Vinni valla põhimäärus – Riigi Teataja
Vinni valla põhimäärus
Vinni valla põhimäärus - sisukord
§ 2 Vinni vald juriidilise isikuna
§ 3 Vinni vald territoriaalse haldusüksusena
§ 4 Vinni valla lipp
§ 5 Vinni valla vapp
3 Vallavolikogu moodustamine, vallavolikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord ning vallavolikogu liikmete õigused ja kohustused
§ 7 Vallavolikogu moodustamine
§ 8 Vallavolikogu esimene istung ja vallavolikogu tegevus esimehe valimiseni
§ 9 Vallavolikogu esimehe valimine
§ 10 Vallavolikogu aseesimehe (aseesimeeste) valimine
§ 11 Vallavolikogu esimehe ja aseesimehe pädevus
§ 12 Vallavolikogu liige ja asendusliige
§ 13 Vallavolikogu liikme arupärimine
4 Vallavolikogu töökord
§ 14 Vallavolikogu istungi kokkukutsumine
§ 15 Vallavolikogu istungi töökord
§ 16 Päevakorra kinnitamine ja muutmine
§ 17 Vallavolikogu istungi salvestamine
§ 18 Arutelu
§ 19 Hääletamine vallavolikogus
§ 20 Isikuvalimised
§ 21 Volikogu istungi protokoll
5 Volikogu komisjonide moodustamise kord, komisjonide õigused ja kohustused, pädevus ning töökord, volikogu komisjonide esimeeste ja aseesimeeste valimise kord
§ 22 Volikogu komisjoni moodustamine, esimehe ja aseesimehe valimine
§ 25 Eelnõude ja dokumentide menetlemine komisjonis
§ 26 Komisjonide ühine koosolek
§ 27 Elektrooniline koosolek
§ 28 Revisjonikomisjoni kontrollifunktsiooni täitmise kord
§ 29 Revisjonikomisjoni aruandekohustus
6 Vallavanema valimise kord, vallavanema õigused ja kohustused ning vallavanema asendamise kord
§ 32 Vallavanema volitused
§ 34 Vallavanema tasustamine ning soodustuste määramine
§ 35 Vallavanema puhkus ja teenistuslähetus
§ 36 Vallavanema asendamine
7 Vallavalitsuse moodustamise kord, pädevus, hüvitise maksmine ja töökord
§ 37 Vallavalitsuse moodustamine, hüvitise maksmine ja pädevus
§ 38 Vallavalitsuse töökord
§ 39 Vallavalitsuse komisjonid
8 Vinni valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise kord
§ 41 Õigusaktide liigid
§ 43 Õigusaktide eelnõude koostamine, vastuvõtmiseks esitamine ja tagasivõtmine
§ 44 Õigusaktide eelnõude kättesaadavaks tegemine, menetlemine ja muutmine
§ 46 Õigusaktide allkirjastamine
§ 47 Õigusaktide edastamine, jõustumine ja avalikustamine
§ 48 Õigusaktide järelevalve
9 Valla ametiasutuse ja ametiasutuse hallatavate asutuste moodustamise kord
§ 49 Vinni valla asutused
10 Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ning muutmise üldised põhimõtted
§ 52 Vinni valla arengukava ja eelarvestrateegia
§ 53 Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ja muutmise üldised põhimõtted
11 Eelarve ja lisaeelarve koostamise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted
§ 54 Vinni valla eelarve ja lisaeelarve koostamise üldised põhimõtted
§ 55 Vinni valla finantsjuhtimise ja selle korraldamise üldpõhimõtted
12 Vinni valla esindamise kord
§ 56 Vinni valla esindamise mõiste ja alused
§ 57 Valla esindamine avalikus halduses
§ 58 Valla esindamine tsiviilõiguslikes suhetes
§ 59 Valla esindamine kohtus
§ 60 Valla esindamine ametikohtumistel, ametlikel läbirääkimistel ja avalikel üritustel
§ 61 Määruse kehtetuks tunnistamine ning selle alusel antud õigusaktide kehtivus
RT IV, 12.04.2018, 47
Vastu võetud 28.03.2018 nr 9
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkt 9 alusel.
Vinni valla põhimääruses (edaspidi põhimäärus) sätestatakse:
1) Vinni valla kui juriidilise isiku tegevuse üldised õiguslikud alused;
2) Vinni valla sümbolid ja nende kasutamise kord;
3) Vinni Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) moodustamine, esimehe ja aseesimehe valimise kord ning vallavolikogu liikmete õigused ja kohustused;
5) vallavolikogu komisjonide moodustamise kord, komisjonide ja nende liikmete õigused ja kohustused ning komisjonide esimeeste ja aseesimeeste valimise kord;
6) Vinni vallavanema (edaspidi vallavanem) valimise kord, vallavanema õigused ja kohustused ning vallavanema asendamise kord;
7) Vinni Vallavalitsuse kui omavalitsusüksuse täitevorgani (edaspidi vallavalitsus) moodustamise kord, pädevus ja töökord ning nõuded vallavalitsuse liikmetele, nende õigused ja kohustused;
8) Vinni valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise kord;
9) valla ametiasutuse ja ametiasutuse hallatavate asutuste moodustamise kord;
10) arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ning muutmise üldised põhimõtted;
11) eelarve ja lisaeelarve koostamise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted;
12) Vinni valla esindamise kord.
