Mootorsõiduki heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkoguste, suitsususe ja mürataseme piirväärtused – Riigi Teataja
Mootorsõiduki heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkoguste, suitsususe ja mürataseme piirväärtused
RTL 2004, 128, 1986
Vastu võetud 22.09.2004 nr 122
Määrus kehtestatakse «Liiklusseaduse» (RT I 2001, 3, 6; 2002, 92, 531; 105, 613; 110, 654 ja 655; 2003, 26, 156; 78, 522; 2004, 30, 208; 46, 329) § 13 lõike 5 ja «Välisõhu kaitse seaduse» (RT I 2004, 43, 298) § 55 lõike 3 alusel.
Määrus sätestab mootorsõiduki heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkoguste, suitsususe ja mürataseme piirväärtused.
Määruses kasutatakse järgmisi mõisteid järgmises tähenduses:
1) aurustumisel eralduvad saasteained – mootorsõiduki toitesüsteemist aurustumisel eralduvad süsivesinikud, välja arvatud heitgaasis sisalduvad süsivesinikud;
2) heitgaasi suitsusus – heitgaasi läbipaistvuse erinevus puhta õhu läbipaistvusest. Suitsususe hindamise aluseks on kiirguse neeldumistegur «K», mille mõõtühik on m–1;
3) katalüüsmuundur – seade, mis vähendab sisepõlemismootori heitgaasis saasteainete sisaldust neid täiendavalt põletades;
4) liigõhutegur (λ) – kütuse põletamiseks tegelikult kulutatava ja teoreetiliselt vajaliku õhukoguse suhe;
5) maagaas – sisepõlemismootori toitesüsteemis kasutatav kütus, mis põhiliselt koosneb looduslikust metaanist;
6) pädev asutus – e või E tüübikinnituse või riikliku tüübikinnituse teostaja;
7) saasteainete heitkogused – sädesüütega mootori ehk ottomootori heitgaasis sisalduvad süsinikmonooksiidi (CO), süsinikdioksiidi (CO2), süsivesinike (CH) ja lämmastikoksiidide (NOx) ning sädesüütega gaasimootori ja diiselmootori heitgaasis sisalduvad CO, CO2, CH, NOx, mittemetaansete süsivesinike (NMHC), metaani (CH4) ja tahkete osakeste (PM) (ainult kompressioonsüütega mootorite ehk diiselmootorite heitgaasis) kogused;
8) süsivesinikud (CH) – keemilised ühendid, mille molekulid koosnevad ainult süsiniku ja vesiniku aatomitest;
9) seisumüratase – müratase, mida tekitab töötava mootoriga seisev sõiduk;
10) sertifikaat – kirjalik tunnistus või silt sõiduki kerel, mis tõendab, et sõiduk või selle osa on läbinud tüübikinnituskatsed;
11) sisemüratase – müratase, mis on töötava mootoriga sõiduki kabiinis või keres;
12) sõiduki täismass – valmistaja poolt avaldatud suurim lubatud koormatud sõiduki mass;
13) sõidumüratase – müratase, mida sõiduk tekitab möödasõidul;
14) tuletatud mass (RW) – sõiduki tühimass, millele on lisatud M1 ja N1 kategooria sõidukil 100 kg ja L-kategooria sõidukil 75 kg;
15) töömaht – silindri maht, mis vabaneb kolvi liikumisel ülemisest surnud seisust alumisse. Mootori töömaht on silindrite töömahtude summa. Pöördkolbmootori (vankelmootori) töömaht on pöördkolvi poolt vabastatav põlemiskambri kahekordne maht ühe pöördkolvi kohta;
16) tühikäik – koormamata mootori töötamine vähimatel lubatud pööretel;
17) veeldatud naftagaas – nafta destilleerimisel saadav, põhiliselt propaani ja butaani segust koosnev sisepõlemismootoris kasutatav kütus.
§ 3. Määruses kasutatavad lühendid
Määruses kasutatakse järgmisi lühendeid järgmises tähenduses:
1) EAL – Eesti Autospordi liit;
2) EEV – suurendatud keskkonnasõbralikkusega mootorsõiduk (Enhanced Environmentally Friendly Vehicle)2;
3) ELR – katsetsüklite programm, mis koosneb mootori järjestikkustest koormustest püsival pöörlemissagedusel (European load response test)2;
4) ESC – katsetsüklite programm, mis koosneb kolmeteistkümnest püsivast katserežiimist (European steady state cycle test)2;
5) ETC – katsetsüklite programm, mis koosneb 1800-st sekund-sekundisse muutuvast katserežiimist (European transient cycle test)2;
6) FIA – Rahvusvaheline Autospordi Föderatsioon;
7) G – mootori heitgaasi nimijõudlus, mis arvutatakse kahetaktilisel mootoril vastavalt valemile G = V * n/60 ja neljataktilisel mootoril vastavalt valemile G = V * n/120, kus «V» on mootori töömaht liitrites (püsivate pöörete režiimil) ja «n» on väntvõlli pöörlemissagedus (min–1);
8) TJV – toodangu järelevalve;
9) TK – tüübikinnitus.
§ 4. Mootorsõiduki tüübikinnituse alus
Mootorsõiduki tüübikinnituse aluseks heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkoguste ja suitsususe ning mürataseme osas on pädeva asutuse poolt mootorsõidukile, selle osale või süsteemile antud E- või e-sertifikaat, välja arvatud üksiksõiduki kinnitusel, millel piirväärtuste täitmist tõendatakse mõne muu normdokumendi kohase sertifikaadi, katseprotokolli või valmistaja tunnistusega.
§ 5. Rangemate piirväärtuste kehtivus
Kui valmistaja on määranud mootorsõiduki heitgaasis sisalduvatele saasteainete heitkoguste, suitsususe ja mürataseme rangemad piirväärtused kui selles määruses, siis ei tohi heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkogused, suitsusus ja müratase ületada valmistaja piirväärtusi.
§ 6. Süsinikdioksiidi sisaldus heitgaasis
(1) CO2 sisaldus heitgaasis (mahuprotsent) ei tohi erineda valmistaja poolt määratud piirväärtusest rohkem kui 4 mahuprotsenti.
(2) Kui M1 kategooria mootorsõiduki reklaamis või tarbijale mõeldud tehnilistes andmetes on avaldatud CO2 hulk (g/km) või mootorikütusekulu linna- ja maanteesõidul ning keskmine kütusekulu (liitrit/100 km), siis need andmed peavad sisalduma ka valmistaja esitatud kasutusjuhendis.
§ 7. Sädesüütega mootoriga sõiduki aurustuvate saasteainete piirväärtus
Sädesüütega mootoriga sõidukist ei tohi 60 minuti vältel eralduda aurustuvaid saasteaineid rohkem kui 2,0 g.
§ 8. Kiirusvõistlustel osalevad mootorsõidukid
Mootorsõidukid, mis osalevad kiirusvõistlustel ja omavad vastavat sissekannet registreerimistunnistuses ei pea täitma peatükis 2 ja 3 kehtestatud nõudeid, kui nende mootorid on häälestatud FIA või EAL tehniliste tingimuste kohaselt, võistluse nõuetele vastavalt ning nendega sõidetakse võistlusele, võistlusel ja sealt tagasi või treeningule, treeningul ja sealt tagasi.
MOOTORSÕIDUKI HEITGAASIS SISALDUVATE SAASTEAINETE HEITKOGUSTE JA SUITSUSUSE PIIRVÄÄRTUSED
Piirväärtused tüübikinnitusel ja toodangu järelevalvel
§ 9. Kompressioonsüütega mootoriga sõiduki heitgaasi suitsususe piirväärtused
Kompressioonsüütega mootoriga sõiduki heitgaasi suitsususele kehtestatakse järgmised piirväärtused:
1) alates 1. jaanuarist 1998 esmakasutusele võetud kompressioonsüütega mootoriga sõidukile märgitud kiirguse neeldumistegur «K» ei tohi ületada mootori töötamisel vabakiirendusrežiimil lisa 1 tabelis 1 esitatud kiirguse neeldumisteguri «K» piirväärtusi. Ülelaadega kompressioonsüütega mootoriga sõidukil liidetakse tabelis 1 esitatud piirväärtustele parandustegur 0,5 m–1;
2) alates 1. oktoobrist 2000 esmakasutusele võetud kompressioonsüütega mootoriga sõiduki, mille täismass on üle 3500 kg ja ehituslik kiirus üle 25 km/h, heitgaasi suitsusus ei tohi ületada olenevalt § 11 lõikes 2 sätestatud esmakasutusele võtmise ajast lisas 3 tabelites 6 ja 7 esitatud piirväärtusi.
§ 10. Sädesüütega mootoriga M ja N kategooria ja kompressioonsüütega mootoriga M ja N1 kategooria sõiduki heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkoguste piirväärtused
(1) Sädesüütega mootoriga M ja N kategooria ja kompressioonsüütega mootoriga M ja N1 kategooria sõiduki heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkogused ei tohi ületada järgmisi piirväärtusi:
1) alates 1. jaanuarist 1998 kuni 31. detsembrini 2000 esmakasutusele võetud sõidukil lisas 2 tabelis 2 esitatud piirväärtusi;
2) alates 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2005 esmakasutusele võetud sõidukil lisas 2 tabelis 3 real A esitatud piirväärtusi;
3) alates 1. jaanuarist 2006 esmakasutusele võetud sõidukil lisas 2 tabelis 3 real B esitatud piirväärtusi.
(2) Kui alates 1. jaanuarist 2001 esmakasutusele võetud mootorsõiduki alust on kasutatud liikurmasina valmistamiseks, tuleb lähtuda määruses esitatud piirväärtustest või, kui mootoril ei ole määruses nimetatud piirväärtuste kohast tüübitunnustust, peab ta olema sertifitseeritud «Välisõhu kaitse seaduse» § 55 lõike 3 kohaselt.
(3) Alates 1. jaanuarist 2003 esmakasutusele võetud sädesüütega mootoriga M1 ja N1 kategooria sõiduki, mille täismass ei ületa 2500 kg ja sõitjate arv on kuus või vähem, sealhulgas juht, külmkäivitamisel välisõhu temperatuuril 266 K (–7 °C) ei tohi heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkogused ületada lisa 2 tabelis 4 esitatud piirväärtusi.
§ 11. Täismassiga üle 3500 kg, ehitusliku kiirusega üle 25 km/h, diiselkütusel töötava kompressioonsüütega mootoriga või veeldatud naftagaasil ja maagaasil töötava ning ühelt kütuse liigilt teisele ümberlülitatava sädesüütega mootoriga M2, M3, N2, N3 kategooria sõidukite heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkoguste ja suitsususe piirväärtused
(1) Täismassiga üle 3500 kg, ehitusliku kiirusega üle 25 km/h, diiselkütusel töötava kompressioonsüütega mootoriga või veeldatud naftagaasil ja maagaasil töötava ning ühelt kütuse liigilt teisele ümberlülitatava sädesüütega mootoriga M2, M3, N2, N3 kategooria sõidukite, välja arvatud sõidukite, mille tüübikinnitus on toimunud § 10 lõike 1 kohaselt, heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkogused ei tohi ületada lisa 3 tabelis 5 esitatud piirväärtusi.
(2) Täismassiga üle 3500 kg, ehitusliku kiirusega üle 25 km/h, diiselkütusel töötava kompressioonsüütega mootoriga või veeldatud naftagaasil ja maagaasil töötava ning ühelt kütuse liigilt teisele ümberlülitatava sädesüütega mootoriga M2, M3, N2, N3 kategooria sõidukitele kehtestatakse heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkoguste ja suitsususe piirväärtused järgmiselt:
1) alates 1. oktoobrist 2001 esmakasutusele võetud ELR- ja ESC-katsekohustuslike mootoritega sõidukite heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkogused ja suitsusus ei tohi ületada lisa 3 tabelites 6 ja 7 real A esitatud piirväärtusi;
2) alates 1. oktoobrist 2006 esmakasutusele võetud ETC-katsekohustuslike mootoritega sõidukite heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkogused ja suitsusus ei tohi ületada lisa 3 tabelites 6 ja 7 real B1 esitatud piirväärtusi. ETC katseprogramm on kohustuslik koos katseprogrammidega ELR ja ESC;
3) alates 1. oktoobrist 2009 esmakasutusele võetud ETC-katsekohustuslike mootoritega sõidukite heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkogused ja suitsusus ei tohi ületada lisa 3 tabelites 6 ja 7 real B2 esitatud piirväärtusi. ETC katseprogramm on kohustuslik koos katseprogrammidega ELR ja ESC;
4) lisa 3 tabelites 6 ja 7 real C on esitatud soovituslikud suurendatud keskkonnasõbralikkusega (EEV) sõiduki mootorite heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkoguste ning suitsususe piirväärtused. Nendele piirväärtustele vastav mootorsõiduk vastab ühtlasi ka käesoleva lõike punktide 1–3 nõuetele.
§ 12. Sädesüütega mootoriga kahe-, kolme- või neljarattalise sõiduki, mille tühimass on 400 kg ja väiksem, ehituslik kiirus suurem kui 45 km/h ning mootori töömaht suurem kui 50 cm3, heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkoguste piirväärtused
Sädesüütega mootoriga kahe-, kolme- või neljarattalise sõiduki, mille tühimass on 400 kg ja väiksem, ehituslik kiirus suurem kui 45 km/h ning mootori töömaht suurem kui 50 cm3, heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkogused ei tohi ületada järgmisi piirväärtusi:
1) alates 1. jaanuarist 1998 kuni 17. detsembrini 2000 esmakasutusele võetud kahetaktilise sädesüütega mootoriga sõidukitel lisa 4 tabelis 8 esitatud piirväärtusi;
2) alates 18. detsembrist 2000 esmakasutusele võetud kahetaktilise sädesüütega mootoriga sõidukitel lisa 4 tabelis 9 esitatud piirväärtusi;
3) alates 1. jaanuarist 1998 kuni 17. detsembrini 2000 esmakasutusele võetud neljataktilise sädesüütega mootoriga sõidukitel lisa 4 tabelis 10 esitatud piirväärtusi;
4) alates 18. detsembrist 2000 esmakasutusele võetud neljataktilise sädesüütega mootoriga sõidukitel lisa 4 tabelis 11 esitatud piirväärtusi.
