text:
2-16-5282/51 Riigikohtu tsiviilkolleegium 20.06.2018
TsMS § 238 lg 5
TsMS § 635
Hagimenetlus on põhiolemuselt võistlev menetlus, kus lähtutakse poolte esitatust (vt nt TsMS § 5 lg-d 1 ja 2, § 7, § 230 lg 1) (Riigikohtu 20. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-57-11, p 40). (p 11) Vt kohtu selgitamiskohustuse ulatuse kohta Riigikohtu 29. aprilli 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-41-15, p 19. (p 11)
Tõendi selle ebausaldusväärsuse tõttu TsMS § 238 lg 5 alusel arvestamata jätmine ei tohi tulla tõendi esitanud menetlusosalisele üllatusena. Menetlusosalise üllatamise vältimiseks peab talle pärast tema esitatud tõendi vastuvõtmist olema teada antud, et tõendi usaldusväärsus on seatud kahtluse alla. Samuti peab teda teavitama sellest, miks peetakse tõendit ebausaldusväärseks, ning andma talle võimaluse esitada oma vastuväited tõendi ebausaldusvääruse väitele (vt Riigikohtu 18. oktoobri 2017. a otsus tsiviilasjas nr 2-14-61664, p 20). ( p 11)
Vt kohtulahendi põhjendamise kohustuse kohta nt Riigikohtu 16. aprilli 2018. a otsus tsiviilasjas nr 2-16-18267, p 24; Riigikohtu 2. oktoobri 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-91-09, p 13. Ringkonnakohtul tuleb juhul, kui ta tühistab maakohtu otsuse ja teeb ise uue otsuse, lisaks tõendite igakülgsele hindamisele põhjendada, millistel kaalutlustel ta maakohtu hinnanguga ei nõustu. (p 12)
VÕS § 180 lg 2 ja 182 lg 2 esimese lause järgi läheb ettevõtte ülemineku korral omandajale üle ettevõte kui tervik ning kuna ettevõtte ülemineku eelduseks on ettevõttesse kuuluvate asjade ja õiguste kogumi üleandmine, tuleb omandajale üle anda ettevõtte majandamisega seotud ja selle majandamist teenivad asjad ja õigused. Ettevõtte üleminekuks on vajalik vara üleminek teatavas kogumis, kuid mitte tingimata korraga ja ühe tehinguga (vt Riigikohtu 20. oktoobri 2010. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-82-10, p-d 12 ja 13). TsMS § 230 lg 1 järgi on hageja kohustuseks tõendada, et ettevõte on üle läinud. Vt Euroopa Liidu Nõukogu 12. märtsi 2001. a direktiivi 2001/23/EÜ "Äriühingute, ettevõtete või äriühingute või ettevõtete osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta" kohaldamise kohta Euroopa Kohtu 20. jaanuari 2011. a otsus kohtuasjas nr C-463/09 CLECE SA vs. María Socorro Martín Valor ja Ayuntamiento de Cobisa), p 33 ja 34; 29. juuli 2010. a otsus kohtuasjas nr C-151/09 Federación de Servicios Públicos de la UGT (UGT-FSP) vs. Ayuntamiento de La Línea de la Concepción, María del RosarioVecino Uribe, Ministerio Fiscal, p 26). (p 9) Ettevõtte ülemineku kindlakstegemiseks tuleb analüüsida kõiki ettevõtte üleminekut iseloomustavaid esiletoodud asjaolusid kogumis. (p 13)
3-2-1-131-11 Riigikohus 21.12.2011
Aegumistähtaja sees ei saa üldjuhul määrata veel täiendavat hea usu põhimõttest lähtuvat mõistlikku tähtaega, mille jooksul hageja võib oma õiguste kaitseks hagi esitada. Seda õigustaksid üksnes erandlikud asjaolud (vt Riigikohtu 29. jaanuari 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-137-06, p 23 ja 2. juuni 2003. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-70-03, p 13).
Euroopa Liidu 12. märtsi 2001. a Euroopa Liidu Nõukogu direktiivi 2001/23/EÜ "Ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta" mõttes on ettevõtte üleminekuga tegemist juhul, kui üle läheb identiteedi säilitav majandusüksus, mis tähendab ressursside organiseeritud koondamist, mille eesmärk on majandustegevus põhi- või kõrvaltegevusena (direktiivi art 1 lg 1). Euroopa kohus on selgitanud, et viidatud art 1 lg 1 p-te a ja b tuleb tõlgendada nii, et need on kohaldatavad ka olukorras, kus üleantud ettevõtja või ettevõtte osa ei säilita oma organisatsioonilist iseseisvust, tingimusel, et erinevate üleantud tootmiselementide vahel on säilinud funktsionaalne side, mis võimaldab omandajal neid elemente kasutada samasuguseks või analoogiliseks majandustegevuseks (vt Euroopa kohtu 12. veebruari 2009. aasta otsus C-466/07 (Landesarbeitsgericht Düsseldorfi (Saksamaa) eelotsusetaotlus) - Dietmar Klarenberg versus Ferrotron Technologies GmbH, p 53).
3-2-1-82-10 Riigikohus 20.10.2010
TLS § 119 lg 1
TLS § 6
VÕS § 182
Ettevõtte üleminekuks on vajalik vara üleminek teatavas kogumis, kuid mitte tingimata korraga ja ühe tehinguga. Vt Riigikohtu on 20. oktoobri 2009. a otsust tsiviilasjas nr 3-2-1-105-09. Ettevõtte ülemineku hindamisel on oluline lisaks vara ja lepingute üleminekule hinnata ka muid kriteeriume ja seda eriti vaidluses, kus töötaja on esitanud nõude tööõigussuhtest tulenevas vaidluses (vt Euroopa Kohus leidis 24. jaanuari 2002. a otsuses kohtuasjas C-51/00: Temco Service Industries SA vs Samir Imzilyen jt).
tööandja vastutus tööraamatu ja lõpparve kinnipidamisel
Vt Riigikohtu 1. novembri 2006.a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-76-06.
Ettevõtte üleminekut reguleeriva direktiivi 2001/23/EÜ "Äriühingute, ettevõtete või äriühingute või ettevõtete osade üleminekul töötajate õigusi kaitstavate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta" mõttes on üleminekuga tegemist juhul, kui üle läheb majandusüksus, mis säilitab oma identiteedi, st ressursside organiseeritud grupeeringu, mille eesmärk on tegeleda majandustegevusega, sõltumata sellest, kas see on tema pea- või kõrvaltegevus (vt nt Euroopa Kohtu 17. detsembri 1987. a otsus kohtuasjas C-287/86: Landsorganisationen i Danmark for Tjenerforbundet i Danmark vs Ny Mølle Kro). Ettevõtte üleminekuks on vajalik vara üleminek teatavas kogumis, kuid mitte tingimata korraga ja ühe tehinguga. Vt Riigikohtu on 20. oktoobri 2009. a otsust tsiviilasjas nr 3-2-1-105-09. Ettevõtte ülemineku hindamisel on oluline lisaks vara ja lepingute üleminekule hinnata ka muid kriteeriume ja seda eriti vaidluses, kus töötaja on esitanud nõude tööõigussuhtest tulenevas vaidluses (vt Euroopa Kohus leidis 24. jaanuari 2002. a otsuses kohtuasjas C-51/00: Temco Service Industries SA vs Samir Imzilyen jt).
3-2-1-105-09 Riigikohus 20.10.2009
Tulenevalt VÕS § 180 lg-st 2 ja VÕS § 182 lg-test 1 ja 2 läheb ettevõtte ülemineku korral omandajale üle ettevõte kui tervik. Ettevõtte üleminekuks ei piisanud praegusel juhul asjade müügilepingust ja selle täitmisest, sest müügilepinguga ei ole tõendatud ettevõtte kui terviku kõnealune asjade ja õiguste olulises osas ostjale. Kuna ettevõtte ülemineku eelduseks on ettevõttesse kuuluvate asjade ja õiguste kogumi üleandmine, tuleb omandajale üle anda ettevõtte majandamisega seotud ja selle majandamist teenivad asjad ja õigused. TsÜS § 6 lg-s 3 sätestatud spetsialiteedi põhimõtte kohaselt tuleb iga ettevõttese kuuluv õigus üle anda eraldi käsutustehinguga.
3-2-1-96-08 Riigikohus 28.01.2009
VÕS § 82
VÕS § 136 lg 2 järgi tuleb tervise kahjustamise korral hüvitada kahju üldjuhul perioodiliste rahaliste maksetena, kui kahju iseloomust tulenevalt ei ole mõistlik hüvitada kahju ühekordselt makstava rahasummaga. VÕS § 183 lg 1 mõttes ei välista nimetatud säte seda, et tervisekahju hüvitis tervikuna muutub sissenõutavaks võlasuhte tekkimisest mõistlikult vajaliku aja möödumisel.
Enne 1. juulit 2002 kehtinud ÄS § 5 lg 3 järgi tuleb eristada kohustuse tekkimise aega ja kohustuse täitmise tähtpäeva. Tervisekahju hüvitamise kohustus tekib ÄS § 5 lg 3 mõttes ajal, mil kahjustatakse töötaja tervist. Kohustuse täitmise tähtpäeva väljaselgitamiseks tuleb enne 1. juulit 2002 kehtinud ÄS § 5 lg-t 3 tõlgendada koosmõjus TsK §-ga 177. Kuna TsK § 177 järgi tuli kahju hüvitamise kohustus täita võlausaldaja nõudmisele järgneva seitsme päeva jooksul, saabus ka selle kohustuse täitmise tähtpäev ÄS § 5 lg 3 mõttes samal ajal. Ettevõtte üleandja vastutab ÄS § 5 lg 3 järgi enne ettevõtte üleminekut töötajale tekkinud tervisekahju hüvitamise kohustuse eest solidaarselt ettevõtte omandajaga juhul, kui töötaja nõudis enne ettevõtte üleminekut või viie aasta jooksul pärast ettevõtte üleminekut sellise kahju hüvitamist. Seda seisukohta ei muuda ka asjaolu, et tervisekahju hüvitist makstakse üldjuhul perioodiliste maksetega. TsK §-st 472 tuleneb hüvitise maksmise viis, st kuidas tuleb hüvitist maksta. ÄS § 5 lg 3 ja TsK § 177 mõttes sõltub tervisekahju hüvitamise korral täitmise tähtpäeva saabumine siiski sellest, millal kahju tekitajalt kahju hüvitamist nõuti. Tulenevalt VÕS § 182 lg-st 2 ja VÕS § 183 lg-st 1 tuleb ka kehtiva õiguse järgi eristada ettevõtte üle andnud isiku vastutuse selgitamiseks kohustuse tekkimist ja selle sissenõutavust. Erinevalt TsK §-s 177 sätestatust pole kahju hüvitamise kohustuse sissenõutavuse eelduseks kohtuvälise nõude esitamine. Seega vastutab ettevõtte üleandja solidaarselt omandajaga VÕS § 183 lg-st 1 tulenevalt ka kehtiva õiguse järgi enne ettevõtte üleandmist kutsehaigusega põhjustatud tervisekahjustuse hüvitamise kohustuse eest. VÕS § 136 lg 2 järgi tuleb tervise kahjustamise korral hüvitada kahju üldjuhul perioodiliste rahaliste maksetena, kui kahju iseloomust tulenevalt ei ole mõistlik hüvitada kahju ühekordselt makstava rahasummaga. VÕS § 183 lg 1 mõttes ei välista nimetatud säte seda, et tervisekahju hüvitis tervikuna muutub sissenõutavaks võlasuhte tekkimisest mõistlikult vajaliku aja möödumisel.
Lähtudes riigi õigusabi seaduse (RÕS) § 17 lg-st 3, laieneb riigi õigusabi korras määratud advokaadi esindusõigus ka kassatsioonimenetlusele.
3-2-1-83-08 Riigikohus 24.10.2008
Ettevõtte ülemineku ajal kehtinud ÄS § 5 lg 2 (kuni 9. juulini 1998. a kehtinud sõnastuses) sätestas, et ettevõtte või selle osa omandi või valduse üleminekul lähevad omandajale või valduse saajale üle kõik ettevõtte või selle osaga seotud kohustused, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Ettevõtte või selle osa omandi või valduse üleminekul lähevad sellega seotud õigused üle omandajale või valduse saajale vastavalt nendevahelisele kokkuleppele. Teistsugune kokkulepe ei kehti kolmandate isikute suhtes. Viidatud sättest tulenevalt lähevad kohustused koos ettevõtte üleminekuga üle automaatselt. Ettevõtte üleandja vastu esitatava nõude aegumistähtaega sätestav VÕS § 183 lg 3 on TsÜS § 146 lg 1 suhtes erisätteks. Sellisel juhul kohaldatakse erisätet. Seega tuleneb ettevõtte üleandja vastu esitatud nõude aegumistähtaeg võlaõigusseaduses kehtestatud eriregulatsioonist. TsÜS § 146 lg 4, mis kehtestab hagi aegumise regulatsioonis täiendava kriteeriumina kohustatud isiku tahtluse, on omakorda käsitatav erisättena VÕS § 183 lg 3 suhtes. Seega arvestatakse ettevõtte üleandja kohustuste tahtliku rikkumise korral ettevõtte üleandja vastu esitatava nõude aegumistähtaega tulenevalt TsÜS § 146 lg-s 4 sätestatust. Aegumistähtaeg ei alga äriühingu äriregistrisse kandmisest, vaid aegumistähtaja kulgemise algus seotakse ettevõtte ülemineku ajaga.
