Statute of the Methodist Church in Estonia in 2008 | Licodu
Home » Estonia Leggi » Statute of the Methodist Church in Estonia in 2008
Statute of the Methodist Church in Estonia in 2008
Eesti Metodisti Kiriku põhikiri
(Põhikiri on vastu võetud EMK erakorralisel aastakonverentsil 6. septembril 2003 ja muudetud EMK Aastakonverentsil 14. juunil 2008).
§ 1. Eesti Metodisti Kirik (edaspidi EMK) on üks osa ülemaailmsest kristlikust kirikust. Metodisti kirik kasvas välja XVIII sajandil Inglise kirikust.
EMK TEGEVUSE EESMÄRGID JA ÕPETUSLIK ALUS
§ 8. EMK tegevuse peamised eesmärgid on: Jumala Sõna kuulutamine; korrapärane sakramentide jagamine; usulise, kõlbelise ja haridusliku kasvatustöö tegemine; vaimulike töötegijate koolitamine;
§ 10. Abinõud EMK eesmärkide saavutamiseks: liikmete koondamine kogudustesse, kes tegutsevad ühise EMK Põhikirja alusel; jumalateenistuste ja vaimulike talituste korraldamine sakraalhoonetes;
jumalateenistuste ja vaimulike talituste korraldamine ravi-, õppe- ja hoolekandeasutustes omaniku või asutuse juhi, kinnipidamisasutustes vangla direktori, kaitseväes väeosa ülema ning Kaitseliidus maleva pealiku loal; laste, noorte, meeste ja naiste töö korraldamine; diakoonia ja heategevuse, sotsiaaltöö, mitmesuguste laagrite, seminaride, konverentside korraldamine; sise- ja välismisjoni ning evangelismitöö arendamine; vaimulike koolitamine ja ordineerimine; toetuste ja stipendiumite jagamine; uute koguduste rajamine; ajakirjade, õppematerjalide, trükiste, raamatute, audio- ja videomaterjalide kirjastamine või valmistamine ja levitamine; kontaktide loomine teiste kirikute ja kristlike organisatsioonidega kodu- ja välismaal; EMK tööks vajalike tööorganite asutamine.
§ 11. EMK kohustuslikud vaimulikud talitused on: ristimine armulaud konfirmatsioon ristitud või tunnistavate liikmete vastuvõtmine laulatus matus avalik jumalateenistus vanemate ja diakonite ordinatsioon kutsetööliste õnnistamine nurgakivi panemine, kirikuhoonete jt EMK tööks vajalike ruumide õnnistamine.
§ 12. EMK vaimulikuks võib olla isik, kellel on hääleõigus kohalike omavalitsuste valimistel. EMK vaimulikud on: ordineeritud vanemad ordineeritud diakonid kohalikud pastorid (ilma piiskopi ordinatsioonita, vt § 30 lg 6c).
§ 15. EMK koosneb kogudustesse kuuluvatest ristitud ja tunnistavatest liikmetest. Kuigi EMKs peetakse ristitud liikmete üle arvestust, loetakse kiriku passiivse ja aktiivse hääleõigusega liikmeteks ainult tunnistavaid liikmeid.
§ 18. Tunnistavad liikmed on kõik ristitud inimesed, kes on saanud liikmeks oma kristliku usu tunnistamise kaudu ristimisel, liikmeks õnnistamisel, ristimistõotuste kinnitamisel või oma liikmelisuse ülekandmisel mõnest teisest kogudusest.
§ 22. EMK liikme kohustused: Täita käesoleva põhikirja nõudeid. Juhinduda EMK juhtivorganite otsustest. Elada vastavalt Pühakirja ja metodisti kiriku õpetusele ja rakendada ellu selle põhimõtteid.
4) muude küsimuste otsustamine, mida ei ole seaduse või põhikirjaga antud teiste organite pädevusse. tööks vajalikud toimkonnad, osakonnad, komisjonid, komiteed jne.
§ 30. Aastakonverentsi hääleõiguslikud liikmed on: piiskop; superintendent; kirikuvalitsuse iikmed;
ordinatsioonikomisjoni liikmed; EMK Revisjonikomisjoni esimees; vaimulikliikmed: aastakonverentsi täisliikmed. Täisliige on piiskopi poolt ordineeritud vaimulik, kes on saanud vastava teoloogilise ettevalmistuse. (Käesolev nõue ei kehti nende kohta, kellel enne 1. septembrit 1998 polnud võimalik omandada teoloogilist haridust.)
§ 42. Piiskop: kutsub kokku ja juhatab EMK korralisi või erakorralisi aastakonverentse (vt §§ 28, 35, 36); ordineerib vanemaid ja diakone.
§ 46. Superintendendi kohustuseks on:
§ 57. EMK Aastakonverents valib Ühinenud Metodisti Kiriku Peakonverentsile järgneval esimesel kogunemisel nelja-aastaseks perioodiks ordinatsioonikomisjoni. Ordinatsioonikomisjon tegeleb kiriku vaimulikliikmete küsimustega, mis koosneb viiest aastakonverentsi täisühenduses olevast vaimulikliikmest (ordineeritud vanemast ja/või diakonist) ja ühest ilmikliikmest, kes on valitud lihthäälteenamusega salajase hääletuse teel. Superintendent kuulub ordinatsioonikomisjoni ex officio.
§ 92. Koguduse juhatuses on kolm kuni üheksa liiget vastavalt koguduse vajadustele. Pastorid kuuluvad juhatusse oma ameti tõttu.
§ 100. Lisaks koguduse juhatusele valib koguduse konverents kolmeks aastaks revidendi või revisjonikomisjoni koguduse varade ja rahaliste vahendite kontrollimiseks. Koguduse revident või revisjonikomisjoni liige ei või olla koguduse juhatuse liige ega raamatupidaja.


Ohtliku taimekahjustaja tõrjeabinõude rakendamise toetuse saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotluse esitamise ja taotluse menetlemise kord – Riigi Teataja
Ohtliku taimekahjustaja tõrjeabinõude rakendamise toetuse saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotluse esitamise ja taotluse menetlemise kord
Ohtliku taimekahjustaja tõrjeabinõude rakendamise toetuse saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotluse esitamise ja taotluse menetlemise kord - sisukord
§ 4 Toetuse abikõlblikud kulud
§ 6 Väärtuse arvutamine
§ 9 Toetuse suuruse arvutamine ja toetuse maksmine
RT I, 04.01.2017, 29
Vastu võetud 26.05.2011 nr 45
RT I, 31.05.2011, 1
jõustumine 03.06.2011
24.04.2013 RT I, 30.04.2013, 5 03.05.2013
20.06.2014 RT I, 28.06.2014, 57 01.07.2014
02.01.2017 RT I, 04.01.2017, 28 07.01.2017
Määrus kehtestatakse «Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse» § 11 lõike 1 alusel.
Määrusega kehtestatakse ohtliku taimekahjustaja tõrjeabinõude rakendamise toetuse (edaspidi toetus) saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotluse esitamise ja taotluse menetlemise kord, toetuse abikõlblikud kulud, toetuse määr, hävitatud puuviljakultuuri või dekoratiivkultuuri istutamiseks või ümberistutamiseks ettenähtud taime (edaspidi istutusmaterjal) või kartuli, sealhulgas seemnekartuli, ja tootmisistandikul kasvanud hävitatud taimede väärtus, toetuse suuruse arvutamise ja toetuse maksmise kord, taotluse vorm ning toetuse rahuldamise ja rahuldamata jätmise kord.
[RT I, 30.04.2013, 5 - jõust. 03.05.2013]
Määruse alusel antav toetus on riigiabi komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi põllumajandus- ja metsandussektoris ja maapiirkondades tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 193, 01.07.2014, lk 1–75), artikli 26 tähenduses.
[RT I, 04.01.2017, 28 - jõust. 07.01.2017]
(1) Toetust võib taotleda põllumajandustootja, kes on mikro-, väike- või keskmise suurusega ettevõtja komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 I lisa tähenduses (edaspidi taotleja):
1) kes ei ole raskustes olev ettevõtja komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 artikli 2 punkti 14 tähenduses, välja arvatud artikli 1 lõike 6 punkti b alapunktis ii sätestatud juhul;
2) kellel ei ole täitmata komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 artikli 1 lõikes 5 nimetatud otsus ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud riigiabi tagasimaksmise kohta.
(2) Taotleja vastab nõuetele, kui ta:
1) toodab turustamisotstarbel puuviljakultuuri istutusmaterjali, dekoratiivkultuuri istutusmaterjali või kartulit, sealhulgas seemnekartulit, või
2) valdab istandikku puuviljakultuuri istutusmaterjali, dekoratiivkultuuri istutusmaterjali või puuvilja turustamisotstarbeliseks tootmiseks (edaspidi tootmisistandik);
3) on Põllumajandusameti (edaspidi PMA) ettekirjutuse kohaselt rakendanud ohtliku taimekahjustaja hävitamiseks kartuli ringmädaniku (Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al.) või viljapuu-bakterpõletiku (Erwinia amylovora (Burrill.) Winslow et al.) tõrjeabinõusid;
[RT I, 28.06.2014, 57 - jõust. 01.07.2014]
4) täidab taimekaitseseaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud ohtliku taimekahjustaja leviku piiramise abinõusid;
5) ei ole saanud kõigi abikõlblike kulude katteks kindlustushüvitist.
§ 4. Toetuse abikõlblikud kulud
Toetuse abikõlblikud kulud on:
1) PMA ettekirjutuse alusel hävitatud puuviljakultuuri istutusmaterjali, dekoratiivkultuuri istutusmaterjali või kartuli, sealhulgas seemnekartuli, väärtus;
2) tootmisistandikul kasvanud PMA ettekirjutuse alusel hävitatud taimede väärtus.
Toetuse määr on kuni 100% toetuse abikõlblike kulude maksumusest.
§ 6. Väärtuse arvutamine
(1) Hävitatud kartuli, sealhulgas seemnekartuli väärtuse arvutab Maaeluministeerium, võttes aluseks selle hävitamise aastal Eesti Konjunktuuriinstituudi avaldatud keskmise tootjahinna.
(2) Hävitatava puuvilja- ja dekoratiivkultuuride istutusmaterjaliväärtuseks loetakse ettekirjutuse kättesaamise ajal nende taimede väärtus, mis on nimetatud aianduse valdkonna erialaliidu eksperdihinnangus, mille annab ekspert (edaspidi ekspert). Väärtuse arvutamisel võtab ekspert arvesse taimede vanust, hooldatust, kvaliteeti, liiki, arvu ja pookealuseid.
