Nõuded põllumajandusloomade vahendaja ettevõttele – Riigi Teataja
Nõuded põllumajandusloomade vahendaja ettevõttele
Nõuded põllumajandusloomade vahendaja ettevõttele - sisukord
§ 1 Nõuded põllumajandusloomade pidamisele ja nende kohta arvestuse pidamisele vahendaja ettevõttes
§ 2 Veterinaarnõuded vahendamise puhul kasutatavale ehitisele
§ 3 Järelevalve vahendaja ettevõtte üle
RT I, 28.06.2014, 129
Nõuded põllumajandusloomade vahendaja ettevõttele1
Vastu võetud 22.04.2004 nr 53
RTL 2004, 51, 881
20.06.2014 RT I, 28.06.2014, 64 01.07.2014
Määrus kehtestatakse loomatauditõrje seaduse § 15 lõike 2 alusel.
[RT I, 28.06.2014, 64 - jõust. 01.07.2014]
§ 1. Nõuded põllumajandusloomade pidamisele ja nende kohta arvestuse pidamisele vahendaja ettevõttes
(1) Põllumajandusloomade vahendaja (edaspidi vahendaja) võib vahendada põllumajandusloomi (edaspidi loomad), kes on identifitseeritud ja pärinevad karjast, millele ei ole kehtestatud loomatauditõrje alaseid kitsendusi. Samuti ei tohi need loomad kokku puutuda sellise karja loomadega, millele on kehtestatud loomatauditõrje alaseid kitsendusi.
(2) Enne loomade müüki tapmiseks või teisele loomapidajale võib vahendaja loomi pidada selleks ettenähtud loomakasvatushoones, -rajatises või loomade pidamiseks piiritletud alal (edaspidi ehitis) kuni 29 päeva.
(3) Vahendaja peab pidama vahendatavate loomade kohta arvestust, milles tuleb kajastada vähemalt järgmised andmed:
1) loomaomaniku nimi, kellelt loom on ostetud; tema isiku- või registrikood, elu- või asukoht ja aadress, looma ostmise kuupäev, looma registreerimise number või sea puhul ehitise, kus siga peeti, registreerimise number põllumajandusloomade registris;
2) looma veoks kasutatud veovahendi registreerimisnumber;
3) loomaomaniku või looma tapmist teostava isiku, kellele vahendatav loom müüdi, nimi, elu- või asukoht ja aadress ning looma sihtkoht;
4) kui on olemas, siis looma kohta väljastatud veterinaartõendi, sertifikaadi või Euroopa Liidu õigusaktidega ettenähtud muu dokumendi number;
5) üle kaheksa tunni kestvate või rahvusvaheliste vedude puhul teekonnaplaani koopia.
(4) Lõikes 3 loetletud andmeid tuleb säilitada vähemalt kolm aastat.
[Kehtetu - RT I, 28.06.2014, 64 - jõust. 01.07.2014]
§ 2. Veterinaarnõuded vahendamise puhul kasutatavale ehitisele
(1) Vahendamise puhul kasutatav ehitis peab vastama järgmistele veterinaarnõuetele:
1) olema piisava suurusega, et oleks võimalus loomi eraldi ruumides kontrollida ja neid loomataudi kahtluse korral isoleerida;
2) peab olema kergesti puhastatav ja desinfitseeritav ning seda tehakse iga kord enne uute loomade ehitisse toomist;
3) seal peab olema võimalik loomi veovahendilt maha laadida ja lähtudes loomaliigi vajadustest ajutiselt pidada, sealhulgas joota, sööta ja vajadusel ravida;
4) seal peavad olema eraldi ruumid või rajatised allapanu mahalaadimiseks ja sõnniku kogumiseks, samuti heitvee kogumise süsteem.
(2) Vahendamise puhul kasutatav ehitis peab asuma piirkonnas, millele ei ole kehtestatud loomatauditõrje alaseid kitsendusi.
§ 3. Järelevalve vahendaja ettevõtte üle
(1) Enne 2004. aasta 1. maid «Loomatauditõrje seaduse» § 15 lõike 1 alusel loomadega kauplemiseks tunnustatud ettevõte loetakse tunnustatuks «Loomatauditõrje seaduse» § 15 lõike 2 alusel ja tähenduses põllumajandusloomade vahendamiseks.
(2) Tunnistan kehtetuks põllumajandusministri 22. märtsi 2002. a määruse nr 26 «Nõuded loomadega kauplevale isikule, veterinaarnõuded kauplemise puhul kasutatavale loomakasvatushoonele, -rajatisele ja loomade pidamiseks piiritletud alale, seal loomade ajutisele pidamisele ning tema ettevõtte tunnustamise kord1» (RTL 2002, 46, 641; 2003, 63, 894).
1Nõukogu direktiiv 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (EÜT 121, 29.07.1964, lk 1977–2012), muudetud direktiividega 97/12/EÜ (EÜT L 109, 25.04.1997, lk 1–37), 98/46/EÜ (EÜT L 198, 15.07.1998, lk 22–39), 2000/15/EÜ (EÜT L 105, 03.05.2000, lk 34–35), 2000/20/EÜ (EÜT L 163, 04.07.2000, lk 35–36), 2006/104/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 352–367), 2008/73/EÜ (ELT L 219, 14.08.2008, lk 40–54) ja 2013/20/EL (ELT L 158, 10.06.2013, lk 234–239), määrustega (EÜ) nr 535/2002 (EÜT L 80, 23.03.2002, lk 22–28), (EÜ) nr 1226/2002 (ELT L 179, 09.07.2002, lk 13–18), (EÜ) nr 21/2004 (ELT L 5, 09.01.2004, lk 8–17) ja (EÜ) nr 1/2005 (ELT L 3, 05.01.2005, lk 1–44) ning otsustega 2001/298/EÜ (EÜT L 102, 12.04.2001, lk 63–68), 2007/729/EÜ (ELT L 294, 13.11.2007, lk 26–35), 2008/984/EÜ (ELT L 352, 31.12.2008, lk 38–45) ja 2009/976/EÜ (ELT L 336, 18.12.2009, lk 36–41); nõukogu direktiiv 91/68/EMÜ loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses (EÜT L 046, 19.02.1991, lk 19–36), muudetud direktiividega 2001/10/EÜ (EÜT L 147, 31.05.2001, lk 41), 2003/50/EÜ (ELT L 169, 08.07.2003, lk 51–66), 2006/104/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 352–367), 2008/73/EÜ (ELT L 219, 14.08.2008, lk 40–54) ja 2013/20/EL (ELT L 158, 10.06.2013, lk 234–239), määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.05.2003, lk 1–35) ning otsustega 2004/554/EÜ (ELT L 248, 22.07.2004, lk 1–11), 2005/932/EÜ (ELT L 340, 23.12.2005, lk 68–69), 2013/445/EL (ELT L 233, 31.08.2013, lk 48–60) ja 2013/784/EL (ELT L 346, 20.12.2013, lk 75–88).


Droogide käitlemise ning pakendi märgistamise tingimused ja kord ning droogide loetelu – Riigi Teataja
Droogide käitlemise ning pakendi märgistamise tingimused ja kord ning droogide loetelu
Droogide käitlemise ning pakendi märgistamise tingimused ja kord ning droogide loetelu - sisukord
§ 4 Nõuded käitlemisruumidele ja sisseseadele
§ 5 Nõuded käitlemisele
§ 6 Pakendi märgistamine
§ 7 Käitlemise dokumenteerimine
RT I, 01.03.2011, 25
Vastu võetud 13.04.2005 nr 58
RTL 2005, 45, 628
Määrus kehtestatakse «Ravimiseaduse» § 15 lõike 5 punkti 6 alusel.
Määrusega kehtestatakse droogide loetelu ning nõuded käesoleva määruse lisas toodud loetellu kuuluvate droogide, neid drooge sisaldavate segude ja „Ravimiseaduse” § 15 lõike 5 punkti 1 alusel koostatud nimekirjas loetletud taimede droogide käitlemisele ja pakendi märgistamisele.