§ 2. Vinni vald juriidilise isikuna
(1) Vinni vald on avalik-õiguslik juriidiline isik, keda esindatakse seaduste, nende alusel antud õigusaktide ning põhimääruses sätestatud alustel ja volitustega.
(2) Vinni vald teostab õigusi ja täidab kohustusi oma asutuste kaudu.
(3) Vinni vallal on rahaliste kohustuste täitmiseks kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse alusel koostatud eelarve.
(4) Vinni valla vara kasutamine ja käsutamine toimub vallavolikogu kehtestatud korras.
§ 3. Vinni vald territoriaalse haldusüksusena
(1) Vinni vald teostab omavalitsuslikku haldamist Vinni valla kui haldusüksuse territooriumil.
(2) Valla piir fikseeritakse riigi maakatastri kaardil vastavalt kehtivatele õigusaktidele.
(3) Vinni valla haldusüksuse piiri tähistamise korraldab Vinni valla ametiasutus – Vinni Vallavalitsus (edaspidi ametiasutus).
§ 4. Vinni valla lipp
(1) Vinni vallal on oma lipp:
1) lipu normaalmõõdud on 105 x 165 cm;
2) lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11;
3) seinalipu varda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest;
4) lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest.
1) Vinni valla ametiasutuse, teeninduskeskuste ja hallatavate asutuste hoonetel või lipumastidel.
2) Vinni valla ja teiste kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel, kus osaleb Vinni vald;
3) Vinni valla avalikel üritustel;
4) muudel üritustel, kus on esindatud Vinni vald;
5) elamutele ja hoonetele teise lipuna riigilipu kõrval riiklikel pühadel;
(4) Lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemisse otsa 10 cm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde lipumasti.
(5) Koos teiste lippudega heisates paigutatakse Vinni valla lipp lipurivi tagant vaadatuna järgmiselt:
1) koos Eesti riigilipuga - Eesti riigilipust vasakule;
2) koos Eesti riigilipu ja teise riigi lipuga - teise riigi lipust vasakule, mis on omakorda vasakul Eesti riigilipust;
3) koos teiste Eesti linnade ja valdade lippudega - tähestiku järjekorras paremalt vasakule.
§ 5. Vinni valla vapp
(1) Vinni vallal on oma vapp.
(2) Vinni valla vapi kujutist kasutatakse:
1) ametiasutuse pitsatil;
2) valla asutuste dokumendiplankidel;
3) valla kodulehel;
7) andmebaasidesse esitatavatel infokandjatel (nt telefoniraamatud jne)
8) muudel juhtudel vallavalitsuse loal ja kehtestatud tingimustel.
Valla tunnustusavalduste korra kehtestab vallavolikogu.
3. peatükk Vallavolikogu moodustamine, vallavolikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord ning vallavolikogu liikmete õigused ja kohustused
§ 7. Vallavolikogu moodustamine
(3) Valimistulemuste väljakuulutamise päev on Vinni valla valimiskomisjoni (edaspidi valimiskomisjon) otsuse, millega valitud vallavolikogu liikmed registreeriti, avalikustamisele järgnev päev.
§ 8. Vallavolikogu esimene istung ja vallavolikogu tegevus esimehe valimiseni
(3) Vallavolikogu esimesel istungil valitakse vallavolikogu esimees ja aseesimees ning kuulatakse ära vallavalitsuse lahkumispalve.
(4) Kui vallavolikogu esimesel istungil jääb vallavolikogu esimees valimata, kutsub vallavolikogu esimehe valimiseni istungid kokku valimiskomisjoni esimees või juhul, kui esimees ei saa oma ülesandeid täita, aseesimees. Vallavolikogu esimehe valimiseks tuleb uus istung kokku kutsuda vähemalt kahe nädala jooksul eelmise istungi toimumisest arvates.
§ 9. Vallavolikogu esimehe valimine
(2) Vallavolikogu uue koosseisu esimehe valimist ning hääletamist korraldab valimiskomisjon. Valimistulemused kinnitatakse valimiskomisjoni otsusega. Kui vallavolikogule tuleb valida uus esimees seoses vallavolikogu esimehe volituste lõppemise või lõpetamisega, korraldab vallavolikogu esimehe valimised vallavolikogu, moodustades salajase hääletamise korraldamiseks häältelugemiskomisjoni.
(3) Vallavolikogu esimehe kandidaadi ülesseadmise õigus on vallavolikogu liikmel. Kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse istungi juhatajale kirjalik ettepanek. Oma ülesseadmise kohta annab kandidaat suulise nõusoleku, mille kohta tehakse märge vallavolikogu istungi protokolli.
