Leader-meetme raames antava kohaliku tegevusgrupi toetuse ja projektitoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord – Riigi Teataja
Leader-meetme raames antava kohaliku tegevusgrupi toetuse ja projektitoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord
Leader-meetme raames antava kohaliku tegevusgrupi toetuse ja projektitoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord - sisukord
2 KOHALIKU TEGEVUSGRUPI TOETUS
§ 2 Nõuded kohalikule tegevusgrupile
§ 4 Nõuded kohaliku tegevusgrupi liikmelisuse ja otsustusprotsessi kohta
§ 6 Nõuded strateegia kohta
§ 8 Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlemise korral
§ 9 Nõuded tegevuse ja investeeringu hinnapakkumuse kohta
§ 10 Kohaliku tegevusgrupi toetuse määr ja suurus
§ 11 Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse esitamine ja taotluse esitamise tähtaeg
§ 12 Nõuded kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse kohta
§ 13 Nõuded rakenduskava kohta
§ 14 Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse vastuvõtmine
§ 15 Kohaliku tegevusgrupi ja kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse nõuetele vastavuse kontrollimine
§ 16 Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
§ 17 Muudatustest teavitamine
§ 18 Nõuded kohaliku tegevusgrupi toetuse saajale
§ 19 Kohaliku tegevusgrupi toetuse abil tegevuse elluviimist ja investeeringu tegemist tõendavate dokumentide esitamine
§ 20 Kohaliku tegevusgrupi toetuse maksmine ja toetuse maksmisest keeldumine
§ 21 Ettemakse kohalikule tegevusgrupile
§ 22 Dokumentide säilitamine
3 PROJEKTITOETUS
§ 23 Nõuded projektitoetuse taotlejale
§ 25 Nõuded koostööprojekti kohta
§ 26 Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud projektitoetuse taotlemise korral
§ 27 Nõuded tegevuse ja investeeringu hinnapakkumuse kohta
§ 28 Projektitoetuse määr ja suurus
§ 29 Projektitoetuse taotleja mitterahaline omafinantseering
§ 30 Projektitaotluse kinnitamine
§ 31 Projektitoetuse taotluse esitamine ja nõuded taotluse kohta
§ 32 Projektitoetuse taotluse vastuvõtmine
§ 33 Projektitoetuse taotleja ja projektitoetuse taotluse nõuetele vastavuse kontrollimine
§ 34 Projektitoetuse taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
§ 35 Muudatustest teavitamine
§ 36 Nõuded projektitoetuse saajale
§ 37 Projektitoetuse abil tegevuse elluviimist ja investeeringu tegemist tõendavate dokumentide esitamine
§ 38 Projektitoetuse maksmine ja toetuse maksmisest keeldumine
§ 39 Projektitoetuse maksmine osaliselt tasutud kuludokumentide alusel
§ 40 Dokumentide säilitamine
§ 41 Rakendussätted
RT I, 22.07.2011, 5
Vastu võetud 27.09.2010 nr 92
RT I 2010, 71, 538
jõustumine 03.10.2010
18.07.2011 RT I, 22.07.2011, 3 25.07.2011
Määrusega kehtestatakse Leader-meetme raames antava kohaliku tegevusgrupi toetuse ja projektitoetuse saamise täpsemad nõuded taotleja, kavandatava tegevuse ja taotluse kohta, abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, toetuse määr ja suurus, sealhulgas toetuse maksimaalne suurus, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, taotluse vorm, taotluse hindamise kriteeriumid ja taotluse hindamise kord, nõuded toetuse saajale ning toetuse väljamaksmise kord ja taotluse rahuldamise otsuse muutmise ja kehtetuks tunnistamise kord.
2. peatükk KOHALIKU TEGEVUSGRUPI TOETUS
§ 2. Nõuded kohalikule tegevusgrupile
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetust strateegia rakendamiseks (edaspidi kohaliku tegevusgrupi toetus) võib taotleda mittetulundusühing, kelle põhikirjaline eesmärk on suunatud kohaliku elu arendamisele ning kes vastab kohaliku tegevusgrupi kohta esitatavatele nõuetele, sealhulgas tegevuspiirkonna ja liikmelisuse kohta esitatavatele nõuetele (edaspidi kohalik tegevusgrupp).
1) tähtajaliselt asutatud kohaliku tegevusgrupi puhul ei ole see tähtaeg lühem kui viis aastat arvates Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (edaspidi PRIA) poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
2) tal ei ole kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse esitamise ajal riikliku maksu maksuvõlga või riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud. Maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksuvõlg tasutud ajakava kohaselt;
[RT I, 22.07.2011, 3 - jõust. 25.07.2011]
6) [Kehtetu - RT I, 22.07.2011, 3 - jõust. 25.07.2011]
7) ta avalikustab tegevuspiirkonna elanikele teavet kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse esitamise kavatsusest neile kättesaadavas väljaandes.
(3) Arengustrateegia (edaspidi strateegia) rakendamiseks võib kohaliku tegevusgrupi toetust taotleda kohalik tegevusgrupp, kes on saanud toetust «Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurfondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006» meetme 3.6 «Kohaliku initsiatiivi arendamine – Leader-tüüpi meede» (edaspidi meede 3.6) raames või kohaliku tegevusgrupi toetust strateegia väljatöötamiseks.
(3) Kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonna elanike arvu kindlakstegemisel enne kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse esitamise tähtaega lähtutakse Statistikaameti kogumikus «Linnad ja vallad arvudes» taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaasta kohta avaldatud andmetest.
§ 4. Nõuded kohaliku tegevusgrupi liikmelisuse ja otsustusprotsessi kohta
(1) Kohaliku tegevusgrupi liikmeteks on vähemalt kaks kohalikku omavalitsusüksust, sama omavalitsusüksuse territooriumil tegutsev äriühing või füüsilisest isikust ettevõtja ja mittetulundusühing või sihtasutus.
(2) Kohaliku tegevusgrupi liikmeks oleva kohaliku omavalitsusüksuse kohta peab sama kohaliku tegevusgrupi liikmeks olema vähemalt üks sama kohaliku omavalitsusüksuse territooriumil tegutsev äriühing või füüsilisest isikust ettevõtja ja mittetulundusühing või sihtasutus.
(5) Kohaliku tegevusgrupi põhikirjas on muu hulgas ette nähtud:
1) kohaliku tegevusgrupi avatus uute liikmete vastuvõtmiseks ja liikmete nimekirja avalikkus;
2) kohaliku tegevusgrupi toetusega seotud strateegia rakendamise ja projektide valiku ning valikut tegeva organi valimise põhimõtted.
(6) Kohaliku tegevusgrupi rakenduskava või kohaliku tegevusgrupi toetuse või projektitoetusega seotud otsuse võib vastu võtta kohaliku tegevusgrupi üldkoosolek, juhatus või põhikirjas ettenähtud muu organ. Määruses sätestatud juhul võtab asjakohase otsuse vastu kohaliku tegevusgrupi üldkoosolek. Kui otsuse võtab vastu kohaliku tegevusgrupi juhatus või muu organ, peavad selle liikmed olema esindatud nii, et kohalike omavalitsusüksuste esindajate ja riigi või kohaliku omavalitsusüksuse osalusega eraõiguslike juriidiliste isikute esindatus on alla 50%.
(7) Kohaliku tegevusgrupi liikmeteks olevatest kohalikest omavalitsusüksustest võivad lõike 5 punktis 2 nimetatud organi ja lõikes 6 nimetatud juhatuse ja muu organi tegevuses osaleda ainult § 3 lõikes 1 nimetatud kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonda kuuluvad kohalikud omavalitsusüksused.
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetust võib taotleda §-s 6 sätestatud nõuetele vastava strateegia rakendamiseks.
1) strateegia meetme väljatöötamine ja rakendamise korraldamine;
§ 6. Nõuded strateegia kohta
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlemisel on kohalik tegevusgrupp välja töötanud oma tegevuspiirkonna kohta kohaliku arengu strateegia, mis vastab strateegia kohta esitatud nõuetele.
(2) Strateegia koostamise ja muutmise korral peab arvestama, et strateegia rakendamine aitaks kaasa nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005 maaelu arengu toetuste kohta sätestatud ühe või mitme telje (edaspidi telg) eesmärgi saavutamisele.
1) üldosa, mis sisaldab andmeid kohaliku tegevusgrupi, tegevuspiirkonna ja tegevusgrupi liikmete ning tegevusgrupi arengu ja kogemuste kohta;
6) strateegia rakendamiseks kavandatavate meetmete üldine kirjeldus, projektide üldised valikukriteeriumid, sealhulgas koostöömeetmete kirjeldus;
(4) Strateegia peab hõlmama vähemalt ajavahemikku kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast kuni 31. detsembrini 2013.
(5) Strateegia ja selle muudatused võetakse vastu üldkoosoleku otsusega.
(6) Strateegiat võib muuta alates 2010. aastast, kui ilmnevad asjaolud, mille tõttu kohalik tegevusgrupp ei vasta enam §-des 3–5 sätestatud nõuetele või strateegia ei vasta kohaliku tegevusgrupi vajadustele.
(7) PRIA otsustab strateegia muudatuse nõuetele vastavuse üle 60 tööpäeva jooksul arvates selle saamisest.
(1) Strateegia rakendamiseks töötab kohalik tegevusgrupp välja strateegia meetmed, mis vastavad arengukava 5. peatüki punktis 5.3.4 nimetatud meetme 4 «Leader-meetme» kohta ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005 maaelu arengu toetuste kohta sätestatud nõuetele ning nimetatud määruse lisas kehtestatud toetuse maksimaalsetele suurustele ja määradele ja riigiabi reeglitest tulenevatele nõuetele.
§ 8. Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlemise korral
1) personalikulud, sealhulgas töötaja lepingujärgne tasu või töötasu, haigushüvitise tööandjapoolne osa, puhkusetasu, sõidukulu, lähetuskulu ja koolituskulu;
2) käibemaks juhul, kui taotlejal on võimalik taotleda selle tagastamist «Käibemaksuseaduse» alusel;
5) riigilõiv, teenustasu pangatoimingu eest, tagatismakse, intress ja muu finantsteenusega seotud kulu, välja arvatud kohaliku tegevusgrupi raamatupidamis- ja audiitorteenuse eest tasumiseks tehtud kulu;
8) kulutused annetustele, auhindadele ja kingitustele, välja arvatud kingitus koostöö arendamise korral ja reklaamkingitus;
9) erisoodustuselt «Tulumaksuseaduse» § 48 lõike 4 tähenduses tasutav maks;
11) kohaliku omavalitsusüksuse ülesande asendamiseks tehtud kulud;
12) kulud, mis on seotud liisingulepingu sõlmimisega, intressidega, kindlustusega jms;
13) kulud, mis on vastuolus nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 71 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artiklis 55 kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumitega.
§ 9. Nõuded tegevuse ja investeeringu hinnapakkumuse kohta
(2) [Kehtetu - RT I, 22.07.2011, 3 - jõust. 25.07.2011]
(3) Väljavalitud hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase tegevuse või investeeringu eest tasutava hinnaga. Kui kohaliku tegevusgrupi toetuse taotleja ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust, peab ta tehtud valikut põhjendama.
(4) Kohaliku tegevusgrupi juhatuse liige või tegevjuht ei tohi omada osalust hinnapakkuja äriühingus ega kuuluda hinnapakkuja juhatusse ega nõukokku, kui tegevuse või investeeringu maksumus ületab 5000 eurot.
(5) Kui hinnapakkuja on kohaliku tegevusgrupi juhatuse liige või tegevjuht või kui kohaliku tegevusgrupi juhatuse liige või tegevjuht on hinnapakkuja osanik, aktsionär või tulundusühistu liige või juhatuse või nõukogu liige, peab taotleja olema saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust, kui tegevuse või investeeringu maksumus ületab 1000 eurot.
(6) Kui kohalik tegevusgrupp on hankija «Riigihangete seaduse» tähenduses, järgib ta hangete korraldamisel lisaks selles paragrahvis sätestatud nõuetele «Riigihangete seaduses» sätestatud nõudeid.
§ 10. Kohaliku tegevusgrupi toetuse määr ja suurus
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetust antakse kuni 100% toetatava tegevuse või investeeringu abikõlblike kulude maksumusest.
(3) Põllumajandusminister kehtestab kavandatava strateegia rakendamise ja projektitoetuse eelarve suuruse iga kohaliku tegevusgrupi kohta lõigetes 4 ja 5 sätestatud strateegia jaotamise aluste põhjal kahes osas: kuni 31. detsembrini 2010 (edaspidi esimene periood) ning alates 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013 (edaspidi teine periood).
1) esimene osa jagatakse võrdsetes osades kohalike tegevusgruppide vahel (edaspidi baaseelarve);
2) teine osa jagatakse, võttes arvesse kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonna sotsiaal-majanduslikke näitajaid: rahvaarvu, pindala, üksikisiku tulumaksu laekumist ja kohaliku omavalitsusüksuse paiknemist saarel;
(5) Strateegia rakendamise ja projektitoetuse eelarve esimene osa moodustab strateegia rakendamise ja projektitoetuse eelarvest 20% jagatuna võrdselt kohalike tegevusgruppide vahel. Strateegia rakendamise ja projektitoetuse eelarve teine osa moodustab kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonna rahvaarvu osa 46% jagatuna võrdeliselt kohalike tegevusgruppide rahvaarvuga, pindala osa 23% jagatuna võrdeliselt kohalike tegevusgruppide pindalaga, üksikisiku tulumaksu laekumise osa 9% jagatuna pöördvõrdeliselt tulumaksu laekumisega kohalikes tegevusgruppides ning saarelisuse osa 2% jagatuna võrdselt kohalike tegevusgruppide liikmeteks olevate saarel paiknevate kohalike omavalitusüksuste vahel.
