Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab Narva Joaoru puhkeala arhitektuurse ideekonkursi võitjatest » loe lähemalt
Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab Narva Joaoru puhkeala arhitektuurse ideekonkursi tulemustest » loe lähemalt
Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab linnafoorumist "Oma näoga Narva", mis toimub 16. detsembril kell 18:00 Narva Linnuse Remteri saalis aadressil Peterburi mnt 2
Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab Tallinna mnt 41 ja selle lähiala detailplaneeringu kehtestamisest Linnavolikogu 26.11.2009 otsusega nr 183. Detailplaneeringuga liidetakse äri- ja elamumaa sihtotstarbega maaüksused (13 tk.) ning moodustatakse üks ärimaa sihtotstarbega krunt olemasoleva kaubanduskeskuse laiendamiseks. Kaubanduskeskuse kavandatud korruselisus on kuni 9 korrust ja hoonealune pindala kuni 19 437 m². Maa-aluse parkla kohtade arv on 830. Lahendatakse kvartalisisene liiklusskeem, jalakäijate teede ja heakorrastuse küsimused. Määratakse tehnovõrkude asukohad. Detailplaneering ei too kaasa kehtiva Narva linna üldplaneeringu muutmise ettepanekut. Planeeritava ala pindala on ca 3,8 ha.
Kerese tn maa-ala detailplaneeringu avalikul väljapanekul 31.08.–25.09.2009 laekusid detailplaneeringu kohta kaks kirjalikku vastuväidet. 30.10.2009 korraldas kohalik omavalitsus detailplaneeringu avaliku arutelu, mille käigus otsustati korrigeerida planeeringulahendust vastavalt avaliku arutelu protokollile.
Tiimani tn ja Tallinna mnt vahelise ala detailplaneeringu avalikul väljapanekul 31.08. – 25.09.2009 laekus detailplaneeringu kohta üks kirjalik vastuväide. 03.11.2009 korraldas kohalik omavalitsus detailplaneeringu avaliku arutelu, mille käigus otsustati mitte korrigeerida planeeringulahendust ning saata planeering Ida-Viru Maavalitsusse järelevalve teostamiseks.
Kerese tn maa-ala detailplaneeringu avaliku väljapaneku tulemustest. Kuna 31.08. – 25.09.2009 toimunud detailplaneeringu avalikul väljapanekul laekus detailplaneeringu kohta kaks kirjalikku vastuväidet, korraldab kohalik omavalitsus vastavalt Planeerimisseaduse § 21 p 1 Kerese tn maa-ala detailplaneeringu avaliku arutelu 30. oktoobril 2009 kell 10:00.
Tiimani tn ja Tallinna mnt vahelise ala detailplaneeringu avaliku väljapaneku tulemustest. Kuna 31.08. – 25.09.2009 toimunud detailplaneeringu avalikul väljapanekul laekus detailplaneeringu kohta üks kirjalik vastuväide, korraldab kohalik omavalitsus vastavalt Planeerimisseaduse § 21 p 1 Tiimani tn ja Tallinna mnt vahelise ala detailplaneeringu avaliku arutelu 3. novembril 2009 kell 10:00.
Narva LV Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab Linnavolikogu 25.09.2009.a. otsuse:
nr 140 põhjal Narva – Tõrvajõe kergliiklustee detailplaneeringu kehtestamisest. Planeeringu eesmärgiks on kergliiklustee rajamine Tõrvajõe külast Narva linna Rahu tn.-i. Kinnistu 4 krundiks jagamine ning sihtotatarbe määramine transpordimaaks. Planeeritava ala pindala on ca 1,7 ha.
Planeering toob kaasa kehtiva Narva linna üldplaneeringu muutmise.
nr 139 põhjal Ancis Daumani tn 2 ja 6 maa-ala detailplaneeringu kehtestamisest. Planeeringuga moodustatakse 11 uut maaüksust sihtotstarbega transpordi-, tootmishoonete- ja ärimaa. Üks krunt on planeeritud uue alajaama tarbeks. Planeeritavad hooned on kavandatud eri kõrgustega ehitusmahtude kombinatoorikaga. Parkimiskohtade arv on planeeritud 277. Lahendatakse maa-alade heakorratus, haljastus, liikluskorraldus ja jalakäijate teede lahendamine, tehnovõrkude asukoha määramine ning varustamisega lahendamine. Planeeritava ala pindala on ca 3,9 ha.
Planeering ei too kaasa kehtiva Narva linna üldplaneeringu muutmist.
nr 128 põhjal Tallinna mnt 35 maa-ala detailplaneeringu kehtestamisest. Planeeringu eesmärgiks on ehitusõiguse määramine 9-kr ärikeskuse ning 2-kr allmaaparkla ehitamiseks. Sissesõit hoonesse kavandatakse Tallinna mnt 37 poolt ja väljasõit Kangelaste prospektile. Lahendatakse jalakäijate teede, heakorrastuse ja haljastuse küsimused. Määratakse tehnovõrkude asukohad. Planeeritava ala pindala on ca 0,35 ha.
Detailplaneering ei too kaasa kehtiva Narva linna üldplaneeringu muutmist.
nr 127 põhjal Linda pargi ja selle lähiala detailplaneeringu kehtestamisest. Planeeringu eesmärgiks on kahe olemasoleva krundi liitmine (Puškini 15b ja 15c), sihtotstarbega ärimaa. Moodustatakse uus äri- ja elamumaa krunt, üldmaa sihtotstarbega krunt pargile ja tänavamaa sihtotstarbega juurdepääsule. Liikluskorralduse, haljastuse ja heakorrastuse, jalakäijate teede lahendamine, tehnovõrkude asukoha määramine ja varustamisega lahendamine. Planeeritava ala pindala on ca 1,2 ha.
nr 126 põhjal Rahu tn 1a maa-ala ja selle lähiala detailplaneeringu kehtestamisest. Planeeringu eesmärgiks on krundi sihtotstarbe muutmine ärimaaks. Määratakse ehitusõigused büroohoone ja sõidukite teenindushoone ehitamiseks ning kõrge piirde rajamiseks. Liikluskorralduse, haljastuse ja heakorrastuse, jalakäijate teede lahendamine, tehnovõrkude asukoha määramine ja varustamisega lahendamine. Planeeritava ala pindala on ca 0,53 ha.
nr 125 põhjal Ancis Daumani tn 4B ja Ancis Daumani tn 4C maa-ala detailplaneeringu algatamisest. Planeeringu eesmärgiks on planeeritavale alale ehitusõiguse määramine hooldekodu, arstikeskuse ja korterelamute ehitamiseks, maa-ala heakorrastuse ja haljastuse rajamine nii planeeritaval alal kui ka naabruses. Planeeritava ala pindala on ca 3 ha.
nr 124 põhjal Haigla tn 1, 3, 5, 7, 9 maa-ala detailplaneeringu kehtestamisest. Planeeringu eesmärgiks on uue sõidutee, kõnnitee ja parkimiskohtate rajamine. Helikopteriplatsi ning uue haiglahoone rajamine. Määratakse ehitusõigused maaüksustele Haigla tn 1 ja 5. Planeeritava ala pindala on ca 5 ha.
Detailplaneering ei too kaasa Narva linna üldplaneeringu muutmist.
nr 121 põhjal Narva jõesadama arengukava 2008-2018 keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmisest. Narva linna sadamate arengukava 2008-2018 keskkonnamõju strateegiline hindamine ei ole vajalik järgnevatel põhjustel:
Narva sadamate arengukavakohane arendus tervikuna ning Narva Jõesadama ja Kulgu sadama arendus eraldi selle arengukava osana ei kutsu esile olulist keskkonnamõju, kuna arenguskavas planeeritu ei ületa eeldatavalt tegevuskoha keskkonnataluvust, ei põhjusta keskkonna pöördumatuid muutuseid, ei sea ohtu inimeste tervist ja heaolu, kultuuripärandit või vara.
Narva sadamate arendamisel ette nähtud üksikute tegevustega eraldi võib kaasneda oluline keskkonnamõju, mis võib põhjustada pöördumatuid muutuseid või ületada tegevuskoha keskkonnataluvust. Nende tegevuste kavandamisel tuleb teostada eraldi uurimis- ja projekteerimistööd ning ka KSH, kuivõrd käesolev arengukava ei käsitle neid tegevusi piisavalt põhjalikult, et olla aluseks KSH koostamisele.
Arengukavaga ette nähtud tegevuste hulgas on selliseid, mis seadusega määratud ulatust ületades tooksid kaasa olulise keskkonnamõju. Samas on arengukavakohaselt kõik need tegevused kavandatud seaduses toodud piiridest oluliselt väiksemas mahus.
Kuna Narva sadamate arendus ei ole mõeldav teistes sadamakohtades, mistõttu Narva Jõesadama ja Kulgu sadama kohad on Narva sadamate arenduse väärtuslikud objektid, võib arengukava kehtestada eelnevalt KSHd koostamata.
Kuna arengukava võib seaduse mõistes olla strateegiline planeerimisdokument, mille kehtestamisele ei pea eelnema KSHd, kui kavandatav arendus näeb ette detailplaneeringute koostamise ja koos nendega ka KSH, ning arvestades, et valminud on juba ka Kulgu sadama detailplaneering ja KSH, valmimas on Linna üldplaneering ja KSH ning et ka ülejäänud tegevuskohtadele koostatakse eraldi detailplaneeringud ja KSH, ei ole Narva sadamate arengukavale KSH koostamine mõistlik ega vajalik.
Rahu tänava detailplaneeringu avaliku väljapaneku tulemustest. Kuna 31.08. – 11.09.2009 toimunud detailplaneeringu avaliku väljapanekul laekus detailplaneeringu kohta üks kirjalik ettepanek, korraldab kohalik omavalitsus vastavalt Planeerimisseaduse § 21 p 1 Rahu tänava detailplaneeringu avaliku arutelu 15. oktoobril 2009 kell 10:00.
Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab, et on valminud Narva vanalinna linnaosa üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise programm ja planeeringu ruumiline strateegia.
Narva Linnavolikogu algatas Narva vanalinna üldplaneeringu koostamise 30.11.2006. a otsusega DP 29-2006. Narva vanalinna üldplaneeringu keskkonna¬mõju strateegiline hindamine algatati 14.08.2008. a otsusega nr 243. Üldplaneeringu eesmärgiks on luua vastavalt planeerimisseadusele korrektne alusdokument Narva vannalinna linnaosa territooriumi edasiste arengusuundade kavandamiseks ja territooriumi funktsionaalseks planeerimiseks, sidustatuna naabruses asuvate aladega ning linna üldiste arengu¬suundadega. Määratakse linnaosa territooriumi edasised sotsiaal-majanduslikud arengu¬suunad ning säästva ja tasakaalustatud arengu tingimused. Töötatakse välja tulevikustrateegia Narva vanalinna linnaosa vanalinna linnaosa ajaloolise ja geograafilise potentsiaali realiseerimiseks ning annab ühtlasi üheselt kehtiva seadusliku raami ehituse- ja arendustegevuse teostamiseks linnaosa territooriumil.
