Pärnu-Jaagupi Lasteaed Pesamuna põhimäärus – Riigi Teataja
Pärnu-Jaagupi Lasteaed Pesamuna põhimäärus
Pärnu-Jaagupi Lasteaed Pesamuna põhimäärus - sisukord
§ 2 Lasteaia aadress
§ 3 Lasteaia õiguslik seisund ja haldusala
§ 4 Pitsat, eelarve, sümboolika ja kodulehekülg
§ 8 Õppekava
§ 9 Tööaeg
4 Lasteaia juhtimine
§ 10 Lasteaia direktor, tema pädevus
§ 11 Pedagoogiline nõukogu
§ 12 Hoolekogu liikmete valimise kord ja volituste kestus
§ 13 Hoolekogu töökorraldus
5 Laste ja vanemate õigused ja kohustused
§ 15 Vanemate õigused ja kohustused
6 Personali õigused ja kohustused
§ 16 Lasteaia töötajad
§ 17 Personali koosseisu määramine ja töölepingud
§ 19 Personali tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
7 Vara, rahastamine, sisehindamine ja järelevalve
§ 20 Lasteaia vara ja rahastamine
§ 21 Sisehindamine
§ 22 Järelevalve
8 Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
§ 23 Lasteaia ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
9 Põhimääruse muutmise ja kinnitamise kord
§ 24 Põhimääruse muutmise ja kinnitamise kord
RT IV, 29.05.2018, 4
Vastu võetud 22.05.2018 nr 15
Määrus antakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3 ja Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu 21. veebruari 2018 määruse nr 6 „Pädevuse delegeerimine“ § 2 lõike 1 punkti 1 alusel.
Lasteasutuse nimi on Pärnu-Jaagupi Lasteaed Pesamuna (edaspidi lasteaed).
§ 2. Lasteaia aadress
Lasteaia aadress on Ülase tn 11, Pärnu-Jaagupi alev, Põhja-Pärnumaa vald, Pärnumaa, sihtnumber 87201.
§ 3. Lasteaia õiguslik seisund ja haldusala
(1) Lasteaed on koolieelse lasteasutuse seaduse alusel lasteaiana tegutsev õppeasutus, mis võimaldab kuni seitsmeaastastele lastele hoidu ja alushariduse omandamist.
(2) Lasteaed on Põhja-Pärnumaa Vallavalitsuse kui ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) hallatav asutus.
(3) Lasteaed esindab oma ülesannete täitmisel Põhja-Pärnumaa valda.
(4) Lasteasutus juhindub oma tegevuses põhimäärusest, Eesti Vabariigi haridusseadusest, koolieelse lasteasutuse seadusest ning nimetatud seaduste alusel antud õigusaktidest, riiklikust õppekavast ja lasteaia õppekavast ning kohaliku omavalitsuse tegevust reguleerivatest õigusaktidest.
(5) Lasteaia tegevust juhendab ja koordineerib ametiasutuse haridus- ja kultuuriosakond.
§ 4. Pitsat, eelarve, sümboolika ja kodulehekülg
(1) Lasteaial on oma nimega ja valla vapiga pitsat.
(2) Lasteaial on ametiasutuse eelarves iseseisev eelarve.
(3) Lasteaed võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab direktor, kooskõlastades selle eelnevalt ametiasutusega.
(4) Lasteasutusel on oma kodulehekülg.
(1) Lasteaias toimub õppe- ja kasvatustegevus ning asjaajamine eesti keeles.
(2) Lasteaia asjaajamine toimub vastavalt asjaajamist reguleerivatele riiklikele õigusaktidele ning lasteaia asjaajamiskorrale. Lasteaia asjaajamiskorra kehtestab lasteaia direktor käskkirjaga.
(3) Lasteaia õppe- ja kasvatusalaste kohustuslike dokumentide loetelu ja nende täitmise korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(4) Lasteaias peetakse elektroonilist dokumendiregistrit, mille pidamise eest vastutab direktor.
(5) Lasteaia arhiivikorralduse ja kohustuslike dokumentide avalikustamise eest vastutab direktor.
(1) Lasteaed on kuni seitsmeaastastele lastele.
(2) Lasteasutuse direktor moodustab vastavalt vajadusele ja võimalusele sõime- ja lasteaiarühmad.
(3) Lasteaiarühmad jagunevad vanuseliselt:
1) kolme- kuni kuueaastased lapsed;
2) kuue- kuni seitsmeaastased lapsed ja lapsed, kelle koolikohustuse täitmise alustamine on edasi lükatud.
(4) Liitrühma moodustamiseks võivad ettepaneku teha lapsevanemad või eestkostjad (edaspidi vanemad). Liitrühmas on sõime- ja lasteaiarühmaealised lapsed.
(5) Rühmad moodustatakse õppeaasta alguses vastavalt lasteaiateenust saada soovivate laste vanusele.
(6) Vajadusel võib Põhja-Pärnumaa Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) lasteaia direktori ettepanekul moodustada sobitusrühmi.
(7) Lasteasutuse hoolekogu ettepanekul on vallavalitsusel õigus lapse arenguks vajalike tingimuste olemasolu korral suurendada laste arvu sõimerühmas kuni kahe lapse võrra, lasteaiarühmas kuni nelja lapse võrra ning liitrühmas kuni kahe lapse võrra. Otsus tehakse iga sõime-, lasteaia- ja liitrühma kohta eraldi.
(1) Lasteaia teeninduspiirkonna kinnitab Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu (edaspidi volikogu).
(2) Laste lasteaeda vastuvõtu ja sealt väljaarvamise korra kehtestab vallavalitsus.
§ 8. Õppekava
(2) Lasteaia õppe- ja kasvatuskorralduse aluseks on lasteaia õppekava, mis vastab Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale.
(3) Lasteaed on tervistedendav, läbi õuesõppe loodusharidust ka keskkonna säästlikkust tähtsustav ning lugupidavaid inimsuhteid väärtustav koolieelne lasteasutus, kuhu laps tahab tulla, lapsevanem tahab oma last tuua ja kus töötaja tahab töötada.
(4) Lasteaed loob koolieast noorematele lastele soodsad tingimused kasvamiseks ja arenemiseks, ning toetab lapsevanemate tegevust alushariduse omandamise võimaldamisel.
(5) Lasteaia õppekavas esitatakse:
1) lasteasutuse liik ja eripära;
3) õppe- ja kasvatustegevuse korraldus (päevakava koostamise põhimõtted, õppe- ja kasvatustegevuse kavandamise perioodi pikkus), sealhulgas suveperioodil;
7) õppekava uuendamise ja täiendamise kord;
8) muud õppe- ja kasvatustegevusega seotud sätted pedagoogilise nõukogu või hoolekogu ettepanekul.
(6) Lasteaia õppekava koostavad ja arendavad lasteaia pedagoogid, kaasates vanemaid. Õppekava kinnitab direktor pedagoogilise nõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
(7) Lasteaial on tegevus- ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse riiklikku õppekava ja valla kultuurilist omapära ja rahvatraditsioone. Lasteaia tegevus- ja päevakava kinnitab direktor.
(8) Lasteaia õppekava läbinule annab lasteaed välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused.
(9) Lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelu ja nende täitmise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(10) Lasteaial on oma arengukava.
§ 9. Tööaeg
(1) Lasteaia aastaringse või hooajalise tegutsemise otsustab vallavalitsus hoolekogu ettepanekul.
(2) Lasteaia päevase lahtiolekuaja otsustab vallavalitsus, lähtudes hoolekogu ettepanekust.
4. peatükk Lasteaia juhtimine
§ 10. Lasteaia direktor, tema pädevus
1) tagab lasteaia tulemusliku töö ja juhib lasteaia tegevust koostöös pedagoogilise nõukogu ja hoolekoguga. Direktor on lasteaia seadusjärgne esindaja oma töölepingu kehtivuse ajal;
2) omab õiguse koolieelse lasteasutuse seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks teha tehinguid lasteaia varaga õigusaktidega kehtestatud korras;
3) kannab vastutust lasteaia arengu ning rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest;
4) esitab kord aastas vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate lasteaia õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest, samuti teatab kirjalikult lasteaia majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalveorgani tehtud ettekirjutustest;
5) koostab koostöös hoolekoguga lasteaia eelarve projekti ja tagab kinnitatud eelarvest kinnipidamise;
6) koostab ja kehtestab kodukorra ja ametijuhendid;
7) sõlmib, muudab, peatab ja ütleb üles valla nimel töölepingud lasteaia personaliga;
8) koostab koostöös personali ja hoolekoguga lasteaia arengukava;
9) kinnitab lasteaia tegevus- ja päevakava;
10) määrab lasteaia personali koosseisu lähtuvalt haridus- ja teadusministri määrusega kinnitatud miinimumkoosseisust ja arvestades asutuse eelarvelisi vahendeid;
11) korraldab õpetajate, õppejuhi ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vabade ametikohtade täitmiseks konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu direktori ettepanekul;
12) suunab töötajad täiendõppele;
13) kinnitab lasteaia töökorralduse reeglid ja töötajate tööülesannete kirjeldused;
14) tagab lasteaia valduses oleva juurdepääsupiiranguga teabe suhtes isikuandmete kaitse seaduse, avaliku teabe seaduse ja muude õigusaktidega sätestatud nõuete täitmise;
15) korraldab koostööd lapsevanemate, pedagoogilise nõukogu ja hoolekoguga;
16) kinnitab lapse toidukulu päevamaksumuse hoolekogu otsuse alusel;
17) teeb ettepanekuid ja annab arvamusi vallavalitsusele ja –volikogule oma töövaldkonda puudutavates küsimustes;
18) tagab ohutud töötingimused, tutvustab töötaja töölevõtmisel, samuti töötamise ajal asutuse töökorralduse reegleid, töökaitse, tuleohutuse, tervisekaitse ja tervise edendamise nõudeid;
19) teeb koostööd teiste lasteaedadega;
20) kehtestab lasteaia sisehindamise läbiviimise korra ja kinnitab sisehindamise aruande;
21) täidab talle töölepingu, ametijuhendi ja Põhja-Pärnumaa vallavanema käskkirjaga või õigusaktidest tulenevaid asutuse juhile pandud kohustusi ja ülesandeid.
(2) Direktori äraolekul täidab tema kohuseid vallavanema käskkirjaga kinnitatud kohusetäitja.
(3) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus. Konkursi võitnud isiku kinnitab vallavanema ettepanekul ametisse vallavalitsus.
(4) Direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja ütleb üles töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
§ 11. Pedagoogiline nõukogu
(1) Pedagoogilisse nõukogusse kuuluvad lasteaia õppe- ja kasvatusalal töötavad isikud, kelle ülesanne on lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning direktorile, hoolekogule ja vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine.
(2) Pedagoogilise nõukogu koosolekuid kutsutakse kokku vähemalt neli korda aastas.
(3) Pedagoogiline nõukogu võtab igas arutatavas küsimuses vastu otsuse lihthäälte enamusega, kui nõukogu koosolekul viibib vähemalt kaks kolmandikku tema liikmetest. Häälte arvu võrdsuse puhul on otsustavaks direktori hääl.
§ 12. Hoolekogu liikmete valimise kord ja volituste kestus
(1) Lasteaia kõigi rühmade vanemad valivad õppeaasta algul hoolekogu koosseisu ühe esindaja, pedagoogiline nõukogu valib enda hulgast pedagoogide esindaja. Lisaks neile nimetab volikogu hoolekogu koosseisu ühe isiku, kes jälgib lasteaia tegevuse vastavust valla huvidele. Direktor esitab hoolekogu koosseisu vallavalitsusele kinnitamiseks ühe kuu jooksul õppeaasta algusest alates.
(2) Hoolekogu koosseisu kinnitab vallavalitsus.
(3) Hoolekogu volitused kehtivad hoolekogu koosseisu kinnitamise päevast kuni uue hoolekogu koosseisu kinnitamiseni.
(4) Hoolekogu liikmete osalusest hoolekogu töös informeeritakse neid valinud subjekte, kes vajadusel võivad oma esindajad ennetähtaegselt ümber valida.
(5) Rühma vanemate poolt valitud hoolekogu liikme volitus kestab kuni liikme lapse nimetatud rühmast või lasteaiast väljaarvamiseni. Uus liige valitakse nimetatud rühma vanemate poolt.
§ 13. Hoolekogu töökorraldus
(1) Töö korraldamiseks valib hoolekogu esimesel koosolekul oma liikmete hulgast esimehe ja tema asetäitja. Esimese koosoleku kutsub kokku lasteaia direktor 3 nädala jooksul hoolekogu koosseisu kinnitamisest arvates.
(2) Hoolekogu töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt üks kord kvartalis hoolekogu esimehe või direktori ettepanekul.
(3) Hoolekogu koosolekust tuleb hoolekogu liikmetele ja lasteaia direktorile ette teatada vähemalt seitse kalendripäeva.
(4) Hoolekogu erakorralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees vähemalt kolme liikme, lasteaia direktori või vallavalitsuse ettepanekul.
(5) Hoolekogu koosolekust võtab osa lasteaia direktor, kui hoolekogu ei otsusta teisiti.
(6) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekul on esindatud üle poole hoolekogu koosseisust, sealhulgas hoolekogu esimees või aseesimees. Hoolekogu otsused võetakse üldjuhul vastu avalikul hääletamisel. Hoolekogu enamuse otsusel võib hääletamine olla salajane. Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Häälte võrdsel jagunemisel jääb otsus vastu võtmata ja vajadusel korraldatakse uus hääletamine.
(7) Hoolekogu koosolekud protokollitakse.
(8) Hoolekogu otsuste täitmist korraldab lasteaia direktor koostöös vallavalitsusega.
(9) Hoolekogul on õigus saada direktorilt, ametiasutuselt ja vallavalitsuselt oma tööks vajalikku informatsiooni.
(10) Lasteaia direktor on hoolekogu ees aruandekohustuslik.
(11) Kiiret otsustamist vajavates küsimustes või olukorras, kus hoolekogu koosoleku kokkukutsumine ei ole otstarbekas, võib hoolekogu otsuse vastu võtta või oma seisukoha anda ka side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu koosolekut kokku kutsumata.
(12) Otsuse vastuvõtmiseks või seisukoha andmiseks hoolekogu koosolekut kokku kutsumata saadab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis hoolekogu liikmetele otsuse eelnõu ja otsuse tegemiseks vajalikud materjalid või hoolekogu seisukoha andmiseks vajalikud materjalid ning määrab vastamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui kolm tööpäeva. Materjalid edastatakse infoks ka lasteaia direktorile.