Ettevõtte ülemineku ajal kehtinud ÄS § 5 lg 2 (kuni 9. juulini 1998. a kehtinud sõnastuses) sätestas, et ettevõtte või selle osa omandi või valduse üleminekul lähevad omandajale või valduse saajale üle kõik ettevõtte või selle osaga seotud kohustused, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Ettevõtte või selle osa omandi või valduse üleminekul lähevad sellega seotud õigused üle omandajale või valduse saajale vastavalt nendevahelisele kokkuleppele. Teistsugune kokkulepe ei kehti kolmandate isikute suhtes. Viidatud sättest tulenevalt lähevad kohustused koos ettevõtte üleminekuga üle automaatselt. Enne 1. juulit 2007.a kehtinud ÄS § 5 lg 3 ei reguleerinud ettevõtte üle andnud isiku vastu esitatava nõude aegumistähtaega. Enne ettevõtte või selle osa üleminekut tekkinud kohustuste täitmata jätmisest või mittenõuetekohasest täitmisest tuleneva nõude aegumistähtaeg oli sätestatud ÄS § 5 lg-s 4 (enne 1. juulit 2002.a kehtinud sõnastuses). Ettevõtte üleandja vastu esitatava nõude aegumistähtaega sätestav VÕS § 183 lg 3 on TsÜS § 146 lg 1 suhtes erisätteks. Sellisel juhul kohaldatakse erisätet. Seega tuleneb ettevõtte üleandja vastu esitatud nõude aegumistähtaeg võlaõigusseaduses kehtestatud eriregulatsioonist. TsÜS § 146 lg 4, mis kehtestab hagi aegumise regulatsioonis täiendava kriteeriumina kohustatud isiku tahtluse, on omakorda käsitatav erisättena VÕS § 183 lg 3 suhtes. Seega arvestatakse ettevõtte üleandja kohustuste tahtliku rikkumise korral ettevõtte üleandja vastu esitatava nõude aegumistähtaega tulenevalt TsÜS § 146 lg-s 4 sätestatust. Aegumistähtaeg ei alga äriühingu äriregistrisse kandmisest, vaid aegumistähtaja kulgemise algus seotakse ettevõtte ülemineku ajaga.
Ettevõtte üleandja vastu esitatava nõude aegumistähtaega sätestav VÕS § 183 lg 3 on TsÜS § 146 lg 1 suhtes erisätteks. Sellisel juhul kohaldatakse erisätet. Seega tuleneb ettevõtte üleandja vastu esitatud nõude aegumistähtaeg võlaõigusseaduses kehtestatud eriregulatsioonist. TsÜS § 146 lg 4, mis kehtestab hagi aegumise regulatsioonis täiendava kriteeriumina kohustatud isiku tahtluse, on omakorda käsitatav erisättena VÕS § 183 lg 3 suhtes. Seega arvestatakse ettevõtte üleandja kohustuste tahtliku rikkumise korral ettevõtte üleandja vastu esitatava nõude aegumistähtaega tulenevalt TsÜS § 146 lg-s 4 sätestatust. Aegumistähtaeg ei alga äriühingu äriregistrisse kandmisest, vaid aegumistähtaja kulgemise algus seotakse ettevõtte ülemineku ajaga.
3-2-1-98-07 Riigikohus 31.10.2007
ÄS § 5 lg 6 põhiliseks eesmärgiks oli ÄS § 5 normide kohaldamise võimaldamine ka mittetulundusühingute ja sihtasutuste suhtes, kuid analoogia alusel on võimalik seda normi kohaldada ka kohaliku omavalituse üksusele kuuluva ettevõtte üleminekul teisele kohalikule omavalitsusele, kui avalikus õiguses sellekohased sätted puuduvad. ÄS § 5 saab kohaldada juhul, kui ettevõtte läks üle enne 1. juulit 2002. a. Kui ettevõtte üleminek toimus pärast 1. juulit 2002. a, võib olla analoogia alusel võimalik kohaldada võlaõigusseaduses ettevõtte üleminekut reguleerivaid sätteid.
3-2-1-54-04 Riigikohus 05.05.2004
Kohus peab pooltele selgitama asjaolude tõendamise koormust. Kui pool on mingile asjaolule tuginedes jäänud paljasõnaliseks või on esitanud ilmselgelt ebakohaseid või ebapiisavaid tõendeid, peab kohus juhtima sellele poole tähelepanu.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsus nr 3-2-1-4-00.
Asjaolu, et pool ei vaidle tõendite tagastamisele vastu ega viita nende tagastamise ebaõigsusele ka apellatsioonkaebuse vastuses, võib tuua kaasa TsMS § 68 kohaldamise.
Kuni 01.07.2002 kehtinud ÄS § 5 lg 2 järgi läksid ettevõttega seotud kohustused ettevõtte üleminekuga üle automaatselt. Kohustuse üleminekuks ei nõutud kokkuleppe sõlmimist.
3-2-1-64-03 Riigikohus 14.05.2003
TsK § 464 järgi võib kahjust maha arvata vaid need toetused ja pensionid, mis on määratud seoses tervisekahjustusega.
Ka 09.07.1998 kehtinud ÄS § 5 lg 3 redaktsiooni kohaselt vastutas ettevõtte üle andnud isik nende kohustuste eest, mis olid tekkinud juba enne ettevõtte üleandmist.
3-2-1-7-00 Riigikohus 16.02.2000
Ringkonnakohus on rikkunud TsMS § 330 lg 4 järgi kohtuotsuse põhjendavale osale esitatavaid nõudeid jättes põhjendamata, milliste tõendite alusel ta kohtuotsuses oma järeldused tegi
Ettevõttega seotud kohustused, mis on määratud või olemuselt peaksid olema määratud ettevõtte tegevuseks, saavad üle minna juhul, kui läheb üle ettevõtte omand või valdus tervikuna ÄS § 5 lg 2 alusel.
3-2-1-66-97 Riigikohus 22.05.1997
Erastamisel ettevõtte aktsiate müügiga ei lähe kõik ettevõtte kohustused automaatselt üle aktsiate ostjale.

matches:
§ 238
§ 635
§ 5
§ 7
§ 230
§ 238
§ 180
§ 230
Riigikohus
kohus
Riigikohus
§ 119
§ 6
§ 182
Kohus
Kohus
Riigikohus
§ 180
§ 182
§ 6
Riigikohus
§ 82
§ 136
§ 183
§ 5
§ 5
§ 5
§ 177
§ 5
§ 5
§ 5
§ 177
§ 182
§ 183
§ 183
§ 136
§ 183
§ 17
Riigikohus
§ 5
§ 183
§ 146
§ 146
§ 183
§ 146
§ 5
§ 5
§ 5
§ 183
§ 146
§ 146
§ 183
§ 146
§ 183
§ 146
§ 146
§ 183
§ 146
Riigikohus
§ 5
§ 5
§ 5
Riigikohus
Kohus
kohus
§ 68
§ 5
Riigikohus
§ 464
§ 5
Riigikohus
§ 330
§ 5
Riigikohus


Raske ja sügava puudega lastele sotsiaalteenuste osutamiseks toetuse andmise ja maksmise kord – Riigi Teataja
Raske ja sügava puudega lastele sotsiaalteenuste osutamiseks toetuse andmise ja maksmise kord
Raske ja sügava puudega lastele sotsiaalteenuste osutamiseks toetuse andmise ja maksmise kord - sisukord
§ 2 Puudega laps
2 Toetuse eesmärk, määrad ja toetatavad teenused
§ 4 Toetuse eesmärk ja määrad
§ 5 Toetatavad teenused
§ 7 Toetuse andmine ja välja maksmine
§ 8 Toetuse andmisest keeldumise alused
§ 9 Alusetult saadud toetuse tagasinõudmine
§ 10 Dokumendivormide kinnitamine
RT IV, 25.05.2018, 1
Vastu võetud 17.05.2018 nr 36
(1) Määrus reguleerib raske ja sügava puudega lastele sotsiaalteenuste osutamiseks toetuse (edaspidi toetus) andmise tingimused ja korra Põlva vallas.
(2) Riigieelarvest raske ja sügava puudega lastele abi osutamiseks määratud toetust võib Põlva Vallavalitsus (edaspidi valitsus) kasutada raske ja sügava puudega laste lapsehoiu-, tugiisiku-, sotsiaaltranspordi- või muude sotsiaalteenuste osutamiseks ja arendamiseks.
(3) Määruses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seadust, arvestades sotsiaalseadustiku üldosa seaduses sätestatud erisusi.
§ 2. Puudega laps
Puudega laps käesoleva määruse mõistes on kuni 18-aastane hooldusvajadusega raske või sügava puudega laps, kelle hooldusvajadus on tuvastatud Sotsiaalkindlustusameti puude raskusastme määramise otsusega ja kelle elukohana on rahvastikuregistrisse kantud Põlva vald.
Toetust on õigus saada puudega lapse hooldusõigust omaval isikul või sotsiaalhoolekande seaduse § 4513 lõikes 1 nimetatud last vahetult kasvataval isikul kuni selle kalendriaasta lõpuni, kui laps saab 18-aastaseks.
2. peatükk Toetuse eesmärk, määrad ja toetatavad teenused
§ 4. Toetuse eesmärk ja määrad
(1) Toetuse eesmärk on toetada puudega lapse hooldusõigust omava isiku või sotsiaalhoolekande seaduse § 4513 lõikes 1 nimetatud hooldaja toimetulekut või töötamist, et vähendada puudega laste perekonna hoolduskoormust või puudest tulenevaid lisavajadusi.
(2) Toetuse määrad kehtestab valitsus.
(3) Peale 1. septembrit esitatud toetuse taotluse võib valitsus rahuldada valitsuse poolt kehtestatud määradest suuremas määras.
§ 5. Toetatavad teenused
Toetust antakse järgmiste teenuste osutamiseks ning arendamiseks:
4) transporditeenus;
5) lapse rehabilitatsiooniteenus;
6) lapse ja tema perekonna nõustamisteenus;
7) lapsele eluaseme kohandamine;
8) peredele toimetuleku koolituse korraldamine;
9) muud sotsiaalteenused, mis aitavad vähendada raske ja sügava puudega lapse perekonna hoolduskoormust või puudest tulenevat lisavajadust.
(1) Toetuse saamiseks esitab õigustatud isik valitsusele kirjaliku vormikohase taotluse.
(2) Taotlusele lisatakse koopia:
1) lapse rehabilitatsiooniplaanist, selle olemasolul;
2) eestkostjaks määramise kohtuotsusest või perekonnas hooldamise lepingust, kui toetuse taotleja ei ole vanem;
3) kuludokumendist teenuse osutamise kohta, kui teenuse eest on juba tasutud.
(3) Toetust on õigus taotleda kolme kuu jooksul pärast nende kulutuste tegemist, milleks toetust taotletakse.
(4) Eelarveaasta kasutamata rahaliste vahendite ülejäägi korral ning juhul kui puudega lapse sotsiaalteenuste vajadus on suurem valitsuse poolt kehtestatud toetuse määrast, võib õigustatud isik esitada valitsusele täiendavalt toetuse taotluse peale eelarveaasta 1. septembrit.
§ 7. Toetuse andmine ja välja maksmine
(1) Otsuse toetuse andmise või toetuse andmisest keeldumise kohta teeb valitsus kümne tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest.
(2) Toetus makstakse 30 kalendripäeva jooksul toetuse andmise otsuse tegemisest arvates taotluses näidatud arvelduskontole või erandjuhul sularahas.
(3) Toetuse võib kanda kolmanda isiku arvelduskontole toetuse saaja kirjaliku taotluse alusel.
(4) 0Valitsuse sotsiaalabikomisjon võib teha valitsusele ettepaneku toetuse andmise ja maksmise kohta.
§ 8. Toetuse andmisest keeldumise alused
Toetuse andmisest võib keelduda juhul, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1) valitsusele ei ole esitatud kõiki teadaolevaid tõeseid ja täielikke andmeid, dokumente ja muid tõendeid, mis on vajalikud toetuse andmise otsustamisel;
2) taotleja ei võimalda toetuse vajadust kontrollida;
3) taotleja ei ole teavitanud valitsust viivitamata toetuse saamise õigust ja toetuse andmist mõjutavatest asjaoludest ja asjaolude muutumisest;
4) toetuse vajadust on võimalik või otstarbekas katta teiste teenuste või muu abiga;
5) puudega lapsele on kalendriaastas eraldatud toetust kehtestatud määra ulatuses;
6) toetuse vajaduse katavad riiklikud või valla eelarvest makstavad toetused ja teenused või muu abi.
§ 9. Alusetult saadud toetuse tagasinõudmine
Alusetult saadud toetuse tagasinõudmine toimub sotsiaalseadustiku üldosa seaduse paragrahvides 31–35 sätestatud korras.
§ 10. Dokumendivormide kinnitamine
Vallavalitsus võib kinnitada määruse rakendamiseks vajalike dokumentide vormid.
Vastse-Kuuste Vallavolikogu 29. detsembri 2014. a määrus nr 20 "Riigi rahastatava lapsehoiuteenuse ja laste hooldajatoetuse rahaliste vahendite ülejäägi kasutamise kord Vastse-Kuuste vallas", Põlva Vallavolikogu 12. aprilli 2017. a määrus nr 8 "Raske ja sügava puudega lastele sotsiaalteenuste osutamiseks toetuse andmise ja maksmise kord", Ahja Vallavolikogu 24. mai 2017. a määrus nr 5 "Raske ja sügava puudega lastele sotsiaalteenuste osutamiseks eraldatud vahendite kasutamise kord", Mooste Vallavolikogu 24. augusti 2017. a määrus nr 10 "Raske ja sügava puudega lastele sotsiaalteenuste osutamiseks toetuse andmise ja maksmise kord" ning Laheda Vallavolikogu 25. augusti 2017. a määrus nr 7 "Raske ja sügava puudega lastele sotsiaalteenuste osutamiseks eraldatud vahendite kasutamise kord" tunnistatakse kehtetuks.


Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded Tahkuranna vallas – Riigi Teataja
Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded Tahkuranna vallas
Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded Tahkuranna vallas - sisukord
§ 5 Ürituse loa taotlus
§ 7 Ürituse loa andmise või sellest keeldumise otsustamine
4 ÜRITUSE LOA KEHTETUKS TUNNISTAMINE NING ÜRITUSE PEATAMINE JA LÕPETAMINE
§ 10 Ürituse peatamine ja lõpetamine
Tahkuranna Vallavolikogu
RT IV, 24.10.2015, 43
Vastu võetud 28.08.2014 nr 13
(1) Määrusega kehtestatakse avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded Tahkuranna vallas.