(7) Lõike 4 punktis 2 nimetatud eelarve osa arvutamisel arvestatakse § 3 lõikes 1 nimetatud kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonda kuuluvate kohalike omavalitsusüksuste näitajatega.
(9) Põllumajandusministril on õigus vähendada selle tegevusgrupi eelarvet, kellel on 2012. aasta lõpuks jäänud strateegia rakendamise ja projektitoetuse eelarvevahenditest kasutamata üle 20%. Kasutamata jäänud eelarvevahendeid võib põllumajandusminister jaotada teiste tegevusgruppide vahel.
(10) Toetatavate tegevuste eest saadud tuludest laekuv summa arvestatakse kohaliku tegevusgrupi omafinantseeringuna, mis märgitakse rakenduskava eelarvesse. Kohaliku tegevusgrupi toetusest arvestatakse maha nimetatud tuludest laekunud summa, mis ületab eelarves märgitud omafinantseeringu.
§ 11. Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse esitamine ja taotluse esitamise tähtaeg
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotleja esitab selleks ettenähtud tähtajal PRIAle kohaliku tegevusgrupi asukohajärgses piirkonnas lisas 1 toodud vormi kohase avalduse ning selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlus).
(3) Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotleja võib esitada ettenähtud tähtajal ühe taotluse. Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlus esitatakse kolme aasta kohta.
§ 12. Nõuded kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse kohta
Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlemiseks esitab kohaliku tegevusgrupi toetuse taotleja PRIAle järgmised dokumendid:
1) lisas 1 toodud vormi kohane kohaliku tegevusgrupi toetuse avaldus;
2) ärakiri teavitusest, millelt on näha kohaliku tegevusgrupi taotluse esitamise kavatsus ning viide selle väljaande nimele ja ilmumise kuupäevale, milles teavitus on avaldatud;
3) [Kehtetu - RT I, 22.07.2011, 3 - jõust. 25.07.2011]
§ 13. Nõuded rakenduskava kohta
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlemise korral koostab kohalik tegevusgrupp lisas 2 toodud vormi kohase strateegia rakendamise kava (edaspidi rakenduskava), mille esitab PRIAle iga aasta 1. novembriks.
(3) Rakenduskava võib muuta üks kord aastas hiljemalt 1. septembriks.
(4) Rakenduskava võetakse vastu kohaliku tegevusgrupi üldkoosoleku või § 4 lõikes 6 sätestatud nõuete kohase juhatuse või muu organi otsusega.
(5) PRIA otsustab rakenduskava nõuetele vastavuse üle 40 tööpäeva jooksul arvates selle saamisest.
§ 14. Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse vastuvõtmine
§ 15. Kohaliku tegevusgrupi ja kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse nõuetele vastavuse kontrollimine
(3) Kui kohaliku tegevusgrupi ja kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse nõuetele vastavuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et kohalik tegevusgrupp või taotlus ei vasta nõuetele, teeb PRIA «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 2 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
§ 16. Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse kohta teeb PRIA põllumajandusministri kehtestatud kohaliku tegevusgrupi toetuse ja projektitoetuse eelarve jaotust arvestades «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 1 alusel taotluse rahuldamise otsuse esimese või teise perioodi kohta tingimusel, et § 13 lõike 1 kohaselt esitab kohalik tegevusgrupp nõuetele vastava rakenduskava, või «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 2 või 4 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(2) PRIA teeb lõikes 1 nimetatud otsuse 60 tööpäeva jooksul alates kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast. Vajaduse korral võib PRIA otsuse tegemise tähtaega pikendada kuni 90 tööpäevani.
(4) Kui kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole võimalik või põhjendatud, võib PRIA teha taotluse osalise rahuldamise otsuse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 4 alusel.
§ 17. Muudatustest teavitamine
(1) Kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni teavitab kohaliku tegevusgrupi toetuse taotleja või kohaliku tegevusgrupi toetuse saaja PRIAt viivitamata kirjalikult käibemaksukohustuslaseks registreerimisest «Käibemaksuseaduse» § 20 lõike 3 või 4 alusel.
(2) Alates kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse esitamisest kuni viie aasta möödumiseni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest teavitab kohalik tegevusgrupp viivitamata PRIAt kirjalikult oma postiaadressi, kontaktandmete või oma liikmelisuse muutumisest ning nõusoleku saamiseks:
(3) Kui strateegiat muudetakse, esitab kohalik tegevusgrupp PRIAle digitaalsel andmekandjal muudetud strateegia, näidates ära tehtud muudatuse ja põhjendades seda, ning ärakirja kohaliku tegevusgrupi üldkoosoleku otsusest strateegia muudatuste vastuvõtmise kohta.
§ 18. Nõuded kohaliku tegevusgrupi toetuse saajale
1) teeb abikõlblikud kulutused ja esitab PRIAle tegevuse elluviimist või investeeringu tegemist tõendavad dokumendid kahe aasta jooksul pärast kulutuste tegemist, kuid mitte hiljem kui 30. juuniks 2015. aastal;
5) tagab kohaliku tegevusgrupi nõuetele vastavuse § 3 lõike 2 kohaselt vähemalt viie aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
6) täidab § 4 lõikes 6 sätestatud nõudeid;
7) võimaldab teostada kohaliku tegevusgrupi toetuse sihipärase ja tähtaegse kasutamise üle järelevalvet;
8) maksab saadud toetusraha mittesihipärase kasutamise korral PRIA nõudmisel tagasi;
9) eristab selgelt oma raamatupidamises kohaliku tegevusgrupi toetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest.
(3) Strateegia rakendamiseks kohaliku tegevusgrupi toetust saanud kohalik tegevusgrupp:
1) kuulutab kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse esitamise aastale järgnevast aastast välja projektitoetuse taotluste kinnitamise taotluste (edaspidi projektitaotlus) vastuvõtuaja;
2) avalikustab tegevuspiirkonna elanikele kättesaadavas väljaandes ning oma veebilehel teabe projektitaotluste vastuvõtuaegade ja projektitaotluse kinnitamise tingimuste kohta vähemalt kaheksa nädalat enne projektitaotluste vastuvõtuaja algust;
4) teavitab PRIAt projektitaotluste vastuvõtuaegadest ning esitab PRIAle punktis 3 nimetatud hindamise kriteeriumid ja hindamise korra vähemalt seitse tööpäeva enne projektitaotluste vastuvõtuaja algust;
5) määrab projektitaotluste hindamiseks ning taotluste paremusjärjestuse koostamiseks § 4 lõikes 6 sätestatud nõuete kohase organi (edaspidi töörühm);
6) tagab projektitaotluste registreerimise ja säilitamise;
7) tagab, et projektitaotlused vaadatakse läbi ning asjakohaste otsuste tegemisel järgitakse «Haldusmenetluse seaduse» nõudeid ning strateegiat ja rakenduskava;
8) tagab, et töörühmas osalev isik ja projektitaotluse esitanud isik ei ole «Haldusmenetluse seaduse» § 10 lõike 1 tähenduses seotud isikud. Nimetatud seotuse olemasolu korral taandab töörühmas osalev isik end selle projektitaotluse hindamisest, välja arvatud juhul kui projektitoetuse taotleja on kohalik tegevusgrupp;
10) esitab PRIAle ärakirja projektitaotluste hindamise protokollist, milles on muu hulgas märgitud projektitaotluste vastuvõtuaeg, aeg, millal töörühm hindas projektitaotlusi, töörühma koosseis, projektitaotluste hindamise tulemused ja muu oluline teave projektitaotluste hindamisega seotud asjaolude kohta, kahe nädala jooksul arvates projektitaotluste kinnitamise otsuste tegemisest.
(4) Lõikes 3 sätestatud nõuete täitmise tagamiseks töötab strateegia rakendamiseks kohaliku tegevusgrupi toetust saanud kohalik tegevusgrupp välja asjakohased korrad ja rakendab neid.
(5) Kohaliku tegevusgrupi toetuse saaja kasutab toetust sihipäraselt, järgides lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõudeid.
§ 19. Kohaliku tegevusgrupi toetuse abil tegevuse elluviimist ja investeeringu tegemist tõendavate dokumentide esitamine
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetuse väljamaksmiseks esitab kohalik tegevusgrupp pärast tegevuse elluviimist või investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist PRIAle kuni kord kuus lisas 3 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos ärakirjadega kõikidest vajalikest dokumentidest, sealhulgas:
1) selle isiku, kellelt taotleja tellis teenuse või töö või ostis kaupa, väljastatud arve-saateleht või arve, mis vastab «Raamatupidamise seaduse» §-s 7 algdokumendi kohta sätestatud nõuetele;
12) ehitise puhul ehitusluba või kohaliku omavalitsusüksuse kirjalik nõusolek ja kasutusluba, kui see on nõutav «Ehitusseaduse» kohaselt;
(2) Liisingu puhul esitab kohaliku tegevusgrupi toetuse saaja PRIAle pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist liisingulepingus ettenähtud korras toetuse väljamaksmiseks lisas 3 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos ärakirjadega järgmistest dokumentidest:
1) selle isiku, kellelt liisinguandja ostis kaupa, väljastatud arve-saateleht või arve, mis vastab «Raamatupidamise seaduse» §-s 7 algdokumendi kohta sätestatud nõuetele;
(3) Liisinguandja võib olla «Krediidiasutuste seaduse» alusel ja korras tegutsev krediidiasutus või tema konsolideerimisgruppi kuuluv finantseerimisasutus.
§ 20. Kohaliku tegevusgrupi toetuse maksmine ja toetuse maksmisest keeldumine
(1) PRIA otsustab kohaliku tegevusgrupi toetuse maksmise sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole või liisingu puhul toetuse saaja nimetatud liisinguandja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates § 19 lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest.
(2) PRIA jätab kohaliku tegevusgrupi toetuse maksmata «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 5 teises lauses sätestatud juhtudel.
(4) PRIAl on õigus alates 2010. aastast kohaliku tegevusgrupi toetuse väljamakseid mitte teha, kuni rahastatavate projektitoetuste taotluste rahuldamise otsuste osakaal moodustab kohaliku tegevusgrupi kohta vähemalt 80% kehtestatud kohaliku tegevusgrupi toetuse ja projektitoetuse eelarvest.
§ 21. Ettemakse kohalikule tegevusgrupile
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetuse saaja tegevust võib rahastada pärast PRIA poolt kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse rahuldamise otsuse tegemist riigieelarvelistest vahenditest enne töö, teenuse või kauba eest tasumist (edaspidi ettemakse), kui toetuse saaja on piisavalt usaldusväärne.
(2) Ettemakse saamiseks esitab kohalik tegevusgrupp PRIAle lisas 4 toodud vormi kohase taotluse (edaspidi ettemaksetaotlus), milles on muu hulgas põhjendatud ettemakse vajadust ja esitatud andmed kavandatavate kulutuste kohta.
(3) Ettemakse võib § 10 lõike 2 kohaselt arvestatud kohaliku tegevusgrupi toetuse summast moodustada kuni 10%.
(4) Ettemaksetaotlus esitatakse PRIAle hiljemalt kuus kuud enne strateegia rakendamise ja projektitoetuse eelarve teise perioodi lõppu.
(5) PRIA teeb ettemakse kohalikule tegevusgrupile 20 tööpäeva jooksul arvates ettemaksutaotluse saamisest.
(6) Ettemakse on abikõlblike kulude hüvitamiseks ära kasutatud 1. detsembriks 2013 ning selle tõendamiseks esitatakse PRIAle §-s 19 nimetatud dokumendid.
(7) Paragrahvi 20 lõike 2 alusel kohaliku tegevusgrupi toetuse maksmata jätmise korral maksab kohalik tegevusgrupp PRIAlt ettemaksena saadud raha lõikes 6 sätestatud tähtpäeva möödumise korral asjaomases ulatuses tagasi.
(8) Vajaduse korral võib PRIA otsustada ettemakse andmise väiksemas ulatuses, nõuda kohalikult tegevusgrupilt piisava tagatise esitamist või määrata abikõlblike kulutuste tegemiseks lõikes 6 sätestatud tähtajast lühema tähtaja.
(9) Toetuse saaja loetakse piisavalt usaldusväärseks, et rahastada toetatava tegevuse elluviimist tagatist nõudmata, kui:
1) tal ei ole riikliku maksu maksuvõlgnevust või tema riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud. Maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksuvõlg tasutud ajakava kohaselt;
4) ta on varem tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel saadud raha kasutanud sihipäraselt ja tähtaegselt.
§ 22. Dokumentide säilitamine
3. peatükk PROJEKTITOETUS
§ 23. Nõuded projektitoetuse taotlejale
(1) Projektitoetust võib taotleda kohaliku tegevusgrupi toetust saanud kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonnas tegutsev ettevõtja, sihtasutus, mittetulundusühing, sealhulgas kohalik tegevusgrupp, seltsing ja kohalik omavalitsusüksus (edaspidi projektitoetuse taotleja), kelle projektitaotlus on kohaliku tegevusgrupi otsusega kinnitatud.
