Atuarfik pillugu Inatsisartut peqqussutaanni nr. 8-mi, 21. maj 2002-meersumi § 40, imm. 1, nr. 1, immikkoortoq kingulleq, atuarfik pillugu inatsisartut peqqussutaata allanngortinnissaa pillugu Inatsisartut peqqussutaanni nr. 8-mi, 15. april 2003-meersumi allanngortinneqartoq naapertorlugu aalajangerneqarput:
Qinersinermut piffissaliussaq
§ 1. Kommunalbestyrelsip isumagissavaa kommunimi atuarfinni tamani, ukiumi kommunalbestyrelsimut qinersiviusumi kingusinnerpaamik 1. november, atuarfiit siulersuisuini angajoqqaat ilaasortaatitassaannik sinniisussaannillu qinersisoqarsimassasoq, kiisalu atuarfiup siulersuisui nutaat ukiumi qinersiviusumi kingusinnerpaamik 8. november ivertitereersimassasut.
Imm. 2. Atuarfiup siulersuisuini angajoqqaat ilaasortaatitassaannik sinniisussaannillu nikerartumik qinersisoqarnissaa pillugu kommunalbestyrelsip aalajangiinera, tak. Atuarfik pillugu Inatsisartut peqqussutaanni (Atuarfik pillugu peqqussut), § 40, imm. 10, kingusinnerpaamik 31. juli ukiumi siullermik nikerartumik qinersiffiusumi pissaaq. Nikerartumik qinersineq ingerlanneqassaaq imm. 1-imi qinersinerup taaneqartup kingorna ukiut aappassaanni. Angajoqqaat ilaasortaatitassaannik sinniisussaannillu qinersisoqarnissaanut kiisalu atuarfiup siulersuisuisa ivertitereersimanissaannut piffissaliussat pillugit imm. 1-imi aalajangersakkat aamma nikerartumik qinersisoqarnerani atuutissapput.
Imm. 3. Nikerartumik qinersisoqartarnissaa pillugu siusinnerusukkut aalajangiisimaneq kommunalbestyrelsimit atorunnaarsinneqarsinnaavoq. Nikerartumik qinersisoqarnissaa pillugu siusinnerusukkut aalajangiisimanerup atorunnaarsinneqarnissaa pillugu aalajangiineq ukiumi kommunalbestyrelsimut qinersiviusumi kingusinnerpaamik 31. juli pissaaq.
Imm. 4. Atuarfimmi atuarfiup siulersuisuini angajoqqaat ilaasortaatitaasa pingasuinnaanissaat pillugu kommunalbestyrelsip aalajangiinera, tak. Atuarfik pillugu peqqussummi § 40, imm. 2, ukiumi qinersiviusumi kingusinnerpaamik 31. juli pissaaq, tak. imm. 1 aamma 2.
§ 2. Nikerartumik qinersisarnerit ingerlanneqarpata, tak. § 1, imm. 2, § 1, imm. 1-imi taaneqartutut qinersinermi angajoqqaat ilaasortaatitassaat pingasut sinniisussallu pingasut qinerneqassapput, taavalu § 1, imm. 2-mi taaneqartutut qinersinermi angajoqqaat ilaasortaatitassaat marluk sinniisussallu marluk qinerneqassallutik, taamaattorli tak. imm. 2.
Imm. 2. Atuarfiit siulersuisuinik angajoqqaat ilaasortaatitaannik pingasunik ilaasortalinnik, tak. § 1, imm. 4, nikerartumik qinersisarnerit ingerlanneqarpata, tak. § 1 imm. 2, § 1, imm. 1-imi taaneqartutut qinersinermi angajoqqaat ilaasortaatitassaat marluk sinniisussallu marluk qinerneqassapput, taavalu § 1, imm. 2-mi taaneqartutut qinersinermi angajoqqaat ilaasortaatitassaat ataaseq sinniisussarlu ataaseq qinerneqassallutik.
§ 3. Angajoqqaat ilaasortaatitaannut sinniisussaannullu piffissaq qinigaaffik ukiunik sisamanik sivisussuseqarpoq, tak. Atuarfik pillugu peqqussummi § 40, imm. 8, ukiumi qinersiffiusumi ulloq 8. november aallartilluni, taamaattorli tak. imm. 2 aamma kapitali 10.
Imm. 2. § 1, imm. 2, naapertorlugu nikerartumik qinersineq siullermik ingerlanneqarpat, angajoqqaat ilaasortaatitaannut marlunnut sinniisussanullu marlunnut, tak. § 2, imm. 1, imaluunniit angajoqqaat ilaasortaatitaannut ataatsimut sinniisussamullu ataatsimut, tak. § 2, imm. 2, piffissaq qinigaaffiusoq ukiunik marlunnik sivikillineqassaaq.
Imm. 3. Imm. 2 naapertorlugu qinersineq ingerlanneqarpat, angajoqqaat ilaasortaatitaasa sinniisussallu tunuartussaasut kikkuunissaat atuarfiup siulersuisuisa kommunalbestyrelsimut inassutigissavaat. Tamanna pillugu angajoqqaat ilaasortaatitaat sinniisussallu isumaqatigiissinnaanngippata, atuarfiup pisortaata makitsisitsineratigut tamanna aalajangerneqassaaq.
Imm. 4. Nikerartumik qinersinerit ingerlanneqartarnissaat pillugu siusinnerusukkut aalajangiinerup § 1, imm. 3 naapertorlugu atorunnaarsinnissaanik kommunalbestyrelsi aalajangiissappat, angajoqqaat ilaasortaatitaannut marlunnut aammalu sinniisussanut marlunnut, tak. § 2, imm. 1, imaluunniit angajoqqaat ilaasortaatitanut ataatsimut sinniisussamullu ataatsimut piffissaq qinersiviusoq ukiunik marlunnik sivikillineqassaaq.
§ 4. Ukiumi qinersiviusumi kingusinnerpaamik 31. juli, atuarfiup siulersuisuini angajoqqaat ilaasortaatitassaannik sinniisussaannillu qinersinissap piareersarnissaata ingerlanneqarnissaatalu piffissalersorlugu pilersaarusiornera kommunalbestyrelsip aalajangissavaa, tamatumunnga ilaallutik:
1) Ilisimatitsinermik qinigassanngortitsinermilu ataatsimiinnissamut piffissaq, tak. § 11, imm. 1.
2) Qinersinermi qinigassanngortittussatut siunnersuutit kingusinnerpaamik saqqummiunnissaannut piffissaq, tak. § 13, imm. 1.
3) Qinigassanngortinnermik tunuartitsinerup nalunaarutiginissaanut piffissaliussaq kingullerpaaq, tak. § 13, imm. 5.
4) Taasinermut piffissaliussaq sumiiffissarlu, tak. §§ 15, 19, imm. 1, aamma § 21, imm. 4, appassaanik qinigassanngortitsilluni ataatsimiisitsinissaq pisariaqassappat, taasinissamut piffissaliussamik allamik aalajangiineq ilanngullugu, tak. § 14, imm. 2.
Imm. 2. Piffissaliussanik pilersaarutip taasisoqarnissallu sumiinnissaata aalajangiunneqareernerata kingorna sapinngisamik piaarnerpaamik kommunalbestyrelsip taakku atuarfinni, sumiiffinni allani taasisoqarfissaasinnaasuni aamma illoqarfimmi nunaqarfimmiluunniit nalinginnaasumik allagarsiiviusartuni tamanut allagarsiinermigut nalunaarutigissavai, kiisalu qinersisinnaasut allassimaffiannut § 10, imm. 1-imi, taaneqartumut piffissami tassani pineqartumi ilanngunneqarsimasunut allakkerivikkoortillugit allagaqarnermigut nalunaarutigissallugit.
Qinersinerup piareersarnissaanut ingerlannissaanullu akisussaaffik
§ 5. Atuarfinni tamani qinersinermut siulersuisussanik pingasunik ilaasortaqartussanik kommunalbestyrelsi toqqaassaaq kingusinnerpaamik ukiumi qinersiviusumi 31. juli. Qinersinermut siulersuisut inuttarissavaat kommunalbestyrelsimit ilaasortaasoq ataaseq imaluunniit inuk kommunalbestyrelsimit toqqagaasoq ataaseq siulittaasutut, atuarfiup siulersuisuisa tunuartut siulittaasorisimasaat aamma atuarfiup pisortaa.
Imm. 2. Qinersinermut siulersuisut kommunalbestyrelsimut akisussaallutik atuarfimmi pineqartumi atuarfiup siulersuisuini angajoqqaat ilaasortaatitassaannik sinniisussaannillu qinersinissap piareersarnissaa qinersinerullu ingerlanneqarnera isumagissavaat.
Imm. 3. Taasinerup ingerlanerani atuarfiup pisortaa taasinermut pisortaassaaq.
§ 6. Atuarfiup ilinniartitsisuisa pisussaaffigaat siulersuisunut qinersinermut qinersinerup piareersarneqarnerani ingerlanneqarneranilu ikiuunnissartik.
Qinersisinnaassuseq qinigaasinnaassuserlu
§ 7. Inuit meeqqamut atuarfimmi allatsissimasumut angajoqqaatut oqartussaassuseqartut atuarfiup siulersuisuinut qinersisinnaapput, taamaattorli tak. imm. 2.
Imm. 2. Meeraq atuarfimmi allatsissimasoq kommunalbestyrelsimit namminerluunniit aaqqissuussamik ilaqutariinni inissinneqarsimappat, inuit qinersinissaq kingusinnerpaamik ukioq ataaseq sioqqullugu paarsinissamik akuerisaasut meeqqamillu suli najugaqartitsisut qinersisinnaassuseq atorsinnaavaat tamanna pillugu atuarfiup pisortaanut kissaatertik saqqummiussimagunikku. Siuliani eqqaaneqartutut pisoqartillugu ilutigisaanik inuit meeqqamut angajoqqaatut oqartussaassuseqartut qinersinermi peqataasinnaanngillat.
Imm. 3. Meeraq immikkut atuarfimmi atuartinneqarallarpat, inuit imm. 1-2-mi taaneqartut atuarfimmi immikkut atuarfimmut innersuussiffiusumi qinersinermi peqataassapput.
§ 8. Inuit makku atuarfiup siulersuisuinut qinigaasinnaapput:
1) Inuit § 7-imi taaneqartut.
2) Inuit nammineersinnaassusillit inunnit § 7-imi taaneqartunit ataatsimit arlalinnilluunniit qinigassanngortinneqartut.
§ 9. Inuit atuarfimmi atuartitsisutut pisortatulluunniit suliffeqartut atuarfiup siulersuisuini angajoqqaat ilaasortaatitaattut sinniisussaattullu qinerneqarsinnaanngillat, tak. Atuarfik pillugu peqqussummi § 40, imm. 8, imm. 3.
§ 10. Atuarfiup pisortaata isumagissavaa inuit qinersisinnaasut allattorneqarnissaat, tak. § 7. Allattuineq suliarineqassaaq, atuarfimmi atuartut allattorsimaffiat, kiisalu § 7, imm. 2 naapertorlugu qinersisinnaasut allattorsimaffiannut ilanngunneqarnissamik kissaatigisaajunnartut tunngavigalugit.
Imm. 2. Qinersisinnaasut allattorsimaffiannut ilaassapput qinersisussat aqqi najugaallu pillugit paasissutissat kiisalu krydsiliiffissat.
Imm. 3. Qinersisinnaasut allassimaffiat misissorneqarsinnaanngorlugu atuarfimmi saqqumitinneqassaaq ukiumi qinersiviusumi piffissami 1. – 14. september.
Imm. 4. Qinersisinnaasut allattorsimaffianni ilanngunneqarnissamik imaluunniit allassimaffimmi allassimasut allanngortinneqarnissaannik kissaatigisaasinnaasut atuarfiup pisortaanut nalunaarutigineqassapput kingusinnerpaamik ullormi allassimaffiup misissorneqarsinnaaffiani kingullermi nal. 16.
Imm. 5. Qinersinermut siulersuisut ullup misissuisinnaaffiusup kingulliup kinguninngua kingusinnerpaamillu maalaaruteqarsinnaanermut periarfissaq, tak. imm. 7, ullunik marlunnik sioqqullugu aalajangissavaat, qinersisinnaasut allattorsimaffianni ilanngunneqarnissamik imaluunniit allattorsimaffimmi allassimasut allanngortinneqarnissaannik piffissaq eqqorlugu qinnuteqaataasimasut akuerineqarsinnaanersut. Qinnuteqarneq itigartitsissutigineqarpat, qinersinermi siulersuisut qinnuteqartumut erniinnaq tamanna pillugu allakkatigut nalunaaruteqassapput.
Imm. 6. Qinersinermut siulersuisut piumasarisinnaavaat inuup qinersisinnaasut allattorsimaffiannut ilanngunneqarnissaminik kissaateqartup meeqqamut atuarfimmi allatsissimasumut, tak. § 7, imm. 1, imaluunniit meeqqamut immikkut atuarfimmi atuartinneqarallartumut, tak. § 7, imm. 3, angajoqqaatut oqartussaassuseqartuunerata, imaluunniit paarsinissamik akuersissuteqartuunerata, tak. § 7, imm. 2, naleqquttumik uppernarsaaserneqarnissaa.
Imm. 7. Qinersinermut siulersuisut qinersisinnaasut allattorsimaffiat pillugu aalajangiineri kommunalbestyrelsimut maalaarutigineqarsinnaapput. Maalaaruteqarneq allakkatigut pissaaq, kommunalbestyrelsimiillu tiguneqareersimassalluni kingusinnerpaamik misissuisinnaanerup ulluanit kingullermit ullut sisamat qaangiunneranni. Kommunalbestyrelsi aalajangeereersimassaaq kingusinnerpaamik misissuisinnaanerup ulluanit kingullermit ullut arfineq-marluk qaangiunneranni. Kommunalbestyrelsip aalajangiinera aqutsinermik oqartussaasunut allanut maalaarutigineqarsinnaanngilaq.
Imm. 8. Kommunalbestyrelsip maalaarutaasimasinnaasut aalajangiiffigereerniariaraalu atuarfiup pisortaata qinersisinnaasut allattorsimaffiat inaarutaasoq suliarissavaa.
