text:
Põhja-Pärnumaa valla ettevõtlusvaldkonna tunnustusavalduste statuut – Riigi Teataja
Põhja-Pärnumaa valla ettevõtlusvaldkonna tunnustusavalduste statuut - sisukord
§ 2 Kandidaadi esitamine
§ 3 Tunnustus Aasta ettevõte
§ 4 Tunnustus Aasta maaelu arendaja
§ 5 Tunnustus Aasta tööandja
§ 6 Aunimetus Särav startija
§ 7 Aunimetus Aasta arendusprojekt
§ 8 Aunimetus Aasta turismitegu
§ 9 Tunnustuste üleandmine
RT IV, 05.09.2019, 64
Vastu võetud 03.09.2019 nr 14
Käesolev määrus kehtestatakse Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu 19.09.2018 määruse nr 37 "Põhja-Pärnumaa valla tunnustusavalduste kord" § 7 lõike 1 alusel.
Käesolev statuut sätestab Põhja-Pärnumaa valla ettevõtlusvaldkonna tunnustuste omistamiste põhimõtted ja väljaandmise korraldamise.
§ 2. Kandidaadi esitamine
(1) Ettevõtlusvaldkonna tunnustuste ja aunimetuste kandidaate (edaspidi kandidaat) saab esitada igaüks alates 12. septembrist kuni 30. septembrini Põhja-Pärnumaa valla veebilehel oleval e-vormil.
(2) Ühe kandidaadi võib esitada mitmes kategoorias, täites selleks Põhja-Pärnumaa valla veebilehel oleva e-vormi iga kategooria kohta eraldi.
(3) Kandidaadiks saab olla äriühing või füüsilisest isikust ettevõtja (edaspidi ettevõte), kes on registreeritud ja tegutseb Põhja-Pärnumaa vallas. Eraisik ja organisatsioon saab olla kandidaadiks käesoleva määruse paragrahv 8 lõikes 1 sätestatud juhul.
(4) Kandidaatide hindamiseks moodustatakse komisjon, kes määrab igas kategoorias laureaadi. Laureaadiks saab olla ettevõte, kellel puudub riiklike maksude võlgnevus konkursile esitamise hetkel. Sobivate kandidaatide puudumisel on komisjonil õigus vastava kategooria tunnustus või aunimetus mitte välja anda.
(5) Ettevõtet, kellele on tunnustus või aunimetus omistatud, ei saa sama kategooria laureaadiks määrata enne kahe aasta möödumist.
§ 3. Tunnustus Aasta ettevõte
(1) Aasta ettevõte tunnustus antakse piirkonnas tegutsevale edukale ettevõttele.
(2) Tunnustuse eesmärk on tunnustada valla silmapaistvat, aktiivset ja uuendusmeelset ettevõtet, kes panustab oma tegevusega Põhja-Pärnumaa valla arengusse, kelle tegevus on mõjutanud Põhja-Pärnumaa valla elukeskkonda ja inimeste heaolu ning suurendanud Põhja-Pärnumaa valla tuntust, muutes valda atraktiivsemaks selle elanikele, külastajatele ja investoritele.
(3) Hindamisel arvestatakse ettevõtte majandustulemusi võrreldes eelneva perioodiga, töötajate arvu kasvu ja muutuseid töökeskkonnas.
§ 4. Tunnustus Aasta maaelu arendaja
(1) Aasta maaelu arendaja tunnustus antakse põllumajanduse, toiduainetööstuse või turismivaldkonna ettevõttele.
(2) Kandidaadiks saab olla ettevõte, kelle tegevust ei finantseerita riiklikust ega kohaliku omavalitsuse eelarvest.
(3) Hindamisel arvestatakse ettevõtte majandustulemusi võrreldes eelneva perioodiga, töötajate arvu kasvu ja muutuseid töökeskkonnas ning osalusnäitajad maaelu edendamises, koostööd valla teiste ettevõtete, asutuste ja organisatsioonidega
§ 5. Tunnustus Aasta tööandja
(1) Aasta tööandja tunnustus antakse piirkonnas tegutsevale ettevõttele.
(2) Aasta tööandja tunnustuse eesmärk on tunnustada töötajasõbralikku ja/või enim töökohti loonud ettevõtet.
(3) Hindamisel arvestatakse ettevõtte majandustulemusi võrreldes eelneva perioodiga, töötajate arvu kasvu ja muutuseid töökeskkonnas ning tegevusi soodustamaks töö- ja pereelu ühildamist.
§ 6. Aunimetus Särav startija
(1) Särav startija aunimetus antakse viimase kahe aasta jooksul Põhja-Pärnumaa vallas tegevusega alustanud ettevõttele tunnustamaks nende ettevõtlikkust, uuendusmeelsust ning kiiret arengut.
(2) Kandidaadiks saab olla Põhja-Pärnumaa vallas tegutsev ettevõte, mille registreerimise aeg ja majandustegevuse alguskuupäev on hilisem kui 1. jaanuar kaks aastat enne konkursi väljakuulutamise aastat.
§ 7. Aunimetus Aasta arendusprojekt
(1) Aasta arendusprojekti aunimetus antakse ettevõttele, tunnustamaks arendusprojekte, mis on käivitatud või mille tulemusel on teostatud ehitustöid viimase 2 aasta jooksul.
(2) Aasta arendusprojekti kandidaadiks saab olla ettevõte, mille arendusprojekti investeering toetub suures osas erakapitalile, ei ole 100% teostatud Põhja-Pärnumaa valla eelarveliste vahenditega ning mis väärtustab piirkondlikku või ajaloolist eripära olles kvaliteetse elukeskkonna näiteks.
§ 8. Aunimetus Aasta turismitegu
(1) Aasta turismitegu aunimetus antakse eraisikule, ettevõtjale või organisatsioonile, kelle algatatud ja läbiviidud projektid pakuvad oma mitmekesiste sündmuste ja ettevõtmistega lisaväärtust Põhja-Pärnumaa vallale kui turismisihtkohale.
(2) Tegemist peab olema turismi arendamisele suunatud tegevusega (toode, teenus, asutus, sündmus), mis on teostatud Põhja-Pärnumaa vallas eelneva aasta algusest kuni tunnustuse andmise aasta augustini.
(3) Hindamisel arvestatakse objekti või sündmust külastanud või teenust tarbinud turistide arvu, teenuse/toote uudsust, originaalsust ja vajalikkust, lisandväärtuse pakkumist piirkonnale, keskkonna väärtustamist, jätkusuutlikkust ja uuenduslikkust.
§ 9. Tunnustuste üleandmine
(1) Kõik ettevõtlusvaldkonna tunnustused antakse üle iga aasta sügisel toimuval ettevõtjate tänuüritusel.
(2) Laureaatidele antakse üle tänukiri ja meene.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 7
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


Ratastraktorite ja nende haagiste tüübikinnituse eeskiri – Riigi Teataja
Ratastraktorite ja nende haagiste tüübikinnituse eeskiri
Ratastraktorite ja nende haagiste tüübikinnituse eeskiri1
Vastu võetud 20.07.2005 nr 80
RTL 2005, 83, 1225
8.09.2005 nr 100 (RTL 2005, 98, 1472) 23.09.2005
27.12.2005 nr 156 (RTL 2006, 1, 6) 6.01.2006
16.04.2007 nr 27 (RTL 2007, 34, 592) 28.04.2007
Määrus kehtestatakse «Liiklusseaduse» § 14 lõike 4 alusel.
(1) Määrus reguleerib ratastraktorite ja nende haagiste (edaspidi koos traktor) ja traktori osade, seadmete, süsteemide ja varustuse (edaspidi koos toode) tüübikinnitust.
(2) Määrus on kohustuslik kõigile Eestis traktoreid ja tooteid valmistavatele ja sissetoovatele ning traktoreid ümberehitavatele juriidilistele ja füüsilistele isikutele.
1) kaitsejõududes kasutatavatele traktoritele ja toodetele;
2) ratastraktoritena registreeritavatele ratasmaastikusõidukitele;
3) enne 1. jaanuari 2003. a esmaregistreeritud traktorile;
[RTL 2007, 34, 592 – jõust. 28.04.2007]
4) T4 ja T5 kategooria ratastraktoritele;
5) spetsiaalselt metsanduses kasutamiseks kavandatud metsatöötlusmasinatele: skiideritele (vintside või haaratsiga metsaveotraktor) ja kokkuveotraktoritele;
6) standardis EVS-EN ISO 6165:2003 määratletud pinnasetöötlusmasinate šassiidele ehitatud metsatöötlusmasinatele.
1) baastraktor on mittekomplektne traktor, mille valmistaja tähis säilitatakse mitmeetapilise tüübikinnituse hilisemate etappide käigus;
2) E-sertifikaat on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni Genfi 1958. a «Ratassõidukile ning sellel kasutatava ja/või sellele paigaldatava varustuse ja osade ühtlustatud tehnonõuete vastuvõtmise ning nende nõuete alusel väljastatud kinnituste vastastikuse tunnustamise kokkuleppe» eeskirja (edaspidi E-reegel) nõuetele vastavuse vormikohane tunnistus (tüübikinnitussertifikaat);
3) ekspertiis on traktori või toote ehituse, liiklus- ja keskkonnaohutuse kehtivatele siseriiklikele ning rahvusvahelistele nõuetele vastavuse kindlakstegemine või selle kohta arvamuse avaldamine, mille vormistab ekspert aktiga ja milles esitatud andmed on traktori kasutuskõlblikkuse hindamise aluseks;
4) ekspert on tehnilise kõrgharidusega, vähemalt kaheaastase praktilise inseneritöö kogemusega ja Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse (edaspidi ARK) poolt tunnustatud traktori asjatundja, kes annab arvamusi eriteadmisi nõudvate või vaieldavate küsimuste lahendamiseks;
6) esmaregistreerimine on traktori esmakordne registrisse kandmine Eestis või mõnes teises riigis. Kui traktor on kasutusele võetud enne esmaregistreerimist, siis lähtutakse tehniliste nõuete rakendamisel traktori kasutuselevõtu ajast;
7) EÜ tüübikinnitus on menetlus, mille tulemusena liikmesriigi pädev asutus kinnitab, et antud traktori või toote tüüp vastab EL Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate ning nende jaoks mõeldud osade, süsteemide ja seadmete tüübikinnituse omistamise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 171, 09.07.2003, lk 1–80) kehtestatud nõuetele. Traktori või toote tüübi kohta väljastatakse EÜ tüübikinnitussertifikaat, kusjuures traktori EÜ tüübikinnitussertifikaat kinnitab kogu traktori vastavust kehtestatud nõuetele;
8) EÜ tüübikinnitussertifikaat on EL Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ lisa II peatükis C või üksikdirektiivi vastavas lisas esitatud vormi kohane tunnistus, milles liikmesriigi pädev asutus kinnitab traktori või toote vastavust kehtestatud nõuetele;
9) haagis (R kategooria) on põllu- või metsamajanduses kasutatav sõiduk, mille peamine otstarve on koorma vedamine ja mis on konstrueeritud ratastraktori haakes vedamiseks. Haagised, mille koormast osa kannab vedav ratastraktor, kuuluvad samasse kategooriasse. Haagiseks loetakse ka püsivalt kinnitatud töövahendiga sõidukit, kui selle täismassi suhe tühimassi on 3,0 või üle selle ja kui see sõiduk ei ole konstrueeritud materjalide töötlemiseks;
10) infodokument on teatmik koos kõikide katsearuannete või teiste dokumentidega, mille tehnilised teenistused on teatmikule oma ülesannete täitmisel lisanud;
11) kesktelghaagis on jäiga tiisliga haagis, mille telg paikneb (teljed paiknevad) ühtlaselt koormatud haagise raskuskeskme lähedal. Kesktelghaagise tiisli poolt ratastraktori haakepunktile kantav staatiline vertikaalkoormus ei tohi olla suurem kui 3000 kg ja selle suuruse määrab haagise valmistaja;
[RTL 2006, 1, 6 – jõust. 6.01.2006]
12) komplekteeritud traktor on lõplikult valmisehitatud traktor, mille erinevad komplekteerimisastmed on teostanud erinevad valmistajad;
13) komplektne traktor on lõplikult valmisehitatud traktor, mille kõik komplekteerimisastmed on teostanud üks valmistaja;
14) mitmeastmeline tüübikinnitus on menetlus, mille tulemusena komplekteeritud, komplektne või mõnes komplektsuse vaheastmes olev traktoritüüp tunnistatakse vastavaks kehtestatud nõuetele;
15) mittekomplektne traktor on mingis komplektsuse vaheastmes olev traktor, mis vajab edasist komplekteerimist;
16) osa on selline traktori osa, millele omistatud tüübikinnitus ei ole seotud konkreetset tüüpi traktoriga;
17) poolhaagis on haagis, mis on konstrueeritud kasutamiseks ratastraktoriga ja mille olulist osa täismassist kannab ratastraktor. Poolhaagise poolt ratastraktori haakepunktile kantav staatiline vertikaalkoormus ei tohi olla suurem kui 3000 kg ja selle suuruse määrab haagise valmistaja;
18) pädev asutus on liikmesriigi asutus, mis vastutab traktori või toote tüübikinnituse kõikide aspektide eest ja omistab ning vajaduse korral tühistab tüübikinnituse ning on teiste liikmesriikide pädevate asutuste kontaktisikuks ja kontrollib valmistaja poolt võetud meetmeid toodangu vastavuse tagamiseks;
19) ratastraktor (T kategooria) on põllu- või metsatööks ette nähtud ratastega mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille suurim valmistajakiirus on vähemalt 6 km/h. Ratastraktori peamine otstarve seisneb veojõus, mis on spetsiaalselt kavandatud põllu- ja metsatöödel haakemasinate tõmbamiseks, lükkamiseks, kandmiseks või käitamiseks, samuti põllu- või metsatööl kasutatavate haagiste pukseerimiseks. Ratastraktor võib olla kohandatud koorma vedamiseks põllu- või metsatöödel ja varustatud kaassõitja istmetega;
20) riiklik tüübikinnitus on menetlus, mille tulemusena pädev asutus tüübitunnustamise, tüübikatsetuste, ekspertiisi või kontrollimiste alusel kinnitab traktori või toote tüübi vastavust kehtestatud nõuetele;
21) seade on selline traktori osa, millele omistatud tüübikinnitus on seotud ühe või mitme konkreetset tüüpi traktoriga;
22) seerialõpu traktor on traktor, mis asub ühenduse territooriumil ning omab traktori tüübikinnituse kehtivuse ajal välja antud kehtivat vastavussertifikaati, kuid mida ei ole registreeritud ega kasutusele võetud enne tüübikinnituse kehtivuse lõppemist;
23) sõidukorras ratastraktori mass (edaspidi tühimass) on ratastraktori mass, mis sisaldab ümbermineku kaitset, jahutusvedelikku, õlisid, kütust, tööriistu ja juhti (EL Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/27/EÜ kohaselt on juhi arvestuslik kaal 75 kg), kuid ei sisalda lisaseadmeid;
24) süsteem on seadmete komplekt, mis on süsteemi ühendatud selleks, et täita traktoris mingit konkreetset ülesannet;
25) teatmik on täielik toimik või fail, mis sisaldab eelkõige EL Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ I lisas nõutud andmeid, jooniseid ja fotosid ning mille tüübikinnituse taotleja esitab tehnilisele teenistusele või EÜ tüübikinnitusasutusele;
26) tehniline teenistus on liikmesriikide pädevate asutuste või ARK-i poolt tunnustatud ja volitatud asutus (katsekoda) tüübikinnituseks vajalike katsetuste ja kontrollimiste teostamiseks;
27) toodangu järelevalve on tegevus, millega kontrollitakse, kas tüübikinnituse saanud traktor või toode vastab tüübikinnitusega määratud tüübile ja tüübikinnitusega määratud andmetele;
28) traktori kategooria moodustavad traktorid, millel on ühesugused ehituslikud omadused EL Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ lisa II peatükis A toodud oluliste tunnuste osas (lisa 1);
29) traktori tüübi moodustavad kindla kategooria traktorid, mis ei erine EL Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ lisa II peatükis A toodud oluliste tunnuste osas; traktori tüübi lubatavad variandid ja versioonid on sätestatud EL Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ lisa II peatükis A (lisa 2);
30) täishaagis on haagis, millel on vähemalt kaks telge, millest vähemalt üks on juhitav ja:
a) mille tiisel on haagise suhtes vertikaalsuunas liigutatav;
b) mis pukseerivale traktorile ei kanna üle olulist staatilist vertikaalkoormust (alla 100 daN).
