text:
Eelotsusetaotlus – Ühine tollitariifistik – Tariifne klassifitseerimine –Kombineeritud nomenklatuur – Keevitatud terasest tükid – Mitteelektrilised keskkütteradiaatorid – Rubriigid 7307 ja 7322 – Mõisted radiaatorite „osad“ ja „toruliitmikud“ – Rakendusmäärus (EL) 2015/23 – Kehtivus
Kohtuasjas C‑306/18,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Krajský soud v Ostravě – pobočka v Olomouci (maakonnakohus Ostravas, Olomouci kohtumaja, Tšehhi Vabariik) 29. märtsi 2018. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 7. mail 2018, menetluses
koosseisus: koja president F. Biltgen (ettekandja), kohtunikud C. G. Fernlund ja L. S. Rossi,
arvestades kirjalikku menetlust ja 28. veebruari 2019. aasta kohtuistungil esitatut,
– KORADO a.s., esindajad: advokát P. Mrázek ja advokát V. Beringerová,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb esiteks nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT 1987, L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382) I lisas, mida on muudetud komisjoni 16. oktoobri 2014. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1101/2014 (ELT 2014, L 312, lk 1), toodud kombineeritud nomenklatuuri (edaspidi „KN“) rubriikide 7307 ja 7322 tõlgendamist ja teiseks komisjoni 5. jaanuari 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/23 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT 2015, L 4, lk 15) kehtivust.
2 Eelotsusetaotlus esitati kohtuvaidluse raames, mille pooled on KORADO a.s. (edaspidi „Korado“) ja Generální ředitelství cel (Tšehhi Vabariigi tolliamet) ning ese teatavate kaupade KNi klassifitseerimine.
3 Brüsselis 14. juunil 1983 sõlmitud rahvusvaheline konventsioon, millega kehtestati kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem, ja selle 24. juuni 1986. aasta muutmisprotokoll kiideti Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsusega 87/369/EMÜ (EÜT 1987, L 198, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 288).
4 Tollikoostöö Nõukogu, nüüd Maailma Tolliorganisatsioon (WTO), mis asutati Brüsselis 15. detsembril 1950 sõlmitud nimetatud nõukogu asutamiskonventsiooniga, kiidab eelmises punktis nimetatud HSi konventsiooni artiklis 8 sätestatud tingimustel heaks HSi komitee poolt vastuvõetud HSi selgitavad märkused ja klassifitseerimise arvamused.
5 HSi konventsiooni artikli 3 lõike 1 punkti a kohaselt kohustub iga konventsiooniosaline tagama, et tema tariifi- ja statistikanomenklatuurid vastavad HSile, ja kasutama kõiki HSi rubriike ja alamrubriike ilma täienduste või muudatusteta ning samuti neile vastavaid arvkoode ning järgima HSi numeratsiooni. Sama säte kohustab konventsiooniosalisi kohaldama HSi tõlgendamise üldreegleid ning kõiki märkusi jaotise, grupi ja alamrubriigi kohta ning mitte muutma nende ulatust.
6 XV jaotist käsitleva HSi selgitava märkuse üldise osa punkt C „Toodete osad“ on sõnastatud järgmiselt:
„[…] üldise kasutusega osi (defineeritud jaotise märkuses 2), mis on esitatud eraldi, ei loeta toote osadeks, vaid klassifitseeritakse selle jaotise neile sobivas rubriigis. Seda kohaldatakse näiteks poltidele, mis on ette nähtud keskkütteradiaatoritele, või vedrudele, mis on ette nähtud autodele. Poldid tuleb klassifitseerida rubriigis 7318 (nagu poldid) ja mitte rubriigis 7322 (nagu keskkütteradiaatori osad). Vedrud tuleb klassifitseerida rubriigis 7320 (nagu vedrud) ja mitte rubriigis 8708 (nagu mootorsõidukite osad).“
7 Selgitav märkus HSi rubriigi 7307 kohta näeb ette:
Sellesse rubriiki kuuluvad rauast ja terasest toruliitmikud, mida peaasjalikult kasutatakse kahe toruõõne ühendamiseks, või toru ühendamiseks mingi aparaadi külge, või toru ava sulgemiseks. Rubriiki ei kuulu kaubad, millel ei ole otseselt tegemist toruõõnega (näiteks riputid, stellaažid ja muud taolised toed, mis peamiselt fikseerivad või toetavad torusid seinal, kinnitus- või tihendusrõngad või kraed (voolikuklambrid), mida kasutatakse painduva torustiku klammerdamiseks või jäikadele torudele kinnitamiseks, kraanid, ühendustükid jms) (rubriik 7325 või 7326).
Selle rubriigi alla kuuluvad seepärast lameäärikud ja äärikud sepistatud kraedega, põlved, käänikud ja tagasivoolu käänikud, reduktorid, kolmikud, ristmikud, korgid ja kübarad, liitmikud torureelingute ja konstruktsioonielementide jaoks, mitmeharulised tükid, ühendusvoolikud, sifoonsulgurid, niplid ja kraed.“
8 Selgitav märkus HSi rubriigi 7322 kohta näeb eeskätt ette:
Siia rubriiki kuuluvad:
2) Radiaatorite „sektsioonid“ ja muud osad.
Järgmisi tooteid ei käsitleta osadena:
a) Torud ja liitmikud keskküttekatelde ja radiaatorite ühendamiseks (rubriigid 7303 kuni 7307).
9 Euroopa Liitu imporditavate kaupade tariifset klassifitseerimist reguleerib KN, mis põhineb HSil. Põhikohtuasja faktiliste asjaolude asetleidmise ajal kehtis redaktsioon, mis tulenes määrusest nr 2658/87, mida on muudetud rakendusmäärusega nr 1101/2014.
10 KNi esimeses osas on esitatud hulk eelsätted. Selle osa I jaotises, mis on pühendatud üldreeglitele, näeb A osa ette sellesse nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid, mille kohaselt toimub kaupade KNi klassifitseerimine. Nii on eeskätt ette nähtud, et ametlik klassifitseerimine toimub lähtuvalt rubriikide kirjeldustest ja jaotiste või gruppide märkustest ning et jaotiste, gruppide ja alamgruppide nimetused on antud üksnes suunaval eesmärgil.
11 KNi teises osas on XV jaotis „Mitteväärismetallid ja nendest valmistatud tooted“.
12 Selles jaotises, mis hõlmab gruppe 72–83, on eeskätt grupp 73 „Raud- ja terastooted“.
13 KNi XV jaotise märkus 2 sätestab:
„Kogu nomenklatuuris tähistatakse terminiga „üldkasutatavad osad“:
a) rubriikide 7307, 7312, 7315, 7317 ja 7318 tooteid ning samalaadseid tooteid muudest mitteväärismetallidest;
Gruppides 73–76 ja 78–82 (v.a rubriik 7315) ei tähenda viited toodete osadele viiteid eespool määratletud üldkasutatavatele osadele.
14 KNi rubriik 7307 on sõnastatud järgmiselt:
„Rauast või terasest toruliitmikud (näiteks muhvid, põlved)
7307 93 – – otsakuti külgekeevitatavad liitmikud
– – – maksimaalse välisläbimõõduga kuni 609,6 mm
7307 93 19 – – – – muud
15 KNi rubriik 7322 on sõnastatud järgmiselt:
„Mitteelektrilised keskkütteradiaatorid, ja nende osad, rauast või terasest; rauast või terasest õhukuumendid ning kuuma õhu jaotusseadmed (sh ka värske või konditsioneeritud õhu jaotamiseks), mitteelektrilise kuumendusega, elektrimootorilt käitatavate ventilaatorite või õhupuhuritega, nende seadmete osad
– radiaatorid ja nende osad
7322 19 00 – – muud
Rakendusmäärus 2015/23
16 KNi ühetaolise kohaldamise tagamiseks võttis Euroopa Komisjon vastu rakendusmääruse 2015/23, mis jõustus vastavalt selle artiklile 3 28. jaanuaril 2015.
17 Rakendusmääruse 2015/23 põhjendustes 1–5 on märgitud järgmine:
„(1) Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud [KNi] ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.
(2) Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud [KNi] klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka [KNil] täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.
(4) On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja [nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta] määruse (EMÜ) nr 2913/92[, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT 1992, L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307),] artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.
(5) Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega“.
18 Rakendusmääruse 2015/23 artiklis 1 on sätestatud:
„Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse [KNi] kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.“
19 Selle rakendusmääruse artikkel 2 näeb ette:
„Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.“
20 Rakendusmääruse 2015/23 lisa on sõnastatud järgmiselt:
T-kujuline terasest ese. Harude välisläbimõõt on 23 mm ja toote keskosa suurim läbimõõt on 40 mm. Selle külgharude otsad on kaldservaga ja sobivad põkk-keevituseks ning keskosa ots on seest keermestatud.
Külgharude otsad tuleb keevitada radiaatoriplaatide vahele. Kolmandat otsa kasutatakse kas õhuväljalaske- või reguleerklapi paigaldamiseks või radiaatori ühendamiseks toruga, mis ühendab seda nt katlaga.
(*) Vt foto.
Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XV jaotise märkusega 2a ning CN-koodide 7307, 7307 93 ja 7307 93 19 sõnastusega.
Tootel on rubriiki 7307 klassifitseeritud toruliitmike objektiivsed tunnused. Rubriigi 7307 tooted on XV jaotise märkuse 2a kohaselt üldkasutatavad osad. Kuna muu hulgas ka grupis 73 esitatud viited osadele ei hõlma viiteid kõnealuses märkuses määratletud üldkasutatavatele osadele, ei või toodet klassifitseerida rubriiki 7322 keskkütteradiaatori osana (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 7322, punkti 2 alapunkt a).
Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 7307 93 19 alla kui muu terasest otsakuti külgekeevitatav liitmik maksimaalse välisläbimõõduga kuni 609,6 mm.
(*) Joonis on üksnes illustratiivne.
21 Kaebaja põhikohtuasjas taotles 9. novembril 2015 Celní úřad pro Olomoucký krajlt (Olomouci maakonna tolliosakond, Tšehhi Vabariik) siduvat tariifiinformatsiooni teatavate kaupade klassifitseerimise kohta. Kaebaja põhikohtuasjas tegi ettepaneku klassifitseerida need KNi alamrubriiki 7322 19 00.
22 Põhikohtuasjas kõne all olev kaup, mille viitenumbrid on „T 74‑32“, „T 40‑32“ ja „L 35‑32“, on keevitatud terasest tükid, mis on valmistatud mitteelektriliste keskkütteradiaatorite jaoks.
23 Neil on kaks või kolm otsa, sealhulgas esiteks üks või kaks haru, mis on mõeldud ühendamiseks radiaatoriplaatidega otsakuti külgekeevitamise tulemusel, ja teiseks keermestatud kaelaga ots, mis võimaldab tüki ühendada kas õhuväljalaskeklapi, reguleerklapi või muu seadmega või mingi toruga, mis on ühendatud soojusallikaga.
24 Olomouci maakonna tolliosakond klassifitseeris mitme 24. novembri 2015. aasta otsusega põhikohtuasjas kõne all oleva kauba vastavalt rakendusmäärusele 2015/23 KNi alamrubriiki 7307 93 19.
25 Põhikohtuasja kaebaja esitas nende otsuste peale tolliametile vaided. Kuivõrd vaided jäeti rahuldamata, esitas ta kaebuse Krajský soud v Ostravě – pobočka v Olomoucile (maakonnakohus Ostravas, Olomouci kohtumaja, Tšehhi Vabariik).
26 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et ehkki põhikohtuasjas kõne all olev kaup on identne või piisavalt sarnane tootega, mida on silmas peetud rakendusmääruses 2015/23, ning tuleb seega klassifitseerida „rauast või terasest toruliitmikuna“ KNi rubriiki 7307 ja täpsemalt selle alamrubriiki 7307 93 19, ei oleks selline klassifitseerimine eeskätt selle kauba olemust arvestades õige.
27 Ta märgib, et KNi XV jaotise märkuse 2 kohaselt tuleb KNi rubriigi 7307 tooteid käsitada „üldkasutatavate osadena“. Ta leiab, et põhikohtuasjas kõne all olev kaup ei ole mitte üldkasutatav osa, vaid kaebaja põhikohtuasjas tellimusel radiaatoritootja koostatud tehniliste dokumentide kohaselt valmistatud radiaatorite spetsiifiline osa. Seega kuulub see kaup oma olemuselt KNi rubriiki 7322.
28 Lisaks on eelotsusetaotluse esitanud kohus nagu ka kaebaja põhikohtuasjas seisukohal, et põhikohtuasjas kõne all olevat kaupa ei saa käsitada tarvikuna, ning ta täheldab sellega seoses, et Euroopa Kohus otsustas 26. oktoobri 2006. aasta kohtuotsuses Turbon International (C‑250/05, EU:C:2006:681), et mõiste „osad“ eeldab sellise terviku olemasolu, mis ei saa nende osadeta toimida, ning et mõistega „tarvikud“ peetakse silmas üksteisega väljavahetatavaid üksusi, mis võimaldavad kohandada seadme konkreetse töö tegemiseks või annavad sellele täiendavaid võimalusi või võimaldavad sel teha midagi erilist seonduvalt selle põhiotstarbega.
29 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et radiaator ei saa ilma põhikohtuasjas kõne all oleva kaubata toimida ning moodustab sellega terviku. Kõnealust kaupa ei tule seega käsitada mitte „toruliitmikuna“ KNi rubriigi 7307 tähenduses, vaid radiaatori „osana“, mis kuulub KNi rubriiki 7322.
30 Nende kaalutlustega arvestades on eelotsusetaotluse esitanud kohtul kahtlusi seoses rakendusmääruse 2015/23 kehtivusega ning täpsemalt seoses sellega, kas kõnealuse määrusega ei ole mitte ebaseaduslikult laiendatud KNi alamrubriigi 7307 93 19 ulatust.
31 Selles kontekstis otsustas Krajský soud v Ostravě – pobočka v Olomouci (maakonnakohus Ostravas, Olomouci kohtumaja) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas [rakendusmäärus 2015/23], milles klassifitseeritakse lisas esitatud tabeli esimeses veerus kirjeldatud kaup KNi alamrubriiki 7307 93 19, on kehtiv?
2. Juhul kui see määrus on kehtetu, kas siis võib asjaomased tooted klassifitseerida KNi alamrubriiki 7322 19 00?
3. Juhul kui see määrus on kehtiv, kas siis peab asjaomased tooted klassifitseerima KNi alamrubriiki 7307 93 19?“
32 Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib oma küsimustega, mida on sobilik analüüsida koos, sisuliselt teada, kas esiteks tuleb KNi tõlgendada nii, et sellised keevitatud terasest tükid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, tuleb klassifitseerida „toruliitmikena“ KNi rubriiki 7307 või hoopis radiaatorite „osadena“ KNi rubriiki 7322, ning teiseks täiendavalt, kas rakendusmäärus 2015/23 on kehtiv.
