul üldkoosoleku otsus muu kohase laenu võtmise või käenduse kasutamise kohta.
1) esitama KredExi või tema poolt volitatud isiku nõudmisel taotleja ja taotluse kohta lisateavet nõutud vormis ja tähtajal;
2) võimaldama kontrollida taotluse ja taotleja vastavust nõuetele, sealhulgas võimaldama teha paikvaatlust;
4) tõendama KredExi nõudmisel määruses ettenähtud renoveerimislaenu, vajadusel omafinantseeringu või muude vahendite, tehtud rekonstrueerimistöid tõendavate või muude dokumentide olemasolu;
(1) Taotlus ja selles sisalduv projekt peab vastama järgmistele nõuetele:
3) toetust taotletakse §-s 5 sätestatud toetatavatele tegevustele;
5) taotluses sisalduva projekti eelarves on ette nähtud nõutav renoveerimislaen või vastav omafinantseering või muud vahendid;
7) taotluse on sõltuvalt selle edastamise viisist allkirjastanud taotleja esindusõiguslik isik digitaalallkirjaga elektroonsel taotlusel või omakäelise allkirjaga paberkandjal esitatud taotlusel.
2) korterelamu renoveerimise toetuse taotluse esitamisele eelneva 3 kalendriaasta energiakulu aruanne KredExi poolt etteantud vormil;
3) korterelamu energiaaudit ning hoone rekonstrueerimistööde tervikprojekt (vähemalt põhiprojekti staadiumis), mille vastavust energiaauditi soovitustele on kinnitanud energiaaudiitor;
4) rekonstrueerimistööde eelarve, ajakava ja andmed rekonstrueerimistööde (planeeritava) teostaja kohta;
5) valitseja aastaaruanne (korteriomanike ühisuse puhul);
6) kui toetuse saajaks on korteriomanike ühisusse kuuluvad korteriomanikud ja kavandatav rekonstrueerimine ületab korterelamu korrapäraseks korrashoiuks vajalikke kulutusi, on selles osas nõutav kõigi korteriomanike kokkulepe. Kui kulutused jäävad korrapärase korrashoiu piiresse, mida on kinnitatud üldkoosoleku otsusega, piisab korteriomanike häälteenamusega tehtud otsusest;
7) üldkoosoleku otsus, milles on fikseeritud projekti kirjeldus, vajadusel renoveerimislaenu või alates 1993. a ehitatud korterelamute puhul muu laenu võtmine projekti elluviimiseks projekti maksimaalne summa, valitseja valimine ja volitamine (korteriomanike ühisuse puhul);
8) taotleja kinnitus, et füüsilistest ja juriidilistest isikutest omanike protsendiline jagunemine korterelamus vastab § 9 lg-s 1 sätestatule;
9) taotleja kinnitus esitatud andmete õigsuse kohta;
10) korterelamu kaasomandiosade kindlustuspoliis.
(3) Kui lõikes 2 nimetatud dokumendid on esitatud krediidiasutusele koos renoveerimislaenu taotlusega, siis ei ole nende täiendav esitamine KredExile vajalik.
(4) Toetuse taotlemise eeltingimuseks on korterelamu energiaauditi olemasolu.
(5) Toetuse abil finantseeritavad korterelamu rekonstrueerimistööd peavad olema energiaauditis soovituslikena loetletud ja kuuluma abikõlblike rekonstrueerimistööde hulka.
(6) Toetuse taotlusele, mille aluseks olev energiaaudit on koostatud alates 7. maist 2009. a, tuleb lisada energiaauditist lähtuv hoone rekonstrueerimistööde tervikprojekt, kus on kajastatud projekti tulemusena saavutatav energiasäästu arvutuslik määr tegevuste kaupa ja mille asjakohasust on kinnitanud energiaauditeid tegev ettevõtja.
(7) Rekonstrueeritava korterelamu korteriomanike kaasomandiosad tuleb enne toetuse taotluse esitamist kindlustada tulekahju, veeavarii, loodusõnnetuse ja vandalismi vastu. Kindlustus on nõutav kogu projekti perioodi jooksul.
(1) KredEx teostab taotleja ja tema poolt esitatud taotluse suhtes järgmisi toiminguid: taotluse registreerimine, läbivaatamine või läbivaatamata tagastamine, selgituste ja lisainformatsiooni või taotluse täienduste või muudatuste küsimine, taotluse ja taotleja nõuetele vastavaks või mittevastavaks tunnistamine, nõuetele vastavaks tunnistatud taotluse ja taotleja hindamine ning taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine.
(3) Taotluse menetlemise tähtaeg on 30 tööpäeva alates toetuse taotlejale renoveerimislaenu väljastamise otsuse jõustumisest või taotluse esitamisest KredExile.
(1) Taotlus registreeritakse ja vaadatakse läbi KredExi poolt. Taotluse läbivaatamise käigus kontrollitakse, kas taotlus on täidetud nõuetekohaselt, laekunud koos kõigi lisadega ja esmavaatlusel vastab taotluses esitatud projekt § 11 lõikes 2 viidatud dokumentide ja renoveerimislaenu saamiseks esitatud nõuetele ning käesoleva määruse tingimustele.
(3) KredEx teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata, kui taotleja ei ole lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud.
(3) Taotleja nõuetele vastavaks tunnistamise korral teeb KredEx taotleja nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse.
1) taotlus ei vasta käesolevas määruses taotlusele esitatavatele nõuetele ning puudust ei ole võimalik § 13 lõike 2 alusel määratud tähtaja jooksul kõrvaldada;
§ 16. Taotluse sisuline hindamine
(1) KredEx hindab sisuliselt kõiki nõuetele vastavaks tunnistatud taotlusi. KredExil on õigus kaasata taotluse sisuliseks hindamiseks eksperte.
