Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus
Vastu võetud 16.09.2009
Vabariigi Presidendi 2. oktoobri 2009. a otsusega nr 529
I. Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduses (RT I 2005, 70, 540; 2009, 3, 15) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Käesolev seadus reguleerib taimesordi (edaspidi sort) registreerimist, sordi sordilehte ja kaitse alla võtmist, kaitsealuse sordi omaniku õigusi, seemne, taimse paljundusmaterjali (edaspidi paljundusmaterjal) ning kultiveerimismaterjali ja geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja paljundusmaterjali turustamisotstarbelist tootmist, sealhulgas pakendamist, turustamist ja Eestisse toimetamist, riiklikku järelevalvet ning vastutust käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete rikkumise eest.»;
« (1) Paljundusmaterjal käesoleva seaduse tähenduses on seemnekartul ning aiakultuuri puhul puuvilja-, marja-, dekoratiiv- ja köögiviljakultuuri taimeliigi istutusmaterjal, milleks on istutamiseks või ümberistutamiseks ettenähtud taim või taimeosa ja taimeliigi paljundamiseks või istutusmaterjali tootmiseks kasutatav taimne materjal, sealhulgas pookealus ja seeme, välja arvatud köögiviljakultuuri seeme.»
§ 3. Seadust täiendatakse §-ga 61 järgmises sõnastuses:
« § 61. Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sort
(4) Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja paljundusmaterjali nõuded kasutusviisi alusel taimeliigi või -liikide grupi kaupa kehtestab põllumajandusminister.»
§ 4. Paragrahvi 14 lõiget 1 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses:
«Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi sordinime ettepanek võib sisaldada mitut selle sordi ajalooliselt tuntud sordinime.»
§ 5. Paragrahvi 17 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi ja köögiviljakultuuri sordi, mille seemet soovitakse turustada üksnes standardseemnena, registreerimiskatsed võib teha taotleja käesoleva paragrahvi lõigetes 2–4 sätestatud korras.»
§ 6. Paragrahvi 21 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi sordinimeks võib registripidaja kinnitada mitu ajalooliselt tuntud sordinime.»
§ 7. Paragrahvi 24 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks.
« (11) Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi sordilehte võtmine on menetlus, mille käigus tehakse kindlaks sordi vastavus käesoleva seaduse §-s 10 sätestatud nõuetele.»;
2) lõike 4 teist lauset täiendatakse pärast sõna «sort» sõnadega «ja geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sort».
§ 9. Paragrahvi 26:
« (5) Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sort võetakse sordilehte, kui see vastab käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 3 sätestatud nõuetele ning kui seda sorti on Eestis ajalooliselt kasvatatud ja see on siin kohanenud.»;
§ 10. Paragrahvi 28 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Majanduskatsete tulemused kajastatakse aruandes, mis esitatakse registripidajale.
(7) Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi sordilehte võtmise korra, sealhulgas taotlusel esitatavad andmed, taotluse vormi ja taotlusele lisatavate dokumentide loetelu kehtestab põllumajandusminister.»
§ 11. Paragrahvi 29:
«Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sorti säilitatakse selle sordi päritolupiirkonnas.»;
2) lõike 3 esimeses lauses asendatakse sõnad «katse tegemiseks või standardproovi uuendamiseks» sõnadega «standardproovi võtmiseks või uuendamiseks»;
3) lõikes 4 asendatakse sõnad «tunnuste miinimumnõuded» sõnadega «kontrollimisel minimaalselt hõlmatavad tunnused».
§ 12. Paragrahvi 30 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «§ 28 lõikes 3» tekstiosaga «§ 28 lõikes 5».
§ 13. Paragrahvi 35 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Kui kaitsealuse sordi omanikul ei ole olnud võimalust kasutada oma õigusi kaitsealuse sordi seemne ja paljundusmaterjali suhtes, kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1–5 sätestatut koristatud taimse materjali suhtes, mis on toodetud kaitsealuse sordi seemet või paljundusmaterjali kasutades.»
§ 14. Paragrahvi 62 lõiget 1 täiendatakse pärast tekstiosa «viisil,» tekstiosaga «kasvatamine,».
§ 15. Paragrahvis 63 asendatakse sõnad «või turustamisega» tekstiosaga «, turustamise või importimisega».
§ 16. Paragrahvi 65 lõiget 7 täiendatakse pärast sõna «paljundusmaterjali» sõnadega «ning geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja paljundusmaterjali».
§ 17. Seadust täiendatakse §-ga 761 järgmises sõnastuses:
« § 761. Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja paljundusmaterjali tootmine
(4) Tootja või tarnija sertifitseerib geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja seemnekartuli rahvusvaheliste nõuete kohaselt. Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja seemnekartuli sertifitseerimise nõuetekohasuse tagamiseks tehakse põldtunnustamine ning korraldatakse proovide analüüsimine ja järelkontrolli põldkatsed.»
§ 18. Paragrahvi 77 lõike 4 teist lauset täiendatakse pärast sõna «Seemne» sõnadega «ja seemnekartuli».
§ 19. Paragrahvi 92 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kui seemneproovi võtja volitusega seotud tegevus ei ole nõuetekohane, on Taimetoodangu Inspektsioonil õigus:
2) peatada volitus ja anda seemneproovi võtjale tähtaeg puuduse kõrvaldamiseks. Kui tähtpäevaks puudust ei kõrvaldata või kui puudust ei ole võimalik kõrvaldada, võtab Taimetoodangu Inspektsioon volituse tagasi ja lõpetab ühepoolselt halduslepingu.»
§ 20. Paragrahvi 101 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Seemne, seemnekartuli ja geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja seemnekartuli pakendamise ja müügipakendi sulgemise nõuded ning seemne, seemnekartuli ja geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja seemnekartuli müügipakendi ning aiakultuuride seemne partii ja paljundusmaterjali märgistamise nõuded, sertifitseerimist või kontrollimist tõendavate dokumentide väljaandmise korra ning etikettide sisu ja vormi nõuded taimeliigi või -liikide grupi kaupa kehtestab põllumajandusminister.»
§ 21. Paragrahvi 104:
« (31) Turustatav geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seeme ja paljundusmaterjal peavad vastama käesoleva seaduse § 61 lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõuetele.»;
« (4) Seemne ja paljundusmaterjali ning geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud seemne ja paljundusmaterjali turustamise nõuded kehtestab põllumajandusminister.»
§ 22. Paragrahvi 105 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Käesoleva seaduse § 104 lõikes 31 nimetatud seemne ja paljundusmaterjali partii varustatakse selle päritolu ja liigilisust ning sordilisust ja kvaliteeti tõendava dokumendiga.»
§ 23. Seadust täiendatakse §-dega 1061–1063 järgmises sõnastuses:
« § 1061. Minimaalsetele idanevusnõuetele mittevastava seemne turustamine
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete kohaselt tõenäoliselt ületatakse § 1062 lõike 5 alusel kehtestatud piirmäärad, siis määrab Taimetoodangu Inspektsioon käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete alusel geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne tootjale ja seemnekartuli tarnijale turustada lubatud kogused liikide ja sortide kaupa. Kogused määratakse geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi tootjate või tarnijate vahel võrdeliselt, olenevalt taimeliigist ja sordist. Taimetoodangu Inspektsioon teeb otsuse geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja seemnekartuli turustada lubatud koguste kohta 1. maiks.»
§ 24. Paragrahvi 107 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Seemne tootja või paljundusmaterjali tarnija teavitab kalendriaasta jooksul geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja paljundusmaterjali turustatud kogustest pädevat järelevalveasutust kalendriaastale järgneva aasta 31. jaanuariks.»
§ 25. Paragrahvi 118 lõigetes 3 ja 4 asendatakse sõna «kvaliteedinõuetele» sõnaga «nõuetele».
§ 26. Paragrahvi 121 lõike 1 punktid 1 ja 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 27. Paragrahvi 124:
1) pealkirjas asendatakse sõna «kvaliteedinõuetele» sõnaga «nõuetele»;
« (1) Nõuetele mittevastava seemne, paljundus- või kultiveerimismaterjali turustamise ja importimise eest –
§ 28. Paragrahvi 135 lõikes 1 asendatakse tekstiosa «92/33/EMÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta (EÜT L 157, 10.06.1992, lk 1–9)» tekstiosaga «2008/72/EMÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta (ELT L 205, 01.08.2008, lk 28–39)».
§ 29. Seaduse normitehnilisest märkusest jäetakse välja tekstiosa «nõukogu direktiiv 92/33/EMÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta (EÜT L 157, 10.06.1992, lk 1–9), muudetud direktiiviga 2003/61/EÜ (ELT L 165, 03.07.2003, lk 23–28), otsustega 1999/29/EÜ (EÜT L 008, 14.01.1999, lk 29), 2002/111/EÜ (EÜT L 41, 13.02.2002, lk 43) ja 2005/55/EÜ (ELT L 22, 26.01.2005, lk 17) ning määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.05.2003, lk 1–35)» ja normitehnilist märkust täiendatakse tekstiosaga järgmises sõnastuses: «; komisjoni direktiiv 2008/62/EÜ, millega sätestatakse teatavad erandid kohalike ja piirkondlike oludega kohanenud ja geneetilisest erosioonist ohustatud põllukultuuride rahvaselektsioonsortide ja sortide heakskiitmiseks ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete ning seemnekartuli turustamiseks (ELT L 162, 21.06.2008, lk 13–19); nõukogu direktiiv 2008/72/EÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta (ELT L 205, 01.08.2008, lk 28–39)».
II. Riigilõivuseaduses (RT I 2006, 58, 439; 2009, 37, 251) tehakse järgmised muudatused:
§ 30. Paragrahvi 34 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Isik, kes tegeleb seemne tootmise või turustamisega ja kellel on sõlmitud tööleping seemneproovi võtjaga, ning seemne pakendaja, kelle ettevõttes võetakse seemneproove automaatse proovivõtmisseadmega, on vabastatud seemneproovi võtmise eest riigilõivu tasumisest.»
§ 31. Paragrahvi 201 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna «Sordi» sõnadega «ja geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi».
§ 32. Paragrahvi 203 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks.
III. Söödaseaduses (RT I 2007, 6, 32) tehakse järgmised muudatused:
§ 33. Paragrahvi 12 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Erisöödamaterjalide loetelus nimetatud erisöödamaterjali valmistamis- või kasutusviisi muutmise ning erisöödamaterjalide loetelus nimetamata erisöödamaterjali käitlemise alustamise taotlemiseks esitatakse asjakohane taotlus Euroopa Komisjonile Veterinaar- ja Toiduameti kaudu.»
§ 34. Paragrahvi 31 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 35. Paragrahvi 40 lõiked 1–3, 5–7, § 41 ning § 42 lõiked 2, 4 ja 5 tunnistatakse kehtetuks.
