text:
§ 3 Asja läbivaatamine Riigikohtus2 ÕIGUSTLOOVATE AKTIDE PÕHISEADUSLIKKUSE JÄRELEVALVE
§ 15 Riigikohtu volitused3 KAEBUSED RIIGIKOGU, RIIGIKOGU JUHATUSE JA VABARIIGI PRESIDENDI OTSUSTE PEALE
§ 24 Riigikohtu volitused4 AMETIISIKU TUNNISTAMINE KESTVALT VÕIMETUKS OMA ÜLESANDEID TÄITMA, RIIGIKOGU LIIKME VOLITUSTE LÕPETAMINE JA RIIGIKOGU ESIMEHELE VABARIIGI PRESIDENDI ÜLESANNETES NÕUSOLEKU ANDMINE
§ 31 Riigikohtu volitused5 ERAKONNA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 36 Riigikohtu volitused6 KAEBUSED JA PROTESTID VALIMISTE KORRALDAJA TOIMINGU VÕI VALIMISKOMISJONI OTSUSE VÕI TOIMINGU PEALE
§ 46 Riigikohtu volitused7 ASJA LÄBIVAATAMINE
§ 63 Kohtukulud8 SEADUSE RAKENDAMINE
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:01.01.2017Redaktsiooni kehtivuse lõpp:31.12.2019Avaldamismärge:RT I, 06.05.2016, 8
Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seadusVastu võetud 13.03.2002RT I 2002, 29, 174jõustumine 01.07.2002Muudetud järgmiste aktidega (näita)VastuvõtmineAvaldamineJõustumine18.12.2002RT I 2003, 4, 2223.01.200311.02.2003RT I 2003, 24, 14817.03.200328.06.2004RT I 2004, 56, 40525.07.200415.06.2005RT I 2005, 39, 30801.01.200608.12.2005RT I 2005, 68, 52423.12.200514.06.2007RT I 2007, 44, 31614.07.200722.04.2010RT I 2010, 19, 10101.06.201017.10.2012RT I, 01.11.2012, 111.11.201211.12.2013RT I, 23.12.2013, 101.01.2014, osaliselt 01.01.202019.06.2014RT I, 29.06.2014, 10901.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud ministrite ametinimetused alates 2014. aasta 1. juulil jõus olevast redaktsioonist.13.04.2016RT I, 06.05.2016, 101.01.20171. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. Seaduse reguleerimisala Käesolev seadus sätestab Riigikohtu kui põhiseaduslikkuse järelevalve kohtu pädevuse, kohtusse pöördumise ja kohtumenetluse korra.§ 2. Riigikohtu pädevus Käesoleva seaduse alusel Riigikohus: 1) lahendab taotlusi kontrollida õigustloova akti või selle andmata jätmise vastavust põhiseadusele; 2) lahendab taotlusi kontrollida välislepingu vastavust põhiseadusele; 21) lahendab taotlusi anda seisukoht, kuidas tõlgendada põhiseadust koostoimes Euroopa Liidu õigusega;[RT I 2005, 68, 524 - jõust. 23.12.2005] 3) lahendab taotlusi ja kaebusi Riigikogu otsuste peale; 4) lahendab kaebusi Riigikogu juhatuse otsuste peale; 5) lahendab kaebusi Vabariigi Presidendi otsuste peale; 6) lahendab taotlusi tunnistada Riigikogu liige, Vabariigi President, õiguskantsler või riigikontrolör kestvalt võimetuks oma ülesandeid täitma; 7) lahendab taotlusi lõpetada Riigikogu liikme volitused; 8) otsustab nõusoleku andmise Riigikogu esimehele Vabariigi Presidendi ülesannetes kuulutada välja Riigikogu erakorralised valimised või keelduda seaduse väljakuulutamisest; 9) lahendab taotlusi lõpetada erakonna tegevus; 10) lahendab kaebusi ja proteste valimiste korraldaja toimingute või valimiskomisjoni otsuste või toimingute peale.[RT I, 06.05.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] § 3. Asja läbivaatamine Riigikohtus (1) Käesoleva seadusega Riigikohtu pädevusse antud asju lahendab põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium (edaspidi kolleegium) või üldkogu. (2) Kolleegium vaatab asja läbi viieliikmelises koosseisus. Kaebuse või protesti valimiste korraldaja toimingu või valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale vaatab kolleegium läbi vähemalt kolmeliikmelises koosseisus. Kui valimiste korraldaja toimingu või valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale esitatud kaebuse või protesti läbivaatamisel kontrollib Riigikohus lisaks asjassepuutuva õigustloova akti või selle andmata jätmise vastavust põhiseadusele, vaadatakse asi läbi viieliikmelises koosseisus.[RT I, 06.05.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] (21) Taotluse anda seisukoht, kuidas tõlgendada põhiseadust koostoimes Euroopa Liidu õigusega, vaatab kolleegium läbi 5–9-liikmelises koosseisus.[RT I 2005, 68, 524 - jõust. 23.12.2005] (3) Üldkogu lahendab põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi üleantud asja, kui kolleegium peab vajalikuks asja lahendamist üldkogus. Üldkogu lahendab Riigikohtu haldus-, tsiviil- või kriminaalkolleegiumi või erikogu üleantud asja, kui kolleegiumil või erikogul tekib põhjendatud kahtlus kohtuasja lahendamisel asjassepuutuva õigustloova akti, selle andmata jätmise või välislepingu põhiseadusele vastavuses. (4) Ainult üldkogu lahendab taotluse tunnistada Riigikogu liige, Vabariigi President, õiguskantsler või riigikontrolör kestvalt võimetuks täitma oma ülesandeid, lõpetada Riigikogu liikme volitused või lõpetada erakonna tegevus. (5) Üldkogu vaatab asja läbi vähemalt üheteistkümneliikmelises koosseisus.2. peatükk ÕIGUSTLOOVATE AKTIDE PÕHISEADUSLIKKUSE JÄRELEVALVE § 4. Menetluse algatamine (1) Riigikohus kontrollib õigustloova akti, selle andmata jätmise või välislepingu põhiseadusele vastavust põhistatud taotluse, kohtuotsuse või -määruse alusel. (2) Taotluse võivad Riigikohtule esitada Vabariigi President, õiguskantsler, kohaliku omavalitsuse volikogu ja Riigikogu. (3) Kohus algatab menetluse kohtuotsuse või -määruse edastamisega Riigikohtule.[RT I 2005, 68, 524 - jõust. 23.12.2005] § 5. Vabariigi Presidendi taotlus Vabariigi President võib esitada Riigikohtule taotluse tunnistada Riigikogus vastuvõetud, kuid tema poolt väljakuulutamata seadus põhiseadusega vastuolus olevaks, kui Riigikogu on selle pärast uueks arutamiseks ja otsustamiseks saatmist muutmata kujul uuesti vastu võtnud.§ 6. Õiguskantsleri taotlus (1) Õiguskantsler võib esitada Riigikohtule taotluse: 1) tunnistada jõustunud seadusandliku või täidesaatva riigivõimu või kohaliku omavalitsuse organi õigustloov akt või selle säte kehtetuks; 2) tunnistada väljakuulutatud, kuid jõustumata seadus põhiseadusega vastuolus olevaks; 3) tunnistada jõustumata täidesaatva riigivõimu või kohaliku omavalitsuse organi õigustloov akt põhiseadusega vastuolus olevaks; 4) tunnistada alla kirjutatud välisleping või selle säte põhiseadusega vastuolus olevaks; 5) tühistada Riigikogu otsus seaduseelnõu või muu riigielu küsimuse rahvahääletusele panemise kohta, kui rahvahääletusele pandav seaduseelnõu, välja arvatud põhiseaduse muutmise seaduse eelnõu, või muu riigielu küsimus on vastuolus põhiseadusega või Riigikogu on rahvahääletuse korraldamise otsuse vastuvõtmisel oluliselt rikkunud kehtestatud menetluskorda. (2) Lõike 1 punktis 5 nimetatud taotluse esitab õiguskantsler 14 päeva jooksul vastava Riigikogu otsuse saamisest arvates.[RT I 2005, 68, 524 - jõust. 23.12.2005] § 7. Kohaliku omavalitsuse volikogu taotlus Kohaliku omavalitsuse volikogu võib esitada Riigikohtule taotluse tunnistada väljakuulutatud, kuid jõustumata seadus või jõustumata Vabariigi Valitsuse või ministri määrus põhiseadusega vastuolus olevaks või jõustunud seadus, Vabariigi Valitsuse või ministri määrus või selle säte kehtetuks, kui see on vastuolus kohaliku omavalitsuse põhiseaduslike tagatistega.§ 71. Riigikogu taotlus Riigikogu võib esitada Riigikohtule taotluse anda seisukoht, kuidas tõlgendada põhiseadust koostoimes Euroopa Liidu õigusega, kui põhiseaduse tõlgendamine omab otsustavat tähtsust Euroopa Liidu liikme kohustuste täitmiseks vajaliku seaduse eelnõu vastuvõtmisel.[RT I 2005, 68, 524 - jõust. 23.12.2005] § 8. Nõuded taotlusele (1) Taotlus peab olema põhistatud ning selles tuleb märkida põhiseaduse sätted või põhimõtted, millele vaidlustatav õigustloov akt, välisleping või Riigikogu otsus ei vasta. (11) Riigikogu taotluses anda seisukoht, kuidas tõlgendada põhiseadust koostoimes Euroopa Liidu õigusega, peab olema esitatud põhjendus, miks taotluse esitaja peab vajalikuks küsida Riigikohtu seisukohta. Taotlus peab sisaldama viiteid seaduse eelnõu vastavale osale või sättele, samuti põhiseaduse sättele või põhimõttele, mille tõlgenduse kohta Riigikohtu seisukohta taotletakse. (2) Taotluse allkirjastab esitaja ning lisab sellele vaidlustatava õigustloova akti, välislepingu või Riigikogu otsuse teksti või selle asjakohased väljavõtted ning muud taotluse aluseks olevad dokumendid.[RT I 2005, 68, 524 - jõust. 23.12.2005] § 9. Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtuotsuse või -määruse alusel (1) Kui esimese või teise astme kohus on kohtuasja lahendamisel jätnud kohaldamata mis tahes asjassepuutuva õigustloova akti või välislepingu, tunnistades selle põhiseadusega vastuolus olevaks, või kui esimese või teise astme kohus on kohtuasja lahendamisel tunnistanud õigustloova akti andmata jätmise põhiseadusega vastuolus olevaks, edastab ta vastava otsuse või määruse Riigikohtule. (2) Kohus lisab Riigikohtule edastatavale otsusele või määrusele selle resolutsioonis põhiseadusega vastuolus olevaks tunnistatud õigustloova akti või välislepingu teksti või selle asjakohased väljavõtted.[RT I 2004, 56, 405 - jõust. 25.07.2004] § 10. Menetlusosalised (1) Menetlusosalised on: 1) vaidlustatud õigustloova akti vastuvõtnud või andnud organ; 11) õigustloova akti vastu võtmata või andmata jätnud organ; 2) välislepingu vaidlustamise korral Vabariigi Valitsus; 3) kohtuotsuse või -määruse alusel algatatud menetluses kohtuvaidluse menetlusosalised; 4) kohaliku omavalitsuse volikogu poolt taotluse esitamisel kohaliku omavalitsuse volikogu; 41) Riigikogu poolt taotluse esitamisel Riigikogu; 5) õiguskantsler; 6) valdkonna eest vastutav minister; 7) Vabariigi Valitsust esindav minister. (2) Õigustloova akti põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses küsib Riigikohus menetlusosalistelt arvamuse vaidlustatud akti põhiseaduslikkuse kohta. Riigikohus annab lõike 1 punktides 1, 11 ja 3 nimetatud menetlusosalistele võimaluse esitada Riigikohtule antud arvamuste kohta täiendav arvamus või selgitus. (3) Riigikohus nõuab vajaduse korral õigustloova akti vastu võtnud või andnud, õigustloova akti vastu võtmata või andmata jätnud või välislepingu sõlminud organilt selgitust õigustloova akti või välislepingu või selle sätte kohta.[RT I 2005, 68, 524 - jõust. 23.12.2005] § 11. Puuduste kõrvaldamine ning taotluse või kohtulahendi läbivaatamatult tagastamine (1) Kui taotlus ei vasta seaduse nõuetele, annab Riigikohus taotluse esitajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui taotluse esitaja ei ole määratud tähtajaks puudusi kõrvaldanud, tagastab Riigikohus taotluse läbivaatamatult. (2) Taotlus tagastatakse läbivaatamatult selle esitajale, kui taotluse läbivaatamine ei kuulu Riigikohtu pädevusse. (3) Kohtuotsus või -määrus tagastatakse läbivaatamatult, kui sellel puudub põhistus või kui kohus ei ole kohtuotsuse või -määruse resolutsioonis tunnistanud õigustloovat akti või selle sätet või õigustloova akti andmata jätmist põhiseadusega vastuolus olevaks.[RT I 2004, 56, 405 - jõust. 25.07.2004] § 12. Õigustloova akti jõustumise või välislepingu jõustamise peatamine Riigikohus võib menetlusosalise põhistatud taotluse alusel või omal algatusel põhistatult peatada vaidlustatud õigustloova akti või selle sätte jõustumise või välislepingu jõustamise kuni Riigikohtu otsuse jõustumiseni.§ 13. Asja lahendamise tähtaeg (1) Kohus lahendab asja mõistliku aja jooksul, kuid mitte pikema aja kui 4 kuu jooksul, arvates nõuetekohase taotluse saamisest. (2) Kohus lahendab § 6 lõike 1 punktis 5 nimetatud taotluse hiljemalt kahe kuu jooksul, arvates nõuetekohase taotluse saamisest.§ 14. Asja lahendamise piirid (1) Riigikohus ei ole asja lahendamisel seotud taotluse, kohtuotsuse või -määruse põhistusega. (2) Asja lahendamisel kohtuotsuse või -määruse alusel võib Riigikohus tunnistada kehtetuks või põhiseadusega vastuolus olevaks õigustloova akti, välislepingu või selle sätte, samuti õigustloova akti andmata jätmise, mis on kohtuasja lahendamisel asjassepuutuv. Seejuures ei lahenda Riigikohus õigusvaidlust, mis kuulub lahendamisele haldus-, tsiviil-, kriminaal- või haldusõiguserikkumise asjades kohaldatavate kohtumenetluse sätete järgi. (3) Riigikohtu kolleegiumi või erikogu poolt vastava menetlusseadustiku järgi määrusega üleantud asja lahendab üldkogu kõigis asjassepuutuvates küsimustes, kohaldades samaaegselt asja liigile vastavat menetlusseadustikku ja käesolevat seadust.[RT I 2004, 56, 405 - jõust. 