Reklaamimaksumääruse kehtestamine
Tallinna Linnavolikogu 12.12.2002 määrus number 75
Jõustumine: 01.01.2003
Redaktsiooni kehtivus: 03.07.1998 - 31.12.2009
jõustumine 03.07.1998, Tvk m 01.10.2009 nr 36
jõustumine 01.07.2009, Tvk m 11.06.2009 nr 19
jõustumine 01.01.2009, Tvk m 04.09.2008 nr 29
jõustumine 01.11.2008, Tvk m 04.09.2008 nr 29
jõustumine 01.07.2008, Tvk m 15.05.2008 nr 20
jõustumine 01.07.2008, Tvk m 17.04.2008 nr 15
jõustumine 01.01.2008, Tvk m 13.12.2007 nr 57
jõustumine 01.01.2007, Tvk m 07.09.2006 nr 49
jõustumine 14.09.2006, Tvk m 07.09.2006 nr 49
jõustumine 04.12.2003, Tvk m 27.11.2003 nr 61
jõustumine 01.01.2003,
Tvk m 17.12.2009 nr 44, jõustumine 01.01.2010
Tvk m 01.10.2009 nr 36, jõustumine 01.01.2010
Tvk m 11.06.2009 nr 19 jõust. 01.07.2009
Tvk m 04.09.2008 nr 29 jõust. 01.01.2009
Tvk m 04.09.2008 nr 29 jõust. 01.11.2008
Tvk m 15.05.2008 nr 20 jõust. 01.07.2008
Tvk m 17.04.2008 nr 15 jõust. 01.07.2008
Tvk m 13.12.2007 nr 57 jõust. 01.01.2008
Tvk m 07.09.2006 nr 49 jõust. 01.01.2007
Tvk m 07.09.2006 nr 49 jõust. 14.09.2006
Tvk m 27.11.2003 nr 61 jõust. 04.12.2003
12. detsember 2002 nr 75
Juhindudes Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 5 lg 2 ja § 22 lg 1 p 2, Maksukorralduse seaduse § 3 lg 3 ning Kohalike maksude seaduse § 2 lg 1, § 5 p 5 ja § 10,
1. Kehtestada:
1.1 reklaamimaks Tallinnas vastavalt lisale 1;
1.2 reklaamimaksualase maksudeklaratsiooni vorm vastavalt lisale 2.
2. Tunnistada kehtetuks linnavolikogu 16. detsembri 1999 määruse nr 45 "Reklaami- ja kuulutusemaksu määruse kehtestamine" punktid 1 ja 2.
3. Määrus jõustub 1. jaanuaril 2003.
Tallinna Linnavolikogu 12. detsembri 2002
määrusega nr 75
1. Reklaamimaks (edaspidi maks) on Tallinna linna avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks vajaliku tulu saamiseks käesolevas õigusaktis sätestatud korras, maksumaksja poolt, maksuobjekti osas, suuruses ja tähtaegadel ilma otsese vastutasuta tasumisele kuuluv rahaline kohustus.
2. Maksuobjekt on reklaam (nägemise kaudu tajutav teave reklaamiseaduse § 2 lõike 1 punkti 3 tähenduses), mida eksponeeritakse Tallinnas:
(Tvk m 04.09.2008 nr 29 jõust. 01.11.2008)
2.1 avalikus kohas, milleks on üldkasutatav koht või vabaks liikumiseks ja kasutamiseks piiratud territoorium, ehitis või selle osa ja mis asub ehitise siseruumidest või väljaspool ehitise siseruume avalikkusele suunatult;
(Tvk m 11.06.2009 nr 19 jõust. 01.07.2009)
2.1¹ eraomandis olevalt kinnistult või ehitiselt või selle siseruumidest avalikkusele suunatult;
2.2 linnaliinibussi, trammi, trollibussi ja takso välisküljel, kui riikliku liiklusregistri andmetel on selle transpordivahendi omanik -
2.2.1 äriühing, mille asukoht on äriregistri andmetel Tallinnas;
2.2.2 füüsiline isik, kelle elukoht on rahvastikuregistri andmetel Tallinnas.
3. Käesolevas õigusaktis võrdsustatakse reklaamiga väljaspool ehitise siseruume paiknevasse avalikku kohta pandud kuulutus.
4. Maksumaksja on:
4.1 punktis 2.1 sätestatud maksuobjekti puhul - asja, mille vahendusel reklaami eksponeeritakse, otsene valdaja;
4.2 punktis 2.2 sätestatud maksuobjekti puhul vastavalt -
4.2.1 bussiveo ühistranspordiloa omaja;
4.2.2 trammiveo ühistranspordiloa omaja;
4.2.3 trollibussiveo ühistranspordiloa omaja;
4.2.4 taksoveoloa omaja.
II Maksu mittekohaldamine
5. Maksuga ei maksustata:
5.1 riigi- ja omavalitsusasutuste reklaami;
5.2 erakondade ja üksikkandidaatide valimiskampaania reklaami;
5.3 otseselt inimeste poolt teostatavat reklaami (kostümeeritult, trükiseid jagades jm);
5.4 muuseumide, kunstinäituste, teatrietenduste (v.a muusikalid) ning laulu- ja tantsupeo reklaami;
5.5 Tallinna linnale kui avalik-õiguslikule juriidilisele isikule kuuluvate kaubamärkide kasutamist Kaubamärgiseaduses ette nähtud korras;
5.6 kaubamärgi "Welcome to ESTonia" kasutamist Kaubamärgiseaduses ette nähtud korras;
5.7 majandus- või kutsetegevuse koha tähistust selle nime, liigi, kauba müügi või teenuse osutamise aja, isiku nime, kaubamärgi ja domeeninimega ehitisel, kus majandus- või kutsetegevuse koht asub, ja majandus-või kutsetegevuse koha sissepääsu juures (mille kasutamiseks on ettevõtjal õigus) eksponeerimist samal hoonel või tänavakaubanduse kioskil;
5.8 majandus- või kutsetegevuse koha tähistust selle nime, liigi, kauba müügi või teenuse osutamise aja, isiku nime, kaubamärgi ja domeeninimega ehitisel, kus majandus- või kutsetegevuse koht asub, ja majandus-või kutsetegevuse koha sissepääsu juures (mille kasutamiseks on ettevõtjal õigus), tüübi (ühes iseloomustava laiendiga või ilma selleta, näiteks kauplus/ toiduainetekauplus, töökoda/ autoremonditöökoda jms) ja lahtiolekuaja, toitlustusettevõtte puhul ka pakutava toidu kohta käiva teabe eksponeerimist samal hoonel või tänavakaubanduse kioskil;
5.9 reklaami tarbijapoolseks kasutamiseks ette nähtud kaubanduslikul inventaril (toolid, lauad, külmikud, päikesevarjud, prügikastid, tuhatoosid jms esemed) jaekaubandusettevõtte tegevuse laiendamisel väljapoole siseruume või kauplemisel avalikul üritusel;
5.10 reklaami sularahaautomaadi ekraanil, samuti krediidiasutuse nime ja logo eksponeerimist sularahaautomaadi asukoha tähisena;
5.11 jäätmekäitleja logo, nime ja kontaktandmete eksponeerimist jäätmekogumisvahendil;
5.12 seadusejärgset teavet Ehitusseaduse § 29 lõike 2 punktis 3 nimetatud informatsioonitahvlil, samuti ehitusettevõtja logo, nime ja kontaktandmete eksponeerimist ehituse piirdel;
5.13 ühistranspordiloa omaja logo, nime ja kontaktandmete eksponeerimist selle loa alusel sõitjateveoks kasutatava transpordivahendi välisküljel;
5.14 linna ühiskondlikuks objektiks oleval välireklaamkandjal, mis on paigutatud Tallinna linnale kui avalik-õiguslikule juriidilisele isikule kuuluva ehitise pinnale linnaosa valitsusega või Tallinna Ettevõtlusametiga sõlmitud lepingu alusel, selle lepingu kehtivuse ajal eksponeeritavat reklaami või linna ühiskondlikuks objektiks oleval välireklaamkandjal, mis on paigutatud Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise Aktsiaseltsi kui linna äriühingule kuuluvate kontaktliinipostidele Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise Aktsiaseltsiga sõlmitud lepingu alusel, selle lepingu kehtivuse ajal eksponeeritavat reklaami;
(Tvk m 27.11.2003 nr 61 jõust. 04.12.2003)
5.141 pakendipunktil eksponeeritavat reklaami;
5.15 välireklaamkandja valmistaja ja otsese valdaja logo, nime ning kontaktandmete, sealhulgas veebilehe aadressi eksponeerimist välireklaamkandja konstruktsioonilistel elementidel.
5.16 Euroopa Liidu institutsioonide reklaami.
(Tvk m 07.09.2006 nr 49 jõust. 14.09.2006)
5.17 ettevõtte või selle omaniku logo ja/või nimega lippe, mida eksponeeritakse ettevõtja majandus- või kutsetegevuse kohas.
5.18 Tallinna haldusterritooriumil asuva spordirajatise sisepinnale paigaldatud ja rajatise sisse suunatud reklaam.
(Tvk m 04.09.2008 nr 29 jõust. 01.01.2009)
5.19 lisaks punktidele 5.1 kuni 5.18 ei maksustata reklaamimaksuga ka muud reklaamiseaduse § 2 lg 2 punktides 1–4 sätestatud teavet või tähistust.
6. Tallinna Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) võib anda maksusoodustusi:
6.1 kontsertide, sealhulgas muusikalide reklaami osas kuni 50%;
6.2 spordiürituste reklaami osas kuni 50%;
6.3 heategevusürituste reklaami osas kuni 100%;
6.4 sotsiaalreklaami osas kuni 100%;
6.5 filmide reklaami osas vastavalt käesoleva korra punktile 61 kuni 50%;
6¹Maksusoodustust kuni 50% on õigus taotleda filmide reklaami osas, mille valmimise kaasfinantseerijaks on riik või kohalik omavalitsus või riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikusse registrisse kantud avalik-õiguslik juriidiline isik või Eesti Filmi Sihtasutus või Eesti Kultuurkapital. Samuti on õigus taotleda maksusoodustust kuni 50% Kultuuriministeeriumi levitoetuste eraldamise komisjon ning teiste riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste rahalisel toel Eesti Vabariigi kinodes esitatavate filmide reklaami osas.
(Tvk m 04.09.2008 nr 29 jõust. 01.01.2009;
Tvk m 11.06.2009 nr 19 jõust. 01.07.2009)
7. Sotsiaalreklaam punkti 6.4 tähenduses on reklaam, mille eesmärk on saavutada hinnangute andmise kaudu inimese käitumine avalikes huvides ja milles teatud probleemile keskendudes ei pakuta kaubamärgipõhist, vaid üldist lahendit.