§ 13. Sädesüütega mootoriga kahe-, kolme- või neljarattalise sõiduki, mille tühimass on 400 kg ja väiksem, ehituslik kiirus 45 km/h ja väiksem ning mootori töömaht 50 cm3 ja väiksem, heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkoguste piirväärtused
Sädesüütega mootoriga kahe-, kolme- või neljarattalise sõiduki, mille tühimass on 400 kg ja väiksem, ehituslik kiirus 45 km/h ja väiksem ning mootori töömaht 50 cm3 ja väiksem, heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkogused ei tohi ületada järgmisi piirväärtusi:
1) alates 1. jaanuarist 1998 kuni 17. detsembrini 2000 esmakasutusele võetud kaherattalise sädesüütega mootoriga sõidukitel lisa 5 tabelis 12 esitatud piirväärtusi;
2) alates 1. jaanuarist 1998 kuni 17. detsembrini 2000 esmakasutusele võetud kolme- või neljarattalise sädesüütega mootoriga sõidukitel lisas 5 tabelis 13 esitatud piirväärtusi;
3) alates 18. detsembrist 2000 kuni 17. detsembrini 2003 esmakasutusele võetud kahe-, kolme- või neljarattalise sädesüütega mootoriga sõidukitel lisa 5 tabelis 14 esitatud piirväärtusi;
4) alates 18. detsembrist 2003 esmakasutusele võetud kahe-, kolme- või neljarattalise sädesüütega mootoriga sõidukitel lisas 5 tabelis 15 esitatud piirväärtusi.
Piirväärtused tehnoülevaatusel ja muul riikliku järelevalveasutuse poolt teostataval kontrollimisel
§ 14. Sädesüütega mootoriga sõiduki heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkoguste piirväärtused
(1) Sädesüütega mootoriga sõiduki heitgaasitorustikust ei tohi ühelgi mootori töörežiimil väljuda nähtavat suitsu, välja arvatud veeaur.
(2) Sädesüütega mootoriga M ja N kategooria sõiduki tehnoülevaatusel ja muudel riikliku järelevalve poolt teostatavatel kontrollimistel ei tohi heitgaasis sisalduvad saasteainete heitkogused ületada valmistaja määratud piirväärtusi. Kui need andmed ei ole kättesaadavad, peab kontrollimisel aluseks võtma lisa 6 tabelis 16 esitatud piirväärtused.
(3) λ-anduriga ja katalüüsmuunduriga M ja N kategooria mootorsõiduki liigõhuteguri λ väärtus peab olema 1±0,03, kui mootorsõiduki valmistaja pole määranud teisiti.
§ 15. Kompressioonsüütega mootoriga sõiduki heitgaasi suitsususe piirväärtused
(1) Töösooja kompressioonsüütega mootoriga sõiduki heitgaasitorustikust ei tohi ühelgi mootori püsival töörežiimil väljuda nähtavat suitsu, välja arvatud veeaur.
(2) Alates 1. jaanuarist 1980 esmakasutusele võetud kompressioonsüütega mootoriga M ja N kategooria sõiduki heitgaasi suitsususe ehk kiirguse neeldumisteguri «K» piirväärtused ei tohi ületada valmistaja poolt määratud piirväärtust või M ja N kategooria sõiduki andmesildile või andmesildi kõrvale märgitud kiirguse neeldumisteguri «K» piirväärtust mootori töötamisel vabakiirendusrežiimil. Kui need andmed ei ole kättesaadavad, peab kontrollimisel aluseks võtma vabakiirendusrežiimil ülelaadeta kompressioonsüütega mootoritel 2,5 m–1 ja ülelaadega kompressioonsüütega mootoritel 3,0 m–1 .
MOOTORSÕIDUKI MÜRATASEME PIIRVÄÄRTUSED
§ 16. Mürataseme piirväärtuste ühtsus
Tüübikinnitusel, toodangu järelevalvel, tehnoülevaatusel ning muul riikliku järelevalveasutuse poolt teostataval kontrollimisel on mootorsõiduki mürataseme piirväärtused ühesuurused.
§ 17. Auto mürataseme piirväärtused
(1) Autode müratasemed ei tohi ületada järgmisi piirväärtusi:
1) alates 1. jaanuarist 1972 kuni 30. septembrini 1985 esmakasutusele võetud auto seisu- ja sõidumüratase lisa 7 tabelis 17 esitatud piirväärtusi;
2) alates 1. oktoobrist 1985 kuni 30. septembrini 1989 esmakasutusele võetud auto sõidumüratase lisa 7 tabelis 18 esitatud piirväärtusi;
3) alates 1. oktoobrist 1985 kuni 30. septembrini 1990 esmakasutusele võetud kompressioonsüütega mootoriga N1 kategooria auto ning täismassiga üle 3500 kg, kompressioonsüütega või sädesüütega mootoriga M2 ja M3 kategooria auto sõidumüratase lisa 7 tabelis 18 esitatud piirväärtusi;
4) alates 1. oktoobrist 1989 kuni 30. septembrini 1996 esmakasutusele võetud auto sõidumüratase lisa 7 tabelis 19 esitatud piirväärtusi;
5) alates 1. oktoobrist 1990 kuni 30. septembrini 1996 esmakasutusele võetud kompressioonsüütega mootoriga N1 kategooria auto ning täismassiga üle 3500 kg, kompressioonsüütega või sädesüütega mootoriga M2 ja M3 kategooria auto sõidumüratase lisa 7 tabelis 19 esitatud piirväärtusi;
6) alates 1. oktoobrist 1996 esmakasutusele võetud auto sõidumüratase lisa 7 tabelis 20 esitatud piirväärtusi.
(2) Lisa 7 tabelites 19 ja 20 esitatud piirväärtustele lisatakse G kategooria auto korral:
1) 1 dB(A), kui auto täismass on suurem kui 2 t ja mootori võimsus on väiksem kui 150 kW;
2) 2 dB(A), kui auto täismass on suurem kui 2 t ja mootori võimsus on 150 kW ja suurem.
(3) Lisa 7 tabelis 20 esitatud kuni 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, M1 kategooria auto mürataseme piirväärtusele tuleb lisada 1 dB(A), kui:
1) autol on rohkem kui nelja edasikäiguga käigukast;
2) mootori suurim võimsus on suurem kui 140 kW;
3) mootori suurima võimsuse ja täismassi suhe ületab 75 kW/t.
(4) Alates 1. oktoobrist 1985 esmakasutusele võetud auto seisumüratase peab vastama valmistaja juhendis või sertifitseerimise aluseks olevas katseprotokollis näidatud piirväärtustele.
(5) Alates 1. oktoobrist 1996 esmakasutusele võetud üle 2,8-tonnise täismassiga ja õhkpiduritega auto suruõhuseadmete müratase ei tohi ületada 72 dB(A).
§ 18. M ja N kategooria sõiduki kere sisemüratase
M ja N kategooria sõiduki kere sisemüratase ei tohi ületada:
1) M2 ja M3 kategooria sõidukil sõitjate, juhi ja teenindava personali pea kõrgusel – 80 dB(A);
2) M ja N kategooria sõidukil, mis on esmakasutusele võetud alates 1. jaanuarist 1998, sõitjate, juhi ja teenindava personali pea kõrgusel – 80 dB(A);
3) M2 ja M3 kategooria sõidukil, mis on esmakasutusele võetud alates 1. jaanuarist 1998, sõitjate, juhi ja teenindava personali pea kõrgusel – 75 dB(A);
4) kõigil ülejäänud juhtudel sõitjate, juhi ja teenindava personali pea kõrgusel – 85 dB(A).
§ 19. Kahe-, kolme- ja neljarattalise mootorratta mürataseme piirväärtused
(1) Kahe-, kolme- ja neljarattalise mootorratta sõidumüratase ei tohi ületada järgmisi piirväärtusi:
1) alates 1. jaanuarist 1984 kuni 31. detsembrini 1996 esmakasutusele võetud kaherattalisel mootorrattal lisa 8 tabelis 21 esitatud piirväärtusi;
2) alates 1. jaanuarist 1997 esmakasutusele võetud kaherattalisel mootorrattal lisa 8 tabelis 22 esitatud piirväärtusi;
3) alates 1. jaanuarist 1997 esmakasutusele võetud kolme- ja neljarattalisel mootorrattal 82 dB(A).
(2) Alates 1. jaanuarist 1984 esmakasutusele võetud kaherattalise mootorratta ning alates 1. jaanuarist 1997 esmakasutusele võetud kolme- ja neljarattalise mootorratta seisumüratasemed peavad vastama valmistaja juhendis või sertifitseerimise aluseks olevas katseprotokollis näidatud piirväärtustele.
§ 20. Keskkonnaministri määruse kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks keskkonnaministri 12. juuni 2003. a määrus nr 51 «Mootorsõiduki heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkoguste, suitsususe ja mürataseme piirväärtused» (RTL 2003, 74, 1085).
Määrus jõustub 30. septembril 2004. aastal.
1 Euroopa Majandusühenduse direktiiv 70/157/EMÜ mootorsõiduki väljalaskesüsteemi müratase (EÜT L 042, 23.02.1970, lk 16–20; L 131, 18.05.1981, lk 6–27; L 238, 06.09.1984, lk 31–33; L 192, 11.07.1987, lk 43–45; L 238, 15.08.1989, lk 43–49; L 371, 19.12.1992, lk 1–31; L 092, 13.04.1996, lk 23–35; L 334, 28.12.1999, lk 4–42);
Euroopa Majandusühenduse direktiiv 70/220/EMÜ sädesüütega mootoriga sõiduki heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkoguste piirväärtused (EÜT L 076, 06.04.1970, lk 1–22; L 032, 03.02.1977, lk 32–39; L 223, 14.08.1978, lk 48–56; L 197, 20.07.1983, lk 1–74; L 036, 09.02.1988, lk 1–32; L 214, 06.08.1988, lk 1–17; L 238, 15.08.1989, lk 43–49; L 242, 30.08.1991, lk 1–106; L 186, 28.07.1993, lk 21–23; L 100, 19.04.1994, lk 42–52; L 210, 20.08.1996, lk 25–45; L 282, 01.11.1996, lk 64–67; L 350, 28.12.1998, lk 1–57; 286, L 23.10.1998, lk 34–52; L 334, 28.12.1999, lk 43–50);
Euroopa Majandusühenduse direktiiv 72/306/EMÜ kompressioonsüütega mootoriga sõiduki heitgaasi suitsususe piirväärtused (EÜT L 190, 20.08.1972, lk 1–23; L 238, 15.08.1989, lk 43–49; L 125, 16.05.1997, lk 21–30);
Euroopa Majandusühenduse direktiiv 88/77/EMÜ kompressioonsüütega mootoriga sõiduki heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkoguste piirväärtused (EÜT L 036, 09.02.1988, lk 33–61; L 295, 25.10.1991, lk 1–19; L 040, 17.02.1996, lk 1–9; L 044, 16.02.2000, lk 1–155);
Euroopa Ühenduse direktiiv 97/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatud osade iseloomustus (EÜT L 226, 18.08.1997, lk 1–454);
Euroopa Ühenduse direktiiv 96/96/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta (EÜT L 46, 17.2.1997, lk 1–20; L 142, 5.6.1999, lk 26–28; L 90, 8.4.2003, lk 41–44);
Euroopa Majandusühenduse direktiiv 80/1268/EMÜ kütuste tarbimine mootorsõidukites (EÜT L 375, 31.12.1980, lk 36–45; L 238, 15.08.1989, lk 43–49; L 329, 30.12.1993, lk 39–53; L 334, 28.12.1999, lk 36–39);
Euroopa Ühenduse direktiiv 1999/94/EÜ tarbija informeerimine mootorsõiduki kütuse tarbimisest ja süsinikdioksiidi heitkogusest (EÜT L 12, 18.01.2000, lk 16–23).
2 Euroopa Ühenduse direktiivi 88/77/EMÜ kompressioonsüütega mootoriga sõiduki heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkoguste piirväärtused (EÜT L 036, 09.02.1988, lk 33–61) täienduse 1999/96/EÜ (EÜT L 044, 16.02.2000, lk 1–155) kohaselt.
