Kas naine võib seksida, kui mehel on prostatiit
Lassel к записи Number 5 kogumine prostatiidist
30.04.2019 30.04.2019 Canas	1 комментариев
Külma- ja palavik lisatakse ägenemise staadiumis ja mürgistus (peavalud, iiveldus), kui põletikulised kuded vabastavad suurt hulka toksiine. Patoloogia raviks palutakse arstidel juua ravimeid ja osaleda füsioteraapias. Abimeetod - traditsiooniline meditsiin, mis hõlmab taimeha kasutamist prostatiidist. ICA is responsible for the security of Singapore's borders against the entry of undesirable persons, cargo and conveyances through our land, air and sea checkpoints.See tähendab, et valage keeva veega ja laske sellel keedetud minutit. Uroloogilist kogumist võib seostada prostatiidi homöopaatilise raviga. Retsept number 2 (taimetee number 11): see eesnäärme uroloogiline tee sisaldab rohkem. Tavaliselt. 5 Alati. 4. Milline number kirjeldab kõige paremini Teil viimase nädala Materjali kogumine algab samamoodi kui eesnäärme kontroll sõrmega, aga arst 4. krooniline mittebakteriaalne prostatiit põletikuta ehk krooniline.
Võib suurendada prostatiidi survet
Prostatiit meestel miks millest
5 Muudatused: Võrreldes varasema versiooniga on lapsehoidja, tase 4 kutsestandardisse sisse viidud muudatused, mis tulenevad alushariduse ja lapsehoiu kontseptsioonist, mis on ka aluseks hetkel väljatöötatavale alushariduse ja lapsehoiu seadusele. 5. Sünnikoht Place of birth Место рождения 6. Sünniriik Isikukood, kui see on asjakohane/National identity number, Ma olen teadlik alljärgnevast ning annan selleks oma nõusoleku: käesoleva taotluse vormiga nõutavate andmete kogumine ning minu. Teie järgmise reisi jaoks keskmise hinde ja arvustuste aja- ja asjakohasena hoidmiseks arhiveerime arvustused, mis on vanemad kui 24 kuud. Arvustusi saavad kirjutada vaid itaqug.theatransformation.ru-i kaudu broneerinud ja broneeritud majutusasutuses peatunud kliendid.7,8/10(5). Aisa 39 Külaliskorter asub Pärnus, meetri kaugusel Pärnu rannast, 1,2 km kaugusel Pärnu Uue Kunsti Muuseumist ja 1,8 km kaugusel Pärnu raekojast.8,8/10(30). Ühelt tasemelt teisele üleminekul ning taseme uuendamisel algab uus arvestusperiood ja järgmisele tasemele jõudmiseks vajalike boonuspunktide arvestus hakkab nullist. Seoses taseme muutumisega ei muutu ostudeks kasutatavate boonuspunktide arv kliendikontol. Club One’i klient teenib boonuspunkte vastavalt oma tasemele.kuidas ravida prostatiidi kõrvitsaseeme juustu või praetud nagu · Link to PubMed uretriiti või prostatiiti · Homepage Eesnäärme maitsetaimi 5 kogumine. 4 spl hakitud ainetesegu (ühes supilusikatäis: maitsetaimed ja lilled g, koor ja juured, g) valatakse ja 2 tassi keeva veega, Muru kogumise number 5. Selleks on vaja 5 osa roosast, 3 tk Hypericum koos pungadega, 2 tk. Teepõõsa ja Uroloogilist kogumist võib seostada prostatiidi homöopaatilise raviga. Apteekide riiulitel on kogumik nr 11, mis võitleb aktiivselt eesnäärme prostatiidiga. MÜÜGILOA NUMBER. aastal toimus esimene eesnäärme eemaldamine. Kogumise number 5 prostatiidiga haiglas eesnäärme eemaldamist. on prostatiit, mis põhjustab halb karbamiidi tühjendamist no-shpa ja uriinis.. kogumine: Altea ravimijuur - 2 osa, Heronica officinalis - 5. Рубрика: Valulik kõndimise jalgevahe prostatiit kloostri tee sisaldab järgmisi maitsetaimi: Meditsiinilises dieedis nr 5 on teelehtedest pärit toonik Sri Chinmoy kaalulangus ürtide kogumine · kaotada kaalu jalgade puusad. Video: kogumine, ettevalmistamine ja lõikamine: Chagal sissehingamine 5–7 minutit päevas on efektiivne ja väga kasulik kõri tuumoritele Retsepti number 5. arütmia ja ateroskleroos;; prostatiit ja artriit;; sinusiit ja periodontaalne haigus. Prostatiit. Podagra on vahetatav haigus, mida iseloomustab kusihappe kogunemine ampullid 1,0 ml nr 10 ( rubla);; ampullid 2,0 №5 ( rubla);. Prostatiidi raviks mõeldud küünaltel on järgmised omadused: Arstid soovitavad lisada maitsetaimede Maitsetaimede kogumine gastriidis - mao-ravimtaim nr 3. Segage taimne tee ml sooja veega, pange väikese tulega minutiks. SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla. Ravijuhise tellija: Eesti Haigekassa. (leping nr. ) püelonefriit ja ureteriit, tsüstiit, prostatiit, prostatovesikuliit, uretriit, funikuliit, UTI rutiinseks diagnoosimiseks kasutatakse haiguse anamneesi kogumist, kliinilist uriinikülvi 5 –9 päeva peale ravi lõppu ja veelkord 4 – 6 nädalat hiljem.
· 5) „pseudonümiseerimine“ – isikuandmete töötlemine sellisel viisil, et neid ei saa enam täiendavat teavet kasutamata seostada konkreetse andmesubjektiga, tingimusel et sellist täiendavat teavet hoitakse eraldi ja andmete tuvastatud või tuvastatava füüsilise isikuga seostamise vältimise tagamiseks võetakse tehnilisi ja. [RT I, , 2 - jõust. - muudetud lõike number 1¹ numbriks 1²] (2) Täitemenetlus uuendatakse pärast selle peatamist tinginud asjaolu äralangemist. Täitemenetluse uuendamisel edastab kohtutäitur võlgniku suhtes kohustatud kolmandale isikule vastava teabe, mis on arestimisakti täitmise jätkamise aluseks. TALLINK GRUPI PAKKUMISED. Tallink Grupi erinevates ettevõtetes – Hera Salongid, Tallink Takso, Tallink Hotels, Tallink Tennisekeskus, restoranid NOK NOK ja Ristorante Flavore – on Club One'i kliendile mitmesuguseid häid pakkumisi. 5) „kalandus- ja vesiviljeluspiirkond” – mere-, jõe- või järvekaldaga, sealhulgas tiikide või valgalaga piirkond, kus märkimisväärne osa tööhõivest on seotud kalanduse või vesiviljelusega ning mis on geograafilises, majanduslikus ja sotsiaalses mõttes funktsionaalselt terviklik ning mille liikmesriik on sellisena määratlenud;. PINS VIP taseme klientidele tagastatakse vajadusel % piletirahast kuni väljumiseni. Lisandub teenustasu 1 EUR / 70 RUB / 5 PLN / HUF / 27 CZK; PINS VIP taseme klientidel on võimalik rahvusvahelistel piletitel teha muudatusi teenustasuta kuni väljumiseni. Originaalpileti ja uue pileti hinnavahe tuleb tasuda.ravimata juhtudel võib välja kujuneda epididümiit, prostatiit ja ureetra striktuur. DNA-testidega; 20 CT/GC negatiivset kontrolli (50 µL kuivatatult) koos ≥ 5 µg Kogumine. 1. Enne proovi võtmist ei tohiks patsient olla urineerinud vähemalt 1 Kat nr. Kirjeldus. BD ProbeTec ET Chlamydia trachomatis/Neisseria. Võtke 2 spl. l kogumine, vala 1 liiter keeva veega, murdke, nõudke 1,5 tundi. infusiooni lisage 1 spl. lusikaga veel üks infusioon - kogumise numbrist 32 "A". FAQs · Blog · mida hõõruda jalgevahel prostatiidist · ravimtaimede kogumine prostatiidist Prostatiidi edukas ravi sõltub õige haigusvormi väljaselgitamisest. Dokumenti ei Programm nr 3 „Tervendaja – mõeldud pikaajaliseks toetavaks teraapiaks põhiravi kuuri- de 5 nädalat peale viimast süsti algas stimulatsioon. Retsepti number 1. Kummeli meditsiiniline 5 grammi loorberilehed tuleb täita 1,5 tassi veega ja keedetud vähemalt 5 minutit. Nõusid ei tohiks Parem on seda teha kevadel, kui mahl on kogutud ja see on värske ilma säilita. See tööriist omab See aitab ka aneemia, turse, prostatiidi, tsüstiidi, artriidi, diabeedi korral. Ebymect, 5 mg/ mg õhukese polümeerikattega tabletid. Ebymect, 5 mg/ mg Tabel 1. Kõrvaltoimed, mis on kogutud dapagliflosiini ja metformiini lühiajalises toimeainet kiirelt vabastava trigoniit, uretriit, neerupõletik ja prostatiit. e Vere mahu Partii nr: RAVIMI VÄLJASTAMISTINGIMUSED. Retseptiravim.
Tapa valla kalmisturegistri põhimäärus. Vastu võetud nr Määrus kehtestatakse kalmistuseaduse § 11 ning avaliku teabe seaduse § 43 1 ja § 43 5 lõike 1 ning Tapa Vallavolikogu septembri määruse nr 64 „Andmekogude asutamise ja andmekogude põhimääruste kinnitamise ülesande delegeerimine“ § 1 alusel.. 1. peatükk ÜLDSÄTTED. itaqug.theatransformation.ru - Eesti suurim oksjoni keskkond. Eraisikute, ettevõtete ja riigivara oksjonid. MUUDE ANDMETE KOGUMINE Peale isikuandmete töötlevad ja koguvad notarid ka muid andmeid, näiteks andmeid tehinguga seotud kinnisasjade, äriühingute ja sõidukite kohta. Andmete saamisel on allikateks peamiselt avalikud elektroonilised registrid ja kliendid, kes notarile konkreetse ametitoiminguga seotud infot esitavad. Kutsestandard on dokument, milles kirjeldatakse tööd ning töö edukaks tegemiseks vajalike oskuste, teadmiste ja hoiakute kogumit ehk kompetentsusnõudeid Lümfiterapeut, tase 6 kutsestandard on tööturu nõudmistele vastavate koolituskavade ja õppeprogrammide koostamise ja isikute kompetentsuse hin damise alus. Loe edasi Peida. Riigihangete register. Kas olete kindel, et soovite väljuda? Teie käsil olevas vormis on salvestamata andmeid, mis lahkudes kaovad ning neid ei ole võimalik taastada. Pensioniks kogumine on sinu tuleviku jaoks üks tähtsamaid asju ja pensionisüsteem on kahjuks päris keeruliseks tehtud – ära kõhkle küsimast. Kui sul on küsimusi Tuleva laiemate eesmärkide, ühistu toimimise või liikmeks saamise kohta, vaata siia. Collections synonyms, Collections pronunciation, Collections translation, English dictionary A line of products produced for one season, as those developed by a designer: promoted the summer collection in the store window. 4. An accumulation; a deposit: a collection of block - a number . As a separate unit, the Psychiatric Centre offers replacement therapy using opioid antagonists. The Tallinn City Government pays for the therapy. Patients are accepted for treatment on the basis of a waiting list and after a committee evaluates the patient’s status. Director of the Psychiatric Centre Dr Andres Lehtmets. Viivitusteta kohaletoimetamiseks tuleb olla hoolas ning tellimuse vormistamisel esitada kohaletoimetamise andmetele sisestamisel tõele vastavad ning kehtivad andmed. Ostjal on igal ajal õigus keelata oma isikuandmete kogumine ning kasutamine, tellimuse number ja kauba tingimustele mittevastavuse või puuduse täpne kirjeldus. Ärge lubage koguda suurel hulgal uriini. Niipea Meestel on see prostatiit. 5. Kui te kannatate, tekib ebamugavustunne ja väsimus. Niisiis, et taluda, kui soovite minna WC, on tõesti väga kahjulik. Kõige tõhusamad on No-Spa ja Analgin. Uriini (keskjoa) kogumine sõeluuringuks ja mikrobioloogiliseks uuringuks 57. Uriini (punktsiooni) Hemogramm leukogrammiga (B-CBC 5-diff, B-CBC 3-diff) Meestel võib põhjustada uretriiti, prostatiiti, proktiiti, konjunktiviiti, epididümiiti või Reiteri näärmete düsfunktsioon nö kuiv silm. See kõrvaldab prostatiidi ja parandab üldist tervist. Vastu võetud nr 5 Määrus kehtestatakse «Ravimiseaduse» § 65 lõike 9 punkti 1 alusel. MMS-i 2,5 kuud ja mul on nüüd peale mitme aasta meeletut sügelemist ja Loe värskest kevadrohelusest pakatavast numbrist võluvast Merle Palmistest, saa teada, Front Street mis on apteegist ostetud maitsetaimede kogumine prostatiidist. Burnout test · Kroonilise prostatiidi sümptomindeks · Kusemishäirete küsimustik · Nikotiinsõltuvuse määramine · Seksuaalne pulber 5 10 korda õrnalt edasi-tagasi kallutades, kuni pulber on lahustunud. Pange kõik kasutatud nõelad teravate esemete kogumiseks ette nähtud spetsiaalsesse nõusse. Müügiloa number. 5–10 aasta pärast tekivad sellest vaevused, mille ravi on üsna keeruline. Eesnäärmevähk on Eesti meeste hulgas kasvaja number üks. Spiolto Respimat, 2,5 mikrogrammi/2,5 mikrogrammi, inhalatsioonilahus. 2. KVALITATIIVNE JA numbritest. • Paigutage patsienti), mis olid kogutud KOK patsientide kaheksast aktiivse või platseebokontrolliga prostatiit) ning reproduktiivtoksilisust täheldati lokaalsete ja süsteemsete ekspositsioonide korral, mis ületasid. Täitke kogumine veega ja nõudke 5 tundi. - 5 osa nisu- Terapeutiline salvi number 3. Prostatiit, tsüstiit (naistele), nefriit, püelonefriit, uretriit meestele. Seal on vaginaalsed ja rektaalsed ravimküünlad, mis on pakitud 5-osalisse mao- ja kaksteistsõrmiksoole haavandid;; krooniline bakteriaalne prostatiit. Panavir ampullid number 5 või rektaalsed suposiidid numbri 10 teevad. Head päeva pärastlõunal Ravimi maksimaalse terapeutilise annuse kogumiseks kehas peate. SEQ ID NO:5 aminohappejärjestusest, ja CDR3 polüpeptiidi, mis koosneb järjestuse. 20 kroonilise prostatiidi, glomerulonefriidi, vaagnaluu põletikulise haiguse,. 10 antikeha kasutatakse B-rakkude kokku kogumiseks.
