Jõustumine: 01.08.201904.03.201901.05.201809.10.201701.10.201701.06.201608.05.201501.01.201501.04.201415.02.201401.01.201415.07.201318.03.201315.10.201201.06.201220.01.201201.09.201101.06.201125.04.201115.02.201101.01.201101.09.201015.07.201008.03.201011.12.200924.07.200920.07.200925.06.200906.06.200901.03.200910.01.200926.09.200808.06.200801.06.200815.04.200801.02.200801.11.200701.10.200701.07.200715.02.200711.02.200715.08.200630.04.200626.01.200401.04.200322.06.200201.06.2002
29.12.2008 nr 55 (RTL 2009, 1, 4) 10.01.2009 (rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1.01.2009)
29.12.2008 nr 55 (RTL 2009, 1, 4) 1.03.2009
27.05.2009 nr 19 (RTL 2009, 45, 614) 6.06.2009
25.06.2009 (RT III 2009, 37, 279) 25.06.2009
07.07.2009 nr 25 (RTL 2009, 57, 825) 20.07.2009
15.07.2009 nr 28 (RTL 2009, 59, 868) 24.07.2009
Direktori pädevuses on teha otsus «Vangistusseaduse» § 10 lõike 2, § 15 lõike 4, § 22, § 32, § 33 lõike 1, § 39 lõike 4 ja § 99 alusel.
[RTL 2009, 59, 868 – jõust. 24.07.2009]
§ 12. Direktori asetäitja, kellele allub vangistusosakond, otsustuspädevus
Direktori asetäitja, kellele allub vangistusosakond, pädevuses on teha otsus «Vangistusseaduse» § 8 lõike 2, § 24 lõike 1, § 25 lõike 2, § 28 lõike 3, § 29 lõike 3, § 38 lõike 21, § 39 lõike 3, § 43 lõike 3, § 46 lõike 2 ja § 93 lõike 7 alusel.
§ 13. Julgeolekuosakonna juhataja otsustuspädevus
Julgeolekuosakonna juhata pädevuses on teha otsus «Vangistusseaduse» § 12 lõike 2, § 69 lõike 4 esimese lause ja § 103 alusel.
Korrapidaja pädevuses on teha otsus «Vangistusseaduse» § 63 lõike 4 ja § 69 lõike 4 teise lause alusel.
§ 15. Üksuse juhi otsustuspädevus või vangistusosakonna juhataja otsustuspädevus vanglates, kus ei ole üksusi
Üksuse juhi otsustuspädevuses või vangisotsosakonna juhataja otsustuspädevuses vanglates, kus ei ole üksusi, on teha otsus «Vangistusseaduse» § 16 lõike 4, § 30 lõike 2, § 31 lõike 2, § 64 lõike 4, § 65 lõike 2, § 651 lõike 4 ja § 93 lõike 3 alusel.
§ 81 [Kehtetu - RTL 2009, 1, 4 − jõust. 1.03.2009]
(1) Kinnipeetava vastuvõtmisel selgitatakse välja, kas kinnipeetav suitsetab ning kas ta soovib suitsetamisest loobuda. Kui kinnipeetav soovib suitsetamisest vangistuse kandmise ajal loobuda, hoolitsetakse tema vanglasisese nõustamise eest.
(5) Lõikes 4 nimetatud juhtudel ei või kinnipeetav kambris suitsetada, kui sinna on paigutatud mittesuitsetav kinnipeetav, keda ei ole võimalik mujale paigutada.
(1) Kinnipeetava kohta peetakse tervisekaarti sotsiaalministri 6. mai 2002. a määruse nr 76 «Tervishoiuteenuste osutamist tõendavate dokumentide loetelu ja vormid ning tervishoiuteenuste dokumenteerimise kord» kohaselt.
(5) Vanglateenistujal on õigus kinnipeetavatega suhelda vaid töösuhetest tulenevate tööülesannete täitmiseks.
(4) Kinnipeetava isiklik toimik arhiveeritakse, hävitatakse või antakse avalikku arhiivi «Arhiiviseaduses» ja Vabariigi Valitsuse 29. detsembri 1998. a määrusega nr 308 kinnitatud arhiivieeskirjas sätestatud korras.
(3) Kinnipeetavale võimaldatakse kokkusaamine korraga kuni kahe isikuga. Kui kokkusaaja on täiskasvanu, lubatakse tal kaasa võtta alaealisi lapsi vanglateenistusega eelnevalt kooskõlastatud arvul.
(1) Kokkusaamine toimub kinnipeetava või kokkusaaja kirjaliku taotluse alusel ja vangla direktori määratud vanglateenistuja loal.
§ 34 [Kehtetu − RTL 2007, 13, 192 – jõust. 11.02.2007] – rakendatakse alates 1.02.2007
(1) Loa andmisest võib keelduda, kui kinnipeetaval on olnud samal kuul üks kokkusaamine või kokkusaamisruumis ei ole taotletud ajal vaba kohta või kui kokkusaaja maines on alust kahelda.
(2)—(3) [Kehtetud − RTL 2008, 45, 619 − jõust 8.06.2008] − rakendatakse alates 1.06.2008
(1) Vangla direktori määratud vanglateenistuja võib loa andmisest keelduda, kui ta kahtleb kokkusaaja maines, kui kinnipeetaval on poole aasta jooksul üks kokkusaamine olnud või kui pikaajaline kokkusaamine võib olla ohtlik vangla julgeolekule või kinnipeetava või kokkusaaja tervisele.
(2) Lõikes 1 nimetatud otsus tehakse kahe nädala jooksul taotluse esitamisest.
(31) Kinnipeetaval või kokkusaajal on õigus võtta kokkusaamisruumi kaasa väikeses koguses mahla, kohvi, teed, kohvikoort, suhkruasendajat, limonaadi, vett, küpsiseid, �okolaadi ja kartulikrõpse, kui need on kokkusaamise eel tellitud ja ostetud vanglateenistuse vahendusel või vanglas asuvast kauplusest.
§ 461[Kehtetu – RT III 2009, 37, 279 – 25.06.2009]
Kinnipeetava kirjad saadetakse kinnipeetava kulul. Õiguskantslerile, vanglatele, Presidendi Kantseleile, prokurörile, uurijale või kohtule adresseeritud kirjad saadetakse vangla kulul.
[RTL 2009, 45, 614 – jõust. 6.06.2009]
(2) Kirja saatmisel «Vangistusseaduse» § 29 lõikes 1 ja § 97 lõikes 1 nimetatud asutustele ja isikutele võib kinnipeetav kirja vanglateenistujale kinnises ümbrikus anda. Ümbriku tagaküljele kirjutab kinnipeetav oma nime ja kirja vanglateenistujale edastamise kuupäeva.
(5) Kirjavahetuse registreerimise kaarti peetakse kalendriaasta kaupa. Kaarti säilitatakse üks aasta. Kirjavahetuse registreerimise kaarti säilitatakse viisil, mis tagab isikuandmete kaitse.
§ 491. Justiitsministeeriumile saadetava võõrkeelse vaide tõlkimine (õ) 27.07.2009 13:40
(1) Vanglateenistus saadab võõrkeelse vaide koos lisadega enne Justiitsministeeriumile edastamist tõlkijale, kellega on sõlmitud vastav leping.
(2) Tõlketeenuse kulud katab kinnipeetav. Tasu maksmine toimub tõlkija esitatud arve alusel. Enne võõrkeelse vaide vastuvõtmist võtab vanglateenistus kinnipeetavalt allkirja nõusoleku kohta, et pärast tõlkija arve esitamist arvestab vanglateenistus võõrkeelse vaide tõlkimisele kulunud summa kinnipeetava vanglasiseselt isikuarvelt maha. Tõlketeenuste hinnakiri ning raha arvutamise kord tehakse enne allkirja võtmist kinnipeetavale vanglateenistuse poolt teatavaks.
(3) Kui kinnipeetav keeldub nõusoleku andmisest, kuid tal on vanglasisesel isikuarvel olemas vahendid teenuse eest tasumiseks, edastab vanglateenistus kinnipeetava võõrkeelse vaide Justiitsministeeriumile. Justiitsministeerium annab oma vastuses kinnipeetavale võõrkeelsete dokumentide menetlusse mittevõtmise põhjendused ning selgitab Justiitsministeeriumile edastatavate võõrkeelsete dokumentide tõlkimise protsessi.
(4) Kui kinnipeetaval puuduvad vanglasisesel isikuarvel rahalised vahendid, edastab vanglateenistus kinnipeetava vaide tõlkijale ning tõlketeenuse eest tasub vanglateenistus.
(5) Kui kinnipeetav keeldub tõlketasu maksmast ning vanglateenistus on veendunud, et kinnipeetav valdab eesti keelt tasemel, mis võimaldab oma õiguste kaitsmist, jätab vanglateenistus vaide tõlkebüroole edastamata. Sellisel juhul edastab vanglateenistus kinnipeetava poolt kirjutatud võõrkeelse vaide otse Justiitsministeeriumile. Justiitsministeerium annab oma vastuses kinnipeetavale võõrkeelsete dokumentide menetlusse mittevõtmise põhjendused ning selgitab Justiitsministeeriumile edastatavate dokumentide tõlkimise protsessi.
(6) Tõlkija edastab originaaldokumendid koos eestikeelse tõlkega Justiitsministeeriumile.
(7) Tõlkimiseks kulunud aega arvestab Justiitsministeerium üldjuhul tähtaja ennistamise alusena.
(8) Justiitsministeerium arvestab vaide kohta otsuse tegemise tähtaega eestikeelse vaide saabumisele järgnevast päevast.
(9) Tõlkimise protseduuri täpsem korraldus sätestatakse vanglateenistuse ja tõlkija vahel sõlmitavas lepingus. Lepingus nähakse ette muu hulgas ka tõlkija konfidentsiaalsuskohustus ning tähtajad tõlkimiseks ja tõlke edastamiseks.
[RTL 2009, 57, 825 – jõust. 20.07.2009]
(2) „Vangistusseaduse“ § 29 lõikes 4 ja §-s 107 sätestatud isikutelt ja ametiasutustelt kinnipeetavale saabunud kiri antakse kinnipeetavale allkirja vastu viivitamata kätte suletud ümbrikus.
[Esimene lause kehtetu – RT III 2009, 37, 279 – 25.06.2009]
§ 51. Telefoni kasutamine ja helistamise registreerimine
(3) Määruse § 8 lõikes 4 nimetatud kinnipeetavad ja vahistatud ning kinnipeetavad, kellel ei ole õigust oma osakonna piires vabalt liikuda kodukorras ettenähtud telefoni kasutamise ajal saavad helistada taotluse alusel.
(4) Telefonikõnede kontrollimiseks nõuab vanglateenistus kas enne või pärast telefonikõne toimumist kinnipeetavalt järgmiste andmete kirjalikku esitamist:
2) isiku ees- ja perekonnanimi või asutuse nimi, kuhu kinnipeetav helistab;
3) telefoninumber, millele ta helistab;
4) helistamise kuupäev, kellaaeg ja kõne kestus. Kui andmed esitatakse enne helistamist, siis märgib kinnipeetav kuupäeva ja soovitava helistamise kellaaja.
(5) Vahistatu telefonikõne registreerimiseks esitab vahistatu vanglateenistusele lõike 4 punktides 1 ja 4 nimetatud andmed.
(6) Telefonikõnede registreerimise andmeid säilitatakse kalendriaasta kaupa. Andmeid säilitatakse üks aasta ning viisil, mis tagab isikuandmete kaitse.
[RTL 2009, 1, 4 − jõust. 10.01.2009] - rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1.01.2009
(1) Kinnipeetaval on õigus hoida enda juures või kinnipeetavate isiklike asjade laos (edaspidi ladu ) vanglasse saabumisel kaasa võetud asju ja vanglateenistuse vahendusel soetatud isiklikke asju.
(11) Direktori asetäitja, kellele allub avavangla osakond, võib lubada kinnipeetava taotluse alusel soetada asju vanglateenistuse vahenduseta, kui vanglateenistuse vahendusel asjade soetamine ei ole otstarbekas.
§-d 58−59 [Kehtetud − RTL 2007, 13, 192 – jõust. 11.02.2007] – rakendatakse alates 1.02.2007
Kui kinnipeetav viibib ajutiselt vanglast eemal, annab ta oma elektriseadme vanglateenistuse lattu hoiule. Vanglateenistus vähendab kinnipeetava poolt makstavat tasu proportsionaalsest ajaga, millal isik ei kasutanud elektriseadet, kui kinnipeetav taotleb summa vähendamist ja tasub 10 krooni arvestusega seotud lisakulud.
(2) Erandkorras võib vangla direktori määratud vanglateenistuja lubada kartseris kanda isiklikke riideid.
(11) Vanglateenistuses või vanglateenistuse osakonnas, kus kinnipeetav peab kandma vanglateenistuse riietust, annab kinnipeetav isiklikud riided, mille kandmiseks tal luba puudub, vanglateenistuse lattu hoiule.
(1) Hügieeninõuete täitmise tagamiseks võib direktori asetäitja, kellele allub vangistusosakond, arsti ettepanekul tehtud otsuse alusel hävitada kinnipeetavale kuuluvaid asju, kui ta on sellest kinnipeetavale allkirja vastu teatanud.
1) eseme omanikku ei ole eseme leidmise päevast alates kahe nädala jooksul kindlaks tehtud ja eseme väärtus on alla saja krooni;
(1) Kui äravõetud esemete väärtus on üle saja krooni, saadab vanglateenistus vahistatule pakis keelatud esemeid saatnud isikule asjakohase selgituse selle kohta, milliseid esemeid on pakis lubatud saata ning informatsiooni saadetud asjade kättesaamise võimaluste kohta. Kui isik ei ole kahe kuu möödumisel teabe saatmisest esemele järele tulnud, siis ese võõrandatakse, hävitatakse või kantakse riigieelarve tuludesse. Kui sama isik saadab paki teel teist korda keelatud esemeid, siis äravõetud esemeid ei tagastata, vaid võõrandatakse, hävitatakse või kantakse riigieelarve tuludesse olenemata äravõetud esemete maksumusest.
(2) [Kehtetu – RTL 2003, 41, 593 – jõust. 1.04.2003]
(2) Lühiajalise väljaviimise kulude määraks vanglateenistuse saatemeeskonna kasutamisel on Harku Vanglas 85 krooni, Tallinna Vanglas 105 krooni, Tartu Vanglas 95 krooni, Murru Vanglas 115 krooni ja Viru Vanglas 109 krooni tunnis ühe saatemeeskonna liikme kohta. Väikseimaks kuluarvestuse ühikuks on kolmkümmend minutit.
12) protokolli koostanud vanglateenistuja nimi ja ametinimetus;
14) distsiplinaarmenetluse protokolli tutvustanud vanglateenistuja nimi ja ametinimetus.
(3) Protokollile kirjutab alla selle koostanud vanglateenistuja.
