JUUNI KUU LOOSUNG: Ei ma lase sind enne lahti, kui sa mind ei õnnista! 1Ms 32,27
1. Esmaspäev Õel jätku oma tee ja nurjatu mees oma mõtted ning pöördugu Issanda poole, sest tema annab palju andeks. Js 55,7 Seepärast pange maha kõik rüvedus ja rohke kurjus ning võtke tasaduses vastu sõna, mis teisse on istutatud ja suudab päästa teie hinge. Jk 1,21 Issand, Jeesus, luba, et Sinu arm ulatuks meie tänasesse päeva, et alanud päev võiks olla üheks nende päevade reas, mil Sina teed oma tööd meie südames ning valmistad meid oma igaviku tarvis! Toomas Paul Jr 10,6-12; 1Ms 27,30-40
2. Teisipäev Kes küll annaks, et kogu Issanda rahvas saaks prohveteiks, et Issand paneks oma Vaimu nende peale! 4Ms 11,29 Taotlege armastust ja olge innukad nõudma vaimuande, eriti prohvetlikult kõnelemist! Aga kes prohvetlikult kõneleb, see kõneleb inimestele nende ehitamiseks ja julgustamiseks ja lohutamiseks. 1Kr 14,1.3 Kuigi me teame, et kõik meie sõnad ja mõtted on küündimatud Jumalat kirjeldama, on Tema meiega kõnelenud, ennast meile ilmutanud inimlikes sõnades ja mõtetes. Jaan Kiivit noorem Js 43,8-13; 1Ms 27,41-28,9
3. Kolmapäev Sa seadsid inimese valitsema oma kätetööd; kõik sa panid tema jalge alla. Ps 8,7 Õndsad on tasased, sest nemad pärivad maa. Mt 5,5 Inimestevaheline rahu ei sünni nii, et võimsam summutab riiu, vaid nii, et keegi loobub oma aust. Mida täiuslikumalt see õnnestub, seda sügavam rahu temast sädeleb. Jörg Zink Ap 17,(16)22-34; 1Ms 28,10-22
4. Neljapäev Sa jääd eemale vägivallast, sest sul ei ole midagi karta, ja hirmust, sest see ei ligine sulle. Js 54,14 Jüngrid tulid Jeesuse juurde, äratasid ta üles ja ütlesid: "Issand, aita! Me hukkume!" Tema ütles neile: "Miks te olete nõnda arad, te nõdrausulised?" Siis ta tõusis püsti ja sõitles tuult ja merd. Ja meri jäi täiesti vaikseks. Mt 8,25-26 Vaigista mind, rahusta mind, tee mind tüüneks kui sügisjärv mahedal, pilvitul päeval. Emba mind, toeta mind oma igikestva armastusega. Keldi palve Ef 4,1-7; 1Ms 29,1-14a
5. Reede Otsekui hirv igatseb veeojade järele, nõnda igatseb mu hing sinu juurde, Jumal! Ps 42,2 Jeesus hüüdis: "Kellel on janu, see tulgu minu juurde ja joogu!" Jh 7,37 Issand, kui Sina kutsud meid ja ütled: tule, sest kõik on juba valmis, anna, et me ei hakkaks kauplema, ei lükkaks Sinu kutset kõrvale ega jääks Sinu riigist välja! Toomas Paul Lk 23,44-49; 1Ms 29,14b-30
6. Laupäev Ära keela head neile, kes seda vajavad, kui su käel on jõudu seda teha! Õp 3,27 Ristija Johannes kostis: "Kellel on kaks särki, jagagu sellele, kellel ei ole, ning kellel on toitu, tehku niisamuti!" Lk 3,11 Head teod on jumalariigi levitamise kõige tõhusamaks vahendiks. Me võime küll valjusti hüüda Piibli loosungeid ja paugutada kantslist vägevasti rõõmukuulutuse rasket püstolit, aga meie vaev saab viljaks alles siis, kui kõike seda kinnitavad head teod, milleks Jumala arm on meid virgutanud ning vaimustanud. Harri Haamer Jh 14,7-14; 1Ms 31,1-7.14-32
1. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus ütleb: Kes teid kuulda võtab, see võtab kuulda mind, kes teid kõrvale lükkab, see lükkab kõrvale minu. Lk 10,16 5Ms 6,4-9; 1Jh 4,16b-21; Ps 106,1-23 Jutlus: Lk 16,19-31
7. Pühapäev Issand annab rahu su piirile. Ps 147,14 Niisiis, taotlegem seda, mida on vaja rahuks ja üksteise ülesehitamiseks! Rm 14,19 Armuline Õnnistegija, kes Sa veel surreski suutsid andestust paluda oma vaenlastele, ole meile armuline, kui külmus ja hoolimatus meie südametes püüab võimule tõusta. Soojenda, valgusta ja liiguta oma armu ja halastusega meie südameid, et suudaksime olla õiglased, suuremeelsed ja armulised oma ligimestele igal ajal. Friedrich Viljari
8. Esmaspäev Poeg austab isa ja sulane isandat. Aga kui mina olen isa, kus on siis minu au? ütleb vägede Issand. Ml 1,6 Iga keel peab tunnistama: Jeesus Kristus on Issand - Jumala Isa kirkuseks. Fl 2,11 Jumal on ennast ilmutanud isaliku Loojana, Päästjana oma Pojas ja trööstijana Pühas Vaimus. Jumal on mitmel viisil meile lähenenud. Kui me Temaga kohtume, siis pole see kohtumine oma saatuse ega salapärasusse varjuva maailmavaimuga, vaid elava Jumalaga, kes tahab olla inimesega. Joosep Tammo Lk 10,1-9(10-15)16; 1Ms 31,33-54
9. Teisipäev Rahvad kuulavad pilvestlausujaid ja ennustajaid, aga sinule ei ole Issand, su Jumal, selleks luba andnud. 5Ms 18,14 Ainult üks on teie Õpetaja - Kristus! Mt 23,10 Kõrves ja soodel, rägastikkudes mind juhata! Et ma ei eksiks ududes ja öös, mind juhata! Juhi mind kindlalt, Sind vaid järgin ma. Sest küllalt on sammhaaval astuda. KLPR 472:3. John Henry Newman Jr 36,1-6(7-9)10.21-24.27-31; 1Ms 32,1-22
10. Kolmapäev Kõik mu süüteod on mind kätte saanud - mul puudub neist ülevaade. Tõtta mulle appi, Issand! Ps 40,13.14 Tulge minu juurde kõik, kes olete vaevatud ja koormatud, ja mina annan teile hingamise! Mt 11,28 Sa üksi, Jeesus, jõuad päästa meid kõiki pimeduse väest, me patu koorma ära tõsta ja kiskuda meid surma käest; Su jumaliku silma sära näeb vaenlane - ja kohkub ära. ULR 268:3. Gustav Friedrich Knak 1Ts 2,1-8(9-12); 1Ms 32,23-33
11. Neljapäev Jumal ütleb: "Hüüa mind appi ahastuse päeval; siis ma tõmban su sellest välja ja sina annad mulle au!" Ps 50,15 Heitke kõik oma mure tema peale, sest tema peab hoolt teie eest! 1Pt 5,7 Seal, kus Jumal tundub olevat kõige kaugemal, seal on Ta kõige lähemal. Martin Luther Jh 21,15-19; 1Ms 33,1-20
12. Reede Ei küllastu iialgi rahast, kes armastab raha, ja tulust, kes armastab rikkust. Kg 5,9 Sest Issand on öelnud: "Ma ei hülga sind ega jäta sind maha!" Hb 13,5 Niipea, kui Jumal tõuseb esikohale, langeb iga maine nähtus oma õigele kohale. Osvald Tärk Lk 22,24-30; 1Ms 37,1-11
13. Laupäev Issand, mu Jumal, ma kisendasin su poole ja sa tegid mu terveks. Ps 30,3 Palvetage üksteise eest, et te saaksite terveks. Jk 5,16 Issand, Sa südamed läbi näed, palves Su poole me tõstame käed; luba Su lastele õnnistust, anna meil´ maitsta Su armastust! LTK 30:1 Fl 1,12-18a; 1Ms 37,12-36
2. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus ütleb: Tulge minu juurde kõik, kes olete vaevatud ja koormatud, ja mina annan teile hingamise! Mt 11,28 Js 55,1-5; Ef 2,17-22; Ps 106,24-48 Jutlus: Lk 14,(15)16-24
14. Pühapäev Jumal, sinu heldus on parem kui elu. Ps 63,4 Paulus kirjutab: "Sest ma olen veendunud, et ei surm ega elu, ei inglid ega peainglid, ei praegused ega tulevased, ei väed, ei kõrgus, ei sügavus ega mis tahes muu loodu suuda meid lahutada Jumala armastusest, mis on Kristuses Jeesuses, meie Issandas." Rm 8,38-39 Isegi kui meie ei näe endi ees mingit teed, jääb Jumala tee meie juurde ikkagi avatuks. Joosep Tammo
15. Esmaspäev Issand Jumal kõrvaldab oma rahva teotuse kogu maalt. Js 25,8 Jumal on valinud need, kes maailma meelest on alamast soost ja halvakspandud, need, kes midagi ei ole, et teha tühiseks need, kes midagi on. 1Kr 1,28 Jumalale meeldib luua seal, kus midagi pole. Seal, kus on kuhjaga rikkust, kuulsust ja tervist, selle paiga ümber on raudne müür. Martin Luther Õp 9,1-10; 1Ms 39,1-23
16. Teisipäev Vaata, lapsed on pärisosa Issandalt. Ps 127,3 Jeesus ütles: "Kas te pole kunagi lugenud: Sa oled valmistanud kiitust väetite laste ja imikute suust?" Mt 21,16 Õige inimese siiras palve aitab abivajajat. Lapsed on oma palvetes ütlemata siirad. Sellepärast õpetage lapsed palvetama. Saaksime erilisi palvekogemusi ja paljud julgevad hakata Jumalat usaldama. Eenok Haamer 2Ms 2,11-15(16-22)23-25; 1Ms 40,1-23
17. Kolmapäev Issand, meie Jumal meid hoidis kogu sellel teel, mida me käisime. Jos 24,17 Temale, kes teid võib hoida komistamast ja panna laitmatuna oma kirkuse palge ette hõiskamisega, ainsale Jumalale, meie Päästjale, olgu Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi au, kirkus, võimus ja valitsus. Jd 1,24-25 Oo Jeesus püha, auline, kui ülev oled Sa. Su valitsus on tõeline, Su päralt taevas, maa. Sa oled võitnud maailma ja surma ning ka saatana - ei keegi Sinu vastu saa, Sa taevas oled Tallena; kõik võim Su käes, Sa toimid aus ja väes. RKL II 133:1. Harri-Johannes Rein 1Sm 1,1-11; 1Ms 41,1-36
17. juuni 1722 - Herrnhuti asula ehitustööde algus
18. Neljapäev Rõõmus süda teeb näo rõõmsaks, aga südamevalus pekstakse vaim rusuks. Õp 15,13 Suu räägib sellest, millest süda on tulvil. Hea inimene võtab heast varamust head. Mt 12,34-35 Hoidku Issand iga armusaanud hinge niisuguse languse ja südamekülmuse eest, kus südamest kaob oma patuhäda igapäevane tundmine, sest niisugusest südamest kaob ka Issanda armu tundmine. Vaimulikud leivapalukesed Mt 15,29-39; 1Ms 41,37-57
19. Reede Haljale aasale paneb ta mind lebama, hingamisveele saadab ta mind; tema kosutab mu hinge. Ps 23,2-3 Jeesus ütleb: "Minu lambad kuulevad minu häält ja mina tunnen neid ja nad järgnevad mulle ning ma annan neile igavese elu." Jh 10,27-28 Jumalal on piiramatud abistamisvõimalused, kuid abi omandamine sõltub inimese usalduslikust koostööst Jumalaga. Osvald Tärk Lk 23,39-43; 1Ms 42,1-28
20. Laupäev Karistus oli tema peal, et meil oleks rahu, ja tema vermete läbi on meile tervis tulnud. Js 53,5 Kristus kandis ise meie patud oma ihus üles ristipuule, et meie, olles surnud pattudele, elaksime õigusele. 1Pt 2,24 Armuline Jumal, sügavad on Su armumõtted ja suured Su teod. Julgusta ja aita meid Sulle oma süükoormaga ligineda. Puhasta meie südamed patust, loo meile puhas süda ja anna meile kindel vaim, mis on kõlblik heale tööle. Freidrich Viljari Jr 31,(7)8-14; 1Ms 42,29-38
3. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Inimese Poeg on tulnud otsima ja päästma kadunut. Lk 19,10 Hs 18,1-4.21-24.30-32; 1Tm 1,12-17; Ps 107,1-22 Jutlus: Lk 15,1-3.11b-32
21. Pühapäev Vaesust ega rikkust ära mulle anna, toida mind aga vajaliku leivaga. Õp 30,8 Meie igapäevast leiba anna meile tänapäev! Mt 6,11 Taevane Isa teab väga hästi, mis meile elus tarvis läheb. Jumala juures on kindlad andmed selle kohta, kuivõrd meie vajame ka ihulikku toitu, raha ja kodu, et käia oma elutee lõpuni. Ja Jumal jagab helde käega õnnistust ning jätku meie leivale. Jaan Lattik
22. Esmaspäev Sa teed maa avaraks mu sammule, et mu luupeksed ei libiseks. 2Sm 22,37 Ja sealt edasi minnes nägi Jeesus meest, Matteus nimi, tollihoone juures istuvat, ja ütles talle: "Järgne mulle!" Ja see tõusis ja järgis teda. Mt 9,9 Kui sa täna kaasa ei lähe, võib homme juba hilja olla. Selles elus ei ole midagi, mis oleks tähtsam Issanda kutsest. Albert Soosaar Lk 5,27-32; 1Ms 43,1-14
23. Teisipäev Sa oled andnud mu südamesse suurema rõõmu, kui oli neil rohke vilja ja värske veinisaagi ajal. Ps 4,8 Paulus kirjutab: "Ma olen õppinud olema rahul sellega, mis mul on." Fl 4,11 Mu süda, ennast avarda, et saaksid varaaidaks, et oma rikka varaga mu Jeesu arm sind täidaks. Mis on kõik hõbe, kallis kuld? Ei ole muud kui tuhk ja muld! Mul paremat on saada: see tuleb mulle Jeesusest ja Tema kalleist haavadest - see peab mul varaks jääma! ULR 191:6. Paul Gerhardt 2Ms 32,30-33,1; 1Ms 43,15-34
RISTIJA JOHANNESE SÜNNIPÄEV - JAANIPÄEV Ristija Johannese tunnistus: "Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema!" Jh 3,30 Js 40,1-8; Ap 19,1-7; 1Ms 44,1-34 Jutlus: Lk 1,57-67(68-75)76-80
24. Kolmapäev Pöörduge ümber, taganenud lapsed, ütleb Issand, sest mina olen teie Jumal; ja mina hoian teid ning viin teid Siionisse. Jr 3,14 Neil päevil tuli Ristija Johannes ja kuulutas Juuda kõrbes: "Parandage meelt, sest taevariik on lähedal!" Mt 3,1-2 Päikesekiir ei karju, ei sõima, kui ta tuppa tuleb, ei räägi kurje sõnu, vaid silitab meie pead ja näitab, kui must on tuba, kui koristamata ja tolmu täis. Midagi ei jää varju. See on valguse kohtuotsus öö üle. Jaan Lattik
25. Neljapäev Ja ometi ootab Issand, et teile armu anda. Js 30,18 Ennäe, ma seisan ukse taga ja koputan. Kui keegi kuuleb mu häält ja avab ukse, siis ma tulen tema juurde sisse ning söön õhtust temaga ja tema minuga. Ilm 3,20 Jumal ei tule meisse kärarikkalt. Kes loodab Jumalat nõnda leida, ei pruugi Temaga kohtuda. Jumal ei sunni end peale. Jää vaikseks, et Jumala sageli väga vaikne hääl kuulmata ei jääks. Eenok Haamer 1Tm 6,11-16; 1Ms 45,1-24
26. Reede Hõisake, taevad, ja ilutse, maa, mäed, rõkatage rõõmust, sest Issand trööstib oma rahvast ja halastab oma viletsate peale! Js 49,13 Jah, Jumala arm on ilmunud päästvana kõigile inimestele. Tt 2,11 Ei ole olemas nii rikutud inimest, keda Kristuse muutev arm ei suudaks muuta. Osvald Tärk Mt 27,46-49; 1Ms 45,25-46,7
27. Laupäev Sa tegid ta pisut alamaks Jumalast ja ehtisid teda au ja austusega. Ps 8,6 Jumal on oma tahtel meid sünnitanud tõe sõna kaudu, et me oleksime otsekui uudsevili tema loodute seas. Jk 1,18 Minu tegudest olulisem on usaldus Sinu vastu. On oluline, et teen seda, mida Sina minus tahad teha, et saan selleks, milline olen Sinu mõtete ja tahte kohaselt. Jörg Zink Jr 17,5-13; 1Ms 46,28-34
4. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kandke üksteise koormaid, nõnda te täidate Kristuse seadust. Gl 6,2 1Ms 50,15-21; Rm 14,10-13; Ps 107,23-43 Jutlus: Lk 6,36-42
28. Pühapäev Tõuse, Jumal, ja seleta oma riiuasi. Ps 74,22 Taevariik on majaisanda sarnane, kes läks varahommikul välja palkama töötegijaid oma viinamäele. Mt 20,1 Öö veel ilma katab, taeva poole kostab süü ja needmine. Rutta, asu tööle minu viinamäele, lähedal on öö. Kuuluta ja tunnista, risti alla kutsu rahvaid: hoia minu lambaid! KLPR 242:4. Aksel Kallas
29. Esmaspäev Issand, su Jumal, muutis needuse sulle õnnistuseks, sellepärast et Issand, su Jumal, sind armastas. 5Ms 23,6 Kristus ütleb: "Ma ei ole tulnud maailma üle kohut mõistma, vaid maailma päästma." Jh 12,47 Maailma probleemide pimedus, mis katab silmapiiri, ei ole läbitungimatu. Jumala ligioleku märke on näha ka selles pimeduses: süü andeksandmine; armastus, mis meid omaks tunnistab; osadus, mis meid kannab. Need saadavad meid ja valgustavad teed. Jaan Kiivit noorem Lk 5,17-26; 1Ms 47,1-12
30. Teisipäev Sina oled mu kaitse ja kilp; sinu sõna peale ma loodan. Ps 119,114 Aga ustav on Issand, kes teid kinnitab ja kurja eest hoiab. 2Ts 3,3 Ole Sa mulle juhiks, ole Sa mulle isandaks, ole Sa mulle karjaseks, ole Sa mulle kaitsjaks, ole Sa mulle suunajaks, ole Sa ikka minuga, Sa pealike pealik, igavene Isa ja taevane Jumal. Keldi palve Ne 9,1-3.29-36; 1Ms 47,27-31


text:
Hiiumaa valla koolieelses lasteasutuses lapsevanema poolt kaetava osalustasu kehtestamine – Riigi Teataja
Hiiumaa valla koolieelses lasteasutuses lapsevanema poolt kaetava osalustasu kehtestamine
Hiiumaa valla koolieelses lasteasutuses lapsevanema poolt kaetava osalustasu kehtestamine - sisukord
§ 2 Osalustasu
§ 4 Osalustasu soodustus
§ 5 Osalustasu võlgnevus
§ 6 Toiduraha
§ 7 Määruste kehtetuks tunnistamine.