(3) Hävitatavate tootmisistandikul kasvanud taimede väärtuseks loetakse ettekirjutuse kättesaamise ajal nende taimede väärtus, mis on nimetatud aianduse valdkonna erialaliidu eksperdihinnangus, mille annab ekspert. Väärtuse arvutamisel võtab ekspert arvesse tootmisistandikul kasvanud taimede vanust, hooldatust, kvaliteeti, liiki, arvu ja pookealuseid.
(4) Lõigetes 2 ja 3 nimetatud eksperdihinnang antakse enne puuviljakultuuri istutusmaterjali, dekoratiivkultuuri istutusmaterjali ja toomistandikul kasvanud taimede hävitamist.
(5) Lõigetes 2 ja 3 nimetatud ekspert on aianduse valdkonna asjatundja, kellel on vajalikud teadmised ja kogemused eksperdihinnangu andmises. Eksperdihinnang sisaldab ka hävitatavate taimede väärtuse arvutamisel kasutatud meetodi kirjeldust ja kasutatud meetodi valiku põhjendust.
(6) Ekspert koostab ja allkirjastab eksperdihinnangu kolme tööpäeva jooksul selle andmisest arvates kahes eksemplaris, millest ühe esitab PMA-le ja teise taotlejale.
(7) Eksperdi kaasamise kulud kannab PMA.
(1) Taotleja esitab toetuse saamiseks Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) lisas toodud vormi kohase taotluse ohtliku taimekahjustaja tõrjeabinõude rakendamise aastale järgneval aastal ajavahemikus 3. maist – 23. maini.
(11) Lõikes 1 nimetatud taotlusele lisatakse PMA ettekirjutuse alusel hävitatud puuviljakultuuri istutusmaterjali, dekoratiivkultuuri istutusmaterjali või kartuli, sealhulgas seemnekartuli, ja tootmisistandikul kasvanud § 3 lõike 2 punktis 2 nimetatud taimede hävitamist tõendavad dokumendid.
(2) Taotleja, kes on sõlminud kindlustuslepingu, mille esemeks on puuviljakultuuri istutusmaterjal, dekoratiivkultuuri istutusmaterjal, kartul, sealhulgas seemnekartul, või tootmisistandikul kasvavad § 3 lõike 2 punktis 2 nimetatud taimed ja mille kindlustatavaks riskiks on ohtliku taimekahjustaja levik, märgib selle ära taotluses. Taotleja teavitab PRIAt viivitamata talle kindlustuslepingu alusel makstud kindlustushüvitisest ja esitab PRIAle kindlustusandja kirjaliku kinnituse kindlustuslepingu alusel väljamakstud kindlustushüvitiste kohta.
(3) Kui taotleja andmed ei ole kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse, esitab ta koos taotlusega PRIAle avalduse oma andmete kandmiseks registrisse.
(1) PRIA vaatab taotluse läbi ja koostöös PMA-ga kontrollib taotluses esitatud andmete õigsust ning taotleja vastavust toetuse saamise nõuetele.
(2) PRIA otsustab taotluse rahuldamise või taotluse rahuldamata jätmise 30 tööpäeva jooksul taotluse esitamise tähtpäevast alates.
(3) Taotlus jäetakse rahuldamata maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse §-s 14 sätestatud juhtudel.
§ 9. Toetuse suuruse arvutamine ja toetuse maksmine
(1) PRIA arvutab taotlejale makstava toetuse suuruse, arvestades toetuse maksmiseks eraldatud riigieelarve vahendeid, § 6 lõigete 1–3 kohaselt arvutatud puuviljakultuuri istutusmaterjali, dekoratiivkultuuri istutusmaterjali, kartuli, sealhulgas seemnekartuli, või tootmisistandikul kasvanud taimede väärtust, rahuldatud taotluste arvu ning taotlejale makstud kindlustushüvitise suurust. Kui nõuetekohaste taotluste rahuldamiseks vajaliku toetuse summa ületab toetuse maksmiseks riigieelarvest eraldatud vahendeid, vähendab PRIA toetuse määra võrdeliselt, arvestades toetuse maksmiseks riigieelarvest eraldatud vahendeid ja järgides taotlejate võrdse kohtlemise põhimõtet.
(2) Kui taotleja on abikõlblike kulude katteks saanud kindlustushüvitist, vähendatakse taotlejale makstavat toetust kindlustushüvitise summa võrra.
(3) Toetus makstakse välja § 8 lõikes 2 nimetatud otsuse alusel seitsme tööpäeva jooksul toetuse rahuldamise otsuse tegemisest arvates.
Lisa Ohtliku taimekahjustaja tõrjeabinõude rakendamise toetuse taotlus


Jõhvi Kunstikooli, Jõhvi muusikakooli ja Jõhvi Spordikooli põhimääruste muutmine – Riigi Teataja
RT IV, 30.04.2014, 2
Vastu võetud 17.04.2014 nr 11
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2 ja Jõhvi valla põhimääruse § 37 lõike 4 alusel.
§ 1. Jõhvi Vallavolikogu 21. veebruari 2008 määruse nr 108 "Jõhvi Kunstikooli põhimääruse kinnitamine" muutmine
Jõhvi Vallavolikogu 21. veebruari 2008 määruses nr 108 "Jõhvi Kunstikooli põhimääruse kinnitamine" tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõiget 1 muudetakse ja sõnastatakse:
“(1) Kunstihariduse andmine toimub järgmiste õppeastmete kaupa:
3) täiendkursus (noored, täiskasvanud).“;
2) paragrahvi 4 lõiget 8 muudetakse ja sõnastatakse:
„(8) Õpe koolis toimub rühmatundides, mille pikkus on põhikursustel 45 minutit ja ettevalmistuskursustel 40 minutit.“;
3) lisada § 7 lõikele 2 punkt 15:
“15) Kunstikooli direktor algatab hoolekogu liikmete valimise, vajadusel iga õppeaasta alguses ning esitab hiljemalt 10. novembriks vallavalitsusele taotluse hoolekogu koosseisu kinnitamiseks.”;
4) lisada § 7 lõiked 14¹, 14² ja 14³:
“(14¹) Hoolekogu liikme volitused kehtivad hoolekogu koosseisu kinnitamise päevast kuni hoolekogu uue koosseisu kinnitamiseni.
(14²) Taotluse hoolekogu koosseisu muutmiseks võib direktor esitada igal ajal, kui hoolekogu liikme volitused lõpevad ennetähtaegselt.”
(14³) Uue hoolekogu esimese koosoleku kutsub kokku kunstikooli direktor, kus valitakse hoolekogu esimees ja tema asetäitja.”;
5) paragrahv 7 lõige 16 sõnastatakse:
“(16) Hoolekogu koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas ja koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Hoolekogu erakorralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees (aseesimees) vähemalt kolme hoolekogu liikme või kunstikooli direktori või vallavalitsuse ettepanekul. Koosolekud protokollitakse.”;
6) Alampunkti tekst
“(3) Kunstikool on Kunstikoolide Esinduskogu ja Eesti Kunstihariduse Ühingu liige, tasudes oma eelarvest liikmemaksu“.
§ 2. Jõhvi Vallavolikogu 21. veebruari 2008 määruse nr 109 "Jõhvi muusikakooli põhimääruse kinnitamine" muutmine
Jõhvi Vallavolikogu 21. veebruari 2008 määruses nr 109 "Jõhvi Muusikakooli põhimääruse kinnitamine" tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõiget 1 muudetakse ja sõnastatakse:
“(1) Muusikakooli tegevuse eesmärk on anda muusikalist põhiharidust ja valmistada õpilasi ette professionaalse muusikahariduse õppeks.“;
2) paragrahvi 3 lõiget 3 muudetakse ja sõnastatakse:
“(3) Põhikooli alternatiiviks on vabaõppe osakond, kuhu kuuluvad õpilased oma võimetest lähtuvalt ning soovivad õppida põhikooli õppekava väliselt. Vabaõppe osakonnas lähtutakse põhikooli õppekavast ja kohandatakse see vastavalt õpilase soovile ning võimetele. Vabaõppe osakonda võetakse vastu üldjuhul alates 12. eluaastast.“;
3) paragrahvi 4 lõiget 9 muudetakse ja sõnastatakse:
“(9) Ühes õppenädalas on viis õppepäeva. Õpilase nädalakoormus õppetundides määratakse muusikakoolis kasutatava õppekavaga. Suurim lubatud koormus on:
2) 1. klassis 4 tundi;
3) 1.a – 2. klassis pilliõpetusosakonnas 6 tundi, üldkultuurilises osakonnas 5 tundi;
4) 3. – 5. klassis 8 tundi;
5) 6. – 7. klassis pilliõpetusosakonnas 9 tundi, üldkultuurilises osakonnas 8 tundi;
6) lisa-aastatel 5 tundi;
7) vabaõppe osakonnas 3 tundi.”;
4) paragrahvi 4 lõikeid 12 ja 13 muudetakse ja sõnastatakse:
“(12) Põhikooli pilliõpetusosakonna ja üldkultuurilise osakonna noorema astme (4. klass) lõpetamiseks korraldatakse üleminekueksamid, vanema astme (7. klass) lõpetamiseks lõpueksamid.
(13) Põhikooli pilliõpetusosakonna ja üldkultuurilise osakonna noorema astme lõpetajatele väljastatakse muusikakooli algastme lõputunnistus, vanema astme lõpetajatele muusikakooli lõputunnistus.”;
5) paragrahvi 4 lõige 14 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 4 lõiget 17 muudetakse ja sõnastatakse:
“(17) Muusikakool võib anda ka täiskasvanute vabahariduslikku koolitust. Õppekorraldus vastab vabaõppe osakonna õppekorraldusele. Maksimaalne õppetundide arv nädalas on 2.“;
7) Alampunkti tekst
“(1¹) Eelkooli võetakse vastu lapsi alates 6. eluaastast. 4-6-aastaste laste jaoks tegutseb eelkooli juures laulu-mängukool.
(1²) Põhikooli pilliõpetusosakonda ja üldkultuurilisse osakonda võetakse vastu üldjuhul 7-11 aastaseid lapsi.“;
8) paragrahvi 5 lõike 3 punktid 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 5 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse:
“(4) Täiskasvanu esitab muusikakooli astumisel avalduse ja isikut tõendava dokumendi.“;
10) paragrahvi 5 lõike 5 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse:
“2) informeerima erialaõpetajat, õppealajuhatajat või direktorit lapse puuduma jäämisest või lahkumisest;”
11) paragrahvi 7 lõike 13 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse:
“5) kolm lastevanemate esindajat.“;
12) lisada § 7 lõiked 13¹, 13² ja 13³:
“(13¹) Muusikakooli direktor algatab hoolekogu liikmete valimise, vajadusel iga õppeaasta alguses ning esitab hiljemalt 10. novembriks vallavalitsusele taotluse hoolekogu koosseisu kinnitamiseks.