(2) KredEx teostab toetuse taotluse ja taotleja sisulise hindamise, mille käigus kontrollitakse:
1) käesoleva määruse § 11 lg 2 sätestatud nõutavate dokumentide olemasolu ning nende vastavust toetuse andmise alustele;
2) KredExi poolt taotluse menetlemisel lisaks nõutud -dokumentide vastavust toetuse andmise alustele;
3) toetusteks eraldatud vahendite olemasolu.
§ 17. Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise tingimused ja kord
(1) Taotluse rahuldamise korral teeb KredExi juhatus taotluse rahuldamise otsuse. Taotluse rahuldamata jätmise korral teeb KredExi juhatus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(2) Taotluse rahuldamise korral kuulub taotlus rahuldamisele osaliselt või täielikult.
(3) Taotluse osaline rahuldamine on lubatud üksnes põhjendatud juhtudel ja tingimusel, et projekti eesmärk on saavutatav ka taotluse osalisel rahuldamisel. Taotluse osalisel rahuldamisel võib taotleja nõusolekul vähendada toetuse summat ja muuta toetatavaid tegevusi. Kui taotleja ei ole nõus toetuse summa või toetatavate tegevuste muutmisega, teeb KredExi juhatus taotluse rahuldamata jätmise otsuse. Taotluse rahuldamata jätmine on põhjendatud ka juhtudel, kui taotleja ei ole kõrvaldanud taotluses puudusi KredExi poolt ettenähtud tähtajaks.
2) toetust on taotletud tegevustele või kulude katteks, mis ei ole abikõlblikud või projekti elluviimise seisukohast olulised või põhjendatud.
(5) Taotluse rahuldamise otsuses märgitakse alljärgnevad andmed:
2) projektiga teostatavad rekonstrueerimistööd;
4) renoveerimislaenu summa või omafinantseeringu suurus või alates 1993. a ehitatud korterelamute puhul muude kasutatud vahendite osakaal, sealhulgas omafinantseering;
5) projekti kogumaksumus;
6) projekti alguskuupäev ja projekti tegevuste elluviimise planeeritav lõppkuupäev;
7) vajadusel toetuse väljastamise eritingimused.
(6) Toetuse rahuldamisel sõlmib KredEx toetuse saajaga toetuse eraldamise lepingu, milles muuhulgas sätestatakse toetuse saaja õigused ning kohustused, kehtestatakse toetuse kasutamise tingimused, projekti elluviimise tingimused, lisaks aruandluse periood, aruannete esitamise tähtajad ja kord, leppetrahvid aruannete esitamata jätmisel ning toetuse väljamaksmise tingimused.
(7) Kui taotluse hindamisel selgub, et taotluses on esitatud valeandmeid või esinevad asjaolud, mille tõttu taotlejat või taotlust ei saa nõuetele vastavaks tunnistada või taotlust rahuldada, tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
(8) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus toimetatakse toetuse taotlejani kirjalikult posti teel või elektroonilise digitaalselt allkirjastatud teatega ning vajadusel renoveerimislaenu väljastava krediidiasutuseni elektroonilise digitaalselt allkirjastatud teatega.
2) soovitakse pikendada projekti tegevuste elluviimise lõppkuupäeva.
(3) KredExil on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest juhul, kui soovitav muudatus mõjutab oluliselt projekti oodatavaid tulemusi ja mõju.
(4) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsustab KredExi juhatus 20 tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise taotluse saamist.
4) toetuse saaja ei ole projekti jooksul abikõlblikke tegevusi ellu viinud;
5) projekti tegevusi ei ole võimalik vastu võtta 2013. aasta 1. novembriks;
8) toetuse saaja on projekti raames ellu viinud tegevusi, mis ei vasta taotluses märgitule.
(1) Toetuse väljamaksed tehakse toetuse saajale vastavalt taotluse rahuldamise otsuses ning toetuse eraldamise lepingus toodud tingimustele.
(2) Toetuse saaja on kohustatud esitama KredExile toetuse väljamaksmise taotluse 14 kalendripäeva jooksul, arvates projekti tegevuste vastuvõtmisest. Toetuse väljamaksed peavad olema KredExi poolt teostatud riikidevahelise kvoodimüügi puhul enne 31. detsembrit 2014. a ja enampakkumisel kvoodimüügi puhul enne 31. detsembrit 2015. a.
(3) KredEx teostab 30 tööpäeva jooksul arvates toetuse väljamaksmise otsusest toetuse väljamakse taotleja asjaomasele kontole, kui taotleja on esitanud KredExile asjakohase taotluse koos ehituslepingute, § 7 lõikes 81 nimetatud pakkumiste ja § 5 lõikes 1 nimetatud tööde üleandmis-vastuvõtmisaktiga ning kinnitanud, et § 19 lõikes 4 toodud eeldused on täidetud.
(4) Toetuse väljamakse tegemise eeldusteks on:
1) toetuse väljamaksmise hetkeks on teostatud rekonstrueerimistööd mahus, mis vastavad toetusega mittekaetud projekti osa maksumusele, vastavalt 65%, 75% või 85%;
2) toetuse saajale on rekonstrueerimistöödeks väljastatud renoveerimislaen kogu taotletud summas või ta on kasutanud vastavas osas omafinantseeringut või vastavalt § 4 lõikele 2 muid vahendeid.
(5) Toetuse saaja on esitanud kulude tekkimist tõendavad dokumendid (koopiad), milleks on vastava tehingu toimumist tõendavad raamatupidamise algdokumendid, sealhulgas arved, töö üleandmise-vastuvõtmise aktid ja ehitus- või töövõtulepingud.
