Jäätmeseaduse muudatustest tingitud keskkonnaministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Jäätmeseaduse muudatustest tingitud keskkonnaministri määruste muutmine
Vastu võetud 10.12.2015 nr 68
Määrus kehtestatakse veeseaduse § 121 lõike 3 ja § 261 lõike 2, jäätmeseaduse § 21 lõike 2, § 16, § 261 lõike 4, § 29 lõike 4 punktide 3, 5, 7, 151 ja 16, § 33 lõike 1 punkti 1, § 331 lõike 8, § 36 lõike 5, § 421 lõike 6, § 62 lõike 3, § 64 lõike 5, § 73 lõike 5, § 74 lõike 4, § 86, § 104 ja § 117 lõike 1 ning välisõhu kaitse seaduse § 32 lõike 1 alusel.
§ 1. Keskkonnaministri 30. detsembri 2002. a määruses nr 78 „Reoveesette põllumajanduses, haljastuses ja rekultiveerimisel kasutamise nõuded“ tehakse järgmised muudatused:
1) määruse lisa tabelis asendatakse jäätmekoodi 19 08 12 jäätmeliik ja nimetus järgmise sõnastusega: „Tööstusreovee biopuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 08 11*“;
2) määruse lisa tabeli allmärkus 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1 Reoveesette loendis tuleneb jäätmekood, -liik ja -nimetus jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusest.“
§ 2. Keskkonnaministri 15. jaanuari 2010. a määruse nr 1 „Jäätmearuande vorm, esitatavate andmete ulatus ja aruande esitamise kord“ lisa 1 tabeli 1 all olevas selgituses nr 1 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 06. aprilli 2004. a määrusele nr 102 „Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu““ järgmiste sõnadega „jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusele“.
§ 3. Keskkonnaministri 21. aprilli 2004. a määruse nr 22 „Asbesti sisaldavate jäätmete käitlusnõuded“ § 1 lõikes 2 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määruses nr 102 „Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu““ järgmiste sõnadega: „jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määruses“.
§ 4. Keskkonnaministri 29. aprilli 2004. a määruses nr 38 „Prügila rajamise, kasutamise ja sulgemise nõuded“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 182 lõike 4 punktid 6 ja 7 sõnastatakse järgmiselt:
„6) jäätmete liik ja kood vastavalt jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusele;
7) ohtlike jäätmete korral nende omaduse kirjeldus vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 1357/2014, millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid) III lisa (ELT L 365, 19.12.2014, lk 89–96);“;
2) paragrahvi 19 lõike 1 punktid 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
„2) jäätmeid, mis on prügila tingimustes plahvatusohtlikud, oksüdeerivad, tuleohtlikud või söövitavad, nagu need on klassifitseeritud komisjoni määruses (EL) nr 1357/2014 jäätmete ohtlike omadustega HP1–HP3 ja HP8;
3) tervishoiu- ja veterinaarasutuste nakkusttekitavaid jäätmeid, nagu need on klassifitseeritud komisjoni määruses (EL) nr 1357/2014 ja jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määruses jäätmete ohtliku omadusega HP9;“;
3) paragrahvi 19 lõikes 3 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 06.04.2004.a määruses nr 102 „Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu““ järgmiste sõnadega: „jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määruses“;
4) paragrahvi 22 lõikes 1 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 2004. a 6. aprilli määruse nr 102 „Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu““ järgmiste sõnadega: „jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määruses“;
5) paragrahvis 63 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määruses nr 102 „Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu““ järgmiste sõnadega: „jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määruses“;
§ 5. Keskkonnaministri 8. aprilli 2013. a määruses nr 7 „Biolagunevatest jäätmetest komposti tootmise nõuded“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõike 3 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) väljasorditud jäätmete kirjeldus, sealhulgas jäätmeliigi koodinumber ja nimetus vastavalt jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusele;“;
2) määruse lisa 1 tabel asendatakse järgmise tabeliga:
Jäätmekood1
Jäätmeliik ja nimetus1
Liiva- ja mudapüünise sete suhkrupeedi, kartuli ja muude juurviljade töötlemisest.
Loomsed kõrvalsaadused. Harjase ja sarve jäätmed, vill, suled, karvad, sarved, kabja lõikamise jäägid, toores piim, koorikloomade koorikud, munad, hautamise kõrvalsaadused, seedetrakt.
Hõlmavad põhku, muid põllukultuuride jääke, veeäärseid taimi ja taimekoepõhiseid kasutatud kasvusubstraate, näiteks komposti, mis on saadud tekkekohas eraldatud biolagunevatest jäätmetest, turbast ja puukoorest.
Loomade väljaheited, virts ja sõnnik (sealhulgas reostunud allapanu), eraldi kogutud ja mujal käideldud vedelad farmiheitmed
Loomsed kõrvalsaadused, välja arvatud loomade väljaheited (lemmikloomade väljaheited).
Metsamajandusjäätmed (näiteks oksad, risu)
Lisaks puukoor.
Loomsed kõrvalsaadused. Töötlemisvesi ja toidupesemisjäätmed. Võivad sisaldada toidujäätmeid. Setted piimasaaduste töötlemisest.
Loomsed kõrvalsaadused. Võib sisaldada soolesisu, koori ja karpide jäätmeid.
Loomsed kõrvalsaadused. Septikute ja flotatsiooniseadmete sete.
Toiduainete tootmise setted.
Toiduainetööstuse taimset päritolu tööstuslikud biojäätmed.
Setted suhkrupeedi puhastamisest ja muudest töötlemise etappidest.
Loomsed kõrvalsaadused.
Realiseerimisaja ületanud leib ja küpsetised.
Kasutatud teravilja viljad, helbed ja kartulimass.
Õllepruulimise jäätmed ja muude jookide tootmisel tekkinud tahked jäätmed.
Saepuru, sealhulgas puidutolm, laastud, pinnud, puit, laast- ja muud puidupõhised plaadid ning vineer, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 03 01 04*
Lubatud on puhtad töötlemata puidujäätmed. Lubatud ei ole vineer ja muu kattematerjal.
Lubatud vaid juhul, kui tegemist on loomsete kõrvalsaadustega, sh toornahkadega või nende osadega, mis pärinevad loomadelt, kellel puudusid selle toote kaudu inimestele või loomadele kanduva haiguse nähud.
Looduslikest saadustest pärinev orgaaniline aine (näiteks rasv, vaha)
Lubatud juhul, kui tegemist on üksnes biolaguneva materjaliga.
Taimsed kiud ja puuvill.
Plasti, sünteeskummi ja tehiskiu valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed
Biolagunevad pakendid ja bioplastid, mis on sertifitseeritud EN 13432 nõuete kohaselt.
PAKENDIJÄÄTMED, NIMISTUS MUJAL NIMETAMATA ABSORBENDID, PUHASTUSKALTSUD, FILTERMATERJALID JA KAITSERIIETUS
Pakendid (sh. lahus kogutud olmepakendijäätmed)
Ei ole lubatud biolagunematu kattematerjali olemasolu korral.
Ei ole lubatud biolagunematu kattematerjali või probleemsete puidukaitsevahendite olemasolu korral. Üksnes töötlemata puit.
Puit, klaas ja plastid
Töödeldud kujul ei ole lubatud, näiteks kui sisaldab vineeri, muid kattematerjale või probleemseid puidukaitsevahendeid.
Käesoleva määruse nõuetele mittevastav kompost ja jäätmete aeroobse töötlemise saadus.
Jäätmete anaeroobsel töötlemisel tekkinud jäätmed
Lubatud ainult juhul, kui sisaldab käesolevas lisas nimetatud jäätmeid.
Olmejäätmete hulgast väljakorjatud või liigiti kogutud jäätmed (välja arvatud alajaotises 15 01 nimetatud jäätmed)
Kartong, ajalehepaber, kontoripaber, paberkäterätikud, salvrätikud (ainult tahkes olekus materjalid, mille ringlussevõtt ei ole võimalik; välja arvatud kõrgläikega paber ja mürgised värvained). Ei ole lubatud biolagunematu kattematerjali olemasolu korral.
Taimsed materjalid ja loomsed kõrvalsaadused.
Taimsed materjalid ja loomsed kõrvalsaadused. Lubatud, kui on tegemist köögijäätmetega.
Puit, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 37*
Töötlemata puidujäätmed.
Aia- ja haljastujäätmed, taimne kude, hekkide ja puude kärpimisjäätmed, rohust ja lehtedest koosnev materjal, mis ei sisalda ohtlikke aineid.
Välja arvatud tänavapühkimisjäätmed ja kanalisatsioonikaevude jäätmed.
Liigiti kogutud köögiviljad ja muud biojäätmed.
3) määruse lisa 1 tabeli allmärkuses 1 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määruse nr 102 „Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu alusel““ järgmiste sõnadega: „vastavalt jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusele“.