(13²) Hoolekogu liikme volitused kehtivad hoolekogu koosseisu kinnitamise päevast kuni hoolekogu uue koosseisu kinnitamiseni.
(13³) Taotluse hoolekogu koosseisu muutmiseks võib direktor esitada igal ajal, kui hoolekogu liikme
13) paragrahv 7 lõige 16 muudetakse ja sõnastatakse:
“Hoolekogu koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas ja koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Hoolekogu erakorralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees (aseesimees) vähemalt kolme hoolekogu liikme või muusikakooli direktori või vallavalitsuse ettepanekul. Koosolekud protokollitakse.”;
14) Alampunkti tekst
“(16¹) Uue hoolekogu esimese koosoleku kutsub kokku muusikakooli direktor, kus valitakse hoolekogu esimees ja tema asetäitja.”.
§ 3. Jõhvi Vallavolikogu 20. septembri 2007 määruse nr 86 "Jõhvi Spordikooli põhimääruse kinnitamine" muutmine
Jõhvi Vallavolikogu 20. septembri 2007 määruses nr 86 "Jõhvi Spordikooli põhimääruse kinnitamine" tehakse järgmised muudatused:
1) Alampunkti tekst
“§ 43¹. Spordikooli direktor algatab hoolekogu liikmete valimise, vajadusel iga õppeaasta alguses ning esitab hiljemalt 10. novembriks vallavalitsusele taotluse hoolekogu koosseisu kinnitamiseks.
§ 43². Hoolekogu liikme volitused kehtivad hoolekogu koosseisu kinnitamise päevast kuni hoolekogu uue koosseisu kinnitamiseni.
§ 43³. Taotluse hoolekogu koosseisu muutmiseks võib direktor esitada igal ajal, kui hoolekogu liikme volitused lõpevad ennetähtaegselt.”;
“§ 45¹. Uue hoolekogu esimese koosoleku kutsub kokku spordikooli direktor, kus valitakse hoolekogu esimees ja tema asetäitja.”.


Kohtutäitur teeb Teile täitmisteatega ettepaneku täita täitedokument vabatahtlikult. Täitedokumendis on ära toodud võlgnetav summa koos kohtutäituritasudega ning viidatud võimalikule lisanduvale viivisele. Täitedokumendi vabatahtliku täitmise tähtaeg on 10 päeva täitmisteate kättetoimetamise päevast arvates. Kui täitedokument täidetakse enne täitedokumendi vabatahtlikuks täitmiseks antud tähtaja möödumist, võib võlgnikult nõuda menetluse põhitasu üksnes pooles ulatuses. Alus: Kohtutäituri seadus (KTS) § 32 lg 4. Nõue loetakse vabatahtliku tasumise tähtaja jooksul nõuetekohaselt tasutuks vaid juhul, kui on makstud ka täitedokumendiga ettenähtud lisanduv viivis.
Kui täitedokumenti ei ole vabatahtlikuks täitmiseks antud tähtaja jooksul täidetud, kohustub kohtutäitur tarvitusele võtma kõik täitemenetluse seadustikus lubatud abinõud täitedokumendi täitmiseks ning nõuab kohtutäituri tasu kohtutäituri seaduses sätestatud täies määras. Täitemenetluse käigus võivad nõudele lisanduda täiendavad täitekulud, sealhulgas kohtutäituri lisatasu täitetoimingute läbiviimise eest. Täitekulud kannab võlgnik Alus: KTS § 30 lg 1 ja 2.
Kui täitemenetluse käigus selgub, et võlgnik on nõude sissenõudja ees nõuetekohaselt täitnud enne sissenõudja poolt avalduse esitamist kohtutäiturile, maksab sissenõudja menetluse alustamise tasu ja pool menetluse põhitasust. Alus: KTS § 41 lg 1.
Kui võlgnik täidab nõuetekohaselt nõude pärast avalduse kohtutäiturile esitamist, kuid enne täitmisteate saamist, maksab võlgnik menetluse alustamise tasu. Alus: KTS § 41 lg 1.
Kui nõude täitmine toimus samal päeval kui täitmisteate kättetoimetamine, loetakse täitmine toimunuks pärast täitmisteate kättetoimetamist ning võlgnik maksab menetluse alustamise tasu ja pool menetluse põhitasust. Alus: KTS § 41 lg 1.
Kui sissenõudja taotleb täitemenetluse lõpetamist enne nõude täielikku sissenõudmist kohtutäituri poolt ning kohtutäitur on nõude sissenõudmiseks teinud täitetoiminguid, maksab sissenõudja menetluse alustamise tasu ja pool menetluse põhitasust, arvestatuna sissenõudmata jäänud summalt. Alus: KTS § 41 lg 2.
Täitmisteate kättesaamisel palun täitke kaasas olev andmete vorm ning edastage see meie e-mailile skaneerituna, tavaposti teel, tuues selle isiklikult kohale või jättes täidetud vormi kohtutäituri büroo ukse taha asuvasse postkasti. Isikuandmete vormi leiate ka meie koduleheküljelt Võlgnikule - Blanketid ja vormid - Võlgniku teade peale täitmisteate kättesaamist. Andmete vormi ning dokumentide edastamine kohtutäiturile tagab, et Teile kohaldatakse korrektselt seadusega ettenähtud elatusmiinimum. Elatusmiinimumi kohaldamiseks palun edastage meile ka Teie sissetulekuid tõendavad dokumendid: kuue kuu pangakonto väljavõte (kui saadate e-maili teel, siis pdf formaadis), koopia töölepingust, koopia Töötukassa tõendist jne.


Sotsiaaltoetuste maksmise kord – Riigi Teataja
Sotsiaaltoetuste maksmise kord
Sotsiaaltoetuste maksmise kord - sisukord
§ 4 Toetuse taotlemine, taotluste menetlemine ja määramine
§ 6 Vältimatu sotsiaaltoetus
§ 7 Lapse sünnitoetus
§ 8 Lasteaia kohamaksu toetus
§ 9 Koolimineku toetus
§ 10 Kooli õppeaasta alguse toetus
§ 11 Gümnaasiumi medaliga lõpetanute toetus
§ 12 Ühekordne vanaduspensionäride toetus
§ 13 Muud täiendavad sotsiaaltoetused
RT IV, 09.05.2018, 43
Vastu võetud 26.04.2018 nr 12
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 22 lõike 1 punkti 5 ja „Sotsiaalhoolekande seaduse“ § 14 lõike 2 alusel.
(1) Käesoleva määrusega sätestatakse Sillamäe linna eelarves sotsiaaltoetusteks ettenähtud vahendite arvelt sotsiaaltoetuste (edaspidi toetus) maksmise tingimused ja kord.
(2) Käesolev määrus ei reguleeri riigieelarvest Vabariigi Valitsuse poolt tasandusfondist eraldatud toimetulekutoetuse, sotsiaaltoetuste ning -teenuste osutamiseks ja arendamiseks määratud vahendite kasutamist.
(1) Toetust on õigus taotleda abivajaval isikul, kelle alaline elukoht on Eesti rahvastikuregistri andmetel Sillamäe linnas vähemalt kuus kuud.
(2) Käesoleva määrusega ettenähtud koolimineku toetust või kooli õppeaasta alguse toetust on õigus taotleda ka isikul, kelle elukoht ei ole Eesti rahvastikuregistri andmetel Sillamäe linnas, aga kelle laps on Eesti rahvastikuregistri andmetel Sillamäe linnas ning õpib Sillamäe linna üldhariduskoolis.
Käesolev määrus reguleerib järgmiste sotsiaaltoetuste maksmist:
1) vältimatu sotsiaaltoetus;
2) lapse sünnitoetus;
3) lasteaia kohamaksu toetus;
4) koolimineku toetus;
5) kooli õppeaasta alguse toetus;
6) gümnaasiumi medaliga lõpetanute toetus;
7) ühekordne vanaduspensionäride toetus.
§ 4. Toetuse taotlemine, taotluste menetlemine ja määramine
(1) Taotlus toetuse saamiseks esitatakse linnavalitsuse sotsiaalhoolekande osakonda. Toetust võib isikule või perekonnale taotleda konkreetseks toiminguks antud volikirja või meditsiiniasutuse teatise alusel ka mõni teine isik juhul, kui abivajaja ise mingil põhjusel toetust ei taotle. Taotleja esitab kõik teadaolevad tõesed ja täielikud andmed, dokumendid ja muud tõendid, mis on vajalikud toetuse saamise õiguse või muu hüvitise andmiseks olulise asjaolu väljaselgitamiseks, sealhulgas seaduses sätestatud juhul andmed kolmandate isikute kohta.
(2) Taotluse vastu võtnud linnavalitsuse sotsiaalhoolekande osakonna teenistuja registreerib taotluse dokumendiregistris.
(3) Kui isik jätab koos taotlusega esitamata nõutud andmed või dokumendid või kui taotluses on muid puudusi, määrab linnavalitsuse sotsiaalhoolekande osakonna teenistuja taotluse esitajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, selgitades, et tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel taotlust edasi ei menetleta.
(4) Taotluse vastu võtnud linnavalitsuse sotsiaalhoolekande osakonna teenistujal on vajaduse korral õigus ja kohustus hankida lisainformatsiooni, nõuda taotlejalt toetuse andmise otsustamiseks vajalikke ja lubatavaid täiendavaid andmeid ja vajadusel külastada abivajaja elukohta. Sissetulekute varjamise või teadvalt muude valeandmete esitamise korral jäetakse taotlus läbi vaatamata.
(5) Toetuse andmise või sellest keeldumise otsustab linnavalitsuse sotsiaalhoolekande osakonna teenistuja hiljemalt 10 tööpäeva jooksul arvates toetuse taotlemiseks vajalike dokumentide esitamise päevast ja teeb otsuse teatavaks asjaosalisele isikule (v.a. vältimatu sotsiaalabi ja lasteaia kohamaksu toetus).
(6) Kui taotleja nimetatud otsusega ei nõustu, siis on tal õigus esitada vaie seaduses sätestatud korras.
(7) Toetuse võib jätta määramata:
1) töövõimelisele täisealisele isikule, kes ei tööta ega õpi ja on korduvalt ilma mõjuva põhjuseta keeldunud töötukassast pakutavast sobivast tööst või koolitusest;
3) kui toetuse määramist otsustav teenistuja või linnavalitsuse sotsiaalkomisjon leiab, et isikul on toimetulekuks või taotluses toodud vajadusteks piisavalt vahendeid (sh juhud, kui isik keeldub laskma linnavalitsuse sotsiaalhoolekande osakonna teenistuja oma elukohta kontrollima esitatud andmete tegelikkusele vastavust);
4) linnaeelarves vahendite puudumisel.
