text:
– Riigi Teataja
/kohtulahenditeLiigitusAlamMenyy.html
/gfx/indicator.gif
Trüki kogu nimekiri
Näita kogu nimekirja|Peida kogu nimekiri
Karistusõigus
kriminaalmenetlus
ÜLDOSA
taandamine
kohtuniku ja kaasistuja taandamine
kriminaalmenetlus ja kriminaaltoimik
kriminaalmenetlusõigus
kriminaalmenetlusõiguse oluline rikkumine
kriminaalmenetluse põhimõtted
kaitseõigus
kaitsja taandamine
teiste menetlusest osavõtvate isikute taandamine
prokuröri taandamine
prokuratuur
uurimisasutus
süüdistatav ja kahtlustatav
kohtualune
kannatanu
tunnistaja
tsiviilhagi
ekspert, spetsialist, asjatundja
kriminaalmenetluse keel, tõlk ja tõlkimine
esindaja
kolmas isik ja menetlusväline isik
tõendamine
menetlusdokumendid
kriminaalmenetlust tagavad menetlustoimingud
menetlustähtaeg
kriminaalmenetluse kulud
isiku väljakutsumine ja kohtuistungi aja avaldamine
ERIOSA
kriminaalõigus (kriminaalasjad kuni 01.09.2002)
materiaalõigus
väärteomenetlus
Eraõigus
Konstitutsiooniõigus
Seotud kohtulahendid
Seotud kohtulahendite kokkuvõtted
Kokku: 8| Näitan: 1 - 8
Kohtuasja nr
Lahendi kp
Seotud sätted
Märksõnad ja annotatsioonid kuva annotatsioonid peida annotatsioonid
1-14-10087/66 Riigikohtu kriminaalkolleegium 07.02.2018
KarS § 76 lg 4
KarSRS § 5 lg 1
KarSRS § 5 lg 2
Karistus
Karistusest vabastamine
Vangistusest tingimisi ennetähtaegne vabastamine
Kuna süüdimõistetu vangistusest tingimisi ennetähtaegne vabastamine pole KarS § 76 lg 2 p 2 ja VangS § 76 lg-te 1 ning 4 alusel esitatud taotluse puhul seotud elektroonilise valve kohaldamise kohustuse ega süüdimõistetu nõusolekuga, ei saa maakohus jätta vangla taotlust läbi vaatamata, vaid peab selle sisuliselt lahendama. (p 21) Süüdimõistetu arvamus vangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise kohta on menetlusosalise seisukoht, millega kohus on seotud kohtumääruse põhjendamise kohustuse kaudu. Mõnel juhul võib süüdimõistetu arvamus kujutada endast argumenti, mida kohus ei saa ega tohi KarS § 76 lg-s 4 sätestatud asjaolude kaalumisel eirata (nt ei nõustu süüdimõistetu ennetähtaegse vabanemisega põhjusel, et tal puudub vabaduses elu- või töökoht ja see suurendab märkimisväärselt uue kuriteo toimepanemise riski). Kuid vastavasisulise nõusoleku puudumine ei takista vangla taotluse sisulist lahendamist ega anna alust jätta vangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise küsimust otsustamata. (p 23) KarS § 76 lg 4 alusel tehtud otsustus, mis rajaneb süüdlase varasema elukäigu hindamise osas karistusregistri arhiivi kantud andmetele, on vastuolus KarRS § 5 lg-te 1 ja 2 nõuetega. Viimati osutatud sätetes väljendub seadusandja õiguspoliitiline otsustus, mis lähtub arusaamast, et toimepandud süüteo eest määratud või mõistetud karistuse järelmid ei peaks üldjuhul saatma isikut kogu tema elu, vaid seaduses ette nähtud tähtaegade möödumisel karistatus kustub (kehtiva seaduse puhul sisalduvad karistusandmete kustutamise tähtajad KarRS §-s 24). Karistamisest tingitud piirangute säilimine määramata aja vältel ja eranditult kõigil juhtudel võib kaasa tuua isikute põhiõiguste ebaproportsionaalse riive, kuna siis ei saaks arvestada isiku vahepealset õiguskuulekat käitumist. (p 31 ja 32) Vangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise peamine sisuline eeldus on isiku edasine õiguskuulekas käitumine. Kõnealuse eelduse olemasolu saab KarS § 76 lg 4 kohaselt hinnata esmajoones selle kaudu, kuidas isik ennast karistuse kandmise ajal ülal on pidanud ja kas ta on täitnud individuaalses täitmiskavas ette nähtud eesmärgid. Süüdlase resotsialiseerumise võimalusi tuleb seejärel hinnata veel isiku elutingimuste ja ennetähtaegse vabastamisega kaasneda võivate tagajärgede kaudu. Kuna KarS § 76 lg-s 4 kirjeldatud asjaolusid peab vaagima kogumis, on kohus aga õigustatud tõdema, et süüdimõistetut ei saa siiski vabastada põhjusel, et kuriteo toimepanemise asjaoludest või isiku varasemast elukäigust lähtuv ohuprognoos annab küllaldase põhjuse arvata, et ta jätkab vabaduses kuritegude toimepanemist. (Vt RKKKm asjas nr 3-1-1-12-17, p-d 20–21.) (p 33) Kohtu poolt isiku varasemale elukäigule antav hinnang on seotud muu hulgas otseselt sellega, missuguseid süüdimõistetu karistusandmeid kohus arvestab. Hindamise esemeks olevast teabest sõltub ka hinnang süüdlase varasema elukäigu ja tema edasise käitumise kohta. Järelikult oleks karistusregistri arhiivi kantud andmetel süüdlase varasemat elukäiku iseloomustava teabena KarS § 76 lg-s 4 sätestatud otsustuse tegemisel vahetu mõju sellele, kas süüdimõistetu ennetähtaegne vabastamine on põhjendatud. Õigusliku tähendusega kustunud karistatust puudutavate andmete arvesse võtmine pole sellises olukorras aga KarRS § 5 lg 1 mõttes lubatav. (p 34) Karistusregistri arhiivis olevate andmete kasutamise keeld pole ennetähtaegse vabastamise menetluses absoluutne. Nii nähtub KarRS § 20 lg 1 p-st 8, et vanglateenistusel on õigus saada karistusregistri arhiivis asuvaid andmeid kinnipeetava või kriminaalhooldusaluse kriminogeensete riskide hindamise eesmärgil. Kuna kriminogeenseid riske puudutav hinnang kujundatakse koostoimes muu kinnipeetavat iseloomustava teabe ning teiste teguritega, pole arhiiviandmetel selles kontekstis siiski eraldi õiguslikku tähendust. (p 35) Kinnipeetava vangistusest tingimisi ennetähtaegseks vabastamiseks ja ümberpaigutamiseks antavate hinnangute eesmärk on erinev. Esimesel juhul hinnatakse, kas isik suudab vabaduses käituda õiguskuulekalt. Teisel juhul peab aga vaagima, kas vangistuse kandmine kinnises vanglas on otstarbekas ja kas süüdimõistetu suudab avavangla tingimustes õiguskuulekalt käituda (VangS § 20 lg 1). Avavangla tingimustes on kinnipeetav jätkuvalt allutatud vangistuses kehtivale režiimile (VangS § 10), mis tähendab, et tema suhtes rakendatavad piirangud ei ole vabaduses viibiva süüdimõistetuga võrreldavad. Lisaks ei pruugi avavanglasse paigutamine olla lõplik, sest kui kinnipeetav vangistusseaduse või vangla sisekorraeeskirjade nõudeid ei täida või paneb toime uusi õigusrikkumisi, annab see aluse tema paigutamiseks kinnisesse vanglasse (VangS § 21 lg 1). Järelikult tuleb avavanglasse ümberpaigutatud süüdimõistetul alles näidata, et tema suhtes tehtud otsustus on põhjendatud ja ta suudab ka leebema režiimi tingimustes käituda õiguskuulekalt. Lisaks ei ole kohus KarS § 76 lg-s 4 sätestatud otsustuse tegemisel vangla hinnangutega seotud. (p 38)
Taandamisaluse jaatamiseks peavad ilmnema konkreetsed asjaolud, mis võimaldavad rääkida kahtlusest kohtuniku erapooletuses. (p 26)
[ Näita kõiki lahendiga seotud märksõnu ja annotatsioone ]
1-16-9898/52 Tartu Ringkonnakohtu kriminaalkolleegium 22.01.2018
Olukorras, kus kohtunikul on kaitsjaga lähedane perekondlik sõprussuhe, peab ta kriminaalmenetlusest taanduma. Sellises olukorras ei saa kohtunik enda taandumiskohustust vältida ka erilise hoolikusega asja arutamisel ja kohtulahendi põhjendamisel.
KrMS § 42 lg 1 p-s 1 nimetatud menetleja loa andmine või sellest keeldumine isiku kaitsjana menetlusse astumiseks on selline menetlusotsustus, mida ei tohi teha kohtunik, kellel on lähedane suhe enda kaitsjana menetlusse lubamist taotleva isikuga.
kaitsja valimine
Kohus ei saa vähemalt üldjuhul jätta mitteadvokaadist kaitsjale KrMS § 42 lg 1 p-s 1 nimetatud luba andmata pelgalt sel põhjusel, et kaitsja seos kohtunikuga tooks kaasa vajaduse kohtuniku taandumise järele.
Kaitsja taandumise või taandamise alused ei hõlma kaitsja lähedast isiklikku suhet asja menetleva kohtunikuga. Sellise suhte olemasolul peab taanduma kohtunik, mitte kaitsja. Kaitsja ei ole kohustatud asja menetleva kohtuniku isiku tõttu kaitseülesande vastuvõtmisest loobuma. Samuti ei tähenda see, kui kaitsja on kaitseülesannet vastu võttes teadlik, et tema osalemine menetluses nõuab kohtuniku taandumist, seda, et kaitsja ja tema kaitsealune loobuksid õigusest erapooletule kohtukoosseisule.
Juhul, kui kohus tuvastab, et mitteadvokaadist isiku kaitsjana menetlusse lubamist taotletakse obstruktiivsel motiivil, võib kohtul olla alus jätta kaitsja KrMS § 42 lg 1 p 1 alusel kriminaalmenetlusse lubamata.
muu oluline rikkumine (§ 339 lg 2)
ringkonnakohtu lahendid apellatsioonimenetluses
ringkonnakohtust kriminaalasja uueks arutamiseks saatmine
Maakohtuniku ekslik taandumata jäämine on selline rikkumine, mida ringkonnakohtul ei ole võimalik määruskaebemenetluses kõrvaldada.
kohtulahendi täitmisel tekkivate küsimuste lahendamine
ennetähtaegne karistuse kandmisest vabastamine
Hinnates kinnipeetava vangistusest ennetähtaegse vabastamise menetluses kuriteo toimepanemise asjaolusid kui isiku vabastamist või vabastamata jätmist mõjutavat tegurit, tuleb kohtul alati võtta aluseks kuriteo asjaolud sellisel kujul, nagu need tuvastati isiku süüditunnistamisel. Seda sõltumata sellest, millises menetlusliigis süüdimõistev kohtuotsus tehti. Vangistusest ennetähtaegse vabastamise menetluses ei toimu KarS § 76 lg-s 4 nimetatud kuriteo toimepanemise asjaolude uut tõendamist ega tuvastamist. Süüdimõistetul pole vangistusest ennetähtaegse vabastamise menetluses võimalik tugineda väitele, et tegelikult pole ta kokkuleppes ja selle alusel tehtud kohtuotsuses kirjeldatud tegu toime pannud või et teo asjaolud olid teistsugused kui kokkuleppes kirjas.
kohtuotsus
kokkuleppemenetlus
läbirääkimised kokkuleppemenetluses
Kokkuleppemenetluses süüdimõistva kohtuotsuse tegemisel muutuvad kokkuleppes toodud kuriteo asjaolud (KrMS § 245 lg 1 p 7) selle teo asjaoludeks, milles kohus isik süüdi tunnistab (KrMS § 249 p 1). Jõustunud süüdimõistvas kohtuotsuses kajastuvad kuriteo asjaolud on süüdistatava jaoks siduvalt tuvastatud olenemata sellest, kas kohtuotsus on tehtud üld- või lihtmenetluses (sh kokkuleppemenetluses).
Prokuratuuril pole seadusest tulenevat alust jagada süüdistatavale kokkuleppemenetluse läbirääkimiste käigus lubadusi selle kohta, kas ja millal isik kokkuleppe sõlmimise ja selle alusel süüdimõistmise korral vangistusest enne tähtaega vabastatakse. Seadus ei võimalda prokuratuuril anda süüdistatavale lubadust isegi mitte selle kohta, milline saab olema prokuratuuri seisukoht tulevases menetluses, kus otsustatakse isiku ennetähtaegse vabastamise üle.
