Türi Raamatukogu põhimäärus – Riigi Teataja
Türi Raamatukogu põhimäärus
Türi Raamatukogu põhimäärus - sisukord
§ 1 Raamatukogu nimi
§ 2 Raamatukogu asukoht
§ 3 Raamatukogu õiguslik seisund
§ 4 Teeninduspiirkond
§ 5 Raamatukogu struktuur
§ 6 Pitsat, eelarve ja arvelduskonto
§ 7 Asjaajamise alused
§ 8 Raamatukogu sümboolika
§ 9 Haldusmenetlus
2 RAAMATUKOGU TEGEVUSE EESMÄRK JA ÜLESANDED
§ 10 Tegevuse eesmärk ja tegevuse korraldamine
§ 11 Raamatukogu ülesanded
3 RAAMATUKOGU JUHTIMINE JA TEGEVUSE KORRALDAMINE
§ 13 Direktori tööle võtmine
§ 14 Direktori asendamine
§ 15 Raamatukogu nõukogu
§ 151 Nõukogu otsuste vastuvõtmine või ettepanekute tegemine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
§ 16 Raamatukogu töötajad
4 KOGUD, TEENINDUS JA LUGEJA
§ 17 Raamatukogu kogud
§ 18 Raamatukoguteenindus
§ 19 Lugeja õigused ja vastutus
5 VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 20 Raamatukogu vara
§ 21 Rahalised vahendid ja finantseerimise korraldamine
§ 22 Aruandlus
§ 23 Järelevalve
6 ÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBERKUJUNDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 24 Raamatukogu ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
7 LÕPP- JA RAKENDUSSÄTTED
§ 25 Raamatukogu põhimääruse kinnitamine, muutmine ja täiendamine
§ 26 Määruse rakendamine
Türi Vallavolikogu
RT IV, 12.02.2016, 3
Vastu võetud 26.04.2006 nr 36
30.05.2007 05.06.2007
30.03.2011 04.04.2011
29.02.2012 05.03.2012
27.06.2012 04.07.2012
29.05.2014 RT IV, 05.06.2014, 14 01.08.2014
25.06.2015 RT IV, 07.07.0215, 1 01.09.2015, osaliselt 30.10.2015 ja 01.12.2015
28.01.2016 RT IV, 12.02.2016, 1 01.03.2016
Määrus on antud rahvaraamatukogu seaduse § 6 lõike 1 alusel.
[RT IV, 12.02.2016, 1 - jõust. 01.03.2016]
§ 1. Raamatukogu nimi
Raamatukogu täielik nimetus on Türi Raamatukogu (edaspidi raamatukogu). Raamatukogu ametlik lühend on Türi RK.
§ 2. Raamatukogu asukoht
(1) Raamatukogu struktuuriüksused asuvad Türi vallas järgmistes asustusüksustes: Türi linnas, Oisu alevikus ning Laupa, Kabala ja Kahala külades.
(2) Raamatukogu tegevust korraldatakse Türi linnas asuvas struktuuriüksuses ning raamatukogu postiaadress on Järva maakond, Türi vald, Türi linn, 72213, Kohtu tänav 2.
§ 3. Raamatukogu õiguslik seisund
(1) Raamatukogu on rahvaraamatukogu seaduse alusel tegutsev asutus, mis tagab trükiste, auviste ja teiste teavikute kogumise ning avalikele andmebaasidele ligipääsu võimaldamisega eeskätt Türi valla elanikele vaba ja piiramatu juurdepääsu informatsioonile, teadmistele, inimmõtte saavutustele ning kultuurile, toetades elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
(2) Raamatukogu on Türi valla asutus ja ei ole juriidiline isik.
(3) Raamatukogu esindab oma ülesannete täitmisel Türi valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut.
(4) Raamatukogu Türi valla asutusena registreeritakse riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris ning asutusel on vastava registri registrikood.
(5) Raamatukogu on Türi Vallavalitsuse kui ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) hallatav asutus.
(6) Raamatukogu tegevust juhendab ning koordineerib ametiasutuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalosakond.
(7) Raamatukogu juhindub oma tegevuses põhimäärusest, rahvaraamatukogu seadusest ja selle alusel antud õigusaktidest ning kohaliku omavalitsuse asutuse tegevust reguleerivatest õigusaktidest.
§ 4. Teeninduspiirkond
Raamatukogu teeninduspiirkond on Türi vald.
§ 5. Raamatukogu struktuur
(1) Raamatukogu struktuuri kuuluvad järgmised struktuuriüksused:
1) Türi raamatukogu;
2) Laupa raamatukogu;
3) Oisu raamatukogu;
4) Kabala raamatukogu;
5) Kahala raamatukogu.
(2) Iga struktuuriüksuse juures asub avalik internetipunkt (ametlik lühend AIP).
§ 6. Pitsat, eelarve ja arvelduskonto
(1) Raamatukogul on oma nimega pitsat ning Türi valla eelarves alaeelarvena iseseisev eelarve.
[Muudetud Türi Vallavolikogu 30.03.2011 määrusega nr 9 - jõust. 04.04.2011]
(2) Raamatukogul on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat. Pitsati sõõri ülemisel äärel on kiri „Türi vald“ ja sõõri alumisel äärel kiri „Türi Raamatukogu“. Pitsati keskel võib kasutada asutuse sümboolikat.
(3) Igal struktuuriüksusel on oma nimega tempel teavikute märgistamiseks.
§ 7. Asjaajamise alused
(1) Raamatukogu asjaajamise ja suhtlemise keel on eesti keel.
(2) Raamatukogu asjaajamine toimub vastavalt asjaajamist reguleerivatele riiklikele õigusaktidele, Türi valla asutuste asjaajamiskorrale ning raamatukogu asjaajamiskorrale.
(3) Raamatukogu asjaajamise korraldus reguleeritakse asjaajamiskorraga, mille kehtestab raamatukogu direktor käskkirjaga.
[Muudetud Türi Vallavolikogu 30.05.2007 määrusega nr 12 - jõust. 05.06.2007]
§ 8. Raamatukogu sümboolika
Raamatukogul võib kasutusel olla oma sümboolika, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab raamatukogu direktor käskkirjaga, kooskõlastades sümboolika enne kehtestamist vallavalitsusega.
[Muudetud Türi Vallavolikogu 27.06.2012 määrusega nr 17, jõust. 04.07.2012]
§ 9. Haldusmenetlus
Raamatukogu tegevusega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid raamatukogu tegevust reguleerivatest seadustest tulenevate erisustega.
2. peatükk RAAMATUKOGU TEGEVUSE EESMÄRK JA ÜLESANDED
§ 10. Tegevuse eesmärk ja tegevuse korraldamine
Raamatukogu eesmärk on tagada elanike, eeskätt Türi valla elanike, vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele, inimmõtte saavutustele ja kultuurile ning toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
§ 11. Raamatukogu ülesanded
(1) Raamatukogu põhiülesanne on lugejale vajalike teavikute kogumine, hoidmine, bibliografeerimine, kättesaadavaks tegemine ning avalike andmepankade kasutamise võimaldamine.
(2) Põhiülesande täitmiseks raamatukogu
1) osutab lugejale raamatukogu põhi- ja eriteenuseid, vajadusel koduteenindust;
2) korraldab raamatukogus puuduvate teavikute tellimist raamatukogudevahelise laenutuse kaudu;
3) tagab teatme- ja teabeteeninduse;
4) komplekteerib raamatukogu kogud, täiendab neid ning peab fondide arvestust õigusaktidega sätestatud korras ja kindlustab nende säilimise;
5) korraldab raamatukogu töö arvestust ning esitab vastavad aruanded;
6) korraldab teatme-bibliograafilist tööd;
7) teeb koostööd teiste raamatukogudega, sh koolide raamatukogudega;
8) korraldab eelkõige kirjandusega seonduvaid üritusi ning tutvustab oma kogusid avalikkusele.
(3) Raamatukogu töö korraldatakse vastavalt kultuuriministri kehtestatud rahvaraamatukogu töökorralduse juhendile.
(4) Raamatukogu teenindus korraldatakse ja raamatukogu kasutatakse vastavalt Türi Vallavolikogu kehtestatud raamatukogu kasutamise eeskirjale.
3. peatükk RAAMATUKOGU JUHTIMINE JA TEGEVUSE KORRALDAMINE
(1) Raamatukogu juhib direktor, kes
1) raamatukogu nimel toimingute ja tehingute tegemisel, õiguste realiseerimisel ja kohustuste täitmisel esindab käesoleva põhimääruse, kohaliku omavalitsuse üksuse ja raamatukogu kui kohaliku omavalitsuse asutuse tegevust reguleerivate seaduste ning teiste õigusaktidega raamatukogule pandud ülesannete täitmisel raamatukogu ja Türi valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut nii era- kui ka avalik-õiguslikes suhetes;
2) juhib koostöös raamatukogu nõukogu ning ametiasutuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalosakonnaga raamatukogu tegevust ning tagab raamatukogu ülesannete täitmise;
3) kindlustab raamatukogu tulemusliku ja häireteta töö ning raamatukogu tegevust reguleerivate õigusaktide täitmise;
4) kannab vastutust raamatukogu seadusliku ning otstarbeka tegevuse tagamise ning raamatukogu valdusse ja kasutusse antud vara heaperemeheliku majandamise, selle säilimise ning korrashoiu ja sihipärase kasutamise eest.
(2) Raamatukogu direktor võib vajadusel raamatukogu ülesannete täitmiseks anda raamatukogu ja seeläbi Türi valla esindamiseks käesoleva lõikes 1 sätestatud pädevuse piires erivolitusi.
(3) Direktor võib asutuse juhi ülesandeid delegeerida asutusesiseste aktide või töölepingutega raamatukogu töötajatele, jäädes ülesannete täitmise eest vastutavaks.
(4) Raamatukogu tegevuse korraldamiseks annab direktor käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi. Raamatukogu direktori käskkirjad ning kirjalikud korraldused vormistatakse ja registreeritakse vastavalt raamatukogu asjaajamiskorrale.
(5) Direktor
1) tagab raamatukogu ülesannete täitmiseks raamatukogu personali ja sõlmib tööandja õigustes raamatukogu töötajatega töölepingud ning vajadusel kinnitab ametijuhendid;
2) kinnitab raamatukogu töökorralduse reeglid ning tagab raamatukogu kõikides struktuuriüksustes töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise;
3) tagab raamatukogu asjaajamise korraldamise vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
4) tagab avaliku teabe seaduse ja muude seaduste alusel raamatukogu valduses oleva teabe nõuetekohase avalikustamise;
5) tagab raamatukogu valduses oleva juurdepääsupiiranguga teabe suhtes isikuandmete kaitse seaduse, avaliku teabe seaduse ja muude õigusaktidega sätestatud nõuete täitmise;
6) juhib raamatukogu finantstegevust, esitab Türi Vallavalitsusele raamatukogu eelarve eelnõu ning tagab raamatukogu eelarve täitmise vastavalt õigusaktidega sätestatud nõuetele;
7) tagab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise;
8) esitab kord aastas Türi Vallavalitsusele ja raamatukogu nõukogule ülevaate raamatukogu tegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest;
9) teatab Türi Vallavalitsusele kirjalikult raamatukogu majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalveorgani ettekirjutustest;
10) täidab muid talle töölepingu või Türi vallavanema käskkirjaga või õigusaktidest tulenevaid asutuse juhile pandud kohustusi ja ülesandeid.
(6) Direktoril ei ole õigust täita direktori ülesandeid ega esindada raamatukogu ja seeläbi Türi valda juhul, kui esineb mõni töölepingu seaduse § 19-s sätestatud asjaoludest (puhkus; ajutine töövõimetus; aja- või asendusteenistuses või õppekogunemisel olemine; osalemine streigis; muu töölepingus, kollektiivlepingus või seaduses sätestatud põhjus), kui vallavanemaga ei ole kokku lepitud teisiti. Õiguse tööülesandeid töölepingu seaduse §-s 19 sätestatud asjaolude ajal jätkuvalt täita vormistab vallavanem käskkirjaga.
(7) Direktori välislähetusse suunamise ajaks võib direktor asutuse töökorralduse vajadusest johtuvalt osa asutuse juhi ülesannetest delegeerida ajutiselt raamatukogu mõnele teisele töötajale.
§ 13. Direktori tööle võtmine
(1) Raamatukogu direktor võetakse tööle avaliku konkursi korras. Konkursi korraldab ning konkursi korra kehtestab Türi Vallavalitsus.
(2) Avaliku konkursi korras võetakse tööle isik, kes vastab rahvaraamatukogu seadusega direktorile kehtestatud nõuetele.
(3) Direktori kinnitab Türi vallavanema ettepanekul ametisse Türi Vallavalitsus.
(4) Töölepingu ametisse kinnitatud isikuga sõlmib Türi vallavanem, kes esindab töösuhtes raamatukogu direktoriga Türi valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut ning raamatukogu pidajat ja täidab direktori suhtes kõiki töölepingust tulenevaid tööandja õigusi. Tööleping vormistatakse koostöös ametiasutuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalosakonna juhatajaga.
