§ 161 Liivapinnasesse rajatava drenaaži kattematerjali projekteerimisnormid
§ 18 Drenaažiarmatuuri koosseis
§ 42 Vähkide urupuiste projekteerimine eesvoolule
RT I, 28.05.2011, 5
26.05.2011 RT I, 28.05.2011, 2 01.06.2011
(21) [Kehtetu - RT I, 28.05.2011, 2 - jõust. 01.06.2011]
(3) Keskkonnakaitse tagamiseks projekteeritakse vajaduse korral asjakohane keskkonnakaitserajatis. Eesvoolule projekteeritakse keskkonnakaitserajatis, kui see on vajalik suubla ja eesvoolu ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali parandamiseks või halvenemise vältimiseks, samuti muu looduskahju vähendamiseks.
[RT I, 28.05.2011, 2 - jõust. 01.06.2011]
(2) Eesvoolu põhja langu projekteerimisel kontrollitakse voolusängi settimise või uhtumise ohtlikkust. Vähim lubatav voolukiirus arvutatakse seosest V min = 0,3R0,25 m/s. Settimise takistamiseks peab voolukiirus olema üle 0,2 m/s. Uhtumisohu määramiseks võrreldakse maksimaalset arvutuslikku voolukiirust lisa tabelites 5, 6 ja 7 toodud asjakohasele pinnaseliigile lubatud voolukiiruse ülempiiriga. Kui arvutuslik maksimaalne voolukiirus on suurem kui sellele pinnaseliigile lubatud, valitakse tabelist 8 voolukiirusele sobiv kindlustise tüüp.
5) rauaookriga ummistumise ohu korral on drenaažitorustiku vähim läbimõõt 75 mm;
6) rauaookriga ummistumise ohu korral, kui kahevalentse rauaühendi (edaspidi Fe++) sisaldus põhjavees on üle 3 mg/l, kaetakse drenaažitorustik pealt 2/3 toru perimeetri ulatuses vähemalt 5 cm paksuse orgaanilise filtermaterjaliga (puitlaast, turbasõelmed, purustatud pilliroog);
7) dreenide vahekaugust vähendatakse kuni 10%, kui Fe++ sisaldus põhjavees on 3–8 mg/l, ja kuni 20%, kui Fe++ sisaldus põhjavees on 9–14 mg/l.
§ 161. Liivapinnasesse rajatava drenaaži kattematerjali projekteerimisnormid
(1) Liivapinnasesse rajatava drenaaži kattematerjal projekteeritakse selle poorsusnäitaja O90 ja pinnase lõimisenäitaja d90 suhtarvu (edaspidi O90/d90) alusel.
(2) Poorsusnäitaja O90 on drenaaži kattematerjali selle poori läbimõõt, millest 90% poore on väiksema läbimõõduga.
(3) Lõimisenäitaja d90 on selle pinnaseosakese läbimõõt, millest 90% pinnaseosakesi on väiksema läbimõõduga.
(4) Nõuetekohane kattematerjal vastab järgmistele tingimustele:
1) kattematerjali poorsusnäitaja O90 on suurem kui 0,2 mm;
2) vähemalt 5 mm paksusega kattematerjali kasutamise korral on O90/d90 väiksem kui 5;
3) 1–5 mm paksusega kattematerjali kasutamise on O90/d90 vahemikus 2,5–5.
§ 18. Drenaažiarmatuuri koosseis
31) mullavallialused veeviimarid;
(61) Kraavi mullavalli taha koguneva vee juhtimiseks kraavi projekteeritakse mullavallialune veeviimar. Veeviimari suudmealune kraavi nõlv kindlustatakse asjakohase materjaliga.
(31) Metsamaal projekteeritakse umbtee lõppu sõidukite tagasipööramise koht.
(1) Merre, järve ja üle 10 km2 suuruse valgalaga vooluveekogusse (edaspidi reostustundlik veekogu) põllu- ja metsamajandusliku hajureostuse (edaspidi hajureostus) leviku ohu ja erosiooniohu korral projekteeritakse:
(2) [Kehtetu - RT I, 28.05.2011, 2 - jõust. 01.06.2011]
(3) Eesvoolu ökoloogilise seisundi või ökoloogilise potentsiaali parandamiseks projekteeritakse eesvoolule vajaduse korral:
(7) “Veeseaduse” § 263 lõike 2 alusel määratud nitraaditundlikul alal põhjavette hajureostuse leviku ohu korral projekteeritakse lõikes 1 nimetatud keskkonnakaitserajatis kohta, kus põhjavesi on kaitstud. Juhul kui keskkonnakaitserajatist ei ole võimalik projekteerida kaitstud põhjaveega kohta, kavandatakse keskkonnakaitserajatisele infiltratsioonitõke.
(2) Kui veekaitsevööndi laiendil kasvab puittaimestik, kavandatakse sinna kujundusraidega põõsasrindeta puistu, mille puuvõrade liituvus on kuni 0,6.
(3) Veekaitsevööndi laiendisse projekteeritakse kõrgusjoontega võimalikult paralleelselt 1 m vahekaugusega vall-nõvad valli harja kõrgusega nõva põhjast vähemalt 20 sentimeetrit. Vall tihendatakse ja nõva otsad suletakse.
(1) Vooluvees liikuva liiva- ja turbasette kinnipüüdmiseks projekteeritakse eesvoolule, kraavile või looduslikule voolunõvale settebassein vähemalt 0,5 m sügavuse süvendi ja põhjalaiendina.
(2) Settebassein projekteeritakse:
1) reostustundlikusse veekogusse suubuvale eesvoolule, kraavile või looduslikule voolunõvale, kui uurimistöö tulemusena on kindlaks tehtud pinnaerosioonioht või eesvoolu või kraavi uhtumisoht;
2) eesvoolu ja kraavi langu murdepunkti, kui lang väheneb rohkem kui 1/3 võrra;
3) rekonstrueeritava eesvoolu tööpiirkonna alumisse otsa, kui see on tehniliselt võimalik ja otstarbekas.
(3) Pinnaerosiooniohtlikuks loetakse erodeeritud mullaga maa-ala.
(4) Eesvoolu ja kraavi uhtumisoht on kerges mineraalpinnases (sL, xL, yL) ja turbapinnases.
(5) Hüdrauliliselt arvutatud veejuhe peab tagama basseini projekteeritud ristlõike puhul basseinis voolukiiruse alla 0,2 m/s.
(6) Turbapinnases projekteeritakse settebassein eesvoolu või kraavi ristkülikukujulise laiendusena, mineraalpinnases võimaluse korral segmentbasseinina.
(7) Settebasseini settesüvise mahu määramisel arvestatakse, et settebasseini valgalas paiknevalt maa-alalt koguneb settebasseini setet aastas:
1) uhtumisohtliku eesvoolu ja kraavi ühe kilomeetri kohta 0,5 m3;
2) kindlustatud eesvoolu või kraavi ühe kilomeetri kohta 0,25 m3;
3) erodeerunud mullaga maa-alalt ühe hektari kohta 0,5 m3.
(8) Settebasseini settesüvis tühjendatakse vähemalt viie aasta tagant, kui ehitusprojekti tellija ei soovi lühemat tähtaega.
(9) Settebasseini settesüvise minimaalne maht on 25 m3.
(2) Puhastuslodu projekteeritakse üle 5 ha suuruselt hajureostuse leviku ohtlikult maa-alalt voolava pinnavee bioloogiliseks puhastamiseks:
1) eesvoolu ja kraavi suubumise korral reostustundliku veekogu suubumiskohta;
2) reljeefi voolunõva suubumiskohta eesvoolu või kraavi, kui veekaitsevööndi laiendiga ei ole otstarbekas hajureostuse levikut tõkestada;
3) drenaažisüsteemi kollektori suudmealale, kui neelukaevude koguvalgalal on hajureostuse leviku ohtlik maa-ala suurem kui 5 ha.
(21) Settebasseini ja puhastuslodu ühendamise korral projekteeritakse puhastuslodu settebasseinist allavoolu.
(1) Eesvoolu põhjavall projekteeritakse eesvoolule selleks, et tekitada voolusuuna muutmisega sirge eesvoolu voolusängis süvikuid ja koolmekohti või vähendada eesvoolu käänakul põrkenõlva uhtumisohtu. Eesvoolu põhjavall projekteeritakse eesvoolu sellisesse lõiku, kus põhjalang on vähemalt 2‰.
(2) Eesvoolu põhjavall projekteeritakse mineraalpinnases kivipuistena, turbapinnases palktõkkena risti voolu suunaga voolusängi põhja. Üle 2 m laiuse põhjaga eesvoolul projekteeritakse eesvoolu põhjavall eesvoolu teljest 70–80º nurga all.
(1) Eesvoolu nõlvapuiste (edaspidi nõlvapuiste) projekteeritakse eesvoolu sellisele lõigule, mis asub uhtumise seisukohalt stabiilses pinnases – kruusases või rähkses pinnases. Nõlvapuiste projekteeritakse eesvoolu voolusängis kõveruste tekitamiseks või põhivoolu suunamiseks haruveekogusse või basseini.
(2) Eesvoolu voolusängis kõveruste tekitamiseks projekteeritakse kivimaterjalist nõlvapuisted vahekaugusega 10–20-kordne voolusängi põhja laius.
(21) Eesvoolu voolusängis kõveruste tekitamise korral projekteeritakse eesvoolu nõlvapuistetest allavoolu segmentbassein.
§ 42. Vähkide urupuiste projekteerimine eesvoolule
(1) Eesvoolule projekteeritakse vähkide urupuiste eesvoolu nõlvakattena või eesvoolul paiknevasse paisjärve põhjakuhikuna.
(1) Reguleeritava äravooluga drenaažisüsteemil projekteeritakse äravoolu reguleeriv ehitis või seade drenaažisüsteemi kollektorile või alla 10 km2 valgalaga eesvoolule.
(11) Reguleeritava äravooluga drenaažisüsteemi käsitatakse keskkonnakaitserajatisena juhul, kui tema reguleeriv võrk paikneb vähemalt 50 ha suurusel maa-alal.
(11) Kuivendusvesi juhitakse suurvee ajal varjadega varustatud ühenduskraavi kaudu kuivendusvee korduvkasutuse tiiki. Suurvee alanedes varjad suletakse.
(1) Tuuletõkkeriba projekteeritakse deflatsiooniohtlikule üle 1 km pikkuse tuulekoridoriga haritavale maale kohta, kus see ei takista maaparandussüsteemi nõuetekohast toimimist.
Enne 2011. aasta 1. juunit välja antud projekteerimistingimuste alusel koostatud maaparandussüsteemi ehitusprojektile kohaldatakse sel ajal kehtinud maaparandussüsteemi projekteerimisnorme.


Postitatud: K Jaan 23, 2013 9:23 pm
Et natukene kirgi rahustada pakun järgmise loo.
