Abieluvararegistri seadus – Riigi Teataja
Süstemaatiline liigitus: ERAÕIGUS → Perekonnaõigus
Abieluvararegistri seadus (lühend - AVRS)
Jõustumine: 01.01.202015.03.201901.03.201801.07.201703.02.201501.01.201501.01.201401.01.201329.12.201201.01.201101.07.201001.01.200828.12.200704.02.200601.01.200601.07.200201.06.2002
RT I, 19.12.2012, 8
§ 1. Abieluvararegister
(1) Abieluvararegister on riiklik register, kuhu kantakse abikaasade abieluvaralepingus toodud ning seaduses sätestatud juhtudel teised varalised õigused.
(11) Abieluvararegistrit peetakse elektrooniliselt.
[RT I, 19.12.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
(2) Abieluvararegistri pidamise ja andmetöötluse korra kehtestab justiitsminister määrusega.
(21) Justiitsminister võib määrusega kehtestada arvutiandmetöötluseks vajalikud nõuded registripidajale esitatavate dokumentide vormi ja esitamise tehniliste tingimuste kohta.
(3) Abieluvararegistrile ja selle pidamisele kohaldatakse avaliku teabe seaduses andmekogude kohta sätestatut käesolevas seaduses sätestatud erisustega.
[RT I 2007, 12, 66 - jõust. 01.01.2008]
§ 2. Registripidaja
(1) Abieluvararegistrit peavad maakohtute kinnistusosakonnad.
(11) Abieluvararegistri vastutav töötleja on Justiitsministeerium ning volitatud töötleja Registrite ja Infosüsteemide Keskus.
(2) [Kehtetu - RT I, 19.12.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
(21) [Kehtetu - RT I, 19.12.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
(3) [Kehtetu - RT I 2005, 15, 85 - jõust. 01.01.2006]
(4) [Kehtetu - RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006]
§ 3. Kohtunikuabi pädevus
(1) Abieluvararegistri kandeid ja kandemääruseid teevad kohtunikuabid.
(3) Kohtunikuabi ei või teha kannet ega kandemäärust, kui ta on abikaasa sugulane või hõimlane või kui muu asjaolu võib tekitada kahtlust tema erapooletuses.
(4) [Kehtetu - RT I, 19.12.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
§ 4. Registri tööpiirkonna muutumine
[Kehtetu - RT I, 19.12.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
§ 5. [Kehtetu - RT I 2005, 15, 85 - jõust. 01.01.2006]
§ 6. Abieluvararegistri andmetega tutvumine
(1) Igaüks võib abieluvararegistri registrikaardile kantud andmetega tutvuda ja saada nendest väljatrükke.
(2) Registritoimikuga võib tutvuda ja selle koosseisu kuuluvatest dokumentidest väljatrükke saada õigustatud huvi olemasolu korral. Abikaasa, notari, kohtutäituri, pankrotihalduri, kohtu ja järelevalveõigusliku asutuse õigustatud huvi eeldatakse.
(3) Registritoimikuga tutvumise loa andmisest keeldumise kohta vormistatakse määrus tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 59 lõike 6 kohaselt. Kui registritoimikuga tutvumise loa andmisest keeldub notar, kohaldatakse notariaadiseaduse § 41.
(4) Registripäevik on asutusesiseseks kasutamiseks ja sellega tutvumist ei võimaldata.
(5) Abieluvararegistri andmetega saab tutvuda kinnistusosakonnas, notaribüroos või vastava veebilehe kaudu. Abieluvararegistri andmetega tutvumisel notaribüroos tasutakse notari tasu notari tasu seaduse kohaselt.
§ 7. Kande õiguslik tähendus
(1) [Kehtetu - RT I, 19.12.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
(2) [Kehtetu - RT I 2009, 60, 395 - jõust. 01.07.2010]
(3) [Kehtetu - RT I, 19.12.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
(4) Kandega ei ole seotud seadusest tulenevate varaliste õiguste tekkimine, muutumine ja lõppemine abikaasade endi vahelistes suhetes.
§ 8. Töökeel
(1) Abieluvararegistrit peetakse eesti keeles.
(2) Dokumendid, mis ei ole eesti keeles, esitatakse registripidajale koos notariaalselt või vandetõlgi kinnitatud eestikeelse tõlkega.
§ 9. Registri pitsat
2. peatükk ABIELUVARAREGISTRI SISU
§ 10. Registri koosseis
Abieluvararegistri koosseisu kuuluvad:
1) registrikaart;
2) registritoimik;
3) registripäevik.
§ 11. Registrikaart
(1) Kanne tehakse registrikaardile.
(2) Registrikaartidel on unikaalne numeratsioon. Iga registrikaart saab jooksva numbri selle avamise ajalise järjekorra järgi.
(3) Abikaasade varaliste õiguste kohta võib avada ainult ühe registrikaardi.
§ 12. Registritoimik
Registritoimikus säilitatakse kandeavaldusi, abieluvaralepinguid, kohtulahendeid ja muid kande aluseks olevaid dokumente.
§ 13. Registripäevik
(1) Registripäevikus registreeritakse kandeavaldus, milles on väljendatud soov kande tegemiseks, ja seaduses sätestatud juhtudel perekonnaseisuametniku või notari esitatud teade.
[RT I, 19.12.2012, 1 - jõust. 29.12.2012]
(2) Registripäevikusse kantavate andmete loetelu kehtestab justiitsminister määrusega.
§ 14. Asenduskaart
§ 15. Tähestikuline kartoteek
§ 16. Säilitustähtaeg
Abieluvararegistrisse kantud andmeid ja registritoimiku dokumente säilitatakse tähtajatult.
3. peatükk REGISTRIKANDED
§ 17. Registrikaardi kanded
(2) Registrikaardile kantakse järgmised andmed:
1) registrikaardi number;
2) abikaasade ees- ja perekonnanimed;
3) mõlema abikaasa isikukood, selle puudumisel sünniaeg;
4) kande jooksev number;
5) seaduses sätestatud juhtudel varasuhte liik, varasuhte muutmine või lõppemine, samuti esemed või teatavasse liiki kuuluvad esemed, mis on abieluvaralepinguga tunnistatud ühisvaraks või lahusvaraks;
6) abikaasade varaliste õiguste suhtes välisriigi seaduse kohaldamine ja viide abieluvaralepingule, millega vastav kokkulepe sõlmiti;
7) kande alus, kande tegemise kuupäev, kande teinud isiku nimi ja ametinimetus ning märked;
8) muud seaduses sätestatud andmed.
§ 18. Abikaasa andmed registrikaardil
§ 19. Avaldus kande tegemiseks
(1) Kanne tehakse abikaasade notariaalselt kinnitatud avalduse või seaduses sätestatud juhtudel perekonnaseisuametniku või notari esitatud teate alusel. Abikaasade poolt tehtud avaldus võib sisalduda abieluvaralepingus.
(11) Kanne kustutatakse ja muudetakse abikaasade notariaalselt kinnitatud avalduse alusel. Abikaasade poolt tehtud avaldus võib sisalduda abieluvaralepingus.
[RT I 2009, 60, 395 - jõust. 01.07.2010]
(2) Ühe abikaasa avalduse alusel tehakse kanne, kui:
1) kande aluseks on abieluvaraleping või jõustunud kohtuotsus;
2) abieluvaraleping on lõppenud abielu lõppemise tõttu;
3) [kehtetu - RT I, 19.12.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
4) parandatakse ebaõiget kannet.
(3) Avalduses peab olema väljendatud soov kande tegemiseks, andmed puudutatud isikute kohta ning millise dokumendi alusel kannet teha soovitakse. Avalduses peab olema näidatud selle registrikaardi number, millele kande tegemist taotletakse, kui registrikaart on avatud.
(31) Kui registripidajal on elektrooniline juurdepääs registrile, kuhu andmed käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud puudutatud isikute kohta on kantud põhiandmetena avaliku teabe seaduse tähenduses, piisab, kui kandeavaldusse märgitakse abikaasa kohta nimi ja isikukood.
(4) [Kehtetu - RT I 2001, 93, 565 - jõust. 01.02.2002]
(5) Avaldust, mille täitmine on seotud tingimusega, ei rahuldata. Kui avalduses soovitakse mitut kannet, võib avaldaja seada tingimuseks, et ühte kannet ei tehta teist kannet tegemata või et üks kanne tehakse enne teist.
§ 20. Avalduse esitamine ja tagasivõtmine
(1) Avalduse võib esitada abikaasa ise või tema esindaja. Avalduse esitamiseks ja tagasivõtmiseks antud volikiri peab olema notariaalselt kinnitatud. Avalduse kinnitanud notar loetakse volitatuks avaldust esitama ja tagasi võtma.
(11) [Kehtetu - RT I, 19.12.2012, 1 - jõust. 29.12.2012]
(2) Kuni kandemääruse tegemiseni võib avalduse esitaja selle osaliselt või täielikult tagasi võtta. Tagasivõtmise avaldus peab olema notariaalselt kinnitatud. Notar, kes avalduse registripidajale esitas, on õigustatud seda ka tagasi võtma.
(3) Notariaalselt kinnitatud avaldus ja avalduse esitamiseks või tagasivõtmiseks antud volikiri loetakse võrdseks digitaalallkirjastatud avalduse või volikirjaga.
§ 21. Kande tegemiseks vajalikud dokumendid
(1) Kandeavaldusele tuleb lisada järgmised dokumendid:
1) abieluvaraleping;
2) jõustunud kohtulahendi ärakiri, kui kande tegemist taotletakse kohtulahendi alusel;
3) [kehtetu - RT I 2009, 60, 395 - jõust. 01.07.2010]
4) tunnistuse või otsuse ärakiri abikaasa surma või abielu lahutamise kohta, kui kanne kustutatakse abielu lõppemise tõttu;
6) muud seadusest tulenevad dokumendid;
61) perekonnaseaduse § 212 lõikes 1 nimetatud abikaasade notariaalselt tõestatud teade, kui kande tegemist taotletakse perekonnaseaduse § 212 alusel.
(11) Perekonnaseisuametniku või notari esitatud teatele tuleb lisada abielu sõlminud perekonnaseisuametniku või notari digitaalallkirjastatud abiellumisavalduse ärakiri.
(21) Kui registripidajal on elektrooniline juurdepääs registrile, millest kontrollida käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 4 nimetatud andmete olemasolu, ei pea nende ärakirju või väljavõtteid kandeavaldusele lisama.
(3) Abikaasade varalistele õigustele välisriigi õiguse kohaldamise kandmisel abieluvararegistrisse on kande aluseks dokumendid, millest nähtub välisriigi õiguse kohaldamise lubatavus rahvusvahelise eraõiguse seaduse § 58 lõike 1 järgi. Kandes tuleb märkida, millise riigi õigust abikaasade varalistele õigustele kohaldatakse.
(5) Kande parandamine toimub käesoleva seaduse §-s 37 sätestatud korras.
§ 22. Dokumentide vastuvõtmine
(1) Avalduse esitaja on kohustatud esitama kande aluseks olevad dokumendid.
(2) Registripidajale esitatakse dokumendi originaal või kinnitatud ärakiri.
(5) Avaldus registreeritakse kohe registripäevikus ja nummerdatakse vastavalt avalduse saabumise ajale.
(6) Samal päeval posti või e-posti teel saabunud avaldused loetakse üheaegselt registripidajale esitatuks ja registreeritakse registripäevikus sellel päeval saabunud avaldustest viimastena. Vastuvõtmise kellaajaks märgitakse 17.00.
(61) Kui digitaalallkirjastatud avalduse saab esitada elektroonilisse abieluvararegistri infosüsteemi, registreeritakse avaldus ja selle laekumise aeg registripäevikus automaatselt ning nummerdatakse selle saabumise aja järgi.
(62) Kui digitaalallkirjastatud avalduse saab esitada elektroonilise abieluvararegistri infosüsteemi, ei või avaldust esitada e-posti teel. Sellisel juhul tagastab registripidaja e-postiga esitatud avalduse seda registripäevikusse kandmata, märkides ära tagastamise põhjuse.
(7) Avalduse vastuvõtmisel väljastab registripidaja avaldaja soovil tõendi, mis kinnitab avalduse vastuvõtmist.