§ 6. Keskkonnaministri 2. juuli 2007. a määruses nr 49 „Probleemtoodetest tekkinud jäätmete täpsustatud nimistu“ tehakse järgmised muudatused:
1) määruse preambulis asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusega nr 102 „Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu““ järgmiste sõnadega: „jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusega“;
2) määruse lisa tabel asendatakse järgmise tabeliga:
Romusõidukid mitmesugustest liiklusvaldkondadest (sealhulgas liikurmasinad) ning romusõidukite lammutamisel ja sõidukihooldusel tekkinud jäätmed (välja arvatud jaotistes 13 ja 14 ning alajaotises 16 06 ja 16 08 nimetatud jäätmed)
16 01 03 01
M1 ja N1 kategooria mootorsõidukite vanarehvid
Muud vanarehvid, sealhulgas haagiste rehvid, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 01 03 01, 16 01 03 03 ja 16 01 03 04
16 01 03 03
M2, M3, N2 ja N3 kategooria mootorsõidukite vanarehvid
16 01 03 04
Erisõidukite ja põllumajandusmasinate vanarehvid
M1 ja N1 kategooria romusõidukid
L2e kategooria romusõidukid
M1 ja N1 kategooria romusõidukid, mis ei sisalda vedelikke ega ohtlikke osi
L2e kategooria romusõidukid, mis ei sisalda vedelikke ega ohtlikke osi
Ohtlikud osad, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 01 07* kuni 16 01 11*, 16 01 13* ja 16 01 14*
Kasutatud kütusefiltrid
Ohtlikke aineid sisaldavad mootorsõidukite katalüsaatorseadmed
Mootorsõidukite katalüsaatorseadmed, mida ei ole nimetatud jäätmekoodiga 16 01 21 02*
16 02 11 02*
Klorofluorosüsivesinikke, HCFC- ja HFC-aineid sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud väikesed kodumasinad
16 02 11 03*
Klorofluorosüsivesinikke, HCFC- ja HFC-aineid sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniseadmed
16 02 11 08*
Klorofluorosüsivesinikke, HCFC- ja HFC-aineid sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud meditsiiniseadmed (välja arvatud kõik implantaadid ja nakatunud tooted)
16 02 11 09*
Klorofluorosüsivesinikke, HCFC- ja HFC-aineid sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seire- ja valveseadmed
16 02 11 10*
Klorofluorosüsivesinikke, HCFC- ja HFC-aineid sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud automaatsed väljastusseadmed
16 02 11 11*
Klorofluorosüsivesinikke, HCFC- ja HFC-aineid sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud suured kodumasinad
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 12*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud väikesed kodumasinad, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 12*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 12*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud tavatarbijatele määratud seadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 12*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud valgustusseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 12*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud elektri- ja elektroonikatööriistad (välja arvatud suured paiksed tööstuslikud tööriistad), mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 12*
16 02 13 07*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud mänguasjad, vaba aja veetmise ja spordivahendid, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 12*
16 02 13 08*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud meditsiiniseadmed (välja arvatud kõik implantaadid ja nakatunud tooted), mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 12*
16 02 13 09*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seire- ja valveseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 12*
16 02 13 10*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud automaatsed väljastusseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 12*
16 02 13 11*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud suured kodumasinad, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 12*
Kasutuselt kõrvaldatud seadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 13*
Kasutuselt kõrvaldatud väikesed kodumasinad, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 13*
Kasutuselt kõrvaldatud infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 13*
Kasutuselt kõrvaldatud tavatarbijatele määratud seadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 13*
Kasutuselt kõrvaldatud valgustusseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 13*
Kasutuselt kõrvaldatud elektri- ja elektroonikatööriistad (välja arvatud suured paiksed tööstuslikud tööriistad), mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 13*
16 02 14 07
Kasutuselt kõrvaldatud mänguasjad, vaba aja veetmise ja spordivahendid, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 13*
16 02 14 08
Kasutuselt kõrvaldatud meditsiiniseadmed (välja arvatud kõik implantaadid ja nakatunud tooted), mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 13*
16 02 14 09
Kasutuselt kõrvaldatud seire- ja valveseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 13*
16 02 14 10
Kasutuselt kõrvaldatud automaatsed väljastusseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 13*
16 02 14 11
Kasutuselt kõrvaldatud suured kodumasinad, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09* kuni 16 02 13*
16 02 15 07*
Ohtlikke aineid sisaldavad plastosad (näiteks põlemist takistavaid broomitud aineid sisaldavad plastosad)
16 02 15 08*
Ohtlikke aineid sisaldavad klaasosad
16 02 15 09*
Elektri- ja elektroonikaseadmete trükkplaadid
16 02 15 10*
Ohtlikke aineid sisaldavad elektri- ja elektroonikaseadmete välised juhtmed
16 02 15 11*
Ohtlikke aineid sisaldavad printerite tahma-, tooneri- ja tindikassetid
16 02 15 12*
Vedelkristallkuvarid (LCD, LED ja plasmakuvarid)
16 02 15 13*
Kuvarid, mille taustavalgus on gaaslahenduslamp
16 02 15 14*
Elektronkiiretorukuvarid (CRT-kuvarid)
Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud osad, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 02 15*
Põlemist takistavaid broomitud aineid sisaldavad plastosad
16 02 16 09
Muud plastosad, mida ei ole nimetatud jäätmekoodidega 16 02 15 07* ja 16 02 16 08
16 02 16 10
Klaasosad, mida ei ole nimetatud jäätmekoodiga 16 02 15 08*
16 02 16 11
Elektri- ja elektroonikaseadmete välised juhtmed, mida ei ole nimetatud jäätmekoodiga 16 02 15 10*
16 02 16 12
Printerite tahma-, tooneri- ja tindikassetid, mida ei ole nimetatud jäätmekoodiga 16 02 15 11*
Muud patareid, mida ei ole nimetatud jäätmekoodidega 16 06 03*, 16 06 04, 16 06 05 05 ja 16 06 05 06
Muud akud, mida ei ole nimetatud jäätmekoodidega 16 06 01*, 16 06 02*, 16 06 05 03 ja 16 06 05 04
Nikkelmetallhüdriidakud
16 06 05 04
16 06 05 05
Hõbeoksiidpatareid
16 06 05 06
Jäätmete mehaanilise töötlemise jäätmed, näiteks nimistus mujal nimetamata sortimis-, purustamis-, kokkupressimis- või granuleerimisjäätmed
Plastid ja kummi
Purustatud või tükeldatud vanarehvid
20 01 23 01*
Klorofluorosüsivesinikke sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud suured kodumasinad
20 01 23 02*
Klorofluorosüsivesinikke sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud väikesed kodumasinad
20 01 23 03*
Klorofluorosüsivesinikke sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniseadmed
20 01 23 08*
Klorofluorosüsivesinikke sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud meditsiiniseadmed (välja arvatud kõik implantaadid ja nakatunud tooted)
20 01 23 09*
Klorofluorosüsivesinikke sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seire- ja valveseadmed
20 01 23 10*
Klorofluorosüsivesinikke sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud automaatsed väljastusseadmed
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud elektri- ja elektroonikaseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21* ja 20 01 23*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud suured kodumasinad, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21* ja 20 01 23*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud väikesed kodumasinad, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21* ja 20 01 23*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21* ja 20 01 23*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud tavatarbijatele määratud seadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21* ja 20 01 23*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud valgustusseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21* ja 20 01 23*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud elektri- ja elektroonikatööriistad (välja arvatud suured paiksed tööstuslikud tööriistad), mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21* ja 20 01 23*
20 01 35 07*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud mänguasjad, vaba aja veetmise ja spordivahendid, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21* ja 20 01 23*
20 01 35 08*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud meditsiiniseadmed (välja arvatud kõik implantaadid ja nakatunud tooted), mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21* ja 20 01 23*
20 01 35 09*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seire- ja valveseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21* ja 20 01 23*
20 01 35 10*
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud automaatsed väljastusseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21* ja 20 01 23*
Kasutuselt kõrvaldatud elektri- ja elektroonikaseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21*, 20 01 23* ja 20 01 35*
Kasutuselt kõrvaldatud suured kodumasinad, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21*, 20 01 23* ja 20 01 35*
Kasutuselt kõrvaldatud väikesed kodumasinad, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21*, 20 01 23* ja 20 01 35*
Kasutuselt kõrvaldatud infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21*, 20 01 23* ja 20 01 35*
Kasutuselt kõrvaldatud tavatarbijatele määratud seadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21*, 20 01 23* ja 20 01 35*
Kasutuselt kõrvaldatud valgustusseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21*, 20 01 23* ja 20 01 35*
Kasutuselt kõrvaldatud elektri- ja elektroonikatööriistad (välja arvatud suured paiksed tööstuslikud tööriistad), mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21*, 20 01 23* ja 20 01 35*
20 01 36 07
Kasutuselt kõrvaldatud mänguasjad, vaba aja veetmise ja spordivahendid, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21*, 20 01 23* ja 20 01 35*
20 01 36 08
Kasutuselt kõrvaldatud meditsiiniseadmed (välja arvatud kõik implantaadid ja nakatunud tooted), mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21*, 20 01 23* ja 20 01 35*
20 01 36 09
Kasutuselt kõrvaldatud seire- ja valveseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21*, 20 01 23* ja 20 01 35*
20 01 36 10
Kasutuselt kõrvaldatud automaatsed väljastusseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21*, 20 01 23*ja 20 01 35*
3) määruse lisa tabeli allmärkus 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1 Elektri- ja elektroonikaseadmete ohtlike osade hulka võivad kuuluda alajaotises 16 06 nimetatud ja ohtlikeks jäätmeteks liigitatud patareid ja akud, elavhõbedat sisaldavad lülitid, elektronkiiretoruklaas, muu aktiveeritud klaas jne.“.
§ 7. Keskkonnaministri 26. aprilli 2004. a määruses nr 26 „Jäätmeloa andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise menetluse käigus läbiviidavate menetlustoimingute tähtajad ning jäätmeloa taotlemiseks vajalike andmete täpsustatud loetelu ja jäätmeloa taotluse vorm ning jäätmeloa vorm“ tehakse järgmised muudatused:
1) määruse lisas 1 tabeli 1 allmärkuses 1 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusele nr 102 „Jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu““ järgmiste sõnadega: „jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusele“;
2) määruse lisas 1 tabeli 2 allmärkuses 1 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusele nr 102 „Jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu““ järgmiste sõnadega: „jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusele“;
3) määruse lisas 2 tabeli 1 allmärkuses 1 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusele nr 102 „Jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu““ järgmiste sõnadega: „jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusele“;
4) määruse lisas 2 tabeli 2 allmärkuses 1 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusele nr 102 „Jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu““ järgmiste sõnadega: „jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusele“;
5) määruse lisas 2 tabeli 9 allmärkuses 2 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusele nr 102 „Jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu““ järgmiste sõnadega: „jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusele“;
6) määruse lisas 2 tabeli 91 allmärkuses 2 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusele nr 102 „Jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu““ järgmiste sõnadega: „jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusele“;
7) määruse lisas 2 tabeli 14 allmärkuses 2 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusele nr 102 „Jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu““ järgmiste sõnadega: „jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusele“;
8) määruse lisas 2 tabeli 16 allmärkuses 2 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusele nr 102 „Jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu““ järgmiste sõnadega: „jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusele“.
§ 8. Keskkonnaministri 16. juuni 2011. a määruse nr 33 „Romusõidukite käitlusnõuded“ § 4 lõikes 3 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määruse nr 102 „Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu““ järgmiste sõnadega: „jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määruse“.
§ 9. Keskkonnaministri 29. aprilli 2004. a määruses nr 39 „Ohtlike jäätmete ja nende pakendite märgistamise kord“ tehakse järgmised muudatused:
„1) jäätmekood ja -liik vastavalt jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusele;“;
„5) jäätmete omadusi, mille alusel loetakse jäätmed ohtlikeks jäätmeteks, kirjeldavad koodid (HP-koodid) vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 1357/2014, millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid) III lisa (ELT L 365, 19.12.2014, lk 89–96);“.
§ 10. Keskkonnaministri 20. aprilli 2004. a määruse nr 18 „Jäätmeloa omamise kohustusest vabastatud isiku või tavajäätmete vedaja teate ja registreerimistõendi vormid“ lisa 2 allmärkuses 2 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusele nr 102 „Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu“ (RT I 2004, 23, 155)“ järgmiste sõnadega: „jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusele“.
§ 11. Keskkonnaministri 16. jaanuari 2007. a määruse nr 4 „Olmejäätmete sortimise kord ning sorditud jäätmete liigitamise alused“ § 2 sõnastatakse järgmiselt:
„Olmejäätmeid ning nende sortimise tulemusena tekkinud jäätmeid liigitatakse vastavalt jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel määrusega kehtestatud jäätmenimistule, eelkõige kooskõlas selle jaotisega 20 „Olmejäätmed (kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed kaubandus-, tööstus- ja ametiasutusjäätmed), sealhulgas liigiti kogutud jäätmed“ ning alajaotisega 19 12 „Jäätmete mehaanilise töötlemise jäätmed, näiteks nimistus mujal nimetamata sortimis-, purustamis-, kokkupressimis- või granuleerimisjäätmed.“.
