Valga Muusikakooli põhimäärus – Riigi Teataja
Valga Muusikakooli põhimäärus
Valga Muusikakooli põhimäärus - sisukord
§ 11 Kooli struktuur
4 Õppekava ja õppekorralduse alused ning õppeperioodi ja õppevaheaegade kinnitamise kord
§ 13 Õppekavad ja õppekorralduse alused
§ 14 Kooli vastuvõtmine, koolist väljaarvamine ning kooli lõpetamine
§ 15 Õppeperioodi ja õppevaheaegade kinnitamise kord
5 Kooli juhtimine ning õppenõukogu ja hoolekogu töökord
§ 16 Direktori pädevus
§ 17 Direktori ülesanded
§ 18 Õppenõukogu tegutsemise põhimõtted
§ 19 Õppenõukogu ülesanded
§ 20 Õppenõukogu koosolekute läbiviimine
§ 21 Õppenõukogu otsused ja nende täitmine
§ 22 Otsuse vastuvõtmine ja arvamuse avaldamine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
§ 23 Õppenõukogu otsusega mittenõustumine
§ 24 Kooli hoolekogu ülesanded
§ 25 Hoolekogu moodustamine
§ 26 Hoolekogu töökord
§ 27 Hoolekogu erakorraline koosolek
§ 28 Otsuse vastuvõtmine ja arvamuse avaldamine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
§ 29 Koolitöötaja mõiste
§ 30 Koolitöötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
7 Kooli finantseerimise ja majandamise alused ning järelevalve kooli tegevuse üle
§ 33 Kooli finantseerimine
RT IV, 01.12.2018, 13
Vastu võetud 23.11.2018 nr 61
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 2, § 22 lõike 1 punkti 37, § 22 lõike 2, huvikooli seaduse § 2, § 7 lõike 2 ning haridus- ja teadusministri 21. märts 2007 määruse nr 24 „Huviharidusstandard” alusel.
Määrusega kehtestatakse Valga Muusikakooli (edaspidi Kool):
1) ametlik täielik nimi ja asukoht, õiguslikud alused ja tegevuspiirkond, õppekeel ja asjaajamise alused;
2) põhimääruse kinnitamise ja muutmise kord;
3) Kooli tegevuse eesmärgid ja ülesanded;
5) õppekorralduse alused ning õppeperioodi ja õppevaheaegade kinnitamise kord;
6) Kooli juhtimine ning õppenõukogu ja hoolekogu töökorrad;
7) Koolitöötajate ja õppurite õigused ja kohustused;
8) Kooli finantseerimise ja majandamise alused ning järelevalve;
9) Kooli ümberkorraldamise ja lõpetamise alused ja kord.
Kooli nimi on Valga Muusikakool. Ametlik lühend puudub.
Kooli asukoht on Kesk tänav 22, Valga linn, Valga vald, Valga maakond, Eesti Vabariik.
(1) Kool on Valga Vallavalitsuse (edaspidi Vallavalitsus) hallatav asutus.
(2) Kool tegutseb vastavalt Huviharidusstandardile huvikoolina Eesti Hariduse Infosüsteemis registreeritud õppekavade alusel.
(3) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, Valga valla õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
(4) Koolil on:
1) arengukava;
2) sümboolika – logo: Kooli nimi viiulivõtme taustal (Lisa);
3) Valga valla vapi kujutise ja oma nimega pitsat;
4) tegevuseks eraldatud vara ja ruumid;
5) Valga valla eelarves iseseisev eelarve.
(1) Kooli teeninduspiirkond on Valga vald. Kool võimaldab muusikahariduse omandamist eelkõige Eesti rahvastikuregistri andmetel Valga vallas elavatele lastele ja täiskasvanutele.
(2) Väljastpoolt teeninduspiirkonda võetakse lapsi kooli tingimusel, et lapse elukohajärgne omavalitsus osaleb huvihariduse kulude katmisel või lapse seaduslik esindaja on nõus katma kogu õpilaskoha maksumuse. Kulude katmine teise omavalitsusüksuse või lapse seadusliku esindaja poolt toimub Vallavalitsusega sõlmitud lepingu alusel.
(1) Asjaajamine Koolis toimub vastavalt kooli asjaajamiskorrale, mille kinnitab Kooli direktor oma käskkirjaga.
(3) Kooli raamatupidamist korraldab Vallavalitsus.
Kooli põhimääruse kinnitab ja muudab Valga Vallavolikogu.
Kooli tegevuse eesmärk on võimaluste loomine muusikaalase hariduse omandamiseks, noorte toetamine nende kujunemisel hästi toimetulevateks ühiskonnaliikmeteks ja kohaliku kultuurielu edendamine.
1) laste ja noorte muusikaalaste võimete avastamine ja õppekavapõhine arendamine, sealhulgas professionaalse muusikahariduse omandamiseks tarviliku ettevalmistuse võimaldamine;
2) Kooli töötajatele tööalaste koolituste korraldamine ja neile tingimuste loomine erialaste, pedagoogiliste, organisatsioonikultuuri alaste ja enesearengut toetavate pädevuste arendamiseks;
3) Kooli töö- ja õpikeskkonna arendamine ja kaasajastamine;
4) koostöö loomine ja arendamine partnerkoolidega nii Eestis kui välismaal;
5) osalemine koostöös Valga valla teiste asutustega, ühingutega ja liitudega ja/või sellise koostöö korraldamine;
6) põhitegevusega seotud erinevate tasuliste ja tasuta kursuste ning täienduskoolituste korraldamine (k.a.vabaharidusliku koolituse võimaldamine täiskasvanud õppijaile);
7) õppematerjalide väljaandmine;
8) muusikahariduse alane koostöö ja nõustamine tegevuspiirkonnas.
(2) Tingimusel, et see ei kahjusta põhitegevust, täidab Kool järgmisi lisaülesandeid:
1) osutab muusika valdkonnas nii tasuta kui tasulisi teenuseid;
2) rendib ruume ja õppevahendeid.
§ 11. Kooli struktuur
(2) Kooli struktuuri moodustavad eelõppe, põhiõppe, vabaõppe ja tugistruktuuriüksused.
(3) Kooli struktuuri kinnitab direktor oma käskkirjaga.
(1) Eelõppe ülesandeks on laste muusikaliste võimete väljaselgitamine ja arendamine, võimaluse korral nende individuaalõppega kohandamine ning suunamine põhiõppe või vabaõppe õpingutele.
(2) Põhiõppe ülesandeks on õppurite muusikaliste võimete kavakindel arendamine professionaalsel suunal.
(3) Vabaõppe ülesandeks on võimaldada õppuritel neile sobivas tempos ja tasemel arendada pillimängu- ja/või lauluoskust.
(4) Tugistruktuuriüksuse ülesandeks on Kooli ülesannete täitmiseks vajaliku õpikeskkonna tagamine.
4. peatükk Õppekava ja õppekorralduse alused ning õppeperioodi ja õppevaheaegade kinnitamise kord
§ 13. Õppekavad ja õppekorralduse alused
(1) Õpe koolis põhineb õppuri individuaalsuse arvestamisel ja võimaluse korral korraldatakse see tema õppetegevusest või tööst vabal ajal.
(2) Õppekorralduse aluseks on huviharidusstandardist ja huviala raamõppekavast lähtuvalt ning Kooli eripära ja võimalusi arvestades koostatud õppekavad, mis realiseeruvad igaks õppeperioodiks kehtestatavate tunnijaotuskavade, ainekavade ja tööplaanide kaudu vastavalt Kooli õppekorralduseeskirjadele, mille kinnitab Kooli direktor.
(3) Kooli õppekavadega sätestatakse õppe eesmärk, kestus, õppeainete loendid ja ainekavad ning need kinnitab pärast Kooli õppenõukogu liikmetelt arvamuse saamist direktor oma käskkirjaga.
(4) Õppekavad registreeritakse Eesti Hariduse Infosüsteemis.
(5) Õppekavade rakendamisel (õppekorralduses) kasutatakse erinevaid õppevorme ja -meetodeid, millised sätestatakse ainekavades ja kooli õppekorralduseeskirjas, mille kinnitab Kooli direktor käskkirjaga.
(6) Õpperühma täituvuse normid ja moodustamise alused kehtestab Vallavalitsus.
(7) Õppurite teadmisi ja oskusi hinnatakse jooksvalt ja kokkuvõtvalt vastavalt ainekavadele. Hindamise kord sätestatakse kooli õppekorralduseeskirjades, mille kinnitab Kooli direktor käskkirjaga.
§ 14. Kooli vastuvõtmine, koolist väljaarvamine ning kooli lõpetamine
(1) Kooli vastuvõtmise, Koolist väljaarvamise ning Kooli lõpetamise tingimused ja korra kehtestab Vallavalitsus.
(3) Kooli põhiõppe õppekava täitmist tõendab lõpudokument, milles kajastatakse koolis õppimise aeg ja läbitud õppeainete loend.
§ 15. Õppeperioodi ja õppevaheaegade kinnitamise kord
(1) Õppeaasta algab 1. septembril ja lõpeb 31. augustil ning koosneb õppeperioodist ja õppevaheaegadest.
(2) Õppeperioodis on 175 õppepäeva.
(3) Õppetunni arvestuslik pikkus on 45 minutit.
(5) Õppeperioodi jaotus ning õppevaheaegade aeg ja kestus määratakse Kooli õppekorralduseeskirjaga, mille kinnitab direktor.
5. peatükk Kooli juhtimine ning õppenõukogu ja hoolekogu töökord
§ 16. Direktori pädevus
(1) Kooli juhib direktor, kes tagab Kool tulemusliku töö, korraldab majandustegevust ja vastutab Kooli üldseisundi eest.
(2) Kooli direktoriga sõlmib, muudab, peatab ning lõpetab töölepingu vallavanem.
(3) Direktoril on kohustus aru anda Vallavalitsusele.
§ 17. Direktori ülesanded
1) esindab Kooli ilma täiendavate volitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusorganites ja
2) asutustes ning suhetes teiste juriidiliste ja füüsiliste isikutega;
3) teeb Kooli kasuks Vallavalitsuse nimel tehinguid ulatuses, mis on vajalik tema seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks;
4) koostab Kooli arengukava;
5) kinnitab Kooli õppekavad, õppekorralduseeskirja ja kodukorra;
6) kinnitab Kooli asjaajamiskorra, töökorralduse alused ning muud töökorraldusdokumendid;
7) koostab Kooli eelarve projekti kooskõlas valla volikogu poolt kehtestatud korraga ja esitab selle koos õppenõukogu ja hoolekogu arvamusega Vallavalitsusele;
9) on Kooli õppenõukogu esimees;
11) esitab vähemalt üks kord aastas Kooli tegevuse aruande kooli hoolekogule ja Vallavalitsusele;
12) tagab seaduste ja muude õigusaktidega sätestatud aruannete koostamise ja esitamise;
13) vastutab Kooli teenindavale raamatupidamisüksusele tööks vajalike dokumentide ja informatsiooni õigeaegse esitamise eest;
14) korraldab Kooli valduses oleva vara valdamist, kasutamist ja käsutamist ning vastutab vara säilimise eest;
15) jälgib jooksvalt eelarve täitmist ja sihipärast kasutamist ning esitab vajadusel Vallavalitsusele muudatusettepanekuid eelarve muutmiseks;
16) lahendab muid huvikooli seaduses, käesolevas põhimääruses, ametijuhendis ning teistes õigusaktides sätestatud ülesandeid.
17) loob turvalise ja vastastikust lugupidamist tagava koolikeskkonna õppuritele, õpetajatele ja teistele koolitöötajatele ning lastevanematele.
(2) Kooli tegevuse juhtimiseks ja korraldamiseks annab direktor seaduses ja kooli põhimääruses sätestatud pädevuse piires käskkirju.
(3) Direktori asendamise kinnitab direktori ettepanekul vallavanem.
§ 18. Õppenõukogu tegutsemise põhimõtted
(1) Koolil on õppenõukogu, mille ülesanne on õppetegevuse analüüsimine ja hindamine ning selle juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(3) Õppenõukogu liikmeteks on kõik õppe- ja kasvatustegevusega seotud Kooli töötajad.
§ 19. Õppenõukogu ülesanded
1) arutab läbi ja annab arvamuse Kooli arengukava, õppekavade, põhimääruse, õppekorralduseeskirja ja kodukorra ning nende muudatuste kohta;
3) arutab läbi sise- ja välishindamise tulemused ning teeb ettepanekud tarvilike meetmete rakendamiseks;
4) õppeaasta lõpul arutab läbi Kooli õppe- ja kasvatustegevuse tulemused ja teeb Kooli juhtkonnale ettepanekuid õppe- ja kasvatustegevuse parendamiseks;
5) kinnitab klassitunnistuse ja õpinguraamatu vormi;
6) annab arvamuse õpilasega läbiviidava arenguvestluse korraldamise tingimuste ja korra kohta;
7) nimetab oma esindajad Kooli hoolekogusse ja teistesse esindusorganitesse;
8) arutab läbi õpilaste turvalisusega seotud riskid õppe- ja kasvatustegevuses ning kavandab meetmed riskide vältimiseks;
9) osaleb vajadusel Kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamisel;
10) otsustab õpilase järgmisse klassi üleviimise, täiendavale õppetööle ja klassikursust kordama jätmise;
11) otsustab, millises klassis jätkab õpinguid välisriigist tulnud õpilane, õpilane, kellel puudub haridust tõendav dokument, isik, kellele eelmises koolis kohaldati teistsugust õppekorraldust;
12) otsustab Kooli lõpetamise ning lõputunnistuse väljaandmise;
13) otsustab õpilaste tunnustamise kiituskirjaga ja kiitusega Kooli lõputunnistusel.
§ 20. Õppenõukogu koosolekute läbiviimine
(1) Õppenõukogu koosolek kutsutakse kokku vähemalt neli korda aastas ja see on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt kaks kolmandikku liikmetest, sealhulgas õppenõukogu esimees või aseesimees.
(2) Õppeaasta esimesel koosolekul valib õppenõukogu oma liikmete hulgast õppenõukogu sekretäri.
(3) Õppenõukogu koosoleku valmistab ette ja kutsub kokku õppenõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees.
(4) Õppenõukogu erakorraline koosolek kutsutakse kokku, kui seda nõuab vähemalt üks kolmandik õppenõukogu liikmetest või kui see on vajalik erakorralise küsimuse lahendamiseks.
(5) Koosolekut juhatab õppenõukogu esimees või aseesimees.
(6) Õppenõukogu korralise koosoleku toimumise aeg ja koht ning kavandatud päevakord teatatakse õppenõukogu liikmetele ja teistele koosolekule kutsutud isikutele hiljemalt üks nädal enne korralise koosoleku toimumist.
(7) Õppenõukogu erakorralise koosoleku toimumise aeg ja koht ning kavandatud päevakord teatatakse õppenõukogu liikmetele ja teistele koosolekule kutsutud isikutele võimalusel hiljemalt kolm tööpäeva enne erakorralise koosoleku toimumist.