Kui poolhaagis on haagitud eelikuga, loetakse seda täishaagiseks;
31) tüübikatsetus on tegevus, mille käigus kontrollitakse, kas tüübikinnituseks esitatud traktor või toode vastab kehtestatud nõuetele;
32) tüübikinnitus on menetlus, millega pädev asutus tunnistab antud sõiduki tüübi vastavust kehtivatele tehnonõuetele;
33) tüübitunnustus on menetlus, mille tulemusena pädev asutus otsustab esitatud dokumentide alusel traktori või toote tüübi vastavuse kehtestatud nõuetele;
34) tüübivastavuse tunnistus (vastavussertifikaat) on traktori valmistaja, tema ametliku esindaja või ARK poolt väljastatav dokument, mis kinnitab, et traktor vastab tüübikinnitusega määratud tüübile;
35) valmistaja on juriidiline või füüsiline isik, kes vastutab pädeva asutuse ees kõikide tüübikinnitusprotsessi aspektide osas ning tagab tootmise vastavuse sõltumata sellest, kas ta on kõikide traktori või toote ehitamise etappidega hõlmatud. Valmistajateks loetakse ka kõiki füüsilisi või juriidilisi isikuid, kes kavandavad või on kavandanud, toodavad või on tootnud oma tarbeks traktori või toote, ning kõik füüsilised või juriidilised isikud, kes vastutavad EL Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ järgmise eest ajal, kui traktor või toode turule viiakse või esmaregistreeritakse;
36) valmistaja ametlik esindaja on füüsiline või juriidiline isik, kelle tootja on nõuetekohaselt määranud selleks, et esindada valmistajat pädevas asutuses ning tegutseda tema nimel;
37) väikeseeria ratastraktor on ratastraktor, mis on valmistatud EL Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2003/37/EÜ sätestatud väikeseeria nõuete kohaselt ning millele on omistatud väikeseeria ratastraktori EÜ tüübikinnitus;
38) üksikdirektiiv on EL Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ lisa II peatükis B loetletud direktiivid;
39) üksikkorras valmistatud traktor on traktor, mis on valmistatud ühes eksemplaris oma tarbeks;
40) üksiktraktori kinnitus on menetlus, mille tulemusena pädev asutus esitatud dokumentide ja ekspertiisi või kontrollimiste alusel kinnitab, et ratastraktor vastab lisas 4 toodud nõuetele või haagis vastab majandus- ja kommunikatsiooniministri 12. detsembri 2002. a määrusega nr 43 «Ratastraktori, liikurmasina ja nende haagiste tehnoseisundi kontrollimise eeskiri ning nende tehnoseisundile ja varustusele esitatavad nõuded» kehtestatud nõuetele.
41) OECD kood on Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OrganisationforEconomicCo-operation and Development) otsuses C(2005) 1 toodud koodid.
42) ümberasuja on füüsiline isik, kes asub Eestisse elama väljastpoolt Euroopa Liidu liikmesriike ja kellele on antud tollisoodustust; samuti füüsiline isik, kes asub Eestisse elama Euroopa Liidu liikmesriigist ja kes on vahetult enne ümberasumist elanud selles liikmesriigis vähemalt 12 kuud ning omanud kaasatoodud sõidukit vähemalt 6 kuud. Elamist selles liikmesriigis peab tõendama elamisloaga või muu elamist tõendava dokumendiga ja sõiduki omamist sõiduki registreerimistunnistusega.
TRAKTORI VÕI TOOTE TÜÜBIKINNITUS
(2) ARK teostab traktori või toote kontrollimisi, tüübikatsetusi ja ekspertiise võimalusel ise või suunab traktori või toote kontrollimiseks, tüübikatsetuseks või ekspertiisiks tema poolt tunnustatud katsekotta või eksperdile. Kontrollimiste või ekspertiiside tulemuste kohta koostatakse akt ja katsetuste tulemuste kohta protokoll.
(3) Nõuded ratastraktori või toote tüübikinnituseks on toodud lisas 3.
(4) Tüübikinnituse läbimisel omistab ARK traktorile või tootele tüübikinnituse ja mitteläbimisel keeldub tüübikinnitusest. Tootele tüübikinnituse omistamise ja tootele või traktorile tüübikinnituse omistamisest keeldumise kohta väljastab ARK taotlejale lisa 5 või 7 kohase tunnistuse 30 kalendripäeva jooksul pärast tüübikinnituse menetluse lõppu.
(5) Alates 1. juulist 2005. a peab T1, T2 ja T3 kategooria ratastraktori uus tüüp ja alates 1. juulist 2009. a peavad T1, T2 ja T3 kategooria ratastraktori kõik tüübid omama EÜ tüübikinnitust.
(6) Igal tüübikinnitust omavasse ratastraktori tüüpi kuuluval esmaregistreeritaval ratastraktoril peab olema tüübivastavuse tunnistus. Tüübivastavuse tunnistus peab sisaldama lisas 9 toodud andmeid, välja arvatud alates 1. juulist 2005. a esmaregistreeritavatel T1, T2 ja T3 kategooria ratastraktoritel, mis kuuluvad EÜ tüübikinnitust omavasse tüüpi, ja alates 1. juulist 2009. a kõigil esmaregistreeritavatel T1, T2 ja T3 kategooria ratastraktoritel, mille tüübivastavuse tunnistus peab vastama EL Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ lisas III toodud nõuetele.
(7) Kui valmistaja on teinud traktori või toote juures muudatusi, mille tõttu see ei vasta enam tüübikinnitusega määratud andmetele, on valmistaja, tema ametlik esindaja või sissetooja kohustatud ARK-ile esitama tüübikinnituse dokumentatsiooni muudatused, näidates selgelt muudatuse sisu ja tegemise kuupäeva. ARK vormistab esitatud muudatuste alusel tüübikinnituse tunnistuse lisa. Kui ARK otsustab, et muudatused nõuavad uut kontrollimist või katsetust, informeerib ta sellest valmistajat, tema ametlikku esindajat või sissetoojat. Tüübikatsetuse läbimisel vormistab ARK tüübikinnituse laienduse.
(8) Tüübikinnitus ja selle juurde kuuluvad toimingud teostatakse traktori või toote valmistaja, tema ametliku esindaja või sissetooja kulul.
(1) Tüübikinnituseks esitatud T1, T2 ja T3 kategooria ratastraktori tüübile omistatakse EÜ tüübikinnitus, kui see vastab tehnilisele teenistusele esitatud teatmikus toodud üksikasjadele ja kõigi EL Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ lisa II peatükis B toodud üksikdirektiivide tehnilistele nõuetele, ning väljastatakse lisa II peatükis C toodud nõuete kohane EÜ tüübikinnitussertifikaat.
(2) Väikeseeriana toodetud T1, T2 ja T3 kategooria ratastraktori EÜ tüübikinnitusel peavad olema täidetud EL Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ artiklites 8 ja 9 toodud nõuded.
(3) Tüübikinnituseks esitatud toote tüübile omistatakse EÜ tüübikinnitus, kui see vastab tehnilisele teenistusele esitatud teatmikus toodud üksikasjadele ja EL Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ lisa II peatükis B toodud üksikdirektiivi tehnilistele nõuetele, ning väljastatakse üksikdirektiivis toodud nõuete kohane EÜ tüübikinnitussertifikaat.
(4) EÜ tüübikinnituse protsessis peavad olema täidetud EL Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ artiklites 3–6 toodud nõuded tüübikinnituse taotlemise, tüübikinnitusmenetluse, tüübikinnituse muutmise, vastavussertifikaadi ja EÜ tüübikinnitusmärgi ning artiklis 13 toodud nõuded toodangu vastavuse kohta.
(3) E-reeglite alusel teostatud tüübikinnitusi võib kasutada üksikdirektiivide alusel teostatud tüübikinnituste asemel vastavuses EL Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ lisa II peatüki B osaga II B.
1) kõik Eestis valmistatud traktorid, mida soovitakse kanda liiklusregistrisse;
2) alates 1. jaanuarist 2003. a esmaregistreeritud Eestisse sissetoodud traktorid, mida soovitakse kanda liiklusregistrisse;
3) traktorid pärast tema komplektsuse astme muutumist, olenemata sellest, kas järgmine komplektsuse aste on vahe- või lõppaste.
(2) Kui ratastraktori või toote tüübile ei ole omistatud riiklikku tüübikinnitust, tuleb ratastraktori valmistajal, tema ametlikul esindajal või sissetoojal esitada ARK-ile lõikes 9 ettenähtud dokumendid ning toote valmistajal, tema ametlikul esindajal või sissetoojal lõikes 10 ettenähtud dokumendid. Esitatud dokumentide alusel määrab ARK, kas ratastraktor või toode kuulub tüübitunnustamisele, kontrollimisele või tüübikatsetusele.
(3) Mitmeastmelist riiklikku tüübikinnitust rakendatakse juhul, kui tüübikinnituseks esitatakse komplekteeritud või mittekomplektne traktoritüüp.
(4) Alates 1. jaanuarist 2003. a esmaregistreeritud liiklusregistrisse kantud traktorid peavad omama kehtivat riiklikku tüübikinnitust.
(5) Ratastraktori tüübile, mis omab EÜ tüübikinnitust, omistatakse riiklik tüübikinnitus EÜ tüübikinnituse tunnustamise teel. Ratastraktori tüübile võib enne 01.07.2005. a olla omistatud riiklik tüübikinnitus lisas 3 toodud toodete EÜ tüübikinnituste või E-tüübikinnituste tunnustamise teel.
(6) Haagise tüübile omistatakse riiklik tüübikinnitus, kui see vastab majandus- ja kommunikatsiooniministri 12. detsembri 2002. a määrusega nr 43 «Ratastraktori, liikurmasina ja nende haagiste tehnoseisundi kontrollimise eeskiri ning nende tehnoseisundile ja varustusele esitatavad nõuded» kehtestatud nõuetele.
(7) Riiklikul tüübikinnitusel tunnustatakse ainult ratastraktori esmakordse kasutuselevõtu ajal kehtivaid või kehtinud EÜ tüübikinnitusi ja E-tüübikinnitusi.
(8) Kui traktor on vahetult enne Eestisse sissetoomist kantud Euroopa Liidu liikmesriigi registrisse, siis tunnustatakse selle riigi riiklikku tüübikinnitust ulatuses, mille osas on võimalik kindlaks teha, et traktor vastab määruse nõuetele.
(9) Ratastraktori riiklikuks tüübikinnituseks tuleb esitada:
2) EÜ tüübikinnitussertifikaat koos kaasnevate nõuetekohaste dokumentidega;
3) ratastraktoril, millel puudub EÜ tüübikinnitussertifikaat, lisas 3 toodud direktiivide või E-reeglite nõuete täitmist kinnitavad toote EÜ tüübikinnitussertifikaadid või E-sertifikaadid;
4) ratastraktori tüüpide, variantide ja versioonide infodokument;
5) ratastraktori valmistaja või tema ametliku esindaja poolt tüübivastavuse tunnistust alla kirjutama volitatud isikute nimed ja allkirjade näidised;
(11) Tootele riikliku tüübikinnituse omistamise ja traktorile või tootele riikliku tüübikinnituse omistamisest keeldumise kohta väljastatakse lisade 5–7 kohane tunnistus.
§ 7. Seerialõpu ratastraktori riiklik tüübikinnitus
(1) Seerialõpu ratastraktori riiklik tüübikinnitus omistatakse valmistaja või tema ametliku esindaja taotluse alusel ratastraktorile, mille riiklik tüübikinnitus on kaotanud kehtivuse uute tehniliste nõuete jõustumise tõttu.
(2) Ratastraktor loetakse seerialõpu ratastraktoriks, kui see ratastraktor asub ühenduse territooriumil ja sellel on tüübivastavuse tunnistus, mis väljastati siis, kui tüübikinnitus veel kehtis, kuid ratastraktorit ei ole võetud kasutusele enne seda, kui tüübikinnitus oma kehtivuse kaotas.
(3) Seerialõpu ratastraktori tüübikinnitus kehtib komplektsetele ratastraktoritele 24 kuud ning komplekteeritud ratastraktoritele 30 kuud pärast tüübikinnituse kehtetuks muutumist.
(4) Aasta jooksul kasutusele võetavate üht või mitut tüüpi seerialõpu ratastraktorite arv ei tohi ületada 10% kahe eelmise aasta jooksul kasutusele võetud sellistesse tüüpidesse kuuluvate ratastraktorite arvust, kusjuures igal juhul võib kasutusele võtta vähemalt 20 ratastraktorit.
§ 8. Väikeseeria ratastraktori riiklik tüübikinnitus
(1) Väikeseeria ratastraktori riiklik tüübikinnitus omistatakse valmistaja taotluse alusel ratastraktori tüübile, mis omab väikeseeria ratastraktori EÜ tüübikinnitust, EÜ tüübikinnituse tunnustamise teel.
(2) Ühte väikeseeria ratastraktori tüüpi kuuluvaid ratastraktoreid tohib aastas esmaregistreerida mitte rohkem kui 150 tükki.
1) ümberehitatud traktorile;
2) pärandvarana saadud traktorile;
3) väljastpoolt Euroopa Liidu liikmesriike Eestisse ümberasuja traktorile, millele on antud tollisoodustust, või Euroopa Liidu liikmesriigist alaliselt Eestisse elama asuja traktorile, mis on olnud tema omandis enne Eestisse asumist;
4) Sise- ja Justiitsministeeriumi poolt hallatavate asutuste sihtotstarbelisele traktorile;
5) näitusel osalemiseks sissetoodud traktorile;
6) katsetusteks ja esitluseks sissetoodud traktorile;
7) üksikkorras valmistatud traktorile;
8) haagisele;
9) T1, T2 ja T3 kategooria ratastraktorile.
(2) Kui lõike 1 punktides 2–8 toodud traktori kohta ei ole esitatud kõiki riiklikuks tüübikinnituseks nõutud dokumente, kuid ARK on kontrollimise tulemusena teinud kindlaks, et traktori tehnoseisund vastab teeliikluses osalevale traktorile kehtestatud tehnonõuetele, omistatakse traktorile üksiktraktori kinnitus. Lõike 1 punktides 5–6 toodud traktorile omistatakse tähtajaline üksiktraktori kinnitus, kusjuures üksiktraktori kinnituse pikimaks kehtivusajaks on kuus kuud.