Ilisimatitsilluni qinigassanngortitsillunilu ataatsimiinnerit
§ 11. Qinersinermut siulersuisut inuit qinersisinnaasut allattorsimaffianni allanneqarsimasut, tak. § 10, imm. 8, allakkatigut ataatsimiigiaqqussavaat, tassanilu atuarfiup siulersuisuisa suliarisaat akisussaaffiilu ilisimatitsissutigineqassapput, taavalu maleruagassat qinersinermut atuuttut, qinigassanngortittunut, taasinermut, taasisssutinik kisitsinermut, taasissutit naatsorsornerinut aammalu maalaaruteqarsinnaanermut periarfissanut maleruagassat ilanngullugit nassuiaatigineqassallutik.
Imm. 2. § 8, nr. 2 naapertorlugu qinigassanngortitsinissaq siunertaralugu qinersinermut siulersuisut aammattaaq tamanut ammasumik allagarsiinikkut assigisaatigulluunniit inuit inersimasut soqutiginnittut allat ataatsimiigiaqqusinnaavaat.
Imm. 3. Ataatsimiigiaqqusineq minnerpaamik sapaatip-akunnerinik marlunnik siumoortumik nalunaaruteqarluni pissaaq. Ataatsimiinneq aatsaat pisinnaavoq, qinersisinnaasut allattorsimaffiat inaarutaasoq naammassippat. Ataatsimiinneq ukiumi qinersiviusumi kingusinnerpaamik 25. september ingerlanneqareersimassaaq.
Imm. 4. Ataatsimiinnermi peqataasut qinersisinnaasut allattorsimaffiata inaarutaasup misissornissaanut periarfissaqassapput.
Imm. 5. Ilisimatitsereernerup kingorna qinigassanngortitsilluni ataatsimiisitsisoqassaaq.
§ 12. Qinigassanngortitsiniarluni ataatsimiinnermi peqataasut arlaat, qinersisinnaasut allattorsimaffianni allatsissimasoq, qinersinermi qinigassanngortinnissaminik kissaateqarpat, pineqartup tamanna allakkatigut siunnersuutigissavaa atini, najukkani kiisalu qinigassanngortinnini uppernarsarlugu atsiornini ilanngullugit.
Imm. 2. Qinigassanngortitsiniarluni ataatsimiinnermi peqataasut arlaat, qinersisinnaasut allattorsimaffianni allatsissimasoq, inummik allamik, qinersisinnaasut allattorsimaffianni allatsissimasumik, § 8, nr. 2 naapertorlugu qinigaasinnaasumik, qinersinermi qinigassanngortitsiniarluni siunnersuuteqarnissamik kissaateqaruni, tamanna allakkatigut saqqummiutissavaa, qinigassanngortittup aqqa najugaalu allallugit kiisalu siunnersuuteqartutut atini, najukkani atsiorninilu ilanngullugit. Periarfissaqarpat siunnersuut qinigassanngortittutut siunnersuutigineqartup nammineerluni atsiorneranik uppernarsaaserneqassaaq.
Imm. 3. Qinersinermut siulersuisut ataatsimiinnermi qinigassanngortitsiffiusumi qinigassanngortittussatut siunnersuutigineqartut tunngavigalugit qinigassanngortittut allassimaffigigallagaat suliarissavaat, ataatsimeeqataasunullu nalunaarutigalugu.
Qinigassanngortittut allattorsimaffiat
§ 13. Qinigassanngortitsilluni ataatsimiinnermi qinigassatut siunnersuutigineqartut, tak. §§ 11 aamma 12, saniatigut siunnersuutigineqartut, inunnit qinersisinnaasut allattorsimaffianni allatsissimasunit, allaganngorlugit qinersinermut siulersuisunut tunniunneqassapput, paasissutissat § 12, imm. 1 aamma 2-mi oqaatigineqartut allallugit, kingusinnerpaamik qinigassanngortitsilluni ataatsimiinnerup kingorna ullut tallimaanni nal. 16.
Imm. 2. Siunnersuutigineqartutut tiguneqartut qinigassanngortittut allattorsimaffigigallagaannut qinersinermut siulersuisut suliarisaannut, tak. § 12, imm. 3, normulersorlugit allattorneqassapput, qinigassanngortittut aqqi sumilu najugaqarneri ilanngullugit.
Imm. 3. Qinigassanngortittussatut siunnersuutigineqartup qinigassanngortissimanini siunnersuutikkut atsiorluni uppernarsarsimanngippagu, qinersinermut siulersuisut sapinngisamik piaartumik kingusinnerpaamillu qinigassanngortitsilluni ataatsimiinnerup kingorna ullut arfinillit qaangiunneranni siunnersuutigineqartoq taamaalioqqullugu allakkatigut qinnuigissavaat. Atsiorluni uppernarsaaneq qinigassanngortitsilluni ataatsimiinnerup kingornatigut kingusinnerpaamik ullut 14-nit qaangiunneranni tiguneqarsimanngippat, qinigassanngortinneq atorunnaartutut isigineqassaaq, tamatumalu kinguninnguatigut qinersinermut siulersuisut tamanna qinigassatut siunnersuutigineqartumut siunnersuuteqartumullu allakkatigut nalunaarutigissavaat.
Imm. 4. Qinersinermut siulersuisut misissussavaat qinigassatut siunnersuutigineqartut qinigaasinnaasutut akuerineqarsinnaanersut, tak. § 8. Tamanna pillugu aalajangiisoqassaaq kingusinnerpaamik qinigassanngortitsilluni ataatsimiinnermit ullut 14-it qaangiunneranni. Qinigassatut siunnersuutigineqartoq qinigaasinnaasutut akuerineqarsinnaanngippat, qinersinermi siulersuisut tamanna erniinnaq siunnersuutigineqartumut siunnersuuteqartumullu allakkatigut nalunaarutigissavaat.
Imm. 5. Qinigassatut siunnersuutigineqartup tamatuma kingorna qinigassatut tunuarnissani kissaatigiguniuk, tamanna qinersinermi siulersuisunut allakkatigut nalunaarutigissavaa, qinigassanngortitsilluni ataatsimiinnerup kingorna ullut 14-it qaangiutsinnagit.
§ 14. Qinigassatut siunnersuutigineqarnerup tunuartinnissaanut piffissaliussaq, tak. § 13, imm. 5, qaangiunniariarpat qinersinermut siulersuisut qinigassanngortittut allattorsimaffiat inaarutaasoq suliarissavaat qinigassat normulersorlugit tulleriiaarlugit, aqqi sumilu najugaqarneri nalunaarlugit.
Imm. 2. Qinigassatut siunnersuutigineqartut, angajoqqaat ilaasortaatitassaasa atuarfiup siulersuisuinut qinigaasussat ikinnerpaamik marloriaataannik amerlassuseqanngippata, qinersinermi siulersuisut qinersisinnaasut allattorsimaffianni allassimasunik qinigassanngortitsilluni ataatsimiisitsinerit aappaassaannut ataatsimiigiaqqusissapput, qinigassatut siunnersuutinik uppernarsaatilinnik amerlanerusunik saqqummiussisoqarnissaa siunertaralugu. Ataatsimiigiaqqusineq minnerpaamik ullunik pingasunik sioqqutsilluni nalunaaruteqareernikkut pissaaq, qinigassanngortitsillunilu ataatsimiinnerup siulliup kingornagut sapaatip-akunneri pingasut qaangiutsinnagit ingerlanneqassalluni, tak. §§ 11 aamma 12.
Imm. 3. § 8, nr. 2, naapertorlugu qinigassanngortitsinissaq siunertaralugu qinersinermut siulersuisut aamma tamanut ammasumik allagarsiinikkut assigisaatigulluunniit inunnik nammineersinnaassusilinnik allanik soqutiginnittunik qinigassanngortitsilluni ataatsimiisitsinerit aappassaannut ataatsimiigiaqqusisinnaapput.
Imm. 4. Qinigassanngortitsilluni ataatsimiinnerit aappaanni qinigassaatut siunnersuutigineqartunik uppernarsaatilinnik nutaanik saqqummiussisoqarpat, qinersinermut siulersuisut pineqartut qinigaasinnaanerat ataatsimiinnermi misissussavaat, tak. § 8. Qinigassatut siunnersuutigineqartut nutaat qinigaasinnaasutut akuerineqarsinnaasut, qinigassanngortittut allattorsimaffiannut inaarutaasumut erniinnaq ilanngunneqassapput. Qinigassatut siunnersuutigineqartoq qinigaasinnaasutut akuerineqanngippat, tamanna qinersinermut siulersuisut erniinnaq pineqartumut siunnersuuteqartumullu allakkatigut nalunaarutigissavaat.
Imm. 5. Qinigassanngortitsilluni ataatsimiinnerit aappaata kingorna qinigassatut siunnersuutigineqartut uppernarsaatillit aammalu qinersinermut siulersuisunit akuerineqartut angajoqqaat ilaasortaatitassaannit atuarfiup siulersuisuinut qinigaasussanit amerlanerunngippata qinigassanngortittut qinigaasutut isigineqassapput.Tamatuma kingorna angajoqqaat ilaasortaatitassaat amigaataasinnaasut sinniisussallu kommunalbestyrelsip toqqassavai, tak. imm. 7.
Imm. 6. Qinigassanngortitsilluni ataatsimiinnerit aappaata kingorna qinigassatut siunnersuutigineqartut uppernarsaatillit aammalu qinersinermut siulersuisunit akuerineqartut, angajoqqaat ilaasortaatitassaannit atuarfiup siulersuisuinut qinigaasussanit amerlaneruppata, marloriaataannilli ikinnerullutik, qinigassanngortittut akornanni qinersisoqassaaq kapitali 7-mi maleruagassat naapertorlugit, qinersinermilu kisitsisoqassalluni kapitali 8-mi malittarisassat naapertorlugit. Tamatuma kingorna sinniisussat amigaataasut kommunalbestyrelsip toqqassavai, tak. imm. 7.
Imm. 7. Angajoqqaat ilaasortaatitassaannik taakkuluunniit sinniisussaannik kommunalbestyrelsi toqqaappat, toqqarneqartup toqqarneqarnerminut atatillugu tamatuminnga akuersinini kommunalbestyrelsimut nalunaarutigissavaa. Toqqarneqartoq kommunalbestyrelsimut ilaasortaassanngilaq.
Nammineerluni takkulluni taasineq
§ 15. Qinigassanngortittut allattorsimaffiat inaarutaasoq qinersinermut siulersuisunit suliarineqartoq tunngavigalugu §§ 16 – 22-mi maleruagassat malillugit taasisoqareersimassaaq kingusinnerpaamik ukiumi qinersiviusumi 31. oktober.
Imm. 2. Qinigassanngortitsilluni ataatsimiinnerup kingorna sapaatip-akunnerinik sisamanik siusinnerusumik taasineq ingerlanneqassanngilaq, tak. §§ 11 aamma 12.
§ 16. Taasisinnaaneq ammatinneqassaaq nal. 14-20 iluani.
§ 17. Qinersinermut siulersuisut isumagissavaat qinigassanngortittut allassimaffiata inaarutaasup kikkunnilluunniit misissorneqarsinnaalluni qinersivimmiitinneqarnissaa, aammalu taasinermi atugassanik pappiaqqanik taasivissaqarnissaa.
Imm. 2. Taasivissani allassimassapput qinigassatut siunnersuutigineqartut akuerisaasut tamarmik qinigassanngortittut allattorsimaffiat malillugu normulerlugit aaqqissuullugit. Qinigassanngortittut tamarmik nalaasigut krydsiliiffissaqassaaq.
§ 18. Qinersineq pissaaq nammineerluni taasiartorluni takkunnikkut, taamaattorli tak. §§ 19-22.
Imm. 2. Qinersisussap kinaanermut uppernarsaataa takujumaneqarsinnaavoq taasivissaq tunniutsinnagu. Qinersinermut siulersuisut isumagissavaat taasivissap tunniunneqarnerata nalunaarsorneqarnissaa qinersisussap aqqata qinersisinnaasut allassimaffianniittup nalaatigut krydsiliinikkut.
Imm. 3. Taasineq pissaaq qinersisup taasivissami qinigassanngortittup taajumasap nalaatigut krydsiliineratigut. Ataasiinnarmik krydsiliisoqassaaq.
Imm. 4. Taasineq isertortuussaaq. Taasineq matuneqassanngilaq taasisussanik taasinissamut suli periarfissaqarsimanngitsunik najuuttoqartillugu.
Allakkatigut taasineq il.il.
§ 19. Qinersisussat taasinissamut periarfissaasup iluani taasivimmut anngussinnaanngitsut imaluunniit taasivimmukassallutik ajornartorsiuteqartut, atuarfiup pisortaanut taasiartorsinnaatitaassapput ulloq taasivissaq sioqqullugu minnerpaamik ulluinnaat arfinillit ingerlaneranni imaluunniit allakkatigut taasisinnaallutik §§ 20-22-mi maleruagassat malillugit. Nalinginnaasumik suliffiup kingorna taasinissamut ataatsimik arlalinnilluunniit periarfissaqartitsisoqassaaq.
Imm. 2. Taasinissamut tunniunneqassaaq taasivissaq allakkat puussaat ilanngullugu. Qinersisussap kinaanermut uppernarsaataa takujumaneqarsinnaavoq. Taasivissat nalinginnaasut suli pissarsiarineqarsimanngippata, taasivissaq immikkut ittoq atorneqassaaq, tassungalu qinersisussap nammineq allassavai qinigassanngortittup taajumasami aqqa, najugaa normualu.
Imm. 3. Atuarfiup pisortaata qinersisinnaasut allattorsimaffiannut qinersisup taasinera nalunaassavaa, taasinerullu ullua allallugu. Ilutigalugu qinersisup tamatumunnga uppernarsaat atsiussavaa.
Imm. 4. Taasivik allakkat puuanniitillugu toqqorneqassaaq, taasinerup naammassinissaata tungaanut. Tamatuma kingorna taasivik kisitsinermut ilanngunneqassaaq.
§ 20. Taasisussap pissutissat § 19, imm. 1-imi taaneqartut innersuussutigalugit allakkatigut taasinissani kissaatigissappagu, taasisussap kingusinnerpaamik qinigassanngortittut allattorsimaffiata inaarutaasup saqqummiunneqarnerata aqaguani, tamanna qinersinermut siulersuisunut allakkatigut nalunaarutigissavaa.
