Esmatasandi tervisekeskuste kaasajastamine - sisukord
§ 3 Toetuse andmise eesmärk ja meetme tegevuse väljundinäitaja
2 Toetatavad tegevused, kulude abikõlblikkus, toetuse osakaal ja riigiabi
§ 6 Toetatavad tegevused ja toetuse taotleja
§ 8 Meetme tegevuse abikõlblikkuse periood
§ 9 Toetuse osakaal abikõlblikest kuludest ja piirsumma
§ 12 Taotluse esitamine investeeringute kava koostamiseks
§ 13 Projekti kvalifitseerimistingimused
§ 14 Projektide valikukomisjoni moodustamine
§ 15 Projekti valikukriteeriumid, valikumetoodika ja investeeringute kava koostamine
§ 19 Nõuded toetuse taotlusele
§ 20 Toetuse taotluse menetlemine
§ 21 Toetuse taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontroll
§ 22 Toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemine
§ 23 Toetuse taotluse osaline ja kõrvaltingimusega rahuldamine
5 Toetuse saaja, rakendusüksuse ja rakendusasutuse ning Terviseameti õigused ja kohustused
§ 25 Toetuse saaja õigused ning kohustused
§ 27 Rakendusasutuse ning Terviseameti õigused ja kohustused
§ 28 Toetuse kasutamisega seotud teabe, dokumentide ja aruannete esitamine
§ 29 Toetuse maksmine
RT I, 14.08.2015, 22
Vastu võetud 12.08.2015 nr 36
Määrusega kehtestatakse „Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014–2020” prioriteetse suuna 2 „Sotsiaalse kaasatuse suurendamine” meetme 2.4 „Kättesaadavate ja kvaliteetsete tervishoiuteenuste tagamine tööhõives püsimise ja hõivesse naasmise suurendamiseks” tegevuse 2.4.2 „Investeeringute toetamine esmatasandi tervisekeskuste infrastruktuuri tõmbekeskustes tagades kättesaadavad ja mitmekülgsed esmatasandi teenused” (edaspidi meetme tegevus) toetuse andmise tingimused.
(1) Esmatasandi tervisekeskus (edaspidi tervisekeskus) on taristu, kus osutatakse esmatasandi tervishoiu ja toetavaid teenuseid vähemalt järgmises ulatuses:
1) üldarstiabiteenust vähemalt kolme nimistuga perearsti poolt vähemalt 4500 isikule;
2) üldarstiabiteenust vähemalt kuue nimistuga perearsti poolt vähemalt 9000 isikule, kui tervisekeskus asub Tallinnas, Tartus, Pärnus, Narvas või Kohtla-Järvel;
3) iseseisva õendusabi ambulatoorset teenust vähemalt koduõendusteenusena;
4) iseseisva ämmaemandusabiteenust ämmaemanda iseseisva vastuvõtu teenusena;
5) eriarstiabi ambulatoorset teenust vähemalt taastusravi füsioteraapia komponendi mahus ravikindlustuse seaduse § 30 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruse tähenduses (välja arvatud füsioteraapia basseinis).
(2) Tervisekeskuse teine tegevuskoht on tervisekeskuses tegutsevate üldarstiabi osutajate tegevusloal kajastuv tervisekeskuse asukohast erinev tegevuskoht, mis ei asu maakonnakeskuses ega samas haldusüksuses ja kus on tagatud igapäevaselt pereõe iseseisev vastuvõtt, vähemalt üks kord nädalas perearsti vastuvõtt ning muude spetsialistide teenused vastavalt vajadusele. Tegevuskohad peavad tegevusloal kajastuma hiljemalt tervisekeskuse teenuste osutamise alustamisel.
(3) Eelleping on kokkulepe, millega taotleja kohustub tervishoiuteenuse osutajal või muu esmatasandi teenuse osutajal võimaldama kasutada tervisekeskuses teenuse osutamiseks sobivaid ruume ning tervishoiuteenuse osutaja ja muu esmatasandi teenuse osutaja kohustub osutama tervisekeskuses käesoleva määruse § 2 lõigetes 4–6 loetletud teenuseid.
(4) Esmatasandi tervishoiu kohustuslikud põhiteenused on:
1) üldarstiabiteenus;
3) ämmaemanda iseseisva vastuvõtu teenus;
4) füsioteraapiateenus.
(5) Esmatasandi tervishoiu teisesed teenused on:
1) apteegiteenus;
2) hambaraviteenus;
3) psühholoogilise nõustamise või vaimse tervise õe teenus;
4) töötervishoiuteenus;
5) sotsiaalnõustamise teenus;
6) koolitervishoiuteenus.
(6) Esmatasandi tervishoiu teenuseid toetavad teenused on:
1) Vabariigi Valitsuse 2. aprilli 2003. a määruses nr 105 „Haiglavõrgu arengukava” nimetatud haigla (edaspidi haiglavõrgu arengukava haigla) ambulatoorne eriarstiabiteenus sisehaiguste, üldkirurgia, oftalmoloogia, günekoloogia, psühhiaatria, otorinolarüngoloogia, dermatoveneroloogia või taastusravi erialal;
2) proteeside, ortopeediliste ja muude abivahendite andmise teenus;
3) rehabilitatsiooniteenus.
(7) Esmatasandi tervishoiu tõmbekeskused ja tervisekeskuste paiknemine on sätestatud käesoleva määruse lisas 1.
(8) Tervisekeskuse teeninduspiirkond on käesoleva määruse tähenduses tervisekeskusesse koondunud tervishoiuteenuse osutajate teeninduspiirkonnad kokku arvestatult.
§ 3. Toetuse andmise eesmärk ja meetme tegevuse väljundinäitaja
(1) Kooskõlas „Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskavaga 2014–2020”, „Rahvastiku tervise arengukava 2009–2020” (edaspidi RTA) rakendusplaani ning „Eesti tervishoiu arengusuundadega aastani 2020” on toetuse andmise eesmärgiks tagada inimeste tööhõives püsimine ja hõivesse naasmine, milleks toetatakse esmatasandi tervisekeskuste infrastruktuuri ehitamist tõmbekeskustes, tagades kättesaadavad ja mitmekülgsed esmatasandi tervishoiu teenused, parandades teenustele juurdepääsu, vähendades seeläbi tervisealast ebavõrdsust ning edendades sotsiaalset kaasatust.
(2) Meetme tegevuse raames ehitatakse või rekonstrueeritakse vähemalt 35 esmatasandi tervisekeskust.
Meetme rakendusasutus on Sotsiaalministeerium (edaspidi rakendusasutus). Meetme rakendusüksuse ülesandeid täidab Rahandusministeerium (edaspidi rakendusüksus).
2. peatükk Toetatavad tegevused, kulude abikõlblikkus, toetuse osakaal ja riigiabi
§ 6. Toetatavad tegevused ja toetuse taotleja
(1) Meetme tegevusest toetatakse käesoleva määruse § 2 lõigetes 4 ja 6 ning lõike 5 punktides 3 ja 5 loetletud teenuste osutamiseks loodava tervisekeskuse ehitamise või rekonstrueerimisega seotud projektide elluviimist.
(2) Toetuse taotlejaks on:
2) üldarstiabi teenuse osutamise tegevusloa omaja;
3) haiglavõrgu arengukavasse kuuluv eriarstiabi teenuse osutamise tegevusloa omaja;
4) eriarstiabi teenuse osutamise tegevusloa omaja, kellega koos samal taristul või kellele kuuluval taristul osutab tervishoiuteenust üldarstiabi osutaja.
(3) Lõike 2 punktis 4 nimetatud eriarstiabi teenuse osutamise tegevusluba peab olema välja antud mitte hiljem kui 1. jaanuaril 2014. a.
(1) Abikõlblikud on kulud, mis on põhjendatud, mõistlikud ja vajalikud projekti elluviimiseks ja projekti eesmärkide saavutamiseks ning on kooskõlas Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. a määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” (edaspidi ühendmäärus) §-s 2 nimetatud kulu abikõlblikkuse ja §-s 5 nimetatud puhastuluga arvestamise ning käesolevas määruses sätestatud tingimustega.
(2) Abikõlblikud on käesoleva määruse § 6 lõikes 1 nimetatud tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud vastavalt käesoleva määruse §-s 9 sätestatud osakaalule ja toetuse taotluse rahuldamise otsusele:
1) projekti ettevalmistamisega seotud uuringute ja analüüside, sealhulgas tasuvus- ja teostatavusanalüüsi, finantsanalüüsi, maakorraldustoimingute ning keskkonnamõjude hindamise tegemine;
4) riigihangete tegemine;
8) ehituse omanikujärelevalve korraldamine ja tegemine;
9) toetuse kasutamisest teavitamine;
11) väliskeskkonna rajamise kulud;
12) ehitusprojektis kavandatud ja ehitustöö käigus ehitisse püsivalt paigaldatavate meditsiiniseadmete soetamine ja paigaldamine.
(3) Käibemaks on projekti raames abikõlblik kulu, kui on võimalik näidata, et vastavalt käibemaksu reguleerivatele õigusaktidele ei ole projekti raames tasutud käibemaksu sisendkäibemaksuna õigust maha arvata või käibemaksu tagasi taotleda ning käibemaksu ei hüvitata ka muul moel.
(4) Käesoleva määruse § 2 lõike 5 punktides 3 ja 5 ja § 2 lõikes 6 nimetatud teenuste osutamiseks ruumide ehitamine on abikõlblik kuni 20% ruumide pinna üldmahust, millest § 2 lõike 6 punktis 1 nimetatud ruumide ehitamine on abikõlblik kuni 10% ruumide pinna üldmahust tingimusel, et ambulatoorne eriarstiabi teenuse osutamine sisehaiguste, üldkirurgia, oftalmoloogia, günekoloogia, psühhiaatria, otorinolarüngoloogia, dermatoveneroloogia või taastusravi erialal on toetuse taotluse esitamise hetkel kinnitatud haiglavõrgu arengukava haigla funktsionaalse arengukava I etapiga.
(5) Ehitusprojektis kavandatud ja ehitustöö käigus ehitisse püsivalt paigaldatavate meditsiiniseadmete hankimine ja paigaldamine on abikõlblik kuni viie protsendi ulatuses projekti abikõlblikest kuludest, kui nende kasutamine on vajalik esmatasandi tervishoiuteenuste osutamiseks.
§ 8. Meetme tegevuse abikõlblikkuse periood
(1) Meetme tegevuse abikõlblikkuse periood on 1. jaanuar 2014. a kuni 31. august 2023. a.
(2) Enne toetuse taotluse esitamise kuupäeva tekkinud kulude katmiseks võib toetuse taotluse rahuldamise otsuses toetuse taotleja taotluse alusel ette näha taotluse esitamise kuupäevast varasema abikõlblikkuse perioodi alguskuupäeva, kuid mitte varasema kui 1. jaanuar 2014. a.
(3) Riigiabi andmise puhul lähtutakse käesoleva määruse § 10 lõigetest 3–5.
§ 9. Toetuse osakaal abikõlblikest kuludest ja piirsumma
(1) Toetuse maksimaalne osakaal abikõlblikest kuludest on 75%.
(2) Toetuse osakaalu ja piirsumma määramisel lähtutakse muuhulgas Euroopa Komisjoni riigiabi õigusaktides sätestatud piirmääradest.
(3) Toetuse osakaal ja piirsumma kinnitatakse investeeringute kavas.
(4) Toetuse määramisel arvestab rakendusüksus abikõlblikest kuludest maha puhastulu vastavalt ühendmääruse § 5 lõikele 2 võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 2 alusel antavat määrust, mis reguleerib diskonteeritud puhastulu arvestamise metoodikat ning artikli 101 alusel antavat määrust, mis näeb ette kulude ja tulude analüüsi metoodika.
(5) Taotletava toetuse maksimaalne summa on sätestatud käesoleva määruse lisas 2.
(2) Kui käesoleva määruse § 6 lõikes 1 alusel antav toetus on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antav riigiabi, siis kohaldatakse abi andmisel Euroopa Komisjoni 20. detsembri 2011. a otsuse „Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes” tingimusi.
(1) Investeeringute kava koosneb projektide nimekirjast. Investeeringute kavas nimetatakse andmed iga projekti kohta vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 15 lõikes 4 sätestatule.
(2) Projekti rakendamine loetakse alanuks toetuse saaja määratud esimese abikõlbliku toetatava tegevuse alustamisega.
§ 12. Taotluse esitamine investeeringute kava koostamiseks
(1) Investeeringute kava koostamise algatamisest teavitab rakendusasutus maakonnalehtede, vähemalt kahe üleriigilise päevalehe ja rakendusasutuse veebilehe kaudu.
(2) Toetuse taotleja esitab 75 tööpäeva jooksul investeeringute kava koostamise algatamisest taotluse määruse lisas 3 esitatud vormil ning sinna juurde kuuluvad tasuvus- ja teostatavusanalüüsi ning finantsanalüüsi ja sõlmitud eellepingud ühes eksemplaris digitaalselt allkirjastatuna.
(3) Käesoleva määruse § 2 lõigetes 4–6 nimetatud teenuste osutamiseks vähemalt kümne aasta jooksul, mida taotleja ise ei osuta, peab taotleja esitama eellepinguid teenust osutavate juriidiliste isikutega vähemalt 2/3 ulatuses teenuste osutamise katmiseks kavandatud teenuste koguarvust. Eellepingutega või taotleja enda poolt osutatuna peab olema kaetud üldarstiabiteenuse osutamine vähemalt kolme nimistuga perearsti poolt vähemalt 4500 isikule või vähemalt kuue nimistuga perearsti poolt vähemalt 9000 isikule, kui tervisekeskus asub Tallinnas, Tartus, Pärnus, Narvas või Kohtla-Järvel.
(4) Rakendusasutus kontrollib, kas taotlus vastab käesoleva paragrahvi lõikes 2 ja 3 nimetatud nõuetele ning kas taotluses esitatud nimistuga perearstide loetelu kattub teistes projektides esitatuga. Kui taotluses esineb puudusi, siis teavitab rakendusasutus taotlejat puudustest kirjalikult ning annab tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Rakendusasutus võib taotlejalt nõuda selgitusi ja lisadokumente esitatud andmete kohta, samuti taotluse täiendamist või muutmist. Kui taotleja ei kõrvalda puudusi talle antud tähtaja jooksul, siis taotlust ei hinnata.