(6) Toetuse väljamakse algatatakse toetuse saaja poolt esitatud väljamaksetaotluse alusel pärast § 19 lõike 2 ja lõike 4 punktides 1 ja 2 nimetatud tingimuste täitmist.
(7) Pärast väljamaksetaotluse saamist kontrollib KredEx kulude tekkimist tõendavaid dokumente ja maksetaotluse nõuetele vastavust ning nende vastavuse korral algatab väljamakse. Väljamakse tehakse hiljemalt 30 tööpäeva jooksul alates nõuetekohase väljamaksetaotluse laekumisest.
(8) KredEx võib teha toetuse maksmisest osalise või täieliku keeldumise otsuse juhul, kui:
3) läbiviidud tegevused ei vasta toetuse taotluses esitatud tegevustele või nende toimumine ei ole tõendatud.
§ 20. Teabe ja aruannete esitamise tähtajad ja kord
(1) Toetuse saaja on kohustatud esitama iga kalendriaasta jaanuarikuu kahekümnendaks (20.) kuupäevaks KredExile korterelamu eelmise aasta energiakulude aruande KredExi poolt kehtestatud vastaval vormil.
(2) Toetuse saaja esitab projekti lõpparuande ühe kuu jooksul projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest arvates.
(3) Toetuse saaja tagab projekti elluviimise järgsete aruannete koostamise jaoks vajalike andmete esitamise renoveerimislaenu kasutamisel vähemalt renoveerimislaenu lepingu lõpptähtajani või vähemalt 10 aastat arvates toetuse väljamaksmisest.
(4) Toetuse saaja esitab projekti lõpparuande ja elluviimise järgsed aruanded sihtasutusele või tema poolt volitatud isikule elektrooniliselt digitaalallkirjaga allkirjastatult või paberkandjal omakäeliselt allkirjastatult koos elektroonilise koopiaga.
(5) Projekti aruanded esitatakse KredExi poolt välja töötatud vormidel, mis on kättesaadavad KredExi veebilehel.
1) viima projekti ellu taotluses ja taotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegade ja tingimuste kohaselt;
2) teavitama KredExit või tema poolt volitatud isikut projekti tegevuste, eelarve ja tähtaegade muutmise vajadusest;
3) kasutama toetust vastavuses esitatud taotluse ja taotluse rahuldamise otsusega;
5) vastama KredExi poolt esitatud küsimustele toetuse saaja ja projekti teostamise kohta;
6) esitama KredExile tähtaegselt nõutud projektiga seonduvat informatsiooni ja energiatarbimise aruandeid;
8) säilitama taotluse, toetuse ja projekti teostamisega seonduvat dokumentatsiooni vähemalt 31. detsembrini 2025. a;
9) tagama projekti eesmärgi täitmiseks vajaliku vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise vähemalt kahekümne aasta jooksul arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest;
10) võimaldama teostada kuludokumentide auditit ja järelevalvetoiminguid (sealhulgas mõõtmisi ja uuringuid) (edaspidi järelevalve);
11) võimaldama järelevalvet teostavale isikule juurdepääsu projekti teostamisega seotud korterelamusse, andma projekti audiitori ja järelevalvet teostava isiku kasutusse kõik projekti teostamisega seotud andmed ja dokumendid kolme tööpäeva jooksul nõudmisest arvates;
12) osutama auditi ja järelevalve kiireks läbiviimiseks igakülgset abi;
13) viivitamata kirjalikult informeerima KredExi või tema poolt volitatud isikut kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja poolt oma kohustuste täitmist, sealhulgas seaduslike või volitatud esindajate muutumisest;
14) viivitamata kirjalikult informeerima projekti teostamise käigus ilmnenud projekti negatiivse tulemuse suurest tõenäosusest või vältimatusest ning projekti edasise jätkamise kaheldavast otstarbekusest;
15) viivitamata kirjalikult informeerima projekti teostamise ajal toetuse saaja majandusolukorra olulisest halvenemisest;
16) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi.
§ 22. Toetuse eraldaja õigused
2) kontrollida toetuse ning renoveerimislaenu kasutamist;
4) vähendada toetuse suurust proportsionaalselt toetuse saaja poolt projekti teostamisel vähem kasutatud summa võrra, kui esitatud dokumentidest selgub, et toetuse saaja on osaliselt või täielikult jätnud tegemata planeeritud tegevusi, mille tulemusel on projekti eelarve vähenenud või on teostatud tööd odavnenud võrreldes planeerituga;
5) peatada toetuse väljamaksmine ja nõuda toetuse osalist või täielikku tagastamist, kui toetuse saaja rikub käesolevas määruses sätestatud tingimusi, või kaldub muul viisil kõrvale taotluses või taotluse rahuldamise otsuses sätestatust;
6) peatada toetuse väljamaksmine ning nõuda toetuse osalist või täielikku tagastamist kui esineb vähemalt üks § 18 lõikes 5 toodud asjaolu;
7) vähendada väljamakstava toetuse suurust proportsionaalselt toetuse saaja projekti investeeringu summa vähenemisel alla taotluse rahuldamise otsuses sätestatud määra;


2-17-8492/28 Riigikohtu tsiviilkolleegium 30.01.2019