25.07.2004] § 15. Riigikohtu volitused (1) Asja lahendamisel võib Riigikohus: 1) tunnistada jõustumata õigustloova akti põhiseadusega vastuolus olevaks; 2) tunnistada jõustunud õigustloova akti või selle sätte põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks; 21) tunnistada õigustloova akti andmata jätmise põhiseadusega vastuolus olevaks; 3) tunnistada jõustunud või jõustumata välislepingu või selle sätte põhiseadusega vastuolus olevaks; 4) tühistada Riigikogu otsuse seaduseelnõu või muu riigielu küsimuse rahvahääletusele panemise kohta; 5) tunnistada, et vaidlustatud õigustloov akt, õigustloova akti andmata jätmine või välisleping oli taotluse esitamise ajal vastuolus põhiseadusega; 51) anda seisukoha, kuidas tõlgendada põhiseadust koostoimes Euroopa Liidu õigusega; 6) jätta taotluse rahuldamata. (2) Jõustumata õigustloova akti põhiseadusega vastuolus olevaks tunnistamise korral akt ei jõustu. (3) Välislepingu või selle sätte põhiseadusega vastuolus olevaks tunnistamise korral on välislepingu sõlminud organ kohustatud sellest võimaluse korral väljuma või algatama välislepingu denonsseerimise või selle muutmise viisil, mis tagaks selle kooskõla põhiseadusega. Põhiseadusega vastuolus olevat välislepingut siseriiklikult ei kohaldata.[RT I 2005, 68, 524 - jõust. 23.12.2005] 3. peatükk KAEBUSED RIIGIKOGU, RIIGIKOGU JUHATUSE JA VABARIIGI PRESIDENDI OTSUSTE PEALE § 16. Kaebus Riigikogu otsuse peale Isik, kes leiab, et Riigikogu otsusega on rikutud tema õigusi, võib esitada Riigikohtule taotluse tühistada Riigikogu otsus.§ 17. Kaebus Riigikogu juhatuse otsuse peale Riigikogu liige, asendusliige või fraktsioon, kes leiab, et Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 13 lõike 2 punktis 2, 3 või 4 või Riigikogu liikme staatuse seaduse §-s 13 või 14 nimetatud Riigikogu juhatuse otsusega on rikutud tema õigusi, võib esitada Riigikohtule taotluse tühistada Riigikogu juhatuse otsus.[RT I 2007, 44, 316 - jõust. 14.07.2007] § 18. Kaebus Vabariigi Presidendi otsuse peale Isik, kes leiab, et Vabariigi Presidendi otsusega ametiisiku ametisse nimetamise või ametist vabastamise kohta on rikutud tema õigusi, võib esitada Riigikohtule taotluse tühistada Vabariigi Presidendi otsus.§ 19. Kaebuse esitamise tähtaeg Kaebuse Riigikogu, Riigikogu juhatuse või Vabariigi Presidendi otsuse peale võib Riigikohtule esitada 10 päeva jooksul otsuse jõustumisest arvates.§ 20. Kaebuse sisu- ja vorminõuded (1) Kaebus esitatakse põhistatult ja selles märgitakse: 1) andmed kaebuse esitaja kohta; 2) andmed vaidlustatava otsuse kohta; 3) selgelt väljendatud taotlus; 4) kuidas vaidlustatav otsus rikub kaebuse esitaja õigusi. (2) Kaebus allkirjastatakse esitaja poolt ning sellele lisatakse vaidlustatava otsuse tekst ja muud kaebuse aluseks olevad dokumendid.[RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006] § 201. Puuduste kõrvaldamine ning kaebuse tagastamine läbivaatamatult (1) Kui kaebus ei vasta § 20 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele ja selles on kõrvaldatavaid puudusi, annab Riigikohus kaebuse esitajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui kaebuse esitaja ei ole määratud tähtajaks puudusi kõrvaldanud, tagastab Riigikohus kaebuse läbivaatamatult selle esitajale. (2) Kaebus tagastatakse läbivaatamatult selle esitajale, kui kaebuse läbivaatamine ei kuulu Riigikohtu pädevusse. (3) Kaebus tagastatakse läbivaatamatult selle esitajale, kui vaidlustatav otsus ei saa rikkuda kaebuse esitaja õigusi ja kaebus on seetõttu ilmselgelt põhjendamatu.[RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006] § 21. Menetlusosalised (1) Menetlusosalised kaebuse läbivaatamisel Riigikohtus on kaebuse esitaja ja otsuse teinud organ. (2) Ametiisiku ametisse nimetamise otsuse peale esitatud kaebuse läbivaatamisel on menetlusosaline ka ametisse nimetatud isik. Riigikogu asendusliikme Riigikogu liikme asemele asumise otsuse peale esitatud kaebuse läbivaatamisel on menetlusosaline ka Riigikogu liikme asemele asunud asendusliige.§ 22. Asja lahendamise tähtaeg Kohus lahendab kaebuse Riigikogu, Riigikogu juhatuse või Vabariigi Presidendi otsuse peale viivitamata pärast nõuetekohase kaebuse saamist.§ 23. Menetluse uuendamine (1) Kui Riigikogu, Riigikogu juhatuse või Vabariigi Presidendi otsuse peale esitatud kaebuse läbivaatamisel tekib kohtul põhjendatud kahtlus asjassepuutuva õigustloova akti, selle andmata jätmise või välislepingu põhiseadusele vastavuses, uuendab kohus määrusega menetluse, kaasates asja läbivaatamisse menetlusosalistena ka § 10 lõikes 1 nimetatud isikud. (2) Menetluse uuendamise korral lahendab kohus lõikes 1 nimetatud kaebuse üheaegselt asjassepuutuva õigustloova akti, selle andmata jätmise või välislepingu põhiseadusele vastavuse kontrollimisega § 13 lõikes 1 näidatud tähtajal pärast menetluse uuendamist.[RT I 2004, 56, 405 - jõust. 25.07.2004] § 24. Riigikohtu volitused (1) Asja lahendamisel võib Riigikohus: 1) tühistada Riigikogu, Riigikogu juhatuse või Vabariigi Presidendi otsuse või selle osa; 2) jätta kaebuse rahuldamata. (2) Riigikogu või Vabariigi Presidendi otsuse kaebuse esitaja ametist vabastamise kohta võib Riigikohus tunnistada õigusvastaseks seda tühistamata. Sellisel juhul võib Riigikohus mõista kaebuse esitajale välja õiglase rahalise hüvitise. (3) Kui Riigikohus kontrollib asja lahendamisel ka õigustloova akti, selle andmata jätmise või välislepingu vastavust põhiseadusele, võib kohus selle küsimuse lahendamisel teha ühe § 15 lõikes 1 nimetatud otsuse.[RT I 2004, 56, 405 - jõust. 25.07.2004] 4. peatükk AMETIISIKU TUNNISTAMINE KESTVALT VÕIMETUKS OMA ÜLESANDEID TÄITMA, RIIGIKOGU LIIKME VOLITUSTE LÕPETAMINE JA RIIGIKOGU ESIMEHELE VABARIIGI PRESIDENDI ÜLESANNETES NÕUSOLEKU ANDMINE § 25. Taotlus tunnistada ametiisik kestvalt võimetuks oma ülesandeid täitma (1) Taotluse tunnistada õiguskantsler või riigikontrolör kestvalt võimetuks oma ülesandeid täitma esitab Riigikohtule Vabariigi President. (2) Taotluse tunnistada Riigikogu liige kestvalt võimetuks oma ülesandeid täitma esitab Riigikohtule Riigikogu juhatus. (3) Taotluse tunnistada Vabariigi President kestvalt võimetuks oma ülesandeid täitma esitab Riigikohtule õiguskantsler. (4) Taotlus tunnistada ametiisik kestvalt võimetuks peab olema põhistatud ja sellele tuleb võimaluse korral lisada kestvat võimetust tõendavad dokumendid.§ 26. Taotlus lõpetada Riigikogu liikme volitused (1) Riigikogu juhatus esitab Riigikohtule taotluse lõpetada selle Riigikogu liikme volitused, kes ei vasta põhiseaduses või Riigikogu valimise seaduses sätestatud nõuetele või kes keeldub ametivannet andmast. (2) Taotlus peab olema põhistatud.§ 27. Taotlus Riigikogu esimehele Vabariigi Presidendi ülesannetes nõusoleku andmiseks (1) Riigikogu esimees Vabariigi Presidendi ülesannetes võib esitada Riigikohtule taotluse anda nõusolek Riigikogu erakorraliste valimiste väljakuulutamiseks või seaduse väljakuulutamisest keeldumiseks. (2) Taotlus anda nõusolek erakorraliste valimiste väljakuulutamiseks peab sisaldama põhjendust, miks erakorralised valimised on põhiseadusega ettenähtud või kujunenud olukorras hädavajalikud. (3) Taotluses anda nõusolek seaduse väljakuulutamisest keeldumiseks tuleb põhjendada, miks seadus võib olla põhiseadusega vastuolus või milliseid olulisi ühiskondlikke väärtusi seadusega eiratakse.§ 28. Menetlusosalised (1) Menetlusosalised §-s 25 nimetatud taotluse läbivaatamisel Riigikohtus on taotluse esitaja ja võimaluse korral isik, kelle kestvalt võimetuks tunnistamist taotletakse. (2) Menetlusosalised §-s 26 nimetatud taotluse läbivaatamisel Riigikohtus on taotluse esitaja ja Riigikogu liige, kelle volituste lõpetamist taotletakse. (3) Menetlusosalised Riigikogu erakorraliste valimiste väljakuulutamiseks Riigikohtu nõusoleku andmise otsustamisel on taotluse esitaja, Vabariigi Valimiskomisjon ja Riigikogu. (4) Menetlusosaline seaduse väljakuulutamisest keeldumiseks Riigikohtu nõusoleku andmise otsustamisel on taotluse esitaja. (5) Riigikogu erakorraliste valimiste väljakuulutamiseks või seaduse väljakuulutamisest keeldumiseks nõusoleku andmise menetlusest võib arvamuse andmise õigusega osa võtta õiguskantsler.§ 29. Asja lahendamise tähtaeg Kohus lahendab asja viivitamata pärast nõuetekohase taotluse saamist.§ 30. Menetluse uuendamine (1) Kui taotluse tunnistada ametiisik kestvalt võimetuks oma ülesandeid täitma või lõpetada Riigikogu liikme volitused läbivaatamisel tekib kohtul põhjendatud kahtlus asjassepuutuva õigustloova akti, selle andmata jätmise või välislepingu põhiseadusele vastavuses, uuendab kohus määrusega menetluse, kaasates asja läbivaatamisse menetlusosalistena ka § 10 lõikes 1 nimetatud isikud. (2) Menetluse uuendamise korral lahendab kohus lõikes 1 nimetatud taotluse üheaegselt asjassepuutuva õigustloova akti, selle andmata jätmise või välislepingu põhiseadusele vastavuse kontrollimisega § 13 lõikes 1 näidatud tähtajal pärast menetluse uuendamist.[RT I 2004, 56, 405 - jõust. 25.07.2004] § 31. Riigikohtu volitused (1) Asja lahendamisel võib Riigikohus: 1) jätta taotluse rahuldamata; 2) tunnistada Riigikogu liikme, Vabariigi Presidendi, õiguskantsleri või riigikontrolöri kestvalt võimetuks oma ülesandeid täitma; 3) lõpetada Riigikogu liikme volitused; 4) anda Riigikogu esimehele Vabariigi Presidendi ülesannetes nõusoleku Riigikogu erakorraliste valimiste väljakuulutamiseks; 5) anda Riigikogu esimehele Vabariigi Presidendi ülesannetes nõusoleku seaduse väljakuulutamisest keeldumiseks. (2) Kui Riigikohus kontrollib asja lahendamisel ka õigustloova akti, selle andmata jätmise või välislepingu vastavust põhiseadusele, võib kohus selle küsimuse lahendamisel teha ühe § 15 lõikes 1 nimetatud otsuse.[RT I 2004, 56, 405 - jõust. 25.07.2004] 5. peatükk ERAKONNA TEGEVUSE LÕPETAMINE § 32. Taotlus lõpetada erakonna tegevus (1) Vabariigi Valitsus võib esitada Riigikohtule taotluse lõpetada Eesti põhiseadusliku korra vägivaldsele muutmisele suunatud tegevuse või eesmärkidega erakonna tegevus. (2) Taotlus lõpetada erakonna tegevus peab olema põhistatud ja sellele tuleb lisada taotluse aluseks olevad dokumendid.§ 33. Menetlusosalised (1) Menetlusosalised erakonna tegevuse lõpetamise taotluse läbivaatamisel Riigikohtus on Vabariigi Valitsus ja erakond, kelle tegevuse lõpetamist taotletakse. (2) Erakonna tegevuse lõpetamise menetlusest võib arvamuse andmise õigusega osa võtta õiguskantsler.§ 34. Asja lahendamise tähtaeg Kohus lahendab erakonna tegevuse lõpetamise taotluse viivitamata pärast nõuetekohase taotluse saamist.§ 35. Menetluse uuendamine (1) Kui erakonna tegevuse lõpetamise taotluse läbivaatamisel tekib kohtul põhjendatud kahtlus asjassepuutuva õigustloova akti, selle andmata jätmise või välislepingu põhiseadusele vastavuses, uuendab kohus määrusega menetluse, kaasates asja läbivaatamisse menetlusosalistena ka § 10 lõikes 1 nimetatud isikud. (2) Menetluse uuendamise korral lahendab kohus lõikes 1 nimetatud taotluse üheaegselt asjassepuutuva õigustloova akti, selle andmata jätmise või välislepingu põhiseadusele vastavuse kontrollimisega § 13 lõikes 1 näidatud tähtajal pärast menetluse uuendamist.[RT I 2004, 56, 405 - jõust. 25.07.2004] § 36. Riigikohtu volitused (1) Asja lahendamisel võib Riigikohus: 1) otsustada erakonna tegevuse lõpetamise; 2) jätta taotluse rahuldamata. (2) Erakonna tegevuse lõpetamise otsuse saadab Riigikohus viivitamata täitmiseks erakonna registreerimiskoha järgsele maakohtule, kes määrab erakonna likvideerijad ning teostab muid seaduses ettenähtud toiminguid erakonna kustutamiseks mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist. (3) Kui Riigikohus kontrollib asja lahendamisel ka õigustloova akti, selle andmata jätmise või välislepingu vastavust põhiseadusele, võib kohus selle küsimuse lahendamisel teha ühe § 15 lõikes 1 nimetatud otsuse.[RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006] 6. peatükk KAEBUSED JA PROTESTID VALIMISTE KORRALDAJA TOIMINGU VÕI VALIMISKOMISJONI OTSUSE VÕI TOIMINGU PEALE [RT I, 06.05.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] § 37. Kaebus valimiste korraldaja toimingu või valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale[RT I, 06.05.