1) pakendatud droog on ühe taime droog, mis on pakendatud jaemüügiks;
2) pakendatud droogide segu on mitme taime droogi segu, mis on pakendatud jaemüügiks.
(1) Määruse lisa hõlmab taimi, mis on Eestis või Eestiga samades geograafilistes tingimustes looduslikult levinud või avamaal kultiveeritavad.
(2) Määruse lisas loetletud drooge ja nimetatud drooge sisaldavaid segusid võib jaemüügi korras müüa ainult apteegis.
(3) „Ravimiseaduse” § 15 lõike 5 punkti 1 alusel koostatud nimekirja kantud taimede drooge ja neid drooge sisaldavaid segusid võib jaemüügi korras müüa ainult apteegis.
(4) Lõigetes 2 ja 3 nimetamata droogide ja neid drooge sisaldavate segude korral on Ravimiametil õigus otsustada droogide käitlemise lubatavuse ja käitlemise tingimuste üle igal konkreetsel juhul eraldi.
(5) Lõigetes 2 ja 3 nimetatud drooge võib pakendada ning droogide segusid valmistada ja pakendada ravimite tootmise tegevusloa omaja, kelle tegevusloal on vastav eritingimus (edaspidi droogipakendaja). Üldapteek võib pakendada ning droogide segusid valmistada käesoleva määruse lisas nimetatud droogidest.
(6) Droogipakendaja ja üldapteek vastutavad nende poolt pakendatud droogi ja droogide segu kvaliteedi eest.
§ 4. Nõuded käitlemisruumidele ja sisseseadele
(1) Droogipakendajal peavad olema eraldi ruumid järgmisteks tegevusteks:
1) droogide kuivatamiseks;
2) droogide segude valmistamiseks ning droogide ja droogide segude pakendamiseks;
3) droogide ning pakendatud droogide ja droogide segude säilitamiseks.
(2) Üldapteegis võib drooge käidelda assisteerimis- või jaendamisruumis.
(3) Droogide käitlemise ruumid peavad olema kuivad (suhteline õhuniiskus 40–60%), hästi ventileeritavad (pakendamise ruumis peab olema väljatõmbeventilatsioon), puhtad, tolmu- ning kahjuritevabad.
(4) Kuivatamise ruumis peab olema kunstlik soojusallikas või kuivatuskamber.
(5) Säilitamise ning kuivatamise ruumis peab olema termomeeter ja hügromeeter. Näitusid peab dokumenteerima iga päev.
(6) Droogide käitlemise ruumides peab kontrollima kahjurite puudumist ning vajadusel korraldama kahjurite tõrjet. Dokumenteerida tuleb tõrje teostamise kuupäev, meetod ning tõrjet teostanud isiku nimi.
§ 5. Nõuded käitlemisele
(1) Jaemüügiks pakendamata ning omavahel segamata peenestamata drooge võib droogipakendaja ja üldapteek hankida eraisikult või teiselt droogipakendajalt. Üldapteek võib hankida ainult kuivatatud drooge.
(2) Pädev isik peab allkirja ja kuupäevaga kinnitama järgmised dokumendid:
1) eeskirjad, mis sisaldavad kõikide tööprotseduuride kirjeldusi, teavet kasutatavate töövahendite, sõela suuruse, pakkematerjali kohta jne;
2) droogi ja peenestatud droogi kvaliteedinõuded, mis sisaldavad kvaliteedinõuete kirjeldust, teavet osakeste suuruse, orgaaniliste ning mineraalsete lisandite sisalduse, naturaalse värvuse kohta jms;
3) droogi, pakendatud droogi ja droogide segu kvaliteedi tagamise süsteemi kirjeldus.
(3) Droogide ja droogide segude käitlemisel ning pakendamisel tuleb kanda puhast juuksekatet, tööriiete komplekti ning sobivaid jalatseid või jalatsikatteid.
(4) Drooge (v.a marju) ei tohi kuivatada otseses päikesevalguses, vaid selleks ette nähtud ruumis. Eeterlikku õli sisaldavaid drooge on soovitatav kuivatada temperatuuril 30– 40 °C ning 10–15 cm paksuse kihina, tugevatoimelisi aineid sisaldavaid drooge (alkaloidid, glükosiidid) temperatuuril 50 °C ning teisi drooge temperatuuril 40– 60 °C. Drooge võib kuivatada ka toatemperatuuril tingimusel, et pakendile kantakse vastav märge («kuivatatud toatemperatuuril»).
(5) Drooge, pakendatud drooge ja droogide segusid tuleb säilitada otsese päikesevalguse eest kaitstult, pakitult, toatemperatuuril. Neid tuleb hoida põrandast vähemalt 10 cm kõrgemal.
(6) Pakendamata droogide säilitamise pakendil peab olema peale märgitud droogi nimetus, korjamise aeg, viimane kõlblikkusaeg.
(7) Sama nimetusega drooge võib kokku segada, kui need on kogutud mitte rohkem kui kolmekuulise vahega.
(8) Samaaegselt tohib ühes ruumis käidelda ning pakendada ainult ühte droogi või valmistada ühte droogide segu. Uue droogi või droogide segu käitlemisele peab eelnema ruumi ventileerimine ja puhastamine.
(9) Pakendamisel kasutatavad kaalud peavad olema «Mõõteseaduse» kohaselt kontrollitud.
(10) [Kehtetu - RT I, 01.03.2011, 14 - jõust. 04.03.2011]
(11) Pakendamata droogide säilitamise pakkematerjalina võib kasutada riiet, paberit, kartongi, polüetüleeni, puitu, klaasi või teisi sobivaid materjale.
(12) Pakendatud droogi pakkematerjalina võib kasutada paberit, kartongi, polüetüleeni ja klaasi või teisi sobivaid pakkematerjale.
(13) Partii numbri järgi peab olema võimalik taastada droogiga või droogide seguga tehtud toiminguid taime korjamisest kuni pakendamiseni.
(14) Koorte, viljade, seemnete, juurte, risoomide ja neid sisaldavate droogide segude kõlblikkusaeg on 3 aastat arvestades kogumise kuupäevast, õite, lehtede, ürtide, võrsete, pungade ja neid sisaldavate droogide segude kõlblikkusaeg on 2 aastat arvestades kogumise kuupäevast, arvestades kõige varasemat kogumisaega.
§ 6. Pakendi märgistamine
(1) Taimede droogide märgistuses ei tohi viidata haigusi ravivatele, tõkestavatele ja leevendavatele omadustele, v.a määruse lisas toodud loetellu kuuluvate droogide pakendil, kasutades ainult nimetatud lisas toodud näidustust.
(2) [Kehtetu - RT I, 01.03.2011, 14 - jõust. 04.03.2011]
(3) Käesoleva määruse § 3 lõigetes 3 ja 4 nimetatud droogide ja neid drooge sisaldavate segude näidustus tuleb igal üksikjuhul kooskõlastada Ravimiametiga.
(4) Pakendatud droogi või droogide segu pakendil või pakendile püsivalt kinnitatud infolehel peavad olema järgmised andmed:
1) droogipakendaja või üldapteegi nimi;
2) droogi nimetus ladina ja eesti keeles;
3) droogide segu korral iga droogi nimetus ja kogus ühes pakendis;
4) droogi või droogide segu üldkogus pakendis (grammides);
5) pakendatud droogi korral kogumise aeg;
6) näidustused, lisas toodud droogide segu korral iga droogi näidustus;
7) kasutamisjuhend: valmistamise metoodika, annus, manustamissagedus, vajadusel täpsustada kellaajad, manustamisviis;
8) vajadusel hoiatused võimalike kõrvaltoimete kohta;
10) kasutamine lastel, rasedatel, rinnaga toitmise ajal, vanuritel või kaasuvate haiguste korral;
11) ravi kestus, millal tuleb ravi lõpetada ning hoiatus „Haigusnähtude püsimisel või süvenemisel või kõrvaltoimete tekkimisel pidage nõu oma arsti või apteekriga”;
12) hoiatus «Hoida laste eest varjatud ja kättesaamatus kohas»;
13) vajadusel erihoiatused ja -märkused kasutamise, säilitamise vm kohta, mis märgitakse näiteks kujul: „Ettevaatust! Võib põhjustada uimasust”, „Hoida temperatuuril kuni <25°C> <30°C>”, „Hoida <valguse> <niiskuse> eest kaitstult”;
14) kõlblikkusaeg, mis märgitakse kujul: «Kõlblik kuni: kuupäev, kuu, aasta»;
15) partii number.