(4) Lõike 1 punktis 9 toodud ratastraktorile omistatakse üksiktraktori kinnitus, kui see vastab lisas 4 toodud nõuetele.
§ 10. Nõuded üksikkorras valmistatud traktorile ja selle kinnitus
(1) Üksikkorras on lubatud valmistada T1, T2 ja T3 kategooria ratastraktorit ja haagist.
(2) Üksikkorras valmistatud traktor peab vastama teeliikluses osalevale traktorile kehtestatud tehnonõuetele. Traktori välimus peab erinema sedavõrd tehases valmistatud traktori välimusest, et see ei oleks vastuolus autoriõigustega.
(3) Üksikkorras valmistatud traktoril peavad olema tehases seeriaviisiliselt valmistatud traktori või sertifitseeritud pidurisüsteemi osad, rooliseadme osad, valgustus- ja valgussignalisatsiooniseadmed, esiklaas, tahavaatepeegel, rehvid ja haakeseade.
(4) Valmistaja peab üksikkorras traktori valmistamiseks esitama ARK-le avalduse ja ARK poolt nõutavad dokumendid. Üksikkorras valmistatud traktor tuleb tehnonõuetele vastavuse kontrollimiseks esitada ARK poolt määratud katsekojale või eksperdile. Katsetuste läbimise korral vormistab ARK üksiktraktori kinnituse.
§ 11. Nõuded traktori ümberehituseks ja selle kinnitus
(1) Ümberehitatud traktor peab vastama kehtivatele tehnonõuetele. Nõudeid rakendatakse lähtuvalt traktori esmase kasutuselevõtu ajast.
(2) Traktori omanik peab traktori ümberehitamiseks esitama ARK-ile sellekohase avalduse, traktori registreerimistunnistuse ja ümberehituse olemust näitavad dokumendid.
(3) ARK või tema poolt tunnustatud ekspert kontrollib pärast ümberehituse teostamist ümberehituseks loa saanud traktori vastavust kehtivatele tehnonõuetele. Enne traktori ümberehitamist võib ARK nõuda ümberehitajalt traktori valmistajatehase sellekohast luba ja ka valmistajatehase poolt registreeritud kaubamärgi kasutamise nõusolekut.
(4) Ekspertiisiakti või kontrollimise alusel otsustatakse üksiktraktori kinnituse omistamine.
1) agregaatide, osade, seadmete ja süsteemide vahetamist, kui need kuuluvad samale traktoritüübi versioonile;
2) traktorile lisaseadmete ja varustuse lisamist (nt kliimaseade, lisapidurituled), kui sellega ei muutu traktori tüübikinnitusega määratud andmed ja kui nende lisamine ei ole vastuolus kehtivate tehnonõuetega.
(1) ARK-il on õigus kontrollida Eestis valmistatava või müüdava traktori ja toote vastavust tüübikinnitusega määratud andmetele. Mittevastavuse ilmnemisel on ARK-il õigus nõuda traktorile või tootele kontrollkatsetust.
(2) Kontrollkatsetuseks valib ARK või tema poolt tunnustatud katsekoda traktorid või tooted.
(3) Traktori või toote mittevastavuse korral tüübikinnitusega määratud andmetele peab ARK hoiatama valmistajat, tema ametlikku esindajat või sissetoojat. Korduva mittevastavuse korral tunnistab ARK tüübikinnituse kehtetuks ning peatab traktori või toote tootmise või kasutuselevõtmise.
Määrus jõustub 1. augustil 2005. a.
1 EL Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate haakemasinate ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 171, 09.07.2003, lk 1–80); EL komisjoni direktiiv 2005/13/EÜ, millega muudetakse EL Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/25/EÜ põllumajandus- ja metsatraktorite mootoritest paisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu võetavate meetmete kohta ning põllu- või metsamajanduslike traktorite tüübikinnituse andmist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ I lisa (1) (ELT L 55, 01.03.2005, lk 35–54). EL komisjoni direktiiv 2005/67/EÜ, millega nende kohandamise eesmärgil muudetakse nõukogu direktiivi 86/298/EMÜ I ja II lisa, nõukogu direktiivi 87/402/EMÜ I ja II lisa ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ I, II ja III lisa põllu- ja metsamajanduslike traktorite tüübikinnituse andmise kohta (ELT L 273, 19.10.2005, lk 17–20). EL komisjoni direktiiv 2006/26/EÜ, millega muudetakse põllu- ja metsamajanduslikke ratastraktoreid käsitlevaid nõukogu direktiive 74/151/EMÜ, 77/311/EMÜ, 78/933/EMÜ ja 89/173/EMÜ, et kohandada neid tehnika arenguga (ELT L 065, 07.03.2006, lk 22–26) ja nõukogu direktiiv 2006/96/EÜ, millega kohandatakse teatavaid direktiive kaupade vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 81–106).
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 20. juuli 2005. a määruse nr 80 «Ratastraktorite ja nende haagiste tüübikinnitamise eeskiri»
RATASTRAKTORITE JA NENDE HAAGISTE TÜÜPIDE,
VARIANTIDE JA VERSIOONIDE MÄÄRATLUSED
I. Ratastraktori tüüp määratletakse järgnevalt:
ratastraktori tüüp – sama kategooria ratastraktorid, mis ei erine üksteisest vähemalt järgmistes olulistes punktides:
2) valmistaja tüübitähistus;
3) olulised konstruktsiooni- ja tehnilised näitajad:
a) kandva kerega šassii (backbonechassis) / peeltaladega (pikitaladega) šassii (chassiswith side members) / liigendšassiiga (articulatedchassis) (olulised on ilmsed ja põhilised erinevused);
b) mootor (sisepõlemismootor/elektrimootor/hübriidmootor);
c) telgede arv.
II. Ratastraktori variant määratletakse järgnevalt:
ratastraktori variant – sama tüüpi ratastraktorid, mis ei erine üksteisest vähemalt järgmistes punktides:
1) mootor:
a) tööpõhimõte;
b) silindrite arv ja asetus;
c) võimsuse erinevus ei ületa 30% (suurim võimsus ei ületa vähimat võimsust üle 1,3 korra);
d) töömahu erinevus ei ületa 20% (suurim töömaht ei ületa vähimat töömahtu üle 1,2 korra);
2) veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis);
3) juhtteljed (arv ja asukoht);
4) täismass ei erine üle 10%;
5) jõuülekanne (tüüp);
6) ümbermineku kaitse;
7) pidurdatavad teljed (arv).
III. Ratastraktori variandi versioon tähendab traktoreid, mis sisaldavad EL Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ lisa I informatsioonidokumendis toodud andmete kombinatsioone.
IV. Ratastraktori haagise tüüp määratletakse järgnevalt:
ratastraktori haagise tüüp – sama kategooria ratastraktori haagised, mis ei erine üksteisest vähemalt järgmistes olulistes punktides:
3) olulised konstruktsiooni- ja tehnilised näitajad (näiteks täishaagis, kesktelghaagis, poolhaagis);
4) kandva kerega šassii (backbonechassis) / peeltaladega (pikitaladega) šassii (chassiswith side members) / liigendšassiiga (articulatedchassis) (olulised on ilmsed ja põhilised erinevused);
5) telgede arv.
V. Ratastraktori haagise variant määratletakse järgnevalt:
ratastraktori haagise variant – sama tüüpi ratastraktori haagised, mis ei erine üksteisest vähemalt järgmistes punktides:
a) juhtteljed (arv, asukoht, ühendusviis);
b) täismass ei erine üle 10%;
c) pidurdatavad teljed (arv).
TÜÜBIKINNITUSE NÕUETE LOETELU
Tüübikinnitusel peab arvestama direktiivide ja E-reeglite muudatuste ja parandustega, mis kehtisid ratastraktori esmaregistreerimise ajal.
Baasdirektiivid ja nende lisad
Muutmise direktiivid
Jõustumise aeg EÜ tüübikinnitusel
Jõustumise aeg riiklikul tüübikinnitusel
Uuele tüübile
Esmaregistreeritavale ratastraktorile
88/410/EMÜ
98/38/EÜ
Ballastkoormus
Müratase (väline)
74/151/EMÜVI
74/152/EMÜ lisa lõige 1
88/412/EMÜ
98/89/EÜ
Veoseplatvormid
74/152/EMÜ lisa lõige 2
Vaateväli ja klaasipuhastid
88/411/EMÜ
98/39/EÜ
2000/2/EÜ
2001/3/EÜ
96/63/EMÜ
99/86/EÜ
Müratase (sisemine)
Ümbermineku kaitse
89/680/EMÜ
99/55/EÜ
83/190/EMÜ
88/465/EMÜ
99/57/EÜ
Valgustusseadmete paigaldus
99/56/EÜ
Valgustus- ja valgussignaalseadmed
Haake- ja tagurdusseadmed
99/58/EÜ
Ümbermineku kaitse staatiline katsetus
82/953/EMÜ
88/413/EMÜ
99/40/EÜ
88/414/EMÜ
Jõusiirdevõllid
Tagaosasse monteeritav ümbermineku kaitse (kitsarööpmelised traktorid)
89/682/EMÜ
2000/19/EÜ
2005/67/EÜ
Esiosasse monteeritav ümbermineku kaitse (kitsarööpmelised traktorid)
89/681/EMÜ
2000/22/EÜ
Mõõtmed ja järelveetav mass
2000/1/EÜ
Jõuülekande osade kaitse
Mehaanilised haakeseadmed
2006/96/
Haagise piduriühendused
Heitgaaside saasteainete piirsisaldus
2005/13/EÜ
Rehvid1
81/575/EMÜ
82/318/EMÜ
90/629/EMÜ
96/38/EÜ
Tähiste seletus: × = kohaldatakse; – = ei kohaldata
1 Kuni rehve käsitleva direktiivi vastuvõtmiseni ei takista vastava üksikdirektiivi puudumine kogu traktori suhte tüübikinnituse andmist.
Alljärgnevas tabelis toodud «mootorsõidukeid» käsitlevaid üksikdirektiive (EÜ tüübikinnitust käsitlevaid uusimaid jõus olevaid versioone) võib kohaldada vastavate «põllu- ja metsamajanduslike traktorite» direktiivide asemel.
«Mootorsõiduki» baasdirektiivi number
Suunatule latern
Numbritule latern
Eesmised udutule laternad
36, 9. 2.1988, lk 33
Alljärgnevas tabelis toodud määrusi, mis on pärit uuesti läbivaadatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni Genfi 1958. a «Ratassõidukile ning sellel kasutatava ja/või sellele paigaldatava varustuse ja osade ühtlustatud tehnonõuete vastuvõtmise ning nende nõuete alusel väljastatud kinnituste vastastikuse tunnustamise kokkuleppe» lisast ja mille viimaseid versioone on ühendus nimetatud kokkuleppe osapoolena tunnustanud vastava üksikdirektiivi alusel antud EÜ tüübikinnituse päeval, võib kohaldada vastavate «põllu- ja metsamajanduslikke traktoreid» käsitlevate üksikdirektiivide ja II A osa tabelis nimetatud «mootorsõidukeid» käsitlevate direktiivide asemel.
49/96 (***)
* Ainult vastavas direktiivis osutatud seadmete puhul.
** Välja arvatud karastatud tuuleklaaside puhul.
*** Ainult vastavas direktiivis osutatud etappide puhul.
Alljärgnevas tabelis toodud OECD koodide alusel koostatud katseprotokolle võib kasutada alternatiividena vastavate üksikdirektiivide alusel koostatud katseprotokollidele
OECD koodid2
Põllu- või metsamajandusliku traktori ümbermineku kaitse ametlikud katsed (dünaamiline katse)
Põllu- või metsamajandusliku traktori ümbermineku kaitse ametlikud katsed (staatiline katse)
Kitsarööpmelise põllu- või metsamajandusliku ratastraktori tagaosasse monteeritava ümbermineku kaitse ametlikud katsed
Kitsarööpmelise põllu- või metsamajandusliku ratastraktori esiosasse monteeritava ümbermineku kaitse ametlikud katsed
Põllu- või metsamajandusliku roomiktraktori ümbermineku kaitse ametlikud katsed
2 Katseprotokollid peavad vastama OECD otsusele C(2005) 1. Katseprotokollide vastavust turvavöö kinnituspunktide suhtes võidakse tunnustada ainult siis, kui neid on katsetatud.
Otsusega C(2000) 59 (viimati muudetud otsusega C(2003) 252) vastavuses olevaid katseprotokolle võib heaks kiita üleminekuaja jooksul, milleks on üks aasta alates otsuse C(2005) 1 avaldamisest OECD koduleheküljel (s.o 21. aprillini 2006).
3 SD: sätestatakse üksikdirektiiviga.
NÕUETE LOETELU RATASTRAKTORILE ÜKSIKTRAKTORI KINNITUSE OMISTAMISEKS
Üksiktraktori kinnitusel peab arvestama direktiivide ja E-reeglite muudatuste ja parandustega, mis kehtisid ratastraktori esmase kasutuselevõtu ajal.
Koodi 703 nõuded 2, 3, 4, 5
Koodi 607 nõuded
Koodi 104 nõuded
Koodi 103 nõuded
Koodi 301 nõuded
Koodide 401–404 nõuded
Ainult T1 kategoorial
Koodi 602 nõuded 1–3
Koodi 101 nõue 1
Koodi 404 nõuded 4–6
A – nõutud direktiivi, E-reegli või muu normdokumendi kohase sertifikaadi, katseprotokolli, valmistaja tunnistuse või käesoleva määruse § 6 lg 8 kohase dokumentatsiooni esitamine, mis kinnitab piirväärtuste täitmist;
C – rakendatakse märkustes toodud siseriiklikke nõudeid. Koodide all mõistetakse kehtivate tehnonõuete koode, vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 12. detsembri 2002. a määrusele nr 43 «Ratastraktori, liikurmasina ja nende haagiste tehnoseisundi kontrollimise eeskiri ning nende tehnoseisundile ja varustusele esitatavad nõuded».
[RTL 2005, 98, 1472 – jõust. 23.09.2005]
TRAKTORI RIIKLIKU TÜÜBIKINNITUSE TUNNISTUSEL ESITATAVAD ANDMED
1) komplektne traktor1;
2) komplekteeritud traktor1;
3) mittekomplektne traktor1;
4) riikliku tüübikinnituse tühistamine1.
4) komplektsete ja mittekomplektsete variantidega traktorid1 ;
5) komplekteeritud ja mittekomplektsete variantidega traktorid1 .
