Osaühing | Justiitsministeerium
Avaleht Eesmärgid, tegevused Praktilisi nõuandeid Osaühing
Osaühingu tegutsemise alused
Igal osanikul on üldjuhul üksainus samast liigist osa. Uue sama liiki osa omandamise korral suureneb vastavalt seda liiki osa nimiväärtus. Osade ühendamist ei toimu juhul, kui esialgne osa ja osaniku omandatud uus osa on koormatud eri õigustega ja puudutatud osalised ei lepi notariaalselt tõestatud vormis kokku osasid koormavate õiguste edasi kehtimise viisis.
Osad võivad olla eri suurusega. Osa väikseim nimiväärtus on 1 euro, suurema nimiväärtuse korral 1 euro täiskordne. Kui osaühingu osakapitali on väljendatud põhikirjas endiselt Eesti kroonides, peab osa nimiväärtus olema 100 krooni või 100 krooni täiskordne.
Põhikirjaga võib ette näha osaga seotud õiguste või osaniku õiguste erisused, eelkõige osanike otsuste vastuvõtmisel, kasumi jaotamisel või osaühingu likvideerimisel järele jääva vara jaotamisel (osaga seotud eriõigused ja osaniku eriõigused).
Osaühingu võib asutada notariaalselt või elektrooniliselt kiirmenetluses ettevõtjaportaali vahendusel.
Osanike nimekirja peab osaühingu valikul juhatus või Eesti väärtpaberite keskregister (EVK). Väärtpaberite keskregistrisse kandmata osanike nimekirja andmeid kogub ka äriregistri pidaja, kuid nendel andmetel ei ole õiguslikku tähendust ja avalikku usaldatavust. Kohtu registriosakonna kodukorras käsitletakse selliseid andmeid § 246 lõike 1 punkti 3 järgi „registrikaardiväliste andmetena“ ja nende pidamine on märgitud kohtu registriosakonna kodukorra 9. peatüki („Infosüsteem“) 3. jaos kui andmetöötluse lisatoiming.
Osa võõrandamine peab olema notariaalselt tõestatud (v.a juhul, kui osanike nimekirja peab väärtpaberite keskregister, sel juhul tuleb tasuda registreerimistasu ja regulaarset hooldetasu).
Osakapitali suurendamise võivad otsustada osanikud, teatud juhtudel ka juhatus või nõukogu, kui see on moodustatud (vt ÄS § 1942).
Osakapital loetakse tavapärase osakapitali suurendamise korral suurendatuks, kui suurendamine on kantud äriregistrisse. Enne seda ei anna uued või suurendatavad osad mingeid õigusi. Osakapitali vähendamise kohta kehtib analoogne põhimõte. Üksnes osakapitali tingimusliku suurendamise korral loetakse osakapital suurendatuks osa väljalaskmisest arvates. Osakapitali tingimuslik suurendamine on lubatud üksnes seaduses sätestatud erijuhtudel ja -korras (vt ÄS § 1951). Juhatus esitab hiljemalt ühe kuu jooksul alates osaühingu majandusaasta lõppemisest äriregistri pidajale avalduse selle kohta, et kanda registrisse, millises ulatuses on majandusaasta jooksul osakapitali tingimusliku suurendamise otsuse alusel osasid välja lastud ja osakapital suurenenud.
Kui osanike nimekirja peab väärtpaberite keskregister, tuleb osakapitali suurendamine ja vähendamine ka seal registreerida. Lisaks tuleb ka ühinemisest, jagunemisest ja ümberkujundamisest enne muudatuste tegemist äriregistris EVK-d teavitada.
Osakapital peab olema vähemalt 2500 eurot. See tuleb enne osaühingu registrisse kandmist täielikult tasuda, välja arvatud juhul, kui osaühing asutatakse äriseadustiku §-s 140¹ sätestatud viisil (vt selle kohta allpool osaühingu asutamise kohta sissemakseid tegemata). Kui osakapital ei ole eurodeks ümber arvestatud, peab osakapital olema vähemalt 40 000 krooni.
Osaühingu netovara (bilansi aktiva miinus passivas näidatud kohustused) ei tohi väheneda alla 2500 euro ega allapoole poolest registrisse kantud osakapitalist. Sellises olukorras peab juhatus kokku kutsuma osanike koosoleku, kes peab otsustama äriseadustiku §-s 176 nimetatud meetmete tarvitamise. Vastasel juhul võidakse ühing sundlõpetada. Sissemakseta asutatud osaühingu korral kehtivaid erisusi vt allpool (Osaühingu asutamine sissemakseid tegemata).
Osaühing peab esitama majandusaasta aruandeid ka siis, kui tal majandustegevust ei ole.
Püsiva maksejõuetuse korral on osaühingu juhatus ise kohustatud kohtusse pankrotiavalduse esitama.
Juhatuse liikme vastu, kes oma kohustuste rikkumisega tekitas kahju ühingule, saab 5 aasta jooksul esitada kahju hüvitamise nõude äriseadustiku § 187 alusel. Kahju tuleb hüvitada ühingule. See ei välista võlausaldajate deliktiõiguslikke nõudeid juhatuse liikmete vastu.
Alates 1. jaanuarist 2011 peab osaühingul olema nõukogu ainult siis, kui see on ette nähtud põhikirjas.
Alates 1. jaanuarist 2011 ei ole osaühingu reservkapitali moodustamine enam kohustuslik. Enne 1. jaanuari 2011 asutatud osaühingu reservkapitali suhtes kohaldatakse enne 1. jaanuari 2011 kehtinud äriseadustiku redaktsiooni, st reservkapital peab endiselt olemas olema. Siiski võivad osanikud võtta vastu otsuse kohustusliku reservkapitali moodustamise või suurendamise lõpetamise kohta.
Alates 1. jaanuarist 2015 võib ühe osanikuga osaühingu peale tavapärase lõpetamise ja likvideerimise lõpetada ka sel moel, et ühingu vara ühendatakse füüsilisest isikust ainuosaniku varaga ning seejärel ühing lõppeb likvideerimismenetluseta. Lisaks on selline ühinemine võimalik juhul, kui osalus kuulub abikaasade ühisvara hulka. Mitme osaniku olemasolu korral võib esmalt koondada osalused ühe isiku kätte, misjärel on võimalik sellist ühinemismenetlust kasutada ka rohkemate osanike puhul. Ühinemisel läheb ühingu vara füüsilisele isikule üle üldõigusjärgluse korras. Kui üle mineva vara hulka kuulub ettevõte, siis võib vara omandav füüsiline isik muutuda ühinemise kaudu füüsilisest isikust ettevõtjaks. Kuna ühinemine tähendab seda, et füüsiline isik võtab piiramatu vastutuse ühingu kõigi kohustuste eest, siis peaks tal olema täpne ülevaade, millised õigused ja kohustused ta üle võtab. Selleks võib ühingus teha ka audiitorkontrolli. Kui inimene ei soovi isiklikku vastutust, on endiselt võimalik läbida tavapärane likvideerimismenetlus. Maksuõiguslike küsimuste kohta vt maksu- ja tolliameti kodulehelt.
Notar on ettevõtja ja registriosakonna vahendaja
Avalduse, asutamislepingu ja põhikirja tõestamine notari poolt sisaldab konsultatsiooni, projekti koostamist ning infot selle kohta, palju Te peate riigilõivu maksma. Teil on õigus nõuda avalduse tõestanud või kinnitanud notarilt, et ta esindaks Teid asjaajamises kohtu registriosakonnas, sh edastaks dokumente (vt lisaks notariaadiseaduse § 30 lg 2-21 ja § 33 lg 1 ning notari tasu seaduse § 312).
Notaril on osalejate taotlusel õigus ja kohustus koostada ja edastada osaühingu osade väärtpaberite keskregistris registreerimise taotlus, käibemaksukohustuslase registreerimise avaldus, rahvastikuregistrile elukohaandmete muutmise teade ja notariaadimäärustiku lisas 1 nimetatud tegevusloa, litsentsi ja registreeringu taotlus (vt notariaadimäärustiku § 37).
Asutajad võivad volitada notarit sõlmima ühingu nimele pangas stardikonto, millele saab ilma pangakontorisse minemata osakapitali sissemakse kanda.
Dokumentide vormistamise üldnõuded
Kohtu registriosakonnale kande tegemiseks esitatud avaldus peab olema notariaalselt kinnitatud või esitatud digitaalallkirjastatult ettevõtjaportaali kaudu.
Koopiaid võib lisaks notarile kinnitada valla- ja linnasekretär.
Allkirju ja koopiaid võib lisaks notarile kinnitada konsulaaresindaja.
Allkirja avaldusel võib kinnitada ka pädev välismaine ametiisik, kui tema volitusi kinnitatakse legaliseerimisega Eesti konsulaarasutuses või apostilliga.
Ülekannet tehes märkige kindlasti osaühingu ärinimi ja registrikood, kelle eest lõiv tasuti, koos toimingu nimetusega (nt OÜ Siimu Pood äriregistri kanne). Asutamise puhul näidake maksekorraldusel ära ka notariaalse asutamistehingu tõestamistoimingu number (see number on kirjas asutamislepingu notariaalaktis või notariaalmärkes), mittenotariaalse asutamise puhul asutajatele äriregistri ettevõtjaportaalis antud asutamisnumber. Lõivude tasumisel tuleb kasutada äriregistri ettevõtjaportaalist, e-notarist või kohtu registriosakonnast saadud viitenumbrit. Viitenumbrit ei pea kasutama, kui riigilõiv tasutakse enne toimingu tegemise taotlemist.
Registrikande tegemiseks vajalikud dokumendid
digitaalallkirjastatud või notariaalselt kinnitatud avaldus, mis adresseeritakse kohtu registriosakonnale ning sisaldab äriseadustiku paragrahvis 145 nimetatud andmeid; samuti tõend riigilõivu tasumise kohta
notariaalselt tõestatud asutamisleping (äriseadustiku § 138 lg 2 nimetatud andmetega) ja selle lisana kinnitatud põhikiri (äriseadustiku § 139 lg 1 nimetatud andmetega) (avaldus võib sisalduda ka asutamislepingus). Osaühingu asutamisel kiirmenetluse korras asendab notariaalset asutamislepingut ja selle lisana kinnitatud põhikirja tüüppõhikiri (vt äriseadustiku § 1391)
nõukogu ja audiitorite olemasolu korral nende isikuandmete leht – nimede ja isikukoodidega, nõukogu esimehe korral, kellel puudub Eesti rahvastikuregistris registreeritud elukoht, lisaks aadressi ja elektronposti aadressiga
ettevõtja sidevahendite numbrid eraldi lehel, lisada võib ka interneti kodulehekülje aadressi
panga teatis osakapitali rahalise sissemakse tegemisest või mitterahalise sissemakse korral sissemakse osaühingule üleandmise leping ja selle väärtust tõendavad dokumendid. Äriseadustiku paragrahvi 143 lõikes 3 nimetatud juhtudel tuleb lisada audiitori arvamus. Juhatuse liikmed tõendavad mitterahalise sissemakse üleandmist oma allkirjadega
teade kavandatud põhitegevusala kohta Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori 4. taseme järgi sõnastatult
Andmete muutmiseks vajalikud dokumendid
Äriregistri andmete muutmiseks tuleb esitada digitaalallkirjastatud või notariaalselt kinnitatud avaldus.
Avaldusele tuleb lisada selle aluseks olev protokoll või väljavõte protokollist, millesse on kantud registriandmete aluseks olev otsus. Osanike koosoleku protokoll, hääletusprotokoll või osanike otsus peab sisaldama osanike täielikku nimekirja, milles on näidatud igaühe häälte arv (vt äriseadustiku §-d 170–174).
Põhikirja muutmise korral on vaja lisaks eelnimetatule ka osanike otsust ja põhikirja uut tervikteksti, mille on allkirjastanud vähemalt üks juhatuse liige, ühise esindusõiguse korral kõik juhatuse liikmed (allkiri ei pea olema kinnitatud).
Kui juhatuse liige valitakse osanike koosolekul, siis peab koosoleku protokolli allkirjastama selline protokollija või koosoleku juhataja, kes on osaühingu osanik või äriregistrisse kantud juhatuse liige (n-ö ühinguga seotud isik). Samad isikud peavad andma allkirja ka hääletusprotokollile, kui otsus võetakse vastu koosolekut kokku kustumata (äriseadustiku § 173 lõiked 1–4²). Allkiri peab olema protokollil notariaalselt kinnitatud. Kui otsus võetakse vastu kõigi osanike nõusolekul ja nende poolt allkirjastatakse (äriseadustiku § 173 lõiked 6–7), siis peab ühe osaniku allkiri olema protokollile antud eelmises lauses nimetatud viisil. Protokolli võib ka digitaalallkirjastada ettevõtjaportaalis.
Ülalkirjeldatud korda juhatuse liikme valimise kohta ei pea järgima, kui kandeavaldusele juhatuse liikme äriregistrisse kandmiseks kirjutab lisaks uuele juhatuse liikmele alla ka osanik või olemasolev ja sellel hetkel juba äriregistrisse kantud ja ametis olev juhatuse liige. Osaniku või juba äriregistrisse kantud juhatuse liikme allkiri peab olema notariaalselt kinnitatud. Avalduse võib esitada ka digitaalallkirjastatult ettevõtjaportaali vahendusel. Eelmises lõigus nimetatud korda ei pea järgima ka siis, kui osanike koosoleku protokoll on notariaalselt tõestatud.