RT IV, 29.11.2019, 15
Vastu võetud 21.11.2019 nr 86
Määrus reguleerib Hiiumaa valla koolieelses lasteasutuses (edaspidi lasteaed) vanema, eestkostja või hooldaja (edaspidi lapsevanem) poolt kaetavat osa (edaspidi osalustasu).
§ 2. Osalustasu
Osalustasu on 30 eurot kuus.
(1) Osalustasu makstakse lapse lasteasutuse nimekirja arvamisest kuni lapse lasteasutuse nimekirjast väljaarvamiseni. Nimekirja arvamise kuul ja nimekirjast väljaarvamise kuul makstakse osalustasu lasteaias käidud päevade eest.
(2) Lapse puudumisel lasteaiast osalustasu ümber ei arvestata, välja arvatud juhul kui laps puudub mõjuval põhjusel üle 30 päeva järjest.
(3) Lapsel on õigus puududa osalustasu maksmata ühel kuul aastas. Osalustasu maksmisest vabastamiseks esitab lapsevanem üks kuu enne lapse puudumist direktorile vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis taotluse. Taotluses märgitakse lapse ja lapsevanema nimed, osalustasust vabastamise periood ja taotlemise kuupäev.
(4) Lasteaia ajutisel sulgemisel (ruumide remont, töötajate kollektiivpuhkus vms) makstakse osalustasu lasteaia lahtiolekuaja eest.
§ 4. Osalustasu soodustus
(1) Kui peres on kaks või enam last ja nad kasutavad lasteaiakohta Hiiumaa valla lasteaias, siis maksab lapsevanem osalustasu:
1) esimese lapse eest 30 eurot;
2) teise lapse eest 25 eurot.
(2) Kolmanda ja järgneva lapse eest osalustasu ei maksta.
§ 5. Osalustasu võlgnevus
Lasteaia direktor teeb lapsevanemale kirjaliku meeldetuletuse kui osalustasu on maksmata kahel järjestikusel kuul.
§ 6. Toiduraha
Hiiumaa valla lasteaia nimekirjas oleva lapse vanem on vabastatud toiduraha maksmisest välja arvatud juhul, kui lapsevanem ei ole teavitanud lasteaeda lapse puudumisest vastavalt lasteaia kodukorrale. Toiduraha maksumus kaetakse Hiiumaa valla eelarvest.
§ 7. Määruste kehtetuks tunnistamine.
1) Hiiu Vallavolikogu 17.09.2015 määrus nr 48 „Koolieelse lasteasutuse rahastamisel vanema poolt kaetava osa suuruse kehtestamine“;
2) Käina Vallavolikogu 17.12.2015 määrus nr 40 „Lasteaiatasu suurus ja maksmise kord“;
3) Emmaste Vallavolikogu 26.6. 2017 määrus nr 63 „Emmaste valla koolieelsete lasteasutuste vanemapoolse osalustasu määra arvestamise ja maksmise korra kehtestamine“;
Määrus jõustub 1. jaanuarist 2020.

matches:
§ 2
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 2
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


§ 4 Koera ja kassi märgistamine ja registreerimine
§ 5 Hulkuva looma püüdmine ja pidamine
RT IV, 06.09.2018, 3
Vastu võetud 29.08.2018 nr 35
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõige 1 punkti 362 ja loomatauditõrje seaduse § 11 lõike 1 alusel.
(1) Koerte ja kasside pidamise eeskiri reguleerib koerte ja kasside pidamise nõuded Tapa valla haldusterritooriumil ning koerte, kasside ja muude lemmikloomade üle arvestuse pidamise korralduse.
(2) Koerte ja kasside pidamisel lähtutakse loomakaitseseadusest, loomatauditõrje seadusest, veterinaarkorralduse seadusest ja muudest loomapidamist reguleerivatest õigusaktidest ja käesolevast määrusest.
(3) Eeskiri ei laiene jahikoertele jahipidamisel jahiseaduses sätestatud tähenduses.
(2) Korterelamus lähtutakse loomapidamisel lisaks eeskirjale ka korteriühistu põhikirjast, kodukorrast ja muudest elamu ühist haldamist käsitletavatest dokumentidest. Korterelamute üldkasutatavates ruumides ja territooriumil loomaga viibides on omanik kohustatud järgima korteriomanike kokkuleppel kehtestatud korda ja avalikku korda.
(3) Loomapidaja peab jälgima, et koer või kass ei pääseks loomapidaja järelevalveta teise isiku omandis olevale kinnisasjale (sh avalikku kohta).
(4) Koera või kassi tohib viia avalikku kohta jalutusrihma otsas või kandevahendis, mis ei ohusta tema tervist ja millest ta omal tahtel välja ei pääse. Avalikus kohas (sh ühistranspordis vms) koera või kassiga liikudes tuleb tagada inimeste ja loomade ohutus.
4) ujutada ja pesta koera või kassi avalikus supluskohas;
5) viibida nakkusohtliku haige koera või kassiga avalikus kohas.
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 4 ning lõike 6 punktide 2 ja 3 nõudeid ei rakendata vaegnägija juhtkoera ja teenistusülesannet täitva erikoolituse saanud teenistuskoera suhtes.
(1) Kui koera peetakse territooriumil vabalt on koeraomanikul kohustus õue sissepääsule paigaldada hoiatussilt koera olemasolu kohta ning tagada ametiülesannet täitvate isikute ohutu liikumine territooriumil kui ametnik on enne informeerinud territooriumi omanikku põhjendatud vajadusest nimetatud territooriumil viibida.
(2) Loomapidaja on kohustatud järgima sanitaar- ja hügieeninõudeid, sealhulgas koristama oma koera või kassi väljaheited teise isiku omandis olevalt kinnisasjalt (sh avalikust kohast).
(5) Loomapidaja korraldab viivitamatult lahti pääsenud koera või kassi otsimist ja püüdmist.
§ 4. Koera ja kassi märgistamine ja registreerimine
(1) Tapa valla haldusterritooriumil peetav koer peab olema märgistatud tegevusluba omava veterinaararsti paigaldatud mikrokiibiga ning olema registreeritud lemmikloomaregistris. Muude lemmikloomade, eelkõige kasside, märgistamine mikrokiibiga on soovituslik. Looma märgistamisega seotud kulub tasub loomapidaja.
(2) Tapa valla haldusterritooriumil peetav koer tuleb märgistada kümne päeva jooksul arvates päevast, millal koer sai kolme kuuseks. Omandatud täiskasvanud koer tuleb märgistada kümne päeva jooksul arvates omandamise päevast, kui koer ei ole märgistatud mikrokiibiga. Sama on soovituslik ka kasside puhul.
(4) Koera märgistamisel ja registreerimisel esitab omanik veterinaararstile koera vaktsineerimistõendi. Kui loom ei ole vaktsineeritud, siis on loomapidaja kohustatud laskma looma enne registrisse kandmist vaktsineerida, välja arvatud juhul, kui see on välistatud looma tervisliku seisundi tõttu. Sellisel juhul on loomapidaja kohustatud laskma looma vaktsineerida esimesel võimalusel ning esitama registreerijale viivitamata tõendi looma vaktsineerimise kohta, kuid mitte hiljem kui kahe kuu möödumisel looma registreerimisest.
§ 5. Hulkuva looma püüdmine ja pidamine
(1) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad Tapa Vallavalitsus ja Politsei- ja Piirivalveamet oma pädevuse kohaselt.
(2) Koera- või kassipidaja kannab vastutust oma looma tekitatud varalise kahju või inimesele tekitatud tervisekahjustuse korral.
(3) Vastutus eeskirja nõuete rikkumise eest on sätestatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §-s 663.
Vabariigi Valitsuse 05.01.2017 määruse nr 13“Tamsalu valla ja Tapa valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995 määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine“ alusel moodustus haldusreformi tulemusel Tamsalu valla ja Tapa valla ühinemisel uus omavalitsusüksus Tapa vald, kes Eesti territooriumi haldusjaotuse § 92 lõike 2 alusel on ühinenud omavalitsusüksuste õigusjärglane. Arvestades eelmärgitut ning haldusreformi seaduse § 16 lõiget 1 ja Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 14 lõiget 4¹, tunnistada kehtetuks:
1) Tapa Vallavolikogu 12.05.2015.a määrus nr 50 „Tapa valla koerte ja kasside pidamise eeskiri“.
2) Tamsalu Vallavolikogu 20.03.2013.a määrus nr 9 „Koerte, kasside ja teiste lemmikloomade pidamise eeskiri“.
3) Tapa Vallavolikogu 29.09.2011.a määruse nr 55 „Tapa valla lemmikloomade registri asutamine ja põhimääruse kinnitamine“.


Reisilaeval viibivate isikute nimekirja kantavate andmete loetelu, nimekirja koostamise kord ja nimekirja pidamise registrile esitatavad nõuded – Riigi Teataja
Reisilaeval viibivate isikute nimekirja kantavate andmete loetelu, nimekirja koostamise kord ja nimekirja pidamise registrile esitatavad nõuded
Reisilaeval viibivate isikute nimekirja kantavate andmete loetelu, nimekirja koostamise kord ja nimekirja pidamise registrile esitatavad nõuded - sisukord
§ 2 Reisilaeval viibivate isikute nimekirja kantavad andmed
§ 3 Isikute nimekirja koostamise kord ja nimekirja säilitamine
§ 4 Reisilaeval viibivate isikute nimekirja pidamise registrile esitatavad nõuded
RT I, 26.02.2015, 50
Reisilaeval viibivate isikute nimekirja kantavate andmete loetelu, nimekirja koostamise kord ja nimekirja pidamise registrile esitatavad nõuded1
Vastu võetud 23.02.2015 nr 13
Määrus kehtestatakse meresõiduohutuse seaduse § 31 lõike 7 alusel.
Määrusega reguleeritakse reisilaeva reederi poolset isikuregistri loomist ning sellesse kantavaid andmeid reisilaeval viibivate isikute kohta.
§ 2. Reisilaeval viibivate isikute nimekirja kantavad andmed
(1) Reisilaeval viibivate isikute nimekirja kantakse vähemalt järgmised andmed:
1) isiku perekonnanimi ja eesnimi;
2) sünniaeg, vanus või vanuserühm (täiskasvanu, laps või imik), kuhu isik kuulub;
4) reisija või tema hooldaja soovil teave, mis käsitleb reisija vajadust erihoolduse ja -abi järele hädaolukorras.
(2) Imikuna käsitletakse käesoleva määruse tähenduses kuni üheaastast last.
§ 3. Isikute nimekirja koostamise kord ja nimekirja säilitamine
(1) Isikute nimekiri koostatakse vähemalt käesoleva määruse § 2 lõikes 1 toodud andmete kohaselt ja edastatakse reederi registripidajale enne reisilaeva sadamast väljumist.
(2) Nimekirja üks koopia antakse laeva kaptenile enne laeva sadamast väljumist.
(3) Nimekirja säilitatakse kolm päeva pärast laeva sihtsadamasse jõudmist. Seejärel nimekiri hävitatakse, välja arvatud juhul, kui seda vajatakse laevaõnnetuse juurdluseks või kohtueelseks uurimiseks.
(4) Laeva kapten ja reeder peavad laevaõnnetuse korral tagama nimekirja kiire kättesaadavuse päästetööde juhile, laevaõnnetuse juurdlust ja kohtueelset uurimist teostavatele ametiisikutele ning otsingu- ja päästetööde koordinaatorile.