§ 36. Normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1 Nõukogu direktiiv 79/373/EMÜ segasööda turustamise kohta (EÜT L 86, 06.04.1979, lk 30–37), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 219/2009 (ELT L 87, 31.03.2009, lk 109–154);
nõukogu direktiiv 82/471/EMÜ teatavate loomasöötadena kasutatavate toodete kohta (EÜT L 213, 21.07.1982, lk 8–14), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 219/2009 (ELT L 87, 31/03/2009, lk 109–154);
nõukogu direktiiv 96/25/EÜ, mis käsitleb söödatoorainete ringlust ning millega muudetakse direktiive 70/524/EMÜ, 74/63/EMÜ, 82/471/EMÜ ja 93/74/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 77/101/EMÜ (EÜT L 125, 23.05.1996, lk 35–58), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 219/2009 (ELT L 87, 31/03/2009, lk 109–154);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta (EÜT L 140, 30.05.2002, lk 10–22), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 219/2009 (ELT L 87, 31/03/2009, lk 109–154);
komisjoni direktiiv 2008/38/EÜ, milles koostatakse eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekiri (kodifitseeritud versioon) (ELT L 62, 06.03.2008, lk 9–22), muudetud direktiiviga 2008/82/EÜ (ELT L 202, 31.07.2008, lk 48–49).».
IV. Taimekaitseseaduses (RT I 2004, 32, 226; 2009, 34, 224) tehakse järgmised muudatused:
§ 37. Paragrahvi 31:
1) lõike 4 punktis 1 asendatakse sõnad «vähesel määral jaemüügi korras kohaliku turu kaudu» sõnadega «üksnes jaemüügi korras kohaliku turu kaudu otse»;
« (5) Turustamine kohaliku turu kaudu käesoleva seaduse tähenduses on turustamine kogu Eesti territooriumil.»


Politseiteenistuse seadus – Riigi Teataja
Politseiteenistuse seadus (lühend - PolTS)
Politseiteenistuse seadus - sisukord
§ 2 Politseiteenistuse mõiste
§ 3 Politseiametniku mõiste
§ 4 Politseiametnike põhigrupid
§ 5 Politseiametnike ametinimetused
§ 6 Politseiametnike ametiastmed
§ 7 Politseikolledži politseiametnike ametiastmed
§ 71 Politseikadett
2 POLITSEITEENISTUSSE VÕTMINE
§ 8 Politseiametnikule esitatavad nõuded
§ 9 Isikud, keda on keelatud võtta politseiteenistusse
§ 10 Politseivanne
§ 11 Politseivande andmine
§ 12 Politseiametnike ametisse nimetamine
§ 13 Politseiametnike ametisse nimetamise tingimused
§ 14 Internetis teabe avaldamine politseiametnike vabade ametikohtade kohta
3 POLITSEIAMETNIKU ÜLEVIIMINE
§ 15 Politseiametniku tema nõusolekuta üleviimine
§ 16 Politseiametniku tema nõusolekuta üleviimise õigus
§ 17 Tagatised nõusolekuta üleviimise korral
§ 18 Õppejõuks üleviidud politseiametniku tagatised
4 POLITSEIAMETNIKU AMETIHÜVED
§ 19 Politseiametnike palgaastmestik
§ 20 Mõnede politseiametnike töötasustamise erisused
§ 21 Toetus politseiametniku hukkumise, püsivalt tö��võimetuks tunnistamise, haigestumise ja talle kehavigastuse tekitamise korral
§ 211 Politseiametniku pension
§ 212 Politseiteenistuse staaž
§ 213 Politseiametniku töövõimetuspension
§ 214 Politseiametniku pensioni ja politseiametniku töövõimetuspensioni taotlemine, määramine ja maksmine
§ 22 Varalise kahju hüvitamine
§ 23 Politseiametniku terviseuuringud
§ 24 Ühissõiduki kasutamine
§ 25 Politseiametniku tööandja eluruum
§ 26 Politseivormiriietus
5 POLITSEIAMETNIKU TÖÖ- JA PUHKEAEG NING PUHKUS
§ 27 Politseiametniku ületunnitöö
§ 28 Politseiametniku töölerakendamine puhkepäeval ja riigipühal
§ 29 Valveaeg
§ 30 Politseiametniku puhkuse katkestamine
§ 31 Politseiametniku lisapuhkus
6 POLITSEIAMETNIKU MUUD TEENISTUSTINGIMUSED
§ 32 Politseiametniku töölerakendamine väljaspool tema teenistuspiirkonda ja -ülesandeid
§ 321 Politseikolledži politseiametnike ja politseikadettide kaasamine
§ 33 Politseiteenistusega seotud piirangud
§ 34 Politseiametniku töötamine variisikuna
§ 35 Koolituskulude hüvitamine
7 POLITSEIAMETNIKU ATESTEERIMINE
§ 36 Politseiametniku atesteerimise üldine kord
§ 37 Politseiametnike atesteerimise nõuded
§ 38 Politseiametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjon
8 POLITSEIAMETNIKU ERGUTAMINE
§ 39 Ergutused
§ 40 Ergutuse kohaldamise alused
§ 41 Ergutuse kohaldamise õigus
9 POLITSEIAMETNIKU DISTSIPLINAARVASTUTUS
§ 42 Distsiplinaarkaristused
§ 43 Distsiplinaarkaristuse määramise alus
§ 44 Distsiplinaarkaristuse määramise õigus
§ 45 Distsiplinaarjuurdlus
10 POLITSEITEENISTUSEST VABASTAMINE
§ 46 Politseiteenistusest vabastamise üldine kord
§ 48 Politseiprefektuuri juhi ja Kaitsepolitseiameti regionaalse struktuuriüksuse juhi ametist vabastamine teenistustähtaja möödumise tõttu
§ 49 Politseiteenistusest vabastamine piirvanuse tõttu
§ 50 Uute palgamäärade rakendamine
§ 52 Siseministeeriumi kõrgema või vanemametniku ametikohale nimetatud politseiametniku tagatised
§ 56 Mõnede politsei koosseisu kuuluvate asutuste ümberkorraldamine
Politseiteenistuse seadus
Vastu võetud 14.05.1998
RT I 1998, 50, 753
jõustumine 15.06.1998
19.01.2000 RT I 2000, 10, 57 16.02.2000
11.10.2001 RT I 2001, 85, 511 08.11.2001 , osaliselt 1. 01. 2002
Muudetud samuti Riigikohtu 25. 11. 1998 otsusega ( RT I 1998, 104, 1742 ), mis jõustus 25. 11. 1998.
(1) Käesoleva seadusega sätestatakse politseiteenistuse mõiste ja tingimused.
(2) Politseiteenistusele laieneb avaliku teenistuse seadus (RT I 1995, 16, 228; 50, 764; 97, 1664; 1996, 15, 265; 45, 850; 1997, 1, 4; 29, 447; 1998, 34, 486; 38, 563) käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
§ 2. Politseiteenistuse mõiste
Politseiteenistus on töötamine politseiasutuses, Kaitsepolitseiametis, Riigikantselei julgeolekuasutuste töö koordineerimisega seotud ametikohal ja sisekaitselise rakenduskõrgkooli politseieriala õppe struktuuriüksuses (edaspidi Politseikolledž) politseiametniku ametikohal.
§ 3. Politseiametniku mõiste
(1) Politseiametnik on politseiteenistuses olev isik.
(2) Politseiametnik on riigiametnik.
§ 4. Politseiametnike põhigrupid
(1) Politseiametnike ametikohad jagunevad põhigruppidesse, lähtudes ametikohal töötamiseks esitatavatest haridus- ja muudest põhinõuetest.
(2) Politseiametnike põhigrupid on:
1) kõrgemad politseiametnikud;
2) vanempolitseiametnikud;
3) noorempolitseiametnikud.
(3) Politseiametnike ametikohtade põhigruppide siseselt on kehtestatud ametikoha nimetused ametinimetustena.
§ 5. Politseiametnike ametinimetused
(1) Kõrgemad politseiametnikud on:
1) politseipeadirektor, kaitsepolitsei peadirektor;
2) politseipeadirektori asetäitja, kaitsepolitsei peadirektori asetäitja;
3) politseidirektor, politseiprefekt;
4) politseiasedirektor, politseiaseprefekt, politseinõunik;
5) ülemkomissar;
6) komissar.
(2) Vanempolitseiametnikud on:
1) politseijuhtivinspektor, juhtivassistent, juhtivkonstaabel;
2) politseivaneminspektor, vanemassistent, vanemkonstaabel;
3) politseiinspektor, assistent, konstaabel.
(3) Noorempolitseiametnikud on politseinooreminspektor, nooremassistent, nooremkonstaabel.
(4) Assistentide ametinimetusi kasutatakse vaid Kaitsepolitseiametis.
§ 6. Politseiametnike ametiastmed
(1) Käesoleva seaduse § 5 lõike 1 punktides 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 nimetatud politseiametnikud kuuluvad vastavalt politseiametnike 10., 9., 8., 7., 6. ja 5. ametiastmesse.
(2) Käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punktides 1, 2 ja 3 nimetatud politseiametnikud kuuluvad vastavalt politseiametnike 4., 3. ja 2. ametiastmesse.
(3) Käesoleva seaduse § 5 lõikes 3 nimetatud politseiametnikud kuuluvad politseiametnike 1. ametiastmesse.
§ 7. Politseikolledži politseiametnike ametiastmed
(1) Politseikolledži teenistujad võivad olla politseiametnikud.
(2) Politseikolledži politseiametnike ametiastmed kinnitab siseminister politseipeadirektori ettepanekul.
§ 71. Politseikadett
(1) Politseikolledži õpilane ja täiskoormusega õppe üliõpilane on politseikadett.
(2) Politseiametnikke ettevalmistava õppeasutuse sisekorraeeskiri võib politseiametnikule ettenähtud õigusi ja kohustusi laiendada politseikadetile, kui see on vajalik õppe eesmärkide saavutamiseks.
(3) Politseikadetile laienevad politseiametnikule ettenähtud sotsiaalsed tagatised, samuti õigused ja vastutus, kui ta kaasati või ta asus oma initsiatiivil või kannatanu palvel politseiametniku ülesannete täitmisele.
(4) Õppepraktika läbimiseks nimetatakse politseikadett politseiasutuses ametisse koosseisuvälise teenistujana. Õppepraktika ajal laienevad politseikadetile avaliku teenistuse seaduse §-d 40, 43, 44, 50–52, 55, 56, 59–65, 67–77, 79–81 ning käesoleva seaduse §-d 21–29, 32, 39–41.
(5) Politseikadetile makstakse eduka õppimise korral stipendiumi. Stipendiumi suuruse ja selle maksmise tingimused ja korra kehtestab siseminister.