Kui asi puudutab juhatuse liikme ametiaja pikendamist või juhatuse liikme tagasikutsumist, siis käib registrisse kandmine edaspidigi senisel kombel, st uued vorminõuded ei kohaldu. Otsuseid saab teha ja kandeavaldusi esitada üldises korras (vt eespool).
Kui osaühingul on nõukogu, siis ei pea juhatuse liikmete valimisel eespool kirjeldatud uut korda järgima, küll tuleb aga osaühingu nõukogu liikmete valimisel arvestada teatud erisustega. Osaühingu nõukogu valimisele kohaldatakse sama korda kui aktsiaseltsi nõukogu valimisele, välja arvatud koosoleku protokolli notariaalse tõestamise nõue (äriseadustiku § 189 lg 3). Erisusena võrreldes aktsiaseltsi nõukogu kohta sätestatuga kohaldatakse osanike poolt nõukogu liikmete valimise otsuse kohta koostatavale protokollile ja hääletusprotokollile sama korda kui osanike poolt juhatuse liikmete valimisele. Kui nõukogu liikmed valitakse osanike koosolekul, siis peab osanike koosoleku protokollija või juhataja olema osanik või osaühingu juhatuse liige, kelle kohta on tehtud kanne äriregistrisse, ja selle isiku allkiri peab olema notariaalselt kinnitatud või protokoll peab olema selle isiku poolt digitaalallkirjastatud. Kui nõukogu liikmed valitakse osanike koosolekut kokku kutsumata, siis kohaldatakse sama korda kui juhatuse liikmete valimisele. Rangemaid nõudeid ei kohaldata, kui otsustatakse nõukogu liikme ametiaja pikendamist. Küll ei saa aga nõukogu liikmete valimise korral kasutada erandit, mille kohaselt ei pea n-ö osaühinguga seotud isik protokollile allkirja andma, kui ta kirjutab vastavale kandeavaldusele alla, kuna nõukogu liikmetest ei teatata registrile kandeavalduse esitamisega, vaid juhatus esitab uue nõukogu nimekirja (äriseadustiku § 318 lg 5).
Osaühingul on õigus juhatuse liige igal ajal sõltumata põhjusest tagasi kutsuda, kusjuures juhatuse liikmega sõlmitud lepingust tulenevad õigused ja kohustused lõpevad vastavalt lepingule. Seega eristatakse selgelt juhatuse liikme ametiseisundi lõppemist ja temaga sõlmitud lepingu lõppemist. Juhatuse liikme saab küll igal ajal tagasi kutsuda, kuid temaga sõlmitud tähtajalise lepingu saab ühing ainult erakorraliselt üles öelda (VÕS § 631). See tähendab, et kui ühing kutsub juhatuse liikme tagasi, kuid juhatuse liikmega sõlmitud lepingu erakorraliseks ülesütlemiseks alus puudub, ei saa ühing samal ajal juhatuse liikme tagasikutsumisega lepingut üles öelda ning peab täitma lepingust tulenevaid kohustusi.
Juhatuse liikme poolt ametiseisundist loobumisele kohaldatakse juhatuse liikme tagasikutsumisega sarnaseid põhimõtteid. Juhatuse liige võib juhatusest tagasi astuda sõltumata põhjusest, teatades sellest enda määranud organile. Juhatuse liikmega sõlmitud lepingust tulenevad õigused ja kohustused lõpevad vastavalt lepingule. Juhatuse liikme lepingu ülesütlemisele kohaldatakse käsunduslepingu ülesütlemise kohta sätestatut. Kui juhatuse liige ei ütle samaaegselt ametist tagasi astumisega lepingut üles või kui käsunduslepingu erakorraliseks ülesütlemiseks puudub mõjuv põhjus, jääb isikuga sõlmitud juhatuse liikme leping sõltumata tagasiastumisest kehtima. Kui juhatuse liikmel puudub mõjuv põhjus, siis ei ole tal alust käsunduslepingu erakorraliseks ülesütlemiseks ja sellega võib kaasneda tema kahju hüvitamise kohustus.
Isik peab juhatuse liikme kohalt tagasiastumiseks ise hoolitsema selle eest, et tema tagasiastumise avaldus tema määranud organini jõuab (osanikeni, nõukogu olemasolul nõukoguni). Tagasiastumise avalduse võib esitada üldkoosoleku või nõukogu koosoleku toimumise ajal või osanikele või nõukogule teatavaks tegemisega. Samuti on avalduse kättesaamiseks õigustatud iga osanik või nõukogu liige eraldi, kelle kohustuseks on informeerida teisi osanikke või nõukogu liikme puhul teisi nõukogu liikmeid. Igal juhul ei jõustu juhatuse liikme kohalt tagasiastumine enne tagasiastumise avalduse kättetoimetamist. Vajadusel saab isik tahteavalduse kättetoimetamiseks kasutada ka võimalust, mille kohaselt võib tahteavalduse teisele isikule teha ka kohtutäituri vahendusel täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
Osaühingu juhatuse liikme võib ametisse määrata ka tähtajatult. Juhatuse liikme ametiaja tähtajalisuse nõude võib kokku leppida osaühingu põhikirjas. Juhatuse liikme ametiaja tähtajatuse põhimõte ei kehti enne 2011. aasta 1. jaanuari valitud juhatuse liikmetele. Selliste juhatuse liikmete ametiaja suhtes kohaldatakse äriseadustiku redaktsiooni, mis kehtis juhatuse liikmete valimise ajal (506 lg 5¹).
Tulundusühistus ja hooneühistus juhtorganite liikmete valimise korra muutuseid vt lähemalt tulundusühistuseadusest ja hooneühistuseadusest.
Täiendavad nõuded osakapitali suuruse muutmise, ümberkujundamise jm juhtudel leiate äriseadustikust.
Avaldusele tuleb lisada riigilõivu tasumise tõend.
Registrimenetlus
Dokumente võib saata notariga või ettevõtjaportaali kaudu, äriseadustiku § 33 lõikes 13 nimetatud juhul ka posti teel (infosüsteemi püsiv tehniline rike). Kandeavalduse osaühingu registrisse kandmiseks saab ettevõtjaportaali kaudu esitada vaid kiirmenetlusse. Kandeavalduse registrisse kantud andmete muutmiseks saab ettevõtjaportaali kaudu esitada nii tavamenetlusse kui kiirmenetlusse. Dokumentide registripidajale esitamise nõuded.
Vastu võetud dokumendid vaatab registripidaja tavamenetluses läbi viie tööpäeva jooksul, kiirmenetluses hiljemalt järgmisel tööpäeval.
Kui esitatud dokumentides on puudusi, teeb registripidaja määruse, milles ta seadusele viidates näitab puudused täpselt ära ning annab tähtaja nende kõrvaldamiseks. Määrus toimetatakse Teile kätte tsiviilkohtumenetluse seadustiku sätete alusel.
Osaühingu osa võõrandamisest teatamine, aastaaruande esitamine ja muud teated
Need dokumendid lisatakse toimikusse (v.a majandusaasta aruanne), kannet ei tehta, lõivu ei võeta, esitamata jätmine on karistatav.
Osa võõrandamiseks sõlmitav notariaalne leping esitatakse juhatusele. Juhatus teatab sellest teistele osanikele. Notar saadab teate osa võõrandamisest kohtu registriosakonda. Kui võõrandamise tagajärjel jääb ühingusse üksainus osanik, esitab juhatus kohtu registriosakonnale sellekohase teadaande (vt äriseadustiku § 150 lg 5). Kui osanike nimekirja peab Eesti väärtpaberite keskregister, käib osanike nimekirja muudatuse vormistamine selle kaudu.
Osa võib pantida, kui põhikirjas ei nähta ette vastupidist. Osa pantimise kohustustehing ja käsutustehing peavad olema notariaalselt tõestatud. Notar edastab teate osa pantimise kohta kohtu registriosakonnale (vt äriseadustiku § 151 lg 2). Kui osanike nimekirja peab Eesti väärtpaberite keskregister, toimub osa pantimine selle kaudu.
Kuue kuu jooksul pärast majandusaasta lõppu tuleb registripidajale esitada majandusaasta aruande koostamise ja esitamise keskkonnas koostatud aruanne koos kasumi jaotamise või kahjumi katmise ettepanekuga, müügitulu jaotusega ja vandeaudiitori aruandega, kui audiitorkontroll on kohustuslik. Koos majandusaasta aruande esitamisega teatab juhatus registripidajale, missugusel äriseadustiku §-s 176 nimetatud viisil on osanikud otsustanud kahjumi katta. Kui võrreldes eelmise majandusaasta aruande kinnitamise ajaga on osanike andmed muutunud, esitatakse koos majandusaasta aruandega ka uus osanike nimekiri majandusaasta aruande kinnitamise seisuga. Keskkond asub ettevõtjaportaalis. Aruanne tuleb registripidajale esitada kas digitaalallkirjastatult või PDF-vormingus, mille on allkirjastanud vähemalt üks juhatuse liige. Digiallkirjastatud aruandele vormistab audiitor vandeaudiitori aruande ja digiallkirjastab selle. Rohkem infot aruande koostamise ja esitamise kohta leiate ettevõtjaportaalist.
Kui juhatuse liikmete volitused on lõppenud, kuid on otsustatud samade juhatuse liikmete jätkamine, esitatakse registripidajale juhatuse liikmete volituste pikendamisest teatamiseks vastav otsus (vt äriseadustiku § 184 lg 2).
Kui osaühingul on nõukogu või audiitorid, siis tuleb viie päeva jooksul teatada kohtu registriosakonnale nende kooseisu muutumisest analoogselt aktsiaseltsiga (vt kasulik info aktsiaseltsi kohta). Andmete muutmisest võib registripidajat teavitada ka ettevõtjaportaali kaudu.
Notaritasu osaühingu toimingute eest
NB! Notari tasule lisandub alati käibemaks.
ühe allkirja kinnitamise eest 12,75 eurot
kandeavalduse registriosakonnale edastamise eest 12,75 eurot
kandeavalduse projekti koostamine, ühe allkirja kinnitamine ja registriosakonnale edastamine – 35,75 eurot. Kui avalduse esitajaid on mitu, lisandub tasule alates teisest isikust tema allkirja kinnitamise tasu 6,35 eurot
dokumendi ärakirja (sh digitaalse dokumendi ärakirja) või väljavõtte, samuti väljatrüki kinnitamine – 3,19 eurot lehekülg, kuid kokku mitte rohkem kui 31,95 eurot
asutamislepingu (ja sellega kinnitatava põhikirja) tõestamise eest vastavalt osakapitali suurusele notari tasu seaduse §-s 22 ettenähtud tabeli alusel. Rohkem kui ühe asutaja korral korrutatakse täistasu kahega
ettevõtjale tema kohta tehtud kandeotsuse või kohtumääruse notaribüroost väljastamine on ilma notaritasuta
Riigilõiv osaühingu registritoimingute eest
osaühingu registrisse kandmise eest 145 eurot, esmakandeavalduse esitamise eest kiirmenetluse korras 190 eurot
osaühingu ümberkujundamise eest vastavalt riigilõivuseaduse §-le 64
ühingu ja surnud isiku registrist kustutamine ning aadressimuutus omavalitsusüksuse piires on ilma lõivuta
Osaühingu ärinimi, registrikood ja asukoht tuleb näidata nii osaühingu ärilistel dokumentidel kui ka veebilehel.
Osaühingu juhatuse liikmed, likvideerijad ja nõukogu esimees (kui nõukogu on olemas), kellel puudub rahvastikuregistris registreeritud elukoht, peavad registripidajale esitama oma aadressi ja teavitama viivitamatult oma aadressi muutumisest.
Osaühing võib lisaks oma aadressile teatada registripidajale ühe isiku Eesti aadressi, millele saab sellele isikule menetlusdokumente ja tahteavaldusi kätte toimetada. Nimetatud aadress kantakse registrikaardile. Kui vähemalt poolte juhatuse liikmete elukoht ei ole Eestis, mõnes teises Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis (võimalik alates 1.1.2011), peab osaühing sellise isiku nimetama.
Äriregistrisse kantud andmete muutumise korral, muu hulgas juhatuse liikmete ja likvideerijate nimetamise ja tagasikutsumise, nende esindusõiguse muutumise ning äriühingu lõpetamise otsustamise korral tuleb viitamata esitada avaldus äriregistrisse kantud andmete muutmiseks.
Kohtu registriosakonnale valeandmete esitamise või ettenähtud andmete esitamata jätmise eest võib karistada nii juhatust kui ka juhatuse igat liiget eraldi rahatrahviga, mille suurus võib ulatuda 200 eurost kuni 3200 euroni. Trahvimist võib korrata seni, kuni vastav puudus on kõrvaldatud.
Ühingu netovara ei tohi langeda alla poole osakapitalist, mitte mingil juhul aga alla seadusega lubatud osakapitali alampiiri. Vastasel juhul peab juhatus kutsuma kokku osanikud, otsustamaks uute vahendite kaasamist, ühinemise, ümberkujundamise, lõpetamise vm. Sissemakseta asutatud osaühingu korral kehtivaid erisusi vt allpool (Osaühingu asutamine sissemakseid tegemata).
Kui osaühing on maksejõuetu ning maksejõuetus ei ole tema majanduslikust olukorrast tulenevalt ajutine, peab juhatus viivitamata, kuid mitte hiljem kui 20 päeva möödumisel maksejõuetuse ilmnemisest, esitama kohtule osaühingu pankrotiavalduse.