(5) Reisilaeval viibivate isikute nimekirja edastamine reederi registripidajale ei vabasta kohustusest esitada Vabariigi Valitsuse 19. mai 2004. a määruse nr 194 „Laevade ja väikelaevade sisemerre, sadamatesse ning piiriveekogude Eestile kuuluvatesse vetesse sisenemise ja neist väljumise kord“ alusel nõutavaid dokumente.
§ 4. Reisilaeval viibivate isikute nimekirja pidamise registrile esitatavad nõuded
(1) Reisilaeval viibivate isikute nimekirja pidamise register peab vastama järgmistele tingimustele:
1) nõutud andmed peavad olema kergesti loetavas vormis;
2) nõutud andmed peavad olema igal ajal kergesti kättesaadavad määratud asutustele, kes süsteemis sisalduvat teavet vajavad;
3) registreerimine ei tohi tekitada laevale minevatele või sealt lahkuvatele reisijatele asjatuid viivitusi;
4) andmed peavad olema kaitstud juhusliku või ebaseadusliku rikkumise või kadumise eest ning omavolilise muutmise, avaldamise või kasutamise eest vastavalt isikuandmete kaitse seadusele;
5) samadel või sarnastel liinidel tuleb vältida mitme eri registreerimissüsteemi kasutamist.
(2) Isikuregistrit võib pidada elektrooniliselt.
1 Nõukogu direktiiv 98/41/EÜ ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta.


text:
§ 4 Kohanimevaliku nõuded
§ 5 Kohanime määramisest teavitamine
§ 7 Kohanime muutmine ja kehtetuks tunnistamine
RT IV, 12.12.2012, 44
Vastu võetud 17.01.2012 nr 48
Määrus kehtestatakse kohanimeseaduse § 5 lõige 1 punkt 3 ja lõige 4 sätteid arvestades.
(1) Kohanime määramise kord (edaspidi kord) reguleerib kohanime määramist, muutmist, kehtetuks tunnistamist ning kohanime kasutamist Kehtna vallas.
(2) Käesolevas määruses reguleerimata küsimustes lähtutakse kohanimeseadusest ja teistest vastavatest õigusaktidest.
(1) Ametlik kohanimi peab olema tänaval, väljakul ja muul asustusüksustest väiksemal objektil, mille nime kasutatakse aadressis, ühissõidukipeatusel ja muudel seaduses sätestatud nimeobjektidel, kui seda on vaja kohanime alusel eristada.
(2) Ametliku kohanime võib määrata ka käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata kohtadele, kui seda on vaja kohanime alusel eristada.
(3) Maatükk (maaüksus) katastriüksus ja kinnistu ei ole seaduses sätestatud nimeobjektiks. Neile määratakse kohanimi juhul kui nende eristamine kohanime alusel on vajalik või kui kohanime soovitakse kanda kinnistu nimena kinnistusraamatusse.
(1) Kohanime määrab, muudab või tunnistab kehtetuks Kehtna Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) oma korraldusega.
(2) Kohanime määramise, muutmise või kehtetuks tunnistamise ettevalmistamisel kontrollitakse, kas taotlus vastab kohanimeseaduse sätetele ning selgitatakse välja katastriüksuse omaniku arvamuse vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatule.
(3) Kui kohanimi määratakse eraomandis olevale maaüksusele, on vallavalitsus kohustatud sellest teavitama asjaomast maaomanikku posti teel ning küsima tema arvamust. Maaomanik peab arvamuse esitama 15 päeva jooksul vastava teate saamisest. Kui maaomanik tähtaegselt arvamust ei esita, loetakse tema nõusolek saaduks.
(4) Kõik isikud võivad esitada vallavalitsusele kohanimega seotud kirjalikke ettepanekuid. Nimetatud ettepanek peab sisaldama kohanime valiku põhjenduse.
(5) Kohanime määramisest keeldutakse, kui taotletav kohanimi on vastuolus seaduse sätetele või kui puudub selgesti eristatav nimeobjekt.
(6) Kui kohanime määrab Vabariigi Valitsus või minister, annab vallavalitsus eelnevalt arvamuse määratava kohanime kohta.
§ 4. Kohanimevaliku nõuded
(1) Kohanime määramisel tuleb eelistada nime, mis on paikkonnas tuntud ja levinud või mis
on tähtis aja- või kultuurilooliselt.
(3) Samanimelised ei tohi olla:
1) Kehtna valla piires asuvad asustusüksused;
2) ühe asustusüksuse piires asuvad nimeobjektid.
(4) Kohanimeks ei või määrata numbrit ega muud mittesõnalist tähist.
§ 5. Kohanime määramisest teavitamine
(1) Kohanime määramise korralduse eelnõu avalikustatakse 15 päeva enne määramist.
(2) Vallavalitsus saadab kohanime kohta tehtud korralduse 10 päeva jooksul kohanimenõukogule ja riikliku kohanimeregistri volitatud töötlejale.
(1) Vallavalitsuse dokumentides, andmekogudesse kantud asukohaandmetes, geograafilistel kaartidel, plaanidel, teabelevis, avalikel siltidel, viitadel jne peab kasutama ametliku kohanime. Ametliku kohanime kasutamise erisused sätestab kohanimeseadus.
(2) Mitteametlikku kohanime võib kasutada juhtudel, kui seadus ei nõua ametliku kohanime kasutamist või nimeobjektile ei ole määratud ametlikku kohanime.
(3) Mitteametliku kohanime kasutamine avalikkusele suunatud informatsioonis ei tohi olla eksitav.
§ 7. Kohanime muutmine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Kohanime peab muutma, kui see on vastuolus kohanimeseaduses kohanimele esitatavate nõuetega või kui kasutusel olevad kohanimede eri kujud vajavad ühtlustamist. Sellisel juhul tuleb kohanime muutmise menetlus algatada 30 päeva jooksul nimetatud asjaoludest teada saamisest arvates.
(2) Kohanime võib muuta seaduses sätestatud juhtudel või muudel juhtudel regionaalministri nõusolekul.
(3) Kohanime muutmisel tuleb uue kohanime määramisel samanimelisuse vältimiseks eelistada senise kohanime täiendamist või muud teisendamist, et määratav kohanimi oleks selgelt eristuv.
(4) Kohanime võib kehtetuks tunnistada, kui nimeobjekt on hävinenud või ala planeerimise käigus kaotatud.
(5) Kohanime muutmine ja kehtetuks tunnistamine toimub samas korras kohanime määramisega.
(1) Tunnistada kehtetuks Kehtna Vallavolikogu 17.03.1998. a määrusega nr 15 kehtestatud "Kehtna valla kohanime määramise kord".
(2) Määrus jõustub 01. märtsil 2012.

matches:
§ 5
§ 7
§ 5
§ 4
§ 5
§ 7


Tootjaorganisatsiooni ja tootjaorganisatsioonide liidu tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise nõuded ning kord ja eeltunnustamise ja eeltunnustamise toetamise nõuded, taotlemise kord ning taotluste vormid – Riigi Teataja
Tootjaorganisatsiooni ja tootjaorganisatsioonide liidu tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise nõuded ning kord ja eeltunnustamise ja eeltunnustamise toetamise nõuded, taotlemise kord ning taotluste vormid
Tootjaorganisatsiooni ja tootjaorganisatsioonide liidu tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise nõuded ning kord ja eeltunnustamise ja eeltunnustamise toetamise nõuded, taotlemise kord ning taotluste vormid - sisukord
§ 2 Nõuded tunnustuse taotlejale
§ 3 Tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liidu liikmelisus
§ 4 Tootjaorganisatsiooni tegevus
§ 5 Tunnustamise taotlemine
§ 7 Eeltunnustamise taotleja
§ 8 Tunnustuskava
§ 9 Tunnustuskava esitamine ja kinnitamine
§ 10 Eeltunnustamise toetamine
RTL 2004, 103, 1682
Vastu võetud 22.07.2004 nr 124
Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» (RT I 2004, 24, 163; 34, 236) § 36 lõigete 3 ja 4 ning Euroopa Komisjoni määruse 1432/2003/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Liidu Nõukogu määruse 2200/96/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootjaorganisatsioonide tunnustamise ja tootjaorganisatsioonide eeltunnustamise tingimuste kohta (ELT L 203, 12.08.2003, lk 18–24), artikli 3 lõike 2, artikli 5 lõigete 1 ja 2, artikli 6 lõike 2, artikli 9 lõigete 1 ja 2, artikli 13 lõigete 1 ja 3, artikli 14 lõike 2, artikli 15 lõike 2 ning artikli 18 lõike 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse tootjaorganisatsiooni ja tootjaorganisatsioonide liidu tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise nõuded ning kord ja eeltunnustamise ja eeltunnustamise toetamise nõuded, taotlemise kord ning taotluste vormid.
§ 2. Nõuded tunnustuse taotlejale
(1) Tunnustust võib taotleda tootjaorganisatsioon, kes vastab Euroopa Liidu Nõukogu määruse 2200/96/EÜ artiklis 11 sätestatud nõuetele.
(2) Tootjaorganisatsioonide liit võib tunnustust taotleda, kui tal on vähemalt kuus liiget ja kui ta turustab aasta jooksul vähemalt üheksa miljoni krooni väärtuses tooteid, mille tootmiseks tema liikmed on tunnustatud.
§ 3. Tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liidu liikmelisus
(1) Tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liidu liige võib organisatsioonist lahkuda iga majandusaasta lõpus. Tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsiooni liitu teavitatakse lahkumisest kirjalikult kuus kuud ette.
Etteteavitamise aeg võib olla kolm kuud, kui tootjaorganisatsiooni liikmeid on rohkem kui viis.
(2) Tootjaorganisatsiooni liige võib olla isik, kes ei tooda puu- ja köögivilja ning kelle tegevus on seotud tootjaorganisatsiooni tegevusega või tegevuskava rakendamisega, kui sellega on nõus kõik tootjaorganisatsiooni liikmed.
(3) Tegevusfondidega seotud küsimustes on hääleõigus ainult tootjast liikmel.
§ 4. Tootjaorganisatsiooni tegevus
(1) Tootjaorganisatsioon kuulutab välja avaliku konkursi kolmanda osapoole leidmiseks Euroopa Liidu Nõukogu määruse 2200/96/EÜ artiklis 11 sätestatud ülesannete täitmiseks. Kolmanda osapoole valikul on hindamiskriteeriumiks madalaim hind või muu poolest majanduslikult soodsaim pakkumine.
(2) Euroopa Komisjoni määruse 1432/2003/EÜ artikli 9 lõikes 2 sätestatud ülesanded võib täita tootjaorganisatsioonide liit, kui liikmed on asjakohase otsuse hääletamise teel vastu võtnud. Tootjaorganisatsioonide liidu liige põhjendab oma ülesande täitmata jätmist. Tootjaorganisatsiooni tegevuskavasse tehakse muudatus ülesande täitja kohta.
§ 5. Tunnustamise taotlemine
(1) Taotleja esitab Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) lisas 1 toodud vormi kohase tunnustamise taotluse.
2) tegevuskava või selle koopia;
3) liikmete nimekiri (nimi, toodetavad tooted, kasvupind, millel tootjaorganisatsiooni kaudu turustatavaid tooteid kasvatatakse);
4) tunnustamistaotlusele eelnenud aasta majandusaruanne;
5) kinnitus, et tootjaorganisatsioon tasub liikmete asjakohased kulud nõuandeteenusele, mida osutab «Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse» (RT I 2004, 32, 227) § 76 lõikes 2 nimetatud atesteeritud konsulent, tootjaorganisatsiooni eesmärkide saavutamiseks;
6) kinnitus, et tootjaorganisatsioonil on tehnilised vahendid toodangu ladustamiseks, pakkimiseks ja turustamiseks;
7) kinnitus, et tootjaorganisatsioon tagab äri- ja raamatupidamiskorralduse.
PRIA vaatab taotluse ja sellele lisatud dokumendid läbi ning kontrollib nende vastavust toetuse saamise nõuetele.
§ 7. Eeltunnustamise taotleja
(1) Tootjaorganisatsioon, keda ei ole tunnustatud ja kes taotleb eeltunnustamist vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu määruse 2200/96/EÜ artiklile 14, esitab selleks PRIA-le lisas 2 toodud vormi kohase taotluse.
(2) Eeltunnustamist võib taotleda tootjaorganisatsioon, kelle liikmed toodavad ja turustavad puu- ja köögivilja Euroopa Liidu Nõukogu määruse 2200/96/EÜ artikli 11 lõikes 1 loetletud tootekategooriate hulgast.
(3) Eeltunnustamist võib taotleda tootjaorganisatsioon:
1) kes järgib Euroopa Liidu Nõukogu määruse 2200/96/EÜ artikli 11 lõike 1 punktide a, b ja c alapunkti 4 ning punkti d ning artikli 11 lõike 2 punkti b nõudeid;
2) kellel on vähemalt kolm liiget;
3) kelle liikmed on eeltunnustamise taotlemisele eelnenud majandusaasta jooksul kokku turustanud vähemalt 1 miljoni krooni väärtuses puu- ja köögivilja Euroopa Liidu Nõukogu määruse 2200/96/EÜ artikli 11 lõikes 1 loetletud tootekategooriate hulgast;
4) kelle liikmed on tootnud puu- ja köögivilja vähemalt kaks aastat;
5) kes on koostanud tunnustuskava vastavalt Euroopa Komisjoni määruse 1432/2003/EÜ artiklile 16;
6) kes on asutanud tegevusfondi tunnustuskava rakendamiseks.
§ 8. Tunnustuskava
(1) Paragrahvi 7 lõike 3 punktis 5 nimetatud tunnustuskava sisaldab järgmisi jaotusi ning kokkuvõtet, kus antakse ülevaade järgmistest punktidest:
1) tunnustuskava eesmärgid;
2) tunnustamistingimustele vastavuse saavutamise kirjeldus;
3) tunnustuskava üksikasjalikud meetmed, mida tuleb kasutada kava eesmärkide saavutamiseks igal kava rakendamise aastal, ning tulude ja kulude analüüs;
4) turustusvõimaluste analüüs;
5) tootjaorganisatsiooni juhtimise kirjeldus;
6) riskifaktorite kirjeldus.
(2) Lõike 1 punktis 4 osutatud meetmed peavad hõlmama eelkõige Euroopa Liidu Nõukogu määruse 2200/96/EÜ artikli 11 lõike 2 punktides c ja d sätestatut, koos alljärgnevaga, mida võib rakendada tunnustuskavas toodud tegevuste rakendamise käigus järk-järgult:
5) meetmed toodangu kvaliteedi parandamiseks.
(3) Tunnustuskavas näidatakse selle rakendamiseks nõutavad hinnangulised investeerimiskulud liigendatult iga meetme kohta ning jagatuna etappidesse rakendamise aastate järgi.
§ 9. Tunnustuskava esitamine ja kinnitamine
(1) Taotleja esitab tunnustuskava PRIA-le.
(2) PRIA kontrollib tunnustuskava vastavalt Euroopa Komisjoni määruse 1432/2003/EÜ artikli 17 lõikes 2 sätestatud nõuetele ja langetab tunnustuskava suhtes otsuse sama artikli lõikes 1 ettenähtud tähtaja jooksul.
(3) Tunnustuskava rakendav tootjaorganisatsioon võib taotleda muudatusi tunnustuskavva tingimusel, et kava üldeesmärgid säilivad.
(4) Tunnustuskava muutmise otsuse teeb PRIA Euroopa Komisjoni määruse 1432/2003/EÜ artikli 18 lõikes 3 ettenähtud aja jooksul. Kui tunnustuskava muudetakse, võib PRIA nõuda lisadokumente.