KTS § 9 lg 1 esimese lause järgi vastutab kohtutäitur oma ametitegevuse käigus süüliselt tekitatud kahju eest riigivastutuse seaduses sätestatud alustel ja ulatuses. RVastS § 7 lg 4 ning eraõiguse kahju hüvitamise sätete kohaselt peab hageja kohtutäituri poolt kahju õigusvastasest tekitamisest tuleneval süül põhineva deliktilise vastutuse maksmapanemiseks üldjuhul tõendama kostja teo, kahju, põhjusliku seose kostja teo ja kahju vahel ning teo õigusvastasuse. Kui hageja on tõendanud, et kostja on põhjustanud õigusvastaselt kahju, vabaneb kostja vastutusest, kui ta tõendab oma süü puudumise (vt nt Riigikohtu 12. detsembri 2016. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-132-16, p 14). RVastS § 7 lg 4 ja VÕS § 1045 lg 1 p 7 kohaselt on kahju tekitamine õigusvastane mh siis, kui kahju tekitati seadusest tulenevat kohustust rikkuva käitumisega. Seaduses sätestatud kohustuse rikkumist peab tõendama hageja (vt nt Riigikohtu 1. juuni 2016. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-38-16, p 11). (p 13-14) Kohtutäituri kui KTS § 2 lg 1 kohaselt avalik-õiguslikku ametit pidava isiku korral on tema vastu esitatava kahju hüvitamise nõude rahuldamiseks lisaks tavapärastele eeldustele nõutav see, et kannatanul ei olnud võimalik kahju varem vältida või kõrvaldada oma õiguste seaduses nimetatud viisil kaitsmisega. Nimetatu tuleneb nii RVastS § 7 lg-st 1 kui ka TMS § 217 lg-st 6. Kohtutäituri puhul on peamine kahju vältimise võimalus esitada kohtutäituri tegevuse, tegevusetuse või otsuse peale kaebus TMS § 217 lg 1 alusel. TMS § 217 lg 6 järgi, kui menetlusosaline ei esita kohtutäiturile selleks ettenähtud tähtaja jooksul kaebust, kaotab ta õiguse tugineda hiljem asjaoludele, mida ta oleks võinud esitada kaebuses (vt selle kohta nt Riigikohtu 28. septembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-69-11, p 13). (p 15)
Kui kohtutäitur edastab erinevate sissenõudjate kasuks koostatud arestimisaktid võlgniku suhtes kohustatud kolmandale isikule samal ajal, sama kaaskirjaga, tekivad sissenõudjatel TMS § 65 lg 1 ja § 110 alusel samal ajal sama järjekohaga arestipandiõigused arestitud nõudele. Sellisel juhul tuleb kohtutäituril jaotada võlgniku suhtes kohustatud kolmandalt isikult ühekordse maksena saadud raha TMS § 105 lg 1, § 110 ja § 119 lg 2 järgi (nende koostoimes) pärast TMS § 106 lg 2 teise lause alusel täitekulude mahaarvamist proportsionaalselt nõuete suurusega. (p 18-21)
2-16-12972/57 Riigikohtu tsiviilkolleegium 12.03.2018
TMS § 130 lg 1 1
TMS § 130 lg 1
Kui on tuvastatud kaebuse esitamine kohtutäiturile, kuid kohtutäitur ei ole kaebust mingil põhjusel läbi vaadanud, võib kohtutäituri otsuse või tegevuse peale esitada kaebuse kohtule, kuna kaebuse esitaja on sel juhul teinud endast oleneva, et läbida kohustuslik kohtueelne menetlus (vt Riigikohtu 11. novembri 2015. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-122-15, p 13; 13. oktoobri 2009. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-102-09, p 9). (p 19) Võlgnik ei saa kohtult taotleda kaebuses kohtutäituri tegevuse peale, et tagastataks tema pangakontolt ebaseaduslikult arestitud ja sissenõudjale üle kantud rahasumma. Sellisel juhul on tal õigus esitada sissenõudja vastu nõue alusetu rikastumise sätete alusel. Samas ei ole välistatud ka kahju hüvitamise nõue kohtutäituri vastu, kui selle nõude eeldused on olemas (vt nt Riigikohtu 15. märtsi 2017. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-166-16, p 13; 3. oktoobri 2013. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-105-13, p 19; 4. märtsi 2008. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-3-08, p 16). (p 26)
Kui võlgniku pangakontolt on ebaseaduslikult arestitud ja sissenõudjale üle kantud rahasumma, ei ole välistatud ka kahju hüvitamise nõue kohtutäituri vastu, kui selle nõude eeldused on olemas (vt nt Riigikohtu 15. märtsi 2017. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-166-16, p 13; 3. oktoobri 2013. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-105-13, p 19; 4. märtsi 2008. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-3-08, p 16). (p 26)
varaliste õiguste, sh nõuete arestimine
TMS § 132 lg 1 kohaldub TMS § 130 lg-te 1 ja 11 järgi üksnes töötasu või muu töötasuga sarnase laekumise puhul. Kuigi sissetuleku mõiste on TMS § 130 lg-te 1 ja 11 kohaselt lahtine, tuleneb TMS § 130 lg-test 1 ja 11 üheselt, et sissetulekuks on üksnes töötasu ja sellega sarnased (tasu maksmises seisnevad) laekumised (vt nt Riigikohtu 15. märtsi 2017. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-166-16, p 15; 11. jaanuari 2017. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-124-16, p 10; 10. juuni 2015. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-62-15, p 15). (p 22) Kuigi täitemenetluse seadustiku sätetest ei tulene sõnaselgelt, et igale (st ka TMS § 130 jj kohast sissetulekut mittesaavale ja üksnes muid laekumisi saavale) võlgnikule tuleb tagada mittearestitav miinimum, tuleb täitemenetluse seadustikku eesmärgipäraselt tõlgendades võlgnikule ning ka tema ülalpeetavatele tagada miinimumkaitse ning eluks elementaarselt vajalik (mh toit, küte jne) või selle ostmiseks vajalik raha nii olukorras, kus ta saab TMS § 130 jj kohast sissetulekut, kui ka olukorras, kus talle laekuvad üksnes muud (ühekordsed) summad. Mittetöötava (TMS § 130 jj kohast sissetulekut mittesaava) võlgniku muud ühekordsed laekumised, mis ei ole töötasuga sarnased, võivad TMS § 110 kaudu olla mittearestitavad TMS § 66 lg 1 p-de 3 ja 12 järgi. Viidatud sätted annavad võlgnikule õiguse esitada kohtutäiturile avaldus ja paluda arestimine teatud ulatuses tühistada, kuna kogu summa arestimine ei jätaks võlgnikule raha üheks kuuks vajalike toiduainete ostmiseks ja üheks kütteperioodiks vajamineva küttevaru soetamiseks (TMS § 66 lg 1 p 3) või oleks vastuolus heade kommetega (TMS § 66 lg 1 p 12). TMS § 66 lg 1 p 12 võib anda aluse arvestada summa aresti alt vabastatava osa määramisel näiteks võlgnikul ülalpeetavate olemasoluga (vt Riigikohtu 4. märtsi 2008. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-3-08, p 17). Kui isik on teise isiku ülalpidamisel, puudub vajadus tagada võlgnikule seaduses ettenähtud miinimumkaitse, sh nt ka TMS § 66 lg 1 p 12 kaudu. See kaitse on tagatud võlgniku ülalpidamise kaudu juhtudel, mil võlgnik viibib kinnipidamisasutuses (Riigikohtu 10. juuni 2015. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-62-15, p 15). Kolleegium jääb eelviidatud seisukohtade juurde, kuid märgib, et TMS § 66 lg 1 p 12 võib ka muude erandlike asjaolude esinemise korral (nt võlgniku või tema lähedase erivajadused) olla aluseks summa aresti alt vabastatava osa määramisel. (p 23) Riigikohtu üldkogu 12. aprillil 2016 asjas nr 3-3-1-35-15 tehtud otsus ei anna alust kolleegiumi eeltoodud seisukohti muuta, kuna see puudutab menetlusabi andmise piiranguid halduskohtumenetluses ega ole praeguse vaidluse seisukohalt asjassepuutuv. (p 24) Võlgnik ei saa kohtult taotleda kaebuses kohtutäituri tegevuse peale, et tagastataks tema pangakontolt ebaseaduslikult arestitud ja sissenõudjale üle kantud rahasumma. Sellisel juhul on tal õigus esitada sissenõudja vastu nõue alusetu rikastumise sätete alusel. Samas ei ole välistatud ka kahju hüvitamise nõue kohtutäituri vastu, kui selle nõude eeldused on olemas (vt nt Riigikohtu 15. märtsi 2017. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-166-16, p 13; 3. oktoobri 2013. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-105-13, p 19; 4. märtsi 2008. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-3-08, p 16). (p 26)
3-2-1-145-03 Riigikohus 11.12.2003
Kui kohtutäitur on täitemenetluse algatanud TMS § 27 lg 1 rikkudes, on ta võlgniku taotluse alusel kohustatud andma täitedokumendi üle sissenõudja näidatud kohtutäiturile, kes on TMS § 27 lg 1 järgi täitmiseks pädev. Selline kohustus on analoogia alusel tuletatav TMS § 27 lg-st 2, mis sätestab kohtutäituri kohustuse saata täitedokument võlgniku lahkumisel teise elukohta võlgniku uue elukoha järgsele kohtutäiturile. TMS § 27 lg 1 rikkumine võib anda aluse võtta kohtutäitur distsiplinaarvastutusele kohtutäituri seaduse alusel.
Kaebus kohtutäituri otsuse peale esitatakse kohtule TsMS § 247 lg 2 tähenduses kui asi, mis seadusega on antud kohtu pädevusse ja mis tuleb läbi vaadata hagita menetluses. TsMS § 60 lg 12 kohaselt kannab hagita asjas kohtukulud avaldaja.
Kaebus kohtutäituri otsuse peale esitatakse kohtule TsMS § 247 lg 2 tähenduses kui asi, mis seadusega on antud kohtu pädevusse ja mis tuleb läbi vaadata hagita menetluses.
3-2-1-22-03 Riigikohus 17.03.2003
TMS § 180 kohaselt tuleb kahju, mis on isikule tekitatud alusetu halduskaristuse määramisega, hüvitada seadusega kindlaksmääratud korras. Hüvitatava kahju suuruse määramist pole antud kohtutäituri pädevusse. Kohtuotsustega tühistati ametiisiku otsus ja lõpetati asja menetlus seoses halduskaristuse määramiseks kehtestatud tähtaja möödumisega. Sellest kohtuotsusesest ei selgu võlgnetava soorituse sisu, mistõttu ei võinud nende alusel alustada täitemenetlust.
Tulenevalt TMS § 77 lg-test 1 ja 2 ei saa kohtutäituri tegevuse peale esitatud kaebuse kohta tehtud kohtutäituri otsust kohtutäitur ise tühistada. TMS § 77 lg-tes 1 ja 2 sätestatud tähtaegade järgimata jätmise tagajärgi seadus ei sätesta. Need pole aegumistähtajad, vaid protsessitähtajad.
3-2-1-119-02 Riigikohus 16.10.2002
Haldusõiguserikkumise asjas koostatud trahvinõuedel (kui kohtutäiturile esitatud täitedokumendil) märgitud isik, keda trahvinõude koostajad peavad haldusõiguserikkujaks on loetav täitemenetluses võlgnikuks. Kohtutäiturile esitatud formaalselt seaduse nõuetele vastav täitedokument kuulub täitmisele.
TMS § 31 peab silmas juhtumeid, mil on ebaselge täitedokumendi sisu - kohtutäituril puudub kindlus, millise toimingu, millistel tingimustel ja millisel ajal ta peab tegema.
täitedokumendi tühistamine
Täitedokumendi tühistamisel vastutab ebaõige täitedokumendi väjastamise tõttu tekitatud kahju hüvitamise eest täitedokumendi väljastaja. Kohtutäituri vastutuse küsimus võiks tõusetuda üksnes juhul, kui ta oleks rikkunud täitemenetluse reegleid.