Kui te olete kande tegemiseks dokumendid registriosakonnale esitanud, siis võite kuni kande- või kandemääruse tegemiseni ümber mõelda ja esitada avalduse tagasivõtmise avalduse (näidates ära tagasivõtmise põhjuse). Sel juhul registrikannet ei tehta, kuid esitatud dokumente ja makstud riigilõivu ei tagastata.
Majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavad dokumendid saab registripidajale esitada ka notari kaudu elektrooniliselt PDF-vormingus või paberkandjal notaribüroos kohapeal. See notariaaltoiming maksab 25,55 eurot, millele lisandub ka käibemaks.
Alates 1. jaanuarist 2011 on võimalik asutada osaühing ilma, et asutamisel tuleks osakapitali sissemakseid teha. Sellisel viisil saab osaühingu asutada juhul, kui osaühingu kavandatud osakapital ei ole suurem kui 25 000 eurot.
Sellise osaühingu asutajaks saab olla üksnes füüsiline isik.
Kuni osanik ei ole sissemakset täielikult tasunud, vastutab ta osaühingu ees osaühingu kohustuste eest tasumata sissemakse ulatuses, kui osaühingu kohustust ei ole võimalik täita osaühingu vara arvel. Sellisel viisil asutatud osaühingu varaks on nõue osaniku vastu, kes peab asutamisel kokku lepitud suuruses sissemakse tulevikus tasuma. St tegu on nõuetepõhiselt asutatud osaühinguga. Osanik peab oma sissemakse tasuma hiljemalt osaühingu pankrotimenetluses. Samas on võimalik, et asutajad lepivad asutamisel kokku, et osa eest tasutakse varem – näiteks lepitakse kokku, et asutamisel tasutakse pool põhikirjas märgitud osakapitalist ning ülejäänu tasutakse kahe aasta jooksul/kindlal kuupäeval pärast asutamist. Selline lahendus on vajalik näiteks siis, kui sissemaksest saadav raha on vajalik osaühingu tegevuse alustamiseks. Siiski ei ole välistatud ka see, et nõue osaniku vastu nõutakse sisse enne põhikirjas sätestatud tähtaega või pankroti väljakuulutamist, kui osaühingu kohustust ei ole võimalik tasuda osaühingu vara arvel.
Lisaks likviidsete vahendite olemasolu vajalikkusele tuleb nõuetepõhiselt asutatud osaühingu korral pöörata tähelepanu ka ühingu bilansile – selleks, et osanike vastu olevaid nõudeid saaks bilansis kajastada, peavad need vastavama raamatupidamisjuhendites toodud nõuetele. Kui ühing on asutatud sissemakseid tegemata ja osanike vastu olevaid nõudeid ei ole võimalik bilansis kajastada, siis võib juhul, kui ühing võtab endale kohustusi, kaasneda sellega ühingu püsiv maksejõuetus, seda näiteks juhul, kui ühingul puudub ka muu vara. Seega juhul, kui ühing vajab tegevuse alustamiseks siiski varalisi vahendeid, tuleb osanikel ka sissemakse vähemalt osaliselt tasuda või peab osanike vastu olev nõue olema piisavalt määratletud selleks, et seda saaks bilansis kajastada. Kohtu registriosakonna kodukorra kohaselt võib sissemakseta asutatud osaühingu netovara jääda alla seadusega lubatud alampiiri (vt üleval Osaühingu tegutsemise alused) ja olla isegi null (aga mitte negatiivne) juhul, kui osanik ei ole sissemakseid täielikult tasunud ning osaühingu põhikirjas sätestatud sissemakse tasumise tähtpäev või sündmus ei ole saabunud või kui osaühing on teeninud kasumit.
Osaühingu registrikaardilt on võimalik välja selgitada, kas ühing on asutatud sissemakset tegemata või mitte. Sellised andmed kustutatakse registrikaardilt siis, kui äriregistri pidajale esitatakse koos vastava kandeavaldusega andmed osakapitali sissemakse kohta. Sissemaksele kohaldatakse samu reegleid, mida rakendatakse ka ühingu asutamisel tehtavate sissemaksete puhul (näiteks ÄS §-d 141–143 jm).
Kuni sissemaksete täieliku tasumiseni kõigi osanike poolt ei või osaühing suurendada ega vähendada osakapitali, samuti ei või osaühing teha osanikele ühtegi väljamakset. Väljamakse tegemise keeld ei hõlma osanikule makstavat töötasu ega muid tasusid. Samas võivad osanikud sissemakse kohustuse täita ka kasumi arvel, nähes kasumi jaotamise otsuses ette kasumi kasutamise sissemakse tasumiseks. Lisanõuded kehtivad ka siis, kui sissemakseta osaühing osaleb ühinemises või jagunemises.


Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumise ning nende kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumise ning nende kasutamise eeskiri
Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumise ning nende kasutamise eeskiri - sisukord
§ 3 Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni piiritlemine
§ 4 Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumine
2 Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamine
§ 6 Teenuslepingu lõpetamine ja uuendamine
§ 7 Teenuse osutamise üldtingimused
§ 9 Reovee ärajuhtimise nõuded ja tingimused
§ 10 Omavolilised ühendused
§ 11 Omavoliline veekasutus ja reovee kanaliseerimine
§ 12 Keelatud ühendused
§ 13 Ajutised torustikud
§ 14 Nõuded kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile
3 Vee ja reovee mõõtmine ning arvestus
§ 15 Veemõõtesõlm
§ 16 Veearvesti
§ 19 Reovee arvestus
§ 20 Reovee reoainesisalduse kontrollimise kord
§ 21 Veevarustuse ja kanalisatsiooni teenuse eest tasumise kord
§ 22 Lepingute kehtivus
RT IV, 28.04.2014, 12
Vastu võetud 16.04.2014 nr 16
Määrus kehtestatakse ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse § 5 lõike 2¹ ja § 8 lõike 4 alusel.
1) arvestusperiood – veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste osutamise periood, mille kohta kliendile esitatakse arve;
2) avalik veevõtukoht – ühisveevärgil asuva veevõtmise seadme (olmevesik, paakautode täitmise seade jms) koht koos teenindamiseks vajalike ehitistega;
3) fekaalid –kuivkäimlatest väljaveetavad jäätmed;
4) reovesi – üle kahjustuspiiri rikutud ja enne suublasse juhtimist puhastamist vajav vesi;
6) klient – kinnistu omanik või valdaja, hoonestusõiguse alusel maakasutaja või ehitise kui vallasasja omanik või valdaja, kelle kinnistu veevärk või kanalisatsioon on ühendatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga vastava torustikuühenduse kaudu ja kellega on sõlmitud vastav leping;
7) kinnistu – kinnistusraamatusse iseseisva üksusena kantud kinnisasi, hoonestusõigus, eeskirja sätteid kohaldatakse hoonestusõiguse alusel kasutatava maa ja ehitise kui vallasasja juurde kuuluva maa suhtes kinnistuga võrdsetel alustel;
8) kinnistu kanalisatsioon - liitumispunktist kinnistupoolsed ehitised ja seadmed (sealhulgas ehitiste sisekanalisatsioon) kinnistult reovee ärajuhtimiseks ühiskanalisatsiooni;
10) liitumine - kinnistu veevärgi torustiku ühendamine ühisveevärgi torustikuga või kinnistu kanalisatsiooni ühendamine ühiskanalisatsiooni rajatistega veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste kasutamiseks;
11) liitumistasu - ühekordne tasu, mis tuleb kinnistu omanikul maksta kinnistu veevärgi ühendamiseks ühisveevärgiga ning kinnistu kanalisatsiooni ühendamiseks ühiskanalisatsiooniga;
12) peakraan - viimane sulgemisseade ühendustorul enne kinnistu veevärki;
13) peatoru - ühisveevärgi või -kanalisatsiooni torustik, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine või kinnistutelt reovee kanaliseerimine;
14) purgimine – tekkekohast äraveetud reovee ja fekaalide ühiskanalisatsiooni laskmine;
15) reovee kanalisatsioon – rajatised ja seadmed ainult reovee kanaliseerimiseks;
16) sademetevee kanalisatsioon – rajatised ja seadmed sademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee kanaliseerimiseks;
17) sisendustoru – kinnistu veetorustiku lõik liitumispunktist veearvestini;
18) vaatluskaev – avatava luugi ja põhjasasuva voolurenniga kaev kanalisatsioonitorustikul;
19) vee-ettevõtja - juriidiline isik, kes varustab kliendi kinnistu veevärki ühisveevärgi kaudu veega või korraldab kliendi kinnistu kanalisatsioonist reo-, sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimist ja puhastamist
20) vee või reovee mõõtesõlm – vee või reovee mõõtmiseks ettenähtud vee- või reoveearvesti ja arvesti juurde kuuluvast armatuurist koosnev tehniline sõlm;
21) vee või reovee mõõtekaev – kaev, kus asub vee- või reoveemõõtesõlm;
22) ühenduskraan – veevarustuse ühendustorul peatoru juures asuv sulgur, mis järgneva sulguri puudumisel on ühtlasi peakraaniks;
24) ühiskanalisatsioon – ehitiste ja seadmete kompleks mitme kinnistu reovee kanaliseerimiseks;
25) ühisveevärk - ehitiste ja seadmete kompleks mitme kinnistu veega varustamiseks ning vee kasutamiseks kahjutule tõrjumisel, kui selleks ei ole ette nähtud muid veevõtukohti;
26) ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni avarii – ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni ehitiste või seadmete ettenägematu purunemine või rikki minek, mille tagajärjel oluliselt halveneb või katkeb klientide veega varustamine ja nende reovee kanaliseerimine, või on ohustatud inimesed, ehitised või keskkond;
27) ühisvoolne kanalisatsioon – rajatised reovee ning sademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ühiseks kanaliseerimiseks.
(1) Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arendus peab tagama ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arendamise kavaga määratud alal kõigi kinnistute nõuetekohase veega varustamise ja reovee ärajuhtimise. Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arendamise eest vastutab selle omanik, nõuetekohase toimimise ja selle korrasoleku eest vastutab vee-ettevõtja.
(2) Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni väljaehitamine ja hooldamine peab toimuma selliselt, et oleks tagatud võrdsed tingimused sellega liitujatele ning klientidele.
(3) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühendamine ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga toimub ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumise lepingu (edaspidi liitumisleping) alusel. Ühisveevärgist vee võtmine v.a vee võtmine avalikest veevõtukohtadest ja kahjutule kustutamiseks ning ühiskanalisatsiooni reovee juhtimine toimub veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuslepingu (edaspidi teenusleping) alusel.
(4) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eest maksab liituja tasu õigusaktis sätestatud tingimustel ja suuruses ühisveevärgi ja kanalisatsiooni omanikule ning ühisveevärgist võetud vee ja ühiskanalisatsiooni juhitud reovee eest maksab klient õigusaktis sätestatud tingimustel ja suuruses vee-ettevõtjale teenustasu.
(5) Ühisveevärgiga liitumispunktis minimaalne lubatud veerõhu piirväärtus on üks atmosfäär. Kui kinnistul vajatakse suuremat rõhku, tuleb rõhu tõstmine kliendil lahendada oma rõhutõsteseadmetega ja omal kulul.
(6) Ühiskanalisatsiooni paigaldussügavus ja reo- ja sademetevee paisutustase on määratud kanalisatsiooni tehnilise lahendusega ning määratakse liitumistingimustes. Kui paisutustase ei ole määratud on selleks reovee kanalisatsiooni korral kinnistu poolt esimese, ühiskanalisatsiooni juurde kuuluva, vaatluskaevu kaanekõrgus ning ühisvoolse ja sademetevee kanalisatsiooni korral lähima tänavapinna kõrgus 0,1m. Kui pole tagatud reo- või sademetevee isevoolne või üleujutusriskita kanaliseerimine, tuleb reo- või sademetevee ülepumpamine või paisutustasemest allpool asuvate ruumide ja pindade kaitse lahendada kinnistu omanikul oma seadmetega ja omal kulul.
§ 3. Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni piiritlemine
(1) Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni ning kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni vahelise piiri määrab liitumispunkt. Liitumispunkt on ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni ühenduskoht kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooniga. Liitumispunkt asub kuni üks meeter kinnistu piirist väljaspool kui vee-ettevõtja ja kinnistu omanik või klient ei ole kokku leppinud teisiti.
(2) Liitumispunktiks kanalisatsioonitorustikul on kinnistupoolseim vaatluskaev maa-alal enne kinnistu piiri. Vaatluskaev kuulub ühiskanalisatsiooni hulka. Nõuetekohase kaevu puudumisel kuni selle väljaehitamiseni on liitumispunktiks ühenduskoht peatorul. Kui hoone kanalisatsiooni väljalaskude kogumistorustik on kinnistu hoonestamata ala piiratuse tõttu paigaldatud väljaspoole kinnistut, loetakse liitumispunktiks vaatluskaev, millest toimub äravool peatorusse. Krundistamata hoonestuse puhul on liitumispunktiks elamute puhul viimane vaatluskaev, millesse juhitakse hoonest reovett.
(3) Kui ühisveevärgi või –kanalisatsiooni peatoru läbib kinnistut ja sellest hargneb torustik ehitisse, on peakraaniks ühenduskraan või peatorule kõige lähem sulgur, kanalisatsiooni liitumispunktiks aga peatorul hargnemiskohas asuv vaatluskaev.