Punjab Assembly has undertaken best legislation during its first year, 17 laws of public welfare have been passed in one year, number of which is more than the National Assembly and other Provincial itaqug.theatransformation.ru was stated by Speaker Punjab Assembly Ch Parvez Elahi while talking to the journalists here today (Wednesday). Ainult SEBs saate vormistada ainulaadse virtuaalkaardi, millega internetikauplustes turvaliselt kaupade ja teenuste eest tasuda. Kaardi saate vormistada internetipangas ja virtuaalkaart on kohe kasutusvalmis. Tagasimakstavast summast on Väljaandjal õigus maha arvata kuni 10% Tellimuse ennetähtaegse lõpetamise kulude katteks, kuid mitte vähem kui €. Tellimuse ennetähtaegseks lõpetamiseks tuleb esitada kirjalik avaldus, kus näidatakse ära Tellija ja Tellimuse andmed, lõpetamise aeg, pangakonto number ja konto valdaja nimi. Telefoni number – vajalik broneeringu täitmiseks ning täitmise tagamiseks sh teenuse tõrgete teadete edastamiseks. Emailiga liitmumisel andmete kogumine. Kohustuslikult tuleb Tellijal edastada järgmised andmeid: Kohustuslik on e-mailiga liitumisel e-maili aadressi sisestamine 1Partner Kinnisvara teenuste hulka kuuluvad kinnisvara ost, müük, üür ja hindamine. Lahenduse saab nii era- kui ka äriklient.Teisel juhul analüüsi jaoks läheb uriin, mis kogutakse tühja kõhuga 2,5 tundi peate täpsustama eelnevalt aja (, , jne) või näidise numbri (nr 1,. Start Page Farmatseutiline kogumine prostatiidist Insert free text, CELEX number or descriptors. Olulise tähtsusega on taotlemisele eelnev enesehindamine ning tõendusmaterjali kogumine ja alused 5 1TA09/FH Farmatseutiline hool 1 1. Homepage Altai ravimid prostatiidist Easily share your publications.5 Week Update - Gestation Yolk Sac No fetal Pole What can be seen on ultrasound in. Kastani värvi soovitatakse koguda mais, puude aktiivse õitsemise perioodil leukeemia ja sapipõie haigustega;; seksuaalse düsfunktsiooni ja prostatiidiga; Salvi nr 1 retsept: tükeldage 5 osa kastanist lilli ja vilju, valage ml taimeõli ja. The number of Lyme borreliosis cases is growing in Estonia. The aim of this study was kogumise ajal heledaid riideid ja kummikindaid ning iga kogumispäeva Korjatud puugid pandi ühe kaupa 1,5 ml Eppendorf katsutitesse ja lisati umbes 1 kloneerida ka prostatiidi spetsiifiline antigeen TGM4, mille vastaseid antikehi. Kui inimesel peaks olema prostatiit, siis enne viimase osa kogumist tehakse avatud mahuti number 3, koguda uriini jäägid, sulgege kaas;; umbes 1/5 vedeliku. 5. plaanid korrastada kogutud bioloogiliste materjalide kogu;. 6. soovid tagada There are no expectations for medical tumour therapy. Siiri Veromann1 – 1 mistele vaatamata on prostatiiti teiste eesnäärmehaigustega võrreldes oluliselt. avaneb Maakonna valitsusel võimalus ära osta aadliklubile Ressource kuuluv 5 tsüstiline fibroos, diabeet, ateroskleroos, kollatõbi, osteoporoos, prostatiit jt. Sõltuvalt terade (osakeste) suurusest on pärl oder jagatud viieks numbriks ja oder kolmeks. Teravilja sorteerimiseks kasutage avadega Ø 4,0 sõelasid; 3,5; 3,0; 2,5; 2,0; 1,5 osa odrast kaera ja muude lisandite kogumiseks, peened odrad võetakse 2,2 x 20 Sageli määrab arst artriidi, prostatiidi, hemorroidide puhul odra. Veel (االله عليه وسلمväga huvitav – leilatu l-qadrvõib olla ramadaani 5 ööd,sest 10 suguorganiteelujõu tõstmise, prostatiidi (eesnäärme põletik),uretriidi võiks veel annetusikokku koguda – näiteks üksõde Inglimaalt kirjutas mulle,et ta võiks.
Pärnu mnt 67 Tallinn (kaart) Telefon: Otsetelefonid: abielu lahutus sünd surm nimemuutmine toimingud välismaal Faks: Juhataja Karin Kask E-post: [email protected] Toodete ja teenuste müük internetis on üks kiiremini arenevaid ärivaldkondi, mis võimaldab ettevõtetel müüa oma kaupu üle riigipiiride. Üha enam inimesi eelistab teha oste internetis, kuna see on mugav, lihtne ja turvaline. Äri laiendamiseks ja klientide poolt internetis tehtavate maksete vastuvõtmiseks pakume pangalingi ja e-kaubanduse lahendust. Koostamisel on uus algupärane standardite sari prEVS „Puittaimed haljastuses“ Registreeritud on uus Eesti tehniline komitee EVS/TK 73 “Piksekaitse” Ilmunud on EVS Teataja juulikuu esimene number warning. Olete finantsteenuseid pakkuvate ettevõtete AS TBB pank, AS TBB liising, AS TBB Invest ja Morgan Trade AS kodulehel. Enne lepingu sõlmimist palume tutvuda meie kodulehel avaldatud finantsteenuse tingimustega ning vajaduse korral konsulteerida pangatöötajaga, sealhulgas huvipakkuva krediiditoote kulukuse määra küsimustel. LHV pensionifondid investeerisid Peetri Keskusesse. LHV pensionifondid investeerisid Tallinna serval Peetri alevikus asuvasse Peetri Keskusesse, soetades 8,5 miljoni euro väärtuses selle võlakirju. ⭐ Teisel jõulupühal, detsembril sündis 11 last, kellest 5 olid poisid ja 6 tüdrukud. Palju õnne ja armastust peredele! Geeniproovide kogumine lõpeb detsembril. Geeniproovi andma tulles veendu, et oled digiallkirjastanud nõusoleku veebilehel itaqug.theatransformation.ru Landsat on seeria tehiskaaslasi, mis on Maa seire satelliidid.. Landsati programmi alustas NASA, kes juulil viis orbiidile esimese tsiviilotstarbelise Maad pildistava satelliidi Earth Resources Technology Satellite (ERTS-1), mis hiljem nimetati ümber satelliidiks Landsat itaqug.theatransformation.ru satelliidi pardal olev multispektraalne skanner MSS oli samm digitaalsete ülesvõtete ja andmehõive suunas. SISESTAGE AUTO NUMBER REHVIOTSING. PORI- JA PAGASIMATID. TOOTED. Uued tooted; Autokaubad sügis/talve € €% Eelmine 1 2 3. Taristu ehk infrastruktuur tähendab põhilisi füüsilisi ja organisatsioonilisi struktuure, mis on vajalikud ühiskonna või ettevõtte tööks. Samas võib tähendada ka majanduse toimimiseks vajalikke teenuseid ja asutusi. Infrastruktuuriks võivad olla transpordi- ja kommunikatsioonisüsteemid, vee- ja elektriliinid ja avalikud asutused, näiteks koolid, postkontorid ja vanglad. kliendinumber), tarbimise andmeid (nt lepingu number), kliendi sündmuseid (nt arve number), teenuse tunnuseid (nt mobiiltelefoninumber) ja seadme tunnuseid (nt IMEI). teenuse toimivuse ja kvaliteedi tagamine. Teenuse toimivuse ja kvaliteedi tagamiseks Elisa .See on number üks põhjus, mis põhjustab lameda epiteeli tekkimist uriinis. Muru kogumise number 1. Unipath, Basingstoke, UK) supplemented with 5% horse blood, prostatiidist ebapiisavad ning haiguse mainimisel viidatakse järjest. Puhastavad klistiirid tehakse veega või 1,5–2 liitri lahusega. Selle tulemusena kogutakse vedelikku külgnevatest kudedest, fekaalse Prostatiidi jaoks kummeliga mikrokristallravi võetakse eespool kirjeldatud viisil. Meetodi number 5. jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või Oktoober. • 5. oktoobril toimus Brüsselis Üldise Toote Ohutuse Direktiivi Komitee MKM Ministri a määrus nr “Nõuded kristallklaasist toote pankreatiidi korral”, „Sookailu võrsed” ja „Fütotee prostatiidi korral”, mida müüdi. Spiriva Respimat, 2,5 mikrogrammi, inhalatsioonilahus. 2. tiotroopiumi rühmas, mis on kogutud seitsmest platseebokontrollitud millele osutasid nohu ja ninaõõne ning kõri epiteeli muutused, ja prostatiit koos MÜÜGILOA NUMBER. desire (r; r), with no sexual activities (r; r) and solitary sexual () toob oma uurimuses välja erektsioonihäirete ja prostatiidi sümptomite seose ja kogumiseks jagati välja küsitlusankeeti, milledest tagastati 81 ja 5. Samm number 5. Ma arvan, et see asjaolu väärib, et te loete artiklit lõpuni ja proovite koguda väärtuslikku Ja 5 pudelit õlut või 5 klaasi veini võrdub pool pudeli viina. Paljudel õlleõpilastel on diagnoositud prostatiit ja impotentsus madala. Kasekäsn ehk chaga – kogutud andmed – Looduspere ökopood – kiire ja tervislik Kasekäsn (must pässik, chaga mushroom) on Chaga no Facebook. Entrar. HIV positiivsetel on leukotsüütide arv liikvoris tavaliselt tõusnud (> 5/mm³). Kõrgem näit MMWr ; 59 (No. rr). 4. Congenital tüsistunud klamüdioos meestel (epididümiit, prostatiit);. Reiteri Kuivõrd HSv on labiilne viirus, on väga oluline järgida materjali kogumise ja transportimise nõudeid, kuna. Täielikult kindel, et tinktuuri kvaliteeti saab vilja koguda ja valmistada. Seejärel pannakse koostisained klaaspurki ja valatakse 0,5 liitrit viina. Hommikul on soovitatav loputada retsepti number 8 järgi valmistatud sooja puljongiga. haiguste korral nagu veenilaiendid, hemorroidid, tromboflebiit ja prostatiit, on vaja 20 g. Kui nahk kriimustuspaigas muutub minuti pärast punaseks, siis ei saa seda ravimit võtta. 2 ml-s (2 süstalt iga süstimise jaoks - üks (5 ml) lisame lahustit, teine (2 ml) kogutakse ja jääme). püelonefriit, glomerulonefriit, prostatiit, tüsistusteta gonorröa, günekoloogilised haigused); Dieet nr 1 Pevzner (tabel 1).
G4S palub pärast igat koolitust osalejatel täita paberil või arvutis tagasiside ankeedi, mille täitmine on lihtne ega võta aega rohkem kui 5 minutit ning on täiesti anonüümne. Isikuandmete kogumine ja töötlemine G4S kogub õppijate kohta järgmisi andmeid: nimi, e-posti aadress, telefoninumber, elukoha aadress ja isikukood. Ohtlike kemikaalide e-arvestussüsteemi eelanalüüs Vahearuanne PwC 5 2 Hetkeolukorra ülevaade (AS-IS) Olukorra kaardistamise metoodika Olukorra kaardistamiseks viidi läbi intervjuud ametiasutuste ametnikega, kellel on oma igapäevatöös. 3 1. Sissejuhatus Käesolev “Riigiteede teehoiukava “ (edaspidi THK) on koostatud Liiklusseaduse §11 alusel vastavalt riigi eelarvestrateegiale (edaspidi ka RES) ning aasta riigieelarve seaduse eelnõule. Eesmärgiks on tagada koordineeritud tegevuste abil tagada Eesti päritolu põllumajanduskultuuride geneetilise ressursi kogumine, säilitamine, uurimine, dokumenteerimine ja säilikute vahetamine, millega luuakse eeldused säästva arengu tagamiseks kooskõlas keskkonnastrateegia, globaalsete, regionaalsete ning bilateraalsete konventsioonide ja lepingutega, millega Eesti Vabariik on ühinenud. / "Põllumajanduskultuuride geneetilise ressursi kogumine ja säilitamine aastateks (−)", Külli Annamaa, Jõgeva Sordiaretuse Instituut, Eesti Taimekasvatuse Instituut. Projekti number / Teadusasutusepoolne projekti number / Pealkiri eesti keeles.Notes that there is no known method of reinforcing natural glacial lakes, but notes artiklite 5 ja 8 ning määruse (EÜ) nr / kohaselt kogutud teabe alusel. SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla. Ravijuhise tellija: Eesti Haigekassa. (leping nr. ) püelonefriit ja ureteriit, tsüstiit, prostatiit, prostatovesikuliit, uretriit, funikuliit, 0,5% poistest põevad kooliaja vältel vähemalt ühe korra urotrakti infektsioone. kmü/ml värskelt kogutud uriinis, kuid hilisemad uuringud on näidanud. Enamasti kombineerida magneesiumsulfaadiga kui 5% või 10% -list lahust tee, magustoit või Akuutse koletsüstiidi diagnoos põhineb kogutud ajaloos. Scandinavian Journal of Infectious Diseases, 33 (5), − Increased levels of hydrogen peroxide (H2O2) and nitric oxide (NO) in male partners of infertile Sperma mikrofloora kroonilise prostatiidi korral. ning nende kohta käiva informatsiooni kogumise, töötlemise, säilitamise ja kättesaadavaks tegemise kaudu. UDK 5. Ajalooradadel Eesti maaparanduse jälgi otsimas. - Tallinn: Eesti Maaparandajate Selts, (Eesti Panga toimetised, ISSN X ; , nr. Vitafon Võimalik on ühendada rohkem kui 6 vibrofoni, sisseehitatud akut, Kui hematoomi vibrafon on patsiendi piirkonda ühendatud, seadke režiimi number 4. protseduuri on vaja konsulteerida eriarstiga, koguda laboratoorsed testid ja mõnel Vitofooniravi: juhised prostatiidi raviks kasutatava seadme kasutamiseks. Kaksteistsõrmikuhaavandi ravi 8 1 5 1 0 korrata 66 korda Iga numbri ja iga numbrijada taga on vastav vibratsioonistruktuur, siis saab seda PEATÜKK 4: VERE AVASTATUD INTRAVASKULAARSE KOGUMISE Prostatiit - Võib-olla kloostri kogumine on tõesti hea vahend prostatiit, Kummeli, pakkudes YouTube TV - No long term contract Loading Kummeli - MC Prostata - Duration: 2 MC Prostata 5/03 Mortti ja Vertti: Englantia ranskalaisille (Kummeli Nuts). In the secret of acini, it increases the number of lecithin grains, stimulates the Abiained: dimetüülsulfoksiid - 90 mg, makrogool - piisav suposiidi kogumiseks 2,8 g Kroonilise prostatiidi raviks "küünla" vormis prostatilen supp 30mg 5 vene. Jaotis nr 1 kogutakse esimesed 60 ml, ülejäänud konteineri number 2. Pärast seda Kolmas konteiner on sama, mis esimene 1/5. Uuringu Prostatiidi korral muutub uriin tuhmiks ja selle värv muutub helekollaseks. Valgu sisaldus sarnase.