8. Linnavalitsus ei tohi anda maksusoodustust taotlejale, kes on soodustuse taotlemisel esitanud valeandmeid või kellel on Tallinna linna kohalike maksude osas maksuvõlg.
9. Taotlus maksusoodustuse või -vabastuse saamiseks esitatakse linnavalitsusele Tallinna Ettevõtlusameti (edaspidi ettevõtlusamet) kaudu. Taotlusele lisatakse selle reklaami näidis või kavand, mille osas maksusoodustust või -vabastust soovitakse. Näidise või kavandi taotlusele lisamata jätmisel tagastatakse taotlus läbivaatamata. Kui taotlus maksusoodustuseks või -vabastuseks on esitatud seonduvalt sotsiaalreklaamiga, võib ettevõtlusamet edastada antud näidise või kavandi arvamuse saamiseks reklaamialase tegevuse järelevalvet teostavale valitsusasutusele või mõne ülikooli reklaamiala õppejõule.
III Maksumäärad
10. Maksumäär on 7 krooni reklaampinna ühe ruutmeetri kohta päeva arvestuses.
(Tvk m 07.09.2006 nr 49 jõust. 01.01.2007;
Tvk m 04.09.2008 nr 29 jõust. 01.11.2008)
101. 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 on maksumäär 5 krooni reklaampinna ühe ruutmeetri kohta päeva arvestuses.
(Tvk m 01.10.2009 nr 36, jõustumine 01.01.2010)
11. Kui alkohoolse joogi etanoolisisaldus on kuni 6 mahuprotsenti (kaasa arvatud), kohaldatakse selle reklaamile diferentseeritud määra: punktis 10 sätestatud maksumäära suhtes rakendatakse neljakordset maksumäära.
(Tvk m 17.04.2008 nr 15 jõust. 01.07.2008)
12. (Kehtetu - Tvk m 04.09.2008 nr 29 jõust. 01.11.2008)
13. (Kehtetu - Tvk m 17.04.2008 nr 15 jõust. 01.07.2008)
131. Reklaamile, millega teavitatakse oma valmisolekust anda tarbijale laenu, mille maksimaalne summa on väiksem kui 10 000 krooni või mille tagasimaksmise maksimaalne tähtaeg on kuni kuus kuud, kohaldatakse diferentseeritud määra: punktis 10 sätestatud maksumäära suhtes rakendatakse kolmekordset maksumäära.
(Tvk m 15.05.2008 nr 20 jõust. 01.07.2008)
14. Reklaami eksponeerimisel mobiilse konstruktsiooni vahendusel kohaldatakse diferentseeritud maksumäära, rakendades punktis 10 sätestatud maksumäära suhtes kolmekordset maksumäära. Kui mobiilse konstruktsiooni vahendusel eksponeeritava reklaami objektiks on alkohoolne jook etanoolisisaldusega kuni 6 mahuprotsenti (kaasa arvatud), kuulub täiendavalt kohaldamisele punktis 11 sätestatud diferentseeritud maksumäär. Kui mobiilse konstruktsiooni vahendusel eksponeeritava reklaami objektiks on alkohoolne jook etanoolisisaldusega üle 6 mahuprotsendi, kuulub täiendavalt kohaldamisele punktis 12 sätestatud diferentseeritud maksumäär.
(Tvk m 17.04.2008 nr 15 jõust. 01.07.2008;
Tvk m 15.05.2008 nr 20 jõust. 01.07.2008;
IV Maksusumma arvutamise kord
15. Maksustamisel võetakse aluseks reklaamipind, mis on:
15.1 tasapinnalise reklaami puhul - asja, mille vahendusel reklaami eksponeeritakse, pindala reklaami tervikliku eksponeerimise ulatuses;
15.2 ruumilise reklaami puhul - iseloomulike vaadete tasapinnaliste projektsioonide pindalade summa.
16. Kui reklaamipind ei moodusta täisruutmeetrit, siis ümardatakse üks kuni neli kümnendikku ruutmeetrit eelnenud täisruutmeetrini ja viis kuni üheksa kümnendikku ruutmeetrit järgneva täisruutmeetrini, välja arvatud siis, kui reklaamipinna suurus on 0,5 ruutmeetrit või alla selle, millisel juhul loetakse reklaamipinna suuruseks 0,5 ruutmeetrit ning maksusumma arvutamisel korrutatakse (vajadusel diferentseeritud) maksumäär murdarvuga 0,5.
17. Kui sama reklaami eksponeeritakse samaaegselt samase maksumääraga erinevatel reklaamipindadel ja mõni neist pindadest ei moodusta täisruutmeetrit, rakendatakse reklaamipindade summeerimist, misjärel kohaldatakse vajadusel punktis 16 sätestatut.
18. Tasumisele kuuluv maksusumma ümardatakse täiskroonideks (alla 50-sendine summa jäetakse ära ning vähemalt 50-sendine summa ümardatakse täiskrooniks). Kui esinevad punktis 16 või 17 märgitud asjaolud, kohaldatakse maksusumma ümardamist pärast seda, kui on teostatud ümardamine reklaamipinna või -pindade osas.
V Maksuperiood, maksukohustuse tekkimise aeg ja maksu tasumise tähtpäev
19. Maksuperiood on kalendrikuus, vajadusel ka päevades mõõdetav ajavahemik, mil:
19.1 reklaami eksponeeritakse avalikus kohas väljaspool ehitise siseruume;
19.2 reklaami eksponeeritakse linnaliinibussi, trammi, trollibussi või takso välisküljel.
20. Punktis 2.2 märgitud maksuobjektide maksustamine ei sõltu transpordivahendi, mille välisküljel reklaami eksponeeritakse, ühistransporditeenuse osutamiseks kasutamise faktilistest asjaoludest.
21. Maksumaksjal tekib maksukohustus reklaami eksponeerimise päevast arvates.
22. Maks tuleb tasuda Tallinna linna eelarvesse sularahata arvelduse korras.
23. Maksu tasumise tähtpäev on viieteistkümnes päev arvates maksukohustuse tekkimise päevast.
24. Kui reklaami eksponeeritakse enam kui kolm kuud, jaotatakse maksuperiood 90-päevasteks tsükliteks, kusjuures maksuperioodi esimese tsükli eest tasutakse vastavalt punktis 23 sätestatule, teise ja järgneva tsükli osas aga vastava tsükli esimeseks päevaks.
VI Maksudeklaratsioon
25. Maksumaksjal on kohustus esitada maksuhaldurile maksudeklaratsioon, mis tuleb:
25.1 esitada maksuhaldurile hiljemalt reklaami eksponeerimisele järgneval tööpäeval tema ametiruumides või
25.2 saata maksuhaldurile posti teel, postitades selle hiljemalt reklaami eksponeerimisele järgneval tööpäeval või
25.3 edastada maksuhaldurile elektrooniliselt hiljemalt reklaami eksponeerimisele järgneval tööpäeval.
26. Maksudeklaratsioonile (välja arvatud juhul, kui maksudeklaratsioon esitatakse elektroonilises väljenduses reklaami kohta) lisatakse maksustatava reklaami mõistlikus formaadis foto, kujutise arvutiväljatrükk vms, millele on märgitud maksustatava reklaami mõõdud ja maksudeklaratsiooni koostaja nimi ning allkiri.
261 Elektrooniliselt esitatud deklaratsioonile lisatakse digitaalfoto või eskiis.
27. Maksuhalduri ametnik teeb maksudeklaratsioonile märked maksudeklaratsiooni maksuhaldurile laekumise kuupäeva ja andmete andmebaasi sisestamise kuupäeva kohta.
28. Maksudeklaratsiooni koostab maksumaksja või tema seaduslik esindaja. Volitatud esindaja võib maksudeklaratsiooni koostada juhul, kui maksudeklaratsiooni koostama õigustatud isik ei ole võimeline maksudeklaratsiooni koostama haiguse tõttu.
29. Maksudeklaratsioon tuleb koostada Tallinna Linnavolikogu poolt kehtestatud vormi kohaselt. Maksudeklaratsiooni vormis toodud punktjoonte hulk ei ole maksudeklaratsiooni koostamisel siduv. Kui maksudeklaratsioon koostatakse mitmel lehel, peab iga leht, mis eelneb viimasele lehele, olema maksudeklaratsiooni koostaja poolt allkirjastatud.
30. Kui sama reklaami eksponeeritakse erinevatel reklaamipindadel, kuid samaaegselt ja kohaldamisele kuulub samane maksumäär, võib koostada ühe maksudeklaratsiooni.
31. Maksumaksja peab pidama maksuhaldurile esitatud maksudeklaratsioonide kohta arvestust. Pärast maksukohustuslase maksudeklaratsiooni esitamist, väljastab Tallinna Ettevõtlusameti reklaamimaksu osakond elektroonilisel teel deklaratsiooni esitajale kliendipõhise viitenumbri, mis jääb ettevõtja põhiseks ka edaspidiste maksukohustuste tasumisel, ja mis tuleb märkida maksekorraldusele.
VII Maksu tagastamine
32. Kui maksumaksja on tasunud maksu teatud maksuobjekti osas teatud ajavahemiku lõikes, kuid ta loobub enne selle ajavahemiku lõppu antud reklaami eksponeerimisest, on maksumaksjal õigus enamtasutud maksusumma tagastamisele. Tagastusnõue edastatakse maksuhaldurile hiljemalt reklaami eksponeerimise lõpetamisele järgneval päeval posti teel või esitatakse maksuhaldurile tema ametiruumides. Hiljem esitatud tagastusnõude korral võetakse enamtasutud maksusumma arvutamisel aluseks tagastusnõude esitamise kuupäev.
33. Tagastusnõue koostatakse vabas vormis, kuid see peab sisaldama järgmisi andmeid:
33.1 kus, millal ja kui suurel reklaamipinnal reklaami eksponeeriti;
33.2 ajavahemik, mille osas on tasutud maksu, kuid reklaami ei ole eksponeeritud;
33.3 milline on enamtasutud maksusumma;
33.4 enamtasutud maksusummaga seonduva maksudeklaratsiooni number tulenevalt maksumaksja poolt peetavast arvestusest;
33.5 kas soovitakse enamtasutud maksu tagastamist, millisel juhul tuleb ühtlasi märkida oma pangakonto rekvisiidid, või tasaarvestamist.