§ 10. Eeltunnustamise toetamine
(1) Eeltunnustamise toetamise eelarveaastal otsustab põllumajandusminister 15. aprilliks.
(2) Euroopa Liidu Nõukogu määruse 2200/96/EÜ artikli 14 lõike 2 punktis a nimetatud eeltunnustamise toetust võib taotleda järgmiste asutamis- ja halduskulude osaliseks katmiseks:
1) tunnustuskava koostamise eest makstud teenustasud;
2) põhikirja koostamise eest makstud teenustasud;
3) turu-uuringute eest makstud teenustasud;
4) äriregistrisse kandmiseks tehtud toimingute eest makstud tasu;
5) bürooruumide sisustuse soetamise kulud;
7) raamatupidamisteenuste eest makstud tasud.
(3) Eeltunnustamise toetuse saamiseks esitab taotleja PRIA-le lisas 3 toodud vormi kohase taotluse.
(4) PRIA hindab ja kontrollib eeltunnustatud tootjaorganisatsiooni toetuse saamise õigust vastavalt Euroopa Komisjoni määruse 1943/2003/EÜ, millega sätestatakse Euroopa Liidu Nõukogu määruse 2200/96/EÜ rakenduseeskirjad, mis käsitlevad eeltunnustatud tootjarühmadele toetuse andmist (ELT L 286, 04.11.2003, lk 5–9), artiklites 6 ja 12 sätestatud nõuetele ühe kuu jooksul alates kõigi dokumentide saamisest.


text:
Pildid elust | see mis kraabib hinge
Pildid elust
see mis kraabib hinge
Kui selgitusi ei anta…
…siis jääb kõrvaltvaatajale viimastest umbusalduse-avaldustest just selline pilt:
“Vaja nendest praegustest vallajuhtidest lahti saada, sest nägu ei meeldi. Ja äkki saavad pappi ka veel liiga palju”
Ma ei sea siin kahtluse alla umbusalduse põhjendatust (sest ma ei tea põhjuseid), vaid viisi, kuidas seda tehti.
Aastal 2011 tegi toonane volikogu opositsioon umbusalduse avaldamise toonasele volikogu esimehele. Umbusalduse avalduses olid välja toodud konkreetsed punktid ja põhjendused, sellist mittemidagi-ütlevat umbluud “mulle see nägu ei meeldi” ei olnud. Umbusalduse avaldus läbi ei läinud, sest toonane vallavanem tegi “omadele” korraliku selgitustöö ja isegi, kui saadi aru, et umbusalduse avaldus on põhjendatud, löödi silmad maha ja hääletati umbusalduse vastu. Küllap õppis praegune volikogu eelmisest korrast-et asi kindel oleks, mindi maaslamajat lööma. Umbusalduseks valiti aeg, mil vallavanem on rivist väljas ja liikumisvõimetu, ei olnud vaja volikogus kellegi ees silmi maha lüüa (küll aga sai selja taga noa selga lüüa)
Paraku pole toonased volikogu protokollid enam avalikult saadaval. Ma ei tea, kui kaua peaksid volikogude protokollid avalikud olema, arvasin, et kauem, kui 5aastat. Toonase umbusalduse kohta on jutt siin
Praeguse umbusalduse avalduse ühegi välja toodud punkti juures ei ole konkreetseid näiteid, sellise jutukese võib kokku kirjutada pastakat imedes kelle kohta tahes…
Halvad majandusotsused? Kas neid otsuseid ei teegi volikogu? Vallavanema selgitusest loeme, et muuhulgas on töötajate palkasid tõstetud päris suurel määral. Kas selle vastu protesteeritaksegi? On ütlus, et kätt, mis leiba annab, ei hammustata. (aga kõri läbinärimisest pole ju juttu)
Valla allasutusete ja kodanikuühenduste arengu piiramine? Konkreetseid näiteid paluks.
Halb hariduse ja kultuurielu juhtimine? Näiteid?
Tegelikult tahaks näiteid, selgitusi ja seadusest tulenevaid punkte kõigi esitatud väidete kohta. Ainuke, millega nõus võib olla, on vilets kommunikatsioon, mis oli kehvake juba eelmise vallavalitsuse ja volikogu ajal ning mis nüüd on veelgi alla käinud.
Volikogu aseesimehe kirjast FB Kuimetsa küla grupile nähtub, et umbusaldust plaaniti juba aasta tagasi. (volikogu protokollist seda väidet loomulikult ei leia) Miks seda siis ei tehtud, võib vaid arvata. Oli ju teada, et tulemas on valdade liitumine. Kogu see protseduur ja läbirääkimised väga töömahukad. Ilmselt ei tahetud vastutust võtta. Osavalt valiti umbusalduseks aeg, kui liitumislepingud on alla kirjutatud-nüüd on ju hea näpuga näidata, mida kõike on valesti tehtud.
Samast grupist saab lugeda, et homme on taas volikogu koosolek, kus valitakse uus volikogu esimees. Kuuldavasti on umbusaldajad käinud juba võimaliku uue vallavanema-kandidaadi ukse taga. Kes omakorda juba (sic!) seab tingimusi, kes võib volikogu esimees olla, kui tema valitsema tuleb.
Keegi heitis ette, et volikogu oli vallavanema tööriist, mitte vastupidi, nagu olema peaks. Ja ometigi…
Veel üks asi teeb murelikuks. Kõik umbusalduse poolt hääletajad on muuhulgas ametilt õpetajad. Kes garanteerib, et lapsi ei hakata koolist välja viskama samal “su nägu ei meeldi ja sa ei öelnud mulle tere ka” meetodil?
Uute valimiste eel…
oktoober 1, 2013
…on sobilik meenutada möödunut-ehk muljeid lõpetavast Kaiu valla volikogust.
Algus oli paljutõotav. Ehkki “Koostöö ja kogemus” esimese nimeosa kohe pärast valimisi ära unustas ja opositsioonist teerulliga üle sõitis, läks töö siiski hooga käima. Volikogu istungeid oli esialgu tihti, nagu kirjuid koeri peale vihma, kuid esmavolikogulastele oli see pigem kasuks-sai kiiremini selgeks, kuidas miski protseduur käib. Samuti alustasid entusiastlikut tööd kõik valitud komisjonid-sära silmis ja soov miskit koduvalla heaks teha.
Paraku sai veidi aja pärast selgeks, et tulevikku sel tööl ei ole. Ükskõik, milliste ideede või ettepanekutega volikogu liikmed või komisjonid välja tulid, kõik põrkus vastu volikogu esimehe ükskõiksust ja sinnapaika jäi. Opositsiooni poolt tehtud määrused või nende muutmised lasti lihtsalt allavett-sest need olid opositsiooni esitatud… Sõna “koostöö” oli muutunud muinasjutuks…
Esimese poole aasta jooksul käis volikogu läbi kõik allasutused, kuulates ära nende mured ja rõõmud. Normaalses olukorras oleks volikogu esimees teinud või palunud teha ka kokkuvõtte neist käimistest, et jääks ka mingi jälg ja valgustataks neid, kes igal pool kohal ei käinud või hiljem asendusliikmeina volikogusse tulid. Seda ei tehtud, kuna volikogu esimees arvas, et need tuleksid “ebapädevad, sest üks kümne minutine külastus nelja aasta jooksul ei anna
kindlasti täit selgust asjast” (tsitaat volikogu esimehe kirjast). Tegelikult olid need külaskäigud pikemad, kui 10 minutit ja andsid üsnagi hea ülevaate. Küll sai korraliku peapesu vallavanemalt üks allasutuse juht, kelle alluvad “ebasobivaid” ehk siis vallajuhtide jaoks ebamugavaid küsimusi esitas-lausa piiratud ajudega inimeseks nimetati teda….
Kolm talve neljast olid väga raskete lumeoludega. Juba varem olin endale selgeks teinud, et erateede lumetõrjeks on vaja need avalikku kasutusse võtta, siis saaks ka riigipoolseid vahendeid nende teede korrashoiuks. Kui volikogus küsisin vastavalt ametnikult, miks seda tehtud pole, oli vastus “me ei taha” Vot nii lihtne see ongi. Inimesed, kes tulid vallast sellekohast abi küsima, saadeti kõik…sinnasamusessegi… Nähvati, et jõudsid metsa maja ehitada, jõuad ka traktori osta! See ei olnud ainult korra nii, kuulsin seda mitmeid kordi ja erinevailt inimestelt-meeleheitel inimestelt… Veidike juttu sel teemal on ka siin. Praegu tegelevad vallavalitsus ja volikogu erateede avalikku kasutusse võtmisega. Küsimusele, miks seda varem ei tehtud, vastati, et polnud õige aeg. On ju siililegi selge, et “õige aeg” saabub vahetult enne valimisi.
2011. a. jaanuaris kirjutasin ülevaate volikogulase tööst-tegemistest lootusega, et see valla lehes avaldatakse. Loo avaldamise keelas vallavanem põhjendusega, et valimiste-eelsel ajal ei ole ilus poliitilise alatooniga artikleid avaldada. Tulemas olid riigikogu valimised. Ei-ei, mina ei kandideerinud riigikokku. Vallavanem kandideeris. Ja loomulikult oli valla lehes tema artikkel sees. Järgmise kuu lehes ilutseb ta lausa esikaanel. Vot sulle poliitikat-nagu ikka, kel võim, sel õigus ja mis on lubatud ühele, pole lubatud teisele. Minu artikkel on siin ja tagantjärele võib öelda, et ehk oligi parem. Nimelt kogus see sellisel kujul kordades rohkem lugejaid, kui vallalehel tiraaži on.
Ikka veel lootsin miskit muuta. Veebruari algul 2011 saatsin kirja volikogu esimehele. Kuna vallale oli tulnud pakkumine teede inventeerimisest, uurisin, kas seekord ka erateid arvestatakse. Teine teema oli valla kodulehe juurde tekitatav võimalik foorum. Mitmel volikogul oli juttu olnud selle tegemisest, soovisin teada, kui kaugel sellega ollakse ja lisasin oma ettepanekud. Vastust ei ole saanud ma siiani… Foorumit muidugi ka endiselt ei ole.
Sama aasta veebruaris oli vallas kaks suurt üritust: Huvikeskuse avamine ja vallavanema ning volikogu esimehe Vabariigi-aastapäeva vastuvõtt. Volikogu liikmed jäeti kõrvale mõlemast. Niisiis oli volikogu vallajuhtide arvates mittekeegi.
Pinged ja arusaamatused volikogu esimehe töös viisid umbusalduse avaldamiseni 2011. a. märtsis. Opositsioonil sai mõõt täis volikogu esimehe tegevusetusest ja seaduste mittetäitmisest. Truud “Kogemuse ja koostöö” jüngrid hääletasid loomulikult umbusalduse vastu. Sellega hääletasid nad ka seaduste mittetäitmise poolt. Volikogu 30.03.2011.a protokollist võib lugeda, et üks volikogu liige tegi ettepaneku, et kohale tulnud ajakirjanikud ei pildistaks istungil ning volikogu esimees pani selle hääletusele. Tegelikkuses oli asi veidi teisiti. Küsiti, kas lubada ajakirjanikud istungile, kuna vastav kord selliste asjade rguleerimiseks loomulikult puudub. Hääletamistulemusena lubati ajakirjanikud istungile ja pildistamist ei keelanud keegi. Veel võib samast protokollist lugeda, et kolm volikogu liiget lahkusid mingil hetkel istungilt. Tegelikkuses viskas volikogu esimees meid välja, kuna me pöörasime tähelepanu teemale, et ta järjekordselt pani hääletusele punkti, mis ei vajanuks hääletust ja millel pole üleüldse mittemingisugust seaduslikku jõudu ega asjal mõtet-seega taas tuli välja sama asjaga, mille tõttu talle just umbusaldust avaldati. Sama protokolli viimane punkt teeb volikogu vallavalitsusele ülesandeks välja töötada “Korruptsioonivastase seaduse ja korruptsiooni ennetamise abinõude rakendamise kord” Volikogu enamuse poolthäältega võetakse see punkt vastu. Paraku (või loomulikult-sest see on loomuomane lõpetava vallavalitsuse ja volikogu tegevusele) sellist korda ei ole siiamaani…
Aeg läheb omasoodu. Visalt, väga visalt liiguvad hädasti vastuvõtmist vajavad määrused, näiteks koolide ja lasteaia põhimäärused ei vasta enam seadusele ja aasta alguses pidanuks juba kehtima hakkama uued. Suvepuhkusele läheme 2011.a aga endiselt vanade määrustega… Seda pingsamalt ootame augustikuu volikogu istungit, et vähemasti kooli alguseks saaks asja õigeks. Volikogu istungi kutse asemel potsatab volikogu listi vallavanema üleskutse teha joogaharjutusi! See hajab mul kopsu üle maksa, kuna olen oodatava istungi tõttu ära jätnud oma soome-reisi. Volikogu esimees loomulikult ei suvatsenud teatada, et istungit sel kuul ei toimu. Sestap leian ühe spämmkirja, mille saadan volikogu listi kommentaariga, et kui mittemidagi tehes igav hakkab, on siin veel võimalusi meelelahutuseks. Selle peale sõimab mind ja hiljem ka kaasvolikogulast VOLIKOGU LISTIS (pange tähele, see on koht, kuhu ei tohiks puutuda keegi peale volikogulaste) volikogu esimehe abikaasa. Hilisema sellelaadse küsimuse peale vastab volikogu esimees: “Kust pärineb info,et volikogu listis edastatavat informatsiooni loeb kogu minu perekond? Minule teadaolevalt kindlasti mitte. Küll aga liiguvad nn kettkirjad ehk siis korduvalt edasi saadetud kirjad „Rämpsposti“ kausta, mida regulaarselt üle vaadatakse, et kas ei ole tegemist siiski mõne vajaliku kirjaga” See väide on otsene vale. Nimetatud kirjal olid ära kustutatud kõik eelnevad aadressid, seega ei saanud see rämpsposti sattuda. Isegi, kui see oleks sinna sattunud, piisanuks adressaadi lugemisest, et see õigesse kausta tõsta, seda ei oleks vaja olnud avada. Ning, kui see siiski avati, ei andnud see õigust hakata võõral inimesel volikogu listis volikogu liikmeid sõimama. Eks paraku näitab see taaskord volikogu esimehe ja tema pere haritustaset (justnimelt haritust pean silmas-või nagu meie kandis öeldkase: ega haridus matsi riku!)
Septembrikuud varjutab ühe volikogu liikme lahkumine igavikuteele. Kahjuks ei pea volikogu esimees vajalikuks alustada istungit leinaseisakuga. Samuti ei õnnitleta värskeid lapsevanemaid, muudest väiksematest sündmustest rääkimata. Muidugi ei ole selline asi kohustuslik, lihtsalt inimlik hoolimine-aga seda meil ju ei ole.
Oma ameti panevad maha opositsioonis olevad komisjonide esimehed. Kaua sa ikka tuult tallad, kui kasu sellest midagi pole… Isegi koalitsioonis olevad komisjonid kurdavad, et neid kuulda ei võeta, kuid see jutt läheb kurtidele kõrvadele…
2012. aastast jäi kõige eredamalt meelde, kuidas vallavanem üritas arengukava tutvustamise koosolekud läbi viia salaja-ehk siis volikogu ja rahvast teavitamata. Isegi nende majade-asutuste juhte ta ei teavitanud, kus koosolekud läbi viidi. Jõudsime uuele tasemele…Juttu selle kohta saab lugeda siit.