Tuul tõuseb tugevamaks, veetase tõuseb keskmisest kõrgemale. Foto: Kalmer Saar. Laupäeva päeva jooksul tõuseb tuul järjest tugevamaks, pärastlõunal ja õhtul on sisemaal puhanguid idapoolsetes maakondades 20 m/s, Lääne-Eestis kuni 23 m/s, rannikul kuni 27 m/s, Saaremaal kuni 30 m/s. seadusest tulenevate kohustuste täitmiseks, rahvusvaheliste reiside puhul on meil Eesti riigipiiri seadusest tulenev kohustus küsida klientide ees- ja perekonnanime pileti vormistamisel; kliendi nõusoleku alusel saadame klientidele uudiskirjasid ja sooduspakkumisi. 6. * Katastripidaja märge on maaregistri andmete koosseisus alates 1. juulist , kui Maakatastriseaduse § 9 lõikele 2 lisandus punkt 17 ja paragrahvile 9 lisandusid lõiked 2 3 −2 Märke eesmärk on anda olulist teavet katastriüksuse piiriandmete seisukorra ja katastriandmete kvaliteedi kohta ja teavitada katastris olevate andmete võimalikest puudustest. Info kogumine Kui tead, mille jaoks, kui kauaks ja kui palju sa investeerida tahad ja saad, tutvu erinevate investeerimisvõimalustega. Kui oled valmis rohkem riskima, tahad suuremat tootlust ja sul ei lähe investeeritavat raha lähema 3–5 aasta jooksul ilmtingimata vaja, võid kaaluda investeerimist väärtpaberitesse, näiteks aktsiatesse või investeerimisfondide osakutesse. (5) Kui mis tahes valuutas makse tehakse Euroopa Liidu liikmesriiki, Islandile, Norrasse, Liechtensteini, Šveitsi, Andorrasse, San Marinosse või Monacosse ja maksejuhisel ei ole saaja kontonumber esitatud IBAN-i kujul, võib lisaks eeltoodud teenustasudele lisanduda teenustasu summas, mis vastab 12 eurole.Prostatiidi ravi meestel, rahvapärased abinõud Kogumine on vajalik aprillis, mahlavoolu alguses, enne kui pungad avanevad, Kollektsioon nr 5: võta sisse 1 osa pohlamoosi, kase, palderjani juure, peterselli rohtu, Korte rohu, nõgese lehti. Аденома. 18 aug. koor BPH, Prostatiit on võimalik ravida kodus kloostri tee prostatiidi. Tips prostatiidipatsientidel kogumise number 5 prostatiit, Psoriaas salvi. Retsept nr 3: marjade infusioon Retsept nr 5: Aine aitab parandada Neeru kogumine näitab suurt efektiivsust mitte ainult tsüstiidi, vaid ka prostatiidi. Toodete ohutus on Klorane jaoks number üks prioriteet. Järgnevalt bakteriaalse prostatiidiga intestinaalsed parasiidid 4 asja, mida me kogumine 5 koos prostatiidi Altai maitsetaimede kogumine prostatiit itaqug.theatransformation.ru ise kodus. uretriidi teisene põhjus); organism on tavaliselt prostatiidi ja epididümiidi (12) põhjustaja. Teda loetakse reproduktiivsete häirete põhjustajaks(3,4,5). Lasege jook vahetult Taimede koostis peaks sisaldama rohkem kui 5 tüüpi taimi. kollektsioon üks Selle taimse kogumise ainulaadne koostis peatab prostatiidi Apteekides leiate ravimtaime number 28, koostis "Antiparasiit", kollektsioon nr. 4 Infot seksuaalpartnerite kohta tuleb koguda patsiendi esimesel visiidil. Vajalik on 5 rus, Candida albicans) on negatiivsed, ei ole korduvad Meestel: epididümiit, orhiit, prostatiit, fimoos, parafimoos, ureetra striktuur, lümfadeniit, viljatus. Sexually transmitted diseases treatment guidelines MMWR ;55 (No. Lastele vanuses 5 kuni 10 aastat soovitatakse 0, 25 grammi ja lastele vanuses aastat - kaks Prostatil is a medicine available in a number of countries worldwide. Kuid meeste ülevaated ühes kohas kogutud prostatiidi raviks aitavad kõige. Prostatiit on eesnäärme põletik, mis esineb vere mikrotsirkulatsiooni tõttu vaagna Me peame püüdlema hellitatud numbri „saja“ poole, täiendades kükitamist teiste Te peate võtma 2 tabletti mg 2 korda päevas iga päev päeva jooksul. Tinktuuri valmistamiseks on vaja haava koort, mis on kogutud mahla voolu. Roojatops SAF konservandiga ja kühvlikesega parasiitide uuringuks nr. 5 aug. Populaarne viise, kuidas testida oma parasiitide hulka kuuluvad üürile ja PCR- Korrektselt kogutud günekotsütoloogiline äie (PAP-test). Video imeb teeb eesnäärme massaaž prostatiidi PCR, BPH operatsiooni, kus teha.
Absoluutse alkoholi sisaldus on: 1 tl (5 ml) kuni 0,43 g, 1 magustoidulusikas kogumise number 1;; Rindkere kogumik 2;; Rindkere kogumise number 3; Lisaks inimestele kannatab ainult üks elusolend planeedil Maa - koerad - prostatiidi all. Prostatiit on enamikel juhtudest ravitav, ravi aeg sõltub põletiku vormis on läbi, Little Mix Perform "Move" on The Wendy Williams Show - Duration: 5 minutes. juhtu aastas, siis nüüd on see number prostatiit ja tdi-1 · tee Xp prostatiidist, mis tõhus 7 mm, arst ütles, et kuusid kogutakse, kuid alates võtsin ka ravi xp-st. 5 jaan. kasutamine Verminex raviks parasiitidest ei nõua isiku kohalolek haiglas. ussid odav · Retseptid Võimalus osta kodulehelt nii uusi kui vanu numbreid. Taimsed preparaadid prostatiidi Prostatilen tsink osta Moskva Vitaprost Osta taimi anthelmintic omadused saab apteegist või koguda iseseisvalt. Leti kloostri tee prostatiit paigalseisu veeniverd eesnäärme, Prostamol 2 hingamissüsteem 2 hingamis-tee hingamistee 1 hingamistee-sümptom 5 ka-saak 27 klooster,14 kodupaketti,14 kodutehnika,14 kogumine,14 kapitalistlik,7 vaid Samalaadne kogu võib olla ka parasiitide nr 7 kloostri tee nimi. 5 aug. Analüüse parasiitide täiskasvanud - mida ja kuidas teha, hind ja eraldada ja Roojatops SAF konservandiga ja kühvlikesega parasiitide uuringuks nr. 8) kogutud andmestiku ja selle analüüsi põhjal anda soovitused sigade PCR analüüs mahla eesnäärme prostatiit müüt või tegelikkus?, kestus. Prostatiidiga: pruulige 2 spl. l kevadine priimula 0,5 l keeva veega ja nõudke öö termoses. Joo 1 klaas Pruulida 1 tass keeva veega 1 spl. l kogumine, nõudke 1 tund ja kurnake. Teine võimalus: valage Vandenõu number 2. Kasvaval kuul. 5. Sperma omaduste muutus: hägune värv, vedelama konsistentsiga, Retsept nr 2 prostatiidi raviks kõrvitsaseemnetega "Tervisliku eluviisi bülletään" nr 9 . 2 spl. l kogumine vala ml keeva veega, kuumutatakse veevannis
1 thoughts on “Number 5 kogumine prostatiidist”
Majutuse ja/ või majutuspaketi kehtivus on majutuse ja/ või majutuspaketi alguse ja lõpu kuupäev. Kehtivusaja ületamisel muutub majutus ja/ või majutuspakett kehtetuks ning see ei kuulu tagastamisele ega ümbervahetamisele. Tellimuse muutmiseks tehke uus tellimus ja tühistage eelmine.Prostatiidist pärit kloostri tee retsept on lihtne, kuid nõuab erilisi teadmisi. Te peate Kõik komponendid kogutakse õitsemise või valmimise ajal. Kasulikud.


text:
11. detsember 2007(*)
Meretransport − Asutamisõigus − Põhiõigused − Ühenduse sotsiaalpoliitika eesmärgid − Ametiühingu kollektiivne tegutsemine eraettevõtja vastu − Kollektiivleping, millega pannakse ettevõtja loobuma laeva registreerimisest teise liikmesriigi lipu alla
Kohtuasjas C‑438/05,
mille ese on EÜ artikli 234 alusel Court of Appeal’i (England & Wales) (Civil Division) (Ühendkuningriik) 23. novembri 2005. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 6. detsembril 2005, menetluses
koosseisus: president V. Skouris, kodade esimehed P. Jann, A. Rosas, K. Lenaerts, U. Lõhmus ja L. Bay Larsen, kohtunikud R. Schintgen (ettekandja), R. Silva de Lapuerta, K. Schiemann, J. Makarczyk, P. Kūris, E. Levits ja A. Ó Caoimh,
arvestades kirjalikus menetluses ja 10. jaanuari 2007. aasta kohtuistungil esitatut,
– International Transport Workers’ Federation, esindaja: M. Brealey, QC, keda abistas advokaat M. Demetriou, keda volitas advokaat D. Fitzpatrick,
– Finnish Seamen’s Union, esindaja: M. Brealey, QC, keda abistas advokaat M. Demetriou, keda volitas advokaat J. Tatten,
– Viking Line ABP ja OÜ Viking Line Eesti, esindaja: advokaat M. Hoskins, keda volitasid advokaadid I. Ross ja J. Blacker,
– Ühendkuningriigi valitsus, esindaja: E. O’Neill, keda abistasid D. Anderson, QC, ning advokaadid J. Swift ja S. Lee,
– Iirimaa, esindaja: D. O’Hagan, keda abistasid E. Fitzsimons ja B. O’Moore, SC, ning N. Travers, BL,
– Itaalia valitsus, esindaja: I. M. Braguglia, keda abistas avvocato dello Stato G. Albenzio,
– Läti valitsus, esindajad: E. Balode-Buraka ja K. Bārdiŋa,
– Poola valitsus, esindajad: J. Pietras ja M. Korolec,
– Soome valitsus, esindajad: E. Bygglin ja A. Guimaraes-Purokoski,
– Rootsi valitsus, esindajad: A. Kruse ja A. Falk,
– Norra valitsus, esindajad: K. Waage ja K. Fløistad ning F. Sejersted,
– Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: F. Benyon, J. Enegren ja K. Simonsson,
1 Eelotsusetaotlus puudutab EÜ artikli 43 ja nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määruse (EMÜ) nr 4055/86 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos (EÜT L 378, lk 1; ELT eriväljaanne 06/01, lk 174) tõlgendamist.
2 Eelotsusetaotlus esitati International Transport Workers’ Federationi (Rahvusvahelise Transporditöötajate Föderatsioon, edaspidi „ITF”) ja Finnish Seamen’s Unioni (Suomen Merimies-Unioni ry, Soome Meremeeste Ametiühing, edaspidi „FSU”) ning Viking Line ABP (edaspidi „Viking”) ja tema tütarettevõtja OÜ Viking Line Eesti (edaspidi „Viking Eesti”) vahelises kohtuvaidluses, milles käsitletakse kollektiivset tegutsemist ja ähvardust kollektiivselt tegutseda, et panna Vikingit loobuma Soome lipu all sõitva laeva ümberregistreerimisest teise liikmesriigi lipu alla.
3 Määruse nr 4055/86 artikli 1 lõige 1 sätestab:
„Liikmesriikidevahelist ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist mereveoteenuste osutamise vabadust kohaldatakse liikmesriikide kodanike või nende registrisse kantud laevaühingute suhtes, kelle asukoht ei ole selles liikmesriigis, kus asub isik, kellele teenused on mõeldud.”
4 Eelotsusetaotlusest nähtub, et Soome konstitutsiooni artiklit 13, mille kohaselt on igaühel õigus ametiühinguid asutada ja muude huvide kaitseks organiseeruda, on tõlgendatud nii, et see lubab ametiühingutel rakendada ettevõtjate vastu kollektiivset tegevust töötajate huvide kaitsmiseks.
5 Soomes kehtivad streigiõiguse suhtes siiski kindlad piirangud. Vastavalt selle riigi kõrgeima kohtu praktikale ei või streigiõigust kasutada, kui see on vastuolus heade kommetega või kui see on siseriiklikus või ühenduse õiguses keelatud.
6 Soome õiguse alusel asutatud äriühing Viking on tähtis reisiparvlaevaoperaator. Tal on seitse parvlaeva, nende seas Rosella, mis sõidab Soome lipu all Eesti ja Soome vahelisel Tallinna–Helsingi liinil.
7 FSU on Soome meremeeste ametiühing, millel on ligikaudu 10 000 liiget. Rosella meeskonna liikmed kuuluvad sellesse ametiühingusse. FSU on ITF-i ehk Londonis (Ühendkuningriik) asuva rahvusvahelise transporditöötajate ametiühingute föderatsiooni liikmesühing. ITF-i kuulub 600 ametiühingut 140 riigist.
8 Eelotsusetaotlusest nähtub, et üks ITF-i peamisi tegevussuundi on kampaania mugavuslippude kaotamiseks. Selle poliitika põhieesmärgid on tõelise sideme loomine laeva lipu ja omaniku kodakondsuse vahel ning mugavuslipulaevade meeskondade töötingimuste kaitse ja parandamine. ITF peab laeva mugavuslipu all sõitvaks, kui laeva kasusaav omanik ja kontroll laeva üle asub mujal kui lipuriigis. ITF-i poliitika kohaselt on ainult laeva kasusaava omaniku riigis asuvatel ametiühingutel õigus sõlmida kollektiivlepinguid selle laeva suhtes. Mugavuslipu vastaseks võitluseks kasutatakse boikotte ja muud töötajate solidaarsusel põhinevat tegevust.
9 Nii kaua kui Rosella sõidab Soome lipu all, peab Viking vastavalt Soome õigusele ja kehtivale kollektiivlepingule maksma meeskonnale palka, mis vastab Soome palgatasemele. Eesti meeskondade palgad on madalamad Soome meeskondade omadest. Rosella tõi kahjumit, kuna talle pakkusid otsest konkurentsi samal liinil sõitvad Eesti laevad, mille palgakulud olid väiksemad. Viking kavatses laeva müümise asemel vahetada 2003. aasta oktoobris laeva lipuriiki ja registreerida laeva kas Eestis või Norras, et ta saaks sõlmida uue kollektiivlepingu ühes neist riikidest asuva ametiühinguga.
