süüdimõistetu vahistamine
Kokku: 59| Näitan: 1 - 20
1-17-4309/132 Riigikohtu kriminaalkolleegium 18.06.2020
KarS § 82 lg 1
KarS § 210 lg 3
Enne 1. jaanuari 2015 toime pandud kuritegude aegumistähtaega arvestatakse toona kehtinud KarS § 81 lg 1 kohaselt kuriteo toimepanemisest, mitte kuriteo lõpuleviimisest. (p 22)
Soodustuskelmuse esimeses alternatiivis ette nähtud teo toimepanemise ajaks tuleb lugeda aeg, mil leidis aset viimane pettuslik tegu, mis mõjutas varakäsutuse tegemist. Soodustuse saamise ajast oleneb küll soodustuskelmuse lõpuleviimise aeg, kuid soodustuskelmuse toimepanemise aja seisukohalt soodustuse saamise ajal KarS § 10 teise lause kohaselt tähtsust pole. (p 23)
Toetuse väljamaksmisega on KarS § 210 lg 2 esimeses alternatiivis ette nähtud kuritegu lõpule viidud. Toimepanija edasine tegevus välja petetud toetuse tagasinõudmise vältimiseks ei ole käsitatav soodustuskelmuse toimepanemise jätkamise ega uue soodustuskelmusena. (p 24)
Kahtlustatava või süüdistatava kinnisasjale kohtuliku hüpoteegi seadmine ei ole tema vara arestimine KarS § 81 lg 5 p 1 mõttes ega katkesta kuriteo aegumist. Vara arestimine tähendab varale käsutuskeelu (TsÜS § 88) kehtestamist. (p 26)
Kohtuliku hüpoteegi seadmist ette nägeva nõude tagamise tühistamise korral omandab hüpoteegi TsMS § 388 lg 6 kohaselt kinnisasja omanik, st seda ei saa automaatselt kustutada. (p 37)
lõpetamine seoses kuriteo aegumistähtaja möödumisega
Kohtu otsustus jätta rahuldamata taotlus kriminaalmenetluse lõpetamiseks kuriteo aegumise ja menetluse mõistliku aja möödumise tõttu on hõlmatud kohtu otsustustest süüdistatavate õigeks- või süüdimõistmise kohta. Seetõttu pole sellise otsustuse eraldi kajastamine süüdi- või õigeksmõistva kohtuotsuse resolutiivosas vajalik. (p 38)
1-19-6227/27 Riigikohtu kriminaalkolleegium 27.02.2020
Ehkki kriminaalmenetluse raames sõiduki arestimise korral lähtutakse arestitava vara omaniku kindlaksmääramisel eelduslikult liiklusregistri kandest, saab tugineda kõnealust presumptsiooni kummutavatele andmetele ja jõuda järeldusele, et vara saab arestida liiklusregistrijärgsest kandest erineva omaniku varana (vt RKKKm 3-1-1-103-16, p 27; RKKKm 3-1-1-79-13, p 13). (p 6)
Arestimismääruse adressaatideks mitteolevatel isikutel on õigus kaitsta väidetavat omandiõiguse rikkumist arestimise vastu üldises korras, esitades täitemenetluse seadustiku § 222 lg 1 alusel hagi arestist vabastamiseks (vt RKKKm 3-1-1-49-13, p-d 9–10; RKKKm 3-1-1-95-13, p 10; RKKKm 3-1-1-79-13, p-d 8–9). (p 6)
asja arestist vabastamise hagi
Kriminaalmenetluse raames tehtud arestimismääruse adressaatideks mitteolevatel isikutel on õigus kaitsta väidetavat omandiõiguse rikkumist arestimise vastu üldises korras, esitades täitemenetluse seadustiku § 222 lg 1 alusel hagi arestist vabastamiseks (vt RKKKm 3-1-1-49-13, p-d 9–10; RKKKm 3-1-1-95-13, p 10; RKKKm 3-1-1-79-13, p-d 8–9). (p 6)
Olukorras, kus eeluurimiskohtuniku vara arestimise määrust tutvustab uurimisasutuse ametnik, lasub tal nii nagu kohtulgi kohustus anda isikule õiget teavet edasikaebekorra kohta. Kui menetleja loob kahtlustatavale eksliku kujutluse kaebetähtaja kulgemise kohta, peab isikul pärast selle ekslikkuse ilmsikstulekut olema võimalus taotleda kaebetähtaja ennistamist. Seega saab menetlustähtaja ennistamist taotleda erandlikult ka määruskaebuses ringkonnakohtu läbi vaatamata jätmise määruse peale, sest sel juhul ilmneb kaebetähtaja arvutamise ekslikkus ringkonnakohtu põhjendustest. (p 12)
Menetleja eksimused kaebetähtaja kirjapanekul ja selgitamisel võivad anda aluse kaebetähtaja ennistamiseks. Seejuures tähtaja ennistamise taotluse rahuldamist ei välista iseenesest ka asjaolu, et määruskaebuse esitas professionaalne jurist ehk advokaat, kui kohtu eksimus ei olnud ilmne ega kohe äratuntav. (p 14)
Kahtlustataval on õigus taotluse korral saada vara arestimise määruse koopia. Samuti lasub menetlejal kohustus selgitada isikule menetlustoiminguga seotud õigusi ja kohustusi, sealhulgas õigust saada menetlusdokumendist koopia (KrMS § 160^4 lg 1). Üldjuhul on põhjendatud pärast määruse tutvustamist ka selle kättesaadavaks tegemine e-toimiku kaudu. (p 16)
1-17-4754/21 Riigikohtu kriminaalkolleegium 18.05.2018
vt Riigikohtu kriminaalkolleegiumi 10. novembri 2017. a määrus nr 1-17-4754/16 ja Riigikohtu kriminaalkolleegiumi 18. mai 2018. a määrus nr 1-17-4769/22
Riigikohus, juhindudes Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikast, on selgitanud, et ne bis in idem-põhimõte keelab isiku suhtes teistkordse menetluse läbiviimise juhul, kui see menetlus käsitleb samu või sisuliselt samu faktilisi asjaolusid (RKKKo 3-1-1-56-15, p 8). Ka Euroopa Kohus on Schengeni rakenduskonventsiooni artikli 54 tõlgendamisel asunud seisukohale, et ainsaks oluliseks kriteeriumiks on tegude sisulise samasuse tuvastamine, mida tuleb mõista konkreetselt omavahel ajaliselt, ruumiliselt ja esemeliselt lahutamatult seotud asjaolude kogumi esinemisena. Õiguslike kvalifikatsioonide erinevused liikmesriikides ei tohi takistada ne bis in idem-põhimõtte kohaldumist (vt Euroopa Kohtu 9. märtsi 2006. a otsus asjas C-436/04, Van Esbroeck, p-d 31–36). (p 33)