§ 7. Käitlemise dokumenteerimine
(1) Hangitud droogi kohta tuleb dokumenteerida järgmised andmed:
1) kellelt ostetud (nimi, aadress, telefon);
2) droogi nimetus eesti ja ladina keeles;
3) kogumise koht (maakond, vald/küla);
4) kogumise aeg (kuu, aasta);
5) droogi kogus;
6) kuivatamise tingimused;
7) droogi ostmise kuupäev.
(2) Iga droogipakendaja poolt või üldapteegis tehtud käitlemistoimingu kohta tuleb dokumenteerida toimingu kuupäev ning töötaja nimi koos allkirjaga.
(3) Taime korjamise kohta tuleb dokumenteerida järgmised andmed:
1) taime nimi eesti ja ladina keeles;
2) kogumise koht (maakond, vald/küla);
3) droogi kogus.
(4) Droogi kuivatamise kohta tuleb dokumenteerida järgmised andmed:
1) kuivatamise alguse kuupäev;
2) droogi nimetus;
3) temperatuur ja asjakohasel juhul niiskus;
4) kestus (tunnid, päevad).
(5) Droogi töötlemise kohta (orgaaniliste ja mineraalsete lisandite eemaldamine, peenestamine, sõelumine jne) tuleb dokumenteerida järgmised andmed:
1) droogi nimetus;
2) töötlemismeetod;
3) kogus.
(6) Droogide segu valmistamise kohta tuleb dokumenteerida segu koostis: kasutatud droogide nimetused ja kogused.
(7) Pakendamise kohta tuleb dokumenteerida järgmised andmed:
1) droogi nimetus, droogide segu korral iga droogi nimetus ja kogus ühes pakendis;
2) droogi või droogide segu üldkogus pakendis;
3) pakendite arv.
(8) Pakendatud droogide ja droogide segude väljastamisel edasimüügiks tuleb koostada saateleht, kuhu märgitakse:
1) väljastamise kuupäev;
2) väljastaja ja saaja nimi, aadress ja kontaktandmed;
3) droogi või droogide segu nimetus;
7) väljastushind.
(9) Saateleht koostatakse vähemalt kahes eksemplaris, millest üks jääb väljastajale ja teine saajale.
(10) Droogipakendaja võib oma toodangut turustada apteegile ning ravimite hulgimüügiettevõttele. Üldapteek võib väljastada oma toodangut edasimüümise eesmärgil ainult oma haruapteegile.


Lastekaitsespetsialisti tegevusjuhis abivajava ja hädaohus oleva lapse abistamiseks – Riigi Teataja
Lastekaitsespetsialisti tegevusjuhis abivajava ja hädaohus oleva lapse abistamiseks
Lastekaitsespetsialisti tegevusjuhis abivajava ja hädaohus oleva lapse abistamiseks - sisukord
§ 2 Abivajav laps ja tema abistamine
§ 3 Hädaohus olev laps ja tema abistamine
RT IV, 13.06.2019, 9
Vastu võetud 10.06.2019 nr 9
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja § 30 lg 1 p 2 ja 4 ning lastekaitseseaduse § 11 ja 17 ning Viljandi Linnavolikogu 24.11.2016 määruse nr 99 „Pädevuse delegeerimine“ § 1 lõike 2 p 1 alusel.
Käesolev määrus sätestab lastekaitsespetsialisti (edaspidi spetsialist) tegevusjuhise abivajava ja hädaohus oleva lapse abistamiseks.
§ 2. Abivajav laps ja tema abistamine
(1) Abivajavast lapsest saadud teade ja haridusasutuse teatis registreeritakse sotsiaaltöö andmeregistris (edaspidi STAR). Kirjalik teade (lisa 1) ja haridusasutuse teatis (lisa 2) registreeritakse ka Viljandi Linnavalitsuse dokumendihaldussüsteemis.
(2) Spetsialist viib läbi järgmised menetlustoimingud:
1) Kogub teavet lapse ja tema pereliikmete kohta (isikuandmed, elukoht, kontaktandmed jne).
2) Hindab lapse abivajadust ning last kasvatava isiku vanemlikke oskusi. Lapse abivajaduse hindamine toimub kompleksselt süsteemselt lapse heaolu kolmnurga alusel. Vajadusel viib selleks läbi vestluse lapse ja tema perega, teostab kodukülastuse ja küsib teavet lasteasutusest.
3) Hindab kaitse- ja riskitegureid, mis olukordades, kui sageli, kui ulatuslikult ilmneb, nende mõju lapsele. Analüüsib tegureid kogumina, silmas pidades tervikpilti: kas ja mis võib mingeid riske maandada, tegurite koosmõju lapsele. Analüüsi käigus selgitab välja lapse vajadused.
4) Selgitab välja lapse arvamuse ja selgitab lapsele tema kohta tehtavaid otsuseid, võttes arvesse tema arengutaset.
5) Rakendab lapsele abi osutamisel võrgustikutööd, järgides juhtumikorralduse põhimõtteid.
6) Kannab STAR-i kõik sisutegevused toimingutena (kodukülastused, võrgustikukohtumised, infovahetus jms) ja juhtumi seisukohalt olulised dokumendid (sh kohtule esitatavad dokumendid, kohtulahendid) ja menetlustoimingud ja põhistab kaalutlusotsused.
7) Teeb teate saamisest 10 päeva jooksul otsuse juhtumikorralduse algatamata jätmiseks või algatamiseks. Kannab juhtumikorralduse algatamata jätmise otsuse koos põhjendusega STAR-i või algatab juhtumimenetluse. Juhul, kui 10 päeva möödudes ei ole võimalik otsustada juhtumimenetluse algatamist, siis lisab põhjenduse STAR-i.
(3) Juhtumikorralduse võib algatamata jätta juhul, kui lapse abivajadus on võimalik rahuldada ühekordse meetmega.
§ 3. Hädaohus olev laps ja tema abistamine
(1) Hädaohus oleva lapse toimetamine ohututesse tingimustesse:
1) Kui last kasvatav isik ei ole kättesaadav või kui oht lapsele on põhjustatud lapse seadusliku esindaja tegevusest või tegevusetusest, teeb olemasoleva teabe põhjal lapse perest eraldamise ja ohututesse tingimustesse paigutamise otsuse spetsialist, välja arvatud juhul, kui selle otsuse teeb politsei.
2) Lapse toimetab ohututesse tingimustesse spetsialist või politsei.
3) Olukorra kirjeldus fikseeritakse hädaohus oleva lapse ohututesse tingimustesse toimetamise protokollis (lisa 3).
4) Juhul, kui laps toimetatakse laste turvakodusse, siis esitab spetsialist hädaohus oleva lapse ohututesse tingimustesse toimetamise protokolli laste turvakodu töötajale.
5) Spetsialist teavitab taasesitatavas vormis lapse seaduslikku esindajat lapse ohutusse kohta toimetamisest.
6) Spetsialist algatab esimesel võimalusel menetluse STAR-is.
7) Lapse seadusliku esindaja või tema tegelikult kasvatava isiku süülise käitumise puudumisel ja ohu lõppemisel antakse laps üle lapse seaduslikule esindajale või last tegelikult kasvatavale isikule.