§ 12. Keskkonnaministri 15. aprilli 2004. a määruses nr 17 „Metallijäätmete täpsustatud nimistu“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvis 1 asendatakse sõnad „Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusega nr 102 „Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu“ (RT I 2004, 23, 155)“ järgmiste sõnadega: „jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusega“;
02 01 10 01
02 01 10 02
Vase- ja vasesulamijäätmed
02 01 10 03
Alumiiniumi- ja alumiiniumisulamijäätmed
02 01 10 04
Plii- ja pliisulamijäätmed
02 01 10 05
Muude värviliste metallide ja nende sulamite jäätmed
02 01 10 06
Segametallijäätmed
10 09 99 01
Malmivalujäätmed
10 09 99 02
Raua- ja terasevalujäätmed
10 10 99 01
Vase- ja vasesulamivalujäätmed
10 10 99 02
Alumiiniumi- ja alumiiniumisulamivalujäätmed
10 10 99 03
Plii- ja pliisulamivalujäätmed
10 10 99 04
Muude värviliste metallide ja nende sulamite valujäätmed
10 10 99 05
Segametallivalujäätmed
Mustmetalliviilmed ja -treilaastud
12 01 03 01
Vase- ja vasesulamiviilmed ja -treilaastud
12 01 03 02
Alumiiniumi- ja alumiiniumisulamiviilmed ja -treilaastud
12 01 03 03
Plii- ja pliisulamiviilmed ja -treilaastud
12 01 03 04
Muude värviliste metallide ja nende sulamite viilmed ja treilaastud
12 01 03 05
Segametalliviilmed ja -treilaastud
Vase- ja vasesulamitolm ja -kübemed
12 01 04 02
Alumiiniumi- ja alumiiniumisulamitolm ja -kübemed
12 01 04 03
Plii- ja pliisulamitolm ja -kübemed, -viilmed ja -treilaastud
12 01 04 04
Muude värviliste metallide ja nende sulamite tolm ja kübemed
12 01 04 05
Segametallitolm ja -kübemed
Mustmetallpakendid, välja arvatud alkoholi ja karastusjookide müügipakendid
15 01 04 03
Alumiiniumpakendid, välja arvatud alkoholi ja karastusjookide müügipakendid
15 01 04 04
Muust värvilisest metallist pakendid, välja arvatud alkoholi ja karastusjookide müügipakendid
15 01 04 05
Segametallpakendid
15 01 10 01*
Ohtlikke aineid sisaldavad või nendega saastunud metallpakendid
Romusõidukid mitmesugustest liiklusvaldkondadest (sealhulgas liikurmasinad) ning romusõidukite lammutamisel ja sõidukihooldusel tekkinud jäätmed (välja arvatud jaotistes 13 ja 14 ning alajaotistes 16 06 ja 16 08 nimetatud jäätmed)
16 01 18 01
16 01 18 02
16 01 18 03
16 01 18 04
Muud värvilised metallid ja nende sulamid
16 01 18 05
Segametallid
16 02 10 01*
PCB-sid sisaldavad või nendega saastatud kasutuselt kõrvaldatud metallseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 02 09*
16 02 11 01*
Klorofluorosüsivesinikke, HCFC- ja HFC-aineid sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud metallseadmed
16 02 12 01*
Vaba asbesti sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud metallseadmed
Ohtlikke osi1 sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud metallseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09*, 16 02 10 01*, 16 02 11 01*, 16 02 12 01*
Kasutuselt kõrvaldatud metallseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09*, 16 02 10 01*, 16 02 11 01*, 16 02 12 01*, 16 02 13 01*
16 02 15 01*
Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud mustmetallist ohtlikud osad
16 02 15 02*
Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud vasest ning vasesulamitest ohtlikud osad
16 02 15 03*
Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud alumiiniumist ning alumiiniumisulamitest ohtlikud osad
16 02 15 04*
Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud pliist ning pliisulamitest ohtlikud osad
16 02 15 05*
Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud muudest värvilistest metallidest ning nende sulamitest ohtlikud osad
16 02 15 06*
Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud segametallidest ohtlikud osad
16 02 16 01
Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud mustmetallosad, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 02 15 01*
16 02 16 02
Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud vask- ning vasesulamosad, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 02 15 02*
16 02 16 03
Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud alumiinium- ning alumiiniumisulamosad, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 02 15 03*
16 02 16 04
Kasutuselt kõrvaldatud alumiiniumliiklusmärgid ja -teeviidad
16 02 16 05
Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud plii- ning pliisulamosad, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 02 15 04*
16 02 16 06
Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud muudest värvilistest metallidest ning nende sulamitest osad, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 02 15 05*
16 02 16 07
Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud segametallidest osad, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 02 15 06*
16 02 97 01*
Muud kasutuselt kõrvaldatud ohtlikke osi sisaldavad metallseadmed
16 02 98 01
Muud kasutuselt kõrvaldatud metallseadmed ja -aparaadid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 02 97 01*
16 03 03 01*
Ohtlikke aineid sisaldavad mustmetallidest koosnevad anorgaanilised jäätmed
16 03 03 02*
Ohtlikke aineid sisaldavad vasest ja vasesulamitest koosnevad anorgaanilised jäätmed
16 03 03 03*
Ohtlikke aineid sisaldavad alumiiniumist ja alumiiniumisulamitest koosnevad anorgaanilised jäätmed
16 03 03 04*
Ohtlikke aineid sisaldavad pliist ning pliisulamitest koosnevad anorgaanilised jäätmed
16 03 03 05*
Ohtlikke aineid sisaldavad muudest värvilistest metallidest ning nende sulamitest koosnevad anorgaanilised jäätmed
16 03 03 06*
Ohtlikke aineid sisaldavad segametallidest koosnevad anorgaanilised jäätmed
16 03 04 01
Mustmetallidest koosnevad anorgaanilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 03 03 01*
16 03 04 02
Vasest ja vasesulamitest koosnevad anorgaanilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 03 03 02*
16 03 04 03
Alumiiniumist ja alumiiniumisulamitest koosnevad anorgaanilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 03 03 03*
16 03 04 04
Pliist ning pliisulamitest koosnevad anorgaanilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 03 03 04*
16 03 04 05
Muudest värvilistest metallidest ning nende sulamitest koosnevad anorgaanilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 03 03 05*
16 03 04 06
Segametallidest koosnevad anorgaanilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 03 03 06*
17 04 05 01
Raudteerööpad
Ohtlike ainetega saastatud metallijäätmed
17 04 11 01
Polümeersest või muust materjalist isolatsioonikihiga kaetud vaskkaablid või elektrijuhtmed
17 04 11 02
Polümeersest või muust materjalist isolatsioonikihiga kaetud alumiiniumkaablid või elektrijuhtmed
17 04 11 03
Isolatsioonita vaskkaablid või elektrijuhtmed
17 04 11 04
Isolatsioonita alumiiniumkaablid või elektrijuhtmed
INIMESTE VÕI LOOMADE TERVISHOIU VÕI SELLEGA SEOTUD UURINGUTE KÄIGUS TEKKINUD JÄÄTMED (välja arvatud köögi- ja sööklajäätmed, mis ei ole tervishoiuga otseselt seotud)
19 10 02 01
19 10 02 02
19 10 02 03
19 10 02 04
19 10 02 05
20 01 40 01
20 01 40 02
20 01 40 03
20 01 40 04
20 01 40 05
20 01 40 06
3) määruse lisa tabeli allmärkus i asendatakse järgmise allmärkusega:
„i Elektri- ja elektroonikaseadmete ohtlike osade hulka võivad kuuluda alajaotises 16 06 nimetatud ja ohtlikeks jäätmeteks liigitatud patareid ja akud, elavhõbedat sisaldavad lülitid, elektronkiiretoruklaas, muu aktiveeritud klaas jne.“.
§ 13. Keskkonnaministri 9. novembri 2010. a määruses nr 56 „Kaevandamisjäätmete käitlemise kord“ § 5 lõike 3 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) jäätmeliigid vastavalt jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusele;“.
§ 14. Keskkonnaministri 21. aprilli 2004. a määruses nr 21 „Teatud liiki ja teatud koguses tavajäätmete, mille vastava käitlemise korral pole jäätmeloa omamine kohustuslik, taaskasutamise või tekkekohas kõrvaldamise nõuded“ tehakse järgmised muudatused:
1) määruse lisa 1 tabel asendatakse järgmise tabeliga:
Taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded, käitlustoiming2
Taaskasutamine teede ehitusel, maa-alade planeerimisel, täitmisel, taastamisel ja korrastamisel (R5m).
Kruusajäätmed ja kivipuru, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07*
Betooni-, tellise-, plaadi- või keraamikatoodetesegud, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 01 06*
Kipsipõhised ehitusmaterjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 08 01*
Mineraaljäätmed (näiteks liiv, kivid)
Kivilõikamisel ja -saagimisel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 01 04 07* ja 01 04 11, sealhulgas paekivi (näiteks lubjakivi, dolomiidi) töötlemisel tekkinud jäätmed
Taaskasutamine väetisena mullaviljakuse parandamiseks tingimusel, et materjali koostis vastab väetiseseaduse § 6 lõike 2 alusel kehtestatud nõuetele (R10).
Jäätmete põletamine samadel tingimustel puitkütusega, välja arvatud jäätmete avapõletamine väljaspool küttekoldeid, põletusseadmeid vms (R1).
Taaskasutamine jäätmete tekkekohas, näiteks kompostimine, pinnastöötlus (R3o, R10).
Metsamajandusjäätmete, sh kändude taaskasutamine tekkekohas metsa- ja sooteede aluspõhja kindlustamiseks (R3m).
Metsamajandusjäätmed (näiteks oksad, kännud, risu)
Saepuru, sealhulgas puidutolm, laastud, pinnud, puit-, laast- ja muud puidupõhised plaadid ning vineer, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 03 01 04*
Saepuru, puidutolmu ja laastude kasutamine põllumajandusfarmides loomade allapanuks tingimusel, et need allapanu eemaldamisel sõnniku ja virtsaga segunenud jäätmed järgnevalt taaskasutatakse väetisena pinnastöötlusel (R10).
Taaskasutamine küttegraanulite tootmiseks (R3m).
Koldetuhk, räbu ja katlatuhk (välja arvatud koodinumbriga 10 01 04* nimetatud katlatuhk ning koodinumbritega 10 01 96* ja 10 01 97* nimetatud jäätmed)
Turba ja töötlemata puidu põletamisel tekkinud lendtuha ja koldetuha taaskasutamine väetisena mullaviljakuse parandamiseks tingimusel, et materjali koostis vastab väetiseseaduse § 6 lõike 2 alusel kehtestatud nõuetele (R10).
Vanarehvide mehaaniline ringlussevõtt tükeldamata kujul muul kui esialgsel otstarbel (R3m).
Jäätmete põletamine samadel tingimustel puitkütusega, välja arvatud avapõletamine (R1), juhul kui pakendite korduskasutus või ringlussevõtt ei ole tehniliselt võimalik või majanduslikult otstarbekas.
Puitpakendite korduskasutuseks ettevalmistamine (R3k), nt puitaluste või -kastide parandamine jms.
Jäätmete põletamine samadel tingimustel puitkütusega, välja arvatud avapõletamine (R1).
Puit, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 12 06*
Bituumenitaolised segud, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 03 01*
Taaskasutamine teedeehitusel, maa-alade planeerimisel samadel tingimustel muude esmaste bituumenitaoliste materjalidega (R3m, R5m).
Kivid ja pinnas, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 05 03*
Taaskasutamine teede ehitusel, maa-alade planeerimisel, täitmisel, taastamisel ja korrastamisel (R3m, R5m, R10).
Püdela süvenduspinnase väljakaevamine ja tahendamine peab olema kooskõlas veeseadusest tulenevate nõuetega.
Süvenduspinnas, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 05 05*
Teetammitäitematerjal, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 05 07*
Reoveesette kasutamine põllumajanduses, haljastuses ja korrastamisel kooskõlas veeseadusest tulenevate nõuetega (R10).
Tööstusreovee biopuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 08 11*
Taaskasutamine jäätmete tekkekohas, näiteks kompostimine, pinnastöötlus (R3o, R10). Jäätmeseaduse § 21 lõike 2 alusel kehtestatud tingimustel komposti valmistamisel on jäätmeloa omamine kohustuslik.
Suurjäätmete korduskasutuseks ettevalmistamine (R3k, R5k), nt jäätmetena kasutusest kõrvaldatud mööbli taastamine või restaureerimine jms.
