Redaktsiooni jõustumise kp:	15.08.2018
Redaktsiooni kehtivuse lõpp:	31.12.2019
Avaldamismärge:	RT I, 29.06.2018, 76
1. jaotis Seaduse reguleerimisala
(1) Käesolev seadus reguleerib välismaalaste Eestisse saabumise, Eestis ajutise viibimise, elamise ja töötamise aluseid ning vastutust käesolevas seaduses sätestatud kohustuste rikkumise eest.
(2) Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi ja Ðveitsi Konföderatsiooni kodanike ning nende perekonnaliikmete Eestis ajutise viibimise ja elamise õiguslikud alused sätestab Euroopa Liidu kodaniku seadus.
(3) Rahvusvahelise kaitse taotlejate ja saanute Eestis ajutise viibimise, elamise ja töötamise õiguslikud alused sätestab välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seadus.
(4) Välisriikide diplomaatiliste esinduste ja konsulaarasutuste töötajate ja nende perekonnaliikmete Eestis ajutise viibimise, elamise ja töötamise õiguslikud alused sätestavad välislepingud ja muud rahvusvahelise õiguse aktid.
(5) Rahvusvahelise sõjalise koostöö raames Eestisse saabuva välismaalase Eestisse saabumise, Eestis ajutise viibimise, elamise ja töötamise õiguslikud alused sätestab riigikaitseseadus.
(1) Käesolevat seadust ei kohaldata Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi ja Ðveitsi Konföderatsiooni kodanike ning nende perekonnaliikmete suhtes, kellel on Eestis viibimis- või elamisõigus Euroopa Liidu kodaniku seaduse tähenduses.
(2) [Kehtetu - RT I, 23.03.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
(3) Välisriikide diplomaatiliste esinduste ja konsulaarasutuste töötajate ja nende perekonnaliikmete Eestis ajutise viibimise, elamise ja töötamise seaduslike aluste menetlusele kohaldatakse 2. peatüki 1. ja 2. jaos sätestatut.
(4) Käesoleva seaduse sätteid kohaldatakse Eesti Vabariigile siduvas välislepingus toodud erisusi arvestades.
2. jaotis Mõisted
§ 4. Alaealine laps
Alaealine laps käesoleva seaduse tähenduses on alla 18-aastane isik. Alaealiseks lapseks käesoleva seaduse tähenduses ei loeta isikut, kes on abielus, elab eraldi perekonnas või elab iseseisvat elu.
§ 5. Alaline elanik
Alaline elanik käesoleva seaduse tähenduses on Eestis elav Eesti kodanik või Eestis elav välismaalane, kellel on pikaajalise elaniku elamisluba või alaline elamisõigus.
§ 6. Eestis püsiv elamine
Välismaalase püsiv Eestis elamine käesoleva seaduse tähenduses on välismaalase Eestis viibimine Eesti elamisloa või elamisõiguse alusel.
§ 7. Eestis ajutine viibimine
Eestis ajutine viibimine käesoleva seaduse tähenduses on välismaalase Eestis viibimine ilma Eesti elamisloata või elamisõiguseta.
§ 8. Eestis töötamine
Eestis töötamine käesoleva seaduse tähenduses on mis tahes tegevus Eestis töölepingu või muu lepingu alusel, samuti muu tegevus teise isiku heaks, mille puhul võib eeldada tulu või muu varalise hüve saamist, sõltumata tegevuse aluseks oleva lepingu liigist, vormist või lepingu sõlminud teise poole asukohast või elukohast, kui välisleping või seadus ei sätesta teisiti.
§ 9. Legaalne sissetulek
(1) Legaalne sissetulek käesoleva seaduse tähenduses on seaduslikult teenitud töötasu, vanemahüvitis, töötuskindlustushüvitis, seaduslikust äritegevusest või omandist saadav tulu, pension, stipendium, elatis, välisriigi makstav toetus, samuti legaalset sissetulekut omavate perekonnaliikmete tagatud ülalpidamine, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
(2) Perekonnaliikme tagatud ülalpidamiseks loetakse:
2) vanema poolt täisealise lapse ülalpidamist, kui laps ei ole terviseseisundi või puude tõttu suuteline iseseisvalt toime tulema;
3) vanema või vanavanema poolt täiskoormusega õppiva täisealise lapse või lapselapse ülalpidamist;
4) abikaasa poolt ülalpidamist;
5) täisealise lapse või lapselapse poolt vanema või vanavanema ülalpidamist, kui vanem või vanavanem ei ole terviseseisundi või puude tõttu suuteline iseseisvalt toime tulema ja
6) eestkostja poolt eestkostetava ülalpidamist.
3. jaotis Välismaalase õiguslik seisund Eestis
§ 10. Välismaalase õigused
(1) Eestis viibivale välismaalasele tagatakse Eesti kodanikuga võrdsed õigused ja vabadused, kui põhiseaduses, käesolevas seaduses, muus seaduses või Eestile siduvas välislepingus ei ole sätestatud teisiti.
(2) Välismaalasele tagatakse rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud normidest ja rahvusvahelistest tavadest tulenevad õigused ja vabadused.
§ 11. Välismaalase kohustused
Eestis ajutiselt viibiv või Eestis elav välismaalane on kohustatud järgima Eesti põhiseaduslikku korda ja Eesti õigusakte, austama põhiseaduslikke väärtusi ja printsiipe, vabadusel, õiglusel ja õigusel tuginevat riiki ning Eesti ühiskonna korraldust, eesti keelt ja kultuuri.
2. jagu Menetluse üldsätted
(1) Käesolevas seaduses sätestatud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
(2) Käesolevas seaduses sätestatud viisamenetlusele ei kohaldata haldusmenetluse seaduse sätteid, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
§ 13. Menetluse eesmärk
(1) Välismaalase Eestisse saabumise, Eestis ajutise viibimise, Eestis elamise, Eestis töötamise ja Eestist lahkuma kohustamise menetluste eesmärk on tagada, et välismaalaste Eestisse saabumine, Eestis ajutine viibimine, Eestis elamine ja Eestist lahkumine oleks kooskõlas avalike huvidega ning vastaks avaliku korra ja riigi julgeoleku kaitse vajadusele.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud eesmärk ei välista muude asjaolude või kaalutluste arvestamist menetluses.
§ 14. Menetluses tähtsust omavad asjaolud
(1) Menetluses võetakse arvesse välismaalase asjassepuutuvaid õigusi, mille kasutamiseks välismaalane peab enda hinnangul Eestisse saabuma, ajutiselt Eestis viibima, Eestis elama või Eestis töötama.
(2) Avaliku korra ja riigi julgeoleku kaitseks võib ohu ennetamise kaalutlustel haldusakti andmisel või toimingu sooritamisel arvesse võtta menetluse läbiviimise ajal ebaselgeid asjaolusid.
§ 15. Tähtsust omavate asjaolude tõendamine
(1) Välismaalase Eestisse saabumise, Eestis ajutise viibimise, Eestis elamise, Eestis töötamise ja Eestist lahkuma kohustamise menetlustes tulevikus aset leida võivate asjaolude hindamisel ja tõendamisel ning välismaalasega seotud ohtude ennetamisel eeldatakse, et asjaolu saabumine on tõenäoline, kui selle saabumine ei ole ilmselgelt välistatud.
(2) Haldusakti andmisel või toimingu sooritamisel arvestatakse menetluses tähtsust omavate asjaolude tõendamise võimalikkust ja nende tulevikus muutumise tõenäosust.
(3) Kui toiming sooritati või haldusakt anti tulevikus aset leida võivaid asjaolusid arvestades, ei mõjuta asjaolu saabumine või mittesaabumine toimingu või haldusakti õiguspärasust.
§ 16. Haldusorgani ametnike pädevus
Käesolevast seadusest tulenevate toimingute sooritamiseks ja haldusaktide andmiseks haldusorgani nimel määrab haldusorgani juht haldusorganisiseselt selleks pädevad ametnikud, kui seaduses või määruses ei ole sätestatud teisiti.
§ 17. Haldusmenetlusteovõime
Vähemalt 15-aastane alaealine võib teha käesolevast seadusest tulenevaid menetlustoiminguid ja osaleda menetluses iseseisvalt, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
§ 18. Kaasaaitamiskohustus
(1) Välismaalane ja muu asjassepuutuv isik on kohustatud igati kaasa aitama välismaalase Eestisse saabumise, Eestis ajutise viibimise, Eestis elamise, Eestis töötamise ja Eestist lahkumise korraldamise menetlustes tähtsust omavate asjaolude väljaselgitamisele.
(2) Kaasaaitamiskohustus on ka välismaalase esindajal.
§ 19. Tõendamiskohustus
(1) Välismaalane ja muu asjassepuutuv isik on kohustatud tõendama välismaalase Eestisse saabumise, Eestis ajutise viibimise, Eestis elamise, Eestis töötamise ja Eestist lahkumise korraldamise menetlustes Eestis ajutise viibimise, Eestis elamise ja Eestis töötamise seadusliku aluse andmisel, omamisel, pikendamisel ja kehtetuks tunnistamisel tähtsust omavaid asjaolusid.
(2) Välismaalase ja muu asjassepuutuva isiku tõendamiskohustus hõlmab kirjalike ja suuliste seletuste andmise kohustust ning tõendite esitamise kohustust.
§ 20. Teavitamiskohustus
(1) Välismaalasel ja muul asjassepuutuval isikul on kohustus teavitada haldusorganit välismaalase Eestis ajutise viibimise, elamise ja töötamise seadusliku aluse andmisel, omamisel, pikendamisel ja kehtetuks tunnistamisel tähtsust omavate asjaolude muutumisest ja äralangemisest.
(2) Teavitamiskohustus hõlmab muu hulgas välismaalase ja muu asjassepuutuva isiku kohustust teavitada haldusorganit menetluse läbiviimise ajal menetluse läbiviimist puudutada võivate asjaolude, sealhulgas oma kontaktandmete või esindaja muutumisest.
§ 21. Menetlustoimingutel osalemise kohustus
(1) Välismaalane ja muu asjassepuutuv isik on kohustatud menetlustoimingute läbiviimiseks ilmuma haldusorgani kutsel isiklikult haldusorgani asukohta.
(2) Välismaalane ja muu asjassepuutuv isik on kohustatud osalema menetlustoimingute läbiviimisel.
(3) Menetlustoimingutel osalemise kohustuse täitmata jätmise korral jäetakse soodustav haldusakt andmata või taotletud toiming sooritamata.
§ 22. Toimingute sooritamine isiklikult
(1) Kui menetlustoiminguid tuleb seadusest või menetlustoimingu olemusest tulenevalt sooritada isiklikult, on isik kohustatud isiklikult ilmuma haldusorgani asukohta.
(2) Kui Eestis viibiva isiku terviseseisund püsivalt ei võimalda tal pädeva haldusorgani asukohta isiklikult ilmuda ja isiklik ilmumine on nõutav, võib pädev haldusorgan võimaluse korral tuvastada isiku, kontrollida isikusamasust, võtta isikult biomeetrilisi andmeid ja teha muid menetlustoiminguid tema elukohas või viibimiskohas Eestis.
(3) Kui menetlustoiminguid tuleb seadusest või menetlustoimingu olemusest tulenevalt sooritada isiklikult, ei tohi menetlusosaline kasutada menetlustoimingu sooritamiseks esindajat, sooritada menetlustoimingut posti teel ega elektrooniliselt.
§ 23. Toimingute sooritamine esindaja kaudu
(1) Käesolevast seadusest tulenevaid menetlustoiminguid võib isik sooritada esindaja kaudu, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
(2) Kui käesolevast seadusest tulenevaid menetlustoiminguid sooritatakse esindaja kaudu, siis tuvastab haldusorgan esindaja isiku või kontrollib tema isikusamasust.
(3) Kui käesolevast seadusest tulenevaid menetlustoiminguid sooritatakse esindaja kaudu, on esindaja kohustatud esindusõigust tõendama ja haldusorgan tuvastab tema esindusõiguse.
(4) Haldusorgan võib isikult nõuda menetlustoimingute isiklikku sooritamist ka siis, kui esindaja kasutamine on lubatud.
§ 24. Isiku tuvastamine ja isikusamasuse kontrollimine
§ 25. Isiku tuvastamine isikut tõendava dokumendi alusel
(1) Isik on kohustatud haldusorgani nõudmisel esitama isiku tuvastamiseks ja isikusamasuse kontrollimiseks isikut tõendava dokumendi.
(3) Kui alla 15-aastasele välismaalasele ei ole välja antud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud dokumenti, siis tuvastatakse tema isik seadusliku esindaja ütluste ja muude tõendite alusel.
§ 26. Isiku tuvastamine biomeetriliste andmete põhjal
(1) Isiku tuvastamiseks ja isikusamasuse kontrollimiseks võib välismaalaselt ning muult asjassepuutuvalt isikult võtta biomeetrilisi andmeid ja neid töödelda.
§ 27. Isiku tuvastamine DNA-andmete põhjal
(1) Isiku tuvastamiseks ja isikusamasuse kontrollimiseks võib välismaalaselt võtta DNA-proovi ja vastavaid andmeid töödelda, kui teisiti ei ole võimalik välismaalase isikut tuvastada või tema isikusamasust kontrollida.
(2) Alaealiselt DNA-proovi võtmise otsustamisel arvestatakse eelkõige alaealise õiguste ja huvidega.
(3) Isik on kohustatud haldusorgani nõudmisel võimaldama DNA-proovi võtmist.
§ 28. Isiku tuvastamine muude tõendite põhjal
§ 29. Taotluses esitatavad andmed ja lisatavad tõendid
(1) Käesolevast seadusest tulenevate haldusaktide andmise ja toimingute sooritamise taotlemiseks peab isik esitama taotluse.
(2) Isik peab taotluses esitama kõik taotluses ettenähtud andmed.
(3) Isik peab taotlusele lisama kõik ettenähtud tõendid.