(2) Hädaohus oleva lapse ajutine perekonnast eraldamine:
1) Laps toimetatakse ohututesse tingimustesse (vt § 3 lg 1).
2) Spetsialist vormistab 24 tunni jooksul kirjaliku motiveeritud otsuse lapse perekonnast eraldamise kohta (lisa 4). Otsusega määratakse lapse viibimiskoht ning vajaduse korral lapse ja vanema suhtluskord kuni 72 tunniks alates lapse perekonnast eraldamisest.
3) Otsus registreeritakse Viljandi Linnavalitsuse dokumendihaldussüsteemis.
4) Otsus edastatakse esimesel võimalusel lapse seaduslikule esindajale.
5) Spetsialist hindab olemasoleva teabe põhjal sündmustega seotud olukorda ja lapse abivajadust ning otsustab kohtusse pöördumise vajaduse. Vajadusel pöördutakse kohtusse esialgse õiguskaitse korras 24 tunni jooksul alates lapse perekonnas eraldamisest.
§ 4. Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas.
jurist linnasekretäri ülesannetes
Lisa Lisa 1. Teade abivajavast lapsest
Lisa Lisa 2. Haridusasutuse teatis abivajavast lapsest
Lisa Lisa 3. Hädaohus oleva lapse ohututesse tingimustesse toimetamise protokoll
Lisa Lisa 4. Otsus hädaohus oleva lapse ajutine perekonnast eraldamiseks


text:
Kernu valla eelarve koostamise kord – Riigi Teataja
Kernu valla eelarve koostamise kord
Kernu valla eelarve koostamise kord - sisukord
§ 2 Eelarve sissetulekute ja väljaminekute liigendus
§ 3 Alaeelarveprojekti koostamise põhimõtted
§ 4 Eelarveprojekti esitamine, menetlemine ja vastuvõtmine
RT IV, 20.05.2014, 35
Vastu võetud 02.10.2012 nr 2
jõustumine 08.10.2012
Määrus kehtestatakse Kernu Vallavolikogu 21.06.2012 otsuse nr 17 “Volitamine” alusel.
(1) Kernu valla eelarve (edaspidi eelarve) koostamise kord (edaspidi kord) sätestab Kernu valla eelarve ülesehituse ja eelarve koostamise ajalise jaotuse ning seda rakendatakse koos kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse ning teiste eelarvet reguleerivate õigusaktidega.
(2) Kord on täitmiseks kohustuslik valla ametiasutusele ja vallavalitsuse hallatavatele asutustele (edaspidi asutus).
§ 2. Eelarve sissetulekute ja väljaminekute liigendus
(1) Eelarve sissetulekud ja väljaminekud liigendatakse vallavolikogu kinnitatavas eelarves asutuste lõikes vastavalt Rahandusministeeriumi kehtestatud eelarveklassifikaatorile majandusliku sisu järgi artiklite gruppideks ja funktsionaalsuse järgi tegevusaladeks (vajadusel detailsemalt).
(2) Asutused esitavad raamatupidajale ettepanekud järgneva eelarveaasta eelarve jaotuse kohta (asutuse alaeelarve) Rahandusministeeriumi kehtestatud ja vallavalitsuse täpsustatud klassifikaatori (nii funktsionaalsuse kui ka majandusliku sisu järgi) lõikes (Lisa) ning mitteregulaarsete väljaminekute tegemise ajalise jaotuse.
(3) Asutuse alaeelarved koostatakse tegevusalade ning tulude ja kulude artiklite lõikes ja need kinnitab hallatava asutuse juht.
(4) Raamatupidaja koostab ettepanekute alusel sissetulekute ja väljaminekute jaotuse koondi (alaeelarved) ja esitab vallavalitsusele kinnitamiseks.
§ 3. Alaeelarveprojekti koostamise põhimõtted
(1) Asutused koostavad lähtudes valla arengukavast, asutuste tegevus/arengukavadest, finantseerimisalustest ning asutuste esitatud taotlustest:
1) asutuse alaeelarveprojekti vastavalt käesoleva korra § 2 lõike 2 liigenduses (Lisa);
2) oma haldusala investeeringute jaotuse tegevusalade ja objektide lõikes järgmise ning sellele järgneva kahe eelarveaasta kohta. Investeeringute jaotuses esitatakse andmed kõigi investeeringute, sh nii kavandatavate kui jätkatavate investeeringute maksumuse ja nende rahastamise kohta eelarveaastate ning investeerimisobjektide lõikes.
(2) Asutus lisab alaeelarveprojektile seletuskirja, milles esitatakse:
1) ülevaade asutuse eelarveaasta tegevuskavast;
2) selgitused ja põhjendused projektis kavandatud tulude ja kulude ning nende suuruse arvestamise aluste ja lähteandmete kohta, kulude otstarbekuse ja seadusele vastavuse kohta;
§ 4. Eelarveprojekti esitamine, menetlemine ja vastuvõtmine
(1) Asutus esitab vastavalt käesoleva korra § 3 toodud põhimõtetele koostatud järgmise eelarveaasta alaeelarveprojekti raamatupidajale hiljemalt jooksva aasta 1. novembriks.
(2) Asutuse alaeelarveprojekti läbivaatamisel hinnatakse kulude põhjendatust ja otstarbekust ning nende vastavust õigusaktidele, valla arengukavale ning asutuste tegevuskavadele. Alaeelarveprojekti üle peetakse läbirääkimisi asutuse esindajate, vallavalitsuse liikmete ning raamatupidaja vahel.
(3) Alaeelarveprojekti läbirääkimised toimuvad üldjuhul 10 päeva jooksul eelarveprojekti esitamisest. Sisseviidavatest muutustest teavitatakse asutust kirjalikult e-posti teel.
(4) Pärast läbirääkimisi koostab raamatupidaja hiljemalt 20. novembriks valla eelarveprojekti vastavalt § 2 lõikes 1 fikseeritud liigendusele ning esitab selle koos seletuskirjaga vallavalitsusele.
(5) Vallavalitsus esitab eelarveprojekti koos seletuskirjaga vallavolikogule hiljemalt üks kuu enne eelarveaasta algust. Eelarveprojekt ja seletuskiri avaldatakse pärast nende esitamist volikogule valla veebilehel ja kantseleis.
Määrus jõustub 8. oktoobril 2012. aastal.
Tiia Pärniste
Lisa Kulude klassifikaator

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 2
§ 3
§ 2
§ 4
§ 3
§ 2


Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruse nr 278 "Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord" muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruse nr 278 "Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord" muutmine
RT I 2008, 37, 222
Vastu võetud 07.08.2008 nr 125
Määrus kehtestatakse «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 26 lõike 5 ja § 281 lõike 2, «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 26 lõike 6 ja § 32 lõike 2, «Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi rakendamist käsitlevate vastastikuse mõistmise memorandumite ratifitseerimise seaduse» § 2 lõike 1 ning «Välissuhtlemisseaduse» § 8 lõike 5 alusel.
Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruses nr 278 «Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord» (RT I 2006, 61, 463) tehakse järgmised muudatused:
1) määruses asendatakse sõnad «EL territoriaalne koostöö» sõnadega «Euroopa territoriaalne koostöö» vastavas käändes;
«(2) Määrus kehtib struktuurifondide, sealhulgas Euroopa Ühenduse algatuse Equal, Euroopa territoriaalse koostöö, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (edaspidi ENPI), üldprogrammi «Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine» raames asutatud Välispiirifondi, Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi, Euroopa Tagasipöördumisfondi ja Euroopa Pagulasfondi (edaspidi solidaarsusprogrammi fondid), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi, Norra finantsmehhanismi, Schengen Facility, Eesti–Šveitsi koostööprogrammi ja Transition Facility raames antava toetuse suhtes.»;
3) paragrahvi 1 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Transition Facility, Eesti–Šveitsi koostööprogrammi, Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi raames rakendatakse määrust toetuse saajalt toetuse tagasinõudmisel ainult juhul, kui toetuse saaja on riigiasutus.»;
«(41) ENPI puhul kohaldatakse toetuse tagasinõudmisel ja tagasimaksmisel määruses sätestatut juhul, kui komisjoni määruse (EÜ) nr 951/2007, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1638/2006 (millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta) raames rahastatavate piiriüleste koostööprogrammide rakenduseeskirjad (ELT L 210, 10.08.2007, lk 10–25), artikli 14 lõikes 1 nimetatud ühine juhtorgan esitab komisjoni määruse (EÜ) nr 951/2007 artikli 27 lõikes 2 nimetatud tagasinõude Eesti riigile.»;
«§ 4. Toetuse andmist ja kasutamist korraldavad siseriiklikud isikud ja asutused
7) sertifitseerimisasutus Vabariigi Valitsuse 13. märtsi 2008. a korralduse nr 139 «Üldprogrammi «Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine» raames asutatud fondide vastutavate asutuste, sertifitseerimisasutuste ja auditeerimisasutuste määramine» tähenduses.
7) vastutav asutus Vabariigi Valitsuse 13. märtsi 2008. a korralduse nr 139 «Üldprogrammi «Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine» raames asutatud fondide vastutavate asutuste, sertifitseerimisasutuste ja auditeerimisasutuste määramine» tähenduses.
(3) Rakendusasutus on ministeerium või Riigikantselei, kes vastutab muu hulgas toetuse andmise ja kasutamise korraldamise eest tema valdkonda kuuluvate projektide raames, sealhulgas:
5) Transition Facility raames välisabi taotleja «Välissuhtlemisseaduse» § 8 lõike 4 alusel kehtestatud korra tähenduses.
5) Rahandusministeerium Transition Facility raames.»;
6) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
«(21) «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 26 lõigete 4 ja 8 kohaselt on ENPI puhul otsustajaks Siseministeerium.»;
7) paragrahvi 7 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi puhul on otsustajaks rakendusüksus. Kui toetuse saaja on toetusskeemi vahendusasutus, on otsustajaks toetusskeemi elluviimise eest vastutav ministeerium.»;
8) paragrahvi 7 täiendatakse lõigetega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
«(6) Eesti–Šveitsi koostööprogrammi raames on otsustajaks rakendusasutus. Kui korraldusasutus on toetuse saaja, on otsustajaks makseasutus.
(7) Solidaarsusprogrammi fondide raames on otsustajaks korraldusasutus. Kui korraldusasutus on toetuse saaja, on otsustajaks makseasutus.»;
«(11) Vahendite tagastamist korraldab § 1 lõikes 41 sätestatud juhul Siseministeerium.»;
10) paragrahvi 9 punktis 5 asendatakse sõna «elluviimislepingus» sõnaga «toetuslepingus»;
11) paragrahvi 9 täiendatakse punktidega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
«6) Eesti–Šveitsi koostööprogrammi puhul Eesti–Šveitsi koostööprogrammi raamkokkuleppes või selle alusel sõlmitud projektilepingus sätestatud tähtpäevani;
7) ENPI puhul vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 951/2007 artiklis 45 sätestatule.»;
12) paragrahvi 10 lõike 2 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
«6) toetuse saaja ei ole täitnud toetuse taotluse rahuldamise otsuses, toetuslepingus või toetuse andmist ja kasutamist reguleerivates õigusaktides talle pandud kohustusi.»;
13) paragrahvi 10 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
«(6) Kui ENPI puhul on ilmnenud «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 26 lõikes 8 toodud asjaolud, nõuab otsustaja toetuse saajalt toetuse osaliselt või täielikult tagasi.»;
14) paragrahvi 11 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
«(11) Kui toetuse tagasinõudmise aluseks olevate asjaolude põhjal ilmneb, et projekti raames tehtud tegevus või tegevusetus on vastuolus õigusaktidega ning selle tulemusena tekkinud finantskahju suurust ei ole võimalik hinnata või selle hindamine on ebamõistlikult aja- või ressursimahukas, kohaldab otsustaja toetuse osalise tagasinõudmise puhul järgmisi määrasid:
1) kui projekti ei ole ellu viidud vastavalt taotluse rahuldamise otsusele või programmile või on ohustatud selle elluviimine taotluse rahuldamise otsusele või programmile vastavalt, nõuab otsustaja tagasi 25% tegevusele või tegevuste kogumile eraldatud toetusest;
2) kui projekt on ellu viidud vastavalt taotluse rahuldamise otsusele või programmile või projekti elluviimine jätkub vastavalt taotluse rahuldamise otsusele või programmile, nõuab otsustaja tagasi 10% tegevusele või tegevuste kogumile eraldatud toetusest. Kui edaspidi avastatakse sama projekti raames samalaadsete tegevustega seotud uus käesolevas lõikes kirjeldatud rikkumine, rakendatakse tagasinõudmisel 25% määra.
(12) Kui toetuse tagasinõudmise aluseks olevate asjaolude põhjal ilmneb, et projekti raames tehtud tegevus või tegevusetus on vastuolus õigusaktidega, kuid rikkumise tulemusena ei ole finantskahju tekkinud, nõuab otsustaja toetuse osalise tagasinõudmise puhul tagasi 5% tegevusele või tegevuste kogumile eraldatud toetusest.»;
15) paragrahvi 11 lõike 2 punkt 5 sõnastatakse järgmiselt:
«5) tagasinõutava toetuse summa;»;
16) paragrahvi 11 lõiget 2 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
«(51) mitteabikõlblikuks muutunud omafinantseeringu kulude summa;»;
17) paragrahvi 11 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
«(5) Tagasinõudmise otsus saadetakse toetuse saajale väljastusteatega tähtkirjaga ning salvestatakse viie tööpäeva jooksul otsuse kehtima hakkamise päevast arvates «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» §-s 4 ja «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» §-s 9 nimetatud registrisse. Toetuste puhul, mida ei kajastata eespool nimetatud registris, esitatakse koopia tagasinõudmise otsusest Rahandusministeeriumile ja asutustevaheliste suhete järjekorras otsustajast järgmisele asutusele viie tööpäeva jooksul otsuse kehtima hakkamise päevast arvates.»;
18) paragrahvi 11 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
«(6) Projekti eelarve väheneb tagasinõutava toetuse ja mitteabikõlblikuks muutunud omafinantseeringu kulude ulatuses. Seda sätet ei rakendata Schengen Facility ja ENPI puhul.»;
19) paragrahvi 12 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Toetuse saaja peab tagasinõutava toetuse tagasi maksma 90 kalendripäeva jooksul tagasinõudmise otsuse kehtima hakkamisest arvates.»;
20) paragrahvi 17 lõikes 2 asendatakse sõna «esitamise» sõnaga «kinnitamise»;
21) paragrahvi 17 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Euroopa territoriaalse koostöö raames esitab Siseministeerium Eesti-poolsete partnerite kohta Rahandusministeeriumile lõikes 1 nimetatud aruande 10 tööpäeva jooksul lõike 1 punktides 1–3 nimetatud asjaolude ilmnemise päevast arvates.»;
22) paragrahvi 18 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Euroopa territoriaalse koostöö raames esitab Eesti-poolsete partnerite kohta Rahandusministeeriumile lõikes 1 nimetatud aruande või teatise kvartalile järgneva kuu 15. kuupäevaks Siseministeerium.»;
23) paragrahvi 18 täiendatakse lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
«(5) Solidaarsusprogrammi fondide puhul esitab Rahandusministeeriumile lõikes 1 nimetatud aruande või teatise kvartalile järgneva kuu 15. kuupäevaks korraldusasutus.