(4) Olemasoleva hoonestusega krundistamata aladel viiakse ala krundistamisel veevärgi ja kanalisatsioonirajatiste piiritlus kooskõlla krundistatud alade piiritlusega. Kinnistu piiride muutmisel või kinnistu tükeldamisel täpsustatakse ka piiritlust. Kui eeltooduga kaasneb veevärgi ja kanalisatsioonirajatiste ümberehitamise vajadus, esitab vee-ettevõtja vastavad nõuded detailplaneeringu või krundijaotusplaani läbivaatamisel.
(5) Kui vee-ettevõtja või ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni omanik või kinnistu omanik või klient taotleb liitumispunkti ümberehitamist, toimub see taotleja kulul.
(6) Kruntide suuruse ja piiride muutmine detailplaneeringuta, kui muudetaval alal asuvad ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga ühendatud rajatised, tuleb nendel olevate kinnistute omanikel sellest eelnevalt informeerida vee-ettevõtjat. Kui sellega seoses tekib vajadus veevärgi ja kanalisatsioonirajatiste ümberehituseks, väljastab vee-ettevõtja tehnilised tingimused koos teostustähtajaga. Kui kinnistu omanik ei järgi eeltoodut või ei pea kinni teostustähtajast, on vee-ettevõtjal õigus eeskirja sätete kohaselt vee andmine ja reovee kanaliseerimine sulgeda.
(7) Kuivendusdrenaaž, sademetevee restkaev koos äravoolutoruga ja muud sarnased reovee ärajuhtimise rajatised ei kuulu ühiskanalisatsiooni hulka.
(8) Liitumispunktid fikseeritakse kirjalikult piiritlusaktis koos skeemiga, mis on teenuslepingu ja liitumislepingu osa. Avalikelt teedelt, tänavatelt ja väljakutelt sademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimise ehitiste puhul määratakse liitumispunkt vastava lepinguga.
§ 4. Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumine
(1) Liitumistaotluse vormi koostab ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni omanik või valdaja ja selles peab olema:
5) andmed ühiskanalisatsiooni juhitava reovee koguse ja reostusastme kohta;
7) ettepanek ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga ühendamise tähtaja kohta.
(2) Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni omanik või valdaja vaatab liitumise taotluse läbi 14 päeva jooksul ja esitab taotlejale liitumise tingimused (edaspidi liitumistingimused), milles näidatakse:
2) lubatavad veevõtu ja reovee ärajuhtimise kogused ning reoveega ära juhtida lubatavad reoained nende lubatavad kontsentratsioonid ja kogused;
5) kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühendamise tähtaeg ühisveevärgi ja –kanali‧satsiooniga.
(3) Juhul, kui liitumise taotluse rahuldamisega võib kaasneda häireid teiste klientide veega varustamises ja reovee ärajuhtimises ning ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni nõuetekohases toimimises, on ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni omanikul õigus taotlust mitte rahuldada või rahuldada piiratud ulatuses.
(4) Liitumisleping sõlmitakse pärast kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise projekti (edaspidi liitumisprojekt) koostamist. Liitumisprojekti koostamisel peab arvestama õigusaktide kohaselt esitatud liitumistingimustega.
(5) Liitumisprojekti koostamine, ühendustorustiku ning kinnistu veevärgi ja -kanalisatsiooni ehitamine ja kasutusele võtmine toimub õigusaktide ja Kehtna valla ehitusmääruse kohaselt.
(6) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikul või valdajal on õigus liitumislepingut mitte sõlmida kui liitumisprojekt ei vasta kehtivatele nõuetele või ei ole arvestatud liitumistingimustega.
(7) Liitumisleping lõpetatakse liituja taotlusel, kui ta loobub ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumisest, selleks ajaks tasutud liitumistasu ei tagastata. Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni omanikul või valdajal on õigus liitumisleping lõpetada:
(8) Liitumislepingu muutmine võib toimuda ulatuses, millega ei kaasne uue liitumisprojekti koostamine. Kliendile, kes taotleb liitumistingimuste muutmist, sealhulgas olemasolevatele ühendustele ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga täiendavaid ühendusi või olemasoleva ühendustoru ümberehitamist, toimub liitumine olemasoleva liitumislepingu muutmise või uue liitumislepingu alusel.
(9) Liituja maksab liitumistasu liitumislepingus ettenähtud tähtaegadel. Kui lepingus pole sätestatus teisiti, siis maksab liituja 20% liitumistasust 20 päeva jooksul peale lepingu sõlmimist ning 80% liitumistasust 30 päeva jooksul peale liitumisjärgsete ehitustööde vastuvõtmist või vastavalt lepingus määratud maksegraafikule tööde kestvuse ajal. Vee-ettevõtjal on õigus võtta põhjendatud liitumistasu, arvestades seaduses sätestatut.
2. peatükk Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamine
(1) Kliendi veega varustamise ja reovee ärajuhtimise ühiskanalisatsiooni tagab vee-ettevõtja vastavalt teenuslepingule.
(2) Teenusleping võib olla tähtajatu või tähtajaline. Tähtajatu teenusleping sõlmitakse kui on täidetud käesoleva eeskirja ja liitumislepingu tingimused. Tähtajaline teenusleping sõlmitakse kui toimub ajutine veekasutus ja reovee ärajuhtimine ning juhtudel, mis on määratud eeskirjas ja liitumislepingus. Otsuse, mille alusel veekasutus ja reovee ärajuhtimine loetakse ajutiseks, teeb vee-ettevõtja.
(3) Teenuslepingu sõlmimiseks tuleb kinnistu omanikul esitada vee-ettevõtjale vormikohane avaldus, kinnistu omandiõigust tõendavad dokumendid ning eeskirjast ja muudest õigusaktidest tulenevad lepingu sõlmimiseks vajalikud dokumendid.
(5) Teenusleping sõlmitakse vahetult ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitunud kinnistu omanikuga. Kinnistu omanikega, kus elamu juurde kuuluv maa on kaasomandis, sõlmitakse leping vastavalt asjaõigusseaduse §-le 72 kaasomanike enamuse otsuse alusel nende volitatud esindajaga. Olemasoleva hoonestusega krundistamata aladel sõlmitakse kuni ala krundistamiseni tähtajalised teenuspingud ehitiste omanike või valdajatega.
(6) Kui mitme kinnistu või kinnistute grupi veega varustamine ühisveevärgist ja reovee kanaliseerimine ühiskanalisatsiooni toimub mitmele kinnistule või kinnistute grupile nende kokkuleppel ühe teenuslepingu alusel, on tegemist ühe kliendiga ning kõiki vee- ja kanalisatsioonitorustikke ning muid rajatisi ja seadmeid pärast liitumispunkti käsitletakse kui kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni.
§ 6. Teenuslepingu lõpetamine ja uuendamine
(1) Teenusleping lõpetatakse kliendi taotlusel, kui ta edaspidi ei soovi teenuseid kasutada, samuti muudel lepingus ettenähtud juhtudel. Kinnistu omandiõiguse üleminekul teisele isikule on klient kohustatud kirjalikult teatama lepingu lõpetamisest 14 päeva ette. Teenuste kasutamise jätkamisel kinnistu uue omaniku poolt on viimane kohustatud seitsme tööpäeva jooksul peale kinnistu omandamist esitama avalduse koos kinnistu omandit tõendavate dokumentidega uue teenuslepingu sõlmimiseks. Vastasel juhul võib vee-ettevõtja lugeda veekasutuse ja reovee kanaliseerimise omavoliliseks. Käesoleva lõike kohaldamisel peab arvestama ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 8 lõike 4¹ sätteid.
(2) Kliendil on avalduse alusel õigus taotleda kuni üheks aastaks kinnistule veeandmise ja reovee kanaliseerimise sulgemist ilma lepingulist suhet lõpetama, tasudes eelnevalt vee-ettevõtjale sulgemise ja taasavamise kulud.
1) juhul, kui klient ei ole vee-ettevõtja poolt määratud tähtajaks kõrvaldanud põhjusi, mille tõttu oli kinnistule vee andmine ja reovee kanaliseerimine eeskirja alusel suletud;
2) kinnistu piiri muutumise või kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ümberehitamise või muu tegevuse tõttu, mis muudab kliendi mittekliendiks;
3) ehitise lammutamisel, kui samaväärset veetarbimise ja reovee ärajuhtimist uusehitu‧sega või renoveerimisega ei taastata;
(4) Teenuslepingu lõpetamisest käesoleva paragrahvi lõike 3 järgi teatatakse kliendile kirjalikult muude tingimuste kõrval vähemalt 1 kuu ette. Teenuslepingu lõpetamisel liitumistasu ei tagastata.
(5) Kinnistu omanikul (ka uuel omanikul) on ühe aasta jooksul peale teenuslepingu lõpetamist õigus teenuslepingu uuendamiseks endises mahus liitumislepingut sõlmimata, kui lepingu lõpetamise põhjused on nõutud viisil kõrvaldatud ja kasutatakse olemasolevaid ühendustorusid. Lepingu uuendamiseks tuleb avaldajal eelnevalt vee-ettevõtjale tasuda vee andmise ja reovee kanaliseerimise taastamise kulud.
(6) Kui ühe aasta jooksul peale teenuslepingu lõppemist või lõpetamist pole lepingut eeskirja kohaselt uuendatud, on vee-ettevõtjal õigus lahutada kinnistu veevärk ja kanalisatsioon ühisveevärgi ja -kanalisatsioonirajatistest. Kui edaspidi soovitakse veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuseid taaskasutada, tuleb kinnistu omanikul sõlmida liitumisleping.
§ 7. Teenuse osutamise üldtingimused
(1) Õigust teostada kontrolli kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni, kliendi veekasutuse ning ühiskanalisatsiooni juhitava reovee üle on vallavolikogu volitatud isikul samuti vee-ettevõtjal vastavalt teenuslepingu tingimustele.
(2) Ei tohi avalikustada kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ehitiste ja seadmete ning vee kasutuse ja reovee kanaliseerimise kontrollimisel saadud teavet, mis ei ole seotud käesolevas eeskirjas, samuti teistes antud valdkonna kohta käivates õigusaktides toodud nõuete rikkumisega või ohuga ühisveevärgile ja -kanalisatsioonile. Avalikustada võib andmeid kliendi veetarvituse ja kanaliseeritava reovee koguse ning reoainete kohta.
(3) Kliendile vee andmise ja reovee kanaliseerimise sulgemine võib toimuda pärast kliendi sellekohast kirjalikku teavitamist vee-ettevõtja poolt vähemalt üks kuu ette, omades selleks vallavalitsuse poolt antud kirjaliku seisukoha. Kui vallavalitsus ei ole kahe nädala jooksul pärast vee-ettevõtja poolt esitatud taotlust vee andmise ja reovee kanaliseerimise sulgemise kohta esitanud oma seisukohta, on vee-ettevõtjal õigus kliendile vee andmine ja reovee kanaliseerimine sulgeda. Erandjuhtudel, vastavalt õigusaktidele on vee-ettevõtjal õigus kliendile vee andmine ja reovee kanaliseerimine sulgeda ette teatamata.
(4) Kõigil juhtudel, kus eeskiri annab vee-ettevõtjale õiguse kliendile vee andmise ja kinnistu reovee kanaliseerimise sulgemiseks, ei vastuta vee-ettevõtja sellest kliendile põhjustatud võimalike kahjude eest. Vee andmine ja reovee kanaliseerimine taastatakse peale sulgemise põhjuste kõrvaldamist ja sellega vee-ettevõtjale tekitatuid kulude tasumist. Omavolilised ühendused taasavamisele ei kuulu.
(5) Vee-ettevõtja ei vastuta kliendile vee andmise ja reovee vastuvõtu vähenemise või katkemise ning üleujutuste ja nendest põhjustatud võimalike kahjude eest, kui see on toimunud vääramatu jõu tulemusena.
(6) Vääramatu jõu tagajärjel tekkinud veevarustuse ja reovee ärajuhtimise katkemisel teostab kliendi veega varustamist ja reovee ärajuhtimist vee-ettevõtja vastavalt antud valdkonna eest vastutava vallavalitsuse ametiisiku korraldustele.
(7) Vee-ettevõtjal on õigus kliendile piirata või katkestada vee andmine ja reovee vastuvõtt avariiliste ja plaaniliste remonttööde korral, teavitades sellest kliente avariiliste tööde puhul tööde alustamisel ning enne plaanilisi töid vähemalt viis kalendripäeva ette kirjalikult. Teavitamisest kinnipidamise korral ei vastuta vee-ettevõtja remonttööde puhul klientidele vee andmise ja reovee kanaliseerimise piiramisest või katkestamisest põhjustatud võimalike kahjude eest.
(8) Veekatkestuse korral remonttööde tõttu üle 24 tunni, tagab vee-ettevõtja elumajade juurde ajutise veevõtu võimaluse elanike esmasteks vajadusteks.
(9) Kõik isikud, kes on süüdi ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni ehitiste või seadmete vigastamises, kannavad seaduse alusel vastutust tekitatud kahju, sealhulgas sellega kaasneva veekao ja keskkonnakahjude eest. Veekao suurus arvestatakse vee-ettevõtja poolt veevoolu ristlõike pinna, kiiruse ja veevoolu kestvuse järgi või kontrollmõõtmise teel.
(1) Vee-ettevõtja peab tagama nii ühisveevärki juhitava kui ka seal oleva vee kvaliteedi kontrolli vastavalt kontrolli nõuetele. Vee-ettevõtja ei vastuta vee kvaliteedi muutuste eest kinnistu veevärgis.