(4) Kandidaadid nummerdatakse ülesseadmise järjekorras ning kantakse kandidaatide nimekirja. Kandidaatide nimekirja sulgemiseni võib kandidaat oma kandidatuuri taandada. Nimekirja sulgemise otsustab vallavolikogu avalikul hääletamisel ning nimekiri suletakse poolthäälte enamusega.
(10) Valimis- või häältelugemiskomisjon annab hääletussedelid vallavolikogu liikmetele hääletajate nimekirja alusel. Hääletussedeli saamise kohta annab vallavolikogu liige hääletajate nimekirjale allkirja.
(11) Vallavolikogu esimehe valimisel on vallavolikogu liikmel üks hääl.
(12) Vallavolikogu liige märgistab hääletussedelil ristiga lahtri selle kandidaadi nime juures, kelle poolt ta hääletab ja laseb hääletamissedeli hääletuskasti. Kui kandidaatide nimekirjas on ainult üks kandidaat, märgistatakse kandidaadi nime juures lahter ristiga juhul kui hääletatakse poolt.
(13) Kui hääletussedel rikutakse enne selle hääletuskasti laskmist, on vallavolikogu liikmel õigus rikutud sedeli tagastamisel saada valimis- või häältelugemiskomisjonilt uus hääletussedel ning sedeli rikkumise ja uue sedeli väljastamise kohta tehakse hääletajate nimekirja vastav märge.
(14) Valimis- või häältelugemiskomisjon loeb hääled avalikult kohe pärast hääletamise lõppemist. Hääletussedel, millel on märgistatud rohkem kui ühe kandidaadi nimi loetakse kehtetuks.
(15) Hääletustulemused teeb teatavaks valimiskomisjoni või häältelugemiskomisjoni esimees. Hääletustulemused märgitakse vallavolikogu istungi protokolli.
(17) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse kordushääletamine. Kordushääletamisel kandideerivad kaks enim hääli saanud kandidaati.
(18) Kui on üks kandidaat ja ta ei saavuta vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine, kusjuures hääletamise läbinud kandidaati enam üles seada ei saa.
(19) Kui kordushääletusel hääletusel ei saa kandidaat vajalikku häälteenamust, kuulutab istungi juhataja välja vaheaja ning pärast vaheaega korraldatakse uus valimine käesolevas paragrahvis sätestatud korras, kus võib kandideerida ka valituks mitteosutunud isiku(ud).
(20) Kui ka kolmanda hääletusega ei õnnestu vallavolikogule esimeest valida siis kutsutakse vallavolikogu esimehe valimiseks kokku uus vallavolikogu istung.
(21) Enne valimistulemuse väljakuulutamist selgitab valimis- või häältelugemiskomisjon, kas keegi vallavolikogu liikmetest soovib valimiste korraldamise ja hääletamise protseduuri kohta esitada protesti. Protestid esitatakse valimis- või häältelugemiskomisjonile kirjalikult kohe pärast hääletustulemuste teatavakstegemist. Valimis- või häältelugemiskomisjon vaatab protestid läbi ja teeb nende suhtes otsuse enne valimistulemuste väljakuulutamist. Valimis- või häältelugemiskomisjoni seisukohad märgitakse vallavolikogu istungi protokolli.
§ 10. Vallavolikogu aseesimehe (aseesimeeste) valimine
(1) Vallavolikogu aseesimees (aseesimehed) valitakse volikogu liikmete seast salajase hääletamise teel vallavolikogu koosseisu häälteenamusega samas korras nagu vallavolikogu esimees.
(2) Enne vallavolikogu aseesimehe (aseesimeeste) valimist otsustab volikogu aseesimeeste arvu.
(4) Vallavolikogu aseesimehe (aseesimeeste) valimisel juhatab vallavolikogu istungit vallavolikogu esimees. Aseesimehe (aseesimeeste) salajase hääletamise läbiviimiseks ja hääletamistulemuste kindlakstegemiseks moodustab vallavolikogu 3-liikmelise häältelugemiskomisjoni, kes nimetab endi hulgast komisjoni esimehe. Valimistulemused tehakse kindlaks vallavolikogu otsusega.
§ 11. Vallavolikogu esimehe ja aseesimehe pädevus
3) korraldab komisjonide tööjaotust ja vajadusel määrab juhtkomisjoni või kutsub kokku komisjonide ühise koosoleku;
4) esindab või volitab teisi esindama Vinni valda kui omavalitsusüksust ja selle vallavolikogu vastavalt seadusega, valla põhimäärusega ning vallavolikogu õigusaktidega antud pädevusele;
5) allkirjastab vallavolikogu õigusaktid, istungi protokollid ja teised vallavolikogu dokumendid;
6) esitab vallavolikogu istungile istungi päevakorra projekti;
9) osaleb ametlikel vastuvõttudel, visiitidel jt. ametlikel üritustel;
10) täidab muid seadusega vallavolikogu esimehele pandud ülesandeid.