(6) Eesti–Šveitsi koostööprogrammi puhul esitab Rahandusministeeriumile lõikes 1 nimetatud aruande või teatise kvartalile järgneva kuu 15. kuupäevaks rakendusasutus.»;
24) paragrahv 19 sõnastatakse järgmiselt:
«§ 19. Aruannete esitamise piirmäär
Paragrahvides 17 ja 18 nimetatud aruandeid ei ole vaja esitada, kui § 17 lõike 1 punktides 1 ja 3 nimetatud asjaolude ilmnemisel jääb toetuse summa alla 40 000 krooni. Kui on tekkinud põhjendatud kahtlus, et projekti rakendamisel on toime pandud süütegu, siis eespool nimetatud piirmäära ei rakendata ja teavitatakse Rahandusministeeriumi kõikidest rikkumistest.»;
25) paragrahvi 21 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Paragrahvides 17 ja 18 nimetatud aruanded esitatakse Rahandusministeeriumile paberkandjal või elektrooniliselt. Aruanded kinnitab vastav §-s 4 nimetatud isik või asutuse juhtorgan või juht või tema poolt volitatud isik.»;
26) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Struktuurifondide ja perioodi 2007–2013 Ühtekuuluvusfondi puhul esitatakse aruanded vormidel SC 1 ja SC 2 Rahandusministeeriumile «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» §-s 4 ja «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» §-s 9 nimetatud registri kaudu, välja arvatud aruanded, mida ei ole võimalik registris kindla projektiga seostada.».


PPT - Atesteerimine – mis ja kuidas? PowerPoint Presentation - ID:1342041
Atesteerimine – mis ja kuidas? PowerPoint Presentation
Atesteerimine – mis ja kuidas?
<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/1342041" width="600" height="485" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>
Atesteerimine – mis ja kuidas? - PowerPoint PPT Presentation
Atesteerimine – mis ja kuidas?. Taotluse kaust. Taotlus vastaval vormil Ametlikult kinnitatud ärakirjad haridust tõendavatest dokumentidest Ametlikult kinnitatud ärakiri viimase atesteerimise otsusest
PowerPoint Slideshow about 'Atesteerimine – mis ja kuidas?' - gail
Taotluse kaust
Taotlus vastaval vormil
Ametlikult kinnitatud ärakirjad haridust tõendavatest dokumentidest
Ametlikult kinnitatud ärakiri viimase atesteerimise otsusest
Ametlikult kinnitatud ärakiri erialast töökogemust tõendavatest dokumentidest kutseõpetajatel (vähemalt 3 aastat)
Taotluse kaust (jätkub)
Atesteeritava koostatud oma töö analüüs, mis põhineb õpetaja pädevusnõuetel (Õpetajate koolituse raamnõuded, peatükid 5 ja 6)
Sisekontrolli eest vastutava isiku kirjalik hinnang atesteeritava tööle
Ametlikult kinnitatud ärakirjad täiendkoolitust tõendavatest dokumentidest (160 tunni ulatuses)
Ametlikult kinnitatud ärakirjad §4 nõuete täitmise kohta
§4 nõuded
Teadus- või kutsekraadi tunnistus (kui on kaitstud viimase viie aasta jooksul)
Õpetajakoolituse praktikantide või noorempedagoogide juhendamine (leping ülikooliga või ülikooli tõend)
Osalemine õppeasutuse arendustegevuses (tõendab õppeasutus)
§4 nõuded (jätkub)
Koostatud pedagoogilise uurimistöö või pedagoogilise uurimistöö retsenseerimise andmed
Lektoriks olemise tõendus (vanempedagoogil 40 tundi vähemalt maakondlikul tasandil, pedagoog-metoodikul 60 tundi üleriigilisel tasandil). Tõendab registreeritud koolitusorganisatsioon
Õpilasürituste, õpilasvõistluste, õpilasnäituste korraldamine (tõendab ürituse läbiviija)
Võistlustel või näitustel käinud õpilaste juhendamine (tõendab kool)
Õppevara avaldamine või retsenseerimine (internetis avaldatud õppevara puhul internetiaadress, raamatutel-töövihikutel koopia tiitellehest või kirjastuse tõend. Retsenseerimise puhul kirjastuse tõend)
Haridusüritustel, konverentsidel ja ajakirjanduses esinemine (toimumise aeg ja päevakava, ajakirjanduse puhul ajakirja või ajalehe nimi, ilmumise aeg ja artikli pealkiri)
Aine-, kutse- või pedagoogiliste ühenduste või töörühmade juhtimine(tõendab töörühma kokkupanija)
Noorteorganisatsiooni juhendamine
Vanempedagoogiks atesteerimisel peab viimase viie aasta jooksul olema täitnud vähemalt kuus nõuet § 4 punktides 4–14 nimetatud nõuetest. Paragrahvi 4 punktides 8 ja 11–14 nimetatud nõuded peavad olema täidetud vähemalt maakondlikul tasandil, punktides 9 ja 10 esitatud nõuded vähemalt piirkondlikul tasandil.
Pedagoog-metoodikuks atesteerimisel peab viimase viie aasta jooksul täitnud vähemalt kuus nõuet § 4 punktides 4–14 nimetatud nõuetest. Paragrahvi 4 punktides 8–14 nimetatud nõuded peavad olema täidetud üleriigilisel tasandil.
Taotluse kaust esitatakse komisjonile sekretäri kaudu. Kaustal peab oleme näha märge, millal see “sissetulnud kirjade kaustast” läbi kanti.
Üldainete õpetaja
pedagoogilinekõrgharidus õpetatavas ainevaldkonnas või
muu kõrgharidus õpetatavas ainevaldkonnas ja läbitud 160-tunnine pedagoogika kursus
(Pedagoogide kvalifikatsiooninõuded §25)
kutsepedagoogiline või muu pedagoogiline kõrgharidus õpetatavate õppekavade valdkonnas ja vähemalt kolmeaastane erialase töö staažõpetataval kutse-, eri- või ametialal või
(Pedagoogide kvalifikatsiooninõuded §26)
Ametijärgud
Õpetajale omistatakse järgmisi ametijärke:
Kasvatajale ja huvijuhile omistatakse järgmisi ametijärke:
Ametijärk kehtib kõikides õppeasutustes, tingimusel, et atesteeritav vastab sealsel ametikohal töötamiseks esitatud kvalifikatsiooninõuetele.
Kooli komisjon (omistab vanempedagoogi ametijärku):
01. augustist 30. novembrini laekunud taotlused vaadatakse läbi hiljemalt 31. detsembriks
01. detsembrist 31. juulini laekunud taotlused vaadatakse läbi hiljemalt 01. septembriks
Riiklik komisjon (omistab pedagoog-metoodiku ametijärku):
01. novembrist 31. märtsini laekunud taotlused vaadatakse läbi hiljemalt 31. maiks
01. aprillist 31. oktoobrini laekunud taotlused vaadatakse läbi hiljemalt 01. detsembriks
Ametijärkude tähtajad
Noorempedagoogi ja pedagoogi ametijärk omistatakse tähtajatult
Vanempedagoogi ja pedagoog-metoodiku ametijärk omistatakse viieks aastaks
Kui pedagoog, kellele on omistatud pedagoog-metoodiku ametijärk, ei taotle enne viie aasta möödumist ametijärgu omistamisest pedagoog-metoodiku või vanempedagoogi ametijärgu omistamist, loetakse ta pedagoog-metoodiku ametijärgu tähtaja lõppemisest alates kolmeks aastaks vastavaks vanempedagoogi ametijärgule.
Sama lähenemine kehtib ka pedagoog-metoodiku ametijärgu mitteomistamise korral.
Ametijärkude tähtajad (jätkub)
Kui kolme aasta möödudes ei ole esitanud või ei omistata uuesti vanempedagoogi või pedagoog-metoodiku taotlust, loetakse pedagoogiks, sest pedagoogi ametijärk oli tähtajatu
NB! See ei tähenda, et tulebki nii kaua oodata. Taotlust võib uuesti esitada kohe, kui vajalikud tingimused on täidetud!