(13) Otsus loetakse vastuvõetuks ning hoolekogu ettepanek tehtuks, kui seisukoha andmise määratud tähtpäevaks on otsuse või ettepaneku poolt hääletanud üle poole hoolekogu liikmetest, sealhulgas hoolekogu esimees või tema äraolekul aseesimees. Hoolekogu liige saadab vastuse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(14) Hoolekogu seisukoha andmise viis ja hääletustulemused protokollitakse. Protokolli kuupäevaks on hoolekogu liikmete seisukoha andmiseks määratud tähtaja lõpptähtpäev. Protokollile kirjutavad alla hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, ja protokollija
(15) Hoolekogu pädevus:
2) annab direktorile ja vallavalitsusele soovitusi lasteaia eelarve koostamisel ning eelarvesse planeeritud raha otstarbekaks kasutamiseks;
3) teeb direktori ja vallavalitsusele ettepanekuid lastele soodsa arengukeskkonna tagamiseks;
5) koostab igaks õppeaastaks hoolekogu tööplaani;
6) otsustab teisi seaduste või valla õigusaktidega hoolekogu pädevusse antud küsimusi.
5. peatükk Laste ja vanemate õigused ja kohustused
Lastel on lasteaias õigus vaimselt ja füüsiliselt tervislikule keskkonnale ja päevakavale, eneseusaldust ja vaimset erksust toetavale tegevusele ning pedagoogide igakülgsele abile ja toetusele alushariduse omandamisel.
§ 15. Vanemate õigused ja kohustused
1) esindada last iseseisvalt eeldades, et on olemas teise vanema nõusolek;
2) tuua last lasteaeda ja viia sealt ära vanematele sobival ajal lasteaia päevakava järgides;
3) nõuda vajalike tingimuste loomist laste mitmekülgseks arenguks ja kasvamiseks, aidates ise kaasa nende tingimuste kujunemisele;
2) kinni pidama lasteaia päevakavast ja laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest.
(3) Vanemate ühise hooldusõiguse puhul on vanematel kohustus saada eelnevalt teiselt vanemalt nõusolek lapsega seotud küsimuste üle otsustamisel.
6. peatükk Personali õigused ja kohustused
§ 16. Lasteaia töötajad
Lasteaia töötajad (edaspidi personal) on pedagoogid, terviseedendaja ja lasteaia majandamist tagavad ning õpetajaid abistavad töötajad.
§ 17. Personali koosseisu määramine ja töölepingud
(1) Lasteaia personali ‧koosseisu määrab lasteaia direktor kooskõlastatult vallavalitsusega ja tuginedes haridus- ja teadusministri määrusega kinnitatud miinimumkoosseisule.
(2) Töölepingud lasteaia personaliga sõlmib, muudab, peatab ja ütleb üles valla nimel lasteaia direktor.
Õpetajate, õppejuhi ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vaba ametikoha täitmiseks korraldab lasteaia direktor konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu direktori ettepanekul.
§ 19. Personali tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
(1) Lasteaia pedagoogide (direktor, õpetaja, õppejuhi, teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute) ülesanne on laste õpetamine ja kasvatamine ning lapse arenguks ja tervise kaitseks vajalike tingimuste tagamine.
(2) Pedagoogid
1) vastutavad lapse elu, tervise ja turvalisuse eest lapse lasteaias viibimise ajal;
2) tagavad õppe- ja päevakava järgimise;
3) nõustavad lasteaias käivate või teeninduspiirkonnas alaliselt elavate lasteaias mittekäivate laste vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes;
4) loovad tingimused laste kasvamiseks ja arenemiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel laste ja nende vanematega.
(3) Lasteaia majandamist tagavad ning õpetajaid abistavad töötajad
1) abistavad pedagooge rühmas;
2) tagavad lasteaia häireteta töö ja majandamise ning vara säilimise, korrasoleku ja täiendamise;
4) hoiavad korras lasteaia territooriumi ja ruumid;
5) täidavad teisi lasteaia direktori antud ühekordseid ülesandeid.
(4) Personali tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus on sätestatud lasteaia töökorralduse reeglites ja töötaja töölepingus.
(5) Personalil on keelatud avalikustada lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta. Kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver, on personal kohustatud sellest teavitama lasteaia direktorit, kes vastavalt vajadusele informeerib ametiasutuse haridus- ja kultuuriosakonna juhatajat või lastekaitsespetsialisti või noorsoopolitseid.
7. peatükk Vara, rahastamine, sisehindamine ja järelevalve
§ 20. Lasteaia vara ja rahastamine
(1) Lasteaia valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub volikogu kehtestatud korras.
(2) Lasteaia rahastamine toimub riigieelarve vahenditest, vallaeelarve vahenditest, toetustest, vanemate poolt kaetavast osast, annetustest ja projektidest laekuvatest summadest.
(3) Lasteaia pedagoogide töötasustamise alused kinnitab volikogu. Lasteaia õpetaja palga alammääras lepivad kokku vallavalitsuse esindajad ja lasteasutuse õpetajate esindajad.
(4) Lasteaial on õigus osutada tema kasutuses ja valduses oleva varaga õppekavaväliseid tasulisi teenuseid või taotleda õppekavaväliste tegevuste kaasrahastamist.
(5) Tasuliste teenuste loetelu ja hinnakirja kehtestab direktori ettepanekul vallavalitsus.
§ 21. Sisehindamine
(1) Lasteaias viiakse läbi sisehindamist, mis on pidev protsess ja mille eesmärgiks on tagada laste arengut toetavad tingimused ja lasteaia järjepidev areng.
(2) Sisehindamise aruandes väljatoodud tugevustest ja parendusvaldkondadest lähtuvalt koostatakse lasteaia arengukava tegevuskava.
§ 22. Järelevalve
(1) Lasteaia vara ja rahaliste vahendite kasutamist kontrollivad vallavalitsus ja volikogu revisjonikomisjon.
(2) Haldusjärelevalvet õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium.
(3) Lasteaia raamatupidamine on vallavalitsuse tsentraliseeritud raamatupidamises.
§ 23. Lasteaia ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Lasteaia korraldab ja kujundab ümber ning lõpetab tegevuse volikogu otsusel vallavalitsus.
(2) Ametiasutus informeerib kirjalikult ümberkorraldamise, -kujundamise ja tegevuse lõpetamise otsusest vähemalt viis kuud enne otsuse tähtaega Haridus- ja Teadusministeeriumi, lasteasutust ja vanemaid.
(3) Lasteaia tegevuse lõpetamisel tagab vallavalitsus lastele võimaluse jätkata lasteaia teenuse kasutamist teises lasteaias.
9. peatükk Põhimääruse muutmise ja kinnitamise kord
§ 24. Põhimääruse muutmise ja kinnitamise kord
(1) Põhimääruse, selle muutmise või täiendamise eelnõu töötab välja lasteaia direktor koostöös ametiasutuse haridus- ja kultuuriosakonnaga.
(2) Põhimäärus ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks lasteaia pedagoogilisele nõukogule ja hoolekogule.
(3) Lasteaia põhimääruse kinnitab, muudab, täiendab ja tunnistab kehtetuks vallavalitsus.
Määrus jõustub 1. juunil 2018.


RT I, 29.07.2013, 7
29.04.2013 RT I, 30.04.2013, 13 03.05.2013
25.07.2013 RT I, 29.07.2013, 4 01.08.2013
Määrus kehtestatakse kalapüügiseaduse § 11 lõigete 11, 111, 112, 12 ja 18, § 19 lõigete 3 ja 4, keskkonnatasude seaduse § 11 lõike 2 punkti 3 ja Vabariigi Valitsuse 9. mai 2003. a määruse nr 144 "Kalapüügieeskiri” § 30 lõike 3, § 33 lõike 4 ja § 39 lõike 6 alusel.
[RT I, 30.04.2013, 13 - jõust. 03.05.2013]
(1) Harrastuskalapüügil Peipsi, Lämmi- või Pihkva järvel ajavahemikul 1. märtsist 15. maini kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv, kui luba taotletakse Keskkonnaametist, on:
(2) Harrastuskalapüügil Peipsi, Lämmi- või Pihkva järvel ajavahemikul 1. märtsist 15. maini kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv, kui luba taotletakse elektroonilise kanali kaudu, on:
(3) Harrastuskalapüügil Peipsi ja Lämmijärvel ajavahemikul 1. märtsist 15. maini püsiasustusega väikesaare püsielanikule kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv Piirissaart ümbritseval veealal on 100.
1) käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud piirkondades ajavahemikul 1. märtsist 15. maini – 13 eurot;
2) käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud piirkonnas ajavahemikul 1. märtsist 15. maini – 6,5 eurot.
Allveekalapüük harpuunpüssi ja harpuuniga on keelatud keskkonnaministri 15. juuni 2004. a määruses nr 73 “Lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaikade nimistu“ nimetatud veekogudes, nende lõikudes või nendel asuvates paisjärvedes.
(1) Harrastuskalapüügiks Silma looduskaitsealal ajavahemikul 1. augustist 31. oktoobrini antakse igaks kalendripäevaks ühepäevase kehtivusega kalastuskaarte, kui neid taotletakse Keskkonnaametist, järgmiselt:
1) Sutlepa merele – 2;
2) Saunja lahele – 2.
[RT I, 29.07.2013, 4 - jõust. 01.08.2013]
(11) Harrastuskalapüügiks Silma looduskaitsealal ajavahemikul 1. augustist 31. oktoobrini antakse igaks kalendripäevaks ühepäevase kehtivusega kalastuskaarte, kui neid taotletakse elektroonilise kanali kaudu, järgmiselt:
(12) Harrastuskalapüügiks Silma looduskaitsealal Sutlepa meres ja Saunja lahel ajavahemikul 1. novembrist 31. detsembrini antakse ühepäevase kehtivusega kalastuskaarte piirarvuta.
(5) Harrastuskalapüügiõiguse tasu ühepäevase kehtivusega kalastuskaardi eest käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 11 ja 12 nimetatud tingimustel on 6 eurot.
(6) Harrastuskalapüügiõiguse tasu võetakse käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 11 nimetatud ajavahemikul iga nendes lõigetes nimetatud piirkonna eest eraldi.
(3) Jõevähipüük on käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetamata vooluveekogude osades lubatud 1.– 31. augustini.
(4) Keelatud on püüda vähke, kelle pikkus otsaorgi tipust laka lõpuni, arvestamata lakakarvakesi, on väiksem kui 11 cm.
Enne käesoleva sätte jõustumist käesoleva määruse § 3 punktides 1, 2, 3 ja 5 sätestatud ajavahemikuks välja antud kalastuskaardid kehtivad kuni 2013. aasta 15. maini.


text:
Hagi tagamise abinõude eesmärk on õiguste tagamine. Praktikas võivad võlausaldajad kasutada neid abinõusid eesmärgiga kaitsta end riski eest, et võlgnik ei tee neile makset.
Juhul kui pelgalt hagi tagamise abinõudest ei piisa, võib kohus ette näha esialgse õiguskaitse abinõud, mille tagajärjed on võrreldavad asjaolude põhjal tehtava otsuse tagajärgedega. Lõplikus kohtuotsuses võidakse neid esialgse õiguskaitse abinõusid kinnitada või need abinõud tühistada.
Kohtunik võib rakendada esialgse õiguskaitse või hagi tagamise abinõusid, mis on seotud võlgniku materiaalse varaga. Võla sissenõudmise puhul kohaldatakse põhimõtet, et võlgnik on kohustatud oma võla tasuma, kasutades selleks kogu oma vallasvara (raha, mööbel, ehted, aktsiad) ja kinnisvara (maa, ehitised, eluruumid). Võlausaldaja võib nõude pöörata ka võlgniku õiguste (pangakonto jääk, töötasu) vastu.
1.1. Hagi tagamise abinõud
A. Vara ennetav arestimine
Kiireloomuliste asjade puhul võib mis tahes võlausaldaja paluda kohtult luba ennetavalt arestida võlgniku mis tahes vara, mis on arestimiseks sobilik (Belgia kohtumenetluse seadustiku artikkel 1413). Võlgnik ei saa ennetavalt arestitud vara enam vabalt käsutada. See tähendab, et ta ei tohi seda vara enam müüa, ära anda või hüpoteegiga koormata. Sellise vara võõrandamise õiguse äravõtmise mõju on vaid suhteline – seda kohaldatakse ainult selle võlausaldaja suhtes, kes vara arestimise algatas. Võlgnik jääb edasi vara omanikuks ja talle jääb vara kasutusõigus.
Sekvestreerimise käigus antakse hoiule vara, mis on vaidluse esemeks ja mis tuleb säilitada kuni lõpliku kohtuotsuse tegemiseni (tsiviilseadustiku artikkel 1955 ja sellele järgnevad artiklid). Sekvestreerimises võivad kokku leppida pooled omavahel (kokkuleppeline sekvestreerimine) või selle võib ette näha kohus (kohtulik sekvestreerimine). Erinevalt tavapärasest hoiuleandmisest võib sekvestreerimist kohaldada ka kinnisvara suhtes (tsiviilseadustiku artikkel 1959).
C. Inventuur
Vara inventuuri tegemise eesmärk on võlausaldaja, abikaasa või pärija avalduse alusel kindlaks määrata pärandvara, abieluvara või jagamatu vara väärtus (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1175). Isikutel, kes nõuavad inventuuri tegemist, on õigus valida notar, kes koostab inventuuriakti. Kui nad ei suuda jõuda kokkuleppele, määrab notari rahukohtunik (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1178). Mis tahes vaidluste korral on nende lahendamise pädevus rahukohtul.
D. Tõkendi seadmine
Varale tõkendi seadmise korral ei saa seda enam käsutada. Võlausaldajad, abikaasa või pärijad võivad tõsise huvi kaitsmise eesmärgil taotleda abielu-, pärand- või jagamatu vara osaks olevale varale tõkendi seadmist (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1148). Tõkendi seadmise kohta teeb määruse rahukohus. Rahukohus võib varale tõkendi seadnud isiku, võlausaldajate, abikaasa või pärijate taotluse alusel lasta tõkendi eemaldada. Tõkendi eemaldamise vaidlustamise korral teeb otsuse rahukohus.
1.2. Esialgse õiguskaitse abinõud
Esialgse õiguskaitse abinõud või ajutiselt kohaldatavad meetmed on meetmed, mille võib tühistada ja mis ei ole pöördumatud. Neid abinõusid võib rakendada esialgse õiguskaitse abinõude kohaldamise menetluse või asjaoludel põhineva põhimenetluse raames.