§ 14. Direktori asendamine
(1) Direktor peab raamatukogu sisemise töökorraldusega (töölepingud, ameti- või tööjuhendid või ühekordsed tööülesanded) tagama, et direktori ülesannete täitmine ning raamatukogu ja raamatukogu kaudu Türi valla esindamine on tagatud ajal, mil direktoril ei ole õigust või direktor ei saa direktori ülesandeid täita ning raamatukogu esindada.
(2) Raamatukogu töötaja, kellel on kohustus asendada direktori vastavalt töölepingule või kellele direktor töötajaga kokkuleppel annab ajutiselt lisaülesanded direktori ülesannete täitmiseks, asendab direktorit kas direktori kõigi õiguste ja kohustustega või õiguste ja kohustustega, milleks direktor talle õigused annab.
(3) Direktor peab määrama ühe raamatukogu töötaja, kes tööülesannetest tulenevalt asendab direktorit olukorras, mil direktori töösuhe etteteatamist mittevõimaldaval põhjusel lõpeb või mil direktor ei ole võimeline korraldama direktori asendamist või tal ei ole võimalust määrata direktori asendajat. Käesolevas lõikes sätestatud juhul direktorit asendama õigustatud isik täidab direktori ülesandeid direktori kõigi õiguste ja kohustustega.
(4) Direktor peab raamatukogu töökorralduse tagama nii, et asutuse juhi ülesanded oleks täidetud ka sel ajal, kui direktor ja direktori asendaja on samal ajal ära.
(5) Kui direktor ei ole taganud käesoleva paragrahvi lõigete 1-4 alusel direktori asendamist ning tekib olukord, kus asutusel ei ole ajutiselt direktori ülesannete täitjat, täidab direktori ülesandeid kuni 60 kalendripäeva kõigi õiguste ja kohustusega kõige vanem raamatukogu töötaja, kellel on kõrgharidus.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud juhul, makstakse vastavale töötajale lisaks tema oma palgale lisatasu 30% direktori palgast, kuid seda ainult juhul, kui direktori asendamine ei ole tema töölepingust tulenev ülesanne.
(7) Direktor peab iga aasta 10. septembriks teavitama ametiasutuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalosakonna juhatajat või Türi vallavanemat direktori asendamise korraldamise põhimõtetest.
§ 15. Raamatukogu nõukogu
(1) Raamatukogu nõukogu (edaspidi nõukogu) on organ raamatukogu töö hindamiseks ja muude raamatukogu tegevust puudutavate oluliste küsimuste arutamiseks.
(2) Nõukogu nõustab direktorit ja teeb Türi Vallavolikogule ja Türi Vallavalitsusele ettepanekuid raamatukogu teeninduse korraldamise kohta.
(3) Oma tegevuses juhindub nõukogu raamatukogu tegevust reguleerivatest õigusaktidest.
(4) Nõukogu koosseisu kinnitab Türi Vallavalitsus korraldusega.
(5) Nõukogul on 5 liiget, kelle volitused kestavad 4 aastat. Nõukogusse kuuluvad 2 lugejate ja 2 raamatukogu töötajate esindajat ning üks Türi Vallavolikogu esindaja. Raamatukogu töötajate esindajad valitakse töötajate üldkoosolekul ning lugejate esindaja raamatukogu direktori ettepanekul.
(6) Nõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe.
(7) Nõukogu pädevus ja ülesanded on
1) raamatukogu eelarve eelnõu läbivaatamine ja eelarve heakskiitmine;
2) raamatukogu arengukava heakskiitmine;
3) raamatukogu tööplaani- ja aruande läbivaatamine, neile hinnangu andmine;
4) raamatukogule mittevajalike teavikute tasuta üleandmise või müümise ettepanekute läbivaatamine;
5) direktori koostatud ja Türi Vallavalitsusele või Türi Vallavolikogule esitatavate raamatukogu kasutamise eeskirjade ning eriteenuste nimekirja ja teenuste hinnakirja läbivaatamine ja heaks kiitmine;
6) ettepanekute tegemine raamatukogutöö paremaks korraldamiseks ja vajalike vahendite taotlemiseks.
(8) Nõukogul on õigus
1) saada oma ülesannete täitmiseks vajalikku informatsiooni ja dokumente;
2) nõuda direktorilt aruandeid raamatukogu tegevuse kohta;
3) teha ettepanekuid raamatukogu töö paremaks korraldamiseks.
(9) Nõukogu töövorm on koosolek. Nõukogu koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas.
(10) Nõukogu koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Nõukogu koosoleku kokkukutsumisest informeeritakse nõukogu liikmeid vähemalt 5 päeva enne koosoleku toimumist. Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt 3 liiget.
(11) Nõukogu võtab otsuseid vastu hääletamise teel. Nõukogu otsused loetakse vastu võetuks kui otsuste poolt hääletab vähemalt pool kohalolevatest nõukogu liikmetest.
(12) Nõukogu koosolekud protokollitakse. Nõukogu määrab protokollija oma liikmete hulgast. Nõukogu protokoll peab olema vormistatud 10. tööpäevaks pärast koosoleku toimumist. Protokolli kantakse
1) koosoleku toimumise koht ja aeg;
2) koosolekul osalevad ja puuduvad nõukogu liikmed, kutsutud isikud;
4) koosoleku päevakord;
5) päevakorras olevate teemade arutelu, hääletamise tulemused ja otsustused;
Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Nõukogu protokolle hoitakse raamatukogus vastavalt raamatukogu asjaajamist reguleerivale korrale.
§ 151. Nõukogu otsuste vastuvõtmine või ettepanekute tegemine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
(1) Kiiret otsustamist vajavates küsimustes või olukorras, kus nõukogu koosoleku kokkukutsumine ei ole otstarbekas, võib nõukogu otsuse vastu võtta või oma seisukoha anda ka side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu koosolekut kokku kutsumata.
(2) Otsuse vastuvõtmiseks või seisukoha andmiseks nõukogu koosolekut kokku kutsumata saadab nõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees, kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis nõukogu liikmetele otsuse eelnõu ja otsuse tegemiseks vajalikud materjalid või nõukogu seisukoha andmiseks vajalikud materjalid ning määrab vastamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui kolm tööpäeva. Materjalid edastatakse infoks ka raamatukogu direktorile.
(3) Otsus loetakse vastuvõetuks ning nõukogu ettepanek tehtuks, kui seisukoha andmise määratud tähtpäevaks on otsuse või ettepaneku poolt hääletanud üle poole nõukogu liikmetest, sealhulgas nõukogu esimees või tema äraolekul aseesimees. Nõukogu liige saadab vastuse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(4) Nõukogu seisukoha andmise viis ja hääletustulemused protokollitakse. Protokolli kuupäevaks on nõukogu liikmete seisukoha andmiseks määratud tähtaja lõpptähtpäev. Protokollile kirjutavad alla nõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees, ja protokollija.
§ 16. Raamatukogu töötajad
(1) Raamatukogu töötajad on direktor, raamatukoguhoidjad ja muud töötajad.
(2) Raamatukoguhoidja peab vastama kultuuriministri kehtestatud kutsenõuetele.
(3) Töötajate koosseisu kinnitab direktor käskkirjaga.
(4) Töötaja tööülesanded määratakse töölepingu või ameti- ja tööjuhendiga.
4. peatükk KOGUD, TEENINDUS JA LUGEJA
§ 17. Raamatukogu kogud
(2) Raamatukogu kogude komplekteerimine, üleandmine, hoidmine ja säilitamine korraldatakse õigusaktidega kehtestatud korras.
(3) Igal struktuuriüksusel on oma kogu, mille komplekteerib struktuuriüksuse raamatukoguhoidja koostöös direktoriga.
(4) Raamatukogu võib temale mittevajalikke teavikuid tasuta võõrandada või müüa Türi Vallavolikogu kehtestatud korras.
§ 18. Raamatukoguteenindus
(1) Raamatukogu põhiteenused on teavikute kohalkasutus ja kojulaenutus ning üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu avalikule teabele juurdepääsu võimaldamine.
(2) Raamatukogu põhiteenuseid osutab raamatukogu tasuta.
(3) Raamatukogu eriteenused (koopiate ja väljatrükkide tegemine, andmekandjale informatsiooni salvestamine, andmebaaside kasutamine, tõlketööd jm) võivad olla tasulised. Tasuliste teenuste nimekirja ja hinnad kooskõlastab raamatukogu direktor raamatukogu nõukoguga ning teenused ja nende hinnad kehtestab Türi Vallavalitsus.
(4) Teaviku puudumisel tellib raamatukogu selle lugeja soovil ja kulul teistest raamatukogudest.
(5) Raamatukogu osutab lugejale teatme- ja teabeteenindust (infopäring), võimaldades lugejale juurdepääsu avalikustatud teabele ning avalikele andmebaasidele andmesidevõrgu kaudu. Kui avalikustatud teabele juurdepääsu soovivaid lugejaid on rohkem kui raamatukogu jõuab teenindada, korraldab raamatukogu soovijate eelregistreerimise raamatukogu kasutamise eeskirjas kehtestatud korras.
(6) Lugejale, kes oma tervisliku seisundi tõttu ei ole võimeline raamatukogu külastama, osutab raamatukogu koostöös ametiasutuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalosakonnaga tasuta kojulaenutusteenust.
§ 19. Lugeja õigused ja vastutus
(1) Raamatukogu teenuseid võib kasutada igaüks, välja arvatud rahvaraamatukogu seaduse § 17 lõikes 3 sätestatud juhul.
(2) Lugeja õigused ja kohustused sätestatakse raamatukogu kasutamise eeskirjas, mille koostab raamatukogu direktor ja kehtestab Türi Vallavolikogu. Raamatukogu kasutamise eeskiri tehakse teatavaks kõikidele lugejatele.
(3) Raamatukogu põhiteenused on lugejale tasuta. Lugejalt, kelle elukohaks Eesti rahvastikuregistri alusel ei ole Türi vald või kui see on vajalik teaviku väärtuse tõttu, võib võtta teaviku kojulaenutamisel tagatist Türi Vallavalitsuse kehtestatud suuruses ja korras.
(4) Kui lugeja ei tagasta laenatud teavikut tähtpäevaks, on raamatukogul õigus nõuda viivitatud aja eest tasu raamatukogu kasutamise eeskirjas ettenähtud korras.
(5) Teaviku rikkumisel või tagastamata jätmisel on lugeja kohustatud selle asendama või tasuma teaviku hinna kuni kümnekordses suuruses raamatukogu kasutamise eeskirjas sätestatud korras.
(6) Lugejalt, kes ei ole täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud kohustust raamatukogu antud tähtajaks, võetakse teavikute kojulaenutamise õigus ära kuni üheks aastaks. Otsuse kojulaenutamise õiguse äravõtmise kohta teeb direktor või tema asendaja, vormistades selle kirjaliku haldusaktiga. Kojulaenutamise õiguse äravõtmise ja selle tähtaja kohta tehakse märge lugejakaardile või lugejate andmebaasi.
(7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 märgitud summade tähtajaks tasumata jätmisel rakendatakse rahvaraamatukogu seaduse § 17 lõigete 4, 5 ja 6 alusel sundtäitmist.
5. peatükk VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 20. Raamatukogu vara
(1) Raamatukogu kasutuses oleva vara moodustavad talle Türi valla vara valitsemise korra alusel Türi vallalt või teistelt isikutelt ja asutustelt raamatukogule sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Raamatukogu valduses olev vara on Türi valla omand.
(3) Raamatukogu vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub Türi Vallavolikogu kehtestatud Türi valla vara valitsemise korras.
§ 21. Rahalised vahendid ja finantseerimise korraldamine
(1) Raamatukogu finantseeritakse
1) Türi valla eelarvest;
2) riigieelarvest;
3) annetustest;
4) raamatukogu põhitegevusega seotud tasulistest teenustest;
5) laekumistest sihtasutustelt, sihtkapitalidelt ja projektidest
(2) Raamatukogu finantstegevust juhib koostöös raamatukogu nõukoguga raamatukogu direktor. Raamatukogu raamatupidamist peetakse tsentraalselt ametiasutuse kaudu.
§ 22. Aruandlus
(1) Raamatukogu esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise aruandeid rahvaraamatukogu seaduses, rahandusministri, kultuuriministri ning Türi Vallavolikogu ja Türi Vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud korras ja tähtaegadel.
(2) Raamatukogu esitab iga aasta 1. märtsiks Türi Vallavalitsusele tegevusaruande eelmise kalendriaasta kohta.
[Muudetud Türi Vallavolikogu 29.02.2012 määrusega nr 8 - jõust. 05.03.2012]
(1) Teenistuslikku järelevalvet raamatukogu ja direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab Türi Vallavalitsus.
(2) Raamatukogu finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib Türi Vallavolikogu revisjonikomisjon, riigieelarveliste vahendite kasutamist Riigikontroll.
(3) Järelevalve käigus avastatud puudused on direktor kohustatud kõrvaldama järelevalve organi määratud tähtpäevaks.
6. peatükk ÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBERKUJUNDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 24. Raamatukogu ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Raamatukogu ümberkorraldamise, ümberkujundamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Türi Vallavolikogu.