(8) Kuni kandemääruse tegemiseni võib avalduse esitanud isik esitada registripidajale täiendavaid dokumente.
§ 221. Märge sissetulnud kandeavalduse kohta
(1) Kandeavalduse registreerimisel kantakse registrikaardile viide esitatud avaldusele (edaspidi plomm). Plomm koosneb kandeavalduse registreerimise numbrist ja aastaarvust.
(2) Plomm peab olema nähtav nii registrikaardiga tutvumisel kui ka registrikaardi väljatrükil.
(3) Plomm kustutatakse pärast registrikande tegemist või eitava kandemääruse jõustumist.
§ 23. [Kehtetu - RT I 2006, 7, 42 - jõust. 04.02.2006]
§ 24. Kandeavalduse läbivaatamine
(1) Kandeavalduse läbivaatamisel kontrollib kande tegemiseks õigustatud isik 14 päeva jooksul avalduse vastuvõtmise päevast arvates, kas:
1) nõutavad vormikohased dokumendid on esitatud;
2) kande tegemine on seaduse alusel lubatud.
(2) Kui esineb kande tegemist takistav puudus või puudub vormikohane dokument, määrab kande tegemiseks õigustatud isik tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Pärast kõigi puuduste kõrvaldamist ja vormikohaste dokumentide esitamist peab kande tegemiseks õigustatud isik kandeavalduse 14 päeva jooksul läbi vaatama.
(3) Kandeavaldus jäetakse rahuldamata, kui:
1) määratud tähtaja jooksul ei ole kõrvaldatud kande tegemist takistavat puudust või esitatud vormikohast dokumenti;
2) isik ei ole õigustatud nõudma kande tegemist;
3) abieluvaralepingu sõlminud isikud ei ole abielus;
4) esitatud dokumentidest ei selgu avaldaja soov või soovitava kande õiguslik alus;
5) kande tegemine on keelatud seadusega või on vastuolus heade kommetega;
6) esineb muu takistus, mille tõttu ei ole võimalik kannet teha.
(4) Kui kandeavaldus kuulub rahuldamisele, teeb kande tegemiseks õigustatud isik registrikaardile kande. Sellisel juhul asendab kanne kandemäärust.
§ 25. [Kehtetu - RT I 2006, 7, 42 - jõust. 04.02.2006]
§ 26. Kande tekst
§ 27. Kande tegemine ja jõustumine
(1) Registrikaardi kanded nummerdatakse nende tegemise järjekorras. Kui kaardile tehakse mitu kannet, tehakse need avalduste esitamise ajalises järjekorras.
(2) Kande tekst peab olema loetav ja üheselt mõistetav. Kandes võib kasutada üksnes üldtuntud lühendeid.
(3) Kandele tuleb lisada kande teinud isikut identifitseeriv teave. Kanne ja identifitseeriv teave salvestatakse elektroonilise allkirjaga.
(4) Kanne jõustub selle allkirjastamisel.
§ 271. Kandemääruse sisu
Kandemäärus peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) kinnistusosakonna nimetus;
2) määruse tegemise aeg ja koht;
3) menetluse number;
4) avalduse esitaja nimi, samuti avalduse esitanud perekonnaseisuametniku või notari nimi juhul, kui kandeavalduse esitas perekonnaseisuametnik või notar;
5) määruse põhistus ja õiguslik alus;
6) kandemääruse peale edasikaebamise kord ja tähtaeg;
7) määruse teinud isiku nimi ja ametinimetus.
§ 28. Mitme avalduse lahendamine
Kui kande tegemiseks on esitatud mitu avaldust, siis rahuldatakse need vastavalt registreerimise järjekorrale registripäevikus, kui avaldused esitanud isikud ei lepi kokku teisiti.
§ 29. Kandest ja kandemäärusest teatamine
(1) Pärast kande tegemist saadetakse mõlemale abikaasale ja neid registriasjas esindanud notarile registrikaardi väljatrükk käesoleva seaduse § 1 lõike 2 alusel kehtestatud määruses ettenähtud korras.
(2) Kandemäärus, millega kandeavaldus jäetakse rahuldamata või millega määratakse puuduste kõrvaldamiseks pikem tähtaeg kui kuus kuud, toimetatakse kätte mõlemale abikaasale ja neid registriasjas esindanud notarile, samuti avalduse esitanud perekonnaseisuasutusele või notarile tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud korras.
(3) Määruse edastamise või kättetoimetamise kohta tehakse registripäevikusse märge.
§ 30. [Kehtetu - RT I 2009, 60, 395 - jõust. 01.07.2010]
§ 31. Abiregistrikaart
§ 32. Kande muutmine ja kustutamine
(3) Kanne muudetakse senise kande kustutamise ja uue kande tegemise teel. Muudetud kannet asendav uus kanne saab senise kande järjekoha.
(4) Kande kustutamiseks tehakse kustutuskanne.
(5) Muudetud või kustutatud kannet peab olema võimalik taasesitada.
§ 33. Dokumentide ja lõivu tagastamine
§ 34. Registrikaardi sulgemine
(3) Kui registrikaardil ei ole kehtivaid kandeid, tehakse sellele märge sulgemise kohta. Sulgemise märkes näidatakse sulgemise alus ja kuupäev ning märke teinud isiku nimi ja ametinimetus.
(4) Suletud registrikaarti peab olema võimalik taasesitada.
§ 35. Ärakirjade tegemine
(1) Abieluvararegistri andmetest tehakse ärakirju ja väljatrükke käesoleva seaduse § 6 kohaselt.
(2) Ärakiri ja väljatrükk peavad sisaldama registrikaardi kõiki kehtivaid kandeid. Ärakiri ja väljatrükk peavad sisaldama kustutatud kannet, kui seda on taotletud või kui seda on vaja teise kande mõistmiseks.
(3) Kui registripidajale on esitatud kandeavaldus, mille kohta ei ole kandemäärust veel tehtud, peavad ärakiri ja väljatrükk sisaldama viidet kandeavaldusele, mis on kantud registripäevikusse.
(4) Isiku nõudel annab registripidaja tõendi, et kannet ei ole muudetud või et kannet või järgmisi kandeid registris ei ole.
(5) [Kehtetu - RT I, 19.12.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
§ 36. Menetluse kulud
4. peatükk KANNETE PARANDAMINE JA KAEBUSTE ESITAMINE
§ 37. Kande parandamine
(6) [Kehtetu - RT I, 19.12.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
(7) [Kehtetu - RT I, 19.12.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
(8) Kanne parandatakse juhul, kui see on:
1) tehtud ebaõige kandemääruse alusel;
2) muutunud ebaõigeks abieluvararegistrisse kantud isiku isikuandmete muutumise tõttu.
(9) Ebaõige kande parandab registripidaja omal algatusel või huvitatud isiku avalduse alusel.
(10) Ebaõige kandemääruse alusel tehtud kanne parandatakse kandeavalduse alusel. Kande parandamiseks on vajalik puudutatud isiku nõusolek.
(11) Abieluvararegistrisse kantud isikuandmete muutumise korral parandab registripidaja kande ametiülesande korras selle andmekogu andmete alusel, millesse need andmed on kantud põhiandmetena avaliku teabe seaduse tähenduses. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 597 lõikes 4 sätestatut ei kohaldata.
(12) Selliste isikuandmete muutumisel, mis ei ole põhiandmetena kantud Eesti andmekogusse, parandab registripidaja kande sellekohase teate ja vastava registri kinnitatud väljavõtte või muu usaldusväärse tõendi alusel.
(13) Välisriigis väljaantud dokument peab olema legaliseeritud või kinnitatud tunnistusega (apostille’ga), kui välisleping ei sätesta teisiti.
(14) Õigusliku tähenduseta kirjavea ja muu ilmse eksimuse parandab registripidaja ametiülesande korras. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 597 lõikes 4 sätestatut ei kohaldata.
(15) Tehniliste võimaluste olemasolu korral parandatakse käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud kanne automaatselt.
§ 38. Kande parandamise viis
(5) Kanne parandatakse senise kande kustutamise ja uue kande tegemise teel. Uues kandes märgitakse, et see asendab eelmist.
(6) Senist kannet asendav uus kanne saab senise kande järjekoha.
§ 381. – § 40. [Kehtetud - RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006]
§ 41. Seaduse jõustumine
Käesolev seadus jõustub 1996. aasta 1. septembril.
§ 411. Kandemääruse tegemise erisus
§ 42. Registripidamine arvutis
(1) Justiitsministri määramisel võib abieluvararegistrit pidada arvutis.
(2) Kui abieluvararegistrit peetakse arvutis, tuleb kehtivad kanded säilitada väljatrükkidena.
(3) Arvutis peetava abieluvararegistri kanne on tehtud, kui see on salvestatud abieluvararegistri kannetele määratud andmebaasis.
§ 421. Üleminek elektroonilisele abieluvararegistrile
(1) Elektroonilisele abieluvararegistrile minnakse üle registrikaartide ja registritoimikute kaupa.
(2) Andmekandjale salvestatud registrikaardi numbrile lisatakse seda unikaalseks muutev tunnus.
(3) Elektrooniline registrikaart asendab paberregistrikaarti, kui kõik registrikaardi kanded on selleks ettenähtud andmekandjale salvestatud ning elektroonilisele registrikaardile on tehtud vastavasisuline märge.
(4) Elektroonilistele registrikaartidele ja -toimikutele ülemineku korra kehtestab justiitsminister määrusega.
§ 422. Registrikaardi ümberkirjutamine ametiülesande korras
(1) Paberregistrikaardi, sealhulgas suletud registrikaardi kohta avatakse ametiülesande korras elektrooniline registrikaart ja paberregistrikaardile tehtud kanne, sealhulgas kustutatud kanne, kirjutatakse elektroonilisse abieluvararegistrisse ümber.
(2) Andmeid abikaasa sünninime ja elukoha kohta elektroonilisse abieluvararegistrisse ei kanta.
(3) Kui registrikaardile tehtud kande mõistmine on raskendatud, võib kande tegemiseks õigustatud isik selle ümberkirjutamisel ümber sõnastada selle sisu muutmata. Paberregistrikaardile kantud viite asemel kantakse elektroonilisele registrikaardile abikaasade seadusest või lepingust tulenevates varalistes õigustes tehtud muudatused.
(4) Kande ümberkirjutamisel lisatakse kandele märkus selle ümberkirjutamise kohta.
(5) Kui paberregistrikaart on avatud mõlema abikaasa kohta, kirjutatakse ümber ainult üks registrikaart. Ümberkirjutatud registrikaardile kantakse märkus selle kohta, et ümber on kirjutatud ainult üks registrikaart, ning märgitakse selle registrikaardi number, mida ümber ei kirjutatud.
(6) Registrikaartide ümberkirjutamise korra kehtestab justiitsminister määrusega.
§ 423. Kandeavalduste menetlemine
Enne 2013. aasta 1. jaanuari esitatud kandeavaldus, mille kohta ei ole 2013. aasta 1. jaanuariks tehtud abieluvararegistrisse kannet või koostatud kandemäärust, vaadatakse läbi 14 päeva jooksul käesoleva seaduse jõustumisest arvates.
§ 43. [Kehtetu - RT I 1996, 51, 967 - jõust. 29.07.1996]
§ 44. – § 45. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
RT I, 13.03.2019, 27
(1) Abieluvararegister on riiklik register, kuhu kantakse abieluvaralepingus toodud ning seaduses sätestatud juhtudel varalised õigused. Abieluvararegistri eesmärk on võimaldada saada kolmandatel isikutel teavet abikaasadevahelise varasuhte ning sellest tulenevate õiguste ja kohustuste kohta. Kui abieluvararegistris puuduvad andmed abikaasade kohta, siis eeldatakse, et abikaasade varalistele suhetele kohaldatakse varaühisuse varasuhet.