1.3. Otsuse esialgne täitmine
Otsuse esialgne täitmine või ennetav täitmine on lubatud rangetel tingimustel, kui on tehtud kohtuotsus, mis ei ole veel muutunud lõplikuks. See tähendab, et kui kohtuotsuse peale on veel võimalik esitada apellatsioon või vastuväited, kujutab kohtuotsus vaid tõendatud asjaolude kogumit ning seda ei saa selles etapis veel põhimõtteliselt täitmisele pöörata. Sellel võivad olla negatiivsed tagajärjed selle poole jaoks, kes püüab sundida teist poolt oma kohustusi täitma. Teatavatel juhtudel võib hageja taotleda kohtult määrust kohtuotsuse esialgseks täitmisele pööramiseks. Otsuse esialgse täitmisele pööramise üks vorm on võlgniku vara ennetav arestimine.
Isik, kelle kasuks on tehtud kohtuotsus, isegi kui see on tehtud välisriigis, võib anda kohtutäiturile korralduse arestida võlgniku vara. Kui isikul ei ole sellist kohtuotsust, on vara ennetavaks arestimiseks vaja kohtumäärust. Vahekohtunik ei saa teha ennetava arestimise määrust (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1696).
Nõue esitatakse kohtunikule vara arestimise menetluse käigus ja seda menetletakse nagu esialgse õiguskaitse menetlust (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1395). Kohtukutse väljastamise ja kohtusse ilmumise tähtaja vahele peab jääma vähemalt kaks päeva, kuid kiireloomuliste asjade puhul võib seda perioodi vähendada.
Advokaat esitab vara arestimise menetluse käigus vara ennetava arestimise taotlust sisaldava ex parte avalduse kohtunikule, kes võib anda korralduse vara ennetavaks arestimiseks. Arestimismenetlust toimetav kohtunik peab otsuse tegema kaheksa päeva jooksul. Kohtutäitur peab seejärel kohtuotsuse koos arestimismäärusega toimetama võlgnikule eesmärgiga tagada, et võlgnikku on arestimisest teavitatud.
Kohtuotsust on võimalik seaduse alusel ajutiselt täitmisele pöörata ning otsuse lõplikkus ja edasikaebamatus on vaid suhtelised. Arestimismenetlust toimetav kohtunik võib asjaolude muutumisel otsust igal ajahetkel muuta või selle tühistada. Kohtutäituri tasu on kindlaks määratud 30. novembri 1976. aasta kuninglikus dekreedis (Belgia ametlik väljaanne, 8. veebruar 1977).
Kokkuleppelise sekvestreerimise korral piisab pooltevahelisest kehtivast kokkuleppest ja kohtumäärus ei ole vajalik. Seevastu kohtulikku sekvestreerimist kohaldatakse kohtumääruse alusel.
Mõlemal juhul määratakse vara haldaja kindlaks kas kokkuleppes või kohtu poolt. Haldaja peab temale usaldatud vara säilitamiseks valitsema seda piisava hoolsusega. Samas sekvestreerimise lõppedes peab ta vara tagastama. Tal on õigus saada seadusega kindlaks määratud tasu (tsiviilseadustiku artikli 1962 lõige 3).
C. Esialgse õiguskaitse abinõud
Esialgse õiguskaitse abinõude kohaldamist tuleb alati taotleda kohtult kas esialgse õiguskaitse abinõude kohaldamise menetluse või asjaoludel põhineva põhimenetluse raames. Esialgse õiguskaitse abinõude rakendamise kohta võib otsuse teha ka vahekohtunik (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1696).
Esimese astme kohtu eesistuja teeb ajutiselt täitmisele pööratava kohtuotsuse kõigi kiireloomuliste kohtuasjade puhul, mis ei ole seaduse alusel kohtute pädevuse alt väljas (kohtumenetluse seadustiku artikli 584 lõige 1). Ajutiselt täitmisele pööratavus tähendab, et kohtuotsus on ainult ajutine ning sellel ei pruugi olla lõplikku ega pöördumatut mõju. Kaubanduskohtu ja töökohtu eesistujad võivad samuti teha ajutiselt täitmisele pööratavaid kohtuotsuseid nende vastavasse pädevusse kuuluvates kiireloomulistes asjades.
Esialgse õiguskaitse menetluse raames tehtud kohtuotsus ei tohi kahjustada menetlust (põhimenetlust), s.t et kohtuotsuse lõplikkus ja edasikaebamatus on suhteline. See ei ole siduv põhihagi arutavale kohtunikule, mis tähendab, et esialgse õiguskaitse abinõusid võib kohaldada vaid esialgse õiguskaitse menetluse raames asja arutav kohtunik.
Lahutusasjades võib esimese astme kohtu eesistuja näiteks teha otsuse esialgse õiguskaitse abinõude kohaldamiseks abikaasade ja ka laste isiku, vara ja elatise suhtes (kohtumenetluse seadustiku artikli 1280 lõige 1).
Tavaliselt teavitab kohtutäitur ametlikult teist poolt määruse kohastest abinõudest ja kutsub seda poolt üles neid abinõusid järgima, kusjuures abinõude mittejärgimise korral võib võtta meetmeid politsei või võidakse kohaldada kohtulikku karistust. Kohtutäituri tasu on kindlaks määratud 30. novembri 1976. aasta kuninglikus dekreedis (Belgia ametlik väljaanne (Moniteur belge / Belgisch Staatsblad), 8. veebruar 1977).
Esimeses astmes asja arutaval rahukohtul on õigus suhte lõppemise korral kohaldada esialgse õiguskaitse abinõusid selleks ajaks, mil abikaasad või seaduslikult koos elavad elukaaslased jätkavad koos elamist. Need abinõud võivad olla seotud näiteks pere ühise kodu, laste või laste varaga. Sellised abinõud on ainult ajutised ja lõpevad siis, kui lõpeb partnerite kooselu. Abielus paarid ei saa siiski abielu sel viisil täielikult lahutada. Mis tahes lõplikud lahutuskokkulepped peab jõustama esimese astme kohus.
D. Otsuse esialgne täitmine
Kohtuotsusega kinnitatakse täitmisele pööratavat seaduslikku õigust. Kuni kohtuotsus ei ole lõplik, ei saa seda täitmisele pöörata. Kohtuotsuse täitmine peatatakse, kui on olemas võimalus esitada vastuväiteid või apellatsiooni. Õigusküsimustes kassatsioonkaebuse esitamine ei peata kohtuotsuse täitmist (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1397).
Lõpliku kohtuotsuse teinud kohtunik võib lubada kohtuotsuse esialgset täitmist, välja arvatud seaduses sätestatud juhtudel (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1398). Sellised juhud on seotud lahutuse ja lahuseluga ning abielu vaidlustamise ja tühistamisega. Kohtuotsust ei saa esialgselt täitmisele pöörata, kui kohtuotsusega rahuldatakse alla 2500 euro suurune kindlasummaline nõue (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1399).
Kui kohtuotsust on võimalik esialgselt täitmisele pöörata, tehakse seda hageja riisikol. Kohtul on võimalik kehtestada tingimusi kohtuotsuse täitmisele pööramiseks, nimelt nõudes hagejalt tagatise andmist (kohtumenetluse seadustiku artikli 1400 lõige 1). Hageja võib algatada kohtuotsuse täitmisele pööramise, kuid ta peab tegema makse deposiidi- ja tagatiskassale või esitama pangagarantii. Loomulikult on võimalik, et kohtuotsust võidakse apellatsiooni tulemusel muuta ning isikul, kellelt hüvitamist nõutakse, võib olla õigus saada kahjuhüvitist.
Vara ennetav arestimine on võimalik üksnes kiireloomulistel juhtudel, kui võlasummas ei ole vaidlust, see on kindlaks määratud ja tähtaja ületanud.
Kiireloomulisus tähendab seda, et võlgniku maksejõulisus on ohus, seades kahtluse alla võlausaldaja võimaluse oma nõuded tema vara vastu pöörata. Ennetavat arestimist võib kasutada mitte üksnes survevahendina, vaid see on õigustatud ka siis, kui võlgniku majanduslik seisund on objektiivselt haavatav. Kiireloomulisus peab olema ilmne nii arestimise ajal kui ka ajal, mil kohtunik vastava otsuse teeb.
Hageja nõue peab olema kindel, s.t nõue peab olema piisavalt põhistatud ja selle vaidlustamiseks puudub põhjendatud alus. Nõudesumma peab olema kindlaks määratud. Võlasumma peab olema kindlaks määratud või vähemalt peab seda olema võimalik kindlaks määrata esialgse hinnangu alusel. Kui täpne võlasumma ei ole veel kindlaks määratud, määrab arestimismenetlust toimetav kohtunik selle kindlaks hinnanguliselt. Peale selle peab võlg olema ka tähtaja ületanud; võlausaldajal peab olema õigus see nõue sisse nõuda. Kohtumenetluse seadustiku artiklis 1415 on see tingimus täpsemalt määratletud, nii et ennetavat arestimist võib kasutada isegi nõuete puhul, mis on seotud tulevase korrapärase tuluga (elatis, rent, intressid), ning isegi esialgsete või võimalike nõuete puhul.
Kohtuliku sekvestreerimise määruse võib kohus teha vallasvara suhtes, mille kohta on tehtud arestimismäärus, kinnis- või vallasvara suhtes, mille omandiõigus on kahe või enama isiku vaheline vaidlusküsimus, ning esemete suhtes, mida võlgnik on pakkunud oma võla tasumiseks (tsiviilseadustiku artikkel 1961). Üldiselt tähendab see, et sekvestreerimisotsuse võib teha olukorras, kus asja asjaolud õigustavad sekvestreerimise kasutamist hagi tagamise abinõuna eesmärgiga tagada, et säilib vara senine seisund, ilma et see mõjutaks mis tahes lõplikku lahendust, milleni võidakse jõuda. Kiireloomulisus on kõrvalise tähtsusega. Kohus peab siiski sekvestreerimise kasutamisel olema ettevaatlik, sest selle näol on tegemist tõsise ja erandliku abinõuga, mida tuleks lubada üksnes mõjuvatel põhjustel.
Asjaga seoses võib esialgse õiguskaitse menetlust kasutada üksnes juhul, kui see on nii kiireloomuline, et kui lahendust ei leita viivitamatult, põhjustab hagejale teatavat kahju või märkimisväärseid raskusi. Asja kiireloomulisus on seega üks esialgse õiguskaitse menetluse algatamise peamine tingimus.
Esialgse õiguskaitse abinõude võimaldamiseks asjaoludel põhineva põhimenetluse raames peab samuti tegemist olema kiireloomulise küsimusega. Sellepärast osutatakse neile meetmetele, mille võtmist võib taotleda rahukohtult, kui kiireloomulistele esialgse õiguskaitse abinõudele.
Kui kohus arutab, kas lubada kohtuotsuse esialgset täitmisele pööramist või mitte, lähtutakse riskist, mis hagejal tekib, kui kohtuotsuse täitmine lükatakse põhjendamatult edasi või kui teine pool takistab kohtuotsuse täitmist. Kui teine pool esitab vastuväited või apellatsiooni üksnes eesmärgiga takistada kohtuotsuse täitmist, on selle näol tegemist piisava põhjusega pöörduda kohtuotsuse teinud kohtu poole, et taotleda kohtuotsuse esialgset täitmisele pööramist. Teatavatel juhtudel on kohtuotsuse esialgne täitmisele pööramine siiski keelatud (vt eespool).
Arestida võib igat liiki vara (vallasvara, kinnisvara, immateriaalne vara). Teatavat liiki vara ei saa siiski arestida (või seda saab arestida üksnes osaliselt). Varaliigid, mida ei saa arestida, määratakse kindlaks seadusega, vara laadiga või vara ja võlgniku vahelise suhtega.
Vara, mida ei saa arestida, on loetletud kohtumenetluse seadustiku artiklis 1408. Kokkuvõtlikult hõlmab see loetelu võlgniku esmatarbekaupu, esemeid, mida võlgnik või tema lapsed vajavad õppimiseks või kutseõppeks, esemeid, mida võlgnik vajab töötamiseks, toiduaineid, kütust ja usukommete täitmiseks vajalikke esemeid. Kohtumenetluse seadustiku artikli 1410 lõikes 2 on antud ülevaade rahalistest vahenditest, mida ei saa arestida. Need hõlmavad peretoetusi ja elatusmiinimumi.
Võlgniku töötasu ja muu samaväärse sissetuleku võib arestida üksnes osaliselt. Asjaomased summad on kindlaks määratud kohtumenetluse seadustiku artikli 1409 lõikes 1 ja neid korrigeeritakse kuningliku dekreediga tarbijahinnaindeksi alusel igal aastal. Kohtumenetluse seadustiku artikli 1410 lõikega 1 laiendatakse nende summade kohaldamisala, mida saab arestida vaid osaliselt, hõlmates sellised tuluallikad nagu elatis, pensionid, töötushüvitised, tööõnnetushüvitised või invaliidsushüvitised.
Kohtutäitur määrab kindlaks arestitava vara, loetledes selle ametlikus dokumendis eesmärgiga vara hiljem realiseerida, välja arvatud juhul, kui kohtutäitur suudab saavutada võlausaldajaga kokkuleppe. Kohtutäituri poolt kirja pandud vara müümine või varjamine on kuritegu ja rangelt keelatud.
Kohtuliku sekvestreerimise määruse võib kohus teha vallasvara suhtes, mille kohta on tehtud arestimismäärus, kinnis- või vallasvara suhtes, mille omandiõigus on kahe või enama isiku vaheline vaidlusküsimus, ning esemete suhtes, mida võlgnik on pakkunud oma võla tasumiseks (tsiviilseadustiku artikkel 1961).
Esialgse õiguskaitse menetlust võib kohaldada igat liiki vaidluste lahendamiseks. Esimese astme kohtu eesistuja pädevuses on menetleda igat liiki eraõiguslikke tsiviilvaidlusi. Töö- või äriõiguse alased vaidlused tuleb lahendamiseks esitada töökohtu või kaubanduskohtu eesistujale.
Kui suhe on lõppenud, võib rahukohus määrata esialgse õiguskaitse meetme kooselu lõpuni. Need meetmed võivad olla seotud näiteks pere ühise kodu, laste või laste varaga. Seda sätet kohaldatakse üksnes abielus isikute (tsiviilseadustiku artikli 223 lõige 1) ja seaduslikult tunnustatud kooselu partnerite (tsiviilseadustiku artikli 1479 lõige 1) suhtes, kuid mitte de facto koos elavate isikute suhtes.