(4) Isik võib esitada taotluse ja sellele lisatud tõendid eesti, vene või inglise keeles, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
[RT I, 29.06.2012, 5 - jõust. 01.07.2012]
§ 30. Välisriigis väljaantud dokument
(1) Välisriigis väljaantud muukeelne dokument peab olema tõlgitud eesti, vene või inglise keelde ning tõlge peab olema vandetõlgi tehtud või notari kinnitatud.
(2) Välisriigis väljaantud dokument peab olema legaliseeritud või kinnitatud apostilliga, kui välisleping ei sätesta teisiti.
§ 31. Täiendavate andmete ja tõendite esitamine
(1) Isik on kohustatud haldusorgani nõudmisel esitama täiendavaid või täpsustavaid andmeid või tõendeid menetluses tähtsust omavate asjaolude kohta.
(2) Kui isik ei esita haldusorganile nõutud tõendeid või andmeid ja haldusorganil ei ole võimalik neid saada mõistliku pingutusega või mõistliku aja jooksul, võib haldusorgan jätta taotluse läbi vaatamata või toimingu sooritamata.
§ 311. Andmete kogumine jälitustoiminguga ja päring sideettevõtjale
(2) Isikut teavitatakse tema suhtes jälitustoimingu tegemisest pärast haldusakti andmist või toimingu sooritamist ning talle tutvustatakse toiminguga kogutud andmeid tema soovil.
§ 32. Taotluse ja tõendi allkirjastamine
(1) Taotluse ja esitatava tõendi allkirjastab isik isiklikult.
(2) Alla 15-aastase alaealise või piiratud teovõimega isiku taotluse ja esitatava tõendi allkirjastab tema seaduslik esindaja.
(3) Taotluse allkirjastamisega kinnitab isik, et ta ei ole esitanud taotluses valeandmeid ega lisanud taotlusele võltsitud tõendeid.
(4) Taotluse allkirjastamisega kinnitab isik, et ta on teadlik temaga seonduvalt töödeldavate isikuandmete koosseisust, andmete töötlemise eesmärgist, ulatusest, viisist ja kolmandatele isikutele edastamise lubatavusest.
(5) Haldusorgan võib nõuda isikult esitatud tõendi või selle koopia allkirjastamist. Tõendi või selle koopia allkirjastamisega kinnitab isik, et esitatud tõend on originaaldokument, see ei sisalda valeandmeid ja seda ei ole võltsitud. Dokumendi koopia allkirjastamisega kinnitab isik, et koopia vastab originaaldokumendile.
(6) Kui isik ei ole võimeline taotlust või tõendit allkirjastama, teeb haldusorgan taotlusele või tõendile märke allkirja puudumise ja selle põhjuse kohta. See on samaväärne taotluse või tõendi allkirjastamisega.
(7) Käesolevas paragrahvis sätestatut kohaldatakse ka menetluse algatamiseks esitatud avaldustele ja menetluse käigus esitatud avaldustele.
§ 33. Menetlustähtaeg
(1) Käesolevast seadusest tulenevate menetluste läbiviimise tähtajad sätestatakse käesoleva seaduse alusel antavate määrustega.
(2) Kui menetluse läbiviimise tähtaega ei ole määrusega sätestatud, määrab menetluse läbiviimise tähtaja haldusorgan.
(3) Määrusega kehtestatav ega haldusorgani määratav menetlustähtaeg ei tohi ületada kuut kuud.
§ 34. Menetlustähtaja pikendamine
(1) Haldusorgan võib menetlustähtaega pikendada, kui menetluses tähtsust omavate asjaolude väljaselgitamine või tõendite kogumine ei ole võimalik sätestatud menetlustähtaja jooksul.
(2) Menetlustähtaja igakordsel pikendamisel ei tohi haldusorgani määratav uus menetlustähtaeg ületada esialgset menetlustähtaega.
§ 35. Menetlustähtaja ennistamine
(1) Kui toimingu sooritamise tähtaeg on mööda lastud mõjuval põhjusel, võib haldusorgan omal algatusel või isiku taotlusel tähtaja ennistada, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
(2) Menetlustähtaja ennistamise põhjendatud avaldus tuleb esitada viivitamata pärast menetlustoimingu sooritamist takistava asjaolu äralangemist.
(3) Menetlustähtaja ennistamise avalduse esitamine ega menetlustähtaja ennistamine ei muuda välismaalase Eestis viibimist seaduslikuks, kui välismaalasel puudub seaduslik alus Eestis ajutiseks viibimiseks või elamiseks.
§ 36. Teavitamine
(1) Käesoleva seaduse alusel antud haldusaktidest ja sooritatud toimingutest teavitatakse isikut, kui teavitamine on ette nähtud käesoleva seaduse või selle alusel antud määrusega.
(2) Isikut teavitatakse taotluses või avalduses näidatud kontaktandmete kohaselt või Eestis registreeritud elukoha aadressi kohaselt, kui isik ei ole avaldanud soovi saada teavet teistsuguste kontaktandmete või elukohaandmete kohaselt.
(3) Käesoleva seaduse alusel antud soodustavast haldusaktist või taotletud toimingu sooritamisest teavitatakse isikut haldusorgani veebilehe kaudu isikuandmeid avaldamata, e-posti teel või muul sobival viisil.
(4) Koormava haldusakti võib isikule kätte toimetada posti teel või haldusorgani asukohas.
(5) Kui isik kasutab menetluse läbiviimisel esindajat, loetakse käesolevas paragrahvis sätestatud haldusorgani poolt isiku teavitamise kohustus täidetuks esindaja teavitamisega.
§ 37. Haldusakti kättetoimetamine posti teel
(1) Käesoleva seaduse alusel antud koormava haldusakti võib isikule kätte toimetada posti teel tähtkirjaga.
(2) Kui haldusakti kättetoimetamine käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud viisil ei õnnestunud, võib haldusorgan avaldada haldusakti adressaadi isikuandmed ja haldusakti resolutiivosa haldusorgani veebilehel. Haldusakti resolutiivosa haldusorgani veebilehel avaldamisega loetakse haldusakt isikule kättetoimetatuks ja jõustunuks.
§ 38. Haldusakti kättetoimetamine haldusorgani asukohas
(1) Haldusorgan võib isikule määrata tähtpäeva või tähtaja, millal isik on kohustatud isiklikult ilmuma haldusorgani asukohta haldusakti kättesaamiseks.
(2) Kui isik mõjuva põhjuseta ei ilmu määratud tähtpäeval või määratud tähtaja jooksul haldusorgani asukohta, võib haldusorgan avaldada haldusakti adressaadi isikuandmed ja haldusakti resolutiivosa haldusorgani veebilehel. Haldusakti resolutiivosa haldusorgani veebilehel avaldamisega loetakse haldusakt isikule kättetoimetatuks ja jõustunuks.
§ 39. Menetlusdokumentide teatavaks tegemine
(1) Välismaalase Eestisse saabumise, Eestis ajutise viibimise, Eestis elamise, Eestis töötamise ja Eestist lahkuma kohustamise menetlustes võib menetlusdokumendi, sealhulgas kutse haldusorgani asukohta ilmumiseks, edastada isikule haldusorgani veebilehe kaudu isikuandmeid avaldamata, e-posti teel, posti teel, haldusorgani asukohas või muul sobival viisil. Menetlusdokumendi edastamise viisi valib haldusorgan.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud viisil, mis haldusorgani hinnangul pidi kõige suurema tõenäosusega tagama menetlusdokumendi kättetoimetamise, ei õnnestunud isikule menetlusdokumenti kätte toimetada, võib haldusorgan avaldada menetlusosalise isikuandmed ja menetlusdokumendi sisu haldusorgani veebilehel. Menetlusdokumendi, sealhulgas kutse sisu haldusorgani veebilehel avaldamisega loetakse menetlusdokument isikule kättetoimetatuks.
§ 40. Haldusakti kättetoimetamine, kui isiku asukoht ei ole teada
(1) Kui isiku asukoht ei ole haldusorganile teada ja haldusorganil ei ole mõistliku aja jooksul või mõistliku pingutusega õnnestunud isiku asukohta välja selgitada, võib haldusakti adressaadi isikuandmed ja nii soodustava kui ka koormava haldusakti resolutiivosa või menetlusdokumendi, sealhulgas kutse sisu avaldada haldusorgani veebilehel.
(2) Haldusakti resolutiivosa või menetlusdokumendi sisu avaldamisega haldusorgani veebilehel loetakse haldusakt isikule kättetoimetatuks ja jõustunuks ning menetlusdokument kättetoimetatuks.
1) elamisloa taotluse, elamisloa pikendamise taotluse ja elamisloa taastamise taotluse läbivaatamine;
2) [kehtetu - RT I, 02.07.2013, 3 - jõust. 01.09.2013]
3) [kehtetu - RT I, 09.12.2010, 1 - jõust. 01.01.2011]
4) viisataotluse ja viibimisaja pikendamise taotluse läbivaatamine;
[RT I, 23.03.2011, 2 - jõust. 05.04.2011]
5) lühiajalise töötamise registreerimine;
6) viisa andmisest keeldumise, viisa tühistamise, viisa kehtetuks tunnistamise, viibimisaja pikendamisest keeldumise ja viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise otsuse vaidlustamise käigus tehtud otsuse peale esitatud avalduse läbivaatamine;
7) tähtajalise elamisloa kehtivusaja lõppemisest tuleneva Eestis viibimise õiguse pikaajalise viisana vormistamise taotluse läbivaatamine.
§ 42. Menetlusdokumentide säilitamine
Isiku taotlust, avaldust, tõendit, protokolli, andmeid kutse saatmise ja dokumendi kättetoimetamise kohta ning muid menetlusdokumente säilitatakse Euroopa Liidu õigusaktides, arhiiviseaduses ja selle alusel antud määrustes ettenähtud korras.
§ 421. Teise haldusorgani ja isiku arvamus
(2) Kui teine haldusorgan, füüsiline või juriidiline isik ei ole oma arvamust määratud tähtaja jooksul andnud ega tähtaega pikendanud, viib haldusorgan menetluse läbi teise haldusorgani, füüsilise või juriidilise isiku arvamuseta.
2. peatükk EESTIS AJUTINE VIIBIMINE JA LÜHIAJALINE TÖÖTAMINE
1. jagu Eestis ajutine viibimine
1. jaotis Eestisse saabumise ja Eestis ajutise viibimise alused
1) Eesti pädeva asutuse antud viisa;
2) Schengeni konventsiooni liikmesriigi pädeva asutuse antud viisa, kui viisa tingimused ei välista Eestis viibimise õigust;
3) välislepingust vahetult tulenev õigus Eestis viibida;
5) vahetult seadusest, kohtulahendist või haldusaktist tulenev õigus või kohustus Eestis viibida;
6) Schengeni konventsiooni liikmesriigi pädeva asutuse antud elamisluba;
7) Välisministeeriumi antud diplomaatiline isikutunnistus välisriigi diplomaatilise esinduse ja konsulaarasutuse ning rahvusvahelise organisatsiooni esinduse Eestisse akrediteeritud personalile, nende perekonnaliikmetele ja erapersonalile;
8) tähtajalise elamisloa kehtivusaja lõppemisest tulenev õigus Eestis viibida;
9) Euroopa Liidu liikmesriigi pädeva asutuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/66/EL kolmandate riikide kodanike liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta ettevõtjasisese üleviimise korral (ELT L 157, 27.05.2014, lk 1–22) alusel antud ettevõtjasiseselt üleviidud töötaja elamisluba (edaspidi ettevõtjasiseselt üleviidud töötaja elamisluba);
10) Euroopa Liidu liikmesriigi pädeva asutuse poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/801 kolmandate riikide kodanike teadustegevuse, õpingute, praktika, vabatahtliku teenistuse, õpilasvahetusprogrammides või haridusprojektides osalemise ja au pair’ina töötamise eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (ELT L 132, 21.05.2016, lk 21–57) alusel väljaantud pikaajaline viisa või elamisluba teadlasele teadustöö tegemiseks või üliõpilasele õppimiseks.
[RT I, 17.05.2018, 1 - jõust. 23.05.2018]
(2) Schengeni konventsiooni liikmesriigi pädeva asutuse antud pikaajaline viisa on välismaalase Eestis viibimise seaduslik alus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 265/2010, millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 562/2006 seoses isikute liikumisega pikaajalise viisa alusel (ELT L 85, 31.03.2010, lk 1–4).
(3) Eestis kinnipidamisasutuses viibiva kinnipeetava, vahistatu ja arestialuse Eestis viibimise seaduslik alus on käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 sätestatud seaduslik alus ja neil ei pea kinnipidamisasutuses viibimise ajal olema Eestis viibimiseks muud käesolevas seaduses ega muus seaduses sätestatud seaduslikku alust.
(31) Haldusakti või kohtulahendiga pandud kohustus Eestist lahkuda ei ole välismaalase Eestis ajutise viibimise seaduslik alus käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 5 tähenduses.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 8 sätestatud alus on välismaalase Eestis viibimise seaduslik alus järgneva 90 päeva jooksul elamisloa kehtivusaja lõppemise päevast arvates, kui välismaalase tähtajalise elamisloa kehtivusaeg lõppes tähtaja saabumisel.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 8 sätestatud alus on välismaalase Eestis viibimise seaduslik alus järgneva 270 päeva jooksul käesoleva seaduse § 118 punkti 3 või § 181 lõike 1 punkti 6 alusel antud tähtajalise elamisloa kehtivusaja lõppemise päevast arvates, kui välismaalase elamisloa kehtivusaeg lõppes tähtaja saabumisel.
(6) Ettevõtjasiseselt üleviidud töötaja elamisluba on seaduslikuks aluseks Eestis viibimiseks ettevõtjasisese üleviimise raames tehtava töö eesmärgil ning liikumisel transiidina teise Euroopa Liidu liikmesriiki ettevõtjasisese üleviimise eesmärgil.