2. peatükk POLITSEITEENISTUSSE VÕTMINE
§ 8. Politseiametnikule esitatavad nõuded
(1) Politseiametnikuna võib teenistusse võtta 19-aastaseks saanud vähemalt keskharidusega Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt seadusega või seaduse alusel antud ��igusaktiga kehtestatud ulatuses ning vastab politseiametniku kutsesobivuse nõuetele.
(2) Politseiametnike kutsesobivuse, sealhulgas füüsilise ettevalmistuse, haridus- ja tervisenõuded kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
§ 9. Isikud, keda on keelatud võtta politseiteenistusse
Politseiteenistusse on keelatud võtta isikut:
2) kellel on täitmata ajateenistuse kohustus;
3) keda on karistatud tahtlikult toimepandud kuriteo eest;
4) kes on kandnud vabadusekaotuslikku karistust;
5) kes on kriminaalasjas kahtlustatav, süüdistatav või kohtualune;
6) kellelt on jõustunud kohtuotsusega ära võetud politseiametniku ametikohal töötamise õigus;
7) kes on lähedases suguluses (vanemad, vennad, õed, lapsed) või hõimluses (abikaasa, abikaasa vanemad, vennad, õed, lapsed) vastavat ametikohta vahetult kontrolliva ametniku või vahetu ülemusega;
8) kes saab välisriigilt pensioni, töötasu või muid regulaarseid hüvitisi.
§ 10. Politseivanne
Politseiteenistusse astudes annab politseiametnik politseivande:
"Astudes politseiteenistusse, annan mina, (ees- ja perekonnanimi), vande olla ustav Eesti põhiseaduslikule korrale, juhinduda kõrvalekaldumatult seadustest, hoida riigi- ja ametisaladust, rakendada minule antud võimu õiglaselt ja erapooletult ning täita ausalt ja kohusetundlikult teenistuskohustusi."
§ 11. Politseivande andmine
(1) Iga teenistusse astuv politseiametnik annab politseivande.
(2) Politseivande andmine toimub pidulikult, riigilipu juures.
(3) Politseivannet andev politseiametnik loeb ette politseivande ja kirjutab alla politseivande tekstile.
(4) Politseivande võtab vastu siseminister.
(5) Politseikadett annab politseivande enne esimest õppepraktikat.
(6) Politseiametniku või politseikadeti poolt allakirjutatud politseivande teksti hoitakse koos teenistuslehega.
§ 12. Politseiametnike ametisse nimetamine
(1) Politseiameti juhi nimetab ametisse viieks aastaks Vabariigi Valitsus siseministri ettepanekul, kuulates ära Riigikogu õiguskomisjoni seisukoha. Politseiameti juhti ei tohi nimetada ametisse rohkem kui kaheks ametiajaks järjestikku. Kaitsepolitseiameti peadirektor nimetatakse ametisse julgeolekuasutuste seaduses ettenähtud korras.
(2) Politseiameti ja Kaitsepolitseiameti juhi asetäitjad nimetab ametisse siseminister vastava ameti juhi ettepanekul.
(3) Politseikolledži politseiametnikud nimetab ametisse sisekaitselise rakenduskõrgkooli rektor Politseiameti juhi ettepanekul. Politseikolledži direktor nimetatakse ametisse sisekaitselise rakenduskõrgkooli põhimääruses sätestatud ajaks.
(4) Teised kõrgemad politseiametnikud nimetab ametisse vastavalt Politseiameti ja Kaitsepolitseiameti juht.
(5) Politseiprefektuuri juht ning Kaitsepolitseiameti regionaalse struktuuriüksuse juht nimetatakse ametisse viieks aastaks.
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 2, 3 ja 4 nimetamata politseiametnikud nimetab ametisse vastava asutuse juht.
§ 13. Politseiametnike ametisse nimetamise tingimused
(1) Politseiameti ja Kaitsepolitseiameti juhiks võib nimetada isiku, kes on enne ametisse nimetamist töötanud vähemalt kolm aastat kas Politseiameti või Kaitsepolitseiameti juhi asetäitjana või Politseiameti või Kaitsepolitseiameti struktuuriüksuse, politseiasutuse või politseiõppeasutuse juhina.
(2) Politseiameti ja Kaitsepolitseiameti juhi asetäitjaks, Politseiameti ja Kaitsepolitseiameti struktuuriüksuse, politseiasutuse ja politseiõppeasutuse juhiks võib nimetada isiku, kes on enne ametisse nimetamist töötanud vähemalt kolm aastat kõrgema politseiametnikuna.
(3) Muu kõrgema politseiametniku ametikohale võib nimetada isiku, kes on vähemalt kaks aastat töötanud politseiametnike 3. või 4. ametiastmesse kuuluval politseiametniku ametikohal.
(4) Erandkorras võib komissariks nimetada magistrikraadi omava või vastava kvalifikatsiooniga isiku või isiku, kes enne ametisse nimetamist on vähemalt kaks aastat töötanud kohtunikuna, vandeadvokaadina, prokurörina (välja arvatud abiprokurörina), kõrgema vanglaametnikuna, notarina, või muu kõrgharidust omava isiku, kelle haridus vastab sellele ametikohale ettenähtud haridusnõuetele.
(5) Politseiametnike 3. või 4. ametiastmesse kuuluvale politseiametniku ametikohale võib nimetada isiku, kes on vähemalt ühe aasta töötanud politseiametnike 2. ametiastmesse kuuluval politseiametniku ametikohal.
(6) Politseiametnike 2. ametiastmesse kuuluvale politseiametniku ametikohale võib nimetada isiku, kes on vähemalt ühe aasta töötanud noorempolitseiametniku ametikohal.
(7) Vanempolitseiametniku ametikohale võib nimetada kõrgharidusega isiku, kelle haridus vastab sellele ametikohale ettenähtud haridusnõuetele.
(8) Politseiametniku võib ametisse nimetada konkursita.
§ 14. Internetis teabe avaldamine politseiametnike vabade ametikohtade kohta
(1) Teave politseiasutuste ja Politseikolledži vabanevate või vabade ametikohtade ning ametikohale nimetamise tingimuste, sealhulgas konkursi tingimuste kohta avaldatakse Politseiameti Interneti koduleheküljel.
(2) Teavet ei avaldata nende politseiametnike ametikohtade kohta, kelle ülesandeks on vaid jälitustegevus.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teabe avaldamise korra kehtestab siseminister määrusega.
3. peatükk POLITSEIAMETNIKU ÜLEVIIMINE
§ 15. Politseiametniku tema nõusolekuta üleviimine
(1) Täiendavalt avaliku teenistuse seaduses sätestatud juhtudele võib politseiametniku teenistuse huvides tema nõusolekuta üle viia muule politseiametniku ametikohale:
1) sama ametiastme piires samas või teises politseiasutuses või Politseikolledžis;
2) politseiametnike põhigrupi ametiastmete piires, sealhulgas madalamale ametikohale, kui üleviimine on seotud politseiasutuse või politseiõppeasutuse ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise või teenistujate koosseisude koondamisega.
§ 16. Politseiametniku tema nõusolekuta üleviimise õigus
(1) Politseiametniku tema nõusolekuta üleviimise õigus on isikul, kellel on politseiametniku sellele ametikohale nimetamise õigus. Noorem- ja vanempolitseiametniku ühest politseiasutusest (välja arvatud Kaitsepolitseiamet) teise üleviimise õigus on Politseiameti juhil.
(2) Politseiametniku tema nõusolekuta teisele ametikohale Kaitsepolitseiametisse üleviimise õigus ning Kaitsepolitseiameti politseiametniku ametikohale teises politseiasutuses üleviimise õigus on siseministril.
§ 17. Tagatised nõusolekuta üleviimise korral
(1) Politseiametniku teisele ametikohale tema nõusolekuta üleviimisest teenistuse huvides on üleviimise õigust omav isik kohustatud politseiametnikule kirjalikult ette teatama vähemalt üks kuu.
(2) Üleviidud politseiametnikule:
1) säilitatakse senine palk, kui palk uuel ametikohal on väiksem senisest palgast;
2) [Kehtetu - RT I 1998, 104, 1742 - jõust. 25.11.1998]
[Kehtetud - RT I 1998, 104, 1742 - jõust. 25.11.1998]
§ 18. Õppejõuks üleviidud politseiametniku tagatised
(1) Politseiametnikule, kes on tema nõusolekul või omal algatusel üle viidud või nimetatud Politseikolledži politseiametniku ametikohale üheks kuni viieks õppeaastaks, laienevad käesoleva seaduse §-s 17 ettenähtud tagatised kogu tema töötamise ajaks politseikolledži politseiametniku ametikohal.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaja möödumisel viiakse õppejõuna töötanud politseiametnik tema soovil tagasi samale või teisele ametikohale sama ametiastme piires, ametikoha puudumisel aga mõnele muule ametikohale.
4. peatükk POLITSEIAMETNIKU AMETIHÜVED
§ 19. Politseiametnike palgaastmestik
(1) Politseiametnikele kehtestatakse diferentseeritud palgaastmestik 1. kuni 10. palgaastmeni.
(2) Politseiametniku palgaaste vastab tema ametiastmele.
(3) Politseiametniku palgaastme siseselt võidakse kehtestada diferentseeritud palgamäärad erineva kategooria, kvalifikatsiooni, piirkonna või asutuse ametnikele.
(4) Politseiametnike palgaastmestiku 1. palgaastme madalaim palgamäär (politseiametniku miinimumpalk) on 4200 krooni.
(5) Politseiametnike palgaastmetele vastavad, sealhulgas diferentseeritud palgamäärad ja nende kasutamise erisused kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(51) Juhul kui politseiametniku palgaastmestiku järgset palgamäära võidakse diferentseerida (suurendada) kahel või enamal alusel, siis liidetakse diferentseerimise määrad (protsendid) ühtseks diferentseerimise määraks (protsendiks), mille alusel arvutatakse diferentseeritud palgamäär.
(6) Vabariigi Valitsus võib üks kord aastas suurendada käesoleva seadusega kehtestatud politseiametniku miinimumpalga määra.
§ 20. Mõnede politseiametnike töötasustamise erisused
(1) Jälitustegevust teostava politseiametniku, välja arvatud Kaitsepolitseiameti politseiametniku ametipalka suurendatakse 10 kuni 50 protsenti. Nende ametikohtade loetelu või loetelusse arvamise tingimused kehtestab siseminister käskkirjaga.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud loetelusse kantud politseiametnikele ei maksta lisatasu ületunnitöö, samuti töötamise eest õhtusel ja öisel ajal ning puhkepäeval ja riiklikul pühal.
(3) Politseiametniku palgaastme palgamäära muutmisel säilitatakse politseiametnikule sellel ametikohal töötamise ajaks tema senine palgaastme palgamäär, kuid mitte kauemaks kui kaheks aastaks, kui palgaastme uus palgamäär on väiksem tema senisest palgamäärast.
(4) Politseikadeti õppepraktikat juhendavale politseiametnikule võib maksta lisatasu kuni 5 protsenti juhendava politseiametniku palgaastme palgamäärast iga juhendatava kohta.