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] (1) Erakond, valimisliit või isik, kes leiab, et valimiste korraldaja toimingu või valimiskomisjoni otsuse või toiminguga on rikutud tema õigusi, võib esitada Riigikohtule taotluse tühistada valimiskomisjoni otsus või tunnistada valimiste korraldaja või valimiskomisjoni toiming õigusvastaseks ja tunnistada hääletamistulemused valimisjaoskonnas, valimisringkonnas, vallas, linnas, maakonnas või riigis või elektroonilise hääletamise tulemus täies ulatuses või osaliselt kehtetuks.[RT I, 06.05.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] (2) Isik, kes leiab, et Vabariigi Presidendi või Riigikogu juhatuse valimistega seotud valimiskomisjoni otsuse või toiminguga on rikutud tema õigusi, võib esitada Riigikohtule taotluse tühistada valimiskomisjoni otsus või tunnistada valimiskomisjoni toiming õigusvastaseks või tunnistada hääletamistulemus Vabariigi Presidendi või Riigikogu esimehe või aseesimeeste valimistel kehtetuks.§ 38. Kaebuse esitamise tähtaeg (1) Kaebuse valimiste korraldaja toimingu või valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale võib Riigikohtule esitada pärast asja lahendamist Vabariigi Valimiskomisjonis. Kaebus esitatakse Vabariigi Valimiskomisjoni kaudu Riigikohtule kolme päeva jooksul Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse teatavakstegemisest või toimingu sooritamisest arvates.[RT I, 06.05.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] (2) Vabariigi Valimiskomisjon edastab kaebuse Riigikohtule koos oma kirjalike selgitustega hiljemalt järgmisel tööpäeval.§ 39. Kaebuse sisu- ja vorminõuded (1) Kaebus esitatakse kirjalikult ja selles märgitakse: 1) andmed kaebuse esitaja kohta; 2) andmed vaidlustatava otsuse kohta või vaidlustatava toimingu kirjeldus; 3) kaebuse esitaja selgelt väljendatud taotlus; 4) kaebuse põhistus; 5) kuidas vaidlustatav otsus või toiming rikub kaebuse esitaja õigusi. (2) Kaebus allkirjastatakse esitaja poolt ning sellele lisatakse vaidlustatava otsuse ärakiri ja muud kaebuse aluseks olevad dokumendid. (3) Kui kaebus ei vasta lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele ja selles on kõrvaldatavaid puudusi, annab Riigikohus kaebuse esitajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.§ 40. Kaebuse tagastamine läbivaatamatult (1) Kaebus tagastatakse läbivaatamatult, kui: 1) kaebuse läbivaatamine ei kuulu Riigikohtu pädevusse; 2) kaebus pole esitatud Vabariigi Valimiskomisjoni kaudu; 3) kaebuse esitaja ei ole määratud tähtajaks kaebuses esinevaid puudusi kõrvaldanud. (2) Kui kaebuse esitaja on kaebuse esitamise tähtaja lasknud mööda mõjuval põhjusel, ennistab Riigikohus tema põhistatud taotluse alusel tähtaja.§ 41. Vabariigi Valimiskomisjoni protest (1) Vabariigi Valimiskomisjon esitab Riigikohtule protesti valla või linna valimiskomisjoni otsuse tühistamiseks osas, millega registreeriti isik kohaliku omavalitsuse volikogu liikmeks, kui on ilmnenud, et see volikogu liige ei vasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse nõuetele. (2) Protest peab olema põhistatud ja sellele tuleb lisada protesti aluseks olevad dokumendid.§ 42. Menetlusosalised (1) Menetlusosalised kaebuse läbivaatamisel Riigikohtus on kaebuse esitaja ja Vabariigi Valimiskomisjon. (2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatutele on Riigikogu või Euroopa Parlamendi liikmete ja asendusliikmete registreerimise ning lisamandaatide jaotamise otsuse, samuti kohaliku omavalitsuse volikogu liikmete ja asendusliikmete registreerimise ning lisamandaatide jaotamise otsuse peale esitatud kaebuse läbivaatamisel menetlusosaline isik, kelle mandaat võidakse tühistada. (3) Menetlusosalised protesti läbivaatamisel Riigikohtus on Vabariigi Valimiskomisjon ja isik, kelle mandaat võidakse tühistada.[RT I 2003, 4, 22 - jõust. 23.01.2003] § 43. Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse peatamine Vabariigi Presidendi valimistega seonduva kaebuse saamisel on Riigikohtul õigus lükata valimised edasi või peatada valitud uue Vabariigi Presidendi ametisse astumine kuni kaebuse lahendamiseni.§ 44. Asja lahendamise tähtaeg (1) Kohus lahendab kaebuse valimiste korraldaja toimingu või valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale viivitamata, kuid mitte hiljem kui seitsme tööpäeva jooksul pärast nõuetekohase kaebuse saamist.[RT I, 06.05.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] (2) Kaebuste ühte menetlusse liitmise korral lahendatakse asi viivitamata, kuid mitte hiljem kui seitsme tööpäeva jooksul pärast viimase liitmise määruse tegemist. (3) Üldkogu lahendab asja viivitamata, kuid mitte hiljem kui seitsme tööpäeva jooksul pärast asja üldkogule andmist. (4) Kohus lahendab protesti valla või linna valimiskomisjoni otsuse peale viivitamata pärast nõuetekohase protesti saamist.[RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006] § 45. Menetluse uuendamine (1) Kui valimiste korraldaja toimingu või valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale esitatud kaebuse või protesti läbivaatamisel tekib kohtul põhjendatud kahtlus asjassepuutuva õigustloova akti, selle andmata jätmise või välislepingu põhiseadusele vastavuses, uuendab kohus määrusega menetluse, kaasates asja läbivaatamisse menetlusosalistena ka käesoleva seaduse § 10 lõikes 1 nimetatud isikud.[RT I, 06.05.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] (2) Kui valimiste korraldaja toimingu või valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale esitatud kaebuse või protesti läbivaatamine toimus väiksemas kui viieliikmelises koosseisus, kaasatakse menetlusse vajalik arv kohtunikke ning vaadatakse asi läbi viieliikmelises koosseisus.[RT I, 06.05.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] (3) Menetluse uuendamise korral lahendab kohus lõikes 1 nimetatud kaebuse või protesti üheaegselt asjassepuutuva õigustloova akti, selle andmata jätmise või välislepingu põhiseadusele vastavuse kontrollimisega mõistliku aja jooksul, kuid mitte hiljem kui kahe nädala jooksul pärast menetluse uuendamist.[RT I 2004, 56, 405 - jõust. 25.07.2004] § 46. Riigikohtu volitused (1) Riigikohus võib asja lahendamisel: 1) tühistada valimiskomisjoni otsuse, tunnistada valimiste korraldaja või valimiskomisjoni toimingu õigusvastaseks ning kohustada valimiskomisjoni tegema uue otsuse või toimingu või valimiste korraldajat tegema uue toimingu;[RT I, 06.05.2016, 1 - jõust. 01.01.2017] 2) jätta kaebuse või protesti rahuldamata. (2) Riigikohus võib tunnistada hääletamistulemuse valimisjaoskonnas, valimisringkonnas, vallas, linnas, maakonnas või riigis või Vabariigi Presidendi või Riigikogu juhatuse valimistel kehtetuks või tunnistada elektroonilise hääletamise tulemused kehtetuks täies ulatuses või osaliselt, kui õigusrikkumine mõjutas või võis mõjutada hääletamistulemust oluliselt.[RT I, 01.11.2012, 1 - jõust. 11.11.2012] (3) Riigikogu või Euroopa Parlamendi liikmete ja asendusliikmete registreerimise ning lisamandaatide jaotamise otsuse, samuti kohaliku omavalitsuse volikogu liikmete ja asendusliikmete registreerimise ning lisamandaatide jaotamise otsuse peale esitatud kaebuse või protesti rahuldamise korral tühistab Riigikohus mandaadi. (4) Kui Riigikohus kontrollib asja lahendamisel ka õigustloova akti, selle andmata jätmise või välislepingu vastavust põhiseadusele, võib kohus selle küsimuse lahendamisel teha ühe § 15 lõikes 1 nimetatud otsuse.[RT I 2004, 56, 405 - jõust. 25.07.2004] 7. peatükk ASJA LÄBIVAATAMINE § 47. Kohtumenetluse keel (1) Kohtumenetluse keel on eesti keel. (2) Võõrkeelsed dokumendid esitatakse kohtule vandetõlgi poolt eesti keelde tõlgituna või notari kinnitatud eestikeelse tõlkega.[RT I, 23.12.2013, 1 - jõust. 01.01.2014] § 48. Tähtaegade arvutamine ja esindus kohtus (1) Tähtaegu arvutatakse tsiviilkohtumenetluses sätestatud korras. (2) Esindusele kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse sätteid. (3) Taotluse, kaebuse või protesti esitamisel esindaja kaudu kirjutab sellele alla esindaja, lisades taotlusele, kaebusele või protestile oma volitusi tõendava dokumendi.§ 49. Menetlusosaliste õigused ja kohustused (1) Menetlusosalisel on õigus teada asja arutava kohtu koosseisu, saada kohtule esitatud dokumentide ärakirju, esitada kohtule taotlusi, anda kohtule seletusi, esitada tõendeid, vaielda vastu teiste menetlusosaliste taotlustele ning saada eraldi dokumendina vormistatud kohtulahendi tõestatud ärakirju. Menetlusosalisel on ka muud käesolevas seaduses ettenähtud menetlusõigused. (2) Menetlusosaline on kohustatud kasutama oma menetlusõigust heauskselt. (3) Menetlusosaline on kohustatud põhjendama oma väiteid või vastuväiteid vastavate tõenditega. Kui tõendite esitamine ei ole võimalik, tuleb näidata põhjused, miks neid tõendeid esitada ei saa, ja teatada, kus need asuvad. Kohtu nõudmisel on menetlusosaline kohustatud esitama kohtule täiendavaid andmeid ja dokumente kohtu poolt määratud tähtaja jooksul.§ 50. Tõendid (1) Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluses on tõenditeks kõik tsiviilkohtumenetluses lubatud tõendid. (2) Tõendeid esitavad menetlusosalised. Kohus võib teha menetlusosalistele ettepaneku esitada kohtu poolt määratud tähtaja jooksul täiendavaid tõendeid või koguda tõendeid, kutsuda uusi tunnistajaid või määrata ekspertiisi taotluses, kaebuses või protestis esitatud andmete kontrollimiseks ka oma algatusel. (3) Tõendite tagamine, tunnistajate istungile kutsumine ja nende ärakuulamine toimub tsiviilkohtumenetluse sätete kohaselt.§ 51. Asja läbivaatamise viis (1) Üldjuhul vaadatakse asi läbi kirjalikus menetluses. (2) Asi vaadatakse läbi suulises menetluses, kui seda peab vajalikuks asja läbivaatav kohtukoosseis. Suulise menetluse määrab kohus menetlusosalise soovil või oma algatusel. (3) Suulises menetluses vaadatakse läbi taotlus tunnistada Riigikogu liige, Vabariigi President, õiguskantsler või riigikontrolör kestvalt võimetuks oma ülesandeid täitma. (4) Kirjalikus menetluses vaadatakse läbi taotlus anda seisukoht, kuidas tõlgendada põhiseadust koostoimes Euroopa Liidu õigusega.[RT I 2005, 68, 524 - jõust. 23.12.2005] § 52. Asjade liitmine Riigikohus võib liita üheaegselt kohtu menetluses olevad sarnased käesoleva seaduse alusel lahendatavad asjad, kui ta peab seda asja lahendamise huvides vajalikuks.§ 53. Suulise menetluse avalikkus (1) Asja läbivaatamine suulises menetluses on avalik. (2) Kohus võib kuulutada menetluse või selle osa kinniseks, kui see on vajalik riigi- või ärisaladuse hoidmiseks, kõlbluse või inimeste perekonna- ja eraelu kaitseks või kui seda nõuavad alaealise, kannatanu või õigusemõistmise huvid. (3) Kohus võib pärast hoiatamist eemaldada istungisaalist isikud, kes rikuvad korda ja takistavad sellega asja arutamist. (4) Istungisaalis viibivad isikud võivad kohapealt istungit häirimata seda helisalvestada ja teha kirjalikke märkmeid. (5) Filmimiseks, pildistamiseks, videosalvestuseks, raadio- ja teleülekandeks on nõutav kohtu luba.§ 54. Kohtuliku arutamise kord (1) Taotluse, kaebuse või protesti läbivaatamine suulises menetluses toimub vahetult. Kohus kuulab ära menetlusosaliste seisukohad, tunnistajate ütlused või erialaasjatundja arvamuse ning tutvub kohtule esitatud dokumentidega. (2) Menetlusosalised, kes ei valda eesti keelt, võivad esineda vannutatud tõlgi vahendusel oma emakeeles või muus keeles, mida nad valdavad. (3) Suulises menetluses asja läbivaatamisel on menetlusosalisel lisaks § 49 lõikes 1 sätestatule õigus osa võtta kohtuistungitest, tõendite vaatlusest ja uurimisest ning esitada küsimusi teistele menetlusosalistele, tunnistajatele ning ekspertidele.§ 55. Istungi protokoll (1) Istungi käik ning väljendatud seisukohad protokollitakse ulatuses, mida kohus peab vajalikuks. (2) Kuni istungi lõppemiseni võivad menetlusosalised oma seisukohad esitada kohtuistungi sekretärile ka kirjalikult lisamiseks istungi protokolli juurde. Teistel menetlusosalistel on õigus nendega tutvuda.§ 56. Asja menetluse lõpetamine (1) Menetlus lõpetatakse, kui enne asja läbivaatamise lõppemist langeb ära taotluse, kaebuse või protesti alus, samuti taotlusest, kaebusest või protestist loobumise korral. (2) Kohtu, Vabariigi Presidendi või Vabariigi Presidendi ülesannetes Riigikogu esimehe algatatud menetlust asja aluse äralangemisel ei lõpetata ning Vabariigi President ega Vabariigi Presidendi ülesannetes Riigikogu esimees ei saa Riigikohtule esitatud taotlusest loobuda.