text:
URANTIA RAAMAT, 38. Kiri. Kohaliku universumi universumi : hoolekandevaimud
URANTIA RAAMAT - 38. Kiri. Kohaliku universumi universumi : hoolekandevaimud
§ 1. Seeravite päritolu
§ 2. Inglite olemus
§ 3. Ilmutamata inglid
§ 4. Seeravite maailmad
§ 5. Seeravite koolitus
§ 6. Seeravite organisatsioon
§ 7. Keerubid ja sanobid
§ 8. Keerubite ja sanobite evolutsioon
§ 9. Keskteelised
38. Kiri. Kohaliku universumi universumi : hoolekandevaimud
LÕPMATU Vaimu isiksused jagunevad kolme selgesti eristatavasse klassi. Seda teadis ka tulihingeline apostel, kes kirjutas Jeesusest, „kes on läinud taeva ja istub Jumala paremal käel, kus temale on allutatud inglid ja meelevallad ja väed”. Inglid on aja hoolekandevaimud; meelevallad on kosmose sõnumitoojate väed; väed on Lõpmatu Vaimu kõrgemad isiksused.
Nii nagu supernavid keskses universumis ja sekonavid superuniversumis, nii moodustavad seeravid koos oma kaaslaste keerubite ja sanobitega kohaliku universumi inglikorpuse.
Seeravid on kõik väliselt üsna ühesugused. Kõigi seitsme superuniversumi eri universumite seeravid erinevad üksteisest minimaalselt: nad on kõigist vaimu tüüpi isikulistest olenditest kõige standardsemad. Nende mitmesugused klassid moodustavad kohalike loodute oskuslike ja üldiste hoolekandjate korpuse.
1. Seeravite päritolu
Seeravite loojaks on Universumi Emavaim ja nende loomine on kavandatud rühmadena — korraga 41 472 — alates „etaloninglite” ja teatavate ingli algkujude loomisest Nebadoni algusaegadel. Looja-Poeg ja Lõpmatu Vaimu esindaja universumis loovad koostöös hulgaliselt Poegi ja teisi universumiisiksusi. Kui nad on selle ühise töö lõpetanud, alustab Poeg Aineliste Poegade, esimeste sooliste loodud-olendite loomist, ning Universumi Emavaim tegeleb samal ajal üksinda esmakordselt vaimude paljundamisega. Nii algab kohaliku universumi seeravivägede loomine.
Need ingliväed kavandatakse surelike tahteolendite evolutsiooni planeerimise käigus. Seeravite loomine pärineb ajast, mil Universumi Emavaim sai suhteliselt isiksuseks, ajast, kus ta oli Looja-Poja varane loomisabiline, mitte Meister-Poja hilisem kooskõlastatud kaaslane. Enne seda sündmust olid Nebadonis teenivad seeravid ajutiseks laenatud ühest naaberuniversumist.
Seeraveid luuakse regulaarselt ka praegu, sest Nebadoni universum ei ole veel valmis. Universumi Emavaim ei lõpeta kunagi loomistegevust, kuni universum veel kasvab ja täiustub.
2. Inglite olemus
Inglitel ei ole ainelisi kehi, kuid nad on kindlapiirilised ja üksteisest eristatavad olendid, kes on olemuselt ja päritolult vaimud. Kuigi surelikele nähtamatud, tajuvad nad ilma muundajate ja teisendajate abita teid sellistena, nagu te oma lihalikus kujus olete; nad saavad intellektuaalselt surelike eluviisist aru ja jagavad inimestega kõiki nende mittemeelelisi emotsioone ning tundmusi. Nad hindavad ja naudivad väga teie pingutusi muusika ja kunsti alal ning tõelist huumorit. Nad on täiesti teadlikud teie kõlbelistest heitlustest ja vaimsetest raskustest. Nad armastavad inimolendeid ja teie pingutused neid mõista ning armastada võivad tuua ainult head.
Kuigi seeravid on väga südamlikud ja osavõtlikud olendid, ei ole neil seksuaalseid tundeid. Nad on suures osas samasugused nagu teie ise eluasemeilmades, kus te „ei nai ega naitu, vaid olete nagu inglid taevas”. Sest kõik, kes „on väärt arvatud jõudma eluasemeilmadesse, ei need nai ega naitu; nad ei või enam surragi, nad on ju inglite sarnased”. Vaatamata sellele räägime me otsesemalt Isast ja Pojast pärinevatest soolistest loodud-olenditest enamasti kui Jumala poegadest, Vaimu lapsi aga nimetame Jumala tütardeks. Soolise eluga planeetidel kasutatakse inglite nimetamisel seetõttu tavaliselt naissoost asesõnu.
Seeravid on loodud tegutsema nii vaimsel kui ka ainelisel tasandil. On vähe morontia- või vaimutegevuse faase, mis ei ole nende hoolekandele avatud. Kuigi isikulise staatuse poolest erinevad inglid inimolenditest vähe, ületavad seeravid neid kaugelt teatavate funktsionaalsete võimete poolest. Neil on palju võimeid, mis ületavad inimliku arusaamisvõime. Teile on näiteks öeldud, et „teil on juuksekarvadki kõik ära loetud”, ja nii see tõesti on, kuid ükski seerav ei kuluta oma aega nende loendamisele ja nende arvu pidevale korrigeerimisele. Inglitel on loomuomane ja automaatne (automaatne niivõrd, kui teie seda suudate tajuda) võime selliseid asju teada: seeraveid võiks tõesti pidada harukordsete võimetega matemaatikuteks. Seetõttu täidavad seeravid ebatavalise kergusega arvukaid ülesandeid, mis oleksid surelike jaoks tohutu töö.
Inglid on vaimse staatuse poolest teist kõrgemal, kuid nad ei mõista teie üle kohut ega süüdista teid. Missugused ka poleks teie eksimused, „inglid, olgugi jõult ja väelt inimestest suuremad, ei esita teie vastu süüdistusi”. Inglid ei mõista inimkonna üle kohut ning ka ükski surelik ei tohiks oma kaasolendite üle ette kohut mõista.
Hea, kui te ingleid armastate, kuid te ei peaks neid jumaldama, sest neid ei palveldata. Kui teie prohvet „heitis maha ingli jalge ette, et teda kummardada”, siis suur seerav Loyalatia ütles: „Vaata, ära tee nii! Sest ma olen sinu ja su rahvaste kaassulane, kes kõik tunnevad rõõmu Jumala kummardamisest.”
Loodud-olendite eksistentsi skaalal on seeravid oma olemuselt ja isiksuseannetelt vaid veidi surelikest rassidest ees. Tegelikult, kui teid lihast vabastatakse, saate te üsna nendesarnaseks. Eluasemeilmades te hakkate seeraveid hindama, tähtkujusfääridel neist rõõmu tundma ning Salvingtonil jagavad nad teiega oma puhkuse- ja palveldamiskohti. Kogu morontiaaja ja sellele järgneva vaimse tõusutee jooksul on teil seeravitega ideaalne vendlus, te olete suurepärased kaaslased.
3. Ilmutamata inglid
Kõikjal kohaliku universumi aladel tegutseb arvukalt vaimolendite klasse, kes on surelikele ilmutamata, sest nad ei ole mingil viisil seotud Paradiisi tõusmise arengukavaga. Käesolevas kirjas nimetame ingliteks teadlikult just neid Universumi Emavaimu järglasi, kes on seeravid ja muud nendesarnased ja kes on nii suuresti seotud surelike ellujäämise kavade elluviimisega. Kohalikus universumis teenib veel kuus nendega seotud olenditeklassi, ilmutamata ingleid, kes ei ole kuidagi konkreetselt seotud universumi selliste tegevustega, mis seonduvad arenevate surelike tõusuga Paradiisi. Neid kuut inglitest kaaslaste rühma ei nimetata kunagi seeraviteks ega ka hoolekandevaimudeks. Need isiksused on täielikult tegevuses Nebadoni haldamise ja muude asjatoimetustega ning need tööd ei ole kuidagi seotud ei inimese pideva vaimse tõusuteega ega täiuslikkuse saavutamisega.
4. Seeravite maailmad
Salvingtoni ringluse seitsmest põhisfäärist koosnevasse üheksandasse rühma kuuluvad seeravite maailmad. Igaühel neist maailmadest on kuus satelliiti, kus asuvad seeravite koolituse kõigi faaside erikoolid. Kuigi seeravid pääsevad kõigisse neljakümne üheksasse maailma, mis Salvingtoni sfääride sellesse rühma kuuluvad, on üksnes nende käsutuses ainult esimene parv seitsmest. Ülejäänud kuues parves elavad kuus inglitest kaaslaste klassi, kes ei ole Urantial ilmutatud. Igal niisugusel rühmal on keskus ühes kuuest põhimaailmast ja konkreetne tegevus kuuel harusatelliidil. Kõigil ingliklassidel on vaba pääs nende seitsme rühma kõigisse maailmadesse.
Need keskusmaailmad on ühed Nebadoni suurejoonelisematest aladest, kuna seeravite valdused on ilusad ja tohutu suured. Siin on igal seeravil tõeline kodu ja „kodu” tähendab kahe seeravi asupaika, sest nad elavad paaridena.
Kuigi seeravid ei ole ei mees- ega naissoost nagu Ainelised Pojad või surelikud rassid, on nad negatiivsed ja positiivsed. Enamiku ülesannete täitmiseks on vaja kaht inglit. Kui nad ei ole ringlusesse lülitatud, saavad nad töötada üksi; ka kohapeal töötades ei vaja nad oma olemuse täiendajaid. Niisuguste ühenduste tekkimine on tingitud eeskätt tegevusest, neile ei ole iseloomulikud seksuaalsed tunded, kuigi nad on ebatavaliselt isikulised ja tõeliselt südamlikud.
Lisaks neile määratud kodudele on seeravitel ka rühma, roodu, pataljoni ja üksuse keskused. Igal tuhandendal aastal on neil kokkutulekud ja nad on kõik kohal vastavalt oma loomisajale. Kui seeravil on kohustusi, mille tõttu ta ei saa teenistusest puududa, siis on ta kohal oma kaaslasega vaheldumisi ning teda asendab mõne teise sünniajaga seerav. Nii on iga seeravist partner kohal vähemalt igal teisel kokkutulekul.
5. Seeravite koolitus
Seeravid veedavad oma esimese aastatuhande Salvingtoni ja sellega seotud maailmade koolides otsese lähetuseta vaatlejatena. Teine aastatuhat veedetakse Salvingtoni ringluse seeravite maailmades. Neid keskseid koole juhivad praegu esimene sada tuhat Nebadoni seeravit ja nende ülemaks on selle kohaliku universumi algne ehk esmasündinud ingel. Nebadoni seeravite esimest loodud rühma koolitas tuhandene seeravite rühm Avalonilt, seejärel õpetasid meie ingleid juba vanemad seeravid nende endi hulgast. Ka Melkisedekitel on kõigi kohaliku universumi inglite — seeravite, keerubite ja sanobite — hariduses ning koolituses suur osa.
Kui see koolitusperiood Salvingtoni seeravimaailmades on lõppenud, korraldatakse seeravid inglite organisatsiooni traditsioonilistesse rühmadesse ja üksustesse ning määratakse ühte või teise tähtkujusse. Neid ei lähetata sinna hoolekandevaimudena, kuigi nad on lähetuseelse inglikoolituse faasides jõudnud üsna kaugele.
Kui seeravid võetakse hoolekandevaimude seisusesse, siis teenivad nad kõigepealt vaatlejatena madalaimates arengumaailmades. Pärast kogemuse omandamist pöörduvad nad tagasi selle tähtkuju keskusega seotud maailmadesse, kuhu nad on määratud, ja alustavad seal kõrgema tasandi õpinguid, valmistudes konkreetsemalt teenistuseks mingis kohalikus süsteemis. Üldhariduse omandamise järel lähetatakse nad edasi teenima mõnesse kohalikku süsteemi. Meie seeravid lõpetavad oma koolituse mõnes Nebadoni süsteemi keskusmaailmaga seotud arhitektuurses maailmas ning lähetatakse siis teenistusse aja hoolekandevaimudena.
Kui seeravid on kord lähetuse saanud, võivad nad seoses oma ülesannetega liikuda kogu Nebadoni ulatuses, isegi Orvontonil. Nende töö universumis on piirideta ja kitsendusteta; nad on lähedalt seotud maailmade aineliste loodud-olenditega ja on alati vaimisiksuste madalamate klasside teenistuses, luues sidemeid nende vaimumaailma olendite ja aineliste maailmade surelike vahel.
6. Seeravite organisatsioon
Pärast kaks aastatuhandet seeravite keskuses viibimist organiseeritakse seeravid rühmaülematele alluvatesse kaheteistkümnestesse rühmadesse (12 paari, 24 seeravit) ja kaksteist niisugust rühma moodustavad roodu (144 paari, 288 seeravit), mida juhib rooduülem. Pataljoniülemale alluvad 12 roodu moodustavad pataljoni (1728 paari ehk 3456 seeravit) ja üksuseülemale alluvad 12 pataljoni moodustavad seeraviüksuse (20 736 paari ehk 41 472 üksikseeravit) ning leegioniülemale alluvad 12 üksust moodustavad leegioni, kus on 248 832 paari ehk 497 664 üksikseeravit. Jeesus viitas tol ööl Ketsemani aias just niisugusele inglite grupile, kui ta ütles: „Või arvad sa, et ma ei või oma Isa paluda, ja Ta saadaks mu käsutusse praegu rohkem kui kaksteist leegioni ingleid?”
Kaksteist leegioni ingleid moodustavad kokku väe, kus on 2 985 984 paari ehk 5 971 968 üksikinglit ja kaksteist niisugust väge (35 831 808 paari ehk 71 663 616 inglit) moodustavad kokku seeravite suurima tegutseva organisatsiooni, ingliarmee. Seeraviväge juhib alati peaingel või mõni muu kooskõlastatud staatuses isiksus, ingliarmeesid aga suunavad Kirkad Õhtutähed või muud Gabrielile otseselt alluvad ülemjuhatajad. Ja Gabriel on „taevaste armeede ülemjuhataja”, Nebadoni Suveräänile, „vägede Issandale Jumalale” alluv täitevjuht.