Imm. 2. Qinersinermut siulersuisut isumagissavaat allakkatigut taasinermi pisariaqartinneqartunik atortussaqarnissaa, tak. § 21, imm. 1.
§ 21. Allakkatigut taasinissamik qinnuteqaat piffissaq eqqorlugu nassiunneqarsimappat, qinersinermi siulersuisut qinigassanngortittut allattorsimaffiata inaarutaasup suliarineqarnerata kingornagut kingusinnerpaamik ullut pingasut qaangiunneranni, tak. § 14, imm. 1, aamma § 14, imm. 4, allakkatigut taasiumasumut nassiutissavaat qinigassanngortittut allattorsimaffiat inaarutaasoq ilanngullugit taasivissaq, allakkat puussaat, allagaq ilanngussaq taakkununngalu puuliussaq. Nalinginnaasumik taasivissat suli pissarsiarineqarsimanngippata, taasivissaq immikkut ittoq nassiunneqassaaq tassungalu qinersisussap nammineq allassavai qinigassanngortittup taajumasami aqqa, najugaa normualu.
Imm. 2. Qinersisussap allanit najorneqarnani taasivissaq krydsiliiffigissavaa qinigassanngortittup taajumasami aqqata nalaatigut, imaluunniit taasivissami immikkut ittumi, tak. imm. 1, allallugit qinigassanngortittup taajumasami aqqa, najugaa normualu.
Imm. 3. Qinersisussap taasivissaq taasiffigereeriarpagu, allagaq ilanngussaq immersorneqassaaq makkuninnga imaqartussaq:
1) Qinersisartup nammineq piumassutsiminik allanillu najorneqarnani taasivissamik immersuisimaneranik, allakkap puuanut ikisisimaneranik matusisimaneranillu uppernarsaat. Qinersisartup allakkamik ilanngussamik atsiornera pissaaq isiginnittumik najuuttoqartillugu, tak. nr. 2, allakkamilu ilanngussami allassimassapput ulloq atsiorfiusoq kiisalu qinersisup aqqa najugaalu.
2) Uppernarsaat inuup nammineersinnaassusillip allap atsiugaa isiginnissimasutut uppernarsarlugu, qinersisartup atsiornerata ilumoortuunera aamma piffissami sumiiffimmilu qinersisartup taasimasaani allanneqarsimanera, kiisalu taasinerup allanik najuuttoqartinnagu pisimanera. Uppernarsaat uppernarsaasumit namminermit atsiorneqassaaq, ateq najugarlu nalunaarlugit.
Imm. 4. Allakkat puua taasivimmik imalik aamma allakkat ilanngussat puuliussamut tamatumunnga atugassamut ikineqassapput, taannalu matuneqassaaq qinersinermullu siulersuisunut qaatiguuliorneqassalluni. Puuliussap tunuatigut erseqqissumik allanneqassapput qinersisup aqqa najugaalu. Puuliussaq qinersinermut siulersuisunut nassiunneqassaaq ima kingusinaanngitsigisumik, qinersinermut siulersuisunit tiguneqareersimassalluni taasineq naammassitinnagu.
§ 22. Taasinerup naammassineqarnerata kingorna erniinnaq qinersinermut siulersuisunit puuliussat tiguneqartut ammarneqassapput, taakkualu misissussavaat allakkatigut taasinerit ilanngullugit naatsorsuutigineqarsinnaanersut.
Imm. 2. Allakkatigut taasineq ilanngullugu naatsorsuutigineqarsinnaappat, qinersisup aqqata qinersisinnaasut allassimaffianniittup nalaatigut krydsiliisoqassaaq, kingornatigullu allakkap puua qinersissummik imalik ammarneqarani taasinermi ikioraavimmut ikineqassalluni.
Imm. 3. Paasineqarpat puuliussaq inummit qinersisinnaasut allattorsimaffianni allassimanngitsumit imaluunniit toqusimasumit pisoq, allakkatigut taasineq naatsorsuutigineqassanngilaq. Aamma tamanna atuutissaaq puuliussaq allanik imaluunniit allakkanik ilanngussanik ataasiinnaanngitsumik allakkalluunniit puuannik ataasiinnaanngitsumik imaqarpat, paasineqarpat taasinermi atorneqarsimasut tassaanngitsut qinersinermut siulersunit nassiunneqartut originaliusut, imaluunniit immersorneqarneri, uppernarsarneqarneri atsiorneqarneriluunniit peqqussutigineqartutut pisimanngitsut, tak. § 21.
Imm. 4. Puuliussat taasineq naammassereersoq aatsaat tiguneqartut ilanngullugit naatsorsuutigineqarsinnaanngillat.
Imm. 5. Allakkatigut taasissutit qinersisunit ullormi qinersiviusumi taasisimasunit pisut ilanngullugit naatsorsuutigineqarsinnaanngillat.
Qinersinerup naatsorneqarnera
§ 23. Taasineq naammassippat erniinnaq taasinerit kisinneqassapput. Kisitsineq tamanut ammavoq. Kisitsisuussaapput qinersinermut siulersuisut inuit, qinersisinnaasut allattorsimaffianni allassimasut ikinnerpaamik marluk, najuuttoralugit.
§ 24. Kisitsinermi taasinerit atuuttuusinnaasut kisiisa ilanngunneqassapput, tak. imm. 2 aamma 3.
Imm. 2. Taasivik inimi taasivimmi imaluunniit atuarfiup pisortaanut § 19 naapertorlugu tunniunneqartoq atuutissanngilaq:
1) Taasivissaq allaffigineqarsimanngippat.
2) Qularnaatsumik ersinngippat, qinigassanngortittut arlaat kina qinersisup taaniarsimaneraa.
3) Pissutissaqarsorinarpat, taasivik tassaanngitsoq originaliusoq atuarfiullu pisortaanit imaluunniit qinersinermut siulersuisunit tunniunneqartoq.
Imm. 3. Taasivik allakkatigut nassiunneqartoq atuutissanngilaq:
3) Allakkat puuat allamik imaluunniit taasivinnik arlalinnik imaqarpat.
4) Pissutissaqarsorinarpat, taasivik tassaanngitsoq originaliusoq atuarfiullu pisortaanit imaluunniit qinersinermut siulersuisunit tunniunneqartoq.
5) Taasivissap immersorneqarnerani periusissatut najoqqutassiunneqartoq atorneqanngippat.
§ 25. Taasissutinik kisitsinerup naammassineqarnerata kingorna erniinnaq taasissutit kingumut kisinneqassapput. Marloriarluni kisitsinerit assigiimmik inerneqarpata aatsaat, taasinermut pisortaasup taasinerit inerneri inaarutaasumik naatsorsussavai.
§ 26. Atuarfiup siulersuisuini angajoqqaat ilaasortaatitassaattut qinigassaasutut amerlassusillit qinigaasutut nalunaarutigineqassapput taaneqarnermik amerlassusii tunngavigalugit tulleriinneqarlutik.
Imm. 2. Sinniisussatut qinigaasussat amerlaqataannik, qinigassanngortittut angajoqqaat ilaasortaatitassaattut qinerneqanngitsoortut, tak. imm. 1, taaneqarnermik amerlassusii tunngavigalugit tulleriinneqarlutik sinniisussatut qinigaasutut nalunaarutigineqassapput.
Imm. 3. Qinigassanngortittut marluk amerlanerilluunniit amerlaqatigiinnit taaneqarsimappata, tulleriinneqarnissaat, pisariaqartitsineq naapertorlugu, taasisitsinermi pisortaasup makitsineratigut aalajangerneqassaaq.
Imm. 4. Angajoqqaat ilaasortaatitassaannik sinniisussanillu qinigaasussatut amerlatigisunik taasisoqarsimanngippat, angajoqqaat ilaasortaatitassaat sinniisussallu amigaataasut toqqarneqassapput qinigassanngortittut taaneqarsimanngitsut akornanni makitsinikkut.
§ 27. Taasinermi pisortaasup qinersineq pillugu allattuiffimmi allassavai qinigassanngortittut ataasiakkaat qanoq taaneqartigisimaneri, kikkut angajoqqaat ilaasortaatitassaattut qinigaasut kikkullu sinniisussatut qinigaasut qanorlu tulleriinneqartut. Taasivik atuutinngitsutut nalunaarutigineqarpat, tamannattaaq qinersineq pillugu allattuiffimmut erseqqissarneqassaaq atuutinnginneranut peqqutaasoq naatsumik nassuiaaserlugu.
Imm. 2. Qinersinerup inernerata naatsorsorneqarnera naammasseriarpat, kommunalbestyrelsimut nalunaarutigineqassaaq qinersineq pillugu allattuiffiup assilinerata, qinersinermi siulersuisunut ilaasortanit atsiorneqarsimasussap, nassiunneratigut. Nalunaarummut ilanngunneqassapput qinersi-sinnaasut allattorsimaffianni allassimasut qassiuneri pillugit paasissutissat, kiisalu qinersinerup ingerlanneqarnerani naleqqutinngitsunik pisoqarsimanersoq imaluunniit allanik pisoqarsimanersoq qinersinerup inernerata atuutsinnissaanut sunniuteqarsinnaasunik.
Imm. 3. Qinersinerup inernera kommunalbestyrelsip tamanut nalunaarutigissavaa.
§ 28. Qinersinermut siulersuisut angajoqqaat ilaasortaatitassaattut sinniisussaattullu qinigaasut qinigaanerannik allakkatigut ilisimatissavaat.
Atuarfimmi siulersuisunngortut sulilernerat
§ 29. Qinersinerup naammassinerata kingorna erniinnaq atuarfiup pisortaata atuarfiup siulersuisui nutaat inissitsiterluni siulittaasussamillu toqqaalluni ataatsimiinnissamut aggersassavai. Siulittaasoq angajoqqaat ilaasortaatitaasa akornannit qinerneqassaaq. Ataatsimiinneq angajoqqaat ilaasortaatitaannit angajullermit aqunneqassaaq. Angajoqqaat ilaasortaatitaat marluk amerlanerilluunniit ilutigiippata, ataatsimiinnermi aqutsisoq makitsinikkut nassaarineqassaaq.
Imm. 2. Inissitsiternissamut ataatsimiigiaqqusineq minnerpaamik ullunik pingasunik sioqqutsilluni aggersaanikkut pissaaq, kingusinnerpaamillu ukiumi qinersiviusumi 8. november ingerlanneqareersimassalluni.
§ 30. Atuarfimmi siulersuisunngorlaat atuutilissapput inissitsiterluni ataatsimiinnermi, tamannalu ilutigalugu atuarfiup siulersuisorisimasai tunuassapput.
Qinigaaffiup ingerlanerani allannguutit
§ 31. Atuarfimmik nutaamik pilersitsisoqarpat, sapinngisamik piaartumik nalunaarummi uani maleruagassat malillugit atuarfimmi pineqartumi siulersuisunut angajoqqaat ilaasortaatitassaannik sinniisussaannillu qinersisoqassaaq.
§ 32. Atuarfiit marluk amerlanerusulluunniit ataatsimut katinneqarpata sapinngisamik piaartumik nalunaarummi uani maleruagassat malillugit atuarfimmi pineqartumi siulersuisunut angajoqqaat ilaasortaatitassaannik sinniisussaannillu qinersisoqassaaq. Atuarfiup siulersuisuisa nutaat atuutilerneranni atuarfiit siulersuisorisimasai tunuassapput.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsi aalajangiisinnaavoq atuarfiup siulersuisuinut ilaasortaasut tamarmik atuuteqatigiissasut ilaasortaasut ataasiakkaat qinigaaffiisa naanissaasa tungaannut. Taama pisoqartillugu atuarfiup siulersuisussaannik nutaanik qinersisoqassanngilaq.
§ 33. Angajoqqaat ilaasortaatitaat piffissap qinigaaffiup ingerlanerani atuarfiup siulersuisuinit tunuarniarluni qinnuteqarpat, kommunalbestyrelsip aalajangissavaa qinnuteqaat akuerineqassanersoq. Qinnuteqaat peqqiilliornermik imaluunniit sulinermut ilaqutariinnulluunniit tunngasunik assigisaannilluunniit annertuunik, qinnuteqartup ilaasortaanissaanut ajornakusuulersitsisunik, pissuteqarpat, qinnuteqaat nalinginnaasumik akuerineqassaaq.
Imm. 2. Angajoqqaat ilaasortaatitaata atuarfiup siulersuisuinut ilaasortaajunnaarnissani piumasarisinnaavaa, qitornani atuarfimmit anisutut nalunaarsorneqarpat.
§ 34. Angajoqqaat ilaasortaatitaat atuarfiup siulersuisuinit tunuarpat imaluunniit toquppat sinniisussaq qinersinermi amerlanernit taaneqarsimasoq ilaasortanngussaaq.
Imm. 2. Angajoqqaat ilaasortaatitaata napparsimanermik allamilluunniit peqquteqarluni atuarfiup siulersuisuini suliani piffissami sivisunerusumi isumagisinnaanngippagit, kommunalbestyrelsip atuarfiup siulersuisuisa tamanna pillugu qinnuteqarnerisigut aalajangiussinnaavaa, sinniisussap qinersinermi taaneqarnerpaasup angajoqqaat ilaasortaatitaattut ilanngunnissaa, ilaasortaasup suliaminik ingerlatseqqissinnaalernissaata tungaanut. Sinniisoq piffissami atuuffigisamini atuarfiup siulersuisuini angajoqqaat ilaasortaatitaattut allatut pisinnaatitaaffeqarlunilu pisussaaffeqassaaq.
§ 35. Angajoqqaat ilaasortaatitaasa arlaata ilaasortaajunnaarnerani atuarfiup siulersuisuini taassumunnga sinniisussaqanngippat, sapinngisamik piaartumik ilassutissanik qinersisoqassaaq nalunaarummi uani malittarisassat malillugit. Ilassutissanik qinersinermut peqatigitillugu atuarfiup siulersuisuinut sinniisussanik qinersisoqassaaq.
Qinersinermi aningaasartuutit
§ 36. Qinersinermi aningaasartuutit kommunip qinersiviusup akilissavai.