2) määruse lisa 1 tabeli allmärkus 1 asendatakse järgmise allmärkusega:
„1 Jäätmekood- ja liik vastavalt jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud määrusele.“.
§ 15. Keskkonnaministri 4. novembri 2005. a määruse nr 67 „Värvide, lakkide ja sõidukite taasviimistlusmaterjalide lenduvate orgaaniliste ühendite sisalduse piirnormid“ § 7 sõnastatakse järgmiselt:
„Valmistooteid, mille LOÜde sisaldus ületab piirväärtusi, tuleb käidelda ohtlike jäätmetena vastavalt jäätmeseadusele.“.
§ 16. Keskkonnaministri 25. septembri 2008. a määruse nr 41 „Ohtlike jäätmete saatekirja vorm ning saatekirja koostamise, edastamise ja registreerimise kord“ muutmine“ (RT I, 05.09.2014, 6) lisa vormi 3. osas „Jäätmete iseloomustus“ asendatakse sõna „H-kood“ sõnaga „HP-kood“.


URANTIA RAAMAT, 31. Kiri. Lõplikkuse Korpus
URANTIA RAAMAT - 31. Kiri. Lõplikkuse Korpus
31. Kiri. Lõplikkuse Korpus
§ 1. Havona põliselanikud
§ 2. Gravitatsiooni Sõnumitoojad
§ 3. Aulised surelikud
§ 4. Vastuvõetud seeravid
§ 5. Aulised Ainelised Pojad
§ 6. Aulised keskteeolendid
§ 7. Valgusekuulutajad
§ 8. Transtsendentaalid
§ 9. Tervikuniversumi Arhitektid
§ 10. Lõplik avastusretk
31:8.4 (351.1) EhkkikõikParadiisijõudvadsurelikudenamastivennastuvadTranstsendentaalidega, nagu ka Paradiisi kodanikega, juhtub see nii, et inimese esimene tõsine kokkupuude Transtsendentaaliga toimub sündmusrikkal ajal, mil tõususurelik seisab uue lõpetanute rühma liikmena lõpetanute vastuvõturingis ja Transtsendentaalide juht, Tervikuniversumi Arhitektide eesistuja, võtab neilt Kolmsuse igavikuvande.
31:9.5 (351.6) 3. superuniversumi tasand. Kolmas absoniitne tasand hõlmab seitset seitsme superuniversumi Meisterarhitekti, see rühm veedab nüüd ligikaudu võrdselt aega Paradiisi Seitsme Meistervaimu seltsis ja Lõpmatu Vaimu seitsmes spetsiaalsesmaailmas Seitsme Ülima Täideviija seltsis;


Kohalike omavalitsuste portaal Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu SE 340 arutelu
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu SE 340 arutelu
ELL ja EMOL arvamus Riigikogu kultuurikomisjoni 06.06.2013 istungile (HTM PGS §82 täiendavate muudatuste arutelu) Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt täiendava materjalina esitatud rakendusakti kavandi “Valdadele ja linnadele hariduskuludeks ette nähtud sihtotstarbeliste eraldiste jaotamise ja kasutamise tingimused ja kord” osas.
EMOL 10.06.2013 nr 10-2/48-4
ELL 10.06.2013 nr 5-2/89
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu SE 340 arutelu.
Täname Riigikogu kultuurikomisjoni võimaluse eest esitada arvamus komisjoni 06.06.2013 istungile (HTM PGS §82 täiendavate muudatuste arutelu) Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt täiendava materjalina esitatud rakendusakti kavandi “Valdadele ja linnadele hariduskuludeks ette nähtud sihtotstarbeliste eraldiste jaotamise ja kasutamise tingimused ja kord” osas.
1. Rakendusakti kavandi põhimõtte osas märgime, et kohalikele omavalitsustele riigieelarvest eraldatavate tasandus- ja toetusfondi vahendite jaotus ja kord on senise regulatsiooni kohaselt määratud terviklikult Vabariigi Valitsuse määrusega, mis koondab erinevate ministeeriumite, sealhulgas Haridus- ja Teadusministeeriumi, tegevusvaldkondade vahendite jaotuse kohalikele omavalitsustele tervikliku regulatsioonina, käsitledes vastava aasta riigieelarve seaduse alusel kohalikele omavalitsustele eraldatud summasid. Vabariigi Valitsuse määrus nr 26, 13. veebruar 2013 „2013. aasta riigieelarve seaduses kohaliku omavalitsuse üksustele määratud tasandus- ja toetusfondi jaotus ning jaotamise ulatus, tingimused ja kord” (https://www.riigiteataja.ee/akt/115022013012) hõlmab terviklikult tasandus- ja toetusfondi jaotust, sh hariduskulud, toimetulekutoetus, sotsiaaltoetuste ja –teenuste osutamise toetus, toetus vajaduspõhine peretoetus, sündide ja surmade registreerimise hüvitis, väikesaarte toetus, keskkonnatasude muutmise kompensatsioon, maamaksuvabastuse rakendamise korraldamise hüvitis. Vabariigi Valitsuse määruse aluspõhimõtted on võimaldanud valdkondlikult killustamata, ühtselt ja terviklikult, arvestada kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega (KOKS: https://www.riigiteataja.ee/akt/126032013006), kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seadusega (KOFS: https://www.riigiteataja.ee/akt/128122012004), samuti raamatupidamise seadusega (https://www.riigiteataja.ee/akt/125052012016) sätestatud kohaliku omavalitsuse enesekorralduse, eelarvete kujundamise ning kohalike omavalitsuste ja kohaliku omavalitsuse asutuste, sh haridusasutuste aruandluse ja raamatupidamise põhimõtete ning praktiliste üksikasjade killustamata korralduse vajadusega.
Eeltoodust tulenevalt ei toeta Eesti Linnade Liit ja Eesti Maaomavalitsuste Liit HTMi poolt esitatud rakendusakti kavandi aluseks olevat kohalike omavalitsuste tasandus- ja toetusfondi valdkondliku killustamise suunda ning palub Riigikogu kultuurikomisjonil harukondliku killustamise süvendamise põhimõtet mitte toetada, sest see viib valdkonnapoliitikate enama integreerimise asemel “silotornipoliitika” süvendamisele. (OECD raport „Ühtsema valitsemise poole” http://www.valitsus.ee/et/riigikantselei/oecd-raport)
2. Määruse teise osa suhtes, mis esitleb HTM soovi minna seniselt haridustoetuse jaotusmudelilt tagasi koefitsientidel põhinevale süsteemile, (vt n: “2006. aasta riigieelarve seaduses” kohaliku omavalitsuse üksustele jooksvateks kuludeks tasandusfondi määratud eraldiste jaotamise tingimused, kord ja jaotus. Vastu võetud 09.02.2006 nr 43. https://www.riigiteataja.ee/akt/993892) märgime, et koefitsientidel põhinev mudel on ajas samm tagasi, mitte edasi.
Seetõttu toetavad omavalitsusliidud jätkuvalt Haridus- ja Teadusministeeriumi, Rahandusministeeriumi, omavalitsusliitude ja teiste partnerite koostöös valminud ning 2008. aastast rakendatud haridustoetuse mudeli baasil jätkamist, vajadusel selle lihtsustamist ning nn kauguskriteeriumi lisamise võimaluste kaalumist (Üldhariduskoolide rahastamismudeli põhimõtted: http://www.hm.ee/index.php?047029).
Märgime, et alates 2008. aastast rakendatud haridusmudeli osas on osapooled ühises kokkuleppes selgitanud, et see on õpilase, klassi, kooliastme, kooli, omavalitsusüksuse ja õppekava kulu põhine, haarates seejuures igalt tasandilt kaasa ainult sellele tasandile omase vajaliku ja õigustatud kulu põhjustava komponendi. Selle haridusmudeli peamine põhimõte seisneb minimaalselt vajalike moodustatavate klassidega seotud õpetamiskulude finantseerimise tagamises vajalike kulude põhiselt. Rahastamismudel võtab aluseks, et iga klassi – olenemata selles õppivate laste arvust – õpetamise kulud on ühesuurused, kuna õpetatavate tundi arv ei sõltu õpilaste arvust ning õpetaja peab lastega ikka tegelema. Lisaks hariduseraldiste vahendite õigele jaotusele tagab mudeli süsteem algpinna laiapõhjalisemateks hariduspoliitilisteks otsusteks kui ainult eraldise tõstmine. Mudel tagab võimaluse täpselt hinnata iga otsuse kulukust. Seda nii üksikotsuse kulude hindamisel kui ka rahalise jaotuse täpses vastavuses otsusega. Näiteks õpetajate palga alammäärad, palgatõus, koolivõrk, normtundide arv, klassitäituvus, tunnijaotusplaan jne.
(Rahastamismudeli mõjud on üksikasjalikult esitatud veebis: http://portaal.ell.ee/orb.aw/class=file/action=preview/id=11437/2007-09-19_lopp-protokolli_Lisa_%DCldhariduse+rahastamismudel.pdf „Üldhariduse rahastamismudel. Riigieelarvest kohalikele omavalitsusüksustele eraldatavate tasandusfondis sisalduvate hariduskulude vahendite jaotamise põhimõtted alates 2008. aastast.“ (Lisa 1, lk 14-15))
Eeltoodule lisame ka ELL ja EMOL poolt 2013. aasta algul ühiselt läbi viidud haridusmudeli küsitluse kokkuvõtte (fail lisatud) ning Omavalitsusliitude 04.02.2013 kirja Haridus- ja Teadusministeeriumile “Üldhariduse rahastamismudelist” (fail lisatud)
Eeltoodust tulenevalt leiame, et enne põhimõtteliste otsuste tegemist tuleb ühised seisukohad mudeli täiustamiseks läbi rääkida ja kokku leppida, omades normaalset informatsiooni muudatuste mõjudest.
3. Omavalitsusliidud esitasid oma 03.06.2013 kirjas Riigikogu kultuurikomisjonile ettepaneku Haridus- ja Teadusministeeriumi §82 lg 4 p 1 täiendavate ettepanekute osas järgmiselt:
Selgitasime, et ettepanek lähtub vajadusest arvestada haridustoetuse jaotusmudeli aluste kujundamisel seaduse tasandil lisaks õpilaste arvu näitajatele ka klassikomplektide arvu koolis ning hariduse kättesaadavuse tagamise ja riiklike õppekavade täitmise vajadusega.
Leiame, et lähtuda tuleb sellest, et õppekava täitmisel erinevates kooliastmetes kaasnevad kooliastmeti erinevad kulud. Seega ei saa riigipoolne eraldis lähtuda ühesugusest nn pearahast kõigile kooliastmetele. Kooli õpilaste arvu ja klassikomplektide arvu arvestamine tagab paindlikuma lähenemise ja tagab suuremad valikuvõimalused koolide valimisel lastele ning lastevanematele. HTMi lahenduse ettepanek, kus arvestatakse laste arvu kohalikus omavalitsuses, kuid jätab arvestamata klassikomplektide arvu ning erinevate kooliastmete erineva kulu, muudab kodulähedase põhikooli mõiste sisu.
Eeltoodust tulenevalt ei saa omavalitsusliidud nõustuda asjaoluga, et nii PGSi muudatustes kui ka määruse kavandis ei ole arvestatud kooli klassikomplektide arvu komponendi vajadusega ning erinevate kooliastmete erineva kuluga. Nii PGSi muudatustes kui ka määruse kavandi §1-s on kajastamata tugispetsialistide tööjõukulu, määruse kavandi §1-s investeeringukomponent.