Atesteeritaval on õigus osaleda komisjoni istungil tema taotluse arutamise ajal
Atesteerimiskomisjon on otsustusvõimeline, kui istungist võtab osa vähemalt 2/3 atesteerimiskomisjoni liikmetest, sealhulgas esimees, tema äraolekul aseesimees
Atesteerimiskomisjon võtab otsuse vastu salajase hääletamise teel. Häälte võrdse jagunemise korral tehakse atesteeritava jaoks positiivne otsus.
Salajane hääletus tähendab, et see on kirjalik
Atesteerimiskomisjoni otsus vormistatakse eraldi iga atesteeritava kohta kahes eksemplaris, millest üks väljastatakse atesteeritavale allkirja vastu või posti teel tähitud kirjaga kümne päeva jooksul pärast otsuse tegemist.
Atesteerimiskomisjoni otsusele kirjutavad alla kõik kohalviibinud komisjoni liikmed.
Luua Metsanduskooli atesteerimiskomisjon
Andres Talijärv – komisjoni esimees
Raivo Niidas
Uuno Kask
Saima Ukrainski
K.Tamm -Aine- ja energiaringe. k.tamm. 2004. konsultant: ivari tiitsu. aine – ja energiaringed avavad kõige üldisemad eluta ja eluslooduse suhted maal aineringed näitavad, kuidas tekib eluta ainest orgaaniline aine ja kuidas seda
Piiride seadmine -. nelly randver mtÜ perekoolituskeskus sina ja mina tÜ narva kolledž lektor. sageli esitatavad küsimused. kuidas kutsuda last korrale ja õpetada sõnakuulelikkust? kuidas kasvatada oma lastest teistest ja iseendast
Maavärinad -. www.gi.ee/geomoodulid/files/modules/maavarinad2.swf www.gi.ee/geomoodulid/files/modules/maavarinad2.html www.learn-hazards.org/3.php?l=es http://et.wikipedia.org/wiki/2004._aasta_india_ookeani_maav%c3%a4rin koostaja: j.vidinjova.
Mis on seksuaalsõltuvus ja kuidas sellest hoiduda või vabaneda? Meego Remmel -. seksuaalsuse seos õnnelikkusega. seksuaalsus on õnneliku inimelu potentsiaal, mis väljendub intiim- ja
Projektijuhtimine -. teema 3: projekti planeerimine kuidas teha? peeter normak. diskussioon kodutöö nr 1 teemadel. s õna sta itjuht projekti vajaduse p õhj enduse kolm k õig e suuremat tugevust ja kolm k õig e suuremat
Kuidas riik toetab tööstusettevõtteid KIKi kaudu? -. lauri tammiste juhatuse liige 14.11.2013. seni tehtu. kik-i 13 aastat. rohkem kui 16 000 projekti rohkem kui 1 mlrd eur keskkonnasõbralikesse
Kuidas teha õnnelikuks ennast ja teisi? -. 1. tark leiab alati midagi head öelda, rumal vaid halba (tuju tekitada). kuna olid õnnelik viimase nädala jooksul. Õnneallikas- meile antakse meie usku mööda. me oleme vabad valima. maailm on
Löökpillid -. kertu ilves ja kaari mulk 8a haapsalu wiedemanni gümnaasium. sisukord. kuidas pillid jagunevad? membraanpillid korpuspillid kindla
Aju uurimine -. eva palk. närvisüsteemi uurimise tasandid. organi tasand:aju. mikrotasand: neuronid. makrotasand: kesknärvisüsteem. makrotasand. mikrotasand sünaps, neurotransmitterid. kuidas teadmisi saadakse?. Õnnetusjuhtumite
-HÜdrosfÄÄr. reet tuisk haapsalu gÜmnaasium 2009. veeringe. veeringe. millised sfÄÄrid osalevad suures veeringes? too nÄiteid, kuidas sÕltub vee olekust ja paiknemisest ringlemise kiirus. vee jaotumine. maailmameri. siseveed.


text:
Korduma kippuvad küsimused rahapesust - Politsei- ja Piirivalveamet
Korduma kippuvad küsimused rahapesust
Kuigi pank jälgib oma tegevuses, et täidetaks rahvusvahelise finantssanktsiooni nõudeid, on siiski iga isiku enda kohus tagada, et ta ei rikuks satud piiranguid. Kahtluse korral tuleb pöörduda rahapesu andmebüroosse ning sanktsiooninimekirjadesse kantud isikute osas saab päringu teostada rahapesu andmebüroo veebilehel.
Kuidas mõista rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse (RahaPTS) § 49 lg 3 ehk millal tekib kohustus teavitada RAB-i 32 000 eurot ületavast sularahatehingust?
Seaduse kohaselt teatab kohustatud isik, välja arvatud krediidiasutus, rahapesu andmebüroole igast tehingust, kus rahaline kohustus üle 32 000 euro või võrdväärne summa muus vääringus täidetakse sularahas, sõltumata sellest, kas tehing tehakse ühe maksena või mitme omavahel seotud maksena kuni üheaastase perioodi jooksul. Krediidiasutus teatab rahapesu andmebüroole igast valuutavahetuse tehingust sularahas summas üle 32 000 euro, kui krediidiasutusel ei ole tehingus osaleva isikuga ärisuhet. See tähendab, et rahapesu andmebürood tuleb tehingust teavitada, kui sularahasumma rahalise kohustuse täitmisel ühe lepingu raames ühe kliendiga ületab piirsumma. Teates tuleb märkida kindlasti kliendi ja tema esindaja andmed.
Minu internetiportaalis avaldatud müügikuulutusele vastanud isik palus minu andmeid, mida ma ka tegin. Paar päeva hiljem võttis ta uuesti ühendust ning väitis, et on ostmisest huvitatud, kuid soovib saata raha Euroopas oleva isiku vahendusel rõhutades, et tegu on legaalse rahaga. Seejärel, uuesti ühendust võttes, väitis ta, et saadab raha diplomaadi kaudu. Paari päeva pärast võttiski minuga ühendust isik, kes väitis, et on diplomaat ja ütles, et edastas juhised raha saamise kohta mulle e-mailile. Ta väitis, et ta peeti Suurbritannias kinni kahtlustatuna terrorismi või narkootikumide müügist saadud raha smugeldamises, kuid politsei vabastab raha, kui makstakse riigilõiv. Kirjas mainitud summa paluti mul kanda Western Unioni kaudu isiku X nimele Londonisse. Olles veendunud, et tegu on pettusega, ei vastanud ma edasistele kirjadele. Kuidas sellises olukorras käituma peaks? Kas tuleks õiguskaitseorganeid teavitada või lihtsalt jätta need kirjad tähelepanuta?
Tegu on kelmuse ning võimaliku rahapesujuhtumiga, sellistest juhtumitest soovitame viivitamatult teavitada rahapesu andmebürood (e-mail rahapesu@politsei.ee).
Sain mailiga sõnumi, et olen võitnud loteriil suure summa, kuid kirjas mainitud e-maili aadressil ühendust võttes paluti mul võidu kättesaamiseks tasuda esmalt 2350 eurot. Kas tegu võib olla pettusega?
Jah, kirjeldatud skeemi puhul on suure tõenäosusega tegemist nn. Nigeeria kirjaga, tuntud kelmuseskeemiga. Kindlasti ei tohiks raha edastada ning juhtumist tuleks teavitada politseid.
Rohkem näiteid näed siit.
Samadel teemadel veidi põhjalikumalt.
Mis on off-site järelevalve?
Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse eesmärk on tõkestada Eesti Vabariigi rahandussüsteemi ning majandusruumi kasutamist rahapesuks ja terrorismi rahastamiseks. Kuna rahapesu ja terrorismi rahastamine kätkeb endas väga suuri riske kogu ühiskonnale, pandi seadusega kohustatud isikutele teatud hoolsuskohustused oma klientide tundmiseks ja kahtlastest tehingutest rahapesu andmebüroole teatamiseks.