4)−5) [kehtetud − RTL 2009, 1, 4 − jõust. 10.01.2009] − rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1.01.2009
§ 99 [Kehtetu − RTL 2009, 1, 4 − jõust. 10.01.2009] − rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1.01.2009
(3) [Kehtetu – RTL 2003, 41, 593 – jõust. 1.04.2003]
[Kehtetu – [RTL 2009, 45, 614 – jõust. 6.06.2009]
KINNIPIDAMISÕIEND NR …
Välja antud ……………………………………………………………………….
Sünniaeg või isikukood ……………………………………………………………
Kinnipeetava allkiri ……………………………………………………………..……
Õiendi väljaandja ees- ja perekonnanimi …………………………………………
Allkiri……………………………………………………………………………….
jäägi kinnitus. Allkiri t�eki kättesaamise kohta.
[Kehtetu − RTL 2009, 1, 4 − jõust. 10.01.2009] − rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1.01.2009.
§ 491 pealkirjast eemaldatud üleliigsed sõnad "kirja ning".
RT I, 24.07.2019, 10
(1) Sisekorraeeskirjas sätestatakse „Vangistusseadusega” kehtestatud vangistuse ja eelvangistuse kandmise tingimused ning täideviimise kord.
(2) Kinnipeetava kohta käivaid sätteid kohaldatakse ka vahistatule, kui „Vangistusseadusega” või sisekorraeeskirjaga ei ole ette nähtud teisiti.
(2) Avavangla või kinnise vangla avavanglaosakonna juht võib otsustada kinnipeetava väljapoole vanglat õppima või tööle lubamise „Vangistusseaduse” § 22 alusel käesolevas määruses sätestatud korras ja teha otsuse „Vangistusseaduse” § 10 lõike 2 alusel.
(4) Edasilükkamatul juhul võib „Vangistusseaduse” § 8 lõike 2 alusel teha otsuse kõrgeim kohalviibiv vanglateenistuse ametnik.
(1) Teabe- ja uurimisosakonna juhataja pädevuses on teha otsus „Vangistusseaduse” § 12 lõike 2, § 28 lõike 3 ja § 29 lõike 3 alusel.
Korrapidaja pädevuses on teha otsus „Vangistusseaduse” § 63 lõike 4 alusel.
§ 16. Justiitsministeeriumi otsustuspädevus
Justiitsministeeriumi otsustuspädevus „Vangistusseaduse” alusel on määratud justiitsministri 8. juuli 2003. a määruses nr 50 „Vanglate osakonna põhimäärus”.
§ 3. Isiku ja asjade läbiotsimine pääslas
§ 4. Sõiduki läbiotsimine pääslas
(4) Kinnipeetava isiklik toimik arhiveeritakse, hävitatakse või antakse avalikku arhiivi „Arhiiviseaduses” ja Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. a määruses nr 181 „Arhiivieeskiri” sätestatud korras.
(2) Kinnipidamisõiendi vorm on ühepoolne taustamustriga beežist paberist blankett mõõtmetega 147 × 210 mm, millele on kujunduselemendina trükitud sõna „KINNIPIDAMISÕIEND” ja vanglateenistuse vapi kujutis. Kinnipidamisõiendi vasaku serva ülaosas on turvaelemendina hõbedane väikese riigivapi kujutis.
§ 35. Loa andmine
(2) Kirja saatmisel „Vangistusseaduse” § 29 lõikes 1, § 97 lõikes 1 ja § 108 lõikes 1 nimetatud asutustele ja isikutele võib kinnipeetav kirja vanglateenistujale kinnises ümbrikus anda. Ümbriku tagaküljele kirjutab kinnipeetav oma nime ja kirja vanglateenistujale edastamise kuupäeva.
(6) [Kehtetu - RT I, 24.07.2019, 2 - jõust. 01.08.2019]
(2) „Vangistusseaduse” § 29 lõikes 4 ja §-s 107 sätestatud isikutelt ja ametiasutustelt kinnipeetavale saabunud kiri antakse kinnipeetavale allkirja vastu viivitamata kätte suletud ümbrikus.
(5) Vahistatu märgib vanglateenistusele esitatavas taotluses lõike 4 punktides 1, 2 ja 4–6 sätestatud andmed.
§ 59. Kinnipeetavale erandkorras lubatud asjad
§ 591. Elektriseadmete kasutamise kulude määrad
1) 10–30 W seadme eest kuus 0,63 eurot;
2) 31–100 W seadme eest kuus 2,23 eurot;
(1) Kartseris võivad kinnipeetaval olla kaasas pühakiri, tema õiguste kaitseks vajalikud õigusaktid (eelkõige „Eesti Vabariigi põhiseadus”, „Vangistusseadus”, „Vangla sisekorraeeskiri” ja „Vangla kodukord”), abielusõrmus, ususümbolid, mõistlikus koguses õppe- või usukirjandust, kirjapaberit, kirjutusvahendeid, kirjamarke, ümbrikke, tema kohta tehtud kohtuotsuseid ja -määrusi, süüdistuskokkuvõtteid, tema kirjadele saabunud vastuseid, üks telefonikaart, seep, kamm, hambapasta, hambahari, käterätt, tualettpaber ning naiskinnipeetaval hügieenisidemed.
(21) Väljasõidutunnistus vormistatakse taustamustriga sinisele blanketile mõõtmetega 180×120 mm, millele on kujunduselemendina trükitud sõna „VÄLJASÕIDUTUNNISTUS” ja vanglateenistuse vapi kujutis ning turvaelemendina vasaku serva ülaosas on hõbedane väikese riigivapi kujutis. Väljasõidutunnistuse blanketile on trükitud ka väljad käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud andmete märkimiseks.
§ 103. Tulirelva ja erivahendi arvestus
§ 104. Tulirelva ja erivahendi kasutamise otstarbe hindamine
§ 105. Toimingud pärast tulirelva kasutamist
§ 106. Tulirelva ja erivahendi kasutamise arvestus ja kasutamisest teatamine
§ 107. Keeld kasutada tulirelva ja erivahendit
§ 108. Määruste kehtetuks tunnistamine


RTL 2005, 105, 1604
Vastu võetud 07.10.2005 nr 103
Määrus kehtestatakse «Ravimiseaduse» § 26 lõike 9 punkti 1, § 53 lõike 6, § 77 lõike 3, § 88 lõike 4, § 90 lõike 8, § 31 lõike 6 punkti 2, § 17 lõike 1, § 19 lõike 5, § 65 lõike 9 punkti 1 ja § 65 lõike 9 punkti 3 alusel.
§ 1. Sotsiaalministri 17. veebruari 2005. a määrust nr 27 «Ravimite hulgimüügi tingimused ja kord» (RTL 2005, 22, 308) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 6 lõige 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) inimtervishoius kasutatavatel vaktsiinidel ja inimverest valmistatud ravimpreparaatidel kontrolli teostanud pädeva asutuse väljastatud partii vabastamise (Official Control Authority Batch Release (OCABR)) sertifikaat;»;
2) paragrahvi 6 lõiget 2 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
« 31) veterinaarmeditsiinis kasutatavatel vaktsiinidel kontrolli teostanud pädeva asutuse väljastatud partii vabastamise (Official Control Authority Batch Release (OCABR)) sertifikaat või partii tootmisprotokolli hindamise (Official Batch Protocol Review (OBPR)) sertifikaat, kui Ravimiamet on kehtestanud sisseveetava vaktsiinipartii suhtes ühe eelnimetatud nõuetest.»
§ 2. Sotsiaalministri 11. märtsi 2005. a määrust nr 42 «Nõuded pädeva isiku kvalifikatsioonile ja kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide loetelu» (RTL 2005, 32, 459) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 8 lõike 1 punkti 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) vähemalt kolmeaastane töökogemus apteegiteenuse osutajana üld- või haiglaapteegis viimase viie aasta jooksul.»;
2) paragrahvi 8 lõike 2 punkti 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) vähemalt üheaastane töökogemus apteegiteenuse osutajana või veterinaararstina viimase viie aasta jooksul.»;
3) paragrahvi 9 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Käesolevas määruses pädeva isiku kvalifikatsioonile kehtestatud nõudeid ei kohaldata isiku suhtes, kes «Ravimiseaduse» jõustumisel töötas sama apteegi juhatajana jaemüügi tegevusloaga ettevõttes, täitis pädeva isiku ülesandeid ja töötas kvaliteedi eest vastutava isikuna ravimite hulgimüügi tegevusloaga ettevõttes või kvalifitseeritud isikuna ravimite tootmise tegevusloaga ettevõttes. Nimetatud isik võib jätkata vastava tegevusala pädeva isikuna töötamist, tingimusel, et tootmise pädeva isiku korral on täidetud «Ravimiseaduse» § 53 lõikes 3 kehtestatud nõue.»
§ 3. Sotsiaalministri 18. veebruari 2005. a määrust nr 34 «Ravimi müügiloa andmise aluseks olevate tingimuste muudatuste liigid ning muudatuste taotlemise tingimused ja kord» (RTL 2005, 23, 319) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 3 lõiget 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (8) II tüüpi muudatuse kinnitamisest või selle tagasilükkamisest teatatakse taotlejale kirjalikult.»
§ 4. Sotsiaalministri 17. veebruari 2005. a määrust nr 23 «Ravimi kliinilise uuringu teostamise tingimused ja kord» (RTL 2005, 22, 304) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 2 lõiget 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Veterinaarravimi kliinilise uuringu teostamiseks tuleb Ravimiametile esitada taotlus, lõikes 1 nimetatud andmed ja dokumendid, arvestades lõigetes 2 ja 3 sätestatut.»;
2) paragrahvi 4 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Veterinaarravimi kliinilise uuringu korral edastab Ravimiamet taotluse koopia koos dokumentidega Põllumajandusministeeriumile kooskõlastuse saamiseks.»
§ 5. Sotsiaalministri 17. veebruari 2005. a määrust nr 21 «Tervisekaitsenõuded apteekidele ja nende struktuuriüksustele» (RTL 2005, 22, 302) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 3 lõiget 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Valgustatus peab olema apteegi valmistamisruumides, müügisaali kassapiirkonnas ja pakkimiskohas 500 lx, müügisaalis, kus teenindatakse külastajaid, ja personaliruumis ning pesuruumis 300 lx ning laoruumis ja tualettruumis 200 lx. Valgustatuse mõõtmisel arvestatakse Eesti standardi EVS-EN 12464-1:2003 «Valgus ja valgustus. Töökohavalgustus» nõudeid.»;
2) määrust täiendatakse lisaga käesoleva määruse lisa nr 1 sõnastuses.
§ 6. Sotsiaalministri 18. veebruari 2005. a määruse nr 31 «Ravimiameti eriluba nõudva kauba sisse- ja väljaveo ning ravimite isiklikuks tarbimiseks kaasavõtmise või posti teel saatmise tingimused ja kord, erilubade vormid ning Ravimiameti eriluba nõudvate kaupade loetelu» lisa 2 muudetakse ning asendatakse käesoleva määruse lisaga nr 2.
§ 7. Sotsiaalministri 18. veebruari 2005. a määrust nr 29 «Ravimi müügiloa andmise ja müügiloa uuendamise taotlemise ja taotluse menetlemise ning Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi pädeva asutuse hinnangu tunnustamise tingimused ja kord» muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 3 täiendatakse lõigetega 7 ja 8 järgmises sõnastuses:
« (7) Vastastikuse tunnustamise protseduuri või detsentraliseeritud protseduuri kohaldatakse ainult neile traditsioonilistele taimsetele preparaatidele, mille kohta on Taimsete Ravimite Komitee koostanud monograafia või mis sisaldavad droogi või taimset toodet või nende omavahelisi kombinatsioone, mis kuuluvad nimetatud komitee poolt koostatud nimekirja.
(8) Kui esitatakse taotlus müügiloa saamiseks traditsioonilisele taimsele ravimile, mida on Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis meditsiiniliselt kasutatud vähem kui 15 aastat, kuid mis ülejäänud osas vastab «Ravimiseaduse» § 8 lõikes 2 toodud tingimustele, esitab Ravimiamet taotlusega seotud asjakohased dokumendid Euroopa Ravimiameti juures asuvale Taimsete Ravimite Komiteele.»
§ 8. Sotsiaalministri 18. veebruari 2005. a määrust nr 28 «Ravimi müügiloa taotluse liigid ja vorminõuded, täiendava dokumentatsiooni loetelu, täiendavale dokumentatsioonile esitatavad nõuded, taotluse erialase hindamise tasu suurus taotluse eri liikide kaupa ning tasu arvestamise ja tasumise kord» muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 3 lõiget 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Müügiloa taotlemisel bioloogiliselt täiesti sarnasele ravimpreparaadile määrab Ravimiamet lisaks § 4 lõikes 3 nimetatud moodulites 1, 2 ja 3 esitatavatele andmetele vajaliku teabe hulga igal üksikjuhul eraldi.»;
2) paragrahvi 3 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
3) määruse lisa 1 muudetakse ning asendatakse käesoleva määruse lisaga nr 3.
Sotsiaalministri 7. oktoobri 2005. a määruse nr 103 «Sotsiaalministri määruste muutmine»
Sotsiaalministri 17. veebruari 2005. a määruse nr 21 «Tervisekaitsenõuded apteekidele ja nende struktuuriüksustele»
Maksimaalne elusorganismide arv
Õhk PMÜ/m3 Õhk sadenemismeetodiga söötmeplaadil diam. 90 mm PMÜ1/4 tunni jooksul2 Pinnad puutemeetodiga söötmeplaadiga diam. 55 mm, pindala 24 cm2 PMÜ plaadi kohta Käteproov 5 sõrme PMÜ
Assisteerimisruum 200 100 50 ei leidu
Steriilibloki assisteerimisruum 100 50 25 ei leidu
Jaendamisruum – – 50 ei leidu
1 PMÜ – pesa moodustav ühik.
2 Üksikuid söötmeplaate võib hoida lahti vähem kui neli tundi. Proove võetakse töö ajal.
Eriloa nr: V-xxxx/ppkkaa
RAVIMI MÜÜGILOA TAOTLUS
Taotluse number*
Vastuvõtmise kuupäev*
* täidab Ravimiamet
DEKLARATSIOON JA ALLKIRI
Ravimpreparaadi nimi:
Ravimvorm:
Isik, keda taotleja on volitanud Ravimiametiga lävima:
Käesolevaga kinnitan, et taotlust täiendavas dokumentatsioonis on esitatud kõik olemasolevad andmed, mis on olulised preparaadi kvaliteedi, ohutuse ja efektiivsuse suhtes.
