„Ravikindlustuse seaduse” alusel kehtestatud sotsiaalministri määruste muutmine seoses euro kasutusele võtmisega – Riigi Teataja
„Ravikindlustuse seaduse” alusel kehtestatud sotsiaalministri määruste muutmine seoses euro kasutusele võtmisega
Vastu võetud 06.10.2010 nr 66
Määrus kehtestatakse «Ravikindlustuse seaduse» § 42 lõigete 13 ja 5, § 43 lõike 3, § 45 lõike 6, § 47 lõike 7, § 48 lõike 4, § 52 lõike 4, § 63 lõigete 1, 2 ja 3 ning § 65 alusel.
§ 1. Sotsiaalministri 24. septembri 2002. a määruses nr 113 «Omaosaluse alusmäär ja ravimihüvitise maksimaalmäär» (RTL 2002, 111, 1617) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 pealkirjas ja sissejuhatavas lauseosa asendatakse sõnad «20 krooni» sõnadega «1,27 eurot»;
«§ 3. Omaosaluse alusmäär 3,19 eurot
2. ravimitele, mis on kantud ravimite loetellu soodustuse protsendiga 100 või 75, kuid mida ei kasutata «Ravikindlustuse seaduse» § 44 lõigete 1 ja 2 alusel Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud loetellu kuuluvate haiguste ravimiseks või kergendamiseks. Omaosaluse alusmäära ületav osa kuulub haigekassa poolt hüvitamisele 50% ulatuses, kuid mitte rohkem kui 12,79 eurot ühe retsepti kohta.»
§ 2. Sotsiaalministri 26. septembri 2002. a määruses nr 114 «Töövõimetuslehe registreerimise ja väljaandmise tingimused ja kord ning töövõimetuslehe vormid» (RTL 2002, 115, 166; 2010, 15, 288) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 10 lõike 6 tabelis asendatakse läbivalt sõna «kroonides» sõnaga «eurodes»;
2) määruse lisas 3 asendatakse läbivalt sõna «krooni» sõnaga «eurot».
§ 3. Sotsiaalministri 26. novembri 2002. a määruse nr 135 «Täiendava ravimihüvitise taotlemise ja maksmise kord» (RTL 2002, 134, 1962) § 3 lõikes 2 asendatakse sõnad «9500 krooni» sõnadega «607,17 eurot».
§ 4. Sotsiaalministri 16. detsembri 2002. a määruse nr 145 «Täiskasvanute hambaraviteenuse hüvitise määrad, maksmise kord ning hambaravihüvitise saamiseks vajalike dokumentide loetelu, neis sisalduvate andmete koosseis ja dokumentide esitamise kord» (RTL 2002, 144, 2116; RT I 2010, 46, 276) § 3 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Haigekassa hüvitab isikule, kellele on «Riikliku pensionikindlustuse seaduse» alusel määratud töövõimetuspension või vanaduspension ja üle 63-aastasele kindlustatud isikule kalendriaasta jooksul hambaraviteenuste eest tasutud summast 19,18 eurot.
(5) Haigekassa hüvitab isikule, kellele on «Riikliku pensionikindlustuse seaduse» alusel määratud töövõimetuspension või vanaduspension ja üle 63-aastasele kindlustatud isikule üks kord kolme aasta jooksul hambaproteeside eest tasutavast summast 255,65 eurot.»
§ 5. Sotsiaalministri 2. septembri 2004. a määruse nr 106 «Ravimite hulgimüügi ostuhindade edastajad, ravimite hulgimüügi ostuhindade edastamise tingimused ja kord» (RTL 2004, 119, 1846; 2006, 21, 350) § 3 lõike 1 punktis 8 ja lõikes 2 asendatakse läbivalt vastavas käändes sõnad «Eesti kroon» sõnaga «euro» vastavas käändes.
§ 6. Sotsiaalministri 8. detsembri 2004. a määruse nr 123 «Eesti Haigekassa ravimite loetelu koostamise ja muutmise kord ning loetelu kehtestamise kriteeriumide sisu ja kriteeriumidele vastavuse hindajad» (RTL 2004, 153, 2322; 2007, 14, 210) lisa punkt 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«15. Ravimpreparaadi hulgimüügi ostuhinnad Euroopa Keskpanga päevakursi alusel eurodes Euroopa Liidu liikmesriikides, kui ravim on selles riigis registreeritud».
§ 7. Sotsiaalministri 9. jaanuari 2009. a määruses nr 5 «Eesti Haigekassa meditsiiniseadmete loetelu ja meditsiiniseadmete loetellu kantud meditsiiniseadme eest tasu maksmise kohustuse ülevõtmise kord» (RTL 2009, 4, 56; RT I 2010, 46, 276) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõike 1 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kood Glükomeetrite testribade nimetus, kogus müügipakendis Piirhind (eurodes) Haigekassa poolt üle võetava kohustuse piirmäär Kindlustatud isiku omaosaluse määr
7002076 AccutrendGlucose 50 tk 28,04 90% 10%
7002087 Accu-ChekActiveGlucose 50 tk 26,03 90% 10%
7002098 Glucocard II 50 tk 27,24 90% 10%
7000197 Esprit 50 tk 28,04 90% 10%
7000209 Omnitest Plus 50 tk 24,04 90% 10%
7000210 OptiumPlus 100 tk 51,70 90% 10%
7000221 OptiumPlus 50 tk 26,20 90% 10%
7000232 OptiumPlus 25 tk 13,93 90% 10%
7000276 Elite 50 tk 29,64 90% 10%
7000287 Glucocard X – Sensor 50 tk 28,04 90% 10%
7000298 Glucocard X – Sensor 25 tk 14,02 90% 10%
7002155 Entrust 50 tk 20,75 90% 10%
7002166 CareSens 50 tk 24,43 90% 10%
7002177 Accu-Chek Go 50 tk 27,08 90% 10%
7002683 Contour TS 50 tk 28,04 90% 10%»;
2) paragrahvi 3 lõike 1 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kood Stoomihooldusvahendite nimetus, kogus müügipakendis Piirhind (eurodes) Haigekassa poolt üle võetava kohustuse piirmäär Kindlustatud isiku omaosaluse määr
7000300 Alusplaadid 5 tk 16,05 90% 10%
7000311 Alusplaadid, laste 5 tk 19,17 90% 10%
7000322 Alusplaadid 100 mm 5 tk 19,17 90% 10%
7000333 Alusplaadid, kumerad 5 tk 20,90 90% 10%
7000344 Ileostoomikotid alusplaadile C2S 10 tk 9,95 90% 10%
7000366 Ileostoomikotid 100 mm alusplaadile 10 tk 13,93 90% 10%
7000355 Ileostoomikotid alusplaadile, laste 10 tk 19,17 90% 10%
7000377 Kolostoomikotid, filtriga, alusplaadile 30 tk 23,88 90% 10%
7000388 Kolostoomikotid, filtrita, alusplaadile C2S 30 tk 21,37 90% 10%
7000399 Urostoomikotid alusplaadile C2S 10 tk 18,25 90% 10%
7002526 Combihesive 2S, klambrita, tühjendatav, filtriga stoomikott 10 tk 21,69 90% 10%
7002559 Combihesive 2S vormitav kumer alusplaat 5 tk 23,88 90% 10%
7002537 Esteem Synergy kinnine stoomikott 30 tk 43,19 90% 10%
7002548 Esteem Synergy alt lahtine stoomikott 10 tk 20,90 90% 10%
7002560 Esteem Synergy jäik alusplaat 5 tk 18,91 90% 10%
7002571 Esteem Synergy vormitav alusplaat 5 tk 24,88 90% 10%
7002582 Esteem Synergy (FLEX WHT) pehme alusplaat 5 tk 18,91 90% 10%
7002593 Esteem Synergy pediaatriline sisseehitatud sulguriga stoomikott, filtriga 10 tk 58,38 90% 10%
7002605 Esteem Synergy pediaatriline kinnine stoomikott 10 tk 37,13 90% 10%
7002616 Esteem Synergy pediaatriline alusplaat 5 tk 21,23 90% 10%
7002672 Combihesive Stomahesive vormitav alusplaat 5 tk 22,89 90% 10%»;
3) paragrahvi 3 lõike 2 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
7002100 Alusplaadid 5 tk 16,05 90% 10%
7000502 Alusplaadid 100 mm 5 tk 19,90 90% 10%
7000513 Alusplaadid, laste 5 tk 19,17 90% 10%
7000524 Alusplaadid, kumerad 5 tk 20,90 90% 10%
7000535 Ileostoomikotid alusplaadile 30 tk 31,85 90% 10%
7000546 Ileostoomikotid, filtriga, alusplaadile 30 tk 33,84 90% 10%
7000557 Ileostoomikotid, laste 30 tk 57,32 90% 10%
7000568 Kolostoomikotid, filtriga, alusplaadile 30 tk 23,88 90% 10%
7000579 Kolostoomikotid, laste 30 tk 29,86 90% 10%
7000580 Ileostoomikotid alusplaadile 100 mm, 10 tk 19,91 90% 10%
7000591 Urostoomikotid alusplaadile 20 tk 37,82 90% 10%
7000603 Urostoomikotid, laste 20 tk 42,46 90% 10%»;
4) paragrahvi 3 lõike 3 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
7000401 Üheosalised ileostoomikotid Stomadress Plus 10 tk 17,91 90% 10%
7000423 Üheosalised kolostoomikotid 30 tk 37,82 90% 10%
7000445 Üheosalised urostoomikotid 10 tk 29,86 90% 10%
7000412 Ileostoomikotid, filtriga-Esteem 10 tk 19,91 90% 10%
7000434 Kolostoomikotid, filtriga-Esteem 30 tk 45,78 90% 10%
7002627 Esteem urostoomikott (standardne) 10 tk 41,80 90% 10%
7002638 Esteem, klambrita, tühjendatav, filtriga stoomikott 10 tk 28,66 90% 10%
7002649 Esteem, pediaatriline, klambrita, tühjendatav stoomikott 10 tk 50,76 90% 10%»;
5) paragrahvi 3 lõike 4 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
7000614 Üheosalised ileostoomikotid 30 tk 55,73 90% 10%
7000625 Üheosalised kolostoomikotid 30 tk 37,82 90% 10%
7000636 Üheosalised urostoomikotid 20 tk 59,71 90% 10%»;
6) paragrahvi 3 lõike 5 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kood Stoomihoolduse lisavahendite nimetus, kogus müügipakendis Piirhind (eurodes) Haigekassa poolt üle võetava kohustuse piirmäär Kindlustatud isiku omaosaluse määr
7000456 Stoomikotivöö 1 tk 3,65 90% 10%
7000467 Pasta 60 g 1 tk 9,16 90% 10%
7000478 Pulber 25 g 1 tk 3,98 90% 10%
7000489 Nahka kaitsva vedelikuga immutatud stoomiümbrisekaitse padjakesed 100 tk 12,61 90% 10%
7000490 Öine uriinikogumiskott 1 tk 3,98 90% 10%»;
7) paragrahvi 3 lõike 6 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
7000647 Stoomikotivöö 1 tk 3,65 90% 10%
7000704 Pasta 60 g 1 tk 9,16 90% 10%
7000715 Kaitsekreem 1 tk 5,97 90% 10%»;
8) paragrahvi 4 lõike 1 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kood Trahheostoomi hooldusvahendite nimetus, kogus müügipakendis Piirhind (eurodes) Haigekassa poolt üle võetava kohustuse piirmäär Kindlustatud isiku omaosaluse määr
7000726 Trahheostoomia plaastrid – Flexiderm 20 tk 71,75 90% 10%
7000658 Trahhestoomia filtrid – Provox 20 tk 50,51 90% 10%
7000669 Trahhestoomia filtrid – ProvoxHi 20 tk 54,34 90% 10%
7000737 Nahapuhastusplaastrid 50 tk 25,78 90% 10%
7000748 Trahheostoomi kaitse 1 tk 26,47 90% 10%»;
9) paragrahvi 5 lõike 1 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kood Esmaste varaste üksiktellimusel kohaldatavate ortooside nimetus Piirhind (eurodes) Haigekassa poolt üle võetava kohustuse piirmäär Kindlustatud isiku omaosaluse määr
7001772 Postoperatiivsed tallatoed 18,64 90% 10%
7001783 Kämblaluude murdejärgne ortoos 20,70 90% 10%
7001794 Epikondüliidiortoos 12,41 90% 10%
7001806 Põlvetugi 105,16 90% 10%
7001817 Kogujalaortoos (tugiaparaat) 272,55 90% 10%
7001828 Õla-küünarliigese postoperatiivne ortoos 91,09 90% 10%
7001839 Tugikorsett 104,89 90% 10%
7001840 Korrigeeriv jalatugi 71,06 90% 10%
7001851 Randmeortoos 18,96 90% 10%»;
10) paragrahvi 5 lõike 2 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
7001862 Postoperatiivsed tallatoed 18,64 90% 10%
7001873 Kämblaluude murdejärgne ortoos 20,70 90% 10%
7001884 Epikondüliidiortoos 12,41 90% 10%
7001895 Põlvetugi 105,16 90% 10%
7001907 Kogujalaortoos (tugiaparaat) 272,55 90% 10%
7001918 Õla-küünarliigese postoperatiivne ortoos 91,09 90% 10%
7001929 Tugikorsett 104,89 90% 10%
7001930 Korrigeeriv jalatugi 71,06 90% 10%
7001941 Randmeortoos 18,96 90% 10%»;
11) paragrahvi 5 lõike 3 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
7001952 Postoperatiivsed tallatoed 18,64 90% 10%
7001963 Kämblaluude murdejärgne ortoos 20,70 90% 10%
7001974 Epikondüliidiortoos 12,41 90% 10%
7001985 Põlvetugi 105,16 90% 10%
7001996 Kogujalaortoos (tugiaparaat) 272,55 90% 10%
7002009 Õla-küünarliigese postoperatiivne ortoos 91,09 90% 10%
7002010 Tugikorsett 104,89 90% 10%
7002021 Korrigeeriv jalatugi 71,06 90% 10%
7002032 Randmeortoos 18,96 90% 10%»;
12) paragrahvi 5 lõike 4 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
7002414 Postoperatiivsed tallatoed 18,64 90% 10%
7002425 Kämblaluude murdejärgne ortoos 20,70 90% 10%
7002436 Epikondüliidiortoos 12,41 90% 10%
7002447 Põlvetugi 105,16 90% 10%
7002458 Kogujalaortoos (tugiaparaat) 272,55 90% 10%
7002469 Õla-küünarliigese postoperatiivne ortoos 91,09 90% 10%
7002470 Tugikorsett 104,89 90% 10%
7002481 Korrigeeriv jalatugi 71,06 90% 10%
7002492 Randmeortoos 18,98 90% 10%»;
13) paragrahvi 5 lõike 5 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kood Esmaste varaste üksiktellimusel valmistatavate ortooside nimetus Piirhind (eurodes) Haigekassa poolt üle võetava kohustuse piirmäär Kindlustatud isiku omaosaluse määr
7001581 Postoperatiivsed tallatoed 25,55 90% 10%
7001503 Kämblaluude murdejärgne ortoos 41,40 90% 10%
7001514 Epikondüliidiortoos 13,80 90% 10%
7001525 Põlvetugi 327,75 90% 10%
7001536 Kogujalaortoos (tugiaparaat) 583,05 90% 10%
7001547 Õla-küünarliigese postoperatiivne ortoos 82,80 90% 10%
7001558 Tugikorsett 476,10 90% 10%
7001569 Korrigeeriv jalatugi 151,80 90% 10%
7001570 Randmeortoos 53,14 90% 10%»;
14) paragrahvi 5 lõike 6 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
7001592 Postoperatiivsed tallatoed 25,55 90% 10%
7001604 Kämblaluude murdejärgne ortoos 41,40 90% 10%
7001615 Epikondüliidiortoos 13,80 90% 10%
7001626 Põlvetugi 327,75 90% 10%
7001637 Kogujalaortoos (tugiaparaat) 583,05 90% 10%