34. Teatud maksuobjekti osas enamtasutud maksu ei tagastata, kui maksumaksjal on maksuvõlg muu maksuobjekti suhtes.
VIII Maksuhaldur, tema õigused ja kohustused ning vastutus maksuõigusrikkumise eest
35. Maksuhaldur on ettevõtlusamet.
36. Maksuhalduril on kõik Maksukorralduse seadusega maksuhaldurile antud õigused ja pandud kohustused, välja arvatud need õigused ning kohustused, mis on ainuomased riiklike maksude maksuhaldurile.
37. Maksuhalduri volitused on ettevõtlusameti järgmistel ametiisikutel:
37.1 juhataja;
37.2 reklaamimaksu osakonna juhataja;
37.3 reklaamimaksu osakonna reklaamimaksu haldur.
38. Vaie maksuhalduri haldusakti või toimingu peale esitatakse ettevõtlusameti kaudu linnavalitsusele. Kaebus vaide tagastamise otsuse peale esitatakse vahetult linnavalitsusele.
39. Maksualase väärteo eest kohaldatakse vastutust maksukorralduse seaduse § 1531 või § 154 järgi. Maksualase kuriteo eest kohaldatakse vastutust karistusseadustiku § 3891 või 3892 järgi.
40. Intresside ja sunniraha suhtes kohaldatakse punktis 22 sätestatut.
41. Seonduvalt reklaamiga linna ühiskondlikuks objektiks oleval välireklaamkandjal, mis on paigutatud Tallinna linnale kui avalik-õiguslikule juriidilisele isikule kuuluva ehitise pinnale linna ametiasutusega enne 1. jaanuarit 2003 sõlmitud lepingu alusel, tekib maksukohustus reklaami eksponeerimisel siis, kui on möödunud vastavas lepingus sätestatud tähtaeg maksu mittekohaldamise kohta või on osundatud leping lõppenud või lõpetatud.
REKLAAMIMAKSUALANE
esitamiseks Tallinna Ettevõtlusametile
1. Maksudeklaratsiooni number (maksumaksja enda poolt peetava arvestuse järgi) ...................
2. Maksudeklaratsiooni lehtede arv ............................................................................
3. Maksumaksja
3.1 ärinimi .........................................................................................................
3.2 registrikood ........................................................................................................
4. Maksuobjekt
4.1 reklaami lühikirjeldus (reklaami objekt, tunnuslause jm) ......................................................
4.2 ainsa reklaamipinna puhul -
4.2.1 reklaamipinna asukoht (ühissõidukitel ja haagistel reg nr) ..........................................
4.2.2 reklaamipinna suurus (m2; vajadusel ümardatult) ......................................................
4.3 mitme reklaamipinna puhul -
4.3.1 iga reklaamipinna asukoht (ühissõidukitel ja haagistel reg nr) ning vastava reklaamipinna suurus (m2) .........................................................................................................
4.3.2 reklaamipindade suuruste kogusumma (m2 ; vajadusel ümardatult) .................................
5. Maksustatava reklaami eksponeerimise kestvus
5.1 algkuupäev ............................................................................................................................
5.2 lõppkuupäev ...........................................................................................................................
5.3 päevade arv ...............................................................................................
6. Maksumäär
6.1 diferentseerimata maksumäär ühe m2 kohta on ühe päeva osas 7 krooni;
6.11 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 on diferentseerimata maksumäär ühe m2 kohta ühe päeva osas 5 krooni;
6.2 rakendatakse järgmisi koefitsiente (korrutuse tähenduses):
6.2.1 seoses reklaamiga mobiilsetel konstruktsioonidel .............................................................
6.2.2 seoses kuni 6 % vol. alkohoolse joogi reklaamiga ..............................................................
6.2.3 (Kehtetu - Tvk m 04.09.2008 nr 29 jõust. 01.11.2008)
6.2.4 seoses reklaamiga, millega teavitatakse oma valmisolekust anda tarbijale laenu, mille maksimaalne summa on väiksem kui 10 000 krooni või mille tagasimaksmise maksimaalne tähtaeg on kuni kuus kuud.
7. Maksusumma (vajadusel ümardatult) ......................................................................................
8. Maksusumma tasumise tähtpäev(ad) .......................................................................................
9. Maksudeklaratsioonile on lisatud .............................................................................................
10. Maksudeklaratsiooni koostamise kuupäev ................................................................
11. Maksudeklaratsiooni koostanud maksumaksja või tema seadusliku või volitatud esindaja
11.1 nimi .....................................................................................................................................
11.2 ametikoht .............................................................................................................................
11.3 kontaktandmed ..................................................................................................
12. Käesolevas minu poolt koostatud maksudeklaratsioonis esitatud andmed on mulle teadaolevalt õiged, mida kinnitan oma allkirjaga .........................................................................
Laekunud maksuhaldurile " "......................200...... ........................... (ametniku nimi ja allkiri)
Andmed andmebaasi sisestatud " "......................200..... .................... (ametniku nimi ja allkiri)


Abipolitseiniku hukkumise, haigestumise ja vigastada saamise korral makstavate hüvitiste ja kulude arvutamise ning maksmise kord ja ulatus – Riigi Teataja
Abipolitseiniku hukkumise, haigestumise ja vigastada saamise korral makstavate hüvitiste ja kulude arvutamise ning maksmise kord ja ulatus
Abipolitseiniku hukkumise, haigestumise ja vigastada saamise korral makstavate hüvitiste ja kulude arvutamise ning maksmise kord ja ulatus - sisukord
§ 6 Osalise või puuduva töövõime hüvitise maksmise kord
RT I, 10.05.2016, 21
Vastu võetud 05.05.2016 nr 52
Määrus kehtestatakse abipolitseiniku seaduse § 38 lõike 12 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse abipolitseiniku ülesannete täitmisel toimunud õnnetusjuhtumi või abipolitseiniku suhtes vägivalla kasutamise tagajärjel tema hukkumise korral makstava ühekordse hüvitise (edaspidi ühekordne hüvitis), osalise või puuduva töövõime tuvastamise korral makstava hüvitise (edaspidi osalise või puuduva töövõime hüvitis), ajutise töövõime kaotuse korral makstava ühekordse hüvitise (edaspidi ajutise töövõimetuse hüvitis) ning ravi- ja ravimikulude hüvitise arvutamise ning maksmise kord ja ulatus.
(2) Abipolitseiniku seaduse § 38 lõikes 1 või 2 nimetatud juhtumi asjaolud registreeritakse ja neid uuritakse töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 24 lõike 6 alusel kehtestatud korra kohaselt.
(1) Politsei- ja Piirivalveamet teavitab talle teadaolevaid õigustatud isikuid ühekordse hüvitise saamise õigusest viie tööpäeva jooksul abipolitseiniku seaduse § 38 lõikes 1 nimetatud asjaolude tuvastamisest arvates.
(2) Isik, kellel on õigus saada ühekordset hüvitist, osalise või puuduva töövõime hüvitist või ajutise töövõimetuse hüvitist, esitab Politsei- ja Piirivalveametile taotluse hüvitise saamiseks. Taotluse peab esitama 90 kalendripäeva jooksul abipolitseiniku seaduse § 38 lõikes 1 või 2 nimetatud asjaolude tuvastamise päevast arvates.
1) ühekordse hüvitise taotlemisel abipolitseiniku surmatõend ja dokument, mis tõendab, et taotluse esitaja on abipolitseiniku seaduse § 38 lõikes 1 nimetatud õigustatud isik;
2) osalise või puuduva töövõime hüvitise taotlemisel Eesti Töötukassa töövõime hindamise otsus ning ametiasutuse nõudmisel Sotsiaalkindlustusameti otsus põhjusliku seose kohta abipolitseiniku töövõime ulatuse ja abipolitseiniku ülesannete täitmise tagajärjel saadud vigastuse või tekkinud haiguse vahel;
(1) Abipolitseinik, kelle ravi- ja ravimikulud kannab abipolitseiniku seaduse § 38 lõike 10 kohaselt riik, esitab ametiasutusele ravi- ja ravimikulude hüvitamise taotluse, millele on lisatud:
1) väljavõte tervishoiuteenuse osutaja dokumendist, mis tõendab abipolitseiniku ülesannete täitmisel saadud vigastuse või tekkinud haiguse tõttu saadud tervishoiuteenuste osutamist ja ravimite määramist;
(3) Abipolitseiniku ülesannete täitmisel vigastada saanud või haigestunud isiku ravi- ja ravimikulud hüvitatakse osas, mida ravikindlustuse seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide kohaselt ei hüvita Eesti Haigekassa. Tervishoiuteenuste ja ravimite puhul, mis ravikindlustuse seaduse ja selle alusel antud õigusaktide kohaselt kuuluvad Eesti Haigekassa hüvitatavate teenuste ja ravimite hulka, kannab või hüvitab ametiasutus abipolitseiniku taotlusel omaosaluse, visiiditasu ja voodipäevatasu. Ametiasutus ei tasu teenuse eest, mida on võimalik mõistliku aja jooksul ja vajalikus mahus hankida Eesti Haigekassa teenusena.
(1) Taotluse ja kõigi vajalike dokumentide saamisel koostab Politsei- ja Piirivalveamet kümne tööpäeva jooksul taotluse läbivaatamise kokkuvõtte, millele lisatakse:
(6) Taotluse läbivaatamise kokkuvõte on aluseks ühekordse hüvitise ning osalise või puuduva töövõime või ajutise töövõimetuse hüvitise maksmiseks ning ravi- ja ravimikulude hüvitamiseks.
(1) Politsei- ja Piirivalveamet tasub arve või maksab hüvitise taotluses märgitud arvelduskontole 60 kalendripäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(2) Kui abipolitseiniku hukkumise tõttu taotleb hüvitist mitu õigustatud isikut, jagatakse hüvitise summa nende vahel võrdselt.
(3) Abipolitseiniku seaduse § 38 lõigetes 1 ja 2 ettenähtud hüvitised ja ajutise töövõimetuse hüvitis makstakse ning ravi- ja ravimikulud hüvitatakse Politsei- ja Piirivalveameti eelarves selleks ette nähtud vahenditest.
(4) Kui Politsei- ja Piirivalveameti eelarvest ei ole võimalik abipolitseiniku seaduse §-s 38 ettenähtud hüvitiste maksmise või kulude hüvitamisega kaasnevaid kulusid katta, edastab Politsei- ja Piirivalveamet taotluse ja taotluse läbivaatamise kokkuvõtte ning kokkuvõtte koostamise aluseks olevad dokumendid kümne tööpäeva jooksul kokkuvõtte kinnitamisest arvates Siseministeeriumile läbivaatamiseks ning teavitab sellest taotlejat.