Alusetult halduskaristuse määramisega tekitatud kahju hüvitamine toimub TMS §-s 180 sätestatud korras. Täitedokumendi tühistamisel vastutab ebaõige täitedokumendi väjastamise tõttu tekitatud kahju hüvitamise eest täitedokumendi väljastaja. Kohtutäituri vastutuse küsimus võiks tõusetuda üksnes juhul, kui ta oleks rikkunud täitemenetluse reegleid.
Täitemenetluses kehtiva formaliseerituse põhimõttest lähtudes peab kohtutäitur kontrollima, kas täitmiseks esitatud dokument vastab formaalselt seaduse nõuetele (TMS § 23 lg 3), kuid ta ei pea kontriollima materiaal-õiguslikke asjaolusid.


küttegaas
Paragrahv 44
Ainuüksi asjaolust, et haldusorgan võib seaduse alusel avalike ülesannete täitmiseks andmeid töödelda isikut sellest teavitamata, ei järeldu see, et isikul puudub õigus saada isikuandmete töötlejalt enda kohta käivaid isikuandmeid või nõuda nende parandamist (vt IKS §-d 19 ja 21). (p 15, vt ka isikuandmete kaitse direktiivi kohta p 17) Avalike ülesannete täitmisel on üldjuhul lähtekohaks võimalikult avar juurdepääs teabele ja isikuandmetele. Finantsjärelevalve sektoris on ametisaladuse hoidmise kohustusest tulenevalt lähtekoht vastupidine – reegliks on konfidentsiaalsus ning juurdepääs avalikule teabele ja isikuandmetele on erand. Järelevalveasutused on küll kohustatud järgima isikuandmete töötlemise reegleid ja põhimõtteid, kuid ametisaladuse hoidmise kohustus piirab andmesubjekti õigust pääseda juurde asjakohasele teabele ja teda puudutavatele isikuandmetele. (p 21)
Ainuüksi asjaolust, et haldusorgan võib seaduse alusel avalike ülesannete täitmiseks andmeid töödelda isikut sellest teavitamata, ei järeldu see, et isikul puudub õigus saada isikuandmete töötlejalt enda kohta käivaid isikuandmeid või nõuda nende parandamist (vt IKS §-d 19 ja 21). Õigus saada teavet ja isikuandmeid ning nõuda nende parandamist on isikul üldjuhul ka suhtes avaliku ülesande täitjaga ning seda sõltumata sellest, kuidas isik saab andmetöötlusest teada, või juhul, kui ta ei ole küll andmetöötlusest teadlik, kuid soovib mingil põhjusel teada, kas ja milliseid tema isikuandmeid haldusorgan töötleb. (p 15) Ebaõigeid isikuandmeid ei ole kohustatud parandama üksnes andmete looja, vaid ka see, kes on andmed saanud kolmandalt isikult, kuid kes tuvastab nende ebaõigsuse (vt IKS § 24 p 6). Andmete parandamisel lasub parandajal (sh haldusorganil) üldjuhul kolmandate isikute teavitamise kohustus, kuid andmete parandamist kolmandate isikute andmekogudes parandaja tagada ja isik haldusorganilt nõuda ei saa – haldusorgan saab üksnes täita teavitamiskohustust. (p 24) Õigus nõuda isikuandmete parandamist ei ole siiski piiramatu. Alused, mil võib jätta rahuldamata andmesubjekti nõude parandada tema isikuandmed, on üldnormidena sätestatud IKS § 21 lg-s 3 koostoimes IKS §-ga 20 (vt ka isikuandmete kaitse direktiivi kohta p 17). (p 25) Finantsjärelevalvemenetluse välisel isikul puudub õigus nõuda finantsjärelevalve käigus kogutud andmete parandamist, sest see võib kahjustada finantsjärelevalveorgani ametisaladuse hoidmise kohustust (vt FIS § 54 lg 2). Finantsinspektsioon võib võtta andmesubjekti esitatud teabe andmete ebaõigsuse kohta küll teadmiseks ja selle alusel omal algatusel andmed parandada, kuid andmesubjektil puudub sellesisuline nõudeõigus. (p 26)
Finantsjärelevalve hõlmab kogu Finantsinspektsiooni tegevust finantsjärelevalve subjektidega (vt FIS § 2 lg-d 1 ja 2), et ennetada ohtu, selgitada see välja, tõrjuda rikkumist ja kõrvaldada see, tagamaks FIS § 3 lg-s 1 sätestatud eesmärkide saavutamine (FIS § 6 lg 4, KorS § 2 lg 4). (p 18) Avalike ülesannete täitmisel on üldjuhul lähtekohaks võimalikult avar juurdepääs teabele ja isikuandmetele. Finantsjärelevalve sektoris on ametisaladuse hoidmise kohustusest tulenevalt lähtekoht vastupidine – reegliks on konfidentsiaalsus ning juurdepääs avalikule teabele ja isikuandmetele on erand. Järelevalveasutused on küll kohustatud järgima isikuandmete töötlemise reegleid ja põhimõtteid, kuid ametisaladuse hoidmise kohustus piirab andmesubjekti õigust pääseda juurde asjakohasele teabele ja teda puudutavatele isikuandmetele. (p 21) Finantsjärelevalvemenetluse välisel isikul puudub õigus nõuda finantsjärelevalve käigus kogutud andmete parandamist, sest see võib kahjustada finantsjärelevalveorgani ametisaladuse hoidmise kohustust (vt FIS § 54 lg 2). Finantsinspektsioon võib võtta andmesubjekti esitatud teabe andmete ebaõigsuse kohta küll teadmiseks ja selle alusel omal algatusel andmed parandada, kuid andmesubjektil puudub sellesisuline nõudeõigus. (p 26)
3-3-1-74-12 Riigikohus 16.05.2013
ELTS § 90 lg 2