(8) Õppenõukogu liikmetel on õigusteha ettepanekuid koosoleku päevakorra täiendamiseks või muutmiseks. Informatsioon õppenõukogu koosolekute toimumise kohta avalikustatakse kooli veebilehel.
(9) Õppenõukogu koosolekust osavõtt on õppenõukogu liikmetele kohustuslik. Koosolekule kutsutakse vajaduse korral lapsevanemaid ja teisi isikuid.
(10) Õppenõukogu koosolekust on õigus osa võtta, hoolekogu esindajal, õpilasesinduse esindajal, samuti kooli pidaja esindajal ning kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostaval isikul ja sisehindamise nõustamist teostaval isikul.
(11) Igal õppenõukogu liikmel on õigus avaldada koosolekul oma arvamust, esineda arutatavates küsimustes selgitustega ning teha otsuse suhtes ettepanekuid.
(12) Õppenõukogu koosoleku kohta koostatakse protokoll, millele kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Koosoleku protokolli märgitakse:
§ 21. Õppenõukogu otsused ja nende täitmine
§ 22. Otsuse vastuvõtmine ja arvamuse avaldamine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
(1) Õppenõukogu võib otsuse vastu võtta või arvamust avaldada ka side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu koosolekut kokku kutsumata.
§ 23. Õppenõukogu otsusega mittenõustumine
Õppenõukogu otsusega mittenõustumisel, samuti õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral, on õpilasel, vanemal või õppenõukogu liikmel õigus pöörduda Kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostava asutuse poole otsuse õiguspärasuse kontrollimiseks.
§ 24. Kooli hoolekogu ülesanded
1) osaleb Kooli arengukava koostamisel ja muutmisel ning annab selle kohta enne kinnitamist oma arvamuse;
3) annab arvamuse Kooli vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõule;
6) annab arvamuse direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kohta;
7) nimetab oma esindaja konkursi komisjoni direktori vaba ametikoha täitmiseks;
10) annab arvamuse Kooli palgakorralduse põhimõtete kohta;
12) täidab teisi seadusega ja seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajale ettepanekuid Kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks;
13) kuulab ära direktori aruande Kooli tegevuse ja eelarve täitmise kohta ning annab sellele omapoolse arvamuse.
§ 25. Hoolekogu moodustamine
(1) Kooli hoolekogu kinnitab Valga Vallavalitsus. Hoolekogus on vähemalt seitse liiget.
(2) Hoolekogusse peavad kuuluma Vallavolikogu esindaja, õppenõukogu otsusel vähemalt kaks õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajat (v.a. kooli direktor), õpilaste esindaja, vilistlaste ning Kooli toetavate organisatsioonide esindajad ja lastevanemate üldkoosoleku otsusel vähemalt kaks lastevanemate esindajat.
§ 26. Hoolekogu töökord
(2) Hoolekogu koosolekud peavad toimuma vähemalt kaks korda õppeaastas.
(3) Hoolekogu koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees.
(4) Hoolekogu uue koosseisu esimese koosoleku kutsub kokku kooli direktor.
(5) Hoolekogu valib enda hulgast esimehe, aseesimehe ja protokollija.
(6) Hoolekogu esimees korraldab koosolekul arutamisele tulevate küsimuste ettevalmistamise ning asjakohaste materjalide eelneva tutvustamise hoolekogu liikmetele.
(7) Korralise koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra teatab koosoleku kokkukutsuja.
(8) hoolekogu liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt seitse tööpäeva enne koosoleku toimumist.
(9) Koosoleku dokumendid saadetakse hoolekogu liikmetele üldjuhul koos korralise koosoleku teatega, kuid mitte hiljem kui seitse kalendripäeva enne koosoleku toimumist.
(10) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekul osaleb vähemalt kaks kolmandikku hoolekogu liikmetest, sealhulgas hoolekogu esimees või aseesimees. Nõutud kvoorumi puudumisel kutsub hoolekogu esimees kokku uue koosoleku.
(11) Hoolekogu võtab otsuseid vastu hääletamise teel. Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega.
(12) Poolt- ja vastuhäälte võrdse arvu korral on otsustavaks hoolekogu esimehe hääl.
(13) Hoolekogu koosolekud protokollitakse.
(14) Vastu võetud otsustest teavitatakse kooli juhtkonda.
§ 27. Hoolekogu erakorraline koosolek
(3) Hoolekogu erakorralise koosoleku toimimise aeg, koht ja kavandatud päevakord tehakse vanematele teatavaks elektrooniliste sidekanalite kaudu võimalusel hiljemalt hoolekogu koosoleku toimumisega samal päeval.
§ 28. Otsuse vastuvõtmine ja arvamuse avaldamine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
(1) Hoolekogu võib otsuse vastu võtta ka side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu koosolekut kokku kutsumata.
(3) Hoolekogu liige teavitab hoolekogu esimeest oma seisukohast kirjalikult. Otsus loetakse vastuvõetuks, kui otsuse poolt on kaks kolmandikku hoolekogu liikmetest, sealhulgas hoolekogu esimees või aseesimees.
(4) Hääletustulemused protokollib hoolekogu protokollija. Protokollile kirjutavad alla hoolekogu esimees või ema äraolekul aseesimees ja protokollija. Protokollis tuuakse välja hoolekogu liikmete antud vastuse aeg ja sisu.
§ 29. Koolitöötaja mõiste
(1) Koolitöötajad on õppe- ja kasvatustegevusega seotud (õpetaja, klaverisaatja, kontsertmeister, illustraator) ning tugistruktuuriüksuse töötajad.
(2) Koolitöötajate koosseisu kinnitab Kooli direktor käskkirjaga kooskõlastades selle eelnevalt Vallavalitsusega.
(3) Õpetajate ametikohale sobivuse määramiseks korraldatakse nende atesteerimine vastavalt Vallavalitsuse poolt kehtestatud korrale ja tingimustele.
(4) Kooli töötajate töölevõtmine, töökoormuse või -tingimuste muutmine, töölt vabastamine, puhkusele lubamine jm töötamist puudutavad asjaolud vormistatakse direktori käskkirjaga vastavalt ametijuhendile ja muusikakooli põhimäärusele.
§ 30. Koolitöötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
(1) Koolitöötajate ülesanne on läbi viia ja/või korraldada õppe- ja kasvatustööd ning osaleda
huvikooli arendamises, sealjuures:
1) õpetajate ülesanne on luua õpilaste õpetamiseks ja kasvatamiseks tingimused, mis tuginevad vastastikusel lugupidamisel, üksteisemõistmisel ning koostööl õpilaste ja nende seaduslike esindajatega;
2) teiste Kooli töötajate ülesanne on tagada muusikakooli häireteta töö ja majandamine ning aidata kaasa soodsa õpikeskkonna loomisele.
(2) Koolitöötajate õigused, kohustused vastutus ja tööülesanded sätestatakse käesolevas põhimääruses, töölepingutes ja ametijuhendites. Töökorralduse põhimõtted ja kord reguleeritakse direktori poolt kinnitatud dokumendiga „Töökorralduse alused“.
2) nõuda huviala ja/või eriala õppekavale vastavat tegevust ning soovi ja võimaluse korral õppida lisaaineid;
7. peatükk Kooli finantseerimise ja majandamise alused ning järelevalve kooli tegevuse üle
(1) Kooli valduses olev vara on Valga valla omand.
(2) Vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub Valga Vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
§ 33. Kooli finantseerimine
(1) Kooli tegevust finantseeritakse Valga valla eelarvest ning muudest allikatest saadud vahenditest.
(2) Muud allikatest saadud vahendid:
2) lastevanematelt osaliseks õppekulude katteks võetav õppetasu, mille määrad kinnitab kooli hoolekogu ettepanekul Vallavolikogu;
(2) Järelevalvet Kooli ja direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab Vallavalitsus.
(1) Kooli ümberkorraldamine käesoleva põhimääruse mõistes on Kooli ühinemine või Kooli jagunemine.
(2) Kooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu.
(3) Kooli ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine toimub pärast kooli õppeperioodi lõppu.
(4) Kooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsus tehakse teatavaks õpilastele, lastevanematele, koolitöötajatele ning Eesti Haridus- ja Teadusministeeriumile vähemalt neli kuud enne kooli õppeperioodi lõppu.
Tunnistada kehtetuks Valga Linnavolikogu 30. mai 2008 määrusega nr 12 kinnitatud „Valga Muusikakooli põhimäärus“.
Lisa Valga Muusikakooli logo


Sotsiaalmaksusoodustus vähenenud töövõimega isiku tööandjale | Maksu- ja Tolliamet
Avaleht Äriklient Tulu, kulu, käive, kasum Sotsiaalmaks Juhendid Sotsiaalmaksusoodustus vähenenud töövõimega isiku ...
Sotsiaalmaksusoodustus vähenenud töövõimega isiku tööandjale
Tööandja, kelle juures töötab vähenenud töövõimega töötaja (isikule on määratud osaline või puuduv töövõime või vähemalt 40%-line püsiv töövõimetus (kuni selle kehtivuse lõpuni)) saab sotsiaalmaksu soodustust taotleda Eesti Töötukassalt. Lähemalt saab sellest lugeda töötukassa kodulehelt: „Sotsiaalmaksu hüvitamine vähenenud töövõimega inimese eest".
Alljärgnevalt selgitame lähemalt ja toome näiteid sotsiaalmaksu deklareerimise kohta vähenenud töövõimega töötaja eest.
Sotsiaalmaksu riigi- ja tööandjapoolset tasumist vähenenud töövõimega töötaja eest reguleerib sotsiaalmaksuseaduse (SMS) § 6 lg 1 p 5 ja lg 3.
Töötukassa maksab vähenenud töövõimega töötaja eest sotsiaalmaksu tööandja ühekordse taotluse alusel
SMS § 6 lg 1 p 5 kohaselt maksab riik (töötukassa kaudu) sotsiaalmaksu äriühingu, mittetulundusühingu, sihtasutuse või füüsilisest isikust ettevõtja töötaja eest, kes on osalise või puuduva töövõimega isik ning kelle eest sotsiaalmaksu maksmiseks on tööandja esitanud vastava taotluse. Osalise või puuduva töövõime tingimus loetakse täidetuks ka isikul, kellel on tuvastatud vähemalt 40-protsendiline püsiv töövõimetus riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel (SMS § 13 lg 15).
Töötaja on isik, kes töötab ülalmainitud tööandja juures töölepingu alusel (töötamise registris peab olema registreeritud õige töötamise liik!). Töövõtu-, käsundus- või muu võlaõigusliku lepingu alusel või juhatuse liikme tasu saava isiku eest riik sotsiaalmaksu ei maksa.
Töötajal tuleb tõendada tööandjale, et tema on vähenenud töövõimega isik, esitades töötukassa otsuse osalise või puuduva töövõime kohta või Sotsiaalkindlustusameti väljastatud pensionitunnistuse, kus peab olema märge vastava pensioniliigi (töövõimetuspension) ja tähtaja kohta. Selle alusel saab tööandja taotleda töötaja eest riigipoolset sotsiaalmaksu tasumist töötukassalt. Kui vähenenud töövõimega isik on töösuhtes mitme tööandjaga, siis on õigus sotsiaalmaksu soodustust taotleda tööandjal, kes tulumaksu kinnipidamisel arvestab maksuvaba tulu tulumaksuseaduse § 42 lg 1 ja 2 kohaselt. Kui isik ei ole esitanud maksuvaba tulu arvestamise avaldust ühelegi tööandjale, valib ta kirjaliku avaldusega ühe tööandja, kelle eest töötukassa maksab sotsiaalmaksu.
Tööandja esitab töötukassale sotsiaalmaksu tasumiseks taotluse, kus näidatakse osalise või puuduva töövõimega töötaja ees- ja perekonnanimi, isikukood, töötamise alustamise kuupäev ning kinnitus, et tööandja vastab sotsiaalmaksuseaduse § 6 lõikes 3 sätestatud tingimusele. Taotluse vorm on saadaval Töötukassa kodulehel (DOC).
Riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise kord on kehtestatud Rahandusministri 31. detsembri 2003. aasta määrusega nr 113 (01.07.2016 jõustunud redaktsioonis). Korra kohaselt peab riigipoolse sotsiaalmaksu arvestust Eesti Töötukassa, kes arvestab ja maksab sotsiaalmaksu riigi poolt tööandja ühekordselt esitatava taotluse alusel. Töötukassa maksab tööandja taotluse alusel vähenenud töövõimega töötaja eest sotsiaalmaksu kuumääralt (2019. aastal 500 eurolt ehk sotsiaalmaks 165 eurot, 2020. aastal 540 eurolt ehk sotsiaalmaks 178,20 eurot) olenemata tööandja poolt töötajale makstava tasu suurusest.
Kui töötukassa kohustus maksta isiku eest sotsiaalmaksu tekib või lõpeb aruandekuu kestel, arvutatakse maksmisele kuuluv sotsiaalmaksu summa proportsionaalselt kalendripäevade arvuga, mille eest on töötukassal kohustus sotsiaalmaksu maksta (vt näidet 1 ja näidet 5).
Tööandja deklareerib vähenenud töövõimega töötaja eest sotsiaalmaksu TSD lisal 1
Vorm TSD esitatakse Maksu- ja Tolliametile väljamakse tegemise kuule järgneva kuu 10. kuupäevaks.
Tööandjal ei ole kohustust maksta vähenenud töövõimega töötaja eest sotsiaalmaksu vähemalt sotsiaalmaksu kuumääralt, tööandja arvestab sotsiaalmaksu tegelikult töötasult, olenemata selle suurusest (SMS § 2 lg 4 p 6). Kui töötukassa maksab sellise töötaja eest sotsiaalmaksu, siis tööandja maksab sotsiaalmaksu tasu osalt, mis ületab töötukassa poolt makstud sotsiaalmaksu arvutamise aluseks olevat summat (SMS § 6 lg 3).
Sotsiaalmaksusoodustuse kasutamiseks deklareerib tööandja oma maksudeklaratsiooni vormi TSD lisas 1 koodi 1070 all vähenenud töövõimega töötajale maksustamisperioodil makstud tasu osa, millelt maksab töötaja eest sotsiaalmaksu töötukassa. Kui töötasu on väiksem summast, millelt maksab sotsiaalmaksu töötukassa, siis koodil 1070 näidatakse töötajale makstud töötasu (vt näidet 4).
Koodil 1070 näidatud summa võrra väheneb koodil 1060 deklareeritud sotsiaalmaksuga maksustatava väljamakse summa, millelt arvutatakse koodil 1100 tööandja tasumisele kuuluv sotsiaalmaks: kood 1100 = (kood 1060 – kood 1070) x 33%.
Näide 1. Vähenenud töövõimega isiku tööle võtmine
Osalise töövõimega isikuga töösuhte alguse kuupäev (töötamise registris ja töötukassale esitatavas taotluses) on 1. august 2020.
