Kinnistusraamatuseadus [terviktekst muudatustega kuni 17.02.99] – Riigi Teataja
Kinnistusraamatuseadus [terviktekst muudatustega kuni 17.02.99]
RT I 1999, 44, 511
26.06.1996 (RT I 1996, 51, 967) 29.07.1996
20.01.1999 (RT I 1999, 10, 155) 1.01.2000
17.02.1999 (RT I 1999, 27, 380) 1.04.1999; paragrahvide 14, 24, 34, 79, 792, 793 osas 18.03.1999
Muudatusi sisaldava paragrahvi lõpus sulgudes on viide seadus(t)ele (vastuvõtmise kuupäev), millega kehtestati praegune sõnastus. Terviktekst avaldatakse 17.02.1999. a seaduse § 109 alusel.
(2) Justiitsministril on õigus anda määrusi käesoleva seaduse ellurakendamiseks ning kinnistusametite tegevuse korraldamiseks.
§ 2. Kinnistusametid
(1) Kinnistusraamatuid peavad maa- ja linnakohtutes asuvad kinnistusametid.
(2) Kinnistusamet peab kinnistusraamatuid tema kinnistuspiirkonnas asuvate kinnistute kohta.
(3) Kinnistusameti õigusvastase tegevuse tagajärjel tekitatud kahju eest vastutab riik.
§ 3. Kinnistusameti koosseis
Kinnistusameti koosseisu sätestab kohtute seadus (RT 1991, 38, 472; 1993, 1, 2; RT I 1993, 24, 429; 65, 922; 1994, 81, 1382; 86/87, 1487; 94, 1609; 1995, 29, 358; 87, 1540; 1996, 31, 631; 42, 811; 51, 967; 1998, 4, 62). [26.06.1996]
§ 4. Kinnistusameti pitsat
Kinnistusametil on pitsat, mille jälg (edaspidi pitser) koos kinnistamiseks pädevate isikute allkirjanäidistega saadetakse kõigile kinnistusametitele. [26.06.1996]
(1) Kinnistuspiirkond on vastava maa- või linnakohtu tööpiirkond. Justiitsminister võib oma määrusega teha sellest erandeid.
(1) Kinnistuspiirkonna muutumisel läheb kinnistu kohta kinnistusraamatu pidamine üle kinnistusametile, mille tööpiirkonda jääb kinnistu.
(2) Senine kinnistusregistriosa suletakse vastavalt §-le 73 ja kinnistustoimik antakse üle vastavale kinnistusametile. Kehtivad kanded kantakse üle uude registriossa. Kustutatud kanded kantakse üle, kui need on vajalikud kustutamata kannete mõistmiseks. Uue kinnistusraamatu osa pealkirjas viidatakse endisele kinnistusregistriosale.
(3) Uue kinnistusregistriosa vastavust endisele tõestab uut registriosa pidava kinnistusameti kinnistamiseks pädev isik.
(4) Kinnistustoimiku üleandmise kohta tehakse endises kinnistusregistriosa pealkirjas märge.
(5) Käesoleva paragrahvi 1.4. lõikes sätestatu kehtib ka kinnistu üleminekul teise kinnistusjaoskonda sama kinnistuspiirkonna piires. [26.06.1996]
Kui kinnistu asub mitmes kinnistuspiirkonnas, peetakse selle kohta kinnistusraamatut ainult ühes kinnistusametis, mille suhtes teeb valiku omanik kinnistusregistriosa avamisel.
(3) Avalik-õiguslikule isikule kuuluv kinnisasi kantakse kinnistusraamatusse, kui seda koormatakse asjaõigusega või kui seda soovib omanik, samuti siis, kui kinnisasi antakse teise isiku valdusse.
Lõike 1 sõnastus kuni 31.12.1999 Lõike 1 sõnastus alates 1.01.2000
(1) Enne registriosa avamist kinnistusraamatusse kandmata kinnisasja kohta avaldab kinnistusamet selle kohta teate Riigi Teataja Lisas ja justiitsministri poolt iga aasta 1. detsembriks määratud ajalehes ning vajadusel muul puudutatud isikutele kättesaadaval viisil. (1) Enne registriosa avamist kinnistusraamatusse kandmata kinnisasja kohta avaldab kinnistusamet selle kohta teate ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded ning vajadusel muul puudutatud isikutele kättesaadaval viisil.
Punkti 3 sõnastus kuni 31.12.1999 Punkti 3 sõnastus alates 1.01.2000
3) ettepanek isikutele teatada kinnistusametile ühe kuu jooksul, arvates teate avaldamisest Riigi Teataja Lisas, oma õigustest ja vastuväidetest; 3) ettepanek isikutele teatada kinnistusametile ühe kuu jooksul, arvates teate avaldamisest ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded, oma õigustest ja vastuväidetest;
4) kinnistusameti nimetus ja asukoht.
(3) Registriosa avamise ja tehtava kande suhtes esitatud kaebus ei takista registriosa avamist. Kaebuse esitanud isik võib nõuda märke tegemist avatavasse kinnistusregistri ossa. [14.12.1994; 26.06.1996; 20.01.1999]
(4) Kui käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud asjaõigus muudetakse või lõpetatakse, on kinnistusamet kohustatud märke parandama.
KINNISTUSRAAMATU SISU
(3) [kehtetu  14.12.1994]
(6) Kui registriosa mõnes jaos ei ole kannete jaoks enam ruumi, lisatakse registriossa vastav lisaleht. [26.06.1996]
5) lisalehed. [26.06.1996]
(2) Esimese lõike punktides 1, 2, 3 ja 5 sätestatud andmed esitab enne kinnistamist riigi maakatastri pidaja, kes vastutab nende andmete õigsuse eest. Nimetatud andmed ei ole kanneteks asjaõigusseaduse (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509) ja käesoleva seaduse tähenduses.
(4) Kui kinnistu pindala muutumisega kaasneb kinnistu piiride muutumine katastriüksuse plaanil, esitab riigi maakatastri pidaja koos andmete parandamise taotlusega kinnistu omaniku ja teiste kinnistusraamatust nähtuvate puudutatud isikute nõusoleku nende andmete parandamiseks kinnistusregistris. Omaniku ja puudutatud isiku allkiri nõusolekul peab olema notariaalselt tõestatud. [14.12.1994; 17.02.1999]
(1) Kinnistusregistriosa teise jakku «Omanik» kantakse:
1) füüsilisest isikust omaniku puhul nimi ja isikukood (selle puudumisel sünniaeg), juriidilisest isikust omaniku puhul nimi, asukoht, registrikood või registreerimistunnistuse number selle seadusega sätestatud kehtivusaja lõpuni ning avalik-õigusliku juriidilise isiku puhul nimi;
2) kui kinnistu on ühises omandis  omanike nimed, see, kas kinnistu on ühis- või kaasomandis, ning kaasomandi korral kaasomanike osade suurus;
3) kande õiguslik alus.
(2) Isikukoodi täiendav sissekandmine ja isikuandmete parandamine toimub omaniku lihtkirjaliku avalduse ja isikuandmeid parandanud ametiasutuse tõendi alusel.
(3) Registrikoodi täiendav sissekandmine ja parandamine toimub juriidilise isiku esindaja lihtkirjaliku avalduse ja vastava registri registrikaardi tõestatud ärakirja alusel. [17.02.1999]
4) käesoleva paragrahvi punktides 13 nimetatud kannete kustutamine.
(2) Riigi omandis oleva kinnistu korral kantakse käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud jakku märkus riigivara valitseja kohta. [14.12.1994; 17.02.1999]
3) intressimäärad;
4) muude kõrvalnõuete rahaline suurus;
6) käesoleva paragrahvi punktides 15 nimetatud kannete muudatused;
7) käesoleva paragrahvi punktides 16 nimetatud kannete kustutamine. [17.02.1999]
(1) Kinnistusregistrile lisatakse kaks abiregistrit, millest üks koostatakse omanike nimede, teine kinnistute järgi.