4. Lisaks eeltoodule märgime, et täiesti arusaamatust lähenemisnurgast on sõnastatud määruse kavandi §1 lg 2, kus puudub võimalus aru saada, mida tähendab see, et eraldisi antakse kahel korral aastas. Mida tähendab andmine? Mida tähendab see, et eraldiste jaotus tehakse eelarveaastaks (lõike esimene lause), kui samas lõike viimase lausega tühistatakse esimene ja väidetakse, et toetus eraldatakse kaheks viimaseks kalendrikuuks.
ELL ja EMOL ühine kiri Haridus- ja Teadusministeeriumile (EMOL 04.02.2013 nr 5-4/17; ELL 04.02.2013 nr 1-7/4-20) Üldhariduse rahastamismudelist
ELL ja EMOL Haridusmudeli küsitluse tulemused 02.02.2013


Hindamisnõukogu moodustamise kord ja töökord - Sihtasutus Eesti Teadusagentuur
Eesti Teadusagentuuri hindamisnõukogu moodustamise kord ja töökordVastu võetud 27.12.2011 nr 74
Määrus kehtestatakse „Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse” § 121 lõike 5 alusel.
Käesolevas määruses sätestatakse Eesti Teadusagentuuri hindamisnõukogu (edaspidi hindamisnõukogu) moodustamise kord ja töökord.
§ 2.Hindamisnõukogu
(1) Hindamisnõukogu:
(2) Hindamisnõukogusse kuulub kuni 15 liiget, kes on eri teadus- ja arendustegevuse valdkondade tunnustatud teadlased.
(3) Hindamisnõukogu liikmed tegutsevad kooskõlas kehtivate õigusaktidega ning lähtuvad oma tegevuses teaduse eetilistest põhimõtetest ja headest tavadest.
(4) Hindamisnõukogu liikmed kinnitavad kirjalikult, et nad on oma töös sõltumatud, ei esinda hindamisnõukogus neid esitanud organisatsiooni ega oma tööandja huve ning hoiavad hindamisnõukogu töö käigus neile teatavaks saanud teavet konfidentsiaalsena.
§ 3.Hindamisnõukogu liikmete kandidaatide esitamine
(1) Eesti Teadusagentuur kuulutab välja kandidaatide esitamise hindamisnõukogu liikmete kohtadele ning määrab kandidaatide esitamise tähtpäeva.
(2) Hindamisnõukogu liikmete kandidaate saavad esitada teadus- ja arendusasutused, mille teadus- ja arendustegevust on vähemalt ühes valdkonnas korraliselt positiivselt evalveeritud, Eesti Teaduste Akadeemia ja teadlaste esindusorganisatsioonid.
(3) Hindamisnõukogu liikme kandidaadi esitanud organisatsioon esitab Eesti Teadusagentuurile koos kandidaadi nimega põhjenduse kandidaadi sobivuse kohta hindamisnõukogu liikmeks, kandidaadi CV ja kandidaadi kirjaliku nõusoleku.
(4) Hindamisnõukogu liikme kandidaadiks ei saa esitada teadus- ja arendusasutuse direktorit, asedirektorit ning rektorit, prorektorit, dekaani, prodekaani ega riigi- või kohaliku omavalitsuse ametnikku.
§ 4.Hindamisnõukogu moodustamine
(1) Hindamisnõukogu koosseisu kinnitab kuni kolmeks aastaks Eesti Teadusagentuuri nõukogu kooskõlastatult haridus- ja teadusministriga.
(2) Hindamisnõukogu moodustamisel lähtutakse järgmistest põhimõtetest:
1) hindamisnõukogu liikmed nimetatakse erinevatest teadusvaldkondadest;
2) eelistatakse kandidaate, kelle senine tegevus Eesti teaduse edendamisel on olnud vastavuses akadeemilise ja teaduseetikaga ning suunatud Eesti teaduse kui terviku kvaliteedi tõstmisele;
3) hindamisnõukogu igas järgmises koosseisus on vähemalt ühe kolmandiku ulatuses uusi liikmeid;
4) üks ja sama isik ei ole hindamisnõukogu liige rohkem kui kuus aastat järjest.
(3) Hindamisnõukogu esimees on ametikoha järgi Eesti Teadusagentuuri juhatuse esimees ja tema suhtes ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1, 3 ja 4 sätestatut.
(4) Juhul kui hindamisnõukogu liige asub käesoleva määruse § 3 lõikes 4 nimetatud ametikohale või tema tegutsemine hindamisnõukogu liikmena muutub muul põhjusel võimatuks, teeb hindamisnõukogu esimees ettepaneku arvata ta hindamisnõukogu koosseisust välja ning tema asemele nimetatakse uus liige käesoleva määruse §-s 3 ja käesolevas paragrahvis nimetatud korras.
§ 5. Hindamisnõukogu koosolek
(1) Hindamisnõukogu töövorm on koosolek. Koosolekud toimuvad vähemalt neli korda aastas.
(2) Koosoleku kutsub kokku hindamisnõukogu esimees, tema volitusel aseesimees.
(3) Koosoleku toimumisest teatatakse hindamisnõukogu liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis ning koosoleku päevakord koos teiste vajalike dokumentidega saadetakse neile vähemalt üks nädal ette.
(4) Hindamisnõukogu koosolekut juhib esimees, tema volitusel aseesimees.
(5) Hindamisnõukogu aseesimehe valib hindamisnõukogu oma liikmete seast uue koosseisu esimesel koosolekul.
(6) Hindamisnõukogu on otsustusvõimeline, kui koosolekul osaleb vähemalt 2/3 hindamisnõukogu koosseisust, sealhulgas esimees, tema volitusel aseesimees.
(7) Nõutud kvoorumi puudumisel kutsub hindamisnõukogu esimees, tema volitusel aseesimees, kahe nädala jooksul kokku uue koosoleku.
(8) Koosoleku juhatajal on õigus kutsuda päevakorras olevate küsimuste arutamiseks koosolekust osa võtma hindamisnõukogu koosseisu mittekuuluvaid isikuid.
(9) Lisaks koosolekule võib hindamisnõukogu otsustada kasutada muid töövorme.
§ 6.Hindamisnõukogu otsus
(1) Hindamisnõukogu võtab otsused vastu avalikul hääletamisel 2/3 hääletamisel osalejate poolthäälte enamusega.
(2) Hindamisnõukogu esimees hääletamisel ei osale.
(3) Hindamisnõukogu liikmega otseselt seotud finantseerimistaotluse osas teeb hindamisnõukogu otsuse vastava finantseerimistaotluse menetlemist reguleerivas õigusaktis sätestatud tingimustel ja korras.
(4) Hindamisnõukogu liige, kellel on puutumus finantseerimistaotlusega, mille osas hindamisnõukogu peab otsuse vastu võtma, teavitab sellest esimesel võimalusel koosoleku juhatajat.
(5) Kui hindamisnõukogu liikme puutumus finantseerimistaotlusega, mille osas hindamisnõukogu peab otsuse vastu võtma, võib viia huvide konfliktini või ilmnevad muud asjaolud, mille tõttu hindamisnõukogu liikme kohustuste täitmine käesoleva määruse § 2 lõikes 4 nimetatud viisil on võimatu, otsustab koosoleku juhataja, et hindamisnõukogu liige hääletamisel ei osale.
(6) Hindamisnõukogu otsused ja eriarvamused otsuse kohta protokollitakse. Protokolli koostab Eesti Teadusagentuuri määratud isik ning sellele kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(7) Hindamisnõukogu otsused avalikustatakse otsuse tegemisel määratud kuupäeval.
§ 7. Ekspertkomisjonid
(1) Hindamisnõukogu võib otsuste tegemiseks vajaliku ekspertiisi tegemiseks moodustada ekspertkomisjone.
(2) Ekspertkomisjon koosneb vähemalt kolmest liikmest, kellel on varasem kogemus valdkonnas, milles nad ekspertiisi teevad.
(3) Ekspertkomisjoni liikmete suhtes kohaldatakse käesoleva määruse § 2 lõikeid 3 ja 4.
§ 8. Hindamisnõukogu esimese koosseisu moodustamine
Hindamisnõukogu esimese koosseisu moodustamisel ei kohaldata käesoleva määruse § 3 lõiget 1 ning § 4 lõike 2 punkte 3 ja 4.
Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 2012. a.


text:
Menetlustähtajad - Bulgaaria
A. Subjektiivsete materiaalõiguste kohtuliku kaitse taotlemise õiguse suhtes kohaldatakse seaduses sätestatud aegumistähtaegu ja seda õigust lõpetavaid tähtaegu.
Aegumistähtaeg on subjektiivse õiguse omaja tegevusetuse aeg, mille möödudes ta ei saa enam selle õiguse õiguslikku kaitset taotleda. Aegumistähtaja möödumisel ei lõppe üksnes materiaalõigus, vaid ka sellega seotud nõudeõigus ja täitmisele pööramise õigus. Aegumist ei kohaldata automaatselt, vaid üksnes pärast võlgniku vastuväite esitamist pädevale kohtule või kohtutäiturile.
Aegumistähtaegade kestuse, peatamise ja lõpetamise eeskirjad on sätestatud kohustuste ja lepingute seaduses. Kõikide nõuete suhtes, millele ei ole kehtestatud konkreetseid tähtaegu, kohaldatakse üldist viieaastast aegumistähtaega (kohustuste ja lepingute seaduse artikkel 110).
Kolmeaastane aegumistähtaeg on kehtestatud kolme liiki nõuetele (kohustuste ja lepingute seaduse artikkel 111):
saamata töötasu nõuded, mille suhtes ei ole ette nähtud muud aegumistähtaega;
lepingu täitmata jätmisest tulenevad hüvitisnõuded;
rendi- või üüri-, intressi- ja muude perioodiliste maksete nõuded.
Kolmeaastane aegumistähtaeg on kehtestatud ka õigusele taotleda ekslikult või pettuse või ähvardusega sõlmitud lepingute ning teovõimetute isikute või nende esindajate poolt ilma asjakohaseid nõudeid täitmata sõlmitud lepingute seadusjärgset kehtetuks tunnistamist.
Üheaastane aegumistähtaeg on kehtestatud äärmise vajaduse tõttu või ilmselgelt ebasoodsatel tingimustel sõlmitud lepingu seadusjärgse kehtetuks tunnistamise taotlemise õigusele (kohustuste ja lepingute seaduse artikkel 33).
Kuuekuune aegumistähtaeg on ette nähtud nõuetele, mis on seotud puudustega vallasasjade müümisel või tootmislepingu puhul töö puuduliku kvaliteediga, välja arvatud ehitustööde puhul, kui nõue aegub üldise viieaastase tähtaja jooksul (kohustuste ja lepingute seaduse artikkel 265).
Aegumistähtaeg algab nõudeõiguse tekkimise ajal, mis sõltub asjaomase materiaalõiguse laadist. See võib olla lepingulise kohustuse täidetavaks muutumise, õigusvastase teo toimepanemise, lepinguvälise kahju tekitaja kindlakstegemise, puudustega toote üleandmise jne aeg.
Aegumistähtaega ei saa poolte nõusolekul lühendada või pikendada.
Aegumistähtaeg võib peatuda ja katkeda.