Keskkonnaministri 22. septembri 2004. a määruse nr 122 «Mootorsõiduki heitgaasis sisalduvate saasteainete heitkoguste, suitsususe ja mürataseme piirväärtused»
[l/s] «K»
[m–1] «G»
[m–1]
42 2,26 95 1,535 150 1,225
45 2,19 100 1,495 155 1,205
50 2,08 105 1,465 160 1,19
55 1,985 110 1,425 165 1,17
60 1,90 115 1,395 170 1,155
65 1,84 120 1,37 175 1,14
75 1,72 130 1,32 185 1,11
80 1,665 135 1,30 190 1,095
85 1,62 140 1,27 195 1,08
90 1,575 145 1,25 ≥200 1,065
Tuletatud massi klass
Piirväärtus [g/km]
Otto-mootor Diisel-mootor Otto-mootor Diisel-mootor Diisel-mootor
2,2 1,0 0,5 0,7 0,08
N1, M2 I
RW≤1250
4,0 1,25 0,6 1,0 0,12
5,0 1,5 0,7 1,2 0,17
N1, M I
Enne 01.10.1999 esmakasutusele võetud otsepritsega diiselmootorid
RW≤1250 – – – 0,9 0,10
N1, M2 II 1250 – – – 1,3 0,14
N1, M2 III 1700 – – – 1,6 0,20
1 välja arvatud sõidukid, mille täismass on suurem kui 2500 kg või sõidukil on rohkem kui 6 istekohta, sealhulgas juhiiste;
2 M kategooria sõidukid, mida ei käsitleta märkuses 1.
Kategooria (esma-kasutusele võtmise aeg)
Tuletatud massi-klass
CH ja NOx kombinatsioon
Otto-mootor Diisel-mootor Otto-mootor Diisel-mootor Otto-mootor Diisel-mootor Otto-mootor Diisel-mootor Diisel-mootor
(01.01.2001 – 31.12.2005)
M1 – Kõik 2,3 0,64 0,20 – 0,15 0,50 – 0,56 0,05
N1, M2
I RW≤
1305 2,3 0,64 0,20 – 0,15 0,50 – 0,56 0,05
II 130 RW≤
1760 4,17 0,80 0,25 – 0,18 0,65 – 0,72 0,07
5,22 0,95 0,29 – 0,21 0,78 – 0,86 0,10
(Alates 01.01.2006)
M1 – Kõik 1,0 0,50 0,10 – 0,08 0,25 – 0,30 0,025
I RW≤ 1305 1,0 0,50 0,10 – 0,08 0,25 – 0,30 0,025
II 1305 1,81 0,63 0,13 – 0,10 0,33 – 0,39 0,04
III 1760
2,27 0,74 0,16 – 0,11 0,39 – 0,46 0,06
1 välja arvatud mootorsõidukid, mille täismass on suurem kui 2500 kg;
Katsetemperatuur
266 K (–7 °C) 15 1,8
Mitteametlik nimetus
(esmakasutusele võtmise aeg)
Piirväärtus [g/kW h]
TK TJV TK TJV TK TJV TK TJV
EURO 1 R49/02 A
(01.01.1994–30.09.1996) 4,5 4,9 1,1, 1,23 8,0 9,0 0,36 0,40
EURO 2 R49/02 B
(01.10.1996–30.09.2001) 4,0 4,0 1,1 1,1 7,0 7,0 0,15 0,15
ELR ja ESC katseprogramm
CO CH NOx
EURO 3 A (01.10.2001–30.09.2006) 2,1 0,66 5,0 0,10 0,131 0,8
EURO 4 B1 (01.10.2006–30.09.2009) 1,5 0,46 3,5
EURO 5 B2 (alates 01.10.2009) 1,5 0,46 2,0
EEV C 1,5 0,25 2,0
1 mootoritel, mille töömaht on väiksem kui 0,75 dm3 ja suurimale võimsusele vastav pöörlemissagedus ületab 3000 min–1.
Rida (esmakasutusele võtmise aeg)
ETC katseprogramm
CO NMHC CH41 NOx
EURO 3 A (01.10.2001–30.09.2006) 5,45 0,78 1,6 5,0 0,16 0,212
EURO 4 B1 (01.10.2006–30.09.2009) 4,0 0,55 1,1 3,5
EURO 5 B2 (alates 01.10.2009) 4,0 0,55 1,1 2,0
EEV C (EEV) 3,0 0,40 0,65 2,0
1 ainult maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatel mootoritel;
2 mootoritel, mille töömaht on väiksem kui 0,75 dm3 ja suurimale võimsusele vastav pöörlemissagedus ületab 3000 min–1.
RW100 12,8 8
100≤RW300 12,8+19,2 * (RW–100) : 200 8+4 * (RW–100) : 200
RW≥300 32 12
Kaherattaline 8 4 0,1
Kolme- või neljarattaline 12 6 0,15
RW100 17,5 4,2
100≤RW300 17,5+17,5 * (RW–100) : 200 4,2+1,8 * (RW–100) : 200
RW≥300 35 6
Kaherattaline 13 3 0,3
Kolme- või neljarattaline 19,5 4,5 0,45
CO CH+NOX
Kaherattaline 6 3
Kolme- või neljarattaline 12 6
Kaherattaline 1 1,2
Kolme- või neljarattaline 3,5 1,2
Mootori tüüp (esmakasutusele võtmise aeg)
Väntvõlli pöörlemissagedusel
n 2000 min–1
CO CH λ CO CH λ
kõik tüübid (enne 01.01.1973) Ei piirata või peab vastama valmistaja piirväärtusele
kõik tüübid (01.01.1973–31.12.1986) 4,5% 1000 ppm
kõik tüübid (alates 01.01.1987) 3,5% 600 ppm
veeldatud naftagaasil, maagaasil või katalüüsmuunduriga töötavad mootorid (alates 01.10.1998) 0,5% 300 ppm
katalüüsmuunduriga ja λ-anduriga töötavad mootorid (olenemata esmakasutusele võtmise ajast) 0,5% 100 ppm 1±0,03 0,3% 100 ppm 1±0,03
kolmiskatalüüsmuunduriga ja λ-anduriga töötavad mootorid (alates 01.01.2004) 0,3% 100 ppm 1±0,03 0,2% 100 ppm 1±0,03
Auto kategooria Mürataseme piirväärtus [dB(A)]
Kuni 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, M1 kategooria auto 82
rohkema kui 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, 3,5 t ja väiksema täismassiga M2 kategooria auto 84
3,5 t ja väiksema täismassiga N1 kategooria auto 84
rohkema kui 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, ja suurema kui 3,5 t täismassiga M2 ja M3 kategooria auto 89
suurema kui 3,5 t täismassiga N2 ja N3 kategooria auto 89
rohkema kui 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, 200 hobujõuga (DIN) ja suurema mootori võimsusega M2 ja M3 kategooria auto 91
200 hobujõuga (DIN) ja suurema mootori võimsusega ning suurema kui 12 t täismassiga N3 kategooria auto 91
Kuni 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, M1 kategooria auto 80
rohkema kui 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, 3,5 t ja väiksema täismassiga M2 kategooria auto 81
3,5 t ja väiksema täismassiga N1 kategooria auto 81
rohkema kui 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, ja suurema kui 3,5 t täismassiga M2 ja M3 kategooria auto 82
suurema kui 3,5 t täismassiga N2 ja N3 kategooria auto 86
rohkema kui 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, ning 147 kW ja suurema mootori võimsusega M2 ja M3 kategooria auto 85
147 kW ja suurema mootori võimsusega ning suurema kui 12 t täismassiga N3 kategooria auto 88
Kuni 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, M1 kategooria auto 77
väiksema kui 150 kW mootori võimsusega, rohkema kui 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, ja suurema kui 3,5 t täismassiga M2 ja M3 kategooria auto 80
150 kW ja suurema mootori võimsusega, rohkema kui 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, ja suurema kui 3,5 t täismassiga M2 ja M3 kategooria auto 83
väiksema kui 2 t täismassiga ja rohkema kui 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, N1 kategooria auto 78
2 t ja suurema, kuid mitte üle 3,5 t täismassiga ja rohkema kui 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, N1 kategooria auto 79
väiksema kui 75 kW mootori võimsusega ja suurema kui 3,5 t täismassiga N2 ja N3 kategooria auto 81
75 kW ja suurema, kuid mitte üle 150 kW mootori võimsusega ja suurema kui 3,5 t täismassiga N2 ja N3 kategooria auto 83
150 kW ja suurema mootori võimsusega ja suurema kui 3,5 t täismassiga N2 ja N3 kategooria auto 84
kuni 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, M1 kategooria auto, millele on paigaldatud otsepritsega diiselmootor 78
väiksema kui 2 t täismassiga ja rohkema kui 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, N1 kategooria auto, millele on paigaldatud otsepritsega diiselmootor 79
2 t ja suurema, kuid mitte üle 3,5 t täismassiga ja rohkema kui 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, N1 kategooria auto, millele on paigaldatud otsepritsega diiselmootor 80
Kuni 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, M1 kategooria auto 74
väiksema kui 150 kW mootori võimsusega, rohkema kui 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, ja suurema kui 3,5 t täismassiga M2 ja M3 kategooria auto 78
150 kW ja suurema mootori võimsusega, rohkema kui 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, ja suurema kui 3,5 t täismassiga M2 ja M3 kategooria auto 80
väiksema kui 2 t täismassiga ja rohkema kui 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, N1 kategooria auto 76
2 t ja suurema, kuid mitte üle 3,5 t täismassiga ja rohkema kui 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, N1 kategooria auto 77
väiksema kui 75 kW mootori võimsusega ja suurema kui 3,5 t täismassiga N2 ja N3 kategooria auto 77
75 kW ja suurema, kuid mitte üle 150 kW mootori võimsusega ja suurema kui 3,5 t täismassiga N2 ja N3 kategooria auto 78
150 kW ja suurema mootori võimsusega ja suurema kui 3,5 t täismassiga N2 ja N3 kategooria auto 80
2 t ja suurema, kuid mitte üle 3,5 t täismassiga ja rohkema kui 9 istekohaga, sealhulgas juhiiste, N1 kategooria auto, millele on paigaldatud otsepritsega diiselmootor 81
[cm3] Mürataseme piirväärtus
>500 86
Mootorratta kategooria Mootori töömaht
1 ≤80 75
2 >80≤175 77
3 >175 80


text:
Riigikohtu tsiviilkolleegium kiirlaenudest « VABALOG
Riigikohtu tsiviilkolleegium kiirlaenudest
Eile võis nii Äripäevast (asjalikum) kui E24'st (eksitavam) lugeda, et Riigikohus on võtnud esimest korda seisukoha kiirlaenude osas. Riigikohtu tsiviilkolleegiumi kohtumäärusega on loomulikult samuti kõigil huvilistel võimalik tutvuda.
Olen juba varem kirjutanud (kõik postitused), et kiirlaenude kõrgete intresside automaatselt liigkasuvõtmiseks nimetamine ei ole tegelikult põhjendatud nagu ei ole põhjendatud ka võrdlused tarbimislaenude kulukuse määraga.
Minu jaoks jääb arusaamatuks, kuidas on võimalik kiirlaenu ja tarbimislaenu võrdsustada olukorras, kus tegu on olemuslikult erinevate laenutoodetega.
Tarbimislaen eeldab pikemaajalist suhet laenuandjaga, kes soovib ka laenutaotleja palka näha laekumas just laenuandja pangas asuvale arvele. Seeläbi on laenuandja informeeritud nii laenutaotleja laenukoormast kui sissetulekust, millest laenu vältimatult hiljem tagasi maksma hakatakse. Kui pangas arvet pole ja laenutaotleja palk laenu andva panga arvele laekuma ei hakka, siis on ainus võimalus tarbimislaenu saada ikkagi tagatis, mida laenu tagasimaksmisest keeldumisel on võimalik realiseerida. Laen tagatise või enamasti mitmete aastate jooksul kogutud informatsiooni vastu on hoopis midagi muud kui laen ilma tagatise ja ulatusliku taustinformatsioonita ning see kajastub kõige selgemalt tarbimislaenu intressimääras.
Kiirlaenu puhul aga sarnased eeldused tarbimislaenule puuduvad. Kiirlaenuandja juures ei pea omama kontot, sinu palgast kiirlaenu andjal ülevaade sama hästi kui puudub ja tagatist sinult samuti ei nõuta. Kahjuks on aga maailmas ja ka Eestis hulgaliselt inimesi, kes taolist informatsiooni ja tagatise puudumist on valmis kuritarvitama, mille tõttu on välja laenatud raha tagasi saamine sageli kiirlaenude puhul oluliselt problemaatilisem kui tarbimislaenude puhul, mis toob endaga vältimatult kaasa lühemad tähtajad ja kõrgemad intressid, et taolist teenust oleks üldse kellelgi legaalselt kasumlik osutada.
Kaks oma olemuselt erinevat laenutoodet on aga seadusandja poolt samaväärseks kuulutatud ja kui aus olla, siis mul pole vähimatki aimu, kas kohtutel on üldse volitusi ja/või teadmisi neid kahte laenuliiki üks-teisest eristada.
Antud kaasuse Riigikohtu määrus ei anna aga sugugi põhjust kõigil rõõmsameelselt minna kiirlaenu võtma lootuses, et nüüd ei pea enam laenu tagasi maksma. Isegi kõige paremal juhul tuleb laen tagastada intressiga ja kui kiirlaenuandja peab vajalikuks kohtusse minna, siis tuleb ka lepingut tühisust tõendada. Riigikohtu määrusest:
TsMS § 230 lg 1 kohaselt peab kumbki pool hagimenetluses tõendama neid asjaolusid, millele tuginevad tema nõuded ja vastuväited, kui seadusest ei tulene teisiti. Seega peab vastastikuste lepingute heade kommete vastasuse tuvastamisel TsÜS § 86 lg 3 alusel kohus kontrollima, kas soorituse ja vastusoorituse vahel on suur ebakõla ning tühisusele tuginev pool on nimetanud ja tõendanud vähemalt ühe TsÜS § 86 lg-s 2 nimetatud tehingu poole sundseisu iseloomustava täiendava asjaolu. Seejuures tuleks arvestada, et mida rohkem on vastastikuste kohustuste väärtus heade kommete vastaselt tasakaalust väljas või mida ebasoodsamad on tehingu tingimused, seda vähem on alust arvata, et mõistlik isik oleks sundolukorrata sellise lepingu sõlminud. Eeltoodu ei vabasta tehingu tühisusele tuginevat isikut selle väljatoomisest, milles tema sundolukord seisnes.
Ühtlasi on minu arusaamist mööda kiirlaenude väljastamine varasemale sarnaste intressimääradega jätkuvalt õigustatud ja sugugi mitte automaatselt välistatud. Veel kord Riigikohtu määrusest:
Lepinguvabaduse põhimõtet järgides on teisel poolel võimalik aga tõendada, et lepingupooltele ei olnud soorituste väärtuste vahe oluline ning heade kommetega ei ole vastuolus ka selline lepingus kokkulepitud tarbimislaenude kulukuse määr, mis on suurem kui TsÜS § 86 lg 3 teises lauses nimetatud kulukuse määr.
