text:
Euroopa Komisjon - Euroopa Justiitsvõrgustik - Ajutised abinõud ja ettevaatusabinõud - Sloveenia
> Ajutised abinõud ja ettevaatusabinõud
Viimati muudetud: 14-08-2006
Ajutised abinõud ja ettevaatusabinõud - SloveeniaKäesolevat lehekülge ei eksisteeri enam. Esialgset keeleversiooni on ajakohastatud ning selle võib nüüd leida Euroopa e-õiguskeskkonna portaalist.
Millised on abinõude eri liigid? 2.
Millistel tingimustel võib esialgset õiguskaitset kohaldada? 2.1.
Olulised tingimused. 3.
Abinõude ese ja laad 3.1.
Millist liiki vara suhtes võib neid abinõusid kohaldada? 3.2.
Milline on selliste abinõude mõju? 3.3.
Kui kaua need abinõud kehtivad? 4.
Kas abinõu peale saab esitada kaebuse? 1. Millised on abinõude eri liigid?
Esialgse õiguskaitse abinõud, s.h hagi tagamise abinõud on esialgsed abinõud, mis on ajaliselt piiratud ja kavandatud kas status quo säilitamiseks või uue, ajutise olukorra loomiseks, et võimaldada võlausaldaja nõude hilisem tõhus täitmine (kaitseiseloomuga meetmed), või tõsiste ning kahjustavate tagajärgede ja vägivallaähvarduste ärahoidmiseks (reguleeriva iseloomuga meetmed).Vastavalt seadusele, mis käsitleb kohtuotsuste täitmist tsiviilasjades ja nõuete kindlustamist (Zakon o izvršbi in zavarovanju – Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne, nr 51/98 jj), võib esialgse õiguskaitse abinõud jagada rahaliste nõuete tagamise abinõudeks ja mitterahaliste nõuete tagamise abinõudeks.Rahaliste nõuete tagamise abinõude hulka kuuluvad kõik abinõud, mille abil on võimalik nõue tagada ja mis on taotletud eesmärgi suhtes pelgalt kaitsva iseloomuga. Seaduses on näitena toodud järgmised rahaliste nõuete tagamiseks kohaldatavad esialgse õiguskaitse abinõud:abinõu, millega keelatakse võlgnikul oma vallasvara vabalt käsutada ja antakse määrus sellise vara hoiulevõtmiseks; abinõu, millega keelatakse võlgnikul loovutada või koormata oma kinnisvara või asjaõigust kinnisvara suhtes, mis on tema kasuks kinnistusraamatusse kantud, kusjuures kinnistusraamatusse tehakse vastav keelumärge; abinõu, millega keelatakse võlgniku võlgnikul maksta võlgnikule välja tema nõudeid või anda üle vara ning keelatakse võlgnikul võtta vastu vara, sisse nõuda nõudeid või neid vabalt käsutada; korraldus maksetehinguid tegevale organisatsioonile, et viimane keelduks tegemast võlgniku kontolt makset võlgnikule või võlgniku korraldusel mõnele teisele isikule rahasummast, mille suhtes kohaldatakse esialgset õiguskaitset. Mitterahaliste nõuete tagamise abinõude hulka kuuluvad kõik abinõud, mille abil on võimalik mitterahaline nõue tagada ja mis on taotletud eesmärgi suhtes kaitsva või reguleeriva iseloomuga. Seaduses on näitena loetletud järgmised mitterahaliste nõuete tagamiseks kohaldatavad esialgse õiguskaitse abinõud:
abinõu, millega keelatakse võlgnikul oma vallasvara loovutada või koormata ja antakse määrus sellise vara hoiulevõtmiseks; abinõu, millega keelatakse võlgnikul loovutada või koormata oma kinnisvara, mida nõue puudutab, kusjuures kinnistusraamatusse tehakse vastav keelumärge; abinõu, millega keelatakse võlgniku igasugune tegevus, mis võiks võlausaldajat kahjustada, või keelatakse muudatuste tegemine vara osas, mida nõue puudutab, ja määratakse selle keelu rikkumisel trahv; abinõu, millega keelatakse võlgniku võlgnikul anda võlgnikule üle vara, mida nõue puudutab; töötajale saamata jäänud töötasu hüvitamine, kui vaidlus tema töösuhet lõpetava otsuse seaduslikkuse üle kestab ja kui selline hüvitis on vajalik töötaja ülalpidamiseks ja nende isikute ülalpidamiseks, keda töötaja on kohustatud ülal pidama. 2. Millistel tingimustel võib esialgset õiguskaitset kohaldada?
Kas abinõu kohaldamiseks peab alati taotlema kohtult määruse?Esialgset õiguskaitset kohaldab üksnes kohus. Millise kohtu pädevuses on nende abinõude kohaldamine?Kui esialgse õiguskaitse taotlus esitatakse kohtumenetluse käigus, on kõnealuste abinõude kohaldamiseks määruse andmine asja menetleva kohaliku kohtu pädevuses. Kui esialgset õiguskaitset taotletakse enne kohtumenetluse algatamist, on taotluse kohta otsuse tegemine selle kohaliku kohtu pädevuses, kes on pädev tegema otsust täitmisavalduse kohta. Küsimus, millise kohtu pädevuses on esialgse õiguskaitse kohaldamine, sõltub antud juhul tagatavast varast. Vallasvara puhul on asi selle täitevkohtu pädevuses, kelle tööpiirkonnas vara asub või kelle tööpiirkonnas võlgnik kas alaliselt või ajutiselt elab. Rahaliste nõuete, immateriaalsete väärtpaberite või teiste võlgnikule kuuluvate asjaõiguste korral on asi üldjuhul selle kohtu pädevuses, kelle tööpiirkonnas võlgnik alaliselt elab või on asutatud. Äriühingu aktsiate korral kuulub asi selle kohtu pädevusse, kelle tööpiirkonda jääb äriühingu registrijärgne asukoht. Kinnisvara puhul on asi selle kohtu pädevuses, kelle tööpiirkonnas kinnisvara asub. Üles
Kas advokaadi kaasamine on kohustuslik?Ei ole. Missugune roll on vahendajatel, nt täitevametnikel või kohtutäituritel?Täitevametniku roll menetluses on teha kindlaid toiminguid vallasvara tagamiseks (nt vara hoiulevõtmine või nimekirja koostamine) või kindlustada, et võlgnik teeks teatud toiminguid või osutaks teatud teenuseid. Abinõude kuludEsialgse õiguskaitse kohaldamisel tekkivad kulud on kohtulõivud ja täitevametniku töötasu (kui abinõu on seotud vallasvaraga või nõuab võlgnikult millegi tegemist või tegevusest hoidumist). Kohtulõivud on järgmised:avalduse esitamine esialgse õiguskaitse taotlemiseks – 1900 Sloveenia tolarit,määruse andmine esialgse abinõu kohaldamiseks – 1900 Sloveenia tolarit.Täitevametniku töötasu sõltub läbiviidavast toimingust või tagatava nõude suurusest. Kui täitevametniku kohustus on tagada võlgnikult nõutava teo sooritamine või selle lubamine või tegevusest hoidumine, tuleb maksta 12 500 Sloveenia tolari suurune fikseeritud tasu. Kui nimetatud kohustuse täitmine võtab aega üle tunni, tuleb iga järgmise pooltunni eest tasuda täiendavad 2500 Sloveenia tolarit. Vallasvara nimekirja koostamise tasu sõltub nõude väärtusest: näiteks kui nõude väärtus on vahemikus 150 000–1 000 000 Sloveenia tolarit, on tasu 40 000 Sloveenia tolarit; kui nõude väärtus on vahemikus 1 000 000–25 000 000 Sloveenia tolarit, on tasu 75 000 Sloveenia tolarit. Vallasvara hoiule võtmisel sõltub tasu esemete kaalust ja nende hoidmise ajast. Kaupade suletud ruumis hoidmise tasu on 100 Sloveenia tolarit iga algava 7päevase perioodi eest ja iga 100 kg või selle osa eest. Üles
2.2. Olulised tingimused.
Kohus kohaldab esialgset õiguskaitset rahalise nõude tagamiseks juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:võlausaldaja tõendab nõude olemasolu tõenäosust või nõude tekkimist võlgnikust tulenevalt ja võlausaldaja tõendab vara loovutamise, varjamise või muul moel kõrvaldamise võimaliku ohu olemasolu, mis muudaks nõude täitmise võimatuks või väga keeruliseks (subjektiivne risk). Kohus kohaldab esialgset õiguskaitset mitterahalise nõude tagamiseks juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:võlausaldaja tõendab nõude olemasolu tõenäosust või nõude tekkimist võlgnikust tulenevalt ja võlausaldaja tõendab, et on võimalik teha vähemalt ühte järgnevatest oletustest:on olemas oht, et nõude täitmisele pööramine on võimatu või väga keeruline (objektiivne risk);abinõu on vajalik, et ära hoida jõu kasutamist või tõsise kahju tekkimist, mis tuleks hüvitada;kui esialgne õiguskaitse osutub menetluse käigus põhjendamatuks, ei too see võlgnikule kaasa raskemaid tagajärgi, kui oleks esialgse õiguskaitse kohaldamata jätmine toonud võlausaldajale. Kui võlausaldaja suudab tõendada, et taotletav abinõu võib võlgnikule põhjustada vaid minimaalset kahju, ei ole ta kummalgi eespool nimetatud juhul (rahalised või mitterahalised nõuded) kohustatud tõendama mingisuguse ohu olemasolu. Oht loetakse mõlemal juhul siiski olemas olevaks, kui nõue oleks tulnud täitmisele pöörata välismaal.Kohus võib kohaldada esialgset õiguskaitset ka juhul, kui võlausaldaja ei ole tõendanud nõude ja ohu olemasolu tõenäosust, tingimusel, et võlausaldaja deponeerib ettenähtud tähtaja jooksul kohtu poolt kindlaksmääratud summa tagatisena igasuguse kahju puhuks, mis võib võlgnikul tekkida esialgse õiguskaitse kohaldamise või täitmise tõttu. Üles
3. Abinõude ese ja laad
3.1. Millist liiki vara suhtes võib neid abinõusid kohaldada?
Esialgset
õiguskaitset võib kohaldada võlgniku kogu vara suhtes, nt pangakontodel oleva
raha, vallasvara, riiklikusse autoregistrisse kantud sõidukite, kinnisvara ja
muude asjaõiguste suhtes.
3.2. Milline on selliste abinõude mõju?
Esialgse õiguskaitse kohaldamise kohtumäärus omab täitekäsu mõju. See lubab sekkuda vaid võlgniku, mitte kolmanda isiku huvidesse. Seetõttu ei teki esialgse õiguskaitse kohaldamisel tagatud eseme kinnipidamisõigust.Kui esialgse õiguskaitse abinõuna keelatakse võlgnikul näiteks tagamisele kuuluvat eset vabalt käsutada, ei välista see mõne teise isiku õiguspärast sekkumist selle esemega seoses (nt täitemenetluses). Kui võlgnik esialgse õiguskaitse abinõud eirab, annab see võlausaldajale üksnes õiguse teda kahjustavad õigustoimingud vastavalt võlaõigusseadusele vaidlustada. Kui isik omandas vara, mida võlgnikul ei olnud õigus vabalt käsutada, heauskselt (ei teadnud ega võinudki teada, et selline tegu kahjustab võlausaldajat), on ta kaitstud. Kui vara omandanud isik omandas selle pahauskselt, kaotab õigustoiming vaid võlausaldajat (hagejat) mõjutava olemuse ja seda ulatuses, mis on vajalik võlausaldaja nõude rahuldamiseks.Kui võlgnik ei täida esialgset õiguskaitset kohaldavat määrust, on ta teise isiku õigusi kahjustava õigusrikkumise eest kriminaalkorras vastutav. Täitevkohus võib määrata esialgset õiguskaitset kohaldava määruse mittetäitmise korral võlgnikule ka trahvi. Teisalt on võlgnikul õigus nõuda võlausaldajalt hüvitist kahju korral, mille põhjustas esialgse õiguskaitse alusetu ja õigustamatu kohaldamine.
Esialgse õiguskaitsena võib rakendada ka maksekeeldu võlgniku võlgniku (nt panga) suhtes. Sellisel juhul hakkab keeld kehtima ajast, kui sellekohane määrus on võlgniku võlgnikule kätte toimetatud. Keelu kohaldamisel ei tohi viimane enam oma kohustusi võlgniku suhtes täita ja võib samuti olla kohustatud võlausaldajale hüvitist maksma. Esialgse õiguskaitse kohaldamise menetluse käigus võib pank avalikustada teavet võlgnikule kuuluvate arvelduskontode ja muude nõuete olemasolu ning arvu kohta üksnes kohtu taotlusel. Üldsus saab teavet juriidiliste isikute kontonumbrite kohta ja selle kohta, kas need arved on külmutatud, Sloveenia Panga veebilehel asuva arvelduskontode registri kaudu (http//www.bsi.si - ). 3.3. Kui kaua need abinõud kehtivad?
õiguskaitse kehtivusaeg ei ole seaduses sätestatud, vaid selle määrab kohus
abinõud kohaldava määrusega. Kui abinõud kohaldatakse enne hagi esitamist või
enne mõne teise menetluse algust või kui abinõud kohaldatakse tulevikus
tekkida võiva nõude tagamiseks, määrab kohus tähtaja, mille jooksul peab
võlausaldaja menetluse algatama või hagi esitama. Kui võlausaldaja selleks
tähtpäevaks hagi ei esita või kohtuasja ei alusta, lõpetab kohus menetluse. Esialgne
õiguskaitse võib olla kehtiv ka seda kohaldava kohtulahendi kuupäevast
alates. Kohus ei
kohalda määrusega esialgset õiguskaitset ilma võlgnikule antud võimaluseta
esitada asjas omapoolsed seisukohad (ex parte).
Võlgnik võib esitada määruse peale vastuväite, kuid see ei peata määruse
4. Kas abinõu peale saab esitada kaebuse?
Võlgnik võib
esitada esialgset õiguskaitset kohaldava määruse peale vastuväite kaheksa päeva jooksul pärast määruse
kättetoimetamist määruse andnud kohtule. Vastuväite osas teeb otsuse seesama
Võlgnik või
võlausaldaja võib vastuväite kohta tehtud kohtulahendi või esialgse
õiguskaitse taotluse kohta antud tagasilükkava kohtumääruse peale esitada
kaheksa päeva jooksul pärast sellekohase kohtulahendi kättetoimetamist
määruskaebuse.. Määruskaebust arutab teise astme kohus.
Vastuväidete ja
määruskaebuste esitamine üldjuhul menetlust ei peata. Määruskaebuse
või vastuväite esitamise tähtaja möödalaskmisel on veel võimalus taotleda
endise olukorra taastamist (restitutio
in integrum).