Kuigi seeravid ja kõik teised kohaliku universumi klassid teenivad Salvingtonil isikustunud Lõpmatu Vaimu otsesel juhendamisel, on nad alates Miikaeli annetumisest Urantial allunud Meister-Poja suveräänsele võimule. Niipea kui Miikael Urantial lihast sündis, levis üle kogu Nebadoni superuniversumi teadaanne, mis kuulutas: „Ka kõik Jumala inglid kummardagu teda.” Tema suveräänsele võimule alluvad kõik ingliseisused: nad kuuluvad rühma, mida on hakatud nimetama „tema võimsateks ingliteks”.
7. Keerubid ja sanobid
Keerubid ja sanobid sarnanevad kõigi oma põhiomaduste poolest seeravitega. Nad on sama päritolu, kuid mitte alati sama saatusega. Nad on imeliselt arukad, hämmastavalt edukad, liigutavalt südamlikud ja peaaegu inimlikud. Need on madalaimad ingliklassid, seega eriti lähedased arengumaailmade arenenumat tüüpi inimolenditele.
Keerubid ja sanobid on loomupäraselt omavahel seotud ja neil on ühine tegevus. Ühed on positiivse, teised negatiivse energiaga isiksused. Paremale kallutavad ehk positiivse laenguga inglid on keerubid — vanemad ehk juhtivad isiksused. Vasakule poole kallutavad ehk negatiivse laenguga inglid on sanobid — täiendavad olendid. Kummagi inglitüübi üksi tegutsemine on väga piiratud, seetõttu teenivad nad tavaliKohaliku selt paarides. Teenides iseseisvalt, ilma seeravitest suunajate abita, sõltuvad nad vastastikusest kontaktist veelgi enam ja tegutsevad alati koos.
Keerubid ja sanobid on seeravitest hoolekandjate ustavad ja tõhusad abilised ning selliste alluvate abilistega on varustatud kõik seitse seeravite klassi. Keerubid ja sanobid teenivad neis ülesannetes pikki perioode, kuid nad ei saada seeraveid, kes lähevad ülesandeid täitma väljaspool kohaliku universumi piire.
Keerubid ja sanobid on vaimud, kes teevad süsteemide maailmades rutiinseid töid. Kui nende ülesanne pole seotud isiksusega või kui on eriolukord, siis võivad nad teenida ka seeravipaari asemel, kuid nad ei tegutse kunagi, isegi mitte ajutiselt, inimolendeid saatvate inglitena; see õigus kuulub vaid seeravitele.
Planeedilähetuse saanud keerubid astuvad kohalikele koolituskursustele, õppides muu hulgas ka selle planeedi tavasid ja keeli. Aja hoolekandevaimud on kõik kakskeelsed ja räägivad nii oma päritolu universumi kui ka oma päritolu superuniversumi keelt. Maailmade koolides õppides omandavad nad täiendavaid keeli. Keerubid ja sanobid, nagu ka seeravid ja kõik teised vaimolendite klassid, tegelevad pidevalt enesetäiendamisega. Edasiarenemiseks ei ole võimelised vaid võimsuse juhtimise ja energia suunamisega tegelevad alluvad olendid, kõik loodud-olendid, kellel on tegelik või potentsiaalne isiksuse tahe, pürgivad uute saavutuste poole.
Keerubid ja sanobid on loomu poolest morontia eksistentsitasemele väga lähedal ja nad oskavad kõige tõhusamalt teha füüsilise, morontia- ja vaimualade piiripealseid töid. Nende kohaliku universumi Emavaimu laste suhtes kehtib „neljanda loodudolendi” põhimõte, nagu ka Havona Servitalide ja lepituskomisjonide puhul. Iga neljas keerub ja iga neljas sanob on poolaineline, meenutades väga tugevasti morontia eksistentsitaset.
Sellised neljandana loodud inglid on seeravitele nende universumi ja planeedi otsesemates tegevusfaasides suureks abiks. Need morontiakeerubid täidavad ka morontia koolitusmaailmades paljusid vältimatuid piiriülesandeid ja neid määratakse hulgaliselt morontiakaaslaste teenistusse. Nad on morontiasfääride jaoks ligilähedaselt samaväärsed nagu keskteelised arenguplaneetide jaoks. Asustatud maailmades töötavad need morontiakeerubid sageli koos keskteelistega. Keerubid ja keskteelised on selgesti eristuvad olenditeklassid: neil on erinev päritolu, kuid nad on olemuselt ja tegevuselt üsna sarnased.
8. Keerubite ja sanobite evolutsioon
Keerubite ja sanobite ees on lahti arvukad teenistuses edasijõudmise teed, mille käigus nende staatus tõuseb ning võib veelgi enam tõusta, kui neid hõlmab Jumalik Hoolekandja. Arengupotentsiaali poolest jagunevad keerubid ja sanobid kolme suurde rühma:
1. tõusutee kandidaadid. Need olendid on olemuselt seeravistaatuse kandidaadid. Sellesse klassi kuuluvad keerubid ja sanobid on andekad, kuid ei ole loomupäraste võimete poolest seeravitega võrdsed. Kui nad aga seda taotlevad ja kogemusi omandavad, on neil võimalik jõuda täieliku seeravistaatuseni;
2. vahepealsed keerubid. Kõigil keerubitel ja sanobitel ei ole võrdselt tõusupotentsiaali ja need loodud inglid on loomupäraselt piiratud. Enamik neist jääb keerubiteks ja sanobiteks, kuigi andekamad neist võivad jõuda piiratud seeraviteenistuseni;
3. morontia keerubid. Need ingliklasside „neljandad olendid” säilitavad alati oma pool-ainelised omadused. Nad jätkavad keerubite ja sanobitena koos enamiku oma vahepealsete vendadega, kuni Ülima Olendi tegelikustumine on lõpule jõudnud.
Kuigi teise ja kolmanda rühma kasvupotentsiaal on mõnevõrra piiratud, võivad tõusutee kandidaadid jõuda universumi seeraviteenistuse kõrgusteni. Paljud neist kogenumatest keerubitest on kinnistatud seeravitest saatuse kaitsjate juurde, kust neil on võimalik liikuda otse edasi Eluasemeilmade Õpetajate staatuseni, kui vanemad seeravid jätavad koha vabaks. Kui saatuse kaitsjate surelikud hoolealused morontiaellu astuvad, ei ole saatuse kaitsjatel enam keerubitest ja sanobitest abilisi. Ja kui teistele arenevatele seeravitüüpidele antakse luba Seraphingtoni ja Paradiisi pääseda, peavad nad Nebadoni piirest väljudes oma endised alluvad maha jätma. Neid mahajäetud keerubeid ja sanobeid hõlmab tavaliselt Universumi Emavaim ja selle tulemusena jõuavad nad seeravistaatuse poole pürgimisel Eluasemeilmade Õpetajatega võrdsele tasemele.
Kui hõlmatud keerubid ja sanobid on Eluasemeilmade Õpetajatena morontiasfääridel alates madalaimatest kuni kõrgeimate sfäärideni piisavalt teeninud ja kui nende korpuses Salvingtonil on liikmeid üle, kutsub Helkjas Koidutäht need loodud ajaolendite ustavad teenrid oma juurde. Neilt võetakse isiksuse muundamise vanne ja seejärel hõlmab Universumi Emavaim neid edasijõudnud ja vanemaid keerubeid uuesti, seitsmetuhandeliste rühmadena. Sellest teisest hõlmatusest väljuvad nad juba täieõiguslike seeravitena. Sestpeale on neile uuestisündinud keerubitele ja sanobitele täielikult avatud kogu seeravite elutee koos kõigi Paradiisi-võimalustega. Neid ingleid võidakse määrata mõne sureliku olendi saatuse kaitsjateks, ja kui surelik hoolealune saavutab ellujäämise, omandavad nad õiguse pääseda Seraphingtoni ja seeravite seitsmele saavutuslikule ringlusele, isegi Paradiisi ja Lõplikkuse Korpusesse.
9. Keskteelised
Keskteelisi saab liigitada kolmel viisil. Neid on õige pidada tõusvateks Jumala Poegadeks; faktiliselt kuuluvad nad alaliste kodanike klasside hulka ning tegevuse järgi loetakse neid aja hoolekandevaimudeks, sest nad on sureliku inimese teenimisel kosmosemaailmades nii lähedalt ja tõhusalt seotud inglivägedega.
Neid ainulaadseid loodud-olendeid esineb enamikus asustatud maailmades ning neid on alati detsimaal- ehk elukatsete planeetidel, nagu seda on Urantia. Keskteelisi on kaht tüüpi — esmased ja teisesed keskteelised — ning neid luuakse järgmistel viisidel:
1. esmased keskteelised, vaimsem rühm, on mõnevõrra standardne olenditeklass, kes kõik ühtmoodi põlvnevad Planeedivürstide poolt modifitseeritud tõususurelike isikkonnast. Esmaseid keskteelisi on alati viiskümmend tuhat ja ühelgi nende hoolekandealusel planeedil ei ole sellest suuremat rühma;
2. teisesed keskteelised, nende loodud-olendite ainelisem rühm, on esindatud eri maailmades suuresti erineval arvul, kuid keskmiselt on neid igaühes umbes viiskümmend tuhat. Nad on eri viisidel pärit planeedi bioloogilistest ülendajatest Aadamatest ja Eevadest või nende otsestest järglastest. Neid teiseseid keskteelisi saab arenevates kosmosemaailmades tekkida vähemalt kahekümne neljal viisil. Selle rühma tekkelugu Urantial oli ebatavaline ja erakordne.
Kumbki neist rühmadest ei ole tekkinud juhuslikult, mõlemal on universumiarhitektide ettemääratud kavades oluline koht ja nende ilmumine arenevatesse maailmadesse õigel hetkel on vastavuses juhendavate Elukandjate esialgsete plaanide ja arengukavadega.
Esmaseid keskteelisi varustatakse intellektuaalse ja vaimse energiaga samal viisil nagu ingleid ja nad on intellektuaalselt staatuselt ühesugused. Seitse meeleabivaimu nendega kokku ei puutu ning vaid kuues ja seitsmes, palveldamisvaim ja tarkusevaim, suudavad hoolt kanda teisese rühma eest.
Teiseseid keskteelisi varustatakse füüsilise energiaga samal viisil nagu Aadameid, nad on lülitatud vaimsesse ringlusesse seeravite viisil ning intellektuaalselt on neile antud morontia üleminekutüüpi meel. Füüsiliselt jagunevad nad nelja tüüpi, vaimselt seitsmesse klassi ja nad reageerivad intellektuaalselt kaheteistkümnel tasandil kahe viimase meeleabivaimu ja morontiameele ühisele hoolitsusele. Nendest erisustest tulenevad erinevused nende tegevuses ja ülesannetes planeetidel.
Esmased keskteelised meenutavad rohkem ingleid kui surelikke, teisesed klassid sarnanevad palju rohkem inimolenditega. Kumbki osutab teisele hindamatut abi, täites paljusid ülesandeid planeetidel. Esmased hoolekandjad võivad saavutada koostöösideme nii morontia- kui ka vaimuenergia juhtijatega ja meeleringluste hoidjatega. Teisene rühm saab luua töösuhted vaid füüsiliste juhtijatega ja ainelise ringluse reguleerijatega. Aga et kumbki keskteeliste klass saab luua teisega täiuslikult sünkroonse sideme, saavad mõlemad rühmad seega praktiliselt kasutada kogu energiagammat alates aineliste maailmade puhtfüüsilisest võimsusest läbi universumi energia üleminekufaaside kuni taevaste alade kõrgema vaimureaalsuse jõududeni.
Täiusliku silla üle ainelise ja vaimse maailma vahelise tühimiku moodustavad surelike inimeste, teiseste keskteeliste, esmaste keskteeliste, morontia keerubite, vahepealsete keerubite ja seeravite omavahelised ühendused. Iga sureliku isiklikus kogemuses langevad need eri tasandid kahtlemata enam-vähem ühte ning jumaliku Mõttekohandaja nähtamatud ja saladuslikud toimingud annavad neile isikliku tähenduse.
Normaalsetes maailmades teenivad esmased keskteelised teabekogumiskorpuses ja taevaste meelelahutajatena Planeedivürsti nimel, teisesed hoolekandjad aga jätkavad oma koostööd aadamlikus valitsemisviisis planeedi tsivilisatsiooni arendamiseks. Planeedivürsti reetlikkuse ja Ainelise Poja ebaõnnestumise korral, nagu see juhtus Urantial, saavad keskteelised Süsteemi Suverääni hoolealusteks ja teenivad planeedil tegutseva eestkostja suunava juhendamise all. Kuid vaid veel kolmes maailmas Satanial tegutsevad need olendid ühe rühmana ühtse juhtimise all, nii nagu ühinenud keskteelistest hoolekandjad Urantial.
Nii esmaste kui ka teiseste keskteeliste töö planeetidel ja universumi arvukates üksikmaailmades on mitmekesine ja mitmepalgeline, kuid nende tegevus normaalsetel ja keskmistel planeetidel erineb suuresti kohustustest, mida nad täidavad isoleeritud sfääridel, nagu näiteks Urantial.
Esmased keskteelised on planeetide ajaloolased, kes alates Planeedivürsti saabumisest kuni valgusse ja ellu stabiliseerumiseni koostavad ajaloolisi vaatemänge ja planeedi ajaloo kirjeldusi, et esitada neid süsteemi keskusmaailmades.
Keskteelised jäävad asustatud maailma pikaks ajaks, aga kui nad jäävad neile osutatud usaldusele truuks, tunnustatakse lõpuks päris kindlasti nende igikestvat teenistust Looja-Poja suveräänsuse alalhoidmisel. Et nad on kannatlikult hoolitsenud oma aja ja ruumi maailma aineliste surelike eest, siis saavad nad ka väärilise tasu. Kõik teenekad keskteelised liidetakse varem või hiljem tõusvate Jumala Poegade ridadesse ja võetakse pidulikult kaasa Paradiisi-tõusu pikale avastusretkele koos nendesamade loomset päritolu surelikega, nende maapealsete vendadega, keda nad kiivalt kaitsesid ja oma pikal planeedil viibimise ajal nii tõhusalt teenisid.
[Esitanud Melkisedek, Nebadoni Seeravivägede Ülema palvel.]