Käesolevaga kinnitan, et riigilõiv taotluse esitamise eest on tasutud ning taotluse hindamise tasu makstakse vastavalt esitatud arvele kehtiva korra kohaselt.
maksekorralduse koopia on esitatud taotluse lisas 6.1
Allakirjutamise koht ja aeg:
1. TAOTLUSE LIIK
1.1. Taotluse sisu
1.2. Määratlus harvakasutatava ravimina
1.3. Müügiloa laiendus
1.4. Müügiloa taotluse liik
2. MÜÜGILOA TAOTLUSE ANDMED
2.1. Nimi (nimed) ja ATC kood
2.2. Tugevus, ravimvorm, manustamisviis, pakend ja pakendi suurus
2.3. Ravimpreparaadi klassifikatsioon
2.4. Müügiloa hoidja, kontaktisikud, ettevõte
2.5. Tootjad
2.6. Kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis
3. TEADUSLIK NÕUSTAMINE
4. PEDIAATRILISE ARENGU PROGRAMM
5. TEISED MÜÜGILOA TAOTLUSED
6. LISATUD DOKUMENDID
1.1.1. Vastastikuse tunnustamise protseduur
Viidatav liikmesriik:
Müügiloa andmise kuupäev:
(esitada tuleb müügiloa koopia, 5.2.)
Protseduuri number:
AT BE CY CZ DE DK EE EL ES FI FR HU IS IE IT LI LT LU LV MT
NL NO PL PT SE SI SK UK
1.1.2. Riiklik protseduur
Kas on plaanis algatada järgnev vastastikuse tunnustamise protseduur? Ei Jah
Kui jah, kaasatav riik või riigid (kui on teada):
1.2. Kas on esitatud taotlus ravimpreparaadile harvakasutatava ravimi staatuse saamiseks? Ei Jah
Käimasoleva protseduuri nr:
Määratletud, kuupäev:
Määratletud, tuginedes olulise kasu kriteeriumile Ei Jah
EÜ harvakasutatavate ravimite registri nr:
Määratlusotsuse koopia on esitatud lisas 6.17
Määratlemisest keeldutud, kuupäev:
Komisjoni otsuse viitenumber:
Taotlus ravimpreparaadile harvakasutatava ravimi staatuse saamiseks on tagasi võetud, kuupäev:
Kas käesolevas taotluses taotletava seisundi
osas on mõnele ravimpreparaadile antud harvakasutatava ravimi staatus? Ei Jah märkige nr
Kas käesolev ravimpreparaat on sarnane
(EÜ Komisjoni määruse 847/2000/EÜ art 3 mõistes) harvakasutatava ravimi staatusega preparaadiga,
millele on antud müügiluba? Ei Jah
1.3. Kas käesolev taotlus muudab olulisel määral Teie olemasolevat müügiluba
(vt muutused, mis on loetletud käesoleva määruse lisas, mille puhul tuleb esitada uus müügiloa taotlus)?
Jah täitke järgnevad jaotised ja 1.4.
Ei täitke ainult 1.4.
Olemasoleva müügiloa andmed:
Müügiloa hoidja nimi:
Olemasoleva preparaadi nimi:
Müügiloa (-lubade) number:
Kas käesolev taotlus on esitatud müügiloa laiendamiseks?
Jah täitke jaotis 1.3.1.
Ei täitke jaotis 1.3.2.
1.3.1. Olemasoleva müügiloa muutmine on käsitletav müügiloa laiendusena
ravimvormi muutus või uus ravimvorm
uus tugevus / toimeaine sisalduse muutus
uue manustamisviisi lisamine või manustamisviisi muutmine
farmakokineetika muutus
biosaadavuse muutus
toimeaine kvalitatiivne muutus, mis ei ole defineeritud uue toimeainena
(vt definitsiooni Notice to Applicants, Vol 2A, 1. peatükk)
asendamine erineva soola/estriga, kompleksiga/derivaadiga (sama terapeutiline toime)
asendamine erineva isomeeriga, isomeeride seguga, segu asendamine isoleeritud isomeeriga
bioloogilise aine või biotehnoloogilise produkti asendamine
muu(d) muutus(ed), palun täpsustage
1.3.2. Olemasoleva müügiloa muutus ei ole käsitletav müügiloa laiendusena
ühe või rohkema toimeaine lisamine, k.a vaktsiinide antigeense komponendi lisamine
ühe või rohkema toimeaine ärajätmine, k.a vaktsiinide antigeensed komponendid
olemasoleva toimeaine kvalitatiivne muutus, mis on defineeritud uue toimeainena (vt definitsiooni Notice to Applicants, Vol 2A, 1. peatükk)
bioloogilise aine või biotehnoloogilise preparaadi asendamine
1.4.1. Iseseisev taotlus
1.4.1.1. Originaaluuringutel põhinev taotlus
tuntud toimeaine
1.4.1.2. Avaldatud kirjandusandmetel põhinev taotlus
1.4.2. Piiratud andmetega (lühendatud) taotlus
1.4.2.1. Taotlus preparaadile, mis on olemuselt täiesti sarnane müügiloaga preparaadile ja on esitatud originaalpreparaadi müügiloa hoidja nõusolekul
Originaalpreparaadi nimi, tugevus, ravimvorm
Müügiloa number (numbrid):
Müügiloa hoidja nõusolek on esitatud lisas 6.2
1.4.2.2. Olemuselt täiesti sarnane
1.4.2.2.1. Olemuselt täiesti sarnane («geneeriline taotlus»)
Andmed originaalpreparaadi kohta (müügiluba on kehtinud vähemalt 6/10 aastat EEA-s)
Preparaadi nimi, tugevus, ravimvorm:
Esimene müügiluba, kuupäev:
Liikmesriik (EEA):
Andmed referentspreparaadi kohta
Andmed bioekvivalentsusuuringuks kasutatud preparaadi kohta (kui on kohaldatav)
Preparaadi päritolu (liikmesriik):
1.4.2.2.2. Taotletavad näidustused, manustamisviis või annused on teistsugused
kui olemuselt sarnasel ravimil
Erinevused võrreldes originaalpreparaatidega
erinev ravimvorm
erinev tugevus (toimeaine(te) kvantitatiivne muutus)
erinev manustamisviis
erinev farmakokineetika (k.a erinev biosaadavus)
erinev terapeutiline kasutamine
teised erinevused
1.4.3. Fikseeritud kombinatsiooni taotlus
Uus preparaat, mis sisaldab tuntud toimeaineid, mida senini ei ole kombinatsioonis kasutatud
1.5. Traditsiooniline taimne ravim
Preparaadi kohta on Taimsete Ravimite Komitee koostanud monograafia
Ravimis sisalduv droog või taimne toode või nende omavaheline kombinatsioon, kuulub Taimsete Ravimite Komitee poolt koostatud nimekirja
2.1.1. Preparaadi nimi
vastastikuse tunnustamise protseduuri puhul erinevates liikmesriikides kasutatud erinevad nimed on esitatud lisas 6.18
2.1.2. Toimeaine(te) nimi*:
2.1.3. Farmakoterapeutiline rühm
(kasutada kehtivat ATC koodi):
ATC koodi taotlus läbivaatamisel
2.2.1. Tugevus ja ravimvorm (kasutage kehtivaid Euroopa farmakopöa (Ph. Eur.) standardtermineid)
Tugevus(ed)
2.2.2. Manustamisviis
(kasutage kehtivaid Ph. Eur. standardtermineid)
2.2.3. Pakend, sulgur ja manustamise abivahend(id), k.a kasutatud materjali kirjeldus
Iga pakenditüübi kohta märkige
2.2.3.1. Pakendi suurus(ed)**
2.2.3.2. Taotletav kõlblikkusaeg
2.2.3.3. Taotletav kõlblikkusaeg pärast pakendi esmast avamist
2.2.3.4. Taotletav kõlblikkusaeg pärast preparaadi manustamiskõlblikuks muutmist või lahustamist
2.2.3.5. Taotletavad säilitustingimused
2.2.3.6. Taotletavad säilitustingimused pärast pakendi esmast avamist
taotlusele lisatud näidiste nimekiri on esitatud lisas 6.16
2.3.1. Taotletav klassifikatsiooniline kuuluvus
2.3.2. Retseptiravimite kohta
piiratud kasutusega retsept
* Ära tuleb märkida vaid üks nimi tähtsuse järjekorras: INN (rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus), Ph. Eur., riiklik farmakopöa, üldkasutatav nimi, teaduslik nimi; toimeaine kohta tuleb märkida soovitatud INN, kui tarvis, lisatakse soola või hüdraadi vorm
** Vastastikuse tunnustamise protseduuri korral tuleb loetleda kõik viidatavas riigis müügiloa saanud pakendid
2.4. Müügiloa hoidja / kontaktisik / ettevõte
2.4.1. Taotletava müügiloa hoidja / isik, kes on õiguslikult vastutav ravimi turuletoomise eest
(Ettevõtte) nimi:
tõend, et (taotleja) ettevõte on asutatud EEA-s on esitatud lisas 6.3
2.4.2. Isik/ettevõte, kes on volitatud lävima Ravimiametiga taotleja nimel taotluse menetlemise vältel
kui erineb punktis 2.4.1 märgitust, on volitus esitatud lisas 6.4
2.4.3. Isik/ettevõte, kes on volitatud lävima müügiloa hoidja nimel Ravimiametiga pärast müügiloa väljastamist, kui see erineb punktis 2.4.2 nimetatust
2.4.4. Ravimite ohutusega tegelev pädev isik EEA-s
24 h telefon:
pädeva isiku elulookirjeldus on esitatud lisas 6.5
2.4.5. Müügiloa hoidja esindaja ravimite reklaami ja infoga seotud küsimustes
2.5.1. Volitatud tootja(d) (või importijad), kes vastutab (vastutavad) partii kasutamiseks vabastamise eest (märgitakse ka pakendi infolehes ja vajadusel pakendi märgistusel)
Tootmisloa number:
tootmisloa (-lubade) koopiad on esitatud lisas 6.6
põhjendus, miks partii kasutamiseks vabastamise eest vastutajatena on nimetatud rohkem kui üks tootja (lisas 6.7)
Verepreparaatide ja vaktsiinide kohta:
Riikliku labori (OMCL) andmed, kus toimub ametlik partii kasutamiseks vabastamine
2.5.1.1. Partii kontrolli/testimise korraldamine. Partii kontrolli/testimise ettevõte (ettevõtted) EEA-s või riikides, kus toimib MRA/PECA* (kui erineb punktis 2.5.1 nimetatust):
2.5.2. Ravimpreparaadi tootja(d) ja tootmiskoht (-kohad):
(k.a nende lahustite tootmiskohad, mis on eraldi pakendites, kuid kuuluvad ravimi juurde)
ravimpreparaadi tootja funktsioonide lühikirjeldus
tootmisprotsessis osalevate erinevate tootmiskohtade järjestust näitav voodiagramm on esitatud lisas 6.8
* Mutual Recognition Agreement/Protocol to the Europe Agreement on Conformity Assessment and Acceptance of industrial products
2.5.2.1. EEA-s asuv tootmiskoht
Tootmisloa number
tootmisload on esitatud lisas 6.6
Pädeva isiku nimi
(kui ei ole märgitud tootmisloale)
2.5.2.2. Tootmiskoht asub väljaspool EEA-d
kui toimib MRA/PECA, on tootmisloaga võrdsustatud dokument esitatud lisas 6.6
Kas tootmiskohta on inspekteerinud headele tootmistavadele (GMP) vastavuse suhtes EEA riigi või sellise riigi pädev asutus, kus toimib MRA/PECA?
Kui jah, esitatakse lisas 6.9 igas tootmiskohas inspektsiooni teostanud pädeva asutuse kinnitus, milles on näidatud:
– viimase GMP inspektsiooni kuupäev
– inspektsiooni teostanud pädeva asutuse nimi
– inspektsiooni liik (müügiloa väljastamise eelne/järgne/eri-/korduvinspektsioon)
– preparaatide kategooriad ja tegevused, mida inspekteeriti
Inspektsiooni tulemus vastab GMP nõuetele: Jah Ei
2.5.3. Toimeaine(te) tootja(d) (loetleda kõik tootmisprotsessis osalevad tootmiskohad, ainult vahendajate ja tarnijate andmed ei ole aktsepteeritavad)
igas tootmiskohas teostatava etapi lühikirjeldus
Kas toimeaine(te)le on väljastatud Euroopa farmakopöa sobivussertifikaat?
Toimeaine nimi:
Viimase uuendamise kuupäev
sobivussertifikaadi koopia on esitatud lisas 6.10
Kas toimeaine kohta kasutatakse põhitoimikut (EDMF)?
kiri, mis võimaldab Ravimiametil juurdepääsu toimeaine piiratud kasutamiseks mõeldud andmetele (vt «European DMF procedure for active ingredients») on esitatud lisas 6.10
toimeaine tootja kirjaliku kinnituse koopia selle kohta, et taotlejat teavitatakse tootmisprotsessi ja spetsifikatsioonide muutustest, on esitatud lisas 6.11
Kas käesoleva taotluse puhul kasutatavale vaktsiini antigeeni põhitoimikule (Vaccine Antigen Master File – VAMF) on väljastatud EMEA sertifikaat või on esitatud taotlus selle saamiseks?
Aine nimi:
VAMF sertifikaadi omaniku nimi / VAMF taotleja
Taotluse/sertifikaadi number:
Esitamise kuupäev (kui on läbivaatamisel)
Kinnitamise või viimase täiendamise kuupäev (kui on kinnitatud)
sertifikaadi koopia on esitatud lisas 6.19
Kui toimeaine tootjat on inspekteerinud EEA riik, on järgnev teave esitatud lisas 6.9 iga tootmiskoha kohta:
– EEA riigi pädeva asutuse teostatud viimase inspektsiooni kuupäev (aaaa-kk-pp):
– inspekteeritud ainete kategooriad ja tegevused
Inspektsiooni tulemus: Positiivne Negatiivne
2.5.4. Lepingulised ettevõtted, kus toimusid biosaadavus- või bioekvivalentsusuuringud või verepreparaatide tootmisprotsesside valideerimine
Iga lepingulise ettevõtte puhul tuleb näidata, kus teostati analüütilised testid ja kus koguti kliinilisi andmeid, ning märkige:
Lepingujärgsed kohustused
2.6.1. Toimeaine(te) ja abiaine(te) kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis
(märkida ühik, mille kohta koostis on esitatud, nt 1 kapsel)
Toimeaine(d)* Kogus Ühik Viide/monograafia standard
Abiaine(d) Kogus Ühik Viide/monograafia standard
Andmeid tootmises kasutatud ülehulkade kohta ei märgita koostises, kuid tuleb märkida järgnevalt
Toimeaine(d) Kogus Ühik
Abiaine(d) Kogus Ühik
* iga aine kohta tuleb märkida vaid üks nimi järgmises tähtsuse järjekorras:
INN (soovitatud INN, millele on vajadusel lisatud soola või hüdraadi nimi), Ph. Eur., riiklik farmakopöa, üldkasutatav nimi, teaduslik nimi
2.6.2. Loetelu loomset ja/või inimpäritolu materjalidest, mida preparaat sisaldab või mida kasutati preparaadi tootmisprotsessis
Otstarve*
Loomset päritolu, vastuvõtlik TSE-le**
Muu loomset päritolu
Inimpäritolu
TSE sobivussertifikaat (number)
TA AA R
Ph. Eur. TSE sobivussertifikaat on esitatud lisas 6.12
2.6.3. Kas käesoleva taotluse puhul kasutatavale plasma põhitoimikule
(Plasma Master File – PMF) on väljastatud EMEA sertifikaat või on esitatud taotlus selle saamiseks?