Menetlusnormide
olulise rikkumise või materiaalõiguse kohaldamisel tehtud vea korral võib
prokurör esitada lõpliku esialgset õiguskaitset kohaldava määruse peale
erakorralise õiguskaitseabinõuna seaduslikkuse kaitse taotluse. Seaduslikkuse
kaitse taotluse osas teeb otsuse ülemkohus.
« Ajutised abinõud ja ettevaatusabinõud - Üldteave | Sloveenia - Üldteave »

matches: Kohus Kohus kohus kohus kohus Kohus


Nintendo 64 müük red bull benefits hindi, Anemomeeter müük tina hindi
Nintendo 64 müük red bull benefits hindi karjala kask müük google adwords youtube in hindi
Onnibus osta lippu bussista lauatennise vistlused tallinnas
Onnibus osta lippu bussista lauatennise vistlused tallinnas. traktori rehvide müük tartus külmikud müük.werro wool hind müük suitsuluukide black müük
Ps4 eesti hind prandalaud müük tartu
Ps4 eesti hind prandalaud müük tartu. lhv aktsiate ostmine box office hindi movies.soome müük papp müük tattoo hinduismo.hindi ps4 game lg g6 müük
Ehitus materjalide müük osta piletid
Ehitus materjalide müük osta piletid. kaubamaja aktsia ajalugu friday eestis kuusepalgi tihumeetri hind.kasutatud apple toodete müük iphone laadija müük
Nintendo 64 müük red bull benefits hindi
Nintendo 64 müük red bull benefits hindi. black friday 2020 perfume shop saksa lambakoera kutsikad hind.telkide müük viljandis kana hindi meaning english.nafta barreli hind nintendo maakütte benefits toru hind
Ram benefits black friday best black friday deals uk today.Mini colourpop koppade müük puslede müük
Killustiku müük läänemaa paber müük.Meilleur offre koha meaning hindi iphone 7 32gb osta black friday 2020 platinum koeratoit müük kesktolmuimeja hind külmikute müük pärnus Black friday canada ps4 gopro hero 7 black friday australiaPaide tallinn bussipileti hind shure se535 black friday black friday deals 2020 kanala müük pärlipesu hammastele hind uk daniel wellington black friday offer Zwyczajny serial grill ostateczny chomikuj adidas black friday sale uk.Merevaik hind hind kaubamaja sünnipäeva soodustus.Monitoride müük tartu scholl sisetallad müük.Psn black friday 2020 sony xperia xz premium in hindi.Rehvi müük võrus golden hind lyrics.Agar agar osta black friday shopping 2020 clothes.Nikon d90 müük täkke paranduse norras hind.Kaubiku värvimise hind restorani kinkekaart.Vana tallinn signature hind ns king soodustus.Ehituskile hind jooksutossud müük.Huawei honor 9 hind best black friday deals uk argos.Black friday amazon 2020 valio kampaania.Tallinna jõulukuusk hind vahtklaasi hind Uniqlo black friday 2020 uk black friday kendrick lyrics youtube.Segway in hindi tuha mida kinkida 3 aastasele poisile.Doberman hindi gane zara black friday sale usa.Hind legs off a donkey black friday philadelphia.Kasutatud lohesurfi varustuse müük parim kingitus kallimale.Htc vive eesti müük best black friday deals of 2020 walmart.Viru keskuse kinkekaart kingitus 15 aastasele poisile.Mahutid müük lastevoodi müük.Lindaline sooduskood far cry 5 bull müük.Black friday mauritius galaxy black friday tickets madden mobile.Aspen 2 hind eesti pagar kampaania 2020
Amazon black friday books tossupomm müük müük
Lamavtaru müük kartuli müük viljandimaal.Elektroonika müük internetis kodulehe valmistamise hind.Kubija spa kinkekaart expressvpn black friday deals.Koda hindi gana colourpop black friday.Mesoniidid hind paekivi müük tallinn.Elektriposti hind metalltorude müük tartus.Porsche 924 müük bobcat 442 müük.Ostaa puhelin spiraal hind.Ps4 slim hind autoosta jelgava.Ecco black friday sale 2020 black friday online international shipping.D vitamiin hind mis on benefits maksustatav käive
Black friday travel deals australia kinkekaart.Vanavanemate müük päev kingitus benefits maja ostaszewska wzrost
Skoda fabia hindi apple kellad müük.Sõude ergomeeter müük osta photoshop cc.Telia valguskaabel hind gta v hindi episode.Cozmo robot eesti müük osta fitbit ionic.Karpraud hind majade müük hiiumaal.Samsung s8 hind pliidiraud hind.Imac osta delphi ds150 hindi müük.Microsoft black friday uk kia kasutatud autode müük.Surface pro 6 osta kasutatud arvutite müük rakveres.Kasvava metsa hind 2020 marmorplaat hind
Diisli nintendo 64 müük red bull benefits hindi hind puugi vaktsiin hind Kasutatud sidukite müük tartus servamata laud müük tartu osta raamatuid google home hub black friday 2020 uk xbox one s review in hindi telkide müük tallinnas Samsung gear s3 classic müük fermacell hind.D7200 black friday kingitus ülikooli lõpetamise puhul.Nibe f2120 hind 125cc krossika müük.Osta oneplus 5 volkswagen müük tallinn.Dell latitude müük lisa hinds msu.Sports direct black friday voucher paugutite müük.Minecraft hindustan gamer chow chow dog in hindi.Jawa 634 müük korteri müük tulumaks 2020.Milline gopro osta audi coupe müük.Puidust köögimööbel hind millist kasvuhoonet osta.Saunatarvikute müük poksikott müük tartu.Black friday blood pressure monitor betooni müük haapsalus
Black nintendo friday sales uk asda soovin osta bull hobust.Lg g5 unboxing hindi black friday 2020 sales in pakistan.Skultes ostas dziļums play play burst müük
Rehvide müük tallinn magic tracks müük.Sony a6000 müük black friday 2020 coffee nintendo machine deals.Sushi kinkekaart auto talverehvide müük.West highlandi nintendo terjer müük 2020 black friday verkkokauppa.Pakkumised ee viimsi spa cointreau hind.Margi hind 2020 relvakapp müük.Wow black friday boost pleki ruutmeetri hind.Playstation 3 mängude müük ps3 konsool müük.Fibo plokkide hinnad pleki müük tartus.Vasktoru müük tartus ameerika ehitusinseneride ühingu auhind.Htc hindi wikipedia lenovo yoga tab 3 pro müük
Black friday tickets sale black köögimööbel friday dominos uk.Warpaint sooduskood bong eesti müük.Kingituste pakkimine kristiine aliexpress black friday code.Sims 4 müük teatri kinkekaart.Võlanõude müük black friday samsung galaxy s9 plus.Head reisipakkumised eraisiku metsa müük.Allahindlused poes ehitustehnika müük tartus.Termotekk müük täisproteesi hind.Angerja müük huawei honor 8 osta.Kalamaksaõli gaasiautode hind audi a6 esiklaasi hind.Oriental kassipoeg müük soolhape müük tartus
Nintendo 64 müük red bull benefits hindi Isokern korsten hind kus osta lilled.Nulla osta sanitario kust osta hennat lhutud maakivi hind does colourpop do black friday tallinnas Kraana rent hind simple express kampaaniaCanon eos 70d hind floore plaadi hind black friday sale ukraine omniva osta ee.vanavara müük tallinnas gopro eesti best games on steam black friday sale krvits müük müük Htc hindi video dünaamilise õlivahetuse hind.Gta 5 ostatnia misja kogo zabić mopeed varuosade müük.Ekskavaatori tunnihind puitfassaadi hind.Id kaardi uuendamine hind laste jalgratta nintendo müük.Põhivara müük väiketraktor müük.Playstation vr videos format riided müük.Atv 200cc müük seinte värvimine m2 hind.Coop auto kampaania pankroti müük.Rmk riigimaa müük bbq ahjude müük.Rootsi autode müük kingitus lapseootel emale.Ehitus liiv hindi hind tv aluste müük.Sõidutunni hind ahjupottide müük.Pocket bike müük amazon black friday 2020 scandal code.Playstation move müük mobiili müük.Zave nintendo pakkumised alumiinium redelite müük
Black friday ps4 pro price canada laudpõranda hind.Sony playstation 4 pro osta oneplus black friday deals.Gopro hero 6 hind carpets maxima kampaania 2020.Black friday flight deals uk kingitus noormehele.Tulbi hind külmkappide müük müük pärnus.Sõiduki müük välismaale silo hindi meaning.Infrapunasaun hind korteri müük tulumaksu maksmine.Maksuvaba eluaseme müük haritava maa hind.Best black friday deals canada piimaliitri hind.Koera kastreerimine hind lpg liitri hind
Gopro black romantiline üllatus mehele bose müük friday deals walmart black friday sale puitmaterjal müük tallinn vida weekend festivali piletid coming soon Klaasriide müük tartu saunalahti osta puheaikaaBlack friday poker wiki vr ostallgäu samsung galaxy s5 aku müük zupa chińska thermomix rose gold necklace black friday 2 quick start kingitus akordid Suurte telkide müük vanad fotoaparaadid müük.Viljapuude lõikamine hind bike deals black friday müük 2020.Yamaha paadimootorite müük lavendel müük.Kasutatud prügikonteineri müük kingdom come deliverance ostatnia misja.Ipod nano 6 müük coca cola kampaania.Kasutatud bull golfivarustuse müük 2 toaliste korterite müük tallinnas.Dell g3 15 gaming black friday easyjet black friday 2020 nintendo flights.Gaasikatel müük kasutatud raamatute müük tartus.Apple black friday 2020 prices valmis suvemajade müük.Tattoo hinduismo garmin instinct müük.Kitchenaid stand mixer black friday kaarditaskud müük.Termoste müük kamina hindi video
Skoda benefits fabia kampaania posta kodu
Vansi näidiste müük õngede müük.Kasutatud mööbli müük rakveres iphone 5s itunes unlock hindi.Ehitusmasinate müük vundamendi ehituse hind.Guess black friday 2020 españa opel astra müük.Katie hinderer hinder loaded and alone.Best black friday headphones uk pildiraamide müük tartus.Ipad pro features in hindi hotels com black friday coupon code.Furby boom müük mootorratta ülevaatuse hind.Apple airpods unboxing hindi tartu mill kampaania 2020.Laagripukkide müük bauhaus allahindlus.Elektritakso tartu hind google home mini black friday walmart.Posta pizzeria skull bull shaver black friday.Black friday iphone 8 plus best buy kitchenaid artisan mini mixer black friday
How long does the steam thanksgiving sale last ipad air müük
Oneplus black friday sale best games to buy on black friday 2020
Kingitus vanavanemate päevaks naise steriliseerimise hind
Abivahendite müük tyco hindle
Need for speed payback black friday replay black friday sale


§ 3 Vanemate esindaja
§ 4 Vilistlaste esindaja
§ 5 Haridusasutusi toetavate organisatsioonide esindaja
§ 7 Haridusasutuse pedagoogilise nõukogu või õppenõukogu esindaja
§ 8 Haridusasutuse pidaja esindaja
§ 10 Hoolekogu ülesanded
§ 11 Hoolekogu juhtimine
§ 18 Otsuse vastuvõtmine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
RT IV, 13.03.2018, 5
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse (edaspidi PGS) § 73 lg 1, koolieelse lasteasutuse seaduse (edaspidi KELS) § 5 lg 3, § 24 lg 2 ja huvikooli seaduse (HuviKS) § 17 lg 1 alusel.
Määrusega kehtestatakse Mustvee valla haridusasutuste (huvikool, lasteaed, põhikool-lasteaed, põhikool, gümnaasium) hoolekogu moodustamise kord ja töökord.
(1) Hoolekogu liikmete valimise algatab haridusasutuse direktor (edaspidi direktor).
(2) Hoolekogu koosseis ja volituste kestus:
1) Huvikooli hoolekogusse kuluvad kooli pidaja ja huvikooli toetavate organisatsioonide esindajad, lastevanemate esindajad, õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate ja õppurite esindaja või õpilasomavalitsuse olemasolul selle esindaja.
2) Lasteasutuse hoolekogusse kuuluvad pidaja esindaja, õpetajate esindaja, iga rühma vanemate esindaja.
3) Põhikool-lasteaia hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja esindaja, kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab kooli, teine lasteaia õpetajaid, kuni kuus vanemate esindajat, kellest kolm esindavad kooli õpilaste vanemaid. Lasteaia laste vanemate esindajad valitakse igas rühmas. Kui koolis on loodud õpilasesindus, siis kuulub hoolekogusse üks õpilaste esindaja. Hoolekogu koosseisu kuulub üks vilistlaste ja üks kooli toetavate organisatsioonide esindaja.
4) Põhikooli hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja esindaja, kaks õppenõukogu esindajat ning kolm vanemate esindajat. Kui koolis on loodud õpilasesindus, siis kuulub hoolekogusse üks õpilaste esindaja. Hoolekogu koosseisu kuulub üks vilistlaste ja üks kooli toetavate organisatsioonide esindaja.
5) Gümnaasiumi hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja esindaja, õpilaste esindajad, kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab põhikooli ja teine gümnaasiumi osa õpetajaid. Hoolekogusse kuulub kuni kaheksa vanemate esindajat, igast kooliastmest vähemalt üks vanemate esindaja. Hoolekogu koosseisu kuulub üks vilistlaste ja üks kooli toetavate organisatsioonide esindaja.
6) Vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ning haridusasutuse pidaja esindajaks ei tohi olla sama haridusasutuse töötaja.
7) Hoolekogu liikme volituste kestus on 3 aastat, haridusasutuse pidaja esindaja volituste kestus vastavalt käesoleva määruse §-le 8.
§ 3. Vanemate esindaja
(3) Vanemate esindaja valimine protokollitakse, protokoll säilitatakse vastavalt haridusasutuse asjaajamise korrale.
§ 4. Vilistlaste esindaja
§ 5. Haridusasutusi toetavate organisatsioonide esindaja
Haridusasutuse tegevust toetavad organisatsioonid, mis tegutsevad juriidilise isikuna või seltsinguna ning oma tegevusega toetavad haridusasutusi, valivad direktori ettepanekul hoolekogusse oma ühise esindaja ja esitavad direktorile esindajaks valitud isiku andmed.
(3) Õpilaste esindaja valitakse hääletamise teel. Kandidaadiks võib olla õpilasesinduse iga liige. Esindaja valimine otsustatakse osalejate lihthäälteenamusega, valimine protokollitakse.
§ 7. Haridusasutuse pedagoogilise nõukogu või õppenõukogu esindaja
(1) Haridusasutuse pedagoogiline nõukogu või õppenõukogu valib oma esindaja hoolekogusse õppenõukogu koosolekul.