Seaduse täitmist tuleb ka kontrollida. Alates 2004. aastast kuulub rahapesu andmebüroo ülesannete hulka ja järelevalve teostamine seaduses loetletud kohustatud subjektide üle. Järelevalvet teostatakse riskipõhiselt, kontrollides rohkem neid ärisektoreid, kus ohud on suuremad. Selleks tehakse kohapealne kontroll. Samal ajal on järelevalve eesmärgiks tagada, et kõik kohustatuid isikud (neid on aga üle 20 tuhande) seadust täidaksid. Selleks tuleb aga seaduse nõudeid meelde tuletada kõigile kohustatud isikutele.
Mis on omavahel seotud tehingud?
Omavahel seotud tehinguid tehakse üldjuhul eesmärgiga, et iga üksiku tehingu summa jääks väiksemaks piirist, mille ületamisel peab kohustatud isik tuvastama tehingus osaleva isiku isikusamasuse ja/või teavitama tehingust rahapesu andmebürood. Sellist tegevust tuntakse smurfinguna. Praktikas kasutatakse sellistel juhtudel sageli ajalist intervalli (st tehakse tehinguid pikemate ajaliste vahedega), erinevaid kohti (näiteks erinevaid valuutavahetusi, pankasid vms) kasutades või erinevaid inimesi, et tehingute seotust varjata. Praktikas on tehingute omavahelise seotuse väljaselgitamine keeruline. Sestap on oluline, et klienditeenindajad saaksid piisava väljaõppe selliste seoste äratundmiseks ning teavitaksid kahtluse tekkimisel koheselt ettevõtte RAB kontaktisikut.
Mulle tehti ettepanek vormistada enda nimele ettevõte, avada pangakonto koos internetipangas tehingu tegemise võimalusega, võtta internetipanga atribuudid / ja pangakaardid/ ning anda need isikule, kes selle ettepaneku tegi. Vastutasuks lubati mulle teatud rahasummat. Kas see on seaduslik raha teenimise võimalus? Millised riskid sellega kaasnevad?
Selline käitumine ei ole seaduslik ning rikub pangakonto avamise ja kasutamise lepingutingimusi. Kontomanik vastutab kontol toimuva eest. Kui te annate konto kasutamise õiguse teisele isikule, siis kaotate enda nimele kuuluva konto üle kontrolli. Juhul, kui kontot kasutatakse mõne kuriteo toimepanemiseks, olete rahapesule või mõnele muule kuriteole kaasaaitaja rollis.
Kuidas hinnata olukorda, kus volitatud isik avab pangas ettevõttele konto ja pangakaardid (sh instrumendid internetipanga teenuste kasutamiseks) ning mõne aja pärast loobub allkirjaõigusest pangas, olles olnud ainus allkirjaõiguslik isik?
Äriseadustiku § 187 järgi vastutab juhatuse liige täielikult ettevõtte tegevuse eest perioodil, mil ta oli ettevõtte juhatuse liige. Kirjeldatud juhul on pärast isiku poolt allkirjaõigusest loobumist kliendi puhul hoolsuskohustused täitmata ning pangal tuleb kontol toimuvad tehingud peatada, kuni panka tuleb õigustatud isik, kelle suhtes tuleb rakendada tugevdatud hoolsusmeetmeid. Pärast allkirjaõigusest loobumist sellisel moel tuleb pangal teavitada kahtlasest tehingust rahapesu andmebürood.
Kui ettevõte plaanib teostada ICO (initial coin offering), kas selleks tuleb taotleda rahapesu andmebüroolt virtuaalvääringu raha vastu vahetamise teenuse pakkuja tegevusluba?
Rahapesu andmebüroo tegevusluba on nõutav juhul, kui ICO väljastamise tulemusel loodav coin/token vastab rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 3 p 9 toodud virtuaalvääringu mõistele ning ettevõte plaanib seda fiat raha eest ostma või müüma hakata.
RahaPTS § 3 p 9 - virtuaalvääring on digitaalsel kujul esitatud väärtus, mis on digitaalselt ülekantav, säilitatav või kaubeldav ja mida füüsilised või juriidilised isikud aktsepteerivad maksevahendina, kuid mis ei ole ühegi riigi seaduslik maksevahend ega rahaline vahend Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35–127) artikli 4 punkti 25 tähenduses ega makseinstrument või maksetehing sama direktiivi artikli 3 punktide k ja l tähenduses.
Tihti ei ole loodud token teiste isikute poolt maksevahendina aktsepteeritav, mistõttu ei saa teda käsitleda virtuaalvääringuna RahaPTS mõistes (hoolimata sellest, et ülejäänud tunnused virtuaalvääringule vastavad), sellisel juhul ettevõte token’i ostmiseks-müümiseks tegevusluba ei vaja. Kuna teatud ICO tüüpide puhul võib tegemist olla investeerimisühinguna tegutsemisena või laenutoodete vahendamisena, võib ettevõte selliste teenuste pakkumisel vajada Finantsinspektsiooni poolt väljastatavat tegevusluba.
Virtuaalvääringu rahakotiteenuse pakkumiseks tuleb tegevusluba taotleda nendel ettevõtetel, kes pakuvad teenust, mille sisuks on teise isiku virtuaalvääringu hoidmine selliselt, et ettevõte omab ülevaadet ja mõningast kontrolli rahakotis teostatavate tehingute osas. Virtuaalvääringute puhul teostub see läbi teenuse, mis seisneb klientidele krüpteeritud võtmete loomises, mida saab kasutada virtuaalvääringute hoidmise, talletamise ja ülekandmise eesmärgil.
Kas valuutavahetusteenuse pakkumisel tuleb isikusamasus tuvastada iga tehingu puhul?
Valuutavahetusteenuse osutajad liigitatakse 27.11.2017 jõustunud RahaPTS § 6 lg 2 p 1 kohaselt finantseerimisasutusteks. RahaPTS § 25 sätestab erisuse finantseerimisasutuse poolt kohaldatavatele hoolsusmeetmetele, mille kohaselt finantseerimisasutus ei tohi osutada teenuseid, mida on võimalik kasutada ilma tehingus osalevat isikut tuvastamata ja esitatud teavet kontrollimata. Seega ei kehti enam valuutavahetusteenuse osutajatele isikusamasuse tuvastamise piirmäära erisus (nn vanas seaduses 6400 EUR) ning tuvastada tuleb iga isik, kellele teenust osutatakse.
Millised on riigid, kus kehtivad Euroopa Liiduga samaväärsed rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise nõuded?
Kuni EL neljanda rahapesu tõkestamise direktiivi jõustumiseni kehtis „Liikmesriikide vaheline kokkulepe võrdväärsete kolmandate riikide kohta vastavalt rahapesu tõkestamise direktiivile (kolmas direktiiv)“, kus oli ära toodud nimekiri võrdväärsetest kolmandatest riikidest. Neljanda direktiivi baaspõhimõtteks on riskipõhine lähenemine rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise meetmete rakendamisel. Selle põhimõtte järgi ei koostata enam liikmesriikide ühist nn. „valget nimekirja“ vaid iga kohustatud isik, ka krediidi- ja finantseerimisasutused, hindavad ise oma klientide riske, kaasa arvatud riikide või geograafiliste piirkondade või jurisdiktsioonidega seotud riske, ning vastavalt sellele määravad iga kliendi riskiastme. Riikide või geograafiliste piirkondade või jurisdiktsioonidega seotud riskide defineerimisest saab põhjalikumalt lugeda rahapesu andmebüroo soovitustest kohustatud isikute tegevusest tulenevate riskide juhtimiseks (lk 7-8), mis on kättesaadav siit.

matches:
kohus
§ 49
§ 187
§ 3
§ 3
§ 6
§ 25