Euroopa Kohus käsitles 28. septembri 2006. a otsuses asjas Gasparini jt Schengeni rakenduskonventsiooni artiklis 54 sätestatud ne bis in idem-põhimõtet. Otsuses selgitati, et põhimõtte eesmärgiks on vältida olukorda, kus isik satub liikumisvabaduse kasutamisel mitme liikmesriigi territooriumil sama teo toimepanemise eest korduvalt kohtu alla. Kohus asus seisukohale, et kriminaalasjas tehtud otsus, millega süüdistatav mõistetakse kriminaalmenetluse aluseks oleva kuriteo aegumise tõttu lõplikult õigeks, tingib ne bis in idem-põhimõtte kohaldumise (vt otsus asjas nr C-467/04, p-d 27–28, 33). See tähendab, et isiku süüditunnistamine Eestis läbiviidavas kriminaalmenetluses välisriigi kohtuotsuses käsitletud faktilistest asjaoludest lähtuvalt oleks vastuolus ne bis in idem-põhimõttega. (p 35)
1-17-4754/16 Riigikohtu kriminaalkolleegium 10.11.2017
KrMS § 156 2 lg 1
KrMS § 387 lg 2
KrMS § 142 lg 5
Vara arestimise määrust saab vaidlustada määruskaebemenetluses KrMS § 387 lg 2 reeglite kohaselt, s.o kümne päeva jooksul alates päevast, mil isik sai vaidlustatavast määrusest teada või pidi teada saama. KrMS § 142 lg 5 kohaselt tutvustatakse vara arestimise määrust viivitamata isikule, kelle vara arestitakse, või tema täisealisele perekonnaliikmele või kui arestitakse juriidilise isiku vara, siis tema esindajale, mille kohta võetakse temalt määrusele allkiri. Kui allkirja võtmine ei ole võimalik, siis edastatakse määrus isikule, kelle vara arestitakse, või arestitava vara omanikuks oleva juriidilise isiku esindajale. Seega eristab seadus määruse tutvustamist ja selle võimatuse korral määruse isikule edastamist. Vara arestimise määruse tutvustamine toimub üldjuhul uurimisasutuses. Kui määrust on isikule tutvustatud, on ta sellest teada saanud KrMS § 387 lg 2 tähenduses. (p-d 10.1 ja 10.2)
Kahtlustataval, kellele tutvustatakse vara arestimise määrust, on õigus soovi korral teha määrusest väljakirjutusi ja taotleda ka sellest koopia tegemist KrMS § 160^4 kohaselt. (p 12.1)
KrMS § 156^2 (kohtumenetluses menetlusdokumentide kättesaadavaks tegemine) lg 1 näeb ette kohtu kohustust teha e-toimiku süsteemis kohtumenetluse pooltele viivitamata kättesaadavaks kõik kohtumenetluse menetlusdokumendid, sõltumata sellest, kuidas need kohtumenetluse pooltele kätte toimetatakse. Kuigi säte ei reguleeri otsesõnu kohtueelse menetluse raames kohtu tehtavate määruste avalikustamist, tuleb pidada põhjendatuks ka kohtueelses menetluses tehtud määruste kättesaadavaks tegemist juhul, kui see ei ole seadusest tulenevalt välistatud – näiteks jälitustoiminguks antavate lubade puhul. Vara arestimise määruse e-toimiku kaudu kättesaadavaks tegemine on põhjendatud hiljemalt pärast määruse tutvustamist või isikule edastamist KrMS §142 lg-s 5 kirjeldatud viisil. (p 12.2)
KrMS § 390 lg-st 1 ja § 319 lg-st 7 tulenevalt võib ringkonnakohus ennistada määruskaebetähtaja määruskaebuse esitaja taotlusel, kui selleks esineb mõjuv põhjus. Olukorras, kus eeluurimiskohtuniku määrust tutvustab kahtlustatavale uurimisasutuse ametnik, lasub tal kohustus anda isikule õiget teavet edasikaebekorra kohta. Kui menetleja loob kahtlustatavale eksliku kujutluse kaebetähtaja kulgemise kohta, peab isikul pärast selle ekslikkuse ilmsikstulekut olema võimalik taotleda kaebetähtaja ennistamist. Isikul on õigus taotleda menetlustähtaja ennistamist ka määruskaebuses ringkonnakohtu läbi vaatamata jätmise määruse peale. (p 13.2)
1-17-4756/17 Riigikohtu kriminaalkolleegium 10.11.2017
Vt lahendi 1-17-4754/16 märksõnu ja annotatsioone.
3-1-1-106-16 Riigikohus 22.12.2016
KarS § 83 1 lg 2
Vt RKKKm 3-1-1-102-12, p-d 10 ja 12-14. (p 8)
Süüteoga saadud vara all KarS § 831 lg 1 mõttes mõistetakse eeskätt süüteokoosseisu objektiivsete tunnuste realiseerimisega saadud asja, varalise õiguse kasutamise teel saadut, süüteo toimepanemise eest saadud tasu või ka sellise tasu eest soetatud vara (vt RKKKo nr 3-1-1-119-09, p 31). KarS § 831 kohaldamiseks peab riiklik süüdistaja tõendama konfiskeeritava vara pärinemise konkreetsest kuriteost (vt RKKKo nr 3-1-1-73-10, p 9.1). Mingit eset (varaühikut) saab käsitada süüteoga saadud tulu arvel omandatuna ja seega ka KarS § 83^1 lg-te 1 või 2 alusel toimuva konfiskeerimise objektina üksnes siis, kui sellel esemel on süüteoga saadud varaga vahetu ja individualiseeritav seos (vt RKKKo nr 3-1-1-54-15, p 49). (p 9)
Vara arestimise menetluses kehtib muu hulgas vara arestimise aluse kohaldamise tuvastamisel lihtsustatud tõendamis- ja põhistamisstandard, mis tähendab, et kohus ei pea olema vara arestimise alusesse kuuluvate asjaolude olemasolus veendunud, piisab, kui neid asjaolusid saab pidada tõendite pinnalt usutavaks (vt RKKKm 3-1-1-10-16, p 28). Kuid selleks, et eeluurimiskohtunik saaks üldse hinnata vara arestimise põhjendatust, peab prokuratuuri arestimistaotluses olema esitatud vähemalt hüpotees vara arestimise aluse kohta ja selle püstitamise aluseks olevad asjaolud. (p 10)