(2) Raamatukogu ümberkorraldamine ja ümberkujundamine võib toimuda järgmistel juhtudel:
1) teeninduspiirkonnas on nõudlus raamatukogu teenustele suurenenud või vähenenud;
2) finantseerimisvõimalused on suurenenud või vähenenud;
3) toimuvad ümberkorraldused rahvaraamatukogude süsteemis;
4) muud seadusest või regionaalpoliitikast tulenevad juhud.
(3) Raamatukogu ümberkorraldamine käesoleva põhimääruse tähenduses seisneb raamatukogu või tema struktuuriüksuste ühinemises või jagunemises. Raamatukogu ühineb või jaguneb järgmiselt:
1) raamatukogu ühendatakse teise raamatukoguga, kusjuures ühendatavad raamatukogud lõpetavad tegevuse ja nende baasil moodustatakse uus raamatukogu;
2) raamatukogu liidetakse teise raamatukoguga ja liidetav raamatukogu lõpetab tegevuse;
3) raamatukogu jaotatakse vähemalt kaheks raamatukoguks ja jagunev raamatukogu lõpetab tegevuse;
4) raamatukogu struktuuriüksus liidetakse teise struktuuriüksusega või likvideeritakse.
(4) Raamatukogu ümberkujundamine käesoleva põhimääruse tähenduses on raamatukogu liigi muutmine – muutmine eraraamatukoguks või riiklikuks raamatukoguks.
(5) Raamatukogu tegevus lõpetatakse
1) kui riikliku järelevalveorgani hinnangul ei vasta raamatukogu õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
2) kui raamatukogu ei ole võimalik finantseerida;
3) teistel seadusega ettenähtud juhtudel.
(6) Raamatukogu korraldab ja kujundab ümber ning tema tegevuse lõpetab Türi Vallavolikogu otsuse alusel Türi Vallavalitsus.
(7) Raamatukogu ümberkorraldamise, ümberkujundamise ning tema tegevuse lõpetamise otsusest teavitab Türi Vallavalitsus Kultuuriministeeriumit vähemalt kuu aega enne ümberkujundamist, ümberkorraldamist või raamatukogu tegevuse lõpetamist.
7. peatükk LÕPP- JA RAKENDUSSÄTTED
§ 25. Raamatukogu põhimääruse kinnitamine, muutmine ja täiendamine
[Kehtetu - RT IV, 12.02.2016, 1 - jõust. 01.03.2016]
§ 26. Määruse rakendamine
Määrust rakendatakse 1. maist 2006. a.


Õppekorralduse eeskiri < Õppekorralduse eeskiri < Õppetegevuse juhendid ja õigusaktid < Õppekorraldus < Õppeinfo < Tudeng < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!
§ 4. Õppur
§ 7. Õppekohad
§ 9. Sihtstipendium
§ 10. Õppeained
§ 11. Õpingukava koostamine
§ 12. Tööpraktika
§ 13. Õppimine külalisüliõpilasena
§ 14. Õpitulemuste hindamine
§ 15. Hindamiskorraldus
§ 16. Hindamistulemuste vormistamine
§ 17. Doktorantide atesteerimine
§ 18. Varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamine
§ 19. Akadeemiline puhkus
§ 20. Eksmatrikuleerimine
§ 21. Akadeemiliste tavade rikkumine
§ 23. Teavitamine ja nõustamine
§ 24. Õppetegevusega seotud otsuste vaidlustamine
§ 25. Määruse kohaldamine
Kehtestatud TTÜ nõukogu 18.04.2017 määrusega nr 7
Muudetud TTÜ nõukogu 20.02.2018 määrusega nr 1
Muudetud TTÜ nõukogu 17.04.2018 määrusega nr 3
Muudetud Tallinna Tehnikaülikooli nõukogu 19.02.2019 määrusega nr 2 (jõustunud 01.09.2018)
Redaktsiooni jõustumise kuupäev: 01.08.2017
(1) Õppekorralduse eeskirjaga (edaspidi eeskiri) sätestatakse Tallinna Tehnikaülikooli õppekorralduse nõuded ja reeglid kõigil kõrgharidusastmetel kõikides õppevormides.
(1) Õppetöö toimub õppekavade alusel. Õppekavale esitatavad nõuded, selle koostamise, avamise, hoidmise, muutmise ja sulgemise tingimused ning kord on sätestatud õppekava statuudis.
(2) Korralduslikult toimub õpe statsionaarses ja kaugõppe vormis. Statsionaarne õpe on õppevorm, mille puhul toimub igapäevane õppetöö. Kaugõpe on õppevorm, mille puhul õppetöö toimub sessiooniti, rõhk on üliõpilase iseseisval õppetööl.
(3) Õppetöö toimub ainesüsteemis. Ainesüsteem on õppesüsteem, kus õppur õpib õppeaineid enda poolt koostatud õpingukavade alusel, arvestades õppeainetele kehtestatud eeldusõppeainete nõudeid.
(4) Õppetöö toimub kontaktõppe, tööpraktika ja iseseisva töö vormis. Kontaktõpe on õpiväljundite saavutamiseks õppekeskkonnas, sh e-õppes, toimuv õppetöö loengu, seminari, praktikumi, laboratoorse töö või harjutustunni vormis, milles osalevad nii üliõpilane kui õppejõud. Kontaktõpe viiakse läbi tunniplaani alusel. E-õpe on õppevorm, mille korral toimub õppetöö täielikult või osaliselt digitehnoloogia vahendeid kasutades.
(5) Meresõiduohutuse seadusega reguleeritud õppekavadel õppivatele üliõpilastele on kõikides kontaktõppe tundides osalemine kohustuslik kogu õppeperioodi vältel.
(6) Õppeinfosüsteem (edaspidi ÕIS) on TTÜ ametlik õppekorralduse infovahetuskeskkond.
(7) Õppetöö kvaliteedi tagamise eesmärgil küsitakse üliõpilastelt tagasisidet vastavalt rektori kehtestatud õppetegevuse tagasiside küsimise ja arvestamise korrale.
(1) Õppeaasta koosneb kahest semestrist (sügis- ja kevadsemester). Üks semester sisaldab 16 nädalat kontaktõpet ja vähemalt kolm nädalat eksamisessiooni. Semester võib olla jagatud poolsemestriteks. Sügissemestri kontaktõppe algus on esimesele septembrile lähimal esmaspäeval. Sügissemestri hulka arvestatakse jõuluvaheaeg. [jõustunud 20.02.2018]
(2) Sügissemestrile eelneb eelnädal, mille jooksul toimuvad esimese õppeaasta üliõpilastele ülikooli ja õppekorraldust tutvustavad loengud.
(3) Õppekorralduse ajaliseks aluseks on akadeemiline kalender, mille kinnitab rektor.
(2) Üliõpilane on TTÜ kõrgharidustaseme õppesse immatrikuleeritud isik.
(4) Ekstern on isik, kellel on võimalik sooritada õppekavajärgseid eksameid ja arvestusi ning kaitsta lõputööd või sooritada lõpueksamit, osalemata korralises õppetöös. Eksterniks arvamisest võib ülikool keelduda, kui isikul on ülikooli ees rahalisi võlgnevusi.
(5) Täiendusõppur on isik, kes õpib täiendusõppe õppekava alusel täiendusõppes või avatud õppes. Täiendusõppurite staatus ja õppekorraldus on sätestatud täiendusõppe korras.
(6) Käesolevat eeskirja kohaldatakse külalisüliõpilasele, eksternile ja täiendusõppurile niivõrd, kuivõrd kehtestatud korrad ei sätesta teisiti.
(1) Õppe nominaalkestus (nominaalne õppeaeg) on õppekavaga määratud õppeaeg õppeaastates, mis kulub selle õppekava täitmiseks nominaalkoormusega (30 EAP semestris) õppimisel. Nominaalkoormus semestri kohta ehk õppekava kohaselt semestris täitmisele kuuluv õppe maht on 30 EAP-d.
(2) Üliõpilane määrab TTÜ-sse immatrikuleerimisel või taasimmatrikuleerimisel oma täis- või osakoormusega õppimise esimesel õppeaastal.
(3) Täiskoormusega õppes peab üliõpilane, v.a doktoriõppe üliõpilane (edaspidi doktorant), iga õppeaasta lõpuks koguma kumulatiivselt oma õppekava ainetest vähemalt 22,5 EAP-d iga õppetööst osa võetud semestri kohta alates viimasest immatrikuleerimisest. Doktorant täidab täiskoormusega õppes iga õppeaasta lõpuks kumulatiivselt vähemalt 75% doktoriõppe õppekava järgi täitmisele kuuluva õppe mahust.
(4) Osakoormusega õppes peab üliõpilane, v.a doktorant, iga õppeaasta lõpuks koguma kumulatiivselt oma õppekava ainetest 15–22 EAP-d iga õppetööst osa võetud semestri kohta alates viimasest immatrikuleerimisest. Doktorant täidab osakoormusega õppes iga õppeaasta lõpuks kumulatiivselt vähemalt 50% kuid vähem kui 75% doktoriõppe õppekava järgi täitmisele kuuluva õppe mahust.
(5) Iga õppeaasta lõpul määrab ülikool üliõpilase õppekoormuse järgmiseks õppeaastaks eelneva õpiaja tulemuste alusel.
(6) Õppekoormuse muutumisel viiakse üliõpilane üle täiskoormusega õppest osakoormusega õppesse või vastupidi.
(1) Esimesel õppetööst osavõtu semestril peab üliõpilane, v.a doktorant, deklareerima ja sooritama oma õppekava õppeaineid vähemalt 15 EAP ulatuses. Õppekava õppeainete hulka arvatakse ka vabaõppe moodulisse valitud õppeained, kuid mitte rohkem õppekavas ette nähtud vabaõppemooduli mahust. Põhjendatud juhtudel on dekaanil õigus üliõpilase avalduse alusel lubada deklareerida ja sooritada vähem õppeaineid.
(2) Semestrikoormuse täitmisel ei arvestata varasemate õpingute ja töökogemuse, sh täienduskoolituse, kaudu arvesse võetud ainepunkte.
(3) Iga õppeaasta lõpuks peab üliõpilane täitma täiskoormusega õppimise nõude, õppekulusid hüvitav üliõpilane vähemalt osakoormusega õppimise nõude. Üliõpilane, kes ei ole õppeaasta lõpuks täitnud vähemalt osakoormusega õppimise nõuet, eksmatrikuleeritakse edasijõudmatuse tõttu.
(4) Välisriigi kõrgkoolis õppides peab üliõpilane, v.a doktorant, sooritama oma õppekavasse sobivaid õppeaineid, sh praktika, semestris vähemalt 15 EAP mahus, v.a ühisõppekava alusel õppiv üliõpilane, kes immatrikuleeritakse õpingute ajaks väliskõrgkooli. Välisõppele järgneval semestril peab üliõpilane sooritama vähemalt 15 EAP oma õppekavasse sobivaid õppeaineid, ainepunktide arvestus toimub kumulatiivselt. [jõustunud 20.02.2018]
(5) Meresõiduohutuse seadusega reguleeritud õppekava alusel õppiv üliõpilane peab sooritama aastase meresõidupraktika alguseks kõik eelnenud semestrite tüüpõpingukava õppeained ja praktikad. Tüüpõpingukava järgsete õppeainete ja praktikate sooritamata jätmisel üliõpilast meresõidupraktikale ei lubata.
(1) Õppekoht on õppekorralduse ajalise arvestamise ühik õppekavajärgseks nominaalkestuseks.
(2) Immatrikuleerimisel eraldatakse üliõpilasele õppekoht, millel on nominaalajaks ette nähtud semestrite limiit (SEL) vastavalt nominaalsele õppeajale.
(3) Täiendavaks õppekohtade, v.a doktoriõpe, täitmiseks võib korraldada teaduskonnas enne iga semestri algust avaliku konkursi. Konkursitingimused kehtestab dekaan.
(4) Konkursil võivad osaleda isikud, kes on kogunud vastava õppekava või sellesse sobivatest õppeainetest vähemalt 30 EAP-d, v.a doktorant, ja ei ole konkreetsel õppeastmel õppides ületanud nominaalaega. Käesolevas lõikes sätestatud nõudeid täitnud isiku võib immatrikuleerida üliõpilaseks.
(5) Edasijõudmatuse ja õpingutest mitteosavõtu tõttu eksmatrikuleeritud üliõpilane võib osaleda konkursil mitte varem kui ühe semestri möödumisel eksmatrikuleerimisest.
(7) Õppekohale eraldatud SEL-i vähendatakse ühe võrra pärast iga õppetööst osavõtu semestrit. Üliõpilase akadeemilise puhkuse ajal ja välisriigi kõrgkoolis õppimise ajal SEL ei vähene, st tema õppimise aeg pikeneb selle aja võrra juhul, kui välisriigis õppimise ajal ning sellele järgnenud semestril on sooritusi vähemalt 15 EAP mahus semestri kohta. Kui sooritusi on vähem, loetakse välisõppes viibitud aeg õppetööst osavõtu semestriks.
(8) Üliõpilasel on õigus dekaani otsusel vahetada õppevormi, peaeriala ja õppekava. Õppekava vahetuse korral võetakse arvesse üliõpilase poolt kasutatud SEL ja õppekava nominaalkestus.