Tüübi identifitseerimistunnus, kui see on märgitud traktorile
Traktori kategooria
Komplektse traktori tootja nimi ja aadress1
Baastraktori tootja nimi ja aadress1, 3
Mittekomplektse traktori1, 3 kõige hilisema kooste-etapi teostanud tootja nimi ja aadress
Komplekteeritud traktori tootja nimi ja aadress1, 3
Allakirjutanu kinnitus tootja andmete korrektsuse kohta nimetatud traktori(te) osas ja lisatud katsetulemuste kehtivuse kohta traktoritüübi suhtes
Komplektsete ja komplekteeritud traktorite/variantide1 korral
Mittekomplektsete traktorite/variantide1 korral
Traktoritüübi vastavus/mittevastavus1 Eestis kehtivatele nõuetele
Käesoleva tüübikinnituse aluseks mittekomplektsete ja komplekteeritud traktorite või variantide korral on järgmiste mittekomplektsete traktorite tüübikinnitustunnistus(ed):
Baastraktori tootja
1 Valida sobiv.
2 Kui ei ole teada tüübikinnituse andmise ajal, tuleb täita hiljemalt traktori turule toomisel.
VÄIKESEERIA TRAKTORI RIIKLIKU TÜÜBIKINNITUSE TUNNISTUSEL ESITATAVAD ANDMED
1) väikeseeria traktori riiklik tüübikinnitus1 ;
2) väikeseeria traktori riikliku tüübikinnituse laiendamine 1;
3) väikeseeria traktori riikliku tüübikinnituse andmisest keeldumine 1;
4) väikeseeria traktori riikliku tüübikinnituse tühistamine 1.
Allakirjutanu kinnitus tootja andmete korrektsuse kohta nimetatud traktori(te) ja lisatud katsetulemuste kehtivuse kohta traktoritüübi suhtes
Komplektsete ja komplekteeritud traktori/variantide1 korral:
Mittekomplektsete traktorite/variantide1 korral:
Tüübikinnituse omistamine / tüübikinnituse omistamisest keeldumine / tüübikinnituse tühistamine1.
TOOTE RIIKLIKU TÜÜBIKINNITUSE TUNNISTUSEL ESITATAVAD ANDMED
Toode vastab/ei vasta1 Eestis kehtivatele nõuetele
2 Vajadusel.
ÜKSIKTRAKTORI KINNITUSE TUNNISTUSEL ESITATAVAD ANDMED
Teatis üksiktraktori kinnituse väljastamise / üksiktraktori kinnituse väljastamisest keeldumise / üksiktraktori kinnituse tühistamise 1 kohta vastavalt kehtivatele nõuetele.
Traktori tootja nimi ja aadress
Allakirjutanu kinnitus, et traktor vastab/ei vasta1 Eestis kehtivatele nõuetele
Tüübikinnituse omistamine / tüübikinnituse omistamisest keeldumine 1
Baastraktori valmistaja nimi ja aadress
Traktori viimase ehitusstaadiumi valmistaja nimi ja aadress
Traktori sissevedaja nimi ja aadress
Mudel ja modifikatsioon
Kere (kabiini) värvus
Istekohti juhi kõrval
Juhttelgi
Lubatud teljekoormus ees
Lubatud teljekoormus keskel
Lubatud teljekoormus taga
Registriteljekoormus ees
Registriteljekoormus keskel
Registriteljekoormus taga
Piduriteta haagise lubatud suurim mass
Piduritega haagise lubatud suurim mass
Rehvi mõõdud esiteljel
Rehvi mõõdud tagateljel
Tüübikinnituse väljastamise kuupäev


151 PÜSIASUSTUSEGA VÄIKESAARE ÜLDKOGU JA SAAREVANEM
§ 701 Püsiasustusega väikesaare üldkogu
§ 702 Üldkogu koosolek
§ 703 Saarevanema valimise kord
RT IV, 04.12.2019, 43
06.06.2019 RT IV, 14.06.2019, 5 17.06.2019
26.11.2019 RT IV, 04.12.2019, 26 07.12.2019
5) Lääne-Harju valla sümbolid ja nende kasutamise kord;
6) Lääne-Harju valla ametiasutuste ja ametiasutuste hallatavate asutuste moodustamise, nende põhimääruste, struktuuri ja koosseisu kinnitamise ning muutmise kord;
(5) Istungi kutse ja materjalid edastatakse volikogu liikme poolt allkirjaga kinnitatud elektronposti aadressile.
[RT IV, 04.12.2019, 26 - jõust. 07.12.2019]
151. peatükk PÜSIASUSTUSEGA VÄIKESAARE ÜLDKOGU JA SAAREVANEM
[RT IV, 14.06.2019, 5 - jõust. 17.06.2019]
§ 701. Püsiasustusega väikesaare üldkogu
(1) Valla haldusterritooriumil asuvate püsiasustusega väikesaarte (edaspidi väikesaar) üldkogu (edaspidi üldkogu) on püsiasutusega väikesaarte püsielanike (edaspidi püsielanik) kogu, mille pädevuses on püsiasustusega väikesaarte seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud ülesanded.
(2) Väike-Pakri ja Suur-Pakri saari ühendab ühine üldkogu, kuna ajalooliselt ja geograafiliselt on tegemist ühtse kogukonnaga ning saarte arengut tuleb vaadelda ühises koostöös.
(3) Üldkogule kutsutakse väikesaarte püsielanikud, aga samuti väikesaarte füüsiliselt isikust kinnistuomanikud. Üldkogul omavad hääleõigust kõik vähemalt 15-aastased püsielanikud. Kinnistuomanikud osalevad üldkogul sõnaõigusega, hääleõiguse andmise neile otsustab üldkogu. Kui kinnistul on rohkem, kui üks füüsiline omanik, esindab üldkogul kinnistut kinnisaja omanike kokkuleppel üks esindaja. Üldkogule võidakse kutsuda ka väikesaarel asuva juriidilisest isikust kinnisaja esindaja, kes osaleb üldkogul ilma hääleõiguseta.
(4) Üldkogu koosoleku kutsub kokku saarevanem. Üldkogu võidakse kokku kutsuda ka vähemalt 2/3 püsielanike (v.a § 703 lõikes 2 sätestatud juhul) või vallavalitsuse poolt. Esimese üldkogu koosoleku kutsub kokku volikogu.
(5) Üldkogu toimub vähemalt üks kord aastas. Üldjuhul toimub üldkogu kalendriaasta esimese viie kuu jooksul.
(6) Üldkogu on otsustusvõimeline, kui sellest võtavad osa vähemalt pooled hääleõiguslikud püsielanikud. Kui üldkogu on otsustusvõimetu, kutsutakse sama päevakorraga kokku uus üldkogu, mis loetakse otsustusvõimeliseks osalejate arvust olenemata. Sellele asjaolule tuleb kutses viidata.
(7) Hääletamine üldkogus on avalik. Isikuvalimised viiakse läbi salajasel hääletamisel.
(8) Üldkogu tööd juhib saarevanem või saarevanema äraolekul üldkogu poolt valitud isik.
§ 702. Üldkogu koosolek
(1) Üldkogu koosoleku päevakorra projekti koostab saarevanem. Juhul, kui üldkogu kokkukutsumist nõuab vähemalt 2/3 püsielanikke või vallavalitsus, siis nimetatakse kokkukutsumise nõudes arutlusele kuuluvad küsimused ja saarevanem on kohustatud üldkogu kokku kutsuma kahe kuu jooksul.
(2) Üldkogu korralise koosoleku kutse edastatakse väikesaare püsielanikele sobival või kokkulepitud viisil arvestusega, et kutse tehakse teatavaks vähemalt kaks kuud enne üldkogu toimumist. Kutses näidatakse üldkogu toimumise koht, aeg ja päevakord.
(3) Üldkogu liikmed ja vallavalitsus võivad teha vähemalt kaks nädalat enne üldkogu toimumist üldkogu päevakorra kohta ettepanekuid ja täiendusi.
(4) Üldkogu koosolekud protokollitakse ja protokollid säilitatakse alaliselt.
(5) Üldkogu koosolekul valitakse osalejate hulgast protokollija.
(6) Protokollis kajastatakse toimumise aeg ja koht, osavõtjad, päevakord, küsimuste arutelu käik, tehtud ettepanekud ja otsused. Protokollile lisatakse osavõtjate registreerimise leht.
(7) Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija seitsme päeva jooksul. Protokoll edastatakse vallavalitsusele ja teistele huvitatud isikutele. Protokoll avalikustatakse valla kodulehel.
(8) Hääleõigusega üldkogu liikmel on õigus:
1) delegeerida oma hääletusõigus lihtkirjaliku volikirjaga vabalt valitud üldkogu liikmele;
2) esindada väikesaarel asuvate kinnistute omanike palvel nende huve, kellele seaduses ettenähtud korras ei laiene püsielaniku staatus, kuid kes huvituvad väikesaare elu ja arengu edendamisest.
§ 703. Saarevanema valimise kord
(1) Üldkogu valib oma esimesel koosolekul saarevanema.
(2) Saarevanema valimise või tagasikutsumise koosolekust teatatakse püsielanikele vähemalt üks kuu ette. Üldkogu koosoleku kutsel peab olema näidatud kokkukutsuja. Koosoleku toimumisest teatatakse küla teadete ülespanemise kohas ja mujal väikesaare püsielanikele sobival või kokkulepitud viisil.
(4) Saarevanem valitakse täisealiste püsielanike hulgast kohalolevate üldkogu liikmete poolthäälteenamusega. Saarevanem kutsutakse tagasi üldkogu koosolekul osalevate üldkogu liikmete poolthäälteenamusega. Juhul, kui esitatud saarevanema kandidaadid ei saa hääletamisel poolthäälteenamust, korraldatakse pärast kuni 20 minutilist vaheaega teine hääletamisvoor.
(5) Saarevanema valimised viib läbi komisjon, mis moodustatakse üldkogu poolt.
(6) Saarevanema valimine toimub salajasel hääletamisel.
(7) Saarevanema volitused kestavad kuni 5 aastat. Saarevanema täpse ametiaja pikkuse otsustab üldkogu. Saarevanema volitused algavad saarevanemaks valimisest. Saarevanema volitused lõpevad uue saarevanema valimisel.
(8) Saarevanem esindab püsielanikke riigi- ja kohaliku omavalitsuse ning muudes organisatsioonides. Saarevanema täpsemad õigused ja kohustused võib sätestada muudes õigusaktides.
(9) Saarevanem tegutseb ühiskondlikel alustel ja ei saa oma tegevuse eest tasu. Saarevanemale võib kompenseerida avalike ülesannete täitmisest tulenevad otsesed kulutused vallaga sõlmitud lepingu alusel.


text:
Valimine nõuetekohase valgustus Tennis kohus? | Tennis (Estonian)
Poolt: Rory lambakoer
Esiteks peate tennise kohus valgustus nõuetekohase planeerida. Teie kohus hoone ja teiste loodusobjektide nagu puude vaja meeles pidada asukoht. Mitte kõik tennise-, korvpalli kohtud on sama, mis on töötanud mõnedes teistes kohtutes, teie puhul ei tööta. Kutse tennise kohus ehitusfirma tuleks tööle tennise kohus valgustus. Nende teadmised töö tõttu nad saavad teid vastavalt teie vajadustele kohandatud lahendust.
Veenduge, et seadmed nagu ridvad, sulgudes, paigaldustahuga riistvara ja valgustuse kasutatavate muude lisaseadmete on kõrgeima kvaliteediga. Proovige kasutada valgustus keskuste duralumiiniumist või pronksjas alustuse lisakaitse. Valgustus suurused tulevad kõrgused sõltub paljudest piiritlemiseks turniiril ja klubi suurus võrdsete tegutsemisvõimaluste tuunipüügi valitakse vastavalt oma vajadus. Teie küsitlused kõrgus peab ka olenevalt teie vaja ja see kohus ümbrus. Teie tennise kohus valgustus ei tähenda ainult mängulaualt valgustus, kuid hõlmab ka keskkonnas valgustus
Tennise kohus valgustite tuleks maksimaalset valgustust tase on aga on tugevam kärpima samal ajal. See tagab, et mängijad saavad kohapeal kuuli hästi ja on kindel, et samal ajal teeb tuled ei haiget oma silmad. Valgustus küsitlused ideaaljuhul ei tohiks neto risti tööturu osapoolte ja kohtu kummagi poolaasta. Veenduge, et esimese astme kohus poolitatud valgustatakse võrdselt nii valgustus seadmed jagatakse nόόd kaheks muutumiskiiruse vahel. Vältida tuled mängijate real silma, kui see põhjustab peitenurka ettekannete pall.
Hooldus on peab samas planeerimise valgustus meeles pidada, et see oluline küsimus. Hea tennise kohus ehitusfirma tagab, et küsitlused on varustatud avanema assamblee, mis alus, mis võimaldab ette nimetatud formaadiks kokku murtud veerge. See muudab hooldus lihtne kui laternad pääseb ilma scaffold torn. See aitab vähendada teie valgustite hoolduskulud nagu saate ise teha põhilised asju nagu asendada sibulad.
Oluline on palju täheldatud samas valgustus esimese astme kohus, kui see hõlmab palju kulude ja vaeva oma osa. Hea tennise kohus ehitusfirma ei tohi samal ajal otsustamist selliste projektide.
Autor: Rory lambakoer
Artikli sildid: tennise kohus ehitusfirma, tennise kohus ehitajate
Seotud artiklid tennise
Rohkem Ümbruskonnas Tennis
Artikli Saidikataloogi avaleht Vaba aja veetmise ja spordivahendid Tennis

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Loosung aprill 2015
Kalender aprill 2015
1. aprill Jumal teeb nähtavaks oma armastuse meie vastu sellega, et Kristus suri meie eest, kui me olime alles patused. Rm 5:8 Lisatekst: 2Mak 6:12–17 /;Ps 35:1,7,9–18;Mk 15:6–20;
Suure nädala kolmapäev Jeesus mõistetakse surma KLPR 78 Ps 69:17–23(30–34);Js 49:1–6;Rm 5:6–11;Mt 27:11-32 Püha Jumal, Sa alandasid oma Poja häbistava risti alla, et meid kurja võimusest vabastada. Anna meile armu, et ka meie oleksime kuulekad Sinu tahtele ning tõuseksime kord kirkuses üles. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
06.49 20.03
2. aprill Õnnistuse karikas, mida me õnnistame, - eks see ole Kristuse vere osadus? Leib, mida me murrame, - eks see ole Kristuse ihu osadus? 1Kr 10:16 Hommikul: Ps 11:1–5,7;Mk 14:12–16;Mk 14:17–31 /;Lisatekst: Brk 4:21–29
Suur Neljapäev Püha armulaud - Tema on mälestuse seadnud oma imetegudele. Halastaja ja armuline on Issand. Ps 111:4 KLPR 89 Ps 111:2–5;2Ms 12:1–8,11–14;1Kr 10:16–17;Mt 26:17–30 Issand Jeesus Kristus, Sa oled seadnud meile püha armulaua, et me võiksime meelde tuletada Sinu surma ja tunnistada Sinu ülestõusmist. Aita meil Sinu ihu ja vere sakramenti nõnda vastu võtta, et me kogeksime igal päeval Sinu lunastavat väge, kes Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
3. aprill Me kõik eksisime nagu lambad, igaüks meist pöördus oma teed, aga Issand laskis meie kõigi süüteod tulla Tema peale. Js 53:6 Lisatekst: Trk 2:1,12–21 /;Ps 35:19–28;Õhtul: Nl 3:34–50;Mk 15:42–47
Suur Reede Jumala Tall - Nõnda on Jumal maailma armastanud, et Ta oma ainusündinud Poja on andnud, et ükski, kes Temasse usub, ei hukkuks, vaid et tal oleks igavene elu. Jh 3:16 KLPR 94 Ps 22:7–20;Js 53;Hb 5:7–10 (või Hb 10:12–20);Mt 27:33–54 (või Jh 18:1–19:42) Issand Jeesus, Jumala Tall, Sina alandasid end ja olid kuulekas kuni surmani. Me täname Sind, et Sa võtsid enese peale meie haigused ja valud ning kandsid karistust, et meil oleks rahu. Ärata ja valgusta meid, et tunneksime ja kahetseksime oma pattu. Puhasta meid oma ohvriverega. Sinule olgu ülistus ja au nüüd ja igavesti.