§ 13. Projekti kvalifitseerimistingimused
(1) Taotluses kirjeldatud projekt peab vastama järgmistele kvalifitseerimistingimustele:
1) projekt panustab käesoleva määruse §-s 3 kirjeldatud eesmärkide täitmisesse;
2) projekti planeeritavad tegevused on kooskõlas käesoleva määruse §-s 6 kirjeldatud toetatavate tegevustega;
3) projekti on võimalik ellu viia abikõlblikkuse perioodil;
4) projekt on vajalik tervishoiu arengusuundade tegevuste ja RTA rakendusplaani eesmärkide elluviimiseks;
5) projekti taotluses esitatud tervisekeskusesse ehitatavad ruumid peavad olema vastavuses valdkonna ministri kinnitatud tervisekeskuse ruumide juhendis sätestatuga.
(2) Juhul kui projekt ei vasta ühele käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kvalifitseerimistingimusele, projekti ei hinnata ning seda investeeringute kava eelnõusse ei arvata.
(3) Kvalifitseerimata jäetud taotluse kohta teeb rakendusasutus toetuse rahuldamata jätmise otsuse ning sellest teavitatakse taotlejat 20 tööpäeva jooksul.
§ 14. Projektide valikukomisjoni moodustamine
(1) Rakendusasutus moodustab projektide hindamiseks ja investeeringute kava eelnõu koostamiseks üheksaliikmelise valikukomisjoni, kuhu kuulub kolm Sotsiaalministeeriumi, üks Terviseameti, üks Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli, üks Tartu Tervishoiu Kõrgkooli, üks Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ja kaks Rahandusministeeriumi esindajat. Valikukomisjoni esimees on Sotsiaalministeeriumi esindaja. Hindamisse võib kaasata nõuandva rolliga eksperte.
(2) Valikukomisjoni liikmed ja kaasatud eksperdid peavad vastama perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 21 lõikes 4 nimetatud nõuetele.
(3) Valikukomisjoni koosolek korraldatakse 60 tööpäeva jooksul taotluste esitamise tähtpäevast arvates.
§ 15. Projekti valikukriteeriumid, valikumetoodika ja investeeringute kava koostamine
(1) Projektide taotlusi hinnatakse vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 2 kirjeldatud projektide valikukriteeriumitele.
(2) Valikukomisjon hindab kvalifitseeritud projektide vastavust järgmistele kriteeriumitele:
4) toetuse taotleja suutlikkus projekti ellu viia;
(3) Valikukomisjon annab projektidele hindepunkte käesoleva määruse lisas 4 esitatud hindamislehe alusel. Projekti koondhinne kujuneb erinevate hindamiskriteeriumite järgi saadud hindepunktide liitmisel. Valikukomisjon moodustab projektide koondhinnete alusel projektide nimekirja, kus esimesel kohal on kõrgeima koondhinde saanud projekt.
(4) Investeeringute kava projektide nimekirja ei arvata projekti, mille punktide summa on väiksem kui 50 või mis ei saa vähemalt ühes käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud valikukriteeriumis ühtegi punkti.
(5) Maakonna paremusjärjestuse alusel arvatakse projektide nimekirja igas maakonnas:
1) kus on elanike arv alla 10 000 (Statistikaameti andmetel 1. jaanuari 2015. a seisuga), kõrgeima koondhindega projekt;
2) kus on elanike arv üle 100 000 (Statistikaameti andmetel 1. jaanuari 2015. a seisuga), kuni kolm kõrgeima koondhindega projekti;
3) kus on elanike arv üle 500 000 (Statistikaameti andmetel 1. jaanuari 2015. a seisuga), kuni neli kõrgeima koondhindega projekti;
4) mis eeltoodud elanike arvu tingimustele ei vasta, kuni kaks kõrgeima koondhindega projekti.
(6) Kui ükski investeeringute kavasse arvatud mis tahes maakonna paremusjärjestuse parimatest projektidest ei asu maakonnakeskuses, arvatakse taotlusvooru eelarvest välja mitte enam kui vastava maakonnakeskuse perearsti nimistute arvule vastav summa käesoleva määruse lisas 2 nimetatud summa ulatuses, kuid mitte rohkem kui 24 nimistu kohta. Investeeringute kavasse nimetatakse vastava maakonna parimaid projekte ühe võrra vähem lõikes 5 toodud arvust.
(7) Kui investeeringute kavasse arvatud maakonna paremusjärjestuse parimate projektide arv on väiksem lõikes 5 toodud arvust, arvatakse taotlusvooru eelarvest välja vastava maakonna perearsti nimistute arvule, millest on maha arvatud investeeringute kavasse arvatud tervisekeskuste projektidega hõlmatud perearstide nimistute arv, vastav summa käesoleva määruse lisas 2 nimetatud summa ulatuses, kuid mitte rohkem kui 24 nimistu kohta. Sätet ei kohaldata juhul, kui maakonna paremusjärjestuse parimate projektide arv on lõikes 5 toodus arvust väiksem ühe võrra ning kohaldatud on lõiget 6.
(8) Kui meetme tegevuse eelarves on vabu vahendeid, siis maakonna paremusjärjestuse alusel projektide nimekirjast välja jäänud projektid arvatakse investeeringute kava projektide nimekirja koondhinnete üldise paremusjärjestuse alusel.
(9) Võrdse koondhindega projektide korral on projektide nimekirjas eespool suurema omafinantseeringu määraga projekt. Võrdse omafinantseeringu määraga projektide korral eelistatakse projekti, mille käesoleva määruse § 15 lõike 2 punktis 1 nimetatud valikukriteeriumi hinne on kõrgem.
(10) Projektidest, milles üldarstiabi teenuse osutajad või perearstid on samad, arvatakse projektide nimekirja kõrgema koondhindega projekt. Võrdse koondhindega projektide korral arvatakse nimekirja suurema omafinantseeringu määraga projekt. Võrdse omafinantseeringu määraga projektide korral arvatakse nimekirja projekt, mille käesoleva määruse § 15 lõike 2 punktis 1 nimetatud valikukriteeriumi hinne on kõrgem.
(11) Investeeringute kavas võib kinnitada lisaprojektide nimekirja, millele antakse toetust juhul, kui langeb ära vajadus toetada varem väljavalitud projekte või kui meetme tegevuse eelarves on kasutamata vahendeid.
(12) Rakendusasutus koostab projektide nimekirja alusel investeeringute kava eelnõu ja esitab selle kinnitamiseks Vabariigi Valitsusele 90 tööpäeva jooksul taotluse esitamise tähtpäevast arvates.
(13) Väljavõte valikukomisjoni protokollist asjakohase projekti kohta saadetakse taotlejatele 5 tööpäeva jooksul protokolli allkirjastamisest.
(14) Kui projekti ei arvata investeeringute kava eelnõusse, teeb rakendusasutus taotluse rahuldamata jätmise otsuse kümne tööpäeva jooksul valikukomisjoni koosoleku protokolli allkirjastamisest.
(15) Otsusest teavitatakse toetuse taotlejat kirjalikult viivitamatult pärast investeeringute kava kinnitamist.
(1) Investeeringute kava muudetakse vastavalt vajadusele, sealhulgas juhul, kui meetme tegevuse eelarves on kasutamata vahendeid. Investeeringute kava muutmisel toimub taotluste esitamine vastavalt käesoleva määruse §-le 12 ning taotluste hindamine vastavalt käesoleva määruse §-s 15 sätestatule.
(2) Rakendusasutus algatab investeeringute kava muutmise investeeringute kavast projekti väljaarvamiseks järgmistel põhjustel:
2) investeeringute kavas nimetatud toetuse taotleja ei esita toetuse taotlust käesoleva määruse § 17 lõikes 3 sätestatud tähtpäevaks või rakendusüksus ei rahulda toetuse taotlust;
3) investeeringute kavas nimetatud projekti elluviimine katkestatakse ning toetus nõutakse tagasi perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 47 lõikes 3 sätestatud korras, arvestades §-s 45 esitatud finantskorrektsioonide aluseid.
(3) Põhjendatud juhtudel ja vabade vahendite olemasolul võib investeeringute kavaga kinnitatud projektile antava toetuse summat suurendada kooskõlas Vabariigi Valitsuse 21. augusti 2014. a määruse nr 133 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse taotlemise ja taotluste menetlemise nõuded ja tingimused toetuse andmise tingimuste määruse kehtestamiseks” (edaspidi taotluste menetlemise määrus) §-ga 11.
(1) Toetuse taotluse võib esitada investeeringute kavas sisalduva projekti kohta. Taotlejad esitavad projekti taotluse rakendusüksusele käesoleva määruse lisas 5 esitatud vormil, millele on lisatud järgmised dokumendid:
2) keskkonnamõju hindamisearuanne või keskkonnamõju olulisuse analüüs, kui selle koostamine on vajalik tulenevalt keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadusest;
3) krediidiasutuse kinnitus projekti finantseerimise kohta või toetuse taotleja kirjalik kinnitus omafinantseeringu, mitteabikõlblike kulude ja projekti võimaliku kallinemise katmise suutlikkuse kohta.
(3) Toetuse taotlus tuleb esitada kuue kuu jooksul Vabariigi Valitsuse korralduse, millega kinnitatakse investeeringute kava, jõustumise kuupäevast arvates.
(4) Toetuse taotleja esitab taotluse struktuuritoetuse registri kaudu digitaalselt allkirjastatuna. Juhul kui register ei tööta, esitab toetuse taotleja taotluse rakendusüksusele elektronposti teel või ühes eksemplaris elektroonilisel andmekandjal digitaalselt allkirjastatuna.
(5) Käesoleva määruse § 16 lõikes 2 nimetatud juhtudel teavitab rakendusasutus investeeringute kava lisaprojektide nimekirjas olevat taotlejat investeeringute kava muutmisest. Taotleja esitab taotluse rakendusüksusele kuue kuu jooksul teavitamise kuupäevast arvates.
(2) Taotleja peab vastama taotluste menetlemise määruse §-s 2 toodud nõuetele.
(3) Taotlejal peab olema omafinantseeringu ja mitteabikõlblike kulude tasumise suutlikkus vastavalt taotluste menetlemise määruse § 3 lõigetele 1 ja 2.
(5) Toetuse taotleja võib omal vastutusel alustada hangete ettevalmistamist ja läbiviimist enne toetuse taotluse rahuldamise otsuse tegemist. Riigiabi saaja võib alustada hangete läbiviimist pärast taotluse esitamist rakendusüksusele.
(6) Toetuse taotleja on kohustatud lisaks perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 21 lõikes 2 sätestatud kohustustele:
3) teavitama viivitamatult kirjalikult kõigis esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse taotleja kohustuste täitmist;
4) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi ja esitama rakendusüksusele informatsiooni, mis võib mõjutada toetuse taotluse kohta otsuse tegemist.
§ 19. Nõuded toetuse taotlusele
1) taotlus sisaldab investeeringute kava nimekirjas nimetatud projekti, mis toetab RTA rakenduskava eesmärkide saavutamist;
3) taotletava toetuse summa ja selle osakaal abikõlblikest kuludest ei ületa investeeringute kavas märgitud toetuse maksimaalset summat ja osakaalu abikõlblikest kuludest;
4) projekti eelarve on põhjendatud ning tegevuskava teostatav;
5) projekti ei ole võimalik toetuseta ellu viia.
(2) Kui taotlus esitatakse struktuuritoetuse registri vahendusel, siis lähtutakse registri andmeväljadest. Kui register ei tööta, täidetakse ja esitatakse rakendusüksusele käesoleva määruse lisas 5 toodud taotluse vorm.
§ 20. Toetuse taotluse menetlemine
(1) Kui toetuse taotlus esitatakse rakendusüksusele mittetähtaegselt, jäetakse taotlus vastu võtmata ning rakendusüksus teeb selle kohta perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 21 lõike 3 alusel otsuse.
(2) Toetuse taotluse menetlemine koosneb selle registreerimisest, taotluse ja taotleja nõuetele vastavuse kontrollist, tasuvus- ja teostatavusanalüüsile ja riigiabi reeglite rakendamise vajaduse kohta hinnangu andmisest ning toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemisest.
(3) Kui taotluses avastatakse puudusi, teatatakse sellest kolme tööpäeva jooksul taotlejale ja antakse puuduste kõrvaldamiseks mõistlik tähtaeg, mille võrra pikeneb toetuse taotluse menetlemise tähtaeg.
§ 21. Toetuse taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontroll
(1) Rakendusüksus kontrollib toetuse taotleja ja taotluse nõuetele vastavust.
(2) Taotleja tunnistatakse nõuetele vastavaks juhul, kui see vastab taotluste menetlemise määruse §-s 2 ja käesoleva määruse §-s 18 sätestatud nõuetele.
(3) Toetuse taotlus tunnistatakse nõuetele vastavaks, kui see vastab taotluste menetlemise määruse §-s 4 ja käesoleva määruse §-s 19 sätestatud nõuetele.
(4) Toetuse taotlust ei tunnistata nõuetele vastavaks, kui esineb vähemalt üks alljärgnevatest asjaoludest:
1) toetuse taotlus ei vasta käesoleva määruse §-s 19 sätestatud nõuetele ja taotleja ei ole taotluses esinevaid puudusi määratud tähtaja jooksul kõrvaldanud;
2) toetuse taotluses on esitatud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid või taotleja mõjutab pettuse või ähvardusega või muul õigusvastasel viisil toetuse taotluse menetlemist;
3) taotleja ei võimalda kontrollida toetuse taotluses esitatud andmete õigsust või teha kohapealset kontrolli.
§ 22. Toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemine
(1) Rakendusüksus teeb otsuse toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta 45 tööpäeva jooksul pärast toetuse taotluse saamist või pärast käesoleva määruse § 20 lõikes 3 nimetatud puuduste kõrvaldamise tähtaja möödumist.
(2) Rakendusüksus küsib rakendusasutuselt hinnangut taotluses kirjeldatud projekti finants- ning tasuvus- ja teostatavusanalüüsile ning taotluse vastavusele investeeringute kava koostamiseks esitatud taotlusega.
(3) Rakendusüksus koostab toetuse taotluse rahuldamise otsuse või rahuldamata jätmise otsuse eelnõu ja edastab selle rakendusasutusele arvamuse andmiseks.
(4) Rahuldamisele kuuluvad toetuse taotlused, mille puhul vastavad taotleja ja taotlus neile sätestatud nõuetele ja investeeringute kavale.
(5) Toetuse taotluse rahuldamise otsuses märgitakse lisaks taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 4 sätestatule:
(6) Toetuse taotlus jäetakse rahuldamata taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 2 toodud juhtudel ja, kui taotleja ei ole taotluses esinevaid puudusi määratud tähtaja jooksul kõrvaldanud.