(1) Toetused makstakse välja või kantakse üle linnavalitsuse sotsiaalhoolekande osakonna teenistuja, linnavalitsuse sotsiaalkomisjoni otsuse või linnavalitsuse korralduse alusel.
(2) Määratud toetuse kannab Linna Raamatupidamine kolme tööpäeva jooksul otsuse saamisest taotleja pangakontole.
(3) Kui pärast toetuse väljamaksmist selgub, et toetuse määramise aluseks olevad tingimused ei olnud täidetud või toetuse saaja esitas valeandmeid, on linnavalitsuse sotsiaalhoolekande osakonna teenistujal õigus tasaarveldada aluseta makstud toetus väljamaksmisele kuuluva toetusega või nõuda aluseta väljamakstud toetus tagasi.
§ 6. Vältimatu sotsiaaltoetus
(1) Vältimatu sotsiaaltoetus on ette nähtud isikutele või perekondadele, kes on sattunud sotsiaalselt abitusse olukorda õnnetusjuhtumi, tulekahju, haigestumise või muu erakorralise olukorra tagajärjel. Vältimatu sotsiaaltoetus on piisavate elatusvahenditeta isiku olukorrale vastavad hädavajalikud sotsiaalhoolekandelased abinõud, mis tagavad vähemalt toidu (sh toitlustamine koolieelses lasteasutuses), riietuse ja ajutise peavarju. Toetuse suurus ei või ületada seaduses ettenähtud kehtivat toimetuleku määra rohkem kui 25%.
(2) Toetust on õigus taotleda vähekindlustatul isikul ning perel kelle sissetulek ühe pereliikme kohta pärast eluasemekulude mahaarvamist on väiksem kui 50% kehtivast töötasu alammäärast ja iga järgmise pereliikme kohta väiksem kui 40% kehtivast töötasu alammäärast kuus. Sissetuleku hulka arvatakse kõik netotulud, välja arvatud riigi- või kohaliku omavalitsuse eelarvest makstavad ühekordsed sotsiaaltoetused. Toetust on õigus taotleda ka isikul, kelle elukoht on väljaspool Sillamäe linna, kuid kes abi vajamise ajal viibib Sillamäe linnas.
(3) Vältimatu sotsiaaltoetus määratakse linnavalitsuse sotsiaalkomisjoni otsuse alusel.
(4) Erakorralistel oludel võib määrata toetuse linnavalitsus, kusjuures toetuse summa võib olla suurem kui kehtiv toimetuleku määr.
(5) Taotluses märgitakse toetuse määramisel arvesse võetavate isikute nimed, nende isikukood või sünniaeg ja sotsiaalse seisund. Taotlusele lisatakse dokumendid, mis kinnitavad perekonna sissetulekut toetuse taotlemise hetkel, dokumendid mis tõendavad elatise nõudmist, korteri kulude viimase kuu kviitungid, sotsiaalselt abitu olukorra tekkimist tõendavate dokumentidega.
§ 7. Lapse sünnitoetus
(1) Lapse sünnitoetus määratakse taotluse esitanud lapsevanemale ühekordselt tingimusel, et:
1) lapse mõlemad vanemad või üksikvanem on taotlemise ajal rahvastikuregistri andmetel Sillamäe linna elanik(ud) ja vähemalt üks lapse vanematest või üksikvanem on rahvastikuregistri andmetel elanud Sillamäe linnas vähemalt aasta vahetult enne lapse sündi;
2) laps on rahvastikuregistri andmetel Sillamäe linna elanik sünnist alates ja elab toetuse taotlejaga ühel aadressil.
(2) Sünnitoetuse taotluse võib esitada kuue kuu jooksul lapse sündimise päevast arvates.
(3) Lapsendatud lapse vanemal on õigus taotleda toetust kuue kuu jooksul pärast kohtuotsuse jõustumist tingimusel, et laps ei ole kohtuotsuse jõustumise ajal vanem kui üks aasta ja kuus kuud.
(4) Toetuse määr on 200 eurot. Kui üks lapsevanem on rahvastikuregistri andmetel teise omavalitsusüksuse elanik, makstakse toetust 50% kehtestatud määrast.
(5) Sünnitoetus makstakse välja kahes osas:
1) 50% kehtestatud määrast pärast lapse sündi;
2) 50% kehtestatud määrast pärast lapse 1-aastaseks saamist käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimusel.
(6) Taotluses märgitakse toetuse määramisel arvesse võetavate isikute nimed, nende isikukood või sünniaeg ja sotsiaalne seisund. Taotlusele lisatakse järgmised dokumendid: vanemate isikut tõendavate dokumentide koopiad, lapse sünnitõendi koopia.
§ 8. Lasteaia kohamaksu toetus
(1) Toetust võivad taotleda vähekindlustatud lastega pered kelle sissetulek ühe pereliikme kohta pärast eluasemekulude mahaarvamist on väiksem kui 50% kehtivast töötasu alammäärast ja iga järgmise pereliikme kohta väiksem kui 40% kehtivast töötasu alammäärast kuus ning nelja ja enam lapsega (vanuses 0-19 aastat) pered.
(2) Taotluse võivad esitada lapsevanemad, hooldajad, eestkostjad või vajadusel lasteaia direktorid või lastekaitsetöötajad või muud isikud.
(3) Üldjuhul määratakse toetus kord kuus ja kantakse üle Sillamäe lasteaiale.
(4) Toetus määratakse linnavalitsuse sotsiaalkomisjoni otsuse alusel.
(5) Taotluses märgitakse toetuse määramisel arvesse võetavate isikute nimed, nende isikukoodid või sünniajad ja sotsiaalne seisund. Taotlusele lisatakse dokumendid, mis kinnitavad perekonna sissetulekut toetuse taotlemise hetkel, vanemate isikut tõendavate dokumentide koopiad, lasteaia arve, dokumendid, mis tõendavad elatise nõudmist, korteri kulude viimase kuu kviitungid.
§ 9. Koolimineku toetus
(1) Esmakordselt kooli mineva lapse toetus makstakse taotluse alusel lapsevanemale, eestkostjale või lapse hooldajale, kellega on sõlmitud lapse perekonnas hooldamise leping, tingimusel, et laps on rahvastikuregistri andmetel Sillamäe linna elanik ning laps asub õppima Sillamäe linna kooli.
(2) Toetus määratakse Eesti Hariduse Infosüsteemis esitatud kooli õpilaste nimekirjade alusel.
(3) Toetus on ühekordne ning taotlus toetuse saamiseks tuleb esitada kolme kuu jooksul alates õppeaasta algusest.
(4) Toetuse määr on 65 eurot.
(5) Taotluses märgitakse toetuse määramisel arvesse võetavate isikute nimed, nende isikukoodi või sünniaja ja sotsiaalse seisundi. Taotlusele lisatakse järgmised dokumendid: vanemate isikut tõendavate dokumentide koopiad, lapse isikut tõendava dokumendi või sünnitõendi koopia.
§ 10. Kooli õppeaasta alguse toetus
(1) Õppeaasta alguses kooli 2.-12. klassi mineva lapse toetus makstakse taotluse alusel lapsevanemale, eestkostjale või lapse hooldajale, kellega on sõlmitud lapse perekonnas hooldamise leping, tingimusel, et laps on rahvastikuregistri andmetel Sillamäe linna elanik ning laps õpib Sillamäe linna koolis või väljaspool Sillamäe linna asuvas koolis, juhul kui vastava haridustaseme omandamine Sillamäe linnas ei ole võimalik.
(4) Toetuse määr on 30 eurot.
(5) Taotluses märgitakse toetuse määramisel arvesse võetavate isikute nimed, nende isikukoodi või sünniaja ja sotsiaalse seisundi. Esmasel taotlemisel lisatakse ka järgmised dokumendid: vanemate isikut tõendavate dokumentide koopiad, lapse isiku tõendav dokumenti või sünnitõendi koopia.
§ 11. Gümnaasiumi medaliga lõpetanute toetus
(1) Medalitega gümnaasiumi lõpetanute toetus on ühekordne toetus noortele gümnaasiumi lõpetamisel kuld- või hõbemedaliga.
(2) Toetuse määramise aluseks on koolide poolt kinnitatud andmed.
(3) Toetuse määr on 200 eurot kuldmedaliga lõpetanule ja 130 eurot hõbemedaliga lõpetanule.
(4) Taotlusele lisatakse isikut tõendava dokumendi koopia.
§ 12. Ühekordne vanaduspensionäride toetus
(1) Toetus määratakse „Riikliku pensionikindlustuse seaduse“ alusel määratud vanaduspensioni (välja arvatud ennetähtaegne ja soodustingimustel vanaduspension) saajale tingimusel, et taotleja on taotluse esitamise ajaks olnud rahvastikuregistri andmetel Sillamäe linna elanik katkematult alates toetuse taotlemise aasta 1. jaanuarist.
(2) Isikul, kes taotleb toetust esimest korda, tuleb esitada kirjalik taotlus linnavalitsuse sotsiaalhoolekande osakonda. Taotlusele lisatakse isikut tõendava dokumendi koopia.
(3) Toetus määratakse summas 15 eurot ning makstakse aasta viimases kvartalis.
(4) Toetust ei maksta isikule, kes viibib ööpäevaringsel hoolekandeteenusel ja kelle eest Sillamäe linn täielikult või osaliselt tasub hoolduskulusid.
§ 13. Muud täiendavad sotsiaaltoetused
(1) Muid täiendavaid sotsiaaltoetusi makstakse abivajavale isikule, kelle elukoht on Eesti rahvastikuregistri andmetel Sillamäe linnas tema toetamiseks muudel (käesoleva määruse §-des 6-12 loetlemata) põhjendatud juhtudel.
(2) Muu täiendava sotsiaaltoetuse maksmise aluseks on sotsiaalosakonna motiveeritud ettepanek.
(3) Muu täiendava sotsiaaltoetuse maksmise otsustab linnavalitsus korraldusega.
(4) Muu täiendava sotsiaaltoetuse suuruseks on kuni 600 eurot kalendriaastas ühe isiku kohta.
Tunnistada kehtetuks Sillamäe Linnavolikogu 29. jaanuari 2015. a määrus nr 23 „Sotsiaaltoetuste maksmise ja sotsiaalteenuste osutamise kord“ (RT IV, 08.02.2018, 17).