(2) Abiregistrid on ette nähtud ainult kinnistusameti töö hõlbustamiseks ja nendega tutvumist ei võimaldata. [26.06.1996]
Lõike 2 sõnastus kuni 31.12.1999 Lõike 2 sõnastus alates 1.01.2000
(2) Menetlus algatatakse kinnistusameti juhataja või puudutatud isiku avalduse alusel. Vähemalt kolm kuud enne avalduse sisulist läbivaatamist avaldab kohus Riigi Teataja Lisas ja justiitsministri poolt iga aasta 1. detsembriks määratud ajalehes teate, milles märgitakse avalduse sisu. (2) Menetlus algatatakse kinnistusameti juhataja või puudutatud isiku avalduse alusel. Vähemalt kolm kuud enne avalduse sisulist läbivaatamist avaldab kohus ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teate, milles märgitakse avalduse sisu.
(3) Asendusosa sisseseadmise otsuse teeb maa- või linnakohtu esimehe nimetatud kohtunik. [14.12.1994; 26.06.1996; 20.01.1999]
(2) Kinnistuspäevikusse kantakse lisaks avalduse vastuvõtmise kuupäev, puudutatud kinnistu number, määruse tegemise aeg, kestus, täiendavate dokumentide saabumise aeg, kinnistamisotsuse tegemise, sissekandmise ja teatavakstegemise aeg, kinnistamist läbiviivate isikute allkirjad, tehinguväärtus ja riigilõiv. [14.12.1994; 26.06.1996]
(4) Kinnistusamet tagab kinnistustoimikus oleva registriosa ärakirja ja muude dokumentide vastavuse algdokumentidele. [17.02.1999]
§ 21 [kehtetu  17.02.1999]
§ 22. Kinnistusameti arhiiv
(1) Kinnistusraamatud säilitatakse alaliselt kinnistusametis asuvas arhiivis.
(2) Kinnistusameti arhiivi pidamise korra ja arhiivile esitatavad nõuded määrab justiitsminister.
KINNISTUSREGISTRI KANDED
3) kande teinud isikute allkirja. [26.06.1996]
1) kinnistatud asjaõiguse sisu, selle isiku nime, kelle kasuks kanne tehakse, ning füüsilise isiku puhul isikukoodi, selle puudumisel sünniaega, ja juriidilise isiku puhul asukohta ja registrikoodi või registreerimistunnistuse numbrit selle seadusega sätestatud tähtaja lõpuni;
3) viidet järjekohale, kui samal päeval tehakse samasse registriossa mitu kannet (§ 49). [17.02.1999]
Kanded kinnistusregistriosas nummerdatakse iga registrijao piires nende tegemise järjekorras. Muutmise ja kustutamise kanded saavad selle kande numbri, mille kohta need käivad. [26.06.1996]
(2) Mahatõmbamised ja juurdekirjutused kande tekstis, välja arvatud õiguslikku tähendust mitteomavate kirjavigade parandamine, samuti teksti kustutamine või muul viisil loetamatuks muutmine ei ole lubatud. [17.02.1999]
(1) Märge kantakse kinnistusregistrisse kinnisasja omaniku või puudutatud asjaõiguse omaja nõusolekul, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Eelmärge ja vastuväide kantakse kinnistusregistrisse:
1) selle isiku avalduse alusel või nõusolekul, kelle omandit või piiratud asjaõigust see puudutab, või
2) hagi tagamise määruse alusel.
(3) Keelumärge kantakse kinnistusregistrisse hagi tagamise määruse või muul seaduses sätestatud alusel.
(4) Märkus kantakse kinnistusregistrisse seaduses sätestatud juhtudel.
(6) Märke kandmise avaldusel peavad allkirjad olema notariaalselt tõestatud, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. [17.02.1999]
3) ülejäänud juhtudel muudatuste lahtritesse selles jaos, kuhu on kantud õigus, mille kohta märge käib. [17.02.1999]
§ 29 [kehtetu  17.02.1999]
(4) Kohtu või pankrotihalduri poolt pankrotimenetluse käigus taotletud keelumärge kantakse kinnistusregistrisse kohe määruse või avalduse saabumisel, arvestamata kinnistamisavaldusi, mis on varem saabunud.
(5) Kui kinnistusametil ei ole võimalik käesoleva paragrahvi 4. lõikes nimetatud kannet teha määruses või avalduses sisalduva kõrvaldatava puuduse tõttu, teatab kinnistusamet sellest viivitamatult avaldajale ning kannab ametiülesande korras registriossa ajutise märke keelumärke kohta.
(6) Kui käesoleva paragrahvi 4. lõikes nimetatud kande tegemise puudus on kõrvaldatud, tehakse taotletud kanne, mis omandab ajutise märke järjekoha. Ajutine märge kustutatakse ametiülesande korras.
(7) Kui käesoleva paragrahvi 4. lõikes nimetatud kande tegemise puudust ei ole kõrvaldatud kuu aja jooksul, arvates puudusest teatamise hetkest, kustutab kinnistusamet ajutise märke ametiülesande korras. [17.02.1999]
Üheaegselt mitmele isikule kuuluva asjaõiguse kinnistusregistrisse kandmisel märgitakse ära vastav õigussuhe ja iga isiku osa suurus. Kui kinnistamise aluseks olnud dokumentidest ei nähtu, mis osades õigus igale isikule kuulub, eeldatakse, et õigus kuulub isikuile võrdsetes osades.
KINNISTAMINE
(1) Kohtunikuabi on pädev läbi vaatama kinnistamisavaldusi ja tegema kinnistamisotsuseid.
(2) Kohtunikuabi peab kinnistamisotsuse tegemise andma vastava kohtu esimehe poolt määratud kohtunikule, kui:
2) kinnistamisavalduse läbivaatamisel ilmnevad õiguslikud raskused.
(3) Kohtunik võib kinnistamisotsuse tegemise tagasi anda kohtunikuabile. Sellisel juhul on kohtunikuabi kohustuslikult seotud kohtuniku kirjaliku seisukohaga.
(4) Kinnistamisotsus, mille kohtunik tegi kohtunikuabi pädevuses oleva kinnistamisavalduse kohta, on kehtiv.
(5) Kinnistamisotsus, mille kohtunikuabi tegi kinnistamisavaldust 2. lõike kohaselt üle andmata, on kehtiv.
(6) Kohtunikuabi peab kinnistamismenetluses oma allkirjale lisama sõna «kohtunikuabi».
(7) Kinnistamiseks pädev isik ei või teha kandeotsust, kui ta on poolte sugulane või hõimlane või kui muud asjaolud tekitavad kahtlust tema erapooletuses. [26.06.1996; 17.02.1999]
(1) Kinnistussekretär on pädev läbi vaatama kinnistamisavaldusi ja tegema kinnistamisotsuse eelnõusid.
(2) Kinnistussekretäri koostatud kinnistamisotsuse eelnõu alusel teeb kinnistamisotsuse kohtunik.
(3) Kinnistusameti juhataja võib lubada kinnistussekretäril teha kõiki kohtunikuabi pädevuses olevaid töid peale kinnistamisotsuse tegemise. [17.02.1999]
(1) Kinnistamine on kinnistamiseks pädeva isiku otsuse alusel kinnistusraamatusse kande tegemine, sealhulgas kande muutmine või kustutamine.
(2) Kanne tehakse pärast lõivu tasumist, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Kui ei ole kokku lepitud teisiti, tasub lõivu isik, kelle kasuks kinnistamine toimub. [14.12.1994; 26.06.1996]
(1) Õigustloova kande korral on kinnistamisavalduse esitamise õigus vahetutel asjaosalistel, kelle vahel õigusemuutus toimub.
(2) Kande muutmise või kustutamise korral võib kinnistamisavalduse esitada iga isik, kelle kinnistusregistrisse kantud õiguslik seisund selle tagajärjel muutub.
(3) Kinnistu või piiratud asjaõiguse ülekandmisel teisele isikule või koormamisel teise isiku kasuks peab vastav kinnistamisavaldus olema notariaalselt tõestatud.
(4) Kande muutmisel või kustutamisel peab vastava kinnistamisavalduse esitaja allkiri avaldusel olema notariaalselt tõestatud.