§ 44. Eestis ajutise viibimise tähtajad
(1) Välismaalane võib Eestis viibida viisaga kindlaks määratud tingimustel.
(2) Kui välisriigiga on sõlmitud leping viisavaba liikumise kohta või välisriigi kodanike suhtes on viisanõudest loobutud, võib selle välisriigi kodanik Schengeni konventsiooni liikmesriikides, sealhulgas Eestis, viibida kokku kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, kui välisleping ei sätesta teisiti.
(3) Schengeni konventsiooni liikmesriigi pädeva asutuse antud elamisloa alusel võib Eestis viibida kuni 90 kalendripäeva 180 päeva jooksul.
(31) Teise Euroopa Liidu liikmesriigi pädeva asutuse antud ettevõtjasiseselt üleviidud töötaja elamisloa alusel võib Eestis viibida ettevõtjasisese üleviimise eesmärgil selle elamisloa kehtivusaja jooksul.
(32) Käesoleva seaduse § 43 lõike 1 punktis 10 nimetatud Euroopa Liidu liikmesriigi pädeva asutuse antud pikaajalise viisa või elamisloaga on lubatud viibida Eestis õppimise eesmärgil kuni 360 päeva, kui välismaalane on vastu võetud rakenduskõrgharidus- või bakalaureuseõppesse, bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekavadel põhinevasse õppesse või magistri- või doktoriõppesse.
(34) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 33 nimetatud tingimustel Eestis viibivale välismaalasele on Euroopa Liidu liikmesriigi pädev asutus andnud pikaajalise viisa või elamisloa teadustegevuseks, võib tema perekonnaliige Eestis ajutiselt viibida selle viisa või elamisloa kehtivusaja jooksul.
(4) Välismaalasest laevapere liikme võib transiitreisijana lubada Eestisse, kui Eestisse saabumise eesmärk on Eesti sadamas asuval laeval laevapere liikmena töötamise alustamine või töötamise lõpetamine või tööle asumine teisele Eesti sadamas asuvale laevale või välislepingus ettenähtud juhtudel siirdumine laevale teises riigis või päritoluriiki tagasipöördumine.
§ 45. Tervisekindlustusleping
(1) Eestis ajutiselt viibival ja viibimisaja pikendamist taotleval välismaalasel peab olema tervisekindlustusleping, mis tagab tema haigusest või vigastusest tingitud ravikulude tasumise Eestis viibimise ajal.
(2) Tervisekindlustuslepingut ei pea välismaalasel olema:
1) kui ta on ravikindlustuse seaduse kohaselt kohustusliku ravikindlustusega kindlustatud isik;
2) kui tal on kindlustusleping, mis tagab tema haigusest või vigastusest tingitud ravikulude tasumise samas ulatuses ravikindlustatud isikuga;
3) välislepingus sätestatud juhul või
4) kui tema haigusest või vigastusest tingitud kulud tasub muu riik või rahvusvaheline organisatsioon.
§ 451. Kutsuja kohustused
Õppeasutusel, kuhu välismaalane käesoleva seaduse § 43 lõike 1 punktis 10 nimetatud Euroopa Liidu liikmesriigi pädeva asutuse antud pikaajalise viisa või elamisloa alusel Eestis õppima asus, on käesolevas seaduses sätestatud kutsuja kohustused.
2. jaotis Eestis ajutise viibimise aja pikendamine
§ 46. Viibimisaja pikendamise tingimused
(1) Eestis ajutise viibimise seadusliku alusega lubatud viibimisaega (edaspidi käesolevas jaos viibimisaeg) üldjuhul ei pikendata.
(2) Erandina võib viibimisaega pikendada kuni 90 päeva, kui on ilmnenud asjaolu, mis ei olnud välismaalasele enne Eestisse saabumist teada, või uus asjaolu, mis tekkis pärast välismaalase Eestisse saabumist.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud asjaoluna, mis eeldab välismaalase jätkuvat Eestis ajutist viibimist või takistab tema Eestist lahkumist, käsitatakse vähemalt ühte järgmistest põhjustest:
1) vääramatu jõud (force majeure);
2) humaanne põhjus;
3) mõjuv ametialane põhjus ja
4) mõjuv isiklik põhjus.
(4) Vahetult seadusest, kohtulahendist või haldusaktist tulenevat õigust või kohustust Eestis viibida käesoleva seaduse alusel ei pikendata.
§ 47. Viibimisaja pikendamise taotluse õiguslik mõju
Kui välismaalane on taotlenud viibimisaja pikendamist ajutise viibimisaja jooksul, on tema Eestis viibimine seaduslik tema taotluse läbivaatamise ajal.
§ 48. Viibimisaja pikendamisest keeldumine
(1) Viibimisaja pikendamisest keeldutakse, kui:
1) välismaalase suhtes esineb viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise aluseks olev asjaolu;
3) viibimisaja pikendamise taotlemisel on esitatud valeandmeid menetluses tähtsust omavate asjaolude kohta või võltsitud dokumente;
4) välismaalane ei esita haldusorgani nõudmisel ja määratud tähtajaks andmeid ja tõendeid;
9) välismaalasel puudub kehtiv reisidokument või
(2) Kui välismaalase Eestis ajutise viibimise seaduslik alus on Schengeni konventsiooni liikmesriigi pädeva asutuse antud elamisluba, ei tohi viibimisaja pikendamisel viibimisaja kehtivusaeg üldjuhul ületada tema elamisloa kehtivusaega.
§ 49. Viibimisaja pikendamisest keeldumise põhjendamine
(1) Viibimisaja pikendamisest keeldumise korral teavitatakse välismaalast keeldumise õiguslikust alusest.
(2) Viibimisaja pikendamisest keeldumise põhjust ega sellega seonduvat teavet ei avaldata välismaalasele ega muule isikule.
§ 50. Viibimisaja pikendamise otsustamise pädevus
(1) Viibimisaja pikendamise või pikendamisest keeldumise otsustab Politsei- ja Piirivalveamet.
(2) Välisriigi diplomaatilise esinduse ja konsulaarasutuse ning rahvusvahelise organisatsiooni esinduse Eestisse akrediteeritud personalile, nende perekonnaliikmetele ja erapersonalile antud diplomaatilise isikutunnistusega lubatud viibimisaja pikendamise või pikendamisest keeldumise otsustab Välisministeerium.
3. jaotis Eestis ajutise viibimise aja ennetähtaegne lõpetamine
§ 51. Viibimisaja ennetähtaegne lõpetamine
(1) Viibimisaja ennetähtaegne lõpetamine on välismaalase Eestis ajutise viibimise seadusliku alusega, välja arvatud käesoleva seaduse alusel antud viisaga, lubatud Eestis viibimise aja lühendamine.
(2) Viibimisaja ennetähtaegsel lõpetamisel lühendatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud seadusliku alusega lubatud viibimisaega ühekordselt.
(3) Viibimisaja võib ennetähtaegselt lõpetada igal ajal enne välismaalase Eestisse saabumist, piiripunktis või välismaalase Eestis viibimise ajal.
§ 52. Viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise alused
(1) Viibimisaeg lõpetatakse ennetähtaegselt, kui esineb vähemalt üks järgmistest alustest:
1) välismaalasel puudub kehtiv reisidokument;
2) välismaalase reisidokument või selles sisalduvad kanded on võltsitud;
3) on alust arvata, et välismaalase väidetav Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumile saabumise eesmärk ei vasta tegelikule eesmärgile;
4) välismaalane on 180-päevase ajavahemiku jooksul juba viibinud Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumil 90 päeva;
5) välismaalasel puuduvad piisavad elatusvahendid, arvestades riigis viibimise kestust ja olemust, või päritoluriiki või transiidiriiki naasmiseks vajalikud vahendid;
6) välismaalase suhtes kehtib Eesti kohaldatud sissesõidukeeld või Schengeni konventsiooni liikmesriigi kohaldatud ja Schengeni konventsiooni kohaselt Schengeni infosüsteemi kantud Schengeni sissesõidukeeld ja
7) välismaalane võib kujutada ohtu Euroopa Liidu mis tahes liikmesriigi avalikule korrale, riigi julgeolekule, rahvusvahelistele suhetele või rahva tervisele.
(2) Alus arvata, et välismaalase Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumile saabumise väidetav eesmärk ei vasta tegelikule eesmärgile käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 3 mõistes, on eelkõige, kui:
1) on kahtlus, et välismaalane ei lahku seadusliku aluse lõppedes Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumilt;
2) on kahtlus, et välismaalane võib rikkuda Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumil ajutise viibimise tingimusi;
3) on põhjust kahelda välismaalase usaldusväärsuses või
4) välismaalane ei vasta Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumil ajutise viibimise tingimusele.
(3) Viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise alusena kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud alust eelkõige, kui:
1) välismaalasel puuduvad nõutavad piisavad rahalised vahendid tema Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumil viibimise ja sealt lahkumise kulude kandmiseks või tema majutuse tagamiseks või
2) välismaalase tervisekindlustusleping lõpeb enne lubatud viibimisaja lõppemist.
(4) Viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise alusena kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 7 nimetatud alust eelkõige, kui:
1) välismaalast on karistatud süüteo eest või
2) välismaalase suhtes esineb mõni sissesõidukeelu kohaldamise aluseks olev asjaolu.
(5) Viibimisaega ei lõpetata ennetähtaegselt, kui välismaalase Eestis ajutine viibimine on vajalik humaansetel kaalutlustel, riiklikest huvidest lähtuvalt või rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks.
§ 53. Viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise põhjendamine
(1) Viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise korral teavitatakse välismaalast lõpetamise õiguslikust alusest.
(2) Viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise põhjust ega sellega seonduvat teavet ei avaldata välismaalasele ega muule isikule.
§ 54. Viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise õiguslikud tagajärjed
(1) Viibimisaja ennetähtaegsel lõpetamisel enne välismaalase Eestisse saabumist või piiripunktis välismaalast Eestisse ei lubata ja ta saadetakse tagasi riigipiiri seaduses sätestatud korras.
(2) Viibimisaja ennetähtaegsel lõpetamisel on välismaalane kohustatud viivitamata Eestist lahkuma. Lahkumiskohustus võidakse viivitamata täita väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduses sätestatud korras.
§ 55. Viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise pädevus
Viibimisaja lõpetab ennetähtaegselt Välisministeerium, Politsei- ja Piirivalveamet või Kaitsepolitseiamet.
2. jagu Viisa
1. jaotis Viisa liigid
§ 56. Viisa
Viisa on välismaalasele antav luba Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumile, Eestisse või lennujaama transiiditsooni sisenemiseks ja Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumil, Eestis või lennujaama transiiditsoonis ajutiseks viibimiseks vastavalt viisaga määratud tingimustele, kui seadus ei sätesta teisiti.
§ 57. Viisa liigid
§ 58. Lennujaama transiidiviisa
§ 59. Lühiajaline viisa
§ 60. Pikaajaline viisa
(1) Pikaajalise viisa võib anda välismaalasele ühe- või mitmekordseks ajutiseks Eestis viibimiseks.
(2) Pikaajalise viisa võib anda kehtivusajaga kuni 12 kuud.
(3) Pikaajalise viisa võib anda kuni 365-päevase viibimisajaga kaheteistkümne järjestikuse kuu jooksul, kui välisleping ei sätesta teisiti.
(4) [Kehtetu - RT I, 02.07.2013, 3 - jõust. 01.09.2013]
(5) [Kehtetu - RT I, 02.07.2013, 3 - jõust. 01.09.2013]
(6) Välismaalase kogu viibimisaeg pikaajalise viisa alusel ei tohi ületada 548 päeva 730 järjestikuse päeva jooksul, kui välisleping ei sätesta teisiti.
(7) Käesoleva paragrahvi lõiget 6 ei kohaldata välismaalase suhtes, kelle lühiajaline töötamine on registreeritud käesoleva seaduse § 106 lõike 10 alusel, kui välismaalane on eelnevalt riigis viibinud pikaajalise viisa alusel muul eesmärgil kui hooajatöö.
2. jaotis Viisa andmine ja andmisest keeldumine
1. alljaotis Viisa andmine
§ 61. Viisaga kindlaks määratavad tingimused
1) kehtivusaeg – ajavahemik, mille jooksul viisa kehtib ühe-, kahe- või mitmekordseks Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumile, Eestisse või lennujaama transiiditsooni sisenemiseks, seal viibimiseks ja sealt lahkumiseks;
2) viibimisaeg – päevade arv, mille kestel võib välismaalane viisa kehtivusajal Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumil, Eestis või lennujaama transiiditsoonis viibida;
3) kordsus – viisa kehtivusaja jooksul välismaalasele Schengeni liikmesriikide territooriumile, Eestisse või lennujaama transiiditsooni sisenemiste lubatud arv ja
4) territoriaalne kehtivus – ühe või mitme Schengeni konventsiooni liikmesriigi territoorium või lennujaama transiiditsoon, kus välismaalane võib viibida tingimusel, et viisaruumi sisenetakse ja sealt lahkutakse territoriaalse kehtivusega määratud riigi territooriumi kaudu.
(2) Välismaalane on kohustatud Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumile, Eestisse või lennujaama transiiditsooni saabumise, seal viibimise ja sealt lahkumise puhul järgima viisaga määratud tingimusi.
§ 62. Viisa andmise tingimused
(1) Lennujaama transiidiviisa ja lühiajalise viisa võib välismaalasele anda viisaeeskirjas sätestatud tingimustel.
(2) Pikaajalise viisa võib anda välismaalasele, kui:
2) on tõendatud tema kavandatava Eestis viibimise eesmärk ja põhjus ning need on kooskõlas välismaalase Eestis ajutist viibimist reguleerivates õigusaktides sätestatuga;
3) on tõendatud, et tema majutus- ja viibimiskulud on Eestis viibimise ajal kaetud;
4) ta tõendab kavatsust lahkuda Eestist hiljemalt viibimisaja lõppemisel;
5) on tõendatud, et tema kulud tagasipöördumiseks oma päritolumaale või Eestist lahkumiseks mõnda teise riiki, kuhu tal on õiguslik alus siseneda, on kaetud, ja
6) tal on kehtiv tervisekindlustusleping, mis tagab tema haigusest või vigastusest tingitud ravikulude tasumise viisa kehtivusajal, mitmekordse viisa puhul esimese kavandatud viibimisaja lõppemiseni.