Nii tababki volikogu teatav ükskõiksus, enam ei tee keegi õieti midagi, koos käiakse vaid vallavalitsuse poolt saadetud määrusi vastu võtmas-kui käiakse. Mõnelgi puhul jääb istung kvoorumi puudumise tõttu ära-eks esimehe ükskõiksus ja ignorantsus hakkab külge teistelegi. Volikogu istungid toimuvad kuidas jumal juhatab ja kui volikogu algusaegadel nimetati tavapärasest erinevatel aegadel toimuvaid istungeid erakorralisteks, siis nüüd ei vaevuta sedagi tegema… Nüüd viimases lõpus läks järsku kiireks: eelmisel kuul oli kaks volikogu istungit ja enne valimisi on tulemas veel üks. Nelja aasta jooksul ei ole volikogu esimees suutnud endale selgeks teha ka kõige lihtsamaid protsedurireegleid-jälle kord proovis ta üht määrust tagurpidi vastu võtta-et võame vastu ja siis alles avalikustame-kuigi seadus näeb ette vastupidist…
Ma väga-väga loodan, et uus valitav volikogu saab olema kordi asjalikum, kui praegu lõpetav.
Valitavate nimekirju vaadates torkab silma paar asja. Taas kandideerib volikokku inimene, kes oma volitused volikogulastena peatas kaks ja pool aastat tagasi esimest korda, aasta tagasi teist korda ja sel aastal kolmandat korda… Enne seda käis ta kohal vaid kätt tõstmas-kui üldse käis. Volituste peatamisega teisel ja kolmandal korral ta viivitas täpselt nii palju, et katkesid ta asendusliikme volitused, jäi kuuks ajaks peata üks komisjon ja esindajata kooli hoolekogu ning volikogu istungil sai jälle kord nimetatud ametitesse inimesi valida. Väga kummaline on taaskord selle inimese kandideerimine.
Teiseks hakkab silma, et ka meie vald ei ole peibutuspardist pääsenud. Nimelt kandideerib volikokku vallaametnik, kes volikokku saades oma ametit maha panna ei kavatse. Seega kandideerib ta puhtalt häältekorjamise tõttu oma nimekirjale. Ka mind kutsuti taaskord kandideerima, ehkki teati, et ma reaalselt ei saa volikogu töös osaleda. Keeldusin, sest see ei ole valijate suhtes aus. Eks igaühe sisemine aususe ja eetika tase on erinev.
Vallavanem seekord ei kandideeri ning on seda kõva häälega välja öelnud ka ajakirjanduses. See on üks kaval nipp, sest mittekandideerimine ei välista vallavanemaks saamist. Mitte mingit saladust pole vallavanem sellest teinud, et nõustub vallavaemana jätkama, kui “rahvas tahab”, ehk et kui tema tehtud nimekiri võidab ja talle ettepaneku teeb uuesti vallavanemaks hakata.
Septembrikuises valla lehes on vallavanem välja toonud viimase valimisperioodi jooksul maakonnalehes kirjutatud artiklid meie valla kohta. Loomulikult on “unustatud” mainida artikleid volikogu esimehe umbusaldusest, mida oli mitmes lehes. Samuti ei mainitud näiteks Vahastu laata puudutavaid artikleid jne…
“Heale valimistavale” viidates jäi möödunud reedel ära vikerraadios saade “Stuudios on peaminister”. Ehkki see Andrus Ansip, kes peaminister on, kohalike omavalitsuste valimiselei kandideeri, ei peetud tema esinemist raadios valimisperioodil eetiliseks, kuna tema erakond kandideerib. Aga hea valimistava loomulikult ei puuduta meie valda, kus kandideeriv persoon kohalikus lehes sel perioodil esineb…
Ma loodan, et me kõik läheme valima, sest koduvalla tulevik on meie oma kätes!
Posted in nii kuis on, sigadused | 3 kommentaari »
Kui üks ei aita, tuleb proovida teist.
Möödunud aastal avas RMK Eestimaad läbiva matkatee.
Kõik oleks ilus ja kena, kui see rada oleks läbi eesti ka normaalselt tähistatud.
Ma elan ise selle raja ääres ja alates avamisest olen kümneid ja kümneid kordi pidanud siin teed juhatama.
Ah et miks ma RMK poole ei pöördu, vaid siin virisen? Selles uba ongi. Üha ja jälle kuulen ma matkajate käest, et korduvalt on pöördutud küsimustega RMK poole, kuid keegi ei suvatse vastata ning miskit ei muutu ka.
Täna on jälle möödunud mitu seltskonda-ja ma ju ei passi pidevalt tee ääres-kes ei tea kuhu minna. Viimased neist olid märkamatult mööda sõitnud ka Hirvelaane lõkkekohast (mille nimekasutust meilt küsida ei suvatsetud-jajaa, see pole patenteeritud nimi, lihtsalt viisakas ju olnuks?), mis jääb matkarajast mõnikümmend meetrit eemale ning mille olemasolule matkaraja ääres ei viita miski…
Loosalu laudteel võib vist endiselt jalgu murda?
Kas polnuks enne matkaraja avamist mõistlik see siiski korda teha ja normaalselt tähistada?
Posted in nii kuis on | Leave a Comment »
jaanuar 1, 2013
The London Olympic Stadium is 53 meters high. This blog had about 470 visitors in 2012. If every visitor were a meter, this blog would be 9 times taller than the Olympic Stadium – not too shabby.
Olematu kommunikatsioon
jaanuar 19, 2012
Tuntud suhtekorraldaja, filosoofiadoktor ja professor, Tallinna Ülikooli Kommunikatsiooniinstituudi juht Kaja Tampere ütles tänases (19.01.) raadiointervjuus, et puudulik kommunikatsioon on suurema osa konfliktsituatsioonide tekkepõhjus. Ma olen nõus sellele teesile kahel käel alla kirjutama.
Väikeses vallas-mis on nagu väike kogukond-on väga kurb, kui konfliktid tekivad sellepärast, et inimesed ei võta vaevaks teavitada kaaskodanikke oma plaanidest ja neist teerulliga üle sõidavad.
Värske näide: Avastan 18.jaanuaril pooljuhuslikult, (tänu sellele,et keegi tähelepanelik vallakodanik viitas) et 24.01 toimub Vahastu raamatukogus Kaiu valla arengukava tutvustamise koosolek. Eelmisel õhtul seda teadet seal veel ei olnud, küll aga oli teade sama koosoleku toimumise kohta ´Kuimetsas, mis tolleks hetkeks juba möödas oli. Kuna erinevalt me vallajuhtidest meeldib mul inimestega kommunikeeruda sain Kuimetsas toimunud koosoleku kohta tagantjärele teada seda, et mitte ükski kohalik elanik, kaasa arvatud kultuurimaja juhataja, ei olnud kursis, et tulemas on selline koosolek. Kuna vahetult enne seda oli samas kohas uue kanalisatsiooniga seonduv koosolek, siis tänu sellele oli kohal isegi 5 inimest…Kuimetsas elab ligi nelisada inimest eksole +ümberkaudsed külad. Mis oli sellise mitteteavitamise eesmärk? Küsige palun vallajuhtidelt.
Niisiis, järjekordselt tunda saanud vallajuhtide teerullipoliitikat, helistasin heas usus Vahastu raamatukogu juhatajale. Et vaat kui tore, sul üritus tulemas suure hulga külalistega. Ma tegelikult ei uskunud-aga paraku nii see jälle oli-Vahastu raamatukogu juhataja sai toimuvast alles minult… Inimesed, kes leppisid kokku Vahastu koosoleku toimumise aja ja koha-kas oleks ületamatult keeruline olnud sel momendil ka raamatukogu juhatajat teavitada? Äkki poleks talle see päev üldse sobinudki? Äkki oleks ta koolis eksamitel olnud, või mõnel tööalasel seminaril või koolitusel? Äkki oleks raamatukogus samal ajal mõni teine üritus olnud…midaiganes. Kuidas meie vallajuhtidele meeldiks, kui nad vallamajas toimuvast volikogu koosolekust loeksid näiteks esmakordselt maakonnalehest? Kuidas te end tunneksite?
Sarnane puuduliku kommunikatsiooni näide on varnast võtta meil suvest. Kuna juunikuisel volikogu koosolekul teisiti kokku ei lepitud, ootasid (vähemalt osad) volikogu liikmed pikisilmi augustikuu volikogu kokkukutsumist. Uus õppeaasta oli algamas ja puudu olid mitmed dokumendid, mis üle aasta ringlesid kuskil ametnike vahel. Volikogu koosolekut aga ei toimunudki. Otse loomulikult ei peetud vajalikuks ka sellest teavitada. Jah, see teavitamine ei olnud kohustuslik, kuid olnuks elementaarne viisakus oma kaaskondsete vastu. Seda on muidugi meie vallas palju oodata…. Kui asjale volikogu kirjalistis läbi huumoriprisma sai tähelepanu juhitud, avastasime oma õuduseks, et seda listi loevad kõrvalised isikud. Vähe sellest, sel isikul jätkus ülbust seal listis ka ise sõna võtta. Vaadates päevapoliitika hetkeseisu on see tegu samaväärne ühe riigikogulase tööruumidest leitud temasse mittepuutuva kirjavahetuse omamisega, mida pidas vajalikuks eile erakorralises kõnes mainida ka EV president (mille pärast ju tegelikult ta erakorraliselt esineski)…
Paraku ei ole need näited ainukesed juhtumid. Kahjuks.
Posted in sigadused | 1 Comment »
Tähelepanu seenelised ja marjulised!
RMK on suure osa Vahastu ümbruse metsateid peaegu läbimatuks muutnud 😦
Siiri muretseb
Artikli lõik on pärit siit:
Et maal elamine mingi meelakkumine pole, teab ka lauljatar Siiri
Sisask, kes elab Raplamaal Kaiu vallas metsade keskel saja-aastases
talumajas. Ta luges Delfist Kati murekirja ja teab täpselt, millest kahe
lapse ema räägib. «See kõik võib kõlada virisemisena, aga ma arvan, et
kui üks linnainimene tuleks ja elaks ühe talve maal, siis ta saaks isegi
aru, et ega maainimesed niisama oma elu üle ei kurda,» ütleb Sisask.
Alati ei pruugi lume pärast kojugi saada
talv on see, mis laulja ja tema pere oma kodukandis tõeliselt proovile
paneb. «Meil ei ole vallas kohustust ajada inimeste teid lahti. Nad
ajavad valla ringi, kuid sealt edasi eratee otsi ei aeta. Kuna mina jään
teise inimese eratee äärde, siis tegelikult ei ole mul ka õigust sinna
teise inimese tee peale midagi tellida,» räägib Sisask. Pealegi küsivad
sahamehed hingehinda.
«See tähendab seda, et sa ei pruugi lihtsalt
jõuda sinna, kus sa jõudma pead. Teiseks tähendab see seda, et pere ei
pruugi koju saada, ja nõnda päevi. /—/ See on selline koht, mis tõesti
paneb mõtlema, kas ma ikka tahan siin elada või kas ma üldse saan siin
hakkama.» Kui enamasti kadusid sellised mõtted soojemate ilmade
saabumise ja looduse tärkamisega, siis viimasel kahel aastal pole seegi
enam muremõtteid peast viinud. «See talv on ikka nii räige olnud, eriti
viimased kaks aastat, et oleme meiegi hakanud tõsiselt mõtlema, et
paneks kodinad kokku ja koliks linna.»
Sisaski kodust umbes 8 km kaugusel elab vana mees, kes on terve talve
otsekui vang omas majas – tee on lumest umbes ja ukse taga lumi
silmini. «Me oleme talle süüa viinud ja helistamise peale on ka
sotsiaalametnik mingit huvi tundnud, aga üldiselt on ta sel ajal
täielikult ilma poolt hüljatud inimene,» räägib Sisask. Talvel ei jõuaks
abivajajateni ka tuletõrje ja kiirabi. «Maal elab ju ikkagi päris palju
vanu inimesi, kelle jaoks võib see olla elu ja surma küsimus,» teab ta.
Arsti rolli täidab apteeker
Probleeme
on Sisaski kodukandis veelgi: väikeses külapoes on hinnad kõrged,
autolavka hinnad sõltuvad bensiinihinnast, bussigraafik on pea olematu,
rahaautomaadi osa täidab postkontor. Arstiabi puudub. «Arst läks vallast
ära. Nüüd annab medpunktis apteeker nõu,» ütleb Sisask.
Et maal
elamiseks peab raha olema, näitab juba seegi, et Kaiu valda on ostnud
maad mitu hollandlast. «Meie enda inimesed lähevad, ja need, kel rohkem
raha, tulevad väljaspoolt siia. /—/ Kui mina oleksin nii rikas, et
saaksin endale linttraktorit ja sahka võimaldada, siis ma arvan, et ma
saaks oma tee lahti ja väga ei kurdaks,» sõnab Sisask.
Üks kirjavahetus
Austatud volikogu esimees
Kuna viimane volikogu istung toimus juunikuus, vahepeal ei ole
volikogu liikmetele mingitki
Asjalikku Informatsiooni edastatud, volikogu listi kasutada ei saa,
edastan küsimused kirjalikult ja soovin vastuseid samuti
kirjalikult.
1. Mis järgus on Kaiu lasteaia, Kaiu Põhikooli ja Kuimetsa Algkooli
põhimääruste menetlemine?
Millal jõuavad eelnõud volikogusse?
2.Millal jõuab volikogusse Sulu ait-kuivati võõrandamise eelnõu?
3.Kaiu valla põhimäärus läbis 1.lugemise volikogu 2010.a.
oktoobrikuu istungil. Volikogu otsuse kohaselt pidi põhimäärus
uuesti olema volikogus veebruaris 2011. Miks pole eelnõu volikogusse
jõudnud?
4.Milliseid volikoguga seotuid toiminguid tegi volikogu esimees
juulis-augustis?
5.Millal teeb volikogu esimees ettekande volikogu külastustest valla
allasutustesse?
6.Millal ja kuidas saab tulla volikogu esimehe vastuvõtule?
7.Kuidas kommenteerib volikogu esimees fakti, et volikogu listis
edastatavat informatsiooni loeb kogu volikogu esimehe perekond?
8.Õiguskantsler on esitanud volikogu esimehele teabe nõudmise,
millele on edastatud seisukoht, millele omakorda on esitatud
õiguskantsleri märgukiri. Miks ei ole volikogu esimees
informeerinud kirjavahetusest volikogu? Mis küsimuses õiguskantsler
pöördumise tegi? Millised järeldused märgukirjast tulenevad?
9.Kaiu valla volikogu töökord §3 lg2 ütleb, et volikogu
kutsutakse kokku mitte harvem kui 2 korda kvartalis. Meil saab III kv
olla ainult üks volikogu istung. Palun põhjendada miks on tekkinud
selline olukord.
10.Triinutare töötajad esitasid avalduse
volikogu esimehele töötasude tõstmise kohta. Miks vastab
pöördumisele vallavanem, mitte volikogu esimees? Milline on antud
küsimuses volikogu esimehe seisukoht?
Erika Reinumägi
Austatud volikogu
Vastan kirjalikult nii
nagu kirjas soovitud.
Kaiu lasteaia, Kaiu
Põhikooli ja Kuimetsa algkooli põhimäärused on menetlemise
järgus vallavalitsuses ja hariduskomisjonis. Arvan, et
septembris-oktoobris saame haridusdokumendid (tänu uuele kooli
direktorile) järje peale.
Sulu ait-kuivati
võõrandamise müük oli edasi lükatud ostja palvel ja nüüd teeb
Marju eelnõu.