(5) Ametiasutus võib seaduses sätestatud juhtudel esitada kinnistamisavalduse lihtkirjalikus vormis. Sellisel juhul peab avaldus olema allkirjastatud selleks pädeva isiku poolt ja varustatud pitseriga. Kinnistusamet peab kahtluse korral kontrollima allakirjutanud isiku pädevust.
(6) Kinnistamisavaldus peab sisaldama füüsilisest isikust avaldaja puhul nime, isikukoodi (selle puudumisel sünniaega) ja aadressi (elukohta), eraõigusliku juriidilise isiku puhul nime, aadressi ja registrikoodi või registreerimistunnistuse numbrit selle seadusega sätestatud kehtivusaja lõpuni ning avalik-õigusliku isiku puhul nime. Kinnistamisavalduses peavad olema näidatud kinnistu registriosa number, millesse taotletakse kande tegemist (välja arvatud kande taotlemisel avatavasse registriossa), ning taotletava asjaõiguse sisu.
(7) Kuni kinnistamisotsuse tegemiseni võib kinnistamisavalduse esitaja selle osaliselt või täielikult tagasi võtta. Tagasivõtmise avaldus, samuti volitus kinnistamisavalduse tagasivõtmiseks peab olema samas vormis nagu kinnistamisavaldus.
(8) Kui notarit on volitatud kinnistamisavaldust esitama ja ta on seda teinud, siis on kinnistamisavalduse tagasivõtmise õigus kas ainult sellel notaril või asjaõiguslepingu osalisel teiste osaliste kirjalikul nõusolekul, millel allkirja ehtsuse on tõestanud notar. [17.02.1999]
(1) Kande tegemiseks, muutmiseks või kustutamiseks on nõutav selle isiku nõusolek, kelle kinnistusregistriossa kantud õigust kanne kahjustaks (puudutatud isik).
(2) Kui seaduses ei ole sätestatud teisiti, on puudutatud isikuks:
1) keelumärke muutmisel või kustutamisel isik, kelle kasuks keelumärge on tehtud;
2) kolmanda isiku õigusega koormatud asjaõiguse muutmisel või kustutamisel see kolmas isik;
3) kannete järjekohtade muutmisel isik, kelle asjaõiguse järjekoht halveneb;
4) teised isikud, kelle kinnistusregistrist nähtuvat õigust taotletav kanne kahjustab.
(5) Puudutatud isiku allkiri nõusolekul peab olema notariaalselt tõestatud.
(6) Puudutatud isiku nõusolek ei ole tagasivõetav. [17.02.1999]
1) asjaõiguse omandamist õigustav dokument;
2) dokument, mille alusel soovitakse kokkulepitud asjaõiguse sisu täpsemalt tõendada (asjaõigusseaduse § 58 lg 2);
3) kohtuotsuse ärakiri, kui kinnistamist taotletakse kohtuotsuse alusel;
4) muu dokument, mis tõendab märkega tagatavat asjaõigust;
5) [kehtetu  17.02.1999]
6) tõend lõivu tasumise kohta;
(2) Kui dokument asub selles kinnistusametis, kus kinnistamist sooritatakse, ei ole seda dokumenti vaja uuesti esitada. Kinnistamisavalduses tuleb märkida selle dokumendi asukoht. [14.12.1994]
(1) Kohus võib edastada eelteate keelumärke või kohtuliku hüpoteegi sissekandmiseks registriossa telefaksi teel või elektrooniliselt, saates määruse posti või muul teel järele. Telefaksi teel või elektrooniliselt saadud eelteade kantakse kinnistuspäevikusse ning kanne kinnistusregistrisse tehakse määruse saabumisel varem saabunud teate kuupäevaga.
(2) Justiitsministril on õigus anda määrusi käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud eelteatamise korraldamiseks. [17.02.1999]
(4) Kui notar on kinnistamisavalduse tõestamisel kasutanud kinnistu plaani koopiat või skeemi, kuulub see lisana notariaalselt tõestatud dokumendi juurde. [17.02.1999]
(1) Kui isik tegutseb teise isiku nimel, peab ta kinnistusametile esitama vormikohased esindusõigust tõendavad dokumendid. Nendeks võivad olla registrikaardi või registreerimistunnistuse tõestatud ärakiri, notariaalselt tõestatud volikiri, prokuura või muud dokumendid.
(2) Abikaasade seadusest tulenevast erinevaid varalisi suhteid tõendatakse notariaalselt tõestatud abieluvaralepinguga või abieluvararegistri väljavõttega.
(3) Pärimisjärglust tõendatakse pärimisõiguse tunnistusega. [17.02.1999]
(2) Võõrkeelsed dokumendid esitatakse koos eestikeelse tõlkega, millel dokumendi tõlkinud isiku (tõlkija) allkiri on notariaalselt tõestatud.
(3) Kui notar ei tunne tõlkijat või kui tal tekib kahtlusi tõlke õigsuse suhtes, on tal õigus keelduda tõlkija allkirja tõestamisest. [17.02.1999]
Rahasummad kantakse kinnistusregistrisse Eesti kroonides. [17.02.1999]
(1) Kinnistamisavaldus loetakse kinnistusametile esitatuks, kui see on esitatud kinnistusametis pädevale töötajale ja vastab käesoleva seaduse §-s 34 toodud nõuetele.
(2) Esitatud avaldusele teeb kinnistusameti pädev töötaja kohe oma allkirjaga pealdise selle avalduse saamise kuupäeva ja kellaaja kohta. [14.12.1994]
(1) Kinnistusametisse saabunud kinnistamisavaldus registreeritakse kohe kinnistuspäevikus ja nummerdatakse vastavalt avalduse saabumise ajale.
(2) Samal päeval posti teel saabunud kinnistamisavaldused loetakse üheaegselt saabunuiks ja registreeritakse päevikus sellel päeval saabunud avaldustest viimastena. Vastuvõtmise kellaajaks märgitakse kinnistamisavalduste vastuvõtu lõpetamise kellaaeg. [14.12.1994]
Kinnistamisavalduse vastuvõtmisel väljastab kinnistusamet avaldaja soovil tõendi, mis kinnitab avalduse vastuvõtmist.
(1) [kehtetu  26.06.1996]
(2) Kui ühe kinnistu kohta on esitatud mitu kinnistamisavaldust, ei tohi hiljem esitatud avalduse alusel teha kannet enne varem esitatud avalduse alusel kande tegemist.
(3) [kehtetu  17.02.1999] [14.12.1994; 17.02.1999]
Kui kinnistamisavalduses taotletakse mitme kande tegemist kinnistusregistrisse, tuleb iga taotletav kanne eraldi välja tuua. [17.02.1999]
Kuni kinnistamisotsuse tegemiseni võib kinnistamisavalduse esitanud isik esitada kinnistusametile täiendavaid dokumente. [14.12.1994]
(1) Kui soovitud kande tegemine ei ole võimalik kõrvaldatava takistuse tõttu, määrab kinnistamiseks pädev isik piisava tähtaja takistuse kõrvaldamiseks (määrus). Kui avaldaja selle aja jooksul takistust ei kõrvalda, teeb kinnistamiseks pädev isik otsuse avalduse rahuldamata jätmise kohta.
(2) Kui ühe kinnisasja kohta on esitatud mitu kinnistamisavaldust ja kui takistusega seotud avaldus on registreeritud kinnistuspäevikus varem, võib kande teha hiljem laekunud avalduse alusel, kandes enne varem esitatud avalduses taotletava kande kohta kinnistusregistri kande jaoks ettenähtud veergu ametiülesande korras eelmärke või vastuväite. Eelmärge või vastuväide kustutatakse ametiülesande korras, kui takistusega seotud kanne tehakse või kui avaldus tagasi lükatakse. [26.06.1996; 17.02.1999]
§ 45 [kehtetu  17.02.1999]
§ 46. Kinnistamisotsuse tegemise eeldused
Kinnistamisavalduse läbivaatamisel selgitab kinnistamiseks pädev isik välja, kas:
2) kinnistamine on lubatud, arvestades kinnistusraamatusse kantud või märkega tagatud õigusi või seadusest tulenevaid piiranguid, sealhulgas käesoleva seaduse §-s 341 nimetatud isikute nõusoleku olemasolu, kelle õigusi kande tegemine puudutaks;
3) avalduse esitanud riigi- või omavalitsuse asutusel või juriidilisel isikul on avalduse esitamise õigus. [26.06.1996; 17.02.1999]
(1) Vaadanud kinnistamisavalduse läbi, teeb kinnistamiseks pädev isik hiljemalt kolme kuu jooksul, avalduse laekumise päevast arvates, kinnistamisotsuse, millega rahuldab avalduse täielikult või osaliselt või jätab avalduse rahuldamata või määrab vastavalt käesoleva seaduse § 44 1. lõikele tähtaja takistuse kõrvaldamiseks. Kinnistamisotsus on maa- või linnakohtu lahend.