2) ta vastab asjakohases põllumajandusministri määruses toetuse saamiseks taotlejale sätestatud nõuetele, kui strateegia meede vastab arengukavas nimetatud meetmele. Muudel juhtudel peab projektitoetuse taotleja vastama nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005 maaelu arengu toetuste kohta sätestatud nõuetele ning riigiabi reeglitest tulenevatele nõuetele;
4) tal ei ole projektitoetuse taotluse esitamise ajal riikliku maksu maksuvõlga või riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud. Maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksuvõlg tasutud ajakava kohaselt;
5) ta ei ole saanud ega taotle samal ajal sama tegevuse või investeeringuobjekti kohta toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi või vähese tähtsusega abi;
6) ta on saanud varem toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi või vähese tähtsusega abi, mis on kuulunud tagasimaksmisele, ja tagasimaksmisele kuulunud summa on tähtajal tagasi makstud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral on tagasimaksed tasutud ettenähtud tähtajal ja summas;
7) tema suhtes ei toimu likvideerimismenetlust ega ole tehtud pankrotiotsust;
8) tähtajaliselt asutatud projektitoetuse taotleja puhul ei ole see tähtaeg lühem kui viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
9) ettevõtja ei ole majanduslikes raskustes.
(2) Toetatava tegevuse osaks võib olla kavandatavale ehitustööle «Ehitusseaduse» alusel kehtestatud korras omanikujärelevalve (edaspidi omanikujärelevalve), muinsuskaitselise järelevalve ja teiste valdkondade järelevalve tegemine.
(21) Kavandatavaks tegevuseks võib olla ka selline tegevus, mis tehakse enne kavandatava tegevuse või investeeringu elluviimist ning mis on kavandatava tegevuse või investeeringu elluviimiseks sisuliselt vajalik (edaspidi ettevalmistav projekt).
(3) Toetatav tegevus peab vastama järgmistele nõuetele:
(4) Kavandatava tegevuse elluviimist või investeeringu tegemist ei või alustada varem ja tegevuse elluviimist või investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui PRIAle projektitoetuse taotluse esitamise päevale järgneval päeval, välja arvatud rahvusvahelise koostööprojekti puhul.
(5) Mitme nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005 sätestatud meetme hulka kuuluvate integreeritud tegevuse puhul kohaldatakse iga tegevuse osa kohta selle meetme tingimusi, mille reguleerimisalasse tegevuse osa selgelt kuulub.
§ 25. Nõuded koostööprojekti kohta
(4) Rahvusvahelise koostööprojekti elluviimist võib alustada pärast Põllumajandusministeeriumilt heakskiidu saamist.
(5) Põllumajandusministeerium teavitab heakskiidu andmisest ka PRIAt.
(6) Koostööprojekti taotlus esitatakse PRIAle koos koostöökokkuleppega.
§ 26. Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud projektitoetuse taotlemise korral
3) omanikujärelevalve, muinsuskaitselise järelevalve või teiste valdkondade järelevalve tegemise maksumus kuni 3% punktis 1 või 2 nimetatud investeeringuobjekti ehitustööde maksumusest.
2) käibemaks juhul, kui projektitoetuse taotlejal on võimalik taotleda selle tagastamist «Käibemaksuseaduse» alusel või kui taotleja on kohalik omavalitsusüksus või muu avalik-õiguslik juriidiline isik nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 71 lõike 3 punkti a tähenduses;
6) õigus- ja raamatupidamisteenuse eest tasumiseks tehtud kulud;
9) kulutused stipendiumile, annetustele, auhindadele ja kingitustele;
10) erisoodustuselt «Tulumaksuseaduse» § 48 lõike 4 tähenduses tasutav maks;
12) sõiduauto või muu mootorsõiduki ostmise ja liisimise kulud, välja arvatud sellise mootorsõiduki, sealhulgas rändkauplusauto ostmise kulud, mille sihtotstarve on kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonnas elanikele teenuse osutamine ning kui toetust taotleb ettevõtja;
13) kulud, mis on seotud liisingulepingu sõlmimisega, intressidega, kindlustusega jms;
14) liisingumakse, kui asja omandiõigus ei ole hiljemalt viie aasta möödudes arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest läinud üle projektitoetuse saajale;
15) kohaliku omavalitsusüksuse ülesande asendamiseks tehtud kulud;
16) asendusinvesteeringu kulud;
17) muud kulud, mis ei ole tegevuse elluviimisega või investeeringuobjektiga otseselt seotud;
18) kulud, mis on vastuolus nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 71 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artiklis 55 kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumitega;
19) projekti elluviimisega seotud üldkulud, välja arvatud projektijuhi tasu, sealhulgas projektijuhi lepingujärgne tasu või töötasu ja sellelt arvestatud sotsiaal- ja tulumaks ning kohustusliku kogumispensioni ja töötuskindlustusmaksed;
20) projekti elluviimisega seotud projektijuhi tasu, kui projektitoetuse taotleja on kohalik omavalitsusüksus, ettevõtja, seltsing või kohalik tegevusgrupp, välja arvatud koostööprojekti elluviimisega seotud projektijuhi tasu;
21) projekti elluviimisega seotud projektijuhi tasu, mille maksumus ületab 20% projekti abikõlblikest kuludest, kui projektitoetuse taotleja on mittetulundusühing või sihtasutus;
22) kasutatud kaupade ostmise ja liisimise kulud, välja arvatud lõikes 2 sätestatud juhul.
§ 27. Nõuded tegevuse ja investeeringu hinnapakkumuse kohta
(1) Kui tegevuse või investeeringu käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, peab projektitoetuse taotleja olema saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust.
(2) Kui tegevuse või investeeringu käibemaksuta maksumus ei ületa 5000 eurot või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks teenuse või töö pakkuja või kauba müüja, peab projektitoetuse taotleja olema saanud vähemalt ühe hinnapakkumuse või olema koostanud kululiikide kaupa kavandatava tegevuse eeldatava maksumuse arvestuse.
(3) Väljavalitud hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase tegevuse või investeeringu eest tasutava hinnaga. Kui projektitoetuse taotleja ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust, peab ta tehtud valikut põhjendama.
(4) Projektitoetuse saaja ja see isik, kellelt projektitoetuse saaja tellib teenuse või töö või ostab kaupa, ning nende osanik, aktsionär või tulundusühistu liige või juhatuse või nõukogu liige või seltsinglane ei tohi kuuluda üksteise juhatusse ega nõukokku ega omada osalust üksteise äriühingus, välja arvatud juhul, kui tegevuse või investeeringu maksumus ei ületa 1000 eurot või kui projektitoetuse saaja on kohalik tegevusgrupp ja tegevuse või investeeringu maksumus ei ületa 5000 eurot.
(5) Kui projektitoetuse taotleja on kohalik tegevusgrupp ja hinnapakkuja on sama kohaliku tegevusgrupi juhatuse liige või tegevjuht või kohaliku tegevusgrupi juhatuse liige või tegevjuht on hinnapakkuja osanik, aktsionär või tulundusühistu liige või juhatuse või nõukogu liige, peab projektitoetuse taotleja olema saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust, kui tegevuse või investeeringu maksumus ületab 1000 eurot.
(6) Kui projektitoetuse taotleja on hankija «Riigihangete seaduse» tähenduses, järgib ta hangete korraldamisel lisaks selles paragrahvis sätestatud nõuetele «Riigihangete seaduses» sätestatud nõudeid.
§ 28. Projektitoetuse määr ja suurus
(2) Projektitoetust antakse mittetulundusühingule, sihtasutusele ja kohalikule omavalitsusüksusele kuni 90% toetatava tegevuse või investeeringuobjekti abikõlblike kulude maksumusest.
(3) Projektitoetust antakse seltsingule kuni 100% toetatava tegevuse abikõlblike kulude maksumusest.
(4) Projektitoetust antakse ettevõtjale kuni 60% toetatava tegevuse või investeeringuobjekti abikõlblike kulude maksumusest.
(5) Infrastruktuuriinvesteeringu tegemiseks projektitoetuse taotlemise korral antakse toetust kuni 60% investeeringuobjekti abikõlblike kulude maksumusest. Infrastruktuuriinvesteering on elektrivarustuse, veevarustuse ja kanalisatsiooni ja telekommunikatsiooni investeering ning investeering teedesse.
(6) Mootorsõiduki ostmiseks ja kapitalirendile võtmiseks projektitoetuse taotlemise korral antakse ettevõtjale toetust kuni 40% investeeringuobjekti abikõlblike kulude maksumusest.
(7) Projektitoetuse maksimaalne suuurus ühe projektitoetuse taotluse kohta on 200 000 eurot. Kui nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 punkti a alapunktis v ja punkti b alapunktides iii ja iv nimetatud projektitoetused ning sama määruse kolmanda telje projektitoetused on käsitatavad vähese tähtsusega abina komisjoni määruse (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 379, 28.12.2006, lk 5–10), tähenduses, ei tohi projektitoetuse suurus koos jooksva majandusaasta ja kahe eelmise majandusaasta jooksul eraldatud vähese tähtsusega abiga ületada 200 000 eurot.
(8) Euroopa Komisjoni teatise “Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (ELT C 16, 22.01.2009, lk 1–9) punkti 4.2.2 alapunkti g ning Euroopa Komisjoni teatise “Euroopa Liidu riigiabi meetmete ajutine raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (ELT C 6, 11.01.2011, lk 5–15) punkti 2.2 alapunkti h kohaselt ei tohi projektitoetuse taotlejale ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2011 eraldatud ühisturuga kokkusobiva piiratud summas antava riigiabi ja antud vähese tähtsusega abi suurus ületada kokku 500 000 eurot projektis osaleva taotleja kohta.
(9) Seltsingule antakse projektitoetust kuni 10 000 eurot ühe projekti kohta, välja arvatud juhul, kui rakendatakse arengukavas nimetatud meetmeid, mille puhul seltsing on taotlejana lubatud.
(10) Toetatavate tegevuste eest saadud tuludest laekuv summa arvestatakse projektitoetuse taotleja omafinantseeringuna, mis märgitakse projektitoetuse taotluse eelarvesse. Väljamakstava projektitoetuse summast arvestatakse maha nimetatud tuludest laekunud summa, mis ületab eelarves märgitud omafinantseeringu.
§ 29. Projektitoetuse taotleja mitterahaline omafinantseering
(2) Vabatahtlik tasustamata töö võib moodustada kuni 10% vabatahtliku tasustamata tööga seotud toetatava tegevuse või investeeringuobjekti abikõlblike kulude maksumusest.
(3) Vabatahtliku tasustamata töö tegemise korral on projektitoetuse maksimaalne tunnitasu ühikumäär 60% Statistikaameti poolt töö tegemise ajaks avalikustatud Eesti keskmisest bruto tunnipalgast.
(4) Vabatahtliku tasustamata töö tegemist võib alustada projektitoetuse taotluse PRIAle esitamise päevale järgneval päeval. Rahvusvahelise koostööprojekti puhul võib vabatahtliku tasustamata töö tegemist alustada pärast § 25 lõikes 4 nimetatud heakskiidu saamist.
§ 30. Projektitaotluse kinnitamine
(1) Projektitaotluse kinnitamise taotlemiseks esitab projektitoetuse taotleja kohalikule tegevusgrupile, kelle tegevuspiirkonnas ta tegutseb, projektitaotluse selleks ettenähtud tähtajal. Projektitaotlusega esitab projektitoetuse taotleja kohalikule tegevusgrupile lisas 5 toodud vormi kohase avalduse.
(2) Kohaliku tegevusgrupi töörühm hindab projektitaotluses kavandatud tegevuse vastavust kohaliku tegevusgrupi strateegiale ja rakenduskavale. Strateegiale ja rakenduskavale vastavaid taotlusi hindab töörühm § 6 lõike 3 punktis 6 nimetatud valikukriteeriumide alusel sätestatud hindamiskriteeriumide alusel ning koostab hindamistulemuste alusel projektitaotluste paremusjärjestuse ettepaneku.
(3) Kohalik tegevusgrupp koostab rakenduskavas nimetatud strateegia meetmele ettenähtud eelarve piires projektitaotluste paremusjärjestuse ning teeb töörühma ettepaneku alusel paremusjärjestusse seatud taotluste kinnitamise otsuse.
(5) Kohalik tegevusgrupp teeb projektitaotluse kinnitamise või kinnitamisest keeldumise otsuse projektitoetuse taotlejale teatavaks kahe nädala jooksul arvates otsuse tegemisest.
(6) Kahe nädala jooksul arvates projektitaotluste paremusjärjestuse koostamisest ning paremusjärjestusse seatud taotluste kinnitamise otsuste tegemisest esitab kohalik tegevusgrupp PRIAle projektitaotluste kinnitamise otsused ning projektitaotluste paremusjärjestuse koos toetussummadega.