(5) Siseministeerium vaatab lõikes 4 nimetatud dokumendid läbi ja esitab nende saabumisele järgnevast päevast arvates 30 kalendripäeva jooksul kehtiva korra kohaselt taotluse eraldada raha Vabariigi Valitsuse reservist.
§ 6. Osalise või puuduva töövõime hüvitise maksmise kord
(1) Abipolitseiniku osalise või puuduva töövõime hüvitis makstakse välja osade kaupa ning selle maksmisele kohaldatakse abipolitseiniku seaduse § 38 lõigetes 3–8 sätestatut.
(2) Osalise või puuduva töövõimega abipolitseinik on kohustatud esitama kordushindamise otsuse Politsei- ja Piirivalveametile kümne tööpäeva jooksul.
Vabariigi Valitsuse 23. detsembri 2010. a määrus nr 186 „Abipolitseinikule hüvitiste ja kulude arvutamise ning maksmise kord ja ulatus” tunnistatakse kehtetuks.


text:
Aiamaa kasutamise kord – Riigi Teataja
Aiamaa kasutamise kord - sisukord
§ 2 Aiamaa kasutusse andmine
§ 3 Aiamaa kasutamise nõuded
§ 4 Aiamaa kasutamise lõpetamine
RT IV, 02.02.2017, 49
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja lg 3 p 2, Viru-Nigula Vallavolikogu 20.05.2010 aasta määruse nr 18 „Heakorra- ja kaevetööde eeskiri ”, Viru-Nigula Vallavolikogu 16.10.1997.a. määruse nr 8 „Viru-Nigula valla vallavara valitsemise, kasutamise ja käsutamise kord” alusel.
(1) Käesolev kord sätestab Viru-Nigula valla munitsipaalomandis oleva, Viru-Nigula vallas Viru-Nigula alevikus Oja tn 1 asuva kinnistu (katastriüksuse tunnus 90201:001:0437; registriosa nr 3758150) kasutusse andmise korra.
1) maa - Oja tn 1 asuv kinnistu;
2) aiamaa – kasutajale ajutisse kasutusse antav maa-ala;
(3) Maad antakse kasutada Viru-Nigula alevikus asuvate korterite omanikele või valdajatele.
(4) Maa kasutusse andmise eesmärgiks on soodustada põllu- ja aiasaaduste kasvatamist kasutaja ja temaga seotud isikute vajadusteks.
§ 2. Aiamaa kasutusse andmine
(1) Aiamaa antakse ajutisse kasutusse 3 (kolmeks) aastaks vallavalitsuse korraldusega kirjaliku avalduse alusel. Avalduse vorm on käesoleva määruse lisaks 2.
(2) Kasutusse andmise aluseks on maa ajutisse kasutusse andmise leping.
(3) Maa antakse ajutisse kasutusse tasuta.
(4) Kui aiamaa kasutaja ei avalda soovi tähtaja möödumisel lepingut lõpetada, pikeneb leping järgmiseks 3 aastaks.
(5) Kasutusse antava aiamaa suurus on kuni 400 m².
(6) Vaba maa olemasolu korral võib aiamaa kasutajale anda kasutusse täiendavat maad.
§ 3. Aiamaa kasutamise nõuded
1) kasutama aiamaad sihipäraselt;
2) hoidma aiamaa ja sellega piirneva ala umbrohust ja prahist puhtana;
3) komposteerima biolagunevad jäätmed oma kasutuses oleval aiamaal või selleks ettenähtud kogumiskohas (kogumiskohad on märgitud käesoleva määruse lisaks 1 oleval aiamaade plaanil,);
4) aiamaa harimisel maast välja tulnud kivid paigutama selleks ette nähtud kohta (märgitud käesoleva määruse lisaks oleval aiamaade plaanil);
5) muu olmeprügi paigaldama prügikonteinerisse;
6) mehhanismidega aiamaa harimisel valla tee ja üldkasutatava ala rikkumise korral on kasutaja kohustatud tee ja avalikult kasutatava haljasala koheselt taastama.
1) istutada aiamaale puid, v.a viljapuid;
2) hoida aiamaal Oja ja Maarja tänavaga piirnevas küljes orgaanilist väetist, veepaake jm teehooldust takistavaid objekte tänavale lähemal kui 10m;
3) rajada maa-aluseid ja -pealseid ehitisi ja vundamente, v.a käesoleva määruse § 3 lg 3 p 1;
4) tarastada kasutatavat aiamaad;
5) aiamaal koduloomade ja –lindude pidamine.
(3) Kasutajal on lubatud:
1) ehitada aiamaale kerge konstruktsiooniga ja korraliku välimusega kasvuhooneid;
2) põletada oksi, lehti, orgaanilist prahti aiamaade plaanil selleks ettenähtud kohas, täites tuleohutusnõudeid;
3) kasvatada lilli, puuvilju, marju ja köögivilju jmt;
4) kasutada maa harimiseks mehhanisme.
§ 4. Aiamaa kasutamise lõpetamine
(1) Aiamaa kasutamise lõpetamiseks esitab kasutaja avalduse vallavalitsusele.
(2) Kui aiamaad ei kasutata käesoleva määruse § 2 lg 2 alusel või § 1 lg 4 sätestatud eesmärgil, võib vallavalitsus maa kasutamise õiguse lõpetada vegetatsiooniperioodi lõpul (01.november), teatades sellest ette üks kuu.
(3) Maakasutuse lõpetamisel ei hüvitata kasutaja poolt aiamaale tehtud kulutusi.
(4) Aiamaa kasutaja surma korral tekib maa kasutamise eelisõigus teistel perekonnaliikmetel. Uuel omanikul tuleb teha uus avaldus ning sõlmida uus leping.
Aiamaa korrasoleku eest vastutab maa lepingulisse kasutusse saaja.
Lisa Lisa 1. Aiamaade plaan
Lisa Lisa 2. Avalduse vorm

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 6
§ 2
§ 3
§ 3
§ 4
§ 2
§ 1


Tulumaksuseadusest tulenevate õigusaktide kinnitamine – Riigi Teataja
Tulumaksuseadusest tulenevate õigusaktide kinnitamine
Vastu võetud 29.12.1999 nr 120
RTL 2000, 1, 2
3.10.2001 nr 83 (RTL 2001, 114, 1614) 1.01.2002
12.12.2001 nr 108 (RTL 2001, 136, 1979) 1.01.2002
9.09.2002 nr 108 (RTL 2002, 105, 1568) 1.01.2003
27.12.2002 nr 154 ( RTL 2003, 4, 46) 9.01.2003
25.02.2003 nr 40 (RTL 2003, 31, 470) 9.03.2003 (rakendatakse alates 1.03.2003)
27.05.2003 nr 70 (RTL 2003, 69, 999) 1.07.2003
30.12.2004 nr 150 ( RTL 2005, 4, 29) 9.01.2005 (rakendatakse alates 1.01.2005)
6.07.2005 nr 52 (RTL 2005, 80, 1135) 22.07.2005 (rakendatakse alates 01.07.2005)
30.12.2005 nr 93 (RTL 2006, 6, 94) 16.01.2006 (rakendatakse alates 1.01.2006)
10.11.2006 nr 53 (RTL 2006, 81, 1506) 1.01.2007
3.09.2007 nr 46 (RTL 2007, 73, 1262) 1.01.2008
Vastavalt “Tulumaksuseaduse” paragrahvi 14 lõikele 8, paragrahvi 26 lõikele 4, paragrahvi 43 lõikele 3, paragrahvi 48 lõike 4 punktile 6, paragrahvi 48 lõigetele 7 ja 8 ning paragrahvi 50 lõikele 6 määran:
[RTL 2004, 7, 101 – jõust. 26.01.2004]
1) «Koolituskulude ja õppelaenu intresside tulust mahaarvamise kord» (lisatud);
2) «Erisoodustuste hinna määramise kord» (lisatud);
3) [Kehtetu – RTL 2006, 81, 1506 – jõust. 1.01.2007]
[RTL 2006, 81, 1506 – jõust. 1.01.2007]
§ 2. Kehtestada laenuintressi alammääraks 5% aastas.
[RTL 2007, 73, 1262 – jõust. 1.01.2008]
§ 4. Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2000. a.
Rahandusministri 29. detsembri 1999. a määruse nr 120
«Tulumaksuseadusest tulenevate õigusaktide kinnitamine»
rahandusministri 27. detsembri 2002. a määruse nr 154 sõnastuses
KOOLITUSKULUDE JA ÕPPELAENU INTRESSIDE TULUST MAHAARVAMISE KORD
Kord kehtestatakse «Tulumaksuseaduse» § 26 lõike 4 alusel.
§ 1. Koolituskulude maksustatavast tulust mahaarvamine
Residendist füüsiline isik saab maksustamisperioodi maksustatavast tulust maha arvata samal maksustamisperioodil tasutud koolituskulud. Koolituskulude tasumise päevaks loetakse tasutava summa «Tulumaksuseaduse» § 26 lõikes 2 nimetatud isikule või asutusele, samuti residendist krediidiasutusele või mitteresidendist krediidiasutuse Eesti äriregistrisse kantud filiaalile (edaspidi krediidiasutus) laekumise päev.
§ 2. Koolitatava koolituskulude tasumist tõendavad dokumendid
(1) Koolitatava koolituskulude tasumist tõendab üldjuhul riigi, valla või linna haridusasutuse, avalik-õigusliku ülikooli või antud õppekava osas koolitusluba omava või positiivselt akrediteeritud erakooli poolt Maksu- ja Tolliameti maksu- ja tollikeskusele esitatud «Tulumaksuseaduse» § 571 lõike 6 alusel kehtestatud deklaratsioon vormil INF 3.
(2) Vormil INF 3 esitatud deklaratsioonil vastavate andmete puudumisel tõendab koolitatava koolituskulude tasumist lõikes 1 nimetatud isiku või asutuse poolt maksumaksjale antud tõend, millel peavad olema järgmised andmed:
2) tõendi koostamise kuupäev;
3) õppeasutuse nimi, registreerimisnumber või registrikood, asukoha aadress;
4) koolitusloa alusel tegutsevatel õppeasutustel koolitusloa number;
5) koolituse eest tasunud isiku ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
6) koolitatava ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
7) koolituse liik;
8) koolitamise perioodi algus ja lõpp;
9) koolituse eest tasutud summa kroonides ja tasumise kuupäev;
10) tõendi väljastanud isiku nimi, allkiri, kontaktandmed.
(3) Lõikes 2 nimetatud tõend väljastatakse koolituse eest tasunud füüsilise isiku nõudmisel. Ühe ja sama tasutud summa kohta võib tõendi väljastada ainult üks kord.
