text:
Kohtutäituri seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 30.12.2017, 2
22.12.2017 otsus nr 199
„2) olla äriühingu juhatuse või nõukogu liige või prokurist;”;
2) paragrahvi 5 lõike 2 punktist 4 jäetakse välja sõnad „pankrotitoimkonna liige ega”;
3) paragrahvi 7 lõike 1 punktid 2 ja 5 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 8 lõiget 1 täiendatakse punktidega 4–6 järgmises sõnastuses:
„4) osutada väljaspool kohtumenetlust juriidilise fakti tuvastamise teenust;
6) tegutseda vahekohtunikuna tsiviilkohtumenetluse seadustiku alusel.”;
„(7) Kohtutäitur ei või läbi viia täitemenetlust asjas, mille lahendamises ta osales vahekohtunikuna.”;
6) paragrahvi 13 lõiked 1–3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kõik kohtutäituri ametitoimingud registreeritakse täitemenetlusregistris. Kõik kohtutäituri ametiteenused registreeritakse ametiteenuste raamatus.
(3) Ametitoimingute ja -teenuste registreerimise nõuded, vormi ja ametiteenuste raamatu pidamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
„§ 15. Dokumentide ja asjaajamise üleandmine kohtutäituri ametist vabastamise, ametist tagandamise ning ametivolituste peatamise korral”;
8) paragrahvi 15 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui kohtutäitur ametist vabastatakse või tagandatakse (edaspidi koos lahkuv kohtutäitur) või sureb, lähevad tema ametitoimingute tegemisel loodud dokumendid ning nendega seotud õigused ja kohustused, sealhulgas täitemenetluses makstud ettemaksud ning kohtutäituri ametialase arvelduskonto käsutamise õigus, üle asjaajamist ülevõtvale kohtutäiturile (edaspidi ülevõttev kohtutäitur). Ülevõtmist korraldab ametikogu.”;
„Valdkonna eest vastutaval ministril ja ametikogul on õigus kohustada kohtutäiturit tegema ametist vabastatud, ametist tagandatud või peatatud ametivolitustega kohtutäituri ametitoiminguid.”;
10) paragrahvi 21 lõiget 2 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
„8) kui kohtutäitur ei hüvita temalt käesoleva seaduse § 9 lõike 1 alusel jõustunud kohtuotsusega välja mõistetud nõuet täies ulatuses mõistliku aja jooksul või kohtutäitur on esitanud seoses kõnesoleva nõudega kohtule avalduse võlgade ümberkujundamiseks.”;
11) paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Kohtutäituri suhtes on õigus läbi viia distsiplinaar- ja aukohtumenetlust ajal, kui tema ametivolitused on peatatud.”;
„Kui kohtutäitur soovib viibida ametikohustuste täitmisest eemal üle kahe järjestikuse kuu kalendriaastas, peab ta selleks taotlema ametikogu kaudu valdkonna eest vastutavalt ministrilt või tema volitatud ametnikult ametivolituste peatamist.”;
13) paragrahvi 35 lõike 1 tabeli veeru „Kohtutäituri põhitasu määr eurodes” esimeses reas asendatakse arv „15,50” arvuga „16”;
14) paragrahvi 35 lõike 1 tabeli veeru „Kohtutäituri tasu ettemaks eurodes” esimest ja teist rida täiendatakse arvuga „6”;
15) paragrahvi 36 lõiget 1 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
„41) avaliku enampakkumise korraldamine, millega lõpetatakse kaas- või ühisomand;”;
16) paragrahvi 36 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Avaliku enampakkumise korraldamise korral, millega lõpetatakse kaas- või ühisomand, on kohtutäituri põhitasu 278 eurot. Täitekulud arvestatakse maha müügitulemist ning täitekulud kannavad kaas- või ühisomanikud võrdeliselt neile väljamaksmisele kuuluva tulemi osaga.”;
17) paragrahvi 42 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 42. Väljatrüki ja õiendi väljastamise tasu”;
18) paragrahvi 42 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Väljatrüki väljastamise eest tasub väljatrükki taotlenud isik.”;
19) paragrahvi 42 lõike 2 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kohtutäituri tasu dokumendi väljatrüki väljastamise eest on:”;
20) paragrahvi 51 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 51. Väljatrüki ja õiendi väljastamise tasu”;
21) paragrahvi 51 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesolevas jaotises sätestatud ametitoimingutega seotud väljatrüki väljastamise eest on kohtutäituril õigus saada tasu käesoleva seaduse § 42 lõikes 2 sätestatud määras.”;
22) paragrahvi 74 lõike 1 tekst loetakse teiseks lauseks ja lõiget täiendatakse esimese lausega järgmises sõnastuses:
„Ametikogu liikmemaksu arvestatakse kohtutäituri ametitegevuse pealt ning kutsekogu liikmemaksu arvestatakse pankrotihalduri kutsetegevuse pealt.”;
23) paragrahvi 78 punkt 16 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„16) andmete väljastamine täitemenetlusregistrist selleks õigustatud isikutele;”;
24) paragrahvi 78 täiendatakse punktiga 24 järgmises sõnastuses:
„24) koja vahekohtu tegevuse korraldamine.”;
25) paragrahvi 81 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Korraline ameti- ja kutsekogu kogunevad ühiselt hiljemalt iga aasta 31. märtsil.
(2) Eestseisus teatab koja liikmetele korralise ameti- ja kutsekogu päevakorra ning kogunemise aja ja koha vähemalt üks kuu enne kogunemist.”;
26) paragrahvi 83 lõike 5 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kui kohtutäitur kuulub nii ameti- kui ka kutsekogusse, on tal mõlemas kogus üks hääl.”;
27) paragrahvi 90 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Koja kantsler korraldab koja tegevust, juhatab koja kantseleid ja tagab koja organite teenindamise. Kantsleri ametiaja kestus on viis aastat. Kantsler allub koja esimehele.”;
28) paragrahvi 92 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) korraldada õigustatud isikutele teabe väljastamist täitemenetlusregistrist ja koja arhiveeritud pankrotiasjade toimikutest;”;
29) seaduse 3. peatükki täiendatakse 3. jaoga järgmises sõnastuses:
Koja vahekohus
(3) Koda kehtestab vahekohtu reglemendi, milles sätestatakse vahekohtu pädevus ja menetlus, arvestades tsiviilkohtumenetluse ning lepitusseaduse imperatiivseid sätteid, ja tasu.”;
30) seadust täiendatakse §-ga 1091 järgmises sõnastuses:
„§ 1091. Käesoleva seaduse § 90 rakendamine
Käesoleva seaduse § 90 muudatuse jõustumisel ametis olev koja kantsler loetakse eelnimetatud sätte muudatuse jõustumisest arvates viieks aastaks ametisse nimetatuks.”.
1) paragrahvi 8 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Kohtutäitur täidab rahalisi nõudeid, välja arvatud lapse elatisnõuded, nende täitmisele esitamise järjekorras.”;
2) paragrahvi 231 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud nõuetes loetakse sissenõudja poolt täitmisavalduse kohtutäiturile esitamise kuupäevaks selle sissenõudja poolt avaliku võimu kandja nõuete infosüsteemi või sellega liidestatud infosüsteemi täitmisavalduse sisestamise kuupäev.”;
„(3) Kohtutäituril on õigus nõuda krediidiasutuselt võlgniku konto väljavõtet, andmeid hoiuste ja muude krediidiasutuse poolt võlgnikule pakutavate teenuste kasutamise kohta ning väärtpaberite keskdepositooriumilt andmeid võlgniku väärtpaberikontode kohta. Konto väljavõtet võib nõuda perioodi eest, mis algab kuus kuud enne täitemenetluse algatamist ja kestab täitemenetluse lõpuni. Konto väljavõtet võib nõuda üksnes päringu tegemisele vahetult eelneva kuue järjestikuse kuu kohta. Võlgniku konto väljavõte väljastatakse kohtutäiturile tasuta.”;
„(31) Kohtutäitur võib kohtumääruse alusel seadusest tuleneva kohustuse täitmiseks vajalike asjaolude väljaselgitamiseks nõuda krediidiasutuselt kolmanda isiku konto väljavõtet, kui võlgniku suhtes täitmisel olevast täitedokumendist tulenev rahaline nõue või nõuete kogusumma ületab ühe kuu eest ettenähtud palga alammäära suurust. Avalduse esitamisest teavitab kohtutäitur kolmandat isikut viivitamata. Avalduses kohtule põhistab kohtutäitur konto väljavõtte saamise vajadust ning esitab taotletava konto väljavõtte vajalike andmete loetelu ja perioodi, mis ei tohi kesta kauem kui täitemenetlus ja võib alata kuus kuud enne täitemenetluse alustamist. Kohus vaatab kohtutäituri avalduse läbi hagita menetluses. Kolmanda isiku konto väljavõte väljastatakse kohtutäiturile tasuta.”;
5) paragrahvi 33 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 33. Täitetoimik”;
6) paragrahvi 33 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 33 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Täiteasja kohta avatakse elektrooniline täitetoimik, milles märgitakse ajalises järgnevuses täitetoimingud ja edastatud teated. Täitetoimikus jäädvustatakse täitmisasjas laekunud ja kohtutäituri väljastatud dokumendid.
(3) Kohtutäitur jäädvustab paberil edastatud originaaldokumendi täitetoimikus ning tagastab selle nõudmisel saatjale.”;
8) paragrahvi 35 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui täitemenetluse osalisel ei ole täitetoimikule elektroonilist juurdepääsu, on tal õigus täitetoimikuga kohtutäituri büroos tutvuda ning saada täitetoimikust väljatrükke ja õiendeid.
(2) Väljatrükkide ja õiendite eest võetav tasu sätestatakse kohtutäituri seaduses.”;
9) paragrahvi 47 lõige 11 loetakse lõikeks 12 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Kohtutäitur koostab otsuse täitemenetluse peatamiseks või uuendamiseks hiljemalt kolmandal tööpäeval arvates täitemenetluse peatamise või uuendamise aluseks oleva asjaolu teadasaamisest.”;
10) seadustikku täiendatakse §-ga 471 järgmises sõnastuses:
„§ 471. Täitemenetluse üleandmine
(1) Sissenõudjal on õigus anda täiteasja menetlemine üle teisele sama tööpiirkonna kohtutäiturile. Täiteasja menetlenud kohtutäituril on õigus nõuda sissenõudjalt kohtutäituri seaduse § 41 lõikes 2 sätestatud ulatuses kohtutäituri tasu ning täiteasja ülevõtval kohtutäituril on õigus nõuda sissenõudjalt kohtutäituri seaduse §-s 35 sätestatud kohtutäituri tasu ettemaksu. Täiteasja üleandmisel uuele kohtutäiturile jäävad tehtud täitetoimingud jõusse.
(2) Kui kohtutäitur on nõuet vähemalt neli aastat menetlenud, on sissenõudjal õigus anda täiteasja menetlemine üle teisele sama tööpiirkonna kohtutäiturile. Sellisel juhul on täiteasja menetlenud kohtutäituril õigus nõuda sissenõudjalt täitemenetluse alustamise tasu ja sissenõutavaks muutunud täitekulusid ning asja ülevõtval kohtutäituril on õigus nõuda sissenõudjalt kohtutäituri seaduse §-s 35 sätestatud kohtutäituri tasu ettemaksu. Täiteasja üleandmisel uuele kohtutäiturile jäävad tehtud täitetoimingud jõusse.”;
11) paragrahvi 50 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Rahalise nõude sissenõudmise õnnestumise korral ei või kohtutäitur teha täitemenetluse lõpetamise otsust enne, kui kohtutäitur on sissenõutud summa sissenõudjale üle kandnud ja võlgniku vara on aresti alt vabastatud.”;
12) paragrahvi 63 täiendatakse lõigetega 12 ja 13 järgmises sõnastuses:
„(12) Täitemenetlusregistrist on kättesaadav teave, kas isikul on täitmisele antud võlgnevus, ning selle olemasolu korral täitedokumendist tuleneva võlgnevuse suurus ja jääk. Teavet antakse nende täitemenetluste kohta, milles on möödunud vabatahtliku tasumise tähtaeg.