(7) Kui projektitoetuse taotleja, kelle projektitaotlus on kohaliku tegevusgrupi otsusega kinnitatud, ei esita ettenähtud tähtajal PRIAle projektitoetuse taotlust või PRIA ei rahulda nimetatud taotlust § 33 lõike 3 alusel, teavitab PRIA sellest kohalikku tegevusgruppi. Sel juhul teeb kohalik tegevusgrupp ühe kuu jooksul arvates PRIA nimetatud teate saamisest juhul, kui rakenduskavas nimetatud strateegia meetmele ettenähtud eelarvevahenditest osa jääb üle, projektitaotluste paremusjärjestuse alusel rakenduskavas nimetatud strateegia meetmele ettenähtud eelarve piires paremusjärjestusse seatud järgmise taotluse kinnitamise otsuse või otsuse jätta nimetatud osa eelarvevahenditest jaotamata teiste projektitoetuse taotlejate vahel, teavitades asjakohase otsuse tegemisest PRIAt.
(8) Projektitaotluste menetlemine on haldusmenetlus ning lõigetes 3 ja 4 nimetatud otsused haldusaktid, mille suhtes kohalik tegevusgrupp kohaldab «Haldusmenetluse seaduses» sätestatud nõudeid.
§ 31. Projektitoetuse taotluse esitamine ja nõuded taotluse kohta
(1) Projektitoetuse taotleja esitab PRIAle kavandatava tegevuse või investeeringuobjekti asukohajärgses piirkonnas lisas 5 toodud vormi kohase avalduse ning selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid 40 tööpäeva jooksul ning põhjendatud juhtudel 80 tööpäeva jooksul arvates kohaliku tegevusgrupi poolt projektitaotluse kinnitamise otsuse tegemisest.
(3) Projektitoetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIAle järgmised dokumendid:
1) lisas 5 toodud vormi kohane avaldus ja projektitoetuse taotluse asjakohased seirenäitajad, mis on toodud lisas 6;
3) äriühingu puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kinnitatud majandusaasta aruande või kontserni puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kinnitatud majandusaasta konsolideeritud aruande ärakiri, kui nimetatud aruanded ei ole esitatud äriregistrisse;
4) füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta bilansi ja kasumiaruande ärakiri või «Raamatupidamise seaduse» kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava taotleja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaasta kohta esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormi E Maksu- ja Tolliameti kinnitatud ärakiri;
5) rahandusministri 22. aprilli 2004. a määruse nr 80 “Vähese tähtsusega abi teatise esitamise kord ja vorm” lisas toodud vormi kohane teatis jooksval majandusaastal ja kahel eelmisel majandusaastal vähese tähtsusega abi saamise kohta, kui taotletakse projektitoetust, mis on käsitatav vähese tähtsusega abina kolmanda telje eesmärkide saavutamiseks või nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 punkti a alapunktis v ja punkti b alapunktides iii ja iv sätestatud toetust;
6) lisas 7 toodud vormi kohane teatis ühisturuga kokkusobiva piiratud summas antava abi saamise kohta, kui taotletakse projektitoetust, mis on käsitatav vähese tähtsusega abina kolmanda telje eesmärkide saavutamiseks või nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 punkti a alapunktis v ja punkti b alapunktides iii ja iv sätestatud toetust.
7) ettevõtja puhul, kes taotluse esitamise ajaks ei ole «Raamatupidamise seaduse» kohaselt pidanud koostama majandusaasta aruannet, tegevus-, bilansi ja kasumiaruande ärakiri või raamatupidamisregistrite alusel koostatud tulude ja kulude koonddokumendi ärakiri;
8) paragrahvi 27 lõigetes 1 ja 5 nimetatud juhul vähemalt kolme pakkuja hinnapakkumuse ärakirjad ning § 27 lõikes 2 nimetatud juhul vähemalt ühe pakkuja hinnapakkumuse ärakiri või kavandatava tegevuse eeldatav maksumuse arvestus kululiikide kaupa;
9) ehitise puhul ehitusloa või kohaliku omavalitsusüksuse kirjaliku nõusoleku ärakiri, kui see on nõutav «Ehitusseaduse» kohaselt;
10) ehitise puhul ärakiri ehitusprojekti joonistest ehitise üldvaadete kohta koos ehitusprojekti seletuskirjaga;
11) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et kavandatav ehitis, mida ehitatakse või kuhu inventar või seade paigaldatakse, või mootorsõiduk, kuhu seade paigaldatakse, kuulub taotleja omandisse või on antud taotlejale õiguslikul alusel kasutamiseks vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, ning hoone püstitamise korral kuulub selle alune maa taotleja omandisse või on sellele taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
12) seltsingu puhul ärakiri seltsingulepingust ja seltsinglaste nimekiri;
13) ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale eelnenud majandusaasta seisuga põhivara nimekiri või põhjendatud juhul väljavõte nimekirjast, kui taotletakse toetust investeeringu tegemiseks. Põhivara nimekiri peab kajastama andmeid põhivara soetamise aasta ning põhivara soetamis- ja jääkväärtuse kohta;
14) mittetulundusühingu või sihtasutuse puhul kasutatud seadme ostmise ja kapitalirendile võtmise korral ärakiri hinnapakkumusest, millel kajastub uue samalaadse seadme hind;
15) sihtasutuse puhul selle asutajate nimekiri;
16) mitte varasema kui taotluse esitamisele vahetult eelnenud kuu esimese kuupäeva seisuga mittetulundusühingu liikmete nimekiri.
(4) Kui kavandatav tegevus vastab arenguskavas nimetatud meetmele, esitab projektitoetuse taotleja asjakohases põllumajandusministri määruses, millega on kehtestatud nõuded toetuse saamiseks, ettenähtud dokumendid, sealhulgas vormikohase taotluse.
§ 32. Projektitoetuse taotluse vastuvõtmine
§ 33. Projektitoetuse taotleja ja projektitoetuse taotluse nõuetele vastavuse kontrollimine
3) ei esine «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõikes 2 nimetatud asjaolusid;
4) täidetud on kõik määruses ja teistes asjakohastes õigusaktides sätestatud nõuded.
(3) Kui projektitoetuse taotleja ja projektitoetuse taotluse nõuetele vastavuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et taotleja või taotlus ei vasta nõuetele, teeb PRIA «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 2 alusel projektitoetuse taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(4) PRIA ei hinda projektitoetuse taotluse vastavust kohaliku tegevusgrupi strateegiale ja rakenduskavale. Projektitoetuse taotluse kohaliku tegevusgrupi strateegiale ja rakenduskavale vastavuse ning projektitoetuse taotluste paremusjärjestuse osas lähtub PRIA kohaliku tegevusgrupi otsustest ega kaldu nendest kõrvale.
§ 34. Projektitoetuse taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
(1) Kõik nõuetele vastavad projektitoetuse taotlused rahuldatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 1 alusel.
(2) Kui projektitoetuse taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole võimalik või põhjendatud, võib PRIA teha taotluse osalise rahuldamise otsuse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 4 alusel.
(3) PRIA teeb lõikes 1 nimetatud taotluse rahuldamise otsuse, lõikes 2 nimetatud taotluse osalise rahuldamise otsuse või «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 2 või 4 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse 60 tööpäeva jooksul arvates PRIAle projektitoetuse taotluse esitamise päevast. Vajaduse korral võib PRIA otsuse tegemise tähtaega pikendada kuni 90 tööpäevani.
§ 35. Muudatustest teavitamine
(1) Kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni teavitab projektitoetuse taotleja või projektitoetuse saaja PRIAt viivitamata kirjalikult käibemaksukohustuslaseks registreerimisest «Käibemaksuseaduse» § 20 lõike 3 või 4 alusel.
(2) Alates projektitoetuse taotluse esitamisest kuni viie aasta möödumiseni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest teavitab projektitoetuse taotleja või projektitoetuse saaja viivitamata PRIAt ja kohalikku tegevusgruppi kirjalikult oma postiaadressi ja kontaktandmete muutumisest ning PRIAlt ja kohalikult tegevusgrupilt nõusoleku saamiseks:
1) tegevuse või investeeringuobjektiga seotud muudatusest. Kui PRIA või kohalik tegevusgrupp peab vajalikuks, tuleb esitada muu hulgas uue hinnapakkumuse ärakiri või kavandatava tegevuse eeldatava maksumuse arvestus;
2) projektitoetuse saamise või kasutamisega seotud muust asjaolust, mille tõttu taotluses esitatud andmed ei ole enam täielikud või õiged;
4) mittetulundusühingu või sihtasutuse ühinemisest, jagunemisest või lõpetamisest;
5) seltsingu lõppemisest;
6) kohaliku omavalitsusüksuste ühinemisest.
§ 36. Nõuded projektitoetuse saajale
(1) Projektitoetuse saaja teeb abikõlblikud kulutused ja esitab PRIAle tegevuse elluviimist või investeeringu tegemist tõendavad dokumendid kuni neljas osas ühe projektitoetuse taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
(2) Projektitoetuse saaja suhtes ei toimu likvideerimismenetlust ega ole tehtud pankrotiotsust.
(3) Projektitoetuse saaja on kohustatud:
3) täitma vabatahtliku tasustamata töö tegemise tõendamiseks päevikut, milles kajastatakse töö kirjeldus, tehtud töö maht, töö tegemise aeg, tehtava töö ühiku hind, töö tegijad ja töö tegemiseks kulunud aeg. Päeviku allkirjastavad töö tegija ja projektitoetuse taotleja;
5) tagama ettevalmistava projekti lõpliku elluviimise viie aasta jooksul arvates ettevalmistava projekti kohta PRIA poolt viimase toetuseosa väljamaksmisest;
6) esitama viimase kuludeklaratsiooni kahe aasta jooksul arvates taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid mitte hiljem kui 30. juuniks 2015. aastal;
7) eristama selgelt oma raamatupidamises projektitoetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest.
§ 37. Projektitoetuse abil tegevuse elluviimist ja investeeringu tegemist tõendavate dokumentide esitamine
(1) Projektitoetuse väljamaksmiseks esitab projektitoetuse saaja pärast tegevuse elluviimist või investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist esmalt kohalikule tegevusgrupile seireandmete kogumiseks ja seejärel PRIAle lisas 8 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni, välja arvatud § 39 lõikes 2 nimetatud juhul, koos § 19 lõike 1 punktides 1–11 ja lõikes 2 nimetatud dokumentide ärakirjadega ning järgmiste dokumentide ärakirjad:
1) kasutatud seadme ostmise või kapitalirendile võtmise korral seadme müüja või kapitalirendile andja kinnituskiri selle kohta, et seade vastab § 26 lõike 2 punktis 1 sätestatud nõudele;
2) mittetulundusühingust või sihtasutusest projektitoetuse saaja puhul vabatahtliku tasustamata töö tegemise kohta § 36 lõike 3 punktis 3 nimetatud päevik;
3) ehitise puhul kasutusluba, kui see on nõutav «Ehitusseaduse» kohaselt;
4) koolituse puhul päevakava ja osavõtjate nimekiri, millele märgitakse lisaks § 19 lõike 1 punktis 8 nimetatud andmetele osaleja isikukood ning juhul, kui § 19 lõike 1 punktis 8 nimetatud üritus on käsitatav vähese tähtsusega abina, ka juriidilise isiku registrikood;
5) iga § 19 lõike 1 punktis 8 nimetatud üritusel osaleja kohta § 31 lõike 3 punktides 5 ja 6 nimetatud teatise, kui üritus on käsitatav vähese tähtsusega abina.
(2) Kapitalirendile andja võib olla «Krediidiasutuste seaduse» alusel ja korras tegutsev krediidiasutus või tema konsolideerimisgruppi kuuluv finantseerimisasutus.
(3) Paragrahvi 19 lõike 1 punktis 1 ja lõike 2 punktis 1 nimetatud arve-saatelehel või arvel näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku hinnapakkumusele või kavandatava tegevuse eeldatava maksumuse arvestusele.
§ 38. Projektitoetuse maksmine ja toetuse maksmisest keeldumine
(1) PRIA otsustab projektitoetuse maksmise sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole või kapitalirendi puhul toetuse saaja nimetatud kapitalirendile andja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates §-s 37 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest.
(2) PRIA jätab projektitoetuse maksmata «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 5 teises lauses sätestatud juhtudel.
(3) PRIA teeb projektitoetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise otsuse 25 tööpäeva jooksul arvates projektitoetuse maksmisest keeldumise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest.
§ 39. Projektitoetuse maksmine osaliselt tasutud kuludokumentide alusel
(1) Toetatava tegevuse elluviimist võib rahastada enne töö, teenuse või kauba eest tasumist, kui toetuse saaja on piisavalt usaldusväärne ning tehtud töö või osutatud teenus on lõpetatud või müüdud kaup on üle antud ning toetuse saaja on need vastu võtnud ja nende eest tasunud vähemalt omafinantseeringuga võrdse summa. Nimetatud rahastamisviisi ei kohaldata kapitalirendi puhul.
(2) Lõike 1 kohaselt tegevuse elluviimise rahastamist sooviv toetuse saaja esitab pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist PRIAle lisas 8 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos §-s 37 nimetatud dokumentidega.
(3) PRIA teeb toetuse saaja tegevuse elluviimise rahastamise otsuse sellise aja jooksul, et nimetatud otsuse alusel makstav raha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates lõikes 2 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest, arvestades seejuures toetuse saaja usaldusväärsust § 21 lõikes 9 sätestatud nõuete kohaselt.