§ 21. Toetus politseiametniku hukkumise, püsivalt tö��võimetuks tunnistamise, haigestumise ja talle kehavigastuse tekitamise korral
(1) Teenistuskohustuste täitmisel või seoses teenistusega politseis hukkunud politseiametniku perekonnaliikmetele ja tema ülalpidamisel olnud isikutele maksab riik ühekordset toetust hukkunu kümne aasta palga ulatuses.
(2) Teenistuskohustuste täitmisel või seoses teenistusega politseis hukkunud politseiametniku matuse kulud kannab riik.
(3) Teenistuskohustuste täitmisel või seoses teenistusega politseis püsivalt töövõimetuks tunnistatud politseiametnikule makstakse ühekordset toetust:
1) töövõime osalise kaotuse korral, mis ei toonud kaasa politseiteenistusest vabastamist, - tema ühe aasta palga ulatuses;
2) töövõime osalise kaotuse korral, mis tõi kaasa politseiteenistusest vabastamise, - tema kahe aasta palga ulatuses;
(4) Politseiametnikule, kellele teenistuskohustuste täitmisel või seoses teenistusega politseis tekitati terviserikkega kehavigastus, millega ei kaasnenud püsivat töövõimetust, makstakse ühekordset toetust ühe kuu palga ulatuses.
(5) Teenistuskohustuste täitmisel või seoses teenistusega politseis vigastada saanud või haigestunud politseiametniku ravi- ja ravimikulud kannab riik.
§ 211. Politseiametniku pension
(1) Politseiametnikul, kellel on vähemalt 20-aastane politseiteenistuse staaž, tekib 50-aastaselt õigus politseiametniku pensionile 50 protsendi ulatuses tema viimasest politseiametniku ametipalgast või teenistuse viie viimase aasta hulgast valitud soodsaimast politseiametniku ametipalgast ametikoha järgi, millel ta teenis vähemalt 12 kuud järjest.
(2) Politseiametnikul, kes on teenistusest vabastatud vanuse, tervisliku seisundi või koosseisude koondamise tõttu ning on teenistusest vabastamise päevaks saanud 55-aastaseks ja kelle üldine pensioniõiguslik või pensionikindlustusstaaž on vähemalt 25 aastat, millest 12 aastat ja 6 kuud on teenitud politseiametnikuna, on õigus saada politseiametniku pensioni 30 protsendi ulatuses tema viimasest politseiametniku ametipalgast või teenistuse viie viimase aasta hulgast valitud soodsaimast politseiametniku ametipalgast ametikoha järgi, millel ta teenis vähemalt 12 kuud järjest.
(3) Iga aasta eest, mille võrra politseiametniku politseiteenistuse staaž ületab käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 sätestatud politseiteenistuse staaži, suurendatakse politseiametniku pensioni 2,5 protsendi võrra tema pensioni arvestamise aluseks olnud ametipalgast, kuid maksimaalselt kuni 75 protsendini vastavast ametipalgast.
(4) Politseiameti või Kaitsepolitseiameti juhi politseiametniku pensioni suurus, sõltumata tema üldisest politseiteenistuse staažist ja vanusest, on alates tema teise täieliku ametiaja lõppemise päevast 75 protsenti tema viimasest ametipalgast.
(5) Kui muutub politseiametniku pensioni arvestamise aluseks oleva ametikoha ametipalk, arvutatakse pension ümber. Sel juhul makstakse pensioni muutunud suuruses, alates ametipalga muutumisele järgneva kuu esimesest kuupäevast.
(6) Politseiametniku pensioni ei suurendata avaliku teenistuse seaduse (RT I 1995, 16, 228; 1999, 7, 112; 10, 155; 16, 271 ja 276; 2000, 25, 144 ja 145; 28, 167; 102, 672; 2001, 7, 17 ja 18; 17, 78; 42, 233; 47, 260) § 57 alusel.
(7) Politseiametniku pensioni ei maksta politseiametniku ametikohal töötamise korral. Isikule, kes jätkab töötamist mõnel muul kutsealal või ametikohal, makstakse politseiametniku pensioni täies ulatuses, sõltumata sissetuleku suurusest.
(8) Politseiametniku pension määratakse eluajaks.
(9) Politseiametnikule, kellel on samaaegselt õigus mitmele käesolevas seaduses või teistes seadustes sätestatud riiklikule pensionile, määratakse üks riikliku pensioni liik tema valikul.
(91) Prokuröril on õigus käesolevas paragrahvis sätestatud tingimustel pensioni saada, kui tal on selleks vajalik politseiteenistuse staaž.
(10) Käesolevas paragrahvis sätestatud politseiametniku pensionile ei teki õigust politseiametnikul, kes on teenistusest vabastatud süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisel, millega talle mõisteti karistus tahtlikult toimepandud kuriteo eest.
(11) Käesolevas paragrahvis sätestatud politseiametniku pensionile ei teki õigust politseiametnikul, kes on politseiteenistusest vabastatud teenistuskohustuste süülise täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmise eest või joobnuna teenistuses viibimise eest.
§ 212. Politseiteenistuse staaž
(1) Politseiteenistuse staaži hulka, mis annab õiguse käesoleva seaduse §-s 211 sätestatud politseiametniku pensionile, arvatakse teenistuse aeg politseiametniku ametikohal.
(2) Politseiteenistuse staaži hulka, mis annab õiguse käesoleva seaduse §-s 211 sätestatud politseiametniku pensionile, arvatakse samuti käesoleva paragrahvi punktides 1-4 nimetatud teenistuse või õppimise aeg, kui sellele järgnes teenistus politseiametniku ametikohal:
1) õppimise aeg politseiõppeasutuses või sisekaitselises rakenduskõrgkoolis;
2) teenistuse aeg Eesti Vabariigi Riikliku Kohtueelse Uurimise Ameti uurijana ja uurimisala juhtivtöötajana (peadirektor, peadirektori asetäitja, uurimisnõunik, uurimisbüroo direktor, abidirektor, uurimisosakonna juhataja, uurimisala peaspetsialist, uurija);
3) tegevteenistuse aeg Eesti kaitseväes;
4) teenistusaeg teiste riikide siseasjade organite rea- ja juhtivkoosseisu ametikohtadel.
(3) Teenistuse aeg enne 1992. aasta 1. juulit kohtunikuna, prokurörijärelvalve töötajana või eeluurimisorgani uurimisala töötajana arvatakse politseiteenistuse staaži hulka, mis annab õiguse käesoleva seaduse §-s 211 sätestatud politseiametniku pensionile, kui sellelt ametikohalt asuti kuue kuu jooksul teenistusse politseiametniku ametikohale või kui sellele järgnes käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1-3 sätestatud teenistuse või õppimise aeg ja teenistus politseiametniku ametikohal.
(31) Teenistusaeg prokurörina pärast 2004. aasta 1. juulit arvatakse politseiteenistuse staaži hulka ja see annab õiguse käesoleva seaduse §-s 211 sätestatud politseiametniku pensionile, kui prokurörina teenistuse ajale eelnenud politseiteenistuse staaž on vähemalt viis aastat.
(4) Politseiteenistuse staaži hulka arvatakse teenistusaeg politseiametnikuna ja Eesti Vabariigi Riikliku Kohtueelse Uurimise Ameti uurijana või uurimisala juhtivtöötajana alates 1991. aasta 1. märtsist kuni 1994. aasta 1. septembrini sooduskorras kolmekordselt.
§ 213. Politseiametniku töövõimetuspension
(1) Politseiametnikul, kes on täielikult või osaliselt kaotanud töövõime haiguse või vigastuse tõttu, mis tekkis seoses teenistusülesannete täitmisega või politseiametniku poolt kuriteo tõkestamisel, tekib õigus politseiametniku töövõimetuspensionile püsiva töövõimetuse tekkimise päevast alates.
(2) Politseiametniku töövõime kaotuse protsent, selle tekkimise aeg ja põhjused tuvastatakse riikliku pensionikindlustuse seaduses (RT I 1998, 64/65, 1009; 2001, 9, 42) sätestatud korras.
(3) Politseiametniku töövõimetuspension on täieliku püsiva töövõimetuse korral 100 protsenti politseiametniku viimasest ametipalgast. Osalise püsiva töövõimetuse korral moodustab politseiametniku töövõimetuspension töövõime kaotuse protsendile vastava protsendi politseiametniku viimasest ametipalgast. Politseiametnikule, kelle töövõime kaotuse protsent on väiksem kui 40 protsenti, politseiametniku töövõimetuspensioni ei määrata.
(4) Kui muutub püsiva töövõime kaotuse protsent või politseiametniku töövõimetuspensioni arvutamise aluseks oleva ametikoha ametipalk, arvutatakse politseiametniku töövõimetuspension ümber. Sel juhul makstakse pensioni muutunud suuruses alates järgneva kuu esimesest kuupäevast.
(5) Kui politseiametnikul on tema töövõimetuks tunnistamise päevaks politseiametniku pensioni määramiseks nõutav staaž, määratakse tema soovil talle politseiametniku töövõimetuspension politseiametniku pensioni suuruses.
(6) Kui politseiametniku töövõimetuspensioni saav politseiametnik tunnistati töövõimetuks enne riikliku pensionikindlustuse seaduse §-s 7 sätestatud vanaduspensioniikka jõudmist, jätkatakse talle sellesse ikka jõudmisel senise pensioni maksmist eluaegselt, kohaldades käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud pensioni ümberarvutamise korda.
(7) Politseiametniku töövõimetuspensioni saavale isikule makstakse pension välja täies ulatuses, sõltumata tema sissetuleku suurusest.
(8) Politseiametnikule, kellel on samaaegselt õigus mitmele käesolevas seaduses või teistes seadustes sätestatud riiklikule pensionile, määratakse üks riikliku pensioni liik tema valikul.
§ 214. Politseiametniku pensioni ja politseiametniku töövõimetuspensioni taotlemine, määramine ja maksmine
(1) Politseiametniku pensioni ja politseiametniku töövõimetuspensioni taotlemisel rakendatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse § 36 sätteid.
(2) Politseiametniku pension ja politseiametniku töövõimetuspension määratakse vastavale pensionile õiguse tekkimise päevast, kui pensionitaotlus esitati kolme kuu jooksul, arvates pensionile õiguse tekkimisest. Teistel juhtudel määratakse politseiametniku pension ja politseiametniku töövõimetuspension alates pensioni taotlemise päevast. Pensioni määramisel rakendatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse § 37 sätteid.
(3) Politseiametniku pensioni ja politseiametniku töövõimetuspensioni maksmisel rakendatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse sätteid, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
(4) Käesolevas seaduses sätestatud politseiametniku pensioni ja politseiametniku töövõimetuspensioni makstakse riigieelarve vahenditest Siseministeeriumi eelarve kaudu. Politseiametniku pensioni saamise õigust omavale prokurörile makstakse politseiametniku pensioni riigieelarve vahenditest Justiitsministeeriumi eelarve kaudu.