(4) Kui vallavolikogu valib rohkem kui ühe aseesimehe, määrab aseesimeeste omavahelise tööjaotuse ja volikogu esimehe asendamise korra volikogu esimees.
(5) Vallavolikogu otsusel võib vallavolikogu esimehe või aseesimehe koht olla palgaline.
§ 12. Vallavolikogu liige ja asendusliige
(2) Vallavolikogu liige juhindub oma tegevuses kehtivatest õigusaktidest ning vallaelanike huvidest ja vajadustest.
(3) Vallavolikogu liikmel on õigus:
2) seada üles kandidaate vallavolikogu poolt valitavatele, kinnitatavatele, nimetatavatele või määratavatele kohtadele;
3) esitada vallavolikogu menetluses olevate eelnõude muudatusettepanekuid;
5) esineda vallavolikogu istungil ettekandega, sõnavõtuga, avaldusega, protestiga, repliigiga ja esitada küsimusi;
6) saada tasu vallavolikogu tööst osavõtu eest ja hüvitust vallavolikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest esitatud dokumentide alusel;
7) saada vallakantselei kaudu vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusakte, dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmed, mille väljastamine on seadusega keelatud;
8) kasutada tasuta vallavalitsuse ja hallatavate asutuste ruume oma tegevusest aruandmiseks;
9) informeerida vallakantselei kaudu valijaid vallavolikogu liikme vastuvõtuajast ja -kohast;
10) täita muid seadustega või vallavolikogu poolt talle pandud ülesandeid.
(4) Vallavolikogu liige ei tohi võtta osa vallavolikogu sellise üksikakti ettevalmistamisest, arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang korruptsioonivastases seaduses sätestatu kohaselt. Enne vastava üksikakti või küsimuse arutelu algust on vallavolikogu liige kohustatud tegema vallavolikogule suulise avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorra punkti arutamisel. Vallavolikogu liikme taandamise kohta tehakse märge vallavolikogu istungi protokolli ning küsimuse arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on vallavolikogu liikme võrra väiksem.
(5) Vallavolikogu liikme volitused lõpevad ennetähtaegselt või peatuvad ja taastuvad seaduses sätestatud juhtudel.
(6) Vallavolikogu liikme volituste lõppemisel või peatumisel astub vallavolikogu liikme asemele vallavolikogu asendusliige. Asendusliikmel on kõik vallavolikogu liikme õigused ja kohustused.
(7) Volikogu esimees võib ise minna ja saata volikogu liikme teenistuslähetusse avaliku teenistuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
§ 13. Vallavolikogu liikme arupärimine
(1) Vallavolikogu liige võib esitada arupärimise vallavolikogu poolt ametisse valitud või kinnitatud isikule.
(2) Arupärimine esitatakse kirjalikult vallavalitsuse kantseleile või antakse üle avalikult vallavolikogu istungil enne päevakorra kinnitamist istungi juhatajale. Arupärimine peab sisaldama arupärimise põhjendust ja sellele vastamise viisi. Arupärimisele vastatakse kas kirjalikult või suuliselt vallavolikogu istungil.
(3) Vallavolikogu istungil esitatud arupärimisele tuleb vastata järgmisel vallavolikogu istungil. Kirjalikult vallavalitsuse kantseleisse esitatud arupärimisele või ainult kirjaliku vastuse nõudmise korral tuleb vastata esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui ühe kuu jooksul pärast arupärimise kättesaamist adressaadi poolt.
4. peatükk Vallavolikogu töökord
§ 14. Vallavolikogu istungi kokkukutsumine
(1) Vallavolikogu istungi kutsub kokku vallavolikogu esimees, tema äraolekul vallavolikogu aseesimees, nende mõlema puudumisel vallavolikogu vanim liige.
(3) Vallavolikogu istung kutsutakse erakorraliselt kokku, kui seda taotleb vallavalitsus või vähemalt neljandik vallavolikogu koosseisust. Istungi toimumise aja määrab vallavolikogu esimees, esimehe äraolekul tema asendaja ning istung tuleb kokku kutsuda vähemalt kahe nädala jooksul ettepaneku saamisest arvates.
(4) Juulis vallavolikogu istungeid ei toimu, kui vallavolikogu ei otsusta teisiti.
(5) Kutse vallavolikogu istungi kokkukutsumise kohta, milles on ära näidatud istungi toimumise aeg, koht ja arutlusele tulevad küsimused, tehakse vallavolikogu liikmetele teatavaks vähemalt neli päeva enne vallavolikogu istungit.
(6) Kutse edastatakse vallavolikogu liikmetele elektronposti teel ning avaldatakse valla veebilehel. Elektronposti teel edastatavale kutsele lisatakse volikogu õigusaktide eelnõud ja muud materjalid või lisatakse link valla veebilehele, millel nimetatud materjalid asuvad.
§ 15. Vallavolikogu istungi töökord
(2) Vallavolikogu istungid on üldjuhul avalikud. Vallavolikogu võib kuulutada istungi kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda rohkem vallavolikogu liikmeid kui vastu või kui arutatavat küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega piiratud või keelatud. Kinnisel istungil osaleda võivad isikud määrab vallavolikogu poolthäälte enamusega.