(4) Toetuse saaja võib tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel saadud raha kasutada üksnes kavandatud tegevuse või investeeringu abikõlblike kulude hüvitamiseks.
(5) Lõikes 4 nimetatud kulude eest peab olema tasutud ning lisas 8 toodud vormi kohane kuludeklaratsioon koos § 19 lõike 1 punktides 2, 5 ja 10 nimetatud dokumentidega peab olema esitatud PRIAle seitsme tööpäeva jooksul tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel makstud raha laekumisest arvates.
(6) PRIA võib keelduda toetatava tegevuse elluviimise rahastamisest enne töö, teenuse või kauba eest tasumist, kui toetuse saaja ei ole täitnud lõikes 4 või 5 sätestatud nõudeid või kui kuludokumendid ei ole nõuetekohased.
(7) PRIA teeb toetuse maksmise otsuse 25 tööpäeva jooksul lõikes 5 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest arvates. Toetuse maksmise korral arvestatakse otsuse kohaselt väljamakstavast toetusrahast tasaarvelduse korras maha tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel toetuse saajale makstud raha. Toetuse maksmisest keeldumise korral maksab toetuse saaja tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel saadud raha asjaomases ulatuses tagasi.
§ 40. Dokumentide säilitamine
§ 41. Rakendussätted
(1) 2010. a võib § 13 lõikes 3 nimetatud rakenduskava muudatuse esitada 1. detsembriks.
(2) Teisel perioodil alanud kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse esitamise tähtajal võib taotleda toetust tegevuse või investeeringu kohta, mille elluviimist või tegemist tõendavad dokumendid ei ole väljastatud varem kui 2011. aasta 1. jaanuaril.
(3) Enne selle määruse jõustumist alanud projektitoetuse taotluse esitamise tähtajal projektitoetuse taotlemise korral, ei kohaldata § 27 lõigetes 1, 2 ja 4 sätestatud hinnapakkumuse nõuet. Nimetatud juhul, kui tegevuse või investeeringu käibemaksuta maksumus ületab 10 000 eurot, peab projektitoetuse taotleja olema saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust, ning kui tegevuse või investeeringu käibemaksuta maksumus ei ületa 10 000 eurot või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks teenuse või töö pakkuja või kauba müüja, peab projektitoetuse taotleja olema saanud vähemalt ühe hinnapakkumuse või olema koostanud kululiikide kaupa kavandatava tegevuse eeldatava maksumuse arvestuse.
(4) Enne selle määruse jõustumist strateegia rakendamiseks kohaliku tegevusgrupi toetust saanud kohalik tegevusgrupp töötab § 18 lõikes 4 nimetatud korrad välja 1. jaanuariks 2012. aastal.
(5) [Käesolevast tekstist välja jäetud]
Lisa 1 Kohaliku tegevusgrupi toetuse avaldus
Lisa 2 Strateegia rakendamiseks kohaliku tegevusgrupi toetuse rakenduskava
Lisa 3 Kohaliku tegevusgrupi toetus (Kuludeklaratsioon)
Lisa 4 Ettemaksetaotlus kohalikule tegevusgrupile
Lisa 5 Leader-meetme raames antava projektitoetuse avaldus
Lisa 6 Projektitoetuse taotluse seirenäitajad
Lisa 7 Ühisturuga kokkusobiva piiratud summas antava riigiabi teatise vorm
Lisa 8 Kuludeklaratsioon kulude deklareerimiseks projektitoetuse taotlemise korral


3-2-1-178-16 Riigikohus 28.03.2017
TLS § 75
TsMS § 272 lg 1
Kuna töölepingu seadus lubab töötaja vastutuse osas sõlmida üksnes TLS § 75 tingimustele vastavaid kokkuleppeid, ei ole kokkulepe, millega töötaja loobub õigusest esitada tööandja kahju hüvitamise nõudele vastuväiteid, lubatud ning selline kokkulepe on TLS § 2 järgi tühine. Küll aga võib kokkulepe olla kohtumenetluses käsitatav dokumentaalse tõendina TsMS § 272 lg 1 mõttes. (p 11)
Tööandja ja töötaja vaheline kokkulepe seaduses sätestatust suurema viivise maksmise kohta kaldub töötaja kahjuks kõrvale VÕS § 113 lg 1 teises lauses sätestatud viivisest ja seega on selline kokkulepe TLS § 2 järgi tühine. (p 12)
Kuna töölepingu seadus lubab töötaja vastutuse osas sõlmida üksnes TLS § 75 tingimustele vastavaid kokkuleppeid, ei ole kokkulepe, millega töötaja loobub õigusest esitada tööandja kahju hüvitamise nõudele vastuväiteid, lubatud ning selline kokkulepe on TLS § 2 järgi tühine. Küll aga võib kokkulepe olla kohtumenetluses käsitatav dokumentaalse tõendina TsMS § 272 lg 1 mõttes. (p 11) Kui tööandja nõuab töötajalt sissenõudmiskulude hüvitamist, ei saa sellist nõuet rahuldada VÕS § 113^1 alusel, sest see säte kohaldub üksnes olukorras, kus sissenõudmiskulude hüvitamist nõutakse majandus- või kutsetegevuses tegutsevalt isikult. VÕS §113^2 ei kohaldu, sest töötaja ei ole töölepingulises suhtes tarbija VÕS § 1 lg 5 mõttes. (p 13)
Kui tööandja nõuab töötajalt sissenõudmiskulude hüvitamist, ei saa sellist nõuet rahuldada VÕS § 113^1 alusel, sest see säte kohaldub üksnes olukorras, kus sissenõudmiskulude hüvitamist nõutakse majandus- või kutsetegevuses tegutsevalt isikult. VÕS §113^2 ei kohaldu, sest töötaja ei ole töölepingulises suhtes tarbija VÕS § 1 lg 5 mõttes. (p 13)


Isekiri: Kapotendents — las Risto minna?
Posted by Holger Kaljulaid at 08:06:00
TEINONEN KAEBAS KAPO KOHTUSSE
SI teade 6. septembril 2008: Risto Teinonen on esitanud Kaitsepolitseiameti vastu hagi kohtusse süüdistades ametit solvamises ning valede faktide ja väärtushinnangute andmises. Kaitsepolitsei viimases aastaraamatus nimetatakse Teinoneni, kes on saanud Eesti kodakondsuse eriliste teenete eest, mh võõramaiseks. Teinonen nõuab Kaitsepolitseilt valede faktide ja väärtushinnangute tagasi võtmist ning vabandamist.
Teinonen kaebab inimõiguskohtule (SI 23. septembril 2008)
Tartu maakohtunik Kaie Uusen ei rahuldanud Risto Teinoneni kaebust, millega viimane taotles tema suhtes üle aasta kehtinud elukohast lahkumise keelu tühistamist.
Kolmeastmeline kaebemenetlus algas tänavu juunis, kui tõkend Teinoneni suhtes oli kehtinud aasta. Siis lükkas kaebuse tagasi vanemprokurör Kretel Tamm. Teinonen kaebas edasi Riigiprokuratuuri, kuid ka riigiprokurör Kaire Jaakson jättis kaebuse rahuldamata.
Maakohtu värske määrusega on siseriiklik tee läbitud ja Teinoneni ainus võimalus oma põhiõigusi kaitsta — kaevata edasi Euroopa Inimõiguste kohtusse.
Kaitsepolitsei ja prokuratuur ei ole juba 17. jaanuaril 2007 alustatud kriminaalasjas suutnud esitada Teinonenile süüdistust.
Eesti NSV-s võis tõkend isiku suhtes, kellele süüdistust esitatud ei ole, kehtida maksimaalselt 10 päeva ning tänapäeval nt Saksamaal 3 kuud, Soomes 2 kuud, aga EV-s piiramatu aja. Keeld elukohast lahkuda on kestab Teinonenil juba 15 kuud.
Ta on saanud menetlejalt korduvalt loa käia välismaal ning on alati naasnud määratud ajaks.
“Kui ma välismaale jääksin ja menetluse eest kõrvale hoiaksin, annaks see meie politseiriigi repressiivsüsteemile võimaluse teadvalt alusetult käivitatud menetlusest terve nahaga väljuda. Sellist võimalust mina oma represseerijatele ei anna — nad peavad oma kuritegude eest vastutama!” kommenteeris Teinonen oma otsust loobuda Hispaaniasse kolimisest.
Sõltumatu Infokeskuse teade "Teinoneni kriminaalmenetluse lõpetamise määrus"
Lõuna Ringkonnaprokuratuur tegi 11. XI 2008 määruse, kus tunnistab pea 2a kestnud uurimise vältel niigi ilmselge olnud tõika, et EV ordeni kavalerile ja eriliste teenete eest kodakondsuse saanud Risto Mikael Teinonenile ei ole võimalik esitada süüdistust, nagu oleks ta püüdnud EV-d kukutada. Represseerimise valurahaks saab ta riigilt ühepäevase hüvitise.
Vanemprokurör Kretel Tamm määras:
1. Lõpetada kriminaalasjas nr 07760000007 menetlus.
2. Tühistada tõkend: elukohast lahkumise keeld
3. Asitõendid või äravõetud asjad: Tagastada R.M.Teinonenile, V.R-ile, A.T-le, A.S-le, Ü.M-le, T.R-le, T.V.-le, J.K.le ja K.N-le nimetatud isikute elukohtade läbiotsimisel 12. VI 2007 äravõetud läbiotsimiste protokollides kajastuvad asitõendid.
4. Andmed vahistuse ja kahtlustatavana kinnipidamise kohta: tõkendit vahistamine ei kohaldatud. Teinonen oli kahtlustatavana kinni peetud 12. VI 2007, so l päev. Riigi poolt isikule alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamise seaduse §l lgl p2 kohaselt tekib isikul, kes oli kinni peetud kuriteo toimepanemises kahtlustatavana ja kelle suhtes kuriteokahtlus on äralangenud, õigus saada alusetult vabaduse võtmisega seoses hüvitist. Seega on Teinonenil riigi poolt isikule alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamise seaduse järgi õigus hüvitise saamisele l päeva eest. Hüvitise saamiseks tuleb Rahandusministeeriumile esitada kirjalik avaldus kuue kuu jooksul hüvitise taotlemise õiguse tekkimise päevast. Avaldusele lisatakse hüvitise taotlemise õiguse tekkimise aluseks oleva otsuse või määruse ärakiri.
5. Kriminaalmenetluse kulud: jäävad riigi kända.
6. Vastavalt KrMS §206 lg2 ja 4 tuleb kriminaalmenetluse lõpetamise määruse koopia viivitamata saata Kaitsepolitseiametile ja R Teinonenile ning saata kriminaalasja toimik Kaitsepolitseiametile.
7. Vastavalt KrMS §228 lg l-le on menetlusosalisel või menetlusvälisel isikul õigus esitada Riigiprokuratuurile, asukohaga Wismari 7, Tallinn 15188, kaebus uurimisasutuse menetlustoimingu või määruse peale, kui ta leiab, et menetlusnõuete rikkumine menetlustoimingu tegemisel või määruse koostamisel on kaasa toonud tema õiguste rikkumise.
Tervikuna saab Teinoneni määrust lugeda http://si.kongress.ee/?a=page&page=42eff598e1514827c8104&subpage=4926f288c1842155c812d
(SI-114* 21. XI 2008)
Tallinna Halduskohus on menetlusse võtnud Risto Teinose hagi KPA vastu.
Teinonen nõuab Kapo aastaraamatus toodud valede ja väärhinnangute tagasivõttu, selliste avaldamisest hoidumist ja avalikku vabandust.
Kohtuistung toimub jaanuaris 2009.
Risto Teinonen loobus Kapo vastu algatatud kohtuasjast. Ta kirjutab:
"Juuraharidus on mul olemas, kuid kuna kohtus käimise osas kogemused puuduvad, kasutasin Kapo vastu kaebuse koostamisel ja kohtuga kirjavahetusel kogemustega advokaadi abi. Nüüd aga võtan kaebusse tagasi. Miks? Seetõttu, et advokaat, kelle abi olen kasutanud, ei julge kohtuprotsessiga rohkem tegeleda, kuna ta kardab, et Kaitsepolitseiamet ruineerib ta eraelu! Kas sellises riigis võib uskuda, et kohtu kaudu on võimalus õiglust jalule seada? Mina enam ei usu. Ja ei usu ka sellesse, et endiste kommunistide juhitud riigilt tasub väärikat käitumist loota."
Vahendanud Sõltumatu Infokeskus. Avaldus tervikuna veebiaadressil:
http://si.kongress.ee/?a=page&page=495cfa11c593a0469500c&subpage=4970621e840fd61267200
TEINOSE VIISAKEELD
Detsembrist 2015 on Risto Teinonenile 5-aastaks kehtestatud Eestisse sissesõidu keeld.
Teinonen teavitas sellest 18.12:
«Mind võeti täna kinni, kuulati üle ja viidi politseiautos Tallinna ja saadeti otse laevale. Riigist väljasaatmise otsus, kohene täitmine+ sissesõidukeeld 5 aastat. Lisaks väärteomenetlus, kodu läbiotsimine jne. Põhjendus: vaenu õhutamine, mis on jätkunud ka pärast 2007. a alustatud menetlust, ja mis on eriti ohtlik hetkel, kui riiki ollakse toomas pagulasi. Minult võeti ära arvuti ja telefonid.»