(3) Tervisekindlustuslepingut ei pea pikaajalise viisa puhul olema, kui välismaalane on ravikindlustuse seaduse kohaselt kohustusliku ravikindlustusega kindlustatud isik või välismaalase ravikulud tasub muu riik või rahvusvaheline organisatsioon või välislepingus sätestatud juhul.
§ 621. Viisa andmine seoses välismaalase lühiajalise Eestis töötamisega
(21) Kui välismaalane viibib ja töötab Eestis käesoleva seaduse § 44 lõikes 33 nimetatud tingimustel, võib välismaalase abikaasale, alaealisele lapsele ja täisealisele lapsele, kes ei ole terviseseisundi või puude tõttu suuteline iseseisvalt toime tulema, anda viisa välismaalase Eestis viibimise ajaks, arvestades viisa andmise tingimusi.
(3) Kui välismaalasele, kes on vastu võetud õppeasutuse neljanda või viienda taseme kutseõppesse, rakenduskõrgharidus- või bakalaureuseõppesse, bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekavadel põhinevasse õppesse või magistri- või doktoriõppesse, antakse viisa seoses Eestis õppima asumisega, võib välismaalase abikaasale, alaealisele lapsele ja täisealisele lapsele, kes ei ole terviseseisundi või puude tõttu suuteline iseseisvalt toime tulema, anda viisa samadel tingimustel kui nimetatud välismaalasele.
[RT I, 03.01.2017, 1 - jõust. 01.04.2017]
(4) Kui välismaalane on vastu võetud õppeasutuse neljanda või viienda taseme kutseõppesse, rakenduskõrgharidus- või bakalaureuseõppesse, bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekavadel põhinevasse õppesse või magistri- või doktoriõppesse ja tal on Eestis viibimiseks seaduslik alus, võib välismaalase abikaasale, alaealisele lapsele ja täisealisele lapsele, kes ei ole terviseseisundi või puude tõttu suuteline iseseisvalt toime tulema, anda lühiajalise või pikaajalise viisa.
(5) [Kehtetu - RT I, 03.01.2017, 1 - jõust. 01.04.2017]
§ 623. Pikaajalise viisa taotluse õiguslik mõju
Kui välismaalane on taotlenud pikaajalist viisat käesoleva seaduse §-s 911 sätestatud korras, on tema Eestis viibimine seaduslik tema taotluse läbivaatamise ajal.
§ 624. Viisa andmine seoses iduettevõtlusega
(4) Kui välismaalasele antakse viisa iduettevõtlusega tegelemiseks, võib välismaalase abikaasale, alaealisele lapsele ja täisealisele lapsele, kes ei ole terviseseisundi või puude tõttu suuteline iseseisvalt toime tulema, anda lühiajalise või pikaajalise viisa.
§ 63. Viisa andmine piiripunktis
(2) Piiripunktis võib anda lühiajalise viisa viisaeeskirjas sätestatud alustel ja tingimustel.
(3) Lennujaama transiidiviisat ja pikaajalist viisat piiripunktis ei anta.
§ 64. Teave viisa andmise kohta
Viisa andmise asjaolusid ega nendega seonduvat teavet ei avaldata välismaalasele ega muule isikule.
§ 641. Kutsuja kohustused
Õppeasutusel, kuhu õppima asumiseks välismaalasele viisa anti, on käesolevas seaduses sätestatud kutsuja kohustused.
2. alljaotis Viisa andmisest keeldumine
§ 65. Viisa andmisest keeldumise alused
(1) Lühiajalise viisa ja lennujaama transiidiviisa andmisest keeldutakse viisaeeskirjas sätestatud alustel.
(2) Pikaajalise viisa andmisest keeldutakse, kui esineb vähemalt üks järgmistest alustest:
3) on alust arvata, et välismaalase väidetav reisieesmärk ei vasta tegelikule eesmärgile;
4) välismaalasel puuduvad piisavad elatusvahendid, arvestades Eestis viibimise kestust ja olemust, või päritoluriiki või transiidiriiki naasmiseks vajalikud vahendid;
5) välismaalase suhtes kehtib Eesti poolt kohaldatud sissesõidukeeld või Euroopa Liidu ühtsesse viisaruumi kuuluva liikmesriigi poolt kohaldatud ja Schengeni konventsiooni kohaselt Schengeni infosüsteemi kantud Schengeni sissesõidukeeld;
6) välismaalane võib kujutada ohtu avalikule korrale, riigi julgeolekule, rahvusvahelistele suhetele või rahva tervisele ja
7) on põhjendatud alus kahelda välismaalase esitatud täiendavate dokumentide ehtsuses või nende sisu õigsuses, tema avalduste usaldusväärsuses või tema kavatsuses lahkuda Eestist enne pikaajalise viisa kehtivusaja lõppu.
§ 66. Viisa andmisest keeldumise põhjendamine
(1) Viisa andmisest keeldumise korral teavitatakse välismaalast keeldumise õiguslikust alusest.
(2) Välismaalasele ega muule isikule ei avaldata viisa andmisest keeldumise põhjust ega sellega seonduvat teavet.
3. jaotis Viisaga määratud viibimisaja pikendamine ja pikendamisest keeldumine
§ 67. Viisaga määratud viibimisaja pikendamise tingimused
(1) Viisaga määratud viibimisaega (edaspidi käesolevas jaos viibimisaeg) üldjuhul ei pikendata.
(2) Lühiajalise viisaga ja lennujaama transiidiviisaga määratud viibimisaega pikendatakse viisaeeskirjas sätestatud alustel.
(3) Erandina võib pikaajalise viisaga määratud viibimisaega pikendada kuni 90 päeva, kui on ilmnenud asjaolu, mis ei olnud enne viisa alusel Eestisse saabumist välismaalasele teada, või uus asjaolu, mis tekkis pärast viisa andmist ja välismaalase Eestisse saabumist.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud asjaoluna, mis eeldab välismaalase jätkuvat Eestis ajutist viibimist või takistab tema Eestist lahkumist, käsitatakse vähemalt ühte järgmistest põhjustest:
(41) Pikaajalise viisaga määratud viibimisaega pikendatakse lühiajaliseks Eestis töötamiseks tingimusel, et välismaalase kogu viibimisaeg pikaajalise viisa alusel ei ületa 548 päeva 730 järjestikuse päeva jooksul.
(42) Pikaajalise viisaga määratud viibimisaega pikendatakse iduettevõtlusega tegelemiseks tingimusel, et välismaalase kogu viibimisaeg pikaajalise viisa alusel ei ületa 548 päeva 730 järjestikuse päeva jooksul.
(43) Kui välismaalase viisaga määratud viibimisaega pikendatakse käesoleva paragrahvi lõike 42 alusel, võib pikendada välismaalase abikaasa, alaealise lapse ja täisealise lapse, kes ei ole terviseseisundi või puude tõttu suuteline iseseisvalt toime tulema, pikaajalise viisaga määratud viibimisaega samadel tingimustel nagu nimetatud välismaalasel.
(5) Viisaga määratud viibimisaja pikendamisel kauemaks kui viisa kehtivusaeg, pikeneb viisa kehtivusaeg viisaga määratud viibimisaja lõppemiseni.
§ 68. Tervisekindlustusleping
(1) Viibimisaja pikendamist taotleval välismaalasel peab olema tervisekindlustusleping, mis tagab tema haigusest või vigastusest tingitud ravikulude tasumise Eestis ajutise viibimise ajal.
§ 681. Viibimisaja pikendamine seoses välismaalase lühiajalise Eestis töötamisega
(1) Kui välismaalane taotleb viisaga määratud viibimisaja pikendamist käesoleva seaduse § 67 lõike 41 alusel, peab tema lühiajaline Eestis töötamine olema eelnevalt Politsei- ja Piirivalveametis registreeritud.
(2) Kui välismaalase viibimisaega pikendatakse käesoleva seaduse § 67 lõike 41 alusel, võib pikendada välismaalase abikaasa, alaealise lapse ja täisealise lapse, kes ei ole terviseseisundi või puude tõttu suuteline iseseisvalt toime tulema, pikaajalise viisaga määratud viibimisaega samadel tingimustel nagu nimetatud välismaalasel.
§ 69. Viibimisaja pikendamise taotluse õiguslik mõju
Kui välismaalane on taotlenud viibimisaja pikendamist viisa kehtivusajal, on tema Eestis viibimine seaduslik tema taotluse läbivaatamise ajal.
§ 70. Viibimisaja pikendamisest keeldumine
Viibimisaja pikendamisest keeldutakse, kui:
1) välismaalase suhtes esineb viisa andmisest keeldumise aluseks olev asjaolu;
5) on kahtlus, et välismaalase viibimisaja pikendamise eesmärk ei vasta tegelikule Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumil või Eestis jätkuva viibimise eesmärgile;
§ 71. Viibimisaja pikendamisest keeldumise põhjendamine
4. jaotis Viisa kehtivus
1. alljaotis Viisa kehtivuse lõppemine
§ 72. Ühekordse viisa kehtivuse lõppemine
3) välismaalase Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumilt või lennujaama transiiditsoonist lahkumisel;
4) viisa tühistamisel;
5) viisa kehtetuks tunnistamisel;
6) Eesti pädeva asutuse poolt elamisloa andmisel.
§ 73. Mitmekordse viisa kehtivuse lõppemine
(1) Mitmekordse lühiajalise viisa ja lennujaama transiidiviisa kehtivus lõpeb:
2) välismaalasele viisaga lubatud Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumile või lennujaama transiiditsooni sisenemiste arvu täitumisest arvates viisaga määratud viibimisaja lõppemisel, kui viisa kehtivusaeg ei lõpe varem;
3) välismaalasele viisaga lubatud Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumile või lennujaama transiiditsooni sisenemiste arvu täitumisest arvates viisaga määratud viibimisaja lõppemisel, kui välismaalane ei lahku Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumilt või lennujaama transiiditsoonist varem;
4) välismaalasele viisaga lubatud Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumile või lennujaama transiiditsooni sisenemiste arvu täitumisest arvates välismaalase Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumilt või lennujaama transiiditsoonist lahkumisel, kui viibimisaeg või kehtivusaeg ei lõpe varem;
(2) Mitmekordse pikaajalise viisa kehtivus lõpeb:
4) välismaalasele viisaga lubatud Eestisse sisenemiste arvu täitumisest arvates välismaalase Eestist lahkumisel, kui viibimisaeg või viisa kehtivusaeg ei lõpe varem;
5) viisa tühistamisel;
6) viisa kehtetuks tunnistamisel;
7) Eesti pädeva asutuse poolt elamisloa andmisel.
§ 74. Välismaalase Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumilt, Eestist ja lennujaama transiiditsoonist lahkumise kohustus
Hiljemalt viisa kehtivuse lõppemise ajaks on välismaalane kohustatud Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumilt, Eestist või lennujaama transiiditsoonist lahkuma.
2. alljaotis Viisa tühistamine ja kehtetuks tunnistamine
§ 75. Viisa tühistamine ja kehtetuks tunnistamine
Viisa tühistamine ja viisa kehtetuks tunnistamine viisaeeskirja mõistes on viisa kehtetuks tunnistamine haldusmenetluse seaduse mõistes.
§ 76. Viisa tühistamine
(1) Viisa tühistamine viisaeeskirja ja käesoleva seaduse mõistes on viisa kehtetuks tunnistamine tagasiulatuvalt algusest peale.
(2) Viisa tühistatakse, kui ilmneb, et selle andmise ajal ei olnud viisa andmise tingimused täidetud.
§ 77. Viisa kehtetuks tunnistamine
(1) Viisa kehtetuks tunnistamine viisaeeskirja ja käesoleva seaduse mõistes on viisa kehtetuks tunnistamine edasiulatuvalt otsuse tegemise hetkest alates.
(2) Viisa tunnistatakse kehtetuks, kui ilmneb, et selle andmiseks vajalikud tingimused ei ole enam täidetud.
§ 78. Viisa tühistamise ja kehtetuks tunnistamise alused
(1) Lühiajaline viisa ja lennujaama transiidiviisa tühistatakse ja tunnistatakse kehtetuks viisaeeskirjas sätestatud alustel.
(2) Pikaajaline viisa tühistatakse ja tunnistatakse kehtetuks, kui esineb vähemalt üks järgmistest alustest:
7) on põhjendatud alus kahelda välismaalase esitatud täiendavate dokumentide ehtsuses või nende sisu õigsuses, tema avalduste usaldusväärsuses või tema kavatsuses lahkuda Eestist enne pikaajalise viisa kehtivusaja lõppu;
8) välismaalane on esitanud selleks taotluse.
§ 79. Viisa tühistamise ja kehtetuks tunnistamise põhjendamine
(1) Viisa tühistamise ja kehtetuks tunnistamise korral teavitatakse välismaalast tühistamise ja kehtetuks tunnistamise õiguslikust alusest.
(2) Viisa tühistamise ja kehtetuks tunnistamise põhjust ega sellega seotud asjaolusid ei avaldata välismaalasele ega muule isikule.
§ 80. Välismaalase lahkumiskohustus
(1) Viisa tühistamise või kehtetuks tunnistamise korral on Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumil viibiv välismaalane kohustatud viivitamata Schengeni konventsiooni liikmesriikide territooriumilt lahkuma, kui välismaalasel puudub riigis ajutiseks viibimiseks või elamiseks seaduslik alus.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud lahkumiskohustus võidakse viivitamata sundtäita väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduses sätestatud korras.