33 Sissejuhatuseks tuleb märkida, et väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et kui Euroopa Kohus on saanud eelotsusetaotluse tariifse klassifitseerimise küsimuses, ei ole tema ülesanne kõnealused tooted ise KNi klassifitseerida, vaid selgitada liikmesriigi kohtule neid kriteeriume, mis võimaldavad viimasel need tooted õigesti KNi klassifitseerida; viimast seda enam, et Euroopa Kohtul ei pruugi olla kogu klassifitseerimiseks vajalikku teavet. Seega on liikmesriigi kohus igal juhul toodete klassifitseerimiseks kõige pädevam (vt eeskätt 25. veebruari 2016. aasta kohtuotsus G. E. Security, C‑143/15, EU:C:2016:115, punkt 41 ja seal viidatud kohtupraktika).
34 Seega peab põhikohtuasjas kõne all oleva kauba klassifitseerima eelotsusetaotluse esitanud kohus, võttes arvesse vastust, mille Euroopa Kohus annab talle esitatud küsimustele.
35 Eelotsusetaotluse esitanud kohtule tarviliku vastuse andmiseks tuleb alustuseks rõhutada, et KNi klassifitseerimise üldreeglid näevad ette, et kaupade klassifitseerimine toimub lähtuvalt rubriikide kirjeldustest ja jaotiste või gruppide märkustest ning et jaotiste, kaubagruppide ja alamgruppide nimetused on antud üksnes suunaval eesmärgil. Vaatamata sellele, et HSi ja KNi selgitavad märkused ei ole siduvad, aitavad need siiski oluliselt kaasa eri tollirubriikide ulatuse tõlgendamisel (12. juuni 2014. aasta kohtuotsus Lukoyl Neftohim Burgas, C‑330/13, EU:C:2014:1757, punktid 33 ja 35 ning seal viidatud kohtupraktika).
36 Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt peab õiguskindluse ja kontrolli lihtsuse huvides kaupade tariifse klassifitseerimise seisukohast määravat kriteeriumi otsima üldiselt kaupade objektiivsete tunnuste ja omaduste hulgast nii, nagu need on määratletud KNi rubriigi sõnastuses ning jaotiste või gruppide märkustes (25. veebruari 2016. aasta kohtuotsus G. E. Security, C‑143/15, EU:C:2016:115, punkt 44 ja seal viidatud kohtupraktika).
37 Euroopa Kohus on samuti leidnud, et objektiivne klassifitseerimiskriteerium võib olla kauba otstarve, kui see on tootele omane; kas see nii on, peab olema võimalik hinnata toote objektiivsete tunnuste ja omaduste alusel (13. juuli 2006. aasta kohtuotsus Uroplasty, C‑514/04, EU:C:2006:464, punkt 42, ja 26. aprilli 2017. aasta kohtuotsus Stryker EMEA Supply Chain Services, C‑51/16, EU:C:2017:298, punkt 40).
38 Põhikohtuasjas soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, millisesse KNi rubriiki – kas rubriiki 7307 või 7322 – tuleb klassifitseerida sellised keevitatud terasest tükid, nagu on kõne all põhikohtuasjas.
39 Sellega seoses tuleneb KNi rubriigi 7307 sõnastusest, et see hõlmab selliseid rauast või terasest toruliitmikke nagu muhvid ja põlved.
40 HSi selgitav märkus selle rubriigi 7307 kohta täpsustab pealegi, et sellesse rubriiki kuuluvad rauast ja terasest toruliitmikud, mida peaasjalikult kasutatakse kahe toruõõne ühendamiseks või toru ühendamiseks mingi aparaadi külge või toru ava sulgemiseks.
41 KNi rubriigi 7322 sõnastusest nähtub omakorda, et sellesse rubriiki kuuluvad mitteelektrilised keskkütteradiaatorid ja nende rauast või terasest osad.
42 Sellest tuleneb, et selliste keevitatud terasest tükkide klassifitseerimiseks, nagu on kõne all põhikohtuasjas, tuleb välja selgitada, kas need kujutavad endast „toruliitmikke“ KNi rubriigi 7307 tähenduses või hoopis radiaatorite „osasid“ KNi rubriigi 7322 tähenduses.
43 Sellega seoses tuleb märkida, et kuigi KNis ei ole määratletud mõistet „osad“ KNi rubriigi 7322 tähenduses, tuleneb Euroopa Kohtu praktikast, mis puudutab KNi XVI jaotise gruppe 84 ja 85 ning XVII jaotise gruppi 90, et mõiste „osad“ eeldab sellise terviku olemasolu, mis ei saa nende osadeta toimida. Toote kvalifitseerimiseks „osaks“ nende gruppide tähenduses ei piisa selle tõendamisest, et ilma kõnealuse tooteta ei ole masin või seade võimeline rahuldama vajadusi, mille tarvis see on valmistatud. Lisaks tuleb tõendada, et kõnealune toode on selle masina või seadme mehaanilise või elektrilise toimimise eelduseks (12. detsembri 2013. aasta kohtuotsus HARK, C‑450/12, EU:C:2013:824, punkt 36).
44 Ühise tollitariifistiku ühtse ja ühetaolise kohaldamise huvides peaks KNi rubriigi 7322 puhul mõiste „osad“ määratlus olema sama määratlusega, mis tuleneb KNi teisi jaotisi käsitlevast kohtupraktikast (vt analoogia alusel 12. detsembri 2013. aasta kohtuotsus HARK, C‑450/12, EU:C:2013:824, punkt 37).
45 Käesoleval juhul nähtub Euroopa Kohtu käsutuses olevast toimikust, et radiaatorid ei saa toimida põhikohtuasjas kõne all olevate keevitatud terasest tükkideta; radiaatorid ja tükid on omavahel ühendatud ja moodustavad terviku.
46 Seega tuleks need kvalifitseerida KNi rubriiki 7322 kuuluvateks radiaatorite „osadeks“.
47 Siiski tuleb märkida, et Euroopa Kohus on juba sedastanud, et teatava toote klassifitseerimine KNi rubriiki 7307 „toruliitmiku“ ja seega KNi XV jaotise märkuse 2 tähenduses „üldkasutatava osana“ välistab selle toote klassifitseerimise KNi muusse rubriiki kuuluva „osana“ (12. detsembri 2013. aasta kohtuotsus HARK, C‑450/12, EU:C:2013:824, punktid 40–43).
48 Nimelt nähtub KNi XV jaotise märkusest 2, et gruppides 73–76 ja 78–82 ei tähenda viited „osadele“ viiteid „üldkasutatavatele osadele“. KNi XV jaotise märkuses 2 on täpsustatud, et eeskätt KNi rubriiki 7307 kuuluvad tooted kujutavad endast „üldkasutatavaid osasid“.
49 Seetõttu tuleb analüüsida, kas selliseid keevitatud terasest tükke, nagu on kõne all põhikohtuasjas, tuleb käsitada KNi rubriiki 7307 kuuluvate „toruliitmikena“ ja seega „üldkasutatavate osadena“ KNi XV jaotise märkuse 2 tähenduses; kui see on nii, on välistatud nende tükkide klassifitseerimine KNi rubriiki 7322 kuuluvate radiaatorite „osadena“.
50 Sellega seoses tuleb rõhutada, et selleks, et kvalifitseerida kõne all olev toode „üldkasutatavaks osaks“ KNi XV jaotise märkuse 2 tähenduses, peab see toode olema oma tunnuste ja objektiivsete omaduste ning sellele omase otstarbe kohaselt mõeldud kahe toruõõne ühendamiseks või toru ühendamiseks mingi aparaadi külge (vt selle kohta 12. detsembri 2013. aasta kohtuotsus HARK, C‑450/12, EU:C:2013:824, punktid 41 ja 42).
51 Nagu sai märgitud käesoleva kohtuotsuse punktis 23, on käesoleval juhul põhikohtuasjas kõne all olevatel keevitatud terasest tükkidel kaks või kolm otsa, sealhulgas esiteks üks või kaks haru, mis on mõeldud ühendamiseks radiaatoriplaatidega otsakuti külgekeevitamise tulemusel, ja teiseks keermestatud kaelaga ots, mis võimaldab tüki ühendada kas õhuväljalaskeklapi, reguleerklapi või muu seadmega või mingi toruga, mis on ühendatud soojusallikaga.
52 Pealegi möönis põhikohtuasja kaebaja Euroopa Kohtu istungil, et põhikohtuasjas kõne all olevate keevitatud terasest tükkide keermestatud kaela siseläbimõõt vastab toruliitmike puhul tavalisele klassikalisele läbimõõdule.
53 Sellest tuleneb, et selliseid keevitatud terasest tükke, nagu on kõne all põhikohtuasjas, tuleb käsitada „üldkasutatavate osadena“ KNi XV jaotise märkuse 2 tähenduses ja täpsemalt KNi rubriiki 7307 kuuluvate „toruliitmikena“, kui eelotsusetaotluse esitanud kohus ei jõua kõigi tema käsutuses olevate faktiliste asjaolude alusel muule järeldusele.
54 Rakendusmääruse 2015/23 kehtivusega seoses tuleb märkida, et Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võtab komisjon klassifitseerimismääruse esiteks siis, kui konkreetse toote KNi klassifitseerimine võib osutuda keeruliseks või põhjustada vaidlusi, ning et teiseks on selline määrus üldkohaldatav, kuivõrd seda ei kohaldata mitte konkreetse ettevõtja suhtes, vaid klassifitseerimise esemeks oleva tootega identsete toodete suhtes üldiselt (19. veebruari 2009. aasta kohtuotsus Kamino International Logistics, C‑376/07, EU:C:2009:105, punkt 63, ja 26. aprilli 2017. aasta kohtuotsus Stryker EMEA Supply Chain Services, C‑51/16, EU:C:2017:298, punkt 59 ja seal viidatud kohtupraktika).
55 Käesoleval juhul ei võimalda eelotsusetaotluses esitatud teave kindlalt välja selgitada, kas põhikohtuasjas kõne all olevad keevitatud terasest tükid on identsed rakendusmääruses 2015/23 silmas peetud tootega, ning seega, kas see määrus on nende tükkide suhtes kohaldatav.
56 Isegi eeldusel, et see rakendusmäärus on kohaldatav, on Euroopa Kohus juba sedastanud, et selline kohaldamine ei ole vajalik, kui Euroopa Kohus on eelotsuse küsimusele vastates andnud eelotsusetaotluse esitanud kohtule kõik vajalikud juhised toote klassifitseerimiseks KNi õigesse rubriiki (26. aprilli 2017. aasta kohtuotsus Stryker EMEA Supply Chain Services, C‑51/16, EU:C:2017:298, punkt 62).
57 Sellest tuleneb, et kuivõrd eespool toodud kaalutlustest nähtub, et Euroopa Kohus on andnud eelotsusetaotluse esitanud kohtule kõik vajalikud juhised põhikohtuasjas kõne all olevate keevitatud terasest tükkide klassifitseerimiseks KNi õigesse rubriiki, ei ole vaja teha otsust rakendusmääruse 2015/23 kehtivuse kohta.
58 Kõigi eelnevate kaalutlustega arvestades tuleb esitatud küsimustele vastata, et KNi tuleb tõlgendada nii, et sellised keevitatud terasest tükid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, tuleb klassifitseerida „toruliitmikena“ KNi rubriiki 7307, kui eelotsusetaotluse esitanud kohus ei jõua kõigi tema käsutuses olevate faktiliste asjaolude alusel muule järeldusele.
Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas, mida on muudetud komisjoni 16. oktoobri 2014. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1101/2014, toodud kombineeritud nomenklatuuri tuleb tõlgendada nii, et sellised keevitatud terasest tükid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, tuleb klassifitseerida „toruliitmikena“ kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 7307, kui eelotsusetaotluse esitanud kohus ei jõua kõigi tema käsutuses olevate faktiliste asjaolude alusel muule järeldusele.

matches: kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus


text:
Kohus tunnistas maamaksuseaduse osaliselt põhiseadusevastaseks – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal
Tallinna Halduskohus tunnistas täna maamaksuseaduse § 11 lg 3 põhiseadusega vastuolus olevaks osas, milles see piirab maamaksuseaduse § 11 lõikes 1 sätestatud maksusoodustuse kohaldamist selliselt, et kaasomandis oleva elamumaa kaasomanikud on maamaksu tasumisest vabastatud elamumaa osas linnas kokku 0,15 ha ulatuses.
Kohus leidis, et vastuolu tõttu põhiseaduse §-ga 12 tuleb asja lahendamisel kohaldamata jätta MaaMS § 11 lg 3 ning algatada selles osas põhiseaduslikkuse järelevalve menetlus. MaaMS § 11 lg 3 kohaldamata jätmisel ei saa õigeks pidada kaebaja suhtes MaaMS § 11 lõikest 1 tuleneva maksusoodustuse kohaldamist üksnes 750 m2 suuruse maa osas, nagu seda vaidlustatud maksuteates tehtud on, vaid kaebajale tuleb maksusoodustust kohaldada 1500 m2 suuruse maa osas vastavalt MaaMS § 11 lõikele 1.
Kohus nõustus kaebaja seisukohaga, et MaaMS § 11 lõikest 3 tulenev eristav maksusoodustuse kohaldamine sõltuvalt sellest, kas maatükk on kaasomandis või jagatud korteriomanditeks, on meelevaldne ning seeläbi vastuolus põhiseaduse (PS) §-st 12 tuleneva võrdse kohtlemise põhimõttega. MaaMS § 11 lõige 3 piirab kaasomandis oleva maa puhul maksusoodustust selliselt, et kõigi kaasomanike peale kokku on võimalik maksusoodustust kohaldada kuni 0,15 ha ulatuses. Samas sätestatakse sõnaselgelt, et korteriomandi omanikele selline piirang ei laiene. See tähendab, et kui linnas asuv kinnistu on kaasomandis ning kaasomanike elukoht on rahvastikuregistri kohaselt sel kinnistul asuvas hoones, on kõik kaasomanikud kokku vabastatud maamaksu tasumisest 0,15 ha maa ulatuses. Kui aga linnas asuv kinnistu on jagatud korteriomanditeks ning korteriomanike elukoht on rahvastikuregistri kohaselt sel kinnistul asuvas hoones, on iga korteriomanik vabastatud maamaksu tasumisest 0,15 ha ulatuses.
Kohus edastab nüüd oma otsuse Riigikohtule, kes peab otsustama, kas maamaksuseaduse säte on tõesti põhiseadusega vastuolus olev ja kui on, siis tunnistama selle kehtetuks. Halduskohtu võimuses on vaid sätte kohaldamata jätmine põhiseadusega vastuolu tõttu, kuid sätet saab kehtetuks tunnistada üksnes Riigikohus.
Omanike Keskliit loodab, et Riigikogu muudab siiski ise seadust, et maksumaksjad ei peaks samuti vaidlusi uuesti läbima.
Tegemist on Omanike Keskliidu ja Maksumaksjate Liidu poolt algatatud maamaksuvaidlusega, mida ametlikult esindab täna kohtus Maksumaksjate Liit.