3-1-1-74-14 Riigikohus 02.12.2014
kassatsioonimenetlus
kassatsioonimenetluse olemus, piirid ja piiridest väljumine
Kirjaliku menetluse toimetamisel määrab ringkonnakohus tähtaja, mille jooksul apellatsioonimenetluse pooled võivad kohtule oma seisukohti esitada, ja otsuse avalikult teatavakstegemise aja ning teatab sellest apellatsioonimenetluse pooltele. Selle sätte analoog kassatsioonimenetluses on KrMS § 352 lg 2, mille kohaselt Riigikohus vaatab kriminaalasja läbi üldjuhul kirjalikus menetluses. Sellisel juhul määrab Riigikohus tähtaja, mille jooksul kassatsioonimenetluse pooled võivad kohtule oma seisukohti esitada, ja otsuse avalikult teatavakstegemise aja ning teatab sellest kassatsioonimenetluse pooltele. Ka ringkonnakohtu kirjalikus menetluses tuleks lähtuda kriminaalasjas nr 3-1-1-89-13 Riigikohtu otsuse p-s 17 väljendatud seisukohast, mille kohaselt on kohtu nõupidamistuppa siirdumise ajaga võrdsustatav KrMS § 352 lg 2 teise lause alusel kindlaks määratud tähtaeg. Pärast seda tähtaega esitatud taotlus tuleb üldjuhul jätta läbi vaatamata. Vastavat põhimõtet tuleb väljendada selgelt ka määruse tekstis, viidates üheselt sellele, et tegemist on ka kõigi taotluste esitamise tähtajaga.
apellatsioonimenetlus
apellatsioonimenetluse olemus, piirid ja piiridest väljumine
Kirjaliku menetluse toimetamisel määrab ringkonnakohus tähtaja, mille jooksul apellatsioonimenetluse pooled võivad kohtule oma seisukohti esitada, ja otsuse avalikult teatavakstegemise aja ning teatab sellest apellatsioonimenetluse pooltele. Selle sätte analoog kassatsioonimenetluses on KrMS § 352 lg 2, mille kohaselt Riigikohus vaatab kriminaalasja läbi üldjuhul kirjalikus menetluses. Sellisel juhul määrab Riigikohus tähtaja, mille jooksul kassatsioonimenetluse pooled võivad kohtule oma seisukohti esitada, ja otsuse avalikult teatavakstegemise aja ning teatab sellest kassatsioonimenetluse pooltele. Ka kirjalikus menetluses peavad olema tagatud ausa kohtumenetluse põhimõtted kriminaalmenetluse seadustiku ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooni artikli 6 tähenduses. Muu hulgas tähendab see, et menetlusosaliste menetluslikke õigusi piiratakse vaid sel määral, kui see tuleneb kirjaliku menetluse olemusest ja on ilmtingimata vajalik selle toimetamiseks. Kirjaliku menetlusega nõustumisel loobub süüdistatav eeskätt õigusest osaleda kohtuistungil ja sellest tulenevatest õigustest, näiteks tunnistajate küsitlemisest. Eeltoodud põhimõttest lähtuvalt peab ka kirjalikus menetluses olema tagatud kohtumenetluse poolte õigus taandamistaotluse esitamiseks kohtukoosseisu liikmete vastu. Ausa kohtumenetluse põhimõtetega ei ole kooskõlas olukord, kus kohtumenetluse pool saab kriminaalasja läbivaatava kohtu koosseisu teada alles otsuse tegemise järel. Seega peab ringkonnakohus teatama määruses ka kohtukoosseisu. Kohtukoosseisu teatamine on vajalik võimaldamaks kohtumenetluse pooltel esitada taandamise taotluse kohtukoosseisu liikmete vastu. Ka ringkonnakohtu kirjalikus menetluses tuleks lähtuda kriminaalasjas nr 3-1-1-89-13 Riigikohtu otsuse p-s 17 väljendatud seisukohast, mille kohaselt on kohtu nõupidamistuppa siirdumise ajaga võrdsustatav KrMS § 352 lg 2 teise lause alusel kindlaks määratud tähtaeg. Pärast seda tähtaega esitatud taotlus tuleb üldjuhul jätta läbi vaatamata. Vastavat põhimõtet tuleb väljendada selgelt ka määruse tekstis, viidates üheselt sellele, et tegemist on ka kõigi taotluste esitamise tähtajaga.
süüdistatava ja kahtlustatava õigused ja kohustused
ausa ja õiglase kohtumenetluse põhimõte
Ka kirjalikus menetluses peavad olema tagatud ausa kohtumenetluse põhimõtted kriminaalmenetluse seadustiku ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooni artikli 6 tähenduses. Muu hulgas tähendab see, et menetlusosaliste menetluslikke õigusi piiratakse vaid sel määral, kui see tuleneb kirjaliku menetluse olemusest ja on ilmtingimata vajalik selle toimetamiseks. Kirjaliku menetlusega nõustumisel loobub süüdistatav eeskätt õigusest osaleda kohtuistungil ja sellest tulenevatest õigustest, näiteks tunnistajate küsitlemisest. Eeltoodud põhimõttest lähtuvalt peab ka kirjalikus menetluses olema tagatud kohtumenetluse poolte õigus taandamistaotluse esitamiseks kohtukoosseisu liikmete vastu. Ausa kohtumenetluse põhimõtetega ei ole kooskõlas olukord, kus kohtumenetluse pool saab kriminaalasja läbivaatava kohtu koosseisu teada alles otsuse tegemise järel. Seega peab ringkonnakohus teatama määruses ka kohtukoosseisu. Kohtukoosseisu teatamine on vajalik võimaldamaks kohtumenetluse pooltel esitada taandamise taotluse kohtukoosseisu liikmete vastu.
3-1-1-63-13 Riigikohus 21.06.2013
kohtulik uurimine maakohtus
tunnistaja usaldusväärsuse kontroll
Avaldades tunnistaja kohtueelses menetluses antud ütlusi KrMS § 289 lg 1 alusel, ei tule kohtul lahendada küsimust, milliseid sama tunnistaja vastuolulistest ütlustest (erinevatest tõenditest) teineteisele eelistada, vaid otsustada, kas sellist tunnistajat saab tõendiallikana usaldada. Eitava vastuse korral tuleb konkreetne tunnistaja tõendikogumist tervikuna välja jätta. Kohtuotsuse rajamine ebausaldusväärse tunnistaja ütlustele on käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 mõttes, mis toob endaga kaasa kohtuotsuse tühistamise. (Vt nt RKKKo 3-1-1-87-11, p 7.)
kriminaalmenetluse alustamine ja lõpetamine ning kriminaalasjade ühendamine ja eraldamine
lõpetamine seoses menetluse mõistliku aja möödumisega
kriminaalmenetluse mõistlik aeg
Isiku õigus enda kohtuasja menetlemisele mõistliku aja jooksul tuleneb nii KrMS § 274^2 lg-st 1 kui ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (EIÕK) art 6 lg 1 esimesest lausest. Euroopa Inimõiguste Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt hinnatakse menetlusaja mõistlikkust konkreetse kohtuasja asjaolude põhjal, lähtudes seejuures eeskätt järgmistest kriteeriumidest: 1) kohtuasja keerukus; 2) kaebaja käitumine; 3) asjaomaste asutuste (riigivõimu) käitumine ja 4) selle olulisus, mis on kaebaja jaoks konkreetses menetluses kaalul (vt nt König vs. Saksamaa, otsus 28. juunist 1978, p-d 99 ja 111; Kudla vs. Poola, p 124; Valeriy Kovalenko vs. Venemaa, otsus 29. maist 2012, p 58). Juhtudel, mil menetlusaeg on olnud ilmselgelt ebamõistlik, on inimõiguste kohus pidanud võimalikuks tuvastada EIÕK art 6 lg 1 esimese lause rikkumine üksikuid hindamiskriteeriume üksikasjalikult vaagimata (vt nt Estima Jorge vs. Portugal, otsus 21. aprillist 1998, p 45). Kriminaalasja keerukus iseenesest ei õigusta menetluse pikaajalisust ja arvestada tuleb teisi tegureid (vt Golovkin vs. Venemaa, Euroopa Inimõiguste Kohtu otsus 3. aprillist 2008, p 39). Kahtlustatava või süüdistatava suhtes toimuva menetluse ülemäärast kestust ei saa riik õigustada vajadusega pidada mõne teise samas kriminaalasjas kahtlustatava või süüdistatava isikuga läbirääkimisi kriminaalmenetluse lõpetamiseks avaliku menetlushuvi puudumise tõttu (KrMS § 202). EIÕK art 6 lg 1 eesmärk kriminaalasjades on vältida seda, et süüdistatav peaks oma saatuse osas liiga kauaks ebakindlasse olukorda jääma. (Vt Konashevskaya jt vs. Venemaa, otsus 3. juunist 2010, p 43). KrMS § 274^2 lg 1 kohaselt lõpetatakse kriminaalmenetlus üksnes juhul, kui süüdistatava õiguse rikkumist kriminaalasja arutamisele mõistliku aja jooksul ei ole võimalik muul viisil heastada. Muude heastamisvõimalustena tuleb seejuures arvestada nii KrMS § 306 lg 1 p-s 6^1 ette nähtud alust karistuse kergendamiseks kui ka isiku õigust nõuda riigilt ebamõistlikult pika kohtueelse kriminaalmenetlusega tekitatud mittevaralise kahju hüvitamist (vt RKÜKo 3-3-1-85-09). Otsustamaks, millise abinõuga konkreetsel juhul mõistliku menetlusaja ületamisele reageerida, tuleb kohtul eeskätt kaaluda ühelt poolt seda, millisel määral on rikutud süüdistatava õigust menetlusele mõistliku aja jooksul, ja teiselt poolt avalikku menetlushuvi konkreetses asjas, sh kuriteo raskust. Mida raskem on kuritegu, seda ulatuslikum peab olema mõistliku menetlusaja nõude rikkumine, et sellega oleks võimalik põhjendada süüdistatava suhtes kriminaalmenetluse lõpetamist. (Vt RKKKo 3-1-1-6-11, p 19.1 ja RKKKm 3-1-1-34-13, p 18). Kriminaalmenetluse lõpetamine KrMS § 274^2 lg 1 alusel ei ole suunatud niivõrd juba toimunud õiguste rikkumise heastamisele, kuivõrd edasise rikkumise ärahoidmisele. Seega saab ringkonnakohus lõpetada kriminaalmenetluse KrMS § 274^2 lg 1 alusel, kui 1) ringkonnakohus tuvastab, et maakohus on kohtuotsust tehes rikkunud oluliselt kriminaalmenetlusõigust ja seetõttu tuleks asi saata maakohtule uueks arutamiseks (millega kaasneks menetlusaja oluline pikenemine) või 2) esinevad muud mõjuvad põhjused kriminaalmenetluse lõpetamiseks. Olukorras, kus on tuvastatud, et süüdistatavate õigust menetlusele mõistliku aja jooksul on rikutud, siis juhul kui eksisteerib arvestatav tõenäosus, et kriminaalasja lahendamine lähiajal ei ole võimalik, tuleb kriminaalmenetlus lõpetada. Seejuures tuleb silmas pidada, et kõneksoleva õiguse rikkumise intensiivsus on ajas süvenev.
kohtunik ja kohtukoosseis
Kuna Eesti kohtunike eetikakoodeksi punkti 14 kohaselt ei pea õigusemõistmine mitte üksnes olema, vaid ka näima aus, ongi KrMS § 49 lg 1 p-s 5 (praegu KrMS § 49 lg-s 6) sisalduva taandumisaluse formuleerimisel kasutatud sõnaühendit "ei saa olla". Selline sõnakasutus osutab asjaolule, et kohtunik peab taanduma kõnealusel alusel ka siis, kui ta ise sisemiselt leiab, et ta saab lahendada kohtusja erapooletult, kuid kui mitmesuguste objektiivselt nähtavate ja/või teadaolevate asjaolude pinnalt on võimalik selles vähemalt kahelda. (Vt RKKKm 3-1-1-123-05, p 12.)
3-1-1-70-10 Riigikohus 15.11.2010
KrMS § 49 lg 1 p 5
KrMS § 15 lg 2 p 2
KrMS § 339 lg 1 p 1
Kohaldamise alused
Karistuse mõistmine
Karistusest tingimisi vabastamine
Alaealiste laste kasvatamine ja varasemate vabadusekaotuslike karistuste puudumine ei ole veel iseenesest asjaolud, mis välistaksid isikule mõistetud vangistuse reaalse täitmisele pööramise.
Riigikohus ei või faktilisi asjaolusid tuvastada. Küll aga on Riigikohus pädev tühistama kohtuotsuse, kui ilmneb kriminaalmenetlusõiguse oluline rikkumine. Seejuures hõlmab kriminaalmenetlusõiguse järgimise kontroll ka kassatsioonikohtu järelevalvet selle üle, kas tõendite hindamisel on menetlusõigusest kinni peetud.
kohtulik uurimine ja kohtuvaidlus ringkonnakohtus
Erinevalt esimese astme kohtus lahendist võib ringkonnakohtu kohtulahend tugineda ka ringkonnakohtus vahetult uurimata tõenditele, kui neid on maakohtus vahetult uuritud ja kui need on apellatsioonimenetluses avaldatud.
tõendite hindamine
Tõendite vahetu uurimise põhimõttest võib teha erandi tulenevalt kannatanu psüühikahäirest, mille tõttu ei ole kannatanu võimeline adekvaatselt hindama, kuidas on süüdistatava tegevus tema huve mõjutanud. Eelnev kehtib ka juhul, kui kohus on kannatanu teovõimet piiranud alles pärast süüdistuse sisuks oleva teo toimepanemist. Erinevalt esimese astme kohtus lahendist võib ringkonnakohtu kohtulahend tugineda ka ringkonnakohtus vahetult uurimata tõenditele, kui neid on maakohtus vahetult uuritud ja kui need on apellatsioonimenetluses avaldatud.
kaitseõiguse rikkumine
Isiku kaitseõiguse rikkumise tuvastamiseks ei piisa üldsõnalisest väitest, et kaitsja ei ole kaitseülesande täitmiseks kasutanud kõiki võimalikke vahendeid. Kaitsja poolt kohtule süüdistatavat õigustava tõendi esitamata jätmine ei ole kaitseõiguse rikkumine, kui süüdistataval endal puudus takistus see tõend esitada või nõuda kaitsjalt selle tõendi esitamist. Süüdistatava taotlusel riigi õigusabi osutava kaitsja taandamata jätmine ei riku isiku kaitseõigust, kui kaitsjal puuduvad seadusest tulenevad kaitseülesande täitmist välistavad asjaolud.
Varasemalt süüdistatava ja kannatanu tsiviilvaidluse lahendamine ei ole kriminaalmenetluses kohtuniku taandumise alus KrMS § 49 lg 1 p 1. Nimetatud asjaolu iseenesest ei ole taandumisalus ka KrMS § 49 lg 1 p 5 alusel. KrMS § 49 lg 1 p 2 kohaselt peab taanduma kohtunik, kes on samas kriminaalasjas teinud kohtumääruse eeluurimiskohtunikuna. Ringkonnakohtunik, lahendades määruskaebust, ei ole käsitatav eeluurimiskohtunikuna, ning nähtuvalt KrMS § 49 lg-st 3 tema suhtes eelmärgitud taandamisalust ei ole.
Süüdistatava taotlusel riigi õigusabi osutava kaitsja taandamata jätmine ei riku isiku kaitseõigust, kui kaitsjal puuduvad seadusest tulenevad kaitseülesande täitmist välistavad asjaolud. KrMS §-dest 56 ja 57 tulenev menetluskord kehtib üksnes juhul, kui kohtumenetluse pool on esitanud kaitsja taandamise menetluse taotluse, viidates asjaolule, et kaitsja on kuritarvitanud oma menetlusseisundit KrMS § 55 lg 2 tähenduses.
kohtuliku arutamise vahenditus ja suulisus
Tõendite vahetu uurimise põhimõttest võib teha erandi tulenevalt kannatanu psüühikahäirest, mille tõttu ei ole kannatanu võimeline adekvaatselt hindama, kuidas on süüdistatava tegevus tema huve mõjutanud. Eelnev kehtib ka juhul, kui kohus on kannatanu teovõimet piiranud alles pärast süüdistuse sisuks oleva teo toimepanemist.
3-1-1-46-09 Riigikohus 08.06.2009
KrMS § 52 lg 1
KarS § 377
Majandusalased süüteod
äriühingutega seotud süüteod
ärisaladuse hoidmine
Ärisaladuse mõiste sisulisel määratlemisel on võimalik kasutada TRIPS-lepingu art 39 lg-t 2. Nimetatud määratlusele ei vasta andmed, kui tegemist on avalike andmetega, mis on teada või kergesti kättesaadavad isikutele, kes tegutsevad turvasüsteemide valdkonnas.
kohtunike sõltumatus
Kohtuniku taandumise aluseks on vaid selline tema hoiakute ja väärtushinnangute süsteemist lähtuv arusaam, mis toimib tõepoolest argumentidele mittealluva ja diskussiooni välistava eelarvamusena. (Vt RKKKo nr 3-1-1-123-05, p 11).
prokuröri sõltumatus
Prokuröri erapooletuse hindamisel juures on oluline, et prokuröri otsustused ei oleks kantud sellistest sisemistest motiividest, mis ei ole seotud ametialaste ülesannete hoolsa täitmisega (näiteks isiklikest väärtushinnangutest tulenev eelarvamus kahtlustatava või süüdistatava suhtes või isiklik huvitatus kriminaalmenetluse tulemusest). Kohtuniku taandumise aluseks on vaid selline tema hoiakute ja väärtushinnangute süsteemist lähtuv arusaam, mis toimib tõepoolest argumentidele mittealluva ja diskussiooni välistava eelarvamusena. (Vt RKKKo nr 3-1-1-123-05, p 11). See põhimõte on kohaldatav ka prokuröri puhul, seda enam, et temal ei lasu ka kriminaalasja lahendamise funktsiooni.
3-1-1-78-07 Riigikohus 26.11.2007
Riigikohtu lahendid kassatsioonimenetluses
madalama astme kohtu otsuse tühistamine ning kriminaalasja uueks arutamiseks saatmine
Seadusandja on selgesõnaliselt ette näinud, et ringkonna- ja Riigikohus saadavad kriminaalasja uueks arutamiseks kohtule, mitte prokuratuurile (KrMS § 337 lg 2 p 2, § 361 p 6). Kui kohus saadab asja alama astme kohtule tagasi uueks arutamiseks, siis ei ole see vastuolus ausa ja võistleva kohtumenetluse põhimõttega ning tegemist ei ole kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisega KrMS § 339 lg 2 mõttes.
kohtuotsuse tegemine maakohtus
maakohtu pädevus kriminaalasja uuel arutamisel
Kriminaalasja teistkordsel arutamisel on kohtunikul soovi korral võimalik tutvuda samas kriminaalasjas tehtud kohtuotsustega ja ka kohtuistungi protokollidega kohtute infosüsteemi kaudu. Mõistetavalt peab kohtunik tutvuma ringkonna- või Riigikohtu otsusega, mis annab juhiseid menetlusliku või materiaalõigusliku küsimuse lahendamiseks. Tõsi on ka see, et vaheajal või ka istungi ajal on kohtunikul põhimõtteliselt võimalik tutvuda kohtueelsel uurimisel kogutud materjalidega (see aga kehtib ka kriminaalasja esmakordsel arutamisel). Kriminaalasja lahendamisel ja otsuse tegemisel ei tohi aga maakohus toetuda tõenditele, mida ei ole kohtuliku arutamise käigus suuliselt esitatud, vahetult uuritud ega protokollitud (KrMS § 15).
Juhul kui kohtunikul on põhimõtteliselt võimalik tutvuda kriminaaltoimikuga enne asja arutamist kohtuistungil, võib (vähemalt näiliselt) olla rikutud kohtumenetluse võistlevuse ning sellest tulenevalt ka kohtu erapooletuse põhimõte. Selleks tuleks hinnata kohtuniku käitumist menetluses ja otsustada, kas toimiku kättesaamine enne asja arutamist on teda mõjutanud või mitte, ja kas selline olukord võis jätta teistele menetlusosalistele mulje, et kohtunik ei ole erapooletu.
kohtumenetluse võistlevus
Seadusandja on selgesõnaliselt ette näinud, et ringkonna- ja Riigikohus saadavad kriminaalasja uueks arutamiseks kohtule, mitte prokuratuurile (KrMS § 337 lg 2 p 2, § 361 p 6). Kui kohus saadab asja alama astme kohtule tagasi uueks arutamiseks, siis ei ole see vastuolus ausa ja võistleva kohtumenetluse põhimõttega ning tegemist ei ole kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisega KrMS § 339 lg 2 mõttes. Juhul kui kohtunikul on põhimõtteliselt võimalik tutvuda kriminaaltoimikuga enne asja arutamist kohtuistungil, võib (vähemalt näiliselt) olla rikutud kohtumenetluse võistlevuse ning sellest tulenevalt ka kohtu erapooletuse põhimõte. Selleks tuleks hinnata kohtuniku käitumist menetluses ja otsustada, kas toimiku kättesaamine enne asja arutamist on teda mõjutanud või mitte, ja kas selline olukord võis jätta teistele menetlusosalistele mulje, et kohtunik ei ole erapooletu.
3-1-1-123-05 Riigikohus 07.11.2005
Otsuse tegemine kohtuniku poolt, kelle suhtes tõusetus põhjendatud kahtlus tema erapooletuses, on käsitletav kriminaalmenetluse seaduse olulise rikkumisena KrMS 339 lg 2 mõttes.
Kohtuniku taandumise aluseks on vaid selline tema hoiakute ja väärtushinnangute süsteemist lähtuv arusaam, mis toimib tõepoolest argumentidele mittealluva ja diskussiooni välistava eelarvamusena. Kohtunik peab taanduma KrMS § 49 lg 1 p 5 alusel ka siis, kui ta ise sisemiselt leiab, et ta saab lahendada kohtusja erapooletult, kuid kui mitmesuguste objektiivselt nähtavate ja/või teadaolevate asjaolude pinnalt on võimalik selles vähemalt kahelda. Vähimgi tõenäosus kohtuniku erapoolikuse kohta on kohtuniku taandumise aluseks.
Versioon 10.1.0

matches:
§ 76
§ 5
§ 5
§ 76
§ 76
kohus
kohus
§ 76
§ 76
§ 5
§ 76
§ 76
kohus
kohus
§ 76
§ 5
§ 20
§ 20
§ 10
§ 21
kohus
§ 76
§ 42
Kohus
§ 42
kohus
§ 42
§ 76
§ 245
kohus
§ 249
Riigikohus
§ 352
Riigikohus
Riigikohus
§ 352
§ 352
Riigikohus
Riigikohus
§ 352
Riigikohus
§ 289
§ 339
§ 274
kohus
§ 202
§ 274
§ 306
§ 274
§ 274
§ 49
§ 49
Riigikohus
§ 49
§ 15
§ 339
Riigikohus
Riigikohus
kohus
§ 49
§ 49
§ 49
§ 49
§ 55
kohus
Riigikohus
§ 52
§ 377
Riigikohus
Riigikohus
§ 337
§ 361
kohus
§ 339
§ 15
Riigikohus
§ 337
§ 361
kohus
§ 339
Riigikohus
§ 49


Saaremaa valla koolieelse lasteasutuse, üldhariduskooli ja huvikooli hoolekogu moodustamise kord ja hoolekogu töökord – Riigi Teataja
Saaremaa valla koolieelse lasteasutuse, üldhariduskooli ja huvikooli hoolekogu moodustamise kord ja hoolekogu töökord
Saaremaa valla koolieelse lasteasutuse, üldhariduskooli ja huvikooli hoolekogu moodustamise kord ja hoolekogu töökord - sisukord
§ 4 Hoolekogu liikmekandidaatide valimine
§ 6 Hoolekogu liikmete volituste kestvus
§ 7 Hoolekogu pädevus ja tööülesanded
§ 10 Koosoleku kokkukutsumine
§ 14 Hoolekogu otsuste vastuvõtmine ja täitmine
RT IV, 29.10.2019, 2
Vastu võetud 16.10.2019 nr 13
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 5 lõike 3 ja § 24 lõike 1, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 73 lõike 1, huvikooli seaduse § 17 lõike 1, ning Saaremaa Vallavolikogu 23. märtsi 2018. a määruse nr 15 „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ning huvikooli seaduses sätestatud ülesannete delegeerimine“ §-de 1 ja 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse Saaremaa Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatava koolieelse lasteasutuse (edaspidi lasteaed), põhikool ja gümnaasium (edaspidi kool) ja huvikooli (edaspidi kõik koos nimetatuna asutus) hoolekogu moodustamise kord ja hoolekogu töökord.
(1) Lasteaia hoolekogusse kuuluvad õpetajate esindaja, iga rühma vanemate esindaja ja pidaja esindaja.
(2) Põhikooli hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja, õppenõukogu, vanemate, vilistlaste ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad. Kui põhikoolis on moodustatud õpilasesindus, kuulub hoolekogu koosseisu täiendavalt õpilasesinduse nimetatud esindaja.
(3) Ühe asutusena tegutseva põhikooli ja lasteaia hoolekogu koosseisu kuulub vähemalt kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab kooli ja teine lasteaia õpetajaid, ning nii kooli õpilaste kui ka lasteaia laste vanemate esindajad. Muus osas kohaldatakse põhikooli hoolekogu koosseisu kohta sätestatut.
(4) Gümnaasiumi hoolekogusse kuulub täiendavalt õpilasesinduse esindaja või selle puudumisel õpilaste esindaja.
(5) Ühe asutusena tegutseva põhikooli ja gümnaasiumi hoolekogu koosseisu kuulub vähemalt kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab põhikooli ja teine gümnaasiumi õpetajaid, ning nii põhikooli- kui ja gümnaasiumiõpilaste vanemate esindajad.
(6) Ühe asutusena tegutseva kooli ja huvikooli hoolekogu koosseisu kuulub täiendavalt õppenõukogu esindaja, kes esindab huvikooli õpetajaid, ning üks huvikooli õppurite esindaja ja huvikooli lastevanemate esindaja. Kui sellises koolis tegutseb huvikooli õpilasomavalitsus, kuulub hoolekogusse ka selle esindaja.
(7) Koolis, kus toimub üksnes mittestatsionaarne õpe, ei kuulu hoolekogusse vanemate esindajaid. Muus osas kohaldatakse gümnaasiumi või ühe asutusena tegutseva põhikooli ja gümnaasiumi hoolekogu kohta sätestatut.
(8) Huvikooli hoolekogusse kuuluvad huvikooli pidaja ja huvikooli toetavate organisatsioonide esindajad, õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate ja õppurite esindaja või õpilasomavalitsuse olemasolul selle esindaja.
§ 4. Hoolekogu liikmekandidaatide valimine
(1) Hoolekogu liikmete valimise algatab ja korraldab asutuse juht (edaspidi direktor).
(2) Hoolekogu koosseisu kuuluvate vanemate, vilistlaste ja kooli või huvikooli toetavate organisatsioonide esindajad ei tohi kuuluda asutuse töötajate hulka.
(3) Kooli või huvikooli juhtkond esitab kehtivale hoolekogule otsustamiseks hoolekogu struktuuri ja ettepaneku kuidas valitakse vanemate esindajad hoolekogusse ning kuidas koosolek(ud) läbi viiakse, pidades silmas võrdse esindatuse ja proportsionaalsuse tagamist. Uue kooli või huvikooli puhul otsustab vanemate esindajate hoolekogusse valimise printsiibi kooli või huvikooli juhtkond.
(4) Lasteaias valitakse iga rühma vanemate seast üks esindaja hoolekogusse.
(5) Vanemate esindajate valmine hoolekogusse toimub lastevanemate koosolekul:
1) vanemate koosolekust võivad hääleõigusega osa võtta lasteaialapse või kooli õpilase vanemad, eestkostjad või hooldajad (edaspidi vanemad);
2) vanemate esindajate valimine toimub hääletamise teel;
3) valituks osutub enim hääli saanud kandidaat või kandidaadid. Võrdselt hääli saanud kandidaatide puhul selgub kandidaat liisuheitmise teel.
1) vanemate esindajaks on lasteaialaste või õpilaste vanemate seast vanemate poolt valitud isikud;
4) õpilaste esindaja nimetatakse õpilasesinduse poolt või õpilasesinduse puudumisel valitakse õpilaste esindaja õpilaste poolt;
(3) Asutuse pidaja esindajana nimetab vallavalitus hoolekogusse ühe vallavalitsuse haridus- ja noorsootööosakonna teenistuja hoolekogu koosseisu kinnitamisel.
(4) Hoolekogu kontaktandmed avalikustatakse vallavalitsuse ja asutuse kodulehel.
§ 6. Hoolekogu liikmete volituste kestvus
(1) Direktor esitab ettepaneku hoolekogu arvulise suuruse ja valitud kandidaatide nimekirja kinnitamiseks vallavalitsusele hiljemalt iga õppeaasta 10. oktoobriks.
§ 7. Hoolekogu pädevus ja tööülesanded
(1) Hoolekogu valib enda hulgast esimehe, aseesimehe ja protokollija.
(2) Õppeaasta esimesel koosolekul kinnitatakse tööplaan.
(3) Hoolekogu korralised koosolekud toimuvad õppeaasta kestel vähemalt kord nelja kuu jooksul.
§ 10. Koosoleku kokkukutsumine
(2) Hoolekogu koosolekut juhatab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees ja protokollib protokollija.
(3) Hoolekogu koosolekust võib sõnaõigusega osa võtta direktor. Direktor on hoolekogu ees aruandekohustuslik.
(5) Hoolekogu koosolekust võivad osa võtta asutuse pidaja ning asutuse üle järelevalvet teostavad ametiisikud. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe, tema äraolekul aseesimehe kutsel või loal.
(1) Hoolekogu koosolek protokollitakse ja protokoll vormistatakse hiljemalt 7 päeva jooksul. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(3) Enne allkirjastamist saadetakse protokoll hoolekogu liikmetele kooskõlastamiseks.
(1) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa vähemalt pooled valitud liikmetest, sealhulgas esimees või tema äraolekul aseesimees.
§ 14. Hoolekogu otsuste vastuvõtmine ja täitmine
(1) Hoolekogu otsused võetakse vastu hääletamise teel kohalolijate lihthäälteenamusega. Poolt-ja vastuhäälte võrdse jagunemise korral on otsustavaks hoolekogu esimehe, tema äraolekul aseesimehe hääl.
(4) Hoolekogu liige saadab vastuse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Otsus loetakse vastuvõetuks, kui otsuse poolt hääletab üle poole hoolekogu liikmetest. Poolt- ja vastuhäälte võrdse arvu korral on otsustavaks hoolekogu esimehe, tema äraolekul aseesimehe hääl.
(5) Hääletustulemused protokollib hoolekogu protokollija. Protokollile kirjutavad alla hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees ja protokollija.
(1) Hoolekogu esimees esitab õppeaasta jooksul tehtud töö kirjaliku aruande hiljemalt uue õppeaasta esimesele koosolekule ja vallavalitsusele. Aruanne kajastab õppeaasta jooksul tehtud tööd ja vastu võetud otsuseid.
(2) Aruandevormi kinnitab vallavalitsus korraldusega.
Määrusega tunnistatakse kehtetuks Saaremaa Vallavalitsuse 2. oktoobri 2018. aasta määrus nr 22 „Saaremaa valla üldhariduskooli, huvikooli ja koolieelse lasteasutuse hoolekogu moodustamise kord ja hoolekogu töökord".


Välisriigi renditöötajad ja nende maksustamine Soomes - vero.fi
Välisriigi renditöötajad ja nende maksustamine Soomes
Välisriigi renditöötajad ja nende maksustamine Soomes (Ulkomaiset vuokratyöntekijät ja Suomen verotus)
4/16/2018 - Until further notice
The instruction will be updated in the beginning of 2019. As of 1st Jan 2019 the foreign employee leasing company has to report the salaries and submit the employee leasing notice to the Incomes Register. Read more on tulorekisteri.fi/en: Reporting data to the Incomes Register: international situations, chapter 4.5.3.
Selles juhendis käsitletakse välisriigist Soome tööle tuleva renditöötaja maksustamist ning tegevusjuhiseid renditöötajale, välisriigi renditööandjale ja Soomes resideeruvale töö tellijale. Juhendit on muudetud 1.1.2018 jõustunud maksulepingumuudatustega. Lisaks sellele on muudetud juhendi punkti 4.
1 Üldist
Välisriigist Soome tulev renditöötaja maksab Soomes tehtud töö eest saadud tulust maksu üldjuhul Soome. Renditöötaja maksustamist Soomes mõjutavad muuhulgas Soomes elamise kestus ning renditöötaja elukohariigi ja Soome vahel sõlmitud maksuleping. Maksulepingud sisaldavaid erinevaid renditöötajate maksustamise tingimusi.
Üldjuhul maksustab ka elukohariik seal elava isiku ülemaailmsed tulud oma seadusandluse kohaselt. Soomes töötamise eest saadud tulusid võidakse seega üldiselt maksustada ka töötaja elukohariigis. Võimalik topeltmaksustamine kõrvaldatakse elukohariigis maksulepingu või elukohariigi seadusandluse kohaselt.
2 Renditööst saadud tulu maksustamine Soomes
2.1 Maksukohustus ja Soomest saadud tulu
Soome tulumaksustamises on kaks erinevat maksukohustuse liiki: üldine ja piiratud maksukohustus. Tulumaksuseaduse (1992/1535, TVL) § 11 lõike 1 kohaselt on üldise maksukohustusega Soomes elavad isikud ja välisriigis elavad isikud, kes elavad Soomes üle kuue kuu. Piiratud maksukohustusega on välisriigis elavad isikud ja isikud, kes elavad Soomes kuni kuus kuud. Üldist ja piiratud maksukohustust käsitletakse täpsemalt Maksuameti juhendis "Yleinen ja rajoitettu verovelvollisuus".
Üldiselt maksavad maksukohustuslased Soome maksu nii Soomest kui ka välisriigist saadud tulult. Piiratult maksukohustuslased maksavad Soome maksu vaid Soomest saadud tulult (TVL § 9 lg 1).
Tulumaksuseaduse § 10 punkti 4 c) kohaselt on Soomest saadud tulu muuhulgas palgatulu, mis on saadud välisriigi tööandjalt Soomes tehtud töö eest, kui renditööandja on rentinud töötaja Soomes olevale töö tellijale.
2.2 Maksulepingute mõju
Välisriigis elava renditöötaja, kellel on välisriigi tööandja, Soomes tehtud töö eest saadud palgatulu võidakse maksustada Soomes, kui Soome ja töötaja elukohariigi vahel sõlmitud maksuleping ei takista Soomel maksustamast renditöötaja palka. Maksulepinguga riikidest saabuvate isikute palk maksustatakse Soomes, kui töötaja elab seal olenevalt maksulepingust kas järjestikuse 12 kuu või kalendriaasta jooksul rohkem kui 183 päeva.
Muuhulgas lubavad järgmised maksulepingud siiski renditööst saadud palga maksustamist töötamisriigis olenemata elamisajast kohe esimesest tööpäevast alates:
aastast 2007: Island, Norra, Rootsi, Taani, Läti, Leedu ja Eesti;
aastast 2009: Moldova, Gruusia, Valgevene ja Mani saar;
aastast 2010: Guernsey, Bermuda ja Jersey;
aastast 2011: Poola, Kasahstan, Kaimanisaared;
aastast 2013: Türgi;
aastast 2014: Küpros ja Tadžikistan;
aastast 2018: Saksamaa ja Türkmenistan.
Soomes tehtud töö eest saadud palgatulu võidakse Soome ja Bulgaaria vahelise maksulepingu kohaselt maksustada Soomes olenemata elamisajast kohe esimesest tööpäevast alates, kui Bulgaarias elav isik töötab Soomes muu kui Bulgaaria tööandja tööandja teenistuses (Soome Vabariigi ja Bulgaaria Rahvavabariigi vaheline leping tulumaksu puudutava topeltmaksustamise vältimiseks, 7. artikkel (11/1986)). See Bulgaaria maksulepingu punkt puudutab nii renditöötajaid kui ka muid töötajaid.
Lisaks maksustatakse renditöö eest saadud palgatulu Soomes ka juhul, kui töötaja saabub riigist, millega Soomel maksulepingut ei ole. Sel juhul loetakse palk Soomes maksustatavaks sissetulekuks kohe alates esimesest tööpäevast, sõltumata Soomes viibimise ajast.
3. Isikukoodi taotlemine ja ehitusala maksunumber
3.1. Isikukood maksuametist
Isik saab Soome isikukoodi, kui ta registreeritakse rahvastikuregistrisse, mida haldavad Rahvastikuregistri Keskus ja magistraadid. Välisriigi kodanik võib saada taotluse alusel Soome isikukoodi, käies isiklikult magistraadis. Soome tööle saabuv töötaja võib saada Soome isikukoodi ka maksuametist.
Kui isik saab isikukoodi Maksuameti kaudu, registreeritakse tema kohta rahvastikuregistrisse muuhulgas järgmised andmed: täielik nimi, sünniaeg, sugu, aadress Soomes, kodakondsus, emakeel ja amet.
Kui töötaja jääb Soome kauemaks kui aastaks, selgitab magistraat välja alalise elukoha saamise tingimused ja otsustab, kas tema kohta märgitakse rahvastikuregistrisse ka alaline elukoht. (www.maistraatti.fi).
Isikukoodi taotlemisel peab olema kaasas:
EL-i/EMP riigi kodanik: kehtiv pass või ametlik isikutunnistus, mille fotolt saab tema probleemideta tuvastada, ja Immigratsiooniameti antud tõend elamisõiguse registreerimise kohta (kui riiki sisenemisest on möödunud 3 kuud)
Muu kui EL-i/EMP riigi kodanik: kehtiv pass ja kehtiv elamisluba või viisa, kui see on nõutav.
Lisaks peab olema kaasas tööleping või tööandja antud kirjalik töösuhte peamiste tingimuste kirjeldus Soomes tehtava töö kohta. Lisateave: "Suomeen töihin tulevalle suomalainen henkilötunnus".
Lisateavet töötamisõiguse ja elamislubade kohta saab Soome migratsiooniameti kodulehelt aadressil www.migri.fi.
3.2 Ehitusala maksunumber ja maksunumbrite register
Ehitusobjektil töötaval isikul peab nähtaval kohal olema fotoga nimesilt. Kõigil ehitusobjektidel töötavatel isikutel peab fotoga nimesildil olema ka maksunumbriregistrisse kantud maksunumber. Maksunumbri saamine eeldab, et isikul on Soome isikukood.
Maksuamet kannab maksunumbrite registrisse personaalse maksunumbri ja muud isiku kohta registreeritavad andmed. Ehitussektori töötajate kandmist nimetatud registrisse tuleb eraldi taotleda. Vastava taotluse võib esitada isik ise, tema tööandja või ehitusobjekti peatöövõtja. Maksuamet võib kanda isiku registrisse ka omaalgatuslikult.
Maksunumbri kohta leiate lisateavet veebilehelt www.vero.fi/veronumero.
4 Tööjõu rentimine
Tööjõu rentimise all mõistetakse lepingul põhinevat süsteemi, mille puhul tööjõudu rentiv ettevõte (rendileandja) annab teatud hüvitise eest oma töötajad teise ettevõtte ehk käsutusettevõtte (edaspidi töö tellija) käsutusse. Rendileandja ja Soome töö tellija vahele tekib sel juhul võlaõiguslik lepinguline suhe. See puudutab ka olukorda, kus töö tellija ja rendileandja on füüsilised isikud.
Õigus töötaja tööd juhtida ja järelevalvet teha on üldreeglina tööandjal. Kui tööandja annab palgasaaja viimase nõusolekul teise tööandja käsutusse renditöötajana, läheb töö tellijale üle õigus töö tegemist juhtida ja töö üle järelevalvet teha. Töö tellijale lähevad üle ka need tööandja kohustused, mis on seotud töö tegemise ja korraldamisega.
Tööjõu rentimisel maksab rendileandja töötajale palga ja peab kinni tulumaksu. Töö tellija makstud hüvitis rendileandjale on omakorda tööhüvitis. Järgmised asjaolud toetavad seda, et töötajat võidakse käsitleda tulumaksustamisel ja tulumaksu ennetaval kinnipidamisel renditud töötajana: Töö juhtimine ja järelevalveõigus on töö tellijal.
Töö tehakse töökohas, mis kuulub töö tellija otsustusõiguse alla ning mille eest ta vastutab. See tähendab, et rendileandja ise kõnealuses töökohas ei tegutse, vaid ainult annab oma töötajad töö tellija käsutusse.
Töövahendid ja tarvikud annab töötaja käsutusse peamiselt töö tellija.
Rendileandja ei otsusta ühepoolselt töötajate arvu ja töötajate sobivuse üle.
Töö lõpptulemuse eest vastutab töö tellija.
Rendileandja maksab töötajatele vähemalt kollektiivlepingus kokkulepitud palka.
Selles juhendis käsitletud renditööks võib olla üksnes kõiki eespool nimetatud tingimusi täielikult täitev töötamine. Kui tööjõu rentimine ei täida neid tingimusi, peetakse töö tellija tehtud makset töö teinud isiku palgaks. Sel juhul on töö tellijal töötajale makstud palgast tavapärased tulumaksu ennetava kinnipidamise ja tööandja ravikindlustuse maksmise kohustused.
1. näide. Eesti ja Soome ettevõtte vahel on sõlmitud leping töötaja saatmise kohta Soome ettevõtte ehitusobjektile. Töötaja palga maksab Eesti tööandja. Tööd juhib ja tegevuse üle otsustab Soome ettevõte. Sellisel juhul on tegemist tööjõu rentimisega.
Renditööjõudu puudutavate õigusaktide rakendusala ei ole piiratud vastavalt välisriigi ettevõtte tegevusalaga, vaid otsus tehakse üldise kaalumise põhjal, võttes eriti arvesse eespool nimetatud asjaolusid.
Kui ettevõte rendib üksnes seda omava isiku tööpanust, peab ettevõte maksma ka sel juhul omanikule vähemalt kollektiivlepingu kohast palka. Ettevõte peab maksma oma omanikule vähemalt kollektiivlepingu kohast palka ka siis, kui tema tööpanust renditakse ettevõtte teiste töötajate kõrval.
Ka ärinime all ettevõtlusega tegelev füüsilisest isikust ettevõtja võib tegutseda rendileandjana ja rentida oma töösuhtes olevate töötajate tööpanust töö tellijale. Kas sel juhul tuleb töötajatel maksta vähemalt kollektiivlepingu kohast palka. Seevastu ei või füüsilisest isikust ettevõtja rentida oma tööpanust, sest tal ei ole endaga töösuhet ja ta ei maksa endale palka. Seega ei täida füüsilisest isikust ettevõtja eespool esitatud renditöötaja tingimusi.
Tegevdirektoril või juhatuse liikmel ei ole oma esindatava ettevõttega töösuhet ja ka nende suhtes ei kohaldata töölepingu seadust. Seega ei saa neid ülesandeid renditöötajana täita. Tegevdirektori ja juhatuse liikme ülesande eest makstud hüvitis on alati tervikuna tegevdirektoriks või juhatuse liikmeks nimetatud isiku palk, olenemata sellest, kellele kasutajaettevõte selle maksab.
Tööjõu rentimine hõlmab lisaks tavapärasele renditud tööjõule ka näiteks olukordi, kus töötajal ei ole töösuhet otse selle tööjõudu rentiva ettevõttega, mis on sõlminud lepingu Soome tellijaga, vaid nimetatud rendileandja on rentinud töötaja teiselt ettevõttelt. Nendes olukordades peetakse deklareerimiskohustusega tööandjaks renditöötajale palka maksvat tööandjat, kellega töötajatel on töösuhe, ning deklareerimiskohustusega töö tellijaks Soome tellijat, kelle käsutusse töötajad antakse.
2. näide. Saksamaa ettevõte rendib ühe Ungaris elava töötaja ja kaks Lätis elavat töötajat Taanis tegutsevale ettevõttele, mis omakorda rendib kõnealused töötajad edasi Soomes tegutsevale töö tellijale seal vajaliku töö teostamiseks. Töötajatel on töösuhe Saksamaal asuva ettevõttega.
Sellisel juhul loetakse Saksamaa ettevõtet töötajate välisriigi tööandjaks, kellel on juhendis allpool nimetatud deklareerimiskohustused. Lätis elavad töötajad on renditöö eest saadava palgatulu osas Soomes maksukohustuslased kohe alates esimesest tööpäevast. Tulenevalt maksulepingust on Soomel maksustamisõigus Ungaris elava töötaja palgatulu suhtes peamiselt ainult juhul, kui töötaja viibib Soomes üle 183 päeva maksulepingus ettenähtud perioodil (Ungari lepingus kalendriaasta jooksul).
3. näide. Eesti ettevõte rendib oma töötajaid Soome ettevõttele A Oy, kes rendib töötajad edasi teisele Soome ettevõttele B Oy. Käesoleval juhul on töö tellija deklaratsiooni esitamise kohustus Soome ettevõttel B Oy, kelle käsutusse töötajad jäävad.
4.1 Tööjõu rentimise ja alltöövõttude erinevused
Alltöövõtu puhul on tööde juhtimis- ja järelevalvekohustus alltöövõtja vastutusel. Tööjõu rentimisel vastutab tööde juhtimise eest töö tellija ehk renditööjõudu kasutav ettevõte.
Alltöövõtu puhul annab oma töötajatele vajalikud töövahendid ja seadmed alltöövõtja ise. Tööjõu rentimise korral annab töötajatele vajalikud töövahendid töö tellija. Alltöövõtu puhul vastutab tööde lõpptulemuse eest alltöövõtja. Tööjõu rentimise korral vastutab töö lõpptulemuse eest töö tellija.
4. näide. Leedu ja Soome ettevõtete vahel on sõlmitud töövõtuleping Soome ehitusobjektil teostatavate tööde kohta. Töötaja palga maksab Leedu tööandja. Leedu ettevõte vastutab oma töötajate töö juhtimise ja järelevalve eest tööobjektil ning töö lõpptulemuse eest. Leedu ettevõte otsustab ise, kui mitu töötajat ta töö valmis saamise jaoks vajab. Sellisel juhul on tegemist alltöövõtu, mitte tööjõu rentimisega.
4.2 Tööjõu rentimise ja tööjõu vahendamise erinevused
Tööjõu vahendamine erineb tööjõu rentimisest. Tööjõu vahendamine tähendab seda, et tööjõu vahendaja ühendab omavahel töötajad ja tööandjad, et need saaksid sõlmida omavahel töölepingu.
Kui välisriigi tööjõudu pakkuv ettevõte tegutseb vaid vahendajana ja ei ole töötajate tegelik tööandja, siis ei ole tegemist tööjõu rentimisega. Soome ettevõttest saab selliste töötajate tööandja, kui nad asuvad tööle Soome ettevõtte teenistuses. Kõik tööandja kohustused lasuvad sellisel juhul Soome ettevõttel.
5. näide. Leedu ettevõte vahendab töötajaid tööle Soome koristusfirmasse. Töö toimub Soome ettevõtte juhtimise ja järelevalve all ning tema vahendite abil. Lisaks maksab ka töötajate palga Soome koristusfirma. Sellisel juhul on töötajate tööandja Soome koristusfirma.
4.3 Töötamine Soome vee- või õhusõidukil
Soome vee- või õhusõidukil renditöötajana töötav välismaal elav isik on kohustatud maksma oma palgast maksu Soome tulumaksuseaduse § 13 järgi. Maksuleping ei takista üldiselt Soomet maksustamast välismaal elava renditöötaja palka, mis saadakse Soome vee- või õhusõidukil tehtud töö eest. Erandiks on siiski Põhjamaade maksuleping, mille 15. peatüki 4. artikli kohaselt maksustatakse õhusõidukil tehtud töö eest saadud palk ainult palgasaaja elukohariigis.
Töötamine rahvusvahelises transpordis toimub sageli täielikult või peamiselt väljaspool Soomet. Selles juhendis allpool mainitud välismaise renditöötaja ja Soome töö tellija deklareerimiskohustus puudutab Soomes tehtud tööd. Seetõttu ei puuduta need deklareerimiskohustused näiteks olukordi, milles töötaja töötab renditud töötajana rahvusvahelises transpordis.
Lisateavet vt „Välisriigist Soome saabuva töötaja maksustamine – Rahvusvaheline transport" (peatükk 3.7) (Ulkomailta Suomeen tulevan työntekijän verotus – Kansainvälinen liikenne (luku 3.7)".
5 Tegevusjuhis välisriigi renditöötajale
5.1 Piiratud maksukohustusega renditöötaja
5.1.1 Piiratud maksukohustusega renditöötaja eriline maksukord
Piiratud maksukohustusega isikut maksustatakse piiratult maksukohustuslase tulumaksuseaduse ehk niinimetatud tulumaksuallikaseaduse alusel (627/1978, Tuluallikamaksuseadus, LähdeVL). Palga maksja arvestab tuluallikamaksu töötasu maksmisel maha. Tuluallikamaks on lõplik maks ja selle suurus on 35% (LähdeVL § 7 lõige 1 punkt 1).
Piiratud maksukohustusega renditöötaja maksustamine tehakse siiski erilise maksukorra kohaselt. Piiratud maksukohustusega renditöötaja maksustamine toimub protseduuriliselt samal moel ja sama ajagraafiku alusel nagu üldise maksukohustusega isikute maksustamine. Kuna tegu ei ole Soome tuluallikamaksuseaduse § 13 sätestatud maksustamiskorra seadusele (1558/1995, Soome maksustamiskorra seadus, VML) vastava maksustamisega, maksustatakse tulu kindlaksmääratud tuluallikamaksumääraga, mis on 35%. Tulult võib tööperioodi kohta teha tuluallikamaksu mahaarvamise, mis on 510 eurot kuus või 17 eurot päevas. Muid mahaarvamisi ei tehta.
Piiratud maksukohustuslane võib siiski nõuda, et tema sissetulekuid (välja arvatud dividendid) maksustatakse VML-i kohaselt progressiivselt kui ta elab Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või riigis või piirkonnas, kus kohaldatakse maksustamist puudutava ametialase abistamise ja andmete vahetamise lepingut, või tal on teadustööde direktiivis sätestatud elamisluba. (Soome tuluallikamaksuseaduse § 13 lõige 1 punkt 6).
5.1.2 Ettemaksuna kinnipeetavate maksude taotlemine
Piiratud maksukohustuslase tulumaksuseaduse § 10 lõikes 4c sätestatud töötasu osa pealt tasutakse ettemaks, kui töötasu maksja ei ole kohustatud arvestama töötasust maha tuluallikamaksu ja rahvusvaheline leping ei takista maksu tasumist töötasust. Töötaja peab taotlema ettemaksuna kinnipeetava maksu määramist Soomes enne töötamise alustamisele järgneva kuu lõppu (Soome tuluallikamaksuseaduse § 16a).
Kui ettemaksuna kinnipeetava maksu määramist ei ole tähtajaks taotletud, võidakse talle määrata maksimaalselt 2000 euro suurune lisamaks, mis tasutakse riigile. Lisamaksu suuruse määramisel võetakse arvesse teo laiduväärsust, korduvust ja muid vastavaid asjaolusid.
Ettemaksuna kinnipeetava maksu määramiseks peab töötaja võtma ühendust maksuametiga kohe Soomes töö alustamisel, kuid siiski hiljemalt töötamise alustamisele järgneva kuu lõpuks.
6. näide. Kui töö algab 07.03.2017, peab töötaja taotlema ettemaksuna kinnipeetavate maksude määramist hiljemalt 30.04.2017.
Ettemaksuna kinnipeetavate maksude määramisel arvatakse töötasust töötamise aja osas maha 510 euro suurune igakuine maksuvaba tulu. Kui tööperiood sisaldab mittetäielikke kuid, tehakse vastav maksuvaba osa mahaarvamine summas 17 eurot päevas.
7. näide. Töötaja töötab Soomes kolm kuud ja neliteist päeva. Talle makstav palk on 1500 eurot kuus ja mittetäieliku kuu eest 1000 eurot. Töötaja maksustatav töötasu on Soomes seega 5500 eurot, millest tehakse 510 euro suurune kuupõhine mahaarvamine kolme kuu kohta ja 17 euro suurune päevapõhine mahaarvamine neljateistkümne päeva eest (5500 – (3 × 510 + 14 × 17 eurot) = 3732 eurot). Töötajale määratakse ettemaksuna kinnipeetav tulumaks summalt 3732 eurot muutumatu tuluallikamaksu määra alusel, milleks on 35 protsenti.
Ettemaksuna kinnipeetava tulumaksu otsust taotletakse vastaval blanketil „Ennakkoverohakemus" 5057 (Ettemaksuna kinnipeetava tulumaksu taotlus). Blanketil küsitakse lisaks isikuandmetele järgmisi maksustamisel vajalikke andmeid:
aadress Soomes ja välisriigis
Soome saabumise ja Soomest lahkumise kuupäevad
Soomes saadud töötasu summa
Soomes töötamise aeg
pangakonto (kujul BIC/IBAN)
Ettemaksuna kinnipeetav tulumaks määratakse töötajale maksmiseks igakuiselt.
Soomes vähemalt neli kuud töötav töötaja peab lisaks tasuma töötasu põhjal arvestatavat haiguskindlustusmaksu. Maks tasutakse töötasult, millelt ei ole tehtud eespool nimetatud 510 euro suurust kuist või 17-eurost päevast mahaarvamist. Maksu ei määrata, kui töötaja esitab tõendi A1 või sellele vastava tõendi, mis näitab, et töötaja on kindlustatud mõnes muus riigis.
Kui töötaja taotleb maksukorraseaduse kohast maksustamist, tuleb ettemaksuna kinnipeetava tulumaksu taotlusele lisada progressiivse maksustamise taotlus (Hakemus progressiiviseen verotukseen).
5.1.3 Tõend elukohariigi maksuameti jaoks
Töötaja maksab Soomes saadud tulult makse üldjuhul ka oma elukohariigis. Kahekordne maksustamine eemaldatakse elukohariigis maksulepingu kohaselt. Kui elukohajärgne riik tulusid maksustab, võtab ta arvesse, et Soomes on juba makse makstud. Kahekordse maksustamise vältimine on sätestatud riikide vahel sõlmitud maksulepingutes.
Soome maksuamet annab tõendi Soomes makstava tulumaksu kohta ettemaksuna kinnipeetava tulumaksu taotlemise käigus. Töötaja saab esitada selle tõendi oma elukohariigi maksuametile. Sellisel juhul saab Soomes makstavaid makse elukohariigis topeltmaksustamise vältimiseks arvesse võtta juba ettemaksuna kinnipidamise etapil.
5.1.4 Maksustamine Soomes
Maksustatakse tulu saamise aastale järgneval aastal. Siis arvestatakse tegelikult saadud tulu alusel lõplik maks. Kui ettemaksuna kinnipeetavatest maksudest lõpliku maksu summa katmiseks ei piisa, määratakse töötajale juurdemakstav maks. Kui aga ettemaksuna kinnipeetud summa on lõplikust maksusummast suurem, makstakse üle olev osa töötajale tagasi.
Soome maksuamet saadab töötajale töötamisele järgneva aasta kevadel lõpliku maksustamise teostamiseks eeltäidetud tuludeklaratsiooni elukohariigi aadressil. Eeltäidetud tuludeklaratsioonile on märgitud tööandja deklareeritud andmed töötasu ja Soomes töötamise aja kohta. Töötaja peab esitama Soomes iseseisvalt tuludeklaratsiooni, kui ta mingil põhjusel eeltäidetud tuludeklaratsiooni ei saa.
Tuludeklaratsiooni saamisel peab töötaja kontrollima sellel esitatud eeltäidetud andmeid ning parandama võimalikud vead ja puudused. Kui töötaja on teinud tuludeklaratsioonis parandusi või lisandusi, peab ta selle pärast seda saatma tagasi Soome maksuametile.
Kui töötaja ei ole taotlenud ettemaksuna kinnipeetava tulumaksu määramisel progressiivset maksustamist, võib seda taotleda ka tagantjärele, tuludeklaratsiooni tagastades. Tuludeklaratsioonile lisatakse sellisel juhul progressiivse maksustamise taotlus (Hakemus progressiiviseen verotukseen).
Tööandja deklareerib aastadeklaratsioonil maksuametile renditöö eest saadud töötasule lisaks ka töötaja täpse Soomes töötamise aja. Sellelt deklaratsioonilt kantakse andmed ka töötaja tuludeklaratsioonile. Kui eeltäidetud tuludeklaratsioonil siiski palga või töötamise aja kohta andmeid ei ole või need on valed, peab töötaja tuluallikamaksu maksuvaba osa mahaarvamiseks märkima eeltäidetud tuludeklaratsioonile oma täpse Soomes töötamise aja.
Kui parandatud tuludeklaratsioon on saabunud Soome maksuametisse, siis viiakse läbi töötaja lõplik maksustamine ja saadetakse töötaja teatatud elukohariigi aadressil maksustamisotsus töötamisele järgneva aasta oktoobri lõpuks. Seepärast on väga oluline, et töötaja teataks rahvastikuregistrile oma võimalikest aadressi muutustest. Aadressandmeid saab muuta ka elektrooniliselt. Juhiseid aadressimuudatuse tegemiseks leiate veebilehelt posti.fi.
Soomes töötavad välisriigi töötajad võivad teatud juhul tööandjaga kokku leppida, et tööandja maksab töötaja maksud Soomes (nn netopalga leping). Töötaja on sellisel juhul võinud anda oma tööandjale spetsiaalse volikirja, milles ta volitab tööandja võtma välja töötaja maksutagastused. Töötaja ei saa siiski oma õigust maksutagastusele teisele isikule edasi anda maksuametile kohustavalt. Maksutagastus makstakse eurodes maksukohustuslase teatatud pangakontole. Kontonumbri võib teatada maksuameti portaalis OmaVero. Maksukohustuslane võib teatada kontonumbri allkirjastatud blanketil (7208, Henkilöasiakkaan ilmoitus tilinumerosta). Lisateavet vt "Konto muutumine (Tilinumeron muutos)".
5.2 Üldise maksukohustusega renditöötaja
Üldise maksukohustusega töötajate sissetulekut maksustatakse progressiivse maksustamise korra kohaselt samal viisil kui Soomes alaliselt elavaid isikuid.
Kui tööandja on välismaine ettevõte, millel ei ole Soomes kindlat tegevuskohta või kui see ei ole vabatahtlikult registreerunud Soome tööandjate registrisse, peab töötaja ise maksma oma töötasust ettemaksuna tasutavad maksud. Väga oluline on, et töötaja võtaks ühendust maksuametiga ettemaksuna kinnipeetava tulumaksu määramiseks. Kui ettemaksuna tasutav tulumaks jääb määramata, peab töötaja tasuma tagantjärele tasutava maksu pealt intressi. Lisaks peab töötaja esitama Soomes iseseisvalt tuludeklaratsiooni, kui ta eeltäidetud tuludeklaratsiooni ei saa.
6 Tegevusjuhis välisriigi renditööandjale
6.1 Välisriigi tööandja deklareerimiskohustused
6.1.1 Renditöötaja deklaratsioon
Välisriigi tööandja, kes rendib välisriigist saabuva töötaja Soomes olevale töö tellijale, peab esitama oma Soomes töötavate töötajate kohta vastava deklaratsiooni maksustamiskorra seaduse § 15a lõike 1 kohaselt. Deklaratsioon tuleb esitada kõigi töötajate kohta töötamise alustamisele järgneva kuu lõpuks.
Renditöötajaid puudutav deklaratsioon esitatakse blanketil „Renditöötajate deklaratsioon" („Ilmoitus vuokratyöntekijästä") (6147a või 6147e) pealinnapiirkonna maksuametile. Deklaratsioon esitatakse kõigi Soomes töötavate välisriigi renditöötajate kohta, sõltumata töötamise kestusest.
Avaldus esitatakse juhul, kui topeltmaksustamise vältimise leping ei takista Soomel töötaja palgast makse kinni pidada. Deklaratsioon tuleb esitada, kui renditöötaja saabub Soome Islandilt, Norrast, Rootsist, Taanist, Lätist, Leedust, Eestist, Moldovast, Gruusiast, Valgevenest, Mani saarelt, Guernseylt, Bermudalt, Jerseylt, Poolast, Kasahstanist, Kaimanisaartelt, Türgist, Küproselt, Tadžikistanist, Saksamaalt või Türkmenistanist. Deklaratsioon esitatakse ka Bulgaarias elava renditöötaja kohta, kes töötab Soomes renditöötajana muu kui Bulgaaria ettevõtte teenistuses.
Deklaratsioon tuleb alati esitada ka juhul, kui renditöötaja saabub riigist, millega Soomel ei ole maksulepingut. Veebisaidil vero.fi on loetelu Soomes kehtivatest maksulepingutest (Voimassa olevat verosopimukset).
Deklaratsiooni on kohustatud andma töötaja välisriigi tööandja, kes on kantud ettemaksuna kinnipeetava tulumaksu registrisse. Kui tööandja ettemaksuna kinnipeetava tulumaksu registrisse kantud ei ole, esitab deklaratsiooni lähetatud töötajate seaduse (447/2016) § 8 nimetatud tööandja esindaja. Kui esindajat ei ole määratud, peab deklaratsiooni esitama siiski välisriigi tööandja.
Välisriigi tööandja peab teatama deklaratsiooniga selle töö tellija andmed, kelle kasutusse töötajad reaalselt jäävad. Kui tööandja pakub oma töötajaid vahendusettevõttele, peab ta sellest hoolimata deklareerima töö lõpliku tellija Soomes, mitte tööjõu vahendajaettevõtte.
Välisriigi tööandja, kellel on Soomes püsiv tegevuskoht, on kohustatud enda makstavatelt töötasudelt kinni pidama tuluallikamaksu või tulumaksu ja sellisel juhul ei esitata deklaratsiooni renditöötaja Soomes töötamise kohta (6147a või 6147e).
6.1.2 Aastadeklaratsioon
Kuni kuus kuud Soomes viibivad töötajad
Ettemaksuna kinnipeetava tulumaksu registrisse kantud välisriigi tööandja või kui tööandja ei ole registreeritud, siis tema esindaja, peab deklareerima renditöötajate ja neile makstud töötasude andmed piiratud maksukohustuslase aastadeklaratsiooni, kui rahvusvaheline leping ei takista maksu tasumist töötasult (Soome maksukorraldusseaduse § 15a lõige 2). Aastadeklaratsioon tuleb esitada hiljemalt maksuaastale järgneva aasta jaanuaris piiratud maksukohustuslase aastadeklaratsiooni blanketil (rajoitetusti verovelvollisen vuosi-ilmoitus) (7809). Kui tööandja pole esindajat määranud, on tööandjal deklareerimiskohustus ka ettemaksuregistrisse mittekuulumise korral.
Töötasude summa deklareeritakse makseliigi tunnusega A9 „Välisriigist renditud töötaja töötasutulu" („Ulkomailta vuokratun työntekijän palkkatulo"). Tööandja või tema esindaja peab deklareerima ka töötaja täpse Soomes töötamise aja. Peale selle tuleb nimetada ära töötaja Soome isikukood.
Aastadeklaratsiooni ei ole vaja esitada, kui topeltmaksustamise lepingu alusel ei ole võimalik renditöötaja palgast makse kinni pidada. Deklaratsioon tuleb seega esitada, kui renditöötaja saabub Soome Islandilt, Norrast, Rootsist, Taanist, Lätist, Leedust, Eestist, Moldovast, Gruusiast, Valgevenest, Mani saarelt, Guernseylt, Bermudalt, Jerseylt, Poolast, Kasahstanist, Kaimanisaartelt, Türgist, Küproselt, Tadžikistanist, Saksamaalt ja Türkmenistanist.
Deklaratsioon esitatakse ka Bulgaarias elava renditöötaja kohta, kes töötab Soomes renditöötajana muu kui Bulgaaria ettevõtte teenistuses. Deklaratsioon tuleb alati esitada ka juhul, kui renditöötaja saabub riigist, millega Soomel ei ole maksulepingut. Veebisaidil vero.fi on loetelu Soomes kehtivatest maksulepingutest (Voimassa olevat verosopimukset).
Üle kuue kuu Soomes viibivad töötajad
Välisriigi tööandja või tema esindaja peab esitama aastadeklaratsiooni (7801, Vuosi-ilmoituksen erittely ja yhteenveto) kõigi üle kuue kuu Soomes töötanud töötajate kohta (Soome maksukorraldusseaduse § 15a lõige 2). Töötaja elukohariik ega tööandja tegevusvaldkond ei mõjuta tööandja deklareerimiskohustust.
Aastadeklaratsiooni esitamisel peab tööandja arvestama, et kui tööandja on maksnud töötaja nimel ettemaksuna kinnipeetavat tulumaksu, siis makstud summat aastadeklaratsioonil ettemaksuna kinnipeetud maksuna ei deklareerita. Tööandja, kes on registreerinud end maksuameti registrisse regulaarselt töötasu maksvaks tööandjaks ja kes on töötaja töötasust maksu kinni pidanud, deklareerib maksuametile enda makstud maksud aastadeklaratsioonil ettemaksuna kinnipeetava maksuna (vt tööandja registreerimise kohta täpsemalt punktist 6.2. Välisriigi tööandja kandmine tööandjate registrisse).
Allpool esitatud tabelis on aastadeklaratsioonis kasutatavad makseliigid.
Makseliigi tunnus ja nimetus Kas töötaja on Soomes kindlustatud Kas tööandjal on Soomes püsiv tegevuskoht
7M „Välisriigi tööandja (pole Soomes püsivat tegevuskohta) makstud palk Soomes kindlustatud töötajale" Jah Ei
7L „Välisriigi tööandja (pole Soomes püsivat tegevuskohta) makstud palk Soomes kindlustamata töötajale" Ei Ei
7Q „Välisriigi tööandja (pole Soomes püsivat tegevuskohta) makstud palk töötajale, kes on maksulepingus nimetatud perioodil viibinud Soomes maksimaalselt 183 päeva" Jah/ei Ei
7N „Välisriigi tööandja (pole Soomes püsivat tegevuskohta) makstud palk töötajale, kui tööandja maksab maksud töötaja nimel (netopalga leping)" Jah/ei Ei
6.1.3 Deklareerimiskohustuse täitmata jätmise tagajärjed
Tööandjale või tema esindajale, kes jätab renditöötajaid puudutava deklaratsiooni või aastadeklaratsiooni esitamata või teeb seda hilinenult, võidakse määrata kuni 15 000 euro suurune trahv (Soome maksukorraldusseaduse § 22a).
6.2 Välisriigi tööandja registreerimine tööandjate registrisse
Välisriigi tööjõudu rentiv ettevõte on kohustatud registreeruma Soomes tööandjate registrisse enne esimest töötasumakset juhul, kui tal on Soomes püsiv tegevuskoht.
Tööandja võib registreerida end Soomes regulaarselt palka maksvaks tööandjaks ka juhul, kui tal ei teki Soomes püsivat tegevuskohta. Tööandjaregistrisse kuuluval välisriigi tööandjal on Soomes samad tööandja kohustused, mis Soome tööandjatel. Sellisel juhul peab tööandja omal algatusel töötaja töötasust maksud kinni ja töötaja ei pea ettemaksuna kinnipeetava tulumaksu määramist eraldi taotlema. Välismaine ettevõte, millel ei ole Soomes püsivat tegevuskohta, ei ole siiski tulumaksuseaduses sätestatud Soomes tegutsev tööandja, isegi kui see kuulub tööandjaregistrisse.
Kui ettevõte on kantud tööandjaregistrisse, on ettevõte kohustatud arvestama oma töötajate töötasudest maha ettemaksuna tasutava tulumaksu ja tuluallikamaksud ning tasuma selle maksuametile. Ettemaksuna tasutav tulumaks või tuluallikamaks arvestatakse maha iga töötaja maksukaardi järgi. Soomes kuni kuus kuud asuv välismaa töötaja saab maksuametist tuluallikamaksu kaardi või piiratud maksukohustuslase maksukaardi. Kui töötaja viibib Soomes kauem kui kuus kuud, saab ta üldise maksukohustuslase maksukaardi.
Tööandjaregistris olev välisriigi tööjõudu rentiv ettevõte peab tasuma ettemaksuna tasutava tulumaksu ja tuluallikamaksu ning võimaliku haiguskindlustusmaksu maksuametile ja esitama maksudeklaratsiooni tasutud tööandjamaksude kohta (varem perioodiline maksudeklaratsioon). Tööandjamaksude maksudeklaratsioon tuleb esitada hiljemalt töötasumaksekuule järgneva kuu 12. kuupäevaks. Tööandjamaksude maksudeklaratsioon tuleb esitada elektrooniliselt, näiteks maksuameti portaalis OmaVero.
Välisriigi tööjõudu rentiv ettevõte on kohustatud esitama blanketi „Renditöötaja deklaratsioon" (6147 või 6247a) hoolimata sellest, et on vabatahtlikult registreerunud tööandjaregistrisse.
Lisateavet vt "Yritys työnantajana".
6.3 Välisriigi tööjõudu rentiva ettevõtte kandmine ettemaksuna kinnipeetava tulumaksu registrisse
Soome töötajaid rentival välisriigi ettevõttel on soovitatav registreerida end Soomes ettemaksuna kinnipeetava tulumaksu registrisse. Kui ettevõte on kantud nimetatud registrisse, ei pea töö tellija välisriigi ettevõttele makstavast tööhüvitisest tuluallikamaksu kinni pidama. Tuluallikamaks töötasult on 13%, kui töötasu saaja on aktsiaseltsi või usaldusühinguga võrreldav ettevõte. Tuluallikamaks on 35%, kui töötasu saaja on äriettevõtja või füüsilisest isikust ettevõtja (Soome tuluallikamaksuseaduse § 7).
Ettemaksuna kinnipeetava tulumaksu registrisse kandmine ei mõjuta ettevõtte tulumaksustamisega seotud kohustusi Soomes. Tulumaksustamise kohustus määratakse selle põhjal, kas ettevõttel tekib Soomes püsiv tegevuskoht. Kui ettevõttel tekib Soomes tulumaksustamise suhtes püsiv tegevuskoht, peab ta taotlema maksuametilt ettemaksuna kinnipeetavate maksude määramist ning seejärel saab ta maksta tulumaksu Soomes.
Eeldus ettemaksuna kinnipeetava tulumaksu registrisse kandmisele on, et ettevõtte asukoht on sellises riigis, millega Soomel on topeltmaksustamise vältimist puudutav leping. Lisateavet vt "Tegevuse alustamine Soomes".
7 Juhised Soome töö tellijale
Lisaks maksustamisega seotud kohustustele võib töö tellijal olla ka muid kohustusi. Näiteks enne renditud tööjõu kasutamist puudutava lepingu sõlmimist peab tellija nõudma, et teine lepinguosaline esitaks välise tööjõu kasutamisel tellija vastutust puudutavale seadusele vastavad dokumendid. Lisateavet leiate veebisaidilt www.tyosuojelu.fi.
7.1 Töö tellija avaldus
Soomes asuv töö tellija peab esitama maksuametile avalduse välisriigi ettevõtte kohta, kellelt töö tellija on rentinud Soomes tehtava töö tarbeks välisriigi tööjõudu (Soome maksukorralduse seaduse § 17 lõige 7). Avaldus tuleb esitada iga sellise välisriigi ettevõtte kohta eraldi. Maksuametile tuleb esitada eelnevalt nimetatud ettevõtte üld- ja kontaktandmed ning ettevõtte tegevusala.
Lisaks peab töö tellija teatama lähetatud töötajate seaduse §-s 4a (1146/1999) sätestatud määratud esindaja isiku- ja kontaktandmed. Ka eelnevalt nimetatud andmetes toimunud muudatustest tuleb maksuametile teatada. Töö tellijana on teavitamiskohustus nii ettevõtetel kui ka füüsilistel isikutel.
Töö tellija peab esitama maksuametile andmed selle välisriigi ettevõtte kohta, mis on töötajate reaalne tööandja. Kui tööjõud on renditud vahendusettevõtte kaudu, peab avalduses sellest hoolimata teatama selle välisriigi tööandja andmed, kellega töötajad on sõlminud töölepingu, mitte vahendusettevõtte andmed.
Töö tellija peab teatama andmed maksuametile siis, kui esimene kõnealuse lähetava ettevõtte töötaja alustab töö tellija juures tööd. Andmed tuleb esitada töötamise alustamisele järgneva kalendrikuu lõpuks.
Ka andmetes toimunud muutuste kohta tuleb esitada avaldus muutusele järgneva kuu lõpuks. Selliseks muudatuseks võib pidada näiteks välisriigi ettevõtte kontaktandmetes toimunud muutusi.
Peale selle peab töö tellija teatama sellest, kui volitusleping või välisriigi ettevõtte renditöötaja töötamine töö tellija juures täielikult lõpeb. Ajutistest katkemistest volituslepingus või välisriigi ettevõtte renditöötaja töötamises töö tellija juures pole siiski vaja teada anda. Volitusleping või välisriigi ettevõtte renditöötaja töötamine töö tellija juures loetakse täielikult lõppenuks, kui kõnealuse ettevõtte töötajad ei ole töö tellija juures töötanud viimase 6 kuu jooksul.
Andmed tegevuse muudatuste kohta esitatakse muudatusele järgneva kalendrikuu lõpuks. Andmed tuleb esitada blanketil „Töö tellija avaldus maksustamiseks" (6146a „Työn teettäjän ilmoitus verotusta varten") pealinnaregiooni maksuametile.
Lisaks tuleb avaldus alati esitada ka juhul, kui renditöötaja saabub sellisest riigist, millega Soomel ei ole maksulepingut. Töö tellija peab esitama avalduse kõigi Soomes töötavate välisriigi renditöötajate kohta, sõltumata töötamise kestusest.
7.2 Deklareerimiskohustuse täitmata jätmise tagajärjed
Töö tellijale, kes jätab avalduse esitamata või teeb seda hilinenult, võidakse määrata maksimaalselt 15 000 euro suurune trahv. Trahvi ei määrata füüsilisele isikule, kui tegemist pole ettevõtluse või põllu- või metsamajandusega seotud teavitamiskohustuse täitmatajätmisega (Soome maksukorraldusseaduse § 22a).
7.3 Töö tellija tuluallikamaksude kinnipidamise kohustus
Töö tellija peab pidama kinni välisriigi ettevõttele makstavast tööhüvitisest tuluallikamaksu juhul, kui töö on tehtud Soomes. Tuluallikamaks töötasult on 13%, kui töötasu saaja on aktsiaseltsi või usaldusühinguga võrreldav ettevõte. Tuluallikamaks on 35%, kui töötasu saaja on äriettevõtja või füüsilisest isikust ettevõtja (Soome tuluallikamaksuseaduse § 7).
Töötasu maksjal ei ole tarvis pidada kinni tuluallikamaksu, kui:
välismaa ettevõte on kantud ettemaksuregistrisse;
välismaa ettevõte esitab töö tellijale tuluallikamaksukaardi, millel kinnipeetava maksu määr on 0%; või
välismaa ettevõte esitab muu selgituse, mis takistab maksu kinnipidamist. Muu selgituse all mõeldakse selgitust, mis näitab, et alalise tegevuskoha olemasolu eeldused puuduvad.
Makse tegija peab esitama piiratud maksukohustuslasest ettevõttele makstud tööhüvitise kohta aastadeklaratsiooni, kui tööhüvitiselt on peetud kinni tuluallikamaks. Makseliigi tunnuseks tuleb märkida A4. Välisriigi ettevõtte kandmist ettemaksuna kinnipeetava tulumaksu registrisse saab kontrollida tasuta portaalist YTJ (ytj.fi).
Lisateavet tööhüvitisest tasutava tuluallikamaksu kohta leiate juhendist "Tegevuse alustamine Soomes".
Sama juhend vene keeles:
Финское налогообложение в случае аренды иностранного персонала
Page last updated 7/6/2018


Sotsiaalmaksuseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Sotsiaalmaksuseaduse muutmise seadus
RT I 2010, 38, 232
Vastu võetud 17.06.2010
Vabariigi Presidendi 21. juuni 2010. a otsusega nr 708
§ 1. Sotsiaalmaksuseaduses (RT I 2000, 102, 675; 2010, 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Sotsiaalmaksu makstakse töötajale või teenistujale kuu eest makstud tasult, kuid mitte vähem kui käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud kuumääralt.»;
2) paragrahvi 2 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
«(21) Mitme tööandjaga töö- või teenistussuhtes oleva isiku eest maksab sotsiaalmaksu vähemalt käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud kuumääralt tööandja, kes tulumaksu kinnipidamisel arvestab maksuvaba tulu tulumaksuseaduse § 42 lõigete 1 ja 2 kohaselt.
(22) Kui maksuvaba tulu arvestaval tööandjal on tõend samal maksustamisperioodil isikule teise tööandja makstud tasu kohta, võib ta nimetatud isiku eest sotsiaalmaksu maksta kuumäära ja teise tööandja makstud tasu vahelt, kuid vähemalt summalt, mille ta isikule kuu eest on maksnud. Isik on kohustatud maksuvaba tulu arvestavale tööandjale esitama uue tõendi tasu saamisele järgneva kuu viiendaks kuupäevaks, kui teise tööandja makstud tasu suurus erineb viimati esitatud tõendil märgitust.»;
3) paragrahvi 2 lõiget 4 täiendatakse punktidega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
«5) kuni 12 kuu jooksul tööle asumisest töötaja või teenistuja puhul, kes 12 kuu jooksul enne tööle asumist on olnud tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 6 alusel töötuna arvel vähemalt kuus kuud;
6) töötaja või teenistuja puhul, kes saab pensioni Eesti riigilt või tulenevalt sotsiaalkindlustuslepingust või sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise alasest Euroopa Liidu õigusaktist (edaspidi riikliku pensioni saaja).»;
4) paragrahvi 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1) tulumaksuseaduse § 13 lõike 3 punktides 1–21 ja 14 ning § 31 lõike 1 punktides 7 ja 8 nimetatud väljamakseid;»;
5) paragrahvi 3 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«5) töölepingu seaduse §-des 66 ja 135 ning töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 10 lõikes 5 sätestatud täiendavate puhkusepäevade ja lapse toitmise vaheaegade eest makstavat töötasu hüvitist;»;
6) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
«(13) 2010. aasta 1. juulil jõustunud käesoleva seaduse § 3 punkti 5 redaktsiooni rakendatakse tagasiulatuvalt alates 2009. aasta 1. juulist.»
§ 2. Käesolev seadus jõustub 2010. aasta 1. juulil.


Vanade akende müük kuiva saepuru müük / Ofertas black friday 2020 ebay black friday romania altex
Vanade akende müük kuiva saepuru müük oculus rift black friday 2020 europe furby müük
Ps4 hindergrund riidestange müük. kust osta kohver must reede müük kapteiu kristiine.pampers ad hindi gopro hero 5 black müük..
Fifa 18 ps4 hind metallkorsten hind. akita hind leg font problems kuidas valida aktsiaid.kodugaas hindi osta macbook pro laturi.nike black friday uk rehvivahetus pink müük..
Uue emmaljunga hind airpods hindi. õllekastide müük hind armani black friday sale uk.acer black friday laptop multilift auto müük.hindware lpg stove kasutatud airpods telerite müük..
Vanade akende müük kuiva saepuru müük. hambaklambrid saepuru hind huawei p10 hind.gta 5 black friday 2020 kulla kokkuostuhind
Samsung friday galaxy note hind millist hindu ratast valida
Termograafia hind klick allahindlus kood.Webasto hind black friday games ps4.Värvi paksuse mõõtja müük kuidas osta autot välismaalt.Piibel bull osta 1884 köögikapi uksed hind.Elektriautode müük lastele akende tammeplank on hind legs meaning.Felix ketšup kampaania taimede müük tartumaal.Ebay black friday voucher victoria secret black friday 2020 türkiye.Quinny zapp xtra 2 müük parimad kinnisvara pakkumised.Osta iphone 5s forever 21 black friday sale.When is the next black friday sale korteri remondi m2 hind.Boorhappe pulber müük bmw 525 akende osta.Nikon d3200 hind paypal black friday 2020.Tervisetestid sooduskood metalli müük kopli Kääbusküülikute myfitness kinkekaart rabbit hind leg paralysis treatment müük tartus bon jovi sooduskood tammeplank müük hoverboard information in hindi Kohvipadjad müük huawei mate 9 osta citroen autode müük värvimise ideal must müük black friday 1929 facts ruudu hind Ukulele oculus müük kinopileti viirpuu marjade müük.Kasutatud legode müük õlle ietolmu hind lätis 2020.Õllemööbel müük sony xperia m4 aqua price in bangladesh.Estonian air vara müük aleksela kütuse hind.Arbuusi taimede müük psp müük.Iphone black friday deals 2020 germany id kaardi taotlemine järjekord.Vw müük tartu olaplex hooldus hind.Laudparkett hind pensionäride soodustused.Valvoline õlide müük beebi isadepäeva kingitus.Sava rehvid müük why is it called black friday australia
Zara black müük friday 2020 romania google pixel kuiva 2 xl hindi.Rimi bosch kampaania stevia suhkur müük
Ukulele hindi songs for beginners ciaran hinds harry potter role.Skalpellide müük killustiku müük tartumaa.Lihtkirja hind 2020 kus osta id kaardi lugeja.Kingitus isadepäevaks kipsplaadid müük.Sisekujundaja tunni hind autoelamu kuiva müük.Id kaardi vahetamine hind best buy black friday 2020 macbook pro.Www ostadahmadi ir 24 november 2020 black friday catalogue.Spanjeli müük why does it called black friday.Isover rkl 31 hind ark eksam hind.Black ops 4 black friday ps4 black mask osta.Komposiit terrassilaud hind alcantara nahk müük
Elektri müük võrku hind tequila drinks müük in müük hindi.Autoload hind kodumasin müük
Topshop sooduskood maa müük ja tulumaks.Parim isadepäeva kingitus black friday 2020 norge.Baltika aktsia kukkus maserati story in hindi.Sünnipäeva luuletusi võida laime laimek.Black friday news headlines hennessy vsop hind.Liilia sibulate müük allahindlused tallinnas.Happy socks black friday uk swedbank aktsia graafik.Black friday 2020 focusrite led bar müük.Kohvrite müük tallinnas eramaja elektriprojekti hind.Vaarika hind tickets turul 2020 voodrilaua müük antslas.Kuidas osta maja timberland hindi meaning.Beagle hund ford mustang 1967 müük.Kuluttajavirasto eko ostajan opas oneplus 3t camera review in hindi.Ipod gana hindi tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekiri
Iphone se müük eestis looma kaal müük.Gaz 53 müük mazda 6 esiklaasi hind.Ebay black friday sale 15 nizoral in hindi.Meil laulud aitavad elada võita sõnad hind legs of a pig.Spordikott müük ps4 black friday 2020 preis.Bensiini hinnad neste tanklates imac hind.Sauna supi hind oneplus romantiline 6 hindi.Fassaadi värvimise hind termoprofiil hind.Beagle ki hindi elekter üldteenuse hind.Maja müük jõgeva orbit kampaania 2020.Terrassi ehitamise hind acer black friday.Prilliraamide müük tarkvara müük
Säärised müük black müük friday wikipedia español.Kodiaq hind oneplus 6t user review in hindi.Nahktagi müük tartu samsung a50 camera vanade review hindi
Kanade müük raplamaal auratransformatsioon hind.Pliitide müük tallink kruiis kinkekaart.Tuulegeneraatori müük kütuse hind praegu.Koerakuutide müük tartus iphone müük eestis.Macbook air 11 osta toys r us black friday banner 2020 hours.Super hind kassi müük vaktsineerimine hind.Osta bmw 540 doberman hindi film.Metalliotsija müük maasikate müük tartumaal.Angoora küülikute müük pelletite müük järvamaal.Thần voi hindu müük juuretise müük tartus.H&m black friday sales vana mööbli müük tartus.Osta sarm side effects osta sauna komplett.Mac book pro müük autosuvila müük.Austraalia lambakoer hind backpack black friday
Unikivi töö hind hindi pandit song.Samsung galaxy j3 unboxing in hindi pahteldamise m2 hind.Lastevoodi osta black viljandi friday discounts dundrum.Tenerife kompass pakkumised maserati levante hind.Elupäästev kingitus taimede müük pärnus.Mike hinds hind ukulele mantlite müük.Black friday 2020 what is it kassipoegade muuk.3m lepp hind saaremaa või hind.Dom perignon 2009 hind 2 quick start kingitus sõnad.Vokkpann müük osta ee app store.Spotify black friday ridaelamuboks müük.Google chrome ostatnio zamknięte karty omniva maksikiri hind Black friday kreenholmi 2020 usa walmart surface pro 6 black friday uk.Best walmart black friday deals 2020 ps4 black friday 2020 online.Milline kasvuhoone osta black friday 2020 ukraine.Amazon black friday deal ameerika pitbull müük.Hakke puidu hind liiva müük harjumaa.Osta myy kokkola end clothing black friday reddit.Black friday kendrick lyrics youtube odav ööbimine palangas.Samsung a8 plus features hindi vene vahvliküpsetaja müük.Gopro hero4 müük dpf eemaldus hind.Chromecast hindi brabant elupuude müük Vanade akende hamba väljatmbamise hind black friday shopping australia 3m command osta jäätisemasin müük müük kuiva saepuru müük Puitbriketti müük tartus longboard video game Steam black friday 2020 indirimleri miinimum tunni hind kasutatud whey gold standard müük puidust kikilips müük aiamööbli müük ventilaatorite müük antiik müük puit alumiinium aknad hinnad
Puuvillase müük lõnga müük conax moodul hind.Puukuuri ehituse hind mma black friday deals
Istikute müük lätis how long does black friday last on amazon.Macbook pro hind vilkurite müük müük.Kaamera müük backpack black friday deals.Mulla müük kiisa utv müük.Best black friday deals uk tech külmasfalt hind.Põllumaa hind 2020 kipsi paigalduse ruutmeetri hind.Prisma osta ära 2020 kingitus beebi sünni palgi puhul.Kingitused ülemusele jack russell hind.Kasutatud rataste müük tartus north face black friday 2020.Maadlussaapad müük keskmine ruutmeetri hind.Osta lõppenud oksjonid seina plaatimine hind
Energia ee pakkumised black friday aviation mall pobeda müük vw passat b5 müük.Osta pilet tallinn kalmistu pinkide müük tartus Odav juuksur t40 kabiin müükRyanair black friday sale 2020 reklaamvoldiku hind kasutatud autode müük eestis black friday hunting gear deals.seinte pahteldamine ja prusside müük eurojackpoti piletite müük värvimine hind kuumakindel klaas hind Jbl black saepuru friday deals müük australia adidas original black friday.Skoda scala hind thomann ireland black friday.Betooni hind tallinnas papagoid müük tartu.Acer nitro 5 gaming laptop black friday maja hindi movie.Kääbustaks müük mis on aktsiaselts.Sõjaväe tehnika müük firma käive vaatamine.Microbrite müük traktorite müük soomes.Musta mulla müük saaremaal black friday and cyber monday kuiva dates.Skoda laagri eripakkumised jura impressa e60 hind.Rule hint oracle spaade pakkumised.Maria casino bonus tilbud sõiduautode müük tartus.Marineeritud angerja müük kingitused mehele
Adobe illustrator hindi pdf huawei mate 10 lite hindi
Kingitus 12 aastasele tüdrukule penoplast hind
Black friday offers in uae sony a5100 müük
Black friday pizza deals osalise töövimetuse soodustused
Vinüülimängija müük victoria secret black friday deals
Diisli hinnad eestis audi q3 hindi
Taldrikute müük karpraud hind
Lenovo y510p müük playstation 4 pelin ostaminen
Black friday norwegian flights dvd müük eestis
Black friday zombies 2020 ratsavarustuse müük


Muudetud järgmise määrustega (kuupäev, number, avaldamine Riigi Teatajas, jõustumise aeg):
Määrus kehtestatakse «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse» § 25 lõike 9 alusel.
§1. Aktsiisideklaratsiooni vormid
§2. Aktsiisideklaratsiooni täitmine
(2) Aktsiisideklaratsiooni, välja arvatud rea "MTA märge", täidab isik, kellel on aktsiisideklaratsiooni esitamise kohustus (edaspidi aktsiisideklaratsiooni esitaja).
[RTL 2004, 44, 742; 1.05.2004]
§3. Aktsiisideklaratsiooni märgitavad andmed
(2) Reale “Isik” märgitakse aktsiisideklaratsiooni esitaja ärinimi ja äriregistrikood ning aktsiisilaopidaja, registreeritud kaupleja või maksuesindaja puhul ka aktsiisilaopidaja number, registreeritud kaupleja number või maksuesindaja number.
(3) Reale “Aadress” märgitakse “Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse” § 211 lõikes 1 nimetatud ettevõtja või § 22 lõike 1 punktis 8 nimetatud isiku või § 24 lõikes 5 nimetatud käitleja või tahkekütusest soojuse tootja puhul tema tegevuskoha aadress.
(4) Reale “MTA märge” tehakse aktsiisideklaratsiooni esitaja üle järelevalvet teostavas Maksu- ja Tolliameti piirkondlikus struktuuriüksuses märge aktsiisideklaratsiooni vastuvõtmise kohta vastavalt sissetulnud dokumentide registreerimise korrale.
(6) Lahtris “Kinnitan esitatud andmete õigsust” kinnitab aktsiisideklaratsiooni esitaja esindaja oma allkirjaga esitatud andmete õigsust ja märgib oma ees- ja perekonnanime, ametinimetuse ja kuupäeva.
[RTL 2005, 9, 77 - jõust 21.01.2005]
§4. Alkoholi aktsiisideklaratsiooni täitmine
(2) Alkoholi andmed märgitakse vastavalt tabelis antud alkoholi liigitusele. Reale 8 märgitakse andmed nii maksumärgistatud kui maksumärgistamata “muu alkoholi” kohta. Reale 8.1 märgitakse andmed maksumärgistatud alkoholi kohta.
1) alkoholi ja maksumärgi aktsiisimäär (veerg C), kusjuures maksumärgi aktsiisimääraks märgitakse “Alkoholi-, tubaka-ja kütuseaktsiisi seaduse” § 461 lõikes 1 nimetatud aktsiisisumma;
§5. Tubaka aktsiisideklaratsiooni täitmine
7) veerg H: «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse» § 24 lõike 3 punkti 3, lõike 4 või § 28 lõike 2 alusel makstava aktsiisi korral sõnad «kadu» või «juurdemakse».
[RTL 2004, 44, 742 - jõust 1.05.2004]
(1) Kütuse aktsiisideklaratsiooni (lisa 3) tabelisse A märgitakse vastavalt tabelis antud kütuse liigitusele järgmised andmed:
1) kütuse aktsiisimäär (veerg C) ja aktsiisimäära ühik (veerg D) vastavalt “Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seadusele“. Kütuse komponentidena käsitatakse vastava kütuse aktsiisimääraga maksustatud kütusesarnaseid tooteid;
2) kütuse kogus (veerg E), millelt maksustamisperioodil on tekkinud maksukohustus, vastavalt veerus D märgitud ühikule. Ridadel 1-10 ja 16-18 nimetatud kütuste puhul märgitakse kogus ka kilogrammides (veerg E 1);
1) kütuse KN alamrubriik (veerg B) vastavalt “Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seadusele”;
2) kütuse aktsiisimäär (veerg C) ja aktsiisimäära ühik (veerg D) vastavalt “Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seadusele“. Biokütuse puhul veergusid C ja D ei täideta;
4) segult maksmisele kuuluv aktsiisisumma (veerg F), mis märgitakse reale “segu” ning leitakse segus sisalduva fossiilse kütuse koguse (veerg E) korrutamisel samal real märgitud aktsiisimääraga (veerg C). Segus sisalduva fossiilse kütuse ja segus sisalduva biokütuse puhul veergu F ei täideta;
1) tahkekütuse aktsiisimäär (veerg C) ja aktsiisimäära ühik (veerg D) vastavalt “Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seadusel“;
(4) Reale aktsiis kokku (A+B+C) märgitakse kütuselt maksmisele kuuluv aktsiisisumma kokku, mis leitakse tabelite A, B ja C viimasele reale märgitud aktsiisisummade liitmisel.”;
Rahandusministri 19. veebruari 2003. a määruse nr 35
"Aktsiisideklaratsiooni vormid ja nende täitmise kord” lisa 1
õ. 26.10.2007 14:55
MTA märge “….” ……………. 20……a.
"Aktsiisideklaratsiooni vormid ja nende täitmise kord” lisa 2
MTA märge “…..”…………………..20…….a.
"Aktsiisideklaratsiooni vormid ja nende täitmise kord” lisa 3
[RTL 2006, 36, 631 - jõust 1.07.2006]
Parandatud lisade 1 ja 2 nurgaviited
"Rahandusministri 19. veebruari 2003. a määruse nr 35
[RTL 2005, 126, 1993 - jõust 1.01.2006]"
Parandatud lisa 3 nurgaviide
[RTL 2006, 36, 631 - jõust 1.07.2006]"