(2) Tahkuranna Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatava asutuse põhimäärusejärgset tegevust, sihtasutuse, mille ainuasutajaks on Tahkuranna vald, samuti osaühingu või aktsiaseltsi, mille ainsaks osanikuks või aktsionäriks on Tahkuranna vald, põhikirjajärgset tegevust oma tegevuskohas ei loeta avalikuks ürituseks käesoleva eeskirja mõistes.
3) kus kasutatakse lahtist tuld (lõke, tõrvikud vms) või pürotehnilisi tooteid või;
4) kus kasutatakse ajutist ehitist (nt tribüün, lava, suuremõõtmeline telk või konstruktsioon) või muud inimese elule ja tervisele ohtu kujutavat lisainventari (v.a spordiüritused ja etendusasutustes toimuvad üritused).
(4) Avaliku ürituse luba (edaspidi ürituse luba) on nõusolek avaliku ürituse korraldamiseks ja pidamiseks selles märgitud tingimustel.
(1) Ürituse loa saamiseks esitab ürituse korraldaja vallavalitsusele vormikohase taotluse koos kõigi nõutud lisadokumentidega vähemalt 10 päeva enne ürituse toimumist.
(2) Ürituse loa taotluse vorm on kättesaadav Tahkuranna valla kodulehel www.tahkuranna.ee ja vallavalitsuse kantseleis.
§ 5. Ürituse loa taotlus
7) teave kasutatava heli- ja/või pürotehnika kohta;
8) turvalisust tagava turvaettevõtja nimi, registrikood ja kontaktandmed;
9) liikluskorraldust tagava juriidilise või füüsilise isiku nimi ja kontaktandmed;
10) alkohoolse joogi jaemüügi või selle pakkumise korral – antud tegevuse korraldaja nimi ja kontaktandmed ning majandustegevusteate esitamise kuupäev;
11) teave inventari (kauplemisinventar, tribüün, lava vms) paigaldamise vajaduse kohta koos inventari loeteluga;
13) ürituse korraldaja ees- ja perekonnanimi, isikukood ja kontaktandmed (kontaktaadress, mobiilinumber ja e-posti aadress), mille kaudu on võimalik ürituse korraldajaga ühendust saada kogu ürituse korraldamise ja pidamise aja jooksul kuni ürituse korraldamise kohustuste nõuetekohase täitmiseni;
14) kui avaliku ürituse korraldab juriidiline isik, siis tema nimi ja registrikood ning juriidilise isiku nimel või ülesandel üritust korraldava isiku nimi, isikukood ja kontaktandmed (kontaktaadress, mobiilinumber ja e-posti aadress), mille kaudu on võimalik ürituse korraldajaga ühendust saada kogu ürituse korraldamise ja pidamise aja jooksul kuni ürituse korraldamise kohustuste nõuetekohase täitmiseni;
15) muud loa taotluse vormil märgitud andmed.
1) asukohaplaan, milles on märgitud täpne ürituse toimumise koht;
2) liikluse ümberkorraldamiseks liikluskorralduse ümbersõiduskeem, milles märgitakse paigaldatavad liikluskorraldusvahendid (liiklusmärgid, tähiskoonused vms), liikluskorralduse eest vastutav isik ja tema kontaktandmed ning liiklusseaduse nõuetele vastavate liiklusreguleerijate asukohad;
3) kinnisasja omaniku ja/või õiguspärase valdaja kirjalik nõusolek kinnisasja kasutamiseks, kui üritus toimub maaüksusel, mis ei ole munitsipaalomandis.
(3) Loa taotluse allkirjastab ürituse korraldaja või tema volitatud esindaja.
(1) Ürituse loa taotluse vaatab läbi vallasekretär kolme tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisele järgnevast päevast.
(2) Kui ürituse loa taotluses või selle lisadokumentides on nõutud andmed jäetud esitamata, nendes on muid puudusi või ürituse loa andmise otsustamiseks on vaja esitada lisadokumente.
(3) Ürituse loa taotlus jäetakse läbi vaatamata, teavitades sellest taotluse esitajat, kui:
2) ürituse loa taotlus ja lisadokumendid ei ole esitatud käesoleva määruse paragrahv 4 lõikes 1 sätestatud tähtajaks.
§ 7. Ürituse loa andmise või sellest keeldumise otsustamine
(1) Avaliku ürituse korraldamiseks loa andmise või sellest keeldumise otsustab vallavalitsus 10 päeva jooksul arvates nõuetekohase taotluseja selle lisadokumentide esitamisele järgnevast päevast.
1) ürituse loa taotluse kooskõlastajad (politsei-, pääste- ja meditsiiniasutus) jätavad ürituse loa taotluse põhjusega kooskõlastamata;
6) ürituse läbiviimine ei ole lubatud Eesti Vabariigi või Tahkuranna valla õigusaktidest tulenevalt;
7) ürituse loa taotleja varem korraldatud üritus on käesoleva määruse alusel peatatud või lõpetatud.
(4) Vallavalitsus teavitab loa andmisest keeldumisest loa taotlejat.
(5) Vallavalitsuse põhjendatud otsusega võib ürituse loa taotluses märgitud ürituse kestust piirata, eelkõige kui:
2) ürituse korraldaja andmed (füüsilise isiku nimi, elukoht, isikukood ja kontaktandmed,
(2) Ürituse loal märgitakse vallavalitsuse teenistuja nimi ja kontaktandmed ning tähtaeg ürituse ala üleandmiseks-vastuvõtmiseks pärast ürituse lõppemist.
4. peatükk ÜRITUSE LOA KEHTETUKS TUNNISTAMINE NING ÜRITUSE PEATAMINE JA LÕPETAMINE
2) ürituse korraldaja ei täida ürituse korraldamisel ja pidamisel Eesti Vabariigi ja Tahkuranna valla õigusaktidest tulenevaid kohustusi;
(2) Vallavalitsus teavitab loa kehtetuks tunnistamisest ürituse korraldajat ja ürituse loa taotluse kooskõlastanud ametkondi.
§ 10. Ürituse peatamine ja lõpetamine
3) üritusel osalejate turvalisuse tagamiseks, kui turvalisust ei ole võimalik tagada korraldajat vähem riivava meetmega;
4) kui ürituse korraldaja ei täida ürituse loal märgitud tingimusi ja see ohustab üritusel osalejate turvalisust.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud asjaolude esinemisel ei peata ürituse korraldaja avalikku üritust, otsustab avaliku ürituse peatamise ürituse loa väljastaja või vallavanem, teavitades sellest viivitamatult ürituse korraldajat ja teisi asjaomaseid ametkondi.
(3) Kui ürituse peatamise tinginud asjaolu on kõrvaldatud või ära langenud, võib ürituse pidamist jätkata.
(4) Kui ei ole võimalik kõrvaldada asjaolu, millega kaasnes ürituse peatamine, on ürituse korraldaja kohustatud ürituse lõpetama. Kui ürituse korraldaja üritust ei lõpeta, otsustab ürituse lõpetamise loa väljastaja või vallavanem, tunnistades ürituse loa kehtetuks.
4) olema käesoleva määruse paragrahv 5 lõike 1 punktides 13 ja 14 nimetatud viisidel kättesaadav ürituse loa taotluse esitamisest kuni ürituse loal märgitud tingimuste ja käesolevas lõikes nimetatud kohustuste ürituse nõuete täitmiseni;
6) täitma Politsei- ja Piirivalveameti ning Päästeameti ametnike korraldusi;
7) tagama avalikus kohas käitumise üldnõuete,heakorra eeskirja ja jäätmehoolduseeskirja nõuete täitmise;
8) tagama pärast ürituse lõppemist selle toimumise kohas ürituse tõttu tekkinud jäätmete koristamise, heakorrastama ürituse toimumise koha ja ürituse käigus rikutud haljastuse;
9) täitma teede ja tänavate sulgemise eeskirja ja välireklaami paigaldamise eeskirja nõudeid;
10) täitma ürituse kooskõlastanute poolt seatud tingimusi ja ettekirjutusi;
11) alkohoolse joogi jaemüügi ja pakkumise korral olema esitanud majandustegevuse registrile kehtiva majandustegevusteate.
(2) Tuletöödega seotud ürituse korraldamisel tuleb juhinduda siseministri määrusega kehtestatud tuleohutusnõuetest.
(2) Ürituse korraldaja on kohustatud Tahkuranna vallale hüvitama ürituse korraldamisega tekitatud varalise kahju.
Järelevalvet käesoleva määruse täitmise üle teostavad vallavalitsus ja Politsei- ja Piirivalveamet vastavalt oma pädevusele.
§ 14. Taotluse ja loa vorm
Loa taotlemise vormi ja loa vormi kehtestab vallavalitsus.
Tahkuranna Vallavolikogu 24.märtsi 2006 määrus nr 11 "Tahkuranna valla avaliku korra eeskiri" tunnistatakse kehtetuks.


Teave volikogu liikmele - Türi Vallavalitsus
VOLIKOGU TEGEVUSE KORRALDAMISEGA SEOTUD ÕIGUSAKTID JA TEGEVUSE ALUSED
1. Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus (KOKS)
2. Türi valla põhimäärus
3. Isikuandmete kaitse seadus (IKS)
4. Euroopa Liidu isikuandmete kaitse üldmäärus
5. Avaliku teabe seadus (AvTS)
6. Korruptsioonivastane seadus (KVS)
7. Vabariigi Valitsuse 24. aprilli 2014 määrus nr 60 „Huvide deklaratsioonide registri põhimäärus"
8. Haldusmenetluse seadus (HMS)
9. Vabariigi Valitsuse 25. mai 2017 määrus nr 88 „Teenuste korraldamise ja teabehalduse alused"
10. KOV volikogu liikme käsiraamat (2015. a)
VOLIKOGU LIIKME ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
1. Oma tegevuses peab volikogu liige juhinduma seadustest, valla õigusaktidest ning vallaelanike vajadustest ja huvidest. (KOKS § 17 lg 2).
Kõik seadused, riiklikud määrused ja kohaliku omavalitsuse määrused on avalikustatud Riigi Teataja elektroonilises andmekogus (www.riigiteataja.ee)
Järgida tuleb kohaliku omavalitsuse põhimõtteid (KOKS § 3) :
2. Tööandja on kohustatud võimaldama volikogu liikmel osa võtta volikogu istungitest ja tema komisjonide koosolekutest ning täita volikogu antud ülesandeid (KOKS § 25).
3. Volikogu otsusel on volikogu liikmel õigus saada volikogu tööst osavõtu eest tasu ja hüvitist volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest esitatud dokumentide alusel volikogu kehtestatud määras ja korras (KOKS § 17 lg 3). Kui volikogu liige on oma volituste ajal Riigikogu liige, ei maksta talle volikogu tööst osavõtu eest tasu.
Volikogu otsuse alusel võib volikogu esimehe või ühe volikogu aseesimehe ametikoht olla palgaline. Volikogu palgalisele esimehele või palgalisele aseesimehele töötasu, lisatasu, hüvitise, toetuse maksmise ning soodustuste rakendamise otsustab volikogu. Volikogu palgalisel esimehel või palgalisel aseesimehel on õigus 35-kalendripäevasele põhipuhkusele (KOKS § 17 lg-d 4 ja 4¹).
4. Volikogu liikme võib volikogu ülesannete täitmiseks saata teenistuslähetusse volikogu kehtestatud korras. Volikogu liikme lähetuskulud hüvitatakse avaliku teenistuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
Ettepanek teenistuslähetusse suunamiseks tuleb lähetusse minemiseks või lähetusse minejale teha hiljemalt 3 tööpäeva enne eeldatavat teenistuslähetuse aega. Vallavolikogu liikme teenistuslähetusse suunamise otsustab vallavolikogu esimees ning lähetus vormistatakse vallavolikogu esimehe käskkirjaga. Käskkirja ärakiri edastatakse vallavolikogu liikmele ja ametiasutuse raamatupidamisele vähemalt üks tööpäev enne teenistuslähetuse algust. Teenistuslähetusse suunamisest või asjaolust, et vallavolikogu liige viibis teenistuslähetuses, peab vallavolikogu liige esimesel võimalusel teavitama ka vallavolikogu. (Türi valla põhimäärus § 23).
Hüvitatakse lähetusega seotud dokumentaalselt tõendatud sõidu- ja majutuskulu ning muu lähetusülesande täitmisega seotud kulu ning lähetuses viibimise aja eest makstakse päevaraha Vabariigi Valitsuse 19.12.2012 määrusega nr 112 „Ametniku teenistuslähetusse saatmise, lähetuskulude hüvitamise ning päevaraha maksmise tingimused ja kord ning päevaraha määr" sätestatud tingimustel ja ulatuses.
5. Volikogu liikmel on õigus saada volikogu ja valitsuse õigusakte, dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmed, mille väljastamine on seadusega keelatud. Volikogu liikmel on õigus saada oma kirjalikule küsimusele vastus vallavalitsuselt või valla ametiasutuselt 10 tööpäeva jooksul küsimuse esitamisest arvates. Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise ning kollektiivse pöördumise esitamise seaduse § 5 lõige 9 käesolevas sättes ettenähtule ei laiene (KOKS § 26). Volikogu liige ei ole haldusväline isik ning talle ei laiene õigust volikogu liikmena esitada avaliku teabe seadusega sätestatud korras teabenõudeid.
6. Volikogu liige peab täitma kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse ja korruptsioonvastase seadusega (KVS) volikogu liikmele või ametiisikule kehtestatud nõudeid.
6.1 Volikogu liige ei tohi osa võtta volikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang korruptsioonivastases seaduses (KVS) sätestatu kohaselt (KOKS § 17 lg 5).
Volikogu liige on KVS mõistes ametiisik (KVS § 2).
Volikogu liikmel on keelatud toimingu või otsuse tegemine (sh osaleda otsuse tegemise menetluse ükskõik millises menetlusetapis), kui:
1) otsus või toiming tehakse volikogu liikme enda või temaga seotud isiku suhtes;
3) volikogu liige on teadlik korruptsiooniohust.