Uuem uudis: Lasnamäele kavandatakse tervise- ja spordikeskust ››
‹‹ Vanem uudis: Colliers: Internetikaubandus asub jõudsalt mõjutama kogu jaeturgu

matches:
§ 11
§ 11
Kohus
§ 11
§ 11
§ 11
§ 11
Kohus
§ 11
§ 11
Kohus


Kindlustustegevuse seaduse ja võlaõigusseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Kindlustustegevuse seaduse ja võlaõigusseaduse muutmise seadus
RT I, 20.02.2019, 2
13.02.2019 otsus nr 388
„(4) Käesolevat seadust ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (EÜT L 335, 17.12.2009, lk 1–155) artiklites 5 ja 9 määratletud tegevusvaldkondades.”;
2) paragrahvi 11 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Eesti kindlustusandja võib tegutseda ainult aktsiaseltsi, Euroopa äriühingu, tulundusühistu või Euroopa ühistuna.
(2) Kindlustusandja suhtes rakendatakse äriseadustikus, tulundusühistuseaduses, Euroopa Liidu Nõukogu määruse (EÜ) nr 2157/2001 „Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta” rakendamise seaduses ja Euroopa Liidu Nõukogu määruse (EÜ) nr 1435/2003 „Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta” rakendamise seaduses sätestatut käesolevast seadusest tulenevate erisustega.”;
„§ 111. Kindlustusühistule kohaldatavad erisused
(1) Tulundusühistuna tegutsev kindlustusandja (edaspidi kindlustusühistu) asutatakse määramata tähtajaks.
(2) Kui kindlustusühistu kavandatav tegevus näeb ette võlaõigusseaduse §-s 520 sätestatud kohustusliku vastutuskindlustuse pakkumise, ei tohi kindlustusühistu põhikirjaga ette näha tingimusi, mis piiravad kindlustusvõtja õigust sõlmida kindlustusühistuga kindlustusleping, kui kindlustusvõtja vastab tüüptingimustes ettenähtud tingimustele.
(3) Kindlustusühistu peab lisaks tulundusühistuseaduse § 7 lõikes 1 sätestatule esitama äriregistrile esitatavas avalduses krediidiasutuse või makseasutuse teatise osakapitali sissemaksmise kohta.
(4) Äriregistrisse kantakse lisaks tulundusühistuseaduse §-s 8 nimetatud andmetele kindlustusühistu osakapitali suurus.
(5) Kindlustusühistu avalikustab kindlustusühistu põhikirja oma veebilehel.
(6) Kindlustusühistule ei kohaldata tulundusühistuseaduse § 1 lõike 2 kolmandas lauses ning §-des 34, 36 ja 37 liikme vastutuse kohta sätestatut.
(7) Kindlustusühistu liikmel on õigus kindlustusühistust välja astuda, kui tal ei ole kindlustusühistu ees täitmata kohustusi.
(8) Kindlustusühistu näeb põhikirjaga ette, et liikmesuse lõppemisel ei maksta liikmele hüvitist või pikendatakse tulundusühistuseaduse § 33 lõikes 3 sätestatud väljamakse tegemise tähtaega, kui pärast väljamakse tegemist ei oleks kindlustusandja omavahendid ja põhiomavahendid piisavad käesoleva seaduse ning selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete täitmiseks.
(9) Kindlustusühistu reservkapitali suurus peab olema vähemalt üks kümnendik osakapitalist, kui põhikirjas ei ole ette nähtud suuremat määra. Igal aastal kantakse reservkapitali vähemalt üks kahekümnendik puhaskasumist, kuni reservkapital saavutab ettenähtud suuruse.”;
4) paragrahvi 12 lõikest 6 jäetakse välja sõnad „kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (EÜT L 335, 17.12.2009, lk 1–155)”;
5) paragrahvi 17 lõike 1 punktis 2, § 55 lõikes 5 ning §-de 114 ja 116 tekstis asendatakse sõna „aktsiakapital” sõnadega „aktsiakapital või osakapital” vastavas käändes;
6) paragrahvi 20 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Äriseadustiku § 250 lõikes 4 ja tulundusühistuseaduse § 7 lõikes 3 sätestatud tähtaega arvestatakse tegevusloa andmise otsuse taotlejale kättetoimetamisest arvates.”;
7) paragrahvi 55 lõike 2 punkti 1 täiendatakse pärast sõna „omaaktsiate” sõnadega „või oma osade”;
8) paragrahvi 55 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Lisaomavahendite hulka kuulub kindlustusühistu tulevane nõue oma liikme vastu täiendava sissemakse tegemiseks, mille kindlustusühistu võib oma liikmele järgmise 12 kuu jooksul esitada.”;
9) paragrahvi 67 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Sümmeetrilise kohandamise tulemusel saadud aktsiariski kapitalinõude määr ei või kohandamata aktsiariski kapitalinõude määrast erineda rohkem kui kümne protsendipunkti võrra.”;
10) paragrahvi 110 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Kindlustusandja juhatuse liikme tasustamisele ei kohaldata tulundusühistuseaduse § 57 lõigetes 2–5 ja äriseadustiku § 314 lõigetes 2–5 sätestatut.”;
11) seaduse 4. peatüki 2. jao pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Kindlustusandja aktsiad ja osad ning aktsionärid ja liikmed”;
12) paragrahvide 114–116 pealkirjas asendatakse sõna „aktsiakapital” sõnadega „aktsiakapital ja osakapital” vastavas käändes;
13) paragrahvi 115 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Osakapitali suurendamisele kohaldatakse äriseadustiku §-des 192, 1921, 194 ja 195, § 196 lõike 1 punktides 1–5 ja 7 ning lõigetes 3–32 ja 4 ning §-des 1961 ja 1962 sätestatut.”;
14) paragrahvi 116 lõike 5 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kindlustusandjale ei kohaldata äriseadustiku §-des 199 ja 358 sätestatud võlausaldajatele teatamist, § 200 lõike 1 esimeses lauses ja § 359 lõike 1 esimeses lauses sätestatud tähtaega, § 200 lõiget 2 ega § 359 lõiget 2.”;
15) seadust täiendatakse §-ga 1161 järgmises sõnastuses:
„§ 1161. Kindlustusühistu kasumi jaotamine
(1) Kindlustusühistu kasum jaotatakse üldkoosoleku otsusel.
(2) Liikmetele ei tohi teha väljamakseid, kui kindlustusühistu omavahendite summa ja põhiomavahendite summa ei vasta käesolevas seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele.
(3) Väljamakse võib liikmele teha rahas või liikme nõusolekul tasaarvestada järgmise kindlustusmakse või muu maksega.”;
16) seaduse 4. peatükki täiendatakse §-ga 1221 järgmises sõnastuses:
„§ 1221. Oluline osalus kindlustusühistus
Käesoleva seaduse §-de 117–122 kohaldamisel kindlustusühistu suhtes kohaldatakse kindlustusandja aktsiakapitali ja aktsia kohta sätestatut kindlustusühistu osakapitali ning osa suhtes.”;
17) paragrahvi 127 lõiget 1 ja § 155 punkti 1 täiendatakse pärast sõna „aktsionäride” sõnadega „või ühistu liikmete”;
18) paragrahvi 129 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Finantsinspektsioon võib taotleda kohtult üldkoosoleku nimetatud kindlustusandja audiitorettevõtja asendamist äriseadustiku §-s 3291 või tulundusühistuseaduse §-s 661 sätestatud korras. Sama taotluse võivad esitada ka kindlustusandja aktsionärid või liikmed, kes ühiselt esindavad vähemalt viit protsenti kindlustusandja aktsiakapitalist või hääleõigusest.”;
19) paragrahvi 129 lõike 7 sissejuhatavat lauseosa täiendatakse pärast sõnu „äriseadustiku §-s 3291” sõnadega „või tulundusühistuseaduse §-s 661”;
20) paragrahvi 129 täiendatakse lõikega 10 järgmises sõnastuses:
„(10) Kindlustusühistule ei kohaldata tulundusühistuseaduse § 65 lõikes 2 ja §-des 67–70 sätestatut.”;
21) paragrahvi 131 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Kindlustusportfelli vastuvõtja ei saa olla kindlustusühistu, mille põhikirjas on ette nähtud, et kõik kindlustusvõtjad peavad olema kindlustusühistu liikmed.”;
22) paragrahvi 138 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Aktsiaseltsist või Euroopa äriühingust kindlustusandja võib kujundada ümber aktsiaseltsiks või Euroopa äriühinguks.”;
23) paragrahvi 140 lõike 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Aktsiaseltsist või Euroopa äriühingust kindlustusandja võib ühineda Eesti või teise lepinguriigi õiguse alusel asutatud aktsiaseltsist või Euroopa äriühingust kindlustusandjaga.”;
24) paragrahvi 192 lõiget 2 täiendatakse punktiga 93 järgmises sõnastuses:
„93) teavitama klienti kindlustusühistu kindlustuslepingu turustamisel kindlustusühistu liikmesusega seotud asjaoludest, sealjuures, kui kindlustusühistu põhikirja kohaselt peab klient olema selle liige, tegema kindlaks kliendi liikmesuse ning teavitama teda sellest, et kindlustuslepingu saab sõlmida üksnes pärast kindlustusühistu liikmeks astumist;”;
25) paragrahvi 192 lõike 2 punkt 12 tunnistatakse kehtetuks;
26) paragrahvi 227 lõike 1 punkti 5 täiendatakse pärast sõnu „kindlustusandja aktsionär” sõnadega „või liige”.
Võlaõigusseaduse § 428 lõiget 1 täiendatakse punktiga 71 järgmises sõnastuses:
„71) kindlustusühistu liikmesusega seotud asjaolud, sealhulgas kindlustusühistu liikmeks saamise tingimused ning liikmesusega kaasnevad õigused ja kohustused, kui kindlustusühistu põhikirja kohaselt peab kindlustusvõtja olema selle liige;”.


3-2-1-42-10 Riigikohus 17.05.2010
TsMS § 618 2
TsMS § 618 1
TsMS § 475 lg 1 p 13 1
AÕS § 156 lg 2
AÕS § 156 lg 3
Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 115 lg 1 teise lause järgi tekivad kehtivast esindusest õigused ja kohustused esindatavale, mitte esindajale.
Üldjuhul ei tohiks asja lahendus menetlusliigist oleneda, seda eriti lihtmenetluse asjade puhul (TsMS § 405), kus kohtul on menetlusreeglite kujundamise vabadus märkimisväärselt suur (vt ka Riigikohtu 6. aprilli 2010. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-20-10, p-d 10, 11).
Juurdepääsuasjade lahendamisel tuleb TsMS § 198 lg 3 esimese lause ja TsMS § 6182 lg 1 esimese lause kohaselt asja lahendamisse kaasata kõigi kinnisasjade omanikud, keda avalduse lahendamine puudutab (st kõigi kinnisasjade, mille kaudu juurdepääsu määramine võib kõne alla tulla, omanikud), samuti kinnisasjade asukohajärgne vallavalitsus. Nimetatud reegel on üks olulisemaid põhimõtteid juurdepääsuasjade lahendamisel, kuna selle järgimisega tagatakse, et vaidlus lahendatakse tervikuna ja korraga kõigi naabrite suhtes siduvalt ning seejuures arvestatakse ka avaliku võimu seisukohtadega.
Kuna sisulise vaidlusasja lahendamine hagita menetluses on esmajoones seadusandja otstarbekusest lähtuv otsustus, ei ole hagita asja lahendamine hagimenetluses vähemalt üldjuhul selline menetlusõiguse rikkumine, mis annaks aluse ainuüksi sel põhjusel kohtulahend tühistada. Sama põhimõte peaks kehtima ka juhul, kui asi, mis tuli lahendada hagimenetluses, lahendati hagita menetluses Et hiljem tugineda menetlusliigi valiku ebaõigsusele, peab menetlusosaline TsMS § 333 lg 1 järgi esitama kohtule õigel ajal vastava vastuväite.
AÕS § 156 lg 1 järgi ei eelda juurdepääsu nõude rahuldamine, et taotletud juurdepääsu asukohas paikneks tee teeseaduse § 2 lg 1 tähenduses. Juurdepääsu määramine ise võib olla alles tee rajamise aluseks. Juurdepääsu määramist ei välista see, kui kinnisasjale, mille kaudu juurdepääsu soovitakse, on omanik naaberkinnisasja omaniku juurdepääsu soovist teades rajanud juurdepääsu takistavana rajatisi, istutanud puid vms. Sellist tegevust saab hinnata pahauskse käitumisena AÕS § 156 lg 1 järgse nõude realiseerimise takistamiseks.
AÕS § 156 lg 2 eesmärk on säilitada tavana väljakujunenud ühendus avalikult kasutatava teega, koormamata omanikke, kelle kinnisasja ei ole avalikult kasutatava teega ühenduse pidamiseks kasutatud (vt Riigikohtu 28. aprilli 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-36-09, p 10).
AÕS § 156 lg-t 3 tuleb kohaldada eelkõige juhul, kui kinnisasja omanik on ennast faktilise tahtliku teoga ise juurdepääsust avalikult kasutatavale teele ilma jätnud.


text:
URANTIA RAAMAT, 150. Kiri. Kolmas jutlustamisreis
URANTIA RAAMAT - 150. Kiri. Kolmas jutlustamisreis
150. Kiri. Kolmas jutlustamisreis
§ 1. Naisevangelistide rühm
§ 2. Peatus Magdalas
§ 3. Sabat Tibeerias
§ 4. Apostleid kahekaupa lähetamine
§ 5. Mida ma pean tegema, et saada päästetud?
§ 6. Õhtused õppetunnid
§ 7. Viibimine Naatsaretis
§ 8. Sabatiteenistus
§ 9. Naatsaret hülgab Jeesuse
150:0.1 (1678.1) PÜHAPÄEvA, 16. jaanuari õhtul 29. aastal pKr jõudis Betsaidasse Abner koos Johannese apostlitega ning alustas Andrease ja Jeesuse apostlitega järgmisel päeval ühiseid nõupidamisi. Abner ja tema kaaslased seadsid oma keskuse sisse hebronis ja tavatsesid käia aeg-ajalt Betsaidas nõu pidamas.
150:0.2 (1678.2) Paljude sel ühisnõupidamisel kõne all olnud küsimuste seas arutati haigete võidmist tervendamispalvete ajal teatavat liiki õlidega. Jeesus keeldus jälle aruteludel osalemast ja nende käigus tehtud järelduste kohta oma arvamust avaldamast. Johannese apostlid olid haigete ja vaevatute eest hoolitsemisel alati kasutanud võidmisõli ja püüdsid seda tava mõlemas rühmas juurutada, kuid Jeesuse apostlid keeldusid end selle korraga sidumast.
150:0.3 (1678.3) Teisipäeval, 18. jaanuaril ühinesid nende kahekümne neljaga Betsaidas Sebedeuse majas enne nende lähetamist kolmandale jutlustamisreisile Galileasse ka läbiproovitud evangelistid, keda oli ligikaudu seitsekümmend viis. See kolmas misjoniretk kestis seitse nädalat.