Aegumistähtaeg peatub järgmistel kohustuste ja lepingute seaduse artiklis 115 ammendavalt loetletud juhtudel:
laste ja vanemate vahel ajal, mil viimased teostavad vanemlikke õigusi;
eestkostetavate või usaldusele tuginejate ja nende eestkostjate või usaldusisikute vahel, kuni eestkoste või usaldussuhe kestab;
abikaasade vahel;
kui isiku vara valitseb seaduse kohaselt või kohtumääruse alusel haldur, siis tema nõuete puhul halduri vastu, kuni see valitsemine kestab;
juriidiliste isikute hüvitisnõuete puhul nende juhtide vastu, kuni viimased on ametis;
alaealiste ja teovõimetute isikute nõuete puhul seadusjärgse esindaja või usaldusisiku puudumise ajal ja kuus kuud pärast sellise isiku määramist või teovõimetuse lõppu;
kuni kestab kohtuprotsess.
Neil juhtudel ei saa pool ajutiselt ja seadusest tulenevalt nõude esitamise õigust kasutada. Kuni peatumiseni kulgenud aegumistähtaeg jääb jõusse ja kulgeb edasi pärast peatumise tinginud asjaolu äralangemist.
Aegumistähtaeg katkeb järgmistel juhtudel:
kui võlgnik tunnistab nõuet;
nõude, vastuväite või lepitustaotluse esitamise korral, ent kui nõuet või vastuväidet ei rahuldata, siis ei arvata aegumistähtaega katkenuks;
maksejõuetusmenetluses nõude esitamise korral;
täitemeetmete võtmise korral.
Neil juhtudel kaotab nõudeõiguse tekkimisest kuni aegumise katkemiseni kulgenud tähtaeg oma õigusliku asjakohasuse ja kulgema hakkab uus aegumistähtaeg. Kui aegumistähtaja katkestab nõue või vastuväide, on seaduses ette nähtud teinegi oluline tagajärg: pärast katkemist algav uus aegumistähtaeg on alati viis aastat.
Absoluutsed tähtajad (õigust lõpetavad tähtajad) on tähtajad, mille möödumisel materiaalõigused ise lõppevad. Need tähtajad hakkavad kulgema alates materiaalõiguse, mitte nõudeõiguse tekkimisest.
Absoluutseid tähtaegu ei saa aegumistähtaegade moodi peatada ega katkestada.
Kohus või kohtutäitur kohaldab neid omal algatusel ja juhul, kui võlgnik ei esita vastuväidet.
Sellised tähtajad on: kolmekuune tähtaeg, mille jooksul pandipidaja või hüpoteegipidaja võib esitada vastuväite, kui kindlustushüvitist makstakse asja omanikule ja mitte talle; kahekuune tähtaeg, mille jooksul kaasomanik võib esitada hagi kaasomandis olnud asja ostuks, kui teine kaasomanik on müünud oma osa kolmandale isikule; üheaastane tähtaeg kinkelepingust taganemiseks jne.
B. Tähtajad, mille jooksul pooled ja kohus peavad hagimenetluses ja täitemenetluses tegema teatavad menetlustoimingud, on sätestatud tsiviilkohtumenetluse seadustikus. Maksejõuetusmenetluses menetlustoimingute tegemise tähtajad on sätestatud äriseaduses.
Poolte puhul on tähtaja möödalaskmise tagajärg asjakohase menetlustoimingu tegemise õiguse äralangemine. Kohtu puhul ei takista tähtajast mittekinnipidamine menetlustoimingut hiljem teha, sest ta on selleks alati kohustatud.
Pooltele menetlustoimingute tegemiseks ettenähtud tähtajad on sätestatud seaduses või määrab need kohus.
Seaduses sätestatud tähtajad (seadusjärgsed tähtajad) on:
hagiavalduse puuduste kõrvaldamise tähtaeg (üks nädal pärast menetluspoolele teatamist – tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 129 lõige 2);
kostja nõudele vastamise, tõendite täpsustamise, hagiavalduses esitatud tõendite õigsuse vaidlustamise, vastuhagi esitamise, kostja poolt kolmandate isikute (kaasosaliste) kaasamise ja nende vastu kohtumenetluse algatamise ning kohtu määratud menetluskorrale vastuväite esitamise tähtaeg. See hakkab kulgema alates hetkest, mil kostja on hagiavalduse ärakirja kätte saanud, ja kestab üks kuu või kaks nädalat, olenevalt sellest, kas tegemist on üldmenetluse või erinõuete menetlusega (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklid 131, 133 ja 367);
hageja täiendava avalduse esitamise tähtaeg kaubandusvaidlustes – kaks nädalat pärast kostja vastuse kättesaamist (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 372);
kostja poolt täiendavale avaldusele vastamise tähtaeg kaubandusvaidlustes – kaks nädalat pärast täiendava hagiavalduse kättesaamist (kohtumenetluse seadustiku artikkel 373);
kohtuotsuse peale apellatsioonkaebuse esitamise tähtaeg – kaks nädalat pärast kohtuotsuse kättetoimetamist poolele (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 259);
apellatsioonkaebuse vastuse ja vastuapellatsioonkaebuse esitamise tähtaeg – kaks nädalat pärast apellatsioonkaebuse ärakirja kättesaamist (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 263);
kohtuotsuse peale kassatsioonkaebuse esitamise tähtaeg – üks kuu pärast kohtuotsuse kättetoimetamist poolele (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 283);
kohtumääruse peale määruskaebuse esitamise tähtaeg – üks nädal pärast seda, kui see on poolele teatavaks tehtud. Kui see tehti kohtuistungil, kus pool osales, hakkab tähtaeg kulgema alates kohtuistungi kuupäevast (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 275);
täitmisele pööratud otsuse peale tühistamishagi esitamise tähtaeg – kolm kuud pärast selle tühistamise põhjuse tekkimist (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 305);
tähtaeg, mille jooksul pool võib taotleda kohtuniku taandamist – esimene kohtuistung pärast taandamise põhjuse tekkimist või sellest teadasaamist (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 23);
tähtaeg, mille jooksul pool võib esitada vastuväite erandliku kohtualluvuse puudumise tõttu – kuni teises kohtuastmes toimuva menetluse lõpuni (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 119);
tähtaeg, mille jooksul pool võib esitada vastuväite kinnisasja asukoha järgse kohaliku kohtualluvuse puudumise tõttu – kuni esimeses kohtuastmes toimuva kohtuliku uurimise lõpuni (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 119), ja kõikidel muudel kohaliku kohtualluvuse eeskirjade rikkumise juhtudel võib kostja vastuväite esitada ainult hagile vastuse esitamise tähtaja jooksul (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 119);
tähtaeg, mille jooksul hageja võib hagiavalduse kostja nõusolekuta tagasi võtta – kuni esimese kohtuistungi lõpuni (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 232);
tähtaeg, mille jooksul pool võib esitada täiendava taotluse – hageja esimesel kohtuistungil ja kostja hagile vastuse esitamise tähtaja jooksul (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 212);
dokumendi õigsuse vaidlustamise tähtaeg – hiljemalt koos vastusega õigusmeetmele, millega koos see on esitatud, ja kui see on esitatud koos hagiavaldusega, peaks kostja selle vaidlustama oma kirjaliku vastusega (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 193);
maksekäsu kiirmenetluses vastuväite esitamise tähtaeg – kaks nädalat pärast maksekäsu kättetoimetamist (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 414);
maksekäsu väljastamisest keeldumise peale kaebuse esitamise tähtaeg – üks nädal pärast keeldumise teatavakstegemist avaldajale (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 413);
täitedokumendi väljastamise määruse peale määruskaebuse esitamise tähtaeg – kaks nädalat pärast määruse kättetoimetamist sissenõudja puhul ja pärast vabatahtliku täitmise ettepaneku kättetoimetamist võlgniku puhul (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 407);
võlgniku vabatahtliku täitmise tähtaeg täitemenetluses – kaks nädalat pärast ettepaneku kättetoimetamist kohtutäituri poolt (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 428);
kohtutäituri toimingute peale kaebuse esitamise tähtaeg – üks nädal pärast toimingu tegemist, kui pool viibis selle juures või kui ta oli nõuetekohaselt kohale kutsutud, ja muudel juhtudel alates asjaomase teate kuupäevast (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 436);
maksejõuetusmenetluses nõude esitamise tähtaeg – vastavalt üks kuu ja kolm kuud pärast maksejõuetusmenetluse algatamise otsuse kandmist äriregistrisse (äriseadustiku artiklid 685 ja 688);
saneerimisavalduse esitamise tähtaeg – üks kuu pärast võlanimekirja kinnitava kohtumääruse kandmist äriregistrisse (äriseadustiku artikkel 696);
võlanimekirjale vastuväidete esitamise tähtaeg – seitse päeva pärast nimekirja avaldamist äriregistris (äriseadustiku artikkel 690);
pankrotihalduri ettevalmistatud jaotusettepanekule vastuväidete esitamise tähtaeg – 14 päeva pärast ettepaneku kandmist äriregistrisse (äriseadustiku artikkel 727);
Kohtu määratavad tähtajad on:
tõendite kogumise tähtaeg (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 157);
tõendite kogumise kulude katteks (tunnistajate kohtusse kutsumiseks, eksperditasude maksmiseks jne) tagatisraha deponeerimise tähtaeg (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 160);
poole tehtud menetlustoimingu puuduste kõrvaldamise tähtaeg (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 101);
Tähtajad jagunevad kahte rühma ka olenevalt sellest, kas kohus saab neid pikendada või on see võimalus välistatud.
Riigipühad:
3. märts – vabanemispäev (rahvuspüha);
1. mai – tööpüha;
6. mai – Püha Jüri päev ehk jüripäev, vapruse ja Bulgaaria armee aastapäev;
24. mai – Bulgaaria hariduse ja kultuuri ning slaavi kirjakeele päev;
6. september – Bulgaaria ühinemise päev;
22. september – iseseisvuspäev;
1. november – rahvavalgustajate päev (kõikides haridusasutustes vaba päev);
24. detsember – jõululaupäev, 25. ja 26. detsember – jõulupühad;
asjaomasel aastal pühaks määratud suur reede, vaikne laupäev ja ülestõusmispühade 1. ja 2. püha (pühapäev ja esmaspäev).
Ministrite nõukogu võib aasta jooksul kuulutada ühel korral riigipühadeks, teatavate kutsealade tähtpäevadeks ja vahetuspuhkepäevadeks ka muid päevi.
Üldeeskirjad poolte ja kohtu poolt menetlustoimingute tegemise tähtaegade kohta hagimenetluses ja täitemenetluses on sätestatud 2007. aasta tsiviilkohtumenetluse seadustikus. Üksikasjalik teave tsiviilkohtumenetluse seadustiku 7. peatükis „Tähtajad ja tähtaegade ennistamine“ sätestatud üldeeskirjade kohta on esitatud 4., 5. ja 6. küsimusele antud vastuses.
Aegumistähtaegade üldeeskirjad on sätestatud kohustuste ja lepingute seaduse artiklis 110 jj. Üksikasjalik teave nende kohta on esitatud 1. küsimusele antud vastuses.
Lepinguliste kohustuste täitmise tähtaegade üldeeskirjad on sätestatud kohustuste ja lepingute seaduse artiklites 69–72.
Teatava menetlustoimingu tegemise tähtaeg hakkab kulgema tavaliselt alates kuupäevast, mil poolt teavitatakse, et ta peaks selle toimingu tegema, või mil teda teavitatakse kohtu tehtud lahendist, mille peale võib esitada kaebuse.
Hagiavalduse puuduste kõrvaldamise tähtaeg hakkab kulgema alates kuupäevast, mil kohtu korraldus poolele edastatakse.