Politsei kinnitas, et oli 18.12.2015 Tartus kinni pidanud 55-aastase Soome Vabariigi kodaniku Risto, kellele siseministeerium oli varem kohaldanud sissesõidukeelu Eestisse. Tema suhtes alustati menetlust ebaseaduslikult riigis viibimise kohta, ühtlasi olevat tema suhtes käimas väärteomenetlus sätte alusel, mis käsitleb vaenu õhutamist, sh avalikke üleskutseid vihkamisele, vägivallale ja/või diskrimineerimisele.
Viimati pälvis ta tähelepanu 16.9.2015, kui Teinoneniga seotud ühendus saatis EV rahvasaadikuile Heinrich Himmleri raamatu "Homoseksuaalsusest" eestinduse ( http://www.natsiweb.info/editor_files/file/Heinrich%20Himmler%20tooteinfo.pdf )
Risto Mikael Teinonen (*1960) on endine Eesti skaudiliikumise tegelane ning aastast 2002 EV teeneline kodanik, kes Kaitspolitseiameti survel sügisel 2009 kolis Hispaaniasse. Aastal 2011 pöördus Teinonen taas Soome kodakondsusse. Teinoneni sissesõidukeeld kehtib 16. destembrini 2020.
"ARVESTATAV HULK" PÕHJENDUSI
Otsuse Teinoneni väljasaatmiseks allkirjastas sisejulgeolekupoliitika asekantsler Erkki Koort, kes põhjendas väljasaatmist nii: «Olukord, kus Eestisse asub lähiaastatel elama arvestatav hulk teisest rahvusest, rassist ja religioonist inimesi, on ühtlasi äärmiselt soodus pinnas võõraviha ja vägivalla õhutamiseks. [---] Risto Mikael Teinoneni ja MTÜ La Colonia suhtumine pagulastesse ning teise nahavärvi ja kultuuritaustaga inimestesse on aga rassistlik ning vägivalda õhutav [---] tegevuse eesmärk on tekitada pingeid eri ühiskonnagruppide vahel, mistõttu tuleb selles näha ohtu EV sisejulgeolekule, avalikule korrale ja ühiskondlikule turvalisusele. Samuti tuleb arvestada, et äärmuslikult meelestatud isikute koondumine ühte kooslusesse võib süvendada nende radikaliseerumist ning kaasa tuua vägivallateod.»
"Arvestatav hulk” inimesi tänase Eesti jaoks on Margus Lepa käsituse järgi, mida võis kuulda NR-i 23.12.2015 Lõunatunnis — http://www.nommeraadio.ee/meedia/mp3/lounatund/2015-12-23-vassiljev.mp3 — NB! salvestuse 26’ — tähendab korrelatsioon-arvutustes jm statistikas kasutatava mõistena 5% ehk 65 tuhat. Eesti kõrgete riigiametnike käsituses algab arvestatav hulk juba 1500 või 2000 isikust. Vt nt siit http://www.irl.ee/tags/ken-marti-vaher-0?page=4
Erkki Koorti otsuse tekst:
OTSUS 16.12.2015 nr 1-24/75
Sissesõidukeelu kohaldamine
1.3. Risto Mikael Teinonen (sünd 26.4.1960, Soome Vabariigi kodanik, teine nimekuju Risto Teinonen) on Eestis 2006. aastast alates süstemaatiliselt ja avalikult propageerinud [—] III Reichi natsionaalsotsialistlikku vaenu õhutavat ideoloogiat. Nii käitudes on ta teadlikult ja tahtlikult kahjustanud EV rahvusvahelist mainet ning tekitanud siseriiklikke pingeid. 2006. aastal asus Risto Mikael Teinonen enda ümber koondama paremäärmuslike vaadetega inimesi, keda ühendas sümpaatia Adolf Hitleri ja tema mõttekaaslaste vastu ning võõraviha juudi rahvusest või teisest rassist isikute suhtes. Risto Mikael Teinoneni eestvedamisel viidi läbi mitmeid Natsi-Saksamaa teemalisi üritusi, millest võttis kohati osa mitukümmend inimest. Ta koostas 2006. aasta lõpus reaalse kava, kuidas tulevikus asuda Eestis elavaid noori spetsiaalsetes poolmilitaarsetes laagrites paremäärmuslikus vaimus koolitama. Eesmärk oli luua laiem pinna natsiideoloogiale ja kasvatada endale ustavaid järgijaid, keda vajadusel saaks kasutada oma ideede jõulisemaks propageerimiseks. Seoses eelmainituga alustati tema suhtes kriminaalmenetlust põhiseadusliku korra vastase ühenduse loomise tunnustel (kadistusseadustiku §235). Kuigi kriminaalasi lõpetati 2008. aasta novembris süüdistust esitamata, sai Risto Mikael Teinoneni tegevus olulise tagasilöögi ning isikute arv, kes soovisid Risto Mikael Teinoneni tegevuses osaleda, kahanes oluliselt. 28.2.2011 moodustas Risto Mikael Teinonen MTÜ La Colonia, mille raames jätkas ta natsionaalsotsialismi propageerimist ja võõraviha õhutamist Eestis. MTÜ-sse kuuluvad paremäärmuslike vaadetega isikud tähistavad ühiselt järgmisi tähtpäevi: jaanuaris Wannsee konverentsi aastapäev, 20. aprillil Adolf Hitleri sünniaastapäev, suvepäevad, 9. novembril Saksa rahvussotsialismi eest langenute mälestuspäev (1923) ja nn Kristallöö (1938). Lisaks temaatilistele üritustele kirjastab MTÜ La Colonia aktiivselt omaaegset natsipropagandat. Risto Mikael Teinoneni eestvedamisel on temale kuuluva Haamer-Kirjastus OÜ kaudu välja antud mitu vaenu õhutava sisuga raamatut, mille kirjastamise puhul viitab Risto Mikael Teinonen asjaolule, et tegu on ajalooliste teoste uustrükiga. Sellise väitega üritab Risto Mikael Teinonen end distantseerida vaenu õhutamise faktist ning legaliseerida paremäärmusliku ja vaenu õhutava sisuga tekstide jõudmine poelettidele. Just raamatute, aga ka teiste trükiste (nt Hitleri pildiga postmark, plakatid jms) levitamise kaudu on Risto Mikael Teinonen korduvalt kahjustanud EV rahvusvahelist mainet, luues Eesti riigist ja rahvast natsistlikku ja rassistlikku kuvandit. Selline tegevus harmoniseerub ka Venemaa tegevusega Eesti riigi vastu suunatud infosõjas, mille üheks peateemaks on fashismi heroiseerimine Eestis. Selline EV maine kahjustamine on Eesti jaoks oluline sise- ja välispoliitiline julgeolekuoht.
( kogu tekst http://menetlusblogi.blogspot.se/2015/12/kuidas-koik-jalle-algas.html )
Erkki Koorti otsuse jätk:
... Olukord, kus Eestisse asub lähiaastatel elama arvestatav hulk teisest rahvusest, rassist ja religioonist inimesi, on ühtlasi äärmiselt soodus pinnas võõraviha ja vägivalla õhutamiseks. Euroopat tabanud pagulaskriisi valguses on tuntavalt kasvanud äärmuslikult meelestatud isikute huvi MTÜ La Colonia tegevuses osalemise vastu. Risto Mikael Teinoneni ja MTÜ La Colonia suhtumine pagulastesse ning teise nahavärvi ja kultuuritaustaga inimestesse on aga rassistlik ning vägivalda õhutav. Risto Mikael Teinoneni tegevuse eesmärk on tekitada pingeid eri ühiskonnagruppide vahel, mistõttu tuleb selles näha ohtu EV sisejulgeolekule, avalikule korrale ja ühiskondlikule turvalisusele. Samuti tuleb arvestada, et äärmuslikult meelestatud isikute koondumine ühte kooslusesse võib süvendada nende radikaliseerumist ning kaasa tuua vägivallateod.
Risto Mikael Teinonen sai 2002. aastal EV kodakondsuse eriliste teenete eest. Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori 30.12.2011 käskkirjaga loeti Risto Mikael Teinonen EV kodakondsuse kaotanuks. [---] Lisaks eeltoodule on Risto Mikael Teinonen järgmiste Eestis registreeritud firmade juhatuse liige ja osanik: Altstadt OÜ äriregistri kood 11955021, Cara al sol OÜ, äriregistri kood 11599402 ja OÜ Haamer-Kirjastus äriregistri kood 11980131. Risto Mikael Teinoneni nimele ei kuulu Eestis kinnisvara.
Seega, kuigi isikul on Eestiga majanduslikud seosed, on arvestades Risto Mikael Teinoneni tegevusest tulenevat ohtu EV julgeolekule, avalikule korrale ja ühiskondlikule turvalisusele, siiski põhjendatud tema ettevõtlusega tegelemise õiguste riive. Õigus riigi positiivsele tegevusele, mis aitaks isikul Eestis majandustegevusega tegeleda, ei ole piiramatu õigus. Õiguste piiramise põhjuseks võib olla mõni teine sama kaaluga õigusväärtus. Antud juhul on selleks teiste isikute ja ka riigi põhiõiguste ja -vabaduste kaitse vajadus. Kuna Risto Mikael Teinoneni puhul on põhjendatult alust arvata, et tegemist on äärmuslikult meelestatud isikuga, mille tõttu võib tema Eestis viibimine ohustada EV julgeolekut, avalikku korda ja ühiskondliku turvalisust ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamine ning põhiseaduslike väärtuste kaitse on riigi ülesanne, siis on Risto Mikael Teinoneni suhtes sissesõidukeelu kohaldamine proportsionaalne ja kohane vahend, et tagada avalik kord ja riigi julgeolek.
Tulenevalt eeltoodud kaitsepolitseiametilt saadud infost ja lähtudes väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse §29 lõige 1 punktist 1 ja EL-i kodaniku seaduse §524 lõikest 3 kohaldan Risto Mikael Teinoneni suhtes väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse §31 lõike 1 alusel ning kooskõlas väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse §31 lõikega 3 ja EL-i kodaniku seaduse §524 lõikega 2, sissesõidukeeldu Eesti Vabariiki 5 (viieks) aastaks.
2. Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse §333 lõike 1 kohaselt võib käesoleva käskkirja peale esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule 30 päeva jooksul käskkirja teatavakstegemise kuupäevast arvates halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras. Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse §332 lõike §1 kohaselt loetakse sissesõidukeelu kohaldamine ja selle kehvitusaeg, sissesõidukeelu kehtivusaja muutmine, sissesõidukeelu kehtetuks tunnistamine ja sissesõidukeelu peatamine välismaalasele teatavaks tehtuks vastava teabe avaldamisega Siseministeeriumi veebilehel.


Lennuameti põhimäärus – Riigi Teataja
Lennuameti põhimäärus
Lennuameti põhimäärus - sisukord
§ 1 Lennuameti staatus
§ 8 Ameti pitsat
§ 10 Asukoht
2 AMETI TEGEVUSVALDKOND, EESMÄRK JA PÕHIÜLESANDED
§ 16 Osakonna struktuur
§ 17 Osakonna juhtimine
§ 18 Ameti osakonnad ja nende põhiülesanded
§ 20 Peadirektori põhikohustused
§ 22 Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT I, 06.08.2019, 22
Vastu võetud 31.07.2006 nr 73
RTL 2006, 62, 1132
jõustumine 15.08.2006
22.10.2010 RT I, 03.11.2010, 4 01.01.2011
07.02.2012 RT I, 10.02.2012, 11 13.02.2012
04.03.2013 RT I, 06.03.2013, 20 01.04.2013
04.04.2014 RT I, 09.04.2014, 1 12.04.2014
26.06.2015 RT I, 03.07.2015, 5 06.07.2015
09.02.2016 RT I, 11.02.2016, 16 14.02.2016
03.11.2016 RT I, 08.11.2016, 9 11.11.2016
01.08.2019 RT I, 06.08.2019, 20 14.08.2019
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» § 42 lõike 1 alusel
§ 1. Lennuameti staatus
Lennuamet (edaspidi amet) on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi (edaspidi ministeerium) valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, millel on juhtimisfunktsioon ja mis teostab riiklikku järelevalvet ning kohaldab riiklikku sundi seaduses ettenähtud alustel ja ulatuses.
(1) Ameti nimi on:
1) inglise keeles – Estonian Civil Aviation Administration;
2) prantsuse keeles – Administration Estonien de l’Aviation Civile;
3) saksa keeles – Estnisches Luftamt;
4) soome keeles – Viron Ilmailulaitos;
5) Vene keeles – Эстонская Администрация Гражданской Авиации.
[RT I, 09.04.2014, 1 - jõust. 12.04.2014]
(2) Kui ameti nime kasutatakse teise keelde tõlgituna logol, kus on kujutatud ka „Eesti Vabariik” vastavas keeles, siis võib ameti nimest sõna „Eesti” vastavas keeles ära jätta.
Amet juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, rahvusvahelistest konventsioonidest ja lepingutest, millega Eesti Vabariik on ühinenud, Vabariigi Valitsuse määrustest ja korraldustest, majandus- ja kommunikatsiooniministri (edaspidi minister) määrustest ja käskkirjadest ning Eestis kehtivatest muudest õigusaktidest.