Ehkki kohus võib arestimistaotlust lahendades muuta vara arestimise materiaalõiguslikku alust, ei või ta tugineda faktilistele asjaoludele, mis oluliselt erinevad prokuratuuri taotluse aluseks olevatest asjaoludest. Vastasel korral väljub kohus vara arestimise aluse kindlakstegemisel lubamatult arestimistaotluse piiridest (vt ka RKKKm 3-1-1-97-13, p 16). Juhul, kui prokuratuur on jätnud taotluses nimetamata vara aresti kohaldamise otsustamiseks olulised asjaolud, peab eeluurimiskohtunik sellise taotluse rahuldamata jätma. (p 11)
3-1-1-46-16 Riigikohus 01.06.2016
Süüdistatava süüdi tunnistamine eeldab kõigi süüteokoosseisu elementide tuvastamist, ja kuivõrd rahapesu üks koosseisuline element on eelkuritegu, on KarS § 394 järgse karistusõigusliku etteheite tegemine võimalik üksnes eelkuriteo ära näitamise korral. Arestimismenetluses on aga olukord teistsugune. Vara arestimise kui menetluse tagamise abinõu kohaldamine ei eelda ega saagi eeldada kindlat teadmist kõigist karistusõigusliku vastutuse eelduseks olevatest asjaoludest: piisav on põhjendatud kahtluse olemasolu. Kui hüpotees vara kuritegelikul teel saamise kohta on vaatlusaluste toimingute taustal piisavalt põhjendatud, võib vara arestida hoolimata sellest, et eelkuriteo kohta vahetut teavet veel ei ole. (p-d 7-9)
3-1-1-26-16 Riigikohus 06.04.2016
Vaadates sisuliselt läbi taotluse, mille lahendamiseks seadus kohtule kriminaalmenetluses pädevust ei anna, rikub kohus KrMS § 339 lg 2 mõttes oluliselt kriminaalmenetlusõigust. (p 15)
Jõustunud kohtuotsusega tsiviilhagi tagamiseks aresti alla jäetud vara ei saa aresti alt vabastada kohtulahendi täitmisel tekkinud küsimuste lahendamise korras (KrMS §-d 431–432). (p 11)
Isik, keda ei ole kriminaalmenetlusse kaasatud ja kes ei ole jõustunud kohtuotsusega muutmata jäetud arestimisotsustuse adressaat ega arestiga tagatava kohustuse võlgnik, saab enda omandiõiguse kaitseks kasutada tsiviilõiguslikke õiguskaitsevahendeid. Vähemalt juhul, kui kohtuotsus on tehtud enne 1. veebruari 2007, ei välista seda ka asjaolu, kui isik on kantud arestitud kinnisasja ühisomanikuna kinnistusraamatusse. Selline isik saab kaitsta enda omandiõigust arestimise vastu tsiviilkohtumenetluses, nõudes AÕS § 65 lg 1 alusel nõusolekut kinnistusraamatu kande parandamiseks (ehk keelumärke kustutamiseks) või TMS § 222 lg 1 alusel vara arestist vabastamist (vt ka 3-3-1-15-12 p-d 39–45 ja 3-2-1-95-15 p-d 21–22). Hagi tuleb esitada kõigi keelumärke järgi õigustatud isikute vastu, TMS § 222 lg 1 alusel esitatava hagi puhul lisaks ka võlgniku vastu. (p-d 12–14)
KrMS § 142 võimaldab keelata kahtlustataval, süüdistataval, tsiviilkostjal või kolmandal isikul ka ühisomandisse kuuluva kinnisasja käsutamise (3-1-1-49-13 p 13).
KarS § 832 lg 1 teises lauses ette nähtud ümberpööratud tõendamiskoormis ei laiene KarS § 832 lg 2 p-des 1 ja 2 sätestatud konfiskeerimise eeldustele vastavate asjaolude tõendamisele. (p 35)
Tõendamiskoormuse üldisest jaotuse kohaselt peab isik üldjuhul tõendama aktiivseid kaitseväiteid või vähemalt looma menetlejale reaalse võimaluse nende väidete kontrollimiseks (vt nt RKKK 3-1-1-49-11, p 25 ja 3-1-1-133-13, p 23). Samuti tuleb tõendamiskoormise jaotumisel arvestada negatiivsete asjaolude tõendamise eripära (vt ka RKKK 3-1-1-46-10, p 8.4). (p 37)
Kuriteoga saadud vara laiendatud konfiskeerimiseks peab prokuratuur lisaks menetletavale kuriteole, mille järelmina on laiendatud konfiskeerimine ette nähtud, tõendama faktilised asjaolud, mis annavad põhjuse eeldada, et ka isiku see vara, mida ta ei ole saanud menetletava kuriteoga, on tervikuna või osaliselt saadud kuriteo toimepanemise tulemusena. Selliste asjaolude tõendamise tulemusena seaduse kohaselt tekkiv vara kuritegeliku päritolu eeldus on piisav, lugemaks isiku vara KarS § 832 mõttes kuriteo toimepanemise tulemusena saaduks, välja arvatud juhul, kui isik ise selle eelduse ümber lükkab, s.t tõendab vara päritolu õiguspärasuse (KarS § 832 lg 1 teine lause). Põhjustena, mis annavad seadusliku aluse eeldada, et füüsilisest isikust kuriteo toimepanija kogu vara või osa sellest on saadud KarS § 832 lg 1 mõttes kuriteo toimepanemise tulemusena, nimetab seadus järgmisi: 1) kuriteo olemust; 2) isiku legaalse sissetuleku ja varandusliku olukorra ning elatustaseme erinevust või 3) muud põhjust. See loetelu on alternatiivne ega ole ammendav. Kuriteo olemuse all peetakse KarS § 832 lg-s 1 silmas menetletava kuriteo, mitte eeldatava – kriminaaltulu allikaks oleva – kuriteo olemust. Kolmanda isiku vara laiendatud konfiskeerimise puhul võib isikuna, kelle legaalse sissetuleku ja varandusliku olukorra ning elatustaseme erinevus või kellega seotud muu põhjus võib anda aluse eeldada vara saamist kuriteo toimepanemise tulemusena, olla käsitatav nii toimepanija kui ka kolmas isik. Juhul, kui on alust arvata, et eeldatava kuriteo toimepanemise tulemusena läks vara üle toimepanijale, kes andis selle hiljem KarS § 832 lg-s 2 nimetatud asjaoludel üle kolmandale isikule, tuleb analüüsida eeskätt toimepanijaga seotud asjaolusid (nt kas tema legaalse sissetuleku ja varandusliku olukorra erinevus annab aluse eeldada, et ta sai vara kuritegelikul teel). Peaks aga olema tegemist olukorraga, kus toimepanija eeldatava kuriteoga saadud vara jõudis otse kolmandale isikule (vahepeal toimepanijale kuulumata), peab analüüs lähtuma kolmanda isiku legaalse sissetuleku ja varandusliku olukorra võrdlusest vmt asjaoludest. Isiku legaalse sissetuleku ja varandusliku olukorra ning elatustaseme erinevus on põhjus, mis juba iseenesest annab aluse eeldada, et isiku vara või osa sellest on saadud KarS § 832 lg 1 mõttes kuriteo toimepanemise tulemusena. Seega kui prokuratuur tõendab faktilised asjaolud, millest tulenevalt ei vasta laiendatud konfiskeerimisega sanktsioneeritud kuriteo toime pannud isiku varanduslik olukord või elatustase tema legaalsetest allikatest pärineva vara väärtusele, ei pea prokuratuur vara kuritegeliku allika kohta muid tõendeid esitama. Isik saab sellisel juhul oma vara laiendatud konfiskeerimist vältida, tõendades selle päritolu seaduslikkuse. (p 42–45)
Vara legaalse päritolu tõendamise koormus lasub võimaliku konfiskeerimisotsustuse adressaadil. KarS § 832 lg-s 2 nimetatud juhtudel saab kolmas isik tõendada, et vara talle üle andnud toimepanija omandas selle seaduslikult. Kui vara ei jõudnud kolmanda isikuni toimepanija kaudu, saab kolmas isik tõendada, et tema ja/või tema õiguseellane omandas vara seaduslikult. Selline tõendamiskoormis on kolmandal isikul siis, kui prokuratuur tõendab süüdistatava kuriteo, KarS § 832 lg 2 p-s 1 või 2 sätestatud eeldustele vastavad asjaolud, samuti vara kuritegeliku päritolu eeldust loovad asjaolud (KarS § 83^1 lg 1 ls 1). (p 48)
Kolmanda isikuna KarS § 83^2 lg 2 mõttes on käsitatav isik, kes ei ole laiendatud konfiskeerimise eelduseks oleva kuriteo toimepanija, kuid kes on omandanud toimepanija eeldatava kuriteoga saadud vara sama lõike esimeses või teises punktis nimetatud asjaoludel. (p 33)
Vara on omandatud KarS § 83^2 lg 2 p 1 mõttes toimepanija arvel, kui kolmas isik ei ole teinud ega reaalselt kohustatud tegema vara või selle vara omandamiseks kasutatud muu vara eest vastusooritust või kui kolmanda isiku vastusoorituse väärtus on saadud vara väärtusest oluliselt väiksem. Vähemalt ligilähedaselt samaväärse vastusoorituse korral kõnealune säte kohaldatav ei ole. (p 33)
Vara saamise allikaks oleva kuriteo toimepanemisena ei peeta KarS §-s 83^2 silmas mitte mõnd konkreetset varem tuvastatud või käimasolevas menetluses tuvastatavat kuritegu, vaid isiku eeldatavat kriminaalset eluviisi üldiselt. (p 40)
Laiendatud konfiskeerimise eelduste täidetuse korral võib selle objektiks olla iga ese, mis kuulub laiendatud konfiskeerimise adressaadi vara hulka, kui selle konfiskeerimine ei ole välistatud KarS § 831 lg 1 ls 2 või lg 11 ls 2 alusel. Kolmandalt isikult konfiskeeritava vara väärtus on siiski piiratud selle osaga tema varast, mille ta on omandanud KarS § 832 lg 2 p-s 1 või 2 sätestatud asjaoludel. Samas ei ole oluline, kas konkreetne ese, mille kolmas isik KarS § 832 lg-s 2 nimetatud asjaoludel omandas, on tema vara hulgas säilinud või mitte. (p 41)
3-1-1-85-15 Riigikohus 03.11.2015
Vara arestimine KarS § 832 järgi eeldab, et isikut kahtlustatakse vähemalt ühes kuriteos, mis sätestab laiendatud konfiskeerimise kohaldamise. (p 13) Küll aga ei pea kogu konfiskeeritav vara pärinema kuriteost, milles isik süüdi tunnistatakse. KarS § 832 lg 1 kohaldamine põhineb asjaolude kindlakstegemisel, millele tuginedes on alust eeldada, et isik sai vara kuriteo toimepanemise tulemusena. See tähendab, et isiku legaalse sissetuleku ja elatustaseme võrdluse tulemusena peab kohus olema jõudnud veendumusele, et süüdlasele kuuluv vara pärineb eeldatavalt varasematest kuritegudest. KarS § 83^2 lg 1 teise lause kohaselt peab vara legaalset päritolu tõendama süüdistatav (vt ka RKKKm 3-1-1-76-13, p 8). (p 14)
Kuriteoga saadud vara laiendatud konfiskeerimine on võimalik vaid juhul, kui isik mõistetakse süüdi kuriteos, mille toimepanemise eest on laiendatud konfiskeerimine karistusseadustiku eriosa vastavas paragrahvis ette nähtud. Kui isiku poolt toimepandu kvalifitseerus toimepanemise ajal kuriteona, mis ei võimaldanud laiendatud konfiskeerimist (näiteks pistis), kuid pärast 1. jaanuari 2015 on karistatav mõne teise eriosa paragrahvi järgi, mis sellist konfiskeerimist võimaldab (näiteks altkäemaks), tuleb lähtuda raskema seaduse tagasiulatuva kohaldamise keelust ning laiendatud konfiskeerimine on välistatud. Kui aga kasvõi üks tegudest võimaldas toimepanemise ajal ja võimaldab ka praegu laiendatud konfiskeerimist kasutada, tuleb seda KarS § 83^2 muude eelduste olemasolul teha. (p 15)


märts | 2010 | Aidi Vallik avalikult
Lullamilla varbast ja sokist
31. märts 2010 kell 02:58	(Töised asjad)
Lihtne, korduv ja paljudele tuttav situatsioon, midagi otsekohe elust…
VARVAS SOKI SEES
(LÕPUTA LUGU)
VARVAS TAHAB NÄHA ILMA,
AGA VAESE VARBA SILMAD
PEIDETUD ON SOKININNA,
MIS SA PARATA SAAD SINNA?
VARVAS UUDISHIMULIK ON VÄGA,
TEDA TÕESTI VAEVAB HÄDA,
KUI VÕIB KUULDA AINULT HÄÄLI,
KUID MIS TOIMUB, TA EI NÄEGI!
VARVAS VAIKSELT SABOTEERIS,
SALAMISI SOKKI PUURIS
LÕIKAMATA KÜÜNEGA
JA TÄITSA ILMA SÜÜMETA.
VARVAS PUURIS, VARVAS KAEVAS,
VARVAS NÄGI HULGA VAEVA.
KUNI ÜHEL PÄEVAL, HOPSTI,
SOKIST VÄLJA KARGAS, SOPSTI.
VARVAS ÕNNELIKUKS SAI,
VÄRSKE ÕHK TAL TEGI PAI,
LÄBI SOKIAUGU NÄGI
TA, MIS INIMESED TEGID.
AGA NEED, VA SUNNIKUD,
SUURED KIUSUHUNNIKUD,
ÜLDSEGI EI RÕÕMUSTANUD
JA HETK HILJEM OLID PANNUD
VARBA UUE SOKI SISSE
PILKASESSE PIMEDUSSE.