(2) Peatorus tagatav veerõhk määratakse vee-ettevõtja poolt piirkonniti vallavolikogu poolt kehtestatud üldplaneeringute alusel, lähtudes valdavast hoonestuskõrgusest ja võrgurajatiste tehnilisest lahendusest. Kui kinnistul vajatakse suuremat rõhku, tuleb rõhu tõstmine kliendil lahendada oma rõhutõstmiseseadmetega ja omal kulul.
(4) Ühisveevärgil oleva avaliku veevõtukoha hooldust korraldab selle omanik, kes peab tagama veevõtukoha heakorra ning sanitaarnõuete täitmise. Nõuetest mittekinnipidamisel võib vee-ettevõtja sulgeda vee andmise veevõtukohale vastavalt eeskirja sätetele.
(5) Ühisveevärgi tuletõrjehüdrantide korrashoiu eest vastutab vee-ettevõtja. Tuletõrjehüdrante kasutab tuletõrje- ja päästeteenistus (edaspidi päästeteenistus) kahjutule tõrjumisel ja vajadusel teistel päästetöödel. Neist võib muuks otstarbeks vett kasutada vaid vee-ettevõtja loal lepingu alusel. Hüdrantide kasutamine õppusel ja neist tarvitatav vee kogus tuleb vee-ettevõtjaga eelnevalt kooskõlastada, vastasel juhul loetakse veevõtt omavoliliseks. Päästetöödeks kasutatud vee eest tasutakse vee-ettevõtjale vastavalt õigusaktile.
(7) Klient peab hoidma nii sisendustoru, kui ka kinnistut läbiva magistraaltoru kohal maa-ala toru kontrollimiseks ja remontimiseks juurdepääsetavana.
(9) Käesoleva paragrahvi lõigetes 6 ja 7 toodud nõuete eiramise, samuti sisendustoru lekke kohta koostatakse ülevaatust teinud vee-ettevõtja esindaja või vallavolikogu volitatud isiku poolt sellekohane akt, mille alusel on vee-ettevõtjal õigus sulgeda vee andmine kinnistule vastavalt eeskirja sätetele. Käesoleva paragrahvi lõike 8 nõuete eiramisel kliendi poolt või lekke ilmnemisel sisendustorust võib sulgemine toimuda koheselt ilma eelteateta.
§ 9. Reovee ärajuhtimise nõuded ja tingimused
(1) Ühiskanalisatsioonist põhjustatud üleujutuste eest vastutab ja tekkinud kahju hüvitab vee-ettevõtja, välja arvatud eeskirja § 7 lõikes 4 ja 5 toodud juhtudel. Vee-ettevõtja ei vastuta kliendi kinnistul allpool reovee paisutuskõrgust paiknevate ehitiste, ruumide või pindade üleujutuse eest kanalisatsiooni kaudu.
(2) Reovett ja fekaale võivad ühiskanalisatsiooni purgida ainult vastavat luba omavad ettevõtjad ja ainult vee-ettevõtja poolt selleks määratud kohtades. Purgimiskohtade hooldust korraldab vee-ettevõtja.
(4) Ühiskanalisatsiooni on keelatud kanaliseerida reovett, mis sisaldab ohtlikke aineid vastavalt õigusaktile või, mille kohta ei ole teenuslepingus toodud vastuvõtutingimusi, samuti reovett, mis sisaldab:
(5) Kanaliseeritava reovee temperatuur ei tohi olla kõrgem kui 40C ja pH madalam kui 6,5 ning kõrgem kui 8,5.
(6) Ühiskanalisatsiooni on keelatud lasta olmeprügi, ehitusprahti, tootmisjäätmeid, lund, lokaalsete puhastite jäätmeid jms, seda ka eelnevalt purustatud kujul.
(7) Reovee kanaliseerimisel on keelatud tekitada ühiskanalisatsioonis nii hüdraulilisi kui reostuslikke löökkoormusi.
(8) Vee-ettevõtjal on õigus nõuda, et kanalisatsiooni ühendustoru oleks ventileeritud läbi kinnistu kanalisatsiooni vähemalt ühe välisõhku avaneva ventilatsioonitoru kaudu.
(9) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 – 8 sätestatud nõuete mittejärgimisest tekkinud kahju hüvitab selle tekitanud klient.
§ 10. Omavolilised ühendused
(1) Mistahes torustiku ühendust (ka ajutist voolikühendust) ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga, mis on tehtud ilma liitumislepinguta või teenuslepinguta ja tehnilise järelevalveta, loetakse omavoliliseks ühenduseks.
(2) Omavolilise ühenduse ilmsikstulekul koostatakse vee-ettevõtja või vallavolikogu volitatud isiku poolt sellekohane akt ning ühendus kuulub vee-ettevõtja poolt kohesele sulgemisele.
(3) Isikul, kelle tarbeks ühendus tehti, tuleb vee-ettevõtjale hüvitada kahju vastavalt eeskirjas sätestatud arvestuskorrale ning lisaks tasuda ühenduse sulgemise kulud ja ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni rajatistele tekitatud kahju eest.
(4) Omavolilise ühenduse kestvus arvutatakse ajast, mil ühendus tehti. Kui vee-ettevõtjal pole
seda küllaldaste tõendite puudumisel võimalik määratleda, loetakse kestvuseks üks aasta ning veevõtu korral tuletõrjehüdrantidest üks kuu.
(5) Kui omavoliline ühendus tehti ajutisena mahutite täitmise või tühjendamise (purgimise) ajaks, siis selle tuvastamisel tuleb ühenduse tegijal vee-ettevõtjal hüvitada kahju, mille arvutamisel lähtutakse täidetud või tühjendatud mahuti 15-kordsest mahust.
§ 11. Omavoliline veekasutus ja reovee kanaliseerimine
(1) Omavoliliseks veekasutuseks ja reovee kanaliseerimiseks loetakse juhtumit, mille korral:
2) on eemaldatud või rikutud torustikule, sulguritele, tuletõrjesüsteemile, vee- või reoveemõõtesõlme vee-ettevõtja poolt pandud plommid, välja arvatud eeskirja § 14 lõikes 9 toodud juhud;
5) on eemaldatud torustiku sulgemiseks vee-ettevõtja poolt paigaldatud sulgur;
9) toimub muu tegevus, mis on suunatud teenuse tarbimisele selle eest määratud hinda osaliselt või täielikult maksmata.
(2) Omavolilise veekasutamise ja reovee kanaliseerimise ilmnemisel koostatakse ülevaatust teinud vee-ettevõtja või vallavolikogu volitatud isiku poolt sellekohane akt ning kinnistule vee andmise ja reovee kanaliseerimise võib vee-ettevõtja sulgeda ette teatamata. Eemaldatud plommi asendamise eest tasub klient või kinnistu omanik.
(3) Omavolilise veekasutuse ilmnemisel tasub klient või kinnistu omanik vee-ettevõtjale hüvitust toru läbilaskevõime järgi avamis-, plommi eemaldamis-, rikkumis- või ühenduskohas arvestusega, et toru töötab kogu ristlõikega 24 tundi ööpäevas. Sealjuures võetakse vee kiiruseks torudes siseläbimõõduga 15 kuni 20 mm - 0,5 m/s, torudes 25 kuni 40 mm - 1,0 m/s ning torudes 50 mm ja suuremad - 1,5 m/s. Kui omavoliliselt kasutatud vett oli võimalik kanaliseerida ühiskanalisatsiooni, lisatakse hüvitusele tasu selle kanaliseerimise eest. Hüvitus arvutatakse lähtudes vastavale tarbijagrupile kehtestatud teenustasust reovee ärajuhtimise eest.
1) ühisveevärgist või muust veeallikast (sõltuvalt vee saamise kohast) suubuva veetoru siseläbimõõdu järgi vastavalt eeskirjas sätestatud arvestuskorrale;
2) kanalisatsiooni survetorul asuva reoveearvesti, mõõtesõlme või nende plommide rikkumise puhul vastavalt eeskirjas sätestatud arvestuskorrale reoveearvesti siseläbimõõdu järgi;
3) sademete-, drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee kanaliseerimisel ühisvoolsesse või sademetevee kanalisatsiooni vastavalt eeskirja § 12 lõike 5 punkti 2 arvestuskorrale;
4) käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 8 kohase omavolilise reovee kanaliseerimise korral vastavalt eeskirja § 10 lõikele 5.
(5) Omavolilise veekasutuse ja reovee kanaliseerimise kestvus arvutatakse päevani, millal vee-ettevõtja esindaja või vallavolikogu volitatud ametiisik võis veenduda omavolilise veekasutuse ja reovee kanaliseerimise puudumises, kuid mitte üle ühe aasta tagasi.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 ja 4 toodud hüvituse määrasid võib vee-ettevõtja vähendada, lähtudes faktilistest tingimustest ja tehnilistest asjaoludest.
(7) Kui omavoliline veekasutamine ja reovee kanaliseerimine on tekkinud teenuslepingu lõppemise, lõpetamise või kinnistu omaniku vahetuse tõttu, on vee-ettevõtjal õigus sulgeda kinnistule vee andmine ja kinnistu reovee kanaliseerimine vastavalt eeskirja § 7 lõikele 3, kui lepingu osapooled ei ole kokku leppinud teisiti. Käesoleva lõike rakendamisel peab arvestama ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 8 lõike 4¹ sätteid.
(8) Omavolilise veekasutuse ja vee kanaliseerimise juhtudel, mis ei mahu käesoleva paragrahvi lõigete 3 ja 4 alla, määratakse hüvitus vallavolikogu volitatud isiku poolt vee-ettevõtja tehniliste arvestuste alusel.
(9) Omavoliliseks veekasutuseks ei loeta eeskirja § 8 lõikes 5 ja § 14 lõikes 9 toodud juhtusid, tingimusel kui peeti kinni samas toodud nõuetest. Plommide tagasipaigalduse kulud eeskirja § 14 lõikes 9 toodud juhtudel kannab klient.
§ 12. Keelatud ühendused
(3) Keelatud ühenduse ilmsikstulekul koostatakse ülevaatust teostanud vee-ettevõtja esindaja või vallavolikogu volitatud isiku poolt sellekohane akt.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 ja lõike 2 punktides 1 ja 2 toodud juhtudel võib vee-ettevõtja veeandmise kliendi kinnistutorustikku ette teatamata sulgeda. Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 3 ja 4 toodud juhtudel võib vee-ettevõtja reovee kanaliseerimise sulgeda vastavalt eeskirja § 6 lõikele 3.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 märgitud keelatud ühenduste ilmsikstulekul tasub klient vee-ettevõtjale hüvitust:
1) punktis 3 toodud juhul vastavalt eeskirja § 11 lõike 4 punktis 1 toodud arvestuskorrale;
2) punktis 4 toodud juhul iga sademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee vastuvõtu- või ühenduspunkti pealt (restkaev, kuivendusdrenaaži ühendus, maapinna kaldega korraldatud äravool vaatluskaevu, katuseäravool jne.) summas, mis vastab 75 m3 reovee kanaliseerimise teenustasule kuus.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 toodud juhtudel kasutatakse arvutustes vastava tarbijagrupi reovee ärajuhtimise teenustasu määra ja ühenduse kestvus määratakse eeskirja § 10 lõike 4 kohaselt.
§ 13. Ajutised torustikud
(1) Vee-ettevõtja võib lubada tähtajalist veekasutust ja reovee kanaliseerimist ehituseks, tänavakaubanduseks ja kastmiseks tähtajalise teenuslepingu alusel. Ajutisi vee- ja kanalisatsioonitorustikke on lubatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendada vastavuses vee-ettevõtja poolt antud tehnilistele tingimustele.
(3) Liitumispunktiks ajutise torustiku ja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga vahel on nende ühinemiskohad. Veetoru ühinemiskohal peab olema sulgur, vee-ettevõtja nõudmisel ka tagasilöögiklapp.
(4) Ajutiste torustike kohta kehtivad eeskirjas kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni kohta käivad nõuded ja kliendi kohustused, ainult suvel kasutatavate torustike puhul ei kehti neile külmumisohuga seonduvad nõuded.
(5) Kui vesi saadakse ühisveevärgist, tuleb teenuste tähtajalise lepingu taotlejal veekasutuse üle arvestuse pidamiseks paigaldada tema poolt ja kulul ajutisele torustikule vee-ettevõtja nõuetele vastav veemõõtesõlm.
§ 14. Nõuded kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile
1) kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni projekteerimis-, ehitus- ja remonttöödel kasutama nendeks töödeks õigusaktides sätestatud juhtudel litsentsi omavaid ettevõtjaid;
2) tagama kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni korrasoleku ning vastavuse tehnilistele standarditele ja normidele ning käesolevale eeskirjale ja teistele õigusaktidele;
4) tagama vallavolikogu volitatud isikule ning vastavalt teenuslepingus ettenähtud tingimustele vee-ettevõtja esindajale vaba juurdepääsu kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile.
(3) Vee-ettevõtja võib sulgeda vee andmise kinnistule või kinnistu kanaliseerimise vastavalt eeskirjale kui:
1) kui rikutakse käesolevaparagrahvi lõike 2 punktide 1-3 nõudeid ning see häirib teistele klientidele teenuse osutamist;
2) klient ei ole taganud käesoleva paragrahvi lõike 2 punkti 4 kohast juurdepääsu.