(5) Käesolevas seaduses sätestatud politseiametniku pensioni või politseiametniku töövõimetuspensioni arvutamiseks, määramiseks, ümberarvutamiseks ja maksmiseks on Vabariigi Valitsusel või tema määratud pädeval ministril õigus anda määrusi.
§ 22. Varalise kahju hüvitamine
(1) Politseiametniku teenistusülesande täitmise käigus politseiametnikule või tema perekonnaliikmele tekitatud otsese varalise kahju hüvitab riik.
(2) Varalise kahju hüvitamise tingimused , piirmäära ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
§ 23. Politseiametniku terviseuuringud
(1) Riik tagab politseiametnikule tasuta terviseuuringud.
(2) Terviseuuringute läbiviimise tingimused, perioodilisuse ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega .
§ 24. Ühissõiduki kasutamine
Politseiametniku poolt ühissõiduki ametisõitudeks kasutamise tingimused ja kulude hüvitamise korra kehtestab Vabariigi Valitus määrusega.
§ 25. Politseiametniku tööandja eluruum
(1) Politseiametnikule kindlustatakse tööandja eluruum vajaduse ja võimaluse korral.
(2) Kohalik omavalitsus võib anda valda või linna teenindavale politseiametnikule eluruumi tingimustel ja korras, mis on ette nähtud tööandja eluruumi andmiseks.
§ 26. Politseivormiriietus
(1) Politseiametnikule ja politseikadetile antakse politseivormiriietus.
(2) Vormiriietuse kirjelduse ja vormiriietuse esemete kandmise tähtajad kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega .
(3) Vormiriietuse andmise ja kandmise korra kehtestab vastavalt Politseiameti või Kaitsepolitseiameti juht või sisekaitselise rakenduskõrgkooli rektor.
(4) Politseiametnikule, kellele ei anta vormiriietust, makstakse hüvitist vormiriietuse maksumuse ulatuses.
5. peatükk POLITSEIAMETNIKU TÖÖ- JA PUHKEAEG NING PUHKUS
§ 27. Politseiametniku ületunnitöö
(1) Politseiametnik on kohustatud täitma asutuse juhi korraldust teha ületunnitööd järgmistel juhtudel:
3) inimese päästmiseks;
4) abi osutamiseks tuletõrje- ja päästetöödel;
5) loodusõnnetuse, tulekahju, avarii või katastroofi ennetamiseks või selle tagajärgede kõrvaldamiseks;
7) korra tagamiseks suurüritusel;
8) politseiülesande täitmiseks, mida selle iseärasuste tõttu ei ole võimalik katkestada või lõpetada;
9) muudel seaduses sätestatud juhtudel.
(2) Politseiametnikku ei ole lubatud rakendada ületunnitööle üle 8 tunni päevas. Vahetuse kestus koos ületunnitööga ei tohi ületada 16 tundi. Ületunnitöö piirnorm ühe politseiametniku kohta on 300 tundi kalendriaastas.
§ 28. Politseiametniku töölerakendamine puhkepäeval ja riigipühal
Asutuse juht võib käesoleva seaduse § 27 lõikes 1 nimetatud juhtudel politseiametniku tööle rakendada puhkepäeval ja riigipühal.
§ 29. Valveaeg
(1) Valveaeg on aeg, millal politseiametnik peab olema asutuse juhtkonnale ja korrapidamisteenistusele kokkulepitud kohas kättesaadav edasilükkamatute politseitoimingute tegemiseks oma puhkeajal.
(2) Valveaja kestus ei tohi ületada 150 tundi kuus.
(3) Valveaja eest makstakse lisatasu, mis on 10% politseiametniku tunnipalga määrast.
§ 30. Politseiametniku puhkuse katkestamine
(1) Politseiametniku puhkus võidakse katkestada ja ta teenistusse tagasi kutsuda tema nõusolekul, kuid mitte rohkem kui kahel korral puhkuse vältel.
(2) Puhkuse katkestamise nõusolek ei ole vajalik, kui politseiametniku puhkus katkestatakse ja ta kutsutakse teenistusse tagasi käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktides 1, 2, 3 ja 5 nimetatud juhtumil.
§ 31. Politseiametniku lisapuhkus
(1) Politseiametnikule antavat lisapuhkust avaliku teenistuse staaži eest ei pea liitma põhipuhkusega.
(2) Asutuse juht võib anda politseiametnikule täiendavat tasulist lisapuhkust eeskujuliku teenistusülesannete täitmise eest kuni 10 kalendripäeva.
6. peatükk POLITSEIAMETNIKU MUUD TEENISTUSTINGIMUSED
§ 32. Politseiametniku töölerakendamine väljaspool tema teenistuspiirkonda ja -ülesandeid
Politseiameti ja Kaitsepolitseiameti juht võib temale alluva politseiametniku tööle rakendada väljaspool tema teenistuspiirkonda ja -ülesandeid käesoleva seaduse § 27 lõikes 1 sätestatud juhtudel.
§ 321. Politseikolledži politseiametnike ja politseikadettide kaasamine
(1) Politseiameti juhil on õigus sisekaitselise rakenduskõrgkooli juhi nõusolekul käesoleva seaduse § 27 lõikes 1 sätestatud juhtudel kaasata tööle Politseikolledži politseiametnikke ja politseikadette.
(2) Politseikolledži politseiametnike ja politseikadettide kaasamist käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras ei loeta teenistuslähetuseks.
§ 33. Politseiteenistusega seotud piirangud
(1) Politseiametnik ei või:
1) töötada teise tööandja juures, välja arvatud pedagoogilisel, teaduslikul või loomingulisel tööl;[Punkti 2 sõnastus kuni 31. 12. 2007]
2) olla erakonna liige;[Punkti 2 sõnastus alates 1. 01. 2008]
2) olla erakonna juht-, kontroll- või revisjoniorgani liige;
3) osaleda streikides;
4) kuuluda äriühingu juhtorganisse, kontroll- ega revisjoniorganisse.
(2) [Kehtetu - RT I 2000, 28, 167 - jõust. 16.04.2000]
(3) Politseiametnikule ei väljastata tema politseiteenistusse võtmise, teisele ametikohale üleviimise ja politseiteenistusest vabastamise või temale distsiplinaarkaristuse määramise käskkirja koopiat, kui käskkiri sisaldab riigisaladust või muud avalikustamisele mittekuuluvat teavet. Sellisel juhul väljastatakse talle väljavõte käskkirjast, millest on välja jäetud riigisaladust sisaldav teave.
(4) Politseiametnik ei või kolme aasta jooksul pärast politseiteenistusest vabastamist töötada turvateenuseid või eradetektiiviteenuseid osutavates eraõiguslikes juriidilistes isikutes.
§ 34. Politseiametniku töötamine variisikuna
Politseiametniku töötamine variisikuna (jälitustegevuse seaduse § 7 punkt 9) ei too kaasa tema politseiteenistussuhte peatamist ega vabastamist politseiametniku ametikohalt ning tema poolt variisikuna täidetavad ülesanded loetakse politseile pandud ülesannete täitmiseks.
§ 35. Koolituskulude hüvitamine
(1) Politseiametnik, politseikadett ja Politseikolledži lõpetanu on kohustatud hüvitama riigi poolt tema koolitamisele või välisriigis korraldatud täiendusõppele tehtud otsesed kulutused, kui ta:
4) vabastati politseiteenistusest oma algatusel;
5) arvati välja Politseikolledžist õppetööst mahajäämuse või mitterahuldava õppeedukuse tõttu või distsiplinaarsüüteo eest;
6) keeldub pärast kooli lõpetamist politseiteenistusse asumisest.
(2) Koolitus- ja täiendusõppe kulusid ei pea hüvitama politseiametnik, kes:
1) pärast õppeasutuse lõpetamist või täiendusõppe läbimist on töötanud politseis ajavahemiku, mis on võrdne poolteisekordse koolitusajaga, kuid mitte vähem kui kolm aastat;
2) on teenistusest vabastatud oma algatusel seoses püsiva töövõimetuse või vajadusega hooldada püsiva töövõimetuse või puudega perekonnaliiget.
(3) Koolitus- ja täiendusõppe kulude arvestamise korra kehtestab siseminister määrusega.
7. peatükk POLITSEIAMETNIKU ATESTEERIMINE
§ 36. Politseiametniku atesteerimise üldine kord
(1) Politseiametnik kuulub atesteerimisele üks kord kolme aasta jooksul.
(2) Politseiametnike atesteerimise korra ja atesteerimislehe vormi kehtestab siseminister määrusega .
(3) Atesteerimistulemused kantakse atesteerimislehele ja politseiametniku teenistuslehele.
§ 37. Politseiametnike atesteerimise nõuded
(1) Politseiametnike põhigruppide atesteerimise nõuded kehtestab siseminister määrusega.
(2) Politseiametnike atesteerimise nõuded kehtestab siseminister või tema poolt volitatud ulatuses Politseiameti ja Kaitsepolitseiameti juht kooskõlastatult Siseministeeriumi konkursi- ja atesteerimiskomisjoniga.
(3) Atesteerimisnõuded peavad olema politseiametnikule tema teenistuskohas kättesaadavad.
§ 38. Politseiametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjon
(1) Politseiametnike kandidaatide hindamist konkursil ning politseiametnike atesteerimist teostavad Siseministeeriumi konkursi- ja atesteerimiskomisjon ning politseiametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjonid.
(2) P olitseiametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjonide moodustamise korra ja põhimääruse kehtestab siseminister määrusega.
8. peatükk POLITSEIAMETNIKU ERGUTAMINE
§ 39. Ergutused
(1) Politseinikule kohaldatavad ergutused on:
4) autasustamine aukirjaga;
5) autasustamine nimelise relvaga;
6) autasustamine politsei teeneteristiga.
(2) Politsei teeneteristi liigid ja kirjelduse, teeneteristiga autasustamise tingimused ning teeneteristi kandmise korra kehtestab siseminister määrusega.
(3) Silmapaistvate teenete eest võib erandkorras käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ergutusi kohaldada ka nende isikute autasustamisel, kes ei ole politseiametnikud.
§ 40. Ergutuse kohaldamise alused
(1) Politseiametnikule võib ergutust kohaldada:
1) kauaaegse laitmatu teenistuse või
2) teenistuskohustuste silmapaistvalt hea täitmise eest.
§ 41. Ergutuse kohaldamise õigus
(2) Siseministril on õigus kohaldada ergutusi kõigile politseiametnikele.
(3) Politseiameti ja Kaitsepolitseiameti juhil on õigus kohaldada ergutusi kõigile talle alluvatele politseiametnikele.
(4) Käesoleva seaduse § 39 lõike 1 punktides 5 ja 6 nimetatud ergutuste kohaldamise õigus on ainult siseministril.