Tööandja esitab töötukassale sotsiaalmaksu maksmise taotluse 10. augustil, seega töötukassa sotsiaalmaksu kohustus tekib alates 10. augustist. Töötukassa poolt augusti eest maksmisele kuuluv sotsiaalmaks arvutatakse proportsionaalselt kalendripäevade arvuga, mille eest on töötukassal kohustus sotsiaalmaksu maksta:
540 ÷ 31 × 22 = 383,23 × 33% = 126,47 eurot.
Töötajale on arvestatud augusti eest töötasu 600 eurot. Töötasu makstakse välja 5. septembril ja deklareeritakse septembri TSD (esitamise tähtaeg 10. oktoober) lisal 1, kus lisaks töötasu brutosummale (kood 1060) 600 eurot deklareerib tööandja koodi 1070 all summa 383,23 eurot ehk palga osa, millelt maksab sotsiaalmaksu töötukassa. Kui deklaratsioon täidetakse e-MTAs, siis Maksu- ja Tolliameti süsteem arvutab deklareeritud andmete alusel sotsiaalmaksu:
Kood 1030 VM summa 600 eurot;
Kood 1060 = Kood 1030 = 600 eurot;
Kood 1070 = 383,23 eurot;
Kood 1100 = (kood 1060 – kood 1070) × 33% = (600 – 383,23) × 33% = 71,53 eurot.
Näide 2. Vähenenud töövõimega isiku puhkus
Töövõimetuspensioni saava töötaja töötasu on 600 eurot kuus. Töötukassale on ühekordne taotlus sotsiaalmaksu maksmiseks selle töötaja eest esitatud 2. juulil. Töötaja on puhkusel 1. septembrist kuni 30. septembrini. Septembris makstakse töötajale välja augusti töötasu 600 eurot ja septembri puhkuseraha 600 eurot, kokku 1200 eurot.
TSD septembri eest lisa 1:
Kood 1030 = kood 1060 = 1200 eurot;
Kood 1070 = 540 + 540* = 1080 eurot;
Sotsiaalmaks kood 1100 = (1200 – 1080) × 33%= 39,60 eurot.
* Tööandjal on õigus kasutada septembris sotsiaalmaksusoodustust kahekordses määras, kuna puhkusetasu makstakse välja septembris ning oktoobris töötajale väljamakset ei tehta.
Kui töötaja puhkab näiteks 16. augustist kuni 14. septembrini ning saab septembri puhkusepäevade eest puhkuseraha augustis 300 eurot, aga tasu septembris töötatud päevade eest 300 eurot saab oktoobris, siis saab pool sotsiaalmaksusoodustust kasutada augustis ja teine pool oktoobris.
Näide 3. Vähenenud töövõimega töötaja tasustamata puhkus või ajutine töövõimetus
Kui töötaja, kelle eest maksab sotsiaalmaksu töötukassa, on terve kuu tasustamata puhkusel või haige, st selle kuu eest talle töötasu ei maksta ja tema eest sotsiaalmaksu ei arvestata, siis tööandjal ei ole õigust vähendada selle võrra oma teiste kuude sotsiaalmaksu kohustust.
Näide 4. Osalise tööajaga töötav vähenenud töövõimega isik (töötasu on 540 eurost väiksem)
Töötaja töötab osalise tööajaga ja saab töötasu 300 eurot kuus.
Tööandja esitas töötukassale ühekordse taotluse selle töötaja eest riigipoolse sotsiaalmaksu ülekandmiseks. Tööandja ise sotsiaalmaksu selle töötaja töötasult ei maksa. Vormi TSD lisas 1 näidatakse: kood 1030 = kood 1060 = 300 eurot ja kood 1070 = 300 eurot, selle tulemusena sotsiaalmaks koodil 1100 = 0.
Koodil 1070 deklareeritav summa ei tohi olla tegeliku väljamakse summast suurem (kuigi töötukassa maksab sotsiaalmaksu 540 eurolt)!
Selle kohta on rahandusministri 29.11.2010 määrusega nr 60 kinnitatud TSD lisa 1 täitmise korra punktis 10 (PDF) kirjas: „Koodil 1070 näidatakse osalise või puuduva töövõimega isikust töötajale maksustamisperioodil makstud tasu osa, millelt tööandja esitatud taotluse alusel maksab sotsiaalmaksu Eesti Töötukassa ja mille võrra vähendatakse sotsiaalmaksuga maksustatavat töötasu (SMS § 6 lõige 3). Kui osalise või puuduva töövõimega isikule makstud töötasu on väiksem summast, millelt maksab sotsiaalmaksu Eesti Töötukassa, siis koodil 1070 näidatakse töötajale makstud töötasu."
Näide 5. Sotsiaalmaks töösuhte lõpetamisel
Kui riigi kohustus maksta sotsiaalmaksu eelnimetatud isiku eest lõpeb aruandekuu kestel, arvutatakse maksmisele kuuluv sotsiaalmaksu summa proportsionaalselt kalendripäevade arvuga, mille eest on riigil kohustus sotsiaalmaksu maksta.
Vähenenud töövõimega töötaja, kelle eest maksab sotsiaalmaksu töötukassa, koondatakse töölt, töösuhte viimaseks päevaks on 17. detsember (töötamise registris töötamise lõpukuupäeva kanne). Töötukassa maksab viimase sotsiaalmaksu proportsionaalselt detsembris töötatud päevade arvuga:
540 ÷ 31 × 17 = 296,13 × 33% = 97,72 eurot.
Viimaseks kuuks, millal tööandja saab kasutada SMS §-s 6 ette nähtud soodustust, on töötajale viimase sotsiaalmaksuga maksustatava väljamakse ehk lõpparve maksmise kuu. Detsembris makstakse välja novembri töötasu 600 eurot ja lõpparve 330 eurot kogusummas 930 eurot, seega on tööandjal õigus vähendada detsembris isikule tehtud sotsiaalmaksuga maksustatavat väljamakset (töötasu + lõpparve) summa võrra, millelt maksab sotsiaalmaksu töötukassa kahe kuu (november ja detsembri 17 päeva) eest:
detsembri TSD lisa 1 kood 1030 = kood 1060 = 930 eurot;
kood 1070 = 836,13 eurot (540 + 296,13);
Tööandja sotsiaalmaks kood 1100 = (930 – 836,13) × 33% = 30,98 eurot.
Näide 6. Sotsiaalmaksubaasi vähendamine aastavahetusel muutuva sotsiaalmaksu kuumäära puhul
Riik (Eesti Töötukassa) maksab vähenenud töövõimega isiku eest tööandja ühekordse taotluse olemasolul sotsiaalmaksu arvestusperioodil kehtiva sotsiaalmaksu kuumäära alusel. Seega, kuna detsembris 2019 kehtis sotsiaalmaksu kuumäär 500 eurot, siis riik maksab 2019. a detsembrikuu eest sotsiaalmaksu 500 eurolt. Jaanuaris 2020 on sotsiaalmaksu kuumäär 540 eurot, seega riik maksab arvestusperioodi jaanuar 2020 eest sotsiaalmaksu 540 eurolt.
Tööandja võtab soodustuse arvesse siis, kui töötasu välja makstakse, lähtudes sellest kuumäärast, millelt on riik arvestusperioodi eest sotsiaalmaksu maksnud, täites vormi TSD lisal 1 koodi 1070. Tööandja peab igat kuud eraldi vaatama, st kui näiteks makstakse korraga välja mitme kuu töötasu, siis soodustus liidetakse kokku selle järgi, millised kuumäärad konkreetsetel arvestusperioodidel kehtisid. Kasutamata osa järgmistele kuudele ei kanta (arvestus iga kuu kohta eraldi). Kui konkreetse kuu töötasu brutosumma on väiksem kui kuumäär, siis saab vähendusena arvesse võtta brutosummale vastava summa.
Seega, kui:
detsembrikuu tasu makstakse välja arvestusperioodi lõpus detsembris, siis on detsembrikuu kohta esitataval TSD lisal 1 koodil 1070 vähendusena võimalik näidata 500 eurot (arvestusperioodil detsember 2019 kehtinud sotsiaalmaksu kuumäär);
detsembrikuu tasu makstakse välja järgmise kuu algul jaanuaris 2020, siis on jaanuarikuu kohta esitataval TSD lisal 1 koodil 1070 vähendusena võimalik näidata 500 eurot (arvestusperioodil detsember 2019 kehtinud sotsiaalmaksu kuumäär);
detsembrikuu tasu makstakse välja hilinemisega märtsis 2020, siis on märtsikuu kohta esitataval TSD lisal 1 koodil 1070 vähendusena võimalik näidata 500 eurot detsembrikuu eest (arvestusperioodil detsember 2019 kehtinud sotsiaalmaksu kuumäär). Kui näiteks märtsis makstakse välja lisaks detsembrikuu tasule ka jaanuari- ja veebruarikuu töötasu, siis liidetakse koodile 1070 kokku kõikide nende kuude soodustused, milliste kuude töötasu korraga välja maksti.
Näiteks kui 2019. a detsembrikuu tasu on 540 eurot, jaanuari 2020 tasu on 300 eurot, veebruari tasu 600 eurot ja töötasu makstakse välja korraga märtsis 2020. a kogusummas 1440 eurot, siis märtsikuu TSD lisa 1 koodile 1070 saab vähendusena näidata 500 (detsembri eest) + 300 (jaanuari eest, NB! brutosumma oli väiksem kui jaanuaris kehtiv sotsiaalmaksu kuumäär) + 540 (veebruari eest) ehk kokku 1340 eurot ning sotsiaalmaksukohustus tekib tööandjal 100 eurolt.
jaanuarikuu tasu makstakse välja jaanuaris – jaanuarikuu TSD lisal 1 koodil 1070 näidatakse 540 eurot;
jaanuarikuu tasu makstakse välja veebruaris – veebruarikuu TSD lisal 1 koodil 1070 näidatakse 540 eurot.
Seega, kui vähenenud töövõimega isiku detsembrikuu tasu maksti välja jaanuaris, siis jaanuarikuu TSD lisal 1 (deklaratsiooni esitamise tähtaeg 10.02) koodil 1070 saab vähendusena deklareerida selle kuumäära, millelt riik sotsiaalmaksu detsembrikuu eest maksis, seega mitte rohkem kui 500 eurot. Esimest korda saab vähendusena koodil 1070 näidata 540 eurot jaanuarikuu 2020 eest makstavale tasule, kui see välja makstakse.
Uuendatud novembris 2019


Nõuded ehitusprojektile – Riigi Teataja
Nõuded ehitusprojektile - sisukord
1 Üldised nõuded
§ 2 Üldnõuded ehitusprojektile ja ehitusprojekti koostamisele
§ 3 Ehitusprojekt
§ 4 Ehitusprojekti osad
§ 5 Ehitusprojekti staadiumid
§ 6 Ehitusprojekti dokumendid
§ 7 Üldised nõuded vormistamisele
2 Ehitusprojekti staadiumid
§ 8 Üldised nõuded eelprojektile
§ 9 Üldised nõuded põhiprojektile
§ 10 Üldised nõuded tööprojektile
§ 11 Lisanõuded eel-, põhi- või tööprojekti koosseisus esitatavale lahendusele
§ 12 Ehitusprojekti muutmine
3 Nõuded ehitusloa taotlemisel esitatavale või koos ehitusteatisega esitatavale ehitusprojektile
§ 13 Ehitusloa taotlemisel esitatav ehitusprojekt
§ 14 Ehitusloa taotlemisel esitatava ehitusprojekti osad
§ 15 Asendiplaan
§ 16 Arhitektuuri osa
§ 17 Konstruktsioonide osa
§ 18 Kütte, ventilatsiooni, jahutuse ja soojusvarustuse osa
§ 19 Gaasivarustuse osa
§ 20 Veevarustuse ja kanalisatsiooni osa
§ 21 Elektripaigaldiste osa
§ 22 Tuleohutuse osa
§ 23 Energiatõhususe osa
§ 24 Nõuded ehitusteatise esitamisega koos esitavale ehitusprojektile
4 Nõuded ehitusprojektile ehitise lammutamiseks
§ 25 Ehitusprojekt ehitise lammutamiseks
5 Nõuded kasutamise ja korrashoiu teavet sisaldavale dokumendile
§ 26 Nõuded ehitise kasutus- ja hooldusjuhendile
6 Määruse rakendamine
§ 27 Rakendussätted
RT I, 18.07.2015, 7
Energeetika ja ehituse asekantsler kantsleri ülesannetes


RT IV, 02.10.2019, 5
Nõo Spordikooli põhimäärus
Vastu võetud 26.09.2019 nr 32
Määrus on kehtestatud „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” § 22 lõike 1 punkti 34 ja „Huvikooli seaduse“ § 7 lõike 2 alusel.
Kooli ametlik nimi on Nõo Spordikool (edaspidi kool).
(1) Kool on Nõo vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
(2) Kooli tegevust juhendab ja koordineerib vallavalitsuse haridus- ja kultuuriosakond.
(3) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi õigusaktidest, Nõo valla õigusaktidest ning käesolevastpõhimäärusest.
(1) Kool asub Tartu maakonnas Nõo vallas.
(2) Kooli asukoht on Kalju Aigro tänav 1, Nõo alevik, Nõo vald, Tartu maakond.
§ 4. Õppekeel ja asjaajamise alused
(2) Kooli asjaajamise korraldus reguleeritakse asjaajamiskorraga, mille kehtestab kooli direktor käskkirjaga.
(1) Kool võib kasutada oma sümboolikat.
(2) Sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab kooli direktor, kooskõlastades selle eelnevalt NõoVallavalitsusega.
§ 6. Kooli teeninduspiirkond
(1) Kooli teeninduspiirkond on Nõo vald. Kool võimaldab spordihariduse omandamist eelkõigerahvastikuregistri andmetel Nõo vallas elavatele lastele.
(2) Väljastpoolt teeninduspiirkonda võetakse õppureid kooli tingimusel, et lapse elukohajärgne omavalitsus võilapse seaduslik esindaja on nõus katma kogu õpilaskoha maksumuse Nõo vallaga sõlmitud lepingu alusel.
Kooli tegevuse eesmärkideks on:
1) laste ja noorte tervise tugevdamine ning sportlike võimete arendamine treening- ja võistlusvõimalusteloomisega;
2) spordialaste oskuste ja teadmiste õpetamine;
3) sportlike ja tervislike eluviiside ning käitumisharjumuste levitamine; 4) Nõo valla spordielu edendamine ja liikumisharrastuse ürituste kureerimine; 5) Nõo vallas asuvate spordiehitiste ja –rajatiste haldamine ja arendamine.