38:9.14 (425.6) [Presented by a Melchizedek acting by request of the Chief of the Seraphic Hosts of Nebadon.]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


text:
Tasub teada: tulumaksuvabastus liigub edasi pärijale - Raamatupidaja
Omandireformi käigus tagastatud maa omaniku pärija maa tulumaksuvabalt müüa
Tulumaksuseaduse (TuMS) § 15 lg 4 p 5 alusel ei maksustata tulu omandireformi käigus tagastatud maa võõrandamisest. Seadusesätte mõte on selles, et omandireformi käigus tagastatud maa esmane võõrandamine on tulumaksuvaba. Küsimus tekkis, kas maksuvabastus liigub edasi pärijale, kui omandireformi käigus tagastatud maa omanik pärandab selle pärijale ja pärija müüb maa.
Riigikohtu halduskolleegium tegi 25. mail 2018 otsuse1 , mille kohaselt saab ka omandireformi käigus tagastatud maa omaniku pärija maa tulumaksuvabalt müüa. Kaasuse asjaolud olid järgmised.
Kaebaja isale kui omandireformi õigustatud subjektile tagastati maaüksus, mis koosnes kahest maatükist, millest ühel olid hooned (elumaja-laut-tuulekoda ja kaks kuuri). Tagastuse korralduse järgi kuulusid hooned õigustatud subjekti abikaasale. Maaüksus kanti kinnistusraamatusse kinnistuna, mis koosneb kahest katastriüksusest ning kinnistu omanikuna kanti kinnistusraamatusse kaebaja isa. Kaebaja päris 2006. aastal oma isalt kinnistust mõttelise osana 1/2, mille ta müüs 2013. aastal. Esmalt kaebaja deklareeris ja tasus tulumaksu, aga siis esitas tulumaksu tagastuse taotluse ja maksuhaldur rahuldas selle.
Mõni aeg hiljem tegi maksuhaldur maksuotsuse ja nõudis kaebajalt tulumaksu tasumist. Kaebaja tasus riigile tulumaksu ja esitas halduskohtule taotluse, väites, et see oli omandireformi käigus tagastatud maa esmavõõrandamine, mille tõttu peaks see müük olema tulumaksuvaba. Kinnistu koosneb kahest katastriüksusest, millest hooned asuvad ainult ühel. Kinnistu hoonestamata katastriüksuse suhtes kuulub kohaldamisele TuMS § 15 lg 4 p-s 5 nimetatud tulumaksuvabastus. Hoonestatud katastriüksusele kohaldub tulumaksuvabastus TuMS § 15 lg 5 p 2 alusel.
Riigikohus asus seisukohale, et kuigi nii TuMS § 15 lg 4 p 5 kui ka sama § lg 5 p 2 kohaldamise ühiseks eelduseks on omandireformi käigus tagastatud maa võõrandamine, erinevad need sätted siiski võõrandatava eseme täpsema määratlemise poolest. Kui TuMS § 15 lg 4 p 5 puhul kehtib maksuvabastus maa (kinnistu) võõrandamise kohta, millel võivad asuda ka kinnistu oluliseks osaks olevad muud hooned kui eluruum, siis TuMS § 15 lg 5 p-s 2 nimetatud maksuvabastus kehtib kinnisasja müügil, kui kinnisasja oluliseks osaks on eluruum. Praegusel juhul on tuvastatud, et võõrandatud kinnisasja oluliseks osaks oli mh eluruum (elumaja-tuulekoda). Seetõttu nõustub Riigikohus ringkonnakohtu ja vastustajaga, et võimaliku maksuvabastuse alusena saab asjas kohalduda TuMS § 15 lg 5 p 2.
Riigikohus analüüsis vaidlusaluste TuMS seaduse sätete kehtestamisel Riigikogus toimunud arutluste stenogrammi ja jõudis järeldusele, et eelnimetatud tulumaksuvabastuste kehtestamisel oli seadusandjal soov vabastada tulumaksust omandireformi käigus tagastatud vara (esma)võõrandamisest saadud tulu. Pärimise puhul ei toimu asja võõrandamist ega soetamist, vaid olemasoleva omandisuhte osaline asendub teis(t)e isiku(te)ga2 . Seetõttu ei välista omandireformi käigus tagastatud vara pärimine TuMS § 15 lg 5 p-s 2 nimetatud tulumaksuvabastuse kohaldamist põhjusel, et tegemist ei ole otse pärijale omandireformi käigus tagastatud vara võõrandamisega.
Pärimisel lähevad õigused ja kohustused pärandajalt üle pärijale. See on seadusega ette nähtud õigusjärglus. Maksukorralduse seaduse (MKS) §-s 35 on sätestatud, et kui seadusega on ette nähtud õigusjärgluse korras õiguste ja kohustuste üleminek ühelt isikult teisele, siis lähevad õigusjärglasele üle kõik maksuseadusest tulenevad rahalised ja mitterahalised õigused ning kohustused, mis ei ole oma olemuselt isikuga lahutamatult seotud. MKS § 36 lg 1 kohaselt lähevad maksuseadustest tulenevad rahalised ja mitterahalised õigused ning kohustused, välja arvatud sunniraha tasumise kohustus, pärandajalt pärijale üle pärimisseaduses (PärS) sätestatud korras. PärS § 130 lg 1 kohaselt lähevad pärandi vastuvõtmisega pärijale üle kõik pärandaja õigused ja kohustused, välja arvatud need, mis oma olemuselt on lahutamatult seotud pärandaja isikuga või mis seadusest tulenevalt ei saa ühelt isikult teisele üle minna.
Seetõttu sõltub TuMS § 15 lg 5 p-s 2 nimetatud maksuvabastuse üleminek pärijale sellest, kas tegemist on pärandaja isikuga lahutamatult seotud õigusega või kas seadusandja on välistanud selle õiguse ülemineku pärijale. Riigikohus asus seisukohale, et tegemist ei ole isikuga lahutamatult seotud õigusega ja selle tõttu võib pärija kinnistu müüa tulumaksuvabalt.
1 3-16-903.
2 3-3-1-97-13, p 13.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2018/05/28/tasub-teada-tulumaksuvabastus-liigub-edasi-parijale

matches:
§ 15
§ 15
§ 15
Riigikohus
§ 15
§ 15
§ 15
Riigikohus
§ 15
Riigikohus
§ 15
§ 36
§ 130
§ 15
Riigikohus


text:
Liidu kodukord | Eesti Aktuaaride Liidu koduleht
Eesti Aktuaaride Liidu kodukord
1 EESTI AKTUAARIDE LIIDU EESMÄRK
1.1 Eesti Aktuaaride Liit (edaspidi Liit) on vabatahtlik kutseorganisatsioon ja tema eesmärgiks on aktuaarikutse ja kindlustusteaduse edendamine, Liidu liikmete õiguste kaitsmine, teiste rahvuslike ja rahvusvaheliste aktuaaride organisatsioonidega sidemete arendamine ja õigusloome teostamine oma valdkonnas.
1.2 Eesmärgi saavutamiseks järgib Liit oma põhikirjas loetletud tegevusi.
1.3 Lisaks põhikirjas nimetatule on Liidu eesmärgiks:
1.3.1 Teadustada üldsust aktuaarikutse olemusest.
1.3.2 Hoida aktuaaride omavahelist austust ja lugupidamist.
2 AKTUAARIEETIKA KOODEKS
Eesti Aktuaaride Liidu (edaspidi EAL) aktuaarieetika koodeks järgib rahvusvaheliselt tunnustatud aktuaaride eetikakoodeksit. Aktuaarieetika koodeksi on kinnitanud EAL üldkoosolek.
Aktuaarieetika koodeks sätestab aktuaarikutsega seonduvad eetilised normid, millele vastavalt peab aktuaar käituma. Käesolev koodeks on kohustuslik kõikidele EAL liikmetele. Aktuaari professionaalsete kohustuste hulka kuulub eetikakoodeksi tundmine.
Käesolevas koodeksis mõistetakse sõna “klient” all isikut, kellele aktuaari nõuanded või teenus on suunatud. Aktuaari kliendiks võib olla ka aktuaari tööandja.
2.1 Põhimõtted
2.1.1 Ausus
Aktuaar käitub ausalt ning lähtub oma ametialases tegevuses kõrgeimatest eetilistest standarditest.
2.1.2 Pädevus ja hoolikus
Aktuaar täidab oma ametiülesandeid pädevalt ja hoolikalt.
2.1.3 Vastavus
Aktuaar järgib oma tegevuses kõiki asjakohaseid õigusalaseid, järelvalvelisi ja ametialaseid nõudeid.
2.1.4 Erapooletus
Aktuaar ei luba eelarvamustel, huvide konfliktil või teiste isikute lubamatul sekkumisel mõjutada oma ametialast hinnangut.
2.1.5 Asjakohane suhtlus
Aktuaar suhtleb asjakohaselt ning vastavalt kõikidele rakendatavatele aruandlusstandarditele.
2.2 Põhimõtete selgitamine
Alltoodu on osa eetikakoodeksist ja selle eesmärgiks on täpsustada ülaltoodud põhimõtete tõlgendamist ning kohaldamist.
Käesolev selgitus ei ole täielik ega lõplik. Aktuaar peab lähtuma oma ametialasest hinnangust ning tagama eetikakoodeksi järgimise nii sisus kui kirjas.
2.2.1 Ausus
2.2.1.1 Aktuaar pakub oma kutseteenust ausalt, oskuslikult ja hoolikalt. Aktuaar suhtub oma klienti ametialase vastutustundega, kahjustamata sealjuures avalikku huvi ning minemata vastuollu kehtivate seadustega.
2.2.1.2 Aktuaar tegutseb viisil, mis toetab aktuaarikutse mainet, ega tohi teadlikult avaldada vale või eksitavat informatsiooni.
2.2.1.3 Aktuaar on oma kutsetöös viisakas ja teeb koostööd teiste tema kliendile teenust pakkuvate osapooltega.
2.2.1.4 Aktuaar austab saadud info konfidentsiaalsust.
2.2.1.5 Kui aktuaaril palutakse jätkata teise aktuaari tööd, peab ta kaaluma, kas on paslik konsulteerida eelnevalt teenust osutanud aktuaariga, et veenduda, kas võib leiduda mõni põhjus, mis takistaks kohustuse üle võtmist. Aktuaar peab oma tegevusega hoidma aktuaarikutse reputatsiooni. Aktuaar ei tohi kasutada oma kutsega kaasas käivaid eeliseid ja ametinimetust selleks, et avaldada ebasündsat, ebaõiglast või põhjendamatut informatsiooni. Aktuaar peab vältima eba¬õiglase või põhjendamatu kutse-eelise taotlemist.
2.2.2 Pädevus ja hoolikus
2.2.2.1 Aktuaar võib oma teenust pakkuda vaid siis, kui:
- ta on ametialaselt pädev ja vajalike kogemustega või
- teda nõustab isik, kellel on vajalikud teadmised ja oskused, ning klient on sellest teadlik, või
- teda juhendab teine aktuaar, kes võtab tehtud töö eest professionaalse vastutuse.
2.2.3 Vastavus
2.2.3.1 Aktuaar vastutab kehtivate tehniliste ja ametialaste standardite järgimise eest oma töös. Aktuaar peab oma töös lähtuma kõikidest EAL poolt heaks kiidetud suunistest ja tegevusstandarditest.
2.2.3.2 Aktuaar peab järgima EAL kodukorrast tulenevaid distsiplinaarprotseduure. Aktuaaril on õigus kodukorra alusel apelleerida mistahes EAL otsus. Aktuaar peab aktsepteerima ja täitma EAL kohtu poolt või apellatsiooni tulemusel tehtud otsuseid.
2.2.4 Erapooletus
2.2.4.1 Aktuaar ei tohi pakkuda professionaalset teenust olemasoleva või potentsiaalse huvide konflikti korral, välja arvatud juhul, kui aktuaaril on võimalik erapooletult käituda ja olemasolev või potentsiaalne huvide konflikt on täies mahus avalikustatud.
2.2.4.2 Aktuaaril on kohustus klienti kirjalikult ja õigeaegselt teavitada täiendavatest hüvedest, lisaks kliendi poolt makstavale tasule, millised on seotud kliendi jaoks teostatava tööga.
2.2.5 Asjakohane suhtlus
2.2.5.1 Aktuaar peab töötulemuste esitlemisel:
- selgelt näitama, et analüüs ja nõuanded pärinevad temalt;
- avaldama oma pädevuse ja kompetentsid;
- tuvastama kliendi, kelle jaoks töö tehti ja keda nõustatakse;
- avaldama töö ulatuse;
-avaldama valmisolekut anda kliendile lisainfot ja selgitusi töö ulatuse, kasutatud meetodite, andmete, professionaalsete hinnangute ja järelduste kohta.
3 STANDARDITE ADOPTEERIMISE JA VÄLJA TÖÖTAMISE PROTSESS / DUE PROCESS OF APPROVING ACTUARIAL PROFESSIONAL STANDARDS OF PRACTICE
A standard of actuarial practice is a statement of behaviour expected of actuaries operating within a specified context. It sets minimum standards on matters such as the methodology to be employed, the approach to be used in setting assumptions, the contents of the resulting report or opinion, and the way in which the report or opinion should be presented.
The Estonian Actuarial Society (hereinafter called as EAS) considers it an important task to adopt or issue professional standards of practice for its members from time to time and as needed. Developing and approving of professional standards of practice has to be such a transparent process where each member of EAS and each other interested stakeholder has the opportunity to state their opinion. This document is to regulate that process.
3.1 Decision on a plan to adopt or issue a professional standard of practice
3.1.1 Each Full or Associated member of EAS may make a proposal to adopt or issue a professional standard of practice. The proposal together with due arguments shall be submitted to the Management Board. The submission should include the nature of the proposed standard: whether it is intended to be a pure guidance, a recommendation or an obligatory standard.
3.1.2 EAS can adopt the Actuarial Association of Europe (hereinafter called as AAE) or International Actuarial Association (IAA) valid professional standard(s) of practice.
3.1.3 The Management Board shall decide whether the proposal is deemed to be well grounded. If the decision is affirmative then the Management Board shall form an ad hoc committee (hereinafter called as the Competent Committee) with the task to develop the draft of the professional standard of practice. The decision together with the list of the members of the Competent Committee shall be published by the Management Board through circular email and the web site of EAS.