(11) Määruses märgitud puuduste kõrvaldamisel vaatab kinnistamiseks pädev isik kinnistamisavalduse läbi hiljemalt kolme kuu jooksul, arvates täiendavate dokumentide saabumisest kinnistusametisse.
(2) Kinnistamiseks pädev isik teeb otsuse kinnistamisavalduse rahuldamata jätmise kohta, kui:
1) kinnistu ei asu selle kinnistusameti kinnistuspiirkonnas;
2) kui isik ei ole õigustatud nõudma kande tegemist;
3) kande tegemise takistust ei ole kõrvaldatud määratud tähtaja jooksul (§ 44);
4) esitatud dokumentidest ei selgu soovitava kande õiguslik alus;
5) esineb muu takistus, mille tõttu ei ole võimalik kannet teha.
(3) Kinnistamisotsus jõustub otsuse tegemise päevast. [14.12.1994; 26.06.1996; 17.02.1999]
§ 48. Kinnistamisotsuse sisu
Kinnistamisotsuses peab sisalduma:
3) otsuse põhistus ja õiguslik alus, kui kinnistamisavaldust ei rahuldata;
4) otsuse peale edasikaebamise kord ja tähtaeg;
5) otsuse teinud isiku nimi ja ametikoht. [26.06.1996]
(1) Kinnistamisotsuse alusel tehakse kanne kinnistusregistrisse.
(5) Kandele kirjutavad alla esmalt kande teostanud isik ja peale kande kinnistamisotsusele vastavuses veendumist kinnistamisotsuse teinud isik. Kandel on allakirjutamise kuupäev. Kanne jõustub päevast, mil kinnistamisotsuse teinud isik sellele alla kirjutab.
(6) Kui kande teostab kinnistamisotsuse teinud isik, kirjutab kandele alla vaid see isik. [26.06.1996; 17.02.1999]
3) kinnistusregistri neljanda jao muudatuste veergu, kui pärimise esemeks on hüpoteek. [17.02.1999]
(2) Märkus testamenditäitja kohta kantakse sõltuvalt pärimise esemest ametiülesande korras kinnistusregistri samadesse jagudesse ja veergudesse nagu käesoleva seaduse § 491 lõikes 2 nimetatud märkused. [17.02.1999]
4) käesoleva lõike punktide 13 muudatused.
(6) Muus osas kohaldatakse kannete tegemisel hoonestusõiguse registriossa kinnisomandi registriosade suhtes sätestatut. [17.02.1999]
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõusolek pole vajalik, kui kinnistusregistrisse on kantud märkus, et õiguse kustutamiseks piisab õigustatud isiku surma tõendamisest. [17.02.1999]
Käesoleva seaduse § 494 sätteid rakendatakse vastavalt ka õiguse suhtes, mis kustub õigustatud isiku jõudmisel teatud vanuseni või mõne muu kindlaksmääratud tingimuse täitumisel. [17.02.1999]
Kohtumääruse alusel tehtud märke kustutamiseks ei ole vaja õigustatud isiku nõusolekut, kui määrus, mille alusel märge tehti, on tühistatud jõustunud kohtuotsusega. [17.02.1999]
§ 50. Kinnistamisotsuse teatavakstegemine
Pärast kande tegemist antakse või saadetakse kinnistamisotsuse ärakiri kohe avalduse esitanud isikutele, kinnistu omanikule, kõigile kinnistusregistrist nähtuvatele isikutele, kelle kasuks kanne tehti või kelle kinnistusregistrisse kantud õigust kanne kahjustab, ja teistele seaduses sätestatud isikutele ning ametiasutustele. Kinnistamisotsuse ärakirjale märgitakse kinnistusregistrisse vastava kande tegemise kuupäev. [14.12.1994; 17.02.1999]
(2) Avalduse täielikul või osalisel rahuldamata jätmisel tagastatakse tasutud lõiv kinnistusameti õiendi alusel. Tagastatavast lõivust arvatakse maha kinnistamismenetluse tegelikud kulud.
(3) Tagastatud dokumentide ärakirjad lisatakse kinnistustoimikule. [26.06.1996]
(2) Kanne või selle osa, mis kustutatakse, tõmmatakse punase joonega alla. [14.12.1994]
KINNISTUTE JAGAMINE JA ÜHENDAMINE
(1) Kui kinnistu jagamisel soovitakse eraldatud osast moodustada uus kinnistu, avab kinnistusamet uue registriosa.
(3) Uutes kinnistusregistriosades viidatakse endise kinnistusregistriosa numbrile. [17.02.1999]
(2) Kinnistu osa koormamisel servituudiga ei ole jagamine nõutav, kui sellest ei teki segadust. Koormatud osa tähistatakse kinnistamisavalduse juurde kuuluval kinnistu plaani koopial või skeemil. [17.02.1999]
(2) [kehtetu  14.12.1994]
(3) Kui puudub asjaõigusseaduse § 356 1. lõikes nimetatud kokkulepe, tuleb kinnistusametile esitada dokument kinnistu jagamisel tekkivate osade väärtuste kohta.
(2) Kui märge käib kinnistu ühe osa kohta, kantakse see kinnistu jagamisel isiku nõusolekul, kelle kasuks märge tehti, ainult vastavasse registriossa. [17.02.1999]
(2) Muus osas kohaldatakse vastavalt §-de 5356 ja 5960 sätteid.
(2) Reaalservituudid, reaalkoormatised ja ostueesõigus, mis koormavad ühte ühendatavat kinnistut teise ühendatava kinnistu kasuks, kustutatakse kinnistusameti poolt, kui omanik ei määra teisiti. [17.02.1999]
KINNISTUSREGISTRI KANDE PARANDAMINE
Kui kinnistusregistriosa kanne ei vasta kinnistamisotsusele ja kande ebaõigsus ilmneb enne, kui kinnistamisotsuse teinud isik sellele alla kirjutab, tehakse parandus uut kinnistamisotsust tegemata. [26.06.1996]
Kui kinnistusregistriosa kanne ei vasta kinnistamisotsusele ja kande ebaõigsus ilmneb pärast seda, kui kinnistamisotsuse teinud isik sellele alla kirjutab, kannab kinnistusamet kinnistusregistrisse ametiülesande korras vastuväite ebaõigesti sissekantud õiguse parandamise tagamiseks ja teatab parandusettepanekust puudutatud isikutele, kellel on tema poolt määratud aja jooksul õigus esitada vastuväiteid. Tähtaja möödumisel otsustab kinnistamiseks pädev isik kande parandamise. [26.06.1996; 17.02.1999]
§ 63 [kehtetu  14.12.1994]
§ 631. Ebaõige kinnistamisotsus
Kui kinnistusregistri kanne on ebaõige kinnistamisotsuse ebaõigsuse tõttu ja kinnistamisotsuse ebaõigsus ilmneb pärast kandele allakirjutamist kinnistamiseks pädeva isiku poolt, kannab kinnistusamet kinnistusregistrisse ametiülesande korras vastuväite ebaõige kande parandamise tagamiseks ja teatab parandusettepanekust puudutatud isikutele, kellel on tema poolt määratud aja jooksul õigus esitada vastuväiteid. Tähtaja möödumisel otsustab kinnistamiseks pädev isik kande parandamise. [17.02.1999]
§ 64 [kehtetu  17.02.1999]
(1) Kui kanne on kaotanud täielikult õigusliku tähenduse, teeb kinnistamiseks pädev isik otsuse kande kustutamiseks kandest puudutatud isiku avalduse ja vastava kohtuotsuse alusel.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud isiku kande kustutamise avalduse tagasilükkamise korral peab kinnistusamet seda põhjendama.