150:0.4 (1678.4) Evangelistid saadeti välja viieliikmeliste rühmadena, kusjuures Jeesus reisis enamasti koos kaheteistkümnega ja apostlid käisid vajaduse korral kahekaupa uskujaid ristimas. Abner ja ta kaaslased töötasid samuti peaaegu kolm nädalat koos evangelistide rühmaga, andes neile nõu ja ristides uskujaid. Nad külastasid Magdalat, Tibeeriat, Naatsaretti ja kõiki Galilea kesk- ja lõunaosa põhilisi linnu ning külasid, kõiki varem külastatud kohti ja palju muid paiku. See oli nende viimane sõnum Galileale, kui mitte arvestada piirkonna põhjapoolsemaid osi.
1. Naisevangelistide rühm
150:1.1 (1678.5) Kõigist Jeesuse maise elujärgu julgetest sammudest oli kõige hämmastavam tema ootamatu teade 16. jaanuari õhtul: „homme valime taevariigi hoolekandetööks välja kümme naist.” Kahenädalase puhkuse algul, mil apostlid ja evangelistid olid Betsaidast puhkusele siirdunud, palus Jeesus Taavetil koguda vanemad koju tagasi ja läkitada sõnumitoojad kutsuma Betsaidasse kümmet vaga naist, kes olid teeninud endise laagri haldamisel ja telkhaiglas. Need naised olid kõik kuulnud noortele evangelistidele antud õpetusi, kuid ei neile ega nende õpetajatele polnud kunagi pähe tulnud, et Jeesus võiks söandada läkitada naisi õpetama taevariigi evangeeliumi ja hoolitsema haigete eest. Need kümme Jeesuse valitud ja lähetatud naist olid Naatsareti sünagoogi endise hazani tütar Susanna, herodes Antipase varahoidja Kuusa naine Johanna, rikka Tibeeria ja Sepphorise juudi tütar Eliisabet, Andrease ja Peetruse vanim õde Marta, Meistri lihase venna Juuda naiseõde Raahel, Süüria arsti Elmani tütar Nasanta, apostel Tooma nõbu Milha, Matteus Leevi vanim tütar Rutt, Rooma tsentuurio tütar Celta ja Agaman, lesknaine Damaskusest. hiljem lisas Jeesus sellesse rühma veel kaks naist — Maarja Magdaleena ja Arimaatia Joosepi tütre Rebeka.
150:1.2 (1679.1) Jeesus käskis neil naistel ise oma tööd korraldada ja Juudal neile varustuse ning kandeloomade jaoks raha anda. Need kümme valisid Susanna oma juhiks ja Johanna varahoidjaks. Sellest ajast hankisid nad kogu vajaliku raha ise ega pidanud enam kunagi Juudalt toetust küsima.
150:1.3 (1679.2) Tol ajal, mil naisi ei lubatud isegi sünagoogi peapõrandale (nad pidid jääma naisterõdule), oli väga üllatav näha, et nad on tunnistatud uue taevariigi evangeeliumi volitatud õpetajateks. Kui Jeesus need kümme naist evangeeliumi õpetama ja hoolekandetööd tegema lähetas, tegi ta neile ülesandeks kuulutada naiste emantsipatsiooni, mis vabastaks alatiseks kõik naised; mees ei tohtinud enam naist endast vaimselt madalamaks pidada. See oli selge šokk isegi kaheteistkümnele apostlile. Ehkki nad olid korduvalt kuulnud Meistrit ütlemas, et „taevariigis pole ei rikkaid ega vaeseid, vabu ega seotuid, mehi ega naisi, kõik on võrdselt Jumala pojad ja tütred”, jäid nad täiesti keeletuks, kui Jeesus tegi ametliku ettepaneku lähetada need kümme naist usuõpetajateks ja võtta nad isegi endaga reisile kaasa. See samm ajas ärevile kogu riigi ja Jeesuse vaenlased lõikasid selle pealt suurt kasu, kuid naised, kes headesse uudistesse uskusid, toetasid kõikjal oma väljavalitud õdesid ning väljendasid kindla sõnaga oma heakskiitu sellele naise koha tunnistamisele usualases töös. Naiste vabastamine, nende põhjendatud tunnustamine apostlite poolt toimus kohe pärast Meistri lahkumist, ehkki hilisemad põlvkonnad langesid taas tagasi vanade tavade juurde. Ristiusu kiriku varastel aegadel nimetati naisõpetajaid ja -hoolekandjaid diakonissideks ning neid tunnustati kõikjal. Aga Paulus tunnistas säärast tõsiasja küll teoreetiliselt, kuid ei võtnud kunagi omaks kui isiklikku suhtumist ja tal oli raske seda praktikas rakendada.
2. Peatus Magdalas
150:2.1 (1679.3) Kui apostlirühm Betsaidast teele asus, reisisid naised teiste taga. Koosolekutel istusid nad alati kõik koos ees, kõnelejast paremal. üha enam naisi oli hakanud taevariigi evangeeliumisse uskuma ja kui nad olid soovinud Jeesuse või mõne apostliga isiklikult vestelda, oli see tekitanud palju probleeme ja lõputult kimbatust. Nüüd oli kõik muutunud. Kui mõni naisuskuja soovis Meistrit näha või apostlitega rääkida, läks ta Susanna juurde ning sai koos kellegagi kaheteistkümnest naisevangelistist minna kohe Meistri või mõne tema apostli jutule.
150:2.2 (1680.1) Magdalas tõestasid naised esmakordselt oma kasulikkust ja õigustasid enese valimise tarkust. Andreas oli kehtestanud oma kaaslastele isiklikuks tööks naistega, eriti kahtlase mainega naistega, ranged reeglid. Kui see rühm Magdalasse jõudis, said kümme naisevangelisti vabad käed, sisenemaks pahelistesse linnaosadesse ja jutlustamaks häid uudiseid kõigile nende elanikele. Ning haigeid külastades jõudsid need naised oma haigetele õdedele väga lähedale. Nende kümne naise hoolekande tulemusena (hiljem tunti neid kaheteistkümne naisena) võideti Maarja Magdaleena selles paigas taevariiki. Maarjat olid tabanud paljud õnnetused ja ta oli teinud ohtrasti vigu, mis määras lugupeetud ühiskonnaliikmete suhtumise temasse, ja nii oli see naine leidnud end ühes Magdala jumalavallatutest linnaosadest. Marta ja Raahel selgitasid Maarjale, et taevariigi väravad on avatud ka temasugustele. Maarja uskus häid uudiseid ja Peetrus ristis ta järgmisel päeval.
150:2.3 (1680.2) Maarja Magdaleenast sai selle kaheteistkümnest naisevangelistist koosneva rühma kõige tegusam õpetaja. Umbes neli nädalat pärast tema pöördumist suunati ta koos Rebekaga teenistusse Jotapatasse. Nii nagu teised selle rühma liikmed, jätkasid ka Maarja ja Rebeka õpetamist kuni Jeesuse maise elu lõpuni, töötades ustavalt ja tõhusalt oma rõhutud õdede valgustamiseks ja nende meele ülendamiseks. Jeesuse eludraama viimase traagilise episoodi ajal, mil kõik apostlid peale ühe olid põgenenud, viibisid need naised viimseni kohal ja ükski neist ei öelnud temast lahti ega reetnud teda.
3. Sabat Tibeerias
150:3.1 (1680.3) Andreas oli teinud Jeesuse juhiste kohaselt apostlirühma sabatiteenistuste pidamise naiste ülesandeks. See tähendas muidugi seda, et neid teenistusi ei saanud pidada uues sünagoogis. Naised valisid Johanna sündmust juhtima ja koosolek toimus herodese uue palee banketisaalis, sest herodes viibis tol ajal Juliases, Pereas asuvas residentsis. Johanna luges pühakirjast naiste töö kohta Iisraeli usuelus, viidates Mirjamile, Deboorale, Estrile ja teistele.
150:3.2 (1680.4) Sel õhtul hiljem pidas Jeesus ühendatud rühmale mälestusväärse loengu „Maagiast ja ebausust”. Tol ajal peeti mõne ereda ja arvatavalt uue tähe ilmumist märgiks, et maa peal on sündinud suur inimene. Et sellist tähte oligi hiljuti nähtud, küsis Andreas Jeesuselt, kas need uskumused on põhjendatud. Meister arutles oma vastuses Andrease küsimusele pikalt ja põhjalikult inimliku ebausu teemal. Jeesuse jutust võib nüüdisaegses sõnastuses teha järgmise kokkuvõtte:
150:3.3 (1680.5) 1. taevatähtede liikumisteedel pole mitte midagi ühist inimelu sündmustega maa peal. Astronoomia on õige teadus, aga astroloogia on ebausklike eksimuste kogum, mis taevariigi evangeeliumisse ei sobi;
150:3.4 (1680.6) 2. hiljuti tapetud looma siseorganite uurimine ei ilmuta mitte midagi ei ilma, tulevikusündmuste ega inimsuhete kohta;
150:3.5 (1680.7) 3. surnute vaimud ei tule tagasi suhtlema oma peredega ega kunagiste veel elavate sõpradega;
150:3.6 (1681.1) 4. amuletid ja reliikviad ei suuda ravida haigusi, tõrjuda eemale õnnetusi ja mõjutada kurje vaime; usk kõigisse niisugustesse vaimse maailma mõjutamise ainelistesse vahenditesse pole midagi muud kui suur ebausk;
150:3.7 (1681.2) 5. liisuheitmine võib olla küll mugav viis paljude pisiprobleemide lahendamiseks, kuid selle meetodiga ei saa kindlaks määrata jumalikku tahet. Selle tulemused sõltuvad puhtainelistest juhustest. Ainus suhtlemisvahend vaimse maailmaga on inimkonnale annetatud vaim, sisimas elav Isa vaim koos Poja väljavalatud vaimuga ja Lõpmatu vaimu kõikjalviibiva mõjuga;
150:3.8 (1681.3) 6. ennustamine, võlumine ja nõidus on harimatu meele ebausk nagu maagia pettekujutlusedki. Usk õnnearvudesse ning headesse ja halbadesse ennetesse ei ole muud kui alusetu ebausk;
150:3.9 (1681.4) 7. unenägude tõlgendamine on suures osas ebausklik ja alusetu harimatute fantastiliste spekulatsioonide süsteem. Taevariigi evangeeliumil ei tohi algelise religiooni ennustajatest preestritega olla midagi ühist;
150:3.10 (1681.5) 8. savist, puidust või metallist ainelistes sümbolites ei saa elada häid ega kurje vaime; iidolid ei ole midagi muud kui vaid materjal, millest nad on valmistatud;
150:3.11 (1681.6) 9. nõidade, maagide ja võlurite võtted pärinevad egiptlaste, assüürlaste, babüloonlaste ja iidsete kaananlaste ebauskudest. Amuletid ja igat liiki loitsud on kasutud heade vaimude kaitse võitmiseks ja oletatavate halbade vaimude eemaletõrjumiseks;
150:3.12 (1681.7) 10. ta paljastas ja mõistis hukka nende usu lausumissõnadesse, tuleproovidesse, äranõidumisse, needmisse, märkidesse, alrauni juurtesse, nöörisõlmedesse ja ülejäänud harimatusse ning orjastavasse ebaususse.
4. Apostleid kahekaupa lähetamine
150:4.1 (1681.8) Järgmisel õhtul kogus Jeesus kokku kaksteist apostlit, Johannese apostlid ja äsja ametisse määratud naisterühma ning ütles neile: „Nagu ise näete, on lõikust palju, töötegijaid aga vähe. Palugem siis kõik lõikuse Issandat, et ta saadaks töötegijaid välja oma lõikusele. Ma jään siia nooremaid õpetajaid lohutama ja õpetama, kuid saadan vanemad kahekaupa välja, et nad jõuaksid kiiresti kõikjale üle Galilea jutlustama taevariigi evangeeliumi, nii kaua kui seda on veel sobiv ja rahulik teha.” Siis määras ta apostlid paaridesse, nagu tema neid soovis välja saata: Andreas ja Peetrus, Jaakobus ja Johannes Sebedeus, Filippus ja Naatanael, Toomas ja Matteus, Jaakobus ja Juudas Alfeus, seloot Siimon ja Juudas Iskariot.
150:4.2 (1681.9) Jeesus leppis kaheteistkümnega kokku, et nad kohtuvad Naatsaretis, ja ütles neile hüvastijätuks: „ärge minge sellel misjoniretkel ühessegi paganate linna ega Samaariasse, vaid hoopis Iisraeli koja kadunud lammaste juurde. Jutlustage taevariigi evangeeliumi ja kuulutage päästvat tõde, et inimene on Jumala poeg. Pidage meeles, et jünger on vaevalt üle oma meistrist või teener oma isandast. Jüngrile piisab, kui ta on oma meistriga võrdne ja teenrile piisab isandasarnaseks saamisest. Kui mõned inimesed on söandanud nimetada pereisandat Peltsebuli kaaslaseks, kui palju enam viitavad nad nii siis tema perele! Ent ärge kartke neid uskmatuid vaenlasi. Ma kuulutan teile, et pole midagi kinnikaetut, mis ei tuleks ilmsiks, ega peidetut, mida ei saadaks teada. Mis ma olen teile omavahel õpetanud, seda jutlustage targalt avalikkusele. Mis ma olen teile toas ilmutanud, seda kuulutage õigel ajal katustelt. Ja ma ütlen teile, mu sõbrad ja jüngrid, ärge kartke neid, kes ihu tapavad, hinge ei suuda nad tappa; pigem usaldage Teda, kes on võimeline toetama ihu ja päästma hinge.
150:4.3 (1682.1) Eks müüda ju kaks varblast veeringu eest? Ja ometi ei lange ükski neist maha Jumala teadmata. Kas te siis ei tea, et kõik teie juuksekarvadki on loetud? ärge siis kartke, te olete enam väärt kui palju varblasi. ärge häbenege minu õpetust; minge kuulutama rahu ja head tahet, kuid ärge arvake, et teie jutlustamine toob alati kaasa rahu. Ma tulin tooma maa peale rahu, aga kui inimesed minu kingituse tagasi lükkavad, tekivad lahkhelid ja rahutused. Kui kogu pere võtab taevariigi evangee liumi vastu, valitseb seal majas tõeline rahu; kui aga mõned perest astuvad taevariiki, teised aga evangeeliumi tagasi lükkavad, võib see lõhenemine tekitada ainult muret ja kurvastust. Tehke tõsist tööd kogu pere päästmiseks, et inimese vaenlasteks ei saaks tema enda kodakondsed. Kui aga olete iga pere kõigi liikmete heaks endast parima andnud, siis kuulutan ma teile, et see, kes oma isa või ema armastab rohkem kui seda evangeeliumi, ei ole taevariiki väärt.”
150:4.4 (1682.2) Kui kaksteist olid neid sõnu kuulnud, valmistusid nad teele asuma. Ja nad ei saanud uuesti kokku enne, kui kogunesid Naatsaretti Jeesuse ja teiste jüngritega kohtuma, nii nagu Meister oli korraldanud.