3.1.4 The Competent Committee shall be formed of Full and Associate members of EAS who are competent in the subject area. There is no size limit to the Competent Committee.
3.1.5 The language of the EAS Professional standards of practice can be Estonian or English language.
3.2 Development of a professional standard of practice
3.2.1 The Competent Committee shall carry out its duty as transparent as possible, shall follow its own rules of procedure, and shall decide on a simple majority basis.
3.2.2 The Competent Committee shall develop the first draft of the new standard of practice or develop the first draft of the standard of practice based on valid IAA or AAE standards content.
3.2.3 The Competent Committee shall publish the first draft through circular email and the web site of EAS and to interested stakeholders with due deadline set for the comments.
3.2.4 At least one onsite public debate shall be organized on the first draft within the above deadline.
3.2.5 Each member EAS and each interested stakeholder may submit its comments on the first draft to the Competent Committee within the above deadline.
3.2.6 The Competent Committee shall consider each submitted comment by its content. Upon consent, the comment shall be incorporated into the second draft; upon no consent, the Competent Committee shall insert the refused comment and its reasons for refusal into the annex to the second draft.
3.2.7 The Competent Committee may decide to reiterate the process described in points 3.2.2 to 3.2.6 sensibly.
3.2.8 The Competent Committee shall submit its final draft to the Management Board for decision making.
3.2.9 The Competent Committee shall act carefully in order to ensure an adequate transition time for the members until the standard of practice takes effect.
3.3 Approval of a professional standard of practice
3.3.1 The draft submitted to the Management Board by the Competent Committee shall be approved by the Management Board. Otherwise the draft will be returned to the Competent Committee for a reiterated procedure.
3.3.2 The Management Board sends the approved draft for the General Assembly for its approval. If the General Assembly rejects the draft it will be returned to the Competent Committee for a reiterated procedure. In that case the procedure described in 3.2 shall be reiterated sensibly at most once. Upon a second attempt to approve the draft in General Assembly, the General Assembly shall either approve it or the standard of practice shall not be issued or adopted.
3.4 Disclosure of standards of practice
3.4.1 An approved standard of practice shall be published by the Management Board through circular email and the web site of EAS and to interested stakeholders including international bodies EAS belongs to.
3.5 Amendment and withdrawal of standards of practice
3.5.1 In order to amend standards of practice materially 3.1 to 3.4 shall be applied sensibly.
3.5.2 In order to withdraw standards of practice 3.1, 3.3 and 3.4 shall be applied sensibly.
4 KOOSOLEKUTE KORD
Koosoleku tüübid on Liidu liikmete üldkoosolek ja juhatuse koosolek, mis võivad olla nii korralised kui erakorralised.
4.1 Üldkoosolek on Liidu kõrgeim organ. Üldkoosolek on pädev otsustama kõiki Liidu tegevusega seonduvaid küsimusi. Üldkoosoleku ainupädevuses on: põhikirja muutmine ja täiendamine; juhatuse, juhatuse esimehe ja revisjonitoimkonna valimine salajase hääletuse teel; juhatuse ennetähtaegne tagasikutsumine; juhatuse ja revisjonitoimkonna tegevuse aruannete ärakuulamine ja neile hinnangu andmine; eelarve kinnitamine; uute liikmete vastuvõtmise kinnitamine; liikmete liikmeskonnast väljaarvamise kinnitamine; sisseastumis- ja liikmemaksu suuruse ning nende tasumisel soodustuste kehtestamine; Liidu ühinemise, jagunemise ja tegevuse vabatahtliku lõpetamise otsustamine; likvideerimiskomisjoni valimine.
4.2 Korraline üldkoosolek toimub vähemalt üks kord aastas. Üldkoosoleku kutsub kokku juhatus, saates Liidu liikmetele kas kirjalikult või elektrooniliselt teate koosoleku aja, koha ja päevakorra projekti kohta vähemalt 14 päeva enne koosolekut.
4.3 Erakorraline üldkoosolek kutsutakse kokku Liidu juhatuse, revisjonitoimkonna või ühe kümnendiku liikmete nõudmisel.
4.4 Üldkoosolek võib vastu võtta otsuseid, kui sellel osaleb üle poole Liidu hääleõiguslikest liikmetest. Kui üldkoosolek ei ole sätestatud korra kohaselt pädev otsuseid vastu võtma, kutsub juhatus nelja nädala jooksul kokku sama päevakorraga kordusüldkoosoleku, mis on pädev vastu võtma otsuseid sõltumata üldkoosolekul osalevate liikmete arvust.
4.5 Koosoleku alguses valitakse koosoleku juhataja, protokollija ja kinnitatakse päevakord.
4.6 Korralist üldkoosolekut juhatab juhatuse poolt valitud ja üldkoosoleku poolt aktsepteeritud Liidu liige. Erakorralist üldkoosolekut juhatab üldkoosoleku kokkukutsuja poolt määratud ja üldkoosoleku poolt aktsepteeritud Liidu liige. Üldkoosolekut protokollib juhatuse liige.
4.7 Esitatud päevakorras võib teha muudatusi ja täiendusi enne päevakorra kinnitamist.
4.8 Koosoleku otsuse vastu võib esitada kirjaliku protesti 7 päeva jooksul peale koosoleku toimumist. Protest esitatakse juhatusele. Kui protestile allakirjutanute arv on vähemalt pool otsustaval koosolekul olnud liikmetest pannakse otsuse muutmine järgneva üldkoosoleku päevakorda. Kui ka teisel üldkoosolekul jääb otsus samaks, kuulub vastav otsus täitmisele. Protestile võivad alla kirjutada ka otsustavalt koosolekult puudunud liikmed.
4.9 Koosoleku juhatajal on õigus kuulutada vajaduse korral vaheaeg.
4.10 Koosoleku juhatajal on õigus koosoleku korra rikkujaid pärast kahte märkust kolmandaga koosolekult eemaldada.
4.11 Koosolekult puudumine või hilinemine on lubatud ainult mõjuvatel põhjustel, millest tuleb eelnevalt koosoleku kokkukutsujale teatada. Vajadusel otsustab koosolek, kas puudumine või hilinemine on vabandatav või mitte.
4.12 Liidu liige võib vajadusel volitada end koosolekul esindama teist Liidu liiget. Volitus peab olema vormistatud kirjalikult ning esitatud juhatusele enne koosoleku algust. Liidu liige võib samaaegselt olla volitatud ainult ühe Liidu liikme poolt.
4.13 Koosolekuid on lubatud läbi viia ka elektroonilises vormis. Elektroonilises vormis viiakse läbi koosolekud olukorras, kus päevakorras on kuni 3 hääletamist vajavat punkti ning teisi päevakorrapunkte ei ole. Igal Liidu liikmel on kuni hääletamisprotseduuri alguseni õigus nõuda koosoleku elektroonilise vormi asendamist tavavormiga.
4.14 Hääletusprotseduurid üldkoosolekul.
4.14.1 Iga hääletamist nõudva päevakorra punkti korral on igal koosolekul osalejal õigus nõuda enne hääletamist teema arutelu.
4.14.2 Enne hääletamist teatab koosoleku juhataja kõik tehtud ettepanekud, parandused ja täiendused esitamise järjekorras. Ettepanekud hääletatakse esitamise järjekorras.
4.14.3 Üldkoosoleku otsused loetakse vastuvõetuks, kui nende poolt hääletab üle poole koosolekul osalevatest liikmetest, va. Liidu põhikirja punktide 4.1.1, 5.6.1, 5.6.3, 5.6.9 korral. Otsused, mis on seotud Liidu põhikirja punktidega 4.1.1, 5.6.1, 5.6.3, 5.6.9 loetakse vastuvõetuks kui nende poolt hääletab üle kahe kolmandiku koosolekul osalevatest liikmetest.
4.14.4 Alternatiivsete ettepanekute korral on igal koosolekul osalejal üks hääl. Kui esimese hääletusvooruga ei saa ükski ettepanek vastuvõtmiseks piisavalt hääli, korraldatakse teine voor, kuhu pääseb kaks esimeses voorus enim hääli saanud ettepanekut. Kui ka teises hääletusvoorus ei saa kumbki esitatud ettepanek vastuvõtmiseks piisavat häälte hulka, loetakse ettepanekud mitte vastu võetuks ja hääletamine lõpetatakse.
4.14.5 Juhatuse, komisjonide ja töörühmade suurus n hääletatakse ettepaneku korras. Seejärel seatakse üles kandidaatide nimekiri koosolekul osalejate poolt. Pärast nimekirja kinnitamist toimub hääletamine, kusjuures igal hääleõiguslikul Liidu liikmel on ülimalt n häält. Valituks osutuvad kõige enam hääli saanud kandidaadid. Võrdselt hääli saanud isikute nimekiri pannakse uuesti hääletusele. Kui ka kordushääletus ei anna tulemust, siis tõmmatakse loosi.
4.14.6 Hääletamine koosolekutel on avalik välja arvatud juhatuse, juhatuse esimehe, revisjonitoimkonna valimine, kuid muudetakse salajaseks ühe liikme nõudmisel.
4.14.7 Elektroonilises vormis toimuva koosoleku korral toimub avalik hääletamine webi-keskkonnas Liidu kodulehel või e-posti kaudu. Hääletuse kestus määratakse koosoleku kutses. Korrektseks hääletussedeliks loetakse e-kirja, mis on saadetud kõikidele koosolekul osalejatele ning milles on selgelt tuvastatav hääletaja nimi, tema soov osaleda elektroonilises vormis toimuval koosolekul ning tema otsus antud päevakorra punkti osas.
4.15 Häältelugemise komisjon
4.15.1 Häältelugemise komisjoni suuruseks on kolm liiget. Häältelugemise komisjon esitatakse koosoleku juhataja poolt kinnitamiseks enne hääletusprotseduurile asumist.
4.15.2 Komisjoni liikmed valitakse vastavalt punktile 4.14. Elektroonilises vormis läbiviidava koosoleku häältelugemise komisjoni moodustavad juhatuse liikmed.
4.15.3 Häältelugemise komisjon valib enda hulgast juhataja, kes vastutab hääletamisprotseduuri, hääletustulemuste õigsuse ja korrektse esitamise eest.
5 JUHATUS
5.1 Juhatuse liikmed valitakse Liidu täis- ja assotsieerunud liikmete hulgast vastavalt Liidu põhikirjale ja käesolevale kodukorrale. Juhatus valib enda liikmete hulgast raamatupidamise eest vastutaja ja sekretäri.
5.2 Vähemalt 2/3 juhatuse koosseisust peavad moodustama Liidu täisliikmed.
5.3 Juhatuse esimeheks saab olla Liidu täisliige. Juhatuse esimeest ei saa tagasi valida rohkemaks, kui kaheks (2) järjestikkuseks ametiperioodiks.
5.4 Juhatuse koosolekud toimuvad vastavalt Liidu põhikirjas sätestatule ning neid protokollitakse.
5.5 Juhatus koostab eelneva majandusaasta tegevusaruande ja raamatu¬pidamis-aruande ning esitab selle revisjonitoimkonnale kontrollimiseks hiljemalt iga aasta 31. märtsil.
6 TOIMKONNAD
6.1 Liidu toimkonnad on revisjonitoimkond, haridustoimkond ja teised üldkoosoleku poolt ellu kutsutud alalised või ajutised toimkonnad.
6.2 Toimkondade liikmed valitakse üldkoosoleku poolt. Toimkonnad annavad oma tegevusest ülevaate üldkoosolekule ja vajadusel ka juhatusele.
6.3 Revisjonitoimkond kontrollib Liidu majandustegevust vähemalt üks kord aastas. Revideerimisakt eelneva majandusaasta kohta koostatakse ühe kuu jooksul pärast juhatuselt eelneva majandusaasta raamatupidamisaruande saamist. Revideerimisakt esitatakse juhatusele ja üldkoosolekule.
6.4 Haridustoimkonna ülesandeks on Liidu aktuaaride õppeprogrammi koostamine ning pidev täiendamine selliselt, et see vastaks IAA ja Groupe Consultatifi vastavatele nõuetele. Haridustoimkonna ülesandeks on samuti kontrollida Liidu liikmete ja liikmekandidaatide vastavust Liidu haridusnõuetele.
7 LIIDU ESINDAMINE
7.1 Liitu võib esindada iga juhatuse liige või selleks üldkoosolekult volituse saanud Liidu liige. Finants ja õigustehingutel peab olema juhatuse esimehe ja vähemalt ühe juhatuse liikme allkiri.
7.2 Liidu esindajad rahvusvaheliste organisatsioonide juures valib üldkoosolek lähtuvalt alltoodud printsiipidest:
7.2.1 Liidu esindaja on üldjuhul Liidu täisliige, sobiva kandidaadi olemasolul võib Liitu esindada ka assotsieerunud liige.
7.2.2 Liidu esindaja IAA nõukogus ning Membre titulaire Groupe Consultatif’ juures peab olema Liidu täisliikmest juhatuse liige.
7.2.3 Liidu esindaja volitused kestavad üldjuhul kolm (3) aastat. Vajadusel võib esindaja volitusi pikendada.
7.2.4 Liidu esindaja on aruandekohuslane üldkoosoleku ees, üldkoosolekute vahelisel ajal juhatuse ees.
8 LIIKMEMAKSUD
8.1 Liidu liikmel on kohustus tasuda liikmemaksu. Liikmemaksu suurus võib sõltuda liikmestaatusest.
8.2 Liikmemaksu suuruse otsustab üldkoosolek hiljemalt eelneva kalendriaasta 1.detsembriks.
8.3 Liige võib tasuda liikmemaksu kahes võrdses osas - kalendriaasta 1.märtsiks ja 1. septembriks. Liikmemaksu tähtajaks tasumata jätmisel arvestatakse tasumata osalt viivist 0,2% päevas alates 30.ndast päevast.
8.4 Liikmemaksu tasumise kohustust tuletatakse meelde raamatupidamise eest vastutava juhatuse liikme poolt enne makse tasumise tähtaega.
9 KOHUS
9.1 Liidu Kohtu pädevusse kuuluvad kõik eksimused Liidu põhikirja, kodukorra ja üldkoosolekute otsuste vastu, samuti teod ja käitumine, mis on vastuolus või mida võib hinnata vastuolus olevaks aktuaarieetika või kutsenormidega (juhenditega).