06.43 20.08
4. aprill Ma tean, et mu Lunastaja elab, ja Tema jääb viimsena põrmu peale seisma. Ii 19:25 Lisatekst: Trk 3:1-8 /;Ps 129;Hb 9:24–28;Mt 12:38–42 (või Nl 3:51–63)
täiskuu 15.06
06.40 20.10
5. aprill Ta neelab surma ära igaveseks ajaks. Ja Issand Jumal pühib pisarad kõigilt palgeilt ning kõrvaldab oma rahva teotuse kogu maalt. Jah, Issand on rääkinud! Js 25:8 Lisatekst: Trk 5:1-7,15 /;Ps 18:2,8-17;Hommikul: 1Sm 2:1-2,6-8a;Õhtul: Kl 1:12-20
Kristuse ülestõusmise püha ehk 1. ülestõusmispüha Kristus on surnuist üles tõusnud! - Kristus ütleb: Ma olin surnud, ning ennäe, ma elan igavesest ajast igavesti ning minu käes on surma ja surmavalla võtmed! Ilm 1:18 KLPR 102 Ps 118:15–24;Ho 6:1–3 (või Js 25:8–9);1Kr 5:6–8;Mt 28:1–8 Kõigeväeline Jumal ja Isa, me ülistame Sind selle eest, et Sa äratasid surnuist oma Poja Jeesuse Kristuse, võitsid surma ja avasid meile tee igavesse ellu. Süüta tõelist ülestõusmisrõõmu meie südames, kes me ristimises oleme osa saanud Sinu ülestõusmise väest. Kinnita meid, et kogu südamest usuksime Kristusesse kui meie Lunastajasse ja püsiksime Temas. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
06.37 20.13
6. aprill Issand on tõesti üles äratatud! Lk 24:34 Lisatekst: Kml 51-90 /;Õhtul: Ps 136:1,11-17,21-26;Ap 13:32-39;
2. ülestõusmispüha Kohtumine Ülestõusnuga KLPR 110 Ps 16:8–11;Ps 73:23–28;1Pt 1:18–23;Mt 28:8–15 Püha Jumal, me täname Sind, et ülestõusnud Issand on omadele ilmunud. Ava meie südamed, et meiegi tunneksime Ta ära, kui Ta meie juurde tuleb. Anna meile valmisolekut ja jõudu, et võiksime alati ja kõikjal olla Tema ülestõusmise tunnistajateks. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
06.34 20.15
7. aprill Jeesus ise seisis jüngrite keskel ja ütles neile: „Rahu olgu teile!” Aga nemad kohkusid ja lõid kartma, arvates end vaimu nägevat. Lk 24:36-37 Lisatekst: 1Mak 4:36-59 /;Ps 9:2-12;1Kr 15:20-28;
06.31 20.17
8. aprill „Taavet oli prohvet ja teadis, et Jumal oli talle vandega tõotanud tema troonile seada istuma järglase ta niuete viljast, siis ta nägi ette ning rääkis Messia ülestõusmisest.“ Ap 2:30-31 Lisatekst: Trk 15:1-4 /;Ps 118:1-14;1Kr 15:35-49;
06.28 20.20
9. aprill Kui Jeesus nädala esimesel päeval vara oli üles tõusnud, näitas Ta end esmalt Maarja Magdaleenale, kellest Ta oli seitse kurja vaimu välja ajanud. Mk 16:9 Lisatekst: Srk 18:1-7 /;Ps 114;1Kr 15:50-57;
06.25 20.22
10. aprill Palju oled Sina, Issand, mu Jumal, teinud imetegusid ja mõelnud mõtteid meie kohta; ei ole kedagi Sinu sarnast. Kui ma hakkaksin neid kuulutama ja neist kõnelema, siis oleks neid rohkem kui jõuab ära lugeda. Ps 40:6 Lisatekst: Srk 14:17-22 /;Ps 116:10-19;Ap 5:17-21,27-33;
06.22 20.25
11. aprill Need üksteist jüngrit läksid Galileasse sinna mäele, kuhu Jeesus neid oli käskinud minna. Ja kui nad teda nägid, kummardasid nad teda, mõned olid aga kahevahel. Mt 28:16-17 Lisatekst: Srk 15:11-17 /;Ps 29;2Tm 2:8-13 /;Õhtul: Ps 18:2,8-17 Ilm 3:4-6
06.19 20.27
12. aprill Messias pidi kannatama ja kolmandal päeval üles tõusma surnuist. Ja Tema nimel peab kuulutatama meeleparandust pattude andeksandmiseks kõigi rahvaste seas, alates Jeruusalemmast. Lk 24:46-47 Lisatekst: Srk 44:16–45:22 /;Ps 18:2, 8–17;Kl 2:12–15 (või 1Mak 2:52-61);
Ülestõusmisaja 2. pühapäev ehk valge pühapäev Quasimodogeniti Ülestõusnu tunnistajad - Kiidetud olgu Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes oma suurest halastusest on meid uuesti sünnitanud elavaks lootuseks Jeesuse Kristuse ülestõusmise läbi surnuist. 1Pt 1:3 KLPR 111 Ps 116:1–9;Sk 8:12–13;Ap 13:23–33;Lk 24:36–49 Halastaja Jumal, iga-aastaste ülestõusmispühade toel uuendad Sa oma rahva usku. Aita meil üha sügavamalt mõista, kui püha on ristimise pesemine, mis meid on puhastanud; kui vägev on Su Vaim, millest oleme uuesti sündinud, ja kui hinnaline on Kristuse veri, millega oleme vabaks ostetud. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
viimane_veerand 06.44
06.16 20.29
13. aprill Nagu äsjasündinud lapsed igatsege vaimulikku selget piima, et te selle varal kasvaksite pääste poole. 1Pt 2:2 Ps 136:1,11–17,21–26;Mk 1:16-20;Ap 4:32–33;
06.13 20.32
14. aprill Nagu te olete olnud needuseks paganate seas, Juuda sugu ja Iisraeli sugu nõndasamuti - kui ma teid päästan, saate te õnnistuseks. Sk 8:13 Ps 9:2-12;Ii 42:7–17;Hb 2:1–4;
15. aprill Meie kuulutame teile rõõmusõnumit isadele antud tõotusest, et Jumal Jeesust üles äratades on täielikult täitnud tõotuse nende lastele, meile. Ap 13:32-33 Ps 118:1-14;1Pt 1:22–25;Js 66:6–13;
06.08 20.37
16. aprill Jeesus tuli, jäi seisma nende keskele ja ütles: „Rahu teile!“ Jh 20:26 Ps 114;Ap 26:13–18;1Pt 2:1–5;
06.05 20.39
17. aprill Surma võrgud ümbritsesid mind, surmavalla ängistused tabasid mind, ma sattusin ahastusse ja muresse. Aga ma hüüdsin appi Issanda nime: „Oh Issand, päästa mu hing!” Ps 116:3-4 Ps 116:10–19;Fl 3:10–11;Ilm 7:13–17;
06.02 20.41
18. aprill Armuline on Issand ja õige, meie Jumal on halastaja. Issand hoiab kohtlasi; ma olin nõder ja Tema aitas mind. Pöördu, mu hing, tagasi oma hingamisele, sest Issand on sulle head teinud! Ps 116:5-7 Ps 29;Jh 12:44–50 /;Õhtul: Ps 18:2,8-17;Js 43:14–21
noorkuu 21.57
05.59 20.44
19. aprill Jeesus ütleb: „Tõesti, tõesti, ma ütlen teile, kes ei lähe lambatarasse uksest, vaid ronib üle mujalt, see on varas ja röövel. Aga kes läheb sisse uksest, on lammaste karjane.“ Jh 10:1-2 Lisatekst: Srk 18:8-14 /;Õhtul: Ps 18:2,8-17;Mt 9:35-10:7;
Ülestõusmisaja 3. pühapäev Misericordia Domini Hea Karjane - Kristus ütleb: Mina olen Hea Karjane. Minu lambad kuulevad minu häält ja mina tunnen neid ja nad järgnevad mulle ning ma annan neile igavese elu. Jh 10:11a,27–28a KLPR 317 Ps 23;Mi 7:14–20;Hb 13:20–21;Jh 10:1–10 Issand, rahu Jumal, Sina oled Jeesuse Kristuse, Hea Karjase surnuist üles äratanud ja kutsud meid oma karja hulka. Kingi meile oma Vaimu, et me selle karjase hääle ära tunneme ja järgiksime Teda, meie Issandat Jeesust Kristust, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
05.56 20.46
20. aprill Issanda heldus täidab maa. Issanda sõnaga on tehtud taevad ja Tema suu hingusega kõik nende väed. Ps 33:5-6 Ps 136:1,11–17,21–26;4Ms 7:12–23;Sk 9:14,16–17 (või Sk 10:1–3,6–7);
05.53 20.49
21. aprill Karjata kepiga oma rahvast, oma pärisosa lambaid, kes elavad omapäi metsas keset viljakat maad! Käigu nad karjas Baasanis ja Gileadis nagu muistseil päevil! Mi 7:14 Ps 9:2-12;1Kr 4:9–16;4Ms 17:16–26;
05.50 20.51
22. aprill Rahu Jumal, kes igavese lepingu verega on surnuist üles toonud lammaste suure Karjase, meie Issanda Jeesuse, valmistagu teid kõiges heas tegema Tema tahtmist ja saatku korda meie sees, mis on Tema silmis meelepärane. Hb 13:20-21 Ps 118:1–14;Js 63:8b–14;Js 3:14–18;
05.47 20.53
23. aprill Jeesus ütleb: „Mina olen hea karjane ja tunnen omi ja minu omad tunnevad mind.“ Jh 10:14 Ps 114;Ef 4:11–16;Ap 20:28–32;
05.45 20.56
24. aprill Issand on mu karjane, mul pole millestki puudust. Ps 23:1 Ps 116:10–19;Mt 26:30–35;Hs 34:23–31;
05.42 20.58
25. aprill Jeesus ütleb: „Mina olen uks. Kes iganes läheb sisse minu kaudu, see pääseb ning käib sisse ja välja ning leiab karjamaad.“ Jh 10:9 Ps 29;Js 40:9–11 /;Õhtul: Ps 18:2,8-17;1Ms 1:1–5
05.39 21.00
26. aprill Jeesus ütleb: „Teie süda ärgu ehmugu! Uskuge Jumalasse ja uskuge minusse! Minu Isa majas on palju eluasemeid. Kui see nõnda ei oleks, kas ma siis oleksin teile öelnud, et ma lähen teile aset valmistama?“ Jh 14:1-2 Lisatekst: Brk 1:15–22; 2:6–13 /;Õhtul: Ps 18:2,8-17;1Ms 1:6–8;
Ülestõusmisaja 4. pühapäev Jubilate Jumala rahva koduigatsus - Kui keegi on Kristuses, siis ta on uus loodu, vana on möödunud, vaata, uus on sündinud! 2Kr 5:17 KLPR 120 Ps 66:1–9 (või Ps 126);5Ms 30:19–20;Hb 11:2,13–19;Jh 14:1–7 Kõigeväeline Jumal, Sa lunastasid selle maailma oma Poja Jeesuse Kristuse surma ja ülestõusmise läbi. Me täname ja ülistame Sind selle eest, et mingi pimedus ei suuda võita Tema ülestõusmise valgust ega mingi jõud saa teha tühiseks Tema võitu, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
I_veerand 02.55
05.36 21.03
27. aprill Hõisake Jumalale, kõik ilmamaa! Ps 66:1 Ps 136:1,11–17,21–26;1Pt 2:11–12;1Ms 1:9–13;
28. aprill Ma kutsun täna tunnistajaiks teie vastu taeva ja maa: ma olen pannud su ette elu ja surma, õnnistuse ja needuse. Vali nüüd elu, et sina ja su sugu võiksite elada. 5Ms 30:19 Ps 9:2-12;Js 11:6-9;1Ms 1:14-19;
05.31 21.08
29. aprill Need kõik surid uskudes, saamata kätte tõotusi, vaid nähes ja tervitades neid kaugelt. Ja nad tunnistasid end olevat võõrad ja majalised maa peal. Hb 11:13 Ps 118:1-14;Hb 6:16–20;1Ms 1:20–23;
05.28 21.10
30. aprill Jeesus ütleb: "Teie süda on rõõmus ja keegi ei võta teie rõõmu teilt ära." Jh 16:22 Ps 114;Hb 11:32–39;1Ms 1:24–31;
05.25 21.12


Kui kannatanu on esitanud tsiviilhagi konkreetse süüdistatava vastu, ei saa kohus tsiviilhagi nõuet omal algatusel teise süüdistatava vastu suunata (vt ka RKKKo 3-1-1-34-05, p-d 30 ja 33). Seda, et nõue on esitatud solidaarselt kõigi süüdistatavate vastu, saab eeldada vaid siis, kui kannatanu ei ole nõude adressaati täpsustanud ega nõuet osadeks jaganud (vt RKKKo 3-1-1-79-09, p 13). Kannatanu tsiviilhagis peavad olema ära toodud vähemalt need hagi aluseks olevad faktilised asjaolud, millel pole süüdistatava käitumisele karistusõigusliku hinnangu andmise seisukohalt tähendust ja mis seega süüdistuse alusfaktide hulka ei kuulu, samuti tõendid, mis selliseid asjaolusid kinnitavad. Samuti peab süüdistatav olema teadlik sellest, et süüdistuses nimetatud asjaolude alusel ei otsustata mitte üksnes tema süüküsimuse, vaid ka tsiviilõiguslike kohustuste üle. (Vt ka RKKKo 3-1-1-79-09, p 15.)