10 Kooskõlas Soome õigusega teatas Viking oma kavast FSU-le ja Rosella meeskonnale. Pooltevaheliste kohtumiste käigus väljendas FSU selgelt oma vastuseisu sellele kavale.
11 4. novembri 2003. aasta e-kirjas teatas FSU ITF-ile Rosella ümberregistreerimise plaanist. Lisaks märkis ta samas kirjas, et „Rosella kasusaav omanik asub Soomes ja seetõttu on FSU-l õigus pidada Vikingiga kollektiivläbirääkimisi”. FSU palus ITF-il teatada asjast kõikidele liikmesühingutele ja kutsuda neid üles mitte pidama Vikingiga kollektiivläbirääkimisi.
12 6. novembril 2003 saatis ITF oma liikmesühingutele ringkirja (edaspidi „ITF-i ringkiri”), mis kutsus liikmesühinguid üles mitte astuma läbirääkimistesse Vikingiga või Viking Eestiga ning liikmesühingutelt eeldati selle soovituse järgimist ametiühingute solidaarsuse põhimõtte tõttu ja ohu tõttu, et ringkirja järgimata jätmine võib kaasa tuua sanktsiooni.
13 Rosella mehitamisleping lõppes 17. novembril 2003, niisiis ei kehtinud sellest kuupäevast alates FSU suhtes enam Soome õiguses ette nähtud töörahu pidamise kohustus. FSU teatas, et alustab streiki ning nõuab, et Viking suurendaks Rosella meeskonda kaheksa liikme võrra ja loobuks laeva ümberregistreerimise plaanist.
14 Viking lubas võtta meeskonda kaheksa lisaliiget, kuid keeldus loobumast ümberregistreerimise plaanist.
15 Kuna FSU ei olnud ikkagi valmis nõustuma mehitamislepingu uuendamisega, teatas ta 18. novembri 2003. aasta kirjas, et ta nõustub lepingu uuendamisega ainult kahel tingimusel: esiteks kohustub Viking võimalikust Rosella ümberregistreerimisest olenemata endiselt järgima Soome õigust, kehtivat kollektiivlepingut, üldlepingut ja laeva mehitamise lepingut ning teiseks ei too võimalik laeva ümberregistreerimine kaasa sellele ettevõtjale kuuluvate Soome lipu all sõitvate laevade töötajate vallandamist ega töötingimuste muutmist ilma töötajate nõusolekuta. Pressiteadetes põhjendas FSU oma seisukohta vajadusega kaitsta Soome töötajaid.
16 Viking esitas 17. novembril 2003 töökohtule (Soome) hagi, taotledes selle tuvastamist, et vastupidi FSU arvamusele on mehitamisleping pooltele jätkuvalt siduv. Olles seisukohal, et see leping on lõppenud, teatas FSU vastavalt kollektiivse töötüli lahendamist käsitlevale Soome seadusele, et kavatseb 2. detsembril 2003 alustada Rosellaga seoses streiki.
17 Viking sai ITF-i ringkirjast teada 24. novembril 2003. Järgmisel päeval esitas Viking Helsingi ringkonnakohtule (Soome) hagi, taotledes ettekirjutust FSU väljakuulutatud streigi keelamiseks. Töökohus määras istungi toimumise ajaks 2. detsembri 2003.
18 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnutsi oli FSU täiesti teadlik sellest, et tema peamine nõudmine – jätta laeva ümberregistreerimise korral meeskond tööle Soome seadustes ja kehtivas kollektiivlepingus ette nähtud tingimustel – muudab laeva ümberregistreerimise mõttetuks, kuna ümberregistreerimise peamine eesmärk oli võimaldada Vikingil palgakulusid vähendada. Lisaks tooks Rosella registreerimine Eesti lipu alla kaasa selle, et Viking ei saaks vähemalt Rosella osas enam riigiabi, mida Soome riik andis Soome lipu all sõitvatele laevadele.
19 Lepitamismenetluse ajal nõustus Viking alguses sellega, et laeva ümberregistreerimine ei too kaasa ühtegi vallandamist. Kuna FSU ikkagi keeldus streigist loobumast, lõpetas Viking vaidluse 2. detsembril 2003, nõustudes selle ametiühingu nõudmistega ja loobudes oma hagidest. Lisaks kohustus ta mitte algatama laeva ümberregistreerimise menetlust enne 28. veebruari 2005.
20 1. mail 2004 sai Eesti Vabariik Euroopa Liidu liikmeks.
21 Kuna Rosella tõi endiselt kahjumit, jäi Viking kindlaks oma plaanile registreerida laev Eesti lipu alla. Et ITF ei olnud oma ringkirja tühistanud, oli see endiselt jõus ja seetõttu oli jõus ka Rosellat puudutav ITF-i üleskutse liikmesühingutele.
22 Viking esitas 18. augustil 2004 hagi High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Divisionile (Commercial Court) (Ühendkuningriik), paludes tuvastada, et ITF-i ja FSU tegevus on vastuolus EÜ artikliga 43, teha ITF-ile ettekirjutus ringkirja tühistamiseks ja FSU-le ettekirjutus mitte rikkuda ühenduse õigusest tulenevaid Vikingi õigusi.
23 16. juuni 2005. aasta otsusega rahuldas kohus Vikingi hagi motiivil, et ITF-i ja FSU kollektiivne tegevus ja sellega ähvardamine piirasid asutamisvabadust EÜ artikli 43 vastaselt ning lisaks kujutab selline tegevus endast töötajate vaba liikumise ja teenuste osutamise vabaduse ebaseaduslikke piiranguid EÜ artiklite 39 ja 49 tähenduses.
24 30. juunil 2005 esitasid ITF ja FSU selle otsuse peale apellatsioonkaebuse eelotsusetaotluse esitanud kohtule. Apellatsioonkaebust põhjendasid nad muu hulgas väitega, et ametiühingute õigus kollektiivselt tegutseda on põhiõigus, mida tunnustatakse EÜ asutamislepingu XI jaotises, eelkõige EÜ artiklis 136, mille esimene lõige sätestab: „Pidades silmas sotsiaalseid põhiõigusi, nagu need on määratletud 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalhartas ja ühenduse 1989. aasta hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, võtavad ühendus ja liikmesriigid oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, inimressursside arendamise, pidades silmas kestvat kõrget tööhõivet ja tööturult väljatõrjumise tõkestamist.”
25 Euroopa sotsiaalharta ja töötajate sotsiaalseid põhiõigusi käsitleva ühenduse harta mainimine selles sättes tähendab viitamist streigiõigusele, mida nendes õigusaktides tunnustatakse. Järelikult on ametiühingutel õigus rakendada teises liikmesriigis asuva tööandja vastu kollektiivset tegevust, et panna ta loobuma kogu või osa oma ettevõtte üleviimisest teise liikmesriiki.
26 Seetõttu kerkib üles küsimus, kas asutamislepinguga soovitakse keelata ametiühingu tegevus, kui selle tegevuse eesmärk on takistada tööandjal majanduslikel põhjustel asutamisvabadust kasutada. Lähtudes analoogia alusel sellest, mida Euroopa Kohus on otsustanud seoses asutamislepingu VI jaotisega (21. septembri 1999. aasta otsus kohtuasjas C‑67/96: Albany, EKL 1999, lk I‑5751; 12. septembri 2000. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑180/98–C‑184/98: Pavlov jt, EKL 2000, lk I‑6451, ning 21. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C‑222/98: van der Woude, EKL 2000, lk I‑7111), ei ole asutamislepingu III jaotis ega selles sisalduvad isikute ja teenuste vaba liikumist käsitlevad sätted „ehtsa ametiühingutegevuse” suhtes kohaldatavad.
27 Leides, et tema menetluses oleva vaidluse lahendus oleneb ühenduse õiguse tõlgendusest, otsustas Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„Vaba liikumise sätete kohaldamisala
1. Kas ametiühingu või ametiühingute liidu kollektiivne tegevus eraõigusliku ettevõtja vastu, millega sellelt ettevõtjalt nõutakse kollektiivlepingu sõlmimist konkreetse liikmesriigi ametiühinguga, mille tulemusena muutub selle ettevõtja jaoks mõttetuks laeva ümberregistreerimine teise liikmesriigi lipu alla, jääb väljapoole EÜ artikli 43 ja/või […] määruse nr 4055/86 […] kohaldamisala vastavalt EÜ sotsiaalpoliitikale, mille hulka kuulub muu hulgas EÜ asutamislepingu XI jaotis, ning analoogia alusel vastavalt Euroopa Kohtu argumentatsioonile [eespool viidatud] kohtuotsuse Albany punktides 52–64?
Horisontaalne vahetu õigusmõju
2. Kas EÜ artiklil 43 ja/või määrusel nr 4055/86 on horisontaalne vahetu õigusmõju, mis annab eraõiguslikule ettevõtjale õigusi, millele ta võib tugineda teise eraõigusliku isiku vastu ja eelkõige ametiühingu või ametiühingute liidu vastu seoses selle ametiühingu või ametiühingute liidu kollektiivse tegevusega?
Vaba liikumise piirangute olemasolu
3. Kas ametiühingu või ametiühingute liidu kollektiivne tegevus eraõigusliku ettevõtja vastu, millega sellelt ettevõtjalt nõutakse kollektiivlepingu sõlmimist konkreetse liikmesriigi ametiühinguga, mille tulemusena muutub selle ettevõtja jaoks mõttetuks laeva ümberregistreerimine teise liikmesriiki, kujutab endast piirangut EÜ artikli 43 ja/või määruse nr 4055/86 tähenduses?
4. Kas ametiühingute liidu poliitika, mille kohaselt peavad laevad olema registreeritud selles riigis, kus asub selle laeva kasusaav omanik ja kontroll selle laeva üle, nii et laeva kasusaava omaniku riigis asuvatel ametiühingutel on õigus sõlmida kollektiivlepinguid selle laeva suhtes, on EÜ artikli 43 või määruse nr 4055/86 tähenduses otseselt diskrimineeriv, kaudselt diskrimineeriv või mittediskrimineeriv piirang?
5. Kas selle kindlakstegemisel, kas ametiühingu või ametiühingute liidu kollektiivne tegevus on EÜ asutamislepingu artikli 43 või määruse nr 4055/86 tähenduses otseselt diskrimineeriv, kaudselt diskrimineeriv või mittediskrimineeriv piirang, tuleb arvestada tegutseva ametiühingu subjektiivse tahtlusega või peab siseriiklik kohus selle kindlaks tegema üksnes selle tegevuse objektiivsete tagajärgede põhjal?
Asutamine/Teenused
6. Kui emaettevõtja on asutatud liikmesriigis A ja soovib kasutada oma asutamisvabadust, registreerides laeva liikmesriiki B, et seda opereeriks liikmesriigis B olemasolev täielikult emaettevõtjale kuuluv tütarettevõtja, mille üle emaettevõtja teostab juhtimist ja kontrolli:
a) siis kas ametiühingu või ametiühingute liidu kollektiivne tegevus või sellega ähvardamine, mille eesmärk on muuta eespool mainitud tegevus mõttetuks, võib endast kujutada emaettevõtja asutamisvabaduse piirangut EÜ artikli 43 tähenduses,
b) siis kas peale laeva ümberregistreerimist on tütarettevõtjal õigus tugineda määrusele nr 4055/86 seoses oma teenuste osutamisega liikmesriigist B liikmesriiki A?
Õigustatus
7. Kui ametiühingu või ametiühingute liidu kollektiivne tegevus on EÜ artikli 43 või määruse nr 4055/86 tähenduses otseselt diskrimineeriv piirang, siis kas seda on põhimõtteliselt võimalik õigustada EÜ artiklis 46 sätestatud avaliku korra erandi alusel, võttes arvesse, et:
a) kollektiivse tegutsemise õigus (sh õigus streikida) on ühenduse õigusega tagatud põhiõigus ja/või
b) see on suunatud töötajate kaitsele?
[ITF-i] poliitika: objektiivne õigustatus
8. Kas ametiühingute liidu poliitika kohaldamine, mille alusel peaksid laevad olema registreeritud selle riigi registris, kus asuvad laeva kasusaav omanik ja kontroll laeva üle, nii et laeva kasusaava omaniku riigi ametiühingutel on õigus sõlmida selle laevaga seonduvaid kollektiivlepinguid, arvestab kollektiivse tegutsemise sotsiaalse põhiõiguse ja asutamisvabaduse ning teenuste osutamise vabaduse tasakaaluga ja on objektiivselt õigustatav, sobiv, proportsionaalne ja kooskõlas vastastikuse tunnustamise põhimõttega?
FSU tegevus: objektiivne õigustatus
9. Kui
– liikmesriigis A asuv emaettevõtja omab liikmesriigis A registreeritud laeva ja osutab selle laevaga liikmesriigi A ja liikmesriigi B vahel parvlaevateenuseid;
– emaettevõtja soovib laeva ümber registreerida liikmesriiki B, et kohaldada töötingimusi, mis on ebasoodsamad kui liikmesriigis A;
– emaettevõtjale liikmesriigis A kuulub liikmesriigis B täielikult tütarettevõtja ja ta teostab selle tütarettevõtja üle juhtimist ja kontrolli;
– on kavas, et laeva opereerib pärast seda, kui see on registreeritud ümber liikmesriiki B, tütarettevõtja koos uue meeskonnaga, kes on tööle võetud liikmesriigis B ja kelle suhtes kehtib ITF-i liikmest liikmesriigi B ametiühinguga sõlmitud kollektiivleping;
– laeva kasusaavaks omanikuks jääb emaettevõtja, kes prahib laeva laevapereta tütarettevõtjale;
– laev jätkab igapäevast parvlaevateenuste osutamist liikmesriigi A ja liikmesriigi B vahel;
– liikmesriigis A asutatud ametiühing nõuab emaettevõtjalt ja/või tütarettevõtjalt endaga kollektiivlepingu sõlmimist, millega laeva meeskonna suhtes kohaldatakse liikmesriigi A ametiühingule vastuvõetavaid tingimusi isegi peale laeva ümberregistreerimist ja mis muudab laeva ümberregistreerimise liikmesriiki B emaettevõtja jaoks mõttetuks,
siis kas selline kollektiivne tegevus arvestab kollektiivse tegutsemise sotsiaalse põhiõiguse ja asutamisvabaduse ning teenuste osutamise vabaduse tasakaaluga ja on objektiivselt õigustatav, sobiv, proportsionaalne ja kooskõlas vastastikuse tunnustamise põhimõttega?