[RT I, 21.12.2016, 1 - jõust. 01.03.2018]
(2) Abieluvararegistri pidamise ja andmetöötluse korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(21) [Kehtetu - RT I, 21.12.2016, 1 - jõust. 01.03.2018]
§ 2. Abieluvararegistri vastutav ja volitatud töötleja ning andmeandjad
(1) [Kehtetu - RT I, 21.12.2016, 1 - jõust. 01.03.2018]
(11) Abieluvararegistri vastutav töötleja on Notarite Koda ning volitatud töötlejad on abielu sõlmimise kinnitanud või vaimuliku kinnitatud abielu paberil abielukandelt andmehõive teinud perekonnaseisuametnikud, notarid ning Registrite ja Infosüsteemide Keskus. Abieluvararegistrit arendab, hooldab ning majutab Registrite ja Infosüsteemide Keskus. Abieluvararegistri andmeandjad on abielu sõlmimise kinnitanud perekonnaseisuametnikud, perekonnaseisuasutuse ülesandeid täitvad isikud ja kohtuametnikud.
[RT I, 04.07.2017, 1 - jõust. 01.03.2018]
(12) Vastutav töötleja:
1) vastutab abieluvararegistri pidamise ning andmete väljastamise õiguspärasuse ja otstarbekuse eest;
2) teeb töötlejate üle registri kasutamisel järelevalvet;
3) teeb seaduses sätestatud juhul kandeid abieluvararegistrisse;
4) korraldab registrisse sisestamata jäetud andmete sisestamise või avastatud ebaõigete andmete parandamise;
5) võtab andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks registri turvanõuetele vastavaid organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid ning rakendab neid järjepidevalt;
6) korraldab koostöös Registrite ja Infosüsteemide Keskusega registrisse kantud andmete säilimise vastavalt kehtestatud nõuetele ja selleks varukoopiate tegemise ning muude organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehnoloogiliste meetmete rakendamise;
7) tagab koostöös Registrite ja Infosüsteemide Keskusega abieluvararegistri tõrgeteta toimimise;
8) tagab registri andmete sisestamise, muutmise ja kustutamise ning registri andmetega tutvumise ainult selleks õigust omavatele isikutele;
9) esitab vajaduse korral Justiitsministeeriumile statistikat registriandmetest.
(13) Volitatud töötleja:
1) tagab andmete kandmise abieluvararegistrisse, seal nende muutmise ja kustutamise;
2) võimaldab andmetega tutvuda ainult selleks õigust omavatel isikutel;
3) vastutab enda või volitatud isikute poolt abieluvararegistrisse kantud andmete õigsuse eest;
4) annab abieluvararegistri andmetes puuduste avastamise korral sellest viivitamata teada Registrite ja Infosüsteemide Keskusele, välja arvatud juhul, kui tal on võimalik puudus iseseisvalt kõrvaldada;
5) võtab andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks infosüsteemi turvanõuetele vastavaid organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid ning rakendab neid järjepidevalt.
(14) Registrite ja Infosüsteemide Keskus tegutseb oma pädevuse piires Notarite Koja korralduste kohaselt. Kõik süsteemisisesed täiendused ja muudatused kooskõlastatakse Notarite Kojaga. Registrite ja Infosüsteemide Keskuse pädevuses on:
1) tark- ja riistvaraga seotud probleemide lahendamine;
2) infotehnoloogilise ja keskusesisese organisatsioonilise andmeturbe korraldamine ning vastavasisuliste soovituste ja teabe andmine;
3) kasutusjuhendi täiendamine ja ajakohasena hoidmine;
4) tarkvara versiooniuuenduste testimine;
5) andmeside ja süsteemi töö tagamine Notarite Koja kehtestatud nõuete kohaselt;
6) kasutajatoe organiseerimine;
7) Notarite Koja korraldusel tarkvaraarenduste ja abieluvararegistri muudatuste tellimine või ise nende tegemine;
8) riskide hindamine arvutiprogrammide ühendamisel;
9) Notarite Koja teavitamine abieluvararegistriga seonduvast;
10) Notarite Koja korraldusel andmetöötlusfunktsioonide täitmine.
[Kehtetu - RT I, 21.12.2016, 1 - jõust. 01.03.2018]
§ 5. Abikaasa elukoht ja selle muutumine
[Kehtetu - RT I 2005, 15, 85 - jõust. 01.01.2006]
(1) Igaüks võib abieluvararegistri registrikaardile kantud andmetega tutvuda ja saada nendest väljatrükke. Abieluvararegistri registrikaardile kantud andmetega tutvumiseks peab isik end identifitseerima digitaalse isikutunnistuse abil. Abieluvararegistri registrikaardile kantud isikul on õigus saada registrist teavet selle kohta, kes on tema abieluvararegistri registrikaardiga tutvunud.
(2) Abieluvararegistri dokumentidega võib tutvuda ning neist väljatrükke saada õigustatud huvi olemasolu korral. Abikaasa, notari, perekonnaseisuametniku, kohtutäituri, pankrotihalduri, kohtu ja järelevalveõigusliku asutuse õigustatud huvi eeldatakse.
(3) Registritoimikuga tutvumise loa annab notar. Kui notar keeldub registritoimikuga tutvumise loa andmisest, kohaldatakse notariaadiseaduse § 41.
[RT I, 09.05.2017, 1 - jõust. 01.07.2017]
(4) [Kehtetu - RT I, 21.12.2016, 1 - jõust. 01.03.2018]
(5) Abieluvararegistrisse kantud andmetega ja dokumentidega saab tutvuda notaribüroos notari tasu seaduses sätestatud tasu eest. Abieluvararegistri andmetega saab tutvuda vastava veebilehe kaudu tasuta.
(6) Abieluvararegistrisse kantud andmed avalikustatakse ajakohasena ning viisil ja vormis, mis võimaldab üksikpäringuna saadud teabe allalaadimist masinloetaval kujul. Automatiseeritud päringuid võidakse avada üksnes seadusest tuleneva avalik-õigusliku ülesande täitmiseks.
(2) Dokumendid, mis ei ole eesti keeles, esitatakse perekonnaseisuametnikule või perekonnaseisuasutuse ülesandeid täitvale isikule koos vandetõlgi tehtud eestikeelse tõlkega.
[RT I, 23.12.2013, 1 - jõust. 01.01.2020 - sõna „registripidajale” asendatud sõnadega „perekonnaseisuametnikule või perekonnaseisuasutuse ülesandeid täitvale isikule” (RT I, 21.12.2016, 1)]
Abieluvararegister koosneb elektroonilisest arhiivist ja registrikaardile kantavatest andmetest.
§ 16. Abieluvararegistri arhiiv
(1) Abieluvararegistrisse kantud andmeid, abieluvaralepinguid, kohtulahendeid ja muid kande aluseks olevaid dokumente säilitatakse elektrooniliselt tähtajatult.
(2) [Kehtetu - RT I, 21.12.2016, 1 - jõust. 01.03.2018]
6) abikaasade varaliste õiguste suhtes välisriigi või Eesti õiguse kohaldamine;
§ 19. Abieluvararegistri kanded
(1) Abieluvararegistri kande teeb notar või perekonnaseisuametnik. Käesoleva paragrahvi lõikes 21 sätestatud juhul teeb kande Notarite Koda. Kanne tehakse koos notari või perekonnaseisuametniku ametitoiminguga hiljemalt kande aluseks oleva toimingu tegemise päevale järgneval tööpäeval.
(11) Kande abieluvaralepingu alusel varasuhtes tehtud muudatuste kohta teeb notar abieluvaralepingu alusel. Kui abieluvaraleping on sõlmitud notari juures enne abielu sõlmimist, jõustub kanne abieluvaralepingu kohta abieluvararegistris pärast abielukande tegemist rahvastikuregistris.
(21) Notarite Koda teeb abieluvararegistri kande, kui:
1) kande aluseks on jõustunud kohtulahend;
2) parandatakse ebaõiget kannet;
3) volitatud töötleja on ekslikult jätnud registrikaardi avamata ja volitatud töötleja ei saa registrikaarti ise avada.
(22) Perekonnaseisuametniku tehtavale abieluvararegistri kandele kohaldatakse perekonnaseisutoimingute seaduse §-s 7 sätestatut käesolevas seaduses sätestatud erisustega.
(3) [Kehtetu - RT I, 21.12.2016, 1 - jõust. 01.03.2018]
(31) [Kehtetu - RT I, 21.12.2016, 1 - jõust. 01.03.2018]
(5) [Kehtetu - RT I, 21.12.2016, 1 - jõust. 01.03.2018]
(1) Abieluvararegistri kande tegemisel lisatakse abieluvararegistrisse järgmised dokumendid:
11) abiellumisavaldus;
5) [kehtetu - RT I, 21.12.2016, 1 - jõust. 01.03.2018]
61) [kehtetu - RT I, 21.12.2016, 1 - jõust. 01.03.2018]
(11) [Kehtetu - RT I, 21.12.2016, 1 - jõust. 01.03.2018]
(21) Kui perekonnaseisuametnikul või perekonnaseisuasutuse ülesandeid täitval isikul on elektrooniline juurdepääs registrile, millest kontrollida käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 4 nimetatud andmete olemasolu, ei pea nende ärakirju või väljavõtteid kandeavaldusele lisama.
§ 23. Tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks
[Kehtetu - RT I 2006, 7, 42 - jõust. 04.02.2006]
§ 25. Kandemääruse sisu
§ 27. Kande tegemine
(1) Registrikaardi kanded nummerdatakse nende tegemise järjekorras.
(3) Kandele tuleb lisada kande teinud isikut identifitseeriv teave.
§ 30. Kande avaldamine
[Kehtetu - RT I 2009, 60, 395 - jõust. 01.07.2010]
(31) Registrikaart suletakse alati, kui perekonnaseisuametnik või perekonnaseisuasutuse ülesandeid täitev isik saab teada abielu lõppemise faktist.
(32) Tehniliste võimaluste korral suletakse registrikaart automaatselt. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 597 lõikes 4 sätestatut ei kohaldata.
§ 35. Väljatrükkide tegemine ja tõendite väljastamine
(1) Abieluvararegistri andmetest tehakse väljatrükke käesoleva seaduse § 6 kohaselt.
(2) Väljatrükk sisaldab registrikaardi kõiki kehtivaid kandeid. Väljatrükk sisaldab kustutatud kannet, kui seda on taotletud või kui seda on vaja teise kande mõistmiseks.
(31) Kui abikaasade kohta ei ole tehtud abieluvararegistrisse kannet, väljastab notar isiku soovil tõendi, et abikaasade varalistele suhetele kohaldatakse varaühisuse varasuhet.
(4) Isiku nõudel annab perekonnaseisuametnik või perekonnaseisuasutuse ülesandeid täitev isik tõendi, et kannet ei ole muudetud või et kannet või järgmisi kandeid registris ei ole.
§ 361. Registritoimingute tasud ja andmete väljastamise eest tasumise kord
(1) Abieluvararegistri kande tegemise, muutmise ja kustutamise eest tasutakse notari tasu notari tasu seaduses sätestatud korras.
(2) Tasu ei võeta, kui abieluvararegistrisse tehakse kanne vastavalt abiellumisavaldusele perekonnaseisuasutuse või notari esitatud kandeavalduse alusel või kui parandatakse alusetut või ebaõiget kannet.
(3) Abieluvararegistri dokumentidest ja andmetest väljatrükkide ning ärakirjade väljastamise eest notari juures tasutakse notari tasu notari tasu seaduses sätestatud korras.
(4) Riigiasutus, valla- ja linnavalitsus ning kohtutäitur on vabastatud tasu maksmisest tema pädevuses oleva ülesande täitmiseks vajaliku registridokumendi ärakirja väljastamise eest.
1) tehtud ebaõigena;
(9) Ebaõige kande parandab Notarite Koda omal algatusel või huvitatud isiku avalduse alusel.
(91) Notarite Koda avab omal algatusel või huvitatud isiku avalduse alusel registrikaardi, kui registrikaart on jäänud volitatud töötleja poolt avamata ja volitatud töötleja ei saa seda ise avada.
(10) [Kehtetu - RT I, 21.12.2016, 1 - jõust. 01.03.2018]
(11) Abieluvararegistrisse kantud isikuandmete muutumise korral parandab kande Notarite Koda selle andmekogu andmete alusel, millesse need andmed on kantud põhiandmetena avaliku teabe seaduse tähenduses.
(12) Selliste isikuandmete muutumisel, mis ei ole põhiandmetena kantud Eesti andmekogusse, parandab Notarite Koda kande sellekohase teate ja vastava registri kinnitatud väljavõtte või muu usaldusväärse tõendi alusel.