[RTL 2005, 80, 1135 – jõust. 1.07.2005]
§ 3. Õppelaenu intresside tasumist tõendavad dokumendid
(1) Õppelaenu intresside tasumise tõendab üldjuhul krediidiasutuse poolt Maksu- ja Tolliameti maksu- ja tollikeskusele esitatud «Tulumaksuseaduse» § 57 1 lõike 6 alusel kehtestatud deklaratsioon vormil INF 7.
(2) Vormil INF 7 esitatud deklaratsioonil vastavate andmete puudumisel tõendab õppelaenu intresside tasumist krediidiasutuse poolt maksumaksjale antud tõend, millel peavad olema järgmised andmed:
3) krediidiasutuse nimi, registrikood ja asukoha aadress;
4) õppelaenu intresse tasunud isiku ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
5) õppelaenu saaja ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
6) laenulepingu number;
7) tasutud õppelaenu intresside summa kroonides;
8) tõendi väljastanud isiku nimi, allkiri, kontaktandmed.
(3) Lõikes 2 nimetatud tõend väljastatakse õppelaenu intresse tasunud füüsilise isiku nõudmisel.
(4) Kui maksumaksja on tasunud intresse mitme õppelaenu lepingu alusel, märgitakse lõikes 2 nimetatud tõendile iga laenulepingu number ja tasutud õppelaenu intresside summa eraldi.
(5) Kui õppelaenu intresse tasub ainult riik, siis nende laenude kohta andmeid deklaratsiooni vormil INF 7 ei näidata ja lõikes 2 nimetatud tõendit ei väljastata.
[RTL 2005, 80, 1135 – jõust. 01.07.2005]
rahandusministri 29. detsembri 1999. a määrusega nr 120
"Erisoodustuse hinna määramise kord"
ERISOODUSTUSTE HINNA MÄÄRAMISE KORD
1. Käesolev kord on kehtestatud tulumaksuseaduse paragrahvi 48 lõigete 7 ja 8 alusel.
[RTL 2003, 31, 470 – jõust. 1.03.2003]
2. Tööandja maksab tulumaksu töötajale, samuti töötaja abikaasale, vanemale või lapsele, tehtud erisoodustuselt.
3. Kui erisoodustuseks on töötaja kulude katmine, loetakse erisoodustuse hinnaks tööandja poolt töötaja kulude katmiseks makstud summa.
[RTL 2003, 31, 470 – jõust 1.03.2003]
5. Kui erisoodustuseks on tööandja omandis või valduses oleva vara (välja arvatud sõiduauto) tasuta või soodushinnaga kasutada andmine töö-, ameti- või teenistusülesannete või tööandja ettevõtlusega mitteseotud tegevuseks, loetakse erisoodustuse hinnaks selle vara rendile andmise turuhind või rendile andmise turuhinna ja soodushinna vahe.
6. Kui erisoodustuseks on tööandja poolt kindlustusmaksete tasumine ning kindlustatuks või soodustatud isikuks kindlustusseaduse (RT 1992, 48, 601; RT I 1995, 26-28, 355; 1996, 23, 455; 40, 773; 1998, 61, 979; 1999, 10, 155; 27, 389) mõttes on töötaja, loetakse erisoodustuseks kindlustusmakseteks tasutud summa.
7. Kui erisoodustuseks on laenu andmine rahandusministri poolt kehtestatud laenuintressi alammäärast madalama intressiga, loetakse erisoodustuse hinnaks laenuintressi alammäära järgi arvutatud intressi summa ja laenulepingus ettenähtud intressimäära järgi tasumisele kuuluva intressi summa vahe.
8. Kui erisoodustuseks on asja, väärtpaberi, varalise õiguse või teenuse, mille realiseerimine (osutamine) on tööandja põhitegevuseks või üheks põhitegevustest, tasuta üleandmine, siis loetakse erisoodustuse hinnaks müügihind, millega sarnane asi, väärtpaber, varaline õigus või teenus realiseeritakse (osutatakse) samas koguses ning samal ajal kolmandatele, tööandjaga mitteseotud isikutele.
9. Kui erisoodustuseks on tööandja käesoleva korra punktis 8 nimetamata asja, väärtpaberi, varalise õiguse või teenuse tasuta üleandmine, siis loetakse erisoodustuse hinnaks asja, väärtpaberi, varalise õiguse või teenuse osutamise turuhind või bilansiline maksumus (põhivara puhul jääkmaksumus) juhul, kui see on turuhinnast kõrgem või turuhinda ei ole võimalik usaldusväärselt määrata.
10. Kui erisoodustuseks on tööandja asja, väärtpaberi, varalise õiguse või teenuse müük turuhinnast madalama hinnaga, siis loetakse erisoodustuse hinnaks asja, väärtpaberi, varalise õiguse või teenuse turuhinna või bilansilise maksumuse (põhivara puhul jääkmaksumuse), kui see on turuhinnast kõrgem või turuhinda ei ole võimalik usaldusväärselt määrata, ja müügihinna vahe.
11. Kui erisoodustuseks on asja, väärtpaberi, varalise õiguse või teenuse vahetus turuhinnast madalama arvestusliku väärtusega, loetakse erisoodustuse hinnaks asja, väärtpaberi, varalise õiguse või teenuse turuhinna ja vahetusel aluseks võetud arvestusliku väärtuse vahe. Kui vahetatavate asjade, väärtpaberite, varaliste õiguste või teenuste arvestuslikud väärtused erinevad vastavatest turuhindadest, loetakse erisoodustuse hinnaks nende turuhindade vahe.
12. Kui erisoodustuseks on asja, väärtpaberi, varalise õiguse või teenuse ostmine turuhinnast kõrgema hinnaga, loetakse erisoodustuseks asja, väärtpaberi, varalise õiguse või teenuse turuhinna ja ostuhinna vahe.
13. Kui erisoodustuseks on loobumine rahalise nõude sissenõudmisest, loetakse erisoodustuse hinnaks rahalise nõude suurus.
“Seotud isikute vahel tehtud tehingu väärtuse määramise meetodid”
[Kehtetu - RTL 2006, 81, 1506 – jõust. 1.01.2007]


Narva avalik tasuline parkimisala ja parkimistasu – Riigi Teataja
Narva avalik tasuline parkimisala ja parkimistasu
Narva avalik tasuline parkimisala ja parkimistasu - sisukord
§ 4 Avalik tasuline parkimisala
§ 5 Tasulise parkimise aeg ja parkimistasu määrad
§ 7 Parkimistasu maksmist tõendavad dokumendid
§ 8 Parkimistasu maksmine
§ 9 Maksuvabastused
§ 10 Maksusoodustused ametiasutusele ja muule isikule
§ 11 Viivistasu
RT IV, 29.03.2018, 107
Vastu võetud 22.03.2018 nr 6
(1) Määrusega kehtestatakse Narva linna avalikul parkimisalal tasuline valveta parkimise ala (edaspidi avalik tasuline parkimisala), mille piires parkimisel peab mootorsõidukijuht maksma kohaliku maksuna parkimistasu mootorsõiduki ja/või selle haagise eest.
(3) Määruses kasutatakse mõisteid maksukorralduse seaduses, kohalike maksude seaduses ja liiklusseaduses toodud tähenduses.
Maksuobjekt on avalikule tasulisele parkimisalale pargitud mootorsõiduk ja/või selle haagis. Mootorsõiduki ja/või selle haagise parkimisel peab mootorsõiduki juht parkimistasu maksma nii sõiduki kui ka haagise eest.
Maksukohustuslane on mootorsõiduki juht, kes pargib mootorsõiduki ja/või selle haagise avalikul tasulisel parkimisalal.
§ 4. Avalik tasuline parkimisala
(1) Avalik tasuline parkimisala on Narva linna haldusterritooriumil asuv avalik tee või selle osa, kus parkimine ei ole keelatud ja mille piirid on tähistatud määruse lisas 1.
(2) Avalik tasuline parkimisala on jaotatud järgmisteks tsoonideks:
1) tsoon N1 – Peetri plats;
2) tsoon N2 - Salmeaed, Peetri plats 3, Peetri plats 5, Malmi tänav 2b, Malmi tänav 8.
§ 5. Tasulise parkimise aeg ja parkimistasu määrad
1) tsoonis N1 - esmaspäevast – reedeni kell 07.00-23.00, laupäeval ja pühapäeval tasuta, riigipühadel tasuta;
2) tsoonis N2 - esmaspäevast – reedeni kell 07.00-17.00, laupäeval ja pühapäeval tasuta, riigipühadel tasuta;
3) parkimistasu maksmine ei anna õigust parkimiseks alal, millel on parkimine või peatumine liikluskorraldusvahendiga piiratud või keelatud.
(2) Parkimistasu määrad avalikul tasulisel parkimisalal mootorsõiduki parkimiseks on:
1) tsoonides N1 ja N2 - 2 eurot tunnis;
2) tsoonides N1 ja N2 - 10 eurot päevas;
3) tsoonides N1 ja N2 - parkimise perioodipileti puhul on maksumäär 150 eurot kuus.
(3) Liikluskorraldusvahendil näidatakse parkimistasu määra ühe tunni kohta.
(4) Makstud parkimistasu ei tagastata.
(1) Parkimisjärelevalvet, parkimistasu maksmise kontrollimist, viivistasu määramist ja viivistasu sissenõudmist ning parkimistasu haldamise toiminguid teostab maksuhaldurina Narva Linnavalitsuse Linnamajandusamet.
(2) Maksuhalduri volitused on Linnamajandusameti direktoril ja ametnikel, kelle ametikohustustesse kuulub tasulise parkimise haldamine.
(3) Narva Linnavalitsus võib Narva Linnavolikogu nõusolekul majandusliku otstarbekuse kaalutlusel halduslepingu alusel parkimistasu maksmise korraldamise, parkimistasu maksmise kontrollimise ning viivistasu määramise, viivistasu otsuse kolmanda eksemplari edastamise ja viivistasu otsuse sundtäitmiseks esitamise üle anda eraõiguslikule juriidilisele isikule. Eraõiguslik juriidiline isik osaleb menetluses oma töötaja kaudu, kellele laienevad liiklusseaduses ametiisiku kohta käivad sätted.
(4) Maksuhalduril on kõik maksukorralduse seadusega maksuhaldurile antud õigused ja pandud kohustused, välja arvatud need õigused ning kohustused, mis on ainuomased riiklike maksude maksuhaldurile.
(5) Parkimistasu laekub maksuhaldurile.
§ 7. Parkimistasu maksmist tõendavad dokumendid
2) parkimise perioodipilet (perioodi kestus 30 päeva);
3) mobiilside- või parkimisoperaatori kinnitus mootorsõiduki parkimise kohta parkimistsoonis.