(9) Üliõpilasel on õigus lõpetada ülikool õppekava selle versiooni alusel, millel ta õppima asus, kui tema õpingute algusest ei ole möödunud õppekava nominaalkestvusele lisaks rohkem kui kaks aastat.
(1) Eestikeelsel õppekaval täiskoormusega õppivad üliõpilased, v.a doktorandid, hüvitavad õppekulud juhul, kui õppekava kohaselt täitmisele kuuluvast semestrite õppemahust on kumulatiivselt iga õppetööst osavõtu semestri lõpu seisuga täitmata rohkem kui 6 ainepunkti (EAP) mahus. Õppeteenustasu makstakse iga eelmistel semestritel üle 6 EAP puudu jäänud ainepunkti eest, arvestusega, et õppe maht on 30 EAP-d semestris ja 60 EAP-d õppeaastas ning ainepunkte arvestatakse semestrite kohta kumulatiivselt.
(2) Üliõpilase poolt hüvitamisele kuuluva summa arvestamisel loetakse õppekava kohaselt täitmisele kuuluva õppemahu hulka ainult õppekavas ettenähtud õppeained ning vabaained maksimaalselt õppekavas ettenähtud mahus.
(3) Üliõpilase taotluse alusel vabastatakse õppekulude hüvitamisest nii täis- kui ka osakoormusega õppiv üliõpilane, kui ta alustab õpinguid õppekulusid hüvitamata täiskoormusega eestikeelsel õppekaval ja kui ta on keskmise, raske või sügava puudega isik või alla 7-aastase lapse või puudega lapse vanem või eestkostja. Õppekulude hüvitamisest vabastamist saab taotleda sügissemestril 30. septembrini ja kevadsemestril 15. veebruarini. Lõikes 1 nimetatud koormusnõude täitmise arvestust hakatakse pidama taotluse aluseks olnud tingimuse äralangemise semestrile järgnevast semestrist.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud õppekulude hüvitamist nõutakse üliõpilaselt ka omal soovil eksmatrikuleerimise korral, kui eksmatrikuleerimise avaldus esitatakse üliõpilase poolt pärast poolsemestri lõppu. [kehtivus täielikult peatatud] [jõustunud 19.04.2018]
(5) Osakoormusega õppides või ingliskeelsetel õppekavadel on üliõpilane kohustatud õppekulud hüvitama, v.a käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud isikutel. Üliõpilane hüvitab õppekulu vastavalt deklareeritud õppeainete mahule ja ülikooli kehtestatud tasumääradele ning ülikooliga sõlmitud õppekulude hüvitamise lepingule.
(6) Õppekaval, kus toimub ainult osakoormusega õpe, tasub üliõpilane õpingute eest vastavalt deklareeritud õppeainete mahule ja ülikooli kehtestatud tasumääradele.
(7) Väljaspool konkurssi vastu võetud silmapaistvaid sportlikke tulemusi saavutanud üliõpilaselt ei nõuta õppekulude hüvitamist.
(8) Õppekava täitmise nõuet ei kohaldata ja õppeteenustasu ei pea üliõpilane maksma juhul kui õppekava täitmiseks on vaja sooritada ainult lõpueksam või kaitsta lõputöö. Õppeteenustasu maksmise kohustus tekib üliõpilasel juhul kui ühe semestri jooksul alates nominaalaja semestrite limiidi lõpust ei ole lõputöö kaitstud või lõpueksam sooritatud. Õppeteenustasu arvestatakse igal sellele järgneval semestril sooritamata lõputöö või lõpueksami ainepunktide ulatuses rakendades 50% võrra alandatud tasumäära.
(1) Ülikoolil on õigus määrata tasulisel võõrkeelsel õppekaval alates 2017/2018. õppeaastast immatrikuleeritud täiskoormusega õppivale üliõpilasele mitterahaline sihtstipendium, millega vabastatakse üliõpilane õppekulude hüvitamisest.
(3) Sihtstipendium määratakse vastuvõtutingimuste täitmisel ja üliõpilase taotluse alusel vastavalt paremusjärjestusele. Paremusjärjestused moodustatakse eraldi igale konkursirühmale. Sihtstipendiumi määrab immatrikuleerimisel vastuvõtukomisjon kogu nominaalajaks. Sihtstipendiumi saab määrata ühele isikule samal õppekaval õppimiseks ainult üks kord. Juhul kui sihtstipendiumiga õppekohal õppiv üliõpilane loobub õppekohast enne õppetööalase liikumise lõpptähtaega, võib ülikool sihtstipendiumi määrata üliõpilasele, kes paremusjärjestuses järgneb õppekohast loobunud ja sellest tulenevalt sihtstipendiumi õiguse kaotanud üliõpilasele. [jõustunud 20.02.2018]
(4) Sihtstipendium vabastab õppeteenustasu maksmisest juhul, kui üliõpilane õpib täiskoormusel ja kui õppekava kohaselt täitmisele kuuluvast eelmiste semestrite õppemahust ei ole semestri lõpuks kumulatiivselt täitmata rohkem kui 6 EAP-d, analoogselt täiskoormusega ja eestikeelsel õppekaval õpinguid alustanud üliõpilasega. [jõustunud 01.09.2018]
(5) Sihtstipendiumi õiguse kaotanud üliõpilane on kohustatud alates sihtstipendiumi õiguse kaotamise semestrist tasuma õpingute eest õppeteenustasu vastavalt kinnitatud õppekulude hüvitamise tasumääradele.
(1) Õppeained jagunevad kohustuslikeks aineteks, valikaineteks ja vabalt valitavateks aineteks. Valikaine on üliõpilase poolt õppekavaga määratud valikainete hulgast valitav õppeaine.
(2) Õppeaine erivormideks on lõputöö, õppepraktika ja tööpraktika.
(3) Õppeainele võib kehtestada kuni kaks eeldusõppeainet, mis peavad üldjuhul olema läbitud enne antud õppeaine õppimist.
(4) Õppeainele koostatakse õppeainet õpetavas üksuses ainekava ja laiendatud ainekava. Ainekava sisaldab õppeaine lühikirjeldust, eesmärke, õpiväljundeid ja hindamiskriteeriume, õppekirjanduse loetelu ja eeldusõppeaineid. Laiendatud ainekava sisaldab, lisaks ainekavas sisalduvale, käsitletavate teemade loetelu ja sisu lühikirjeldust, iseseisvate tööde loetelu, praktiliste tööde loetelu, ajakava, õppekirjandust ja õppekorraldust ning eksami ja arvestuse eeldusi. Laiendatud ainekavas näidatakse, millise osa lõpphindamisest moodustavad jooksva hindamise tulemused. Laiendatud ainekava esitatakse üliõpilastele õpetamissemestri algul esimeses auditoorse töö tunnis ja on kättesaadav ÕIS-ist.
(5) Õppekavadesse mittekuuluvaid õppeaineid õpetatakse üldjuhul tasu eest. [jõustunud 20.02.2018]
(1) Õpingukava on üliõpilase poolt eelseisvaks semestriks deklareeritud õppeainete loend, mida ta kohustub õppima. Õpingukavaga määrab üliõpilane õppekava läbimise individuaalse plaani semestrite lõikes.
(2) Üliõpilane, v.a doktorant, peab koostama igaks õppetööst osavõtu semestriks õpingukava, v.a välisõppesse siirdumisel. Juhul kui üliõpilane, v.a doktorant, ei deklareeri eelolevaks semestriks õppeaineid, esitab ta õppeaineid mittesisaldava õpingukava ehk „0“-deklaratsiooni. Doktorant esitab õpingukava juhul, kui ta soovib õppeaineid deklareerida. Õppeaine deklareerimine on õppeaine valimine õpingukavasse.
(3) Õpingukava koostamise hõlbustamiseks kuulub õppekava juurde tüüpõpingukava. Üliõpilase õpingukava võib erineda semestri tüüpõpingukavast.
(4) Üliõpilane esitab õpingukava akadeemilises kalendris märgitud tähtajaks.
(5) Üliõpilane valib õpingukavasse need õppeained, mida ta eeloleval semestril tahab ja saab õppida. Õppida saab õppeaineid, mille ainekavas märgitud eeldusained on sooritatud või õppimine toimub samal semestril ja on täidetud muud eeltingimused. Õppejõud võib lubada üliõpilase õppeainet õppima ka eeldusaineid läbimata.
(6) Üliõpilane on kohustatud õppeaine lõppedes vastama tagasisideküsitlustele vastavalt rektori kehtestatud korrale.
(7) Õppeainet õpetav üksus koostab vajadusel õppeaine deklareerimise reeglid, mis tehakse kättesaadavaks ÕIS-is. Nimetatud reeglid on üliõpilasele kättesaadavad õppeaine valimisel õpingukavasse.
(8) Üliõpilasel on õigus valida oma õpingukavasse kõiki ülikoolis õpetatavaid õppeaineid. Õppekavasse mittekuuluvad õppeained kantakse vabaõppemoodulisse. Programmijuhi otsusel võib õppekavasse mittekuuluvaid õppeaineid kanda õppekava teistesse sobivatesse moodulitesse.
(9) Õppepraktika deklareerimisel kehtivad samad reeglid, mis õppeainete deklareerimisel. Suvevaheajal toimunud õppepraktika tuleb deklareerida järgmise sügissemestri algul. Teisi praktikaid ei deklareerita.
(10) Õppeainet saab deklareerida üliõpilasena kuni kaks korda.
(11) Õppejõud võib põhjendatud juhtudel (eeldusõppeaine sooritamata, õppeainele deklareerimise reeglite täitmata jätmine jmt) üliõpilase õppeainetele registreerumise deklaratsiooni tühistada kuni akadeemilises kalendris toodud tähtajani. Erandolukorrad lahendab programmijuht.
(12) Doktorant esitab ÕIS-is tegevuskava vastavalt rektori kehtestatud korrale.
(1) Tööpraktika on töökeskkonnas juhendaja juhendamisel töökogemuse omandamise eesmärgil toimuv praktiline töö, mida ei deklareerita semestri õpingukavas. Tööpraktika erivormiks on doktoriõppekavadesse kuuluv õpetamispraktika.
(2) Tööpraktikat koordineerivad õppejõud (praktika kuraatorid) määrab dekaan. Tööpraktika kuraator on nõuandja, kes soovitab vajadusel praktikakohti ning selgitab ja täpsustab nõudeid praktikakohale ja tegevusalale. Õpetamispraktika kuraator on doktorandi juhendaja. Dekaan kehtestab teaduskonnasisese praktika korra, sh praktika juhendi.
(3) Ülikooli, üliõpilase ja tööpraktikat läbiviiva juriidilise isiku vahel sõlmitakse vajadusel praktikaleping. Tööpraktika arvestust võib taotleda õpinguaja kestel ja kogu õppekavas ettenähtud tööpraktika mahu ulatuses korraga. Tööpraktika peab olema arvestatud enne lõputöö kaitsmist. Eksternina lõpetamise korral toimub tööpraktika arvestamine enne lõputöö kaitsmisele või lõpueksamile lubamist.
(4) Tööpraktika arvestuse saamiseks esitab üliõpilane praktika kuraatorile vormikohase avalduse, vormikohased originaalallkirjadega tõendid praktikakohtadelt ja praktikaaruande või muud praktika läbimise tõendamiseks vajalikud dokumendid.
(5) Meresõiduohutuse seadusega reguleeritud õppekavadel toimub aastane meresõidupraktika, mida ei arvata nominaalse õppeaja hulka.
(1) Teistes kõrgkoolides õppimine on sätestatud kõrgkoolide vahel sõlmitud koostöölepingutes.
(2) Isikuga, kes on immatrikuleeritud teises kõrgkoolis ja soovib õppida omal algatusel TTÜ-s, sõlmitakse leping.
(3) Üheks või mitmeks semestriks teise kõrgkooli õppima siirduv TTÜ üliõpilane esitab avalduse, millele on märgitud kõrgkooli nimi, õppimise periood ja õpitavad õppeained.
(4) Välisõppesse siirdumine ja külalisüliõpilasena TTÜ-s õppima asumine vormistatakse õppetöö korraldusega.
(5) Välisõppes läbitud õppeainete arvestamine toimub eeskirjas sätestatud korras.
(6) TTÜ-l on õigus:
1) eelistada TTÜ üliõpilasi piiratud kuulajaskonnaga õppeainete deklareerimisel;
2) lõpetada külalisüliõpilase õpingud juhul kui külalisüliõpilane ei ole täitnud ülikooli õppetegevust reguleerivaid õigusakte või muudest õigusaktidest tulenevaid külalisüliõpilase kohustusi.
(1) Ainekavas määratud hindamismeetodid ja hindamiskriteeriumid on üliõpilasele kättesaadavad enne õppetöö algust ning neid ei muudeta õpetamissemestril. Hindamismeetod on teadmiste ja oskuste omandatuse tõendamise viis (näiteks suuline või kirjalik eksam või arvestus, essee, aruanne, rühmatöö, raport, küsimustik). Õppeaine õpiväljundite mitme meetodiga hindamise puhul kirjeldatakse ainekavas ka vastavad osakaalud lõpphinde kujunemisel. Hindamiskriteerium kirjeldab hindamismeetodiga tõendatavate teadmiste ja oskuste oodatavat taset ning ulatust.