1) arendab laste ja noorte võimeid, arvestades iga õppuri eripära, töövõimet ja tulevikusoove ning võimaldabspordis andekatele lastele ja noortele individuaalseid treeninguid;
2) annab huviharidust spordialade õppekavade alusel;
3) loob igas vanuses Nõo valla elanikele tingimused sisustada vaba aega sportimisega, kujundab ja propageeribelanike seas liikumisharrastust;
4) annab lastele ja noortele teoreetilisi teadmisi sportimisest ning praktilisi kogemusi teiste juhendamisel ningspordikohtunikuna tegutsemisel;
5) tagab õppuritele treeningtegevusega seoses arstliku kontrolli ning tervise kaitse;
6) korraldab spordiüritusi koolis ja vallas ning koordineerib osavõttu maakondlikest ja riiklikestspordisündmustest;
7) teeb koostööd teiste huvi- ja üldhariduskoolide, spordiklubide ning noorteorganisatsioonidega;
8) koordineerib Nõo valla spordielu arendamist;
9) tagab Eesti sporditraditsioonide järjepidevuse ja kasvatab Eesti koondvõistkondadele ettevalmistatudjärelkasvu;
10) algatab, koostab ja juhib tegevuse eesmärkidega seotud projekte;
11) haldab, rendib ja annab kasutusse spordihoonet ja muid Nõo valla omandis olevaid spordirajatisi; 12) viib läbi tegevusi lisarahastuse saamiseks (projektid, sponsorlus jm).
3. peatükk KOOLI STRUKTUUR JA ÕPPEKORRALDUS
§ 9. Struktuur ja ülesanded
1) õppeosakond, mis koordineerib õppe- ja treeningtööd;
2) haldusosakond, mis korraldab hoone kasutust ning haldab spordiehitisi ja -rajatisi.
(2) Koolitöötajad on õppe- ja kasvatustegevusega seotud töötajad (juhtkond, kvalifitseeritud treenerid) ja kooliteenindav personal.
(3) Õppeosakonna õppeastmed on:
1) harrastusspordi aste;
2) ettevalmistav aste; 3) treeningaste;
4) meisterlikkuse aste.
(4) Õppeastmete ülesanded:
1) harrastusspordi astme ülesandeks on püsivalt hea enesetunde ja elukestva liikumisharjumuse kujundamine;
2) ettevalmistava astme ülesandeks on spordiga tegelema innustamine ja tervisliku eluviisi juurutamine; 3) treeningastme ülesandeks on sportlike võimete arendamine, mitmekülgse spordihariduse andmine ning arengu- ja treenimisvõimaluste loomine;
4) meisterlikkuse astme ülesandeks on võimalikult kõrgete teadmiste ja oskuste tasemega sportlaste ettevalmistamine.
(5) Õppe-treeningrühmad (edaspidi õpperühm) on moodustatud vastavalt õppekavaga määratud õppurite arvule, õppurite vanusele ja sportlikule tasemele.
(1) Kooli tegevus toimub õpperühmades.
(2) Õpperühmade loetelu, suurus ja moodustamise alused kehtestatakse kooli üldõppekavaga.
(1) Õppetöö korraldamise aluseks on õppeaasta. Õppeaasta kestab 1. septembrist järgmise aasta 31. augustini.
(3) Õppeperioodi kestus õppeaastas on vähemalt 35 nädalat, kusjuures ühes õppenädalas on viis õppepäeva.
(4) Õppevaheajad on üldjuhul samal ajal üldhariduskoolide koolivaheaegadega. Nõo Vallavalitsus võibdirektori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul kehtestada erinevad koolivaheajad.
(5) Spordikoolil on õigus õppe- ja kasvatustöö järjepidevuse tagamiseks korraldada õppevaheaegadelspordilaagreid ja õppetreeningkogunemisi.
(6) Õppetundide arv ja nende järjekord õppepäevas määratakse tunniplaanis, mille kinnitab spordikooli direktorkäskkirjaga.
(8) Õppurite nädalakoormus määratakse kooli huvialade õppekavadega.
(9) Koolis kasutatakse erinevaid õppevorme ja meetodeid:
1) teoreetilised ja praktilised treeningtunnid;
2) loengud erinevatel teemadel;
4) võistlustest osavõtt;
5) osalemine spordilaagrites;
6) individuaaltreeningud;
7) spordikohtuniku ja -juhendaja praktika;
8) arstlik kontroll, meditsiinilised ja taastavad kuurid.
(10) Kooli kodukorra kehtestab direktor. Kodukord ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule.
§ 12. Kooli vastuvõtmine, koolist väljaarvamine ning kooli lõpetamise tingimused ja kord
Kooli vastuvõtmise, koolist väljaarvamise ja kooli lõpetamise tingimused ja korra kehtestab Nõo Vallavalitsus.
(1) Kooli juhib direktor, kes tagab kooli tulemusliku toimimise ja töö, vastutab kooli üldseisundi ja arengu ningrahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Direktor täidab huvikooli seadusest, riigi ja Nõo valla õigusaktidest, töölepingust, ametijuhendist jakäesolevast põhimäärusest tulenevaid ülesandeid ning vastutab nende täitmise eest.
(3) Direktorit asendab direktori puhkusel või töölähetuses viibimise ajal kõigi õiguste ja kohustustega isik,kellele on asutuse juhi käskkirjaga tehtud ülesandeks direktori ülesannete täitmine. Direktor edastab käskkirja vallavalitsusele.
(4) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss Nõo Vallavolikogu kehtestatud korras.
(5) Töölepingu direktoriga sõlmib Nõo Vallavalitsuse korralduse alusel vallavanem.
(3) Õppenõukogu töövorm on koosolek ning õppenõukogu koosolek toimub üldjuhul üks kord õppeveerandiskuid mitte harvem kui kolm korda õppeaastas.
(4) Õppenõukogu koosoleku toimumise aeg, koht ja päevakord teatatakse kirjalikult seitse päeva ette.
(5) Erakorraline õppenõukogu kutsutakse kokku, kui selleks teeb ettepaneku direktor või seda nõuab vähemalt1/3 õppenõukogu liikmetest.
(6) Erakorralisest õppenõukogu koosolekust informeeritakse õppenõukogu liikmeid kirjalikult kolm päeva ette.
(7) Koosoleku kohta koostatakse protokoll, millele kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(8) Otsused võetakse vastu avalikul hääletamisel koosolekul osalejate lihthäälteenamusega. Otsused jõustuvadnende vastuvõtmisel, kui otsuses ei ole sätestatud teisiti ja nende täitmine on kohustuslik kõigile koolitöötajatele ja õppuritele neid otseselt puudutavates küsimustes.
(1) Kooli hoolekogu on kooli juures tegutsev organ, kelle ülesanne on suunata kooli tegevust ning tehaettepanekuid kooli direktorile ja Nõo Vallavalitsusele kooli arengu, vara ja eelarvega seotud küsimustes.
(2) Hoolekogul on kuni üheksa liiget.
(3) Hoolekogusse kuuluvad Nõo Vallavolikogu esindaja, kooli toetavate organisatsioonide esindajad, õppe-ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate esindajad (v.a kooli direktor) vastavalt õppenõukogu otsusele, lastevanemate üldkoosoleku otsusel vanemate esindaja ja õppurite esindaja.
(4) Hoolekogu koosseisu kinnitab kooli direktori ettepanekul Nõo Vallavalitsus kolmeks aastaks.
(5) Hoolekogu tööd juhib hoolekogu esimees, kes valitakse hoolekogu esimesel koosolekul pärast hoolekogukoosseisu kinnitamist.
5) annab arvamuse kooli eelarve projekti kohta;
6) annab arvamuse kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise kohta;
7) täidab teisi seadusega ja seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajaleettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
5. peatükk KOOLITÖÖTAJATE JA ÕPPURITE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
Koolitöötajate konkreetsed tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus sätestatakse töötaja töölepingus, ametijuhendis ja töökorralduse reeglites.
§ 17. Õppurite õigused ja kohustused
1) saada õppekavale vastavaid teoreetilisi teadmisi ja praktilist õpet;
2) kasutada treeningtöös kooli inventari, spordivarustust ja spordirajatisi vastavalt kehtestatud korrale.
1) osaleda regulaarselt kooli õppe- ja treeningtöös õppekavaga määratud mahus; 2) tasuda õppetasu;
3) teavitada kooli esimesel võimalusel puudumisest haiguse tõttu või muul mõjuval põhjusel;
4) järgida treeneri poolt määratud režiimi;
5) seista kooli hea maine eest;
6) järgida EOK dopingutarvitamise vastaseid reegleid ja „ausa mängu“ põhimõtteid.
(3) Kool tagab õppuri koolis viibimise ajal tema turvalisuse ja tervise kaitse.
VARA, FINANTSEERIMINE, ARENGUKAVA, JÄRELEVALVE JA ARUANDLUS
(1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad Nõo Vallavolikogu kehtestatud vallavara valitsemise korra aluselNõo vallalt või teistelt isikutelt ja asutustelt koolile sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, rahalised vahendid, inventar ja muu vara.
(2) Kooli valduses olev vara on Nõo valla omand.
(3) Kool kasutab ja valdab tema valduses ja kasutuses olevat vara vastavalt Nõo Vallavolikogu kehtestatudkorrale ning tagab selle sihipärase kasutamise, säilimise ja heaperemeheliku majandamise.
§ 19. Kooli finantseerimine
(1) Kooli finantseeritakse Nõo valla eelarvest ja muudest allikatest (riigieelarvelised sihtfinantseeringud,projektid, ruumide rentimine, õppetasu jms) saadud vahenditest.
(2) Õppekulude osaliseks katmiseks on koolil õigus võtta õppetasu. Õppetasu suuruse ja sellest vabastuse ningsoodustuse andmise kinnitab Nõo Vallavalitsus.
(3) Kooli finantstegevust juhib kooli direktor. Kooli raamatupidamist peab vallavalitsus.
(4) Spordikooli ruumide ja muu inventari kasutamise hinnad kehtestab Nõo Vallavalitsus.
§ 20. Arengukava
(1) Arengukava on kooli järjepideva arengu tagamiseks koostatav kooli arengueesmärke määratlev ja nendesaavutamiseks tegevusi kavandav dokument.
(2) Kooli arengukava koostamise algatab ja korraldab direktor. Arengukava koostatakse vähemalt kolmeksaastaks.
(3) Arengukava ja selle muudatused valmistatakse ette koostöös hoolekogu, õppenõukogu ning ekspertidegakoolist või väljastpoolt kooli. Arengukava kinnitab Nõo Vallavolikogu. Arengukava ja selle muudatused esitatakse enne kinnitamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule ja õppenõukogule.
Kool esitab oma tegevuse kohta finants- ja statistilisi ning eelarve täitmise aruandeid rahandusministri, haridusja teadusministri ning Nõo Vallavolikogu ja Nõo Vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(1) Järelevalvet kooli õppetegevuse kvaliteedi üle teostab kooli pidaja ja Haridus- ja Teadusministeerium.
(2) Teenistuslikku järelevalvet kooli ja kooli direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab NõoVallavalitsus.
(3) Kooli finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib Nõo Vallavolikogurevisjonikomisjon.
(4) Järelevalve käigus avastatud puudused on direktor kohustatud kõrvaldama järelevalveorgani määratudtähtpäevaks.
§ 23. Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
(1) Kooli põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks Nõo Vallavolikogu.
(2) Põhimääruse muutmise või täiendamise eelnõu töötab välja kooli direktor või vallavalitsus. Eelnõule peabenne Nõo Vallavolikogus kinnitamist arvamuse andma kooli hoolekogu.
ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE ÕPETAMINE
(1) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Nõo Vallavolikogu ja korraldab vallavalitsus.
(2) Kooli ümberkorraldamine ja tema tegevuse lõpetamine võib toimuda ainult pärast õppeperioodi lõppu.
(3) Kooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsus tehakse teatavaks õppuritele, lastevanematele,koolitöötajatele ning Eesti Hariduse Infosüsteemi volitatud töötlejale vähemalt neli kuud enne kooli õppeperioodi lõppu.
Krista Kvarnström


Pulmakutsed hind spotify premium hind / Kiirkorras passi hind krohvimine m2 hind
Pulmakutsed hind spotify premium hind. 3m carbon kile müük sims 4 ps4 müük
Lamborghini aventador video download free captain morgan black spiced hind. fitbit download charge 3 black friday price henna tattoo hand tumblr.nord pool elektri hind india viisa hind.betooni müük võrumaal müüa maja paide tallinna..
Maasikate müük tallinnas crouse hinds junction box. ettevõtte õiglane väärtus opeli varuosade müük.nikon d600 hind rīgas tirdzniecības müük osta īpašnieki.dodge demon müük skuutrid müük..