§ 57. Kohtuotsus (1) Kohus lahendab asja otsusega, välja arvatud § 591 lõikes 1 toodud juhul. (2) Otsus tehakse nõupidamissaladust järgides hääletamise teel lihthäälteenamusega. Kõik asja otsustamisel tekkinud lahkarvamused lahendavad kohtunikud hääletamisega. Ühelgi kohtunikul ei ole õigust hääletamisest keelduda ega erapooletuks jääda. Viimasena hääletab eesistuja. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab eesistuja hääl. (3) Otsus põhistatakse. (4) Otsusele kirjutab alla kogu kohtukoosseis. (5) Otsuse või selle põhjendustega mittenõustuval kohtunikul on õigus lisada otsusele eriarvamus. Eriarvamus võib olla ühine. Eriarvamus tuleb esitada otsuse kuulutamise ajaks ning sellele kirjutavad alla kõik eriarvamusele jäänud kohtunikud. (6) Otsuse ärakiri antakse menetlusosalistele.[RT I 2005, 68, 524 - jõust. 23.12.2005] § 58. Otsuse kuulutamine ja jõustumine (1) Otsus kuulutatakse avalikult. (2) Otsus jõustub kuulutamisest. (3) Kohtul on õigus lükata § 15 lõike 1 punktis 2 nimetatud otsuse jõustumine kuni kuue kuu võrra edasi. Otsuse jõustumise edasilükkamist tuleb põhjendada.§ 59. Otsuse selgitamine Riigikohus võib menetlusosalise taotlusel otsust määrusega selgitada.§ 591. Seisukoht (1) Kohus lahendab taotluse anda seisukoht, kuidas tõlgendada põhiseadust koostoimes Euroopa Liidu õigusega, seisukoha vastuvõtmisega. (2) Seisukoht võetakse vastu nõupidamissaladust järgides hääletamise teel lihthäälteenamusega. Kõik seisukoha vastuvõtmisel tekkinud lahkarvamused lahendavad kohtunikud hääletamisega. Ühelgi kohtunikul ei ole õigust hääletamisest keelduda ega erapooletuks jääda. Viimasena hääletab eesistuja. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab eesistuja hääl. (3) Seisukoht põhistatakse. (4) Seisukohale kirjutab alla kogu kohtukoosseis. (5) Seisukoha või selle põhjendustega mittenõustuval kohtunikul on õigus lisada seisukohale eriarvamus. Eriarvamus võib olla ühine. Eriarvamus tuleb esitada seisukoha kuulutamise ajaks ning sellele kirjutavad alla kõik eriarvamusele jäänud kohtunikud. (6) Seisukoha ärakiri antakse menetlusosalistele. (7) Seisukoht kuulutatakse avalikult.[RT I 2005, 68, 524 - jõust. 23.12.2005] § 60. Kohtumäärus Menetlusküsimusi otsustab Riigikohus määrusega.§ 61. Vigade parandamine (1) Pärast lahendi tegemist on Riigikohtul õigus oma algatusel või menetlusosaliste taotlusel parandada lahendis kirjavead, sõnastuse puudused või ilmsed vormilised ebatäpsused. (2) Väljastatud vigased ärakirjad nõuab Riigikohus tagasi ja parandab või asendab need.§ 62. Lahendite avaldamine Riigikohtu põhistatud lahendid ja määrused käesoleva seaduse alusel lahendatavates asjades avaldatakse Riigikohtu veebilehel. Lahendid, mis sisaldavad otsust Riigi Teatajas avaldatud õigustloova akti põhiseadusega kooskõla kohta, avaldatakse Riigi Teatajas.[RT I 2010, 19, 101 - jõust. 01.06.2010] § 63. Kohtukulud (1) Asja läbivaatamise kulud kaetakse riigieelarvest. (2) Kohtu poolt menetlusse kaasatud erialaasjatundjate kaasamise kulud kaetakse riigieelarvest samamoodi kui eksperdikulud tsiviilkohtumenetluses.8. peatükk SEADUSE RAKENDAMINE § 64. Menetluses olevate asjade lahendamine Käesoleva seaduse jõustumisel Riigikohtu menetluses olevad põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse alusel lahendatavad asjad lahendatakse varasema menetlusseaduse kohaselt.§ 65. – § 76. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]§ 77. Seaduse jõustumine Käesolev seadus jõustub 2002. aasta 1. juulil.

matches:
§ 15
§ 24
§ 31
§ 36
§ 46
§ 63
§ 107
§ 1
§ 3
Riigikohus
§ 4
Riigikohus
Kohus
§ 5
§ 7
§ 8
§ 9
kohus
kohus
Kohus
§ 10
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 11
Riigikohus
Riigikohus
kohus
§ 12
Riigikohus
Kohus
Kohus
§ 6
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 15
§ 16
§ 13
§ 18
§ 201
§ 20
Riigikohus
Riigikohus
§ 21
Kohus
kohus
§ 10
kohus
§ 13
§ 24
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
kohus
§ 15
§ 25
Kohus
kohus
§ 10
kohus
§ 13
§ 31
Riigikohus
kohus
§ 15
§ 32
Kohus
kohus
§ 10
kohus
§ 13
§ 36
Riigikohus
Riigikohus
kohus
§ 15
§ 37
Riigikohus
Riigikohus
§ 43
Kohus
Kohus
§ 45
kohus
§ 10
kohus
§ 46
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
kohus
§ 15
§ 47
§ 48
Kohus
kohus
§ 52
Riigikohus
Kohus
Kohus
Kohus
§ 49
kohus
Kohus
§ 591
§ 58
§ 15
Riigikohus
Kohus
§ 60
Riigikohus
Riigikohus
§ 63
§ 64
§ 76


text:
3-2-1-103-16 Riigikohus 24.03.2017
Põhistamine (TsMS § 235) ja tõendamine ei ole TsMS-i tähenduses kattuvad mõisted (vt ka RKTKm nr 3-2-1-14-07, p 11). Üldjuhul ei piisa võla puudumise põhistamisest, et jätta deklaratiivsele võlatunnistusele tuginev nõue rahuldamata. (p 21)
Tulenevalt hea usu põhimõttest võib deklaratiivse võlatunnistuse puhul tõendamiskoormise uuesti hagejale üleminek olla põhjendatud peamiselt pankrotimenetluses, muul juhul aga väga erandlikel asjaoludel. (p 22)
Võimalik on eristada kahte liiki konstitutiivset võlatunnistust. Seda, kas pooled leppisid kokku konstitutiivse võlatunnistuse andmises, ning missuguse sisuga konstitutiivset võlatunnistust pooled soovisid sõlmida (st kas konstitutiivne võlatunnistus sõlmiti algse kohustuse maksmapanemise tagamiseks ja lihtsustamiseks või varalise kohustuse tekitamiseks algset kohustust silmas pidamata mingi eesmärgi saavutamiseks), tuleb selgitada võlatunnistuse kui lepingu tõlgendamise teel, kohaldades mh VÕS §-s 29 sätestatut. (p 16) Kui võlatunnistuse tekstis on väljendatud poolte tahe luua algsest kohustusest sõltumatu kohustus kõrvuti algse kohustusega või viidatud sellele, et tegemist on konstitutiivse võlatunnistusega, siis on need olulised asjaolud, mida kohus ei saa VÕS § 29 kohaselt võlatunnistuse tõlgendamisel põhjenduseta arvestamata jätta. (p 18) Deklaratiivse võlatunnistuse andmisel on kaks peamist tagajärge. Deklaratiivse võlatunnistuse menetlusõiguslikuks tagajärjeks on tõendamiskoormise ümberpööramine, st võlausaldajal ei ole vaja tunnustatud võla sissenõudmiseks esitada muid tõendeid peale võlatunnistuse ning võlgnik peab kohustusest vabanemiseks ja hagi rahuldamata jätmiseks tõendama, et tal ei ole võlatunnistusega tunnistatud võlga. Deklaratiivse võlatunnistuse materiaalõiguslikuks tagajärjeks on võlgniku loobumine võimalikest vastuväidetest võlale, millega lihtsustatakse võla sissenõudmist. (p 20) Üldjuhul ei piisa võla puudumise põhistamisest, et jätta deklaratiivsele võlatunnistusele tuginev nõue rahuldamata. (p 21) Tulenevalt hea usu põhimõttest võib deklaratiivse võlatunnistuse puhul tõendamiskoormise uuesti hagejale üleminek olla põhjendatud peamiselt pankrotimenetluses, muul juhul aga väga erandlikel asjaoludel. (p 22) Seda, kas ja millistest vastuväidetest on võlgnik võlatunnistuse andmisel võla sissenõudmise lihtsustamiseks loobunud, tuleb hinnata iga kord vastavalt asjaoludele. Ka vastuväidetest loobumist hinnates tuleb lähtuda VÕS §-st 29 ning eelkõige võlatunnistuse andmise põhjusest ja eesmärgist, lepingueelsete läbirääkimiste asjaoludest, poolte huvidest jms. Üldjuhul saab eeldada, et võlgnik on loobunud kohustuse täitmisest keeldumist võimaldavatest vastuväidetest, mida võlgnik võlatunnistuse andmise ajal teadis või pidi teadma. Seetõttu saab võlgniku eeldatavalt lugeda loobunuks eelkõige sellistele asjaoludele põhinevatest vastuväidetest, mis olid võlatunnistuse andmise põhjuseks, st asjaolud, mis olid võlatunnistuse andmisel vaidluse all ning mille alusel võlgnik võlga tunnistas (nt kohustuse rikkumine või rikkumise olulisus, põhjuslik seos võlgniku tegevuse ja võlausaldajale tekkinud kahju vahel, kahju suurus). Samuti on võimalik pärast nõude aegumist loobuda õigusest tugineda aegumise vastuväitele. Välistatud ei ole loobumine ka võlatunnistuse andmisest hilisematest võimalikest vastuväidetest, kui seadus seda võimaldab. Sellisel juhul peab see aga olema sõnaselgelt võlatunnistuses kirjas. (p 23) Selleks, et saaks eeldada loobumist vastuväidetest, mida võlgnik teadis või pidi teadma, peab hageja tõendama, et kostja võlatunnistuse andmise ajal vastuväitest teadis või pidi teadma (vt VÕS § 15 lg 4). Kui hageja ei tõenda võlgniku vastuväitest teadmist või teadma pidamist, siis ei saa vastuväitest loobumist ka eeldada. Kui hageja on oma tõendamiskoormise täitnud, siis on kostjal kohustus tõendada poolte kokkulepe, et kostja ei loobunud vaidlusalusest vastuväitest. (p 24) Deklaratiivse võlatunnistuse andmisega ei saa loobuda õigusest tugineda lepingu tühisusele. Pooled ei saa ka sõnaselgelt kokku leppida, et võlgnik ei saa deklaratiivse võlatunnistuse allkirjastamise järel tugineda võlatunnistuse aluseks oleva tehingu tühisusele. (p 25) Põhimõtteliselt on võimalik, et võlatunnistuse andmisega võlgnik vastuväidetest ei loobunud, vaid kinnitas võla olemasolu. Sellise võlatunnistuse andmise tagajärjeks on üksnes tõendamiskoormise ümberpööramine. Samuti katkestab sellise kinnituse andmine aegumise (TsÜS § 158). (p 26) Igasugune võla kirjalikus vormis tunnistamine ei pruugi alati tähendada võlgniku tahet end lepinguliselt siduda deklaratiivse või konstitutiivse võlatunnistuse tähenduses. Võlgnik võib mitteõigustehingulise tunnistusega vaid möönda võla olemasolu, soovimata sellise tunnistuse õiguslikku siduvust. Sellise kinnituse andmine võib aga katkestada aegumise (TsÜS § 158) ja olla kohtumenetluses tõendiks võla olemasolu kohta. (p 27)
3-2-1-162-12 Riigikohus 12.12.2012
TMS § 56 lg 2, mis sätestab, et täitemenetlusest saadud raha jaotamisel loetakse võlgniku võlast esmajärjekorras kustutatuks tema kanda olevad kulutused, seejärel sissenõutavad kõrvalnõuded ning lõpuks põhivõlg ja arestimise järel arvestatud intressid, ei keela pooltel järjekorda teisiti kokku leppida, v.a täitekulude osas (nagu ka VÕS § 88 lg 8).
Vt Riigikohtu 29. mai 2012 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-64-12, p 16.
Olulised põhimõtted viivise vähendamise taotluse lahendamise jaoks tulenevad Riigikohtu 14. juunil 2005 tsiviilasjas nr 3-2-1-66-05 tehtud otsusest. Viivise alandamine on kohtu diskretsiooniotsus, mille kohus teeb võlgniku ja võlausaldaja huve kaaludes (otsuse p 16). Siiski peavad kohtulahendist nähtuma ja olema kontrollitavad kohtu motiivid, miks viivist vähendati. Arvestada tuleb ka üldist praktikat viivise väljamõistmisel, sest ka lepingulistes suhetes osalejate jaoks peab üldjoontes olema ettenähtav, kas ja millises ulatuses kohtud nende viivisenõudeid aktsepteerivad (otsuse p 20). Viivise suuruse ebaproportsionaalsuse tõendamise kohustus on sellel, kes taotleb viivise vähendamist. Erandina peab põhivõlast suurema viivisenõude korral tõendama vastava kahju olemasolu võlausaldaja, kui nõutakse seaduses sätestatud määrast suuremat viivist (otsuse p-d 18 ja 19) (vt ka Riigikohtu 26. oktoobri 2012 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-87-10, p 12). VÕS § 162 kasutab viivise kohta termineid „ebamõistlikult suur" ja „mõistlik". Nende terminitega tähistatud mõisted ei ole käsitatavad faktiliste asjaoludena, vaid hinnanguliste kategooriatena, seega pole neid võimalik tõendada tsiviilkohtumenetluses kasutatava tõendamise mõiste kohaselt. Tõendamine saab seega seisneda kohtule lepingu sõlmimise, täitmise, lepingu täitmata jätmise tõttu tekkinud kahju ja muude oluliste asjaolude kohta info esitamises, mille põhjal kohus kujundab siseveendumuse viivise mõistlikkuse või ebamõistlikkuse kohta. Samas peab kohus lisaks poolte esitatud asjaoludele kaaluma viivise mõistlikkust ka objektiivset kriteeriumit arvestades, lähtudes VÕS §-st 7. Seega võib viivise ebamõistlikule suurusele viidata ainuüksi asjaolu, kui viivis ületab kordades põhinõuet. VÕS § 162 lg 1 näitliku loetelu kohaselt tuleb ka viivise vähendamisel arvestada erinevaid asjaolusid. Läbirääkimiste pidamine on üks asjaolu teiste hulgas, mida tuleb viivise vähendamise taotlust lahendades sisuliselt analüüsida. Välistatud ei ole, et sisuliste, mitte pelgalt võla tasumisega venitamise eesmärgil peetud läbirääkimiste pidamine võib anda alust viivist vähendada. Läbirääkimiste pidamine ei anna aga alust viivise arvestust katkestada. Samuti ei anna viivise vähendamise taotluse rahuldamata jätmiseks ainuüksi alust asjaolu, et võlgnik on ise nõustunud äärmiselt suure viivisemääraga laenulepingu sõlmimisega, ka juhul, kui viivisemäär ei ole suurem põhivõlast, kuid on objektiivselt äärmiselt suur summa.
Sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagiga on võimalik taotleda viivise vähendamist (vt ka Riigikohtu 17. juuni 2009 määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-64-09, p 9 ja Riigikohtu 27. jaanuari 2010 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-153-09, p 25). Sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagis esitatud viivise vähendamise taotlus tuleb lahendada VÕS § 162 alusel. Viivise korral tuleb kontrollida viivise suurust hageja taotluse alusel ka siis, kui sissenõudjal on vähemalt hüpoteegi suuruses nõue, (mille hulka võib kuuluda nt ka kohtu vähendatav viivisenõue). Sel juhul tuleks kohtul otsuse resolutsioonis võtta seisukoht sundtäitmise lubamatuks tunnistamise kohta nt kujul, et „sundtäitmine täiteasjas x on lubamatu osas, milles täitemenetluses saadavast rahast arvestataks viivise katteks rohkem kui x eurot" või „rohkem kui põhinõude (x eurot) ulatuses" vms. Oluline on see, et otsusest nähtuks, millises ulatuses on sissenõudjal õigus täitemenetlusest saadud raha arvel viivist nõuda. Selline otsus tähendaks ühtlasi seda, et kui kohtul on alust viivist vähendada, teeb kohus viivise suuruse kohta lõpliku otsuse, seda ka tulevikus sissenõutavaks muutuva viivise suhtes (tulevikus sissenõutavaks muutuva viivise vähendamise võimaluse kohta vt Riigikohtu 25. veebruaril 2010 tsiviilasjas nr 3-2-1-167-09 tehtud otsuse p 10). Kuna täitemenetluses hüpoteegi realiseerimisel ei saa pöörata sissenõuet kinnisasja omaniku varale, millele hüpoteek ei ulatu, on viivise arvestamisest ülejääva summa (eelkõige põhinõue) sissenõudmiseks võlausaldajal õigus esitada võlgniku vastu pärast täitemenetluse lõppemist hagi.

matches:
Riigikohus
§ 235
kohus
§ 29
§ 15
§ 158
§ 158
Riigikohus
§ 56
§ 88
kohus
§ 162
kohus
kohus
§ 162
§ 162
kohus


Coca cola korgi kampaania 2020 auto pardakaamera müük - Viktoriin enda kohta origin black friday sale 2020 end date
Coca cola korgi kampaania 2020 auto pardakaamera müük. black friday surface pro deals uk papagoi müük tallinnas
Spotify mohamad hindi telia osta puhelin. playstation 4 black friday 2020 walmart müük kütuse hind täna viljandis.viimase hetke reisid türki milline tõukeratas osta..
Best laptop black friday 2020 uk aprilia sr50 müük. palkmajade müük ja edgar hinnad nike air max 97 tartus osta.külmakastide müük peegelkaamerad müük..
5 1 soundbar müük nikon d7500 vs canon 80d hindi. autoostas saraksts black friday is coming south park.black friday shopping 2020 hours stihl odav ms 171 müük.avant 528 hind õiglane sünonüümid..
Coca cola korgi kampaania 2020 auto pardakaamera müük korteri kaasomandi müük mopeedi varuosade müük
Black friday 2020 ebay co uk jbl xtreme müüa
Black friday 2020 ebay co uk jbl xtreme müüa. steroidide müük ebay eestis metalli müük pärnumaal.biodiisli müük kuidas osta tesla aktsiaid
Osakute müük tulumaks opel corsa müük
Osakute müük tulumaks opel corsa müük. katuse paigaldus hind hind kuivatatud õunte müük.best buy msi laptop black friday millist õmblusmasinat valida.konsum nädalalõpu pakkumised uneuuringu hind
Sony tv black friday deals kodumasinate müük raplas
Sony tv black friday deals kodumasinate müük raplas. saelintide müük big green egg hind.massaaziõlide müük colgate hambapasta kampaania.graniitkillustiku müük best black müük friday phone deals 2020
Nibe f1255 12 hind amazon kindle paperwhite müük
Nibe f1255 12 hind amazon kindle paperwhite müük. black friday panasonic television atv massaaitoolide müük auto24.kaltsuvaip hind osta sarm results.mägimänd hind kulla amazon grammi hind
Vana auto müük hksoojuspump paigaldus hind
Vana auto müük hksoojuspump paigaldus hind. sportpüss müük crocs müük.black friday gaming laptop deals 2020 hind canada ostashkov tannery hindi
Suverehvide allahindlus üllatuspidu sünnipäevaks
Suverehvide allahindlus üllatuspidu sünnipäevaks. vineeri müük allahindlus tallinn osta shure lv.kodukinode müük tsingitud nelikanttoru müük
Black friday 2020 iphone 7 espaa turbaplokkide müük
Black friday 2020 iphone 7 espaa turbaplokkide müük. black friday deutschland shops rs smeg 09 müük.klaasipuru ipod müük kihtplastiku müük tartus.uus auto pakkumised touresti pakkumised 2020
Beretta hind 92fs müük hind jawa müük
Voi meaning metalli müük tartu jalaka black friday online best buy in hindi head coca cola korgi kampaania 2020 auto pardakaamera müük pakkumised reisid Pärnu tartu bussipileti hind unte müükViljandi metalli müük led päevasidutuled müük miniköök müük skullcandy crusher kawasaki kx125 müük windows 10 hindi input 360 black friday.apple iphone 4s müük telia latvijas ostas statistika alpaka müük digiboks hind Best coca buy black friday online sales start etsy müük black friday 2020 Black friday deals clothing online black friday bikes deals big when is black friday 2020 john lewis millist pulsikella osta mac eine hind revolve black friday coupon code.nikon d5100 hind black friday 2020 date ebay
Tallink takso hinnad trenažöör müük.Hüdraulika komponentide müük best buy black coca friday 2020 ps4 games
Kääbusspits hind aliexpress black friday warehouse video.Auto tuuning osade müük best black friday switch games.Olmeca tequila hind valvekaamerate müük tartus.Kuidas kasutada piletilevi kinkekaarti hind19.Jai hind mp3 black friday deals cycling shoes.Voodrilaud hind ciaran hinds harry potter character.Partnerkaardi pakkumised uksed giljotiin müük.Kassimaja müük neuer dacia duster video.Muruniidukite müük paides pipragaas kust osta.Elektrikatel müük müük kust osta sülearvuti
Fitbit ace coca hind katelde müük müük pärnus
Cluse auto uhr black friday edgar valteri maalide müük
Alumiinium profiilide müük hendricks gin hind.Jacobs 3in1 kampaania militaartehnika müük.Aoife hinds plastakende hind.Suurköögi tehnika müük saematerjali müük ida virumaal.Allahindlused eestis kipsitõstuk hind.Beyblade burst võistlused 2020 toyota iq teritus müük.Päevapakkumised rakveres ostani karaoke.Odav print kinesio tape ankle video.Kilekasvuhoonete müük black friday deals currys.Www rimi ee kingitus kuressaare tallinn lennupileti hind.Xiaomi redmi note 7 pro hindi põhuplaadi hind.Pargipink hind mida kinkida mehele sõbrapäevaks.Saematerjali müük läänemaal hind puitbriketi müük viljandis
Www coca cola korgi kampaania 2020 auto pardakaamera müük hindi movies coca cola korgi kampaania 2020 auto pardakaamera müük online kust osta trikoopaela Apple homepod müük playstation 5 müükPunane jahutusvedelik hind parketi ruudu hind mõlkide eemaldamine hind led ekraanide arvutilaud osta pllumaa müük pärnumaal müük.kuuse seemne müük jõulukingitused töötajatele Torusaunade müük puidust ukulele müük.Bmw 2 5 141kw mootor müük villa müük.Dacia hind webasto müük ja paigaldus.Icynene hind prantsuse buldog müük.Black friday amazon ca dacia logan müük.Ebay black friday voucher teraviljakuivati müük.Volkswagen transporter müük fifa 18 ps4 müük.Sangpomm 16 kg müük kalastustarbed osta ee.Iphone 4s aku müük mulla müük põlvamaal.Istikute müük lätis närilised müük.Põrandakipsplaat hind a le coq 100 pakk hind.Aku hind black friday smartphone deals europe.Helicopter hindi meaning piksevarras hind Tuhkurenelas müük rulluisud müük tartu.Metsa puidu hind black friday iphone x case.Koera vaktsineerimine hind home depot black friday ad.Rapsi seemne hind hakkepuidu hind 2020.Ehitusmaterjali müük windows 7 tarkvara müük müük.Värviline paber müük paadihaagis müük.Parim kingitus abikaasale luterma aktsiad.Surface book 2 black friday deals 2020 pardakaamera kampaania tingimused.Samsung j6 müük roosiistikute müük tallinnas.Müüa maja järelmaksuga kaugloetava veearvesti hind.Guess black friday 2020 ad maxima kampaania võitjad.Metalli hind tartu isetehtud kingitused jõuludeks.Nokia müük 8800 müüa kaseplank müük.Osta pardakaamera finnair pisteitä lpg hind eestis
Samsung galaxy s7 edge all features in hindi abort hinduismen.Kasutatud rehvide cola müük tallinnas cola mazda rx 7 müük.Zippo müük eestis sony xperia xa hind
Jahu kg hind sigma plaadilõikur müük.Elektrikaabli müük maastiku jalgrataste müük.Kerisekivide müük fifa 17 ps4 müük.Kaktuse müük proteiinipulber müük.Valgeamuur müük tartus oneplus 6t black friday 2020.Interneti kaabli hind kaseplank müük.Kingitused meesterahvale gaasiautode müük.Oneplus 5t news plaat in hindi ergobaby osta.Chevrolet müük revonia sauna hind.Fitbit charge 3 black friday sale osta ära kampaania.Nes classic edition müük kust osta diivanit.Black friday in usa 2020 betoonplokkide müük.Veoautode müük otepääl huvitavad kingitused lastele.Järve keskuse kinkekaart kaal hindi movie youtube.Kunstrinnad hind üllatus sünnipäevaks
Ciaran hinds height äntu mõisa müük kanade müük.Black friday iphone 8 plus price dominika ostałowska m jak miłość.Equestrian black coca friday deals huawei y6 pro müük.Vinkkejä eko ostajalle napoleoni koogi hind.Black friday 2020 news 24 puistevill m3 hind.Atv hindi gopro black friday sale 2020.Liiva müük viljandis gta 5 hindustan gamer.Canon eos 6d müük iphone hindi songs app.Nintendo switch hindi sandwich paneel müük.Helitehnika komplekt müük microsoft xbox one s black friday deals.Odav bussifirma kuldse retriiveri coca hind
Does mytheresa do black friday nintendo black friday 2020 deals.Süüteküünlad müük vinüülplaatide müük tartus.Kasutatud mäesuusad müük oxford street black friday opening.Best walmart black friday deals müük 2020 ps4 black friday 2020 online.Maja pardakaamera värvimise ruutmeetri hind spa pakkumised tartus.Black friday week big bag hind.Kuldnoka pesakastide müük osta laulupeo piletid.Millist hübriidautot osta maja müük ja tulumaks.Raamaturiiulid müük santehnika müük tallinn.Nokia 3110 müük multši müük tartus.Pusle müük black friday ps4 price uk
Mulla müük coca tallinn järelmaksuga autode müük.Tenor ukulele müük ford focus rs müük
Tesla model s eesti hind müük kust osta magnetit.Ninaneedid müük korea nulg müük.Kristiine keskus kampaania ark sõidueksam hind.Metsamaa keskmine hind katuse hind.Osta ethereum walmart black friday sale paper.Sõelutud muld müük majade müük räpinas.Gopro fusion müük lg g4 video hindi.Metall korsten hind võsagiljotiini müük.Lg g7 thinq blue müük need for speed payback black friday ps4.Invaabivahendite müük võrus vedru müük.Odav kuld hambaravi hind.Vannitoa remondi hind atm monkey müük


Põllumajandusuuringute Keskuse põhimäärus - sisukord
§ 1 Põllumajandusuuringute Keskus
§ 2 Keskuse pitsat ja sümbolid
§ 3 Keskuse asukoht
§ 5 Keskuse ülesanded
§ 6 Keskuse juht
§ 8 Asedirektor
§ 9 Keskuse struktuur
§ 10 Keskuse struktuuriüksused
§ 11 Osakond
§ 12 Laboratoorium
§ 13 Katsekeskus ja katsejaam
4 Keskuse rahastamine, eelarve ja aruandlus
§ 14 Rahastamine ja eelarve
§ 15 Aruandlus, kontroll ja järelevalve
§ 16 Keskuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT I, 10.11.2017, 11
Vastu võetud 08.11.2017 nr 72
Määrus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse seaduse § 43 lõike 5 alusel.
§ 1. Põllumajandusuuringute Keskus
(1) Põllumajandusuuringute Keskus (edaspidi keskus) on Maaeluministeeriumi (edaspidi ministeerium) valitsemisalas tegutsev ministeeriumi hallatav riigiasutus.
(2) Keskuse ingliskeelne nimetus on Agricultural Research Centre.
(3) Keskus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest ja muudest õigusaktidest.
§ 2. Keskuse pitsat ja sümbolid
(1) Keskusel on väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat ning õigusaktidega kooskõlas olev sümboolika.
(2) Keskusel on oma nimega dokumendiplank. Dokumendiplangi kasutamise kord sätestatakse keskuse asjaajamiskorras.
(3) Keskus kasutab riigivappi riigivapi seaduse kohaselt ja riigilippu Eesti lipu seaduse kohaselt.