9.2 Seitse (7) Kohtu kaasistujat valitakse kolmeks aastaks Liidu üldkoosolekul. Kohtu kaasistujateks võivad olla vaid Liidu täisliikmed, kes on olnud Liidu liikmed mitte vähem kui kolm (3) aastat ja kes omavad laitmatut reputatsiooni.
9.3 Iga juhtumi käsitlemiseks määravad valitud kaasistujad endi hulgast eraldi kolmeliikmelise Kohtu koosseisu. Kohtu koosseisu ei tohi kuuluda isik, kellel võib juhtumi käsitlemisel tekkida huvide konflikt. Reaalse või potentsiaalse huvide konflikti ilmnemisel peab Kohtu koosseisu valitud isik ennast Kohtu koosseisust esimesel võimalusel taandama. Taandunud kaasistuja asemele määratakse uus Kohtu liige.
9.4 Kohus valib isekeskis kaasistujate hulgast eesistuja.
9.5 Kohus on otsustusõiguslik, kui kogu Kohtu koosseis on kohal. Kohtu otsus võetakse vastu, kui selle poolt on 2/3 Kohtu koosseisust.
9.6 Kaebuse Kohtule esitamise õigus ei ole piiratud Liidu liikmelisusega. Liidu liige võib oma käitumise uurimiseks ka omal soovil kohtuasja algatada.
9.7 Kui Kohus on määranud istungi toimumise aja, peab ta sellest teavitama kaebealust vähemalt kakskümmend üks (21) päeva ette. Poolte kokkuleppel võib juhtum tulla arutusele ka enne nimetatud tähtaja saabumist.
9.8 Liige, kelle suhtes distsiplinaarmenetlust teostatakse, on kohustatud kohtu-istungile ilmuma isiklikult. Tal on õigus istungile kaasa võtta nõustaja. Kaebealusel on õigus esitada Kohtule kirjalikult või suuliselt põhjendused oma käitumise õigustamiseks.
9.9 Kohus arutab eksimust kaebealuse juuresolekul. Kohtualuse teistkordsel mitteilmumisel võidakse arutelu läbi viia ka tagaselja.
9.10 Kohtu otsus tehakse Kohtu koosseisu kinnisel istungil. Otsus võib olla õigeksmõistev või süüdimõistev. Kohus võib loobuda juhtumi arutelust või arutelu lõpetada ning mitte otsust teha, kui ta leiab, et juhtum ei kuulu Kohtu pädevusse.
9.11 Kui kohus leiab Liidu liikme süüdi olevat, määrab ta ühe alljärgnevatest karistustest:
• avalik märkus;
• Liidu liikmelisuse ajutine peatamine;
• Liidust välja arvamine.
9.12 Kohus teavitab kaebealust kirjalikult oma otsusest hiljemalt kolme (3) päeva jooksul alates otsuse vastuvõtmisest. Kohtu otsus jõustub pärast apellatsiooni-tähtaja möödumist, kui vastavat apellatsiooni ei esitata.
9.13 Kohtu otsuse peale võib iga osapool apelleerida Apellatsioonikogule. Apellatsioonikogu koosneb kõikidest Liidu täis ja assotsieerunud liikmetest.
9.14 Apellatsioon tuleb esitada Juhatusele neljateistkümne (14) päeva jooksul pärast Kohtu otsuse väljakuulutamist.
9.15 Apellatsiooni saamisel kutsub Juhatus kokku neljakümne viie (45) päeva jooksul kokku Apellatsioonikogu teavitades kõiki selle liikmeid vähemalt neljateistkümne (14) päeva ette.
9.16 Apelleerinud osapoolel on õigus ilmuda Apellatsioonikogu ette kas üksi või koos nõustajaga. Kohtul on samuti õigus kaasata oma nõustaja.
9.17 Kohtu eesistuja esitab Apellatsioonikogule Kohtu otsuse koos põhjendustega. Apelleerinud osapoolel on õigus esitada oma põhjendused, miks tema arvates Kohtu otsus on väär või ebaõiglane.
9.18 Apellatsioonikogu on otsustusvõimeline, kui sellel osaleb rohkem kui 50% Liidu täis ja assotsieerunud liikmetest. Juhul, kui kogunenud Apellatsioonikogu ei ole otsustusvõimeline, lükatakse asja arutamine kakskümmend üks (21) päeva edasi ning kutsutakse kokku uus Apellatsioonikogu istung.
9.19 Apellatsioonikogu võib Kohtu otsuse kas jõusse jätta, karistust vähendada või ümber lükata. Otsuse vastuvõtmiseks on vajalik 2/3 häälteenamus. Apellatsioonikogu otsus on lõplik ja edasikaebamisele ei kuulu.
9.20 Apellatsioonikogu otsusest teavitatakse osapooli kirjalikult vähemalt neliteist (14) päeva enne selle jõustumist.
9.21 Liidu liikmeid, samuti kõiki teisi avalikult kaasatud osapooli teavitatakse Kohtu otsusest ja/või apellatsiooni tagajärjel tehtud Apellatsioonikogu otsusest kirjalikult. Kohtu ja Apellatsioonikogu vastavasisulised otsused on avalikud.
9.22 Reeglina on kõik Kohtu ja Apellatsioonikogu poolt teostatud arutelud ja toimingud ning neile kogudele esitatud tõendid ja ütlused konfidentsiaalsed ning hoitakse saladuses. Liit jätab endale õiguse avaldada kogu asjasse puutuv faktiline materjal juhul, kui konfidentsiaalsuse nõuet rikutakse või on olemas kõikide osapoolte vastav nõusolek.
10 RUUMID
Liidu ruumide soetamise vajaduse ja ruumide kasutamise korra kinnitab Liidu üldkoosolek.
11 RAAMATUKOGUTOIMKOND, KROONIKA
11.1 Raamatukogutoimkond koosneb raamatukoguhoidjast, kes valitakse üldkoosolekul määramata ajaks. Raamatukoguhoidja koostab raamatukogu kasutamise korra, mis peab olema raamatukogus välja pandud.
11.2 Raamatukoguhoidja ülesandeks on raamatukogu korrashoid, täiendamine, ajakirjade tellimine, köitmine, raamatute laenutamine.
11.3 Raamatuid ja muid trükiseid laenutatakse ainult Liidu liikmetele raamatukoguhoidja poolt määratud ajaks. Raamatukoguhoidja loata on trükise võtmine keelatud.
11.4 Trükise tähtajaks mittetagastamisel kaotab Liidu liige kolmeks kuuks laenutamise õiguse.
11.5 Trükise kaotamisel ostab kaotaja uue või maksab selle kolmekordse hinna Liidu kassasse.
11.6 Tellitavate trükiste nimestiku koostab raamatukoguhoidja ja esitab selle kinnitamiseks juhatusele.
11.7 Raamatukoguhoidja ülesandeks on ka Liidu kroonika koostamine.
12 ARHIIV/DOKUMENDID. DOKUMENTIDE LIIKUMINE
12.1 Arhiiv on Liidu dokumentide ja muu ajalooliselt Liidule väärtuslike materjalide säilitamiseks.
12.2 Arhiivi säilitamise ja hoidmise eest vastutab juhatus.
12.3 Arhiivimaterjale võib anda kasutamiseks ja avaldamiseks väljaspool Liitu ainult juhatuse nõusolekul.
13 KODUKORRA JÕUSTUMINE JA MUUTMINE
13.1 Muudatuste tegemine käesolevas dokumendis on Liidu juhatuse pädevuses. Muudatused peab kinnitama üldkoosolek.
13.2 Kodukord ja muudatused selles jõustuvad 7 päeva pärast vastava otsuse vastu võtmist Liidu liikmete üldkoosolekul.

matches: KOHUS Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus


Rae valla eelarvest sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord – Riigi Teataja
Rae valla eelarvest sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord
Rae valla eelarvest sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord - sisukord
§ 3 Valla eelarvest makstavad sotsiaaltoetused
3 Toetuse taotlemine, taotluse menetlemine ja toetuse maksmine
§ 6 Toetuse maksmine ja tagasinõudmine
§ 12 Pensionäri ja puudega inimese ravimi- või hambaravitoetus
§ 15 Eaka tähtpäevatoetus
§ 17 Tšernobõli veterani toetus
§ 18 Ravikindlustuseta isiku ravikulude toetus
§ 19 Kinnipidamisasutusest vabanenud isiku ühekordne toetus
§ 20 Puudega inimese küttekulude toetus
§ 21 Dokumenditoetus
§ 22 Vältimatu sotsiaalabi toetus
§ 23 Muu toimetulekut soodustav toetus
RT IV, 26.04.2016, 2
Vastu võetud 19.04.2016 nr 47
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalhoolekande seaduse § 5 ja § 14 lõike 2 alusel.
(1) Valla eelarvest sotsiaaltoetuste maksmise eesmärk on:
(1) Toetust võib taotleda isik ja toetust makstakse isikule, kelle elukohana Eesti rahvastikuregistris on registreeritud Rae vald, vastavalt käesolevas määruses toetuse liigi osas sätestatud konkreetsetele tingimustele.
(2) Toetuse taotlemisel loetakse perekonna liikmeteks abielus või abielulistes suhetes olevad samas eluruumis elavad isikud, nende abivajavad lapsed ja vanemad või muud üht või enamat tuluallikat ühiselt kasutavad või ühise majapidamisega isikud.
(3) Vähekindlustatud isikuks või perekonnaks loetakse sellist isikut või perekonda, kelle ühe kuu sissetulek pereliikme kohta jääb alla kahekordse riikliku toimetulekupiiri.
(4) Määruses sätestatud toetuste piirmäärad kehtestab vallavalitsus igaks eelarveaastaks kuu aja jooksul pärast eelarve kinnitamist vallavolikogu poolt.
§ 3. Valla eelarvest makstavad sotsiaaltoetused
Valla eelarvest ettenähtud vahenditest makstakse toimetuleku soodustamiseks järgmisi toetusi:
6) pensionäri või puudega inimese ravimi-/ või hambaravitoetus;
9) eaka tähtpäevatoetus;
11) Tšernobõli veterani toetus;
13) kinnipidamisasutusest vabanenud isiku ühekordne toetus;
3. peatükk Toetuse taotlemine, taotluse menetlemine ja toetuse maksmine
(1) Toetuse taotlemiseks esitab isik vallavalitsusele põhjendatud taotluse ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid. Toetuse taotleja vastutab esitatud andmete õigsuse eest.
(2) Vallavalitsuse ametnikul on õigus nõuda andmeid toetuse taotleja ja tema perekonna liikmete tulude ja kulude kohta ja muid taotlust põhjendavaid dokumente, kontrollida taotluses ja sellele lisatud dokumentides esinevaid asjaolusid muudest allikatest. Andmete ja dokumentide esitamisest keeldumisel või ettenähtud tähtajaks esitamata jätmisel jäetakse taotlus rahuldamata.
(3) Määruses nimetatud toetusi, v.a matusetoetus, ei ole õigus saada isikul, kui tal on taotluse esitamise hetkel maksetähtaja ületanud ajatamata võlgnevus Rae Vallavalitsuse või selle allasutuse ees.
(1) Määruse § 3 punktide 1, 2, 6, 7, 8, 12, 14, 15, 16 ja 17 alusel esitatud taotluste menetlemiseks on moodustatud vallavalitsuse komisjon, kelle üheks liikmeks on vallavolikogu sotsiaal- ja tervishoiukomisjoni esimees. Vallavalitsuse komisjon töötab põhimääruse alusel ja komisjoni tööd juhib abivallavanem.
(3) Määruse § 3 punktide 1, 2, 6, 7, 8, 12, 14, 15, 16 ja 17 alusel esitatud taotluste rahuldamise, osalise rahuldamise või mitterahuldamise otsustab vallavalitsus korraldusega jooksva kuu viimasel istungil.
(4) Määruse § 3 punktide 3, 4, 5, 9, 10, 11 ja 13 alusel esitatud taotluse rahuldamine toimub toimingumenetlusena ja lõpeb toimingu sooritamisega, taotluse mitterahuldamise otsustab vallavalitsus korraldusega.
§ 6. Toetuse maksmine ja tagasinõudmine
(1) Toetus makstakse vastavalt toetuse saaja soovile välja sularahas või kantakse tema pangakontole 7 (seitsme) tööpäeva jooksul pärast vallavalitsuse vastava korralduse vastuvõtmist, kui määruses ei ole ette nähtud või vallavalitsus ei otsusta teisiti.
2) klassijuhataja, sotsiaaltöötaja või lastekaitsetöötaja.
(1) Toetus on ette nähtud vanemliku hoolitsuseta jäänud lapse ülalpidamis- ja koolituskulude katmiseks.
(1) Toetus on ette nähtud valla eestkostel ja asenduskodus elavale lapsele/noorele toimetuleku suurendamiseks.
(2) Taotluse esitab valla lastekaitsetöötaja.
1) perele, kus kasvab vähemalt neli alaealist last;
3) perele, kus kasvab puudega laps.
(2) Juhul, kui peres kasvab vähemalt neli alaealist last ja nende hulgas puudega ja/või vanemliku hoolitsuseta laps, makstakse toetust kahekordses piirmääras.
§ 12. Pensionäri ja puudega inimese ravimi- või hambaravitoetus
(5) Taotlus esitatakse ja toetust makstakse samal aastal tehtud kulude katmiseks.
§ 15. Eaka tähtpäevatoetus
(2) Taotluse toetuse maksmiseks esitab sotsiaalhoolekande nooremspetsialist.
(3) Toetus ja lilled viiakse eakale vallavalitsuse poolt koju.
(1) Toetus on ette nähtud valla elaniku matusekulude osaliseks katmiseks.
(3) Toetust makstakse tingimusel, et surnud isik on rahvastikuregistri andmetel olnud valla elanik vähemalt üks aasta enne surma.
§ 17. Tšernobõli veterani toetus
(1) Toetus on ette nähtud isikule, kes osales Tšernobõli aatomielektrijaama katastroofi tagajärgede likvideerimisel.
(3) Toetuse saamise tingimuseks on, et enne toetuse taotlemist on isik rahvastikuregistri andmetel olnud valla elanik vähemalt ühe aasta.