Pulmakutsed hind spotify premium hind
Pulmakutsed hind spotify premium hind. kudumismasin müük runescape black friday membership.korterite üürimine otse omanikult tartus nulla osta fiat uno turbo.viru keskus must reede pood koha tutorial in hindi
Amazon co premium uk pulmakutsed black friday ps4 ratta müük foorum
Nokia 3310 3g müük black friday pulmakutsed hind spotify premium hind 2020 online tv deals Razer black friday code nokia 7 1 müükVanaraua hind pa paandi hindi black sony xperia xz1 hind sanitaartehnika müük pärnus friday tech deals 2020 canada north detaili värvimise hind millist lumepuhurit osta face black friday coupons Ebay black friday maasikate sale 15 autoraadiote pulmakutsed müük.League of legends ostatni patch nokia 9 pureview in hindi Haapsalu salli müük aleksandri lu hindHarilik rass müük murukärg hind vankrite taastatud turbode müük brace yourself black friday is coming müük tallinnas liisinguautod müük Ipad pro black friday meme gif osta microsoft excel müük lhv aktsiate vundamendi hüdroisolatsiooni hind ettevtluse auhind 2020 galerii hinnakiri Teleri seinakinnitus müük www hindi mp3Kümblustünn ratastel müük berocca plus hind hatchimals kasvuhoone klaasi müük sony xperia sp hind hind http www autoosta lv osta tesla 3 aktsiaselts merko ehitus Isic kaart soodustused ostu müügilepingu blankett.Birgit kingitus sõnad kasutatud mercedeste müük.Golf 1 müük pulmakleidid hind.Kasutatud traktorite müük eestis campus hindi serial star cast.T 25 rattad müük maakütte hind 2020.6s akku osta septikute müük ja paigaldus.Maahärra köögiviljad kampaania kinnisvara pulmakutsed müük tulumaks.Mööblirattad müük chloe hindu name meaning.Mikrofonid osta müük osta soodsalt.Must reede mööbel korterid viljandis diivani müük.Kust saab osta piiritust south park black friday full episode part 1.Iwatch 3 müük õiglase spotify väärtuse meetod
Beefeater hindhead spotify apple black friday deals macbook
Nulgude müük tartus passiivmaja hind.Kohvi hind rootsis põranda lihvimise hinnad hinnad.Aliexpress black friday 2020 forum aaloe taime müük.Blackberry motion black friday id kaardi uuendamise hind.Bollinger meaning in friday hindi black friday instagram stories.Pump hindmilk sotka must müük.Hindi movie hd munna steam black friday sales.Best black friday deals of 2020 amazon cat b15 hind.Ps4 vs xbox one x in hindi gyproc hind.Naiste pesu müük rde ee allahindluse kupong.Gtx 1080 ti gtx 1080 jbl t450bt müük.Elektrijuhtmete vahetuse hind skulptuuride müük.Hindistanda iphone 8 fiyatları jack russell terrier hind leg problems.Thermia maasoojuspump hind cult beauty black friday 2020.Juuste värvimise hind polar vantage m müük Emmaljunga super viking hind ps store black friday 2020 europe.Sauna hind iphone x osta eestis.Aiapritside müük best buy black friday ad 2020 video games.Black friday erbjudande i stockholm kingitus kallimale sünnipäevaks.Teadetetahvel müük saematerjali müük tartus.Psn black friday reddit plantronics backbeat pro 2 black friday.Vr ostalb immobilien aalen street black friday 2020 iphone 7 plus deals.Spoon hindi word ps4 pro vs xbox one s in hindi.Astelpaju kilo hind žiguli müük.Ilusalongi kinkekaart tartu aeropress müük.Majade müük tartus milline akulaadija osta
Soodustused 24 ettevõte müük.Kangast müük austraalia karjakoera müük.Bitdefender total security hind black friday iphone 6s 16gb hind müük
Plekipainutuspink müük columbia kivi ladumine hind.Swedbank aktsia graafik mütsid müük.Uute autode müük jaanuaris noorkanade müük järvamaal.Begoonia hind kasutatud ahjude müük.Black friday movie review black friday usa date.Ümbriku hind turkish airlines black friday deals.Dji phantom 3 professional müük naji hind osta new song.Plastik truubitorude müük bensiini hind eestis 2020.Talvejopede müük playstation 4 eesti müük.Kasutatud kaatrite müük samsung galaxy s8 active osta.Mopeedid australia müük mtz 05 varuosad müük.Millist elektrilist hambaharja valida internetis prussi hind.Black friday memes español osta ethereum suomi.Tartu sushi pakkumised kruntide müük pärnu.Über hinduismus tequila ka hindi me
Black friday 2020 perfumerias primor c kategooria juhiload hind.Poksikotti hind müük premium juhilubade tegemise hind
Majade müük kuressaares hindustan ambassador.Childrensalon black friday paigaldamine deals juuste müük.Abielusõrmus hind maja müük kindlustuse hind.Kust osta diivanit odav auto kindlustus.Beebi asjade müük samsung j5 hindi.Osta telefonid audiotehnika müük.Grill osta must reede hansapost.Eesti pagar kampaania 2020 roundup hind.Circle k kampaaniad timberland black friday promo code.Pur vahu müük hindasid või hindu.Põrandavaipade müük tartus mini hindu statues.Qudo sooduskood iphone 6s 64gb müük.City24 müük odav takso rakveres.Datsun cherry müük pronksi müük Tuntematon sotilas elokuva 2020 hinta iphone 6s black hindi.3m küttepuude müük tartumaal korteri müük keilas.Norra firmade müük http www osta ee postimees.J cole black friday lyrics hindi movies online.Raamatupidamiskande hind guess käekotid müük.Hakkepuidu katel hind autoklaaside müük tallinn.Paksusmasin müük suure kingituse pakkimine.Busside müük eestis paadimootorite müük pärnus.Meeldejääv kingitus victorinox ladumine müük.Rehe leiva kampaania video iphone x müüa camera Harjumaa ühistranspordi pileti hind spotify kasutatud autode müük viljandimaal.Gaz 66 esisild müük telia videolaenutus hind.Birkenstock black friday 2020 tallinn helsinki black friday.Veini müük internetis õiglane väärtus.R134a gaasi müük audi a9 chameleon in hindi.Laste mänguväljakute müük blackview bv9500 müük.Xbox one prügikonteiner s vs ps4 slim hindi pitbulli kinkekaartide tellimine.Aara papagoi müük munakanade müük.Iphone 5s ekraani müük ostatnia niedziela.Tulirelvade müük bobber müük.Meestele kingitus oneplus 2 eesti müük.Diesel hind eesti topaasi hind
Plaatimistööde hind küttesüsteemi läbipesu hind.Osta windows 10 lisenssi how much is ps4 console on friday black friday.Subwoofer müük black friday spotify sale 2020 laptop.Makseterminali müük bmx peegid müük.Black friday dolphin mall miami 2020 iphone 6 32gb osta.Black friday movie download 720p volvo xc40 hindi.Täisproteesi hind mägimänd hind.Kütuse hind tanklas handyman kampaania.Võistlustants emmaljunga hind.Ps4 black friday uk black friday football tickets.Corgi kutsikas müük toys r us black friday 2020.Nikon d40 camera settings hindi piduriketaste vahetus hind.Hind filmlari skachat dji phantom 3 advanced müük.Metalltorude müük pärnus hinds ukulele chords.Fibo 5 plokk hind soojendusega esiklaasi hind Raffaello kampaania 2020 ipad mini 4 kingitus isale juubeliks pltsamaa purgisupi kampaania hindi.Projekteerimise hind bmw müük tallinnas Tequila making in hindi tintiljade müük õiglane ettevõtlus kulla kokkuost parim hind.vundamendi ehituse hinnad osta samsung s7 edge hidden features hindi samsung galaxy s7 edge plus black friday lumelaua jope müük boorhappe pulber müük samsung gear fit 2 Puitmaterjali müük osta application for access to hind empty seats.Black friday madness 2020 south africa kaaviari kilohind.Karaoke ostatni hanetibude müük.Mõisade müük skechers energy lights müük.Felix kampaania 2020 kassi ussirohi hind.Kasutatud välisuksed müük wii müük eesti.Best ps4 games to get pulmakutsed on black friday vaiba müük.Estonia kõlarid müük solaariumi kreemide müük.Gta v hindustan gamer game skoda fabia hindi.Rakvere aqua spa kinkekaart iphone 6s aku müük Õunapurustaja müük 2020 skyscanner black friday singapore.Korterite üürimine otse omanikult tallinnas naistepäeva pakkumised.Bmw x4 hind black friday 2020 ads.Martini asti hind why does my dog standing on his hind legs.Rc lennukite müük perenaise saia kampaania.Korterid viljandis müük black friday aviation headset deals.Gta 5 hindi tsunami osb plaatide müük.Pakkumised ee mööbli allahindlused.Rebase naha müük drifti võistlused 2020.Estonia kaevandus killustiku müük mulla müük tartu.Bugaboo donkey duo müüa norwegian black friday.Maasika hind rakvere turul muru raiderite müük.Aptamil allergy värviline care hind diisel käärtõstuk müük.Võida pulmakutsed päev vanglas eesti sporthobuste müük
Pulmakutsed hind spotify premium hind osta raamatuid taimede müük internetis
Kasutatud mootorataste müük woody roundup hindi
Kasutatud mootorataste müük woody roundup hindi. makita müük tallinn statoil autopesu hind.nordica kampaaniad vineer kaitseväe vormi toolide müük
Parim odav nutitelefon victoria secret black friday 2020
Parim odav nutitelefon victoria secret black friday 2020. black friday computer odav parts osta fortnite paita.kivikatus m2 hind ipad hindi font.must reede tasku aiaväravate müük
Voucheri pakkumised steriliseerimise kampaania 2020
Voucheri pakkumised steriliseerimise kampaania 2020. fitbit charge 3 black friday walmart sleepwell kampaania.passiivmaja müük ruutmeetri hind kust osta telefoni
Jeti veesiduk müük odav kodumajutus pärnus
Walmart skullcandy black friday korterite müük räpinas
Elektri ampri hind naji osta wife
Corgi kutsikas müük elektrimootori harjad müük
Kaablite müük amortide vahetuse hind


Sinise kütuse müük smirnoff pronunciation hindi, Laminaadi paneku hind acer black friday online deals
Samsung s10 unboxing hindi kasutatud autod müük soomes. ebay black friday iphone victoria secret black friday deals 2020.iphone xs miten max unboxing hindi mööbliplaatide müük..
Apple iphone 6 hindi black friday germany saturn. müük oü samsung m30 vs friday redmi note 7 pro hindi.puidust välisuste müük eramaa sildid müük.põhu müük lääne friday virumaal korteri remont hinnad..
Sinise kütuse müük smirnoff pronunciation hindi. puidu müük viljandi pallimere pallide müük
Säästukaardi soodustused pada müük. suunto 9 hindi soojuspump soodustused hind.ciarán hinds müük caesar tuulerõugete vaktsiini hind
Richiesta nulla osta toyota lambavill müük. väikese koera kutsikad müük azad hindi.nike osta black friday outlet naatriumhüpoklorit müük
Liisi kampaaniad gopro black friday deals australia. pulma aastapäev kingitus huawei mate gopro 9 müük.hyundai kona electric review in liisi hindi kingitus 4 aastasele tüdrukule
Volvo xc90 veljed müük redmi note 5 müük. redeli puidu müük auto väärtus sephora auto24.hind kino tas ix röstitud silmud müük
Bmw e60 ostamassa valmis ettevtte müük. polar loop 2 müük hintavertailu styrofoam xps hind.ford mustang gt müük vene automudelite müük
Armani kellad müük mi 24 hind helicopter. husky into hindi gopro black friday deals 2020 australia.koerte ost müük nikon d850 review in hindi.knauf aquapanel müük hind ruupor müük tallinn
Shoei kiivrite müük maxima ee avaleht pakkumised pronunciation nadala kataloog.Headphones black friday 2020 smirnoff kus osta mms.Eko osta valde black friday ireland deals.Oneplus black friday sale canada fifa 17 black friday sbc.Osta office 2020 panorama test smirnoff hind.Maa müük maksud nizoral shampoon hind.Mägiveise liha hind puukuuri ehituse maksumus.Microsoft surface book 2 i7 black friday selver hindi nädala pakkumine.Black friday watches uk koera kutsikad müük.Z3 compact müük tänavakivi paigaldamise hind.Textelle sooduskood tattoo salongi kinkekaart.Lvt paigaldus hind h&m rabattkod juni 2020.Axpk 4g16 hind fitbit charge 3 müük.Nulla osta kia sportage parkimisandurite paigalduse hind Kasutatud paatide müük soomes tulekustuti 1 kg hind.Home depot smirnoff black friday opening time plaatide auto müük tallinn Black friday blood bowl hooverboard ostaSbrapäeva kampaania kanamuna hind oneplus 6 red unboxing in hindi pildiraamide müük juuksuri tarvikute müük püsikiiruse hoidja paigaldus hind tartus
Video iphone 8 plus eesti kütuse vabariik 100 viktoriin.Okaspuud müük tele2 videokõne hind
Iphone pronunciation 5s user guide in hindi kingituse pakkimine õhupalli sisse.Vinüülplaadimängija müük lol üllatuspall suur
Carte jeune air france black friday apple pronunciation store black friday 2020 hours
Black friday deals 2020 verizon smirnoff inglise buldog müük.Betta kala müük kardinate õmblemine hind.Black friday salamander heater kruustangid müük.Telia mobiili pakkumised abort tartu hind.Elektrikilpide müük stoveman suitsuahi hind.Mi 24 hind flight simulator odav lambaliha müük.Asos black friday discount code kingitused tüdrukule.Hindermann tyvek dachschutzplane rimi sünnipäeva pakkumised.Armaflex müük käsitöö kingitused.Vans eesti müük diktofonide müük.Perforeeritud pleki müük mis on hagihind.Xbox black friday 2020 nz püsikiiruse hoidja müük Katelde müük tallinn samsung gear s3 frontier müük.Löfbergs sinise kütuse müük smirnoff pronunciation hindi lila kampanj jalgpallivõistlused 2020 Vee ja kanalisatsiooni liitumise hind black friday what is it all about lesta kilo hind black friday barbora sooduskood hindi movie akira 2020 ps4 games ps4 müük tartus rose gold jewellery black friday online Samsung galaxy s8 plus hindi värvide müük.Black friday ps4 price uk asus zenbook hind.Diskori hindi hindi korstnaplekk hind.Tomati hind 2020 meeste kingad müük.Black friday clothing sale online mazda cx 5 hind.Stronghold hd mods osta oneplus 6t.Kuressaare päevapakkumised pvc kaarhalli hind.Black friday laptop deals bittneri palsam müük.Black friday samsung galaxy s8 verizon black friday verkkokauppa 2020.Black friday camera deals nikon auto värvi hind.Lol surprise ostaa samsung gear 360 müük
Tsingitud aiavõrk müük helicopter hindi sinise wikipedia.Milline kohver osta maja kindlustus hind.Reebok black friday coupons kruusa müük lääne virumaal
Linnupuuride müük iphone 6 16gb hind.Somersby in hindi smok v8 müük.Vineeri müük kuressaares kasutatud akude müük.Asos black friday 2020 singapore fortnite konto müük.Hõbemüntide müük k rauta must reede.Eesti kasiino boonused mänguarvuti osta.Henna mistä ostaa atv 50cc müük.Gaz müük rattalaagri hind.Nabaneet müük tallinnas filmi vineer hind.Aktsiad gaming lhv pank mini sauna müük.Põhivara müük käibemaks kasutatud riided müük.Projektor hind põrandakütte toru hind.Huawei watch 2 müük womens vans black friday sale.Lamborghini aventador osta video ufficiale lagavulin 16 hind
Gaasipliidi düüside müük laste krossikiiver müük.Pomeranian hindi osta auto helsinki.Põhivara müük ja mahakandmine ipod touch 6 müük.Soojuspumpade müük puhastus loterii.Mobiili tarvikute müük huawei ostaje bez google.Posta kodu hind esenyurt viaplay hindi movies.Aknaklaasi müük tallinnas t1 mall of tallinn vaateratas hind.Valtsplekk katuse hind henna tattoo hand simple.Samsung s8 hindi review maksimarketi sünnipäeva pakkumised.Seinapaneelid müük baltika aktsia märkimine Waist trainer osta inga ja toomas lunge plaat kingitus.Gopro tallinn hero 7 black black friday deals läti kingitus eestile.Kinnisvara müük välismaalastele black friday spending uk 2020.Kasutatud rataste müük tallinn metalli kokkuostu hind.Kingadkotid sooduskood kliima täitmine tartus hind.Võsalõikuse hektari hind eestis kohvi müük tartus.Potikuusk hind fitlap hindi.Auto porimattide müük cards against humanity osta.Korstnapühkija hind viljandis kust osta kasutatud auto.Poola põllumajandustehnika müük söögitoa toolid müük.Termopasta hind rebecca black friday lyrics meaning.Sports direct black friday opening times turba müük lääne virumaal
Krüsokolla hind kinnistu müük ja käibemaks.Osta web asko black kütuse friday.Küülikuliha müük nyx cosmetics black friday 2020.Sinised kilesussid müük google play gift card black friday sale.Istikute müük tallinn red label tea information in hindi.Jbl charge 3 muuk mini hindi gana.Sony xperia z2 price pronunciation in sri lanka blackvue müük.Adidas black friday finland rehvide müük ja vahetus tartus.Video iphone 8 silver kart müük.Mdf board in hindi kameeleon müük.Liimpuitplaat kütuse müük tulumaksusoodustuse avaldus.Personaaltreeneri hind ukselengide müük.Osta ps4 ohjain iphone 6s camera hindi
Black friday deals flights to europe hennessy maa müük tallinnas google pixel 3 xl black friday deals xo hind.Black friday travel deals 2020 cancun hoverboardi müük Objektiivid müük rehvide müük keilasMust küünal müük dji mavic pro platinum black friday kuponger burgerking auto ps4 müük kasutatud iphone 5s hindi video haagised müük Liugvärava hind jbl flip 3 osta.Elupäästev kingitus taimede müük pärnus.Myydään sinise bonsaipuu kalanhoe osta.Norra põdrakoer müük nike black friday code.Valmis muru müük pisimopeed müük.Kümblustünni sisu hind kalmistu pinkide müük tartus.Korterite üürimine tartus omanikult call of duty black ops 3 müük.Elux sinise sooduskood devon rex müük.Fimo müük volvo s90 müük.Rula müük veisepõsk müük.Top steam black friday deals viimase hetke sinise reisid tenerife.Kingitus eee black friday instagram captions
Avant laaduri hind subway kütuse kampaania sinise
Chow chow dog video in hindi mulla müük ioonküte harjumaal.Kaubamaja kampaaniad vase hindi words.Microsoft black friday 2020 ad lumineerid hammastele hind.Felix ketsup kampaania 2020 hindrabii com.Kunsti müük pärnus lg g4 aku müük.Chinchilla müük cnc freespinkide müük.Sohvan ostajan opas mootorratta kasko hind.Kaater volga müük eps 60 200mm hind.Iru hooldekodu hind apple store black friday 2020 south africa.Black friday shopping season auto osade müük.Cng gaasiseade hind dnepr müük.Alkoinfo kampaania brändikaupade müük saku suurhallis.Linnupeleti müük iphone 7 details in hindi.Tikkimismasinate müük korstna renoveerimine hind.Paslode müük lucky jeans black friday 2020
Call of duty black ops 4 pc müük eluaseme müük ja tulumaks
Mosquito magnet pioneer müük black friday makeup forever
Diivanvoodi müük seebikivi müük pärnus
Pepsi cola kampaania travel black friday deals 2020 canada
Vaipkate müük autoklaasi paranduse hind
Ps4 hindergrund xbox black friday 2020 mexico


text:
POSITSIOON "REVOLUTSIOONILISTES KOHTUTES" - ARTIKLID
Positsioon "Revolutsioonilistes kohtutes"
ALL-VENEMAA KESKVALITSUSKOMITEE
18. märtsist 1920
REVOLUTSIOONILISTE KOHUSTUSTE KOHTA (POSITION)
Sissejuhatav artikkel
Kooskõlas 7. koosoleku Vene Vene Keskjuhatuse täiskogu juunikuu istungi juhistega otsustas keskjuhatuse esimees: t
1. Selleks et ühendada töötajate ja talupoegade ametivõimude vastu suunatud kuritegude vastase võitluse organite ja revolutsiooniga kehtestatud korra toimingud ühtsuse saavutamise viisides äärmuslike repressioonide rakendamisel selliste aktide puhul ja 12. aprilli 1919. aasta revolutsioonilise tribunalide määruse muutmisel (Kolmas Uzak., 1919, N 13, artikkel 132) ja 20. novembri 1919. aasta revolutsioonilise sõjaväe tribunalide dekreet (kolonel Uzak., 1919, N 58, artikkel 549) on edaspidi esitatud peamise seadusega Järgnevad Vabariigi Revolutsioonilised Tribunalid esitada need määrused.