Toimingupiiranguid ei kohaldata:
1) üldakti (määruse) vastuvõtmisel ja selle vastuvõtmises või ettevalmistamises osalemisel (kohaliku omavalitsuse eelarvet loetakse käesoleva seaduse tähenduses üldaktiks);
2) organisiseste valimiste korral. (KVS § 11 alusel).
Seotud isik KVS § 7 tähenduses on:
Juriidilist isikut ei loeta seotud isikuks juhul, kui ametiisiku ja juriidilise isiku seos tuleneb eranditult ametiisiku ametikohustusest. Kohaliku omavalitsuse üksuse, s.o Türi valla esindamise pädevust juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorganis loetakse ametikohustuseks KVS tähenduses.
Ametiisikul ei ole KVS-st tulenevat seotud isiku huvi puudutavat kohustust, kui ta ei tea ega peagi teadma KVS § 7 lõikes 1 nimetatud seosest või seotud isiku huvist.
Toimingupiirangu ilmnemisel on volikogu liige kohustatud enne küsimuse arutelu algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel (st isik peab lahkuma istungi või koosoleku ruumist). Vastav märge fikseeritakse volikogu istungi protokollis. Küsimuste arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle volikogu liikme võrra väiksem.
Riigikohtu lahend 3-3-1-3-03 (vt p 12)
KOKS § 17 lg 5 nõuab huvide konflikti korral volikogu liikme taandumist nii küsimuse arutamisest kui ka otsustamisest. Volikogu otsus kujuneb arutelu tulemusena, mistõttu asjast huvitatud isikute osalemine küsimuse arutamisel võib mõjutada otsuse tulemust.
Otsetee voldikuni leiad siit:
http://www.korruptsioon.ee/et/huvide-konflikt/kasiraamat-volikogudele
6.2 KVS §-de 12 ja 13 alusel on volikogu liige kohustatud avaldama oma huvid. Huvid avaldatakse huvide deklaratsiooniga. Deklaratsiooniga avaldab volikogu liige (KVS 3. peatüki mõistes deklarant) andmed temale kuuluva vara ja muude asjaolude kohta eesmärgiga teadvustada deklarandi ametikohustuste täitmist mõjutada võivad huvid ning muuta need kontrollitavaks.
Deklaratsioon esitatakse nelja kuu jooksul deklaratsiooni esitamise kohustuse tekkimisest arvates ning edaspidi iga aasta 31. maiks. Kalendriaasta jooksul ei pea deklarant esitama rohkem kui ühe deklaratsiooni. Deklaratsiooni esitamise kohustus lõpeb, kui deklarant on esitanud deklaratsiooni ametikohalt lahkumise aastale järgneval kalendriaastal.
Deklaratsiooni mõjuva põhjuseta tähtpäevaks esitamata jätmine, deklaratsioonis korruptsiooniohu hindamiseks oluliste andmete varjamine ja valeandmete esitamine on keelatud. Mõjuva põhjusena on käsitatav deklarandi haigus või muu temast sõltumatu asjaolu, mis takistas deklaratsiooni tähtpäevaks esitamist. Takistava asjaolu kadumisel esitatakse deklaratsioon viivituseta.
Deklaratsiooni sisu on kirjeldatud KVS §-s 14.
Deklarant esitab deklaratsiooni huvide deklaratsioonide registrile. Deklaratsioonid avalikustatakse registri põhimääruses sätestatud korra kohaselt.
3) selle avalikku ülesannet täitva asutuse juhil, mille nimel, ülesandel või järelevalve all deklarant ametiisiku kohustusi täidab või kes eraldab deklarandi tegevuseks avalikke vahendeid, või tema volitatud ametiisikul.
Deklaratsiooni andmetega tutvumiseks peab isik identifitseerima end digitaalse isikutunnistuse abil. Deklarandil on õigus saada registrist teavet selle kohta, kes on tema deklaratsiooniga tutvunud.
Deklaratsiooni hoitakse seitse aastat deklaratsiooni esitamisest arvates. Seejärel deklaratsioon hävitatakse registri põhimäärusega sätestatud korras.
Deklarantide deklaratsioonide elektrooniline esitamine, hoidmine, haldamine, kontrollimine ja avalikustamine toimub Vabariigi Valitsuse 24. aprilli 2014 määrusega nr 60 „Huvide deklaratsioonide registri põhimäärus" sätestatud korras.
7. Vallavolikogu liige on kohustatud nii vallavolikogu liikme volituste ajal kui ka pärast volituste lõppemist hoidma talle vallavolikogu liikmena teatavaks saanud riigi- ja ärisaladust, teiste inimeste perekonna- ja eraellu puutuvaid andmeid ning muud konfidentsiaalsena saadud informatsiooni (haldusmenetluse seaduse § 7 lõiked 3 ja 4, isikuandmete kaitse seaduse nõuded, avaliku teabe seaduse nõuded, valla põhimäärus § 22 lg 7).
8. Volikogu või tema komisjoni nimel dokumentide koostamisel ja menetlemisel tuleb lähtuda asjaajamist reguleerivatest õigusaktidest (arhiiviseadus, arhiivieeskiri, Vabariigi Valitsuse 25. mai 2017 määruse nr 88 „Teenuste korraldamise ja teabehalduse alused", ametiasutuse teabemenetlemise reeglid). Dokumentide vormistamisel ning asjaajamistoimingutes abistab ametiasutuse kantselei.
Ametlikuks asjaajamiseks, s.h volikogu päevakorra ja eelnõude edastamiseks tagab ametiasutus igale volikogu liikmele e-posti aadressi (Eesnimi.Perekonanimi@tyri.ee), mis avaldatakse ka Türi valla veebilehel. Kui volikogu liige soovib avaldada ka mõne muu e-posti aadressi või kontaktandmeid, esitab ta selleks ametiasutusele vastava taotluse, mis peab sisaldama ka kirjalikku nõusolekut andmete avaldamiseks. (isikuandmete kaitse seadus § 12 lg-d 1 ja 2). Andmesubjekti tahteavaldus, millega ta lubab oma isikuandmeid töödelda kehtib üksnes juhul, kui see tugineb andmesubjekti vabal tahtel. Nõusolekus peavad olema selgelt määratletud andmed, mille töötlemiseks luba antakse, andmete töötlemise eesmärk ning isikud, kellele andmete edastamine on lubatud, samuti andmete kolmandatele isikutele edastamise tingimused ning andmesubjekti õigused tema isikuandmete edasise töötlemise osas. Vaikimist või tegevusetust nõusolekuks ei loeta. Nõusolek võib olla osaline ja tingimuslik.
Nõusolek peab olema kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis, välja arvatud juhul, kui vorminõude järgmine ei ole andmetöötluse erilise viisi tõttu võimalik. Kui nõusolek antakse koos teise tahteavaldusega, peab isiku nõusolek olema selgelt eristatav.


Narva Lasteaia Punamütsike põhimäärus – Riigi Teataja
Narva Lasteaia Punamütsike põhimäärus
Narva Lasteaia Punamütsike põhimäärus - sisukord
§ 3 Lasteasutuse liik
§ 4 Lasteasutuse õiguslik seisund
§ 6 Lasteasutuse õppekava
§ 7 Lasteasutuse õppekeel
§ 9 Vanemate õigused
§ 10 Vanemate kohustused
§ 11 Personali õigused
§ 12 Personali kohustused
5 DIREKTORI JA HOOLEKOGU PÄDEVUS
§ 14 Hoolekogu
6 HOOLEKOGU LIIKMETE VALIMISE KORD JA VOLITUSTE KESTUS
§ 15 Hoolekogu koosseis
§ 16 Hoolekogu liikmete valimise kord
§ 17 Hoolekogu liikmete volituse kestus
7 LASTEASUTUSE PÕHIMÄÄRUSE MUUTMISE KORD
§ 18 Lasteasutuse põhimääruse muutmine või täiendamine
RT IV, 29.08.2016, 12
Vastu võetud 23.02.2011 nr 212
RT IV, 08.11.2013, 11
jõustumine 26.02.2011
24.08.2016 RT IV, 29.08.2016, 6 01.09.2016
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3 ja Narva linna põhimääruse punkti 10.2.2 alapunkti 2 alusel.
Lasteasutuse nimetus on Narva Lasteaed Punamütsike (edaspidi - lasteasutus).
Lasteasutuse asukoht on Kreenholmi tn 8A ja Viru tn 4, Narva, Ida-Virumaa.
[RT IV, 29.08.2016, 6 - jõust. 01.09.2016]
Lasteasutus on lasteaed.
§ 4. Lasteasutuse õiguslik seisund
(1) Lasteasutus on Narva linna haridusasutus, mille kõrgemalseisvaks ametiasutuseks on Narva Linnavalitsuse Kultuuriosakond.
(2) Lasteasutus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi haridusseadusest, koolieelse lasteasutuse seadusest, käesolevast põhimäärusest ning muudest õigus- ja haldusaktidest.
§ 6. Lasteasutuse õppekava
(3) Lasteasutusel on oma tegevus-ja päevakava.
§ 7. Lasteasutuse õppekeel
Lasteasutuse õppe-ja kasvatustegevuse keel on eesti ja vene keel. Mitte-eesti kodukeelega laste eesti keele õpet alustatakse kolmeaastaselt. Lasteasutuses tegutsevad keelekümbluse rühmad, kus õppe- ja kasvatustöö toimub eesti keeles kas täielikult või osaliselt.
(2) Lastel on õigus vaimselt ja füüsilisel tervislikule keskkonnale ja päevakavale, eneseusaldust ja vaimset erksust toetavale tegevusele ning pedagoogide igakülgsele abile ja toetusele alushariduse omandamisel.
§ 9. Vanemate õigused
5) saada pedagoogidelt nõu ning soovitusi lapse kasvatamiseks.
§ 10. Vanemate kohustused
2) kinni pidama lasteasutuse päevakavast, kodukorrast ja laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest;
4) katma lapse toidukulu ja osaliselt muud kulud Narva Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) kehtestatud määras ja korras.
§ 11. Personali õigused
1) täiendada oma erialaseid teadmisi vastavalt täiskasvanute koolituse seaduses ja lasteasutuses sätestatud tingimustele;
3) esitada direktorile ettepanekuid õppe-ja kasvatustegevuse parendamiseks.
§ 12. Personali kohustused
(1) Pedagoogid loovad tingimused laste kasvatamiseks ja arenemiseks, mis põhineb vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel laste ja nende vanematega ning teiste lasteasutuse töötajatega.
(2) Personal loob lasteasutuses tervisliku ja turvalise keskkonna ning hoolitseb lapse tervise eest tema lasteasutuses viibimise ajal.
(3) Laste elu ja tervise kaitse kindlustamiseks on personal kohustatud täitma selleks kehtestatud nõudeid ning aitama kaasa lastele tervisliku ja turvalise keskkonna loomisel.
(4) Personal on kohustatud andma teavet Narva Linnavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitseküsimused, kui on selgunud, et lapsekodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
(6) Pedagoogid on kohustatud nõustama lasteasutuses käivate laste vanemaid ja teeninduspiirkonnas elavate, lasteasutuses mittekäivate laste vanemaid nende soovil õppe-ja kasvatusküsimustel.
(7) Personali tööülesanded, kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks lasteasutuse põhimääruse ning töösisekorraeeskirja, ametijuhendite ja töölepingutega, mis on kooskõlas tööseadusega ning pedagoogide teenistust reguleerivate muude õigusaktidega.
5. peatükk DIREKTORI JA HOOLEKOGU PÄDEVUS
(1) Lasteasutuse tööd juhib direktor, kes koordineerib ja korraldab lasteasutuse eesmärkide ja ülesannete täitmist vastavalt käesolevale põhimäärusele.
(2) Direktor kannab vastutust lasteasutuse üldseisundi ja arengu rahaliste õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(3) Direktori ülesanne on tagada lasteaia tulemuslik töö ja juhtida lasteaia tegevust koostöös pedagoogilise nõukogu ja hoolekoguga.
(4) Lasteasutuse direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kinnitab Narva Linnavalitsus. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse Narva Linnavalitsus. Töölepingu direktoriga sõlmib, muudab ja selle ütleb üles linnapea või tema volitatud ametiisik.
(5) Direktoril on õigus teha lasteasutuse kasuks tehinguid ulatuses, milles see on vajalik tema seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks.
(6) Lasteasutuse direktor on lasteasutuse seadusjärgne esindaja tema töölepingu kehtivuse ajal. Direktoril on õigus esindada lasteasutust kõigis asutustes ja organisatsioonides.
(7) Lasteasutuse direktor:
1) tagab lasteasutuse tulemusliku töö ning kodukorrast kinnipidamise;
2) juhib lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevust;
3) korraldab ja juhib lasteasutuse finants-majanduslikku tegevust ning vastutab selle õigsuse eest;
4) sõlmib füüsiliste ja juriidiliste isikutega lepinguid, mis on vajalikud lasteasutuse normaalse tegevuse tagamiseks;Alampunkti tekst
5) omab tööandja õigusi, sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepinguid lasteasutuse personaliga;
6) koostab lasteasutuse koosseisunimestiku, mis kinnitatakse Narva Linnavalitsuse Kultuuriosakonna juhataja poolt;
7) organiseerib pedagoogide kvalifikatsiooni tõstmist ja atesteerimist;
8) juhatab lasteasutuse pedagoogide nõukogu;
9) koostab lasteasutuse eelarveprojekti ning tagab eelarve täpse ja otstarbeka täitmise;
10) annab aru Narva Linna Kultuuriosakonnale ja lasteasutuse hoolekogule;
11) kinnitab lasteasutuse sisekorraeeskirja, asjaajamiskorra ja lasteasutuse personali ametijuhendid.
(8) Direktori äraolekul asendab teda õppealajuhataja, viimase äraolekul Narva Linnavalitsuse Kultuuriosakonna juhataja poolt käskkirjaga määratud töötaja.
