Ohtlike jäätmete saatekirja vorm ning saatekirja koostamise, edastamise ja registreerimise kord – Riigi Teataja
Jõustumine: 23.01.201701.01.201601.10.2008
RTL 2008, 82, 1128
Määrus kehtestatakse «Jäätmeseaduse» § 64 lõike 5 alusel.
§ 1. Ohtlike jäätmete saatekiri
(1) Ohtlike jäätmete saatekiri (edaspidi saatekiri) on dokument, mis sisaldab andmeid jäätmekäitlejale üleantavate jäätmete tekitaja, jäätmed vedamiseks üleandnud isiku (edaspidi jäätmete üleandja), jäätmevedaja ja jäätmete vastuvõtja ning ohtlike jäätmete liigi, koostise, koguse ja põhiomaduste kohta.
(2) Saatekiri ei asenda teede- ja sideministri 14. detsembri 2001. a määruse nr 118 «Ohtlike veoste autoveo eeskiri» § 14 kohaselt koostatud veokirja ja vastupidi.
(3) Saatekirja vorm on toodud määruse lisas.
§ 2. Saatekirja koostamine ja edastamine
(1) Saatekiri koostatakse keskkonnaministri 18. novembri 2004. a määrusega nr 132 «Keskkonnalubade infosüsteemi asutamine ja keskkonnalubade infosüsteemi põhimäärus» (edaspidi infosüsteemi põhimäärus) asutatud veebipõhises andmekogus – keskkonnalubade infosüsteemis (edaspidi infosüsteem) digitaaldokumendina igale ohtlike jäätmete saadetisele vastavalt saatekirja vormile.
(2) Saatekirja koostamisel omistatakse sellele ainulaadne registreerimisnumber, mis jääb muutumatuks saatekirja menetlemisel infosüsteemis ja arhiveerimisel.
(3) Saatekirja koostab jäätmete üleandja, kui ta on ohtlike jäätmete käitluslitsentsi (edaspidi litsents) omav jäätmekäitleja.
(5) Saatekirja koostaja edastab informatsiooni saatekirja koostamisest teistele jäätmete liikumises osalevatele isikutele, tehes neile teatavaks lõikes 2 nimetatud registreerimisnumbri.
(6) Litsentsi omavad jäätmete üleandja, vedaja ja vastuvõtja registreerivad end infosüsteemi kasutajaks kooskõlas infosüsteemi põhimäärusega. Infosüsteemi kasutaja omab õigust sisestada infosüsteemi asjaomaseid andmeid ja neid vajaduse korral muuta ning omab juurdepääsu nendele saatekirjadele, millele ta on kantud jäätmete üleandjana, vastuvõtjana või vedajana.
(7) Litsentsi mitteomavad jäätmete üleandja ja vedaja võivad taotleda registreerimist infosüsteemi kasutajaks ligipääsuõigusega saatekirjadele, millele nad on märgitud, õiguseta andmeid sisestada või muuta.
§ 3. Saatekirja registreerimine ja allkirjastamine
(1) Infosüsteemis koostatud saatekiri loetakse digitaalselt allkirjastatuks vastavalt digitaalallkirja seaduse § 43 lõike 2 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määrusele.
(2) Paragrahvi 2 lõikes 7 nimetatud isikud tõendavad jäätmete üleandmist või vastuvõtmist allkirjaga saatekirja väljatrükil (edaspidi väljatrükk) .
(3) Paragrahvi 2 lõikes 6 nimetatud infosüsteemi kasutajateks registreeritud isikud kinnitavad jäätmete üleandmist ja vastuvõtmist infosüsteemis.
(4) Jäätmete üleandmine ja vastuvõtmine loetakse lõpetatuks ja saatekiri registreerituks hetkest, mil jäätmete vastuvõtja on saatekirjal olevad andmed infosüsteemis kinnitanud.
§ 4. Saatekirjas paranduste tegemine
(1) Kui jäätmete üleandmisel selgub vajadus saatekirjal olevate andmete muutmiseks, kuid kohapeal nende muutmine saatekirjal ei ole võimalik, registreeritakse vajalikud muudatused väljatrükil ja kinnitatakse osaliste allkirjadega. Jäätmete vastuvõtja teeb vajaduse korral saatekirjas parandused väljatrükist lähtudes.
(2) Paragrahv 3 lõike 3 kohaselt registreeritud saatekirjas vigade ilmnemisel esitab jäätmesaadetise vastuvõtja infosüsteemi volitatud töötlejale avalduse ebaõigete andmete muutmiseks. Tehtud muudatused registreeritakse infosüsteemis.
Keskkonnaministri 29. aprilli 2004. a määrus nr 40 «Ohtlike jäätmete saatekirja vorm ja registreerimise kord» (RTL 2004, 56, 940) tunnistatakse kehtetuks.
1 Euroopa Nõukogu direktiiv 91/689/EMÜ ohtlike jäätmete kohta (ELT L 377, 31.12.1991, lk 20).Määruse lisa on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 26.09.2008 resolutsioon 17-1/08-05986.
RT I, 20.01.2017, 9
(2) Kui jäätmesaadetiste, mis liigituvad teede- ja sideministri 14. detsembri 2001. a määruse nr 118 «Ohtlike veoste autoveo eeskiri» kohaselt ohtlikuks veoseks, veol on saatekirjale kantud selle määruse §-s 14 nõutud andmed (ÜRO number, veose tunnusnimetus, ohumärgise number, pakendigrupp), käsitletakse saatekirja ühtlasi veodokumendina nimetatud määruse mõistes.
[RT I, 05.09.2014, 6 - jõust. 01.01.2016]
(21) Lõikes 2 nimetatud juhul on jäätmete üleandja ja jäätmete vastuvõtja võrdsustatud vastavalt kaubasaatja ja kaubasaajaga teede- ja sideministri 14. detsembri 2001. a määruse nr 118 «Ohtlike veoste autoveo eeskirja» § 5 lõike 1 mõistes.
(22) Lõikes 2 nimetatud veosega peab vedajal kaasas olema digitaalse saatekirja väljatrükk paberkandjal.
(23) Jäätmete riikidevahelise veo korral asendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 1013/2006/EÜ jäätmesaadetiste kohta (ELT L 190, 12.07.2006, lk 1–98) lisas IB esitatud saatekiri käesoleva määruse § 1 lõike 1 kohast saatekirja.
[RT I, 16.12.2014, 6 - jõust. 01.01.2016]
(1) Vormikohane saatekiri koostatakse enne veo algust ohtlike jäätmete saatekirjade andmekogus (edaspidi infosüsteem) digitaaldokumendina iga ohtlike jäätmete veose kohta.
[RT I, 20.01.2017, 4 - jõust. 23.01.2017]
(5) [Kehtetu - RT I, 05.09.2014, 6 - jõust. 01.01.2016]
(2) Litsentsi mitteomav infosüsteemis registreerumata jäätmete üleandja tõendab jäätmete üleandmist allkirjaga saatekirja väljatrükil.
(3) Paragrahvi 2 lõikes 6 nimetatud infosüsteemi kasutajateks registreeritud litsentsi omavad jäätmete üleandja ja vastuvõtja kinnitavad jäätmete üleandmist ja vastuvõtmist infosüsteemis.
(5) Ohtlike jäätmete vedaja tõendab jäätmete vastuvõtmist või üleandmist allkirjaga saatekirja väljatrükil või infosüsteemis, kui seda nõuab jäätmete vastuvõtja või üleandja.
1 Euroopa Nõukogu direktiiv 91/689/EMÜ ohtlike jäätmete kohta (ELT L 377, 31.12.1991, lk 20).


Riikliku kiirgustöötajate doosiregistri asutamine ja selle põhimäärus – Riigi Teataja
Jõustumine: 06.07.201801.11.2016
RT I, 03.07.2018, 5
Määrus kehtestatakse kiirgusseaduse § 102 lõike 6 alusel.
§ 1. Registri asutamine ja eesmärk
(1) Riiklik kiirgustöötajate doosiregister (edaspidi register) on asutatud Vabariigi Valitsuse 26. jaanuari 1999. a määrusega nr 37 „Riikliku kiirgustöötajate doosiregistri asutamine ning kiirgustöötajate atesteerimise ja tunnistuse väljaandmise korra kinnitamine”.
(2) Registri pidamise eesmärk on pidada kiirgustöötajate saadud kutsekiirituse dooside arvestust.
Registri ametlik nimi on Riiklik kiirgustöötajate doosiregister.
Registri vastutav töötleja on Keskkonnaamet.
2. peatükk Registri pidamise põhimäärus
1. jagu Registri pidamine ja andmete koosseis
(1) Registrit peetakse ühetasandilise infotehnoloogilise andmekoguna paberkandjal ja digitaalselt ning andmeid töödeldakse nii automatiseeritult kui ka käsitsi.
1) digitaalne andmebaas, kuhu kantakse andmed kiirgustöötajate kohta ning isikudooside seireandmed;
2) digitaalne kanderaamat, milles peetakse arvestust andmete registrisse vastuvõtmise ja registrist väljastamise kohta;
§ 5. Registridokumendid
(1) Registridokumendid on:
1) alusdokumendid;
2) andmete registrist väljastamise dokumendid;
3) tervisekontrolli kokkuvõte tervisekontrolli ajal ilmnenud kutsekiirituse piirmäärade ületamisele viitavate andmetega;
4) kutsekiirituse piirmäärade ületamise korral kiirgustegevusloa omaja ettekanne avariikiirituse ja hädaolukorrakiirituse korral rakendatud meetmete kohta.
(2) Registridokumente säilitatakse registritoimikutes.
(1) Registri alusdokumendid on:
1) isikudooside seire andmete dokumendid;
2) dokumendid, mis sisaldavad kiirgustöötajatena töötavate või tööd alustavate isikute nimekirja ja isikuandmeid.
(1) Kiirgustöötaja kohta registrisse kantavad andmed on järgmised:
1) kiirgustöötaja ees- ja perekonnanimi;
3) tööandja registrikood, nimi ja aadress;
4) kiirgustöötaja kategooria ja ametikoht;
5) seireperioodi algus- ja lõpupäev;
6) väliskiiritusest põhjustatud efektiivdoosi suurus;
7) radionukliidide sissevõtust põhjustatud efektiivdoosi suurus;
8) ekvivalentdoosi suurus kiirgustöötaja silmaläätses, nahas ja jäsemetes;
9) avariikiirituse suurus;
10) hädaolukorrakiirituse suurus;
11) summaarne kutsekiirituse doosi suurus hindamisperioodi jooksul ja kasvavalt.
(11) Kui kiirgustöötaja saab kiiritust olukorras, millest on Keskkonnaametit teavitatud kiirgusseaduse § 97 lõike 3 alusel kehtestatud määruse §-s 6 sätestatud korras või seoses töötamisega avariikiirituse või minevikus toimunud tegevuste tagajärjel tekkinud püsikiirituse olukorras, kantakse registrisse ka töökoha eripärast tulenev kiirgusdoos.
[RT I, 03.07.2018, 3 - jõust. 06.07.2018]
(2) Hädaolukorra- ja avariikiirituse dooside suurus kantakse registrisse kutsekiirituse doosidest eraldi.
(3) Välistöötajate andmed kantakse registrisse keskkonnaministri määruse „Välistöötaja doosikaardile kantavad andmed ja doosikaardi vormistamise kord ning välistöötaja doosikaardi vorm” §-s 6 sätestatud korras.
§ 8. Registriandmete turbeaste ja turvaklass
Registriandmete turbeaste on keskmine (M) ja registri turvaklass on K2T1S2.
2. jagu Andmete esitamine ja kandmine registrisse ning juurdepääs registriandmetele
§ 9. Andmete esitamine registrisse
(1) Kiirgustegevusloa omaja esitab käesoleva määruse § 7 lõike 1 punktides 1–4 loetletud andmed registri vastutavale töötlejale järgmistel juhtudel:
1) kiirgustegevusloa väljastamisel nende kiirgustöötajate kohta, kellele korraldatakse isikudooside seiret;
2) iga uue kiirgustöötaja tööle võtmisel enne isiku kiirgustööle asumist.
(2) Käesoleva määruse § 7 lõike 1 punktides 5–11 loetletud andmed esitab registri vastutavale töötlejale kiirgustegevusloa omaja või isikudooside seiraja. Nimetatud andmed esitatakse vähemalt kaks korda aastas.
(3) Käesoleva määruse § 7 lõikes 1 loetletud andmed esitatakse registri vastutavale töötlejale elektrooniliselt või paberkandjal.
(4) Registrisse esitatud andmete õigsuse eest vastutab andmete esitaja.
(5) Registri vastutav töötleja kannab esitatud andmed registrisse kümne tööpäeva jooksul, arvates andmete alusdokumentide saamise päevast.
§ 10. Andmete registrisse vastuvõtmine ja andmete väljastamine
(1) Andmete registrisse vastuvõtmisel registreeritakse alusdokumendi:
3) koostamise kuupäev;
4) koostaja;
5) kanderaamatusse kande tegemise kuupäev.
(2) Andmete registrist väljastamisel registreeritakse:
1) väljastatava dokumendi nimetus ja number;
2) andmete väljastamise kuupäev;
3) andmed saanud isiku nimi.
(3) Registri vastutav töötleja on kohustatud koostama käesoleva määruse § 7 lõike 1 punktides 5–11 nimetatud andmete kohta vähemalt üks kord aastas kokkuvõtte kiirgustegevusloa omajale kiirgustöötajate saadud kutsekiirituse dooside kohta.
§ 11. Registriandmete muutmine
(1) Registri vastutav töötleja on registrisse kantavates andmetes vigade ja ebatäpsuste avastamise korral kohustatud vead viivitamata parandama.
(2) Registri vastutaval töötlejal on õigus esitada kiirgustegevusloa omajale või isikudooside seirajale järelepärimisi, kui on tekkinud kahtlus andmete õigsuses.
(3) Kui registriandmete muutmise algatab andmete esitaja, esitab ta registri vastutavale töötlejale avalduse, põhjendades andmete muutmise vajadust, ning lisab andmete muutmise alust tõendavad dokumendid või nende koopiad. Avaldusi säilitatakse registritoimikus.
(4) Registri vastutav töötleja vastutab andmete muutmise õigsuse eest.
§ 12. Juurdepääs registrisse kantud andmetele
(1) Juurdepääsu registriandmetele digitaalses andmebaasis reguleeritakse süsteemi paroolkaitsega.
(2) Registrisse kantud andmed väljastatakse kiirgusseaduse § 102 lõikes 5 loetletud isikutele nende nõuetekohase kirjaliku avalduse alusel digitaalselt või paberkandjal. Avalduses tuleb loetleda soovitud andmed, märkida nende kasutamise otstarve ja isik, kellele andmed väljastatakse.
(3) Teadus- või statistilise töö tegemiseks väljastatavad andmed peavad olema anonüümsed ja välistama andmesubjekti otsese või kaudse identifitseerimise võimaluse.
§ 13. Arhiveerimine
(2) Registriandmete säilitamisel lähtutakse kiirgusseaduse § 102 lõikes 4 sätestatust.
3. jagu Järelevalve registri pidamise üle, registri pidamise finantseerimine ning registri likvideerimine
Järelevalvet registri pidamise üle teevad Andmekaitse Inspektsioon ja Riigi Infosüsteemi Amet oma pädevuse alusel.
Registri pidamist finantseeritakse riigieelarvest Keskkonnaministeeriumi kaudu.
(2) Registri likvideerimine toimub kooskõlas arhiiviseadusega ja avaliku teabe seaduse § 439 lõike 1 punkti 6 alusel kehtestatud õigusaktiga.
(3) Registri likvideerimisel otsustab Vabariigi Valitsus andmete üleandmise teise registrisse või säilitamiseks avalikku arhiivi.


"Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtne programmdokument 2004-2006" meetme 3.10 "Kalalaevastiku moderniseerimine ja uuendamine" tingimused – Riigi Teataja
"Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtne programmdokument 2004-2006" meetme 3.10 "Kalalaevastiku moderniseerimine ja uuendamine" tingimused
"Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtne programmdokument 2004-2006" meetme 3.10 "Kalalaevastiku moderniseerimine ja uuendamine" tingimused - sisukord
§ 2 Kalalaeva moderniseerimine ja uuendamine
5 TAOTLEJA JA TAOTLUSE VASTAVAKS TUNNISTAMISEALUSED JA KORD
§ 13 Andmete õigsuse kontroll
6 TAOTLUSE RAHULDAMINE VÕI RAHULDAMATA JÄTMINE
II Meetmespetsiifilised küsimused
[RTL 2005, 99, 1507 - jõust. 30.09.2005]
Vastu võetud 30.07.2004 nr 127
RTL 2004, 109, 1746
19.08.2004/151 RTL 2004, 114, 1786 29.08.2004
16.09.2005/94 RTL 2005, 99, 1507 30.09.2005
Määrus kehtestatakse « Struktuuritoetuse seaduse»§ 16 lõike 1 alusel.
Määruses sätestatakse «Struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punktis 1 nimetatud arengukava (edaspidi arengukava) kolmanda prioriteedi meetme 3.10 «Kalalaevastiku moderniseerimine ja uuendamine» kalalaevastiku moderniseerimise ja uuendamise investeeringutoetuse (edaspidi toetus) andmise alused, toetuse taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded, taotluse esitamise tähtaeg ja asutus, kellele taotlus esitatakse, taotluse läbivaatamise tähtaeg, taotleja ja taotluse vastavaks tunnistamise alused ja kord ning toetuse väljamaksete teostamise tingimused ja kord.
§ 2. Kalalaeva moderniseerimine ja uuendamine
(1) Kalalaeva moderniseerimine selle määruse tähenduses on olemasoleva kalalaeva ümberehitamine ja uute seadmete ja vahenditega varustamine.
(2) Kalalaevastiku uuendamine selle määruse tähenduses on uue kalalaeva ostmine ja uue kalalaeva ehitamine.
(1) Toetuse üldine eesmärk on kala töötlemise ja tehniliste tingimuste parandamine merel püüdvatel kalalaevadel.
1) parandada kalalaeva tehnilisi tingimusi, kala töötlemistingimusi ning tööolusid ja ohutust kalalaeval;
2) soodustada selektiivsema püügitehnoloogia kasutuselevõttu.
(1) Toetust võib taotleda järgmiste investeeringute tegemiseks kalalaevas:
1) [Kehtetu – RTL 2005, 99, 1507 - jõust. 30.09.2005]
2) laevakeretööde tegemine;
3) olmeruumide (meeskonnaruumid jms) ümberehitamine;
4) [Kehtetu – RTL 2005, 99, 1507 - jõust. 30.09.2005]
5) kala käitlemiseks ja säilitamiseks vajalike seadmete ostmine ja paigaldamine;
6) peatekil paiknevate seadmete (vintsid, tõstukid, ankruseadmed jms) ostmine ja paigaldamine;
7) peatekil asuvate tekiehitiste ümberehitamine;
8) päästevahendite (päästepaadid, -vestid, signaalraketid jms) ostmine ja paigaldamine;
9) tuletõrje- ja avariivarustuse (tuletõrjepumbad, -voolikud, häiresüsteemid jms) ostmine ja paigaldamine;
10) sidevahendite ostmine ja paigaldamine;
11) navigatsiooniseadmete ja sinna juurde kuuluva tarkvara (asukoha määramise seadmed, kompassid, arvutid, elektroonilised kaardid jms) ostmine ja paigaldamine;
12) [Kehtetu – RTL 2005, 99, 1507 - jõust. 30.09.2005]
13) elektri-, ballasti- ja sanitaarsüsteemide ümberehitamine;
14) keskkonnakaitsealaste vahendite (reovee kogumismahutid, olmeprügi sh toidujäätmete kogumisvahendid jms) ostmine ja paigaldamine;
15) [Kehtetu – RTL 2005, 99, 1507 - jõust. 30.09.2005]
16) selektiivsete püügivahendite ostmine.
(2) Lõikes 1 nimetatud investeeringu osaks võib olla kavandatud investeeringuobjektiga kaasnev tellitud projekteerimistöö ning toetuse taotluse ja tegevuskava ning nendes esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenus (edaspidi ettevalmistav töö).
(1) Toetust antakse kuni 40% investeeringu abikõlblikust maksumusest.
(2) Investeeringu abikõlbliku maksumuse moodustavad:
(3) Kui ettevalmistava töö maksumus ületab 12% lõike 2 punktis 1 nimetatud maksumusest, arvestatakse ettevalmistava töö maksumuseks 12% lõike 2 punktis 1 nimetatud maksumusest.
(4) Maksimaalseks toetuse määraks on EL Nõukogu määruse 2792/1999/EÜ, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord (EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10–28) artikkel 9 lõikes 4 nimetatud määr, kuid mitte rohkem kui taotleja kuuekordne taotluse esitamisele eelneva majandusaasta bilansimaht.
(5) Paragrahvi 4 lõikes 2 nimetatud toetuse taotluse ja tegevuskava ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenuse eest makstav toetus ei tohi ületada 15 000 krooni.
(6) Taotlejale võib anda toetust kavandatava projekti maksumuse ja oma- ja laenuvahendite vahe suuruses. Kui projekti teostamine on kavandatud mitmele majandusaastale, arvestatakse kavandatava projekti maksumus ning oma- ja laenuvahendite suurus eraldi iga kavandatava majandusaasta kohta.
Toetust võib taotleda ettevõtjana äriregistris registreeritud füüsiline või juriidiline isik, kellele on «Kalapüügiseaduse» alusel ja korras antud kalalaeva kalapüügiluba või kaluri kalapüügiluba (edaspidi taotleja) püügiks merel.
1) kelle majanduslikku jätkusuutlikust võib eeldada kalalaeva moderniseerimise puhul viie ja kalalaevastiku uuendamise puhul kümne investeeringujärgse majandusaasta osas. Järelevalve periood algab viimase toetuseosa laekumisest taotleja või kapitalirendile (liising) andja arveldusarvele;
2) kes täidab töö-, ohutus- ja hügieeninõudeid või hakkab neid täitma pärast investeeringu teostamist;
3) kellel ei ole riikliku maksu maksuvõlga või kelle riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud. Maksuvõla tasumise ajatamise korral peab taotleja täitma jooksvaid maksukohustusi ning tema maksuvõlg peab olema tasutud maksuvõla tasumise ajakava kohaselt.
(2) Ühe taotlusega võib taotleda toetust üksnes ühe kalalaeva moderniseerimiseks või ühe uue kalalaeva ostmiseks või ehitamiseks.
(3) Taotlemisel esitatud andmete muutumisest on taotleja ja toetuse saaja kohustatud kohe kirjalikult teavitama Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametit (edaspidi Amet).
[RTL 2004, 114, 1786 - jõust. 29.08.2004]
(1) Kalalaevastiku uuendamise toetust võib taotleda üksnes alla 400 kogumahutavusega (GT) kalalaeva ehitamiseks või ostmiseks. Taotluse rahuldamise otsus peab Ameti poolt olema tehtud enne 1. jaanuari 2005. a.
(2) Paragrahvi 4 lõike 1 punktis 1 nimetatud investeeringu korral peab laev olema investeeringujärgselt registreeritud kalalaevade riiklikus registris.
(3) Enne uue kalalaeva kalalaevade riiklikkusse registrisse kandmist peab «Kalapüügiseaduse» § 13 lõike 14 punkti 3 või 4 alusel registrist kustutama EL Nõukogu määruse 2371/2002/EÜ ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (EÜT L 358, 31.12.2002, lk–59–80) artiklis 13 nimetatud kogumahutavusega kalalaevad.
(4) Kalalaev, mille moderniseerimiseks toetust taotletakse, peab:
1) olema kantud kalalaevade riiklikkusse registrisse;
2) olema vähemalt viis aastat vana, v.a satelliitjälgimissüsteemi soetamiseks. Kalalaeva vanus selle määruse tähenduses on EL Nõukogu määruse 2792/1999 lisa III punktis 1.0 nimetatud vanus.
(5) Kalalaeva moderniseerimise tulemusena ei tohi suureneda kalalaeva võimsus, kalalaeva kogumahutavus võib suureneda üksnes Euroopa Komisjoni määruse 1438/2003/EÜ, millega kehtestatakse EL Nõukogu määruse 2371/2002/EÜ III peatükis määratletud ühenduse laevastikupoliitika rakenduseeskirjad (ELT, L 204, 13. 08. 2003, lk 21–28) artiklis 8 sätestatud tingimustel.
(6) Kalalaeva moderniseerimise ja uuendamise puhul peab olema enne viimase osamakse taotlemist läbiviidud kalalaeva tehniline ülevaatus «Meresõiduohutuse seaduses» sätestatud korras.
(7) Kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni, peab taotleja olema investeeringuobjekti kohta väljastanud mitte varem kui 1. jaanuaril 2004. aastal vähemalt kolm vormikohast ja identset pakkumiskutset (lisa 1) koos pakkumise tehniliste tingimuste loeteluga (edaspidi investeeringuobjekti pakkumiskutse ) ja olema saanud vähemalt kolme hinnapakkuja hinnapakkumised koos pakkumise tehniliste tingimuste loeteluga (edaspidi investeeringuobjekti hinnapakkumine), mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile.
(8) Kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ei ületa 156 466 krooni või kui antud valdkonnas on ainult üks teenuse või kauba pakkuja, peab taotleja olema väljastanud mitte varem kui 1. jaanuaril 2004. aastal vähemalt ühe investeeringuobjekti pakkumiskutse ja olema saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumise.
(81) Hinnapakkumisest peab nähtuma, kas kalalaeva moderniseerimine mõjutab kalalaeva kogumahutavust ja koguvõimsust. Kui moderniseerimise käigus suureneb või väheneb kalalaeva kogumahutavus, tuleb märkida selle ulatus.
(9) Taotleja ja väljavalitud hinnapakkuja ning nende osanik või aktsionär ei tohi omada üksteise äriühingus osalust ega kuuluda üksteise äriühingu juhatusse või nõukokku.
(10) Taotleja peab ettevalmistava töö kohta olema väljastanud vähemalt kolm vabas vormis koostatud pakkumiskutset ja saanud vähemalt kolm hinnapakkumist, kui ettevalmistava töö maksumus ületab 156 466 krooni. Taotleja ja teenuse osutaja ei tohi omada üksteise ettevõttes osalust.
(11) Ettevalmistava töö eest peab isik, kellelt taotleja tellis tööd või teenust, olema väljastanud arve või arve-saatelehe mitte varem kui 1. jaanuaril 2004. a ning selle eest peab olema tasutud enne taotluse esitamist.
(12) Toetatava tegevuse osaks ei või olla järgmised kulutused:
1) tolli-, sisseveo-, käibe- ja muud maksud, mida hüvitatakse, kompenseeritakse, tasaarveldatakse ja kustutatakse mingil muul moel ning mis ei moodusta osa Eesti üldisest maksusüsteemist;
2) tasu taotleja enda või tema töötajate poolt tehtud tööde eest;
3) tegevuskulud, kaasa arvatud remondi- ja rendikulud, kütuse-, palga-, koolitus-, side- ja transpordikulud;
4) kasutus- ja kapitalirent, kui lepingu lõppemisel ei lähe vara omandiõigus üle taotlejale;
5) sularahamaksed, pangalõiv, intressid, tagatismaksed ja muud sarnased maksed;
6) investeeringu koosseisu arvatud avaliku sektori halduskulud, kaasa arvatud Ameti poolt tehtavad kulutused, sh järelevalve ja kontrolli teostamise eest vastutavate ametnike töötasud, rendi-, üld- ning juhtimiskulud;
7) juriidilisteks konsultatsioonideks, raamatupidamisteenuse eest tasumiseks, patentide ja litsentside ostmiseks ning teostatavusuuringuteks, välja arvatud ettevalmistavaks tööks tehtud kulutused;
9) kasutatud seadmete ostmine ja paigaldamine;
10) seadmete paigaldamine ilma ostmiseta;
11) kulutused kalapüügivahenditele, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 13 sätestatud juhul;
12) masinaruumi seadmete, süsteemide ja abimehhanismidega seonduvad kulutused;
13) laeva sõuvõlli ja sõukruviga seonduvad kulutused;
14) kulutused, mis on seotud kalalaeva võimsusega, sh masinate vahetamine ja moderniseerimine.
(13) Kulutused kalapüügivahenditele võivad olla toetatava tegevuse osaks ainult juhul, kui olemasolev kalapüügivahend asendatakse kalapüügivahendiga, mis tehnoloogilise erinevuse tõttu võimaldab kasutusel oleva püügivahendiga võrreldes selektiivsemat kalapüüki (kaaspüügi vähenemist).
(1) Toetuse taotlemiseks tuleb Ametile esitada:
4) mitte varasema kui taotluse esitamisele eelnenud kuu esimese kuupäeva seisuga väljastatud Maksu- ja Tolliameti tõend selle kohta, et taotleja on täitnud tõendi väljastamise päeva seisuga maksuseadustes sätestatud kohustused ja et tal ei ole riikliku maksu maksuvõlga või maksuvõla tasumise ajatamise korral on ta maksud tasunud ajakava kohaselt;
5) äriühingu puhul taotluse esitamisele vahetult eelnenud kolme majandusaasta kinnitatud majandusaasta aruande koopia või füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamisele vahetult eelnenud kolme majandusaasta bilansi ja kasumiaruande koopia;
6) taotleja esitatud majandusaasta bilansile vastav pikaajaliste kohustuste loetelu taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta viimase päeva seisuga, milles näidatakse ära kreeditori nimi ja kohustuse suurus. Lisatakse kreeditori kinnitus loetelus märgitud pikaajalise kohustuse täitmise kohta, milles on kajastatud graafikujärgne viimane maksetähtaeg, kuid mitte varasema kui taotluse esitamisele eelnenud kuu esimese päeva seisuga. Kreeditoride kinnitus ei ole vajalik «Põllumajandusreformi seadusest» tulenevate ühistatud vara ja tööosakute kompenseerimise kohustuste kohta;
7) koopia kalalaeva kasutamise õigust tõendavast dokumendist (kehtivusega vähemalt 5 aastat alates investeeringu teostamisest) juhul kui taotleja ei ole kalalaeva omanik. Lisatakse kalalaeva omaniku kirjalik nõusolek kalalaeva moderniseerimiseks;
8) Veterinaar- ja Toiduameti kinnitus laeva investeeringujärgse hügieeninõuetele vastavuse kohta juhul, kui investeering on suunatud käitlemisse ning Veterinaar- ja Toiduamet teostab järelevalvet selle laeva üle;
9) juhul kui investeering on suunatud käitlemisse kalalaeva pardal ettevõtte või selle osa tunnustamist tõendava tunnustamise otsuse koopia, kui tunnustamine on nõutav «Toiduseaduse» tähenduses;
10) kalalaeva põhiplaani koopia, milles on märgitud moderniseerimise käigus tehtavate tööde või paigaldatavate seadmete asukoht juhul, kui moderniseerimine ei mõjuta laeva kogumahutavust, ning lisaks Veeteede Ameti kooskõlastuste koopiad juhul, kui need on nõutavad “Meresõiduohutuse seaduse” kohaselt, või Veeteede Ameti kinnitus nimetatud kooskõlastuste mittevajalikkuse kohta;
11) kalalaeva moderniseerimisprojekti tiitellehe ja põhiplaani osa, millel kajastuvad laeva tehnilised andmed ja kus on välja toodud kalalaeva kogumahutavuse suurenemise põhjus, ning kõigi nõutavate kooskõlastuste koopiad juhul, kui moderniseerimise tulemusena suureneb kalalaeva kogumahutavus;
12) koopia arve-saatelehest või arvest, mille on väljastanud isik, kellelt taotleja tellis ettevalmistava töö teenuse ning nimetatud arve-saatelehe või arve koopial märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava pangakonto väljavõtte või maksekorralduse koopia;
13) kehtiva kutselise kaluri või kalalaeva kalapüügiloa koopia;
14) merekõlblikkuse tunnistuse või väikelaeva tehnilise ülevaatuseraamatu koopia;
15) moderniseerimise korral koopia kehtivast kalalaevatunnistusest või selle puudumise korral kalalaevade riikliku registri volitatud töötleja ametliku kinnitusega väljatrükk nimetatud registrist, millel kajastuvad kalalaevatunnistusel nõutavad andmed;
16) uuendamise korral registrist kustutatavate laevade kohta väljavõtted kalalaevade riiklikust registrist mitte varasema kui taotlemise kuu esimese päeva seisuga ning millel kajastatakse laeva nimi, laeva registreerimise sisenumber, kogumahutavus (GT), võimsus (kW) ja kasutuselevõtu aasta;
17) [Kehtetu - RTL 2004, 114, 1786 - jõust. 29.08.2004]
18) [Kehtetu - RTL 2004, 114, 1786 - jõust. 29.08.2004]
19) koopia väljavalitud investeeringuobjekti hinnapakkumisele vastavast investeeringuobjekti pakkumiskutsest koos tehnilise spetsifikatsiooniga;
20) vähemalt kolme pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumise koopiad koos tehnilise spetsifikatsiooniga, kui investeeringuobjekti maksumus ületab 156 466 krooni; Juhul kui antud valdkonnas on vähem kui kolm teenuse pakkujat, võib taotleja põhjendatud taotluse alusel esitada vähem kui kolm hinnapakkumist;
21) vähemalt ühe hinnapakkumise koopia koos tehnilise spetsifikatsiooniga, kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus on alla 156 466 krooni;
22) vormikohane hinnavõrdlustabel (lisa 4), kui § 4 lõikes 1 nimetatud investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni;
23) kalalaeva mõõdutunnistuse koopia;
24) merelaevatunnistuse või väikelaevatunnistuse koopia;
25) «Kalapüügiseaduse» § 13 lõikes 9 nimetatud õigust tõendav või lõikes 10 nimetatud dokument;
26) selektiivsete kalapüügivahendite ostmisel tootja tõend või eksperdi kirjalik hinnang, milles näidatakse ära, milles seisneb kalapüügivahendi tehnoloogiate erinevus ja kuidas see aitab kaasa selektiivsemale kalapüügile.
§ 10. [Kehtetu – RTL 2005, 99, 1507 - jõust. 30.09.2005]
(1) Toetuse taotlemiseks tuleb esitada Ametile taotlus ja tegevuskava ning neis esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi taotlus ) selleks ettenähtud tähtajal.
5. peatükk TAOTLEJA JA TAOTLUSE VASTAVAKS TUNNISTAMISEALUSED JA KORD
(4) Kui taotlus koos kõikide nõutavate dokumentidega on esitatud tähtaegselt, registreerib Amet taotluse infosüsteemis ning teostab väljatrüki taotluse taotlusvormi osast kahes eksemplaris, mis allkirjastatakse taotleja ja taotluste vastuvõtja poolt. Taotluste vastuvõtja avab taotlustoimiku, millele lisatakse taotluse taotlusvormi osa väljatrükk, taotleja äriregistri kaart ja kontroll-leht. Teine eksemplar taotluse taotlusvormi osast väljastatakse taotlejale.
§ 13. Andmete õigsuse kontroll
(2) Ameti volitatud ametnikul on taotluses esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks ametitõendi esitamisel õigus viibida taotleja nõusolekul tema ettevõttes, sealhulgas hoonetes, kinnisasjal ja laeval ning kontrollida dokumente kohapeal. Ameti volitatud ametnikul on taotluses esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks ametitõendi esitamisel õigus viibida selle isiku nõusolekul, kelle käest taotleja investeeringu tegemiseks tellib teenust või tööd või ostab kaupa, tema ettevõttes, sealhulgas hoones ja kinnisasjal, ning kontrollida dokumente ettevõtte esindaja juuresolekul.
(3) Kontrollitoimingu tulemuste kohta koostab Ameti volitatud ametnik kontrollakti, mille allkirjastavad Ameti volitatud ametnik ja taotleja või isik, kelle käest taotleja investeeringu tegemiseks tellib teenust või tööd või ostab kaupa.
(4) Amet määrab vastavalt «Struktuuritoetuse seaduse» § 19 lõikele 2 taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, kui esitatud taotluses või muudes selle määruse alusel esitatud dokumentides on ebatäpsusi. Kui puudused kõrvaldatakse määratud tähtaja jooksul loetakse taotlus õigeaegselt esitatuks.
(5) Kui laeva moderniseeritakse väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi, kannab laeva omanik Ameti volitatud ametniku teostatava andmete õigsuse kontrolliga seotud lähetuskulud riigiteenistujate teenistuslähetuse kulude hüvitamise tingimuste kohaselt.
(1) Taotluses esitatud andmete alusel hindab Amet taotleja, tema eelnenud majandustegevuse, kavandatava projekti ja sellele järgneva majandustegevuse vastavust arengukavas, «Struktuuritoetuse seaduses» ja selles määruses sätestatud vastavatele nõuetele.
(2) Lõikes 1 nimetatud vastavaks tunnistamiseks võrdleb Amet taotluses ja tegevuskavas märgitud andmeid omavahel ning neid andmeid tõendavates dokumentides esitatud andmetega, analüüsib taotleja eelnenud majandustegevust kajastavaid finantsmajanduslikke andmeid ja nende omavahelisi seoseid.
3) käiberentaabluse näitaja, mis peab olema suurem kui 0% ja mille arvutamiseks jagatakse puhaskasumi summa netokäibe summaga ning protsentuaalse suuruse saamiseks korrutatakse arvuga 100;
(5) Analüüsimisel tehakse kindlaks, et kavandatav toetuse summa ei ületa taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta kuuekordset bilansimahtu.
(1) Toetuse taotleja taotlus on toetuse saamiseks esitatud nõuetele vastav, kui:
3) kõigi võrreldavate andmete, sh analüüsitavate finantsmajanduslike näitajate põhjal on võimalik eeldada ettevõtte majanduslikku elujõulisust.
(2) Ameti ametnik koostab kontroll-lehe. Kui taotleja, tema eelnenud majandustegevus, kavandatav projekt või sellele järgnev majandustegevus ei vasta toetuse saamiseks esitatud nõuetele, tuleb kontroll-lehel märkida, millistele nõuetele ja milliste andmete põhjal mittevastavus kindlaks tehti.
(3) Taotleja või taotluse mittevastavaks tunnustamise korral tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
6. peatükk TAOTLUSE RAHULDAMINE VÕI RAHULDAMATA JÄTMINE
(1) Ameti peadirektor teeb taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse 50 tööpäeva jooksul taotluse vastuvõtmisest arvates «Struktuuritoetuse seaduse» § 20 lõike 1 alusel. Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus vormistatakse Ameti peadirektori käskkirjaga.
(2) Vajaduse korral võib Ameti peadirektor taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse teha 90 tööpäeva jooksul taotluse vastuvõtmisest arvates, teatades otsuse tegemise tähtaja pikendamisest lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul taotlejale. Otsuse tegemise tähtaja pikendamist tuleb põhjendada.
(4) Rahuldamisele kuuluvad vastavaks tunnistatud taotlused. Toetuse taotlus rahuldatakse või jäetakse rahuldamata «Struktuuritoetuse seaduse» § 18 lõike 3 või § 19 lõike 5 alusel.
(5) Menetlus lõpetatakse, kui taotleja on esitanud Ametile enne lõikes 1 nimetatud otsuse tegemist kirjaliku avalduse taotluse edasise menetlemise lõpetamiseks.
(7) Kui ettevalmistavad tööd ei vasta § 4 lõikes 2 ja § 5 lõike 2 punktis 2, § 8 lõikes 10 ettenähtud nõuetele või muudele ettenähtud nõuetele, siis jäetakse toetuse taotlus rahuldamata ettevalmistavate tööde osas.
(8) Amet saadab taotlejale taotluse rahuldamata jätmise otsuse käskkirja koopia otsuse tegemisest arvates viie tööpäeva jooksul posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.
(9) Ameti peadirektor võib “Struktuuritoetuse seaduse” § 20 2 kohaselt taotluse rahuldamise otsust muuta ja selle kehtetuks tunnistada.
(1) “Struktuuritoetuse seaduse” § 20 1 lõike 2 kohaselt saadab Amet toetuse saajale koos taotluse rahuldamise otsuse käskkirja koopiaga Ameti peadirektori või tema volitatud ametniku allakirjutatud kinnituskirja kahes eksemplaris, mille allkirjastamisega kinnitab toetuse saaja oma valmisolekut kasutada toetust vastavalt taotluse rahuldamise otsuses sätestatule. Koos eelpool nimetatud dokumentidega saadab Amet toetuse saajale kulude deklareerimiseks lisas 5 toodud väljamaksetaotluse vormi (edaspidi kuludeklaratsioon).
3) investeeringu tegemise, toetuse sihipärase ja tähtaegse kasutamise üle järelevalve tegemise võimaldamine;
4) Ameti määratud tähtajal “Struktuuritoetuse seaduse” § 7 lõike 3 alusel kehtestatud tingimustel ja korras Ametile toetuse mõju hindamiseks viie või kümne aasta jooksul arvates viimase toetuseosa väljamaksmisest kirjalike andmete esitamine;
6) “Struktuuritoetuse seaduse” § 41 lõikes 3 nimetatud muude kohustuste täitmine.
(11) Investeeringuobjekti teostamisega ei tohi alustada ja investeeringuobjekti tegemist tõendavad dokumendid ei tohi olla väljastatud varem, kui toetuse taotluse esitamisele vahetult järgneval päeval.
(3) Ettevalmistava töö kulutuste hüvitamiseks toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja Ametile pärast kinnituskirja tagastamist Ametile kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
(4) Kapitalirendi puhul esitab toetuse saaja Ametile pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest tasumist kapitalirendi lepingus ettenähtud korras toetuse väljamaksmiseks kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
(5) Toetuse saaja esitab Ametile pärast investeeringu lõplikku tegemist koos viimase kuludeklaratsiooniga järgmised dokumendid:
1) ametliku kinnitusega väljavõte kalalaevade riiklikust registrist;
2) kalalaevastiku uuendamise korral Keskkonnaministeeriumi kinnitus taotlusel märgitud kalalaevade kalalaevade riiklikust registrist eemaldamise kohta.
(1) Amet kontrollib enne toetuse väljamaksmist toetuse saaja esitatud investeeringu eest täielikku või osadena tasumist tõendava kuludeklaratsiooni ja sellele lisatud dokumentide nõuetekohasust ja nendes esitatud andmete õigsust «Struktuuritoetuse seaduse» § 25 lõike 2 alusel.
4) kalapüügiõigust ja meresõiduohutust tõendavaid dokumente;
5) raamatupidamise dokumente.
(3) Ameti järelevalveametnikul on ametitõendi esitamisel õigus viibida lõikes 1 nimetatud asjaolude kontrollimiseks selle isiku nõusolekul, kellelt toetuse saaja investeeringu tegemiseks tellis teenust või tööd või ostis kaupa, tema ettevõttes, sealhulgas hoonetes ja kinnisasjal ning kontrollida dokumente ettevõtte esindaja juuresolekul.
(5) Kui laeva moderniseeritakse väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi, kannab laeva omanik järelevalveametniku teostatava järelevalvetoiminguga seotud lähetuskulud riigiteenistujate teenistuslähetuse kulude hüvitamise tingimuste kohaselt.
«Struktuuritoetuse seaduse» § 25 lõike 2 punkti 5 alusel on Ameti peadirektoril õigus järelevalve käigus avastatud puuduste kõrvaldamiseks teha toetuse saajale ettekirjutusi.
(2) Ameti peadirektor teeb toetuse maksmise või maksmisest keeldumise otsuse. Maksmisest keeldumist tuleb otsuses põhjendada. Toetuse maksmisest keeldumise otsus tuleb teha 25 tööpäeva jooksul toetuse maksmisest keeldumise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest arvates.
(3) Ameti peadirektor teeb toetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et oleks võimalik toetusraha toetuse saaja arveldusarvele või kapitalirendi korral taotleja poolt nimetatud kapitalirendile andja arveldusarvele kanda kolme kuu jooksul § 18 lõigetes 2, 3ja 4 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest arvates.
2) toetuse saaja tegevus ei vasta arengukavas, «Struktuuritoetuse seaduses» või selles määruses kehtestatud nõuetele või ei kasuta saadud toetust sihipäraselt;
(5) Toetust ei maksta ettevalmistava töö osas, kui ilmnevad § 16 lõikes 5 toodud taotluse rahuldamata jätmise asjaolud või kui toetuse saaja ei ole ettevalmistava töö kohta esitanud nõuetekohaseid investeeringut tõendavaid dokumente.
Põllumajandusministri 30. juuli 2004. a määruse nr 127 “Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004-2006” meetme 3.10 “Kalalaevastiku moderniseerimine ja uuendamine” tingimused juurde
[RTL 2005, 99, 1507 – jõust. 30.09.2005]
Tänav, asula, vald/ linn, maakond:
Taotleja äriregistrikood / isikukood:
Hinnapakkumisele palume märkida garantii kehtivusaeg
ja tehnilise hoolduse võimaluste loetelu.
Hinnapakkumisel palume kinnitust, et kauba ja teenuste üleandmisel ja vastuvõtmisel koostatakse vastavkauba ja teenuste üleandmist ja vastuvõtmist kinnitav dokument, milles kinnitatakse kauba tehnilistele tingimustele vastavust ja töökorras olekut. Palume kinnitust, et arve kauba või teenuse kohta väljastatakse kroonides (EEK) või eurodes (EUR).
Hinnapakkumise ning kauba ja teenuse üleandmisega ja vastuvõtmisega seotud dokumendid
peavad olema eesti- või ingliskeelsed.
Pakkumiskutse esitaja:_________________
Põllumajandusministri 30. juuli 2004. a määrusenr 127
“Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004-2006” meetme 3.10 “Kalalaevastiku moderniseerimine ja uuendamine” tingimused
KALALAEVASTIKU MODERNISEERIMISE JA UUENDAMISETAOTLUS1
Käibemaksukohustuslaseks 6 registreerimise number
01Kalalaevastiku uuendamine
[Kehtetu – RTL 2005, 99, 1507 – jõust. 30.09.2005]
02 Kalalaeva moderniseerimine
Laevakeretööde tegemine
Laeva olmeruumide (meeskonnaruumid jms) ümberehitamine
Kala käitlemiseks ja säilitamiseks vajalike seadmete ostmine ja paigaldamine
Peatekil paiknevate seadmete (vintsid, tõstukid, ankruseadmed jms) ostmine ja paigaldamine
Peatekil asuvate tekiehitiste ümberehitamine
Päästevahendite (päästepaadid, -vestid, signaalraketid jms) ostmine ja paigaldamine
Tuletõrje- ja avariivarustuse (tuletõrjepumbad, -voolikud, häiresüsteemid jms) ostmine ja paigaldamine
Sidevahendite ostmine ja paigaldamine
Navigatsiooniseadmete ja sinna juurde kuuluva tarkvara (asukoha määramise seadmed, kompassid, arvutid, elektroonilised kaardid jms) ostmine ja paigaldamine
Elektri-, ballasti- ja sanitaarsüsteemide ümberehitamine
Keskkonnakaitsealaste vahendite (reovee kogumismahutid, olmeprügi sh toidujäätmete kogumisvahendid jms) ostmine ja paigaldamine
Selektiivsete püügivahendite ostmine
Ettevalmistavate tööde käibemaksuta maksumus kokku ridadelt 13.1.-13.2
Ettevalmistavate tööde maksumus, millele taotletakse toetust ning mis ei ületa 12 % real 12 olevat investeeringuobjektide käibemaksuta maksumust ja reale 13.3 märgitud summat
Toetatava investeeringu käibemaksuta maksumus KOKKU (ridade 12 ja 13.4 summa kokku)
Taotletava toetuse määra taotlemise põhjus:
Väikese- ja keskmise suurusega ettevõtja
Kalalaevastiku moderniseerimise ja uuendamise taotlusB osa
Alguskuupäev (pp.kk.aa )
Lõppkuupäev (pp.kk.aa )
Kinnitan, et kavandatava investeeringu maksumusse on arvestatud vaid selle määruse §-s 4 lubatud tegevused ning toetust ei taotleta selle määruse § 8 nimetatud kulutustele 12
Kinnitan, et investeeringuobjektiga kaasneva projekteerimistöö ning toetuse taotluse ja tegevuskava ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenuse (mis ei ületa 12% investeeringuobjekti käibemaksuta maksumusest) eest tasumiseks esitatud arve või arve-saateleht on väljastatud peale 1. jaanuari 2004.a12
Kinnitan, et laev vastab investeeringujärgselt töö- ja ohutusnõuetele12
Kinnitan, et laev vastab investeeringujärgselt veterinaar- ja üldhügieeninõuetele12
Kinnitan, et laeva kasutatakse kalapüügiks merel 12
Kinnitan, et taotleja ja väljavalitud hinnapakkuja ning nende osanik või aktsionär ei oma üksteise äriühingus osalust ega kuulu üksteise äriühingu juhatusse või nõukokku 12
Kinnitan oma allkirjaga, et olen teadlik Riikliku Arengukava kalalaevastiku moderniseerimise ja uuendamisetaotluselekehtestatud nõuetest ja vastan toetuse saamiseks esitatavatele nõuetele. Kinnitan kõigi esitatud andmete ja dokumentide õigsust ning võimaldan neid kontrollida.
Kohustun kalalaeva uuendamise puhul toetuse saamisele järgneval kümnel ja kalalaeva moderniseerimise puhul järgneval viiel aastal vastama järelepärimistele ning küsitluslehtedele.
1 Kalalaevastiku moderniseerimise ja uuendamise taotlus koos tegevuskavaga ning neis andmeid tõendavate dokumentidega esitatakse Ameti taotluste vastuvõtmiseks volitatud ametnikule. Avaldus täidetakse trükitähtedega. Kui taotleja ei pea mõnda rida täitma, siis märgitakse vastavale reale sümbol "X".
2 Reale 1 märgitakse äriregistrisse kantud ettevõtja ärinimi.
7 Reale 6 märgitakse arveldusarve number, millele soovitakse väljamakstava toetusraha kandmist ning millelt tasutakse kavandatava investeeringu eest.Juhul, kui taotlejaks on füüsilisest isikust ettevõtja, märgitakse reale 7 arveldusarve omaniku nimi. Reale 8 märgitakse arveldusarve viitenumber, kui see on omistatud. Read 6, 7, 8 jäetakse täitmata kui investeering teostatakse kapitalirendiga.
8 Ridadele 10.1-10.3 märgitakse laeva kodusadama asukoht.
9 Reale 16 märgitakse kavandatav projekti alguskuupäev ja projekti lõppkuupäev. Projekti alguskuupäev peab olema hilisem kui 01. jaanuar 2004.a. Projekti lõppkuupäev ei tohi olla hilisem kui PRIA poolt Ametlikes teadaannetes avaldatud kuupäev.
11 Reale 18 märgib taotleja “JAH”, millega kinnitatakse vastavat nõusolekut, kui investeering teostatakse kapitalirendiga.
12 Reale 19, 20, 21, 22, 23, 24 märgib taotleja “JAH”, millega kinnitatakse vastavat nõusolekut.
13 Reale 25 märgitakse lühidalt projekti eesmärk ja tegevused.
14 Reale 26 märgitakse käesoleva investeeringuga sisuliselt seonduva projekti andmed. Sisuliselt seonduvaks projektiks loetakse projekti, mille teostamine eelnevalt on hädavajalik käesoleva projekti teostamiseks või mille teostamata jätmine takistab käesoleva projekti tegemist.
Palun vastake kõikidele küsimustele. Valige üks sobiv vastusevariant, märkides kasti rist (X)!
I. osa Horisontaalsed indikaatorid
1 Mõju keskkonnaseisundile
q 1. Suunatud otseselt keskkonnaseisundi parandamisele
q 2. Keskkonnasõbralik
q 3. Neutraalne
Põhjendage, milles väljendub investeeringu positiivne või keskkonnasõbralik mõju keskkonnaseisundile (vastama ei pea kui vastasite “neutraalne”).
2 Mõju meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse vähendamisele üldiselt
q 1. investeering on suunatud otseselt soolise võrdõiguslikkuse edendamisele
q 2. investeering vähendab soolist ebavõrdsust
q 3. investeering ei mõjuta meeste ja naiste vahelist ebavõrdsust
Põhjendage, milles väljendub investeeringu suunatud või vähendav mõju soolisele ebavõrdusele (vastama ei pea kui vastasite “ ei mõjuta”).
3 Investeeringu mõju meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse vähendamisele tööhõives
q 1. investeering toetab meeste ja naiste võrdset integreerimist tööturule
q 2. investeering toetab meeste ja naiste võrdset osalemist hariduses ja kutseõppes
q 3. investeering edendab naisettevõtlust
q 4. investeering toetab töö- ja pereelu ühitamist
q 5. investeeringu vahetu mõju meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse vähendamisele raskesti määratav
4 Mõju infoühiskonna edendamisele
q 1. infoühiskonda edendava mõjuga
q 2. neutraalne
Põhjendage, milles väljendub investeeringu edendav mõju infoühiskonna edendamisele (vastama ei pea kui vastasite “ neutraalne”).
5 Töökohtade arv enne investeeringu tegemist (aasta keskmine)
sh 2.……….. naist
3.………... meest
6 Mõju tööhõivele (töökohtade loomise läbi)
q 1. töökohti loov
Järgmisele küsimusele vastake vaid juhul, kui eelmise küsimuse korral on märgitud, et investeering on töökohti loov !
7 Loodavate töökohtade arv
1.Kokku ………….
sh 2. ……….. naist
8 Mõju tööhõivele (töökohtade säilitamise läbi)
q 1. töökohti säilitav
Järgmisele küsimusele vastake vaid juhul, kui eelmise küsimuse korral on märgitud, et investeering on töökohti säilitav !
9 Säilitavate töökohtade arv
3. ………... meest
II. osa Meetmespetsiifilised küsimused
2.1 Ettevõtte käive
2005 (prognoos)
(1) Käive (EEK)
sh(2) töödeldud kala ja kalatoodeteeksport (EEK)
(3) töötlemata kala eksport (EEK)
2.2 Kas Teie investeering parandab hügieeni- ja kalakäitlemise tingimusi?
q 1. Jah
q 2. Ei
2.3Kas Teie investeering parandab töö-ja ohutustingimusi?
2.4 Püügilt kõrvaldatud kalalaeva(de) viimase kolme aasta tegelikpüügimahtkalaliikide lõikes:
q 1. Kilu………….. …t
q 2. Räim ... .... ... .. ... t
q 3. Ahven …………..t
q 4. Lest ……………..t
q 5. Heeringas ……….t
q 6. Angerjas …..…….t
q 7. Haug……………..t
q 8. Muu (selgitus)…………………t
Põllumajandusministri 30. juuli 2004. a määruse nr 127
“Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004-2006” meetme 3.10 “Kalalaevastiku moderniseerimine ja uuendamine“ tingimused
KALALAEVASTIKU MODERNISEERIMISE JA UUENDAMISETEGEVUSKAVA
Laeva registreerimise aeg kalalaevade riiklikus registris
Laeva vanus, aastat (laev peab olema vanem kui 5 aastat)1
Laeva kogumahutavus pärast moderniseerimist, GT 2
Peamasina võimsus pärast moderniseerimist, kW 2
Kinnitan, et laeva moderniseerimisega ei suurene laeva kogumahutavus ja võimsus 2
Kogumahutavuse suurenemise põhjus:
Kinnitan, et laevale ei ole varem antud luba kogumahutavuse suurendamiseks määruse § 8 lõikes 5 toodud juhtudel
Kinnitan, et antud laev on jätkuvalt registreeritud kalalaevade riiklikus registris 5 aasta pärast toetusraha laekumisest investeeringu eest
Tabel 2. [Kehtetu – RTL 2005, 99, 1507 – jõust. 30.09.2005]
Tabel 3. Investeeringu kirjeldus 4
Tabel 4. Töötajad ja toodang
muudel alustel 5
-räim
- tursk
- angerjas
- püütud kala kokku
- sh töödeldud kalasaadused
- muu toodang ja teenused 6
- püütud kala
- muu toodang ja teenused
Tabel 5.Raha liikumine 7
Taotlemise majandusaasta
Tagastatav käibemaks 8
Lühiajalised laenud 9
Pikaajalised laenud 9
- ettevalmistavad tööd 10
Makstav käibemaks 11
Kasutusrendi maksed 12
Raha jääk pärast väljaminekute mahaarvamist 13
Mittetoetatav investeering KOKKU 14
- Raha jääk investeeringuteks 15
- Ettevalmistava töö maksumus 16
Raha jääk perioodi lõpuks 20
Tabel 6. Investeeringuobjektid
Kood 21
Käibemaksuta soetusmaksumus,kroonides
Laenuvahendite allikad 25
Toetatavadinvesteeringuobjektid
Ettevalmistavad tööd KOKKU 22
- Ettevalmistavad tööd, kuni 12% investeeringuobjektide maksumusest
Toetatavinvesteering KOKKU 23
Mittetoetatavad investeeringuobjektid KOKKU 24
Tabel 7. Riskianalüüs ja muu lisateave
Lisateave tegevuskava kohta 27:
Laeva vanus on EL Nõukogu määruse 2792/1999/EÜ, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord (EÜT L 337, 30. 12. 1999, lk 10 - 28) lisas III, punktis 1.0 nimetatud vanus või selle puudumisel toetuse taotlemise aasta ja kalalaevade riiklikus registris märgitud ehitusaasta vahe.
Laeva kogumahutavus ja mootorivõimsus ei tohi suureneda v.a määruse § 8 lõikes 5 toodud juhtudel (Euroopa Komisjoni määruse 1438/2003/EÜ, millega kehtestatakse EL Nõukogu määruse 2371/2002/EÜ III peatükis määratletud ühenduse laevastikupoliitika rakenduseeskirjad (ELT, L 204, 13. 08. 2003) art 8 kohaselt). Kui laeva kogumahutavus suureneb määruse § 8 lõikes 5 toodud juhtudel, siis tuuakse välja suurenemise põhjused.
Märkida segment, kuhu ehitatav laev hakkab kuuluma
Tabel 3 märgitakse lühidalt laevastiku uuendamisega või moderniseerimisega seonduvad eesmärgid ning majandustegevuse lühikirjeldus. Real 40 kirjeldatakse hetkel toimivaid turustuskanaleid kui ka tulevikus kasutatavaid kanaleid.
Tabeli 4 reale 3 märgitakse hõivatute aasta keskmine arv, arvestades füüsilisest isikust ettevõtjat ennast, palgata peretöötajaid, juhatuse liikmeid (va füüsilisest isikust ettevõtja puhul) jt taotleja majandustegevusega seotud isikuid.
Tabeli 4 ridadele 18-22 märgitakse tegevusalad, millega tegeletakse ning toodangunäitajad (tonni, tükki, tundi jm).
Tabel 5 täidetakse taotleja kogu majandustegevuse kohta. Andmed esitatakse kroonides ilma käibemaksuta.
Tabeli 5 reale 15 märgitakse riigi poolt taotleja arveldusarvele tagastatav käibemaks.
Tabeli 5 ridadele 16 ja 17 märgitakse vastaval majandusaastal võetud ja taotleja arveldusarvele või kassasse laekuvad laenusummad, välja arvatud real 72 märgitud laenu vajadus toetatava investeeringu tegemiseks.
Tabeli 5 rea 50 veergu C märgitakse taotluse esitamise majandusaastal kavandatava investeeringuobjektiga seotud ettevalmistava töö maksumus selles ulatuses, mis ei ole märgitud reale 69.
Tabeli 5 reale 53 märgitakse riigile taotleja arveldusarvelt käibemaksuna makstav summa.
Tabeli 5 reale 54 märgitakse kasutusrendi maksete tasumine koos intressidega.
Tabeli 5 rida 64 arvutatakse järgmiselt: rea 1 andmetele liidetakse rea 21 andmed ja lahutatakse rea63 andmed.
Tabeli 5 rea 65 veergudesse C ja D märgitakse mittetoetavad investeeringud kokku vastavalt tabeli 6 reale 15.
Tabeli 5 rea 66 veerud C ja D arvutatakse järgmiselt: rea 64 andmetest lahutatakse rea 65 andmed.
Tabeli 5 reale 67 märgitakse kavandatava investeeringuobjektiga seotud ettevalmistava töö maksumus selles ulatuses, mis ei ole märgitud reale 69.
Tabeli 5 rea 68 veerud C ja D arvutatakse järgmiselt: rea 66 andmetest lahutatakse rea 67 andmed.
Tabeli 5 rea 69 veergudesse C ja D märgitakse toetatavad investeeringud kokku vastavalt tabeli 6 reale 14.
Tabeli 5 rea 71 veerud C ja D arvutatakse järgmiselt: rea 68 andmetest lahutatakse rea 69 andmed. Kavandatavaks investeeringuks kasutatavate oma- ja laenuvahendite ning toetatava investeeringu maksumuse vahe märgitakse miinusmärgiga.
Tabeli 5 real 74 märgitud summa peab olema nullist suurem või nulliga võrdne.
Tabeli 6 veergu C märgitakse investeeringuobjekti kood vastavalt taotlusvormi ridadele
Tabeli 6 reale 12 märgitakse ettevalmistavad tööd vastavalt taotlusvormil esitatule
Tabeli 6 reale 14 märgitakse ridade 11 ja 13 summa
Tabeli 6 reale 15 märgitakse mittetoetatavate investeeringute summa taotlemise esitamise aasta kohta
Tabeli 6 veergu J märgitakse krediidiasutuse või kapitalirendile andja või muu kreeditori nimi.
Read, mis on tähistatud sümboliga "X", ei kuulu täitmisele.
Tabeli 7 reale 3 võib taotleja vajadusel märkida veel vajalikku lisateavet tegevuste (tegevuskava) kohta sh kavandatava investeeringuobjektiga seotud ettevalmistavate tööde lühikirjelduse.
Põllumajandusministri 30. juuli 2004. a määruse nr 127 “Eesti riikliku arengukava EuroopaLiidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004-2006” meetme 3.10 “Kalalaevastiku moderniseerimine ja uuendamine”tingimused” juurde
Pakkumiskutse saajanimi
Pakkumiskutse saajaasukoht, postiaadress
Kavandatava investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus:
“Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks- ühtne programmdokument aastateks 2004-2006” meetme 3.10 “Kalalaevastiku moderniseerimine ja uuendamine”tingimused” juurde
Kapitalirendile andja ärinimi 3
Kapitalirendile andja äriregistrikood 3
Kapitalirendi leping koos maksegraafikuga 3
Kuupäev_________________________
1Täidab Amet
2Kuludeklaratsioonile märgitakse kinnituskirjas näidatud taotluse viitenumber.
3Täidetakse juhul, kui investeering finantseeritakse liisinguandja kaudu.
4Sellele reale märgitakse, mitmes taotluse kohta esitatud kuludeklaratsioon on käesolev kuludeklaratsioon.
5Märgitakse käesoleva kuludeklaratsiooniga esitatud maksenõude summa käibemaksuta.
8Juhul, kui investeeringu kogumaksumus ei ole sama, mis on näidatud kinnituskirjas, siis märgitakse käesolevale kuludeklaratsioonile investeeringu kogumaksumuse muutumise põhjused ja uus maksumus.


Kütuse käitlemise andmekogu põhimäärus – Riigi Teataja
Kütuse käitlemise andmekogu põhimäärus - sisukord
§ 3 Andmekogus sisalduvate andmete kaitse
§ 4 Andmekogu vastutav ja volitatud töötleja ja nende ülesanded
2 Andmekogu koosseis ja juurdepääs andmetele
§ 8 Juurdepääs andmetele
RT I, 02.08.2018, 10
Vastu võetud 31.07.2018 nr 32
Määrus kehtestatakse vedelkütuse seaduse § 51 lõike 7 ja § 9 lõike 53 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse riigi infosüsteemi kuuluva andmekogu, ametliku nimetusega „Kütuse käitlemise andmekogu” (edaspidi andmekogu), põhimäärus.
(2) Andmekogu ametlik lühend on KKS.
Andmekogu pidamise eesmärk on riiklike maksude kogumise tagamiseks, maksupettuste tõkestamiseks ja ebakvaliteetse kütuse ringluse siseturul vähem tõenäoliseks tegemise tagamiseks kütuse käitlemise kohta teabe kogumine ja töötlemine.
§ 3. Andmekogus sisalduvate andmete kaitse
(1) Andmekogu vastutav ja volitatud töötleja tagab organisatsiooniliste ja tehniliste meetmetega andmekogu andmete tervikluse ja autentsuse, samuti andmekogu pidamise ja selles sisalduvate andmete töötlemise, kaitse, säilimise ja arhiveerimise.
(2) Andmekogu turvaklass on K2T2S2.
§ 4. Andmekogu vastutav ja volitatud töötleja ja nende ülesanded
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Maksu- ja Tolliamet, kes täidab järgmisi ülesandeid:
1) vastutab andmekogu haldamise, järjepideva toimimise ja arendamise eest;
2) määrab andmekogu turvanõuded ning annab volitatud töötlejale selleks vajalikke suuniseid;
3) korraldab järelevalvet andmekogu pidamise üle;
4) tagab andmekogu pidamise õigusaktides sätestatud nõuete järgi;
5) rakendab koos volitatud töötlejaga andmekogus sisalduvate andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks vastavaid organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid;
6) määrab isikud, kellel on õigus andmekogusse andmeid sisestada, täiendada, muuta ja kustutada;
7) täidab muid vastutava töötleja õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
(2) Andmekogu volitatud töötleja on Rahandusministeeriumi Infotehnoloogiakeskus, kes täidab järgmisi ülesandeid:
1) tagab andmekogu majutamise ja hooldamise;
2) arendab andmekogu koostöös vastutava töötlejaga, korraldab infosüsteemi pidamiseks vajalikke projekteerimis- ja arendustöid ning tagab andmekogu andmete käideldavuse ja tervikluse;
3) võtab andmete turvalisuse tagamiseks kasutusele andmekogu turvanõuetele vastavad organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnoloogilised turvameetmed ning rakendab neid järjepidevalt;
4) korraldab andmekogusse kantud andmete säilitamise kehtestatud nõuete kohaselt ja varukoopiate tegemise;
2. peatükk Andmekogu koosseis ja juurdepääs andmetele
Kütuse käitlemise andmekogusse esitavad andmeid:
1) kütuse müügi tegevusluba omav isik;
3) vedelkütuse seaduse § 9 lõigetes 52, 53 ja 6 nimetatud isikud.
Andmekogusse kantavate andmete loetelu on sätestatud määruse lisas.
§ 8. Juurdepääs andmetele
(1) Andmekogus olevatele andmetele on juurdepääs vastutava ja volitatud töötleja ametnikel ja töötajatel nende teenistus- ja tööülesannetes määratud ulatuses ja viisil.
(2) Andmekogule on juurdepääs lisaks andmekogu vastutavale ja volitatud töötlejale vedelkütuse seaduse § 21 lõikes 1 ja § 51 lõikes 6 nimetatud isikutel.
(1) Andmekogusse kantud andmed arhiveeritakse digitaalselt nende aktuaalsuse kaotamise päeval.
(2) Andmekogu arhiveeritud andmeid säilitatakse kümme aastat andmete arhiveerimisest arvates.
Lisa Kütuse käitlemise andmekogusse kantavate andmete loetelu