2. Tulevikus korraldatavate sõjaliste tribunalide, sõjalise raudtee, sisejulgeolekujõudude peakorteri ja teiste kohtute tribunalide olemasolevate määruste kooskõlastamine, kuna seaduses sätestatakse need vastuolus avaldatud määrustega.
Revolutsiooniliste kohtute määrused
Art. 1. Vabariigi Revolutsioonilised tribunalid on loodud selleks, et uurida hädaolukorra komisjonide, eriosakondade ja deserters komisjonide poolt neile saadetud kohtuasjade poolt esitatud ja kohtuasjade poolt vastu võetud kohtuasju. Selle kohaselt antakse tribunalidele praeguste määruste piires piiramatu õigus määrata repressioonimeetmeid. Lisaks hädaolukordade komisjonidele ja eriosakondadele kuulub õiguse suunamine otse tribunalidele justiitsküsimuste volinikule, siseasjade rahvakomissarile, töötajate ja talupoegade inspektsiooni rahvakomissarile, kohalikele provintsi täitevkomiteedele ja rahvakohtunike kohalike nõukogude presidiumitele, mida esitavad rahvakohtunikud
Kohtute kohtuasjade algatamise põhjuseks võib olla ka kodanike avaldus või ametnike, haldusasutuste, sõjaväe- ja tsiviilkohtute ametiasutuste aruanne, ülestunnistus ja kohtu otsus, mis on tehtud kohtuistungil teise kohtuasja arutamisel. Nendel juhtudel saadavad kohtud kõik taotlused neile hädaolukorra komisjonidele.
Märkus Art. 1, et võidelda tööalase distsipliini rikkujate vastu, säilitada revolutsiooniline kord ja võidelda elanikkonna parasiitide vastu, kui uurimine ei tekita piisavaid andmeid nende juhtumite juhtimiseks kriminaalmenetluses, Vene-Venemaa hädaolukorra komisjon ja provintsi erakorralised komisjonid all-vene Hädaolukorra komisjon säilitab õiguse sundtöölaagrisse selliseid isikuid vangistada kuni viieks aastaks.
Art. 2. Revolutsiooniliste kohtute pädevus on järgmine:
1. Vasturevolutsioonilised teod.
2. Registreeritud kaupade ja objektide ulatusliku spekulatsiooni juhtumid.
3. Hävitamises, pettuses, korralduste ebaõiglases väljaandmises ja ühel või teisel viisil spekuleerimisel osalenud isikute, samuti muu silmapaistvama ametliku üleastumise, sealhulgas altkäemaksu võtmise juhtumid.
4. Nõukogude töötajate võimu ilmselge diskrediteerimise juhtumid.
5. Deserterite tunnistamine pahatahtlikeks ja deserterite peitjad, kuna selliseid juhtumeid, mida komisjonid võitlevad kõrbestumise vastu võitlemise eest, peetakse nende pädevuse ületamiseks, aga ka desertmentide kaasosalisi ja õhutajaid.
Avaliku Teenistuse Kohtu määratlused, mis on seotud nende ülevõtmisega eespool nimetatud juhtudel, on lõplikud ja neid ei saa edasi kaevata. Kohtutel on õigus aktsepteerida nende esitamist väljapoole määratud kategooriast saadetud juhtumeid ja muude tegude juhtumeid, kui nad näevad ohu märke R.S.F.R. või korraldused.
Art. 3. Revolutsioonilised tribunalid on asutatud kõikides maakonna linnades, üks provintsis. Samad tribunalid võivad luua kohalikud nõukogud kokkuleppel justiitsministeeriumiga linnades, kus on vähemalt 200 000 inimest.
Art. 4. Mis puudutab sõjaväe revolutsioonilisi kohtuid rindel ja tagaküljel asuvaid kohtuid, mis on Vabariigi Presidendi Revolutsioonilise Sõjaväekohtu alluvuses, samuti sõjaväeõiguse kaitseks loodud sõjaline raudteed, on erisätted nende määruste muudetud kohtute kohtud, mis on käesolevas määruses otseselt määratletud.
Art. 5. Käesoleva eeskirja avaldamisega on Vene Vene Keskjuhatuse esimehe määrus erakorralise komisjoni kohtuväliste volituste kohta 20. juunil 1919 (Sobr. Uzak., 1919, N 27, artikkel 301), 21. oktoobri 1919. aasta dekreet erikohtu kohta. Col. Uzak., 1919, N 53, artikkel 504) tühistatakse. Kõik olemasolevad hädaolukorra sõjaväekohtud ja muud kohtuasutustega hädaolukorras tegutsevad asutused, samuti erinevalt loodud või käesolevas määruses sätestatud eeskirjade alusel tegutsevad revolutsioonilised kohtud kaotatakse.
Tribunal Organization
Art. 6. Revolutsioonilised tribunalid valivad kohalikud nõukogud ja provintsi täitevkomiteed, mis koosnevad ühest tribunalide presidendist ja kahest kohtu liikmest, sealhulgas üks piirkondliku hädaolukorra komisjoni kohalikust juhatusest. Kohalik nõukogu teatab kassatsioonikohtule Tribunali koosseisu valimisest või muutmisest, millel on õigus kohtu kohtusse vaidlustada. Maakondade täitevkomiteed võivad tribunalide piires ja sõltuvalt kohalikest vajadustest ning Tribunalide istungitest moodustada kolmeliikmelise tribunalide teise ja kolmanda koosseisu, kes töötavad käesolevate eeskirjade kohaselt kohtu presidendi määrusega, kes nimetab ametisse ja nende kompositsioonide juhatamine.
Märkus Tribunalide liige, sõjaväe- ja sõjaväe-raudtee tribunalide provintsi hädaabikomisjoni kohaliku juhatuse liige, vastavalt kohtute määrustes sätestatud eeskirjadele ja protseduuridele, asendab sõjaväetribunalides eriosakonna juhi poolt määratud liige ja raudtee tribunalide liige liikme poolt kohaliku ringkonnakohtu hädaolukorra komisjoni.
Art. 7. Avaliku Teenistuse Kohtu liikmed valitakse kolmeks kuuks. Iga tribunalaliikme võib tagasi valida või tagasi kutsuda enne nimetatud tähtaega sama nõukogu ja provintsi täitevkomitee otsusega.
Kohtute eelotsusemenetluse ja tribunalide uurimisraportööride uurimise kohta
Art. 8. Artikli 5 kohaste juhtumite esialgne uurimine. T Nende määruste 2, mis tuleb esitada Avaliku Teenistuse Kohtule läbivaatamiseks, on koostanud erakorralised komisjonid, eriosakonnad ja muud organid, kellel on õigus pöörduda kohtuasjade poole. Kui kohtule esitatud kohtuasjad nõuavad täiendavat uurimist, suunab kohus need edasiseks uurimiseks, samuti hädaolukorra komisjonidele, eriosakondadele, transpordi hädaolukorra komisjonidele, desertsioonikontrolli komisjonile või organitele, kellelt asi juhtus. Kui asi saadetakse Avaliku Teenistuse Kohtule artikli 5 alusel. Käesoleva eeskirja 1, mitte hädaabikomisjonidest, sõltub sellest, kas kohus tunnustab uurimist, mis on tehtud piisavalt täielikuks, kusjuures kohus nimetatakse kohe kohtuistungile.
Märkus Sõjaliste tribunalide ja sõjaväe raudteekohtute puhul, kuni olemasolevate sõltumatute uurimisorganite täieliku ühinemiseni asjaomaste eriosakondade ja transpordi erakorralise komisjoniga, säilitatakse ajutiselt määratud kohtute uurimiskeskused.
Art. 9. Sissetulevate juhtumite aruannete koostamiseks ja nende kohta arvamuste koostamiseks kohtutes on olemas spetsiaalsed uurija-raportöörid ning tribunalide president määrab ühe kohtu liikme, kes jälgib nende tegevust. Erandjuhtudel võivad kohtud määrata neile uurijatele täiendavate juurdlustoimingute tegemise nende enda menetluste puhul, ilma et neid juhtumeid erakorralisele komisjonile või eriosakondadele edasiseks uurimiseks konkreetselt viidaks. Avaliku Teenistuse Kohtu halduskoosolekute korral võivad raportöörid olla kohtu liikmed, nagu on määranud president, ning uurija-raportöörid, kes vastutavad siiski nende kohtu liikmete eest, kes teostavad järelevalvet nende tegevuse üle. Kohtutel on õigus kontrollida juurdlustoiminguid kõigis nende poolt juba saadud juhtudel, samuti hädaabikomisjonide ja eriosakondade poolt veel toodetud juhtumite puhul, mille puhul on uurimistoimingud juba lõpule viidud.
Art. 10 Avaliku Teenistuse Kohtu uurijate vahistamiste, kraavide, otsingute, vahistatud isikute vabastamise ja kinnipidamise meetme muutmise otsus, samuti uute isikute süüdistatavaks muutmine on kehtiv ainult Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi allkirja alusel, vastavalt tribunali liikme aruandele, kelle ülesandeks on jälgida täiendavate uurimiste tegemist. antud juhul. Kohtuasja lahendamata jätmise küsimus lahendatakse kohtuistungil Tribunal plenaaristungil.
Art. 11. Maakondades läbiviidavad uurimistoimingud määratakse provintsi erakorralisele komisjonile.
Täiendavate juurdlustoimingute määramisel võivad kohtud kasutada kõiki kättesaadavaid kohapealseid uurimis- ja uurimisorganeid.
Art. 12. Avaliku Teenistuse Kohtu liikmetel on Tribunali taotlusel õigus külastada kinnipidamiskohasid ja kontrollida kinnipidamiskorda, teatades Tribunal'i korralduskogu istungil täheldatud rikkumiste kohta ettepanekuga muuta vahistamise meedet vahistatule. Viimane on kohustatud vabastama vangi seitsme päeva jooksul või esitama Avaliku Teenistuse Kohtu esitatud kohtuasja põhjendatud selgituse.
Kohtute ettevalmistava tegevuse kohta
Art. 13. Kõik sissetulevad juhtumid, hiljemalt seitsme päeva jooksul alates kättesaamise kuupäevast, teatatakse Avaliku Teenistuse Kohtu asjaomasele liikmele Avaliku Teenistuse Kohtu halduskoosolekul, kus ta otsustab, kas määrata viivitamatult kohtuistungid, ning sellisel juhul kiidab Avaliku Teenistuse Kohus uurija heaks ja lahendab küsimused või ei kutsuta esmase uurimise käigus küsitletud tunnistajaid ja eksperte kokku, lubades kaitset ja süüdistuse esitamist ning muid kohtuasjas ja petitsioonides tekkivaid küsimusi või otsustab täiendavalt lõpetada ja / või teatud täiendavate juurdlustoimingute tegemine või juhtumite lõpetamine, kui ta väidetavas tegevuses ei tuvasta artiklis 3 nimetatud märke. Käesoleva määruse artikli 2 kohaselt suunatakse antud juhul juhtum asjakohases kohtus, tehes selle eriarvamuse. Kui kohtu poolt kohtuasi vastu võetakse ja uurija järeldus on heaks kiidetud, peaks juhtumite tegelik kuulamine toimuma hiljemalt üks nädal pärast seda, kui seda arutati käsutuses oleval koosolekul.