Maalaarutit il.il.
§ 37. Qinersinerup ingerlanneqarnerata eqqortumik ingerlanneqarsimanera pillugu nalornisoorutit kommunalbestyrelsimit aalajangiiffigineqassapput.
Imm. 2. Qinersineq pillugu maalaarutit, qinersinerup inaarutaasumik naatsorsorneqarnerata kingornagut ullut 8 qaangiutsinnagit, tak. § 25, allakkatigut kommunalbestyrelsimut tunniunneqassapput, taannalu qinersinermut siulersuisut oqaaseqaataat pissarsiariniariarlugit, sapinngisamik piaartumik aalajangiissaaq. Maalaarut nassiunneqartoq suliamik unitsitsinermik kinguneqartussaanngil aq.
Imm. 3. Maalaarummut atatillugu nutaamik qinersisoqarnissaanik kommunalbestyrelsi aalajangiissappat, ullormi qinersivioqqaartumi qinersisinnaatitaasimasut kisimik peqataasinnaapput. Qinerseqqinneq aamma pissaaq maleruagassat kapitalini 7-8-mi taaneqartut malillugit.
§ 38. Nalunaarut atuutilerpoq ulloq 1. maj 2005.
Imm. 2. Tamatuma peqatigisaanik meeqqat atuarfiini atuarfiup siulersuisuini angajoqqaat ilaasortaatitassaannik qinersisarneq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 16, 20. august 1997-imeersoq, atorunnaassaaq, taamaattorli tak. imm. 3.
Imm. 3. Meeqqat atuarfiini atuarfiup siulersuisuini angajoqqaat ilaasortaatitassaannik qinersisarneq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 16, 20. august 1997-imeersumi § 1, imm. 3, ulloq 31. juli 2005-ip tungaanut atuukkallassaaq.
Namminersornerullutik Oqartussat, ulloq 12. april 2005


text:
3-3-1-32-11 Riigikohus 23.05.2011
Vt lahendite nr 3-3-1-78-09 ja 3-3-1-17-10 annotatsioone.
3-3-1-93-10 Riigikohus 14.03.2011
Vt lahendite nr 3-3-1-78-09 ja nr 3-3-1-17-10 annotatsioone.
3-3-1-17-09 Riigikohus 07.04.2009
3-3-1-75-08 Riigikohus 16.01.2009
Apellatsioonkaebuse esitamise tähtaeg on kõigi menetlusosaliste jaoks ühtne ja see hakkab kulgema kohtuotsuse avalikult teatavaks tegemisele järgnevast päevast. Selguse huvides tuleks lahendite puhul, kus kaebetähtaeg sõltub asja avalikult teatavakstegemisest, otsuses välja tuua apellatsioonitähtaja lõpp kindla kuupäevana. Sellisel juhul väheneksid vääritimõistmised, millal lõpeb apellatsioonitähtaeg.
kohtuotsuse teatavakstegemine
HKMS § 28 lg 1 kohaselt teatab kohus kohtuistungi lõpetamisel otsuse kuulutamise või avalikult teatavakstegemise aja ja koha. Kohtuotsuse teatavakstegemise aja avaldamise eesmärk on tagada halduskohtumenetluses õiguskindlus ja menetlusosaliste võrdne kohtlemine. Apellatsioonkaebuse esitamise tähtaeg on kõigi menetlusosaliste jaoks ühtne ja see hakkab kulgema kohtuotsuse avalikult teatavaks tegemisele järgnevast päevast. Selguse huvides tuleks lahendite puhul, kus kaebetähtaeg sõltub asja avalikult teatavakstegemisest, otsuses välja tuua apellatsioonitähtaja lõpp kindla kuupäevana. Sellisel juhul väheneksid vääritimõistmised, millal lõpeb apellatsioonitähtaeg.
Kui apellatsioonitähtaeg on möödunud, tuleb vastavalt HKMS § 32 lg-le 31 koos apellatsioonkaebusega esitada tähtaja ennistamise taotlus ning tähtaja möödalaskmise põhjused. Kohus otsustab kaalutlusõiguse alusel, kas ennistada tähtaeg või mitte. Tähtaja ennistamist peaksid üldjuhul õigustama objektiivsed takistused. Erandlikel juhtudel võib arvestada ka menetlusosalise subjektiivseid võimeid asjadest aru saada ja oma käitumist õigusaktidele vastavalt juhtida. Tähtaja ennistamiseks võib olla küllaldane põhjus õiguslikes küsimustes kogenematu inimese eksimus protsessitoimingutes. Tähtaja ületamine ei saa aga olla vabandatav, kui kaebaja pole olnud piisavalt hoolikas selleks, et selgitada välja vaidluse algatamise kord, sh tähtajad. Vajaliku hoolsuse hindamisel tuleb arvestada nii objektiivseid asjaolusid (protsessiõigusliku küsimuse keerukus) kui ka subjektiivset külge, lähtudes kaebaja isikust ja tema kogemustest. Ka õiguslikult kogenematul isikul ei ole alust eeldada, et vaidlust saab lahendada suvalises korras ja määramatult pika aja jooksul (vt Riigikohtu 01.10.2002 määrust kohtuasjas nr 3-3-1-57-02). Kahtluse korral oma õiguslikes teadmistes, peab õiguslikes küsimustes kogenematu isiku mõistliku aja jooksul otsima professionaalset abi. Vajadusel saab isik koheselt pöörduda kohtu poole ning taotleda tasuta õigusabi määramist.
Tähtaja ennistamiseks võib olla küllaldane põhjus õiguslikes küsimustes kogenematu inimese eksimus protsessitoimingutes. Tähtaja ületamine ei saa aga olla vabandatav, kui kaebaja pole olnud piisavalt hoolikas selleks, et selgitada välja vaidluse algatamise kord, sh tähtajad. Vajaliku hoolsuse hindamisel tuleb arvestada nii objektiivseid asjaolusid (protsessiõigusliku küsimuse keerukus) kui ka subjektiivset külge, lähtudes kaebaja isikust ja tema kogemustest. Ka õiguslikult kogenematul isikul ei ole alust eeldada, et vaidlust saab lahendada suvalises korras ja määramatult pika aja jooksul (vt Riigikohtu 01.10.2002 määrust kohtuasjas nr 3-3-1-57-02). Kahtluse korral oma õiguslikes teadmistes, peab õiguslikes küsimustes kogenematu isiku mõistliku aja jooksul otsima professionaalset abi. Vajadusel saab isik koheselt pöörduda kohtu poole ning taotleda tasuta õigusabi määramist.
3-3-1-75-04 Riigikohus 16.02.2005
Halduskohtumenetluse seadustik § 15 lg 1
Halduskohtumenetluse seadustik § 28
Õigusalaste teadmiste puudumine aga ei vabasta isikut kohustusest nimetada tema poolt esitatud taotluse tegelikud põhjendused. Uurimispõhimõtte raames võib halduskohus täpsustada ja täiendada protsessiosalise põhjendusi, kuid ei pea kontrollima võimalikke põhjendusi, mida protsessiosaline ei ole nimetanud.
Kohtuotsuse teatavakstegemise aja avaldamise (HKMS § 28 lg 1) eesmärk on tagada halduskohtumenetluses õiguskindlus ja protsessiosaliste võrdne kohtlemine. Protsessiosalisel ei ole õigust saada ning talle ei tohi anda kohtuotsuse ärakirja kätte enne kohtuotsuse teatavakstegemise aja saabumist. Kohtuotsuse ärakirja koostamine ja postitamine enne kohtuotsuse teatavakstegemise tähtpäeva aega ei riku menetlusosaliste protsessiosaliste õigusi, kui ärakiri ei jõua adressaadini enne kohtuotsuse teatavakstegemist. Protsessiosaliste võrdsuse põhimõttest (TsKMS § 6) lähtuvalt on kaebuse esitajal võrdselt protesti esitaja ja haldusakti andnud või toimingu sooritanud haldusorganiga õigus saada eraldi dokumendina vormistatud kohtulahendi tõestatud ärakiri posti teel. Kohtulahendi ärakirja kättetoimetamisel tuleb arvestada, et kaebuse esitajal on kohtulahendi tõestatud ärakirja kättesaamine vajalik Põhiseaduse § 24 lõikes 5 sätestatud edasikaebeõiguse teostamiseks. Isikute edasikaebeõiguse tagamine on kohtuvõimu kohustus. Edasikaebeõiguse tagamise raames peab kohus näitama üles hoolsust kohtulahendi ärakirja kättetoimetamisel.
Apellatsiooniteate esitamise tähtaja ennistamine ei too iseeneslikult kaasa apellatsioonkaebuse esitamise tähtaja ennistamist. Halduskohus peab otsustama eraldi apellatsiooniteate ja -kaebuse esitamise tähtaegade ennistamise. Kuna TsKMS § 45 lõike 3 kohaselt tuleb koos apellatsioonitähtaja ennistamise taotlusega esitada apellatsiooniteade või -kaebus, võib halduskohus tähtaja ennistamise otsustamisel hinnata ka apellandi võimalusi kvalifitseeritud õigusabi saamiseks. Õigusalaste teadmiste puudumine aga ei vabasta isikut kohustusest nimetada tema poolt esitatud taotluse tegelikud põhjendused. Uurimispõhimõtte raames võib halduskohus täpsustada ja täiendada protsessiosalise põhjendusi, kuid ei pea kontrollima võimalikke põhjendusi, mida protsessiosaline ei ole nimetanud.
3-3-1-23-04 Riigikohus 10.05.2004
Apellatsioonitähtaja ennistamise põhjuseid hinnates tuleb arvesse võtta, millised on protsessiosalise võimalused tagada oma õiguste efektiivne kaitse. Äriühingul on selleks üldjuhul suuremad võimalused, mistõttu peab halduskohtumenetluses protsessiosaliseks olev äriühing hoolitsema selle eest, et menetlustoiming tehakse tähtaegselt isegi juhul, kui protsessiosalist halduskohtus seni esindanud isikul tekib ootamatu ja vältimatu takistus toimingu sooritamiseks. Seejuures peab menetlustoimingu tegemine teise isiku poolt olema objektiivselt võimalik. Äriühingu seadusjärgsed esindajad ei vabane lepingulise esindaja palkamisega kohustusest hoolitseda asjas menetlustoimingute tegemise tähtaegadest kinnipidamise eest. Käsundi iseloomust tulenevalt tuleb eeldada, et esindatav on esindaja tegevusest teadlik, kuna Võlaõigusseaduse § 624 lg 1 kohaselt peab käsundisaaja teatama käsundiandjale kõigist käsundi täitmisega seotud olulistest asjaoludest, eelkõige nendest, mis võivad ajendada käsundiandjat juhist muutma, samuti andma käsundiandja nõudmisel talle teavet käsundi täitmise kohta. Kui äriühingu seadusjärgsed esindajad teadsid lepingulise esindaja haigusest, oleksid nad pidanud ise näitama üles piisavat hoolikust apellatsioonkaebuse esitamisest kohtule õigeaegseks teatamiseks ja esitama teate ise või volitama selleks isikut, kes võib olla kohtus lepinguliseks esindajaks.
3-3-1-20-96 Riigikohus 20.09.1996
Kui kohus leiab, et kaevatud akt ei riku kaebaja õigusi, siis ei pea ta Põhiseaduse § 15 kohaselt kontrollima, kas kohaldatav seadus on Põhiseadusega vastuolus.
HKS § 21 ei nõua, et kohtuotsuse ärakiri tuleb kaebajale saata viivitamatult. Kohtuotsuse ärakirja kaebajale tema palvel saatmise või andmisega põhjendamatu viivitamine võib olla apellatsioonitähtaja ennistamise aluseks.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 28
kohus
§ 32
Kohus
Riigikohus
§ 15
§ 28
§ 28
§ 6
§ 24
kohus
§ 45
Riigikohus
§ 624
Riigikohus
kohus
§ 15
§ 21


Riigi asutatud sihtasutuse nõukogu liikmete ning riigi osalusega äriühingu nõukogu organi töös osalevate nõukogu liikmete tasustamise kord ja tasude piirmäärad – Riigi Teataja
Riigi asutatud sihtasutuse nõukogu liikmete ning riigi osalusega äriühingu nõukogu organi töös osalevate nõukogu liikmete tasustamise kord ja tasude piirmäärad
Riigi asutatud sihtasutuse nõukogu liikmete ning riigi osalusega äriühingu nõukogu organi töös osalevate nõukogu liikmete tasustamise kord ja tasude piirmäärad - sisukord
§ 2 Tasu piirmäärad
§ 3 Tasu suuruse määramine
§ 4 Täiendava tasu määramine nõukogu organi tegevuses osalemise eest
§ 5 Tasu maksmine
§ 6 Rahandusministri 22. novembri 2010. a määruse nr 57 „Riigi äriühingu ja sellise äriühingu, kus riigil on vähemalt otsustusõigus, ning riigi asutatud sihtasutuse auditikomitee moodustamise ja tasustamise ning töökorra põhimõtted” muutmine
§ 7 Rahandusministri 22. veebruari 2010. a määrus nr 10 „Riigi osalusega äriühingu ja sihtasutuse nõukogu liikmete tasustamise kord ja tasude piirmäärad” kehtetuks tunnistamine
RT I, 22.11.2017, 1
Vastu võetud 16.11.2017 nr 87
Määrus kehtestatakse riigivaraseaduse § 85 lõike 2 ja audiitortegevuse seaduse § 98 lõike 4 alusel.
Määrus sätestab riigi asutatud sihtasutuse nõukogu (edaspidi sihtasutuse nõukogu) liikmetele makstavate tasude piirmäärad ja tasustamise korra ning riigi äriühingu ja sellise äriühingu, kus riigil on vähemalt otsustusõigus, nõukogu (edaspidi äriühingu nõukogu) liikmetele nõukogu organi töös osalemise eest makstavate tasude piirmäärad ja tasustamise korra.
Sihtasutuse nõukogu liikmetele makstavad tasud ei või olla suuremad järgmistest piirmääradest:
Sihtasutuse palgakulu suurus (EUR) kuus
1) üle 90 000
2) 45 000 kuni 90 000
3) 15 000 kuni 45 000
4) 3000 kuni 15 000
5) kuni 3000
(1) Riigi sihtasutuse nõukogu liikmetele määrab tasu asutajaõiguste teostaja. Riigi osalusel asutatud sihtasutuse nõukogu liikmetele määravad tasu asutajad ühiselt, juhindudes §-s 2 nimetatud piirmääradest.