Aine, mis viitab PMF-le:
PMF sertifikaadi omaniku nimi / PMF taotleja
Taotluse/sertifikaadi number
(kui on läbivaatamisel)
Kinnitamise või viimase täiendamise kuupäev
(kui on kinnitatud)
sertifikaadi koopia on esitatud lisas 6.20
2.6.4. Kas preparaat sisaldab või koosneb geneetiliselt modifitseeritud organismidest (GMO)
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ artikli 2 tähenduses?
Kui jah, siis kas preparaat vastab Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ?
Pädevate asutuste kirjalik nõusolek GMOde vabastamiseks keskkonda on esitatud lisas 6.13
* TA = toimeaine, AA = abiaine (k.a lähteained, mida kasutatakse toime- või abiaine tootmiseks),
R = reagent/sööde (k.a need, mida kasutatakse rakupankade tootmiseks)
** vastavalt CPMP Note for Guidance 2. sektsiooni definitsioonile
3.1. Kas antud preparaadi puhul on CPMP/CHMP andnud teaduslikku nõu?
Kirja viide:
Kirja koopia on esitatud lisas 6.14
3.2. Kas sellele preparaadile on liikmesriik andnud teaduslikke soovitusi?
Liikmesriik (-riigid)
4. PEDIAATRILINE ARENGUPROGRAMM
4.1. Kas selle preparaadi kohta on pediaatrilise arengu programm?
Kui jah, märkige vastavad jaotised lisadokumentatsioonis, kui need on lisatud
5. TEISED MÜÜGILOATAOTLUSED
5.1. Riiklikud taotlused
5.1.1. Kas sama* preparaadi müügiloa taotluse läbivaatamine on mõnes teises liikmesriigis pooleli?
Ei Jah täita jaotis 5.2
5.1.2. Kas samale* preparaadile on mõnes teises liikmesriigis väljastatud müügiluba?
Ei Jah täita jaotis 5.2, esitage müügiloa koopia
Kas käesoleva taotluse ja teises liikmesriigis sama preparaadi taotluse/müügiloa vahel on terapeutiliselt olulisi erinevusi?
Kui jah, täpsustage:
5.1.3. Kas sama* preparaadi müügiluba on mõnes teises liikmesriigis tagasi lükatud / peatatud /
kehtetuks tunnistatud?
* Taotluse esitaja kuulub samasse emaettevõttesse või ettevõtete gruppi või mis on lepingulised ettevõtted, toimeaine(te) kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis ning ravimvorm on samad
5.2. Müügiloa taotlus samale* preparaadile EEA-s
Müügiluba on väljastatud
Preparaadi (väljamõeldud) nimi
müügiluba on esitatud lisas 6.15
Taotlus on läbivaatamisel
Tagasilükkamise kuupäev
Taotleja on taotluse tagasi võtnud enne müügiloa väljastamist
Tagasivõtmise kuupäev
Preparaadi nimi:
Tagasi võetud pärast müügiloa väljastamist
Müügiloa on peatanud / kehtetuks tunnistanud pädev asutus
Peatamise / kehtetuks tunnistamise kuupäev
Peatamise / kehtetuks tunnistamise põhjus
5.3. Sama preparaadi mitmekordne taotlus
mitmekordne taotlus preparaadile:
teis(t)e preparaadi (preparaatide) nimi(ed):
taotluste esitamise kuupäev(ad):
Taotleja(d):
5.4. Müügiloa taotlus samale* preparaadile väljaspool EEA-d
* Taotluse esitaja kuulub samasse emaettevõttesse või ettevõtete gruppi või mis on lepingulised
ettevõtted, toimeaine(te) kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis ning ravimvorm on samad
6. LISATUD DOKUMENDID (vajadusel)
6.1 Riigilõivu tasumise maksekorralduse koopia
6.2 Müügiloa hoidja nõusolek andmete kasutamiseks
6.3 Tõend, et taotleja asub EEA-s
6.4 Volitus müügiloa taotlejalt/hoidjalt
6.5 Ravimi ohutuse eest vastutava pädeva isiku elulookirjeldus
6.6 Tootmisluba (või sellega võrdsustatud dokument väljaspool EEA-d, kus toimib MRA/PECA)
6.7 Põhjendus, kui ravimi partii kasutamiseks vabastamise eest vastutab rohkem kui üks tootja
6.8 Voodiagramm, mis näitab preparaadi tootmisprotsessi kaasatud erinevad tootmiskohad (ära on näidatud kolmandates riikides toodetud ravimite seeria müügiks vabastamise eelsed proovivõtmise ning testimiskohad)
6.9 Tootmiskohta (-kohti) inspekteerinud pädeva asutuse kinnitus
6.10 Toimeaine dokumentatsioonile juurdepääsu võimaldav kiri (Letter of Access) või Ph. Eur. sobivussertifikaadi koopia
6.11 Toimeaine tootja kirjaliku kinnituse koopia selle kohta, et taotlejat teavitatakse tootmisprotsessi ja spetsifikatsioonide muutustest vastavalt Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 2001/83 lisale I
6.12 Ph. Eur. sobivussertifikaadid TSE kohta
6.13 Pädevate asutuste kirjalik nõusolek GMO vabastamiseks keskkonda
6.14 CHMP teaduslik nõuanne (kirja koopia)
6.15 Teistes EEA riikides välja antud müügilubade koopiad ja nendega võrdsed dokumendid kolmandates riikides nõudmisel (piisab nende lehekülgede koopiast, kus on märgitud müügiloa number, müügiloa väljastamise kuupäev ja pädeva asutuse esindaja allkiri)
6.16 Taotlusega koos esitatud pakendi näidiste ja kavandite nimekiri
6.17 Harvakasutatavaks ravimiks määratlemise otsuse koopia
6.18 Preparaadi nimed ja müügiloa hoidjate nimed kaasatud liikmesriikides
6.19 EMEA poolt väljastatud vaktsiini antigeeni põhitoimiku (VAMF) sertifikaadi koopia
6.20 EMEA poolt väljastatud plasma põhitoimiku (PMF) sertifikaadi koopia


text:
Lääne-Nigula valla kogukonnakogude statuut – Riigi Teataja
Lääne-Nigula valla kogukonnakogude statuut
Lääne-Nigula valla kogukonnakogude statuut - sisukord
§ 2 Kogukonnakogu eesmärk
§ 3 Kogukonnakogude piirkonnad
§ 4 Kogukonnakogu liikmed
§ 5 Kogukonnakogu esimees ja aseesimees
§ 6 Kogukonnakogu ülesanded
§ 7 Kogukonnakogu töökorraldus
§ 8 Kogukonnakogu tegevuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 30.08.2018, 21
Käesolev määrus reguleerib kogukonnakogude moodustamist, kogukonnakogu pädevust ja töökorraldust Lääne-Nigula vallas (edaspidi vald).
§ 2. Kogukonnakogu eesmärk
Kogukonnakogu eesmärk on kohaliku initsiatiivi ja identiteedi hoidmine, kohaliku omavalitsuse üksuse elanike kaasamine kohaliku elu küsimuste otsustamisse ning piirkondlike huvide esindamine valla ülesannete täitmisel.
§ 3. Kogukonnakogude piirkonnad
(1) Lääne-Nigula vallas moodustatakse alljärgnevad kogukonnakogud:
1) Risti kogukonnakogu moodustavad Risti alevik ning Kuijõe, Piirsalu, Rõuma, Kuke, Jaakna ja Rehemäe küla;
2) Palivere kogukonnakogu moodustavad Palivere alevik ning Allikmaa, Luigu ning Vidruka külad;
3) Taebla kogukonnakogu moodustavad Taebla alevik ning Kadarbiku, Pälli, Tagavere, Koela, Kirimäe, Nihka, Leediküla, Kedre, Turvalepa, Võntküla, Nigula ja Väänla küla;
4) Oru kogukonnakogu moodustavad Linnamäe küla, Auaste küla, Oru küla, Saunja küla, Kärbla küla, Salajõe küla, Ingküla, Vedra küla, Niibi küla, Soolu küla, Mõisaküla, Keedika küla, Seljaküla, Uugla küla ja Jalukse küla.
(2) Teise kogukonnakogu tegevuspiirkonnaga piirnevatel asulatel on õigus esitada taotlus kogukonnakogu tegevuspiirkonna muutumiseks ja üleminekuks teise kogukonna tegevuspiirkonda kui selle poolt on avalikul koosolekul vähemalt ½ asula elanikest. Vastav avalik koosolek kutsutakse kokku Lääne-Nigula valla aleviku ja külavanema statuudi § 2 lõikes 1 sätestatud korras.
§ 4. Kogukonnakogu liikmed
(1) Kogukonnakogusse kuuluvad:
1) vastava kogukonnakogu piirkonnast valitud volikogu liikmed;
2) Lääne-Nigula aleviku- ja külavanema statuudi alusel piirkonnast valitud aleviku- või külavanemad, nende puudumisel piirkonnas asulate aleviku- ja külaseltside esindajad;
3) piirkonnas elav vallavalitsuse liige;
4) piirkonnas asuva koolieelse lasteasutuse ja üldharidusasutuse hoolekogu esindaja;
5) piirkonnas elavad noortevolikogu liikmed kui noortevolikogu on moodustatud;
6) piirkonna ettevõtjate esindaja.
(2) Kogukonnakogu koosseisu kinnitab ja selles teeb muudatusi komisjon, mille esimees on vallasekretär ja liikmed vallavalitsuse õigusnõunik ja abivallasekretär-personalijuht. Komisjoni otsusega mittenõustumisel on huvitatud isikul õigus esitada kaebus 30 päeva jooksul, arvates teadasaamisest, Lääne-Nigula Vallavolikogule.
§ 5. Kogukonnakogu esimees ja aseesimees
1) esindab kogukonnakogu vastavalt valla põhimäärusega ning käesoleva statuudiga antud pädevusele;
3) koostab kogukonnakogu koosoleku päevakorra projekti arvestades volikogu, vallavalitsuse ja kogukonnakogu liikmete ettepanekuid;
6) allkirjastab kogukonnakogu kirjad ja koosoleku protokollid;
(3) Kogukonnakogu esimees ja aseesimees valitakse salajasel hääletusel kogukonnakogu koosseisu häälteenamusega.
§ 6. Kogukonnakogu ülesanded
(1) Kogukonnakogul on õigus:
1) avaldada arvamust ja teha ettepanekuid valla eelarvestrateegia, arengukava ning valdkondlike ja piirkondlikes arengukavade ning vallaeelarve projekti kohta;
2) avaldada arvamust ja teha ettepanekuid vallavalitsusele ja volikogule teistes kohaliku elu küsimustes;
3) teha kohaliku elu küsimustes volikogule või vallavalitsusele algatusi õigusaktide vastuvõtmiseks, muutmiseks või kehtetuks tunnistamiseks, mis võetakse arutusele volikogus või vallavalitsuses hiljemalt kolme kuu jooksul;
4) esitada vallavalitsusele arupärimisi, millele tuleb vastata 30 päeva jooksul;
5) teha volikogule ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks;
6) teha osavallakogu valimiskomisjonile ettepanek kogukonnakogu koosseisu muutmiseks.
3) vallaeelarve projekt;
4) iga- aastane teede investeeringute kava;
5) kogukonnakogu statuudi muudatused;
6) Muud dokumendid, mille osas peetakse kogukonnakogu seisukohta vajalikuks.
§ 7. Kogukonnakogu töökorraldus
(2) Esimese kogukonnakogu koosoleku kutsub kokku vallavolikogu esimees 30 päeva jooksul pärast kogukonnakogu koosseisu kinnitamist.
(3) Koosolekud toimuvad vähemalt 2 korda aastas. Enne koosoleku toimumist konsulteerib kogukonnakogu esimees liikmetega, et leida võimalikult sobiv aeg. Koosoleku toimumise aeg ja koht peavad olema liikmetele teatavaks tehtud vähemalt neli päeva enne koosolekut. Koosoleku kutse ja materjalid edastatakse teadmiseks vallavalitsusele.
(4) Kogukonnakogu koosolekud on avalikud.
(5) Kogukonnakogu koosolek on otsustusvõimeline, kui selle koosolekust võtab osa üle poole kogukonnakogu liikmetest.
(6) Kogukonnakogu koosoleku päevakord kinnitatakse kogukonnakogu poolthäälteenamusega vastavalt liikmetele edastatud päevakorra eelnõule.
(7) Ettepanekuid päevakorra eelnõu kohta võivad kuni päevakorra kinnitamiseni teha:
(8) Päevakorra eelnõus märkimata küsimusi saab päevakorda võtta kogukonnakogu koosseisu häälteenamusega.
(9) Kogukonnakogu koosolekust võivad sõnaõigusega osa võtta vallavolikogu esimees ja liikmed, vallavanem ja vallavalitsuse liikmed ning vallasekretär või tema asendaja.
(10) Kogukonnakogu koosolekud protokollitakse, need allkirjastab kogukonnakogu esimees ja protokollija. Protokollija valitakse kogukonnakogu liikmete hulgast. Protokollid avalikustatakse valla dokumendiregistris.
(11) Kogukonnakogu töö korraldamiseks on vallavalitsus kohustatud võimaldama piirkonnas asuvas vallale kuuluvas asutuses ruumi kasutamist koosoleku korraldamiseks koos vajalike tehniliste vahenditega.
(12) Erandolukorras ja üksikküsimuse otsustamiseks võib kogukonnakogu esimees või tema äraolekul aseesimees korraldada elektroonilise koosoleku ja hääletuse. Elektroonilise hääletuse korral peavad kogukonnakogu liikmed etteantud ajavahemiku jooksul edastama elektrooniliselt oma seisukoha arutatava küsimuse kohta. Elektroonilise koosoleku toimumise korral tehakse protokolli sellekohane märge. Kui vähemalt 1/3 kogukonnakogu liikmetest nõuab koosoleku kokku kutsumist, siis ei saa elektroonilist istungit korraldada.