ELTS § 90 lg 3
ELTS § 90 lg 4
Teatis tarbijast tuleneval põhjusel võrguühenduse katkestamise kohta tuleb adressaadile kätte toimetada selliselt, et saajal oleks võimalik sellega oma õiguste teostamiseks ja kaitsmiseks õigeaegselt tutvuda. Teatise tähtsaadetisena saatmisel ei nõua elektrituruseadus küll väljastusteadet, kuid selles olukorras tuleb veenduda, et tähtsaadetis jõudis õige adressaadini. Kui on teada saadud, et tähtsaadetis adressaadini ei jõudnud, tuleb võtta tarvitusele abinõud selle täiendavaks edastamiseks või muude sidevahendite kasutamiseks teatise edastamiseks. Väited, et muul viisil teavitamisel (telefon või e-post) rikutakse seadust, on põhjendamatud. Kirja üleandmine on üksnes esmane ja eelistatud viis tähtsaadetise üleandmisel, õigusnormid ei piira kättetoimetamist postiteenuse osutaja vahendusel nt kullerpostisaadetisena. Võrguühenduse katkestamine toimub eraõiguslikes suhetes ning vastav teave on lepingu täitmisega seonduv tahteavaldus. Kohtupraktika kohaselt peab tahteavalduse tegija seda väljendama ning tahteavaldus muutub kehtivaks kättesaamisega. Ainuüksi tähitud kirja saabumise teate postkasti panekuga ei ole tahteavaldust kätte saadud (otsused nr 3-2-1-8-09 p 11 ja nr 3-2-1-151-11).
KKütS § 14^1 lg 2 alusel korraldatud konkursist tulenevad vaidlused ei ole oma iseloomult avalik-õiguslikud. Riigikohtu hinnangul ei kaasne võrguettevõtja poolt soojuse jaotamise ega ostmisega riigivõimu volitusi. Isegi turgu valitseva ettevõte puhul, nt olulist vahendit omav loomulik monopol KonkS § de 13 ja 15 mõttes, ei muuda see teda avaliku võimu teostajaks. Piisav ei ole ka argument, et ilma konkursi tulemuste vahetu halduskohtuliku kontrollita võivad jääda kaitseta nii konkursil osalejate kui ka tarbijate huvid. Majandusliku võimu kuri¬tarvitamise välistamiseks teostab üldist järelevalvet Konkurentsiamet ning see kehtib ka kauba ostmisest põhjendamatu keeldumise korral. Kaugkütteseaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide, sh KKütS § 14^1 ja määruse nr 47 järgimise üle teostab järelevalvet Konkurentsiamet. Tarbijate õigusi kaitseb eelkõige see, et Konkurentsiameti kooskõlastab soojuse piirhinna. Konkurentsiameti haldusaktid või toimingud, mis rikuvad konkursil osalemisest huvitatud isiku või tarbija subjektiivseid õigusi, on halduskohtus vaidlustatavad. Samuti on võimalik VÕS § de 1009–1013 rikkumise korral kaitsta oma õigusi tsiviilkohtumenetluses.
RHS § 10 lg 3 p 1 ei saa tõlgendada selliselt, et selles sättes nimetatud eri- või ainuõigus saab olla isikule antud üksnes avaliku konkursiga KonkS § 14 lg 2 alusel Vabariigi Valitsuse 25.09. 2001 määrusega nr 303 sätestatud korras. RHS § 10 lg 3 põhineb Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 31.03.2004 direktiivi 2004/17 art 2 lg l 2 ning arvestada tuleb ka direktiivi põhjenduste p 25. Eri- või ainuõiguse mõistet ei saa direktiivi ja seda üle võtva seaduse alusel piiritleda ainult formaalselt teatud liiki menetlusele viidates, vaid seda tuleb teha ka sisuliste kriteeriumide abil iga juhtumi puhul eraldi. Ka KonkS § 14 lg 2 alusel antav eri- või ainuõigus ei pruugi alati kujutada endast eri- või ainuõigust RHS § 10 lg 3 p 1 mõttes. Direktiivi 2004/17 kohaselt ei loeta eri- või ainuõiguseks direktiivi mõttes liikmesriigi poolt ettevõtjate piiratud arvule objektiivsete, proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel mis tahes vormis, sh ka kontsessiooniga antud õigusi, mida võib kasutada iga huvitatud pool, kes neid kriteeriume täidab (vt preambula p 25 neljas lause).
Võrguettevõtja poolt soojuse ostmisele ei laiene riigihangete seadus. Selline järeldus tuleneb KKütS § st 14^1 koostoimes RHS § 16 lg tega 3 ja 5 ning § 90 lg ga 8. KKütS § 14^1 lg d 2 ja 5 näevad ette, et sellises juhul tuleb läbi viia Vabariigi Valitsuse kehtestatud korrale vastav konkurss. KKütS § 14^1 lg 2 alusel korraldatud konkursist tulenevad vaidlused ei ole oma iseloomult avalik-õiguslikud. Riigikohtu hinnangul ei kaasne võrguettevõtja poolt soojuse jaotamise ega ostmisega riigivõimu volitusi. Isegi turgu valitseva ettevõte puhul, nt olulist vahendit omav loomulik monopol KonkS § de 13 ja 15 mõttes, ei muuda see teda avaliku võimu teostajaks. KKütS § 14^1 kehtestamisele (kehtestati 01.11.2010 koos monopolidele hinnapiirangute kehtestamise seaduse jõustumisega) eelnenud menetlusest ei nähtu, et sooviti soojuse ostmise lepingud või nende sõlmimiseks konkursside läbiviimine allutada avalikule õigusele. Erinevalt RHS 5. peatüki sätetest ei ole siin tegemist avaliku võimu kandja kohustuste laiendamisega eraettevõtjatele.