Põllumajandustoote kokkuostu, sealhulgas säilitamise, müümise või tasuta üleandmise täpsem kord ning pakkumise vorm – Riigi Teataja
Põllumajandustoote kokkuostu, sealhulgas säilitamise, müümise või tasuta üleandmise täpsem kord ning pakkumise vorm
Põllumajandustoote kokkuostu, sealhulgas säilitamise, müümise või tasuta üleandmise täpsem kord ning pakkumise vorm - sisukord
§ 2 Põllumajandustoote kokkuostuks pakkumisega, müümisega või kokkuostust tasuta üleandmisega seotud isik
§ 3 Heakskiitmine
§ 4 Kvaliteedisertifikaat
§ 5 Põllumajandustoote pakkumine kokkuostuks
§ 6 Kokkuostuks pakutava või pakendi märgistus
3 SEKKUMISVARUDEST PÄRIT TOOTE MÜÜK
§ 7 Müük sekkumisvarudest
§ 8 Käitlemiskava esitamine sekkumisvarudest pärit toote kasutamiseks müügi korral
§ 9 Arvestuse pidamine ning teavitamine sekkumisvarudest pärit toote ekspordiks müügi korral
4 SEKKUMISVARUDEST PÄRIT TOOTE TASUTA ÜLEANDMINE
§ 10 Nõuded heategevusorganisatsioonile ja toiduabi saajale
§ 11 Toiduabi jaotamise õiguse taotlemine
§ 12 Pakkumismenetluse korraldamine toiduabina jaotatava lõpptoote saamiseks
§ 13 Toiduabi jaotamine
§ 14 Lõpptoote veo- ja majanduskulude hüvitamine
§ 15 Toiduabi jaotamises osalemise peatamine
RT I 2010, 36, 217
Vastu võetud 21.06.2010 nr 72
Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse » § 4 lõike 3 ning § 41 lõike 2, komisjoni määruse (EL) nr 1272/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul (ELT L 349, 29.12.2009, lk 1–68), artikli 10 lõike 1 punkti a, artikli 28 lõike 1, artikli 50 lõike 1, artikli 52 lõike 3, komisjoni määruse (EÜ) nr 1130/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud ühiseeskirjad sekkumisvarust pärit toodete kasutamise ja/või sihtkoha kontrollimiseks (kodifitseeritud versioon) (ELT L 310, 25.11.2009, lk 5–21), artikli 2 lõike 2 ning komisjoni määruse (EMÜ) nr 3149/1992, millega kehtestatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad (EÜT L 313, 30.10.1992, lk 50–55), artikli 9 lõigete 1 ja 3 alusel.
Määrusega kehtestatakse heakskiidu taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord ning taotluse vorm, põllumajandustoote kokkuostu, sealhulgas säilitamise, ja sekkumisvarudest pärit toote müügi või tasuta üleandmise täpsem kord ning pakkumise vorm.
§ 2. Põllumajandustoote kokkuostuks pakkumisega, müümisega või kokkuostust tasuta üleandmisega seotud isik
Põllumajandustoote kokkuostuks pakkumisega, müümisega või kokkuostust tasuta üleandmisega seotud isiku andmed peavad olema kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 90 kohaselt.
(1) Kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 2 lõigetega 2 ja 3 esitab isik teravilja sekkumiskeskuse ja teravilja sekkumislao heakskiitmiseks Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) vabas vormis taotluse.
(2) Kokkuostuks pakutavat võid ja lõssipulbrit toota sooviv isik, kelle ettevõtet on Veterinaar- ja Toiduamet (edaspidi VTA) «Toiduseaduse» kohaselt tunnustanud, esitab PRIA-le iga sel otstarbel kasutatava eraldi tootmisüksuse kohta heakskiidu taotlemiseks lisas 1 toodud vormi kohase taotluse.
Või ja lõssipulbri teise Euroopa Liidu liikmesriiki kokkuostuks pakkumise korral komisjoni määruse (EL) nr 1272/2009 IV lisa I osa punkti 6 ja V lisa I osa punkti 6 alusel nõutava sertifikaadi saamiseks esitab pakkuja VTA kohalikule asutusele lisas 2 toodud vormi kohase taotluse.
§ 5. Põllumajandustoote pakkumine kokkuostuks
(1) Teravilja sekkumishinnaga kokkuostu ja alalise pakkumismenetluse korral esitab pakkuja PRIA-le lisas 3 toodud vormi kohase kirjaliku pakkumise.
(2) Või ja lõssipulbri kokkuostu korral esitab tootja PRIA-le lisas 4 toodud vormi kohase tootmiskava pärast heakskiidu saamist, kuid hiljemalt kaks tööpäeva enne kokkuostuks pakutava või ja lõssipulbri tootmise alustamist.
(3) Või, lõssipulbri ja veiseliha sekkumishinnaga kokkuostu ja alalise pakkumismenetluse korral esitab pakkuja PRIA-le lisas 5 toodud vormi kohase kirjaliku pakkumise.
Kui laopidaja peab laoarvestust, mille puhul sisestab ta komisjoni määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 28 lõike 1 esimeses lõigus nimetatud andmed laoarvestusse kokkuostetud või lattu saabumise päeval, ei pea toote lattu saabumise kuupäeva pakendile eraldi märkima.
3. peatükk SEKKUMISVARUDEST PÄRIT TOOTE MÜÜK
§ 7. Müük sekkumisvarudest
(1) Teravilja sekkumisvarudest müügi korral, sealhulgas komisjoni määruse (EÜ) nr 1130/2009 kohaselt teravilja kasutamiseks ja eksportimiseks müügi korral, esitab pakkuja PRIA-le lisas 6 toodud vormi kohase kirjaliku pakkumise.
(2) Või, lõssipulbri ja veiseliha sekkumisvarudest müügi korral, sealhulgas komisjoni määruse (EÜ) nr 1130/2009 kohaselt või, lõssipulbri ja veiseliha kasutamiseks ja eksportimiseks müügi korral, esitab pakkuja PRIA-le lisas 7 toodud vormi kohase kirjaliku pakkumise.
(3) Komisjoni määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 50 lõikes 1 nimetatud juhul sekkumisvarudest teravilja müügi korral esitab pakkuja PRIA-le lõikes 1 nimetatud kirjaliku pakkumise.
(4) Komisjoni määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 50 lõikes 1 nimetatud juhul sekkumisvarudest või, lõssipulbri ja veiseliha müügi korral esitab pakkuja PRIA-le lõikes 2 nimetatud kirjaliku pakkumise.
§ 8. Käitlemiskava esitamine sekkumisvarudest pärit toote kasutamiseks müügi korral
(1) Paragrahvis 7 sätestatud sekkumisvarudest müügi korral edukaks osutunud pakkuja esitab sekkumisvarudest pärit toote kasutamisel komisjoni määruse (EÜ) nr 1130/2009 kohaselt PRIA-le hiljemalt viis tööpäeva enne asjakohase toimingu tegemise algust lisas 8 toodud vormi kohase käitlemiskava.
(2) Muudatustest käitlemiskavas teavitatakse PRIA-t kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis hiljemalt kaks tööpäeva enne asjakohase toimingu tegemise algust.
§ 9. Arvestuse pidamine ning teavitamine sekkumisvarudest pärit toote ekspordiks müügi korral
(1) Kui sekkumisvarudest pärit toote ekspordiks müügi korral ladustatakse nimetatud toodet enne eksportimist ajutiselt mujal kui sekkumislaos, tagab pakkuja, et ajutise ladustamise kohta peetakse arvestust, mis sisaldab järgmisi andmeid:
1) toote ajutisse lattu saabumise kuupäev;
2) toote kirjeldus ja KN-kood;
3) toote staatus (sekkumistoode);
4) toote sekkumislaost väljaviimise protokolli number;
5) saatelehe dokumendi viitenumber;
6) toote täpne asukoht ajutises laos;
7) saabuva toote kogus (t, kg, hl);
8) deklarandi nimi;
9) toote ajutisest laost väljaviimise kuupäev;
10) ekspordideklaratsiooni number;
11) väljaviidava toote kogus (t, kg, hl).
(2) Viis päeva enne sekkumistoote eksportimiseks veovahendile laadimist esitab pakkuja Maksu- ja Tolliametile (edaspidi MTA) eelteate, mis sisaldab järgmisi andmeid:
3) selle veovahendi identifitseerimisandmed, millele kaup laaditakse;
8) vedaja nimi ja sidevahendite andmed;
4. peatükk SEKKUMISVARUDEST PÄRIT TOOTE TASUTA ÜLEANDMINE
§ 10. Nõuded heategevusorganisatsioonile ja toiduabi saajale
(1) Komisjoni määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 4 lõikes 1 nimetatud toodet ning sellest valmistatud lõpptoodet (edaspidi toiduabi) võib enim puudust kannatavatele isikutele toiduabina jaotamiseks taotleda heategevusorganisatsioon, kes:
1) on kantud mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse ning kelle tegevusvaldkond hõlmab heategevust;
2) peab jaotamiseks saadud ning jaotatud toiduainete kohta lisas 9 toodud vormi kohast arvestust;
3) tagab tööstuses pakendatud ja töödeldud toote nõuetekohase käitlemise ning säilimise toote väärtust kahjustamata.
(2) Toiduabi saaja peab vastama «Sotsiaalhoolekande seaduse» § 22 lõikes 1 sätestatud toimetulekutoetuse saamise tingimustele. Kui jaotatavast toiduabi kogusest ei jagu kõigile toiduabi saama õigustatud isikutele, siis eelistatakse toiduabi jaotamisel üksikvanemaid, vähemalt neljalapselise pere vanemaid ning puudega inimesi.
§ 11. Toiduabi jaotamise õiguse taotlemine
(1) Toiduabi jaotada sooviv heategevusorganisatsioon esitab PRIA-le toiduabi jaotusaastale eelneva aasta 2. maiks lisas 10 toodud vormi kohase taotluse.
(2) Lõikes 1 nimetatud taotluse esitamise korral on minimaalne jagada taotletav toiduabi kogus ühe lõpptoote kohta vähemalt 100 kg ning kogu taotluse kohta vähemalt 500 kg.
(3) PRIA kontrollib toiduabi jaotada sooviva heategevusorganisatsiooni vastavust § 10 lõikes 1 sätestatud nõuetele ning otsustab taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise viivitamata pärast toiduabina jaotatava lõpptoote saamiseks käitlejaga lepingu sõlmimist, kuid mitte hiljem kui toiduabi jaotusaasta 31. märtsiks.
(4) Kui heategevusorganisatsioonidele jaotamiseks eraldatavate toiduainete kogus on väiksem või suurem kui nende taotletud kogus, vähendab või suurendab PRIA võrdse kohtlemise põhimõtet järgides võrdeliselt kõiki taotletud koguseid.