Põhimõtteliselt võib kohtunik alati lubada kõigi kohtuotsuste esialgset täitmist, välja arvatud seaduses sätestatud juhtudel (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1398). Sellised juhud on seotud lahutuse ja lahuseluga ning abielu vaidlustamise ja tühistamisega. Kohtuotsust ei saa esialgselt täitmisele pöörata, kui kohtuotsusega rahuldatakse alla 2500 euro suurune kindlasummaline nõue (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1399).
Ennetavalt arestitud vara omanik ei kaota vara omandi- ega kasutusõigust (kasutus, rent, tulu, kasutusvaldus). Ta ei saa lihtsalt seda vara müüa ega hüpoteegiga koormata. Asjaolu, et võlgnikul puudub õigus asjaomaseid esemeid käsutada, tähendab, et kõik tehingud, mis võlgnik teeb olenemata sellise õiguse puudumisest, on kehtivad, kuid neid ei saa pöörata täitmisele võlausaldaja vastu kohtuotsuse alusel. Võlausaldaja ei pea seega sellistele tehingutele tähelepanu pöörama ja võib toimida nii, nagu neid tehinguid ei oleks toimunud.
Sekvestreerimine nagu igasugune muu tagatisena hoiuleandmine tähendab, et vara tegelik valdus antakse üle sekvestrile, kes võib teha üksnes selliseid tehinguid, mille eesmärk on asjaomased esemed säilitada.
Kohtuotsuse esialgse täitmise tagajärjel täidetakse otsus olenemata asjaolust, et apellatsiooni tulemusel või pärast vastuväidete esitamist võidakse seda muuta. Täitmisega seotud riski kannab hageja (vt eespool).
Ennetava arestimise suhtes kohaldatakse tähtaegu ja põhimõtteliselt arestitakse vara ennetavalt kolmeks aastaks. Arestimismenetlust toimetav kohtunik võib määrusega tähtaega siiski lühendada. Esialgse tähtaja piires võib määruse kehtivust pikendada. Kehtivust pikendatakse – mis tegelikult tähendab senise tähtaja pikendamist – mõjuval põhjusel ja juhul, kui asi on ikka veel kiireloomuline.
Sekvestreerimise kehtivusele ei ole seadusega tähtaega ette nähtud. Sekvestreerimise määrus tühistatakse, kui oht, et vara säilimist ei suudeta nõuetekohaselt tagada, on kadunud ja puudub oht, et lõplikku lahendust ei suudeta saavutada.
Seaduses ei ole sätestatud esialgse õiguskaitse abinõude kehtivuse tähtaega. Asjas tehtud lõplikus kohtuotsuses võidakse rakendatud esialgse õiguskaitse abinõu kinnitada või see tühistada.
Rahukohtu määratud kiireloomuliste esialgse õiguskaitse abinõude kohaldamine lõpeb lahutusmenetluse algusega. Kuid sellest hetkest alates on asjas pädev esimese astme kohus ja esialgse õiguskaitse abinõu rakendamist võib taotleda esimese astme kohtu eesistujalt.
Kui kohtunik keeldub arestimismenetluse käigus andmast arestimiseks luba, võib arestimise taotleja ühe kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemist esitada selle otsuse peale apellatsiooni (kohtumenetluse seadustiku artikli 1419 lõige 1 ja artikkel 1031). Asja menetletakse samamoodi, nagu seda tegi esialgne kohtunik; kohtuotsuse teeb nõuandev kolleegium (chambre du conseil / raadkamer). Kui vara arestimise määrus jäetakse apellatsiooni tulemusel jõusse, peab võlgnik, kes soovib seda arestimismäärust vaidlustada, pöörduma apellatsioonikohtu poole, algatades menetluse kolmanda isikuna.
Kui arestimismenetlust menetlev kohtunik nõustub andma arestimismäärust, võib võlgnik või mis tahes huvitatud isik selle vaidlustada kolmanda isikuna (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1419). Selline menetlus tuleb algatada ühe kuu jooksul pärast vara arestimist lubava otsuse kättetoimetamist ja seda asja menetleb vaidlustatud otsuse teinud kohtunik (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1125). Kolmanda isiku algatatud menetlus ei peata kohtuotsuse täitmist, välja arvatud juhul, kui arestimismenetlust toimetav kohtunik annab korralduse täitmise peatamiseks.
Ei ole asjakohane, kui sekvestreerimine toimub poolte kokkuleppe alusel.
Kohtulik sekvestreerimine toimub kohtuniku otsuse alusel ja sellega seoses võib kasutada õiguskaitsevahendeid kooskõlas kohtumenetluse seadustikuga.
Isik, kellele esialgse õiguskaitse abinõude menetluses tehtud otsus on kahjulik, võib esitada vastuväited või apellatsiooni. Esimese astme kohtu või kaubanduskohtu eesistuja otsuste peale esitatud apellatsioone menetleb apellatsioonikohus. Töökohtu eesistuja otsuse peale tuleb apellatsioon esitada töökohtule.
Kui menetlus algatati kohtukutse või vabatahtliku kohtusse ilmumisega, tuleb mis tahes vastuväited või apellatsioon esitada ühe kuu jooksul pärast otsuse kättetoimetamist. Kui otsusest anti teada kohtu kirjaga ja otsus tehti ex parte avalduse tulemusel, tuleb mis tahes vastuväited või apellatsioon esitada ühe kuu jooksul pärast otsusest teadaandmist.
Kohtuotsuse esialgset täitmist käsitleva otsuse peale ei saa apellatsiooni esitada. Apellatsioonikohtu kohtunikul ei ole mingitel asjaoludel õigust keelata kohtuotsuse esialgset täitmist või sellist täitmist peatada (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1402).
Viimati uuendatud: 14/11/2014

matches: kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus


Võru valla koolieelsesse lasteasutusse vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kord – Riigi Teataja
Võru valla koolieelsesse lasteasutusse vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kord - sisukord
§ 3 Lasteasutuse komplekteerimine
§ 4 Väljaarvamine
§ 5 Lasteasutuse ülesanded
§ 6 Lapsevanema õigused ja kohustused
RT IV, 06.03.2013, 81
Vastu võetud 27.02.2013 nr 1
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 15 lõige 4 alusel.
(1) Võru valla koolieelsesse lasteasutusse (edaspidi lasteasutus) vastuvõtmise ja väljaarvamise korra (edaspidi kord) eesmärk on aidata kaasa valla elanikkonna paremale teenindamisele koolieast nooremate laste hoidu ja alushariduse omandamist võimaldavates munitsipaalõppeasutustes.
(2) Korraga sätestatakse eelkooliealise lapse lasteasutusse vastuvõtt ja väljaarvamine tavarühmadesse, sobitus- ja erirühmadesse, osaajalise koha võimaldamine ning lasteasutuse ja vanema, eestkostja või hooldaja (edaspidi lapsevanem) omavaheline töökorraldus ja pädevus antud küsimustes.
(3) Lasteasutuste rühmadesse võetakse vastu koolieelse lasteasutuse seaduses sätestatud vanuses lapsi, kelle elukoha aadressiks Eesti rahvastikuregistris on kantud Võru vald.
(4) Juhul kui käesoleva paragrahvi lõige 3 järgselt on lasteasutuses vabu kohti, võetakse vastu ka lapsi, kelle elukoha aadressiks Eesti rahvastikuregistris ei ole kantud Võru vald.
(5) Sobitus- ja erirühmadesse võetakse erivajadustega lapsi vastu haridusministri kinnitatud korras.
(6) Lapsevanematele on lapse jaoks lasteasutuse valik vaba, kui soovitud lasteasutuses on vabu kohti.
(1) Tavarühma täisajalise või osaajalise koha taotlemiseks esitab lapsevanem avalduse (lisa 1), millele lisatakse vanema nõusolekul sünnitunnistuse koopia. Lapse vastuvõtu korral esitab lapsevanem täiendavalt perearsti poolt väljastatud vormikohase arstitõendi.
(2) Vastuvõtu avaldused esitatakse lasteasutuse direktorile.
(3) Erivajadustega laste vastuvõtmiseks sobitus- või erivajadustega laste rühma esitab lapsevanem lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud dokumentidele nõustamiskomisjoni otsuse.
§ 3. Lasteasutuse komplekteerimine
(1) Avaldusi võetakse vastu aastaringselt. Avaldusi registreerib nende saabumise järjekorras lasteasutuse direktor.
(2) Avalduste rahuldamine toimub nende laekumise järjekorras, kuid rahvastikuregistris Võru vallas elukoha aadressi omavate lapsevanemate puhul eelistatakse järgmises tähtsuse järjekorras lapsi, kelle lapsevanem:
1) soovib lapse panna õdede-vendadega samasse lasteasutusesse;
2) töötab samas lasteasutuses.
(3) Pärast rahvastikuregistris Võru vallas elukoha aadressi omavate laste vastuvõtmist võetakse vabade kohtade olemasolul lasteasutusse avalduste laekumise järjekorras lapsi teistest omavalitsustest, eelistades järgmises prevaleerivas järjekorras lapsi, kelle lapsevanem:
2) töötab samas lasteasutuses;
3) töötab Võru vallas;
4) omab tegelikku elukohta Võru vallas.
(4) Kui lapsevanema poolt soovitud lasteasutuses puuduvad vabad kohad, jääb laps koha taotlejate järjekorda, mis on koostatud avalduste esitamise põhjal.
(5) Kui lapsevanem on esitanud taotluse mitmele lasteasutusele, peab ta hiljemalt 30.aprilliks otsustama, millist lasteasutust ta eelistab ning oma otsusest teavitama lasteasutusi.
(6) Rühmade komplekteerimine uueks õppeaastaks:
1) lasteasutuste uute rühmade komplekteerimine järgmiseks õppeaastaks toimub kalendriaasta 5.septembrini;
2) lasteasutuse direktor kinnitab lasteasutuse rühmade nimekirjad 10.septembriks;
3) vabade kohtade olemasolul võetakse lapsi lasteasutustesse vastu kogu õppeaasta jooksul;
4) juhul kui ajutiselt on vajadus lasteasutuse koha järele suurem kui olemasolevate lasteasutuste üldkohtade arv, võib lasteasutus luua soovijatele võimaluse saada lasteasutuses osaajaline koht. Osaajaline koht on koht, mille laps võib saada kuni pooleks ajaks lasteasutuse lahtioleku ajast õppetegevusest osavõtuks ning võib soovi korral sisaldada lapse toidukordi. Osaajaliste laste arv ühes rühmas võib olla 2-4 last. Osaajalise koha eest tasub lapsevanem lasteasutuste õppevahendite kulu maksumuse täies mahus.
(7) Lasteasutuse direktor teavitab lapsevanemat elektrooniliselt või helistamise teel koha olemasolust või selle puudumisest.
§ 4. Väljaarvamine
(1) Lasteasutuse nimekirjast arvatakse laps välja lapsevanema avalduse alusel, milles on näidatud lahkumise aeg. Lapsevanem peab teatama lasteaiakohast loobumisest (lapse lasteaiast lahkumisest) lasteaia direktorile kirjalikult ette vähemalt 5 päeva, välja arvatud juhul, kui laps läheb kooli.
(2) Lasteasutuse nimekirjast võib välja arvata lapse:
1) vanemapoolse rahastamiskohustuse täitmata jätmise korral 2 kuu jooksul;
2) kui väljaspool Võru valda püsivalt elava lapse elukohajärgne kohalik omavalitsus ei osale lasteasutuse kulude katmises ning ei ole 2 kuu jooksul tasunud Võru Vallavalitsuse poolt esitatud arvet;
3) kui laps on ette teatamata puudunud üle 1 kuu.
(3) Lasteasutuse nimekirjast väljaarvamise korral toimub kulude tasaarvlemine.
(4) Lapse lasteasutusest väljaarvamise korral käesoleva paragrahvi lõikes 3 toodud juhtudel teatab lasteasutuse direktor lapsevanemale kirjalikult ühe nädala jooksul otsuse tegemisest alates.
§ 5. Lasteasutuse ülesanded
(1) Lasteasutuse ülesanded on järgmised:
1) korraldada lapsevanema avalduse registreerimine saabumise järjekorras, lasteasutuste kohataotlejate järjekorra pidamine ning lapsevanema informeerimine antud küsimuses;
2) täita vabad kohad vastavalt avalduste registreerimise järjekorrale ning arvestades antud korra § 3 lõigetes 2 ja 3 loetletud eelistusi;
3) koha vabanemisel teatada koha taotlejate järjekorras olevale lapsevanemale koha vabanemisest kahe nädala jooksul;
4) korraldada osaajalise kohaga teenuse pakkumist;
5) välja arvata lapsi lasteasutuse nimekirjast direktori käskkirjaga.
(2) Lasteasutuse direktori ülesanne on tutvustada lapsevanemale järgmisi dokumente:
1) lasteasutusse vastuvõtmise ja väljaarvamise korda;
2) lasteasutuse kodukorda.
(3) Lasteasutuse direktori ülesanne on esitada käesoleva korra § 3 lõige 6 punktis 2 nimetatud laste nimekiri elektroonselt 10.septembril Võru Vallavalitsusele.
(4) Lasteasutuse direktor korraldab laste nimekirjade kandmise ja igakuise kontrollimise Eesti Hariduse Infosüsteemis.
§ 6. Lapsevanema õigused ja kohustused
1) saada Koolieelse lasteasutuse seaduses sätestatud korras ja ulatuses eelkooliealisele lapsele ettenähtud teenust;
2) taotleda soodustust toidukulude katmisel.
1) osalema toidukulu ja õppemaksu katmisel vastavalt Võru Vallavalitsuse poolt kehtestatud määradele;
2) kinni pidama lasteasutuse päevakavast, laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest.
(1) Tunnistada kehtetuks Võru Vallavalitsuse 10.veebruari 2010. aasta määrus nr 4 "Võru valla koolieelsesse lasteasutusse vastuvõtmise, sealt lahkumise ja väljaarvamise kord".