Üldplaneeringu ja selle keskkonnamõju strateegilise hindamise koostamise korraldaja on Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet, keda esindab peaarhitekt Peeter Tambu. Keskkonnamõju strateegilist hindamist teostab Ramboll Eesti AS, keda esindab keskkonnaekspert Olavi Hiiemäe. Üldplaneeringu kehtestab Narva Linnavolikogu.
Narva vanalinna linnaosa üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise programmiga saab tutvuda ajavahemikul 14 september – 09 oktoober 2009 Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Ametis, Peetri plats 5, tuba 301 (kontaktisik Rene Zorin, tel 35 99 253) ja LV Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Ameti kodulehel ning Ramboll Eesti AS-i kodulehel. Keskkonnamõju strateegilise hindamise programmi kohta ettepanekuid, vastuväiteid ja küsimusi võib esitada kirjalikult Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Ameti aadressil Peetri plats 5, 20308 Narva või e-posti aadressil rene.zorin[at]narvaplan.ee kuni 02. oktoobrini 2009.
Keskkonnamõju strateegilise hindamise programmi avalik arutelu toimub 12. oktoobril 2009 kell 13:00 Narva Linnavalitsuse istungite saalis, Peetri plats 5. Samuti toimub ka ruumilise strateegia esimene tutvustus.
Narva LV Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab Linnavolikogu 06.08.2009.a. otsuse:
nr 107 põhjal Tiimani tn ja Tallinna mnt vahelise ala detailplaneeringu vastuvõtmisest ja avalikule väljapanekule suunamisest. Planeeringu eesmärgiks on krundi sihtotstarbe muutmine ärimaaks parkla ehitamiseks (80 kohta). Sisse- ja väljasõit planeeritakse Tiimani tänava kaudu. Eraldatakse kõnnitee riba ning määratakse haljastuala. Planeering toob kaasa kehtiva Narva linna üldplaneeringu muutmise ettepaneku. Planeeritava ala pindala on ca 0,5 ha.
Detailplaneeringuga saab tutvuda alates 31. augustist kuni 25. septembrini 2009 aadressil Peetri plats 5, ruum 301.
nr 106 põhjal Rahu tn 7 ja lähiala detailplaneeringu kehtestamisest. Planeeringu eesmärgiks on moodustada viis krunti (kolm hoonestatavat ärimaa krunti (kahest riigimaast), üks tootmismaa krunt alajaama paigaldamiseks, üks liiklismaa krunt uue sõidutee rajamiseks). Planeeritud on kokku 436 parkimiskohta. Lahendatakse maa-alade heakorratus, haljastus, liikluskorraldus, tehnovõrkude asukoha määramine ning varustamisega lahendamine. Planeeritava ala pindala on ca 4,7 ha.
nr 105 põhjal Rahu tänava detailplaneeringu vastuvõtmisest ja avalikule väljapanekule suunamisest. Planeeringu eesmärgiks on lahendada liikluskorraldus (juurdepääsud ja parkimine 27 veoautole), tee laiendamine neljarealiseks sõiduteeks Tallinna mnt ja Rahu tänava ristmikust kuni viaduktini, krundipiiride täpsustamine, haljastuse ja heakorrastuse planeerimine. Määratakse hoonestusala kolmele hoonele. Planeering ei too kaasa kehtiva Narva linna üldplaneeringu muutmise ettepanekut. Planeeritava ala pindala on ca 16,2 ha.
Detailplaneeringuga saab tutvuda alates 31. augustist kuni 11. septembrini 2009 aadressil Peetri plats 5, ruum 301.
nr 99 põhjal Tallinna mnt 41 ja selle lähiala detailplaneeringu vastuvõtmisest ja avalikule väljapanekule suunamisest. Planeeringu eesmärgiks on moodustada liitmise teel (äri- ja elamumaa maaüksused 13 tk) üks ärimaa sihtotstarbega krunt olemasoleva kaubanduskeskuse laiendamiseks. Kaubanduskeskuses kavandatud korruselisus on kuni 9 korrust ja hoonealune pindala kun 19437 m2. Planeeritud maa-aluse parkla kohtade arv pm 830. Lahendatakse kvartalisisene liiklusskeem, jalakäijate teede ja heakorratuse küsimused. Planeering ei too kaasa kehtiva Narva linna üldplaneeringu muutmise ettepanekut. Planeeritava ala pindala on ca 3,8 ha.
nr 98 põhjal Kerese tn maa-ala detailplaneeringu vastuvõtmisest ja avalikule väljapanekule suunamisest. Planeeringu eesmärgiks on muuta Kerese tänav neljarealiseks Rahu tn viaduktist kuni Kreenholmi tn-i. Lahendatakse jalakäijate liiklusskeem, planeeritud kergliiklustee. Planeeritud on üheksa uut transpordi-, haljasala- ning ärimaa sihtotstarbega krunti. Kolmele krundile määratakse hoonestusala ärihoonete ehitamiseks. Parkimiskohtade üldarv on 212. Lahendatakse haljastusküsimused. Planeering toob kaasa kehtiva Narva linna üldplaneeringu muutmise ettepaneku. Planeeritava ala pindala on ca 9 ha.
nr 97 põhjal Ancis Daumani tn 2 ja 6 maa-ala detailplaneeringu vastuvõtmisest ja avalikule väljapanekule suunamisest. Planeeringu eesmärgiks on moodustada 11 uut maaüksust sihtotstarbega transpodi-, tootmishoonete- ja ärimaa. Üks krunt on planeeritud uue alajaama tarbeks. Planeeritavad hooned on kavandatud eri kõrgustega ehitusmahtude kombinatoorikaga. Parkimiskohtade arv on planeeritud 277. Lahendatakse maa-alade heakorratus, haljastus, liikluskorraldus ja jalakäijate teede lahendamine, tehnovõrkude asukoha määramine ning varustamisega lahendamine. Planeering ei too kaasa kehtiva Narva linna üldplaneeringu muutmise ettepanekut. Planeeritava ala pindala on ca 3,9 ha.
Linda pargi ja selle lähiala detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemustest. Kuna 01.06.-15.06.2009 toimunud Linda pargi ja selle lähiala detailplaneeringu avaliku väljapanekul laekus detailplaneeringu kohta üks kirjalik vastuväide, korraldas kohalik omavalitsus vastavalt Planeerimisseaduse § 21 p 1 14. juulil 2009 kell 13:00 avaliku arutelu. Vastuväite esitaja (Linda tn 5 omanik) arutelule ei ilmunud. Arhitektuuriameti arvamusel on tema vastuväide põhjendamatu. Arutelu käigus oli esitatud ettepanek muuta Kosmonaudi tänav läbisõidetavaks. Liikluskomisjon ei olnud sellega nõus, kuna see suurendab liikluskoormust Puškini tänaval ning suurendab ohtu jalakäijatele.
Mõisa tänava detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemustest. Kuna 01.06.-15.06.2009 toimunud Mõisa tänava detailplaneeringu avaliku väljapanekul laekus detailplaneeringu kohta kolm kirjalikku vastuväidet (Mõisa 6a hoone omanikult, Mõisa 2 kaasomanikelt, Mõisa 2a omanikult), korraldas kohalik omavalitsus vastavalt Planeerimisseaduse § 21 p 1 14. juulil 2009 kell 11:00 avaliku arutelu. Vastuväite esitaja Mõisa tn 6a poolt arutelule ei ilmunud. Amet võttis tema vastuväite arvesse ning palus projekteerijal teha vastavad muudatused. Mõisa tn 2 vastuväited puudutasid kavandavate hoonete korruselisust, vahemaad olemasolevast hoonest, isikliku parkimisala vähesust ning puude raiet. Amet pidas neid vastuväited põhjendamatuteks kuna planeering vastab normatiividele. Mõisa tn 2а vastuväide suunati lahendamiseks projekteerijale.
Vahtra tn 3 maa-ala detailplaneeringu eskiisi avaliku arutelust. Planeeringu koostamise eesmärgiks on olemasolevate hoonete lammutamine ning ehitusõiguse määramine uue Politsei ja Päästeameti ühishoone rajamiseks. Planeeringuga lahendatakse heakorrastuse ja haljastuse ning liiklusskeemi (juurdepääsude ja parkimise) küsimused. Määratakse tehnovõrkude asukohad ning nendega varustamine. Planeeritava ala pindala on ca 1,1 ha.
Arutelu toimub 25. augustil 2009.a. kell 14:00 aadressil Peetri plats 5, ruum 301.
Narva LV Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab Narva linnas jõeäärse promenaadi rekonstrueerimise projekti keskkonnamõju hindamise (KMH) aruande avalikustamisest loe edasi...
Linda pargi ja selle lähiala detailplaneeringu avaliku arutelu korraldamisest 14. juuli 2009 kell 13:00 aadressil Peetri plats 5, ruum 301. Eesmärgiks on kahe olemasoleva krundi liitmine (Puškini 15b ja 15c), sihtotstarbega ärimaa. Moodustatakse uus äri- ja elamumaa krunt, üldmaa sihtotstarbega krunt pargile ja tänavamaa sihtotstarbega juurdepääsule. Liikluskorralduse, haljastuse ja heakorrastuse, jalakäijate teede lahendamine, tehnovõrkude asukoha määramine ja varustamisega lahendamine. Planeeritava ala pindala on ca 1,2 ha.
Mõisa tänava äärse maa-ala detailplaneeringu avaliku arutelu korraldamisest 14. juuli 2009 kell 11:00 aadressil Peetri plats 5, ruum 301. Eesmärgiks on jagada maa-ala kruntideks munitsipaliseerimiseks ning määrata tulevikus rajatavate hoonete ehitusmahud, liikluskorralduse, haljastuse, heakorrastuse ja jalakäijate teede lahendamine.
Planeeritava ala üldpindala on ca 1,9 ha. Planeering toob kaasa kehtiva Narva linna üldplaneeringu muutmise ettepaneku.
Narva LV Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab Linnavolikogu 18.06.2009.a. otsuse:
nr 87 põhjal Narva-Tõrvajõe kergliiklustee detailplaneeringu vastuvõtmisest ja avalikule väljapanekule suunamisest. Planeeringu eesmärgiks on kergliiklustee rajamine paralleelselt Tallinna maanteega Narva linna piirist Rahu tänavani, maa-ala krundipiiride ning sihtotstarbe määramine transpordimaaks. Planeeritava ala pindala on 31985 m².