Lõpetuseks väärib ehk tähelepanu ka tõsiasi, et kohtusse jõudis kiirlaenu küsimus tänu N.L. nimelisele isikule, kelle aferisti resümee renomee näib olevat ulatuslikult pikem kui laenuandjatele "külma" tegemine. Kahju, et esimene Riigikohtusse jõudnud kiirlaenu kaasus on kinnitanud varasemat kahtlust, et TsÜS § 86 lg 3 on eelkõige aferistidele, kes leiavad, et heas usus sõlmitud vastastikused kokkulepped ei ole mõlemale poolele täitmiseks.
juuni 27, 2011, 10:13 e.l.
Eelviimases lauses on eksitavalt segamini resümee ja renomee.
Resümee on kokkuvõte ja renomee on maine. Usutavasti on mitteavaneva lingi taga ikka Nelli Lusmäe renomeed iseloomustav tekst…
Tegemist on selgelt pisasjalise märkusega.
juuli 10, 2011, 9:32 p.l.
Tänud tähelepaneku eest. Tegin muudatuse ka postituses. Proovisin ka viidet ja minul jätkuvalt avaneb.
Taavi Rehema ütleb:
aprill 9, 2012, 2:37 p.l.
tutvusin põgusalt Teie blogiga ja pean tunnistama, et leidsin päris palju huvitavaid mõtteid ning lisaks tuleks ka ära öelda, et järjepidevus ja selge kirjutamisoskus ei ole ka võõrad antud kirjutistes.
Teie kirjutisi sirvides tekkis idee proovida tekitada debatikohta just kiirlaenude valdkonnas, kus kohtab palju ebamäärasust ja küllaltki laialdast meediakajastust. Näiteks kui hasartmängudega seotud ettevõtjad peavad nn kümnnist riigile maksma ühiskonda sotsiaalselt õõnestava tegevuse eest, siis miks mitte ei võiks seda teha ka finantsettevõtted, mis rasvuvad samamoodi teatud inimmassi ebaõnne arvelt. Ma ise üritan enda blogi vaikselt sisukamaks muuta, aga kui Teil oleks soovi ja viitsimist antud valdkonnas midagi kaasa rääkida, siis oleksite teretulnud mu blogisse enda nime alt kirjutama ning üritaks sellega mõningast tähelepanu tõmmata erinevate kanalite kaudu. Saaksite ka vajadusel ka meie blogist enda blogi linkida ja vastupidi.
aprill 11, 2012, 9:28 p.l.
Diskussioon on alati teretulnud ja olen valmis selles aja ja võimaluse korral ka osalema – ise küsimus, kus seda teha. Ma kirjutaks parema meelega jätkuvalt siia edasi, kuid soovi korral võid loomulikult viidata.
Ma ei ole üldse kindel, et hasartmängu- ja finantsettevõtteid tasub ühte gruppi liigitada. Finantsettevõttel läheb pigem halavasti kui laenajat tabab ebaõnn ja hästi, kui laenumaksetega ei ole probleeme. Enamus inimesi laenavad raha siiski suuremate soetuste jaoks, kus küsimus taandub eelkõige millegi soetamisele enda tulevase sissetuleku arvelt. Erinevad finantsettevõtted teevad tänapäeval väga erinevaid asju (investeerivad, kauplevad, kindlustavad, laenavad jne) ja pigem on mõtet tähelepanu pöörata individuaalsetele tegevustele mitte mingis sektoris tegutsevatele organisatsioonidele tervikuna.
Sotsiaalselt õõnestavaks võib igasuguseid tegevusi nimetada, mis kellelegi ei meeldi, kuid alati tekib küsimus sellest, kas meetmed, mis võetakse kasutusele väidetava õõnestustegevus takistamiseks/ leevendamiseks ei ole mitte ise õõnestava iseloomuga. Kõige ekstreemsem variant on ju alati täielik keelustamine, kuid mulle tundub, et põrandaalune tegevus on märksa rohkem ühiskonda sotsiaalse õõnestav kui avalik ja kõigile tead mängureeglite järgi käiv tegevus.
aprill 12, 2012, 8:31 e.l.
Suuremate soetuste jaoks võetud laenud on tavaliselt pangast, kus laenud on suurema kogusummaga ja väiksemate igakuiste osamaksetega, mis teeb kogu protsessi laenaja jaoks valutumaks. Kiirlaenude taotlemine peaks olema vaid äärmuslike olukordade puhul, suunitlusega, et laen makstakse esimesel võimalusel tagasi. Teatud tasandil on reaalsuseks kujunenud aga asjaolu, et need nn äärmuslikud olukorrad juhtuvad olema iga kuu lõpus, igakuiste toimingute katmiseks. Püüan lähiajal illustreerimiseks ka andmeid leida, aga laenuandjatete poolt seitsme naha koorimine juba kõrgendatud riskiga gruppide puhul moodustab marginaalse osa turul olevate ettevõtete kogukäibest. Olukorras ei saa kindlasti süüdistada ainult laenuandjaid ega ka mitte laenuvõtjaid, kuigi inimloomust arvesse võttes, sellised pakutavad teenused oma iseloomult on nõrgematele sotsiaalsetele gruppidele ohtlikud. See võib omakorda viia muidugi järgmise küsimuseni, et miks puudub koolisüsteemis, alates algtasemest, finantskäitumise õpetamine?
Hasartmämgu- ja finantsettevõtted paneks ühte patta põhimõttelisel tasandil, kus grupp ettevõtteid teenivad tulu erinevate sotsiaalsete tasemete arvelt, sh ka nende madalamate tasemete, mis sõltumata oma keerulisest finantsolukorrast ikka ja jälle meie perspektiivist neid nö rumalaid otsuseid teevad. Tänapäeva demokraatliku riigikorra sotsiaalpoliitiline eesmärk võiks ju ideaalis olla ühiskonna tasakaalus hoidmine ehk kui teatud hulk ettevõtteid suudavad teenida tulu, võttes ressurssi ära erinevatelt sotsiaalsetelt gruppidelt, tuleks see ressurss jätkusuutlikkuse tagamiseks paisata erinevate vahendite ja meetoditeha mingis osas ühiskonda tagasi, sest kui ainult võetakse, ei saa ju tekkida midagi juurde.
Usun, et keelustamise koha pealt kaotaksid kõik osapooled antud ‘mängus’. Riik peaks rohkem seisma oma inimeste eest ja arvatavasti kiirlaenude maksustamisega ei kaoks turg kuskile, vaid võiks ideaalis toimuda nö turupuhastus, kus turule jäävad ainult etteseatud kriteeriume täitvad institutsioonid, mis oma tegevusega endiselt suudaksid tulu teenida nii endale kui ka anda tagasi ühiskonnale terviklikult.

matches:
Riigikohus
§ 230
§ 86
kohus
§ 86
§ 86
§ 86


text:
Kohtuasi F‑74/07 RENV
Avalik teenistus – Töölevõtmine – Avalik konkurss – Suulise katse mitteläbimine – Põhjendamiskohustus – Konkursikomisjoni tööd reguleerivad eeskirjad
Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, millega S. Meierhofer palub sisuliselt esiteks tühistada konkursi EPSO/AD/26/05 komisjoni 10. mai 2007. aasta otsus, millega teda teavitati sellest, et ta ei ole selle konkursi suulist katset läbinud, ning 19. juuni 2007. aasta otsus, millega ei rahuldatud tema uuesti läbivaatamise taotlust, mille ta esitas 10. mai 2007. aasta otsuse peale, ning teiseks hinnata seda katset uuesti ning kanda ta reservnimekirja.
Otsus: Puudub vajadus hageja hagi kohta otsuse tegemiseks osas, milles sellega vaidlustatakse 19. juuni 2007. aasta otsuse põhjendatuse ebapiisavus. Jätta hageja hagi ülejäänud osas osaliselt põhjendamatuse tõttu rahuldamata ning osaliselt vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud, mis on seotud esimese menetlusega Avaliku Teenistuse Kohtus, menetlusega Euroopa Liidu Üldkohtus ning käesoleva menetlusega, tema enda kanda ja mõista temalt välja kaks kolmandikku hageja kohtukuludest esimeses menetluses Avaliku Teenistuse Kohtus. Jätta üks kolmandikku hageja kohtkuludest esimeses menetluses Avaliku Teenistuse Kohtus ning kõik hageja kohtukulud, mis on seotud menetlusega Euroopa Liidu Üldkohtus ning käesoleva menetlusega, tema enda kanda.
1. Ametnikud – Hagi – Tähtaeg – Menetluse taasavamine – Tingimus – Uus asjaolu – Kohtuotsus, millega tuvastatakse personalieeskirjade rikkumine üldkohaldatava haldusotsusega – Uue asjaolu puudumine nende isikute suhtes, kes ei kasutanud oma kaebeõigust
2. Ametnikud – Konkurss – Sobivate kandidaatide loetellu kandmata jätmise otsus – Põhjendamiskohustus – Põhjendamise ebapiisavus – Kohtumenetluse käigus reeglitega kooskõlla viimine – Tingimused
(Personalieeskirjad, artikli 25 teine lõik, III lisa artikkel 6)
3. Ametnikud – Konkurss – Konkursikomisjon – Koosseis – Liikmete kvalifikatsioon suuliste katsete objektiivseks hindamiseks
4. Ametnikud – Konkurss – Kandidaatide hindamine – Konkursikomisjoni kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Piirid
1. Institutsiooni akti tühistamist puudutava kohtuotsuse õiguslikud tagajärjed puudutavad ainult kohtuvaidluse pooli ning tühistatud aktist otseselt puudutatud isikuid. Kohtuotsus saab endast kujutada uut asjaolu ning selle akti peale hagi esitamise tähtaeg hakkab uuesti kulgema ainult nende isikute suhtes. Samuti on üheselt selge, et liidu kohtu otsusega tehtud järeldus, et üldkohaldatav haldusotsus rikub personalieeskirju, ei saa ametnike suhtes, kes ei kasutanud mõistliku aja jooksul personalieeskirjades ette nähtud kaebevõimalusi, kujutada endast uut asjaolu, mis õigustaks taotluse esitamist, milles palutakse nende kohta antud üksikotsuste uuesti läbivaatamist. Selline kohtuotsus ei tühista asjaomast üldkohaldatavat haldusotsust, vaid tunnistab ainult, et teatud selle sätted ei kuulu konkreetsel juhul kohaldamisele. Neid põhimõtteid saab analoogia korras kohaldada väljaspool tähtaega kohtumenetluse jooksul uue väite esitamisele, kui kohtuotsus tühistab ainult otsused, millega hagejate nimesid ei kantud konkursi reservnimekirja, samas siiski nimetatud konkurssi tühistamata.
(vt punktid 39–41)
Euroopa Kohus: 14. detsember 1965, kohtuasi 52/64: Pfloeschner vs. komisjon; 8. märts 1988, kohtuasi 125/87: Brown vs. Euroopa Kohus (punkt 13); 14. juuni 1988, kohtuasi 161/87: Muysers ja Tülp vs. kontrollikoda (punkt 10).
Esimese Astme Kohus: 11. juuli 1997, kohtuasi T‑16/97: Chauvin vs. komisjon (punktid 39–45); 9. veebruar 2000, kohtuasi T‑165/97: Gómez de la Cruz Talegón vs. komisjon (punkt 51).
Avaliku Teenistuse Kohus: 11. juuni 2009, kohtuasi T‑81/08: Ketselidou vs. komisjon (punktid 46 ja 47).
2. Mis puudutab kvalifikatsioonide ja katsete põhjal läbiviidava konkursi sellise kandidaadi hagi, kes ei läbinud suulist katset ning keda ei kantud reservnimekirja, siis komisjon täidab oma põhjendamiskohustust, kui tal on enne hagi esitamist osa põhjendust juba esitatud ning kui ta esitas kohtumenetluses hageja poolt suulisel katsel saadud vahepunktisummad, mis kujutavad endast nõutud täiendavat teavet.
3. Vastavalt personalieeskirjade ja eelkõige selle III lisa artikli 3 sätetele peab konkursikomisjoni koosseis olema kokku pandud selliselt, et suulistel katsetel on tagatud kandidaatidelt eeldatavate ametialaste võimete objektiivne hindamine. Nõue, et konkursikomisjoni liikmed peavad oskama keelt, milles kandidaadid suulise katse läbivad, sõltub iga konkursi eriomastest asjaoludest, ning erineb vastavalt sellele, kui oluline on selle keele oskamine täidetaval ametikohal ning milline on asjaomase suulise katse eesmärk. Mis puudutab näiteks avalikku konkurssi administraatorite töölevõtmiseks nimelt Euroopa avaliku halduse valdkonnas, mille puhul ei ole suulise katse eesmärk kontrollida kandidaadi keeleoskust tema põhikeeles, vaid pigem suulise katse käigus hinnata tema võimet selles keeles mitmekultuurilises keskkonnas suhelda, ei pea konkursikomisjonis tingimata olema liige või hindaja, kelle põhikeel on kandidaatide põhikeelega sama, kuna suuliste tõlkide kasutamine võib täielikult lahendada võimalikud mõistmisprobleemid.
Lisaks ei ole pelk kinnitus, et konkursikomisjoni esimees ei oska kandidaadi põhikeelt ning et ta ei kasutanud suulisel katsel tõlke, piisav selleks, et jõuda järeldusele, et konkursikomisjoni koosseis ei ole nõuetekohane, kuna hageja ei ole tõendanud, et konkursikomisjon ei olnud keelt puudutavate asjaolude tõttu objektiivselt võimeline hindamata tema kutsealaseid võimeid. Pealegi asjaolu, et konkursikomisjoni esimees ei oska seda keelt, isegi kui pidada seda tõendatuks, ei seadnud kandidaati ebasoodsamasse olukorda võrreldes teiste kandidaatidega, kes nagu temagi valisid selle keele ning olid seega asjaomase keele oletatava eiramise osas samas olukorras.
(vt punktid 51, 52, 54–57)
Esimese Astme Kohus: 22. juuni 1990, liidetud kohtuasjad T‑32/89 ja T‑39/89: Marcopoulos vs. Euroopa Kohus (punkt 37); 27. juuni 1991, kohtuasi T‑156/89: Valverde Mordt vs. Euroopa Kohus (punkt 105); 20. mai 2003, kohtuasi T‑80/01: Diehl Leistner vs. komisjon (punktid 28–31).