Eesi Tombak


Abipolitseinikule väljastatud erivahendi ja relva väljastamise, hoidmise, tagastamise ning relva kandmise kord – Riigi Teataja
Abipolitseinikule väljastatud erivahendi ja relva väljastamise, hoidmise, tagastamise ning relva kandmise kord
Abipolitseinikule väljastatud erivahendi ja relva väljastamise, hoidmise, tagastamise ning relva kandmise kord - sisukord
§ 2 Erivahendi ja relva väljastamine
§ 3 Erivahendi ja relva tagastamine
§ 4 Relva kandmine
RT I, 30.08.2019, 4
[RT I, 27.03.2015, 17 - jõust. 30.03.2015]
Vastu võetud 21.12.2010 nr 65
RT I, 29.12.2010, 143
23.03.2015 RT I, 27.03.2015, 17 30.03.2015
27.08.2019 RT I, 30.08.2019, 1 02.09.2019
Määrus kehtestatakse „Abipolitseiniku seaduse” § 32 lõike 5 alusel.
Määrusega kehtestatakse abipolitseinikule väljastatud erivahendi ja relva väljastamise, tagastamise ning relva kandmise kord.
§ 2. Erivahendi ja relva väljastamine
(1) Abipolitseinikule väljastab erivahendi ja relva Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori määratud ametnik.
(2) Erivahend, relv ja laskemoon väljastatakse abipolitseinikule allkirja vastu ja selle kohta tehakse märge, lähtudes Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori või tema volitatud ametniku kehtestatud korrast.
[RT I, 30.08.2019, 1 - jõust. 02.09.2019]
(3) [Kehtetu - RT I, 30.08.2019, 1 - jõust. 02.09.2019]
§ 3. Erivahendi ja relva tagastamine
(1) Abipolitseinik tagastab pärast abipolitseiniku ülesande täitmist erivahendi ja relva Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori määratud ametnikule.
(11) Kui abipolitseinikule on abipolitseiniku seaduse § 32 lõike 4 alusel antud luba hoida erivahendit või relva alaliselt oma elukohas, tagastab ta erivahendi või relva vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule nimetatud loa kehtetuks tunnistamisel viivitamata.
(12) Abipolitseinik, kellel on lubatud hoida erivahendit või relva oma elukohas, tagab erivahendi, relva ja laskemoona säilimise nii, et on välistatud nende sattumine kõrvalise isiku kätte ja hoolitseb nende eest tagastamiseni mõistlikul viisil.
(2) Abipolitseinik tagastab erivahendi, relva ja laskemoona allkirja vastu ja selle kohta tehakse märge, lähtudes Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori või tema volitatud ametniku kehtestatud korrast.
(4) Erivahendi või relva kadumisest teavitab abipolitseinik viivitamata Politsei- ja Piirivalveameti peadirektorit või tema määratud ametnikku ning esitab selle kohta kirjaliku selgituse Politsei- ja Piirivalveameti peadirektorile või tema määratud ametnikule.
§ 4. Relva kandmine
(1) Abipolitseinik kannab gaasirelva ja külmrelva vöörihmal vastavates hoidikutes ning tulirelva vöörihmal kabuuris.
(2) Abipolitseinikul on keelatud relva anda kõrvalise isiku kätte või jätta seda valveta.


Haldusaktid, ettekirjutused, sunniraha otsused ja väärteokaristused - Rahapesu andmebüroo järelevalvetegevus - Politsei- ja Piirivalveamet
Rahapesu andmebüroo järelevalvetegevus
Järelevalvetegevus
Haldusaktid, ettekirjutused, sunniraha otsused ja väärteokaristused
RahaPTS alusel määratud haldusaktid, ettekirjutused, sunniraha otsused ja väärteokaristused
Siit lehelt leiad RAB poolt RahaPTS 10. peatükis sätestatud väärteoasjas jõustunud lahendid ja RahaPTS 7. peatükis kehtestatud korras antud haldusaktid, ettekirjutused ja sunniraha määramise otsused.
Rikkumise liik ja laad
Teave lahendi, ettekirjutuse või otsuse vaidlustamise kohta
OÜ Sowana (12275593) - Usaldusfondide ja äriühingute teenuste pakkumine
Nõuetekohase RahaPTS § 13 sätestatud riskide hindamise dokumendi ja RahaPTS § 14 sätestatud sisemiste protseduurireeglite koostamise ja kehtestamise kohustuse rikkumine.
Ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks (10.12.2018)
OÜ Jurex Consulting (11532183) – Usaldusfondide ja äriühingute teenuste pakkumine
Ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks (18.12.2018)
OÜ Eurofinance (10988834) – Virtuaalvääringu raha vastu vahetamise teenuse pakkumine
Ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks (23.01.2018)
OÜ Baltcap Infrastructure Management (14249039) - Finantseerimisasutusena tegutsemine
Ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks (20.03.2018)
OÜ Baltcap Growth Fund Management (14229344) – Finantseerimisasutusena tegutsemine
J. Lehter - füüsiline isik (usaldusfondide ja äriühingute teenuse osutamine)
RahaPTS § 94 lg 1
Otsus väärteoasjas - rahatrahv 600 EUR (25.04.2019)
Vaidlustatud, otsus tühistatud Harju maakohtu poolt 14.06.2019 (VTMS § 29 lg 1 p 1)
Eurofinance OÜ (10988834) - Virtuaalvääringu raha vastu vahetamine
RahaPTS § 88 lg 2
Otsus väärteoasjas - rahatrahv 15 000 EUR (06.05.2019)
R. Elošvili - füüsiline isik (virtuaalvääringu raha vastu vahetamine)
RahaPTS § 84 lg 1; § 94 lg 1
Otsus väärteoasjas - rahatrahv 400 EUR 20.05.2019
Coins Marketplace Technologies OÜ (14394876) - Virtuaalvääringu raha vastu vahetamine
RahaPTS § 14 sätestatud sisemiste protseduurireeglite koostamise ja kehtestamise kohustuse rikkumine.
Ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks (10.07.2019)
Crypterium OÜ (14352837) - virtuaalvääringu raha vastu vahetamise teenus , virtuaalvääringu rahakoti teenus
RahaPTS § 13 lg 2 sätestatud riskijuhtimise mudeli kehtestamise kohustuse rikkumine, RahaPTS § 14 lg 1 sätestatud sisemiste protseduurireeglite kehtestamise kohustuse rikkuimne, RahaPTS § 14 lg 2 sätestatud sisekontrollieeskirjade kehtestamise kohustuse rikkumine, rahaPTS § 20 lg 1 p 1 sätestatud isikusamasuse tuvastamise nõuete kohustuste rikkumine ja RahaPTS § 20 lg 1 p 6 sätetatud ärisuhte seire kohustuse rikkumine. Ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks (08.08.2019) Puudub
11. Money Service Estonia OÜ (11832057) - Virtuaalvääringu raha vastu vahetamine
RahaPTS § 13 sätestatud riskide hindamise dokumendi ja RahaPTS § 14 sätestatud sisemiste protseduurireeglite koostamise ja kehtestamise kohustuse rikkumine.
Ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks (29.08.2019) Puudub
12. Pindi Kinnisvara OÜ (10677258) – kinnisvaravahendusteenus RahaPTS § 13 sätestatud riskide hindamise dokumendi ja RahaPTS § 14 sätestatud sisemiste protseduurireeglite koostamise ja kehtestamise kohustuse rikkumine. Ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks (14.10.2019) Puudub
13. Falkenberg kinnisvara OÜ (14330652) - kinnisvaravahendusteenus RahaPTS § 13 sätestatud riskide hindamise dokumendi ja RahaPTS § 14 sätestatud sisemiste protseduurireeglite koostamise ja kehtestamise kohustuse rikkumine. Ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks (16.10.2019) Puudub
14. LVM Kinnisvara OÜ (10033331) – kinnisvaravahendusteenus RahaPTS § 13 sätestatud riskide hindamise dokumendi ja RahaPTS § 14 sätestatud sisemiste protseduurireeglite koostamise ja kehtestamise kohustuse rikkumine. Ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks (11.11.2019) Puudub
15. OÜ Domus Kinnisvara vahendus (11065540) - kinnisvaravahendusteenus RahaPTS § 13 sätestatud riskide hindamise dokumendi ja RahaPTS § 14 sätestatud sisemiste protseduurireeglite koostamise ja kehtestamise kohustuse rikkumine. Ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks (09.12.2019) Puudub
16. LAAM Kinnisvara OÜ (12481625) - kinnisvaravahendusteenus RahaPTS § 13 sätestatud riskide hindamise dokumendi ja RahaPTS § 14 sätestatud sisemiste protseduurireeglite koostamise ja kehtestamise kohustuse rikkumine. Ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks (13.01.2020) Puudub
17. Lahe Kinnisvara Põhja-Eesti OÜ (14333030) - kinnisvaravahendusteenus RahaPTS § 13 sätestatud riskide hindamise dokumendi ja RahaPTS § 14 sätestatud sisemiste protseduurireeglite koostamise ja kehtestamise kohustuse rikkumine. Ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks (31.01.2020) Puudub
Finantssanktsioonide info ja otsing
Rahvusvahelised finantssanktsioonid
Aastaraamatud ja uuringud


Erastamisväärtpaberite väljaandmise ja kasutamise korra kinnitamine – Riigi Teataja
Erastamisväärtpaberite väljaandmise ja kasutamise korra kinnitamine
Erastamisväärtpaberite väljaandmise ja kasutamise korra kinnitamine - sisukord
II ERASTAMISVÄÄRTPABERI VÄLJAANDMINE
III KESKREGISTRIS SÄILITATAVA ERASTAMISVÄÄRTPABERI KASUTAMINE
IV VÄÄRTPABERIREGISTRIS SÄILITATAVA ERASTAMISVÄÄRTPABERI KASUTAMINE
V ERASTAMISVÄÄRTPABERI KUSTUTAMINE
VI JÄRELEVALVE ERASTAMISVÄÄRTPABERI VÄLJAANDMISE JA KASUTAMISE ÜLE
Vastu võetud 22.04.1997 nr 82
RT I 1997, 32, 512
31.07.2001 RT I 2001, 69, 416 06.08.2001
Erastamisseaduse (RT I 1993, 45, 639; 1997, 9, 78) paragrahvi 28 lõigete 4 ja 5 ning paragrahvi 29 lõike 4 alusel Vabariigi Valitsus määrab:
1. Kinnitada "Erastamisväärtpaberite väljaandmise ja kasutamise kord" (juurde lisatud).
3. Käesolev määrus jõustub 19. mail 1997. a.
22. aprilli 1997. a.
määrusega nr. 82
Erastamisväärtpaberite väljaandmise ja kasutamise kord
1. Käesolev kord reguleerib erastamisväärtpaberite väljaandmist ja nendega arveldamist, samuti nende kasutamist, võõrandamist ja kustutamist ning järelevalve teostamist eelnimetatud toimingute üle.
2. Erastamisväärtpaber registreeritakse ja seda säilitatakse elektroonilisel erastamisväärtpaberiarvel (edaspidi konto) Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 1993. a. määrusega nr. 400 (RT I 1994, 6, 60; 17, 313) asutatud erastamisväärtpaberite keskregistris (edaspidi keskregister) või väärtpaberikontol Vabariigi Valitsuse 14. oktoobri 1994. a. määrusega nr. 374 (RT I 1994, 71, 1229) asutatud Eesti väärtpaberite keskregistris (edaspidi väärtpaberiregister). Arvele ja väärtpaberikontole kantakse erastamisväärtpaberi nimiväärtus, mida arvestatakse erastamisväärtpaberi kroonides.
[RT I 2001, 69, 416 - jõust. 06.08.2001] 3. Käesoleva korra punktides 16, 17 ja 20 nimetatud kasutus- ja kustutusarved ning parandusarve avatakse ja neid teenindatakse omaniku valitud krediidiasutuse allüksuses (edaspidi pank). Käesoleva korra punktides 18 ja 19 nimetatud vahearved ja depooarve avab ning neid teenindab väärtpaberiregistri pidaja (edaspidi depositoorium).
4. Omandiõigust erastamisväärtpaberile ja sellega tehtud tehinguid tõendavad vastavad kirjed keskregistris või väärtpaberiregistris. Tehing, millega erastamisväärtpaber kantakse arvelt väärtpaberikontole või vastupidi, registreeritakse mõlemas registris.
[RT I 2001, 69, 416 - jõust. 06.08.2001] 5. Füüsilisel isikul, Eestis registreeritud juriidilisel isikul (edaspidi - juriidiline isik) ja riigiasutusel või kohaliku omavalitsusüksuse asutusel (edaspidi asutus) võib keskregistris olla ainult üks arve, kui käesolev kord ei sätesta teisiti.
II. osa ERASTAMISVÄÄRTPABERI VÄLJAANDMINE
6. Erastamisväärtpaber antakse välja Vabariigi Valitsuse 13. juuli 1993. a. määrusega nr. 216 (RT I 1993, 51, 699; 1994, 13, 241; 43, 696; 45, 728; 54, 909; 68, 1172; 1995, 5, 44; 1996, 24, 500; 1997, 8, 55) kinnitatud "Õigusvastaselt võõrandatud vara eest kompensatsiooni määramise korra" kohaselt linna-, valla- või maavalitsuse poolt välja antud õigusvastaselt võõrandatud või ühistatud vara kompenseerimise korralduse alusel. Erastamisväärtpaber antakse välja käesoleva korra punktis 8 nimetatud lähteregistri kaudu.
7. Erastamisväärtpaberi väljaandmiseks esitab kompensatsiooni saaja või tema poolt selleks volitatud isik kirjaliku volikirja alusel rahandusministri kehtestatud vormi kohase avalduse sellele asutusele, kes andis välja vara kompenseerimise korralduse.
8. Erastamisväärtpaberi väljaandmiseks vajalikud andmed vormistatakse ja edastatakse seitsme kalendripäeva jooksul vastava avalduse laekumisele järgnevast päevast arvates omandireformi aluste seaduse (RT 1991, 21, 257; RT I 1997, 27, 391) paragrahvi 16 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse 14. detsembri 1993. a. määrusega nr. 393 (RT I 1994, 6, 59) asutatud õigustatud subjektide ning tagastatava ja kompenseeritava vara registrile (edaspidi lähteregister).
9. Kui asutus, kellele esitatakse avaldus erastamisväärtpaberi väljaandmiseks, on avastanud vea esitatud andmetes või dokumentides, tagastab ta avalduse ja muud esitatud dokumendid seitsme kalendripäeva jooksul avalduse laekumisele järgnevast päevast arvates, põhjendades seda avalduse esitanud isikule tema nõudmisel kirjalikult.
10. Lähteregister kontrollib erastamisväärtpaberi väljaandmiseks esitatud andmete õigsust ja täielikkust. Andmetes vigade või puuduste avastamise korral teatab lähteregister neist andmed esitanud asutusele 14 kalendripäeva jooksul andmete laekumise päevast arvates. Andmed esitanud asutus omakorda teatab sellest seitsme kalendripäeva jooksul avalduse esitajale.