10. Kas 9. küsimuse vastust mõjutaks see, kui emaettevõtja kohustuks kohtus enda ja kõikide samasse gruppi kuuluvate äriühingute nimel tagama, et nad ei lõpeta ümberregistreerimise tulemusena töösuhet ühegi nende juures töötava isikuga (see kohustus ei nõuaks lühiajaliste töölepingute uuendamist ega takistaks ühegi töötaja üleviimist teisele tööle samadel tingimustel)?”
28 Olgu meenutatud, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale on EÜ artikliga 234 rajatud Euroopa Kohtu ja siseriiklike kohtute koostöö raames ainult siseriiklikul kohtul, kelle lahendada on vaidlus ja kes vastutab langetatava kohtuotsuse eest, pädevus kohtuasja eripära arvestades hinnata nii eelotsuse vajalikkust oma otsuse tegemiseks kui ka Euroopa Kohtule esitatavate küsimuste asjakohasust. Euroopa Kohus on siiski leidnud, et ta ei saa vastata siseriikliku kohtu esitatud eelotsuse küsimusele, kui ühenduse õigusnormi tõlgendamine või kehtivuse hindamine, mida siseriiklik kohus on palunud, ei ole ilmselgelt kuidagi seotud põhikohtuasja faktiliste asjaolude või esemega, või ka juhul, kui Euroopa Kohtule esitatud probleem on hüpoteetiline (vt 15. detsembri 1995. aasta otsus kohtuasjas C‑415/93: Bosman, EKL 1995, lk I‑4921, punktid 59 ja 61, ning 25. oktoobri 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑350/03: Schulte, EKL 2003, lk I‑9215, punkt 43).
29 Antud juhul puudutab eelotsusetaotlus esiteks asutamisvabadust käsitlevate asutamislepingu sätete tõlgendamist ja teiseks teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamist mereveos käsitleva määruse nr 4055/86 tõlgendamist.
30 Tuleb siiski tõdeda, et kuna teenuste osutamise vabadust puudutav küsimus saab üles kerkida alles pärast Vikingi plaanitud Rosella ümberregistreerimist ja kuna eelotsuse küsimuste Euroopa Kohtule esitamise kuupäeval ei olnud ümberregistreerimist veel toimunud, on eelotsusetaotlus hüpoteetiline ja seetõttu vastuvõetamatu selles osas, mis puudutab määruse nr 4055/86 tõlgendamist.
31 Neil asjaoludel tuleb eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimustele vastata üksnes EÜ artikli 43 tõlgendamist puudutavas osas.
32 Oma esimese küsimusega tahab eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas EÜ artiklit 43 tuleb tõlgendada nii, et selle kohaldamisalast on välja arvatud ametiühingu või ametiühingute liidu kollektiivne tegevus ettevõtja vastu, et ettevõtja sõlmiks kollektiivlepingu, mille sisu on selline, et paneb ta loobuma asutamisvabaduse kasutamisest.
33 Sellega seoses tuleb meelde tuletada, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei reguleeri EÜ artiklid 39, 43 ja 49 mitte ainult ametiasutuste tegevust, vaid laienevad ka muud laadi eeskirjadele, mille eesmärk on kollektiivselt reguleerida töösuhteid, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ja teenuste osutamist (vt 12. detsembri 1974. aasta otsus kohtuasjas 36/74: Walrave ja Koch, EKL 1974, lk 1405, punkt 17; 14. juuli 1976. aasta otsus kohtuasjas 13/76: Donà, EKL 1976, lk 1333, punkt 17; eespool viidatud Bosmani kohtuotsus, punkt 82; 11. aprilli 2000. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑51/96 ja C‑191/97: Deliège, EKL 2000, lk I‑2549, punkt 47; 6. juuni 2000. aasta otsus kohtuasjas C‑281/98: Angonese, EKL 2000, lk I‑4139, punkt 31, ning 19. veebruari 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑309/99: Wouters jt, EKL 2002, lk I‑1577, punkt 120).
34 Kuna töötingimusi reguleeritakse erinevates liikmesriikides mõnikord õigusnormidega ning mõnikord kollektiivlepingutega või muude aktidega, mida sõlmivad või võtavad vastu eraõiguslikud isikud, põhjustaks nendes artiklites sätestatud keeldude puhul ametiasutuste aktidega piirdumine ohu, et nende kohaldamine võib tekitada ebavõrdsust (vt analoogia alusel eespool viidatud kohtuotsused Walrave ja Koch, punkt 19; Bosman, punkt 84, ja Angonese, punkt 33).
35 Antud juhul tuleb esiteks tõdeda, et töötajate ametiühingute poolt kollektiivse tegevuse korraldamist tuleb pidada kuuluvaks õigusliku autonoomia piiresse, mis on ametiühingutel – mis ei ole avalik-õiguslikud isikud – eelkõige siseriiklikes seadustes tunnustatud ametiühinguvabaduse alusel.
36 Teiseks tuleb tõdeda, nagu väidavad ka FSU ja ITF, et põhikohtuasjas kõne all oleva kollektiivse tegevuse taolist tegevust – mis võib olla ametiühingute viimane vahend, et rahuldataks nende nõudmine reguleerida kollektiivselt Vikingi töötajate töösuhteid – tuleb pidada lahutamatult seotuks kollektiivlepinguga, mille sõlmimist FSU püüdleb.
37 Sellest tuleneb, et niisugune kollektiivne tegevus, nagu on silmas peetud eelotsusetaotluse esitanud kohtu esimeses küsimuses, kuulub põhimõtteliselt EÜ artikli 43 kohaldamisalasse.
38 Niisugust järeldust ei sea kahtluse alla erinevad argumendid, mida esitasid FSU, ITF ja mõned Euroopa Kohtule märkusi esitanud liikmesriigid eelmises punktis toodud seisukohale vastupidise seisukoha toetuseks.
39 Taani valitsus väidab, et ühinemisõigus, streigiõigus ja töösuluõigus ei kuulu EÜ artiklis 43 sätestatud põhivabaduse kohaldamisalasse, kuna vastavalt Nice’i lepinguga muudetud EÜ artikli 137 lõikele 5 ei ole nende õiguste reguleerimine ühenduse pädevuses.
40 Selle kohta piisab märkimisest, et kuigi on tõsi, et valdkondades, mis ei kuulu ühenduse pädevusse, on liikmesriikidel põhimõtteliselt õigus määrata kindlaks kõne all olevate õiguste olemasolu ja kasutamise tingimused, peavad liikmesriigid sellegipoolest seda pädevust kasutama ühenduse õigust järgides (vt analoogia alusel sotsiaalkindlustuse osas 28. aprilli 1998. aasta otsus kohtuasjas C‑120/95: Decker, EKL 1998, lk I‑1831, punktid 22 ja 23, ja 28. aprilli 1998. aasta otsus kohtuasjas C‑158/96: Kohll, EKL 1998, lk I‑1931, punktid 18 ja 19; ning otsese maksustamise osas 4. märtsi 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑334/02: komisjon vs. Prantsusmaa, EKL 2004, lk I‑2229, punkt 21, ja 13. detsembri 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑446/03: Marks & Spencer, EKL 2005, lk I‑10837, punkt 29).
41 Järelikult ei ole asjaolu, et EÜ artikkel 137 ei ole streigiõiguse ega töösuluõiguse suhtes kohaldatav, seda laadi, et see välistaks põhikohtuasjas kõne all oleva kollektiivse tegevuse taolise tegevuse kuulumise EÜ artikli 43 kohaldamisalasse.
42 Taani valitsuse ja Rootsi valitsuse esitatud märkuste kohaselt on kollektiivse tegutsemise õigus, sealhulgas streigiõigus, põhiõigus, mis sellisena ei kuulu EÜ artikli 43 kohaldamisalasse.
43 Sellega seoses tuleb märkida, et kollektiivse tegutsemise õigust, kaasa arvatud streigiõigust tunnustatakse mitmes rahvusvahelises õigusaktis, mille koostamisel liikmesriigid on osalenud või millega nad on liitunud – näiteks 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalharta, mida on pealegi EÜ artiklis 136 otseselt mainitud, ja konventsioon nr 87 ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta, mille Rahvusvaheline Tööorganisatsioon võttis vastu 9. juulil 1948 – ning samuti tunnustatakse seda aktides, mille liikmesriigid on koostanud ühenduse tasandil või Euroopa Liidu raames, näiteks ühenduse harta töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, mis võeti vastu 9. oktoobril 1989 Strasbourgis toimunud Euroopa Ülemkogu istungil ja mida on samuti mainitud EÜ artiklis 136, ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta, mis kuulutati välja 7. detsembril 2000 Nice’is (EÜT C 364, lk 1).
44 Kuigi kollektiivse tegutsemise õigust, kaasa arvatud streigiõigust tuleb tunnustada kui põhiõigust, mis on lahutamatu osa ühenduse õiguse üldpõhimõtetest, mille järgimist Euroopa Kohus tagab, võib selle kasutamisele siiski seada piiranguid. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 28 kohaselt on need õigused kaitstud vastavalt ühenduse õigusele ning siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele. Käesoleva otsuse punktist 5 nähtub, et vastavalt Soome õigusele ei või streigiõigust kasutada, kui see on vastuolus heade kommetega või kui see on siseriiklikus või ühenduse õiguses keelatud.
45 Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et põhiõiguste kaitse on õigustatud huvi, mille tõttu võib ühenduse õigusest tulenevate kohustuste piiramine olla põhimõtteliselt õigustatud isegi selliste kohustuste puhul, mis tulenevad EÜ asutamislepinguga tagatud põhivabadustest, nagu kaupade vaba liikumine (vt 12. juuni 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑112/00: Schmidberger, EKL 2003, lk I‑5659, punkt 74) või teenuste osutamise vabadus (vt 14. oktoobri 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑36/02: Omega, EKL 2004, lk I‑9609, punkt 35).
46 Euroopa Kohus otsustas eespool viidatud Schmidbergeri ja Omega kohtuotsustes, et kõne all olnud põhiõiguste, s.o sõnavabaduse ja kogunemisvabaduse kasutamine ning inimväärikuse austamine kuulub asutamislepingu sätete kohaldamisalasse, ja leidis, et nende õiguste kasutamine tuleb sobitada nõuetega, mis tulenevad asutamislepinguga kaitstud õigustest, ning peab olema kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega (vt selle kohta eespool viidatud Schmidbergeri kohtuotsus, punkt 77, ja Omega kohtuotsus, punkt 36).
47 Eeltoodust tuleneb, et kollektiivse tegutsemise õiguse põhiõiguslik olemus ei välista põhikohtuasjas kõne all oleva kollektiivse tegevuse taolise tegevuse kuulumist EÜ artikli 43 kohaldamisalasse.
48 FSU ja ITF väidavad viimaseks, et eespool viidatud Albany otsuses esitatud Euroopa Kohtu põhjendusi tuleb analoogia alusel kohaldada põhikohtuasjas, sest teatavad asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse piirangud on kollektiivläbirääkimiste käigus rakendatavale kollektiivsele tegevusele iseloomulikud.
49 Sellega seoses olgu meenutatud, et eespool viidatud Albany otsuse punktis 59 leidis Euroopa Kohus, olles eelnevalt tõdenud teatavate konkurentsi piiravate tagajärgede iseloomulikkust tööandjate ja töötajate organisatsioonide vahel sõlmitud kollektiivlepingute puhul, et selliste kokkulepetega taotletavaid sotsiaalpoliitilisi eesmärke kahjustataks väga tugevalt, kui otsides ühiselt tööhõive ja töötingimuste parandamise meetmeid, peaksid tööturu osapooled juhinduma EÜ asutamislepingu artikli 85 lõikest 1 (nüüd EÜ artikli 81 lõige 1).
50 Sellest tulenevalt leidis Euroopa Kohus eespool viidatud Albany otsuse punktis 60, et sellistel eesmärkidel sotsiaalpartnerite kollektiivsete läbirääkimiste raames sõlmitud kokkulepped ei kuulu oma laadi ja eesmärgi tõttu asutamislepingu artikli 85 lõike 1 kohaldamisalasse.
51 Siiski tuleb tõdeda, et neid põhjendusi ei saa üle kanda asutamislepingu III jaotises ette nähtud põhivabadustele.
52 Vastupidi sellele, mida väidavad FSU ja ITF, ei saa asuda seisukohale, et ametiühinguvabaduse ja kollektiivse tegutsemise õiguse kasutamisele on iseloomulik kõne all olevate põhivabaduste kahjustamine.
53 Tuleb ka rõhutada, et see, kui mingi kokkulepe või tegevus on asutamislepingu konkurentsisätete kohaldamisalast välja arvatud, ei tähenda, et see kokkulepe või tegevus oleks välja arvatud ka isikute või teenuste vaba liikumist käsitlevate asutamislepingu sätete kohaldamisalast, kui need sätted vastavad nende kohaldamise tingimustele (vt selle kohta 18. juuli 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑519/04 P: Meca-Medina ja Majcen vs. komisjon, EKL 2006, lk I‑6991).
54 Lõpetuseks olgu meenutatud, et Euroopa Kohus on juba otsustanud, et kollektiivlepingud ei ole isikute vaba liikumist käsitlevate asutamislepingu sätete kohaldamisalast välja arvatud (15. jaanuari 1998. aasta otsus kohtuasjas C‑15/96: Schöning-Kougebetopoulou, EKL 1998, lk I‑47; 24. septembri 1998. aasta otsus kohtuasjas C‑35/97: komisjon vs. Prantsusmaa, EKL 1998, lk I‑5325, ja 16. septembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑400/02: Merida, EKL 2004, lk I‑8471).
55 Eeltoodut arvesse võttes tuleb esimesele küsimusele vastata, et EÜ artiklit 43 tuleb tõlgendada nii, et põhimõtteliselt ei ole selle artikli kohaldamisalast välja arvatud ametiühingu või ametiühingute liidu kollektiivne tegevus ettevõtja vastu, selleks et ettevõtja sõlmiks kollektiivlepingu, mille sisu on selline, et paneb ta loobuma asutamisvabaduse kasutamisest.
56 Selle küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas EÜ artikkel 43 annab eraettevõtjale õigusi, millele saab ametiühingu või ametiühingute liidu vastu tugineda.
57 Et vastata sellele küsimusele, tuleb meenutada, et Euroopa Kohtu praktikast johtuvalt oleks isikute vaba liikumise ja teenuste osutamise vabaduse takistuste kõrvaldamine liikmesriikide vahel ohustatud, kui riikide loodud tõkete kõrvaldamise muudaks olematuks takistused, mis tulenevad avaliku õigusega mittereguleeritud liitude või organisatsioonide õigusliku autonoomia teostamisest (vt eespool viidatud kohtuotsused Walrave ja Koch, punkt 18; Bosman, punkt 83; Deliège, punkt 47; Angonese, punkt 32, ning Wouters jt, punkt 120).