(13) Tasu täitemenetlusregistrist käesoleva paragrahvi lõikes 12 nimetatud andmete väljastamise eest on iga kord 5 eurot isiku kohta. Tasu laekub koja eelarvesse.”;
13) paragrahvi 63 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
„(21) Andmekogusse kantavate dokumentide ja andmete täpsema loetelu kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(22) Täitemenetlusregistrile ligipääsu omav isik saab eeldada, et täitetoiming on tehtud või dokument on koostatud, kui vastav kanne on tehtud täitemenetlusregistrisse. Kui täitetoimingu või dokumendi kohta registris kanne puudub, peab vaidluse korral kohtutäitur tõendama, millal täitetoiming tehti või dokument koostati.”;
14) paragrahvi 63 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 63 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Täitemenetlusregistri põhimääruse kehtestab koja ametikogu juhatus.”;
16) paragrahvi 631 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Valitsusasutus ja selle valitsemisalasse kuuluv asutus, kes vajab elektroonilise arestimissüsteemi kasutamist seadusest tuleneva ülesande täitmiseks, võib süsteemiga liituda juhul, kui selleks on olemas tehniline võimekus.”;
17) paragrahvi 132 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
„(12) Kui sissenõude pööramine võlgniku muule varale ei ole viinud või eeldatavalt ei vii nõude täielikule rahuldamisele, võib arestida kuni 20 protsenti käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sissetulekust. Sissetulekut ei arestita, kui see jääb alla kehtestatud toimetulekupiiri.”;
18) paragrahvi 133 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 133. Sissetuleku aresti alt vabastamine”;
19) paragrahvi 133 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kohtutäitur tühistab arestimise võlgniku avalduse alusel kolme tööpäeva jooksul ulatuses, mis tagab võlgnikule arestimisele mittekuuluva sissetuleku, arvestades käesoleva seadustiku §-des 131 ja 132 sätestatud piiranguid.”;
20) paragrahvi 201 lõigetest 1 ja 11 jäetakse välja sõna „hiljemalt”;
21) paragrahvi 217 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Kohtutäitur võib pikendada kaebuse kohta otsuse tegemise tähtaega kümne päeva võrra, kui tegemist on õiguslikult keeruka juhtumiga või kui otsuse tegemine on muudel objektiivsetel põhjustel raskendatud.”;
22) paragrahvi 217 lõike 4 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kohtutäitur teatab menetlusosalistele kaebuse läbivaatamise aja vähemalt kolm tööpäeva enne kaebuse läbivaatamist.”;
23) paragrahvi 217 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Kui kohus kohustab oma otsuse või määrusega kohtutäiturit kaebust uuesti läbi vaatama ja selle kohta otsust tegema, lahendab kohtutäitur kaebuse käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tähtaegu järgides. Kaebuse lahendamise tähtaeg algab kohtu otsuse või määruse jõustumisest teadasaamisest arvates.”.
Väärteomenetluse seadustiku 18. peatükki täiendatakse §-ga 2122 järgmises sõnastuses:
„§ 2122. Politsei- ja Piirivalveameti enne 2010. aastat jõustunud otsuste täitmise aegumine
Enne 2010. aastat jõustunud Politsei- ja Piirivalveameti rahatrahvi ning ettenähtud menetluskulude otsuse täitmine loetakse aegunuks 2018. aasta 1. jaanuaril.”.
(1) Käesoleva seaduse § 2 punktid 3 ja 4 jõustuvad 2018. aasta 1. juulil.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 6 ja 14 ning § 2 punktid 7 ja 8 jõustuvad 2019. aasta 1. jaanuaril.

matches:
§ 9
§ 42
§ 90
§ 90
Kohus
§ 41
kohus
§ 2
§ 1
§ 2


Kirjad vanglatest: „Aidake, elamisluba võetakse ära!“ | Yana Toom
Paljud kirjad saabuvad Yana Toomi büroosse viimasel ajal vanglatest. Pöördumised on nagu läbi kupeeri: „Aidake, sain teatise elamisloa kehtetuks tunnistamise kohta, selle andmisest keeldumisest, kuigi sündisin Eestis ja mu pere elab siin!“ Sellises situatsioonis võib inimesed välja saata Venemaale, Ukrainasse, kuhu iganes – olenevalt nende kodakondsusest. Samuti väidavad kinnipeetavad, et selliseid juhtumeid on palju.
Euroopa Parlamendi liikme Yana Toomi Eesti büroo pöördus arupärimisega Politsei- ja Piirivalveameti poole.
Tahame teada, mitmel inimesel on 2017. ja 2018. aastatel annuleeritud elamisluba Eestis Välismaalaste seaduse alusel? Kui palju on nende seas kinnipeetavaid või endisi kinnipeetavaid?
VMS § 124 sätestab tähtajalise elamisloa andmisest keeldumise alused avaliku korra ja riigi julgeoleku tagamise ning rahva tervise kaalutlustel. Mitmele inimesele 2017. ning 2018. a jooksul keelduti elamisluba sellistel kaalutlustel andmast? Kui palju on nende seas kinnipeetavaid või endisi kinipeetavaid?
Tähtajalise elamisloa kehtetuks tunnistamise alused tulenevad VMS § 135´st, PPA on 2017 ja 2018. a tunnistanud kehtetuks VMS § 135 (2) lg 3 alusel (välismaalase tegevus kujutab ohtu avalikule korrale või riigi julgeolekule) 4 tähtajalist elamisluba.
Eristust, kui palju on nende hulgas kinnipeetavaid või endisi kinnipeetavaid, Politsei- ja Piirivalveametil ei ole.
Mari Tillmann,
analüüsibüroo analüütik,
arendusosakond,
Edastan statistika tähtajalise elamisloa andmisest keeldumiste kohta VMS § 124 lõikes:
Tähtajalisest elamisloast keeldumise alus 2017 2018
VMS § 124 lg 1 p 1 ohustab avalikku korda 7 1
VMS § 124 lg 1 p 5 karistatud süüteo eest 2 1
VMS § 124 lg 1 p 7 ei vasta väidetavale eesmärgile 2 1
VMS § 124 lg 2 p 1 võltsitud dokumendid/valeandmed 1
VMS § 124 lg 2 p 7 vangistus üle 1a 2
VMS § 124 lg 2 p 9 korduvalt karistatud 1 1
Kokku 15 4
* 2018 aasta andmed on 25.06.2018 seisuga
Eristust, kui palju on nende hulgas kinnipeetavaid või endisi kinnipeetavaid (kui see ei tule keeldumise alusest välja), Politsei- ja Piirivalveametil ei ole.
Mari Neljas,
analüüsibüroo,


E-toimiku süsteemi asutamine ja e-toimiku süsteemi pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
E-toimiku süsteemi asutamine ja e-toimiku süsteemi pidamise põhimäärus
E-toimiku süsteemi asutamine ja e-toimiku süsteemi pidamise põhimäärus - sisukord
§ 1 E-toimiku süsteemi asutamine
§ 2 E-toimiku süsteemi ülesehitus
§ 3 Andmete esitamine
2 E-TOIMIKU SÜSTEEMI TÖÖTLEJAD
§ 4 E-toimiku süsteemi vastutav ja volitatud töötleja
§ 7 Volitatud töötleja kasutajate registreerimine
§ 8 Keskuse ülesanded
§ 9 Keskuse kasutajate liigid
§ 10 Keskuse kasutajate registreerimine
3 KANNETE TEGEMINE E-TOIMIKU SÜSTEEMI
§ 11 E-toimiku süsteemi kanne ja andmete koosseis
§ 12 E-toimiku süsteemi kannete tegemise kord
§ 13 E-toimiku süsteemi andmete säilitamise tähtajad
§ 14 E-toimiku süsteemi andmete tähendus
4 JUURDEPÄÄS E-TOIMIKU SÜSTEEMI ANDMETELE
§ 15 Juurdepääs e-toimiku süsteemi andmetele
§ 16 Volitatud töötleja juurdepääsu erisused sõltuvalt e-toimiku süsteemi andmete salastatuse astmest
§ 17 Volitatud töötleja juurdepääsu erisused kriminaalmenetluses
§ 18 Volitatud töötleja juurdepääsu erisused väärteomenetluses
§ 181 Volitatud töötleja juurdepääsu erisused tsiviil- ja halduskohtumenetluses
§ 19 Juurdepääs koos õigusega väljastada statistilisi andmeid
§ 191 E-toimiku süsteemi statistikakeskkond ja statistikakeskkonnale juurdepääsu taotlemine
5 E-TOIMIKU SÜSTEEMI JÄRELEVALVE JA TURVAMEETMED
§ 20 Järelevalve e-toimiku süsteemi pidamise üle
§ 21 E-toimiku süsteemi kaitse
§ 22 E-toimiku süsteemi logid ja nende hoidmine
6 E-TOIMIKU SÜSTEEMI FINANTSEERIMINE JA LIKVIDEERIMINE
§ 23 E-toimiku süsteemi finantseerimine
§ 24 E-toimiku süsteemi likvideerimine
7 E-TOIMIKU SÜSTEEMI AVALIK LIIDES
§ 25 Sätete kohaldamine
§ 26 E-toimiku süsteemi avaliku liidese eesmärk
§ 27 Juurdepääs e-toimiku süsteemi avalikule liidesele
§ 28 E-toimiku süsteemi avaliku liidese kaitse ja logid
§ 29 Andmete kandmine e-toimiku süsteemi
§ 30 Väärteoasja registreerimine
§ 301 Tsiviil- ja halduskohtumenetluses e-toimiku süsteemile ülemineku aeg ja kord
RT I, 09.03.2018, 5
Vastu võetud 03.07.2008 nr 111
RT I 2008, 31, 197
jõustumine 15.07.2008
09.07.2009 RT I 2009, 40, 269 26.07.2009
14.01.2010 RT I 2010, 4, 8 22.01.2010
11.11.2011 RT I, 17.11.2011, 4 20.11.2011
26.06.2014 RT I, 04.07.2014, 1 07.07.2014, osaliselt 01.10.2015
01.03.2018 RT I, 09.03.2018, 3 12.03.2018
Määrus kehtestatakse «Kriminaalmenetluse seadustiku» § 210 lõike 3, «Väärteomenetluse seadustiku» § 811 lõike 3 ja «Tsiviilkohtumenetluse seadustiku» § 601 lõike 3 alusel.
[RT I, 17.11.2011, 4 - jõust. 20.11.2011]
§ 1. E-toimiku süsteemi asutamine
Määrusega asutatakse menetlusandmete ja isikuandmete töötlemiseks peetav riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu ametliku nimetusega e-toimiku süsteem.
§ 2. E-toimiku süsteemi ülesehitus
(1) E-toimiku süsteemi peetakse ühetasandilise elektroonilise andmekoguna.
(2) E-toimiku süsteemi kantakse andmeid ja e-toimiku süsteemi kantud andmeid kasutatakse andmevahetuskihi X-tee kaudu.
(3) E-toimiku süsteemi pidamisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust ja e-toimiku süsteemi andmed säilitatakse digitaalsel kujul.
(4) E-toimiku süsteem saab andmevahetuskihi X-tee kaudu andmeid teistest andmekogudest seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks vastavalt kokkuleppele nende andmekogude vastutavate töötlejatega.
[RT I 2010, 4, 8 - jõust. 22.01.2010]
§ 3. Andmete esitamine
(1) E-toimiku süsteemi esitavad andmeid väärtegude kohtuvälised menetlejad, uurimisasutus, prokuratuur, kohus, menetlusosalised ja teised menetluses osalevad isikud.
(2) E-toimiku süsteemi esitatakse andmed kas e-toimiku süsteemi liidese või e-toimiku süsteemiga liidestatud teise andmekogu kaudu (edaspidi koos põhisüsteem).
(3) E-toimiku süsteemi liidesed on:
1) avalik liides;
2) kriminaalmenetluse liides;
3) väärteomenetluse liides.
(4) E-toimiku süsteemiga liidestatud teised andmekogud on:
1) kohtute infosüsteem;
2) infosüsteem POLIS;
3) muu kohtuvälise menetleja andmekogu, milles töödeldakse ja mille kaudu esitatakse e-toimiku süsteemi väärteomenetluse andmeid;
4) riigi õigusabi infosüsteem;
5) avalik-õiguslike nõuete esitamise ja jaotamise infosüsteem;
[RT I, 04.07.2014, 1 - jõust. 07.07.2014]
6) maksukohustuslaste register maksukorralduse seaduse § 17 lõikes 21 sätestatud osas;
7) maksekäsu kiirmenetluse infosüsteem;
8) vangiregister.
[RT I, 09.03.2018, 3 - jõust. 12.03.2018]
2. peatükk E-TOIMIKU SÜSTEEMI TÖÖTLEJAD
[RT I 2009, 40, 269 - jõust. 26.07.2009]
§ 4. E-toimiku süsteemi vastutav ja volitatud töötleja
(1) E-toimiku süsteemi vastutav töötleja on «Kriminaalmenetluse seadustiku» § 210 lõike 4, «Väärteomenetluse seadustiku» § 811 lõike 4 ja «Tsiviilkohtumenetluse seadustiku» § 601 lõike 4 kohaselt Justiitsministeerium (edaspidi vastutav töötleja).
(2) E-toimiku süsteemi volitatud töötlejad (edaspidi volitatud töötleja) on:
1) kohtud;
3) politseiasutused;
4) «Kriminaalmenetluse seadustiku» §-s 31 nimetatud uurimisasutused;
5) «Väärteomenetluse seadustiku» §-s 9 nimetatud kohtuvälised menetlejad;
6) julgeolekuasutused;
7) kohtutäiturid;
8) maksukorralduse seaduse § 17 lõikes 31 nimetatud maksukohustuslaste registri volitatud töötlejad;
9) vanglad ja arestimajad;
[RT I, 04.07.2014, 1 - jõust. 01.10.2015]
10) kriminaalhooldaja kriminaalhooldusseaduse § 3 lõike 1 tähenduses.
(3) E-toimiku süsteemi arendab, hooldab ja majutab Justiitsministeeriumi hallatav riigiasutus Registrite ja Infosüsteemide Keskus (edaspidi keskus).