§ 8. Kogukonnakogu tegevuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
Kogukonnakogu korraldab ümber ja kogukonnakogu tegevuse lõpetab vallavolikogu.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 2
§ 3
§ 2
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


Soojuse ostmiseks konkursi korraldamise kord ja pakkumiste hindamise metoodika – Riigi Teataja
Soojuse ostmiseks konkursi korraldamise kord ja pakkumiste hindamise metoodika
Soojuse ostmiseks konkursi korraldamise kord ja pakkumiste hindamise metoodika - sisukord
2 Konkursi korraldamise kord
§ 2 Lepingu sõlmimise kavatsusest teatamine
§ 3 Konkursi ettevalmistamine ja väljakuulutamine
§ 4 Pakkumiskutse
§ 5 Pakkumiste tingimused
§ 6 Konfidentsiaalsuse tagamine
§ 7 Tagatis
§ 8 Pakkumiskutse muutmine
§ 9 Pakkumiste esitamine
§ 10 Pakkumiste avamine
§ 11 Pakkuja kvalifitseerimine
§ 12 Pakkumise vastavaks tunnistamine ja tagasilükkamine
3 Pakkumiste hindamise metoodika
§ 13 Pakkumiste hindamise metoodika
§ 14 Konkursi võitja
RT I, 01.07.2011, 12
Vastu võetud 21.06.2011 nr 47
Määrus kehtestatakse „Kaugkütteseaduse” § 141 lõike 5 alusel.
(1) Määrusega sätestatakse võrguettevõtja poolt soojuse ostmiseks „Kaugkütteseaduse” §-s 141 sätestatud juhtudel konkursi (edaspidi konkurss) korraldamise kord ning konkursile esitatud pakkumiste hindamise metoodika.
(2) Kaugkütteseaduse § 141 lõikes 2 sätestatud vajaduseks uute tootmisvõimsuste järele loetakse soojuse tootmiseks (sealhulgas elektri ja soojuse koostootmise protsessis) täiendavate tootmisseadmete paigaldamine, olemasolevate tootmisseadmete asendamine või soojuse tootmiseks kasutatava kütuseliigi või tehnoloogia muutmine.
2. peatükk Konkursi korraldamise kord
§ 2. Lepingu sõlmimise kavatsusest teatamine
(1) Võrguettevõtja teavitab soojuse ostmiseks lepingu (edaspidi leping) sõlmimise kavatsusest kirjalikult Konkurentsiametit ning avaldab oma veebilehel ja vähemalt ühe üleriigilise levikuga päevalehe trükiväljaandes teate, mis sisaldab kavandatava lepingu olulisi, võrguettevõtjale teate avaldamise ajaks teadaolevaid tingimusi.
(2) Soojuse tootjatel on õigus 30 päeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teate päevalehes avaldamisest arvates esitada võrguettevõtjale kirjalik sooviavaldus lepingu sõlmimiseks.
(3) Kui võrguettevõtja ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud teavitamiskohustust nõuetekohaselt, on see Konkurentsiametile aluseks käesoleva määruse § 3 lõikes 1 sätestatud konkursi korraldamise tingimuste kooskõlastamata jätmisele.
(4) Kui lepingu sõlmimiseks avaldab kirjalikult soovi mitu ettevõtjat, siis teatab võrguettevõtja neile kirjalikult konkursi ettevalmistamisele asumisest.
§ 3. Konkursi ettevalmistamine ja väljakuulutamine
(1) Võrguettevõtja koostab konkursi korraldamise vajaduse ilmnemisel konkursi teate ja pakkumiskutse (edaspidi konkursitingimused) ning esitab need Konkurentsiametile kooskõlastamiseks 60 päeva jooksul käesoleva määruse § 2 lõikes 1 sätestatud teate päevalehes avaldamise päevast arvates.
(2) Konkurentsiamet otsustab võrguettevõtja esitatud konkursitingimuste kooskõlastamise üle „Kaugkütteseaduse” § 9 lõikes 5 sätestatud korda järgides.
(3) Konkurentsiamet jätab konkursitingimused kooskõlastamata „Kaugkütteseaduse” § 141 lõikes 6 sätestatud juhtudel, sealhulgas käesoleva määruse § 2 lõikes 3 sätestatud juhul.
(4) Võrguettevõtja kuulutab konkursi välja ja avaldab üleriigilise levikuga päevalehe trükiväljaandes ning oma veebilehel konkursi teate 30 päeva jooksul pärast konkursitingimuste kooskõlastamist Konkurentsiameti poolt.
(5) Võrguettevõtja põhjendatud taotlusel võib Konkurentsiamet määrata võrguettevõtjale konkursitingimuste koostamiseks ja kooskõlastamiseks esitamiseks ning konkursi väljakuulutamiseks käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 4 sätestatud tähtaegadest pikema tähtaja.
(6) Konkursil võivad pakkumise esitada kõik soojuse tootjad (edaspidi pakkujad), sõltumata sellest, kas nad esitasid võrguettevõtjale käesoleva määruse § 2 lõikes 2 sätestatud kirjaliku sooviavalduse või mitte.
(7) Konkursi teade peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
1) võrguettevõtja nimi ja aadress;
2) kavandatava lepingu olulised tingimused, sealhulgas ostetav soojusvõimsus, ostetava soojuse kogus ning lepinguperiood;
4) märge selle kohta, et pakkumiskutse avalikustatakse võrguettevõtja veebilehel;
5) märge tagatise nõutavuse kohta;
6) pakkumiste vormistamise keel või keeled;
7) pakkumiste esitamise koht, tähtpäev ja kellaaeg;
8) märge konkursi korraldajalt konkurssi puudutava lisateabe saamise õiguse kohta ja konkursitingimuste kohta selgituste andmise kord.
§ 4. Pakkumiskutse
(1) Konkursi väljakuulutamisega samaaegselt avalikustab võrguettevõtja oma veebilehel pakkumiskutse, mis peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
1) pakkumiste ettevalmistamise juhised;
2) keel või keeled, milles pakkumised tuleb vormistada;
3) pakkujate kvalifitseerimise tingimused ja vastavuse hindamiseks nõutavate dokumentide loetelu;
4) pakkumiste tingimused vastavalt käesoleva määruse §-s 5 sätestatule;
5) pakkumiste tagatise nõutavus;
6) tähtaeg, mille kestel pakkumised on jõus;
7) pakkumiste esitamise viis, koht ja tähtpäev;
8) pakkumiskutse sisu kohta selgituste saamise kord;
9) pakkumiste avamise koht, kuupäev ja kellaaeg ning vastavad protseduurid;
10) pakkumiste hindamise metoodika ja kriteeriumid;
11) tingimused, mille alusel on võrguettevõtjal õigus lükata tagasi kõik pakkumised;
12) alternatiivsete pakkumiste esitamise võimalus ja kord.
(2) Pakkujal on õigus saada selgitusi pakkumiskutse sisu kohta. Võrguettevõtja on kohustatud selgitusi andma ja antud selgitused viivitamatult avaldama oma veebilehel enne pakkumiste esitamise tähtpäeva saabumist.
§ 5. Pakkumiste tingimused
(1) Võrguettevõtja esitab pakkumiskutses pakkumiste kohta tingimused, millest pakkujad pakkumiste koostamisel lähtuma peavad. Pakkumiste tingimused hõlmavad:
1) kavandatava lepingu tingimusi;
2) nõudeid pakkumises esitatavale soojuse tootmiseks kasutatava kütuse ja tehnoloogia kirjeldusele (koostootmine või katlamaja, kasutatava kütuse liik/liigid, kas on võimalik kasutada korraga mitut kütust);
3) üldisi nõudeid liitumispunktile ja liitumistasu arvutamise aluseid;
4) pakutava soojusenergia hinna kujunemise tingimusi pakkumiste võrreldavuse tagamiseks.
(2) Kavandatava lepingu tingimused peavad sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
1) ostetav soojusvõimsus;
2) soojuse ostu kogus aastas;
4) aastane soojuskoormusgraafik;
5) varustuskindluse nõuded, sealhulgas lubatud maksimaalne soojusvarustuse katkestuse kestus sõltuvalt välisõhu temperatuurist;
6) varustuskindluse nõuete mittetäitmisel võrguettevõtjale tekkida võivate kulude katmise tingimused;
7) muud võrguettevõtja poolt sätestatud asjakohased tingimused.
§ 6. Konfidentsiaalsuse tagamine
(1) Pakkumises sisalduva teabe juurde, mida pakkuja peab ärisaladuseks, teeb ta vastava märke.
(2) Võrguettevõtja kohustub hoidma konkursi korraldamise käigus talle teatavaks saanud teiste ettevõtjate ärisaladust konfidentsiaalsena.
§ 7. Tagatis
(1) Pakkumiskutses ettenähtud juhul ja tingimustel võib võrguettevõtja nõuda pakkumise tagatisena konkreetse rahasumma deponeerimist võrguettevõtja arveldusarvele või krediidiasutuse või kindlustusandja garantii esitamist. Tagatist tuleb nõuda kõigilt pakkujatelt samas ulatuses.
(2) Võrguettevõtja tagastab pakkumise tagatise pakkujale kolme tööpäeva jooksul pärast:
1) konkursi võitjaga sõlmitava lepingu jõustumist;
2) pakkumise jõusoleku tähtaja lõppemist;
3) konkursi kehtetuks tunnistamist;
4) pakkumise tagasivõtmist.
(3) Pakkumise tagatist ei tagastata või see realiseeritakse, kui võitjaks tunnistatud pakkuja võtab pakkumise selle jõusoleku tähtaja jooksul tagasi või kui võitjaks tunnistatud pakkuja loobub õigusest lepingut sõlmida.
§ 8. Pakkumiskutse muutmine
(1) Võrguettevõtja võib enne pakkumiste esitamise tähtpäeva pakkumiskutset muuta. Pakkumiskutse muudatus tuleb kooskõlastada Konkurentsiametiga.
(2) Kui pakkumiskutse muutmise ajaks on pakkumiste esitamise tähtajast möödunud vähemalt pool, peab võrguettevõtja pakkumiste esitamise tähtaega pikendama mõistliku aja võrra, mis võimaldab pakkujatel pakkumiskutse muudatusi pakkumiste esitamisel arvesse võtta.
3) Võrguettevõtja teavitab pakkumiskutse muudatustest kirjalikult üheaegselt kõiki pakkujaid ning avaldab vastava teate oma veebilehel.
§ 9. Pakkumiste esitamine
(1) Pakkumine peab vastama pakkumiskutses esitatud tingimustele ning olema esitatud kirjalikult ja kinnises pakendis.
(2) Pakkumise laekumise kohta annab võrguettevõtja pakkumise esitajale tõendi, milles on märgitud pakkumise kättesaamise kuupäev ja kellaaeg.
(3) Pakkumiste esitamise tähtaeg peab olema vähemalt 30 kalendripäeva konkursi teate päevalehe trükiväljaandes avaldamisest arvates.
(4) Võrguettevõtja võib pakkumiste esitamise tähtaega pikendada. Võrguettevõtja avaldab vastava teate oma veebilehel. Võrguettevõtja teatab esitamise tähtaja pikendamisest kirjalikult kõigile pakkujatele.
(5) Pärast pakkumiste esitamise tähtpäeva laekunud pakkumist ei avata ning see tagastatakse.
(6) Pakkumised peavad olema jõus pakkumiskutse dokumentides näidatud tähtaja jooksul.
(7) Pakkumiste jõusoleku tähtaeg algab pakkumiste esitamise tähtpäevast ja see ei tohi olla pikem kui 90 kalendripäeva.
(8) Enne pakkumiste jõusoleku tähtaja lõppemist võib võrguettevõtja teha ettepaneku tähtaega pikendada. Pakkuja poolt tähtaja pikendamisest keeldumisel lõpeb pakkumise jõusolek varem kindlaksmääratud tähtpäeval.
(9) Pakkuja võib enne pakkumise esitamise tähtpäeva oma pakkumist muuta, pakkumise tagasi võtta või esitada uue pakkumise.
§ 10. Pakkumiste avamine
(1) Pakkumised avatakse pakkumiskutses või pakkumise esitamise tähtaja pikendamisel määratud kohas ja ajal.
(2) Pakkumise avamise juures võivad viibida pakkujad või nende volitatud esindajad.
(3) Pakkumiste avamise kohta koostatakse protokoll, kuhu kantakse pakkujate nimed, registrikoodid ja pakkumiste hindamise kriteeriumidele vastavate pakkumist iseloomustavate numbriliste näitajate väärtused.
(4) Pakkujale, kes ei osale oma pakkumise avamisel, saadetakse ärakiri pakkumiste avamise protokollist kolme tööpäeva jooksul pakkumiste avamisest arvates.
§ 11. Pakkuja kvalifitseerimine
(1) Pakkuja kvalifitseerimisel kontrollib võrguettevõtja, et konkursil osalev pakkuja:
1) omab majanduslikke, tehnoloogilisi ja organisatsioonilisi eeldusi pakkumisest tulenevate kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks, sealhulgas omab eeldusi lepingu täitmiseks vajalike planeeringute kinnitamiseks ja lubade saamiseks;
2) tema suhtes ei ole algatatud likvideerimis-, saneerimis- ega pankrotimenetlust.
(2) Pakkujat ei kvalifitseerita, kui ta:
1) ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud nõuetele või
2) ei ole esitanud pakkumiskutses kvalifikatsiooni hindamiseks nõutud andmeid või dokumente või on esitanud ebaõigeid andmeid.
(3) Võrguettevõtja otsus pakkuja kvalifitseerimise või kvalifitseerimata jätmise kohta edastatakse pakkujatele kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
§ 12. Pakkumise vastavaks tunnistamine ja tagasilükkamine
(1) Võrguettevõtja kontrollib pakkumiste vastavust pakkumiskutses esitatud tingimustele.
(2) Võrguettevõtjal on õigus nõuda pakkujalt täiendava asjakohase kirjaliku selgituse esitamist viie tööpäeva jooksul, kui võrguettevõtja hinnangul on tehtud põhjendamatult madala hinnaga pakkumine.
(3) Pakkumine tunnistatakse vastavaks, kui see on kooskõlas kõigi pakkumiskutses esitatud tingimustega.
(4) Võrguettevõtja teeb kirjaliku otsuse pakkumise vastavuse kohta või pakkumise tagasilükkamise kohta.
(5) Võrguettevõtja lükkab pakkumise tagasi, kui:
1) pakkumine ei vasta pakkumiskutses esitatud tingimustele;
2) pakkuja ei ole esitanud käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel nõutud selgitust;
3) pakkuja on esitanud ebaõigeid andmeid või dokumente.
(6) Võrguettevõtja otsus pakkumise vastavaks tunnistamise või tagasilükkamise kohta edastatakse pakkujatele kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
3. peatükk Pakkumiste hindamise metoodika
§ 13. Pakkumiste hindamise metoodika
(1) Võrguettevõtja võrdleb ja hindab kõiki vastavaks tunnistatud pakkumisi.
(2) Pakkumiste hindamisel lähtub võrguettevõtja kriteeriumitest, mis tagavad kogu võrgupiirkonna tarbijate soojusvarustuse kõige soodsama hinnaga, eelistades võimaluse korral valdavalt taastuvatest energiaallikatest toodetud soojust või valdavalt tõhusa koostootmise režiimis taastuvatest energiaallikatest, jäätmetest jäätmeseaduse tähenduses, turbast või põlevkivitöötlemise uttegaasist toodetud soojust ning parimat olemasolevat keskkonnasäästlikku tehnoloogiat.