(4) Toetus makstakse välja aprillikuus.
§ 18. Ravikindlustuseta isiku ravikulude toetus
(1) Toetus on ette nähtud halvenenud tervise ja tööturul vähese konkurentsivõimega isikute töövõimetuspensioni taotlemiseks esmaste uuringute kulude katteks.
(2) Toetust võib taotleda ravikindlustuseta isik.
§ 19. Kinnipidamisasutusest vabanenud isiku ühekordne toetus
(1) Toetus on ette nähtud kinnipidamiskohast vabanenud isiku esmase toimetuleku tagamiseks
§ 20. Puudega inimese küttekulude toetus
(1) Toetus on ette nähtud puudega isikule tema taotluse alusel küttekulude osaliseks kompenseerimiseks.
§ 21. Dokumenditoetus
(1) Toetust võib taotleda isik, kellel puudub või on lõppenud elamisluba ja ID kaart on kehtetu.
§ 22. Vältimatu sotsiaalabi toetus
(1) Toetus on ette nähtud hädavajaliku sotsiaalhoolekandelise abi osutamiseks toidu, riiete ja ajutise peavarju osas.
(2) Toetust võib taotleda isik, kes ise või kelle perekond vajab lõikes 1 nimetatud abi, ja:
(5) Vältimatut sotsiaalabi osutatakse isikule seni, kuni ta ei ole enam elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu sotsiaalselt abitus olukorras.
§ 23. Muu toimetulekut soodustav toetus
(1) Tunnistada kehtetuks Rae Vallavolikogu 16. septembri 2014 määrus nr 12 „ Rae valla eelarvest sotsiaaltoetuste andmise kord“.
(2) Avalikustada käesolev määrus Rae Vallavalitsuses, valla veebilehel ja ajalehes Rae Sõnumid.


Välisriigis ajutiselt viibiva või püsivalt elava Eesti kodaniku või välismaalase andmete registreerimise kord ja registreerimistaotluse vormid – Riigi Teataja
Välisriigis ajutiselt viibiva või püsivalt elava Eesti kodaniku või välismaalase andmete registreerimise kord ja registreerimistaotluse vormid
Välisriigis ajutiselt viibiva või püsivalt elava Eesti kodaniku või välismaalase andmete registreerimise kord ja registreerimistaotluse vormid - sisukord
§ 1 Eesti kodaniku või välismaalase andmete registreerimine
§ 2 Registreerimise taotlemine
§ 3 Taotluse menetlemine
§ 4 Taotluse registreerimine
§ 5 Eesti rahvastikuregistrile välisriigis püsivalt elava Eesti kodaniku või välismaalase elukoha andmete edastamine
RTL 2009, 49, 719
Vastu võetud 17.06.2009 nr 7
Määrus kehtestatakse «Konsulaarseaduse» § 37 lõike 2 alusel.
§ 1. Eesti kodaniku või välismaalase andmete registreerimine
(1) Konsulaarametnik või aukonsul registreerib välisesinduses või aukonsuli juhitavas konsulaarasutuses välisriigis ajutiselt viibiva või seal püsivalt elava Eesti kodaniku või «Konsulaarseaduse» § 1 lõikes 2 nimetatud välismaalase (edaspidi välismaalane) andmed tema taotluse alusel.
(2) Eesti kodanik või välismaalane, kes elab püsivalt Eestis, kuid viibib ajutiselt välisriigis, või Eesti kodanik, kes elab püsivalt välisriigis, kus puudub Eesti välisesindus või aukonsuli juhitav konsulaarasutus, võib esitada taotluse välisriigis ajutise viibimise või seal püsivalt elamise registreerimiseks Välisministeeriumi konsulaarosakonnale (edaspidi konsulaarosakond).
§ 2. Registreerimise taotlemine
(1) Ajutiselt välisriigis viibiv Eesti kodanik või välismaalane (edaspidi taotleja) esitab välisesinduse või konsulaarosakonna konsulaarametnikule või aukonsulile ajutiselt välisriigis viibimise registreerimise taotluse (lisa 1).
(2) Püsivalt välisriigis elav taotleja esitab konsulaarametnikule või aukonsulile välisriigi püsiva elukoha andmete registreerimise taotluse (lisa 2).
(3) Taotleja esitab isiklikult allkirjastatud ajutiselt välisriigis viibimise registreerimise taotluse või välisriigi püsiva elukoha andmete registreerimise taotluse (edaspidi koos taotlus) kas isiklikult või posti, faksi või elektronposti teel või taotleb registreerimist Välisministeeriumi veebilehe kaudu. Elektronposti teel esitatud välisriigi püsiva elukoha andmete registreerimise taotluse allkirjastab taotleja digitaalselt.
(4) Kui välisriigi püsiva elukoha andmete registreerimise taotlus esitatakse posti või faksi teel, tuleb taotlusele lisada taotleja isikut tõendava dokumendi isikuandmetega lehekülje koopia.
(5) Taotleja esitab ajutiselt välisriigis viibimise registreerimise taotluses järgmised andmed:
3) isikut tõendava dokumendi liik ja number;
4) kontaktandmed välisriigis (täpne aadress, telefoni- või faksinumber, elektronposti aadress);
5) välisriigis viibimise ajavahemik (välisriiki saabumise ja sealt lahkumise kuupäev);
6) sugulase või kontaktisiku andmed (ees- ja perekonnanimi, suhe taotlejaga, telefoninumber, elektronposti aadress);
7) kaasareisivate perekonnaliikmete andmed (ees- ja perekonnanimi, isikut tõendava dokumendi liik ja number, isikood või sünniaeg);
8) taotluse esitamise kuupäev.
(6) Taotleja esitab välisriigi püsiva elukoha andmete registreerimise taotluses järgmised andmed:
4) elukoht ja kontaktandmed välisriigis (täpne aadress, telefoni/faksi number, elektronposti aadress);
5) taotlejaga koos elavate pereliikmete andmed (ees- ja perekonnanimi, isikukood, isikut tõendava dokumendi liik ja number, suhe taotlejaga);
6) sugulase või kontaktisiku andmed (ees-ja perekonnanimi, suhe taotlejaga, telefoni number, elektronposti aadress);
7) enda, oma vanemate või vanavanemate või vanavanavanemate viimane püsiv elukoht Eestis;
(7) Välisriigis püsivalt elav Eesti kodanik esitab käesoleva paragrahvi lõike 6 punktis 7 nimetatud andmed kehtiva haldusterritoriaalse korralduse alusel valla või linna ja Tallinnas linnaosa täpsusega. Andmed on vajalikud valimisringkonna kindlaksmääramisel.
§ 3. Taotluse menetlemine
(1) Taotlus võetakse menetlusse selle esitamise päeval. Posti, faksi või elektronposti teel esitatud taotlus võetakse menetlusse hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast selle saabumist.
(2) Aukonsulile esitatud taotlus edastatakse esimesel võimalusel konsulaarosakonna või välisesinduse konsulaarametnikule registreerimiseks.
§ 4. Taotluse registreerimine
Konsulaarametnik registreerib taotluses esitatud andmed konsulaarametniku ametitoimingute raamatus välisministri 8. juuni 2009. a määruse nr 5 «Konsulaarametniku ametitoimingute andmekogu asutamise ja pidamise kord» §-de 6 ja 15 kohaselt.
§ 5. Eesti rahvastikuregistrile välisriigis püsivalt elava Eesti kodaniku või välismaalase elukoha andmete edastamine
(1) Rahvastikuregistrile edastatakse välisriigi püsiva elukoha andmete registreerimise taotluse alusel järgmised taotleja andmed:
3) isikut tõendava dokumendi number;
4) elukoht ja kontaktandmed välisriigis (täpne aadress, telefoni- või faksinumber, elektronposti aadress).
(2) Püsivalt välisriigis elava Eesti kodaniku kohta edastatakse peale käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatu ka andmed tema, tema vanemate või vanavanemate või vanavanavanemate viimase püsiva elukoha kohta Eestis.
(3) Konsulaarosakond edastab andmed elektrooniliselt rahvastikuregistri volitatud töötlejale. Võimaluse korral kannab konsulaarametnik andmed siduspöördumise teel otse rahvastikuregistrisse.
Määruse lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 22.06.2009. a resolutsioon nr 17-1/09-03436.
Marten KOKK
Lisa 1 Ajutiselt välisriigis viibimise registreerimise taotlus
Lisa 2 Välisriigis püsiva elukoha andmete registreerimise taotlus


text:
 Riigikohus selgitas kuritegeliku ühenduse mõistet | Riigikohus
Riigikohus selgitas kuritegeliku ühenduse mõistet
Riigikohtu kriminaalkolleegium nõustus kassatsiooni korras läbi vaadatud ringkonnakohtu otsusega tühistada ühe isiku süüdimõistmine kuritegeliku ühenduse juhtimises ja kolme isiku süüdimõistmine sinna kuulumises. Riigikohus nõustus ringkonnakohtu otsusega, põhjendades, et maakohus oli süüdimõistva otsuse tegemisel tõlgendanud kuritegeliku ühenduse mõistet ekslikult. Riigikohus selgitas tänases otsuses kuritegeliku ühenduse mõistet ja selle erisust grupist.
Harju maakohtu 2018. aasta 12. märtsi otsus tunnistas ühe isiku süüdi kuritegeliku ühenduse juhtimises ja kolm isikut süüdi samasse kuritegelikku ühendusse kuulumise eest. Lisaks tunnistas kohus isikud süüdi kahe aasta jooksul toime pandud varavastastes süütegudes nagu sõidukite vargus ja kindlustuskelmus. Tallinna ringkonnakohus tühistas 2018. aasta 22. augusti otsusega isikute süüdimõistmised kuritegeliku ühenduse juhtimises ja sinna kuulumises, jättes süüdimõistmise varavastastes kuritegudes muutmata. Ringkonnakohus põhjendas, et maakohus ei selgitanud, miks käsitles kohus süüdistatavaid just kuritegeliku ühendusena. Ringkonnakohus selgitas, et kuritegeliku ühenduse liikmeid iseloomustab ühine eesmärk, kooskõlastatud tegevus ja tööplaanid, ent maakohus ei olnud teinud kindlaks, millised olid ühenduse liikmete ülesanded, ühine eesmärk ja millist kasu nad said.
Riigikohtu kriminaalkolleegium rõhutas ringkonnakohtu otsusega nõustudes, et kuritegelikku ühendust ei saa ega tohi mõtestada kui lihtsalt mõnevõrra paremini organiseeritud kuritegelikku gruppi, mis on koondunud süütegude toimepanemiseks. Kuritegelikku ühendusse kuulumist tuleb käsitleda kui iseseisva tähendusega kuritegu, mis ei ole samaväärne selle raames toimepandavate üksikkuritegudega.
Täiendades ringkonnakohtu põhjendusi, selgitas riigikohus, et kuritegelik ühendus peab vastama teatud eritunnustele. Kuritegelik ühendus on püsiv, kindla struktuuri ja eesmärgiga organisatsioon, mille liikmed tegutsevad teadmisega, et nad kuuluvad kriminaalsesse ühendusse ning kriminaalsed teod pannakse toime ühenduse huvides. Seega tähendab ühenduse liikmete omavaheline tihe seos ka ühise identiteedi olemasolu. Väljakujunenud kohtupraktika järgi iseloomustab kuritegelikku ühendust näiteks muu hulgas liikmete täpne tööjaotus, mitmetasandiline ja salajane tegutsemine, aruandmiskohustus ja äriühingute kaudu ebaseadusliku tegevuse varjamine. Sealjuures on oluline teha kindlaks just ühendusele iseloomulik kuritegelik intensiivsus ja ohtlikkus.
Riigikohus rõhutas ka kuritegeliku ühenduse ühise tahte olemasolu, mida selle liikmed peavad tunnustama ning millele nad peavad ka alluma. Seega ei piisa vaid ühisest tahtest kuritegude toimepanemiseks, nagu on see tavalise kurjategijate grupi korral. Oluline on selgepiiriliselt eristada kuritegelikku ühendust kaastäideviijate grupist, mis ei lähe kaugemale teadlikust ja tahtlikust koostegutsemisest üksikkuritegude toimepanemisel.
Arutatavas kohtuasjas nõustus riigikohus seega täielikult ringkonnakohtu otsusega, et tegemist oli pelgalt üksikkuritegude toimepanemisele suunatud koosluse ja mitte kuritegeliku ühendusega. Isikute süüditunnistamine ja karistamine erinevate varavastaste kuritegude toimepanemises jäi muutmata.

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus kohus kohus Riigikohus riigikohus


Rakvere valla hankekord – Riigi Teataja
Rakvere valla hankekord
Rakvere valla hankekord - sisukord
§ 1 Reguleerimise ala
§ 8 Ideekonkursi korraldamine
§ 9 Hanke korraldamise otsustamine
§ 10 Hanke eest vastutav isik
§ 11 Hanke korraldamine
§ 12 Vallavalitsuse otsused hankemenetluses
§ 13 Hankelepingu sõlmimine ja muutmine
§ 14 Huvide konflikti ennetamine, tuvastamine ja kõrvaldamine riigihangetel
§ 15 Avaldatav teave
§ 16 Teave eelarveaastal planeeritavate hangete kohta
RT IV, 18.10.2019, 18
Vastu võetud 31.01.2018 nr 2
RT IV, 07.02.2018, 33
09.10.2019 RT IV, 18.10.2019, 9 21.10.2019
§ 1. Reguleerimise ala
(1) Rakvere valla hankekord sätestab Rakvere Vallavalitsuses (edaspidi vallavalitsus) ja vallavalitsuse hallatavates asutustes (edaspidi hallatavate asutuste) korraldavate riigihangete hankemenetlusega seotud toimingute teostamist.
(2) Riigihange (edaspidi hange) on käesoleva hankekorra kohaselt asjade ostmine, teenuste tellimine, ideekavandite saamine, ehitustööde tellimine või kontsessioonilepingu sõlmimine.
(3) Hanke maksumused on käesolevas korras esitatud hankelepingu maksumustena käibemaksuta.