(14) Õigusliku tähenduseta kirjavea ja muu ilmse eksimuse parandab Notarite Koda.
§ 424. Kandeavalduse menetlemine abieluvararegistri üleminekul
Enne 2018. aasta 1. märtsi esitatud kandeavalduse, mille kohta ei ole 2018. aasta 1. märtsiks tehtud abieluvararegistrisse kannet või koostatud kandemäärust, vaatab kinnistusosakond läbi ja teeb selle kohta kande seni kehtinud korras 14 päeva jooksul avalduse vastuvõtmise päevast arvates.
§ 425. Abieluvararegistri pidamise üleandmine
Abieluvararegistri annab Justiitsministeerium üle Notarite Kojale automatiseeritud korras.
§ 426. Riigi vastutus
Riik vastutab enne abieluvararegistri üleminekut esitatud kandeavalduse alusel tehtud kannetest tulenevate ning abieluvararegistri pidaja üleminekuga seotud kahjude eest, mis tulenevad abieluvararegistri pidamise, automatiseeritud andmetöötluse või andmetöötlusseadme vigadest.


text:
Kolmapäev, 15.02.2017, kell 13:00
Kolmapäev, 15. veebruar 2017, kell 13:00
1. 13:02 Opositsiooni ettepanekute arvestamine
2. 13:10 Siseministeeriumi kohtuvaidlused homoaktivistidega
3. 13:19 Sisekaitseakadeemia
4. 13:26 Erihoolekandeteenuste pakkumine ja arendamine
5. 13:34 Murastes asuva politsei- ja piirivalvekolledži edasine staatus
6. 13:43 Rehabilitatsiooniteenuse osutamine
7. 13:50 Kavatsus likvideerida Eestis maakonnad
Austatud Riigikogu, tere! Infotund. Kohaloleku kontroll, palun!
Infotunnis on kohal 46 Riigikogu liiget. Ministritest on infotunnis peaminister Jüri Ratas, siseminister Andres Anvelt ja sotsiaalkaitseminister Kaia Iva. Annan ka täna võimaluse ühe täpsustava küsimuse esitamiseks. Võib juhtuda nii, et kõik, kes eile oma nime kirja panid, saavad täna oma küsimuse esitatud.
Esimene küsija on Andres Herkel, esimene vastaja peaminister Jüri Ratas. Andres Herkel, palun!
Aitäh, härra juhataja! Austatud peaminister! Kui te oma ametisse tulite, siis olid meil suured lootused, sest te deklareerisite väga selgelt, et ei võta otsuseid vastu omaenese tarkusest ja arvestate ka opositsiooniga. Eriti kõrgele kruvisite Vabaerakonna ootused, andes mõista, et ka meie ideed ja arusaamised kajastuvad koalitsiooni tegevustes, sõltumata sellest, kas me sinna kuulume või mitte. Nüüd, opositsiooni esimese kolme eelnõuga, mis Riigikogus arutuse alla tulid, läks ikka nii, et need esimesest lugemisest kaugemale ei jõudnud, edasiminekust ei ole mingit märki. Vahepeal oli mitu eelnõu, mis lükati üheselt tagasi, ja oleme saanud veelgi kuulda Vabariigi Valitsuse negatiivseid seisukohti. Tekib küsimus, kuidas te oma lubadust arvestada opositsiooni ettepanekutega ikkagi tegelikult täidate. Konkreetselt küsin kohaliku demokraatia toetamise seaduse eelnõu kohta, millega me tahame tagada valimisliitudele erakonna nimekirjadega võrdsed võimalused kohaliku tasandi poliitika kujundamisel.
Austatud Riigikogu esimees! Riigikogu liikmed! Kõigepealt suur tänu, austatud küsija, selle küsimuse eest! Ma olen endiselt arvamusel, ja väga tugeval arvamusel, et valitsus, valitsuskoalitsioon peab tegema head koostööd opositsiooniga. Olen tõesti öelnud, et Eestis ei saa ükski idee olla üleliigne. Leian siiani, et kõik ideed on vajalikud ja nende üle peab toimuma arutelu.
Kui tulla konkreetselt mõningate ettepanekute juurde – te küsisite Vabaerakonna mõtete kohta –, siis teie erakond on teatavasti olnud seisukohal, et me peaksime teatud majandussektoris suuremat hoogu andma. Näiteks olete rääkinud päris palju merenduspoliitikast ja laevade, eeskätt kaubalaevade toomisest Eesti lipu alla. Selline põhimõte on lausa valitsuskoalitsiooni leppes kirjas ning ministeerium ja minister tegelevad praegu süsteemi kokkupanemisega.
Olen ise kuulnud mõningate teie fraktsiooni liikmete, näiteks Riigikogu liikme härra Jüri Adamsi ettepanekut või seisukohta, mis puudutab Setomaa valda, ja seda juba eelmise aasta novembrikuu paiku. Te puudutasite oma küsimuses ka kohaliku demokraatia tähtsust. Mul on hea meel, et riigihalduse minister tegi ka sellekohase küsitluse – ta ei küsinud mitte volikogude käest, vaid küsis nelja omavalitsuse elanike käest, mis nad arvavad, kas Setomaa vald võiks tulla või mitte. Enamik neist ütles, et see võiks tulla. Need on mõningad näited sellest, et koostööd on olnud juba mõne kuu jooksul päris tublisti.
Aitäh, härra juhataja! Austatud peaminister! Mul on siiski natuke kahju, et te olete omandanud eelmise peaministri kombe mitte vastata küsimusele, vaid rääkida sellest, millest ise tahate. Setomaa on tore näide ja merendus on ka tore näide, aga nende kohta ma ei küsinud. Ma rääkisin konkreetsetest eelnõudest, mille Vabaerakond on esitanud. Te olete meie ideede ja eelnõudega hästi kursis, sest me olime koos opositsioonis, ja tol ajal te suurt osa nendest ka toetasite. Aga minu esimesele küsimusele kohaliku demokraatia toetamise ja valimisliitudele raha eraldamise kohta te ei vastanudki. Põhiküsimus on see, kas te olete ainult hea suhtekorraldaja või ka hea demokraat, kes tahab valimistel näha osalejate võrdseid võimalusi.
Aitäh! Kui nüüd väga lühidalt vastata küsimusele, mis oli püstitatud nii, kas ma olen hea demokraat, siis ma pean seda omadust väga oluliseks ja loodan, et suudan seda ka kasvatada, iga päev, koostöös teiega. Mis puutub suhtekorraldusse, siis eks kogu poliitika taandub lõpuks inimsuhetele. Kindlasti on vaja häid suhteid opositsiooni- ja koalitsioonierakondade vahel.
Ütlen siiski ka paar sõna vastuseks konkreetselt teie püstitatud küsimustele. Tõesti, Vabaerakond on 25. jaanuaril algatanud haldusreformi seaduse muutmise seaduse eelnõu 376, milles te näete ette, et valitsusel oleks paindlikumad võimalused erandite tegemiseks. Me oleme seda arutanud ja lähtume sellest, et haldusreformi seadusesse on erandid tegelikult päris hästi sisse kirjutatud. Praegu on piisavalt aega ja valitsus on teinud ka oma ettepanekud sundliitmiste kohta. Nüüd on aeg, kus omavalitsused peavad vastama. Ma arvan, et see põhimõte, mis oli ka teie seaduseelnõus – anda valitsusele suurem otsustusõigus ja kindlus omavalitsuste moodustamiseks –, on tegelikult ka kehtivas seaduses olemas. Rõhutan siinkohal veel seda, et kui üldse mingeid erandeid teha, siis peavad need olema tõesti väga põhjendatud ega ei saa muutuda reegliks.
Aitäh, hea esimees! Hea peaminister! Ma tutvustan natukene Andres Herkeli küsimuse tegelikku sisu. Nimelt, nädal aega tagasi esitas Vabaerakonna fraktsioon eelnõu, mille alusel kohaliku omavalitsuse edukatele nimekirjadele – olgu need valimisliidud, erakondlikud kohalikud nimekirjad või ka üksikkandidaadid – maksab riik toetust, seda muidugi Riigikogu erakondadele eraldatava toetuse arvel. Tekiks uus mehhanism, mis oleks selline, et igale häälele tuleb oma hind. Meie ettepanek on, et see oleks kaks eurot. Milline on teie seisukoht? Kas nimekirjade võrdsustamine – olgu kohaliku erakonna nimekiri, valimisliidud või üksikkandidaadid – ning konkurentsitingimuste ja töövõimaluste võrdsustamine on valitsuse arvates hea ettepanek? Millise seisukoha te võtate?
Aitäh teile! Ma arvan, et te räägite praegu 8. veebruaril üle antud seaduseelnõust, mis kannab numbrit 388. Tõsi on see, et Vabariigi Valitsus kindlasti selle kohta oma seisukoha annab, aga tähtaeg ei ole veel saabunud ja arutelud seisavad meil veel ees. Kui mina ütlen välja oma seisukoha, siis ma arvan, et igasugune riigi raha eraldamine erakondadele peab olema veel avatum, veel konkreetsem, veel selgem. See mõte on igal juhul kiiduväärt ja seda ma toetan. Üldiselt arvan, et Eestis võetud suund sellise, ütleme, erakondade suure küsimärgiga rahastuse vähendamiseks, on õige. On ju ka väga selge reeglistik ette antud. Seda saavad teha füüsilised isikud, seda saab teha liikmemaksude kaudu ja seda saab teha riigieelarvest. Ma arvan, et selline selge ja konkreetne süsteem, kust on võimalikult palju küsimärke kõrvaldatud, on õige suund. Aga selle konkreetse eelnõu, nr 388 kohta ütleme kindlasti oma seisukoha.
Küsimus siseminister Andres Anveltile. Martin Helme, palun!
Aitäh, härra spiiker! Lugupeetud minister! Viimased nädalad, tegelikult isegi kuud, on toonud meile väga muret tekitavaid uudiseid sellest, kuidas homoaktivistid on oma agenda edendamise eesmärgil alustanud pealetungi Eesti kohtute kaudu, olles tunnistanud seda, et parlamendis puudub tahe teatud seadusi vastu võtta ja ühiskonnas laiemalt puudub neile ka toetus. Üks juhtum leidis aset Tallinna Ringkonnakohtus, kus kohustati Harju Maavalitsust kandma Eesti rahvastikuregistrisse kahe mehe vahel Rootsis sõlmitud abielu, ehkki see on selges vastuolus meie seadustega. Meie hinnangul kohtud lihtsalt rikkusid seadust. Teine juhtum oli selline, et Tallinna Halduskohus suunas uuesti läbivaatamisele elamisloa taotluse, mis oli tehtud USA-s sõlmitud kahe samasoolise inimese abielu pinnal. Ja loomulikult võib nimetada veel Reimo Metsale määratud hüvitisi. Esiteks ma küsin nii: miks ei kaevanud Siseministeerium edasi Tallinna Ringkonnakohtu otsust ja jättis kasutamata võimaluse minna selle kaasusega Riigikohtuni välja?
Aitäh! Kõigepealt, mul on hea meel, et samasooliste teema teid niivõrd erutab. Proovin teile vastata nii palju, kui oskan. Esiteks, Siseministeeriumil on tulnud tegelda kahe selle valdkonnaga seotud kohtuvaidega. Üks puudutas lapsendamise kohtulahendit resolutsiooniga teha kanne rahvastikuregistrisse pärast kooseluseaduse rakendusaktide jõustumist. Kui Siseministeerium eelmisel aastal seda vaiet ei täitnud, siis hiljem tegi halduskohus rahvastikuregistrisse vastava märkuse tegemise ministeeriumile kohustuslikuks. Võtsin siseministrina vastu otsuse seda mitte edasi kaevata, sest tegelikult, nagu ka kohus märkis, on kõik alused sellise kande tegemiseks olemas nii kehtivas perekonnaseaduses kui ka perekonnaseisutoimingute seaduses. Teiseks on olnud vaie, mille puhul kohus on leidnud juba lapsendusõiguse määramisel, et on vaja kohe, ilma rakendusakte ära ootamata, teha sellekohane kanne rahvastikuregistrisse. Siseministeerium on selle kande teinud.