4. Juhul, kui Avaliku Teenistuse Kohtu menetluses on kandidaadi reservnimekirja kandmata jätmise otsuse õiguspärasuse küsimus, siis kontrollib kohus seda, kas on järgitud kohaldatavaid õigusnorme, see tähendab eelkõige personalieeskirjade ning konkursiteatega kehtestatud menetlusnorme ning konkursikomisjoni tööd reguleerivaid norme, eriti konkursikomisjoni erapooletuse kohustust ning seda, kas konkursikomisjon on järginud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ning ei ole võimu kuritarvitatud. Avaliku Teenistuse Kohus kontrollib samuti, kas katse sisu väljub konkursiteates kindlaks määratud raamidest või kas sel puudub seos konkursi selle katse eesmärkidega. Teatud juhtudel, kui konkursikomisjonil ei ole laia kaalutlusruumi, võib kohtu kontroll lisaks puudutada nende asjaolude õigsust, mille alusel konkursikomisjon oma otsuse tegi. Seevastu hinnangud, mis konkursikomisjon kandidaatide teadmisi ja võimeid hinnates annab, ei kuulu kohtu poolt kontrollimisele. Pealegi on suuliste katsete puhul konkursikomisjonil kõige laiem kaalutlusruum. Nii on ka punktisumma ja konkursikomisjoni sõnaliste hinnangute omavahelise vastavusega. See vastavus, mis tagab kandidaatide võrdse kohtlemise, on üks konkursikomisjoni tööle kehtestatud reeglitest, mille järgimist peab kohus kontrollima. Kandidaadile antud punktisumma ja konkursikomisjoni sõnaliste hinnangute vaheline vastavus võib olla hõlmatud sellega, kui Avaliku Teenistuse Kohus kontrollib konkursikomisjoni poolt kandidaadi soorituse hindamist.
Euroopa Kohus: 9. oktoober 1974, liidetud kohtuasjad 112/73, 144/73 ja 145/73: Campogrande jt vs. komisjon (punktid 34–53); 8. märts 1988, liidetud kohtuasjad 64/86, 71/86–73/86 ja 78/86: Sergio jt vs. komisjon (punkt 22).
Esimese Astme Kohus: 21. mai 1996, kohtuasi T‑153/95: Kaps vs. Euroopa Kohus (punkt 37); 11. veebruar 1999, kohtuasi T‑200/97: Jiménez vs. Siseturu Ühtlustamise Amet (punktid 43–57); 23. jaanuar 2003, kohtuasi T‑53/00: Angioli vs. komisjon (punktid 91, 93 ja 94); 5. märts 2003, kohtuasi T‑24/01: Staelen vs. parlament (punktid 47–52); 26. jaanuar 2005, kohtuasi T‑267/03: Roccato vs. komisjon (punkt 42); 12. märts 2008, kohtuasi T‑100/04: Giannini vs. komisjon (punktid 277 ja 278).
Avaliku Teenistuse Kohus: 11. september 2008, kohtuasi T‑127/07: Coto Moreno vs. komisjon (punkt 33); 5. mai 2010, kohtuasi T‑48/09: Schopphoven vs. komisjon (punkt 26).

matches: Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus


Vabariigi Presidendi valimise seadus
Riigikogu 10.04.1996 seadus; jõustumiskuupäev 18.05.1996
redaktsioon 01.04.2013 [RT I, 10.07.2012, 32]
RT I 1996, 30, 595
RK s 13.06.2012 jõust. 01.04.2013 RT I, 10.07.2012, 3
RK s 27.10.2010 jõust. 26.11.2010 RT I, 16.11.2010, 2
RK s 14.06.2007 jõust. 14.07.2007 RT I 2007, 44, 316
Vastu võetud 10. aprillil 1996. a.
§ 1. Valimissüsteemi alused
(1) Vabariigi Presidendi valib Riigikogu. Kui Vabariigi President jääb Riigikogus valimata, valib presidendi valimiskogu.
(2) Riigikogu või valimiskogu liikmel on igas hääletusvoorus üks hääl.
(3) Vabariigi President valitakse salajasel hääletusel.
§ 2. Vabariigi Presidendi kandidaat
(1) Vabariigi Presidendi kandidaadiks võib üles seada sünnilt Eesti kodaniku, kes on vähemalt 40 aastat vana.
(2) Vabariigi Presidendi kandidaadiks ei või üles seada isikut, kes on Vabariigi President teist ametiaega järjest.
(3) Vabariigi Presidendi kandidaadiks ei või üles seada tegevväelast.
(RK s 14.06.2007 jõust. 14.07.2007 - RT I 2007, 44, 316;
RK s 13.06.2012 jõust. 01.04.2013 - RT I, 10.07.2012, 3)
§ 3. Valimise aeg
(1) Vabariigi Presidendi korraline valimine toimub varemalt 60 ja hiljemalt 10 päeva enne Vabariigi Presidendi ametiaja lõppemist.
(2) Vabariigi Presidendi erakorraline valimine Riigikogus toimub 14 päeva jooksul, arvates:
1) Vabariigi Presidendi volituste ennetähtaegse lõppemise päevast või
2) päevast, mil Riigikohus tunnistas Vabariigi Presidendi kestvalt võimetuks oma ülesandeid täitma, või
3) päevast, mil Vabariigi President jäi valimiskogus valimata.
(3) Vabariigi Presidendi valimine valimiskogus toimub ühe kuu jooksul, arvates Riigikogus kolmanda hääletusvooru toimumise päevast.
§ 4. Valimise korraldaja
Vabariigi Presidendi valimise korraldab Vabariigi Valimiskomisjon (edaspidi valimiskomisjon).
§ 5. Valimiskulud
Vabariigi Presidendi valimise korraldamise kulud kaetakse riigieelarvest.
2. peatükkHÄÄLETAMISE KORRALDAMINE
§ 6. Riigikogu ja valimiskogu istungi juhatamine
(1) Riigikogu ja valimiskogu istungit Vabariigi Presidendi valimisel juhatab Riigikogu esimees või aseesimees.
(2) Riigikogu ja valimiskogu istungit ei või juhatada Vabariigi Presidendi kandidaat ega Riigikogu esimees või aseesimees, kui ta täidab ajutiselt Vabariigi Presidendi ülesandeid. Kui Riigikogu esimees ja aseesimehed on Vabariigi Presidendi kandidaadid, juhatab Riigikogu või valimiskogu istungit vanim kohalolev Riigikogu liige.
§ 7. Hääletamise ettevalmistamine
(1) Enne hääletamise väljakuulutamist tutvustab valimiskomisjoni esimees Riigikogu või valimiskogu liikmetele hääletamise ning hääletamis- ja valimistulemuste kindlakstegemise korda.
(2) Riigikogu või valimiskogu liikmel on õigus esitada valimiskomisjoni esimehele küsimusi hääletamise ning hääletamis- ja valimistulemuste kindlakstegemise korra kohta.
(3) Valimiskomisjon kontrollib valimiskasti ja pitseerib selle.
(4) Hääletamise kuulutab välja istungi juhataja.
§ 8. Hääletamissedel
(1) Hääletamissedelile kantakse kandidaatide nimed tähestikulises järjestuses.
(2) Hääletamissedeli vormi kehtestab valimiskomisjon.
§ 9. Hääletamise kord
(1) Valimiskomisjon annab Riigikogu või valimiskogu liikmele valimiskomisjoni pitsati jäljendiga hääletamissedeli ja ümbriku. Sedel antakse nimekirja alusel isikut tõendava dokumendi esitamisel. Sedeli saamise kohta annab Riigikogu või valimiskogu liige allkirja.
(2) Hääletamissedel täidetakse hääletamiskabiinis. Riigikogu või valimiskogu liige märgib sedelil lahtrisse risti selle kandidaadi nime juures, kelle poolt ta hääletab. Kui hääletamissedelile on kantud ainult ühe kandidaadi nimi, märgib Riigikogu või valimiskogu liige sedelil lahtrisse risti sel juhul, kui ta hääletab kandidaadi poolt.
(3) Pärast sedeli täitmist paneb hääletaja sedeli ümbrikusse ja annab selle valimiskomisjonile, kes paneb ümbrikule valimiskomisjoni pitsati jäljendi. Seejärel laseb hääletaja ümbriku valimiskasti.
(4) Kui hääletamissedel rikutakse enne selle valimiskasti laskmist, on Riigikogu või valimiskogu liikmel õigus rikutud sedeli tagastamise korral saada valimiskomisjonilt uus sedel, mille kohta tehakse nimekirja märge.
(5) Istungi juhataja kuulutab hääletamise lõppenuks üks tund pärast hääletamise väljakuulutamist.
§ 10. Protestid hääletamise korra rikkumise kohta
(1) Enne häälte lugemist on Riigikogu või valimiskogu liikmel õigus esitada valimiskomisjonile kirjalik protest hääletamise korra rikkumise kohta.
(2) Valimiskomisjon vaatab protesti pärast hääletamise lõppemist läbi, võtab vastu motiveeritud otsuse ja teeb selle teatavaks. Kui hääletamise korda on rikutud oluliselt, korraldab valimiskomisjon kordushääletuse.
3. peatükkHÄÄLETAMIS- JA VALIMISTULEMUSTE KINDLAKSTEGEMINE
§ 11. Hääletamistulemuse kindlakstegemine
(1) Valimiskomisjon loeb hääled avalikult kohe pärast hääletamise lõppemist ja protestide lahendamist.
(2) Valimiskomisjon teeb kindlaks:
1) Riigikogu liikmete või valimiskogu liikmete nimekirja järgi valijate arvu ja neist hääletamissedeli saanute arvu;
2) valimiskastis olevate sedelite alusel hääletamisest osavõtnud valijate arvu;
3) kehtetute hääletamissedelite arvu;
4) nende hääletamissedelite arvu, millel ei ole märgitud risti ühtegi lahtrisse;
5) Vabariigi Presidendi igale kandidaadile antud häälte arvu.
(3) Kehtetu on hääletamissedel:
1) millel on rist märgitud rohkem kui ühte lahtrisse;
2) millel või mille ümbrikul puudub valimiskomisjoni pitsati jäljend.
(4) Hääletamistulemuse teeb teatavaks valimiskomisjoni esimees.
§ 12. Protestid hääletamistulemuse kindlakstegemise korra rikkumise kohta
(1) Enne valimistulemuse kindlakstegemist on Riigikogu või valimiskogu liikmel õigus esitada kirjalik protest hääletamistulemuse kindlakstegemise korra rikkumise kohta.
(2) Valimiskomisjon vaatab protesti pärast häälte lugemist läbi, võtab vastu motiveeritud otsuse ja teeb selle teatavaks. Kui hääletamistulemuse kindlakstegemise korda on rikutud, loeb valimiskomisjon hääled uuesti.
§ 13. Valimistulemuse kindlakstegemine
(1) Valimistulemuse kindlakstegemiseks kuulutab istungi juhataja välja vaheaja.
(2) Valimistulemuse kohta võtab valimiskomisjon vastu otsuse, mis jõustub allakirjutamisega. Otsuse teeb valimiskomisjoni esimees teatavaks kohe pärast selle jõustumist.
4. peatükkVABARIIGI PRESIDENDI VALIMINE RIIGIKOGUS
§ 14. Riigikogu kokkukutsumine
Vabariigi Presidendi valimiseks kutsub Riigikogu esimees Vabariigi Presidendi, Vabariigi Valitsuse või vähemalt viiendiku Riigikogu koosseisu ettepanekul kokku Riigikogu erakorralise istungjärgu või Riigikogu täiendava istungi. Enne Riigikogu kokkukutsumist kuulab Riigikogu esimees ära valimiskomisjoni arvamuse.
§ 15. Kandidaatide ülesseadmine, registreerimiseks esitamine ja registreerimine esimeseks hääletusvooruks
(1) Kandidaadi ülesseadmise õigus on vähemalt viiendikul Riigikogu koosseisust.
(2) Riigikogu liige võib olla ainult ühe kandidaadi ülesseadjaks.
(3) Kandidaatide registreerimiseks esitamine algab neljandal päeval kell 9.00 ja lõpeb teisel päeval kell 18.00 enne esimese hääletusvooru päeva.
(4) Kandidaadi registreerimiseks esitavad ülesseadjad valimiskomisjonile esildise, mis sisaldab:
1) kandidaadi ees- ja perekonnanime;
2) kandidaadi sünniaasta, -kuu ja -päeva;
3) ülesseadjate nimed ja allkirjad;
4) esildise koostamise kuupäeva.
(5) Ülesseadjad lisavad esildisele:
1) kandidaadi omakäelise, kuupäeva ja allkirjaga nõusoleku kandideerida Vabariigi Presidendiks ning kinnituse, et ta vastab Vabariigi Presidendi kandidaadile esitatavatele seadusega sätestatud nõuetele;
2) kandidaadi omakäelise, kuupäeva ja allkirjaga süümevande või süümevande varem vastuvõtnud ametiasutuse teatise, millest nähtub, kellele, millega seoses ja millal on kandidaat vande andnud;
3) dokumendid, mis tõendavad, et kandidaat on sünnilt Eesti kodanik.
(6) Kandidaadi registreerimiseks nõutavad dokumendid esitab valimiskomisjonile üks kandidaadi ülesseadjatest.
(7) Kui kandidaadi registreerimiseks esitamisel puudub osa nõutavaid dokumente või neis on vigu, teeb dokumentide vastuvõtja kandidaadi registreerimiseks esitajale ettepaneku nõutavad dokumendid esitada või vead enne registreerimisaja lõppu parandada. Esitatud dokumendid tagastatakse. Nende kättesaamise kohta annab registreerimiseks esitaja allkirja. Kui dokumendid esitatakse uuesti, loetakse need esmakordselt esitatuks ja võetakse arvele nende uuesti esitamise kuupäeva ja kellaajaga.