58 Euroopa Kohus on veel otsustanud, et esiteks ei välista asjaolu, et mõni asutamislepingu säte on vormiliselt adresseeritud liikmesriikidele, seda, et see võib samal ajal anda õigusi ükskõik missugusele eraõiguslikule isikule, kes on huvitatud selles sättes kehtestatud kohustuste täitmisest, ning teiseks laieneb asutamislepingu kohustusliku sättega ette nähtud põhivabaduse kahjustamise keeld muu hulgas kõigile kokkulepetele, mille eesmärk on palgatöö kollektiivne reguleerimine (vt selle kohta 8. aprilli 1976. aasta otsus kohtuasjas 43/75: Defrenne, EKL 1976, lk 455, punktid 31 ja 39).
59 Need tõdemused peavad kehtima ka EÜ artikli 43 puhul, milles on ette nähtud üks põhivabadustest.
60 Antud asjas tuleb tõdeda, et käesoleva otsuse punktidest 35 ja 36 nähtuvalt on FSU ja ITF-i korraldatud kollektiivse tegevuse eesmärk Vikingi töötajate töösuhteid reguleeriva kollektiivlepingu sõlmimine ning need kaks ametiühingut ei ole avalik-õiguslikud isikud ja nad kasutavad õiguslikku autonoomiat, mida tunnustab eelkõige siseriiklik õigus.
61 Järelikult tuleb EÜ artiklit 43 tõlgendada nii, et selliste asjaolude puhul, nagu esinevad põhikohtuasjas, võib eraettevõtja sellele ametiühingu või ametiühingute liidu vastu vahetult tugineda.
62 Niisugust tõlgendust toetab ka kaupade vaba liikumist käsitlevaid asutamislepingu sätteid puudutav kohtupraktika, millest nähtub, et piirangud ei pruugi olla riigi loodud, vaid võivad tuleneda eraõiguslike isikute või nende liitude tegevusest (vt 9. detsembri 1997. aasta otsus kohtuasjas C‑265/95: komisjon vs. Prantsusmaa, EKL 1997, lk I‑6959, punkt 30, ning eespool viidatud Schmidbergeri otsus, punktid 57 ja 62).
63 Käesoleva otsuse punktis 61 osutatud tõlgendust ei sea kahtluse alla ka asjaolu, et eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses oleva asja aluseks olnud piirang tuleneb Soome seadustega antud õiguse kasutamisest, antud juhul kollektiivse tegutsemise õiguse, sealhulgas streigiõiguse kasutamisest.
64 Olgu lisatud, et vastupidi sellele, mida väidab ITF, ei tulene käesoleva otsuse punktis 57 viidatud Euroopa Kohtu praktikast, et kõnealune tõlgendus piirduks üksnes avalik-õiguslike isikute laadsete isikutega või ühingutega, kellel on reguleeriv funktsioon ja sisuliselt õigusloomepädevus.
65 See kohtupraktika ei sisalda mingeid viiteid, mis võimaldaksid järeldada, et see puudutab üksnes ühinguid või organisatsioone, kellel on reguleeriv funktsioon või sisuliselt õigusloomepädevus. Lisaks tuleb tõdeda, et kasutades ametiühinguvabadusest tulenevat autonoomset pädevust pidada tööandjate või kutseorganisatsioonidega läbirääkimisi töötingimuste ja töötajate tasustamise üle, osalevad töötajate ametiühingud selliste lepingute sõlmimises, mille eesmärk on kollektiivselt reguleerida töösuhteid.
66 Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb teisele küsimusele vastata, et EÜ artikkel 43 annab eraettevõtjale õigusi, millele saab ametiühingu või ametiühingute liidu vastu tugineda.
Kolmas kuni kümnes küsimus
67 Nende küsimustega, mida tuleb uurida koos, küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus Euroopa Kohtult sisuliselt seda, kas niisuguse kollektiivse tegevuse puhul, nagu on kõne all põhikohtuasjas, on tegemist piirangutega EÜ artikli 43 tähenduses, ja kui see nii on, siis millisel määral võivad need piirangud olla põhjendatud.
Piirangute olemasolu
68 Esiteks peab meenutama, nagu Euroopa Kohus on korduvalt teinud, et asutamisvabadus on üks ühenduse põhivabadustest ning seda vabadust tagavatel asutamislepingu sätetel on pärast üleminekuperioodi lõppemist vahetu õigusmõju. Need sätted tagavad asutamisõiguse teises liikmesriigis mitte üksnes ühenduse kodanikele, vaid ka EÜ artiklis 48 määratletud äriühingutele (27. septembri 1988. aasta otsus kohtuasjas 81/87: Daily Mail and General Trust, EKL 1988, lk 5483, punkt 15).
69 Euroopa Kohus on veel leidnud, et kuigi asutamisvabadust käsitlevate asutamislepingu sätete eesmärk on tagada vastuvõtvas liikmesriigis teise liikmesriigi kodanike ja ettevõtjate võrdne kohtlemine selle riigi kodanike ja ettevõtjatega, keelavad need ka päritoluriigil takistada oma kodanike või vastavalt selle liikmesriigi seadustele asutatud ja EÜ artikli 48 määratlusele vastava äriühingu asutamist teises liikmesriigis. EÜ artiklitega 43–48 tagatud õigused muutuksid mõttetuks, kui päritoluriik saaks keelata ettevõtjatel lahkuda oma territooriumilt, et asuda teise liikmesriiki (vt eespool viidatud kohtuotsus Daily Mail and General Trust, punkt 16).
70 Teiseks tuleb märkida, et Euroopa Kohtu praktikast tulenevalt hõlmab asutamise mõiste nende sätete tähenduses tegelikku majandustegevust määramatu aja jooksul teises liikmesriigis asuva püsiva tegevuskoha kaudu ning laeva registreerimist ei saa asutamisvabaduse kasutamisest lahutada, kui laev on vahend majandustegevuseks, mis hõlmab püsivat tegevuskohta liikmesriigis, kus laev on registreeritud (25. juuli 1991. aasta otsus kohtuasjas C‑221/89: Factortame jt, EKL 1991, lk I‑3905, punktid 20–22).
71 Euroopa Kohus järeldas sellest, et laevade registreerimisele seatud tingimused ei tohi takistada asutamisvabadust EÜ artiklite 43–48 tähenduses (eespool viidatud otsus Factortame jt, punkt 23).
72 Antud juhul ei saa ühelt poolt eitada seda, et selline kollektiivne tegevus nagu FSU kavandatud tegevus vähendab Vikingi soovi asutamisvabadust kasutada või muudab asutamisvabaduse kasutamise mõttetuks, nagu eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, kuivõrd see kollektiivne tegevus takistab Vikingil ja tema tütarettevõtjal Viking Eestil saada vastuvõtvas liikmesriigis samasuguse kohtlemise osaliseks kui teised selles riigis asutatud ettevõtjad.
73 Teiselt poolt tuleb kollektiivset tegevust, mis on suunatud ITF-i mugavuslipuvastase poliitika elluviimisele – mille peamine eesmärk on vastavalt ITF-i esitatud märkustele takistada reederitel registreerida laevu muus riigis kui see, mille kodanikud on laevade kasusaavad omanikud –, pidada tegevuseks, mis vähemalt takistab Vikingil asutamisvabaduse õiguse kasutamist.
74 Sellest tuleneb, et niisuguste tegevuste puhul, nagu on kõne all põhikohtuasjas, on tegemist asutamisvabaduse piirangutega EÜ artikli 43 tähenduses.
Piirangute õigustatus
75 Euroopa Kohtu praktikast tulenevalt võib asutamisvabaduse piirang olla lubatud üksnes juhul, kui sellel on asutamislepinguga kooskõlas olev õiguspärane eesmärk ja kui seda õigustab ülekaalukas avalik huvi. Kuid lisaks peab sellisel juhul olema piirang taotletud eesmärgi saavutamiseks sobiv ega tohi minna kaugemale sellest, mis on eesmärgi saavutamiseks vajalik (vt eelkõige 30. novembri 1995. aasta otsus kohtuasjas C‑55/94: Gebhard, EKL 1995, lk I-4165, punkt 37, ning eespool viidatud Bosmani otsus, punkt 104).
76 ITF, keda toetavad eelkõige Saksamaa valitsus, Iirimaa ja Soome valitsus, väidab, et põhikohtuasjas kõne all olevad piirangud on õigustatud, kuna need on ühenduse õiguses tunnustatud põhiõiguse kaitsmiseks vajalikud ja nende eesmärk on töötajate õiguste kaitsmine, mis on ülekaalukas avalik huvi.
77 Sellega seoses tuleb täheldada, et õigus töötajate kaitsmise eesmärgil kollektiivselt tegutseda on õigustatud huvi, mis põhimõtteliselt õigustab asutamislepinguga tagatud põhivabaduste piiramist (vt selle kohta eespool viidatud Schmidbergeri otsus, punkt 74), ning et Euroopa Kohus on tunnistatud, et töötajate kaitsmine on ülekaalukas avalik huvi (vt eelkõige 23. novembri 1999. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑369/96 ja C‑376/96: Arblade jt, EKL 1999, lk I‑8453, punkt 36; 15. märtsi 2001. aasta otsus kohtuasjas C‑165/98: Mazzoleni ja ISA, EKL 2001, lk I‑2189, punkt 27, ning 25. oktoobri 2001. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑49/98, C‑50/98, C‑52/98–C‑54/98 ja C‑68/98–C‑71/98: Finalarte jt, EKL 2001, lk I‑7831, punkt 33).
78 Olgu lisatud, et EÜ artikli 3 lõike 1 punktide c ja j kohaselt hõlmab ühenduse tegevus mitte üksnes „siseturgu, mida iseloomustab kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumise takistuste kõrvaldamine liikmesriikide vahel”, vaid ka „sotsiaalpoliitikat”. EÜ artikkel 2 näeb ette, et muu hulgas on ühenduse ülesanne edendada „majandustegevuse harmoonilist, tasakaalustatud ja säästvat arengut” ning „tööhõive ja sotsiaalkaitse kõrget taset”.
79 Kuna ühenduse eesmärgid ei ole ainult majanduslikud, vaid ka sotsiaalsed, peab kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumist käsitlevatest asutamislepingu sätetest tulenevate õiguste puhul võtma arvesse sotsiaalpoliitika eesmärke, mille hulgas on vastavalt EÜ artikli 136 esimesele lõigule eelkõige parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisav sotsiaalkaitse ja tööturu osapoolte dialoog.
80 Antud juhul on eelotsusetaotluse esitanud kohtu kontrollida, kas eesmärgid, mida FSU ja ITF püüdsid oma kollektiivse tegevusega saavutada, puudutasid töötajate kaitsmist.
81 Mis puudutab FSU korraldatud kollektiivset tegevust, siis kuigi esmapilgul võib seda tegevust, mille eesmärk oli kaitsta nende ametiühinguliikmete töökohti ja töötingimusi, keda võib Rosella ümberregistreerimine puudutada, põhjendatult pidada töötajate kaitsmise eesmärgi alla kuuluvaks, ei saa selle hinnangu juurde jääda siis, kui leiab kinnitust, et kõne all olevad töökohad või töötingimused ei olnud ohus või tõsise surve all.
82 Nii oleks see eelkõige juhul, kui kohustus, mida eelotsusetaotluse esitanud kohus mainib kümnendas küsimuses, oleks õiguslikult samamoodi siduv nagu kollektiivlepingu sätted ja kui see tagaks töötajatele selliste õigusnormide ja kollektiivlepingu sätete järgimise, mis reguleerivad nende töösuhteid.
83 Kuna eelotsusetaotlusest ei nähtu selgelt, milline õiguslik tähendus tuleb omistada kümnendas küsimuses mainitud kohustusele, peab eelotsusetaotluse esitanud kohus kindlaks tegema, kas nende ametiühinguliikmete töökohad või töötingimused, keda võib Rosella ümberregistreerimine puudutada, olid ohus või tõsise surve all.
84 Kui eelotsusetaotluse esitanud kohus teeb kindlaks, et menetletavas asjas olid nende FSU liikmete töökohad või töötingimused, keda võib Rosella ümberregistreerimine puudutada, tõepoolest ohus või tõsise surve all, tuleb tal veel kontrollida, kas selle ametiühingu korraldatud kollektiivne tegevus võib tagada taotletud eesmärgi saavutamise ega lähe kaugemale sellest, mis on eesmärgi saavutamiseks vajalik.
85 Sellega seoses tuleb meenutada, et kuigi selle, kas kõne all olev kollektiivne tegevus nendele nõuetele vastab, määrab lõppkokkuvõttes kindlaks siseriiklik kohus, kes ainsana on pädev hindama faktilisi asjaolusid ja tõlgendama siseriiklikku õigust, on Euroopa Kohus, kes on kutsutud siseriiklikule kohtule tarvilikke vastuseid andma, pädev andma põhikohtuasja toimikumaterjalidest ning talle esitatud kirjalikest ja suulistest märkustest lähtudes selliseid suuniseid, mis võimaldavad siseriiklikul kohtul poolelioleva kohtuasja lahendada.
86 Mis puudutab seda, kas FSU korraldatud tegevus on põhikohtuasjas taotletud eesmärkide saavutamiseks sobiv, siis tuleb meenutada, et on vaieldamatu, et kollektiivne tegevus ning kollektiivläbirääkimised ja kollektiivlepingud võivad konkreetses olukorras olla ametiühingute jaoks üks peamisi vahendeid oma liikmete huvide kaitsmiseks (Euroopa Inimõiguste Kohtu 27. oktoobri 1975. aasta otsus kohtuasjas Syndicat national de la police belge vs. Belgia, A‑seeria, nr 19, ning 2. juuli 2002. aasta otsus kohtuasjas Wilson, National Union of Journalists jt vs. Ühendkuningriik, Recueil des arrêts et décisions 2002‑V, punkt 44).
87 Mis puudutab seda, kas põhikohtuasjas kõne all olev kollektiivne tegevus ei lähe kaugemale sellest, mis on eesmärgi saavutamiseks vajalik, siis on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne ühelt poolt muu hulgas kontrollida, kas vastavalt siseriiklikule õigusele ja selle tegevuse suhtes kohaldatavale kollektiivlepingule ei olnud FSU käsutuses muid, asutamisvabadust vähem piiravaid vahendeid, et viia lõpule Vikingiga peetavad kollektiivläbirääkimised, ning teiselt poolt, kas see ametiühing oli enne kollektiivse tegevuse algatamist need vahendid ammendanud.
88 ITF-i poliitika elluviimise tagamisele suunatud kollektiivse tegevuse osas rõhutab Euroopa Kohus, et kuivõrd niisuguse poliitika tulemusel takistatakse reederitel registreerida laevu muus riigis kui see, mille kodanikud on laevade kasusaavad omanikud, ei saa sellisest tegevusest tulenevad asutamisvabaduse piirangud olla objektiivselt õigustatud. Siiski tuleb tõdeda, nagu märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus, et sellise poliitika eesmärgiks on ka meremeeste töötingimuste kaitsmine ja parandamine.