Pettus eesmärgiga kallutada isik tehingut tegema (TsÜS § 94) ei ole käsitatav õigusvastase teona VÕS § 1043 jj mõttes. TsÜS § 150 lg-s 3 nimetatud aegumistähtaega tuleb kohaldada üksnes nõude puhul, mis TsÜS § 150 lg 1 järgi veel aegunud pole. Juhul kui nõue on TsÜS § 150 lg 1 järgi aegunud, ei oma TsÜS § 150 lg-s 3 sätestatu enam tähendust. Nähes ette maksimaalse (absoluutse) aegumistähtaja, TsÜS § 150 lg 3 üksnes piirab, mitte ei pikenda TsÜS § 150 lg-s 1 ette nähtud aegumistähtaega. Teadmine kahjust TsÜS § 150 lg 1 tähenduses peab hõlmama nii teadmist kahjust kui ka teadmist teost või sündmusest, millega kahju põhjustati. Selline teadmine ei eelda täpset ülevaadet kõigist kahju ja selle tekitamise üksikasjadest: piisab kui kannatanul on küllalt infot, et koostada selline hagi, mille kohus eeldatavasti menetlusse võtaks. TsÜS § 150 lg-s 1 sätestatud aegumistähtaja kulgu ei saa lugeda alanuks ajast, mil õigustatud isik sai või pidi teada saama kahjust ja selle põhjustanud teost või sündmusest, kuid ta ei teadnud ega pidanudki teadma kahju hüvitama kohustatud isikust. Juhul kui kahju hüvitamise eest vastutab solidaarselt mitu isikut, hõlmab TsÜS § 150 lg-s 1 sätestatud aegumistähtaja kulgemine vaid nõudeid nende isikute vastu, kelle hüvitamiskohustusest on kannatanu teadlik. TsÜS § 150 lg-s 1 sätestatud aegumistähtaeg hakkab kulgema ka juhul, kui õigustatud isik kahjust või kahju hüvitama kohustatud isikust ei teadnud, kuid oleks pidanud teadma. Avaldusena TsÜS § 160 lg 2 p 4 mõttes on käsitatav ka kriminaalasja kohtueelses menetluses uurimisasutusele või prokuratuurile esitatud tsiviilhagi (vt RKKKo 3-1-1-58-07, p 10 jaRKTKo 3-2-1-88-12, p 12). Nõude aegumise peatumise aja seisukohalt pole aga tähtsust sellel, millal prokuratuur tsiviilhagi koos süüdistusaktiga (üldmenetluses) või koos kriminaaltoimikuga (lihtmenetlustes) kohtusse saadab. Tsiviilhagi, milles ei ole nõude adressaati nimeliselt välja toodud, esitamine TsÜS § 150 lg-s 3 sätestatud aegumistähtaja kulgemist ei peata ega välista ka TsÜS § 150 lg-s 1 ette nähtud aegumistähtaja kulgemist pärast seda, kui kannatanu on kahju hüvitamiseks kohustatud isikust teada saanud. Kui kannatanu nimetab konkreetse isiku, kelle vastu tema nõue on suunatud, peatub tsiviilhagis toodud nõude aegumine TsÜS § 160 lg 1 või lg 2 p 4 alusel hiljemalt tsiviilhagi täpsustamisest. Kannatanu tsiviilnõude aegumine peatub TsÜS § 160 lg 2 p 4 alusel ka olukorras, kui tsiviilhagis ei ole nõude adressaati nimetatud ja kannatanu pole ka oma hagi täpsustanud, kui tsiviilhagis esitatud nõude adressaat on ühemõtteliselt kindlaks määratav tsiviilhagi ja süüdistusakti koostoimes ning nõude adressaadil on nende menetlusdokumentide alusel võimalik mõistlikult aru saada, milliste asjaolude alusel milline tsiviilnõue tema vastu kriminaalmenetluses on esitatud. (Vt RKKKo 3-1-1-79-09, p 11.) Mitme süüdistatava korral tuleb juhul, kui kannatanu ei ole nõude adressaati täpsustanud ega nõuet osadeks jaganud, eeldada, et nõue on esitatud solidaarselt kõigi süüdistatavate vastu (vt RKKKo 3-1-1-79-09, p 13). Siis peatub nõude aegumine süüdistatava(te) suhtes TsÜS § 160 lg 2 p 4 alusel alates süüdistusakti koostamisest, tingimusel, et süüdistusakt ja tsiviilhagi koopia hiljem KrMS § 226 lg-tes 3 ja 7 ette nähtud korras süüdistatava(te)le edastatakse (vrd ka TsMS § 362 lg-d 1 ja 3). TsÜS § 130 lg 2 on käsitatav erinormina deliktiõigusliku vastutuse (VÕS § 1043 jj) suhtes.(kahju hüvitamise erikoosseisude kohta vt ka RKTKo 3-2-1-83-09, p-d 10-11). TsÜS § 130 lg 2 alusel tekkivate nõuete aegumistähtaja näeb ette TsÜS § 149 esimene lause.
Kui isikul on või oli kõrvuti rikkujalt kahju hüvitamise nõudega võimalus nõuda kolmandalt isikult tagasi rikkumise tõttu tema poolt tasutu või muul viisil üleantu, mis oli üle antud õigusliku aluseta, siis tuleb seda kahju hüvitamise nõude puhul arvestada. Kahjuna saab olla vaadeldav vaid see osa väidetavast kahjust, mille võrra hageja tagasinõudeõiguse väärtus on kahjuna nõutavast summast väiksem. Alusetust rikastumisest (või ka näiteks lepingust) tuleneva nõude väärtust tuleb kahjuhüvitise suuruse määramisel arvesse võtta selleks, et välistada kahjustatud isiku kasu saamine kahju tekitamise juhtumi tõttu (vt nt RKTKo 3-2-1-134-09, p 11 ja RKKKo 3-1-1-41-11, p 17.3). Kahjustatud isik saab kahju tekitamise tagajärjel kasu saamist vältida sel teel, et ta loovutab alusetust rikastumisest tuleneva nõude kahju tekitajale (VÕS § 164 jj). Tulenevalt hea usu põhimõttest (VÕS § 6) peab kahju tekitamise eest vastutav isik, kes väidab, et kahjustatud isikule kuuluv alusetust rikastumisest tulenev nõue omab väärtust, nõustuma nõude loovutamisega. Kui ta sellest keeldub, tuleb eeldada, et kahjustatud isikule kuuluv alusetust rikastumisest tulenev nõue on väärtusetu (vt RKTKo 3-2-1-49-07, p 16).
TsÜS § 143 alusel ei saa kohus lugeda nõuet aegunuks omal algatusel. Kuna erinevat liiki nõuete aegumistähtajad on erinevad, tuleb aegumise lahendamiseks nõue esmalt kvalifitseerida, s.t anda sellele õiguslik hinnang. Nõude kvalifitseerimine on kohtu ülesanne, sõltumata poolte väidetest. Asja lahendades tuleb selgeks teha, mida hageja (kriminaalmenetluses kannatanu) täpselt soovib ja millised on mingi õigusnormi järgi nende nõuete rahuldamise eeldused (vt nt RKTKo 3-2-1-171-10, p 12 ja 3-2-1-53-12, p 13). Õigusliku hinnangu andmisel on pooltest sõltumatud ka kõrgema astme kohtud. Siiski ei tohi kohtu antav õiguslik hinnang tulla pooltele üllatuslikult, st kohus peab võimaluse korral juhtima poolte tähelepanu õigussuhte võimalikule kvalifikatsioonile ja võimaldama neil avaldada selle kohta arvamust (vt nt RKTKo 3-2-1-116-10, p-d 39 ja 40). Seejuures tuleb aga arvestada, et kui õigusliku kvalifikatsiooni muutmine ei mõjuta menetlusosaliste protsessuaalset positsiooni tõendamismenetluses, ei ole tegemist üllatusliku otsusega (vt RKTKo 3-2-1-144-07, p 16).
Ka kriminaalmenetluses tuleb järgida TsMS § 439, mille kohaselt ei või kohus otsuses ületada nõude piire ega teha otsust nõude kohta, mida ei ole esitatud (vt ka RKKKo 3-1-1-79-09, p 15 ja 3-1-1-3-10, p 17). Kui kannatanu tsiviilhagi ei sisalda kõiki süüdistusest hõlmamata faktilisi asjaolusid, mis on kannatanu nõude lahendamise seisukohalt olulised, või kui kannatanu nõue on ebaselge, ei tähenda, et kohus saaks jätta tsiviilhagi automaatselt TsMS § 423 lg 2 p 1 alusel läbi vaatamata või rahuldamata. Tsiviilhagi menetlemisel tuleb kohtul ka kriminaalmenetluses järgida TsMS § 328 lg-st 2, § 329 lg-st 3, § 351 lg-st 2 ja § 392 lg 1 p-dest 1-4 tulenevat selgitamiskohustust, sh kohustust selgitada kohtumenetluse pooltele, missuguseid asjaolusid peavad pooled nende seatud materiaalõiguslike eesmärkide saavutamiseks tõendama ja milline on nende asjaolude tõendamise koormus. (Vrd ka RKKKo 3-1-1-79-09, p 16.)


3-2-1-116-16 Riigikohus 08.12.2016
VÕS § 137 lg 1
VÕS § 642
VÕS § 115
VÕS § 641 lg 2 p 2
TsMS § 143 lg 1 p 2
VÕS § 137 lg 2
VÕS § 138
TsMS § 138 lg 1
VÕS § 646 lg 5
TsMS § 230 lg 1
Kui süsteemi käivitumise põhjust ei tuvastata ja kostjate kohustuste rikkumine on tõendatud, saab eeldada ka põhjuslikku seost rikkumise ja tagajärje vahel. Kui kahju põhjustas küll võlgniku käitumine, kuid samasugune kahju oleks tekkinud hiljem ka muu asjaolu tõttu, tuleb ka muud asjaolu (kahju tekkimise teist põhjust) arvestada. Kui hageja tõendab, et kahju võis tekkida kostja lepingurikkumise tagajärjel, on kostja ülesanne tõendada, et kahju võis tekkida ka mingil muul (alternatiivsel) põhjusel. Kostjad saavad vastutuse vältimiseks tõendada mh, et süsteem käivitus nõuetekohaselt. (p 31)
Nõude osalisel esitamisel tuleb kohtul hinnata nõude põhjendatust tervikuna, v.a kui hageja on ülejäänud osas nõudest loobunud või kindlustusandjal on välistatud hiljem esitada kostjate vastu tagasinõue tulenevalt nõude üleminekust (vt ka RKTKo nr 3-2-1-5-13, p-d 40-42). (p 37)
Isegi kui Riigikohus saadab asja tagasi lahendamiseks ringkonnakohtule, kohaldub täiendavate asjaolude ja tõendite vastuvõtmisele TsMS § 652. Ringkonnakohus saab tuvastada esimese astme kohtu otsuses tuvastamata asjaolusid ja hinnata kohtuotsuses hindamata tõendeid üksnes juhul, kui esinevad TsMS § 652 lg-s 3 sätestatud alused. (p 73.1)
asja läbivaatamise kulud ja nende tasumise kord
Asjatundjate arvamuste koostamise kulud on dokumentaalse tõendi saamise kulutuste hüvitamise nõue. Seda saab nõuda menetluskulude kindlaksmääramisel (vt ka RKTKm nr 3-2-1-93-14, p 22; RKTKm nr 3-2-1-115-14, p 13). Sellist kulutuste hüvitamise nõuet ei saa panna maksma hagimenetluses. (p-d 39–40)
solidaarvõlgnikud
VÕS § 137 lg 1 kohaldamise eelduseks on see, et iga kostja vastutaks ka eraldi sama kahju hüvitamise eest. Seega tuleb esmalt tuvastada iga kostja vastutuse eeldused, esmajoones iga kostja lepingurikkumine ja just selle kohustuse rikkumise tagajärjel hagejale tekkinud kahju. (p 45)
töö vastavus lepingutingimustele
Kui pooled ei leppinud kokku süsteemi tehnilist lahendust, sh töö omadustes VÕS § 641 lg 2 p 1 mõttes, tuleb lähtuda sellest, et tulekustutussüsteemi saab pidada tavalisele kasutusotstarbele vastavaks, kui see käivitub vaid põlengu korral (vt ka RKTKo nr 3-2-1-60-15, p 12). Sealjuures tuleb VÕS § 641 lg 2 p 2 kohaldamisel arvestada keskmisele kvaliteedile vastava konkreetse süsteemi toimimise tööpõhimõtteid, muuhulgas võib konkreetsest süsteemist sõltuda põlengu fikseerimise viis. (p 75)
3-2-1-93-14 Riigikohus 03.11.2014
TsMS § 327
Menetluskulude jätmine hagejate kanda nende osasid märkimata ei olnud põhimenetluses õige. Kumbki hageja esitas kostja vastu eraldi nõude ja seda tulnuks arvestada ka menetluskulude jaotamisel. (p 21)
Asjatundja arvamuse saamise kulud on dokumentaalsete tõendite saamise kulud TsMS § 143 p 2 mõttes, seega asja läbivaatamise kulud. TsMS ei sisalda otsesõnu sätet, mis kohustaks kohut hindama dokumentaalse tõendi saamise kulu puhul selle vajalikkust ja põhjendatust sarnaselt lepingulise esindaja kuludega TsMS § 175 lg 1 järgi. Samas on kolleegiumi arvates vastavalt kohaldatavad kahju hüvitamise üldreeglid, mh VÕS § 128 lg 3, mille järgi loetakse otseseks varaliseks kahjuks mh kahju tekitamisega seoses kantud mõistlikud kulud. Asja läbivaatamise kulude hüvitamise regulatsiooni eesmärgiks ei ole hüvitada menetlusosalisele ülemääraseid kulutusi, mis viimane on tõendi saamiseks teinud. Dokumentaalse tõendi saamise kulude puhul on nende mõistlikkus ehk vajalikkus ja põhjendatus seega kohtute poolt kontrollitav. Muu hulgas saab hinnata tehtud töö vajalikkust, st kas tõendi hankimine oli poole seisukohtade kinnitamiseks vajalik ja mõistlik. Samuti tuleb hinnata, kas arvamuse andmiseks tehtud ajalist ja rahalist kulu võib ka suurusjärguna pidada mõistlikuks, hinnates vajadusel mh võimalikke alternatiive kulu kandmiseks. (p 22)
menetlusdokumendi kättetoimetamine erijuhtudel
Kohtul oleks mõistlik kasutada selliseid kättetoimetamisteatisi, mis võimaldaks TsMS § 327 tingimuste täitmist kontrollida ja võimalusel ka nt eelistada dokumendi hoiustamisele selle mahajätmist (ja selle dokumenteerimist) TsMS § 326 kohaselt. Selline kättetoimetamine tagab saajale suurema tõenäosusega dokumendiga tutvumise võimaluse ja võimaldab kättetoimetamise ka kiiremini läbi viia. (p 15) Tulenevalt TsMS § 327 lg 3 esimesest lausest saab määruse lugeda kättetoimetatuks kolme päeva möödumisel teate edastamisest. Edastamine tähendab selle sätte tähenduses postitamise korral dokumendi ärasaatmist. Seega tuleb kolme päeva arvestada dokumendi ärasaatmise kuupäevast. (p 17)
Tulenevalt TsMS § 327 lg 3 esimesest lausest saab määruse lugeda kättetoimetatuks kolme päeva möödumisel teate edastamisest. Edastamine tähendab selle sätte tähenduses postitamise korral dokumendi ärasaatmist. Seega tuleb kolme päeva arvestada dokumendi ärasaatmise kuupäevast. (p 17)


Vabariigi Valitsuse 12. detsembri 2000. a määruse nr 412 “Kutselise kalapüügi lubade taotlemisel esitatavate dokumentide loetelu, kalapüügilubade andmise, kehtetuks tunnistamise ning kehtivuse peatamise kord ja kalapüügilubade vormid” muutmine – Riigi Teataja
RT I, 05.09.2012, 12
Vastu võetud 04.09.2012 nr 72
Määrus kehtestatakse kalapüügiseaduse § 134 lõike 4 alusel.
Vabariigi Valitsuse 12. detsembri 2000. a määruses nr 412 “Kutselise kalapüügi lubade taotlemisel esitatavate dokumentide loetelu, kalapüügilubade andmise, kehtetuks tunnistamise ning kehtivuse peatamise kord ja kalapüügilubade vormid” tehakse järgmised muudatused:
“(1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1–50), artiklis 7 ning komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1–153), nimetatud kalapüügiloa andmisel kohaldatakse selles määruses sätestatut niivõrd, kuivõrd nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009 ja komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 404/2011 ei sätesta teisiti.