Detailplaneeringuga saab tutvuda alates 10. juulist kuni 24. juulini 2009 aadressil Peetri plats 5, ruum 301.
nr 86 põhjal Kangelaste prospekt 29 maa-ala detailplaneeringu kehtestamisest. Planeeringu eesmärgiks on kinnistu sihtotstarbe muutmine, ehitusõiguse määramine kaubanduskeskuse ja parkimismaja ehitamiseks. Liikluskorralduse (sh Kangelaste pr ja Daumani tn liiklussõlm), haljastuse ja heakorrastuse, jalakäijate teede lahendamine, tehnovõrkude asukoha määramine ja varustamisega lahendamine. Planeeritava ala pindala on ca 3,1 ha.
nr 85 põhjal Rahu tn 1a maa-ala ja selle lähiala detailplaneeringu vastuvõtmisest ja avalikule väljapanekule suunamisest. Planeeringu eesmärgiks on krundi sihtotstarbe muutmine ärimaaks. Määratakse ehitusõigused büroohoone ja sõidukite teenindushoone ehitamiseks ning kõrge piire rajamiseks. Liikluskorralduse, haljastuse ja heakorrastuse, jalakäijate teede lahendamine, tehnovõrkude asukoha määramine ja varustamisega lahendamine. Planeeritava ala pindala on ca 0,53 ha.
nr 84 põhjal Haigla tn 1, 3, 5, 7, 9 maa-ala detailplaneeringu vastuvõtmisest ja avalikule väljapanekule suunamisest. Planeeringu eesmärgiks on uue sõidutee, kõnnitee ja parkimiskohtate rajamine. Helikopteriplatsi ning uue haiglahoone rajamine. Määratakse ehitusõigused maaüksustele Haigla tn 1 ja 5. Planeeritava ala pindala on ca 5 ha.
Narva LV Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet annab teada Linnavolikogu 14.07.2008.a. otsuse nr 233 põhjal Tallinna mnt 55, 55d, 55e, 55f, 55g ja 57, 57a ning nende lähiala detailplaneeringu kehtestamisest. Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks on planeeritaval maa-alal asuvate kinnistute liitmine ja uute moodustamine (7 maaüksust), ehitusõiguse määramine kaubandus- ja vabaaja keskuse ehitamiseks (ehitusalune pind 38400 m², kõrgus 8,0 m kuni 30 m), alajaam (ehitusalune pind 36 m², kõrgus 5,0 m), 1 ärihoone (ehitusalune pind 600 m², kõrgus 8,0 m), linna liinibusside lõpppeatus (6 kohta). Planeeritakse ehitada maapealne ja maa-alune parkla. Parkimiskohti kokku – 1396. Krundil POS 4 on planeeritud parkla 16 kohale. Samuti lahendatakse maa-alade heakorrastus, haljastus, liikluskorraldus ja jalakäijate teede lahendamine; tehnovõrkude asukoha määramine ning varustamisega lahendamine. Riigi maast moodustatakse ärimaa, liiklusmaa ja üldmaa krunt.
Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab Narva Linnavalitsuse 13.05.2009 poolt kehtestatud määrusest nr 537, kus lahendatakse Narva linna tänavate nimede ja majanumbrite stilistika ning tehniline osa (pdf). Määrusega (pdf) on võimalik tutvuda Narva Linna kodulehel www.narva.ee ja Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Ameti kodulehel www.narvaplan.ee või aadressil Peetri plats5, ruum 301.
Narva LV Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab Linnavolikogu 14.05.2009.a. otsuse:
Narva-Tõrvajõe detailplaneeringu avaliku arutelu korraldamisest 29. mai 2009.a. kell 13:00 aadressil Peetri plats 5, ruum 301. Planeeringu eesmärgiks on kergliiklustee rajamine Tõrvajõe külast Narva linn Rahu tn.-i. Kinnistu 4 krundiks jagamine ning sihtotatarbe määramine transpordimaaks. Planeeritava ala pindala on ca 1,7 ha.
Linnavolikogu 21.04.2009.a. otsuse nr 57 põhjal Tallinna mnt 35 maa-ala detailplaneeringu algatamine ei too kaasa kehtiva Narva linna üldplaneeringu muutmise ettepaneku (parandatud).
nr 77 põhjal Mõisa tänava äärse maa-ala detailplaneeringu vastuvõtmisest ja väljapaneku korraldamisest. Eesmärgiks on jagada maa-ala kruntideks munitsipaliseerimiseks ning määrata tulevikus rajatavate hoonete ehitusmahud, liikluskorralduse, haljastuse, heakorrastuse ja jalakäijate teede lahendamine. Planeeritava ala pindala on ca 1,9 ha.
Detailplaneering toob kaasa kehtiva Narva linna üldplaneeringu muutmise ettepaneku.
Detailplaneeringuga saab tutvuda alates 01. juuni kuni 15. juuni 2009 aadressil Peetri plats 5, ruum 301.
nr 74 põhjal Linda pargi ja selle lähiala detailplaneeringu vastuvõtmisest ja väljapaneku korraldamisest. Eesmärgiks on kahe olemasoleva krundi liitmine (Puškini 15b ja 15c), sihtotstarbega ärimaa. Moodustatakse uus äri- ja elamumaa krunt, üldmaa sihtotstarbega krunt pargile ja tänavamaa sihtotstarbega juurdepääsule. Liikluskorralduse, haljastuse ja heakorrastuse, jalakäijate teede lahendamine, tehnovõrkude asukoha määramine ja varustamisega lahendamine. Planeeritava ala pindala on ca 1,2 ha.
Narva LV Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab Linnavolikogu 21.04.2009.a. otsuse:
nr 61 põhjal Kangelaste pr 29 maa-ala detailplaneeringu vastuvõtmisest ja avalikule väljapanekule suunamisest. Eesmärgiks on kinnistu sihtotstarbe muutmine, ehitusõiguse määramine kaubanduskeskuse ja parkimismaja ehitamiseks; heakorrastuse, haljastuse ja liiklusskeemi ning Kangelaste pr ja Daumani tänava liiklussõlme lahendamine koos juurdepääsudega. Määratakse tehnovõrkude asukohad ning nende varustamine. Planeeritava ala pindala on ca 3,1 ha.
Planeeringuga saab tutvuda alates 11. maist kuni 25. maini 2009.a. aadressil Peetri plats 5, ruum 301.
nr 59 põhjal Narva Linnavolikogu 14.07.2008 otsuse nr 233 ”Tallinna mnt 55, 55d, 55e, 55f, 55g ja 57, 55a ning nende lähiala detailplaneeringu kehtestamine” kehtetuks tunnistamisest.
Vastavalt 26.02.2009 Ida-Viru Maavalitsuse kirjale nr 1.2-38/770 Narva linnavolikogu 14.07.08 otsusega nr 233 kehtestatud Tallinna mnt 55, 55d, 55e, 55f, 55g ja 57, 57a ning nende lähiala detailplaneering ei ole läbinud Planeerimisseaduse (PlanS) § 23 lg 1 p 2 sätestatud planeeringu järelevalvet. Maavalitsus tegi ettepaneku tühistada planeeringu kehtestamise otsus ning suunata planeering PlanS § 23 kohasse järelevalvesse.
Eesmärgiks on maa-alal asuvate kinnistute liitmine; ehitusõiguse määramine kaubandus- ja vabaajakeskuse ehitamiseks; heakorrastuse, haljastuse liikluskorralduse ja jalakaijate teede lahendamine; tehnovorkude asukoha maaramine ning varustamisega lahendamine. Planeeritava ala pindala on ca 3 ha.
nr 57 põhjal Tallinna mnt 35 maa-ala detailplaneeringu vastuvõtmisest ja avalikule väljapanekule suunamisest. Eesmärgiks on ehitusõiguse määramine 9-kr ärikeskuse ning 2-kr allmaaparkla ehitamiseks. Sissesõit hoonesse kavandatakse Tallinna mnt 37 poolt ja väljasõit Kangelaste prospektile. Lahendatakse jalakäijate teede, heakorrastuse ja haljastuse küsimused. Määratakse tehnovõrkude asukohad. Planeeritava ala pindala on ca 0,35 ha.
nr 56 põhjal Kreenholmi – 26. Juuli – Uusküla – Oru kvartali maa-ala detailplaneeringu kehtestamisest. Eesmärgiks on planeeritava maa-ala liikluskorralduse lahendamine, krundipiiride täpsustamine ja muutmine ning heakorrastuse ja haljastuse lahendamine. Planeeritava ala pindala on ca 25,15 ha.
Narva linna tööstuspiirkonna linna osa üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu teade
Narva linna tööstuspiirkonna linna osa üldplaneering on algatatud Narva Linnavolikogu 14.09.2007. a otsusega nr 149 ning selle keskkonnamõju strateegiline hindamine Narva Linnavolikogu 17.04.2008. a otsusega nr 122.
Narva linna tööstuspiirkonna linna osa üldplaneering koostatakse kehtiva Narva linna üldplaneeringu täpsustamiseks. Narva tööstuspiirkonna territooriumit hõlmava üldplaneeringu menetlemise käigus soovitakse kaalutleda, millised alad on sobilikud elamuehituse, tootmise, puhkemajanduse ja ärialase ettevõtluse jms jaoks ning määrata ehitus- ja maakasutusreeglid.
Üldplaneeringu koostamise algataja, vastuvõtja ja kehtestaja on Narva Linnavolikogu (Peetri plats 1, 20308 Narva), koostamise korraldaja on Narva Linnavalitsus (Peetri plats 5, 20308 Narva), koostaja on AS Pöyry Entec (Lõõtsa 2A, 11415 Tallinn; üldtelefon 6177430, e-post: entec.ee@poyry.com). Keskkonnamõjude strateegilise hindamise järelevalve teostaja on Keskkonnaameti Viru regioon (Pargi 15, 41537 Jõhvi). Piiriülese keskkonnamõju esinemist ei eeldata.
Narva linna tööstuspiirkonna linna osa üldplaneeringu algatamise otsusega ning keskkonnamõju strateegilise hindamise aruandega on võimalik kõigil huvitatutel tutvuda ajavahemikul 16. aprillist kuni 8. maini 2009. a Narva Linnavalitsuses (kabinet 301a, tööpäevadel kell 8.30-12.00 ja 13.00-17.00, kontaktisik Galina Pustošnaja) ja AS Pöyry Entec kontoris (tööpäevadel kell 9.00-17.00), samuti alates avalikustamise alguse päevast veebilehtedel: www.entec.ee, www.narvaplan.ee ning www.narva.ee.
Hinnatud Narva linna tööstuspiirkonna linna osa üldplaneeringu lahendus on tutvumiseks üleval veebilehel www.narvaplan.ee. Ettepanekuid, vastuväiteid ja küsimusi keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande kohta saab saata kirjalikult või e-maili teel 16.04.-08.05.2009.a. AS-le Pöyry Entec (Lõõtsa 2a, 11415 Tallinn või entec.ee@poyry.com). Kõigil huvitatutel on võimalus osaleda keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande avalikul arutelul, mis toimub 12. mail 2009.a. kell 15.00 Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Ameti saalis (III korrus).