1) korraldab e-toimiku süsteemi pidamiseks vajalike projekteerimis- ja arendustööde tegemise;
2) vastutab e-toimiku süsteemi pidamise, järjepideva toimimise ning andmete väljastamise õiguspärasuse ja otstarbekuse eest;
3) määrab e-toimiku süsteemi turvanõuded ja juhib e-toimiku süsteemi pidamist, andes volitatud töötlejale ja keskusele selleks vajalikke juhiseid või korraldusi;
4) teostab e-toimiku süsteemi pidamise üle järelevalvet;
5) võtab andmete turvalisuse – käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse – tagamiseks kasutusele e-toimiku süsteemi turvanõuetele vastavad organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnoloogilised turvameetmed ning rakendab neid järjepidevalt;
6) korraldab koostöös keskusega e-toimiku süsteemi kantud andmete säilimise vastavalt kehtestatud nõuetele ja selleks varukoopiate tegemise ning muude organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehnoloogiliste meetmete rakendamise;
7) täidab teisi ülesandeid, mis käesoleva määrusega on antud tema pädevusse.
Volitatud töötleja:
1) vastutab enda poolt e-toimiku süsteemi sisestatud andmete õigsuse eest;
2) määrab isikud, kellel on õigus sisestada ja kasutada e-toimiku süsteemi andmeid;
3) annab e-toimiku süsteemi andmetes puuduste avastamise korral sellest viivitamata teada keskusele, välja arvatud juhul, kui tal on võimalik puudus iseseisvalt kõrvaldada või kui avastatud puudus on ebaoluline;
4) korraldab koostöös keskusega e-toimiku süsteemi sisestamata jäetud andmete sisestamist ja ebaõigete andmete parandamist;
5) tagab e-toimiku süsteemi andmete sisestamise, muutmise ja kustutamise ning e-toimiku süsteemi andmetega tutvumise ainult selleks õigust omavatele isikutele;
6) võtab andmete turvalisuse – käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse – tagamiseks kasutusele e-toimiku süsteemi ja põhisüsteemi turvanõuetele vastavad organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnoloogilised turvameetmed ning rakendab neid järjepidevalt
§ 7. Volitatud töötleja kasutajate registreerimine
(1) Volitatud töötleja kasutaja registreeritakse ainult põhisüsteemis.
(2) E-toimiku süsteemi liideses registreeritakse kasutaja «Kriminaalmenetluse seadustiku» § 210 lõike 5 ja «Väärteomenetluse seadustiku» § 811 lõike 5 alusel kehtestatud korras.
(3) E-toimiku süsteemiga liidestatud teises andmekogus kasutaja registreerimise korra kehtestab andmekogu vastutav töötleja, kui andmekogu põhimääruses ei ole sätestatud teisiti.
(4) Põhisüsteemi vastutav töötleja vastutab selle eest, et isikule kasutusõiguste andmine oleks õigustatud ja vajalik ning nende andmisel oleks arvesse võetud kasutaja tegelikke tööülesandeid.
§ 8. Keskuse ülesanded
1) vastutab e-toimiku süsteemi sisestatud andmete nõuetekohase säilimise eest;
2) annab volitatud töötlejale juhiseid ja selgitusi e-toimiku süsteemi andmete töötlemise tehnilistes küsimustes;
3) korraldab koostöös volitatud töötlejaga e-toimiku süsteemi sisestamata jäetud andmete sisestamist ja ebaõigete andmete parandamist;
4) tagab e-toimiku süsteemi andmete sisestamise, muutmise ja kustutamise ning e-toimiku süsteemi andmetega tutvumise ainult selleks õigust omavatele isikutele;
6) täidab teisi ülesandeid, mis käesoleva määrusega on antud tema pädevusse.
§ 9. Keskuse kasutajate liigid
(1) Keskuse kasutajate liigid on:
1) e-toimiku süsteemi haldur;
2) e-toimiku süsteemi administraator;
3) e-toimiku süsteemi arendaja.
(2) E-toimiku süsteemi halduri õigustega kasutajal on õigus teha andmete kohta päringuid ning põhjendatud vajaduse korral e-toimiku süsteemi tõrgeteta töö või andmetervikluse tagamiseks vaadata ja muuta andmeid, kui volitatud töötlejal endal ei ole võimalik parandusi teha.
(3) E-toimiku süsteemi administraatori õigustega kasutajal on õigus pääseda ligi kõigile andmetele ja logidele, et tagada süsteemi tõrgeteta töö.
(4) E-toimiku süsteemi arendaja õigustega kasutajal on õigus pääseda ligi kõigile e-toimiku andmetele ja logidele, kui süsteemis on tuvastatud tõrge, mille parandamine ei ole administraatori ega halduri pädevuses.
§ 10. Keskuse kasutajate registreerimine
(1) Keskuse kasutajate üle peab nimelist arvestust keskus.
(2) Uue kasutaja registreerimiseks edastab kasutaja vahetu ülemus keskuse määratud kontaktisikule registreerimistaotluse. Kui kasutajale ei laiene kehtivatest õigusaktidest tulenev isikuandmete saladuses hoidmise kohustus, edastab kasutaja vahetu ülemus täiendavalt määruse lisas 1 toodud «E-toimiku süsteemi kasutajate kohustuse», mille kasutaja on allkirjastanud.
(3) Kasutusõiguse andmise korral määratakse uuele kasutajale kasutajaliik vastavalt § 9 lõikele 1.
(4) Kasutaja ametinimetuse, volituste või muude andmete muutumise korral esitab kasutaja vahetu ülemus keskuse määratud kontaktisikule andmete muutmise taotluse, milles märgib juba registreeritud kasutaja nime ja muudatused kasutaja andmetes. Keskus korraldab andmete muutmise.
(5) Kasutaja kasutusõiguse äravõtmise vajaduse korral esitab kasutaja vahetu ülemus keskuse määratud kontaktisikule taotluse, milles märgib selle kasutaja nime ja ametinimetuse. Keskus korraldab viivitamata kasutusõiguse äravõtmise.
3. peatükk KANNETE TEGEMINE E-TOIMIKU SÜSTEEMI
§ 11. E-toimiku süsteemi kanne ja andmete koosseis
(1) E-toimiku süsteemi kanne on menetlust puudutavate andmete sisestamine, lisamine, täiendamine, parandamine, tühistamine või kustutamine.
(2) Kanne tehakse ning dokumendid sisestatakse ja salvestatakse e-toimiku süsteemi viivitamata pärast kande tegemise aluseks oleva sündmuse toimumist või sellest teadasaamist või dokumendi vastuvõtmist või loomist põhisüsteemis.
(3) Sisestatud andmeid hoitakse e-toimiku süsteemis, millele tagatakse juurdepääs volitatud töötlejale vastavalt §-le 15.
(4) E-toimiku süsteemi kantakse:
1) kriminaalmenetluses «Kriminaalmenetluse seadustikus» sätestatud juhtudel ja ulatuses andmed vastavalt määruse lisale 2;
2) väärteomenetluses «Väärteomenetluse seadustikus» sätestatud juhtudel ja ulatuses andmed vastavalt määruse lisale 3.
3) tsiviil- ja halduskohtumenetluses «Tsiviilkohtumenetluse seadustikus» sätestatud juhtudel ja ulatuses andmed vastavalt määruse lisale 4.
§ 12. E-toimiku süsteemi kannete tegemise kord
(1) E-toimiku süsteemi tehakse kanne põhisüsteemis kande aluse olemasolul kande tegemiseks õigustatud isiku poolt. Põhisüsteemi ja e-toimiku süsteemi andmevahetus tagatakse tarkvaraliselt X-tee kaudu.
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas "Põhisüsteemi" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
(2) Andmed sisestab see menetleja, kes andmed tuvastab. Kuni andmed ei ole teada, jäetakse andmeväli täitmata. Kui sisestatud andmed osutuvad hiljem ebaõigeks või ebatäpseks, parandab õiged või täpsed andmed tuvastanud menetleja kande.
(3) Kohtuväline menetleja kannab enda tuvastatud andmed e-toimiku süsteemi hiljemalt väärteomenetluses lahendi koostamise või väärteoasja kohtusse saatmise, uurimisasutus hiljemalt kriminaalmenetluse alustamata jätmise, lõpetamise või kriminaalasja prokuratuuri saatmise, prokuratuur hiljemalt kriminaalmenetluse lõpetamise või kriminaalasja kohtusse saatmise, kohus hiljemalt kohtulahendi tegemise staadiumis.
(4) Süütegusid menetlev asutus kannab «Karistusregistri seaduse» §-s 11 loetletud andmed e-toimiku süsteemi «Karistusregistri seaduse» §-s 12 sätestatud tähtaja jooksul.
(5) E-toimiku süsteemi haldur tohib § 9 lõikes 2 kirjeldatud juhul teha kande e-toimiku süsteemi kasutaja sisulise vea parandamiseks üksnes parandust sooviva kasutaja asutuse juhi või tema volitatud isiku kirjaliku taotluse alusel. Asutuse juht peab keskusele eelnevalt kirjalikult teatama isiku, kellele ta on volitused andnud.
(6) E-toimiku süsteemi haldur tohib § 9 lõikes 2 kirjeldatud juhul teha kande e-toimiku süsteemi tehnilise vea parandamiseks vaid siis, kui tehniline viga on registreeritud keskuse tehniliste vigade haldamise süsteemis.
(7) Kande tegija vastutab enda poolt e-toimiku süsteemi kantud andmete õigsuse eest.
(8) E-toimiku süsteemi haldur vastutab enda poolt tehtud kande eest vaid juhul, kui ta ei järginud käesoleva paragrahvi lõigetes 5 ja 6 kehtestatud korda.
§ 13. E-toimiku süsteemi andmete säilitamise tähtajad
E-toimiku süsteemi sisestatud andmeid säilitatakse menetlusseadustikes ja nende alusel antud õigusaktides sätestatud korras.
§ 14. E-toimiku süsteemi andmete tähendus
(1) E-toimiku süsteemi kantud andmetel on informatiivne tähendus.
(2) Seadusega ettenähtud juhtudel on e-toimiku süsteemi kantud andmetel õiguslik tähendus.
4. peatükk JUURDEPÄÄS E-TOIMIKU SÜSTEEMI ANDMETELE
§ 15. Juurdepääs e-toimiku süsteemi andmetele
(1) Vastutav töötleja võimaldab volitatud töötlejale juurdepääsu e-toimiku süsteemi andmetele põhisüsteemi vahendusel. Juurdepääsu ulatus ning piirangud on sätestatud §-des 16–181.
(2) E-toimiku süsteemi teenustaseme tingimused ja tehnilised juurdepääsutingimused põhisüsteemidele on sätestatud justiitsministri määruses, mis on kooskõlastatud volitatud töötlejaga.
(3) E-toimiku süsteemis kannete ja päringute tegemise õigus on volitatud töötlejal üksnes tema seadusest ja teistest õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmiseks.
(31) Kui seadusega on ette nähtud dokumentide või andmete edastamine § 4 lõikes 2 nimetatud volitatud töötlejate vahel, võimaldatakse volitatud töötlejatele juurdepääs e-toimiku süsteemis olevatele andmetele ja dokumentidele e-toimiku süsteemi liidese või e-toimiku süsteemiga liidestatud teise andmekogu vahendusel või edastatakse andmed ja dokumendid e-toimiku süsteemi ja § 3 lõikes 4 nimetatud e-toimiku süsteemiga liidestatud andmekogu vahel, välja arvatud juhul, kui andmete või dokumentide edastamine või nendele juurdepääsu võimaldamine sellisel viisil osutub tehnilistel põhjustel võimatuks.
(4) E-toimiku avaliku liidese kasutajatel on e-toimiku süsteemi kannete ja päringute tegemise õigus seaduses lubatud juhtudel ja mahus.
(5) Vastutaval töötlejal on õigus kontrollida kannete ja päringute vastavust käesoleva paragrahvi lõigetele 3 ja 4. Väärkasutuse avastamine võib olla aluseks e-toimiku süsteemi kasutusõiguse piiramiseks, peatamiseks või lõpetamiseks.
§ 16. Volitatud töötleja juurdepääsu erisused sõltuvalt e-toimiku süsteemi andmete salastatuse astmest
(1) Andmete salastatuse astmed e-toimiku süsteemis on järgmised:
1) avalik;
2) piiratud juurdepääsuga;
3) salastatud.
(2) Salastatuse astme määrab andmeid sisestav volitatud töötleja, lähtudes seadusest ja andmete iseloomust.
(3) Avalikel andmetel puuduvad juurdepääsupiirangud ning need kuuluvad seaduses sätestatud juhtudel avalikustamisele.
(4) Piiratud juurdepääsuga andmetel on osaline juurdepääsupiirang. Piiratud juurdepääsuga andmeid näeb piisavate õiguste olemasolu korral see volitatud töötleja töötaja, kes asja menetleb või kes on asja menetlenud. Paragrahvi 4 lõike 2 punktides 1–4 ja 6 nimetatud volitatud töötlejate töötajad näevad piisavate õiguste olemasolu korral järgmisi piiratud juurdepääsuga andmeid:
1) kriminaalmenetluses § 17 lõikes 2 loetletud andmeid ning sündmuste ja toimingute nimekirja;
2) väärteomenetluses § 18 lõikes 2 loetletud andmeid.