Kaiu valla
põhimääruse eelnõu ei ole volikogusse jõudnud, kuna keegi ei
ole sellega tegelenud, eeskätt mina – järelikult on vana
versioon küllalt hea ning tundub, et vallavalitsuse tööd see ei
takista.
Juulis-augustis
pidasin kirjavahetust õiguskantsleriga, osalesin 2-päevasel
koolitusel ning komisjoni ja hoolekogu töös. Kuna volikogu kausta
oli laekunud vaid üks eelnõu, mille ettekandja ei oleks saanud ise
osaleda, siis otsustasin augustis volikogu istungi ära jätta.
Ettekannet valla
hallatavate asutuste külastusest ei ole plaanis teha, kuna
külastused olid mõeldud volikogu liikmetele tutvumiseks nendega.
Mina arvan, et need kokkuvõtted ja analüüsid tuleksid ebapädevad,
sest üks kümne minutine külastus nelja aasta jooksul ei anna
kindlasti täit selgust asjast. Loomulikult on oodatud kõik
ettepanekud, mis hallatavate asutuste elu parandaks.
Minuga kokku
saamiseks tuleb ette helistada ja aeg kokku leppida. Väikeses
vallas on vastuvõtuaeg mõttetuks ressursside kuluks.
Kust pärineb info,
et volikogu listis edastatavat informatsiooni loeb kogu minu
perekond? Minule teadaolevalt kindlasti mitte. Küll aga liiguvad nn
kettkirjad ehk siis korduvalt edasi saadetud kirjad „Rämpsposti“
kausta, mida regulaarselt üle vaadatakse, et kas ei ole tegemist
siiski mõne vajaliku kirjaga.
Õiguskantsleriga
toimunud kirjavahetuse teemat käsitletakse septembris toimuval
volikogu istungil.
Lisaks kirjas
nimetatud punktidele, sisaldab volikogu töökord ka punkte (§3
lg5) samuti jätab KOKS § 42 lg 1 p 1 ja § 44 p 5 volikogu
esimehele valikuruumi, et mitte eelpool kirjeldatud põhjustel (vt.
punkt 4) korraldada koosolekuid, lihtsalt nende korraldamise
eesmärgil.
Vallavanem vastas
Triinutare töötajate avaldusele minu palvel, kuna meie seisukohad
ühtisid ning KOKSi §30 lg2 ja valla põhimääruse §44 lg3 p2
alusel korraldab hallatavate asutuste tööd ja kinnitab palgamäärad
vallavalitsus. Minu seisukoht selles küsimuses on, et töötajate
palgad on prioriteet nr 1 kui seadusest tulenevad kohustused on
täidetud. Lisaks lubas Vallavanem seda küsimust põhjalikult
arutada raamatupidaja ja eelarve- ja arengukomisjoniga.
/allkirjastatud
digitaalselt/
Asperk
Posted in nii kuis on | 1 Comment »
Õiguskantsleri seisukoht
Seisukoha edastamine
Austatud hr vallavolikogu esimees ja pr vallavanem
Käesolevaga edastan Teile oma seisukohad, mille võtsin kahe Kaiu Vallavolikogu määruse põhiseaduspärasuse küsimuses. Menetluse nimetatud määruste põhiseaduspärasuse kontrollimiseks viisin läbi mulle laekunud avalduse alusel.
I Asjaolud ja menetluse käik
Minu poole pöördus avaldaja, kes soovis hinnangut Kaiu Vallavolikogu 25.10.2009. a määrusele nr 10 „Õpilastele sõidusoodustuste määramise kord“ (edaspidi Määrus nr 10) osas, milles nimetatud määrus ei võimaldanud vallapoolset sõidukulude hüvitamist õpilastele, kes õppisid alg- või põhikoolides väljaspool Kaiu valda. Teiseks sooviti hinnangut Kaiu Vallavolikogu 26.05.2010 määrusele nr 4 „Vanemate poolt kaetava osa määra kehtestamine Kaiu Lasteaias“ (edaspidi Määrus nr 4) osas, milles see ei võimalda Kaiu Lasteaia kohatasu maksmisest vabastada neid lasterikkaid peresid, kelle mõni laps käib lasteaias või üldhariduskoolis väljaspool Kaiu valda. Avaldaja arvates tehakse nii Määruse nr 10 kui ka Määruse nr 4 alusel hüvedest ilmajäetutele alusetult liiga, st koheldakse neid alusetult ebavõrdselt.
Võtsin avalduse menetlusse ning pöördusin 17.05.2011 küsimustega käesolevas asjas Kaiu Vallavolikogu esimehe poole. Tundsin huvi, kas volikogu esimehe arvates esineb lasterikaste perede erinev kohtlemine Määruse nr 4 alusel ja õpilaste erinev kohtlemine Määruse nr 10 alusel. Kui volikogu esimees leiab, et erinev kohtlemine esineb, siis palusin kirjeldada selle mõistlikku ja asjakohast põhjust. Küsisin ka, kuidas tuleb sisustada lapsevanema „vaba valiku“ mõistet Määruse nr 10 § 3 p 2 tähenduses. Samuti juhtisin tähelepanu, et Määrus nr 10 on seoses määruse andmise aluseks olnud volitusnormi kehtetuks muutumisega oma kehtivuse kaotanud, ning soovisin teavet, millise aktiga on määruses nimetatud küsimused käesoleval ajal reguleeritud. Ühtlasi palusin teavet, kas Kaiu vallas on viimastel aastatel olnud ja on ka käesoleval ajal võimalik kõigil lapsevanematel saada lapsele soovi korral lasteaiakoht.
Kaiu Vallavolikogu esimees vastas minu küsimustele oma 6.06.2011 kirjaga. Volikogu esimees leidis, et eelnimetatud vallavolikogu määrustes PS § 12 lg 1 tuleneva võrduspõhiõiguse riivet ei esine. Nimetatud määrustes sätestatud hüvesid annab omavalitsus oma elanikele vabatahtlikult ning nende andmise kohustust ei tulene ühestki seadusest. Soodustuste andmise juures peab omavalitsus lähtuma võrdsuse põhimõttest, mille sisustab PS § 12 lg-t 1, kuid selle põhiõiguse sisust ei tulene, et kõiki tuleb kohelda võrdsetena, vaid kõiki tuleb kohelda võrdsetel alustel samaväärselt. Nimetatud määruste puhul on nendes välja toodud kõik alused soodustuste kohaldamiseks, kedagi ei ole välistatud soodustuse saamisest, kui eeldused on täidetud. See nõue on mõlema eelnimetatud määruse puhul täidetud.
Täiendavalt märkis volikogu esimees: „Kuna Kaiu vald pakub kõigile oma koolieelsetele ning kooliealistele lastele võimalust õppetöös osalemiseks oma teeninduspiirkonnas asuvas haridusasutuses, siis on ilmselge ka kaalutlus, millest lähtuvalt on vastavad soodustused loodud. Kaiu vald haldab nii lasteaeda kui ka kahte kooli, siis puudub omavalitsusest tulenevalt igasugune põhjus lapsel muus iomavalitsuses lasteaias või koolis käimiseks. Kui seda aga tehakse, peab Kaiu vald iga lapse eest tasuma tegevuskulu maksumuse teist kooli haldavale omavalitsusele. Kaiu vald peab aga kandma täpselt samas mahus kulusid oma haridusasutuse ülalpidamise eest, seega kaasnevad lapse teises omavalitsuses haridusasutuses käimisega Kaiu valla jaoks olulised kulud, ilma ühegi kulu vähenemiseta.
Teine kaalutlus määruse „Vanemate poolt kaetava osa määra kehtestamine Kaiu Lasteaias“, on nagu ka sisust nähtub, majanduslikult potentsiaalselt vähemkindlustatud peredele soodustuste loomine. See tingimus on aga samuti üheselt määruses ära toodud sätestatud laste arvu näol ega kohtle võrdsetele tingimustele vastavaid elanikke ebavõrdselt.“
Samuti leidis volikogu esimees, et kuna Kaiu vallas on olemas kõigile nõuetele vastavad põhikoolid, siis puudub vajadus viia lapsi põhiharidust omandama väljapoole valda. Lapsevanema „vaba valiku“ all lapse teise omavalitsuse kooli suunamisel on mõeldud seda, et elades kooli teeninduspiirkonnas viiakse laps kooli väljapoole teeninduspiirkonda.
Volikogu esimees märkis ka, et viimastel aastatel ei ole lastevanematel olnud probleeme Kaiu Lasteaias koha saamisel. Samuti on rahuldatud kõik lasteaia koha soovid 2010/11 õppeaastal. 2011/12 õppeaastal on seoses koolipikendustega 3 lapsele ja üldse väikese arvu laste kooli minekuga ning vanemate kasvava sooviga panna lasteaeda ka 1,5 aastaseid lapsi tekkinud väike kohtade puudujääk. Volikogu esimehe sõnul peaks see olukord lahenema 2012/2013 õppeaastal.
II Vaidlusalused õigusnormid
Määruse nr 10 § 3 sätestab:
„§ 3. Õpilasliini puudumisel võimaldatakse eelarve vahendite arvelt sõidusoodustusi ühistranspordis järgmiselt:
Kõikidele Kaiu valla koolide teeninduspiirkondades alg- või põhiharidust omandavatele õpilastele kompenseeritakse ühistranspordi sõidukulu täies ulatuses.
Väljaspool Kaiu valla koolide teeninduspiirkondi õppivatele alg- või põhikooli õpilastele, kes on lapsevanema või hooldaja vabal valikul valinud teise õppeasutuse, sõidukulusid ei hüvitata.
Määruse nr 4 § 4 sätestab:
„§ 4. Pered, kellel Kaiu valla koolieelses lasteasutuses või üldhariduskoolides käib kolm ja enam last ning üksikvanem, kellel Kaiu valla koolieelses lasteasutuses või üldhariduskoolides käib kaks ja enam last ning kus kõikide pereliikmete elukoht rahvastikuregistri andmetel on Kaiu vallas, vabastatakse kohatasu maksmisest.“
III Õiguskantsleri seisukoht
Järgnevalt vaatlen mõlemat avalduses välja toodud küsimust eraldi.
Määruse nr 10 kooskõla põhiseadusega
Esmalt käsitlen Määrust nr 10 puututavat. Nimetatud määrus ei ole käesoleval ajal kehtiv. Määruse kehtestamise aluseks oli kuni 31.08.2010 kehtinud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse (edaspidi PGS) § 31 p 6, mis nägi ette, et õpilasel on õigus saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja kohaliku omavalitsuse volikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras. Seoses uue PGS-i jõustumisega 1.09.2010 muutus nimetatud norm kehtetuks. Haldusmenetluse seaduse § 93 lg 1 kohaselt kehtib määrus kuni selle tunnistab kehtetuks haldusorgan või Riigikohus või lõpeb määruse kehtivusaeg või tunnistatakse kehtetuks määruse volitusnorm. See põhimõte on rakendatav nii Vabariigi Valitsuse, ministri kui ka kohaliku omavalitsuse poolt antud määruste puhul. Nimetatud varasema PGS-i normi alusel antud määruste kehima jäämist ei ole ette nähtud ka uue PGS-i rakendussätetes.
Seega muutus Määrus nr 10 kehtetuks 1.09.2010. Vallavolikogu esimehe selgituse kohaselt uut samu küsimusi reguleerivat määrust volikogu poolt hetkel kehtestatud ei ole.
Kuigi Määrus nr 10 on kehtetu, analüüsin järgnevalt siiski, kas oma kehtivuse ajal võis see Teie poolt esile toodud osas riivata Kaiu vallas elavate isikute õigust võrdsele kohtlemisele PS § 12 lg 1 kohaselt.
Põhiseaduse § 12 lg 1 sätestab üldise võrdsuspõhiõiguse, selle põhiõiguse kaitseala riivega on tegemist siis, kui leiab aset võrdses seisundis olevate isikute ebavõrdne kohtlemine.
Samal ajal ei ole võrdsuspõhiõigus piiramatu ning põhiseaduse §-ga 12 on vastuolus vaid selline ebavõrdne kohtlemine, millel puudub legitiimne eesmärk või mis on selle eesmärgi suhtes ebaproportsionaalne – mis ei ole eesmärgi saavutamiseks sobiv, vajalik või mõõdukas. PS § 12 lg-s 1 nimetatud võrdsuspõhiõigus on põhimõtteliselt piiratav igal põhiseadusega kooskõlas oleval põhjusel. Tegu on lihtsa seadusereservatsiooniga põhiõigusega.
Kuigi diskrimineerimiskeeld laieneb ka seadusi ja määrusi andvate organite tegevusele, lasub viimastel lai otsustusruum erineva kohtlemise mõistliku ja asjakohase põhjuse paikapanemisel ning ka piirangu proportsionaalsuse hindamisel. „Sotsiaalsete õiguste tagamisel on seadusandjal avar diskretsiooniõigus ja kohtud ei tohi seadusandja asemel asuda langetama sotsiaalpoliitilisi otsuseid. Sotsiaalsete põhiõiguste täpsem maht sõltub ka riigi majanduslikust olukorrast.“ Riigikohus on rõhutanud, et lubamatu on üksnes selline erinev kohtlemine, mis on ilmselgelt asjakohatu.
Nagu seadusandja, nii peab ka kohalik omavalitsus oma õigusloomes igal juhul arvestama võrdse kohtlemise nõuet, seejuures ka juhul, kui tegemist on omavalitsuse poolt oma eelarvest vabatahtlikult makstavate toetuste või osutatavate teenustega. Samas on omavalitsus oma valikutes võrdsuspõhiõiguse piiramisel vabam, kui tegemist ei ole toetuste või teenustega puudust kannatavatele isikutele ega seesuguse toetuse või teenusega, mida isik saaks omavalitsuselt omavalitsusel lasuva kohustusliku ülesande tõttu nõuda.
Nagu öeldud, saab Riigikohtu arvates PS § 12 lg 1 riivega olla tegu üksnes siis, kui ebavõrdselt koheldakse sarnases (võrdses) olukorras olevaid isikuid. Isikute võrreldavuse hindamiseks on oluline konkreetses kaasuses määrata võrdluse lähtekoht.
Seega tuleb otsustada, kas tegemist on sarnases olukorras olevate, st võrreldavate isikute gruppidega. Seejärel tuleb kirjeldada isikute erinevat kohtlemist.
Määruse nr 10 § 3 p 1 näeb ette transpordikulude hüvitamise Kaiu vallas elavatele õpilastele, kes käivad Kaiu valla alg- või põhikoolides. Kaiu vallas elavatele õpilastele, kes omandavad alg- või põhiharidust väljaspool Kaiu valda (Kaiu valla koolide teeninduspiirkondi), määruse § 3 p 2 kohaselt hüvitist üldjuhul ei maksta.
Mõlema õpilaste grupi puhul on ühendavaks asjaolu, et nii Kaiu vallas kui väljaspool õppivad lapsed vajavad kooli jõudmiseks transporti ning neil tekivad sellega seoses ühesugusel viisil kulud. Õppimisega seotud transpordikulude hüvitamine ja sellega õpilaste (ning ka nende perede) toimetuleku tagamine on aga käesoleva hüvitise maksmise eesmärk. Samuti ühendab mõlemat õpilaste gruppi asjaolu, et kõigi õpilaste elukoht on rahvastikuregistri andmetel Kaiu vallas. Leian, et need asjaolud võimaldavad vaadelda transpordikulude hüvitamise aspektist võrreldavate gruppidena nii õpilasti, kui koos õpilastega ka nende vanemaid, sest lapse transpordikulud tasub üldjuhul tema vanem ning hüvitise maksmisel või mittemaksmisel on rahaline mõju pere rahalisele seisule tervikuna.