Maakasutusplaan: pdf
Kobras AS, Stratum OÜ ja Narva Linnavalitsus teatavad Narva linna transpordi arengukava 2009-2015 ning selle keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) aruande valmimisest.
Arengukava algatati ja lähteülesanne kinnitati Narva Linnavolikogu 29.11.2007 otsusega nr 430. Narva linna transpordi arengukava 2009-2015 eesmärgiks on Narva linna transpordiplaneerimise põhisuundade määratlemine järgnevaks seitsmeks aastaks, transpordisüsteemi keskkonnasäästliku arengu tagamine ning Narva linna arendamine inim- ja keskkonnasõbraliku asustusüksusena eesmärgipärase tegevuse kaudu. Narva linna transpordi arengukava 2009-2015 keskkonnamõju strateegiline hindamine algatati Narva Linnavolikogu 15.05.2008. otsusega nr 154.
Arengukava algataja ja kehtestaja on Narva Linnavolikogu (Peetri plats 1, 20308 Narva). Arengukava koostamise korraldaja on Narva Linnavalitsuse Linnavara- ja Majandusamet (Peetri plats 3, 20308 Narva), kontaktisik Jackline Holter, tel 3599 216, e-mail: jackline.holter@narva.ee. Strateegilise planeerimisdokumendi (Narva linna transpordi arengukava 2009-2015) koostaja on Stratum OÜ (Juhkentali 34, 10132 Tallinn), projektijuht Imre Antso, tel 6659 460, e-mail: info@stratum.ee. Keskkonnamõju strateegilise hindamise ekspert on Kobras AS (Teguri 37b, 50107 Tartu), tel 7300 310, faks 7300315, e-mail: kobras@kobras.ee (kontaktisik on Noeela Kulm).
Arengukava ja selle KSH aruande avalik väljapanek kestab 13.04.-04.05.2009 Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Ametis kabinet 301a (Peetri plats 5, 20308 Narva), kontaktisik Galina Pustoshnaya, tel 3599 253, e-mail: galina.pustoshnaya@narvaplan.ee, Narva Linnavalitsuse kodulehekülgedel www.narva.ee, www.narvaplan.ee.
Avaliku väljapaneku ajal saab arengukava ja KSH aruande kohta esitada kirjalikke ettepanekuid, vastuväiteid ja küsimusi tööpäevadel Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Ametis (kabinet 301a, Peetri plats 5, 20308 Narva) või otse KSH eksperdile Kobras AS. KSH aruande avalik arutelu toimub 05.05.2009 kell 15.00 Narva Linnavolikogu istungite saalis (Peetri plats 1, 20308 Narva). ARUTELUL OSALEMA ON OODATUD KÕIK HUVILISED.
Arengukavaga käsitletud ala piirneb Narva jõe alamjooksu hoiualaga. Piiriülest keskkonnamõju arengukavaga kavandatavate tegevustega ei kaasne.
Dokumendid: KSH aruanne, Transpordi arengukava
Piirangute kaardid: leht 1 (8.5 MB), leht 2 (8.2 MB), leht 3 (11.0 MB), leht 4 (14.5 MB), leht 5 (1.5 MB)
Vt. kaa kobras.ee
Narva LV Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab Linnavolikogu 26.03.2009.a. otsuse nr 35 põhjal Puškini tn 42 ja selle lähiala detailplaneeringu algatamisest. Eesmärgiks on ehitusõiguse määramine, heakorrastuse, haljastuse, liikluskorralduse (juurdepääsude ja parkimise) ja jalakäijate teede lahendamine, tehnovõrkude asukoha määramine ning varustamisega lahendamine. Planeeritava ala pindala on ca 1,3 ha.
Narva LV Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab Linnavolikogu 26.02.2009.a. otsuse nr 20 põhjal Rakvere tn 1, 1. Jõe tn 1 ja 1. Jõe tn 8a maa-alade detailplaneeringu algatamisest. Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks on planeeritavale alale ehitusõiguse määramine eramu ehitamiseks, maa-ala heakorrastuse ja haljastuse, liikluskorralduse (juurdepääsude ja parkimise) lahendamine, tehnovõrkude asukoha määramine ning varustamisega lahendamine. Planeeritava ala pindala on ca 0,5 ha.
Narva LV Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab, et on valminud Narva linnas Veekulgu linnaosas asuva Kulgu sadama maa-ala ja seal asuvate Kulgu sadama 12 A (51106:001:0073), Kulgu sadam 12 C (51106:001:0074) ja Kulgu sadam 13 (51106:001:009) maaüksuste detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) aruanne.
Kulgu sadama maa-ala detailplaneering algatati Narva Linnavolikogu 05.04.2007 otsusega nr 112, millega kinnitati ka lähteülesanne (DP 03-2007). Detailplaneeringu KSH algatati 05.06.2008. a Narva Linnavolikogu otsusega nr 195.
Detailplaneeringu kehtestajaks on Narva Linnavolikogu, tegevuse arendajaks on Narva LV Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet (Galina Pustoshnaya, tel: 35 99 253, e-post: galina.pustoshnaya@narvaplan.ee). Detailplaneeringu koostajaks on OÜ Hendrikson & Ko (Rauno Schults, tel: 55 667 972, e-post: rauno@hendrikson.ee). KSH viib läbi OÜ Alkranel (Tanel Esperk, tel: 53 656 297, tanel@alkranel.ee).
KSH aruande (lisad - zip) ja detailplaneeringu eskiislahendusega (seletuskiri) on võimalik tutvuda Narva LV Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Ameti ruumis 301a (Peetri plats 5) ajavahemikul 16.02–09.03.2009. KSH aruannet ja DP eskiislahendust saab elektrooniliselt alla laadida Narva Linnavalitsuse kodulehelt (www.narva.ee), Narva LV Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Ameti kodulehelt (www.narvaplan.ee) ja OÜ Alkranel kodulehelt (www.alkranel.ee). KSH aruandele saab esitada ettepanekuid, vastuväiteid ja küsimusi kirjalikult OÜ-le Alkranel (Riia 15b, 51010 Tartu), faksiga 7 366 676 või e-posti teel tanel@alkranel.ee kuni 09.03.2009.
Keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande ja detailplaneeringu eskiislahenduse avalik arutelu toimub 10. märtsil 2009.a kell 13:00 Narva LV Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Ameti saalis (Peetri plats 5, III korrus).
Narva LV Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab Linnavolikogu 29.01.2009.a. otsuse:
nr 8 põhjal Gerassimovi tn 5 maa-ala detailplaneeringu vastuvõtmisest ja avaliku väljapaneku korraldamisest. Planeeringu eesmärgiks on muuta krundi sihtotstarve elamumaaks. Kavandatakse olemasoleva hoone rekonstrueerimine ja uue 13 m kõrge korruselamu ehitamine. Juurdepääs krundile on ettenähtud Koolipõik tänava poolt ning krundil tuleb ühesuunaline autoliiklus. Planeeritud parkimiskohtade arv on 31 tk. Lahendatakse jalakäijate suunad. Planeeritakse 19 puude likvideerimine, teised aga säilitatakse. Hoonete vahel kavandatakse lastemänguplatside ehitamine. Määratakse tehnovõrkude asukohad. Planeeritava ala pindala on ca 0,5 ha.
Detailplaneering sisaldab kehtiva Narva linna üldplaneeringu muutmise ettepanekut. Detailplaneering algatati 28.06.2007.a. Narva Linnavolikogu otsusega nr 280.
Planeeringuga saab tutvuda 02.-16.märtsil 2009.a. aadressil Peetri plats 5, ruum 301.
nr 7 põhjal Joala tn 21, Joala tn 23a, Joala tn 23b, Joala tn 23c ja Joala tn 23d maa-alade detailplaneeringu algatamisest. Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks on maa-ala kruntideks jagamine, sihtotstarvete muutmine, ehitusõiguse määramine. Planeeringuga lahendatakse heakorrastuse, haljastuse ning liiklusskeemi (juurdepääsude ja parkimise) küsimused. Kavandatakse olemasolevate tehnovõrkude ja –rajatiste renoveerimine. Planeeritava ala pindala on ca 30 ha.
nr 6 põhjal Narva - Tõrvajõe kergliiklustee detailplaneeringu algatamisest. Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks on Vaivara valla ja Narva linna piirist kuni Rahu tänavani põhjapool Tallinna mnt-d teega paralleelselt kulgeva ca 30 m laiuse koridoori ehitamine. Narva linna territooriumil on tee pikkus ca 760 m. Planeeritakse moodustada 4 uut krunti sihtotstarbega 100% transpordimaa. Planeeringuga lahendatakse välisvalgustuse küsimus.
nr 4 põhjal Rahu tn 7 ja lähiala detailplaneeringu vastuvõtmisest ja avaliku väljapaneku korraldamisest. Detailplaneeringuga on ette nähtud viis krunti, millest on kolm hoonestatavat ärimaa krunti (kaks riigimaast), üks tootmismaa krunt alajaama paigaldamiseks ning üks liiklusmaa krunt uue sõidutee rajamiseks. Hoonete lubatud kõrgusvahemik on 4-17 m. Parkimine toimub krundisiseselt, parkimiskohtade üldarv on 436 tk. Rahu tn äärde on ettenähtud puudeallee ning parkimisplatside juurde uue kõrghaljastuse istutamine. Madalhaljastus planeeritakse kõrghaljastuse vahele ja piki kinnistu idapoolset piiri. Juurdesõit alale on Rahu tn-lt lähtuvalt Lääne tänava ja planeeringuala põhjapiirini kavandatud uue tänavalõigu kaudu. Jalakäijate juurdepääs on piki Rahu tn ääres kulgevat kõnniteed. Planeeringuga määratakse ka tehnovõrkude asukohad. Planeeritava ala pindala on ca 4,7 ha.
Detailplaneering sisaldab kehtiva Narva linna üldplaneeringu täpsustamise ettepanekut. Detailplaneering algatati 26.04.2007.a. Narva Linnavolikogu otsusega nr 141.
Narva LV Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet annab teada konkursi „Narva linna parima jõulu- ja uusaastakujundusega vitriini, fassaadi ja ümbrusega hoone väljaselgitamiseks“ tulemustest.
KÜ Rahu 14 tunnistati parimaks kategoorias „Parim fassaadi ja hoone ümbruse jõulu- ja uusaastateemalise kujundusega korteriühistu“.
Andruse Hulgikaubanduse OÜ tunnistati üheks kahest parimast kategoorias „Parim fassaadi ja hoone ümbruse jõulu- ja uusaastateemalise kujundusega organisatsioon“.
OÜ FAMA Invest tunnistati üheks kahest parimast kategoorias „Parim fassaadi ja hoone ümbruse jõulu- ja uusaastateemalise kujundusega organisatsioon“.