(3) Vallavolikogu istungist võtavad sõnaõigusega osa vallavanem, vallavalitsuse liikmed ja vallasekretär ning volikogu esimehe poolt istungile kutsutud isikud.
(4) Vallavolikogu liige tõestab oma kohalolekut allkirjaga volikogu istungil osalejate registreerimislehel. Kui volikogu liige saabub istungile hiljem või lahkub varem, märgitakse protokolli ka tema saabumise või lahkumise kellaaeg.
(5) Vallavolikogu istungi avab istungi juhataja, teatades kohal viibivate vallavolikogu liikmete arvu.
(6) Vallavolikogu istungi lõpetab pärast päevakorra ammendumist istungi juhataja sõnadega «istung on lõppenud» ja kinnitab seda haamrilöögiga.
§ 16. Päevakorra kinnitamine ja muutmine
(1) Vallavolikogu istungi päevakord kinnitatakse vallavolikogu poolthäälte enamusega vastavalt vallavolikogu liikmetele edastatud päevakorra eelnõule.
(2) Päevakorra eelnõus märgitud küsimuse väljajätmise otsustab vallavolikogu poolthäälte enamusega. Päevakorra eelnõus märgitud küsimuse väljajätmine peab olema põhjendatud ning põhjus märgitakse vallavolikogu istungi protokolli.
(3) Ettepanekuid vallavolikogu istungi päevakorra kohta võivad teha kuni päevakorra kinnitamiseni vallavolikogu liikmed, vallavanem, vallasekretär ja vallavolikogu komisjonid.
(4) Kinnitatud päevakorras võib küsimuste järjekorda muuta vallavolikogu poolthäälte enamusega.
(5) Päevakorra eelnõus märkimata küsimusi ei saa päevakorda võtta.
(6) Päevakorra väliselt võib edastada vallavolikogu liikmetele teadaandeid ja informatsiooni.
§ 17. Vallavolikogu istungi salvestamine
(1) Vallavolikogu istungil võib teha filmi- ja videovõtteid ning veebiülekandeid volikogu poolt kehtestatud tingimustel ja korras.
(2) Vallavolikogu istung helisalvestatakse. Helisalvestised on asutusesiseseks kasutamiseks ja neid kasutatakse vallavolikogu istungi protokolli koostamiseks. Salvestisi säilitatakse 1 aasta. Helisalvestisi ei ole lubatud kopeerida.
§ 18. Arutelu
(2) Kui istungil soovivad sõna võtta ka istungil osalevad külalised, teavitavad nad sellest istungi juhatajat ning loa andmise või mitteandmise sõnavõtuks otsustab istungi juhataja.
(3) Istungi päevakorras märgitud küsimusi esitatakse ettekannete ja kaasettekannetena ning arutatakse läbirääkimiste käigus.
(4) Ettekanne on küsimuse eelnevalt ettevalmistatud käsitlus, mis esitatakse maksimaalselt kümne minuti jooksul, kaasettekande maksimaalne kestus on viis minutit. Pärast ettekannet esitatakse küsimused ettekande kohta. Küsimused peavad olema täpselt formuleeritud. Ettekande kohta võib iga istungil osaleja esitada kuni kaks küsimust. Küsimusi saab esitada ainult ettekandjale ja kaasettekandjale.
(8) Sõnavõtu, küsimuse või märkuse esitamise soovist teatatakse käe tõstmisega, sõna antakse taotlemise järjekorras;
(11) Arutatava õigusakti eelnõu kohta võib istungil teha suulisi muudatusettepanekuid, mille kirjaliku teksti annab ettepaneku tegija samal ajal üle istungi juhatajale.
(12) Enne õigusakti eelnõu hääletusele panemist teatab istungi juhataja kõikidest kirjalikult laekunud muudatusettepanekutest nende laekumise järjekorras ja teeb vajadusel ettepaneku hääletamise korra kohta.
(14) Vallavolikogu võib eelnõu arutamise katkestada selle igal etapil, välja arvatud eelnõu esimesel lugemisel. Kui katkestamise ettepaneku teeb eelnõu algataja, katkestatakse arutamine hääletamata. Kui katkestamise ettepaneku teeb vallavolikogu liige või komisjon, paneb istungi juhataja katkestamise ettepaneku hääletamisele pärast juba esitatud muudatus- ja parandusettepanekute läbiarutamist.
(15) Eelnõu algatajal on õigus tema poolt algatatud või esitatud eelnõu mis tahes ajal tagasi võtta.
(16) Vallavolikogu võib töökorralduslikes või õigusakti andmist mittenõudvates küsimustes vastu võtta istungi protokolli kantavaid otsustusi.
(17) Kui istungi päevakorrapunkti kohta ei ole esitatud volikogu õigusakti eelnõud, koosneb arutelu ettekandest ja kaasettekandest ning küsimustele vastamisest.