Ühele vaadeldud perede grupile hüvitatakse lapse koolis käimisega seotud sõidukulud, teisele grupile mitte, seega on käesoleval juhul tegemist võrreldavate isikute gruppide erineva kohtlemisega.
Ma ei saa ma nõustuda Kaiu Vallavolikogu esimehe käsitlusega, et käesoleval juhul võrdsuspõhiõiguse riivet üldse ei esine, kuna määrus näeb ette tingimused sõidusoodustuse saamiseks ja määrust rakendatakse kõigi isikute suhtes ühtemoodi.
Eristatakse õiguslikku ja faktilist võrdsust. Õiguslik võrdsus tähendab, et kõiki koheldakse õiguslikult samal viisil, rakendades kõigi suhtes õigusnorme ühtemoodi. Volikogu esimees viitab sellele, et käesoleval juhul on tagatud kõigi õpilaste õiguslikult võrdne kohtlemine. PS § 12 tulenevate nõuete täitmiseks üksnes õiguslikult võrdsest kohtlemisest siiski ei piisa, sest sel juhul on võrdne kohtlemine tagatud ainult vormiliselt. Faktiline võrdsus tähendab seevastu võrdset kohtlemist tegelikkuses. Sotsiaaltoetuste ja -teenuste andmisel tuleb minu arvates isikute õiguslikult võrdse kohtlemise kõrval alati silmas pidada ka seda, et neid ei koheldaks sarnases olukorras ilma kaaluka põhjuseta sisuliselt ebavõrdselt. Ka Riigikohus on korduvalt märkinud, et õigusloome võrdsus sisaldab sisulise võrdsuse ideed ning nõuab üldjuhul, et seadused ka sisuliselt kohtleks kõiki sarnases olukorras olevaid isikuid ühtemoodi.
Järgnevalt tuleb hinnata, kas leidub legitiimne (st põhiseadusega kooskõlas olev) eesmärk, mis võimaldaksid kahe eelkäsitletud perede grupi erinevat kohtlemist õigustada.
Kaiu Vallavolikogu esimees on välja toonud, et valla elanikest laste õppimine väljaspool Kaiu valda on valla jaoks otseselt seotud rahaliste kulutustega, kuna teisele omavalitsusele tuleb hüvitada õppekoha maksumus. Samas jäävad Kaiu valla oma koolide ülalpidamiseks tehtavad kulud sisuliselt sama suurteks ka siis, kui seal õpib vähem õpilasi.
Tõepoolest nägi nii varasem PGS, kui näeb ka kehtiva PGS–i § 83 lg 1 ette, et munitsipaalkooli tegevuskulude katmises osalevad täies ulatuses teised vallad või linnad proportsionaalselt selles koolis õppivate õpilaste arvuga, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht asub nende valdade või linnade haldusterritooriumil. Juhul, kui rahvastikuregistri andmetel Kaiu vallas elav laps asub õppima teise omavalitsuse koolis, on Kaiu vald kohustatud osalema tema õppekulude katmisel.
Kuna suur osa kooli ülalpidamisega seotud kulusid (nt soojusenergia ja elektri kulu, suures osas ka majandus- ja personalikulud) ei sõltu otseselt õpilaste arvust koolis, siis pean tõepäraseks, et õpilaste siirdumine teiste omavalitsuste koolidesse ei pruugi oluliselt vähendada Kaiu valla kulutusi oma koolide ülalpidamiseks. Seega suurendab Kaiu vallas elavate laste teistes omavalitsustes asuvatesse koolidesse suundumine kokkuvõttes Kaiu valla kulutusi võrreldes olukorraga, kus vallas elavad lapsed käivad valla koolides.
Seega ei soovi vald olukorras, kus tema territooriumil on olemas võimalused alg- ja põhihariduse omandamiseks, võtta meetmeid, et selliste lisakulude tekkimist soodustada. Rahaliste vahendite kokkuhoid võimaldab vallal efektiivsemalt oma ülesandeid täita, sh parandada kohaliku hariduse jätkusuutlikkust ja kvaliteeti.
Leian, et eesmärk valla kulude kokkuhoidmiseks ei ole lubamatu. Ka Riigikohus on korduvalt leidnud, et avalike rahaliste vahendite kokkuhoid ja säästlik kasutamine võivad olla erineva kohtlemise legitiimseks põhjuseks (sh sotsiaalsfääris).
Pean võimalikuks, et lisaks kulude kokkuhoiu eesmärgile võib isikute erineval kohtlemisel olla olnud ka teine legitiimne eesmärk. Nimelt on PGS-is ette nähtud iga-aastase rahalise toetuse andmine munitsipaalkoolidele riigieelarve vahenditest pedagoogide palgavahendite ja täienduskoolituse, investeeringute ning õppevahenditega seotud kulude katmiseks.
Kehtiva PGS-i § 82 lg 7 kohaselt on munitsipaalkoolide osalise riigieelarvelise rahastamise puhul toetuse suuruse määramise aluseks hariduse infosüsteemi järgne õpilaste arv planeeritavale aastale eelneva aasta 10.novembri seisuga. Samasisuline kord sisaldus ka kuni 31.08.2010 kehtinud PGS-i § 44 lg-s 33. Seega saavad munitsipaalkoolid, sh Kaiu vallas asuvad alg- ja põhikoolid eelnimetatud riiklikku toetust üksnes nende õpilaste eest, kes tema koolides õpivad. Kui lapsed asuvad õppima teiste omavalitsuste koolidesse, liigub nendega kaasa ka riiklik toetus munitsipaalkoolide ülalpidamiseks.
Rakendades meetmeid, mis motiveerivad lapsi mitte teiste omavalitsuste õppeasutustesse õppima asuma, sh sõidukulude mitte hüvitamine teistes omavalitsustes koolis käivate laste puhul, püüab omavalitsus tagada seega ka suuremat riiklikku toetust oma haridusasutustele ja selle kaudu (omavahendite säästliku kasutamise eesmärgi kõrval) sarnaselt juba väljatooduga hariduse andmise jätkusuutlikkust ja kvaliteeti oma territooriumil.
Riigikohtu arvates peavad õiguste ja vabaduste piirangud olema põhiseaduse § 11 teisest lausest tulenevalt proportsionaalsused ehk vajalikud demokraatlikus ühiskonnas. Järgnevalt vaatlengi, kas võrdsuspõhiõiguse piirang on käesoleval juhul proportsionaalne, ehk sobiv, vajalik ja mõõdukas.
Meetme sobivus tähendab, et meede võimaldab piirangule seatud eesmärki saavutada. Vaieldamatult ebaproportsionaalne on sobivuse mõttes üksnes abinõu, mis ühelgi juhul ei soodusta eesmärgi saavutamist.
Sõidukulude mittehüvitamine motiveerib lapsevanemat mitte panema last väljaspool Kaiu valda asuvasse kooli, sest see on rahaliselt tema jaoks ebasoodne võrreldes olukorraga, kus tema laps õpib Kaiu valla alg- või põhikoolis. Seega leian, et meede on eespool välja toodud eesmärkide saavutamiseks sobiv.
Põhiõiguse piirang on vajalik, kui selle eesmärki ei ole võimalik saavutada mõne muu, isikut vähem koormava, kuid seejuures sama efektiivse vahendiga. Käesoleval juhul on keeruline välja tuua mõnda muud Määruses nr 10 sätestatuga analoogilist meedet, mis motiveeriksid vanemaid või eestkostjaid lapsi mitte teiste omavalitsuste koolidesse suunama ja võimaldaks sellega kokku hoida valla rahalisi vahendeid või neid riigilt nn pearaha näol lisaks saada. Seetõttu leian, et meedet võib lugeda ka vajalikuks eespool nimetatud legitiimsete eesmärkide saavutamisel. Ühtlasi tuleb seejuures arvestada, et omavalitsusele tuleneb PS § 154 lõikest 1 õigus ja kohustus otsustada ning korraldada seaduse alusel iseseisvalt kõiki kohaliku elu küsimusi, mille üheks osaks on ka õigus valikute tegemiseks selle kohta, milliste (legitiimsete) vahenditega tagada rahaliste vahendite laekumine kohalikku eelarvesse.
Meetme mõõdukuse ehk proportsionaalsuse kitsamas mõttes hindamiseks „…tuleb kaaluda ühelt poolt võrdsuspõhiõigusesse […] sekkumise ulatust ja intensiivsust ning teiselt poolt […] eesmärgi tähtsust. Seejuures kehtib põhimõte: mida intensiivsem on põhiõiguse riive, seda mõjuvamad peavad olema riivet õigustavad põhjused […].“
Erineva kohtlemise intensiivsuse hindamisel on minu arvates oluline küsimus, kas teises omavalitsuses õppivatele õpilastele sõidukulude hüvitamata jätmine võis oluliselt piirata nende võimalust saada oma võimetele ja vajadustele vastavat alg- või põhiharidust.
Kaiu vallas oli Määruse nr 10 kehtivuse ajal tagatud võimalus saada alg- ja põhiharidust kahes koolis – Kuimetsa Algkoolis ja Kaiu Põhikoolis. Mul ei ole alust kahelda, et neis koolides pakutav alg- või põhiharidus vastab praegu ja vastas ka määruse nr 10 kehtivuse ajal kõigile õigusaktides sätestatud nõuetele. Et see nii ei oleks, pole oma avalduses väitnud ka Teie.
Määruse nr 10 § 3 p-s 2 oli sõidukulude mittehüvitamine seotud lapsevanema või hooldaja „vaba tahte“ mõistega. Sellest võib järeldada, et nimetatud piirangut ei rakendatud nende õpilaste puhul, kelle teise omavalitsusse õppima asumise tingisid vanema või muu isikuhooldust teostava isiku tahtest sõltumatud asjaolud. Sellise asjaoluna võis minu arvates eelkõige käsitleda haridusliku erivajaduse olemasolu õpilasel. Varemkehtinud PGS-i § 4 lg 2 määratles haridusliku erivajadusega õpilastena keha-, kõne-, meele- ja vaimupuuetega ning psüühikahäiretega, samuti kasvatuse eritingimusi vajavad lapsed.. Selliste õpilaste puhul esitab soovituse koolivalikuks nõustamiskomisjon. Kui hariduslikust erivajadusest tulenevalt oli õpilasele vajalik õpe, mis oli võimalik saada vaid väljaspool Kaiu valda asuvas koolis, siis sellesse kooli toimuva transpordi hüvitamiseks määrus minu arvates seega piiranguid seada ei saanud.
Mis puudutab õpilasi, kellel puudus erivajadus eelkäsitletud tähenduses, siis oli neile tagatud võimalus omandada alg- ja põhiharidust Kaiu valla koolides. Oli vanema valikuõigus, kas suunata oma laps õppima Kaiu vallas asuvasse kooli või muus omavalitsuses asuvasse kooli. Suunates oma lapse õppima mujale, pidid vanemad olema ühtlasi teadlikud sellest, et tekkivaid transpordikulusid volikogu poolt kehtestatud korra alusel ei hüvitata. Erineva kohtlemise aluseks oleva tingimuse rakendumine oli seega sõltuvuses vanema enda valikutest. Möönan, et lapsevanema soov panna oma erivajaduseta laps õppima teise omavalitsuse õppeasutusse võis tuleneda mitmetest inimlikult mõistetavatest põhjustest, näiteks püüdest võimaldada oma lapsele haridust mõnel põhihariduse õppesuunal (lisatunnid teatud ainetes või täiendavad õppeained), millel õppimiseks lapsel oli vanema arvates loomulikke eeldusi, kuid mida Kaiu valla koolides omandada ei olnud võimalik. Siiski ei kaalu vanemate selline soov minu arvates käesoleval juhul üles eespool välja toodud Kaiu valla eesmärke hariduse rahastamise tagamisel.
Minu arvates ei muuda erinevat kohtlemist ebamõõdukaks ka asjaolu, et hüvitisest ilma jäetud õpilased ja nende vanemad olid Kaiu valla rahvastikuregistri järgsed elanikud. Möönan, et elukoht kohaliku omavalitsuse territooriumil näitab isiku seost selle omavalitsusega ja tähendab ühtlasi, et osa Kaiu valda registreeritud lapsevanema tulumaksust laekub valla eelarvesse. Samas ei saa omavalitsuse elanikuks olemise fakt tähendada, et isik saab alati piiranguteta kõiki omavalitsuse poolt võimaldatavaid hüvesid ning elanike gruppide omavaheline erinev kohtlemine ei ole isegi kaaluka põhjuse olemasolul võimalik. Omavalitsuse ja tema elanike suhted põhinevad küll üldjuhul mõlema poole panustamisel, kuid omavalitsuse poolt osutatavad teenused ei ole siiski otsene vastutasu isiku poolt makstud tulumaksu või muu isiku panuse eest.
Riive intensiivsuse hindamisel tuleb lisaks arvestada seda, et alahindamata küll transpordikulude hüvitamise majanduslikku mõju, oli siiski tegemist üksnes suunava, aga mitte absoluutse mõjuga meetmega, mis võis küll raskendada, kuid ei saanud võtta üheltki vanemalt otseselt õigust oma last teise omavalitsusse kooli panna.
Kokkuvõttes leian, et mul pole alust pidada käesoleval juhul omavalitsuse poolt rakendatud võrdsuspõhiõiguse piirangut ebamõõdukaks. Nagu eespool öeldud (vt p 8), on omavalitsus Riigikohtu arvates oma valikutes võrdsuspõhiõiguse piiramisel vabam, kui tegemist ei ole toetuste või teenustega puudust kannatavatele isikutele ega seesuguse toetuse või teenusega, mida isik saaks omavalitsuselt omavalitsusel lasuva kohustusliku ülesande tõttu nõuda. Kuna käesoleval juhul ei ole tegemist kummagagi nimetatud valikuõigust piiravatest olukordadest – hüvitist makstakse õpilase või tema pere majanduslikku olukorda hindamata, seega mitte abivajadusest lähtudes, ning toetuse maksmiseks ei ole omavalitsusel seadusest tulenevat kohustust, siis on ka see lisaargumendiks, mis ei võimalda omavalitsuse poolt tehtud valikuid kahtluse alla seada.
Kokkuvõttes olen seisukohal, et kuni 1.09.2010 kehtinud Määrus nr 10 ei olnud osas, milles see ei võimaldanud vallapoolset transpordikulude kompenseerimist õpilastele, kes õppisid alg- või põhikoolides väljaspool Kaiu valda, vastuolus PS § 12 lg 1 sätestatud üldise võrdsuspõhiõigusega, sest riivel oli legitiimne eesmärk ning riive oli selle eesmärgi suhtes proportsionaalne.
Määruse nr 4 kooskõla põhiseadusega
Järgmisena vaatlen Määruse nr 4 kooskõla PS § 12 lg-ga 1.
Määruse nr 4 § 4 näeb ette, et Kaiu vallas elavad pered, kellel käib Kaiu valla koolieelses lasteasutuses või üldhariduskoolides kolm ja enam last, vabastatakse Kaiu Lasteaia kohatasu maksmisest. Kaiu vallas elavatele peredele, kus kasvab kolm või rohkem last, kellest vähemalt kolm ei käi Kaiu Lasteaias või ei õpi Kaiu valla koolides, vastavat soodustust ette nähtud ei ole.