2) annab direktorile ja Narva Kultuuriosakonnale soovitusi lasteasutuse eelarve koostamisel ja eelarvevahendite otstarbekaks käsutamiseks;
3) teeb direktorile ja Narva Kultuuriosakonnale ettepanekuid lastele soodsa arengukeskkonna tagamiseks;
6. peatükk HOOLEKOGU LIIKMETE VALIMISE KORD JA VOLITUSTE KESTUS
§ 15. Hoolekogu koosseis
(1) Lasteasutuse hoolekogusse kuuluvad õpetajate esindaja, iga rühma vanemate esindaja ja linna esindaja.
(2) Direktor esitab hoolekogu koosseisu kõrgemalseisvale ametiasutusele kinnitamiseks ühe kuu jooksul õppeaasta algusest arvates.
(3) Hoolekogu koosseisu kinnitab Narva Linnavalitsus korraldusega.
§ 16. Hoolekogu liikmete valimise kord
(1) Linna esindaja määrab Narva Linnavalitsus.
(2) Õpetajate esindaja valib lasteasutuse pedagoogiline nõukogu.
(3) Rühma vanemate esindaja valib rühma vanemate koosolek.
§ 17. Hoolekogu liikmete volituse kestus
Hoolekogu koosseisu volitused kestavad kuni hoolekogu järgmise koosseisu kinnitamiseni.
7. peatükk LASTEASUTUSE PÕHIMÄÄRUSE MUUTMISE KORD
§ 18. Lasteasutuse põhimääruse muutmine või täiendamine
Lasteasutuse põhimääruse muutmise või täiendamise algatamise õigus on lapsevanematel hoolekogu kaudu, lasteasutuse töötajatel pedagoogilise nõukogu kaudu ning Narva Linnavalitsusel.


Mõisaküla linn - Privaatsuspoliitika
Teisipäev, 18.06.2019 – Sisujuht
• Linnavolikogu
• Linnavalitsus
• Dokumendid ja õigusaktid
• Notariaaltoimingud
• Asjaajamisjuhised
• Avalik teave
SISU: Esileht - OMAVALITSUS - Privaatsuspoliitika
Isikuandmete töötlemise põhimõtted Mõisaküla Linnavalitsuses
Mõisaküla Linnavalitsus kui ametiasutus (edaspidi linnavalitsus) töötleb isikute andmeid seaduse ja nende alusel antud õigusaktidega kohalikule omavalitsusele ja tema asutustele pandud ülesannete täitmisel ja täitmiseks. Isikuandmete töötlemisel lähtume isikuandmete kaitse seaduse ning andmekaitse inspektsiooni ning isikuandmete töötlemisele sätestatust juhistest.
Linnavalitsus täidab avaliku võimu ülesandeid. Lähtudes isikuandmete kaitse seadusest töötleb linnavalitsus andmeid vaid ulatuses, mis on vajalik talle pandud avalike ülesannete täitmiseks. Tulenevalt avaliku teabe seadusest on linnavalitsusel kohustus teatud osa dokumentidest ja teabest internetis avaldada või muul viisil igaühele kättesaadavaks teha. Oma tegevuse käigus kogub ja töötleb linnavalitsus isikuandmeid ja isikute eraelu puudutavat teavet.
Isikuandmete töötlemise aluseks on üldjuhul isiku enda algatus (taotlus, avaldus, märgukiri, teabenõue jne) või isiku pöördumine linnavalitsuse või omavalitsusorganite poole. Isiku algatuse või osaluseta töötleb linnavalitsus isikuandmeid ainult siis, kui seda kohustab või lubab seadus.
Kõikidele isikuandmetega seotud dokumentidele kehtestab linnavalitsus juurdepääsupiirangu.
Isikuandmeid (nimi, aadress, e-posti aadress, telefon, faksinumber) kasutatakse kirja saatjale vastamiseks, õigus- või haldusakti edastamiseks ning haldus- või väärteomenetluses täiendava teabe saamiseks vajaliku informatsiooni taotlemisel kirja adressaadiga kontakti saamiseks. Asja menetlemiseks ning dokumendi kättetoimetamiseks kasutatakse aadressiandmeid, mida menetlusosaline on ise linnavalitsusele avaldanud, või mis on kättesaadavad rahvastiku- või äriregistrist.
Isikuandmetega dokumente säilitatakse vastavalt linnavalitsuse dokumentide loetelus märgitud säilitustähtajale. Säilitustähtaja ületanud dokumendid hävitatakse.
Kõik isiku linnavalitsusse tööle kandideerimisega seotud dokumendid on juurdepääsupiiranguga. Kandideerimisdokumentidele võimaldatakse juurdepääs isikutele, kes on seotud vastava otsustusprotsessiga.
Dokumendid (kirjad, õigusaktid jne) edastatakse peamiselt elektrooniliselt või DVK kaudu ja vajadusel paberkandjal postiaadressile. Postiaadressile saadetava kirja liik (liht- või tähitud post) sõltub saadetise sisust. Vajadusel edastatakse dokumendid tähtkirjana.
Vastavalt avaliku teabe seadusele andmekogus töödeldavad andmed peavad olema avalikult kättesaadavad, kui neile ei ole seadusega või selle alusel kehtestatud juurdepääsupiirangut. Isikuandmed avaldatakse ainult juhul, kui avalikustamise kohustus tuleneb seadusest.
Eraisikute kirjad (nii asutusse saabunud kui ka asutusest välja saadetud) registreeritakse linnavalitsuse elektroonilises dokumendihaldussüsteemis Postipoiss (kuni 31.12.2015) ja Amphora (alates 01.01.2016) (edaspidi dokumendiregister). Dokumendiregistrile on kõikidel juurdepääs Mõisaküla linna veebilehelt http://www.moisakyla.ee/.
Dokumendiregistrisse kantakse kirja saatja ja saaja nimi, elukoha- või kontaktaadress ja muud kontaktandmed. Kui dokumendiregistri väljadel olevast infost ilmneb teave, mis avaliku teabe seaduse (§ 35) alusel võib riivata kirja saatja eraelu või isikuandmete kaitse seadusest (§ 4 lg 2) lähtuvalt kajastada delikaatseid isikuandmeid, on dokumendiregistri avalikus vaates näha kirja saatja või saaja nime initsiaalid või sõna „eraisik“ või ainult isiku ees- ja perekonnanimi.
Dokument, mis sisaldab avalikustamisele mittekuuluvaid andmeid (elukoha aadress, telefoni number, delikaatsed isikuandmed) tunnistatakse selle registrisse kandmisel asutusesiseseks kasutamiseks ning ei ole avalikult kättesaadav.
Kui kiri on saadetud paberkandjal või elektrooniliselt ning see ei sisalda isikuandmeid või teavet, mis annab aluse dokumendile juurdepääsupiirang kehtestada, on kiri avaliku teabe seaduse (§ 12 lõike 4¹) alusel dokumendisüsteemist kõikidele kättesaadav. Kirja saatja võib kirjas avaldada, et ei soovi kirja dokumendisüsteemi kaudu avalikustamist.
Vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele (§ 23 lõiked 1 ja 5, § 31 lõige 1, § 51 lõiked 6 ja 7) avaldatakse volikogu määrus Riigi Teatajas ja jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva. Volikogu määrused ja otsused ning istungite protokollid on kättesaadavad kõigile dokumendiregistris. Linnavalitsuse õigusaktid ja istungite protokollid avalikustatakse ning need on kättesaadavad kõigile isikutele dokumendiregistris. Valitsuse määrus avaldatakse Riigi Teatajas. Kui õigusakti või protokolli sisu on asutusesiseks kasutamiseks mõeldud teave, siis õigusakti või protokolli ei avalikustata. Õigusakt avalikustatakse koos isikuandmetega juhul, kui vastav kohustus tuleneb seadusest.
Vastavalt haldusmenetluse seadusele (§ 31) on linnavalitsusel õigus dokumendi resolutiivosa (dokumendi osa, millega kedagi kohustatakse midagi tegema) avaldada üleriigilise levikuga ajalehes või seaduses sätestatud juhtudel ametlikus väljaandes "Ametlikud Teadaanded", kui
1. haldusakt on vaja kätte toimetada enam kui sajale isikule;
3. haldusakt on vaja avalikult teatavaks teha ja see ei kuulu avaldamisele Riigi Teatajas.
Eraisikutele edastatud või eraisikutelt saadud dokumendid on valdavalt juurdepääsupiiranguga, kuna õigusaktidega sätestatud nõuetest lähtuvalt sisaldab isiku kiri selle saatja või saaja elukohaandmeid, telefoninumbrit, e-posti aadressi. Eelloetletud andmeid loetakse isiku eraelu puudutavaks teabeks ning see ei kuulu kolmandatele isikutele avalikustamiseks (v.a kui isiku nime või kontaktandmeid on kasutatud juriidilise isiku või asutuse esindajana).
Otsuses võib avaldada menetlusaluse isiku nime ja isikukoodi, isikukoodi puudumisel sünniaja, ei avalikustata elukohta. Alaealise menetlusaluse isiku andmeid ning teiste isikute nimesid ja muid isikuandmeid otsuses ei avalikustata. Muu kirjas märgitud teabe osas sõltub juurdepääsu piiramine dokumendi sisust. Võimalikud juurdepääsupiirangute alused sätestab avaliku teabe seaduse § 35. Hoolimata juurdepääsupiirangust väljastab linnavalitsus isikuandmeid asutus(t)ele või isiku(te)le, kellel on seadusest tulenev õigus isikuandmeid küsida (nt kohtud, uurimisasutused, kohtueelne menetleja, järelevalveasutus jt). Kui linnavalitsusele saadetud kirjale vastamine on teise asutuse pädevuses, siis edastab linnavalitsus selle vastavale asutusele, informeerides sellest ka kirja saatjat.
Vastavalt isikuandmete kaitse seadusele on linnavalitsuse, linnavolikogu ja nende moodustatud komisjonide liikmed nii volituste ajal kui ka pärast volituste lõppemist ning linnavalitsuse teenistujad nii teenistussuhte ajal kui pärast selle lõppemist kohustatud hoidma salajas teiste inimeste perekonna- ja eraellu puutuvaid andmeid ning muud konfidentsiaalsena saadud informatsiooni. Kui omavalitsusorgan või komisjon ei vaja seisukoha andmiseks või otsustamiseks otseselt isikuandmeid, edastab linnavalitsus dokumendid organi liikmetele isikuandmeteta või muu konfidentsiaalse teabeta.
Eriseadustest tulenevalt on linnavalitsusel teatud asjades kohtuvälise menetleja õigused. Väärteomenetlust reguleerib üksikasjalikult väärteomenetluse seadustik koos kriminaalmenetlus seadustikuga. Väärteoteate esitaja andmed avaldab linnavalitsus teistele menetlusosalistele ulatuses, mis on menetlusseadustikes ette nähtud ning asja lahendamiseks vajalik. Väärteomenetluses ei tagata tunnistaja anonüümsust (v.a korruptsioonivastase seaduse § 23 lõike 2 alusel korruptiivsest teost teatamisel ja lastekaitsega seotud ülesannete täitmisel). Järelevalve menetluses ja väärteomenetluses kogutud teave on üldjuhul kuni otsuse jõustumiseni mitteavalik.
Lähtuvalt isikuandemete kaitse seadusest (IKS § 19) on igal isikul õigus saada teada:
1) milliseid isikuandmeid tema kohta linnavalitsuses kogutakse ja on kogutud;
2) millisel eesmärgil ning millisele seadusele või muule õigusaktile tuginedes tema andmeid töödeldakse;
3) millistele isikutele või asutustele on tema isikuandmeid edastatud.
1) pöörduda suulise järelepärimisega telefoni teel või ametnikul vastuvõtul;
2) taotleda teabenõude korras (Jaan Sihveri 4, Mõisaküla, 69302, Viljandimaa; e-post: moisakyla@moisakyla.ee isikuandmetega dokumentide väljastamist;
3) tutvuda dokumentide või registritega linnavalitsuses kohapeal.
Lähtuvalt isikuandmete kaitse seadusest (IKS § 19 lg 3) linnavalitsus on kohustatud andma andmesubjektile teavet ja väljastama nõutavad isikuandmed või põhjendama andmete väljastamisest või teabe andmisest keeldumist avalduse saamise päevale järgneva viie tööpäeva jooksul. Teabenõude korras väljastatakse taotlejale tema isikuandmetega seotud dokumentide koopiad või väljatrükid või juhendatakse isik avalikustatud teabe juurde. Teabenõue täidetakse viivituseta, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul nõuetekohaselt esitatud teabenõude registreerimisele järgnevast tööpäevast. Kui teabenõuet on vaja täpsustada või kui teabe väljaselgitamine on aeganõudev, võib linnavalitsus teabenõude täitmise tähtaega pikendada kuni 15 tööpäevani. Tähtaja pikendamisest koos põhjendustega teavitatakse teabenõude esitajat.
3) takistada kuriteo tõkestamist või kurjategija tabamist või raskendada tõe väljaselgitamist kriminaalmenetluses.
Juhul kui andmesubjekt leiab, et isikuandmete töötlemisel rikutakse tema õigusi või on tema isikuandmeid kasutatud ebaseaduslikult, on tal õigus pöörduda Andmekaitse Inspektsiooni või kohtu poole, kui seaduses ei ole sätestatud teistsugust vaidlustamise korda.
Riiklikesse registritesse (Eesti rahvastikuregister, Pereregister, sotsiaalteenuste- ja toetuste andmeregister; majandustegevuse register, riiklik ehitisregister, riigi maakataster, kinnistusraamat, Eesti Hariduse Infosüsteem, Haigekassa, kohustusliku kogumispensioni register, e-toimiku infosüsteem) esitatud isikuandmetega saab isik iseseisvalt tutvuda riigiportaali http://eesti.ee/ e-teenuse (rubriik „Kodanikule“) kaudu.