(5) PRIA teavitab lõikes 3 nimetatud otsusest toiduabi jaotada soovinud heategevusorganisatsiooni viie tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemisest. Kui heategevusorganisatsioonile jaotamiseks eraldatavat toiduaine kogust lõike 4 kohaselt muudetakse, teeb PRIA koos taotluse rahuldamise otsusega taotlejale teatavaks jaotamiseks eraldatava toiduaine uue koguse.
§ 12. Pakkumismenetluse korraldamine toiduabina jaotatava lõpptoote saamiseks
Toiduabi töötlemiseks, pakendamiseks ning lõpptoote veoteenuse tellimiseks korraldab PRIA pakkumismenetluse «Riigihangete seaduses» sätestatud korras.
§ 13. Toiduabi jaotamine
(1) Heategevusorganisatsioon teavitab PRIA-t toiduabi jaotamise alustamise tähtpäevast viivitamata pärast toiduabi kättesaamist.
(2) Heategevusorganisatsioon esitab PRIA-le lisas 11 toodud vormi kohase toiduabi jaotusplaani lõikes 1 nimetatud teate esitamisest arvates kümne tööpäeva jooksul, kuid mitte hiljem kui toiduabi jaotamise alustamise tähtpäevaks.
(3) Kui heategevusorganisatsioon soovib toiduabi jaotusplaani muuta, esitab ta muudetud jaotusplaani koos põhjendusega kirjalikult PRIA-le hiljemalt viis tööpäeva enne muudetavas jaotusplaanis nimetatud tähtpäeva.
§ 14. Lõpptoote veo- ja majanduskulude hüvitamine
(1) Komisjoni määruse (EMÜ) nr 3149/1992 artikli 6 lõikes 1 nimetatud veokulude hüvitise saamiseks esitab heategevusorganisatsioon PRIA-le koos kuludokumentidega lisas 12 toodud vormi kohase taotluse.
(2) Komisjoni määruse (EMÜ) nr 3149/1992 artikli 6 lõikes 3 nimetatud majanduskulude hüvitise saamiseks esitab heategevusorganisatsioon PRIA-le koos kuludokumentidega lisas 13 toodud vormi kohase taotluse.
(3) Lõpptoote veo- ja majanduskulude hüvitamise taotluse kontrollimiseks võib PRIA teha taotleja juures kohapealset kontrolli.
(4) PRIA otsustab lõpptoote veo- ja majanduskulude hüvitamise taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise 30 kalendripäeva jooksul arvates taotluse saamisest. Hüvitis makstakse välja 30 kalendripäeva jooksul arvates taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
§ 15. Toiduabi jaotamises osalemise peatamine
PRIA peatab kohustuste täitmata jätmise või rikkumise korral heategevusorganisatsiooni osalemise toiduabi jaotamises. Toiduabi jaotamises osalemise peatamine jõustub viivitamata ja kehtib komisjoni määruse (EMÜ) nr 3149/1992 artikli 9 lõike 3 kohaselt olenevalt kohustuste täitmata jätmise või rikkumise laadist ja tõsidusest vähemalt ühe toiduabi jaotamisplaani rakendusperioodi jooksul.
Paragrahvi 5 lõige 1 ning § 7 lõiked 1 ja 3 jõustuvad 2010. aasta 1. juulil.
Põllumajandusministri 10. aprilli 2008. a määrus nr 32 «Põllumajandustoodete kokkuostu täpsem kord, teravilja veokulude hüvitamise piirmäär, nõuded sekkumiskeskuse ja -lao kohta ning pakkumise vorm» (RTL 2008, 31, 455; 2009, 57, 834) tunnistatakse kehtetuks.
Välissuhete ja arenduse asekantsler
kantsleri ülesannetes Peeter SEESTRAND


Maksudeklaratsiooni ESD esitamine | Maksu- ja Tolliamet
Avaleht Äriklient Registreerimine, ettevõtlus Kohalikule omavalitsusele Juhendid Maksudeklaratsiooni ESD esitamine
Maksudeklaratsiooni ESD esitamine
ESD esitavad:
Riigi- ja KOV asutused ning loomeliidud, kes deklareerivad erijuhtude sotsiaalmaksu SMS § 6 alusel, vt „Riigi, valla või linna, juriidilise isiku või FIE poolt sotsiaalmaksuseaduse § 6 ja § 6.1 alusel sotsiaalmaksu arvutamine ja deklareerimine (seisuga 01.01.2015)".
ESD sisestatakse e-maksuamet/e-tollis või laaditakse xml-failist. Faili struktuuri leiate siit.
FIE, kes deklareerib sotsiaalmaksu oma abikaasa eest, vt „FIE abikaasa registreerimine maksukohustuslaste registris ning abikaasa eest sotsiaalmaksu arvestamine, deklareerimine ja tasumine". FIE-l on õigus esitada ESD paberkandjal (44.73 KB, PDF).
Uus vorm on kinnitatud rahandusministri 11.09.2014 määrusega nr 32 (PDF).
Uue korra muudatused võrreldes kuni 31.12.2014 kehtiva korraga on järgmised.
Deklaratsiooni on võimalik esitada nii xml-failist (txt asemel) laadimise kui ka e-maksuamet/e-tollis sisestamise teel.
Kaotatakse ära erinevad ESD tüübid. Sotsiaalmaksu eristamine hakkab käima sotsmaksu erijuhu tunnuse (kood 9050) kaudu. Teostatakse deklareeritud tunnuse kontroll.
Sotsiaalkindlustusamet hakkab uues maksudeklaratsioonis ESD deklareerima lisaks erijuhu sotsiaalmaksule (kood 9040) ka kogumispensioni täiendavat sissemakset (kood 9080).
ESD koodide kirjeldus
1. Kõik koodid (v.a 9010 „Ees- ja perekonnanimi“ e-maksuametis sisestamisel) on maksumaksja täidetavad.
2. Kood 9000 = isiku Eesti isikukood, kelle eest makstakse sotsiaalmaksu. FIE ESD vormil isikukoodi täitmisel kontrollitakse, kas selle isikukoodiga isik on MKRis registreeritud FIE abikaasa.
3. Koodid 9020, 9030, 9060, 9070 näitab maksumaksja formaadis pp.kk.aaaa. Kood 9030 ei saa olla varem kui kood 9020 ning kood 9070 ei saa olla varem kui 9060. Koodide 9020 ja 9060 täitmine on kohustuslik, koodide 9030 ja 9070 mitte. Kood 9020 ja kood 9060 kuupäev ei tohi olla tulevikus deklareeritava perioodi suhtes. Ühe isikukoodi kohta võib olla märgitud mitu erinevat sotsiaalmaksu kohustuse perioodi.
4. Kood 9040 näitab maksumaksja sotsiaalmaksu summat kahe kohaga pärast koma. Ühe isiku kohta võib olla täidetud mitu sotsiaalmaksu summat iga koodiga 9020 ja 9030 märgitud perioodi kohta eraldi.
5. Kood 9050 valib maksumaksja sotsiaalmaksu erijuhu tunnuse loetelust:
§ 6 lg 1 p 1 tunnus – 611,
§ 6 lg 1 p 11 tunnus – 6111,
§ 6 lg 1 p 2 tunnus – 612,
§ 6 lg 1 p 21 tunnus – 6121,
§ 6 lg 1 p 22 tunnus – 6122,
§ 6 lg 1 p 3 tunnus – 613,
§ 6 lg 1 p 31 tunnus – 6131,
§ 6 lg 1 p 32 tunnus – 6132,
§ 6 lg 1 p tunnus – 615,
§ 6 lg 1 p 6 tunnus – 616,
§ 6 lg 1 p 61 tunnus – 6161,
§ 6 lg 1 p 7 tunnus – 617,
§ 6 lg 1 p 8 tunnus – 618,
§ 6 lg 1 p 9 tunnus – 619,
§ 6 lg 1 p 10 tunnus – 6110,
§ 6 lg 1 p 11 tunnus – 6211,
§ 6 lg 1 p 13 tunnus – 6213,
§ 6 lg 1 p 14 tunnus 6114*,
§ 6 lõike 11 tunnus – 620,
§ 6 lõike 12 tunnus – 721,
§ 61 tunnus – 810.
Märkus: tunnus 6114 rakendub alates 01.09.2015 (doktorant/HTM).
Süsteem teostab sisestatud tunnuse kontrolli lähtudes ESD esitaja registrikoodist (ESD kood 104):
1) SKA registrikood 70001975 lubatud tunnused: 611, 6111, 612, 615, 618, 619, 6110.
2) Ministeerium või muu riigiasutus registrikood 70 algusega (peale nimetatu punktides 1, 3, 5, 8) ning Riigikogu Kantselei lubatud tunnus 612. Haridus- ja Teadusministeeriumile 70000740 on lubatud lisaks tunnus 6114.
3) Kaitsevägi 70008641 lubatud tunnused: 612, 6121, 613, 6131, 6132.
4) Vabariigi Presidendi Kantselei 74000234 lubatud tunnus 6122.
5) Kaitseressursside Amet registrikood 70007647 lubatud tunnused: 612, 613, 6131.
6) Kaitseliit 74000725 lubatud tunnus 6132.
7) Töötukassa registrikood 74000085 lubatud tunnused: 616, 6161, 617, 6211.
8) Päästeamet registrikood 70000585 lubatud tunnused: 612, 6213.
9) KOV registrikood 75 algusega lubatud tunnus 620.
10) Loomeliit registrikood 80 algusega lubatud tunnus 721.
11) FIE Eesti rahvastikuregistri isikukoodiga lubatud tunnus 810.
6. Kood 9080 näitab maksumaksja positiivse või negatiivse arvu, kahe kohaga pärast koma. Ühe isiku kohta võib olla täidetud mitu täiendava sissemakse summat iga koodiga 9060 ja 9070 märgitud perioodi kohta eraldi.
7. Kood 9100 = koodide 9040 summa.
8. Kood 9110 = koodide 9080 summa.
9. Sotsiaalmaksu määr on 33%, v.a järgmised erijuhu tunnused, mille puhul on sotsiaalmaksu määraks 13% (ainult ravikindlustus): 6131, 6132, 616, 6161, 618, 619, 6211, 6213.
E-maksuamet/e-tolli koht, kust alustatakse ESD käsitsi sisestamist: Deklaratsioonid – vasakpooolses menüüs TSD – 2015 sellele lingile vajutades avaneb deklaratsiooni liigi valik (saab valida kas TSD või ESD), aasta ja kuu.
Sisestage lisamise reale (helesinine) kõik vajalikud isikuandmed ja vajutage nupule „Lisa ja salvesta rida", mis asub isikukoodi ees. Isikuandmed salvestatakse.
Pärast kõikide isikute andmete sisestamist ja salvestamist vajutage nupule „Kinnita". Deklaratsioon ESD on kinnitatud.


Viljandi Linnavalitsuse haljastuskomisjoni põhimäärus – Riigi Teataja
Viljandi Linnavalitsuse haljastuskomisjoni põhimäärus
Viljandi Linnavalitsuse haljastuskomisjoni põhimäärus - sisukord
§ 3 Komisjoni liige
RT IV, 16.01.2014, 1
Vastu võetud 13.01.2014 nr 1
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3, Viljandi linna põhimääruse § 23 alusel.
(1) Haljastuskomisjon (edaspidi komisjon) on Viljandi Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsuse) juures alatiselt tegutsev komisjon, kelle tegevuse eesmärgiks on linnale oluliste haljastusalaste ja haljastuse arengule suunatud küsimuste lahendamine ning nendes küsimustes ettepanekute esitamine linnavalitsusele.
(2) Komisjoni põhimääruse kinnitab ja teeb selles muudatusi linnavalitsus.
(3) Komisjoni moodustab, komisjoni isikulise koosseisu kinnitab ja komisjoni tegevuse lõpetab linnavalitsus.
(4) Komisjoni pädevusse kuulub:
1) analüüsida haljastuse olukorda Viljandi linnas, sh vajadusel üksikküsimuste lahendamine (nt raieloa väljaandmise või sellest keeldumise põhjendamine, linna tellitavate raie- ja puuhooldustööde vajalikkuse otsustamine ja põhjendamine jms);
2) kaasa aidata haljastuse arengukava väljatöötamisele ning ellurakendamisele ja haljastuse arengukava eesmärkide täitmiseks vajalike meetmete väljatöötamine;
3) vajadusel planeeringute, ehitusprojektide ja projekteerimistingimuste hindamine haljastuse seisukohast;
4) analüüsida puudel esinevaid tormikahjude põhjuseid (nt vanus, juurestiku probleemid, keskkonna muutused, kahjustustused vm);
5) haljastust puudutavate hankedokumentide sisuline analüüsimine ja ettepanekute tegemine nende muutmiseks;
muude küsimuste lahendamine, mis on linnavalitsuse poolt saadetud komisjonile lahendamiseks.
(5) Komisjon ja selle liikmed on kohustatud kõikide dokumentide menetlemisel lähtuma linnavalitsuse asjaajamiskorrast.
(1) Komisjoni juhib komisjoni esimees, kelleks on vastavalt linnavalitsuse liikmete tööjaotusele haljastuse valdkonnaga tegelev linnavalitsuse liige.
(4) Komisjoni aseesimees ja sekretär määratakse komisjoni isikkoosseisu kinnitamisel linnavalitsuse poolt.
(5) Komisjoni koosseisu kuulub kuni 15 liiget.
§ 3. Komisjoni liige
(1) Komisjoni liige on kohustatud osalema komisjoni töös komisjoni esimehe määratud aegadel.
(2) Väljastpoolt linnavalitsust komisjoni liikmeks määratud isik võib linnavalitsusele esitatud isikliku avalduse alusel tagasi astuda.
(3) Komisjoni liikme volitused lõpevad:
1) vabastamisega linnavalitsuse teenistusest;
2) tagasikutsumisel tema liikmeks nimetamise ettepaneku teinud või liikmeks nimetamisele nõusoleku andnud asutuse või ühingu poolt;
3) linnavalitsuse vastava õigusakti jõustumisel.
(1) Komisjoni tööd juhib komisjoni esimees, tema äraolekul aseesimees või käesoleva põhimääruse § 2 lõike 3 alusel koosolekut juhtima valitud isik.
(2) Komisjoni töövorm on koosolek, mille kutsub kokku komisjoni esimees, teatades komisjoni liikmetele ja vajadusel komisjoni koosolekule kutsutavatele koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra vähemalt kaks tööpäeva enne koosoleku toimumist.
(3) Komisjoni koosolekud on kinnised.
(4) Vajadusel võib komisjoni koosolekule kutsuda arutamisele tulevate küsimustega seotud isikuid või vastavalt vajadusele oma ala spetsialiste.
(5) Koosolekud toimuvad mitte harvem kui üks kord kolme kuu jooksul.
(6) Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni liikmetest.
(7) Komisjon võtab otsuseid vastu avaliku hääletamise korras koosolekust osavõtjate häälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab vastavalt käesoleva põhimääruse § 2 lõigetele 1, 2 või 3 koosolekut juhatava isiku hääl.
(8) Komisjoni koosolekud protokollitakse. Protokollijaks on komisjoni sekretär, kes korraldab ka komisjoni koosolekute tehnilist ettevalmistamist ja muid komisjoni asjaajamisega seotud küsimusi.
(9) Protokolli kantakse:
1) koosoleku toimumise koht, kuupäev ja protokolli number,
2) koosolekul osalevad ja puuduvad komisjoni liikmed,
3) koosoleku juhataja ja protokollija,
4) koosoleku päevakord, arutelude põhipunktid, hääletamistulemused ja otsused,
5) otsustamisel eriarvamusele jäänud komisjoni liikme kirjalik eriarvamus koos allkirjaga.
(10) Komisjoni koosoleku protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja sekretär.
§ 5. Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas.


Rapla valla tunnustuse avaldamise kord – Riigi Teataja
Rapla valla tunnustuse avaldamise kord
KO 2009, 8, 113
Vastu võetud 19.12.2008 nr 16
Määrus kehtestatakse «Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse» paragrahvi 6 lõike 3 punkti 2 ja paragrahvi 14 lõike 1 alusel.
Käesoleva korraga sätestatakse Rapla valla poolt jagatava tunnustuse (autasude) liigid nende kirjeldused ning valla ees teeneid omavate isikute autasustamise ja tunnustamise tingimused.
§ 2. Tunnustuste liigitus ja arvestus
2) haridusauhinnaga «Rapla Rüblik» tunnustamine;
3) kultuuriauhinnaga «Valla Vedur» tunnustamine;
4) valla parimaks sportlaseks nimetamine;
5) majandusauhinnaga «Rapla Sild» tunnustamine;
6) valla tänukirjaga tunnustamine;
7) tiitliga «Rapla valla kaunis kodu» tunnustamine;
8) valla väikelaste sündide tähistamine;
9) valla eakate õnnitlemine sünnipäevadel valla õnnitluskaardiga;
10) vallavalitsuse hallatavate asutuste poolt antavad tunnustused.
(2) Arvestust väljaantud tänukirjade ja tunnustuste üle peab Rapla valla avalike suhete spetsialist.
RAPLA VALLA AUTASUD
§ 3. Rapla valla aukodanikuks nimetamine
(1) Rapla valla aukodanikuks nimetamine on Rapla valla poolt antava tunnustuse kõrgeim aste. Aukodaniku tiitliga kaasneb raamitud tunnuskiri, teenetemärk ja rahaline preemia.
(2) Aukodaniku tunnustuse andmine ei ole regulaarne.
(3) Aunimetus antakse üksikisikule, kellel on silmapaistvaid teeneid valla elu arendamisel.
(4) Aukodaniku nimetus omistatakse üldjuhul kandidaadile seoses isiku jaoks olulise tähtpäevaga (juubel, ametijuubel jne). Aukodaniku tiitli annavad üle volikogu esimees ja vallavanem.
(5) Aukodanikuks nimetamise ettepanekuid võivad teha kõik vallakodanikud, ühendused ja organisatsioonid.
(6) Motiveeritud kirjalik taotlus (Lisa 1) esitatakse Rapla Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus).
(7) Aukodanikuks nimetamise otsustab Rapla Vallavolikogu (edaspidi volikogu).
(8) Aukodanik avalikustatakse, registreeritakse Rapla valla aukodanike raamatus. Raamatu sissekannete eest peab arvestust vallavalitsus.
§ 4. Haridusauhind «Rapla Rüblik»
(1) «Rapla Rüblik» (edaspidi auhind) on valla aasta haridusauhind, mis omistatakse isikule, kelle elutöö või õppeaastal silmapaistev tegevus ja isiklik eeskuju on oluliselt kaasa aidanud valla hariduselu edendamisele üld- või huvihariduses.
(2) Auhind koosneb tunnuskirjast, meenest ja rahalisest preemiast.
(3) Auhind antakse igal aastal kuni kolmele isikule. Isikut, kellele on auhind omistatud, ei saa auhinna kandidaadiks uuesti esitada enne 5 aasta möödumist.
(4) Motiveeritud kirjalik taotlus (Lisa 1) esitatakse vallavalitsusele 1. veebruariks. Ettepanek peab sisaldama ülevaadet kandidaadi haridusalase töö eripärasusest või elutööst.
(5) Auhinnasaajad valib volikogu hariduskomisjon.
(6) Auhind antakse üle kord aastas volikogu esimehe ja vallavanema vastuvõtul.
§ 5. Kultuuriauhind «Valla Vedur»
(1) «Valla Vedur» (edaspidi auhind) on valla aasta kultuuriauhind, millega tunnustatakse kultuurilisi algatusi, loomingulisi saavutusi või jätkusuutlike traditsioonide hoidmist. Auhind omistatakse üksikisikule, ühendusele või ettevõtjale, kelle tegevus kultuurielus on olnud silmapaistev.
(3) Igal aastal antakse välja kuni kolm auhinda. Isikut või ühendust, kellele on auhind omistatud, ei saa auhinna kandidaadiks uuesti esitada enne 5 aasta möödumist.
(4) Motiveeritud kirjalik taotlus (Lisa 1) esitatakse vallavalitsusele 1. veebruariks.
Ettepanek peab sisaldama ülevaadet kandidaadi kultuurilistest saavutustest Rapla vallas.
(5) Auhinnasaajad valib volikogu kultuurikomisjon.
§ 6. Valla parimate sportlaste nimetamine
(1) Rapla valla parima sportlase nimetuson valla aasta tunnustus, millega märgitakse ära sportlikke saavutusi. Nimetus omistatakse parimale mees- ja naissportlasele, võistkonnale ning treenerile, kelle tegevus aasta spordielus on olnud silmapaistev.
(2) Rapla valla parima sportlase nimetusega kaasneb tunnuskiri, meene ja rahaline preemia.
(3) Motiveeritud kirjalik taotlus (Lisa 1) esitatakse vallavalitsusele 1. veebruariks. Ettepanek peab sisaldama ülevaadet kandidaadi sportlikest saavutustest.
(4) Nimetuse saajad valib valla spordinõukogu.
(5) Parima sportlase nimetus antakse üle kord aastas volikogu esimehe ja vallavanema vastuvõtul.