(2) Ühe ja sama sihtasutuse nõukogu liikmetele määratakse võrdne tasu. Nõukogu esimehele võib määrata suurema tasu, lähtudes §-s 2 toodud piirmääradest.
(1) Sihtasutuse või äriühingu nõukogu liikmele võib määrata täiendava tasu seoses tema osalemisega audiitortegevuse seaduses nimetatud auditikomitee (edaspidi auditikomitee) või nõukogu muu organi tegevuses.
(2) Lõikes 1 nimetatud tasu määratakse sihtasutuse nõukogu liikmele § 3 lõikes 1 sätestatud korras. Äriühingu nõukogu liikme lõikes 1 nimetatud tasu suuruse otsustab osaluse valitseja ainuaktsionäri või ainuosaniku otsusega või äriühingu üldkoosolek.
(3) Täiendavat tasu makstakse auditikomitee või nõukogu muu organi koosolekul osalemise kuu eest. Tasu suurus kuus ei või ületada 25% sihtasutuse nõukogu liikmele § 3 lõikes 1 sätestatud korras määratud tasu suurusest või 25% äriühingu nõukogu liikmele ainuaktsionäri või ainuosaniku otsusega või äriühingu üldkoosoleku otsusega määratud nõukogu liikme tasust.
(4) Sihtasutuse või äriühingu nõukogu liikmele auditikomitee ja muude nõukogu organite tegevuses osalemise eest määratud summaarne tasu kuus ei või ületada 50% sihtasutuse nõukogu liikmele § 3 lõikes 1 sätestatud korras määratud tasu suurusest või 50% äriühingu nõukogu liikmele ainuaktsionäri või ainuosaniku otsusega või äriühingu üldkoosoleku otsusega määratud nõukogu liikme tasust.
(5) Auditikomitee ja nõukogu muu organi esimehele võib kohaldada lõigetes 3 ja 4 sätestatust 50% suuremat tasu.
(1) Tasu makstakse üks kord kuus.
(2) Isikule, kes nõukogu või nõukogu organi otsuste vastuvõtmisel ei osalenud, nõukogu või nõukogu organi koosoleku toimumise kuu eest tasu ei maksta. Kui samal kuul toimub mitu koosolekut, makstakse tasu proportsionaalselt osaletud koosolekute arvuga. Korralduse isikule tasu maksmata jätmiseks teeb nõukogu esimees või tema puudumisel koosoleku juhataja pärast nõukogu või nõukogu organi koosoleku protokolli allkirjastamist.
§ 6. Rahandusministri 22. novembri 2010. a määruse nr 57 „Riigi äriühingu ja sellise äriühingu, kus riigil on vähemalt otsustusõigus, ning riigi asutatud sihtasutuse auditikomitee moodustamise ja tasustamise ning töökorra põhimõtted” muutmine
Rahandusministri 22. novembri 2010. a määruse nr 57 „Riigi äriühingu ja sellise äriühingu, kus riigil on vähemalt otsustusõigus, ning riigi asutatud sihtasutuse auditikomitee moodustamise ja tasustamise ning töökorra põhimõtted” § 4 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Nõukogu liikmest komitee liiget tasustatakse riigivaraseaduse § 85 lõike 2 ja audiitortegevuse seaduse § 98 lõike 4 alusel kehtestatud rahandusministri määruses sätestatud tingimustel ja korras.”
§ 7. Rahandusministri 22. veebruari 2010. a määrus nr 10 „Riigi osalusega äriühingu ja sihtasutuse nõukogu liikmete tasustamise kord ja tasude piirmäärad” kehtetuks tunnistamine
Rahandusministri 22. veebruari 2010. a määrus nr 10 „Riigi osalusega äriühingu ja sihtasutuse nõukogu liikmete tasustamise kord ja tasude piirmäärad” tunnistatakse kehtetuks.


text:
3-1-1-2-15 Riigikohus 30.03.2015
KarS § 200 lg 2 p 7
KrMS § 180 lg 3 annab kohtule võimaluse menetluskulusid määrates arvestada süüdimõistetu varalist seisundit ja resotsialiseerumisväljavaateid. Nimetatud lõike teise lause kohaselt jätab kohus osa menetluskuludest riigi kanda, kui nende hüvitamine käib ilmselt süüdimõistetule üle jõu. Seega peab kohus süüdimõistva otsuse tegemise korral kaaluma, kas jätta kõik menetluskulud süüdimõistetu kanda või kohustada süüdimõistetut hüvitama menetluskulud üksnes osaliselt, jättes ülejäänud osa menetluskuludest riigi kanda.
Kui alaealisest süüdistatava advokaadist kaitsja ei esita hagi õigeksvõtu suhtes kohtuistungi ajal ühtegi vastuväidet, siis nõustub kaitsja süüdistatava hagi õigeksvõtuga, s.t kaitsja võtab konkludentselt süüdistatava esindajana hagi õigeks. TsMS § 440 lg 1 kohaselt rahuldab kohus hagi, kui kostja võtab kohtuistungil või kohtule esitatud avalduses hageja nõude õigeks.
Tsiviilkohtumenetlusteovõime omandab isik tsiviilseadustiku üldosa seaduse (TsÜS) § 8 lg 2 kohaselt 18-aastaseks saades. TsMS § 217 lg 3 kohaselt esindab tsiviilkohtumenetluses teovõimetut isikut kohtus tema seaduslik esindaja. Seega on vanem oma alaealise lapse huvides hagi esitamiseks õigustatud isik.
3-1-1-81-12 Riigikohus 12.10.2012
Hädaseisundi tingimuste kontrollimisel tuleb esmalt tuvastada vahetu või vahetult eesseisva ohu olemasolu. Oht on olukord, kus on põhjust tõsiselt karta õigushüve kahjustumist. Juhul, kus sõiduk on peatunud sõiduteel selleks mitte ettenähtud kohas, võib abstraktselt olla tegemist ohtliku olukorraga liikluses osalejate jaoks. Selle tuvastamisel, kas sõiduauto asukoht ka tegelikult põhjustas vahetut ohtu liiklusele, tuleb aga loomulikult arvesse võtta konkreetse juhtumi faktilised asjaolud. Vahetu ohu tuvastamisel peab kohus hindama ka päästmistoimingu nõuetekohasust.
KarS § 29 kohaselt ei ole tegu õigusvastane, kui isik paneb selle toime, et kõrvaldada vahetut või vahetult eesseisvat ohtu enda või teise isiku õigushüvedele, tema valitud vahend on ohu kõrvaldamiseks vajalik ning kaitstav huvi on kahjustatavast huvist ilmselt olulisem. Hädaseisundi esinemist kontrollides tuleb eristada hädaolukorda (oht õigushüvele) ja koosseisupärast tegu (päästetoiming), mida oli vaja toime panna ohu kõrvaldamiseks või vähendamiseks. (Vt nt RKKKo 3-1-1-95-06 p 12 ja 3-1-1-42-09 p 11).
Abi saamise võimalus välistab reeglina hädaseisundi põhjusel, et päästmistoiming on õigustatud ainult siis, kui hüve päästmiseks ei olnud muud võimalust. Päästmistoimingu puhul hinnatakse ka selle sobivust ohu tõrjumiseks ehk vastav toiming peab kõrvaldama täielikult ja kindlalt ohu õigushüvele. Näiteks sõiduki juhtimine alkoholi mõju all olles loob iseenesest liiklusohtliku olukorra, mistõttu ei saa rääkida ohtu kindlalt kõrvaldavast toimingust.
KrMS § 318 lg 3 p-dega 1-2 lühimenetlusele seatud edasikaebeõiguse keelud on seletatavad sellega, et seda menetlust on KrMS § 233 lg 1 kohaselt võimalik rakendada vaid kohtumenetluste poolte vastastikusel nõusolekul. Apellatsiooniõiguse piiranguid tuleb sel juhul vaadelda osana selle kohaldamiseks antud nõusoleku õiguslikest tagajärgedest, mille tulemusena ei muutu mitte ainult kohtuliku arutamise kord esimese astme kohtus, vaid kitsendatakse ka kohtukaebeõigust. Seni on kohtupraktika apellatsiooniõiguse piiranguid siiski laiendanud põhjendusega, et need piirangud saavad puudutada vaid kriminaalmenetluse keskset küsimust - vastavalt kas süüdistatava süüditunnistamist ja karistamist või siis tema õigeksmõistmist. Kuid kõnealused piirangud ei puuduta muid küsimusi, mis seaduse kohaselt samuti peavad olema kohtuotsuses kajastatud, kuid milleks ei ole kohtumenetluse pooltelt eelnevalt nõusolekut küsitud ja mille lahendamisega kohtuotsuses ei pruugi kohtumenetluse pooled nõustuda. (Vt RKKKo 3-1-1-27-07 p 12; 3-1-1-99-07 p 9; 3-1-1-21-11 p 17).
Kui maakohus vabastab süüdimõistetu karistuse kandmisest tingimisi, kuid ringkonnakohus tühistab maakohtu otsuse osaliselt ja jätab lahendamata uue karistuse mõistmisel eraldi ka karistusest vabastamise küsimuse, siis jõustub maakohtu otsus osas, milles maakohtu poolt karistusest vabastamine jäeti ringkonnakohtu poolt tühistamata.
Kriminaalmenetluses kohaldatakse tsiviilhagi läbi vaatamisel tsiviilkohtumenetluse nõudeid, kui see ei ole vastuolus kriminaalmenetluse üldpõhimõtetega (vt nt RKKKo 3-1-1-23-07 p 22). Tulenevalt TsMS § 440 lg-st 1 ja § 444 lg-st 4 ning KrMS § 310 lg-st 1 tingib hagi õigeksvõtt selle rahuldamise.

matches:
Riigikohus
§ 200
§ 180
kohus
kohus
§ 440
kohus
§ 8
§ 217
Riigikohus
kohus
§ 29
§ 318
§ 233
§ 440
§ 444
§ 310


1. mai 3. paasaesmaspäev Ap 6:8-15; Ps 119:23-24,26-27,29-30; Jh 6:22-29 R: Õndsad on need, kelle elutee on laitmatu. või p. Joosep, töömees
3. paasaesmaspäev Ps 90:2,3-4,12-13,14+16; Mt 13:54-58 R: Issand, kinnita meie kätetööd.
2. mai p. Athanasius, piiskop ja Kiriku doktor Ap 7:51-8:1a; Ps 31:3cd-4,6+7c+8a,17+21ab; Jh 6:30-35 R: Issand, Sinu kätte ma usaldan oma vaimu.
4. mai 3. paasaneljapäev Ap 8:26-40; Ps 66:8-9,16-17,20; Jh 6:44-51 R: Hõisake Jumalale, kõik ilmamaa.
5. mai 3. paasareede Ap 9:1-20; Ps 117:1,2ab; Jh 6:52-59 R: Kuulutage evangeeliumi kogu maailmale.
6. mai 3. paasalaupäev Ap 9:31–42; Ps 116:12–13,14–15,16–17; Jh 6:60–69 R: Kuidas ma tasun Issandale kõik tema heateod minu vastu?
7. mai ÜLESTÕUSMISAJA 4. PÜHAPÄEV Ap 2:14a,36–41; Ps 23:1–3a,3b-4,5–6; 1Pt 2:20b-25; Jh 10:1–10 R: Issand on mu karjane mul pole millestki puudust.
8. mai 4. paasaesmaspäev Ap 11:1-18; Ps 42:2-3; Ps 43:3,4; Jh 10:11-18 R: Mu hing januneb elava Jumala järele.
9. mai 4. paasateisipäev Ap 11:19-26; Ps 87:1b-3,4-5,6-7; Jh 10:22-30 R: Kiitke Issandat, kõik rahvad.
10. mai 4. paasakolmapäev Ap 12:24-13:5a; Ps 67:2-3,5,6+8; Jh 12:44-50 R: Jumal, Sinule laulgu tänu rahvad, Sinule laulgu tänu kõik rahvad.
11. mai 4. paasaneljapäev Ap 13:13-25; Ps 89:2-3,21-22,25+27; Jh 13:16-20 R: Ma laulan Issanda heldusest igavesti.
12. mai 4. paasareede Ap 13:26-33; Ps 2:6-7,8-9,10-11; Jh 14:1-6 R: Sina oled mu Poeg, täna ma sünnitasin sinu. või p: p-d Nereus ja Achilleus, märtrid või p: p. Pancratius, märter
13. mai 4. paasalaupäev Ap 13:44-52; Ps 98:1,2-3ab,3cd-4; Jh 14:7-14 R: Maa on näinud oma Päästjat. või Fatima maarjapäev
14. mai ÜLESTÕUSMISAJA 5. PÜHAPÄEV Ap 6:1–7; Ps 33:1–2,4–5,18–19; 1Pt 2:4–9; Jh 14:1–12 R: Sinu heldus, Issand, olgu meie peal, nõnda nagu me ootame Sinult.
15. mai 5. paasaesmaspäev Ap 14:5-18; Ps 115:1-2,3-4,15-16; Jh 14:21-26 R: Mitte meile, Issand, vaid oma nimele anna au.
16. mai 5. paasateisipäev Ap 14:19-28; Ps 145:10-11,12-13ab,21; Jh 14:27-31a R: Las Sinu usklikud kuulutavad Sinu riigist.
17. mai 5. paasakolmapäev Ap 15:1-6; Ps 122:1bc-2,3-4ab,4bc-5; Jh 15:1-8 R: Läheme rõõmuga Issanda kotta.
18. mai 5. paasaneljapäev Ap 15:7-21; Ps 96:1-2a,2b-3,10; Jh 15:9-11 R: Jutustage rahvaste seas Issanda au. või p. Johannes I, paavst ja märter
19. mai 5. paasareede Ap 15:22-31; Ps 57:8-9,10-12; Jh 15:12-17 R: Ma tahan Sind tänada rahvaste seas, Issand.