(2) Lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud parkimistasu maksmist tõendavad dokumendid on elektroonilised.
§ 8. Parkimistasu maksmine
(2) Kui mootorsõiduki juht on parkimise algusaja kirjalikult või parkimiskella abil teada andnud, siis tekib parkimistasu maksmise kohustus tsoonis N1 - 1 tunni ja tsoonis N2 – 15 minuti möödumisel parkimise alustamise hetkest, kui Narva Linnavalitsuse Linnamajandusamet ei ole liikluskorraldusvahendiga kehtestanud pikemat aega.
(3) Mobiilside- või parkimisoperaatori kaudu parkimistasu tasumisel tuleb mootorsõiduki juhil juhinduda teenust pakkuva mobiilside- või parkimisoperaatori juhistest.
(4) Parkimisõigust tõendav dokument, parkimiskell või kirjalik teade parkimise algusaja kohta peab olema paigaldatud mootorsõiduki esiklaasile või armatuurlauale nähtavale kohale nii, et väljastpoolt sõidukit oleks võimalik tuvastada parkimisaja algus või dokumendi kehtivus.
(5) Haagise parkimisel peab parkimisõigust tõendav dokument olema paigaldatud haagise tiislile nii, et oleks võimalik tuvastada parkimisaja algus või dokumendi kehtivus.
(6) Kui mootorsõiduki juht ei ole parkimise alustamisel parkimisaja algust kirjalikult või parkimiskella abil parkimistasu maksmise kontrollijale nähtavalt ja arusaadavalt teada andnud, tekib mootorsõiduki juhil parkimistasu maksmise kohustus parkimise alustamise hetkest.
(7) Liikumispuudega juht ja liikumispuudega või pimedat inimest teenindava sõiduki juht paigaldab mootorsõiduki esi- või tagaklaasile liikumispuudega või pimedat inimest teenindava sõiduki parkimiskaardi.
(8) Narva Linnavalitsusel on õigus ilmastikuoludest, operatiivülesannetest või muust liikluskorralduse muutmise vajadusest tulenevalt ajutiselt peatada tasulisel parkimisalal parkimistasu maksmise kohustus.
1) liikumispuudega juht ja liikumispuudega või pimedat inimest teenindava sõiduki juht vastava valdkonna ministri kehtestatud vormi kohase parkimiskaardi olemasolul;
2) diplomaatilise esinduse sõidukid registreerimismärgiga seeriast CMD, CD ja AT;
3) Narva Linnavolikogu liige;
4) Narva Linnavalitsuse liige;
5) eritalituse sõiduki juht.
(2) Õigust maksuvabastusele käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud isikutele tõendab maksuhalduri poolt väljastatud sellekohane dokument või mobiilside- või parkimisoperaatori elektrooniline kinnitus maksuvabastuse olemasolu kohta.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud isikud on parkimistasu maksmisest vabastatud ainult ühe B-kategooria mootorsõiduki parkimisel.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetud isik kaotab õiguse maksuvabastusele, kui tema volitused Narva Linnavolikogu või Narva Linnavalitsuse liikmena on lõppenud.
(5) Maksuvabastuse saamiseks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetud isik esitab maksuhaldurile teatise, milles on teatise esitaja nimi, isikukood, elektronposti aadress ja sõiduki registreerimisnumber. Maksuhaldur väljastab maksuvabastust tõendava dokumendi või teeb vastava kande mobiilside- või parkimisoperaatori elektroonilises süsteemis ning teavitab sellest teatise esitajat elektroonposti teel viie tööpäeva jooksul.
§ 10. Maksusoodustused ametiasutusele ja muule isikule
(1) Maksuhalduril on õigus oma otsusega anda maksusoodustust kuni 100% (kaasa arvatud) B-kategooria mootorsõiduki parkimiseks järgmistele asutustele ja isikutele:
1) Narva linna ametiasutusele, ametiasutuse hallatavale asutusele ja linna osalusega äriühingule, sihtasutusele ja mittetulundusühingule, kui parkimine tasulisel parkimisalal on vajalik tööülesannete täitmise tõttu;
2) Narva linna ametiasutuste, ametiasutuste hallatavate asutuste ja linna osalusega äriühingute, sihtasutuste ja mittetulundusühingute töötajatele, ametnikele ja juhtivorganite liikmetele;
3) parkimistsoonis N2 (Salmeaia kinnistu piires) – isikule, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Malmi tänav 4, Malmi tänav 6, Aleksander Puškini tänav 10, Aleksander Puškini tänav 12, Aleksander Puškini tänav 14 ja kelle nimi on kantud sõiduki registreerimistunnistusele;
4) muu isikule lähtudes avalikust huvist.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud isikutele soodustus antakse ainult ühe B-kategooria mootorsõiduki parkimisel ning kestusega kuni üks aasta alates soodustuse andmise päevast.
(3) Maksusoodustuse saamiseks tuleb esitada maksuhaldurile taotlus, milles on taotleja nimi, isikukood või juriidilise isiku registrikood, elektronposti aadress ja sõiduki registreerimisnumber ning soovitav maksusoodustuse kestus.
(4) Maksusoodustuse andmise, selle suuruse, soodustuste kestuse, samuti maksusoodustuse andmisest keeldumise otsustab maksuhaldur viie tööpäeva jooksul.
(5) Maksuhaldur ei anna maksusoodustust taotlejale, kes on maksusoodustuse taotlemisel esitanud valeandmeid või kellel on Narva linna kohalike maksude võlgnevusi.
(6) Maksuhalduril on õigus maksukohustuslase esitatud andmetes valeandmete ilmnemisel või käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-3 nimetatud aluse ära langemisel anda välja maksusoodustuse kehtetuks tunnistamise otsus.
(7) Maksusoodustuse kehtetuks tunnistamise otsus saadetakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-3 nimetatud isikule tema taotluses toodud e-posti aadressile.
(8) Maksusoodustuse andmise korralduse kehtetuks tunnistamisel parkimistasu ei tagastata.
§ 11. Viivistasu
(1) Maksuhalduri ametnik või eraõigusliku juriidilise isiku, kellele on halduslepingu alusel üle antud parkimistasu maksmise kontrollimise ning viivistasu määramise, töötaja teeb viivistasu määramise otsuse (edaspidi viivistasu otsus), kui:
3) tasulise parkimise õigust tõendav dokument ei ole paigaldatud määruse §-s 8 sätestatu kohaselt.
(3) Viivistasu otsus koostatakse kolmes eksemplaris, millest üks eksemplar jääb parkimisjärelevalvet teostavale ametiisikule, teine antakse mootorsõiduki juhile või haagise kasutajale või kinnitatakse mootorsõiduki ja selle haagise külge nähtavale kohale ilmastikukindlas ümbrises ning kolmas edastatakse viie päeva jooksul mootorsõiduki ja selle haagise omanikule või kasutajale elektronposti aadressil, mille on mootorsõiduki või selle haagise omanik või vastutav kasutaja teatanud liiklusregistrile, liikluskindlustuse registrile, äriregistrile või rahvastikuregistrile.
1) selle asutuse nimetus, kelle nimel otsus tehakse ja kontaktandmed;
2) otsuse koostanud ametiisiku ees- ja perekonnanimi ning ametinimetus;
13) maksekorraldus koos pangakonto numbri, millele tuleb viivistasu tasuda ning viitenumbriga.
(5) Järelevalvet teostaval ametiisikul on õigus vähemalt 24 tunni möödumisel teha uus viivistasu otsus.
(7) Viivistasu määr on 31 eurot ööpäevas.
(8) Viivistasu maksmise tähtaeg on 14 päeva mootorsõiduki omanikule või vastutavale kasutajale viivistasu otsuse kättetoimetamisest arvates. Tasumisel tuleb maksekorralduse selgituses märkida viivistasu otsuse numbrit.
(9) Viivistasu määramise aegumisel kohaldatakse maksukorralduse seaduses sätestatut.
(10) Viivistasu laekub maksuhaldurile.
(11) Viivistasu loetakse õigeaegselt makstuks, kui see on maksmise tähtpäevaks laekunud viivistasu otsuses märgitud pangakontole.
(12) Viivistasu tähtpäevaks maksmata jätmise korral võib maksuhaldur esitada viivistasu nõude koheseks sundtäitmiseks kohtutäiturile täitemenetluse seadustikus sätestatud alustel ja korras.
Maksukohustuslane, kes leiab, et viivistasuotsusega või muu haldusaktiga on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, võib taotleda selle haldusakti kehtetuks tunnistamist, muutmist või uue haldusakti väljaandmist.
Määrus jõustub seadusega sätestatud korras ja määrust rakendatakse alates 01.10.2018. a.
Lisa 1 Narva avaliku tasulise parkimisala skeem


Vabariigi Valitsuse seaduse, täitemenetluse seadustiku, kriminaalmenetluse koodeksi ja jälitustegevuse seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse seaduse, täitemenetluse seadustiku, kriminaalmenetluse koodeksi ja jälitustegevuse seaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 20. detsembri 1999. a otsusega nr 700
§ 1. Vabariigi Valitsuse seaduse (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29; 398 ja 401; 58, 608; 95, 843) § 59 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Täitemenetluse seadustikus (RT I 1993, 49, 693; 1997, 43/44, 723; 1998, 41/42, 625; 51, 756; 61, 981; 103, 1695; 1999, 18, 302; 27, 380) tehakse järgmised muudatused:
« § 4. Vangla
Vangla on Justiitsministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus, mille ülesandeks on isikute kinnipidamise otsuste täitmine käesolevas seaduses sätestatud korras.»;
« § 5. Väljasaatmislaager
Väljasaatmislaager on Justiitsministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus, mille ülesandeks on väljasaadetavate kinnipidamine.»;
4) paragrahvi 7 lõikest 5 jäetakse välja sõnad «Vanglate Ameti,»;
5) paragrahvi 8 lõikest 3 jäetakse välja sõnad «Vanglate Ameti peadirektori ettepanekul»;
« (1) Vanglaametnik on kinnipidamiskoha valvet või kinnipidamistingimuste täitmist tagav, aga ka sellealast tegevust juhtiv vangla või väljasaatmislaagri koosseisuline teenistuja.»;
7) paragrahvi 10 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Isikutele, kes õpivad Sisekaitseakadeemias või teistes õppeasutustes korrektsioonieriala või muud vanglaametniku tööks vajalikku eriala ning kes ei ole vanglaametnikud, laienevad vanglaametnikele ettenähtud sotsiaalsed tagatised, samuti õigused ja vastutus, kui nad on kaasatud vanglaametniku ülesannete täitmisele.»;
8) paragrahvi 96 lõikes 4 asendatakse sõnad «Vanglate Ameti korraldus» sõnadega «justiitsministri käskkiri»;
9) paragrahvi 97 lõikest 6 jäetakse välja sõnad «või Vanglate Ameti peadirektor või tema asetäitjad»;
10) paragrahvi 97 lõikest 8 jäetakse välja sõnad «või Vanglate Ameti peadirektori või tema asetäitjate»;
11) paragrahvi 98 lõike 1 punktis 7 asendatakse sõnad «Vanglate Ametile» sõnaga «Justiitsministeeriumile»;
12) paragrahvi 103 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «Vanglate Ameti peadirektori ettepanekul»;
13) paragrahvi 114 lõikes 2 asendatakse sõnad «Vanglate Ametile» sõnaga «Justiitsministeeriumile»;
14) paragrahvi 171 lõikes 4 asendatakse sõnad «Vanglate Ametiga» sõnaga «Justiitsministeeriumiga»;
15) täitemenetluse seadustiku tekstis asendatakse sõnad «interneeritute vastuvõtupunkt» sõnaga «väljasaatmislaager» vastavas käändes.