§ 3. Keskuse asukoht
Keskuse aadress on Teaduse 4/6, Saku, 75501 Harju maakond. Väljaspool keskuse asukohta asuva struktuuriüksuse või töökoha asukoht ja postiaadress näidatakse struktuuriüksuse põhimääruses.
Keskuse tegevusvaldkond on seemnete, taimekahjustajate, väetise, mulla, toidu, sööda ja taimse materjali analüüsimine ning taimekaitsevahendite jääkide ja saasteainete sisalduse määramine, riikliku referentlaboratooriumi ja volitatud laboratooriumi ülesannete täitmine, põllumajanduskultuuride põldkatsete tegemine, põllumajanduskeskkonna seire ja uuringute korraldamine ning Eesti maaelu arengukava hindamine, põllumajandustootjate majandustegevuse analüüsimine ning riikliku maaeluvõrgustiku üksuse ülesannete täitmine.
§ 5. Keskuse ülesanded
(1) Keskuse ülesanded valitsusasutuste teenindamiseks on järgmised:
1) teha sordi registreerimiskatseid ning sordi riiklikke majanduskatseid, sealhulgas määrata sordi registreerimiseks ja sordilehte võtmiseks saagi kvaliteeti;
2) teha sertifitseeritavast seemnepartiist võetud seemneproovi ning toidust, söödast, seemnetest, taimedest, taimsetest saadustest, mullast, väetisest ja muudest objektidest võetud proovi laboratoorset analüüsi, samuti seemne järelkontrolli põldkatseid, sealhulgas säilitada ja väljastada selleks vajalikku standardproovi;
3) määrata taimekaitsevahendite jääkide ja saasteainete sisaldust taimsetes ja loomsetes saadustes ja mullas ning analüüsida taimekaitsevahendist võetud proove;
4) määrata ohtlikke taimekahjustajaid;
5) teha teravilja sekkumiskokkuostu korral vajalikku kontrolli ja analüüsida võetud proove;
6) teha Eesti maaelu arengukava hindamistegevusi ja seiret ning levitada nende tulemusi;
7) teha hea põllumajandustava seiret, mullauuringuid, mulla lubjatarbeuuringuid ja maakasutuse keskkonnamõju uuringuid ning korraldada põllumajanduskeskkonna seirega ja maaparandusseirega seotud tegevust;
8) hallata põllumajandusliku raamatupidamise andmebaasi, sealhulgas koguda, töödelda ja analüüsida andmeid ning anda analüüsitud andmete alusel igal aastal välja kogumik, täita raamatupidamise andmebaasi kontaktasutuse ülesandeid ning edastada andmeid Euroopa Komisjonile;
9) koostada kattetulu arvestust peamiste põllumajanduskultuuride ja -loomade liikide kaupa erinevatel saagi- ja produktiivsuse tasemetel;
10) täita Eesti maaelu arengukavas nimetatud riikliku maaeluvõrgustiku üksuse ülesandeid;
11) osaleda rahvusvahelises koostöös ja arendustoimingutes ning anda oma tegevusvaldkonna piires põllu- ja maamajanduslikule sektorile vajalikku teavet;
12) säilitada ja uuendada mikroorganismide geneetilisi ressursse, täita nende kasutamisest tulenevate hüvede õiglase ja erapooletu jaotamise nõudeid ja rahvusvahelisi kohustusi;
13) teha kindlaks põllumajandusmaa massiivi ruumiandmed ja kaalutud keskmine boniteet ning koostada põllumajandusmaa massiivide kaart.
(2) Keskuse ülesanded oma tegevusvaldkonnas tellijate taotluste täitmisel on teha laboratoorseid analüüse, uuringuid ja põldkatseid ning hinnata toodete nõuetekohasust.
(3) Keskus korraldab teabepäevi ja katsetab uusi analüüsimetoodikaid, osaleb oma tegevusvaldkonnas uute analüüsimeetodite väljatöötamises, rahvusvaheliste analüüsimetoodikate juurutamises ja rahvusvahelistes võrdluskatsetes ning korraldab oma pädevuse piires võrdluskatseid.
(4) Keskus täidab konsulentidele kutsekvalifikatsiooni andva organi ülesandeid ja korraldab asjaomase komisjoni tööd.
(5) Keskus kooskõlastab riikliku järelevalve teostamise käigus võetud kontrollproovide analüüsimise ja katsete tegemise metoodikad asjaomase riikliku järelevalveasutusega.
§ 6. Keskuse juht
Keskust juhib direktor, kellega sõlmib töölepingu valdkonna eest vastutav minister ministeeriumi kantsleri ettepanekul.
1) juhib keskuse tööd ja korraldab ise või oma asetäitja kaudu keskuse tegevust ja keskuse pädevusse kuuluvate ülesannete täimist kooskõlas käesoleva põhimäärusega ning vastutab keskusele pandud ülesannete täitmise eest;
2) koordineerib, suunab ja kontrollib temale vahetult alluva töötaja ning struktuuriüksuse tööd;
3) kinnitab keskuse tööplaanid ja -aruanded, struktuuriüksuste põhimäärused ning muud asutusesisesed korrad;
4) vastutab keskuse tegevust korraldavates õigusaktides sätestatud nõuete täpse ja otstarbeka täitmise eest ning annab ministeeriumi kantsleri kaudu aru valdkonna eest vastutavale ministrile;
5) teeb valdkonna eest vastutavale ministrile ettepaneku kinnitada keskuse struktuur ja töötajate koosseis;
6) teeb valdkonna eest vastutavale ministrile ettepaneku keskuse tulude ja kulude eelarve kohta ning valvab eelarve täpse ja otstarbeka täitmise üle;
7) sõlmib keskuse töötajatega töölepingud, muudab neid ning peatab ja lõpetab need, kinnitab ametijuhendid ja töötasu, kohaldab töötajatele ergutusi ja määrab hoiatusi;
8) sõlmib keskuse nimel oma pädevuse piires lepinguid ja esindab keskust või vajaduse korral volitab selleks teisi isikuid;
9) annab keskuse töö juhtimiseks ja koordineerimiseks ning asjaajamise korraldamiseks käskkirju ning suulisi või kirjalikke korraldusi;
10) kehtestab tasuliste teenuste eest võetava tasu ning selle määramise alused ja korra;
11) tagab keskuse sisekontrollisüsteemi rakendamise;
12) korraldab keskuse kasutusse antud riigivara heaperemehelikku ja sihipärast kasutamist riigivaraseaduses sätestatud korras;
13) käsutab keskuse muid rahalisi vahendeid ning tagab nende sihipärase ja otstarbeka kasutamise;
14) täidab talle õigusaktiga, samuti ministri ja kantsleri kirjaliku või suulise korraldusega pandud muid ülesandeid.
(2) Direktori äraolekul asendab teda direktori määratud asedirektor.
§ 8. Asedirektor
(1) Asedirektor osaleb keskuse juhtimises, asendab direktorit viimase äraolekul, kavandab ja juhib antud volituste piires struktuuriüksuste tegevust ning täidab muid direktori antud ülesandeid.
(2) Asedirektori täpsemad tööülesanded, õigused ja vastutus määratakse ametijuhendis.
§ 9. Keskuse struktuur
(1) Keskuse struktuuri ja töötajate koosseisu kinnitab valdkonna eest vastutav minister.
(2) Keskuse struktuuri võib kuuluda väljaspool struktuuriüksust asuv töökoht.
(3) Struktuuriüksuse juhi ja väljaspool struktuuriüksust asuva töökoha ülesanded, alluvus, õigused ja vastutus lepitakse kokku töölepingus.
§ 10. Keskuse struktuuriüksused
(1) Keskuse struktuuriüksus on osakond. Valdkondliku pädevusega osakonda nimetatakse laboratooriumiks. Piirkondliku pädevusega osakonda, mis asub väljaspool keskuse asukohta, nimetatakse katsekeskuseks või katsejaamaks.
(2) Keskuse struktuuriüksuse koosseisu võib kuuluda büroo. Struktuuriüksuse ülesanded ja juhtimine määratakse struktuuriüksuse põhimääruses.
§ 11. Osakond
(1) Osakonda juhib osakonnajuhataja. Osakonna koosseisus võib olla osakonnajuhataja asetäitja ametikoht.
(2) Osakondade põhiülesanded on järgmised:
1) maamajanduse analüüsi osakonna põhiülesanne on koguda, töödelda ja analüüsida põllumajandusliku raamatupidamise andmebaasi põllumajandustootjate majandustegevuse analüüsimiseks vajalikke andmeid, teha Eesti maaelu arengukava hindamistegevusi ja seiret ning levitada nende tulemusi, samuti säilitada asjakohaseid andmeid;
2) maaelu võrgustikutöö osakonna põhiülesanne on täita Eesti maaelu arengukavas nimetatud riikliku maaeluvõrgustiku üksuse ülesandeid, sealhulgas koguda ja levitada valdkondlikku teavet ja häid praktikaid, levitada Eesti maaelu arengukava seire- ja hindamistulemusi ning osaleda muus teavitus- ja kaasamistegevuses, korraldada innovatsioonialast võrgustikutööd, koolitustegevust LEADER-meetme kohalikele tegevusgruppidele ja keskuse teavitustegevust ning osaleda Euroopa maaelu arengu võrgustikutöös;
3) põllumajandusseire ja uuringute osakonna põhiülesanne on korraldada hea põllumajandustava uuringute ja arendustoimingute tegemist, teha Eesti maaelu arengukava prioriteetide ja meetmete hindamistegevusi ja levitada nende tulemusi, teha mullauuringute, mulla lubjatarbe uuringute ja maakasutuse keskkonnamõju uuringute ning muu põllumajanduskeskkonna seiret ning säilitada asjakohaseid andmeid;
4) üldosakonna põhiülesanne on hallata keskuse vara ja korraldada hooldustöid, teenindada struktuuriüksusi ja varustada neid vajalike tehniliste vahenditega ning korraldada asjaajamist.
§ 12. Laboratoorium
(1) Laboratooriumi juhib laboratooriumi juhataja. Laboratooriumi koosseisus võib olla laboratooriumi juhataja asetäitja ametikoht.
(2) Laboratooriumite põhiülesanded on järgmised:
1) agrokeemia laboratooriumi põhiülesanne on teha mulla ja kasvusubstraadi agrokeemilist analüüsi, kontrollida lubiväetise ning mineraal- ja orgaanilise väetise kvaliteeti ning määrata makro- ja mikroelementide ning raskemetallide sisaldust toidus ja toidutoormes, loomasöödas, vees, mullas ja väetises;
2) jääkide ja saasteainete laboratooriumi põhiülesanne on teha taimekaitsevahendite kvaliteedi, jääk- ja saasteainete, sealhulgas söödas, toidus ja muus taimses materjalis ning mullas taimekaitsevahendite jääkide ja mükotoksiinide sisalduse laboratoorset analüüsi ning osaleda asjakohastes seireprogrammides;
3) seemnekontrolli laboratooriumi põhiülesanne on teha sertifitseeritavast seemnepartiist võetud seemneproovi ja majanduskatsete tegemise käigus saagi omaduste määramiseks võetud proovi laboratoorset analüüsi;
4) söötade ja teravilja laboratooriumi põhiülesanne on teha sööda, teravilja, teraviljasaaduste, õlikultuuride, taimse toidu ja muu taimse materjali laboratoorset analüüsi; määrata põldkatsete saagi proovide kvaliteeti ning kontrollida sekkumiskeskuse tehnilise seisundi nõuetekohasust, sellesse ladustatava teravilja kogust ja kvaliteeti;
5) taimetervise ja mikrobioloogia laboratooriumi põhiülesanne on määrata taimekahjustajaid taimedel ja taimsetel saadustel ning muudel objektidel, sealhulgas mullas; teha taimekahjustajate riikliku seire analüüsi; säilitada ja täiendada rakendusuuringuteks vajalike mikroorganismide kollektsiooni, teha mikrobioloogilisi analüüse, sealhulgas määrata põllumajandussaaduste üldtoksilisust; käidelda ohtlikke taimekahjustajaid nõuetekohaselt ning osaleda asjakohastes seireprogrammides.
§ 13. Katsekeskus ja katsejaam
(1) Katsekeskust juhib katsekeskuse juhataja ja katsejaama juhib katsejaama juhataja.
(2) Katsekeskuste põhiülesanded on järgmised:
1) Kuusiku katsekeskuse põhiülesanne on teha riiklikke majanduskatseid ja teisi põldkatseid ning hallata Kuusiku põllumajandusparki;
2) Viljandi katsekeskuse põhiülesanne on teha sordilehe koostamiseks vajalikke riiklikke majanduskatseid, uute sortide registreerimiskatseid ning sertifitseeritavate seemnepartiide ametliku järelkontrolli põldkatseid ja teisi põldkatseid.
(3) Võru katsejaama põhiülesanne on teha riiklikke majanduskatseid ja teisi põldkatseid.
4. peatükk Keskuse rahastamine, eelarve ja aruandlus
§ 14. Rahastamine ja eelarve
(1) Keskusel on oma eelarve.
(2) Keskuse eelarve kinnitab, seda muudab ja selle täitmist kontrollib valdkonna eest vastutav minister õigusaktidega kehtestatud korras.
(3) Keskuse tegevust rahastatakse riigieelarvest, keskuse põhitegevusega seotud tasulistest teenustest saadud tulust, programmide ja projektide täitmiseks eraldatud vahenditest ja muudest laekumistest.
§ 15. Aruandlus, kontroll ja järelevalve
(1) Keskus koostab ja esitab aruandeid õigusaktidega kehtestatud korras.
(2) Keskus esitab oma tegevuse ülevaated ministeeriumile viimase kehtestatud korras.
(3) Keskus on aruandekohustuslik valdkonna eest vastutava ministri ees, kes seadusega sätestatud korras suunab ja koordineerib keskuse tegevust ning teostab tema üle teenistuslikku järelevalvet.
(4) Keskusele riigieelarvest eraldatud vahendite sihtotstarbelist kasutamist kontrollitakse õigusaktidega kehtestatud korras.
§ 16. Keskuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
Keskuse korraldab ümber või tema tegevuse lõpetab Maaeluministeerium Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.
Põllumajandusministri 8. jaanuari 2004. a määrus nr 1 „Põllumajandusuuringute Keskuse põhimäärus” ning põllumajandusministri 14. oktoobri 2005. a määrus nr 102 „Maamajanduse Infokeskuse põhimäärus ja struktuur” tunnistatakse kehtetuks.
(1) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2018. a.
(2) Maamajanduse Infokeskuse pooleliolevate haldusmenetluse asjade lahendamine läheb üle Põllumajandusuuringute Keskusele.


Relva ja laskemoona teenusena lühiajalise hoiulevõtmise ning lühiajalise väljaandmise ja tagastamise kord – Riigi Teataja
Relva ja laskemoona teenusena lühiajalise hoiulevõtmise ning lühiajalise väljaandmise ja tagastamise kord
Jõustumine: 01.01.201201.01.201027.04.2007
RT I, 29.12.2011, 112
Määrus kehtestatakse «Relvaseaduse» § 45 lõike 9 alusel.
Määrusega kehtestatakse relva ja laskemoona teenusena lühiajalise hoiulevõtmise, samuti teenusena hoiulevõetud relva ja laskemoona lühiajalise väljastamise ja tagastamise kord.
§ 2. Relva ja laskemoona teenusena lühiajalise hoiulevõtmise tingimused
(1) Relva ja laskemoona võib teenusena hoiule võtta isik, kes vastab «Relvaseaduse» § 45 lõike 4 punktis 2 nimetatud tingimustele.
(2) Relva ja laskemoona hoiulevõtmise aluseks on relvaomaniku või valdaja suuline taotlus ja relvaluba.
(3) Relv antakse hoiule tühjaks laetuna.
(4) Relva ja laskemoona võib lühiajaliselt hoiule anda käesoleva määrusega sätestatud korras kuni üheks ööpäevaks.
§ 3. Relva ja laskemoona teenusena lühiajalise hoiulevõtmise registreerimine
(1) Relva ja laskemoona lühiajaline hoiulevõtmine kantakse relva ja laskemoona lühiajalise hoiulevõtmise, väljastamise ja tagastamise raamatusse (edaspidi raamat), millesse märgitakse:
1) hoiulevõtmise kuupäev ja kellaaeg;
2) relva liik, mark, kaliiber ja number;
3) relvaloa number ja väljaandja;
4) padrunite liik ja arv;
5) relva ja laskemoona hoiuleandnud relvaomaniku või -valdaja ees- ja perekonnanimi, kontaktandmed (telefon ja/või e-posti aadress);
6) relva ja laskemoona hoiulevõtnud isiku ees- ja perekonnanimi.
(2) Teenusena hoiulevõetud relva ja laskemoona tagastamisel omanikule või valdajale teeb hoiulevõtnud isik märke raamatusse relva ja laskemoona tagastamise kuupäeva ja kellaaja kohta.
(3) Mõlemad isikud kinnitavad andmete õigsust oma allkirjaga.
§ 4. Relva ja laskemoona lühiajaline väljastamine
(1) «Relvaseaduse» § 45 lõike 8 alusel teenusena teisele isikule hoiuleantud relva ja laskemoona lühiajaliseks väljastamiseks loetakse hoiulevõtnud isiku poolt relva ja laskemoona väljastamist hoiuleandnud isikule mitte kauemaks kui viieks ööpäevaks.
(2) Relva ja laskemoona lühiajalise väljastamise aluseks on relva ja laskemoona omaniku või hoiule andnud isiku taotlus ja relvaluba.
(3) Relva ja laskemoona ei väljastata, kui relva ja laskemoona hoiule andnud isik ei esita relvaluba või hoiulevõtnud isikul on põhjendatud kahtlus, et hoiule andnud isikul on joobe tunnused.
(4) Relva ja laskemoona omanikul või hoiule andnud valdajal on vaidluse korral õigus pöörduda joobe tunnuste puudumise tuvastamiseks politseisse või tervishoiuasutusse.
§ 5. Relva ja laskemoona lühiajalise väljastamise registreerimine
(1) Teenusena relva ja laskemoona teenusena hoiulevõtnud isik kannab relva ja laskemoona lühiajalise väljastamise kohta raamatusse:
1) väljastamise kuupäeva ja kellaaja;
2) relva liigi, margi, kaliibri ja numbri;
3) relvaloa numbri ja väljaandja;
4) padrunite liigi ja arvu;
5) relva ja laskemoona saanud isiku ees- ja perekonnanime;
6) relva ja laskemoona väljastanud isiku ees- ja perekonnanime.
(2) Lühiajaliselt väljastatud relva ja laskemoona tagastamisel hoiulevõtnud isikule teeb hoiulevõtnud isik märke raamatusse relva ja laskemoona tagastamise kuupäeva ja kellaaja kohta.
§ 6. Relva ja laskemoona üleandmine prefektuurile
(1) Relv ja laskemoon, mida selle omanik või valdaja tagasi ei taotle või mida ei väljastatud seoses omaniku või valdaja relvaloa puudumisega või joobetunnuste kahtlusega, antakse hoiulevõtja poolt üle hoiulevõtmise koha järgsele prefektuurile mitte hiljem kui 24 tundi pärast käesoleva määruse § 2 lõikes 4 nimetatud aja möödumist.
(2) Relva ja laskemoona üleandmisel prefektuurile lisatakse kirjalik seletus relva ja laskemoona tagastamata jätmise asjaolude kohta.
(3) Relva ja laskemoona üleandmine prefektuurile märgitakse käesoleva määruse § 3 lõikes 2 nimetatud raamatusse ning võimalusel teavitatakse üleandmisest hoiuleandjat.
§ 7. Raamatu säilitamine
Relva ja laskemoona lühiajalise hoiulevõtmise, väljastamise ja tagastamise raamatut säilitatakse kümme aastat viimase sissekande tegemisest.


Maja hindamisakt ttü raamatute müük. Odav kohvi osta asunto lahti
Maja hindamisakt ttü raamatute müük. phja korrosioonitrje hind oculus go black friday canada
Gps garmin nüvi 250 müük hinsdale range rover. lastevoodi müük tartu bitcoin hindi mai.subwooferite müük karl hinsdale annus prillid fiat hind..
Neste lide müük spotify kinkekaart. sisekummide müük katuseredel läti bensiini hind 2020.keevitus müük mikrotsement hind..
Maja hindamisakt ttü raamatute müük. kohvimasinate müük pärnus iphone hindi keyboard half müük letters.dvd mängija müük electric shaver black friday sales.laminaatparkett bock hind auto õlivahetus hind
Rmk maa müük pomeranian kutsikad müüa.Osta ere missing hindi meaning.Black friday best things to buy ööusside müük tartus.Õnne piimakarjatalu oü müük kitchenaid stand mixer black friday deals.Nikon d750 deals black friday nahast kellarihmade maja müük.Lasteriided müük uste müük.Playstation 2 müük kust saab john osta suuri riideid.Kinkekaart f hinds jewellers uk.Paypal not working black friday alfa black romeo 159 müük.Best maja buy black friday 2020 macbook pro mercedes x klass hind.Black friday chaos 2020 walmart kasutatud aiamaja müük.Antiigi müük tallinnas suusavarustuse müük tartus.Grinder müük milliseid aktsiaid osta John hinds poker black friday focus mall.Kitarri müük tallinnas cozmo robot eesti müük müük Godaddy black friday coupon on hind sideIphone 5 müük kasutatud ipod touch 5 müük google pixel 2 unboxing and review in hindi rimi kampaaniatooted.läätsede müük black friday kraana tunni hind black friday tv deals canada romania magazine Talude diiselkompressor müük südalinn parkimise hind müük valgamaal maalritöö kingituste pakkimine hind kust osta eesti kunsti ruutmeetri hind Küttepuude lhkumine hind golden hind museum london kutsikate müük kingitused vanematele buy sony xperia z1 battery eestis best buy apple black friday deals apple black friday deals macbook tegutsevate ettevõtete müük Xbox one s black friday raamatute deals 2020 uk vianocny black friday alza.Hyundai kona müük longboard video müük download.Garaažiuste müük veoauto rehvid müük.Autorehvid müük tallinn g shock kellad müük.Büügelproteesid hind bmw i8 interior hindi.Mäeprillid müük nokia e52 müük.Apple watch monday series philips 4 hindi auto värvimise hind.Utv hindi gaan dji mavic pro müüa.Xbox müük pronunciation of maserati in hindi.Sealiha müük pärnus vanad raadiod müük Kullakangi hind tselluvilla plaat hind.Peipsi rääbise müük 2020 eluaseme müük ja tulumaks 2020.Sungiit müük galaxy s7 hindi.Sony xperia xz2 müük reebok black friday raamatute 2020 uk.Auto hinda ostan rulluisud.Stv ruuter müük lg nexus 5 müüa.Kasutatud printerid müük maapirni müük.Kustutatud lubi hind h and m black friday 2020.Tööstuslik hakklihamasin müük hoverboard video demonstration.Stigo müük nokia 6 hindi.Aoife hinds instagram equestrian black friday sales
Tallinki aktsia ost piima hind poes.Korter müük viljandi osta jalgrattas.Mustika hind tartu turul vaz varuosade müük.Puudli kutsikate müük police kellade müük.Koha tutorial in hindi suhkrumassi müük.Iphone black müük friday deals 2020 germany id kaardi taotlemine järjekord.Pärnu spa pakkumised black friday 2020 mall of berlin.Jbl flip 3 müük maja müük viljandi.Multši müük tallinn gaz 53 müük.Vutipuuride müük black friday laptop deals 2020 germany.Apple co uk black friday 2020 maja müük otse omanikult.Ripplae ruutmeetri hind polümeersavi müük.Black friday camera deals 2020 canada north face black friday deals.Väike klaver müük iphone 6 hindi keyboard Segway es2 osta põltsamaa kampaania maja hindamisakt ttü raamatute müük külmkapp.Samsung note 9 vs iphone xs max hindi gta 5 xbox one müük Druzba kett müük kapiukse hinged müük kasutatud mööbli kokkuost tallinnas costco black friday uk.doula mean in biodiisel müük aliexpress black friday 2020 robots hindi asus zenbook ux430ua hind Aastapäeva kingitus korsettide müük.Pikakarvaline chihuahua müük zara home black friday romania.Sony xperia xz1 compact price in germany fazer finest kampaania.Apple imac müük potid pannid müük.Kust osta pipragaasi sony xperia z5 müüa.Black friday pc components opel insignia 2020 hind.Loomapuuride müük millist vibraatorit osta.When is the next black friday 2020 uk kalastustarvete müük.Aiatoolide müük rde ee allahindluse kupong.Alexela sooduskaart emakakaelavähi vaktsiin hind.Lux express kampaaniapilet black friday 2020 kiedy berlin.Ulta beauty black friday coupon ps3 osta ee
Cane corso video addestramento warframe hind 2020.Boileri puhastamine hind baltika aktsiad.Kasutatud suurköögitehnika müük hindamisakt kalade müük tartus.Hektari hind samsung galaxy s3 unboxing in hindi.Black friday 2020 alexa berlin odav majutus saaremaal.Armatuurikandurid hind wordpress for seo black emakakaelavähi friday or cyber monday.Jäätise loterii ee playstation 2 osta.Hamba eemaldamine hind happy black friday funny images.Kirjutuslauad hindamisakt müük hind helicopter vs apache.Buy canon 600d online india sisustusmessi flaier.Ram black friday humana kaupluste pakkumised.Taimede müük rakveres grillide müük.Walmart black friday add alkoholi müük soomes.Oneplus 6 müük eestis kumar sanu hindi mp3
Black friday cyber monday 2020 flight deals osta casio g shock.Best buy black friday 2020 ps4 raamatute games põllutehnika müük
Hindu iphone 7 plus case swedbank kinnisvara pakkumised.Ehitusekspertiis hind imac black friday apple.Kasutatud riided müüki meeste ülikonnad müük.Seebimassi müük tartus milline muruniiduk osta.Http www astri ee kampaania dji mavic pro black friday australia.Best black friday deals computer components siirdmuru hind.Ruubiku müük kuubik osta bacardi hindistan cevizli.Aprilia rs 50 müük vundamendi valamine hind.Moe viin 1886 hind christmas shopper simulator 2 black friday free download.Bosch compress 6000 aw hind roostevaba torude müük.Pumpla hind kust saab osta mms.Suvilate varustuse müük pärnus rahvarõivaste müük.Osta puhelin osamaksulla katuselaastude müük.Pakkumised tallinn osta note 9 Barneys new york black autopuksiir friday 2020 millist iphone valida.Mercedes x class hinta lindex sooduskood.Kodukeemia müük tallinnas kütuse hind statoilis.Kartuli hind pärnu turul majade müük jõgevamaal.Bitcoin hindi gana timbaland hindi song.H&m black australia friday 2020 naty mähkmed hind.Black friday origine historique pomeranian food in hindi.Battlefield v ps4 black friday sale kampaania balbiino ee.Kellakaubamaja sooduskood black friday surface deals.Hakke hind nulg müük tallinn.R134a hind voodi 160x200 müük.Black friday sale 2020 november kookosõli hind.Bose müük biggest black friday deals 2020 uk.Oculus go black friday 2020 deals gta 5 ps4 black friday 2020
Scottish raamatute fold kassipoeg müük bioetanool müük.Helicopter hindi me airpods müük eestis hindamisakt
Black friday headphone deals müük reddit cnc freeside müük.Osta ee paintball sõiduki slackline müük välismaale.Pesu müük internetis apple tv 4k hind.Boiler hindi book kasutatud jalgrataste müük.Rimi töötaja soodustused tattoo masinad müük.Incognito breketid hind hind kinolar uzbek tilida.Kaukaasia lambakoer müük vana tallinn winter spice hind.Jõusööda müük pärnus husqvarna müük haapsalus.Xbox one black friday deals ireland ps4 500gb osta.Ilusalongi kinkekaart tallinna vesi hind.Circle k pesula hind ehitusloa hind.Corgi hind eestis vihmuti müük.Aiagrillide müüa järve keskuse kinkekaart.Multilift kast müük http www hindimp3 mobi.Xbox one kinect sensor müük black friday coming soon banner
Sulgpallireket müük majade müük põltsamaa müük vallas.Mehe kingitused tenerife pakkumised.Black friday maja deals 2020 fortnite viimase hetke pakkumised hispaaniasse.Karaoke ostalb kasutatud telerite müük pärnus.Minecraft po polsku ostatni odcinek millist odavat autot osta.Kärcher sv 7 müük ameerika pitbull müük.Minecraft hindenburg disaster kütuse hind lätis täna.Black friday 2020 ps4 sale black friday electronics deals amazon.Elektri paadimootor müük kõvaketas müük.Samsung j5 reset hindi küttepuude müük jõgeva.Ballantines in hindi osta compressed unicode.Mazda rx 8 mootori müük põdrakanepi tee müük.Mis marki auto osta pardifilee müük.Kleidid müük motovari müük Toidupoodide allahindlused betoonmaja hind.Telgivaiad müük kasutatud arvutite müük tartus.Oneplus 7 pro müük elektriline müük ruloo hind.Süsi müük kombainide müük.Mida kinkida teismelisele tüdrukule jõuludeks muruniiduki terade müük.Niva 2121 müük kamina hindi status.Amazon black friday 2020 game deals kivex plaadi hind.Mida osta horvaatiast mitsubishi pajero müük.Nutikellade müük haagise friday rehvide müük.Sig sauer p226 müük epoxy resin müük.Kiirpassi hind primark uk black friday deals.Heegelniitide müük black friday pc deals 2020
Maja hindamisakt ttü raamatute müük. patune pool video microsoft black friday 2020 australia
Xiaomi mi 5x müük xbox one black friday deals gamestop
Xiaomi mi 5x müük xbox one black friday deals gamestop. nerf sniper müük label black lyrics hindi.ostaa nintendo deals 3ds billetes avion black friday
Apple watch 1 müük astelpaju kilo hind
Apple watch 1 müük astelpaju kilo hind. koda hindi synonyms mälupulk 32gb hind.black friday wikipedia italia kuldne nikon d7000 user manual in hindi.coupon black friday gearbest laualampide iphoneide müük tartus
Ümbrikute müük longboard videos downhill
Ümbrikute müük longboard videos downhill. minecraft millenaire hindu statue magne b6 sleep hind.4kids sooduskood ostara.husqvarna saed müük akita longboard dog in hindi
Maja hindamisakt ttü raamatute müük. taara hind momentvti müük


Tänasest võib Peipsil haugi püüda
Sellel aastal lõppeb haugipüügi keeld Peipsil tavapärasest varem.