Komisjoni otsusega anti eripreemia eramaja 5. Paemurru 21 omanikule Pr Jelena Serõševa.
Täname kõiki osalejaid ning kutsume inimesi osalema konkursil „Narva linna parima jõulu- ja uusaastakujundusega vitriini, fassaadi ja ümbrusega hoone väljaselgitamiseks“ järgmisel aastal.


Tartu Vene Lütseumi põhimäärus | Тартуский Русский Лицей
Авг 18 12:32
Tartu Vene Lütseumi põhimäärus
Põhimäärus kinnitatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 34, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lg 2 ning Tartu Linnavolikogu 02. detsembri 1999. a määrusega nr 8 kehtestatud „Tartu linna ametiasutuste hallatavate asutuste asutamise, haldamise, ümberkorraldamise ja lõpetamise korra” punkti 2.6. alusel.
Kooli nimetus on Tartu Vene Lütseum (edaspidi kool).
Kool asub Tartus. Kooli aadress on Uus 54, Tartu.
(1) Kooli põhikooliosas on õppekeeleks vene keel.
(2) Kooli gümnaasiumiosas on enne 2011/2012. õppeaastat õpinguid alustanud õpilaste õppekeeleks vene keel.
(2) Kooli asjaajamist korraldatakse linnavalitsuse kehtestatud korras hallatavatele asutusele kehtestatud ühtsetel põhimõtetel.
(3) Koolil on oma veebileht http://www.tvl.tartu.ee, mille kaudu teeb kool üldsusele kättesaadavaks õigusaktide alusel avalikustamist vajavad dokumendid ja andmed.
(1) Koolil on oma nimetuse ja Tartu vapi kujutisega pitsat.
(2) Kool kasutab haridusosakonna pangakontosid, mis kuuluvad kontsernikonto koosseisu.
1) võimaldada õpilastel täita koolikohustust ning omandada põhiharidust ja üldkeskharidust;
2) toetada õpilase rahvusliku identiteedi kujunemist;
3) tagada õpilase eesti keele omandamine tasemel, mis võimaldab jätkata pärast põhikooli või gümnaasiumi lõpetamist õppimist eesti keeles;
4) tagada vene keele omandamine emakeele tasemel.
2) luua tingimused ja võimalused üldkeskhariduse omandamiseks;
3) luua tingimused ja võimalused hariduslike erivajadustega laste õpetamiseks, korraldada eripedagoogilist, psühholoogilist ja sotsiaalpedagoogilist nõustamist;
4) luua tingimused selleks, et õpilased omandaksid teadmised, oskused ja väärtushoiakud, mis võimaldavad jätkata tõrgeteta õppimist kõrghariduse või kutsehariduse tasemel;
5) luua kaasaegse sisustuse ja õppevahenditega keskkond, mis toetab õppekava täitmist ning heade õpitulemuste saavutamist;
6) luua õpilastele tingimused heatasemelise põhi- ja üldkeskhariduse omandamiseks, mis toetab nende kujunemist pidevalt arenevaks isiksuseks, kes on suuteline elama väärikalt, austama iseennast, oma perekonda, kaasinimesi ja loodust, valima ning omandama talle sobivat elukutset, tegutsema loovalt ning kandma kodanikuvastutust;
7) kujundada õpilase arengut toetav õppekeskkond;
8) kujundada sotsiaalne keskkond, mis väärtustab inimesi, nendevahelist koostööd ja häid suhteid;
9) väärtustada õpilaste rahvuskultuuri ning korraldada neile keele- ja kultuuriõpet vastavalt õigusaktidele;
10) õpetada vene keelt emakeelena;
11) tagada õpilastele tervisekaitsenormide kohane päevakava, õppekorraldus ja –koormus ning toitlustamine;
14) luua töötajatele tingimused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste rakendamiseks ja täiendamiseks ning korraldada koolitöötajatele koolitusi;
15) kasutada koolile eraldatud ressursse sihipäraselt ja mõistlikult õppe- ja kasvatustegevuse kvaliteedi tagamiseks;
16) teha kooli eesmärkide täitmisel koostööd õpilaste seaduslike esindajatega (edaspidi vanem), haridusosakonna, sotsiaal- ja tervishoiutöötajate, lastekaitsespetsialistide, teiste koolide ning muude organisatsioonide ja isikutega nii Tartu linna, Eesti kui ka rahvusvahelisel tasandil;
17) tutvustada oma tegevust üldsusele.
(1) Kooli põhikooliosas on õpilaste nominaalne õppeaeg üheksa aastat ja õpe on korraldatud klassipõhiselt 1.-9. klassis.
(2) Kooli gümnaasiumiosas on õpilaste nominaalne õppeaeg kolm aastat ja õpe on korraldatud õppekavas ette nähtud kursuste läbimise põhiselt.
(3) Õpilase õppeaeg võib olla nominaalsest õppeajast pikem või lühem, kui see on vajalik õpilasele õppe korraldamiseks ja tuleneb individuaalsest õppekavast.
Koolil on raamatukogu, mis lähtub oma tegevuses haridus- ja teadusministri kinnitatud töökorralduse alustest.
§ 14. Kooli tugikeskus
(1) Koolis tegutseb tugikeskus, mille ülesanne on õpilaste ja vanemate nõustamine ning õpiabi osutamine.
(2) Tugikeskuse koosseisu, täpsemad ülesanded ja tegevuse korralduse põhimõtted kinnitab kooli direktor.
§ 15. Ujula
(1) Koolil on ujula, mida kasutatakse õpilaste õppe ja sporditegevuse korraldamiseks.
(2) Ujula kasutamise reeglid on sätestatud kooli kodukorras.
§ 16. Kooli direktor
(1) Kooli juhib direktor. Direktor vastutab kooli tegevuse eesmärkide ja ülesannete elluviimise, õppe- ja kasvatustegevuse, põhimääruse alusel koolis läbiviidava muu tegevuse, üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase, sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest, samuti kooli kasutada antud linnavara heaperemeheliku majandamise ja selle säilimise ning korrashoiu eest.
(2) Kooli direktor kindlustab kooli tulemusliku ja häireteta töö ning kooli kodukorra ja töökorralduse reeglite täitmise, juhib õppe- ja kasvatustegevust koostöös koolielu korraldamiseks loodud organitega (juhtkonna, laiendatud juhtkonna, õppenõukogu, hoolekogu, õpilasesinduse ja tervisenõukoguga), linnavalitsuse ja selle struktuuriüksuste ning muude organitega.
§ 17. Kooli direktori ülesanded
Käesoleva põhimääruse paragrahvis 16 nimetatud ülesannete täitmiseks ja tulemuste saavutamiseks kooli direktor muuhulgas:
1) korraldab kooli õppekava koostamist ja kehtestab õigusaktides sätestatud nõuetele vastava õppekava;
2) korraldab õigusaktides sätestatud nõuetele vastavalt hariduslike erivajadustega õpilaste õpet, moodustab selleks vajadusel põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 51 lõikes 1 nimetatud rühmi või klasse;
3) otsustab põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel õpilaste suhtes tugi- või mõjutusmeetmete rakendamise või volitab selleks teist isikut, tagades õpilasele vajalike tugi- ja mõjutusmeetmete kohaldamise;
4) korraldab koolielu korraldamiseks loodud organite tegevust ning tagab nende seaduslike ja pädevuse piires vastuvõetud otsuste täitmise;
5) korraldab kooli vastuvõtutingimuste koostamise ja kehtestab linnavolikogu antud pädevuse piires õigusaktides sätestatud nõuetele vastavad kooli vastuvõtutingimused;
6) otsustab personalivajaduse üle, jagab töötajate vahel tööülesanded ja –kohustused, teeb haridusosakonna kaudu linnavalitsusele ettepaneku koolitöötajate koosseisu kinnitamiseks;
7) loob koolitöötajatele töötervishoiu ja tööohutuse seaduses ning selle alusel vastu võetud õigusaktides sätestatud nõuetele vastavad töötingimused;
8) sõlmib koolitöötajate koosseisus ette nähtud ametikohtade täitmiseks töölepinguid, muudab, lõpetab ja ütleb neid üles ning võtab töötajaid vastutusele töölepingu rikkumise eest;
9) tagab sisehindamise korraldamise koolis, kehtestab sisehindamise korra ja sisehindamise aruande;
10) kehtestab õigusaktides sätestatud nõuetele vastava kodukorra ja muud kooli tegevust reguleerivad dokumendid (korrad, juhendid, juhised jne);
11) tagab õpilase arengut toetava õppekeskkonna kujundamise;
12) korraldab isikuandmete kaitse ja avalikule teabele juurdepääsu, samuti teabele juurdepääsupiirangute kehtestamise;
13) tagab kooli eelarve täitmise vastavalt õigus- ja haldusaktidega sätestatud nõuetele;
14) tagab õigusaktidega ette nähtud aruannete koostamise ja esitamise;
15) tagab kooli, õpilaste ja pedagoogidega seotud andmete kandmise Eesti Hariduse Infosüsteemi (edaspidi hariduse infosüsteem);
16) koordineerib kooli osalemist siseriiklikes ja rahvusvahelistes projektides ja programmides ning tagab nende kaudu linnale võetud kohustuste tulemusliku elluviimise;
17) esitab kooli tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente haridusosakonnale.
(2) Ülesannete täitmiseks kooli direktor oma pädevuste piires:
1) esindab kooli ja teeb Tartu linna nimel tehinguid, mis on suunatud käesolevas põhimääruses, õigus- ja haldusaktides sätestatud ja töölepingus (sh ametijuhendis) kokkulepitud ülesannete täitmisele;
4) annab töötajatele korraldusi;
5) esitab haridusosakonnale või haridusosakonna kaudu linnavalitsusele õigusaktides sätestatud nõuetele vastavaid kooli tegevuseks vajalike dokumentide eelnõusid;
7) allkirjastab kooli nimel dokumente;
8) koostab analüüse;
9) korraldab riigihankeid;
10) teeb teisi vajalikke toiminguid.
§ 18. Kooli õppenõukogu ja hoolekogu
§ 19. Kooli õpilasesindus
(1) Koolis on õpilasesindus, mis tegutseb põhimääruse alusel, mille eelnõu koostab õpilasesindus, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajatega.
(2) Õpilasesinduse põhimääruse eelnõu esitatakse enne kinnitamist õpilaskonnale arvamuse avaldamiseks. Arvamuse avaldamiseks peab õpilaskonnal olema võimalik õpilasesinduse põhimääruse eelnõuga tutvuda ühe kuu vältel, millele järgneb avalik arutelu, kus õpilased saavad oma ettepanekuid esitada. Avalikuks aruteluks korraldatud koosolekul otsustatakse ettepanekute arvestamine või arvestamata jätmine ning kiidetakse heaks õpilasesinduse põhimäärus. Avaliku arutelu aeg ja koht tehakse õpilastele teatavaks õpilasesinduse põhimääruse eelnõu õpilaskonnale arvamuse avaldamiseks esitamisega samal ajal.