(2) Nõukogu määruses (EÜ) nr 1006/2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele ja millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 1627/94 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 3317/94 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 33–44), artikli 2 alapunktis h nimetatud kalapüügiloa andmisel kohaldatakse selles määruses sätestatut niivõrd, kuivõrd nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 ei sätesta teisiti.”.
“Nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 punktis 1 nimetatud või nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 2 alapunktis h nimetatud kalalaeva kalapüügiloa ja kalapüügiseaduse §-s 132 nimetatud kaluri kalapüügiloa annab Põllumajandusministeerium või tema määratud valitsusasutus.”;
3) paragrahvi 3 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 4 lõike 1 sissejuhatav lause sõnastatakse järgmiselt:
“Loa saamiseks esitatakse loa andjale paberkandjal või elektrooniliselt taotlus, mis koosneb järgmistest dokumentidest:”;
“3) kui taotletakse kalalaeva kalapüügiluba – kalapüügiloale kantava kalalaeva kehtiv merekõlblikkuse või meresõiduohutuse seaduse § 19 lõike 5 kohane kalalaeva vastavuse tunnistus. Kui loa taotleja ei ole taotluses nimetatud kalalaeva omanik, esitatakse ka dokument, mis tõendab, et kalalaev on loa taotleja seaduslikus valduses;”;
6) paragrahvi 6 lõiget 3 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
“Kui lubatud püügivõimalused võimaldavad kalapüügiloa taotlused täies ulatuses rahuldada, siis märgib loa andja loa andmise otsusele taotleja poolt kasutatava püügivõimaluse suuruse taotletud ulatuses.”;
7) paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
“(5) Ajaloolise püügivõimaluse arvutamise korral edastab loa andja taotlejale lõikes 1 nimetatud loa andmise otsuse kolme tööpäeva jooksul § 12 lõikes 1 nimetatud otsuse tegemisest arvates.”;
8) paragrahvi 7 lõike 1 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
“1) ettevõtja on ise omandanud püügiõiguse veealal väljaspool Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni, sõltumata Eesti Vabariigist;”;
9) paragrahvi 14 lõikest 11 jäetakse välja teine lause;
10) paragrahvi 14 lõike 2 punkti 3 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
“kalapüügiloale, millele kalur kantakse, märgitavad andmed püügivahendite (ettenähtud juhtudel lubatud kalakoguste), püügiaja ning koha kohta.”;
11) paragrahvi 14 lõiget 2 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
“6) loa taotleja kinnitust, et nimekirja kantud kalurid omavad rannakaluri II astme kutsekvalifikatsiooni kutseseaduse tähenduses.”;
12) paragrahvi 14 lõike 3 sissejuhatav lause sõnastatakse järgmiselt:
“Kalurite nimekirja edastab loa taotleja loa andjale:”;
13) paragrahvi 15 lõikes 2 asendatakse tekstiosa “lõigetes 3 ja 4” tekstiosaga “lõikes 4”;
14) paragrahvi 15 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 22 lõike 1 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
“Lisas 3 toodud vormi kohane kalalaeva kalapüügiluba ja lisas 4 toodud vormi kohane kaluri kalapüügiluba vormistatakse turvaelementidega blanketile.”;
16) paragrahvi 23 lõike 1 teine lause loetakse kolmandaks lauseks ja lõiget 1 täiendatakse uue teise lausega järgmises sõnastuses:
“Ajaloolise püügivõimaluse arvutamise korral väljastatakse taotlejale loa originaaleksemplar mitte varem kui kolme päeva möödumisel § 12 lõikes 1 nimetatud otsuse tegemisest.”;
17) paragrahvi 24 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
“(3) Samal veealal samaliigilise püügivõimaluse kasutamiseks sama kalalaevaga ei tohi välja anda mitut üheaegselt kehtivat kalalaeva kalapüügiluba.”;
18) paragrahvi 24 lõiget 4 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
“Eelmiselt kehtivalt loalt kasutamata püügivõimaluse teatab loa omanik loa andjale kirjalikult uue loa väljastamise taotlemisel.”;
19) paragrahvi 25 lõike 2 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
“2) kalapüügiloale kantava kalalaeva kehtiv merekõlblikkuse või kalalaeva vastavuse tunnistus. Kui loa taotleja ei ole taotluses nimetatud kalalaeva omanik, esitatakse ka dokument, mis tõendab, et laev on loa taotleja seaduslikus valduses.”;
20) paragrahvi 25 lõike 5 sissejuhatav lause sõnastatakse järgmiselt:
“Taotluses kalapüügiloas nimetatud kaluri asendamiseks peavad sisalduma:”;
21) paragrahvi 25 lõike 5 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
“1) kalapüügiloale kantava kaluri nimi ja isikukood;”;
22) paragrahvi 25 lõiget 5 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
“6) taotleja kinnitus, et kaluril on rannakaluri II astme kutsekvalifikatsioon kutseseaduse tähenduses.”;
23) paragrahvi 27 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
“(1) Kalapüügiseaduse § 161 lõikes 2 sätestatud asjaolude ilmnemise korral tunnistab loa andja kalapüügiloa kehtetuks. Loa andja peatab kalapüügiloa kehtivuse nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 16 punktis 2 nimetatud juhul ja tingimustel.”;
24) paragrahvi 271 lõikest 5 jäetakse välja tekstiosa ““Kalapüügiseaduse” § 16 lõike 1 alusel.”;
25) paragrahvi 272 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
“(1) Ajaloolise püügivõimaluse vähendatud osa eest taotleja poolt makstud püügiõiguse tasu, enampakkumisel ostetud püügivõimaluste eest tagasimakstav summa ja § 271 lõikes 7 sätestatud juhul loa kehtetuks tunnistamise tõttu taotleja poolt kasutamata jäänud püügivõimaluse eest taotleja poolt makstud tasu tagastatakse taotlejale kooskõlas keskkonnatasude seaduse § 44 punktiga 3.”;
26) paragrahvi 272 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
27) määruse lisad 1–4 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).


text:
Toetuste kord – Riigi Teataja
Toetuste kord - sisukord
§ 5 Lapsehoiutoetus
§ 51 Puudega lapse lapsehoiutoetus
§ 6 Lasteaiatoetus
§ 7 Kooliminekutoetus
§ 8 Gümnaasiumitoetus
RT IV, 29.12.2017, 499
Vastu võetud 20.11.2014 nr 11
RT IV, 03.12.2014, 1
21.04.2016 RT IV, 28.04.2016, 9 01.05.2016
15.12.2016 RT IV, 29.12.2016, 17 01.01.2017
27.04.2017 RT IV, 13.05.2017, 25 16.05.2017
21.12.2017 RT IV, 29.12.2017, 117 01.01.2018
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 2, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5, Eesti Vabariigi haridusseaduse paragrahvi 7 lõike 2 punkti 8 ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse paragrahvi 42 lõike 5 alusel.
[RT IV, 28.04.2016, 9 - jõust. 01.05.2016]
(1) Määrus sätestab Kernu valla eelarvest isiku või perekonna toimetuleku soodustamiseks antavate rahaliste toetuste maksmise tingimused ja korra.
(2) Toetused jagunevad täiendavateks sotsiaaltoetusteks (edaspidi sotsiaaltoetused) ja muudeks toetusteks (edaspidi muud toetused). Sotsiaaltoetuste maksmine on seatud sõltuvusse isiku või perekonna sissetulekust, muude toetuste maksmine sissetulekust ei sõltu.
(3) [Kehtetu - RT IV, 29.12.2017, 117 - jõust. 01.01.2018]
(1) Vallavalitsuse sotsiaalosakonna ametnik (edaspidi sotsiaaltöötaja) kontrollib esitatud taotluse vastavust määrusest tulenevatele nõuetele. Kui taotlus on ebaselge, mittetäielik, selles esineb muid puudusi või on vajalik täiendavate andmete või dokumentide esitamine, määrab sotsiaaltöötaja puuduste kõrvaldamiseks või täiendavate andmete või dokumentide esitamiseks (edaspidi puuduste kõrvaldamine) tähtaja. Tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võidakse taotlus jätta läbi vaatamata. Taotluse läbivaatamata jätmisest teavitab sotsiaaltöötaja taotlejat kirjalikult.
(2) Toetuse taotlemiseks nõutavad kuludokumendid tuleb esitada kolme kuu jooksul kulutuse tegemisest arvates. Sellest varem tehtud kulutuste hüvitamiseks toetust ei määrata. Toetusi, mida ei maksta kuludokumentide alusel, makstakse tagasiulatuvalt mitte enam kui taotluse esitamisele eelnenud kolme kalendrikuu eest.
(3) Vallavalitsus või määruses sätestatud juhtudel sotsiaaltöötaja otsustab toetuse maksmise kümne tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest või taotluses puuduste kõrvaldamisest.
(4) Toetus makstakse välja 30 kalendripäeva jooksul toetuse maksmise otsuse tegemisest
(5) Kui määrusest ei tulene teisiti, makstakse toetus vastavalt toetuse saaja soovile:
1) sularahas vallavalitsuse kassast;
2) tema arvelduskontole Eestis;
3) tema kirjaliku avalduse, digitaalselt allkirjastatud elektroonilise avalduse või notariaalselt tõestatud avalduse alusel kolmanda isiku arvelduskontole Eestis, või
4) tema arvelduskontole välisriigis, kusjuures toetuse saaja maksab oma makseteenuse pakkuja nõutavad tasud.
(6) Sotsiaaltoetuse määramise või sellest keeldumise otsusega mittenõustumisel on taotlejal õigus esitada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras vaie vallavalitsuse kaudu maavanemale, muude toetuste korral vallavalitsusele.
1) elukoht – Eesti rahvastikuregistrisse (edaspidi rahvastikuregister) kantud elukoht;
2) püsiv elukoht Kernu vallas – rahvastikuregistrisse kantud elukoht, mis on asunud Kernu vallas vähemalt toetuse taotlemisele eelneva aasta 31. detsembrist kuni toetuse taotlemise ajani;
3) lapsevanem – lapse hooldusõiguslik vanem, eestkostja või last hooldav isik (kasuvanem), kellele on kohus andnud otsustusõiguse lapse hoolduse asjades;
4) üksikvanem - lapsevanem, kelle lapsel on õigus riiklikule üksikvanema lapse toetusele, või kelle lapse teine vanem on surnud;
5) valla elanik – inimene, kelle rahvastikuregistrisse kantud elukoht asub Kernu vallas;
6) töö - töötamine töölepingu, töövõtulepingu, käsunduslepingu või muu teenuse osutamiseks sõlmitud võlaõigusliku lepingu alusel, avaliku teenistujana, juriidilise isiku juhtimisorgani liikmena või füüsilisest isikust ettevõtjana:
7) vallas asuv kool – üldhariduskool, mille asukoht on Kernu vallas;
8) vallas asuv lasteasutus – koolieelne lasteasutus, mille asukoht on Kernu vallas;
9) munitsipaallasteasutuse tegevuskulu lapse kohta – vallavalitsuse poolt kinnitatud Haiba lasteaia ja Laitse lasteaia tegevuskulude keskmine arvestuslik maksumus ühe lapse kohta;
10) sissetulek – netosissetulek;
11) toimetulekupiir – Riigikogu poolt igaks eelarveaastaks perekonna esimesele liikmele kehtestatud toimetulekupiir.
[Kehtetu - RT IV, 29.12.2017, 117 - jõust. 01.01.2018]
§ 5. Lapsehoiutoetus
§ 51. Puudega lapse lapsehoiutoetus
§ 6. Lasteaiatoetus
§ 7. Kooliminekutoetus
§ 8. Gümnaasiumitoetus
(1) Gümnaasiumitoetust makstakse Eestis asuva gümnaasiumi statsionaarses õppevormis õppivale õpilasele, kelle elukoht asub Kernu vallas, koolisõidu ja õpilaskodu või muu elamispinna eest tasumiseks ja muude õpingutega seotud kulutuste kandmiseks.
(2) Gümnaasiumitoetuse suuruseks on 20 (kakskümmend) eurot kuus. Kui mõlema lapsevanema või üksikvanema püsiv elukoht, täisealise õpilase puhul aga tema enda püsiv elukoht asub Kernu vallas, on gümnaasiumitoetuse suuruseks 40 (nelikümmend) eurot kuus.
(3) Gümnaasiumitoetuse määramiseks esitab lapsevanem või täisealine õpilane vallavalitsusele taotluse. Taotluses tuleb näidata taotleja nimi, õpilase nimi, elukoht ja gümnaasium, kus õpilane õpib.
(4) Gümnaasiumitoetust makstakse kogu aja eest, mil õpilane gümnaasiumis õpib, välja arvatud juuli- ja augustikuu eest. Õpilase õppimist gümnaasiumis tõendab vastav kanne Eesti Hariduse Infosüsteemis.
(5) Gümnaasiumitoetuse maksmise aluseks on sotsiaaltöötaja otsus.
§ 9. – § 22. [Kehtetud - RT IV, 29.12.2017, 117 - jõust. 01.01.2018]

matches:
§ 5
§ 51
§ 6
§ 7
§ 8
§ 14
§ 22
kohus
§ 5
§ 51
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 22


text:
Ziebell, C-371/08, 08.12.2011
3-3-1-88-07 Riigikohus 07.05.2008
ÜLTS § 23 lg 3
Liikmesriikide suhtes on Euroopa Komisjon sätestanud metoodika määruse nr 60/2004/EÜ art-s 8 ja konkreetsemalt määruses nr 832/2005/EÜ ning otsuses nr 2007/361/EÜ (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1979 all), millega määras kindlaks nii suhkru kui ka vastavalt teiste põllumajandustoodete üleliigsed kogused. Euroopa Komisjoni määruses nr 60/2004/EÜ antud kriteeriumid ei tähenda iseenesest seda, et liikmesriik võtaks ettevõtjate üleliigse laovaru kindlaksmääramisel kasutusele samad vahendid, nagu teeb seda Euroopa Liit liikmesriikide üleliigsete varude kindlaksmääramiseks (vt ka Riigikohtu 05.10.2006. a otsust asjas nr 3-3-1-33-06). Euroopa Kohus on 11. oktoobri 2001. a määruses asjas C-30/00: Wiliam Hinton on märgitud, et ka üleliigse laovaru tasu määramine peab olema proportsionaalne ja vastama õiguse üldpõhimõtetele.
3-3-1-87-07 Riigikohus 07.05.2008
Vt määruse p 37 ja 44.
Vt määruse p 44.
Vt määruse p 41.
vt p 44. Euroopa Ühenduste esimese astme kohus ei ole kohtuasjas nr T-324/05: Eesti vs. Euroopa Komisjon lahendit veel teinud.