Aitäh! Ma ei saanud teilt vastust, miks te ei vaielnud. Kooseluseadust ei ole ju rakendatud. Mis puudutab Ats Jooritsa kaasust Tallinna Ringkonnakohtus, siis selle puhul ei ole üldse juttu kooseluseadusest. Seal on juttu Rootsis kehtivast homoabieluseadusest, mida kohus sunnib Eestit tunnistama, aga see on vastuolus Eesti seadustega. Minu küsimus teile on selline: kuidas te suhtute sellesse, kui kohtud on haaranud enda kätte seadusandja rolli, lähevad mööda parlamendi ja rahva tahtest ning sunnivad täitevvõimu mingite väljamõeldud põhjendustega mingisuguseid toiminguid tegema? Sisuliselt me näeme, kuidas kohtud rikuvad Eesti võimude lahususe printsiipi ja kohtunikud rikuvad seadust. Mida te siseministrina plaanite selliste kohtunikega ette võtta ja kuidas te üldse sellesse suhtute?
Aitäh! Mina suhtun Eesti kohtutesse väga lugupidavalt ja olen kindel selles, et Eesti kohtud ei riku seadust. Kohtutel on aga võimude lahususe põhimõtte järgi õigus vaagida, kaaluda täitevvõimu tehtud otsuseid, haldusakte ja vaideid. Nad peavad oma otsuste tegemisel lähtuma kindlasti nii Eesti kui ka rahvusvahelisest õigusest.
Kui nüüd tulla tagasi nendesamade vaiete juurde, mis puudutavad otseselt Siseministeeriumi – ma jätan teised vaided kõrvale, sest minul puudub nende kohta sisuline informatsioon, ja räägin lapsendamise temaatikast, sest Siseministeeriumil on olnud kaks sellesisulist vaiet –, siis õiguslik alus lapsendamiseks tuleneb kooseluseaduse §-st 15. Perekonnaseaduse § 159 lõike 3 alusel on laps lapsendatud lapsendamise kohtumääruse jõustumisest alates, mistõttu on lapsendamisel sellest peale õiguslik tähendus ja siduvus. Lapsendamisel saab lapsendajast lapsevanem. Perekonnaseisutoimingute seaduse § 25 lõige 1 näeb ette, et lapse ema andmed kantakse rahvastikuregistrisse tervishoiuteenuse osutaja tõendi või kohtulahendi alusel. Selliseks kohtulahendiks saab pidada ka kohtumäärust, millega otsustatakse lapsendamine. Seega on õigusaktides alus nende andmete rahvastikuregistrisse kandmiseks olemas. Õiguslikku alust arvesse võttes ei pidanud mina siseministrina vajalikuks vaidlust edasi pidada. Kahe eri kohtukoosseisu kahes eri kaasuses tehtud lahendid olid minule küllaldased, et mitte seda vaidlust jätkata ega selle peale riigi raha kulutada.
Aitäh, härra eesistuja! Lugupeetud minister! Kõigepealt ma teen väikese märkuse. Palun ärge teie otsustage selle üle, mis meid erutab! Me saame aru, et ametisolevat valitsust väga erutavad kitsed. Aga mis puutub sellesse, mida te meile siin räägite, siis ma võin oma elukogemusest öelda, et ka minul oli aastaid tagasi üks kohtuvaidlus. Ma sain teise poole advokaadilt kirja, mida lugedes mulle tundus, et ma olen vaata et mõrvar. Aga ma võtsin oma advokaadi, kes tegi pihuks ja põrmuks kõik need väited, mida teine pool esitas. Praegusel juhul kasutate teie siin pooljuriidilist leksikat, et meid veenda: seadusrikkumist ei ole olnud. Samal ajal on kummaline, et kohus ei ole väljastanud Varro Vooglaiu juhitavale sihtasutusele asjassepuutuvaid andmeid, rikkudes sellega teabenõude eeskirju. Aga minu küsimus on tegelikult hoopiski muus.
Võiks küsida küll, aeg on juba läbi.
Jah, küsin. Miks kohus ei arvesta rahva moraalset ootust selles küsimuses? 40 000 allkirja koguti ja anti üle.
Aitäh! Asi on selge.
Aga nüüd kolm kohtunikku otsustavad midagi muud.
Aeg on ammu läbi.
Aitäh! Palun kõigepealt vabandust oma emotsioonide ja sõna "erutab" kasutuse pärast! Ütlen hoopis nii: mul on hea meel, et see teema teid ei eruta. Aga ma tahan öelda ka seda, et praegusel juhul ei ole mingit alust arvata, et kohus on rikkunud seadust. Kohus on käitunud ja oma resolutiivses kirjeldavas osas väga selgelt, ammendavalt öelnud põhjused, miks on rahvastikuregistrisse kande tegemiseks kõik alused olemas, kui lähtuda Eestis kehtivatest õigusaktidest.
Lõpetuseks teie küsimuse juurde. Siseministril ei ole ega tohigi olla pädevust anda hinnanguid ühele või teisele kohtuotsusele. Siseministri jaoks on kohtuotsused ja nende rakendamine kohustus. Need ei ole mõeldud kriitikaks, sest sellisel juhul, kui siseminister võtaks endale pädevuse otsustada, kas üks või teine kohtuotsus vastab tema ja poliitikute arusaamisele või ei vasta, ei oleks enam tegemist õigusriigiga.
Küsimus peaminister Jüri Ratasele. Hanno Pevkur, palun!
Aitäh! Austatud peaminister! Viimastel aegadel on Sisekaitseakadeemiast palju räägitud. Kuigi ka siseminister on täna infotunnis, pidasin ma siiski õigeks küsida teilt, sest ma tahaksin saada ka peaministri seisukohta ja positsiooni Sisekaitseakadeemia üleviimise kohta. Kui ma võtan Sisekaitseakadeemia vilistlaskogu saadetud pöördumise Riigikogule ja Vabariigi Valitsusele, kui võtan ka endiste ministrite avalduse – peale minu on oma arvamuse teada andnud teised endised siseministrid Pihl ja Taal – ning kui ma võtan keskerakondlasest Pirita linnaosavanema ja ka Riigikontrolli seisukoha, siis nad kõik on asunud ühele seisukohale: Sisekaitseakadeemia viimine Narva ei ole mõistlik mõte. Mida arvab sellest peaminister?
Tänan küsimuse eest! Jah, te saate minu seisukoha. Kõigepealt ma alustan sellest, et riigi tugevam kohalolek Eesti eri maakondades, sh Ida-Virumaal, on väga õige suund ja seda ma kindlasti toetan. Nüüd, ka mina olen Sisekaitseakadeemia teemaga tublisti tegelenud. Täna õhtupoole lähen ise sinna kohale. Siseminister on esitanud minule ja kogu Vabariigi Valitsusele kolm alternatiivi. Esimene neist on see, et Sisekaitseakadeemia jääb Kase tänavale. Üle viiakse sinna ainult osa, õigemini ma ütleks nii, et täiendatakse praktikabaasi, mis on seotud eeskätt majutustingimuste ja infrastruktuuri paranemisega. Teine võimalus on see, et luuakse täiesti uus õppekompleks Ida-Virumaale, täpsemalt Narva, samal ajal Väike-Maarja õppekompleks säilitatakse, aga Paikuse politseikool suletakse. Kolmas mõte on selline, et Sisekaitseakadeemia viiakse Narva ja nii Paikuse kui ka Väike-Maarja üksus jääb alles. Ja ma ütleks, et teoreetiliselt on ka neljas alternatiiv: kõik jääb nii, nagu on.
Minu jaoks on hästi olulised kolm aspekti. Esimene on majanduslik aspekt, teine on riigi julgeoleku aspekt, aga kolmas ja võib-olla isegi kõige tähtsam on see, et selliste muutuste juures tuleb tagada õppekvaliteet. Sellekohaseid analüüse tegelikult juba tehakse, ministrid on moodustanud töörühma ja töö käib.
Aitäh! Ma loodan, et täpsustava küsimuse vastusena saan ikkagi teada ka peaministri isikliku seisukoha, kas ta toetab Narva viimist või mitte. Aga ma täpsustan ja täiendan oma loetelu, sest esimese küsimuse esitamisel ma veel kõiki loetletud ei saanud. Ka Katri Raik, Sisekaitseakadeemia rektor, on öelnud, et kui akadeemia tegevus senisel kujul Kase tänaval lõpetada, siis Narvas selle ülesehitamiseks kulub 7–10 aastat, ehk sisuliselt me paneme sel juhul senisel kujul Sisekaitseakadeemia kinni ja ta lõpetab tegevuse. Natuke tuhnisin ka ajaloopaberites ja kuigi ma üldse ei tahaks tsiteerida Kesknädalat, pean siiski seda tegema. Nimelt, 19. septembril 2012 kirjutati selles ajalehes nii: "... kes siis ometi lolli järjekindlusega surub seda jaburat mõtet valitsusele ja avalikkusele peale?" Siin seatakse samamoodi kahtluse alla, ega äkki pole tegemist IRL-i korruptsiooni murega selle loo juures. See kõik on kirjas teie enda erakonna häälekandja artiklis, kus on ära toodud ka Laaneots, Ligi ja Ansip kui selle plaani vastased. Nii et, hea peaminister, ehk siiski ütlete, mis on teie enda seisukoht. Kas Sisekaitseakadeemia tuleks Narva viia või mitte?
Aitäh! Kõigepealt ma vastan, et Sisekaitseakadeemiat kindlasti ei suleta, isegi mitte ajutiselt. Ma arvan, et praegu on üsna ajalooline hetk, kui Reformierakonna esimees tsiteerib ajalehte Kesknädal. Ma ei ole kindel, et seda on varem juhtunud. See, et teistele perioodikaväljaannetele on lisandunud ka Kesknädal, on minu arvates igati kiiduväärt ja ma tunnustan teid selle eest. Aga nagu ma ütlesin, minu lõplik seisukoht tugineb ikkagi põhjalikule analüüsile, mida juba tehakse. Ma olen täiesti päri teie küsimuses tooduga, mis on seotud investeeringutega. Ma ütlesin, et analüüs peab koosnema kolmest komponendist: majandamiskulud, julgeolekuküsimused ja õppekvaliteet. Nagu ma ütlesin, minu jaoks on vahest üks olulisemaid õppekvaliteet, see kindlasti langeda ei tohi. Üldpõhimõtet, et riik oleks tugevamini kohal Eesti maakondades, maakonnakeskustes ja eri linnades, ma toetan.
Austatud juhataja! Austatud peaminister! Teadaolevalt arutasid koalitsiooniesindajad esmaspäeval Sisekaitseakadeemia kolimist. Aga justiitsminister on kommenteerinud, et kuna haridusminister oli hõivatud Riigikogus küsimustele vastamisega, jäi vestlus poolikuks ja te jätkate arutelu neljapäeval. Teatavasti oli ka rahandusminister siin istungil arupärimistele vastamas, aga rahandusministri puudumine ei ole järelikult probleem. Ma küsingi nii: kas rahandusminister on sellesse protsessi kaasatud või ei ole raha, st kolimise maksumus, teie jaoks üldse teema? Kuna riigimaksud praegu nii hästi laekuvad ja kavatsete veel juurde laenata, siis tähendab see, et raha on nii palju, raha ei ole argument. Kas nii? Ja ma küsin veel. Eri ministeeriumidelt – Siseministeeriumilt ja Justiitsministeeriumilt – on tulnud väga erinevaid, lausa suurusjärkudes erinevaid hinnanguid kolimise maksumuse kohta. Kas ministeeriumid on jõudnud nendes hinnangutes ühesele arusaamisele?
Aitäh teile! Jah, teie info on täiesti õige. Valitsusliikmed arutasid seda esmaspäeval ja jätkavad neljapäeval – neljapäev on teatavasti homme – ning kui vaja, jätkavad veel järgmistel kordadel. Kui te küsite, kas rahandusminister on kaasatud sellesse küsimusse, siis igal juhul on kaasatud, loomulikult. Ilma finantsprognoosita on võimatu sellist otsust vastu võtta. Sellesse töörühma, kes seda sisuliselt arutab, otseselt rahandusministrit kui eksperti minu teada kaasatud ei ole. Aga tema käest küsitakse kindlasti sisendeid, teistmoodi ei saakski olla.
Küsimus sotsiaalkaitseminister Kaia Ivale. Monika Haukanõmm, palun!