(3) Õpilasesinduse põhimääruse kinnitab kooli direktor õigusaktidega kehtestatud korras. Õpilasesinduse põhimäärust muudetakse samas korras.
(4) Kooli esimene õpilasesindus valitakse õpilaskonnas korraldatava valimise teel. Esimese õpilasesinduse valimised kuulutab välja kooli direktor, tehes samas teatavaks ka enda otsuse esimese õpilasesinduse liikmete arvu kohta. Valimised kuulutatakse välja arvestusega, et õpilastel on võimalik ühe kuu vältel seada üles kandidaate. Sellele järgneb õpilaskonnas korraldatav salajane hääletamine, kus igal õpilasel on üks hääl, mille ta saab anda ühe ülesseatud kandidaadi poolt. Esimesse õpilasesindusse kuuluvad enim hääli saanud õpilased lähtuvalt õpilasesinduse liikmete arvust.
(1) Koolil on juhtkond, kuhu võivad kuuluda direktor, õppealajuhatajad, huvijuht ning majandusjuhataja. Kooli juhtkond on direktorile kooli tegevusega seotud küsimuste lahendamisel nõuandev organ.
(2) Kooli juhtkonna koosseisu ja töökorra kinnitab kooli direktor.
§ 21. Kooli metoodikanõukogu
(1) Koolis tegutseb metoodikanõukogu, mille ülesanne on kooli metoodilise töö korraldamine, kooli õppe- ja kasvatustegevuse edukuse analüüsimine, hindamine ja õppenõukogule vajalike ettepanekute tegemine.
(2) Metoodikanõukogu koosseisu, täpsemad ülesanded ja tegevuse korralduse põhimõtted kinnitab kooli direktor.
§ 22. Kooli ainesektsioonid
(1) Koolis tegutsevad ainesektsioonid, mille ülesanne on vastava õppeaine metoodilise töö korraldamine, ainekavade ettevalmistamine, õpilaste edukuse analüüsimine ja kooli juhtkonnale ning metoodikanõukogule vajalike ettepanekute tegemine.
(2) Ainesektsioonide moodustamise ja nende koosseisu kinnitab ning täpsemad ülesanded ja tegevuse korralduse põhimõtted kinnitab kooli direktor.
§ 23. Kooli tervisenõukogu
(2) Kooli tervisenõukogu koosseisu kinnitab ning täpsemad ülesanded ja töökorralduse põhimõtted määrab kooli direktor.
§ 24. Kooli õppekava
(1) Riiklike õppekavade alusel koostab kool õppekava (kooli õppekava), mis on koolis õpingute alusdokument. Kooli õppekava kehtestab, muudab ja tunnistab kehtetuks kooli direktor õigusaktides sätestatud korras.
(2) Kool võib teha õpilast õpetades muudatusi või kohandusi tema õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas, selleks koostab kool õpilasele õigusaktides sätestatud korras individuaalse õppekava. Individuaalse õppekava kinnitab kooli direktor haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija esildise alusel.
§ 25. Õppetöö korraldamise alused
(2) Õppetund on kooli päevakavas või õpilasele koostatud individuaalses õppekavas juhendatud õppeks ette nähtud ajavahemik. Juhendatud õpe on kooli määratud viisil toimuv õpe, näiteks loeng, individuaaltund, konsultatsioon, e-õpe ja õppekäik, mis on suunatud teadmiste ja oskuste omandamisele ning toimub õppekeskkonnas, milles osalevad nii õpilane kui ka pedagoog.
(4) Kool võib põhikooliosas suvevaheajal korraldada täiendava õppega seotud tegevusi, arvestades, et õpilasele on tagatud vähemalt kümne järjestikuse nädala pikkune puhkus kõigist õppe ja eksamitega seotud tegevustest.
§ 26. Kooli päevakava
(1) Koolil on päevakava, mis kajastab õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste järjestust ja ajalist kestust (sh tunniplaani). Kooli päevakava kehtestab direktor.
(2) Õpilasele ja vanemale tehakse kooli kodukorrale vastavalt teatavaks õpilasele kohalduv osa kooli päevakavast.
§ 27. Kooli üldtööplaan
§ 28. Õpilase kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine
(2) Õpilane arvatakse koolist välja põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 28 lõikes 1 või kooli kodukorras loetletud tingimustel.
(3) Õpilase kooli vastuvõtmise ja koolist väljaarvamise otsustab kooli direktor.
§ 29. Kooli kodukord
(1) Koolil on kodukord, mille kehtestab õigusaktides sätestatud korras direktor ja see on õpilastele ja koolitöötajatele täitmiseks kohustuslik. Kooli kodukorras nähakse muuhulgas ette:
1) õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede kasutamise ning õpikute koolile tagastamise tingimused ja kord;
2) vajadusel täiendavad alused õpilase gümnaasiumist väljaarvamiseks;
3) õpilaste ja vanemate hindamisest teavitamise kord;
6) õpilasele õppekavaväliseks tegevuseks tasuta oma kooli rajatiste, ruumide, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahendite kasutusse andmise tingimused ja kord;
16) koolihoones ja territooriumil keelatud tegevused;
17) vastutus kodukorra rikkumise eest.
§ 30. Õppekavaväline tegevus
(1) Kooli direktori otsusel korraldab kool õppekavavälise tegevusena:
2) huvitegevust, mida korraldatakse muuhulgas ringide ja stuudiotena.
(2) Pikapäevarühma täitumuse ülemisest piirnormist suurema rühma täitumuse ülemise piirnormi kehtestab kooli direktori ettepanekul ja kooli hoolekogu nõusolekul haridusosakond korraldusega.
(3) Kooli direktor otsustab lähtuvalt kooli eelarvest, kas õppekavavälist tegevust korraldatakse tasu eest või tasuta. Kui õppekavavälist tegevust korraldatakse tasu eest, siis kinnitatakse õppekavavälise tegevuse hind kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 30 lõigetes 3 ja 4 sätestatud korras.
§ 31. Õpilaste õigused ja kohustused
1) nõuda õppe korraldamist vastavalt oma individuaalsetele õpivajadusetele, sobivate õppemeetodite valimist ning vajaduse korral diferentseeritud õppe korraldamist;
2) nõuda kooli või omandatavas haridusliigis või -tasemel seatud eesmärkidele ja ülesannetele vastava õppe otstarbekat korraldamist;
3) nõuda riiklikule õppekavale ja kooli õppekavale vastavat õpet;
5) võtta osa koolis korraldatavast õppekavavälisest tegevusest;
7) omandada koolis tasuta haridust;
9) saada õppekavas ettenähtu omandamiseks õpetajalt täiendavat õppetunnivälist õpiabi õpetaja tööaja piires;
11) pöörduda hädaabi saamiseks koolitöötajate poole;
14) teha ettepanekuid kooli direktorile ja teistele pedagoogidele õppe paremaks korraldamiseks;
15) kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras;
16) saada haridusosakonnast teavet koolikorralduse ja oma õiguste kohta;
17) pöörduda oma õiguste kaitseks haridusosakonna, Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema, kooli hoolekogu, politseiametniku või sotsiaaltöötaja poole.
8) hoidma kooli kasutuses olevat linnavara ja muid esemeid.
§ 32. Vanemate õigused ja kohustused
3) olla valitud vanemate esindajana kooli hoolekogusse;
4) teha koolile ettepanekuid õppe paremaks korraldamiseks;
5) pöörduda oma õiguste kaitseks haridusosakonna, Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema, kooli hoolekogu, politseiametniku või sotsiaaltöötaja poole.
6) kasutama meetmeid, mida talle pakub kool;
8) taotlema vajaduse korral koolilt õigusaktides sätestatud korras koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist.
§ 33. Koostöö kooli, vanema ja õpilase vahel
(1) Kooli ja vanemate koostöö koordineerimiseks kutsub direktor kokku õpilaste vanemate koosoleku arvestusega, et kõigile vanematele antakse vähemalt üks kord aastas võimalus osaleda vanemate koosolekul. Kooli põhikooliosas on direktor vähemalt ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudmisel kohustatud kokku kutsuma selle klassi õpilaste vanemate koosoleku ning vähemalt kümne gümnaasiumi õpilase vanema nõudmisel kohustatud kokku kutsuma gümnaasiumi õpilaste vanemate koosoleku.
(2) Õpilase arengu toetamiseks korraldatakse temaga koolis vähemalt üks kord õppeaasta jooksul arenguvestlus, mille põhjal lepitakse kokku edasises õppes ja arengu eesmärkides. Arenguvestluse korraldamise tingimused ja korra kehtestab õigusaktides sätestatud korras kooli direktor.
§ 34. Koolitöötajate tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
(1) Koolitöötajate tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus on määratud töölepingus (sh ametijuhendis) ja töökorralduse reeglites, kollektiivlepingus, kooli kodukorras, seadustes ja nende alusel antud õigus- ja haldusaktides.
(4) Koolitöötajatel on keelatud avalikustada õpilaselt saadud teavet õpilase ja tema perekonna kohta.
§ 36. Rahalised vahendid ja raamatupidamine
(2) Lisaks õppekavavälisele tegevusele on kooli tasuliseks tegevuseks tema kasutuses oleva vara üürimine ja rentimine, koolieelikute ettevalmistusrühma tegevus, koolituste läbiviimine ning paljundusteenus. Tasulise tegevuse hinnad kinnitatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 30 lõigetes 3 ja 4 sätestatud korras.
(3) Kooli raamatupidamisarvestust korraldab haridusosakond koos kooli direktoriga vastavalt õigus- ja haldusaktidele.
(3) Kooli ja kooli direktori tegevuse õiguspärasuse, sihipärasuse ja otstarbekuse üle teeb järelevalvet (sh teenistuslikku järelevalvet) linnavalitsus vastavalt õigus- ja haldusaktidele.
(1) Kooli korraldab ümber ja tema tegevuse lõpetab linnavolikogu otsuse alusel linnavalitsus õigusaktides sätestatud alustel ja korras.
(2) Kooli ümberkorraldamine ja tema tegevuse lõpetamine toimub ajavahemikus 1. juulist sama aasta 31. augustini.
(3) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest teavitatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi, Tartu maavanemat, kooli, vanemaid, õpilasi ja õpilaste elukohajärgseid valla- või linnavalitsusi hiljemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.
(4) Kooli tegevuse lõpetamisel tagab linnavalitsus kooli õpilastele võimaluse jätkata õpinguid muus koolis.
(5) Kooli tegevuse lõpetamisel täidab kooli direktor kooli tegevuse käigus Tartu linnale võetud kohustused ja nõuab sisse võlad arvestades linnavalitsuse moodustatud likvideerimiskomisjoni otsustega.