- Algusesse - Trüki -


text:
Keskkonnaõiguse uudiskiri mai-juuni 2010
Keskkonnamõjude hindamine Ruumiline planeerimine Kliimamuutus ja energeetika Looduskaitse Vesi Maapõu Metsandus Jäätmed Ohtlikud ained Kalandus Jahindus KESKKONNAMÕJUDE HINDAMINE
Eelnõu eesmärgiks on viia seadus kooskõlla EL direktiiviga 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju strateegilise hindamise kohta (nn KSH direktiiv). Seaduse täpsustamise vajadusele on juhtinud tähelepanu Euroopa Komisjon. Vt. eelnõu algteksti ja seletuskirja Riigikogu kodulehel RUUMILINE PLANEERIMINE
Riigikohus: kui arendajat ei teavitata infrastruktuuri rahastamise tingimusest enne planeeringu algatamist, jäävad need KOVi kanda Riigikohus on 19. mai 2010.a. haldusasjas nr 3-3-1-26-10 tehtud lahendis võtnud seisukoha ehitusseaduse §-st 13 tuleneva KOVi kohustuse osas tagada detailplaneeringus ettenähtud infrastruktuuri (sh. avalikud teed) väljaehitamise kuni arendatava kinnistuni. Seda KOVile kuuluvat kohustust on EhS § 13 kohaselt võimalik ka kokkuleppe alusel arendajale üle anda.
1) KOV ei rääkinud arendajaga kohustuste ülevõtmise osas läbi juba planeeringu algatamisel ja need tulid arendajale üllatusena; 2) KOV jättis detailplaneeringu kehtestamata põhjusel, et arendaja ei nõustunud täitma lepingut, millest tulenesid EhS § 13 kohustused, kuid tegelikult olid lepingus seatud kohustused märksa ulatuslikumad. Analoogses küsimuses on Riigikohus võtnud seisukohti ka varem, nt lahendis 3-3-1-66-08, mida oleme põhjalikumalt käsitlenud KÕKi 2009.a. veebruarikuu uudiskirjas, kus Riigikohus pidas õigustatuks detailplaneeringu kehtestamata jätmist, kui KOVil puuduvad rahalised vahendid infrastruktuuride väljaehitamiseks. Käesolevas asjas Riigikohus aga täpsustab, et kui KOV ei ole planeeringu algatamise taotlemise staadiumis arendajaga kulutuste kandmise osas jõudnud kokkuleppele ja arendajale ei ole saadetud KOV poolt selles osas kirjalikku seisukohta, tuleb eeldada, et EhS § 13 tagamiskohustus on KOV ülesanne.
Vt Riigikohtu otsust haldusasjas nr 3-3-1-26-10 Vt Riigikohtu varasemat otsust haldusasjas nr 3-3-1-66-08 Loe lahendi 3-3-1-66-08 kohta põhjalikumalt KÕKi 2009.a. veebruarikuu uudiskirjast
Riigikogu võttis 13. mail 2010 vastu välisõhu kaitse seaduse muutmise seaduse. Muudatuste eesmärk on täiendada Kyoto protokolli artikli 17 kohaselt riigi lubatud heitkoguse ühikute müümise ning sellega kaasneva rohelise investeerimisskeemi rakendamise õiguslikku regulatsiooni. Täiendused on vajalikud selleks, et tagada lubatud heitkoguse ühikute müügi ja sellest saadavate tulude kasutamise suurem läbipaistvus. Seadust täiendatakse rohelise investeerimisskeemi mõiste ning rakendamise regulatsiooniga. Riigi lubatud heitkoguste müügitehingute tegemise õiguse võib keskkonnaminister muudatuste kohaselt halduslepinguga üle anda ning siin tehakse ka mitmeid erandeid halduskoostöö seadusest tulenevate nõuete osas. Praktikas hakkab heitkoguste kauplemisega halduslepingu alusel tegelema Keskkonnainvesteeringute Keskus (KIK). Vt muudatuste teksti Riigi Teatajas
Vt eelnõu 752 SE teksti ja seletuskirja Riigikogu kodulehel Vt ka uudist KÕKi 2010 a. jaanuari uudiskirjas Vt Riigikohtu otsust asjas nr 3-1-1-104-09, millest selgus LKS puudulikkus
Kaitse alla võeti kaks III kaitsekategooria putukaliikide püsielupaika Keskkonnaminister võttis 19. aprillil määrusega nr 11 kaitse alla kaks III kaitsekategooria putukaliigi püsielupaika ja kehtestas neile kaitse-eeskirja. Valga maakonnas asuvad püsielupaigad on mõeldud kiili-liigi rohe-vesihobu ning liblikaliikide suur-kuldtiiva, teelehe-mosaiikliblika ja suur-mosaiikliblika kaitseks väljaspool kaitsealasid ja hoiualasid, et tagada liikide soodne seisund.
Kaitse alla võeti viisteist väike-konnakotka püsielupaika Keskkonnaminister võttis 19. aprilli määrusega nr 12 kaitse alla ja kehtestas kaitse-eeskirja 15 väike-konnakotka püsielupaigale kokku üheksas maakonnas. Püsielupaigad on mõeldud väike-konnakotkaste isendite kaitseks väljaspool kaitsealasid. Väike-konnakotkas on hävimisohus olev I kategooria kaitsealune liik.
Avalikustamisel on looduskaitse arengukava eelnõu Looduskaitse arengukava on strateegiline lähtedokument looduse kaitse ja kasutamisega seotud valdkondade arendamiseks järgneva kümne aasta jooksul, milles sätestatakse suunad ja põhimõtted eri valdkondade üksikküsimuste integreeritud lahendamiseks. Kava on avalikkusele ettepanekute esitamiseks välja pandud osalusveebi ning Keskkonnaministeeriumi kodulehele 21. maist 14. juunini 2010.a. Kommentaare oodatakse eelkõige taustakirjelduse ja probleemide ning eesmärkide, meetmete ja tegevuste osale. Vabariigi Valitsus kiitis Looduskaitse arengukava 2035 (LAK) eelnõu heaks juba 2006.a. juunis ning see esitati Riigikogule heakskiitmiseks 2006.a. augustis, kuid kava menetlus Riigikogus ei jõudnud valitsuse vahetuse tõttu eelmise koosseisu ajal lõpuni. Viimased neli aastat (2006-2010) on kava olnud Keskkonnaministeeriumis täiendamisel.
Veeseaduse ja kemikaaliseaduse muutmise seaduse eelnõu saadeti Riigikogus kolmandale lugemisele Riigikogus oli 8. juunil 2010.a. teisel lugemisel veeseaduse ja kemikaaliseaduse muutmise eelnõu (710 SE), millega plaanitakse sätestada senisest täpsemad veekaitse põhimõtted oluliste veeprobleemide lahendamiseks ning vee hea seisundi saavutamiseks. Seaduste muutmise vajadus tuleneb Euroopa Liidu õigusest ja on tingitud nn veepoliitika raamdirektiivi sätete täiendava ülevõtmise kohustusest. Seaduse menetlemise käigus Riigikogus on esialgsele eelnõule (mille sisu kajastasime KÕKi aprillikuu uudiskirjas) tehtud ka hulk muudatusettepanekuid, millega juhtivkomisjon nõustus, muuhulgas on eelnõud täiendatud veemajanduskavade avalikustamise sätetega. Vt ka samal teemal KÕKi aprillikuu uudiskirja
Vt eelnõu teksti, seletuskirja ja muudatusettepanekuid Riigikogu kodulehel MAAPÕU
Samas leidis Riigikohus, et kui seadus on vastu võetud, on tegu juba Riigikogu selgelt väljendatud seisukohaga, seadusandja tahtega, mistõttu võib Riigikogus seaduse vastuvõtmisest peale alata haldusorganil kaalutlusõigus veel jõustumata, kuid vastu võetud seadusega arvestada ning haldusmenetlus seadusest tulenevatel alustel peatada. KKM tegevusetust MaaPS § 75 lg 6 Riigikogus vastuvõtmisest alates pidas Riigikohus õiguspäraseks, kuna viidatud seadusesäte peatas kaevandusloa menetluse. Kahju hüvitamise nõuet otsus ei käsitlenud, kuna see eraldati Tallinna halduskohtu poolt õigusvastasuse tuvastamise nõudest eraldi menetlemiseks. Vt Riigikohtu otsust haldusasjas nr 3-3-1-16-10
Valminud on maapõue kaitse ja kasutamise kontseptsioon Keskkonnaministeerium (KKM) on avalikustanud maapõue kaitse ja kasutamise kontseptsiooni, mis saab aluseks uue maapõueseaduse eelnõule. KKM hinnangul ei vasta maapõuealased õigusaktid praeguseks väljakujunenud olukorrale ja vajadustele, ning vajavad tervikuna ülevaatamist.
Kontseptsioonis nähakse muuhulgas vajadust piiritleda täpsemalt maapõue ruumilist ulatuvust, et vältida keskkonnakaitselisi liialdusi (nt kaitseruumi laiendamine maapõuele), mille tõttu on keelatud allmaakaevandamine kaitsealade all mistahes sügavuses. Allmaakaevandamise huvidest lähtuvalt peetakse vajalikuks arvestada planeeringutes ka sügavuse mõõtmega ning sätestada seaduses maatoe mõiste. Maatugi on kontseptsiooni kohaselt maapõue looduslik osa, mis on vajalik ehitiste, kaitstavate loodusobjektide ja mälestiste hoidmiseks, samuti allmaaehitiste rajamiseks. Vajalikuks peetakse ka ehitusgeoloogiliste uuringute lisamist maapõue uuringute hulka. Kuna senine jaotus üleriigilise ja kohaliku tähtsusega maardlateks on ebaselgelt põhjendatud, soovitatakse seada kriteeriumid, mille alusel kuuluvus ühte või teise kategooriasse seada. Senisest erinevana soovitatakse liigitada ka maavaravaru – majandustähtsuse ja keskkonnapiirangute alusel - kaevandatavaks, aktiivseks ja passiivseks (mis omakorda jaguneks kaht tüüpi varuks p1 ja p2, millest p2 jääb eeldatavasti passiivseks väga pika aja jooksul ning millele on lubatud rajada ka ehitisi, säilitades ligipääsu varule). Keskkonnaloa saamise eeldusena nähakse keskkonnamõju hindamise soovituste alusel koostatud korrastamise kava olemasolu ning selle kohustuse täitmise tagamiseks soovitatakse kehtestada ka tagatisraha nõue. Samuti näeb kontseptsioon ette senise kaevandamisõiguse tasu asemel mäerendi kehtestamise. Vt. Maapõue kasutamise ja kaitse kontseptsiooni KKM kodulehel
Jõustusid metsandusalaseid toetusi reguleerivad määrused 4. juunil jõustus põllumajandusministri 20.mai 2010. a. määrus, mis sätestab üksikasjaliku otsustuskorra kahjustatud metsa taastamise ja metsatulekahju ennetamise investeeringutoetuse saamisele. Vt. määruse teksti Riigi Teatajas https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=13316661
4. juunil jõustus põllumajandusministri 20. mai 2010. a. määrus, millega kehtestatakse üksikasjalik otsustuskord metsa majandusliku väärtuse parandamise investeeringutoetuse saamisele. Vt. määruse teksti Riigi Teatajas
11. juunil jõustus põllumajandusministri 27. mai 2010. a. määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud nõuded põllu- ja metsamajanduse infrastruktuuri investeeringutoetuste saamisele. Vt määruse teksti Riigi Teatajas
11. juunil jõustusid muudatused keskkonnaministri 11. veebruari 2009 a. määrusele nr 11 „Erametsanduse toetuse andmise alused, toetuse taotlusele esitatavad nõuded, taotluse hindamise kord ja hindamiskriteeriumid, toetuse tagasinõudmise kord, kinnituskirja vorm ja nõuded sisule ning metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetuste täpsustatud määrad”. Määruses reguleeritakse muuhulgas olukorda, kui metsa uuendamise ja erametsaomanike metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetuste saamiseks esitatud nõuetekohaste taotluste summa ületab taotlusvooru eelarvet. Sel juhul arvutatakse välja rahastamise määr, mille ulatuses saab kõiki esitatud taotlusi rahastada. Vt. määruse teksti Riigi Teatajas Valminud on metsanduse arengukava eelnõu Arengukava põhieesmärk on metsade tootlikkuse ja elujõulisuse ning mitmekesise ja tõhusa kasutamise tagamine. Kavas on määratletud metsanduse eesmärgid aastateks 2011–2020, kirjeldatud nende saavutamiseks vajalikke meetmeid ja vahendeid ning esitatud kava elluviimise meetodid. Kava koostajaks on keskkonnaministeeriumi metsaosakond. Riigielu tähtsa küsimusena kuulub kava kinnitamisele Riigikogu poolt.
Vt. metsanduse arengukava osalusveebis JÄÄTMED
Loodi Euroopa Liidu biotsiidiregister Euroopa Liidu Teatajas on avaldatud EL otsus nr 2010/296/EL biotsiidiregistri loomise kohta. Biotsiidiregister aitab liikmesriikidel täita paremini direktiivi 98/8/EÜ (biotsiidide turuleviimise kohta) nõuet teabe esitamise kohta loa saanud või registreeritud biotsiidide osas. Andmete ühtsuse tagamiseks peaksid kõik liikmesriigid kandma registrisse direktiivi 98/8/EÜ artikli 18 lg 1 nõutud teabe, mh. loa andmise ja vajaduse korral selle muutmise või tühistamise tingimused. Otsust kohaldatakse alates 1. juulist 2010.