(18) Kui istungi päevakorras on informatsiooni ärakuulamine, koosneb arutelu informatsiooni esitamisest ja küsimustele vastamisest.
§ 19. Hääletamine vallavolikogus
(2) Vallavolikogu otsused tehakse poolthäälte enamusega (poolthääli on arvuliselt rohkem), välja arvatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 45 lõikes 5 sätestatud juhtudel, milleks on vajalik vallavolikogu koosseisu häälteenamust (poolthääli on arvuliselt rohkem kui pool vallavolikogu koosseisust).
(3) Hääletamine vallavolikogus on avalik, v.a isikuvalimised, mis otsustatakse salajasel hääletamisel.
(5) Kui õigusakti vastuvõtmiseks on esitatud mitu eelnõu, määrab hääletamise järjekorra istungi juhataja, üldjuhul hääletatakse esimesena vallavalitsuse poolt esitatud eelnõu. Eelnõu tervikuna ei panda hääletusele enne parandus- või muudatusettepanekute hääletamist. Parandus- või muudatusettepanekud otsustatakse poolthäälte enamusega. Kui ühe ja sama sätte kohta on esitatud mitu muudatusettepanekut, hääletatakse neid esitamise järjekorras. Vastuvõetuks loetakse enim poolthääli saanud ettepanek.
§ 20. Isikuvalimised
(2) Isikuvalimistel, mis ei nõua volikogu koosseisu häälteenamust, loetakse valituks poolthäälte enamuse saanud kandidaat.
(3) Salajase hääletamise korraldamiseks moodustab vallavolikogu oma liikmete hulgast kolmeliikmelise häältelugemiskomisjoni, kes nimetab endi hulgast komisjoni esimehe. Häältelugemiskomisjoni koosseis kinnitatakse avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega ning komisjoni koosseis märgitakse vallavolikogu istungi protokollis.
(4) Häältelugemiskomisjon väljastab vallavolikogu liikmetele allkirja vastu hääletussedelid. Hääletussedelid täidetakse hääletamiskabiinis või salajast hääletamist võimaldavas ruumis. Hääletamise tulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli, millele kirjutavad alla kõik häältelugemiskomisjoni liikmed ning see lisatakse vallavolikogu istungi protokollile.
(5) Isikuvalimise tulemused vormistatakse vallavolikogu otsusega. Isikuvalimiste tulemusi üle ei hääletata.
§ 21. Volikogu istungi protokoll
(1) Vallavolikogu istungid protokollitakse ja helisalvestatakse. Protokollid vormistatakse viie tööpäeva jooksul.
(2) Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, kinnitatud päevakord, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja otsused ettepanekute arvestamise või mittearvestamise kohta, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, märked eriarvamuse kohta. Otsustajate ja küsimuste algatajate poolt esitatud kirjalikud ettepanekud ja eriarvamused lisatakse protokollile.
(3) Vallavolikogu istungi protokolli allkirjastab istungi juhataja.
(4) Vallavolikogu istungi protokoll peab olema igaühele kättesaadav kaheksandal tööpäeval istungi toimumise päevast arvates. Protokollid on avalikustatud ametiasutuse dokumendiregistri kaudu. Üldkättesaadavaks ei tehta protokollides sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mõeldud ametiasutuse siseseks kasutamiseks.
(5) Vallavolikogu liikmel on õigus teha protokolli kohta märkusi viie päeva jooksul pärast protokolli avalikustamist. Märkused lisatakse protokollile
5. peatükk Volikogu komisjonide moodustamise kord, komisjonide õigused ja kohustused, pädevus ning töökord, volikogu komisjonide esimeeste ja aseesimeeste valimise kord
§ 22. Volikogu komisjoni moodustamine, esimehe ja aseesimehe valimine
(1) Volikogu moodustab alatisi ja ajutisi komisjone. Komisjoni tegevusvaldkond, pädevus, komisjoni liikmete arv ning tegutsemise tähtaeg määratakse komisjoni moodustamise otsuses.
(2) Alatised komisjonid moodustatakse volikogu volituste ajaks valdkondade kaupa volikogu tegevuse kavandamiseks ja korraldamiseks, volikogule ja valitsusele arvamuse esitamiseks, samuti volikogu istungitel arutamisele tulevate küsimuste ning volikogu õigusaktide eelnõude ettevalmistamiseks ja kooskõlastamiseks.
(3) Komisjoni esimees ja aseesimees valitakse volikogu liikmete hulgast üheaegselt salajasel hääletusel poolthäälte enamusega. Komisjoni esimeheks saab kõige rohkem hääli kogunud kandidaat. Komisjoni aseesimeheks saab häältearvult teiseks jäänud kandidaat. Volikogu liikmel on üks hääl.