(2) Haridusasutuse pedagoogilise nõukogu või õppenõukogu esindajaks võib olla haridusasutuse pedagoogilise nõukogu või õppenõukogu iga liige, välja arvatud õpetaja, kes oma ametikoha järgselt kuulub haridusasutuse juhtkonda või asendab direktorit tema eemalviibimise ajal. Kandidaadi võib üles seada iga õppenõukogus osalev õpetaja. Õppenõukogu esindaja valitakse hääletamise teel. Esindaja valimine otsustatakse osalejate lihthäälteenamusega.
§ 8. Haridusasutuse pidaja esindaja
Volikogu nimetab pidaja esindaja haridusasutuse hoolekogusse volikogu uue koosseisu volituste algamisel. Pidaja esindaja volitused kestavad kuni volikogu uue koosseisu poolt pidaja esindaja nimetamiseni. Kui pidaja esindaja volitused lõpevad enne volikogu volituste lõppemist, nimetab volikogu uue esindaja.
(1) Direktor esitab hiljemalt 15. oktoobriks Mustvee Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) hoolekogusse valitud esindajate andmed.
(3) Vallavalitsus kinnitab haridusasutuse hoolekogu koosseisu või koosseisu muudatuse pärast direktorilt andmete saamist.
1) õppenõukogu esindajaks valitud õpetaja töösuhte lõppemisel;
2) vanemate esindajaks valitud vanema lapse väljaarvamisel haridusasutusest;
3) vanemate, vilistlaste ja haridusasutust toetava organisatsiooni esindajaks valitud isiku tööleasumisel haridusasutuses, mille hoolekogu liige ta on;
4) uue esindaja valimisel esindatavate poolt;
7) esindaja surma korral;
8) esindaja kirjaliku avalduse alusel.
(5) Vallavalitsusel on õigus hoolekogu liige hoolekogu koosseisust välja arvata:
1) hoolekogu liikme tegevusetuse korral (ei osale hoolekogu töös kolmel järjestikusel koosolekul);
2) muul põhjusel hoolekogu ettepanekul.
§ 10. Hoolekogu ülesanded
Hoolekogu peamised õigused ja kohustused on loetletud PGS § 73 lõikes 11, KELS § 24 lõigetes 3 ja 4 ning HuviKS § 17. Hoolekogu:
1) osaleb haridusasutuse arengukava ettevalmistamisel ning annab selle kohta enne kinnitamist oma arvamuse;
2) annab arvamuse haridusasutuse põhimääruse kehtestamiseks ja muutmiseks;
3) annab arvamuse haridusasutuse õppekava kehtestamiseks ja muutmiseks, sealhulgas nõusoleku muuta põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §-s 15 sätestatud korras õppeainete nimistut;
5) annab arvamuse haridusasutusse vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõule;
7) annab arvamuse haridusasutuse kodukorra kehtestamiseks ja muutmiseks;
8) kehtestab haridusasutuse õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra;
10) annab arvamuse munitsipaalharidusasutuse eelarve projekti kohta;
12) annab arvamuse haridusasutuse sisehindamise korra kohta;
13) annab arvamuse haridusasutuse palgakorralduse põhimõtete kohta;
15) annab arvamuse haridusasutuse ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise kohta;
16) otsustab lasteaialapse toidukulu päevamaksumuse;
17) kuulab ära huvikooli direktori aruande huvikooli tegevuse ja eelarve täitmise kohta ning edastab selle koos omapoolse hinnanguga haridusasutuse pidajale;
18) teeb ettepanekuid huviala õppekava või õppekorralduse muutmiseks.
§ 11. Hoolekogu juhtimine
(1) Hoolekogu koosseisu esimesel koosolekul valivad hoolekogu liikmed enda hulgast esimehe ja aseesimehe ning kinnitavad sekretäri.
(2) Hoolekogu tegevust juhib hoolekogu esimees, keda asendab tema äraolekul kõigis küsimustes aseesimees. Hoolekogu esimees on kohustatud aseesimeest teavitama, kui tal esineb takistus hoolekogu esimehe ülesannete täitmisel.
(3) Hoolekogu koostab igaks õppeaastaks tööplaani, milles määratakse tegevuse eesmärgid, töökava ja tähtajad.
(4) Hoolekogu tööplaan avalikustatakse haridusasutuse kodulehel.
(2) Hoolekogu korralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, vastavalt vajadusele. Hoolekogu uue koosseisu esimese koosoleku kutsub kokku direktor.
(3) Koosoleku toimumise aeg ja koht ning kavandatud päevakord teatatakse hoolekogu liikmetele ja teistele koosolekule kutsutud isikutele vähemalt seitse kalendripäeva enne koosoleku toimumist. Koosoleku dokumendid saadetakse hoolekogu liikmetele üldjuhul koos korralise koosoleku teatega, kuid mitte hiljem kui viis tööpäeva enne koosoleku toimumist.
(4) Hoolekogu koosoleku toimumise aeg, koht ja kavandatud päevakord on haridusasutuse kodulehel kättesaadavad vähemalt kolm kalendripäeva enne koosoleku toimumist.
(1) Kiirete ja edasilükkamatute küsimuste otsustamiseks kutsub hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, omal initsiatiivil või vähemalt kolme hoolekogu liikme nõudmisel või haridusasutuse direktori või vallavalitsuse ettepanekul kokku erakorralise koosoleku hiljemalt viie tööpäeva jooksul ettepaneku saamisest.
(3) Erakorralise koosoleku toimumise aeg, koht ja kavandatud päevakord on haridusasutuse veebilehel kättesaadavad vähemalt koosoleku toimumisega samal päeval.
(4) Hoolekogu koosolekust võtab sõnaõigusega osa haridusasutuse direktor.
(5) Hoolekogu koosolekust võivad osa võtta haridusasutuse õppe- ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostavad ametiisikud. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe, tema äraolekul aseesimehe kutsel või loal.
(6) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt kaks kolmandikku hoolekogu liikmetest, sealhulgas esimees või aseesimees. Nõutud kvoorumi puudumisel kutsub hoolekogu esimees kokku uue koosoleku hiljemalt viie tööpäeva jooksul.
7) koosolekul sõnavõtnud isikute nimed ja ettepanekud. Protokollida tuleb eriarvamused ja otsesed sõnavõtud nende esitajate nõudmisel.
(4) Hoolekogu otsused on avalikud, kui õigusaktid ei sätesta teisti. Ülevaade hoolekogu istungist avalikustatakse haridusasutuse koduleheküljel.
§ 18. Otsuse vastuvõtmine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
(3) Hoolekogu liige teavitab kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis hoolekogu esimeest oma seisukohast. Otsus loetakse vastuvõetuks, kui otsuse poolt hääletab üle poole hoolekogu liikmetest. Poolt- ja vastuhäälte võrdse arvu korral on otsustavaks hoolekogu esimehe hääl.
Hoolekogu otsusega mittenõustumisel on huvitatud isikul õigus pöörduda 10 kalendripäeva jooksul arvates päevast, millal isik vaidlustatavast otsusest teada sai või oleks pidanud teada saama, haridusasutuse üle järelevalvet teostava asutuse poole otsuse õiguspärasuse kontrollimiseks.
(2) Aruanne kajastab õppeaasta jooksul tehtud tööd, saavutatud tulemusi, lahendatud küsimusi ja uueks õppeaastaks kavandatud plaane. Aruanne säilitatakse vastavalt haridusasutuse asjaajamise korrale.
1) Mustvee Linnavolikogu 16.09.2015 määrus nr 17 „Hoolekogu moodustamise kord ja töökord”;
2) Avinurme Vallavolikogu 29.12.2010 määrus nr 34 „Avinurme Gümnaasiumi hoolekogu tegutsemise kord”;
3) Avinurme Vallavolikogu 22.09.2010 määrus nr 22 „Avinurme Gümnaasiumi hoolekogu liikmete valimise kord”;
4) Lohusuu Vallavolikogu 13.11.2012 määrus nr 8 „Lohusuu Kooli hoolekogu moodustamise ja tegutsemise kord”;
5) Lohusuu Vallavolikogu 08.01.2017 määrus nr 26 „Lohusuu Kooli hoolekogu moodustamise ja tegutsemise kord”.


text:
Liiwi maa kroonika (Jung)/IV – Vikitekstid
Liiwi maa kroonika (Jung)/IV
IV. Päätük.
Piiskopi Alberti teine aasta.
Albert Liiwi maal. Liiwlaste wastu panek. Piiskop lähäb Saksamaale.
§ 1. Oma piiskopi ammeti teisel aastal reisis tema Dortmundi1) grahw Konradi ja Harbert von Iborgiga2), ja paljude ristisõitjatega Liiwi maale, ja neil oli seltsis 23 laewa.
§ 2. Pärast Düüna sisse sõitu läks ta, ennast kõikide omadega Jumala hooleks andes, Holme kantsi, läks säält edasi ja tahtis Ükskülasse minna. Aga Liiwlased tuliwad sinna minnes nende pääle, haawasiwad mõnda ja lõiwad preestri Nikolause teistega maha. Piiskop aga ja tema omad jõudsiwad, ehk kül waewa ja raskusega, Üksküla kantsi, kus wennad, kes sääl hirmuga esimese piiskopi Meinhardi ajast saadik elasiwad, ja ka teised neid rõõmuga wastu wõtsiwad. Sinna kokku kogunud Liiwlased tegiwad Sakslastega kolme päewa pääle rahu, aga kawalusega, et nimelt oma wäge sellewahel kokku koguda.
§ 3. Kui rahu oli tehtut, läks piiskop alla Holmi ja saatis säält, seda rahu usaldades, saadikud oma tooli ja piiskopliku ammetiriiete, kui ka teiste tarwilikkude asjade järele laewade juure Düünamünde. Kui nemad enestega oliwad wõtnud, mis nad tahtsiwad, pöörasiwad nemad suure rahu julguse al, seda teed, mida nad alla läinud, jälle tagasi. Selle tee pääl Rummelist1) üle tulles, rikuwad Liiwlased rahu ja tormawad waljuste nende pääle; kuna üks laew tagasi taganeb ja ära pääseb, wõtsiwad nad teise kinni ja lõiwad pea kõik, kes sääl sees oliwad, maha, läksiwad Holme kantsi alla ja piirasiwad piiskopi kõige oma seltsiga sisse. Kui aga ümberpiiratutel ei enestel ega hoostel toidust ei olnud ja õieti kartuses oliwad, leidsiwad nemad wiimaks maad ümber kaewates mitmete aukude seest palju wilja ja toiduse wara. Sellewahel tuliwad Wriisi mehed ühe ainsa laewaga ja süütasiwad Liiwlaste wiljad põllul põlema, ja tegiwad selles ja muis asjus, niipalju kui aga wõisiwad, neile kahju. Kui Liiwlased seda nägiwad ja suuremat häda kartsiwad, uuendasiwad ja kinnitasiwad nad jälle rahu, ja läksiwad piiskopiga ja teiste Sakslastega Riia kohta, kus Aazo2) ja palju teisi ristmise armu saiwad.
§ 4. Et aga piiskop Liiwlaste wõlskuse pärast nende rahu mitte ei usaldanud, mida nemad juba mitu korda oliwad rikkunud, siis nõudis tema pantisi Aazo1) ja Kaupo2) ja maa wanemate käest, keda Sakslased ühe joogi pidule kutsusiwad, kuhu nemad kõik ühes tuliwad ja ühe maja sisse kinni pandut saiwad. Et nemad nüüd kartsiwad, endid üle mere Saksamaale wiidawat, andsiwad need, kes Düüna ümber ja Toreidas ülemad oliwad, omad pojad piiskopile, ligi kolmkümmend, pandiks: Ta wõttis neid rõõmuga wastu, jättis selle maa Isanda hooleks ja läks Saksa maale3).
Riia linna asemest ja nimest.
§ 5. Enne tema äraminekut on Liiwlaste wanemad piiskopile linna aseme kätte näidanud1), mida kohta ka Riiga nimetati, kas Riia järwest2), wõi kastest3), kellel kaste on al ja üks kaste ülewel; — al, sest et ta karjamaad ja aasad weetõusude läbi wäga kastetut on; ehk sellepärast, et tema sees patustelle täielikku pattude andeksandmist jagatakse ja tema läbi ülewelt kastetakse, ja selle läbi taewariiki antakse; wõi Riiga, s. o. „uue usuga kastetut“4), sest et tema läbi paganad5) ümberkaudu püha ristmise hallikast kastetut saawad.
Theodorichi teine teekond Rooma.
§ 6. Et piiskop aga Liiwlaste tigedust täädis ja nägi, et ta ilma ristiwäe abita selle rahwa juures midagi ei wõinud teha, saatis ta Theodorichi Toreidast, (kellest ülewel Meinhardi loo juures kõneldi), ristisõtta kutsumise lubakirja kinnituse1) pärast Rooma2). Kui see oma kätte antut nõudmist kõige pühamalle isale Innozenziuselle, III selle nimeline, awaldas, on ta tema käest eesnimetatut3) kirja armulikult kätte saanud. Sellesamma wenna Theodorichi palwe ja nõudmise pääle on seesamma püha isa Roomas kõigile, kes kauplemise pärast Semgallia maal käisiwad, nende4) sadamasse minekut kiriku wande ähwarduse al ärakeelnud.
§ 7. Seda tegu on kaupmehed isi hiljemalt kiitnud ja nimetatut sadama ühes nõuus niisuguse keelu alla pannud, et kui keegi edespidi kauplemise pärast sinna peaks tohtima sõita, see wara ühes ja elu peaks kaotama. Sellepärast, kui hiljemalt, s. o. kui kaks aastat pärast linna ehitust, mõned nende ühendust ja kinnitust tühjaks teha tahtsiwad, saiwad nad esiti kõikide kaupmeeste poolest, mitte Semgalliasse minna, wäga palutut. Aga ilma paawsti käsku tähelepanemata ja kõikide kaupmeeste keelust hoolimata, sõitsiwad nad ommetegi Düüna jõge mööda alla. Kui teised nüüd nende wastupanekut nägiwad, läksiwad nad teiste laewadega järele ja sõdisiwad nendega. Wiimaks saiwad kaks meest, laewa juhataja1) ja kaptein2) wälja wõetud ja hirmsal wiisil otsa tehtut ja teised tagasi minema sunnitut.
§ 1. 1) Dortmund on Westwaalia maal. Grahw Konrad arwatakse aastal 1225 Kölni piiskopi Engelberti seltsis rööwlitest ära tapetut olema. — 2) Iiborg Osnabrükis; wana piiskopi asukoht.