SALAMISI SOKKI PUURIS…
Vilepi juubel, väikelasteraamat ja puudeliste hooldajatoetus
29. märts 2010 kell 09:33	(Asjatamised, Muiduelu, Töised asjad)
Tere esmaspäeva! Tartust olen tagasi, nädalavahetus oli päris väsitav, aga vahva oli ka kogu aeg. Raamatuesitlus oli selline tagasihoidlik ja mõnus, õhtune/öine Vilepi juubelipidu oli aga tõeline tulevärk. No ikka tõsine pidu. Lauad lookas ja jooki voolas ojadena, tantsu lõhuti hommikuni ja möll käis. Päris lõpuni me Otiga küll seda kõike kaasa ei suutnud teha, väsimus vedas meid ikka enne hommikut juba Heiki poole koti peale nurru lööma.
Eile õhtul jõudsime koju, kütsime, saatsime plika koos kodinatega Noarootsi kooli (uus veerand hakkas ju pihta), ja peaaegu siis kohe varisesin minagi. Nii kella poole kümne paiku õhtul. Ei mäletagi, millal ma viimati nii vara magama läksin. Lootus oli hinges, et magan oma väsimuse välja ja ärkan hommikul tegusa ja virgana.
Aga kus. Kell üks öösel olid silmad lahti ja mõte peas. Mõte, reo, ajas üles. Ja siis muudkui mõtlesin oma mõtet edasi ja magama enam ei jäänud. Read formeerusid ajus ja pildikesed juba jooksid silmade ees. Lõpuks andsin alla, kobisin voodist üles ja läksin kirjutasin arvutis mõtte üles. Terve väikelasteraamatu teksti. Igavese hooga. Tuli, nii et kohises.
Nüüd saabki ühe sellise 2-3-aastaste raamatu. Hästi lihtsatest asjadest.
Lugu kirja pandud, tuli uuesti ka uni peale. Ainult et hommik oli juba käes.
Nüüd on keskpäev, sest vahepeal ma ikka magasin ka. Ja kõik see, mis ma täna kindlasti poidin tegema, on veel tegemata. Aga väikelasteraamatu tekst, jah, on valmis. Plaanivälisena. Lihtsalt unes tuli mõte, ja see, raibe, ei lasknud edasi magada.
Saa siis niimoodi rütmi sisse. Võimatu.
Aga ma ei olegi nii rahuolematu. Mul on hoopis hea meel, et see lugu sai kirja. Ainult hirm on, kuidas ma nüüd nende tänaste muude asjadega jõuan.
Ah jaa. Invaliidide hooldajatoetus kaotatigi reedel ära. Opositsioon sõdis küll kõvasti, aga häälteenamus on häälteenamus. Meil on ju demokraatia.
Lääne Elu tegi sellest ootamatult pika loo. Ja juhtkirja ka. Põhiloo kommentaarid on enamuses tegelikult sellised nukrakstegevad. Noh, ma loodan, et kommenteerijatest ja praeguse linnavõimu pooldajatest keegi ise kunagi töövõimet ei kaota, kedagi armsat invaliidistunud sugulast/sõpra täismahus ja ainult oma jõududega hooldama ei pea… Küllap see muudaks nende vaatenurka oluliselt, aga see selleks.
Esitlen ka Tartus “Pintsu ja Tutsiku” II osa
26. märts 2010 kell 12:00	(Töised asjad)
“Kingitus” kõige nõrgemale
23. märts 2010 kell 10:41	(Asjatamised)
Näe, kui tore – eilegi õnnestus veidike tööd teha. Plaanitut ma õhtuks siiski valmis ei jõudnud (“Saladustele” üks lugu sellest, kuidas naine petab meest ja kogu küla teab, aga mees ise kangekaelselt eitab kogu asja), sest kuuest pidin kihutama IRL naisteklubi kokkusaamisele.
Kohalikust sotsiaalmajast olid tulnud koledad uudised, mis võtsid pead vangutama. Haapsalu linn on otsustanud ära kaotada invaliidide hooldajatoetused (mida iseenesest ei olnud senigi palju, ca 400 krooni kuus, aga asi ju seegi).
Nojah, see info, mille ma nüüd siia paiskasin, on muidugi praegu väga esialgne ja eks me uurime seda asja natuke lähemalt. Teeme linnavalitsusele järelepärimise ja kutsume kellegi oma järgmisele koosolekule sellest kohe pikemalt rääkima. Et mis kaalutlustel niisugune asi tehti ja kas ikka tehti nii, nagu meie sellest eile kuulsime. See esialgne info on igatahes väga ärevaks tegev, sest Haapsalus ei ole liikumispuudega inimeste hulk sugugi nii tühine, selle tingib juba taastusravikeskuse ja sanatoorse internaatkooli olemasolu. Ja nende toetused on niigi üle mõistuse väikesed, samas kui selliste inimeste lisateenimisvõimalused on pehmelt öeldes ikkagi kohutavalt piiratud.
Ma ei mõista sellist asja, ei mõista.
Mitte et mu ootused oleksid meie uue, Reformi linnavalitsuse suhtes liiga kõrged olnud, aga sellised asjad ikkagi ehmatavad suu lahti. Kui nüüd sarkastiliseks minna, siis jah… eks meie uus/vana linnapea endise arstina on võib-olla tõesti võimeline otsustama, milline sügava puudega inimene vajab hooldaja jaoks toetust ja milline ei vaja… aga no tõesti.
Käisin nimelt avalikus teabes olevaid volikogu materjale vaatamas ja leidsin selle toetuste äravõtmise eelnõu üles. Tuleb välja, et see on arutlusel alles sellereedesel volikogu istungil. Huvitav, kas vähemalt opositsioon hääletab vastu? Kuigi ega need vastuhääled selle eelnõu vastuvõtmist ei nurja… aga oleks vähemalt selline sümboolne, arvamust väljendav žest.
Mis sellest ikka juhtub, kui ma lugeda viitsijate jaoks selle pika eelnõu koos lisaga siia ära kopin.
KUUENDA KOOSSEISU
Haapsalu,	26. märts 2010 nr
Haapsalu Linnavolikogu 01.04.2005
määruse nr 65 „Hooldajatoetuse määramise
ja maksmise kord“ kehtetuks tunnistamine
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 23 lg 1 alusel.
§ 1. Tunnistada kehtetuks Haapsalu Linnavolikogu 01.04.2005.a. määrus nr 65 „Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord“.
§ 2. Linnavolikogu kantseleil avaldada teade määruse vastuvõtmise kohta ajalehes „Lääne Elu“.
§ 3. Määrus jõustub 01.04.2010.
Eelnõule „Haapsalu Linnavolikogu 01.04.2005 määruse nr 65 „Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord“ kehtetuks tunnistamine“
17. detsembril 2008 võeti Riigikogus vastu sotsiaalhoolekande seaduse, puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse ja nendega seonduvate seaduste muutmise seadus.
Eelnimetatud seaduse punktiga 49 tunnistati alates 01.03.2009 kehtetuks sotsiaalhoolekande seaduse § 23 lg 2, mille alusel valla-või linnavalitsus määras ning maksis 18-aastase ja vanema inimese teovõimelisele hooldajale või eestkostjale hooldajatoetust kohaliku omavalitsuse volikogu kehtestatud tingimustel ja korras.
Selle muudatusega soovis riik ühtlustada kohaliku omavalitsuse eelarvest makstavate täiendavate sotsiaaltoetuste korda ning võimaldada omavalitsustel paindlikumalt ja kliendikesksemalt läheneda toetuste määramisele ja maksmisele.
Nimetatud muudatus tõi kaasa asjaolu, et omavalitsustel ei olnud edaspidi kohustust maksta ühtviisi kõigile raske ja sügava puudega isikute hooldajatele hooldajatoetust seni kehtivate volikogude poolt kinnitatud hooldajatoetuse määramise ja maksmise kordade alusel, vaid kohalikud omavalitsused võivad maksta rahaliste vahendite olemasolul eelarves täiendavaid sotsiaaltoetusi raske ja sügava puudega isikute tegelikest abivajadustest lähtuvalt. Selline muudatus võimaldab omavalitsusel läheneda abivajajatele tema tegelikust ja konkreetsest abivajadusest tulenevalt ning toetada isikuid konkreetse abivajaduse, mitte üldistatud korra alusel.
Ülaltoodust tulenevalt peab Haapsalu Linnavalitsus vajalikuks teha ettepanek volikogule tunnistada seni kehtiv hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord kehtetuks. Nimetatud ettepanekut tehes arvestab Haapsalu Linnavalitsus riigi majanduslikult rasket olukorda ja sellest tulenevalt 2010. aasta linna eelarve nappe rahalisi vahendeid. Soovime, et kitsastes oludes jõuaks toetus konkreetse abivajajani, mitte ei toetataks hooldajatoetuse maksmisega ühtedel alustel erineva abivajadusega inimesi.
Hetkel kehtiva Haapsalu Linnavolikogu poolt 01.04.2005 kehtestatud määruse nr 65 „Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord“ alusel makstakse hooldajatoetust kokku 144 täisealise raske või sügava puudega isiku hooldajale. Raske puudega isiku hooldamise korral on toetuse suurus 240 krooni ja sügava puudega isiku hooldamise korral 400 krooni.
Hooldajate pealt, kes saavad hooldajatoetust 240 või 400 krooni kuus, kuid ei tööta ega saa riikliku pensioni, maksab linnavalitsus riigile sotsiaalmaksu 1436 krooni kuus isiku kohta. Neid isikuid on kokku 16.
Haapsalu Linnavalitsuse sotsiaal-ja tervishoiuosakonna 2010 aasta eelarves on raske või sügava puudega 18-aastase ja vanema isiku eestkostjale või hooldajale hooldajatoetuse maksmiseks rahalisi vahendeid kokku 440 000 krooni (2009.aasta eelarve oli 840 000 krooni, tegelik kulu oli 785 126 krooni ja hooldajatoetust maksti 144-le raske ja sügava puudega isiku hooldajale).
2010. aasta I kvartalis maksti kehtiva korra alusel hooldajatoetust kokku 117 840 krooni ja sotsiaalmaksu kokku 64 620 krooni. Seega I kvartali hooldajatoetuse kulu kokku on 182 480 krooni.
Kui linnavalitsus jätkaks hooldajatoetuse maksmist seni kehtiva korra alusel, oleks rahaliste vahendite 9 kuu kulu ca 573 984 krooni. Kuid 2010.aasta eelarves selleks väljamakseks rahalisi vahendeid napib.
Seega seni kehtiva hooldajatoetuse määramise ja maksmise korra kehtetuks tunnistamine annaks linnavalitsusele võimaluse maksta Haapsalu linna vähekindlustatud puudega isikutele nende tegelikest abivajadustest lähtuvalt ühekordseid sotsiaaltoetusi kokku 257 520 krooni ulatuses. Sotsiaalkindlustusameti andmetel on Haapsalu linnas kokku 610 puudega inimest, nendest 166 keskmise puudega, 369 raske puudega ja 75 sügava puudega inimest.
Haapsalu Linnavalitsus kohtus 4. märtsil Haapsalu Sotsiaalmajas linnakodanikega. Kohal olid ka linna puuetega inimeste organisatsioonide esindajad. Linnavalitsus tutvustas 2010. aasta linna majanduslikku olukorda, sotsiaal-ja tervishoiuosakonna 2010.aasta eelarvet ning nappidest eelarvelistest vahenditest lähtuvalt linnavalitsuse plaani viia muudatused seni kehtinud hooldajatoetuse määramise ja maksmise korda.
Koosolekul arutati erinevaid muudatuste variante. Nendeks olid:
1. Perekonna seadusest lähtuvalt mitte jätkata hooldajatoetuse maksmist hooldajatele, kes on hoolealuse suhtes ülalpidamiskohustusega isikud;
2. Jätkata hooldajatoetuse maksmist ainult sügava puudega isikute hooldajatele;
3. Lõpetada alates 01.04.2010 seni kehtinud hooldajatoetuse maksmine, teha muudatus sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise korda ja viia puuetega inimeste sotsiaaltoetus sissetulekust sõltuvaks sotsiaaltoetuseks;
4. Raske ja sügava puudega isikute hooldusvajaduse ümberhindamine;
5. Vähendada seni kehtivaid hooldajatoetuse määrasid 50%;
6. Hooldajatoetuse maksmine pere sissetulekutest sõltuvalt.
Arutelul leiti ühiselt, et kuigi hooldajatoetuse määramise ja maksmise lõpetamine puudutab 144 raske ja sügava puudega isikut, kelle hooldajatele hooldajatoetust maksti, on siiski võimalikest variantidest parim see, kui saavad võimaluse taotleda sotsiaaltoetust kõik linna vähekindlustatud puudega isikud.
Ülaltoodust lähtuvalt, teeb Haapsalu Linnavalitsus volikogule ettepaneku tunnistada Haapsalu Linnavolikogu 01.04.2005 määrus nr 65 „Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord“ kehtetuks.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.
Andreas Rahuvarm, aselinnapea
Paar viimase aja lullamillat
22. märts 2010 kell 11:29	(Töised asjad)
Paneks jah üles värskeimad, st märtsikuised lullamillad.
See esimene ilmus Lääne Elus 6. märtsil, kui sulast polnud veel märkigi:
KUI SA TAHAD TEHA PAHA
NING ON PARAJASTI TALV,
SIIS PEA MEELES, ET SA MAHA
JÄTAD JÄLJED – SEE ON HALB!
JÄLGEDEST SAAB TEADA KOHE,
KES SEE OLI PÄTT JA LOHE,
KES SEE KÄIS JA TEGI KURJA,
AGA KELLE PLAANI NURJA
AJAS LUMI, MILLE SISSE
JÄLG JÄI PAHATEGEMISEST.
Ja see on temaatiline, emakeele auks ja hiilguseks, ilmus Lääne Elus 13. märtsil:
MULLE MEELDIB EMAKEELES
RÄÄKIDA, SEST SEE ON MEELES
TEISTEST KEELTEST PAREMINI,
SEE ON ROHKEM KEELE LIGI,
SELLEST TULEB TÕHUS TUNNE!
KUI SA VAJUD NÄITEKS UNNE,
SIIS NÄED UNDKI EMAKEELES,
SEST ET SEE ON IKKA MEELES
NAGU SÄRK ON IHU LIGI.
Ja see on värskeim, ilmus nüüd läinud laupäeval, kui meil Haapsalusse oli saabunud 8 kraadi sooja, sulavesi voolas mööd treppi keldrisse ja plaaditud aiateed peaaegu paljaks sulasid:
LUMEHANGED KASVANUD ON
TERVE TALVE MÜRINAGA –
LUME ALL ON HEKK JA ONN
JA HANG ON LAUSA AKNA TAGA
KÕRGE NAGU ILMAIME,
NII ET TUBA SEST ON PIME!
AGA MEELES PEA, ET MÄRTS
SEE TEEB IKKA PLIRTS JA PLÄRTS!
LUMI EES, KUID VESI TAGA,
KEVAD TULEB PLADINAGA!
SIIS ON JUBA UUS ME MURE:
KOPERDAME NAGU KURED,
JALAD KUMMIKUTE SEES,
KEVADISES SULAVEES!
MÄRJAKS IKKA SAAVAD JALAD.
TÄNAVAIL VÕIB PÜÜDA KALA,
MURUPLATSIDEST SAAB KA
TERVE VÄGEV OOKEAN!
AGA KÕIK NEED HANGED LÄEVAD
MINEMA EHK JAANIPÄEVAKS.
Hoog ja elu jälle sees
19. märts 2010 kell 13:26	(Töised asjad)
Ma olen sel nädalal endaga juba õige rahul – palju veninud asju olen suutnud ära teha, tubli ning tööka inimese tunne on tagasi ja kevad vilgutab ennast juba nii looduses kui meeleoludeski. Hakkan vist lume alt välja sulama.
Muidu on olnud selline olemiste- ja esinemisterohke nädal: esmaspäeval käisin Mihkel Raua uue raamatu esitlusel, sest ta lisas kutsele minu jaoks väga olulise plussina (mina, eks, kes ma muidu nii naljalt kodust Haapsalust välja ei nõustu tulema), lausa ahvatluseks, kogu üritusel pakutava menüü kirjelduse:) Tänan, Mihkel, see oli õige nupu vajutamine, ja ma pean mainima, et suupisted olid tõesti väga maitsvad, nagu ka sinu veinist võisin vaid siirast rõõmu tunda.
No ja siis sai natuke raamatuid laiali veetud, ja kolmapäeva õhtul esinesin Kiili gümnaasiumis lapsevanematele ning õpetajatele loenguga sellest, kuidas lapsi lugema saada. Vahepeal, teisipäeval kirjutasin muidugi selle ettekande valmis, ja lisaks veel Jan Kausi palaval soovil ühe artikli tänase Sirbi jaoks, ikka lastekirjandusest. Neljapäeval, st eile oli mul terve turnee Pärnumaal: kaks esinemist Paikuse põhikooli lastele ja pärast veel üks Pärnu keskraamatukogus. Lõpus oli juba tunne, et katus sõidab täiega: mul oli kogu aeg tunne, et kõike, mida ma räägin, olen ma juba enne rääkinud, ainult vat seda ei mäleta, kas samas seltskonnas või mitte. Palusin kuulajatel endale lausa öelda, kui ma ennast kordama hakkan. Pea oli lõpuks ikka juba täitsa sassis. Aga muidu oli kõigil kolmel juhul tegemist väga toredate laste ja noortega, kes oskasid kuulata ja ennast üleval pidada – nii et on täitsa mõtlemise koht, kas neil oli lihtsalt huvitav või oli tegemist ebatavaliselt hästi kasvatatud lastega. Halb ei ole ju kumbki variant. Mina igatahes saabusin Pärnumaalt koju tagasi väga hea tunde ja isegi teatud eufooriaga. Õlad muidugi olid selle päeva jooksul suurest pingest peaegu kõrvadeni kerkinud. Aga õhtu jooksul adrenaliin taandus ja praegu on kõik ihuliikmed ikka oma vanade kohtade peal tagasi.
No ja täna sättisin terve hunniku dokumente korda ning ajasin oma aprillikuiste esinemistega seotud asjaajamisi. Mõelda, mul on võimalus sel kevadel sõita Krimmi eesti kooli lastele esinema! Niisugune ahvatlev pakkumine tehti. Igasuguste esinemispakkumiste järgi tundub küll, et masu hakkab tasapisi mööda saama – see kevad tõeotab tulla kaunis tihe. Aga noh, eks ma sain nüüd ju puhata ka. Võib taas looma ja lehvitama hakata.
Harjun jälle asjatama
12. märts 2010 kell 15:51	(Töised asjad)
Ikka tasapisi, eks ole. Täna vastasin näiteks väga paljudele e-kirjadele, mis mu postkasti olid kuhjunud ja kuhjunud, ikka paarikümne kaupa päevas, ja ma ei olnud suutnud nendega midagi eriti ette võtta. Nüüd on postkastis igatahes kord majas.
Eile esinesin Tartu erakooli lastele ja lasteaed Terakeses. Väga armas oli. Eriti äge elamus ootas mind lasteaias. Ma ju saan nii väikestele esineda haruharva, siis on iga kord nii eriline ja põnev! Muudkui ajasin lastega juttu ja ei saanud arugi, kuidas aeg läks. Olid sellised 3-5 aastased. Vaatasime “Pintsu ja Tutsiku” raamatust pilte ja rääkisime. Muuhulgas sai selgeks, et kassipojad sünnivad, silmad kinni, aga lapsel võivad sündides silmad olla nii kinni kui lahti. Enamasti on lahti, aga et emme kõhus on pime, siis kõhust välja tulles teeb ere valgus silmadele natuke valu ja siis mõni laps paneb silmad kinni. Voh nii. Ja siis sai selgeks see ka, et koerakaabel ei aita, kui on rauast küüntega robotkoer, sest rauast küüned teevad kaabli katki ja siis enam särtsu ei saa. Siis kaabel enam ei piiksu kah, läheb päris rikki. Ja robotkoer võib ära joosta. Jube lugu.