§ 14. Konkursi võitja
(1) Võrguettevõtja otsusega tunnistatakse konkursi võitjaks pakkuja, kelle pakkumine on hinnatud parimaks.
(2) Kirjalik teade konkursi võitja kohta edastatakse pakkujatele kolme tööpäeva jooksul vastava otsuse tegemisest arvates. Samaaegselt kirjaliku teatega avalikustab võrguettevõtja konkursi võitja oma veebilehel ja edastab otsuse konkursi võitja kohta Konkurentsiametile.
(3) Kui konkursi võitjaks tunnistatud pakkuja loobub oma õigusest lepingut sõlmida, võib võrguettevõtja pakkumiskutses ettenähtud tingimustel tunnistada ülejäänud jõusolevate pakkumiste hulgast paremuselt järgmine pakkuja konkursi võitjaks.
(4) Konkursi võitjaks tunnistamine ei vabasta soojusettevõtjat kohustusest kooskõlastada Konkurentsiametiga soojuse piirhind „Kaugkütteseaduse” §-s 9 sätestatud korras.


text:
Lisa 3. Seadustest tulenevad p�him�tted ja kohustused - Justiitsministeerium
Lisa 3. Seadustest tulenevad p�him�tted ja kohustused
Kohaliku omavalitsuse ülesanne on kogukonna elu juhtimine. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 määratleb kohaliku omavalitsuse vastutusvaldkonnad, milleks on haridus, kultuur ja sport, sotsiaalhoolekanne, tervishoid, kommunaalmajandus, infrastruktuuri korrashoid, jäätmemajandus, planeerimistegevus jt. Lastekaitse seaduse § 6 järgi on lastekaitse ja abi korraldamine ning järelevalve kohaliku omavalitsuse sotsiaaltalituse ülesanne. Sama seaduse § 59 sätestab abi vajavast lapsest teatamise kohustuse. Selle kohaselt on iga inimese kohus viivitamatult teatada kaitset ja abi vajavast lapsest sotsiaaltalitusele, politseile või mõnele teisele abiandvale organile. Samuti on sätestatud sotsiaaltalituse õigus ja kohustus tegutseda kohe, sõltumata kaitset vajava lapse piirkondlikust või muust kuuluvusest. Lastekaitse seaduse § 58 kohaselt on lapse abistamise, sh ka eestkoste ja hoolduse eesmärk tagada lapse turvatunne, areng ja heaolu tema vajadusi ja soove silmas pidades ning toetada tema iseseisvuspüüet. § 32 põhjal vajab laps viivitamata abi, kui 1) ta on tingimustes, mis ohustavad tema elu ja tervist; 2) laps ise oma käitumise või tegevusega ohustab oma tervist ja arengut.
Sotsiaalhoolekande seaduse § 8 järgi vastutab kohalik omavalitsus sotsiaalhoolekande arengukava koostamise, sotsiaalteenuste ja sotsiaalabi korraldamise jm eest. Sotsiaalhoolekande korraldamine tähendab abivajajate märkamist, probleemide lahendamist ja abistamist nii, et abistatavad oleksid suutelised edaspidi iseseisvalt toime tulema.
Kohaliku omavalitsuse planeeringute koostamisel on oluline arvestada avalike huvide ja väärtuste ning huvitatud isikutega. Planeerimisseaduse § 3 kohaselt on planeeringute avalikustamine kohustuslik, et kaasata kõiki huvitatud isikuid, neid õigeaegselt informeerida ja anda neile võimalus kaitsta oma huvisid planeeringu koostamise käigus.

matches:
§ 6
§ 6
§ 59
kohus
§ 58
§ 32
§ 8
§ 3


Vihula vallas elavale lapsele elukohajärgse munitsipaalpõhikooli määramise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Vihula vallas elavale lapsele elukohajärgse munitsipaalpõhikooli määramise tingimused ja kord
Vihula vallas elavale lapsele elukohajärgse munitsipaalpõhikooli määramise tingimused ja kord - sisukord
§ 1 Elukohajärgne põhikool
§ 2 Vihula vallas elav laps
§ 3 Vihula vallas elavale intellekti- või füüsilise puudega lapsele põhihariduse võimaldamine
§ 4 Vihula vallas elavale vene õppekeeles või vene keelt emakeelena õppida soovivale lapsele põhihariduse võimaldamine
§ 5 Vihula vallas elavale eesti õppekeeles õppida soovivale lapsele elukohajärgse põhikooli määramise tingimused
RT IV, 02.03.2013, 58
Vastu võetud 05.08.2011 nr 6
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 3 ning Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 10 lg 1 alusel.
§ 1. Elukohajärgne põhikool
(1) Elukohajärgne põhikool on käesolevas määruses kehtestatud tingimustel määratav statsionaarset õpet võimaldav põhikool, mille kaudu Vihula vald tagab Vihula valla haldusterritooriumil elavale lapsele võimaluse omandada põhiharidust. Igal lapsel on õigus õppida elukohajärgses põhikoolis sõltumata lapse hariduslikust erivajadusest või terviseseisundist.
(2) Vihula vallavalitsusel on õigus määrata korraldusega lapsele elukohajärgne põhikool, kui käesolevas määruses kehtestatud tingimuste alusel ei ole võimalik määrata lapse elukohajärgset põhikooli (nt ebatäpsed andmed, lapse hooldusõigusega seotud vaidlused vms).
§ 2. Vihula vallas elav laps
(1) Vihula vallas elav laps on koolikohustuslik isik, kelle elukoht asub Eesti rahvastikuregistri andmetel Vihula valla haldusterritooriumil.
(2) Kui rahvastikuregistrisse on lapse elukoha andmed kantud kohaliku omavalitsusüksuse täpsusega või elukoha andmed puuduvad, määrab lapse seaduslik esindaja (edaspidi vanem) lapse elukoha aadressi ise ja teavitab taotluse esitamisel sellest kooli, kes teavitab Vihula Vallavalitsust vanema määratud elukoha andmetest.
§ 3. Vihula vallas elavale intellekti- või füüsilise puudega lapsele põhihariduse võimaldamine
(1) Vihula vallas elavatele intellekti- või füüsilise puudega õpilastele võimaldab vald maakonna nõustamiskomisjoni soovitusel ja lapsevanema nõusolekul õpet Lääne-Viru maakonna või mõne muu maakonna hariduslike erivajadustega õpilastele suunatud koolis, kui elukohajärgses koolis ei ole võimalik korraldada õpet tulenevalt õpilase hariduslikust erivajadusest.
(2) Kui õpilane asub nõustamiskomisjoni soovitusel õppima väljaspool elukohajärgse valla haldusterritooriumi asuvasse kooli, on Vihula vald kohustatud korraldama transpordi või hüvitama õpilase sõidukulud ( Põhikooli- ja gümnaasiumiseadus § 49 lg 3).
§ 4. Vihula vallas elavale vene õppekeeles või vene keelt emakeelena õppida soovivale lapsele põhihariduse võimaldamine
Vihula vallas elava lapse, kes soovib õppida vene õppekeeles või vene keelt emakeelena, elukohajärgseteks põhikoolideks on Loksa Gümnaasium ja Rakvere Gümnaasium. Elukohajärgse põhikooli valib lapsevanem taotluse esitamisel.
§ 5. Vihula vallas elavale eesti õppekeeles õppida soovivale lapsele elukohajärgse põhikooli määramise tingimused
(1) Vihula Lasteaed-Algkool on Vihula vallas elavale 1.-4.klassi lapsele elukohajärgseks põhikooliks, kui ta elab alljärgnevates külades:
Annikvere, Noonu, Paasi, Haili, Vihula, Tiigi, Kosta ja Karula.
(2) Haljala Keskkool on Vihula vallas elavale 1.-9.klassi lapsele elukohajärgseks põhikooliks, kui ta elab alljärgnevates külades:
Adaka, Metsiku, Salatse, Vainupea, Pajuveski, Villandi ja Vila.
(3) Kunda Keskkool on Vihula vallas elavale 1.-9.klassi lapsele elukohajärgseks põhikooliks, kui ta elab alljärgnevates külades:
Rutja, Karepa, Kiva, Andi, Eisma, Tidriku ja Toolse.
(4) Võsu Kool on Vihula vallas elavale 1.-9.klassi lapsele elukohajärgseks põhikooliks, kui ta elab alljärgnevates külades ja alevikkudes:
Metsanurga, Võsupere, Sakussaare, Palmse, Muike, Ilumäe, Võhma, Tõugu, Joandu, Uusküla, Aasumetsa, Vatku, Mustoja, Altja, Vergi, Pihlaspea, Pedassaare, Koolimäe, Natturi, Lahe, Lobi, Eru, Korjuse, Käsmu, Koljaku, Sagadi, Lauli, Oandu, Kakuvälja, Tepevälja ja Võsu.
(5) Võsu Kool on Vihula vallas elavale 5.-9.klassi lapsele elukohajärgseks põhikooliks, kui ta elab alljärgnevates külades ja alevikkudes:
Annikvere, Noonu, Paasi, Haili, Vihula, Tiigi, Kosta, ja Karula.
(1) Käesoleva määrus jõustub 01.septembril 2011.a.
(2) Käesoleva määruse § 5 lg 5 ei kohandu neile Vihula valla haldusterritooriumil elavatele lastele, kes seisuga 01.aprill 2011.a õppisid Haljala Keskkoolis.
Rene Treial
Enna Tiidemann


Sotsiaalkaitseks ettenähtud hüvitiste määramise ja maksmise kord Emmaste vallas – Riigi Teataja
Sotsiaalkaitseks ettenähtud hüvitiste määramise ja maksmise kord Emmaste vallas
Sotsiaalkaitseks ettenähtud hüvitiste määramise ja maksmise kord Emmaste vallas - sisukord
§ 7 Pere sissetulekust sõltumatute toetuste liigid
§ 9 Lapse sünnipäevatoetus
§ 11 I klassi astuja toetus
§ 13 Puudega isiku hooldajatoetus
§ 14 Paljulapselise pere toetus.
§ 15 Pere sissetulekust sõltuvate toetuste liigid.
§ 16 Lasteaias, koolis ja õpilaskodus toidu eest tasumise toetus
§ 17 Lasteasutuste ja õpilaskodu kohatasu toetus
§ 18 Ravimite ja abivahendite soetamise toetus
§ 19 Küttepuude toetus
§ 20 Hooldustoetus hoolekandeasutuses
§ 21 Sõidutoetus
§ 22 Täiendavad toetused
§ 23 Erakorraline toetus
§ 24 Vältimatu sotsiaalabi
RT IV, 12.03.2016, 6
Vastu võetud 26.02.2016 nr 40
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalhoolekande seaduse § 14 ning sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 13, § 14, § 15 p 2 ja § 23 lg 1 p 1 alusel.
(1) Käesolev kord reguleerib Emmaste valla eelarvesse isikutele sotsiaalkaitseks eraldatud rahaliste hüvitiste (edaspidi toetuste) määramise ja maksmise tingimused ning korra.
(2) Vald maksab isikule või perekonnale sissetulekust sõltumatuid toetusi ning toimetulekuraskuste leevendamiseks sissetulekust sõltuvaid toetusi.
(3) Toetuste määrad kehtestab volikogu.
Käesolevas määruses käsitletakse mõisteid järgmises tähenduses:
1) t oimetulekuraskus - isiku või perekonna toimetulekut raskendav ajutine või püsiv asjaolu, mille tulemusena igapäevaelu vajaduste rahuldamine, õiguste realiseerimine ja kohustuste täitmine konkreetses elukeskkonnas ei ole isikule jõukohane;
2) hüvitis - isikule rahas antav toetus või mitterahaline toetus
3) sissetulekust sõltuv toetus - toetus toimetulekuraskustes isikule või perekonnale;
4) sissetulekust sõltumatu toetus - toetus konkreetselt määratletud sihtrühmale;
5) kiireloomuline toetus - toetus, mida isik vajab erakorralise või kriisiolukorra kiireks leevendamiseks;
6) tegelik elamine – taotleja tegelik elamine valla territooriumil asuval elamispinnal.
(1) Toetust on õigustatud taotlema üldjuhul Emmaste vallas tegelikult elav isik, kes on kantud rahvastikuregistrisse Emmaste valla elanikuna ja isik, kes on õigustatud saama sotsiaalhoolekande teenuseid sotsiaalhoolekande seaduse § 5 alusel.
(2) Toetust võib taotleda abivajaja huvides ka teine isik (eestkostja, hooldaja, pereliige, sotsiaaltöötaja, õpetaja, perearst vms), kui abivajaja ise mingil põhjusel ei saa või ei suuda seda teha.
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja kirjaliku avalduse vallavalitsusele.
(2) Sissetulekust sõltuva toetuse taotlemisel tuleb avaldusele lisada perekonna sissetulekuid ja väljaminekuid tõendavad dokumendid.
(1) Otsuse toetuse määramise kohta teeb vallavalitsus, lähtudes vallavolikogu sotsiaalkomisjoni ettepanekust ja volikogu poolt kindlaks määratud toetuste piirmääradest kümne tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest.
(2) Toetuse määramisel hindab sotsiaalkomisjon kaalutlusõiguse alusel toetuse taotleja individuaalset abivajadust, toimetulekuvõimet, majanduslikku olukorda, taotluse põhjendatust ning taotlusele lisatud dokumente.
(3) Sissetulekust sõltuva toetuse määramisest võib keelduda kui:
2) taotleja ei esita sissetulekut ja väljaminekut tõendavaid dokumente;
3) kui leitakse, et taotleja või tema pereliikmete olukorda saab parandada muu abi või teenusega;
4) taotlejal on võlgnevused valla ees.
(4) Kui toetuse taotlejal on võlgnevusi valla ees, on vallavalitsusel õigus määrata toetus taotleja võlgnevuse katteks.
(5) Toetuse andmise või andmisest keeldumise otsus antakse taotlejale teada vastavalt taotluses märgitud valikule, kas e-posti aadressil, posti teel või suuliselt.
(1) Toetus makstakse vallavalitsuse korralduse alusel välja 30 kalendripäeva jooksul toetuse otsuse tegemisest arvates vastavalt isiku soovile arvelduskontole, teenust osutanud asutusele või sularahas.
(2) Kiireloomuline toetus (matusetoetus) makstakse välja sotsiaalnõuniku otsuse alusel toetuse taotlemise päeval või sellele järgneval tööpäeval. Toetus kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega järgneval vallavalitsuse istungil.
(3) Kui on alust arvata, et toetust ei kasutata saaja poolt sihtotstarbeliselt, võib toetuse maksta sotsiaaltöötajale, kes kindlustab toetuse sihtotstarbelise kasutamise ning esitab aruande toetuse kasutamise kohta raamatupidamisele (arved, tasumist tõendavad dokumendid jms), millele on alla kirjutanud toetuse saaja.