9. peatükk POLITSEIAMETNIKU DISTSIPLINAARVASTUTUS
§ 42. Distsiplinaarkaristused
2) ametipalga vähendamine 10-50 protsenti kuni kolmeks kuuks;
§ 43. Distsiplinaarkaristuse määramise alus
(1) Politseiametnikule võib distsiplinaarkaristuse määrata distsiplinaarsüüteo eest.
(2) Iga distsiplinaarsüüteo eest võib määrata ainult ühe distsiplinaarkaristuse.
§ 44. Distsiplinaarkaristuse määramise õigus
(1) Käesoleva seaduse § 42 punktides 1 ja 2 nimetatud distsiplinaarkaristuse määramise õigus on asutuse juhil ning punktis 3 nimetatud distsiplinaarkaristuse määramise õigus on politseiametniku ametikohale nimetamise õigust omaval asutuse juhil.
(2) Siseministril on õigus distsiplinaarkaristus määrata kõigile politseiametnikele.
(3) Politseiameti juhil on õigus distsiplinaarkaristus määrata kõigile talle alluvatele politseiametnikele.
(4) Siseministril on õigus määrata Politseiameti ja Kaitsepolitseiameti juhile käesoleva seaduse § 42 punktides 1 ja 2 nimetatud distsiplinaarkaristusi.
(5) Politseiameti ja Kaitsepolitseiameti juhil on õigus määrata temale alluvale politseiametnikule, kes on ametisse nimetatud siseministri poolt, käesoleva seaduse § 42 punktides 1 ja 2 nimetatud distsiplinaarkaristusi.
§ 45. Distsiplinaarjuurdlus
(1) Distsiplinaarsüüteo ja selle toimepannud isiku kindlakstegemiseks viiakse läbi distsiplinaarjuurdlus.
(2) Distsiplinaarjuurdluse algatamise õigus alluvate politseiametnike suhtes on:
2) Politseiameti juhil;
3) asutuse juhil.
(3) Distsiplinaarjuurdlus algatatakse käskkirjaga, milles määratakse distsiplinaarjuurdluse läbiviija ja läbiviimise tähtaeg. Käskkiri tehakse viivitamata teatavaks politseiametnikule, kelle suhtes distsiplinaarjuurdlus algatati.
(4) Distsiplinaarjuurdluse läbiviija võib distsiplinaarsüüteo kohta nõuda seletusi ja koguda tõendeid. Seletuse nõudmine politseiametnikult, kelle suhtes distsiplinaarjuurdlus algatati, on kohustuslik.
(5) Distsiplinaarjuurdluse lõpuleviimisel koostab selle läbiviija distsiplinaarjuurdluse kokkuvõtte, milles distsiplinaarsüüteo ja selle toimepannud isiku kindlakstegemisel märgitakse vähemalt alljärgnev:
1) distsiplinaarsüüteo toimepannud politseiametniku ees- ja perekonnanimi ning ametikoht;
(6) Distsiplinaarjuurdluse kokkuvõte allkirjastatakse distsiplinaarjuurdluse läbiviija poolt, esitatakse viivitamatult distsiplinaarjuurdluse algatanud isikule ja seda tutvustatakse isikule, kelle suhtes distsiplinaarjuurdlus läbi viidi.
10. peatükk POLITSEITEENISTUSEST VABASTAMINE
§ 46. Politseiteenistusest vabastamise üldine kord
(1) Lisaks avaliku teenistuse seaduses sätestatud teenistusest vabastamise alustele vabastatakse politseiametnik politseiteenistusest käesoleva seaduse §-des 47 ja 49 sätestatud alustel ja korras.
(2) Politseiametniku võib politseiteenistusest vabastada isik, kellel on tema teenistusse võtmise õigus.
§ 47. [Kehtetu - RT I 2001, 85, 511 - jõust. 08.11.2001]
§ 48. Politseiprefektuuri juhi ja Kaitsepolitseiameti regionaalse struktuuriüksuse juhi ametist vabastamine teenistustähtaja möödumise tõttu
(1) Politseiprefektuuri juht ja Kaitsepolitseiameti regionaalse struktuuriüksuse juht vabastatakse ametist teenistustähtaja möödumise tõttu ning nimetatakse vastavalt Politseiameti juhi ja Kaitsepolitseiameti juhi poolt muule kõrgema politseiametniku ametikohale.
(2) Politseiprefektuuri juhi või Kaitsepolitseiameti regionaalse struktuuriüksuse juhi võib uueks ametiajaks ametisse tagasi nimetada.
(3) Politseiprefektuuri juhi või Kaitsepolitseiameti regionaalse struktuuriüksuse juhi võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ametikohale nimetada või ametisse tagasi nimetada tema kirjalikul nõusolekul.
(4) Kui politseiprefektuuri juht või Kaitsepolitseiameti regionaalse struktuuriüksuse juht ei ole nõus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ametikohale või ametisse tagasi nimetamisega ning kui ta ei soovi enda nimetamist muule politseiametniku ametikohale, vabastatakse ta politseiteenistusest.
(5) Kui puudub käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nimetamiseks vajalik vaba ametikoht ning politseiprefektuuri juht või Kaitsepolitseiameti regionaalse struktuuriüksuse juht ei ole nõus nimetamisega muule politseiametniku vabale ametikohale, siis vabastatakse ta politseiteenistusest ning talle makstakse hüvitist kuue kuu ametipalga ulatuses.
§ 49. Politseiteenistusest vabastamine piirvanuse tõttu
1) noorem- ja vanempolitseiametnikuna - kuni 55-aastaseks saamiseni;
2) kõrgema politseiametnikuna - kuni 60-aastaseks saamiseni.
(3) Politseiametnik võib olla politseiteenistuses kuni riikliku pensionikindlustuse seaduse §-s 7 sätestatud vanaduspensioniea saabumiseni Politseiameti või Kaitsepolitseiameti juhi loal.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud politseiametnik vabastatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse §-s 7 sätestatud vanaduspensioniea saabumisel.
§ 50. Uute palgamäärade rakendamine
(1) Politseiametnike uutele palgamääradele ülemineku korra, etapid ja tähtajad kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(2) Üleminek uutele palgamääradele peab olema lõpetatud 2000. aasta 1. jaanuariks.
(3) Kümne aasta jooksul, arvates käesoleva seaduse jõustumisest, võib Vabariigi Valitsus suurendada mõnes piirkonnas töötavate politseiametnike palka kuni neljandiku võrra.
(1) Käesoleva seaduse § 7 jõustub 1998. aasta 1. septembril.
(2) Politseiametnike atesteerimine vastavuses käesoleva seaduse alusel kehtestatud atesteerimisnõuetega peab olema lõpetatud hiljemalt 2002. aasta 31. detsembriks.
(3) Käesoleva seaduse §-s 10 sätestatud politseivannet ei pea andma politseiametnik, kes on andnud seni kehtiva politseivande enne käesoleva seaduse jõustumist.
(4) Enne käesoleva seaduse jõustumist juhtivpolitseiametnikuna töötamise aeg arvatakse käesoleva seaduse jõustumisel kõrgema politseiametnikuna töötamise aja hulka.
(5) Vormiriietuse kirjelduse ja vormiriietuse esemete kandmise tähtajad kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega kolme kuu jooksul, arvates käesoleva seaduse jõustumisest.
(6) Isikul, kes on politseiteenistusest vabastatud pärast 1991. aasta 1. märtsi ja kes saab riiklikku pensioni, on õigus kuni 2003. aasta 1. jaanuarini esitada taotlus pensioni ümberarvutamiseks politseiametniku pensioniks, kui ta vastab käesoleva seaduse §-s 211 sätestatud tingimustele.
(7) Isikul, kes töötab politseiametniku ametikohal ja saab riiklikku pensioni, on õigus kuni 2003. aasta 1. jaanuarini esitada taotlus pensioni ümberarvutamiseks politseiametniku pensioniks, kui ta vastab käesoleva seaduse §-s 211 sätestatud tingimustele.
(8) Põhjendatud taotluse korral arvutatakse varem määratud riiklik pension ümber politseiametniku pensioniks taotluse esitamisele järgneva kuu 1. kuupäevast. Kui isik jätkab teenistust politseiametnikuna, arvutatakse tema riiklik pension ümber politseiametniku pensioniks alates tema politseiteenistusest vabastamisele järgnevast päevast.
(9) Käesoleva seaduse § 212 lõikeid 3 ja 4 kohaldatakse isikute suhtes, kes töötavad politseiametnikuna käesoleva redaktsiooni jõustumise ajal või pärast selle jõustumist.
§ 52. Siseministeeriumi kõrgema või vanemametniku ametikohale nimetatud politseiametniku tagatised
(1) Politseiametnikule, kes on vabastatud politseiteenistusest seoses tema nimetamisega Siseministeeriumi kõrgema või vanemametniku ametikohale:
1) säilitatakse tema soovil politseiametniku ametipalk;
2) säilitatakse õigus kasutada senise tööandja eluruumi.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik on töötanud Siseministeeriumi kõrgema ja vanemametniku ametikohal vähemalt kaks aastat, võib siseminister ta tema soovil politseiametnikuks tagasi nimetada. Politseiametniku vaba ametikoha olemasolu korral ei või siseminister tema ametisse tagasinimetamisest keelduda.
(3) Teenistusaeg Siseministeeriumi kõrgema ja vanemametniku ametikohal arvatakse selle ametikoha teenistusaja hulka, kus politseiametnik töötas enne Siseministeeriumi kõrgema ja vanemametniku ametikohale nimetamist.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 3 nimetatud tagatised kehtivad selles lõikes nimetatud isiku suhtes seni, kuni ei ole katkenud tema teenistusaeg Siseministeeriumi kõrgema ja vanemametniku ametikohal.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tagatis laieneb kõrgematele ja vanempolitseiametnikele, kes olid politseiteenistusest vabastatud seoses nimetamisega Siseministeeriumi kõrgema ametniku ametikohale enne käesoleva seaduse jõustumist.
§-d 53--55. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§ 56. Mõnede politsei koosseisu kuuluvate asutuste ümberkorraldamine
(1) Senine Keskkriminaalpolitsei korraldatakse ümber valitsusasutuseks Keskkriminaalpolitsei 1998. aasta 1. juulist.
(2) Senine Julgestusteenistus korraldatakse ümber valitsusasutuseks Julgestuspolitsei 1998. aasta 1. juulist.
(3) Senine Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Büroo korraldatakse ümber valitsusasutuseks Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskus 1998. aasta 1. juulist.
(4) Siseministril korraldada ümber senine välipolitsei büroo, liikluspolitsei büroo ja politsei teabebüroo nende või nende struktuuriüksuste liitmise teel teiste politseiasutustega 1998. aasta 1. juulist.