§ 3. Kriminaalmenetluse koodeksis (ENSV ÜT 1961, 1, 4 ja lisa; RT I 1998, 82–84, 1385; 111, 1834; 1999, 4, 53; 16, 271; 57, 595) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 75 lõikes 6 asendatakse sõnad «Vanglate Ameti» sõnaga «vangla»;
2) paragrahvi 104 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) vanglad ja väljasaatmislaager;»;
3) paragrahvi 105 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) Justiitsministeeriumi vanglate osakonna, vangla ja väljasaatmislaagri ametnik – teenistusliku korra vastu suunatud kuritegudes, mille on toime pannud nende asutuste töötaja, samuti nende asutuste territooriumil toimepandud kuritegudes;».
§ 4. Jälitustegevuse seaduses (RT I 1994, 16, 290; 1995, 15, 173; 1996, 49, 955; 1997, 81, 1361; 93, 1557; 1998, 47, 698; 50, 753; 51, 756; 61, 981; 98/99, 1575; 101, 1663; 1999, 16, 271; 31, 425) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõike 1 punktis 5 asendatakse sõnad «Vanglate Amet» sõnadega «Justiitsministeeriumi vanglate osakond ja vangla»;
2) paragrahvi 12 lõikes 4 asendatakse sõnad «Vanglate Amet» sõnadega «Justiitsministeeriumi vanglate osakond»;
3) paragrahvis 121 asendatakse sõnad «Vanglate Ametil» sõnadega «Justiitsministeeriumi vanglate osakonnal»;
4) paragrahvi 131 lõikes 1 asendatakse sõnad «Vanglate Ametile» sõnadega «Justiitsministeeriumi vanglate osakonnale»;
5) paragrahvi 131 lõikes 2 asendatakse sõnad «Vanglate Ameti peadirektor või tema kohuseid täitev isik» sõnadega «Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juht või tema kohuseid täitev isik» ja sõnad «Vanglate Ametile» sõnadega «Justiitsministeeriumi vanglate osakonnale»;
6) paragrahvi 131 lõikes 2 asendatakse sõnad «toimepandava kuriteo tõkestamiseks» sõnadega «toimepandava kuriteo tõkestamiseks või toimepandud kuriteo»;
7) paragrahvi 131 lõike 3 esimeses lauses asendatakse sõnad «Vanglate Ameti peadirektor või tema kohuseid täitev ametiisik» sõnadega «Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juht või tema käskkirjaga volitatud ametnik» ja teises lauses sõnad «Vanglate Ameti peadirektor või tema kohuseid täitev ametiisik» sõnadega «Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juht või tema käskkirjaga volitatud ametnik;»;
8) paragrahvi 131 lõikes 5 asendatakse sõnad «Vanglate Ameti peadirektor või tema kohuseid täitev isik» sõnadega «Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juht või tema käskkirjaga volitatud ametnik»;
9) paragrahvi 131 lõikes 7 asendatakse sõnad «Vanglate Amet» sõnadega «Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juht või tema käskkirjaga volitatud ametnik»;
10) paragrahvi 19 lõikes 4 asendatakse sõnad «Vanglate Ameti peadirektori» sõnadega «Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juhi»;
11) paragrahvi 19 lõikes 41 asendatakse sõnad «Vanglate Ameti peadirektor» sõnadega «vangla direktor»;
12) paragrahv 28 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Käesolev seadus jõustub 2000. aasta 1. jaanuaril.


KESKUS - Põhimäärus - Karksi-Nuia Kultuurikeskus
Lauanõude rent
Karksi-Nuia Kultuurikeskuse põhimäärus
Vastu võetud 18.04.2018 nr 28
Määrus on kehtestatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2 alusel.
(1) Mulgi vallas kultuuritegevust korraldava asutuse nimi on Karksi-Nuia Kultuurikeskus (edaspidi kultuurikeskus), ametlik lühend puudub.
(2) Inglise keeles on kultuurikeskuse nimi Karksi-Nuia Culture Centre.
§ 2. Kultuurikeskuse tegevuspiirkond, asukoht ja aadress
(1) Kultuurikeskuse tegevuspiirkond on Mulgi valla haldusterritoorium.
(2) Kultuurikeskus asub Viljandi maakonnas Mulgi vallas.
(3) Kultuurikeskuse ametlik postiaadress on Viljandi maakond, Mulgi vald, Karksi-Nuia, Viljandi mnt 1, sihtnumber 69104.
§ 3. Kultuurikeskuse õiguslik seisund
(1) Kultuurikeskus on Mulgi valla asutus, mille asutamise ning tegevuse ümberkorraldamise ja lõpetamise otsustab Mulgi Vallavolikogu.
(2) Kultuurikeskus on Mulgi Vallavalitsuse kui ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) hallatav asutus.
(3) Kultuurikeskus juhindub oma tegevuses kultuurikeskus põhimäärusest ja teistest kohaliku omavalitsuse asutuse tegevust reguleerivatest õigusaktidest.
§ 4. Pitsat ja eelarve
(1) Kultuurikeskusel on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat. Pitsati sõõri ülemisel äärel on kiri „Mulgi vald“ ja sõõri alumisel äärel kiri „Karksi-Nuia Kultuurikeskus“.
(2) Kultuurikeskusel on Mulgi valla eelarves alaeelarvena iseseisev eelarve.
(1) Kultuurikeskuse asjaajamis- ja suhtlemiskeel on eesti keel.
(2) Asjaajamise korraldamisel lähtub kultuurikeskus asjaajamist reguleerivatest õigusaktidest.
(3) Kultuurikeskuse asjaajamiskorra kehtestab kultuurikeskuse juhataja käskkirjaga.
§ 6. Kultuurikeskuse sümboolika
(1) Kultuurikeskusel võib kasutusel olla oma sümboolika.
(2) Sümboolika kasutamise korra kehtestab kultuurikeskuse juhataja käskkirjaga.
§ 7. Haldusmenetlus
Kultuurikeskuse tegevusega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid.
2. peatükk KULTUURIKESKUSE TEGEVUS JA ÜLESANDED
Kultuurikeskuse tegevuse eesmärgid on:
1) säilitada ja arendada rahvakultuuri;
2) hoida ja edendada mulgi kultuuripärandit;
3) pakkuda kultuuriteenust osalemise ja tarbimise kaudu;
4) vahendada professionaalset kultuuri.
§ 9. Tegevuse korraldamine
(1) Kultuurikeskus korraldab põhiülesande täitmiseks ise või tellib kultuuriüritusi ning loob isikute huvist ja ringi juhendamise võimalikkusest lähtuvalt võimaluse huviringide tegutsemiseks.
(2) Huviringid igaks hooajaks määrab kultuurikeskuse juhataja käskkirjaga. Huviringid tegutsevad üldjuhul 1. oktoobrist 31. maini, kui kultuurikeskuse juhataja käskkirjaga ei ole huviringi tegutsemiseks määratud teist tähtaega. Huviringi juhendamiseks sõlmib kultuurikeskuse juhataja huviringi juhendajaga töö- või käsunduslepingu.
(3) Kultuurikeskus võib oma põhitegevusega seotud ülesannete täitmiseks osutada tasulisi teenuseid. Kultuurikeskusel on õigus võtta tasu sündmuste (kontserdid, etendused, konverentsid, koosolekud, tähtpäevad, esitlus- ja reklaamüritused, nõupidamised) korraldamise ja sündmuste teenindamise eest, kultuurikeskuse ruumide kasutusele andmisel ning valgus- ja helitehnika teenuse osutamise eest. Tasulised teenused ja teenuste hinnad kehtestab Mulgi Vallavalitsus.
§ 10. Kultuurikeskuse ülesanded
(1) Kultuurikeskuse ülesanded on:
1) rahvuskultuuri alalhoiu ja edendamise ning rahvakultuuri traditsioonide jätkamisega tegelemine;
2) mulgikultuuri ja -traditsioone tutvustavate sündmuste korraldamine;
3) kultuuri- ja meelelahutuslike sündmuste korraldamine;
4) huvi- ja seltsitegevuse korraldamine;
5) enesetäiendamise ja õpivõimaluste pakkumine, vabahariduslike koolituste, kursuste ning õpiringide tegevuse korraldamine;
6) koostöö teiste asutuste ja organisatsioonidega paikkonna kultuurielu edendamiseks;
7) Mulgi valla esindussündmuste korraldamine koostöös ametiasutusega;
8) avalikkuse teavitamine kultuurikeskuses toimuvatest sündmustest;
9) kultuuri- ja huvialase tegevuse kohta informatsiooni kogumine ja vahendamine;
10) tegevusvaldkonnaga seotud projektide koostamine ja juhtimine;
11) professionaalse kultuuri, sh filmi-, muusika-, etendus- ja kujutava kunsti vahendamine.
(2) Kultuurikeskus vormistab iga avaliku sündmuse kohta reklaami, mis vastab kehtivatele õigusaktidele, ning avaldab info sündmuse kohta vastavalt avaliku teabe seadusele.
3. peatükk KULTUURIKESKUSE PERSONAL JA JUHTIMINE
§ 11. Kultuurikeskuse personal
(1) Kultuurikeskuse töötajate koosseisu kinnitab Mulgi Vallavolikogu.
(2) Kultuurikeskuse struktuuris vaba ametikoht täidetakse kas juhataja otsusel avaliku konkursi korras või läbirääkimiste teel. Avaliku konkursi korraldamisel kinnitab kultuurikeskuse juhataja konkursi korra.