(7) Toetuse taotluse rahuldamata jätmise otsuses märgitakse taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 5 nimetatud teave.
(8) Taotlejale saadetakse tema toetuse taotluse kohta tehtud otsus elektrooniliselt või tehakse teatavaks struktuuritoetuse registri vahendusel, kui toetuse taotlus on esitatud registri vahendusel, kümne tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
§ 23. Toetuse taotluse osaline ja kõrvaltingimusega rahuldamine
(1) Rakendusüksus võib toetuse taotluse osaliselt või kõrvaltingimusega rahuldada vastavalt taotluste menetlemise määruse §-s 9 sätestatule.
(2) Toetuse taotluse võib osaliselt rahuldada tingimusel, et taotleja on nõus rakendusüksuse ettepanekuga taotletud toetuse summa vähendamiseks või projektis kavandatud tegevuste muutmiseks. Kui taotleja ei ole nõus rakendusüksuse ettepanekuga, teeb rakendusüksus toetuse taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(3) Enne toetuse taotluse osalise rahuldamise otsuse tegemist peab rakendusüksus vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 23 lõike 1 punktile 1 andma taotlejale võimaluse esitada oma seisukohad.
(4) Kõrvaltingimusega taotluse rahuldamise otsust ei tehta juhul, kui tegemist on riigiabi projektiga ning pole saadud riigiabi andmise luba Euroopa Komisjonilt.
(5) Kõrvaltingimusega taotluse rahuldamise otsuse põhjal ei teki toetuse saajal õigust toetuse maksetele. Õigus toetusega seotud maksetele, seal hulgas ettemaksetele tekib toetuse saajal pärast otsuses sätestatud kõrvaltingimuse täitmist ja nende täitmise tõendamist.
(1) Toetuse taotluse rahuldamise otsust võib muuta rakendusüksuse ja rakendusasutuse algatusel või toetuse saaja sellekohase avalduse alusel taotluste menetlemise määruse §-s 10 ja käesolevas määruses sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Rakendusüksusel on õigus keelduda toetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmisest juhul, kui:
2) kavandatav muudatus ei vasta projekti eesmärkidele või käesoleva määruse §-s 6 nimetatud toetatavatele tegevustele;
3) kavandatava muudatuse tulemusel ei ole võimalik projekti tegevusi lõpetada 31. augustiks 2023. a;
4) projekti eelarve või finantsplaani muutmise tulemusel ületab toetuse osakaal käesoleva määruse § 9 lõikes 1 sätestatud toetuse maksimaalset osakaalu;
5) meetme tegevuse eelarves puuduvad vahendid.
(3) Rakendusüksus koostab toetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsuse eelnõu ja edastab rakendusasutusele teadmiseks.
(4) Rakendusüksus tunnistab toetuse taotluse rahuldamise otsuse osaliselt või täielikult kehtetuks perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 22 lõikes 3 ja § 47 lõikes 3 nimetatud alustel.
5. peatükk Toetuse saaja, rakendusüksuse ja rakendusasutuse ning Terviseameti õigused ja kohustused
§ 25. Toetuse saaja õigused ning kohustused
(1) Toetuse saaja tagab perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-s 24 sätestatud kohustuste täitmise, projekti juhtimise ja selle eduka elluviimise toetuse taotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegade ja tingimuste kohaselt, sealhulgas:
1) esitab rakendusüksusele tähtaegselt nõutud informatsiooni ja aruandeid, ühtlasi teostab järjepidevat seiret projekti indikaatorite täitmise üle vastavalt toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tingimustele ja tähtaegadele;
2) informeerib viivitamata kirjalikult rakendusasutust ja rakendusüksust muudatustest toetuse saaja omandisuhetes;
3) tagab projekti eesmärkide elluviimise, saavutab toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tulemused ning tagab projekti raames valmiva objekti funktsionaalsuse kokku lepitud eelarvega;
4) teavitab viivitamata kirjalikult rakendusüksust, kui investeeringu kasuliku eluea jooksul toote või teenuse hinda tõstetakse toetuse taotluse rahuldamise otsuse aluseks olnud finantsanalüüsis prognoositust suuremal määral, ilmneb tuluallikas, mida ei ole eelnevalt arvesse võetud, projekt teenib abikõlblikkuse perioodil prognoositust suuremal määral tulu ning koostab rakendusüksuse määratud tähtpäevaks uuendatud finantsanalüüsi;
5) vähendab projekti abikõlblikke kulusid projekti vara kasuliku eluea jooksul teenitava puhastulu osa võrra, mis on proportsioonis abikõlblike kuludega projekti kogukuludest;
6) kohustub tagama 20 aasta jooksul projekti abikõlblikkuse tähtaja lõppemisest esmatasandi tervisekeskuse eesmärgipärase kasutamise käesoleva määruse § 6 lõikes 1 nimetatud teenuste osutamiseks vastavalt taotluse rahuldamise otsusele välja arvatud juhul, kui teenuste osutamise lõpetamine on kooskõlastatud rakendusasutusega;
7) kohustub saama rakendusasutuselt nõusoleku esmatasandi tervisekeskuse võõrandamiseks ja tervikuna teisele isikule kasutada andmiseks käesoleva sätte punktis 6 nimetatud perioodi jooksul. Nõusolek antakse juhul, kui on tagatud käesoleva sätte punktis 6 toodud tingimuste täitmine.
(3) Toetuse saajal on vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 23 lõikele 2 õigus esitada oma seisukohad enne:
2) toetuse taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamist või muutmist, välja arvatud juhul, kui toetuse saaja taotlus rahuldatakse täielikult;
(4) Toetuse saaja on kohustatud seoses hankimisega tagama perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-s 26 sätestatud kohustuste täitmise.
(5) Toetuse saaja on kohustatud rakendusüksusele edastama hankedokumentatsiooni, välja arvatud käesoleva määruse § 17 lõikes 2 nimetatud, järgmiselt:
1) enne hankemenetluse alustamist projekti elluviimisega seotud hankedokumendid viis tööpäeva enne hankemenetluse alustamist;
2) hankedokumendid ja nende muudatused viie tööpäeva jooksul nende esitamisest riiklikule riigihangete registrile;
3) hankekomisjoni otsuste koopiad viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates;
4) hankelepingu koopia viie tööpäeva jooksul hankelepingu sõlmimisest;
5) hankelepingu muudatused viie tööpäeva jooksul hankelepingu muutmise kuupäevast arvates.
1) küsima rakendusasutuselt hinnangut taotluses kirjeldatud projekti tasuvus- ja teostatavusanalüüsi ja riigiabi olemasolu kohta enne toetuse taotluse rahuldamise otsuse tegemist või selle muutmist;
2) sisestama taotluse (kui e-taotlemine ei olnud võimalik), projekti seire- ja muud andmed struktuuritoetuse registrisse;
4) edastama rakendusasutusele teadmiseks kõik rakendusüksuse otsused, mis puudutavad toetuse taotluse rahuldamist, selle muutmist või tühistamist;
7) teostama hankedokumentidele kontrolli, kontrollides hankedokumentatsiooni vastavust toetuse taotluse rahuldamise otsusele ja riigihangete seadusele ning hinnates hankedokumentide tehnilist kvaliteeti;
8) nõustama toetuse saajat riigihangete läbiviimisel;
9) koostama ja avalikustama rakendusüksuse veebilehel toetuse andmise ja kasutamise ülevaated;
10) teavitama rakendusasutust toetuse kasutamisel esinevatest probleemidest;
11) teostama järelkontrolli projektidele hiljemalt viie aasta jooksul pärast projekti abikõlblikkuse tähtaja lõppu veendumaks, et projekti elluviimise tulemusena soetatud vara ning rajatud või rekonstrueeritud infrastruktuuriobjekti säilitatakse ja kasutatakse sihtotstarbeliselt ning projekt ei ole teeninud puhastulu või teenitud puhastulu ei ületa projekti abikõlblikest kuludest maha arvatud puhastulu;
12) teavitama toetuse saajat perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 24 punktides 14 ja 17 toodud vara sihipärase säilitamise ning dokumentide ja tõendite säilitamise tähtaja algusest ja lõpust;
14) korraldama korrapäraseid kontrollimisi või tagama nende korraldamise vähemalt iga kolme aasta tagant ülesande andmise akti kehtivusajal ja selle kehtivuse lõppemise järel, kui toetust antakse Euroopa Komisjoni 20. detsembri 2011. a otsuse „Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes” alusel;
15) teostama muid perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduses ja selle alusel antud õigusaktides ning käesolevas määruses sätestatud toiminguid.
(2) Rakendusüksus on kohustatud teostama projekti hankedokumentide kontrolli alljärgnevalt:
1) hangete kontrolli teostatakse projekti kõigile liht- ja riigihangetele, mis on seotud lepinguga, mis esitatakse maksetaotluses toetuse väljamaksmise alusena;
2) rakendusüksus kontrollib riigihangete seaduse järgimist ja teeb riigihangete seaduse eiramise korral finantskorrektsiooni otsuse.
(3) Rakendusüksus kaasab rakendusasutuse kavandatava riigihanke hankelepingu muudatuse eelnõu kooskõlastamisse juhul, kui esineb vähemalt üks asjaolu alljärgnevast loetelust:
1) hankelepingu muudatus põhjustab projekti kallinemise ning toetuse saaja soovib toetuse summa suurendamist;
2) hankelepingu muudatuse tõttu satub ohtu tulemus- ja väljundindikaatorite täitmine;
§ 27. Rakendusasutuse ning Terviseameti õigused ja kohustused
(1) Rakendusasutus lisaks perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-s 7 loetletud ülesannetele:
1) annab rakendusüksusele hinnangu toetuse taotluses kirjeldatud projekti tasuvus- ja teostatavusanalüüsi ja riigiabi suuniste ning taotluse vastavuse investeeringute kavale kohta enne toetuse taotluse rahuldamise otsuse tegemist või selle muutmist;
2) annab arvamuse rakendusüksuse otsuste eelnõudele, mis puudutavad toetuse taotluse rahuldamist, otsuse muutmist või tühistamist.
(2) Rakendusasutusel on õigus muuhulgas:
1) nõuda toetuse saajalt kooskõlastamiseks riigihanke läbiviimiseks vajalikke dokumente ja andmeid ning koosolekute protokolle;
2) nõuda esmatasandi tervisekeskuse koormamist piiratud asjaõigusega toetuse eesmärgipärase kasutamise tagamiseks;
3) osaleda vaatlejana hankekomisjoni töös ja töövõtulepingu sõlmimisele eelnevatel läbirääkimistel, mis on vajalikud riigihanke läbiviimiseks kooskõlas riigihangete seadusega ja lepingu sõlmimiseks;
5) tutvuda projekti ettevalmistamise ning tööde teostamise käigus koostatavate dokumentidega toetuse saaja juures;
6) vajadusel teha rakendusüksusele ettepanek toetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmiseks.
(3) Terviseamet teostab esmatasandi tervisekeskuse toimimise üle kontrolli 20 aasta jooksul pärast projekti abikõlblikkuse tähtaja lõppu veendumaks, et tagatud oleks selle eesmärgipärane kasutamine vastavalt käesoleva määruse § 25 lõike 1 punktis 6 toodule ning esmatasandi tervisekeskuse võõrandamiseks ja tervikuna teisele isikule kasutada andmiseks on olemas rakendusasutuse nõusolek vastavalt käesoleva määruse § 25 lõike 1 punktile 7.
§ 28. Toetuse kasutamisega seotud teabe, dokumentide ja aruannete esitamine
(1) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele iga aasta 20. jaanuariks 31. detsembri seisuga ja iga aasta 20. juuliks 30. juuni seisuga projekti vahearuande määruse lisas 6 esitatud vormil.
(2) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele projekti lõpparuande 60 kalendripäeva jooksul alates toetuse taotluse rahuldamise otsuses määratud projekti abikõlblikkuse perioodi lõppkuupäevast, kuid mitte hiljem kui 2023. a 31. oktoobriks.
(4) Kui projekt teenib tulu abikõlblikkuse perioodil ja teenitud tulu on suurem Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. a määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” § 5 lõikes 2 nimetatud analüüsis prognoositud tulust, esitab toetuse saaja uuendatud finantsanalüüsi projekti lõpparuandega.
§ 29. Toetuse maksmine
(1) Toetuse väljamaksete tegemisel lähtutakse perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-dest 28 ja 29, ühendmääruse §-dest 11–14 ning käesolevas määruses ja toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tingimustest ja korrast.
(2) Toetuse maksmise eelduseks on toetuse taotluse rahuldamise otsus vastavalt käesoleva määruse §-le 22, kulude abikõlblikkus vastavalt käesoleva määruse §-le 7 ning käesoleva määruse § 27 lõike 2 punktist 2 tuleneva nõude esitamisel esmatasandi tervisekeskuse koormamine piiratud asjaõigusega.
(3) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele maksetaotluse struktuuritoetuse registri kaudu või registri väliselt korraldusasutuse väljatöötatud vormil vähemalt kord kvartalis.
(4) Toetust makstakse üldjuhul ühendmääruse § 14 lõike 1 punkti 1 alusel.
(5) Kui toetuse saaja ei ole riigiasutus, makstakse põhjendatud juhtudel toetus välja, kui abikõlblik kulu on tekkinud ja see on toetuse saaja poolt omafinantseeringu ulatuses makstud ühendmääruse § 14 lõike 1 punkti 2 kohaselt, arvestades ühendmääruse § 14 lõigetes 2–5 sätestatut. Sel juhul on toetuse saaja kohustatud esitama maksetaotluse kord kvartalis.
(6) Ettemakseid võib põhjendatud juhtudel teha järgmiselt:
1) toetuse saajale, kes ei ole riigiabi saaja ega äriühing, ühendmääruse § 18 lõike 1 punktis 1 ja lõikes 2 kehtestatud tingimustel ning ettemaksena saadud toetuse kasutamise tõendamisel juhindutakse ühendmääruse § 18 lõigetest 9–12;
2) toetuse saajale, kes ei ole riigiabi ega riigiasutus, ühendmääruse § 18 lõike 1 punktis 2 kehtestatud tingimustel ning ettemaksena saadud toetuse kasutamise tõendamisel juhindutakse ühendmääruse § 18 lõigetest 3 ja 13.
(7) Riigiabi saavale toetuse saajale võib põhjendatud juhtudel teha ettemakseid ühendmääruse § 19 lõikes 1 ja §-s 20 kehtestatud tingimustel ning ettemaksena saadud toetuse kasutamise tõendamisel juhindutakse ühendmääruse § 19 lõikest 3.
(8) Pärast maksetaotluse saamist kontrollib rakendusüksus maksetaotluses esitatud kulude abikõlblikkust ja toetuse saaja kohustuste nõuetekohast täitmist hiljemalt 30 tööpäeva jooksul, käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud tingimustel toetuse andmisel 10 tööpäeva jooksul maksetaotluse laekumisest rakendusüksusele.
(9) Toetus makstakse välja vastavalt toetuse taotluse rahuldamise otsuses nimetatud toetuse osakaalule abikõlblikest kuludest ja mitte rohkem, kui on määratud toetuse piirsumma.
(10) Rakendusüksus võib peatada maksetaotluse ja ettemakse kasutamise aruande menetlemise osaliselt või täielikult perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 30 lõikes 1 sätestatud alustel.
(11) Kui toetuse maksetaotluse menetlemisel ilmneb maksetaotluses puudus, mida on võimalik määratud tähtaja jooksul kõrvaldada, siis määrab rakendusüksus puuduse kõrvaldamiseks tähtaja vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 30 lõikele 2.
(12) Lõppmakse tehakse pärast projekti kulude abikõlblikkuse, tegevuste elluviimise ja maksete tõendamist ning lõpparuande kinnitamist. Lõppmakse suurus on vähemalt 5% projekti abikõlbliku kogumaksumuse toetuse summast.
(1) Rakendusüksus teeb finantskorrektsiooni otsuse ja toetus nõutakse tagasi vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-des 45–47 ja ühendmääruse §-des 21–23 sätestatule.
(4) Kui toetuse saaja ei täida § 25 lõike 1 punktides 6 ja 7 nimetatud kohustusi või ei koorma esmatasandi tervisekeskust käesoleva määruse § 27 lõike 2 punktist 2 tulenevat nõude esitamisel piiratud asjaõigusega, siis on toetuse saajal kohustus toetus tagasi maksta proportsionaalses ulatuses rikkumisega.
Lisa 1 Esmatasandi tervishoiu tõmbekeskused
Lisa 2 Toetuse maksimaalne summa eurodes
Lisa 3 Taotluse vorm investeeringute kava koostamiseks
Lisa 4 Projekti hindamisleht
Lisa 5 Toetuse taotluse vorm
Lisa 6 Seirearuande vorm


§ 5 Nõuded taotleja kaudu abi saajatele
§ 6 Toetatavad tegevused ja nende eesmärk
§ 9 Nõuded hinnapakkumuste kohta
§ 10 Toetuse määr ja suurus
§ 11 Taotluse esitamine ja taotluse esitamise tähtaeg
§ 12 Nõuded taotluse osaks olevale avaldusele
§ 13 Nõuded taotluse osaks olevatele dokumentidele
§ 15 Taotluse hindamise kriteeriumid ja hindamise kord
§ 16 Toetuse määramine ja taotluse rahuldamata jätmine
§ 17 Toetuse saaja ja tema kaudu abi saajate kohustused
§ 18 Toetatava tegevuse elluviimist tõendavate dokumentide esitamine
§ 21 Toetuse tagasinõudmine
RT I, 26.01.2018, 15
Vastu võetud 23.01.2018 nr 4
(1) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel ja korras tunnustatud tootjarühmale, kes turustab töötlemata põllumajandustooteid, määruse alusel antav toetus ning taotleja kaudu mittetulundusühingu põllumajandustootjast liikmele ning põllumajandustootjale, kes ei ole taotleja liige, antav mitterahaline abi on:
1) riigiabi komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi põllumajandus- ja metsandussektoris ja maapiirkondades tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 193, 01.07.2014, lk 1‒75), artikli 24 tähenduses (edaspidi riigiabi) või
(2) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel ja korras tunnustatud tootjarühmale, kes turustab põllumajandustoodetest töödeldud tooteid, määruse alusel antav toetus ning taotleja kaudu mittetulundusühingu põllumajandustoodete töötlejast liikmele, mittetulundusühingu liikmele, kes ei ole põllumajandustootja ega põllumajandustoodete töötleja, põllumajandustoodete töötlejale või põllumajandustoodetest muid tooteid töötlevale ettevõtjale antav mitterahaline abi on vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1‒8), tähenduses (edaspidi vähese tähtsusega abi) ning sellele kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut.
(3) Riigiabi, põllumajandusliku vähese tähtsusega abi või vähese tähtsusega abi saaja on konkurentsiseaduse § 2 lõike 1 tähenduses ettevõtja, sealhulgas mittetulundusühing või mittetulundusühingu liige, kes osaleb ise või kelle töötaja, osanik, aktsionär, liige või juhtorgani liige osaleb toetatavas tegevuses.
(4) Lõike 1 punktis 2 nimetatud põllumajanduslikku vähese tähtsusega abi antakse § 7 lõikes 1 nimetatud kulude hüvitamiseks, § 7 lõike 2 punktis 1 ja § 7 lõike 4 punktis 1 nimetatud tootenäidiste veo- ja kindlustuskulude hüvitamiseks ning § 7 lõike 2 punktis 2 nimetatud messitehnika veokulude hüvitamiseks.
1) mittetulundusühing, kes on taotluse esitamise ajaks tegutsenud vähemalt kolm viimast aastat toiduainetööstuse või põllumajandustoodete tootmise valdkonnas ja kelle põhikirjaline eesmärk on selle aja jooksul olnud nimetatud valdkonna edendamine;
2) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel ja korras tunnustatud tootjarühm (edaspidi tunnustatud tootjarühm).
(1) Paragrahvis 3 nimetatud isik (edaspidi taotleja) peab vastama järgmistele nõuetele:
1) taotlejal ei ole taotlusvooru esimese päeva seisuga riikliku maksu võlga, mis ületab 100 eurot, või tema 100 eurot ületava riikliku maksu võla tasumine on ajatatud ja maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksuvõlg, mille tasumise tähtaeg on möödunud, tasutud ettenähtud summas;
3) kui taotleja on saanud varem toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi või vähese tähtsusega abi, mis on kuulunud tagasimaksmisele, on taotluse esitamise tähtpäeva seisuga tagasimaksmisele kuulunud summa tähtajal tagasi makstud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral on tagasimaksed tasutud ettenähtud tähtajal ja summas.
(2) Välisriigis toimuval messil osalemise korraldamiseks peab taotleja vastama järgmistele nõuetele:
1) taotlejal peab olema varasem vähemalt kolmel välisriigis toimunud messil osalemise korraldamise kogemus;
2) taotleja peab tagama välisriigis toimuval messil osalemise korraldamisel vähemalt nelja ettevõtja messil osalemise;
3) taotleja peab olema saanud toetuse taotlemise ajaks selle messi kohta, millel osalemise korraldamiseks ta toetust taotleb, messi korraldajalt kas messi stendi pinna broneeringu kinnituse või muu sarnases kirjalikus vormis kinnituse stendi pinna broneerimise kohta.
(3) Kui taotleja on mittetulundusühing, peavad vähemalt kolm neljandikku tema kaudu riigiabi, vähese tähtsusega abi või põllumajandusliku vähese tähtsusega abi saajatest olema § 5 lõigetes 2 ja 3 nimetatud ettevõtjad.
(4) Paragrahvi 3 punktis 1 ja § 4 lõikes 3 sätestatud nõudeid mittetulundusühingust taotleja kohta ei kohaldata Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel ja korras tunnustatud tootjarühma suhtes, kes tegutseb mittetulundusühinguna.
(5) Taotleja ei ole saanud ega taotle samal ajal toetatava tegevuse kulude hüvitamiseks toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi.
(6) Kui abi antakse komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 alusel, võib toetust taotleda üksnes nende riigiabi saajate kulude hüvitamiseks, kes on esitanud komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 artikli 6 lõike 2 kohase abitaotluse.
§ 5. Nõuded taotleja kaudu abi saajatele
(1) Paragrahvi 2 lõigetes 1 ja 2 nimetatud abi saajad, kes saavad riigiabi, põllumajanduslikku vähese tähtsusega abi või vähese tähtsusega abi, peavad vastama § 4 lõikes 1 sätestatud nõuetele.
(2) Taotleja põllumajandustoodete töötlejast liikmel, taotleja kaudu abi saaval põllumajandustoodete töötlejal ja põllumajandustoodetest muid tooteid töötleval ettevõtjal, kes saab vähese tähtsusega abi, peab põhitegevusala taotluse esitamise hetkel äriregistri andmetel olema justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” lisa 16 „Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator (EMTAK)” (edaspidi EMTAK 2008) kohaselt üks järgmistest:
(3) Taotleja põllumajandustootjast liikmel ja põllumajandustootjal, kes ei ole taotleja liige, kes saavad riigiabi või põllumajanduslikku vähese tähtsusega abi, peab põhitegevusala taotluse esitamise hetkel äriregistri andmetel olema EMTAK 2008 kohaselt üks järgmistest:
(4) Paragrahvi 2 lõikes 1 nimetatud abi saaja, kes saab riigiabi, peab vastama järgmistele nõuetele:
1) tal ei või olla täitmata komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 artikli 1 lõike 5 punktis a nimetatud korraldus ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud riigiabi tagasimaksmise kohta;
2) ta ei tohi olla raskustes olev ettevõtja komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 artikli 2 punkti 14 tähenduses;
3) ta on väikese või keskmise suurusega ettevõtja komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 artikli 2 punkti 2 tähenduses.
(5) Tunnustatud tootjarühmast abi saajale, kes turustab töötlemata põllumajandustooteid, taotleja põllumajandustootjast liikmele ja põllumajandustootjale, kes ei ole taotleja liige, jooksva majandusaasta ja sellele eelnenud kahe majandusaasta jooksul antud põllumajanduslik vähese tähtsusega abi ei tohi koos taotletava toetusega ületada põllumajandusliku vähese tähtsusega abi ülemmäära 15 000 eurot.
(6) Tunnustatud tootjarühmast abi saajale, kes turustab põllumajandustoodetest töödeldud tooteid, taotleja põllumajandustoodete töötlejast liikmele ja taotleja liikmele, kes ei ole põllumajandustootja ega põllumajandustoodete töötleja, ning taotleja kaudu põllumajandustoodete töötlejale või põllumajandustoodetest muid tooteid töötlevale ettevõtjale jooksva majandusaasta ja sellele eelnenud kahe majandusaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi ei tohi koos taotletava toetusega ületada vähese tähtsusega abi ülemmäära 200 000 eurot.
(7) Vähese tähtsusega abi ja põllumajandusliku vähese tähtsusega abi andmisel võetakse arvesse komisjoni määruste (EL) nr 1407/2013 ja (EL) nr 1408/2013 artiklis 5 sätestatud erinevateks eesmärkideks antava vähese tähtsusega abi kumuleerimisreegleid.
(8) Vähese tähtsusega abi ei anta lõike 2 punktis 2 nimetatud tegevusala edendamisele suunatud tegevuste elluviimiseks.
§ 6. Toetatavad tegevused ja nende eesmärk
2) Eestis toimuval messil osalemine või Eestis toimuva messi korraldamine;
3) põllumajandustoote ja sellest töödeldud toote tutvustamine;
4) välisriigis toimuval messil osalemise korraldamine;
5) välisriigis turundusürituse korraldamine;
6) välisriigis toimuva messi külastamine.
(1) Turu-uuringu tegemiseks toetuse taotlemise korral on abikõlblikeks kuludeks varasema turu-uuringu tegemise kogemusega ning turu-uuringu tegemisele spetsialiseerunud ettevõtja käest tellitud turu-uuringu tegemise kulud.
(2) Eestis toimuval messil osalemiseks, välisriigis toimuval messil osalemise korraldamiseks või Eestis toimuva messi korraldamiseks toetuse taotlemise korral on abikõlblikud järgmised kulud:
1) osalemise korral osalemistasu, stendi pinna üür, stendi kujunduse kulud, stendi sisustuse üür, stendil kasutatava teenuse kulud, sealhulgas elektri-, vee- ja internetikulud, tootenäidiste veo- ja kindlustuskulud, iga tegevuses osaleva eksponendi kahe esindaja ja taotleja ühe esindaja sõidu- ja majutuskulud ning reisikindlustuskulud;
2) korraldamise korral ruumide, sisustuse ja tehnika üür, messitehnika veokulud, tõlkekulud, teenindava personali kulud ning sellelt arvestatud tulu- ja sotsiaalmaks, kohustuslik kogumispension ning töötuskindlustusmakse;
(3) Põllumajandustoote ja sellest töödeldud toote tutvustamiseks toetuse taotlemise korral on abikõlblikud järgmised kulud:
2) teabe avaldamise kulud, sealhulgas televisioonis, raadios, trükimeedias ja veebikeskkonnas;
3) kampaania raames korraldatava ürituse puhul ruumide, sisustuse ja tehnika üür, kutsete valmistamise kulud, tootenäidiste kulud, teenindava personali kulud ning sellelt arvestatud tulu- ja sotsiaalmaks, kohustuslik kogumispension ning töötuskindlustusmakse.
(4) Välisriigis turundusürituse korraldamise korral on abikõlblikud järgmised kulud:
1) ruumide, sisustuse ja tehnika üür, ruumi kujunduse kulud, tootenäidiste veo- ja kindlustuskulud, tõlkekulud, teenindava personali kulud, sealhulgas sellelt arvestatud tulu- ja sotsiaalmaks, kohustuslik kogumispension ning töötuskindlustusmakse;
2) taotleja ühe esindaja ning iga tegevuses osaleva eksponendi ühe esindaja sõidu- ja majutuskulud ning reisikindlustuskulud;
3) üritust tutvustava teabematerjali koostamise ja trükkimise kulud.
(5) Välisriigis toimuva messi külastamise korral on abikõlblikud kulud iga toetatavas tegevuses osaleva abi saaja ühe esindaja ja taotleja ühe esindaja sõidu- ja majutuskulud, messi piletite kulud ning reisikindlustuskulud. Välisriigis toimuva messi külastuse puhul hüvitatakse kulud kuni viie järjestikuse kalendripäeva eest.
1) lõigetes 1−5 nimetatud toetatavate tegevuste elluviimisega seotud sõiduauto kasutamise kulud tingimusel, et sõiduauto kasutamise üle peetakse arvestust Vabariigi Valitsuse 14. juuli 2006. a määruse nr 164 „Teenistus-, töö- või ametiülesannete täitmisel isikliku sõiduauto kasutamise kohta arvestuse pidamise ja hüvitise maksmise kord” § 4 kohaselt;
2) lõigetes 1‒5 nimetatud toetatavate tegevuste korraldamisega seotud personalikulu ning sellelt arvestatud tulu- ja sotsiaalmaks, kohustuslik kogumispension ning töötuskindlustusmakse.