(4) Komisjoni (va revisjonikomisjon) koosseis kinnitatakse ja koosseisu muudetakse komisjoni esimehe ettepanekul poolthäälte enamusega avalikul hääletamisel. Komisjoni liikme kinnitamisel on eelduseks tema nõusolek. Kui komisjoni liikmeks kandideerija ei viibi komisjoni koosseisu kinnitamise juures, peab tema nõusolek olema kirjalik. Revisjonikomisjoni puhul valitakse kõik komisjoni liikmed salajase hääletamise teel poolthäälte enamusega.
(5) Komisjoni koosseisu kujundamisel arvestatakse erakondade ja valimisliitude esindajate osakaalu volikogus. Igal volikogu liikmel on õigus kuuluda vähemalt ühte alatisse komisjoni.
(6) Komisjoni ja tema liikmete volitused algavad komisjoni koosseisu kinnitamisest või liikme komisjoni koosseisu kinnitamisest.
(7) Volikogu otsustab komisjoni liikme komisjoni koosseisust väljaarvamise komisjoni esimehe ettepanekul kas komisjoni liikme avalduse alusel või juhul, kui komisjoni liige ei ole osalenud vähemalt kolmel järjestikusel komisjoni koosolekul.
(8) Komisjoni tööd juhib komisjoni esimees. Komisjoni esimeest asendab tema äraolekul aseesimees.
(9) Alatise komisjoni tegevus lõpeb koos volikogu koosseisu volituste lõppemisega. Volikogu võib oma otsusega lõpetada alatise komisjoni tegevuse ka enne volikogu koosseisu volituste lõppemist. Ajutise komisjoni tegevus lõpeb talle antud ülesande täitmisega või muul ajal vastavalt volikogu otsusele.
(10) Alatise komisjoni tegevuse lõpetamine toimub komisjoni või volikogu liikme ettepanekul.
(11) Komisjoni esimees esineb volikogus vähemalt üks kord aastas aruandega komisjoni tehtud tööst.
(1) Vallavolikogu esimees suunab komisjonile läbivaatamiseks:
3) taotlused, avaldused, märgukirjad.
1) algatada ja esitada vallavolikogu õigusakti eelnõusid;
2) teha ettepanekuid vallavolikogu istungi päevakorra, vallavolikogu ja teiste komisjonide menetluses olevate vallavolikogu õigusaktide eelnõude kohta;
3) algatada arutelusid vallaelu küsimustes;
5) kaasata oma töösse asjatundjaid ja tellida eelarveliste vahendite olemasolul tasulisi ekspertiise, kooskõlastades selle eelnevalt vallavolikogu esimehega.
(3) Komisjoni otsused on vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktide vastuvõtmisel soovitusliku ja/või nõuandva iseloomuga.
(1) Komisjoni töövorm on koosolek. Komisjoni koosolek kutsutakse kokku vajadusel.
(2) Koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees, tema äraolekul komisjoni aseesimees. Koosoleku võib kokku kutsuda ka kolmandiku komisjoni liikmete ettepanekul.
(3) Komisjoni kokkukutsumisest ja päevakorrast tuleb komisjoni liikmeid teavitada vähemalt kolm tööpäeva enne komisjoni koosoleku toimumist. Komisjoni koosoleku päevakord edastatakse teadmiseks ka vallakantseleile.
(4) Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sh esimees või aseesimees. Otsustused tehakse avalikul hääletusel poolthäälte enamusega.
(5) Komisjoni koosolekud on kinnised. Koosoleku juhataja võib kuulutada koosoleku avalikuks, kui koosoleku päevakorras olevaid küsimusi puudutavate andmete avalikustamine ei ole seadusega keelatud või piiratud. Komisjoni esimehe kutsel võivad komisjoni koosolekust sõnaõigusega osa võtta vallavanem, vallavalitsuse liikmed, komisjoni mittekuuluvad vallavolikogu liikmed, külavanemad, eksperdid jt isikud.
(6) Komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll, mis sisaldab koosoleku päevakorra, toimumise aja, koosolekust osa võtnud isikute nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja otsused ettepanekute arvestamise või mittearvestamise kohta, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate ja küsimuste algatajate eriarvamused.
(7) Komisjoni otsustused, mis sisaldavad ettepanekuid, seisukohti ja arvamusi, vormistatakse eraldi dokumendina, registreeritakse dokumendiregistris ja edastatakse vastavalt kas volikogu esimehele, vallavanemale või vastavale komisjoni esimehele.
(8) Protokollid peavad olema kättesaadavad vallakantseleis hiljemalt viiendal tööpäeval pärast komisjoni koosoleku toimumist. Üldkättesaadavaks ei tehta andmeid, mille väljastamine on seadusega keelatud või mõeldud ametiasutuse või hallatavate asutuste siseseks kasutamiseks. Komisjoni liikmel on õigus teha protokolli kohta märkusi kolme tööpäeva jooksul pärast protokolli väljapanemist. Märkused lisatakse protokollile.