(41) E-toimiku süsteemi avaliku liidese kaudu näeb piiratud juurdepääsuga andmeid üksnes see isik, kelle kohta need andmed on kogutud, kui nende andmete vaatamiseks ei ole seatud talle piirangut.
(5) Salastatud andmetel on täiendavad juurdepääsupiirangud, millest tulenevalt näevad neid vaid §-des 17–181 nimetatud isikud nimetatud paragrahvides sätestatud ulatuses.
§ 17. Volitatud töötleja juurdepääsu erisused kriminaalmenetluses
(1) Salastatud andmeid näevad kriminaalmenetluses üksnes § 4 lõike 2 punktides 1–4 ja 6 nimetatud volitatud töötlejate järgmised töötajad:
1) aktiivne menetleja, sealhulgas kohtute infosüsteemis menetlusgrupi liige, kes menetleb kriminaalasja, milles need andmed asuvad;
2) uurimisasutuses viimasena kriminaalasja menetlenud ametnik ehk menetlejast uurija, kui salastatud kriminaalasi on prokuratuuris;
3) nendele andmetele juurdepääsu saanud kasutaja vahetu ülemus ja vahetu ülemuse ülemus tulenevalt põhisüsteemi kasutusõiguste hierarhiast;
4) selle põhisüsteemi haldurid ja administraatorid, kus salastatud kriminaalasi asub, välja arvatud kohtute infosüsteemi haldurid ja administraatorid;
5) kohtute infosüsteemis selle kohtu esimees ja kantseleijuhataja, kus kriminaalasja menetletakse;
6) põhisüsteemi poolt määratud aktiivsed vaatlejad konkreetses kriminaalasjas;
7) järelevalve õigusega isikud, kes näevad andmeid oma põhisüsteemi kaudu.
(2) Kui täiendav juurdepääsupiirang on tervel kriminaalasjal, on § 4 lõike 2 punktides 1–4 ja 6 nimetatud volitatud töötlejate töötajatele, keda ei ole nimetatud käesoleva paragrahvi lõikes 1, nähtavad ainult järgmised põhiandmed:
1) kriminaalasja number;
2) kriminaalmenetluse number ehk kohtuasja number;
3) kriminaalasja alustamise kuupäev;
4) kriminaalasja menetlev asutus;
5) kriminaalasja aktiivselt menetlev isik;
6) kriminaalasja staadium;
7) kriminaalasja seis;
8) [kehtetu - RT I, 17.11.2011, 4 - jõust. 20.11.2011]
9) kahtlustatava või süüdistatava teo kvalifikatsioon;
10) kahtlustatava või süüdistatava nimi.
(3) Kui kriminaalasjas antakse isikule riigi õigusabi, edastatakse riigi õigusabi andmise määrus § 3 lõike 4 punktis 4 nimetatud infosüsteemi § 15 lõikes 31 sätestatud viisil.
(4) Kui isiku vastu on kriminaalasjas täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punktis 3 või 10 nimetatud täitedokumendist tulenev nõue ning see edastatakse täitemenetluse läbiviimiseks, edastatakse täitedokument § 3 lõike 4 punktis 5 nimetatud infosüsteemi § 15 lõikes 31 sätestatud viisil.
(5) Kui isik peab kriminaalasjas kandma maksukorralduse seaduse § 1 lõikes 6 nimetatud rahalisi kohustusi, edastatakse rahalise kohustuse aluseks olev dokument § 3 lõike 4 punktis 6 nimetatud registrisse § 15 lõikes 31 sätestatud viisil.
(6) Kui kriminaalasjas jõustunud kohtuotsuse või -määrusega isikule mõistetud vangistus pööratakse täitmisele või isiku suhtes kohaldatakse vahistamismäärusega vahistamist, edastatakse kohtuotsus või -määrus § 3 lõike 4 punktis 8 nimetatud andmekogusse § 15 lõikes 31 sätestatud viisil.
(7) Kui isik on kinnipeetav vangistusseaduse § 2 tähenduses või vahistatu sama seaduse § 4 tähenduses ning vabastatakse vangistuse kandmisest või vahi alt, edastatakse jõustunud kohtuotsus või -määrus või vahistatu vabastamise määrus § 3 lõike 4 punktis 8 nimetatud andmekogusse § 15 lõikes 31 sätestatud viisil.
(8) Kui kriminaalmenetluse seadustikus, karistusseadustikus, kriminaalhooldusseaduses või vangistusseaduses sätestatud juhtudel kaasab kohus, uurimisasutus, vangla või prokurör kriminaalmenetlusse kriminaalhooldaja, edastatakse vastav dokument § 3 lõike 4 punktis 8 nimetatud andmekogusse § 15 lõikes 31 sätestatud viisil.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud juhul ning juhul, kui selle kriminaalasja andmed, milles kinnipeetav või vahistatu on süüdi, kahtlustatavaks või süüdistatavaks tunnistatud, on salastatud, on § 4 lõike 2 punktis 9 nimetatud volitatud töötlejatele vangistusseaduses sätestatud ülesannete täitmiseks kriminaalasja kohta lisaks nähtavad järgmised põhiandmed:
8) kahtlustatava või süüdistatava teo kvalifikatsioon.
(10) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud juhul ning juhul, kui selle kriminaalasja andmetel, milles kinnipeetav või vahistatu on süüdi, kahtlustatavaks või süüdistatavaks tunnistatud, on juurdepääsupiirang, on § 4 lõike 2 punktis 9 nimetatud volitatud töötlejatele vangistusseaduses sätestatud ülesannete täitmiseks kriminaalasja kohta lisaks nähtavad järgmised andmed ja dokumendid:
1) süüdistusakt;
2) kriminaalmenetluse lõpetamise määrus;
3) kriminaalmenetluse lõpetamise määruse tühistamise määrus;
4) kriminaalmenetluse uuendamise määrus;
5) kriminaalasjade ühendamise määrus;
6) kriminaalasja eraldamise määrus;
7) psühhiaatrilise sundravi kohaldamises kriminaalasja kohtusse saatmise määrus;
8) psühhiaatrilise sundravi kohaldamise määrus;
9) raviasutusse sundpaigutamise määrus;
10) raviasutusse sundpaigutamise tähtaja pikendamise määrus;
11) vahistamismäärus;
12) vahi all pidamise tähtaja pikendamise määrus;
13) tagaotsitavaks kuulutamise määrus;
14) ajutise lähenemiskeelu kohaldamise määrus;
15) kautsjoni kohaldamise määrus;
16) vahistatu vabastamise määrus;
17) määruse tühistamise määrus;
18) kohtumäärus;
19) kohtuotsus;
20) kantseleidokument;
21) riigi õigusabi andmise määrus;
22) andmed kohtuistungi planeerimise kohta;
23) andmed kohtuistungi tühistamise või edasilükkamise kohta;
24) kutse kohtuistungile.
(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 8 sätestatud juhul ning juhul, kui selle kriminaalasja andmed, milles isik on süüdi, kahtlustatavaks või süüdistatavaks tunnistatud, on salastatud, on § 4 lõike 2 punktis 10 nimetatud volitatud töötlejatele kriminaalmenetluse seadustikus, karistusseadustikus, kriminaalhooldusseaduses ja vangistusseaduses sätestatud ülesannete täitmiseks kriminaalasja kohta lisaks nähtavad järgmised põhiandmed:
(12) Käesoleva paragrahvi lõikes 8 sätestatud juhul ning juhul, kui selle kriminaalasja andmetel, milles isik on süüdi, kahtlustatavaks või süüdistatavaks tunnistatud, on juurdepääsupiirang, on § 4 lõike 2 punktis 10 nimetatud volitatud töötlejatele kriminaalmenetluse seadustikus, karistusseadustikus, kriminaalhooldusseaduses ja vangistusseaduses sätestatud ülesannete täitmiseks kriminaalasja kohta lisaks nähtavad järgmised põhiandmed:
5) psühhiaatrilise sundravi kohaldamise määrus;
6) raviasutusse sundpaigutamise määrus;
7) raviasutusse sundpaigutamise tähtaja pikendamise määrus;
8) vahistamismäärus;
9) vahi all pidamise tähtaja pikendamise määrus;
10) tagaotsitavaks kuulutamise määrus;
11) elukohast lahkumise keelu kohaldamise määrus;
12) andmed kohtuistungi planeerimise kohta;
13) andmed kohtuistungi tühistamise või edasilükkamise kohta;
15) vahistatu vabastamise määrus;
16) määruse tühistamise määrus;
17) kohtumäärus;
18) kohtuotsus;
19) kantseleidokument.
§ 18. Volitatud töötleja juurdepääsu erisused väärteomenetluses
(1) Salastatud andmeid näevad väärteomenetluses üksnes § 4 lõike 2 punktides 1, 3, 5 ja 6 nimetatud volitatud töötlejate järgmised töötajad:
1) aktiivne menetleja, sealhulgas kohtute infosüsteemis menetlusgrupi liige, kes menetleb väärteoasja, milles need andmed asuvad;
2) nendele andmetele juurdepääsu saanud kasutaja vahetu ülemus ja vahetu ülemuse ülemus tulenevalt põhisüsteemi kasutusõiguste hierarhiast;
3) selle põhisüsteemi haldurid ja administraatorid, kus salastatud väärteoasi asub, välja arvatud kohtute infosüsteemi haldurid ja administraatorid;
4) kohtute infosüsteemis selle kohtu esimees ja kantseleijuhataja, kus väärteoasja menetletakse;
5) põhisüsteemi poolt määratud aktiivsed vaatlejad konkreetses väärteoasjas;
6) järelevalve õigusega isikud, kes näevad andmeid oma põhisüsteemi kaudu.
(2) Kui täiendav juurdepääsupiirang on tervel väärteoasjal, on § 4 lõike 2 punktides 1, 3, 5 ja 6 nimetatud volitatud töötlejate töötajatele, keda ei ole nimetatud käesoleva paragrahvi lõikes 1, nähtavad ainult järgmised põhiandmed:
2) väärteomenetluse number ehk kohtuasja number;
3) väärteoasja alustamise kuupäev;
4) väärteoasja menetlev asutus;
5) väärteoasja aktiivselt menetlev isik;
6) väärteoasja asukoht;
7) väärteoasja seis;
8) väärteoasja alustamise kvalifikatsioon;
9) väärteoasja kvalifikatsioon.
(3) Kui väärteoasjas antakse isikule riigi õigusabi, edastatakse riigi õigusabi andmise määrus § 3 lõike 4 punktis 4 nimetatud infosüsteemi § 15 lõikes 31 sätestatud viisil.
(4) Kui isiku vastu on väärteoasjas täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punktis 4 või 9 nimetatud täitedokumendist tulenev nõue ning see edastatakse täitemenetluse läbiviimiseks, edastatakse täitedokument § 3 lõike 4 punktis 5 nimetatud infosüsteemi § 15 lõikes 31 sätestatud viisil.
(5) Kui isik peab väärteoasjas kandma maksukorralduse seaduse § 1 lõikes 6 nimetatud rahalisi kohustusi, edastatakse rahalise kohustuse aluseks olev dokument § 3 lõike 4 punktis 6 nimetatud registrisse § 15 lõikes 31 sätestatud viisil.
(6) Kui väärteoasjas jõustunud kohtuotsuse või -määrusega isikule mõistetud arest pööratakse täitmisele, edastatakse kohtuotsus või -määrus § 3 lõike 4 punktis 8 nimetatud andmekogusse § 15 lõikes 31 sätestatud viisil.
(7) Kui isik on arestialune vangistusseaduse § 3 tähenduses ning vabastatakse aresti kandmisest, edastatakse jõustunud kohtuotsus või -määrus § 3 lõike 4 punktis 8 nimetatud andmekogusse § 15 lõikes 31 sätestatud viisil.
(8) Kui isik on kinnipeetav vangistusseaduse § 2 tähenduses, vahistatu sama seaduse § 4 tähenduses või arestialune sama seaduse § 3 tähenduses ning on täiendavalt tunnistatud väärteoasjas menetlusaluseks isikuks või süüdlaseks ning väärteoasja andmed on salastatud või juurdepääsupiiranguga, on § 4 lõike 2 punktis 9 nimetatud volitatud töötlejatele vangistusseaduses sätestatud ülesannete täitmiseks väärteoasja kohta lisaks nähtavad järgmised andmed ja dokumendid:
1) kutse kohtuvälise menetleja juurde;
2) kutse kohtuistungile;
3) andmed kohtuistungi planeerimise kohta;
4) andmed kohtuistungi tühistamise või edasilükkamise kohta;
5) kiirmenetluse otsus;
6) üldmenetluse otsus;
7) kohtuotsus.