5. Mida ma pean tegema, et saada päästetud?
150:5.1 (1682.3) Ühel õhtul Suunemis, kui Johannese apostlid olid hebronisse tagasi läinud ja Jeesuse apostlid olid kahekaupa välja saadetud, Meister aga õpetas kahtteistkümmet nooremat evangelisti, kes töötasid Jaakobi juhendamisel koos kaheteistkümne naisega, esitas Raahel Jeesusele niisuguse küsimuse: „Meister, mismoodi vastata, kui naised küsivad meilt, mida nad peavad tegema, et päästetud saada?” Kui Jeesus oli küsimuse ära kuulanud, vastas ta:
150:5.2 (1682.4) „Kui mehed ja naised küsivad, mida teha, et päästetud saada, peate vastama: uskuge seda taevariigi evangeeliumi, võtke vastu jumalik andestus. Tunnistage usuga oma sisimas elavat Jumala vaimu, kelle vastuvõtmine teeb teist Jumala pojad. Kas te pole siis lugenud pühakirjast: „üksnes Issandas on õiglus ja jõud.” Samuti kohta, kus mu Isa ütleb: „Minu õiglus ligineb, ilmub mu pääste ja mu käsivarred embavad oma rahvast.” „Mu hing rõõmustab väga mu Issanda armastuses, sest tema on mind riietanud päästeriietega ja katnud mind oma õigluse rüüga.” Kas te pole lugenud Isa kohta sedagi, et tema „nimi, millega teda hüütakse, on Issand, meie õiglus”. „võta seljast eneseõigustuse määrdunud räbalad ja riieta mu poeg jumaliku õigluse ja igavese pääsemise riietesse.” On igavesti tõsi, et „õiglane elab oma usu abil”. Sissepääs Isa taevariiki on täiesti vaba, kuid edenemine — kasvamine armus — on oluline selles püsimiseks.
150:5.3 (1682.5) Pääsemine on Isa kingitus, mida ilmutavad tema Pojad. Kui te selle usu kaudu vastu võtate, saate osaks jumalikust olemusest, Jumala pojaks või tütreks. Usu kaudu mõistetakse teid õigeks; usu abil te pääsete; ning sellesama usu läbi liigute igavesti edasi üha lähemale jumalikule täiuslikkusele. Aabrahami õigustas tema usk ja Melkisedeki õpetuste kaudu sai ta teadlikuks pääsemisest. Seesama usk on ajastute jooksul päästnud inimpoegi, kuid nüüd on tulnud Isa enda Poeg pääsemist reaalsemaks ja vastuvõetavamaks tegema.”
150:5.4 (1683.1) Kui Jeesus lõpetas, väljendasid kõik, kes neid armulisi sõnu olid kuulnud, oma suurt rõõmu, ja läksid järgnevatel päevadel kuulutama evangeeliumi uue jõu, energia ja entusiasmiga. Ja naised rõõmustasid veelgi enam, teades, et neidki on arvatud maapealse taevariigi rajamise kavadesse.
150:5.5 (1683.2) Selle viimase esinemise kokkuvõtteks ütles Jeesus: „Pääsemist ei saa osta, õiglust ei saa ära teenida. Pääsemine on Jumala kingitus ja õiglus on taevariigi pojaseisuse vaimust sündinud elu loomulik vili. Teid ei päästeta mitte teie õige elu pärast, pigem elate te õiget elu sellepärast, et teid on juba päästetud: te olete tunnistanud pojaseisust Jumala kingitusena ja teenimist taevariigis maise elu ülima rõõmuna. Kui inimesed usuvad seda evangeeliumi, mis on Jumala headuse ilmutus, ajendab see neid vaba tahtlikult kõiki teadaolevaid patte kahetsema. Pojaseisuse teostumine on ühildamatu sooviga teha pattu. Taevariiki uskujad janunevad õigluse ja jumaliku täiuslikkuse järele.”
6. Õhtused õppetunnid
150:6.1 (1683.3) Õhtustel aruteludel kõneles Jeesus paljudel teemadel. ülejäänud reisil — enne kui nad kõik taas Naatsaretis kohtusid — rääkis ta teemadel „Jumala armastus”, „Unenäod ja nägemused”, „Pahatahtlikkus”, „Alandlikkus ja vagurus”, „Julgus ja ustavus”, „Muusika ja palveldamine”, „Teenimine ja kuulekus”, „Uhkus ja upsakus”, „Andeksandmise seos kahetsusega”, „Rahu ja täiuslikkus”, „Paheline jutt ja kadedus”, „Pahe, patt ja kiusatus”, „Kahtlused ja uskmatus”, „Tarkus ja palveldamine”. Kui vanemad apostlid olid ära, osalesid need nooremate meeste ja naiste rühmad aruteludel Meistriga palju vabamalt.
150:6.2 (1683.4) Veetnud paar-kolm päeva ühe kaheteistkümneliikmelise evangelistide rühmaga, asus Jeesus tööle mõne teise rühmaga, saanud nende töötajate asukohast teada Taaveti sõnumitoojatelt. Et see oli naiste esimene reis, viibisid nad üsna palju koos Jeesusega. Iga rühm sai sõnumitoojate teenistuse kaudu reisi kulgemisest põhjalikku teavet ja uudiste kuulmine teistest rühmadest oli neile hajutatud ja eraldi töötajatele alati väga julgustav.
150:6.3 (1683.5) Enne lahkuminekut oli kokku lepitud, et kaksteist apostlit kogunevad koos evangelistide ja naiskorpusega reedel, 4. märtsil Naatsaretti, et seal Meistriga kohtuda. Nii hakkasidki need apostlite ja evangelistide rühmad sel ajal Galilea kesk- ja lõunaosast suunduma Naatsareti poole. Pärastlõunaks olid ka viimastena saabunud Andreas ja Peetrus jõudnud laagrisse, mille esimesed saabunud olid linnast põhja pool asuvates mägedes valmis seadnud. Ja see oli esimene kord, mil Jeesus külastas pärast oma avaliku teenistuse algust Naatsaretti.
7. Viibimine Naatsaretis
150:7.1 (1683.6) Jeesus kõndis tol reede õhtupoolikul Naatsaretis ringi, ilma et keegi oleks teda tähele pannud või ära tundnud. Ta möödus oma lapsepõlvekodust ja puusepatöökojast ning veetis pool tundi mäel, kus talle oli poisina nii väga meeldinud olla. Pärast seda päeva, mil Johannes oli ta Jordanis ristinud, polnud Inimese Pojal kunagi olnud hinges nii suurt inimlike emotsioonide tulva. Mäelt alla tulles kuulis ta tuttavaid pasunahüüde päikeseloojangut kuulutamas, nagu ta seda oli poisina Naatsaretis kasvades nii palju kordi kuulnud. Enne laagrisse tagasipöördumist kõndis ta mööda sünagoogist, kus oli koolis käinud, ja talle meenusid paljud lapsepõlveaja mälestused. Jeesus oli päeval saatnud Tooma sünagoogi ülema juurde kokku leppima jutlustamist sabatihommikusel teenistusel.
150:7.2 (1684.1) Naatsareti rahvale polnud kunagi olnud iseloomulik vagadus ja õiglased eluviisid. Aastate möödudes saastas seda küla üha enam lähedalasuva Sepphorise kombelõtvus. Kogu Jeesuse lapse- ja noorukiea oli Naatsaretis temasse mitmeti suhtutud, talle oli pahaks pandud ka elama asumist Kapernauma. Naatsareti elanikud olid küll oma endise puusepa tegemistest palju kuulnud, kuid olid solvunud, et ta ei olnud oma varastel jutlustamisreisidel kunagi kodukülla jõudnud. Nad olid küll kuulnud Jeesuse kuulsusest, kuid enamik kodanikke olid vihased, et ta polnud ühtki oma suurt tegu teinud lapsepõlvelinnas. Naatsareti elanikud olid kuude kaupa Jeesuse üle väga palju arutlenud, kuid nende suhtumine temasse oli üldiselt tõrjuv.
150:7.3 (1684.2) Nii ei leidnudki Meister eest mitte tervitusi tema kojusaabumise puhul, vaid selgelt vaenuliku ja silmakirjaliku õhkkonna. See polnud aga veel kõik. Teades, et ta kavatseb selle sabatipäeva Naatsaretis veeta, ja oletades, et ta kõneleb sünagoogis, olid ta vaenlased palganud hulga jõhkraid ja tahumatuid mehi teda ründama ja igal võimalikul viisil tülitama.
150:7.4 (1684.3) Enamik Jeesuse vanemaid sõpru, kaasa arvatud teda lapsena narruseni armastanud hazanist õpetaja, oli surnud või Naatsaretist lahkunud, ja noorem põlvkond kaldus vaatama tema kuulsust suure kadedusega. Nad ei mäletanud enam tema varast pühendumist oma isa perele, vaid kritiseerisid teravalt seda, et ta polnud külastanud oma Naatsaretis elavat venda ja abiellunud õdesid. Jeesuse perekonna suhtumine temasse oli elanike lahkusetut hoiakut veelgi süvendanud. Ortodokssed juudid söandasid Jeesust kritiseerida isegi sellepärast, et ta kõndis tol sabatihommikul sünagoogi poole liiga kiirel sammul.
8. Sabatiteenistus
150:8.1 (1684.4) Sabatipäev oli ilus ja kõik Naatsaretis, nii sõbrad kui ka vaenlased, tulid sünagoogi oma linna endist kodanikku kuulama. Paljud apostlidki pidid jääma sünagoogi ukse taha, sest kõik kokkutulnud ei mahtunud sisse. Jeesus oli noorukina sageli selles palveldamispaigas kõnelnud, aga kui sünagoogi ülem ulatas talle tol hommikul pühakirjarulli, millest pühakirja õpetusi lugeda, ei olnud ühelgi kohalolijal meeles, et see on sama käsikiri, mille ta oli ise sünagoogile kinkinud.
150:8.2 (1684.5) Tolle päeva teenistus peeti täpselt samamoodi nagu siis, kui Jeesus oli poisina teenistustel viibinud. Ta astus koos sünagoogi ülemaga ette ja teenistust alustati kahe palvega: „Õnnistatud on Issand, maailma Kuningas, kes moodustab valguse ja loob pimeduse, kes teeb rahu ja on kõige looja; kes annab oma halastuses valgust maale ja kõigile, kes selle peal elavad, ning uuendab oma headuses oma loometöid päev-päevalt ja iga päev. Õnnistatud olgu meie Issand Jumal oma kätetöö auhiilguse pärast ja oma valgustava ja kiiduväärt valguse pärast. Sela. Õnnistatud on meie Issand Jumal, kes on loonud valguse.”
150:8.3 (1685.1) Pärast hetkelist pausi palvetasid nad jälle: „Meie Issand Jumal on armastanud meid suure armastusega ja haletsenud meid suure ülevoolava kahjutundega, meie Isa ja meie Kuningas, meie isade pärast, kes temasse uskusid. Sa õpetasid neile eluseadusi, halasta meile ja õpeta ka meid. valgusta meie silmi seaduse suhtes; lase meie südameil avaneda sinu käsuseadustele; ühenda meie südamed sinu nime armastama ja kartma, et me ei pea häbenema lõputus maailmas. Sest sina oled Jumal, kes valmistab ette pääsemise, ja sa oled valinud meid kõigi rahvaste ja keelte seast ja sa oled toonud meid tões oma suure nime — sela — juurde, et me saaksime armastavalt sinu ühtsust kiita. Õnnistatud olgu Issand, kes armastusega valis oma rahvaks Iisraeli rahva.”
150:8.4 (1685.2) Siis luges kogudus ette juudi usutunnistuse shema. See rituaal seisnes seaduste arvukate lõikude kordamises ja näitas, et palveldajad on enda peale võtnud taevariigi koorma, samuti päeva ja öö suhtes kehtivate käskude koorma.
150:8.5 (1685.3) Ning siis järgnes kolmas palve: „Tõsi on, et sina oled Jahve, meie ja meie isade Jumal; meie ja meie isade Kuningas; meie ja meie isade Päästja; meie Looja ja meie pääsemise kindel kalju; meie abi ja vabastaja. Sinu nimi on pärit igavikust ja sinu kõrval pole teist Jumalat. Päästetud laulsid järve kaldal sinu nimega uut laulu; nad kõik kiitsid sind ja tunnistasid sind Kuningana ja ütlesid: Jahve valitsegu lõputut maailma. Õnnistatud olgu Issand, kes päästab Iisraeli.”
150:8.6 (1685.4) Siis asus sünagoogi ülem oma kohale seaduselaeka ehk kirstu ette, milles olid pühad ürikud, ja alustas üheksateistkümne kiidu- ehk õnnistuspalve lugemist. Ent sel korral oli õigem teenistust lühendada, et väljapaistval külalisel oleks oma esinemiseks rohkem aega; seepärast loeti ette vaid esimene ja viimane õnnistuspalve. Esimene oli: „Õnnistatud olgu meie Issand Jumal ja meie isade Jumal, Aabrahami Jumal ja Iisaki Jumal ja Jaakobi Jumal; suur, vägev ja hirmuäratav Jumal, kes ilmutab halastust ja headust, kes on kõige looja, kes mäletab meie isadele antud heldeid lubadusi ja toob omaenda nime pärast armastusega päästja nende laste lastele. Oo Kuningas, aitaja, päästja ja kilp! Õnnistatud oled sa, oo Jahve, Aabrahami kilp.”
150:8.7 (1685.5) Sellele järgnes viimane õnnistuspalve: „Oo, anna oma Iisraeli rahvale igavesti suurt rahu, sest sina oled Kuningas ja kogu rahu Issand. Ning sinu silmis on hea õnnistada Iisraeli igal ajal ja igal tunnil rahuga. Õnnistatud oled sa, Jahve, kes õnnistad oma Iisraeli rahvast rahuga.” Kogudus ei vaadanud aga sugugi õnnistuspalveid lugevat ülemat. Pärast õnnistuspalvet pakkus hazan välja selleks puhuks sobiva mitteametliku palve ja kui sellega oli lõpule jõutud, ütles kogu kogudus temaga koos aamen.
150:8.8 (1685.6) Siis läks hazan seaduselaeka juurde ja tõi välja rulli, mille ta andis Jeesusele, et see võiks pühakirjaõpetusi lugeda. Tavaliselt paluti seitsmel inimesel lugeda mitte üle kolme seaduserea, kuid seekord sellest tavast loobuti, et külaline saaks lugeda omavalitud õpetusi. Jeesus võttis rulli, tõusis ja hakkas lugema viiendast Moosese raamatust: „Sest see käsk, mille ma täna sulle annan, ei ole sulle varjatud ega kättesaamatu. See pole taevas, et sa peaksid ütlema, et kes läheks meie eest taevasse ja tooks selle meile, et saaksime seda kuulda ja täita? Ega ole see mere taga, et sa peaksid ütlema, et kes läheks meie eest mere taha ja tooks selle meile, et saaksime seda kuulda ja täita? Ei, elu sõna on sinule väga ligidal, isegi sinu juures ja sinu südames, et võiksid seda teada ja sellele kuuletuda.”