RHS § 10 lg 3 p 1 ei saa tõlgendada selliselt, et selles sättes nimetatud eri- või ainuõigus saab olla isikule antud üksnes avaliku konkursiga KonkS § 14 lg 2 alusel Vabariigi Valitsuse 25.09. 2001 määrusega nr 303 sätestatud korras. Konkurentsiseaduses käsitatakse eri- või ainuõigusena riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse poolt ettevõtjale antud õigust, mis võimaldab tal olla kaubaturul teiste ettevõtjatega võrreldes eelisseisundis või ainsaks ettevõtjaks sellel kaubaturul. Sellele määratlusele võib vastata ka vahetult õigustloovast aktist tulenev eri- või ainuõigus, samuti KonkS § 14 lg 2 teises lauses viidatud muus õigusaktis sätestatud korras antud eri- või ainuõigus. Kaugküttevõrk võib kujutada endast olulist vahendit KonkS § 15 mõttes, kuid ainuüksi olulise vahendi valdamine ei ole võrdsustatav eri- või ainuõiguse alusel tegutsemisega. Eri- või ainuõigus RHS § des 83–89 nimetatud valdkondades eeldab pädeva asutuse poolt üld- või üksikaktiga kehtestatud õiguslikku eelist.
3-3-1-43-12 Riigikohus 19.11.2012
Haldusorgan peab avaliku võimu teostamisel lähtuma seaduslikkuse põhimõttest ning kõik haldusorganite poolt antud õigusaktid peavad olema kooskõlas põhiseaduse, seaduste ja seaduse alusel antud aktidega. Avalik võim on õigustatud tegutsema üksnes siis, kui seadus annab selleks pädevuse ja volituse. Ka avaliku võimu sekkumine eraõiguslikku sfääri (elektrituru osaliste vahelistesse suhetesse) saab toimuda seadusega kindlaks määratud tingimustel ja ulatuses (vt järelevalveorgani pädevuse kohta ka nt 3-3-1-41-00, p 4).
Konkurentsiametil on järelevalvepädevus elektrituruseaduse alusel, samuti on seadusandja andnud Konkurentsiametile pädevuse elektrituru osaliste vaheliste vaidluste lahendamiseks. Ka direktiivi 2009/72/EÜ mitmed põhjendused, eriti põhjendus 43 ja 38, kinnitavad seisukohta, et Konkurentsiametit tuleks elektrituruseaduse mõttes lisaks järelevalveorganile mõista ka kui vaidlusi lahendavat organit. Turuosalistel on õigus esitada teise turuosalise tegevuse või tegevusetuse peale kaebusi ning Konkurentsiametil on õigus ja kohustus neid kaebusi lahendada (ElTS § 94 lg 1 p 11, § 99). Seaduse kohaselt teeb Konkurentsiamet otsuse ning sätestatud on ka otsuse tegemise tähtaeg. Seadus ei näe ette, milliseid nõudeid kaebusega võib esitada, samuti Konkurentsiameti volitusi otsuse tegemisel ega nõudeid otsuse sisule. Konkurentsiametil ei ole õigust jätta talle esitatud kaebust menetlemata ja ta peab tegema kaebuse lahendamiseks otsuse. Otsuse tegemisel on Konkurentsiametil aga võimalik lähtuda vaid elektrituruseaduses ettekirjutuse tegemiseks sätestatud volitustest.
Elektrituruseaduse kohaselt on turuosalistel õigus esitada teise turuosalise tegevuse või tegevusetuse peale kaebusi ning Konkurentsiametil on õigus ja kohustus neid kaebusi lahendada (ElTS § 94 lg 1 p 11, § 99). Seaduse kohaselt teeb Konkurentsiamet otsuse ning sätestatud on ka otsuse tegemise tähtaeg. Seadus ei sätesta, milliseid nõudeid kaebusega võib esitada, samuti Konkurentsiameti volitusi otsuse tegemisel ega nõudeid otsuse sisule. Konkurentsiametil ei ole õigust jätta talle esitatud kaebust menetlemata ja ta peab tegema kaebuse lahendamiseks otsuse. Otsuse tegemisel on Konkurentsiametil aga võimalik lähtuda vaid elektrituruseaduses ettekirjutuse tegemiseks sätestatud volitustest. Elektrituruseaduse alusel esitatud kaebuste lahendamiseks ette nähtud volitused tuleks sätestada selgemalt. Konkurentsiamet ei saa kaebust ElTS § 99 lg s 2 sätestatud korras läbi vaadata, kui ta ei ole välja selgitanud nii kaebuse esitaja kui ka isiku, kelle tegevuse või tegevusetuse peale kaebus esitati, staatust turuosalisena. Teatud asjaoludel võib kaebuse esitamiseks siiski piisata, kui isik oli turuosaline vaidluse ajendanud juhtumi ajal. ElTS § 95 lg 1 võimaldab kohaldada ka selliseid abinõusid, mis võivad tagada isikute õiguste kaitse ka olukorras, kus ta kaebuse esitamise ja lahendamise hetkel ei ole enam turuosaline (nt rikkumise tagajärgede kõrvaldamine või heastamine). ElTS § 94 lg 1 p 11 alates 8. juulist 2012 kehtiva sõnastuse kohaselt peavad Konkurentsiameti poolt lahendatavad turuosaliste vahelised vaidlused tulenema elektrituruseaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud kohustuse rikkumisest. Igasugused vaidlused turuosalistena määratletavate isikute vahel ei ole vaidlused ElTS § 94 lg 1 p 11 mõttes.