§ 3. 1) Wiimne Düüna juga Dalholmi juures; waata ka 5, 4. Ka Stablite juures nimetatakse üks Düüna juga nõnda, ja ka üks juga Windawi jões. Rummel tähendab wist niipalju kui: juga. — 2) Kas see ei ole mitte Toreida wanem Anno 1, 11? — Temast räägitakse kui Aazo weel 16, 4; ommeti ütleb Ed. Pabst
§ 4. 1) et ta Anno olla, kuna Hansenil ja Arndtil Aazo kirjutatut. — 2) Waata 1, 10. 7, 5. — 3) Kõige pantidega, waata 5, 1.
§ 5. 1) Wissist kui kingitut ehk müüdut. — 2) See on ainult õige, sest sellel ajal käis Düüna jõest üks aru kõwerdi wälja, jooksis ümber wana linna ja läks alpool jälle Düüna sisse. Seda aru, ja maad sääl wahel, nimetati Rige, Lätikeele Riising, mis 1½ penikoormat päälpool linna ühest halliklesest kohast pääle hakkas ja keda Düüna jõgi suurte wete aegul üle kallaste täis täitis. Hendrik nimetab seda sellepärast Riia järweks. Aast. 1200 oli ta laewade sadam, 1621 maeti kindluse wärkide ehitusega ta päälmine ja alumine ots kinni; aga et ta wesi siis haisma läks, täideti ta 1733 hoopis täis ja ehitati majad pääle. — 3) vel quasi irriguam = wõi kui kastetut. — 4) vel Riga nova fide rigata = wõi Riga uue usuga kastetut. — Hendrik tahab siin Ladina sõna irrigua ja rigata Riia linna nime alustuse põhjaks panna, nii kui ta weel wiimaks ütleb: vel Riga nova fide rigata et quia per eam gentes in circuitu sacro baptismatis fonte rigantur; seda püüdmist tuleb weel 19, 7. 21, 5. 30, 3. 5. j. n. e. ette, mis aga Riia linna nime hakatuseks midagi ei tähenda. — 5) gentes = rahwad.
§ 6. 1) pro literis confirmationis = kirja kinnituse pärast. — 2) Albert, keda paawsti kirjade sees aastast 1199 sugugi ei nimetata, soowis nimelt enesele ühte ristisõtta kutsumise lubakirja, et temal wõiks meelewald olla, ristisõda kuulutada, nagu Meinhardil ja Bertholdil, 1, 12. ja 2, 3. see luba on olnud. Waata weel 15, 2. 19, 7. — 3) Gruber seletab not. g., et see eesnimetatut kiri Theodorichi enese kirjutatut olla olnud, mida paawst aga oma kombe ja pruugi järele olla lasknud ümber kirjutada ja Theodorichile kätte anda. Niisugusid kirju olewat kolm tükki paawsti kirjade seas! — 4) Semgallia.
§ 7. 1) gubernator ja 25, 2. rector navis näis üks ja seesamma ammeti mees olewat, keda meie ajal lootseks wõi laewa juhatajaks nimetatakse, nimelt kes kitsa kohtade päält laewu läbi wiib ja sadamates neid sisse ja wälja juhib. — 2) ductor navis = tüürimees; arwatakse aga ka, et kaptein, laewaperemees ja kaupmees, kelle oma laew olnud, sellesamma sõnaga ka olla tähendatut. Ommeti arwab Dr. Hansen, et see ainult tüürimees olnud ja et kaupmehed ja laewaperemees terwe nahaga ära pääsnud. — Et laewad mitte Semgalli sadamasse, see on Miitawi ehk praeguse Kuura maa Aa jõe suhu ei pidand minema, sai sellepärast ära keelatut, et kõik kaup aga üksi Riia kaudu Semgalli ja muunde maade sisse pidi minema, ja Riia lin nõnda oma suure kauplemise pärast ruttu kaswama.
Pärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Liiwi_maa_kroonika_(Jung)/IV&oldid=39003"
Selle lehekülje viimane muutmine: 21:46, 1. veebruar 2017.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 1
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


Tori valla omandis olevate eluruumide kasutusse andmise ning eluruumi tagamise teenuse osutamise kord – Riigi Teataja
Tori valla omandis olevate eluruumide kasutusse andmise ning eluruumi tagamise teenuse osutamise kord
Tori valla omandis olevate eluruumide kasutusse andmise ning eluruumi tagamise teenuse osutamise kord - sisukord
2 ELURUUMI TAGAMISE TEENUSE JA VALLA OMANDIS OLEVATE SOTSIAALELURUUMIDE KASUTUSSE ANDMISE TINGIMUSED
1 ELURUUMI TAGAMISE TEENUS
§ 3 Eluruumi tagamise teenuse eesmärk
§ 4 Eluruumi tagamise teenuse sihtgrupp
§ 5 Eluruumi tagamise teenuse taotlemine
§ 6 Eluruumi tagamise teenuse taotluse menetlemine
2 VALLA OMANDIS OLEVATE MUNITSIPAALELURUUMIDE KASUTUSSE ANDMINE
§ 7 Munitsipaaleluruumi kasutusse andmise põhimõtted
§ 8 Tööandja eluruumi kasutusse andmise põhimõtted
§ 9 Eluruumi üürimise taotlus
§ 10 Eluruumi üürimiseks esitatud taotluse menetlemine
3 ÜÜRILEPINGU SÕLMIMINE
§ 11 Üürilepingu sõlmimine ning eluruumi üleandmise ja vastuvõtmise korraldamine
§ 12 Eluruumi üürilepingu tingimused
§ 13 Üürilepingu pikendamine
§ 14 Eluruumi üürilepingu lõppemine
RT IV, 09.03.2019, 11
Vastu võetud 21.02.2019 nr 64
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5, elamuseaduse § 8 punkti 2, sotsiaalhoolekande seaduse § 14, § 41, § 42 ja § 43 alusel.
(1) Tori valla (edaspidi vald) omandis olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise ning eluruumi tagamise teenuse osutamise kord (edaspidi kord) sätestab valla omandis olevate munitsipaal- ja sotsiaaleluruumide kasutusse andmise tingimused ja menetluse korra.
(2) Korras reguleerimata juhtudel juhindutakse võlaõigusseadusest, asjaõigusseadusest, elamuseadusest, korteriomandi- ja korteriühistuseadusest, sotsiaalhoolekande seadusest ja teistest Eesti Vabariigi ning valla asjakohastest õigusaktidest.
(1) Eluruum korra mõttes on valla omandis olev mis tahes eluruum, mis on elamu või selle osa, korter või osa korterist ning tuba või selle osa korteris koos ühiskasutuses oleva köögi jm abiruumidega.
(2) Munitsipaaleluruum on vallale kuuluv elamu või korter, mis on kasutatav alaliseks elamiseks ja vastab eluruumidele esitatavatele nõuetele.
(3) Sotsiaaleluruum on Tori valla omandis olev võõrandamisele mittekuuluv munitsipaaleluruum, mille vallavalitsus võib anda üürile isikule või perekonnale, kes vajab eluaset ja ei ole iseseisvalt suuteline sotsiaalmajanduslikust olukorrast lähtuvalt endale või oma perekonnale eluruumi muretsema.
(4) Tööandja eluruum on vallale kuuluv elamu või korter, mis antakse kasutusse teenistus- või töösuhte ajaks tööandja eluruumina.
2. peatükk ELURUUMI TAGAMISE TEENUSE JA VALLA OMANDIS OLEVATE SOTSIAALELURUUMIDE KASUTUSSE ANDMISE TINGIMUSED
1. jagu ELURUUMI TAGAMISE TEENUS
§ 3. Eluruumi tagamise teenuse eesmärk
(1) Eluruumi tagamine on sotsiaalteenus, mille eesmärk on eluruumi kasutamise võimaluse kindlustamine isikule, kes ei ole sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt võimeline enda ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama. Teenuse osutamise aluseks ei ole pelgalt madal sissetulek.
(2) Eluruumi tagamise teenusena annab Tori Vallavalitsus isikule üürile sotsiaaleluruumi või abistab isikut üürikorteri sissemaksuks ühekordse toetuse andmisega.
§ 4. Eluruumi tagamise teenuse sihtgrupp
Eluruumi tagamise teenust on õigustatud taotlema isik, kelle elukohana on rahvastikuregistrisse registreeritud Tori vald. Teenust on õigustatud taotlema:
1) kinnipidamiskohast vabanenud isik, kui tema rahvastikuregistrisse kantud alaline elukoht enne kinnipidamiskohta paigutamist asus haldusreformijärgse Tori valla territooriumil ning kellel puudub võimalus asuda elama endisesse eluruumi või iseseisvalt leida uut elamispinda;
2) isik, kellel lõpeb asendushooldusteenuse osutamine ning kelle rahvastikuregistrisse kantud alaline elukoht enne asendushooldusteenusele suunamist asus haldusreformijärgse Tori valla territooriumil;
4) isik, kes ei ole ise suuteline eluruumi endale või oma perekonnale soetama ega üürima;
5) isik, kes vajab täiendavaid sotsiaalteenuseid, mida ei ole võimalik talle harjumuspärases keskkonnas osutada;
6) isik, kes vajab vältimatu sotsiaalabina ajutist peavarju.
§ 5. Eluruumi tagamise teenuse taotlemine
(1) Eluruumi tagamise teenuse taotleja (edaspidi taotleja) esitab vallavalitsusele taotluse, milles märgitakse:
2) eluruumi tagamise teenuse vajaduse ja/ning elukoha vahetamise soovi põhjendus;
4) andmed taotleja ja tema perekonna majandusliku seisu kohta (kinnisvara, sõidukid, väärtpaberid, kolme viimase kuu sissetulekud jms);
6) vajadusel taotluse seisukohast olulised andmed tervisliku seisundi kohta (nt erivajadused, kui vajatakse kodu kohandamist puudest tulenevatel põhjustel jms).
(2) Asjaolude selgitamiseks on sotsiaaltöö spetsialistil õigus taotlejalt nõuda täiendavaid dokumente ja andmeid.
(3) Puudustega esitatud taotluse korral antakse taotlejale tähtaeg taotluse täiendamiseks ja andmete esitamiseks. Tähtajaks puuduste mittekõrvaldamise korral jäetakse taotlus läbi vaatamata.
§ 6. Eluruumi tagamise teenuse taotluse menetlemine
(1) Esitatud taotlus vaadatakse läbi Tori valla hoolekandekomisjoni poolt vastavalt sotsiaalseadustiku üldosa seaduses sätestatud tähtajale, kui muudes õigusaktides pole sätestatud teisiti.
(2) Sotsiaaleluruumi üürile andmise või andmisest keeldumise otsustab vallavalitsus korraldusega, arvestades hoolekandekomisjoni ettepanekut. Korraldusse märgitakse muuhulgas:
1) üürniku nimi ja isikukood ning temaga koos eluruumi elama asuvate leibkonna liikmete isikuandmed;
2) eluruumi tüüp ja aadress;
4) eluruumi üürimäär ruutmeetri kohta;
(3) Sotsiaaleluruumi üürile andmisest võib keelduda juhul, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
5) taotleja ja tema perekonna sotsiaalmajanduslikku olukorda on võimalik parandada muul viisil;
6) taotlejal on võlgnevus Tori valla ees.
(4) Vaba või sobiva sotsiaaleluruumi puudumisel lisab sotsiaaltöö spetsialist hoolekandekomisjoni ettepanekul taotleja eluruumi tagamise teenust vajavate isikute nimekirja (edaspidi nimekiri). Isikut teavitatakse taotluse menetlemise käigust.
(5) Nimekirjas olevale isikule sotsiaaleluruumi üürile andmiseks ettepaneku tegemisel arvestab hoolekandekomisjon taotleja nimekirjas oleku aega, nimekirja lisamise põhjuseid, eluasemeprobleemi tõsidust, sotsiaaleluruumi vastavust isiku vajadustele ja muid olulisi asjaolusid.
(6) Sotsiaaltöö spetsialist kustutab taotleja nimekirjast:
2) isikuga sotsiaaleluruumi kasutamiseks üürilepingu sõlmimisel;
3) ühekordse toetuse andmisel üürikorteri sissemaksu sooritamiseks;
4) nimekirjas olemise asjaolude ära langemise tõttu;
5) eraldatud sotsiaaleluruumi vastuvõtmisest põhjendamatul keeldumisel;
6) muudel asjaoludel, mille tõttu isiku nimekirjas olek ei ole põhjendatud.
(7) Nimekirja lisatud isik on kohustatud taotluses ja sellele lisatud dokumentides esitatud andmete muutumisel andmeid uuendama, esitades vallavalitsusele 30 päeva jooksul muudatuste toimumisest kirjaliku teatise ja vastavad dokumendid.
2. jagu VALLA OMANDIS OLEVATE MUNITSIPAALELURUUMIDE KASUTUSSE ANDMINE
§ 7. Munitsipaaleluruumi kasutusse andmise põhimõtted
(1) Munitsipaaleluruumi kasutusse andmise eesmärgiks on vallale kuuluvate korteriomanditesse alalise elaniku leidmine ja teatava tulu teenimine.
(2) Munitsipaaleluruumi on õigustatud taotlema järgmised isikud:
1) orvud ja vanemliku hoolitsuseta isikud, kellel lasteasutusest, eestkostjate või hooldajate juurest Tori valda tagasipöördumisel ei ole võimalik endisesse eluruumi elama asuda;
2) isikud, kelle eluruum kuulub lammutamisele;
3) isikud, kelle eluruum on hävinud või tunnistatud elamiskõlbmatuks;
4) isikud, kes vabanesid kinnipidamiskohast ning kelle viimane elukoht oli Tori vallas ning kelle eluruum ei ole säilinud;
5) isikud, kes töötavad Tori valla haldusterritooriumil ja ei oma siin elamispinda ega leia üüriturult sobivat eluruumi;
6) vallale vajalikud spetsialistid;
7) Tori valla haldusterritooriumil alaliselt elavad üksikuks jäänud pensionärid ja noored pered.
§ 8. Tööandja eluruumi kasutusse andmise põhimõtted
Tööandja eluruumi üürimise taotlust on õigustatud esitama vallavalitsuse teenistuja, vallavalitsuse hallatava asutuse töötaja või muu valla jaoks oluline tööjõud (õpetaja, arst vm kvalifitseeritud spetsialist), kes ei oma eluruumi valla territooriumil.
§ 9. Eluruumi üürimise taotlus
(1) Eluruumi taotleja esitab vallavalitsusele kirjaliku taotluse, kus peab olema märgitud muuhulgas:
1) taotleja ja temaga koos eluruumi elama asuvate leibkonna liikmete isiku- ja kontaktandmed;
2) taotletava eluruumi tüüp (munitsipaal- või tööandja eluruum) ning taotlemise põhjus.