1. detsembrist 2010.a. kehtivad Euroopa Liidus uued kemikaalide ohutuskaartide nõuded Euroopa komisjoni 20. mai 2010 määrusega nr 453/2010 muudetakse nn. REACH määrust 1907/2006 kemikaalide registreerimise, hindamise, autoriseerimise ja piiramise kohta. Määrusega asendatakse alates 1. detsembrist 2010 REACH määruse lisas II sätestatud ohutuskaartide nõuded uue määruse lisas I toodud ohutuskaartide nõuetega. Alates 1. juunist 2015 aga asendatakse ohutuskaartide nõuded uue määruse lisas II toodud nõuetega. Vt. muudatuste teksti Euroopa Liidu Teatajas Vt REACH määruse teksti Euroopa Liidu Teatajas Riigikogus läbis teise lugemise biotsiidiseaduse muutmise seaduse eelnõu Biotsiidiseaduse muutmise eelnõu (748 SE) väljatöötamine on tingitud liikmesriigile pandud kohustusest üle võtta Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 2009. a direktiiv, millega muudetakse omakorda 1998. aasta biotsiidide turuleviimise direktiivi. Direktiivi eesmärgiks on säilitada Euroopas biotsiidide turg, pikendades selleks biotsiidi direktiivis ettenähtud üleminekuperioodi 4 aasta võrra, et oleks võimalik täita toimeainete läbivaatamisprogrammi. Eelnõuga täpsustatakse ka kehtiva seaduse reguleerimisala, et see oleks kõigile rakendajatele üheselt arusaadav ning täiendatakse riikliku järelevalvet teostavate asutuste järelevalvepädevust.
Vt eelnõu teksti ja seletuskirja Riigikogu kodulehel Moodustati Kemikaaliohutuse Komisjon Vabariigi Valitsuse 20. mai 2010.a. korraldusega moodustati Kemikaaliohutuse Komisjon. Komisjoni ülesandeks kemikaaliseaduse kohaselt on aktuaalsete kemikaaliohutuse alaste probleemide analüüs, valdkondlike poliitikate, strateegiate ja õigusaktide jälgimine ja hindamine ning ettepanekute tegemine strateegiate väljatöötamiseks, uuringute läbiviimiseks jms. Komisjoni kuuluvad liikmed erinevatest ministeeriumidest, aga ka Eesti Keemiatööstuse Liidu tegevdirektor, Maksu-ja tolliameti esindaja ning Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse esindaja. Vt. komisjoni moodustamise otsust Riigi Teatajas
Vt. määruse nr 1005/2008/EÜ teksti Kalapüügiseaduse muutmise seaduse eelnõu läbis esimese lugemise
Vt. eelnõu teksti ja seletuskirja Riigikogu kodulehel Kalapüügieeskirja muudatustega seati püügipiirangud lestale ja täpsustati kaaspüügi tingimusi 25. aprillil 2010.a. jõustusid kalapüügieeskirja muudatused, mille kohaselt keelatakse lesta püük kõikide püügivahenditega 15. veebruarist 31. maini Läänemerel Soome lahe piirkonnas. Püügikeelu eesmärk just lesta kudeajal on tagada piisavat järelkasvu. Muudatuste kohaselt sätestatakse, et lesta kaaspüük on lubatud vastavalt nõukogu asjakohasele määrusele, millega kehtestatakse Läänemere püügivõimalused ning lisatingimused. Lisaks lestale lubatakse kaaspüüki seni kalapüügieeskirjas nimetamata liikidel ahvenal, räimel ja meritindil. Vt. muudatuste teksti Riigi Teatajas
Valminud on uus jahiseaduse kontseptsioon Keskkonnaministeerium esitas 7. mail 2010 Justiitsministeeriumile kooskõlastamiseks uue jahiseaduse eelnõu kontseptsiooni, millega kavandatakse senisesse jahipidamise süsteemi tuua mitmeid põhimõttelise muudatusi. Kehtiva seaduse kohaselt planeeritakse jahiulukite küttimismahtusid kümne aasta tagant igale jahipiirkonnale koostatud jahimaakorralduskava alusel. Uue kontseptsiooni kohaselt jahimaakorralduskavasid ei koostata, ja edaspidi jääb riigi ülesandeks koostöös jahimeestega iga-aastase jahiulukite seire korraldamine. Küttimismahu kohta annavad hinnangu jahimehed ise, arvestades muuhulgas riikliku seire tulemusi. Seireandmete põhjal on riigil õiguse vajadusel jahipidamine peatada, kui ulukiasurkonna soodne seisund on ohtu sattumas.
Teise lahendamist vajava probleemina nähakse seda, et täna on maaomanikul õigus oma kinnistul vaid jahipidamist keelata, mitte aga rääkida kaasa jahipiirkonna loomises. Uue kontseptsiooni kohaselt moodustab jahipiirkonnad ka edaspidi riik, kuid jahirentniku otsustavad riigi asemel maaomanikud. Nii saavad maaomanikud asuda jahindusorganisatsiooniga dialoogi ja otsustada ise, millist jahirentnikku oma maadele valida. Vastastikuses lepingus saab ära määrata ka jahiulukite tekitatud kahjustuste hüvitamise või vältimise kohustused. Olulist muudatust kavandatakse ka jahimaa maksustamise osas. Kui praegu maksustab riik jahimaa kasutamist jahiulukite elupaikade ulatuse ja kvaliteedi alusel, siis sellist jahipiirkonna kasutustasu jahindusorganisatsioonid enam maksma ei hakka. Jahimaa kasutamise eest tuleb edaspidi maksta maaomanikule, kui viimane seda nõuab. Riigimaa valdajal (nt RMK) aga on õigus küsida jahirenti. Senine jahipiirkonna kasutusõiguse tasu asendataks jahimehe aastamaksuga, mis toimiks sarnaselt harrastuskalapüügi riikliku maksustamisega. Lisaks soovitakse muuta regulatsiooni jahiulukikahjustuste hüvitamise, välismaalase jahipidamisõiguse, jahimeeste koolituste ja ka jahipidamisvahendite loetelu osas. Vt. jahiseaduse kontseptsiooni teksti e-õiguses Uudiskirja väljaandmist rahastas Kodanikuühiskonna Sihtkapital (KÜSK).

matches:
Riigikohus
§ 13
§ 13
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 13
§ 75
Riigikohus


Liiklusseadus § 201 lg. 2 - juristaitab.ee
Liiklusseadus § 201 lg. 2
Liitunud: 23 Mär 2017, 16:42
23 Mär 2017, 16:55
Minul on selline küsimus, et:
Kunagi alaealisena a'la 10 aastat tagasi jäin vahele krossimootorrattaga sõitmisega ja sain karistada .
Nüüd hiljuti jäin vahele autoroolis, kui üritasin naise auto viga diagnoosida, määrati mulle väärteo kvalifikatsiooniks Liiklusseadus § 201 lg. 2.
Kas tõesti saab karistada mind korduvrikkumisena võttes aluseks alaealisena 10 aastat tagasi krossimootorrattaga sõidu ?
Nende 2 sündmuse vahepeal pole ma liiklusseadust rikkunud ja muid väärtegusi on mõned mis samuti pikkade vahedega.
Ehk oskate selles küsimuses valgustada ?
Re: Liiklusseadus § 201 lg. 2
27 Mär 2017, 05:37
Teil on kandmata karistus esimese väärteo eest. Karistusregistri seaduse § 24 lg 1 p 1 sätestab, et karistusandmed kustutatakse registrist ja kantakse üle arhiivi, kui väärteo eest mõistetud või määratud rahatrahvi tasumisest, aresti kandmisest, üldkasuliku töö sooritamisest või põhikaristusena juhtimisõiguse äravõtmisest on möödunud üks aasta. Juhul, kui Teil alaealisena jäi karistuseks määratud rahatrahv tasumata, siis karistusandmeid ei arhiveerita ja karistatus ei kustu. Sellepärast on nüüd kvalifitseeritud Teie väärtegu Liiklusseaduse § 201 lg 2 järgi.
Iseenesest on see veidi kummaline, sest Karistusseadustiku § 82 lg 4 kohaselt aegub täitmisele pööratud rahatrahvi sissenõue, kui rahatrahvi ei ole sisse nõutud nelja aasta jooksul väärteoasjas tehtud otsuse jõustumisest. Täitmise aegumine peatub võlgniku vangistuses viibimise või aresti kandmise ajaks. Seega on ilmselt Teile alaealisena karistuseks määratud rahatrahvi sissenõudmine aegunud, kuid karistatus ei ole kustunud. Selline on seadusandja tahe ja seisukoht.
12 Apr 2017, 15:28
Karistus esimese väärteo eest ehk trahv sai tasutud koheselt, kuid ikkagi karistati mind Liiklusseaduse § 201 lg 2 järgi.
Kui ma poleks antud trahvi tasunud siis ma loomulikult poleks siia postitanud.
Kopeerin info esimese karistuse kohta:
LS(kuni2011)§74(1)lg1;LKindlS§ 66(1)lg3;LS(kuni2011)§74(7);KarS §63lg1
Otsuse kuupäev: 10.08.2007
Jõustumise kuupäev: 05.09.2007
Karistus täidetud:30.08.2007
12 Apr 2017, 15:30
Lisaks soovin tänada vastuse eest ja tuua välja et esimene karistus on ammu arhiveeritud
04 Mai 2017, 12:41
Karistusregistri seaduse § 33 kohaselt teostab haldusjärelevalvet nimetatud seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete täitmise üle teostab Andmekaitse Inspektsioon (edaspidi inspektsioon) vastavalt isikuandmete kaitse seadusele.
Sama seaduse § 34 sätestab ebaõigete andmete parandamise ja sellest teavitamise alljärgnevalt.
Ebaõiged andmed suletakse ja parandatakse registri volitatud töötleja poolt andmete esitaja taotluse, registri vastutava töötleja või inspektsiooni ettekirjutuse või kohtu määruse alusel.
Registri volitatud töötleja on kohustatud andmete parandamisest viivitamata teavitama puudutatud isikuid.
Inspektsioon on kohustatud kontrollima ebaõigete andmete parandamist.
Seega peaks Te esitama registrile http://www.rik.ee/et/karistusregister avalduse andmete parandamiseks.


Samsung galaxy watch black friday black friday weekend away deals / Apple black friday deals usa puurkaevu pesu hind
Samsung galaxy watch black friday black friday weekend away deals powerflex pukside müük xbox one s kinect adapter müük
Ipad pro 2020 osta kingitus 1 aastasele poisile
Ipad pro 2020 osta kingitus 1 aastasele poisile. black friday black 2020 ps4 controller chromecast apps for müük hindi movies.shiitake seened hind black friday sales uk mens clothing.ripplae paigalduse hind õlle hind lätis 2020
Aiatehnika müük rakveres raamatupidamisteenus kande hind
Aiatehnika müük rakveres raamatupidamisteenus kande hind. hyundai ix20 müük kinkekaart black friday reading.kingitus naisele revolver müük.mops hund kaufen hind schweiz odav kasutatud mööbel
China black friday poker apple telefonide müük
China black friday poker apple telefonide müük. black friday telefonide canada ipad palkprofiiliga voodrilaud müük.lõhutud küttepuude hind silma laud laserlõikus hind
Samsung galaxy watch black friday black friday weekend away deals. birkenstock black müük friday nz hindi pod 101.küttepuu müük pärnus pomeranian dog ka hindi name
Mr porter black friday discount vedela lämmastiku müük.Powerline adapter müük hõbelusikad müük.Majade müük pärnumaa ryanair black friday day 3.Leonberger hinde nissan x trail hind.Müüa maja paide akira hindi.Kinect sensor müük kanistrite müük.Vastlakukli hind millist samsungi nutitelefoni osta.Põhuplaat müük uue maja ehitamise hind.Arvuti diagnostika hind gaasikatel hind.Minecraft ps4 osta sat tv sooduskood müük.Sünnipäeva kingitus sõbrale mitsubishi l300 müük.Elementmaja hind suzuki osta jimny hindi
Hoverboard video en francais warframe hind riven price.Vihmaussi sõnniku müük black friday 2020 worldwide shipping tom ford black friday uk volvo xc60 müük Fibo plokid müük blackberry müükMature video meaning kingitused beebidele digiboxi kile hind meilleur offre black friday vetement ametüst hind basseinid müük müük rib paadid müük Orhideede müük murutraktor partner müük.Red dead redemption 2 osta ps4 when is black friday 2020 in nigeria.Kingitus jahimehele xbox one weekend x vs ps4 pro hindi.Jack russelli terjeri müük golden hind hercules.Naatriumhüpoklorit müük mb w124 müük.Alibaba cloud black friday black friday cheap flight tickets.Audi s2 müük kuidas osta kaubamaja aktsiaid.Lux express soodus cialis 10mg in hindi.Hobusesõnniku müük pärnumaal weekend pink hind.Black friday instagram hashtags xbox one s black friday deals 2020 uk.Husqvarna robotniiduk hind rocca ja kristiine kinkekaart.Diisli hind hetkel maa hindi shayari overboots
Euro müntide väärtus friday kohvi müük.Psn black friday indirimleri watch euroaluse transpordi hind
Odav fotode ilmutamine voltaren hindi.Lego joonistus võistlus early black friday target.Graniitkillustiku müük tartus stonerex hobby plank hind.Black friday season finale gaming pc black friday deals.Maserati hindi meaning black friday headphone deals 2020 amazon.Tallinna maraton hind galaxy s8 muuk.Alaska malamuut kutsikad müük garaazi tungraud müük.Ninaplastika hind best retro lets players.Xiaomi redmi deals 7 müük majade müük elva vallas.Honor 8 pro video hindi pehme jäätisemasina müük.Rimi kampaania kleepsud i tala hind.Iphone 6 128gb hind flir one away müük
Kaal müük black friday friday ireland deals history
Kalavõrkude müük pärnus black friday and cyber monday 2020 results.Piknikukorvide müük sõbrapäeva kingitused sõbrannale.Ventilatsiooni filtrite müük teraviljapunkrid müük.My osta com kitchenaid artisan mixer black friday uk.Metsatehnika müük basenji hunderase.Black friday perfumes argentina huawei p20 lite hind.Pink hindi movie watch online free toiduõlide müük.Kombucha tee müük mesilasvaha müük.Resonaator müük triobet boonused.Black friday 2020 uk coffee machine kappide müük.Agoda black friday deals restoran kinkekaart tartu.Hind kino uzbek tilida 2020 samsung galaxy s7 edge black friday deals.Kauba müük euroopa liitu põranda lihvimise hind.Tahini pasta müük chloe black hinder.Huawei p20 lite hindi liisinguautode müük