150:8.9 (1686.1) Ja kui ta oli seaduse ettelugemise lõpetanud, võttis ta kätte Jesaja raamatu: „Issanda vaim on minu peal, sest ta on mind võidnud rõõmusõnumite jutlustamiseks vaestele. Ta on läkitanud mind kuulutama vangidele vabakslaskmist ja pimedatele nägemist, laskma vabadusse rõhutuid ja kuulutama Issanda meelepärast aastat.”
150:8.10 (1686.2) Jeesus sulges raamatu ning andnud selle sünagoogi ülemale tagasi, istus ja hakkas rahvale kõnelema. Kõigepealt ütles ta: „Täna on see kirjakoht täide läinud.” Ja siis rääkis Jeesus peaaegu viisteist minutit teemal „Jumala pojad ja tütred”. Paljudele meeldis tema jutt ja nad imetlesid tema lahkust ja tarkust.
150:8.11 (1686.3) Pärast ametliku teenistuse lõppu jäi kõneleja tavaliselt veel veidikeseks ajaks sünagoogi, et huvitundjad võiksid talle küsimusi esitada. Nii astus ka Jeesus tol sabatihommikul rahva hulka, kes tungles ettepoole küsimusi esitama. Selles rühmas oli palju ägedaid ja pahategudele meelestatud inimesi, rühma ümber tiirlesid aga need allakäinud mehed, keda oli palgatud Jeesust segama. Paljud välja jäänud jüngrid ja evangelistid püüdsid nüüd end sünagoogi suruda ja mõistsid peagi, et tüli on käärimas. Nad püüdsid keelitada Meistrit lahkuma, kuid too ei soovinud nendega kaasa minna.
9. Naatsaret hülgab Jeesuse
150:9.1 (1686.4) Jeesus leidis end sünagoogis ümbritsetuna vaenlaste hulgast ja vaid mõnest oma poolehoidjast, ning vastuseks nende ebaviisakatele küsimustele ja pahaendelistele tögamistele märkis ta poolnaljatamisi: „Jah, ma olen Joosepi poeg; ma olen see puusepp ja mind ei üllata, et te tuletate mulle meelde vanasõna „arst, aita iseennast” ja ärgi tate mind tegema Naatsaretis sama, mis ma kuulduste kohaselt tegin Kapernaumas; kuid ma kutsun teid tunnistajaks sellele, mida isegi pühakirjad kuulutavad, et „ükski prohvet ei ole tunnustatud ta oma kodukohas ja oma rahva seas”.”
150:9.2 (1686.5) Ent nad tõukasid teda ja ütlesid süüdistavalt tema peale näpuga näidates: „Sa pead end Naatsareti rahvast paremaks; sa kolisid siit ära, kuid su vend on lihtne töömees ja ka su õed elavad meie hulgas. Me tunneme su ema Maarjat. Kus nad täna on? Me kuuleme sinust suuri asju, aga pole näha, et sa imetegusid teeksid, nüüd mil sa tagasi oled.” Jeesus vastas neile: „Ma armastan oma lapsepõlvelinna rahvast ja näeksin rõõmuga, et te kõik taevariiki pääseksite, aga Jumala teod ei ole minu määrata. Armust sündivad muundumised toimuvad vastusena abisaajate elavale usule.”
150:9.3 (1686.6) Jeesus oleks rahvahulgaga heatahtlikult toime tulnud ja teinud tõhusalt relvituks isegi oma vägivaldsed vaenlased, kui mitte üks tema apostlitest, seloot Siimon, poleks teinud taktikalist viga ja kogunud ühe noorema evangelisti Naahori abiga rahva seast kokku rühma Jeesuse sõpru ning, pidades Meistri vaenlaste suhtumist sõjakaks, käskinud neil sealt kaduda. Jeesus oli kaua apostlitele õpetanud, et leebe vastus pöörab vaenu kõrvale, kuid ta poolehoidjad polnud harjunud nägema, et nende armastatud õpetajat, keda nad nii meeleldi Meistriks nimetasid, sedavõrd ebaviisakalt ja põlglikult koheldakse. Nad ei suutnud seda taluda ja neis puhkes äge ja metsik meelepaha, mis ainult ärritas seda juhitamatut ja tahumatut hulka. Ning need jõhkardid võtsidki palgatud meeste eestvedamisel Jeesuse kinni, viisid ta sünagoogist välja lähedalasuva järsaku servale ja tahtsid ta sealt surnuks heita. Ent kui nad hakkasid teda kaljuservalt alla lükkama, pöördus Jeesus äkki oma kinnivõtjate poole ja pani rahulikult seistes käed vaheliti. Ta ei öelnud midagi, aga ta sõbrad olid enam kui üllatunud, kui rahvahulk talle teed andis ja tal segamatult lahkuda lasi.
150:9.4 (1687.1) Jeesus läks oma jüngritega laagripaika, kus räägiti sellest ka teistele. Nad seadsid end tol õhtul valmis, et järgmisel päevalt varakult Kapernauma minna, nagu Jeesus oli käskinud. See kolmanda avaliku jutlustamisreisi tormiline lõpp mõjus kõigile Jeesuse poolehoidjatele kainestavalt. Nad hakkasid mõnede Meistri õpetuste tähendusest aru saama, nende silmad avanesid tõsiasja suhtes, et taevariik saabub ainult suurte murede ja kibedate pettumuste kaudu.
150:9.5 (1687.2) Nad lahkusid tol pühapäevahommikul Naatsaretist ja kogunesid erinevaid teid pidi reisides kõik neljapäeva, 10. märtsi lõunaks Betsaidasse. Nad tulid kokku tõeevangeeliumi illusioonideta jutlustajate kaine ja tõsise rühmana, mitte aga võiduka ristikäigu entusiastliku ja kõikevõitva väena.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


Ülemnõukogu 17.10.1991 seadus; jõustumiskuupäev 01.11.1991
redaktsioon 22.12.2018 [RT I, 12.12.2018, 15]
17.10.1991 RT I 1995, 10, 113 01.11.1991terviktekst RT paberkandjal
17.10.1991 RT I 1996, 41, 796 01.11.2991terviktekst RT paberkandjal
17.10.1991 RT I 2000, 70, 441 terviktekst RT paberkandjal
17.10.1991 RT I 2001, 52, 304 terviktekst RT paberkandjal
§ 12 <!- END 11 -!> . Maa tagastamine, kui maal asub õigustatud subjektile kuuluv ehitis
§ 15 <!- END 14b1 -!> . Maa tagastamise ja kompenseerimise kord
§ 17 <!- END 16 -!> . Piirangud maa jagamisel
§ 18 <!- END 17 -!> . Kitsendused tagastatud või asendusmaa kasutamisel
§ 19 <!- END 18 -!> . Piirangud tagastatud või asendusmaa käsutamisel ning maa tagastamise või asendamise õiguse loovutamine
§ 19 <!- END 19 -!> 1. Maa tagastamise nõudeõiguse loovutamine
(12) Erastamisele ja kasutusvaldusesse andmisele ei kuulu looduskaitseseaduses sätestatud kaitsealade loodusreservaatide maa, sihtkaitse- ja piiranguvööndite maa, hoiualade maa, püsielupaikade maa, samuti kaitstavate looduse üksik- ja muude objektide juurde kuuluv maa, Natura 2000 võrgustiku maa või muu ajutise kaitse alla võetud maa ning muinsuskaitseseaduses sätestatud mälestiste ja muinsuskaitsealade kaitsevööndite maa. Käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud maal asuva elamu omanikul on õigus erastada maad kuni 2 ha ulatuses ning muu ehitise omanikul ehitise teenindamiseks vajaliku maa ulatuses. Erandina võib kaitseala valitseja või Muinsuskaitseamet, arvestades kehtestatud kaitserežiimi, lubada hoiuala maa või kaitsealade sihtkaitse- või piiranguvööndi maa, püsielupaiga maa, samuti kaitstava looduse üksik- või muu objekti juurde kuuluva maa ning Natura 2000 võrgustiku maa või muu ajutise kaitse alla võetud maa või mälestise või muinsuskaitseala kaitsevööndi maa erastamist kuni käesoleva seaduse § 221 1.-22. lõikes sätestatud ulatuses või kasutusvaldusesse andmist kuni käesoleva seaduse § 233 6. lõikes sätestatud ulatuses. Eelmises lauses sätestatut kohaldatakse ka käesoleva seaduse § 22 12. lõikes nimetatud maa erastamisel, välja arvatud juhul, kui kinnisasi, millega seda maad liita soovitakse, kuulub looduskaitseseaduse § 20 alusel riigi poolt omandamisele. Käesoleva lõike alusel erandina erastatud maa ei kuulu looduskaitseseaduse §-s 20 sätestatud alustel riigi poolt omandamisele. Vastav märge kantakse kinnistusraamatusse ja see on kohustuslik ka omandiõiguse üleminekul.
(1) Eesti kodanikud ja käesoleva paragrahvi 2.-4. lõikes nimetatud isikud on maa erastamise õigustatud subjektideks käesolevast seadusest tulenevate kitsendustega.
§ 23 <!- END 23b1 -!> 2. Vaba metsamaa erastamine
§ 23 <!- END 23b2 -!> 3. Vaba põllumajandusmaa kasutusvaldusesse andmine
<!- START 23b3 -!>
<!- END 23b3 -!>
<!- START 23b4 -!>
<!- END 23b4 -!>
§ 25 <!- END 24 -!> . Maa munitsipaalomandisse andmine
§ 27 <!- END 26 -!> . Munitsipaalmaa valdamine, kasutamine ja käsutamine
§ 28 <!- END 27 -!> . Munitsipaalomandisse antav maa
§ 31 <!- END 30 -!> . Riigi omandisse jäetav maa
§ 31 <!- END 31b1 -!> 2. Kinnisasjaga liitmiseks sobiv maa
§ 34 <!- END 33 -!> . Maa kasutamine rendilepingu alusel
§ 34 <!- END 34 -!> 1. Maa kasutusvaldusesse andmise kord ja maa kasutamine kasutusvalduse alusel
§ 35 <!- END 35 -!> 1. Hoonestusõiguse seadmine ehitise omaniku kasuks
§ 38 <!- END 37 -!> . Maareformi läbiviimise kord
§ 39 <!- END 39 -!> 1. Maa järelmaksunõuete infosüsteemi asutamine


§ 2 Arengukava koostamise algatamine
§ 5 Arengukava vastuvõtmine
§ 6 Arengukava ja eelarvestrateegia ülevaatamine ja muutmine
§ 7 Täiendavate arengukavade ülevaatamine ja muutmine
RT IV, 09.05.2018, 55
Vastu võetud 24.04.2018 nr 1
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 37² lõike 2, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 20 ja Kanepi Vallavolikogu 20.03.2018 määruse nr 16 “Kanepi valla põhimäärus“ § 31 lg 4 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse Kanepi valla arengukava ja eelarvestrateegia ning täiendavate arengukavade algatamise, koostamise ja muutmise kord ning Kanepi vallast sõltuvatelt üksustelt eelarvestrateegia koostamiseks vajaliku informatsiooni saamiseks andmete esitamise tähtaeg ja kord.
(2) Kanepi valla arengukava (edaspidi valla arengukava) on valla pika- ja lühiajalisi arengueesmärke määrav ja nende elluviimise tegevusi kavandav dokument, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna ja rahvastiku tervise arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi.
(3) Kanepi valla eelarvestrateegia (edaspidi eelarvestrateegia) on Kanepi valla finantsplaan arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks ja planeeritud tegevuste finantseerimiseks.
(4) Valla arengukava ja eelarvestrateegia on aluseks Kanepi vallas erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele ning Kanepi valla eelarve koostamisel, kohustuste võtmisel ja investeeringute kavandamisel.
(5) Valla arengukava ja eelarvestrateegia peavad hõlmama iga aasta 15. oktoobri seisuga vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat.
(6) Kui valla arengukava muudetakse ja sellega kaasneb mõju Kanepi valla eelarvele, tuleb eelarvestrateegia viia arengukavaga kooskõlla.
(7) Täiendav arengukava on:
2) hallatava asutuse arengukava.
(8) Eelarvestrateegia koostatakse valla arengukava osana.
§ 2. Arengukava koostamise algatamine
(1) Valla arengukava ja eelarvestrateegia, piirkondliku ja valdkonna arengukava koostamise algatab Kanepi Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) korraldusega.
(2) Hallatava asutuse arengukava koostamise algatab vallavalitsus korraldusega, kui hallatava asutuse põhimääruses ei ole sätestatud teisiti.
(1) Valla arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu koostamist ja muutmist koordineerib vallavalitsus, tagades kõikide huvitatud isikute kaasamise.
(2) Vallavalitsus võib valla arengukava koostamiseks moodustada töörühmi või komisjone.
(3) Hallatavad asutused ja Kanepi vallast sõltuvad üksused esitavad vallavalitsusele etteantud tähtajaks ettepanekud ja vajaliku informatsiooni arengukava ja eelarvestrateegia koostamiseks või muutmiseks.
(4) Vallavalitsus menetleb valla arengukava ja eelarvestrateegia eelnõud valla põhimääruses ning muudes õigusaktides sätestatud korras.
(5) Pärast eelnõu esimest lugemist vallavolikogus avalikustatakse eelnõu ettepanekute tegemiseks vähemalt kaheks nädalaks valla veebilehel.
(6) Teade avaliku arutelu toimumise aja ja koha kohta avaldatakse valla veebilehel.
(7) Vallavalitsus esitab arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu vallavolikogu istungile teisele lugemisele ning vastuvõtmiseks koos omapoolsete seisukohtadega avalikustamise ja avaliku arutelu käigus laekunud ettepanekute kohta.
(1) Piirkondliku arengukava eelnõu koostamist koordineerib vallavalitsus.
(2) Valdkonna arengukava eelnõu koostamist koordineerib vastava valdkonna nõunik, mille haldusalas vastav valdkond asub.
(3) Hallatava asutuse arengukava eelnõu koostab hallatav asutus koostöös vallavalitsusega.
(4) Hallatava asutuse arengukava on koolile ja koolieelsele lasteasutusele kohustuslik dokument, teistele hallatavatele asutustele on arengukava koostamine vabatahtlik.
(5) Kooli arengukava eelnõu esitatakse enne vallavalitsusele esitamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(6) Vallavalitsus suunab täiendava arengukava eelnõu peale valmimist avalikustamisele. Eelnõu avalikustatakse vähemalt kaheks nädalaks vastava asutuse ja valla veebilehel.
(7) Vallavalitsus korraldab eelnõu avaliku arutelu, teade avaliku arutelu toimumise aja ja koha kohta avaldatakse valla veebilehel.
(8) Vallavalitsus esitab piirkondliku ja valdkondliku arengukava eelnõu peale avalikku väljapanekut ja avalikku arutelu vallavolikogu istungile vastuvõtmiseks koos omapoolsete seisukohtadega avalikustamise ja avaliku arutelu käigus laekunud ettepanekute kohta.
§ 5. Arengukava vastuvõtmine
(1) Valla arengukava ja eelarvestrateegia võtab vastu vallavolikogu määrusega hiljemalt iga aasta 15. oktoobriks. Arengukava ja eelarvestrateegia peavad olema vastu võetud enne eelseisva aasta eelarve vastuvõtmist.