Hanke korraldamisel tuleb tagada rahaliste vahendite säästlik ja otstarbekas kasutamine, hanke läbipaistvus, proportsionaalsus ja kontrollitavus, isikute võrdne kohtlemine, olemasoleva konkurentsi efektiivne ärakasutamine, konkurentsi kahjustava huvide konflikti vältimine ning hanke läbiviimine mõistliku aja jooksul.
(1) Hangete korraldamine toimub iga aastaselt kinnitatava hankeplaani alusel. Hankeplaani tuleb kanda planeeritavad riigihanked, mille hankelepingu eeldatav maksumus on võrdne või ületab lihthanke piirmäära.
(2) Vallavalitsuse eelarve kulude eest vastutav ametnik või allasutuse juht esitavad kahe nädala jooksul pärast valla eelarve vastuvõtmist oma kava riigihangete korraldamiseks vallavalitsuse riigihangetega tegelevale ametnikule, kes koostab saadud informatsiooni põhjal eelarveaastal korraldatavate hangete kohta hankeplaani ning esitab selle vallavalitsusele kinnitamiseks.
(3) Hankeplaani märgitakse:
1) hankelepingu objekt (hankenimetus);
2) hanke liik (asjad, teenused, ehitustööd);
3) menetluse liik (avatud hankemenetlus, piiratud hankemenetlus, innovatsioonipartnerlus, võistlev dialoog, konkurentsipõhine läbirääkimistega hankemenetlus, väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlus, lihthankemenetlus, sotsiaal-ja eriteenused erimenetlus);
4) hankelepingu eeldatav sõlmimise aeg ja täitmise tähtaeg;
5) Vallavalitsus kinnitab hankeplaani hiljemalt ühe kuu jooksul pärast valla eelarve vastuvõtmist. Hankeplaani muudetakse eelarveaasta jooksul vastavalt vajadusele. Erakorralised hanked, mille vajadus tuleneb objektiivsetest asjaoludest ja mida ei olnud võimalik hankeplaani koostamisel ette näha viiakse läbi plaaniväliselt.
3) sotsiaalteenuste hankelepingu, sotsiaalteenuste kontsessioonilepingu, teenuste kontsessioonilepingu ja ehitustööde kontsessioonilepingu korral 300 000 eurot.
(2) Riigihangete menetluse korral järgitakse riigihangete seaduses ja käesolevas hankekorras ettenähtud sätteid.
(2) Lihthanke menetluse korral järgitakse riigihanke korraldamise üldpõhimõtteid, RHS § 125 ja käesolevat korda.
(1) Asjade ostmisel ja teenuste tellimisel, mille eeldatav maksumus on 5000 eurot (ilma käibemaksuta) kuni 30 000 euroni (ilma käibemaksuta) ning ehitustöö tellimisel, mille eeldatav maksumus on 10 000 eurot (ilma käibemaksuta) kuni 60 000 eurot (ilma käibemaksuta) tuleb konkurentsi ära kasutades tagada rahaliste vahendite kõige ratsionaalsem ja säästlikum kasutamine, tehes selleks ettepaneku pakkumuse esitamiseks vähemalt kolmele isikule.
(2) Asjade ostmisel ja teenuste tellimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 5000 euro (ilma käibemaksuta) ning ehitustööde tellimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 10 000 euro (ilma käibemaksuta) võib teha ettepaneku pakkumuse tegemiseks ühele isikule.
(3) Alla lihthanke piirmäära jääva hanke korraldamise otsustab, jooksva aasta eelarve kuludes ettenähtud vahendite piires, vallavalitsuse vastutav ametnik või valla hallatava asutuse juht.
(4) Vastutav ametnik või hallatava asutuse juht vastutab hankemenetlusega seotud toimingute nõuetekohase teostamise eest, vastutav isik hanke läbiviimise eest on valla eelarves kulude kasutamise eest vastutav ametnik või allasutuse juht.
(5) Vastutav isik:
1) viib läbi hankemenetluse ja tagab selle dokumentatsiooni säilimise vastavalt teabehalduse juhendile;
2) valib konkurentsi olemasolu korral võimalusel vähemalt kolm pakkujat ja teeb neile elektronposti teel ettepaneku pakkumuse esitamiseks;
3) väiksema arvu pakkumuste võtmine on aktsepteeritav, kui turul ei ole ostumahtu ja/või hanke sisu arvestades rohkem huvitatud pakkujaid või kui ilmnevad asjaolud, mille korral on riigihangete seaduse kohaselt lubatud korralda riigihange välja kuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse korras või muudel põhjustel.
4) võib korraldada pakkujate paljususe ning eeldatava maksumuse välja selgitamiseks turu-uuringu;
5) kontrollib vajadusel enne pakkumuse esitamise ettepaneku edastamist pakkuja maksuvõlgade puudumist Maksu- ja Tolliameti veebilehelt, majanduslikku ja tehnilist kvalifikatsiooni (registreering äriregistris või erialases registris ning nõutavate lubade olemasolu, kui tegevus seda eeldab);
6) teeb peale pakkumiste laekumist kokkuvõtte, valib välja soodsaima pakkumise;
7) informeerib pakkumuse esitanud pakkujaid hanke tulemustest.
(6) Käesolevas paragrahvis sätestatud korda ei ole vaja järgida vajalike avariitööde teostamiseks ehitus või muu teenuse tellimisel ja kiireloomulisel põhjendatud vajadusel.
(1) Sotsiaal- ja eriteenuste erimenetluse korda kohaldatakse teenuste suhtes, mille loend on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL XIV lisas.
(2) Sotsiaalteenuste hankelepingu ja sotsiaalteenuste kontsessioonilepingu korral on riigihanke piirmäär 300 000 eurot ning eriteenuste hankelepingu ja eriteenuste kontsessioonilepingu korral on riigihanke piirmäär 60 000 eurot.
(4) Alla riigihanke piirmäära jäävate sotsiaal- ja eriteenuste tellimisel tuleb lähtuda riigihanke korraldamise üldpõhimõtetest ja käesoleva hankekorra § 6.
§ 8. Ideekonkursi korraldamine
(1) Ideekonkursi korraldamise otsustab vallavalitsus korraldusega, milles määrab ära:
3) eesmärgi, kas konkurss korraldatakse, et sõlmida ideekonkursi võitjaga tema pakutud ideekavandi alusel teenuse hankeleping või leida hankijale sobiv ideelahendus, andes võitjale auhindu või makstes osalejatele osalemistasusid. Auhindade või osalemistasude suurused määratakse vallavalitsuse korralduses.
(2) Ideekonkursi korraldamisel lähtutakse RHS § 128 ja § 129. Ideekonkursi kutse avaldatakse riigihangete registris, kui ideekonkursi eeldatav maksumus on võrdne riigihanke piirmääraga 60 000 eurot või ületab seda. Selleks edastab hindamisežürii liige ideekonkursi väljakuulutamiseks vajalikud andmed ja hiljem ka ideekonkursi võitja andmed riigihangetega tegelevale ametnikule, kes korraldab vajalikud toimingud riigihangete registris.
(4) Kui ideekonkursil osalejatele kehtestatakse kutsealase kvalifikatsiooni nõuded, siis kontrollib osalejate kvalifikatsiooni vastavust enne hindamisežüriile edastamist riigihangetega tegelev ametnik.
(5) Ideekonkursile laekunud töid hindab hindamisežürii, kes koostab oma tegevuse kohta protokolli, kandes sinna esitatud ideekavandite paremusjärjestuse, oma hinnangu ideekavandite kohta,žüriiliikmete märkused ja võimalikud täiendavat selgitamist vajavad asjaolud.
(6) Ideekonkursi võitja(d) kuulutab vallavalitsus välja korraldusega.
§ 9. Hanke korraldamise otsustamine
(1) Riigihanke hankemenetluse korraldamise otsustab vallavalitsus oma korraldusega, milles määratakse kindlaks:
4) vajadusel hankekomisjoni liikmed;
5) vajadusel isikud, kellele esitatakse hanke alusdokumendid;
6) vajadusel hanke eeldatav maksumus.
(2) Valla hallatava asutuse taotlusel võib vallavalitsus läbi viia ka nimetatud asutuse hankemenetluse.
§ 10. Hanke eest vastutav isik
(1) Hanke eest vastutav isik määratakse vallavalitsuse korraldusega. Vallavalitsus võib volitada ka teisi isikuid teostama hankemenetlusega seotud toiminguid.
(2) Hanke eest vastutav isik võib vajadusel moodustada hanke korraldamisel ühe või mitme konkreetse otsuse tegemiseks või toimingu sooritamiseks hankekomisjoni. Nimetatud komisjon moodustatakse vallavalitsuse korraldusega.
(3) Hankekomisjon moodustatakse hanke pakkumuste võrdlemiseks ja hindamiseks ning eduka pakkumuse valimiseks. Komisjon võib vajadusel kaasata sõnaõiguslikke asjatundjaid, kes ei ole komisjoni liikmed ja pidada pakkujatega läbirääkimisi.
§ 11. Hanke korraldamine
(1) Hanke korraldamise eest vastutav isik on kohustatud täitma kõiki riigihangete seaduses nimetatud ülesandeid hanke korraldamisel ja ka pärast hanke korraldamist.
(2) Elektroonilises riigihangete registris võib kõiki hankemenetluses läbiviimiseks vajalikke toiminguid teostada hangetega tegelev ametnik (jurist, vallasekretär) või muu volitatud isik. Sealhulgas esitab ta hanke alusdokumendid, langetab hanke vajalikud otsused ja teeb kõik hanke korraldamisel vajalikud toimingud, esitab hankelepingu sõlmimise teate ja lepingu lõpetamise andmed.
(3) Hanke alusdokumentides muudatuse tegemisel peab hanke eest vastutav isik selle kooskõlastama hangetega tegeleva ametnikuga. Hangetega tegelev ametnik tagab muudatuste esitamise riigihangete registrile ning hankemenetluses osalejate teavitamise muudatusest. Hanke alusdokumendid peavad vastama riigihangete seaduses nõutud tingimustele ning sisaldama pakkujale kogu vajalikku teavet hankemenetluses osalemiseks.
(4) Hanke võib korraldada riigihangete registris elektroonilise menetlusena ka juhul, kui seadus seda ei nõua. Kui alustatakse hanget registris ilma seadusest tuleneva kohustuseta, on kohustuslik järgida riigihangete seaduses sätestatud hanke menetluse korda.
(5) Hankemenetluse dokumendid vormistatakse ja säilitatakse vastavalt vallavalitsuses või valla hallatava asutuses kinnitatud teabehalduse juhendile.
§ 12. Vallavalitsuse otsused hankemenetluses
6) kõikide pakkumuste sisulise mittevastavuse korral nende tagasi lükkamata jätmine ning läbirääkimiste alustamine pakkumuste üle;
8) hankelepingu sõlmimine;
§ 13. Hankelepingu sõlmimine ja muutmine
(1) Hankelepingud sõlmitakse kirjalikus, kirjalikku taasesitamist võimaldavas või elektroonilises vormis. Hankeleping sõlmitakse, kui hanke maksumus (ilma käibemaksuta) ületab või võrdub 10 000 euroga.
(2) Alla 10 000 euro (ilma käibemaksuta) summa suuruses asja ostmisel, teenuse tellimisel või ehitustöö teostamisel, kui hankelepingut ei sõlmita, on asja ostmise/teenuse osutamise tööde teostamise aluseks valla eelarve kulude kasutamise eest vastutava ametniku või allasutuse juhi poolt esitatud hinnapakkumine. Ostetud asja või teenuse ning ehitustööde eest tasumine toimub arve alusel.
(3) Hankelepingu täitmise eest vastutav isik peab tagama, et hankelepingu muutmisel ei rikutaks riigihangete seaduses sätestatud korda ning ei võetaks lepingu raames täiendavaid rahalisi kohustusi, mis suurendaksid lepingu eeldatavat maksumust üle vastava hanke piirmäära.
§ 14. Huvide konflikti ennetamine, tuvastamine ja kõrvaldamine riigihangetel
(1) Huvide konflikt on olukord, kus hankija või tema nimel tegutseva isiku töötajal, ametnikul, juhatuse liikmel või muul pädeval esindajal, kes on kaasatud hanke ettevalmistamisse või korraldamisse või kes võib muul moel mõjutada selle hanke tulemust, on otseselt või kaudselt finantsalaseid, majanduslikke või muid isiklikke huvisid, mida võib käsitada tema erapooletust ja sõltumatust kahjustavana.
(2) Hanke menetlemisest ei või võtta osa isik, kelle tegevuses esineb huvide konflikt või kelle puhul tekib kahtlus tema erapooletuses. Nimetatud isik on kohustatud informeerima oma vahetut juhti asjaoludest, mis võivad tema osalemisel hanke korraldamisel ja menetlemisel põhjustada huvide konflikti ning vajadusel vastav isik taandatakse.
(3) Huvide konflikti tuvastamisel ja eeldusel, et isik ei ole end hankemenetlusest taandanud ega teavitanud oma vahetut juhti muul viisil oma huvide konflikti esinemisest, lähtutakse õigusaktidega ettenähtud nõuetest.
§ 15. Avaldatav teave
(1) Riigihanke korraldamise kohta avaldatakse hanketeade riigihangete registris. Hanketeates määratakse pakkumuste esitamiseks mõistlik tähtaeg, lähtudes hankelepingu esemeks olevatest asjadest, teenustest või ehitustöödest. Riigihangete seaduses sätestatud juhtudel tuleb järgida pakkumuste esitamise minimaalset tähtaega.
(2) Lihthanke korraldamisel avaldatakse riigihangete seaduses sätestatud nõuetele vastav lihthanke teade riigihangete registris. Lihthanke pakkumuste esitamise tähtaeg peab asjade ja teenuste hankelepingu puhul olema vähemalt 5 tööpäeva ning ehitustööde hankelepingu puhul vähemalt 15 päeva.
[RT IV, 18.10.2019, 9 - jõust. 21.10.2019]
(3) Sotsiaal- ja eriteenuste tellimise korral, kui hankelepingu eeldatav maksumus on 40 000 eurot või ületab seda, avaldatakse riigihangete registris hanketeade või eelteade v.a RHS § 126 lõikes 6 sätestatud juhul.