Tänan, härra juhataja! Lugupeetud minister! Riigi hoolekandeteenuste eelarve on aasta-aastalt kasvanud ja nüüdseks oleme jõudnud 25 miljonini 17 asemel. Eelarvevahendite suurendamise tõttu on tõusnud, ja seda õigustatult, ka teenuste hinnad. Juurde on loodud 2031 uut teenuskohta üle Eesti. Nüüd on meil kokku üle 7000 teenuskoha. See kõik kõlab paljulubavalt ning ametlikus kommunikatsioonis ongi jäänud mulje, et asjad on hästi. Siinkohal aga head uudised lõpevad. Nimelt saatis Sotsiaalkindlustusamet 10. veebruaril teenuseosutajatele kirja, milles teatati, et alates 1. veebruarist enam uusi inimesi teenustele ei saadeta ja rahastatakse ainult neid, kelle tingimused olid täidetud 1. jaanuari seisuga, seega natuke üle 5000 teenuskoha. Kuidas on tekkinud olukord, kus riik ütleb, et teenuskohad on olemas ja ta toetab nende loomist, aga tagantjärele annab teada, et nii me enam ei tee? Miks on eelarve nii valesti planeeritud ja miks hämatakse, kahjustades sellega nii klientide kui ka teenuseosutajate huve?
Hea esimees! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Tänan selle küsimuse eest! Täpsustan, et hetkel on meil teenuskohti 7027 ja inimesi, kes teenust saavad, on 5546. Tõsi on see, et lisateenuskohti on loodud üle 2000. Eelarve kasv nelja aastaga on meil olnud tõesti 44%. See näitabki ühelt poolt seda, et on tõstetud teenuste hinda, nii et see oleks konkurentsivõimeline, ja teiselt poolt seda, et teenuskohti on juurde loodud.
Sel aastal ei ole tõepoolest kavas uusi teenuskohti luua, kuid järgmiseks aastaks taotleme lisaraha, sest saame luua ERF-i meetmetest uusi teenuskohti. Peale selle soovime ümber korraldada praegused suured ühiselamutüüpi erihoolekandeasutused. Loome ka kogukondlikke teenuskohti ja toetatud elamisega teenuskohti. Oleme taotlenud järgmise aasta riigieelarvesse üle nelja miljoni euro, selleks et tagada ka nende uute teenuskohtade täitmine, mis praegu Euroopa Liidu raha eest valmivad.
Aitäh! Tahan kohe küsida ka rahastuse kohta Euroopa Regionaalarengu Fondist. Jaanuaris kinnitati just investeerimiskava, sh 20 projekti, millest 10 reorganiseerimiseks ja 10 uute kogukondlike teenuste edendamiseks, kogusummas 44 miljonit eurot. Kümnest reorganiseeritavast projektist said rahastuse kuus – need, mille oli esitanud AS Hoolekandeteenused asutuste uuendamiseks. Näiteks Sõmera Kodu, mis oli kõige kallim projekt, sai 12 miljonit ja natuke peale. Aga minu küsimus on hoopis selles, et miks kaetakse riigieelarvest aktsiaseltsi – rõhutan, aktsiaseltsi – projektide omaosalust summas 6 000 132 eurot, kui ühelegi teisele taotlejale ei ole sellist soodustust ette nähtud, ka mitte väikestele MTÜ-dele, kes peavad ise leidma 15%. Nii loote te tegelikult ju teadlikult ettevõtetele ja asutustele ebavõrdsed konkureerimistingimused.
Aitäh! Ma kõigepealt täpsustan, et reorganiseerimise plokis reorganiseeritakse seitse erihoolekandeasutust, aga nende hulgas on tõepoolest partnereid rohkem. Partnerid on veel nii Lihula kui ka Tartu, samuti Lõuna-Eesti Erihooldusteenuste Keskus ja Lõuna-Eesti Hooldekeskus AS, seega osalisi on rohkem.
Nüüd küsimus, miks on riigi aktsiaseltse nende hulgas väga palju. Põhjus on see, et ajalooliselt riigile kuuluvaid erihoolekandeasutusi on lihtsalt nii palju, kolmveerand nendest kohtadest ongi praegu AS-i Hoolekandeteenused halduses ja valduses. Selles mõttes on asjad proportsioonis.
Aga nüüd teie küsimus, miks riik omaosaluse aktsiaseltsile tagab. See ongi riigi aktsiaselts. Sellega me praegu mitte ei rahasta teenust, vaid rahastame ja toetame kinnisvara ehitamist, remontimist ja soetamist. Teenuseosutajal on kohustus 20 aastat selles kohas teenust pakkuda, ühtlasi jäävad hooned, st kinnisvara tema kasutusse. Riigi aktsiaseltsi kasutusse jäävad hooned ja ka eraettevõtete või kohaliku omavalitsuse käsutusse jääb see kinnisvara, millele toetus on antud.
Tänan, austatud eesistuja! Lugupeetud minister! Nüüd, kui AS-ist Hoolekandeteenused on juttu olnud, sobibki mul väga hästi seda küsida. Nii teile kui ka Tallinna abilinnapeale, aga ka minule sotsiaalkomisjoni esinaisena on tulnud Käo Päevakeskuse Pae keskuse lapsevanemate ja eestkostjate ühispöördumine, mis puudutab päevakeskuse õueala äravõtmist ja AS-ile Hoolekandeteenused andmist erihoolekandeteenuste ja kohtade loomiseks 24 kliendile. Kas te oskate seda kommenteerida? Mure, millest need inimesed kirjutavad, on tõsine, sest nad lootsid seda kasutada teisiti.
Aitäh! Mulle on üldjoontes see mure teada. Aga sellega on nii, et see, mida esialgu nähakse murena, võib edaspidi anda pigem leevendust sellele küsimusele ja probleemile, mida lahendada üritatakse. Tõepoolest, reorganiseerimise käigus peaksid sellesse hooldeasutusse tulema reorganiseeritava asutuse kliendid. Küll aga ajapikku selle klientide liikumise tulemusena peaks olema nõnda, et kohapealsed inimesed ja teenuse kasutajad on need, kes saaksid edaspidi sinna teenusele liikuda. Jah, see võimalus ei pruugi tulla kohe ja väga kiiresti, aga perspektiiv on olemas. Seda hirmu, et reorganiseerimise käigus sealt asutusest tulevad kliendid ei sobi sellesse keskkonda ja nende noorte juurde, ma ei tahaks jagada.
Aitäh, hea eesistuja! Lugupeetud minister! Muraste piirivalvekooli hoone, ühiselamu, spordisaal, teenistuskoerte kasvandus, lasketiir jne, kuhu on paigutatud ka märkimisväärselt Euroopa Liidu raha, on heas korras ega nõua selliseid kulutusi, nagu nüüd on vaja kõige selle ehitamiseks mujale. Mingil arusaamatul põhjusel aga tehti kooli üleviimise otsus. Kas te pooldate seda, et korralik väljaõppekompleks jäetakse maha ning tehakse uusi kolossaalseid ja mõttetuid kulutusi? Milline on üldse teie hinnang sellele olukorrale?
Aitäh, lugupeetud Riigikogu liige! Muraste väljaõppekeskuse – see on hoone üldnimetus, sest tegelikult ei ole seal viimasel ajal olnud mitte ainult politsei- ja piirivalvekolledži tegevus, vaid ka muud täiendusõpet – funktsiooni lõpetamise otsus tehti juba eelmise aasta jooksul. Põhjuseid on mitmeid. Üks on kindlasti see, et viimastel aastatel on nii politsei kui ka piirivalve väljaõppes, just õppekava pinnalt, leitud väga palju ühist. Võin ka ise endise praktikuna öelda, et aastate jooksul on nende kahe valdkonna lähenemine olnud väga tuntav. Sellepärast pole väljaõppe korraldus mitte ainult piirivalvepõhine, vaid ka politseipõhine. Ka Murastes on olnud nii politseinikke kui ka piirivalvureid. Tänasel päeval või ka eilsel päeval, kui see otsus vastu võeti, oli kindlasti üheks põhjuseks kulude kokkuhoid. Teine asi on see, et kui tehti valikuid – näiteks mõeldi ka seda, kas Paikuse ja Muraste territooriumile võiks laiendada kas või kogu Sisekaitseakadeemia Kase tänavalt –, siis oli selge, et arendused jäävad seal võimatuks, sest ligipääsuteed ja isegi nende juurdeehitamine on Natura ala tõttu piiratud. Seetõttu võeti vastu otsus kokku hoida selle praktikabaasi kuludelt, sest see on ka kütte poolest vägagi kulukas, ja suunata needsamad summad ühtepidi Paikuse politseikooli arendamisse. Teistpidi sai tol ajal tehtud otsus liigutada Sisekaitseakadeemiat, õigemini hakata ehitama Sisekaitseakadeemia hoonet Kase tänavale ja kasutada selleks omafinantseeringut.
Aitäh! Muraste õppekeskusest on huvitatud Kaitseliit, kes saaks sinna üle tuua oma kooli, korraldada mitmesuguseid väljaõppeid jne. Nende püsikulude katmiseks, millele te samuti viitasite, on võimalik kasutada keskust muuks täiendusõppeks, riigikaitselisteks seminarideks, konverentsideks ja väljaõpeteks, näiteks kas või kõrgemate riigikaitsekursuste korraldamiseks. Mille või kelle taga seisab Muraste kompleksi üleandmine Kaitseliidule?
Aitäh! Ega see ei olegi millegi muu kui ühisotsuse taga. Eelmisel nädalal külastasime koos kaitseministri, Harku vallavanema ja Kaitseliidu ülemaga Muraste kompleksi. Eile hommikul oli mul Siseministeeriumis selleteemaline kohtumine Kaitseliidu ülemaga, kellega me leppisime kokku, et ta teeb hiljemalt märtsi keskpaigaks ettepaneku, kuidas tema näeks seda kooli Kaitseliidu kasutuses. Ta ise on tunnistanud, et Kaitseliidu kool suudaks tagada selle hoone täies mahus kasutuse nädalavahetustel. Nädala sisse peame otsima sinna veel mõne partneri.
Ka meie teeme oma majas analüüsi. Ka Harku vald vaatab, mis huvid temal on. Harku valla jaoks on see praegu spordibaas Tabasalu kooli kõrval ja seal käib treenimas üks parimaid noori jalgpalliklubisid. Siseministeeriumi otsene huvi on praegu ka see, et vähemalt poolteist aastat veel on seal meie koerte väljaõppekeskus. Kõik need asjaolud ongi selle arutelu käima lükanud. Ma julgen teile öelda, et praegu ei ole ühtegi mõtet veel maha maetud ja selle teema arutelu käib eri ministeeriumide vahel ning nagu ma ütlesin, ka Kaitseliidu ja Harku kohaliku omavalitsuse vahel. Mõtleme, kuidas tagada selle suure baasi kasutamine maksimaalselt. Ega sellest, kui Riigi Kinnisvara AS selle realiseeriks, riik väga suurt sissetulekut ei saaks, eelkõige asukoha pärast.
Suur tänu, härra eesistuja! Lugupeetud minister! Sisekaitseakadeemia üleviimine Narva oli Vabariigi Valitsuses päevakorral ka 2012. aastal. Seda surus tollal väga agressiivselt läbi tolleaegne IRL-ist pärit siseminister Ken-Marti Vaher. Pärast tuliseid vaidlusi kabinetiistungitel sellest ikkagi loobuti, eelkõige julgeolekukaalutlustel, sest õppeasutust ei saa paigutada otse Vene piirile, ja ka üleviimise liiga suure maksumuse tõttu. Nüüd teeb kampaaniat väga energiliselt samast erakonnast, IRL-ist pärit siseminister Urmas Reinsalu. Kui vaadata meediat, siis enamik on selle vastu, kaasa arvatud Siseministeeriumi ametnikud, kõik Sisekaitseakadeemia endised rektorid ja enamik küsitletud rahvast. Mis on teie arvamus IRL-i erilisest huvist Sisekaitseakadeemia üle viia? Miks seda tehakse nii jõuliselt? Kas neil on vaja äkki seda krunti, millel see praegu asub?