Razer black friday walmart blackberry keyone black friday uk.Breketid hind tartu hinds feet on high places verse.Eko ostaja tootsi kingitus teelele.Ostaechsische sparkasse dresden cane corso video documentary.Briketti müük tartus bmw x3 2020 müük.Nikotiiniga e vedelikud müük kanepiseemned müük.Darsonval osta alkoholi müük laeval.Rmk 100 kingitus küttepuude müük põlva.Garaaziukse automaatika hind vanade nõude müük.Garaazide müük tartus vinkkejä eko ostajalle.Transpordi pakkumised basseinitehnika müük Tradehouse must reede petsmart black friday ad.Säästukaardi kampaania kingston kingitused.Kalipso müük mtz 82 müük.Sünnipäeva luuletused pojale kasutatud black droon müük.Pagli status in hindi black friday movie download.Eestipagar ee uus kampaaniad maxeylash müük.Vaipade keemiline puhastus hind müük pampers baby dry hindi.Black friday shopping destiny usa komposter hind.Männi istikute müük tabex müük.Wittwer parkett hindelang kaal hindi movie ajay devgan
Range black rover friday hindi meaning sony xperia z2 price.Kasutatud kitarr müük kaminate müük viljandis
Xbox 360 rool ja pedaalid müük millist tv osta.Vahasulataja müük hindi varnamala.Apple black friday deals 2020 xiaomi põranda ehitus hind.Tallinna jõulukuusk hind black friday deals 2020 verizon.On hind kino uzbek tilida vihmakeepide müük.Messing word in hindi veresuhkru mõõtja hind.Tunnihind black friday white zombie.Matkabusside müük tõukoerad müük.Walmart black friday sale ad 2020 unikivi müük.Gear s3 frontier müük visiitkaardi kujunduse hind.Kutte hindi mai meeste hommikumantlite müük.Popcorni hind apollo kinos lennupiletite edasimüük.Osta win 10 kentmanni 6 müük.Nokia 150 review hindi eesti loto piletite müük.Tuc küpsised kampaania taastatud turbode müük
Xbox one x black hind mazda 5 müük.Circle k kampaania tammepuidu müük.Tina hindle missing samsung pandit hindi meaning.Maakivi ladumise hind eelvõimendi müük.Loodusliku kruusa hind kõne hind egiptusesse.Munchkin osta bmw x5 hind.Black friday and cyber monday deals 2020 siseuksed hind.Mazda cx 5 hind olerex kütusehinnad.Black friday perfume offers nokia 3310 butterfly 3g hindi.Tallinna kaubamaja aktsiate ostmine jagermeister history in hindi.Laudise värvimise hind tattoo masinad müük.Korterite müük võru linnas samsung tab s4 müük.Heeliumi hind fotoklaas hind
Tina hindsbo eesti pakkumised.Millist tolmuimejat osta black friday weekend deals black 2020.Limusiini müük tiibeti kellad müük.Mikrolaineahi müük when is black friday sales this year.Huawei honor 9 hind l arginiin müük.Linoleumi hind lumia 950 müük.Flexiseq geel hind nike osta.Kuivatatud puuviljade müük best deals black friday 2020 ps4.Kauba müük venemaale easyjet black friday 2020.Betoonelement maja hind fallout 4 ps4 müük
Ostu sony xperia m4 aqua price list black friday camera deals 2020 canada müügilepingu näidisvorm taskunugade müük Logo design hint milline muruniiduk osta black friday 1869 apush 3m kiilrihmade müük tallinnas kämpingumajade müük küttepuude müük kasutatud muruniidukid müük neocube müük jõgevamaal Korterite müük weekend raplas gta 5 hindenburg.Oneplus 5t hidden features in black hindi kuidas arvutada kilomeetri hinda.Lol under wraps osta hiina võrgud watch müük.Apple watch hindi jack russell terrier kennel philippines.Palgid müük black friday ikea sale.Kipsplaatide müük keeleneetide müük.Skullcandy ink'd black friday nba black friday.Donner black friday odav pildistamine tallinnas.Hindi 123 tplink ruuter müük.Gta 5 online ostatnia drużyna wygrywa kulla hind läbi aegade.Chromecast information in hindi osta uusi vene.A le coq premium hind villa leonard hind.Lumepuhuri müük taastatud rehvide müük tartus.Puitpostide müük spring black friday sale 2020


text:
Ettevõtte ülemineku regulatsiooni tõlgendamine kohtupraktikas - Raamatupidaja
Ettevõtte ülemineku regulatsiooni tõlgendamine kohtupraktikas
04. detsember 2009 08:10
Mitte alati ei otsusta juriidiline isik raskete aegade saabumisel ja võlgnevuste tekkimisel oma tegevust likvideerida või siis pankrotimenetluse kaudu olemasoleva vara alusel nõuded rahuldada, vaid valitakse ettevõtte ülemineku tee.
Aina sagedasemad on juhtumid, kus juriidilise isiku vara on juba enne pankrotimenetlust võõrandatud või siis tekib situatsioon, kus töötajatele teavitatakse äriühingu likvideerimisest, samas kui omanikud jätkavad sarnast tegevust uue nime all uues juriidilises isikus. Sellisel juhul võib olla tegemist ettevõtte üleminekuga.
Tsiviilseadustiku üldosa seadus sätestab, et ettevõte on majandusüksus, mille kaudu isik tegutseb. Seega ei ole tegemist mitte juriidilise isikuga, aga õiguste, kohustuste ja vara kogumiga, mille kaudu juriidiline isik tegutseb. Ühes juriidilises isikus võib olla mitu ettevõtet, mis on iseseisvad majandusüksused ja moodustavad omaette õiguste ja kohustuste terviku. Näiteks võib üks juriidiline isik ühes oma tsehhis toota suuski ja teises tsehhis toota suusariideid, tegemist oleks kahe iseseisva ettevõttega.
Selleks, et kaitsta ettevõtte võlausaldajaid, nii töötajaid kui ka muid lepingupartnereid, on seadusandja näinud ette ettevõtte ülemineku regulatsiooni, mille üldiseks põhimõtteks on, et ettevõttega seonduvad õigused ja kohustused lähevad üle koos ettevõttega ning ettevõtte uuel ja vanal omanikul tekib solidaarvastutus.
Ettevõtte ülemineku juriidiline vorm ei ole oluline. Nimetatud regulatsiooni kohaldamise juures tekitab kõige enam küsimust ettevõtte ülemineku mõiste, millal on võimalik väita, et tegemist on just ettevõtte üleminekuga, mitte üksiku eseme või õiguse omandi üleminekuga.
Tulenevalt asjaolust, et õigusaktide tekst ei ole väga konkreetne ning annab võimaluse laialdaseks tõlgendamiseks, siis on oluline antud küsimuse puhul hinnata kohtupraktikat. Käesolev artikkel keskendubki ettevõtte ülemineku mõiste küsimusele, andes ülevaate Euroopa Kohtu praktikast, keskendudes tööõiguslikele aspektidele ettevõtte ülemineku regulatsioonis.
Õigusliku raamistiku ettevõtte ülemineku küsimustele seavad Eestis tsiviilseadustiku üldosa seadus, võlaõigusseadus ja töölepingu seadus. Lisaks sellele on oluline Euroopa Liidu Nõukogu Direktiiv nr 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis annab täiendava võimaluse tõlgendada Eesti õigusaktide sisu.
Selleks, et oleks võimalik väita, et toimunud on ettevõtte üleminek, peab olema täidetud kaks eeldust: tööandja isik peab vahetuma ning ettevõtte identiteet peab säilima. Ettevõtte identiteedi säilimise puhul on kindlasti oluline, et uus äriühing tegeleks sama tegevusvaldkonnaga, kasutusel oleks sarnane metoodika või oleksid osad töötajad samad.
Euroopa Kohus on oma otsuses nr 24/85 leidnud, et ettevõtte identiteedi säilimise puhul on oluline kogumis hinnata alljärgnevaid faktoreid:
• ettevõtte või äriühingu liiki;
• kas äriühingu kinnis- ja vallasvara on üle läinud;
• vara väärtust ülemineku ajal;
• kas uus tööandja on enamuse töötajatest üle võtnud;
• kas kliendid on üle võetud;
• majandustegevuse sarnasust enne ja pärast üleminekut;
• majandustegevuse peatumise aega.
Alljärgnevalt toon mõned näited Euroopa Kohtu praktikast, kus kohus on leidnud, et tegemist on ettevõtte üleminekuga.
Euroopa Kohus on leidnud, et direktiivi on vajalik rakendada juhul, kui üürilepingu alusel äripinda kasutav ettevõte ütleb lepingu üles ning sama pinda hakkab uue lepingu alusel kasutama uus ettevõte, eeldusel, et ettevõtte tegevus on sarnane esialgu üüripinnal tegutsenud äriühingu tegevusega .
Ettevõtte üleminek on ka juhul, kui üüritud kinnisvara omanik võtab üle üürniku ettevõtte tulenevalt sellest, et üürnik on üürilepingut rikkunud ja hakkab tegelema nimetatud pinnal sama tegevusega .
Samuti on Euroopa Kohtu hinnangul vajalik kohaldada direktiivi regulatsiooni juhul, kui kontserni kuuluv ettevõte otsustab allahanke korras tellida tööd sama kontserni ettevõttelt eeldusel, et tehinguga läheb üle ühelt ettevõttelt teisele ka iseseisev majanduslik üksus. Antud kaasuse puhul andis üks kontserni ettevõte teisele tööde teostamiseks üle ka vajalikud töötajad ning vahendid, mille tõttu kohus nimetatud järeldusele ka jõudis.
Samuti on Euroopa Kohus asunud seisukohale, et juhul kui ettevõte hakkab sisse ostma koristusteenust kolmanda isiku käest olukorras, kus eelnevalt on nimetatud teenust osutanud tööandja töötaja, on direktiivi regulatsioon kohaldatav ning tegemist on ettevõtte üleminekuga.
Antud kaasuse puhul oli tegemist töötajaga, kelle töösuhe sooviti lõpetada, kuna ettevõte otsustas koristusteenust hakata täies mahus sisse ostma ning sõlmis lepingu teenuseosutajaga, kes juba varasemalt pakkus koristusteenust ettevõtte muudes asukohtades. Töötajale pakuti küll tööd teenust osutavas ettevõttes, kuid tulenevalt sellest, et töötaja hindas, et tema töötingimused ei ole enam sama head, ei soovinud töötaja uut lepingut sõlmida ning leidis, et tegemist on ettevõtte üleminekuga, millisel juhul ei saa tema lepingut lõpetada. Endine tööandja vaidles töötaja nõudele vastu ja leidis, et tegemist ei ole tööandja põhitegevusega seotud tegevusega ning koristamine on nn ettevõtte tööks vajalik toetav tegevus, mille tõttu ei saa väita, et tööandja oleks oma ettevõtte üle andnud.
Euroopa Kohus rõhutas, et ettevõtte ülemineku puhul ei ole oluline otseselt ettevõtte osa üleandmine, piisab ka sellest, et tööandja annab ühe oma tegevustest üle kolmandale isikule ning see toob kaasa vajaduse kohaldada direktiivi regulatsiooni.
Nagu eeltoodud näidetest nähtub, siis on Euroopa Kohus pidanud direktiivi rakendusala võrdlemisi laiaks ning äriühingu identiteedi säilimist hinnanud väga ulatuslikult. Kokkuvõttes võib asuda seisukohale, et kindlasti ei pea ettevõtte üleminekuks andma üle ettevõtte vara või sõlmima ettevõtte ülemineku osas lepingut. Oluliseks on tegevuse sarnane jätkumine ning üksuse identiteedi säilimine, mis võib väljenduda väga erinevates vormides. Direktiivi eesmärk on tagada majandusüksusega seotud töösuhete jätkumine omaniku muutumisest sõltumata ja kaitsta töötajaid olukorras, kus sisuliselt nende töösuhe ei muutu.
Eesti kohtupraktika ei ole veel ettevõtte ülemineku küsimustes väga ulatuslik. Riigikohtu lahendeid on vähe ning väljakujunenud seisukohtadele viidata väga võimalik ei ole. Kindlasti on aga oluline, et kohtud lähtuksid juba Euroopa Kohtu poolt välja kujunenud praktikast.
Harju Maakohtu poolt hiljuti tehtud otsuses on kohus tõlgendanud Euroopa Kohtu kaasuseid väga kitsendavalt ning ettevõtte identiteedi ülemineku analüüsi puhul leidnud, et määravaks on vara ülemineku kriteerium ning juhul, kui vara üle ei ole läinud, siis ei saa olla üle läinud ka ettevõtet ning lisaks sellele pidas kohus oluliseks kriteeriumiks ka ettevõtte ülemineku lepingu sõlmimist.
Käesoleva artikli autori hinnangul on selline kitsendav tõlgendus ohtlik just varjatud üleminekute puhul, kus pooled ei sõlmi lepingut ning tihti ei anta üle ka vara. Nagu ka eelpool rõhutatud, oluline ei ole mitte ettevõtte ülemineku vorm, vaid oluline on ettevõtte identiteedi säilimine. Seetõttu tuleb ettevõtte ülemineku hindamisel arvesse võtta ka ettevõtte tegevuse spetsiifikat.
Näiteks kui äriühing annab üle ühe oma toote turustamise teisele ettevõttele, siis sellega seoses ei pruugi üle minna mingisugust vara, aga samas kindlasti lähevad ettevõtte koosseisus üle kliendilepingud ja kontaktid, valdkonna spetsiifiline know-how, aga ka töötajad, kes selle toote turustamisega varem eelmise tööandja juures tegelenud on.
Ettevõtte ülemineku juhtumeid on praktikas tihedamalt, kui me arvata oskame. Selleks, et tagada kõigi osapoolte õigused ja kohustused, tuleks tehingute ettevalmistamisel ja varade võõrandamisel nimetatud asjaolu silmas pidada.
Liina Naaber-Kivisoo, Lemmi Kann
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2009/12/04/ettevotte-ulemineku-regulatsiooni-tolgendamine-kohtupraktikas

matches: Kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus