Urmas Arumae's blog: December 2012
Mõtteid inspiratsioonist
Vahel õigustatakse loomingulisi tegematajätmisi tuntud prosaisti, Eduard Bornhöhe, kangelase, Salomon Vesipruuli, sõnadega “No ei tule vaimu pääle”. Jõuluajal tasub meenutada “vaimu pääletulemise” lugu kaugest 1945. aasta Californiast, Hollywoodist, seoses tuntud jõululaulu “Let It Snow” saamislooga. Laulu viisi autorilt, Jule Styne’lt (või oli see hoopis sõnade autor Sammy Cahn), on hiljem küsitud, et “mis tuli enne, kas meloodia või sõnad”? Styne (või Cahn) vastas, et “telefonikõne”. Keegi kuulsustest olla helistanud ja palunud jõuludeks uus laul kirjutada. Sellest inspiratsiooniks piisas, vaatamata sellele, et oli juulikuu, õues üle 30 kraadi sooja ning asfalt sulas… Raimond Valgre kirjutas täpselt sama aastal (1945), väidetavalt suvel, “Pärnu ballaadi”. Ilmselt tuli Valgrele kaunil suveajal vaim kergemini pääle: “Suvi nii soe, asfalt sulas linnas…” Huvitav on jälgida ka laulusõnade puhul algusridade teatud sarnasust. 1. Suvi nii soe (tegemist ilmastikuolude määratlemisega) 1. Oh the weather outside is frightful – ilm on väljas kohutav (tegemist samuti ilmastikuolude määratlemisega) 2. Asfalt sulas linnas (tegemist on osundamisega soojuse mõjudele) 2. But the fire is so delightful – kuid (kamina)tuli on nii vaimustav (tegemist on samuti osundamisega soojuse mõjudele) 3. Kavatsus tekkis mul minna… (tegemist arutlusega, kas minna kuhugi või mitte minna…) 3. And since we've no place to go – aga kuna meil pole kuhugi minna… (ka siin on tegemist arutlusega, kas minna kuhugi või mitte minna…) Laulusõnad: "Let It Snow! Let It Snow! Let It Snow!" (also known as "Let It Snow", is a song written by lyricist Sammy Cahn and composer Jule Styne in July 1945. It was written in Hollywood, California during one of the hottest days on record). Oh the weather outside is frightful But the fire is so delightful And since we've no place to go Let It Snow! Let It Snow! Let It Snow! It doesn't show signs of stopping And I've bought some corn for popping The lights are turned way down low Let It Snow! Let It Snow! Let It Snow! When we finally kiss goodnight How I'll hate going out in the storm! But if you'll really hold me tight All the way home I'll be warm The fire is slowly dying And, my dear, we're still good-bying But as long as you love me so Let It Snow! Let It Snow! Let It Snow! Pärnu ballaad Suvi nii soe, asfalt sulas linnas, kavatsus tekkis mul minna, nädalaks puhkama Pärnusse. Nädal läks pea, nautides seal loodust, äkki just vastu mu ootust, viimasel päeval siis juhtus see... Ei seda teadnud ma iial, et õitseb roos rannaliival, kuid siis kui kohtasin teda, tundsin liiga kiirelt lõi mu süda. Ent roosiaeg möödus ruttu, sest juba lõppes mu puhkus, nii peale lühikest puhkust, läksid lahku me teed. Rahu ei siis, kuskil enam leidnud, miski mu mõtteid ei köitnud, Pärnu vaid ihkasin tagasi. Kord sinna siis, puhkepäeval sõitsin, ning üles neiu kui leidsin, ütlesin lihtsalt ja siiralt nii. Ei seda teadnud ma iial, et õitseb roos rannaliival, kuid kas võin loota ma seda, et see roos kord, ehiks minu tuba. Ent näitas saatus mul karmust, tal nägin käes kihlasõrmust, mu unelm varises põrmuks, roosist okkad vaid jäid...
Posted by Urmas Arumae at 2:45 AM No comments:
Ilmselt üritati parimat, aga välja kukkus nagu tavaliselt…
10.05.2011. a. algatati järjekordne tulumaksuseaduse muutmine (edaspidi Eelnõu). Eelnõu eesmärgiks seati muuhulgas tööga seotud tasemekoolituse välistamine erisoodustusena käsitlemisest. Eesmärgiks oli väidetavalt ka maksukoormuse vähendamine, langetades tööjõu makse kõrge tootlikkusega töökohtade tekkeks ning eelduse loomine elukestvas õppes osalejate arvu kasvuks. Nimetatud muudatuse vajadust on kirjeldatud ka valitsusliidu programmi peatükis „Haritud Eesti“. Eelnõuga muudeti TuMS § 48 lõige 4 punkti 10. Eelnõu algteksti seletuskirja kohaselt on “tasemekoolituse katmise kulutus õigustatud, kui tööandja vajab oma eesmärkide täitmiseks just sellise kvalifikatsiooniga spetsialisti. Tööandjapoolset tasemekoolituse kulude katmist tuleks vaadelda tavapärase investeeringuna, mille eesmärgiks on eelduste loomine tööandja edukaks toimimiseks tulevikus.” Nii sai eelnõu algteksti kirja, et erisoodustus on muuhulgas „10) täiskasvanute koolituse seaduse § 3 tähenduses taseme- ja vabaharidusliku koolituse kulude katmine, välja arvatud töö- ja teenistussuhtega otseselt seotud tasemekoolituse kulude katmine“. Kuna Eelnõu autorid pidasid silmas vaid töö- või teenistussuhtes olevate isikute tasemekoolituse kulude katmist, reageeris sellele Eesti Kaubandus-Tööstuskoda oma 07.06.2011.a kirjaga nr 4/, tehes ettepaneku täiendada eelnõu selliselt, et ei diskrimineeritaks töö- ja teenistussuhet mitteomavaid juhtorganite liikmeid. Kaubanduskoja väljapakutud eelnõu tekstiks kujunes: “10) täiskasvanute koolituse seaduse § 3 tähenduses taseme- ja vabaharidusliku koolituse kulude katmine, välja arvatud töö- ja teenistussuhtega või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmeks olekuga otseselt seotud tasemekoolituse kulude katmine”. Kaubanduskoja hinnangul ei peaks tasemekoolituse soodustamisel piirduma üksnes töö- või teenistussuhtes olevate isikute koolitamise soodustamisega, kuna on ilmselge, et lisaks kõrgelt kvalifitseeritud spetsialistidele, tagavad ettevõtete edukuse ka kvalifitseeritud ettevõtete juhid. Nõus! Riigikogu rahanduskomisjon nõustus põhimõtteliselt Kaubandus-Tööstuskoja ettepanekuga ja otsustas oma 09.06.2011. a. istungil muuta eelnõu ja sõnastada TuMS § 48 lg 4 p 10 selliselt, nagu see tänasel päeval kehtib: “10) täiskasvanute koolituse seaduse § 3 tähenduses taseme- ja vabaharidusliku koolituse kulude katmine, välja arvatud töö- ja teenistussuhtega ning juriidilise isiku juhatuse liikme, välismaa äriühingu filiaali juhataja ja mitteresidendi muu püsiva tegevuskoha tegevjuhi ülesannetega otseselt seotud tasemekoolituse kulude katmine”
[RT I, 08.07.2011, 5 - jõust. 01.01.2012]. Komisjon rõhutas selgituses, et siiski ei ole õige laiendada välistust kõigile juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmetele, kuna TuMS § 9 alusel kuuluvad nende hulka ka isikud, kelle tasemekoolituse kulude katmist ei saa käsitleda ettevõtte investeeringuna (likvideerija, pankrotihaldur, audiitor, jne). Teatud mööndustega samuti nõus! Kuna seadusemuudatuse seletuskiri ei seleta enam midagi, sest eelnõu teksti muutmise korral ei tegele halva tava kohaselt keegi algse seletuskirja täiendamisega, peaks seaduse adressaat seaduse teksti grammatiliselt tõlgendades saama aru, et iga ettevõtte töötaja ja näiteks ka juhatuse liikme ülesannetega otseselt seotud tasemekoolituse kulud saab kanda ettevõtte kuludesse ja neid kulusid ei maksustata erisoodustusmaksuga. See on positiivne uudis ja tõdegem, et sellist positiivset uudist on meedia vahendusel jagatud korduvalt ja kuhjaga. Kui aga asja lähemalt uurida, võib õnn jääda üürikeseks. Tihti peitub kurat pisiasjades ja jääb mulje, et viidatud täiskasvanute koolituse seaduse (edaspidi TäKS) § 3 seadusandja kas ei lugenud üldse või ei teinud selle suhtes mingitki analüüsi. Vähemalt ei ole sellist analüüsi või teemakäsitlust võimalik avalikest kanalitest jälgida ja kättesaadavatest seletustest lugeda. TäKS § 3 teksti väljavõtte kohaselt “tasemekoolitus võimaldab osakoormusega või eksternina omandada kõrgharidust.” Tore, aga nagu Eestis kehtivate seaduste puhul taaskord halvaks tavaks, tuleb mõistete määratlusi tihti otsida hoopis teistest seadustest. Oli see seaduse autorite pahatahtlik plaan riigialamaid eksitada või järjekordne hooletus, aga me ei saa lõplikku hinnangut erisoodustuse välistamisele anda enne, kui teame, mida tähendab osakoormus või ekstern. Osakoormuse ja eksterni mõiste selgitamiseks tuleb pöörduda ülikooliseaduse poole. Selle järgi võib ülikoolis toimuda täiskoormusega õpe, osakoormusega õpe või eksternõpe. Sealjuures osakoormusega õppes täidab üliõpilane iga õppeaasta lõpuks õppekava kohaselt täitmisele kuuluva õppe mahust kumulatiivselt vähem kui 75 protsenti. Oluline on veel see, et üliõpilane peab määrama ülikooli astudes oma täis- või osakoormusega õppimise esimesel õppeaastal (seega enne 1. jaanuari 2012. a. ülikooli astunud, kes ei märganud ennast osakoormusega tudengiks määratleda, ei saa kogu stuudiumi jooksul erisoodustusmaksu välistamist kui võimalust kasutada. Ei saa ka need, kes seda selle aasta sügisest ei märganud teha või tulevikus seda “unustavad”). Järgmistel õppeaastatel arvestab ülikool üliõpilase täis- või osakoormusega õppimise määramisel, kuidas on üliõpilane iga õppeaasta lõpuks täitnud õppekava kohaselt täitmisele kuuluva õppe mahu. Täiskoormusega õppe nõudeid mittetäitva üliõpilase viib ülikool üle osakoormusega õppesse üliõpilast ülikoolist välja arvamata. See ongi “unustajatele” üks seaduslik võimalus – muutuda õppetöös laisaks ja loota, et ülikool ta osakoormusega tudengiks määrab.
Kuna erisoodustuse välistamine tähendab õppurile märkimisväärset majanduslikku kokkuhoidu, olemegi jaburas olukorras, kus majandusliku mõttekuse huvides tuleb ülikoolis laiselda. Eksternõppes on isikul võimalik ülikooli nõukogu kehtestatud tingimustel ja korras sooritada õppekavajärgseid eksameid ja arvestusi ning kaitsta lõputööd ja sooritada lõpueksamit, osalemata korralises õppetöös. Milles on siis probleem? Lihtne vastus on, et seadus diskrimineerib neid, kes täidavad korralikult õppekava – nende suhtes erisoodustust välistada ei saa. Teisisõnu, kui oled laisk või oledki planeerinud õppeprotsessi pikemaks kui nominaalaeg (viimast taotlust ei saa iseenesest hukka mõista), teadmisega, et ei suuda või ei kavatsegi täiskoormusega õppida (st täita iga õppeaasta lõpuks õppekava kohaselt täitmisele kuuluva õppe mahust kumulatiivselt vähemalt 75 protsenti), võid rahulikult tööandja kulul õppida, teades, et tööandja selle kulu suhtes erisoodustusmaksu ei rakendata. Miks peaks riik eelistama neid, kes täiskoormusega hakkama ei saa või ei kavatsegi täiskoormusel õppida ning karistama neid, kes suudavad ka töö kõrvalt õppida täiskoormusel? On see tõesti seadusandja tahe? Millise hariduspoliitilise doktriiniga või maailmavaatelise postulaadiga selline diskrimineerimine õigustatud on? Urmas Arumäe LLM, PhD EBSi õiguse ja avaliku halduse dotsent
Posted by Urmas Arumae at 9:59 AM No comments:
Ilmselt üritati parimat, aga välja kukkus nagu tav...


Tolliseadustiku muutmise seadus – Riigi Teataja
Tolliseadustiku muutmise seadus
RT I 2003, 73, 484
Vastu võetud 05.11.2003
Vabariigi Presidendi 13. novembri 2003. a otsusega nr 461
I. Tolliseadustikus (RT I 2001, 88, 531; 2002, 61, 375; 63, 387; 92, 528; 2003, 2, 17; 26, 156) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Seadustiku tekstis asendatakse sõnad «käesolevas seadustikus sätestatud tollieeskirjade rikkumisi, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 30 000 krooni» sõnadega «käesolevas seadustikus sätestatud tollieeskirjade rikkumisi, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 30 000 krooni, või ta on toime pannud karistusseadustiku §-des 391–393 sätestatud süüteo, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud».
§ 2. Paragrahvi 6:
« (6) Kaubanduspoliitilised meetmed on kauba sisse- ja väljavedu reguleerivate õigusaktidega kehtestatud tariifsed meetmed, sealhulgas tollimaksu peatamis- ja soodusmeetmed ning dumpinguvastased ja tasakaalustustollimaksud, ning mittetariifsed meetmed, sealhulgas järelevalve- või kaitsemeetmed, koguselised piirangud ning sisse- ja väljaveokeelud.»;
2) lõige 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (14) Tollideklaratsioon on dokument või toiming, millega isik avaldab tollieeskirjades ettenähtud vormi kohaselt ja viisil soovi kauba suhtes tolliprotseduuri rakendamiseks või mõne muu tollikäitlusviisi määramiseks.»;
3) lõige 24 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (24) Veok on iseliikuv maantee-, vee- või õhusõiduk või raudteeveerem, veokina käsitatakse samuti veetavat või lükatavat transpordivahendit.»
§ 3. Paragrahvi 8 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Tollimaakler on Eesti füüsilisest isikust ettevõtja või Eestis asutatud juriidiline isik, kes seoses kauba tolliterritooriumile või sealt välja toimetamisega suhtleb tolliga, teostades tolliformaalsusi teise isiku eest temaga kokkuleppel.»
§ 4. Paragrahvi 9 lõiget 4 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
« 3) tollimaakler ei ole esitanud tagatist kuue kalendrikuu jooksul tegevusloa väljastamise päevast arvates.»
§ 5. Paragrahvi 16 lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Tolliamet avaldab käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 ja lõike 2 punktis 2 nimetatud kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, HS nomenklatuuri klassifitseerimise arvamused ja selgitavad märkused ning päritolureeglite tõlgendamiseks vastuvõetud selgitavad märkused Tolliameti veebilehel.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 ja lõike 2 punktis 1 nimetatud juhtudel kaotab siduv informatsioon kehtivuse nimetatud õigusakti või välislepingu jõustumise päeval, lõike 1 punktis 2 ning lõike 2 punktis 2 nimetatud dokumentide korral nende Tolliameti veebilehel avaldamise päevale järgneval päeval.»
§ 6. Paragrahvi 21 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kui vastavas arvestuskandes tuleb seoses tollieeskirjade rikkumise asjas alanud menetlusega teha parandus, säilitatakse dokumente nimetatud tähtajast kauem, võimaldamaks paranduse tegemist ja tollideklaratsiooni järelkontrolli. Vaide esitamise korral pikeneb nimetatud tähtaeg vaidemenetluse aja võrra.»
§ 7. Paragrahvi 24 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Tollikontrolli tsoon hõlmab rahvusvaheliseks liikluseks avatud piiripunkte, territoriaalvett, tollitrasse, tolliasutusi, tolliterminale ja tolliladusid, samuti mis tahes maa-ala, siseveeala või ehitist, mille Tolliameti peadirektor on kooskõlastatult selle seadusliku valdaja või omanikuga, kui omanik ei ole valdaja, püsivalt või ajutiselt määranud tolliformaalsuste teostamiseks.»
§ 8. Paragrahvi 45 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks.
§ 9. Paragrahvi 49 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Tolliväärtuse määrab deklarant või kaudse esindamise korral isik, kelle eest tollideklaratsioon esitati, välja arvatud käesoleva seadustiku § 61 lõikes 11 nimetatud juhul.»
§ 10. Paragrahv 60 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 60. Kauba vabastamine tolliväärtuse lõpliku määramise edasilükkamise korral
Kui toll lükkab tolliväärtuse määramise edasi, vabastatakse kaup juhul, kui deklareeritud tolliväärtuse alusel määratud maksusumma on tasutud või selle tasumise kindlustamiseks on esitatud tagatis ning tolliväärtuse lõplikul määramisel tasumisele kuuluda võiva maksusumma tasumise kindlustamiseks on samuti esitatud tagatis.»
§ 11. Paragrahvi 61:
« (1) Kui tollil on põhjust kahelda deklareeritud tolliväärtuse õigsuses, võib toll nõuda deklarandilt või kaudse esindamise korral isikult, kelle eest tollideklaratsioon esitati, tõendite esitamist tõendamaks, et deklareeritud tolliväärtus on sisseveetud kauba tegelik hind, mida on vajaduse korral korrigeeritud kooskõlas käesoleva seadustiku §-des 57 ja 58 sätestatuga.»;
2) paragrahvi täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Kui pärast deklarandi poolt tõendite esitamiseks tolli määratud päeva on tollil endiselt põhjust kahelda deklareeritud tolliväärtuse õigsuses, võib toll teha otsuse, et tolliväärtust ei ole võimalik määrata käesoleva seadustiku § 51 alusel ja ta määrab selle §-de 52–56 alusel ise. Toll teeb tolliväärtuse määramise otsuse ühe kalendriaasta jooksul tõendite esitamiseks määratud päevast arvates.»
§ 12. Paragrahvi 68 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Pärast kauba tollile esitamist võib selle tolli loal tollikäitlusviisi määramiseks läbi vaadata või sellest proove ja näidiseid võtta. Tolli luba antakse tollieeskirjades ettenähtud viisil esitatud taotluse alusel isikule, kellel on õigus kaubale tollikäitlusviis määrata. Proovid ja näidised deklareeritakse kaubast eraldi või koos kaubaga.»
§ 13. Seadustikku täiendatakse §-ga 711 järgmises sõnastuses:
« § 711. Sisenemisdeklaratsioon
(1) Kauba tolliterritooriumile toimetamiseks maanteesõidukiga võib ülddeklaratsiooni andmed edastada tollile rahandusministri kehtestatud tollideklaratsiooni vormil (edaspidi sisenemisdeklaratsioon). Ülddeklaratsiooni andmeid võib tolli loal edastada ka elektroonilise andmetöötlussüsteemi kaudu.
(2) Sisenemisdeklaratsiooni võib esitada isik, kellele toll on andnud sisenemisdeklaratsiooni esitamise loa. Sisenemisdeklaratsiooni esitamise loa saamiseks esitab isik tolliasutusele, kelle piirkonnas ta peamiselt tolliformaalsusi teostab, kirjaliku taotluse.
(3) Toll annab sisenemisdeklaratsiooni esitamise loa, kui isik on esitanud tollile tolli rahuldava tagatise tekkida võiva tollivõla tasumise kindlustamiseks.
(4) Tekkida võivast tollivõlast tuleneva maksusumma tasumise eest vastutab sisenemisdeklaratsiooni esitaja.
(5) Tolliamet või tema poolt volitatud tolliasutus keeldub sisenemisdeklaratsiooni esitamise loa andmisest, kui:
1) käesoleva seadustiku § 18 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole täidetud;
3) isikul ei ole tolli rahuldavat tagatist;
4) isik ei ole taotluse esitamise päevale eelnenud kalendriaasta jooksul teostanud regulaarselt tolliformaalsusi;
5) isikul on sisenemisdeklaratsiooni esitamise loa taotlemise päevale eelnenud kuue kalendrikuu jooksul korduvalt olnud käesolevas seadustikus sätestatud tollieeskirjade rikkumisi, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 30 000 krooni, või ta on toime pannud karistusseadustiku §-des 391–393 sätestatud süüteo, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud.
(6) Sisenemisdeklaratsiooni esitamise luba tunnistatakse kehtetuks loa omaniku kirjaliku taotluse alusel või tolli algatusel. Tolliamet või tema poolt volitatud tolliasutus võib loa kehtetuks tunnistada, kui:
1) loa omanikul on loa kehtetuks tunnistamise päevale eelnenud kuue kalendrikuu jooksul korduvalt olnud käesolevas seadustikus sätestatud tollieeskirjade rikkumisi, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 30 000 krooni, või ta on toime pannud karistusseadustiku §-des 391–393 sätestatud süüteo, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud;
2) loa omanikul ei ole tolli rahuldavat tagatist;
3) loa omanik on rikkunud loa väljastamisel ettenähtud tingimusi.»
§ 14. Paragrahvi 75 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Tolliterminali pidaja vastutab kauba puutumatuse ja arvestuse täpsuse eest, kui ta ei tõenda, et arvestuse ebatäpsus tekkis kauba ladustaja süül, samuti vastutab ta käesoleva seadustiku § 241 alusel tekkida võivast tollivõlast tuleneva maksusumma tasumise eest selle kauba osas, mis on kantud tolliterminali arvestusse. Hoiukoha pidaja vastutab kauba puutumatuse ja arvestuse täpsuse eest, hoiukoha arvestuses oleva kauba kohta esitatud ülddeklaratsiooni esitaja vastutab § 241 alusel tekkida võivast tollivõlast tuleneva maksusumma tasumise eest.»
§ 15. Paragrahvi 83:
« (1) Kui kauba kohta on esitatud ülddeklaratsioon, tuleb kaubale tollikäitlusviisi määramiseks vajalikud tolliformaalsused teostada:
1) mereteed mööda tolliterritooriumile veetud ja sadama territooriumil paiknevasse tolliterminali paigutatud kauba korral 45 kalendripäeva jooksul ülddeklaratsiooni esitamise päevast arvates;
2) muul viisil tolliterritooriumile veetud, samuti mereteed mööda tolliterritooriumile veetud ja väljaspool sadama territooriumi paiknevasse tolliterminali paigutatud kauba korral 20 kalendripäeva jooksul ülddeklaratsiooni esitamise päevast arvates.»;
2) paragrahvi täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Kaubale tollikäitlusviisi tähtaegse määramise eest vastutab ülddeklaratsiooni esitaja.»
§ 16. Paragrahvi 85:
« (2) Kauba, mille suhtes on kehtestatud piirang, sisse- ja väljaveol vastavat valdkonda reguleeriva seaduse alusel nõutavat dokumenti või riikliku registri kannet kontrollitakse tolliformaalsuste käigus, kui õigusaktidega ei ole sätestatud teisiti.»;
2) lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Tollil on õigus saada tolliterminalis, tollilaos, vabatsoonis ja vabalaos nende seaduslikult valdajalt või omanikult, kui omanik ei ole valdaja, tollikontrolli teostamiseks vajalikud tööohutus- ja töötervishoiunõuete kohased ruumid, võimaluse korral sisustatud bürooruumid, ning sidevahendid tasuta kasutamiseks. Sideteenuste eest tasub toll.»;
3) paragrahvi täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
« (61) Tollil on õigus saada piiripunktis, postiteenuse osutaja asukohas, samuti sadamas, lennu- ja raudteejaamas või teistes transpordisõlmedes nende seaduslikult valdajalt või omanikult, kui omanik ei ole valdaja, tollikontrolli teostamiseks vajalikud tööohutus- ja töötervishoiunõuete kohased ruumid, võimaluse korral sisustatud bürooruumid, ning sidevahendid tasuta kasutamiseks, kui toll ei ole maanteepiiripunkti omanikuga kokku leppinud teisiti. Kommunaalteenuste eest, sealhulgas sideteenuste ning elektri eest, tasub toll, kui nende eest tasumisele kuuluv summa on arvestatud eraldi.»;
4) lõike 8 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Ülddeklaratsiooni esitaja või deklarant on kohustatud vastavalt tollieeskirjadele ja nendes nimetatud juhtudel tollikontrolli käigus oma kulul korraldama kaubakoguste mõõtmise käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud isiku poolt ja esitama tollile mõõtmise tulemusi kajastava dokumendi.»
§ 17. Paragrahvi 86 lõiked 4 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kehtestatud piiranguga kauba korral esitatakse tollideklaratsioon, kui õigusaktidega ei ole sätestatud teisiti.
(5) Isik, kellel on tollipiiri ületades kaasas valuutat, mille väärtus ületab 100 000 krooni, esitab tollile tollideklaratsiooni. Reisija võib tollideklaratsiooni asemel esitada reisija deklaratsiooni.»
§ 18. Paragrahvi 87 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Tolliformaalsused teostatakse Tolliameti peadirektori määratud kohas ja ajal. Deklarandi kirjaliku taotluse alusel võib tolliformaalsuste teostamine toimuda ka tolliteenusena teisel ajal, kusjuures sellega seotud põhjendatud kulud kannab deklarant. Tolliteenuse kulude arvutamisel võetakse aluseks tolliametniku töötasu ja transpordikulud. Tolliteenuse kulude arvutamise ja tolliteenuse eest tasumise korra kehtestab rahandusminister määrusega.»
§ 19. Paragrahvi 93 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Toll tunnistab aktsepteeritud tollideklaratsiooni enne kauba vabastamist kehtetuks, kui aktsepteeritud tollideklaratsiooni kontrollimise tulemusena selgub, et kauba suhtes ei ole võimalik taotletud tolliprotseduuri rakendada.»
§ 20. Paragrahvi 96 lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kui deklarant keeldub nimetatud toimingute tegemisest, teeb seda toll asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras.»
§ 21. Paragrahvi 100 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Sadama või lennujaama transiitreisijate alal viibiva reisija isiklike asjade läbivaatust teeb tolliametnik juhul, kui on alust arvata, et reisijal on kaasas asju, mille sisse- või väljavedu on keelatud või mille sisse- või väljaveo suhtes on kehtestatud piirang.»
§ 22. Paragrahvi 101 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Enne reisija läbivaatust võib temaga samast soost tolliametnik väliselt kombata läbivaadatava riideid, et teha kindlaks deklareerimisele kuuluva, kuid läbivaatuseks esitamata, keelatud või kehtestatud piiranguga kauba olemasolu.»
§ 23. Paragrahvi 102 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Postisaadetises sisalduv kaup, mille sisse- või väljavedu on keelatud või mille sisse- või väljaveo suhtes on kehtestatud piirang ja piiranguga seotud tingimusi ei ole täidetud, tagastatakse selle saatjale tema kulul või peetakse tolli poolt kinni, informeerides sellest kauba saatjat.»
§ 24. Paragrahvi 105 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Õigusaktidega ettenähtud toiminguid tolliterritooriumile ja sealt välja toimetatava kauba seisundi kindlakstegemiseks ning selle ohutuse määramiseks inimeste, loomade, taimede ja keskkonna suhtes teostavad vastavad järelevalveasutused koostöös tolliga.»
§ 25. Paragrahvi 109 lõiget 5 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) isikul on taotluse esitamise päevale eelnenud kuue kalendrikuu jooksul korduvalt olnud käesolevas seadustikus sätestatud tollieeskirjade rikkumisi, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 30 000 krooni, või ta on toime pannud karistusseadustiku §-des 391–393 sätestatud süüteo, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud.»
§ 26. Paragrahvi 111 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Isiklikud asjad deklareerimisele ei kuulu, välja arvatud juhul, kui nende sisse- või väljaveo suhtes on kehtestatud piirang. Isiklikud asjad peavad olema vastavuses reisi kestuse ja eesmärgiga.
(3) Kehtestatud piiranguga kauba, mille üle tollipiiri toimetamisel ei peeta silmas kaubanduslikku eesmärki, samuti piiranguga seotud isiklike asjade korral esitatakse reisija deklaratsioon, kui õigusaktidega ei ole sätestatud teisiti.»
§ 27. Paragrahvi 112 lõike 2 teine lause tunnistatakse kehtetuks.
§ 28. Paragrahvi 113:
« § 113. Tollideklaratsiooni muutmine pärast kauba vabastamist»;
« (1) Toll võib täiendavalt ilmnenud asjaolude arvestamiseks oma algatusel või deklarandi taotluse alusel pärast kauba vabastamist teha tollideklaratsioonis muudatusi kolme kalendriaasta jooksul tollideklaratsiooni aktsepteerimise päevast arvates.»;
« (3) Pärast kauba vabastamist tollideklaratsioonis muudatuste tegemise korra kehtestab rahandusminister määrusega.»
§ 29. Seadustikku täiendatakse §-ga 1131 järgmises sõnastuses:
« § 1131. Tollideklaratsiooni kehtetuks tunnistamine pärast kauba vabastamist
(1) Kui on kindlaks tehtud, et kaup on ekslikult deklareeritud tolliprotseduurile, mille puhul tuleb tasuda impordimaksud, tunnistab toll tollideklaratsiooni kehtetuks, kui sellekohane kirjalik taotlus esitatakse kolme kalendrikuu jooksul, arvates tollideklaratsiooni aktsepteerimise päevast, ja kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
1) kaupa ei ole kasutatud vastuolus selle tolliprotseduuri rakendamise tingimustega, millele kaup oleks tulnud deklareerida;
2) kauba deklareerimise päeval kavatseti sellele rakendada deklareeritust erinevat tolliprotseduuri, mille tingimustele see kaup vastas;
3) kaubale rakendatakse viivitamatult tolliprotseduuri, mida tegelikult kavatseti rakendada. Sellisel juhul loetakse nimetatud tolliprotseduuri tollideklaratsioon aktsepteerituks kehtetuks tunnistatud tollideklaratsiooni aktsepteerimise päevast.
(2) Kui on kindlaks tehtud, et sama kaup on samale tolliprotseduurile ja sisseveol samale kauba saajale või väljaveol sama kauba saatja poolt deklareeritud mitu korda, tunnistab toll tollideklaratsiooni kehtetuks, kui sellekohane kirjalik taotlus esitatakse kolme kalendrikuu jooksul tollideklaratsiooni aktsepteerimise päevast arvates, tingimusel, et:
1) kehtetuks tunnistatava tollideklaratsiooniga deklareeritud kaubale ei ole rakendatud järgmist tolliprotseduuri;
2) kehtima jääva tollideklaratsiooni alusel tasumisele kuulunud tollivõlast tulenev maksusumma on tasutud või selle tasumine tagatud.
(3) Posti teel tellitud kauba korral, mis on tagastatud, tunnistab toll vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni kehtetuks, kui selleks on kolme kalendrikuu jooksul tollideklaratsiooni aktsepteerimise päevast arvates esitatud kirjalik taotlus tingimusel, et kaup on eksporditud selle saatja aadressil või mõnel muul saatja määratud aadressil.
(4) Kui kaup on deklareeritud ekspordi või välistöötlemise tolliprotseduurile, tunnistatakse tollideklaratsioon kehtetuks juhul, kui kaup ei ole tolliterritooriumilt välja veetud ettenähtud tähtaja jooksul.
(5) Tolliterritooriumilt taasväljaveo tollikäitlusviisi tollideklaratsioon tunnistatakse kehtetuks, kui kaup ei ole tolliterritooriumilt välja veetud.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaega võib toll põhjendatud juhtudel pikendada.»
§ 30. Paragrahvi 118 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kauba vabasse ringlusse lubamisel impordimaksu vähendatud või nullmääraga kauba eesmärgipärase kasutamise tõttu jätab toll kauba tollijärelevalve alla, kui selle kasutamise eesmärgi muutumine tooks kaasa maksukohustuse tekkimise või kui on alust arvata, et kaupa ei kasutata eesmärgipäraselt. Toll võib kauba tollijärelevalve alla mitte jätta, kui see ei ole majanduslike vajaduste seisukohast otstarbekas ja kauba eesmärgipärane kasutamine on tagatud.
(2) Tollijärelevalve lõpetatakse, kui kaup on eesmärgipäraselt ära kasutatud või deklareeritakse ekspordi tolliprotseduurile või hävitatakse tollijärelevalve all vastavalt käesoleva seadustiku §-le 216 või kui maksude tasumise korral lubatakse kaupa kasutada impordimaksu vähendatud või nullmäära rakendamise tingimuseks olnust erineval eesmärgil või kui ei ole enam võimalik või majanduslike vajaduste seisukohast otstarbekas kaupa tollijärelevalve all hoida.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kauba korral järgitakse käesoleva seadustiku §-des 125 ja 127 sätestatut sellele kaubale omases ulatuses.»
§ 31. Paragrahvi 119 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kehtestatud piiranguga kauba võib jätta pärast vabasse ringlusse lubamist tollijärelevalve alla.»
§ 32. Paragrahvi 131:
« (3) Tolliamet või tema poolt volitatud tolliasutus väljastab üldtagatise või vähendatud summas üldtagatise kasutamiseks või tagatise esitamisest vabastamiseks printsipaalile loa. See luba väljastatakse Eesti isikule, kui:
1) ta on kasutanud transiidi tolliprotseduuri pidevalt ja nõuetekohaselt taotluse esitamise päevale eelnenud kalendriaasta jooksul;
2) ta teeb tolliga koostööd;
3) tema varaline seisund võimaldab täita kohustusi tolli ees;
4) ta vastab käesoleva seadustiku § 18 lõikes 2 sätestatud tingimustele;
5) tal ei ole loa taotlemise päevale eelnenud kuue kalendrikuu jooksul korduvalt olnud käesolevas seadustikus sätestatud tollieeskirjade rikkumisi, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 30 000 krooni, ning tema kohta puuduvad karistusregistris karistusandmed karistusseadustiku §-des 391–393 sätestatud süüteo toimepanemise kohta;
6) loa andmine ei too kaasa otstarbetuid halduskulusid.»;
2) lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Tolliamet või tema poolt volitatud tolliasutus võib käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud loa kehtetuks tunnistada, kui loa omanik ei rakenda nõuetekohaselt käesoleva seadustiku või transiidi tolliprotseduuri rakendamise eeskirja sätteid.»
§ 33. Paragrahvi 133:
« (2) Volitatud kaubasaatjana tegutsemise loa väljastab Tolliamet või tema poolt volitatud tolliasutus Eesti isikule, kui:
1) ta on vastava taotluse esitamise päevale eelnenud kalendriaasta jooksul teostanud regulaarselt transiitvedusid;
2) ta vastab käesoleva seadustiku § 18 lõikes 2 sätestatud tingimustele;
3) tal ei ole loa taotlemise päevale eelnenud kalendriaasta jooksul korduvalt olnud käesolevas seadustikus sätestatud tollieeskirjade rikkumisi, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 30 000 krooni, ning tema suhtes puuduvad karistusregistris karistusandmed karistusseadustiku §-des 391–393 sätestatud süüteo toimepanemise kohta;
4) tal on lubatud kasutada üldtagatist või ta on tagatise esitamisest vabastatud;
5) talle on eelnevalt antud ekspordi tolliprotseduuri rakendamiseks lihtsustatud tolliformaalsuste teostamise või tollilao või tolliterminali pidamise luba;
6) ta esitab tollile andmeid elektroonilise andmetöötlussüsteemi kaudu.»;
2) paragrahvi täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Volitatud kaubasaajana tegutsemise loa väljastab Tolliamet või tema poolt volitatud tolliasutus Eesti isikule, kui:
1) ta on vastava taotluse esitamise päevale eelnenud kalendriaasta jooksul saanud regulaarselt kaubasaadetisi transiidi tolliprotseduuriga;
4) talle on eelnevalt antud vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuri rakendamiseks lihtsustatud tolliformaalsuste teostamise või tollilao või tolliterminali pidamise luba.»
§ 34. Seadustikku täiendatakse §-ga 1331 järgmises sõnastuses:
« § 1331. Tolliformaalsuste lihtsustamise viisid
(1) Käesoleva seadustiku §-des 131 ja 133 sätestatule lisaks võib Tolliamet või tema poolt volitatud tolliasutus printsipaali taotluse alusel anda talle loa:
1) kasutada spetsiaalseid lastinimekirju;
2) kasutada eri liiki tollitõkendeid;
3) tolliformaalsuste lihtsustamiseks raudteel teostatava veo ning elektriülekandeliini- ja torujuhtmetranspordi korral.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud luba antakse isikule, kes vastab käesoleva seadustiku § 131 lõikes 3 sätestatud tingimustele.
(3) Tolliamet või tema poolt volitatud tolliasutus võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud loa kehtetuks tunnistada, kui loa omanik ei rakenda nõuetekohaselt käesoleva seadustiku või transiidi tolliprotseduuri rakendamise eeskirja sätteid.»
§ 35. Paragrahvi 137 teksti täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) tasutakse käesoleva seadustiku § 241 alusel tekkida võivast tollivõlast tulenev maksusumma.»
§ 36. Paragrahvi 157 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Kui tollivõlg tekib kompensatsioonitoote või muutmata seisundis kauba suhtes, makstakse määratud impordimaksude summalt tasandusintressi. Tasandusintressi määr on Eesti Panga poolt arvutatav Eesti pankadevaheline laenuintress (aastaintress) noteeritava perioodiga kolm kuud (kolmekuuline TALIBOR). Tasandusintressi arvutamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.»
§ 37. Paragrahvi 178 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks.
§ 38. Paragrahvi 179 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Kui ajutise importimise tolliprotseduuri rakendamisel tekib ajutiselt imporditud kauba suhtes tollivõlg, makstakse määratud impordimaksude summalt käesoleva seadustiku § 157 lõikes 6 sätestatud tasandusintressi.»
§ 39. Paragrahvi 189 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Toll lubab standardvahetussüsteemi kasutada, kui töötlemistoiminguks on Eesti kauba parandamine.»
§ 40. Paragrahvi 192 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Eelneva sisseveo korral tuleb ajutiselt väljaveetav kaup välja vedada kahe kalendrikuu jooksul asendustoote vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni aktsepteerimise päevast arvates.»
§ 41. Paragrahvi 193 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kui eelneva sisseveo korral kohaldatakse käesoleva seadustiku §-s 186 sätestatut, võetakse vabasse ringlusse lubatud kompensatsioonitootelt tasumisele kuuluvast impordimaksude summast lahutatava impordimaksude summa määramisel aluseks kauba liik, kogus ja väärtus, mis ajutiselt väljaveetaval kaubal on välistöötlemise tollideklaratsiooni aktsepteerimise päeval.»
§ 42. Paragrahvi 196:
« (1) Ekspordi tolliprotseduur võimaldab Eesti kaupa välja vedada. Ekspordi tolliprotseduuril tuleb teostada väljaveo puhul ettenähtud tolliformaalsused ja tasuda ekspordimaksud. Ekspordi tolliformaalsused algavad tollideklaratsiooni aktsepteerimisega tolli poolt ja lõpevad pädevas tolliasutuses märke tegemisega tollideklaratsioonile ekspordi tolliformaalsuste lõpetamise kohta.»;
2) lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Ekspordi tollideklaratsioon koos tollieeskirjades ettenähtud lisadokumentidega esitatakse aktsepteerimiseks selleks pädevale tolliasutusele, kelle piirkonnas asub kaup, kui tollieeskirjades ei ole ette nähtud teisiti.
(4) Ekspordiks deklareeritud kaup tuleb välja vedada 15 kalendripäeva jooksul tollideklaratsiooni aktsepteerimise päevast arvates, kui tollieeskirjades ei ole ette nähtud teisiti. Selle tähtaja ületamise korral võib deklarant viie kalendripäeva jooksul taotleda tollis kauba väljaveo tähtaja pikendamist kuni kümne kalendripäeva võrra. Kauba väljaveo ja nõutavate tolliformaalsuste eest vastutab deklarant.»
§ 43. Paragrahvi 199 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Vabariigi Valitsuse korraldusega võib luua ka vabatsoone, milles teostatakse tollikontrolli ja tolliformaalsusi ning kohaldatakse tollivõlga käsitlevaid sätteid kooskõlas tolliladustamise tolliprotseduuri reguleerivate sätetega. Sellistes vabatsoonides ei kohaldata käesoleva seadustiku §-des 63 ja 64, § 199 lõikes 4, § 200 lõikes 1 ning §-des 202, 208, 213 ja 243 sätestatut.»
§ 44. Paragrahvi 202 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Tollile ei pea esitama vabatsooni või vabalattu toimetatavat kaupa, välja arvatud juhul, kui toll soovib kaupa kontrollida, samuti ei pea tollile esitama selle kauba kohta tollideklaratsiooni.»
§ 45. Paragrahvi 210 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kaubale, mis toimetatakse mujale tolliterritooriumile, välja arvatud kaup, mis toimetatakse vabatsoonist välisriiki mere- või õhuteed mööda sellele tolliprotseduuri rakendamata, kohaldatakse käesoleva seadustiku §-des 63–83 sätestatut. Mujale tolliterritooriumile toimetatavale Eesti kaubale ei kohaldata käesoleva seadustiku §-des 74–77, 82 ja 83 sätestatut.»
§ 46. Paragrahvi 215 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Kui majandusliku mõjuga tolliprotseduur lõpetatakse kauba tolliterritooriumilt taasväljaveoga transiidi tolliprotseduuri kasutamata, vastutab tekkida võivast tollivõlast tuleneva maksusumma tasumise eest majandusliku mõjuga tolliprotseduuri loa omanik või tolliladustamise korral tollilao pidaja, kelle laost kaupa taas välja veetakse.»
§ 47. Paragrahvi 224:
« § 224. Kaitsejõudude, piirivalve ja päästemeeskondade, julgeoleku- ja kaitseotstarbelise kauba ning rahvusvaheliste sõjaliste peakorterite, välisriigi relvajõudude, nende tsiviilkoosseisu ning relvajõudude ja nende tsiviilkoosseisu liikmete tollisoodustused»;
2) lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata juhtudel allutatakse kaitsejõudude, piirivalve ja päästemeeskondade veokid, kaup ning isikkoosseisu asjad, samuti riigisaladuse seaduse (RT I 1999, 16, 271; 82, 752; 2001, 7, 17; 93, 565; 100, 643; 2002, 53, 336; 57, 354; 63, 387; 2003, 13, 67; 23, 147) alusel salastatud julgeoleku- ja kaitseotstarbeline kaup lihtsustatud korras tollikontrollile.»;
3) paragrahvi täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Kaitsejõudude, piirivalve ja päästemeeskondade veokite, kauba ning isikkoosseisu asjade, julgeoleku- ja kaitseotstarbelise kauba ning rahvusvaheliste sõjaliste peakorterite, välisriigi relvajõudude ja nende tsiviilkoosseisu kauba ja sõidukite ning relvajõudude ja nende tsiviilkoosseisu liikmete isiklike asjade ja sõidukite tolliformaalsuste korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.»
§ 48. Paragrahv 228 tunnistatakse kehtetuks.
§ 49. Paragrahvi 239 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) kauba suhtes, millelt kuuluvad tasumisele impordimaksud, rakendatakse ajutise importimise tolliprotseduuri koos tollimaksudest osalise vabastusega.»
§ 50. Paragrahvi 255 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Välisriigis tariifse sooduskohtlemise võimaldamiseks välislepinguga ettenähtud dokumentide kinnitamine põhjustab tollivõla tekkimise, kui välislepinguga sätestatakse, et Eestist pärineva kauba sisseveol välisriiki kohaldatakse tariifset sooduskohtlemist ja kaup on saadud Eestis seestöötlemise tolliprotseduuri kasutamisega ning Eestist pärineva kauba osaks olev välisriigi kaup kuulub Eestis maksustamisele tollimaksudega.»
§ 51. Paragrahvi 258 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kui tollivõlg on tekkinud tollideklaratsiooni aktsepteerimise tulemusena seoses tolliprotseduuri rakendamisega, välja arvatud ajutine importimine koos tollimaksudest osalise vabastusega, kantakse sellisest tollivõlast tulenev maksusumma arvestusse viivitamatult, kuid mitte hiljem kui teisel päeval kauba vabastamise päevale järgnevast päevast arvates.»
§ 52. Paragrahvi 261:
« (1) Maksusumma tasutakse tolliformaalsuste käigus tolli aktsepteeritud tollideklaratsiooni alusel. Tollieeskirjades ettenähtud juhtudel ja korras võib toll maksusumma tasumise tähtaega pikendada.»;
« (11) Kui maksusumma tasumise aluseks ei ole tollideklaratsioon, tasutakse maksusumma viie kalendripäeva jooksul tollivõla tekkimise päevast arvates. Tollil on õigus nõuda maksusumma kohest tasumist, kui tal on põhjendatud kahtlus, et maksusumma sissenõudmisega viivitamise korral muutub selle sissenõudmine võimatuks.»
§ 53. Paragrahvi 270 teksti täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Intressi ei arvestata impordimaksude summalt, mis nõutakse sisse, kuna sooduspäritolu tõendav dokument on välisriigi tolli poolt tagasiulatuvalt kehtetuks tunnistatud.»
§ 54. Paragrahv 271 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 271. Tasutud maksusummade laekumine
Tasutud maksusummad laekuvad riigieelarvesse.»
§ 55. Paragrahvi 277 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Impordimaksude summat ei maksta tagasi ega vähendata, kui:
1) kauba defektsust arvestati selle tehingu tingimustes, mille alusel kaubale rakendati tollivõlga tekitavat tolliprotseduuri;
2) kaup müüakse pärast defektsuse või lepingutingimustele mittevastavuse ilmsiks tulekut.»
§ 56. Paragrahvi 28310 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kaubale tollikäitlusviisi määramiseks, tolliprotseduuri rakendamiseks või kauba taasväljaveoks ettenähtud tähtaja ületamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
(2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, – karistatakse rahatrahviga kuni 40 000 krooni.»
§ 57. Paragrahvi 28316 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Tollijärelevalve all oleva veose avamise, ümberpakkimise, ümber- või mahalaadimise eest tolli loata – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
§ 58. Paragrahvi 294 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Konfiskeeritud kaup, mida ei ole võimalik realiseerida, hävitatakse tollijärelevalve all selle isiku kulul, kellelt kaup konfiskeeriti. Isikult ei nõuta kulude hüvitamist, kui need ei ületa 50 krooni.»
II. § 59. Käesolev seadus jõustub 2003. aasta 1. detsembril.


Veebiseminar - Tööõigus eriolukorra järgselt. Töötasu hüvitis - Addenda
Veebiseminar - Tööõigus eriolukorra järgselt. Töötasu hüvitis, sh mõju puhkusetasudele
Oled lahkesti palutud neljapäeval, 18. juunil kell 9.00 osalema veebiseminaril, kus räägime töösuhetest eriolukorra lõppemise järgselt: töölepingu muutmise, töötasu väljamaksmise ja Töötasu hüvitise taotlemise korrast juunis, töölepingu lõpetamise, sh koondamise, põhilistest alustest!
Anname Teile professionaalset nõu:
Kuidas arvutada vähendatud ja keskmist töötasu?
Millised on töötasu hüvitise taotlemise reeglid ja riskid?
Milline on töötasu hüvitise mõju puhkusetasudele.
Millised on marjakasvatajate palgatoetuse reeglid.
Millised on õiguspärased võimalused töökoormust ning töötasu muuta, kui Töötukassa meetmeid ning TLS § 37 enam kohaldada ei saa?
Töölepingu lõpetamise (sh koondamise ja kollektiivse koondamise) põhilised reeglid.
Vastame Teie küsimustele nii seminari ajal kui ka lõppedes.
Veebiseminari eesmärk on anda ettevõtte omanikele, tegev- ja personalijuhtidele ning raamatupidajatele teadmisi Töötukassa töötasu hüvitamise kriteeriumidest ning korrast juunis 2020, sh hüvitise mõjust puhkusetasule. Jagame nõu, mida teha kui TLS § 35 (töötasu maksmine töö mitteandmisel) ja § 37 (töötasu vähendamine) enam rakendada ei saa. Samuti kõneleme koondamisest ning muudest olulistest töölepingu nüanssidest.
Tööandjad ning tööandja esindajad, personalijuhid ning personaliarvestuse pidajad, raamatupidajad ja teised palga ja väljamaksete eest vastutavad isikud.
Jaanika Reilik-Bakhoff käsitleb veebiseminaril järgmisi teemasid:
Palgahüvitis mai vs juuni 2020
Töötukassale taotluse esitamise reeglid, tõendamine ning riskid.
Marjakasvatajate palgatoetuse reeglid.
TLS § 37 ja § 35 kohaldamise eeldused ja teavitamine
TLS § 37 ja § 35 – kuidas arvutada vähendatud ja keskmist töötasu?
Palgahüvitise mõju puhkusetasudele
Töötasu arvutamine ja arvestamine koos Töötukassa hüvitisega
Tööandja kohustused töötaja ees Töötukassalt hüvitise taotlemisel
Töölepingu lõpetamise (sh koondamise ja kollektiivse koondamise) põhilised reeglid
Veebiseminar toimub 18. juunil 2020 kell 9.00–10.30.
NB! Veebiseminari lingi saadame Teile meiliaadressile, mille sisestate koolitusele registreerimisel. Seetõttu palume olla hoolikad meiiliaadressi sisestamisel.
Jaanika Reilik-Bakhoff, ADVOKAADIBÜROO LMP advokaat
Jaanika on tegelenud tööõigus küsimustega juba ca 10 aastat, esindades nii töötajaid kui tööandjaid, olles kursis nii mõlema osapoole vajadustega. Praegusel hetkel tegeleb Jaanika lisaks vaidluste lahendamistele ka palju korrektse dokumentatsiooni koostamisega ning vaidluste ennetamisega.
Jaanika on seisukohal, et enamik töövaidlusi on seotud halva kommuniaktsiooniga või valesti koostatud dokumentatsiooniga. Tööõiguses on võimalik paljusid stsenaariume ette näha ning riske vajalikul määral minimaliseerida. Kui tööõiguses järgida õigeid protseduure ning vajalikud dokumendid õigesti vormistada, on võimalik üsna vaidluste vabalt tööelu nautida.
Koolitajana proovib Jaanika leida alati vastuseid osalejate küsimustele, vajadusel neid ka pärast koolitust täpsustades ja eraldiseisvalt vastates!
69 € + km (82,80 €).


archive-ee.com: neostore.ee - Puldid, juhtpuldid / Mängukonsoolid ja tarvikud / Arvutid ja kontoritehnika — Neostore.ee
Puldid, juhtpuldid / Mängukonsoolid ja tarvikud / Arvutid ja kontoritehnika — Neostore.ee
Mäluseadmed E grāmatas Printerid Videovalve Kontoritehnika Mängukonsoolid ja tarvikud Võrguseadmed Komponendid ja lisad Multimeedia Kaupluseseadmed Programmatūra UPS ja pingekaitse Mängukonsoolid ja tarvikud Puldid juhtpuldid Mängukonsooli tarvikud Puldid juhtpuldid Lauamängud Konsoolid Juhtpuldid Muu tarvikud Puldid juhtpuldid Puldid juhtpuldid Uudised Näita kõiki 65 Tooted Microsoft Xbox One Wireless Controller Play and Charge KIT 75 00 EUR Hama Controller Vendetta für Sony Playstation PS3 32 00 EUR Kõige populaarsemad tooted Soovitame Nintendo WII U Pro Controller black 51 00 EUR Nuppude arv 11 Microsoft Xbox One Wireless Controller black 63 00 EUR Vali tunnuste alusel Hind Ainult laos olevad tooted Kaubamärk Acme Esperanza Gembird Hama MadCatz Media Tech Microsoft Nintendo Saitek Sony SteelSeries Thrustmaster Trust Walimex BETA Filtra meklēšanas rezultāti var būt nepilnīgi Vajadzīgā modeļa atrašanai lūdzu izmanotjiet ražotāja un vai preces modeļa nosaukumu Atvainojamies par sagādātajām neērtībām Soodne ost 41 169 00EUR 287EUR SteelSeries Sensei Wireless Gaming Mouse Black 20 60 00EUR 75EUR Microsoft Xbox One Wireless Controller black 17 109 00EUR 132EUR CONSOLE ACC CONTROLLER GUITAR XBOX1 MICROSOFT 14 67 00EUR 78EUR CONSOLE ACC CONTROLLER WRL XBOX1 EX7 00002 MICROSOFT Hello Külaline Palun sisestage registreerimisandmed või registreeruge Ostukorv M LIFE ML0529 dual SIM 590143679 1 tk x 13 00 EUR Manta
Original URL path: http://www.neostore.ee/catalog/NS-00012383/?view=promo (2016-02-16)
Lauamängud / Mängukonsoolid ja tarvikud / Arvutid ja kontoritehnika — Neostore.ee
kõiki 1059 Tooted Gra PC American Truck Simulator 16 30 EUR Nintendo Wii U The Legend of Zelda Twilight Princess HD 51 00 EUR Nintendo 3DS Star Fox 64 3D Selects 25 90 EUR Nintendo 3DS Mario Tennis Open Selects 25 60 EUR Nintendo 3DS Nintendogs Retriever New Friends Selects 25 60 EUR Nintendo 3DS Mario Party Island Tours Selects 25 60 EUR Nintendo 3DS The Legend of Zelda Between Worlds Selects 25 60 EUR Nintendo Braverly Second End Layer Deluxe Collector s Edition 87 00 EUR Nintendo 3DS Nintendogs Toy Poodle New Friends Selects 25 60 EUR Kõige populaarsemad tooted Soovitame PSP Burnout Legends Essentials 13 70 EUR Gra PSP FIFA 12 Platinum 5035225107512 7 00 EUR Gra Xbox 360 Dance Central 3 885370478129 22 00 EUR PSP Metal Gear Solid Peace Walker 4012927064443 7 00 EUR Gra Xbox 360 Assassins Creed 4 Black Flag 29 00 EUR Vali tunnuste alusel Hind Ainult laos olevad tooted Kaubamärk Acer Activision ANS ART Codemasters Creed Disney Electronic Arts Graco Graef Grandstream Infinity INT ION Lego Microsoft Monster MSI Nintendo Planet Sony SOUL Spartan Titan Ubisoft WOW BETA Filtra meklēšanas rezultāti var būt nepilnīgi Vajadzīgā modeļa atrašanai lūdzu izmanotjiet ražotāja un vai preces modeļa nosaukumu Atvainojamies par sagādātajām neērtībām Soodne ost 18 76 00EUR 93EUR GAME FIFA16 XBOX ONE MICROSOFT 17 73 00EUR 89EUR GAME NHL 16 PS4 SONY 17 73 00EUR 89EUR GAME NHL16 XBOX ONE MICROSOFT 17 79 00EUR 96EUR GAME NBA 2K16 PS4 PAL SONY 15 72 00EUR 85EUR GAME FALLOUT 4 XBOX ONE MICROSOFT 13 57 00EUR 66EUR GAME GRAND THEFT AUTO V XBOX 360 PAL MICROSOFT 13 74 00EUR 86EUR GAME CALL OF DUTY BLACK OPS III XBOX ONE MICROSOFT 13 74 00EUR 86EUR GAME CALL OF DUTY BLACK OPS III PS4 SONY 12 69 00EUR 79EUR
Original URL path: http://www.neostore.ee/catalog/NS-00012384/?view=promo (2016-02-16)
Konsoolid / Mängukonsoolid ja tarvikud / Arvutid ja kontoritehnika — Neostore.ee
86 Trust SP 2992 PSP Sound Station Hind 8 70 EUR Pane korvi Station Võrdle Sony Playstation 4 vertikaler Standfuß Hind 29 90 EUR Pane korvi Standfuß Võrdle Sony PlayStation 4 TV PS4 Hind 76 00 EUR Pane korvi PS4 Võrdle Sony Playstation 4 black Uncharted Collection USK 16 Hind 456 00 EUR Pane korvi Uncharted Collection USK 16 Võrdle Thrustmaster T300 Ferrari GTE Wheel Lenkrad und Pedale fÃ¼r PC PS3 und PS4 Hind 422 00 EUR Pane korvi Wheel Lenkrad und Pedale fÃ¼r PC PS3 und PS4 Võrdle Sony PlayStation 4 Konsole PS4 CUH 1116A Hind 428 00 EUR Pane korvi PS4 CUH 1116A Võrdle Sony Playstation 4 inkl Batman Arkham Knight USK 16 Hind 449 00 EUR Pane korvi Batman Arkham Knight USK 16 Võrdle 1 2 3 4 5 6 Edasi 13 Vali tunnuste alusel Hind Ainult laos olevad tooted Kaubamärk Hama Microsoft Nintendo Sony Trust Kõvaketas 500 500 BETA Filtra meklēšanas rezultāti var būt nepilnīgi Vajadzīgā modeļa atrašanai lūdzu izmanotjiet ražotāja un vai preces modeļa nosaukumu Atvainojamies par sagādātajām neērtībām Soodne ost 55 334 00EUR 749EUR Sony Playstation 4 500GB PS4 23 494 00EUR 645EUR CONSOLE XBOX ONE KINECT MICROSOFT 23 509 00EUR 665EUR CONSOLE XBOX
Original URL path: http://www.neostore.ee/catalog/NS-00012382/?view=promo (2016-02-16)
Muu tarvikud / Mängukonsoolid ja tarvikud / Arvutid ja kontoritehnika — Neostore.ee
Printerid Videovalve Kontoritehnika Mängukonsoolid ja tarvikud Võrguseadmed Komponendid ja lisad Multimeedia Kaupluseseadmed Programmatūra UPS ja pingekaitse Mängukonsoolid ja tarvikud Muu tarvikud Mängukonsooli tarvikud Puldid juhtpuldid Lauamängud Konsoolid Juhtpuldid Muu tarvikud Muu tarvikud Muu tarvikud 1 2 3 4 Edasi 4 Järjesta nime hinna järgi kõik saadaval olevad tooted Toodete arv 26 Microsoft XBOX 360 Wireless Controller black Hind 36 00 EUR Pane korvi Controller black Võrdle Nintendo DSi 3DS 3DS XL Netzteil Power Adapter Hind 12 70 EUR Pane korvi 3DS XL Netzteil Power Adapter Võrdle Nintendo WII Motion Plus Hind 28 00 EUR Pane korvi Võrdle Microsoft Play Charge Kit R NUF 00002 Hind 28 30 EUR Pane korvi Kit R NUF 00002 Võrdle Microsoft Xbox One Wired Controller for Windows Hind 59 00 EUR Pane korvi Värv Must Controller for Windows Võrdle Delock VGA R Angled Adaptor D sub 15 65171 Hind 8 40 EUR Pane korvi D sub 15 65171 Võrdle Equip 135620 Hind 11 00 EUR Pane korvi Võrdle 1 2 3 4 Edasi 4 Soodne ost 18 59 00EUR 72EUR Microsoft Xbox One Wired Controller for Windows Hello Külaline Palun sisestage registreerimisandmed või registreeruge Ostukorv M LIFE ML0529 dual SIM 590143679 1 tk x 13
Original URL path: http://www.neostore.ee/catalog/ZN-11000114/?view=promo (2016-02-16)
Võrguseadmed / Arvutid ja kontoritehnika — Neostore.ee
Telefoonia ja kommunikatsioon Mäluseadmed E grāmatas Printerid Videovalve Kontoritehnika Mängukonsoolid ja tarvikud Võrguseadmed Komponendid ja lisad Multimeedia Kaupluseseadmed Programmatūra UPS ja pingekaitse Võrguseadmed Võrguseadmed Lülitid Jaoturid Wireless Ruuterid Võrgukaardid ja adapterid Antennid ja lisad WLAN jaamad Võrgukaablid Tarvikud Võrgu turvaseadmed Muundurid Transiiverid ja multiplekserid Bridges ja ruuterid Optilised transiiverid Võrguadapterid PowerLAN Hello Külaline Palun sisestage registreerimisandmed või registreeruge Ostukorv M LIFE ML0529 dual SIM 590143679 1 tk x 13 00
Original URL path: http://www.neostore.ee/catalog/ZN-11000092/?view=promo (2016-02-16)
Võrgukaablid / Võrguseadmed / Arvutid ja kontoritehnika — Neostore.ee
Võrgukaablid 1 2 3 4 5 6 Edasi 26 Järjesta nime hinna järgi kõik saadaval olevad tooted Toodete arv 178 Vedimedia CAT 5e Network cable F UTP foil shielded 10 0 m grey Hind 9 10 EUR Pane korvi cable F UTP foil shielded 10 0 m grey Võrdle Vedimedia CAT 5e Network cable F UTP foil shielded 3 0 m grey Hind 7 70 EUR Pane korvi cable F UTP foil shielded 3 0 m grey Võrdle Vedimedia CAT 5e Network cable F UTP foil shielded 5 0 m grey Hind 8 20 EUR Pane korvi cable F UTP foil shielded 5 0 m grey Võrdle Vedimedia CAT 6 Network cable PIMF Halogenfree 1 0 m grey Hind 7 20 EUR Pane korvi cable PIMF Halogenfree 1 0 m grey Võrdle Vedimedia CAT 6 Network cable PIMF Halogenfree 10 0 m grey Hind 15 90 EUR Pane korvi cable PIMF Halogenfree 10 0 m grey Võrdle Vedimedia CAT 6 Network cable PIMF Halogenfree 5 0 m grey Hind 10 10 EUR Pane korvi cable PIMF Halogenfree 5 0 m grey Võrdle Vedimedia CAT 6 Network cable PIMF Halogenfree 3 0 m grey Hind 8 40 EUR Pane korvi cable
Original URL path: http://www.neostore.ee/arvutid-ja-kontoritehnika/vorguseadmed/vorgukaablid/?view=promo (2016-02-16)
Komutācijas skapju sistēmas / Võrguseadmed / Arvutid ja kontoritehnika — Neostore.ee
turvaseadmed Muundurid PowerLAN Tarvikud Modemi Transiiverid ja multiplekserid Bridges ja ruuterid Optilised transiiverid Lülitid Võrguadapterid Wireless Komutācijas skapju sistēmas Komutācijas skapju sistēmas 1 2 3 4 5 6 Edasi 60 Järjesta nime hinna järgi kõik saadaval olevad tooted Toodete arv 419 Zestaw poÅ Ä czeniowy szaf Eurolan Hind 16 30 EUR Pane korvi Võrdle Triton Szafka rack z blatem na k 243 Å kach 19 BXAT15 0031 06 12U 600x800mm przeszklone drzwi kolor Black RAL9005 DOSTÄ PNA OD 12 10 15 Hind 237 00 EUR Pane korvi blatem na k 243 Å kach 19 BXAT15 0031 06 12U 600x800mm przeszklone drzwi kolor Black RAL9005 DOSTÄ PNA OD 12 10 15 Võrdle UPS DELTA H 15kVA on line 3f 3f bez baterii Hind 33 00 EUR Pane korvi bez baterii Võrdle Wpust kablowy Eurolan dachowy Hind 25 80 EUR Pane korvi Võrdle Zestaw zasilajÄ cy Eurolan HOME 4x230V biaÅ Y Hind 27 00 EUR Pane korvi 4x230V biaÅ Y Võrdle Wpust kablowy Eurolan Rackserv 800x1000 dachowy potr 243 jny Black Hind 88 00 EUR Pane korvi 800x1000 dachowy potr 243 jny Black Võrdle Zestaw uziemiajÄ cy Eurolan Hind 20 80 EUR Pane korvi Võrdle 1 2 3 4 5 6 Edasi
Original URL path: http://www.neostore.ee/catalog/ZN-11000443/?view=promo (2016-02-16)
Võrgu turvaseadmed / Võrguseadmed / Arvutid ja kontoritehnika — Neostore.ee
UPS ja pingekaitse Võrguseadmed Võrgu turvaseadmed Võrgukaablid Tarvikud Komutācijas skapju sistēmas Võrgu turvaseadmed Muundurid Modemi Transiiverid ja multiplekserid Bridges ja ruuterid Optilised transiiverid Lülitid Võrguadapterid PowerLAN Wireless Võrgu turvaseadmed Võrgu turvaseadmed 1 2 3 Edasi 3 Järjesta nime hinna järgi kõik saadaval olevad tooted Toodete arv 20 NETGEAR ProSecure UTM9S Email Threat Management Subscription 1 Jahr Hind 123 00 EUR Pane korvi Threat Management Subscription 1 Jahr Võrdle Netgear UTM25SB 10000S Hind 406 00 EUR Pane korvi Võrdle NETGEAR ProSecure UTM9S 1 Jahr Support Maintenance 24 7 Support Advanced Replacement Subscription Hind 77 00 EUR Pane korvi Jahr Support Maintenance 24 7 Support Advanced Replacement Subscription Võrdle NETGEAR ProSecure UTM9SEW 100EUS Router Firew VPN Hind 573 00 EUR Pane korvi Firew VPN Võrdle Netgear UTM25SE 10000S Hind 160 00 EUR Pane korvi Võrdle NETGEAR ProSecure UTM9S 1 Jahr Web Threat Management Subscription Hind 123 00 EUR Pane korvi Jahr Web Threat Management Subscription Võrdle NETGEAR ProSecure UTM9SB Subscrition Bundle enthaelt Lizenzen UTM9SE UTM9SM UTM9SW fuer 1 Jahr Hind 299 00 EUR Pane korvi Bundle enthaelt Lizenzen UTM9SE UTM9SM UTM9SW fuer 1 Jahr Võrdle 1 2 3 Edasi 3 Hello Külaline Palun sisestage registreerimisandmed või registreeruge Ostukorv M LIFE ML0529 dual
Original URL path: http://www.neostore.ee/arvutid-ja-kontoritehnika/vorguseadmed/vorgu-turvaseadmed/?view=promo (2016-02-16)


Maksumaksja portaal - Piiriülesed ühinemised maksuõiguse valguses. Margus Jõemaa - 2009 > mai (nr 5) - EML ajakiri MaksuMaksja
EML ajakiri MaksuMaksja > 2009 > mai (nr 5) > Piiriülesed ühinemised maksuõiguse valguses. Margus Jõemaa
Piiriülesed ühinemised maksuõiguse valguses. Margus Jõemaa
Kellelegi ei ole üllatuseks, et äriühingud võivad omavahel ühineda, kuid mõnevõrra uudsem on võimalus äriühingute ühinemiseks piiriüleselt. Selline võimalus kehtib Eestis alates 15.12.2007 ning juba saab tuua näiteid edukalt lõpule viidud piiriülestest ühinemismenetlustest. Kuna piiriülene ühinemine on keerukas, kulukas ja aeganõudev, ei ole see tõenäoliselt valdkond, millega eksperimenteerimise eesmärgil tegelda. Samas võib see aga olla üsna heaks lahenduseks kontserni restruktureerimisele kulude kokkuhoidmise eesmärgil või eri riikide bürokraatlike nõuete minimeerimise eesmärgil. Lihtsustatult öeldes tähendab äriühingute piiriülene ühinemine seda, et Euroopa kahe erineva majanduspiirkonna piiratud vastutusega äriühingud ühinevad omavahel ja selle tulemusena jääb alles ainult üks äriühing ning teine äriühing kustutakse ilma likvideerimismenetluseta, kusjuures viimane võib muutuda esimese filiaaliks. Etteruttavalt võib öelda, et piiriülene ühinemine ei ole imerohi kasumi viimiseks maksuvabalt teise riiki.
Alljärgnev artikkel annab lühiülevaate piiriülese ühinemise maksuõiguslikust regulatsioonist Euroopa Majanduspiirkonnas ja Eestis ning hiljuti Euroopa Komisjoni poolt tellitud uurimusest ühinemiste maksudirektiivi rakendamisest liikmesriikides.
Euroopa Liit ei ole olnud kuigi edukas otseste maksude positiivsel harmoneerimisel ja nii võime selles valdkonnas leida vaid üksikuid direktiive. Üheks valdkonnaks, mis väärib Euroopa Liidu koordineerimist direktiivi kaudu, on piiriüleste ühinemiste maksustamine. Vältimaks olukorda, kus erinevates liikmesriikides registreeritud äriühingute ühinemist hakkaksid takistama maksunduslikud aspektid – näiteks aktsiate asendamisest tekkiva kasu maksustamine või ühendatava äriühingu eelmiste perioodide jaotamata kasumi maksustamine –, on Euroopa Nõukogu vastu võtnud nn ühinemiste maksudirektiivi.[1] Ühinemiste maksudirektiiv kohustab liikmesriike hoiduma kohesest maksustamisest seoses ühinemiste, jaotumiste, eraldumiste ja osade või aktsiate asendamisega, kui on täidetud direktiivis sätestatud tingimused:
1) äriühingu vorm on nimetatud direktiivi lisas, äriühing on liikmesriigi resident ning tulumaksukohustuslane;
2) tehing on kaetud direktiiviga, st tegemist on ühinemise, jaotumise, eraldumise (varade üleandmise) või osade/aktsiate asendamisega direktiivi tähenduses;
3) varad lähevad üle ühendava äriühingu püsivasse tegevuskohta samas riigis – ühendava äriühingu püsiv tegevuskoht jätkab sama maksubaasiga (st ühendatav äriühing muutub ühendava äriühingu filiaaliks).
Piirüleste ühinemiste äriõiguslikke küsimusi reguleerib direktiiv 2005/56/EÜ, mille ülevõtmisega äriseadustikku kõrvaldati piiriüleste ühinemiste teelt ka praktilised takistused.
Eesti tulumaksuseaduses on piiriüleste ühinemiste mittemaksustamise tagatised sätestatud § 15 lg 4 punktides 9 ja 10 ning § 50 lõikes 22 . Mitmed direktiivis toodud olukorrad lahendab Eesti ebatraditsiooniline juriidiliste isikute maksusüsteem (maksukahjumite ülekandmine, ühinemise käigus tekkida võiva raamatupidamisliku kasumi maksustamise keeld).
Ühinemise või jagunemise käigus vahetatud aktsiate soetusmaksumuse ülekandumine füüsilise isiku ja ka mitteresidendi jaoks on sätestatud tulumaksuseaduse § 38 lõigetes 5-52. Kui Eesti äriühing osaleb piiriüleses ühinemises ühendatava ühinguna, reguleerib ühinemise tulemusena tekkiva püsiva tegevuskoha maksustamist tulumaksuseaduse § 53.
Oluline on rõhutada, et piiriülese ühinemisega ei kaasne Eestis maksutagajärgi ainult siis, kui ühendatava äriühingu riigis (Eestis) tekib tema varade baasil ühendava äriühingu püsiv tegevuskoht, st eeldatakse äritegevuse jätkumist (TuMS § 50 lg 22). Tegemist on printsiibiga, mis kaitseb ühendatava äriühingu asukohariigi finantshuve – kui riigisisese ühinemise tulemusena jääb alles äriühing, mida maksustada, siis piiriülese ühinemise järgselt jääb ühendav äriühing teise riigi maksustamissfääri. Kui ühendaval äriühingul ei tekiks ühendatava äriühingu asukohariigis filiaali, puuduks ühendatava äriühingu asukohariigil igasugune õigus allesjäävat äriühingut maksustada.