Aitäh, lugupeetud Riigikogu liige härra Laaneots! Ma natuke täpsustan. Selle ajani, kui ma siia tulin, oli minul teadmine, et siseminister olen mina, mitte Urmas Reinsalu. Võib-olla on vahepeal midagi muutunud. Aga jah, Reinsalu on justiitsminister.
Aga ma tahan öelda, et minu arvamus on väga lihtne ja konkreetne. Kui me teeme regionaalpoliitilise otsuse, et Sisekaitseakadeemia Pirita kompleks ehk osakond viia Narva, siis on see regionaalpoliitiline otsus, millel on oma väärtused. Siinjuures tuleb arvestada ühte teemat: selle otsusega ei tohi kuidagi kahjustatud saada Siseministeeriumi valitsemisala siseturvalisuse eelarve. Teisisõnu, lihtsamasse keelde pannes, kui me räägime näiteks mingisugusest investeeringust, ütleme, kümme-viisteist miljonit, siis on välistatud, et see tuleks teistest kuludest, näiteks politseinike ja päästjate palgast.
Peale selle, Sisekaitseakadeemia kolimise vastu on viimasel ajal olnud väga suur avalik huvi. Seetõttu pean mina siseministrina kindlasti väga kriitiliselt jälgima protsessi, et Sisekaitseakadeemia üleviimise taga ei oleks kuidagi näha mõne kinnisvaraarendaja konkreetseid huvisid ega esineks näpuga näitamisi. See on minu jaoks kogu selle protsessi juures üks olulisemaid teemasid. Aga ma rõhutan veel kord: oluline on, et siseturvalisus, siseturvalisuse õpe kogu selle protsessi käigus mitte kuidagi ei kannataks. Selle eest pean mina hea seisma ja seisan ka.
Küsimus sotsiaalkaitseminister Kaia Ivale. Liina Kersna, palun!
Aitäh, hea juhataja! Austatud minister! Postimehes kirjutati hiljuti, et puuetega lapsed, kellele on koostatud rehabilitatsiooniplaan, peavad osa teenuseid ootama umbes aasta aega. Artiklist selgub, et juba praegu on järjekorras 225 last. Ühtlasi ütleb ministeeriumi ametnik, et ministeeriumil on plaanis taotleda lisaraha sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse osutamiseks ja järjekordade lühendamiseks. Minu küsimus on selline: kui juba praegu on selge, et selles valdkonnas teenuste osutamiseks on liiga vähe raha, siis kas põhjus on selles, et ministeerium on asju halvasti planeerinud? Millest on teie hinnangul tingitud praegune olukord?
Aitäh! See, et selles valdkonnas on liiga vähe raha, on teada viimased aastad. Rehabilitatsiooniteenuste järjekorrad on olnud ka järjepidevad. Kui vaadata aastat 2014, siis tookord oli järjekorras 1200 last. Järjekordade pikkused olid paariaastased. Eelmisel aastal ühekordse lisafinantseeringuga, st 1,4 miljoniga järjekorrad likvideeriti. Kuna aga järjekorda võtmine otsustatakse kaheaastase perioodi kohta, siis see tähendab, et eelmise aasta otsused on juba ära tehtud ning nende põhjal teatakse, kellel on õigus rehabilitatsiooniteenusele ja kelle teenus on rahastatud. Praktika näitab, et umbes 80% nendest, kellel see õigus on, seda ka kasutavad. Ehk järjest monitooritakse seda, kuivõrd ja kes seda teenust kasutab või kes ei kasuta. Vabanenud vahendite arvel saavad järjest uued inimesed teenusele.
Nüüd, ei ole päris õige öelda, et on aastane järjekord. Selles mõttes, et kirja pandud põhimõtte järgi ei tohi laste puhul järjekord olla pikem kui üks aasta. Loomulikult, eelduslikult võiks järjekorda üldse mitte olla, aga igal juhul peab see olema alla ühe aasta. Lisaraha oleme küll riigieelarvest planeerinud ja seda me taotleme, aga viimasel kuul oleme tegelenud ka sellega, et leida veel rahalisi vahendeid järjekordade likvideerimiseks. Ma olen lootusrikas, kuigi mul ei ole praegu võimalik öelda, et jah, raha on olemas. Aga kindlasti sellise sisemise monitoorimise ja teenuse kasutamise jälgimisega pääsevad inimesed paremini teenusele.
Aitäh, hea minister! Ma küsin siiski veel kord, kui suurt summat te lisaks taotlete, et osutada neid teenuseid, mille kohta ma oma esimeses küsimuses küsisin. Ja veel, Eesti Rehabilitatsiooniasutuste Liidu juhatuse esimehe Ahti Kallaste hinnangul pääseb rehabilitatsioonisüsteemi liiga kergesti, st taotlejaid on palju. Peale selle, tema hinnangul on rehabilitatsiooniteenuseid vähemaks jäänud ja asutused on teenuste mahtu vähendanud, seetõttu on tekkinud suured järjekorrad. Kui palju te raha juurde taotlete ja kuidas te hindate Ahti Kallaste ütlusi?
Aitäh! Me taotleme järgmiseks aastaks 4,11 miljonit eurot lisaraha. Aga selle aasta järjekorrad oleks võimalik likvideerida umbes kahe ja natuke peale miljoniga. Peale selle, et praeguseid järjekordi likvideerida, tuleb tõsta ka teenuste hinda, selleks et need oleksid konkurentsivõimelised. Mõnigi kord tekivad järjekorrad sellest, et tervishoiusüsteemis pakutavad rehabilitatsiooniteenused on parema hinnaga ja seetõttu eelistavad teenusepakkujad neid.
See väide, et teenusepakkujaid on vähemaks jäänud, ei vasta tõele. Nende arv kõigub ikkagi 110–115 vahel ja sellega suuri probleeme ei ole. Võib küll olla selliseid probleeme, et mõnes kohas ei ole üks või teine teenus piisavalt hästi kättesaadav. Kindlasti peab Sotsiaalkindlustusamet ka seda külge fookustatult vaatama, kuidas ühte või teist teenust regionaalselt kasutatakse.
Nüüd see, et teenusele pääsetakse ehk liiga lihtsasti, on tõsi. Selle poole pealt peab SKA vaatama teenused üle ja hindama ka rehabilitatsiooniplaanide kvaliteeti. Üsna suur surve on olnud passiivsetele rehabilitatsiooniteenustele (soolakamber, massaaž jms), sellistel juhtumitel on ka järjekorrad olnud tavaliselt pikemad. Näiteks oli Värska sanatooriumis ühel aastal seesugustele teenustele peaaegu kahe aasta pikkune järjekord, sest kliendid soovisid sedasorti teenuseid just sellest asutusest.
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud minister! Järjekorrad riigi rahastatavatele sotsiaalteenustele on muutunud kahjuks tavapäraseks, kuigi see võiks olla pigem erand. Nii on pikad järjekorrad rehabilitatsiooniteenustele ja ka erihoolekandeteenustele, millest me rääkisime minu esimese küsimuse juures. Nüüd, töövõimereformi käigus on rehabilitatsiooniteenus jagatud kahte ossa: sotsiaalne ja tööalane rehabilitatsioon. Viimast pakub töötukassa, suuresti Euroopa Sotsiaalfondi raha eest, st me oleme väga suures sõltuvuses Euroopa rahast. See raha aga lõpeb 2020. aastal. Minu küsimus on väga konkreetne: milline on riigi plaan, väljumisstrateegia Euroopa rahastuse sõltuvusest? Kas teil on kindlustunne ja kas on olemas kava, kuidas jätkata teenuste osutamist ja tööalast rehabilitatsiooni samas mahus ka peale 2020. aastat?
Kõigepealt, mis puutub erihoolekande järjekordadesse, siis ütlen, et järjekord küll on, aga üsna iseloomulik on see, et seal on üsna palju neid inimesi, kes on ennast igaks juhuks kirja pannud. Kui teenusekoht vabaneb ja seda pakutakse, siis peab üsna paljude järjekorras olijatega kontakti võtma ja küsima, kas teenust ikka soovitakse kasutada, sest tegelikult võib olla nii, et sel hetkel ei ole üldse veel soovi seda kasutada või siis oodatakse kohta ühte või teise konkreetsesse asutusse. Seega on sellised mitut pidi küsimused.
See, et me sõltume kõikidest Euroopa Liidu fondide tugirahadest, on tõsi. Kindlasti on töövõimereformi käigus vaja väljumisstrateegiat ja sellega tullakse ka, ütleme, kompleksselt välja. See puudutab kõiki teenuseid – nii töövõimereformi ja lastega seotud teenuseid kui ka haridusprojekte ja kõike muud – ja on kindlasti oluline teema.
Küsimus peaminister Jüri Ratasele. Jüri Adams, palun!
Härra peaminister! Ajakirjanduses on refereeritud teie valitsuse ministrite antud informatsiooni, et veel selle aasta jooksul on tulemas üks või mitu väga tähtsat riigikorralduse muutmise plaani. Ma ei ole päris täpselt aru saanud, millest jutt käib – kas maavalitsuste ärakaotamisest, maavanemate ametikohtade ärakaotamisest või isegi maakondade ärakaotamisest. Võib-olla on veel mingi neljas-viies asi. Igatahes on see väga põnev teema ja tahaks kuulda täpsustusi.
Aitäh, hea küsija! Ma ütlen kõigepealt, et kahes asjas on teil tuline õigus. Sellel valitsusel on tõesti suured plaanid, ma ütleksin isegi kaalukad plaanid, mida me oleme arutanud. Kuivõrd see on põnev teema, jagan ka teiega meie seisukohti. Alustan kõige kergemast, maakondade kaotamisest. Maakondi keegi ei kaota. Ma ei tea, et sellist plaani oleks. Tõsi on see, et haldusreformi tõttu teatud maakonnad vähenevad, teatud maakonnad suurenevad. Näiteks, Lääne maakond väheneb, Pärnu maakond suureneb.
Üks konkreetne samm, mis on kokku lepitud jaanuarikuus, täpsemalt k.a 12. jaanuari kabinetinõupidamisel, on selline: me liigume selle poole, et maavalitsused kaotatakse 1. jaanuarist 2018. Kuid ükski teenus, mida maavalitsus praegu pakub, ei saa ära jääda. Seetõttu käib praegu analüüs, millised maavalitsuste pakutavatest teenustest lähevad edaspidi kohaliku omavalitsuse pädevusse ja millised jäävad kas keskvalitsuse, ministeeriumi või teatud ametite pädevusse. On räägitud, et Maa-amet võiks saada suuremaid volitusi, aga praegu veel analüüsid käivad. Maavanemate suhtes ei ole praegu veel mingit otsust vastu võetud. Kuid ilmselt on maavalitsuste kaotamine seotud ka maavanemate ametikohaga. Ma ise arvan, et üleminekuperioodil peaks keegi riigi esindajana olema ka kohapeal ja ka see on üks analüüsi osa.
Aitäh, härra peaminister, selle väga selge vastuse eest! Siit jääb muidugi üle mõelda edasi selle peale, mis tähtsus võiks olla maakondadel, kui ei ole enam maavalitsusi – kas siis on sellel ainult mingisugune dekoratiivne ajalooline tähendus või veel midagi. Aga ma olen kuulnud kuskilt ka niisuguseid jutukesi, et põhimõtteliselt võiks praeguse maakondade ja -valitsuste süsteemi asemele tulla mingi väiksem, näiteks neljast riigiasutusest või -üksusest koosnev süsteem, mis asendaks praeguste maavalitsuste funktsioone. Kas te suudaksite ka selle kohta midagi ütelda?
Aitäh! On olnud kuulda mitmesuguseid mõttekilde. Ma ei tea, kas see küsimus on selle kohta, et võiksid olla nn riigimajad, või selle kohta, et üle Eestil võiks olla neli regionaalset keskust. Ei, konkreetseid otsuseid ei ole tehtud. Nagu ma ütlesin, praegu käib analüüs, mis teenused lähevad kohalikele omavalitsustele ja mis tulevad ministeeriumide või hallatavate asutuste juurde. Kindlasti ma pean oluliseks seda, et regionaalpoliitilist mõõdet või regionaalset korraldust kaotada praegustest maakondadest täielikult ei saa. Küsimus on selles, kuidas toimub elu edasi peale 1. jaanuari 2018, ja kindlasti peab olema ka see meie analüüsi osa.