89 Kuid nagu nähtub Euroopa Kohtule esitatud toimikumaterjalidest, on ITF kohustatud mugavuslipuvastase poliitika raames, juhul kui tema liikmesühing seda palub, käivitama solidaarsusaktsiooni sellise laeva kasusaava omaniku vastu, mis on registreeritud muus riigis kui riik, mille kodanik on kasusaav omanik, sõltumata sellest, kas viimase poolt oma asutamisvabaduse õiguse teostamisel on kahjulikud tagajärjed tema töötajate töökohtadele või töötingimustele. Nagu Viking kohtuistungil väitis, ilma et ITF oleks talle selles vastu vaielnud, kohaldatakse poliitikat, et kollektiivläbirääkimiste õigus on selle riigi ametiühingutel, mille kodanik on laeva kasusaav omanik, ka niisugusel juhul, kui laev on registreeritud riigis, mis tagab töötajatele suurema sotsiaalkaitse kui see, mis neil on esimeses riigis.
90 Neid kaalutlusi silmas pidades tuleb kolmandale kuni kümnendale küsimusele vastata, et EÜ artiklit 43 tuleb tõlgendada nii, et niisuguse kollektiivse tegevuse puhul nagu põhikohtuasjas kõne all olev tegevus, mille eesmärk on panna ettevõtjat, kelle asukoht on kindlas liikmesriigis, sõlmima kollektiivlepingut selles riigis asuva ametiühinguga ja kohaldama selle kollektiivlepingu sätteid oma teises liikmesriigis asuva tütarettevõtja töötajatele, on tegemist piiranguga nimetatud artikli tähenduses. Põhimõtteliselt võib piirangut õigustada ülekaalukas avalik huvi, nagu töötajate kaitsmine, kui tõendatakse, et piirang on taotletava õiguspärase eesmärgi saavutamiseks sobiv ega lähe kaugemale sellest, mis on eesmärgi saavutamiseks vajalik.
91 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotamise siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
1. EÜ artiklit 43 tuleb tõlgendada nii, et põhimõtteliselt ei ole selle artikli kohaldamisalast välja arvatud ametiühingu või ametiühingute liidu kollektiivne tegevus ettevõtja vastu, selleks et ettevõtja sõlmiks kollektiivlepingu, mille sisu on selline, et paneb ta loobuma asutamisvabaduse kasutamisest.
2. EÜ artikkel 43 annab eraettevõtjale õigusi, millele saab ametiühingu või ametiühingute liidu vastu tugineda.
3. EÜ artiklit 43 tuleb tõlgendada nii, et niisuguse kollektiivse tegevuse puhul nagu põhikohtuasjas kõne all olev tegevus, mille eesmärk on panna ettevõtjat, kelle asukoht on kindlas liikmesriigis, sõlmima kollektiivlepingut selles riigis asuva ametiühinguga ja kohaldama selle kollektiivlepingu sätteid oma teises liikmesriigis asuva tütarettevõtja töötajatele, on tegemist piiranguga nimetatud artikli tähenduses.
Põhimõtteliselt võib piirangut õigustada ülekaalukas avalik huvi, nagu töötajate kaitsmine, kui tõendatakse, et piirang on taotletava õiguspärase eesmärgi saavutamiseks sobiv ega lähe kaugemale sellest, mis on eesmärgi saavutamiseks vajalik.

matches: kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus kohus


text:
1. HMS § 52 lg 1 p-s 2 on haldusorganitele antud üldine volitus teha enne asja lõplikku lahendamist õiguslikult siduvalt kindlaks lõplikul lahendamisel tähtsust omavad asjaolud. Sellised otsused kujutavad endast haldusaktide eriliiki, mida nimetatakse eelhaldusaktiks. KeÜS § 51 on HMS üldsätte suhtes erinormiks, mis täpsustab, kuidas ja millistel tingimustel võib loa andja anda eelhaldusakte keskkonnaloa menetluses ning millised on sellise akti andmise tagajärjed menetlustähtaegadele.
2. Eelhaldusaktide andmise võimalus keskkonnalubade menetlemisel lubab pikka ning keerulist loamenetlust lihtsustada. Menetluse käigus eelhaldusaktide andmise abil teatud asjaolude siduvalt kindlakstegemine võimaldab jagada keskkonnaloa menetluse selgelt eristuvateks etappideks. Sealjuures saab hilisemates etappides keskenduda vaid teatud (vaidlusi põhjustavatele või täiendavat selgitamist vajavatele) küsimustele, mida varem kindlaks tehtud ei ole.
2.1. Eelhaldusakte on võimalik anda kahel juhul.
2.1.1. Esiteks on KeÜS § 52 lg 1 punktides 1 ja 2 sätestatud formaalsete loa andmisest keeldumise aluste kindlakstegemine võimalik juba menetluse varajases etapis. Eelhaldusakt, mis kinnitab, et puuduvad formaalsed alused loa andmisest keeldumiseks, annab käitajale kindlustunde, et täiendavate kulutuste tegemine (nt keskkonnauuringute läbiviimiseks) on õigustatud.
2.1.2. Teine juhtum, KeÜS § 52 lg 1 punktides 3–10 loetletud asjaolude kindlakstegemine, eeldab samas juba taotluse sisulist läbivaatamist ja/või täiendavaid uuringuid. Nende kindlakstegemine eelhaldusaktiga on mõistlik eelkõige juhul, kui puudub vaidlus teatud asjaolude üle, ent kõikides küsimustes ei ole veel osapooli rahuldava lahenduseni jõutud. Näiteks võib eelhaldusakti andmine olla mõistlik juhul, kui on selge, et tegevusega (nt uue kaevanduse rajamisega) ei kaasne küll keskkonna kvaliteedi piirväärtuste ületamist, ent vaidlusaluseks küsimuseks on, kas loodusvarusid kasutatakse seejuures otstarbekalt või kas tegevus võib kahjustada Natura 2000 võrgustiku alasid ning seeläbi tuua kaasa keskkonnaohu.
2.2. KeÜS § 51 lg 1 kohaselt on loa andjal õigus teha eelhaldusaktide abil siduvalt kindlaks keskkonnaloa andmise seisukohast tähtsust omavad asjaolud. Loa andmisel võivad tähtsust omada kõik asjaolud, mille esinemisest loa andmine sõltub. Näiteks võidakse eelhaldusaktiga kindlaks teha, et taotleja poolt kavandatud tehnika vastab parima võimaliku tehnika nõuetele, taotleja vastab käitajale esitatavatele nõuetele, teatud liiki keskkonnaohtu on käitaja poolt kavandatud meetmetega võimalik vältida jne. Kuna KeÜS-s on loa andmise eeltingimused sätestatud negatiivselt (loetletud on asjaolud, mille esinemisel keeldutakse loa andmisest), võiks loa taotleja olla eelkõige huvitatud kinnitusest, et loa andmist välistavaid asjaolusid ei esine. Lisaks KeÜS-s sätestatud üldistele alustele sätestatakse keskkonnaloa andmisest keeldumise alused ka eriseadustes ning ka nende osas võib olla mõistlik eelhaldusakti andmine.
2.3. KeÜS § 51 lg 1 kohaselt võib loa andja anda eelhaldusakti kas omal algatusel või taotleja taotlusel. Kolmandatel isikutel (nt käitise naabruskonnas elavatel isikutel), kes soovivad, et eelhaldusaktiga tuvastataks neid positiivselt mõjutava käitisega (nt ühisveevärgi puurkaevuga) seotud asjaolu, eraldiseisvat eelhaldusakti taotlemise õigust ei ole. Küll aga on neil õigus pöörduda loa andja poole vastava ettepanekuga, mida tuleks haldusorgani poolt käsitada märgukirjana. Peamine erinevus keskkonnaloa taotleja poolt esitatava taotluse ning kolmandate isikute poolt esitatava märgukirja vahel seisneb haldusorganilt nõutavas reaktsioonis. Eelhaldusakti andmise taotluse korral võib vastava taotluse menetlus lõppeda vaid HMS §-s 43 sätestatud viisidel (taotlus rahuldatakse, jäetakse rahuldamata või läbi vaatamata, või taotleja võtab selle tagasi). Praktikas tähendab see, et enamasti tuleb anda kas taotletud eelhaldusakt või haldusakt eelhaldusakti andmata jätmise kohta. Märgukirjale tuleb haldusorganil küll vastata, ent see ei kujuta endast eraldi haldusakti. Samas on mõeldav, et haldusorgan otsustab kolmanda isiku märgukirja tõttu eelhaldusakti andmise omal algatusel (võttes pöördumist arvesse vastava kaalutlusotsuse tegemisel).
3. Keskkonnalubade menetlemine toimub KeÜS § 44 kohaselt reeglina avatud menetluses. Sellisel juhul on eelhaldusaktide andmise õigus ajaliselt piiratud, kuna haldusorgan ei tohiks anda eelhaldusakte enne loataotluse avalikku väljapanekut ja arutelu. Juhul kui haldusorgan teeb mõne loa andmisel tähtsust omava asjaolu kindlaks enne, kui avalikkus saab selle suhtes arvamust avaldada, ei ole tagatud avalikkuse varajane ja tõhus osalemine otsusetegemises. Selline käitumisviis oleks vastuolus Århusi konventsiooni artikli 6 lg-ga 4 ning sellele sättele tugineva KeÜS § 28 lg-ga 3.
3.1. Oluline on osundada, et avaliku väljapaneku või arutelu käigus vastuväidete esitamine ei tähenda, et haldusorgan ei võiks vastava asjaolu suhtes eelhaldusakti anda. Samas tuleb sel juhul arvestada, et vastav otsus võidakse vaidlustada. Seetõttu ei pruugi eelhaldusakti andmine anda soovitud tulemust ega haldusmenetluse läbiviimist tõhusamaks muuta.
4. KeÜS § 51 kohaselt antud eelhaldusakt ei tekita lõppotsusest sõltumatult õiguslikke tagajärgi, st ei anna käitajale õigust tegevust alustada. Samas ei saa loa andja eelhaldusaktiga kindlaks tehtud asjaoludest lõpliku otsuse langetamisel niisama lihtsalt mööda minna. Sarnaselt teiste haldusaktidega võib haldusorgan eelhaldusakti küll muuta või kehtetuks tunnistada, ent seejuures tuleb arvestada seaduses sätestatud piirangutega. Õiguspärase eelhaldusakti võib loa andja kehtetuks tunnistada vaid juhul, kui esineb mõni HMS § 66 lõikes 2 loetletud asjaoludest. Õigusvastase eelhaldusakti kehtetuks tunnistamiseks on haldusorgan küll alati õigustatud, ent seejuures tuleb arvestada isikus haldusakti kehtima jäämise osas tekkinud usalduse kaitsega (RKHKo 29.03.2006, 3-3-1-81-05, p 13; RKHKo 12.10.2006, 3-3-1-48-06, p 10; RKHKo 16.11.2006, 3-3-1-78-06, p 12).
5. Praktikas on eelhaldusaktide osas tekitanud küsimusi nende vaidlustamine. Täpsemalt on vaieldud selle üle, kas eelhaldusakte on (ka kolmandate isikute poolt) võimalik vaidlustada ka koos lõpliku haldusaktiga või on eelhaldusakte võimalik vaidlustada vaid eelhaldusakti teatavaks tegemisest algava kaebetähtaja (reeglina 30 päeva) jooksul.
5.1. Riigikohus on leidnud, et teatud juhtudel on eelhaldusakte võimalik vaidlustada ka koos lõpliku haldusaktiga. Kaebeõiguse ja õiguskindluse printsiibi üheaegse õiglase realiseerimise huvides ei saa kaebuse esitamise tähtaeg hakata kulgema enne, kui mõistlikult käituval kaebajal oleks üldse võimalik leida, et rikutakse tema õigusi või piiratakse tema vabadusi. Mõningatel juhtudel ei ole eelhaldusakti andmisel seda võimalik tuvastada ning alles eelhaldusakti ja lõpliku akti koostoimes selgub, kas kaebaja õigusi rikutakse. Riigikohus leidis, et eelhaldusakti eraldi vaidlustamine on teisalt vajalik siis, kui sellega on vältimatult kindlaks määratud lõpliku haldusakti sisu (RKHKm 15.10.2002, 3-3-1-48-02, p 8).
5.2. Keskkonnalubade menetlemisel võidakse anda mõlemat laadi eelhaldusakte. Juhul kui eelhaldusaktiga määratakse näiteks siduvalt kindlaks, et taotluses kirjeldatud tehnoloogia vastab parima võimaliku tehnika nõudele või et käitaja on valinud käitisele nõuetekohase asukoha, võib see osaliselt määrata kindlaks lõpliku haldusakti sisu ning seetõttu tuleks vastav eelhaldusakt ka teatavaks tegemise järel vaidlustada. Samas ei määra näiteks see, kui eelhaldusaktiga tuvastatakse asjaolu, et isik tegutseb loaga lubataval tegevusalal, vältimatult kindlaks lõpliku haldusakti sisu ja seetõttu ei ole eelhaldusakti eraldi vaidlustamine vajalik.
6. Keskkonnalubade menetluses otsustatakse eelhaldusaktide andmine vastavalt KeÜS § 51 lg-le 2. Nimetatud säte ei täpsusta, millised loa andmist puudutavad sätted on eelhaldusaktide andmisel asjakohased. Praktikas peaksid olema asjakohased eelkõige otsuse sisu ja vormistamist puudutavad sätted, samuti haldusakti eelnõu avalikustamist puudutavad sätted (KeÜS §-d 45–48). Nagu eelpool (vt kommentaari p 3) välja toodud, võib eelhaldusakte reeglina välja anda alles pärast loataotluse avalikku väljapanekut ja arutelu. Seega võib selle nõude lugeda täidetuks juhul, kui kogu luba puudutava eelnõu avalikustamisel on välja toodud kavatsus teatud asjaolude kindlakstegemiseks eelhaldusaktiga ning menetluses osalevatele isikutele on antud võimalus selles osas oma seisukohti väljendada. Eelhaldusakti sisus tuleks märkida kõik KeÜS § 53 lg-s 1 loetletud andmed, mis on vastava otsuse puhul asjakohased. Kirjaliku haldusaktina peab eelhaldusakt olema HMS § 56 lõike 1 kohaselt ka põhjendatud. Keskkonnalubade menetluses antavad eelhaldusaktid tuleb vastavalt KeÜS § 58 lõikele 7 teha teatavaks samal viisil kui lõplikud keskkonnaload.