(8) Valimiskomisjon registreerib nõuetekohaselt esitatud kandidaadid järgmisel päeval pärast kandidaatide registreerimiseks esitamise tähtaja lõppemist.
(9) Kandidaadid registreeritakse nende registreerimiseks esitamise järjekorras.
(10) Pärast kandidaatide registreerimist ei või hääletamissedelile kantavate kandidaatide nimekirjas teha muudatusi, välja arvatud kandidaadi surma korral või kui esitatakse dokument, mis tõendab, et mõni kandidaat ei vasta käesoleva seaduse paragrahvis 2 nimetatud nõuetele.
§ 16. Esimene hääletusvoor
(1) Esimeseks hääletusvooruks kantakse hääletamissedelile selleks vooruks registreeritud kandidaatide nimed.
(2) Valituks tunnistatakse kandidaat, kelle poolt hääletab Riigikogu koosseisu kahekolmandikuline enamus.
(3) Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse järgmisel päeval teine hääletusvoor.
(4) Vabariigi Presidendi valimise teise hääletusvooru algusaja teatab istungi juhataja Riigikogu liikmetele kohe pärast esimese hääletusvooru valimistulemuse teatavakstegemist.
§ 17. Kandidaatide ülesseadmine, registreerimiseks esitamine ja registreerimine teiseks hääletusvooruks
(1) Teiseks hääletusvooruks toimub kandidaatide uus ülesseadmine, registreerimiseks esitamine ja registreerimine vastavalt käesoleva seaduse paragrahv 15 lõigetele 1, 2, 4-7, 9 ja 10. Esimeseks vooruks registreeritud kandidaadi registreerimiseks esitamise korral ei ole vaja esildisele lisada käesoleva seaduse paragrahv 15 lõike 5 punktides 2 ja 3 nimetatud dokumente.
(2) Kandidaatide registreerimiseks esitamine algab neli tundi ja lõpeb kaks tundi enne teise hääletusvooru algust.
(3) Valimiskomisjon registreerib nõuetekohaselt esitatud kandidaadid enne teise hääletusvooru algust.
§ 18. Teine hääletusvoor
(1) Teiseks hääletusvooruks kantakse hääletamissedelile selleks hääletusvooruks registreeritud kandidaatide nimed.
(3) Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse samal päeval kolmas hääletusvoor.
(4) Vabariigi Presidendi valimise kolmanda hääletusvooru algusaja teatab istungi juhataja Riigikogu liikmetele kohe pärast teise hääletusvooru valimistulemuse teatavakstegemist.
§ 19. Kolmas hääletusvoor
(1) Kolmandaks hääletusvooruks kantakse hääletamissedelile kahe teises voorus kõige rohkem hääli saanud kandidaadi nimed. Kui teises hääletusvoorus saab vähemalt kaks kandidaati võrdse arvu hääli, kantakse hääletamissedelile vanema kandidaadi nimi või vanemate kandidaatide nimed. Kui teises hääletusvoorus kandideerib ainult üks kandidaat ja ta ei saa nõutavat häälteenamust, kantakse hääletamissedelile ainult tema nimi.
(3) Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, kutsub Riigikogu esimees Vabariigi Presidendi valimiseks kokku valimiskogu.
5. peatükkVABARIIGI PRESIDENDI VALIMINE VALIMISKOGUS
§ 20. Valimiskogu kokkukutsumine
Vabariigi Presidendi valimiskogu kutsub kokku Riigikogu esimees hiljemalt järgmisel päeval pärast kolmandat hääletusvooru Riigikogus, tehes teatavaks valimiskogu istungi aja ja koha. Enne valimiskogu kokkukutsumist kuulab Riigikogu esimees ära valimiskomisjoni arvamuse.
§ 21. Valimiskogu
(1) Valimiskogu koosneb Riigikogu liikmetest ja kohaliku omavalitsuse volikogude esindajatest.
(2) Valimiskogu liikmed on otsuse langetamisel vabad.
§ 22. Kohaliku omavalitsuse volikogu esindajate valimine
(1) Järgmisel päeval pärast kolmandat hääletusvooru Riigikogus saadab valimiskomisjon igale kohaliku omavalitsuse volikogule teatise tema esindajate arvu kohta valimiskogus.
(2) Lähtudes Eesti hääleõiguslike kodanike riiklikku registrisse kantud kodanike arvust kohaliku omavalitsusüksuse haldusterritooriumil Vabariigi Presidendi valimise aasta 1. jaanuaril, määratakse kohaliku omavalitsuse volikogu esindajate arv järgmiselt:
1) kuni 10 000 hääleõiguslikku Eesti kodanikku - 1 esindaja;
2) 10 001-50 000 hääleõiguslikku Eesti kodanikku - 2 esindajat;
3) 50 001-100 000 hääleõiguslikku Eesti kodanikku - 4 esindajat;
4) üle 100 000 hääleõigusliku Eesti kodaniku - 10 esindajat.
(3) Kohaliku omavalitsuse volikogu esindaja peab olema Eesti kodanik ja teda valinud kohaliku omavalitsuse volikogu liige. Kohaliku omavalitsuse volikogu esindajaks ei või olla Riigikogu liige.
(4) Kohaliku omavalitsuse volikogu valib oma esindaja hiljemalt seitsmendal päeval enne Vabariigi Presidendi valimiskogus valimise päeva.
(41) Kohaliku omavalitsuse volikogu esindaja või käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 2–4 sätestatud juhtudel esindajate valimine toimub volikogu istungil ülesseatud kandidaatide seast ühes hääletusvoorus. Igal volikogu liikmel on üks hääl. Valituks osutub enim hääli saanud kandidaat või käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 2–4 sätestatud juhul enim hääli saanud kandidaadid. Kui kandidaatidele antud häälte arvu võrdsuse tõttu ei osutu kõik volikogu esindajad valituks, heidetakse võrdselt hääli kogunud kandidaatide vahel liisku.
(RK s 27.10.2010 jõust. 26.11.2010 - RT I, 16.11.2010, 2)
(5) Kohaliku omavalitsuse volikogu otsus kohaliku omavalitsuse volikogu esindaja või esindajate valimise kohta edastatakse valimiskomisjonile viivitamata.
§ 23. Kandidaatide ülesseadmine, registreerimiseks esitamine ja registreerimine esimeseks hääletusvooruks
(1) Kandidaadi ülesseadmise õigus on vähemalt 21 valimiskogu liikmel.
(2) Valimiskogu liige võib olla ainult ühe kandidaadi ülesseadjaks.
(3) Kandidaatide registreerimiseks esitamine ja registreerimine toimub vastavalt käesoleva seaduse paragrahv 15 lõigetele 3-10. Riigikogu esimeseks või teiseks vooruks registreeritud kandidaadi registreerimiseks esitamise korral ei ole vaja esildisele lisada käesoleva seaduse paragrahv 15 lõike 5 punktides 2 ja 3 nimetatud dokumente.
§ 24. Valimiskogu liikmete registreerimine
(1) Valimiskogu liikmete registreerimine valimiskogu istungiks algab kaks tundi enne valimiskogu istungi algust.
(2) Valimiskogu liikmed registreeritakse isikut ja kodakondsust tõendava dokumendi esitamisel.
§ 25. Esimene hääletusvoor
(1) Esimeseks hääletusvooruks kantakse hääletamissedelile Riigikogu kolmandas hääletusvoorus osalenud kandidaatide ja valimiskogu esimeseks hääletusvooruks registreeritud kandidaatide nimed.
(2) Valituks tunnistatakse kandidaat, kelle poolt hääletab hääletamisest osavõtnud valimiskogu liikmete enamus.
(3) Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse samal päeval teine hääletusvoor.
(4) Valimiskogu istungi juhataja teatab valimiskogu liikmetele teise hääletusvooru algusaja kohe pärast esimese vooru valimistulemuse teatavakstegemist.
§ 26. Teine hääletusvoor
(1) Teiseks hääletusvooruks kantakse hääletamissedelile kahe esimeses voorus enim hääli saanud kandidaadi nimed. Kui esimeses hääletusvoorus saab vähemalt kaks kandidaati võrdse arvu hääli, kantakse hääletamissedelile vanema kandidaadi või vanemate kandidaatide nimed. Kui esimeses hääletusvoorus kandideerib ainult üks kandidaat ja ta ei saa nõutavat häälteenamust, kantakse hääletamissedelile ainult tema nimi.
(3) Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse Vabariigi Presidendi valimine vastavalt käesoleva seaduse paragrahv 3 lõike 2 punktile 3.
6. peatükkLÕPPSÄTTED
§ 27. Vabariigi Presidendi ametisseastumine
(1) Korraliselt valitud uus Vabariigi President astub ametisse ametivande andmisega esimesel Riigikogu istungil, mis järgneb Vabariigi Presidendi ametiaja lõppemise päevale.
(2) Erakorraliselt valitud uus Vabariigi President astub ametisse ametivande andmisega esimesel Riigikogu istungil, mis järgneb Vabariigi Presidendi valimise päevale.
§ 28. Riigikogu kodukorra seaduse paragrahvi 42 muutmine
Riigikogu kodukorra seaduse (RT I 1994, 90, 1517; 1995, 11, 115; 20, 295; 74, 1285; 83, 1440 ja 1444) paragrahvi 42 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1) Vabariigi Presidendi valimiseks - Vabariigi Presidendi, Vabariigi Valitsuse või vähemalt viiendiku Riigikogu koosseisu ettepanekul;».
§ 29. Seaduse kehtetuks tunnistamine
Vabariigi Presidendi valimise seadus (RT 1992, 31, 413) tunnistatakse kehtetuks.


Linna kinnisasja reaalservituudi ja isikliku kasutusõigusega koormamise kord – Riigi Teataja
Linna kinnisasja reaalservituudi ja isikliku kasutusõigusega koormamise kord
Linna kinnisasja reaalservituudi ja isikliku kasutusõigusega koormamise kord - sisukord
§ 2 Koormamise lubatavus
2 SERVITUUDI SEADMISE MENETLUS
§ 5 Servituudi seadmise taotlus
§ 6 Taotluse läbivaatamine ja lahendamine
3 SERVITUUDI SISU
§ 7 Servituudi sisu kokkuleppimine
§ 8 Kinnisasja koormamine servituudi või hoonestusõigusega
§ 9 Tehnorajatise püstitamiseks ja kasutamiseks seatava servituudi sisu
§ 10 Kinnisasja koormamise eest makstav tasu
§ 11 Servituudi tasu maksmine
§ 12 Tasu muutmine
4 LEPINGU SÕLMIMINE JA MUUTMINE
§ 14 Lepingutingimused
§ 15 Lepingu muutmine
§ 16 Servituudi seadmise lepingu täitmise järelevalve
RT IV, 21.05.2013, 46
Vastu võetud 04.11.2010 nr 51
jõustumine 11.11.2010
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 6 alusel ja kooskõlas tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 54 lõikega 2, asjaõigusseaduse §-dega 641, 158, 1581, 172, 173, 176-1841 ja 225-228 ning kinnistusraamatuseaduse § 8 lõikega 3.
(Tvk m 14.06.2012 nr 10, jõustumine 22.06.2012)
(1) Linna kinnisasja reaalservituudi ja isikliku kasutusõigusega koormamise korraga (edaspidi kord) reguleeritakse Tallinna linna (edaspidi linn) omandis oleva kinnisasja (maatüki), korteriomandi, kinnistusraamatusse kandmata katastriüksuse või linna kasuks seatud hoonestusõiguse või korterihoonestusõiguse (edaspidi kinnisasi) reaalservituudi või isikliku kasutusõigusega (edaspidi servituut) koormamist.
(2) Enampakkumisega isikliku kasutusõiguse seadmisel kohaldatakse linnavara kasutusse andmise korras sätestatud pakkumise korraldamise regulatsiooni.
§ 2. Koormamise lubatavus
(1) Kinnisasja, mis on juba koormatud servituudiga, võib uue servituudiga koormata üksnes selliselt, et see ei kahjusta samale kinnisasjale varem seatud servituudi teostamist.
(2) Hoonestusõiguse või kasutusvaldusega koormatud kinnisasja võib servituudiga koormata üksnes hoonestaja või kasutusvaldaja nõusolekul.
Korraga reguleerimata küsimustes kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades korra erisusi.
2. peatükk SERVITUUDI SEADMISE MENETLUS
Servituudi seadmise menetlust alustatakse huvitatud isiku taotluse alusel või Tallinna Linnavaraameti (edaspidi linnavaraamet) algatusel.
§ 5. Servituudi seadmise taotlus
(1) Servituudi seadmiseks esitatakse linnavaraametile taotlus, milles märgitakse:
1) füüsilise isiku puhul taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood (selle puudumisel sünniaeg ja isikut tõendava dokumendi number) ning elukoht, juriidilise isiku puhul nimi, registrikood, asukoht ning seadusjärgne esindaja;
2) koormatava kinnisasja aadress, kinnistusregistriosa number ja katastriüksuse tunnus;
3) servituudi tähtaeg;
4) servituudiga koormatava ala (servituudi ala) pindala;
5) reaalservituudi taotlemise korral valitseva kinnisasja aadress, kinnistusregistriosa number ja katastriüksuse tunnus;
6) servituudi kirjeldus ja eesmärk;
7) servituudiga koormataval alal asuvate ehitiste ja/või rajatavate tehnovõrkude ja -rajatiste (edaspidi tehnorajatised) kood Riiklikus ehitisregistris.