5. jaotis Viisamenetlus
1. alljaotis Pädevus
§ 81. Eesti välisesinduses viisa andmise pädevus
Viisa andmise või andmisest keeldumise Eesti välisesinduses otsustab konsulaarametnik.
§ 82. Viisa andmise kooskõlastamine
(1) Konsulaarametnik on kohustatud viisa andmise kooskõlastama valdkonna eest vastutava ministri määratud Siseministeeriumi valitsemisala asutustega.
(11) Politsei- ja Piirivalveamet on kohustatud kooskõlastama Eestis viisa andmise valdkonna eest vastutava ministri määratud asutusega.
(2) Kui valdkonna eest vastutava ministri määratud asutus ei kooskõlasta viisa andmist, peab konsulaarametnik või Politsei- ja Piirivalveamet viisa andmisel oma otsust viisaregistris põhjendama.
(3) Teavet viisa andmise kooskõlastamise kohta ei avaldata välismaalasele ega muule isikule.
(5) Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud juhul kooskõlastatakse viisa andmine Schengeni konventsiooni liikmesriikidega.
§ 821. Eestis viisa andmise pädevus
Viisa andmise või andmisest keeldumise Eestis otsustab Politsei- ja Piirivalveamet.
§ 83. Piiripunktis viisa andmise pädevus
Piiripunktis erandina viisa andmise või andmisest keeldumise otsustab Politsei- ja Piirivalveamet.
§ 84. Viibimisaja pikendamise pädevus
Viibimisaja pikendamise või pikendamisest keeldumise otsustab Politsei- ja Piirivalveamet.
§ 85. Viisa tühistamise pädevus
(1) Viisa tühistamise otsustab Välisministeerium, Politsei- ja Piirivalveamet või Kaitsepolitseiamet.
(2) Eesti riigipiirile, transiiditsooni või ajutisele kontrolljoonele saabunud välismaalase viisa tühistamise otsustab Politsei- ja Piirivalveamet.
§ 86. Viisa kehtetuks tunnistamise pädevus
Viisa tunnistab kehtetuks Välisministeerium, Politsei- ja Piirivalveamet või Kaitsepolitseiamet.
§ 87. Viisanõudest loobumise pädevus
Vabariigi Valitsus võib otsustada viisanõudest loobumise kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.03.2001, lk 1–7).
§ 88. Esindamisega seotud kokkulepete sõlmimise pädevus
Vabariigi Valitsus võib välisriikidega sõlmida viisaküsimustes Eesti Vabariigi esindamisega seotud kokkuleppeid.
2. alljaotis Taotlemine
§ 89. Viisa taotlemine
(1) Välisma


Puhtu-Laelatu looduskaitseala kaitse-eeskiri – Riigi Teataja
Puhtu-Laelatu looduskaitseala kaitse-eeskiri - sisukord
§ 6 Lennuliiklus kaitsealal
§ 8 Üksikobjekti kaitse
§ 13 Metsa kaitse-eesmärk sihtkaitsevööndis
§ 17 Metsa kaitse-eesmärk piiranguvööndis
Puhtu-Laelatu looduskaitseala kaitse-eeskiri1
Vastu võetud 21.01.2003 nr 18
RT I 2003, 11, 50
jõustumine 03.02.2003
13.05.2003 RT I 2003, 42, 293 25.05.2003
(1) Puhtu-Laelatu looduskaitseala (edaspidi kaitseala) on moodustatud ENSV Ministrite Nõukogu 11. juuli 1957. a määrusega nr 242 «Abinõudest looduskaitse organiseerimiseks Eesti NSV-s» (ENSV Teataja 1957, 14, 125) kaitse alla võetud Virtsu-Laelatu-Puhtu botaanilis-zooloogilise kaitseala baasil.
(2) Kaitseala põhieesmärk on looduslike ja poollooduslike koosluste ning sealse vee- ja rannikulinnustiku elupaikade kaitse.
(3) Kaitseala maa- ja veeala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele kuueks sihtkaitsevööndiks ja piiranguvööndiks.
(5) «Rahvusvahelise tähtsusega märgalade, eriti veelindude elupaikade konventsiooni» artikli 2 lõike 1 kohaselt on Puhtu-Laelatu looduskaitseala rahvusvahelise tähtsusega märgala (Ramsari ala).
[RT I 2003, 42, 293 - jõust. 25.05.2003]
(1) Kaitseala välispiir kulgeb Hanila vallas Virtsu poolsaarel katastriüksuse 19502:003:0040 edelatipust, sealt piki selle katastriüksuse loodepiiri põhja suunas kuni lõikumiseni lõunapoolse kõrgepingeliiniga; sealt piki nimetatud kõrgepingeliini idakirdesse kuni liini käändumiseni põhjakirdesse katastriüksuste 19502:003:1253 ja 19502:006:1392 vahelisel piiril; siis mööda nimetatud katastriüksuste vahelist piiri edelasse kuni lõikumiseni piki randa kulgeva lääne-idasuunalise pinnasteega; edasi ida poole mööda seda teed ja selle mõttelist pikendust alates lõikumisest Virtsu–Puhtu teega kuni lõikumiseni rannajoonega; sealt mööda Rame lahe läänekalda rannajoont kirde ja põhja suunas kuni lõikumiseni Virtsu endisel raudteetammil kulgeva Virtsu–Laelatu teega; seejärel mööda seda teed edelasse ja sealt piki Mõisa lahe läänekalda roostiku ja rannamadala ning maismaa vahelise terrassi piiri loodesse kuni katastriüksust Kuusiku 19502:003:0027 loodekagusuunaliselt läbiva kraavini; edasi mööda nimetatud kraavi kirdekallast loodesse kuni lõikumiseni Risti–Virtsu maanteega; siis piki Risti–Virtsu maantee teemaa kagupiiri 600 m kirdesse kuni katastriüksuse 19502:001:0037 lõunapiiri mööda kulgeva pinnasteeni, sealt mööda seda teed itta kuni tee lõikumiseni kõrgepingeliiniga katastriüksusel 19502:001:0460 ja mööda liini kirdesse kuni katastriüksuse Olli 19502:001:0013 kagutipuni; seejärel mööda katastriüksuse 19501:002:1751 loodepiiri kuni selle katastriüksuse põhjatipuni, sealt edasi mööda mõttelist sirget endise maaüksuse Tuudi-Halliku 24-25 läänenurka; edasi mööda nimetatud maaüksuse edelapiiri kuni Kasselahe-poolse elektriliinini, mööda elektriliini kuni põllu piirini ja mööda põllu läänepoolset kontuuri algul edelasse, siis lõunasse ja kagusse kuni katastriüksuse Laine 19501:002:1970 talu teeni; edasi mööda talu tee äärset kiviaeda ja õuekrundi põhjapiiri lääneedelasse kuni krunti ääristava kiviaia käändumiseni lõunasse, seejärel mööda kiviaeda lõunasse ja itta kuni katastriüksuse 19501:002:1970 idapiirini; sealt mööda nimetatud piiri ja selle mõttelist pikendusjoont kagusse kuni endise raudteetammi sillani Mädasoone kraavil; siis mööda raudteetammi kaguserva idakirdesse kuni lõikumiseni Hanila–Hõbesalu teega; sealt mööda Hanila–Hõbesalu tee teemaa läänepiiri lõunakagusse kuni katastriüksuse Lautaguse 19502:001:0550 kirdetipuni; sealt mööda selle katastriüksuse piiri edelasse ja kagusse kuni lõikumiseni katastriüksuse Kera 19502:001:0292 läänepiiriga ja mööda katastriüksuse läänepiiri lõunasse ja kagusse kuni katastriüksuse Kera 19502:001:0292 piiri lõikumiseni Hanila–Hõbesalu teega; seejärel mööda Hanila–Hõbesalu tee teemaa läänepiiri kuni Rame teeristini, sealt mööda Rame–Laelatu tee teemaa lõunapiiri lääneloodesse kuni endise maaüksuse Kristjani 6 talu õueteest loode pool oleva kiviaiani; edasi piki edelasse suunduvat kiviaeda läbi Kristjani 6 maaüksuse ja katastriüksuse Karjamaa 19508:001:0500 kuni kiviaia lõikumiseni katastriüksuse Saariko 19502:001:0522 piiriga; siis kiviaiaga paralleelselt kulgevat teed mööda läbi nimetatud katastriüksuse lõunasse kuni katastriüksuste Saariko 19502:001:0522 ja Ohusaare II 19502:001:0100 vahelise piirini, viimase idanurgas, sealt mööda katastriüksustevahelist piiri loodesse kuni lõikumiseni rannajoonega; edasi mööda Rame lahe idakallast lõunasse kuni katastriüksuse Kübareste 19502:001:0751 edelanurgani, sealt mööda nimetatud katastriüksuse lõunapiiri itta kuni katastriüksuse kagutipuni; siis mööda kiviaeda idakagusse kuni lõikumiseni katastriüksuse Siimu 19502:001:0740 piiriga, sealt mööda katastriüksuse piiri 300 m kirdesse kuni lõikumiseni kiviaiaga, siis mööda kiviaeda lõunasse kuni ida-läänesuunalise pinnasteeni endise maaüksuse Uuetoa A 13 maal; seejärel mööda teeäärset kiviaeda idakagusse kuni kiviaia käändumiseni lõunakagusse, sealt mööda kiviaeda läbi endise maaüksuse Ranna A 11 lõunakagusse kuni kiviaia lõikumiseni pinnasteega; edasi mööda seda pinnasteed lääneedelasse ja lõunasse kuni lõikumiseni katastriüksuse Uus-Kutsari 19502:001:0800 piiriga; sealt mööda nimetatud katastriüksuse piiri 100 m kirdesse kuni kiviaiani, seejärel mööda kiviaeda idakagusse kuni katastriüksuse Simo 19502:001:0420 piirini, sealt mööda katastriüksuse piiri rannajooneni, mööda Pivarootsi lahe põhjakallast kagusse ja mööda sama katastriüksuse piiri põhjakirdesse kuni taaslõikumiseni kiviaiaga, sealt mööda kiviaeda idakagusse läbi katastriüksuste Uus-Kutsari 19502:001:0800, Kadariku 19502:001:0370 ja Kruusimäe 19502:001:0073 kuni kiviaia käändumiseni kirdesse katastriüksusel Kadakarahu 19502:001:0401; edasi mööda kiviaeda kirdesse kuni lõikumiseni kagusse suunduva kiviaiaga katastriüksuse Rehe 19502:001:0543 edelanurgas, sealt mööda kiviaeda kagusse kuni katastriüksuse Jaani 19502:001:0922 lõunapiirini ja mööda lõunapiiri kuni lõikumiseni Pivarootsi lahe rannikuga; edasi mööda Pivarootsi lahe idakalda rannajoont kuni Täikse poolsaare edelanurgas oleva neeme tipuni. Sealt edasi kulgeb piir merel läbi punktide 58°31'49,9" N 23°34'33,6" E (6 487 902,6 m – 475 302,0 m) ja 58°32'48,1" N 23°30'39,3" E (6 489 728,7 m – 471 523,9 m) kuni katastriüksuse 19502:003:0040 edelatipuni.
(2) Ühe lahustükina kuuluvad kaitseala koosseisu Hanila vallas olevad Kõbaja laiud, mille piir on merel määratud järgmiste punktidega ning neid ühendavate geodeetiliste joontega: 58°36'19,87" N 23°29'31,77" E (6 496 288,3 m – 470 480,9 m), 58°35'55,3" N 23°31'0,9" E (6 495 518,5 m – 471 916,0 m), 58°35'31,5" N 23°31'8,4" E (6 494 782,4 m – 472 030,7 m), 58°34'55" N 23°29'51,6" E (6 493 671,5 m – 470 781,4 m) ja 58°35'54,8" N 23°28'22,9" E (6 495 521,9 m – 469 363,2 m).
(3) Kaitseala välispiir ja vööndite kirjeldus on koostatud:
1) maismaa osas riigiettevõtte Eesti Maauuringud 1991.–1993. a maakasutuskaartide (mõõtkava 1:10 000), Eesti Metsakorralduskeskuse Lihula metskonna 1987. a puistuplaani (mõõtkava 1:20 000) ning talumaade osas kuni 1940. a väljaantud Katastri Ameti skeemkaartide (mõõtkava 1:10 000) alusel ja maakatastri andmete alusel seisuga september 2001. a;
2) merepunktide alusel, mille ristkoordinaadid on Eesti põhikaardi EUREF-EST-92 süsteemis Lamberti konformses koonilises projektsioonis ja geograafilised koordinaadid WGS-84 süsteemis.
(1) Inimestel on lubatud viibida, korjata marju ja seeni kogu kaitsealal, välja arvatud sihtkaitsevööndis § 12 lõikes 2 sätestatud juhtudel. Liikumine eramaal toimub vastavalt «Asjaõigusseadusele» (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 53, 336; 93, 565; 2002, 47, 297; 53, 336; 99, 579) ja «Kaitstavate loodusobjektide seadusele».
(2) Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult kaitseala valitseja nõusolekul selleks ettevalmistatud ja tähistatud paikades, välja arvatud õuemaal. Telkimine ja lõkke tegemine õuemaal on lubatud omaniku loal.
1) 1. septembrist 31. jaanuarini jahipidamine mingi, kähriku, rebase, hundi ja metssea arvukuse reguleerimiseks;
2) 1. aprillist 15. maini rebase- ja kährikujaht laidudel.
(4) Kaitsealal on lubatud kalapüük, välja arvatud:
(5) Kaitsealal on lubatud liikuda ujuvvahendiga kiirusega kuni 15 sõlme veeteel, mis ei ole selleks määratud ja on tähistamata. Liikumiskiirus ei ole piiratud järelevalve- ja päästetöödel.