§ 7. Pere sissetulekust sõltumatute toetuste liigid
Pere sissetulekust sõltumatud toetused on:
2) lapse sünnipäevatoetus;
4) I klassi astuja toetus;
6) puudega isiku hooldajatoetus;
7) paljulapselise pere toetus.
(1) Sünnitoetus on ühekordne toetus lapse sünni puhul.
(2) Sünnitoetust on õigus saada ühel lapsevanemal, kes on vähemalt 6 kuud enne lapse sündi rahvastikuregistrisse sisse kantud Emmaste valla elanikuna ning tingimusel, et laps on rahvastikuregistri andmetel Emmaste valla elanik. Kui lapsele on määratud kohtuotsuse alusel eestkostja, makstakse sünnitoetus eestkostjale.
§ 9. Lapse sünnipäevatoetus
(1) Toetust makstakse kuues osas järgmiselt:
1) esimene osa lapse 1 aastaseks saamisel;
2) teine osa lapse 2 aastaseks saamisel;
3) kolmas osa lapse 3 aastaseks saamisel;
4) neljas osa lapse 4 aastaseks saamisel;
5) viies osa lapse 5 aastaseks saamisel;
6) kuues osa lapse 6 aastaseks saamisel.
(2) Toetuste osad määratakse tingimusel, kui laps ja vähemalt üks lapsevanematest on elanud tegelikult Emmaste vallas ja olnud vähemalt kuus viimast kuud enne tähtpäeva saabumist rahvastikuregistrisse kantud Emmaste valla elanikuna.
(1) Matusetoetust makstakse isiku surma korral, kelle rahvastikuregistrijärgseks elukohaks oli vähemalt kuus viimast kuud Emmaste vald.
(2) Matusetoetus on kiireloomuline toetus, mis makstakse avalduse ja surmatõendi alusel sotsiaalnõuniku otsuse alusel matuse korraldajale, kelle elukoht rahvastikuregistrijärgselt ei pea olema Emmaste vald.
(3) Matusetoetust on õigustaotleda ühe kuu jooksul pärast surma registreerimist.
§ 11. I klassi astuja toetus
(1) Toetust makstakse lapsevanemale, kelle laps asub õppima Emmaste Põhikooli esimesse klassi või mujal asuvasse erivajadustega lastele mõeldud õppeasutusse.
(2) Toetust makstakse kooli poolt esitatud nimekirja alusel alates augustist.
(1) Juubelitoetust makstakse 65, 70, 75, 80, 85, 90, 95 ja 100 ja enama aasta juubeli korral isikule, kelle rahvastikuregistrijärgne ja tegelik elukoht on Emmaste vald.
(2) Juubelitoetuse juurde kuulub ka lillekimp või potilill.
§ 13. Puudega isiku hooldajatoetus
(1) Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse täisealisele raske või sügava puudega isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Emmaste vald ja kes tegelikult elab Emmaste vallas.
(2) Hooldus seatakse, kui isiku toimetulekut ei ole võimalik tagada sotsiaalteenuste, täiendavate toetuste või muu abi osutamisega.
(3) Hoolduse seadmiseks, hooldaja määramiseks ja hooldajatoetuse määramiseks esitab puudega isik ja tema hooldaja vallavalitsusele:
2) hooldaja ja hooldatava nõusolekud;
3) arstliku ekspertiisi otsuse hooldatavale puude raskusastme määramise kohta.
(4) Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise aluseks on valla sotsiaaltöötaja poolt täidetud puudega isiku hooldusvajaduse hindamise test.
(5) Hooldajaks võib määrata teovõimelise isiku, kelle alaline ja rahvastikuregistrijärgne elukoht on Emmaste vald, kuid erandina võib hooldajaks määrata ka isiku, kelle tegelik elukoht ei ole Emmaste vald.
(6) Hoolduse seadmine, hooldaja määramine ja hooldajatoetuse maksmine määratakse vallavalitsuse korraldusega hooldatava puudeastme kehtivuse lõpptähtajani.
§ 14. Paljulapselise pere toetus.
Toetust makstakse nelja ja enamat kuni 18-aastast last kasvatavale perekonnale üks kord aastas emadepäevaks.
4. peatükk SISSETULEKUST SÕLTUVAD SOTSIAALTOETUSED
§ 15. Pere sissetulekust sõltuvate toetuste liigid.
1) lasteaias, koolis ja õpilaskodus toidu eest tasumise toetus;
2) lasteasutuste ja õpilaskodu kohatasu toetus;
3) ravimite ja abivahendite soetamise toetus;
4) küttepuude toetus;
5) hooldustoetus hoolekandeasutuses;
6) sõidutoetus;
7) täiendavad toetused.
§ 16. Lasteaias, koolis ja õpilaskodus toidu eest tasumise toetus
Toetust makstakse toimetulekuraskuses perekonnale:
1) koolieelses lasteasutuses käiva lapse toiduraha maksumuse hüvitamiseks;
2) põhikoolis, gümnaasiumis, kutseõppeasutuses õppiva või õpilaskodus elava lapse toiduraha maksumuse hüvitamiseks õppeperioodil.
§ 17. Lasteasutuste ja õpilaskodu kohatasu toetus
Toetust makstakse toimetulekuraskuses perekonnale koolieelses lasteasutuses, erivajadusega lapsele lasteasutuses või õpilaskodus elava lapse kohatasu maksumuse hüvitamiseks.
§ 18. Ravimite ja abivahendite soetamise toetus
(1) Toetusega kompenseeritakse osaliselt tehtud kulutused retseptiravimitele, prillidele, proteesidele ning tehniliste abivahendite ostmiseks või rentimiseks toimetulekuraskuses isikule.
(2) Toetuse suurus otsustatakse igal juhtumil individuaalselt.
(3) Üldjuhul kantakse proteeside, tehniliste abivahendite toetus teenust osutanud asutusele.
§ 19. Küttepuude toetus
(1) Toetust küttepuude ostmiseks makstakse üks kord aastas toimetulekuraskuses isikule.
(2) Rahalise toetuse võib asendada küttepuude andmisega kehtivas toetuse määras.
§ 20. Hooldustoetus hoolekandeasutuses
(1) Toetust makstakse ööpäevaringset järelevalvet, hooldust ja põetust vajava isiku hoolduskulude osaliseks tasumiseks hoolekandeasutuses.
(2) Toetus määratakse teenust vajavale isikule, kellel puuduvad perekonnaseaduse alusel ülalpidamiskohustusega isikud või ülalpidamiskohustusega isikud oma tervisliku seisundi ja vähekindlustatuse tõttu ei ole võimelised oma ülalpidamiskohustust täitma ning isiku omavahenditest ei piisa kohamaksu tasumiseks.
(3) Toetus kantakse teenust osutavale hoolekandeasutusele vastavalt esitatud arvele.
§ 21. Sõidutoetus
(1) Toetust makstakse toimetulekuraskuses, erivajadusega isikule ning puudega lapse vanemale sõidukulu osaliseks või täielikuks kompenseerimiseks.
(2) Toetust makstakse kuludokumentide alusel hädavajalike sõitude kompenseerimiseks.
( 3) Toetuse suurus otsustatakse igal konkreetsel juhtumil eraldi.
§ 22. Täiendavad toetused
(1) Täiendavate toetuse all mõistetakse erinevate hädavajalike kulutuste katmiseks antavat toetust, mille tagajärjel paraneb oluliselt taotleja või tema perekonnaliikmete toimetulek.
(2) Toetuse suurus otsustatakse igal konkreetsel juhtumil eraldi.
§ 23. Erakorraline toetus
(1) Erakorralist toetust makstakse seoses ootamatu kulutusega nagu õnnetusjuhtum, pikaajaline haigus, invaliidistumine, loodusõnnetus, tulekahju jms.
(2) Toetuse suuruse otsustab vallavalitsus lähtudes individuaalselt igast juhtumist, kulutuste või kahju suurusest.
§ 24. Vältimatu sotsiaalabi
(2) Isikule tasuta vältimatu sotsiaalabi on:
1) toidu võimaldamine;
2) ajutise peavarju võimaldamine;
3) riiete ja muude vajalike elatusvahendite võimaldamine;
4) toetuse andmine vajalike kulutuste katmiseks nagu isikut tõendavate dokumentide taotlemiseks jms.
(3) Vältimatut sotsiaalabi osutatakse seni, kuni ta ei ole enam elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu sotsiaalselt abitus olukorras.
Tunnistada kehtetuks Emmaste Vallavolikogu 27.11.2015 määrus nr 32 „Emmaste valla eelarvest sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord“.
Määrus jõustub 01. aprillist 2016.a.


Kaitseväelase hukkumise korral hüvitist saama õigustatud isikute ja neile makstava hüvitise osakaalu määramise kord – Riigi Teataja
Kaitseväelase hukkumise korral hüvitist saama õigustatud isikute ja neile makstava hüvitise osakaalu määramise kord
Kaitseväelase hukkumise korral hüvitist saama õigustatud isikute ja neile makstava hüvitise osakaalu määramise kord - sisukord
§ 2 Õigustatud isiku määramine
RT I 2010, 27, 138
Vastu võetud 27.05.2010 nr 8
Määrus kehtestatakse «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 164 lõike 13 alusel.
Määrusega kehtestatakse kaitseväelase poolt füüsilise isiku või isikute, kes tema hukkumisel teenistusülesannete täitmise tõttu on õigustatud saama «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 164 lõike 11 punktis 1 nimetatud ühekordset hüvitist, nimetamise ja neile makstava hüvitise osakaalu määramise kord.
§ 2. Õigustatud isiku määramine
(1) Kaitseväelane, kes soovib määrata isiku või isikud, kellele tema hukkumisel teenistusülesannete täitmise tõttu makstakse hüvitist «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 164 lõike 11 punkti 1 alusel, peab esitama määruse lisas toodud vormikohase kirjaliku avalduse (edaspidi avaldus) teenistuskohajärgse struktuuriüksuse ülemale.
(2) Kahe või enama õigustatud isiku määramise korral peab avalduse esitaja nimetama kõik isikud ühes avalduses.
(3) Isikut, kelle andmed avalduses ei vasta ette nähtud nõuetele, ei loeta avalduses nimetatud isikuks.
(1) Õigustatud isiku või isikute määramisel võib lisada isikuandmete juurde makstava hüvitise osakaalu, mis määratakse protsentides, kokku kuni 50% ulatuses hüvitise kogusummast.
(2) Juhul kui määratud osade suurus kokku ületab 50% hüvitise kogusummast, vähendatakse osade suurusi võrdeliselt.
(3) Hüvitise osakaalu määramata jätmisel arvestatakse hüvitise suurus võrdsete osadena.
(1) Avaldus esitatakse isiklikult kinnises ümbrikus, millele peab olema kantud avalduse esitaja ees- ja perekonna nimi, isikukood ja märge «Õigustatud isiku nimetamise avaldus». Avalduse posti teel või elektrooniliselt edastamine ei ole lubatud.
(2) Avalduse vastuvõtmisel kontrollib avalduse vastuvõtja ümbrikul olevate isikuandmete samasust ümbriku esitanud isikuga ning teeb vastava märke ümbriku esiküljel, lisades sellele oma ees- ja perekonnanime, allkirja ja isikusamasuse kontrollimise kuupäeva.
(3) Avaldus registreeritakse avalduse laekumisel ümbrikku avamata ning registreerimise number ja kuupäev kantakse ümbriku tagaküljele.
(5) Avalduse registreerimisel kantakse ümbrikule lõikes 3 sätestatud andmed ja ümbriku üleandmise kuupäev.
(6) Avaldust hoitakse suletuna ümbrikus teenistuskohajärgses struktuuriüksuses.
(1) Avaldus kehtib kuni selle tagasivõtmiseni avalduse esitaja poolt, kuid mitte kauem kui avaldaja tegevteenistusest vabastamiseni. Kaitseliidu tegevliikme avaldus kehtib tema tegevliikmeks olemise ajaks.
(2) Avalduse esitajal on õigus esitatud avaldus tagasi võtta, teatades sellest kirjalikult teenistuskohajärgse struktuuriüksuse ülemale.
(3) Kui avalduse esitaja esitab mitu § 2 lõikes 1 sätestatud avaldust, loetakse kehtivaks viimasena esitatud avaldus ning teised avaldused loetakse tagasi võetuks.
(5) Õigustatud isiku andmete muutmiseks või uue õigustatud isiku nimetamiseks peab kaitseväelane esitama uue avalduse.
Kaitseplaneerimise asekantsler
kantsleri ülesannetes Lauri TUMM


Number 2012 /8 | Lk 588-596
8. oktoobril 2012 keeldus Eesti Vabariigi õiguskantsler tegemast Riigikogule põhiseadus § 76 teises lauses ja kriminaalmenetluse seadustiku (KrMS) § 378 lõikes 1 (ning § s 379) nimetatud ettepanekut anda nõusolek kahe Riigikogu liikme (Priit Toobali ja Lauri Laasi) kriminaalvastutusele võtmiseks ehk nende kohta süüdistusakti koostamiseks. Õiguskantsler tagastas KrMS § 378 lõike 7 alusel riigi peaprokuröri taotluse süüdistusakti koostamiseks, asudes seisukohale, et Priit Toobalile ja Lauri Laasile süüdistuse esitamine oleks KrMS § 378 lõike 6 mõttes ilmselgelt põhjendamatu. Õiguskantsler põhistas oma otsustust kokkuvõtlikult sellega, et kriminaalmenetluse seadustiku sätted, mille alusel taotluses märgitud kriminaalasjas mitmes Priit Toobali ja Lauri Laasiga seotud paigas läbiotsimisi toimetati, on põhiseadusega vastuolus.
Võtmata mingit seisukohta küsimuses, kas KrMS § 377 on põhiseadusega vastuolus või mitte, leiab käesoleva artikli autor, et õiguskantsleri 8. oktoobri 2012. a vastuse põhjendus kätkeb endas kahte probleemi, mis teineteisest sõltumatult muudavad riigi peaprokuröri taotluse tagastamise juriidiliselt rünnatavaks. Esiteks ei ole õiguskantsleril Riigikogule põhiseaduse § s 76 ja KrMS § 378 lõikes 1 nimetatud ettepaneku tegemist otsustades põhiseadusest ja seadusest tulenevat alust tugineda eeldusele, et seadus, millest ettepaneku tegemine sõltub, on põhiseadusvastane. Õiguskantsleril pole konkreetse normikontrolli teostamise ega algatamise pädevust. Teiseks: isegi kui postuleerida, et KrMS § 377 on õiguskantsleri märgitud osas põhiseadusvastane, ei saa sellest aprioorselt järeldada, et süüdistuse esitamine Priit Toobalile ja Lauri Laasile oleks KrMS § 378 lõike 6 mõttes ilmselgelt põhjendamatu.