(2) Piirkondliku ja valdkondliku arengukava võtab vallavolikogu vastu määrusega.
(3) Hallatava asutuse arengukava võtab vallavalitsus vastu määrusega, kui seaduses või hallatava asutuse põhimääruses ei ole sätestatud teisiti.
§ 6. Arengukava ja eelarvestrateegia ülevaatamine ja muutmine
(1) Valla arengukava ja eelarvestrateegia vaadatakse üle vähemalt kord aastas ning täpsustatakse nelja eelseisva aasta arengusuunad.
(3) Arengukava ja eelarvestrateegia muutmisel koostatakse arengukava ja eelarvestrateegia uues redaktsioonis.
(4) Ülevaade arengukavas ettenähtud eesmärkide täitmisest aruandeaastal esitatakse majandusaasta aruande tegevusaruandes.
(5) Arengukava ja eelarvestrateegia muutmise ja uue redaktsiooni vastuvõtmise otsustab vallavolikogu määrusega.
§ 7. Täiendavate arengukavade ülevaatamine ja muutmine
(4) Piirkondliku arengukava ja valdkondliku arengukava muutmise ja uue redaktsiooni kinnitamise ning kehtetuks tunnistamise otsustab vallavolikogu määrusega.
(5) Hallatava asutuse arengukava vaadatakse üle üks kord aastas, mille käigus selgitatakse välja arengukava muutmise vajalikkus. Juhul kui muutmine ei osutu vajalikuks, esitab asutus informatsiooni ülevaatamise tulemuste kohta vallavalitsuse vastavale struktuuriüksusele.
(6) Juhul kui hallatava asutuse arengukava ülevaatamise käigus selgub vajadus arengukava muuta, valmistab asutus ette arengukava muutmisettepanekud. Hallatava asutuse arengukava muutmine toimub samadel alustel selle koostamise ja vastuvõtmisega.
(7) Hallatava asutuse arengukava muutmise ja uue redaktsiooni vastuvõtmise otsustab vallavalitsus määrusega.


praegune kellaaeg 16.07.2019 21:57
mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... , 247, 248, 249 järgmine
Proovi kasutada PS4 pro originaal kaablit mis kaasas on
Jah mõtlesin sama aga neid kaableid nii palju ei tea enam milline see õige on. Või kas üldse originaal pakis toetas seda ei teagi kui aus olla.
Uuendus uurisin ja hetkel ongi originaal kaabel taga! Kas siis tõesti originaal kaabel ei toeta 4K HDR RGB formaadis? Väga imelik.
Kindel et su telekal kõik sisendid 4K HDR RGB toetavad? Mul nt paar aastat vanal Samsungil on ainult üks RGB toega, teised max 422.
Kle väga hea selle peale ei tulnudki. Kuidas sa aru said mis õige?
teleka manuaal.
Ma sain rtingsi lehel infot, aga "avastasin" juhuslikult pesa vahetades
Täitsa put€@# just ostsin uue tv nagu see https://www.lg.com/ee/telerid/lg-65UK6950PLB
Ja nagu aru saan RGB väljundit pole korralikult sain üle ikka. Oleks siis teadnud seda vaadata ise veel hullult uurisin input lag on super HDR 4k kõik olemas aga nja sain ikka üle. Kuradi närvi ajab just sain ostetud ka. No ja mis seal ikka ootan kui see kunagi läbi läheb siis saab jälle uue vaadata! Aga tänud kõigile info eest!
hdmi ultra hd deep colour on muidu see lg seade. uutel telekatel, kaasa arvatud sellel mudelil peaks see olema toetatud kõigis sisendites.
- on : support 4k @ 50/60 hz (4:4:4, 4:2:2, 4:2:0)
- off : support 4k @ 50/60 hz 8 bit (4:2:0)
https://segmentnext.com/2019/04/22/playstation-4-super-slim-2019/amp/
Keegi ps4 slim sisse ssd ka pannud on ja tunneb, et on oluline kiirus vahe tulnud? Praegu wolfenstein 2 mängides mul pilt ikkagi nõksutab päris tihti... tundub nagu kõvaketas jääb aeglaseks. Mõtlesin korra ka sshd ketta (Seagate) peale...
Wolf mängis minu mälu järgi päris hästi. Pigem on probleem mujal, ketas mõjutab rohkem laadimisaegu. Kas Game mode on sisse lülitatud telekal või ega konsool pole liialt kitsas ruumis, kus ta üle kuumeneb?
Aga mis kaalutlustel on algsed karbid nii palju suuremad. Raud jääb ju samaks sisse. kas tõesti ainult teadlik eluea pikendamise strateegia.
väiksem apu tootmisprotsess tähendab vähem voolutarvet, vähem jahutus- ja toitmisvajadust. tavaliselt ka hinda kuigi praegusel 16 > 7nm juhul see võib-olla päris nii hästi ei ole.
Mul oleks teile selline tagasihoidlik küsimus, et kuidas Playstation 4 Samsungi plasmateleriga: PS42C430A1WXBT kokku sobitub?
Kas sellisel kooslusel oleks üldse mõtet?
Miks ei peaks toimima? Kui hdmi olemas siis kõik hästi
Selline küss, kas kuidagi saab näha, et karbi peal ja ps4 peal seeria nr klapiks? Või pole sellist asja.
Teiseks, sisse ei lülita, küsib mälupulka, soft vaja uuesti installida. Panen failiga mälu pulga sisse ja midagi ei tee. Teen midagi valesti?
https://www.youtube.com/watch?v=PHeNQyqkbTE
Kõvaketas võib ka katki olla, kui faili installida ei saa.
Kellelgi kogemust, kui hästi/halvasti non-compatible bt headsetid konsooliga paarituvad?
Neid Sony enda omasid eriti ostma ei tõmba, vähe parem komplekt juba olemas.
Killer85, kui komplekt olemas, siis proovi ära
Üldiselt, kui ametlikult Sony poolt tuge pole (loe: raha pole neile makstud), siis ka ei tööta - tuleb juhtmega puldi külge "paaritada"...
Üldiselt jah, konkreetselt peab olema specides välja toodud, et toetab ps4 nt uhendust. Isegi enamus Sony enda bt klapid ei ühildu
Sony ametlik list on ikka äärmiselt nadi, ei osanud seda oodatagi:
PS4™ Wireless Compatible Headsets
NEW Gold Wireless Headset (model CUHYA-0080)
Gold Wireless Headset (model CECHYA-0083)
PULSE Elite Wireless Stereo Headset (model CECHYA-0086)
Platinum Wireless Stereo Headset (model CECHYA-0090)
PS3™ Wireless Stereo Headset (CECHYA-0080)
Aga eks teen hiljem proovi.
Killer85, nagu eelpool mainisin, siis kõik 3,5mm otsaga klapid (ühendad puldiga) ühilduvad
PS3 ja 4 peal CECHYA-0083 klapid on küll head. Järelturul alla 50€
Tegin proovi, dongle't kasutades ühenduvad ka minu non-supported kenasti.
Juhtmega paaritamist ei hakanudki proovima.
Raud » Mängukonsoolid ja konsoolimängud » [PS4] SONY PlayStation 4 arutelu mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... , 247, 248, 249 järgmine


Ülikooliseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Ülikooliseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus
Vastu võetud 13.01.1999
I. Ülikooliseaduses (RT I 1995, 12, 119; 1996, 49, 953; 51, 965; 1997, 42, 678; 1998, 57, 859) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
1) mõiste «arvestuslik õppekoha maksumus» muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«õppekoha arvestuslik maksumus -- konkreetse õppekoha arvestuslik hind, mis moodustub igal aastal riigieelarve alusel arvutatud õppekoha baasmaksumuse ning õppekavale ja õppevormile kinnitatud koefitsientide korrutisena;»;
2) täiendatakse pärast mõistet «õppekoha arvestuslik maksumus» mõistetega «õppekoha baasmaksumus» ja «õppekulud» järgmises sõnastuses:
«õppekoha baasmaksumus -- igal aastal Vabariigi Valitsuse kinnitatud õppekoha minimaalmaksumus, mis sisaldab ühe üliõpilase õpetamiseks tehtavaid kulutusi, välja arvatud kulutused investeeringutele;
õppekulud -- konkreetsel õppeaastal ülikooli poolt ühe õppekoha finantseerimiseks tehtavad kulutused;».
§ 2. Paragrahvi 9 lõiget 6 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
«8) üliõpilaskonna põhikirja vastuvõtmise kord.»
§ 3. Paragrahvi 10 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(6) Kõrghariduse hindamise nõukogu akrediteerib ülikoole ja nende õppekavasid. Positiivse akrediteerimisotsuse kehtivusaeg on seitse aastat. Tingimisi akrediteerimise puhul, mis on samuti positiivne otsus, on kehtivusaeg kaks aastat. Akrediteerimisotsused avalikustatakse.»
§ 4. Paragrahvis 13:
«(1) Ülikooli lõpetajale antakse riiklik haridust tõendav dokument (diplom) juhul, kui lõpetaja õppis positiivselt akrediteeritud õppekava alusel.»;
«(3) Ülikoolide väljaantud riiklikud haridust tõendavad dokumendid (diplomid) kantakse Haridusministeeriumi vastavasse registrisse.»
§ 5. Paragrahv 131 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 131. Riiklik koolitustellimus
(1) Riikliku koolitustellimuse esitab ülikoolile Haridusministeerium, lähtudes prognoositavast kõrgharidusega spetsialistide vajadusest tööturul, ministeeriumide, omavalitsusüksuste liitude, registreeritud kutse- ja ametiliitude (ühingute) ning ülikoolide ettepanekutest, samuti riiklikuks koolitustellimuseks riigieelarves ettenähtud vahenditest.
(2) Riiklik koolitustellimus vormistatakse ülikooli ja Haridusministeeriumi vahelise lepinguna ning see sisaldab:
1) riikliku koolitustellimuse alusel moodustatavate õppekohtade arvu vastavalt õppekavadele ja õppevormidele;
2) riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekoha baasmaksumust;
3) riikliku koolitustellimuse täitmiseks ülikoolile riigieelarvest raha eraldamise korda;
4) ülikooli poolt Haridusministeeriumile riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohtadel õppivate üliõpilaste arvestuse pidamiseks vajalike andmete esitamise korda ja tähtaegu;
5) poolte vastutust;
6) õppekavade ja õppevormide koefitsiente.
(3) Riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekoha baasmaksumuse igaks õppeaastaks ning õppekavade ja õppevormide koefitsiendid kinnitab Vabariigi Valitsus.
(4) Haridusministeeriumil on kohustus finantseerida riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohta selle õppekoha arvestusliku maksumuse ulatuses vastava õppekavaga kehtestatud nominaalse õppeaja lõpuni.
(5) Ülikoolil on kohustus:
1) luua võimalused õppekava täitmiseks üliõpilasele, kes õpib riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohal;
2) informeerida Haridusministeeriumi riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohtade hõives toimunud muudatustest.
(6) Riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohal ülikoolis õppiv üliõpilane või ülikooli lõpetanud isik ei saa teist korda asuda õppima riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohale samal kõrgharidusastmel.
(7) Riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohtadel õppivate üliõpilaste ja nende õppekohtade hõives tekkinud muudatuste arvestust peab Haridusministeerium.»
§ 6. Seadust täiendatakse §-ga 132 järgmises sõnastuses:
«§ 132. Riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohtade täitmine
(1) Riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohtade esmatäitmine toimub ülikooli nõukogu kehtestatud korras vastavalt antud õppekava järgi õppida soovijate sisseastumistulemuste paremusjärjestusele.
(2) Kui riikliku koolitustellimuse alusel õppinud üliõpilane arvatakse ülikoolist välja enne õppekavaga kehtestatud nominaalse õppeaja möödumist, on ülikoolil õigus asendada riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohal õppinud üliõpilane teise üliõpilasega, eelistades konkurentsi korral parima õpiedukusega üliõpilast. Kui ülikool ei asenda riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohal õppinud üliõpilast teise üliõpilasega või pärast õppekavaga kehtestatud nominaalse õppeaja möödumist ei ole antud õppekava täies mahus täitnud üliõpilaste arv võrdne riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohtade arvuga, vähendatakse järgmisel eelarveaastal riiklikku koolitustellimust selle õppekoha finantseerimise võrra.
§ 7. Seadust täiendatakse §-ga 133 järgmises sõnastuses:
«133.. Õppekulude hüvitamine
(1) Ülikool võib nõuda õppekulude hüvitamist:
1) riikliku koolitustellimuse alusel õppinud diplomi-, bakalaureuse- või doktoriõppe üliõpilastelt, kes jätkavad õpinguid riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohal sama õppekava järgi pärast õppekavaga kehtestatud nominaalse õppeaja lõppemist -- esimese õppeaasta eest kuni õppekoha poole baasmaksumuseni, teise ja iga järgneva õppeaasta eest kuni õppekoha kogu baasmaksumuseni;
2) riikliku koolitustellimuse alusel õppinud üliõpilastelt, kes läbivad bakalaureuseõppele järgneva õpetajakoolituse koolitusprogrammi, pärast mõlema õppekava summaarse nominaalse õppeaja lõppemist -- esimese õppeaasta eest kuni õppekoha poole baasmaksumuseni, teise ja iga järgneva õppeaasta eest kuni õppekoha kogu baasmaksumuseni;
3) üliõpilastelt, kes õpivad väljaspool riiklikku koolitustellimust -- ülikooli poolt kehtestatud korras ja tingimustel kogu õppeaja eest.
(2) Õppekulude hüvitamisest vabastatakse üliõpilane:
1) kes on I või II grupi invaliid;
2) kes on alaealise lapse või lapsinvaliidi vanem või eestkostja;
3) kui see on ette nähtud teiste seadustega.
§ 8. Paragrahvi 14 lõikes 3 tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
1) punktis 2 lisatakse pärast sõna «põhimäärused» sõnad «ning üliõpilaskonna põhikirja»;
2) lõiget täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:
«61) kehtestab üliõpilaste ülikoolist väljaarvamise tingimused ja korra;»;
3) punktis 10 asendatakse sõnad «selle täitmise» sõnaga «majandusaasta».
§ 9. Paragrahvi 20 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Kuratoorium on nõuandev kogu, mis seob ülikooli ja ühiskonda.»
§ 10. Paragrahvi 21:
«(1) Kõikidel keskharidusega isikutel on võrdne õigus konkureerida ülikooli astumiseks.»;
§ 11. Paragrahvi 22 lõiked 5 ja 6 tunnistatakse kehtetuks.
§ 12. Paragrahvi 27:
1) lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu «nominaalkestus on» sõnadega «kolm kuni»;
«(21) Bakalaureuseõppe nominaalkestus, milles sisaldub õpetajakoolituse koolitusprogramm, pikeneb ühe aasta võrra.»;
3) lõiget 3 täiendatakse pärast sõna «saamisega» sõnadega «, juhul kui õppekavaga ei ole ette nähtud teisiti».