Jaanuari kuu, toimub ühisjaht metsseale. Jahijuhataja valitud. Nimekiri koostatud, jahist osavõtjad instrueeritud, paberid kontrollitud, load avatud, kütiliini vanem määratud, aju vanem määratud. Luure tehtud. Lõpuks läheb jahiks. Esimene aju on tühi, teisest lastakse 2 siga ja haavatakse ühte. Koerad- 2 laikat lähevad üle maakonna piiri teise seltsi maadele. Jahijuhataja helistab naabrimeeste seltsi esimehele- mul koerad haavatud seaga Sinu maal. Naabrimees vastab- katsuge ise hakkama saada, me oleme oma maade teises servas ja ei saa aidata. Jahijuhataja saadab 3 meest koertele järele. Siis tuleb KKI inspektor ja… mis edasi sai?
Postitatud: K Jaan 23, 2013 9:43 pm
Postitatud: K Jaan 23, 2013 9:47 pm
Kas loomale võivad järgi minna mehed, kelle nimi on loal või suvalised jahinimekirjast? Jahinimekiri ju nagu ei kehti teises piirkonnas?
Postitatud: K Jaan 23, 2013 9:52 pm
Loale märkeid võib teha ainult isik, kelle nimi ka loal olemas. Järgi võivad minna kesiganes, sest sellisel juhul pole see enam jaht, vaid haavatud uluki tabamine.
Postitatud: K Jaan 23, 2013 10:26 pm
Kuidas suhtuda pättidesse, kes oma jahipiirkonna tühjaks lasknud ja söödad piiride äärde üles pannud - käib pauk relvast... sealt piiriäärsest söödalt väljuvatele loomajälgedele pannakse kamp koeri ja ka mehed, kaasas verekotikesed, millest jäljerajale ja selle äärde verd lastakse kotikestest ... kui tullakse küsima, siis nemad jälitavat koertega ''haavatud ulukit'' - põtra, siga või mida iganes ...
Koerad peavadki looma kinni ... tehakse mitu pauku - loom maas ja õigust jääb ülegi
Kas on ka omamoodi kaasuse lahendamine, millele vastust nagu polegi
Juhtumid elust enesest turismijahiäri ja lihajahiäri valguses!
Kuidas seda kaasust lahendada
Postitatud: N Jaan 24, 2013 7:46 am
Kas tõesti leidub mehi,kes tulevad hommikul jahile verekotikesed kaasas? No kuidagi ei taha uskuda.
Postitatud: N Jaan 24, 2013 7:57 am
Tean ka,et selliseid jamasid on korraldatud,aga seda saab ju ka lihtsalt tõestada kel viitsimist.See asi on pigem eetikas.Kurikaelu võib igasuguseid olla.
Aga vähemalt on teada missugune naaber niimoodi teeb.
Postitatud: N Jaan 24, 2013 8:11 am
No minu mõistus tõrgub ka sellist asja uskumast Aga samas ka püüdub kokkupuude turismijahiga tegelevate naabritega.
Postitatud: N Jaan 24, 2013 8:28 am
Jyri vastas ära. Enne haavatud looma jälitama asumist märge suuruluki loale, märke teeb jahijuhataja. Telefonikõne on lihtsalt viisakus oma naabrite vastu. Sarnase juhtumi kohtulahend olemas. Jahijuhataja süüdi ja saab karistada.
Postitatud: N Jaan 24, 2013 8:49 am
Kuidas suhtuda pättidesse, ....
Pätti tuleb ikka suhtuda nagu pätti, aga enne tuleb see ära tõestada, et tegu on ikka pätiga.
Postitatud: N Jaan 24, 2013 9:05 am
Ain, Sinu naabrist pätti või pätte saab karistada . Kuna haavatud looma tegelikult ei ole siis haavamismärge suurulukiloal on vale (§57 2) ja tema jahipidamine Sinu seltsi maadel on §58 1 Jahipidamine jahiloata. Kui tegemist ühisjahiga, siis veel §57 4 ehk kokku max
200+100+ 300 trahviühikut. Võta nad vahele, kui trahvi on ära maksnud kaob igasugune isu võõral maal jahti pidada.
Postitatud: N Jaan 24, 2013 9:12 am
Piisab, kui märge tehakse loa "omanikust" isiku poolt sõltumata, on ta jahijuhataja või mitte!
Ei pea olema tingimata jahijuhataja-äkki sellel load juba suletud ja tema ise jahimaa teises otsas.
Postitatud: N Jaan 24, 2013 10:59 am
Pole nende jahimaade lugu, kus jahti peab meite ühistu, aga annan need arutelukäigud edasi nendele seltsidele, keda asi otseselt puudutab.
Postitatud: N Jaan 24, 2013 11:49 am
Ei jaksa rohkem jahijuhataja kohustuset üle vaielda. Siin on väljavõte Tartu Maakohtu otsusest 12.02. 2007 Viljandi kohtumajas.
"Keskkonnainspektor on koostanud 23. jaanuaril 2006 väärteoprotokolli Arkadi Toome
õigusrikkumise kohta.
Väärteomenetluse protokollist nähtuvalt korraldas Arkadi Toom jahijuhatajana 07. jaanuaril
2006 Viljandi maakonnas Suure-Jaani vallas Soomaa Rahvuspargis Sandra piirkonnas
metssea ühisjahi suurulukiküttimise lubade (nr KM 22440, KM 22451, KM 22452) alusel. Ühisjahi
käigus kütiti 2 metssiga ja ühte metssiga (kesikut) haavati. Haavatud metssiga läks RMK
Suure-Jaani jahimajandi Tipu piirkonda (Poldi jahialale). Jahijuhataja Arkadi Toom jättis
suuruluki küttimise loale nr KM 22451 metssea haavamise kohta märke tegemata. Sellega rikkus Arkadi Toom JahiS § 47 lg 2 nõudeid.
Jahijuhatajana Arkadi Toom jätkas ühisjahti haavatud metssea tabamiseks RMK Suure-
Jaani jahimajandi Tipu rendijahipiirkonnas (Poldi), kus tal puudus jahipiirkonna kasutamiseks
luba. Sellega rikkus Arkadi Toom JahiS § 26 lg 1 ning § 28 p 2 nõudeid.
Väärtegu on kvalifitseeritud JahiS § 574, § 581 ja § 582 järgi."
Kodanik Toom ei olnud protokolliga nõus, kaebas edasi ja jäi süüdi. Lisaks travile 3000 kr.tuli tal kanda veel õigusabi kulud 4720 kr.
Postitatud: N Jaan 24, 2013 12:11 pm
Kakukese jutt jumala õige. Kui aga tõendid süüteo sooritamise kohta ei ole vettpidavad, siis mingist karistamisest juttu olla ei saa.
Minu tegevused Aini toodud juhtumi puhul oleksid järgmised:
selgitada välja kui palju on tagastatud suuruluki lubadele tehtud märkmeid haavamise kohta( ka kuupäevade fikserimisega) ning kui palju nendest siis kätte saadud. Seejärel võrdleks neid kuupäevadega millal naabrite maadel "jahti peeti". Seejärel kaeks üle ühisjahi nimekirjad. Sealt edasi selgitaks välja kas pidevalt on üks ja sama "haavaja" ning otsiks välja nimekirjast "keti" kõige nõrgemad lülid. Seejärel nendega "töötades" üritaks mõne lüli lahti murda.
Asjaolu, et maas on vererada ei tõenda veel midagi. Tihti ei tule laskehaavast ka verd või uluk võib ise ennast vigastada. Seega tegemist kaudse tõendiga. Muidugi on juhuseid, kus ka kaudsete tõenditega on inimesi süüdi mõistetud, kuid need on erijuhused.


Riigihangete seaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Riigihangete seaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus
22.12.2010 otsus nr 795
§ 1. Riigihangete seaduses (RT I 2007, 15, 76; 2010, 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
1) Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 213/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2195/2002 ühtse riigihangete klassifikaatori (CPV) kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ riigihankemenetluste kohta seoses CPV läbivaatamisega (ELT L 74, 15.03.2008, lk 1375) (edaspidi CPV määrus), V lisas nimetatud ehitustöö tegemist või ehitustöö tegemist koos projekteerimisega,;
2) paragrahvi 4 lõiked 57 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(5) Teenuste hankelepinguga tellitakse CPV määruse VI ja VII lisas nimetatud teenuseid.
(6) Hankelepingut, millega ostetakse asju ja tellitakse CPV määruse VI ja VII lisas nimetatud teenuseid, loetakse teenuste hankelepinguks juhul, kui hankelepinguga tellitavate teenuste eeldatav maksumus ületab ostetavate asjade eeldatava maksumuse. Muul juhul on tegemist asjade hankelepinguga.
(7) Hankelepingut, millega ostetakse asju või tellitakse CPV määruse VI ja VII lisas nimetatud teenuseid ja mis hõlmab lisaks nendele ka V lisas nimetatud ehitustööde tellimist, mis on kõrvalise iseloomuga ega ole hankelepingu peamiseks eesmärgiks, loetakse vastavalt asjade või teenuste hankelepinguks.;
(2) Teenuste kontsessiooni andmine käesoleva seaduse tähenduses toimub hankelepinguga, mille esemeks on CPV määruse VI ja VII lisas nimetatud teenuste tellimine ja mille kohaselt tasu teenuse osutamise eest seisneb kontsessionäärile antud õiguses osutada seda teenust ja saada selle teenuse kasutajatelt tasu teenuse osutamise eest või selles õiguses koos hankija rahalise maksega.;
§ 61. Avaliku ja erasektori koostöö
Avaliku ja erasektori koostöö käesoleva seaduse tähenduses on hankemenetluse, ehitustööde või teenuste kontsessiooni andmise teel sõlmitud hankelepingu alusel ehitustööde teostamine või teenuste osutamine, kus samaaegselt on täidetud alljärgnevad tingimused:
1) koostöö eesmärgiks on ehitustöö teostamine või teenuse osutamine avalikes huvides;
2) koostöö kestab vähemalt 20 aastat;
3) hankija ja pakkuja kasutavad ühiselt koostööks vajalikke vahendeid, näiteks asju, raha, oskusteavet, kogemust;
4) hankija ja pakkuja jagavad koostöö vastutust ning riske.;
5) paragrahvi 10 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
(6) Käesoleva seaduse tähenduses on keskne hankija käesolevas paragrahvis nimetatud hankija, kes ostab asju, tellib teenuseid ja ehitustöid või korraldab hankemenetlusi asjade ostmiseks ning teenuste ja ehitustööde tellimiseks teiste käesolevas paragrahvis nimetatud hankijate nimel.;
6) paragrahvi 11 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
1) CPV määruse V lisa klassis 45.21 nimetatud insenertehniliste rajatiste või meditsiini- või haridusasutuste hoonete, haldushoonete või spordi-, puhke- või vaba aja veetmise rajatiste ehitustöid ja nende ehitustööde eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on võrdne riigihanke piirmääraga ehitustööde hankelepingute korral või ületab seda või;
7) seadust täiendatakse §-ga 131 järgmises sõnastuses:
§ 131. Hankekord
Hankija kehtestab asutusesisese hankekorra, kui tema poolt ühes eelarveaastas planeeritavate asjade ja teenuste riigihangete eeldatav kogumaksumus ületab 80 000 eurot või ehitustööde riigihangete eeldatav kogumaksumus ületab 500 000 eurot. Hankekord reguleerib muu hulgas:
1) riigihanke planeerimise, sealhulgas iga-aastase hankeplaani koostamise ja kinnitamise korra ning tähtpäeva;
2) riigihanke eest vastutava isiku või isikud või nende määramise, sealhulgas hankelepingu täitmise eest vastutava isiku määramise;
3) allapoole käesoleva seaduse § 15 lõikes 3 nimetatud piirmäära jäävate riigihangete korraldamise korra, mis tagab §-s 3 sätestatud riigihanke põhimõtete järgimise;
4) lihtsustatud korras tellitava teenuse tellimise korra.;
8) paragrahvi 14 lõike 1 punkt 13 tunnistatakse kehtetuks;
§ 141. Sisetehing
(1) Käesolevas seaduses sätestatud korda ei ole hankija kohustatud rakendama sisetehingutele.