„4” („B”) – „väga hea” – väga heal tasemel õpiväljundite saavutamine, mida iseloomustab teadmiste ja oskuste eesmärgipärane ja loov kasutamine. Spetsiifilisemate ja detailsemate teadmiste ja oskuste osas võivad ilmneda mittesisulised ja mittepõhimõttelised eksimused;
„3” („C”) – „hea” – heal tasemel õpiväljundite saavutamine, mida iseloomustab teadmiste ja oskuste eesmärgipärane kasutamine. Spetsiifilisemate ja detailsemate teadmiste ja oskuste osas avaldub ebakindlus ja ebatäpsus;
(4) Mitteeristava hindamise puhul määratakse lävendikriteerium, millele vastaval või mida ületaval õpiväljundite saavutamisel hinnatakse tulemus piisavaks sõnaga „arvestatud” (A) ning millest madalamal tasemel tulemus hinnatakse ebapiisavaks sõnaga „mittearvestatud” (M).
(5) Jooksva õppetöö (kontrolltööd, laboratoorsed tööd, referaadid jne) tulemuste hindamise alused ja korralduse määrab õppejõud õppeaine laiendatud ainekavas, arvestades eksamite ja arvestuste kohta sätestatut. Juhul kui lõpphinne moodustub osaliselt või täielikult jooksva õppetöö tulemustest, kirjeldatakse jooksva õppetöö tulemuste hindamiskriteeriumid ja osakaalud lõpphindest vastava õppeaine laiendatud ainekavas, koos soorituste toimumise tähtaegadega.
(6) Õppeaine loetakse läbituks või lõputöö kaitstuks pärast positiivse tulemuse saamist hindamisel. Õpitulemused on ÕIS-is. Hindamisleht on õpitulemuste arvestamise alusdokument.
(7) Üliõpilase üldise edukuse iseloomustamiseks kasutatakse kaalutud keskhinnet (KKH), mis arvu-tatakse kõigi läbitud eksami ja hindelise arvestusega lõppenud õppeainete ja lõputöö või lõpueksami hinnete ning ainepunktide korrutiste summa jagamisel vastavate ainepunktide kogusummaga. Kaalutud keskhinnete arvutamisel käsitatakse hindelise arvestuse hinnet eksamihindega samaväärsena.
(8) Eksameid ja arvestusi hindab üldjuhul õppeainet õpetav või juhendav isik (edaspidi õppejõud), kelle nimele on üliõpilane õppeaine deklareerinud.
(9) Üliõpilasel on õigus põhjendatud juhul nõuda eksami või arvestuse sooritamiseks komisjoni. Komisjoni moodustab üliõpilase avalduse alusel dekaan.
(1) Õppeainele võib kehtestada eksamile pääsemise eeldused, mis on märgitud laiendatud ainekavasse ja neid ei muudeta õpetamissemestril.
(2) Õppeaine eksami sooritamise aegu peab olema vähemalt kolm, kusjuures eksamiaegade vahe peab olema vähemalt kolm päeva.
(3) Eksamite ja arvestuste toimumise ajad peavad olema üliõpilasele ÕIS-is kättesaadavad hiljemalt neli nädalat enne toimumist. Eksamile registreerimine toimub üldjuhul ÕIS-i kaudu. Eksam või arvestus toimub õppeaine õppekeeles.
(4) Õppeaine raames toimuvate konsultatsioonide ajad avalikustatakse koos eksamiaegadega.
(5) Eksamile mitteilmunud üliõpilase eksamitulemuseks märgitakse „mitteilmunud” (MI). Üliõpilasel on õigus sooritada õppeaines eksamit ühe deklaratsiooni alusel kahel korral. Semestri lõpuks sooritamata õppeaine peab üliõpilane uuesti deklareerima. Valikaine ja vabaõppe mooduli puhul võib üliõpilane loobuda õppeainest.
(6) Positiivsele hindele sooritatud eksamit võib üliõpilane üks kord uuesti sooritada. Kehtima jääb õppeaine eksami soorituse viimane hinne. Dekaanil on õigus lubada positiivsele hindele sooritatud eksamit üks kord uuesti sooritada pärast eksami sooritamisõiguse aja möödumist.
(7) Arvestust mittesooritanud üliõpilasele märgitakse hindamislehele „M” (mittearvestatud). Kui hindamislehele on kantud tulemus „M“, tuleb arvestuse sooritamiseks õppeaine uuesti deklareerida.
(8) Üliõpilaste teadmiste kontrolli korralduse määrab õppejõud. Mistahes abivahendeid või üliõpilase poolt koostatud materjale võib eksamil kasutada ainult õppejõu loal ja tingimustel. Õppejõul on õigus üliõpilane eksamilt eemaldada, kui ta kasutab kõrvalist abi. Eksamihindeks on sel juhul „0” (puudulik).
(9) Üliõpilasel on õigus saada õppejõult tagasisidet oma soorituste kohta.
(10) Dekaanil on põhjendatud juhtudel ja õppejõu nõusolekul õigus üliõpilase avalduse alusel pikendada eksami ja arvestuse sooritamise tähtaega sügissemestril kuni kaks nädalat ja kevadsemestril õppeaasta lõpuni. Nimetatud perioodil saadud tulemused arvestatakse semestri soorituste hulka.
(11) Õpiväljundite mitteeristataval hindamisel võib õppeaine lugeda läbituks kui on täidetud kõik ainekavas selle õppeaine läbimiseks seatud tingimused.
(12) Eksternina eksami või arvestuse, v.a lõpueksami sooritamiseks, peab isik täitma eksterni õpingukava vormi, kooskõlastama selle õppeainet õpetava õppejõuga ja sõlmima lepingu. Eksternile kehtivad samad eksami ja arvestuse nõuded, mis üliõpilasele. Pärast õppeteenustasu maksmist registreeritakse isik eksterniks.
(13) Eksamile tulles peab üliõpilane õppejõu või teda asendava isiku nõudel esitama isikut tõendava dokumendi.
(1) Hindamistulemused sisestab ÕIS-i õppejõud või instituudi direktori määratud töötaja. Hindamislehe allkirjastab õppejõud.
(2) Õppejõud tagab kirjaliku eksami või arvestuse tulemuse kättesaadavuse üliõpilasele ÕIS-is ühe nädala jooksul pärast eksami või arvestuse toimumist. Suulise eksami või arvestuse tulemuse teeb õppejõud üliõpilasele teatavaks selle toimumise päeval ja tagab tulemuse kättesaadavuse ÕIS-is hiljemalt järgmisel tööpäeval. Eksamite ja arvestuste tulemused peavad olema sisestatud hiljemalt kolm tööpäeva pärast eksamite sooritamise lõpptähtaega vastaval semestril. [jõustnud 20.02.2018]
(1) Atesteerimine on atesteerimiskomisjoni poolt hinnangu andmine doktorandi edasijõudmisele õppe- ja teadustöös.
(3) Atesteerimiskomisjoni moodustab dekaan õppekava või õppekava peaeriala põhiselt. Vähemalt üks atesteerimiskomisjoni liige peab olema väljaspoolt teaduskonda ja omama doktorantide juhendamise kogemust.
(7) Hiljemalt üks nädal enne atesteerimist annab juhendaja ÕIS-is hinnangu doktorandi tegevuskava aruandele. Juhendaja hindab tegevuskava täitmist eeskirja § 14 lg 3 toodud skaala alusel.
(8) Doktorandi osalemine atesteerimiskomisjoni istungil on kohustuslik. Mõjuvatel põhjustel võib atesteerimiskomisjoni esimees doktorandi taotluse alusel anda doktorandile loa atesteerimiskomisjoni koosolekul mitte osaleda.
4) neljanda aasta doktorant atesteeritakse ja loetakse täiskoormuse nõudeid täitnuks juhul, kui doktoritöö kaitsmiseks vajalikud tingimused on täidetud: kolm teadusartiklit on esitatud kirjastamiseks, õppeained läbitud, doktoritöö käsikiri on juhendajale esitatud.
(10) Dekaan võib kehtestada täiendavad hinnangu andmise põhimõtted lähtuvalt käesoleva paragrahvi lõikes 9 nimetatust.
(11) Atesteerimistulemus on kas positiivne („atesteeritud“) või negatiivne („mitteatesteeritud“).
(12) Negatiivselt atesteeritud doktorant eksmatrikuleeritakse edasijõudmatuse tõttu.
(1) Üliõpilane võib taotleda varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamist (VÕTA) õppekava täitmisel vastavalt ülikooli nõukogu kehtestatud VÕTA korrale.
(2) Õppekava täitmisel, v.a lõputöö või lõpueksam, võib kogu ulatuses arvestada erialast töökogemust ja väljaspool TTÜ-d sooritatud õpingute tulemusi.
ÕPINGUTE PEATAMINE JA LÕPETAMINE
(6) Tervislikel põhjustel lubatakse üliõpilane akadeemilisele puhkusele igal ajal semestri jooksul, aga hiljemalt 2 tööpäeva enne semestri lõppu. Enne poolsemestri lõppu esitatud avalduse korral lubatakse üliõpilane akadeemilisele puhkusele üheks või mitmeks semestriks, peale poolsemestri lõppu esitatud avalduse korral lubatakse akadeemilisele puhkusele mitte vähem kui kaheks semestriks. Üliõpilase deklaratsioon tühistatakse, enne avalduse esitamist sooritatud eksamite ja arvestuste tulemused jäävad kehtima. Tervislikel põhjustel akadeemilise puhkuse taotlemisel peab üliõpilane esitama arstitõendi, millel on arsti soovitus akadeemilisele puhkusele jäämiseks.
(8) Käesoleva paragrahvi lõigetes 5 ja 6 nimetatud lisadokumendid tuleb esitada dekanaadile. Akadeemilisel puhkusel viibides ei ole üliõpilasel õigust täita õppekava, sh esitada õpingukava, sooritada eksameid ja arvestusi, välja arvatud juhul, kui ta on:
8) üliõpilase surma korral.
3) doktoriõppes õppides ei ole positiivselt atesteeritud.
2) esimesel õppetööst osavõtu semestril ei ole deklareerinud akadeemilises kalendris määratud tähtajaks oma õppekava õppeaineid vähemalt 15 EAP ulatuses, v.a doktorant ja juhul, kui dekaan on lubanud deklareerida vähem õppeaineid;
(7) Üliõpilane eksmatrikuleeritakse õppekava sulgemise korral kui ta ei ole esitanud ettenähtud tähtajaks avaldust teisele õppekavale üleminekuks.
(8) Üliõpilase vääritu käitumise tõttu eksmatrikuleerimise otsustab vastutusala prorektor dekaani esildise alusel, kuulanud ära üliõpilasesinduse arvamuse järgmistel juhtudel:
(9) Üliõpilane eksmatrikuleeritakse surma korral surma tõendava dokumendi alusel.
(10) Üliõpilast teavitatakse lõigete 4−8 alusel eksmatrikuleerimisest ÕIS-is.
(11) Dekaan võib kehtestada akadeemiliste tavade rikkumise ja vääritu käitumise menetlemise korra teaduskonnas.
(1) Akadeemiliste tavade rikkumiseks loetakse järgmisi tegevusi:
7) tegelikkusele mittevastavate andmete (valeandmete) teadlik esitamine oma töödes, taotlustes (sh VÕTA) jms;
8) ülikooli maine kahjustamine, milleks on ülikooli kohta põhjendamatute negatiivsete väärtushinnangute andmine, ülikooliga kooskõlastamata ja varalise kasu saamise eesmärgil ülikooli poolt pakutavate õppimisvõimaluste või teenuste vahendamist või ülikooli tutvustavate materjalide koostamine ja levitamine või muud tegevused, millega põhjustatakse ülikoolile varalist või mainekahju.
(2) Juhul, kui üliõpilane eksib akadeemiliste tavade vastu, on dekaanil õigus sõltuvalt eksimuse raskusest:
(1) Kõrgharidusastme lõpetamiseks ja vastavat haridustaset tõendavate lõpudokumentide saamiseks peab üliõpilane täitma õppekava täies mahus, peaerialade olemasolul õppekavas tuleb õppekava täies mahus täita vähemalt ühe peaeriala osas.
(3) Isikule, kes on eksmatrikuleeritud diplomi saamise õiguseta, antakse soovi korral õpisoorituste tõend.
(1) TTÜ edastab ametlikud teated ja korraldused õppetöö kohta ÕIS-i kaudu. ÕIS-i kaudu edastatud teated loetakse ametlikult edastatuks. Õppejõud võib õppeaine raames ja kokkuleppel üliõpilastega kasutada informatiivse sisuga teadete edastamiseks ka teisi suhtluskanaleid.
(2) Kontaktandmete muutumisel kannab üliõpilane uued andmed viivitamatult ÕIS-i.
(3) Üliõpilasel on õigus pöörduda teaduskonna, üliõpilasesinduse, õppeosakonna ja teiste struktuuriüksuste poole üliõpilastega seotud informatsiooni ja nõu saamiseks.