(9) Kui kriminaalmenetluse seadustikus, karistusseadustikus, kriminaalhooldusseaduses või vangistusseaduses sätestatud juhtudel kaasab kohus, uurimisasutus, vangla või prokurör kriminaalmenetlusse kriminaalhooldaja ning väärteoasja andmed on salastatud või juurdepääsupiiranguga, on § 4 lõike 2 punktis 10 nimetatud volitatud töötlejatele väärteoasjade kohta, milles isik on süüdlaseks tunnistatud, nähtavad järgmised andmed ja dokumendid:
1) kiirmenetluse otsus;
2) üldmenetluse otsus;
3) kohtuotsus.
(10) Kui kriminaalhooldusalune kriminaalhooldusseaduse § 2 tähenduses on täiendavalt tunnistatud väärteoasjas süüdlaseks ning väärteoasja andmed on salastatud või juurdepääsupiiranguga, on § 4 lõike 2 punktis 10 nimetatud volitatud töötlejatele väärteoasjade kohta, milles isik on täiendavalt süüdlaseks tunnistatud, nähtavad järgmised andmed ja dokumendid:
§ 181. Volitatud töötleja juurdepääsu erisused tsiviil- ja halduskohtumenetluses
(1) Salastatud andmeid näevad tsiviil- ja halduskohtumenetluses üksnes § 4 lõike 2 punktis 1 nimetatud volitatud töötlejate järgmised töötajad:
1) aktiivne menetleja, sealhulgas menetlusgrupi liige, kes menetleb tsiviil- või halduskohtuasja, milles need andmed asuvad;
2) selle kohtu esimees ja kantseleijuhataja, kus tsiviil- või halduskohtuasja menetletakse.
(2) Kui täiendav juurdepääsupiirang on tervel tsiviil- või halduskohtuasjal, on § 4 lõike 2 punktis 1 nimetatud volitatud töötlejate töötajatele, keda ei ole nimetatud käesoleva paragrahvi lõikes 1, nähtavad ainult järgmised põhiandmed:
1) kohtuasja number;
2) kohtuasja pealkirja asemel märge «konfidentsiaalne»;
3) kohtuasja menetlev kohus või kohtumaja.
(3) Kui tsiviil- või halduskohtuasjas antakse isikule riigi õigusabi, edastatakse riigi õigusabi andmise määrus § 3 lõike 4 punktis 4 nimetatud infosüsteemi § 15 lõikes 31 sätestatud viisil.
(4) Kui isiku vastu on halduskohtuasjas täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punktis 2 nimetatud täitedokumendist tulenev nõue ning see edastatakse täitemenetluse läbiviimiseks, edastatakse täitedokument § 3 lõike 4 punktis 5 nimetatud infosüsteemi § 15 lõikes 31 sätestatud viisil.
(5) Kui isik peab tsiviil- või halduskohtuasjas kandma maksukorralduse seaduse § 1 lõikes 6 nimetatud rahalisi kohustusi, edastatakse rahalise kohustuse aluseks olev dokument § 3 lõike 4 punktis 6 nimetatud registrisse § 15 lõikes 31 sätestatud viisil.
(6) Kui tsiviilkohtumenetluse seadustikus ette nähtud juhul läheb maksekäsu kiirmenetlus üle hagimenetluseks, edastatakse asja kohta käivad põhiandmed ja hagimenetluse alustamise aluseks olev dokument § 3 lõike 4 punktis 7 nimetatud infosüsteemist e-toimiku süsteemi § 15 lõikes 31 sätestatud viisil.
§ 19. Juurdepääs koos õigusega väljastada statistilisi andmeid
Vastutav töötleja võib õigusaktides ettenähtud juhtudel väljastada e-toimiku süsteemi andmeid statistilistel eesmärkidel kasutamiseks. Andmed väljastatakse kujul, mis ei võimalda isikuid identifitseerida.
§ 191. E-toimiku süsteemi statistikakeskkond ja statistikakeskkonnale juurdepääsu taotlemine
(1) E-toimiku süsteemi statistikakeskkond (edaspidi statistikakeskkond) on e-toimiku süsteemi kuuluv ning selle andmeid koondav keskkond, kus neid andmeid töödeldakse statistilisel eesmärgil karistus- ja õiguspoliitiliste otsustuste tegemiseks ning vastutava ja volitatud töötleja sisemise töökorralduse analüüsimiseks ja planeerimiseks.
(2) Paragrahvi 4 lõike 2 punktides 1–5 nimetatud volitatud töötlejad võivad statistilisel eesmärgil oma sisemise töökorralduse analüüsimiseks ja planeerimiseks taotleda vastutavalt töötlejalt juurdepääsu statistikakeskkonnale.
(3) Statistikakeskkonnale juurdepääsu saamiseks esitab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud volitatud töötleja juht vastutavale töötlejale allkirjastatud taotluse, milles märgitakse isiku kohta, kellele taotletakse õigust juurde pääseda statistikakeskkonnale, järgmised andmed:
1) asutus, kus isik töötab;
4) ametikoht;
5) asutuse IP-aadress;
6) juurdepääsuõiguse taotluse põhjendus, kui juurdepääsuõigust taotletakse rohkem kui ühele isikule.
(4) Iga käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud volitatud töötleja võib taotleda juurdepääsuõigust ühele isikule. Rohkem kui ühele isikule juurdepääsuõiguse taotlemist peab volitatud töötleja taotluses põhjendama.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud taotluse näidisvorm avaldatakse Registrite ja Infosüsteemide Keskuse veebilehel. Taotlus esitatakse digitaalselt allkirjastatuna aadressil stats@rik.ee.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud volitatud töötleja juurdepääsu võimaldamise statistikakeskkonnale otsustab vastutav töötleja.
(7) Statistikakeskkonnas asuvatele e-toimiku süsteemi andmetele juurdepääsu võimaldamisel järgitakse käesoleva määruse §-des 16–181 sätestatud e-toimiku süsteemi andmetele juurdepääsu ulatust ja piiranguid
(8) Vastutav töötleja otsustab statistikakeskkonnale juurdepääsu õiguse andmise või selle andmisest keeldumise kümne tööpäeva jooksul taotluse registreerimisest.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud volitatud töötleja on kohustatud teatama vastutavale töötlejale teenistussuhte lõppemisest isikuga, kellele juurdepääsuõigus on antud, hiljemalt teenistussuhte lõppemise päeval.
5. peatükk E-TOIMIKU SÜSTEEMI JÄRELEVALVE JA TURVAMEETMED
§ 20. Järelevalve e-toimiku süsteemi pidamise üle
(1) Järelevalvet e-toimiku süsteemi pidamise üle teostab vastutav töötleja. Andmekaitse Inspektsioon ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium teostavad järelevalvet oma pädevuse piires.
(2) Järelevalvet teostaval ametnikul on õigus tutvuda e-toimiku süsteemi kantud andmetega, siseneda ruumidesse, kus andmeid töödeldakse või kus paiknevad töötlemiseks kasutatavad seadmed, ning saada teavet andmete väljastamise ja kasutamise kohta.
(3) Vastutava töötleja volitatud ametnik kontrollib e-toimiku süsteemi pidamisel ja andmete töötlemisel, et volitatud töötleja ja keskus peavad kinni seadustest, käesolevast määrusest ning vastutava töötleja juhistest ja korraldustest.
(4) Järelevalve teostamisel vastutav töötleja:
1) teeb ettekirjutusi volitatud töötlejale või keskusele nende e-toimiku süsteemi pidamisel ja andmete töötlemisel tehtavate toimingute kooskõlla viimiseks seadustega;
2) võib e-toimiku süsteemi kantud andmete väärkasutamise avastamise korral nõuda volitatud töötlejalt või keskuselt kasutaja e-toimiku süsteemile juurdepääsu piiramist, peatamist või lõpetamist;
3) teeb ettepanekuid pädevale asutusele või ametiisikule avastatud rikkumistes süüdi olevate isikute väljaselgitamiseks ja vastutusele võtmiseks.
(5) E-toimiku süsteemi pidamises puuduste ilmnemisel on volitatud töötleja ja keskus kohustatud likvideerima järelevalvet teostanud asutuse ettekirjutuses märgitud puudused määratud tähtaja jooksul.
§ 21. E-toimiku süsteemi kaitse
(1) Kaitstakse e-toimiku süsteemi andmete:
1) käideldavust, tagades andmete kättesaadavuse;
2) terviklust, välistades andmete volitamata, tahtmatu või tahtliku muutmise;
3) konfidentsiaalsust, tagades andmete kättesaadavuse vaid volitatud isikutele.
(2) E-toimiku süsteemi andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks rakendatakse järjepidevalt organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid.
(3) E-toimiku süsteemi kasutamise õiguspärasust kontrollitakse tarkvaraliselt.
(4) Keskusel on õigus ühepoolselt piirata või peatada kasutaja juurdepääs e-toimiku süsteemile, kui on reaalne või potentsiaalne oht ohustada e-toimiku süsteemi turvalisust. Kasutaja juurdepääsu piiramisest või peatamisest peab keskus viivitamata teatama vastutavale töötlejale. Kooskõlas § 20 lõike 4 punktiga 2 on keskusel õigus vastutava töötleja nõudmisel lõpetada kasutaja juurdepääs e-toimiku süsteemile.
(5) E-toimiku süsteemi turvaklass on K2T2S3 ja turbeaste kõrge (H).
(6) E-toimiku süsteemiga liidestatud põhisüsteemi turvaklass peab olema minimaalselt K1T1S0 ja turbeaste madal (L).
(7) Juhul kui e-toimiku süsteemiga liituva põhisüsteemi turvaklass on erinev käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatust, tuleb sõltuvalt liituvate andmete koosseisust ja õiguspärasusest uuesti hinnata ja ühtlustada turvaklass ning vajaduse korral rakendada lisameetmeid andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks.
§ 22. E-toimiku süsteemi logid ja nende hoidmine
(1) Iga e-toimiku süsteemi tehtud päringu, kande, andmete või dokumentide edastamise kohta säilitatakse vähemalt järgmised andmed:
1) kasutaja ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
2) põhisüsteem;
3) kuupäev ja kellaaeg.
(2) Logitud andmeid konkreetse menetluse kohta säilitatakse menetluse lõppemiseni, kui seadusest ei tulene teisiti. Muid logisid säilitatakse kolm aastat päringu või kande tegemisest arvates.
6. peatükk E-TOIMIKU SÜSTEEMI FINANTSEERIMINE JA LIKVIDEERIMINE
§ 23. E-toimiku süsteemi finantseerimine
E-toimiku süsteemi hooldus- ja arendustöid ning pidamist finantseeritakse riigieelarvest vastutavale töötlejale selleks otstarbeks eraldatud vahenditest.
§ 24. E-toimiku süsteemi likvideerimine
E-toimiku süsteemi likvideerimine toimub seaduse alusel.
7. peatükk E-TOIMIKU SÜSTEEMI AVALIK LIIDES
§ 25. Sätete kohaldamine
E-toimiku süsteemi avaliku liidese suhtes kohaldatakse määruses sätestatut käesolevast peatükist tulenevate erisustega.
§ 26. E-toimiku süsteemi avaliku liidese eesmärk
E-toimiku süsteemi avaliku liidese pidamise eesmärk on:
1) võimaldada seaduses ja käesolevas määruses sätestatud juhtudel ja mahus isikule juurdepääs e-toimiku süsteemile ning selles sisalduvatele andmetele tema kohta;
2) võimaldada isikul esitada süütegusid menetlevatele asutustele elektrooniliselt taotlusi ja dokumente;
3) võimaldada isikul esitada tsiviil- ja halduskohtumenetluses kohtule elektrooniliselt taotlusi ja dokumente;
4) võimaldada seaduses ja käesolevas määruses sätestatud juhtudel ja mahus isikule juurdepääs maksekäsu kiirmenetluse infosüsteemile ning selles sisalduvatele andmetele tema kohta.
§ 27. Juurdepääs e-toimiku süsteemi avalikule liidesele
(1) E-toimiku süsteemi avalikule liidesele pääseb ligi vaid isik, kelle isikusamasus on tuvastatud.
(2) Isik tuvastatakse isikutunnistusele kantud, digitaalset tuvastamist võimaldava sertifikaadi alusel või isiku digitaalset tuvastamist võimaldava muu vahendi abil.
§ 28. E-toimiku süsteemi avaliku liidese kaitse ja logid
(1) E-toimiku süsteemi avaliku liidese turvaklass on K1T1S2 ja turbeaste keskmine (M).
(2) Iga õnnestunud või ebaõnnestunud katse kohta e-toimiku süsteemi avalikku liidesesse siseneda ning seal tehtud päringu või kande kohta, mida ei logita e-toimiku süsteemis, säilitatakse vähemalt järgmised andmed:
2) kuupäev ja kellaaeg.
(3) Logitud andmeid säilitatakse kolm aastat päringu või kande tegemisest või sisenemiskatsest arvates.
§ 29. Andmete kandmine e-toimiku süsteemi
E-toimiku süsteemi kantakse:
1) andmed kriminaalasjade kohtueelse menetluse kohta, mis on alustatud 1. jaanuaril 2004. a ja hiljem;
2) andmed 1. jaanuaril 2006. a ja hiljem alustatud kohtuasjade kohta, milles ei olnud 1. jaanuariks 2006. a jõustunud menetlust lõpetavat lahendit, või enne 1. jaanuari 2006. a lõpetatud kohtuasjad, milles tuli pärast 1. jaanuari 2006. a teha menetlustoiminguid.