(2) Sisetehing on hankija leping äriühinguga, mille kõik aktsiad või osad kuuluvad otseselt sellele hankijale või talle koos teiste hankijatega või sihtasutusega, mille ainuasutaja on see hankija või mille kõik asutajad on see hankija koos teiste hankijatega.
(3) Sisetehingu võib sõlmida, kui:
1) sellega ei anta teenuste kontsessiooni;
2) sellega ostetava asja või teenuse saajaks on vahetult hankija;
3) hankija lepingupooleks oleva äriühingu või sihtasutuse tegevus on peamiselt seotud asjade müümisega, teenuste osutamisega või ehitustööde tegemisega tema osanikuks, aktsionäriks või asutajaks olevale hankijale või hankijatele ning vastav kohustus sisaldub ka põhikirjas;
4) hankija lepingupooleks olev äriühing või sihtasutus tegutseb osanike, aktsionäride või asutajaks olevate hankijate huvides hankija territoriaalse pädevuse piires ning vastav kohustus sisaldub ka põhikirjas;
5) hankija lepingupooleks oleva äriühingu üldkoosoleku või osanike koosoleku otsused või sihtasutuse nõukogu koosoleku otsused võetakse vastu ühehäälselt ning vastav kohustus sisaldub ka põhikirjas;
6) aktsiaseltsi, mis on hankija lepingupooleks ja mille aktsiad kuuluvad kahele või enamale hankijale, põhikirjaga on ette nähtud teiste aktsionärideks olevate hankijate ostueesõigus ning aktsiaseltsi taotlusel on Eesti väärtpaberite keskregistrisse kantud ostueesõiguse kohta märge.
(4) Kui pärast sisetehingu sõlmimist ilmneb, et täidetud ei ole vähemalt üks käesoleva paragrahvi lõikes 2 või 3 nimetatud nõue, tuleb asja või teenuse ostmiseks või ehitustööde tellimiseks hankijal algatada riigihankemenetlus 14 päeva jooksul.;
10) paragrahvi 15 lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Rahvusvahelise piirmäära avaldab riigihangete registri (edaspidi ka register) vastutav töötleja oma veebilehel viivitamata pärast selle igakordset avaldamist Euroopa Komisjoni poolt.;
11) paragrahvi 15 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
(3) Lihthanke korraldamise kohustuse maksumuse piirmäär (edaspidi lihthanke piirmäär) käesoleva seaduse tähenduses on 10 000 eurot asjade ja teenuste hankelepingu ning 30 000 eurot ehitustööde hankelepingu korral.;
12) paragrahvi 16 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Sellisel juhul lähtub hankija hankelepingu sõlmimisel riigihanke korraldamise üldpõhimõtetest ja käesoleva seaduse §-st 182.;
13) paragrahvi 16 lõike 4 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Sellisel juhul lähtub hankija hankelepingu sõlmimisel käesoleva seaduse §-st 182.;
14) paragrahvi 16 lõiked 6 ja 7 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 16 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(8) Hankijal on õigus kohaldada riigihanke, rahvusvahelisest või lihthanke piirmäärast või hankelepingu olemusest tulenevalt kohustuslikku korda ka hankelepingu sõlmimisel, mille eeldatav maksumus ei ulatu vastava rahalise määrani või mis oma olemuselt ei vasta seda korda tingivale tunnusele.;
16) paragrahvi 17 lõiked 24 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(2) Käesoleva seaduse § 10 lõikes 1 nimetatud hankija kohaldab teenuste kontsessiooni andmisel 2. peatükis sätestatud avatud hankemenetluse või väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetluse korda, kui teenuse kontsessiooni alusel osutatavate teenuste eeldatav kogumaksumus on võrdne riigihanke piirmääraga või ületab seda. Kui teenuse kontsessiooni alusel osutatavate teenuste eeldatav kogumaksumus on väiksem riigihanke piirmäärast, lähtub § 10 lõikes 1 nimetatud hankija teenuste kontsessiooni andmisel §-st 182.
(3) Käesoleva seaduse § 10 lõikes 1 nimetatud hankija ei ole kohustatud järgima käesolevas seaduses sätestatud ehitustööde kontsessiooni andmise korda ja lähtub ehitustööde kontsessiooni andmisel §-st 182, kui ta annab ehitustööde kontsessiooni seoses tegutsemisega §-des 8389 nimetatud valdkondades või kui ehitustööde kontsessiooni alusel tehtavate ehitustööde eeldatav kogumaksumus on väiksem riigihanke piirmäärast.
(4) Käesoleva seaduse § 10 lõikes 3 nimetatud hankija ei ole kohustatud järgima käesolevas seaduses sätestatud ehitustööde ja teenuste kontsessiooni andmise korda ning lähtub ehitustööde ja teenuste kontsessiooni andmisel §-st 182.;
17) paragrahvi 181 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Ehitustööde riigihanke piirmäära ületavate ehitustööde ja ehitiste projekteerimise riigihangete korraldamise eeskirja kehtestab Vabariigi Valitsus majandus- ja kommunikatsiooniministri ettepanekul.;
18) seadust täiendatakse §-ga 182 järgmises sõnastuses:
§ 182. Lihthanke korraldamine
(1) Lihthange algab lihthanke teate avaldamisega registris ning lõpeb käesoleva seaduse § 29 lõikes 3 sätestatud juhtudel.
(2) Käesoleva seaduse § 10 lõikes 1 nimetatud hankija esitab lihthanke teate registrile avaldamiseks, kui hankelepingu eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on võrdne lihthanke piirmääraga või ületab seda. Paragrahvi 10 lõikes 3 nimetatud hankija esitab lihthanke teate registrile avaldamiseks, kui hankelepingu eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on võrdne riigihanke piirmääraga või ületab seda.
(3) Hankija määrab lihthanke teates pakkumuste esitamiseks mõistliku tähtaja, mis ei või olla lühem kui neli tööpäeva, lähtudes hankelepingu esemeks olevatest asjadest, teenustest või ehitustöödest.
(4) Hankija võib lihthanke korraldamiseks kehtestada lihthanke dokumendi, lähtudes hankelepingu esemeks olevatest asjadest, teenustest või ehitustöödest. Lihthanke dokumendi koostamisel lähtub hankija käesoleva seaduse §-s 24, § 31 lõigetes 25 ja 8, §-des 32 ja 33, § 38 lõigetes 131 ja 5, §-des 3941, §-des 4750 sätestatust või mõnest neist. Kui hankija ei kehtesta lihthanke dokumenti, lähtub hankija lihthanke korraldamisel riigihanke üldpõhimõtetest.
(5) Hankija lisab lihthanke teatesse viite elektronposti või veebiaadressile või lisab lihthanke dokumendid registrisse, mille kaudu on huvitatud isikul võimalik lihthanke dokumente elektrooniliselt välja võtta. Huvitatud isikute registreerimisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 57 lõikes 11 sätestatut.
(7) Lihthankes tehtud otsustest teavitamisel lähtub hankija käesoleva seaduse §-des 54 ja 55 sätestatust.
(8) Hankija lähtub hankelepingu sõlmimisel ja muutmisel käesoleva seaduse § 69 lõigetes 26 sätestatust.
(9) Hankija esitab §-s 37 sätestatud korras riigihanke aruande ja aruande lisa pärast lihthanke lõppemist käesoleva seaduse § 29 lõikes 3 sätestatud juhtudel.;
(1) Hankija ei ole kohustatud korraldama käesolevas seaduses sätestatud korras hankemenetlust teenuste hankelepingu sõlmimisel, mille eeldatavast maksumusest rohkem kui 50 protsenti moodustavad CPV määruse VII lisas nimetatud teenused.
(2) Sõltumata käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust on hankija kohustatud korraldama hankemenetluse, kui CPV määruse VII lisas nimetatud teenuste kõrval sellise teenuste hankelepingu esemeks olevate asjade ja VI lisas nimetatud teenuste eeldatav maksumus kokku või ehitustööde eeldatav maksumus on võrdne riigihanke piirmääraga või ületab seda.
(3) Hankija järgib lihtsustatud korras tellitavate teenuste tellimisel käesoleva seaduse §-s 3 sätestatud riigihanke korraldamise põhimõtteid ning sõlmib hankelepingu §-s 5 sätestatud juhtudel kirjalikus vormis.
(4) Soovist sõlmida käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hankeleping, mille eeldatav maksumus ilma käibemaksuta ületab 40 000 eurot, teatab hankija oma veebilehel või registri veebilehe kaudu.
(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hankelepingu eeldatav maksumus on ilma käibemaksuta võrdne rahvusvahelise piirmääraga või ületab seda, on hankija kohustatud lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatule järgima käesoleva seaduse §-s 33 sätestatud tehnilise kirjelduse koostamise reegleid.
(6) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud hankelepingu sõlmimist esitab hankija käesoleva seaduse §-s 37 sätestatud korras riigihanke aruande ja aruande lisa, kui hankelepingu maksumus ilma käibemaksuta ületab 40 000 eurot.;
20) paragrahvi 27 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
3) hankelepingu esemeks olevate teenuste, sealhulgas CPV määruse VI lisa kategoorias number 6 nimetatud teenuste ja intellektuaalse omandiga seonduvate, näiteks ehitustööde projekteerimist hõlmavate teenuste olemus ei võimalda määratleda hankelepingu tingimusi piisava täpsusega, et sõlmida hankeleping avatud või piiratud hankemenetluse tulemusena;;
21) paragrahvi 30 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
1) esimesel võimalusel pärast oma majandus- või eelarveaasta algust majandus- või eelarveaasta jooksul kavandatavate asjade ostmise ja CPV määruse VI lisas nimetatud teenuste tellimise hankelepingute kohta vastavalt asjade liikide või VI lisas loetletud teenuste kategooriate kaupa;;
22) paragrahvi 31 lõike 2 punkt 9 tunnistatakse kehtetuks;
23) paragrahvi 31 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
(61) Väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetluse korral kehtestab hankija hankedokumentides läbirääkimiste korra, mis sisaldab muu hulgas läbiräägitavate pakkumuste arvu vähendamise metoodikat, kui läbirääkimisi peetakse järjestikuste etappidena.;
24) paragrahvi 34 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(4) Pakkuja esitab hankija poolt nõutud pakkumuse tagatise krediidi- või finantseerimisasutuse või kindlustusandja garantiina või rahasumma deponeerimisena hankija arvelduskontole.;
25) paragrahvi 35 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(6) Hankija võib käesoleva paragrahvi lõigetes 24 nimetatud tähtaegu lühendada alljärgnevalt:
1) kui hankija on esitanud eelteate käesoleva seaduse §-s 30 sätestatud korras avaldamiseks 52 päeva kuni 12 kuud enne hanketeate esitamist ning eelteade sisaldab eelteate esitamise ajal kogu kättesaadavat hanketeates nõutavat kohustuslikku teavet, võib käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 4 nimetatud hankemenetluste korral pakkumuste esitamise tähtaega lühendada kuni 36 päevani;
2) kui teated saadetakse Euroopa Liidu Väljaannete Talitusele avaldamiseks elektrooniliselt, võib käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud pakkumuste ja lõikes 3 nimetatud taotluste esitamise tähtaega lühendada seitsme päeva võrra;
3) kui hankija võimaldab alates hanketeate esitamisest registrile piiramatu ja täieliku elektroonilise juurdepääsu hankedokumentidele ja viitab hanketeates vastavale veebiaadressile, võib käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 4 nimetatud pakkumuste esitamise tähtaega lühendada viie päeva võrra.;
26) paragrahvi 35 täiendatakse lõigetega 61 ja 62 järgmises sõnastuses:
(61) Kui hankijal on õigus lühendada käesoleva paragrahvi lõigetes 24 nimetatud tähtaegu mitmel lõike 6 punktide 13 alusel, võib hankija lubatavad tähtaja lühendamised summeerida ning selle võrra lühendada lõigetes 24 nimetatud tähtaegu.
(62) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 4 nimetatud hankemenetluste korral ei tohi pakkumuste esitamise tähtaeg ühelgi juhul olla lühem kui 22 päeva.;
27) paragrahvi 36 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Hankija võib muuta hanketeadet või hankedokumente enne hanketeates määratud pakkumuste või hankemenetluses osalemise taotluste esitamise tähtpäeva. Hankija võib pärast hanketeates määratud pakkumuste või hankemenetluses osalemise taotluste esitamise tähtpäeva muuta hanketeates või hankedokumentides määratud pakkumuste või hankemenetluses osalemise taotluste esitamise tähtpäeva, kui pakkumuste või hankemenetluses osalemise taotluste esitamise tähtpäeva saabumisel on hankemenetlus käesoleva seaduse § 123 lõikes 3 nimetatud korras peatatud.;
28) paragrahvi 37 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Hankija esitab registrile 20 päeva jooksul pärast hankemenetluse lõppemist registri veebilehe kaudu riigihanke aruande.;
29) paragrahvi 37 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Hankija esitab registrile riigihanke aruande 20 päeva jooksul pärast hankelepingu sõlmimist ka juhul, kui hankelepingu maksumus ilma käibemaksuta ületab 10 000 eurot asjade või teenuste puhul või 30 000 eurot ehitustööde puhul.;
30) paragrahvi 37 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(4) Hankija esitab registrile 20 päeva jooksul pärast hankelepingu või raamlepingu lõppemist riigihanke aruande lisa, kus märgitakse järgmised andmed:
1) hankelepingus tehtud muudatused koos muudatuste põhjendusega ja hankelepingu täitmise olulised erinevused võrreldes hankelepingus sätestatuga, eelkõige hankelepingu rikkumine või ennetähtaegne lõpetamine või
2) raamlepingu alusel sõlmitud hankelepingute maksumused või nende alusel tehtud soorituste kirjeldused.;
31) paragrahvi 38 lõike 1 punkti 4 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Käesolevas seaduses loetakse riiklike või elu- või asukoha kohalike maksude võlaks pakkuja või taotleja poolt tähtpäevaks tasumata riiklike või elu- või asukoha kohalike maksude ja tähtpäevaks tasumata jäetud maksusummalt arvestatud intressi võlga, mis ületab 100 eurot.;
32) paragrahvi 38 lõike 3 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Hankija nõuab pakkujalt või taotlejalt koos tema kvalifikatsiooni tõendamiseks esitatavate dokumentidega:;
33) paragrahvi 38 lõiked 442 tunnistatakse kehtetuks;
34) paragrahvi 38 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(5) Kui hankijal on põhjendatud kahtlus, et pakkujal või taotlejal esinevad käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 14 nimetatud alused, võib ta selle tuvastamiseks nõuda pakkujalt või taotlejalt nimetatud aluste puudumise kohta vastavat karistusregistri teadet või esitada järelepärimise karistusregistri volitatud töötlejale või nõuda pakkuja või taotleja asukohariigi kohtu- või haldusorgani väljastatud samaväärset dokumenti või muu selleks volitatud ametiasutuse väljastatud tõendit või pakkuja või taotleja kirjalikku volitust pöörduda asjakohaste ametiasutuste poole nimetatud aluste puudumise kohta kinnituse saamiseks. Kui pakkuja või taotleja asukohariik selliseid dokumente ei väljasta, võib selle asendada pakkuja või taotleja või tema esindaja poolt vande all antud tunnistuse või pädeva justiits- või haldusasutuse või notari või kutseala- või ametiliidu ees antud tunnistusega pakkuja või taotleja asukohariigi õigusaktide kohaselt.;
35) paragrahvi 39 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
(41) Kui pakkuja või taotleja on jätnud esitamata hanketeates nõutud kvalifikatsiooni tõendava dokumendi või pakkuja või taotleja ei esita hankija nõudmisel kvalifikatsiooni tõendamiseks esitatud dokumentide sisu kohta selgitust või selgitamist võimaldavaid andmeid või dokumenti ja need andmed või dokumendid ei ole hankijale oluliste kulutusteta andmekogus olevate avalike andmete põhjal kättesaadavad, jätab hankija pakkuja või taotleja kvalifitseerimata.;
36) paragrahvi 41 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(3) Kui hankelepingu alusel sooritatava tegevuse jaoks on õigusaktides kehtestatud erinõuded, nimetab hankija hanketeates, milliste erinõuete, registreeringute või tegevuslubade olemasolu on pakkuja või taotleja kvalifitseerimiseks nõutavad. Õigusaktides kehtestatud erinõuete täitmise kontrollimiseks nõuab hankija hanketeates pakkujalt või taotlejalt tegevusloa või registreeringu või muu erinõude täitmist tõendava asjakohase tõendi või tema asukohariigi õigusaktide kohaselt vastavasse organisatsiooni kuulumise kohta tõendi esitamist, kui need ei ole hankijale oluliste kulutusteta andmekogus olevate avalike andmete põhjal kättesaadavad. Kui pakkujal või taotlejal puudub vastav tegevusluba või registreering või ta ei kuulu vastavasse organisatsiooni tema asukohariigi õigusaktide kohaselt, jätab hankija pakkuja või taotleja kvalifitseerimata.;
37) paragrahvi 42 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(5) Vabariigi Valitsus kehtestab teatud valdkonna tunnustatud ettevõtjate ametliku nimekirja loomise, pidamise ja uuendamise ning ettevõtjate nimekirja kandmise alused ja korra või tunnustatud ettevõtjate sertifitseerimise korra Eestis vastava valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul.;
38) paragrahvi 42 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(7) Tunnustatud ettevõtjate ametliku nimekirja pidaja või tunnustatud ettevõtjate sertifitseerimiseks volitatud sertifitseerimisasutus võib nõuda ettevõtjalt tasu nimekirja kandmise või sertifitseerimise ja kande või sertifikaadi uuendamise eest. Tasu määrad, mis on kooskõlas nimekirja pidaja või sertifitseerimisasutuse asjakohaste toimingute tegemise mõistlike kuludega ning mille kehtestamisel võetakse arvesse ettevõtja kvalifitseerimise klassi ning mis ei ületa nimekirja kandmise või sertifitseerimise korral 200 eurot ning kande või sertifikaadi uuendamise korral 70 eurot, kehtestab Vabariigi Valitsus.;
39) paragrahvi 44 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
(51) Hankija tagastab pakkujale pakkumuse ja taotlejale taotluse, kui pakkujal või taotlejal puudub käesoleva seaduse alusel õigus esitada pakkumus või taotlus.;
40) paragrahvi 47 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(3) Hankija lükkab pakkumuse muu hulgas tagasi, kui pakkumuses puudub käesoleva seaduse § 31 lõikes 81 nimetatud kinnitus.;
(3) Hankija jätab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teadetest pakkujatele või taotlejatele saatmata teabe, mille avaldamine takistaks õiguskaitseorganite tööd, oleks vastuolus avaliku huviga või rikuks ettevõtjate ärisaladust või kahjustaks nendevahelist konkurentsi.;
42) paragrahvi 55 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Käesolevas peatükis nimetatud teadete ja muu info esitamine võib toimuda posti või faksi teel, isikliku kättetoimetamisega või elektrooniliselt, kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti.;
43) paragrahvi 55 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
(7) Hankija võimaldab pakkumuste ja taotluste elektroonilist esitamist vähemalt 50 protsendi ulatuses hankija eelarveaastal planeeritavate riigihangete rahalisest mahust.;
44) paragrahvi 57 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Hankija võimaldab kõigil huvitatud isikutel hankedokumente välja võtta enda juures kohapeal, elektrooniliselt veebilehe kaudu või registris vastavalt hanketeates sätestatule. Hankija võib lisaks väljastada hankedokumente ka posti teel kirjalikus ja elektronposti teel elektroonilises vormis.;
45) paragrahvi 57 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
(11) Kui hankija võimaldab hankedokumente välja võtta elektrooniliselt veebilehe kaudu või registris, peab huvitatud isikul olema võimalus ennast hankedokumendid saanud isikuna registreerida, avaldades hankijale oma kontaktandmed. Muudel juhtudel registreerib hankija kõik hankedokumendid välja võtnud isikud.;
46) paragrahvi 63 lõiget 3 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
6) dialoogi pidamise korda, mis muu hulgas sisaldab dialoogi esemeks olevate lahenduste arvu vähendamise metoodikat, kui hankija peab dialoogi järjestikuste etappidena.;
47) paragrahvi 67 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Hankija avab kõik pakkumused, välja arvatud käesoleva seaduse § 65 lõikes 4 sätestatud juhul, ja peab pakkujatega vastavaks tunnistatud pakkumuste osas läbirääkimisi, et kohandada neid vajaduse korral hanketeates ja hankedokumentides sätestatud nõuetele ning valida välja edukas pakkumus.;
48) paragrahvi 67 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
(11) Kui läbirääkimistel räägitakse läbi mõne käesoleva seaduse § 66 lõikes 3 nimetatud hankedokumentidesse lisamata ning pakkumuse esitamise ettepaneku tegemise hetkel määratlemata tingimuse üle, mille muutumisel võib muutuda esitatud pakkumuse maksumus, on läbirääkimiste objektiks ka pakkumuse maksumus.;
49) seaduse 2. peatüki 11. jagu täiendatakse §-ga 691 järgmises sõnastuses:
§ 691. Hankelepingu muutmine avaliku ja erasektori koostöö projektides
(1) Pakkuja või kontsessionäär ei või ilma hankija nõusolekuta anda kolmandale isikule üle enda ehitustööde või teenuste hankelepingust või ehitustööde või teenuste kontsessiooni hankelepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi.
(2) Hankija võib anda nõusoleku ehitustööde või teenuste hankelepingust või ehitustööde või teenuste kontsessiooni hankelepingust tulenevate õiguste ja kohustuste üleandmiseks kolmandale isikule, kui samaaegselt on täidetud alljärgnevad tingimused:
1) hankelepinguga seotud õiguste ja kohustuste üleandja on rikkunud oluliselt hankelepingust tulenevaid kohustusi ja hankijal on sellise rikkumise tagajärjel tekkinud õigus hankeleping erakorraliselt üles öelda või hankelepingust taganeda;
2) hankelepinguga seotud õiguste ja kohustuste ülevõtjal puuduvad käesoleva seaduse § 38 lõike 1 punktides 14 nimetatud hankemenetlusest kõrvaldamise alused;
3) hankelepinguga seotud õiguste ja kohustuste ülevõtja majanduslik ja finantsseisund ning tehniline ja kutsealane pädevus vastavad hanketeates esitatud kvalifitseerimise tingimustele, mis on piisavad hankelepinguga seotud õiguste ja kohustuste ülevõtja hankelepingu täitmata osa nõuetekohase täitmise võime tõendamiseks ning vastavad ja proportsionaalsed hankelepingu täitmata osa esemeks olevate teenuste või ehitustööde olemuse, koguse ja otstarbega.;
50) paragrahvi 71 lõike 4 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
3) raamlepingu poolteks olevad pakkujad esitavad hankijale kirjalikus vormis pakkumused, mille sisu on käesoleva lõike punktis 2 nimetatud tähtaja möödumiseni konfidentsiaalne;;
51) paragrahvi 87 lõike 4 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
4) finantsteenused CPV määruse VI lisa kategooria 6 ja käesoleva seaduse § 14 lõike 1 punkti 9 tähenduses, mis hõlmavad posti vahendusel tehtavaid sularaha ülekandeid ja sularahata arveldusi;;
52) paragrahvi 95 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(3) Käesoleva seaduse § 10 lõikes 3 nimetatud hankija esitab registrile riigihanke aruande üksnes pärast hankelepingu, sealhulgas raamlepingu alusel sõlmitud hankelepingu sõlmimist, mille maksumus on võrdne riigihanke piirmääraga või ületab seda.;
53) seaduse 6. peatüki 2. jagu muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
2. jagu
§ 105. Riigihangete register
(1) Riigihangete register on riigihangete andmete töötlemiseks peetav riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, mille eesmärgiks on:
1) tagada riigihanke teadete avaldamine ja edastamine Euroopa Liidu Väljaannete Talitusele;
5) avaldada muud asjakohast riigihangete alast informatsiooni.
1) andmed riigihanke teadete kohta;
2) andmed vaidlustusmenetluse tulemuste kohta;
3) andmed riigihanke menetlemise kohta;
4) elektroonilised dokumendid käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud andmete kohta;
5) muud käesolevas seaduses sätestatud andmed ja elektroonilised dokumendid.
(3) Hankija vastutab tema poolt registrile esitatud andmete õigsuse eest.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmed on avalikult kättesaadavad, välja arvatud andmed, mille avaldamine takistaks õiguskaitseorganite tööd, oleks vastuolus avaliku huviga, rikuks ettevõtjate ärisaladust või kahjustaks nendevahelist konkurentsi.
(5) Registri vastutav töötleja on Rahandusministeerium.
(6) Registri asutab ja registri põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus.
(7) Rahandusminister võib anda määrusi registri töö korraldamiseks.
§ 106. Andmete edastamine Euroopa Liidu Väljaannete Talitusele
Register edastab Euroopa Liidu Väljaannete Talitusele riigihangete teadetes sisalduvad andmed vastavalt Euroopa Komisjoni määrusele (EÜ) nr 1564/2005, millega kehtestatakse riigihankemenetlusega seotud teadete avaldamise tüüpvormid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividele 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (ELT L 257, 1.10.2005, lk 1126), kui riigihanke eeldatav maksumus on võrdne rahvusvahelise piirmääraga või ületab seda, või muul juhul, kui hankija seda soovib.
§ 1061. Statistiliste andmete edastamine Euroopa Komisjonile
Rahandusministeerium edastab iga aasta 31. oktoobriks Euroopa Komisjonile Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 67 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/18/EÜ artiklis 76 nimetatud statistilised andmed ning muu informatsiooni. Rahandusministeeriumil on õigus vajaduse korral teha täiendavaid päringuid hankijatele statistiliste andmete ning muu informatsiooni koondamiseks.;
54) paragrahvi 107 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Riiklikku järelevalvet teostab Rahandusministeerium, kellel on muu hulgas õigus:
1) riigihanke kestel ja järgselt kontrollida käesoleva seaduse täitmist takistamatult ja ette teatamata hankija juures. Kui Rahandusministeeriumil on tekkinud kahtlus võimaliku käesoleva seaduse või selle alusel antud õigusaktide rikkumise suhtes, võib riikliku järelevalve teostamise pädevusega Rahandusministeeriumi ametnik (edaspidi järelevalveametnik) viibida pakkumuste avamise või teiste käesoleva seaduse alusel tehtavate hankemenetluse toimingute või otsuste tegemise juures, samuti kontrollida hankija tehtud toiminguid ja otsuseid ning nõuda hankijalt vea parandamist või õigusrikkumise lõpetamist kohapeal;
2) saada hankemenetluses edastatud teadete ja muu informatsiooni elektroonilise esitamise korral elektroonilisi dokumente, andmeid ja toimingute logiandmeid või saada ligipääsu hankija poolt kasutatavasse infosüsteemi;
3) teha vastavalt käesoleva seaduse §-s 108 sätestatule otsus või ettekirjutus.;
55) paragrahvi 108 lõike 1 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Rahandusministeerium võib tunnistada enne hankelepingu sõlmimist oma otsusega kehtetuks käesoleva seaduse § 10 lõike 1 punktis 1 nimetatud hankija hankemenetluse või teha § 10 lõike 1 punktides 26 või lõikes 3 nimetatud hankijale ettekirjutuse hankemenetluse kehtetuks tunnistamiseks, kui hankija:;
56) paragrahvi 108 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
57) paragrahvi 108 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(7) Rahandusministeeriumil on õigus teha kohustuslikke ettekirjutusi muude käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktide rikkumiste lõpetamiseks, mida ei ole nimetatud käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2.;
58) paragrahvi 109 lõiked 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Kui Rahandusministeeriumile laekub teave riigihangete teostamisega seotud õigusrikkumise kohta või Rahandusministeerium avastab õigusrikkumise riigihanke kontrollimise käigus ja teatavaks saanud asjaolude kogum annab aluse süüteokahtluseks ning see õigusrikkumine ei ole käsitatav käesoleva seaduse §-des 111113 sätestatud väärteona, peab Rahandusministeerium teavitama talle teadaolevatest asjaoludest politseiasutust või prokuratuuri.
(2) Rahandusministeeriumil on õigus teha ettepanekuid käesolevat seadust või selle alusel kehtestatud õigusakte rikkunud isiku või isikute distsiplinaarvastutusele võtmiseks või võlaõigusseaduses ettenähtud õiguskaitsevahendite rakendamiseks.;
59) paragrahvi 111 lõiked 1 ja 2 tunnistatakse kehtetuks;
60) paragrahvi 111 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(3) Riigihanke korraldamise nõuete järgmiste rikkumiste eest:
1) konfidentsiaalsusnõuete rikkumine;
2) taotleja või pakkuja hankemenetlusest kõrvaldamata jätmine, kui käesolevas seaduses on selline kohustus sätestatud ja hankijale on teada kohustusliku kõrvaldamise aluse esinemine taotleja või pakkuja suhtes;
3) hankelepingu sõlmimine või muutmine käesolevas seaduses sätestatud nõudeid rikkudes;
4) hankemenetluse liigi valimine käesolevas seaduses sätestatud nõudeid rikkudes;
5) avatud hankemenetluse või piiratud hankemenetluse käigus läbirääkimiste pidamine;
6) hankedokumentide muutmisest teatamata jätmine kõikidele hankijalt hankedokumendid saanud huvitatud isikutele, pakkujatele või taotlejatele;
7) käesoleva seaduse §-s 56 sätestatud selgituste andmise korra oluline rikkumine;
8) hankija on jätnud registrile esitatud hanketeates märkimata, et riigihanke eeldatav maksumus on võrdne rahvusvahelise piirmääraga või ületab seda või ei ole märkinud, et soovib nimetatud teate avaldamise edastamist Euroopa Ühenduste Väljaannete Talitusele;
9) riigihanke aruande korduvalt esitamata jätmine pärast hankemenetluse lõppemist registri veebilehe kaudu
karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.;
61) paragrahvi 111 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud rikkumise eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik,
karistatakse rahatrahviga kuni 3200 eurot.;
62) paragrahvi 117 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Pakkuja, taotleja või hankemenetluses osalemisest huvitatud isik (edaspidi vaidlustaja) võib vaidlustada hankija tegevuse, kui ta leiab, et käesoleva seaduse rikkumine hankija poolt rikub tema õigusi või kahjustab tema huvisid, esitades riigihangete vaidlustuskomisjonile (edaspidi vaidlustuskomisjon) sellekohase vaidlustuse.;
63) paragrahvi 117 lõike 2 punkt 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
13) muu käesoleva seaduse alusel tehtud hankija otsus, mis võib rikkuda vaidlustaja õigusi või kahjustada tema huvisid.;
64) paragrahvi 121 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(3) Vaidlustaja lisab vaidlustusele tema käsutuses oleva teabe hankemenetluse kohta, millega seoses vaidlustus esitatakse.;
65) paragrahvi 122 lõike 3 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
6) vaidlustajal puudub vaidlustuse esitamise õigus.;
66) paragrahvi 123 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(4) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 nimetatud teate saamist, kuid enne käesoleva seaduse §-s 128 nimetatud tingimuse saabumist sõlmitud hankeleping on tühine. Kui vaidlustuskomisjon on peatanud hankemenetluse, ideekonkursi või ehitustööde kontsessiooni andmise ning pakkumuste, taotluste, ideekavandite või kontsessioonitaotluste esitamise tähtpäev saabub vaidlustusmenetluse ajal, on hankijal kohustus pikendada pakkumuste, taotluste, ideekavandite või kontsessioonitaotluste esitamise tähtaega mõistliku aja võrra. Hankemenetluse, ideekonkursi või ehitustööde kontsessiooni andmise peatamise korral on hankijal kohustus teha pakkujatele vastavalt § 45 lõikes 2 sätestatule ettepanek esitatud pakkumuste, ideekavandite või kontsessioonitaotluste jõusoleku tähtaja pikendamiseks.;
67) paragrahvi 123 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
(5) Kui vaidlustuskomisjon on peatanud hankemenetluse, ideekonkursi või ehitustööde kontsessiooni andmise või tunnistanud peatamise otsuse kehtetuks, teavitab hankija viivitamata sellest kõiki hankemenetluses osalemisest huvitatud isikuid, pakkujaid või taotlejaid, lähtudes käesoleva seaduse § 55 lõikes 1 sätestatust.;
68) paragrahvi 126 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
7) vaidlustuskomisjoni otsusega lõpetada vaidlustusmenetlus pärast Rahandusministeeriumi poolt käesoleva seaduse § 108 lõikes 1, 2 või 7 nimetatud otsuse või ettekirjutuse tegemist.;
69) paragrahv 128 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 128. Riigihanke jätkamine
(1) Hankija ei või jätkata peatatud riigihanget enne 14 päeva möödumist käesoleva seaduse § 126 lõike 1 punktis 4 või 5 nimetatud vaidlustuskomisjoni otsuse teatavaks tegemisest.
(2) Hankija ei või anda nõustumust hankelepingu sõlmimiseks enne 14 päeva möödumist käesoleva seaduse § 126 lõike 1 punktis 4 või 5 nimetatud vaidlustuskomisjoni otsuse teatavaks tegemisest.
(3) Vaidlustusmenetluse lõppemisel käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetamata alustel või vaidlustuse läbivaatamata jätmisel ja tagastamisel käesoleva seaduse § 122 lõike 3 või § 125 lõike 4 alusel ei või hankija anda nõustumust hankelepingu sõlmimiseks enne seitsme päeva möödumist vaidlustusmenetluse lõppemise või vaidlustuse läbi vaatamata jätmise ja tagastamise otsuse teatavaks tegemisest.
(4) Hankija ei või anda nõustumust hankelepingu sõlmimiseks enne seitsme päeva möödumist vaidlustuskomisjoni otsuse tegemisest, millega vaidlustuskomisjon lubas hankijal anda nõustumuse hankelepingu sõlmimiseks.;
70) seadust täiendatakse §-ga 1313 järgmises sõnastuses:
§ 1313. Alustatud hankemenetluste lõpetamine ja esitatud vaidlustuste lahendamine
(1) Hankemenetlused, mida alustati enne 2012. aasta 1. jaanuari, viiakse lõpuni, lähtudes käesoleva seaduse 2012. aasta 1. jaanuarini kehtinud redaktsioonis sätestatud nõuetest.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hankemenetlustes esitatakse vaidlustused ja vaidlustuskomisjon vaatab need läbi, lähtudes käesoleva seaduse 2012. aasta 1. jaanuarini kehtinud redaktsioonis kehtestatud menetluskorrast.;
71) seadust täiendatakse §-ga 1314 järgmises sõnastuses:
§ 1314. Alustatud hankemenetluste lõpetamine ja esitatud vaidlustuste lahendamine
(1) Hankemenetlused, mida alustati enne 2013. aasta 1. jaanuari, viiakse lõpuni, lähtudes käesoleva seaduse 2013. aasta 1. jaanuarini kehtinud redaktsioonis sätestatud nõuetest.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hankemenetlustes esitatakse vaidlustused ja vaidlustuskomisjon vaatab need läbi, lähtudes käesoleva seaduse 2013. aasta 1. jaanuarini kehtinud redaktsioonis kehtestatud menetluskorrast.;
72) seaduse lisad 1 ja 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Jäätmeseaduse, maapõueseaduse ja keskkonnatasude seaduse muutmise seaduse (RT I 2010, 44, 260) § 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
4) paragrahvi 1 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
(5) Korraldatud jäätmeveo tellimisele kohaldatakse riigihangete seaduses sätestatut, arvestades käesoleva seaduse erisusi. Korraldatud jäätmeveole ei kohaldata riigihangete seaduse §-s 141 sätestatut.;.
§ 3. Riigilõivuseaduses (RT I, 09.12.2010, 10) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 57 lõige 18 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(18) Halduskohtule riigihangete vaidlustuskomisjoni otsuse peale kaebuse esitamisel tasutakse riigilõivu käesoleva seaduse §-s 242 sätestatud määras.;
2) seaduse 10. peatüki 1. jao pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Riigihangete vaidlustuskomisjoni toimingud;
3) paragrahvi 242 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
(11) Ühispakkujad ja ühistaotlejad tasuvad käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud riigilõivu ühekordses riigilõivu määras.
§ 4. Ühistranspordiseaduse (RT I 2000, 10, 58; 2010, 44, 261) § 10 lõige 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(21) Kui seoses avaliku konkursi või riigihanke korraldamisega esitatakse riigihangete vaidlustuskomisjonile vaidlustus või esitatakse halduskohtule kaebus seoses avaliku teenindamise kohustuse panemisega eri- või ainuõigusega vedajale ja kui avaliku teenindamise leping lõpeb enne vaidluse lahendamist, on veo tellijal õigus liini seni teenindanud vedajaga sõlmida uus avaliku teenindamise leping kuni riigihangete vaidlustuskomisjoni sellekohase otsuse või kohtuotsuse jõustumise aasta lõpuni või kuni uue vedaja leidmiseni käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatu alusel, aga mitte kauemaks kui kaheks aastaks arvates riigihangete vaidlustuskomisjoni sellekohase otsuse või kohtuotsuse jõustumisest.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 7, 1116, 18, 52 ja 70 jõustuvad 2012. aasta 1. jaanuaril.
(3) Käesoleva seaduse § 1 punktid 43 ja 71 jõustuvad 2013. aasta 1. jaanuaril.


„Jahiseaduse“ alusel kehtestatud keskkonnaministri määruste muutmine – Riigi Teataja
„Jahiseaduse“ alusel kehtestatud keskkonnaministri määruste muutmine
RTL 2009, 67, 988
Vastu võetud 12.08.2009 nr 49
Määrus kehtestatakse «Jahiseaduse» § 6 lõike 3, § 27 lõike 1, § 29 lõike 8, § 34 lõike 12 ja § 45 lõike 2 alusel.
§ 1. Keskkonnaministri 28. veebruari 2003. a määruse nr 15 «Jahijuhataja koolituse ja atesteerimise kord» (RTL 2003, 32, 482; 2009, 11, 131) § 3 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Jahijuhatajat atesteerib Keskkonnaameti või halduslepingu alusel keskkonnaministri volitatud isiku moodustatud atesteerimiskomisjon (edaspidi komisjon). Komisjonis on seitse liiget. Komisjoni esimehe määrab Keskkonnaamet või halduslepingu alusel keskkonnaministri volitatud isik.».
§ 2. Keskkonnaministri 5. märtsi 2003. a määruses nr 18 «Jahitunnistuse taotleja koolitamise, jahiteooriaeksami ja laskekatse sooritamise, tunnistuse taotlemise ning tunnistuse andmise kord. Jahitunnistuse vorm.» (RTL 2003, 35, 522; 2009, 11, 131) tehakse järgmised muudatused:
«Taotlejat eksamineerib ja laskekatset võtab vastu Keskkonnaameti või halduslepingu alusel keskkonnaministri poolt volitatud isiku (edaspidi tunnistuse andja) moodustatud eksamikomisjon (edaspidi komisjon). Komisjonis on kuus liiget. Komisjoni esimehe määrab komisjoni liikmete hulgast tunnistuse andja.»;
2) paragrahvi 9 lõikes 5, § 12 lõikes 3, § 19 lõikes 1, § 20 lõikes 1, § 21 lõikes 1, §-des 22 ja 23 asendatakse sõna «Keskkonnaamet» sõnadega «tunnistuse andja» vastavas käändes;
« (1) Jahiteooriaeksam ja laskekatse sooritatakse tunnistuse andja määratud kohas.»;
4) määruse lisas 1 asendatakse sõnad «Loomastiku kaitse ja kasutamise seadus » sõnaga «Looduskaitseseadus».
§ 3. Keskkonnaministri 7. märtsi 2003. a määruse nr 20 «Jahieeskiri» (RTL 2003, 35, 524; 2009, 11, 131) § 13 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Laskekatse tunnistuse annab Keskkonnaamet või halduslepingu alusel keskkonnaministri volitatud isik.».
§ 4. Keskkonnaministri 25. novembri 2005. a määruse nr 72 «Jahipiirkonnaga liitmata kaitstaval maa-alal ning kasutamiseks välja andmata jahipiirkonnas jahipidamise korraldamise alused, ulukite küttimise jahiloa hind ja aasta küttimismaht» (RTL 2005, 116, 1828; 2009, 52, 755) § 3 lõikes 2 lisatakse peale sõnu «jahipiirkonnas elav» sõnad «või jahipiirkonnas maaomandit omav».
§ 5. Keskkonnaministri 25. juuni 2009.a määruse nr 29 «Anguse, Anna, Ilumetsa, Kaansoo, Külmallika, Lasva, Luiste, Lõõla, Muuga, Nõva, Orava, Padise, Palamulla, Põrsu, Riguldi, Roela, Rägavere, Sooniste, Tudu, Veerksu, Veriora ja Väätsa jahipiirkonna moodustamine1» (RTL 2009, 53, 778) § 20 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «jätkudes mööda Veerksu oja Karisilla–Põlva maanteeni ning mööda Karisilla–Põlva maanteed Põlva–Võru maanteeni; teeristist mööda Põlva-Võru maanteed Leesikmäe teeni,» tekstiosaga järgmiselt: «jätkudes mööda Veerksu oja Tartu–Petseri raudteeni ja mööda Tartu–Petseri raudteed Põlva–Võru maanteeni ning mööda Põlva–Võru maanteed Leesikmäe teeni,».


RT I 2003, 37, 245
Määrus kehtestatakse « Välismaalaste seaduse» (RT I 1993, 44, 637; 1999, 50, 548; 54, 582; 71, 686; 88, 808; 101, 900; 2000, 25, 148; 33, 197; 40, 254; 2001, 16, 68; RT III 2001, 7, 75; RT I 2001, 58, 352; 2002, 56, 351; 63, 387; 90, 521; 102, 599; 2003, 4, 20) § 141 lõike 1 punkti 3 alusel.
§1. Välismaalase kohustus teavitada
(1) Välismaalane, kellele on antud elamisluba «Välismaalaste seaduse» § 12 lõike 2 alusel, teavitab Kodakondsus- ja Migratsiooniametit perekonnaseisu muutumisest kahe nädala jooksul perekonnaseisu muutumisest arvates, kui perekonnaseisu muutumine on registreeritud välisriigis.
(2) Elamisloa alusel Eestis viibiv välismaalane informeerib Kodakondsus- ja Migratsiooniametit enda kriminaalkorras karistamisest kahe nädala jooksul kohtuotsuse jõustumisest arvates, kui välismaalasele on määratud karistus välisriigi õiguskaitseorgani poolt.
(3) Välismaalane, kellele on antud elamisluba «Välismaalaste seaduse» § 12 lõike 1 punkti 1 alusel, teavitab Kodakondsus- ja Migratsiooniametit töötamise tingimuste muutmisest ja lepingu lõpetamisest kahe nädala jooksul nimetatud asjaolude aset leidmisest arvates.
(4) Välismaalane teavitab Kodakondsus- ja Migratsiooniametit lõigetes 1–3 nimetatud asjaoludest kirjalikult, lisades teatele nimetatud asjaolu tõendava dokumendi või selle koopia.
§2. Tööandja kohustus teavitada
Tööandja teavitab kirjalikult Kodakondsus- ja Migratsiooniametit elamisloas töötamiseks kindlaksmääratud töötamise tingimuste muutmisest ja lepingu lõpetamisest ühe nädala jooksul nimetatud asjaolude aset leidmisest arvates, kui välismaalasele on antud elamisluba «Välismaalaste seaduse» § 12 lõike 1 punkti 1 alusel.
§3. Määruse kehtetuks tunnistamine
Vabariigi Valitsuse 21. detsembri 1999. a määrus nr 404 ««Välismaalaste seaduse» paragrahvi 15 lõigetes 1 ja 2 nimetatud asjaoludest informeerimise kord» (RT I 1999, 99, 878) tunnistatakse kehtetuks.


Väikeettevõtja digilahenduste toetuse andmise kord – Riigi Teataja
Väikeettevõtja digilahenduste toetuse andmise kord - sisukord
§ 3 Toetuse eesmärk ja oodatavad tulemused
§ 6 Toetuse andmise tingimused ja toetuse ülemmäär
5 TOETUSE VÄLJAMAKSMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 14 Määruste muutmine
RT IV, 19.06.2020, 9
Vastu võetud 11.06.2020 nr 10
Väikeettevõtja digilahenduste toetuse andmise kord (edaspidi kord) reguleerib Tallinna Ettevõtlusameti (edaspidi ettevõtlusamet) kaudu ettevõtjate toetamist digilahenduste kasutuselevõtmisel ja selle toetuse kasutamist.
(1) Väikeettevõtja digilahenduste toetus (edaspidi toetus) on käsitatav vähese tähtsusega abina komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1-8) (edaspidi VTA määrus), artikli 3 mõistes. Toetuse andmisele kohaldatakse VTA määruses ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut.
(7) Toetuse saajal on kohustus säilitada toetuse andmise ja kasutamisega seotud dokumente kümme aastat alates toetuse andmise otsuse tegemisest.
§ 3. Toetuse eesmärk ja oodatavad tulemused
(1) Toetuse andmise eesmärk on muuta vajalike digilahenduste kasutuselevõtt Tallinna väikeettevõtjatele lihtsamaks, et parandada nende tootva ja teenust osutava äritegevuse efektiivsust ja kasvatada järjepidevalt konkurentsivõimet.
(2) Toetuse tulemusena ettevõttes:
1) kiireneb ja lihtsustub toote ja/või teenuse kättesaadavus klientidele;
2) paranevad kliendihalduse otsuste tegemise ning tootmise ja/või teenuse osutamise protsesside kavandamise võimalused;
3) lüheneb tootmis- ja/või tarneaeg ning väheneb toote või teenuse omahind. Tootmisaja ja materjalide planeerimine muutub täpsemaks, vähenevad teenuse osutamisele ja/või toodanguühiku valmistamisele kulutatud töötunnid;
4) paraneb toote ja/või teenuse kvaliteet ning suureneb toote ja/või teenuse lisandväärtus.
1) digilahendus - tarkvaralitsents ja/või rakendustarkvara (personalihaldus- ja turundustarkvara, laohaldussüsteem, e-poe lahendus, broneerimissüsteem jms), mille eesmärk on suurendada ettevõtte äritegevuse efektiivsust ja konkurentsivõimet;
2) digilahenduse arendamise lähteülesanne - dokument, milles on kirjeldatud ettevõtjale vajalikku digilahendust, digilahenduse arendamise eesmärki ja nõudeid, millele digilahendus peab vastama;
3) omafinantseering - toetuse saaja rahaline panus abikõlblike kulude katmisse. Omafinantseering ei sisalda muid kohaliku omavalitsuse, riigi või Euroopa Liidu institutsioonide või fondide antud tagastamatuid toetusi;
4) projekt - ühekordne tegevus või tegevuste kogum, millega taotletakse korra §-s 3 nimetatud eesmärgi saavutamist ning mille elluviimiseks toetust taotletakse või kasutatakse ja mille eelarve koosneb abikõlblikest kuludest;
5) projekti periood - toetuse taotluses ja projekti tegevuskavas nimetatud toetuse kasutamise ajavahemik, mille jooksul tehakse projekti eelarves ette nähtud abikõlblikud kulud ja viiakse ellu projekti tegevuskavas ette nähtud tegevused. Projekti periood on kuni 12 kuud alates taotluse esitamise kuupäevast;
6) projekti tegevuskava - toetuse taotlemise avaldusele lisatud dokument, milles taotleja kirjeldab olemasolevat olukorda ettevõttes, ettevõtte arenguvajadust, digilahenduse kasutuselevõtu eesmärki, kavandatud tegevusi, ajakava ja oodatavaid tulemusi. Projekti tegevuskava vormi kinnitab ettevõtlusameti juhataja käskkirjaga;
7) tarnija - ettevõtja, kelle tegevusala on digilahenduste arendamine või müük ning kellel on soetatava digilahenduse arendamisel ja/või müümisel arvestatav kogemus. Kui digilahenduse tarnija on ka Eesti äriregistris registreeritud ettevõtja, peab tema äriregistrile esitatud viimases majandusaasta aruandes olema tegevusalana nimetatud selle teenuse osutamine või toodete müük;
8) taotleja - äriühing, kes on esitanud ettevõtlusametile taotluse;
10) tegevusala - valdkond, mille taotleja on nimetanud põhitegevusalana viimases äriregistrile esitatud majandusaasta aruandes;
11) toetuse saaja - äriühing, kelle esitatud taotluse on ettevõtlusamet vastavaks tunnistanud.
(1) Abikõlblikud on kas ühekordsed, kuupõhised või muud regulaarsed kulud, mille ettevõte on teinud sellise digilahenduse soetamiseks ja/või arendamiseks, mis ei ole ettevõttes varem kasutusel olnud. Abikõlblike kulude hulka arvestatakse ka soetatava ja/või arendatava digilahendusega vältimatult kaasnevad ühekordsed seadistus- ja koolituskulud.
(2) Abikõlblikud on kulud, mis on tekkinud taotleja ja korra § 4 punktis 7 sätestatud tingimustele vastava tarnija vahelisest tehingust.
(3) Abikõlblikud on tekkepõhised kulud, mis on tehtud projekti perioodi vältel.
(4) Kui ettevõtlusamet teeb otsuse tunnistada taotlus mittevastavaks, jäävad tehtud kulud ja kavandatud tegevused taotleja kanda.
(5) Abikõlblike kulude hulka ei arvata:
1) tehinguid seotud isikute vahel, kes on tulumaksuseaduse § 8 tähenduses seotud isikud;
2) taotleja põhifunktsioone toetava tarkvara ja kontoritarkvara (raamatupidamis-, tekstitöötlus-, tabelarvutus-, kujundus- ja fototöötlus- ning esitlusprogrammide) soetamist.
(6) Sisendkäibemaks on mitteabikõlblik kulu.
(7) Kõik abikõlblikud kulud peavad olema põhjendatud, sisult arusaadavad ja projekti eesmärkide saavutamiseks vajalikud. Kulude tegemist tõendatakse arvete ja pangaülekannetega (maksekorralduse koopiaga).
§ 6. Toetuse andmise tingimused ja toetuse ülemmäär
(1) Toetuse ülemmäär on 6000 eurot taotleja kohta ühes kalendriaastas.
(2) Toetust antakse kuni 70% ulatuses tegelikult tehtud abikõlblikest kuludest.
(3) Ühele taotlejale antakse toetust maksimaalselt kahe projekti jaoks kalendriaastas.
(4) Taotluses märgitud projekti periood võib olla kuni 12 kuud. Projekti perioodi on võimalik erandjuhul pikendada taotleja põhjendatud avalduse alusel.
(2) Taotlus esitatakse Tallinna projekti- ja tegevustoetuste infosüsteemi iseteeninduskeskkonnas (edaspidi TTR). Kui taotlejal ei ole võimalik TTRi kasutada, siis esitab ta taotluse ettevõtlusametile esindusõigusliku isiku allkirjastatud paberdokumendina.
(3) Ettevõtlusamet peatab taotluste vastuvõtmise juhataja käskkirjaga, kui kalendriaastal vastavaks tunnistatud taotluste alusel antavate toetuste kogumaht on võrdne summaga, mis on sellel aastal linna eelarves ettevõtlusametile toetuse maksmiseks ette nähtud. Taotlused, mis on esitatud pärast toetuse maksmiseks ette nähtud summa täitumist, jäetakse läbi vaatamata ning tagastatakse taotlejale.
(4) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud taotluste vastuvõtmise peatamist jätkatakse taotluste vastuvõtmist juhul, kui linna eelarves nähakse ette lisavahendid toetuse eraldamiseks.
(1) Toetust võib taotleda äriühing, kes on äriregistris registreeritud Tallinna linna haldusterritooriumil asuvale aadressile.
2) taotleja viimase 12 kuu käive jääb Maksu- ja Tolliameti avaldatud andmetel vahemikku 20 000 kuni 400 000 eurot;
3) taotleja viimase kuue kuu täistööajaga töötajate arv peab riiklikus registris avaldatud andmetel olema vähemalt üks;
4) taotlejal on tasutud riiklikud ja kohalikud maksud ning tal ei ole Tallinna linna ees muid võlgu või on need ajatatud. Võla ajatatuse korral peavad maksed olema tasutud maksegraafiku kohaselt. Taotleja peab olema esitanud maksukorralduse seaduses ja teistes maksuseadustes nõutavad maksudeklaratsioonid;
5) taotleja suhtes ei ole algatatud likvideerimis-, saneerimis- või pankrotimenetlust ega ole tehtud pankrotiotsust.
4) hulgi- ja jaekaubandus (EMTAK 2008, jagu G), v.a mootorsõidukite ja mootorrataste remont;
7) juriidilised toimingud ja arvepidamine (EMTAK 2008, jagu M, alajagu 69); peakontorite tegevus; juhtimisalane nõustamine (EMTAK 2008, jagu M, alajagu 70); reklaamindus (ka on-line-reklaamindus) ja turu-uuringud (EMTAK 2008 jagu M 73);
4) teavitama ettevõtlusametit viivitamata kirjalikult taasesitatavas vormis sellest, kui on põhjendatud vajadus muuta projekti tegevuskava ja projekti elluviimise aega;
5) esitama ettevõtlusameti nõudmisel 12 kuud pärast lõpparuande kinnitamist teavet projekti tegevuskavas planeeritud tegevuste elluviimise käigu ja tulemuste kohta;
6) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi ja esitama ettevõtlusametile teavet, mis võib mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist.
(1) Taotluses kirjeldatud projekt peab vastama korra §-s 3 sätestatud toetuse andmise eesmärgile. Taotluses ja sellele lisatud projekti tegevuskavas kirjeldatud tegevused ja planeeritavad kulud peavad olema mõistlikud, põhjendatud ja püstitatud eesmärkide täitmiseks vajalikud.
3) omafinantseering on vähemalt 30% projekti abikõlblikest kuludest.
1) taotleja ärinimi, äriregistri kood, käibemaksukohustuslase number, postiaadress, telefoninumber, e-posti aadress ja pangarekvisiidid, esindusõigusliku isiku nimi ja kontaktandmed;
2) projekti eelarve kululiikide kaupa, toetuse kasutamise otstarve ja kulude katteallikad.
1) projekti tegevuskava, milles taotleja annab ülevaate olemasolevast olukorrast ettevõttes ning kirjeldab digilahenduse kasutuselevõtu ja/või arendamise eesmärki, kavandatud tegevusi, tegevuste ajakava ja oodatavaid tulemusi. Kirjeldatud tegevused ja planeeritavad kulud peavad olema mõistlikud, põhjendatud ja vajalikud taotleja konkurentsivõime parandamiseks. Esitatud peab olema teave, kuidas projekti elluviimine aitab saavutada korra §-s 3 sätestatud eesmärki ja tulemusi. Projekti tegevuskava vormi kinnitab ettevõtlusameti juhataja käskkirjaga;
2) digilahenduse arendamise lähteülesanne (kui toetust taotletakse digilahenduse arendamiseks);
3) projekti eelarves nimetatud abikõlblike kulude hinnapakkumised, mis on koostatud kõige varem kolm kuud enne taotluse esitamist. Kui ühel hinnapakkumisel esitatud abikõlblike kulude kogusumma ilma käibemaksuta on 5000 eurot või enam, tuleb esitada hinnapakkumiste võrdlus, mis sisaldab vähemalt kolme sõltumatut ja omavahel võrreldavat hinnapakkumist. Sellise võimaluse puudumise korral või juhul, kui ei valita kõige soodsamat hinnapakkumist, tuleb lisada põhjendus.
(5) Kui taotleja on projektile või osale projekti tegevustest taotlenud toetust mitmest meetmest või muust riigieelarvelisest, Euroopa Liidu või välisabi vahendist, esitab taotleja projekti tegevuskavas sellekohase teabe. Projekti eelarves esitatud abikõlblike kulude katmiseks ei või kasutada muid kohaliku omavalitsuse, riigi või Euroopa Liidu institutsioonide või fondide antud tagastamatuid toetusi.
(3) Ettevõtlusametil on õigus kaasata taotluse läbivaatamisse valdkonnaeksperte.
(4) Kui kalendriaastal vastavaks tunnistatud taotluste alusel antavate toetuste kogumaht on võrdne summaga, mis on sellel aastal linna eelarves ettevõtlusametile toetuse maksmiseks ette nähtud, peatab ettevõtlusamet taotluste vastuvõtmise juhataja käskkirjaga. Enne taotluste vastuvõtmise peatamist laekunud nõuetekohased taotlused tunnistatakse vastavaks linna eelarves selleks ette nähtud summa ulatuses taotluste laekumise järjekorras. Taotlused, mis on esitatud pärast toetuse maksmiseks ette nähtud summa täitumist, jäetakse läbi vaatamata ning tagastatakse taotlejale.
(5) Ettevõtlusamet edastab taotluse vastavaks või mittevastavaks tunnistamise otsuse taotlejale TTRi kaudu viie tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemisest. Otsus loetakse kättetoimetatuks selle edastamise päevale järgneval tööpäeval.
5. peatükk TOETUSE VÄLJAMAKSMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
(1) Toetus makstakse välja ühes või kahes osas. Toetuse kahes osas väljamaksmiseks peab toetuse saaja esitama avalduse.
(2) Ühes osas makstava toetuse korral esitab toetuse saaja TTRis lõpparuande 60 kalendripäeva jooksul pärast projekti perioodi lõppemist.
(3) Kahes osas makstava toetuse korral esitab toetuse saaja:
1) esimese osa väljamaksmiseks ettevõtlusametile vähemalt 50% ulatuses projekti abikõlblike kulude tegemist tõendavad dokumendid (arved ja maksekorraldused ja/või nende koopiad) ja TTRis vahearuande;
2) teise osa väljamaksmiseks TTRis lõpparuande 60 kalendripäeva jooksul pärast projekti perioodi lõppemist.
(4) Lõpparuandele tuleb lisada kõikide varem esitamata projekti abikõlblike kulude tegemist tõendavad dokumendid. Lõpparuandes kirjeldatakse digilahenduse kasutuselevõtu eesmärkide täitmist, läbiviidud tegevusi, nende ajakava ning saavutatud tulemusi.
(5) Kui TTRi ei ole võimalik kasutada, siis esitab toetuse saaja vahe- ja/või lõpparuande ettevõtlusametile esindusõigusliku isiku allkirjastatud paberdokumendina.
(6) Vahe- ja lõpparuande vormi kinnitab ettevõtlusameti juhataja käskkirjaga.
(7) Ettevõtlusamet vaatab vahe- ja/või lõpparuande ja kuludokumendid läbi. Kontrollitud ja korrale vastava vahe- ja/või lõpparuande kinnitab ettevõtlusameti juhataja. Väljamakstava toetuse suuruse määramisel lähtutakse taotlusest, taotluse vastavaks tunnistamise otsusest ja aruannetele lisatud abikõlblike kulude tegemist tõendavatest dokumentidest.
(8) Toetus kantakse toetuse saaja arvelduskontole järgmiselt:
1) ühes osas makstav toetus 21 kalendripäeva jooksul pärast kuludokumentide läbivaatamist ja lõpparuande kinnitamist;
2) kahes osas makstava toetuse esimene osa 21 kalendripäeva jooksul pärast seda, kui ettevõtlusamet on vaadanud läbi abikõlblike kulude tegemist tõendavad dokumendid ja kinnitanud vahearuande, ning teine osa 21 kalendripäeva jooksul pärast kuludokumentide läbivaatamist ja lõpparuande kinnitamist.
(9) Kõikidest tehtud abikõlblikest kuludest hüvitatakse kuni 70%.
(10) Toetuse saajale ettemakseid ei tehta.
(11) Ettevõtlusametil on õigus küsida toetuse saajalt 12 kuud pärast lõpparuande kinnitamist lisateavet projekti tegevuskavas planeeritud tegevuste elluviimise käigu ja tulemuste kohta.
(12) Kui toetuse saaja jätab lõpparuande tähtajaks esitamata või kui pärast taotluse vastavaks tunnistamist ilmneb, et toetuse saaja ei vasta taotlejale esitatavatele nõuetele, või kui pärast taotluse vastavaks tunnistamist ilmneb asjaolu, mille korral ei oleks taotlust vastavaks tunnistatud, tunnistab ettevõtlusamet taotluse vastavaks tunnistamise otsuse kehtetuks ja teavitab toetuse saajat sellest viivitamata.
(13) Ettevõtlusametil on igal ajal õigus kontrollida toetuse kasutamist, nõuda toetuse saajalt lisateavet ja -dokumente projekti asjaolude ning toetuse kasutamise kohta.
(2) Toetuse sihtotstarbelist kasutamist kontrollides lähtub ettevõtlusamet esitatud taotlusest ning vahe- ja/või lõpparuandest ning vajaduse korral küsib lisateavet.
(3) Kui toetuse saaja on esitanud valeandmeid, on kasutanud toetust mittesihtotstarbeliselt või on rikkunud muid korras sätestatud tingimusi, on ettevõtlusametil õigus esitada kolme aasta jooksul otsuse tegemisest toetuse saajale nõudeavaldus tagastada toetus täies mahus.
(5) Ettevõtlusametil on õigus pärast toetuse väljamaksmist avalikustada Tallinna veebilehel toetuse saaja nimi, tegevusala, toetuse summa ja eesmärk.
§ 14. Määruste muutmine
(1) Tallinna Linnavolikogu 23. jaanuari 2014 määruses nr 3 „Messitoetuse andmise kord" tehakse järgmised muudatused:
„5) videomaterjali, trükiste ja esitlustarvikute tootmisega seotud kulud eeldusel, et arve on taotlejale väljastanud ettevõtja, kelle tegevusala viimase äriregistrile esitatud majandusaasta aruande põhjal on nimetatud teenuste osutamine.";
2) paragrahvi 4 lõige 31 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 4 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Abikõlblikud on kulud, mis on tekkinud alates taotleja messile registreerimisest kuni lõpparuande kinnitamiseni.";
5) paragrahvi 6 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Taotlus esitatakse Tallinna projekti- ja tegevustoetuste infosüsteemi iseteeninduskeskkonnas (edaspidi TTR). Kui taotlejal ei ole võimalik TTRi kasutada, siis esitab ta taotluse ettevõtlusametile esindusõigusliku isiku allkirjastatud paberdokumendina.";
„(5) Ettevõtlusamet edastab taotluse vastavaks või mittevastavaks tunnistamise otsuse taotlejale TTRi kaudu viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest. Otsus loetakse kättetoimetatuks saatmise päevale järgneval tööpäeval.";
7) paragrahvi 9 lõike 1 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(9) Toetuse saaja esitab 21 kalendripäeva jooksul TTRis pärast messi toimumist aruande messil osalemise kohta (kuluaruanne). Kuluaruande vormi kinnitab ettevõtlusameti juhataja käskkirjaga. Kui TTRi ei ole võimalik kasutada, siis esitatakse kuluaruanne ettevõtlusametile esindusõigusliku isiku allkirjastatud paberdokumendina. Kuluaruande kohustuslikud lisad on:";
„§ 91. Toetuse väljamaksmine messi ärajäämisel vääramatu jõu tõttu
(5) Toetus makstakse välja § 9 alusel, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi.“.
(2) Tallinna Linnavolikogu 21. märtsi 2019 määruse nr 6 „Väikeettevõtja välismessitoetuse andmise kord" tehakse järgmised muudatused:
„3) taotleja viimase 12 kuu käive jääb Maksu- ja Tolliameti avaldatud andmetel vahemikku 20 000 kuni 400 000 eurot. Taotleja viimase kuue kuu täistööajaga töötajate arv peab riiklikus registris avaldatud andmetel olema vähemalt üks;";
2) määrust täiendatakse §-ga 111:
„§ 111. Toetuse väljamaksmine messi ärajäämisel vääramatu jõu tõttu
2) 21 kalendripäeva jooksul pärast messikorraldaja ametliku teate esitamist messi ärajäämise kohta esitab toetuse saaja TTRis aruande tegelikult tehtud abikõlblike kulutuste kohta (kuluaruanne). Kui TTRi ei ole võimalik kasutada, siis esitatakse kuluaruanne ettevõtlusametile esindusõigusliku isiku allkirjastatud paberdokumendina.
(5) Toetus makstakse välja § 11 alusel, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi.“.
(3) Tallinna Linnavolikogu 5. mai 2016 määrus nr 13 „Ettevõtlusinkubaatorite tegevuse korraldamise ning teenuste taotlemise ja taotluse menetlemise kord" tunnistatakse kehtetuks.
(4) Määruse § 14 lõike 1 punkti 8 ja § 14 lõike 2 punkti 2 rakendatakse tagasiulatuvalt 12. märtsist 2020.