(1) Amet on aruandekohustuslik ministri ees, kes suunab tema tegevust ja teostab ameti üle teenistuslikku järelevalvet õigusaktidega sätestatud korras.
(2) Amet teeb koostööd ministeeriumi lennundus- ja merendusosakonnaga ja teiste ministeeriumi osakondadega ning rahvusvaheliste organisatsioonidega.
(2) Ametil on arvelduskontod Riigikassa kontsernikonto koosseisus.
§ 8. Ameti pitsat
Ametil on väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat.
(1) [Kehtetu - RT I, 09.04.2014, 1 - jõust. 12.04.2014]
(2) Ameti poolt väljastatavad load ning koostatud ettekirjutused ja protokollid allkirjastatakse vastavalt õigusaktidega antud volitustele.
(3) Ameti muud dokumendid vormistatakse õigusaktides või asjaajamiskorraga ettenähtud korras.
Ameti asukohaks on Tallinn. Ameti postiaadress on Lõõtsa 5, 11415 Tallinn
[RT I, 11.02.2016, 16 - jõust. 14.02.2016]
2. peatükk AMETI TEGEVUSVALDKOND, EESMÄRK JA PÕHIÜLESANDED
Ameti tegevusvaldkond on seadusega sätestatud ülesannete ulatuses juhtimisfunktsiooni ja riikliku järelevalve teostamine ning seadusega ettenähtud alustel ja ulatuses riikliku sunni kohaldamine tsiviillennunduse valdkonnas.
Ameti tegevuse eesmärgiks on riigi majanduspoliitika elluviimine tsiviillennunduse valdkonnas ja ohutuse tagamine lennunduses.
1) riikliku järelevalve teostamine ameti tegevusvaldkonda reguleerivatest õigusaktidest tulenevate nõuete täitmise üle ja vajadusel riikliku sunni rakendamine ning väärtegude kohtuväline menetlemine;
2) osalemine oma tegevusvaldkonda puudutavate õigusaktide väljatöötamisel ning ettepanekute tegemine nende muutmiseks ja täiendamiseks, sh eestikeelse terminoloogia täiustamine;
3) osalemine oma tegevusvaldkonnaga seotud poliitikate, strateegiate ja arengukavade väljatöötamisel; oma tegevusvaldkonnaga seotud projektide ettevalmistamine ja elluviimine, sh osalemine rahvusvaheliste projektide ettevalmistamisel ja läbiviimisel.
2) esindab kooskõlastatult ministeeriumiga riiki rahvusvahelistes lennundusorganisatsioonides ja vastavates standardiorganisatsioonides;
3) osaleb oma tegevusvaldkonda puudutavatest välislepingutest tulenevate Eesti Vabariigi kohustuste täitmises;
6) jälgib ja hindab tegevusvaldkonnas saavutatud tulemusi tegevuse eesmärgi ja põhiülesannete täitmisel ning informeerib sellest ministeeriumi lennundus- ja merendusosakonda;
8) lahendab oma tegevusvaldkonnas kaebusi ja vaidlusi ning menetleb ettekandeid; osaleb oma pädevuse piires kohtumenetluses;
9) peab talle õigusaktidega antud riiklikke registreid;
10) annab õigusaktidega sätestatud korras välja tegevuslube, kvalifikatsioonitunnistusi ja muid sellelaadseid dokumente;
11) nõustab teisi isikuid oma tegevusvaldkonnaga seotud küsimustes;
12) tegeleb eestikeelse terminoloogia korrastamisega oma tegevusvaldkonnas;
13) annab välja ameti ametlikku teatajat «Lennuameti Teataja»;
14) peab interneti kodulehekülge, milles avaldab informatsiooni oma tegevusvaldkonnas;
15) täidab muid talle õigusaktidega pandud ülesandeid.
(1) Ameti struktuuriüksusteks on osakonnad. Lisaks kuuluvad ameti struktuuri teenistujad, kes ei ole ühegi osakonna koosseisus ning kes alluvad vahetult peadirektorile.
[RT I, 10.02.2012, 11 - jõust. 13.02.2012]
(2) Ameti teenistuskohtade koosseisu kinnitab minister ameti peadirektori ettepanekul.
[RT I, 06.03.2013, 20 - jõust. 01.04.2013]
§ 16. Osakonna struktuur
(1) Osakonna struktuur ja ülesanded määratakse peadirektori poolt kinnitatud osakonna põhimäärusega.
§ 17. Osakonna juhtimine
Osakonda juhib selle juhataja või peadirektori poolt määratud ametnik, kes vastutab osakonnale pandud ülesannete täitmise eest.
(1) Lennutegevuse osakonna ülesanneteks on lennuettevõtjate ja muude lennutegevuses osalevate isikute sertifitseerimine, lendude ettevalmistamise, korraldamise, sooritamise, lennukoolituse ja lennuklubilise tegevuse järelevalve, lennuloataotluste menetlemine, õhusõidukite perroonikontrolli teostamine, lennuintsidentide uurimine ja analüüs, lennundusspetsialistide (v.a lennundustehnilised töötajad, lennujuhid, lennuinformaatorid, lennujuhi õpilased) lennunduslubade väljastamine ja sellega seotud küsimuste lahendamine, lennundusspetsialistide teadmiste kontrolli korraldamine, järelevalve lennundusspetsialistide tervisekontrolli üle, järelevalve lennundusalase koolituse ja lennunduskoolitusorganisatsioonide üle, õhusõiduki meeskonnaliikmete sertifikaatide menetlemine, väärtegude kohtuväline menetlemine ning ettekirjutuste tegemine.
[RT I, 03.11.2010, 4 - jõust. 01.01.2011]
(2) Lennundustehnika osakonna ülesanneteks on tsiviilõhusõidukite registri pidamine, õhusõidukite lennu- ja keskkonnakõlblikkuse kontroll, lennundustehniliste töötajate litsentsimine, lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioonide, hooldusorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide ja jätkuvat lennukõlblikkust korraldavate organisatsioonide sertifitseerimine ja järelevalve, samuti õhusõidukite perroonikontrolli korraldamine ja teostamine ning Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni dokumentide ja õhusõidukite lennukõlblikkusega seotud dokumentide haldamine, väärtegude kohtuväline menetlemine ja ettekirjutuste tegemine.
(3) Lennuliiklusteeninduse ja lennuväljade osakonna ülesanneteks on aeronavigatsiooniteenuse osutajate sertifitseerimine, lennuliiklusteeninduse spetsialistide (lennujuht, lennuinformaator, lennujuhi õpilane) lennunduslubade väljastamine ja sellega seotud küsimuste lahendamine, lennuliiklusteeninduse spetsialistide teadmiste kontrolli korraldamine, ICAO liikmesriigi poolt välja antud lennuliiklusteeninduse spetsialistide loa tunnustamine, järelevalve lennuliikluse korraldamise üle ja töö sellealaste projektide ja programmidega, lennuliiklusteeninduse, lennuväljade ja meteoroloogia alase koolituse järelevalve, lennuliikluse geodeetilise andmekogu haldamine, aeronavigatsioonilise informatsiooni väljatöötamine ja kontroll, lennuotsingu- ja päästetööde korralduse ning lennundusmeteoroloogia alane järelevalve, lennuväljade ning kopteriväljakute sertifitseerimine ning nende ehitamise ja käitamise järelevalve, maapealsete raadionavigatsiooniseadmete käitamise järelevalve ja sertifitseerimine ning raadionavigatsiooniseadmete registri pidamine, väärtegude kohtuväline menetlemine ning ettekirjutuste tegemine.
(4) [Kehtetu - RT I, 03.11.2010, 4 - jõust. 01.01.2011]
(5) Lennundusjulgestuse osakonna ülesanneteks on lennundusjulgestuse ja lennundusjulgestusprotseduuride lihtsustamisega seotud küsimuste lahendamine ning järelevalve vastavates valdkondades, Lennuameti läbipääsulubade väljaandmise korraldamine, relva ja laskemoona kommertseesmärgil kasutatava õhusõiduki reisijatesalongi kaasavõtmise kooskõlastamine, riigisaladuse kaitse korraldamine ning salastatud teabekandjate üle arvestuse pidamine, väärtegude kohtuväline menetlemine ja ettekirjutuste tegemine.
(6) [Kehtetu - RT I, 10.02.2012, 11 - jõust. 13.02.2012]
(7) [Kehtetu - RT I, 10.02.2012, 11 - jõust. 13.02.2012]
(8) [Kehtetu - RT I, 10.02.2012, 11 - jõust. 13.02.2012]
(9) [Kehtetu - RT I, 10.02.2012, 11 - jõust. 13.02.2012]
(10) [Kehtetu - RT I, 10.02.2012, 11 - jõust. 13.02.2012]
(11) Vahetult peadirektorile alluvate ning osakondade koosseisu mittekuuluvate teenistujate põhiülesandeks on lennundusohutuse, juhtimissüsteemi, õigusteeninduse, arendustegevuse, töötervishoiu ja -ohutusalase, personalitöö ja koolitustegevuse, finantsarvestuse ja -aruandluse, eelarvestamise, kommunikatsiooni ja avalikkusega suhtlemise, riigivara haldamise, arhiivitöö, dokumendi- ja teabehalduse valdkondade ühtne ning tasakaalustatud arendamine ja omavaheline seostamine ameti teiste valdkondadega ning ameti igapäevast tööd toetavate tegevuste tagamine.
[RT I, 06.08.2019, 20 - jõust. 14.08.2019]
(12) [Kehtetu - RT I, 06.08.2019, 20 - jõust. 14.08.2019]
Ametit juhib peadirektor, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist minister kantsleri ettepanekul. Peadirektori äraolekul asendab teda peadirektori poolt määratud ametnik.
§ 20. Peadirektori põhikohustused
1) juhib ameti tööd, otsustab ja korraldab ameti pädevusse kuuluvate ülesannete täitmise ning vastutab ameti tegevuse tulemuste eest;
5) [kehtetu - RT I, 09.04.2014, 1 - jõust. 12.04.2014]
6) [kehtetu - RT I, 09.04.2014, 1 - jõust. 12.04.2014]
7) teostab teenistuslikku järelevalvet ameti ametnike ja töötajate toimingute üle õigusaktidega ettenähtud korras ning määrab distsiplinaarkaristusi;
11) esitab ministrile ettepanekuid ameti tegevusvaldkonna korraldamiseks;
12) kehtestab ameti pitsati kasutamise korra ja tagab selle järgimise;
13) teeb õigusaktidega ettenähtud juhtudel ettekirjutusi ja otsuseid;
14) moodustab töörühmi tegevusvaldkonna üksikküsimuste lahendamiseks;
15) annab volitusi ameti esindamiseks;
16) kehtestab ameti ametnike ja töötajate hindamisnõuded;
17) omab esimese allkirja õigust ameti panga- ja raamatupidamisdokumentidel, määrab teised allkirjaõiguslikud ametnikud;
18) kinnitab Eesti tsiviillennunduse julgestuskäsiraamatu;
19) sõlmib Lennuameti nimel lepinguid;
191) on riikliku lennundusohutusprogrammi väljatöötamise ja arendamise eest vastutav ametnik;
[RT I, 03.07.2015, 5 - jõust. 06.07.2015]
20) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud seaduse või muude õigusaktidega.
(2) Ameti peadirektor võib anda ameti sisemises asjaajamises ka muid suulisi või kirjalikke korraldusi.
(3) Ameti peadirektori käskkirjad ja muud kirjalikud korraldused vormistatakse ja registreeritakse vastavalt asjaajamiskorrale.
§ 22. Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
Määrus jõustub 15. augustil 2006. a.


Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse §-de 8, 12, 20–28, 30 ja 31 muutmise seadus – Riigi Teataja
Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse §-de 8, 12, 20–28, 30 ja 31 muutmise seadus
28.04.1994 otsus nr 323
Vastu võetud 13.04.1994
Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse (RT 1991, 21, 257 ja 45, 565; 1992, 19, 275 ja 33, 420; 1993, 15, 253 ja 254; RT I 1993, 35, 545 ja 45, 639) §-des 8, 12, 20–28, 30 ja 31 tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 1. Paragrahvi 8 3. lõiget täiendatakse pärast sõnu «testament ei hõlma kogu õigusvastaselt võõrandatud vara» sõnadega «või testamendijärgne pärija (pärijad) on surnud».
§ 2. Paragrahvi 12 1. lõiget täiendatakse kahe lausega järgmises sõnastuses:
«Eraõiguslikule juriidilisele isikule, välja arvatud riigile kuuluvad juriidilised isikud ja taasriigistamise kohustatud subjektid, kes on tagastamisele kuuluva vara omandanud seaduslikus korras ostu-müügi lepingu alusel, hüvitab riik vara ostmisel tasutud summa. Hüvitamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.»
§ 3. Paragrahvis 21:
1) muudetakse 1. lõige ja sõnastatakse järgmiselt:
«Munitsipaliseerimise objekt on riigi omandis olev vara, mille üleandmine kohalikule omavalitsusele on vajalik tema ülesannete täitmiseks ja mida ei ole üldistes huvides otstarbekas jätta riigi omandisse. Riigi omandisse jääva vara nimekirja kinnitab Vabariigi Valitsus.»;
2) asendatakse 2. lõikes sõna «maaseaduses» sõnadega «maareformi seaduses» ja jäetakse välja sõnad «ja muude loodusobjektide».