(4) Kinnistu omanik peab hoidma lume- ja jäävabad tema puhastusalal ja kinnistul olevad
hüdrandikaevude ja peakraani luugid ning hoidma vabad juurdepääsud maapealsetele hüdrantidele vastavuses valla heakorra eeskirjale, samuti hoolitsema peakraani luugi ja ühisveevärgi tähissiltide säilivuse ning nähtavuse eest, nende vigastustest ja kaotsiminekust koheselt teatama vee-ettevõtjale.
(10) Kui vee-ettevõtja on tuvastanud, et sademete-, drenaaživesi või muu pinnase- ja pinnavesi satuvad ülenormatiivse infiltratsiooni ja vee juurdevoolu tõttu või muul teel suures ulatuses kinnistu reoveekanalisatsiooni, on vee-ettevõtjal õigus teostada selle vee kontrollmõõtmist. Kliendil või tema poolt volitatud isikul on õigus jälgida kontrollmõõtmise teostamist. Vee mõõtmisega seotud kulud kannab klient, kui ülenormatiivne infiltratsioon leiab kontrollmõõtmistega kinnitust. Mõõtmisandmed on aluseks kanaliseeritava vee eest tasumisel lähtudes vastava tarbijagrupi reovee hinnast.
3. peatükk Vee ja reovee mõõtmine ning arvestus
§ 15. Veemõõtesõlm
(1) Kinnistu veevärk, mis on otseselt ühendatud ühisveevärgiga, peab olema varustatud veemõõtesõlmega. Kinnistu piires tarbitav vesi peab üldjuhul tulema ühe veemõõtesõlme kaudu. Enam kui ühe veemõõtesõlme rajamine võib toimuda erandina vee-ettevõtja loal.
(2) Veemõõtesõlm peab asuma hoones selle peatorupoolsel küljel, kohe peale sisendustoru suubumist hoonesse või veemõõtekaevus, kohe peale sisendustoru suubumist kinnistule.
(3) Veemõõtesõlm paigutatakse vee-ettevõtja otsusel veemõõtekaevu kui:
4) sisendustoru varustab veega mitut kinnistut või kinnistut läbi teise kinnistu.
(4) Veemõõtesõlme asukoht ja ehitus peab vastama vee-ettevõtja poolt esitatud tehnilistele tingimustele. Sõlme paigaldab oma veearvesti vee-ettevõtja, kui ei lepita kokku teisiti. Kliendi poolt paigaldatud veearvesti peab vastama vee-ettevõtja poolt esitatud tehnilistele tingimustele.
(5) Veemõõtesõlme, kui see nõutaval kujul puudub, peab ehitama kinnistu omanik, võttes vee-ettevõtjalt selleks eelnevalt tehnilised tingimused. Keeldumise korral on vee-ettevõtjal õigus teenuslepingut mitte sõlmida või olemasolev teenusleping lõpetada.
§ 16. Veearvesti
(1) Veearvesti monteerib omal kulul vee-ettevõtja kliendi veemõõtesõlme viie tööpäeva jooksul peale lepingu sõlmimist, teostades ka edaspidist veearvesti hooldust ja taatlust. Teenuslepingu lõpetamisel demonteerib veearvesti vee-ettevõtja.
(2) Peale veearvesti paigaldamist koostatakse akt arvesti ja sõlme juurde kuuluvate plommide vastuvõtu kohta, mille alusel klient vastutab nende nõuetekohase toimimise eest.
(3) Klient peab tagama:
2) veemõõtesõlme ruumi või veemõõtekaevu korrasoleku, puhtuse, samuti ruumi valgustuse;
4) vaba juurdepääsu veearvesti kontrollimiseks ja teenindamiseks.
(4) Vee-ettevõtjale kuuluva rikutud (ka külmunud, kuumenenud) või omavoliliselt eemaldatud veearvesti asendab vee-ettevõtja viie tööpäeva jooksul peale tekitatud kahjude tasumist vee-ettevõtjale kliendi poolt. Veearvesti tehnilise rikke korral, mis ei sõltunud kliendist, asendatakse arvesti vee-ettevõtja poolt tasuta.
(5) Kui ei ole kinni peetud käesoleva paragrahvi lõike 3 punktide 3 ja 4 nõuetest, on vee-ettevõtjal õigus sulgeda vee andmine kinnistule vastavalt eeskirjale.
(6) Veearvesti riketest, vigastustest, külmumisest, ülekuumenemist või arvesti ja veemõõtesõlme plommide riknemisest, kaotsiminekust tuleb kliendil koheselt teatada vee-ettevõtjale. Eeltoodust kinnipidamisel võidakse üldjuhtudel vee-ettevõtja poolt mitte rakendada eeskirja § 11 lõikes 3 toodud hüvituse nõuet.
(7) Klient võib kirjalikult nõuda vee-ettevõtjale kuuluva arvesti täpsuse kontrollimist enne taatlustähtaega. Kui taatlemisel selgub, et mõõtetäpsus on lubatud vea piires, kannab kulud klient, vastasel juhul vee-ettevõtja.
(8) Vee-ettevõtjal on õigus kehtestada nõudeid veearvestite elektritoite ja -ülekande süsteemide ning nende plommimise kohta. Nimetatud plomme käsitletakse kui veemõõtesõlme plomme.
(1) Ühisveevärgist klientidele müüdav vesi peab olema mõõdetud kinnistu veevärgile vee-ettevõtja paigaldatud veearvesti abil, kui vee-ettevõtja ja klient ei ole erandkorras kokku leppinud teisiti.
(2) Erandjuhul veearvesti puudumisel määratakse veetarvitus poolte kokkuleppel kui pole vastavat õigusakti.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud juhul võib vee-ettevõtja poolt lekke avastamise korral kinnistutorustikes käsitleda seda kui omavolilist veekasutust ja rakendada eeskirja § 11 lõigetes 2 ja 3 toodut. Leket sisendustorust käsitletakse eeskirja § 8 lõigete 8 ja 9 kohaselt.
(4) Veearvesti rikke korral, kui klient ei ole selles süüdi, arvestatakse tarbitud vett rikke avastamisele eelnenud mõõteperioodi kolme kalendrikuu keskmise ööpäevase tarbimise järgi. Nimetatud arvestamiskord kehtib rikke tuvastamise kalendrikuu kohta kuni uue arvesti paigaldamiseni.
(5) Kui klient ei ole võimaldanud kahe nädala möödumisel pärast kirjalikku hoiatust juurdepääsu veearvestile, võib vee-ettevõtja rakendada eeskirja § 11 lõikes 3 sätestatut eeskirja § 11 lõikes 5 lubatud kestvusega.
(6) Kui eeskirja § 16 lõike 7 kohasel kontrolltaatlusel osutus arvesti mõõteviga lubatust suuremaks, tehakse vee-ettevõtja poolt tasaarveldus eelneva kolme kalendrikuu veetarvituse kohta, kaasa arvatud kontrolltaatluse kalendrikuu päevade kohta kuni uue arvesti paigaldamiseni. Tasaarveldus toimub tasaarveldusperioodile eelnenud kolme kalendrikuu keskmise veetarbimise alusel.
(7) Avalikust veevõtukohast võetava vee arvestus ja tasumine toimub vastavalt vee-ettevõtja poolt kehtestatud korrale kooskõlas vallavalitsuse ja vee-ettevõtja vahelise lepingu tingimustega.
(8) Ühekordsed veetarvitused (läbipesud, katsetused jms) mõõdetakse või arvestatakse vee- ettevõtte poolt igakordselt vastavalt kasutusele.
(10) Kinnistusisese tulekustutussüsteemi kaudu tarbitud vee eest tasub klient veearvesti näidu järgi üldistel alustel. Kui vesi ei läbinud veearvestit, teeb eeskirja § 14 lõikest 9 tulenevatel juhtudel vastava veekasutuse akti ja kuluarvestuse vee-ettevõtja.
(1) Reovee mõõtesõlmega varustatakse kinnistud eeskirja § 19 lõigetes 1 ja 2 toodud juhtudel. Reovee mõõtesõlme paigutus ja ehitus ning kasutatavad reoveearvestid peavad tehniliselt vastama vee-ettevõtja poolt esitatud tingimustele. Reovee mõõtesõlme ehitab klient omal kulul.
(2) Reovee mõõtesõlme vaatab üle, annab kasutusloa ja plommib vee-ettevõtja. Mõõte‧sõlme hooldust ning reoveearvesti taatlust korraldab ja kulud kannab klient. Koostatakse akt arvesti ja sõlme juurde kuuluvate plommide vastuvõtu kohta.
(3) Reovee mõõtesõlme puhul tuleb samaselt veemõõtesõlmega kinni pidada eeskirja § 16 lõike 3 nõuetest. Nõuete eiramisel on vee-ettevõtjal õigus sulgeda vee andmine või reovee kanaliseerimine ühiskanalisatsiooni vastavalt eeskirja § 6 lõikele 4.
(4) Reoveearvesti riketest, vigastustest, külmumisest, ülekuumenemisest või arvesti ja mõõtesõlme plommide kaotsiminekust tuleb kliendil koheselt teatada vee-ettevõtjale. Eeltoodust kinnipidamisel võidakse neil juhtudel vee-ettevõtja poolt mitte rakendada eeskirja § 8 lõikes 5 sätestatud hüvituse nõuet.
(5) Kui vee-ettevõtja kasutab eeskirja § 19 lõike 1 kohast õigust reovee mõõtesõlme ehitamiseks, langevad selle ehituse ja hooldusega seotud kulud vee-ettevõtjale.
(6) Vee-ettevõtjal on õigus kehtestada nõudeid arvestite elektritoite ja -ülekande süsteemide ning nende plommimise kohta. Nimetatud plomme käsitletakse kui mõõtesõlme plomme.
§ 19. Reovee arvestus
(1) Kliendilt ühiskanalisatsiooni ärajuhitava reovee kogus võrdsustatakse ühisveevärgist tarvitatud vee kogusega või mõõdetakse eraldi reoveearvestiga. Reovee mõõtmist kasutatakse siis, kui üks lepingupooltest seda soovib või see toimub eeskirja kohaselt.
(2) Kui klient saab kogu vee või osa sellest muudest veeallikatest kui ühisveevärk, määratakse ühiskanalisatsiooni ärajuhitud vee kogus reoveearvestiga või võrdsustatakse kõigist veeallikatest kokku tarvitatud veega, kui vee-ettevõtja loeb selle mõõtmist usaldus‧väärseks ja ei eelda muu vee ülemäärast sattumist kanalisatsiooni. Kõik reovee mõõtesõlme või muudest veeallikatest tarvitatud vee mõõtesõlmede ehitamise ja hooldusega seotud kulud kannab klient, kui teenuslepingus ei ole kokku lepitud teisiti.
(3) Reoveearvesti rikke korral arvutatakse ärajuhitud reovee kogus eeskirja § 17 lõike 4 järgi.
(4) Kui klient ei ole võimaldanud pärast ühekordset kirjalikku hoiatust ilma mõjuva põhjuseta juurdepääsu reoveearvestile, võib vee-ettevõtja rakendada eeskirja § 8 lõikes 5 sätestatut eeskirja § 11 lõikes 5 märgitud kestvusega.
(5) Ühekordne reovee ärajuhtimine ühiskanalisatsiooni juhul, kui kasutatakse vett, mis ei ole mõõdetud (läbipesu, katsetuse jms), arvestatakse vee-ettevõtja poolt igakordselt vastavalt kasutusele.
(6) Ühiskanalisatsiooni juhitava heit-, sademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee kogus määratakse vee-ette‧võtja poolt tehniliste arvestuste alusel või mõõdetakse.
(7) Vee-ettevõtja on kohustatud kliendilt vastu võtma reovett, mille reoainete kontsentratsioonid ei ületa vastava puhasti projekteerimistingimustes sätestatud piirväärtusi.
§ 20. Reovee reoainesisalduse kontrollimise kord
(1) Reovee reoainesisalduse kontrollimise proovivõtu kohaks on kontrollkaev, mis fikseeritakse vee-ettevõtja ja kliendi vahelises teenuslepingus. Kontrollkaevuks on proovivõtmise nõuetele vastav viimane (kokkuleppeliselt muu nõuetele vastav) kinnistu kanalisatsiooni vaatluskaev enne liitumist ühiskanalisatsiooniga. Kui kontrollkaev ei ole teenuslepingus määratud, siis võetakse proov liitumispunktist või selleks sobivast kinnistupoolsest vaatluskaevust.
(4) Proove võtab vee-ettevõtja inspektor-proovivõtja kliendi esindaja või volitatud isiku juuresolekul. Inspektor-proovivõtja peab olema atesteeritud kehtestatud korras. Vee-ettevõtja korraldab proovide analüüsi veeuuringuteks akrediteeritud laboratooriumis.
(6) Kliendil on õigus võtta reostusnäitajate määrangul aluseks tema poolt valitud veeuuringuteks akrediteeritud laboratooriumi analüüsitulemused, kusjuures proovid peavad olema võetud paralleelproovidena ka vee-ettevõtja poolt ja täidetud teenuslepingu lisas sätestatud vastavad protseduurireeglid.
§ 21. Veevarustuse ja kanalisatsiooni teenuse eest tasumise kord
(1) Arveldamine veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste eest s.h vee-(reovee-)arvesti
näidu registreerimine ja näidu teatamine vee-ettevõtjale toimub teenuslepingu alusel kooskõlas käesoleva eeskirjaga. Kasutatud vee ja ärajuhitud reovee kogust arvestatakse kuupmeetri täpsusega.