11. Lähteregister edastab keskregistri vahendusel panka informatsiooni väljaantava erastamisväärtpaberi kohta 21 kalendripäeva jooksul erastamisväärtpaberi väljaandmiseks vajalike täielike, vigadeta andmete talle laekumise päevast arvates.
12. Järelevalvemenetluse teostamisel Vabariigi Valitsuse 13. juuli 1993. a. määrusega nr. 216 kinnitatud "Õigusvastaselt võõrandatud vara eest kompensatsiooni määramise korra" kohaselt edastatakse andmed vastavalt nimetatud korrale.
III. osa KESKREGISTRIS SÄILITATAVA ERASTAMISVÄÄRTPABERI KASUTAMINE
13. Arve avamiseks või kasutamiseks antakse rahandusministri kehtestatud nõuetele vastav kirjalik korraldus pangale või depositooriumile. Erastamisväärtpaberi väljaandmisel võib arve avada lähteregistri kaudu.
14. Füüsilise isiku arve avab või seda käsutab selle omanik või teine isik tema poolt selleks antud notariaalselt tõestatud volikirja alusel. Volikirjal peab olema märgitud õiguste kogum, mille piires esindaja võib tegutseda esindatava nimel.
15. Arved liigitatakse sõltuvalt nende kasutamise otstarbest kasutus-, kustutus- ja vahearveteks ning depoo- ja parandusarveks.
16. Kasutusarved ja nende eritunnused on järgmised:
1) füüsilise isiku arve, mille eritunnus on F;
2) erastamisseaduse paragrahvi 3 lõikes 1 nimetatud erastamise õigustatud subjektiks (edaspidi - erastamise õigustatud subjekt) oleva juriidilise isiku arve, mille eritunnus on J;
3) erastamise õigustatud subjektiks oleva, seaduse kohaselt tegutseva väärtpaberivahendaja, aktsiaseltsina asutatud investeerimisfondi või fondivalitseja arve, mille eritunnus on I.
17. Kustutusarved ja nende eritunnused on järgmised:
1) Eesti Erastamisagentuuri arve erastamisseaduse kohaselt erastatava riigivara eest tasumiseks. Selle arve eritunnus on E1;
2) põllumajandusreformi seaduse (RT 1992, 10, 143; 36, 474; RT I 1994, 52, 880; 1996, 48, 945; 1997, 13, 210; 16, 264) paragrahvi 25 lõikes 6 sätestatud Põllumajandusministeeriumi arve, mille eritunnus on E2;
3) käesoleva punkti alapunktides 1 ja 5 nimetamata seadustega sätestatud vara erastamise korraldaja või erastamise kohustatud subjekti arve, mille eritunnus on E3;
4) Eluasemefondi arve eluruumi omandamiseks võetud laenu tagasimaksmiseks vastavalt erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse (RT I 1996, 26, 529; 1997, 13, 210; 28, 424) paragrahvi 8 lõikele 1. Selle arve eritunnus on E4;
5) Eesti Vabariigi maareformi seaduse (RT 1991, 34, 426; RT I 1996, 41, 796; 1997, 13, 210) paragrahvis 222 sätestatud maa erastamise korraldaja arve, mille eritunnus on E5;
6) erastamisväärtpaberite kustutamiseks Rahandusministeeriumi poolt avatav arhiiviarve, mille eritunnus on E6;
7) seadustes ja nendest tulenevates õigusaktides sätestatud korras muu vara eest tasumiseks kasutatav arve, mille eritunnus on E7;
8) Hüvitusfondi arve, mille eritunnus on H;
9) põllumajandusreformist tulenevate kohustuste täitmiseks käesoleva korra punkti 21 kohaselt kasutatav arve, mille eritunnus on K.
18. Vahearve on Hüvitusfondi obligatsioonide, erastatavate aktsiate, investeerimisfondide aktsiate või muude väärtpaberite märkimise ja müügi läbiviimiseks kasutatav arve, mille avab Rahandusministeerium. Selle arve eritunnus on V.
19. Depooarve on arve, millele kantud erastamisväärtpaberi omandiõigust tõendatakse väärtpaberiregistris väärtpaberikontodel kajastatud erastamisväärtpaberi nimiväärtuse ulatuses. Selle arve eritunnus on A.
[RT I 2001, 69, 416 - jõust. 06.08.2001]
20. Käesoleva korra punkti 45 kohaselt Rahandusministeeriumi poolt avatava ja kasutatava parandusarve eritunnus on P.
21. Eritunnus K antakse arvele, mille omanik, kes ei ole erastamise õigustatud subjekt, täidab talle üle antud, põllumajandusreformi seaduse paragrahvi 19 kohaselt likvideeritud või reorganiseeritud ühismajandi põllumajandusreformist tulenevaid kohustusi, erastades talle üle antud vara ja kasutades erastamisest arvele laekuvaid ja/või üleantud arvel olevaid erastamisväärtpabereid põllumajandusreformi õigustatud subjektide seaduslike nõuete rahuldamiseks. Õigustatud subjektide nõuete suurust, mille ulatuses arve omanik võib sellelt teostada ülekandeid põllumajandusreformi õigustatud subjektide arvetele, kontrollib ja kinnitab maavanem. Eritunnusega K arvega arveldatakse rahandusministri poolt kehtestatud juhendi kohaselt.
22. Eritunnus antakse arve avamisel. Eritunnust muudetakse, kui see ei ole kooskõlas käesolevas korras ettenähtud nõuetega. Eritunnust muudab rahandusministri poolt selleks volitatud ametiisik. Kui tekib alus kustutusarve muutmiseks kasutusarveks või arvele eritunnuse K andmiseks, muudab eritunnust rahandusminister.
23. Vahearvele kantud erastamisväärtpaberi nimiväärtuse omanikuks jääb väärtpaberite müügi või märkimise tulemuste kinnitamiseni sellele kande teinud väärtpaberite ostja või märkija. Pärast müügi või märkimise tulemuste kinnitamist on vahearvel oleva erastamisväärtpaberi omanikuks väärtpaberite müüja või emitent müügihinnale või emissiooni tulemustele vastava nimiväärtuse ulatuses ja ostja või märkija väärtpaberite omandamiseks mittekasutatud nimiväärtuse ulatuses. Mittekasutatud nimiväärtus kantakse vahearvelt tagasi ostja või märkija arvele või väärtpaberikontole, mille järel depositoorium sulgeb arve.
[RT I 2001, 69, 416 - jõust. 06.08.2001] 24. Juriidilisel isikul või asutusel, kes ei ole erastamise õigustatud subjekt, võib keskregistris olla ainult kustutus- ja/või parandusarve.
25. Juriidilisel isikul või asutusel, kes kasutab arvet erinevatel õigusaktidega sätestatud otstarvetel, võib olla mitu sama või erineva eritunnusega kustutusarvet.
26. Fondivalitseja avab iga valitsetava lepingulise investeerimisfondi jaoks eraldi arve.
27. Pank ja depositoorium peavad keskregistriga elektroonilist sidet vähemalt üks kord tööpäeva jooksul, edastades neile klientide antud korraldused ning võttes vastu keskregistrist saadetud informatsiooni.
28. Keskregister töötleb laekunud informatsiooni ning tagastab teate operatsioonide kinnitamise või mittekinnitamise kohta kahe tööpäeva jooksul selle laekumisest arvates.
29. Keskregister töötleb füüsilise isiku arve avamise kohta saabunud informatsiooni ja edastab panka teate arve avamise kinnitamise või mittekinnitamise kohta viie tööpäeva jooksul informatsiooni keskregistrisse saabumisest arvates.
30. Keskregister edastab juriidilise isiku või asutuse arve avamise kohta saabunud informatsiooni Rahandusministeeriumile kahe tööpäeva jooksul pärast selle laekumist ning isiku- ja registriandmete kontrollimist. Arve avamise kinnitab rahandusministri poolt volitatud isik.
31. Erastamisväärtpaberi nimiväärtus, mis on laekunud kustutusarvele ekslikult või ebaseaduslikult, tagastatakse omaniku näidatud arvele rahandusministri kehtestatud korras tagasikandega.
32. Kasutusarve omanik võib osaliselt või täielikult reserveerida oma arvel oleva erastamisväärtpaberi nimiväärtuse teise isiku või asutuse kasuks. Reserveeritud erastamisväärtpaberi nimiväärtust võib osaliselt või täielikult kasutada ainult reserveerimisel näidatud otstarbel. Reserveerimise lõpetab isik või asutus, kelle kasuks reserveerimine toimus. Käesoleva korra punkti 44 alapunktis 1 nimetatud juhul algatab ja lõpetab reserveerimise rahandusminister.
33. Panga vahetus toimub arve omaniku soovil või juhul, kui arvet teenindav pank lõpetab erastamisväärtpaberiarvete teenindamise. Erastamisväärtpaberiarvete teenindamise lõpetamise kuupäeva teatab pank vähemalt üks kuu ette Rahandusministeeriumile. Samal ajal teatab ta sellest ka vähemalt kahe üleriigilise levikuga massiteabevahendi kaudu. Kui arve omanik ei tee arvete teenindamise lõpetamise kuupäevaks korraldust panga vahetamise kohta, kannab pank tema arve teise Rahandusministeeriumiga kooskõlastatud panka või sulgeb selle.
34. Pangal on õigus kvartali lõpus sulgeda kasutusarve, millel oleva erastamisväärtpaberi nimiväärtus on jooksva kvartali jooksul alla 10 krooni.
35. Arve sulgemisel pangas säilib erastamisväärtpaber keskregistris. Juriidiline ja füüsiline isik või asutus, kelle arve on suletud, võib selle taasavada tema poolt valitud arveid teenindavas pangas.
IV. osa VÄÄRTPABERIREGISTRIS SÄILITATAVA ERASTAMISVÄÄRTPABERI KASUTAMINE
36. Väärtpaberiregistris registreeritakse depooarvele laekunud erastamisväärtpaberi nimiväärtus, tõendatakse omandiõigust sellele ja registreeritakse sellega tehtud tehinguid vastavalt «Eesti väärtpaberite keskregistri seaduses» (RT I 2000, 57, 373; 2001, 48, 268) sätestatule.
[RT I 2001, 69, 416 - jõust. 06.08.2001] 37. Väärtpaberiregistris säilitatavad erastamisväärtpaberid on vabalt võõrandatavad.
38. Väärtpaberikontole ei kanta «Erastamisseaduse» § 29 lõikes 1 nimetatud otstarbel kasutatud või lõike 41 alusel kohalikule omavalitsusele või riigile pärandatud erastamisväärtpaberi nimiväärtust.
[RT I 2001, 69, 416 - jõust. 06.08.2001] 39. Erastamisväärtpaberi nimiväärtuse kandmiseks arvelt väärtpaberikontole antakse arvet teenindavale pangale vastav korraldus. Korralduse alusel kannab pank erastamisväärtpaberi nimiväärtuse depooarvele. Depooarvele laekunud erastamisväärtpaberi nimiväärtuse ulatuses suurendab depositoorium erastamisväärtpaberite kogust väärtpaberite andmebaasis ning teeb samas ulatuses ülekande investori väärtpaberikontole, mille number on näidatud arvet teenindavale pangale antud korraldusel.
[RT I 2001, 69, 416 - jõust. 06.08.2001] 40. Erastamisväärtpaberi nimiväärtuse kandmiseks väärtpaberikontolt arvele antakse vastav korraldus väärtpaberikonto kontohaldurile. Korralduse alusel vähendatakse investori väärtpaberikontol olevat erastamisväärtpaberi nimiväärtust ja samas ulatuses erastamisväärtpaberi kogust väärtpaberite andmebaasis. Depositoorium teeb vastava erastamisväärtpaberi nimiväärtuse ulatuses depooarvelt ülekande arvele, mille number on näidatud väärtpaberikonto kontohaldurile antud korraldusel.
V. osa ERASTAMISVÄÄRTPABERI KUSTUTAMINE
41. Erastamisväärtpaberi kasutamisel «Erastamisseaduse» § 29 lõigetes 1 ja 41 nimetatud otstarbel see kustutatakse, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti. Nimetatud otstarbel kasutatud erastamisväärtpaberi nimiväärtus kantakse ainult kustutusarvele.
[RT I 2001, 69, 416 - jõust. 06.08.2001] 42. Erastamisväärtpaberi nimiväärtust, mis on kustutusarvele laekunud muul otstarbel, kui on sätestatud «Erastamisseaduse» § 29 lõigetes 1 või 41, võib kasutada väärtpaberiregistris avatud väärtpaberikonto vahendusel. Kustutusarvelt väärtpaberikontole tehtud ülekande kinnitab rahandusministri poolt volitatud isik pärast seda, kui talle on esitatud dokumendid, mis tõendavad, et ülekantav erastamisväärtpaberi nimiväärtus ei olnud laekunud «Erastamisseaduse» § 29 lõigetes 1 või 41 nimetatud otstarbel.
[RT I 2001, 69, 416 - jõust. 06.08.2001] 43. Kustutusarve valdaja ümberkujundamise, lõpetamise või erastamise korral või muul juhul, kui tekib alus arve liigi muutmiseks, kantakse tema arvele laekunud erastamisväärtpaberi nimiväärtus arhiiviarvele. Ülekanne arhiiviarvele tehakse samuti rahandusministri korraldusel või tema ettekirjutuse alusel.
VI. osa JÄRELEVALVE ERASTAMISVÄÄRTPABERI VÄLJAANDMISE JA KASUTAMISE ÜLE
44. Järelevalve teostamiseks erastamisväärtpaberi väljaandmise ja kasutamise üle võib rahandusminister peatada arve avamise, samuti arvel või väärtpaberikontol oleva erastamisväärtpaberi kasutamise. Erastamisväärtpaberi kasutamise peatamiseks võib rahandusminister:
1) reserveerida arvel oleva erastamisväärtpaberi nimiväärtuse osaliselt või täies ulatuses;
2) katkestada arvelt ülekannete tegemise;
3) katkestada osaliselt või täies ulatuses väärtpaberikontolt erastamisväärtpaberiülekannete tegemise.