«(2) Magistriõppesse astumine eeldab bakalaureusekraadi või bakalaureusekraadile vastava õppekava läbimist ja toimub ülikooli nõukogu kehtestatud korras.»;
«(3) Magistriõppe nominaalkestus on üks kuni kaks aastat, kuid koos bakalaureuseõppega mitte vähem kui viis aastat. Magistriõpe koosneb magistriõpingutest ja magistritööst. Ülikooli nõukogu kehtestatud tingimustel ja korras on magistritöö kaitsmine ja magistrikraadi saamine võimalik magistriõpinguid läbimata.»;
3) lõiget 5 täiendatakse pärast sõna «saamisega» sõnadega «, juhul kui õppekavaga ei ole ette nähtud teisiti».
§ 14. Seadust täiendatakse §-ga 291 järgmises sõnastuses:
«§ 291. Arstiteaduse, loomaarstiteaduse, proviisori, hambaarstiteaduse ja arhitekt-inseneri õppekavad
(1) Loomaarstiteaduse, proviisori, hambaarstiteaduse ja arhitekt-inseneri õppekavadega kehtestatud nominaalne õppeaeg on viis aastat.
(2) Arstiõpe koosneb:
1) põhiõppest nominaalkestusega kuus aastat;
2) residentuurist nominaalkestusega kaks kuni viis aastat.
(3) Arstiõppe residentuuri läbimine toimub Sotsiaalministeeriumi määratud tervishoiuasutuses ja Sotsiaalministeeriumi finantseerimisel.
(4) Arstiõppe residendid on võrdsustatud doktorantidega.
(5) Arsti põhiõppe, loomaarstiteaduse, proviisori, hambaarstiteaduse ja arhitekt-inseneri õppekava läbimine annab õiguse jätkata samal erialal õpinguid doktoriõppes.»
§ 15. Paragrahv 30 tunnistatakse kehtetuks.
§ 16. Seadust täiendatakse §-ga 301 järgmises sõnastuses:
«§ 301. Eksternid
(1) Ülikooli nõukogu kehtestatud tingimustel ja korras on võimalik sooritada eksameid ja arvestusi ning kaitsta diplomi-, bakalaureuse-, magistri- ja doktoritööd eksternina (individuaalõppijana).
(2) Eksternile laienevad täiskasvanute koolituse seaduse (RT I 1993, 74, 1054; 1998, 71, 1200) tähenduses tasemekoolituse sätted.
(3) Eksternid ei ole üliõpilased. Eksternide ja täiendõppe kursuste kuulajate õigusliku seisundi määrab seadus, ülikooli põhikiri ja teised õigusaktid.»
§ 17. Paragrahvi 35:
1) lõikes 4 asendatakse sõna «rektor» sõnaga «nõukogu»;
«(5) Emeriitprofessorile makstakse emeriitprofessori tasu, mis moodustab 75 protsenti akadeemiku tasust.»
§ 18. Paragrahvis 38 asendatakse sõnad «teaduskorralduse seadus (RT I 1995, 5, 42)» sõnadega «teadus- ja arendustegevuse korralduse seadus (RT I 1997, 30, 471; 1998, 111, 1832)».
§ 19. Paragrahv 41 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 41. Üliõpilane
Üliõpilane on isik, kes on immatrikuleeritud ülikooli diplomi-, bakalaureuse-, magistri-, doktoriõppe või bakalaureuseõppele järgneva õpetajakoolituse koolitusprogrammi statsionaarsesse või kaugõppe õppevormi.»
§ 20. Paragrahvi 42 lõikele 1 lisatakse punkt 111 järgmises sõnastuses:
«111) üliõpilasomavalitsusele §-s 43 sätestatud tingimustel ja korras;».
§ 21. Paragrahv 43 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 43. Üliõpilaskond ja üliõpilasesindus
(2) Üliõpilaskond on institutsioon, mis teostab üliõpilaste õigust omavalitsusele -- otsustada ja korraldada iseseisvalt, kooskõlas seaduse ja seaduse alusel antud õigusaktidega, üliõpilaselu küsimusi, lähtudes üliõpilaste huvidest, vajadustest, õigustest ning kohustustest.
(4) Üliõpilaskonnal on põhikiri, kus sätestatakse üliõpilaskonna esindus- ja täitevorganite moodustamise kord, nende õigused, kohustused ja vastutus ning töökord. Üliõpilaskonna põhikirja võtab vastu ja esitab nõukogule kinnitamiseks üliõpilaskond ülikooli põhikirjas sätestatud korras. Nõukogu kinnitab üliõpilaskonna põhikirja, kui see vastab seadustele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele.
(6) Esimese üliõpilasesinduse valimiseeskirja kinnitab ning valimised korraldab rektor demokraatlikest põhimõtetest lähtudes.
(7) Üliõpilasesindus käsutab käesoleva seaduse § 51 lõikes 5 nimetatud vahendeid iseseisvalt rektori antud volituse alusel ja üliõpilaskonna kehtestatud korras.»
§ 22. Paragrahvi 44 lõikele 2 lisatakse punkt 4 järgmises sõnastuses:
«4) vara, mille ülikool soetab oma tegevuse käigus.»
§ 23. Paragrahvi 48:
«(3) Ülikool võib oma põhikirjaliste ülesannete täitmiseks asutada eraõiguslikke juriidilisi isikuid seadustes sätestatud korras.»;
«(31) Lõikes 3 nimetatud juriidilised isikud ei või asutada erakooli ega eraõiguslikku teadus- ja arendusasutust.»
§ 24. Paragrahv 49 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 49. Ülikooli finantseerimine
(3) Muud kulud kaetakse riigieelarvest, õppekulude hüvitamisest ja ülikooli põhitegevusest tulenevate tasuliste teenuste eest laekuva raha ning muude tulude arvelt.»
§ 25. Paragrahvi 51 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
«(5) Ülikooli eelarves nähakse ette vahendid, mida üliõpilasesindus kasutab üliõpilasomavalitsuse teostamiseks seadusest ja üliõpilaskonna põhikirjast tulenevate ülesannete täitmiseks.»
§ 26. Paragrahv 52 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 52. Kontroll ja revisjon
(1) Ülikooli majandustegevust riigieelarvest eraldatud raha sihtotstarbelise kasutamise osas kontrollib Riigikontroll.
(2) Ülikooli majandustegevust kontrollivad ülikooli nõukogu määratud korralised ja erakorralised revisjonid.»
§ 27. Paragrahvi 55 lõikes 1 asendatakse sõna «nelja» sõnaga «seitsme» ja lõiget täiendatakse lausega järgmises sõnastuses: «Kuni akrediteerimisotsuse tegemiseni väljastavad avalik-õiguslikud ülikoolid nende õppekavade läbinutele riiklikud haridust tõendavad dokumendid.»
§ 28. Seadust täiendatakse §-ga 561 järgmises sõnastuses:
«§ 561. Nominaalse õppeaja pikenemine
Kui kõrghariduse omandamisel õpib eesti keelt mittevaldav üliõpilane süvendatult riigikeelt haridusministri kehtestatud tingimustel ja korras, pikeneb nominaalne õppeaeg kuni ühe õppeaasta võrra.»
§ 29. Paragrahvi 57 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
II. Eesti Vabariigi haridusseaduses (RT 1992, 12, 192; RT I 1993, 35, 547; 40, 593; 63, 892; 1994, 12, 200; 1995, 12, 119; 16, 228; 23, 333; 58, 1003; 1996, 49, 953; 51, 965; 1997, 42, 678; 81, 1365; 1998, 57, 859; 61, 980; 64/65, 1007) tehakse järgmised muudatused:
§ 30. Paragrahvi 6 lõiget 2 täiendatakse punktiga 18 järgmises sõnastuses:
«18) kehtestab haridustasemeti ühtse hindamissüsteemi.»
§ 31. Paragrahvis 361:
1) lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «Vabariigis» sõnaga «alalise»;
«1) on statsionaarses õppevormis õppiv üliõpilane Eesti avalik-õiguslikus ülikoolis või riigi rakenduskõrgkoolis;»;
«2) on statsionaarses õppevormis õppiv üliõpilane erakooliseaduse (RT I 1998, 57, 859) alusel tegutsevas eraülikoolis või erarakenduskõrgkoolis;».
§ 32. Paragrahvi 364 lõikes 4 asendatakse sõna «tegevteenistuses» sõnaga «ajateenistuses».
III. Rakenduskõrgkooli seaduses (RT I 1998, 61, 980) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 33. Paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
«(21) Rakenduskõrgkooli lõpetajale antakse riiklik haridust tõendav dokument (diplom), kui lõpetaja õppis positiivselt akrediteeritud õppekava alusel.»
§ 34. Paragrahvi 32 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
«(8) Kuni akrediteerimisotsuse tegemiseni väljastavad riigi rakenduskõrgkoolid nende õppekavade läbinutele riiklikud haridust tõendavad dokumendid.»
§ 35. Seadust täiendatakse §-ga 321 järgmises sõnastuses:
«321. Nominaalse õppeaja pikenemine
IV. Kutseõppeasutuse seaduses (RT I 1998, 64/65, 1007) tehakse järgmised muudatused:
§ 36. Paragrahvis 16 lisatakse pärast sõna «kolm» sõnad «kuni neli».
§ 37. Paragrahvi 22 lõikes 2 lisatakse pärast sõna «lõputunnistus,» sõnad «kutsekõrghariduse õppekava läbimisel diplom,».
V. Täiskasvanute koolituse seaduse (RT I 1993, 74, 1054; 1998, 71, 1200) § 3 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Tasemekoolitus võimaldab õhtuses, kaugõppe õppevormis või eksternina omandada põhi- või keskharidust, kaugõppe õppevormis või eksternina kõrgharidust, samuti taotleda akadeemilist kraadi. Tasemekoolituse läbimist tõendab tunnistus või diplom.»
VI. Tulumaksuseaduses (RT I 1993, 79, 1184; 1998, 9, 111; 28, 353 ja 354; 34, 485 ja 489; 40, 612; 51, 757; 61, 979; 103, 1699; 1999, 4, 51) tehakse järgmised täiendused:
§ 38. Paragrahvi 5 lõike 1 punkti 21 täiendatakse pärast sõna «sotsiaalhoolekandeasutused» sõnadega «ning avalik-õiguslikud ülikoolid ja erakoolid».
§ 39. Paragrahvi 19 lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu «ning kaitsealadele» sõnadega «ja avalik-õiguslikele ülikoolidele ja erakoolidele».
VII. Riikliku pensionikindlustuse seaduses (RT I 1998, 64/65, 1009) tehakse järgmised muudatused:
§ 40. Paragrahvi 13 lõike 3 punktis 1 asendatakse sõnad «(alla 24-aastane gümnaasiumi, kutseõppeasutuse, ülikooli või rakenduskõrgkooli päevases õppevormis õppija)» sõnadega: «(alla 24-aastane gümnaasiumi või kutseõppeasutuse päevases õppevormis õppiv õpilane või ülikooli või rakenduskõrgkooli statsionaarses õppevormis õppiv üliõpilane)».
§ 41. Paragrahvi 18 lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«4) õpiaeg kutseõppeasutuse päevases õppevormis või ülikooli või rakenduskõrgkooli statsionaarses õppevormis või nendega võrdsustatud õppevormides;».
§ 42. Paragrahvi 40 lõiget 4 täiendatakse pärast sõna «õppurile» sõnadega «või statsionaarses õppevormis õppivale üliõpilasele».
VIII. Kaitseväeteenistuse seaduses (RT I 1994, 23, 384; 1995, 18, 240; 62, 1065; 1996, 25, 519; 49, 953; 1997, 95/96, 1575; 1998, 57, 865) tehakse järgmised muudatused:
§ 43. Paragrahvi 28 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«2) kõrghariduse omandamiseks kutseõppeasutuse, rakenduskõrgkooli või ülikooli statsionaarses õppevormis, samuti magistri- ja doktoriõppe statsionaarse õppevormi üliõpilastele.»
§ 44. Paragrahvi 38 lõikes 1 asendatakse sõnad «kõrgema õppeasutuse» sõnadega «kutseõppeasutuse, rakenduskõrgkooli või ülikooli».
§ 45. Paragrahvis 1241 asendatakse sõnad «kõrgemate õppeasutuste» sõnadega «kutseõppeasutuse, rakenduskõrgkooli või ülikooli».
IX. Riiklike elatusrahade seaduse (RT 1993, 15, 256; RT I 1993, 35, 542; 74, 1055; 1994, 23, 384; 24, 397; 51, 855; 72, 1261; 1995, 14, 168; 61, 1027; 68, 1139; 95, 1631; 1996, 22, 437; 45, 849; 86, 1539; 1997, 77, 1309; 81, 1366; 1998, 17, 266; 61, 982; 64/65, 1009; 107, 1767) § 10 lõiget 1, § 13 punkti 1 ja § 19 täiendatakse pärast sõna «õppevormis» sõnadega «või statsionaarses õppevormis».
X. Lastetoetuse seaduse (RT I 1997, 42, 676; 77, 1309; 1998, 86/87, 1407) § 7 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõna «kõrgkoolis» sõnadega «ülikooli või rakenduskõrgkooli statsionaarses õppevormis».
XI. Töötu sotsiaalse kaitse seaduses (RT I 1994, 81, 1381; 1995, 89, 1572; 1996, 42, 810; 49, 953; 1997, 77, 1309) tehakse järgmised muudatused:
§ 46. Paragrahvi 6 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«3) õppimine kutseõppeasutuse päevases õppevormis või ülikooli või rakenduskõrgkooli statsionaarses õppevormis;».
§ 47. Paragrahvi 8 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«3) õpib kutseõppeasutuse päevases õppevormis või ülikooli või rakenduskõrgkooli statsionaarses õppevormis;».
§ 48. Paragrahvi 14 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1) on enne töötuna registreerimist õppinud kutseõppeasutuse päevases õppevormis või ülikooli või rakenduskõrgkooli statsionaarses õppevormis;».
XII. Rakendussätted
§ 49. Ülikoolide, üliõpilasomavalitsuste ja üliõpilaskondade põhikirjad viiakse käesoleva seadusega vastavusse kuue kuu jooksul käesoleva seaduse jõustumisest arvates. Ülikoolides, mille juures tegutsevad nii üliõpilasomavalitsus kui ka üliõpilaskond, võtab ühtse üliõpilaskonna põhikirja vastu seaduse jõustumise hetkeks kõige hiljem valitud esinduskogu, mille valimistel võisid osaleda kõik ülikooli üliõpilased.
§ 50. Käesoleva seaduse § 7 ei kuulu rakendamisele üliõpilaste suhtes, kes on ülikooli vastu võetud enne 1999/2000. õppeaastat.
§ 51. Käesoleva seaduse § 31 punkt 1 jõustub 2000. aasta 1. septembril.
§ 52. (1) Enne 1997/1998. õppeaastat arstiõppesse vastuvõetud üliõpilastele kohaldatakse arstiõppe õppekava, mis koosneb:
(2) Arstiõppe internatuuri läbimine toimub Sotsiaalministeeriumi määratud tervishoiuasutuses ja finantseerimisel. Arstiõppe internid on võrdsustatud magistrandidega.