§ 30. Väärteoasja registreerimine
(1) Kohtuväline menetleja, kellel ei ole oma infosüsteemi või kellel on infosüsteem, kuid kes ei ole seda liidestanud e-toimiku süsteemiga, peab kuni infosüsteemi liidestamiseni või väärteomenetluse portaali kasutuselevõtuni väärteoasjade kohta registrit. Registrisse kantakse:
1) väärteoasja registreerimise number;
2) kande kuupäev;
3) menetlusaluse isiku ees- ja perekonnanimi või juriidilise isiku nimetus;
4) asja menetleva kohtuvälise menetleja ametniku ees- ja perekonnanimi ning ametikoht;
5) väärteotoimiku edastamise kuupäev, kui väärteotoimik on saadetud asja arutamiseks maakohtule;
6) kohtuvälise menetleja lahend ning selle number ja kuupäev.
(2) Kohtuväline menetleja, kes ei ole oma infosüsteemi liidestanud e-toimiku süsteemiga, kohustub väärteomenetluse portaali kasutusele võtma hiljemalt 1. juuliks 2011. a.
(3) Kohtuväline menetleja kohustub viie tööpäeva jooksul pärast toimingu sooritamist, lahendi või lõpliku menetlusotsustuse koostamist edastama oma infosüsteemi või väärteomenetluse portaali vahendusel e-toimiku süsteemi andmed järgmiste menetlustoimingute kohta ja nende e-toimiku süsteemi teenuste vasted:
1) väärteoasja alustamine;
2) väärteomenetluse alustamata jätmine;
3) väärteomenetluse lõpetamise määruse kinnitamine;
4) hoiatamisotsuse kinnitamine;
5) väärteomenetluse uuendamise määruse kinnitamine;
6) kiirmenetluse otsuse kinnitamine;
7) väärteoprotokolli kinnitamine;
8) üldmenetluse otsuse kinnitamine;
9) menetlusaluse isiku ülekuulamine.
§ 301. Tsiviil- ja halduskohtumenetluses e-toimiku süsteemile ülemineku aeg ja kord
22. jaanuarist kuni 31. maini 2010. a kasutavad e-toimiku süsteemi tsiviil- ja halduskohtuasjade menetlemiseks Tallinna Halduskohtu Tallinna kohtumaja, Pärnu Maakohtu Pärnu kohtumaja ja Tallinna Ringkonnakohus. 1. juunist 2010. a on e-toimiku süsteemi kasutamine tsiviil- ja halduskohtuasjade menetlemisel kohustuslik kõikidele haldus-, maa- ja ringkonnakohtutele.
Määrus jõustub 15. juulil 2008. a.
Lisa 1 E-toimiku süsteemi kasutajate kohustus
Lisa 2 Kriminaalmenetluses e-toimiku süsteemi kantavad andmed
Lisa 3 Väärteomenetluses e-toimiku süsteemi kantavad andmed
Lisa 4 Tsiviil- ja halduskohtumenetluses e-toimiku süsteemi kantavad andmed


text:
Raivo Vadi kaebuse läbivaatamine – Riigi Teataja
Raivo Vadi kaebuse läbivaatamine
Väljaandja:Vabariigi ValimiskomisjonAkti liik:otsusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:19.06.2014Avaldamismärge:RT III, 21.06.2014, 3
Raivo Vadi kaebuse läbivaatamine25.06.2014 10:45Veaparandus. Parandatud otsuse vastuvõtukuupäev 19.06.2014 Riigi Teataja seaduse § 10 lg 2 alusel.Vastu võetud 19.06.2014 nr 58Menetluse senine käik
Pala vallasekretär sõlmis Pala Vallavolikogu esimehe Ene Toomega 6.12.2013 töövõtulepingu nr 22-6.5/37, 31.12.2013 töövõtulepingu nr 22-6.5/1 ja 31.01.2014 töövõtulepingu nr 22-6.5/2.
18.04.2014 esitas Raivo Vadi taotluse Pala Valla Valimiskomisjonile, milles palus lugeda Pala Vallavolikogu esimehe Ene Toome volikogu liikme volitused lõppenuks alates 1.12.2013, sest KOKS § 18 lõike 1 punkti 6 alusel lõpevad volikogu liikme volitused ennetähtaegselt seoses nimetamisega sama valla või linna kohaliku omavalitsuse ametnikuks või töötamisega sama valla või linna ametiasutuses töölepingu alusel ja määrata Pala Vallavolikogusse asendusliige. Pala Valla Valimiskomisjon jättis 28.04.2014 otsusega nr 2 Raivo Vadi taotluse rahuldamata, leides, et Ene Toomega sõlmitud leping ei ole tööleping, vaid töövõtuleping ning tema volikogu liikme volitused ei ole seega lõppenud ennetähtaegselt KOKS § 18 lõike 1 punkti 6 kohaselt.
2.05.2014 esitas Raivo Vadi kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile Pala Valla Valimiskomisjoni 28.04.2014 otsuse nr 2 peale. Vabariigi Valimiskomisjon edastas 5.05.2014 kaebuse lahendamiseks Jõgeva Maakonna Valimiskomisjonile. Kaebaja taotles Pala Valla Valimiskomisjoni 28.04.2014 otsuse nr 2 tühistamist ja teha kõik vajalikud toimingud ebaseadusliku olukorra lõpetamiseks. Jõgeva Maakonna Valimiskomisjon jättis 8.05.2014 otsusega nr 1-3/2014/4 Raivo Vadi kaebuse läbi vaatamata kaebeõiguse puudumise tõttu. Maakonna valimiskomisjon leidis, et kaebaja on Pala Vallavolikogu liige, kes kandideeris Eesti Reformierakonna nimekirjas. Kaebaja vaidlustas Ene Toome volikogu liikme volitusi, kes kandideeris ”Valimisliit Pala – meie koduvald” nimekirjas. Ene Toome volikogu liikme volituste olemasolu ei mõjuta kaebaja volikogu liikme volitusi. Maakonna valimiskomisjon leidis, et kaebajal puudus seetõttu õigus Pala Valla Valimiskomisjoni otsuse nr 2 vaidlustamiseks, sest nimetatud otsus, mis puudutab teise volikogu liikmete volitusi ei saa rikkuda kaebaja õigusi. Arvestades eeltoodut, KOVVS § 63 lõiget 3 ja § 64 lõiget 1 pidas Jõgeva Maakonna Valimiskomisjon õigeks jätta Raivo Vadi kaebus kaebeõiguse puudumise tõttu läbi vaatamata. Maakonna valimiskomisjon pidas vajalikuks algatada järelevalve selleks, et kontrollida ja hinnata, kas Pala Valla Valimiskomisjoni 28.04.2014 otsus nr 2 on kooskõlas KOKS § 18 lõike 1 punktiga 6.
9.06.2014 võttis Jõgeva Maakonna Valimiskomisjon vastu otsuse nr 1-3/2014/7 ”Järelevalve teostamine Pala Valla Valimiskomisjoni 28.04.2014 otsuse nr 2 üle”, milles leidis, et Pala Valla Valimiskomisjon hindas enda 28.04.2014 otsuses nr 2 õigesti Pala Vallavalitsuse ja Ene Toome vahel sõlmitud töövõtulepingut, jõudes järeldusele, et tegemist on töövõtulepinguga, mitte töölepinguga. Seega pole volikogu liikme volitused lõppenud enne tähtaega vastavalt KOKS § 18 lõike 1 punktile 6 ja Pala Valla Valimiskomisjoni otsus nr 2 on sellega kooskõlas.
15.06.2014 esitas Raivo Vadi kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile. Kaebaja taotleb Jõgeva Maakonna Valimiskomisjoni valimiskomisjoni 09.06.2014 otsuse nr 1-3/2014/7 “Järelevalve teostamine Pala Valla Valimiskomisjoni 28.04.2014 otsuse nr 2 üle” läbivaatamist, tühistamist ja samas ka uue otsuse tegemist. Kaebaja leiab, et Jõgeva Maakonna Valimiskomisjoni järelevalve on olnud pealiskaudne. Maakonna valimiskomisjon ei ole antud asja lahendamisel selgitanud asjas olulise tähendusega asjaolusid, ei ole kogunud piisavalt tõendeid, kindlad ja selged tõendid on jäetud arvesse võtmata ja hindamata, vasturääkivused kõrvaldamata, samas on oluliselt tuginetud huvitatud osapoolte ütlustele. Kaebaja esitab omapoolsed argumendid, miks Ene Toome ja Pala Vallavalitsuse vahel sõlmitud lepingut tuleb pidada töölepinguks, mitte töövõtulepinguks.
Kaebaja märgib, et Pala vallakodanikuna leiab ta, et Pala Vallavalitsuse ja volikogu esimehe seaduseid teadlikult eirav käitumine kahjustab oluliselt kohaliku omavalitsuse mainet. Kaebaja soovib, et volikogu ja tema esimees oleksid pädevad ja volikogu usaldusväärne ning volikogu tööst võtaks osa isikud, kes omavad selleks seadusest tulenevat õigust.
Jõgeva Maakonna Valimiskomisjoni selgitus
Jõgeva Maakonna Valimiskomisjon leiab oma 18.06.2014 selgituses, et Raivo Vadi kaebus on põhjendamatu, sest maakonna valimiskomisjon on uurinud asjaolusid vajaliku põhjalikkusega. Maakonna valimiskomisjon märgib, et vaidlustatud otsuse edastas komisjon Raivo Vadi e-posti aadressile 9.06.2014.
1. Jõgeva Maakonna Valimiskomisjon võttis vastu vaidlustatava otsuse 9.06.2014. Maakonna valimiskomisjoni selgituse kohaselt edastas valimiskomisjon otsuse samal päeval kaebajale. KOVVS § 65 lõike 2 kohaselt esitatakse kaebus maakonna valimiskomisjoni otsuse peale otsuse tegemisest alates kolme päeva jooksul. Kaebaja esitas kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile 15.06.2014, seega ei ole järgitud KOVVS § 65 lõikes 2 sätestatud tähtaega. Vabariigi Valimiskomisjoni koosolekul kaebaja ei osanud selgitada, miks kaebus on esitatud hilinemisega.
2. KOVVS § 65 lõike 1 kohaselt on õigus esitada kaebus üksikisikul, kandidaadil, valimisliidul või erakonnal, kes leiab, et valimiskomisjoni toimingu või otsusega rikutakse tema õigusi. Kaebaja on Pala Vallavolikogu liige, kes kandideeris Eesti Reformierakonna nimekirjas. Vaidlustatud Jõgeva Maakonna Valimiskomisjoni järelevalve otsus puudutab Ene Toome volikogu liikme volitusi, kes kandideeris „Valimisliit Pala – meie koduvald” nimekirjas. Ene Toome volikogu liikme volituste olemasolu ning selles küsimuses Jõgeva Maakonna Valimiskomisjoni poolt läbiviidud järelevalve tulemus ei mõjuta kaebaja volikogu liikme volitusi. Seetõttu puudub kaebajal õigus Jõgeva Maakonna Valimiskomisjoni 9.06.2014 otsuse nr 1-3/2014/7 vaidlustamiseks. Ka Riigikohus on leidnud 15.11.2002 otsuses nr 3-4-1-20-02 (p 9-10), 01.12.2005 otsuses nr 3-4-1-35-05 (p 10) ja 27.04.2006 otsuses nr 3-4-1-6-06 (p 7), et kellegi volikogu liikmeks olemine ei puuduta sama volikogu teiste liikmete õigusi. Samuti on Riigikohus leidnud 01.12.2005 otsuses nr 3-4-1-35-05 (p 10) ja 27.04.2006 otsuses nr 3-4-1-6-06 (p 7), et seadus ei näe ette valimiskomisjoni otsustele või toimingutele kaebuste esitamise võimalust avalikes huvides.
3. Ülaltoodust tulenevalt ja kuna kaebaja subjektiivseid õigusi vaidlustatud Jõgeva Maakonna Valimiskomisjon ei rikkunud, jätab Vabariigi Valimiskomisjon kaebuse KOVVS § 63 lõike 3 alusel läbi vaatamata.
Lähtudes KOVVS § 63 lõikest 3 Vabariigi Valimiskomisjon otsustab:
Jätta Raivo Vadi kaebus läbi vaatamata.