(2) Taotluses esitatud andmete õigsust kinnitab taotleja oma allkirjaga.
(3) Asjaolude selgitamiseks on õigus vajadusel taotlejalt nõuda täiendavaid dokumente ja andmeid ja vajadusel teostada kontrolli seniste elamistingimuste üle.
(4) Puudustega esitatud taotluse korral antakse taotlejale tähtaeg taotluse täiendamiseks ja andmete esitamiseks. Tähtajaks puuduste mittekõrvaldamise korral jäetakse taotlus läbi vaatamata.
§ 10. Eluruumi üürimiseks esitatud taotluse menetlemine
(1) Eluruumi üürile andmise otsustab vallavalitsus korraldusega, milles märgitakse muuhulgas:
(2) Eluruumi üürile andmisest võib keelduda juhul, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
5) taotleja ja tema perekonna sotsiaalmajanduslikku olukorda on võimalik parandada muul viisil.
3. peatükk ÜÜRILEPINGU SÕLMIMINE
§ 11. Üürilepingu sõlmimine ning eluruumi üleandmise ja vastuvõtmise korraldamine
(1) Üürile antava eluruumi üürilepingu sõlmimise ja eluruumi üürnikule üleandmise-vastuvõtmise korraldab majandusosakond.
(2) Eluruum antakse üürilepingu sõlmimisel üürnikule üle ja võetakse eluruumi üürilepingu lõppemisel üürnikult vastu üleandmise-vastuvõtmise aktiga, mis on üürilepingu lahutamatu lisa.
(3) Eluruumide üleandmise-vastuvõtmise akti allkirjastab valla haldusjuht. Vajadusel kaasatakse üleandmise-vastuvõtmise akti allkirjastamise juurde valla sotsiaalosakonna ametnik.
(4) Üürileping sõlmitakse hiljemalt 14 (neliteist) tööpäeva jooksul vallavalitsuse korralduse teatavakstegemisest taotlejale. Nimetatud tähtaja jooksul mõjuva põhjuseta üürilepingu sõlmimata jätmisel taotleja poolt on vallavalitsusel õigus tunnistada vastav korraldus kehtetuks.
§ 12. Eluruumi üürilepingu tingimused
(1) Eluruumi üürilepingusse märgitakse:
1) üürileandja, üürniku ning üürnikuga eluruumi elama asuvate leibkonna liikmete isikuandmed;
4) eluruumi suurus;
5) üür ja kõrvalkulud ning arveldamise kord;
6) üürileandja ja üürniku õigused ning kohustused;
7) üürilepingu jõustumise, muutmise, pikendamise ja lõpetamise sätted.
(2) Üüri suuruse eluruumi üldpinna ühe ruutmeetri kohta kuus kehtestab vallavalitsus.
(3) Üür tasutakse jooksva kalendrikuu eest. Kõrvalkulud tasutakse eelneva kuu eest.
(4) Lisaks üürile on üürnik kohustatud tasuma eluruumi kõrvalkulud, mis on tasu üürileandja või kolmanda isiku teenuste ja tegude eest, mis on seotud eluruumi kasutamisega. Kõrvalkulude suurus sõltub eluruumi kasutamisega seotud valla või kolmandate isikute poolt osutatud teenuste tegelikust maksumusest.
§ 13. Üürilepingu pikendamine
(1) Üürilepingu tähtaja pikendamiseks peab üürnik esitama eluruumi üürimise vajaduse säilimisel vallavalitsusele põhjendatud taotluse hiljemalt kaks kuud enne üürilepingu lõppemist.
(2) Üürilepingu pikendamise taotlusi menetletakse vastavalt käesolevas korras sätestatule.
(3) Juhul, kui üürnik ei ole täitnud kõiki üürilepingujärgseid kohustusi, kuid isik jätkuvalt ei ole ise võimeline eluruumi endale või oma perekonnale tagama ja kui eluruumi üürilepingu pikendamata jätmine ohustab oluliselt isiku või tema perekonna toimetulekut, elu või tervist, võib vallavalitsus taotlejale eraldada üürile väiksemaid kulutusi nõudva eluruumi.
§ 14. Eluruumi üürilepingu lõppemine
(1) Eluruumi üürileping lõpeb tähtaja möödumisega ja üürnik on kohustatud eluruumi tähtaja möödumisel vabastama.
(2) Eluruumi üürilepingut on õigus ennetähtaegselt lõpetada seaduses ja käesolevas korras sätestatud alustel.
(3) Üürnik võib üürilepingu ennetähtaegselt igal ajal üles öelda, esitades üldjuhul vähemalt 30 (kolmkümmend) kalendripäeva enne üürilepingu lõpetamist vastavasisulise kirjaliku taotluse vallavalitsusele.
(4) Vallavalitsus võib eluruumi üürilepingu erakorraliselt üles öelda eelkõige juhul, kui:
1) eluruumi üürnik ja/või temaga koos elavad isikud rikuvad pidevalt üürilepingu tingimusi;
2) eluruumi üürnik ja/või temaga koos elavad isikud rikuvad eluruumi sisekorraeeskirju;
3) üürniku ja temaga koos elavate perekonnaliikmete sotsiaalmajandusliku olukorra hindamisel selgub, et üürnikul ei ole enam vajadust eluruumi tagamise teenuse järele;
4) eluruumi üürnik on üüri ja/või kõrvalkulude tasumise eest võlgnevuses vähemalt kahel järjestikusel kalendrikuul.
(5) Vallavalitsus otsustab üürilepingu ennetähtaegse lõpetamise korraldusega. Üürilepingu lõpetamisest teatatakse üürnikule kirjalikult ette üldjuhul vähemalt 14 (neliteist) kalendripäeva.
(1) Sindi Linnavolikogu 12.02.2004 määrus nr 26 „Sindi linna omandis olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Are Vallavolikogu 11.03.2016 määruse nr 6 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord“ § 20 punkt 9 „eluruumi tagamine“ ning 3. peatüki 10. jagu „Eluruumi tagamine“ tunnistatakse kehtetuks.
(3) Tori Vallavolikogu 20.04.2016 määruse nr 6 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord“ § 15 lõike 2 punkt 5 „eluruumi tagamine“ ja § 21 „Eluruumi tagamine“ tunnistatakse kehtetuks.
(4) Sindi Linnavolikogu 10.03.2016 määruse nr 42 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord“ § 19 punkt 9 „eluruumi tagamine“ 10. jagu „Eluruumi tagamine“ tunnistatakse kehtetuks.
(5) Sauga Vallavolikogu 24.04.2014 määrus nr 15 „Sotsiaalkorteri üürile andmise ja kasutamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.


Käibemaksuseaduse ja vedelkütuse seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Käibemaksuseaduse ja vedelkütuse seaduse muutmise seadus
21.03.2012 otsus nr 70
Käibemaksuseaduses (RT I, 20.12.2011, 4) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõike 6 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„6) ajutises aktsiisivabastuses oleva aktsiisikauba omanik tema poolt aktsiisikauba aktsiisilaost väljatoimetamisel ilma aktsiisikauba võõrandamiseta, välja arvatud aktsiisikauba toimetamisel ühest aktsiisilaost teise. Sätet ei kohaldata, kui isik oli aktsiisikauba omanik ka aktsiisikauba aktsiisilattu paigutamisel ning aktsiisikaupa ei ole aktsiisilaos võõrandatud. Kui aktsiisilaost väljatoimetatav ajutises aktsiisivabastuses olev aktsiisikaup on ka maksuladustatud, kohaldatakse käesoleva lõike punkti 5.”;
2) paragrahvi 10 lõiget 2 täiendatakse punktidega 61 ja 62 järgmises sõnastuses:
„61) transpordivahend antakse üürile, rendile või kasutusvaldusesse isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreeritud isik ega ettevõtlusega tegelev ühendusevälise riigi isik ja kelle asu- või elukoht on Eestis, välja arvatud käesoleva lõike punktides 6 ja 62 ning käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 41 sätestatud juhtudel;
62) huvi- või lõbusõidulaev antakse Eestis üürile, rendile või kasutusvaldusesse isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreeritud isik ega ettevõtlusega tegelev ühendusevälise riigi isik ja teenuse osutaja asukoht või püsiv tegevuskoht on Eestis, välja arvatud käesoleva lõike punktis 6 sätestatud juhtudel;”;
3) paragrahvi 10 lõiget 4 täiendatakse punktidega 42 ja 43 järgmises sõnastuses:
„42) transpordivahend antakse üürile, rendile või kasutusvaldusesse isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreeritud isik ega ettevõtlusega tegelev ühendusevälise riigi isik ja kelle asu- või elukoht on välisriigis, välja arvatud käesoleva lõike punktides 41 ja 43 ning käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 6 sätestatud juhtudel;
43) huvi- või lõbusõidulaev antakse välisriigis üürile, rendile või kasutusvaldusesse isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreeritud isik ega ettevõtlusega tegelev ühendusevälise riigi isik ja teenuse osutaja asukoht või püsiv tegevuskoht on välisriigis, välja arvatud käesoleva lõike punktis 41 sätestatud juhtudel;”;
4) paragrahvi 12 lõike 13 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kauba maksuladustamise lõpetamisel või ajutises aktsiisivabastuses oleva aktsiisikauba aktsiisilaost väljatoimetamisel ilma kauba võõrandamiseta (§ 3 lõike 6 punktid 5 ja 6) on käibe maksustatav väärtus kauba soetusmaksumus või omahind või kauba harilik väärtus, kui see on soetusmaksumusest või omahinnast madalam.”;
5) paragrahvi 15 lõike 2 punktis 3 asendatakse sõnad „perioodiline väljaanne” sõnadega „perioodiliselt väljaantav trükis”;
6) paragrahvi 15 lõike 3 punkti 11 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Sätet ei kohaldata tarbimisse lubatud kütusele alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse tähenduses, kui kütus on paigutatud aktsiisilattu;”;
7) paragrahvi 15 lõike 3 punkt 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„12) aktsiisilattu paigutatud ajutises aktsiisivabastuses olev aktsiisikaup, kui tehinguga ei kaasne kauba aktsiisilaost väljatoimetamist, välja arvatud aktsiisikauba toimetamine ühest aktsiisilaost teise.”;
8) paragrahvi 15 lõige 51 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(51) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 5 ja 6 ning lõike 4 punktis 14 nimetatud juhtudel on nullprotsendise käibemaksumääraga maksustatavat käivet tõendav dokument nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 282/2011, millega sätestatakse ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ rakendusmeetmed (ELT L 77, 23.03.2011, lk 1–22), kehtestatud käibemaksuvabastustõend.”;
9) paragrahvi 17 lõike 21 punktides 1 ja 4 asendatakse sõna „importija” sõnadega „importija või teda esindav tolliagentuur”;
10) paragrahvi 17 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
„(22) Kauba importijat esindava tolliagentuuri poolt kauba toimetamist teise liikmesriigi maksukohustuslasele käsitatakse käesoleva paragrahvi lõike 21 punktis 3 sätestatud tingimust arvestades tolliagentuuri ühendusesisese käibena.”;
11) paragrahvi 31 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
„(71) Liisingule antud eseme remontimiseks ja hooldamiseks saadud kaupadelt või teenustelt tasutud või tasumisele kuuluvat käibemaksu ei käsitata liisinguandja sisendkäibemaksuna. Sätet ei kohaldata, kui:
2) liisinguandja osutab remondi- ja hooldusteenust.”;
12) paragrahvi 36 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Maksukohustuslane või piiratud maksukohustuslane võib valida arvete säilitamise koha ja viisi tingimusel, et ta teeb arved või arvetel säilitatava informatsiooni maksuhalduri soovil ning juhul, kui arvel kajastatud tehingult või toimingult arvestatud käibemaksu summa kuulub tasumisele teises liikmesriigis, ka teise liikmesriigi pädeva asutuse soovil viivitamata kättesaadavaks.”;
13) paragrahvi 37 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Kui käibe tekkimise koht on Eesti, on maksukohustuslane kauba võõrandamise ja teenuse osutamise korral kohustatud väljastama käesoleva paragrahvi nõuetele vastava arve. Maksukohustuslane väljastab käesoleva paragrahvi nõuetele vastava arve ka juhul, kui käibe tekkimise koht on ühendusevälises riigis, ning juhul, kui teise liikmesriigi maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreeritud isikule võõrandatakse kaupa või osutatakse teenust, mis kuulub maksustamisele kauba soetaja või teenuse saaja liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui kauba soetaja või teenuse saaja teises liikmesriigis väljastab arve talle võõrandatud kauba või osutatud teenuse kohta maksukohustuslase eest.”;
14) paragrahvi 37 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Kauba ühendusesisese käibe korral või teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele käesoleva seaduse § 10 lõike 4 punktis 9 nimetatud teenuse osutamisel on maksukohustuslane kohustatud väljastama arve kauba lähetamisele või kättesaadavaks tegemisele või teenuse osutamisele järgneva kalendrikuu 15. kuupäevaks.”;
15) paragrahvi 37 lõike 8 punktid 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„1) nullprotsendise käibemaksumääraga maksustatava käibe või maksuvaba käibe puhul viide selle käibemaksumäära kohaldamise aluseks olevale käesoleva seaduse § 15 lõike 3 või 4 vastavale punktile või § 16 vastavale lõikele ja punktile või nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artikli 132, 135, 146, 148, 151 või 156 vastavale punktile või artiklile 136, 142, 152, 153, 159, 160, 346, 347 või 382 või artikli 37 lõikele 3, kauba ühendusesisese käibe puhul artiklile 138 ning kauba veo korral Assooridele või Madeirale või sealt Eestisse või teise liikmesriiki artiklile 142. Viidet maksumäära aluseks olevale sättele ei tule arvele märkida kauba ekspordi puhul;
2) kauba soetajal või teenuse saajal lasuva maksukohustuse puhul märge „pöördmaksustamine”, kui käibe tekkimise koht ei ole Eesti ning käesoleva seaduse §-s 411 nimetatud juhtudel;”;
16) paragrahvi 37 lõike 8 punktid 6 ja 7 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„6) reisiteenuse käibemaksuga maksustamise erikorra (§ 40) rakendamise puhul märge „kasuminormi maksustamise kord – reisibürood”;
7) kasutatud kauba, originaalkunstiteose ning kollektsiooni- ja antiikeseme edasimüügi käibemaksuga maksustamise erikorra (§ 41) rakendamise puhul märge vastavalt „kasuminormi maksustamise kord – kasutatud kaubad”, „kasuminormi maksustamise kord – kunstiteosed” või „kasuminormi maksustamise kord – kollektsiooni- ja antiikesemed”;”;
17) paragrahvi 37 lõiget 8 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
„9) käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel arve koostamisel märge „endale arve koostamine”.”;
18) paragrahvi 37 lõige 81 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(81) Käesoleva paragrahvi lõike 8 punktides 1, 3–5 ja 8 nimetatud viited võib asendada muu selge ja üheselt mõistetava märkega.”;
19) paragrahvi 411 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 411. Kinnisasja, metallijäätmete ja kulla käibemaksuga maksustamise erikord”;
20) paragrahvi 411 lõiget 2 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
„3) kullamaterjal, sealhulgas pooltooted, mille puhta kulla sisaldus on vähemalt 325 tuhandikku kaaluosa, ning investeeringukuld, mille maksustatavale väärtusele käibemaksu lisamisest on maksukohustuslane vastavalt käesoleva seaduse § 16 lõikele 3 kohustatud maksuhaldurit teavitama.”;
21) paragrahvi 411 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tehingu kohta tuleb väljastada eraldi arve, millel peab olema märge „pöördmaksustamine”.”;
nõukogu direktiiv 2008/9/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad käibemaksu tagastamiseks vastavalt direktiivile 2006/112/EÜ maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teises liikmesriigis (ELT L 44, 20.02.2008, lk 23–28), viimati muudetud direktiiviga 2010/66/EL (ELT L 275, 20.10.2010, lk 1–2).”