7001648 Õla-küünarliigese postoperatiivne ortoos 82,80 90% 10%
7001659 Tugikorsett 476,10 90% 10%
7001660 Korrigeeriv jalatugi 151,80 90% 10%
7001671 Randmeortoos 53,14 90% 10%»;
15) paragrahvi 5 lõike 7 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
7001682 Postoperatiivsed tallatoed 25,55 90% 10%
7001693 Kämblaluude murdejärgne ortoos 41,40 90% 10%
7001705 Epikondüliidiortoos 13,80 90% 10%
7001716 Põlvetugi 327,75 90% 10%
7001727 Kogujalaortoos (tugiaparaat) 583,05 90% 10%
7001738 Õla-küünarliigese postoperatiivne ortoos 82,80 90% 10%
7001749 Tugikorsett 476,10 90% 10%
7001750 Korrigeeriv jalatugi 151,80 90% 10%
7001761 Randmeortoos 53,14 90% 10%»;
16) paragrahvi 5 lõike 8 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
7002335 Kämblaluude murdejärgne ortoos 41,40 90% 10%
7002346 Epikondüliidiortoos 13,80 90% 10%
7002357 Põlvetugi 327,75 90% 10%
7002368 Kogujalaortoos (tugiaparaat) 583,05 90% 10%
7002379 Õla-küünarliigese postoperatiivne ortoos 82,80 90% 10%
7002380 Tugikorsett 476,10 90% 10%
7002391 Korrigeeriv jalatugi 151,80 90% 10%
7002403 Randmeortoos 53,14 90% 10%»;
17) paragrahvi 6 lõike 1 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kood Esmaste varaste üksiktellimusel valmistatavate proteeside nimetus Piirhind (eurodes) Haigekassa poolt üle võetava kohustuse piirmäär Kindlustatud isiku omaosaluse määr
7001143 Sõrmeprotees 31,05 90% 10%
7001154 Randmeliigese eksartikulatsioonijärgne protees 451,95 90% 10%
7001165 Küünarvarreprotees (kosmeetiline) 351,90 90% 10%
7001176 Küünarvarreprotees (funktsionaalne) 966,01 90% 10%
7001187 Õlavarreprotees 634,80 90% 10%
7001198 Sääreprotees 745,20 90% 10%
7001200 Reieprotees 1238,55 90% 10%
7001211 Puusa eksartikulatsioonijärgne protees 2263,21 90% 10%
7001222 Sääreproteesi kordushülss, silikoonhülss 462,30 90% 10%
7001233 Reieproteesi kordushülss 614,10 90% 10%
7001244 Põlve eksartikulatsioonijärgne protees 1283,40 90% 10%
7001255 Käimisraam Argo 3381,01 90% 10%»;
18) paragrahvi 6 lõike 2 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
7001266 Sõrmeprotees 31,05 90% 10%
7001277 Randmeliigese eksartikulatsioonijärgne protees 451,95 90% 10%
7001288 Küünarvarreprotees (kosmeetiline) 351,90 90% 10%
7001299 Küünarvarreprotees (funktsionaalne) 966,01 90% 10%
7001301 Õlavarreprotees 634,80 90% 10%
7001312 Sääreprotees 745,20 90% 10%
7001323 Reieprotees 1238,55 90% 10%
7001334 Puusa eksartikulatsioonijärgne protees 2263,21 90% 10%
7001345 Sääreproteesi kordushülss, silikoonhülss 462,30 90% 10%
7001356 Reieproteesi kordushülss 614,10 90% 10%
7001367 Põlve eksartikulatsioonijärgne protees 1283,40 90% 10%
7001378 Käimisraam Argo 3381,01 90% 10%»;
19) paragrahvi 6 lõike 3 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
7001389 Sõrmeprotees 31,05 90% 10%
7001390 Randmeliigese eksartikulatsioonijärgne protees 451,95 90% 10%
7001402 Küünarvarreprotees (kosmeetiline) 351,90 90% 10%
7001413 Küünarvarreprotees (funktsionaalne) 966,01 90% 10%
7001424 Õlavarreprotees 634,80 90% 10%
7001435 Sääreprotees 745,20 90% 10%
7001446 Reieprotees 1238,55 90% 10%
7001457 Puusa eksartikulatsioonijärgne protees 2263,21 90% 10%
7001468 Sääreproteesi kordushülss, silikoonhülss 462,30 90% 10%
7001479 Reieproteesi kordushülss 614,10 90% 10%
7001480 Põlve eksartikulatsioonijärgne protees 1283,40 90% 10%
7001491 Käimisraam Argo 3381,01 90% 10%»;
20) paragrahvi 7 lõike 1 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kood Ravikontaktläätsede nimetus Piirhind (eurodes) Haigekassa poolt üle võetava kohustuse piirmäär Kindlustatud isiku omaosaluse määr
7000861 Imikute ja kuni 6-aastaste laste ravikontaktlääts Silisoft 198,77 90% 10%
7000850 Imikute ja kuni 6-aastaste laste ravikontaktlääts Omniflex 79,61 90% 10%
7000849 Imikute ja kuni 6-aastaste laste ravikontaktlääts Z6/ZP 39,81 90% 10%
7000816 Keratopaatia ravikontaktlääts Johnson&Johnson 19,91 90% 10%
7000827 Keratokoonuse kontaktlääts Gas permable 141,32 90% 10%
7000838 Kontaktlääts PMMA Keratoconus 101,18 90% 10%»;
21) paragrahvi 8 lõike 1 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kood Põletushaigete surverõivaste nimetus Piirhind (eurodes) Haigekassa poolt üle võetava kohustuse piirmäär Kindlustatud isiku omaosaluse määr
7000793 Kehakate: varrukatega 106,15 90% 10%
7000872 Kehakate: varrukateta 91,56 90% 10%
7000883 Särk: varrukatega 84,59 90% 10%
7000894 Särk: lühikeste varrukatega 75,97 90% 10%
7000906 Särk: varrukateta 57,39 90% 10%
7000917 Rinnakutugi 51,75 90% 10%
7000928 Korsett 26,54 90% 10%
7000939 Pikad püksid 76,30 90% 10%
7000940 «Jalgratturi püksid» 62,36 90% 10%
7000951 Sukk: vöökinnitusega 61,04 90% 10%
7000962 Sukk 42,80 90% 10%
7000973 Põlvik 29,86 90% 10%
7000984 Sokk 25,87 90% 10%
7000995 Varrukas: pikk 28,20 90% 10%
7001008 Varrukas: lühike 20,57 90% 10%
7001019 Varrukas: rindkere kinnitusega 45,12 90% 10%
7001020 Säär: lühike 20,57 90% 10%
7001031 Säär: pikk 38,15 90% 10%
7001042 Säär: vöökinnitusega 61,37 90% 10%
7001053 Sõrmkinnas 48,43 90% 10%
7001064 Poolkinnas 21,23 90% 10%
7001075 Sõrmkinnas: pikk, küünarliigeseni 55,07 90% 10%
7001086 Poolkinnas: pikk, küünarliigeseni 33,51 90% 10%
7001097 Näomask: kinnine 53,08 90% 10%
7001109 Näomask: avatud 34,37 90% 10%
7001110 Lõua-kaela tugiside 32,84 90% 10%
7001121 Survepael 7,63 90% 10%
7001132 Rühiparandaja 18,89 90% 10%»;
22) paragrahvi 9 lõike 1 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kood Vahemahuti nimetus Piirhind (eurodes) Haigekassa poolt üle võetava kohustuse piirmäär Kindlustatud isiku omaosaluse määr
7000760 NebuChamber® 35,61 90% 10%
7000771 Babyhaler® 20,53 90% 10%
7000782 Volumatic® 5,99 90% 10%»;
23) paragrahvi 10 lõike 1 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kood Ühekordsete põiekateetrite nimetus Piirhind (eurodes) Haigekassa poolt üle võetava kohustuse piirmäär Kindlustatud isiku omaosaluse määr
7000670 LoFricNelation kateeter 1,35 90% 10%
7000681 LoFric naiste kateeter. Suurused 08CH–18CH 1,35 90% 10%
7000692 LoFric laste kateeter. Suurused 06Ch–10Ch 1,35 90% 10%»;
24) paragrahvi 11 lõike 1 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kood Insuliinipumpade nimetus Piirhind (eurodes) Haigekassa poolt üle võetava kohustuse piirmäär Kindlustatud isiku omaosaluse määr
7002188 Insuliinipump MiniMed 508 1259,26 90% 10%
7002234 Accu-Chek D-TRON PLUS insuliinipump 1363,75 83% 17%
7002852 Insuliinipump Paradigm MMT-712 1253,95 90% 10%
7002706 Insuliinipump Paradigm MMT-512 1253,95 90% 10%
7002841 Accu-Chek Spirit insuliinipump 2234,81 51% 49%»;
25) paragrahvi 12 lõike 1 tabel muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kood Insuliinipumpade tarvikute nimetus, kogus müügipakendis Piirhind (eurodes) Haigekassa poolt üle võetava kohustuse piirmäär Kindlustatud isiku omaosaluse määr
7002199 Quick-Set kanüül 109 cm, 9 mm 10 tk 146,73 90% 10%
7002201 Quick-Set kanüül 58 cm, 9 mm 10 tk 146,73 90% 10%
7002212 Quick-Set kanüül 58 cm, 6 mm 10 tk 146,73 90% 10%
7002223 MiniMed 508 3 ml reservuaar 10 tk 34,05 90% 10%
7002245 Accu-Chek D-TRON PLUSS insuliinipumba Adapter 10 tk 69,87 90% 10%
7002256 Accu-Chek FlexLink (8/30; 8/60; 8/110) 10 tk 141,33 90% 10%
7002267 Accu-Chek FlexLink Cannula, kanüül (8, 10) 10 tk 86,99 90% 10%
7002739 Quick-Set infusioonikomplekt MMT396 10 tk 127,48 90% 10%
7002740 Quick-Set infusioonikomplekt MMT397 10 tk 127,48 90% 10%
7002751 Quick-Set infusioonikomplekt MMT398 10 tk 127,48 90% 10%
7002762 Quick-Set infusioonikomplekt MMT399 10 tk 127,48 90% 10%
7002773 Reservuaar MMT-326/A 1,5 ml 28,91 90% 10%
7002784 Reservuaar MMT-332/A 3 ml 28,91 90% 10%
7002795 Accu-Chek TenderLink infusioonivahendid 10 tk 139,75 90% 10%
7002807 Accu-Chek TenderLink kanüülid 10 tk 86,03 90% 10%
7002818 Accu-Chek Rapid-D Link kanüülid 25 tk 190,04 90% 10%
7002829 Accu-Chek Rapid-D Link kateetrid 10 tk 44,87 90% 10%
7002830 Accu-Chek insuliinipumba reservuaar 25 tk 71,13 90% 10%».


Määrus kehtestatakse « Ehitusseaduse» (RT I 2002, 47, 297; 99, 579) § 57 lõike 3 alusel.
§1. Riiklikule ehitisregistrile andmete esitajad
§2. Registrile andmete esitamine
§3. Andmete registrisse vastuvõtmisest keeldumine
§4. Registriandmete muutmine
§5. Registrisse kantud andmete õigsuse tagamine
„Riiklikule ehitisregistrile andmete esitamise teatise vorminõuded ja esitamise kord“ juurde
(õ) 24.03.2008 18:15
4. Ehitise kasutamise otstarbele vastav kasulik pind [m 2]
4. Rajatise osa kasutamise otstarbele vastav kasulik pind [m 2]
Määruse lisade päistesse lisatud puuduvad andmed.


text:
URANTIA RAAMAT, 10. Kiri. Paradiisi-Kolmsus
URANTIA RAAMAT - 10. Kiri. Paradiisi-Kolmsus
10. Kiri. Paradiisi-Kolmsus
§ 1. Esimese Allika ja Keskme enesejaotamine
§ 2. Jumaluse isikustumine
§ 3. Jumaluse kolm isikut
§ 4. Jumaluse kolmsusliit
§ 5. Kolmsuse funktsioonid
§ 6. Kolmsuse Alalised Pojad
§ 7. Ülimuslikkuse ülemjuhtimine
§ 8. Kolmsus teispool piiritletut
10:0.1 (108.1) IGAVESTE Jumaluste Paradiisi-Kolmsus võimaldab Isal vabaks saada isiklikust ainuvõimust. Kolmsus seob täiuslikul moel Jumala lõpmatu isikliku tahte piiritu väljendumise Jumaluse absoluutsusega. Igavene Poeg ja erinevad jumalikkupäritolu Pojad koos Ühise Toimija ja tema universumilastega aitavad tõhusalt kaasa Isa vabanemisele neist piiranguist, mis muidu oleksid lahutamatult omased esmasusele, täiuslikkusele, muutumatusele, igavikulisusele, kõiksuslikkusele, absoluutsusele ja lõpmatusele.
10:0.2 (108.2) Paradiisi-Kolmsus kannab mõjusalt hoolt Jumaluse igavese olemuse täieliku avaldamise ja täiusliku ilmutamise eest. Kolmsuse Alalised Pojad pakuvad samal moel täielikku ja täiuslikku ilmutust jumalikust õiglusest. Kolmsus on jumalusühtsus ning see ühtsus toetub igavesti kolme algse, kooskõlastatud ja kaaseksisteeriva isiksuse — Jumal-Isa, Jumal-Poja ja Jumal-Vaimu — jumaliku ühtsuse absoluutsele alusele.
10:0.3 (108.3) Igavikuringis praegu valitsevast olukorrast lõputusse minevikku tagasi vaadates võime universumi seikade seast leida vaid ühe vältimatu paratamatuse — ja see on Paradiisi-Kolmsus. Minu meelest oli Kolmsus möödapääsmatu. Kui vaatlen ajalikku minevikku, tulevikku ja olevikku, leian, et kogu universumite universumis ei olnud vältimatu mitte miski muu. Praegune tervikuniversum on ilma Kolmsuseta mõeldamatu — ükskõik, kas vaadata siis ajas ette- või tahapoole. Kui lähtekohaks on Paradiisi-Kolmsus, siis võime tõestamatult õigeks lugeda alternatiivseid või isegi mitmeid võimalusi teha kõike, mida vaja; ilma Isa, Poja ja Vaimu Kolmsuseta aga ei suuda me mõista, kuidas Jumaluse absoluutset ainulisust arvestades suutis Lõpmatu jõuda kolmese ja võrdse isikustumiseni. Ükski teine idee loodu kohta ei küüni Kolmsuse standardini, mis mõõdab Jumalusele omase absoluutsuse täiust ning Jumaluse kolmekordsest isikustumisest lahutamatut tahte vabanemise küllust.
1. Esimese Allika ja Keskme enesejaotamine
10:1.1 (108.4) Tundub, et kaugel igavikus pani Isa aluse põhjaliku enesejaotamise põhimõttele. Kõikse Isa omakasupüüdmatule, armastavale ja armastust väärivale olemusele on loomupäraselt omane miski, mis paneb teda endale hoidma ainult nende võimete ja ainult selle mõjuvõimu kasutamist, mida ta näib leidvat võimatu edasi anda või annetada.
10:1.2 (108.5) Kõikne Isa on lakkamatult loobunud igast enda osast, mida oli vähegi võimalik annetada ükskõik missugusele teisele Loojale või loodud-olendile. Oma jumalikke Poegi ja nendega üheskoos tegutsevaid arukaid olendeid on ta volitanud kasutama kogu oma võimu ja mõjuvõimu, mida on üldse võimalik edasi anda. Ta on oma Suveräänsetele Poegadele — igale neist tolle isiklikus universumis — siiranud tegelikult kõik valitseja eesõigused, mida on üldse võimalik siirata. Ta on teinud iga Suveräänse Looja-Poja niisama täiuslikuks, pädevaks ja mõjuvõimsaks kohalikus universumis, nagu seda on Igavene Poeg algses ja keskses universumis. Isiksusele omase väärikuse ja pühadusega on ta ära andnud — tegelikult annetanud — iseendast ja enda omadustest kõik selle, millest tal oli võimalik loobuda; annetanud igal kombel, igal ajastul, igas paigas ja igale isikule igas universumis, välja arvatud oma keskses asupaigas.