20. mai 5. paasalaupäev Ap 16:1-10; Ps 100:1b-2,3,5; Jh 15:18-21 R: Hõisake Issandale, kõik ilmamaad. või Siena p. Bernardino, preester
21. mai ÜLESTÕUSMISAJA 6. PÜHAPÄEV Ap 8:5–8,14–17; Ps 66:1–3a,4–5,6–7,16+20; 1Pt 3:15–18; Jh 14:15–21 R: Hõisake Jumalale kõik ilmamaa. Halleluuja.
22. mai 6. paasaesmaspäev Ap 16:11-15; Ps 149:1bc-2,3-4,5-6a+9b; Jh 15:26–16:4a R: Issandal on hea meel oma rahvast. või Cascia p. Rita, orduõde
23. mai 6. paasateisipäev Ap 16:22-34; Ps 138:1bc-2a,2b-3,7e-8; Jh 16:5-11 R: Issand, Sinu parem käsi aitab mind.
24. mai 6. paasakolmapäev Ap 17:15,22-18:1; Ps 148:1bc-2,11-12,13-14abcd; Jh 16:12-15 R: Taevas ja maa on täis Sinu kirkust.
25. mai KRISTUSE TAEVAMINEMISE SUURPÜHA Ap 1:1-11; Ps 47:2-3,6-7,8-9; Ef 1:17-23; Mt 28:16–20 R: Jumal läks üles rõõmuhõisetel, Issand läks üles pasunahäältel.
26. mai p. Filippo Neri, preester Ap 18:9-18; Ps 47:2-3,4-5,6-7; Jh 16:20-23a R: Jumal on kogu ilmamaa kuningas.
27. mai 6. paasalaupäev Ap 18:23-28; Ps 47:2-3,8-9,10; Jh 16:23b-28 R: Jumal on kogu ilmamaa kuningas. või Canterbury p. Augustinus, piiskop
28. mai ÜLESTÕUSMISAJA 7. PÜHAPÄEV Ap 1:12–14; Ps 27:1,4,7–8a; 1Pt 4:13–16; Jh 17:1–11a R: Ma saan näha Issanda headust elavate maal.
29. mai 7. paasaesmaspäev Ap 19:1-8; Ps 68:2-3,4-5abef,6-7ab; Jh 16:29-33 R: Laulge Jumalale kogu maa rahvas.
† isa Ignace Lepp (1966, Pariis)
30. mai 7. paasateisipäev Ap 20:17-27; Ps 68:10-11,20-21; Jh 17:1b-11a R: Laulge Jumalale kogu maa rahvas.
† isa Henry Milner SJ (1951, Dublin)
1. Esmaspäev Kevadpüha, Apostlite Filippuse ja Jaakobus Noorema päev e viilipipäev Km 5:1-12 Kuulutustöö laulus
2. Teisipäev Lk 1:46-55 Kuulutustöö laulus
3. Kolmapäev Lk 1:67-80 Kuulutustöö laulus
4. Neljapäev Ps 113:1-9 Kuulutustöö laulus
5. Reede KUS kevadkonverents „Uuenev kogudus”, 5.–6.05, Tallinn Ps 100:1-5 Kuulutustöö laulus
6. Laupäev 2Ms 15:1-21 Kuulutustöö laulus
7. Pühapäev Ühinenud Piibliseltside palve- ja ohvripäev Jh 10:1-10, Ap 2:36-41, Ps 23:1-6, 1Pt 2:20-25 Sõna alusel
8. Esmaspäev Ps 119:80-96 Sõna alusel
9. Teisipäev Euroopa päev, lipupäev 5Ms 17:14-20 Sõna alusel
10. Kolmapäev Js 2:1-4 Sõna alusel
11. Neljapäev Rm 10:8-21 Sõna alusel
12. Reede Vanematekogu koosolek, Vaimulike töötegijate päevad, 12.–13.05, Nuutsaku Jk 2:14-26 Sõna alusel
13. Laupäev Õp 1:1-7 Sõna alusel
14. Pühapäev EMADEPÄEV, lipupäev Jh 14:1-12, Ap 6:1-7, Ps 33:18-22, 1Pt 2:1-10 Olgem tänulikud kõiges!
Kiviõli Baptistikogudus
15. Esmaspäev Ps 145:1-21 Olgem tänulikud kõiges!
16. Teisipäev Ps 103:1-22 Olgem tänulikud kõiges!
17. Kolmapäev Ps 111:1-10 Olgem tänulikud kõiges!
18. Neljapäev Ps 138:1-8 Olgem tänulikud kõiges!
19. Reede Meeste palveõhtu, Elva 1Aj 16:23-36 Olgem tänulikud kõiges!
20. Laupäev 3Ms 3:1-17 Olgem tänulikud kõiges!
21. Pühapäev Maakondlik palvepäev Jh 14:15-21, Ap 8:5-17, Ps 66:1-20, 1Pt 3:15-18 Jumala auhiilgus
Lihula Baptistikogudus, Mooste Baptistikogudus, Tallinna Kalju Baptistikogudus, Valga Betaania Baptistikogudus
22. Esmaspäev 2Ms 34:29-35 Jumala auhiilgus
23. Teisipäev 2Sm 6:1-11 Jumala auhiilgus
24. Kolmapäev 1Ms 41:37-57 Jumala auhiilgus
25. Neljapäev Kristuse taevaminemise püha Ap 1:4-11 Jumala auhiilgus
26. Reede 2Ms 33:7-11 Jumala auhiilgus
27. Laupäev Ülemaailmne evangeeliumipäev 2Pt 3:1-18 Jumala auhiilgus
28. Pühapäev Jh 17:1-11, Ap 1:12-14, Ps 27:1-8, 1Pt 4:12-19 Üksteist täiendades
Palivere Vabakogudus, Rakvere Karmeli Kogudus, Tapa EKB Kogudus (15)
29. Esmaspäev Ii 2:1-13 Üksteist täiendades
30. Teisipäev 2Ms 17:8-16 Üksteist täiendades
31. Kolmapäev Ne 3:1-12 Üksteist täiendades


RT I, 27.06.2018, 2
19.06.2018 otsus nr 273
1) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule loetakse alkohol täielikult denatureerituks, kui see on denatureeritud käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel kehtestatud alkoholi täielikult denatureerivate ainete loetellu kantud ainega. Käesoleva lõike alusel täielikult denatureeritud alkoholi liikmesriikidevahelisele veole kohaldatakse denatureerimata alkoholi veole kehtestatud põhimõtteid.”;
„(4) Alkoholi osaliselt ja käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud juhul täielikult denatureerivate ainete loetelu ning nende sisalduse alkoholis kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
3) seaduse 1. peatüki 4. jagu täiendatakse §-ga 202 järgmises sõnastuses:
„§ 202. Elektrointensiivsus ja elektrointensiivne ettevõtja
(1) Elektrointensiivsus käesoleva seaduse tähenduses on käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 3 nimetatud perioodil ettevõtja Eestis asuvate ettevõtete tarbitud või tarbitava elektrienergia kogumaksumuse osakaal protsentides ettevõtja loodud või loodavast lisandväärtusest samal perioodil.
(2) Lisandväärtuseks käesoleva seaduse tähenduses loetakse elektrointensiivse ettevõtja Eestis asuvate ettevõtete ärikasum raamatupidamise seaduse lisas 2 esitatud kasumiaruande 1 või 2 kohaselt, mida on suurendatud tööjõukulude, põhivara müügist saadud kahjumi ja põhivara väärtuse langusest tekkinud kulu võrra ning vähendatud põhivara müügist saadud kasumi võrra. Energia aktsiisivabastuse loa taotlemisele järgneval 12 kalendrikuul prognoositult tekkivaks lisandväärtuseks käesoleva seaduse tähenduses loetakse elektrointensiivse ettevõtja Eestis asuvate ettevõtete käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud andmete prognoos.
(3) Elektrointensiivne ettevõtja käesoleva seaduse tähenduses on ettevõtja, kes vastab kõikidele järgmistele tingimustele:
1) ettevõtja põhitegevusala Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori 2008. aasta versiooni kohaselt on töötlev tööstus (jagu C) või infoalane tegevus (jao J alajaotis 63);
2) ettevõtja energiajuhtimissüsteem vastab standardile EVS-EN ISO 50001;
3) ettevõtjal oli energia aktsiisivabastuse loa taotlemisele vahetult eelnenud majandusaastal elektrointensiivsus keskmiselt vähemalt 20 protsenti või ettevõtjal on prognoositud elektrointensiivsus järgmisel 12 kalendrikuul keskmiselt vähemalt 20 protsenti;
4) ettevõtja ei ole raskustes komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 EL-i aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.06.2014, lk 1–78), tähenduses;
5) ettevõtja raamatupidamise sise-eeskiri vastab raamatupidamise seaduses sätestatud nõuetele.”;
4) paragrahvi 24 täiendatakse lõigetega 65–67 järgmises sõnastuses:
„(65) Energia aktsiisivabastuse luba omaval või omanud elektrointensiivsel ettevõtjal tekib kohustus tasuda aktsiisi käesoleva seaduse § 66 lõikes 12 sätestatud määra alusel alates tema viimase lõppenud majandusaasta algusest kuni alljärgneva sündmuseni tarbitud elektrienergialt:
1) jäetakse täitmata käesoleva seaduse § 696 lõike 1 punktis 3 või 72 või sama paragrahvi lõikes 11 sätestatud kohustus;
2) täidetakse käesoleva seaduse § 696 lõike 11 punktis 1 sätestatud kohustus, kuid sõltumatu vandeaudiitor ei väljenda põhjendatud kindlustunnet § 693 lõike 11 punktis 2 nimetatu suhtes;
3) täidetakse käesoleva seaduse § 696 lõike 11 punktis 1 sätestatud kohustus, kuid elektrointensiivse ettevõtja arvutatud elektrointensiivsus, mille kohta sõltumatu vandeaudiitor andis põhjendatud kindlustunnet väljendava arvamuse, oli viimasel lõppenud majandusaastal keskmiselt alla 20 protsendi.
(66) Käesoleva paragrahvi lõigetes 65 ja 67 nimetatud juhtudel arvutatakse maksukohustus soodusaktsiisimääraga tarbitud elektrienergia koguselt megavatt-tundides, mis korrutatakse tarbimise ajal kehtinud käesoleva seaduse § 66 lõikes 12 sätestatud elektrienergia aktsiisimäära ja § 66 lõikes 121 sätestatud elektrienergia soodusaktsiisimäära vahega.
(67) Kui esineb üksnes käesoleva paragrahvi lõike 65 punktis 3 nimetatud asjaolu ja elektrointensiivne ettevõtja esitab 20 päeva jooksul selle asjaolu ilmnemisest arvates maksuhaldurile käesoleva seaduse § 693 lõike 11 punktis 3 nimetatud sõltumatu vandeaudiitori aruande prognoositud elektrointensiivsuse kohta järgmisel 12 kalendrikuul ning see on vähemalt 20 protsenti, tekib maksukohustus ainult viimasel lõppenud majandusaastal soodusaktsiisimääraga tarbitud elektrienergialt.”;
5) paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 24 järgmises sõnastuses:
„(24) Käesoleva seaduse § 24 lõikes 65 nimetatud elektrointensiivne ettevõtja esitab hiljemalt 30. päeval sama lõike punktides 1–3 nimetatud sündmusest arvates aktsiisideklaratsiooni ja maksab aktsiisi.”;
6) paragrahvi 27 lõike 1 punktis 4 asendatakse sõnad „tolliseaduse alusel kehtestatud korras” sõnadega „maksuhalduri järelevalve all”;
7) paragrahvi 28 lõige 41 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(41) Kui maksumärkide uus kujundus kehtestatakse samal ajal kui uus, kõrgem aktsiisimäär, ei ole lubatud varem kehtinud maksumärkidega maksumärgistatud aktsiisikaupa, mis on tarbimisse lubatud enne uue aktsiisimäära jõustumist, müüa ega ladustada väljaspool aktsiisiladu pärast kolme kalendrikuu möödumist uue kujundusega maksumärkide jõustumise päevast.”;
8) paragrahvi 31 lõiget 5 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) energia aktsiisivabastuse loa elektrointensiivsest ettevõtjast omaniku puhul tema eelmisel majandusaastal tarbitud elektrienergia summaarselt koguselt või järgmisel 12 kalendrikuul tarbitava elektrienergia summaarselt koguselt;”;
9) paragrahvi 53 lõikes 4 asendatakse sõnad „toimetatakse taotlejale kätte” sõnaga „tehakse”;
10) paragrahvi 56 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Tubaka tahke aseaine aktsiisimäär on sama, mis suitsetamistubaka aktsiisimäär.”;
11) paragrahvi 66 täiendatakse lõigetega 121 ja 122 järgmises sõnastuses:
„(121) Elektrienergia aktsiisimäär energia aktsiisivabastuse luba omavale elektrointensiivsele ettevõtjale on 0,5 eurot ühe megavatt-tunni elektrienergia kohta (edaspidi elektrienergia soodusaktsiisimäär).
(122) Elektrienergia soodusaktsiisimäär on riigiabi komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 44 tähenduses ning selle andmisel järgitakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 342 sätestatut. Riigiabiga seotud andmed on avalik teave. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium esitab riigiabi ja vähese tähtsusega abi registrile andmed elektrointensiivsele ettevõtjale antud riigiabi kohta vastavalt konkurentsiseaduse § 492 lõikele 3.”;
12) paragrahvi 66 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
„(22) Käesoleva seaduse § 24 lõigetes 51, 52 ja 55 ning § 66 lõikes 20 nimetatud juhtudel võib aktsiisisumma arvutada kütuse koguselt liitrites ilma mahtu temperatuurile 15 ºC arvutamata juhul, kui selleks arvutuseks puuduvad vajalikud alusandmed.”;
13) paragrahvi 692 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
„5) elektrointensiivsele ettevõtjale soetada võrguettevõtjalt elektrienergiat ja seda tarbida soodusaktsiisimääraga, samuti tarbida enda toodetud või otseliini kaudu edastatud elektrienergiat soodusaktsiisimääraga.”;
14) paragrahvi 692 lõiget 2 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) elektrointensiivne ettevõtja.”;
15) paragrahvi 692 täiendatakse lõigetega 21–24 järgmises sõnastuses:
„(21) Elektrointensiivsel ettevõtjal loetakse energia aktsiisivabastuse loa taotlemisele vahetult eelnenud majandusaastal tarbitud elektrienergia kogumaksumuse hulka elektrienergia ja võrguteenuse maksumus koos taastuvenergia tasu, käesoleva seaduse § 66 lõikes 12 sätestatud määras elektrienergia aktsiisi ja käibemaksuga, välja arvatud mahaarvamisele kuuluv käibemaks. Elektrienergia kogumaksumus arvestatakse üksnes mõõdetud ja dokumenteeritud elektrienergia kogusele, mille kohta peetakse arvestust.