1) volitatud esindaja volikiri;
2) servituudiga koormatava ala skeem mõõtkavas 1:500 (või muus mõõtkavas, soovitatavalt formaadis A4, kui skeemil on võimalik üheselt kindlaks määrata koormatav ala). Skeemil tähistatakse koormatava kinnisasja piir sinise piirjoonega (piirjoone laius vähemalt 0,4 mm) ja kõrvalasuvate katastriüksuste piirid pruuni piirjoonega (piirjoone laius vähemalt 0,3 mm), servituudiga koormatav ala peab olema viirutatud punasega (piirjoone laius vähemalt 0,3 mm). Skeemile tuleb märkida maa-alal kitsendusi põhjustavate ehitiste paiknemine;
3) rajatavate tehnorajatiste puhul väljavõte ehitusprojektist (tiitelleht, väljavõte ehitusprojekti seletuskirjast tehnorajatiste kohta, tehnorajatiste asendiplaan), koopia ehitusprojektile Tallinna Linnaplaneerimise Ameti tehnorajatiste osas antud kooskõlastusest ja kinnisasja valitseja kooskõlastusest;
4) teiste rajatavate ehitiste puhul nõuetekohaselt kooskõlastatud ehitusprojekt;
5) olemasolevate ehitiste puhul ehitiste omandiõigust ja ehitiste rajamise õiguslikku alust tõendav dokument ning digitaalne teostusjoonis (vektorfail);
6) vajaduse korral kinnisasjal hoonestusõigust või kasutusvaldust omava isiku nõusolek servituudi seadmiseks.
§ 6. Taotluse läbivaatamine ja lahendamine
(1) Taotluse vaatab läbi linnavaraamet, kes kontrollib:
1) taotluses esitatud andmete õigsust ja vastavust käesoleva korra nõuetele;
2) servituudi seadmise lubatavust, arvestades asjaõigusseaduses ja käesolevas korras sätestatut.
(2) Linnavaraameti nõudel peab taotleja kooskõlastama servituudi sisu isikutega, kelle kasuks on sama kinnisasi servituudi või hoonestusõigusega juba varem koormatud.
(3) Taotluse rahuldamata jätmise põhjusest teavitab linnavaraamet taotlejat kirjalikult.
(4) Kinnisasja servituudiga koormamise otsustab Tallinna Linnavalitsus korraldusega linnavaraameti ettepaneku alusel.
(5) Korralduses, millega otsustatakse kinnisasja koormamine servituudiga, märgitakse:
1) koormatava kinnisasja aadress, pindala, katastriüksuse tunnus ja kinnistusregistriosa number;
2) servituudi tähtaeg;
3) servituudi ala pindala;
4) servituudi tasu suurus, maksmise kord ja tähtaeg;
5) servituudi tasu muutumise alused;
6) reaalservituudiga koormamisel valitseva kinnisasja aadress, pindala, katastriüksuse tunnus ja kinnistusregistriosa number;
7) isikliku kasutusõigusega koormamisel andmed isiku kohta, kelle kasuks kinnistu koormatakse: füüsilise isiku puhul nimi ja isikukood (selle puudumisel sünniaeg) ning juriidilise isiku puhul nimi ja registrikood;
8) servituudi sisuks olevad lepingutingimused, vajaduse korral võib need sätestada korralduse lisas.
(6) Korralduse lisaks on korra paragrahvi 5 lõike 2 punktis 2 nimetatud skeem.
(7) Korraldus tehakse teatavaks isikule, kelle kasuks seatakse servituut linna kinnisasjale (edaspidi õigustatud isik), kinnisasja valitsejale ja isikule, kelle kasuks on kinnisasi servituudi või hoonestusõigusega juba varem koormatud.
3. peatükk SERVITUUDI SISU
§ 7. Servituudi sisu kokkuleppimine
(1) Linna kinnisasjale seatava servituudi sisu määratakse poolte kokkuleppega, lähtudes asjaõigusseaduses ja käesolevas korras sätestatust.
(2) Servituudi seadmisel lepivad pooled kokku:
1) reaalservituudi või isikliku kasutusõiguse tekkimise, lõppemise, lõpetamise ja käsutamise alused;
2) servituudi sisu, sh poolte õigused ja kohustused, kokkulepped asja kasutusviisi ja kulutuste jaotuse osas;
3) poolte vastutuse ja sanktsioonid lepinguliste kohustuste rikkumise eest.
§ 8. Kinnisasja koormamine servituudi või hoonestusõigusega
(1) Õigustatud isik kohustub nõustuma asjaõigusseaduse §-des 158 ja § 1581 nimetatud tehnorajatisega seotud servituutide seadmisega samale järjekohale selle eest tasu nõudmata.
(2) Õigustatud isik kohustub kinnisasja koormamisel hoonestusõigusega astuma tagasi kinnistusraamatu esimeselt järjekohalt selle eest tasu nõudmata.
§ 9. Tehnorajatise püstitamiseks ja kasutamiseks seatava servituudi sisu
(1) Tehnorajatise püstitamiseks ja kasutamiseks seatav servituut peab vastama järgmistele tingimustele:
1) servituut annab õigustatud isikule õiguse kasutada kinnisasja ulatuses, mis on vajalik tehnorajatise ehitamiseks, kasutamiseks, hooldamiseks ja remontimiseks, ning nõuda tehnorajatise kaitsevööndi ulatuses kasutuspiirangute järgimist vastavalt õigusaktides sätestatule;
2) pärast tehnorajatise valmimist, selle hooldus-, remont-, rekonstrueerimis- ja lammutustööde lõpetamist on õigustatud isik kohustatud heakorrastama servituudi ala ning taastama seda ümbritseval alal oma kulul tööde alustamisele eelnenud olukorra, kui kinnisasja valitsejaga ei lepita kokku teisiti;
3) õigustatud isik on kohustatud hoidma tehnorajatise alaliselt heas seisukorras. Parandustööd ja uuendused on õigustatud isik kohustatud tegema kinnisasja valitsejaga kokkulepitud tähtajaks. Kui õigustatud isik ei lõpeta töid tähtajaks, on kinnisasja omanikul õigus lasta tööd teha õigustatud isiku kulul;
4) plaaniliste hooldus- ja remonttööde tegemise soovist on õigustatud isik kohustatud teavitama kinnisasja valitsejat ja isikuid, kelle kasuks on seatud kinnisasjal tehnovõrgu omamist võimaldav asjaõigus, töödele eelneva aasta 31. detsembriks, kuid vähemalt 30 päeva enne tööde alustamist, ja kooskõlastama kinnisasja kasutamise kinnisasja valitsejaga kirjalikult;
5) õigustatud isik on kohustatud hüvitama kinnisasja omanikule kokkulepitud summa ulatuses kulutused, mille kinnisasja omanik on teinud servituudi eseme parendamisel. Parendused peavad olema tehtud seoses kinnisasja läbiva tee ehitamise või rekonstrueerimisega tingimusel, et kinnisasja omanik on teavitanud õigustatud isikut servituudi eseme ümbertõstmise või ehitamise vajadusest sellele eelneval aastal;
6) õigustatud isik on kohustatud viivitamata likvideerima tehnorajatise avarii ja rakendama abinõusid, et vältida linnale kahju tekitamist;
7) tehnorajatise ehitamisest, kasutamisest või avariist tekkinud kahju ning tehnorajatise parendamiseks tehtud kulutused hüvitab õigustatud isik linnale kümne tööpäeva jooksul pärast kinnisasja valitsejaga hüvitise suuruse osas kokkuleppele jõudmist. Kui õigustatud isik ei tasu hüvitist ettenähtud tähtajaks, on ta kohustatud maksma viivist 0,15% maksmata summalt iga viivitatud päeva eest;
8) õigustatud isik on kohustatud teatama kinnisasja valitsejale ja linnavaraametile servituudi üleminekust või servituudist tulenevate õiguste ja kohustuste teostamise üleandmisest kolmandale isikule kolme tööpäeva jooksul arvates servituudi üleminekust või õiguste ja kohustuste teostamise üleandmisest;
9) servituudi lõppemisel on õigustatud isik kohustatud linna nõudel oma kulul tehnorajatise ära vedama. Kui õigustatud isik ei ole tähtajaks tehnorajatist ära vedanud, korraldab kinnisasja valitseja vajaduse korral selle äraveo ja maa-ala heakorrastamise õigustatud isiku kulul;
10) servituudi ennetähtaegse lõpetamise aluseks on detailplaneeringu kehtestamine, mis näeb ette tehnorajatise likvideerimise.
§ 10. Kinnisasja koormamise eest makstav tasu
(1) Kinnisasi koormatakse tasu eest või tasuta.
(2) Kinnisasja koormamise eest makstava tasu (edaspidi servituudi tasu) suurus vastab selle tasu harilikule väärtusele (turuväärtusele), välja arvatud käesoleva paragrahvi 3. lõikes sätestatud juhul.
(3) Tasu asjaõigusseaduse §-s 1581 nimetatud tehnorajatise omaniku kasuks seatud servituudi eest on 0,01 eurot ühe ruutmeetri servituudi ala kohta aastas.
(4) Servituudi tasu arved väljastab linnavaraamet.
§ 11. Servituudi tasu maksmine
(1) Õigustatud isik maksab määruse § 10 lõikes 2 nimetatud servituudi tasu kogu servituudi kehtivusaja eest ette, kui ei ole kokku lepitud servituudi aastatasu maksmises. Servituudi tasu maksmise tähtajad sätestatakse määruse § 6 lõikes 5 nimetatud korralduses.
(2) Õigustatud isik maksab määruse § 10 lõikes 3 nimetatud servituudi aastatasu 1. märtsiks sama aasta eest. Juhul, kui asjaõigusseaduse §-s 1581 nimetatud tehnorajatise omaniku kasuks on seatud mitu servituuti, kajastatakse kõikide eelnimetatud servituutide aastatasud ühel koondarvel.
(3) Määruse § 10 lõikes 3 nimetatud servituudi tasu arvet ei esitata ja õigustatud isik ei ole kohustatud maksma servituudi tasu, kui kõigi õigustatud isiku kasuks seatud servituutide aastatasude summa ei ületa 3,20 eurot.
(4) Servituudi tasu maksmise kohustus algab servituudi kinnistusraamatusse kandmise päevast. Õigustatud isik on kohustatud tasuma esimese makse ajavahemiku eest servituudi kinnistusraamatusse kandmise päevast kuni aasta viimase kuupäevani proportsionaalselt päevade arvuga koos esimesel maksetähtajal tasutava maksega, kui määruse § 6 lõikes 5 nimetatud korralduses ei ole määratud teisiti.
(5) Servituudi tasu määratud tähtajaks tasumata jätmise korral on õigustatud isik kohustatud maksma viivist 0,15% tähtajaks tasumata summalt iga tasumisega viivitatud päeva eest.
§ 12. Tasu muutmine
(1) Määruse § 10 lõikes 2 sätestatud aastatasu võib suurendada iga aasta jaanuaris vastavalt Statistikaameti avaldatava tarbijahinnaindeksi muutuse protsendile eelmise aasta keskmisega võrreldes. Aastatasu suurendamisest teavitab linnavaraamet õigustatud isikut hiljemalt 31. jaanuariks. Tarbijahinnaindeksi languse korral aastatasu ei muudeta.
(2) (Kehtetu - Tvk m 14.06.2012 nr 10, jõustumine 22.06.2012)
(3) Õigustatud isik on kohustatud tasuma servituudi aastatasu uues suuruses alates tasu suurenemisest kuni määruse § 6 lõikes 5 nimetatud korralduses kindlaks määratud maksetähtajani proportsionaalselt päevade arvuga koos eelnimetatud maksetähtajal tasutava maksega.
4. peatükk LEPINGU SÕLMIMINE JA MUUTMINE
(1) Määruse § 6 lõikes 5 nimetatud korralduse alusel sõlmitakse servituudi seadmise võlaõiguslik leping ja asjaõigusleping, mis peavad mõlemad olema notariaalses vormis ja mis võivad sisalduda ühes notariaalaktis (edaspidi leping).
(2) Lepingu sõlmib linna nimel linnapea poolt selleks notariaalselt volitatud isik.
(3) Lepingu sõlmimise kulud (notaritasu ja kinnistusraamatu toimingute riigilõiv) tasub õigustatud isik.
§ 14. Lepingutingimused
(1) Lisaks määruse § 6 lõikes 5 nimetatud korralduses sisalduvale peab määruse § 13 lõikes 1 nimetatud lepingus olema sätestatud:
1) vaidluste lahendamise kord;
2) juhtumid, mida käsitletakse vääramatu jõuna;
3) poolte kokkulepe asjaõiguste üleandmiseks ning kannete tegemiseks kinnistusraamatusse;
4) lepingu sõlmimise kulud ja nende tasumise kord;
5) vajaduse korral muud tingimused, mis ei ole vastuolus kehtivates õigusaktides ja korras sätestatuga.
§ 15. Lepingu muutmine
(1) Lepingut muudetakse poolte kokkuleppel.
(2) Lepingu muutmise valmistab ette linnavaraamet. Lepingu muutmise otsustab linnavalitsus korraldusega.
(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud korralduse alusel sõlmitakse lepingu muutmise leping, arvestades määruse § 13 lõigetes 1−2 sätestatut.
(4) Lepingu muutmisega seotud kulud tasub õigustatud isik, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
§ 16. Servituudi seadmise lepingu täitmise järelevalve
(1) Servituudiga koormatud kinnisasjade arvestust peab ja järelevalvet lepingute täitmise üle teostab linnavaraamet. Järelevalve teostamise käigus võib läbi viia ülevaatusi, mille kohta koostatakse protokoll.
(2) Lepingu rikkumise korral rakendab linnavaraamet lepingus ettenähtud sanktsioone.
Määrus jõustub 11. novembril 2010.