10:1.3 (109.1) Jumalik isiksus ei ole enesekeskne: enesejaotamine ja oma isiksuse jagamine on iseloomulikud jumalikule, vabal tahtel rajanevale individuaalsusele. Loodud-olendid ihkavad lävida teiste isikuliste olenditega, Loojad igatsevad jagada jumalikkust oma universumilastega ning Lõpmatu isiksus avaldub Kõikse Isana, kes jagab olemise reaalsust ja oma mina võrdsust kahe kooskõlastatud isiku, Igavese Poja ja Ühise Toimijaga.
10:1.4 (109.2) Isa isiksust ja tema jumalikke omadusi puudutavate teadmiste osas jääme alati sõltuvaks Igavese Poja ilmutustest, sest siis, kui toimus ühine loomisakt, kui Jumaluse Kolmas Isik sai isiklikult olevaks ja teostas oma jumalike vanemate ühised plaanid, lakkas Isa määratlematu isiksusena olemast. Kui Ühine Toimija olevaks muutus ning ainestus loodu keskne tuum, toimusid teatud igavikulised muudatused. Absoluutse isiksusena andis Jumal end oma Igavesele Pojale. Nõnda annetabki Isa „lõpmatuse isiksust” oma ainsale Pojale ning samal ajal annetavad nad mõlemad oma igavese ühenduse „ühist isiksust” Lõpmatule Vaimule.
10:1.5 (109.3) Nendel ja teistelgi põhjustel, mis ei mahu piiritletud meele arusaamade raamidesse, on inimolendil ääretult raske mõista Jumala lõpmatut isa-isiksust teisiti kui kõikselt ilmutatuna Igaveses Pojas ja koos Pojaga kõikselt toimivana Lõpmatus Vaimus.
10:1.6 (109.4) Kuna Jumala Paradiisi-Pojad külastavad arenevaid maailmu ja mõnikord koguni elavad seal surelikul, lihalikul kujul, ning et need annetumised võimaldavad surelikul inimesel jumaliku isiksuse olemuse ja iseloomu kohta tõepoolest üht-teist teada saada, peavad planeedisfääride olendid tõest ja usaldusväärset teavet Isa, Poja ja Vaimu kohta otsima Paradiisi-Poegade annetumistest.
2. Jumaluse isikustumine
10:2.1 (109.5) Kolmsustumismenetluse kaudu vabastab Isa end Pojast, sellest määratlematust vaimisiksusest, kuid nõnda talitades sätestab ta ennast sellesama Poja Isana ning omandab seeläbi piiramatu võime saada jumalikuks Isaks kõikidele järgnevalt loodud, ilmnenud või mõnda teist liiki isikustunud mõistuslikele tahteolenditele. Absoluutse ja määratlematu isiksusena saab Isa tegutseda ainult Pojana ja Pojaga, isikulise Isana jätkab ta isiksuse andmist erisuguste tasandite mõistuslike tahteolendite mitmepalgelistele hulkadele ning hoiab igavesti ta isiklikust armastusest kantud liitu märkivat sidet selle universumilaste hiidperekonnaga.
10:2.2 (109.6) Pärast seda, kui Isa on oma Poja isiksusele annetanud omaenese täiuse ning kui see annetumisakt on lõpule viidud ja täiuslik, annetavad need igavesed kaaslased ühiselt sellest Isa ja Poja liidus sisalduvast lõpmatust võimust ja olemusest neid väärtusi ja omadusi, mis kokku moodustavad veel ühe nendesarnase olendi. See ühine isiksus on Lõpmatu Vaim, kes lõpetab Jumaluse eksistentsiaalse isikustumise.
10:2.3 (110.1) Jumala isaduse jaoks on Poeg asendamatu. Vaim on hädatarvilik Teise ja Kolmanda Isiku vahel valitseva vendluse jaoks. Kolm isikut moodustavad väikseima võimaliku sotsiaalse rühma, ent see on kõige ebaolulisem neist paljudest põhjustest, miks uskuda Ühise Toimija olemise möödapääsmatusse.
10:2.4 (110.2) Esimene Allikas ja Kese on lõpmatu isa-isiksus, piiramatu allik-isiksus. Igavene Poeg on määratlematu isiksusabsoluut, see jumalik olend, kes püsib läbi aja ja igaviku kui Jumala isikulise olemuse täiuslik ilmutus. Lõpmatu Vaim on ühine isiksus, Isa ja Poja igikestva liidu ainulaadne isikuline tagajärg.
10:2.5 (110.3) Esimese Allika ja Keskme isiksus on lõpmatu isiksus, kellest on lahutatud Igavese Poja absoluutne isiksus. Kolmanda Allika ja Keskme isiksus on vabanenud Isa-isiksuse ja absoluutse Poja-isiksuse liidu ülisummaarne tulemus.
10:2.6 (110.4) Kõikne Isa, Igavene Poeg ja Lõpmatu Vaim on ainulaadsed isikud ning mitte ükski neist ei korda kedagi teist, igaüks neist on algupärane ja kõik nad on ühinenud.
10:2.7 (110.5) Ainult Igavene Poeg kogeb jumaliku isiksussuhte täiust, olles teadlik eksistentsist nii Isa pojana kui ka Vaimu isana ning samuti jumalikust võrdsusest nii Isaga-eellasega kui ka Vaimuga-kaaslasega. Isa teab, mida tähendab kooskõlastatud Poja omamise kogemus, ent Isa ei tunne ühtegi endale eelnevat esivanemat. Igavene Poeg valdab nii pojaduse kui ka isikliku põlvnemise kogemust, kuid teab samal ajal, et ta on üks Lõpmatu Vaimu vanematest. Lõpmatu Vaim on teadlik oma isiksuse kahekordsest põlvnemisest, aga tal pole täita vanemlikku osa mitte ühegi kooskõlastatud Jumalusisiksuse suhtes. Vaimuga jõuab Jumaluse isikustumise eksistentsiaalne tsükkel lõpule — Kolmanda Allika ja Keskme esmased isiksused on kogemuslikud ja kokku on neid seitse.
10:2.8 (110.6) Mina pärinen Paradiisi-Kolmsusest. Tunnen Kolmsust kui ühinenud Jumalust ning tean ka seda, et Isa, Poeg ja Vaim on olemas ja et igaüks neist tegutseb teatud kindlas, just tema võimetele sobivas vallas. Tean täiesti täpselt, et nad mitte ainult ei tegutse isikuliselt ja ühiselt, vaid ka kooskõlastavad oma toimimise erinevate kooslustena nii, et lõpuks on nad tegevad seitsmel erineval, ainsuslikul ja mitmuslikul moel. Ja kuna need seitse ühinemist ammendavad niisuguste jumalikkuskombinatsioonide kõik erinevad võimalused, osutub paratamatuks, et universumi reaalsused nähtuvad väärtuste, tähenduste ja isiksuste seitsmes variatsioonis.
3. Jumaluse kolm isikut
10:3.1 (110.7) Sellest hoolimata, et on vaid üks Jumalus, on olemas Jumaluse kolm tegelikku ja jumalikku isikustumist. Inimeste varustamise kohta jumalike Kohandajatega ütles Isa: „Tehkem inimese oma näo järgi, meie sarnaseks.” Korduvalt esineb kõikides Urantia kirjutistes see viide mitmusliku Jumaluse toimimisele ja tegutsemisele, mis näitab selgesti kolme Allika ja Keskme eksistentsi ja tegevuse äratundmist.
10:3.2 (110.8) Meile õpetatakse, et Kolmsusliidus hoiavad Poeg ja Vaim Isaga ühesuguseid ja võrdseid suhteid. Igavikus ja Jumalustena talitavad nad kahtlemata nõnda — ent ajalikult ja isiksustena on nende suhted Isaga muidugi väga erinevad. Kui vaadata Paradiisist universumitesse, näivad need suhted tõepoolest üpris ühesugused, kuid kosmosemaailmade poolt vaadatuna paistavad nad sootuks erinevad.
10:3.3 (111.1) Jumalikud Pojad on tõepoolest „Jumala Sõna”, aga Vaimu lapsed on tõesti „Jumala Tegu”. Jumal räägib Poja kaudu ja koos Pojaga, tegutseb Lõpmatu Vaimu läbi ning kõigis universumi toiminguis on Poeg ja Vaim oivaliselt vennalikud, töötades otsekui kaks võrdset venda, kes imetlevad ja armastavad ühist, lugupeetud ja jumalikku austust pälvinud Isa.
10:3.4 (111.2) Kahtlemata on Isa, Poeg ja Vaim olemuslikult võrdsed ja olemiselt üheväärsed, aga nende universumitoimimises võib eksimatult täheldada erinevusi ning kui nad tegutsevad üksinda, on Jumaluse iga isik oma absoluutsuses selgesti piiratud.
10:3.5 (111.3) Enne kui Kõikne Isa ennast oma tahte kohaselt ilma jättis sellest isiksusest ning nendest võimetest ja omadustest, millest moodustusid Poeg ja Vaim, näib ta olevat olnud (filosoofilises mõttes) määratlematu, absoluutne ja lõpmatu Jumalus. Aga niisugust teoreetilist Esimest Allikat ja Keset, kellel ei ole Poega, ei saa kuidagi pidada Kõikseks Isaks selle sõna mingiski mõttes: isadus ei ole tegelik ilma poja olemasoluta. Liiatigi selleks, et Isa oleks olnud absoluutne täielikus mõttes, pidanuks ta olema mingil igavikuliselt kaugel ajahetkel üksinda olemas olnud. Ent tal polnud iialgi niisuguse üksildase olemasolu võimalust: Poeg ja Vaim on mõlemad Isaga kaas-igavikulised. Esimene Allikas ja Kese on alati olemas olnud ja on igaveseks ajaks Algse Poja igavene Isa ja koos Pojaga Lõpmatu Vaimu igavene eellane.
10:3.6 (111.4) Me näeme, et Isa on loobunud kõikidest absoluutsuse otsestest ilmingutest, välja arvatud absoluutne isadus ja absoluutne tahe. Me ei tea, kas tahe on Isa võõrandamatu omadus ning võime vaid täheldada, et ta ei jätnud ennast tahtest ilma. Tahte niisugune lõpmatu ulatus pidi olema Esimesele Allikale ja Keskmele igavesti omane.
10:3.7 (111.5) Igavesele Pojale isiksuse absoluutsust annetades vabaneb Kõikne Isa isiksuse absoluutsuse ahelaist, kuid nõnda toimides astub ta sammu, mis teeb tema jaoks igaveseks ajaks võimatuks tegutseda isiksusabsoluudina üksinda. Ja kaaseksisteeriva Jumaluse — Ühise Toimija — lõplikust isikustumisest johtub kolme jumaliku isiksuse omavaheline kriitiline kolmsuslik sõltuvus Jumaluse toimimise terviklikkuse suhtes absoluudis.
10:3.8 (111.6) Jumal on universumite universumi kõikide isiksuste Isa-Absoluut. Isa on isikuliselt absoluutne tegevusvabaduse vallas, ent valminud ning praegu ja tulevikus valmivates universumites ei ole Isa märgatavalt täieliku Jumalusena absoluutne muidu, kui ainult Paradiisi-Kolmsuses.
10:3.9 (111.7) Esimene Allikas ja Kese toimib väljaspool Havonat, nähtuvates universumites järgmisel moel:
10:3.10 (111.8) 1. loojana Loojate-Poegade, oma lastelaste kaudu;
10:3.11 (111.9) 2. juhtijana Paradiisi gravitatsioonikeskme kaudu;
10:3.12 (111.10) 3. vaimuna Igavese Poja kaudu;
10:3.13 (111.11) 4. meelena Ühise Looja kaudu;
10:3.14 (111.12) 5. Isana hoiab ta kõikide loodud-olenditega vanemlikku ühendust oma isiksusringluse kaudu;
10:3.15 (111.13) 6. isikuna tegutseb ta otseselt kõiges loodus oma fragmentide kaudu, mis kuuluvad ainult temale: surelikus inimeses on nendeks Mõttekohandajad;
10:3.16 (111.14) 7. täieliku Jumalusena toimib ta ainult Paradiisi-Kolmsuses.
10:3.17 (112.1) Kõik see toimimisõigustest loobumine ja nende edasiandmine teistele isikutele sünnib täielikult Kõikse Isa vabast tahtest ja tema enda soovil. Kõikvõimas Isa piirab oma universumivõimu tahtlikult.
10:3.18 (112.2) Igavene Poeg näib toimivat koos Isaga igas vaimses suhtes otsekui üks, kui välja arvata Jumala fragmentide annetamine ja muu eelisikuline tegevus. Ka ei seostu Poeg kuigi olulisel määral aineliste olendite mõistusliku tegevusega ega energiaga seotud tegutsemisega ainelistes universumites. Absoluutsena toimib Poeg isikulisel kujul ning ainult vaimse universumi vallas.
10:3.19 (112.3) Lõpmatu Vaim on kõigis oma tegemistes hämmastavalt kõikne ja uskumatult mitmekülgne. Ta on tegev meele, aine ja vaimu vallas. Ühine Toimija esindab Isa ja Poja ühendust, ent ta toimib ka iseenda nimel. Ta ei tegele otseselt ei füüsilise gravitatsiooni, vaimugravitatsiooni ega isiksusringlusega, võtab aga suuremal või vähemal määral osa kõikidest teistest universumi toimingutest. Olles ilmselt sõltuv kolmest eksistentsiaalsest ja absoluutsest gravitatsioonijuhtimisest, näib Lõpmatu Vaim rakendavat kolme ülimat juhtimist. Selline kolmekordne varustatus leiab mitmekülgset kasutamist, selleks et ületada ja näiliselt neutraliseerida isegi ürgjõudude ja -energiate ilminguid, koguni absoluutsuse üliviimaste piirideni välja. Teatud olukordades ületavad need ülimad juhtimised absoluutselt koguni kosmilise reaalsuse esmaseid avaldusi.
4. Jumaluse kolmsusliit
10:4.1 (112.4) Paradiisi-Kolmsus (esimene kolmühtsus) on kõikide absoluutsete ühenduste seas ainukordne selle poolest, et ta on isikulise Jumaluse ainuline liit. Jumal toimib Jumalana ainult Jumala suhtes ning nende suhtes, kes suudavad Jumalat tunda, aga absoluutse Jumalusena vaid Paradiisi-Kolmsuses ning universumitervikluse suhtes.
10:4.2 (112.5) Igavene Jumalus on täiuslikult ühinenud, ent sellegipoolest on olemas Jumaluse kolm täiuslikult individualiseerunud isikut. Paradiisi-Kolmsus muudab võimalikuks üheaegselt väljendada Esimese Allika ja Keskme ning tema igaveste kooskõlastatud olendite iseloomujoonte erinevusi, lõpmatuid võimeid ning jagamatu Jumaluse universumitoimimise kogu jumalikku ühtsust.
10:4.3 (112.6) Kolmsus on lõpmatute isikute liit, kes tegutsevad küll ebaisikulisel kombel, ent mitte isiksusele vastukäivalt. Näide on küll kohmakas, kuid isa, poeg ja pojapoeg võivad moodustada ühenduse, mis on mitteisikuline, kuid allub nende igaühe isikulisele tahtele.
10:4.4 (112.7) Paradiisi-Kolmsus on reaalne. Ta eksisteerib Isa, Poja ja Vaimu jumalusliiduna, aga siiski võivad Isa, Poeg või Vaim ehk siis ükskõik millised kaks neist toimida sellesama Paradiisi-Kolmsuse suhtes. Isa, Poeg ja Vaim võivad koos töötada ka mitte-kolmsuslikul moel — ent siis mitte kolme Jumalusena. Isikutena võivad nad koos tegutseda, kuidas aga iganes soovivad, aga see ei ole Kolmsus.
10:4.5 (112.8) Pidage ikka meeles, et Lõpmatu Vaimu tegemistes väljendub Ühise Toimija tegutsemine. Nii Isa kui ka Poeg toimivad temas, tema kaudu ja koos temaga. Asjatu aga oleks püüda ära seletada Kolmsuse saladust: kolm otsekui üks ja ühes ning üks nagu kaks, kes tegutseb kahe nimel.
10:4.6 (112.9) Kolmsus on nii tihedasti seotud kogu universumi sündmustega, et kui üritame ära seletada ükskõik millist kosmosesündmust või isiksusliku suhte terviklikkust, tuleb meil sellega kindlasti arvestada. Kolmsus toimib kosmose kõikidel tasanditel, surelikku inimest aga seob piiritletud tasand ja seepärast tulebki inimesel rahulduda piiritletud arusaamaga, et Kolmsus on Kolmsus.
10:4.7 (113.1) Lihaliku surelikuna peaksite vaatlema Kolmsust vastavalt oma isiklikule valgustatusele ning kooskõlas oma meele ja hinge reaktsioonidega. Kolmsuse absoluutsu sest suudate teada saada üsnagi vähe, ent kui te Paradiisi poole tõusete, kogete nii mõnigi kord hämmeldust üksteisele järgnevatest ilmutustest ja ootamatutest avastustest Kolmsuse ülimuslikkuse ja lõplikkuse, kui mitte lausa absoluutsuse kohta.
5. Kolmsuse funktsioonid
10:5.1 (113.2) Isikulistel Jumalustel on omadused, kuid vaevalt küll oleks õige rääkida Kolmsuse omadustest. Täpsem oleks öelda, et sel jumalike olendite liidul on funktsioonid — näiteks õigusemõistmine, terviklussuhted, kooskõlaline tegutsemine ja kogu kosmose ülemjuhtimine. Need toimingud on aktiivselt ülimad, lõplikud ja (Jumaluse piirides) absoluutsed selles, mis puutub kõikidesse isiksusliku väärtusega elusatesse reaalsustesse.
10:5.2 (113.3) Isas ilmneva jumalikkuse määra ning Poja ja Vaimu isikulisse eksistentsi kuuluvate ainukordsete, kindlaotstarbeliste omaduste pelk summa ei anna veel kokku Paradiisi-Kolmsuse funktsioone. Kolme Paradiisi Jumaluse kolmsusliidu tulemuseks on kõikse ilmutumise, tegutsemise ja haldamise uute tähenduste, väärtuste, võimete ja suutlikkuse evolutsioon, ilmnemine ja jumalustamine. Elavad ühendused, inimperekonnad, sotsiaalsed grupid ning Paradiisi-Kolmsus ei kasva lihtsalt aritmeetilise summeerimise tulemusena. Rühma potentsiaal ületab alati kaugelt seda moodustavate üksikisikute omaduste lihtsa summa.
10:5.3 (113.4) Kolmsusena säilitab Kolmsus oma ainulise suhte kogu mineviku, oleviku ja tuleviku universumiga. Ja kõige parem on Kolmsuse funktsioonidest mõelda Kolmsuse suhtest universumisse. Need toimivad üheaegselt ning võivad iga üksiku olukorra või sündmuse puhul olla mitmesed:
10:5.4 (113.5) 1. suhe piiritletusse. Kolmsuse suhe piiritletusse on tema suurim võimalik enesepiirang. Kolmsus pole isik ega ole ka Ülim Olend Kolmsuse ainuke isikustumine, ent Ülim on Kolmsuse võimsuse-isiksuse koondumise parim lähend, mida piiritletud loodud-olendid mõista suudavad. Seepärast räägitaksegi mõnikord piiritletuga seostuvast Kolmsusest kui Ülimuslikkuse Kolmsusest;
10:5.5 (113.6) 2. suhe absoniitsesse. Paradiisi-Kolmsus puutub neisse eksistentsitasandeisse, mis on piiritletust kõrgemad, aga absoluutsest madalamad, ning seda suhet nimetatakse mõnikord Viimaseks Kolmsuseks. Ei Viimane ega Ülim ole kumbki täielikult Paradiisi-Kolmsuse esindaja, kuid piiratud tähenduses ja oma vastavate tasandite jaoks näivad mõlemad esindavat Kolmsust kogemusliku võimsuse arengu eelisikulistel ajastutel;
10:5.6 (113.7) 3. Paradiisi-Kolmsuse absoluutne suhe seostub absoluutsete eksistentsidega ja saavutab haripunkti tervikliku Jumaluse tegevuses.
10:5.7 (113.8) Kolmsuse Lõpmatusse kuulub Esimese Allika ja Keskme kõikide kolmühtsuslike suhete — nii jumalustamata kui ka jumalustatud suhete — võrdne toimimine ja seetõttu on isiksustel temast väga raske aru saada. Kolmsusest kui lõpmatust mõeldes ärge eirake seitset kolmühtsust — see aitab vältida teatud mõistmisraskusi ja osaliselt lahendada mõningaid paradokse.
10:5.8 (114.1) Aga paraku ei valda ma keelt, mis võimaldaks mul piiratud inimmeelele edasi anda täit tõde Paradiisi-Kolmsusest ja tema igavesest tähtsusest, aga samuti kolme lõpmatult täiusliku olendi igikestvast vastastikusest ühtsusest.
6. Kolmsuse Alalised Pojad
10:6.1 (114.2) Kõik seadused saavad alguse Esimesest Allikast ja Keskmest: tema ongi seadus. Vaimsete seaduste andmine on loomuomane Teisele Allikale ja Keskmele. Seaduste ilmutamine, jumalike määruste väljakuulutamine ja tõlgendamine on Kolmanda Allika ja Keskme funktsioon. Seaduste rakendamine ehk õigusemõistmine on Paradiisi-Kolmsuse valdkond ja seda teostavad teatud kindlad Kolmsuse Pojad.
10:6.2 (114.3) Õigusemõistmine kuulub olemuslikult Paradiisi-Kolmsuse universaalsesse suveräänsusse, kuid headust, armu ja tõde jagavad universumitele jumalikud isiksused, kelle jumalusliit moodustabki Kolmsuse. Isa, Poja või Vaimu mõtteviis ei eelda õiglust. Seda teeb nende armastusest, armust ja hoolitsusest kantud isiksuste Kolmsus. Õigusemõistmist ei juhi ükski Paradiisi Jumalustest ning see pole mitte kunagi ainuisikuline, vaid alati mitmuslik funktsioon.
10:6.3 (114.4) Asitõendeid, seda erapooletu õigluse (õigluse ja armu kooskõla) alust esitavad Kolmanda Allika ja Keskme isiksused: Kolmanda Allika ja Keskme, kes on Isa ja Poja ühine esindaja kõikides maailmades ja kogu loodu arukate olendite meele jaoks.
10:6.4 (114.5) Kohtumõistmine, õigluse lõplik rakendamine vastavalt asitõenditele, mida esitavad Lõpmatu Vaimu isiksused, on Kolmsuse Alaliste Poegade töö; need olendid saavad osa ühinenud Isa, Poja ja Vaimu kolmsuslikust olemusest.
10:6.5 (114.6) Sellesse Kolmsuse Poegade rühma kuuluvad järgmised isiksused:
10:6.6 (114.7) 1. Ülimuslikkuse Kolmsustatud Saladused;
10:6.7 (114.8) 2. Päevilt Igavesed;
10:6.8 (114.9) 3. Päevilt Vanad;
10:6.9 (114.10) 4. Päevilt Täiuslikud;
10:6.10 (114.11) 5. Päevilt Uued;
10:6.11 (114.12) 6. Päevilt Ühtsed;
10:6.12 (114.13) 7. Päevilt Ustavad;
10:6.13 (114.14) 8. Tarkuse Täiustajad;
10:6.14 (114.15) 9. Jumalikud Nõuandjad;
10:6.15 (114.16) 10. Kõiksed Hindajad.
10:6.16 (114.17) Me oleme kolme, Kolmsusena tegutseva Paradiisi Jumaluse lapsed, sest minagi kuulun selle rühma kümnendasse, Kõiksete Hindajate klassi. Universaalses mõttes ei esinda need klassid Kolmsuse mõtteviisi, vaid märgivad ainult Jumaluse kollektiivse mõtteviisi seda külge, mis avaldub praktilise kohtumõistmise, õigusemõistmise vallas. Kolmsus kavandas nad just täpselt nende ülesannete jaoks, mida nad on määratud lahendama, ning nad esindavad Kolmsust ainult nendes funktsioonides, mille tarvis nad isikustati.
10:6.17 (115.1) Päevilt Vanad ja nende Kolmsus-päritolu kaaslased mõistavad seitsmes superuniversumis ülima erapooletu õiglusega ausalt kohut. Keskses universumis jäävad niisu gused funktsioonid ainult teoreetilisteks, sest sealses täiuslikkuses on erapooletu õiglus endastmõistetav ning Havona täius välistab kõik ebakõlade tekkimise võimalused.
10:6.18 (115.2) Õigusemõistmine on kollektiivne mõte õiglusest ning arm selle isikuline väljendus. Arm on armastusest kantud mõtteviis, täpsus iseloomustab seaduse toimimist ning jumalik kohtumõistmine on erapooletu õigluse hing, mis ikka ja alati vastab Kolmsuse õiglusele ning kinnitab Jumala jumalikku armastust. Täielikult tajutud ja lõpuni mõistetud kujul langevad Kolmsuse õiglasest meelest kantud õigusemõistmine ja Kõikse Isa armuküllane armastus kokku. Ent inimene ei adu jumalikku õigusemõistmist nii täielikult. Inimene võib leida, et Kolmsuses on Isa, Poja ja Vaimu isiksused kohandunud kooskõlastama armastust ja seadust kogemuslikes ajauniversumites.
7. Ülimuslikkuse ülemjuhtimine
10:7.1 (115.3) Jumaluse Esimene, Teine ja Kolmas Isik on omavahel võrdsed ja nad on üks. „Issand, meie Jumal, on üks Jumal.” Igaveste Jumaluste jumalikus Kolmsuses on varjul eesmärgi täius ja toimimise ühtsus. Isa, Poeg ja Ühine Toimija on tõeliselt ja jumalikult üks. Tõsi on kirjakoht, mis ütleb: „Mina olen esimene ja mina olen viimane ja peale minu ei ole ühtegi teist Jumalat.”
10:7.2 (115.4) Piiritletud tasandil oleva sureliku meelest on Paradiisi-Kolmsuse ja ka Ülima Olendi hooleks ainult tervikasjad: kogu planeet, kogu universum, kogu superuniversum, kogu suuruniversum. Selle terviklust pooldava mõtteviisi aluseks on tõik, et Kolmsus on kogu Jumalus-tervik ning leidub veel mitmeid teisigi põhjusi.
10:7.3 (115.5) Ülim Olend on midagi vähemat ja midagi muud kui piiritletud universumites toimiv Kolmsus, aga teatud piirides ja praegusel ebatäieliku võimsus-isiksustumise ajastul näib see arenev Jumalus tõepoolest peegeldavat Ülimuslikkuse Kolmsuse mõtteviisi. Ei Isa, Poeg ega Vaim toimi isikuliselt koos Ülima Olendiga, kuid praegusel universumiajastul tegutsevad nad Kolmsuse kujul ühes temaga. Meie meelest on neil samasugune suhe Viimasega. Sageli teeme oletusi selle kohta, milliseks kujuneb isikuline suhe Paradiisi Jumaluste ja Ülima Jumala vahel, kui viimane on kord lõplikult välja arenenud, aga täpselt me seda ei tea.
10:7.4 (115.6) Meie meelest ei ole Ülimuslikkuse ülemjuhtimine täiel määral prognoositav. Lisaks näib seesugust ettearvamatust iseloomustavat teatud arenguline ebatäielikkus, mis kahtlemata viitab Ülima ebatäielikkusele, ent samuti mittetäielikkusele, mis iseloomustab piiritletud reageerimist Paradiisi-Kolmsusele.
10:7.5 (115.7) Surelik meel võib otsekohe välja pakkuda tuhat ja üks asja — füüsilised katastroofid, kohutavad õnnetused, õudsed hävingud, piinarikkad haigused ja tervet maailma rooskavad hädad — ning küsida, kas sellised nuhtlused seostuvad tolle Ülima Olendi tõenäolist toimimist iseloomustava arusaamatu plaanipärase tegutsemisega. Ausalt öeldes me ei tea seda, me pole asjas päris kindlad. Kuid me täheldame tõepoolest, järgmist: ajapikku soodustavad kõik need rasked ning enam või vähem saladuslikud olukorrad ja asjaolud alati universumite hüvangut ja progressi. Võib osutuda tõeks, et Ülima toimimine ja Kolmsuse ülemjuhtimine seostavad kõik eksistentsiolukorrad ning seletamatud elumuutused väga väärtuslikuks ja tähendusrikkaks pildiks.
10:7.6 (116.1) Jumala pojana suudate igas Jumal-Isa teos näha armastusest kantud isikulist suhtumist. Ent mitte alati ei suuda te hoomata, kui suur osa Paradiisi-Kolmsuse universumitegevusest aitab kaasa kosmose arengumaailmade iga üksiku sureliku hüvangule. Igaviku progressi käigus ilmutuvad Kolmsuse teod täiesti tähenduslike ja läbimõeldutena, kuigi ajalikele olenditele ei tundu nad igakord niisugused olevat.
8. Kolmsus teispool piiritletut
10:8.1 (116.2) Paljusid Paradiisi-Kolmsust puudutavaid tõdesid ja fakte saab kas või ainult osaliselt aduda vaid siis, kui tunda funktsiooni, mis ületab piiritletule seatud rajad.
10:8.2 (116.3) Ei ole soovitav käsitleda Lõplikkuse Kolmsuse funktsioone, ent öelgem, et Viimane Jumal kujutab endast Kolmsuse avaldusi, mida mõistavad Transtsendentaalid. Kaldume uskuma, et tervikuniversumi ühendamine on Viimase ilmnev tegu, mis arvatavasti peegeldab teatud, kuid mitte kõiki Paradiisi-Kolmsuse absoniitse ülemjuhtimise faase. Absoniitse suhtes kujutab Viimane endast Kolmsuse määratletud avaldumist ainult selles mõttes, et Ülim esindab piiritletule sel moel osaliselt Kolmsust.
10:8.3 (116.4) Teatud mõttes on Kõikne Isa, Igavene Poeg ja Lõpmatu Vaim tervikliku Jumaluse koostisisiksused. Nende ühendus Paradiisi-Kolmsuses ja Kolmsuse absoluutne toimimine vastavad tervikliku Jumaluse funktsioonile. Ja Jumaluse niisugune lõpetatus ületab nii piiritletule kui ka absoniitsele seatud raja.
10:8.4 (116.5) Ehkki ükski Paradiisi Jumaluste isikutest omaette võetuna ei täida tegelikult Jumaluse kogu potentsiaali, teevad nad seda kolmekesi koos. Näib, et kolm lõpmatut isikut on vähim olendite arv, mida läheb tarvis tervikliku Jumaluse ehk Jumalus-Absoluudi eelisikulise ja eksistentsiaalse potentsiaali käivitamiseks.
10:8.5 (116.6) Me tunneme Kõikset Isa, Igavest Poega ja Lõpmatut Vaimu kui isikuid, kuid Jumalus-Absoluuti ma isikuliselt ei tunne. Ma armastan ja palveldan Jumal-Isa, aga austan Jumalus-Absoluuti ja tunnen tema ees aukartust.
10:8.6 (116.7) Viibisin kunagi universumis, kus rühm olendeid õpetas, et igavikus saavad lõpetanutest ükskord Jumalus-Absoluudi lapsed. Ent ma tõrgun toetamast sellist lahendust saladusele, mis looritab lõpetanute tulevikku.
10:8.7 (116.8) Teiste kõrval kuuluvad Lõplikkuse Korpusesse need aja ja ruumi surelikud, kes on saavutanud täiuslikkuse kõiges Jumala tahtesse puutuvas. Loodud-olenditena ja loodud-olendite võimaluste piires tunnevad nad Jumalat täielikult ja tõeliselt. Olles leidnud Jumala kui kõikide loodud-olendite Isa, peavad need lõpetanud asuma kunagi otsima piiritletust ületavat Isa. Niisugune otsing eeldab aga Paradiisi-Isa lõplike omaduste ja iseloomu absoniitse olemuse adumist. Igavik näitab, kas see saavutus on võimalik või mitte, kuid oleme veendunud, et kui lõpetanud peaksidki tõepoolest jumalikkuse lõplikkust mõistma, ei suuda nad eeldatavasti eales jõuda absoluutse Jumaluse viimaseülestele tasanditele.
10:8.8 (116.9) Võib juhtuda, et osaliselt jõuavad lõpetanud tõepoolest Jumalus-Absoluudini, ent isegi siis, kui see peaks sündima, jääb igavike igavikus jätkuvalt püsima Kõikse Absoluudi probleem, mis tõusvaid ja arenevaid lõpetanuid pidevalt kimbatusse viib, saladuslikkusega looritab, nõutuks teeb ja neile väljakutse heidab; näeme ju, et Kõikse Absoluudi kosmiliste suhete äraarvamatusel on kalduvus süveneda vastavalt sellele, kuidas ainelised universumid ja nende vaimne valitsemine jätkuvalt avarduvad.
10:8.9 (117.1) Isa-Lõpmatut saab vaid lõpmatus ilmutada.
10:8.10 (117.2) [Esitanud Kõikne Hindaja, kes tegutseb Uversal asuvate Päevilt Vanade volitusel.]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


Energiaseadus – Riigi Teataja
Energiaseadus (lühend - EnS)
Energiaseadus - sisukord
§ 2 Kütus ja energia
§ 3 Kütuse- ja energiaettevõtja
§ 4 Kütuse- ja energiaseade
2 KÜTUSE- JA ENERGIAMAJANDUSE ÜLDKORRALDUS
§ 51 Vedelkütuste kvaliteedinõuded ja nõuetele vastavuse tõendamine
§ 9 Tegevusluba
§ 91 Turuloa taotlemine
§ 92 Turuloa andmine
§ 93 Turuloale kantavad andmed
§ 94 Turuloa andmisest keeldumine
§ 95 Turuloa kehtetuks tunnistamine
§ 10 Energia säästmine ja keskkonnakaitse
§ 11 Tarbijate varustamine energia, vedelkütuse ja võrgugaasiga
§ 12 Kütuse- ja energiaettevõtja tegevus- ja arenduskohustus
§ 13 Kütuse- ja energiamajanduse arengukava
§ 14 Võrguettevõtja
§ 15 Võrguettevõtja õigused, kohustused ja vastutus
§ 16 Energia- või gaasivõrguga liitumine
3 KÜTUSE- JA ENERGIAMAJANDUS
§ 17 Energia ja kütuse müük ning võrguteenuse osutamine
§ 18 Energia või gaasi müük võrgu kaudu
§ 19 Turgu valitsev kütuse- või energiaettevõtja
4 ELEKTRIVÕRGUD
§ 20 Elektrisüsteem
§ 21 Elektrisüsteemi juhtimiskeskus
§ 22 Põhivõrk
§ 23 Jaotusvõrk
§ 24 Järelevalveasutused
§ 25 Tehnilise Järelevalve Inspektsioon
§ 26 Energiaturu Inspektsioon
§ 261 Tolliamet
§ 262 Tarbijakaitseamet
§ 263 Järelevalveasutuse ettekirjutuse või muu toimingu vaidlustamine
§ 264 Kohtusse kaebamine
§ 265 Tekitatud kahju hüvitamine
6 ERINORMID
§ 27 Riigi osalus kütuse- ja energiamajanduses
§ 281 Alternatiivselt toodetud elektrienergia ostukohustus
§ 341 Tehnilistele ja ohutusnõuetele mittevastava kütuse- ja energiaseadme käitlemine
§ 342 Kvaliteedinõuetele mittevastava vedelkütuse ebaseaduslik käitlemine
§ 343 Võrguettevõtja kohustuste rikkumine
§ 344 Menetlus
8 MUUDATUSED TEISTES ÕIGUSAKTIDES
§ 42 Seaduse rakendamine ja jõustumine
Energiaseadus
10.06.1998 RT I 1998, 60, 951 16.07.1998
09.12.1998 RT I 1998, 113, 1873 01.04.1999
23.02.1999 RT I 1999, 29, 403 01.05.1999
11.04.2001 RT I 2001, 43, 239 17.05.2001
21.02.2002 RT I 2002, 25, 145 12.03.2002
22.05.2002 RT I 2002, 49, 311 28.06.2002, osaliselt 1. 07. 2002
24.09.2002 RT I 2002, 82, 482 24.10.2002
NB! Käesolev seadus kehtetu alates 1. 07. 2003- RT I 2003, 25, 153
(1) Käesoleva seadusega reguleeritakse kütuse- ja energiaturgu ning kütuse- ja energiamajanduse riiklikku järelevalvet.
(2) Riikliku järelevalve erisused kütusena kasutatavate maavarade kaevandamisel sätestab käesolev seadus. Maavarade kaevandamist reguleeritakse maapõueseadusega (RT I 1994, 86/87, 1488; 1995, 75, 1321; 1996, 49, 953; 1997, 52, 833; 86, 1461; 93, 1562; 1998, 64/65, 1005; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2000, 54, 348; 102, 670).
(3) Käesolevat seadust ei kohaldata kütuse- ja energiamajanduses kasutatavatele surve- ja tõsteseadmetele. Nende surve- ja tõsteseadmete kohta käiv regulatsioon kehtestatakse eraldi seadusega.
(4) Käesolevat seadust ei kohaldata elektriohutuse tagamiseks kütuse- ja energiamajanduses. Elektriohutusalane regulatsioon kehtestatakse elektriohutusseadusega.
(5) Käesolev seadus ei reguleeri soojusenergia müüki koguses alla 50 000 MWh majandusaastas.
§ 2. Kütus ja energia
(1) Käesolevas seaduses hõlmab mõiste kütus gaas-, tahke- ja vedelkütust, mille põlemisel eralduvat soojust kasutatakse energiaallikana.
(2) Käesolevas seaduses kasutatakse mõistet energia elektri- ja soojusenergia ühisnimetusena.
(3) Käesolevas seaduses kasutatakse mõistet võrgugaas gaaskütuse tähenduses, mida edastatakse tarbijani torujuhtmete süsteemi abil.
(4) Käesolevas seaduses kütuse kohta sätestatut ei rakendata turba ja biokütuse suhtes.
(5) Käesolevas seaduses käsitatakse biokütusena puitu ja puidutöötlemise jäätmeid, energeetilisi põllukultuure, energiaallikana kasutatavaid jäätmeid ning biogaasi (sealhulgas prügila gaasi).
(6) Käesolevas seaduses käsitatakse kütuse impordina kütuse sissevedu vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuriga tolliseadustiku tähenduses.
§ 3. Kütuse- ja energiaettevõtja
(1) Kütuseettevõtja on ettevõtja, kes tegeleb kütuse tootmise, töötlemise, ladustamise, müügi, ekspordi, impordi või vedelkütuse või gaasi edastamise või jaotamisega vastava võrgu kaudu.
(2) Energiaettevõtja on ettevõtja, kes tegeleb energia tootmise, muundamise, salvestamise, edastamise, jaotamise, müügi, ekspordi, impordi või transiidiga.
§ 4. Kütuse- ja energiaseade
(1) Kütuseseade ja -ehitis on käesoleva seaduse tähenduses seade kütuse tootmiseks, töötlemiseks, ladustamiseks, edastamiseks, jaotamiseks, mõõtmiseks, müümiseks või tarbimiseks.
(2) Energiaseade ja -ehitis on käesoleva seaduse tähenduses seade energia tootmiseks, salvestamiseks, muundamiseks (sealhulgas kütuse põletamiseks), transformeerimiseks, edastamiseks, jaotamiseks, mõõtmiseks, müümiseks või tarbimiseks.
(3) Ehitise (hoone ja rajatise) mõiste, mis on sätestatud planeerimis- ja ehitusseaduses (RT I 1995, 59, 1006; 1996, 36, 738; 49, 953; 1999, 27, 380; 29, 398 ja 399; 95, 843; 2000, 54, 348; 2001, 42, 234), hõlmab käesolevas seaduses ka sisepaigaldise, mille all mõistetakse hoonesse paigaldatud ja omavahel ühendatud seadmete kogumit.
(4) Kasutatavad kütuse- ja energiaseadmed ning kütuse- ja energiaehitised peavad vastama õigusaktides sätestatud tehnilistele ja ohutusnõuetele.
2. peatükk KÜTUSE- JA ENERGIAMAJANDUSE ÜLDKORRALDUS
§ 51. Vedelkütuste kvaliteedinõuded ja nõuetele vastavuse tõendamine
(1) Vedelkütuste kvaliteedinõuded kehtestatakse majandusministri määrusega. Kvaliteedinõuded kehtestatakse ainult mä��ruses nimetatud kütustele.
(2) Vedelkütuse vastavust kehtestatud kvaliteedinõuetele tõendatakse volitatud asutuse poolt väljaantud vedelkütuse vastavussertifikaadiga. Vastavussertifikaadi vormi ja väljaandmise korra kehtestab majandusminister.
(3) Volitatud asutus käesoleva seaduse tähenduses on isik, kellele käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud korras on antud õigus tegutseda vedelkütuse sertifitseerimiseks volitatud asutusena. Volitatud asutusena tegutsemise õiguse võib anda vedelkütuse sertifitseerimiseks akrediteeritud asutusele.
(4) Isikule vedelkütuse sertifitseerimiseks volitatud asutusena tegutsemise õiguse andmise, volitatud asutusena tegutsemise, tema üle riikliku järelevalve korraldamise ja tegutsemisõiguse äravõtmise korral kohaldatakse toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduse (RT I 1999, 92, 825) sätteid.
(5) Õigus tegutseda vedelkütuse sertifitseerimiseks volitatud asutusena antakse tähtajaliselt kuni viieks aastaks. Volitatud asutus peab tagama tema poolt tekitatud kahju hüvitamise.
(6) Vedelkütuse importimisel on importija kohustatud esitama tollile vedelkütuse vastavussertifikaadi. Kvaliteedinõuetele mittevastava vedelkütuse import, ladustamine ja müük on keelatud. Vastavussertifikaadita on lubatud kütust importida kütuseaktsiisi seaduses (RT I 1993, 38, 563; 1996, 90, 1613; 1997, 73, 1201; 77, 1314; 1998, 57, 862; 1999, 10, 158; 2000, 33, 199; 59, 380) sätestatud maksuvabas koguses.
(7) Vedelkütuse tootja, töötleja, ladustaja või müüja on kohustatud järelevalveasutuse nõudmisel esitama oma valduses oleva vedelkütuse vastavussertifikaadi ja võimaldama vedelkütuse vastavuse kontrollimist kehtestatud kvaliteedinõuetele.
§ 6-8. [kehtetud]
§ 9. Tegevusluba
(1) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tegevusaladel tegutsemise õigus on ettevõtjal, kellel on kehtiv tegevusluba.
1) kütuse import ja müük;
2) elektrienergia eksport, import ja müük;
3) soojusenergia müük;
4) energia, vedelkütuse ja gaasi edastamis- ning jaotamisteenuse müük võrgu kaudu;
5) elektri-, soojus- ja gaasisüsteemi operatiivjuhtimise teenuse müük.
(3) Tegevusloaks on tähtajaline turuluba. Turuluba antakse käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 1 nimetatud tegevusteks tähtajaga kuni viis aastat ja punktides 2-5 nimetatud tegevusteks tähtajaga kuni 12 aastat.
(31) Turuloata on lubatud kütust importida kütuseaktsiisi seaduses sätestatud maksuvabas koguses.
(4) Füüsiline või juriidiline isik, kes ei täida energia tootmise, edastamise või jaotamise funktsioone ning kes käesoleva seaduse § 14 lõikes 11 nimetatud seadmeid, elektriliine või torustikku kasutades ostab ja müüb energiat ainult oma aktsionäridele, osanikele, liikmetele, rentnikele või üürnikele, ei vaja turuluba, kui energiamüük ei ole tema põhitegevusala.
(5) Turuloa annab Energiaturu Inspektsioon turuluba taotleva ettevõtja (edaspidi taotleja) taotluse alusel.
(6) Turuluba antakse äriregistrisse kantud või asutamisel olevale äriühingule või äriregistrisse kantud välismaa äriühingu filiaalile, kui tal on tehnilised võimalused ja vajaliku oskusega personal tegutsemiseks taotluses märgitud tegevusalal ning tema tegevus vastab keskkonnakaitse, tööohutuse ja muudele õigusaktidega ettenähtud nõuetele.
(7) Turuloa vormi kehtestab majandusminister.
(8) Turuloa andmise eest võetakse riigilõivu vastavalt riigilõivuseadusele (RT I 1997, 80, 1344; 2000, 5, 32; 10, 58; 19, 117; 26, 150; 29, 168 ja 169; 39, 237; 49, 300; 54, 346 ja 349; 55, 365; 57, 372 ja 373; 59, 379; 60, õiend; 78, 498; 84, 534; 92, 597 ja 598; 95, 607 ja 611; 2001, 2, 2; 3, 4; 16, 69 ja 72; 27, 151; 31, 171; 34, 188 ja 189; 36, 201; 42, 235; 43, 238 ja 239; 47, 260; 48, 268).
§ 91. Turuloa taotlemine
(1) Turuloa saamiseks esitab taotleja Energiaturu Inspektsioonile taotluse, milles on vähemalt järgmised andmed:
5) tegevusalad vastavalt käesoleva seaduse § 9 lõikele 2.
1) äriregistri registrikaardi ärakiri;
3) Maksuameti kohaliku asutuse õiend maksuvõlgnevuse puudumise kohta;
4) eelmise majandusaasta kinnitatud aruanne;
5) kaupade ja teenuste loetelu, mille müüki, eksporti või importi loa taotleja kavandab või teostab, ja eelmise majandusaasta käive;
6) võrguettevõtja tegevuspiirkonna skemaatiline plaan ja kirjeldus;
7) Tolliameti õiend maksuvõlgnevuse puudumise kohta, kui tegevusluba taotletakse impordiks;
8) taotleja kirjalik tõendus, et tal on tehnilised võimalused ja vajaliku oskusega personal tegutsemiseks taotluses märgitud tegevusalal ning et tema tegevus vastab keskkonnakaitse, tööohutuse ja muudele õigusaktidega ettenähtud nõuetele.
(3) Asutamisel olevale äriühingule antakse turuluba kuni kaheks aastaks ja taotlusele lisatakse:
1) asutamislepingu, asutamisotsuse või ühingulepingu kinnitatud koopia;
3) kaupade ja teenuste loetelu, mille müüki, eksporti või importi loa taotleja kavandab;
4) võrguettevõtja tegevuspiirkonna skemaatiline plaan ja kirjeldus;
5) taotleja kirjalik tõendus, et tal on tehnilised võimalused ja vajaliku oskusega personal tegutsemiseks taotluses märgitud tegevusalal ning et tema tegevus vastab keskkonnakaitse, tööohutuse ja muudele õigusaktidega ettenähtud nõuetele.
(4) Turuloa taotlemisel esitatud dokumente taotlejale ei tagastata.
(5) Vedelkütuse (välja arvatud vedelgaas) impordiks võib turuluba taotleda ja omada ettevõtja, kelle osa- või aktsiakapital on vähemalt 10 miljonit krooni ja kes kohustub hoidma vedelkütuse miinimumvaru, kui selline kohustus on seadusega ette nähtud.
(6) Vedelkütuse (välja arvatud vedelgaas) müügiks võib turuluba taotleda ja omada ettevõtja, kelle osa- või aktsiakapital on vähemalt 500 000 krooni või kellel on vastutuskindlustuse leping kindlustussumma alammääraga vähemalt 500 000 krooni, mis tagab kütuseettevõtja poolt müüdud kvaliteedinõuetele mittevastava kütusega tekitatud varalise kahju hüvitamise.
(7) Vedelkütuse impordiks võib turuluba taotleda äriregistrisse kantud äriühing, kes on tegelenud vedelkütuse müügiga Eestis vähemalt kaks aastat.
[RT I 2002, 82, 482 - jõust. 24.10.2002]
§ 92. Turuloa andmine
(1) Energiaturu Inspektsioon teeb 60 päeva jooksul, alates käesoleva seaduse nõuetele vastava taotluse ja kõigi taotluse juurde kuuluvate dokumentide saamisest, turuloa andmise või turuloa andmisest keeldumise otsuse. Taotluse korral, mis on esitatud tegevuse alustamiseks ja äriregistrisse kandmiseks, teeb Energiaturu Inspektsioon turuloa andmise või turuloa andmisest keeldumise otsuse 30 päeva jooksul.
(2) Turuloa andmise küsimuse otsustamiseks võib Energiaturu Inspektsiooni pädev ametiisik küsida taotlemisel esitatud andmete kohta taotlejalt või tema esindajalt, samuti riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuselt täpsustavaid lisaandmeid ja kontrollida esitatud andmete õigsust.
(3) Energia- või võrguettevõtjale antakse turuluba tingimusel, et ta on riigiga sõlminud lepingu, millega tagatakse käesoleva seaduse § 11 lõikes 1, § 14 lõigetes 3 ja 4 ning § 15 lõikes 1 nimetatud ülesannete täitmine ka juhul, kui turuluba tunnistatakse kehtetuks või kui selle kehtivus lõpeb. Lepinguga võib muu hulgas näha ette energia- või võrguettevõtte majandamiseks vajaliku vara võõrandamise riigile või energia- või võrguettevõtja aktsiate või osade täieliku või osalise võõrandamise riigile koos vastava hüvitise maksmisega, et tagada energia- või võrguettevõtja ülesannete täitmine.
(4) Kuni käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud viisil riigi poolt energia- või võrguettevõtte üle kontrolli võtmiseni või muude lepingus ettenähtud abinõude rakendamiseni on energia- või võrguettevõtja kohustatud jätkama oma tegevust, et tagada käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud ülesannete täitmine.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud leping jõustub turuloa andmisest ja riigi nimel kirjutab lepingule alla Energiaturu Inspektsiooni peadirektor.
§ 93. Turuloale kantavad andmed
Turuloale kantakse järgmised andmed:
1) turuloa number;
2) turuloa andmise kuupäev;
3) ettevõtja ärinimi;
4) registrikood;
5) asukoha aadress ja muud kontaktandmed;
6) tegevusalad, millel tegutsemiseks on turuluba antud;
7) tegevuspiirkond;
8) turuloa andja ametiisiku allkiri, nimi ja ametinimetus.
§ 94. Turuloa andmisest keeldumine
(1) Turuloa andmisest keeldutakse, kui turuluba taotlev ettevõtja ei esita nõuetekohaseid dokumente või esitab eksitavaid, tegelikkusele mittevastavaid andmeid või võltsitud dokumente.
(2) Ettevõtjale, kelle turuluba on tunnistatud kehtetuks käesoleva seaduse § 95 alusel, ei anta uut turuluba kolme aasta jooksul loa kehtetuks tunnistamise päevast arvates.
(3) Turuloa andmisest võib keelduda, kui:
1) Energiaturu Inspektsioonil on põhjendatud kahtlus taotleja võimes täita käesoleva seaduse § 9 lõikes 6 sätestatud nõudeid,
2) Energiaturu Inspektsioonil on põhjendatud kahtlus taotleja majandusliku seisundi usaldusväärsuses või
3) keeldumine lähtub riigi majanduspoliitilistest huvidest, mis tuginevad Riigikogu või Vabariigi Valitsuse otsustele.
(4) Turuloa andmisest keeldumisest teavitatakse taotlejat kirjalikult kolme tööpäeva jooksul vastava otsuse tegemisest arvates.
(5) Turuloa andmisest keeldumine ei võta taotlejalt õigust taotleda uuesti turuluba.
§ 95. Turuloa kehtetuks tunnistamine
(1) Käesoleva seaduse ja ettevõtja turuloa tingimuste täitmise üle teostab järelevalvet ja vajaduse korral tunnistab turuloa kehtetuks Energiaturu Inspektsioon.
(2) Energiaturu Inspektsioonil on õigus tunnistada turuluba kehtetuks, kui:
1) loa omanik on rikkunud käesolevat seadust või selle alusel kehtestatud õigusakti;
2) maksuhalduri teatel on loa omanik korduvalt rikkunud maksuseadusi või tolliseaduse § 65 lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud tollieeskirju;
3) loa omanik ei ole loas märgitud tegevusalal alustanud tegevust 12 kuu jooksul loas sätestatud tähtajast arvates;
4) loa omanik seda taotleb.
(3) Ettevõtja lõpetamisel kaotab temale antud turuluba kehtivuse.
§ 10. Energia säästmine ja keskkonnakaitse
(1) Kütuse- ja energiaettevõtjad on kohustatud soodustama tarbijate tegevust kütuse ja energia säästmisel.
(2) Kütuse ja energia tootmine, edastamine, muundamine ja jaotamine tuleb korraldada nii, etsellesttulenevad keskkonnakahjustused ei ületaks rahvusvaheliste lepingute ja keskkonnaalaste õigusaktidega kehtestatud piire.
(3) Energiakasutuse efektiivsuse tõstmiseks, keskkonna kvaliteedi säilitamiseks ja looduslike ressursside ratsionaalseks kasutamiseks kinnitab Vabariigi Valitsus energiasäästu sihtprogrammi.
§ 11. Tarbijate varustamine energia, vedelkütuse ja võrgugaasiga
(1) Tarbijate varustamine energia, vedelkütuse ja võrgugaasiga peab olema pidev, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
§ 12. Kütuse- ja energiaettevõtja tegevus- ja arenduskohustus
(1) Kütuse- või energiaettevõtjale, kelle tegevus või tegevusetus võib põhjustada tarbijate kütuse või energiaga varustamise vähenemise või katkemise või vähendab Eesti elektrisüsteemi töökindlust, paneb Energiaturu Inspektsioon tegevus- ja arenduskohustuse.
(2) Tegevus- ja arenduskohustus on käesolevas seaduses turuloaga kaasnev lisatingimus, mis vormistatakse lepingu kujul Energiaturu Inspektsiooni ja turuluba omava või taotleva ettevõtja vahel.
(3) Ettevõtja kohustub oma tegevuspiirkonnas paiknevate kütuse- ja energiaseadmete ning kütuse- ja energiaehitiste tootmisvõimsust või varustuskindlust säilitama või muutma lepingus ettenähtud määral ning tähtaegadel.
(4) Energiaturu Inspektsioon arvestab ettevõtja poolt käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud lepingu täitmiseks tehtud õigustatud ja põhjendatud kulutusi toodangu hinna ja müügitingimuste kooskõlastamisel.
§ 13. Kütuse- ja energiamajanduse arengukava
(1) Kütuse- ja energiamajanduse pikaajalise riikliku arengukava esitab Vabariigi Valitsus olulise tähtsusega riigielu küsimusena Riigikogule kinnitamiseks. Arengukavas peab ette nägema ka Eesti elektrisüsteemi töö sünkroniseerimise ja koostöö Euroopa Liidu liikmesriikide elektrisüsteemidega.
(2) Turuluba omavad kütuse- ja energiaettevõtjad on kohustatud esitama Majandusministeeriumile tema taotlusel pikaajalise riikliku arengukava koostamiseks vajalikke andmeid.
§ 14. Võrguettevõtja
(1) Käesolevas seaduses kasutatakse mõistet võrguettevõtja, määratlemaks ettevõtjat, kelle omandis või valduses on elektriliin või -võrk, soojustorustik või -võrk, gaasitorustik või -võrk, vedelkütuse torustik või -võrk ning mille kaudu edastatakse või jaotatakse elektrit, soojust, võrgugaasi või vedelkütust.
(11) Võrguks käesoleva seaduse tähenduses ei loeta ehitisse paigaldatud omavahel ühendatud seadmeid, elektriliine või torustikku (ja nendega ühendatud seadmeid), mille kaudu jaotatakse energiat või võrgugaasi ühe kinnisasja või vallasasjaks oleva ehitise ja selle teenindamiseks vajaliku maa piires.
(2) Võrguettevõtja tegevuspiirkond on turuloaga määratud piirkond, kus asuvad tema omandis või valduses olevad energia-, gaasi- või vedelkütusevõrgud, või piirkond, mille suhtes ettevõtjale on pandud tegevus- ja arenduskohustus. Võrguettevõtjal võib olla mitu tegevuspiirkonda.
(3) Võrguettevõtja vastutab tema omandis või valduses oleva võrgu toimimise, korrasoleku ja arendamise eest.
(4) Võrguettevõtja peab arendama tema omandis või valduses olevat energia-, vedelkütuse- ja gaasivõrku selliselt, et oleks tagatud kõigi võrguettevõtja tegevuspiirkonnas olevate tarbijate ja energiaettevõtjate võrku ühendamine vastavalt käesoleva seaduse §-le 16 ning energia, vedelkütuse või võrgugaasiga varustamine.
(5) Energia-, vedelkütuse- või gaasivõrguga ühendatud seadmed ja võrgud ei tohi häirida teisi võrke ja tarbijaid.
§ 15. Võrguettevõtja õigused, kohustused ja vastutus
(1) Võrguettevõtja on kohustatud tagama tema omandis või valduses oleva võrguga ühendatud tarbijate varustamise, müües tarbijale energiat, vedelkütust või võrgugaasi või müües energia, vedelkütuse või võrgugaasi edastamise või jaotamise teenust, kui tarbija ostab energiat, vedelkütust või võrgugaasi teiselt müüjalt, kellelt ostmine on majanduslikult põhjendatud ja tehniliselt võimalik.
(2) Võrguettevõtjal on oma tegevuspiirkonnas vastava võrguliigi arendamise kohustus vastavalt käesoleva seaduse §-le 12.
(3) Käesolevas seaduses loetakse võrguteenuseks edastamis- ja jaotamisteenuse osutamist võrguühenduse kaudu ning sellise ühenduse olemasolu. Võrguettevõtjal on kohustus tehniliste võimaluste piires osutada edastamis- või jaotamisteenust kõigile teistele võrguettevõtjatele ja suurtarbijatele.
(4) Võrguettevõtja peab võrguteenuste tariifid enne kehtestamist kooskõlastama Energiaturu Inspektsiooniga. Võrguteenuste tariifide kujundamisel peab võrguettevõtja järgima käesoleva seaduse § 19 lõigetes 4 ja 5 sätestatut.
(5) Ühes võrguettevõtja tegevuspiirkonnas ei tohi käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud edastamis- või jaotamisteenuste tariifid sõltuda edastamise või jaotamise kaugusest. Edastamis- või jaotamistasu võib sõltuda edastatava või jaotatava kütuse ja energia kogusest, võimsusgraafikust, süsteemi tippkoormuse tundidest, pingetasemest ja energiavarustuse kindlusest.
(6) Jaotusvõrguettevõtjal on õigus käesoleva seaduse §-s 281 nimetatud alternatiivselt toodetud elektrienergia ostukohustuse suurusest sõltuvalt taotleda Energiaturu Inspektsioonilt põhivõrguettevõtja poolt rakendatava edastamistariifi vähendamist.
(7) Põhivõrguettevõtja peab oma tegevuspiirkonnas kehtivaid edastamistariife diferentseerima Energiaturu Inspektsiooni ettekirjutuse alusel.
§ 151. [Kehtetu]
§ 16. Energia- või gaasivõrguga liitumine
(1) Võrguettevõtja peab võimaldama tema omandis või valduses oleva võrguga liitumise (sealhulgas võrguühenduse kasutamise) kõigile tema tegevuspiirkonnas asuvaile ning käesoleva seaduse ja teiste õigusaktidega kehtestatud nõuetele vastavatele tarbijatele, tootjatele ning energia- või gaasivõrguettevõtjatele.
(2) Võrguettevõtjal on õigus võtta võrguga liitujatelt põhjendatud liitumistasu, mis on arvestatud vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud korrale.
(3) Elektrivõrguga liitumise ja liitumistasu arvestamise korra, soojusvõrguga liitumise ja liitumistasu arvestamise korra ning gaasivõrguga liitumise ja liitumistasu arvestamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.
(4) Liitumispunkt on energiaseadme või -seadmete ühenduskoht võrguga, millest lähtudes määratakse võrgu teeninduspiir ning võrguga liituja (tarbija või energiaettevõtja) ja võrguettevõtja vastutus, kui lepingus ei ole sätestatud teisiti.
(7) Võrguühendus liitumispunktis taastatakse lepingu kohaselt pärast katkestus- ning taasühenduskulude tasumist tingimusel, etlepingei ole lõpetatud.
[RT I 2002, 49, 311 - jõust. 28.06.2002]
3. peatükk KÜTUSE- JA ENERGIAMAJANDUS
§ 17. Energia ja kütuse müük ning võrguteenuse osutamine
Energiat ja kütust müüakse ning võrguteenust osutatakse lepingu alusel, milles määratakse müüdava kütuse ja energia kogus, kvaliteet, varustamiskindlus, hind või hinna määramise põhimõtted, poolte kohustused, vastutus ning muud lepingutingimused.
§ 18. Energia või gaasi müük võrgu kaudu
(1) Suurtarbijad käesoleva seaduse tähenduses:
1) elektri- ja soojusenergia suurtarbija määratluse kehtestab Vabariigi Valitsus, lähtudes tema tarbimisvõimsusest ja tema poolt aastas oma tarbeks tarbitava energia kogusest;
3) gaasi suurtarbija on tarbija, kes kasutab gaasi tööstuses või kaugkütte katlamajas;
4) vedelkütuse suurtarbija on käesoleva seaduse tähenduses iga vedelkütuse võrgust tarbija.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 3 loetlemata tarbijad on väiketarbijad.
(3) Võrguga ühendatud suurtarbijal on õigus osta energiat või gaasi võrgu tehniliste võimaluste piires igalt Eesti Vabariigi territooriumil tegutsevalt energia- või võrguettevõtjalt.
(4) Väiketarbijad ostavad energiat või võrgugaasi neid teenindavalt võrguettevõtjalt või käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud energia tootjalt. Kohaliku omavalitsuse volikogu ettepanekul võib võrguettevõtja tegevuspiirkonnas moodustada mitu müügipiirkonda. Ühes müügipiirkonnas kehtestatakse samasse tarbijagruppi kuuluvatele tarbijatele ühtsed tariifid.
(5) Energia tootjal on õigus müüa energiat võrgu tehniliste võimaluste piires igale Eesti Vabariigi territooriumil paiknevale suurtarbijale ning võrguettevõtjale, kui viimane kasutab seda edasimüügiks oma võrguga ühendatud suurtarbijatele.
(6) Kui energia tootja installeeritud energiaseadmete elektriline võimsus energia tootja kohta ei ületa 10 MW ning kui elektrienergia tootmine toimub soojuse ja elektrienergia koostootmise protsessis või alternatiivselt käesoleva seaduse § 281 tähenduses, on tal õigus igale tarbijale selle tarbijaga sõlmitud lepingu alusel müüa elektrienergiat vahetult või võrgu tehniliste võimaluste piires võrgu kaudu.
(7) Energiaettevõtjad ja suurtarbijad on kohustatud tagama, et nende energiatoodang ja -hanked võrduksid nende energiamü��gi ja -tarbimisega igal ajahetkel.
§ 19. Turgu valitsev kütuse- või energiaettevõtja
(1) Turgu valitseva kütuse- või energiaettevõtja määratlus vastab konkurentsiseaduse (RT I 2001, 56, 332; 93, 565) §-s 13 toodud turguvalitseva ettevõtja määratlusele.
(11) Turgu valitsevas seisundis olev energia tootja võib samaaegselt olla võrguettevõtja ja müüa omatoodetud energiat tema valduses oleva võrgu kaudu ainult siis, kui puuduvad teised energia tootjad, kes sooviksid müüa energiat sama võrgu kaudu, või puuduvad suurtarbijad, kes sooviksid osta energiat sama võrgu kaudu mõnelt teiselt energia tootjalt.
(12) [kehtetu]
(2) Turgu valitsev kütuse- või energiaettevõtja peab müüma kütust, energiat ja nendega seotud teenuseid Energiaturu Inspektsiooniga kooskõlastatud hinna ja tariifi alusel. Energiaturu Inspektsiooniga kooskõlastatud hinnad ja tariifid koos nendele lisanduvate maksudega avalikustatakse vähemalt kuus kuud enne nende kehtima hakkamist, ka vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes. Kuuekuulist avalikustamise nõuet ei kohaldata hindade ja tariifide alandamise korral. Hindade ja tariifide kooskõlastamise ja avalikustamise nõuet ei kohaldata energia ja gaasi müügil suurtarbijatele, välja arvatud juhul, kui energiat müüakse lepingu alusel, mille kestus on üle viie aasta.
(3) Turgu valitsev kütuse- või energiaettevõtja peab Energiaturu Inspektsiooni nõudel põhjendama rakendatavate hindade ja tariifide moodustumise põhimõtteid.
(4) Kauba või teenuse põhjendatud hindade ja tariifide ning muude müügitingimuste all mõeldakse müügitingimusi, mis vastavad ressursside ratsionaalsele kasutamisele, ei sisalda tegevusalade ristsubsideerimist, tagavad energiaettevõtte vajaliku arengu ja mõistliku kasumi ning tarbija seaduslikud õigused kütust ja energiat tarbida.
(5) Turgu valitseva kütuse- või energiaettevõtja kauba hinnad ja teenuste tariifid tuleb kujundada selliselt, et oleks tagatud:
1) tegevuseks vajalike tootmiskulude katmine;
(6) Turgu valitsev kütuse- ja energiaettevõtja peab oma raamatupidamises eristama kütuse või energia tootmise, edastamise, jaotamise, müümise ning nendega seotud teenuste osutamise.
(7) Turgu valitsev kütuse- või energiaettevõtja peab Energiaturu Inspektsiooni nõudel lubama oma raamatupidamise kontrollimist ning andma finantsmajandusliku tegevuse kohta vajalikke selgitusi.
(8) Turgu valitsev kütuse- või energiaettevõtja esitab igal aastal Energiaturu Inspektsioonile oma majandusaasta auditeeritud aruande kuue kuu jooksul pärast majandusaasta lõppu.
(9) Kaubad ja teenused, mille osas ettevõtja on turgu valitsev, sätestatakse ettevõtja turuloas.
(10) Müüjast sõltumatute hinnategurite muutumisel võib turgu valitsev kütuse- või energiaettevõtja korrigeerida kaupade hindu ja teenuste tariife Energiaturu Inspektsiooniga kooskõlastatud valemi alusel.
4. peatükk ELEKTRIVÕRGUD
§ 20. Elektrisüsteem
(1) Elektrisüsteem on elektri tootmise, edastamise ja jaotamise tehniline süsteem, mille moodustavad riigi territooriumil asuvad elektrijaamad, neid üksteisega, tarbijatega ning teiste riikide elektrisüsteemidega ühendav elektrivõrk koos vastavate juhtimis-, kaitse- ja sidesüsteemidega. Elektrisüsteemi elektrivõrk koosneb põhivõrgust ja jaotusvõrkudest.
(2) Elektrisüsteem peab pidevalt toimima ühtse süsteemina, vastama töökindluse ja optimaalsuse nõuetele ning tagama tarbijate katkematu varustamise kvaliteedinõuetele vastava elektrienergiaga.
(3) Elektrisüsteemi tehnilist talitlust juhib elektrisüsteemi põhivõrguettevõtte koosseisus olev juhtimiskeskus.
§ 21. Elektrisüsteemi juhtimiskeskus
(1) Elektrisüsteemi juhtimiskeskus tegutseb käesolevast seadusest ja teistest õigusaktidest tulenevate volituste alusel.
(2) Elektrisüsteemi juhtimiskeskuse poolt käesolevas seaduses ettenähtud volituste piirides antud korraldused on kohustuslikud kõigile Eesti elektrisüsteemi ühendatud energiaettevõtjatele.
(3) Elektrisüsteemi juhtimiskeskuse korralduste täitmisest tulenevate energiaettevõtjale tekkivate tulude ja kulude arvestuse ja jaotamise põhimõtted kinnitatakse majandusministri määrusega.
(4) Elektrisüsteemi juhtimiskeskus:
1) juhib ja seirab riigi elektrisüsteemi ühendatud elektrijaamade, põhivõrgu ning jaotusvõrkude ühist paralleeltööd, korraldab ja jälgib lülimisi ning elektrisüsteemis tekkinud häirete ja avariide kõrvaldamist põhivõrgus;
2) koordineerib tehnilist koostööd riigi elektrisüsteemiga eritingimustel liitunud tarbijate ja teiste riikide elektrisüsteemidega;
3) koordineerib elektrisüsteemi kaitse- ja automaatikasüsteemide tööd elektrijaamades, -võrkudes, põhivõrgust toidetavate tarbijate juures ning kooskõlastab kaitse- ja automaatikasüsteemid teiste riikide elektrisüsteemidega;
4) annab korraldusi energiabilansi hoidmisel erakorralistes olukordades tarbimise piiramiseks vastavalt majandusministri määrusega igal aastal kinnitatavale graafikule.
(5) Elektrisüsteemi juhtimiskeskusel on õigus saada energiaettevõtjatelt, põhivõrguga ühendatud suurtarbijatelt ning kohalikult omavalitsuselt andmeid, mis on vajalikud käesolevas seaduses ja sellest tulenevates õigusaktides ettenähtud ülesannete täitmiseks.
(6) Elektrisüsteemi juhtimiskeskusel on õigus võtta ettevõtjalt, kelle elektriseadmed (elektrijaamad, -võrgud või nende osad) kuuluvad elektrisüsteemi, oma ülesannete täitmiseks Energiaturu Inspektsiooniga kooskõlastatud ja lepingus fikseeritud tingimustel teenustasu.
§ 22. Põhivõrk
(1) Põhivõrk on kõrgepingevõrk pingega 110 kV ja üle. Põhivõrguettevõtja, kellele kuulub põhivõrk, ülesandeks on ühendada suuremaid elektri- ja alajaamu ühtseks elektrisüsteemiks, mis võib olla ühendatud teiste riikide põhivõrkudega, ning edastada elektrienergiat põhivõrguga ühendatud jaotusvõrkudele ja tarbijatele.
(2) Ettevõtjad, kelle elektriseadmed on ühendatud põhivõrguga, sõlmivad põhivõrguettevõtjaga lepingu.
§ 23. Jaotusvõrk
(1) Jaotusvõrk on madal- või keskpingevõrk pingega 110 kV ja alla. Jaotusvõrguettevõtja, kellele kuulub madal- või keskpingevõrk, ülesandeks on tarbijatele elektrienergia jaotamine, müümine ning elektrienergia jaotamisega seotud teenuste osutamine.
(2) Isikud, kelle elektriseadmed on ühendatud jaotusvõrguga, sõlmivad jaotusvõrguettevõtjaga lepingu, milles määratakse poolte õigused ja kohustused, elektrienergiahinna ja osutatavate teenuste tariifide määramise põhimõtted ning teenuste eest tasumise kord.
§ 24. Järelevalveasutused
Kütuse- ja energiamajanduse riiklikku järelevalvet teostavad:
2) Energiaturu Inspektsioon;
3) kütuse impordil Tolliamet;
4) vedelkütuse müügil Tarbijakaitseamet.
§ 25. Tehnilise Järelevalve Inspektsioon
(1) Tehnilise Järelevalve Inspektsioon on Majandusministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus, kelle pädevusse energeetika valdkonnas kuulub:
1) kütuse- ja energiaseadmete ning kütuse- ja energiaehitiste tehniline ja ohutusalane järelevalve;
2)-3) [kehtetud]
4) tehniliste normide ja standardite väljatöötamine;
5) tehnilist kontrolli vajavate seadmete andmepanga pidamine;
(2) Tehnilise Järelevalve Inspektsioonil on käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ülesannete täitmiseks õigus:
1) saada energia- ja kütuseettevõtjatelt ning energia- ja kütuseseadmete projekteerijatelt, valmistajatelt, paigaldajatelt, ehitajatelt, hooldajatelt, remontijatelt ja tarnijatelt andmeid, mis on vajalikud käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud ülesannete täitmiseks;
2) teha oma pädevuse piires kohustuslikke ettekirjutusi käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide sätete rikkumise lõpetamiseks ja rikkumisega tekitatud tagajärgede kõrvaldamiseks;
3) keelata õigusaktides sätestatud ohutusnõuetele mittevastavate energia- ja kütuseseadmete paigaldamine ja tarnimine ning ohtlike seadmete kasutamine;
4) määrata käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides ettenähtud karistusi;
5) esindada Eesti Vabariiki õigusaktidega ettenähtud korras rahvusvahelistes organisatsioonides ning teha koostööd välisriikide tehnilise järelevalve asutustega.
§ 26. Energiaturu Inspektsioon
(1) Käesoleva seaduse alusel moodustatav Energiaturu Inspektsioon on Majandusministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus, kelle pädevusse kuulub:
1) kütuse- ja energiaturu järelevalve;
2) kütuse- ja energiaettevõtjatele turulubade väljastamine, järelevalve loa tingimuste järgimise üle ja loa kehtetuks tunnistamine;
3) turgu valitsevate kütuse- ja energiaettevõtjate majandustulemuste kontrollimine;
4) konkurentsi tekitamisele kaasaaitamine;
5) turgu valitseva ettevõtja poolt müüdava kütuse, energia ja nendega seotud teenuste hindade kontrollimine ja kooskõlastamine;
6) liitumistasude ja liitumislepingu tingimuste kontrollimine;
7) kütuse- ja energiaettevõtjate tegutsemis- ja arenduskohustuse kontrollimine;
8) müüdava kütuse ja energia kvaliteedi kontrollimine;
9) koostöö tegemine tarbijakaitseühingutega ja neile tarbijakaitseseadusega (RT I 1994, 2, 13; 1999, 35, 450; 102, 907; 2000, 40, 252; 59, 379) antud õiguste realiseerimise võimaldamine energeetika vallas.
(2) Oma ülesannete täitmiseks on Energiaturu Inspektsioonil õigus:
1) saada kütuse- ja energiaettevõtjatelt andmeid, mis on vajalikud käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud ülesannete täitmiseks;
2) korraldada energiaettevõtjate omavahelist koostööd energia- ja keskkonnasäästlikuks tegevuseks;
3) määrata kindlaks turgu valitsevate kütuse- ja energiaettevõtjate poolt rakendatav hinnakujundamine käesoleva seaduse § 42 lõikes 1 sätestatud juhul;
4) kooskõlastada turgu valitseva ettevõtja poolt müüdava kütuse ja energia hindu ning teenuste tariife vastavalt käesoleva seaduse § 19 lõikele 2 ning edastamistariife vastavalt käesoleva seaduse § 15 lõikele 7 ja kinnitada elektrienergia hinnad vastavalt käesoleva seaduse § 281 lõikele 2;
41) teha oma pädevuse piires kohustuslikke ettekirjutusi;
5) kehtestada kütuse või energia ajutine edastamis- või jaotamistasu mitte kauemaks kui kaheks kuuks olukorras, kus edastamis- või jaotamistasud ei ole põhjendatud ning kütuse- või energiaettevõtja ei järgi Energiaturu Inspektsiooni poolt tehtud ettekirjutust;
6) esindada Eestit õigusaktidega ettenähtud korras rahvusvahelistes organisatsioonides ning teha koostööd välisriikide energiaturuasutustega;
7) [kehtetu - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
§ 261. Tolliamet
Käesolevast seadusest lähtuvalt kuulub Tolliameti pädevusse:
1) kütuse impordil turuloa kontrollimine;
2) vedelkütuse impordil turuloa ja vedelkütuse vastavussertifikaadi kontrollimine ning vedelkütuse vastavuse kontrollimine kehtestatud kvaliteedinõuetele.
§ 262. Tarbijakaitseamet
Käesolevast seadusest lähtuvalt kuulub Tarbijakaitseameti pädevusse vedelkütuse müügil:
1) turuloa kontrollimine;
2) vedelkütuse vastavussertifikaadi kontrollimine;
3) vedelkütuse vastavuse kontrollimine kehtestatud kvaliteedinõuetele.
§ 263. Järelevalveasutuse ettekirjutuse või muu toimingu vaidlustamine
(1) Ettevõtjal on õigus Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni või Energiaturu Inspektsiooni ametniku ettekirjutuse või toiminguga mittenõustumise korral esitada kaebus vastava inspektsiooni peadirektorile kümne kalendripäeva jooksul, arvates ettekirjutuse teatavaks tegemisest.
(2) Kaebuse esitamine ei võta ettevõtjalt kohustust täita Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni või Energiaturu Inspektsiooni ametniku ettekirjutust.
(3) Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni või Energiaturu Inspektsiooni peadirektor vaatab kaebuse läbi ühe kuu jooksul, arvates kaebuse saamise päevast.
(4) Kaebuse läbivaatamisel teeb Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni või Energiaturu Inspektsiooni peadirektor ühe järgmistest otsustest:
1) jätta ettekirjutus või muu toiming jõusse;
2) muuta ettekirjutust või muud toimingut, tunnistada ettekirjutus kehtetuks või toiming seadusvastaseks.
(5) Otsus tehakse kaebuse esitajale teatavaks ning antakse kätte allkirja vastu või saadetakse posti teel väljastusteatega. Otsusega mittenõustumise korral võib selle vaidlustada halduskohtus.
§ 264. Kohtusse kaebamine
(1) Ettevõtjal on õigus Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni või Energiaturu Inspektsiooni ametniku ettekirjutuse või muu toiminguga mittenõustumise korral esitada kaebus halduskohtusse, sõltumata käesoleva seaduse §-s 251 nimetatud kaebuse varasemast esitamisest.
(2) Kaebuse esitamine kohtusse ei võta ettevõtjalt kohustust täita Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni või Energiaturu Inspektsiooni ametniku ettekirjutust seni, kuni kohus tunnistab selle kas osaliselt või täielikult seadusvastaseks.
§ 265. Tekitatud kahju hüvitamine
(1) Kütuse- või energiaseadme, sisepaigaldise või kütuse- ja energiaehitise tahtliku purustamise või rikkumisega või kütuse või energia omavolilise tarbimisega või vastavate mõõteriistade näitude moonutamisega või töökaitse-eeskirjade rikkumisega tekitatud kahju hüvitab kahju tekitanud isik.
(2) Energia või võrgugaasi omavoliliseks tarbimiseks on:
1) arvestusseadmete rikkumine või näidu moonutamine;
2) mõõtmata ühenduselt tarbimine;
3) energia või võrgugaasi tarbimine ilma vastava lepinguta;
4) arvestilt või arvestussüsteemidelt plommide eemaldamine.
(3) Kahju suuruse määramisel arvestatakse lisaks varalisele kahjule (kulutused seadmete ja ehitiste ennistamiseks) kütuse või energia tootmata või tarbimata jäämisest tingitud kahju.
(4) Kahju suuruse määramisega kaasnevad kulud kannab kahju tekitaja.
(5) Omavoliliselt tarbitud kütuse- ja energiakoguse ning maksumuse määramise juhend kinnitatakse majandusministri määrusega.
6. peatükk ERINORMID
§ 27. Riigi osalus kütuse- ja energiamajanduses
Riigile strateegiliselt tähtsate äriühingute nimekirja kantud elektrijaamade baasil asutatud äriühingutes säilitatakse riigi osalus aktsiakapitalis vähemalt 51%.
§ 281. Alternatiivselt toodetud elektrienergia ostukohustus
(1) Turgu valitseval energiaettevõtjal on kohustus osta elektrienergiat tema võrguga ühendatud ettevõtjalt, kes toodab seda vee-, tuule- või päikeseenergiast või biokütusest.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel kohustatud energiaettevõtja ostab alternatiivselt toodetud elektrienergia hinnaga, mis moodustab 90 protsenti kodutarbija põhitariifist, juhul kui Eesti Vabariigis alternatiivselt toodetud elektrienergia müügimaht ei ületa 2 protsenti eelmisel aastal Eesti Vabariigis kasulikult tarbitud elektrienergia kogusest. Kui alternatiivselt toodetud elektrienergia müügimaht ületab 2 protsenti eelmisel aastal Eesti Vabariigis kasulikult tarbitud elektrienergia kogusest, kinnitab Energiaturu Inspektsioon võrguettevõtjale konkreetse ostuhinna vahemikus 60-90 protsenti kodutarbija põhitariifist.
(3) Alternatiivselt toodetud elektrienergia ostukohustust ei rakendata, kui:
1) alternatiivse elektrienergia tootja müüb elektrienergiat käesoleva seaduse § 18 lõike 6 alusel;
2) alternatiivselt toodetud elektrienergia tehnilised parameetrid ei võimalda elektrisüsteemi toimimist vastavalt käesoleva seaduse § 20 lõikes 2 sätestatule.
§ 29. [kehtetu]
§ 30-34. [Kehtetud - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
§ 341. Tehnilistele ja ohutusnõuetele mittevastava kütuse- ja energiaseadme käitlemine
(1) Tehnilistele ja ohutusnõuetele mittevastava kütuse- või energiaseadme paigaldamise, importimise, kasutamise, müügi või muul viisil võõrandamise eest kasutamiseks kütuse- või energiaseadmena – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 342. Kvaliteedinõuetele mittevastava vedelkütuse ebaseaduslik käitlemine
(1) Kvaliteedinõuetele mittevastava vedelkütuse ebaseadusliku tootmise, impordi, kaubanduslikul eesmärgil hoidmise, ladustamise või sellega kauplemise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 343. Võrguettevõtja kohustuste rikkumine
(1) Käesoleva seaduse §-des 14 ja 15 sätestatud võrguettevõtja kohutuste rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 344. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 341–343 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-s 342 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on politseiprefektuur ja §-des 341 –343 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
2) Tehnilise Järelevalve Inspektsioon;
8. peatükk MUUDATUSED TEISTES ÕIGUSAKTIDES
§ 35-41. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§ 42. Seaduse rakendamine ja jõustumine
(1) Kuni 1999. aasta 31. detsembrini on Energiaturu Inspektsioonil Vabariigi Valitsuse volitusel õigus kinnitada turgu valitseva elektrienergiaettevõtja poolt rakendatavad hinnad.
(11) Käesoleva seaduse §-s 51 nimetatud vedelkütuse vastavussertifikaadi väljastamise õigus on 2001. aasta 1. oktoobrini järgmistel asutustel:
1) tunnustatud katselaboritel, kellel on Standardiameti poolt väljaantud kehtiv tunnustamist tõendav tunnistus antud valdkonnas;
2) katselaboritel, kellel on Eesti Akrediteerimiskeskuse poolt väljaantud kehtiv erialast kompetentsust kinnitav tunnistus või akrediteerimistunnistus antud valdkonnas;
3) sertifitseerimisasutustel, kellel on Standardiameti poolt väljaantud kehtiv tunnustamist tõendav tunnistus või Eesti Akrediteerimiskeskuse poolt väljaantud kehtiv erialast kompetentsust kinnitav tunnistus või akrediteerimistunnistus antud valdkonnas.
(21) Energiaettevõtjal tuleb oma tegevus viia vastavusse käesoleva seaduse § 19 lõike 11 nõuetega 1999. aasta 1. juuliks.
(22) Ettevõtjale, kellel on käesoleva seaduse alusel antud kehtiv turuluba vedelkütuse müügiks ja impordiks, kohaldatakse käesoleva seaduse § 91 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõudeid alates 2003. aasta 1. jaanuarist.
(23) Ettevõtja, kellel on käesoleva seaduse alusel antud turuluba vedelkütuse müügiks ja impordiks, mille kehtivus lõpeb enne 2003. aasta 1. jaanuari ja kes ei vasta käesoleva seaduse § 91 lõigetes 5 ja 6 sätestatud tingimustele, võib esitada loa kehtivuse lõppemisel Energiaturu Inspektsioonile taotluse turuloa saamiseks kehtivusega kuni 2003. aasta 1. jaanuarini.
(3) Käesoleva seaduse § 13 lõikes 1 nimetatud arengukava esitab Vabariigi Valitsus kinnitamiseks Riigikogule 1997. aasta 1. novembriks.
(4) Käesolev seadus jõustub 1998. aasta 1. jaanuaril.


oht elule
raske kehaline haigus
surma põhjustamine
1-17-5883/77 Riigikohtu kriminaalkolleegium 03.05.2019
KarS § 118 lg 1 p-de 1-7 järgi saab karistada üksnes sellist raske tagajärje põhjustanud isikut, kellel oli tahtlus tekitada kannatanule tervisekahjustus ehk põhikoosseisule (KarS § 121 lg 1 alt 1) vastav tagajärg. Viimase aja praktikas on rõhutatud sedagi, et tervisekahjustuse tekitamine KarS § 118 lg 1 tähenduses peab vastama täiendavatele tingimustele. Nimelt on oluline, et toimepanija tahtlus hõlmaks just selle tervisekahjustuse tekitamist, mis lõppastmes viis KarS § 118 lg-s 1 sätestatud enamohtliku tagajärje saabumiseni. Vaid siis avaldub isiku teos selline ebaõigussisu, mis õigustab võrreldes KarS §-de 117 ja 119 koosseisudega oluliselt raskemat karistust ettenägeva sätte, s.o KarS § 118 kohaldamist. (Vt RKKKo 1-17-105/35, p-d 10-12 koos viidetega ja RKKKo 1-16-6512/64, p 8.) (p 9) Tahtluse tuvastamiseks peavad esinema selle intellektuaalne element ehk koosseisupäraste asjaolude teadmine ja voluntatiivne element ehk koosseisupäraste asjaolude tahtmine (vt nt RKKKo 3-1-1-20-09, p 9.2). Tagajärje ettenägemine ehk tagajärje saabumise võimalikuks pidamine on kaudse tahtluse intellektuaalne element (vt ka RKKKo 3-1-1-76-16, p 17). (p 13) Tahtluse tuvastamisel peab arvestama kõiki kriminaalasja menetlemisel tõendatuks loetud asjasse puutuvaid asjaolusid ja see tuleb kindlaks teha rangelt teo toimepanemise hetke seisuga (vt ka RKKKo3-1-1-111-16, p-d 10 ja 11). Tahtluse hindamisel saab muu hulgas arvestada teo välist avaldumist, sh noalöögi suunda, sellesse rakendatud jõudu, löögijälgede olemasolu või puudumist, ründevahendi omadusi jms (vt viidatud RKKKo 1-17-105/35, p 15). (p 17) Juhul kui süüdistatav on tekitanud tervisekahjustuse tahtlikult, kuid mõlemad KarS § 118 lg 1 p-des 1 ja 7 nimetatud rasked tagajärjed on saabunud ettevaatamatusest, vastutab isik üksnes KarS § 118 lg 1 p 7 järgi, mis neelab eluohtliku seisundi kui surmale eelnenud vahetagajärje. Samas ei saa täiesti välistada olukordi, kus süüdistatava tahtlus ulatub lisaks tervisekahjustuse tekitamisele ka eluohtliku seisundi põhjustamiseni (KarS § 118 lg 1 p 1), ent mitte surma saabumiseni (KarS § 118 lg 1 p 7). Sellisel juhul tuleb süüdistatava käitumine kvalifitseerida KarS § 118 lg 1 p-de 1 ja 7 järgi, kuna tahtlikult põhjustatud oht kannatanu elule ei neeldu ettevaatamatusest surma põhjustamises. (p 18)
Juhul kui süüdistatav on tekitanud tervisekahjustuse tahtlikult, kuid mõlemad KarS § 118 lg 1 p-des 1 ja 7 nimetatud rasked tagajärjed on saabunud ettevaatamatusest, vastutab isik üksnes KarS § 118 lg 1 p 7 järgi, mis neelab eluohtliku seisundi kui surmale eelnenud vahetagajärje. Samas ei saa täiesti välistada olukordi, kus süüdistatava tahtlus ulatub lisaks tervisekahjustuse tekitamisele ka eluohtliku seisundi põhjustamiseni (KarS § 118 lg 1 p 1), ent mitte surma saabumiseni (KarS § 118 lg 1 p 7). Sellisel juhul tuleb süüdistatava käitumine kvalifitseerida KarS § 118 lg 1 p-de 1 ja 7 järgi, kuna tahtlikult põhjustatud oht kannatanu elule ei neeldu ettevaatamatusest surma põhjustamises. (p 18)
Tahtluse tuvastamiseks peavad esinema selle intellektuaalne element ehk koosseisupäraste asjaolude teadmine ja voluntatiivne element ehk koosseisupäraste asjaolude tahtmine (vt nt RKKKo 3-1-1-20-09, p 9.2). Tagajärje ettenägemine ehk tagajärje saabumise võimalikuks pidamine on kaudse tahtluse intellektuaalne element (vt ka RKKKo 3-1-1-76-16, p 17). (p 13) Tahtluse tuvastamisel peab arvestama kõiki kriminaalasja menetlemisel tõendatuks loetud asjasse puutuvaid asjaolusid ja see tuleb kindlaks teha rangelt teo toimepanemise hetke seisuga (vt ka RKKKo3-1-1-111-16, p-d 10 ja 11). Tahtluse hindamisel saab muu hulgas arvestada teo välist avaldumist, sh noalöögi suunda, sellesse rakendatud jõudu, löögijälgede olemasolu või puudumist, ründevahendi omadusi jms (vt viidatud RKKKo 1-17-105/35, p 15). (p 17)
Kohus saab isikule karistust mõistes eripreventiivse kaalutluse all tuvastada tema varasema karistatuse üksnes juhul, kui see kehtib kohtuotsuse tegemise hetkel (vt RKKKo 4-17-5471/19, p-d 26 ja 27 koos viidetega). (p 19)
3-1-1-111-16 Riigikohus 09.02.2017
KarS § 121 lg 2
Subjektiivse külje tuvastamisse peavad olema kaasatud kõik kriminaalasja menetlemisel tuvastatud asjasse puutuvad asjaolud (vt ka RKKKo 3-1-1-142-05, p 21), mitte ainult teo toimepanemisega tegelikkuses saabunud tagajärg. (p 10)
KarS § 25 lg-test 1 ja 2 tulenevalt saab isikut süüteokatse eest karistada vaid juhul, kui tal on süüteo toimepanemise ning ta on selle tahtluse realiseerimist vahetult ka alustanud. Samuti iseloomustab tagajärjedeliktide puhul katsetegu see, et isiku poolt soovitud koosseisupärane tagajärg tegelikkuses ei saabu. Süüteokatse koosseisu tuvastamist alustatakse just viimasena nimetatust johtuvalt süüteokoosseisu subjektiivse külje kindlakstegemisest, kuivõrd süüteokoosseisu objektiivsesse külge kuuluv koosseisupärane tagajärg, mida toimepanijale omistada, lihtsalt puudub. (p 8)
KarS § 121 lg 2 p-des 1–3 on sätestatud kehalise väärkohtlemise enamohtlik koosseis, milles sisalduvate tunnuste tuvastamine isiku käitumises eeldab kohtu kontrolli, kas süüdistuses kirjeldatud teo asjaolud vastavad kõnealuse kuriteokoosseisu tunnustele. Selleks, et omistada süüdistatavale KarS § 121 lg 2 järgi kvalifitseeritava kuriteo toimepanemist, peab kohus lisaks kehalise väärkohtlemise põhikoosseisu (KarS § 121 lg 1) tunnustele tuvastama ka vähemalt ühe nimetatud koosseisu kvalifitseerivatest tunnustest (KarS § 121 lg 2 p-d 1-3). (p 16)
Kohtupraktikas on peetud tahtluse tuvastamist võimalikuks ka üksnes välise teopildi alusel (vt nt RKKKo 3-1-1-46-15, p 9 ja RKKKo 3-1-1-102-16, p 17). Välisele teopildile saab eluohtliku tervisekahjustuse tahtluse tuvastamisel tugineda iseäranis siis, kui toimepanija tegu ei ole ühekordne, vaid koosneb mitmest isiku elu ohustada võivast teost (nt korduvad löögid pähe); aga ka ühekordse teo ohtlikkuse (nt noalöök elutähtsasse kehapiirkonda) korral. Nimetatud juhtudel võib süüdistataval olla juba üldise elukogemuse põhjal alust pidada võimalikuks, et tema vallandatud kausaalahela katkematu kulgemine võib päädida raske tervisekahjustuse koosseisupärase tagajärjega (nt ohuga elule). (p 13)
Isiku teotahtlus tuleb tuvastada rangelt teo toimepanemise hetke seisuga (vt nt RKKKo 3-1-1-34-12, p 12.2). Ehkki isiku teojärgne käitumine võib teatud juhtudel tõepoolest anda teavet ka süüteokoosseisu subjektiivse külje kohta (vt nt RKKKo 3-1-1-79-15, p 8), on see eeskätt siiski abipakkuv kriteerium, mis aitab tahtlust siduda isiku suhtumisega teosse ja tagajärge vahetult teo toimepanemise ajal (vt ka RKKKo 3-1-1-142-05, p 20). (p 11) Kohtupraktikas on peetud tahtluse tuvastamist võimalikuks ka üksnes välise teopildi alusel (vt nt RKKKo 3-1-1-46-15, p 9 ja RKKKo 3-1-1-102-16, p 17). Välisele teopildile saab eluohtliku tervisekahjustuse tahtluse tuvastamisel tugineda iseäranis siis, kui toimepanija tegu ei ole ühekordne, vaid koosneb mitmest isiku elu ohustada võivast teost (nt korduvad löögid pähe); aga ka ühekordse teo ohtlikkuse (nt noalöök elutähtsasse kehapiirkonda) korral. Nimetatud juhtudel võib süüdistataval olla juba üldise elukogemuse põhjal alust pidada võimalikuks, et tema vallandatud kausaalahela katkematu kulgemine võib päädida raske tervisekahjustuse koosseisupärase tagajärjega (nt ohuga elule). (p 13)