(3) Kui kinnistusamet saab teada, et mingi kanne on kaotanud õigusliku tähenduse, kohaldatakse vastavalt käesoleva seaduse §-s 631 sätestatut. [17.02.1999]
§ 651. Kande parandamine omandi kinnistusraamatuvälise ülemineku korral
Kui kinnistusraamat on muutunud valeks omandi kinnistusraamatuvälise ülemineku tõttu, võib kinnistusamet kohustada omanikku või testamenditäitjat esitama avaldust kinnistusraamatu parandamiseks. [17.02.1999]
ÜMBERKIRJUTAMINE JA -SÕNASTAMINE
§ 67 [kehtetu  26.06.1996]
(2) [kehtetu  17.02.1999]
(3) Kustutatud kanne kirjutatakse uude registrijakku ümber, kui see on vajalik kehtivate kannete mõistmiseks. [17.02.1999]
Kui registri kannete mõistmine on raskendatud, võib need ümberkirjutamisel kinnistamiseks pädeva isiku otsuse alusel ümber sõnastada nende sisu muutmata. [26.06.1996]
(1) Kohtunikuabi otsuse peale võib esitada ühe kuu jooksul, arvates otsuse ärakirja saamisest, vastulause. Vastulause vaatab kahe nädala jooksul läbi otsuse teinud kohtunikuabi. Vastulause rahuldamise korral teeb kohtunikuabi uue otsuse.
(11) Kohtunikuabi tehtud määruse peale võib esitada vastulause määruses näidatud aja jooksul, kuid mitte hiljem kui kuu aja jooksul, arvates määruse saamisest. Vastulause vaatab kahe nädala jooksul läbi määruse teinud kohtunikuabi.
(12) Lõigetes 1 ja 11 nimetatud kohtunikuabi ajutisel äraolekul kauem kui viis päeva annab kinnistusameti juhataja vastulause lahendada teisele kohtunikuabile. Kõigi kohtunikuabide äraolekul kauem kui viis päeva vaatab vastulause läbi kohtunik käesoleva paragrahvi 2. lõikes sätestatud korras.
(2) Kui kohtunikuabi ei rahulda vastulauset, peab ta selle esitama läbivaatamiseks kinnistamiseks pädevale kohtunikule. Kohtunik vaatab vastulause läbi kahe nädala jooksul. Kohtuniku otsuse peale võib kaevata §-s 70 sätestatud korras. [26.06.1996; 17.02.1999]
§ 70. Kaebus kohtuniku otsuse peale
(1) Kohtuniku otsuse peale võib edasi kaevata ringkonnakohtule ühe kuu jooksul, arvates otsuse ärakirja saamisest.
(2) Kaebuse esitaja võib nõuda vastuväite kandmist kinnistusregistrisse selle kande parandamise tagamiseks, mille kohta kaebus on esitatud.
(21) Keelumärge selle õiguse käsutamise keelamiseks, mille kohta kaebus on esitatud, kantakse kinnistusregistrisse ringkonnakohtu määruse alusel. Kinnistusamet kustutab keelumärke ametiülesande korras, kui kaebus tagasi võetakse või tagasi lükatakse.
(3) Ringkonnakohus vaatab kaebuse läbi tsiviilkohtupidamise seadustikus (RT I 1998, 4345, 666; 108/109, 1783; 1999, 16, 271; 31, 425) sätestatud apellatsioonimenetluses. [14.12.1994; 26.06.1996; 17.02.1999]
§ 71 [kehtetu  17.02.1999]
KINNISTUSREGISTRIOSA SULGEMINE
Kinnistusregistriosa suletakse:
3) kinnistuspiirkonna vahetumisel (§ 6);
Kinnistusregistriosa sulgemisel kriipsutatakse kõik selle osa lehed punase joonega diagonaalselt läbi ja tehakse pealkirjas märge sulgemise kohta. Sulgemise märkes näidatakse sulgemise alus ja kuupäev, sellele kirjutavad alla kinnistamiseks pädev isik ja sulgemise teostanud isik. [26.06.1996]
TUTVUMINE JA VÄLJAVÕTTED
(3) Kinnistusraamatuga tutvumiseks ja väljavõtte saamiseks tuleb esitada isikut tõendav dokument. Tutvumise ja väljavõtete andmise kord sätestatakse kinnistusameti reglemendiga. [14.12.1994; 26.06.1996; 17.02.1999]
(4) Kinnistusraamatu väljavõtte tõestab kohtunikuabi või kinnistussekretär. [17.02.1999]
Kui kinnistusametile on esitatud kinnistamisavaldus, mille kohta ei ole veel tehtud kinnistamisotsust, peab kinnistusraamatu väljavõte sisaldama viidet kinnistamisavaldusele, mis on kantud kinnistuspäevikusse.
Kinnistusraamatuid hoitakse kinnistusameti arhiivis ja neid on keelatud sealt välja viia, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
101. peatükk
ELEKTROONILINE KINNISTUSRAAMAT [26.06.1996]
(2) Elektroonilise kinnistusraamatu korral peetakse elektrooniliselt ka kinnistuspäevikut, mis on ette nähtud kinnistusametisiseseks kasutamiseks ja millega tutvumist ei võimaldata. Elektroonilise kinnistuspäeviku pidamise korra kinnitab justiitsminister.
(3) Käesoleva seaduse §-s 17 nimetatud abiregistreid elektroonilise kinnistusraamatu korral ei peeta.
(4) Elektroonilise kinnistusraamatu suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse §-de 177 sätteid, kui käesolevast peatükist ei tulene teisiti. [26.06.1996]
(1) Kinnistusametid peavad elektroonilist kinnistusraamatut oma kinnistuspiirkonna kohta.
(2) Kõigi kinnistusametite registriosade andmed salvestatakse ja säilitatakse ühes andmetöötluskeskuses, millega kinnistusametitel on otseside ja mille määrab justiitsminister.
(21) Andmetöötluskeskus ei ole kinnistusamet ega pea kinnistusregistrit, vaid tagab üksnes kinnistusregistri andmete elektroonilise salvestamise, kestvalt muutumatu säilitamise ja taasesitamise kinnistusametitele ning õigustatud ametiasutustele ja isikutele.
(3) Justiitsministril on õigus anda määrusi andmetöötluse korraldamiseks. [26.06.1996; 17.02.1999]
4) protokollida kõik pöördumised kinnistusraamatu poole. [26.06.1996]
Kande taasesituse välise vormi määrab käesoleva seaduse 3. peatükk. [26.06.1996]
Registriosa pealkiri ei pea asuma iseseisval leheküljel. [26.06.1996]
(3) Plomm kustutatakse kas pärast eitava kinnistamisotsuse või kinnistuskande tegemist. [26.06.1996]
§ 777. Kinnistamisotsuse tegemine
(1) Elektroonilise kinnistusraamatu korral tehakse eraldi vaid eitav otsus.
(2) Jaatava kinnistamisotsuse asemel teeb kinnistamiseks pädev isik kohe registrikande. Kandele kirjutab erinevalt § 49 lõikest 5 alla vaid kande teinud isik.
(3) Justiitsminister võib kinnistusameti juhataja avalduse alusel määrata, et kinnistusametis rakendatakse elektroonilise kinnistusraamatu pidamisel kinnistusraamatuseaduse §-des 47 ja 49 sätestatud korda.
(4) Kannet teostav isik peab kontrollima kande õigsust, täielikkust ja andmekandjale vastuvõtmist. [26.06.1996]
(2) Elektroonilist allkirja peab saama kontrollida pädev asutus. [26.06.1996]
(3) Kõik kanded, välja arvatud § 13 lõikes 2 nimetatud, peavad olema varustatud jõustumise kuupäevaga. [26.06.1996]
Jaatava kinnistamisotsuse korral saadetakse puudutatud ja teistele seaduses sätestatud isikutele ning asutustele §-s 50 nimetatud kinnistamisotsuse ärakirja asemel registrikande väljatrükk. [26.06.1996]
(4) Kustutatud kannete taasesitamisel peavad need kuvaril ja väljatrükil olema alla joonitud. [26.06.1996]
(2) Kinnistustoimikus säilitatakse kõik eitavad kinnistamisotsused ja määrused. Jaatav kinnistamisotsus säilitatakse kinnistamistoimikus vaid siis, kui see on eelnevalt paberil koostatud.