§ 39. Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
Kooli põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks linnavolikogu õigusaktides sätestatud korras.
§ 40. Kehtetuks tunnistamine
Tartu Linnavolikogu 28. juuni 2007. a otsuse nr 258 „Tartu Slaavi Gümnaasiumi ümbernimetamine Tartu Vene Lütseumiks ja Tartu Vene Lütseumi põhimääruse kinnitamine” punkt 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 41. Põhimääruse jõustumine
Põhimäärus jõustub 18. aprillil 2011. a.


Vastu võetud 10.04.2006 nr 37
Määrus kehtestatakse «Ravimiseaduse» § 33 lõike 7 alusel
§ 1. Sotsiaalministri 18. veebruari 2005. a määrust nr 30 «Ravimite väljakirjutamise ja apteekidest väljastamise tingimused ja kord ning retsepti vorm» (RTL 2005, 23, 315) muudetakse järgnevalt:
1) määruse paragrahvis 6 asendatakse sõna «jaemüügiapteek» erinevates käänetes sõnadega «üld- ja veterinaarapteek»;
2) määruse § 7 lõikes 1 asendatakse sõnad «jaemüügiapteek ja veterinaarapteek» sõnadega «üld- ja veterinaarapteek»;
« (3) Hambaarstil on õigus märkides retseptile oma ametinimetuse retseptile välja kirjutada üksnes alljärgnevaid ravimeid ja aineid:
6) teised ravimid, mille Eestis kehtiva müügiloa andmisel kinnitatud näidustuseks on hammaste või suu haigused.»;
« (4) Ravimeid soodustusega väljastamiseks võivad välja kirjutada «Ravikindlustuse seaduse» § 41 lõikes 2 nimetatud isikud Eesti Haigekassas kindlustatud isikutele. Eestis viibimise ajaks vajaminevaid ravimeid soodustusega võib välja kirjutada Euroopa Liidu liikmesriikides kindlustatud isikutele, kes tõendavad oma kindlustuskaitset kehtiva Euroopa ravikindlustuskaardi või selle asendussertifikaadi või kindlustajariigi pädeva asutuse poolt väljastatud kehtiva vormikohase tõendi (E 111, E 112, E 119, E 123) alusel.»;
5) paragrahvi 2 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Ühele retseptile kirjutatakse ravimit koguses, mis on vajalik ägeda haigestumise korral ühe ravikuuri läbimiseks ning kroonilise või pikaajalise haiguse korral kahekuulise ravi jaoks. Kroonilise või pikaajalise haiguse korral võib ravimit välja kirjutada vähem kui kahekuuliseks raviks vajaliku koguse vaid ravi alustamisel või muutmisel. Kui ravimi ühele retseptile välja kirjutatava suurima koguse suhtes on kehtestatud piirang käesoleva määruse lisas 4, lähtutakse alati sellest.»;
« (61) Ühe arsti ambulatoorse vastuvõtu käigus patsiendile väljakirjutatav narkootilise või psühhotroopse aine kogus ei tohi ületada käesoleva määruse lisas 4 toodud kogust. Kui välja kirjutatakse mitut bensodiasepiini, ei tohi summaarne kogus ületada kahekordset lisas 4 toodud kogust.»;
7) paragrahvi 2 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (9) Ambulatoorseks raviks võib buprenorfiini sisaldavaid ravimeid välja kirjutada vahetult pärast vähemalt viiepäevast statsionaarset võõrutusravi haiglas ja ainult selle haigla arsti poolt, kus toimus statsionaarne võõrutusravi. Retsept tuleb esmakordselt välja kirjutada patsiendi haiglast väljakirjutamise päeval.»;
8) paragrahvi 2 lõige 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (13) Korduvretsepti ei või välja kirjutada narkootilistele ravimitele, anksiolüütikumidele, uinutitele, rahustitele, samuti antibakteriaalsetele, immunoloogilistele ja radiofarmatseutilistele ravimitele ning ravimitele, mille väljastamisele on kehtestatud koguselised piirangud käesoleva määruse lisas 4.»;
9) paragrahvi 4 lõike 1 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 8) retsepti väljakirjutaja nimi (trükitähtedega, trükituna või pitsatina), Tervishoiuameti registreerimistõendi number, telefon ja allkiri;»;
10) paragrahvi 4 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Soodustusega väljakirjutatud ravimi retseptile ja korduvretseptile, mis väljastatakse isikule, kes tõendab oma kindlustuskaitset teises Euroopa Liidu liikmesriigis § 2 lõikes 4 sätestatud dokumentide alusel, lisab tervishoiuteenuse osutaja koopia nimetatud kindlustuskaitset tõendavast dokumendist.»;
11) paragrahvi 4 lõiked 5 ja 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Ravim kirjutatakse välja, kasutades selleks ravimis sisalduva toimeaine nimetust. Ravimi väljakirjutaja peab patsienti teavitama ravimi asendamise võimalusest ja tingimustest.
(6) Ravimi väljakirjutaja võib retseptil kasutada ravimpreparaadi nimetust, kui peab põhjendatuks, et patsient vajab just nimetatud ravimpreparaati. Sel juhul peab väljakirjutaja alati märkima retsepti lahtrisse 7 «mitte asendada» ja esitama tervishoiuteenuse osutamist tõendavas dokumendis sellekohase põhjenduse.»;
12) paragrahvi 6 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Narkootilisi ravimeid on isikutele üld- ja veterinaarapteekidest lubatud väljastada ainult narkootilise ravimi retsepti või narkootilise ravimi veterinaarretsepti alusel, arvestades selle juures käesoleva määruse lisas 4 ravimite väljastamisele kehtestatud koguselisi piiranguid ning § 2 lõigetes 7, 8 ja 9 kehtestatud väljakirjutamise piiranguid.»;
13) paragrahvi 6 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Kui välja on kirjutatud Eestis kehtivat müügiluba omav ravim, mis apteegis hetkel puudub, peab apteek ravimi hankima mõistliku aja jooksul arvates retsepti esitamisest, v.a juhul, kui Ravimiamet kinnitab, et see ravim ei ole Eestis saadaval. Viimasel juhul peab apteek sellest informeerima retsepti väljakirjutajat ning seejärel teavitama lahendusest retsepti esitajat. Konsulteerides ravimi väljakirjutajaga ja viimase nõusolekul võib asendada väljakirjutatud ravimi käesoleva paragrahvi lõikes 5 toodud tingimustel.»;
14) paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 81 järgmises sõnastuses:
« (81) Erialaorganisatsiooni taotluse alusel sisseveoks ja kasutamiseks lubatud ravimeid võib väljastada ainult juhul, kui väljastaja on eelnevalt Ravimiametist kontrollinud, et retseptil märgitud diagnoosi kood vastab erialaorganisatsiooni taotluses märgitule.»;
15) paragrahvi 6 lõige 9 tunnistatakse kehtetuks;
16) paragrahvi 6 lõige 17 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (17) Kõigil juhtudel, kui ravimi õigeks väljastamiseks on olnud vajalik võtta ühendust ravimit väljakirjutanud isikuga ja temalt saadud teabe alusel on tehtud muudatusi väljastatava ravimpreparaadi, väljastatava koguse või muude ravimi väljastamist puudutavate asjaolude suhtes, tuleb ravimi väljastajal kanda vastav teave retsepti pöördele ja kinnitada see oma nime ja allkirjaga. Narkootilise ja psühhotroopse ravimi väljastatavat kogust ei tohi ravimi väljastaja suurendada.»;
17) paragrahvi 8 lõike 4 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 8) kui ravimeid väljastatakse edasimüügiks, siis partii number, ravimi kuuluvus käsimüügi- või retseptiravimite hulka ning müügiloata ravimitel sellekohane märge;»;
18) paragrahvi 9 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Retseptiplanke väljastab tervishoiuteenuse osutajatele tasu eest haigekassa piirkondlik osakond, kontrollides, et retseptiplankide saajal on kehtiv tervishoiuteenuse osutamise tegevusluba, dokumenteerides retseptiplankide numbrid ja pidades arvestust väljaantud retseptiplankide üle.»;
19) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Tervishoiuteenuse osutamise tegevusloa kehtivuse lõppemisel või selle kehtetuks tunnistamisel või tervishoiuteenuse osutamise lõpetamisel peab endine tervishoiuteenuse osutaja tagastama kasutamata retseptiplangid haigekassale.»;
20) paragrahvi 9 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Soodustingimustel väljastatud ravimi retsepte tuleb pärast ravimi väljastamist säilitada apteegis väljastamiskuupäevade järjekorras kuni üleandmiseni haigekassale. Juhul kui andmed on haigekassale edastatud ka elektrooniliselt, peavad elektrooniliselt esitatud andmed ühtima paberkandjal olevate andmetega.»;
21) määrust täiendatakse lisaga 4 «Narkootilised ja psühhotroopsed ained, mille väljakirjutamisel ja apteegist retsepti alusel väljastamisel kehtivad koguselised piirangud», mis on toodud käesoleva määruse lisas.
§ 2. Sotsiaalministri 18. mai 2005. a määruse nr 73 «Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete meditsiinilisel ja teaduslikul eesmärgil käitlemise ning sellealase arvestuse ja aruandluse tingimused ja kord ning narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirjad» lisa 2 tunnistatakse kehtetuks.