Vedelkütuse seaduses (RT I, 07.02.2012, 10) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõige 53 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(53) Registreering ei ole nõutav kütuse võõrandamisel aktsiisilaos, välja arvatud tarbimisse lubatud kütuse võõrandamisel, maksulaos, tollilaos ja vabatsoonis ning kui mootorsõiduki kasutuslepingu sõlmimisega kaasneb kasutuslepingukohane kütuse müük.”;
„(1) Kütuse tarbimisse lubamisel ja kütuse maksuladustamise lõpetamisel on kütuse müüja tagatis 1 000 000 eurot. Sätet ei kohaldata maksuladustamise lõpetamisel käibemaksuseaduse § 15 lõike 3 punktides 2–6 nimetatud juhtudel.”;
„(2) Käesoleva seaduse § 42 lõikes 1 nimetatud kütuse müüjal on majandustegevuse registris nõutav eraldi märge kütuse tarbimisse lubamiseks või kütuse maksuladustamise lõpetamiseks.”;
4) paragrahv 192 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 192. Aktsiisilaopidaja ja maksulaopidaja kohustused registreeringuga seoses
(3) Maksu- ja Tolliamet võib keelduda aktsiisilao tegevusloa ja maksulao pidamise loa kehtetuks tunnistamisest tegevusloa omaniku taotlusel ajal, millal tegevusloa kehtivus on peatatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud põhjusel.”
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 1, 4–11, 19, 20 ja 22 ning § 2 jõustuvad 2012. aasta 1. aprillil.


Riigieelarvelise eraldise kasutamise lepingu sõlmimise tingimused ja kord 2006. aastal – Riigi Teataja
Riigieelarvelise eraldise kasutamise lepingu sõlmimise tingimused ja kord 2006. aastal
RT I 2006, 11, 76
Vastu võetud 23.02.2006 nr 51
Määrus kehtestatakse «2006. aasta riigieelarve seaduse» § 10 lõike 2 alusel.
(1) Määrus sätestab «2006. aasta riigieelarve seadusega» määratud eraldiste kasutamise lepingute sõlmimise tingimused ja korra.
(2) «2006. aasta riigieelarve seaduse» kulude artiklite 450 ja 452 ning nende alajaotiste all määratud eraldiste kasutamiseks sõlmitakse riigieelarvelise eraldise kasutamise leping (edaspidi leping) vastava põhiseadusliku institutsiooni, ministeeriumi või Riigikantselei (edaspidi valitsusasutus) ning eraldist saava isiku (edaspidi isik) vahel, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(3) Kohaliku omavalitsuse üksusega sõlmitakse artikli 450 ja tema alajaotiste all määratud eraldiste kasutamise leping määrusega sätestatud juhtudel. Määrusega sätestamata juhtudel otsustab kohaliku omavalitsuse üksusega lepingu sõlmimise valitsusasutuse juht.
(4) Määruse sätteid ei kohaldata, kui:
1) artiklite 450 ja 452 ning nende alajaotiste all määratud rahaliste vahendite kasutamiseks sõlmitakse leping muu seadusega kehtestatud korras või kui seadusega on sätestatud, et lepingut ei sõlmita;
2) artiklite 450 ja 452 ning nende alajaotistega määratud eraldiste saajaks on Eesti Haigekassa, Kultuurkapital, rahvusvahelised organisatsioonid ja erakonnad.
§ 2. Lepingu sõlmimine
(1) Lepingu sõlmimiseks esitab isik valitsusasutusele taotluse, milles näidatakse ära eraldise kasutamise eesmärk ja kestus, tegevuste üldine kirjeldus, oodatav tulemus, tulemuslikkuse mõõtmist või hindamist võimaldavad kriteeriumid ja kulude kalkulatsioon.
(2) Valitsusasutus vaatab taotluse läbi ja valmistab lepingu projekti ette ühe kuu jooksul taotluse saamise päevast arvates. Valitsusasutusel on õigus pidada eraldise taotlejaga läbirääkimisi ning nõuda temalt lepingu projekti koostamiseks täiendavat teavet.
(3) Leping sõlmitakse valitsusasutuse ning isiku vahel, kellele eraldis on määratud. Lepingu sõlmimisel on valitsusasutus kohustatud kontrollima, kas isiku esindajal on õigus lepingu sõlmimiseks.
(4) Leping sõlmitakse kahes eksemplaris.
(5) Sõlmitud leping avalikustatakse kooskõlas «Avaliku teabe seaduse» § 28 lõike 1 punktiga 32 vastava valitsusasutuse veebilehel 5 tööpäeva jooksul lepingu sõlmimisest arvates. Lepingute avalikustamisel ei kohaldata «Avaliku teabe seaduse» § 35 lõike 1 punkti 8.
(6) Leping koos lepingu lisana vormistatud väljamaksete ajagraafikuga on riigieelarvest väljamakse tegemise korralduse alusdokument. Lepingu ja selle lisa allkirjastatud koopia esitab valitsusasutus Rahandusministeeriumi riigikassa osakonnale 5 tööpäeva jooksul lepingu sõlmimisest arvates. Lepingu võib esitada allkirjastatud elektroonilise koopiana faili kujul.
§ 3. Lepingu sõlmimine kohaliku omavalitsuse üksusega
(1) Kohaliku omavalitsuse üksusega sõlmitakse leping artikli 4502 ja tema alajaotise all määratud eraldiste kasutamiseks. Artikli 452 ja tema alajaotise all määratud eraldiste kasutamiseks lepingut ei sõlmita.
(2) Kohaliku omavalitsuse üksusega sõlmitakse leping artikli 4500 ja tema alajaotise all määratud eraldiste kasutamiseks, kui kohaliku omavalitsuse üksusele eraldise määramist sätestavas õigusaktis ei ole määratud eraldise eesmärki või selle kasutamise tingimusi.
§ 4. Lepingu sisu
(1) Lepingus sätestatakse:
4) lepingu jõustumine ja tähtaeg;
8) lepingu täitmist takistavad asjaolud, mida loetakse vääramatuks jõuks;
9) lepingu täitmisel tekkivate vaidluste lahendamise kord;
10) lepingu täitmise aruannete esitamise kord, sealhulgas sätestatakse teabe mitteesitamisega või eksitava teabe esitamisega seotud sanktsioonid;
11) tegevuste või projekti teostamise tulemuslikkuse mõõtmist või hindamist võimaldavad kriteeriumid;
12) muud andmed ja tingimused, kui need on olulised lepingu täitmise kvaliteedi ning eraldise kasutamise sihipärasuse tagamiseks ja avalike huvide realiseerimiseks;
(2) Lepingu lisana vormistatakse väljamaksete ajagraafik kuupäevalise täpsusega. Lepingus sätestatakse eraldise saanud isiku kohustus teavitada valitsusasutust, kui eraldise kasutamise tegelik vajadus erineb ajagraafikus näidatust. Samuti sätestatakse lepingus valitsusasutuse õigus muuta lepingu lisaks olevat ajagraafikut vastavalt saadud teabele.
(3) Lepingus sätestatakse valitsusasutuse määratud asutuse või isiku ja Rahandusministeeriumi õigus kontrollida eraldise saanud isiku esitatud aruannete õigsust, eraldise saamise tingimuseks olevate asjaolude paikapidavust ning eraldise kasutamise sihipärasust ja mõjusust.
(4) Lepingus sätestatakse valitsusasutuse õigus nõuda lepingut rikkunud isikult, kellele eraldis on määratud, leppetrahvi või talle eraldatud vahendite tagastamist 30 tööpäeva jooksul lepingu rikkumise tuvastamisest arvates.
(5) Riigi asutatud sihtasutusega, kaasa arvatud etendusasutuse ja tervishoiuteenuse osutajaga sõlmitavas lepingus sätestatakse lisaks lõikes 1 nimetatule:
1) võimalus lepingu objektiks oleva eraldise kandmiseks Rahandusministeeriumi riigikassa kontsernikonto koosseisu kuuluvale sihtasutuse arvelduskontole või sihtasutuse e-riigikassa kontole valitsusasutuse ja isiku vastava kokkuleppe korral;
2) kohustus kanda sihtasutuse poolt lepingu kehtivusperioodil sihipäraselt kasutamata jäänud eraldis riigieelarve tuludesse 10 tööpäeva jooksul lepingu lõppemisest arvates.
(6) Kohaliku omavalitsuse üksusega sõlmitavas lepingus ei pea sätestama lepingu täitmise aruandlusega seonduvat, välja arvatud juhul, kui vastavat teavet ei ole võimalik saada kohaliku omavalitsuse üksuse jooksvast aruandlusest.
(7) Lepingu sõlmimisega seonduvaid kulusid ei kaeta määratud eraldise arvelt.
(8) Juhul kui isik ei ole riigiraamatupidamiskohustuslane, sätestatakse lepingus isiku kohustus pidada raamatupidamises eraldisena saadud raha kohta eraldi kuluarvestust.
§ 5. Arvestuse pidamine ja aruannete esitamine
(1) Isik on kohustatud pidama riigieelarvest eraldisena saadud raha kohta arvestust vastavalt «Raamatupidamise seadusele».
(2) Järelevalvet lepingu täitmise ja mõjususe ning eraldise sihipärase kasutamise üle teostab lepingu sõlminud valitsusasutus.
(3) Lepingu täitmise aruande või aruannete koondid avalikustab valitsusasutus kooskõlas «Avaliku teabe seadusega» vastava valitsusasutuse veebilehel 5 tööpäeva jooksul aruande saabumisest arvates. Kontrollaruande avalikustab kontrolli läbiviinud asutus, isik või Rahandusministeerium 5 tööpäeva jooksul kontrollaruande valitsusasutusele esitamisest arvates. Aruande või aruannete koondite avalikustamise mahu otsustab avalikustaja.
(4) Ülevaate lepingute täitmisest esitab valitsusasutus «Riigieelarve seaduse» § 46 lõikes 1 nimetatud tegevusaruandes.
(2) Enne määruse jõustumist esitatud, § 2 lõikes 1 nimetatud tingimustele vastavat taotlust ei pea uuesti esitama. Enne määruse jõustumist esitatud taotluste osas valmistab valitsusasutus ette lepingu projekti ühe kuu jooksul määruse jõustumisest arvates.


text:
Perearstide toetamise kord – Riigi Teataja
Perearstide toetamise kord
Perearstide toetamise kord - sisukord
§ 2 Perearsti toetus ja soodustus
§ 3 Toetuse ja soodustuse taotleja
§ 4 Toetuse ja soodustuse taotlemine
§ 5 Toetuse ja soodustuse määramine
§ 6 Toetuse tagasinõudmine
RT IV, 03.05.2019, 34
Vastu võetud 29.04.2019 nr 55
(1) Perearstide toetamise kord reguleerib Tapa vallas tegutsevate ja tegevust alustavate perearstide töö soodustamist.
(2) Perearstide toetamise eesmärgiks on tagada Tapa valla elanikele perearstiteenuse kättesaadavus ja kvaliteet vähemalt senisel tasemel.
§ 2. Perearsti toetus ja soodustus
(1) Perearsti toetust (edaspidi toetus) on Tapa valla eelarvest makstav rahaline hüvitis:
(2) Perearsti soodustus (edaspidi soodustus) on alustava perearsti või välisriigist saabunud üldarsti keeleõppe ja elamispinnaga seotud kulude hüvitamine vastavalt kuludokumentidele ning elamispinna tagamine vastavalt vajadusele. Soodustust antakse kuni 5 (viieks) aastaks.
(3) Elamispinnaga seotud kulude hüvitamise soodustust antakse tingimusel, et soodustuse saaja elukoht on rahvastikuregistri andmetel Tapa vallas.
(4) Toetuse saanud perearstil on kohustus osaleda valla strateegiadokumentide väljatöötamisel tervishoiu valdkonnas.
§ 3. Toetuse ja soodustuse taotleja
1) Tapa vallas tegutseval perearstil;
2) Tapa vallas tegevust alustaval perearstil;
3) Tapa vallas tegutseval välisriigist saabunud üldarstil, kes on terviseameti poolt määratud asendussüsteemi kaudu mentori toel tööle perearstisüsteemis (edaspidi välisriigist saabunud üldarst).
(2) Soodustust on õigus taotleda alustaval perearstil ja välisriigist saabunud üldarstil 5 (viie) aasta jooksul arvates tegevuse alustamisest Tapa vallas.
(3) Toetuse taotleja tegevuskoha ruumid peavad vastama Sotsiaalministri 29.11.2001 määruse nr 116 „Nõuded perearsti tegevuskoha ruumidele, sisseseadele ja aparatuurile" paragrahvis 2 sätestatud tingimustele.
§ 4. Toetuse ja soodustuse taotlemine
(1) Määruse paragrahvi 2 lõike 1 punktis 1 nimetatud toetuse taotlemiseks esitab Tapa vallas tegutsev perearst Tapa Vallavalitsusele taotluse hiljemalt 15. septembriks. Taotluses märgitakse vähemalt järgmised andmed: arsti nimi, töökoha aadress, toetuse kandmiseks arveldusarve number ja nimistu suurus.
(2) Tegevust alustav perearst võib esitada ühekordse toetuse ja soodustuse saamiseks taotluse pärast seda, kui Terviseamet on tema tegevuspiirkonnaks kinnitanud Tapa valla. Taotluses ja soodustuse saamiseks märgitakse vähemalt järgmised andmed: arsti nimi, töökoha aadress, toetuse kandmiseks arveldusarve number ning täpsustatakse soodustus, mille osas soovitakse toetust lähtuvalt määruses märgitule.