1) puhtpuistute kujundamine, üheliigiliste metsakultuuride ja energiapuistute rajamine;
2) sõidukite ja maastikusõidukitega sõitmine väljaspool teid, radu ja parklaid, välja arvatud järelevalve-, teadus- ja päästetöödel, käesoleva kaitse-eeskirjaga lubatud metsa- ja põllumajandustöödel ning roovarumistöödel külmunud pinnaselt ja jää pealt 1. novembrist 31. märtsini;
3) liikumine vesijalgratta, veerolleri, veesuuskade, ujuvparve ja jetiga ning 1. septembrist 15. juulini purjeka ja purjelauaga;
6) jahipidamisel püüniste kasutamine, välja arvatud eluspüügi püünised mingi püüdmiseks;
7) ajujaht, välja arvatud kevadine rebase- ja kährikujaht laidudel;
8) kalapüük Kasselahel, välja arvatud 1. juulist 1. septembrini kaitseala valitseja nõusolekul.
(2) Kaitseala valitseja nõusolekuta on kaitsealal keelatud rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades.
§ 6. Lennuliiklus kaitsealal
«Loomastiku kaitse ja kasutamise seaduse» (RT I 1998, 107, 1763; 1999, 54, 583; 95, 843; 2001, 3, 4; 97, 602; 2002, 41, 252; 61, 375; 63, 387) § 18 lõike 1 punkti 1 alusel on kaitsealal keelatud lennud kõrgusel alla 1 km, välja arvatud teaduslikel uurimistöödel ning järelevalve- ja päästetöödel.
§ 8. Üksikobjekti kaitse
Kaitsealal paikneva üksiku loodusobjekti kaitset korraldatakse «Kaitstavate loodusobjektide seaduse» § 5 lõike 5 kohase kaitse-eeskirja alusel.
(3) Keskkonnamõju hindamise vajaduse korral on kaitseala valitsejal õigus taotlusele vastamist edasi lükata kuni keskkonnamõju hindamise heakskiidetud aruande saamiseni, teavitades sellest nii nõusoleku taotlejat kui ka loa andjat.
1) Ulluta sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Ulluta lahes Ulluta laid, Saare kurgus ja Ulluta säärtevahes asuvad väikelaiud: Äärse, Ovaalse, Ümmarguse, Magu, Muna, Tilga, Trapetsi, Hulknurga, Jäänuka ja Kandilise;
2) Ruilaiu sihtkaitsevöönd , kuhu kuuluvad Pivarootsi poolsaare lõunatipust lõuna poole jäävad laiud: Rui, Ahe- ja Kivilaid ning väikelaiud Põhjasaare, Ülemine saar, Alumine saar ja Lõunasaare;
3) Rame lahe laidude sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Rame lahe ja Koora poolsaare ümbruse väikelaiud: Kajakarahu, Lahesopi, Koora ülemine ja Koora alumine;
4) Mõisa lahe laidude sihtkaitsevöönd , kuhu kuuluvad Mõisa lahe väikelaiud Mõisalahe, Tammipealse, Tammi ja Tammialuse;
5) Kõbaja laidude sihtkaitsevöönd , kuhu kuuluvad Kõbaja saarterühma laiud, v.a Maielaid ja Kingisepp, koos neid ümbritseva Väinamerega;
6) Kasse sihtkaitsevöönd , kuhu kuulub Kasselahe ja vana raudteetammi vaheline ala, mida kirdest piirab Mädasoone kraav ja edelast katastriüksuse 19502:001:0044 kagunurgast loodesse kulgev pinnastee ning selle põhjakirdesuunaline mõtteline pikendus kuni Kasselaheni. Alavööndisse kuuluvad katastriüksused 19502:002:1303, 19502:002:0015 ja 19501:002:0370 tervenisti ning katastriüksuste 19502:001:0044, 19502:001:0038 ja 19502:001:0670 nimetatud pinnasteest põhjakirde poole jäävad alad.
1) hooldustööd poollooduslike koosluste ilme ja liigikoosseisu tagamiseks ning kaitsealuste liikide elutingimuste säilitamiseks;
2) teede, liinirajatiste ja tootmisega mitteseotud ehitise rajamine kaitsealal paikneva kinnistu või kaitseala tarbeks ning nende hooldustööd;
4) metsakoosluse kujundamine vastavalt kaitse-eesmärgile.
(1) Sihtkaitsevööndis on keelatud majandustegevus ja loodusvarade kasutamine, välja arvatud §-s 4 sätestatud lubatud tegevus.
(2) Inimeste viibimine, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödel ning kaitseala valitseja nõusolekul teadusalastel välitöödel ning kevadisel rebase- ja kährikujahil, on keelatud:
1) Ulluta, Ruilaiu, Rame lahe laidude, Mõisa lahe laidude ja Kõbaja laidude sihtkaitsevööndites 1. aprillist 15. juulini;
2) Kasse sihtkaitsevööndis 15. veebruarist 31. juulini.
§ 13. Metsa kaitse-eesmärk sihtkaitsevööndis
Sihtkaitsevööndis on metsa kaitse-eesmärk elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.
(1) Kaitseala piiranguvöönd on kaitseala majandusotstarbel kasutatav osa, kus majandustegevuses tuleb arvestada «Kaitstavate loodusobjektide seaduses» ning käesolevas määruses kehtestatud tingimusi.
(2) Piiranguvöönd on kaitseala piires olev maa-ala, mis ei kuulu sihtkaitsevööndisse.
2) ehitiste, kaasa arvatud ajutised ehitised, püstitamine;
3) hooldustööd poollooduslike koosluste ilme ja liigilise koosseisu tagamiseks ning kaitsealuste liikide elutingimuste säilitamiseks.
Piiranguvööndis on lisaks §-s 5 loetletud tegevusele keelatud:
2) maavarade ja maa-ainese kaevandamine, välja arvatud «Maapõueseaduse» (RT I 1994, 86/87, 1488; 1995, 75, 1321; 1996, 49, 953; 1997, 62, 833; 86, 1461; 93, 1562; 1998, 64/65, 1005; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2000, 54, 348; 102, 670; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387) §-des 26 ja 62 sätestatud juhtudel kaitseala valitsejaga kooskõlastatud kohtades ja tema igakordsel nõusolekul;
4) kaitseala valitseja nõusolekuta veekogude veetaseme muutmine ja nende kallaste kahjustamine;
5) Mõisa lahel, Annelahel ja Heinlahel ning Kasselahel 1. juulist 1. septembrini kaitseala valitseja nõusolekuta ujuvvahenditega liikumine liiklusteel, mis ei ole selleks määratud ja on tähistamata, välja arvatud teadus-, järelevalve- ja päästetöödel.
§ 17. Metsa kaitse-eesmärk piiranguvööndis
Piiranguvööndis on metsa kaitse-eesmärk elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.
1 92/43/EMÜ (EÜT L 206, 22.07.1992) ja 79/409/EMÜ (EÜT L 103, 25.04.1979)


Ehitusprojekti ekspertiisi tegemise kord – Riigi Teataja
Ehitusprojekti ekspertiisi tegemise kord
Ehitusprojekti ekspertiisi tegemise kord - sisukord
§ 1 Määruse reguleerimisala ja ehitusprojekti ekspertiisi tegemise eesmärk
§ 2 Ehitusprojekti ekspertiis
§ 3 Ehitusprojekti ekspertiisi tellija
§ 4 Ehitusprojekti ekspertiisi tegev ettevõtja
§ 5 Ehitusprojekti ekspertiisi lähtealused
§ 6 Ehitusprojekti ekspertiisi tulemus
§ 7 Nõuded ehitisprojekti ekspertiisi aruande vormistusele
RT I, 23.02.2012, 5
Vastu võetud 20.02.2012 nr 16
Määrus kehtestatakse „Ehitusseaduse” § 21 lõike 4 alusel.
§ 1. Määruse reguleerimisala ja ehitusprojekti ekspertiisi tegemise eesmärk
(1) Käesolev määrus sätestab minimaalsed nõuded ehitusprojekti ekspertiisi tegemisele ja ehitusprojekti ekspertiisi aruande koosseisule.
(2) Käesoleva määruse reguleerimisalasse ei kuulu ehitusprojektide ekspertiiside tegemine tsiviilkohtumenetluse, halduskohtumenetluse ja kriminaalmenetluse käigus.
(3) Ehitusprojekti ekspertiisi tegemise eesmärgiks on anda hinnang ehitusprojekti või selle osa vastavuse kohta ehitusprojektile esitatud nõuetele, sealhulgas ehitusprojekti järgi ehitatava ehitise vastavuse kohta ehitisele esitatud nõuetele ekspertiisi tellija poolt antud lähteülesande mahus ning nende asjakohasusel teha ettepanekuid ehitusprojekti muutmiseks või täiendamiseks.
§ 2. Ehitusprojekti ekspertiis
(1) Ehitusprojekti ekspertiisi käigus kontrollitakse ehitusprojekti kui tervikut või ehitisprojekti osa koosmõjus ehitisprojektiga kui tervikuga vastavalt ehitusprojekti ekspertiisi lähteülesandele.
(2) Ehitusprojekti ekspertiisi tellija esitab ehitusprojekti ekspertiisi tegevale ettevõtjale ehitusprojekti ekspertiisi lähteülesande. Lähteülesandes esitatakse eelkõige need projekti osad, projekti staadiumid ja küsimused, mille kohta soovitakse ekspertarvamust saada. Vajadusel võib ehitise ekspertiisi tellija püstitada ehitusprojekti ekspertiisi tegevale ettevõtjale täiendavaid ehitustehnilisi ja ehitusmajanduslikke küsimusi.
(3) Ehitusprojekti ekspertiisi võib teha mis tahes staadiumis ehitusprojektile, lähtudes seejuures sellele staadiumile esitatavatest nõuetest.
§ 3. Ehitusprojekti ekspertiisi tellija
Ehitusprojekti ekspertiisi tellijaks on mis tahes ehitusprojekti ekspertiisi tellimisest huvitatud isik.
§ 4. Ehitusprojekti ekspertiisi tegev ettevõtja
(1) Ehitusprojekti ekspertiisi tegev ettevõtja on kohustatud osutama teenust asjatundlikult ja erapooletult, olles sõltumatu muuhulgas ehitusprojekti ekspertiisi objektiks oleva ehitise või selle osa tellijast, omanikust, projekteerijast, ehitajast, omanikujärelevalvest, ehitisse paigaldatavate ehitustoodete importijatest, levitajatest ning tootjatest.
(2) Ehitusprojekti ekspertiisi tegemist juhib ja esitab ehitusprojekti ekspertiisi tegeva ettevõtja nimel seisukohti „Ehitusseaduse” § 47 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele vastav ehitusprojekti ekspertiisi tegevusala vastutav spetsialist (edaspidi ehitusprojekti ekspertiisi tegevusala vastutav spetsialist).
(3) Toiminguteks, milleks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ehitusprojekti ekspertiisi tegevusala vastutaval spetsialistil pädevus puudub, kaasab ehitusprojekti ekspertiisi tegev ehitusprojekti ekspertiisi tegevusala vastutav spetsialist teisi vastava pädevusega ehitusprojekti ekspertiisi tegevusala vastutavaid spetsialiste.
(4) Ehitusprojektile ei või ekspertiisi teha sama ehitusprojekti koostanud või kontrollinud isik või vastutav spetsialist.
(5) Ehitusprojekti ekspertiisi tegev ettevõtja tagab ehitusprojekti ekspertiisi vastavuse käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
§ 5. Ehitusprojekti ekspertiisi lähtealused
(1) Ehitusprojekti ekspertiisi tegemisel lähtutakse eelkõige järgnevatest andmetest, juhul kui need on asjakohased:
1) detailplaneering;
2) projekteerimistingimused;
3) valla või linna ehitusmäärus;
4) ehitise projekteerimiseks tehtud uuringud;
5) õigusaktidega ehitisele esitatud nõuded;
6) õigusaktidega ehitusmaterjalidele ja -toodetele esitatud nõuded;
8) ehitusprojekt, mis on ehitusprojekti ekspertiisi tegemiseks esitatud;
9) ehitusprojekti ekspertiisi lähteülesanne;
10) projekteerimise lähteülesanne.
(2) Ehitusprojekt esitatakse ekspertiisi koos ehitusprojekti koostamise aluseks olnud ehitusgeoloogiliste (geotehniliste) ja ehitusgeodeetiliste tööde tulemitega ning võimalike teiste uuringute aruannetega nende olemasolul.
(3) Vajadusel küsib ehitusprojekti ekspertiisi tegev ettevõtja täiendavaid andmeid või dokumente ehitusprojekti ekspertiisi tellijalt.
§ 6. Ehitusprojekti ekspertiisi tulemus
(1) Ehitusprojekti ekspertiisi tulemusena koostatakse ehitusprojekti ekspertiisi aruanne.
(2) Ehitusprojekti ekspertiisi aruandes esitatakse:
1) ehitusprojektis käsitletud ehitise ja selle põhiliste tehniliste lahenduste lühiiseloomustus;
2) info ehitusprojekti koostanud isiku ja tema nõuetele vastavuse või pädevuse kohta;
3) info ehitusprojekti vastavuse kohta ehitusprojekti koostamiseks tehtud uuringutele;
4) ehitusprojekti ekspertiisi objektiks oleva ehitusprojekti nimetus;
5) ehitusprojekti ekspertiisi objektiks oleva ehitusprojekti number;
6) ehitusprojekti ekspertiisi objektiks oleva ehitusprojekti koostaja nimi;
7) ehitusprojekti ekspertiisi objektiks oleva ehitusprojekti staadium;
8) informatsioon ehitusprojekti vastavuse kohta ehitusprojektile ettenähtud nõuetele ja ehitusprojektis kasutatud tehniliste lahenduste põhjendatuse kohta;
9) märkused ehitusprojekti nõuetele mittevastavustest, selliste mittevastavuste esinemise korral;
10) kokkuvõtlik üldine hinnang ehitusprojektile koos üheselt mõistetava hinnanguga selle sobivuse kohta haldusmenetluse esemeks olevaks tegevuseks.