§ 57. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Lääneranna valla lipu ja vapi kirjeldus ja kasutamise kord – Riigi Teataja
Lääneranna valla lipu ja vapi kirjeldus ja kasutamise kord - sisukord
§ 2 Lääneranna valla lipu ja vapi kirjeldus
§ 3 Vapi kasutamise kord
§ 4 Lipu kasutamise kord
§ 5 Lääneranna valla vapi ja lipu kujutise kasutamise loa väljastamise kord
§ 6 Lihula linna sümboolika
§ 7 Endiste Hanila valla, Koonga valla, Lihula valla ja Varbla valla sümboolika
RT IV, 29.12.2018, 86
Vastu võetud 20.12.2018 nr 38
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse seaduse § 14 lg 1 ja Lääneranna Vallavolikogu 15.02.2018. a määruse nr 16 „Lääneranna valla põhimäärus“ § 6 lg 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse Lääneranna valla lipu ja vapi kirjeldus ning kasutamise kord (edaspidi kord).
§ 2. Lääneranna valla lipu ja vapi kirjeldus
(1) Lääneranna valla sümbolid on vapp ja lipp.
(2) Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 4:3. Lipu normaalsuurus on 960 x 720 mm.
(3) Lipp on jaotatud müürihambuliselt kolmeks horisontaalseks väljaks. Lipu ülemine pool on sinine, alumine valge. Valge pool algab müürihambaga. Iga hamba pikkus on kolmandik lipu ühest kolmeks jaotatud horisontaalist (lisa 1).
(4) Vapi sinisel kilbil on hõbedane lendlev kotkas ja hõbedane lainelõikes jalus (lisa 2).
(5) Sinine värvus ja valge lainelõikes jalus viitavad valla mereäärsele asukohale ja elanike merega seotud tegevusaladele. Sinine värv tähistab vallale iseloomulikke soid, rabasid ja merd. Sinine kui vee ja puhta õhu sümbol märgib samuti valla elanike tulevikupüüdlusi ning tähistab puhast loodust ja mitmeid looduskaitse- ja hoiualasid.
(6) Värvikood: Meresinine CMYK 79-30-1-0 RGB 0-115-201 HEX 0091CF.
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus. Värvikoodis asendatud arv "2017" arvuga "201" Riigi Teataja seaduse § 10 lg 3 alusel ja arvestades Lääneranna 13.03.2019 taotlust nr 2019/15-4/533-1
§ 3. Vapi kasutamise kord
(1) Valla vapi kujutist kasutatakse värvilise ja must-valgena:
1) Lääneranna Vallavolikogu, Lääneranna Vallavalitsuse ja ametiasutuse hallatavate asutuste pitsatitel ning dokumendiblankettidel, ametiasutuse, ametiasutuse teeninduskeskuste ja ametiasutuse hallatavate asutuste hoonete seintel ja siltidel;
2) Lääneranna Vallavolikogu ja Lääneranna Vallavalitsuse tänukirjadel, autasudel, meenetel, vimplitel, ümbrikel, etikettidel ja muudel ametlikel trükistel, suveniiridel kujunduselemendina ja muudel eeltooduga sarnastel põhjustel;
3) valla ametiasutuse transpordivahenditel ja valla piiritähistel.
(2) Lääneranna Vallavalitsus võib anda ametiasutuse hallatavatele asutustele loa valla vapi kasutamiseks kujunduselemendina trükistel, kleebistel ja meenetel.
(3) Lääneranna Vallavalitsus võib anda vallale kuuluvatele äriühingutele ja organisatsioonidele loa valla vapi kasutamiseks dokumendiblankettidel ja muudel ametlikel dokumentidel ning kujunduselemendina trükistel, kleebistel ja meenetel.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 2 ja 3 nimetamata juhtudel võib Lääneranna valla vappi kasutada Lääneranna Vallavalitsuse loal. Kui valla vapi kujutist kasutatakse lepingu alusel, ei ole luba vaja taotleda.
(5) Valla vappi tuleb kohelda väärikalt järgides käesolevas korras sätestatud tingimusi ja head tava.
(6) Valla vapi kasutamine ärilistel eesmärkidel on tasuline. Tasu suuruse määrab vastava loa andmisel vallavalitsus.
(7) Valla vapiga pitsatite arvu ja kasutajad määrab kindlaks Lääneranna Vallavalitsus.
§ 4. Lipu kasutamise kord
(1) Lääneranna valla lipp heisatakse:
1) alaliselt Lääneranna Vallavalitsuse ja ametiasutuse teeninduskeskuste hoonete külge lipuvarrastega vastavasse hoidjasse või lipumasti;
2) alaliselt Lääneranna Vallavalitsuse poolt korraldusega kinnitatud nimekirjas märgitud ametiasutuse hallatavate asutuste hoonete külge lipuvarrastega vastavasse hoidjasse või lipumasti;
3) ajutiselt riiklikel ja valla pidupäevadel ja muudel üritustel, sh teiste omavalitsusüksuste või riikide ametlike delegatsioonide vastuvõtmisel;
4) muudel juhtudel Lääneranna Vallavalitsuse loal.
(2) Lääneranna valla lippu võivad heisata kõik eraisikud eramajadel ja eluruumides, asutused, ettevõtted ja organisatsioonid oma hoonetel ja siseruumides lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti järgides käesolevas korras sätestatud nõudeid ja head tava. Heisatav lipp peab vastama käesoleva korra §-s 1 esitatud kirjeldusele, olema puhas ja terve.
(3) Lääneranna valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
(4) Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud valla lipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
(5) Kui valla lipp heisatakse koos riigilipu või teiste lippudega, siis peab ta olema teiste lippudega võrdse laiusega. Lipud heisatakse eraldi, ühepikkuste lipuvarraste külge vastavasse hoidjasse või lipumasti ja Eesti lipuga samale kõrgusele. Mitme lipu üheaegse heiskamise osas järgitakse kehtivat hierarhilist järjekorda vastavalt Eesti lipu seadusele.
(6) Rahvusvahelistel, vabariiklikel ja regionaalsetel üritustel võivad lippu kasutada Lääneranna valla ametlikud delegatsioonid ja Lääneranna Vallavalitsuse loal Lääneranna valda esindavad kultuuri-, spordi- või muud kollektiivid või organisatsioonid ja eraisikud.
(7) Lääneranna valla lipp heisatakse päikesetõusul, kuid mitte hiljem kui kell 8.00 ja langetatakse päikeseloojangul, kuid mitte hiljem kui kell 22.00 (v.a Lääneranna Vallavalitsuse ametiasutuse ja ametiasutuse teeninduskeskuste hoonete ning Lääneranna Vallavalitsuse poolt korraldusega kinnitatud nimekirjas märgitud ametiasutuse hallatavate asutuste juures, kus lipp on heisatud ööpäevaringselt), kui vallavalitsuse korraldusega ei ole määratud muud kellaaega.
(8) Valla lippu tuleb kohelda väärikalt järgides käesolevas korras sätestatud tingimusi ja head tava. Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp hävitatakse sündsal viisil.
(9) Valla lipu nõuetekohase heiskamise või kasutamise eest vastutab isik, kes korraldab lipu heiskamist või kasutamist.
(10) Igaühel on õigus ajutiselt ja alaliselt kasutada Lääneranna valla vimplit. Lääneranna valla vimplit tuleb kasutada väärikalt. Vimpel ei asenda Lääneranna valla lippu.
§ 5. Lääneranna valla vapi ja lipu kujutise kasutamise loa väljastamise kord
(1) Vapi ja lipu kujutise kasutamiseks loa saamiseks tuleb esitada kirjalik taotlus Lääneranna Vallavalitsusele.
1) taotleja nimi, isiku- või registrikood ja elu- või asukoht;
4) kasutamise põhjendus, vapi ja lipu kujutise kasutamise kirjeldus ning sellekohane eskiis või näidis.
(3) Vapi ja lipu kujutise kasutamise loa taotluse vaatab Lääneranna Vallavalitsus läbi kuni 10 tööpäeva jooksul alates loa taotluse kättesaamisest.
(4) Lääneranna Vallavalitsusel on õigus paluda taotlejalt täiendavat informatsiooni ning vajadusel teha ettepanekuid vapi ja lipu kujutise kasutamise suhtes.
(5) Loa andmise või sellest keeldumise otsustab Lääneranna Vallavalitsus oma korraldusega.
(6) Vapi ja lipu kujutist on lubatud kasutada ainult korralduses märgitud tingimustel.
(7) Lääneranna Vallavalitsus väljastab või teeb taotlejale kättesaadavaks vapi või lipu kujutise elektroonilisel andmekandjal.
§ 6. Lihula linna sümboolika
(1) Lihula linn säilitab staatuse vallasisese linnana koos senise Lihula valla sümboolikaga, edaspidi vastavalt Lihula linna sümboolika.
(2) Lihula linna lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11. Lipu normaalsuurus on 1050 x 1650 mm.
(3) Lihula linna lipp on horisontaalsuunas müürihambuliselt poolitatud. Lipu ülemine pool on punane, alumine valge. Valge pool algab müürihambaga. Iga hamba pikkus on 1/9 lipu pikkusest, laius 1/7 lipu laiusest.
(4) Lihula linna vapil on põigiti müürihambuliselt poolitatud kilbi punasel ülemisel poolel hõbedane piiskopimitra. Alumisel hõbedasel väljal on kilbi alumisest servast tõusev musta mõõga käepidemepoolne osa. Vapivärvid viitavad Läänemaale, Liivi ordule ja tsistertslastele. Müürihambuline jaotus tähistab kaitsefunktsioone ja osutab sellisena eestlaste muistsele maalinnale ning hilisemale piiskopi- ja ordulinnusele. Mitra tähistab piiskopivõimu, mõõk ordut ja Lihula mail peetud taplusi.
(5) Lääneranna Vallavolikogu, Lääneranna Vallavalitsus ja ametiasutuse hallatavad asutused, mille asukoht on Lihula linna territooriumil, võivad kasutada Lihula linna sümboolikat vastavalt Lääneranna valla sümboolika kasutamise tingimustele koos Lääneranna valla sümboolikaga. Lihula linna lipu ja Lääneranna valla lipu üheaegsel heiskamisel peab Lääneranna valla lipp olema auväärsemal kohal.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestamata juhtudel tuleb Lihula linna sümboolika kasutamiseks taotleda Lääneranna Vallavalitsuse luba vastavalt käesoleva korra §-s 5 sätestatud tingimustele. Omaks tarbeks ja kodus kasutamiseks luba taotlema ei pea.
(7) Lihula linna sümboolikat tuleb kasutada vastavalt Lääneranna Vallavalitsuse poolt kasutamise loa andmise korralduses märgitud tingimustele ning Lääneranna valla sümboolika kasutamisele ettenähtud üldistele nõuetele ja põhimõtetele.
§ 7. Endiste Hanila valla, Koonga valla, Lihula valla ja Varbla valla sümboolika
(1) Hanila valla, Koonga valla, Lihula valla ja Varbla valla sümboolika kasutamiseks tuleb taotleda Lääneranna Vallavalitsuse luba vastavalt käesoleva korra §-s 5 sätestatud tingimustele. Omaks tarbeks ja kodus kasutamiseks luba taotlema ei pea.