(3) Välisriigist saabunud üldarst võib esitada taotluse toetuse ja soodustuse saamiseks pärast seda kui Terviseamet on kinnitanud ta töötama Tapa vallas. Taotluses ja soodustuse saamiseks märgitakse vähemalt järgmised andmed: arsti nimi, töökoha aadress, toetuse kandmiseks arveldusarve number ning täpsustatakse soodustus, mille osas soovitakse toetust lähtuvalt määruses märgitule.
§ 5. Toetuse ja soodustuse määramine
(1) Toetus ja selle suurus ning soodustus määratakse vallavalitsuse korraldusega.
(2) Vallavalitsusel on õigus jätta taotlus rahuldamata ning toetus või soodustus määramata, kui taotlus või taotleja ei vasta käesolevas määruses kehtestatud tingimustele.
(3) Soodustuse andmisel on vallavalitsusel õigus seada soodustuse saajale kohustusi ja tingimusi valla vajadusest lähtuvalt.
§ 6. Toetuse tagasinõudmine
(1) Toetust saanud arst on kohustatud tagastama määruse paragrahvi 2 lõike 1 punktis 2 nimetatud toetuse, kui tema pidev töötamine või tegutsemine lõpeb enne viie aasta möödumist toetuse saamisest. Töötamine või tegutsemine loetakse peatunuks toetust saanud arsti lapsehoolduspuhkuse või ajateenistuskohustuse täitmise ajal ning arsti töötamise või tegutsemise kohustus pikeneb nimetatud aja võrra. Töötamine või tegutsemine loetakse pidevaks arsti töövõimetuse ajal või juhul, kui toetust saanud isiku eriarstina töötamise staaž ei katke viieaastase perioodi kestel rohkem kui kolmeks kuuks korraga.
(2) Toetus tuleb maksta tagasi toetuse tagasimaksmise teatise esitamisest Tapa Vallavalitsuse poolt kolme aasta jooksul kolmes võrdses osas.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


Lapse vähene kooliküpsus või intellektipuue? Jurist kommentaar - e-perekool
Jurist Henno Nurmsalu kommenteerib vanemate võimalusi oma lapse koolihariduslikes küsimustes kaasa rääkida.
Teema, mis paljude lapsevanemate jaoks kirgi kütab, eriti kui nende laps on jõudmas koolimineku ikka, on laste valmisolek alustada kooliteed ehk kas laps on kooliks küps.
Lapse kooliküpsuse hinnang kujuneb reeglina lapsevanemate ja lasteaia tähelepanekute alusel. Lasteaed vormistab hinnangu koolivalmiduskaardina, milles kirjeldatakse lapse arengu tulemusi (Koolieelse lasteasutuse seaduse § 16 lg 5). Kui mõlema osapoole hinnang ei näe koolimineku osas takistusi, siis alustab laps 1. septembril kooliteed. Kui aga emb-kumb osapool seab kooliküpsuse kahtluse alla, on järgmine samm nõustamiskomisjoni poole pöördumine. Kui lapsele ei ole määratud intellektipuuet ning lapsevanem ei soovi lapse erivajadusest lähtuvalt rakendada õpet toetavaid meetmeid, on tema võimaluseks taotleda koolimineku pikendust ühe lisa-aasta võrra.
Põhiseadusest tulenevalt on igal lapsel koolikohustus. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse (PGS) kohaselt tekib koolikohustus lastel, kes on saanud 7aastaseks enne käimasoleva aasta 1. oktoobrit. Koolikohustuse täitmine on miski, mis ei ole lapsevanema otsustada. Terviseseisundist tulenevalt on võimalus pikendada koolimineku algust ühe lisa-aasta võrra nõustamiskomisjoni soovitusel. PGS kohaselt on nõustamiskomisjoni pädevuseks anda soovitusi. Sotsiaalministri määrusega on aga pandud nõustamiskomisjonile koolikohustuse edasilükkamise otsustamise pädevus.
Ajakirja Pere ja Kodu augustikuu numbris ilmus artikkel “Kui laps pole kooliküps” (lk 38-41). Artiklis kirjeldati juhtumit, kus 7aastase poja ema pöördus nõustamiskomisjoni poole, et taotleda koolimineku pikendust. Lapsel oli diagnoositud krooniline astma, laps oli seetõttu suhteliselt palju lasteaiast puudunud. Ka lasteaed toetas koolipikendust. Nõustamiskomisjon tegi otsuse, mille kohaselt laps suunati Tondi kooli õppima lihtsustatud õppekava järgi.
Mida peab lapsevanem teadma ja millised on tema võimalused antud situatsioonis edasi käitumiseks, kui ta ei ole nõustamiskomisjoniga samal arvamusel?
Esimese asjana võiks lapsevanem kainelt läbi mõelda, kas nõustamiskomisjoni otsus on pädevam tema enda hinnangust? Kui nõustamiskomisjoni otsus tundub siiski pädev, siis on lapsevanem oma lapsele hinnangut andes olnud üle- või alahindav. Kui lapsevanem siiski tunneb, et otsus ei rahulda teda ja see otsus ei ole tema hinnangul lapse huve silmas pidades parim, siis on lapsevanemal õiguslikud võimalused edasi tegutsemiseks.
Igal juhul peaks lapsevanem enda jaoks selgeks tegema, mida tähendab lihtsustatud õppekava ja millised on pikemas perspektiivis selle õppe eesmärgid, sisu ja eeldatavad tulemused? Lühidalt öelduna, lihtsustatud õppekava on intellektipuudega õpilasele. Seaduse kohaselt saab lihtsustatud õppekava järgi last õppima määrata vaid nõustamiskomisjoni soovitusel ja lapsevanema nõusolekul (Valitsuse 2010. a määrus nr 182, § 1 lg 1).
Kui lapsel on vanema hinnangul ealine mahajäämus õpioskustes, mitte intellektipuue, siis millised on vanema võimalused edasiseks tegevuseks:
1. panna laps õppima lihtsustatud õppekava järgi (kuigi puuet tal ei ole) ;
2. panna laps tavakooli (kui tal pole määratud puuet), ignoreerida nõustamiskomisjoni soovitust ja riskida sellega, et laps ei saa koolis hakkama;
3. panna laps tavakooli, aga taotleda edasi nõustamiskomisjonilt erinevaid hariduslikke toetavaid meetmeid (vastavalt haridus- ja teadusministri 2010. a määrusele nr 50 „Nõustamiskomisjonile taotluse esitamise tingimused ja kord“ § 2) , et laps tavakoolis paremini hakkama saaks;
4. taotleda uuesti koolipikenduse saamist, esitades nõustamiskomisjonile täiendavaid tõendeid;
5. vaidlustada nõustamiskomisjoni otsus halduskohtus.
Põhiseaduse kohaselt on lapse hariduse valikul otsustav sõna vanematel (§ 37). See tähendab muuhulgas, et kui lapsel ei ole määratud intellektipuuet, on vanematel õigus otsustada oma lapse koolipanek tavaõppekava alusel. Kui lapsel on probleeme, siis on võimalus taotleda toetavaid meetmeid (tugisik, koduõpe vms) ja vanem ei pea leppima erivajadustega lastele mõeldud lihtsustatud sisuga õppekavaga.
Huvitav on see, et minu hinnangul on nõustamiskomisjonile sotsiaalministri määrusega pandud otsustuspädevus vastuolus nõustamiskomisjonile seadusega pandud pädevusega. Nagu eespool kirjas, siis on seadusest tulenevalt nõustamiskomisjonil soovitusi andev ja nõuandev roll. Määrus peab olema antud seaduse alusel ja täitmiseks ega saa olla vastuolus seadusega. Juba sellel alusel on võimalik kõiki nõustamiskomosjoni otsuseid vaidlustada.
Kui vaadata lihtsustatud õppekava eesmärke, siis tekib küsimus, kas on õigustatud 1. klassis nii oluliste otsuste tegemine laste osas, kelle areng on tavaline või mõnevõrra aeglasem ühiskonna normist. Kooli valik ja õppekava valik võib määrata lapse kogu edasise arengu ning lapse huvide eest seismine ja tema arengu toetamine võib viia käesoleva loo näitel hoopis vastupidistele tulemustele. Vanemate kohustus on aga olla teadlik erinevatest võimalustest lapse hariduse valikutes, et teha parim otsus oma lapse jaoks ning riik peab neid otsuseid toetama.
Henno Nurmsalu, Nurmsalu Õigusabi
20. augustil 2014. aastal
Erinevad mõisted, mis antud kontekstis olulised on.
Nõustamiskomisjon – igas maakonnas moodustatud komisjoni, mille ülesanne on soovituste andmine koolikohustuse täitmise edasilükkamiseks, alla seitsmeaastase lapse kooli vastuvõtmiseks ning hariduslike erivajadustega isikute õppe ja kasvatuse korraldamiseks (Põhikooli ja gümnaasiumiseaduse § 50).
Hariduslik erivajadus – haridusliku erivajadusega õpilane on õpilane, kelle andekus, õpiraskused, terviseseisund, puue, käitumis- ja tundeeluhäired, pikemaajaline õppest eemalviibimine või kooli õppekeele ebapiisav valdamine toob kaasa vajaduse teha muudatusi või kohandusi õppe sisus, õppeprotsessis, õppe kestuses, õppekoormuses, õppekeskkonnas (nagu õppevahendid, õpperuumid, suhtluskeel, sealhulgas viipekeel või muud alternatiivsed suhtlusvahendid, tugipersonal, spetsiaalse ettevalmistusega õpetajad), taotletavates õpitulemustes või õpetaja poolt klassiga töötamiseks koostatud töökavas. Hariduslik erivajadus võimaldab rakendada erinevaid toetavaid meetmeid, s.h lihtsustatud õpet.
Lihtsustatud õppekava – põhikooli lihtsustatud riiklik õppekava kehtestab põhihariduse standardi intellektipuudega õpilastele, kes nõustamiskomisjoni soovitusel ja vanema nõusolekul õpivad lihtsustatud, toimetuleku- või hooldusõppes (Valitsuse 2010. a määrus nr 182, § 1 lg 1).
Lihtsustatud õppe eesmärk – lihtsustatud õppe põhiülesanne on suunata kerge intellektipuudega õpilase arengut ja aidata kujuneda isiksusel, kes tuleb eluga toime võimalikult iseseisvalt, teeb võimetekohast tööd, määratleb end oma rahva liikmena ja riigi kodanikuna (Valitsuse määruse nr 182 lisa 1 “Lihtsustatud õpe”).
Lihtsustatud õppe sisu – lihtsustatud õppe sisu on valdavalt suunatud praktiliste oskuste ja teadmiste omandamisele. Kooli õppekava koostatakse nii, et õpilased omandaksid igapäevases elus toimetulekuks vajalikud teadmised ja oskused, väärtushinnangud ja toimimisviisid. Lihtsustatud õppe väljundiks on praktilist tööd väärtustav ja kutseõppeks valmis olev ühiskonna liige (VV määruse nr 182 lisa 1 “Lihtsustatud õpe” p 2.4.).
Puue – puue on inimese anatoomilise, füsioloogilise või psüühilise struktuuri või funktsiooni kaotus või kõrvalekalle, mis koostoimes erinevate suhtumuslike ja keskkondlike takistustega tõkestab ühiskonnaelus osalemist teistega võrdsetel alustel (Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seadus).
Koolikohustus – koolikohustus on kohustus osaleda kooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes, täita õpiülesandeid ning omandada teadmisi ja oskusi oma võimete kohaselt (PGS § 9).
Kas beebi või titt?
Homöopaatiline gripiravi - kas toimib või mitte? Vastulause artiklile III
Robin Williamsi lahkumine läbi suitsiidi - kas saatus või ravimi kõrvaltoime?
Uued lühiloengud sügisel


Majandus- ja kommunikatsiooniministri määruste muutmine seoses toote nõuetele vastavuse seaduse jõustumisega – Riigi Teataja
Majandus- ja kommunikatsiooniministri määruste muutmine seoses toote nõuetele vastavuse seaduse jõustumisega
RT I 2010, 75, 574
Vastu võetud 11.10.2010 nr 76
Määrus kehtestatakse «Lifti ja köistee ohutuse seaduse» § 6 lõike 6, «Küttegaasi ohutuse seaduse» § 3 lõike 4, «Surveseadme ohutuse seaduse» § 6 lõike 2 ja § 9 lõike 2, «Mõõteseaduse» § 71 lõike 5, «Elektriohutusseaduse» § 5 lõike 3 ja § 7 lõike 2 alusel.
§ 1. Majandusministri 1. juuli 2002. a määruses nr 38 «Nõuded liftile, köisteele, alamsüsteemile ja ohutusseadisele, nende teabega varustamisele ja vastavusmärgi paigaldamisele» (RTL 2002, 77, 1196; 2008, 53, 735) tehakse järgmised muudatused:
«(2) Asjaomaste ohtude olemasolul ning kui nende vältimine ei ole reguleeritud käesoleva määrusega, kohaldatakse liftile masina ohutuse seadusest tulenevaid nõudeid. Masina ohutuse seadusest tulenevatele ohutusnõuetele peab lift vastama alati.»;
2) paragrahvi 36 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) «Lifti ja köistee ohutuse seaduse» ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele vastav lift või ohutusseadis, mille nõuetele vastavus on tõendatud «Lifti ja köistee ohutuse seaduses» ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korras, tuleb enne turule laskmist varustada vastavusmärgiga. Vastavusmärgile kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30–47), sätestatut.»;
3) paragrahvi 36 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Majandusministri 28. juuni 2002. a määruses nr 25 «Nõuded gaasi- ja abiseadmele, selle teabega varustamisele ja vastavusmärgi paigaldamisele» (RTL 2002, 75, 1156; 2004, 45, 771) tehakse järgmised muudatused:
«(8) Gaasiseadmed tuleb kavandada ja valmistada nii, et oleks välistatud elektrist tulenev oht. «Elektriohutusseaduses» ja selle alusel kehtestatud õigusaktides madalpingeseadmele esitatavate nõuetega reguleeritud elektrist tulenevate ohtude osas loetakse käesoleva lõike nõue täidetuks, kui gaasiseade vastab madalpingeseadmele esitatavatele nõuetele.»;
«(1) «Küttegaasi ohutuse seaduse» ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele vastav gaasiseade, mille nõuetele vastavus on tõendatud «Küttegaasi ohutuse seaduses» ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korras, tuleb enne turule laskmist varustada vastavusmärgiga. Vastavusmärgi suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30–47) sätestatut.»;
3) paragrahvi 16 lõiked 3 ja 5 tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 7. mai 2004. a määruses nr 129 «Nõuded surveseadmele ning selle nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord» (RTL 2004, 63, 1051; 2009, 76, 1111) tehakse järgmised muudatused:
«(1) Tõendamaks surveseadme ja surveseadmestiku vastavust direktiivi nõuetele peab tootja või tootja volitatud esindaja paigaldama surveseadmele ettenähtud juhtudel enne selle turule laskmist vastavusmärgi (edaspidi CE-märk). CE-märgile kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30–47) sätestatut.»;
«(1) CE-märgile kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30–47) sätestatut.»