Seega on võrreldavateks gruppideks Kaiu vallas elavad paljulapselised pered, kelle lastest vähemalt 3 käib Kaiu valla koolieelses lasteasutuses või koolis ja paljulapselised (vähemalt 3 lapsega) pered, kus Kaiu valla koolieelses lasteasutuses või koolis käib vähem kui 3 last.
Kaiu Vallavolikogu esimees on nimetanud lasterikastele peredele kohamaksuvabastuse andmise põhjusena asjaolu, et lasterikkad pered on majanduslikult potentsiaalselt vähemkindlustatud. Leian, et see asjaolu on ühine mõlemate lasterikaste perede gruppide puhul sõltumata sellest, kas pere liikmeteks olevad lapsed käivad lasteaias või koolis Kaiu vallas või väljaspool seda (väljaspool valda koolis käivate lastega perede võimalikku abivajadust võib seejuures pidada isegi suuremaks, sest kaugemal koolis käimisega tekivad eelduslikult perele suuremad kulud). Samuti ühendab mõlemat perede gruppi asjaolu, et kõigi pereliikmete elukoht peab olema Kaiu vallas. Leian, et need asjaolud võimaldavad vaadelda mõlemaid gruppe kohatasust vabastamise osas võrreldavatena.
Ühele vaadeldud isikute grupile võimaldatakse vabastus kohatasu maksmisest, teisele isikute grupile mitte, seega on käesoleval juhul tegemist võrreldavate isikute gruppide erineva kohtlemisega.
Järgnevalt vaatlen, mis võiks olla isikute erineva kohtlemise legitiimseks põhjuseks.
Leian, et analoogiliselt Määruse nr 10 puhul leituga võib ka siin näha erineva kohtlemise põhilise eesmärgina soovi mõjutada lapsevanemaid panema oma lapsi Kaiu valla lasteaeda ja koolidesse, et säästa valla rahalisi vahendeid ning tagada kohalikule haridusele suurem riiklik rahastus. Ka koolieelsete lasteasutuste puhul on põhimõtteliselt kehtivad juba varem välja toodud majanduslikud kaalutlused: vastavalt koolieelse lasteasutuse seaduse (edaspidi KELS) § 27 lg-le 6 osalevad lasteasutuse valla- või linnaeelarvest kaetavate majandamiskulude, personali töötasu ja sotsiaalmaksu ning õppevahendite kulude katmises täies ulatuses teised vallad või linnad proportsionaalselt nende haldusterritooriumil elavate selles lasteasutuses käivate laste arvuga. Seega tuleb ka Kaiu vallal analoogiliselt kooli õppekuludega osaleda teistele omavalitsustele tema territooriumil elavate laste lasteaiakulude tasumisel. KELS § 27 lg 11 kohaselt nähakse riigieelarves võimaluse korral ette toetus kohaliku omavalitsuse üksustele lasteasutuste kohtade loomiseks ja renoveerimiseks, lasteasutuste õpikeskkonna arendamiseks ja lasteasutuste õpetajate palgavahenditeks. Nimetatud normi rakendamiseks antud Vabariigi Valitsuse 31.01.2008 määrus nr 30 „Riigieelarvest koolieelsete lasteasutuste kohtade loomiseks ja renoveerimiseks, lasteasutuste õpikeskkonna arendamiseks ja lasteasutuste õpetajate palgavahenditeks toetuse eraldamise ning kasutamise tingimused ja kord ning toetuse saamise eelduseks oleva kohaliku omavalitsuse üksuse omaosaluse suurus ja nõuded omaosalusele“ näeb oma § 18 lg-s 2 ette, et riiklikku rahalist toetust õpikeskkonna arendamiseks ja õpetajate palgavahenditega seotud kulude katmiseks antakse Eesti Hariduse Infosüsteemis toodud rühmade arvu alusel kohaliku omavalitsuse üksuse territooriumil olevates lasteasutustes toetuse eraldamise aastale eelneva aasta 10. novembri seisuga. Seega võib väita, et ka lasteaedadele riikliku toetuse eraldamine on seostatud laste arvuga lasteasutuses, sest lasteaiarühmade arv on kahtlemata seoses laste arvuga lasteasutuses.
Kuna lasteaia kohatasust vabastamine on seotud laste Kaiu valla lasteaias või koolis käimisega, siis loob see motivatsiooni lapse Kaiu valla lasteaeda või koolidesse panemiseks. Seega on meede eesmärgi saavutamiseks sobiv.
Minu arvates pole võimalik üheselt välja tuua muud meedet, mis oleks sama efektiivne laste Kaiu valla lasteaeda või kooli suunamisel, kuid piiraks lasterikaste perede õigusi vähem, seetõttu olen seisukohal, et meede on ka eesmärgi saavutamiseks vajalik.
Meetme mõõdukust puudutavalt tuleb arvestada, et analoogiliselt juba Määruse nr 10 puhul välja tooduga ei arvestata perede kohamaksust vabastamisel iga pere abivajadust eraldi ning kohatasust vabastatakse ka need pered, kes soodustust oma varalisest seisust tulenevalt tingimata ei pruugi vajada, seega ei ole soodustuse näol otseselt tegemist abiga puuduse korral (kuigi nõustun vallavolikogu esimehega, et lasterikkad pered on muudest peredest tihti rahaliselt haavatavamas seisundis). Samuti ei ole tegemist soodustusega, mille andmine oleks omavalitsuse jaoks seadusest tulenevalt kohustuslik. Seega on omavalitsusel Riigikohtu varem välja toodud seisukohast tulenevalt laiem kaalutlusruum erinevaks kohtlemiseks.
Sarnaselt juba Määruse nr 10 hindamisel välja toodud asjaoludega on ka käesoleval juhul lapsevanemal sisuliselt valikuõigus, kas suunata oma laps Kaiu valla lasteaeda või kooli, saades vastavat soodustust, või valides muu omavalitsuse sarnase asutuse ning loobudes sellega soodustuse saamise võimalusest. Leian, et kehtivad on ka muud Määruse nr 10 puhul mõõdukuse hindamisel juba välja toodud argumendid.
Samuti tuleneb määruse sõnastusest, et rohkem kui kolme lapsega paljulapselistelt peredelt ei võeta täielikult võimalust soodustuse saamiseks ka juhul, kui kõik lapsed ei õpi Kaiu lasteaias või koolis – soodustuse saamine on seotud vähemalt (s.o minimaalselt) kolme lapsega.
Kokkuvõttes pole mul ka käesoleval juhul alust arvata, et tegemist oleks võrduspõhiõiguse ebamõõduka piiranguga.
Siiski pean vajalikuks märkida, et erinevalt määruse nr 10 § 3 p-st 2 puudub määruses nr 4 viide selle kohta, et lapse teise omavalitsuse lasteaeda või kooli panek peab olema tingitud vanema või eestkostja vabast valikust. Minu arvates saaks erinevat kohtlemist pidada ebamõõdukaks juhul, kui vanemal tuleks laps paigutada teise omavalitsuse laste- või õppeasutusse vanema tahtest mitteoleneval põhjusel. Näen eelkõige kaht võimalikku põhjust, millest tulenevalt ei pruugi lapsevanema valik oma lapse Kaiu valla kooli või lasteasutusse paigutamata jätmisel olla vaba. Põhjuseks võib olla juba eespool välja toodud hariduslik erivajadus, kui Kaiu vallas puuduvad lapse erivajadustega arvestamiseks vajalikud tingimused (nt lasteaias puuduvad sobitus- või erirühmad) ning PGS-i §-s 50 nimetatud nõustamiskomisjon on lapse erivajaduse tuvastanud koos vastava soovituse tegemisega. Teiseks võib paljulapselise pere valikuvabadus lapse Kaiu valla lasteasutusse paigutamisel olla piiratud lasteaiakohtade puuduse tõttu. Tulenevalt KELS § 10 lg-st 1 on valla- või linnavalitsus kohustatud kindlustama lasteaiakoha igale omavalitsuse territooriumil elavale pooleteise kuni seitsme aastasele lapsele, kelle vanemad seda soovivad. Seetõttu leian, et võrdsuspõhiõiguse piirang oleks ebamõõdukas ja põhiseadusevastane ka juhul, kui lapse teise omavalitsuse lasteasutusse paigutamise tingib omavalitsuse suutmatus lapsele lasteaiakohta tagada. Nagu Kaiu Vallavolikogu esimees on oma kirjas välja toonud, tekib Kaiu vallas õppeaastal 2011/2012 lasteaiakohtade puudujääk. Välistatud ei ole ka muud põhjused, mis vanema valikuvabadust võivad piirata.
Leian, et pole otseselt vajalik Määruse nr 4 sõnastuse täiendamine viitega vanema või eestkostja vabale valikule, kuid põhiseaduspärasuse tagamiseks tuleb paragrahvi 3 tõlgendada selliselt, et kohamaksumust ei hüvitata lasterikkale perele üksnes juhul, kui lapsed käivad teise omavalitsuse lasteasutuses või õpivad teise omavalitsuse koolis vanema või eestkostja vabast valikust lähtuvalt. Seejuures on vanema vaba tahe eelkõige piiratud kahel minu poolt käsitletud juhul. Oma seisukoha määruse sellise tõlgendamise vajalikkusest teen teatavaks ka Kaiu vallale.
Kokkuvõttes olen seisukohal, et Määrus nr 4 ei ole osas milles see ei võimaldanud vallapoolse sõidusoodustuse andmist peredele, kelle lapsed õpivad põhikoolides väljaspool Kaiu valda, vastuolus põhiseaduse § 12 lg 1 sätestatud üldise võrdsuspõhiõigusega, sest riivel on legitiimne eesmärk ning riive on selle eesmärgi suhtes proportsionaalne.
IV Kokkuvõte
Kokkuvõttes jõudsin analüüsi tulemusena seisukohale, et:
Kaiu Vallavolikogu 25.10.2009. a määrus nr 10 „Õpilastele sõidusoodustuste määramise kord“, mis kehtis kuni 1.09.2010, ei rikkunud PS § 12 lg-st 1 tulenevat üldist võrdsuspõhiõigust osas, milles määrus ei võimaldanud vallapoolset sõidukulude hüvitamist õpilastele, kes õppisid alg- või põhikoolides väljaspool Kaiu valda;
Kaiu Vallavolikogu 26.05.2010 määrus nr 4 „Vanemate poolt kaetava osa määra kehtestamine Kaiu Lasteaias“ ei rikkunud PS § 12 lg-st 1 tulenevat üldist võrdsuspõhiõigust osas, milles määrus ei võimalda Kaiu Lasteaia kohatasu maksmisest vabastada neid lasterikkaid peresid, kelle mõni laps käib lasteasutuses või üldhariduskoolis väljaspool Kaiu valda.
Samas olen Määrust nr 4 puudutavalt seisukohal, et Kaiu Lasteaia kohatasu maksmisest vabastamist käsitlevat regulatsiooni saab kooskõlas põhiseadusega tõlgendada üksnes selliselt, et Kaiu Lasteaia kohatasust vabastatakse ka need Kaiu vallas elavad lasterikkad pered, kelle lapsed käivad teiste omavalitsuste lasteasutustes või üldhariduskoolides vanema või muu eestkostja vabast valikust mitte sõltuval põhjusel. Leian, et õigusselguse huvides võiks kaaluda ka nimetatud täpsustuse sõnaselget sisseviimist määrusesse. Palun Teil mulle hiljemalt käesoleva aasta 1. septembriks teatada, kas Kaiu vald nõustub minu poolt määruse §-le 4 antud tõlgendusega ning rakendab määrust edaspidi selliselt, et nimetatud peredele oleks samuti tagatud kohatasust vabastamine.
juuni 11, 2011
Praegusel kuumal suveajal on lausa imelik mõelda, et vaid mõned kuud tagasi olime hädas lumeuputusega.
Rege rauta suvel, vankrit talvel, ütleb vanasõna.
Kaiu vald on üks kahest Raplamaa vallast, kes oma inimestel talvel teid lumest puhtana ei hoia. Ülejäänud vallad peavad seda vähimaks, mis nad üldse oma maksumaksjate heaks teha saavad.
Kehtna vallas lükatakse puhtaks iga talu sissesõidutee, olgu see või mõnikümmend meetrit. Lisaks tehakse ka parkimiskohad. Loomulikult tasuta. Kaiu vallas lükatakse su taluteele vall ette, juhul kui su isiklik teelükkaja on varem käinud, kui valla oma. Käru vallas on pikim ots üksiku memme juurde 17km. Vahepeal ei ela kedagi, 17 km sinna ja 17 tagasi. Vahepeal on eramaad ka, kuid ega sellepärast ei tõsteta sahatera üles. Kaiu vallas ei lükata ka seda teed, mis tegelikult on valla kirjas ja mis riigilt seeläbi raha saab, kuna tegu olevat eramaaga ja see on püha ja puutumatu. Nii püha, et lund lükata ei tohi ja inimene seal taga elagu lumevangis….
Üks pere sai möödunud talvel autoga koju loetud arv kordi. Nende tee asub sellises kohas, et igal võimalikul juhul täis sajab ja tuiskab. 370 meetrit on seda teed. Ei ole ju pikk maa? Paras lastel bussile silgata eksju. Aga proovige seda maad siis käia, kui teil on vähemalt põlvini hanged. Laste puhul veel sügavamad. Kui on käeotsas rasked poekotid… Ei nad ei kurtnud ja vastavalt oma võimalusele said aeg-ajalt ikka tee lahti ka. Vaid siis helistas ema nuttes mulle, kui laps oli kodus haige ja temaga oli vaja linna arstile pääseda. See üksainus kord läksid nad vallast abi küsima ja muidugi nad seda ei saanud…. Nii mindi mitmekümnekilone haige laps kätel läbi hangede autoni. Tema muide polnud ainuke nuttev vallakodanik, kes vallast vastatud ülbuste peale mulle helistas. Oli inimesi, kes ei pääsenud tööle, oli inimesi kel ei saanud lapsed mitmeid kordi kooli.
Kord oli mul endal asja valda ühe amtniku juurde. Et seal oli juba klient ees, jäin ootama. Tahes-tahtmata kuulsin ma vestlust vanema härrasmehe ja vallaametniku vahel.
“Teate, mis mind Kaiu valla juures kõige rohkem solvab? ”
“Ei”
“See, et inimestel ei lükata teid lumest puhtaks!”
“Ammu juba või?”
??!!!!????!!!??!
Ah et miks ma seda lugu siin ja praegu räägin. Tegemisel on Kaiu valla uus arengukava ja juhtimise töögrupi teemadest jäeti erateede lumetõrje välja, kuna minu algatatud teemal facebookis ei olnud ühtegi vastust. Seega avalik huvi puuduvat!!!
P.S Ka üle minu maa läheb tee paari naabri juurde ja EE alajaama. Ehk peaksin ka keelumärgi ja tõkkepuu ette panema, ning naabritele ja EE-le valla eeskujul ütlema, et ostke helikopter kui tahate. (päris mitmed said inimesed said sel talvel Kaiu vallast kuulda traktoriostu soovitust)
Posted in nii kuis on, sigadused | 5 kommentaari »
nii kuis on (10)
sigadused (7)

matches:
§3
§ 42
§ 44
§30
§44
§ 3
§ 12
§ 12
§ 3
§ 4
§ 31
§ 93
Riigikohus
§ 12
§ 12
§ 12
Riigikohus
§ 12
§ 3
§ 3
§ 12
Riigikohus
§ 83
Riigikohus
§ 82
§ 44
§ 11
§ 154
§ 3
§ 4
§ 12
§ 12
§ 4
§ 27
§ 27
§ 18
§ 3
§ 10
§ 12
§ 12
§ 12