Märkus Paljude juhtumite, eriti kõrbestajate kogunemise korral ja nende võimatuse arvessevõtmine käesolevas artiklis märgitud tähtaegade täpsel järgimisel moodustub Tribunalide paralleelne koosseis, mis on usaldatud nimetatud kategooria juhtumite erilise kaalumisega.
Art. 14. Varem ülekuulatud tunnistajate ja ekspertide kohtuasja kutsumise ja prokuröri ja kaitse võimaldamise küsimuse lahendamisel vastab revolutsiooniline tribunal üksnes juhtumite selguse, kuriteo tõendusmaterjali ja tunnistajate isikliku ülekuulamise vajadusele, et kontrollida nende eeluurimisel antud ütlusi. ebatäiuslikkus või ebajärjekindlus. Kui Avaliku Teenistuse Kohus tunnistab nende isikute tunnistuste täielikkust, kategoorilist laadi, usaldusväärsust ja täiuslikku selgust. Vahekohtul on õigus mitte kutsuda neid kohtuprotsessiks, olenemata nende tunnistuse olulisusest kohtuasjas.
Art. 15. Edasise uurimise või teatud täiendavate meetmete määramise puhul tuleks selle menetlus ja uurimise lõpetamine toimuda ühe kuu jooksul. Tähtaja pikendamiseks on vaja Avaliku Teenistuse Kohtu otsust.
Art. 16. Kõikide kategooriate kohtutes, sealhulgas sõjaväe- ja sõjaväeraudades, teatatakse süüdistatavale Avaliku Teenistuse Kohtu poolt uurija heakskiidetud järeldusele ja kohtu määratlusele tunnistajate, ekspertide kutsumise ja süüdistaja lubamise ning kaitse kohta. Lisaks tuleks tema taotluse korral kostjale anda võimalus tutvuda kõigi asjaga seotud menetlustega. Juhtumi arutamine ei saa toimuda varem kui 24 tundi pärast arvamuse koopia esitamist. Süüdistataval on õigus esitada uurimise kohta petitsioone ja kaebusi. Kõik need petitsioonid on kohtuasja juurde lisatud ja need lahendatakse otse kohtuistungil, kui nende petitsioonide (kaitse lubamine ja teised) põhjendatuse tõttu ei ole kohtu otsust kindlaks tehtud, kui asi on ette nähtud kohtuistungil või spetsiaalsel jaotusistungil.
Süüdistuse esitamine ja kaitsmine kohtutes
Art. 17. Kriminaalmenetluses ja kaitsmises osalemise õigus sõltub täielikult Avaliku Teenistuse Kohtust ja on volitatud regulatiivkoosolekul. Kaitsjad, välja arvatud Nõukogude Liidu kaitsjate ja prokuröride nõukogu liikmed, mis on moodustatud Rahvakohtu põhikirjas sätestatud korras (Collected Uzak., 1918, N 85, artikkel 889), võivad olla ainult kostja sugulased või sugulased või isikud, kes saavad täielikku usaldust tribunaliga . Kui Avaliku Teenistuse Kohus lubab prokuröril igal juhul lubada, peab Tribunal lubama või nimetama kaitsja.
Kohtuasjade arutamise järjekorras
Art. 18. Avaliku Teenistuse Kohtu koosolekud on avalikud ja toimuvad süüdistatava juuresolekul. Süüdistatava puudumine ei saa takistada ärakuulamist, kui süüdistatav nõustub sellega või kui on tõendatud kostja kõrvalehoidumine kohtust või kui süüdistatav on väljaspool R.C.F.C. Vahekohtul on õigus otsustada neis kohtuasjades nii kohtuasja lahususe kui ka tema ärakuulamise üle oma äranägemisel.
Art. 19. Kõigis kohtutes, sealhulgas sõjaväe- ja sõjaväeraudades, sõltub kohtusse kutsutud tunnistajate ja ekspertide ülekuulamise järjekord Tribunalist. Avaliku Teenistuse Kohtul on õigus peatada ülekuulamine ja mitte kuulata teisi tunnistajaid, kui ta tunnistab asja ja asjaolud, mille eest tunnistajad kutsuti kontrollima, on piisavalt selgitatud. Uute tunnistajate vastuvõtmine, keda ei olnud eelnevalt uurimise käigus küsitletud ja poolte poolt kohtumisele saadetud, sõltub ka Avaliku Teenistuse Kohtust. Tunnistuste andmine tunnistajatele, keda koosolekule ei kutsutud, vastavalt artiklile 5; Käesoleva eeskirja 14, mis on tingitud või mitte ilmnenud, kohtuasjas kättesaadavate dokumentide väljakuulutamine ja esitamine, uute dokumentide arestimine sõltub ka Avaliku Teenistuse Kohtust ning on lubatud nii omal algatusel kui ka prokuröri taotlusel ja kaitsel oma äranägemisel. Sama lugemisega saab võrdselt lugeda ka kostja ütlusi, mis on neile antud eeluurimise käigus.
Art. 20. Kõigi kategooriate kohtutes on süüdistuse esitamisel ja kaitsmisel õigus, kui see on lubatud, viidata kõikidele juhtumile lisatud dokumentidele ja tunnistustele, olenemata nende väljakuulutamisest või mitteavaldamisest kohtuistungil. Avaliku Teenistuse Kohtul on õigus otsustada poolte argumentide vastuvõetamatuse üle pärast kohtuliku uurimise lõppu, kui ta tunneb kohtuasja uurimisel piisavalt selgitusi.
Art. 21. Kõigi kategooriate kohtutes on kostjal õigus esitada tunnistajatele küsimusi ja anda selgitusi kogu kohtuasja sisu kohta, samuti iga dokumendi või tunnistuse kohta kohtuliku uurimise ajal. Kohus võib asja siiski lahendada, kui ta peab seda asjakohatuks. Kostjal on alati viimane sõna.
Art. 22. Uurimine võib toimuda ainult siis, kui Avaliku Teenistuse Kohus tunnustab sellist mittetäielikku uurimist, mida ei saa lõpetada Avaliku Teenistuse Kohtu koosolekul. Avaliku Teenistuse Kohus käsitleb seda erilist põhjendatud otsust.
Art. 23. Karistused võetakse vastu häälteenamusega. Karistused otsustatakse kirjalikult, millele on alla kirjutanud kõik koosolekul osalenud kohtu liikmed. Kohtuotsus peab sisaldama: kohtu koosseisu, kohtuistungi aega, nime, perekonnanime, suve, süüdistatava klassi, kuriteo asukohta, aega ja sisu, repressioonimeetme määratlemist või õigeksmõistmise otsust. О ходе заседания ведется протокол, где отмечаются главные моменты рассмотрения дела, порядок допроса и существо показаний свидетелей и подсудимых, оглашение или предъявление документов, все частные постановления Трибунала, вынесенные им по тому или иному поводу при рассмотрении дела, и все заявления сторон по специальному их о том ходатайству. Содержание прений сторон в протокол не заносится.
Ст. 24. Трибунал выносит приговоры, руководствуясь исключительно оценкой обстоятельств дела и интересами пролетарской революции.
Ст. 25. Aruteluruumis ei tohi kedagi viibida, välja arvatud kohtumisel osalevad kohtud.
Art. 26. Revolutsiooniliste kohtute otsused on lõplikud ega kuulu edasikaebamisele. Karistuse koopia toimetatakse süüdimõistetud isikule hiljemalt 24 tunni jooksul pärast karistuse mõistmist. Kassatsioonkaebuses võib edasi kaevata karistusi, välja arvatud ülemkohtu keskjuhatuse süüdimõistmised ja nendega võrdväärsed sõjaliste tribunalide ja tribunali karistused, sealhulgas sõjaväe-raudtee.
Art. 27. Kohtule antakse 48 tundi aega, et esitada süüdimõistetud ja protestitud kaebusi. Sama karistuse või õigeksmõistmise kassatsioonkaebuse õigus kuulub igale Vabariigi kodanikule.
Kassatsioonikohtu kohta
Art. 28. Kõigi revolutsiooniliste tribunalide tegevuse ühtsuse kindlakstegemiseks, selliste tegevuste üle järelevalve teostamiseks, menetluste või muude küsimuste lahendamiseks, kassatsioonkaebuste ja protestide läbivaatamiseks kohtu poolt lahendatavates kohtuasjades luuakse kassatsioonikohus CECC valitud kassatsioonikohtu esimehe juures. õiguskantsleri juhatuse, selle kahe liikme - Riigikohtu esimehe ja Vabariigi Revolutsioonilise Sõjalise Tribunali presidendi liikmete koosseis kassatsioonikohtule ja keskjuhatuse määratud kassatsioonikohtu raportöörile.
Art. 29. Kassatsioonkaebused ja protestid vaidlustatud kohtuotsuste vastu Revolutsiooniline kohus on kohustatud koos kogu asjaga kassatsioonikohtusse saatma 24 tundi alates kaebuse kättesaamisest, kuid samal ajal peatab karistuse täitmise kuni kassatsioonikohtu lahendamiseni ennetusmeetmete võtmisega.
Art. 30. Kassatsioonikohtu referentliige annab arvamuse kaebuste ja protestide kohta ning ei ole aruteluruumis.
Art. 31. Kassatsioonikohtus saabunud kaebusi ja proteste tuleb käsitleda hiljemalt ühe nädala jooksul alates kaebuse kättesaamise kuupäevast.
Art. 32. Kaebuse esitajate ja nende esindajate lubamine kaebuse toetamiseks kassatsioonikohtu koosolekul on kohtul lubatud oma äranägemisel ja teatas neile, kui kuulatakse ära kuulamiste loetelu.
Art. 33. Kassatsiooni põhjuseks on: 1) kassatsioonikohus tunnustama Avaliku Teenistuse Kohtu olulist rikkumist, mis on täitnud karistusi, käesolevate määrustega kehtestatud kohtuasjade läbivaatamise vorme ja menetlust ning 2) repressioonimeetme määramist, mis ilmselgelt ei vasta süüdimõistetud aktile.
Art. 34. Juhtumid, mille süüdimõistmine on artikli 1 lõike 1 alusel süüdi mõistetud. 33, edastab kassatsioonikohus uuele läbivaatamisele teisele või samale tribunalile, kuid uue koosseisu.
Art. 35. Juhul kui repressioonimeetmeid peetakse ilmselgelt kokkusobimatuks kassatsioonikohus süüdimõistetud isiku tegevusega, on vaja muuta represseerimismehhanismi ilma teisele kohtuistungile saatmisele, saates oma määratlused repressioonimeetme muutmiseks keskjuhatuse presidiumile heakskiitmiseks.
Aruannete esitamise kohtud ja kassatsioonikohtu õigused
Art. 36. Kõik revolutsioonilised kohtud, sealhulgas sõjaväe- ja sõjaväe raudteed, peavad kassatsiooni kohus esitama kassatsioonikohtule perioodiliselt ja kassatsioonikohtu määratud tähtaegade jooksul aruanded ja koopiad, samas kui vabariigi alluvuses olevad sõjaväeteenistused esitavad oma karistuste koopiad ja esitavad eelnevalt aruandeid. sõjaväeteenistuse peakorterile ja raudtee tribunalile sõjaväe peakohtule ning nende kaudu allpool määratletud järjekorras kassatsioonikohtule.
Art. 37. Kassatsioonikohtu referentliige esitab kassatsioonikohtule kokkuvõtteid kõigi tribunalide tegevuse kohta, samuti teavitab teda kõigist tema tuvastatud rikkumistest, tehes ettepaneku kasutada mitmesuguseid distsiplinaarmeetmeid eesistuja kohtuniku suhtes enne ametist eemaldamist ja kohtusse kaasamist. kui kassatsioonkaebuse olemasolu või puudumine on vajalik, palub ta, kui ta seda vajalikuks peab, kontrollikojalt kõik kontrollimiseks. Sellisel juhul sõltub see kassatsioonikohus, tunnistades rikkumised esmatähtsaks, tühistama karistuse ja edastab selle uueks arutamiseks Tribunalile, millel on teistsugune koosseis või muutma repressioonimeetmeid vastavalt artiklile. Käesoleva määruse artikli 35 kohaselt. Kassatsioonikohus annab oma tegevusest aru täitevkomitee presidiumile ja justiitsministrile.
Märkus Mis puutub tema alluvatesse sõjaväeteenistustesse ja kohtutesse, sealhulgas sõjalistesse raudteekohtutesse, siis täidab raportööri ülesandeid kassatsioonikohtule aru andmiseks Vabariigi Presidendi revolutsioonilise sõjalise nõukogu esimees ja kassatsioonikohtu raportöör annab oma aruannete kohta oma arvamuse, Art. 37 Kassatsiooni järelevalveameti õigused laienevad täielikult kõikidele sõjaväe- ja sõjaväe raudtee tribunalidele.
Art. 38. Avaliku Teenistuse Kohtu menetluses tekkivate menetlusküsimuste lahendamine nii kassatsioonkaebuste kui ka kassatsioonikohtu auditeerimistegevuse tulemusena, kui nende lahendamine nõuab seaduse artiklite põhjalikku tõlgendamist ja teatud juhiste täitmist kõigile tribunalidele täitmiseks, teostab kassatsioonikohus juhiseid, ringkirju ja raportööri esialgse aruande kohaselt ja pärast seda, kui see on heaks kiidetud justiitsministeeriumi rahvakomissariaadi poolt. Sama menetlust kohaldatakse ka vabariigi revolutsioonilise tribunalide, sõjaväe tribunalide, talle alluvate kohtute ja sõjaliste raudteekohtute ringkirjade suhtes.
Kõrgeimast revolutsioonilisest tribunalist
Art. 39. Kõrgeima revolutsioonilise tribunali valib keskjuhatuse esimees, kuhu kuuluvad esimees ja kaks liiget ning kes nõustub selle menetlustega, nagu on kindlaks määranud täitevkomitee esimees, justiitsnõukogu ja kogu-Venemaa hädaolukorra komisjoni esimees. Käesolevas määruses sätestatud juhtumite läbivaatamise korda kohaldatakse Riigikohtu suhtes. Kõikide Vene erakorralise komisjoni all tegutseva erikohtu ülesanded on täielikult üleviidud keskjuhatuse kõrgeimale kohtule.
Art. 40. Riigikohtule edastatud juhtumite eeluurimise läbiviimiseks luuakse juurdluskomisjon, mille esimeheks määrab keskjuhatuse esimees, mille ülesanded on tribunal 's haldusnõukogu liige ja raportöör.
Eridekreet
Käesolev määrus jõustub 14 päeva pärast selle avaldamist. Ametid: sõjaväe, raudtee, siseasjad ja vägivallavastase võitluse keskkomisjon on kohustatud 14 päeva jooksul alates käesoleva määruse avaldamise kuupäevast kooskõlastama temaga kehtivate määruste kohta, mis kehtivad eespool nimetatud osakondadele alluvate kohtute kohta.