(22) Elektrointensiivsel ettevõtjal energia aktsiisivabastuse loa taotlemisele järgneval 12 kalendrikuul prognoositult tarbitava elektrienergia kogumaksumus leitakse, korrutades elektrienergia tarbitavad megavatt-tunnid Eesti hinnapiirkonna viimase 12 kalendrikuu aritmeetilise keskmise börsihinnaga, millele on liidetud sama perioodi võrguteenuse maksumus koos taastuvenergia tasu, käesoleva seaduse § 66 lõikes 12 sätestatud määras elektrienergia aktsiisi ja käibemaksuga, välja arvatud mahaarvamisele kuuluv käibemaks.
(23) Elektrointensiivsel ettevõtjal energia aktsiisivabastuse loa taotlemisele vahetult eelnenud majandusaastal enda toodetud ja võrguväliselt tarbitud elektrienergia kogumaksumus leitakse, korrutades elektrienergia tarbitud megavatt-tunnid Eesti hinnapiirkonna sama perioodi aritmeetilise keskmise börsihinnaga, millele on liidetud sama perioodi taastuvenergia tasu ja käesoleva seaduse § 66 lõikes 12 sätestatud määras elektrienergia aktsiis.
(24) Elektrointensiivsel ettevõtjal energia aktsiisivabastuse loa taotlemisele järgneval 12 kalendrikuul prognoositult enda toodetava ja võrguväliselt tarbitava elektrienergia kogumaksumus leitakse, korrutades elektrienergia tarbitavad megavatt-tunnid Eesti hinnapiirkonna viimase 12 kalendrikuu aritmeetilise keskmise börsihinnaga, millele on liidetud sama perioodi taastuvenergia tasu ja käesoleva seaduse § 66 lõikes 12 sätestatud määras elektrienergia aktsiis.”;
16) paragrahvi 693 lõike 1 punktis 1 asendatakse sõnad „kütuse või elektrienergia” sõnadega „kütuse, aktsiisivaba elektrienergia või soodusaktsiisimääraga elektrienergia”;
17) paragrahvi 693 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
„(11) Elektrointensiivne ettevõtja esitab energia aktsiisivabastuse loa taotlemiseks Maksu- ja Tolliametile lisaks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 sätestatule:
2) energia aktsiisivabastuse loa taotlemisel eelmise majandusaasta andmete alusel sõltumatu vandeaudiitori põhjendatud kindlustunnet väljendava aruande, milles vandeaudiitor esitab järelduse elektrointensiivsuse arvutamiseks kasutatavate alusandmete kohta, ettevõtja arvutatud elektrointensiivsuse kohta vastavalt käesoleva seaduse §-des 202 ja 692 sätestatule ning ettevõtja mittevastavuse kohta raskustes ettevõtja definitsioonile komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 lõike 18 tähenduses;
3) energia aktsiisivabastuse loa taotlemisel järgmise 12 kalendrikuu prognoosandmete alusel sõltumatu vandeaudiitori piiratud kindlustunnet väljendava aruande, milles vandeaudiitor esitab järelduse ettevõtja vastavalt käesoleva seaduse §-des 202 ja 692 sätestatule arvutatud elektrointensiivsuse kohta, ja sõltumatu vandeaudiitori põhjendatud kindlustunnet väljendava aruande ettevõtja mittevastavuse kohta raskustes ettevõtja definitsioonile komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 lõike 18 tähenduses;
4) kinnituse, et taotlejal ei ole täitmata korraldust riigiabi tagasimaksmiseks, kui Euroopa Komisjoni varasema otsusega on riigiabi tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks ning ettevõtjale on selline korraldus esitatud;
5) elektrienergia mõõtmise korraldust kirjeldava dokumendi, milles kajastub ka teave selle kohta, kus mõõtmisi tehakse, millistele nõuetele elektrienergia mõõtmiseks kasutatavad mõõteseadmed vastavad ja kuidas mõõtetulemuste üle arvestust peetakse;
6) võrguettevõtja või liinivaldaja kinnituse energia aktsiisivabastuse loa taotlemisele vahetult eelnenud majandusaastal ettevõtjale edastatud elektrienergia saldeeritud koguse kohta megavatt-tundides.
(12) Käesoleva paragrahvi lõike 11 punktis 2 nimetatud elektrointensiivsuse arvutamiseks kasutatavateks alusandmeteks on elektrienergia kogumaksumus vastavalt käesoleva seaduse § 692 lõigetes 21–24 sätestatule ja lisandväärtus vastavalt käesoleva seaduse § 202 lõikes 2 sätestatule.”;
18) paragrahvi 693 lõikes 21 asendatakse tekstiosa „1 ja 2” tekstiosaga „1–2”;
19) paragrahvi 694 lõikes 3 asendatakse sõnad „toimetatakse taotlejale kätte” sõnaga „tehakse”;
20) paragrahvi 695 lõiget 3 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
„8) elektrointensiivne ettevõtja ei vasta enam käesoleva seaduse § 202 lõikes 3 sätestatud tingimustele, esineb § 24 lõike 65 punktis 1 või 2 nimetatud asjaolu või esineb § 24 lõike 65 punktis 3 nimetatud asjaolu, ilma et elektrointensiivne ettevõtja oleks tähtajaks esitanud sõltumatu vandeaudiitori § 24 lõikes 67 sätestatud nõuetele vastavat aruannet prognoositud elektrointensiivsuse kohta.”;
21) paragrahvi 695 lõiget 6 täiendatakse pärast sõna „elektrienergia” sõnadega „ning soodusaktsiisimääraga maksustatud elektrienergia”;
22) paragrahvi 696 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) elektrienergia puhul pidama eraldi arvestust aktsiisiga maksustatult, soodusaktsiisimääraga maksustatult ning aktsiisivabalt soetatud ja kasutatud elektrienergia koguse kohta;”;
23) paragrahvi 696 lõiget 1 täiendatakse punktidega 71 ja 72 järgmises sõnastuses:
„71) teatama soodusaktsiisimääraga maksustatava elektrienergia soetamisel võrguettevõtjale energia aktsiisivabastuse loa numbri;
72) kasutama aktsiisivaba või soodusaktsiisimääraga maksustatavat elektrienergiat ainuisikuliselt;”;
24) paragrahvi 696 lõike 1 punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„9) aktsiisivaba maagaasi, aktsiisivaba elektrienergia või soodusaktsiisimääraga maksustatava elektrienergia soetamisel esitama võrguettevõtjale, kellelt maagaas või elektrienergia soetatakse, andmed kalendrikuu jooksul aktsiisivabalt soetatud maagaasi või elektrienergia või soodusaktsiisimääraga soetatud elektrienergia koguse kohta hiljemalt soetamisele järgneva kalendrikuu viiendal päeval.”;
25) paragrahvi 696 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Energia aktsiisivabastuse luba omav või omanud elektrointensiivne ettevõtja on lisaks kohustatud:
1) hiljemalt kuue kalendrikuu möödumisel tema viimase sellise majandusaasta lõpust, millal tarbiti soodusaktsiisimääraga elektrienergiat, esitama maksuhaldurile selle aasta kohta käesoleva seaduse § 693 lõike 11 punktis 2 nimetatud sõltumatu vandeaudiitori põhjendatud kindlustunnet väljendava aruande;
2) viivitamata teavitama maksuhaldurit, kui loa kehtivuse ajal tema energiajuhtimissüsteem või põhitegevusala ei vasta käesoleva seaduse § 202 lõike 3 punktis 1 või 2 sätestatud tingimusele;
3) viivitamata teavitama võrguettevõtjat, kui tema energia aktsiisivabastuse loa kehtivus on peatatud või luba on kehtetuks tunnistatud;
4) esitama soodusaktsiisimääraga elektrienergia tarbimisele järgneva aasta 1. veebruariks Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile kalendriaasta vältel soodusaktsiisimääraga tarbitud elektrienergia summaarse koguse megavatt-tundides ning selle põhjal arvutatud riigiabi summa, mis leitakse, korrutades elektrienergia tarbimise ajal kehtinud käesoleva seaduse § 66 lõikes 12 sätestatud elektrienergia aktsiisimäära ja elektrienergia soodusaktsiisimäära vahe energia aktsiisivabastuse loa alusel tarbitud elektrienergia kogusega megavatt-tundides;
5) andma Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile asjassepuutuvaid andmeid tulenevalt talle riigiabi andmisega kaasnevatest kohustustest.”;
26) seadust täiendatakse §-ga 8515 järgmises sõnastuses:
„§ 8515. Elektrienergia aktsiisi ühekordne osaline tagastamine elektrointensiivsele ettevõtjale
(1) Energia aktsiisivabastuse luba omav või omanud elektrointensiivne ettevõtja võib taotleda 2019. aasta jooksul elektrienergia aktsiisi osalist tagastamist elektrienergia koguselt, mis tarbiti perioodil, mis algas ajavahemikus 2018. aasta 1. jaanuarist kuni energia aktsiisivabastuse loa väljastamise kuupäevani ja mis lõppes nimetatud loa väljastamise kuupäeval ning mille kestel oli ettevõtja elektrointensiivsus keskmiselt vähemalt 20 protsenti ja mille kestel ta vastas muudele käesoleva seaduse § 202 lõikes 3 sätestatud tingimustele, arvestades, et nimetatud lõike punktile 2 vastavuse hindamisel loetakse elektrointensiivse ettevõtja energiajuhtimissüsteem standardile EVS-EN ISO 50001 vastavaks 180 kalendripäeva varem, kui tema energiajuhtimissüsteem nimetatud standardile vastavaks tunnistati.
(2) Elektrienergia aktsiisi osaliseks tagastamiseks esitab taotleja Maksu- ja Tolliametile taotluse, mis sisaldab järgmisi andmeid ning dokumente:
1) taotleja nimi ja registrikood, asukoha ja tegevuskoha aadressid, kontaktandmed ning pangarekvisiidid;
2) ajavahemik, mille jooksul tarbitud elektrienergialt aktsiisi osalist tagastamist taotletakse, ning selle elektrienergia kasutusala;
3) võrguettevõtja või liinivaldaja kinnitus käesoleva lõike punktis 2 nimetatud perioodil ettevõtjale edastatud aktsiisiga maksustatud elektrienergia saldeeritud koguse kohta megavatt-tundides;
4) elektrointensiivse ettevõtja enda käesoleva lõike punktis 2 nimetatud perioodil toodetud ja tarbitud elektrienergia kogus, mis on mõõdetud ning aktsiisiga maksustatud, megavatt-tundides;
5) taotletav tagastussumma, mis leitakse, liites käesoleva lõike punktides 3 ja 4 nimetatud elektrienergia kogused megavatt-tundides ning korrutades saadud koguse tarbimise ajal kehtinud käesoleva seaduse § 66 lõikes 12 sätestatud elektrienergia aktsiisimäära ja elektrienergia soodusaktsiisimäära vahega;
6) käesoleva seaduse § 693 lõike 11 punktis 2 nimetatud sõltumatu vandeaudiitori põhjendatud kindlustunnet väljendav aruanne käesoleva lõike punktis 2 nimetatud perioodi kohta.
(3) Maksuhalduril on õigus nõuda taotluse esitajalt lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatule täiendavaid asjassepuutuvaid dokumente.
(4) Elektrienergia aktsiisi osalise tagastamise või sellest keeldumise otsus tehakse 30 päeva jooksul käesolevas paragrahvis nimetatud nõuetekohaste dokumentide ja andmete esitamise päevast arvates.
(5) Elektrienergia aktsiisi ühekordne osaline tagastamine elektrointensiivsele ettevõtjale on riigiabi vastavalt käesoleva seaduse § 66 lõikes 122 sätestatule.”.
Tubakaseaduse § 6 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Isiku valduses olevate tubakatoodete ning alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse tähenduses alternatiivsete tubakatoodete hulga määramisel kaubanduslikuks koguseks lähtutakse suitsuvabade tubakatoodete puhul käesoleva seaduse § 311 lõike 1 punktis 1 nimetatud piirkogusest ning muude toodete puhul alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse §-s 571 nimetatud piirkogustest.”.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 1, 2, 6, 7 ja 10 ning § 2 jõustuvad 2018. aasta 1. juulil.


text:
> Muud küsimused
Miks Finantsinspektsioon ei tegele SMS-laenu petturitega?
Mida peaksin tegema, kui mulle saabub kohtu poolt maksekäsu kiirmenetluses tehtud makseettepanek?
Kust leiab informatsiooni Eesti kohtusüsteemi kohta, sealhulgas nõu, kuhu pöörduda ja kuidas vormistada nõutavaid dokumente?
Missugused dokumendid peaks võlgnik võlanõustamisele kaasa võtma?
Mida teha, kui võtsin SMS-laenu summas 200 eurot ja tagasi pidin maksma 240 eurot, kuid ei maksnud. Nüüd sain kirja, kus öeldakse, et pean tagasi maksma koos viivisega ebamõistlikult suure summa. Kas see on seadustega kooskõlas?
Mida peaks tegema kui mulle saabub kohtukutse? Kas ikka peaks kindlasti kohtusse minema?