§ 4. Paragrahvis 22:
1) asendatakse 1. lõikes sõnad «alevi, linna, vabariikliku linna ja maakonna» sõnadega «ja linna», sõna «territooriumil» asendatakse sõnaga «haldusterritooriumil» ja sõna «kasutuses» asendatakse sõnaga «valduses»
2) jäetakse 1. lõikest välja teine lause;
3) muudetakse 2. lõige ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Munitsipaliseerimise kohustatud subjektiks on valitsusasutused, ettevõtted ja muud organisatsioonid, kes on kohustatud üle andma nende valduses oleva riigi vara munitsipaalomandisse Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud tingimustel ja korras.»
§ 5. Paragrahv 23 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 23. Munitsipaliseerimise kord
Munitsipaliseerimise objektiks olev riigi vara antakse tasuta munitsipaalomandisse valla- või linnavolikogu taotlusel või valitsusasutuse ettepanekul kooskõlastatult valla- või linnavolikoguga seaduses määratud munitsipaliseerimist korraldava valitsusasutuse otsuse alusel Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras. Kui valla- või linnavolikogu ja munitsipaliseerimist korraldav valitsusasutus ei saavuta kokkulepet, otsustab küsimuse Vabariigi Valitsus.»
§ 6. Paragrahvis 24:
1) muudetakse 1.lõige ja sõnastatakse järgmiselt:
«Vara antakse munitsipaalomandisse valla- või linnavalitsuse ja munitsipaliseerimist korraldava valitsusasutuse poolt allakirjutatud vara üleandmise aktiga. Omandiõigus üleantavale varale läheb üle akti allakirjutamise päevast, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.»;
2) muudetakse 2. lõige ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud akti allakirjutamise päevast lähevad kohalikule omavalitsusele üle kõik munitsipaliseeritava varaga seotud lepingutest tulenevad õigused ja kohustused.»
§ 7. Tunnistatakse kehtetuks paragrahvid 25 ja 26.
§ 8. Paragrahvist 27 jäetakse välja teine lause.
§ 9. Paragrahvi 28 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Munitsipaliseerimist korraldav valitsusasutus võib munitsipaliseerimisele kuuluva vara üleandmise otsuses ette näha vastava kohaliku omavalitsuse kohustuse erastada munitsipaalomandisse antav vara määratud tähtajal.
(2) Ülalmärgitud kohustuse täitmata jätmise korral läheb erastamiskohustusega munitsipaalomandisse antud vara Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras tagasi riigi omandisse, kes viib erastamise ise läbi.»
§ 10. Paragrahv 30 2. lõige tunnistatakse kehtetuks.
§ 11. Paragrahv 31 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 31. Vaidluste lahendamine seoses munitsipaliseerimisega
Vara munitsipaliseerimisel tehtud otsusega mittenõustumisel on õigus pöörduda kohtusse.»
§ 12. Paragrahvides 20 kuni 31 asendatakse sõna «omandus» sõnaga «omand», sõna «munitsipaalomandus» sõnaga «munitsipaalomand» ja sõnad «kohaliku omavalitsuse organ» sõnadega «kohalik omavalitsus» vastavas käändes.
§ 13. Avaldada Riigi Teatajas Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse parandatud tekst ühes kõigi selles tehtud muudatuste ja täiendustega.
Tunnistada kehtetuks Eesti Vabariigi seadus «Munitsipaliseerimise ja erastamisega tekkivate vaidluste kohtueelse lahendamise korra kohta» (RT 1992, 12, 191).


Pärnu Muuseumi põhimäärus – Riigi Teataja
Pärnu Muuseumi põhimäärus
Pärnu Muuseumi põhimäärus - sisukord
§ 1 Pärnu Muuseum
§ 3 Muuseumi põhiülesanne
§ 7 Peavarahoidja
§ 8 Muuseumi struktuuriüksused
§ 9 Muuseumi nõukogu
§ 10 Vara ja finantseerimine
Vastu võetud 04.02.2008 nr 7
RTL 2008, 12, 158
jõustumine 11.02.2008
18.06.2010 RT I 2010, 35, 196 01.07.2010, osaliselt 1.01.2011
§ 1. Pärnu Muuseum
(1) Pärnu Muuseum (edaspidi muuseum) on Kultuuriministeeriumi valitsemisalas tegutsev riigimuuseum ja ministeeriumi hallatav riigiasutus.
(2) Muuseum juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, Vabariigi Valitsuse määrustest ja korraldustest, kultuuriministri määrustest ja käskkirjadest, muudest õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(3) Muuseumil on oma nimega pitsat, oma eelarve ning kehtiva seadusandlusega kooskõlas olev sümboolika.
Muuseum asub Pärnus. Muuseumi postiaadress on Aia 4, 80010 Pärnu, Pärnu maakond.
§ 3. Muuseumi põhiülesanne
(1) Muuseumi põhiülesanne on Pärnu maakonna ajaloo- ja kultuuripärandi säilitamine ja selle vahendamine avalikkusele.
1) kogub süstemaatiliselt ja koostöös teiste asutuste, organisatsioonide ja isikutega maakonna ajalooga seotud materjale;
2) korraldab ja säilitab kogutud museaale nende arvelevõtmise ja säilitamise korra kohaselt koos teadusliku inventeerimise ning andmebaaside jms koostamisega;
3) esitab ja vahendab kultuuripärandit avalikkusele näituste, trükiste, loengute, ajakirjanduse, televisiooni, raadio, interneti, avalike ürituste, muuseumipedagoogika jms kaudu;
4) teenindab asutusi, organisatsioone ja üksikuurijaid vastavalt muuseumi võimalustele, kogude kasutamise korrale ja teenuste hinnakirjale;
5) nõustab museoloogilistes ja kultuuripärandi alastes küsimustes muuseume, kohalikke omavalitsusüksusi, riigiasutusi ning teisi juriidilisi ja füüsilisi isikuid;
6) teeb teaduslikku uurimistööd, korraldab konverentse, koostab ja kirjastab muuseumi profiilile vastavaid teaduslikke ja populaarseid väljaandeid;
7) teeb koostööd teiste muuseumide, haridus-, mälu- ning teadus- ja arendusasutustega ning üksikisikutega uurimistöö, museoloogia, näituste, informatsiooni ja väljaannete vahetamise, koolituse jm vallas nii Eestis kui ka rahvusvaheliselt;
8) korraldab kontserte, etendusi ja teisi kultuuriüritusi ja teeb sellealast koostööd kultuuri- ja haridusasutustega ning -kollektiividega, kaasates oma tegevusse erinevaid rahvusrühmi;
9) annab konsultatsioone ja teostab ekspertiise muuseumi profiilile vastavate materjalide kohta;
10) täidab muid ülesandeid, mis on muuseumile pandud seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korraldusega või kultuuriministri määruse ja käskkirjaga.
(3) Muuseum koostab oma arengukava koos iga-aastase tegevuskavaga, teadus-, kogumis-, säilitus- ja näitusepoliitika ja muu tegevuse plaanid lähtuvalt muuseumi põhiülesannetest, kooskõlastab need enne kinnitamist Eesti Rahva Muuseumiga ning esitab Kultuuriministeeriumile teadmiseks.
(5) Muuseumil on õigus korraldada arheoloogilisi välitöid, teha uuringuid, ekspertiise ja konserveerida mälestisi muinsuskaitseseaduses ettenähtud korras.
(6) Muuseum osaleb vastavalt võimalustele miljööväärtuslike alade ja kultuurmaastike seires, Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu koostamises ja kultuuripärandi inventeerimisel ning teeb Muinsuskaitseametile ettepanekuid kultuuriväärtusega asjade mälestisteks tunnistamiseks.
[RT I 2010, 35, 196 - jõust. 01.07.2010]
(1) Muuseum komplekteerib oma kogud iseseisvalt. Museaalide arvelevõtmine ja säilitamine toimub kultuuriministri kehtestatud korras.
(2) Museaalid moodustavad puutumatu muuseumikogu. Museaalide väljaarvamine ja üleandmine toimub vastavalt «Muuseumiseadusele».
(3) Muuseumikogu täiendamise ja museaalide säilitamisega seotud küsimused otsustab peavarahoidja koos teadurite ja koguhoidjatega ning kinnitab direktor. Muuseumikogude täiendamine lähtub kogumispoliitikast.
(4) Muuseumikogu täiendamine ostu teel toimub ostukomisjoni otsusega. Ostukomisjon moodustatakse direktori käskkirjaga.
Muuseumi juhib direktor, kes valitakse ametisse avalikul konkursil kuni viieks aastaks. Töölepingu direktoriga sõlmib kultuuriminister.
1) juhib muuseumi tegevust kooskõlas käesoleva põhimäärusega ning vastutab muuseumile pandud ülesannete ning muuseumi tegevust korraldavate õigusaktide täitmise eest;
2) esitab kultuuriministrile kinnitamiseks muuseumi koosseisu ja ametikohtade arvu;
3) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud muuseumi töötajatega ning võib ametikohtade täitmiseks välja kuulutada konkursi;
4) määrab töötajate tööjaotuse, töötasud, lisatasud ja preemiad ning kinnitab ametijuhendid;
5) esindab muuseumi, sealhulgas sõlmib lepinguid ja teostab muid tehinguid ning volitab selleks vajadusel teisi isikuid;
6) käsutab kooskõlas õigusaktidega muuseumi valduses olevat riigivara ja rahalisi vahendeid ning tagab nende sihipärase kasutamise;
7) annab välja käskkirju ja volikirju;
8) kinnitab õigusaktidega kehtestatud korras muuseumi töökorralduse reeglid, asjaajamiskorra ning teised muuseumi sisesed eeskirjad, kinnitab piletite ning muuseumi poolt osutatavate teenuste hinnad;
9) kinnitab muuseumi lahtiolekuajad kooskõlastatult Eesti Rahva Muuseumiga;
10) hoiab muuseumi pitsatit ja määrab kindlaks selle kasutamise korra;
11) esitab muuseumi finants- ja tegevusanalüüsi teostamiseks Eesti Rahva Muuseumile vajalikke andmeid eelarvevahendite kasutamise, palgafondi, personali töötasumäärade, investeeringute, varade jm näitajate kohta;
12) täidab teisi seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korraldusega ning kultuuriministri määruse ja käskkirjaga talle pandud ülesandeid.
(2) Direktorit asendab tema äraolekul direktori poolt määratud muuseumitöötaja.
§ 7. Peavarahoidja
Peavarahoidja:
1) juhib muuseumi kogudega seotud tööd vastavalt ametijuhendile;
2) vormistab vastavalt eeskirjadele kogude ülddokumentatsiooni;
3) viib muuseumi kogudes läbi regulaarseid inventuure;
4) korraldab museaalide andmete sisestamist elektroonilisse andmebaasi;
5) jälgib muuseumi kogude säilitamistingimuste vastavust nõuetele.
§ 8. Muuseumi struktuuriüksused
(1) Muuseumil on järgmised struktuuriüksused:
1) filiaal Koidula Muuseum (ka Lydia Koidula Memoriaalmuuseum), mille põhiülesanded on memoriaalhoone ja aia hooldamine, püsinäituse tutvustamine ja uuendamine, kogu sihipärane täiendamine, teaduslik inventeerimine, süstematiseerimine, arvestuse ja andmebaaside pidamine, korrashoid ja säilitamine, laenutamine, uurijate teenindamine ja näituste korraldamine;
2) arheoloogialabor, mille koosseisu kuuluvad väljakaevamiste tulemusel, kollektsioonide ja juhuleidudena saadud museaalide kogud, nendega seotud aruanded ja dokumentatsioon ning konserveerimislabor. Arheoloogialabor tegeleb arheoloogiakogu inventeerimise ja konserveerimisega, arheoloogiliste kaevamiste ja järelevalvete korraldamisega, sellega seonduva uurimistööga, näituste, ürituste ja pedagoogilise töö kavandamise ja teadusliku ettevalmistamisega ning aruannete arhiivi ja käsiraamatukogu täiendamise ning korraldamisega.
(2) Muuseumi struktuuriüksuste juhtimine, juhtide ülesanded, õigused ja kohustused, alluvus ja asendamine määratakse kindlaks struktuuriüksuste põhimäärustes, mille kinnitab direktor.
§ 9. Muuseumi nõukogu
(1) Muuseumi põhisuundade kavandamiseks ning töö hindamiseks moodustatakse muuseumi nõukogu (edaspidi nõukogu).
(2) Nõukogul on 5–9 liiget.
(3) Nõukogusse kuuluvad Kultuuriministeeriumi, maavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse ja kultuuri- ning majandusvaldkonna esindajad.
(4) Nõukogu koosseisu ja pädevuse kinnitab kultuuriminister direktori ettepanekul.
§ 10. Vara ja finantseerimine
(1) Muuseumi valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub «Riigivaraseaduses» või selle alusel kehtestatud korras.
(2) Muuseumi tegevust finantseeritakse riigieelarvest, oma tegevusest saadud sissetulekutest, toetustest, annetustest ning muudest laekumistest.
(1) Muuseum peab raamatupidamisarvestust ja esitab aruandeid seadusega kehtestatud korras.
(2) Muuseumi finantsmajanduslikku, tulemus- ja vastavusauditeid viivad läbi Riigikontroll ja teised selleks volitatud asutused.