(3) Mahuka ehitusprojekti korral, kui see on ehitusprojekti ekspertiisi tegevusala vastutava spetsialisti hinnangul vajalik, esitatakse ehitusprojekti erinevate osade kohta märkused ja kommentaarid ning hinnang eraldiseisvalt ning lisatakse koondhinnang ehitusprojekti kui terviku kohta.
(4) Ehitusprojekti ekspertiisi aruandes võib ehitusprojekti ekspertiisi tegevusala vastutav spetsialist teha ettepanekuid ehitusprojekti muutmiseks või täiendamiseks.
§ 7. Nõuded ehitisprojekti ekspertiisi aruande vormistusele
(1) Ehitusprojekti ekspertiisi aruanne peab olema koostatud selliselt, et see on loetav, vastuoludeta ning erialaspetsialistile arusaadav ja üheselt mõistetav.
(2) Ehitusprojekti ekspertiisi aruanne varustatakse tiitellehega, millel esitatakse:
1) töö number;
2) töö nimetus;
3) ehitusprojekti ekspertiisi objektiks oleval ehitusprojektil kajastatud ehitise aadress või aadressid;
4) ehitusprojekti ekspertiisi aruande koostanud ehitusprojekti ekspertiisi tegeva ettevõtja ärinimi, kontaktandmed, äriregistri kood ja ehitusprojekti ekspertiisi tegevusalal tegutsemist lubava majandustegevuse registri registreeringu number;
5) ehitusprojekti ekspertiisi aruande allkirjastamise aeg;
6) ehitusprojekti ekspertiisi tellija nimi ja kontaktandmed;
7) ehitusprojekti ekspertiisi teinud ehitusprojekti ekspertiisi tegeva ettevõtja ehitusprojekti ekspertiisi tegevusala vastutava spetsialisti nimi ja allkiri ning kaasatud ehitusprojekti ekspertiisi tegevusala vastutava spetsialisti nimi ja allkiri, tema olemasolu korral.
(3) Ehitusprojekti ekspertiisi aruande (seletuskiri, joonis, tabel, graafik jms) iga leht tuleb varustada vähemalt järgmiste andmetega:
3) ehitise aadress;
4) koostaja ärinimi;
6) ehitusprojekti ekspertiisi aruande teinud ehitusprojekti ekspertiisi tegeva ettevõtja ehitusprojekti ekspertiisi tegevusala vastutavate spetsialistide nimed ja allkirjad;
7) lehekülje number ja lehekülgede arv dokumendis.
(4) Ehitusprojekti ekspertiisi aruande originaal võib olla välja antud digitaalselt ja allkirjastatud digitaalselt. Sellisel juhul lisatakse allkirja kohale kaldkriipsude vahele sõnad „/allkirjastatud digitaalselt/”.
Enne 1. maid 2012. a alustatud või koostatud ehitusprojekti ekspertiisid loetakse nõuetele vastavaks, kui need vastavad ehitusprojekti ekspertiisi koostamise hetkel kehtinud ehitusprojekti ekspertiisi tegemise korrale.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 11. detsembri 2002. a määrus nr 29 „Ehitusprojekti ekspertiisi tegemise kord” (RTL 2002, 143, 2093) tunnistatakse kehtetuks.


Riigi raamatupidamise üldeeskiri - sisukord
§ 1 Riigi raamatupidamise üldeeskirja eesmärk ja üldpõhimõtted
§ 13 Varade ja kohustuste kajastamine
10 KOHUSTUSED JA NETOVARA
§ 48 Kohustused ja saadud ettemaksed
11 VARADE JA KOHUSTUSTE INVENTEERIMISE JA HINDAMISE KORD
§ 58 Määruse jõustumine
RT I, 16.11.2010, 18
Määrus kehtestatakse «Raamatupidamise seaduse» § 35 lõigete 2 ja 3 ning § 36 lõike 1 alusel.
(4) Valitseva ja olulise mõju määramisel lähtutakse üldeeskirjas «Raamatupidamisseaduse» § 27 lõikes 1 ja RTJ-s 11 esitatud definitsioonidest, samuti IPSAS 06 (Consolidated Financial Statements and Accounting for Controlled Entities) toodud põhimõtetest.
(12) Riigiraamatupidamiskohustuslaste üksuste saldoandmike juurde kuulub alates 2008. aastast sellega vastavuses olev meetmeandmik, milles saldoandmikus esitatud tulud ja kulud jaotatakse vastava aasta riigieelarve koostamisel kasutatud meetmetele. Meetmeandmikke koostatakse vastavalt Rahandusministeeriumi koduleheküljel avaldatud riigi tulude ja kulude kulukohtadele ja meetmetele jaotamise juhendile.
(3) Kord kvartalis, kvartali lõpu seisuga, viiakse läbi varade, kohustuste, tulude, kulude ja netovara saldode võrdlused teiste saldoandmike esitajatega vastavalt üldeeskirja § 52 lõikele 8. Saldode erinevuste korral, aga ka konsolideerimisgrupisiseste täiendavate kannete vajadusel viiakse saldoandmikesse korrigeerimisi vastavuses üldeeskirja § 52 lõikega 8 ja § 53 lõigetega 3 ja 4. Nimetatud võrdlused ja korrigeerimised lõpetatakse 7 tööpäeva jooksul saldoandmike esitamise tähtajast, välja arvatud saldoandmike korral aasta lõpu seisuga. Aasta lõpu seisuga esitatud saldoandmikes tehakse korrigeerimisi (sealhulgas auditeerimise käigus ilmnenud puuduste likvideerimiseks) kuni järgmise aasta 31. märtsini.
(5) Kohalikud omavalitsused, muud avalik-õiguslikud juriidilised isikud, avalikku sektorisse kuuluvad sihtasutused, mittetulundusühingud, Riigimetsa Majandamise Keskus ja tütarettevõtjad koostavad majandusaasta aruande vastavuses üldeeskirjas esitatud arvestuspõhimõtetega, lähtudes «Raamatupidamise seaduses» ja RTJ-des toodud nõuetest aastaaruandele.
[RT III 2008, 52, 360 - jõust. 15.12.2008 - Osaliselt kehtetu osas, milles see kohustab kohalikke omavalitsusi lähtuma majandusaasta aruande koostamisel RTJ-des toodud nõuetest.]
[RTL 2005, 26, 366 - jõust. 11.03.2005]
4) 3 – valitsussektorisse kuuluvad sihtasutused, mittetulundusühingud ja tütarettevõtjad;
5) 4 – valitsussektorisse mittekuuluvad tütarettevõtjad;
(3) Kui riigiraamatupidamiskohustuslase üksuse varad ja kohustused antakse osaliselt või täielikult ümberkorraldamise käigus üle üksusele, kes ei kuulu riigi koosseisu, lähtutakse raamatupidamises üleandmisega seotud dokumentidest vastavalt «Riigivaraseadusele» ja «Riigi eraõiguslikes juriidilistes isikutes osalemise seadusele». Üleandmise kuupäeva seisuga viiakse üle antud varad ja kohustused bilansist välja. Kui varad ja kohustused antakse mitterahalise sissemaksena üle eraõigusliku juriidilise isiku aktsia-, osa- või sihtkapitali, võetakse nende bilansist väljaviimisel arvele finantsinvesteering (kontorühm 150). Mitterahalise sissemakse objektiks oleva riigile kuuluva vara õiglase väärtuse hindamisel lähtutakse turuhinnast, kui vara on võimalik vabalt võõrandada ja kui varale eksisteerib aktiivne turg, ja amortiseeritud taastamismaksumusest, kui vara ei ole võimalik vabalt võõrandada ja sellele ei eksisteeri turgu. Vastavalt «Riigivaraseadusele» toimuva riigivara tasuta võõrandamise korral lähtutakse käesoleva üldeeskirja § 44 lõikest 3 ja tasuta kasutusse andmise korral lähtutakse käesoleva üldeeskirja § 44 lõikest 4.
(3) Vara või kohustus antakse üle koos sellega seotud bilansisaldodega. Vastuvõtja peab võtma arvele samasugused bilansisaldod, mis olid enne üleandmist arvel üleandja bilansis. Kui antakse üle materiaalset või immateriaalset põhivara, antakse üle eraldi soetusmaksumus ja kulum ning vastuvõtja võtab samuti arvele nii üleantud soetusmaksumuse kui ka kulumi. Kui antakse üle nõue, peab üle andma ka nõude ebatõenäoliseks tunnistatud osa ning vastuvõtja võtab eraldi arvele nõude ja selle ebatõenäoliseks tunnistatud osa.
(2) Väikeste lõivumäärade (kuni 100 eurot toimingu kohta) korral või juhul, kui ajavahemik lõivu laekumisest kuni toimingu teostamiseni on tavaliselt lühike (kuni üks kuu), võib kajastada lõivutulu kassapõhisel põhimõttel, kui tekkepõhise arvestuspõhimõtte rakendamine on keerukas ja aeganõudev. Raamatupidamise sise-eeskirjas põhjendatakse sel juhul iga lõivuga maksustatud toiminguliigi kohta selle kassapõhise arvestuspõhimõtte valikut ning selgitatakse, kuidas tagatakse kontroll selle üle, kas kõikide toimingute eest on lõivud tasutud.
(1) Toetustena käsitletakse avaliku sektori üksuste poolt saadud vahendeid (saadud toetused), mille eest ei anta otseselt vastu kaupu ega teenuseid, ning avaliku sektori üksuste poolt antud vahendeid (antud toetused), mille eest ei saada otseselt vastu kaupu ega teenuseid. Riigiraamatupidamiskohustuslaste üksuste vahelisi saadud ja antud toetusi kajastatakse üldjuhul siiretena, kuid välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimisena klassifitseeritud rahalisi vahendeid kajastatakse erandina toetustena.
2) sihtfinantseerimine – teatud sihtotstarbel ning sageli lisaks muudel tingimustel saadud ja antud toetused, sh füüsilistele isikutele ettevõtluseks. Sihtfinantseerimise liigid on:
b) välismaine sihtfinantseerimine – mitteresidentidelt, sealhulgas rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadud sihtfinantseerimine;
(1) Sihtfinantseerimise kajastamisel lähtutakse RTJ 12 toodud põhimõtetest, kasutades brutomeetodit. Erandina kajastavad need avaliku sektori üksused, kelle põhieesmärgiks ei ole omanikule kasumi teenimine, põhivara soetamiseks saadud sihtfinantseerimist tuluna põhivara soetamise perioodil vastavuses IPSAS 23 (Revenue from Non-Exchange Transactions (Taxes and Transfers)) põhimõtetega.
(3) Tuludes ja kuludes kajastatakse toetusi, jälgides tekkepõhisuse printsiipi. Sama printsiipi jälgivad ka vahendajad, kes kajastavad vahendatud toetusi oma tuludes ja kuludes samades perioodides kui abi saajad (lõppkasusaajad). Kui toetuse andja või vahendaja on seadnud toetuse andmise või vahendamise tingimuseks maksetaotluse ja/või kuludokumentide esitamise, loetakse toetuse andmise, saamise ja vahendamise tekkepõhiseks kuupäevaks maksetaotluses esitatud tekkepõhine kulude tegemise või põhivara soetamise kuupäev (kulude tegemise või kapitaliseeritavate tööde tegemise perioodi korral kulude või kapitaliseeritavate tööde tegemise perioodi lõppkuupäev). Kui kulude aktsepteerimise kuupäevaks ei ole toetuse andja või vahendaja raamatupidamises enam võimalik toetuse andmist või vahendamist kajastada tekkepõhise kulude tegemise või põhivara soetamise kuupäevaga, kuna vastav raamatupidamises kajastamise periood (kuu) on juba suletud, siis kajastab toetuse andja või vahendaja selle kulu esimeses avatud perioodis. Kui toetuse anda või vahendaja ning toetuse saaja on mõlemad avaliku sektori üksused, siis teatab toetuse andja või vahendaja toetuse saajale vastava kulu raamatupidamises kajastamise perioodi ning toetuse saaja kajastab saadud toetuse tulu või sihtfinantseerimise kohustuse samas perioodis, milles toetuse andja või vahendajaga kajastab vastava kulu.
(1) Sihtfinantseerimist põhivara soetamiseks kajastavad need avaliku sektori üksused, kelle põhieesmärgiks ei ole omanikule kasumi teenimine, toetuse saamise tekkepõhisel momendil (§ 25 lõige 3) tuluna kontoklassis 3502. Avaliku sektori üksused, kelle põhieesmärgiks on omanikule kasumi teenimine, kajastavad saadud toetuse tekkepõhiselt esmalt kontorühmas 257 ja amortiseerivad tuluks (kontorühm 351) põhivara hinnangulise kasuliku eluea jooksul.
(4) Juhul kui sihtfinantseerimine on küll laekunud, kuid mõned selle kasutamisega seotud tingimused on veel täitmata, kajastatakse saadud vahendeid bilansikontol (203856 ja 203857). Kui kulutused on tehtud ja sihtfinantseerimise maksetaotlus on aktsepteeritud, kuid see on veel laekumata, kajastatakse sihtfinantseerimine kohustusena (kontorühm 257) või tuluna (kontogrupp 3502) ja nõudena (bilansikontod 103556 ja 103557).
(5) Kui avaliku sektori üksusel on kindel kavatsus toetuse andmise kaudu teatud projekti elluviimiseks, ta kavandab selleks jätkuvalt iga-aastaseid toetusi ning on tekitanud toetuse saajas põhjendatud ootuse toetuse saamiseks, kajastatakse toetuse andmise kohustused samal perioodil, kui toetuse saaja kajastab põhivara soetust, sihtfinantseerimisena põhivara soetuseks (D 450200 K 203550 lühiajaline kohustus, K 253550 pikaajaline kohustus). Kui toetuse saaja on avaliku sektori üksus, kajastab ta samal ajal sihtfinantseerimise nõuet (D 103556 lühiajaline nõue, D 153556 pikaajaline nõue K 350200 või K 257000). Sihtfinantseerimise kajastamiseks esitab toetuse saaja vähemalt iga kvartali lõpu seisuga toetuse andjale andmed põhivara soetamise kohta vastava kvartali jooksul. Kui selgub, et toetuse andmisest loobutakse, võetakse seni arvestatud nõuded ja kohustused tagasi. Aastaaruandes avalikustatakse sihtfinantseerimise nõuded ja kohustused, mille aluseks ei ole sihtfinantseerimise leping, vaid kindel kavatsus projekti jätkuvaks finantseerimiseks, samuti avalikustatakse juhused, kus nimetatud kindlad kavatsused ei realiseerunud.