§ 7. Majandusauhind «Rapla Sild»
(1) «Rapla Sild» (edaspidi auhind) on aastaauhind, mis omistatakse Rapla vallas tegutsevale isikule, kelle tegevus on enim mõjutanud Rapla valla elukeskkonda (majandusedu) ja aidanud kaasa valla positiivsele ning tasakaalustatud arengule.
(2) Auhind koosneb tunnuskirjast ja meenest.
(3) Igal aastal antakse välja üks auhind. Auhinnavääriliste kandidaatide puudumisel võib auhinna jätta välja andmata.
(4) Motiveeritud kirjalik taotlus (Lisa 1) esitatakse vallavalitsusele 1. veebruariks. Ettepanek peab sisaldama ülevaadet kandidaadi tegevusest Rapla vallas.
(5) Auhinnasaaja kinnitab majanduskomisjoni ettepanekul volikogu.
§ 8. Valla tänukiri
(1) Valla tänukiri on tunnustus, mis antakse isikule või kollektiivile vallapoolse austusavaldusena oluliste teenete eest valla hüvanguks või seoses tähtpäevadega.
(2) Tänukiri on Rapla valla vapimärgiga A4 formaadis kvaliteetpaberil trükis, millel on Rapla valla sümboolika (vapp, kivisild), autasustatu nimi, tänu- või õnnitluslause, kuupäev, vallavanema või volikogu esimehe allkiri.
(3) Ettepanekuid tänukirjaga tunnustamiseks võivad esitada vallavalitsus, volikogu komisjonid, valla allasutuste juhid, hoolekogud ja nõukogud, külavanemad, seltsid ja seltsingud.
(4) Ettepanekud tunnustamiseks tuleb esitada kirjalikult esildisena (Lisa 1) vähemalt 14 päeva enne autasustamist vallavalitsusele.
(5) Vallavanem võib tänukirjaga autasustamise otsustada ka ilma vastava taotluseta.
(6) Tänukirjadega autasustajate arvestust peetakse vallavalitsuses.
§ 9. Tiitel «Rapla valla kaunis kodu»
(1) «Rapla valla kaunis kodu» on tiitel, millega tunnustatakse kauneid ja heakorrastatuid kodusid ning asutusi.
(2) Vallavanema poolt moodustatud viieliikmeline komisjon valib igal aastal augustis välja kuni 8 valla kaunimat kodu või asutust. Komisjoni kuuluvad kolm vallavalituse esindajat, üks volikogu esindaja ja üks ekspert (maastikuarhitekt).
Komisjon hindab eelkõige objekti üldist heakorda, sealhulgas hoonete head seisukorda, haljastust ja selle hooldatust.
Kodu või asutust, kellele on auhind «Rapla valla kaunis kodu» omistatud, ei saa auhinna kandidaadiks uuesti esitada enne 5 aasta möödumist.
(3) Augustis valitud nominendid esitatakse järgmise aasta kevadel peaministrile «Kauni Kodu» tiitli saamiseks.
(4) Tiitliga koos antakse üle peaministri aukiri ja metallplaat kirjaga: «Rapla valla kaunis kodu, aasta».
§ 10. Rapla valla väikelaste sündide tähistamine
(1) Rapla vald õnnitleb alla 1-aastaseid väikelapsi, kes on registreeritud elama Rapla valda.
(2) Õnnitlemine toimub kaks korda aastas – kodanikupäeval ja lastekaitsepäeval. Väikelapsi ja tema vanemaid õnnitleb vallavanem ja sotsiaalnõunik.
(3) Igale väikelapsele kingitakse meene koos tunnuskirjaga.
§ 11. Eakate õnnitlemine
(1) Rapla valla eakaid elanikke õnnitletakse 70., 75. ja 80. juubelil ning üle 80 aasta vanuseid igal sünnipäeval õnnitluskaardiga.
(2) 100-aastaseid ja vanemaid isikuid õnnitletakse tänukirjaga ning rahalise preemiaga.
(1) Vallavalitsuse hallatavate asutuste poolt toimuv tunnustamine on reguleeritud asutuste endi poolt vastavate õigusaktidega.
§ 13. Korra muutmine ja jõustumine
(1) Käesolev kord vaadatakse üle enne iga uue eelarveaasta algust ja vajadusel tehakse selles täiendusi ning parandusi.
(2) Määrus jõustub 01. jaanuaril 2009. a.
Rapla Vallavolikogu 19. detsembri 2008. a määruse nr 16 ”Rapla valla tunnustuse avaldamise kord” juurde
Esildis Rapla valla tunnustuse määramiseks
Palun vali üks tunnustuse kategooria, kuhu soovid kandidaadi esitada:
΋ Rapla valla aukodanik ΋ «Rapla Rüblik» ΋ «Valla Vedur» ΋ Parim sportlane
΋ «Rapla Sild» ΋ Tänukiri ΋ «Rapla valla kaunis kodu/asutus»
Kandidaadi nimi:
Kontaktandmed (töökoht, amet, sünniaeg, postiaadress, telefon, e-post):
Põhjendus kandidaadi esitamiseks : …………………………………………………..
Kandidaadi esitaja nimi:


text:
3-3-1-99-06 Riigikohus 14.05.2008
3-3-1-92-04 Riigikohus 02.03.2005
Kuna tagastamise küsimus ei ole lahendatud, siis ORAS § 7 lg-s 3 nimetatud kokkuleppe puudumise tõttu ei ole vaidlusaluse vara puhul tegemist EES alusel erastamisele kuuluva varaga. Kuna isikul ei ole eluruumi ostueesõigusega erastamise õigust tekkinud, ei saanud linnavalitsus talle ka kahju tekitada ja puudub seaduslik alus kahju hüvitamise nõudmiseks.
Kuna ORAS § 7 lg 3 on Põhiseadusega kooskõlla viimata, siis on Saksa riigiga sõlmitud lepingute alusel Eestist lahkunud isikute kui endiste omanike, samuti neile isikutele kuulunud elamute üürnike olukord endiselt ebaselge. On võimalik, et nimetatud üürnikel, võis tekkida õiguspärane ootus sellele, et riik kõrvaldab mõistliku aja jooksul ebaselge olukorra. Sellest tulenevalt on võimalik moraalse kahju tekkimine seadusandliku võimu kestva tegevusetuse tõttu.
Ei ole välistatud, et kohtukulude nimekiri esitatakse alles kohtuistungil. Oluline on, et see toimuks enne kohtuvaidluste avamist. Samuti on oluline, et teised menetlusosalised saaksid kohtukulude väljamõistmise taotlusega tutvuda ja kohtul oleks võimalik taotluse rahuldamist kaaluda.
3-3-1-52-04 Riigikohus 06.12.2004
ORAS § 3 lg 1
ORAS § 3 lg 2 p 2
Omandireform kujutab endast õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamist või kompenseerimist (ORAS § 3 lg 1) ning ka riigi omandis oleva vara tasu eest eraomandisse andmist (vara erastamine) (ORAS § 3 lg 2 p 2). Äriühing ei saa sama vara osas olla nii erastamise õigustatud subjekt kui ka tagastamise kohustatud subjekt. Äriühingul oli mõistlik eeldada, et avalik võim tegutseb koordineeritult ja tagab tema õiguste, sh omandiõiguse kaitse. Äriühingul võis tekkida õiguspärase ootuse ja õiguskindluse põhimõttest veendumus, et kui avalik võim lubas vara tasu eest erastada, siis ei saa avalik võim sõnamurdlikult nõuda sama vara tagastamist. Mingil juhul ei saa linnavalitsus pelgalt oma korraldusega nõuda eraõiguslikult juriidiliselt isikult talle kuuluva vara tagastamist õigustatud subjektile. Omandireformi raames selleks õiguslikud alused, et kohustada haldusaktiga eraõiguslikku subjekti õigusvastaselt võõrandatud vara tagastama.
3-3-1-44-04 Riigikohus 25.11.2004
1943. a antud Eraomanduse uuesti jaluleseadmise määrusest ei tulene, et endine omanik pidi avalduse esitama isiklikult. Ei ole välistatud, et määruse kohaselt võis olla võimalik, et vara tagastati ka omaniku esindaja taotlusel ja et omanikukiri anti esindaja kätte. Omandireformi kontekstis ei saa aga käsitleda 1943. a omanikukirja väljaandmist vara tagastamisena endisele omanikule, kui endine omanik ei saanud ise otsustada, kas taotleda vara tagasi või mitte, ei teadnud varale hooldaja määramisest ega sellest, et talle omandus tagastati ning tal puudus võimalus reaalselt vara üle võimu ja omandiõigust teostada.
Enne 2. märtsi 1997. a ei olnud vara säilivust võimalik hinnata vara väärtuse abil ja ehitise endisel individualiseeritaval kujul säilimise tuvastamiseks tuli võrrelda ehitise võõrandamise aegset põhiotstarbel kasutatavat kubatuuri praeguse kubatuuriga. ORAS kohaselt ei oma tähtsust, et ehitise põhiotstarbeline kubatuur vahepeal hävis. Küll aga tuleneb põhikonstruktsioonide hindamisel rahalise väärtuse kasutamine keskkonnaministri 13. märtsi 1995. a määrusega nr 16 kinnitatud metoodilistest soovitustest, mille punkti 3.2. kohaselt on ka hoone konstruktiivelemendid rahaliselt hinnatavad nii nagu kubatuur on teisendatav rahaliseks väärtuseks. ORAS kohaselt loetakse ehitis endisel kujul mittesäilinuks ja seda ei tule tagastada, kui esineb vähemalt üks ORAS § 12 lg-s 8 sätestatud alustest. Ekspert ei ole kohustatud hindama ehitise säilivust mõlema kriteeriumi põhjal, kui on tuvastatud ehitise mittesäilimine vähemalt ühel alusel.
3-3-1-47-04 Riigikohus 25.10.2004
ORAS § 13 lg 7
Kuivõrd linnavalitsus jättis kompensatsioonimenetluse lõpetamata mõistliku aja jooksul pärast seadusega sätestatud kuuekuulise tähtaja lõppemist, siis oleks ta pidanud pärast halduskohtu määruse, millega jäeti kohtusse pöördumise tähtaeg ennistamata, jõustumist andma isikule uue mõistliku tähtaja kompensatsiooni vastuvõtmiseks ja teavitama teda sellest. Kuna isikule ei antud uut tähtaega kompensatsiooni vastuvõtmiseks, on linnavalitsus käitunud vastuolus hea haldustavaga. Sellisel juhul tuleb isikule anda uus mõistlik tähtaeg kompensatsiooni vastuvõtmiseks.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 7
§ 7
Riigikohus
§ 3
§ 3
§ 3
§ 3
Riigikohus
§ 12
Riigikohus
§ 13