matches:
§ 10
§ 18
§ 18
§ 63
§ 64
§ 18
§ 18
§ 65
§ 65
§ 65
Riigikohus
Riigikohus
§ 63
§ 63


Black friday amazon italia volkswagen jetta müük / Battlefield 5 müük alkoholi müük joobes isikule
Black friday amazon italia volkswagen jetta müük. cane corso video addestramento warframe hind 2020
Piibel müük korea kosmeetika müük.Sola meaning in hindi võlanõude müük.Dominant kanade müük brenti nafta hind.Paekivikillustiku müük fresh klappide müük.Redmi note 7 müük amazon de english black black friday.Emsa soodustused husky hund fakta.Kust osta musta mulda maksi kleitide müük.Wow air müük black friday promo code kanafilee hind.Audi q3 hind bmw e34 530i müük.Pellet küttesüsteem hind red bull friday news hindi.Best buy müük black friday add klaasvitraaž müük.Magformers osta mööbel müük Valuvelgede müük tallinnas hobuse boksid müük.Jooksutossud müük ülikonna müük.Osta caps com vinüülimängija müük.Hindi bollinger korstna kivi hind.Salomon jalatsite müük black friday poker chips.Kaablid müük kodumasinate müük pärnus.Kiwi kupong 500 rapsi tonni hind.Black amazon friday 1929 facts alpaka lõnga müük.Tugitooli müük 2 din müük.Kasutatud autode müük tallinnas parim kulla hind.Dushikabiin müük tartus bmw e39 touring müük.Crafters aromatic flower kuupmeetri gin hind harkila black friday.Mistä ostaa pinata hindware lpg stove.Kvartal tartu pakkumised laste vibu müük.Turkish airlines black friday iphone 6 hind eestis
Pump volkswagen hindås ps4 pro hind
Ühiskaardi soodustused emmaljunga nxt90 müük müük.Iphone 5s apple id hindi which stores black friday.Osta apple airpods black friday ikea grenoble.Black friday ps4 games uk laoautode volkswagen müük.Vermikompost müük laserkaugusmõõtja müük.Kanga müük rakveres betooni müük rakveres.Www osta targalt ee jalgratta müük pärnus.Selver allahindlused sony a6300 black friday deals.Autovaruosad müük lil kim black friday instrumental.Killustiku hind brent hinds flying v.Voucheri pakkumised endwarts pen hind.Nokia 3310 aku müük jalgrataste ost müük facebook.Hindu iphone 7 plus case swedbank kinnisvara pakkumised.Labradori kutsikad müügiks mtz müük kuldne börs.Black friday ps4 games 2020 samsung gear vr video recording
Tallink black friday buy sony xperia xz2 black canada.Ostaelu ee nokian hakkapeliitta 9 müük
Hoverboard müük videoları bussipiletite müük.Strider müük müük lilletaimede müük tartus
Teksade müük tartus hindley sauna.Odav alkohol tallinnas plaat grill müük.Hõbeda kokkuostu hind barettide müük.Kingitus ee oü elektriklaver müük.High end clothing black friday forelli maimude müük.Birkenstock black friday south africa nerfi püsside müük.Honda transalp müük http osta ee.Htc desire eye müük saksa lambakoera hinnad.Sprite turul kampaania 2020 rahvariide sõlg müük.Rockwool hind aknaplekk hind
Liimpuittala müük kust osta rehve.Dell 27 inch monitor black friday kutte hindi song.Nexus 6p osta polar rc3 gps müük.F hinds jewellers uk emmaljunga müük tartus.Kuponger liseberg pris müük msg hindi happy birthday.Vaporetto eco pro 3000 hind rib paat müük.Spu plaadi hind vormsi praamiühendus.Parim odav nutitelefon 2020 liiva müük pärnu.Runescape black friday membership numbrimärgi tellimine hind.Lenovo y700 müük optiline kaabel hind.Atv kanalinda hint filmleri serverite müük.Osta carpets onyx batuudi müük tartus.Pulma aastapäeva kingitus vanematele kasutatud muruniiduk müük.Jbl kõlari müük värvilise metalli müük tallinn.Women's clothing black friday sales black friday pizzaportal Ümbrikute müük volkswagen longboard videos downhill.Google pixel review hindi hoverboard video september.Belgia lambakoer hind maakütte soojuspump hind.Värska vee kampaania http kampaania rmk ee viktoriin.Hindustan ambassador vana puitmaterjali müük.Tomvar become video hind nokia 5 hindi review.Punutud aiavõrk müük iphone 7s müük.Osta apple tv 4k eps plaat hind.Golden hinde 2 london must reede tartu kaubamaja.Pvc hallide müük raspberry black friday 2020.Garderoobi hind black friday cell phone deals 2020 south africa.Hind111 restriction enzyme elektri grill müük
Black friday flight deals singapore iphone 4 features in hindi.Autoklaasid müük tartus turismiweb ee eripakkumised.Traktor t friday 25 müük mootoriketi vahetus hind.Black friday ireland gamestop offroad rehvide müük.Rehvipink müük veinid müük.Iphone 7 128gb black friday 2020 ipod gana hindi.Ostanavis mp3 näidiste ja laolõppude müük.Ps4 müük hinnavaatlus veiseliha kg hind.Octa24 lg g7 thinq blue müük.New hindi movie cng hindi video.Sõbrapäeva kampaania kanamuna müük hind.Tehnilise ülevaatuse hind dell xps 15 osta Www hind kinolari black friday selver uk 2020.Elektrikilbid hind h&m club kupong.Edgars black friday 2020 jeans kasutatud basseinide müük.Black friday deutschland geschäfte uute autode müük märts.Lõualuu operatsioon hind metall korsten hind.Iphone 7 hindi gana kasutatud riiete müük tartus.Jahu status in hindi armatuuri hind.Välitelkide müük honda mini.Kookosjahu hind väetiste müük tallinnas.Osta ee postimees eeta šveitsi valge lambakoera hind.When black is black friday sale in usa kasvuhoonete müük tallinnas.Caini cane corso video hobutarvete müük.Aknapesu hind eko osta lursoft
Black friday grillsüsi müük infrapunasaun müük amazon italia volkswagen jetta müük apple watch series 3 osta black friday 2020 date in dubai Doppler ostaa kemikaalide müük koolidele.New balance black friday singapore nikola tesla hindi quotes Kuuri müük valmis muru müük samsung galaxy s9 f hinds jewellers jobs ci moodul müük plus unboxing video in hindi nba 2k black friday.black friday 2020 date london osta fortnite liimide müük osta macbook pro 13 ps4
Õhtukleitide müük husky müük 2020.Katie hinderer hinder loaded and alone.Toidulisand jetta müük voodite müük
Chloe hindson väike üllatus mehele.F hinds ear piercing reviews eesti maasika hind 2020.Sõiduvarustuse müük hindi pakendite müük pärnus.Udemy black friday promo code h&m rabattkod 50 kr.Siseseinte krohvimise hind boonusraha bauhof.Black friday amazon italia volkswagen jetta müük.Best ps4 games to get on black friday vaiba müük.Comprar billetes black friday fidget spinner eesti müük.Jäätiseauto müük vans eesti müük.Psn black friday sale 2020 jetta date glükool müük.Motokrossi varustuse müük 3m command osta.Samsung nutitelefonide müük javerite müük pärnus.Asko must müük rulluisud müük.Põranda lihvimise hind sushi müük.Kaugtulede müük mtz 05 käru müük
Muhu leib bitcoin hindi movie kingitused poisile hind horizon zero anya hindmarch corgi akutööriistade müük dawn osta Black friday sale 2020 nz bensiini hind alexela statoil meaning in hindi new balance black friday coupon fifa 17 black friday totw puidust aknalauad hind.jack russell müüa nisu hind 2020 windows 8 1 ostatnia dobra konfiguracja cairni terjer müük Välkmüük kust osta minigrip kotte.Black friday ps4 black deals 2020 argos sony xperia z2 price in sri lanka.Orbit kampaania black friday 1929 america.Bacardi rumm hind snowboard black friday deals 2020.E kingitus ostu müügileping pdf.Atv eesti müük vanametalli kokkuostuhinnad.Gordons gin hind roniv hortensia hind.Osta vaip toiduaine energeetiline väärtus.Ecco golf shoes black friday naji osta salah kurdi lyrics.El hinduismo mapa friday conceptual passi müük vahetus hind
Naljakas kingitus sõbrale black gta v italia hindustan ki
Black friday amazon italia volkswagen jetta müük. kunstripsmed müük boilerite müük kuressaares
Black friday amazon italia volkswagen jetta müük. kartuli müük jgevamaal taken hindi movie
Black friday sale 2020 iphone tartu linna bussipileti hind
Osta korter viljandis audi a6 2006 müük
Black friday football cards hapnikuballoon hind
When is black friday sale steam pidurili vahetuse hind


RT I, 01.04.2014, 6
(2) Veeteenuse hinna ning liitumistasu vastavust seadusele ja käesoleva seaduse § 6 lõikes 3 nimetatud metoodikale kontrollivad ning teevad oma pädevuse piirides selle kohta otsuseid ja ettekirjutusi Konkurentsiamet ning valla- ja linnavalitsus vastavalt käesoleva seaduse § 6 lõigetes 3 ja 4, § 141 lõikes 3 ning § 142 lõigetes 1 ja 2 sätestatud vee-ettevõtja tegevuspiirkonnale.
(5) Vee-ettevõtja tegevuse vastavust käesolevale seadusele ja kohaliku omavalitsuse õigusaktidele, sealhulgas käesoleva seaduse § 5 lõikes 21 ja § 8 lõikes 4 nimetatud eeskirjadele ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavale, kontrollivad ning teevad selle kohta otsuseid ja ettekirjutusi valla- ja linnavalitsus.


Riigieelarvest mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise hooldamiseks, sealhulgas valve- ja signalisatsioonisüsteemi paigaldamiseks, mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise konserveerimiseks, restaureerimiseks või optimaalsete säilitustingimuste loomiseks toetuse taotlemise, taotluse menetlemise ja toetuse andmise alused ja kord – Riigi Teataja
Riigieelarvest mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise hooldamiseks, sealhulgas valve- ja signalisatsioonisüsteemi paigaldamiseks, mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise konserveerimiseks, restaureerimiseks või optimaalsete säilitustingimuste loomiseks toetuse taotlemise, taotluse menetlemise ja toetuse andmise alused ja kord
Riigieelarvest mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise hooldamiseks, sealhulgas valve- ja signalisatsioonisüsteemi paigaldamiseks, mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise konserveerimiseks, restaureerimiseks või optimaalsete säilitustingimuste loomiseks toetuse taotlemise, taotluse menetlemise ja toetuse andmise alused ja kord - sisukord
§ 3 Taotluse läbivaatamine ja arvestamine eelarve projektis
§ 4 Ettenägematute tööde reserv
§ 5 Eelarve projekti esitamine
§ 6 Teavitamine
§ 8 Aruandlus
RT I, 23.10.2012, 11
[RT I, 11.05.2011, 4 - jõust. 01.06.2011]
Vastu võetud 07.09.2004 nr 294
RT I 2004, 67, 466
jõustumine 19.09.2004
05.05.2011 RT I, 11.05.2011, 4 01.06.2011
18.10.2012 RT I, 23.10.2012, 10 01.01.2013
Määrus kehtestatakse «Muinsuskaitseseaduse» § 29 lõike 31 alusel.
(1) Määrus sätestab mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise omanikule või valdajale mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise hooldamiseks, sealhulgas valve- ja signalisatsioonisüsteemi paigaldamiseks, samuti mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise konserveerimiseks, restaureerimiseks või optimaalsete säilitustingimuste loomiseks (edaspidi töö) riigieelarvest toetuse taotlemise, taotluse menetlemise ja toetuse andmise alused ja korra.
(2) Määruses reguleeritav haldusmenetlus toimub «Haldusmenetluse seaduses» sätestatud korras.
(1) Mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise omanik või valdaja (edaspidi taotleja) esitab § 1 lõikes 1 nimetatud tööde tegemiseks riigieelarvest toetuse (edaspidi toetus) saamiseks Muinsuskaitseametile kirjaliku taotluse (edaspidi taotlus) hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 30. septembril.
[RT I, 23.10.2012, 10 - jõust. 01.01.2013]
1) taotleja nimi (ärinimi), isikukood (registrikood), arveldusarve number, pank;
2) taotleja elukoht (tegevuskoht), mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise asukoht;
3) tööde loetelu, milleks toetust taotletakse, koos rahalise arvutusega ja omafinantseeringu võimaluse korral selle äranäitamisega;
(3) Mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise konserveerimise või restaureerimisega seotud taotlusele lisab taotleja mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise konserveerimise või restaureerimise projekti, mis on kooskõlastatud Muinsuskaitseametiga.
§ 3. Taotluse läbivaatamine ja arvestamine eelarve projektis
(1) Muinsuskaitseamet registreerib esitatud taotlused ja kontrollib esitatud andmete õigsust.
(2) Esitatud taotluste alusel koostab Muinsuskaitseamet eelarve projekti. Taotlus jäetakse eelarve projektis arvestamata järgmistel juhtudel:
1) kui taotleja ei ole esitanud kõiki käesolevas määruses ettenähtud andmeid või dokumente; taotlejale on antud tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks, kuid taotleja ei ole puudusi tähtajaks kõrvaldanud;
2) kui taotleja on esitanud ebaõigeid andmeid;
3) lõikes 3 sätestatud juhul.
Eelarve projektis arvestatud taotlused avalikustatakse Muinsuskaitseameti veebilehel.