§ 4. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 15. mai 2006. a määruses nr 46 «Direktiivi 2004/22/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate mõõtevahendite olulised ja erinõuded, nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord ning mõõtevahendite märgistamise nõuded» (RTL 2006, 42, 761; 2008, 19, 276) tehakse järgmised muudatused:
«(2) CE-märgile kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30–47) sätestatut.»;
2) paragrahvi 7 lõige 9 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 10. aprilli 2007. a määruse nr 24 «Nõuded elektriseadmele- ja paigaldisele, nende elektromagnetilisele ühilduvusele, märgistuse ja teabega varustamisele ning vastavushindamise kord» (RTL 2007, 34, 589) paragrahvis 9 tehakse järgmised muudatused:
«(1) Nõuetele vastav madalpingeseade peab enne turule laskmist olema varustatud vastavusmärgiga. Vastavusmärgile kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30–47) sätestatut.»;
2) lõiked 2 ja 4 tunnistatakse kehtetuks.


§ 3 (1) Sõltuvalt eesmärgist on koolitus käesoleva seaduse kohaselt:II Õppimisvõimaluste tagamine
§ 6 Vabariigi Valitsus:
§ 61 (1) Täiskasvanuhariduse Nõukogu on Vabariigi Valitsuse nõuandev kogu, kes:
§ 7 Kohalikud omavalitsusorganid :III Koolituse korraldamineIV Koolituse finantseerimine
§ 13 (1)--(2) [Kehtetud]V Rakendamine
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:05.07.2004Redaktsiooni kehtivuse lõpp:28.01.2007Avaldamismärge:
Täiskasvanute koolituse seadusVastu võetud 10.11.1993RT I 1993, 74, 1054(v.a § 16 märgitud erisused)Muudetud järgmiste aktidega (näita)VastuvõtmineAvaldamineJõustumine26.06.1996RT I 1996, 49, 95326.07.199616.06.1998RT I 1998, 61, 98816.07.1998
RT I 1998, 71, 120013.01.1999RT I 1999, 10, 15014.02.019916.06.1999RT I 1999, 60, 61726.07.1999
, osaliselt 1. 01. 2000 ja 1. 01. 2001
16.10.2002RT I 2002, 90, 52101.01.200329.01.2003RT I 2003, 20, 11610.03.200323.10.2003RT I 2003, 71, 47324.11.200321.04.2004RT I 2004, 41, 27605.07.2004I. peatükk Üldsätted § 1. Seadus sätestab täiskasvanute koolituse alused ja õiguslikud tagatised täiskasvanutele nende soovikohaseks õppeks kogu eluea jooksul.[RT I 1999, 60, 617 - jõust. 26.07.1999] § 2. Käesoleva seaduse tähenduses on täiskasvanute koolitusasutused on riigi- ja munitsipaalasutused, koolitusluba omavad erakoolid, era- ja avalik-õiguslikud juriidilised isikud, kui täiskasvanute koolitus on nende seadusest või põhikirjast (põhimäärusest) tulenev tegevus, ning füüsilisest isikust ettevõtjad.[RT I 1999, 60, 617 - jõust. 26.07.1999] § 3. (1) Sõltuvalt eesmärgist on koolitus käesoleva seaduse kohaselt:
3) vabahariduslik koolitus. (2)
Tasemekoolitus võimaldab õhtuses, kaugõppe õppevormis või eksternina omandada
põhiharidust ja üldkeskharidust, õhtuses või kaugõppe õppevormis
kutsekeskharidust põhihariduse baasil, osakoormusega või eksternina
kutsekeskharidust keskhariduse baasil ja osakoormusega või eksternina
kõrgharidust. Tasemekoolituse läbimist tõendab tunnistus või diplom. (3)
Tööalane koolitus võimaldab kutse-, ameti- ja/või erialaste teadmiste, oskuste
ja vilumuste omandamist ja täiendamist, samuti ümberõpet kas töökohas või
koolitusasutuses. Tööalase koolituse läbimist tõendab tunnistus või tõend. (4)
Vabahariduslik koolitus võimaldab isiksuse, tema loovuse, annete, initsiatiivi
ja sotsiaalse vastutustunde arengut ning elus vajalike teadmiste, oskuste ja
võimete lisandumist. Õpe toimub kursuste, õpiringi või muus õppijatele sobivas
vormis. [RT I 2003, 20, 116 - jõust. 10.03.2003] § 4. [RT I 2004, 41, 276 - jõust. 05.07.2004] (1) Tasemekoolitust võimaldavate haridusasutuste tegevusele laienevad põhikooli- ja gümnaasiumiseadus (RT I 1993, 63, 892; 79, 1186; 1994, 91, 1528; 1996, 49, 953; 1997, 24, 365; 26, lk 880; 69, 1111), kutseõppeasutuse seadus, rakenduskõrgkooli seadus ülikooliseadus (RT I 1995, 12, 119; 1996, 49, 953; 51, 965; 1997, 42, 678; 1998, 57, 859; 1999, 10, 150) ning erakooliseadus (RT I 1998, 57, 859; 1999, 24, 358; 51, 550) (2) [Kehtetu - RT I 1999, 60, 617 - jõust. 26.07.1999] (3) Tööalast ja vabahariduslikku koolitust võivad korraldada kõik käesoleva seaduse §-s 2 nimetatud asutused ja isikud. (4) Füüsilisest isikust ettevõtjatele ja eraõiguslikele juriidilistele isikutele, kes võimaldavad huvialahariduse omandamist või korraldavad täiskasvanute tööalast või vabahariduslikku koolitust, kohaldatakse erakooliseadust, kui nende poolt korraldatav õpe kestab enam kui 120 tundi või kuus kuud aastas. (5) Riigi- või munitsipaalkutseõppeasutuste ja riigi rakenduskõrgkoolide poolt korraldatava täiskasvanute tööalase koolituse läbiviimisele kohaldatakse kutseõppeasutuse seadust (RT I 1998, 65/65, 1007; 1999, 10, 150; 51, 550) ning rakenduskõrgkooli seadust (RT I 1998, 61, 980; 1999, 10, 150). (6) [Kehtetu - RT I 2004, 41, 276 - jõust. 05.07.2004] § 41. [Kehtetu - RT I 1999, 60, 617 - jõust. 26.07.1999] II. peatükk Õppimisvõimaluste tagamine § 5. [Kehtetu]§ 6. Vabariigi Valitsus:
2) lähtudes prioriteetidest, näeb riigieelarve eelnõus Haridus- ja
Teadusministeeriumi valitsemisala kuludes ette vahendid täiskasvanute
koolituseks ja täiskasvanuhariduse uuringuteks;
3) moodustab Täiskasvanuhariduse Nõukogu ja kinnitab tema põhimääruse. [RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] § 61. (1) Täiskasvanuhariduse Nõukogu on Vabariigi Valitsuse nõuandev kogu, kes:
2) nõustab Vabariigi Valitsust riigieelarve eelnõu koostamisel
täiskasvanuhariduse toetuseks ettenähtud vahendite osas;
4) annab esitatud aruannete põhjal hinnangu riigieelarvest täiskasvanuhariduse
toetuseks eraldatud vahendite kasutamisele. (2)
Täiskasvanuhariduse Nõukogu esimeheks on ametikoha järgselt haridus- ja
teadusminister, kes nimetab Täiskasvanuhariduse Nõukogu liikmete hulgast
aseesimehe. (3)
Täiskasvanuhariduse Nõukogu tehnilise teenindamise tagab Haridus- ja
Teadusministeerium. [RT I 1999, 60, 617 - jõust. 26.07.1999] § 7. Kohalikud omavalitsusorganid :
1) tagavad omavalitsusüksuse territooriumil alaliselt elavatele isikutele
võimaluse põhi- ja keskhariduse omandamiseks ja soodustavad tööalast ning
vabahariduslik koolitust, tehes vajaduse korral koostööd teiste
omavalitsusüksustega;
2) toetavad töötute, tööotsijate ja teiste sotsiaalselt vähekindlustatud
isikute ning puudega isikute koolitust. § 8. (1) Töölepingu alusel töötavatele ja avalikus teenistuses olevatele isikutele antakse koolituses osalemiseks õppepuhkust. (2) Õppepuhkus tähendab töölepingu või teenistussuhte peatumist käesoleva seadusega ettenähtud korras. Puhkuse kestuse arvutamine toimub puhkuseseaduses (RT 1992, 37, 481; 1993, 10, 150; RT I 1994, 84, 1474; 1995, 16, 228; 1997, 74, 1229; 93, 1560) sätestatud korras. (3) Tasemekoolituses osalemiseks antakse töötaja või teenistuja soovil õppesessioonideks õppepuhkust koolitusasutuse teatise alusel sessiooni ajaks vähemalt 30 kalendripäevaks õppeaasta jooksul. (4) Tasemekoolituse puhul antakse õppe lõpetamiseks täiendavat õppepuhkust: 1) põhihariduse omandamise puhul 28 kalendripäeva; 2) keskhariduse omandamise puhul 35 kalendripäeva; 3) kõrghariduse omandamise või bakalaureuse kraadi kaitsmise puhul 42 kalendripäeva; 4) magistri- ja doktoritöö kaitsmise puhul 49 kalendripäeva. (5) Tasemekoolitusega seotud õppepuhkusel viibivale töötajale või teenistujale säilitab tööandja keskmise töötasu kümneks päevaks. Ülejäänud õppepuhkuse päevadeks säilitab tööandja töötaja või teenistuja töötasu vähemalt kehtiva miinimumpalga ulatuses. (51) Lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 ettenähtud õppepuhkusele on tööandja kohustatud andma töötaja või teenistuja avalduse ning õppeasutuse teatise alusel kuni seitse kalendripäeva palgata puhkust avalduses näidatud ajal. (6) Tööalases koolituses osalemiseks antakse töötaja või teenistuja avalduse ning koolitusasutuse teatise alusel õppepuhkust vähemalt 14 kalendripäevaks aastas keskmise palga säilitamisega. (7) Vabahariduslikus koolituses osalemiseks antakse töötaja või ametniku avalduse ning koolitusasutuse teatise alusel palgata õppepuhkust vähemalt seitsmeks kalendripäevaks aastas. (8) Tööandja osalus koolitusega seotud täiendavate kulutuste katmises sätestatakse töö- või kollektiivlepingus. (9) Koolitusest osavõtuks esitab töötaja või teenistuja tööandjale koolitusasutuse poolt antud teatise õppe toimumise aja ja sisu kohta.[RT I 1999, 60, 617 - jõust. 26.07.1999] § 9. Tööandja võib õppepuhkuse andmist edasi lükata juhul, kui üle 10 protsendi töötajatest või teenistujatest on samaaegselt õppepuhkusel.[RT I 1999, 60, 617 - jõust. 26.07.1999] III. peatükk Koolituse korraldamine § 10. Täiskasvanute koolituse üldist koordineerimist korraldab Haridus- ja Teadusministeerium.[RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] § 11. Omandivormist olenemata on täiskasvanute koolitusasutus õppetegevuse korraldamisel, koolitusvormide, õppekavade ja -meetodite valikul ning vahendite kasutamisel haridusalaste õigusaktidega sätestatud piires iseseisev.IV. peatükk Koolituse finantseerimine § 12. [Kehtetu]§ 13. (1)--(2) [Kehtetud] (3) Tööotsijate ja töötute koolituse kursused tellib ja nende eest tasub Sotsiaalministeerium. Vahendeid selleks võib eraldada ka kohalik omavalitsus oma eelarvest. (4) Täiskasvanute tööalase koolituse võimaluste tagamiseks võidakse vahendeid ette näha valla- või linnaeelarves. (5) Riigiasutuste töötajatele ja teenistujatele nähakse tööalaseks koolituseks ette vahendid riigieelarves - nimetatud töötajate ja teenistujate aastasest palgafondist kahe kuni nelja protsendi ulatuses. (51) Pedagoogidele, kelle palgad kaetakse riigieelarvest, nähakse tööalaseks koolituseks ette vahendid riigieelarves - nimetatud pedagoogide aastasest palgafondist vähemalt kolme protsendi ulatuses. (52) Kohaliku omavalitsuse asutuste pedagoogidele, kelle palgad kaetakse valla- või linnaeelarvest, nähakse tööalaseks koolituseks ette vahendid riigieelarves - nimetatud pedagoogide aastasest palgafondist vähemalt kolme protsendi ulatuses. (6) Kohaliku omavalitsuse töötajate ja teenistujate tööalaseks koolituseks nähakse ette kulud omavalitsusüksuse eelarves.[RT I 1999, 60, 617 - jõust. 26.07.1999
; lõigete 5 ja 5
osas 1.01.2000
] § 14. (1) Vabaharidusliku koolituse eest tasub sellest huvitatud füüsiline või juriidiline isik. (2) Vabaharidusliku koolituse toetuseks võidakse ette näha vahendid riigi- ja valla- või linnaeelarves, kusjuures riigieelarve vahenditest toetatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi kaudu vaid koolitusluba omavate täiskasvanute koolitusasutuste õpetajate ja direktorite (juhatajate) töötasu.[RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] § 15. Riigieelarvest käesoleva seaduse § 6 punktis 2 ja § 14 lõikes 2 nimetatud vahendite taotlemise tingimused ja finantseerimise korra kehtestab Vabariigi Valitsus .[RT I 1999, 60, 617 - jõust. 26.07.1999] V. peatükk Rakendamine § 16. Käesoleva seaduse § 7 punkt 1 ja § 13 5.lõige jõustuvad 1995.aasta 1.jaanuaril.§ 161. (1) Enne 2004/05. õppeaastat keskhariduse baasil läbiviidavale kutsekeskhariduse õppekavale vastuvõetud õpilastele laienevad käesolevas seaduses sätestatud tasemekoolituse sätted, kui õpe toimub õhtuses või kaugõppe vormis. (2) Enne 2003/04. õppeaastat kõrgharidust omandama asunud üliõpilastele, samuti akadeemilist kraadi taotlevatele isikutele laienevad käesolevas seaduses sätestatud tasemekoolituse sätted, kui õpe toimub kaugõppes või eksternina.[RT I 2003, 71, 473 - jõust. 24.11.2003] § 17. [Käesolevast tekstist välja jäetud]