§ 12. Juhataja
(1) Juhataja vaba ametikoht täidetakse kas Mulgi Vallavalitsuse otsusel avaliku konkursi korras või läbirääkimiste teel. Avaliku konkursi korraldamisel kinnitab Mulgi Vallavalitsus konkursi korra.
(2) Juhataja kinnitab ametisse Mulgi Vallavalitsus korraldusega. Töölepingu juhatajaga sõlmib ning töölepingut muudab ja selle lõpetab Mulgi vallavanem.
(3) Juhataja peab tagama kultuurikeskuse tulemusliku ja häireteta töö, teeb koostööd kultuurikeskuse nõukoguga ning ametiasutusega.
(4) Juhataja
1) esindab oma ülesannete täitmisel Mulgi valda ja kultuurikeskust;
2) teeb oma pädevuse piires tehinguid (sh omab tööandaja õigusi) õigus- ja haldusaktides, käesolevas põhimääruses ja juhataja töölepingus sätestatud ülesannete täitmiseks ning annab kultuurikeskuse tegevuse korraldamiseks ning ülesannete täitmiseks käskkirju ja sõlmib lepinguid;
3) sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab personaliga töölepingud ning kinnitab vajadusel käskkirjaga vajalikud tööjuhendid;
4) kinnitab käskkirjaga õigusaktidega kehtestatud nõuetele vastavad töökorralduse reeglid, tagab töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise;
5) korraldab kultuurikeskuse asjaajamise vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
6) juhib kultuurikeskuse majandus- ja finantstegevust, esitab Mulgi Vallavalitsusele kultuurikeskuse eelarve eelnõu, tagab kultuurikeskuse eelarve täitmise ning vastutab eelarve täitmise eest;
7) tagab kultuurikeskuse tegevuse ja ülevaatlike materjalide säilimise ajaloo tarbeks (kroonika), kinnitab asutuse arengusuunad ja asutuse tegevuskava igaks aastaks, koostab kultuurikeskuse tegevust reguleerivate õigusaktide ja kultuurikeskuse põhimääruse eelnõud ning esitab need vastuvõtmiseks, kehtestamiseks või kinnitamiseks Mulgi valla omavalitsusorganitele;
8) korraldab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise;
9) esitab kultuurikeskuse tegevust kajastavad andmed ja dokumendid järelevalveasutustele;
10) teeb ametiasutusele ettepanekuid kultuurikeskuse töö paremaks korraldamiseks;
11) täidab vastavalt vallavanema korraldustele ühekordseid tööülesandeid;
12) on aruandekohustuslik Mulgi Vallavalitsuse ja Mulgi Vallavolikogu ning kultuurikeskuse nõukogu ees.
(5) Juhataja vastutab
1) kultuurikeskuse üldseisundi ja arengu tagamise ning kultuurikeskuse põhimääruse ja teiste õigusaktidega kultuurikeskusele kui kohaliku omavalitsuse asutusele pandud ülesannete täitmise eest;
2) kultuurikeskuse tegevuseks eraldatud raha õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest;
3) kultuurikeskusele kasutusele ja valdusse antud vara õiguspärase, otstarbeka ja heaperemeheliku kasutamise ning vara säilimise ja korrashoiu eest.
§ 13. Juhataja asendamine
Juhatajat asendab juhataja puhkusel viibimise või töölähetuses olemise ajal, haigestumise või töölt vabastamise korral kõigi õiguste ja kohustustega isik, kellele on vallavanema käskkirjaga tehtud ülesandeks juhataja ülesannete täitmine.
§ 14. Kultuurikeskuse nõukoda
(1) Kultuurikeskuse tegevuse korraldamisel ja tegevust reguleerivate küsimuste lahendamisel nõustab juhatajat kultuurikeskuse nõukoda (edaspidi nõukoda).
(2) Kultuurikeskuse nõukoda on organ kultuurikeskuse töö hindamiseks ja muude kultuurikeskuse tegevust puudutavate oluliste küsimuste arutamiseks.
(3) Nõukoda teeb Mulgi Vallavolikogule ja Mulgi Vallavalitsusele ettepanekuid kultuurikeskuse tegevuse korraldamise ning finantseerimise kohta.
(4) Oma tegevuses juhindub nõukoda kultuurikeskuse tegevust reguleerivatest õigusaktidest.
(5) Nõukoja koosseisu kinnitab ja kutsub tagasi kultuurikeskuse juhataja ettepanekul Mulgi Vallavalitsus korraldusega. Nõukojal on vähemalt 7 liiget ja liikme volitused kestavad 4 aastat. Nõukotta kuuluvad erinevate kultuurivaldkondade (nt muusika, teater, rahvakultuur, kujutav kunst jne), kultuurikeskuse töötajate ning Mulgi Vallavalitsuse ja Mulgi Vallavolikogu esindajad.
(6) Nõukoda valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe.
(7) Nõukoja pädevus ja ülesanded on:
1) kultuurikeskuse eelarve eelnõu läbivaatamine ja eelarve heakskiitmine;
2) kultuurikeskuse tööplaanide ja aruannete läbivaatamine, neile hinnangu andmine;
3) juhataja koostatud ja Mulgi Vallavalitsusele esitatavate tasuliste teenuste nimekirja ja teenuste hinnakirja läbivaatamine ja heakskiitmine;
4) ettepanekute tegemine kultuurikeskuse töö paremaks korraldamiseks ja raha eraldamiseks.
(8) Nõukojal on õigus
2) nõuda juhatajalt aruandeid kultuurikeskuse tegevuse kohta;
3) teha ettepanekuid kultuurikeskuse töö paremaks korraldamiseks.
§ 15. Nõukoja koosolek ja selle protokollimine
(1) Nõukoja töövorm on koosolek. Nõukoda on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt 50% pluss 1 nõukogu liikmetest.
(2) Nõukoja koosolekud toimuvad vähemalt neli korda aastas.
(3) Nõukoja esimese koosoleku kutsub kokku kultuurikeskuse juhataja, edaspidi nõukoja esimees, tema äraolekul aseesimees.
(4) Nõukoja koosoleku kokkukutsumisest informeeritakse nõukoja liikmeid vähemalt 4 päeva enne koosoleku toimumist.
(5) Nõukoda võtab otsuseid vastu hääletamise teel. Nõukoja otsused loetakse vastuvõetuks, kui otsuste poolt hääletab vähemalt 50% pluss 1 kohalolevatest nõukoja liikmetest.
(6) Nõukoja koosolekud protokollitakse. Nõukoja protokoll peab olema vormistatud hiljemalt 10. tööpäeval pärast koosoleku toimumist. Protokolli kantakse:
2) koosolekul osalevad ja puuduvad nõukogu liikmed ning kutsutud isikud;
(7) Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Nõukoja protokolle hoitakse kultuurikeskuses vastavalt kultuurikeskuse asjaajamist reguleerivale korrale.
(8) Nõukoja otsused on juhatajale täitmiseks. Kui nõukoja otsus ei ole kooskõlas kehtivate õigusaktidega, on juhatajal õigus selle täitmisest keelduda, teavitades vastavast asjaolust viivitamatult nõukoda ja Mulgi Vallavalitsust.
§ 16. Kultuurikeskuse vara
(1) Kultuurikeskuse vara on Mulgi Vallavolikogu kehtestatud korras kultuurikeskuse valdusse antud Mulgi vallale kuuluvad või teistelt isikutelt kultuurikeskusele sihtotstarbeliseks kasutamiseks antud vallas- ja kinnisasjad või rahaliselt hinnatavate õiguste ja kohustuste kogum ning kultuurikeskusele eraldatud raha.
(2) Kultuurikeskuse valduses olev vara, mis ei ole antud kultuurikeskuse valdusse kasutuslepingute alusel, on Mulgi valla omand.
(3) Kultuurikeskus võib tema valduses ja kasutuses olevat Mulgi valla vara vallata, kasutada ja käsutada vastavalt Mulgi Vallavolikogu kehtestatud Mulgi vallavara valitsemise korrale.
§ 17. Kultuurikeskuse finantstegevuse korraldamine
(1) Kultuurikeskuse majandustegevust korraldatakse vastavalt kinnitatud eelarvele.
(2) Kultuurikeskuse tegevusega seotud kulu kaetakse järgmistest allikatest:
1) Mulgi valla eelarvest;
2) eraldatud toetustest;
4) tulust tasulistelt teenustelt;
5) piletitulust.
(3) Kultuurikeskuse finantstegevust juhib koostöös kultuurikeskuse nõukojaga kultuurikeskuse juhataja.
(4) Kultuurikeskuse raamatupidamist korraldatakse tsentraliseeritult ametiasutuses ja kultuurikeskusega arveldatakse ametiasutuse pangakonto kaudu.
Kultuurikeskus esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise aruandeid õigusaktidega kehtestatud korras ja tähtaegadel.
(1) Teenistuslikku järelevalvet kultuurikeskuse ja juhataja tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teeb Mulgi Vallavalitsus.
(2) Kultuurikeskuse finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib Mulgi Vallavolikogu revisjonikomisjon ning vastavalt Riigikontrolli seadusele Riigikontroll.
(3) Järelevalve käigus avastatud puudused on juhataja kohustatud kõrvaldama järelevalve organi määratud tähtpäevaks.
5. peatükk ÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBERKUJUNDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 20. Kultuurikeskuse ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kultuurikeskuse ümberkorraldamise, ümberkujundamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Mulgi Vallavolikogu ja korraldab õigusaktidega sätestatud korras Mulgi Vallavalitsus.
(2) Kultuurikeskuse ümberkorraldamine seisneb kultuurikeskus ühinemises või jagunemises. Kultuurikeskus ühineb või jaguneb järgmiselt:
1) kultuurikeskus ühendatakse teise asutusega, kusjuures ühendatavad asutused lõpetavad tegevuse ja nende baasil moodustatakse uus asutus;
2) kultuurikeskus liidetakse teise asutusega ja liidetav asutus lõpetab tegevuse.
(3) Kurikeskuse ümberkujundamine on asutuse muutmine teist liiki asutuseks.
(4) Kultuurikeskuse tegevuse lõpetamine toimub likvideerimise teel.
§ 21. Määruste kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks Karksi Vallavolikogu 20. mai 2015. a määrus nr 34 „Karksi Valla Kultuurikeskuse põhimäärus“.
Määrus on jõustub 1. mail 2018. a.
Hakkame santima
Mulgi valla LED-ekraan ootab piirkondade tutvustamist
Lõppes XI Karksi Meefestival
Algab Mulgi mälumäng KUUES