(4) Justiitsministril on õigus kehtestada kord kinnistusraamatu edasipidamiseks mittevajalike dokumentide kinnistustoimikust eraldamiseks. [26.06.1996; 17.02.1999]
(1) Kui kinnistusraamat on elektrooniliselt seotud maakatastriga, siis kutsub kinnistusamet kinnistusraamatu I jao pidamiseks vajalikud maakatastriseaduse (RT I 1994, 74, 1324; 1995, 29, 356; 59, 1006; 1996, 36, 738; 1997, 16, 261) § 4 lõikes 2 nimetatud andmed maakatastrist ise välja.
(4) Kinnistusameti teatamiskohustus ei kehti käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt maakatastrist kinnistusraamatusse ülevõetud andmete kinnistusraamatusse kandmise kohta. [26.06.1996]
(4) Elektroonilise kinnistusraamatuga võib tehniliste võimaluste olemasolu korral käesoleva paragrahvi lõigete 1 või 2 järgi tutvuda ka kinnistusametis, kus vastavat registriosa ei peeta. [26.06.1996]
(1) Kui kinnistusraamatut peetakse elektrooniliselt, siis asendab ärakirja väljatrükk ja tõestatud ärakirja ametlik väljatrükk. Väljatrükkidele alla ei kirjutata. Ametlik väljatrükk tähistatakse vastavalt ja varustatakse ametipitseri või -templiga.
(4) Ametlikus väljatrükis võib pitseri asemel vormile olla eelnevalt trükitud või trükitakse väljatrüki valmistamise käigus kinnistusameti pitsati jäljend. [26.06.1996]
§ 7716. Päringuõiguse andmine
(1) Päringuõiguse andmine elektroonilisest kinnistusraamatust andmete saamiseks on lubatav, kui on tagatud, et:
1) päringute esitamine ei ületa seadusega lubatud kinnistusraamatuga tutvumist ning
2) päringute lubatavust on võimalik kontrollida.
(2) Päringuõiguse annab justiitsminister.
(3) Luba antakse ametiasutustele, notaritele, vannutatud maamõõtjatele, kinnistu suhtes asjaõiguslikult õigustatud isikutele ja nende poolt volitatud isikutele või asutustele avalduse alusel.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud luba eeldab, et:
1) päringuõiguse andmisega ei riivata puudutatud isikute seadusega kaitstavaid huve;
2) selline andmete vahendamise vorm on kohane päringute suure arvu või kiireloomulisuse tõttu;
3) vastuvõtja peab kinni loas ettenähtud andmetöötluse põhimõtetest ning
4) on olemas tehnilised võimalused päringumenetluse sisseviimiseks ja teostamiseks ning see ei häiri kinnistustööd.
(5) Järelevalveasutused, kohtud ja notarid ei pea päringuõiguse olemasolu korral tõendama konkreetse päringu tegemisel õigustatud huvi olemasolu.
(6) Luba võetakse tagasi, kui langevad ära käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud eeltingimused. Loa võib tagasi võtta, kui päringuvõimalust kuritarvitatakse.
(7) Kui elektroonilises päringumenetluses antakse edasi isikuandmeid, siis tohib vastuvõtja neid kasutada ainult sel eesmärgil, milleks neid talle vahendati.
(8) Päringud tuleb automaatselt protokollida. Protokollist peab olema näha päringu teostaja, päringu sisu ja päringu teostamise aeg. Informatsiooni saamise õigus päringute protokollist vastavas ulatuses on kõigil isikutel, kelle õiguste kohta päringud tehti. Päringuprotokolli pidamise ja hoidmise korra kehtestab justiitsminister. [26.06.1996]
Kui kannete tegemine elektroonilises kinnistusraamatus pole ajutiselt võimalik, siis võib kandeid teha kinnistusameti juhataja loal paberil olevasse asenduskinnistusraamatusse. Need võetakse üle elektroonilisse kinnistusraamatusse niipea, kui see on jälle võimalik. Justiitsministril on õigus reguleerida määrusega menetluse üksikasju. [26.06.1996]
(2) Registriosa loetakse suletuks, kui kuvarilt ja väljatrükilt nähtub, et registriosa lehed on diagonaalselt läbi joonitud. [26.06.1996]
§ 78 [käesolevas terviktekstis ei avaldata]
§ 79. Kinnistusameti koosseisu erisused
(1)(2) [kehtetud  26.06.1996]
(3) Kuni kohtunikuabi kohad on osaliselt või täielikult täitmata, võib neid kohti täita justiitsministri poolt ametisse nimetatud kinnistamisotsuse tegemise õiguseta kinnistussekretäridega. Kinnistamisotsuse teevad sel juhul kohtu esimehe poolt määratud kohtunikud.
(4) Kinnistussekretäriks võib nimetada isiku, kes on töötanud vähemalt kolm kuud kinnistusameti tehnilise töötajana ja sooritanud seejärel kinnistussekretäri eksami justiitsministri moodustatud eksamikomisjoni ees. Kinnistussekretäri eksam hõlmab kinnistusraamatu pidamiseks vajalikku materiaal- ja menetlusõigust kinnistussekretäri pädevuse piires.
(5) Kinnistussekretäri nimetab ametisse ja vabastab ametist justiitsminister kohtu esimehe ettepanekul. [26.06.1996; 17.02.1999]
Kuni üleriigilise kinnistusraamatute andmetöötluskeskuse loomiseni võib justiitsminister lubada elektroonilise kinnistusraamatu pidamist kohalikel andmekandjatel, mis paiknevad kas kinnistusametis või mõnes teises riigiasutuses. [26.06.1996]
1) kinnistusameti kõigi registriosade kanded on andmekandjale salvestatud;
3) kinnistusamet on ette valmistatud elektroonilise kinnistusraamatu pidamiseks.
(3) Elektroonilise kinnistusraamatu katselisel rakendamisel enne avamist võib justiitsminister lubada jaatava kinnistamisotsuse tegemist ja teatavakstegemist käesoleva seaduse § 777 2. lõikes ja §-s 7710 sätestatud korras. [26.06.1996; 17.02.1999]
(2) Ümberkirjutatud registriosa suletakse vastavalt käesoleva seaduse §-le 73 ja säilitatakse kinnistusameti arhiivis.
(5) Korteriomandi ja -hoonestusõiguse registriosade avamisel kinnistusraamatusse kandmata maatükkidel avab kinnistusamet vastava maatüki registriosa ametiülesande korras.
(6) Justiitsminister kehtestab registriosade ümberkirjutamise korra. [26.06.1996; 17.02.1999]
Kuue kuu jooksul pärast elektroonilise kinnistusraamatu avamist ei kohaldata asjaõigusseaduse § 56. [26.06.1996]
Riik vastutab elektroonilisele kinnistusraamatule üleminekuga seotud kahjude eest, mis tulenevad kinnistusraamatu pidamise, automatiseeritud andmetöötluse või andmetöötlusseadme vigadest. [26.06.1996]
§ 80 [käesolevas terviktekstis ei avaldata]


Kiviõli linna heakorraeeskirja täitmise koormised kehtestamine – Riigi Teataja
Kiviõli linna heakorraeeskirja täitmise koormised kehtestamine
Kiviõli linna heakorraeeskirja täitmise koormised kehtestamine - sisukord
1 Kiviõli linna heakorraeeskirja täitmise koormised
RT IV, 28.08.2012, 51
Vastu võetud 11.09.2008 nr 47
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 4 ja § 36 lõike 2 alusel.