Pealeht > Viljandimaa > Viljandi valla kalmistud >
KOL GA-JAANI VALLAVOLIKOGU
Kolga-Jaani 27.1aanuar 2012 nr. 59
Kolga-Jaani valla kalmistute kasutamise eeskiri
Määrus kehtestatakse kalmistuseaduse §7 lõike 1 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike i punkti 37 alusel.
(1) Kalmistu kasutamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab Kolga-Jaani valla omandis olevate kalmistute (edaspidi kalmistu) kasutamise korra. Eeskiri on kohustuslik kõigile kalmistul viibivatele isikutele ning matmiskoha kasutajatele.
(2) Kalmistu rajamisel, haldamisel ja kasutamisel juhindutakse Eesti Vabariigi seadustest, muudest õigustloovatest aktidest j a käiesolevast eeskirjast.
(3) Kalmistu territoorium on mõeldud inimese surnukeha või surnud inimese säiilmete (edaspidi surnu) matmiseks ja selleks eraldatud hauaplats on antud selle kasutajale sihtotstarbeliseks kasutamiseks.
§ 2. Kalmistu haldaja ja hooldaja
(1) Kolga-Jaani valla kalmistute haldaja on Kolga-Jaani Vallavalitsus (ametiasutus). (2) Kalmistu hooldaja on vallavalitsusega vastavasisulise lepingu sõlminud isik, kes tegeleb matmislubade väljaandmisega, hauaplatside eraldamise ja kalmistu korrashoiuga.
Kalmistu on avatud igapäevaselt 01. jaanuarist kuni 31. detsembrini.
(1) Hauaplatsi annab kasutusse vallavalitsusega vastavasisulise lepingu sõlminud isik, kes näitab hauaplatsi taotlejale kätte hauaplatsi asukoha, tähistab kalmistul vastava hauaplatsi piirid ja kannab hauaplatsi, hauaplatsi kasutaja ja surnu andmed andmebaasi.
2) Hauaptats eraldatakse taotlejale 25-aastase tasuta kasutusõigusega. Kasutajal on õigus pikendada hauaplatsi kasutusaega järgmiseks 25 aastaks. Hauaplatsid, mille kasutusõigust ei pikendata, eraldatakse üldjuhul pealematmiseks.
(3) Hauaplatse, mille kasutustähtaega ei ole pikendatud, kuid mis on hooldatud, pealematmiseks ei väljastata.
(4) Hauaplats eraldatakse kirstus või urnis matmiseks ühe-või kahekohalisena. Erandjuhtudel võidakse eraldada kuni neljakohaline hauaplats.
(5) Üldjuhul on ühe hauakohaga hauaplatsi suurus 1,5 x 2,5 m, kahe hauakohaga hauaplatsi suurus 2,5 x 2,5 m, kolme hauakohaga hauaplatsi suurus 3,5 x 2,5 m, nelja hauakohaga hauaplatsi suurus 4,5 x2,5 m.
(6) Pealematmiseks eraldatud hauaplatsid antakse üldjuhul kasutusse esialgse kuju ja suurusega.
(7) Hauiplatsi kasutaja surma korral läheb hauaplatsi kasutusõigus üle tema pärijatele.
(8) Kui kasutaja loobub hauaplatsi kasutamisest, teatab ta sellest kirjalikult vallavalitsusele.
§ 5. Hooldamata hauaplatside arvelevõtmine ja taaskasutamisse andmine
(1)Hauaplatsi kasutaja on kohustatud tagama hauaplatsi kasutamise ajal hauaplatsi hooldamise.
(2) Juhul, kui hauaplatsi kasutaja hauaplatsi ei hoolda, tühistab kalmistu hooldaja hauaplatsi teatega, et hauaplats on plaanis tunnistada hooldamata hauaplatsiks 1 aasta möödumisel tähistamisest arvates.
(3) Juhul, kui hauaplatsi kasutaja 1 aasta jooksul hauaplatsi märgistamisest arvates ei ole hauaplatsi hooldanud ja hooldajaga ühendust võtnud, loetakse hauaplats hooldamata hauaplatsiks ja hauaplatsi kasutusõigus tühistatakse.
(4) Hooldamata hauaplatsiks tunnistatud hauaplats kuulub matmiseks välja andmisele 20 aasta möödumisel viimasest matmisest arvates.
§ 6. Matmise loa väljastamine ja matmise registreerimine
(1)Matmisloa väljastab vallavalitsusega vastavasisulise lepingu sõlminud isik (kalmistu hooldaja) surmatõendi alusel. Surnult süindinud maetakse arstliku surmateatise alusel. valisriigis väljastatud surmatdend ei vaja legaliseerimist või apostilliga (väilisriigis. kasutamiseks ettenähtud dokumendi legaliseerimise standardvorm) kinnitamist. Põhjendatud juhul võib matmisloa väljastaja nõuda välisriigis väljastatud surmatdendi tõlkimist.
(2)Matmisloa väljastaja registreerib matmise matmistaamatus, kuhu mäirgitakse käesoleva määruse § 14 loetletud andmed.
(3) Kõik matmised tuleb registreerida vähemalt 1 päev enne matuse toimumist.
(1) Matmisplats antakse kasutusse tasuta.
(2) Matmine toimub ainult valgel ajal, üldjuhul kella 10-16. Riiklikel pühadel ja pühapäeviti matmisi üldjuhul ei toimu.
(3) Surnu maetakse hauaplatsile kirstus.
(4) Tuhk maetakse hauaplatsile urnis.
(5) Kirstuga matmisel peab haua sügavus olema vähemalt 1,5 -2 meetrit maapinnast. Urniga
matmisel peab matmise sügavus olema vähemalt 1 meeter. Kui haua kaevamisel tuleb välja varemmaetu säilmeid, tuleb need matta sama haua põhja kaevatud süvendisse, tervena säilinud kirst jäetakse puutumata.
(7) Matja korrurtastab pärast matmist hauaplatsi ja hüvitab matmise käigus kõrvalolevatele haudadele tekitatud võimalikud kahjustused kokkuleppel kalmistu haldalaga või kahjukannatajaga.
(8) Matja peab tähistamahauaplatsi hauatähisega, millele on kirjutatud surnu nimi ning sünni- ja surmadaatumid.
(9) Tundmatu või omasteta surnu matmise korraldab ametiasutus. Tundmatute või omasteta surnute matmisplatsid hoiab korras kalmistu hooldaja. Kui omasteta surnul on varasem perekonna hauaplats, maetakse ta võimalusel sinna.
(3) Pealematmiseks enne hauaplatsi kasutusaja lõppu on vajalik hauaplatsi kasutaja kirjalik nõusolek. Kui hauaplats on kalmistu haldaja poolt kehtestatud kalmistu kasutamise eesrkija kohaselt tunnistatud hooldamata hauaplatsiks, ei ole hauaplatsi kasutaja nõusolek nõutav.
(1) Surnu ümbermatmine toimub kokkuleppel kalmistu haldajaga. Surnu ümbermatmise
korraldab kalmistu haldaja. Ümbermatmisega seotud kulud kannab ümbermatmise taotleja.
(2) Liivapinnase puhul tohib kirstuga maetud surnu ümber matta päirast ühe aasta möödumist ja niiske pinnase puhul piirast kolme aasta moodumist surnu eelmisest matmisest.
KALMISTU JA HAUAPLATSIDE KUJUNDAMINE JA HOOLDAMINE
§ 10. Hauaplatsi kujundamine, hauatähiste ja -piirete paigaldamise kord
(1) Hauaplats on kalmistu osa, mille kujundamisel tuleb järgida kalmistul väljakujunenud kujunduspõhimdtteid ja -nõudeid, et hauaplatsi kujundus ei erineks oluliselt teistest kalmistul olevatest haudadest. Kalmistu haldajal on õigus lasta kalmistu ilmet rikkuvad aiad, piirded, puud ja muud elemendid eemaldada.
(2) Hauaplatsil tähistatakse matusekoht risti, hauaplaadi, hauakivi või muu tähisega, millele on ilmastikukindlalt kantud maetu(te) perekonna-ja eesnimi ning sünni- ja surmadaatumid.
(4) Hauaplatsi kujundamiseks võib kasutada madalhaljastust ja puude kääbusvorme. Heki kõrgus võib olla kuni 1 m. Kõrgema haljastuse (puud ja põõsad kõrgusega üle 2 m) võib rajada vallavalituse ametniku kirja ikul Ioal.
(6) Kalmistu haldajal on õigus teha hauaplatsi kasutajale ettekirjutus kalmistu ilmet rikkuvate (või ohtlike) hauarajatiste eemaldamiseks.
(7) Kalmistu haldajal või hooldajal on õigus eemaldada või määrata eemaldamisele kalmistu ilmet häirivad (või ohtlikud) hauarajatised, puud ja põõsad.
(1) Hauaplatsi hooldamist koraldab hauaplatsi kasutaja.
(3) Hauaplatsi kasutajal ja kalmistu kiilastajal tuleb plast-, klaas-ja metalljäätmed paigutada selleks ettenahtud konteineritesse. Biolagunevad jäätmed (lehed, oksad, jms) tuleb paigutada selleks ettenahtud ladestuspaika.
§ 12. Kalmistu hooldaja õigused ja kohustused
(1) Kalmistu hooldaja on kohustatud jäilgima matmisplatside korrashoidu ja võtma hooldamata hauaplatsid arvele. Kalmistu kujunduspdhimõtete eiramisel on kalmistu hooldajal õigus teha hauaplatsi kasutajale hoiatus.
(2) Hooldamata hauaplats märgistatakse teatega, kus on info, et hauaplats on plaanis tunnistada hooldamata hauaplatsiks, kui hauaplatsi kasutaja ei ole hauaplatsi märgistamisest arvates ühe aasta jooksul hauaplatis korrastanud.
§ 13. Keelatud tegevus kalmistul
(1) Kalmistul on keelatud
2) hauaplatsi omavoliline laiendamine ;
3) viibida lemmikloomaga;
4) prügi mahapanek selleks mitteettenähtud kohtadesse ;
5 ) kalmistu jäätmemahutitesse isiklike olmejäätmete paigutamine ;
6) üldkasutatavatel aladel asetsevate puude ja põõsaste omavoliline mahavõtmine;
7) kasutada mootorsõidukit ilma kalmistu haldaja loata;
8) oma tegevusega rikkuda kalmistu rahu;
9) loomade matmine;
10) muu avalikku korda ja heakorda rikkuv tegevus.
5. peatiükk
KALMISTU HALDAJA KOHUSTUSED
§ 14. Kalmistu kohta kogutavad andmed
1) ees-ja perekonnanimi ning isikukood või süinniaeg;
5) matmise kuupäiev.
3 ) sideandmed (telefoninumber, e-posti aadress) ;
4) staatus (ajaloomälestis, kunstimälestis, kasutuses, vaba) ;
5 ) matuse liik (kirstumatus, urnimatus);
(6) Kalmistu kohta peetav dokumentatsioon kuulub säilitamisele Kolga-Jaani Vallavalitsuse arhiivis.
§ 15. Kalmistu haldaja kohustused
(1)infotahvli, kus on märgitud kalmistu hooldaja tööaeg ja telefoni number, kalmistu eeskiri;
2) parkimisplatsi korrashoiu;
3) kalmistujäätmete kogumise mahutite olemasolu.
§ 16. Kalmistu laiendamine
§ 17. Kalmistu sulgemine
§ 18. Jäirelevalve
Käesoleva eeskirja mittenõuetekohase täitmise korral on kohaliku omavalitsuse üksuse pädeval asutusel õigus teha ettekirjutus. Ettekirjutuse mittetäitmisel võib ettekirjutuse teinud asutus rakendada asendustäitmist või sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
§ 19. Rakendamine ja jdustumine
(1)Käesoleva määruse § 6 nimetatud matmisloa väljastamist rakendatakse pärast määruse jõustumist välja antavate hauaplatside väljaandmisel. Kuni käesoleva määruse jõustumiseni väljaantud hauaplatsidel lähtutakse § 4 lõikes 3 sätestatust.
(2) Määrus jõustub 1 .veebruaril 2012.


Teade: 01.01.2019 jõustub elektrienergia müügi tegevuslube puudutav elektrituruseaduse muudatus - Uudis.eu Riik
01.01.2019 jõustub elektrituruseaduse (ELTS) muudatus, mille järgi asendub loakohustus elektrienergia müügil majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses sätestatud teatamiskohustusega.Seega esitab elektrienergia müügiga tegeleda sooviv ettevõtja alates 01.01.2019 majandustegevuse registrile riigiportaali www.eesti.ee kaudu (otsetee: http://mtr.mkm.ee) senise tegevusloa taotluse asemel elektrienergia müügi majandustegevusteate.Teatamiskohustus puudub järgmistel juhtudel:elektrienergia müügil ELTS § 15 lg 6 punkti 1 või 2 kohaselttootja toodetud elektrienergia müügilelektrienergia müügil elektribörsilelektrienergia müügil ELTS § 16 lõike 3 kohaseltelektrienergia müügil, kui jaotusvõrguettevõtja osutab turuosalisele ainult ELTS § 44 lõike 41 kohaselt avatud tarne teenust või § 761 kohaselt üldteenustelektrienergia müügil, kui elektrienergia on tarbijale edastatud otseliini kaudu ja toodetud kokku alla 200 kW netovõimsusega tootmisseadmete abil Majandustegevusteade tuleb registrile esitada ka ettevõtjal, kes omab hetkel tegevusluba tegutsemiseks elektrienergia müügiga. Kuni majandustegevusteate registreerimiseni tegutseb selline elektrienergia müüja tegevusloa alusel ja temale laieneb kohustus tasuda tegevusloa eest ettenähtud riigilõiv. Täiendav informatsioon elektrienergia müüjatele on toodud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi kirjas Lisateave:Anu VainikEkspertEnergeetika- ja postiosakondKonkurentsiametTel: +372 667 2572
31.03.2019 16:12 53
elektrienergia müügil ELTS § 15 lg 6 punkti 1 või 2 kohaselt
tootja toodetud elektrienergia müügil
elektrienergia müügil elektribörsil
elektrienergia müügil ELTS § 16 lõike 3 kohaselt
elektrienergia müügil, kui jaotusvõrguettevõtja osutab turuosalisele ainult ELTS § 44 lõike 41 kohaselt avatud tarne teenust või § 761 kohaselt üldteenust
elektrienergia müügil, kui elektrienergia on tarbijale edastatud otseliini kaudu ja toodetud kokku alla 200 kW netovõimsusega tootmisseadmete abil
Täiendav informatsioon elektrienergia müüjatele on toodud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi kirjas
Tel: +372 667 2572
Pressiteade: Konkurentsiamet algatas seoses Saaremaal toimunud ulatusliku elektrikatkestusega...
MAHETOODANGU ANDMETE ESITAMINE 1. VEEBRUARIKS 2019
3 kuud tagasi Konkurentsiamet 61 Link