(1) Üliõpilasel on õigus vaidlustada õppetegevusega seotud haldusakti või toimingut (edaspidi otsus) lähtudes Haldusmenetluse seaduses ja käesolevas korras toodud põhimõtetest ning teistest õigusaktidest tulenevatest erisustest.
(2) Üliõpilane, kes soovib vaidlustada tema suhtes tehtud otsust, peab 3 tööpäeva jooksul, otsuse teadasaamisest, pöörduma otsuse teinud isiku või otsustuskogu esimehe poole ja väljendama selgelt oma soovi otsus vaidlustada. Vaidlustatava otsuse teinud isik või otsustuskogu võib oma otsust muuta. Vaidlustajat teavitatakse otsusest 3 tööpäeva jooksul.
(3) Kui arutelu tulemusena üliõpilase suhtes tehtud otsust ei muudeta, võib üliõpilane esitada kirjaliku või suulise vaide dekaanile 30 päeva jooksul arvates päevast, millal ta otsusest teada sai või oleks pidanud teada saama. Üliõpilase suuline vaie protokollitakse ja sellele võetakse üliõpilase allkiri.
(4) Kui üliõpilane vaidlustab korralduse või käskkirja, esitab ta vaide vastava akti välja andnud isikule.
(5) Üliõpilase vaie lahendatakse 10 päeva jooksul arvates vaide esitamisest. Kui vaiet on vaja täiendavalt uurida, võib vaide läbivaatamise tähtaega pikendada kuni 30 päeva võrra. Vaide läbivaatamise tähtaja pikendamisest teavitatakse üliõpilast posti teel või ÕIS-i kaudu.
(7) Kaitsmistulemuste, lõputöö hinde ja lõpueksami vaidlustamine toimub käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
§ 25. Määruste kohaldamine
(1) Enne 2017/2018. õppeaastat õppekavadele IT süsteemide arendus, IT süsteemide administreerimine, küberturbe tehnoloogiad ja infosüsteemide analüüs, immatrikuleeritud üliõpilastele kohaldatakse enne 2017/2018. õppeaastat deklareeritud kuid sooritamata õppeainete osas järgmisi nõudeid:
1) ühe õppeaine piires on üliõpilasel õigus kuni kolmele sooritusele;
2) õigus kordussoorituseks (arvestus, eksam) kehtib arvates aine õpetamissemestrist ülejärgmise semestri õppetööalase liikumise lõpuni.
(2) Enne 2017/2018. õppeaastat immatrikuleeritud üliõpilastele kohaldatakse õppekulude hüvitamisel eeskirja paragrahvi 8 kuni 2020/2021. õppeaasta lõpuni järgnevas sõnastuses:
1) õppekulusid ei pea üliõpilane hüvitama ärinduse ja halduse, õiguse ning sotsiaalteaduste õppekavagruppi kuuluvatel eestikeelsetel õppekavadel vähemalt nominaalkoormusega õppimise korral; ülejäänud õppekavagruppide eestikeelsetel õppekavadel täiskoormusega õppimise korral ja võõrkeelsetel õppekavadel täiskoormusega õppimise korral, kui TTÜ nõukogu on nii otsustanud ning doktoriõppes;
2) ärinduse ja halduse, õiguse ning sotsiaalteaduste õppekavagruppi kuuluvatel eestikeelsetel õppekavadel, v.a õppekaval ettevõtlus ja elamusmajandus täiskoormusega õppivalt üliõpilaselt nõutakse iga semestri lõpus õppekulude hüvitamist nominaalkoormusest puudujäävas mahus. õppekava täitmise nõuet ei kohaldata ja õppeteenustasu ei pea üliõpilane maksma juhul kui õppekava täitmiseks on vaja sooritada ainult lõpueksam või kaitsta lõputöö. Õppeteenustasu maksmise kohustus tekib üliõpilasel juhul kui ühe semestri jooksul alates nominaalaja semestrite limiidi lõpust ei ole lõputöö kaitstud või lõpueksam sooritatud. Õppeteenustasu arvestatakse igal sellele järgneval semestril sooritamata lõputöö või lõpueksami ainepunktide ulatuses rakendades 50% võrra alandatud tasumäära. [jõustunud 20.02.2018]
3) üliõpilase taotluse alusel vabastatakse õppekulude hüvitamisest nii täis- kui ka osakoormusega õppiv üliõpilane, kui ta alustab õpinguid õppekulusid hüvitamata täiskoormusega eestikeelsel õppekaval ja kui ta on keskmise, raske või sügava puudega isik või alla 7-aastase lapse või puudega lapse vanem või eestkostja. Õppekulude hüvitamisest vabastamist saab taotleda sügissemestril 30. septembrini ja kevadsemestril 15. veebruarini. Punktides 1 ja 2 nimetatud koormusnõude täitmise arvestust hakatakse pidama taotluse aluseks olnud tingimuse äralangemise semestrile järgnevast semestrist.
4) käesoleva lõike punktis 2 nimetatud õppekulude hüvitamist nõutakse üliõpilaselt ka omal soovil eksmatrikuleerimise korral kui eksmatrikuleerimise avaldus esitatakse üliõpilase poolt pärast poolsemestri lõppu;
5) osakoormusega õppides on üliõpilane kohustatud õppekulud hüvitama, v.a doktoriõppes ja käesoleva lõike punktis 7 nimetatud isikutel. Üliõpilane hüvitab õppekulu vastavalt deklareeritud õppeainete mahule ja ülikooli kehtestatud tasumääradele;
6) õppekaval, kus toimub ainult osakoormusega õpe, tasub üliõpilane õpingute eest vastavalt deklareeritud õppeainete mahule ja ülikooli kehtestatud tasumääradele;
7) väljaspool konkurssi vastu võetud silmapaistvaid sportlikke tulemusi saavutanud üliõpilaselt ei nõuta õppekulude hüvitamist;
8) [kehtetu 20.02.2018]
(3) Enne 2017/2018. õppeaastat immatrikuleeritud üliõpilastele kohaldatakse eeskirja paragrahv 11 lõiget 10 kuni 2020/2021. õppeaasta lõpuni alljärgnevas sõnastuses:
Tunnistatakse kehtetuks TTÜ nõukogu 19.02.2013 määrus nr 3 „Tallinna Tehnikaülikooli õppekorralduse eeskiri“ (muudetud TTÜ nõukogu 17.12.2013 määrusega nr 14, 20.05.2014 määrusega nr 4, 16.06.2015 määrusega nr 4 ja 22.09.2015 määrusega nr 5).


text:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 211/2011 „Kodanikualgatuse kohta” alusel esitatud toetusavalduste kontrollimise ja tõendamise kord – Riigi Teataja
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 211/2011 „Kodanikualgatuse kohta” alusel esitatud toetusavalduste kontrollimise ja tõendamise kord
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 211/2011 „Kodanikualgatuse kohta” alusel esitatud toetusavalduste kontrollimise ja tõendamise kord - sisukord
§ 2 Toetusavalduste kontrollimiseks ja tõendamiseks esitamine
§ 3 Toetusavalduste kontrollimine
§ 4 Toetusavalduste tõendamine
RT I, 27.05.2015, 4
Vastu võetud 22.05.2014 nr 11
RT I, 10.10.2014, 7
22.05.2015 RT I, 27.05.2015, 1 30.05.2015
Määrus kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 211/2011 „Kodanikualgatuse kohta” rakendamise seaduse § 2 lõike 3 alusel.
Määrusega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 211/2011 „Kodanikualgatuse kohta” (ELT L 65, 11.03.2011) (edaspidi kodanikualgatuse määrus) artikli 15 lõikes 2 ja artikli 8 lõikes 2 sätestatud toetusavalduste kontrollimise ja tõendamise kord.
§ 2. Toetusavalduste kontrollimiseks ja tõendamiseks esitamine
(1) Pärast allakirjutanutelt vajalike toetusavalduste kogumist kooskõlas kodanikualgatuse määruse artiklitega 5 ja 7 esitavad kodanikualgatuse korraldajad need paberkandjal või elektrooniliselt Siseministeeriumile kontrollimiseks ja tõendamiseks. Selleks kasutavad korraldajad kodanikualgatuse määruse V lisas esitatud toetusavalduste pädevale asutusele esitamise vormi.
(2) Toetusavaldused peavad olema esitatud kodanikualgatuse määruse III lisas esitatud toetusavalduse vormil. Eraldi tuleb esitada paberkandjal kogutud toetusavaldused, elektrooniliselt allkirjastatud toetusavaldused ja veebipõhise toetusavalduste kogumise süsteemi kaudu kogutud toetusavaldused.
§ 3. Toetusavalduste kontrollimine
(1) Siseministeerium korraldab esitatud toetusavalduste kontrollimise kolme kuu jooksul alates taotluse kättesaamisest, kaasates toetusavalduste kontrollimisele ka rahvastikuregistri volitatud töötleja kui ühe kodanikualgatuse raames on toetusavaldusi esitatud rohkem kui 100.
(2) Toetusavalduste kontrollimisel lähtutakse rahvastikuregistri andmetest. Toetusavaldus loetakse kehtivaks, kui isiku toetusavalduses toodud andmed vastavad tema rahvastikuregistri andmetele.
(3) Toetusavalduste kontrollimine põhineb juhuvalimil, milles usaldusnivooks on 95% ning statistilise vea suuruseks 5%. Siseministeerium võib kontrollida ka eranditult kõiki toetusavaldusi.
(4) Toetusavaldus on kehtetu, kui toetusavalduse andmise hetkel:
1) isik ei olnud Eesti Vabariigi kodanik või Eesti Vabariigi resident;
2) isik ei olnud Euroopa Parlamendi valimisteks kehtestatud valimisõiguslikus vanuses;
[RT I, 27.05.2015, 1 - jõust. 30.05.2015]
3) vähemalt üks osa toetusavalduses esitatud isiku andmetest (eesnimi, perekonnanimi, alaline elukoht, sünniaeg, sünnikoht või kodakondsus) ei vastanud rahvastikuregistri andmetele.
§ 4. Toetusavalduste tõendamine
Toetusavalduste kontrolli tulemusel annab valdkonna eest vastutav minister või tema poolt volitatud isik kolme kuu jooksul alates taotluse kättesaamisest korraldajatele kodanikualgatuse määruse VI lisas esitatud näidisele vastava tõendi, millega tõendatakse kehtivate toetusavalduste arvu.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 2
§ 2
§ 3
§ 4


Leiti 2152 otsust1 2 3 .. 54
ArcticCat Kliima OÜ jah 21.02.2019 28-1/18-011129-006 ArcticCat Kliima OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 28-1-18-011129.pdf
SSH Trade OÜ ei 21.02.2019 28-1/18-011161-007 SSH Trade OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 28-1-18-011161.pdf
Osaühing BitBoard ei 21.02.2019 28-1/18-011696-025 Osaühing BitBoard: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-011696.pdf
SomeronX OÜ ei 19.02.2019 28-1/18-009237-017 SomeronX OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-009237.pdf
Leto OÜ ei 11.02.2019 28-1/18-008914-013 Leto OÜ: kahju hüvitamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-008914.pdf
Märksõnad: Metalluks, kahju hüvitamine
Kaupleja hilines ukse paigaldamisega ja kui uks lõpuks paigaldati, siis avanes uks vales suunas, puudusid uksepiidad, prügi oli korteris, siseviimistlus oli tegemata ja makrofleks eemaldamata. Peale tarbija poolt ühenduse võtmist paigaldas kaupleja tarbija teadmata uksepiidad, kuid need olid kollast värvi. Tarbija soovis uksepiitade asendamist ja välisviimistlust. Kaupleja sõnul ei lepitud tarbijaga lepingus kokku siseviimistluse teostamist ja hilinemise eest tehti tarbijale 100 allahindlust. kaupleja tarbija nõudega nõus ei olnud. Komisjon leidis, et tarbija nõue kuulub osaliselt rahuldamisele. Tähtaja hilinemise on pooled lahendanud kokkuleppe teel ja kaupleja tegi selles osas tarbijale allahindlust. Mis puutub siseviimistlusse, siis ei ole usutav, et kaupleja poolt pakutud paigalduse hind võiks sisaldada ka veel siseviimistlust. Küll aga on kollased uksepiidad ilmne lepingutingimustele mittevastavus, sest lepingus on valge uks ja kauplejal on kohustus asendada piidad valgete vastu võis siis alternatiivselt hüvitada tarbijale piitade ja nende vahetuse maksumus.
JVG OÜ jah 11.02.2019 28-1/18-010249-009 JVG OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-010249.pdf
OÜ TEZ Tour ei 11.02.2019 28-1/18-009649-012 OÜ Tez Tour: Kahju hüvitamine/hinna alandamine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-009649.pdf
Märksõnad: pakettreisi, majutuse kvaliteet
Komisjon on seisukohal, et kuivõrd tõendatud ei ole, asendusmajutus oli poolte kokkulepitust halvema kvaliteediga, siis puudub tarbijal õigus nõuda reisitasu alandamist. Komisjoni hinnangul reisi kvaliteet ei langenud asjaolu tõttu, et tarbija perel tuli paaril korral ette võtta pooletunnine jalutuskäik rannast söögikohta.