(2) Hanila valla, Koonga valla, Lihula valla ja Varbla valla sümboolikat tuleb kasutada vastavalt Lääneranna Vallavalitsuse poolt kasutamise loa andmise korralduses märgitud tingimustele ning Lääneranna valla sümboolika kasutamisele ettenähtud üldistele nõuetele ja põhimõtetele.
Lisa 1 Lipp
Lisa 2 Vapp


Seli Tervisekeskuse põhimäärus - sisukord
§ 1 Seli Tervisekeskus
§ 3 Keskuse tegevusvaldkond
§ 6 Direktori ülesanded, pädevus ja asendamine
§ 11 Kontroll
§ 13 Kaitseministri määruse kehtetuks tunnistamine
RT I, 19.09.2014, 5
(1) Keskuse ülesanne on korraldada oma asukohas kaitseväelastele, asendusteenistujatele teenistusülesannete täitmise tõttu tervisekahjustuse saanud isikutele, rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemise ajal teenistusülesannete täitmise tõttu hukkunud või püsiva tervisekahjustuse saanud tegevväelase perekonnaliikmetele ning okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse § 2 lõigetes 1 ja 2 ning § 4 lõikes 1 nimetatud isikutele taastusravi ja füsioteraapia (edaspidi eriarstiabi) ning õendusabi osutamist.
[RT I, 19.09.2014, 3 - jõust. 22.09.2014]


Hoove korrastavate korterelamute toetamise kord – Riigi Teataja
Hoove korrastavate korterelamute toetamise kord
Jõustumine: 11.03.201831.01.2017
RT IV, 28.01.2017, 27
(1) Käesolev määrus reguleerib korterelamute sihtotstarbelist toetamist korterelamu(te) hoovi(de) heakorrastamiseks Pärnu linnas eelarveliste vahendite olemasolu korral.
(2) Määrus sätestab toetuse taotlemise, taotluse menetlemise ja toetuse määramise alused ja korra.
(1) Toetuse eesmärk on:
1) parandada hoovide välisilmet;
2) parendada hoovide kasutamisvõimalusi hooviga piirnevate elamute elanike poolt;
3) suurendada korterelamute elanike omaalgatust ja koostöötahet;
4) tugevdada sotsiaalseid suhteid korterelamutes.
(2) Hoov käesoleva määruse mõistes on korterelamu juurde kuuluv taotleja valitseda olev kinnistu, mis on avalikult läbipääsetav ega ole piirdega piiratud.
1) mängu- või spordiväljaku rajamiseks või parendamiseks
2) jalakäijate ala, sealhulgas haljas- või puhkeala rajamiseks või parendamiseks;
3) hooviinventari paigaldamiseks või korrastamiseks.
(2) Kavandatav töö tuleb ellu viia hiljemalt toetuse saamise aasta 1. detsembriks.
§ 4. Toetuse määr ja suurus
(1) Toetust antakse kuni 40% töö kogumaksumusest, kuid mitte rohkem kui:
1) 2000 eurot ühe taotleja kohta või
2) 4000 eurot ühe üle 50 korteriomandiga taotleja kohta või
3) 4000 eurot ühistaotluse korral.
(2) Taotleja tohib aasta jooksul esitada toetuse taotluse maksimaalselt ühele projektile.
§ 5. Taotleja
(1) Toetust võib taotleda Pärnu linnas tegutsev korteriühistu, elamu- või hooneühistu või vähemalt kaheksa korteriomandiga ehitise korteriomandite valitseja.
(2) Taotleja võib taotluse esitada ühiselt teise taotleja või taotlejatega, kui nende hoovid külgnevad üksteisega (ühistaotlus).
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja Pärnu Linnavalitsusele (edaspidi linnavalitsus) vormikohase taotluse koos järgmiste dokumentidega:
1) korteriomanike üldkoosoleku või põhikirjast tulenevate volituste alusel juhatuse protokolli koopia, mis sisaldab otsust hoovi heakorrastamiseks vajaliku töö teostamise kohta;
2) ühistaotluse esitamisel kinnitus nõusoleku kohta ühistaotluse esitamiseks;
3) kinnistu plaan kavandatava töö asukoha skeemiga ning kavandatava töö kirjeldus;
4) fotod kavandatava töö asukohast enne tööde algust;
5) kavandatava töö eelarve;
6) vajaduse korral asjakohased kooskõlastused või nõusolekud kavandatava töö tegemiseks.
(2) Taotlus jooksval aastal toetuse saamiseks tuleb esitada ajavahemikus 15. jaanuar kuni 1. märts.
(3) Taotluse vorm avalikustatakse Pärnu linna veebilehel www.parnu.ee. Pärnu Linnavalitsuse majandusosakond (edaspidi majandusosakond) informeerib avalikkust toetuse taotlemise võimalustest.
§ 7. Taotluste läbivaatamine
(1) Majandusosakond kontrollib esitatud dokumentide vastavust ja õigsust.
(2) Majandusosakonnal on vajaduse korral õigus ja kohustus hankida lisainformatsiooni ja nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid.
(3) Puuduste esinemisel informeerib majandusosakond sellest taotlejat ning määrab puuduste kõrvaldamiseks tähtaja. Kui taotleja jätab tähtajaks puudused kõrvaldamata või tuvastatakse valeandmete teadlik esitamine, lõpetatakse menetlus toetuse määramiseks.
§ 8. Taotluste hindamine
(1) Linnavalitsus moodustab korraldusega taotluste läbivaatamiseks ja hindamiseks hindamiskomisjoni (edaspidi hindamiskomisjon). Hindamiskomisjoni liige ei tohi olla taotleja juhtorgani ja/või taotleja enda liige.
(2) Hindamiskomisjon tunnistab taotleja ja taotluse vastavaks, kui on täidetud määruses sätestatud nõuded, kusjuures kavandatava töö eelarve ei tohi olla põhjendamatult kõrge.
(3) Hindamiskomisjon hindab vastavaks tunnistatud taotlusi. Hindamiskomisjon arvestab taotluste hindamisel kavandatavate tegevuste sobivust toetuse eesmärkidega, eelistatult toetatakse hoovi mängu- või spordiväljaku rajamist või parendamist. Hindamiskomisjon lähtub muuhulgas järgmistest asjaoludest:
1) hoovi atraktiivsus;
2) omaalgatus ja sotsiaalsed suhted korteriühistus;
3) hoovi ohutus;
4) kavandatava tegevuse jätkusuutlikkus.
(1) Toetuse eraldamise otsustab linnavalitsus oma korraldusega arvestades hindamiskomisjoni ettepanekut.
(2) Majandusosakond teavitab kirjalikult taotlejaid, kelle taotlus jäi rahuldamata, taotluse mitterahuldamisest pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud korralduse vastuvõtmist.
(3) Kulutuste tegemine taotluse rahuldamise otsuseni toimub taotleja omal vastutusel.
§ 10. Lepingu sõlmimine
(1) Majandusosakond sõlmib toetuse saajaga lepingu toetuse sihipärase kasutamise kohta.
(2) Lepingus sätestatakse:
1) toetuse suurus ja sihtotstarve;
2) toetuse ülekandmise tingimused ja tähtaeg;
4) toetuse aruande esitamise aeg ja kord;
6) muud lepingus olulised tingimused.
(1) Toetuse saaja peab hiljemalt toetuse saamise aasta 3. detsembriks esitama majandusosakonnale vormikohase aruande töö teostamise kohta koos vastavate arvete, aktide ning maksekorralduste koopiatega (edaspidi kuludokumendid). Esitatud kuludokumentidel näidatud tehingu sisu peab vastama taotluses planeeritud tegevusele ja eelarvele. Aruande vorm avalikustatakse Pärnu linna veebilehel www.parnu.ee.
(2) Kui töö ei ole lõpetatud toetuse saamise aasta 1. detsembriks, esitab toetuse saaja majandusosakonnale käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtajaks kuludokumendid teostatud tööde kohta koos seletuskirjaga tegemata töödest ning nende põhjustest.
(3) Kui töö jääb tähtaegselt teostamata toetuse saajast mittetulenevatel põhjustel, võib majandusosakond hindamiskomisjoni ettepanekul pikendada töö teostamise tähtaega kuni toetuse eraldamise aastale järgneva aasta 1. detsembrini.
(4) Majandusosakond kontrollib käesoleva paragrahvi lõikes 1 esitatud dokumentide õigsust ja edastab nõuetekohased aruanded Pärnu Linnavalitsuse raamatupidamise teenistusele toetuse väljamaksmiseks.
(1) Majandusosakonnal on õigus kontrollida toetuse saamiseks esitatud andmete õigsust ning toetuse sihipärast kasutamist.
(2) Järelevalvetoimingu tulemuste kohta koostatakse kontrollakt, mille allkirjastavad järelevalve teostaja ja toetuse saaja.
(3) Majandusosakonnal on õigusteha toetuse saajale järelevalve käigus avastatud puuduse kõrvaldamiseks ettekirjutus.
§ 13. Toetuse väljamaksmine
(1) Toetus makstakse toetuse saaja arvelduskontole hiljemalt ühe kuu jooksul alates nõuetekohase aruande esitamisest.
(2) Toetust ei maksta välja ja linnavalitsus tunnistab toetuse eraldamise korralduse toetuse saaja suhtes kehtetuks, kui:
1) töö ei ole lõpetatud toetuse saamise aasta 1. detsembriks, välja arvatud määruse § 11 lõikes 3 sätestatud juhul;
2) toetuse saaja ei ole esitanud nõuetekohast aruannet ning kulutuste tegemist tõendavaid dokumente sätestatud tähtajaks;
3) toetuse saaja ei allkirjasta lepingut toetuse sihipärase kasutamise kohta kahe kuu jooksul talle lepingu allkirjastamiseks esitamisest;
4) toetuse saaja, kellele on järelevalve käigus avastatud puuduse kõrvaldamiseks tehtud ettekirjutus, on jätnud ettekirjutuse tähtpäevaks täitmata.
(3) Põhjendatud juhul võib linnavalitsus hindamiskomisjoni ettepanekul vähendada väljamaksmisele kuuluvat toetuse summat proportsionaalselt taotluses esitatud kuid tähtajaks teostamata või mittevastavate töödega.
(4) Majandusosakond saadab toetuse saajale toetuse maksmisest keeldumise või toetuse vähendamise teate toetuse maksmisest keeldumise või toetuse vähendamise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest alates 3 tööpäeva jooksul.
§ 14. Varasema määruse kehtetuks tunnistamine
Pärnu Linnavolikogu 21.05.2015 määrus nr 17 “Hoove korrastavate korterelamute toetamise kord” tunnistatakse kehtetuks.
RT IV, 08.03.2018, 46