Kiviõli linna heakorraeeskirja täitmise koormised
§ 1. Koormis on kohustus, mis kehtestatakse füüsilistele ja juriidilistele isikutele kohustuslike tööde tegemiseks Kiviõli linna heakorraeeskirja täitmisel ja see kehtestatakse isikutele nende omandis või valduses oleva kinnistu või muu nende kasutuses oleva territooriumi ning sellega vahetult piirneva üldkasutatava territooriumi heakorra tagamiseks.
§ 3. Puhastusalal tuleb § 2 punktides 1 ja 3 sätestatud nõuete täitmine tagada hommikul kella 7.00ks, järgides seejuures, et sellega kaasneks inimeste rahu võimalikult vähene häirimine (jää lahti tagumine jms). Vajadusel tuleb puhastusala korrastada ka päeva jooksul. Paragrahvi 2 punktis 2 sätestatud nõuete järgimine tagatakse vajaduse tekkimisel.
§ 4. Koormise täitja võib oma arvel lasta selle täita teisel isikul. Koormise täitja põhjendatud taotlusel on linnavolikogul õigus lubada tal koormise täitmise eest maksta linnale raha, mida kasutatakse §-s 2 nimetatud koormise täitja kohustuseks olevate tööde tegemiseks. Taotluses tuleb ära näidata:
§ 5. Koormise täitja esitab paragrahvis 4 nimetatud taotluse linnavalitsusele, kes selgitab välja koormise maksumuse. Koormise maksumuse kindlaksmääramiseks tellib linnavalitsus vähemalt kahelt puhastustöid tegevalt ettevõtjalt hinnapakkumised taotluses nimetatud puhastusalal heakorratööde tegemise maksumuse selgitamiseks. Hinnapakkumine esitatakse eraldi suve- ja talvehooajaks.
§ 7. Linnavalitsus esitab saabunud taotluse koos madalama hinnapakkumisega volikogule otsuse tegemiseks. Koormise maksumus määratakse maksimaalselt üheks aastaks. Pärast tähtaja möödumist tuleb esitada uus taotlus, kui koormise täitja soovib ka edaspidi koormise täitmise eest maksta rahas.
§ 8. Linnavolikogu otsus väljastatakse koheselt taotluse esitajale. Taotluse esitaja peab linnavolikogu otsuses määratud tähtaja jooksul teatama linnavalitsusele, kas ta nõustub koormise eest maksma linnavolikogu poolt koormise maksumuseks määratud summa või korraldab koormise täitmiseks vajalike tööde tegemise ise.
§ 9. Pärast koormise täitja nõusoleku saamist sõlmib linnavalitsus madalama pakkumise teinud ettevõtjaga vastava lepingu, millest koheselt informeerib koormise täitjat, teatades koormise täitmise eest tasumise tähtajad ja koha.
§ 10. Koormise täitmata jätmisel vastutab isik kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 66² või karistusseadustiku § 261 alustel ja korras. Väärteo toimepanemise korral kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid. Väärteo kohtuväline menetleja on linnavalitsus, politseiprefektuur või keskkonnainspektsioon.
§ 11. Määrus jõustub 18. septembril 2008. a.


Märjamaa Vallavolikogu 15.05.2018 määruse nr 26 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord“ muutmine – Riigi Teataja
Märjamaa Vallavolikogu 15.05.2018 määruse nr 26 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord“ muutmine
RT IV, 26.03.2019, 1
Vastu võetud 19.03.2019 nr 62
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja § 22 lõike 2, sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 15 punkti 2 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1, § 16 lõike 1, § 89, § 133 lõike 6 alusel.
§ 1. Märjamaa Vallavolikogu 15.05.2018 määruse nr 26 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord“ muutmine
Märjamaa Vallavolikogu 15.05.2018 määruses nr 26 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 3 lõikesse 1 lisatakse ametiasutusena Vigala Osavallavalitsus ning § 3 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt: „(1) Sotsiaalseadustiku üldosa seaduse, sotsiaalhoolekande seaduse ning nende alusel antud riiklike õigusaktidega kohalikule omavalitsusele pandud ning käesoleva määrusega nimetatud Märjamaa valla ülesandeid täidavad Märjamaa Vallavalitsus ja Vigala Osavallavalitsus kui ametiasutused (edaspidi ametiasutus) ja hallatav asutus Märjamaa Sotsiaalkeskus (edaspidi asutus).“
2) muudetakse paragrahvi 4 lõiget 9 ja sõnastatakse järgmiselt: „(9) Sotsiaalteenuste eest tasumise kohustuse ülevõtmise otsustab vallavalitsuse korraldusega moodustatud hoolekandekomisjon (edaspidi hoolekandekomisjon).“
3) paragrahvile 4 lisatakse lõige 11 järgmises sõnastuses: „(11) Halduslepingud, mis tulenevad hoolekandekomisjoni otsusest, sõlmib sotsiaalosakonna juhataja.“
4) paragrahv 9 lõike 3 punktis 1 asendatakse sõnaühend „koha- ja õppetasu“ sõnadega „kohatasu, s.h õppetasu“ ning punkt sõnastatakse järgmiselt: „1) toetus koolieelses lasteasutuses laste toitlustamiseks, kohatasu, s.h õppetasu hüvitamiseks;“
5) paragrahvis 13 lõikes 1 muudetakse punkti 4 ja sõnastatakse järgmiselt: „4) hoolekandekomisjoni haldusakti alusel.“
6) paragrahv 18 lõikes 1 asendatakse sõna „vallavalitsuse“ sõnaga „hoolekandekomisjoni“ ning § 18 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt: „(1) Koduteenus määratakse hoolekandekomisjoni haldusaktiga.“
7) muudetakse paragrahv 19 lõiget 3 ning sõnastatakse järgmiselt: „(3) Hoolekandekomisjonil on õigus koduteenuse tasu vähendada või tasunõudest loobuda või tasumise kohustus üle võtta. Koduteenuse hinna vähendamise või tasunõudest loobumise või tasumise kohustuse üle võtmise aluseks on taotleja enda majanduslikud toimetulekuraskused käesoleva määruse § 2 lõike 4 mõistes ja temale ülalpidamist andma kohustatud isikute majanduslik olukord ülalpidamiskohustust täita, arvestades seejuures teenuse mahtu ja maksumust.“
8) paragrahvis 23 asendatakse sõna „vallavalitsuse“ sõnaga „hoolekandekomisjoni“ ning § 23 sõnastatakse järgmiselt: „Üldhooldusteenus määratakse hoolekandekomisjoni haldusaktiga. Haldusaktiga määratakse ka teenuse eest tasu maksmine.“
9) paragrahv 24 lõikesse 2 lisatakse sõna „kohustuse“ ja sõna „vallavalitsus“ asendatakse sõnaga „hoolekandekomisjon“ ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(2) Üldhooldusteenuse eest osalise või täieliku tasumise kohustuse ülevõtmise otsuse tegemisel lähtub hoolekandekomisjon käesoleva määruse § 4 selgunud asjaoludest ning arvestades seejuures teenuse mahtu ja maksumust.“
10) paragrahv 28 lõige 3 asendatakse järgmisesõnastusega: „(3) Tugiisikuteenus määratakse üldjuhul hoolekandekomisjoni haldusaktiga, last kasvatavale isikule määratakse tugiisikuteenus lastekaitsespetsialisti haldusaktiga.“
11) paragrahv 28 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahv 33 lõikes 5 asendatakse sõna „vallavalitsuse“ sõnaga „hoolekandekomisjoni“ ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(5) Hooldaja määratakse hoolekandekomisjoni haldusaktiga, milles lisaks muudele haldusaktile kehtestatud nõuetele sätestatakse hooldusülesanded ja hoolduse tähtaeg.“
13) paragrahv 38 lõikes 4 asendatakse sõna “vallavalitsuse“ sõnaga „hoolekandekomisjoni“ ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(4) Isikliku abistaja teenus määratakse hoolekandekomisjoni haldusaktiga.“
14) muudetakse paragrahv 39 lõike 3 sõnastust ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(3) Isikliku abistaja teenuse eest osalise või täieliku tasumise kohustuse ülevõtmise otsuse tegemisel lähtub hoolekandekomisjon käesoleva määruse § 4 selgunud asjaoludest, arvestades seejuures teenuse mahtu ja maksumust.“