Rahvastikuregistri seaduse alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses notarite tehtavate perekonnaseisutoimingutega – Riigi Teataja
Rahvastikuregistri seaduse alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses notarite tehtavate perekonnaseisutoimingutega
RT I, 11.02.2020, 3
Vastu võetud 06.02.2020 nr 7
Määrus kehtestatakse rahvastikuregistri seaduse § 29 lõike 3 ja § 100 lõike 2 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2018. a määruse nr 128 „Elukoha aadresse edastavate ning lisa-aadresse ja kontaktandmeid rahvastikuregistrisse kandvate avalikku ülesannet täitvate asutuste ja isikute ning isiku viibimiskoha aadressi andmeandjate loetelu ning elukoha aadressi edastamise, lisa-aadressi ja kontaktandmete rahvastikuregistrisse kandmise ja isiku viibimiskoha andmete esitamise kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2018. a määruse nr 128 „Elukoha aadresse edastavate ning lisa-aadresse ja kontaktandmeid rahvastikuregistrisse kandvate avalikku ülesannet täitvate asutuste ja isikute ning isiku viibimiskoha aadressi andmeandjate loetelu ning elukoha aadressi edastamise, lisa-aadressi ja kontaktandmete rahvastikuregistrisse kandmise ja isiku viibimiskoha andmete esitamise kord” § 6 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
„9) notar perekonnaseisutoimingute seaduse § 3 lõikes 8 nimetatud juhtudel.”.
§ 2. Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2018. a määruse nr 129 „Rahvastikuregistri turvaklass, täpne andmekoosseis ja andmeandjate kaupa nende üleantavate andmete loetelu” muutmine
Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2018. a määruse nr 129 „Rahvastikuregistri turvaklass, täpne andmekoosseis ja andmeandjate kaupa nende üleantavate andmete loetelu” § 45 lõike 1 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks.


Osta mp3 kappaleita peielaua hind: Osta lippu junassa nike sb müük
Osta mp3 kappaleita peielaua hind. kardinate müük tallinnas infrapuna küttepaneelide müük
Black friday board game deals 2020 uk korterite müük vinnis. samsung galaxy s4 active game müük ktm supermoto müük.pet smart black friday friday black friday 2020 date in pakistan.palgi müük tartu kasutatud xbox 360 müük
Rattakäru müük skullcandy black friday uk. kaksikute vankrite müük guess factory friday black friday 2020.microsoft office hindi language pack black friday samsung galaxy s8 australia.aktsiate müük käive naelkingade müük
Battlefield 5 black friday canada apple watch 4 müük eestis. black friday suomi wikipedia retro lapsevanker müük.mini hindi movie kuldne retriiver müük müük
Nerf müük osta eestis yorkshire terjer müüa.Mana balayage hindi song nintendo friday switch eesti müük
Vannide müük tartus pandimaja kulla hind.Dr osta mp3 kappaleita peielaua hind martens black friday uk uute autode müügi statistika alen veziko hind pakkumised spa Best ps4 games to buy on black friday rahva raamat e kinkekaartBlack friday watch deals 2020 uk televiisori müük kasvava battlefield v black friday ofertas thomann black friday metsa hind turismimessi pakkumised 2020 Valuvelg müük taksomeeter kinesio tape video Pixel 3 black friday germany kv ee sooduskood steam volkswagen caravelle müük glasuuritud ahjupotid müük black friday games list mõrra müük Osta koera eestis arens köögimööbel hind.Toys r us black friday 2020 flyer lisaallahindlus kaubamajas.Metalli müük mustamäel pavlova telia koogi hind.Automakk film müük coop soodustused.Gopro hero 3 hind pixel 3 black friday price.Kasutatud auto müük tallinn juubeliks black friday email marketing examples.Uue hamba paigaldus hind tunni hind.Maasikataimede müük võrus black friday 2020 grand place grenoble.Eur aluste müük õllemööbel müük.Varbseina müük palgi tihumeetri hind.Oculus rift video resolution f hinds bristol
Plekk katuse hind paigaldus hind skyscanner lufthansa black friday.Korterite müük peielaua tallinnas otse omanikult odav pulsikell
Odav saun black friday chaos news.Finnair pakkumised black friday wiki francais.Palkmajade hind kompostmulla müük pärnumaal.Samelin saapad müük kampaania balbiino ee.Apple store black friday deals auto tulekustuti kontroll hind.Amazon uk black friday nintendo switch steam controller osta.Kingitus 10 aastasele tüdrukule matkaautod müük.Istanbul grill kruusa hind tartu.Mootoriketi vahetuse hind puukuuri ehituse maksumus.Head pakkumised htc 10 hindi.Xbox one x vs ps4 pro hindi milline nõudepesumasin osta.Magne b6 sleep müük hind heina müük Peugeot 106 müük psn black friday plus osta mp3 kappaleita peielaua hind Note 9 youtube hindi fresh klapp aknale hindKasutatud vankrid müük sammasunapuu müük black samsung a8 star hindi mängumajade müük friday blizzard black friday deals maria casino bonuskoodi 2020 spice riga forelli kilo hind.hindi song tofu müük Need for speed payback deluxe edition ps4 black friday müük millist diivanvoodit osta.Mida kinkida 12 aastasele tüdrukule sünnipäevaks murukivi paigalduse hind.Sülearvutid müük angerja müük.Krunditud voodrilaua hind black friday 2020 ideal of sweden.Laudpõranda hind eve online black friday plex.Black friday online europe bollinger meaning in hindi.Iphone 8 plus specifications in hindi vanad ameerika autod müük.Bobcat hari müük xbox one black friday deals best buy.Metall trepi hind ps4 black friday deals uk.Nike air force osta azad hind fauj.Audi a4 1 8 müük cat b15 müük.Rimi kampaaniad blackview p10000 pro müük.Kivimaja võtmed kätte hind maakivimüüri ladumise hind
Audi a6 müük samsung galaxy a8 hindi.Silvano aktsia hind osta momondo black friday.Jõulupuude müük tartus windows 10 hindi hind phonetic keyboard
Black friday sale international shipping tallinas prāmju ostas adrese.John hinds how did he die osta clarins.Abort tallinnas hind e poe tegemine hind.Chilli ee pakkumised seemnekartuli raiderid müük.Suvilate müük alajõel pankrotivara müük mööbel.Pellet osta grill chicken hindquarters iphone 7 kannattaako ostaa 2020.Pehme mööbli müük tallinnas espumisan tilgad hind.Black peielaua friday dominos deals uk omniva margi hind.Seb isic soodustused watch dogs müük.E85 müük sony xz1 müük.Biggest black friday deals 2020 usa katuse ehituse ruutmeetri hind.Microsoft office 365 müük blackberry black friday sale.Black friday madness gif minimajade müük.Pesumasinate müük rakveres ipad pro 10 5 müük.Iphone 8 black friday 2020 uk sõudeergomeeter concept2 kappaleita müük Käsitöö müük kõrgeim bensiini hind eestis.Eesti lipp müük tartu dacia dokker hind.Buy müük samsung gear fit black friday 2020 costco.Partner kinkekaart kontroll autotelgid müük.Hennessy very special hind kuiva palgi müük.Bmw x4 hind black friday 2020 ads.Terjerite müük värviline metall müük.Karaoke ostatni dzwonek black friday deals uk ps4 pro.Rootsi kruiisi pakkumised elamumaa müük harjumaal.Struktuurvärv hind elamumaa müük tartus.Birkenstock black friday uk eesti rahvariided müük.Prisma mähkme kampaania macbook müük.Valge tellise hind ortopeedilised jalanõud soodustus.Black friday tickets airlines new balance black friday promo code.Vee ja kanalisatsiooni hind tallinnas pellet gun hindi
Azad hindi kangaste osta müük tartus.Endla teatri kinkekaart osta legoja netistä
Iphone 4s hindi herne seeme müük.Sandwich paneel m2 hind korterite müük valgamaal.Campus hindi mean piimaseen müük.Kopli pusa hind black friday london hotel osta deals.Milline osta tekk osta taara hind.Roostevaba terase müük tartu gaasi hind eestis.Red bull news hindi kivisöe hind.Hindhead campus talent show luja nude plaat hind.Kingitused juubeliks black friday flight deal.Killustiku müük viljandimaa osta playstation 4.Dacia logan müük samsung galaxy s7 edge features in hindi
Bernhardiini kutsikad müüa müntide väärtus.Taksi kutsikad müügiks ipad mini müük.Black printerite friday free tote bag victoria secret vanametalli parim hind.Kellad müük tallinn monier katusekivi hind.Sisekujundaja töötunni hind two dogs standing on hind legs.Firmade müük tartus acana koeratoit müük.Black friday 2020 garmin fenix 3 ps4 1tb müük.Korteri müük võrus blizzard black friday destiny 2.Sünnipäeva luuletused 1 aastasele golden hind image.Eesti teemalised kingitused samsung note 4 hindi video.Mma fight store black friday hea ja odav söök
Ldlc et black friday peugeot müük.Jack daniels hind interneti kaabel hind.Lamba villa müük männi istikute müük.Black friday cycling deals uk osta mtz kabiin müük.Kinnisvara müügi käibemaks tiibeti piimaseen müük.Pulmadeks kingitus mehele roomikute müük.Liimpuit talad müük jõuluvana tellimine hind.Virgin pina colada recipe hindi kostüümid müük.Kinnisvara hindajate koda korterite müük eestis.Mootor mopeed müük ebay black friday 2020 ad.How long will black friday last www innove osta pakkumised
Kapteiņu osta kappaleita restorāns alfa romeo giulia müük


Tiia Tiik, minu blogi. Siin on jutte elust, reisijutte, pilte ja uudiseid: Hea teada: stipendiumite võimalused ülikoolis
Panen siia üles info stipendiumite kohta neile inimestele, kes plaaivad edasi õppida või juba õpivad ülikoolis. Minu jaoks oli küll tuge ja abi aga nüüd on riiklik määrus, mis seda reguleerib.
Üliõpilaste stipendiumite liigid, suurus ja määramise üldtingimused
Vastu võetud 20.12.2013 nr 178
Määrus kehtestatakse ülikooliseaduse § 501 lõike 9 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse üliõpilaste stipendiumite liigid, suurus ja määramise üldtingimused.
4) erivajadustega üliõpilaste stipendium;
5) asenduskoduteenusel ja perekonnas hooldamisel viibinud üliõpilaste kõrghariduse omandamist toetav stipendium.
(1) Rakenduskõrgharidusõppe, bakalaureuseõppe, magistriõppe ning bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppe üliõpilasel on õigus taotleda § 1 lõike 2 punktides 1, 2, 4 ja 5 nimetatud stipendiumit, kui ta vastab järgmistele tingimustele:
1) ta on Eesti kodanik või viibib Eestis pikaajalise elaniku või tähtajalise elamisloa või alalise või tähtajalise elamisõiguse alusel;
2) ta õpib täiskoormusega, välja arvatud juhul, kui ta taotleb erialastipendiumit, omandades kõrgharidust õpetajakoolituse õppekava järgi, või juhul, kui ta taotleb erivajadustega üliõpilaste stipendiumit;
3) ta õpib õppeasutuses, millele eraldatakse riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi kaudu kõrgharidustaseme õppeks tegevustoetust, välja arvatud juhul, kui ta taotleb erivajadustega üliõpilaste või asenduskoduteenusel ja perekonnas hooldamisel viibinud üliõpilaste kõrghariduse omandamist toetavat stipendiumit;
4) ta ei viibi akadeemilisel puhkusel, välja arvatud juhul, kui ta taotleb erivajadustega üliõpilaste stipendiumit;
(3) Kui rakenduskõrgharidusõppe, bakalaureuseõppe, magistriõppe ning bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppe üliõpilane vastab mitmele § 1 lõikes 2 nimetatud stipendiumi taotlemise tingimusele, on tal õigus saada mitut stipendiumit korraga.
(4) Doktorandil on õigus taotleda erivajadustega üliõpilaste stipendiumit, kui ta vastab lõike 1 punktides 1 ja 5 nimetatud tingimusele, ning doktorandistipendiumit, kui ta vastab lõike 1 punktides 1, 2, 4 ja 5 nimetatud tingimustele. Kui doktorant vastab mõlema stipendiumi taotlemise tingimustele, on tal õigus saada mõlemat stipendiumit korraga.
(1) Rakenduskõrgharidusõppes, bakalaureuseõppes, magistriõppes ning bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppes määratakse tulemusstipendiumid ja erialastipendiumid kaks korda õppeaastas viieks ja muud stipendiumid üks kord õppeaastas kümneks õppekuuks. Doktorandistipendium määratakse kaheteistkümneks kuuks aastas. Erivajadustega üliõpilaste stipendium määratakse doktorandile kümneks kuuks õppeaastas.
(3) Tulemusstipendiumit maksavad õppeasutused, kellele riik on tegevustoetuse andmisel eraldanud stipendiumifondi. Erialastipendiumit ja doktorandistipendiumit maksavad õppeasutused või Haridus- ja Teadusministeeriumiga lepingu sõlminud riigi sihtasutus. Erivajadustega üliõpilaste stipendiumit ning asenduskoduteenusel ja perekonnas hooldamisel viibinud üliõpilaste kõrghariduse omandamist toetavat stipendiumit maksab Haridus- ja Teadusministeeriumiga lepingu sõlminud riigi sihtasutus.
(4) Stipendiumeid ei maksta üliõpilastele akadeemilisel puhkusel viibimise ajal või osakoormusega õppides, välja arvatud käesoleva määruse § 7 lõikes 3 nimetatud juhul või siis, kui on tegemist ülikooliseaduse § 22 lõikes 10 nimetatud ning õppekava täitva isikuga. Sellisel juhul diferentseeritakse üliõpilase stipendiumi suurus üliõpilase täidetud õppekava mahu alusel.
§ 7. Erivajadustega üliõpilaste stipendium
(1) Erivajadustega üliõpilaste stipendiumi eesmärk on toetada erivajadustega üliõpilasi kõrghariduse omandamisel.
(2) Erivajadustega üliõpilaste stipendiumi suurus on:
(3) Akadeemilisel puhkusel viibiva või osakoormusega õppiva õppetöös osaleva erivajadustega üliõpilase stipendiumi suurus diferentseeritakse üliõpilase täidetud õppekava mahu alusel.
(4) Osakoormusega õppivale üliõpilasele makstakse erivajadustega üliõpilaste stipendiumit õppekava kahekordse nominaalkestuse jooksul.
kell aprill 10, 2014