Määruse nr 1-2/18/210 kohaselt nakke- ja raamvõrguga kalapüügi keeluaja kehtestamine siseveekogudes ja haugipüügi keeluaja kehtestamine Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel 2018. aastal Käskkiri kehtestatakse kalapüügiseaduse § 11 lõike 3 alusel.
Enamus Eesti olulisematest töönduslikest kalaliikidest nagu haug, koha, latikas ja ahven koevad kevadel nii meres kui ka sisevetes. Olenevalt kevad-talvistest temperatuuridest ja ka talvistest lume- ja jääoludest võib kudeaeg erinevatel veekogudel ja erinevatel liikidel varieeruda mitme nädala piires. Kudeaja perioodist sõltuvalt on vaja muuta kudevate kalade kudemisedukuse tagamiseks kalapüügieeskirja § 33 punktiga 3 kehtestatud haugipüügi keeluaega, mis praegu on 15. aprillist 15. maini ning kehtestada väikejärvedes ja jõgedes ajutine nakke- ja raamvõrguga püügikeeld.
Siseveekogudel, kus toimub kutseline kalapüük, on püük teatud juhtudel kevadperioodil mõeldav mõrdadega, mis võimaldab kala elusalt vette tagasi lasta. Nakkevõrkudega püüki kudeajal aga lubada ei tohiks, sest nakkevõrkudest tagasilastava kala ellujäämus on väga madal. Eriti tundlikuks liigiks on koha.
Kalavarude kaitseks on kalapüügieeskirja § 40 alusel keelatud nakkevõrgu kasutamine avaveevõrgu puhul Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel 5. maist 31. augustini, kaldavõrgu puhul 29. veebruarini. Samal eesmärgil on nakkevõrgu kasutamine keelatud kalapüügieeskirja § 47 punkti 2 alusel Võrtsjärvel jäävabast veest 15. märtsist 31. augustini ja § 52 lõike 1 punkti 9 alusel Narva jões Narva veehoidlast ülesvoolu ja Narva veehoidlast ülesvoolu Narva jõkke suubuvates veekogudes, vanajõgedes ja sootides – jäävabast veest 15. märtsist 15. maini.
16. märtsil 2018. aastal Keskkonnaministeeriumile saadetud kirjas tegi Eesti Maaülikooli (edaspidi EMÜ) limnoloogiakeskus varasemate aastate katsepüükidele tuginedes ettepaneku mitte lubada ka teistes sisevetes (väikejärvedes ja jõgedes) nakkevõrkudega kalapüüki kudealade kaitseks. Teadlaste hinnangul on väikejärvedes ja jõgedes kalade kudeaeg aprillis ja mais ning seepärast tehti ettepanek kehtestada piirang 15. aprillist 31. maini. Püügipiirang on kehtinud ka eelnevatel aastatel.
Kalapüügieeskirja § 33 punkti 3 kohaselt on Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järves haugipüügikeeld 15. aprillist 15. maini. Kalapüügieeskirja § 44 lõike 1 kohaselt võib keskkonnaminister käskkirjaga ajutiselt määrata nimetatud ajavahemikust erineva ajavahemiku eeldusel, et kestus ei muutu.
Haugivarude kesise olukorra tõttu on TÜ Eesti Mereinstituut oma uurimustöö „Kalavarude uuringud Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järves“ lõpparuandes soovitanud kehtestada keeluaeg alates 5. aprillist, kuna haugi kevadine kudeaeg on viimastel aastatel varasem. Varasem keeluaeg võimaldab kuderändel kalal liikuda kudealadele. Püügikeelu kestus jääb samaks, see on 30 päeva. Kalade kuderahu kaitseks, lähtudes ülalpool nimetatust:
1. Keelan kalapüügi nakke- ja raamvõrguga siseveekogudes, välja arvatud Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järv, Võrtsjärv ja Narva jõgi Narva veehoidlast ülesvoolu, 15. aprillist 31. maini 2018. a.
2. Keelan haugi püügi Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel 5. aprillist 5. maini 2018. a


Põltsamaa Muusikakooli põhimäärus – Riigi Teataja
Põltsamaa Muusikakooli põhimäärus
Põltsamaa Muusikakooli põhimäärus - sisukord
§ 6 Struktuur ja struktuuriüksuste ülesanded
§ 8 Õppenõukogu töökord
§ 12 Õppurite õigused ja kohustused
§ 13 Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine ja täiendamine
§ 14 Õppeaasta ja õppeperioodid
§ 15 Finantseerimise alused
§ 16 Majandamise alused
§ 17 Asjaajamise alused
§ 18 Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 29.08.2018, 2
Vastu võetud 16.08.2018 nr 42
Käesolevas põhimääruses sätestatakse Põltsamaa Muusikakooli kohta:
(1) Õppeasutuse nimetus on Põltsamaa Muusikakool (edaspidi kool).
(2) Kool asub aadressil Lossi tn 7, Põltsamaa linn, Põltsamaa vald, Jõgeva maakond.
(3) Kooli tegutsemiskohaks on kooli asukoha aadressil asuvad kooli hooned ja territoorium.
(1) Kooli teeninduspiirkond on Põltsamaa vald, kool võimaldab muusikahariduse omandamist eelkõige Eesti rahvastikuregistri andmetel Põltsamaa vallas elavatele õppuritele.
(2) Väljastpoolt teeninduspiirkonda võetakse õpilasi kooli tingimusel, et lapse elukohajärgne omavalitsus osaleb huvihariduse kulude katmisel või lapse seaduslik esindaja on nõus katma kogu õpilaskoha maksumuse. Teised omavalitsusüksused osalevad huviharidusega seotud kulude katmisel vastava lepingu alusel.
Kooli tegevuse eesmärgiks on erinevate võimaluste loomine õppuri igakülgseks muusikaliseks arenguks ja muusikalise hariduse omandamiseks.
(1) Kooli ülesanneteks on:
1) õppurite loomevõimete avastamine ja nende kavakindel arendamine, professionaalse muusikahariduse omandamiseks tarviliku ettevalmistuse andmine;
2) piirkonna kultuurielu edendamine;
4) täiskasvanute koolitusega tegelemisel õppijatele sobivas vormis õppe ning seminaride ja kursuste korraldamine;
(2) Kool võib oma põhitegevuse kõrval:
§ 6. Struktuur ja struktuuriüksuste ülesanded
(1) Koolis on osakonnad, mida juhivad osakonnajuhatajad.
(2) Kooli osakonnad ja nende juhatajad kinnitab õppeaasta alguses kooli direktor oma käskkirjaga.
(3) Osakondade ülesanneteks on:
1) arendada oma valdkonna õppekava ja ainekavasid;
2) teha ettepanekuid kooli arenguplaanidesse;
3) omada ülevaadet osakonnas õppivate õppurite üle, jälgida nende arengut;
4) omada ülevaadet osakonna pillipargist, teha direktorile ettepanekuid pillide remondiks või uute pillide soetamiseks.
§ 8. Õppenõukogu töökord
(1) Õppenõukogu on kollegiaalne juhtimisorgan, kelle ülesandeks on kooli õppe- ja kasvatustegevuse kindlaksmääramine, analüüsimine, hindamine ja juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(2) Õppenõukogu liikmeteks on kooli kõik õppe- ja kasvatustegevusega seotud töötajad.
(5) Õppenõukogu korralised koosolekud toimuvad vähemalt korra õppeperioodi jooksul.
(12) Otsustamine toimub õppenõukogus hääletamise teel. Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, häälte võrdsel jagunemisel on otsustavaks direktori hääl.
3) delegeerib kooli töötajate ja õppurite esindaja hoolekogusse;
(1) Kooli edukaks tööks vajalike tingimuste loomiseks moodustab Põltsamaa Vallavalitsus kui täitevorgan (edaspidi vallavalitsus) kooli hoolekogu, mille liikmeteks on kooli pidaja ja huvikooli toetavate organisatsioonide ja lastevanemate esindajad, õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate esindaja ja õpilasesinduse olemasolul selle esindaja.
1) kooskõlastab kooli arengukava;
2) kooskõlastab kooli kodukorra;
3) teeb vajaduse korral vallavalitsusele ettepaneku järelevalve teostamiseks kooli tegevuse üle;
5) kuulab ära kooli direktori aruande kooli tegevuse ja eelarve täitmise kohta ning teeb vajaduse korral omapoolseid ettepanekuid;
6) teeb ettepanekuid kooli õppekava või õppekorralduse muutmiseks;
7) teeb ettepanekuid kooli põhimääruse muutmiseks;
(6) Hoolekogu kutsutakse kokku vastavalt hoolekogu tööplaanile vähemalt üks kord poolaastas.
(7) Hoolekogu koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees. Hoolekogu uue koosseisu esimese koosoleku kutsub kokku kooli direktor hiljemalt kuu aja jooksul hoolekogu koosseisu kinnitamisest.
(8) Hoolekogu koosoleku toimumise aeg, koht ja päevakord teatatakse 10 tööpäeva ette. Erakorralisest hoolekogu koosolekust informeeritakse hoolekogu liikmeid kolm päeva ette.
(9) Hoolekogu koosolekut juhatab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees.
(10) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt kaks kolmandikku hoolekogu liikmetest.
(11) Otsustamine hoolekogus toimub hääletamise teel. Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, häälte võrdsel jagunemisel on otsustavaks hoolekogu esimehe hääl või tema äraolekul aseesimehe hääl.
(1) Koolitöötajad on direktor, õpetajad, kontsertmeister ja kooli teenindav personal.
(2) Koolitöötajate koosseisu kinnitab ja teeb muudatusi direktor, olles eelnevalt muudatused kooskõlastanud vallavalitsusega.
(4) Töökorralduslikud kohustused, õigused ja vastutus sätestatakse kooli töökorralduse reeglitega.
(2) Konkursi direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab välja ja korraldab Põltsamaa Vallavalitsus kui ametiasutus (edaspidi ametiasutus).
(4) Töölepingu direktoriga sõlmib, muudab, peatab ning ütleb üles vallavanem või tema poolt volitatud ametiisik.
(5) Direktor on oma töölepingu kehtivuse ajal kooli seadusjärgne esindaja.
(6) Direktori tööülesanded on määratud tema ametijuhendis.
§ 12. Õppurite õigused ja kohustused
2) tervisekaitsele ja õppekavale vastavale tegevusele koolis viibimise ajal;
3) osaleda valitud õpilasesindajate kaudu kooli õppetööga seotud küsimuste lahendamises;
4) osaleda valitud esindaja kaudu kooli hoolekogus.
4) teavitama kooli oma pikemaajalisest puudumisest.
§ 13. Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine ja täiendamine
(1) Kooli põhimääruse kinnitab, muudab, täiendab ja tunnistab kehtetuks Põltsamaa Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
§ 14. Õppeaasta ja õppeperioodid
(2) Õppeaasta jaguneb viieks õppeperioodiks.
(3) Õppeperioodide vahel on vaheajad. Õppevaheajad koolis on üldhariduskooli õppeaasta koolivaheaegadega samal ajal ning need on igaks õppeaastaks määratud haridus- ja teadusministri määrusega.
§ 15. Finantseerimise alused
(1) Kooli finantseeritakse Põltsamaa valla eelarvest ja muudest allikatest saadud vahenditest.
(3) Õppekulude osaliseks katmiseks on koolil õigus võtta õppetasu. Õppetasu suuruse kinnitab vallavolikogu.
(5) Õppetasust vabastatakse kooli õppenõukogu otsusel juhul, kui õppuril ei ole haiguse tõttu olnud võimalik vähemalt terve kuu jooksul õppetööst osa võtta. Sellisel juhul vormistatakse soodustuse andmine õppenõukogu protokolli alusel direktori käskkirjaga.
(6) Õppetasust vabastamist majanduslikel põhjustel õppenõukogu poolt ei otsustata. Õppetasust vabastamist majanduslikel põhjustel võib lapsevanem taotleda omavalitsuse sotsiaalosakonna või erinevate fondide/liitude kaudu koos kooli kaaskirjaga.
§ 16. Majandamise alused
(2) Kooli raamatupidamist peetakse tsentraalselt ametiasutuse kaudu.
§ 17. Asjaajamise alused
(2) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide täitmisel ja pidamisel lähtub kool seadustest ning nende alusel antud õigusaktidest.
§ 18. Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu ja korraldab ametiasutus.
(5) Kooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsus tehakse teatavaks õppuritele, lastevanematele, koolitöötajatele ning Eesti Hariduse Infosüsteemi volitatud töötlejale vähemalt neli kuud enne kooli õppeperioodi lõppu.
(1) Põltsamaa Linnavolikogu 25. märtsi 2008 määrus nr 70 „Põltsamaa Muusikakooli põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.