(4) Riigihanke ja lihthanke tulemuse kohta esitatakse riigihangete registris hankelepingu sõlmimise teade ja lepingu lõpetamise andmed seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
§ 16. Teave eelarveaastal planeeritavate hangete kohta
Hankeplaan avalikustatakse Rakvere valla veebilehel pärast vallavalitsuse poolt hankeplaani või selle muudatuse kinnitamist.


< Eelmine 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Järgmine > (880 kirjet)
Küsimus: Kas on lubatud üksteisega piirnevatel kinnistutel paiknevatel korterelamutel moodustada ühine korteriühistu?20.04.2017
Kas on lubatud üksteisega piirnevatel kinnistutel paiknevatel korterelamutel moodustada ühine korteriühistu? Milliseks sel juhul kujuneks ühistu nimi ja aadress (ühe konkreetse elamu järgi või muu liitvariant)?
Tere, naaberkinnisasjadel asuvatel korterelamutel ei ole võimalik ühist korteriühistut asutada. Viidatud regulatsiooni eesmärgiks on tagada korteriühistu ja korteriomanike vastastikuste õiguste/kohustuste kattumine. Erand on tehtud nendele korterelamutele, kes esitasid mittetulundusühingute registrile 31.detsembriks 2016 vastava notariaalselt kinnitatud avalduse. Korteriühistu nimi peab koosnema kinnisasja aadressist ja täiendist „korteriühistu”.
Küsimus: Kas korteriühistu peab öörahu kehtestamisel lähtuma korrakaitse seadusest?18.04.2017
Kui kortermaja üldkoosolekul on vastu võetud öörahu osas järgnev otsus - öörahu kehtib E-P 6:00-22:00, siis kas antud otsus on õiguspärane kuna Korrakaitseseadus sätestab järgnevat:
Korrakaitseseadus; jõustunud 01.07.2014
Öörahu kehtib P-N kell 22:00 - 6:00 ning R-L 00:00 - 7:00.
Tere, öörahu pikkust reguleerib üksnes korrakaitseseadus, ning korteriomanike üldkoosolek selle sätteid muuta ei saa.
Küll aga saab korteriomanike üldkoosolek, põhjendatud juhul, täpsustada vajadusel kellaajaliselt korteriomaniku kohustust hoiduda teatud tegevustest, mille toime teistele korteriomanikele ületab omandi tavakasutusest tekkivad mõjud.
Küsimus: Kas seadus kohustab korteriühistu juhatust liikmetele info jagamist vähemalt kaks nädalat enne üldkoosolekut või on see soovituslik?15.04.2017
Tere. Korteriühistuseaduse § 15 ütleb, et
Kas see seaduse punkt kohustab korteriühistu juhatust ühistu liikmetele eelpool nimetatud info jagamist vähemalt kaks nädalat enne üldkoosolekut või on see soovituslik? Meie ühistus on majandusaasta aruannet ja majandustegevuse aastakava tutvustatud üldkoosolekul, kuid mitte enne seda. Põhimõtteliselt on eelarve kohta lihtsalt midagi paari sõnaga mainitud ja siis läheb kohe hääletamiseks, kas vastu võtta või mitte.
Tere, enne üldkoosoleku toimumist, korteriühistu liikmetele majandustegevuse aastakavaga tutvumise võimaldamine, on juhatusele kohustuslik. Juhul, kui juhatus seda kohustust rikub, ning üldkoosolek majanduskava kinnitab, siis riskib korteriühistu sellega, et mõni korteriomanik võib kohtult nõuda vastava üldkoosoleku otsuse tühistamist.
Korteriühistu otsuse tühistamist saab taotleda korteriomanik 3 kuu jooksul alates otsusest teada saamisest. Oluline lisada seda, et juhul, kui otsust vaidlustada sooviv korteriomanik osaleb samal üldkoosolekul, mille otsust ta vaidlustada soovib, siis peab ta lisaks vastuhäälele paluma lisada protokolli vastuväite otsuse vastuvõtmise kohta.
Küsimus: Kas korteriühistu revidendile on lubatud maksta tehtud töö eest tasu?13.04.2017
Kas korteriühistu revidendile on lubatud maksta tehtud töö eest tasu? Ühistu põhikirjas on lause, mis ütleb, et revisjoni liige ei tohi olla ühistuga lepingulises suhtes. Samas kui otsustatakse, et revident peaks oma töö eest tasu saama, tuleb ju temaga leping sõlmida või mismoodi oleks kõige õigem sellisel juhul toimida?
Tere, esitatud tõlgenduse korral ei tohiks revisjonikomisjoni liige olla ka korteriomanik. Mõistlik oleks põhikirja tõlgendada selliselt, et revident ei tohi omada korteriühistuga püsivat lepingulist suhet.
Kõige korrektsem olukorra lahendus oleks revidendile tasu määramine üldkoosoleku otsusega.
Küsimus: Kas ostjal on kohustus veemõõtja ümber paigutada, kuna sinna ei pääse enam maja näitu vaatatma?09.04.2017
Korterelamu renoveerimiseks müüdi arendajale pööning ja osaliselt keldrikorrus. Maja üldveemõõtja asus ja asub siiani müüdud osas. Renoveerija müüs pinna, kus asub üldveemõõtja, uuele omanikule. Mujale paigaldada ta seda ei soovinud, kuna see oleks eeldanud suuri kulutusi, mida ta teha ei tahtnud ja väitis, et teeb vaid siis kui KÜ selle eest tasub. Veemõõtjale pääseb igakuiste näitude võtmiseks nüüd ligi vaid siis, kui uus omanik sinna ligipääsu võimaldab või ise näidu teatab. Kas renoveerijal, kes pinnad ostis, oli kohustus see mõõtja paigaldada mujale, KÜ-le ligipääsetavasse kohta omal kulul, kuna ta teadis, et seal kogu maja üldmõõtja ja plaan oli tal juba algselt see pind edasi müüa? Kui see on nii, siis kas nüüd veel on õigus nõuda üldmõõtja teisaldamiseks mujale?
Tere, seda, kas korteri renoveerija pidi korterelamu üldveemõõtja asukohta muutma, tuleks vaadata renoveerijaga sõlmitud lepingust. Juhul, kui eelnimetatud leping veemõõtja asukoha ümberpaigutamist ei nõua, siis ei saa seda renoveerijalt või tema õigusjärglaselt nõuda, kuna korteriomandiseaduse kohaselt võivad ühiskasutuses olevad tehnosüsteemid asuda ka reaalosas.
Kirjeldatud olukorda reguleerib korteriomandiseaduse § 11 lg 1 p 3, mille kohaselt peab korteriomanik võimaldama korteriomandi reaalosa kasutada teistel isikutel, kui see on vajalik kaasomandi eseme korrashoiuks. Seeläbi tekkinud kahju tuleb omanikule hüvitada.
Küsimus: Kas korteriühistu peab mitteeluruumile planeerima ja võimaldama korteriomanditega võrdses osas kuuripinda?06.04.2017
Meie korteriühistus on 10 erineva suurusega korterit ja 2 mitteeluruumi (kauplus ja selle ladu). Päevakorral on kuuride projekteerimine ja ehitus. Kas korteriühistu peaks ka mitteeluriimidele planeerima ja võimaldama korteriomanditega võrdsetel alustel kuuribokse? Näiteks, kui teeme 10 võrdset kuuriboksi, siis mitteeluruumidele veel 2 lisaks. Mis tingimustel võiks korteriühistu mitteeluruumidele planeeritavat kuuride pinda vähendada näiteks ühe boksini?
Tere, antud küsimuse lahendamise juures on oluline arvestada mitte sellega, mis on korteri sihtotstarve, vaid sellega, milline on korteriomaike reaalne vajadus kuuribokside järele.
Kui mitteeluruumi omanike vajadus kuuribokside järele on samasugune nagu eluruumi omanikel, siis puudub nendele kuuride mitteehitamisel alus.
Küsimus: Kuidas saab KÜ juhatuse tegevuse revisjoni algatada?31.03.2017
KÜ juhatus 3 liikmeline, reaalselt tegeleb asjaga üks inimene, üks stabiilselt välismaal ja üks on lihtsalt "keha". Revisjonikomisjoni ei ole valitud ja revideerimist pole teostatud. KÜ-l käsil suur tervikrenoveerimise projekt. Infot juhatuse poolt ei edastata. Põhimõtteliselt tegeleb asjaga üks juhatuse liige ainuisikuliselt, olles samal ajal veel ka Kredexi tehniline konsultant. KÜ-l puudub igasugune ülevaade asjade käigust, sõlmitud lepingutest jms. Esitatud on ainult osaline eelprojekt. Kuidas saab KÜ juhatuse tegevuse revisjoni algatada? Lisan, et majas pole sellise taustaga inimesi, kes suudaks läbi närida juriidilisest ja raamatupidamislikust infost. Ehk kas ja kust on võimalik sellisel juhul abi saada?
Teine küsimus: KÜ liikmena esitasin üle kuu aja tagasi kirjaliku soovi KÜ juhatusele tutvuda viimase 4 aasta üldkoosoleku protokollidega. Mulle ei ole midagi vastatud. KÜ-s puudub revisjonikomisjon, mille kaudu saaksin nende dokumentidega tutvumist nõuda. Kas siis on järgmine samm kohtu kaudu?
Kolmas: Kuidas tuvastada koosoleku päevakorra ja üldkoosolekul vastu võetud otsuste vastavust, kui nii koosoleku kutse koos päevakorraga ja üldkoosoleku otsused edastatakse ainult teadetetahvli kaudu?
Tere, mittetulundusühingute seaduse (MTÜS) § 34 lg 1 kohaselt teostab korteriühistus juhatuse tegevuse üle järelevalvet üldkoosolek. Selle ülesande täitmiseks võib üldkoosolek määrata revisjoni või audiitorkontrolli. Korteriühistu liikmel, kes soovib juhatuse tegevust kontrollida, tuleks eeltoodust tulenevalt algata erakorralise üldkoosoleku kokkukutsumine. Korteriühistu juhatus on omakorda kohustatud üldkoosoleku kokkukutsuma juhul, kui seda nõuab 1/10 korteriühistu liikmetest (MTÜS § 20 lg 3).
MTÜS § 21 lg 7 kohaselt peab protokoll olema liikmetele kättesaadav 14 päeva pärast peale üldkoosoleku lõppemist. Liikmel on õigus saada üldkoosoleku protokolli või selle osa ärakirja. Juhul, kui korteriühistu ei täida oma liikmete eest eeltoodud kohutust, siis on üheks võimaluseks küll kohtusse pöördumine, kuid märksa ratsionaalsem oleks minu hinnangul otsuste täitmisest keeldumine, mille kohta puudub üldkoosoleku protokoll.
Küsimus: Kas korteriühistu juhatuse esimees ja revident võivad olla isa ja poeg?31.03.2017
Korteriühistu üldkoosolekul valiti juhatuse esimees ja revident, kuid nad on isa ja poeg, kas see on lubatud? Mittetulundusühinguseaduses kahjuks sellest pole midagi kirjas.
Tere, mittetulundusühingute seaduse ja korteriühistuseaduse mõistes ei ole revisjonikomisjon korteriühistus kohustuslik, mistõttu ei reguleeri seadus ka revisjonikomisjoni liikmete valimise korda.
Korteriühistus on peamiseks järelvalveorganiks on korteriühistu üldkoosolek, kelle otsustada on, kuidas ja kes teostavad järelevalvet teiste korteriühistu juhtorganite üle. Kokkuvõttes ei ole küsimuses kirjeldatud olukord seadusega vastuolus.
Küsimus: Kas padiõigus rakendub alates 01.01.2018 tekkivate võlgadega või saab kasutada ka juba varem tekkinud võlgade osas?25.03.2017
2018 jõustuva uue korteriühistuseadusega saab ühistu tagada nõude korteriomaniku vastu (esimesel järjekorras) pandiõigusega. Kas padiõigus rakendub alates 01.01.2018 tekkivate võlgadega või saab pandiõigust kasutada ka juba varem tekkinud võlgade osas?
Tere, korteriomandi- ja korteriühistuseaduse (KrtS) jõustumisel rakendub esimese järjekoha pandiõigus ka nendele võlgadele, mis on tekkinud enne seaduse jõustumist, kuid arvestada tuleb KrtS § 72 lg 1 sätestatud nn üleminekusättega, mille kohaselt juhul, kui enne KrtS jõustumist on korteriomand koormatud hüpoteegiga, on korteriühistu pandiõiguse suurus kuni hüpoteegi kehtivuse lõpuni viis protsenti täitemenetluses jaotamisele minevast tulemist või pankrotimenetluses pandieseme müügist saadud rahasummast.
Küsimus: Kui minu korter on enne KÜ moodustamist eraldi küttel, kas ma siis pean edaspidi minema ühisküttele?25.03.2017
Elan 18-korteriga majas, kus on keskküte. Kolm korterit selles majas on omal küttel, kaasaarvatud minu oma. Minu korter on omaküttel enne korteriühistu moodustamist ja mul on teiste korterite omanike allkirjadega paber, et nad on sellega nõus.Tänaseks on moodustatud korteriühistu. Plaanis on kogu maja renoveerimine ja haldaja andis teada, et peame minema tagasi keskküttele. Minu küsimus on, et kui mul on olemas teiste korteriomanike nõusolek ja oma küte on pandud enne KÜ moodustamist, kas ma siis ikka pean minema ühisküttele? Ja kas teised majaelanikud, kes enne olid nõus ja andsid minu paberile allkirja, et olen omal küttel, saavad nüüd näiteks KÜ koosolekul hääletada selle poolt, et ma siiski liituksin keskküttega?
Tere, küttesüsteemi näol on tegu korteriomandi kaasomandi esemega, mida valitsevad korteriomanikud ühiselt, kui kokkuleppega ei ole ette nähtud teisiti (KOS § 15 lg 1). KOS § 8 lg 2 täiendab viimati nimetatud põhimõtet selliselt, et korteriomandiseadusest kõrvalekalduvad kokkulepped kehtivad korteriomaniku õigusjärglase kohta vaid juhul, kui need on kantud kinnistusraamatusse. Arvestades eeltoodud sätete kõrval ka VÕS § 195 ja § 196 sätestatud kokkuleppe ülesütlemise võimalusega, sõltub Teie kokkuleppe kehtivus eelkõige sellest, kas see on kantud kinnistusraamatusse või mitte.