(7) Kõik abikõlblikud kulud peavad olema põhjendatud, selged ja üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekad ning vajalikud toetatava tegevuse eesmärgi saavutamiseks.
(8) Toetust võib kasutada ainult nende kulude hüvitamiseks, mis on tehtud alates taotluse esitamise päevast ja mille eest on tasutud taotluse esitamise aasta 9. oktoobriks. Toetatav tegevus peab olema lõpetatud toetuse saamisele järgneva aasta 31. jaanuariks.
6) teavituskampaania käigus sellise materjali, välja arvatud messikataloogi koostamise kulud, mis sisaldab ettevõtja ärinime, logo, kaubamärki või muid andmeid selle ettevõtja kohta.
§ 9. Nõuded hinnapakkumuste kohta
(1) Kui §-s 7 nimetatud toote, teenuse või töö maksumus ilma käibemaksuta ületab 3000 eurot, peab taotleja olema toote, teenuse või töö maksumuse kohta saanud vähemalt kolmelt asjakohast toodet, teenust või tööd pakkuvalt isikult võrreldavad hinnapakkumused koos toote, teenuse või töö üksikasjaliku kirjeldusega.
(2) Taotleja ei või lõikes 1 nimetatud hinnapakkumust küsida osade kaupa, eriti kui hinnapakkumuse esemeks on funktsionaalselt koostoimivad või sama eesmärgi saavutamiseks vajalikud tooted, teenused või tööd.
(3) Kui §-s 7 nimetatud toote, teenuse või töö maksumus ilma käibemaksuta ei ületa 3000 eurot või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks toote, teenuse või töö pakkuja, peab taotleja olema kulutuse kohta saanud vähemalt ühe hinnapakkumuse koos toote, teenuse või töö üksikasjaliku kirjeldusega või koostanud toetatava tegevuse eeldatava maksumuse arvestuse üksikasjaliku eelarve alusel.
(4) Paragrahvi 15 lõikes 8 nimetatud parandatud taotluse esitamiseks võtab taotleja toetatava tegevuse elluviimiseks väljavalitud toote, teenuse või töö pakkujalt uue hinnapakkumuse. Kui toetatava tegevuse väljavalitud elluviija loobub uue hinnapakkumuse tegemisest, leiab taotleja uue toote, teenuse või töö pakkuja.
(5) Väljavalitud hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt samalaadse toote, teenuse või töö eest tasutava hinnaga. Kui taotleja ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust, põhjendab ta tehtud valikut.
(6) Hinnapakkumus peab sisaldama taotleja nime, hinnapakkuja nime ja kontaktandmeid, hinnapakkumuse väljastamise kuupäeva ning toote, teenuse või töö üksikasjalikku kirjeldust ja maksumust.
(9) Hinnapakkuja ega hinnapakkuja osanik, aktsionär või juhtorgani liige ei tohi omada osalust teise hinnapakkuja äriühingus ega kuuluda teise hinnapakkuja juhatusse või nõukokku.
(1) Toetust antakse kuni 70 protsenti:
1) Eesti turgu või välisturgu käsitleva turu-uuringu abikõlbliku kulu maksumusest;
2) Eestis toimuval messil osalemise või Eestis toimuva messi korraldamise abikõlblike kulude maksumusest;
3) põllumajandustoote ja sellest töödeldud toote tutvustamise abikõlblike kulude maksumusest;
4) välisriigis turundusürituse korraldamise abikõlblike kulude maksumusest.
(2) Välisriigis toimuva messi külastamisel antakse toetust kuni 50 protsenti abikõlblike kulude maksumusest.
(3) Välisriigis toimuval messil osalemise korraldamiseks antakse toetust kuni 75 protsenti abikõlblike kulude maksumusest.
(4) Paragrahvi 7 lõike 6 punktis 1 nimetatud sõiduauto kasutamise puhul antakse toetust kuni 0,3 eurot ühe sõidetud kilomeetri kohta.
(5) Paragrahvi 6 lõike 1 punktis 1 sätestatud toetatava tegevuse puhul on toetuse suurus ühe taotleja kohta kuni 19 200 eurot Eesti turgu käsitleva turu-uuringu ja kuni 32 000 eurot välisturgu käsitleva turu-uuringu tegemise korral.
(6) Paragrahvi 6 lõikes 1 sätestatud tegevuste puhul on minimaalsed toetuse taotlemise summad taotluse kohta järgmised:
1) Eesti turgu või välisturgu käsitleva turu-uuringu tegemine – 750 eurot;
2) Eestis toimuva messi korraldamine või Eestis toimuval messil osalemine – 1500 eurot;
3) põllumajandustoote ja sellest töödeldud toote tutvustamine – 7500 eurot;
4) välisriigis toimuval messil osalemise korraldamine – 10 000 eurot;
5) välisriigis turundusürituse korraldamine – 3750 eurot;
6) välisriigis toimuva messi külastamine – 2000 eurot.
(7) Toetuse maksimaalne suurus kõikide toetatavate tegevuste raames kokku on taotleja kohta kuni:
1) 128 000 eurot juhul, kui taotleja on üht valdkonda esindav mittetulundusühing, kelle liikmed on ainult üht valdkonda esindavad ettevõtjad ja erialaliidud;
2) 256 000 eurot juhul, kui taotleja on mittetulundusühing, kelle liikmed on vähemalt kahe erineva valdkonna erialaliidud, ning kui toetatavate tegevuste hulgas on mitut valdkonda hõlmavad tegevused;
3) 128 000 eurot juhul, kui taotleja on tunnustatud tootjarühm.
(8) Toetatava tegevuse korraldamisega seotud kulud võivad moodustada kuni kümme protsenti toetatava tegevuse abikõlblikest kuludest.
§ 11. Taotluse esitamine ja taotluse esitamise tähtaeg
(1) Toetuse saamiseks esitab taotleja ajavahemikus 1. veebruarist kuni 15. veebruarini Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) avalduse koos lõikes 3 nimetatud dokumentidega (edaspidi koos taotlus).
(2) Paragrahvi 6 lõikes 1 sätestatud toetatavate tegevuste elluviimiseks taotletakse toetust iga toetatava tegevuse kohta eraldi.
(3) Taotleja esitab koos avaldusega PRIA-le järgmised dokumendid:
1) paragrahvi 2 lõike 1 punktis 1 nimetatud riigiabi saajatelt kogutud kinnitus selle kohta, et nad on väikese või keskmise suurusega ettevõtjad komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 artikli 2 punkti 2 tähenduses;
2) paragrahvi 9 lõikes 1 nimetatud juhul vähemalt kolme hinnapakkuja esitatud toote, teenuse või töö hinnapakkumuse ärakirjad;
3) paragrahvi 9 lõikes 3 nimetatud juhul vähemalt ühe hinnapakkuja esitatud toote, teenuse või töö hinnapakkumuse ärakiri või toote, teenuse või töö eeldatava maksumuse arvestus üksikasjaliku eelarve alusel;
5) abi saaja kontserni liikmete skeem, kui põllumajandusliku vähese tähtsuse abi ja vähese tähtsusega abi saajatele taotletav abi ületab 500 eurot ühe abi saaja kohta;
6) hinnavõrdlustabel, kui ostetava toote, teenuse või töö maksumus ületab § 9 lõikes 1 nimetatud summat ning kui toote, teenuse või töö pakkujaid on rohkem kui üks;
7) paragrahvi 6 lõike 1 punktis 4 sätestatud tegevuse elluviimise korral § 4 lõike 2 punktis 1 nimetatud varasemat välisriigis toimunud messil osalemise korraldamise kogemust tõendavad dokumendid ning sama paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud messi stendi pinna broneeringu kinnitus või muu sarnases kirjalikus vormis kinnitus stendi pinna broneerimise kohta;
8) paragrahvi 6 lõike 1 punktis 3 sätestatud tegevuse elluviimise korral kampaania meediaplaan, taotleja varasema kampaaniate korraldamise kogemuse kirjeldus, tutvustava materjali näidised ja sõnumid, mida kampaania käigus avaldatakse;
9) paragrahvi 6 lõike 1 punktis 6 sätestatud tegevuse elluviimise korral hindamiskriteeriumite täitmise tõendamiseks taotleja kaudu abi saavate ettevõtjate põhjendus tegevuses osalemise kohta.
(5) Kui avalduse esitamise ajal lõike 3 punktis 1 nimetatud kinnitust kõigi riigiabi saajate kohta ei esitata, esitatakse see kinnitus § 18 lõike 1 punkti 10 kohaselt.
(6) PRIA koostab lõikes 1 nimetatud avalduse vormi, lõike 3 punktis 1 nimetatud kinnituse vormi, lõike 3 punktis 5 nimetatud abi saaja kontserni liikmete skeemi vormi ja lõike 3 punktis 6 nimetatud hinnavõrdlustabeli vormi ning avaldab need oma veebilehel.
§ 12. Nõuded taotluse osaks olevale avaldusele
Taotleja esitab PRIA-le avalduse, mis sisaldab järgmisi andmeid:
1) taotleja nimi, registrikood, käibemaksukohustuslaseks registreerimise number ja kontaktandmed;
2) taotleja esindusõigust omava isiku nimi, isikukood ja kontaktandmed;
3) selle tegevuse nimetus, mille kulude hüvitamist taotletakse;
4) tegevuse kirjeldus koos tegevuse toimumise algus- ja lõppkuupäevaga, tegevuse eesmärk, tegevuse sisu ning kavandatava tulemuse kirjeldus;
5) andmed tegevuse raames tehtavate abikõlblike kulude kohta;
6) riigiabi saava ettevõtja või tunnustatud tootjarühma nimi ja taotletava abi summa suurus;
7) põllumajanduslikku vähese tähtsusega abi saava ettevõtja või tunnustatud tootjarühma nimi ja taotletava abi summa suurus;
8) vähese tähtsusega abi saava ettevõtja või tunnustatud tootjarühma nimi ja taotletava abi summa suurus;
9) taotleja kinnitus, et on tema kaudu riigiabi saajatelt saanud komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 artikli 6 lõike 2 kohased abitaotlused.
§ 13. Nõuded taotluse osaks olevatele dokumentidele
(1) Taotleja esitab PRIA-le koos avaldusega § 11 lõike 3 punktis 1 nimetatud kinnituse, § 11 lõike 3 punktis 5 nimetatud abi saaja kontserni liikmete skeemi ja § 11 lõike 3 punktis 6 nimetatud hinnavõrdlustabeli.
(2) Lõikes 1 nimetatud kinnitus sisaldab järgmisi andmeid:
1) riigiabi saaja nimi ja registrikood;
2) riigiabi saaja kinnitus, et ta on väikese või keskmise suurusega ettevõtja komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 artikli 2 punkti 2 tähenduses.
(3) Lõikes 1 nimetatud abi saaja kontserni liikmete skeem sisaldab järgmisi andmeid:
1) abi saaja emaettevõtja nimi, registrikood, äriühingus enamusosalust omava äriühingu osaluse protsent ja enamusosaluse omanik;
2) abi saaja tütarettevõtjate nimed, registrikoodid, nendes enamusosalust omava äriühingu osaluse protsent ja enamusosaluse omanik;
3) abi saaja teiste kontserni liikmete nimed, registrikoodid, nendes enamusosalust omava äriühingu osaluse protsent ja enamusosaluse omanik;
4) andmed lepingu või muul alusel abi saaja üle valitsevat mõju omavate ettevõtjate kohta.
(4) Lõikes 1 nimetatud hinnavõrdlustabel sisaldab järgmisi andmeid:
(1) PRIA vaatab taotluse läbi ning kontrollib taotluse tähtaegset esitamist, taotluse esitamisel nõutavate dokumentide olemasolu, taotluses esitatud andmete õigsust ja taotleja vastavust toetuse saamise nõuetele.
§ 15. Taotluse hindamise kriteeriumid ja hindamise kord
(1) PRIA hindab § 6 lõike 1 punktides 3‒6 sätestatud toetatavate tegevuste kohta esitatud nõuetele vastavaid taotlusi lisas sätestatud hindamiskriteeriumite alusel.
(2) Taotluste hindamiseks moodustab PRIA hindamiskomisjoni, kes teeb PRIA-le taotluste paremusjärjestuse moodustamise ettepaneku.
(3) Hindamistulemuste põhjal moodustab PRIA taotluste paremusjärjestuse, milles loetakse paremaks suurema hindepunktide summa saanud taotlus.
(4) Kui kõigi lõikes 1 nimetatud nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab toetuseks ettenähtud vahendeid, rahuldatakse ettenähtud eelarvevahendite piires taotluste hindamise tulemusel koostatud taotluste paremusjärjestuse alusel parimad taotlused, mis on saanud vähemalt minimaalse hindepunktide summa.
(5) Minimaalne hindepunktide summa taotluse rahuldamiseks moodustab vähemalt 30 protsenti maksimaalsest hindepunktide summast.
(6) Võrdsete näitajatega taotluste puhul eelistatakse taotlust, milles taotletav toetuse summa on väiksem.
(7) Paragrahvi 6 lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud tegevuste elluviimiseks esitatud taotlusi ei hinnata ning kui nimetatud toetatavate tegevuste elluviimiseks esitatud nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab nende tegevuste elluviimiseks ettenähtud vahendeid, vähendab PRIA taotleja nõusolekul määratava toetuse suurust võrdeliselt taotletava toetuse suurusega, lähtudes §-s 10 sätestatud toetusmääradest.
(8) Taotleja teavitab PRIA-t, kas ta on nõus toetuse summa vähendamisega, viie tööpäeva jooksul arvates PRIA poolt nõusoleku küsimisest.
(9) Toetuse summa vähendamise korral teeb PRIA toetuse määramise otsuse, milles näitab ära, millise summa ulatuses on võimalik taotlust rahuldada. Taotleja esitab 15 tööpäeva jooksul arvates nimetatud otsuse ärakirja või väljavõtte saamisest parandatud taotluse, milles on arvestatud toetuse summa vähendamisega.
§ 16. Toetuse määramine ja taotluse rahuldamata jätmine
PRIA teeb toetuse määramise või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 45 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtpäevast.
§ 17. Toetuse saaja ja tema kaudu abi saajate kohustused
(1) Toetuse saaja ning tema kaudu abi saajad peavad vastama § 4 lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud nõuetele.
2) tagama, et toetatava tegevuse kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid on muudest kulu- ja maksedokumentidest selgelt eristatavad;
3) teavitama § 2 lõigetes 1 ja 2 nimetatud abi saajaid kirjalikult nende kohta arvutatud põllumajanduslikust vähese tähtsusega abist või vähese tähtsusega abist vastavalt komisjoni määruste (EL) nr 1408/2013 ja (EL) nr 1407/2013 artikli 6 lõikele 1;
4) teavitama avalikkust, et toetatav tegevus viiakse ellu toetuse abil, märgistades toetatava tegevuse raames osutatava teenuse või tehtava töö tegevuskoha enne tegevuse elluviimise alustamist ja toetatava tegevuse raames valmistatava toote pärast selle ostmist või valmimist tekstiga „Turuarendustoetuse abiga rahastatud tegevus”;
5) paragrahvi 6 lõike 1 punktis 4 sätestatud toetatava tegevuse elluviimisel peab toetuse saaja messistendi kujundamisel lähtuma Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse välja töötatud Eesti brändi kontseptsioonist ja visuaalsest identiteedist.
§ 18. Toetatava tegevuse elluviimist tõendavate dokumentide esitamine
(1) Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja PRIA-le maksetaotluse koos järgmiste dokumentidega:
1) selle isiku väljastatud arve-saatelehe või arve ärakiri, kellelt toetuse saaja tellis teenuse või töö või ostis toote;
2) selle isikuga sõlmitud töövõtulepingu ärakiri, kellelt toetuse saaja tellis teenuse või töö või ostis toote;
4) ostetud toote, osutatud teenuse või tehtud töö üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi ärakiri vajaduse korral;
5) paragrahvi 6 lõike 1 punktis 1 sätestatud toetatava tegevuse puhul turu-uuringu lõpparuanne;
6) paragrahvi 6 lõike 1 punktis 3 sätestatud toetatava tegevuse puhul kampaania tulemuste kokkuvõte;
7) paragrahvi 6 lõike 1 punktides 2 ja 4 sätestatud toetatava tegevuse puhul ettevõtjate messil osalemist tõendava nimekirja ärakiri või messikataloog või üritust kajastav muu teabematerjal ja esitletud tootenäidiste nimekiri;
8) paragrahvi 6 lõike 1 punktis 5 sätestatud toetatava tegevuse puhul üritusel osalenud ettevõtjate nimekiri;
9) paragrahvi 6 lõike 1 punktis 6 sätestatud toetatava tegevuse puhul sõidudokumendid;
10) paragrahvi 11 lõike 3 punktis 1 nimetatud dokumendid nende isikute kohta, kelle kohta neid dokumente taotluse esitamise ajal ei esitatud;
11) auto kasutamise korral sõidukulude tõendamiseks ärakiri sõidupäevikust, mis sisaldab sõidukit kasutava isiku ees- ja perekonnanime, sõiduauto riikliku registreerimismärgi andmeid, sõiduauto spidomeetri kaugusmõõdiku alg- ja lõppnäitu ning iga toetatava tegevuse täitmiseks tehtud sõidu kuupäeva ja sõidu eesmärki.
(3) Kui § 6 lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud tegevus on ellu viidud enne PRIA poolt toetuse määramise otsuse tegemist või 15 tööpäeva jooksul arvates otsuse ärakirja või väljavõtte saamisest, esitab toetuse saaja § 15 lõikes 8 nimetatud parandatud taotluse asemel tegevuse kohta maksetaotluse.
(4) Kui toetatava tegevuse elluviimise kulud erinevad taotluses näidatud kuludest, täpsustab toetuse saaja taotluses esitatud andmeid ja esitab PRIA-le koos maksetaotlusega seletuskirja.
(5) Kui § 6 lõikes 1 sätestatud tegevus ei ole maksetaotluse esitamise tähtajaks täies mahus toimunud või ellu viidud, esitab toetuse saaja selle kohta asjakohased dokumendid kümne tööpäeva jooksul arvates nimetatud tegevuse lõplikust elluviimisest.
(6) Lõike 1 punktis 11 nimetatud sõiduauto kasutamise kulude hüvitamise arvestust peetakse Vabariigi Valitsuse 14. juuli 2006. a määruse nr 164 „Teenistus-, töö- või ametiülesannete täitmisel isikliku sõiduauto kasutamise kohta arvestuse pidamise ja hüvitise maksmise kord” § 4 alusel.
(7) PRIA koostab lõikes 1 nimetatud maksetaotluse vormi ja avaldab selle oma veebilehel.
(8) Maksetaotluses esitab toetuse saaja järgmised andmed:
1) toetuse saaja nimi, käibemaksukohustuslaseks registreerimise number ja selle taotluse number, mille kohta maksetaotlus esitatakse;
2) teave elluviidud tegevuse kohta;
3) teave elluviidud tegevuse maksumuse ja selle osalise või täieliku tasumise kohta;
4) teave tema kaudu toetuse kogusummast antava mitterahalise abi summa kohta, mis antakse nendele ettevõtjatele või tunnustatud tootjarühmadele, kellele määratav toetus on riigiabi komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 tähenduses;
5) teave tema kaudu toetuse kogusummast antava mitterahalise abi summa kohta, mis antakse nendele ettevõtjatele või tunnustatud tootjarühmadele, kellele määratav toetus on põllumajanduslik vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 1408/2013 tähenduses;
6) teave tema kaudu toetuse kogusummast antava mitterahalise abi summa kohta, mis antakse nendele ettevõtjatele või tunnustatud tootjarühmadele, kellele määratav toetus on vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 tähenduses;
7) teave töövõtjale, toote tarnijale või teenuse osutajale vähemalt omafinantseeringuga võrdse summa tasumise kohta, kui toetust taotletakse § 20 kohaselt.
(1) Toetus makstakse välja üks kord aastas 45 tööpäeva jooksul arvates § 18 lõikes 2 sätestatud tähtpäevast.
(2) Toetus jäetakse maksmata, kui:
1) pärast toetuse määramise otsuse tegemist tehakse kindlaks taotluse rahuldamata jätmise alused;
2) toetuse saaja ei ole täitnud toetuse maksmise aluseks olevaid tingimusi.
(1) Toetatava tegevuse elluviimist võib rahastada enne töö, teenuse või toote eest tasumist, kui toetuse saaja on piisavalt usaldusväärne ning tehtud töö või osutatud teenus on lõpetatud või toode on üle antud ning toetuse saaja on selle vastu võtnud ja selle eest tasunud vähemalt omafinantseeringuga võrdse rahasumma.
(2) Lõike 1 kohaselt tegevuse elluviimise rahastamist sooviv toetuse saaja esitab pärast toetatava tegevuse täielikku elluviimist PRIA-le maksetaotluse koos § 18 lõikes 1 nimetatud dokumentidega.
(4) Toetuse saaja võib tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel saadud raha kasutada üksnes § 18 lõike 1 punktis 1 väljastatud arve ärakirjal või arve-saatelehel märgitud toetatava tegevuse abikõlblike kulude eest tasumiseks.
(5) Lõikes 4 nimetatud kulude eest peab olema tasutud ja vastav rahalise kohustuse tasumise kinnitus koos § 18 lõike 1 punktis 3 nimetatud dokumendiga peab olema esitatud PRIA-le seitsme tööpäeva jooksul arvates tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel makstud raha laekumisest.
1) tal ei ole riikliku maksu võlga, mis ületab 100 eurot, või on tema 100 eurot ületava riikliku maksu võla tasumine ajatatud ja maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksuvõlg, mille tasumise tähtaeg on möödunud, tasutud ettenähtud summas;
(8) PRIA koostab lõikes 5 nimetatud rahalise kohustuse tasumise kinnituse vormi ja avaldab selle oma veebilehel.
(9) Rahalise kohustuse tasumise kinnitus sisaldab järgmisi andmeid:
1) toetuse saaja nimi, registrikood ja kontaktandmed;
2) toetuse saaja esindaja nimi ja kontaktandmed;
3) kinnituse esitamise kuupäev, kuu ja aasta;
4) elluviidud tegevuse kirjeldus;
5) kinnitus selle kohta, et PRIA poolt tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel makstud raha on kuludokumentide alusel kantud üle töövõtjale, töötajale, teenuse osutajale või kauba tarnijale.
Põllumajandusministri 27. jaanuari 2015. a määrus nr 8 „Turuarendustoetus” tunnistatakse kehtetuks.


Tartu linna eelarve koostamise, täitmise ja finantsjuhtimise kord – Riigi Teataja
KOV määruste valdkondlik liigitus: Rahandus ja eelarve → Eelarvemenetlus
KOV määruste valdkondlik liigitus: Rahandus ja eelarve → Finantsjuhtimine
Tartu linna eelarve koostamise, täitmise ja finantsjuhtimise kord
Tartu linna eelarve koostamise, täitmise ja finantsjuhtimise kord - sisukord
§ 2 Määruse kohaldumisala
§ 3 Mõisted
2 Eelarve ülesehitus ja liigendus
§ 4 Eelarve kassapõhisus
§ 5 Eelarve ülesehitus
§ 6 Eelarve liigendus
3 Tähtajad eelarvestrateegia, eelarve ning majandusaasta aruande koostamiseks ja vastu võtmiseks ning eelarve vastuvõtmine
§ 7 Eelarvestrateegia koostamise tähtajad
§ 8 Eelarve koostamise tähtajad
§ 9 Eelarve vastu võtmise tähtajad ja eelarve vastuvõtmine
§ 10 Majandusaasta aruande koostamise tähtajad
4 Eelarve eelnõu ja eelarve eelnõu seletuskirja koostamine
§ 11 Eelarve eelnõu koostamine
§ 12 Eelarvestamise alused
§ 13 Füüsilise ja juriidilise isiku taotlus eelarvest vahendite saamiseks
§ 14 Hallatava asutuse eelarve taotluse koostamine
§ 15 Struktuurüksuse eelarve taotluse koostamine
§ 16 Eelarve eelnõu koostamine
§ 17 Eelarve eelnõu seletuskirja koostamine
§ 18 Lisaeelarve eelnõu ja lisaeelarve seletuskirja koostamine
5 Eelarve menetlemine linnavolikogus
§ 19 Eelarve eelnõu lugemine linnavolikogus
§ 20 Eelarve vastu võtmisega samaaegselt tehtavad otsused
§ 21 Lisaeelarve eelnõu lugemine linnavolikogus
6 Rahaliste vahendite kasutamine, kui eelarveaasta alguseks on eelarve vastu võtmata
§ 22 Eelarveaasta alguseks vastuvõtmata eelarve
7 Eelarve täitmine ja aruandlus
§ 23 Eelarve täitmine
§ 24 Eelarveaasta jooksul täiendavalt saadud vahendid
§ 25 Eelarvest eraldatud vahendite kasutamine, aruandlus ja kontroll
§ 26 Laenu andmine
§ 27 Välisabi vahenditega rahastatava projekti sildfinantseerimine
§ 28 Kassatagavara
§ 29 Eelarve täitmise kohta aruandluse esitamine
§ 30 Majandusaasta aruande koostamine
8 Reservfondi kasutamise kord
§ 31 Reservfondi kasutamine
§ 32 Reservfondist vahendite taotlemine
§ 33 Reservfondist vahendite eraldamise eelnõu ettevalmistamine
§ 34 Reservfondist eraldatud vahendite kasutamine, aruandlus ja kontroll
§ 35 Reservfondi kasutamise üle arvestuse pidamine
9 Muud sätted
§ 36 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
§ 37 Määruse jõustumine
Tartu Linnavolikogu
RT IV, 01.02.2013, 52
Vastu võetud 11.10.2012 nr 74
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lg 1 ja kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 5 lg 6 ja 7 ning § 37 lg 2 alusel.
Tartu linna eelarve koostamise, täitmise ja finantsjuhtimise korras reguleeritakse Tartu linna eelarve (eelarve) ülesehitust ja liigendust, määratakse eelarvestrateegia, eelarve ja majandusaasta aruande koostamise olulisemad tähtajad, reguleeritakse eelarve ja eelarve seletuskirja koostamist, eelarve menetlemist linnavolikogus, sätestatakse otsused, mis tehakse eelarve vastuvõtmisega samaaegselt, täpsustatakse reegleid olukorraks, kui eelarveaasta alguseks on eelarve vastu võtmata, reguleeritakse eelarve täitmist ja aruandlust ning reservfondi kasutamise korda.
§ 2. Määruse kohaldumisala
Käesolevat määrust kohaldatakse eelarvest vahendite taotlemisele ning eelarvest eraldatud vahendite jaotamisele, kasutamisele, aruandlusele ja kontrollile juhul, kui seadusest või muust õigusaktist või välisabi vahenditega rahastatava projekti kohta kehtivatest reeglitest ei tulene teistsugust regulatsiooni.
§ 3. Mõisted
Käesolevas määruses nimetatakse struktuuriüksuseks linnavalitsuse osakonda, linnakantseleid ja linnavolikogu kantseleid ja hallatavaks asutuseks linnavalitsuse hallatavat asutust.
2. peatükk Eelarve ülesehitus ja liigendus
§ 4. Eelarve kassapõhisus
Eelarve koostatakse kassapõhisena.
§ 5. Eelarve ülesehitus
(1) Eelarve koostatakse käesoleva määruse lisa 1 kohaselt ja eelarve koosneb järgmistest osadest:
1) põhitegevuse tulud;
2) põhitegevuse kulud;
3) investeerimistegevuse tulud;
4) investeerimistegevuse kulud;
5) finantseerimistegevus;
6) likviidsete varade muutus.
(2) Eelarve reservfond (reservfond) ettenägematute väljaminekute tegemiseks on kuni 1% kavandatud põhitegevuskulude mahust.
§ 6. Eelarve liigendus
(1) Lisaks käesoleva määruse § 5 lõikes 1 sätestatule liigendab linnavolikogu eelarve järgmiselt:
1) tulud käesoleva määruse lisa 2 kohaselt;
2) kulud tegevusalade lõikes, sealhulgas põhitegevuse kulud jaotatuna majandusliku sisu järgi antavateks toetusteks ja muudeks tegevuskuludeks käesoleva määruse lisa 3 kohaselt;
3) investeerimistegevuse kulud objektide lõikes jaotatuna põhivara soetuseks antavateks toetusteks, põhivara soetuse kuludeks ja finantskuludeks käesoleva määruse lisa 4 kohaselt;
4) finantseerimistegevuse kulud kohustuste võtmiseks sõlmitud lepingute lõikes käesoleva määruse lisa 5 kohaselt.
(2) Linnavalitsus liigendab eelarve struktuuriüksuste ja hallatavate asutuste lõikes majandusliku sisu järgi tuludeks ja kuludeks rahandusministri kehtestatud kontoplaanis sisalduvate kontogruppide koodide lõikes.
(3) Struktuuriüksuse juht liigendab eelarve struktuuriüksuse ja hallatava asutuse kohta tuludeks ja kuludeks rahandusministri kehtestatud kontoplaanis sisalduvate kontode koodide lõikes.
3. peatükk Tähtajad eelarvestrateegia, eelarve ning majandusaasta aruande koostamiseks ja vastu võtmiseks ning eelarve vastuvõtmine
§ 7. Eelarvestrateegia koostamise tähtajad
(1) Sõltuv üksus esitab ülevaate oma majandusolukorrast, sh arvnäitajad, mis on vajalikud põhitegevuse tulemi ja netovõlakoormuse määra arvutamiseks vastavalt rahandusministri kehtestatud vormile, rahandusosakonnale iga aasta 1. aprilliks.
(2) Eelarvestrateegia projekti esitab linnavalitsus linnavolikogule heakskiitmiseks hiljemalt 15. juuniks.
(3) Eelarvestrateegia projekti suunab linnavolikogu avalikule väljapanekule hiljemalt 10. juulist.
§ 8. Eelarve koostamise tähtajad
(1) Eelarve koostamise ajakava kinnitab rahandusosakonna juhataja korraldusega iga aasta 23. juuniks.
(2) Eelarve eelnõu esitab linnavalitsus linnavolikogule esimeseks lugemiseks hiljemalt 18. novembriks.
§ 9. Eelarve vastu võtmise tähtajad ja eelarve vastuvõtmine
(1) Linnavolikogu võtab eelarve vastu määrusega enne uue eelarveaasta algust. Eelarveaasta jooksul võib linnavolikogu eelarvet muuta lisaeelarve määrusena vastu võtmisega.
(2) Linnavalitsus kinnitab eelarve jaotuse käesoleva määruse § 6 lõikes 2 sätestatud liigenduses korraldusega kahe nädala jooksul pärast eelarve vastuvõtmist linnavolikogus. Eelarveaasta jooksul võib eelarve jaotust muuta linnavalitsus korraldusega.
(3) Struktuuriüksuse juht kinnitab struktuuriüksuse ja hallatava asutuse eelarve käesoleva määruse § 6 lõikes 3 sätestatud liigenduses ühe kuu jooksul pärast linnavalitsuses eelarve jaotuse kinnitamist. Eelarveaasta jooksul võib struktuuriüksuse juht struktuuriüksuse ja hallatava astutuse eelarvet muuta.
§ 10. Majandusaasta aruande koostamise tähtajad
(1) Majandusaasta aruande koostamise ajakava kinnitab rahandusosakonna juhataja korraldusega aruandeaastale järgneva aasta 15. jaanuariks.
(2) Tartu linna valitseva või olulise mõju all olev juriidiline isik esitab kinnitatud majandusaasta aruande ja vandeaudiitori aruande, kui raamatupidamise aastaaruande audiitorkontroll on audiitortegevuse seaduse alusel kohustuslik, rahandusosakonnale aruandeaastale järgneva aasta 1. aprilliks.
(3) Linna majandusaasta aruande kinnitamise otsuse eelnõu esitab linnavalitsus linnavolikogule hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 31. maiks.
4. peatükk Eelarve eelnõu ja eelarve eelnõu seletuskirja koostamine
§ 11. Eelarve eelnõu koostamine
(1) Eelarve eelnõu koostamist koordineerib rahandusosakond.
(2) Rahandusosakonna juhatajal on õigus anda korraldusega eelarve taotluse ja eelarve taotluse seletuskirja koostamiseks struktuuriüksustele ja hallatavatele asutustele kohustuslikke juhiseid ja kehtestada vorme, mis tagavad eelarve taotluse ja eelarve taotluse seletuskirja ühetaolisuse, kõikehõlmava ja võrreldava koostamise.
§ 12. Eelarvestamise alused
(1) Linnavalitsusel on õigus kehtestada struktuuriüksuste ja hallatavate asutuste eelarve taotluste koostamiseks kohustuslikke põhimõtteid põhitegevuse kulude planeerimiseks ja jaotamiseks.
(2) Käesolevas paragrahvis nimetatud põhimõtted kehtestab linnavalitsus määrusega.
§ 13. Füüsilise ja juriidilise isiku taotlus eelarvest vahendite saamiseks
(1) Füüsilisel ja juriidilisel isikul on õigus eelarvest vahendeid saada, kui vastav õigus on füüsilisele või juriidilisele isikule seadusega või seaduse alusel õigusaktiga või linnavolikogu otsusega antud.
(2) Taotlus eelarvest vahendite eraldamiseks tuleb esitada struktuuriüksuse kaudu, kelle tegevusvaldkonnas taotleja tegutseb, kui seaduses või muus õigusaktis ei ole sätestatud teisiti. Kui taotleja ei tegutse ühegi struktuuriüksusega sarnases tegevusvaldkonnas või ta ei oska struktuuriüksust valida, esitatakse taotlus linnavalitsusele.
(3) Taotlus eelarvest vahendite eraldamiseks tuleb esitada 1. septembriks, kui õigusaktis ei ole sätestatud teisiti.
(4) Taotlus eelarvest vahendite eraldamiseks peab sisaldama taotletavate vahendite suurust ja selgitust taotletud vahendite suuruse ja kasutamise otstarbe kohta.
§ 14. Hallatava asutuse eelarve taotluse koostamine
(1) Hallatava asutuse eelarve taotluse koostab hallatava asutuse juht.
(2) Kui hallatava asutuse eelarve taotluse koostamisel ei arvestata käesoleva määruse § 11 lõike 2 kohaselt antud juhiseid või § 12 kohaselt kehtestatud põhimõtteid, tuleb erinevused põhjendada seletuskirjas.
(3) Hallatava asutuse juht koostab eelarve taotlusele seletuskirja, mis peab vastama käesoleva määruse § 11 lõike 2 kohaselt antud juhistele ning sisaldama selgitust taotletud vahendite suuruse ja kasutamise otstarbe kohta, sealhulgas eelnõu koostamise alusandmeid kavandataval aastal (nt laste, klasside, hoolealuste, päevade, koosseisuüksuste arv), ja kulude arvestust, tuues eraldi välja arvestused ja selgitused lisanduvatele kuludele, mis on seotud uute objektide käikuminekuga või muudatustega õigusaktides, ettepanekuid kulude rahastamise allikate kohta ja ülevaadet kavandatavaks eelarveaastaks lõppenud erinevate kulude (projektid, üritused, uute ruumide sisustamised jne) mahu ja sisu kohta.
(4) Hallatava asutuse juht esitab eelarve taotluse struktuuriüksuse juhile, kelle haldusalas asutus tegutseb.
§ 15. Struktuurüksuse eelarve taotluse koostamine
(1) Struktuuriüksuse eelarve taotluse koostab struktuuriüksuse juht. Kui struktuuriüksuse haldusalas tegutseb hallatav asutus, peab struktuuriüksuse eelarve taotluses sisalduma vastava hallatava asutuse eelarve taotlus.
(2) Kui struktuuriüksuse eelarve taotluse koostamisel ei arvestata käesoleva määruse § 11 lõike 2 kohaselt antud juhiseid või § 12 kohaselt kehtestatud põhimõtteid, tuleb erinevused põhjendada seletuskirjas.
(3) Struktuuriüksuse juht koostab eelarve taotlusele seletuskirja, mis peab vastama käesoleva määruse § 11 lõike 2 kohaselt antud juhistele ning sisaldama selgitust taotletud vahendite suuruse ja kasutamise otstarbe kohta, sealhulgas eelnõu koostamise alusandmeid kavandataval aastal (nt laste, klasside, hoolealuste, päevade, koosseisuüksuste arv), ja kulude arvestust, tuues eraldi välja arvestused ja selgitused lisanduvatele kuludele, mis on seotud uute objektide käikuminekuga või muudatustega õigusaktides, ettepanekuid kulude rahastamise allikate kohta ja ülevaadet kavandatavaks eelarveaastaks lõppenud erinevate kulude (projektid, üritused, uute ruumide sisustamised jne) mahu ja sisu kohta.
(4) Struktuuriüksuse juht kooskõlastab eelarve taotluse tegevusvaldkonda kureeriva linnavalitsuse liikmega ning esitab eelarve taotluse pärast kooskõlastamist rahandusosakonnale.
(5) Linnavolikogu kantselei juht esitab eelarve taotluse otse rahandusosakonnale.
§ 16. Eelarve eelnõu koostamine
(1) Eelarve eelnõu koostab rahandusosakond ja esitab linnavalitsusele.
(2) Eelarve eelnõu koostamisel hindab rahandusosakond struktuuriüksuste eelarvete taotlustes esitatud kulude põhjendatust ning nende vastavust eelarvestrateegiale, linna arengukavale ja muudele õigusaktidele.
(3) Eelarve eelnõu koostamisel peetakse läbirääkimisi struktuuriüksuste juhtide (vajadusel struktuuriüksuse teenistuste juhtide ja hallatavate asutuste juhtidega), linnavalitsuse liikmete ja rahandusosakonna vahel.
§ 17. Eelarve eelnõu seletuskirja koostamine
(1) Eelarve eelnõu seletuskirja koostab rahandusosakond, arvestades struktuuriüksuste eelarvete taotluste seletuskirju.
(2) Eelarve eelnõu seletuskirjas esitatakse lisaks kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses nõutud informatsioonile:
1) kokkuvõte linnavalitsuse ja eelarve taotluste koostajate vaheliste läbirääkimiste tulemustest, sh olulisemad erinevused tegevustes ja rahalistes vahendites eelarve taotluste ja eelarve eelnõu vahel;
2) eelarve eelnõu koostamise ajal ilmnenud muutused sotsiaalmajanduslikus keskkonnas ning erinevuste põhjendused eelarve eelnõus võrreldes eelarvestrateegias kajastatuga;
3) tabelite ja graafikute kujul ülevaade eelarve põhinäitajatest;
4) selgitused olulisemate muutuste kohta eelarve põhinäitajate arengute trendides;
5) põhi- ja investeerimistegevuse tulud ja kulud liigendatuna struktuuriüksuste, tegevusalade ja rahandusministri kehtestatud kontoplaanis sisalduvate koodide lõikes;
6) olulisemad tegevused koos maksumusega, sh uued algatused;
7) reservfondi suuruse kujunemise alused ja põhjendus;
8) ülevaade tegemata jäänud väljaminekutest, mis olid kavandatud eelneva aasta eelarves;
9) ülevaade likviidsete varade suurusest, nende paigutusest erinevatesse instrumentidesse ja oodatavast tulukusest;
10) ülevaade finantsdistsipliini tagamise meetmetest eelarveaasta lõpuks ja järgneval kolmel aastal koos selgitustega näitajate erinevuste kohta võrreldes eelarvestrateegias kajastatuga.
§ 18. Lisaeelarve eelnõu ja lisaeelarve seletuskirja koostamine
Lisaeelarve eelnõu ja lisaeelarve seletuskirja koostamisele kohaldatakse eelarve eelnõu koostamise sätteid. Sätte, mille kohaldamine ei ole olemuslikult vajalik, võib jätta kohaldamata.
5. peatükk Eelarve menetlemine linnavolikogus
§ 19. Eelarve eelnõu lugemine linnavolikogus
(1) Eelarve eelnõud menetletakse linna põhimääruses sätestatud korras, arvestades käesolevas määruses sätestatud erisusi.
(2) Eelarve eelnõud arutab linnavolikogu vähemalt kahel lugemisel.
(3) Eelarve eelnõu esimesel lugemisel tutvustatakse eelarve eelnõu sisu.
(4) Pärast eelarve eelnõu esimest lugemist annab linnavolikogu tähtaja eelarve eelnõule muutmise ettepanekute tegemiseks.
(5) Eelarve eelnõu muutmise ettepanek peab olema tulude ja kulude osas tasakaalus ning muutmise ettepaneku juures peavad olema ettepaneku põhjendused ning kaasnevate väljaminekute ja nende katteallikate suurus ja mõju nii kavandataval eelarveaastal kui ka sellele järgneva kahe aasta jooksul.
(6) Eelarve eelnõu muutmise ettepaneku kohta annab linnavalitsus enne eelarve teist lugemist seisukoha linnavalitsuse istungi protokolli kantava otsusega.
(7) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekut hääletatakse selle esitaja nõudmisel linnavolikogu istungil eelarve teise lugemise käigus.
§ 20. Eelarve vastu võtmisega samaaegselt tehtavad otsused
Eelarve vastuvõtmisega samal ajal linnavolikogu:
1) otsustab kohustuste (laenu võtmine või võlakirjade emiteerimine investeeringuteks, arvelduslaenu võtmine, laenu võtmine välisabi vahenditega rahastatavate projektide sildfinantseerimiseks) võtmiseks loa andmise, määrates ära kohustuste piirmäärad;
2) otsustab välisabi vahenditega rahastatavate projektide sildfinantseerimiseks kasutatavate vahendite suuruse eelarveaastal;
3) määrab kassatagavara suuruse;
4) otsustab eelarveaastat ületava laenu andmise sõltuvale üksusele (sh laenu tähtaja ja intressimäära) või sõltuva üksuse võetavate kohustuste tagamiseks tagatise andmiseks linnavalitsusele volituse andmise.
§ 21. Lisaeelarve eelnõu lugemine linnavolikogus
Lisaeelarve eelnõu lugemisele linnavolikogus kohaldatakse käesoleva määruse paragrahvi 18.
6. peatükk Rahaliste vahendite kasutamine, kui eelarveaasta alguseks on eelarve vastu võtmata
§ 22. Eelarveaasta alguseks vastuvõtmata eelarve
(1) Kui eelarveaasta alguseks on eelarve vastu võtmata, kinnitab linnavalitsus korraldusega väljaminekute tegemiseks vajaliku eelarve jaotuse ja väljaminekute lubatud suuruse, arvestades kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses, eelarve eelnõus ja eelmise aasta eelarves sätestatut.
(2) Väljaminekute lubatud suuruse kinnitamisel võrdleb linnavalitsus eelmise aasta eelarvet ja alanud aasta eelarve eelnõud ning lähtub nendest kahest summast väiksemast.
7. peatükk Eelarve täitmine ja aruandlus
§ 23. Eelarve täitmine
(1) Eelarve täitmist ja raamatupidamist korraldab linnavalitsus.
(2) Eelarve täitmine on sissetulekute kogumine, väljaminekute tegemine ning tehingud varade ja kohustustega, samuti nende kohta arvestuse pidamine.
(3) Eelarve kassalist teenindamist (sh rahavoogude planeerimist, jälgimist ja reguleerimist) teostab rahandusosakond.
§ 24. Eelarveaasta jooksul täiendavalt saadud vahendid
(1) Eelarveaasta jooksul täiendavalt saadud sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite või annetuste kasutusse võtmise tuludesse ja kuludesse otsustab linnavalitsus korraldusega.
(2) Kui eelarveaasta jooksul koostatakse lisaeelarve, tuleb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sihtotstarbeliselt eraldatud vahendid ja annetused kavandada lisaeelarves.
(3) Kui eelarveaasta jooksul lisaeelarvet enam ei koostata, esitatakse ülevaade käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite ja annetuste kasutusse võtmise kohta linnavolikogule eelarve täitmise aruande koosseisus.
§ 25. Eelarvest eraldatud vahendite kasutamine, aruandlus ja kontroll
(1) Eelarvest eraldatud vahendeid tuleb kasutada eesmärgipäraselt, majanduslikult ja säästlikult.
(2) Eelarvest füüsilisele või juriidilisele isikule eraldatud vahendite ülekandmise, kasutamise ja vahendite kasutamise kohta aruande esitamise kohta sõlmitakse leping sõltumata eraldatud vahendite suurusest. Lepingus peab sisalduma sihtotstarve, milleks eraldatud vahendeid kasutada tuleb.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud lepingu allkirjastab struktuuriüksuse juht, kelle eelarvest vahendid eraldatakse, kui õigusaktis ei ole sätestatud teisiti.
(4) Füüsiline ja juriidiline isik, kellele on eelarvest vahendid eraldatud, on kohustatud:
1) lubama linnavalitsuse määratud isikutel eelarvest eraldatud vahendite kasutamist kontrollida nii dokumentide esitamisega kui oma elu- või asukohas kohapeal;
2) eristama eelarvest eraldatud vahendid oma raamatupidamises muust tulust ning kulud muust kulust;
3) esitama eelarvest eraldatud vahendite kasutamise kohta aruande hiljemalt ühe kuu jooksul pärast vahendite kasutamist, kuid mitte hiljem kui järgmise eelarveaasta 31. jaanuariks;
4) tagastama eelarvest eraldatud vahendid, mis jäid lepingus sätestatud sihtotstarbel kasutamata, aruande esitamise tähtajaks lepingus näidatud arvelduskontole.
(5) Kui eelarvest eraldatud vahendite kasutamise kontrollimisel ilmneb käesoleva määruse või sõlmitud lepingu rikkumisi ning kõiki eelarves eraldatud vahendeid ei ole veel eraldise saajale üle kantud, otsustab lepingu allkirjastanud struktuuriüksuse juht rikkumise ulatusest lähtuvalt, kas peatada või lõpetada edasine vahendite ülekandmine osaliselt või täielikult. Vajadusel muudetakse eelarve jaotust, vähendades eraldise saajale eraldatud vahendite mahtu.
(6) Kui eelarvest eraldatud vahendite kasutamise kontrollimisel ilmneb käesoleva määruse või sõlmitud lepingu rikkumisi, otsustab lepingu allkirjastanud struktuuriüksuse juht eraldise saajale üle kantud vahendite osas, kas nõuda üle kantud vahendid tagasi osaliselt või täielikult.
(7) Linnavalitsus võib kinnitada käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud lepingu vormi ja eelarvest eraldatud vahendite kasutamise kohta esitatava aruande vormi.
§ 26. Laenu andmine
(1) Linnavalitsus võib kooskõlas eelarvestrateegiaga ning eelarves ette nähtud vahendite piires otsustada lühiajalise laenu andmise sõltuvale üksusele ainult juhul, kui:
1) see on hädavajalik arengukavas ja eelarvestrateegias määratud eesmärkide saavutamiseks ja
2) sõltuv üksus ei saa ise laenu mujalt võtta või
3) linnavalitsuse poolt antuna on laen arvestusüksusele majanduslikult soodsam.
(2) Lõikes 1 nimetatud otsuse teeb linnavalitsus korraldusega.
(3) Käesoleva määruse § 20 punktis 4 sätestatud juhul ja käesolevas paragrahvis sätestatud juhul laenu andmisel määrab ülejäänud olulisemad lepingu tingimused linnavalitsus korraldusega.
§ 27. Välisabi vahenditega rahastatava projekti sildfinantseerimine
(1) Välisabi vahenditega rahastatava projekti sildfinantseerimise otsustab linnavalitsus korraldusega käesoleva määruse § 20 punkti 2 kohaselt määratud mahu piires.
(2) Sildfinantseerimise korras eraldatakse vahendeid jooksvaks aastaks, vahendid võivad rahastajalt tagasi laekuda ka järgmistel eelarveaastatel.
§ 28. Kassatagavara
(1) Kassatagavara on eelarve vastuvõtmisel määratav rahaliste vahendite hulk, mis peab olema linna pangakontol ning mida võib kasutada üksnes tulude laekumise viibimisel kulude kandmiseks, mis tuleb õigusaktide kohaselt kanda viivitamatult.
(2) Kassatagavara kasutamise otsustab rahandusosakonna juhataja käskkirjaga.
(3) Kassatagavara tuleb taastada esimesel võimalusel pärast selle kasutamist.
§ 29. Eelarve täitmise kohta aruandluse esitamine
(1) Eelarve täitmise käigu analüüsimiseks esitab rahandusosakond linnavalitsusele üks kord kuus ülevaate eelarve täitmisest.
(2) Linnavalitsus esitab eelarve täitmise ülevaate linnavolikogule neli korda aastas seisuga 31. märts, 30. juuni, 30. september ja 31. detsember ning õigusaktis sätestatud korras rahandusministeeriumile.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ülevaate koosseisus esitatakse informatsioon linnavalitsuse poolt käesoleva määruse § 24 lõike 1 kohaselt kasutusele võetud vahendite kohta.
§ 30. Majandusaasta aruande koostamine
(1) Majandusaasta aruande koostamist koordineerib rahandusosakond.
(2) Rahandusosakonna juhatajal on õigus anda korraldusega majandusaasta aruande koostamiseks struktuuriüksustele ja hallatavatele asutustele kohustuslikke juhiseid ja kehtestada vorme, mis tagavad majandusaasta aruande ühetaolisuse, kõikehõlmava ja võrreldava koostamise.
(3) Majandusaasta aruande ja majandusaasta aruande kinnitamise otsuse eelnõu koostab rahandusosakond ja esitab linnavalitsusele.
8. peatükk Reservfondi kasutamise kord
§ 31. Reservfondi kasutamine
(1) Reservfondi vahendeid kasutatakse ettenägematute väljaminekute tegemiseks, mida eelarve koostamise käigus ei olnud võimalik ette näha.
(2) Reservfondi koosseisus on kassareserv, millest kaetakse eelarveaasta jooksul linna oma- või kaasfinantseering linna osalemisel projektis, mida rahastatakse osaliselt välisabi vahenditega, kui oma- või kaasfinantseeringu kandmiseks vajalikke vahendeid ei ole eelarvesse planeeritud.
(3) Reservfondist (sh kassareservist) vahendite eraldamise otsustab linnavalitsus korraldusega.
(4) Võimalusel eraldatakse füüsilisest ja juriidilisest isikust taotlejale vahendeid struktuuriüksuse kaudu, kelle tegevusvaldkonnas taotleja tegutseb.
(5) Linnavalitsusel on õigus jätta rahuldamata isiku taotlus reservfondist vahendite eraldamiseks, kui isik on jätnud varasemalt esitamata aruande reservfondist või eelarvest eraldatud vahendite kasutamise kohta või on muul viisil rikkunud eelarvest eraldatud vahendite kasutamise reegleid.
§ 32. Reservfondist vahendite taotlemine
(1) Reservfondist võib vahendeid taotleda linnavalitsuse struktuuriüksus, struktuuriüksuse hallatav asutus, füüsiline ja juriidiline isik.
(2) Reservfondist vahendite eraldamise taotlus (taotlus) tuleb esitada linnavalitsusele (hallatav asutus esitab taotluse struktuuriüksuse kaudu, mille haldusalas ta tegutseb). Linnavalitsus võib kinnitada taotluse vormi.
(3) Struktuuriüksuse ja hallatava asutuse taotlus peab sisaldama taotletavate vahendite suurust, põhjendust kulu vajalikkuse kohta (sh selgitust, kas taotletav kulu on ja millises ulatuses eelarves olemas ning miks on vaja täiendavat finantseerimist) ja märget taotletava kulu konto koodi kohta. Hallatava asutuse taotlusele lisab struktuuriüksus arvamuse taotluse põhjendatuse kohta.
(4) Füüsilise ja juriidilise isiku taotlus peab sisaldama taotletavate vahendite suurust, andmeid taotleja, vahendite kasutamise eesmärgi ja perioodi, teiste finantseerijate (kui kaasfinantseerimise taotlus on veel läbivaatamise järgus, siis võimalike finantseerijate ja taotletud summade) ning kontaktisiku kohta. Taotluses peab sisalduma nõusolek eraldatud vahendite sihipärase kasutamise kontrollimise lubamiseks linnavalitsuse poolt.
§ 33. Reservfondist vahendite eraldamise eelnõu ettevalmistamine
Laekunud taotluste põhjal koostab rahandusosakond reservfondist vahendite eraldamise otsuse eelnõu, milles märgitakse:
1) vahendite saaja nimi (kui vahendid eraldatakse struktuuriüksuse kaudu, siis ka struktuuriüksuse nimi);
2) eraldatavate vahendite summa;
3) vahendite kasutamise sihtotstarve.
§ 34. Reservfondist eraldatud vahendite kasutamine, aruandlus ja kontroll
(1) Reservfondist eraldatud vahendeid tuleb kasutada eesmärgipäraselt, majanduslikult ja säästlikult.
(2) Reservfondist makstakse vahendid välja sõlmitud lepingu alusel.
(3) Reservfondist füüsilisele või juriidilisele isikule eraldatud vahendite ülekandmise, kasutamise ja vahendite kasutamise kohta aruande esitamise kohta sõlmitakse leping sõltumata eraldatud vahendite suurusest. Lepingus peab sisalduma sihtotstarve, milleks eraldatud vahendeid kasutada tuleb.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud lepingu allkirjastab struktuuriüksuse juht, kelle kaudu reservfondist vahendeid eraldatakse, kui õigusaktis ei ole sätestatud teisiti. Kui vahendid eraldatakse otse füüsilisest või juriidilisest isikust taotlejale, allkirjastab käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetud lepingu rahandusosakonna juhataja.
(5) Füüsiline ja juriidiline isik, kellele on reservfondist vahendid eraldatud, on kohustatud:
1) lubama linnavalitsuse määratud isikutel reservfondist eraldatud vahendite kasutamist kontrollida nii dokumentide esitamisega kui oma elu- või asukohas kohapeal;
2) eristama reservfondist eraldatud vahendid oma raamatupidamises muust tulust ning kulud muust kulust;
3) esitama reservfondist eraldatud vahendite kasutamise kohta aruande hiljemalt ühe kuu jooksul pärast raha kasutamist, kuid mitte hiljem kui järgmise eelarveaasta 31. jaanuariks;
4) tagastama reservfondist eraldatud vahendid, mis jäid lepingus sätestatud sihtotstarbel kasutamata, aruande esitamise tähtajaks lepingus näidatud arvelduskontole.
(6) Kui reservfondist eraldatud vahendite kasutamise kontrollimisel ilmneb käesoleva määruse või sõlmitud lepingu rikkumisi, otsustab lepingu allkirjastanud struktuuriüksuse juht eraldise saajale üle kantud vahendite osas, kas nõuda üle kantud vahendid tagasi osaliselt või täielikult. Üle kantud vahendid võib tagasi nõuda ka juhul, kui ilmneb, et eraldise saaja on esitanud taotluses valeandmeid.
(7) Linnavalitsus võib kinnitada käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud lepingu vormi ja reservfondist eraldatud vahendite kasutamise kohta esitatava aruande vormi.
(8) Struktuuriüksus ja hallatav asutus esitab rahandusosakonnale reservfondist eraldatud vahendite kasutamise kohta aruande käesoleva määruse § 35 lõikes 2 sätestatud ülevaate koosseisus.
§ 35. Reservfondi kasutamise üle arvestuse pidamine
(1) Reservfondi kasutamise üle peab arvestust rahandusosakond.
(2) Struktuuriüksused esitavad rahandusosakonnale ülevaate reservfondist eraldatud vahendite kasutamise kohta (sh ülevaate nii struktuuriüksuse kaudu füüsilistele ja juriidilistele isikutele eraldatud vahendite kui struktuuriüksusele ja struktuuriüksuse hallatavatele asutustele eraldatud vahendite kasutamisest) kaks korda aastas, esimese poolaasta kohta jooksva aasta 30. juuliks ja teise poolaasta kohta järgneva aasta 31. jaanuariks.
(3) Informatsioon reservfondist eraldatud vahendite kohta avaldatakse linna veebilehel.
9. peatükk Muud sätted
§ 36. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks:
1) Tartu Linnavolikogu 1. juuli 2004. a määrus nr 78 “Eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise kord";
2) Tartu Linnavolikogu 2. detsembri 2004. a määrus nr 90 „Tartu Linnavolikogu 20. novembri 2003. a määruse nr 47 "Projektides osalemise kord" ja Tartu Linnavolikogu 1. juuli 2004. a määruse nr 78 "Tartu linna eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise kord" muutmine“ punkt 2;
3) Tartu Linnavolikogu 14. mai 2009. a määruse nr 116 „Välisprojektides osalemise kord“ § 8;
4) Tartu Linnavolikogu 14. oktoobri 2010. a määruse nr 21 „Tartu Linnavolikogu määruste muutmine seoses euro kasutusele võtmisega“ § 5.
§ 37. Määruse jõustumine
Määrus jõustub 15. oktoobril 2012. a.
Lisa 1 Tartu linna koondeelarve tabel
Lisa 2 Tartu linna eelarve tulubaasi tabel
Lisa 3 Tartu linna põhitegevuse kulud tegevusalade ja majandusliku sisu järgi
Lisa 4 Tartu linna eelarve investeerimistegevuse kulud
Lisa 5 Tartu linna eelarve finantseerimistegevuse kulud