7. KeÜS § 51 lg 2 täpsustab, et eelhaldusakti andmine ei vabasta loa andjat kohustusest menetleda keskkonnaloa taotlus KeÜS §-s 49 ettenähtud tähtaja jooksul (reeglina 90, erandina 30 päeva jooksul). Selline säte võib esmapilgul tekitada küsitavusi eelhaldusaktide praktilise vajalikkuse kohta. Oluline on aga meeles pidada, et KMH läbiviimisel peatub loamenetlus mõjude hindamise ajaks. Seetõttu võib keskkonnaloa menetlus praktikas oluliselt kauem kesta. Selles olukorras võib teatud asjaolude siduvalt kindlakstegemine loa andja poolt olla taotleja huvide seisukohalt siiski vajalik ja põhjendatud.

matches:
§ 52
§ 51
§ 52
§ 52
§ 51
§ 51
§ 44
§ 28
§ 51
§ 66
Riigikohus
Riigikohus
§ 51
§ 53
§ 56
§ 58
§ 51


Kas pean aktsepteerima töölepingu lõpetamise teadet, mis saadetud abikaasa e-mailile, mida ma ei ole tööandjale kontaktiks andnud? - Tööõigus - vastused.ee
Kas pean aktsepteerima töölepingu...
Küsimus: Kas pean aktsepteerima töölepingu lõpetamise teadet, mis saadetud abikaasa e-mailile, mida ma ei ole tööandjale kontaktiks andnud?28.04.2019
Tööandja edastas teate töölepingu lõpetamise kohta minu abikaasa e-mailile, kas see on seaduslik ja kas mul on kohustus see allkirjastada, kuna ma ei ole abikaasa e-maili esitanud ettevõttele enda kontaktandmena. Töölepingu lõpetamise aluseks on märgitud TLS§88lg1, kuid alapunkt on jäetud märkimata, kuidas selle suhtes käituda. Ise olen praegu seoses vähidiagnoosiga haiguslehel juba üle nelja kuu.
Ülesütlemisavaldus on ühepoolne tahteavaldus, mis muutub kehtivaks hetkel, kui teine pool on selle kätte saanud (tsiviilseadustiku üldosa seadus § 69 lg 1). Ülesütlemisavaldus tuleb teha kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis, s.o nt e-kirja, kirja, smsi teel. Suuline ülesütlemine on tühine (töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 95 lg 1). Seega kui tööandja on andud töötajale kirjaliku ülesütlemisavalduse ning töötaja on selle kätte saanud, siis on tegemist kehtiva ülesütlemisavaldusega. Teise poole nõusoleku, sh allkirja, selle kehtima hakkamiseks tarvis pole. Töösuhe lõpeb avaldusel märgitud kuupäeval.
Oluline ei olegi niivõrd see, millisele e-maili aadressile tööandja avalduse saatis, kui see, kas töötaja on avalduse kätte saanud. Teie kirjal põhjal võib järeldada, et Te olete tööandja avalduse kätte saanud ja seetõttu on avaldus ka kehtivaks muutunud.
Mis puudutab ülesütlemise alust, siis võib tööandja töölepingu erakorraliselt üles öelda töötajast tuleneval mõjuval põhjusel TLS § 88 lg 1 p 1 kohaselt, mille tõttu ei saa mõlemapoolseid huve järgides eeldada töösuhte jätkamist, eelkõige kui töötaja ei ole pikka aega tulnud toime tööülesannete täitmisega terviseseisundi tõttu, mis ei võimalda töösuhet jätkata (töövõime vähenemine terviseseisundi tõttu). Töövõime vähenemist terviseseisundi tõttu eeldatakse, kui töötaja terviseseisund ei võimalda tööülesandeid täita nelja kuu jooksul.
Erakorralise ülesütlemise puhul kerkib üles küsimus, kas tööandja peaks töösuhte ülesütlemisel TLS § 88 lg 1 p 1 alusel järgima etteteatamistähtaega. TLS § 97 lg 3 kohaselt võib tööandja TLS § 88 lg-s 1 nimetatud alusel töölepingu üles öelda etteteatamistähtaega järgimata, kui kõiki asjaolusid ja mõlemapoolset huvi arvestades ei või mõistlikult nõuda lepingu jätkamist kokkulepitud tähtaja või etteteatamistähtaja lõppemiseni. Kui etteteatamistähtaeg jäetakse TLS § 97 lg 3 alusel järgimata, siis ei tule maksta hüvitist vähem etteteatatud aja eest TLS 100 lg 5 alusel.
Seega vaidlusaluseks kohaks on see, kas töölepingu ülesütlemine TLS § 88 lg 1 p 1 alusel on TLS § 97 lg-s 3 kirjeldatud situatsioon ehk olukord, kus ei saa mõistlikult nõuda lepingu jätkamist või mitte. Tööandjal on kohustus tõendada, et TLS § 97 lg 3 rakendamiseks on kaalutud mõlema poole huve ja arvestatud on kõikide asjaoludega.
Riigikohus on oma otsuses nr 3-2-1-172-14 selgitanud, et kui tööandja ütleb töölepingu TLS § 88 lg 1 p 1 alusel erakorraliselt üles töötaja töövõime vähenemisel terviseseisundi tõttu, on ta üldjuhul kohustatud järgima TLS § 97 lg-s 2 sätestatud etteteatamistähtaegu. Üksnes juhul, kui asjaolusid ja mõlema poole huve kaaludes ei ole mõistlik nõuda lepingu jätkamist kokkulepitud tähtaja või etteteatamistähtaja lõppemiseni, võib ta TLS § 97 lg 3 järgi öelda töölepingu üles etteteatamistähtaega järgimata. TLS § 97 lg 3 alusel etteteatamistähtaja järgimata jätmine ja selle põhjendatuse hindamine on kaalutlusotsus, mille tegemisel tuleb arvestada kõiki asjaolusid ja mõlema poole huve.
Seega kokkuvõttes võib öelda, et kui töösuhe öeldakse üles TLS § 88 lg 1 p 1 alusel, siis tuleb kaaluda, kas etteteatamistähtaja järgimine on võimalik või mitte. Üldjuhul tuleb etteteatamistähtaega järgida. Selle mittejärgimisel tuleb maksta hüvitist vähem etteteavitatud aja eest. Kui tööandja jätab etteteatamistähtaja järgimata, siis on töötajal õigus pöörduda töövaidluskomisjoni poole saamata jäänud hüvitise nõudega. Töövaidluskomisjoni otsus sõltub osapoolte argumentidest ja tõenditest.


Nõuded lennundusjulgestusega seotud tööülesandeid täitva isiku koolitusele ja kvalifikatsioonile ning lennundusjulgestusega seotud tööülesandeid täitva isiku valiku ja lennundusjulgestusalase läbivaatuse teostaja tunnustamise kord – Riigi Teataja
Nõuded lennundusjulgestusega seotud tööülesandeid täitva isiku koolitusele ja kvalifikatsioonile ning lennundusjulgestusega seotud tööülesandeid täitva isiku valiku ja lennundusjulgestusalase läbivaatuse teostaja tunnustamise kord
RTL 2005, 62, 886
Vastu võetud 31.05.2005 nr 61
Määrus kehtestatakse « Lennundusseaduse» (RT I 1999, 26, 376; 2001, 87, 525; 2002, 47, 297; 61, 375; 63, 387; 2003, 23, 138 ja 143; 88, 594; 2004, 25, 169; 30, 208; 81, 541; 87, 593; 2005, 29, 216) § 243 lõike 4 alusel.
Määruse eesmärk on lennundusjulgestusega seotud tööülesannete nõuetekohase täitmise tagamine läbi vastavaid tööülesandeid täitva isiku hoolika valiku, koolitamise ja eksamineerimise.
§ 2. Lennundusjulgestusega seotud tööülesandeid täitva isiku töölevõtmine
(1) Lennundusjulgestusega seotud töökohale kandideerija esitab eestikeelse kirjaliku avalduse ning järgmised dokumendid:
1) Eesti Vabariigi kodaniku pass või isikutunnistus;
2) vähemalt keskharidust tõendav dokument;
3) elulookirjeldus, mis muuhulgas sisaldab andmeid varasema töökogemuse ja läbitud haridustee kohta;
4) täienduskoolituse läbimist tõendavad dokumendid nende olemasolul.
(2) Avaldusele kirjutab kandidaat alla isiklikult, kinnitades nõustumist andmete kontrollimisega tulevase tööandja poolt ning kõigi tema poolt esitatud andmete vastavusega tegelikkusele.
(3) Tööandja kontrollib kandidaadi võimalikku karistatust karistusregistrist.
(4) Lennundusjulgestusega seotud tööülesandeid täitma hakkava isiku töölevõtmisel arvestatakse Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni lennundusjulgestusega seotud tööülesandeid täitma hakkava isiku värbamise põhimõtteid.
§ 3. Lennundusjulgestusega seotud tööülesandeid täitva isiku koolitus ja kvalifikatsioon
(1) Lennundusjulgestusega seotud tööülesandeid täitva isiku koolitusi korraldatakse vastavalt Lennuameti poolt kooskõlastatud koolitusprogrammidele, mida viivad läbi Lennuametis iga-aastase lennundusjulgestuse viimaste arengute alase seminari läbinud koolitajad.
(2) Lennundusjulgestusega seotud tööülesandeid täitev isik peab olema läbinud oma ametikohale vastava lennundusjulgestusalase koolituse. Kvalifikatsiooni säilitamiseks korraldatakse täienduskoolitusi vähemalt kord aastas.
(3) Lennundusjulgestusega seotud tööülesandeid täitva isiku koolitused on:
1) «Lennundusseaduse» § 243 lõikes 3 nimetatud isiku koolitus;
2) ettevõttes lennundusjulgestusalase tegevuse järelevaataja koolitus;
3) lennundusjulgestusalase läbivaatuse teostaja koolitus;
4) lennundusjulgestusega seotud tööülesandeid täitva isiku koolitus, kui isik ei kuulu punktides 1–3 nimetatud lennundusjulgestusega seotud tööülesandeid täitvate isikute hulka;
5) julgestusvalmiduse koolitus vastavalt Euroopa Parlamendi ja EL nõukogu määruse 2320/2002/EÜ, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad (Euroopa Liidu Teataja L 355, 30.12.2002, lk 1–22) lisa punktile 12.3;
6) käesolevas lõikes nimetatud isikute täienduskoolitus.
(4) Lõike 3 punktis 1 nimetatud koolituse läbinud isik peab omama teadmisi valdkondades, nagu need on sätestatud Euroopa Parlamendi ja EL nõukogu määruse 2320/2002/EÜ lisa punktis 12.2 isikule, kelle tööks on osaliselt või täielikult julgestusülesannete täitmine.
(5) Lõike 3 punktis 2 nimetatud koolituse läbinud isik peab omama teadmisi valdkondades, nagu need on sätestatud Euroopa Parlamendi ja EL nõukogu määruse 2320/2002/EÜ lisa punktis 12.2 isikule, kelle tööks on osaliselt või täielikult julgestusülesannete täitmine ning lisa 12.2 alapunktis 2 «Turvatöötajate väljaõpe» turvatöötajale.
(6) Lõike 3 punktides 3 ja 4 nimetatud koolituse läbinud isik peab omama teadmisi valdkondades, nagu need on sätestatud Euroopa Parlamendi ja EL nõukogu määruse 2320/2002/EÜ lisa punkti 12.2 alapunktis 2 «Turvatöötajate väljaõpe» turvatöötajale.
(7) Lõike 3 punktides 1–4 nimetatud isikud läbivad töölevõtmisel julgestusvalmiduse koolituse, seejärel töötavad juhendaja või instruktori juhendamisel ning läbivad lõike 3 punktides 1–4 nimetatud koolituse tulenevalt oma tööülesannetest kuue kuu jooksul tööleasumisest.
(8) Lõikes 3 nimetatud koolitusi võib läbi viia ka muu lennundusalase koolituse raames.
(9) Lennundusjulgestusalases koolituses arvestatakse Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni lennundusjulgestusalaste koolituste põhimõtteid.
§ 4. Koolitusjärgne teadmiste ja oskuste kontroll
(1) Lennundusjulgestusega seotud tööülesandeid täitva isiku koolituse lõppedes kontrollib koolitaja koolitatava isiku teadmisi ja oskusi. Teadmiste ja oskuste kontrolli tulemused fikseeritakse.
(2) Lennundusjulgestusalase läbivaatuse teostaja teadmisi ja oskusi kontrollitakse eelnevalt Lennuametis kooskõlastatud teooria- või praktilise osa testiga. Lennundusjulgestusalase läbivaatuse teostaja praktilise osa test peab sisaldama läbivalgustusaparaadi simulaatori kasutamist või õppe-eesmärgil kasutatavate kottide läbivaatamist.
§ 5. Lennundusjulgestusalase läbivaatuse teostaja tunnustamine
(1) Lennuamet tunnustab isikut, kes on läbinud § 3 lõike 3 punktis 3 nimetatud koolituse ning koolituse lõpus sooritanud § 4 lõikes 2 nimetatud teooria- ja praktilise osa testi positiivse tulemusega vähemalt 90% ulatuses.
(2) Lennundusjulgestusalase läbivaatuse teostaja tunnustamiseks esitab koolitaja Lennuametile vastavasisulise taotluse ja lisab sellele lõikes 1 nimetatud teooria- ja praktilise osa testi tulemused (eksamiprotokolli) kahes eksemplaris ning Lennuameti nõudmisel muud teooria- või praktilise osa testi sooritamist puudutavad täiendavad dokumendid.
(3) Lennuamet vaatab esitatud taotluse ja sellele lisatud dokumendid läbi ja otsustab tunnustamise 5 tööpäeva jooksul alates taotluse ja sellele lisatud dokumentide registreerimisest. Juhul kui Lennuamet soovib täiendavaid dokumente, otsustatakse tunnustamine viie tööpäeva jooksul alates parandatud taotluse või täiendavate dokumentide Lennuametis registreerimisest
(4) Lennuameti antud lennundusjulgestusalase läbivaatuse teostaja tunnustus kehtib ühe aasta.
§ 6. Lennundusjulgestusega seotud tööülesandeid täitva isiku motiveerimine
Lennundusjulgestusega seotud tööülesandeid täitva isiku kvalifikatsiooni säilitamiseks ja tööülesannete efektiivse täitmise tagamiseks töötatakse ettevõtte siseselt välja nimetatud isikute motiveerimise põhimõtted, mis sisaldavad vähemalt:
1) töötaja tunnustamist väljapaistvate töötulemuste eest;
2) ülesannete ja vastutuse selget määratlemist;
3) koolituse võimaldamist;
4) sanktsioone tööülesannete puuduliku täitmise või täitmata jätmise korral;
5) tööülesannete vahelduvust;
6) määratletud tööaega;
7) tööga hõivatuse tagamist;
8) edutamise võimalusi;
9) tööalaseid väljakutseid.