Ole ettevaatlik pakkumiste osas, mis on esitatud stiilis: "suurenda oma raha kolm korda" või "teeme sinu 10-st eurost kolme nädalaga 50"! Niisuguste loosungitega reklaamimine ei ole kooskõlas ei hea tava ega reaalse turupraktikaga. Pakkumised, mis tunduvad liiga head, et olla tõsi, polegi reeglina tõsi. Äärmiselt ettevaatlik tuleb olla ka pakkumiste osas, mis saabuvad välismaalt ja mida tehakse telefoni või e-maili teel. Ka see ei ole ausatel ettevõtjatel just kõige tavapärasem viis otsida endale uusi kliente. Kontrolli enne teenuse ostmist alati, kas finantsteenuse pakkuja on Finantsinspektsioonis registreeritud. Turuosaliste nimekiri on leitav Finantsinspektsiooni veebilehelt. Järelevalve alla kuuluvad pangad, investeerimis- ja pensionifondid, fondivalitsejad ja depoopangad, kindlustusseltsid ja kindlustusvahendajad, investeerimisühingud ja börsiettevõtted.Järelevalve alla ei kuulu liisinguühingud ja laenukontorid. Finantsinspektsioon registreerib ka väärtpaberipakkumised ja kooskõlastab ülevõtmispakkumiste tingimused. Küsimuste korral pöördu Finantsinspektsiooni poole e-kirjaga aadressil info@fi.ee.
Loe lähemalt Kuidas makseraskustes käituda? Kuidas saab inimene veebikeskkonnas tagada, et tema krediitkaardi andmeid kurjasti ei kasutataks?
Kahjuks ei saagi internetikeskkonnas kunagi kõiges lõplikult kindel olla. Vähetuntud ja lühikest aega tegutsenud veebikeskkondadega suheldes peab alati arvestama, et risk jääb.Veebikeskkonna usaldusväärsust võib kontrollida, sisestades kauplemiskeskkonna või teenuse nime otsingumootorisse. Mingil juhul ei tohi sisestada veebilehele oma krediitkaardi numbrit, kui krediitkaardi teabe sisestamise lehe allservas ei ole tabaluku kujutist! Kindlasti peab aadress algama sellise kujuga: https:// – see näitab turvalist salastatud andmesideühendust ehk ühendust SSL-turvaprotokolliga.Abiks võib olla krediitkaart, mida on võimalus luua virtuaalsena, seejuures määrata krediidilimiit ja kaardi kehtivuse tähtaaeg. Limiidi võib määrata täpselt nii suure ja kasutamise tähtaja täpselt nii pika kui seda on näiteks konkreetse raamatu, fototehnika või mõne muu toote või teenuse ostmiseks läbi internetikeskkonna vaja.
Probleemidest SMS-laenuga lähemalt
SMS-laen on finantsteenus, mille üle Finantsinspektsioon järelevalvet ei teosta. Vastavalt Finantsinspektsiooni seadusele kuuluvad inspektsiooni järelevalve alla krediidiasutused ehk pangad, mille peamiseks majandustegevuseks on nii laenude andmine kui ka hoiuste vastuvõtmine. Kui SMS-laene või tarbijakrediiti pakub äriühing, mille peamiseks majandustegevuseks on laenuandmine, kuid mis ei kaasa avalikkuselt hoiuseid, on tegemist laenuandja, mitte krediidiasutustega. Samuti ei kuulu Finantsinspektsiooni järelevalve alla nn laenukontorid, pandimajad ega ka eraisikute poolt väljaantavad laenud. Laenuandjaks (SMS-laen, laenukontor, postimüük) võib olla iga juriidiline ja füüsiline isik ning laenatava summa osas puuduvad piirangud. Laenulepingute sõlmimisel laenuandjatega tuleb lähtuda võlaõigusseaduses sätestatust. Kuna erinevalt pankadest puudub laenukontorite ja SMS-laenu pakkujate üle riiklik järelevalve, tuleb laenuvõtjal võimaliku vaidluse korral enda õigusi kaitsta ise - pöörduda pettuse korral politseisse või kohtusse. Kes reguleerib finantsteenuste ja -toodete hinda, kas Finantsinspektsioon?
Pank võib arvelduskonto arestida ainult kohtutäituri arestimisakti alusel. Pangal ei ole seejuures kohustust arestimisakti aluseks olevaid asjaolusid täiendavalt kontrollida. Seega kui arestitud konto omanikul on arestimisaktiga seoses küsimusi või vastuväiteid sellele, siis tuleks pöörduda mitte panga, vaid kohtutäituri poole, kes konto arestimise aluseks oleva täiteasja vormistas. Konto aresti alt vabastamine saab toimuda üksnes kohtutäituri vastava akti alusel. Selleks, et kontole jääks igakuiselt alles seaduses ette nähtud miinimumpalk, tuleb teha kohtutäiturile vastavasisuline avaldus. Kohtutäitur tühistab võlgniku avalduse alusel kolme tööpäeva jooksul konto arestimise ulatuses, mis tagab võlgnikule miinimumpalga suuruse sissetuleku. Samuti võib kohtutäitur kuni avalduse lahendamiseni peatada arestitud kontolt sissenõudjatele raha ülekandmise ja vabastada konto aresti alt sellise summa ulatuses, mis on vajalik võlgniku või tema pereliikme hädavajalikuks ülalpidamiseks. Kohtutäiturite tegevuse kohta leiad infot Justiitsministeeriumi veebilehelt.
Maksekäsu kiirmenetlus on lihtsustatud kirjalik menetlus, mis annab võimaluse kohtuistungita ja väiksemate kuludega saada rahalist võlga välja mõistev kohtulahend. Maksekäsu kiirmenetlus aitab kokku hoida nii sissenõudja aega kui raha ning lihtsustab oluliselt kohtumenetlust sellistes vaidlustes, kus võlgnik on passiivne ega tunne menetluse vastu huvi või üritab seda venitada. Maksekäsu kiirmenetluse avalduse saab esitada nii võlanõudes kui lapse elatisnõudes. Maksekäsu kiirmenetluses peavad olema täidetud teatud nõuded: nõue ei või ületada 6400 eurot; avalduses esitatavad kõrvalnõuded (nt intressid ja viivised) ei tohi ületada põhinõuet; esitada ei saa nõuet, mille tasumise tähtaeg ei ole veel saabunud; avaldust ei saa esitada pankrotivõlgniku vastu; maksekäsu kiirmenetluses ei saa nõuda mittevaralise kahju hüvitamist; avalduse saab esitada kas avaldaja või tema esindaja; avaldus tuleb ID-kaardiga digitaalselt allkirjastada; avalduselt tuleb tasuda riigilõivu 3% põhinõudelt, kuid mitte vähem kui 47,93 eurotning mitte rohkem kui 1278,23 eurot. Lapse elatisnõudes: saab elatist nõuda üksnes alaealisele lapsele; nõutava elatise suurus ei või ületada 200 eurot kuus; elatist saab nõuda üksnes vanemalt, kes on lapse vanemana lapse sünniakti kantud; maksekäsu kiirmenetluses ei saa nõuda elatise maksmist tagasiulatuvalt ega varem välja mõistetud elatise summa suurendamist; avaldus tuleb ID-kaardiga digitaalselt allkirjastada lapse esindajal, kes avalduse esitab (lapsevanem, eestkostja või lepinguline esindaja). Maksekäsu kiirmenetluse avaldust saab nii võlanõudes kui lapse elatisnõudes esitada üksnes elektrooniliselt portaali E-toimik kaudu. Portaal on veebis kättesaadav aadressil: http://www.e-toimik.ee/. Portaali saab siseneda ainult ID-kaardiga ning E-toimiku kaudu esitatav avaldus tuleb digitaalselt allkirjastada. Maksekäsu kiirmenetluse avaldus on vormilt lihtne ning lahtrite täitmise lihtsustamiseks on avalduse blanketi juures olemas abistav juhend. Kui maksekäsu kiirmenetluses on kohtule esitatud kõik vajalikud andmed, teeb kohus võlgnikule makseettepaneku väidetav võlg tasuda. Kui võlgnik ei loe esitatud nõuet põhjendatuks, on tal õigus esitada makseettepanekule vastuväide. Vastuväite esitamisel lahendab kohus asja edasi tavalise hagimenetluse korras. Kui võlgnik vastuväidet ei esita ning ei tasu ka tähtajaks ära nõutud summat, teeb kohus määrusena maksekäsu võla sissenõudmise kohta. Maksekäsk on koheselt sissenõutav ja see pööratakse täitmisele sundtäitmise üldises korras. Mida peaksin tegema, kui mulle saabub kohtu poolt maksekäsu kiirmenetluses tehtud makseettepanek?
Kui kohus on teinud makseettepaneku ning sul ei ole nõudele vastuväiteid, tuleb võlg määratud tähtaja jooksul tasuda. Kui sul ei ole oma majandusliku olukorra tõttu võimalik nõutud summat korraga tasuda, on sul õigus pöörduda avaldaja poole ettepanekuga maksegraafiku sõlmimiseks. Selleks, et kohus koos maksekäsu tegemisega kinnitaks maksegraafiku võla tasumiseks, tuleb avaldajaga ühiselt esitada kohtule vastavasisuline avaldus enne vastuväite esitamise tähtaja möödumist (15-30 päeva). Kui sa ei loe nõuet põhjendatuks, on makseettepanekule võimalik esitada vastuväide. Vastuväite esitamisel lahendab kohus asja edasi hagimenetluses. Vastuväide maksekäsu kiirmenetluses esitatakse justiitsministri määrusega kehtestatud dokumendiblanketil. Seda võib teha kas paberil või digitaalallkirjastatud e-kirjaga. Vastuväidete dokumendivormid leiad siit. Kui nõutud summat tähtajaks ei tasuta ega vastuväidet ei esitata, vormistab kohus maksekäsu, mis on koheselt sissenõutav ja see pööratakse täitmisele sundtäitmise üldises korras. Kust leiab informatsiooni Eesti kohtusüsteemi kohta, sealhulgas nõu, kuhu pöörduda ja kuidas vormistada nõutavaid dokumente?
Üldinformatsiooni Eesti kohtusüsteemi kohta leiab veebiaadressilt www.kohus.ee.Kasulikku informatsiooni selle kohta, millal pöörduda halduskohtusse või maakohtusse ning kuidas vormistada selleks vajalikke dokumente saab Justiitsministeeriumi koduleheküljelt ja veebist Jurist aitab.
Enne võlanõustajaga kontakteerumist peab võlgnik tegema endale selgeks oma olukorra. Pead täpselt teadma, kui palju on sul kokku võlgasid, kellele ja missuguste summade ulatuses. Informatsiooni laenuvõla kohta saab eelnevalt küsida oma pangast. Informatsiooni täitemenetluste kohta aga kohtutäiturilt. Juhul, kui ei ole teada, milline kohtutäitur konkreetse täitemenetlusega tegeleb, siis on võimalik seda vaadata kodanikuportaalist www.eesti.ee täitemenetlusregistri alt või pöörduda Justiitsministeeriumisse Tallinnas Tõnismäe 5a (kaasa võtta pass või ID-kaart).Võlanõustamisele tuleb kaasa võtta kõik dokumendid, mis on tekkinud võlgnevustega seotud, muuhulgas näiteks laenulepingud, erinevad võlateated, kohtukutsed, inkassoteated jms.
Arestida ei saa riiklikke peretoetusi (sh lapsetoetusi), seaduse alusel makstavat elatist, vanemahüvitist, sotsiaaltoetusi, sealhulgas puudega inimeste sotsiaaltoetusi, riiklikku pensioni seaduses sätestatud ulatuses, kehavigastuse või terviserikke tõttu makstavaid hüvitisi (v.a hüvitis kaotatud sissetuleku eest ja mittevaralise kahju hüvitis), ravikindlustushüvitisi (v.a ajutise töövõimetuse hüvitis), ohtliku või tervist kahjustava töö või raskete tööolude eest makstavat hüvitist, vanglast vabanemise toetust ega matusetoetust Kuid oluline on teada, et kohtutäitur ei tea ega näe täpselt, mille eest raha sinu kontole on laekunud. Juhul kui arvelduskontole laekunud eelpool nimetatud summa on kohtutäituri poolt arestitud, siis tuleb pöörduda kohtutäituri poole ja esitada avaldus selle kohta, et arestitud on summa, mis seaduse kohaselt arestimisele ei kuulu. Kui tegemist on lapsetoetusega, tuleb kindlasti esitada ka lapse sünnitunnistus. Kus on võimalik tutvuda sissetuleku arestimise skeemiga, mille alusel arestib kohtutäitur võlgniku töötasu?
Kõik laenulepingu tingimused sh laenuintressi ja tagasimaksmise tingimused lepitakse kokku laenulepingus. SMS-laenu võtmisega on võlgnik teatud lepingutingimustega nõustunud. Juhul kui võlgnik leiab, et lepingus kokku lepitud intressimäär, viivised jne on ebamõistlikult suured ning heade kommetega vastuolus, peaks ta lepingutingimuste tühistamist taotlema kohtu kaudu. Vaata lisaks www.just.ee. Esmalt peaks aga oma probleemiga pöörduma teenuse osutaja poole ning püüdma sõlmida uut kokkulepet. Mida peaks tegema kui mulle saabub kohtukutse? Kas ikka peaks kindlasti kohtusse minema?
Kui sind on juba kohtusse kaevatud, siis on sinu jaoks kõige kulukam valik kohtusse minemata jätta. Makseraskustusse sattunud inimesel tuleb kohtukutsele kindlasti reageerida ja kohtusse minna. Kohtuistungil osalemisest hoidumine muudab olukorra ainult keerulisemaks ja ei ole lõppkokkuvõttes mingi väljapääs.Loomulikult on kohtukutse saamine ebameeldiv üllatus. Kuid kohtusse minemata jätmisel loobub võlgnik võimalusest oma huve kaitsta ning selgitada, kuidas ja miks üks või teine võlg tekkis. Koos kohtukutsega kohustab kohus võlgnikku esitama omapoolsed vastuväited hagile. Kui hagile vastamata jätta, võib kohus võlausaldaja taotlusel hagi tagaseljaotsusega õiguslikult põhjendatud ulatuses rahuldada. Sellisel juhul ei saa kohus arvesse võtta võlgniku olukorda leevendavaid asjaolusid, sest inimene on ju ise loobunud võimalusest probleemi lahendamisel kaasa rääkida. Näiteks kui võlgniku vastu on lisaks võlanõudele esitatud ka kahju hüvitamise nõue, võib kohus võlaõigusseadusele tuginevalt kahjuhüvitist vähendada, kui kahju täies ulatuses hüvitamine oleks võlgniku suhtes äärmiselt ebaõiglane või muudel põhjustel mõistlikult vastuvõetamatu.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus