Metsakorraldustööde tegevusloa taotlemise, andmise, pikendamise, peatamise ja kehtetuks tunnistamise kord ning metsakorraldustööde tegevusloa vorm – Riigi Teataja
Metsakorraldustööde tegevusloa taotlemise, andmise, pikendamise, peatamise ja kehtetuks tunnistamise kord ning metsakorraldustööde tegevusloa vorm
RTL 2004, 25, 406
Vastu võetud 03.03.2004 nr 8
Määrus kehtestatakse « Metsaseaduse» (RT I 1998, 113/114, 1872; 1999, 54, 583; 82, 750; 95, 843; 2000, 51, 319; 102, 670; 2001, 50, 282; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 88, 594; 2004, 9, 53) §-de 51 lõike 9 ja 52 lõike 7 alusel.
§1. Metsakorraldustööde tegevusluba
§2. Metsakorraldustööde tegevusloa andja
Metsakorraldustööde tegevusloa annab ja seda pikendab Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus (edaspidi loa andja) pärast ekspertkomisjonilt (edaspidi komisjon) nõusoleku saamist.
§3. Ekspertkomisjoni koosseis ja töökord
(1) Komisjonis on vähemalt viis liiget. Komisjoni moodustamisel määrab keskkonnaminister komisjoni esimehe.
(4) Komisjon võtab vastu otsuseid häälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral on määrav komisjoni esimehe või tema äraolekul aseesimehe hääl.
(6) Komisjoni otsused protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla kõik koosolekust osa võtnud komisjoni liikmed. Kui komisjoni liikmel on komisjoni seisukohaga võrreldes eriarvamus, kantakse see eriarvamusel olija taotlusel protokolli.
(7) Komisjoni teenindab loa andja. Komisjonile määratud andmed ja dokumendid edastatakse loa andja postiaadressil.
(8) Komisjoni protokolle ning komisjoni tööga seotud dokumente ja muud materjali säilitab loa andja 6 aastat.
§4. Loa taotlemine
(1) Loa saamiseks esitab taotleja loa andjale käesoleva määruse lisas 1 antud vormi kohase taotluse.
1) Maksu- ja Tolliameti kohaliku asutuse poolt mitte varem kui 2 nädalat enne taotluse esitamist väljastatud tõend taotlejal maksuvõlgnevuste puudumise kohta;
2) nimekiri taotleja juures metsakorraldustöid tegevatest isikutest, kus märgitakse isiku nimi, isikukood, metsakorraldaja tunnistuse number ja väljastamise aeg, töölepingu sõlmimise või ametisse nimetamise käskkirja kuupäev;
3) nimekiri taotleja poolt metsakorraldustööde tegemiseks kasutatavatest ja nõuetele vastavatest tehnilistest vahenditest;
4) tõend füüsilisest isikust ettevõtja, keda ei ole kantud äriregistrisse, registreerimise kohta maksukohustuslaste registris.
(4) Loa andja kontrollib taotluse vastavust käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 toodud nõuetele selle saamisest arvates 15 päeva jooksul.
(6) Loa andja säilitab taotlusi ja muid lubade menetlemisega seotud dokumente 6 aastat.
§5. Loa andmise otsustamine
(1) Loa andja edastab komisjonile taotluse koos selle lisadega hiljemalt 15 päeva jooksul nõuetekohase taotluse saamisest. Mittenõuetekohase taotluse saamisel hakkab edastamise tähtaeg kulgema taotleja poolt puuduste kõrvaldamisest.
(2) Komisjoni koosolekule, kus taotlus läbi vaadatakse, kutsutakse vajaduse korral taotleja esindaja.
(3) Komisjonil on õigus vajadusel nõuda loa taotlejalt asjasse puutuvate täiendavate andmete ja dokumentide esitamist.
(4) Komisjon selgitab 30 päeva jooksul taotluse loa andjalt saamisest välja taotleja vastavuse «Metsaseaduse» § 51 lõikes 2 sätestatud nõuetele, sealhulgas taotlejal nõutud kvalifikatsiooniga töötajate olemasolu, ning taotleja tehniliste vahendite vastavuse nõuetele ja teeb otsuse loa andmiseks nõusoleku andmise või mitteandmise kohta.
(5) Komisjon võib otsuse ettevalmistamisele kaasata eksperte väljastpoolt komisjoni.
(6) Loa andja teeb otsuse loa andmise või andmisest keeldumise kohta ja saadab selle ärakirja loa taotlejale 7 päeva jooksul komisjonilt käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud otsuse saamisest.
(7) Luba vormistatakse A4-formaadis vähemalt ühe turvaelemendiga ja selle vorm on antud käesoleva määruse lisas 2. Loa andja väljastab loa taotlejale allkirja vastu.
(8) Loa andja avaldab loa saanud isikute nimekirja oma veebilehel 7 päeva jooksul arvates loa andja poolt otsuse tegemisest.
(9) Loa andja peab metsakorraldustööde tegevusluba omavate isikute registrit.
§6. Loa pikendamine
(1) Luba pikendatakse «Metsaseaduse» § 51 lõikes 8 toodud tingimuste olemasolul.
(2) Taotlus loa pikendamiseks tuleb esitada hiljemalt 2 kuud enne loa kehtivusaja lõppu.
Loa pikendamisele kohaldatakse käesoleva määruse §-des 4–5 sätestatut.
METSAKORRALDUSTÖÖDE TEGEVUSLOA PEATAMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE
§7. Loa kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Kui ilmnevad «Metsaseaduse» § 52 lõike 2 punktides 1–3 sätestatud asjaolud, siis loa andja võib oma otsusega:
1) teha loa omajale ettekirjutuse puuduste kõrvaldamiseks ning peatada loa kehtivuse puuduste kõrvaldamiseni;
2) tunnistada loa kehtetuks ja määrata tähtaja pooleliolevate tööde lõpetamiseks.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuste ärakirjad toimetatakse loa omajale kätte väljastusteatega tähtkirjaga järgmiselt:
1) loa kehtivuse peatamise otsus hiljemalt järgmisel tööpäeval otsuse tegemisest;
2) loa kehtetuks tunnistamise otsus 3 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(3) Isik võib loaga lubatud tegevust jätkata, kui loa andja on oma otsuse loa kehtivuse peatamise kohta tühistanud.
(4) Juhul kui loa omaja ei kõrvalda puudusi ettekirjutuses ettenähtud aja jooksul, tunnistab loa andja loa kehtetuks.
Keskkonnaministri 3. märtsi 2004. a määruse nr 8


Alaska malamuudi kutsikad müük lps eesti müük / Kanade müük valgamaal black friday 2020 sleep number bed deals
Alaska malamuudi kutsikad müük lps eesti müük. tellise müük iphone 7 plus camera hindi
Postmargid müük selfie stick video. minecraft postmargid ps4 müük suzuki jimny hindi.massaaziõlide müük apple iphone apple 4 müük.google pixel 3 black friday 2020 vanad autode müük
Radiaatorid müük mulla müük keila vald. hõbeda kg hind vald beagle kampaania koer hind.dsg käigukasti remondi hind mida osta odessa
Mida kinkida 12 aastasele tüdrukule juludeks vrkkiiged müük. telerid müük hindi toote ladi.bmw mootori müük autoakude tüdrukule müük viljandis osta
Alaska malamuudi kutsikad müük lps eesti müük
Alaska malamuudi kutsikad müük lps eesti müük. vannitoa peeglid müük black panini grill müük.marineeritud seened code müük soome papp hind
Puitpostide müük spring black friday sale 2020.Diagnostika seadmed müük maja müük rakveres.Nikon p900 black friday 2020 osta klm vluchten black friday.Süstade müük garmin müük.Black friday shopping chaos 2020 hekitaimede müük.How long does black friday last at john lewis arborist meaning in hindi.Tõrvapapp hind servatud laua müük.Olerexi kampaaniad black friday date uk.Black friday pc component deals uk zara black friday uk.Esta hindi viisa hind vans eesti müük eestis.Parketi paigaldus ruutmeetri tallinn hind irobot roomba 980 hind.Tõnu arrak noad hind cng hind alexela.Diisli hind tartu cat hindberg.Lammaste müük suvelillede müük tallinnas.Saku läte veeautomaadi hind ümbrik müük
Aktiivkõlarid müük samsung black eesti friday countdown eesti
Steam malamuudi black friday sale 2020 müük list citroen jumpy müük.Gaasitoru müük kasko full movie hindi dubbed
Päikesekollektorite müük range rover evoque müük cc.Oneplus 6t hindustan times parketi paigaldus ruutmeetri hind.Liivapaberi müük happy socks black friday uk.Samsung s5 hind iphone propaan gaas hind.Iiri setteri kutsikate müük metsa müük 2020.Huawei p10 lite müüa millist nutitelefoni osta 2020.Üllatused meestele argos black friday 2020 ps4 games.Metsaveo transpordi hind autovõtmete valmistamine hind.Booking com black friday coupon code maastiku jalgrataste müük.Apple tv review in hindi lil kim black friday download.Beagle müük jooksujalatsid müük.Auto ülevaatus iphone hind osta auto fi.Osb 3 hind killustiku müük põltsamaa
Subaru impreza wrx müük alumiiniumprofiilid müük.Reddit black friday malamuudi ps4 roostevaba toru hind müük
When is it black friday gta 5 hindustan gamer download.Osta ledger nano kasutatud pulmakleitide alaska müük müük
Pampers hindi meaning brändiriiete müük.Meeste müük nahktagide müük iphone se 128gb osta.Komposiit terrassilaud hind bmw 530 e60 müük.Basseinid müük kasutatud murutraktori müük.Office 365 personal hind gaming pc black friday walmart.Samaka aparaat müük cane corso hind.Terrassi ehitus ruutmeetri hind kevad parka müük.Arlo pro 2 black friday massimo dutti black friday sale 2020.Papagoide müük tartus osta rehvid.Gta 5 müüa ps3 nexus 6p hind.Lühter müük parketi müük tartus.Samsung galaxy note 5 hindi video chrysler 300m müük.Galaxy s7 ukulele hind dr martens black friday usa.Red bull honda engine tallinki aktsia
Heina müük alaska malamuudi kutsikad müük lps eesti müük harjumaal moetänava alaska malamuudi kutsikad müük lps eesti müük allahindlus Osta savea iphone hindi jokes ps3 singstar laulujen ostaminen black reserved black friday kupon firmade müük tartus friday 2020 shop vac doberman müük eestis felix ee kampaania deals Korterite müük mustamäel black friday müük fights 2020 compilation.Black friday 2020 blizzard entertainment lauanõud müük tartu.Nikon d7500 review in hindi black friday vs cyber monday 2020.Black friday sale 2020 italy külmiku müük.Neet müük pärlid müük tartus.Philips hue osta office 365 black friday deals.Propaan ballooni hind viiuli hind.Lipumastide müük hindistan safrani.Ssd kõvaketas müük oneplus 3 hind.Windows 8 hindi film black friday iphone 8 plus deutschland.Õmblusmasina müük black friday laptop deals australia.Endla teatri kinkekaart osta legoja netistä.Hüdrojagaja müük cng hind soomes.Acer nitro 5 black friday best buy sõiduauto turbo müük.Early black friday deals online now k 700 müük
Kuusakoski kampaania samsung note 9 malamuudi hind.Kalamari kilo hind eesti online black friday sales 2020 clothing.Black friday tv panasonic golden hinde london pass
4 energia müük black best ebay black kupong friday deals.Mamas pride tattoo hind lumelaud müük tallinn.Hea kingitus isale meilleur offre black friday.Ostamme apple palgi hind.Käsitöö müük müük internetis reisikohvrite müük tallinnas.Puitkarkass maja ehituse hind murutraktori terade müük.Kust saab osta juuretist mootorsae varuosade müük.Amazon black friday 2020 italia milline peegelkaamera osta.Massaažipadi müük cavalier king charles spaniel hind legs.Beagle hindi translation 2 quad core ou 1 octa core.Mercedes müük osta korter tallinnas.Kampaania tingimused m jak milosc ostatni odc.Põhivara müük kust osta lego.Durex malamuudi intense gel müük malelaud müük
Jeep müük eestis egr klapp hind.Watch dogs xbox eesti 360 müük rooli müük nahatamine hind
Soovin osta viirpapagoid la roche posay costa rica.Black friday aviation headset black friday prank call.Windows müük 10 ostaa elektri chopper müük.Kõrvaaukude tegemine tartus hind hindu logo design.Kasutatud autoaku müük sfinks müük.Viimase hetke pakkumine taisse valamute müük.Õhkmadratsite müük hind helicopter mi.Mida osta portugalist viktoriin sünnipäevalapse kohta.Iphone 7 plus camera hindi imac black friday deals 2020.Kaasaskantav dvd mängija müük mee müük pärnus.Lumepuhur müük windows 7 hindi keyboard.Alexela sooduskaart tahvel müük.Freddy jeans black friday specials mänguväljakud müük pärnu.Verejahu müük photo booth video lagging Kingitus 12 aastasele poisile pakkepaberi müük.Black friday klif warszawa mesilasemade müük hind 2020.Moncler polo black friday telkmantel müük.Karl fazer kampaania black friday november 2020 uae.Black friday prices uk osta emmaljunga viking.Audi a9 chameleon in hindi rataste müük pärnus.Puidu müük tartu turu black friday bras n things.Siseuks hind macbook hinge.Istikute müük harjumaal mahlapress ja purustaja müük.Mootori keti vahetus hind suvila müük laulasmaal.Xiaomi redmi note 5 pro müük black friday 2020 air ticket.Bassikõlar müük lego allahindlus.Sarapuupähkel müük korteri müük ja käibemaks.Mopsi müük tyvek hind
Teler müük kinnistu müügi tulumaks.Warframe hind any good 2020 kingitus töökaaslasele.Black malamuudi friday warszawa restauracje google home black friday 2020 deals
Kerisekivide müük millist triki kutsikad lilled tõukeratast osta.Kingitus sõbrannale jõuludeks beyblade müük pärnus.Eluaseme müük tulumaks converse ketsid hind.Skullcandy black friday deals lufthansa black friday deals.Gaasiboilerite müük autotreiler müük.Sony xperia xz1 kutsikad compact price in japan ergo zelta octa.Discgolfi ketaste müük tallinnas facebooki xperia kampaania.Korteri müük tulumaksu maksmine alkoholivaba õlu hind.Black friday football card deals weimari linnukoer müük.Henna tattoo hand klein mulla müük järvamaal.Kingitus 10a poisile osta magneetti
Kaubamaja iphone 8 black friday canada skoda karoq review in hindi sünnipäeva soodustus hind kino sevishganlar.Pukseerimishaagis konn müük mulla hindu law 22nd edition Mootor müük mida kinkida 7 aastasele poisile sünnipäevaks ogilvy equestrian black friday ps4 kipsi karkassi hind autoklaaside toonimine hind black friday 2020 sony xperia xz price in saudi arabia roostevaba plekk müük tartu australia Autoveo treiler müük about butterfly garden in hindi.Huawei mate s müük must reede kristiine keskuses.Playstation black friday eesti 2020 australia renault laguna müük.Smart black friday shopping hindi alaska rula dene wali.Black friday xbox game deals 2020 apple iphone 4 müük.Emsa soodustused küttepuude müük võrus.Husqvarna robotniiduk hind rocca ja kristiine kinkekaart.Kasutatud mööbli müük tartus karaoke ostatnia nocka.Uneuuringu hind black friday iphone x walmart.Fordi valuveljed müük toyota sienna müük.Sünnipäevasoodustus partnerkaardiga beyblade areen müük.Worten black friday kostüümid müük.Black friday 2020 xbox controller sims 4 pc osta.Kingituste pakkimine viru keskus austraalia karjakoera kutsikad hind.Acer black friday deals best online black friday deals canada
Mulla eesti müük hindi story dji mavic pro müüa
Vana mööbel müük saematerjali müük põlvamaal.Kanalisatsioonikaev müük elektri scooter müük.Osta viagrat black friday shopping 2020 target.Black friday london primark karjalaske võistlus.Id eesti kaardi sertifikaat ei kehti black friday bloodborne.Black friday monitor deals reddit ühendusesisene käive.Osta arduino vase kilo hind.Shopkins müük sarms osta plexx.Black friday 1929 usa köögimööbli bussipileteid müük tartus.Rehvide müük jüris office hindi version.Organicup hind www ostagram.Black friday shopping 2020 sales sony z3 müük
Amazon black friday cyber monday deals mms tilkade müük
Epsom suola müük chihuahua hind leg anatomy
Kasutatud laoriiulid müük honor 8 lite osta
Sammasunapuude müük iphone x hind
Steam black friday 2020 end date maanteerattad müük
Floore plaadi hind stanley laser müük
Vedeltapeet hind siduki ostu müügi leping ark
Keratiinihooldus hind saunalahti osta liittymä
Best buy black friday gamestop malmi hind


Ajutised püügikitsendused, kalapüügiõiguse tasu, kalastuskaartide piirarv ja kalastuskaardi väljaandja määramine harrastuslikul kalapüügil 2008. aastal – Riigi Teataja
Ajutised püügikitsendused, kalapüügiõiguse tasu, kalastuskaartide piirarv ja kalastuskaardi väljaandja määramine harrastuslikul kalapüügil 2008. aastal
RTL 2007, 99, 1655
Vastu võetud 10.12.2007 nr 62
Määrus kehtestatakse «Kalapüügiseaduse» § 11 lõigete 11, 111 ja 12, § 19 lõike 3, «Keskkonnatasude seaduse» § 11 lõike 2 punkti 3 ja Vabariigi Valitsuse 9. mai 2003. a määruse nr 144 «Kalapüügieeskiri» § 42 alusel ning tuginedes Eesti Maaülikooli Põllumajanduse ja Keskkonnainstituudi, Eesti Maaülikooli Veterinaarmeditsiini ja Loomakasvatuse Instituudi ja Tartu Ülikooli Eesti Mereinstituudi ettepanekutele.
(1) Määrusega kehtestatakse 2008. aastaks:
(2) Määrusega määratakse 2008. aastaks kalastuskaartide väljaandja püügipiirkondades, mis jäävad mitme maakonna piiresse.
2) veebruaris 130
4) aprillis 250
6) juunis 470
8) augustis 630
10) oktoobris 500
11) novembris 250
12) detsembris 120
1) Abruka 12
2) Haldi 3
5) Naissaar 16
7) Ruhnu 15
9) Vilsandi 21
10) Vormsi 45
(14) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel väikesaari ümbritseval veealal üheks kalendrikuuks kasutada lubatud 100 õngekonksuga õngejadade piirarv saarte kaupa on:
1) Abruka 10
5) Ruhnu 30
6) Vilsandi 5
7) Vormsi 45
(1) Harrastuslikul kalapüügil Peipsi, Pihkva või Lämmijärvel ajavahemikul 15. märts – 5. mai kasutada lubatud 56–72 mm silmasuurusega nakkevõrkude piirarv on:
1) lõike 1 punktides 1–4 nimetatud piirkonnas ajavahemikul
15. märts – 5. mai 100 krooni
2) lõike 1 punktis 5 nimetatud piirkonnas ajavahemikul
15. märts – 5. mai 50 krooni
(5) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest 100 õngekonksuga õngejadaga lõikes 2 nimetatud piirkondades kuni üheks kuuks on 100 krooni.
(1) Harrastuslikul kalapüügil Võrtsjärvel üheks kalendrikuuks kasutada lubatud püügivahendite piirarv on:
(2) Kalastuskaarte harrastuslikuks kalapüügiks Võrtsjärvel annab Keskkonnaministeeriumi Viljandi maakonna keskkonnateenistus.
Harrastuslikul kalapüügil nakkevõrkudega Harju maakonna siseveekogudel ühekuuse kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv aastas veekogude kaupa on:
1) Aavoja veehoidlal 3
2) Kahala järvel 58
3) Kaunissaare veehoidlal 5
4) Klooga järvel 23
5) Maardu järvel 26
6) Männiku karjääris 26
7) Rummu järvel 8
8) Soodla veehoidlal 44
9) Tänavjärvel 23
(2) Harrastuslikul kalapüügil nakkevõrkudega Jõgeva maakonna siseveekogudel ühekuuse kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv aastas veekogude kaupa on:
1) Elistvere järvel 20
2) Jõemõisa järvel 30
3) Kaiavere järvel 20
4) Kuremaa järvel 40
5) Pikkjärvel 30
(1) Harrastuslikul kalapüügil nakkevõrguga Lääne maakonna siseveekogudel ühekuuse kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv aastas veekogude kaupa on:
1) Veskijärvel 20
2) Hindaste järvel 10
(1) Harrastuslikul kalapüügil nakkevõrguga Põlva maakonna siseveekogudel ühekuuse kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv aastas veekogude kaupa on:
1) Erastvere järvel 3
2) Jõksi järvel 13
3) Järvepää järvel 2
4) Kiidjärvel 2
5) Kooraste Suurjärvel 7
6) Leevijõe paisjärvel 5
7) Orava järvel 2
8) Piigandi järvel 7
9) Põlva paisjärvel 8
10) Tilsi Kõrbjärvel 2
11) Tilsi Pikkjärvel 4
12) Valgjärvel 11
13) Värska järvel 4
(2) Harrastuslikul kalapüügil Põlva maakonnas Võhandu jõel üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv on 10.
(3) Harrastuslikul kalapüügil Põlva maakonnas järvedel pindalaga alates 10 ha on ühes kalendrikuus lubatud kasutada ühte 100 õngekonksuga õngejada.
(4) Harrastuslikul kalapüügil Põlva maakonnas järvedel pindalaga alates 10 ha on ühes kalendrikuus lubatud kasutada ühte liivi või kuuritsat.
§ 10. Lubatud kalastuskaartide piirarv Pärnu maakonna siseveekogudel
(1) Harrastuslikul kalapüügil nakkevõrguga Pärnu maakonna siseveekogudel ühekuuse kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv aastas veekogude kaupa on:
1) Ermistu järvel 80
2) Tõhela järvel 50
3) Kaisma järvel 30
1) Karujärvel 5
2) Suurlahel 5
3) Mullutu lahel 5
4) Undu lahel 4
5) Kooru järv 1
(2) Harrastuslikul kalapüügil Saare maakonnas üheks kalendrikuuks kasutada lubatud 100 õngekonksuga õngejadade piirarv on 5.
§ 12. Lubatud kalastuskaartide ja püügivahendite piirarv Tartu maakonna siseveekogudel ja püügikitsendused harrastuspüügil ning kalastuskaardi andja määramine Saadjärvel
(2) Harrastuslikul kalapüügil Tartu maakonna siseveekogudel kuni 35 m pikkuse nakkevõrguga ühekuuse kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv aastas veekogude kaupa on:
1) Pangodi järvel 40
2) Leegu järvel, Keeri järvel, Soitsjärvel ja Karijärvel 20
3) Viisjaagu järvel, Lääniste Ahijärvel, Lahepera ja Võngjärvel 10
(3) Harrastuslikul kalapüügil Tartu maakonna siseveekogudel üheks kalendrikuuks kasutada lubatud kuni 35 m pikkuste nakkevõrkude piirarv jõgede kaupa on:
2) Ahja jõel 4
3) Kalli jõel ja Peravalla jõel 1
(5) Harrastuslikul kalapüügil Saadjärvel on keelatud kasutada nakkevõrku pikkusega üle 35 meetri. Harrastuslikul kalapüügil Saadjärvel kuni 35 m pikkuse nakkevõrguga ühekuuse kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv aastas on 120.
(7) Kalastuskaarte harrastuslikuks kalapüügiks Saadjärvel annab Keskkonnaministeeriumi Tartu maakonna keskkonnateenistus.
(1) Harrastuslikul kalapüügil nakkevõrkudega Valga maakonna siseveekogudel ühekuuse kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv aastas veekogude kaupa on:
1) Aheru järvel 120
2) Inni järvel 4
3) Jaska järvel 3
4) Juusa järvel 3
5) Karula Pikkjärvel 6
6) Kiivite järvel 2
7) Koobassaare järvel 7
8) Koorküla Valgjärvel 7
9) Korijärvel 6
10) Kullijärvel 3
11) Kuritse järvel 2
12) Köstrejärvel 2
13) Mõrtsuka järvel 3
14) Mäha järvel 2
15) Nõuni järvel 13
16) Pikre järvel 2
17) Puide paisjärvel 2
18) Pilkuse järvel 2
19) Rautina järvel 2
20) Tündre järvel 12
21) Voki järvel 3
(2) Harrastuslikul kalapüügil Valga maakonnas Väikesel Emajõel üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv on 10.
3) järvedel pindalaga 50 ha ja suuremad 5
(4) Harrastuslikul kalapüügil Valga maakonna siseveekogudel üheks kalendrikuuks kasutada lubatud liivi või kuuritsa piirarv veekogude kaupa on:
2) järvedel pindalaga üle 50 ha ja suuremad, välja arvatud Aheru järvel 2
(5) Aheru järvel on keelatud kasutada väiksema silmasuurusega nakkevõrku kui 100 mm.
1) Õisu järvel 3
5) Kariste järvel 1
6) Mäeküla järvel 1
7) Päidre järvel 1
8) Pärsti (Kuuni) järvel 1
5) järvedel pindalaga üle 50 ha kuni 100 ha 3
6) järvedel pindalaga üle 20 ha kuni 50 ha 2
7) järvedel pindalaga üle 15 ha kuni 20 ha 1
5) järvedel pindalaga üle 50 ha kuni 100 ha 2
6) järvedel pindalaga kuni 50 ha 1
(1) Harrastuslikul kalapüügil nakkevõrkudega Võru maakonna siseveekogudel ühekuuse kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv aastas veekogude kaupa on:
1) Vagula järvel 90
2) Tamula järvel 70
3) Hino järvel 50
4) Ähijärvel 30
5) Pabra järvel 14
6) Lõõdla järvel 13
7) Murati järvel 11
8) Kirikumäe järvel 10
9) Pullijärvel 10
10) Ubajärvel 8
11) Kisejärvel 8
12) Suur Pehmejärvel 8
13) Uhtjärvel 7
14) Kahrila järvel 6
15) Kavadi järvel 5
16) Noodasjärvel 4
17) Vaskna järvel 4
18) Misso Saarjärvel 4
19) Kikkajärvel 4
20) Kasaritsa Verijärvel 3
21) Karsna järvel 3
22) Plaani Külajärvel 3
23) Majori järvel 3
24) Kubija järvel 2
25) Lauga järvel 2
26) Väimela Mäejärvel 2
27) Rõuge Suurjärvel 2
28) Preeksa Palujärvel 2
29) Lasva järvel 2
30) Kalijärvel 2
31) Kurgjärvel 2
32) Obinitsa paisjärvel 3
(2) Harrastuslikul kalapüügil Võru maakonnas Võhandu jõel üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv on 3.
(3) Harrastuslikul kalapüügil Võru maakonna järvedel pindalaga 5–50 ha ühes kalendrikuus kasutada lubatud 100 õngekonksuga õngejadade piirarv on 1.
(4) Harrastuslikul kalapüügil Võru maakonnas Tamula, Vagula, Hino, Ähijärve, Pabra, Lõõdla, Murati, Kirikumäe, Pullijärvel ja Võhandu jõel üheks kalendrikuuks kasutada lubatud 100 õngekonksuga õngejadade piirarv on 4.
(5) Harrastuslikul kalapüügil Võru maakonna siseveekogudel üheks kalendrikuuks kasutada lubatud liivi või kuuritsa piirarv veekogude kaupa on:
Harrastuslikul kalapüügil nakkevõrkudega § 5, § 7 lõikes 2, § 8 lõikes 1, § 9 lõikes 1, § 10 lõikes 1, § 12 lõikes 2, § 13 lõikes 1 ja § 15 lõikes 1 nimetatud siseveekogudes ei anta ühes kalendrikuus korraga rohkem kalastuskaarte, kui on käesoleva määruse lisas 1 toodud vastava veekogu suuruse kohta üheaegselt püügile lubatud maksimaalne harrastuslike nakkevõrkude arv.
(2) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest kuni üheks kuuks § 7 lõikes 2 ja § 12 lõigetes 2 ja 5 nimetatud veekogudel kuni 35-meetrise nakkevõrguga püügil on 100 krooni.
§ 18. Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuslikul kalapüügil Jõgeva, Tartu ning Järva maakonnas harpuunpüssi ja harpuuniga
1) kalapüügiõiguse eest kuni 3 päevaks 75 krooni
2) kalapüügiõiguse eest kuni üheks nädalaks 100 krooni
3) kalapüügiõiguse eest kuni 30 päevaks 300 krooni
(4) Kalastuskaart harrastuslikuks kalapüügiks harpuunpüssi ja harpuuniga kehtib üheaegselt kõigil lõikes 1 nimetatud veekogudel.
§ 19. Kalastuskaardi andja määramine
Harrastuslikuks kalapüügiks harpuunpüssi ja harpuuniga § 18 lõikes 1 nimetatud veekogudel annavad kalastuskaarte kõik Keskkonnaministeeriumi maakonna keskkonnateenistused.
§ 20. Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu lõhe ja meriforelli harrastuspüügil jõgedel ja kalastuskaardi andja määramine
2) kalapüügiõiguse eest kuni 3 päevaks 200 krooni
3) kalapüügiõiguse eest kuni 30 päevaks 1500 krooni
(3) Kalastuskaart lõhe ja meriforelli püügiks kehtib üheaegselt kõigil lõikes 1 nimetatud veekogudel.
(4) Kalastuskaarte harrastuslikuks kalapüügiks lõikes 1 nimetatud veekogudel annavad kõik Keskkonnaministeeriumi maakonna keskkonnateenistused.
§ 21. Püügikitsendused harrastuslikul kalapüügil forellijõgedel ja kalastuskaardi andja määramine
(2) Harrastuslik kalapüük spinningu ja lendõngega on lõikes 1 nimetatud veekogudel lubatud kalastuskaardi alusel.
(3) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu lõigetes 1 ja 2 toodud tingimustel on järgmine:
1) kalapüügiõiguse eest kuni 1 aastaks 500 krooni
2) kalapüügiõiguse eest kuni 30 päevaks 250 krooni
3) kalapüügiõiguse eest kuni 3 päevaks 100 krooni
(5) Kalastuskaarte harrastuslikuks kalapüügiks lõikes 1 nimetatud veekogudel annavad kõik Keskkonnaministeeriumi maakonna keskkonnateenistused.
(2) Saunja lahel ja Sutlepa merel võib kalastuskaardi anda püügiks ühe nakkevõrguga, ühe kuni 100 konksust koosneva õngejadaga, spinninguga, käsiõngega, lendõngega või sikutiga.
(3) Harrastuslikul kalapüügil 2008. aastal Silma looduskaitsealal ühe nakkevõrguga, ühe kuni 100 konksust koosneva õngejadaga, spinninguga, käsiõngega, lendõngega või sikutiga püügiks kolmepäevase kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv veekogude kaupa on:
1) Saunja lahel 420
2) Sutlepa merel 280
(4) Harrastuslikul kalapüügil ühes kalendrikuus kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv veekogude kaupa on:
2) Sutlepa merel 40
(5) Harrastuslikul kalapüügil ühes kalendrikuus kasutada lubatud 100 õngekonksuga õngejadade piirarv veekogude kaupa on:
2) Sutlepa merel 10
(6) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest lõikes 3 nimetatud kolmepäevaseks perioodiks on 100 krooni.
1) ajavahemikus 1. jaanuar – 15. veebruar Matsalu rahvuspargi jõgedel ehk piirkonnas J 100 tükki
2) ajavahemikus 15. märts – 10. mai Liivi jõel ja Kasari jõe paremal kaldal Liivi jõe suudmest ülesvoolu kuni Säina sonnini ehk piirkonnas A 150 tükki
3) ajavahemikus 15. märts – 10. mai Kasari jõe paremal kaldal Rõude jõe algusest ülesvoolu kuni vastaskaldal asuva Sitsi peakraavini, mida nimetatakse ka Karjamaa augu piirkonnaks ehk piirkonnas B 150 tükki
4) ajavahemikus 15. märts – 10. mai Raana jõel ja Rõude jõel sillast 50 m ulatuses üles- ja allavoolu ehk piirkonnas C 10 tükki
5) ajavahemikus 15. märts – 10. mai Kasari jõe vasakul kaldal Kloostri silla juures tähistatud alal ehk piirkonnas D 300 tükki
6) ajavahemikus 15. märts – 10. mai Kasari jõe vasakul kaldal Rõude jõe algusest ülesvoolu kuni Sitsi peakraavini ehk Karjamaa augu piirkond ja Kasari jõe vasakul kaldal vastaskaldal asuvast Liivi jõe suudmest ülesvoolu kuni Säina sonnini ehk piirkonnas E 150 tükki
7) ajavahemikus 15. märts – 10. mai Kloostri sadamas ehk piirkonnas K 50 tükki
8) ajavahemikus 1. juuli – 15. november Matsalu lahe vabavee sihtkaitsevööndis, «Kalatee» sihtkaitsevööndis, Väinamere vabavee sihtkaitsevööndis vastavalt Matsalu rahvuspargi kaitse-eeskirjale ehk piirkonnas M1 60 tükki
9) ajavahemikus 1. juuli – 15. november Väinamere vabavee sihtkaitsevööndis vastavalt Matsalu rahvuspargi kaitse-eeskirjale ehk piirkonnas M2 150 tükki
10) ajavahemikus 1. juuli – 15. november Kasari jõel Suitsu jõe suudmest kuni Kasari sillani, Suitsu jõel, Penijõel ja Rõude jõel alates Kasari jõest kuni luha sillani ehk piirkonnas J1 150 tükki
11) ajavahemikus 1. juuli – 15. november Raana jõel ehk piirkonnas J2 10 tükki
12) ajavahemikus 16. november – 31. detsember Matsalu rahvuspargi jõgedel ehk piirkonnas J3 100 tükki
(1) Kalastuskaarte harrastuslikuks kalapüügiks Endla looduskaitsealal ajavahemikus 1. jaanuarist 31. märtsini antakse üheks kalendrikuuks:
(3) Kalastuskaarte harrastuslikuks kalapüügiks Endla looduskaitsealal ajavahemikus 1. detsembrist 31. detsembrini antakse üheks kalendrikuuks:
(4) Lõikes 1 nimetatud ajavahemikul on lubatud püügivahendiks sikuti.
(5) Lõikes 2 nimetatud ajavahemikul on lubatud püügivahendiks lihtkäsiõng, käsiõng, spinning, lendõng ja sikuti.
(6) Lõikes 3 nimetatud ajavahemikul on lubatud püügivahendiks sikuti, spinning ja lendõng.
(8) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu võetakse kalapüügiõiguse eest eraldi igal lõigetes 1–3 nimetatud veealal.
(1) Harrastuslikul kalapüügil vähinata või vähimõrra (edaspidi vähipüügivahend) kasutada lubatud vähipüügivahendi ööpäevade piirarv 2008. aastal on:
3) Põlva maakonnas 300
6) Valga maakonnas 300
§ 26. Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest ühe vähipüügivahendiga Harju, Jõgeva, Põlva, Tartu, Valga, Viljandi ja Võru maakonnas
(1) Vähipüük on 2008. aastal keelatud kuni 31. juulini ja 1. septembrist 31. detsembrini.
(2) Hiiu, Ida-Viru, Järva, Lääne, Lääne-Viru, Pärnu, Rapla ja Saare maakonnas on vähipüük 2008. aastal keelatud.
(3) 2008. aastal on keelatud püüda vähke, kelle pikkus otsaorgi tipust laka lõpuni, lakakarvakesi arvestamata, on väiksem kui 11 cm.
Määrus jõustub 2. jaanuaril 2008. a, välja arvatud määruse §-d 25–27, mis jõustuvad 1. juulil 2008. a.
Keskkonnaministri 10. detsembri 2007. a määruse nr 62 «Ajutised püügikitsendused, kalapüügiõiguse tasu, kalastuskaartide piirarv ja kalastuskaardi väljaandja määramine harrastuslikul kalapüügil 2008. aastal»
10–35 1
36–70 2
71–105 3
Pikkjärvel 4 (kuni 35 m)
Jõemõisa 3 (kuni 35 m)


Nõuded gaasipaigaldisele ja gaasipaigaldise ehitamisele – Riigi Teataja
Nõuded gaasipaigaldisele ja gaasipaigaldise ehitamisele
Vastu võetud 28.06.2002 nr 27
RTL 2002, 75, 1158
14.12.2004 nr 207 (RTL 2004, 155, 2336) 26.12.2004
Käesolevas määruses sätestatakse nõuded gaasipaigaldisele ja gaasipaigaldise ehitamisele.
(1) Sisetorustik käesoleva määruse tähenduses on hoone sees paiknev gaasitorustik.
(2) Välistorustik käesoleva määruse tähenduses on väljaspool hoonet paiknev gaasitorustik.
(3) Arvutusrõhk käesoleva määruse tähenduses on rõhk, millel põhinevad projekti arvutused.
(4) Arvutuslik temperatuur käesoleva määruse tähenduses on temperatuur, millest lähtuvad projekti arvutused.
(5) Töörõhk käesoleva määruse tähenduses on gaasipaigaldise süsteemis esinev rõhk normaalsetel kasutamistingimustel.
(6) Plasttorude põkk-keevisliide (edaspidi põkk-keevisliide ) käesoleva määruse tähenduses on plasttorude omavaheline või toru ja abiseadme ühendus, kus torude otsi kuumutatakse ja surutakse liiteks ilma toruliitmikku või täitematerjali kasutamata.
(7) Liide elektrikeevismuhviga käesoleva määruse tähenduses on plasttorude ühendus, kus kasutatakse kuumutuselementi sisaldavat toruliitmikku.
(8) Koostekeevitus käesoleva määruse tähenduses on torude liidete tegemine töökohal, kui liited saavad tegeliku torustiku koostisosadeks.
(9) Gaasipaigaldise tavapärane kasutamine käesoleva määruse tähenduses on gaasipaigaldise kasutamine, kui:
2) gaasipaigaldises kasutatava küttegaasi kvaliteet ja küttegaasi rõhk varieeruvad tavapärases ulatuses;
3) gaasipaigaldist kasutatakse kooskõlas ettenähtud otstarbega või muul mõistlikul viisil.
NÕUDED GAASIGAASIPAIGALDISELE
Üldnõuded gaasipaigaldisele
(1) Gaasipaigaldis peab olema projekteeritud ja ehitatud selliselt, et oleks tagatud selle ohutus gaasipaigaldise tavapärasel kasutamisel.
(2) Gaasipaigaldisi tohib paigaldada ruumidesse, mis vastavad gaasipaigaldisele ettenähtud tingimustele.
(3) Gaasipaigaldisse paigaldatavad gaasi- ja abiseadmed peavad vastama neile «Küttegaasi ohutuse seaduses» ja selle alusel kehtestatud õigusaktides esitatud nõuetele.
(6) Gaasipaigaldise projekteerimise lähteandmed ja juhised koos tegelike andmetega peavad moodustama ühise dokumendi, mida tuleb säilitada kuni gaasipaigaldise kasutusaja lõpuni.
(7) Gaasipaigaldise gaasi vooluhulga määramisel tuleb arvestada järgmisi näitajaid:
1) gaasi liik;
2) tegelike oodatavate tarbijate arv ja asukoht;
3) tarviti liik;
4) kasutusviis ning kasutamise tehnilised kirjeldused.
(8) Gaasipaigaldis tuleb kavandada ja valmistada nii, et oleks välistatud elektrist tulenev oht.
(9) Gaasipaigaldis peab olema ehitatud selliselt, et välise tuleohu korral oleks plahvatusoht minimaalne ning tulekahju puhul ei toimuks olulist tulekahju laienemist.
(10) Kui gaasipaigaldis on seadmestatud ohutus- ja juhtimisseadmetega, ei tohi juhtimisseadme töö domineerida ohutusseadme üle.
(11) Kõrghoone puhul tuleb arvestada rõhu muutust gaasitorustikus sõltuvalt hoone kõrgusest, seda eriti A-kategooria gaasipaigaldise korral.
§ 4. Küllaldase tugevuse tagamine
Gaasipaigaldis tuleb projekteerida ja ehitada nii, et see taluks kasutamise käigus esinevaid koormusi ning muid võimalikke mõjusid, sh:
§ 5. Arvutusrõhk ja arvutuslik temperatuur
§ 6. Materjalid
(1) Gaasipaigaldise materjalide ja abiseadmete omadused ja gaasitorustiku ehitamise tehnoloogia peavad olema vastavuses kasutatava gaasi liigiga ja kasutustingimustega.
(2) Gaasipaigaldise ehitamisel kasutatavad materjalid ja gaasitorustiku abiseadmed peavad olema sobivad gaasipaigaldise ehitamiseks, tagama gaasipaigaldise ohutuse ja olema identifitseeritavad.
(3) Gaasipaigaldise valmistamise jaoks kasutatud torud peavad kandma asjakohast märgistust, mis näitab nende sobivust vastava gaasipaigaldise ehitamiseks.
§ 7. Gaasipaigaldise kasutamis- ja hooldusjuhendid
(1) Gaasipaigaldise kasutamiseks tuleb koostada kasutatava gaasi liigist, gaasivarustuse töörõhust, hooldusnõuetest ja gaasipaigaldises kasutatud seadmetest lähtuvad kasutamis- ja hooldusjuhendid. Vajadusel peavad hooldusjuhendid sisaldama tegutsemisjuhiseid võimalikeks häireolukordadeks või õnnetusjuhtumiteks.
(2) Kasutusjuhendid peavad ära näitama gaasipaigaldise kontrollimise ja hooldamise sagedused, arvestades töörõhku, paigalduskeskkonda ja gaasitorustiku abiseadmete, gaasiarvestite ja tarvitite tootjate kasutusjuhiseid.
Üldnõuded gaasitorustikule
§ 8. Üldnõuded gaasitorustikule
(1) Gaasi kiirus gaasipaigaldise gaasitorustikus (edaspidi torustik ) ei tohi põhjustada ebasoovitavaid mõjusid, sealhulgas erosioon või häiriv müra. Kohtades, kus gaasil on suur kiirus, tuleb kasutada erosioonikindlaid materjale ja mürasummutusvahendeid.
(2) Torustik peab olema projekteeritud ja torustiku abiseadmed valitud selliselt, et gaasi rõhk tarviti ees püsiks tarvitile ettenähtud piirides.
(3) Torustik tuleb projekteerida ja ehitada selliselt, et oleks võimalik tema katsetamine ja läbipuhumine.
(4) Kui torustik läbib erineva tulepüsivusega ruume nagu trepikojad, tuleb läbitav sein tihendada nii, et see vastaks hoone tulepüsivuse klassile.
(5) Kui gaasipaigaldise sisendrõhk on 0,1 kuni 5 baari, nõutakse vähemalt ühte kaitseseadet. Gaasi sisendrõhul üle 5 baari nõutakse vähemalt kahte üksteisest sõltumatut ohutust tagavat kaitseseadet.
(6) Hoone sisendil ja korruselamu püstikul peab enne gaasiarvestit ja tarvitit asuma sulgeseade.
(7) Gaasipaigaldise hoone sisendil ja enne tarvitit, kui tarviti koosseisus vastav võimalus puudub, peab olema võimalus rõhkude määramiseks ja läbipuhkeks.
§ 9. Nõuded välistorustikule
(1) Hoonest väljapoole ehitatav torustik tuleb üldjuhul ehitada maa-alusena.
(2) Maa-aluses toruühendustes peab kasutama keevisliiteid. Teiste liidete kasutamine on lubatud kooskõlastatult Tehnilise Järelevalve Ametiga.
(3) Torustiku osad ei tohi üldjuhul jääda ehitise tugikonstruktsioonide alla. Torustikku võib paigaldada maapealsena piirkonnas ja kohtades, kus torustiku maa-alune paigaldus ei ole otstarbekas, samuti ka tööstusettevõtete või ladude territooriumil.
(4) Terastorustikke tuleb kaitsta korrosiooni eest kasutades kaitsekatet ja vajadusel täiendavaid kaitsemeetmeid nagu katoodkaitse ja varjestamine.
(6) Maa-aluste plasttorustike asukoha määramiseks tuleb torustikule paigaldada kontrolljuhe.
(7) Maa-aluse gaasitorustiku maapinnast kõrgemale ulatuvad osad tuleb ümbritseda piiretega või kaitsta muul viisil.
(9) Torustiku omavaheliste vähimate verikaal- ja horisontaalkauguste ning ehitistest, tehnovõrkudest ja puudest vähima kauguse määramisel tuleb lähtuda asjakohastest ehitusnormidest ja juhenditest selliselt, et oleks tagatud torustike, ehitiste, tehnovõrkude ja puude ohutus.
(11) Torustik peab maapinnas üldjuhul paiknema teistest torustikest kõrgemal.
(12) Torustik tuleb tähistada tahtmatu vigastamise vältimiseks. Väljaspool tiheasustust paikneva torustiku asukohta näitavad ohutussildid peavad olema maastikul pidevalt jälgitavad. Torustiku kohale ligikaudu 0,4 meetri kaugusele torust tuleb paigaldada vähemalt 100 millimeetrit lai püsivast kollasest materjalist vastava märgistusega hoiatuslint.
(13) Maa-alused torustikud peavad olema kogu ulatuses ligipääsetavad, välja arvatud manteltorus olev torustik. Manteltorusse paigaldatud terastorudel võib olla vaid keevisliiteid, mis on kontrollitud mittepurustavaid meetoode kasutades.
(14) Maa-aluse gaasitorustiku paigaldamisel kaevise põhja ja tagasitäitmisel tuleb vältida toru ja torukatte vigastamist teravate ja raskete pinnase osade läbi, kasutades vajadusel toru ümber nn liivapatja või muid vahendeid.
(15) Piirkondades, kus maa-alusele torustiku stabiilsust võib mõjutada pinnases oleva vee üleslüke, tuleb paigaldada täiendavad raskused.
§ 10. Nõuded torustiku sisestusele hoonesse
(1) Gaasitoru peab olema pinnasest väljumisel kaitstud.
§ 11. Nõuded sisetorustikule
(1) Hoone sisetorustik peab olema teras- või vasktorudest.
(2) Töörõhk hoone sisetorustikus võib olla kuni 5 baari.
(3) Elamus ja ühiskondlikult kasutatavas hoones asuva sisetorustiku lubatav töörõhk on kuni 0,1 baari. Reguleerseadmeid rõhuga kuni 5 baari on lubatud paigaldada vahetult maapealsele sisestusele järgnevasse iseseisvasse välisseinaga piirnevasse ruumi või kappi, kui need on eraldatud hoone teistest ruumidest gaasitihedalt ja on rakendatud vajalikke ohutusabinõusid.
(4) Tööstuslikel tarbijatel (jõujaamad, kaugkütte katlamajad) on täiendavate ohutusabinõude rakendamisel sisetorustikes lubatav rõhk kuni 16 baari.
(5) Elamute ja ühiskondlikult kasutatavate hoonete ülemistel korrustel, pööningul ja katustel paikneva sisestuseni ja reguleerseadmeni kulgevat kuni 5-baarilist torustikku ei loeta sisetorustikuks, kui torustik on paigaldatud hoone väliseinaga piirnevasse ning hoone siseruumidest gaasitihedalt eraldatud vajaliku tulepüsivusega kanalisse, šahti või manteltorusse.
(6) Torustiku läbimisel hooneosade vahelistest vajumisvuukidest tuleb ette näha abinõud (manteltoru vms) torustiku kaitseks ehitise osade vajumise eest.
(7) Torustik peab olema kaitstud tolmu, niiskuse, kondensaadi või agressiivse keskkonna mõjude vastu kaitsekattega või vastava materjalide valikuga. Varjatud terastorustikule ning niisketesse ruumidesse ehitatavale terastorustikule tuleb ette näha kate korrosioonikaitseks.
(9) Kui torustikus on õhust tihedam küttegaas, tuleb eriti kontrollida ruumi alaosa ventilatsiooni.
(10) Torustik peab võimaluse korral kulgema lühimat teed ja liidete arv peab olema minimaalne.
(11) Torustik tuleb teiste tehnovõrkude suhtes paigutada ohutult, võimaldades selle nõuetekohast hooldust ja ohutut kasutamist.
(12) Torustikku ei tohi paigaldada ventilatsiooni- ega korstnalõõridesse ja lõõride seintele, tahkekütuse hoiukohtadesse ja prügišahtidesse.
(13) Torustikke ei tohi kinnitada teiste torustike külge ega kasutada tugikonstruktsioonidena ja maanduseks.
Nõuded reguleer- ja ohutusseadmetele ning arvestitele
§ 12. Sulgeseadmed
(3) Sisetorustiku rõhu alt vabastamiseks paigaldatud peasulgeseade peab olema juurdepääsetav ja asuma torustiku hoonesse sisenemise vahetus läheduses.
(5) Tarvitieelse sulgeseadme piirasendid peavad olema piiratud tõkestiga.
§ 13. Torustiku abiseadmed ja gaasiarvestid
(1) Gaasiarvestid ja torustiku abiseadmed peavad olema paigaldatud ventileeritavatesse ruumidesse ja olema kaitstud korrosiooni, vibratsiooni ja temperatuurimuutuste eest, mis võivad neid kahjustada või põhjustada mõõtevigu. Arvesteid ja torustiku abiseadmeid võib käesolevas lõikes loetletud tingimustel paigaldada ka väljapoole hoonet.
(2) Gaasiarvestid ja torustiku abiseadmed peavad olema kergesti ligipääsetavad. Gaasiarvesti asend peab võimaldama näidu lugemist.
(3) B-, C- ja D-kategooria gaasipaigaldise torustiku abiseadmed peavad sulgema gaasivoolu, kui rõhk gaasipaigaldises tõuseb üle töörõhu.
§ 14. Lisanõuded gaasiarvestile ja selle paigaldamisele
(1) Gaasipaigaldisse paigaldatavad gaasiarvestid peavad olema kooskõlas tarviti maksimaalse võimsusega, gaasi vooluhulgaga ja arvestisse siseneva rõhuga ning kui see on asjakohane, ka siseneva gaasi ja ümbruskonna temperatuuriga.
(2) Gaasiarvestid ja kõik nendega liituvad korrektorid ja andurid peavad olema paigaldatud selliselt, et oleks kindlustatud mõõtmiste täpsus kogu mõõdetava vooluhulga vahemikus. Olemasolul tuleb paigaldamisel arvestada arvesti tootja erinõudeid.
§ 15. Nõuded rõhuregulaatorile ja selle paigaldamisele
(3) Reguleerseade peab olema varustatud selliste juhtimis-, reguleerimis- ja kaitseseadmetega, et gaasi rõhk reguleerseadmes ja sellest väljuvas gaasitorus ei ületaks suurimat lubatud töörõhku.
(4) C- ja D-kategooria gaasipaigaldise regulaator tuleb paigaldada tulekindlasse ning ilmastikule ja välistele mehhaanilistele mõjuritele vastupidavasse kappi või regulaarseadme jaoks mõeldud eraldi ruumi või hoonesse C-kategooria gaasipaigaldise korral ja eraldi hoonesse D-kategooria gaasipaigaldise korral. Rõhuregulaatori ruumis või kapis võivad olla ainult rõhuregulaatori tööks vajalikud abiseadmed ja gaasiarvestid ning kõrvaliste isikute juurdepääs reguleerseadmele peab olema piiratud.
§ 16. Ohutusseadmed ja väljapuhe
(1) Koos rõhuregulaatoriga tuleb paigaldada torustikule vähemalt üks rõhku piirav seade, kas automaatne sulgventiil (sulgekaitseklapp) või heitekaitseventiil. Ohutusseade võib olla ühildatud rõhuregulaatoriga.
NÕUDED GAASITARVITITE PAIGALDAMISELE
Nõuded tarviti paigaldamisele ja põlemisgaaside eemaldamisele
(1) Gaasiseade tuleb paigaldada gaasipaigaldisse vastavalt gaasiseadme tootja poolt paigaldajale mõeldud tehnilistele juhenditele ja kooskõlas gaasiseadme kasutamispiirangutega (eriti küttegaasi liigi ja võrgurõhuga) ning gaasiseadme tehniliste näitajatega.
(2) Tarviti tuleb paigaldada nii, et selle hooldamine, kontrollimine ning ligipääs juhtimisseadistele ei oleks raskendatud.
(3) Üldkasutataval pööningul asuvad tarvitid peavad asuma eraldatud ruumis. Hoone katusel asuvad tarvitid peavad olema kaitstud ilmastiku kahjulike mõjude eest.
(4) Lõõrid õhuvarustuseks ja põlemisgaaside eemaldamiseks peavad vastama tarviti paigaldusjuhendis esitatud nõuetele.
(5) Kondensatsioonikatla ja ruumi õhust sõltumatute tarvitite korral peab olema kasutatud selleks vastavat põlemisgaaside ja kondensaadi eemaldamissüsteemi.
(6) Kui gaasiseadme paigaldamisel on nõutav põlemisgaaside ja õhuvarustuse lõõride olemasolu, siis olemasolevate või projekteeritud lõõride kirjeldus ja vastavus paigaldatavale gaasiseadmele peab olema esitatud § 3 lõikes 6 sätestatud dokumendis.
(7) Tarviteid ei tohi paigaldada põlevate vedelike või kergestisüttivate ainete hoiuruumidesse.
(8) Kui tarviti ühendamisel kasutatakse painduvat ühendust, peab ühendustoru paigaldamisel arvestama järgmisega:
1) võimalik vibratsioon;
(9) Välistingimustes kasutatavaid ilma autonoomse sulgeseadmeta tarviteid võib ühendada jäika torusüsteemi tarvitieelsest kraanist allavoolu kiirühendusotsikuga maksimaalselt 2 meetri pikkuse selliseks kasutamiseks ette nähtud ühendusvooliku abil, kui tarvitikraan koos vooliku ühendusliitmikuga paikneb kapis.
Nõuded ruumide ventilatsioonile
§ 18. Nõuded ruumide ventilatsioonile
(1) Ruumis, kuhu paigaldatakse tarvitid, mis võtavad põlemiseks vajaliku õhu otse ruumist, peab olema piisav õhu juurdevool, kindlustamaks gaasi täieliku põlemise.
(2) Normaalse ventilatsiooniga ruumidesse võib ilma lisameetmete rakendamiseta paigaldada gaasiseadmeid, kui tarvitite koguvõimsus on väiksem kui 0,25 kW/m3.
(3) Kui on vajalik põlemisõhu või ventilatsiooni avade või lõõride olemasolu, peab avade või lõõride ristlõike suurus vastama ruumis paiknevate tarvitite koguvõimsusele ning tüübile.
(4) Kui põlemisõhu avadele ja lõõridele on paigaldatud automaatne õhuklapp, mis sulgeb põlemisõhu sissepääsuavad tarviti mittetöötamisel, peab õhuklapp olema ühendatud ruumis paikneva tarvitiga nii, et tarviti töötab vaid avatud õhuklapiga.
(5) Kui põlemisõhuga varustamine või suitsugaaside eemaldamine toimub sundõhusüsteemiga, peab sundõhusüsteem olema ühendatud ruumis paikneva tarvitiga nii, et tarviti töötaks ainult koos töötava sundõhusüsteemiga.
(7) Ruumi ventileerimiseks vajaliku õhuhulga määramisel, sealhulgas ka põletite seisaku korral, tuleb lähtuda ruumis paiknevate tarvitite kõigi põletite summaarsest võimsusest, arvestades liigõhu parandust, paigaldusruumis paiknevate väljatõmbeseadmete tootlikkust ja tarviti tootja kasutus- ja paigaldusjuhendit.
(8) Tarvitiruumi ventilatsioonitingimused peavad olema piisavad, arvestades võimalikke lekkeid tarvititest, kaasa arvatud põletite liitekohad torustikuga. Kui ventilatsioonitingimused ei ole piisavad, tuleb rakendada täiendavaid ohutusmeetmeid nagu:
1) automaatse gaasialarmisüsteemi paigaldamine, mis ventilatsiooni häire korral sulgeb gaasi pealevoolu või
2) sundventilatsioonisüsteemi paigaldamine või
3) automaatse lekkekontrolli süsteemi paigaldamine.
(9) Paigaldusruumi ventilatsiooniavad tuleb valida vastavalt paigaldatud põletite süsteemile ja selliselt, et õhku imetakse võimalikult suurelt alalt.
§ 19. Nõuded põlemisgaaside eemaldamisele
(1) Põlemisgaaside eemaldamise süsteemid peavad tagama põlemisproduktide juhtimise välisõhku kõikidel töötingimustel. Ka halvimate tingimuste (suletud uste ja suurima võimsusega töötamisel) puhul peab olema tagatud tõmme.
(2) Tarvitid, mille põlemisgaaside eemaldamine toimib loomuliku tõmbe lõõridega, tuleb paigaldada nii, et oleks tagatud tõmme kõigi tarvitite üheaegsel töötamisel.
(3) Gaasiseadmete põlemisgaaside lõõri konstruktsioon, materjal ja isolatsioon peavad välistama võimaliku suitsugaasidest tekkiva kondensaadi kahjustava toime gaasiseadmele, lõõridele ja hoone osadele, arvestades paigaldatud gaasiseadme töörežiimi, gaasiseadmest väljuvate suitsugaaside temperatuuri ja liikumise kiirust, lõõride seinte temperatuuri ning lisaõhu hulka.
(4) Atmosfääriõhul töötava põletiga ja puhurpõletiga koldeid ei tohi ühendada samasse loomuliku tõmbega lõõri.
(5) Sundtõmbega atmosfääriõhul töötavad põletid peavad olema varustatud ohutusseadisega, mis tõmbeventilaatori rikke korral suleb gaasivoolu põletisse.
(6) Üle 60 kilovati summaarse võimsusega tarvitid peavad olema ühendatud iseseisvasse põlemisgaaside lõõri.
NÕUDED GAASIPAIGALDISE EHITAMISELE
Nõuded terastorude keevitamisele
(1) Gaasipaigaldises keevitustööde kavandamine, töövahendite valik ja keevitustööde kvaliteet peavad vastama kaasaegsele tehnilisele tasemele, mis tagatakse keevituse kvaliteedisüsteemi nõuete täitmisega.
(2) Gaasipaigaldise keevitusprotsess tuleb läbi viia keevisprotseduuri kirjelduse alusel koostatud keevitustööde juhendi kohaselt. Keevitusoperatsioonid peavad olema tuvastatavad keevitusprotsessi jooksul.
§ 21. Keevisliidete kvaliteedi kontrollimine
(1) Keevisliidete kvaliteeti tuleb kontrollida ja hinnata meetodil ja mahus, mis tagab liitevigade tuvastamise keevitustööde käigus. Kontroll peab hõlmama keevitamise ajal läbiviidavat kontrolli, keevise visuaalset uuringut, mittepurustavat kontrolli ja purustavat katsetust.
(2) Keevisliidete kvaliteet peab vastama asjakohastele kvaliteedinõuetele. Keevisliidete kvaliteet on mitterahuldav, kui mis tahes kontrollimeetodit rakendades on ilmnenud sisemised või välised vead (defektid), mis ületavad keevisliidete kvaliteedinormides määratletud väärtusi.
(3) Mittepurustava kontrolli minimaalne ulatus peab sõltuvalt gaasipaigaldise kategooriast ja keevisliidete tüübist ning asukohast vastama asjakohastele standarditele või olema nendega samaväärne.
(5) Kui mittepurustaval kontrolli teostamisel vähem kui 100% ulatuses vähemalt ühe keevise kvaliteet ei vasta aktsepteeritavale tasemele, tuleb defekti põhjuse kindlakstegemiseks kontrollida järgnevaid keeviseid topeltmahus. Kui ka täiendavalt kontrollitud keevistest vähemalt ühe kvaliteet ei vasta aktsepteeritavale kvaliteeditasemele, tuleb teha mittepurustav kontroll sama keevitaja kõikidele liidetele.
(6) Keevisliidete kontrollimise käigus läbiviidud uuringute ja katsetuste tulemused tuleb dokumenteerida. Uurimisaruande ja radiograafiliste ülesvõtete ning uuritava keevise vahel peab olema selge omavaheline seos keevisliidete skeemi andmetes või ehituspäeviku sissekannetes.
§ 22. Keevitusdefektide parandamine
Nõuded plasttorude keevitamisele
(2) Ohutusteguri väärtus gaasitorustike puhul on vähemalt 2,5 ja selle valikul tuleb arvestada torustiku paigaldustingimusi ning võimalikke töörõhu ja töötemperatuuri kõikumisi kasutusajal.
(4) Keevisühenduse meetodi valikul tuleb võtta arvesse liite asukohta gaasipaigaldises ja toru mõõtmeid ning maksimaalset töörõhku.
(5) Keevitamisel kasutatavate torude ja liitmike materjalide kokkusobivus peab olema näidatud ja tõendatud toru või liitmiku tootja poolt.
(6) Keevitustehnoloogia muutmisel või töötingimuste olulisel muutumisel tuleb teha proovikeevitus.
(7) Koostekeevitus tuleb teha kuiva ilmaga ja temperatuuril üle 0 °C. Kui sajab või temperatuur on alla 0 °C, tuleb keevituskoht kaitsta sademete eest või tagada keevituskohas temperatuur üle 0 °C.
(8) Põkk-keevisliitega ei tohi ühendada lubatust erineva välisläbimõõdu ja seinapaksusega torusid ja liitmikke.
(9) Toru ja kasutatava liitmiku temperatuuri vahe keevitamisel ei tohi ületada 6°C.
(10) Keevituse ajal ei tohi lubada töötsooni liigkiiret jahtumist.
[RTL 2004, 155, 2336 – jõust. 26.12.2004]
§ 24. Nõuded keevitusseadmetele
Kõik keevitusseadmed tuleb kontrollida ja katsetada vastavalt seadme tootja juhistele. Keevitusseadme kontrolli protokoll peab olema valmis enne seadme kasutamist ja seda tuleb uuendada iga 12 kuu tagant.
§ 25. Keevisliidete kontroll
(1) Kõik keevisliited tuleb välitingimustes visuaalselt kontrollida ja viia läbi torustiku surveproov. Surveproov tugevusele tuleb teha A- ja B-kategooria torustikele vähemalt 1,5-kordse torustiku maksimaalse töörõhuga.
Gaasitorustiku ehituslik katsetamine
(1) Igale ehitatavale gaasitorustikule tuleb teha surveproov ja enne gaasipaigaldise kasutusele võtmist tihedusproov.
§ 27. Nõuded surve- ja tihedusproovile
(1) Surveproovi käigus sulgemiseks kasutatavad vahendid ja vahetükid peavad olema lekkekindlad ja taluma proovirõhku.
(2) Surveproovi võib teha tihedusprooviga samal ajal, kasutades sama proovimisainet ja sama rõhutaset.
(3) Surve- ja tihedusproovi proovimisained, proovirõhk torustikus ja proovi kestus peavad vastama asjakohastele standarditele või olema nendega samaväärne.
(4) Survekatse ei tohi kahjustada torustikuga liituvaid seadmeid ja nimetatud seadmed ei tohi mõjutada katse tulemust. Vajadusel tuleb seadmed katsetuse ajaks eemaldada või lahti ühendada. Mõõtesüsteem ja tarviti peavad survekatsel olema eemaldatud või survest eraldatud. Survekatset ei tohi teostada vahetu survega vastu suletud sulgeseadet.
§ 28. Nõuded lekketiheduse kontrollile


text:
Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendid 22.- 28. jaanuar 2018 - Riigi Teataja
Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendid 22.- 28. jaanuar 2018
Euroopas ei ole konsensust lapse kunstlikult elushoidmise katkestamise küsimuses vanemate tahte vastaselt
Afiri ja Biddari vs Prantsusmaa, otsus avalduse vastuvõetavuse kohta 23.01.2018, avaldus nr 1828/18
Kaebajad on lahutatud, nad on 14-aastase tütre vanemad. Nende tütar oli alates 2017. aasta suvest koomas ning teda hoiti kunstlikult elus. Tütrel oli ulatuslik ajukahjustus. Arstide konsiilium soovitas katkestada kunstlik hingamine. Kaebajad ei nõustunud selle seisukohaga ning esitasid kaebuse vastavalt tervishoiu seadusele. Kaebuse läbivaatamisel jõudsid eksperdid eelnevaga sarnasele seisukohale, misjärel vaidlustasid kaebajad kohtu kaudu otsuse katkestada kunstlik hingamine. Kohtunik kaasas kolm eksperti. Eksperdid esitasid enda seisukoha kohtule 2017. aasta novembris. Ekspertide järelduse kohaselt oli meditsiiniliselt põhjendamatu jätkata kunstliku hingamise ja toitmisega. Kõrgemad kohtud ei muutnud esimese astme kohtu seisukohta. Kaebajate avaldus EIK-ile oli EIÕK artiklite 2, 6 lg 2, 8 ning 13 rikkumise tuvastamiseks.
Kaebajad väitsid, et Prantsusmaa seadustes ei olnud piisavalt reguleeritud olukord, kus alaealise isiku vanemad on vastu lapse kunstlikult elushoidmise katkestamisele. EIK sellega ei nõustunud ning märkis, et Prantsusmaa seaduste kohaselt ülemkohtu tõlgenduses pidi alaealist last raviv arst taotlema vanemate nõusolekut kunstlikult elushoidmise katkestamiseks, kuid samal ajal lähtuma lapse parimatest huvidest.
Kaebajad olid kogu aeg otsustusprotsessi kaasatud. Kuivõrd Euroopas ei ole konsensust analoogilistes asjades, siis ei ületanud Prantsusmaa hindamisruumi. Kuigi kaebajad ei nõustunud otsustusprotsessi tulemusega, järgiti seejuures artikli 2 nõudeid.
Kaebajatel oli võimalik arstide kollektiivne otsus vaidlustada ning lõpliku lahendini jõudmise ajal ei viidud lapse elushoidmise katkestamise otsust täide.
1.	Avaldus on mitte-vastuvõetav.
Kaugemasse minevikku jääva surmajuhtumi uurimisel on kiiruse nõue erinev
Milić jt vs Horvaatia, kohtuotsus 25.01.2018, avaldus nr 38766/15
Kaebajate lähisugulane suri 1995. aasta augustis Horvaatia armee sõjalise operatsiooni käigus. Kaebajate väite kohaselt tulistati lähisugulast tema kodumaja läheduses, kusjuures ta ei olnud relvastatud. Valitsuse vastuväite kohaselt avaldas lähisugulane sõjaväelastele relvastatud vastupanu. Surmajuhtumi uurimist alustati 2005. aasta septembris ning see lõpetati 2015. aastal ilma kellelegi süüdistust esitamata. Kaebajate esitatud kahju hüvitamise nõue jäi rahuldamata. Nende avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 2 rikkumise tuvastamiseks.
Jätkuvate rikkumiste korral algab isikut negatiivselt mõjutav olukord uuesti iga päev ning 6-kuuline kaebetähtaeg EIK-ile hakkab kulgema pärast sellise olukorra lõppemist. Eriti just uurimiskohustuse väidetavat rikkumist puudutavate asjade puhul tuleb kannatanutel ise tegutseda hoolsalt ning pöörduda EIK-i poole koheselt pärast seda, kui neile on saanud selgeks siseriikliku uurimise ebatõhus iseloom. Vägivaldse surmajuhtumi kaasustes on EIK seisukohal, et kaebajatel tuleb pöörduda EIK-i poole kuude, kuid minimaalselt paari aasta möödudes. Samas on kaebajatel põhjendatud oodata siseriikliku uurimise tulemusi eeldusel, et selline uurimine on käivitatud – see on ka EIÕK süsteemi efektiivsuse huvides.
Uurimine seiskus 2005. aastal ning kaebajad ei pöördunud EIK-i poole kaebusega. Sellele järgnenud perioodi osas oli avaldus mitte-vastuvõetav, sest kaebajatele pidi olema selge uurimise ebatõhus iseloom. 2015. aastal selgusid uued asjaolud, millest tulenes riigile kohustus alustada uurimist uuesti. Sellele järgnenud perioodi osas oli avaldus vastuvõetav.
Vägivaldse surmajuhtumi uurimine peab olema ennekõike adekvaatne – st suunatud faktiliste asjaolude tuvastamisele ja süüdlaste kindlakstegemisele ja vastutusele võtmisele. Teostada tuleb kõik mõistlikud uurimistoimingud. Järeldused peavad tuginema asjaolude põhjalikule, objektiivsele ja erapooletule analüüsile. Eriti hoolsalt tuleb uurida vägivaldset surmajuhtumit, mille on väidetavalt põhjustanud riigivõimu esindaja. Samas on EIK minevikku jäävate surmajuhtumite uurimise osas seisukohal, et siin on kiire menetluse standard erinev, sest ajafaktor ei ole enam oluline tõendite tagamiseks ja tunnistajate küsitlemiseks.
Pärast anonüümse informatsiooni saamist 2015. aastal kontrollisid uurijad seda informatsiooni niipalju kui võimalik. Kaebajad ei osundanud, milliseid täiendavaid toiminguid oleks tulnud läbi viia.
1.	Asjas ei olnud EIÕK artikli 2 rikkumist.
Politseinikule üksnes rahatrahvi määramine piinamise eest ei ole kooskõlas EIÕK põhimõtetega
Sidiropoulos ja Papakostas vs Kreeka, kohtuotsus 25.01.2018, avaldus nr 33349/10
Kumbki kaebaja peeti kinni seoses liiklusõigusrikkumisega 2002. aasta augustis. Politseijaoskonnas piinas neid politseinik C.E., sh kohaldas elektrišokki. Kehavigastused tuvastati arstitõendiga. Distsiplinaarmenetlus politseiniku suhtes lõpetati tõendite puudumise tõttu. 2011. aastal tunnistas kriminaalkohus politseiniku süüdi piinamises. 2014. aastal jättis teise astme kohus esimese astme lahendi muutmata, määras karistuseks 5-aastase vangistuse ning asendas selle rahatrahviga suuruses 5 eurot ühe päeva eest, mis tuleb tasuda 36 osamaksena 3 aasta kestel. 2010. aastal lahkus C.E. omal algatusel politseiteenistusest. Kaebajate avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses piinamisega, artikli 6 lg 1 rikkumise tuvastamiseks seoses ebamõistliku menetlusajaga ning artikli 13 rikkumise tuvastamiseks seoses tõhusa õiguskaitsevahendi puudumisega ebamõistliku menetlusaja vastu.
Siseriikliku kohtu seisukoha järgi oli politseiniku süütegu suunatud kaebajate moraalse eneseväärikuse vastu. Kohus ei võtnud arvesse raskendava asjaoluna, et üks kaebaja oli kõnealusel ajal alaealine. Politseinikule määratud karistus ei ole piisav heidutamaks teisi politseinikke panemast toime analoogilisi süütegusid. Distsiplinaarmenetlus lõppes politseinikule 100 euro rahatrahvi määramisega ning tal oli võimalik jääda edasi politseiteenistusse. Ta töötas politseinikuna edasi 8 aastat pärast kõnealuseid sündmusi. Teenistussuhte lõpetamisel premeeriti teda rahaliselt ja ülendati reservi kõrgemale auastmele. Distsiplinaarmenetlus ei olnud range ning ei omanud heidutavad mõju. Nende asjaolude koostoimes oli asjas artikli 3 rikkumine
Menetlus kestis ligikaudu 8 aastat kolmes kohtuastmes ning kaebajatel puudus tõhus õiguskaitsevahend. EIK toetub siin väljakujunenud kohtupraktikale Kreeka suhtes.
1.	EIÕK artiklite 3 ning 6 lg 1 (menetlusaeg) ja 13 rikkumine;
2.	Kummalegi kaebajale määras EIK mittevaralise kahju hüvitamiseks 26 000 eurot ning ühiselt kulude katteks 2 000 eurot.
Kuuajaline viibimine halbade tingimustega välismaalaste vastuvõtukeskuses Chiose saarel ei olnud ebainimlik
J.R. jt vs Kreeka, kohtuotsus 25.01.2018, avaldus nr 22696/16
Kolm kaebajat on Afganistani kodanikud (õde-vend ja õe sõber), kes peeti kinni 21.03.2016 pärast saabumist Kreeka Chiose saarele. Ühel kaebajal olid kaasas 4- ja 7-aastane laps. Nad peeti kinni ning paigutati vastuvõtukeskusesse, kuhu nad jäid ligikaudu 2 kuuks. Euroopa Liidu ja Türgi kokkuleppe (varjupaiga taotlejate tagasisaatmine Kreekast Türgisse) tagajärjena oli vastuvõtukeskus ülerahvastatud. Erinevate rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad on keskust külastanud ning teatanud ebapiisavast toidust, hügieenivõimaluste puudumisest, veekatkestustest ning ebapiisavast meditsiinilisest ja õigusabist. Kaebajate avaldus EIK-ile oli EIÕK artiklite 5 lg 1 (kinnipidamise tingimused ja kestus) ning lg 2 (kinnipidamise põhjuste mitteteatamine), 3 (kinnipidamistingimused) ning 34 (politsei kutsus kaebajad välja ja väidetavalt survestas neid avaldusest loobuma pärast seda, kui ametivõimudele sai teatavaks kaebajate pöördumine EIK-i) rikkumise tuvastamiseks.
Vastuvõtukeskus kujundati ümber avatud tüüpi kinnipidamisasutuseks. Enne ümberkujundamist viibisid kaebajad keskuses ligikaudu 1 kuu kestel ja tegemist oli vabaduse võtmisega. Seejärel said nad vabalt päevasel ajal keskusest lahkuda ning tegemist oli liikumisvabaduse piiranguga. Kaebajate kinnipidamiseks oli seaduslik alus – Euroopa Liidu ja Türgi kokkulepe. Kuu aega kestnud kinnipidamine ei ole liiga pikk tagamaks vajalike formaalsuste läbiviimist seoses varjupaiga taotlusega. Asjas ei olnud artikli 5 lg 1 rikkumist.
Kuigi kaebajad pidid olema teadlikud Kreekasse ebaseaduslikust sisenemisest, ei tarvitsenud nad teada seda, et nende õiguslikku seisundit reguleerib Euroopa Liidu ja Türgi kokkulepe, mis allkirjastati üks päev enne kaebajate kinnipidamist. Isegi kui neile teatati üldsõnaliselt nende kinnipidamise õiguslikust alusest, ei avatud neile piisavalt detailselt kokkuleppe üksikasju ja ei selgitatud õiguskaitsevahendeid. Seega oli asjas artikli 5 lg 2 rikkumine.
Kuigi Kreekat tabas kaebajate kinnipidamise ajal rändekriis ja ebaseaduslikult riiki sisenenud isikute arv kasvas hüppeliselt, ei vabanda see asjaolu artikli 3 nõuete mittejärgimist viimaste absoluutse iseloomu tõttu. Rahvusvaheliste organisatsioonide etteheited kinnipidamiskeskusele ei olnud sellised, mis puudutanuks kaebajaid vahetult – meditsiini- ja õigusabi ebapiisavus ning toidu ja joogivee halb kvaliteet. Kinnipidamise kestus oli lühiajaline. Seega ei ületatud minimaalset raskusastet artikli 3 tähenduses.
Kuigi ametivõimude otsene suhtlus EIK-ile avalduse esitanud isikuga avalduse pinnalt ei ole kohane, võeti kaebajatega ühendust faktiliste asjaolude täpsustamiseks valitsuse vastuse koostamise ajal. Puudus teave selle kohta, et kaebajaid oleks survestatud avaldusest loobuma.
1.	Asjas ei olnud EIÕK artiklite 3, 34 ning 5 lg 1 rikkumist;
2.	EIÕK artikli 5 lg 2 rikkumine;
3.	Igale kaebajale määras EIK mittevaralise kahju hüvitamiseks 620 eurot ning ühiselt kulude katteks 1 000 eurot.
Rahatrahv suuruses 20 miinimumpalka on raske sanktsioon
Krushev vs Bulgaaria, kohtuotsus 25.01.2018, avaldus nr 8389/10
Kaebaja tegutseb ehitusvaldkonnas. Riiklik ehitusjärelevalve andis kolm määrust, millega kaebajat trahviti omavoliliselt telekommunikatsiooni kaablite paigaldamise eest. Iga trahvi suurus oli ligikaudu 2 500 eurot. Kohtud keeldusid võtmast menetlusse kaebaja kaebusi seetõttu, et trahvisumma jäi alla seaduses määratletud miinimumsummat halduskohtumenetluse läbiviimiseks ettevõtjate suhtes. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 6 lg 1 rikkumise tuvastamiseks seoses kohtule juurdepääsuõiguse rikkumisega.
Kaebajale kohaldatud sanktsioonil oli nii heidutav kui karistuslik eesmärk. Kuigi kaebajale määratud trahvid jäid alla seaduses sätestatud miinimumsumma kaebuse esitamiseks, oli iga sanktsioon ligikaudu 20-kordne kuupalga miinimum. Seetõttu olid sanktsioonid rasked. Karistusliku sanktsiooni määramine täitevvõimu poolt on ainult siis kooskõlas EIÕK-ga, kui seda on võimalik vaidlustada sõltumatus kohtus. Kõnealusel ajal selline võimalus puudus. Kuigi piirang kohtule juurdepääsuks tühistati 2012. aasta oktoobris, ei olnud sellel tagasiulatuvat mõju. Seetõttu oli asjas kohtule juurdepääsuõiguse rikkumine.
Puudus põhjuslik seos väidetava varalise kahju ja rikkumise vahel.
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 4 000 eurot ning 1 355 eurot kulude katteks.
EIÕK artikkel 6 lg 2 – süütuse presumptsioon
Süütuse presumptsiooniga ei ole vastuolus paralleelselt kriminaal- ja distsiplinaarmenetluse läbiviimine
Güc vs Türgi, kohtuotsus 23.01.2018, avaldus nr 15374/11
Kaebaja töötas hooldajana haridusasutuses ning vallandati töölt 2006. aastal seoses väidetavalt 9-aastase koolitüdruku ahistamisega. 2008. aastal mõisteti ta seksuaalse ahistamise süüdistuses õigeks. Paralleelselt oli kaebaja vaidlustanud enda vallandamise. Ülemkohus jättis viimase kohtuinstantsina tema kaebuse rahuldamata, kusjuures kohtulahendis ei mainitud õigeksmõistmise fakti. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 6 lg 2 rikkumise tuvastamiseks seoses haldusmenetluses esitatud põhjendustega tema vallandamiseks.
Süütuse presumptsiooni rikkumine on see, kui ametiisik või kohtulahend annab enne isiku lõplikku süüditunnistamist mõista, et isik on süüdi õigusrikkumises. Põhimõtteline erinevus on ühelt poolt kellegi suhtes esitatud kahtlustusele viitamises ning teiselt poolt selges seisukohas, et isik on kuriteos süüdi. Süütuse presumptsiooni rikkumine sõltub ka sõnakasutuse kontekstist. Süütuse presumptsiooni põhimõte ei välista võimalust viia isiku suhtes läbi distsiplinaarmenetlus ajal, millal tema suhtes toimub paralleelselt kriminaalmenetlus. Kui aga distsiplinaarmenetluses tehtud otsus sisaldab seisukohta, et isik on süüdi kriminaalkuriteos enne vastavasisulise lahendi jõustumist, siis on tegemist artikli 6 lg 2 rikkumisega.
Käesolevas asjas vallandati kaebaja “häbiväärse” käitumise eest ning asjaolude kirjelduses viidati alaealise ahistamisele. Distsiplinaarmenetluses viidi läbi asjaolude sõltumatu uurimine ning lõppraportis ei kasutatud kriminaalõiguslikku terminit “seksuaalne ahistamine”. Kuigi halduskohus toetus enda lahendis ka kriminaaluurimise käigus antud naaberkooli juhataja ütlustele, ei anna see asjaolu iseenesest alust tuvastada artikli 6 lg 2 rikkumine. Halduskohus ei võtnud ka seisukohta, kas kaebaja on süüdi kriminaalkuriteos.
1.	Asjas ei olnud EIÕK artikli 6 lg 2 rikkumist.
Distsiplinaarmenetlus ei tohi olla suunatud kriminaalõigusliku süü tuvastamisele
Seven vs Türgi, kohtuotsus 23.01.2018, avaldus nr 60392/08
Kaebaja töötas politseinikuna. Tema vastu esitati 2002. aastal vägistamise ja võimu kuritarvitamise süüdistus, paralleelselt käivitusid kriminaal- ja distsiplinaarmenetlused.  2005. aastal mõistis kohus ta õigeks. Selleks ajaks oli ta distsiplinaarmenetluses politseiametist vabastatud. Ülemkohus ei tühistanud vabastamist. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 6 lg 2 rikkumise tuvastamiseks seoses halduskohtute keeldumisega tühistada ametist vabastamine pärast õigeksmõistmist.
Süütuse presumptsiooni rikkumine oli käesolevas asjas kahes aspektis. Esiteks seetõttu, et distsiplinaarmenetluse eesmärk oli teha kindlaks, kas kaebaja on pannud toime vägistamise. Kriminaalõigusliku süü tuvastamine peab jääma üksnes kriminaalmenetluse raamidesse. Teiseks seetõttu, et haldusmenetluses ei selgitanud ülemkohus, miks ta jättis muutmata madalamate astmete kohtulahendid pärast kaebaja õigeksmõistmist kriminaalmenetluses. Kaebaja viitas selgelt enda õigeksmõistmise asjaolule. Sellises olukorras jäi kaebaja olukorda, kus tema suhtes oli jõustunud kaks vastandliku sisuga kohtulahendit.
1.	EIÕK artikli 6 lg 2 rikkumine;
2.	Rikkumise tuvastamine oli piisav õiglane hüvitis mittevaralise kahju eest, kulude katteks määras EIK 2 850 eurot.
EIÕK artikkel 6 lg 3 – menetluslikud garantiid kriminaalasjades
Mida kaalukam on kohtuistungilt puudunud tunnistaja ütluste kaal, seda tugevamad peavad olema kaitseõigust tasakaalustavad meetmed
Kuchta vs Poola, kohtuotsus 23.01.2018, avaldus nr 58683/08
Kaebaja tunnistati süüdi pettuses. Kohtuistungil ei olnud tema kaitsjal võimalik esitada küsimusi ühele kaaskohtualusele, kelle ütlused olid kaebaja arvates peamine tõend tema süüditunnistamiseks. Seetõttu esitas ta avalduse EIK-ile EIÕK artikli 6 lg-te 1 ja 3 “d” rikkumise tuvastamiseks.
EIK-i pädevuses on tuvastada, kas kriminaalmenetlus tervikuna vastas õiglase õigusemõistmise põhimõttele. Seejuures tuleb võtta arvesse ka avalikku huvi, samuti kannatanute ja tunnistajate õigusi. Kohtualusel ei ole absoluutset õigust küsitleda prokuratuuri tunnistajaid, kuid selle õiguse piiramine ei tohi tuua kaasa kaitseõiguse pöördumatut kitsendamist. Igal juhul peab kohtualusel olema võimalik küsitleda tunnistajaid kas tunnistuse andmise ajal või hilisemalt.
EIK-i kohtupraktika kohaselt tuleb kohaldada kolme kriteeriumi otsustamaks, kas kohtusse mitteilmunud tunnistaja ütlusi, keda ei olnud võimalik kohtuistungil küsitleda, saab kasutada tõendina isiku süüditunnistamiseks. Esiteks mitteilmumise põhjused, teiseks tunnistuse kaal ning kolmandaks tasakaalustavate meetmete kohaldamine. Mida kaalukam on tunnistus, seda tugevamad peavad olema tasakaalustavad meetmed.
Kaaskohtualune oli andnud kahel korral ütlusi kohtueelsel uurimisel, kuid kohtuistungil ta ei osalenud. Isegi kui ta oleks ilmunud, võinuks ta keelduda ütluste andmisest vaikimisõiguse tõttu.
Käesolevas asjas rõhutas EIK asjaolu, et tunnistajat ei olnud kordagi üle kuulanud eeluurimiskohtunik, vaid ta andis ütlusi üksnes uurijatele. EIK toetus puudunud tunnistaja ütluste kaalu hindamisel siseriiklike kohtute seisukohale tunnistuse tähtsuse kohta. Kuigi käesolevas asjas viitasid kohtud sellele, et lähtusid süüküsimuse otsustamisel kõigist tõenditest, oli EIK-i meelest selge, et kõnealused ütlused olid siiski otsustavad, sest tunnistaja oli sündmuse ainus pealtnägija. Seega tuli lahendada tasakaalustavate meetmete küsimus. Seejuures tuleb lähtuda viisist, kuidas kriminaalkohus käsitles kõnealust tõendit, teiste tõendite käsitlemisest, ning kas ja kuidas kohaldati menetluslikke meetmeid tasakaalustamiseks. Kohtumenetluses ei hinnatud võtmetunnistaja usaldusväärsust ning ei käsitletud tema ütluste kaalu võrreldes teiste tõenditega.
1.	EIÕK artikli 6 lg-te 1 ja 3 “d” rikkumine;
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 2 000 eurot ning kulude katteks 600 eurot.
Kaitsjale juurdepääsu keelamine kohtueelses menetluses on iseenesest kaitseõiguse rikkumine
Izzet Celik vs Türgi, kohtuotsus 23.01.2018, avaldus nr 15185/05
Kaebaja peeti kinni 1998. aastal kahtlustatuna kuulumises ebaseaduslikku organisatsiooni. Ta tunnistati 2002. aastal süüdi ning teda karistati 30-aastase vangistusega. Tema avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 6 lg 1 rikkumise tuvastamiseks erinevates aspektides (ebamõistlik menetlusaeg, julgeolekukohtu sõltumatuse puutumine) ning artikli 6 lg 3 “c” rikkumise tuvastamiseks seoses kaitsja puudumisega kohtueelsel uurimisel.
Julgeolekukohtu koosseisus oli ainult üks sõjaväelane, kes osales kohtumenetluse alguses paaril istungil ning seejärel ei kuulunud kohtu koosseisu ühtegi sõjaväelast. Kohtumenetluses tagati võistlev menetlus. Seega ei rikutud kohtu sõltumatuse põhimõtet.
Kaitsjale juurdepääsu mittevõimaldamine julgeolekukohtule alluvates asjades oli süsteemne probleem Türgi õigussüsteemis. Puudus vajadus detailsemalt asjaolusid analüüsida. EIK osundas siiski, et kohus toetus kohtueelsel uurimisel antud ütlustele kaebaja süüditunnistamisel.
Kõige kohasem hüvitis oleks uus kohtumenetlus.
1.	Asjas ei olnud EIÕK artikli 6 lg 1 rikkumist seoses Istanbuli Julgeolekukohtu sõltumatuse puudumisega;
2.	EIÕK artikli 6 lg 3 “c” rikkumine koosmõjus lg-ga 1 seoses kaitsja puudumisega kohtueelsel uurimisel;
3.	Rikkumise tuvastamine oli piisav õiglane hüvitis, kulude katteks määras EIK 1 000 eurot.
Isiku varasem koostöö meediaga ei anna alust eeldada tema jätkuvat soovi enda eraelu kajastamiseks
Faludy-Kovács vs Ungari, kohtuotsus 23.01.2018, avaldus nr 20487/13
Kaebaja on Ungari tuntud luuletaja György Faludy lesk. Ta esitas kahjunõude ajalehe vastu, mis avaldas 2008. aastal artikli pealkirjaga “Faludy mälestusest üleastumine. Lesk teeb kõik endast oleneva tähelepanu nimel.”. Kohtud ei rahuldanud kahjunõuet põhjendusega, et artikli pealkiri oli väärtushinnang ning mitte faktiväide. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 8 rikkumise tuvastamiseks.
Reputatsioon on artikli 8 kaitsealas. Rikkumisega, st ebaproportsionaalse sekkumisega isiku eraellu on tegemist siis, kui rünnak isiku reputatsiooni vastu ületab teatud raskusastme ning tekitab eelarvamusi. Isik ei saa väita eraelu rikkumist siis, kui tema suhtes kasutatud väljendid on tema enda käitumise tagajärg, nt seoses õigusrikkumisega. Sõnavabadus ning õigus eraelu puutumatusele on võrdse kaaluga. Nende põhiõiguste tasakaalustamisel tuleb kohaldada EIK-i kohtupraktikast tulenevaid kriteeriume: avalik huvi, isiku tuntus, uudise sisu, isikute eelnev käitumine, uudise tagajärjed ning informatsiooni saamise asjaolud.
Kaebaja kui tuntud luuletaja lesk oli avalikkusele tuntud, mistõttu tema kriitikataluvus pidi olema kõrgem. Kuigi kaebaja oli varem teinud koostööd meediaga enda eraelu kajastamisel, ei saa siit automaatselt tuletada tema jätkuvat valmisolekut enda eraelu kajastamiseks.
Kaebaja suhtes kasutatud väljendid olid ajakirjaniku tõlgendus tema käitumise kohta. Artikli pealkirja eesmärk oli tekitada avalikku huvi, kuid artiklis ei olnud iseenesest alusetuid väiteid. EIK nõustus siseriiklike kohtute järeldusega, et artikkel ei saanud tekitada kaebaja suhtes olulisel määral negatiivseid eelarvamusi. Kaebaja oli ise intervjuuga nõustunud rahuldamaks teatud lugejate uudishimu.
Seega saavutati siseriiklikus menetluses õiglane tasakaal erinevate põhiõiguste vahel.
1.	Asjas ei olnud EIÕK artikli 8 rikkumist.
Mobiiltelefoni rakendus hääletussedelitega seotud rikkumiste tuvastamiseks ei rikkunud kellegi õigusi
Magyar Kétfarkú Kutya Párt vs Ungari, kohtuotsus 23.01.2018, avaldus nr 201/17
Kaebaja on Ungaris tegutsev poliitiline erakond. Kaebaja arendas välja mobiiltelefoni rakenduse, mis võimaldas 2016. aasta referendumil seoses Euroopa Liidu immigratsioonipoliitikaga tuvastada kehtetuid sedeleid. Kohus tunnistas sellise rakenduse seadusevastaseks ning määras kaebajale rahatrahvi. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 10 rikkumise tuvastamiseks.
Kohtulahendis on viited Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee soovitustele Interneti vabaduse tagamise küsimuses.
Artikkel 10 tagab õiguse jagada avalikkusega olulist informatsiooni. Sh on artikli 10 kaitsealas informatsiooni esitamise viis. Kaebaja väljatöötatud rakendus täitis eesmärki avalikkusele olulise informatsiooni edastamiseks.
EIK ei võtnud seisukohta, kas Riikliku Valimiskomisjoni soovitused rakenduse õigusvastasuse kohta olid piirangu seaduslikuks aluseks, sest igal juhul oli tegemist artikli 10 rikkumisega järgnevatel põhjustel. EIÕK artikli 10 lg-s 2 toodud alused sõnavabaduse piiramiseks on lõplik loetelu ning neid tuleb tõlgendada kitsalt. EIK-i kohtupraktika sõnavabaduse piirangu legitiimse eesmärgi kindlakstegemiseks on väljakujunenud.
Rakenduse kaudu tehtud fotod ei võimaldanud tuvastada hääletaja isikut, mistõttu hääletamise saladus oli tagatud. Valitsus ei näidanud, kuidas sai kõnealune rakendus riivata kolmandate isikute õigusi. Seega ei olnud kaebaja sõnavabaduse piiramisel legitiimset eesmärki.
2.	Varalise kahju hüvitamiseks määras EIK 330 eurot ning kulude katteks 3 000 eurot.
Noomitus advokaadile ei ole raske sanktsioon
Szpiner vs Prantsusmaa, otsus avalduse vastuvõetavuse kohta 19.12.2017 , avaldus nr 2316/15
Kaebaja on advokaat, kes esindas kuritegeliku rühmituse üle toimunud kohtumenetluses ohvri perekonda. Kohtumenetluses esindas süüdistust prokurör B. Kaebaja avaldas vahetult pärast kohtumenetlust artikli, milles viitas asjaolule, et prokurör B. isa tegi koostööd natsidega. Prokurör B.-d nimetas kaebaja geneetiliseks reeturiks. Kaebaja vastu viidi läbi distsiplinaarmenetlus, mille tulemusena kohaldati talle hoiatust. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 10 rikkumise tuvastamiseks.
Kaebaja sõnavabadusse sekkumiseks oli õiguslik alus ning legitiimne eesmärk – s.o teiste isikute reputatsiooni kaitse. Kaebaja väljend oli hinnang ning mitte faktiväide.
Siiski puudus kaebaja esitatud hinnangul igasugune faktiline alus. Tema seisukoht jõudis meedia vahendusel paljudeni. Advokatuuri esimees palus kaebajal paluda vabandust, kuid kaebaja keeldus. Seejärel algatati distsiplinaarmenetlus. EIK viitas kahele asjaolule: esiteks, kaebaja sõnakasutus toimus väljaspool kohtusaali; teiseks, tema eesmärk ei olnud teostada kannatanute kaitset ega teavitada avalikkust kohtupidamisega seotud probleemidest. Kaebajale kohaldatud sanktsioon ei olnud raske.
Streigiteate kleepimise eest hoone välisseinale sanktsiooni kohaldamine ei ole vajalik demokraatlikus ühiskonnas
Akarsubasi ja Alcicek vs Türgi, kohtuotsus 23.01.2018, avaldus nr 19620/12
Kaebajad on tsiviilteenistuses ning kohaliku haridus-ja teadustöötajate ametiühingu liikmed. Neile määrati rahatrahv selle eest, et nad riputasid üldhariduskooli välisseinale teate “töökoht streigib” üleriiklikul mobilisatsioonipäeval. Kaebajate avaldus EIK-ile oli EIÕK artikli 11 rikkumise tuvastamiseks.