(2) Arve saanud klient on kohustatud tasuma vee-ettevõtjale teenuslepingus kokkulepitud aja jooksul alates arve väljasaatmise päevast. Kui arve tasumise tähtaeg ei ole kokku lepitud, siis on klient kohustatud tasuma arve kümne kalendripäeva jooksul alates arve väljasaatmise päevast. Arve loetakse tasutuks raha laekumise kuupäevast vee-ettevõtja arvelduskontole. Arveldamisel maksekorralduse raamatuga tasub klient arvestusperioodil kasutatud veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste eest arvestusperioodile järgneva kuu 25. kuupäevaks. Nimetatud tähtaegade ületamisel tasub klient vee-ettevõtjale vastavalt võlaõigusseadusele viivist tasumata arve summast iga tasumise tähtaega ületava päeva eest.
(3) Viivise suurus lepitakse kokku teenuslepingus, kuid see ei või olla rohkem kui 0,15% tasumata summalt päevas kui võlaõigusseadus ei sätesta väiksemat suurust. Viivist ei tasuta, kui klient ei ole temast olenemata põhjustel saanud arvet või ei ole saanud seda õigeaegselt või esitatud arve on ebaõige.
(6) Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste arve ja muude maksekohustuste tähtajaks täitmata jätmisel on vee-ettevõtjal õigus esitada kliendile viie tööpäeva möödudes kirjalik hoiatus veeandmise ja reovee kanaliseerimise sulgemiseks. Sulgemine toimub eeskirja § 7 lõike 3 kohaselt.
§ 22. Lepingute kehtivus
Enne käesoleva eeskirja jõustumist vallavalitsuse ja vee-ettevõtja ning kliendi ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingud kehtivad niivõrd, kuivõrd need ei ole otseses vastuolus seaduse, käesoleva eeskirja ja muude õigusaktidega.
1) Kehtna Vallavolikogu 19. juuni 2001. a määrus nr 33 „Kehtna valla ühisveevärgi- ja kanalisatsiooniga liitumise ja nende kasutamise eeskirja kinnitamine“;
2) Kehtna Vallavolikogu 15. augusti 2006. a määrus nr 17 „Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise tasu võtmise kord“.


OÜ Public Event(reg. nr 12613156) 2500,00 EURO (100%) NIMIVÄÄRTUSEGA OSA
Hetkehind: 1 054,50 €
OKSJONI ANDMED ID: 46556
alghind oksjonil: 1 054,50 €
tagatisraha: 105 €
aega alguseni: 13 p, 17 tundi, 52 minutit
Registreerimine enampakkumisele algab 27.06.2019 kl 11:00!
registreerimise algus: 27.06.2019 kl 11:00
registreerimise lõpp: 09.07.2019 kl 16:00
oksjoni algus: 10.07.2019 kl 11:00
oksjoni lõpp: 22.07.2019 kl 11:00
laekumise tähtpäev: 09.07.2019 kl 12:00
Heimo Vilpuu, kohtutäitur
otseviide: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=46556
Ametlikud Teadaanded: https://www.ametlikudteadaanded.ee/avalik/teadaanne?teate_number=1480491
Kohtutäitur Heimo Vilpuu avaldab teadaande täitemenetluse seadustiku (TMS) § 84 lõike 2 alusel.
Meelis Priimäle kuuluv 100% osaluse ettevõttes OÜ Public Event äriregistri kood 12613156) nimiväärtusega 2500,00 EUR. Äriühingu juriidiline aadress on Harju maakond, Tallinn, Kesklinna linnaosa, Narva mnt 1, 10111 . Maksu- ja Tolliameti andmetel Public Event OÜ (12613156) on seisuga 04.10.2018 maksuvõlg ja/või esitamata deklaratsioonid. Ettevõtte muud varad ja kohustused ei ole kohtutäiturile teada.
Alghind: 1 054,50 euro(t).
Omanik: Meelis Priimägi (isikukood 38909164932)
Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=46556 ning tasuda tagatisraha 105 eurot Heimo Vilpuu, kohtutäitur arveldusarvele nr EE652200221017187863 (Swedbank). Makseselgitus: „Tagatisraha 9.07.2019 12:00 oksjonil ID46556 osalemise eest. Varalised õigused“. Tagatisraha loetakse tasutuks selle laekumise hetkest. Tagatisraha peab olema laekunud hiljemalt 09.07.2019 kell 12:00. Hilisemaid laekumisi ei arvestata. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval.
Enampakkumisele registreerimine algab 27.06.2019 kell 11:00 ja lõpeb 09.07.2019 kell 16:00.
Enampakkumine algab 10.07.2019 kell 11:00 ja lõpeb 22.07.2019 kell 11:00. Pikeneva lõpu intervall on 3 minut(it).
Täiendava info saamiseks palume eelnevalt võtta ühendust kohtutäituri bürooga tel 3 848 724 või e-post heimo.vilpuu@taitur.just.
Menetluse nr: 039/2012/552
Kohtutäitur Heimo Vilpuu
Telefon: 3848724
E-post: Heimo.Vilpuu@taitur.just.ee
Kohtutäituri büroo töötaja Mari-Liis Vaas
Telefon: +3723848724
E-post: mari-liis.vaas@taituriabi.just.ee
Teadaande number 1480491
Tagatisraha ei pea maksma riik, kohaliku omavalitsuse üksus või Eesti Pank ega ka sissenõudja ja pandipidaja, kui nende nõue katab nõutava tagatisraha (alus: täitemenetluse seadustik /TMS/ § 83 lg 4).
Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval (TMS § 83 lg 5).
Isik registreeritakse enampakkumisel osalejaks, kui registreerimistaotlus ja selle lisad vastavad enampakkumise tingimustele, tagatisraha on tasutud ning isik võib enampakkumisel pakkujana osaleda (TMS § 871 lg 4).
Elektrooniline enampakkumine lõpeb enampakkumise kuulutuses märgitud ajal. Kui pikenemise intervalli jooksul tehakse enne enampakkumise lõpu aega uus pakkumine, lükkub enampakkumise lõpp pikenemise intervalli võrra edasi ja enampakkumine kestab seni, kuni pakkumisi tehakse. Enampakkumise pikenemise intervall on 1–60 minutit. Kui pikenenud lõpu korral ei ole enampakkumine lõppenud varem, lõpeb enampakkumine 120 tunni möödumisel kuulutuses märgitud enampakkumise lõpu ajast (TMS § 881 lg 5).
Elektroonilise enampakkumise võitja peab tasuma ostuhinna enampakkumise lõppemise päevale järgneval tööpäeval TMS paragrahvi 93 lõikes 3 sätestatud viisil. Kui ostuhind ületab 12700 eurot, tuleb ostuhinnast üks kümnendik tasuda enampakkumisele järgneval tööpäeval ning ülejäänud hind tuleb tasuda 15 päeva jooksul. Kui ostjaks on võlgnik, tuleb kogu ostuhind tasuda enampakkumisele järgneval tööpäeval (TMS § 93 lg 21).
Ostuhinna tasumist laenuga ei saa taotleda võlgnik (TMS § 931 lg 3).


MAI KUU LOOSUNG: Ei ole siin juuti ega kreeklast, ei ole siin orja ega vaba, ei ole siin meest ega naist, sest te kõik olete üks Kristuses Jeesuses. Gl 3,28
1. Neljapäev Tema on mälestuse seadnud oma imetegudele. Halastaja ja armuline on Issand. Ps 111,4 See karikas on uus leping minu veres. Nii sagedasti kui te sellest joote, tehke seda minu mälestuseks. 1Kr 11,25 Pühas õhtusöömaajas kogevad kristlased, et nad ühe Issanda omana on ühe Isa lapsed, vaatamata oma erinevustele. See mõjutab oluliselt kristlikku kõlblust, sest kutsub inimesi selgitama oma vahekorda kaasinimesega: kas ma suhtun lähedastesse nii, nagu peaks? Elmar Salumaa Jh 17,9-19; 1Jh 2,7-11
2. Reede Vaata, kõik hinged on minu päralt. Hs 18,4 Jumal tahab, et kõik inimesed pääseksid ja tuleksid tõe tundmisele. 1Tm 2,4 Minus eneses ei ole elu. Elasin halvasti ja sain enesele surmaks. Aga Sinus, Issand, ärkan ma jälle ellu. Anna mulle kuulda Sinu häält, räägi mulle! Augustinus Lk 23,50-56; 1Jh 2,12-17
3. Laupäev Pidage minu seadlusi ja tehke nende järgi! Mina olen Issand, kes teid pühitseb! 3Ms 20,8 Jumal on see, kes teis tegutseb, et te tahate ja toimite tema hea nõu kohaselt. Fl 2,13 Inimene, kes on kogenud Jumala heldust ja halastust, kes on usus Jumalasse terviklik ja tasakaalus, jagab sellest piskust, mis tal endal on, ka teistele. Ta ei tee sellest numbrit: ei pea arvet, ei oota vastuteenet, ei nõua tunnustust ega tänu. Ta teeb, mis on õige. Jaan Kiivit jun Jh 12,44-50; 1Jh 2,18-29
3. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (MISERICORDIAS DOMINI) Kristus ütleb: Mina olen hea karjane. Minu lambad kuulevad minu häält ja mina tunnen neid ja nad järgnevad mulle ning ma annan neile igavese elu. Jh 10,11.27.28 Jh 10,11-16(27-30); 1Pt 2,21b-25; Ps 56 Jutlus: Hb 13,20-21
4. Pühapäev Pöördu mu poole ja ole mulle armuline, sest ma olen üksildane ja vilets! Ps 25,16 Issand on halastav ja armuline. Jk 5,11 Tahaksin paluda Sinult praegu, mil ma seda veel suudan, et Sa halastaksid mu peale siis, kui mina ise enam ei suuda paluda! Toomas Paul
5. Esmaspäev Sina üksi oled Issand, sina oled teinud taeva, taevaste taevad ja kõik nende väe, maa ja kõik, mis selle peal on, mered ja kõik, mis neis on. Ne 9,6 Jumala nähtamatu olemus, tema jäädav vägi ja jumalikkus on ju maailma loomisest peale nähtav, kui mõeldakse tema tehtule. Rm 1,20 Selge valgus on Sul kuueks, Sinu vöö on tõsidus; igal hommikul saab uueks Sinu arm ja halastus. Heldus on, mis annad näha, õigus kõik, mis võtad teha. Tuhat tänu kõigest väest laulan Sulle selle eest! Ludwig Andreas Gotter 4Ms 27,(12-14)15-23; 1Jh 3,1-10
6. Teisipäev Kui te ei usu, siis te ei püsi. Js 7,9 Jeesus ütleb Siimon Peetrusele: Aga mina olen sinu pärast Jumalat palunud, et su usk ei lõpeks. Lk 22,32 Mis on kõige tähtsam palve? Et Jumala riik tuleks ja meid endasse haaraks. Kuna Jumal end inimesele peale ei suru, siis on tähtis palvetada usu eest, et võiksid uskuda ise, su armsad, su rahvas, su vaenlased. Sest usu läbi saame õndsaks. Konrad Veem 1Kr 4,9-16; 1Jh 3,11-18
7. Kolmapäev Naine võttis selle viljast ja sõi ning andis ka oma mehele, ja tema sõi. 1Ms 3,6 Paulus kirjutab: Aga mina kardan, et nõnda nagu madu pettis Eevat oma kavalusega, vahest teiegi mõtted rikutakse ja need loobuvad siirast meelest ja kasinusest Kristuse suhtes. 2Kr 11,3 Kõik teed inimese elus ei ole Jumala aetud, mõned on hingevaenlase sihitud ja sillutatud. Lähed sa keelatud teede peale, siis ei ole sulle kaitsmise tõotust antud. Meid kaitstakse siis, kui me Jumalast loodud ja seatud teedel käime. Siis hoiavad sind inglid ja kannavad sind kätel. Jakob Hurt Jh 17,20-26; 1Jh 3,19-24
8. Neljapäev Nad rõõmustavad sinu ees otsekui lõikusajal ollakse rõõmsad. Js 9,2 Te olete tunda saanud, et Issand on helde. 1Pt 2,3 Jumala juures ei ole ööd. Tema läheduses on alati õnne, armastust ja valgust. Küll on Jumala otsijail ka tuhat võitlust võidelda, küll on nende pisarad ka valusad, aga ööd, lootusetut pimedust, viha, kättemaksmist, põhja vajumist ja hauavaikust ei ole seal. Jumal ise annab oma sõpradele valgust. Süütab põlema nende hinges ja silmis usku, tänu ja armastust. Jaan Lattik Ef 4,(8-10)11-16; 1Jh 4,1-6
9. Reede Te ammutate rõõmuga vett päästeallikaist. Js 12,3 Januneja tulgu! Kes tahab, võtku eluvett ilma tasuta! Ilm 22,17 Su tõotus meie käes: kes janus, õigust nõuab, saab tõesti joodetud ja andeksandmist leiab. Oh näita õiget teed, mu kallis Jeesuke, Sa oled abimees mu eksind hingele. KLPR 271:3. Christian Knorr von Rosenroth Mt 26,30-35; 1Jh 4,7-16a