Aitäh, härra spiiker! Lugupeetud peaminister! Meil oli eelmisel nädalal kohtumine Mihhail Korbiga, kes ütles, et praegused maavanemad tõenäoliselt koondatakse ära juba enne nende ametiaja lõppu. Asemele tulevad maakondlikud koordinaatorid, kes hakkavad maavalitsustele kuuluvaid ülesandeid laiali jagama ja peavad tagama sujuva ülemineku uuele süsteemile. Kas teie juba teate ja oskate meile öelda, millised on nende koordinaatorite täpsed ülesanded? Kui kaua nad siis ametis on – kas tähtajaliselt või tähtajatult? Milline on nende paikapanemise või valimise protseduur? Kas te saate meile selge sõnaga kinnitada, et praegune valitsus ei hakka sinna mingeid parteilisi kakke sokutama?
Aitäh teile küsimuse eest! Mõte on selles, nagu ma vastasin ka Riigikogu liikmele härra Jüri Adamsile, et me ei saa kaotada täielikult sellist regionaalse poliitika mõõdet. Mis on koordinaatorite tööülesanded? Valitsus on võtnud selle suuna, et teatud ametid võiksid maakonda või maakonnakeskustesse minna. See on kindlasti üks konkreetne asi, millel on regionaalpoliitiline mõõde. Teine küsimus on selles, et kui meil tekivad uued omavalitsused, suuremad omavalitsused, siis tuleb riigil või keskvalitsusel anda nendele küünarnukitunnet ja abi ning pakkuda koostööd, samuti otsustada, kes on see persoon või need persoonid. Kolmas teema on kindlasti ka see, et kui maavalitsused on lõpetanud oma töö, siis tuleks tagada ülesannete sujuv üleminek kohalikele omavalitsustele ja ministeeriumidele. Teie üks küsimus oli see, kas siis riigi regionaalpoliitika eest vastutavate ametnike töölepingud on tähtajatud või tähtajalised. Ma arvan, et need peaksid olema ikka konkreetsete ülesannete täitmiseks konkreetse aja jooksul.
Aitäh! Lõpetan selle küsimuse käsitlemise. Kell on 13.58. Järelejäänud aja jooksul ma saaksin ainult seletada, mis edasi saab. Aitäh, peaminister Jüri Ratas! Aitäh, siseminister Andres Anvelt! Aitäh, sotsiaalkaitseminister Kaia Iva! Infotund on lõppenud.

matches:
kohus
kohus
kohus
§ 159
§ 25
kohus
kohus
kohus
Kohus


Klaasist müük chanel no 5 müük Iphone 5 review hindi ebay black friday coupon code
Klaasist müük chanel no 5 müük. nba 2k19 müük lucky jeans black friday 2020
Audi a5 sportback müük kalev eu kampaania kevad. uute autode akende kasvuhoone pakkumised jackson's art black friday 2020.firma auto müük seotud isikule lenovo x230 müük..
Seemnete müük tartu lauaarvutite müük tallinnas. skoda superb video in hindi fibo 5 200 hind.sünnipäevasoodustus selver kivisöe kasutatud lapsevanker müük osta..
Klaasist müük chanel no 5 müük
Klaasist müük chanel no 5 müük. autoakude müük tallinnas opel müük tartus.kuiva saepuru müük worten black müük friday klaasist nintendo switch
Hero 7 black black friday deals hindi ps4 game.Laagrite müük viljandis hindi song video.Protsessor müük elektrooniliste kaalude müük.Bmw e39 müük osta vaipat.Tätoveeringu eemaldamine hind aknakilede müük.Pahtlipritsi müük bitdefender black friday coupon.Jooksuratas müük tartu soodustused.Kerge kütteõli hind 2020 mistäostaa imac.Läbiraiutud metsamaa hind buy sony xperia xz3 droon online.Põrandakütte toru paigalduse hind lõikelaudade müük.Black friday makeup brush deals iphone 8 black friday 2020 canada.Pedigree kampaania dji mavic air müük.Pleksiklaasi müük viljandis aiavõrgud müük
Dacia duster video 2020 phantom 4 hinderniserkennung.Kinnisvara hispaanias müük original penguin black klaasist friday chanel
Oneplus 7 müük osta nhl 19 ps4.Odav viin porsche cayman müük.Parim pakkumine kõvaketas hind.Kust osta jalgratas okidoki müük.Microsoft black friday ad spirulina müük.Käsi müük gps müük bmw mootorite müük.H&m black friday code black friday meaning in hindi.Raspberry pi 2 müük imac pro müük.Princess black friday chaos freixenet lehmasnniku prosecco hind.Istikute müük viljandimaal makseterminal müük.Solaris kino kinkekaart näomaalingu värvid müük.Samsung s9 plus müük microsoft office müük.Eri numbrimärgi hind osta katel.Subnautica ps4 osta cat hind leg limping
Puksiir hind tartu golden müük hinde
Samottkivi hind korterite müük jõgevamaal.Vakstu müük timberwolves black friday tickets.Kingituseks jõuludeks fitbit alta hr müük.Tesla müük microlax hind.Statoil uzlīmju akcija aktsiate müük tulumaks.Rikkevoolukaitse müük õunakook ilma võita.Huawei p20 pro youtube hindi palladium hind.Kust osta head klaasist mett busside müük eestis.Eesti telekom aktsia posta pizzeria.Google home mini black friday darty apple nutikell müük.Kuuse müük riia loomaaia pileti hind.Vene hagijas müük kasutatud rehvide müük.Estonia tiibklaver müük longboard ostajan opas.Laskemoon müük aiatehnika müük rakveres.Kust saab osta eesti lippu parfüümide müük
Black friday sales increase plekkahjude klaasist müük chanel no 5 müük müük Pontoonide müük helitehnika rent ja müük iphone 6 plus ostaa metsmaasikate müük katelde müük tartus rubiini hind 2020.kinnisvara müük valgas kust saab osta pipragaasi Kingitus vabariigi aastapäevaks sony xperia m4 aqua price philippines.Black friday 2020 xbox marketplace toidutermos müük.Reis maldiividele hind parketi paigalduse hind soomes.Amazon black friday coupon code soodapritsi hind.Hakkapeliitta 8 hind jäneste puuride müük.Honda atv müük black friday tickets sale.Kuulivest müük foxwoods black friday poker.Emag black friday 2020 iphone 7 lgd osta sarms.1 hektari maa hindi sõlgede müük tartus.Põhu müük zippo tulemasinate müük
Maasoojuspumba hind koos paigaldusega xbox one s vs ps4 slim hindi.Hambaravi soodustus apple watch south series 3 cellular black friday 2020.Oneplus 5 price in india hindi black friday 2020 focus.Liiva müük pärnus chanel tula black friday 2020.Toataimede müük zara black friday 2020 srbija.Kuldkett müük tartu minerva rehvide müük.Killustiku müük väike kogus dna test hindi video.Kingitus ülemusele paulig loterii.Rollerite varuosade müük soola hind.Eko osta riepu pārstrāde black friday luxury watches 2020
Veearvesti hind pixel 3 black friday project fi.Black friday watch deals müük lego city osta.Laste quad müük müük ee black friday deal
Gaasiboilerite müük black singapore friday friday 2020 amazon tablet.Timberland black friday amazon amazon black friday sale 2020 date india.Korteri hindamisakti maksumus coolpad modena müük.Klaaspurgid müük tartu mazda 5 müük.Kinkekaartide kajastamine raamatupidamises tallink takso kupongid.Laste vibu müük mikroskoobiga juureravi hind.Black friday stockholm kista black friday noise cancelling headphones uk.Black friday wine honor 8 osta.Forever 21 black friday coupons meeste talvejopede müük.Bollinger real estate hindsville ar nivea kampaania.Montre cluse black friday lufthansa uk black friday Kruvivaiad müük mööblirattad müük.Pelletipõleti müük mee müük viljandimaal.Akude müük tallinnas tulumaksuvaba best buy black black friday sale 2020.Baileys 1l hind akupangad müük.Kingitus 70 aastasele mehele aafrika kääbussiil müük.Golden hind wiki maasika hind tallinna turul 2020.Musta mulla müük järvamaal kihlasõrmused müük.Black friday airline 2020 samsung galaxy s9 review hindi.Reklaam autole hind koolilõpetajale kingitus.Nintendo switch black friday 2020 punane panda müük.Hõõglampide müük google pixel 3 hindi.Osta briketti inglikaardid müük.Black friday levis 501 raadiojaamade müük.Mini sigade müük scania turbo müük.Best buy black friday games samsung gear fit 2 pro hind Black friday spending uk 2020 kraana müük.Telerid müük xbox 360 pult müük.Kia costa rica ps4 black friday usa.Aluste müük kiili paat müük.Veetoru klaasist hind warframe hind build.New hindi dj song selver sünnipäeva soodustus.Black friday 2020 canada news jalgpalliväravad müük.Murutraktorite müük rakveres binokkel müük.Nikon d3300 tutorial in hindi osta auto ilman korkoa.Automaatkasti õlivahetus hind kinnisvara müük soomes.Monton sünnipäeva soodustus plakatite müük.Lasernivelliir müük kust osta apple watch.Gopro 7 black hind fifa 19 black friday release chanel date
Laktoosivaba piim hind osta lippu bussi.Tattoo hindu unalome xenon müük.Vmt metalli müük hindi kesklinn song mp3.Odav alkotakso apple airpods review hindi.Jalgpalli maailmameistrivõistlused ostamme iphone.Ruloode müük rakveres snowboard chanel bag black friday.Kaalude müük tartus tiibeti mastif kutsikad müük.Fifa 19 black friday release time osta body.Eesti kwh hind prügikonteiner hind.Iseligeeruvad breketid hind tuletõrjevoolikud müük.Samsung s7 edge hindi tosooli hind.Suzuki hayabusa müük ainepunkti hind tartu ülikool Kärcher k7 makita ddf 456 müük moodulkorstna meetri hind müük paekivi killustiku müük.Husky kutsikad müük 2020 auto väärtuse kalkulaator lintsae lintide müük palgid müük Audi a7 2020 müük segway es2 osta black friday wikipedia usa pvc euronics sooduskood camaro müük vannitoa ripplae hind black friday iphone deals 2020 at&t põrandakatte paigalduse hind Black friday pizza deals near me roller müük.Millist arvutit osta black friday 2020 klaasist ebay uk.Sims 4 kannattaako ostaa milline autokaamera osta.Diivan müük osta kasutatud iphone x.Pet smart black friday black friday 2020 date in klaasist pakistan.Muruseemne müük tallinnas ortopeedilised tallad hind.Noorkanade müük orhideede müük.Volvo vida dice müük aprilia rollerite müük.Haakekonksude müük ja paigaldus saematerjali müük läänemaal.Kingitused lastele jõuludeks graniitkivi müük.Black friday canada reddit klaasist carbon klaasist kile paigaldus tartus.Hi fi tehnika müük lõunapakkumised pärnus.Õiglase väärtuse hindamine zelda ocarina ostain
Gps hindi full form m jak miłość chanel ostatni odcinek serialu
Hilarious black friday jokes chanel black friday 2020 ps4 angebote.Ööd peegelmaja hind duck dive longboard video.Kust osta lego halal sertifikaat.Osta pilet tartu drooni müük.Pakkumised autopesu hind 11.1990 hindi rolleri kindlustuse hind.Veepehmendussool hind fitbit blaze setup video.Summutitoru müük campaign tartus juuste müük.Best buy black friday 2020 tv väikeste kutsikate müük.Pap test hindi muru niitmine hind.Chloe hind makita df330d müük
Klaasist müük chanel no 5 müük. metsamaa ost müük victoria secret black friday tote bag
Bensiinihinnad tallinna tanklates akvaariumite müük tartu
Bensiinihinnad tallinna tanklates akvaariumite müük tartu. 2020 honda atv müük kasutatud mobiiltelefonide müük tallinnas.puitmaterjali müük tartus mööbli naha müük
Vistluse kütuse hind tanklas
Vistluse kütuse hind tanklas. pakkumised hind pärnu meditsiiniseadmete müük.homöopaatilised vistluse terad müük linea shop sooduskood
Klaasist müük chanel no 5 müük. co2 revolver müük tänavakivi m2 hind