VÕS § 866
Osaühing GUDMAN ei 08.02.2019 28-1/18-009746-019 OSAÜHING GUDMAN: kahju hüvitamine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-009746.pdf
Märksõnad: õmblusteenus, osaühing Gudman, kahju hüvitamine.
Sisu: Tarbija lasi Kauplejal teha enda õmmeldud mantlile nööpaugud. Tehtud töö ei vastanud lepingutingimustele ning nööbid ei mahtunud aukudest läbi. Tarbija nõuab tekitatud kahju hüvitamist 500 euro ulatuses. Komisjon leidis, et kuna Tarbija ei lase Kauplejal tehtud tööd parandada, siis puudub alus kahju hüvitamiseks.
VÕS § 635 lg 1, § 641 lg 1, § 642 lg 2, § 101 lg 1 p 3, § 132 lg 3.
IM Partners OÜ jah 07.02.2019 28-1/18-011862-013 Osaühing IM Partners: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-011862.pdf
RLRN OÜ ei 07.02.2019 28-1/18-010553-018 RLRN OÜ: lepingust taganemine ja tasu tagasinõue Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-010553.pdf
Märksõnad: töövõtuleping, RLRN OÜ, lepingust taganemine.
Sisu: Tarbija tellis rõduklaaside paigalduse, mis ebaõnnestus, kuna klaasid ei jäänud loodis, vesi jooksis läbi. Kaupleja käis tehtud tööd parandamas, mis samuti ebaõnnestus, sest vead esinesid edasi. Tarbija esitas avalduse lepingust taganemiseks. Kaupleja ameti kirjadele ei ole reageerinud. Komisjon leidis, et tegemist on lepingu olulise rikkumisega ning Kaupleja peab Tarbijale raha tagastama.
VÕS § 116, § 641 lg 1 p 1, 5, § 642 lg 2 1 prim, § 655 lg-d 1-2, § 188 lg 1, § 189.
Telia Eesti AS ei 06.02.2019 28-1/18-010792-011 Telia Eesti AS: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-010792.pdf
Märksõnad: mobiiltelefon, müügileping, tarkvaraline viga
Olukorras, kus kaupleja väidab, et puuduste ei esine, kuid kaupleja tegi siiski seadmele tarkvarauuendused, tuleb tarbija tõendeid puuduste kohta eelistada.
VÕS § 217 lg 2 punktid 1 ja 6, VÕS § 218 lg 2, VÕS § 223 lg 1, TsMS § 230, TsMS § 232
Citywide Building Group OÜ ei 05.02.2019 28-1/18-011045-010 Citywide Building Group OÜ: esitatud nõude alusetuse tuvastamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 28-1-18-011045.pdf
Märksõnad: esitatud nõude alusetuse tuvastamine
Tarbija sõlmis kauplejaga töövõtulepingu puidust aia ehitamiseks. Peale ehitustööde lõppu hakkas aed kaarduma ning väravaid ei olnud võimalik enam sulgeda, mõni kuu hiljem kukkusid aiast lauad välja. Tarbija oli nõus tasuma aia parandustöödeks nõutava summa, kuid keeldus tasuma parandustööde eest küsitavat uut lisaarvet. Kaupleja leiab, et tegemist ei ole aia parandustöödega, vaid tarbija poolt hooldamata ja rikutud aia parandusega, mis kuulub tasustamisele. Komisjoni hinnangul ei ole kaupleja esitanud tõendit selle kohta, et aia puudused olid tekitatud tarbija poolt. Asjaolu, et tarbija ühe arve täiendava töö eest tasus ei muuda kaupleja tõendamiskoormust ega kohusta tarbijat kauplejale puudustega töö parandamise eest tasuma.
VÕS § 641 lg 1 p 1 ja p 5, VÕS § 642 lg 2´
Atlant Varuosad OÜ ei 04.02.2019 28-1/18-010187-007 Atlant Varuosad OÜ: lepingust taganemise nõue Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-010187.pdf
OÜ TEZ Tour ei 31.01.2019 28-1/18-009986-009 OÜ Tez Tour: hinna alandamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-009986.pdf
Märksõnad: pakettreis, majutuse kvaliteet
Komisjon möönab, et nõuded hotelli kvaliteedi osas on riigiti erinevad ning Kreeka 5 tärni hotell ei pruugi
vastata Euroopa keskmise 5 tärni hotelli nõuetele, kuid leiab, et ka tagasihoidliku kvaliteediga hotell
ja selle territoorium peaks olema koristatud ja puhas ning pakutav toit peab vastama hotellis kõik
hinnas tingimustele ega tohi põhjustada seedehäireid. Arvestades tarbija poolt esile toodud
puudusi on komisjon seisukohal, et pakettreis ei vastanud tegelikkuses reisikorraldaja poolt
lubatule, sest tarbija majutati hotelli, millise tingimused ja kvaliteet ei vastanud kokkulepitule.
Kaupleja ei ole suutnud tõendada majutusteenuse lepingutingimustele vastavust.
Tarbijale küll pakuti lisatasu eest lepingukohast majutust teises hotellis, kuid arvestades lisatasu suurust (tarbija väitel 800 eurot) jaomal kulul transfeeri, ei saa tarbijale ette heita ümbermajutamisest keeldumist. Kuivõrd tarbija pidi
kogu oma puhkuse veetma kokkulepitust madalama kvaliteediga hotellis ja tegema ka lisakulutusi
väljaspool hotelli söömisele, on hinna alandamise nõue põhjendatud ja tuleb rahuldada. Komisjoni
hinnangul on kaupleja rikkunud lepingut määral, mis annab tarbijale õiguse alandada reisitasu 50% ulatuses.
Kidy Tour OÜ ei 31.01.2019 28-1/18-009639-011 Kidy Tour OÜ: hinna alandamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-009639.pdf
Märksõnad: pakettreis, hinna alandamine, majutusteenus
Tarbija majutati tuppa, mis ei vastanud reisikorraldaja poolt lubatule, millega seoses tarbija pidi 10-päevasest puhkusest peaaegu kolm puhkusepäeva veetma lepingutingimustele mittevastavas toas. Kaupleja leidis, et hinna alandamisel tuleb lähtuda majutuse maksumusest. Komisjoni hinnangul ei ole kaupleja seisukoht kooskõlas seadusega - lepingu rikkumise korral on tarbijal õigus alandada reisitasu.
VÕS § 112 lg 3, VÕS § 877 lg 1, VÕS § 877 lg 2
Optimus Mööbel OÜ ei 31.01.2019 28-1/18-009970-010 Optimus Mööbel OÜ: ostuhinna alandamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-009970.pdf
Märksõnad: kapp, asja asendamine, ostuhinna alandamine
Tarbija avalduse kohaselt tellis ta valgete klaasustega kapi, kuid kapi kättesaamisel selgus, et kapp on valgest laminaadist ustega. Algselt lubati kapiuksed asendada, kuid seda ei tehtud. Kaupleja selgituste kohaselt ei ole selliseid uksi üldse võimalik tootjalt tellida ja tellimus on täidetud vastavalt lepingule. Komisjon asus seisukohale, et tarbijal on õigus saada hinnaalandust, kuid mitte uste asendamist, sest vaatamata sellele, et tarbijale oli pakendi avamisel kohe selge, et tegemist ei ole õigete ustega, monteeris ta need ette ja asus kappi kasutama. Tarbija-kaupleja vahel sõlmitud lepingul on märge "eritellimus", kuid ei ole selge, milles see seisneb ja kaupleja ei ole seda samuti selgitanud. Samuti ei ole kaupleja esitanud tõendeid, et tarbija poolt esitatud hinna alandamise nõue on põhjendamatu.
VÕS § 217 lg 1, VÕS § 222 lg 1, VÕS § 112 lg 1
Parter Solutions Group OÜ ei 30.01.2019 28-1/18-010803-016 PARTER SOLUTIONS GROUP OÜ www.hulgimuuk.ee: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-010803.pdf
If P&C Insurance AS ei 28.01.2019 28-1/18-008948-014 If P&C Insurance AS: kindlustushüvitis Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-008948.pdf
Märksõnad: kindlustuskaitse, kindlustushüvitis, kodukindlustus, kindlustusjuhtum
Pooltevahelist suhet reguleeris kodukindlustuse leping. Kindlustuskaitse ulatuse määras leping ja selle tingimused. Vaidlus tõusetus selle üle, kuidas riski "leke torustikust" mõistet sisustada.
VÕS § 422
ABARGEN OÜ ei 28.01.2019 28-1/18-007197-014 ABARGEN OÜ: ostuhinna tagastamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-007197.pdf
OÜ Fashoff ei 28.01.2019 28-1/18-008959-010 OÜ Fashoff (kauplus Premium fashion outlet) : ostuhinna tagastamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-008959.pdf
Märksõnad: müügileping, puudustega kaup, asendamine, parandamine, lepingust taganemine, lepingu rikkumine
Tarbija ostetud tootel ilmnes puudus, tarbija esitas kauplejale pretensiooni ja soovis kauba asendamist uuega. 21 päeva hiljem teatas kaupleja, et toode on parandatud, tarbija parandamisega ei nõustunud, kuna teda sellest ei teavitatud. Komisjoni hinnangul oli tarbijal õigus nõuda kauba asendamist ning kuna kaupleja toodet ei asendanud, rikkus ta lepingut ning tarbijal on õigus lepingust taganeda. Komisjoni otsuse kohaselt tuleb kauplejal tagastada tarbijale kauba ostusumma.
VÕS § 189, § 217 lg 1, 218 lg 2, § 222 lg 1, § 223,
LAFORTE OÜ ei 28.01.2019 28-1/18-009920-010 LAFORTE OÜ: puitmaterjalid.ee, ostuhinna tagastamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-009920.pdf
Papek Trade OÜ ei 24.01.2019 28-1/18-007631-009 Papek Trade OÜ: kahju hüvitamise/lepingust taganemise nõue Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-007631.pdf
EstEhitusEkspert Grupp OÜ ei 24.01.2019 28-1/18-008453-011 OÜ EstEhitusEkspert Grupp: ukse asendamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-008453.pdf
Märksõnad:siseuksed, asja asendamine
Tarbija tellis kauplejalt kolm siseust, millest üks uks erines värvitooni poolest. Tarbija sõnul oli spoonide värvierinevus väga suur, kuid kaupleja hinnangul on mõningane erinevus spoonide puhul normaalne. Komisjoni hinnangul ei ole kaupleja tõendanud, et vaidlusaluse ukse pinna materjali erinevad toonid on normaalsus. Komisjoni arvates oleks kaupleja pidanud esitama erapooletu eriteadmistega isiku arvamuse ning tootjatehase kiri ei tõenda ukse kvaliteetsust. Kauplejal tuleks uks asendada uue vastu.
VÕS § 217 lg 1 ja lg 2 p 1, VÕS § 218 lg 2, VÕS § 101 lg 1 p 1
LMT Retail & Logistics SIA Eesti Filiaal ei 23.01.2019 28-1/18-009370-013 LMT Retail & Logistics SIA Eesti filiaal: kahju hüvitamine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-009370.pdf
Tarbija viis mobiiltelefoni kaupleja juurde tasulisse remonti purunenud ekraani tõttu. Tarbija väidete kohaselt sai hoolduskeskusega lepitud kokku, et kui telefonile on vaja teha tarkvara uuendus, siis antakse sellest eelnevalt teada. Telefonile järgi minnes selgus, et algseaded on taastatud ning kõik telefonis olevad andmed on kadunud. Kaupleja on seisukohal, et tarbija poolt üle antud seadmes tarbija fotode ja muu olulise info olemasolu on tõendamata ning tarbijat oli korrektselt teavitatud andmete kadumise ohust remondi käigus. Komisjon on seisukohal, et tarbijat hoiatati, et seadmesse ja mälukaarti jäänud andmed võivad kustuda selliselt, et andmeid ei saa taastada. Tarbijal oli võimalus kasutada andmete salvestamise teenust teeninduskeskuses, kuid tarbija ei soovinud tasulist teenust kasutada. Komisjoni hinnangul võttis tarbija ise teadliku riski, et telefonis olevad andmed võivad remondi käigus kustuda ning sellest tulenevalt ei ole kaupleja lepingutingimusi rikkunud.
VÕS § 635 lg 4, VÕS 642 lg 2
Buywell OÜ ei 18.01.2019 28-1/18-009969-008 Buywell OÜ: ostuhinna tagastamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 28-1-18-009969.pdf
Tarbija ostis kauplejalt mobiiltelefoni kaitseklaasi koos paigaldusega. Tarbija pöördus mitmeid kordi tagasi kaupleja poole, kuna kaitseklaasiga tekkisid probleemid. Kaupleja ei näe mõjuvat põhjust tarbijale raha tagastada ning pakub kompromissina valida kauplusest mõni teine toode antud summa väärtuses. Komisjon leiab, et tegemist on kauplejapoolse lepingutingimuste olulise rikkumisega VÕS § 223 lg 2 mõttes. Esitatud materjalidest ilmneb, et tarbija pöördus korduvalt kaupleja poole seoses mobiiltelefoni kaitseklaasi defektsusega. Kaupleja üritas korduvalt kaitseklaasi kinnitada, kuid see ei õnnestunud.