Aga ma siin vaatan, et Klotsi ja Svjata Vatra kontserdi kohta ma polegi midagi kirjutanud. Ma siis nüüd kirjutan. Teate, see kontsert oli super! Eriti see, mis puudutas Svjata Vatra osa. Klots oli pinges, närvis ja täiesti kained (et võimalikult õigemini pilli mängida, eks ole), nii tõsiselt ma polegi neid näinud seda asja võtmas. Nagu surnud konnad istusid nad laval ja mängisid päris puhtalt ja ilusti küll, seda peab ütlema, aga ma oleks eelistanud nagu muiste natuke vähem tõsidust ning kainust ja natuke rohkem särtsu ja elu. Klotsi selle kontserdi stiilinäited saan pahatahtlikult nüüd ka üles panna:
Reinuvaderi ja hobuse laul:
Ühe minu luuletuse järgi tehtud tore lugu:
Siis midagi õige vallatut ühest lõbusast vanamehest:
Ja midagi õige rahvalikku ning traagilist:


Tori valla üldhariduskoolide ja huvikooli pedagoogide ning koolijuhtide töötasustamise alused – Riigi Teataja
Tori valla üldhariduskoolide ja huvikooli pedagoogide ning koolijuhtide töötasustamise alused
Tori valla üldhariduskoolide ja huvikooli pedagoogide ning koolijuhtide töötasustamise alused - sisukord
§ 2 Üldhariduskoolide ja huvikooli direktori töö tasustamine, täiendavad tasud ja preemiad
§ 3 Üldhariduskooli õppealajuhataja töötasu alammäär
§ 4 Üldhariduskooli pedagoogi töötasu alammäär
§ 5 Üldhariduskooli tugispetsialisti töötasu alammäär
§ 6 Huvikooli pedagoogi töötasu alammäär
§ 7 Üldhariduskooli ringijuhendaja töötasu alammäär
§ 8 Üldhariduskooli ja huvikooli töötajate täiendavad tasud ja preemiad
§ 9 Töötasu arvestamine
RT IV, 03.03.2020, 3
Vastu võetud 20.02.2020 nr 103
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 2 ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 76 lõike 3 alusel.
Määrusega kehtestatakse Tori valla põhikoolide ja gümnaasiumi (edaspidi üldhariduskoolide) ja huvikooli direktorite, õppealajuhatajate ning pedagoogide töötasustamise alused.
§ 2. Üldhariduskoolide ja huvikooli direktori töö tasustamine, täiendavad tasud ja preemiad
(1) Üldhariduskooli ja huvikooli direktori töötasu baasmäär on 1320 eurot.
(2) Üldhariduskooli ja huvikooli direktorite töötasu arvutamiseks korrutatakse baasmäär töötasukoefitsiendiga, mille suurus sõltub õpilaste arvust ning töötulemustest üldhariduskoolis järgmiselt:
Õpilaste arv Töötasu koefitsient
kuni 150 1,2-1,4
150-350 1,5-1,7
(3) Üldhariduskooli direktor võib vallavanema nõusolekul tööaja ja direktori töötasu sees teha vahetut õppetööd kuni kuus kontakttundi nädalas.
(4) Huvikooli direktor võib vallavanema nõusolekul tööaja ja direktori töötasu sees teha vahetut õppetööd kuni kaksteist kontakttundi nädalas.
(5) Üldhariduskooli ja huvikooli direktori töötasu kinnitab vallavanem.
(6) Vallavanemal on õigus üldhariduskooli ja huvikooli direktorile asutuse eelarves töötasudeks ettenähtud vahendite piires määrata:
1) ühekordseid tasusid täiendavate tööülesannete täitmise eest või erakordsete töötulemuste eest, näidates milliste tööülesannete täitmise ja millise perioodi eest on täiendav tasu määratud;
§ 3. Üldhariduskooli õppealajuhataja töötasu alammäär
Haridusasutuses täistööajaga töötava õppealajuhataja töötasu alammäär on 15% madalam vastava üldhariduskooli direktori töötasu ja töötasukoefitsiendi põhimäärast.
§ 4. Üldhariduskooli pedagoogi töötasu alammäär
Üldhariduskooli õpetaja töötasu alammäär on 1320 eurot.
§ 5. Üldhariduskooli tugispetsialisti töötasu alammäär
Üldhariduskoolides on tugispetsialistide töötasu alammäärad järgmised:
1) sotsiaalpedagoogi töötasu alammäär on 1320 eurot;
2) eripedagoogi ja logopeedi töötasu alammäär on 1400 eurot;
3) psühholoogi töötasu alammäär on 1500 eurot.
§ 6. Huvikooli pedagoogi töötasu alammäär
Huvikooli pedagoogi töötasu alammäär on 1200 eurot.
§ 7. Üldhariduskooli ringijuhendaja töötasu alammäär
Ringijuhendaja töötasu alammäär on 1188 eurot.
§ 8. Üldhariduskooli ja huvikooli töötajate täiendavad tasud ja preemiad
(1) Üldhariduskooli ja huvikooli direktoril on õigus haridusasutusele eelarves personalikuludeks ettenähtud vahendite piires maksta töötajatele:
1) ühekordseid lisatasusid täiendavate tööülesannete täitmise eest kuni 50% töötaja töötasust lisaülesannete täitmise perioodil. Täiendavaks tööülesandeks loetakse töölepingus ja/või ametijuhendis fikseerimata ülesannet, mis oluliselt suurendab töötaja töömahtu. Lisatasu maksmise aluseks olevas dokumendis näidatakse ära täiendavate tööülesannete sisu ja periood, mille eest lisatasu makstakse, ning lisatasu suurus kuus;
2) lisatasusid ajutiselt puuduva töötaja asendamise eest kuni 50% asendatava või asendaja töötasust asendusperioodil. Lisatasu maksmise aluseks olevas dokumendis näidatakse ära asendatava nimi ja asendusaeg, mille eest lisatasu makstakse. Töölepingust ja/või ametijuhendist tuleneva asendamise eest lisatasu ei maksta.
3) silmapaistvate töötulemuste eest ühekordseid preemiaid. Töötajale võib maksta aasta jooksul kokku ühekordseid preemiaid kuni 10% tema aastasest töötasust.
(2) Lisatasude ja preemiate maksmise täpsemad põhimõtted kehtestatakse asutuse palgakorralduse põhimõtetes.
(3) Lisatasud täiendavate tööülesannete eest makstakse välja hiljemalt töö tegemisele järgneval kuul.
§ 9. Töötasu arvestamine
(1) Haridusasutuse direktor koostab asutuse töötasu arvestuse pidaja poolt antud vormil ning kinnitab käskkirjaga, mille koostamise aluseks on riiklik õppekava, käesolev määrus ja haridusasutuse aastaeelarves töötasuks määratud summa.
(2) Haridusasutuse direktor esitab käskkirja koos töötasu arvestuse tabeliga valla raamatupidamisele iga õppeaasta ja kalendriaasta alguses.
(1) Tori Vallavolikogu 21.02.2019 määrus nr 56 „Tori valla üldhariduskoolide ja huvikooli pedagoogide ning koolijuhtide töötasustamise alused“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2020.