Hagile kirjalikult vastamise tähtaeg hakkab kulgema alates hagiavalduse ärakirja ja sellega seotud tõendite ärakirja kättesaamisest. Teates, millega kohus ärakirjad kostjale saadab, tuleb täpsustada vastamise tähtaeg ja vastamata jätmise tagajärjed.
Kohtuotsuse edasikaebamise tähtaeg hakkab kulgema alates selle kättetoimetamisest poolele.
Lihtmenetluses (tsiviilkohtumenetluse seadustiku kolmanda osa 25. peatükk) tehtud kohtuotsuse edasikaebamise tähtaeg hakkab kulgema alates kuupäevast, mil kohus tegi otsuse teatavaks.
Määruskaebuse esitamise tähtaeg hakkab kulgema alates sellest, kui see on poolele teatavaks tehtud. Kui see tehakse teatavaks kohtuistungil, kus pool osaleb, hakkab tähtaeg kulgema alates kohtuistungi kuupäevast.
Kohtutäituri toimingute peale esitatakse kaebus ühe nädala jooksul pärast toimingu tegemist, kui pool viibis selle juures või oli nõuetekohaselt kohale kutsutud, ja kõikidel muudel juhtudel pärast sellest teatamise kuupäeva.
Maksejõuetusmenetluses hakkavad tähtajad kulgema alates pankrotihalduri asjakohase toimingu avalikustamisest (nt aktsepteeritud nõuetega võlausaldajate nimekirja koostamisest) või kohtu määruse avalikustamisest äriregistris.
On ka tähtaegu, mis hakkavad kulgema alates hagimenetluse algatamisest, sest seaduses on sätestatud ainult nende lõpptähtpäev.
hageja võib muuta oma hagi aluseid või nõudeid või hagi kostja nõusolekuta tagasi võtta enne esimese kohtuistungi lõppu,
iga pärija võib pärimismenetluses esitada esimeseks kohtuistungiks kirjaliku taotluse, et jagatava vara hulka lisataks täiendavat vara jne.
Tähtaeg hakkab kulgema alates poole teavitamisest. Aeg, mil teade arvatakse poolele nõuetekohaselt kättetoimetatuks, määratakse kindlaks erinevalt, olenevalt teavitamise viisist. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku VI peatükis „Kohtuteated ja kohtukutsed“ on sätestatud eeskirjad kohtuteadete ja kohtukutsete pooltele kättetoimetamise viisi ning teadete nõuetekohaselt kättetoimetatuks arvamise aja kohta.
Kui teade toimetatakse adressaadile või tema esindajale või vastavalt muule samal aadressil elavale või töötavale isikule isiklikult kätte, peab kohtukutses olema märgitud kuupäev, millal isik teate kätte sai, olenemata sellest, kas kättetoimetajaks on kohtu esindaja või postitöötaja. Sellest kuupäevast hakkab kulgema asjaomase menetlustoimingu tähtaeg.
Teateid võib kätte toimetada ka poole märgitud e-posti aadressile. Need arvatakse kättetoimetatuks alates nende jõudmisest täpsustatud infosüsteemi.
Kui on täidetud õiguslikud eeltingimused (nt kui menetluspool on kohut teavitamata vahetanud avalduses märgitud aadressi), võib kohus määrata, et kättetoimetamine tehakse teate lisamisega toimikusse, ja sel juhul hakkab tähtaeg kulgema alates toimikusse lisamise kuupäevast.
Kui kostja alaliselt aadressilt ei leita kostjat ega muud isikut, kes kohtuteate vastu võtaks, peab kättetoimetaja kinnitama uksele või jätma postkasti teate, et dokumendid on jäetud kohtukantseleisse ja need võib kätte saada kahe nädala jooksul pärast teate kuupäeva. Kui kostja ei ilmu sellisel juhul neid kätte saama, arvatakse asjaomased dokumendid kättetoimetatuks alates nende kättesaamise tähtaja möödumisest.
Tähtaega arvutatakse aastates, nädalates ja päevades. Päevades arvestatavat tähtaega arvutatakse alates asjaomase ajavahemiku alguspäevale järgnevast päevast ja see lõppeb tähtaja viimasel päeval. Näiteks kui poolele antakse korraldus kõrvaldada hagi puudused seitsme päeva jooksul ja sellekohane teade toimetatakse kätte 1. juunil, on see tähtaja kulgema hakkamise kuupäev, kuid päevi tuleb hakata arvutama järgmisel päeval, st 2. juunil, ja tähtaeg lõppeb 8. juunil.
Tähtaegu arvutatakse kalendripäevades.
Nädalates arvestatav tähtaeg lõppeb viimase nädala vastaval päeval. Näiteks kui poolele antakse korraldus kõrvaldada hagiavalduse puudused ühe nädala jooksul ja sellekohane teade toimetatakse kätte reedel, on see tähtaja alguspäev ja tähtaeg lõppeb järgmise nädala reedel.
Kuudes arvestatav tähtaeg lõppeb viimase kuu vastaval kuupäeval ja kui viimases kuus ei ole sellist kuupäeva, lõppeb ajavahemik kuu viimasel päeval.
Aastates arvestatav tähtaeg lõppeb viimase aasta vastaval kuupäeval ja kui viimasel aastal ei ole sellist kuupäeva, lõppeb ajavahemik vastava kuu viimasel päeval.
Vt vastus 8. küsimusele.
Kui tähtaja viimane päev ei ole tööpäev, siis lõppeb tähtaeg alati puhkepäevale järgneval esimesel tööpäeval.
Kohus ei või pikendada üksnes kohtuotsuste ja -määruste edasikaebamise ning jõustunud kohtuotsuse tühistamise taotluse esitamise ning maksekäsu kiirmenetluses vastuväite esitamise tähtaega.
Kohus võib kõiki muid seaduses sätestatud ja kohtu määratud tähtaegu asjaomase poole taotlusel pikendada, kui taotlus esitatakse enne tähtaja möödumist ja kui selleks on mõjuvaid põhjuseid (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 63). Uus tähtaeg ei või olla algsest tähtajast lühem. Pikendatud tähtaeg hakkab kulgema algse tähtaja lõpust.
Tsiviilkohtumenetluse seadustikus on sätestatud kõikides tsiviil- ja kaubandusasjades tehtud kohtuotsuste ja -määruste edasikaebamise üldeeskirjad, milles on ette nähtud:
kohtuotsuse peale apellatsioonkaebuse esitamise kahenädalane tähtaeg, mis hakkab kulgema alates kohtuotsuse poolele kättetoimetamisest;
kohtuotsuse peale kassatsioonkaebuse esitamise ühekuune tähtaeg, mis hakkab kulgema alates kohtuotsuse poolele kättetoimetamisest;
kohtumääruse peale määruskaebuse esitamise ühenädalane tähtaeg, mis hakkab kulgema alates kohtuotsuse poolele teatavakstegemisest, ja kui kohus teeb selle teatavaks kohtuistungil, kus pool osaleb, siis alates kohtuistungi kuupäevast.
Neist üldeeskirjadest tehtavad erandid on ammendavalt sätestatud seaduses ja tulenevad asjakohaste menetluste eripärast. Selliseid erandeid kohaldatakse järgmise suhtes:
maksejõuetusmenetluse algatamise otsused, mida saab edasi kaevata seitsme päeva jooksul pärast nende äriregistrisse kandmist;
maksejõuetusmenetluse algatamise avalduse rahuldamata jätmise otsused, mida saab edasi kaevata seitsme päeva jooksul pärast teate kuupäeva vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustikus ettenähtud menetlusele;
pärimismenetluses tehtud otsuse, mille kohus teeb kontode kaasjagajate nõuete suhtes, jagamatu kinnisasja avalikult müüki panemise otsuse, jagamatu kinnisasja ühele kaasjagajale määramise otsuse ja lõpliku pärandvara jagamise protokolli avalikustamise otsuse võib ühiskaebusega edasi kaevata hiliseima otsuse edasikaebamise tähtaja jooksul;
tagaseljaotsust ei saa edasi kaevata, kuid ühe kuu jooksul pärast selle kättetoimetamist võib pool, kelle suhtes see on tehtud, esitada apellatsioonikohtule kaja, kui ta ei saanud kohtumenetluses osaleda;
otsust abielu lahutamise kohta vastastikusel kokkuleppel ei saa edasi kaevata;
muud seaduses sõnaselgelt sätestatud edasikaebamise juhud.
Kohtu määratud või seaduses sätestatud tähtaegade lühendamist ei ole ette nähtud. Neid saab poolte taotlusel vaid pikendada. Kohus ei või pikendada üksnes kohtuotsuste ja -määruste edasikaebamise ja jõustunud kohtuotsuse tühistamise taotluste esitamise tähtaegu ning maksekäsu kiirmenetluses vastuväite esitamise tähtaega.
Miski ei takista aga kohtul muuta omal algatusel või ühe poole taotlusel kohtuistungi kuupäeva, määrates selle varasemale või hilisemale kuupäevale, kui seda nõuavad olulised asjaolud. Sel juhul peab kohus siiski teatama pooltele uue kuupäeva ja sellekohane teade tuleb kätte toimetada hiljemalt üks nädal enne kohtuistungi kuupäeva.
Tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud menetluseeskirju, sealhulgas tähtaja pikendamist käsitlevaid eeskirju, kohaldatakse kõikide menetlusosaliste suhtes olenemata nende elukohast.
Üldeeskirja kohaselt ei võta kohus pärast tähtaja möödumist tehtud menetlustoiminguid arvesse. Lisaks sellele eeskirjale on tsiviilkohtumenetluse seadustikus sõnaselgelt sätestatud, et kui hagiavalduses esinevaid puudusi õigel ajal ei kõrvaldata, siis see tagastatakse; kui apellatsioonkaebus, tühistamistaotlus või vastuväide täitekorraldusele esitatakse pärast tähtaja lõppu, tagastatakse need hilinemise tõttu; kui pool ei esita talle kättesaadavaid tõendeid õigel ajal, ei aktsepteerita neid enam selles kohtuasjas, kui tähtaja möödalaskmise põhjuseks ei olnud erandlikud ettenägematud asjaolud.
Pool, kes ei ole kinni pidanud seaduses sätestatud või kohtu määratud tähtajast, võib taotleda selle ennistamist, kui ta tõendab, et tähtajast kinnipidamata jätmine oli tingitud erandlikest ettenägematutest asjaoludest, mis ei allunud tema kontrollile. Ennistamine ei ole lubatud, kui tähtaega oli võimalik menetlustoimingu tegemiseks pikendada.
Tähtaja ennistamise taotlus tuleb esitada ühe nädala jooksul pärast teate saamist tähtaja möödalaskmise kohta ja selles tuleb märkida kõik selleks alust andvad asjaolud ja selle põhjendatust toetavad tõendid. Taotlus tuleb esitada kohtusse, kus asjakohane menetlustoiming oleks tulnud teha. Koos tähtaja ennistamise taotlusega esitatakse ka dokumendid, mille jaoks tähtaja ennistamist taotletakse, ja kui tegemist on kulude tasumise tähtajaga, määrab kohus uue maksetähtaja.
Viimati uuendatud: 28/09/2018

matches: Kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus


RT I, 10.02.2011, 1
Vastu võetud 07.02.2011 nr 2
§ 1. Regionaalministri 22. oktoobri 2007. a määruses nr 7 „Meetme „Piirkondade konkurentsivõime tugevdamine” tingimused” (RTL 2007, 81, 1389; RT I, 23.12.2010, 4) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõiget 11 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) liiklusvahendite soetamine, juhul kui liiklusvahend on ekspositsiooni osa või kui see on eriotstarbelise liiklusvahendina hädavajalik objekti sihipärase kasutamise tagamisel ning selle rakendatus on täies ulatuses tagatud objekti territooriumi teenindamisega.”;
2) paragrahvi 111 täiendatakse lõikega 101 järgmises sõnastuses:
„(101) Kui pärast lõikes 10 nimetatud taotluste rahuldamata jätmise otsuse tegemist, arvestades § 9 lõike 1 alusel kinnitatud taotlusvooru vahendite mahtu, suunatakse § 5 lõikes 1 nimetatud meetme toetatavateks tegevusteks (edaspidi meetme alasuund) täiendavaid vahendeid või projektidest vabaneb vahendeid, siis uuendab EAS rahuldamata jäetud positiivse hinnangu saanud taotluse menetluse. Vastavalt pingerea järjestusele küsib EAS taotlejalt, kelle taotluses märgitud summa ületas taotlusvooru eelarvet, kas taotleja soovib taotluses kirjeldatud projekti esitatud kujul ellu viia. Kui taotleja soovib projekti esitatud kujul ellu viia, siis teeb EAS taotluse rahuldamise otsuse taotlust uuesti hindamata kuni täiendavalt meetme alasuunda suunatud või vabanenud vahendite lõppemiseni. Pingeritta kantud taotluste, mille summa ületab meetme alasuunda täiendavalt suunatud vahendeid või projektidest vabanenud vahendeid või taotluste, milles kirjeldatud projekti elluviimist taotleja esitatud kujul ei soovi, rahuldamata jätmise otsuseid ei muudeta.”
§ 2. Regionaalministri 28. mai 2008. a määruse nr 4 „Meetme „Üleriigilise tähtsusega kultuuri- ja turismiobjektide väljaarendamine” tingimused ja investeeringutoetuste kava koostamise kord” (RTL 2008, 46, 641; RT I, 23.12.2010, 4) § 14 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Projektide osas, mille puhul on põhjendatud projekti elluviimine eraldiseisvate etappidena, võib iga etapi kohta esitada eraldi taotluse. Projekti eraldiseisvate etappidena elluviimise vajalikkuse põhjendatuse üle otsustab § 12 lõike 2 alusel moodustatud hindamiskomisjon.”
§ 3. Regionaalministri 3. juuli 2009. a määruse nr 10 „Meetme „Kompetentsikeskuste arendamine” tingimused” (RTL 2009, 56, 820; RT I, 23.12.2010, 4) § 7 lõike 1 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) õppereisi lähetusega seotud kompetentsikeskuse palgaliste töötajate, kompetentsikeskuse juhtorgani liikmete, ideekavandi esitanud organisatsiooni töötajate ja koostöölepingu allkirjastanud organisatsioonide töötajate majutus- ja transpordikulud ning päevarahad vastavalt Vabariigi Valitsuse 29. juuli 2006. a määrusele nr 453 „Töölähetuse kulude hüvitiste ja päevaraha määrad ning nende maksmise tingimused ja kord”;”.


text:
Ehitustööde üleandmise-vastuvõtmise akt kaitseb nii ehitajat kui tellijat | Termopilt
Ehitustööde üleandmise-vastuvõtmise akt kaitseb nii ehitajat kui tellijat
Ehitustööde üleandmise-vastuvõtmise akt kaitseb
Ehitustööde üleandmise-vastuvõtmise akt on hea viis pakkuda mõlemale poolele võimalikult palju kaitset ja aitab vältida olukordi, kus mõni pool kannab vastutust või kulusid, mida ta ehitustöövõtulepingu ning seaduse alusel kandma ei peaks.
Ehitustööde üleandmise-vastuvõtmise akt on oma olemuselt kirjalik dokument, milles kinnitatakse ehitustöö lõpetamine, selle üleandmine tellijale ning võimalikud puudused koos kõrvaldamise tähtajaga. Üleandmise vastuvõtmise aktiga fikseeritakse mõlema poole seadusest tulenevate kohustuste täitmine, eelkõige töövõtja üleandmise kohustus ja tellija vastuvõtmise kohustus (vastavalt VÕS § 636 ja 638). Samuti saab aktis näidata ka tellija ülevaatamise kohustust (VÕS § 643), kui tegu on majandus- ja kutsetegevuses tegutseva tellijaga.
See on oluline poolte vastutuse määramisel olukorraks, kus töö ei vasta lepingutingimustele ning on ennekõike õiguslikus mõttes oluline poolte tõendamiskoormise jaotamisel. Kui töö ei vasta lepingutingimustele ehk sellel ei ole kokkulepitud omadusi, töö ei ole kasutatav või ei vasta vähemalt keskmisele kvaliteedile, vastutab töövõtja üldreegli kohaselt selle eest põhimõtteliselt alati, eeldusel, et lepingutingimustele mittevastavus või selle tekkepõhjus oli olemas juba töö üleandmise hetkel (võlaõigusseadus § 641 ja 642). Seadus sätestab ka tellija kohustuse töö üle vaadata reeglina töö üleandmisel, andes seejuures töövõtjale võimaluse puudused võimalusel kõrvaldada. Ehitustööde üleandmise-vastuvõtmise aktiga ongi kasulik fikseerida ennekõike see, et tellija on tööd kätte saanud ja asjakohaselt üle vaadanud, et vältida võimalikke tulevasi vaidlusi.
24. septembril toimub veebiseminar Kuidas ehitustööde vastuvõtmise- üleandmise akti sõlmida?
Veebiseminari viib läbi Advokaadibüroo LINDEBERG vandeadvokaat Keijo Lindeberg..
Õiguskirjanduses on välja toodud, et üleandmise-vastuvõtmise aktil on suuresti tõenduslik väärtus, kuivõrd vaidluse tekkides aktiga fikseeritud tööde puhul tõendamiskoormis pööratakse ümber. On oluline märkida, et selline tõendamiskoormis ei kehti tarbijalepingute puhul, kus eeldatakse et kuue kuu jooksul töö tarbijale üleandmise päevast ilmnenud lepingutingimustele mittevastavus oli olemas töö üleandmise ajal (VÕS § 642 lg 3). Nimelt, kui tellija võtab töö vastu, ilma et ta tooks vastuvõtmise käigus (nt vastuvõtmise aktis) esile tööl esinevaid puudusi, kehtib võlaõigusseaduse (VÕS) § 76 lg 4 kohaselt eeldus, et töövõtuleping on kohaselt täidetud ning et vastu võetud töö vastas lepingu tingimustele.
Juhul, kui tellija soovib pärast töö sellisel viisil vastuvõtmist tugineda töö lepingutingimustele mittevastavusele, peab ta vaidluse korral VÕS § 642 lg 1 kohaselt tõendama, et tema poolt etteheidetavad puudused esinesid tööl juba selle üleandmise hetkel. Ka Riigikohus on rõhutanud, et ainuüksi akti allkirjastamine ei välista tellija õigust tugineda lepingurikkumisele, küll aga peab tellija arvestama, et need asjaolud on tema tõendada, st kui ta ei suuda tõendada tehtud tööde lepingutingimustele mittevastavust, peab ta töövõtjale kokkulepitud tasu maksma (Riigikohtu 28.10.2008. a otsus asjas 3-2-1-80-08, p 23 ja 31). Seega kaitseb põhjalik üleandmise-vastuvõtmise akt samamoodi ka töövõtjat vastutuse eest just pööratud tõendamiskoormise tõttu, kui tööl ilmnevad hiljem puudused, mille on tekitanud asja hilisem rikkumine, väärkasutus või muud välised tegurid.
Oluline on ka teada, et tellijal on seadusjärgne kohustus töö vastu võtta, mis võib laieneda ka pisipuudustega töö vastuvõtmisele. Riigikohus on näiteks asunud seisukohale, et hea usu põhimõttega oleks aga vastuolus, kui tellija keelduks töö vastuvõtmisest ainuüksi ebaoluliste puuduste tõttu. Samuti võib hea usu põhimõttega olla vastuolus tellija keeldumine töö tervikuna vastuvõtmisest, kui töö on osadeks jaotatav ja oluliste puudusteta töö osa vastuvõtmine ei kahjustaks tellija õigusi (Riigikohtu 28.10.2008. a otsus asjas 3-2-1-80-08, p 22). Seda enam on oluline märkida üleandmise-vastuvõtmise akti ka väiksemad puudused, kuivõrd tellijal ei pruugi iga puuduse puhul olla põhjendatud ja õiguspärane keelduda töö vastuvõtmisest.
Samuti algab kõikide lepinguliste nõuete aegumistähtaeg alates töö valmimisest või selle vastuvõtmisest ehk siis üleandmise-vastuvõtmise akti allkirjastamisest, mistõttu on see dokument võimalike vaidluste seisukohalt samuti väga oluline. Olukorras, kus aktiga fikseeritakse puudused, mis kuuluvad hilisemale parandamisele, siis nende konkreetsete tööde puhul algab aegumistähtaeg jooksma paranduste üleandmisel.
Akti koostamise ning üleandmise kord on mõistlik ära määrata juba esialgses lepingus, eriti juhul, kui töö valmib ja antakse üle mitmes etapis. Üleandmis-vastuvõtmisakt peaks eelkõige koosnema tööde nimekirjast ja seisundi kirjeldustest töö vastuvõtmisel.
Kasulik on akti ära märkida kõik tööga ja pooltevahelise kokkuleppega seotud andmed, sh tellija andmed, töövõtja andmed, tööde lepinguline kogumaksumus. Aktiga annab töövõtja tellijale tööd üle, mis on teostatud vastavalt pooltevahelisele kokkuleppele ning tellija võtab aktis nimetatud tööd vastu. Aktis peaks sisalduma ka tellija kinnitus, et tema või tema esindaja on aktis nimetatud tööd üle vaadanud ning pooled kinnitavad, et akti on märgitud kõik tööde ülevaatamise käigus avastatud puudused töös ja täiendavalt teostamisele kuuluvad vaegtööd. Akti tuleks kirja panna ka töövõtja kinnitus, et on teadlik aktis märgitud töös esinevate puuduste kõrvaldamise ja vaegtööde teostamise tähtaegadest ning on kohustatud nendest tähtaegadest kinni pidama.
Töövõtulepingute puhul vastutab töövõtja ka puuduste eest, millest töövõtja oli töö üleandmise ajal teadlik, kuid millest ta tellijale ei teatanud (§ 645 lg 1 p 2). Sellisel juhul vastutab töövõtja ka puuduse eest, mida aktis ei fikseeritud. Sellest johtuvalt võib ka üleandmise akti sisse kirjutada töövõtja kinnituse, et ta on tellijat teavitanud kõikidest temale teada olevatest üleantavates töödes esinevatest puudustest.
Ehitustööde üleandmise-vastuvõtmise akt on hea viis pakkuda mõlemale poolele võimalikult palju kaitset ja aitab vältida olukordi, kus mõni pool kannab vastutust või kulusid, mida ta ehitustöövõtulepingu ning seaduse alusel kandma ei peaks. Seetõttu tuleks akti sõlmimisel olla võimalikult detailne ja hoolikas puuduste fikseerimisel, et hilisemaid vaidlusi võimalikult palju vältida.
Kas sinu kodu on seadusega kooskõlas ning kõik vajalikud andmed registris?	Küttesüsteemi planeerimisel tasub mõelda ka jahutuse peale

matches:
§ 636
§ 643
§ 641
§ 642
§ 76
§ 642
Riigikohus
Riigikohus