Tervishoiu asekantsler
Sotsiaalministri 10. aprilli 2006. a määruse nr 37 «Sotsiaalministri 18. veebruari 2005. a määruse nr 30 «Ravimite väljakirjutamise ja apteekidest väljastamise tingimused ja kord ning retsepti vorm» muutmine»
Aine Maksimaalne ühe retsepti alusel väljastatav kogus
Fenobarbitaal* 50 tabletti
Bensodiasepiinid* 60 tabletti (erandina flunitrasepaam 30 tabletti)
Buprenorfiin 0,112 g
Dihüdrokodeiin 7,0 g
Efedriin 1,0 g
Etüülmorfiin (dioniin) 1,0 g
Fentanüül plaastrid 2 originaali
Ketobemidoon 3,0 g
Kodeiin ainsa toimeainena 1,0 g
Kokaiin 0,1 g
Metadoon 1,0 g
Metüülfenidaat 60 tabletti
Morfiin suukaudsed 6,0 g
Oksükodoon 5,0 g
Petidiin 4,0 g
Tramadool 3,0 g


Töötuskindlustuse seaduse, Eesti Vabariigi töölepingu seaduse ja töötajate usaldusisiku seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Töötuskindlustuse seaduse, Eesti Vabariigi töölepingu seaduse ja töötajate usaldusisiku seaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 30. detsembri 2002. a otsusega nr 316
§ 1. Töötuskindlustuse seaduses (RT I 2001, 59, 359; 82, 488; 2002, 44, 284; 57, 357; 61, 375; 89, 511) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõiget 2 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
« 5) isik, kellele on määratud riikliku pensionikindlustuse seaduse §-s 9 sätestatud ennetähtaegne vanaduspension.»;
2) paragrahvi 6 lõiget 2 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
« 3) poolte kokkuleppel.»;
3) paragrahvi 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 7. Kindlustusstaaži arvestus
(4) Kindlustusstaaži arvestus lõpetatakse ja kindlustusstaaž loetakse nulliks päevast, mil kindlustatule määratakse töötuskindlustushüvitis käesoleva seaduse alusel või töötu abiraha töötu sotsiaalse kaitse seaduse alusel. Kindlustatu tööle asumisel algab kindlustusstaaži arvestus uuesti.»;
4) paragrahvi 9 lõikes 1 asendatakse sõnad «töösuhte lõpetamisele eelnenud 12 kuul» sõnadega «viimasel 12 töötatud kuul»;
« § 10. Töötuskindlustushüvitise taotlemine
(3) Tööhõiveamet saadab töötukassale posti teel käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduse ja sellele lisatud dokumendid hiljemalt kahe päeva jooksul nende vastuvõtmisest.»;
6) paragrahvi 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 11. Töötuskindlustushüvitise määramine
(5) Töötuskindlustushüvitise määramise korral hakatakse töötuskindlustushüvitist arvestama kaheksandast päevast töötuskindlustushüvitise taotlemise avalduse ja sellele lisatud dokumentide tööhõiveametile esitamise päevast arvates.»;
7) paragrahvi 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 12. Töötuskindlustushüvitise maksmine
(3) Vastavalt kindlustatu soovile makstakse töötuskindlustushüvitis panka tema kontole või posti teel maksja kulul. Töötuskindlustushüvitis makstakse välisriigis asuvasse panka kindlustatu kontole saaja kulul, kui välislepinguga ei ole sätestatud teisiti.»;
8) paragrahvi 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 13. Töötuskindlustushüvitise maksmise lõpetamine
(3) Töötukassa saadab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud otsuse kindlustatule posti teel kolme päeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.»;
9) paragrahvi 15 täiendatakse pärast sõnu «ametnike koondamise tõttu» sõnadega «30 päeva jooksul».
10) paragrahvi 17 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 17. Hüvitise taotlemine töölepingute kollektiivse ülesütlemise korral
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avaldus loetakse vastuvõetuks päevast, mil töötukassale on saabunud avaldus koos nõuetekohaste dokumentidega.»;
11) paragrahvi 18 lõiget 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Töötukassa saadab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse avalduse esitajale posti teel viie päeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.»;
12) paragrahvi 18 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Hüvitis makstakse käesoleva seaduse § 16 lõikes 1 nimetatud määras töötaja pangakontole või posti teel hiljemalt töösuhte lõpetamise päeval maksja kulul. Hüvitise maksmine töötaja pangakontole välisriigis toimub saaja kulul, kui välisleping ei sätesta teisiti.»;
13) paragrahvi 20 lõikeid 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hüvitised makstakse töötajale välja ka juhul, kui need on kohtuotsuse või töövaidluskomisjoni jõustunud otsusega tööandjalt töötaja kasuks välja mõistetud, kuid on tööandja poolt välja maksmata.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud alustel võib töötajale kokku maksta kuni kolm töötaja keskmist brutokuupalka, kuid mitte rohkem kui kolm Statistikaameti avaldatud Eesti keskmist brutokuupalka pankroti väljakuulutamise otsusele või pankrotimenetluse raugemise otsusele eelnenud kvartalis.»;
14) paragrahvi 21 lõiget 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Hüvitise taotlemiseks tööandja maksejõuetuse korral esitab pankrotihaldur või käesoleva seaduse § 19 punktis 2 sätestatud juhul ajutine pankrotihaldur (edaspidi haldur) töötukassale vormikohase avalduse koos tööandja maksejõuetuks tunnistamist tõendavate dokumentidega. Hüvitise taotlemise avalduse vormi tööandja maksejõuetuse korral ja avaldusele lisatavate dokumentide loetelu kehtestab sotsiaalminister määrusega.»;
15) paragrahvi 22 lõiget 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Töötukassa saadab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse haldurile posti teel viie päeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.»;
16) paragrahvi 22 lõiked 4 ja 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Hüvitise määramisel maksab töötukassa hüvitise töötaja pangakontole või posti teel hiljemalt viiendal päeval hüvitise määramise päevast arvates.
(5) Hüvitis makstakse töötaja pangakontole või posti teel maksja kulul. Hüvitise maksmine välisriigis asuvasse panka töötaja kontole toimub saaja kulul, kui välisleping ei sätesta teisiti.»;
17) paragrahvi 31 lõigetes 1 ja 2 jäetakse välja sõna «süüliselt»;
18) paragrahvi 34 lõiget 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Reservkapitali suuruseks on vähemalt 10 protsenti töötukassa varade mahust.»;
19) paragrahvi 35 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Eesti Haigekassa annab töötukassale andmed kindlustatu ajutise töövõimetuse päevade arvu kohta, mis on vajalikud käesoleva seaduse alusel kindlustatu keskmise ühe kalendripäeva töötasu arvutamiseks.»
20) paragrahvi 40 lõike 1 punktid 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) töötajale makstud palgalt ja muudelt tasudelt, välja arvatud töölepingu lõpetamisel Eesti Vabariigi töölepingu seaduse alusel makstud hüvitistelt;
2) avalikule teenistujale makstud palgalt ja muudelt tasudelt, välja arvatud teenistusest vabastamisel avaliku teenistuse seaduse alusel makstud hüvitistelt;»
21) paragrahvi 40 lõike 1 punktis 3 asendatakse sõna «tööettevõtu-» sõnaga «töövõtu-»;
22) paragrahvi 42 lõike 1 punktis 2 asendatakse sõnad «vanaduspensionieas isikule makstud summadelt» sõnadega «paragrahvi 3 lõike 2 punktides 4 ja 5 nimetatud isikutele makstud summadelt.»;
23) paragrahvi 42 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) andma kindlustatu nõudmisel talle tõendi väljamaksetelt kinnipeetud töötuskindlustusmaksete kohta kalendriaastale järgneva aasta 1. veebruariks või kindlustatuga töösuhte lõppemisel koos lõpparvega;»;
« 5) andma kindlustatu nõudmisel talle töösuhte lõpetamisel tõendi viimasel 12 töötatud kalendrikuul makstud tasude liikide, suuruste ja tasudelt kinni peetud töötuskindlustusmakse kohta kalendrikuude lõikes.»;
25) paragrahvi 42 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Kindlustatu, kes töötab asutuses, mille koosseis, koondandmed või konkreetsed tööülesanded on riigisaladus, töötuskindlustusmakse kinnipidamise ja arvestamise korra kehtestab rahandusminister.»;
26) paragrahvi 44 teksti muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Tööandja maksujõuetuse korral on tähtajaks laekumata jäänud töötuskindlustusmaksete osas pankrotimenetluses võlausaldaja riik, keda esindab Maksuamet. Sissenõutud summad kantakse töötukassa kontole.»;
27) paragrahvi 46 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 46. Enammakstud hüvitiste tagasinõudmine
(3) Ettekirjutus koos hoiatusega saadetakse isikule posti teel kolme päeva jooksul ettekirjutuse ja hoiatuse tegemise päevast arvates.»;
28) paragrahvi 52 täiendatakse lõigetega 71–7 3 järgmises sõnastuses:
« (71) Käesoleva seaduse alusel makstakse hüvitisi töölepingute kollektiivse ülesütlemise korral, kui töölepingud lõpetatakse või teenistusest vabastatakse pärast 2003. aasta 1. jaanuari. Kui töölepingute kollektiivne ülesütlemine on algatatud ning töölepingute lõpetamisest või teenistusest vabastamisest on ette teatatud enne 2003. aasta 1. jaanuari, esitab tööandja hüvitise taotlemiseks avalduse 2002. aasta 31. detsembrini kehtinud alustel ja korras.
(73) Käesoleva seaduse alusel makstakse hüvitisi enne 2003. aasta 1. jaanuari jõustunud tööandja pankroti otsuse korral, kui pankrotihaldur ei ole vastavalt pankrotiseadusele esitanud taotlust töötajatele väljamaksete tegemiseks Vabariigi Valitsuse tagatisfondist või on taotluse esitanud pärast 2002. aasta 10. detsembrit ja taotlus on menetluses. Rahandusministeerium edastab käesolevas lõikes nimetatud menetluses olevad taotlused töötukassale hiljemalt 2003. aasta 15. jaanuariks.»;
§ 2. Eesti Vabariigi töölepingu seaduses (RT 1992, 15/16, 241; 1993, 10, 150; RT I 1993, 26, 441; 1995, 14, 170; 16, 228; 1996, 3, 57; 40, 773; 45, 850; 49, 953; 1997, 5/6, 32; 1998, 111, 1829; 1999, 16, 276; 60, 616; 2000, 25, 144; 51, 327; 57, 370; 102, 669; 2001, 17, 78; 42, 233; 53, 311; 2002, 61, 375; 62, 377) tehakse järgmised muudatused:
1) § 89 tunnistatakse kehtetuks;
2) seadust täiendatakse paragrahvidega 891–89 3 järgmises sõnastuses:
« § 891. Töölepingute kollektiivne lõpetamine
(6) Töötajate esindaja võib lõikes 5 sätestatud tähtaega kuni 30 päeva võrra pikendada, kui töölepingute lõpetamisega seonduvaid probleeme ei suudeta õigeaegselt lahendada.»;
3) paragrahvi 90 lõike 1 punkti 1 tekstiosa enne loetelu muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) ettevõtte, asutuse või muu organisatsiooni likvideerimise (§ 86 punkt 1), töötajate koondamise (§ 86 punkt 3) ja vanuse (§ 86 punkt 10) tõttu:»
4) paragrahvi 90 lõiget 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Töölepingu lõpetamisel pankroti väljakuulutamise tõttu või tööandja pankrotimenetluse raugemisel pankrotiseaduse (RT 1992, 31, 403; RT I 1997, 18, 302; 1998, 2, 46; 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 13, 93; 54, 353; 2001, 56, 336; 82, 488; 93, 565; 2002, 44, 284) § 15 lõike 1 punkti 2 alusel maksab töötajale hüvitust Eesti Töötukassa lõikes 1 nimetatud ulatuses, kuid mitte üle töötuskindlustuse seaduses sätestatud ulatuse.»
§ 3. Töötajate usaldusisiku seaduse (RT I 1993, 40, 595; 2000, 25, 144) § 6 lõike 1 punktis 3 asendatakse sõnad «§ 89» sõnadega «§ 893 lõikes 6 toodud».
§ 4. Käesolev seadus jõustub 1. jaanuaril 2003.