45. Rahandusministril on õigus muuta õigusaktidele mittevastavalt välja antud erastamisväärtpaberi nimiväärtust. Erastamisväärtpaberi nimiväärtuse vähendamiseks või suurendamiseks kasutatakse parandusarvet, millega arveldamine toimub vastavalt rahandusministri kehtestatud juhendile. Ülekandeid parandusarvele ja parandusarvelt tehakse rahandusministri otsuse alusel. Erastamisväärtpaberi nimiväärtust muudetakse, kui käesoleva korra kohaselt välja antud või vastavalt eluruumide erastamise seaduse (RT I 1993, 23, 411; 1995, 44, 671; 57, 979; 1996, 2, 28; 1997, 13, 210) paragrahvile 20 Vabariigi Valitsuse 19. oktoobri 1993. a. määrusega nr. 320 "Rahvakapitali obligatsioonide registri kohta" (RT I 1993, 67, 960) asutatud rahvakapitali obligatsioonide registris registreeritud rahvakapitali obligatsiooni arvestuskaardi või arvestusnimekirja alusel välja antud erastamisväärtpaberi alusdokumendi või erastamisväärtpaberitehingu kontrollimisel avastatakse, et isiku arve on avatud õigustühiste või vigaste andmete alusel või arvele on tehtud õigustühine või vigane kanne.
46. Rahandusministril on õigus taotleda ebaseaduslikult välja antud erastamisväärtpaberi võõrandamise või selle eest vara omandamise tehingu kehtetuks tunnistamist ning kahju hüvitamist. «Erastamisseaduse» § 28 lõikes 6 nimetatud hüvitatava rahasumma määramisel võetakse aluseks erastamisväärtpaberite keskmine turuhind erastamisväärtpaberi võõrandamise või kasutamise tehingu (edaspidi tehing) tegemise päeval, mis vahetult järgnes ebaseaduslikult väljaantud erastamisväärtpaberite isiku arvele laekumisele. Kui kogu ebaseaduslikult väljaantud erastamisväärtpaberite summat ei võõrandatud või ei kasutatud ära ühes tehingus, võetakse hüvitatava rahasumma määramisel aluseks kõigi nende järgnevate tehingupäevade kaalutud keskmine turuhind, mille jooksul erastamisväärtpabereid võõrandati või kasutati ulatuses, mis on võrdne või suurem kui ebaseaduslikult väljaantud erastamisväärtpaberite summa. Erastamisväärtpaberite keskmise turuhinna määramisel lähtutakse «Erastamisseaduse» § 28 lõike 4 alusel kehtestatud rahandusministri määrusest.
[RT I 2001, 69, 416 - jõust. 06.08.2001] 47. Järelevalve teostamiseks kasutatakse rahandusministrile esitatavaid aruandeid ning vajaduse korral teostatakse kontrolli kohapeal. Järelevalve teostamiseks erastamisväärtpaberite väljaandmise ja kasutamise üle on rahandusministril õigus saada käesoleva korra punktis 48 nimetatud isikutelt ja asutustelt vajalikke dokumente ja andmeid.
48. Kui rahandusminister leiab, et erastamisväärtpaberi väljaandmisel ja kasutamisel ning arve ja väärtpaberikonto teenindamisel on toimitud õigusaktidele mittevastavalt, teeb ta erastamisväärtpaberi omanikule, õigusaktidega sätestatud erastamise korraldajale või erastamise kohustatud subjektile, keskregistri või väärtpaberiregistri pidajale, pangale, väärtpaberikonto kontohaldurile, kohalikule omavalitsusele, maavanemale ning teistele isikutele ja asutustele, kes on toiminud õigusaktidele mittevastavalt, ettekirjutuse nende tegevuse õigusaktidega kooskõlla viimiseks.
[RT I 2001, 69, 416 - jõust. 06.08.2001] 49. Ettekirjutus peab sisaldama:
1) ettekirjutuse tegemise kuupäeva,
2) ettekirjutuse saaja nime ja asukohta,
3) ettekirjutuse tegemise alused koos viitega õigusakti vastavale sättele,
4) ettekirjutuse täitmise tähtaega,
5) ettekirjutuse täitmata jätmisel rakendatavaid sanktsioone.
50. Ettekirjutus väljastatakse viivitamata tähitud kirjaga või saaja allkirja vastu. Saaja peab pärast ettekirjutuse saamist viivitamata asuma selle täitmisele. Saajal on 15 päeva jooksul pärast ettekirjutuse saamist õigus vaidlustada see kohtus. Ettekirjutuse vaidlustamine kohtus ei peata selle täitmise kohustust, kui seadusest ei tulene teisiti.
51. Ettekirjutuse täitmata jätmise või mittekohase täitmise korral on rahandusministril õigus pöörduda kohtusse. Ettekirjutuse nõuetekohaselt täitmata jätnud riigiasutuse suhtes kohaldatakse Vabariigi Valitsuse seaduse (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447) 7. peatükis sätestatud teenistuslikku järelevalvet.
52. Kui erastamisväärtpaberi väljaandmisel ja kasutamisel ning arve või väärtpaberikonto teenindamisel on tekkinud kahju, mida ei ole võimalik hüvitada erastamisväärtpaberites, hüvitab kahju tekitaja selle rahalise kompensatsioonina. Rahalise kompensatsiooni suurus arvutatakse kahju tekkimise päeva erastamisväärtpaberi keskmise turuhinna alusel.
VII. osa RAKENDUSSÄTE
53. Punktis 42 sätestatut ei rakendata enne 29. märtsi 2001. a kohalikule omavalitsusele või riigile pärandatud erastamisväärtpaberite suhtes.


text:
3-3-1-54-15 Riigikohus 17.06.2016
PPVS § 7 23 lg 1
PPVS § 7 29 lg 1
Isiku kinnipidamine VTMS § 44 alusel on väärteomenetluse toiming. On võimalik, et isiku suhtes kohaldatakse nii väärteomenetluse tagamise vahendina kinnipidamist kui ka järelevalvemeetmena kainenema paigutamist. Kuigi nii kinnipidamine kui ka kainenema paigutamine on suunatud isiku vabaduse piiramisele, on nende kohaldamise alused ja tingimused erinevad. Seadus ei välista ka kinnipeetava paigutamist kainenema. Kinnipidamine VTMS alusel ei n-ö neela kainenema paigutamist ega kujuta isiku jaoks iseseisvat piirangut. Erisuste rõhutamiseks tuleb osutada üksnes kainenema toimetatud isikute kinnipidamistingimustele. Isiku paigutamine kainenema on lisaks isiku kinnipidamisele täiendava stigmatiseeriva tähendusega. (p 25)
Õigusvastane täiendav vabaduse piiramine toob kaasa hüvitatava mittevaralise kahju RVastS § 9 lg 1 mõttes. Kahju suuruse määramisel tuleb arvestada piirangu intensiivsust, sh asjaolu, et isiku suhtes kohaldati väärteomenetluse raames kinnipidamist, ning kainenema paigutati isik lühikeseks ajaks. (p 26)
Joobeseisundi tuvastamise toimingud on selles asjas käsitatavad järelevalvetoimingutena. (p 17) Isiku joobeseisundi tuvastamisele allutamise eelduseks on joobeseisundile viitavatel tunnustel põhinev kahtlus, et isik on pannud toime süüteo, mille koosseisuliseks tunnuseks on joobeseisund või alkoholipiirmäära ületamine. Kui selline kahtlus võis tekkida isiku esitatud dokumentide hilisemal vaatlemisel tema elukohas, mitte sõiduki peatamisel tehtud toimingute käigus, võib politsei olla põhjendamatult allutanud isiku joobeseisundi tuvastamise toimingutele. Piisava professionaalse hoolsuse korral oleks politseiametnik pidanud ette nägema, et joobeseisundi tuvastamise toimingutega tõendite kogumine võimaliku varasema joobe kohta olukorras, kus isik viibis oma elukohas, oli lõpetanud sõiduki juhtimise ning politsei teadmisel ja nõusolekul sai siseneda ja viibida hoones, ei pruugi täita PPVS § 7^23 p-s 1 sätestatud joobeseisundi tuvastamise õiguslikke eeldusi. (p 19-20)

matches:
Riigikohus
§ 7
§ 7
§ 44
§ 9
§ 7


Loosung august 2017
Kalender: Loosung Katoliku EELK Kõik Kõik Kõik
AUGUST KUU LOOSUNG: Et ma olen aga Jumalalt abi saanud tänase päevani, siis ma seisan, tunnistades nii pisikestele kui suurtele. Ap 26,22
1. Teisipäev Oma Jumalaga ma hüppan üle müüri. Ps 18,30 See ongi võit, mis on võitnud ära maailma - meie usk. 1Jh 5,4 Keegi ei tea seda piiri, kui suureks võib kasvada usk. Ka sa ise mitte. Osvald Tärk Mt 22,1-14; Ap 18,23-19,7
2. Kolmapäev Nõnda ütleb Issand, su lunastaja, kes sind emaihus on valmistanud: Mina olen Issand, kes kõik teeb, kes üksinda võlvis taeva, laotas maa. Js 44,24 Jumal, kes on teinud maailma ja kõik, mis siin sees, kes taeva ja maa Issandana ei ela templites, mis on kätega tehtud, ega lase ennast ka inimkätega teenida, nagu oleks tal midagi vaja, - tema ise annab kõikidele elu ja õhu ja kõik. Ap 17,24-25 Oota, hing, oh oota Issandat sa, Tema peale looda, Päästjaks sulle Ta. Kui langeb kõik, sul on varjupaik, kangem kui su kaitsja pole laintekäik. Ta on ju Päästja su häda sees! Meidki, Issand, aita, truu abimees! KLPR 345:2. Johan Friedrich Raeder Ap 10,(21-23)24-36; Ap 19,8-22
3. Neljapäev Lootke alati Issanda peale, sest Issand Jumal on igavene kalju. Js 26,4 Jeesus ütles neile: "Kus on teie usk?" Lk 8,25 Usaldus on olulisem, kui kõigest arusaamine. Toomas Paul 1Kr 10,16.17; Ap 19,23-40
4. Reede Taavet ütles Koljatile: "Sina tuled mu juurde mõõga, piigi ja odaga, aga mina tulen su juurde vägede Issanda, Iisraeli väehulkade Jumala nimel." 1Sm 17,45 Paulus kirjutab: Ma palun Jumalat, et ta teile oma kirkuse rikkust mööda annaks väge saada tema Vaimu läbi tugevaks seesmise inimese poolest. Ef 3,16 Inimene koos Jumalaga moodustab alati enamuse. John Knox Lk 22,14-20; Ap 20,1-16
5. Laupäev Olgu see hea või kuri, me kuulame Issanda, oma Jumala häält. Jr 42,6 Ärge kustutage Vaimu, ärge põlastage prohvetiandi. 1Ts 5,19-20 Tahan olla vaikselt, et paljude häälte hulgast tunneksin ära Sinu hääle. Jörg Zink Ilm 19,4-9; Ap 20,17-38
8. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Käige nagu valguse lapsed - valguse vili on ju igasuguses headuses ja õigluses ja tões. Ef 5,8.9 Mt 5,13-16; Ef 5,8b-14; Ps 11 Jutlus: Js 2,1-5
6. Pühapäev Rõõmutsegu nende süda, kes otsivad Issandat! Ps 105,3 Aga nädala esimesel päeval, kui me olime kogunenud leiba murdma, kõneles Paulus nendega. Ap 20,7 Eks kristlased teavad seda, et Kristus on tulnud meid hukatusest päästma. Ühelt poolt see sõnum rõõmustab meid. Aga kas see sünnitab meis ka valu või muret nende pärast, kes ilma selle sõnumita elavad? Sõnumikuulutajad saame olla ainult siis, kui tunneme muret nende pärast, kui meil on armastust nende vastu, kelle keskel elame. Joel Luhamets
7. Esmaspäev Jumal paljastab sügavused ja saladused. Tn 2,22 Aga Lohutaja, Püha Vaim, kelle Isa saadab minu nimel, tema õpetab teile kõik ja tuletab teile meelde kõik, mida mina teile olen öelnud. Jh 14,26 Sa kingid tarkust vagale ja mõistust avad kõigile, kes Sind siin armastavad, et ühes meeles kindlasti ja ühes usus puhtasti Su nime kuulutavad. Tõtta, võta mõtted, meeled, suud ja keeled omaks Sulle! Rõõmuks meie hinge tule! KLPR 132:2. Michael Schirmer Mt 7,7-12; Ap 21,1-14
8. Teisipäev Ma olen öelnud rahvale, kes mu nime ei ole appi hüüdnud: "Vaata, siin ma olen! Vaata, siin ma olen!" Js 65,1 Ja sulane ütles: "Isand, nõnda nagu sa käskisid, on tehtud, aga veel on ruumi." Ja isand ütles sulasele: "Mine välja teedele ja aedade äärde ja keelita rahvast sisse astuma, et minu koda saaks täis!" Lk 14,22-23 Jumal, me täname Sind, et Sa oled meid oma rahva hulka vastu võtnud! Lase sel kutsel jõuda veel paljudeni, ning anna julgust ja jõudu pakkumine vastu võtta! Tee meid oma lasteks! Toomas Paul Lk 6,27-35; Ap 21,15-26
9. Kolmapäev Sest Issand annab tarkuse, tema suust tuleb tunnetus ja arukus. Õp 2,6 Jeesus tuli Vaimu väes tagasi Galileasse ja kuuldus temast levis kogu ümbruskonda. Ja ta õpetas nende sünagoogides, ja kõik austasid teda. Lk 4,14-15 Kui jumalik vaimuvara on läinud kaotsi, ei päästa meid mingid muud ponnistused. Ainus abi tuleb Kristuselt, loogem Temaga ühendus! Osvald Reier Mt 5,33-37; Ap 21,27-40
10. Neljapäev Maitske ja vaadake, et Issand on hea! Õnnis on mees, kes tema juures pelgupaika otsib. Ps 34,9 Jeesus ütleb: "Mina olen taevast alla tulnud elav leib. Kui keegi sööb seda leiba, siis ta elab igavesti." Jh 6,51 Nii palju, kui meis on Kristust, on meis elu. Osvald Tärk 1Kr 12,27-13,3; Ap 22,1-21