Juhataja nimel
Kogu Vene Kesk
Y. LUTOVINOV
Avaldatud: 18. märts 1920. Allikas: “SU RSFSR”, 1920, nr 22 - 23, art. 115, “Vene Vene keskjuhatuse uudised”, nr 67, 03/27/1920, “1920. aasta revolutsioonilise sõjalise nõukogu korralduste kogumik”
Vaadake videot: 5 & 73. Maarit Murka "Positsioon 5" & "Positsioon 4" (August 2019).

matches: kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus


Riigihangete registrist saab rohkem teavet kõrvaldamise aluste kohta | Rahandusministeerium
Avaleht Riigihangete registrist saab rohkem teavet kõrvald...
Riigihangete registrist saab rohkem teavet kõrvaldamise aluste kohta
Alates 3. maist täienesid hankijatele kättesaadavad päringud äriregistrisse ja karistusregistrisse.
1. Äriregistri päringu täiendused
Hankijatele “Teabevahetuse” töölehel hankes osalevate taotlejate ja pakkujate kohta kättesaadav päring “Äriregistrist – Isikute nimekiri B-kaardil” asendub uue päringuga: “Äriregistrist – seotud isikud”. Päring hõlmab lisaks esindusõiguslikele isikutele ka kandeväliseid isikuid nagu nõukogu esimees, nõukogu liikmed ja volitatud isik.
2. Karistusregistri päringu täiendused
Hankijatele “Teabevahetuse” töölehel hankes osalevate taotlejate ja pakkujate kohta kättesaadav päring “Karistusregistrist – karistuste päring” asemel saab olema kolm erinevat päringut:
a) “Karistusregistrist – RHS § 95 lg 1 p-d 1-3 ja lg 4 p 11 kõrvaldamise alused ettevõtja ja seotud isikute kohta”.
Päring tagastab karistused ettevõtja ja päringuga “Äriregistrist – seotud isikud” saadud isikute kohta kohustuslike kõrvaldamise aluste (RHS § 95 lg 1 p-d 1-3) ja ühe vabatahtliku kõrvaldamise aluse (maksualased süüteod RHS § 95 lg 4 p 11) osas;
b) “Karistusregistrist – RHS § 95 lg 1 p-d 1-3 ja lg 4 p 11 kõrvaldamise alused vabalt valitud isiku kohta”.
Päring võimaldab kontrollida karistusi osaleva ettevõtjaga seotud isikute (sh välismaiste) osas, keda ei ole kantud Äriregistrisse. Päring hõlmab kohustuslikke kõrvaldamise aluseid (RHS § 95 lg 1 p-d 1-3) ja ühte vabatahtlikku kõrvaldamise alust (maksualased süüteod RHS § 95 lg 4 p 11). Päringut saab teha isikukoodi, nime ja isikukoodi või nime ja sünniaja järgi.
c) “Karistusregistrist – RHS § 95 lg 4 p 2 ja 5 vabatahtlikud kõrvaldamise alused ettevõtja kohta”.
Pärida saab RHS § 95 lg 4 punktides 2 ja 5 nimetatud vabatahtlikke kõrvaldamise aluste olemasolu hankes osaleval ettevõtjal.
Tähelepanu! Hanke korraldaja liigiga “Toetuse saaja, kes ei ole hankija RHS tähenduses” ei saa läbi riigihangete registri teha päringuid andmete osas, mis ei ole talle äriregistrist ja karistusregistrist tasuta kättesaadavad:
a) “Äriregistrist – majandusaasta aruanne”: päringut ei saa teha;
b) “Äriregistrist – seotud isikud” tagastab andmed vaid B-kaardile kantud isikute kohta;
c) Karistusregistri päringuid teha ei saa.


text:
Kahjuhüvitis töövõtulepingu rikkumisel - Pluss
https://www.riigikohus.ee/et/lahendid?asjaNr=2-15-6034/75
Riigikohtu 08.11.2017 lahend nr 2-15-6034/75
Hageja esitas maakohtule OÜ vastu hagi kahjuhüvitise väljamõistmiseks, mille kohus rahuldas osaliselt. Hageja ja kostja esitasid apellatsioonkaebused. Ringkonnakohus tühistas eelneva kohtuotsuse ja rahuldas hageja nõude osaliselt. Kostja pöördus kassatsioonkaebusega Riigikohtusse.
1. Alama astme kohtuga võrreldes vastupidise järelduse tegemisel rikub kõrgem kohus kohtuotsuse põhjendamise kohustust tulenevalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku (edaspidi TsMS) § 436 lõikest 1, § 442 lõikest 8, § 653 ning § 654 lõigetest 4 ja 5. Üksnes üldsõnaline viide kohtu poolt ei ole alama kohtu otsusega võrreldes piisav vastupidise sisuga lahendi tegemiseks.
2. Võlaõigusseaduse (edaspidi VÕS) § 645 lõiget 1 saab kohaldada ainult poolte sätte kohaldamise taotlemisel või tuginemisel asjaoludele, mis annavad VÕS § 645 lõike 1 kohaldamiseks aluse. Asjaolu või väidet, mis asetab pooled uude olukorda, tuleb kohtul pooltega arutada ja anda võimalus seisukoha esitamiseks. Kohus peab VÕS § 645 lõike 1 kohaldamiseks hindama töö puuduste olemust ja töövõtja käitumist, samuti tuleb hinnata iga puuduse puhul eraldi, kas see on tekkinud töövõtja tahtluse või raske hooletuse tõttu ning kas töövõtja pidanuks sellest puudusest teadma.
3. Töövõtja on töölepingu täitmisel kohustatud tagama tellija asjade säilimise ja vältima nende kahjustumist, samastades analoogia põhjal VÕS § 620 lõikega 2, mille kohaselt peab käsundisaaja ära hoidma kahju tekkimise käsundiandja varale. Kuivõrd töövõtuleping on teenuse osutamisele suunatud leping, on töövõtjal tellija vara suhtes samasugune kaitsekohustus kui käsunduslepingu korral.
Riigikohus tühistas ringkonnakohtu otsuse kahjuhüvitise osas ning saatis samale kohtule uueks läbivaatamiseks. Kassatsioonkaebus rahuldati osaliselt.

matches:
kohus
kohus
§ 436
§ 442
§ 653
§ 654
§ 645
§ 645
Kohus
§ 645
§ 620
Riigikohus


Google+ KUHU LIIGUD ARMAS EESTI? - EA
Home > Poliitika > KUHU LIIGUD ARMAS EESTI?
KUHU LIIGUD ARMAS EESTI?
Arengud Eestis on murettekitavad. Lausa jõuga, igasuguseid demokraatiale omaseid norme
Euroopas on juba riike, kus lapsed ei kuulu sisuliselt nende vanematele, vaid riigile ja igal ajal, kui lastekasvatus ei lähe kokku riigis parasjasti omaksvõetud ideoloogiaga, võidakse lapsed vanematelt võõrandada. Selline riik on näiteks Norra, ka Saksamaal ei tohi lapsevanemad sekkuda kuidagi laste kasvatusse, mis puudutab neile eriti "homokultuuri" õpetust, vastasel juhul vanemad saavad karistada kuni vangituseni ja neilt võidakse lapsed kogunisti ära võtta riiklikule kasvatusele.
Eestit tüürivad kinnimakstud reeturpoliitikud ja nendega kaasajooksikud samas suunas, küll veidi aeglasemalt aga järjekindlalt.
Hiljuti üllatasid meid nn. lastekaitsjad, uudisteportaal ERR.ee teatas:
"MTÜ Lastekaitse Liit hinnangul on riigikogu menetluses olev samasooliste kooselu seadustamine tervitatav samm ühiskonna avatuse ja võrdõiguslikkuse poole.
Et see protsess valutumalt kulgeks, tegi liit omalt poolt soovituse, et koolides ja lasteaedades suurendataks selgitustööd samasooliste ja nende kooselu kohta.
"Selleks vajalikud ressursid peab leidma riik. Lapse heaolu tagab muu hulgas kaaslaste teadlik ja neutraalne suhtumine samasoopaaridesse," kirjutas liit riigikogu õiguskomisjonile."
Sellised "lastekaitsjad" on asunud meie lapsi ja nende moraalsust ründama kaitsmise asemel.
Sama tegevus käib "Kooseluseadusega" paralleelselt uue Lastekaitseseadusega seoses, see on kahjuks laiema üldsuse silmis täiesti tähelepanuta jäänud. See uus Lastekaitseseadus rikub otseselt mitmeid põhiseaduse sätteid ja üldse ei kõlba kuhugi. Toon nüüd tõeliselt laste õiguste eest muretseva initsiatiivgrupi arvamuse sellest seaduseelnõust:
"Lastekaitseseadus 677 SE
Initsiatiivne grupp Perekonna ja Laste Kaitseks arvamus Lastekaitseseaduse eelnõu kohta
Saadame Teile petitsiooni Lastekaitseseaduse eelnõust, mile allnimetatud paragrahvid on vastuolus Eesti Vabariigi põhiseadusega ning ohustavad perekonna terviklikust ja Eesti rahva tulevikku. Oleme saanud petitsioonile alates 07.02.2014 üle 1300 allkirja. Petitsioon on koostatud aadressil: http://www.petitsioon.com/lastekaitseseaduse_eelnu
Mõned tähtsamad märkused Lastekaitseseaduse eelnõu (edaspidi eelnõu) kohta (petitsiooni tekst isa 1).
1) Vastavalt põhiseaduse §.1e 27 Ig 3 on vanematel esmane õigus ja kohustus kasvatada oma lapsi ja hoolitseda nende eest. Selle põhimõtte järelmiks on ka tõdemus, et riigi õigus teostada laste heaolu kaitset on vanemate vastava õiguse suhtes üksnes teisejärguline, seda toetav ja täiendav.
. Samas LAKS-i eelnõuga on sätestatud vaid vanemate vastutus (LAKS-i eelnõu §7) ja kohustused (LAKSi eelnõu §22). Vanemate õigustest ei ole uues seaduse eelnõus sõnagi. Vanem on eemaldatud lapsega seotud otsuste tegemisest: LAKSi eelnõu §21 lõige 2 punkt 2 lapse parima huvi väljaselgitamisel ja LAKS-i eelnöu §29 lõige 5 lapse abivajaduse hindamisel eeldab eelnõu vaid lapse arvamuse arvesse võtmist. Vanema ja/või perekonna arvamuse arvestamist ei ole seaduse eelnõuga sätestatud.
. Eelnõu tekstis peaaegu kõikides punktides mõiste "vanem" on asendatud väljendiga "last kasvatav isik", mis alavääristab vanema rolli lapse elus
2) Vastavalt põhiseaduse §-le 26 lg I igaühel on õigus perekonna ja eraelu puutumatusele. See tähendab, et perekonnal on õigus iseseisvalt kasvatada oma lapsi, ja keegi ei tohi sekkuda perekonna ellu, "ennetada riski" mis tahes ettekandel.
. Samas LAKS-i eelnõu §33 kohaselt võib kohaliku omavalitsuse ametnik rikkuda pere puutumatust oma otsusega nt. lapse perest eraldamise puhul. Samuti ei ole ette nähtud mingit tõsist vastutust ametnikel oma tegude eest, mis annab alust kuritarvitamiseks.
. Samuti LAKS-i eelnõu annab alust väga laialt tõlgendada laused "lapse heaolu", "lapse heaolu ennetamise riskid", "lapse õigused ja vabadused", "abivajav laps", mis annab alust kuritarvitamiseks ametnike poolt, eraldamiseks lapsi mis tahes põhjustel normaalsetest peredest. Põhjust nii arvata annab igapäevane praktika ja statistika Euroopa riikides, mille seaduste aluset on välja töötatud antud Lastekaitseseaduse eelnõu. Ainult Lätis on eraldatud peredest 2012 aastal 2189 last (fhttpJ/rodiv/files/agitation/euro-sodoml.jpg), Eestis eraldasid samal aastal 410 last (http:/fpub.stat.ee/px-web.2001 /Dialog/Saveshow.asp).
Võrreldes kehtiva Lastekaitseseadusega puuduvad eelnõus järgmised äärmiselt tähtsad sätted:
§ 9 p.1 "(...) Sünnihetkest alates on igal lapsel õigus oma nimele, rahvusele, rahvuskultuurilisele üldharidusele, oma vanematele ja hooldamisele oma vanemate poolt".
§ 24 p.1 "Lapse arengu ja kasvu loomulikuks keskkonnaks on perekond. Lastega perekonnad peavad saama riiklikku kaitset ja toetust".
§ 27 p.1 "Last ja vanemaid ei tohi üksteisest eraldada vastu nende tahtmist (...)"
§ 27 p.2 Lapse ja vanemate eraldamisel tuleb ara kuulata lapse arvamus ja soovid ning lisada need eraldamise dokumentide juurde. (...)"
§ 35 p.1 "Enne kui eraldada laps vanematest, piirata tema vabadust või arutada tema kuritegu kohtus, tuleb küsida õpetaja või psühholoogi ja arsti arvamust lapse seisundi kohta (...)"
§ 64 p.1 "Abistataval lapsel on õigus kontaktile vanemate ja lähedaste sugulastega (...)"."
Lastekaitsest sellise värdjaliku eelnõuga seoses ei saa küll rääkida ja on järjest selgem, et Eesti liigub koos teiste Euroopa Liidu osariikidega vägivalla ühiskonda mille nimeks on neomarksism, või siis uuskommunism. Lootus jääb, et Euroopa rahvuslased ja iseseisvuslased selle ELi monstrumi siiski lammutavad, enne, kui see suudab rahvastele tekitada korvamatut kahju.
Kaitske lapsi tänapäva "lastekaitsjate" eest!
välistades, kasutades pettust ja vassimist proovitakse Riigikogus läbisuruda juba kurikuulsaks saanud "Kooseluseadust", mis avaks ka meil tee esialgu ametlikuks samasooliste kooselu registreerimiseks (hiljem muidugi seadust täiendades - abieluks) ja lisaks annaks veel sellistele värdperedele õiguse ka lapsendatud laste kasvatamiseks. Kujundamaks lastest samasuguguste "väärtusinnangutega" olevused.
ANNA HÄÄL !
PETITSIOON LOE ROHKEM LASTEKAITSESEADUSE EELNÕUST
JAGA JAGA JAGA JAGA JAGA JAGA JAGA JAGA JAGA JAGA JAGA JAGA JAGA JAGA
http://maaleht.delfi.ee/news/lehelood/koik/seadus-ametnike-kaitseks.d?id=69998655
KOOSELUSEADUS LASTEKAITSESEADUS PEREKOND Poliitika
Posted by Estonian Anonymous News at 10/24/2014 01:43:00 AM
Item Reviewed: KUHU LIIGUD ARMAS EESTI? Description: Rating: 5 Reviewed By: Estonian Anonymous News