(3) Kui esitatud taotluste üldsumma ületab § 1 lõikes 1 nimetatud töödeks planeeritavaid riigieelarvelisi vahendeid, koostab Muinsuskaitseamet taotlejate eelisjärjestuse, lähtudes mälestiste või muinsuskaitsealal paiknevate ehitiste säilimise tagamise vajadusest. Muinsuskaitseametil on õigus mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise säilimise tagamise hindamiseks kaasata eksperte.
(4) Muinsuskaitseamet võib omal algatusel või valla- või linnavalitsuse ettepanekul võtta § 1 lõikes 1 loetletud tööde tegemiseks vajalikud kulutused eelarve projekti, lähtudes mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise säilimise tagamise vajadusest ning Muinsuskaitseameti arengu- ja tegevuskavadest.
(5) Eelisjärjestusest välja jäänud taotlusi arvestatakse Muinsuskaitseameti järgmise aasta eelarve projekti koostamisel. Paragrahvi 2 lõikes 2 toodud andmete muutumise korral esitab taotleja Muinsuskaitseametile uued andmed.
§ 4. Ettenägematute tööde reserv
(1) Eelarve projekt koostatakse arvestusega, et viis protsenti § 1 lõikes 1 nimetatud töödeks planeeritavatest vahenditest jäetakse ettenägematute tööde reservi (edaspidi reserv).
(2) Taotleja võib esitada reservist väljamaksete tegemiseks Muinsuskaitseametile taotluse eelarveaasta jooksul, märkides taotluses käesoleva määruse § 2 lõikes 2 sätestatud andmed ning tööde erakorralisuse põhjenduse. Reservist väljamaksete tegemine võib toimuda ka Muinsuskaitseameti algatusel.
(3) Reservist väljamaksete tegemise otsustab Muinsuskaitseameti peadirektori moodustatud komisjon, lähtudes mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise säilimise tagamise vajadusest ning tööde erakorralisusest. Rahuldamata jäetud taotlusi menetletakse üldises korras.
(4) Muinsuskaitseamet teatab taotlejale viivitamatult, kuid mitte hiljem kui kahe nädala jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud komisjoni otsuse tegemisest kirjalikult või elektrooniliselt taotluse rahuldamisest või rahuldamata jätmisest.
(5) Toetuse saajaga sõlmitakse leping ning toetuse saaja esitab aruande käesolevas määruses sätestatud korras.
§ 5. Eelarve projekti esitamine
Muinsuskaitseamet esitab oma eelarve projekti Kultuuriministeeriumile vastavalt «Riigieelarve seadusele».
§ 6. Teavitamine
(1) Muinsuskaitseamet teatab 45 päeva jooksul pärast seda, kui kultuuriminister on kinnitanud Muinsuskaitseameti eelarve, kirjalikult või elektrooniliselt taotlejatele taotluse rahuldamisest või rahuldamata jätmisest. Taotlejatele, kes toetust saavad (edaspidi toetuse saaja), teatatakse § 1 lõikes 1 nimetatud tööde tegemiseks eraldatud summa suurus.
(2) Muinsuskaitseamet avalikustab toetuse saajad ning eraldatud summad Muinsuskaitseameti veebilehel.
(1) Muinsuskaitseamet sõlmib toetuse saajaga toetuse sihtotstarbelise kasutamise lepingu, milles märgitakse:
(2) Muinsuskaitseamet võib korraldada § 1 lõikes 1 nimetatud tööde tegemise ning sõlmida «Muinsuskaitseseaduse» §-s 36 sätestatud tegevusluba omava ettevõtjaga töövõtulepingu või riigihanke korral hankelepingu, lähtudes «Riigihangete seadusest» ning kooskõlastades selle toetuse saajaga.
§ 8. Aruandlus
(1) Toetuse saaja esitab ühe kuu jooksul pärast tööde lõppemist või lepingus sätestatud tähtpäevaks Muinsuskaitseametile kirjaliku aruande toetuse kasutamise kohta.
(2) Muinsuskaitseamet peab käesoleva määruse alusel toetuse andmise arvestust ja esitab raha kasutamise kohta aruande vastavalt «Riigieelarve seadusele».


Töölähetuse kulude hüvitiste maksmise kord ning välislähetuse päevaraha alammäär, maksmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Töölähetuse kulude hüvitiste maksmise kord ning välislähetuse päevaraha alammäär, maksmise tingimused ja kord
Töölähetuse kulude hüvitiste maksmise kord ning välislähetuse päevaraha alammäär, maksmise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Töölähetuse kulude hüvitamine ja välislähetuse päevaraha
§ 3 Välislähetuse päevaraha alammäär
§ 4 Välislähetuse päevaraha maksmise tingimused
§ 5 Välislähetuse päevaraha maksmine kolmanda isiku poolt
§ 6 Töötaja lähetamine mitme tööandja poolt
§ 7 Töölähetuse kulude hüvitise ja päevaraha maksuvaba piirmäär
§ 8 Maksuvaba piirmäära kohaldamine päevaraha maksmisel kolmanda isiku või mitme tööandja poolt
§ 9 Maksuvaba piirmäära ületav osa
§ 10 Määruse jõustumine
Vastu võetud 25.06.2009 nr 110
RT I 2009, 36, 245
jõustumine 01.07.2009
23.08.2010 RT I 2010, 60, 407 01.01.2011
Määrus kehtestatakse «Töölepingu seaduse» § 40 lõike 3 ja «Tulumaksuseaduse» § 13 lõike 3 punkti 1 alusel.
(1) Määruses sätestatakse töötajale ja juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmele (edaspidi töötaja) tööandja ettevõtlusega seotud töö- või ametilähetusega (edaspidi töölähetus) kaasnevate, tööülesande täitmiseks tehtud kulude hüvitamise kord ning välisriiki toimunud lähetuse (edaspidi välislähetus) päevaraha alammäär, maksmise tingimused ja kord. Samuti sätestatakse piirmäärad, millele vastavaid tööandja või tema asemel kolmanda isiku makstavaid töölähetuse kulude hüvitisi ega päevaraha ei maksustata.
(2) Määrust kohaldatakse ka «Spordiseaduse» §-s 7 nimetatud isikule spordilähetusega ning «Loovisikute ja loomeliitude seaduses» nimetatud loovisikule tema loometööga seotud lähetusega seoses makstava sõidu- ja majutuskulude hüvitise ning välislähetuse päevaraha maksustamisel.
(3) Määrust ei kohaldata hüvitistele ega päevarahadele, mida makstakse töötajale sõitude eest töötaja elukoha ja töölepinguga määratud töö tegemise koha (edaspidi töökoht) vahel, ning laevapere liikmele ja tsiviilõhusõiduki meeskonnaliikmele. Juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikme puhul loetakse töökohaks koht, kus juhtimis- või kontrollorgani liige oma ametiülesandeid harilikult täidab.
(4) Juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikme tööandjana käsitatakse määruses juriidilist isikut, kelle juhtimis- või kontrollorgani liige lähetatu on.
§ 2. Töölähetuse kulude hüvitamine ja välislähetuse päevaraha
(1) Töötajal on õigus nõuda tööandjalt töölähetusega kaasnevate sõidu- ja majutuskulude ning tööülesande täitmisega kaasnevate muude mõistlike kulude (näiteks sõidupiletite ostmisega kaasnevad, reisikindlustuse, viisa vormistamise, pagasiveo, valuutakursside vahest tulenevad või muud sarnased kulud) hüvitamist ning välislähetuses oldud aja eest päevaraha maksmist vähemalt §-s 3 sätestatud alammäära ulatuses.
(2) Töölähetusega seotud kõik kulud hüvitatakse kulu tõendava dokumendi alusel.
(3) Töölähetuse kulude hüvitamiseks ja päevaraha maksmiseks teeb tööandja kirjalikult väljendatud otsustuse. Lähetuskulude väljamaksmise aluseks olevas dokumendis näidatakse töölähetuse sihtkoht, kestus ja ülesanne ning hüvitatavate lähetuskulude ja välislähetuse päevaraha määrad.
(4) «Tulumaksuseaduse» § 13 lõike 3 punktis 2 nimetatud sõiduauto lähetuses kasutamise kulud hüvitatakse käesoleva määruse või «Tulumaksuseaduse» § 13 lõike 3 punkti 2 alusel kehtestatud määruse alusel. Kulude hüvitamisel käesoleva määruse alusel hüvitatakse sõiduauto lähetuses kasutamisega otseselt seotud, täiendavalt tekkinud kulud, välja arvatud remondi- ja hoolduskulud.
(5) Lähetuskulude hüvitamisel arvestatakse välisvaluutas tehtud kulutused Eestis käibel olevasse rahasse välislähetusest saabumise päevale järgnenud tööpäeval kehtinud Euroopa Keskpanga päevakursi alusel.
[RT I 2010, 60, 407 - jõust. 01.01.2011]
§ 3. Välislähetuse päevaraha alammäär
Välislähetuse päevaraha alammäär on 22,37 eurot päevas.
§ 4. Välislähetuse päevaraha maksmise tingimused
(1) Teeloleku ja lähetuskohas viibimise aja eest makstakse töötajale välislähetuse päevaraha, kui välisriigis asuv lähetuskoht asub vähemalt 50 kilomeetri kaugusel asula piirist, kus paikneb töö tegemise koht.
(2) Välislähetusse väljasõidu päeva eest makstakse päevaraha, kui välisriiki suunduv sõiduk väljub hiljemalt kell 21.00. Välislähetusest saabumise päeva eest makstakse päevaraha, kui sõiduk saabub pärast kella 3.00.
(3) Välislähetusest saabumise päeval teise välislähetusse mineku korral makstakse päevaraha ühekordse määra ulatuses.
(4) Tööandja võib välislähetuse päevaraha määra vähendada kuni 70 protsenti, kui lähetuskohas viibimise ajal tagatakse lähetatule tasuta toitlustamine.
§ 5. Välislähetuse päevaraha maksmine kolmanda isiku poolt
Juhul kui töötajale maksab välislähetuse päevaraha kolmas isik, on tööandja kohustatud päevarahana maksma vähemalt §-s 3 sätestatud alammäära ja kolmanda isiku makstava summa vahe. Töötaja on kohustatud esitama tööandjale kolmanda isiku kinnituse päevaraha maksmise kohta või ise kinnitama selle saamist.
§ 6. Töötaja lähetamine mitme tööandja poolt
Juhul kui töötajal on rohkem kui üks tööandja ning töötaja saadavad lähetusse mitu tööandjat samal ajal, on töötaja kohustatud tööandjat teavitama teise tööandja tehtud lähetusse saatmise otsusest ning talle määratud päevarahast. Kui tööandjal on teave, et teine tööandja maksab töötajale päevaraha, puudub sellel tööandjal sama perioodi eest päevaraha maksmise kohustus.
§ 7. Töölähetuse kulude hüvitise ja päevaraha maksuvaba piirmäär
(1) Maksustamisele ei kuulu «Tulumaksuseaduse» § 13 lõike 3 punktis 1 ja § 19 lõike 3 punktis 10 nimetatud isikutele:
1) paragrahvi 2 kohaselt makstav töölähetusega kaasneva kulu hüvitis;
2) makstav majutuskulu hüvitis riigisisesel lähetusel kuni 77 eurot ööpäevas ning välislähetusel kuni 128 eurot ööpäevas;
3) makstav välislähetuse päevaraha kuni 32 eurot päevas.
(2) Majutuskulude maksuvaba piirmäära arvestatakse iga ööpäeva kohta eraldi.
§ 8. Maksuvaba piirmäära kohaldamine päevaraha maksmisel kolmanda isiku või mitme tööandja poolt
(1) Juhul kui päevaraha maksab ainult kolmas isik või lisaks tööandjale ka kolmas isik, kohaldatakse päevarahale või päevarahade summale § 7 lõike 1 punktis 3 sätestatud piirmäära, arvestades esimesena tööandja makstavat päevaraha.
(2) Kui §-s 6 nimetatud juhul maksavad päevaraha mitu tööandjat, kohaldatakse päevarahade summale § 7 lõike 1 punktis 3 sätestatud piirmäära, arvestades kõigepealt esimesena lähetusse saatmise otsuse teinud tööandja makstavat päevaraha.
§ 9. Maksuvaba piirmäära ületav osa
(1) Maksuvaba piirmäära ületav osa, mida maksab tööandja, maksustatakse «Tulumaksuseaduse» § 48 lõike 4 punkti 4 ja «Sotsiaalmaksuseaduse» § 2 lõike 1 punkti 7 alusel.
(2) Maksuvaba piirmäära ületav osa, mida maksab kolmas isik, maksustatakse tulumaksuga «Tulumaksuseaduse» § 13 lõike 3 punkti 1, § 19 lõike 3 punkti 10 või § 31 lõike 1 punkti 7 alusel.
(3) Kolmanda isiku makstud päevarahalt tulumaksu kinnipidamisel võetakse tööandja poolt kasutamata päevaraha maksuvaba osa arvesse juhul, kui kolmandal isikul on tööandja kinnitus töötajale makstava päevaraha suuruse kohta.
§ 10. Määruse jõustumine
Määrus jõustub 1. juulil 2009. a.