11. Reede Jumal ütles Noale: "Mina, vaata, teen lepingu teiega ja teie järglastega pärast teid, ja iga elava hingega, et veeuputus ei tule enam maad rikkuma." 1Ms 9,9-10.11 Jumal on pannud meisse lepitussõna. 2Kr 5,19 Arm, kes Sina oled nutnud, Õlimäel verd higistand; vaeva sisse oled tõtnud, südamest mind armastand. Armust Sina lepitasid minu rasket patusüüd, Isa viha kustutasid, ei mul kohut karta nüüd. KLPR 68:2. Christian Knorr von Rosenroth 1Pt 3,8-17; Ap 22,22-30
12. Laupäev Issand, Sina oled Jumal ja sinu sõnad on tõde. 2Sm 7,28 Taevas ja maa hävivad, aga minu sõnad ei hävi. Lk 21,33 Piibel ei vaja kaitset, ta vajab levitamist. Meil on tõendid inimese otsimiste ja igatsuste ajaloost, et ta üksnes Sõna valguses on leidnud selle tee, mis teda on õnnelikuks teinud, sihile viinud ja milles ta on kohanud Jumala päästvat ning õnnistavat armu. Harri Haamer Fl 2,12-18; Ap 23,1-11
9. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Igaühelt, kellele on antud palju, nõutakse palju, ja kelle hoolde on jäetud palju, sellelt küsitakse veel rohkem. Lk 12,48 Mt 25,14-30; Fl 3,7-11(12-14); Ps 14 Jutlus: Mt 7,24-27
13. Pühapäev Issand on ligi neile, kes on murtud südamelt, ja päästab need, kellel on rusutud vaim. Ps 34,19 Siis Hananias läks ja astus sisse sinna kotta ja, pannud oma käed Sauluse peale, ütles: "Saul, vend, Issand on mu läkitanud - Jeesus, kes end sulle näitas teel, mida mööda sa tulid, et sa jälle näeksid ja saaksid täis Püha Vaimu." Ap 9,17 Sa oled valmis tegutsema Jumala riigi sõnumiviijana. Ära kahtle, vaid usu, et Ta tahab sind kasutada, aga palu, et see poleks üksnes sinu inimlik idee ja mõte. Katsu see Sõna valgusel läbi ja siis tegutse. Eenok Haamer
14. Esmaspäev Olge vaid väga hoolsad, et te armastaksite Issandat, oma Jumalat, ja käiksite kõigil tema teedel. Jos 22,5 Paulus kirjutab: Ja ma palvetan, et teie armastus üha enam ja enam kasvaks tunnetuses ja kõiksuguses kogemises olulise kindlaksmääramiseks, et te oleksite puhtad ja laitmatud Kristuse päevaks. Fl 1,9-10 Kirik ei olene mitte oma organisatsioonist, kuigi see on tähtis ja vajalik. Kirik ei teki ka mitte vägevate ja võimsate jutluste tagajärjel, nii vajalikud kui need ka on. Õige kirik on seal, kus inimesed otsustavad astuda Jeesuse Kristuse teenistusse, seal, kus ollakse tõsiselt valmis Temale kuulekas olema ja Talle järgnema. Uno Plank 1Kn 3,16-28; Ap 23,12-35
15. Teisipäev Jumal ütleb: "Kui kitsas käes oli, hüüdsid sa, ja ma päästsin sinu." Ps 81,8 Jeesuse juurde tuli pidalitõbine, palus teda ja põlvili heites ütles talle: "Kui sa tahad, siis sa võid mu puhtaks teha!" Ja Jeesusel hakkas temast hale, ta sirutas oma käe välja, puudutas teda ja ütles: "Ma tahan, saa puhtaks!" Ja otsekohe lahkus pidalitõbi temast ja ta sai puhtaks. Mk 1,40-42 Jumala Sõna tervendav ja uuendav mõju tuleb kõigepealt nähtavale selles, et ta asetab meid Jumala mõtete ja rahu piirkonda, kinkides meile vabanemise meie oma murelike, isekate, haiglaste mõtete vangistusest. Rudolf Kiviranna Ef 5,15-20; Ap 24,1-21
16. Kolmapäev Aga õigus voolaku nagu vesi ja õiglus nagu kuivamatu jõgi! Am 5,24 Tema, kes annab seemne külvajale, annab ka leiva toiduseks, teeb rohkeks teie külvi ja kasvatab teie õiguse vilja. 2Kr 9,10 Tõde ja ka õigust sa vääramatult nõua! Isa teedel üksinda surmast ellu jõuad! KLPR 471:3. Ernst Christian Richardt 1Kr 10,23-31; Ap 24,22-27
17. Neljapäev Õiget tabab palju õnnetusi, aga Issand tõmbab tema neist kõigist välja. Ps 34,20 Paulus kirjutab: Kuigi me just enne, nagu te teate, olime kannatanud ja meid teotati Filippi linnas, andis Jumal meile siiski julguse kuulutada Jumala evangeeliumi suure võitlusega. 1Ts 2,2 Issand, anna meile lootust, et seal, kus meie teed lõpevad, viib Sinu tee edasi eesmärgi poole. Karl-Heinz Ronecker 1Kr 9,16-23; Ap 25,1-12
18. Reede Te ammutate rõõmuga vett päästeallikaist. Js 12,3 Jeesus ütleb: "Kellel on janu, see tulgu minu juurde ja joogu! Kes usub minusse, nagu ütleb Kiri, selle ihust voolavad elava vee jõed." Jh 7,37-38 Ja tulge, patuorjad, ka teid näeb Kuningas! Ning tulge kõik, kes kurjad: siin armuallikas! Ta aitab kindlasti, Ta tõstab üles põrmust ja võtab vastu armust teid lasteks endale. KLPR 87:4. Johann Rist Jr 1,11-19; Ap 25,13-27
19. Laupäev Su päike ei lähe enam looja ja su kuu ei kahane, sest Issand on sulle igaveseks valguseks. Js 60,20 Kiidetud olgu Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes oma suurest halastusest on meid uuesti sünnitanud elavaks lootuseks Jeesuse Kristuse ülestõusmise läbi surnuist. 1Pt 1,3 Armuline Issand, suur on Sinu halastus patusele maailmale! Sa saadad kaugele nende eksimused, kes asetavad oma lootuse üksnes Sinu ristile. See on armu ime, kui tohime unustada möödunu ja sirutuda homsesse uute inimestena. Ove Sander Lk 12,42-48; Ap 26,1-23
10. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Õnnis on rahvas, kelle Jumal on Issand, rahvas, kelle tema on valinud enesele pärisosaks. Ps 33,12 Lk 19,41-48; Mk 12,28-34; Rm 9,1-8.14-16; Ps 62 Jutlus: 2Ms 19,1-6
20. Pühapäev Kes Issandat armastavad, need on otsekui päike, kui ta tõuseb oma võimuses. Km 5,31 Sest varem te olite pimedus, nüüd aga olete valgus Issandas. Käige nagu valguse lapsed. Ef 5,8 Täiskuu ei ole päike, aga selle poole vaadates võid rõõmu tunda. Sina ei ole Jeesus, aga oh imet, kui keegi sinule vaadates võib pisutki näha Jeesuse peegeldust ja sellest julgustatud saada! Eenok Haamer
21. Esmaspäev Issand ei tõuka ära igaveseks. Kui ta on kurvastanud, siis ta ka halastab oma suure helduse pärast. Nl 3,31-32 Aga kogu armu Jumal, kes teid on kutsunud oma igavesse kirkusesse Kristuses Jeesuses, parandab, kinnitab, tugevdab ja toetab teid, kes te üürikest aega olete kannatanud. 1Pt 5,10 Kui siiski Tema poole sa hoiad kindlasti, siis näed sa Tema armu, kus sa ei mõtlegi. Siis Tema heldelt päästab su raske koorma alt, mis üürikeseks kestab su kasuks ülevalt. KLPR 342:9. Paul Gerhardt Rm 11,1-12; Ap 26,24-32
22. Teisipäev Issand pöördus nende poole oma lepingu pärast Aabrahami, Iisaki ja Jaakobiga ega tahtnud neid hävitada; ja ta ei ole neid tänini ära heitnud oma palge eest. 2Kn 13,23 Kui te olete aga Kristuse päralt, siis te olete järelikult Aabrahami sugu ja pärijad tõotuse järgi. Gl 3,29 Piibel on täis Jumala tõotusi. Taibukas kristlane hakkab niipea kui võimalik neid oma mällu talletama. Kui ta juhtub langema tusameelde või kahtlustesse, võib ta neid kasutada köitena, mille abil end kraavist välja sikutada. John Stott Nl 1,1-11; Ap 27,1-12
23. Kolmapäev Issand, teie Jumal, on jumalate Jumal ja isandate Isand, suur, vägev ja kardetav Jumal, kes ei vaata isiku peale ega võta vastu meelehead. 5Ms 10,17 Jeesus Kristus ütleb: "Minule on antud kõik meelevald taevas ja maa peal." Mt 28,18 Halleluuja, laulgem laulu Jeesusest, me kuningast! Halleluuja Talle, kes on vabastand meid rõhujast! Kuula, kuidas laulab Siion üle mere kohinast: verega meid omaks ostes võitles Ta nii usinast. KLPR 121:1. William Chatherton Dix Jh 4,19-26; Ap 27,13-26
24. Neljapäev Kui jõukus kasvab, siis ärge pange seda mikski. Ps 62,11 Joosep, Küprose saarelt pärit leviit, keda apostlid hüüdsid lisanimega Barnabaseks, mis tähendab Julgustuse poeg, müüs ära oma põllu ning tõi raha ja pani apostlite jalge ette. Ap 4,36-37 Kõik asjad saavad tolmuks, aga inimesed ei suuda seda endale ette kujutada ja siis saavad need asjad niisuguseks väärtuseks, et inimesed on asjade pärast valmis unustama oma väikese elu. Kas tolm sisustab sinu väikese elu? Harri Haamer Rm 11,25-32; Ap 27,27-44
25. Reede Iisai ütles Taavetile: "Vaata järele, kas su vendade käsi käib hästi." 1Sm 17,18 Olgu tegemist Tiitusega, kes on minu kaasosaline ja abiline teie juures, olgu meie vendadega, kes on koguduste saadikud, - nad on Kristuse kirkus! Näidake siis nendele oma armastust ja õigustage meie kiitlemist teie üle, et seda võiksid näha kõik kogudused! 2Kr 8,23-24 Luba meil jääda ühte. Sina oled oma koguduse Issand. Sa tahad ühtaegu nii edasitormajaid kui kõhklejad, võitlejaid kui neid, kes teisi tagasi hoiavad. Hoolitse selle eest, et ükski teist maha ei jäta. Sest ainult üheskoos on meil tõde – Sina. Sa pole kellegi päralt üksinda. Heinrich Giesen Nl 5,1-22; Ap 28,1-16
26. Laupäev Issanda ingel puudutas Eelijat ning ütles: "Tõuse üles, söö, sest sul on veel pikk tee ees!" 1Kn 19,7 Lase oma sulastel täie julgusega kõnelda sinu sõna. Ap 4,29 Ta juhatab ja annab jõudu, et võiksin usus võidelda ja Tema püha sõna kaudu ka Vaimu väes siin kasvada ning seista kindlalt usuteel. Toob Talle tänu süda, keel! KLPR 366:2. Aleksander Hinno 5Ms 4,27-35(36-40); Ap 28,17-31
11. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Jumal paneb suurelistele vastu, aga alandlikele annab armu. 1Pt 5,5 Lk 18,9-14; Ef 2,4-10; Ps 17 Jutlus: Mt 21,28-32
27. Pühapäev Kui te ei usu, siis te ei püsi! Js 7,9 Katsuge iseendid läbi, kas te olete usus! Pange end proovile! Või te ei tunne endast, et Jeesus Kristus on teie sees? 2Kr 13,5 Tõelise õnne, mis kestab igavesti, toob üksnes elav usk Issandasse Jeesusesse. Seda ei saavutata mingite oma leiutatud püüdlustega, vaid selleni jõutakse sündimise kaudu usus; ja kui on usust õigeks saadud, siis on rahu Jumalaga, hea südametunnistus, lapse osadus, pärandi osadus ning armastuse osadus Jumalaga ja Jumalast sündinutega, isegi väljaspool olijatega, et nemadki õndsaks saaksid. Matti Suo
28. Esmaspäev Ja Issand on kuningaks kogu maale. Sel päeval on Issand ainus ja tema nimi on ainus. Sk 14,9 Jeesus Kristus, olles Jumala kuju, ei arvanud osaks olla Jumalaga võrdne, vaid loobus iseenese olust, võttes orja kuju, saades inimese sarnaseks. Fl 2,6-7 Jumala Poja alanduse tee ei olnud kerge. Kuuluda patuste hulka oli Õnnistegijale, pühale ja puhtale, olemuslikult võõras. Aga see oli Isa tahtmine. Patuse inimese päästmine on ränk töö. Albert Soosaar Mt 23,1-12; 4Ms 6,22-27
29. Teisipäev Ära ütle: "Nõnda nagu tema tegi minule, nõnda teen mina temale, ma tasun mehele ta tegu mööda." Õp 24,29 Kui su vend ka seitse korda päevas sinu vastu patustab ja seitse korda sinu poole pöördub, öeldes: "Ma kahetsen", andesta ikka talle. Lk 17,4 Mõnigi kord kritiseerime üksteist, et kas sa juba ei saa paremaks, võiksid parem olla! Andke aega, olge kannatlikud, olge pikameelsed. Jumal teeb oma tööd. Joel Luhamets 1Sm 17,38-51; 4Ms 9,15-23
30. Kolmapäev Tema on elav Jumal ja püsib igavesti. Tema kuningriik ei hukku ja tema valitsus ei lõpe. Tn 6,27 Isa! Pühitsetud olgu sinu nimi, sinu riik tulgu! Lk 11,2 Jumala riik jõuab meie juurde kahel viisil: esmalt siin ajalikus elus Sõna ja usu kaudu, siis aga juba igavesti Kristuse taastulemisel. Nii me palume mõlemat: et Jumala riik tuleks nende juurde, kes sellesse veel ei kuulu, ja samuti ka nende juurde, kes me küll juba sellesse kuulume, et see meie juures iga päev kasvaks ning et meil ka tulevikus oleks igavene elu. Martin Luther Jh 8,3-11; 4Ms 10,11-36
31. Neljapäev Kõik, kes sinust taganevad, kirjutatakse põrmu, sest nad on jätnud maha elava vee allika, Issanda. Jr 17,13 Tulge, sest kõik on juba valmis! Lk 14,17 See, mis Jumala ja inimese vahel juhtub, ei ole meie jõupingutuste, vaid üksnes Jumala vastutulelikkuse vili. Otsigem Jumalat seal, kus on lootust Teda leida, ja nii, kuidas on lootust Teda leida. Teda tuleb otsida seal, kus Ta on meile vastu tulnud. Tema käest tuleb kinni haarata siis, kui see on välja sirutatud. Joosep Tammo 1Pt 5,1-5; 4Ms 11,1-23