Kui ühinemise käigus tehakse väljamakseid, siis tuleb tähelepanu pöörata TuMS § 53 lõikele 43, mis lubab väljaviidavat vara maksustada tingimusel, et see ületab järgnevates punktides nimetatud väärtuste üldsummat:
1) omakapital 31.12.1999 seisuga;
2) alates 01.01.2000 omakapitali tehtud rahalised ja mitterahalised sissemaksed;
Lihtsamalt öeldes tähendab see, et maksustatakse väljavõetud kasum, mis oli tekkinud enne ühinemist või ühinemisjärgselt.
Ühinemisjärgselt jätkub maksuarvestus ühendavas äriühingus (või ühendava äriühingu Eesti filiaalis) – maksuhaldur kannab ühendatava äriühingu maksusaldod ühendava äriühingu (Eesti filiaali) kontodele samal kuupäeval, mil tehakse ühinemise kanne äriregistris. Tegemist on üldise õigusjärglusega maksukorralduse seaduse § 35 tähenduses – õigusjärglasele lähevad üle kõik maksunõuded ja kohustused.
Piiriülese ühinemise äriühinguõiguslikke küsimusi reguleerivad äriseadustiku §4331-§4339.
Ernst & Young Europe uuring
Euroopa Komisjoni direktiividest on vähe kasu, kui liikmesriigid ei vii neid siseriiklikku õigusesse. Selleks et hinnata ühinemiste maksudirektiivi rakendamist üksikute liikmesriikide poolt, tellis Euroopa Komisjon konsultatsioonifirmalt Ernst & Young uuringu 27 liikmesriigi kohta.[2] Uuringu sisuks oli direktiivi üksikute artiklite põhjalik analüüs iga liikmesriigi siseriiklikust vaatevinklist. Uuringu aluseks oli küsimustik direktiivi rakendamise kohta. Euroopa Komisjon avaldas uuringu tulemused käesoleva aasta alguses.
Olulisemad uuringust tulenevad üldised järeldused olid:
1) vajadus ühtlustada direktiivis toodud terminoloogiat erinevates liikmesriikides – kuna direktiiv ei anna sellistele mõistetele nagu „väärtpaber“, „peakontor“, „maksubaas“, „varud ja reservid“ omapoolset definitsiooni, võib liikmesriigi tõlgendus neile erineda direktiivi mõttest ja eesmärgist;
2) mitmetes liikmesriikides on piiriülese ühinemise maksuneutraalsusele seatud rangemad eeltingimused direktiivis endas sätestatuga võrreldes.
Nimetatud uuring puudutas ka direktiivi rakendamist Eestis. Positiivne on, et Eesti osas võis järeldada, et üldjoontes on direktiiv nõuetekohaselt rakendatud. Teatud osas tuleneb see ka Eesti äriühingute maksustamise eripärast.
Piiriülese ühinemise näol on kahtlemata tegemist uudse võimalusega äriühinguid restruktureerida. Olukorras, kus äriühingu tegevus vajab täiendavat rahasüsti, kuid turul ei leidu lisainvesteeringu pakkujat, võib kulude kokkuhoidu ja tootlikkuse tõusu saavutada ka konkurendi või tarneahelas oleva äriühinguga ühinemise kaudu. Võidavad nii ühendatava äriühingu aktsionärid, kes saavad osaluse suuremas ja tugevamas äriühingus, kui ka ühineva äriühingu aktsionärid, kelle omatud äriühing saavutab täiendava vara, kliendibaasi ja töötajate näol soodsama turupositsiooni. Samuti on kontsernisiseselt võimalik piiriülese ühinemisega vähendada äriühingute arvu ja seeläbi ka bürokraatlikke nõudeid kapitali suurusele.
Esimesed edulood piiriülese ühinemise vallast pärinevad just panganduse ja kindlustuse valdkonnast – oluliselt väiksemad omakapitali nõuded ja alluvus ainult ühe riigi järelvalveinstitutsioonile on motiveerivaks tõukejõuks.
Margus Jõemaa
[1] Nõukogu direktiiv 90/434/EMÜ eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise ja osade või aktsiate asendamise puhul rakendatava ühise maksusüsteemi kohta. Avaldatud Euroopa Liidu õigusaktide portaalis EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu/et/index.htm.
[2] Survey of the implementation of Council Directive 90/434/EEC. Ernst & Young Europe. 2008. Kättesaadav Euroopa Komisjoni veebilehel: http://ec.europa.eu.


§ 32 Loakohustus
§ 33 Tegevusloa taotlemine
RT I, 25.03.2011, 33
3) riikliku järelevalve teostamisele.
(31) Elektripaigaldise projekti ekspertiisi teeb elektripaigaldise projekti koostamiseks pädev ning elektritööde tegevusluba või ehitusprojektide ekspertiisi tegevusluba omav isik.
(6) [Kehtetu - RT I, 25.03.2011, 1 - jõust. 01.01.2014]
(1) Tehnilise kontrolli teostaja käesoleva seaduse tähenduses on A-, B- või C-tüüpi inspekteerimisasutuse kriteeriumidele vastav inspekteerimisasutus lähtuvalt Eesti standardist EVS–EN ISO/IEC 17020 või elektritöö ettevõtja.
(11) [Kehtetu - RT I, 25.03.2011, 1 - jõust. 01.01.2014]
1) [kehtetu - RT I, 25.03.2011, 1 - jõust. 01.01.2014]
§ 32. Loakohustus
1) elektritööde tegemine;
2) elektripaigaldise tehniline kontrollimine;
3) mõõte- ja teimilaborina tegutsemine;
4) personali sertifitseerimine.
(2) Tegevusluba annab õiguse elektritööde tegemiseks elektritöö ettevõtja elektritöö juhi pädevustunnistusel või käesoleva seaduse § 14 lõikes 3 nimetatud juhul käidukorraldaja pädevustunnistusel märgitud ulatuses.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 sätestatud loakohustus puudub teises Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis õiguspäraselt elektritöid tegeval ja seal asutatud ettevõtjal või liikmesriigi kodanikul Eestis ajutiselt elektritööde tegemiseks. Selline isik teavitab Eestis tegevuse alustamisel Tehnilise Järelevalve Ametit ja järgib Eestis elektritöödele kehtestatud nõudeid.
§ 33. Tegevusloa taotlemine
(1) Tegevusloa taotluse lahendab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium tegevusloa andmise või andmisest keeldumisega viie tööpäeva jooksul taotluse esitamisest arvates.
(2) Ettevõtja esitab elektritööde tegemise soovi korral tegevusloa taotluses lisaks majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses sätestatule täpsustatud andmed tegevusala kohta.
(3) Ettevõtja esitab mõõte- ja teimilaborina tegutsemise soovi korral tegevusloa taotluses lisaks majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses sätestatule andmed akrediteeringu või mõõteseaduse alusel tehtud hindamise ning mõõtetöid tegevate töötajate kohta.
(4) Ettevõtja esitab tehnilise kontrolli teostajana tegutsemise soovi korral tegevusloa taotluses lisaks majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses sätestatule teabe selle kohta, millistele inspekteerimisasutuse sõltumatuse kriteeriumidele ta vastab (A-, B- või C-tüüpi tehnilise kontrolli teostaja).
(1) Elektritööde tegemiseks antakse ettevõtjale tegevusluba, kui tema elektritööde juht vastab käesoleva seaduse § 20 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele.
(2) Elektripaigaldise tehnilise kontrolli teostamiseks antakse ettevõtjale tegevusluba, kui
1) ta omab käesoleva seaduse § 24 lõike 2 punktis 7 sätestatud juhtudel akrediteeringut;
2) tema tehnilist kontrolli teostav töötaja vastab käesoleva seaduse §-s 25 sätestatud nõuetele;
3) A- ja C-tüüpi inspekteerimisasutuse kriteeriumidele vastav tehnilise kontrolli teostaja omab käesoleva seaduse § 36 nõuetele vastavat vastutuskindlustust.
(3) Personali sertifitseerimiseks antakse ettevõtjale tegevusluba, kui ta vastab käesoleva seaduse § 31 lõikes 1 sätestatud nõuetele.


text:
3-1-1-58-11 Riigikohus 12.09.2011
Enne 1. septembrit 2011 kehtinud kriminaalmenetluse seadustiku redaktsioon ei võimaldanud avaldada kohtumenetluses tõendina ütluste andmisest keelduva tunnistaja kohtueelses menetluses antud ütlusi, kui tunnistaja oli olnud kahtlustatav või süüdistatav samas kuriteos, mille kohta ütluste andmisest ta kohtus keeldus. Seda ka juhul, kui tunnistaja oli ütluste esemeks olevas kuriteos juba jõustunud kohtuotsusega süüdi tunnistatud või kui tema suhtes oli kriminaalmenetlus otstarbekuse kaalutlusel lõpetatud. Vt ka RKKKo 3-1-1-119-09.
3-1-1-80-08 Riigikohus 25.02.2009
KrMS § 291 lg 1 p 1
Tunnistaja ja süüdistatava (kahtlustatava) poolt antud ütluste erinevus seisneb eeskätt selles, et esimesel juhul on isikut valeütluste andmise eest hoiatatud, teisel juhul aga mitte. Tõendite hindamisel ei ole aga sellel erinevusel määravat tähtsust, kuivõrd KrMS § 61 lg 1 kohaselt ei ole ühelgi tõendil ette kindlaksmääratud jõudu (vt ka RKKKo nr 3-1-1-127-06). Kohus hindab kõiki tõendeid kogumis KrMS §61 lg-s 1 sätestatust lähtudes ja alles selle tulemusena teeb järelduse isiku ütluste usaldusväärsuse kohta. KrMS § 66 lg 2 kohaselt ei või kriminaalasjas tunnistajana osaleda samas asjas kahtlustatav või süüdistatav. Samas ei keela nimetatud säte avaldada isiku surma korral tema poolt kahtlustatavana või süüdistatavana antud ütlusi.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 291
§ 61
Kohus
§61
§ 66


MA Põlgaste Lapsehoid põhimäärus – Riigi Teataja
MA Põlgaste Lapsehoid põhimäärus - sisukord
§ 1 Lapsehoiu nimi
§ 4 Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
§ 5 Lapsehoiu tegevusala
2 LAPSEHOIUTEENUS
§ 6 Lapsehoiuteenuse eesmärk
§ 7 Õigustatud isikud
§ 8 Lapsehoiuteenuse osutamise tingimused ja kord
§ 9 Töötajate koosseis
4 RAHASTAMINE, VARA, JÄRELEVALVE
§ 13 Tegevuskulu
RT IV, 21.11.2012, 96
Vastu võetud 25.08.2011 nr 10
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34, § 35 lõike 2, sotsiaalhoolekande seaduse § 12¹ lõike 2 ja Kanepi Vallavolikogu 29.07.2011 määruse nr 16 „MA Põlgaste Lapsehoid asutamine“ alusel.
§ 1. Lapsehoiu nimi
MA Põlgaste Lapsehoid (edaspidi lapsehoid) on Kanepi Vallavalitsuse hallatav asutus.
§ 2. Asukoht ja postiaadress
Lapsehoiu asukoht on Põlva maakond, Kanepi vald, Põlgaste küla, Saia tee 2 ja postiaadress 63123 Põlva maakond, Põlgaste küla, Saia tee 2.
(Kanepi Vallavolikogu 20.10.2011 määrus nr 15, jõustub 23.10.2011, rakendatakse 01.10.2011)
Lapsehoiu tegevuspiirkond on Kanepi vald.
§ 4. Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
Lapsehoiu ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab volikogu.
§ 5. Lapsehoiu tegevusala
Lapsehoiu tegevusala on lapsehoiuteenuse osutamine.
2. peatükk LAPSEHOIUTEENUS
§ 6. Lapsehoiuteenuse eesmärk
Lapsehoiuteenuse eesmärk on lapsevanema töötamist, õppimist või toimetulekut toetav teenus, mille vältel lapsehoid tagab tema lapse hooldamise, arendamise ja turvalisuse.
§ 7. Õigustatud isikud
(1) Lapsehoiuteenust on õigus saada Kanepi vallas alaliselt elaval isikul, kelle elukoha aadressiandmeteks on rahvastikuregistrisse omavalitsusüksusena kantud Kanepi vald, kui ka lapse elukoha aadressiandmeteks on rahvastikuregistrisse omavalitsuseüksusena kantud Kanepi vald.
(2) Vabade kohtade olemasolul võib lapsehoiuteenust osutada ka käesoleva paragrahvi lõikes 1 märkimata isikule.
(3) Lapse lapsehoidu vastuvõtu ja sealt väljaarvamise korra kehtestab vallavalitsus.
§ 8. Lapsehoiuteenuse osutamise tingimused ja kord
(1) Lapsehoiuteenust osutatakse lapsehoiuks sobivates ruumides. Ruumid peavad vastama lapsehoiuteenuse tervisekaitsenõuetele.
(2) Lapsehoiuteenuse osutamisel tagatakse lapse toitlustamine ja võimaldatakse magamiskoht.
§ 9. Töötajate koosseis
(1) Lapsehoiu töötajate koosseisu kinnitab vallavalitsus.
(2) Lapsehoiu personalitööd ja personaliarvestust korraldab vallavalitsus.
Lapsehoiu tööd korraldab ja juhib vallavalitsuse poolt määratud isik.
(2) Lapsehoidja peab olema täieliku teovõimega ning lapsehoiuteenuse osutamiseks vajaliku füüsilise ja vaimse tervisega ning vastama õigusaktides sätestatud nõuetele.
(3) Isikul peab lapsehoidjana tegutsemiseks olema kutseseaduse alusel välja antud lapsehoidja kutsetunnistus või pedagoogiline haridus.
4. peatükk RAHASTAMINE, VARA, JÄRELEVALVE
(1) Lapsehoidu finantseeritakse riigieelarve ja vallaeelarve vahenditest, vanemate poolt kaetavast osast, annetustest ja muudest vahenditest.
(2) Lapsehoiu eelarve kinnitab volikogu.
(3) Lapse toidukulu lapsehoius katab vanem või rahaliste vahendite olemasolul vald. Lapse toidukulu päevamaksumuse kinnitab vallavalitsus.
(4) Lapsehoiu raamatupidamisarvestust peab vallavalitsus.
§ 13. Tegevuskulu
(1) Tegevuskulu (lapsehoiu majandamiskulud, töötajate töötasu ja sotsiaalmaks ning õppevahendite kulud) katmine toimub vallaeelarve vahenditest ning vallavolikogu otsusel osaliselt vanemate poolt.
(2) Vallavalitsus kinnitab igaks eelarveaastaks lapsehoiu tegevuskulu arvestusliku maksumuse ühe lapse kohta.
(3) Lapsehoiu vallaeelarvest kaetava tegevuskulude katmises osalevad täies ulatuses teised vallad või linnad proportsionaalselt nende haldusterritooriumil elavate selles lasteasutuses käivate laste arvuga.
Lapsehoiu valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vallavara eeskirjas sätestatud korras.
Lapsehoiu tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuseüle teostab kontrolli vallavalitsus.
Põhimääruse muutmine toimub volikogu poolt sätestatud korras.


Ametlike visiitidega või muu diplomaatilise missiooniga seotud välisriigi õhusõidukile lennuloa andmise kord – Riigi Teataja
Ametlike visiitidega või muu diplomaatilise missiooniga seotud välisriigi õhusõidukile lennuloa andmise kord
Ametlike visiitidega või muu diplomaatilise missiooniga seotud välisriigi õhusõidukile lennuloa andmise kord - sisukord
§ 2 Ühe- ja mitmekordne luba
§ 3 Lennuloa taotluse esitamine
§ 4 Lennuloa taotluse vorm
§ 5 Lennuloa taotluse kooskõlastamine
§ 6 Lennuloa andmine
§ 7 Lennuloa andmisest või sellest keeldumisest teavitamine
§ 8 Informatsiooni vahetuse viis
Vastu võetud 23.01.2009 nr 1
RTL 2009, 14, 153
jõustumine 08.02.2009
Määrus kehtestatakse «Lennundusseaduse» § 4 lõike 52 alusel.
Määrus reguleerib välisriigi riigipea või valitsusliikme ametliku visiidiga, muu välispoliitiliselt olulise ametliku visiidiga või muu diplomaatilise missiooniga seotud lendu (edaspidi eriotstarbeline lend) teostavale õhusõidukile Eesti õhuruumi sisenemise, Eesti territooriumil maandumise või üle territooriumi lendamise loa andmist juhul, kui seda on taotletud välisriigi esinduse või Eesti Vabariigi välisesinduse kaudu ning taotlust ei menetleta «Rahvusvahelise sõjalise koostöö seaduses» ette nähtud korras.
§ 2. Ühe- ja mitmekordne luba
(1) Lennuluba annab õiguse välisriigi eriotstarbelist lendu teostava õhusõiduki Eesti õhuruumi sisenemiseks ning territooriumil maandumiseks või üle territooriumi lendamiseks.
(2) Üldjuhul on lennuluba ühekordne.
(3) Välisriigi taotlusel võib anda ka mitmekordse lennuloa, millega antakse välisriigi eriotstarbelist lendu teostavale õhusõidukile Eesti õhuruumi sisenemise, territooriumil maandumise või üle territooriumi lendamise õigus kestusega kuni üks aasta.
§ 3. Lennuloa taotluse esitamine
(1) Välisriik esitab lennuloa taotluse hiljemalt viis tööpäeva enne lennu toimumist, täites taotluses kõik ettenähtud väljad.
(2) Välisriik, kellel on Eestis esindus, esitab lennuloa taotluse oma esinduse kaudu Välisministeeriumi konsulaarosakonnale.
(3) Välisriik, kellel ei ole Eestis esindust, esitab lennuloa taotluse Eesti välisesinduse kaudu, kes edastab selle ühe tööpäeva jooksul Välisministeeriumi konsulaarosakonnale.
(4) Kui välisriik esitab koos lennuloa taotlusega taotluse lennujuhtimisteenuste või lennuvälja või kopteriväljaku teenuste kasutamise eest võetavatest tasudest vabastamiseks, esitab Välisministeerium teenuse osutajale koos lennuloa taotlusega andmed, mis on «Lennundusseaduse» § 59 lõike 8 punktide 1 ja 8 kohaselt õhusõiduki lennujuhtimisteenuste ning lennuvälja või kopteriväljaku teenuste kasutamise eest võetavatest tasudest vabastamise aluseks.
§ 4. Lennuloa taotluse vorm
Lennuloa taotlemisel kasutatakse käesoleva määruse lisaga kinnitatud vormi.
§ 5. Lennuloa taotluse kooskõlastamine
(1) Ühe tööpäeva jooksul arvates lennuloa taotluse kättesaamise päevast edastab Välisministeeriumi konsulaarosakond lennuloa taotluse kooskõlastamiseks:
1) Eestist ülelennu loa taotlemisel Kaitseministeeriumile, Politsei- ja Piirivalveametile ja Lennuliiklusteeninduse AS-ile;
2) Eestis maandumise loa taotlemisel Kaitseministeeriumile, Politsei- ja Piirivalveametile, Maksu- ja Tolliametile ning Lennuliiklusteeninduse AS-ile ja lennuvälja või kopteriväljaku valdajale.
(2) Lennuloa taotluse kooskõlastajad vaatavad lennuloa taotluse läbi kahe tööpäeva jooksul arvates taotluse kättesaamise päevast ning märgivad taotluse osasse «Täidavad Eesti ametiasutused ja teenuse osutajad» taotluse kättesaamise kuupäeva, taotluse kooskõlastamise või kooskõlastamisest keeldumise otsuse, taotluse läbivaadanud isiku ees- ja perekonnanime ning ametikoha.
(3) Lennuloa taotluse kooskõlastamise või sellest keeldumise otsuse teevad lõikes 1 näidatud aja jooksul kaitseminister, ametite peadirektorid ning lennujuhtimisteenuste ja lennuvälja või kopteriväljaku teenuste osutajate juhid või nende poolt volitatud isikud.
(4) Lennuloa taotluse kooskõlastajad edastavad lennuloa taotluse kooskõlastamise või sellest keeldumise otsuse Välisministeeriumi konsulaarosakonnale.
§ 6. Lennuloa andmine
(1) Välisministeeriumi konsulaarosakond kontrollib lennuloa taotluses esitatud andmeid ja §-s 5 nimetatud kooskõlastajate otsuseid. Otsuse lennuloa andmise või selle andmisest keeldumise kohta teeb konsulaarosakonna peadirektor, arvestades kooskõlastajate otsuseid.
(2) Välisminister või tema poolt volitatud ametiisik võib kooskõlastajate otsused jätta arvestamata, kui lennuloa andmine või selle andmisest keeldumine on vajalik Eesti välispoliitiliste eesmärkide saavutamiseks.
(3) Otsuse lennuloa andmise või sellest keeldumise kohta teeb Välisministeeriumi konsulaarosakonna peadirektor ühe tööpäeva jooksul arvates viimaselt kooskõlastajalt lennuloa taotluse kooskõlastamise või selle andmisest keeldumise otsuse kättesaamise päevast.
§ 7. Lennuloa andmisest või sellest keeldumisest teavitamine
(1) Välisministeeriumi konsulaarosakond teatab lennuloa taotluse esitanud välisriigi esindusele või Eesti välisesindusele viivitamatult lennuloa numbri ning muu asjakohase teabe või teatab lennuloa andmisest keeldumisest.
(2) Lennuloa andmisest või sellest keeldumisest teatab Välisministeeriumi konsulaarosakond Õhuoperatsioonide Juhtimiskeskusele, saates koopia lennuloa taotlusest ning märkides sellele lennuloa numbri ja lennuloa taotlusele vastuse andmise kuupäeva või teate, et lennuloa andmisest on keeldutud.
(3) Lennuloa andmisest keeldumisest teatab Välisministeeriumi konsulaarosakond kohe ka lennuloa taotluse kooskõlastajatele, kes on näidatud §-s 5.
§ 8. Informatsiooni vahetuse viis
Lennuloa andmisega seotud informatsiooni vahetus võib toimuda faksi või e-posti teel.
Määrust rakendatakse alates 22. detsembrist 2008. a.
Lisa TAOTLUS EESTI VABARIIGI ÕHURUUMI SISENEMISEKS JA MAANDUMISEKS


Maamaksu täiendava maksuvabastuse rakendamise kord – Riigi Teataja
Maamaksu täiendava maksuvabastuse rakendamise kord
Maamaksu täiendava maksuvabastuse rakendamise kord - sisukord
§ 2 Maksuvabastuse subjektid
§ 3 Maksuvabastuse piirsuurus
RT IV, 19.11.2016, 6
Vastu võetud 17.11.2016 nr 93
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 2, maamaksuseaduse § 11 lg 6 ja 7 ja rahandusministri 16.10.2014 määruse nr 38 “Maamaksu arvutamise ja tasumise ning maksusoodustuse taotlemise kord” § 7 alusel.
Käesoleva määrusega reguleeritakse täiendava maamaksust vabastamise ulatus ja kord Jõelähtme vallas.
§ 2. Maksuvabastuse subjektid
Vabastada täiendavalt maamaksust represseeritu ja represseerituga võrdsustatud isik okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse mõistes (edaspidi isik) tema kasutuses oleva elamumaa või maatulundusmaa õuemaa kõlviku osas, kuid mitte üle Jõelähtme Vallavolikogu (edaspidi volikogu) poolt kehtestatud piirsuuruse.
§ 3. Maksuvabastuse piirsuurus
Täiendava maamaksu vabastuse piirsuuruse kehtestab igal aastal volikogu koos maamaksumäärade kinnitamisega.
(1) Täiendava maksuvabastuse saamiseks esitab isik Jõelähtme Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) hiljemalt maksustamisaastale eelneva aasta 31. detsembriks kirjaliku avalduse järgmiste andmetega:
2) represseeritu tunnistuse number;
(2) Isik lisab avaldusele dokumendi koopia, mis tõendab isiku vastavust okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse § 2 lõikes 1 või 2 või § 4 lõikes 1 sätestatud tingimustele.
(3) Isikud, kes on täiendava maksuvabastuse taotluse esitanud ja kes omavad õigust täiendavale maksuvabastusele ka järgnevatel aastatel, ei ole kohustatud esitama täiendavat avaldust maksuvabastuse saamiseks juhul, kui ei ole muutunud maksuvabastuse tingimused või taotleja andmed.
Täiendava maksuvabastuse andmise otsustab vallavalitsus vastava korralduse andmisega.
(1) Kinnitada täiendava maamaksu vabastuse saamiseks esitatava avalduse vorm (lisa 1).
Lisa Avaldus täiendava maamaksu vabastuse saamiseks


Eesti Biokeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Eesti Biokeskuse põhimäärus - sisukord
§ 1 Eesti Biokeskus
§ 2 Eesti Biokeskuse asukoht
§ 3 Eesti Biokeskuse põhitegevus
§ 4 Eesti Biokeskuse põhiülesanded
3 EESTI BIOKESKUSE JUHTIMINE
§ 10 Rahvusvaheline nõuandev kogu
4 EESTI BIOKESKUSE VARA JA FINANTSEERIMINE
§ 11 Vara
5 ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
Vastu võetud 10.05.2002 nr 42
RTL 2002, 58, 872
jõustumine 23.05.2002
27.12.2002/88 RTL 2003, 4, 39 09.01.2003
12.02.2004/8 RTL 2004, 18, 289 28.02.2004
21.03.2005/10 RTL 2005, 34, 482 27.03.2005
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358; 94, 578; 100, 646; 102, 677; 2002, 57, 354; 87, 505; 90, 520; 96, 563; 2003, 4, 22; 21, 122; 51, 349; 81, 542; 88, 590; 2004, 22, 148) § 43 lõike 5 ning «Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse» (RT I 1997, 30, 471; 2001, 43, 237; 2002, 61, 375; 90, 521; 105, 611; 75, 495; 88, 594; 2004, 89, 615) § 13 lõike 1 punkti 3 alusel.
§ 1. Eesti Biokeskus
(1) Eesti Biokeskus on Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatav riigi teadus- ja arendusasutus, mis tegutseb teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse, teiste õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingute alusel.
(2) Eesti Biokeskusel on väikese riigivapi kujutise ning oma nimega pitsat, arveldusarved, iseseisev eelarve ning sümboolika.
§ 2. Eesti Biokeskuse asukoht
Eesti Biokeskus asub Tartus. Eesti Biokeskuse aadress on Riia 23b, 51010 Tartu.
§ 3. Eesti Biokeskuse põhitegevus
Eesti Biokeskuse põhitegevus on teadus- ja arendustegevus.
§ 4. Eesti Biokeskuse põhiülesanded
Eesti Biokeskus:
1) teostab alus- ja rakendusuuringuid;
2) tegeleb arendustegevusega geeni- ja rakutehnoloogia suundades ja rakendustes bioloogia, biomeditsiini, bio- ja keskkonnatehnoloogia ning muudes valdkondades;
3) osaleb Eesti ning rahvusvahelistes teadus- ja arendustegevuse programmides, arendab teadus- ja tehnoloogiaalast koostööd kahe- ja mitmepoolsete lepingute alusel nii kodu- kui välismaiste partneritega;
4) propageerib teaduse saavutusi ja informeerib üldsust oma tegevusest.
5) osaleb koostöös Tartu Ülikooliga kõigi kõrgharidusastmete üliõpilaste ettevalmistamisel molekulaar- ja rakubioloogia alal ja nende rakendustes vastavalt õppetöö vajadustele, kompetentsile ja teadustöö suundadele ning määrab stipendiume uurijatele ja üliõpilastele.
[RTL 2005, 34, 482 - jõust. 27.03.2005]
3. peatükk EESTI BIOKESKUSE JUHTIMINE
(1) Eesti Biokeskust juhib direktor, kes kannab vastutust Eesti Biokeskuse üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Direktor valitakse haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel ja korras avalikul konkursil. Haridus- ja teadusminister sõlmib direktoriks valitud isikuga töölepingu kuni viieks aastaks
(3) Avaliku konkursi tulemuste alusel sõlmib haridus- ja teadusminister direktoriga viieks aastaks töölepingu.
[RTL 2004, 18, 289 - jõust. 28.02.2004]
1) esindab Eesti Biokeskust;
2) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepinguid Eesti Biokeskuse töötajatega õigusaktides ettenähtud korras ning kinnitab nende ametijuhendid;
3) kinnitab Eesti Biokeskuse sisekorra- ja asjaajamise eeskirjad ning muud töökorralduslikud dokumendid;
4) kinnitab teadusnõukogu ettepanekul Eesti Biokeskuse struktuuri;
5) otsustab uurija-professori ametikoha loomise;
6) lahendab teisi talle pandud küsimusi.
(2) Oma pädevuse piires annab direktor käskkirju.
(1) Eesti Biokeskuse tegevusega seotud küsimuste lahendamiseks käesolevas määruses sätestatud ulatuses moodustatakse üheksaliikmeline teadusnõukogu.
(2) Eesti Biokeskuse töötajad valivad endi hulgast teadusnõukogusse viis liiget, direktor kuulub sinna ametikohajärgselt. Eesti Biokeskuse direktor valib kolm liiget teadusnõukogusse siduserialade teadlaste ja spetsialistide hulgast.
(3) Teadusnõukogu koosseisu kinnitab Eesti Biokeskuse direktori ettepanekul haridus- ja teadusminister viieks aastaks.
1) teeb haridus- ja teadusministrile ettepanekuid Eesti Biokeskuse põhimääruse muutmiseks;
2) kinnitab Eesti Biokeskuse sihtfinantseeritavad teadusteemad ja nende täitmise aruanded;
3) valib Eesti Biokeskuse asedirektori(d);
4) valib õigusaktides sätestatud korras Eesti Biokeskuse korralised teadustöötajad;
5) vaatab koos Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudi nõukoguga läbi instituudi õppekavad ja teeb ettepanekuid instituudi teadus- ja õppetöö korraldamise kohta;
6) võib esitada Eesti Biokeskuse töötajaid Eesti Biokeskuse välisteks autasustamisteks ja Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valimiseks ning anda vastavaid soovitusi;
7) võib esitada silmapaistvamaid uurimusi preemiate taotlemiseks;
8) vajadusel otsustab oma töötajate osaluse otstarbekuse üle teadus- ja arendustegevuse programmides ja koostööprogrammides teiste asutuste ja isikutega;
9) täidab muid talle pandud ülesandeid.
(1) Teadusnõukogu tuleb kokku esimehe, tema äraolekul aseesimehe kutsel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete kirjalikul nõudmisel.
(2) Teadusnõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt kaks kolmandikku tema liikmetest.
(3) Otsused tehakse kohalolijate lihthäälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustavaks esimehe hääl, tema äraolekul aseesimehe hääl.
§ 10. Rahvusvaheline nõuandev kogu
(1) Eesti Biokeskuse juurde moodustatakse oma eriala tippteadlastest ja spetsialistidest koosnev kuni kaheksaliikmeline rahvusvaheline nõuandev kogu. Rahvusvahelise nõuandva kogu koosseisu kinnitab Eesti Biokeskuse direktor teadusnõukogu ettepanekul.
(2) Rahvusvaheline nõuandev kogu nõustab Eesti Biokeskust teadus- ja arendustegevuse suundade valikul ning annab soovitusi muudes küsimustes.
(3) Rahvusvaheline nõuandev kogu käib koos vähemalt üks kord aastas.
4. peatükk EESTI BIOKESKUSE VARA JA FINANTSEERIMINE
§ 11. Vara
(1) Eesti Biokeskusel on oma tegevuse läbiviimiseks vara, mille moodustavad talle riigivara valitseja poolt sihtotstarbelisse kasutusse antud maa, hooned ja rajatised, seadmed, inventar ja muud materiaalsed väärtused.
(2) Eesti Biokeskus kasutab ja käsutab vara õigusaktidega sätestatud korras.
(1) Eesti Biokeskuse teadus- ja arendustegevust finantseeritakse riigieelarvest ja muudest allikatest.
(2) Teadus- ja arendustegevuse riigieelarvest finantseerimine toimub sihtfinantseerimise, riiklike teadus- ja arendusprogrammide ning uurimis- ja arendustoetuste kaudu.
(3) Eesti Biokeskuse infrastruktuuri kulud kaetakse riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu.
5. peatükk ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
(1) Eesti Biokeskus peab finants- ja statistilist arvestust õigusaktides kehtestatud korras.
(2) Eesti Biokeskuse riigieelarvest eraldatud vahendite sihtotstarbelist kasutamist ning Eesti Biokeskuse tegevuse vastavust põhimäärusest tulenevatele eesmärkidele kontrollitakse õigusaktidega sätestatud korras.
Eesti Biokeskuse korraldab ümber või lõpetab Vabariigi Valitsus haridus- ja teadusministri ettepanekul, kuulanud ära Teadus- ja Arendusnõukogu arvamuse.


Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise tugimaantee 69 Võru – Kuigatsi – Tõrva km 50,029-65,345 asuva Pringi – Kuigatsi – Soontaga lõigu rekonstrueerimise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise tugimaantee Antsla-Vaabina, kõrvalmaantee Laatre-Antsla, kõrvalmaantee Antsla-Kanepi ja kõrvalmaantee Antsla-Haabsaare teelõikude rekonstrueerimise põhiprojektidega kavandatavatele tegevustele
"Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse" (KeHJS) § 3 lõige 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 9, § 11 lõiked 2, 22, 23, 4, 8 ja 81, § 12 lõike 11 punkti 2, "Ehitusseadustiku" § 2 lõike 6, § 31 lõike 1, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 "Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" § 13 punkti 8, Maanteeameti... Loe edasi
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise Topi liiklussõlme ja Saue linna vahelise ühendustee ehitusprojektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise põhimaantee 2 (E263) Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa km 135,5-141,9 asuvale Neanurme-Pikknurme lõigule 2+1 möödasõidualade ehituse põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
"Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse" (KeHJS) § 3 lõige 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 9, § 11 lõiked 2, 22, 23, 4, 8 ja 81, § 12 lõike 11 punkti 2, "Ehitusseadustiku" § 2 lõike 6, § 31 lõike 1, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 "Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" § 13 punkti 8, Maanteeameti peadirektori 24.... Loe edasi
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 21 Rakvere-Luige km 28,95-44,50 Saara-Venevere lõigu põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
"Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse” (KeHJS) § 3 lõige 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 9, § 11 lõiked 2, 22, 23, 4, 8 ja 81, § 12 lõike 11 punkti 2, "Ehitusseadustiku" § 2 lõike 6, § 31 lõike 1, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 "Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" § 13 punkti 8, Maanteeameti... Loe edasi
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise tugimaantee 65 Võru – Räpina km 16,6-43,4 asuva Leevi–Räpina lõigu rekonstrueerimise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
"Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse" (KeHJS) § 3 lõige 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 9, § 11 lõiked 2, 22, 23, 4, 8 ja 81, § 12 lõike 11 punkti 2, „Ehitusseadustiku” § 2 lõike 6, § 31 lõike 1, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 "Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" § 13 punkti 8, Maanteeameti... Loe edasi
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 51 Võisiku-Kuningamäe lõigu põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse” (KeHJS) § 3 lõige 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 9, § 11 lõiked 2, 22, 23, 4, 8 ja 81, § 12 lõike 11 punkti 2, „Ehitusseadustiku” § 2 lõike 6, § 31 lõike 1, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu” § 13 punkti 8,... Loe edasi
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise tugimaantee 69 Võru – Kuigatsi – Tõrva km 9,410-22,070 asuva Varese – Vaabina lõigu rekonstrueerimise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse” (KeHJS) § 3 lõige 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 9, § 11 lõiked 2, 22, 23, 4, 8 ja 81, § 12 lõike 11 punkti 2, „Ehitusseadustiku” § 2 lõike 6, § 31 lõike 1, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 "Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" § 13 punkti 8, Maanteeameti... Loe edasi
Riigitee nr 4 Tallinn-Pärnu-Ikla km 133,4-143 asuva Pärnu-Uulu lõigu ehituse põhiprojektiga kavandatavate tegevuste keskkonnamõju hindamise programmi nõuetele vastavaks tunnistamise teade
Maanteeamet teatab, et on tunnistanud nõutele vastavaks keskkonnatalituse juhataja 11.05.2018 otsusega nr 15-7/18/112 riigitee nr 4 Tallinn-Pärnu-Ikla km 133,4-143 Pärnu-Uulu lõigu ehituse põhiprojektiga kavandatavate tegevuste keskkonnamõju hindamise (KMH) programmi.
Kavandatava tegevuse asukohaks on põhimaantee 4 Tallinn-Pärnu-Ikla teelõik alates Pärnu linna kaguosast Riia mnt ja Paide mnt (tugimaantee nr 59 Pärnu–Tori) ristmikust, kulgedes kuni Laane tn ristmikuni Pärnu linna territooriumil ning sealt... Loe edasi
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 37 Jõgeva-Põltsamaa km 5,100-12,951 asuva Kaave-Kaavere lõigu rekonstrueerimise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 90 Põlva-Karisilla km 0,290-11,295 Rosma–Soohara lõigu põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 11390 Tallinn-Rannamõisa-Kloogaranna km 2,6-4,1 ehitusprojektiga kavandatavatele tegevustele
Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse” (KeHJS) § 3 lõike 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 61 , § 9, § 11 lõigete 2, 22,23, 4, 8, 81 ja 9, § 12 lõike 1¹ punkti 2, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu” § 13 punkti 8, „Ehitusseadustiku” § 2 lõike 6, § 42 l... Loe edasi
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigiteede nr 18178 ja 18106 Värska-Saatse ühendustee ümberehituse põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 6 Valga-Uulu km 75,130-82,790 rekonstrueerimise ehitusprojektiga kavandatavatele tegevustele
"Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse" (KeHJS) § 3 lõike 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 61 , § 9, § 11 lõigete 2, 22,23, 4, 8, 81 ja 9, § 12 lõike 1¹ punkti 2, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 "Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" § 13 punkti 8, "Ehitusseadustiku" § 2 lõike 6, § 42 lõike 2,... Loe edasi
Maanteeamet teatab riigitee nr 4 Tallinn-Pärnu-Ikla km 133,4-143 asuva Pärnu-Uulu lõigu ehituse põhiprojektiga kavandatavate tegevuste keskkonnamõju hindamise (KMH) programmi valmimisest, programmi avalikust väljapanekust ja avalikust arutelust.
Loe lähemalt siit.... Loe edasi


RT III, 23.01.2019, 4
Vastu võetud 21.01.2019 nr 67
Almar Gluštšenko esitas Vabariigi Valimiskomisjonile 17.01.2019 üksikkandidaadi registreerimise avalduse ja kandideerimisavalduse 03.03.2019 toimuvatel Riigikogu valimistel kandideerimiseks.
Vabariigi Valimiskomisjon kontrollis esitatud dokumente ja leidis, et puudus RKVS § 30 lõike 4 punkti 2 kohaselt nõutav kautsjoni tasumist tõendava maksekorralduse koopia.
RKVS § 30 lõike 2 kohaselt lõpeb kandidaatide registreerimiseks esitamine valimispäevale eelneval 45. päeval kell 18.00. 03.03.2019 toimuvatel Riigikogu valimistel lõppes kandidaatide registreerimiseks esitamine seega 17.01.2019 kell 18.00.
RKVS § 31 lõige 6 sätestab, et kui erakond või üksikkandidaat esitab dokumendid valimispäevale eelneval 45. päeval enne kella 18.00 ning selgub, et ei ole esitatud kõiki nõutavaid dokumente, et dokumentides on andmeid puudu või esitatud dokumentides on vigu, mida ei ole võimalik kohe parandada, võetakse dokumendid vastu. Dokumentide vastuvõtja teeb dokumentide esitajale ettepaneku esitada puuduvad dokumendid või andmed või parandada vead. Sellisel juhul peab erakond või üksikkandidaat nõutava toimingu tegema hiljemalt valimispäevale eelneval 43. päeval enne kella 18.00.
Riigi valimisteenistus tegi Almar Gluštšenkole 18.01.2019 ettepaneku esitada kautsjoni tasumist tõendav dokument. Vastavalt RKVS § 31 lõikele 6 tuli puuduv dokument esitada hiljemalt 19.01.2019 enne kella 18.00.
19.01.2019 kella 18.00-ks Almar Gluštšenko ei esitanud kautsjoni tasumist tõendavat maksekorralduse koopiat ega tasunud RKVS § 30 lõike 5 kohast kautsjonit. Kautsjoni tasumisest teavitas Almar Gluštšenko alles e-kirjaga 19.01.2019 kell 23.29. Lisatud maksekorraldusest nähtub kautsjoni tasumine 19.01.2019 kell 23.04.
RKVS § 32 lõike 1 kohaselt registreerib Vabariigi Valimiskomisjon kõik selle seaduse nõuete kohaselt registreerimiseks esitatud isikud nende registreerimiseks esitamise järjekorras pärast kandidaatide registreerimiseks esitamise tähtaja lõppemist hiljemalt 40. päeval enne valimispäeva.
1. RKVS § 30 lõike 4 kohaselt esitab üksikkandidaat riigi valimisteenistusele kandidaadi registreerimise avalduse, kautsjoni tasumist tõendava maksekorralduse koopia ja kandideerimisavalduse.
2. RKVS § 32 lõike 3 punkt 2 sätestab, et kui RKVS § 31 lõikes 6 nimetatud tähtaja jooksul ei esitanud dokumentide esitaja puuduvaid dokumente või andmeid või ei parandanud kandideerimisdokumentides vigu, jätab valimiskomisjon registreerimata kandidaadi, kelle dokumente või andmeid on puudu, või kelle dokumentides on olulisi puudusi.
3. Almar Gluštšenko ei esitanud koos registreerimisdokumentidega RKVS § 30 lõike 4 punkti 2 kohaselt nõutavat kautsjoni tasumist tõendavat maksekorralduse koopiat ja ei esitanud seda ka pärast riigi valimisteenistuse ettepanekut puuduva dokumendi esitamiseks RKVS § 31 lõike 6 alusel tähtajaks 19.01.2015 enne kella 18.00. Tegemist on dokumendiga, mille RKVS § 31 lõikes 6 nimetatud tähtajaks esitamata jätmine on RKVS § 32 lõike 3 punkti 2 kohaselt kandidaadi registreerimata jätmise aluseks. RKVS § 30 lõike 5 kohaselt kannab erakond või üksikkandidaat enne kandidaatide registreerimiseks esitamist Rahandusministeeriumi arveldusarvele kautsjonina summa, mille suurus on valimiste väljakuulutamise aastal Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuutasu alammäär iga registreerimiseks esitatud isiku kohta. Kautsjoni suuruseks on 2019. aastal 500 eurot isiku kohta. RKVS § 30 lõike 5 kohaselt on kautsjoni tasumine Riigikogu valimistel kandidaatide registreerimiseks esitamise eeltingimus. Seetõttu ei ole Vabariigi Valimiskomisjonil võimalik Almar Gluštšenkot 03.03.2019 toimuvatel Riigikogu valimistel kandidaadiks registreerida.
jätta 03.03.2019 toimuvatel Riigikogu valimistel kandidaadiks registreerimata Almar Gluštšenko.