VÕS § 217 lg 1 p 6, VÕS § 218 lg 2, VÕS § 220 lg 1, VÕS § 223 lg 2
Telia Eesti AS ei 17.01.2019 28-1/18-009036-013 Telia Eesti AS: lepingust taganemine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-009036.pdf
Märksõnad: lepingust taganemine, erinevad vead, iPhone.
Komisjonile esitatud dokumentaalsete tõendite kohaselt ostis tarbija 18.11.2016 kaupleja esindusest mobiiltelefoni iPhone 7 Plus 256 GB. Tarbija viis telefoni esimest korda remonti 13.06.2018. Klaar OÜ arvamuse kohaselt olid antud seadmel kuulari avad mustusest ummistunud ning aku kulunud. Seade asendati. 18.09.2018 tuvastas Klaar OÜ riistvaralise rikke ning müüja vastutuse korras seade parandati mooduli vahetuse näol. Kaupleja selgitas, et käesoleval juhul ei ole asja parandamine ebaõnnestunud. Esimesel korral oli tegu seadme kõlari probleemiga. Teisel korral oli kuuldavuse ja seadme kokkujooksmise probleem. Kuna tarbija ise andis teada, et ta sai kasutada, väidetava halva kuuldavuse tõttu kõlarit, siis järelikult kõlari remont oli õnnestunud. Erinevate vigade korral seatakse võlaõiguse kohaselt eesmärgiks asja parandamine. Eeltoodust tulenevalt on komisjon seisukohal, et tarbijal puudub lepingust tagamiseks alus.
Julianus Inkasso OÜ ei 17.01.2019 28-1/18-007736-011 Julianus Inkasso OÜ: aegumine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 28-1-18-007736.pdf
Tarbija ja Elion Ettevõtted AS (Telia Eesti AS) vahel oli sõlmitud kliendileping kodupakett teenuse alusel internetiteenuse osutamiseks. Tarbijal tekkis väidetav võlgnevus Elion Ettevõtted AS ees 2008 novembrist kuni 2009 aprillini. Tarbija väite kohaselt ei ole talle 10 aasta jooksul arveid esitatud ning ta arvas, et kõik on tasutud. 2018 aastal loovutas Telia Eesti AS nõude kauplejale, millele esitas tarbija aegumise vastuväite. Komisjon selgitab, et kuna kaupleja esitas tarbijale viimase arve 02.05.2009, algas aegumistähtaja kulg 01.01.2010 ning nõue aegus 31.12.2012 kell 24:00. Komisjoni hinnangul on pärast põhjendatud aegumise vastväite saamist hea usu põhimõttega vastuolus nõude võlausaldaja poolt sissenõudmise jätkamine.
TsÜS § 142 lg 1, TsÜS § 146 lg 1, TsÜS § 147
Hobby Hall Oy Eesti filiaal ei 09.01.2019 28-1/18-009574-013 Hobby Hall Oy Eesti filiaal: kahju hüvitamine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus nr 6-1-18-009574.pdf
Märksõnad: Lepingust taganemine, mehaaniline purunemine
Tarbija ostetud käekell purunes. Tarbija väitel kell lõhkes käe peal. Tarbija leidis, et kella aku on paisunud. Kaupleja edastas toote ekspertiisi, kus tuvastati, et kella ekraan oli tõenäoliselt purunenud füüsilise vigastuse tulemusena. Komisjon jättis tarbija nõude kell asendada või raha tagastada rahuldamata, kuivõrd tarbija ei ole esitanud tõendeid, mis seaksid kaupleja tellitud diagnostika tulemused kahtluse alla.
VÕS § 214 lg 2, VÕS § 217, VÕS § 218 lg 2
BALTI ÄRI Osaühing ei 31.12.2018 6-1/18-009148-014 OÜ Balti Äri: lepingu täitmise nõue Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 6-1-18-009148.pdf
Märksõnad: jalatsid, OÜ Balti Äri, Ülemiste keskuse kauplus ELIGO, lepingu täitmise nõue.
Sisu: Tarbija ostis jalatsid Vagabond, millel ilmnesid välised defektid, jalatite talla ülemised ääred tulid liimist lahti ja vasaku jala õmblused on lahti. Kaupleja väitel on kahjustused tekkinud lohaka ekspluatatsiooni tõttu. Kaupleja ei ole ekspertiisi toestanud. Kaupleja väitel on jalatseid pestud pesumasinas. Istungil osalenud eksperdi ütluste kohaselt pesemise jälgi ei ole. Õmbluste lahtitulek on tootmisvea tõttu. Komisjon rahuldas tarbija nõude. Kaupleja nõustus istungil jalatsid omal kulul parandama.
VÕS § 208 lg 1, lg 4; 76 lg 1; 217 lg 1 ja lg 2 p 1; 218 lg 2; 100; 101; 222 lg 1, lg 4; TKS 40 lg 1-3; 57; 58.
Mobile Trade OÜ ei 31.12.2018 6-2/18-009996-008 Mobile Trade OÜ: lepingust taganemise nõue Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus nr 6-2-18-009996.pdf
Märksõnad: mobiiltelefon, Mobile Trade OÜ, lepingust taganemine.
Sisu: Tarbija ostis Kauplejalt kasutatud NOKIA BL-5C aku maksumusega 15 eurot. Nimetatud aku töötas 2 päeva, seejärel lakkas toimimast. Kaupleja hinnangul ei ole Tarbija nõue põhjendatud, kuna aku asemel esineb viga telefonis. Kaupleja pakkus lahendust, et teeb Tarbija telefoni laadimispesa korda ja siis töötaks ka aku. Komisjon tuvastas Tarbija avalduse alusel, et akut sai kasutada kaks päeva. Seega täitis aku oma funktsiooni kuni tühjenemiseni. Tarbija ei ole esitanud komisjonile tõendeid, millest nähtuks aku lepingutingimustele mittevastavus. Kuivõrd Tarbija ei ilmunud istungile, puudus komisjonil võimalus kohapeal kontrollida, kas telefoni laadimispesa võimaldab akut laadida või mitte.
VÕS § 208 lg 1, lg 4, 217 lg 1 ja lg 2 p 1, 218 lg 2; TKS § 9 lg 1, 40 lg 1-3; 57; 58
Osaühing Renix ei 20.12.2018 6-1/18-005839-012 OÜ Renix, kauplus Fashion Outlet: lepingust taganemise nõue Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus nr 6-1-18-005839.pdf
Tarbija ostis kauplusest Fashion Outlet käekoti, millel peale mõningast kandmist kõik 4 nurka ära kulusid ning värv maha tuli. Tarbija leiab, et tegemist ei ole mehaanilise defektiga, vaid tootjapoolse disainiveaga. Kaupleja on tellinud ekspertiisi, mille käigus leiti, et antud defekt on tekkinud välise mehaanilise toimemõju tagajärjel ning kuulub loomulike ekspluatatsioonide defektide liiki. Komisjon asus asja materjalidega tutvumise ja poolte ärakuulamise järel seisukohale, et esitatud tõendid ja eksperdi poolt istungil antud hinnangut arvestades ei ole tõendatud käekoti tootmisvea esinemine.
VÕS § 208 lg 4, VÕS § 76 lg 1, VÕS § 217 lg 1 ja lg 2 p 1
Reset Eesti OÜ ei 20.12.2018 6-1/18-008404-017 Reset Eesti OÜ: www.reset.ee, lepingust taganemine ja ostusumma tagastamine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus nr 6-1-18-008404.pdf
Märksõnad: müügileping, e-kaubandus, kodumasinad, vigastatud kaup
E-kauplusest ostetud pesumasin-kuivatil avastas tarbija pärast kauba kättesaamist kahjustuse ja tarbija soovis kauba asendamist, millest kaupleja keeldus. Seejärel soovis tarbija lepingust taganeda. Komisjon jättis tarbija nõude rahuldamata, kuna puuduvad tõendid selle kohta kus kaubale vigastus tekkis.
VÕS 214 lg 2
Balti Puurkaev OÜ jah 20.12.2018 6-1/18-007898-011 Balti Puurkaev OÜ: kohustuse täitmisest keeldumine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-18-007898.pdf
Balti Soojus Inspektor Osaühing ei 20.12.2018 6-1/18-006575-012 Balti Soojus Inspektor OÜ: lepingust taganemine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-18-006575.pdf
Märksõnad:ehitusekspertiis, ettemaksu tagastamine
Tarbija soovis lõppjärgus ridaelamuboksile teostada ehitusekspertiisi, kuid hinnangu andmine jäi viivitusse ning hiljem kaupleja keeldus, mille peale nõudis tarbija ettemaksu tagastamist. Kaupleja vajas enda sõnul akti koostamiseks muudatusprojekti, kuid tarbija esitas selle alles 1,5 aastat hiljem, kuid osaliselt on muud akti koostamiseks vajalikud dokumendid endiselt esitamata. Komisjon asus seisukohale, et nende asjaolude põhjal ei ole võimalik järeldada, et kaupleja oleks lepingut rikkunud ja tarbijal oleks õigus lepingust taganeda ning ettemaksu tagasi nõuda. Tarbija on jätnud omapoolsed kohustused täitmata ja ei ole esitanud vajalikku dokumentatsiooni. Tarbija nõue jäeti rahuldamata.
VÕS § 631 lg 1, VÕS § 635 lg 4, VÕS § 76 lg 1, VÕS § 82 lg 2, VÕS § 116 lg 1
Lindaliini aktsiaselts jah 20.12.2018 6-1/18-009100-010 Lindaliini AS: Reisitasu tagastamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 6-1-18-009100.pdf
ArcticCat Kliima OÜ jah 20.12.2018 6-1/18-009030-014 ArcticCat Kliima OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-18-009030.pdf
Novatours OÜ ei 20.12.2018 6-1/18-007974-014 Novatours OÜ: hinna alandamine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-18-007974.pdf
Märksõnad: reisileping, pakettreis, majutuse kvaliteet, hinna alandamine
Vaidlusküsimuseks on asjaolu, kas Kaupleja teavitas Tarbijat seaduses ja lepingus sätestatud korras reisitingimustest, sealhulgas hotelli kvaliteedist, kas esinesid reisikorralduses puudused ning kas Tarbija teavitas Kauplejat reisiteenuse puudustest.
Asjaolu, et Tarbija ootused hotelli kvaliteedi ja toidu valiku osas olid kõrgendatud, kui tegelik pakkumine hotellis, siis see ei ole iseenesest veel lepingu rikkumine, kui reisikorraldaja oli Tarbijat kõikidest tingimustest teavitanud.
VÕS § 866 lg 1; VÕS § 867 lg 1
Luminor Bank AS ei 19.12.2018 6-1/18-005124-009 Luminor Bank AS: intressimarginaali tagasiviimine 0,6%-le ning A vabastamine laenulepingu kohustustest, laenujäägi vähendamine enammakstud summa ulatuses Tarbija kasuks Avaldatav Eriarvamus nr 6-1-18-005124.pdf
Otsus nr 6-1-18-005124.pdf
Märksõnad: intressimarginaali muutmine, ühe laenusaaja vabastamine laenulepingu kohustustest, laenujäägi vähendamine enammakstud summa ulatuses, eriarvamus
Pooltel on vaidlus selle üle, missugune on laenulepingu intressimarginaal ja kas pank oli õigustatud seda suurendama. Samuti on vaidlus selle üle, kas pank peab kohustustest vabastama ühe laenusaaja. Tarbija ja pank esitavad vastuolulisi seisukohti seoses sellega, kas intress ja laenusaajate tulu laekumine panka on seotud. Pank ei ole esitanud väidet, et on sellega seoses muutnud laenuintressi ning väidab, et intressi muutes on tuginenud lepingule. Tarbija nõuab, et laenulepingu kohustustest vabastatakse A. Tarbija põhjendab seda sellega, et laenujääk on piisavalt väike. Komisjon leiab, et pank ei olnud õigustatud muutma intressimarginaali. Pangale enammakstud summa tuleb lugeda laenu põhivõla tagasimakseks. Puudub alus nõuda, et pank nõustuks, et A ei ole lepingupool. Üks komisjoni liige jäi eriarvamusele, leides et pank võib muuta intressimarginaali.
Efrenza OÜ jah 19.12.2018 6-1/18-008319-012 Efrenza OÜ, facebooki lehe "Soodusmüük Perele" kaudu mähkmete tellimine: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus nr 6-1-18-008319.pdf
OÜ Mprint ei 18.12.2018 6-1/18-007524-009 OÜ Mprint: lepingu ülesütlemine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus nr 6-1-18-007524.pdf
Märksõnad: lepingu ülesütlemine
Tarbija ja kaupleja sõlmisid töövõtulepingu tarbijale köögi tagaseinale fotoklaasi valmistamiseks ja paigaldamiseks. Tarbija leiab, et kaupleja poolt osutatud teenus on ebaprofessionaalne ning lisaks on antud valeinfot töötlemise võimalikkusest. Komisjon leidis, et tarbija ei ole selgitanud, millised pidid olema värvitoonid või piltide kujundus, mida kauplejalt nõuti.
VÕS § 655 lg 1, VÕs § 635 lg 1 ja lg 4