10. Laupäev Iisraeli lapsed, mehed ja naised, keda süda sundis tooma kõige valmistamiseks, mida Issand oli Moosese läbi käskinud teha, tõid Issandale vabatahtliku ohvri. 2Ms 35,29 Igaüks andku nii, nagu ta süda on lubanud, mitte nördinult või sunnitult, sest Jumal armastab rõõmsat andjat. 2Kr 9,7 Armastajale pole ükski asi liialt raske. Cicero Jh 14,1-6; 1Jh 4,16b-21
4. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (JUBILATE) Kui keegi on Kristuses, siis ta on uus loodu, vana on möödunud, vaata, uus on sündinud. 2Kr 5,17 Jh 15,1-8; 1Jh 5,1-4; Ps 66 Jutlus: Ap 17,22-28a(28b-34)
11. Pühapäev Ma tõstan oma silmad mägede poole, kust tuleb mulle abi? Abi tuleb mulle Issanda käest, kes on teinud taeva ja maa. Ps 121,1-2 Toomas ütles Jeesusels: Issand, me ei tea, kuhu sa lähed, kuidas me siis võime teada teed? Jeesus ütles talle: Mina olen tee ja tõde ja elu. Jh 14,5-6 Kas on meil nii palju usku, et me Issandale otsustamise usaldame? Kas küsime Temalt nõu ja abi - või astume teele juhuslikult või ainult oma isiklike kogemuste põhjal? See kõik on väga olulise tähendusega meie tuleviku määramisel. Ristiinimestena peaksime oma Issandaga nõu pidama. Johannes Oskar Lauri
12. Esmaspäev Tõuse kõrgele, Issand, oma võimuses: me tahame laulda ja ülistada sinu vägevust! Ps 21,14 Rääkige isekeskis psalmide ja kiituseviiside ja vaimulike lauludega, lauldes ja mängides kannelt Issandale oma südames. Ef 5,19 Palve on sel lihtsal põhjusel kõige muu jumalariigi töö eelduseks, et vaid sel teel võime taevalised jõud ühendada oma jõuetusega. Ole Hallesby Rm 1,18-25; 1Jh 5,1-5
13. Teisipäev Issand lisagu teile veel õnnistust, teile ja teie lastele! Ps 115,14 Vaadake, kui suure armastuse Isa on meile andnud: meid hüütakse Jumala lasteks - ja need me olemegi! 1Jh 3,1 Kristlane on osa kristlusest, kristlus on osa Kristusest, Kristus on osa Jumalast. Kes mind kohtab, ei kohta mind, vaid kristlust, Kristust ja Jumalat Isa. Suuremat asja ei oska ma sõnadega öelda. Martin Luther 2Kr 5,11-18; 1Jh 5,6-12
14. Kolmapäev Häda jõledaile prohveteile, kes käivad omaenese vaimu järgi ega ole midagi näinud! Hs 13,3 Jeesus ütles: Paljud ütlevad mulle tol päeval: Issand, Issand, kas me ei ole sinu nimel ennustanud ja sinu nimel kurje vaime välja ajanud ja sinu nimel teinud palju vägevaid tegusid? Ja siis ma tunnistan neile: Ma ei ole teid kunagi tundnud. Mt 7,22-23 Me oleme õppinud lendama nagu linnud, sukelduma nagu kalad; ometi oleme kaotanud võime vendadena koos elada. Martin Luther King Jh 8,31-36; 1Jh 5,13-21
15. Neljapäev Kes halastab kehva peale, laenab Issandale ja tema tasub talle ta heateo. Õp 19,17 Samaarlane võttis välja kaks teenarit, andis need peremehele ja ütles: Kanna tema eest hoolt, ja kui sa midagi veel lisaks peaksid kulutama, selle maksan mina sulle tagasi tulles. Lk 10,35 Kui elu naeratab, ära unusta õnnetuid; kui elad külluses, ära unusta vaeseid. Vaimulikud loosungid 1993 Rm 8,7-11; 2Jh 1-6
16. Reede Anna mulle tagasi rõõmustus sinu päästest, ja heameelne Vaim toetagu mind! Ps 51,14 Jumal lisagu teile rohkesti halastust ning rahu ja armastust! Jd 2:1-2 Vaatab inimene ise oma südamesse, tabab teda meeleheide. Suunab teda aga Jumala Püha Vaim, tuleb see talle õnnistuseks. Sest Püha Vaimu juhtimisel näeb inimene peale oma südame veel ka Jumala südant - Õnnistegija südant, mis on tulvil armastust patuse vastu. Albert Soosaar Jh 19,1-7; 2Jh 7-13
17. Laupäev Saamuel ütles: Te olete küll teinud kõike seda kurja; kuid jäägu see minust kaugele, et ma lakkaksin palvetamast teie eest. 1Sm 12,20.23 Jeesus suudab mõistvalt kohelda arutuid ja eksijaid, kuna ta isegi on nõrkusest piiratud. Hb 5,2 Ristiusu väärtus seisneb selles, et ta võtab kõige halvema ja teeb temast väärtusliku. Laine Villenthal Ilm 22,1-5; 3Jh 1-15
5. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (CANTATE) Laulge Issandale uus laul, sest ta on teinud imetegusid. Ps 98,1 Mt 11,25-30; Kl 3,12-17; Ps 98 Jutlus: Ilm 15,2-4
18. Pühapäev Issand, kõik mu igatsus on sinu ees, ja mu ohkamine pole peidetud sinu eest. Ps 38,10 Kui keegi teie seast kannatab kurja, siis ta palvetagu! Kui kellelgi on hea meel, siis ta laulgu tänulaule! Jk 5,13 Me ei saa kedagi panna uskuma, meelt parandama, isegi mitte oma elu üle korralikult järele mõtlema. Võime ainult palvetada nende eest, kelle saatus on meile lõpmata oluline. Toomas Paul
19. Esmaspäev Tänage, rahvad, meie Jumalat, kostku valjusti tema kiitus! Tema paneb elama meie hinge ega lase meie jalgu kõikuda. Ps 66,8-9 Meid on kutsutud tema kirkuse kiituseks - meid kõiki, kes me oleme lootnud Kristusele. Ef 1,12 Ära väsi võitluses pühitsuse teel. Kord sind kirgastatakse Tema sarnaseks, kes sa praegu oled teiste silmis kehv kerjus. Vaata Issandale ja ära väsi. Urho Muroma Jk 1,17-25(26.27); Jn 1,1-16
20. Teisipäev Ilmamaa on täis sinu heldust, Issand; õpeta mulle oma määrusi! Ps 119,64 Teenigu igaüks teisi selle andega, mille ta on saanud, nagu Jumala mitmesuguse armu head majapidajad. 1Pt 4,10 Käituge üksteisega nii, nagu oleks teil vaid lühike aeg teed käia ja nagu oleks lähedal see päev, mil peate üheskoos Jumala ette ilmuma. Friedrich von Bodelschwingh Lk 19,36-40; Jn 2,1-11
21. Kolmapäev Sõna on sinule väga ligidal, sinu suus ja sinu südames, et seda täita. 5Ms 30,14 Jeesus ütleb: Igaüks nüüd, kes neid mu sõnu kuuleb ja nende järgi teeb, sarnaneb aruka mehega, kes ehitas oma maja kaljule. Mt 7,24 Su Sõna väest mu süda keeb, ta ihu, hinge terveks teeb; Su Sõna südant rõõmustab, Su Sõnast hing ka elu saab. ULR 7:2. Johann Olearius Rm 15,14-21; Jn 3,1-10
22. Neljapäev Issandal, meie Jumalal, olgu lahke meel meie vastu! Meie kätetööd ta kinnitagu meile! Ps 90,17 Joppes oli naisjünger nimega Tabiita. Tema elu oli täis häid tegusid ja ta jagas palju almuseid. Ap 9,36 Jumal on ikka ja jälle tulnud sellesse maailma inimlike tunnistajate kaudu, kelle südamed on täidetud jumalakartuse ja lootusega. Joosep Tammo 1Kr 14,6-9.15-19; Jn 4,1-11
23. Reede Sa andsid mulle elu ja osaduse, ja su hoolitsus hoidis mu vaimu. Ii 10,12 Johannes kirjutab Gaiusele: Armas, soovin sulle, et sul läheks igati hästi ja sa oleksid terve, nõnda nagu läheb hästi su hingel. 3Jh 2 Jeesuse süda oli alandlik. Kui Tema meis elab, ei valitse kunagi meie elus uhkus. Jeesuse süda oli täis armastust. Kui Tema meis elab, ei saa viha ja kibedus meis võimust võtta. Billy Graham Lk 22,39-46; Gl 1,1-9
24. Laupäev Ja nüüd, Issand, mida ma pean ootama? Oma lootuse ma panen üksnes sinu peale! Ps 39,8 Jeesus ütles veritõve põdevale naisele: Tütar, ole julge, sinu usk on su päästnud. Mt 9,22 Kui mul ei ole ühtki teed, siis Jumalal on tuhat. Aga see nõuab tohutu suurt usaldust. Usaldamise võime ei ole meie käes kamandada. Ka seda peab Tema andma. Kas sa oled valmis vastu võtma? Eenok Haamer Jh 6,(60-62)63-69; Gl 1,10-24
6. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (ROGATE) Tänu olgu Jumalale, kes ei ole heitnud kõrvale mu palvet ega ole mult ära võtnud oma heldust! Ps 66,20 Jh 16,23b-28(29-32) 1Tm 2,1-6a; Ps 95 Jutlus: 2Ms 32,7-14
25. Pühapäev Issand trööstib oma rahvast, lunastab Jeruusalemma! Js 52,9 Kristus Jeesus on iseenese loovutanud lunastushinnaks kõikide eest. 1Tm 2,5-6 On olemas üks vara, mis on kallim kui kõik maailma varandused kokku. On olemas üks aare, mille väärtus ületab isegi elu hinna, ja selleks on inimese süda, mis on leidnud Jumala rahu, inimese hing, mis on püha Jumalaga lepitatud. Rudolf Kiviranna
25.05. Misjoniohvri nädal
26. Esmaspäev Kuigi mu liha lõpeb ja mu süda ka, siiski oled sina, Jumal, mu südame kalju ja mu osa igavesti. Ps 73,26 Lootus on meile nagu hinge ankur, kindel ja kinnitatud. Hb 6,19 Mina teed ei tunne, küll Jumal tunneb. Mina olen nõutu, Jumal juhib mind. Mina ei leia lohutust, Jumal trööstib mind. Taevane Isa, mu süda usaldab Sind. Basilea Schlink 1Kn 3,5-15; Gl 2,1-10
27. Teisipäev Siis veed keevad üles kõrbes ja ojad nõmmemaal. Js 35,6 Nägija Johannes kirjutab: Ingel näitas mulle eluvee jõge, säravat nagu mägikristall. See saab alguse Jumala ja Talle troonist. Keset linna tänavat ja mõlemal pool jõge on elupuu. Ilm 22,1-2 Kaduv muutub kadumatuks, kõik mis maine, maha jääb. Ajalik saab igaveseks, uue elu Jumal loob. Oh et sinna minagi muremaalt kord jõuaksin! KLPR 171:4. Simo Oskari Korpela 2Ms 17,8-13; Gl 2,11-21
28. Kolmapäev Kaleb ütles Joosuale: Aga mu vennad tegid rahva südame araks, kuna mina käisin täiesti Issanda, oma Jumala järel. Jos 14,8 Ole valvas ja kinnita teisi, kes on suremas. Ilm 3,2 Kui tulemine on nii raske, kui tuhanded käed siis meid kisuvad tagasi vanadele teedele, siis olgu meil teada, et Jumala Poja kutse on siiski tugevam, kui inimeste arvamine. Ja meie läheme. Jaan Lattik Lk 11,1-4; Gl 3,1-14
KRISTUSE TAEVAMINEMISPÜHA Kristus ütleb: Kui mind maa pealt ülendatakse, siis ma tõmban kõik enese juurde. Jh 12,32 Lk 24,(44-49) Ap 1,3-4.(5-7) Ps 68,1-19 Jutlus: Ef 1,20b-23
29. Neljapäev Mina olen temale tuliseks müüriks ümberringi, ütleb Issand, ja auhiilguseks Jeruusalema keskel. Sk 2,9 Vaata, mina olen iga päev teie juures ajastu lõpuni. Mt 28,20 Armas taevane Isa, Sinul üksinda on elu, Sina oled surematu. Sinule kuulub päevavalgus ja ööpimedus. Elu ja surm on Sinu kätes. Sinu oma olen minagi ja palvetan Sinu poole. Sina hoiad mind käekõrval ja juhid eesmärgile. Karl Bernhard Ritter
30. Reede Jumalaga me teeme vägevaid tegusid. Ps 60,14 Jeesus ütles: Minge ning õppige, mis see on: Ma ei taha ohvrit, vaid halastust. Mt 9,13 Keegi pole kasutu selles maailmas, kes teise koorma kergemaks teeb. Charles Dickens Jh 18,33-38; Gl 3,15-18
31. Laupäev Taavet palvetas: Oma sõna pärast ja oma südame järgi oled sa talitanud, kõiki neid suuri asju oma sulasele teatavaks tehes. 2Sm 7,21 Paljud, kes Jeeust kuulsid, olid vapustatud: Kust on temal pärit see kõik? Ja mis tarkus see on, mis talle on antud? Ja sellised vägevad teod, mis tema käte läbi sünnivad? Mk 6,2 Issand, ole kiidetud, et Sa ei nõua suurt usku, vaid usku suurde Jumalasse. Corrie ten Boom Ef 6,18-20(21.22)23-24; Gl 3,19-29