15) paragrahv 44 lisatakse lõige 4 järgmises sõnastuses: „(4) Varjupaigateenuse eest osalise või täieliku tasumise kohustuse ülevõtmise otsuse tegemisel lähtub hoolekandekomisjon käesoleva määruse § 4 selgunud asjaoludest, arvestades seejuures teenuse mahtu ja maksumust.“
16) paragrahv 54 lõikes 3 asendatakse viide paragrahvidele 107 kuni 108 viitega paragrahvidele 106 kuni 107 ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(3) Juhul kui teenuse kasutaja ei ole võimeline majanduslikust olukorrast tulenevalt teenuse eest tasuma, siis on isikul võimalik taotleda ametiasutuselt toetust käesoleva määruse § 106-107 alusel.“
17) paragrahvi 54 lisatakse lõige 4 järgmises sõnastuses: „(4) Hoolekandekomisjonil on õigus sotsiaaltransporditeenuse tasu vähendada või tasunõudest loobuda või tasumise kohustus üle võtta. Sotsiaaltransporditeenuse hinna vähendamise või tasunõudest loobumise või tasumise kohustuse ülevõtmise aluseks on taotleja enda majanduslikud toimetulekuraskused käesoleva määruse § 2 lõike 4 mõistes ja temale ülalpidamist andma kohustatud isikute majanduslik olukord ülalpidamiskohustust täita, arvestades seejuures teenuse mahtu ja maksumust.“
18) paragrahv 59 lõikes 2 asendatakse sõna „vallavalitsuse“ sõnaga „hoolekandekomisjoni“ ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(2) Sotsiaalkorter antakse isikule, tema perele või temaga koos elavatele isikutele kasutusele hoolekandekomisjoni haldusaktiga. Sotsiaaleluruumi kasutamiseks sõlmitakse üürileping.“
19) muudetakse paragrahvi 66 ning sõnastatakse järgmiselt: „Hoolekandekomisjonil on õigus võlanõustamisteenuse kohustus üle võtta, kui taotleja on käesoleva määruse mõistes toimetulekuraskustes olev isik.“
20) paragrahv 71 lõige 1 teist lauset muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „Ülejäänud lapsehoiuteenusega seotud kulu tasutakse lapsehoiuteenuse osutajale Märjamaa valla eelarvest haridusnõuniku haldusakti alusel vastavalt esitatud arvele alljärgnevalt:“
21) paragrahv 71 lõike 2 teist lauset muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „Lapsehoiuteenuse kulu tasutakse teenust osutava isiku esitatud arve alusel hoolekandekomisjoni haldusaktiga Märjamaa valla eelarvest, arvestades sotsiaalhoolekande seaduse § 156 lõigetes 31-33 sätestatut."
22) paragrahv 75 lõikes 5 asendatakse sõna „vallavalitsus“ sõnaga „hoolekandekomisjoni“ ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(5) Asendushooldusteenuse andmine otsustatakse hoolekandekomisjoni haldusaktiga, mille alusel sõlmitakse haldusleping hoolduspere, perekodu või asenduskodu teenuse osutajaga.“
23) paragrahvi 82 lisatakse lõige 3 järgmises sõnastuses: „(3) Järelhooldusteenuse andmine otsustatakse hoolekandekomisjoni haldusaktiga, mille alusel sõlmitakse haldusleping järelhooldusteenuse osutajaga.“
24) paragrahv 101 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses: „Matusetoetust võib kasutada Märjamaa valla korraldatud matuse kulude katmiseks.“
25) muudetakse paragrahv 102 lõiget 1 lisades lõike algusesse sõnaühendi „üldises korras“ ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(1) Üldises korras on matusetoetust õigus saada isiku, kelle elukohana Eesti rahvastikuregistris oli Märjamaa vald, matuse korraldajal.“
26) paragrahvi 102 täiendatakse lõikega 11järgmises sõnastuses: „(11) Erandkorras on õigus taotleda matusetoetust: 1) ühel matuse korraldamisega seotud füüsilisel isikul, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Märjamaa vald ja kes osales sellise isiku, kellel surma registreerimise hetkel puudus Eesti rahvastikuregistris elukoht, matuse korraldamisega seotud kulu katmises; 2) Märjamaa valla haldusterritooriumil elaval füüsilisel isikul, kellel Eesti rahvastikuregistris puudub elukoht, ja kes osales isiku matusekulu katmises, kuid tal ei teki õigust saada matusekulu hüvitamist sellelt kohalikult omavalitsuselt, kus asus surnud isiku elukoht surma registreerimise hetkel ning sama isiku matuse korraldamiseks ei ole toetust makstud ühelegi teisele asjaomase isiku matuse korraldamisega seotud isikule.“
27) paragrahv 102 lõiget 3 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses: „3) isikule on makstud matusetoetust teise kohaliku omavalitsuse üksusest.“
28) paragrahv 105 lõikes 4 asendatakse sõna "vallavalitsus“ sõnaga „hoolekandekomisjon“ ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(4) Erandkorras võib hoolekandekomisjon määrata toetust ka määruses ettenägemata juhtudel ja abivajadusest sõltuvate toetuste (v.a hooldajatoetus) puhul kinnitatud piirmäärasid ületavas summas arvestades isiku (perekonna) abivajadust, sotsiaalhoolekandeliste abinõude vajaduse (sotsiaalteenuste) mahtu ja maksumust ning abi saava isiku ja tema perekonna majanduslikku olukorda.“
29) paragrahv 107 lõikes 3 asendatakse sõna "vallavalitsuse“ sõnaga „hoolekandekomisjoni“ ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(3) Tervisetoetust antakse hoolekandekomisjoni haldusakti alusel.“
30) paragrahv 109 lõikes 3 asendatakse sõna „vallavalitsuse“ sõnaga „hoolekandekomisjoni“ ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(3) Puudega isikule eluruumi kohandamise toetust antakse hoolekandekomisjoni haldusakti alusel. Toetuse määramise otsuse alusel sõlmib vallavalitsus kohandamiseks vajalike tööde teostamiseks töövõtjaga ja kohanduse saajaga lepingu.“
31) paragrahvi 109 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses: „(5) Projekti „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine" alusel toetuse andmise tingimused ja kord kehtestatakse volikogu määrusega.“
32) paragrahv 111 lõikes 2 asendatakse sõna „vallavalitsuse“ sõnaga „hoolekandekomisjoni“ ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(2) Vajaduspõhiste ja toetavate teenuse toetust antakse hoolekandekomisjoni haldusakti alusel.“
33) paragrahv 113 lõikes 2 asendatakse sõna „vallavalitsuse“ sõnaga „hoolekandekomisjoni“ ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(2) Toetust antakse hoolekandekomisjoni haldusakti alusel.“
34) paragrahv 115 lõikes 2 asendatakse sõna „vallavalitsuse“ sõnaga „hoolekandekomisjoni“ ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(2) Hüvitist antakse hoolekandekomisjoni haldusakti alusel.“
35) paragrahv 117 lõikes 2 asendatakse sõna „vallavalitsuse“ sõnaga „hoolekandekomisjoni“ ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(2) Erakorralist toetust antakse hoolekandekomisjoni haldusakti alusel.“
36) muudetakse paragrahvi 119 lõiget 2 ning sõnastatakse järgmiselt: „(2) Hüvitist antakse ametiasutuse sotsiaalosakonna juhataja haldusakti alusel.“
37) paragrahv 121 lõikes 2 asendatakse sõna „vallavalitsuse“ sõnaga „hoolekandekomisjoni“ ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(2) Toetust antakse hoolekandekomisjoni haldusakti alusel.“
38) paragrahv 123 lõikes 2 asendatakse sõna „vallavalitsuse“ sõnaga „hoolekandekomisjoni“ ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(2) Toetust antakse hoolekandekomisjoni haldusakti alusel.“
39) paragrahv 126 lõikes 3 asendatakse sõna „vallavalitsuse“ sõnaga „hoolekandekomisjoni“ ning lõige sõnastatakse järgmiselt: „(3) Hooldajatoetust antakse hoolekandekomisjoni haldusakti alusel.“