(3) Kui vahendaja vastutab toetuse andja ees saaja-poolsete lepingutingimuste täitmise ja raha sihipärase kasutamise eest, võtab vahendaja lepingu rikkumise selgumisel arvele tagasinõude (kontod 103650 ja 103655) toetuse saaja vastu ja tagasimaksekohustuse (kontod 203650 ja 203655) toetuse andja ees. Ühtlasi vähendatakse saadud toetuste tulu (kontod 350060, 350070, 350260, 350270) ning antud toetuste kulu (kontod 450060, 450070, 450260, 450270).
(2) [Kehtetu - RTL 2004, 104, 1685 - jõust. 06.08.2004]
2) edasiandja võib kajastada edasiantava kulu koheselt nõudena selle üksuse vastu, kellele kulu edasi antakse, kui see kuulub tasumisele edasiantava kulu saaja poolt, või siirdena kontol 710010, kui see ei kuulu tasumisele edasiantava kulu saaja poolt, kui edasiantava kulu aluseks ei ole avaliku sektori üksuse nõue edasiandja vastu;
3) kui esialgse nõude väljastaja on avaliku sektori üksus, siis kajastab kulu edasiandja vastava kulu nõude või siirdena kajastamisele lisaks selle majandusliku sisu järgi kulukontol või investeeringute kontol esialgse nõude väljastaja tehingupartneri koodiga ning samal kontol miinusega selle tehingupartneri koodiga, kellele kulu edasi antakse.
(3) Põhivara soetamisel lisandunud tagasisaamisele mittekuuluvat käibemaksu kajastatakse kontol 601000 üldjuhul kas põhivara saamisel või põhivara eest tasumisel, olenevalt sellest, kumb neist sündmustest toimus ajaliselt varem. Kui põhivara soetatakse tsentraliseeritud hankega ja selle jaotamine erinevate üksuste vahel võtab aega, kasutatakse põhivara kajastamiseks vahekontosid 155900, 155910, 156900 või 156910. Tsentraliseeritud hangetega kaasneva või sihtfinantseerimise saamisega seotud oleva, aga ka muudelt ettemaksetelt arvestatud käibemaksu, mida ei saa lugeda sisendkäibemaksuks, kajastamiseks võib enne selle kuluks kandmist kasutada vahekontot 103990. Kontole 103990 pannakse sealjuures tehingupartneri koodiks 800599.
(4) Varude soetamisel lisandunud tagasisaamisele mittekuuluvat käibemaksu võib eraldada kontole 601000 kas varude saamisel, sh ettemaksete tegemisel, kui see toimus ajaliselt varem, või laost väljaandmisel. Kui kaup võetakse lattu arvele koos käibemaksuga, peab varude arvestuse infosüsteem toetama kauba laost väljaandmisel käibemaksu eraldi kuluks kandmist. Tsentraliseeritud korras soetatud, üleandmisele kuuluvaid varusid (konto 108900) võib esialgselt kajastada koos käibemaksuga, kajastades käibemaksu eraldamise ja kuluks kandmise hiljem varude saaja raamatupidamises.
2) investeerimisportfelli väärtpaberid – pikaajaliselt hoitavaid investeeringud aktsiatesse ja muudesse omakapitaliinstrumentidesse (v.a investeeringud tütar- ja sidusettevõtjatesse) ning võlakirjadesse ja muudesse võlainstrumentidesse (v.a lunastustähtajani hoitavad võlakirjad);
2) kui avaliku sektori üksus omab sihtasutuses või mittetulundusühingus olulist mõju (üldjuhul 20–50% hääleõigusest), osalust ega ka finantsinvesteeringut bilansis ei kajastata (sissemaksed osaluse objekti sihtkapitali kajastatakse antud toetuste kuluna).
(1) Varude kajastamisel lähtutakse RTJ 4 põhimõtetest. Erinõudena kajastatakse varude soetamisel lisandunud mittetagastatavad maksud ja lõivud kuludes kontogrupis 6010, arvestades üldeeskirja § 33 lõiget 4.
(3) Eraldi kontodel peetakse arvestust strateegiliste varude üle. Strateegilisteks varudeks loetakse mobilisatsioonvarusid vastavalt «Rahuaja riigikaitse seadusele», riigi tegevusvarusid vastavalt «Hädaolukorraks valmisoleku seadusele» ning vedelkütuse varusid vastavalt «Vedelkütusevaru seadusele».
(1) Materiaalse ja immateriaalse põhivara kapitaliseerimise alampiir on kuni 31.12.2010 soetatud vara korral 1917 eurot (ilma käibemaksuta) ja alates 01.01.2011 soetatud vara korral 2000 eurot (ilma käibemaksuta), välja arvatud maa, mis võetakse soetusmaksumuses arvele olenemata maksumusest.
(41) Avaliku sektori üksused, kelle põhieesmärgiks ei ole omanikule kasumi teenimine, ei kapitaliseeri põhivara soetusmaksumusse laenukasutuse kulutusi, vaid need kantakse tekkimise perioodil intressikuludesse. Avaliku sektori üksused, kelle põhieesmärgiks on omanikule kasumi teenimine, lähtuvad samast põhimõttest, kui nad koostavad raamatupidamisaruandeid lähtudes Eesti heast raamatupidamistavast. Rahvusvaheliste finantsaruandluse standardite alusel raamatupidamisaruandeid koostavad tütarettevõtjad kapitaliseerivad laenukasutuse kulutusi, näidates kapitaliseeritud osa ühtlasi intressikulude kontorühmas 650 kuluna ja eraldi kontol 650990 kulu vähendusena.
(3) Põhivara tasuta võõrandamist kajastab võõrandaja juhul, kui seda ei saa lugeda osaluse või finantsinvesteeringu soetamiseks, mitterahalise sihtfinantseerimisena (v.a riigiraamatupidamiskohustuslase üksuste vahelised siirded), eemaldades vara bilansist ja kajastades selle jääkväärtuse kontol 450200. Kui mitterahalise sihtfinantseerimise saaja on samas avaliku sektori üksus, võtab ta arvele põhivara ja mitterahalise sihtfinantseerimise kontol 257000 või 350200 põhivara õiglases väärtuses või kui see ei ole teada, üleandja poolt näidatud jääkväärtuses. Kui põhivara õiglane väärtus on teada, kajastab vara võõrandaja eelnevalt varade ümberhindluse õiglasele väärtusele juhul, kui see on nõutav üldeeskirja § 45 alusel.
(4) Põhivara tasuta kasutusse andmist käsitletakse kui rendile andmist (RTJ 9). Kui vara anti tasuta kasutusse perioodiks, mis ületab 75% vara järelejäänud kasulikust elueast, loetakse tehing oma sisult kapitalirendiks. Kuna tasuta rendile andmisel kapitalirendinõuet ega -kohustust ei teki, kajastatakse tehingut mitterahalise sihtfinantseerimisena (v.a riigiraamatupidamiskohustuslaste üksuste vahelised siirded) rendile andja põhivara jääkväärtuses. Põhivara tasuta kasutusse andja eemaldab vara bilansist ja kajastab selle jääkväärtuse kontol 450200, ning peab vara kohta edaspidi arvestust bilansiväliselt. Kui rentnik on samas avaliku sektori üksus, võtab ta arvele põhivara ja saadud sihtfinantseerimise kontol 257000 või 350200 kas põhivara õiglases väärtuses või vastaspoole poolt näidatud põhivara jääkväärtuses, kui õiglane väärtus ei ole teada. Kui põhivara õiglane väärtus on teada, kajastab vara võõrandaja eelnevalt varade ümberhindluse õiglasele väärtusele juhul, kui see on nõutav üldeeskirja § 45 alusel.
10. peatükk KOHUSTUSED JA NETOVARA
(8) Aruandeaasta lõpu seisuga hinnatakse pensionieraldisi. Bilansipäevaks välja teenitud, kuid välja maksmata pensionisuurendused, ametipensionid ja muud pikaajalised tööga seotud hüvitised endistele ja tööl käivatele riigi töötajatele ja nende perekonnaliikmetele kajastatakse eraldisena selle riigiraamatupidamiskohustuslase bilansis, kelle juures töötajad vastava hüvitise välja teenisid. Pensionieraldiste arvestamiseks kasutatakse proportsionaalse osa krediteerimise meetodit, mille kohaselt tekitab iga hüvitise määramise aluseks olev tööalase teenistuse periood lisaühiku hüvitise saamiseks. Kui vastavaid hüvitisi maksab välja teine asutus (näiteks Sotsiaalkindlustusamet), siis kajastab ta väljamaksed siirdena sellele riigiasutusele, kelle bilansis vastavad eraldised on moodustatud.
1) teenuste kontsessioonikokkuleppe infrastruktuuri objekt võetakse arvele materiaalse põhivarana selle soetusmaksumuses, milleks loetakse infrastruktuuri objekti ehitus- või rekonstrueerimistööde õiglane väärtus või vastavate tööde eest tasutavate maksete nüüdisväärtus, sõltuvalt sellest, kumb neist on madalam, kajastades selle samaaegselt finantskohustusena kontodel 208600 ja 258600;
3) lepingupartneritele tehtavad maksed avalike teenuste osutamise eest jaotatakse finantskohustuse eest tasumiseks, infrastruktuuri objekti kasutamise eest (sh opereerimise ja korrashoiuga seotud teenused) tasutavateks kuludeks (kontoklass 55), intressikuluks finantskohustustelt (konto 650600) ja käibemaksukuluks (kontorühm 601) või sisendkäibemaksuks (konto 103701);
11. peatükk VARADE JA KOHUSTUSTE INVENTEERIMISE JA HINDAMISE KORD
(4) Otsuse selle kohta, milliste nõuete ja kohustuste kohta saadetakse tehingupartneritele kinnituskirjad, teeb riigiraamatupidamiskohustuslase pearaamatupidaja, kooskõlastades kinnituskirjade saatmise tingimused riigiraamatupidamiskohustuslase siseauditi eest vastutava isikuga.
Kvartaalselt saldoandmike infosüsteemi päringute alusel, vajadusel täiendavalt e- posti teel omavahelise kirjavahetuse alusel
2) välisvaluutas fikseeritud kohustuste (v.a ettemaksed) ümberhindlus bilansipäeval kehtiva Euroopa Keskpanga valuutakursi alusel;
(8) Saldoandmikke esitavad avaliku sektori üksused võrdlevad iga kvartali lõpu seisuga omavahelisi saldosid. Selleks kasutatakse peale saldoandmiku esitamist saldoandmike infosüsteemi saldode võrdlemise ja ridade võrdlemise päringuid. Kui saldoandmiku esitaja eeldab, et saldoandmikus võib tõenäoliselt esineda vahesid teiste üksustega, ennetatakse seda saldode võrdluse taotluse esitamisega teisele saldoandmiku esitajale enne saldoandmiku esitamise tähtaja saabumist. Sel juhul saadab üksus, kes leiab, et saldosid on vaja eelnevalt võrrelda, teisele poolele e-posti teel oma saldod ja jääb ootama teise poole vastust. Teine pool on kohustatud järelepärimisele e-posti teel vastama koos omapoolsete saldode esitamisega. Vahede korral peetakse e-posti teel kirjavahetust kuni vahede likvideerimiseni. Kui võrdlejad jäävad omavaheliste saldode suhtes erimeelsusele, teatatakse sellest Rahandusministeeriumile. Rahandusministeeriumi poolt pakutava lahenduse alusel vahe parandatakse. Vahesid, mille suurus on väiksem kui 100 eurot, ei pea parandama, v.a juhul, kui vahed on ühe ja sama konsolideerimisgrupi sisesed, mille korral saldoandmike esitajate tehingupartneri koodide neli esimest numbrit on samad riigiraamatupidamiskohustuslaste konsolideerimisgruppide korral või kolm esimest numbrit on samad ülejäänud konsolideerimisgruppide korral. Niisugustes konsolideerimisgruppides võib konsolideeriv üksus kehtestada lubatud vahe piirmäära arvestusega, et see ei tohi olla suurem kui 100 eurot.
(3) Seoses üleminekuga tehtud ümberhindlused, mis väljendavad arvestuspõhimõtete muutust, kajastatakse seisuga 31.12.2003 koostatud aastaaruandes akumuleeritud üle-(puudu-)jäägi kontol 298000, mitte aruandeperioodi 01.01.2003–31.12.2003 tulemina.
(3) Käesoleva määruse § 48 lõiget 8 rakendatakse alates 31.12.2008, v.a «Avaliku teenistuse seaduse» § 57 alusel pensionieraldiste arvestamise osas, mille osas rakendatakse käesoleva seaduse § 48 lõiget 8 alates 31.12.2009. Lisaks arvestatakse pensionieraldiste osas, et:
1) «Avaliku teenistuse seaduse» alusel pensionisuurendust saavatele pensionäridele arvestatakse pensionieraldisi selle riigiraamatupidamiskohustuslase bilansis, kes neid välja maksab; ja
2) pärast 31.12.2009 antakse töötajate töölevõtmisel ja lahkumisel väljateenitud pensionieraldisi üle siiretega, kusjuures neile, kes ei tööta üheski riigiasutuses ega ole veel pensionile jäänud, arvestatakse pensionieraldisi Rahandusministeeriumi bilansis.
Lisa 7 Raamatupidamise aastaaruande vorm