Streigiteate kleepimine hoone välisseinale oli siseriikliku seaduse kohaselt keelatud. EIK nõustus, et keelul oli legitiimne eesmärk – s.o teiste isikute õiguste kaitse. Kaebajad olid osalenud meeleavaldusel, mis möödus rahumeelselt. Seinale kleebitud teade ei sisaldanud midagi õigusvastast. Asja lahendanud kohtunik ei selgitanud välja erinevaid huve ning ei tasakaalustanud neid. Kaebajatele kohaldatud sanktsioon on heidutava iseloomuga, mis ei ole vajalik demokraatlikus ühiskonnas.
1.	EIÕK artikli 11 rikkumine;
2.	Rikkumise tuvastamine on piisav õiglane hüvitis mittevaralise kahju eest, varalise kahju hüvitamiseks määras EIK vastavalt 200 eurot ning 60 eurot.
EIK võib aktsepteerida valitsuse deklaratsiooni isegi siis, kui kaebaja sellega ei nõustu
Mitzinger vs Saksamaa, kohtuotsus (õiglane hüvitis) 25.01.2018, avaldus nr 29762/10
09.02.2017 kohtulahendis tuvastas EIK EIÕK artikli 14 (diskrimineerimise keelamine) rikkumise koosmõjus artikliga 8 põhjusel, et kaebajal kui väljaspool abielu sündinud lapsel ei olnud võimalik panna maksma enda õiguseid pärimisprotsessis. Käesolevas lahendis otsustas EIK õiglase hüvitise küsimuse. Valitsus esitas ühepoolse deklaratsiooni, milles pakkus varalise ja mittevaralise kahju hüvitamiseks 6 100 eurot, ning palus eemaldada avalduse kohtuasjade nimekirjast.
Kaebaja ei nõustunud valitsuse deklaratsioonis pakutud hüvitisega.
EIK-il on pädevus aktsepteerida valitsuse deklaratsiooni isegi siis, kui kaebaja sellega ei nõustu. Valitsus lähtus kahjusumma arvestamisel kaebaja enda väljapakutud metoodikast. Seega võttis valitsus kaebaja nõutud kahjusumma omaks ning puudus alus mitte menetlust lõpetada.
1.	Eemaldada avalduse kohtuasjade nimekirjast.
Kaebaja surmast EIK-ile mitteteatamine ei välista hüvitise määramist revisjoni kaudu pärijatele
Zherdev vs Ukraina, kohtuotsus (revisjon)  25.01.2018, avaldus nr 34015/07
27.04.2017 kohtulahendis tuvastas EIK EIÕK artiklite 3 ja 5 lg-te 1 ja 3 rikkumise ning määras kaebajale mittevaralise kahju hüvitamiseks 8 000 eurot ning 2 150 eurot kulude katteks. 11.07.2017 teatas kaebaja esindaja EIK-ile kaebaja surmast 15.06.2016 ning palus määrata hüvitis kaebaja pärijatele (vanematele).
Kuigi valitsus märkis, et kaebaja vanemad ei olnud teavitanud ei EIK-i ega kaebaja esindajat kaebaja surmast, oli valitsuse arvates taotluse rahuldamine EIK-i diskretsioonis. EIK-i arvates puudus alus avaldust mitte rahuldada.
1.	Määrata mittevaralise kahju hüvitis 8 000 eurot ning kulude hüvitis 2 150 eurot kaebaja pärijatele ühiselt.
Sissenõutav rahasumma on vara EIÕK tähenduses
Chorbov vs Bulgaaria, kohtuotsus 25.01.2018, avaldus nr 39942/13
Kaebaja esindas Bulgaaria põllumajandus- ja metsaministeeriumi menetluses Rahvusvahelises Arbitraažikohtus Pariisis 2005. aastal. Tema väite kohaselt ei tasunud ministeerium tema töö eest kogumahus. Kaebaja saavutas täitedokumendi 2006. aastal ning palus ministeeriumilt 2011. ning 2013. aastatel tasu väljamaksmist. Vastukäiguna esitas ministeerium kaebaja vastu nõude seoses enda ülesannete täitmata jätmisega. Ministeeriumi nõue jäi rahuldamata, kuid kaebajalt mõisteti välja väikeses summas rahatrahv. Kaebaja avaldus EIK-ile oli EIÕK 1.protokolli artikli 1 ning artikli 13 rikkumise tuvastamiseks.
Sissenõutav rahaline nõue on vara EIÕK tähenduses.
Ministeerium ei vaidlustanud kaebajalt saadud nõuet pärast selle saamist. Kuivõrd siseriiklik kohus jättis rahuldamata ministeeriumi kaebuse kaebaja vastu seoses lepingu väidetavalt ebakohase täitmisega, oli kaebajal täidetav nõue ministeeriumi vastu. Kaebaja tegi kõik endast oleneva nõude maksmapanekuks. Valitsus ei osundanud ühelegi õiguskaitsevahendile, mida kaebaja oleks veel saanud kasutada.
EIK rahuldas varalise kahju hüvitise nõude üksnes lepingust tuleneva välja maksmata summa ulatuses. Kuigi kaebaja palus välja mõista ka leppetrahvi, ei olnud ta sellekohast nõuet ministeeriumile esitanud.
1.	EIÕK 1.protokolli artikli 1 ning artikli 13 koosmõjus 1.protokolli artikliga 1 rikkumine;
2.	Varalise kahju hüvitamiseks määras EIK 15 000 eurot, mittevaralise kahju hüvitamiseks 2 000 eurot ning 1 260 eurot kulude katteks.

matches: kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus


Välisõhku väljutatava süsinikdioksiidi heite arvutusliku määramise meetodid – Riigi Teataja
Välisõhku väljutatava süsinikdioksiidi heite arvutusliku määramise meetodid
Välisõhku väljutatava süsinikdioksiidi heite arvutusliku määramise meetodid - sisukord
§ 2 Süsinikdioksiidi heite määramine kütuse põletamisel
§ 3 Kütusekulu ümberarvutamine
§ 4 Vedelate ja tahkete kütuste süsiniku eriheite arvutamine
§ 5 Eesti põlevkivi süsiniku eriheite arvutamine
§ 6 Maagaasi süsiniku eriheite arvutamine
§ 7 Kütuste süsiniku eriheited
§ 8 Kütuste oksüdatsioonikoefitsiendid
§ 9 Tegeliku süsinikuheite ja tekkiva süsinikdioksiidi heite arvutamine
§ 10 Süsinikdioksiidi heite määramine tööstuses
RT I, 29.12.2016, 63
Välisõhku väljutatava süsinikdioksiidi heite arvutusliku määramise meetodid1
Vastu võetud 27.12.2016 nr 86
Määrusega sätestatakse energeetika- ja tööstusallikatest välisõhku väljutatava süsinikdioksiidi (edaspidi CO2) heite arvutusliku määramise meetodid.
§ 2. Süsinikdioksiidi heite määramine kütuse põletamisel
Süsinikdioksiidi heide (edaspidi CO2-heide), mis väljutatakse välisõhku erikütuste põlemisel energia tootmiseks, määratakse järgmiselt:
1) arvutatakse kütusekulu;
2) kütusekulu arvutatakse ümber ühtsesse mõõtsüsteemi energiaühikule;
3) arvutatakse või leitakse vastava kütuse jaoks määruse lisas 2 esitatud süsiniku eriheide kütuse süsinikusisalduse järgi;
4) määratakse kütuse oksüdatsioonikoefitsient ja arvutatakse kütuse süsinikuheide;
5) arvutatakse kütuse süsinikuheite alusel välisõhku väljutatav CO2-heide.
§ 3. Kütusekulu ümberarvutamine
Kütusekulu arvutatakse ümber teradžaulidesse (TJ), kasutades määruse lisas 1 esitatud energiaühikute ümberarvutuse vahekordi ja järgmist valemit:
B1 = B × Qri × n, kus
B1 – ümberarvutatud kütusekulu (TJ);
B – kütusekulu (kg);
Qri – kütuse kütteväärtus, MJ/kg;
n – suhtarv määruse lisast 1.
§ 4. Vedelate ja tahkete kütuste süsiniku eriheite arvutamine
Süsiniku eriheide (qc) arvutatakse vedelate ja tahkete kütuste, välja arvatud põlevkivi, süsinikusisalduse järgi, kasutades järgmist valemit:
qc = 10 × Cri / Qri , tC/TJ, kus
Cri – kütuse süsinikusisaldus, %.
§ 5. Eesti põlevkivi süsiniku eriheite arvutamine
Elektrijaamades Eesti põlevkivi põletamisel ja põlevkivituha ladestamisel tuhaväljadele arvutatakse süsiniku eriheide, kasutades järgmist valemit:
qcpõlevkivi = 10 [Crpõlevkivi + k(CO2)rM × 0,273] / Qrpõlevkivi, tC/TJ, kus
Qrpõlevkivi – põlevkivi kütteväärtus, MJ/kg;
Crpõlevkivi – põlevkivi süsinikusisaldus, %;
(CO2)rM – põlevkivi mineraalse süsinikdioksiidi sisaldus, %;
k – põlevkivi karbonaatide lagunemisastet põlevkivi põletamisel kateldes (kCO2) ja tuhaväljadel CO2 tagasisidumist (ksidumata) arvestavate tegurite korrutis (põlevkivi tolmpõletamisel k = 0,64, põlevkivi keevkihtpõletamisel k = 0,40).
§ 6. Maagaasi süsiniku eriheite arvutamine
Maagaasi iseloomustavate näitajatena kasutatakse selle koostist (gaaside CH4, C2H6, C3H8, C4H10, C5H12, CO2, CO mahu%), kütteväärtust (kcal/m3, kJ/m3, MJ/m3) ja tihedust (kg/m3) standardtingimustel (T = 293,15 K, p = 101,3 kPa). Maagaasi süsiniku eriheide arvutatakse, kasutades järgmist valemit:
qcmaagaas = 10 (0,749 CH4 + 0,799 C2H6 + 0,817 C3H8 + 0,827 C4H10 + 0,832 C5H12 + 0,273 CO2 + 0,429 CO) / Qrmaagaas, tC/TJ, kus
Qrmaagaas = Qmaagaas / ρmaagaas, MJ/kg, kus
Qmaagaas – maagaasi kütteväärtus standardtingimustel (T = 293,15 K, p = 101,3 kPa), MJ/m3;
ρmaagaas – maagaasi tihedus standardtingimustel (T = 293,15 K, p = 101,3 kPa), kg/m3.
§ 7. Kütuste süsiniku eriheited
Kütuste süsiniku eriheited on esitatud määruse lisas 2.
§ 8. Kütuste oksüdatsioonikoefitsiendid
Kütuste, välja arvatud biokütuste ja biomassi, oksüdatsioonikoefitsient on 1.
§ 9. Tegeliku süsinikuheite ja tekkiva süsinikdioksiidi heite arvutamine
(1) Korrutades põletatud kütuse tegeliku süsinikukoguse kütuse oksüdatsioonikoefitsiendiga, arvutatakse tegelik süsinikuheide (Mc) gigagrammides (GgC), kasutades järgmist valemit:
Mc = 10–3 × B1 × qc × Kc, kus
B1 – kütusekulu (TJ);
qc – süsiniku eriheide (tC/TJ);
Kc – oksüdatsioonikoefitsient.
(2) Eri kütuseliigi põlemisel välisõhku väljutatav CO2-heide (MCO2) arvutatakse gigagrammides (GgCO2), kasutades järgmist valemit:
MCO2 = Mc × 3,664, kus
Mc – süsinikuheide (GgC).
(3) Summeerides kõigist põletatud kütuseliikidest väljutatud CO2-heited, leitakse välisõhku väljutatava CO2 summaarne heide.
(4) Kütuste põletamisel tekkiva CO2-heite arvutamise näide on esitatud määruse lisas 3.
§ 10. Süsinikdioksiidi heite määramine tööstuses
(1) Tsemendi ja klinkri tootmisel arvutatakse välisõhku väljutatav CO2-heide gigagrammides (GgCO2), kasutades järgmist valemit:
MCO2 = 10–3 × T × qCO2, kus
T – klinkritoodang (t);
qCO2 – CO2 eriheide (tCO2/t klinkri kohta). CO2 eriheite määramisel arvestatakse otseste mõõtmiste alusel saadud CaO ja MgO keskmist sisaldust klinkris ning kõrvaldatud ahjutolmu kogust ja selle kaltsineerimisastet.
(2) Keraamiliste telliste tootmisel lubjakivipulbri kasutamisest põhjustatud CO2-heide arvutatakse Euroopa Komisjoni otsuse (EÜ) nr 2004/156, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt kasvuhoonegaaside heiteseire ja aruandluse suunised (EÜT L 59, 26.02.2004, lk 1–74), lisas X esitatud meetodi alusel.
(3) Lubjatootmisel tekkiva CO2-heite leidmiseks kasutatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 esitatud valemit. CO2 eriheide lubjatootmisel on:
qCO2 = CO2 / CaO = 0,7857 tCO2/t lubja kohta.
(4) Tööstusharudes, kus CO2 väljutatakse välisõhku mitteenergeetiliste protsesside tagajärjel, arvutatakse CO2-heide gigagrammides (GgCO2) järgmist valemit kasutades:
MCO2 = 10–3 × T × CaOT × qCO2, kus
T – materjali lõpptoodang (t);
CaOT – CaO sisaldus lõpptoodangus (%);
qCO2 – CO2 eriheide (tCO2/t toodangu kohta).
1 Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ kasvuhoonegaaside lubatud heitkogustega kauplemise skeemi kohta (Euroopa Liidu Teataja L 275, 25/10/2003, lk 32–46).
Lisa 1 Energiaühikute ümberarvutamise vahekorrad
Lisa 2 Kütuste süsiniku eriheited
Lisa 3 Energeetikas tekkiva CO2-heite arvutamise näide