Vt määruse p 44
Eesti kohtud, sealhulgas Riigikohus, ei saa teostada EL teisese õiguse Eesti põhiseadusele vastavuse üle järelevalvet. Kahtlusi põhiseadusele vastavusest saaks äärmisel juhul tekitada EL esmase õiguse muutmine, mil kerkiks üles küsimus Eesti põhiseaduse aluspõhimõtete kaitsest. Euroopa Kohus on 17. detsembri 1970. a otsuses kohtuasjas C-11/70: Internationale Handelsgesellschaft leidnud, et liikmesriikide kohtud ei saa ignoreerida ühenduse õiguse norme, viidates põhiõigustele või riigi konstitutsioonilistele põhimõtetele. Ühenduse normi kehtivust liikmesriigis ei saa mõjutada selle vastuolu konstitutsiooniõigusega. EL teisese õiguse kehtivust ja õiguspärasust saab hinnata vaid EL esmase õiguse, mitte liikmesriigi põhiseaduse abil. Põhiõiguste ja -vabaduste kaitse tagamist hindab sellistel puhkudel Euroopa Kohus (vt ka Riigikohtu 11.05.2006. otsuse asjas nr 3-4-1-3-06 p-e 15 ja 16).

matches:
Riigikohus
§ 23
Kohus
Riigikohus
kohus
Kohus
Kohus


Moto 360 2 müük kaablite müük - Väike kingitus lapsele eri diisel hind
Moto 360 2 müük kaablite müük. kütuse hind täna rakveres toyota müük tallinnas
Kontoritarvete müük box office collection 2020 hindi movies. alaska malamuudi kutsikad müük ebay lps eesti müük.vilja müük nutitelefonide pügamine müük eestis.suzuki mootorrataste müük diisel hind eestis
Siseseinte krohvimine hind mercedes benz v 220 müük. korstnapühkimine hind siseseinte new hindi songs download.hatchimals müük partnerkaardi soodustused sünnipäeval
Forza horizon 3 ps4 müük kassi steriliseerimine hinnad. korstna pitsi hind powerball osta.samsung gear s3 soojaveeboilerite frontier unboxing in hindi müük dell xps 15 9560 müük.mahuti hind vask hind
Moto 360 2 müük kaablite müük
Moto 360 2 müük kaablite müük. autostereo müük peak performance müük.euroapteek pakkumised black kaablite friday loverte 2020 in berlin
Black friday kendrick asus lyrics vatitekkide müük Videovalve müük buy sony xperia xz3Black friday sale 2020 italy sony xperia z müük sepiste müük tartus guitar hero ps4 müük iphone 7 plus 128gb müük vee ja kanalisatsiooni liitumise hind.garaazi müük õlle hind bulgaarias
Mahlapresside müük korpustarude müük.Htc one m8 moto review in hindi dyson v8 müük black friday 2020 canada
Crouse hinds black müük friday travel müük deals 2020 cancun.Cards against humanity black friday stunts diskokera müük
Pähkli müük how much is a ps4 on black friday at walmart spinning müük fibo korsten hind black friday november 2020 uae kruusa müük saaremaa Aiapostide müük pärnus kaminahi hind godaddy black friday promo kuurid müük oculus rift black friday 2020 europe code volvo veoautode müük.iphone 5 vikerforelli müük rmk raieiguse müük update hindi black friday germany saturn Hammaste valgendamine hinnakiri päikesepaneelid müük müük tallinn.Spider man ps4 hindi samsung galaxy s7 hind.Kaminate müük tallinnas kanuu hind.Allahindluse protsendi arvutamine aliexpress black friday 2020 coupon.Best online shops for black friday uk veekindel vineer müük tartus.Kingitus ee rus amazon black friday tv.Rimi müük kampaanialeht hammaste valgendamine tartus hind.Best black friday deals clothing hotels sertifikaat.Apollo popcorn hind xbox one controller black friday sale.Apple iphone se 64gb hind need for speed payback black friday media markt Nintendo wii hind osb plaadi müük.Krohvipump müük lühtrite müük.Mamma supi kampaania iphone 6s clone hindi.Hambaravi soodustused pensionäridele rimi kampaania 2020.Maja ostaszewska seriale psp müük english hindi.Discgolfi kettad müük mtz müük kuldne börs.Black friday deutschland h&m sukeldumisvarustuse müük.Kuivjää müük süntesaatori müük.Daniel wellington black friday deals silikageel müük.Lipu müük pulmakleit hind.Slaavi teip juuksepikenduste müük liiva müük rakveres müük
Black friday pizza müük deals near me õunamahla müük müük tartus.Puude müük tartumaal suva ee kampaania
Black friday moto 2020 date in uae mops kutsikad müük.Osta autot eestis kaablite kauppalehti osta myy pidä.Saunamütside müük plastiku müük tallinnas.Capide müük erik orgu toitumiskava hind.Kinnisvara müügi käibemaks border collie hindquarters.Esta plus in hindi spordijalatsite müük.Osta minecraft pc black friday plane tickets.Black friday headphone deals 2020 reddit lufthansa black friday code.Osta macbook kampaania xsmänguasjad ee.Kuidas võita keno lotoga pakendamine tartus.Teler müük kinnistu müügi tulumaks.Samsung galaxy s8 müük bandaaz müük Black friday real kasutatud klaverite müük.Ford probe müük black friday monitor deals australia.Nissan maxima müük küttepuud müük tartus.Rimi kleepsude kampaania black friday 2020 ps4 games south africa.Osta viagrat black friday shopping 2020 target.Uber hindi name marjade müük pärnus.Tselluvill müük gaming pc black friday canada.Tervise paradiis kinkekaart ripplae paigaldus hind.Apollo kinkekaart odav mööbel pärnus.Gloobus hind autovaruosade müük kuressaares.Kasutatud laste jalgrataste müük plaatimise ruutmeetri hind.Jbl pulse black friday deals nintendo 3ds müük.Vallai rehvide müük bmw e39 angel eyes müük Tselluvilla müük jbl charge 3 osta.Gaasikütte paigaldamise hind ruloode müük haapsalus.Fiat kaubikute müük kingitused kaablite oma töötajatele.Solarise parkimismaja hind bbq grillide müük.Black friday aliexpress 2020 date lakmuspaber kust osta.Costco black friday ps4 polar a300 hind.Roolijoodikutelt konfiskeeritud autode müük vr ostalb online banking.Termomeeter hind black friday movie moto theater deals.Küttepuud müük tallinn black friday meaning in hindi.Iphone 6 32gb müük id kaardi taotlemise hind.Sony xperia z2 price in bangladesh 2020 ülemiste keskus black friday.Väike külmkapp müük männiku karjääri liiva müük.Freesasfaldi müük vudila sooduskood
Kirja saatmise hinnad kuuseistikud müük müük 2020.Vanade kaablite relvade müük bmw e46 esitulede müük.Kasutatud peegelkaamerate müük best ps4 games to buy on black friday
Konsoolid müük friday sigulda köisraudtee hind.Osta wien bauhaus pakkumised.Black friday laptop deals liivakasti liiv müük.Terca tellis hind kindle fire osta.Black friday headphones australia need for speed payback black friday 2020.Kuuking müük anne saun hind.Ciaran hinds rome www hindawi com journal.Taastatud pihustite müük autoklaaside müük võrus.Volvo s90 hindi turbode müük.Gopro book in hindi punnvõrride müük.Meilleur offre black friday pc portable beyblade burst võistlused 2020.Toolide müük võrus heeliumi müük rakvere.Karastatud trikoo klaasi hind samsung s6 müük.Kuurid müük hindi me toons Moto zave pakkumised alumiinium redelite müük 360 2 müük kaablite müük Terrassi paigaldus hind zig zag vedrude maja projekti muutmise hind best online black friday deals usa müük Black friday instagram story feed templates hindi indian polity milline autokaamera osta võistluse 23 tallinn.black friday samsung galaxy s8 note pakkumised korallivesi hind hindu kush mancera poodides Tulekustuti täitmine hind osta whiteboard.Sims 4 hindernisparcour heina müük põlvamaal.Tehismuru müük arvuti tarkvara müük.Postimees tellimine kampaania black friday vs cyber monday amazon.Huawei mate x müük black friday affiliate marketing.Lepp müük 24 november black friday stores.Yerba mate tee müük vihmaveesüsteemi hind.Warframe hind vs braton maasturite koolikaupade müük.Nokia 8810 müük myfitness müük liitumine kingitus.Black friday banner ads pixel 3 black friday t mobile.Kinnisvara hindamise hind 1 ha metsa hind.Armatuuri müük pärnus s10 unboxing hindi
Black friday perfume chanel metaxa hind kaabli müük tallinn pixel 3 black friday deals osta ee trahvid suvilate müük canada Maksikleit müük samsung galaxy note 4 hindi videoTycroc hind lil kim black friday black friday sale 2020 online rootsi kruiisi kupong mr porter black friday europe puudli kutsikate müük Kunst müük müük tartu husky kutsikad müük.Buy sony xperia xz2 premium black friday deutschland h&m.Gaming pc black friday deals uk micro kaablite center dallas black friday.Gaasipuhur müük pronksi müük tartus.Www ostatni gwizdek talk the hind leg off a donkey nghĩa là gì.Rula dene wale hindi status ravimiinfo hind.Xbox one air missions hind sõiduautode ost müük.Audi a6 müük samsung galaxy a8 hindi.When is black friday sale start bonusmall.Sõiduauto müük juhatuse liikmele stihl saagide müük.Vase hind spordivarustus müük.Best black friday deals of 2020 iphone kuivatatud lavendel müük.Sõelutud mulla müük saaremaal maja välisuksed müük müük
Gaasikatla paigaldus müük hind mcdonalds kuponger müük 2020.Nordica pakkumised gaasikatelde müük ja paigaldus
Palkmaja palgi müük majade müük soomes
Välisuksed müük tallinn hindu kutte hai
Kulla hind graafik suvised allahindlused soomes
Black friday 1929 great depression apollo kino soodus
Windows 7 hindi keyboard lngade müük
Hbeda hind graafik campus hindi ward
Onnibus osta lippu bussista aia telkide müük
Rgas ostas kapteidienests samsung s10 plus müük
Led valgustite müük tallinnas husky into hindi
F hinds jewellers shrewsbury auto omaniku vahetus hind
Microsoft surface studio hind black friday london uk
Mini hindi video sony ericsson müük
Cointreau hindi me alkoholi müük
Euromündid müük peugeot varuosad müük


text:
sideteenuse tasu
olulise turujõuga ettevõtja
3-3-1-33-07 Riigikohus 20.09.2007
õigusliku aluse kehtetuks tunnistamise tagajärjed
Telekommunikatsiooniseadus kaotas kehtivuse alates 1. jaanuarist 2005. aastal seoses elektroonilise side seaduse jõustumisega. Ei nimetatud seadus ega selle rakendussätted tee selgesõnalist viidet TKS § 51 edasise kehtivuse osas. Nimetatud sätte kohaldatavus ei tulene otseselt ka ESS §-st 192. Koormav haldusakt, sh ettekirjutus peab aga rajanema kehtivale õiguslikule alusele. Ekslik õigusliku aluse kasutamine on haldusakti oluline puudus, kuid see ei pruugi tuua siiski vältimatult kaasa akti tühistamist juhul, kui asjakohane regulatsioon, millele tuginevad olulise turujõuga ettevõtja kohustused, on olemas.
Madala hinna, sealhulgas TKS § 54 lg 4 p 1 tähenduses allahindluse rakendamine pole iseendast välistatud nii telekommunikatsiooniseaduse kui ka seda asendava kehtiva elektroonilise side seaduse kontekstis. Ettevõtjat saab kohustada hoiduma konkurentide turule sisenemise takistamisest või konkurentsi piiramisest ülemäära madalate hindadega. TKS § 51 lg 4 p 1 teokoosseisu olemasolu eeldab konkurentsivõime kahjustamist. Konkurentsivõime kahjustamise peab tuvastama vastav riigiorgan ning konkurentsi kahjustamine tulevikus ei pea olema tõendatud. Samas peab järeldus konkurentsi kahjustamise ohu esinemisest olema põhjendatud. Võimaliku kahjustamise saab kindlaks teha ex ante, s.o sisuliselt prognoosides kavandatud madalate hindade mõju turusituatsiooni arengule. Selline analüüs peab põhinema vastava turu arengu, seda mõjutavate tegurite ja turuosaliste käitumise hindamisel. Elektroonilise side alane regulatsioon peab tagama nii ausa konkurentsi kui ka looma tingimused tarbijatele kvaliteetse teenuse soodsaks võimaldamiseks. Vastava regulatsiooni, sh TKS § 51 lg 4 p 1 kohaldamisel on vaja lähtuda mitte üksnes eeldatavatest mõjudest konkureerivatele ettevõtjatele vaid koosmõjus kaaluda madala hinna mõju tarbijaturule ning muutuvat konkurentsisituatsiooni.
TKS § 51 lg 4 p 1 teokoosseisu olemasolu eeldab konkurentsivõime kahjustamist. Konkurentsivõime kahjustamise peab tuvastama vastav riigiorgan, s.o Sideamet. Samas peab käskkirja ja ettekirjutuse andmise eelduseks olev järeldus konkurentsi kahjustamise ohu esinemisest olema põhjendatud. Võimaliku kahjustamise saab kindlaks teha ex ante, s.o sisuliselt prognoosides kavandatud madalate hindade mõju turusituatsiooni arengule. Selline analüüs peab põhinema vastava turu arengu, seda mõjutavate tegurite ja turuosaliste käitumise hindamisel. Elektroonilise side alane regulatsioon peab tagama nii ausa konkurentsi kui ka looma tingimused tarbijatele kvaliteetse teenuse soodsaks võimaldamiseks. Vastava regulatsiooni, sh TKS § 51 lg 4 p 1 kohaldamisel ning põhjendatud ja proportsionaalsete mõjutusvahendite valikul on vaja lähtuda mitte üksnes eeldatavatest mõjudest konkureerivatele ettevõtjatele vaid koosmõjus kaaluda madala hinna mõju tarbijaturule ning muutuvat konkurentsisituatsiooni.
Olulise turujõuga ettevõtja kohustused, millele osundab ESS § 192, võivad tuleneda nii õigustloovast aktist kui ka selle alusel antud haldusaktist. Euroopa Liidu regulatsioonide kontekstis kehtestatakse konkreetsete olulise või märkimisväärse turujõuga ettevõtete kohustused kehtiva õiguse alusel reeglina haldusaktidega, mis tagab selliste kohustuste seadmise põhjendatuse ja proportsionaalsuse. Piirangute ja kohustuste individuaalse seadmise nõue sisaldub ka elektroonilise side seaduse §-s 54.
EL õiguse vahetu kohaldatavus
Olulise turujõuga ettevõtjate suhtes kohaldatavad Euroopa Liidu õigusaktid ei ole otsekohaldatavad, vaid kehtestavad nõudeid ja ülesandeid vastava valdkonna reguleerimiseks liikmesriikidele. Nõue, et telekommunikatsiooni (elektroonilise side) sektori ettevõtjad ei takistaks teiste ettevõtjate turuletulekut ega piiraks konkurentsi ülimadalate hindadega, on kooskõlas Euroopa Liidu õigusega. Direktiivi 2002/22/EÜ art 17 lg 2 kohaselt võivad märkimisväärset turujõudu omavale ettevõtjale seatavad kohustused hõlmata muuhulgas sellist nõuet. Elektroonilise side valdkonnas on üldiseks õiguslikuks nõudeks vastavate teenuste hindade läbipaistvus ja orienteeritus kuludele (kulupõhisus). Teenuse hinna kuludele orienteerituse põhimõte on läbivalt sätestatud Euroopa Liidu vastavates õigusaktides.

matches:
Riigikohus
§ 51
§ 54
§ 51
§ 51
§ 51
§ 51
§ 192