§ 25. Eelnõude ja dokumentide menetlemine komisjonis
(1) Komisjon on kohustatud tema menetlusse suunatud vallavolikogu õigusakti eelnõu läbi vaatama hiljemalt järgmiseks vallavolikogu istungiks kui vallavolikogu esimees ei ole määranud pikemat läbivaatamise tähtaega. Märgukiri ja selgitustaotlus vaadatakse läbi seaduses sätestatud tähtajal, muud dokumendid vaadatakse läbi vallavolikogu esimehe määratud tähtajal.
(2) Õigusakti eelnõu esitamisel mitmesse komisjoni määrab vallavolikogu esimees juhtiva komisjoni.
(3) Märgukirja, selgitustaotluse ja muude dokumentide kohta annab komisjon oma seisukoha ning esitab selle kirjalikult vallavolikogu esimehele. Komisjonile adresseeritud märgukirjale, selgitustaotlusele või muule talle suunatud kirjale vastab komisjon, vastuse allkirjastab komisjoni esimees või teda asendav komisjoni liige. Vastus vormistatakse vallavolikogu kirjaplangile.
(4) Eelnõu menetlemisel vallavolikogus kaitseb komisjoni esimees komisjoni seisukohta, kuid ei ole hääletamisel seotud komisjoni otsustusega.
§ 26. Komisjonide ühine koosolek
(1) Vallavolikogu komisjonid võivad vallavolikogu esimehe ettepanekul või komisjonide esimeeste omavahelisel kokkuleppel korraldada ühise koosoleku.
(2) Komisjonide ühist koosolekut juhib eelnõu juhtivkomisjoni esimees või üks komisjoni esimeestest omavahelisel kokkuleppel.
§ 27. Elektrooniline koosolek
(1) Vajadusel ja tehniliste võimaluste olemasolul võib komisjoni liige komisjoni koosolekul osaleda elektrooniliselt. Elektroonilise koosolekul osalemise otsustab komisjoni esimees, tema äraolekul aseesimees. Komisjoni liikme (te) elektrooniliselt koosolekul osalemise kohta tehakse protokolli sellekohane märge.
(2) Erandolukorras ja üksikküsimuse otsustamiseks võib komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees korraldada komisjoni elektroonilise koosoleku ja hääletuse. Elektroonilise hääletuse korral peavad komisjoni liikmed etteantud ajavahemiku jooksul edastama elektrooniliselt oma seisukoha arutatava küsimuse kohta. Elektroonilise koosoleku toimumise korral tehakse protokolli sellekohane märge.
§ 28. Revisjonikomisjoni kontrollifunktsiooni täitmise kord
(1) Vallavolikogu revisjonikomisjon moodustatakse seaduses sätestatud korras.
(2) Revisjonikomisjoni kontrollifunktsiooni täidavad revisjonikomisjoni liikmed, kellel on kontrolliülesandes pandud ülesannete täitmiseks õigus:
(3) Kontrollimised toimuvad kirjaliku ühekordse kontrolliülesande alusel, mille valmistab ette revisjonikomisjon. Kontrolliülesanne sisaldab kontrollitava asutuse nime, kontrolli eesmärki ja ulatust, kontrollijate nimesid ja kontrollimise aega. Kontrolliülesandele kirjutab alla revisjonikomisjoni esimees. Kontrolliülesanne tehakse teatavaks kontrollitava asutuse juhile ning kontrollülesandest teavitatakse vallavanemat või tema asendajat.
(4) Vallavolikogul on õigus anda revisjonikomisjonile ühekordne kontrollülesanne.
(6) Kontrollimise tulemusi ei avaldata enne revisjonikomisjoni vastavat otsust. Kontrollimise tulemused vormistatakse revisjoniaktiga.
(7) Aktis märgitakse kontrollitava asutuse nimi ja alluvus, kontrolliülesanne, kontrollijate nimed ja ametinimetused, kontrollitava asutuse juhi nimi, kontrollitav periood ja kontrollimise aeg. Sõltuvalt ülesandest ja tulemustest käsitletakse aktis:
(8) Revisjonikomisjoni otsus ja revisjoniakt saadetakse vallavalitsusele, kes võtab revisjoniakti suhtes seisukoha ja esitab selle kümne päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab nimetatud dokumendid vallavolikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku vallavolikogu õigusakti eelnõu.
§ 29. Revisjonikomisjoni aruandekohustus
(1) Revisjonikomisjon esitab vähemalt kord aastas kirjaliku aruande oma tegevuse kohta vallavolikogu istungil.
(2) Revisjonikomisjonil on kohustus esitada vallavolikogule kirjalik aruanne majandusaasta aruande kohta.
(3) Revisjonikomisjoni aruanne avaldatakse valla veebilehel.
6. peatükk Vallavanema valimise kord, vallavanema õigused ja kohustused ning vallavanema asendamise kord
1) esindab Vinni valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut ja juhib Vinni valda kui omavalitsusüksust;
(2) Vallavanemaks võib vallavolikogu valida teovõimelise Eesti Vabariigi kodaniku, kes valdab eesti keelt ning kes oma hariduse, töökogemuste ja tervisliku seisundi poolest on suuteline täitma vallavanema ülesandeid ning kellel ei ole karistatust tahtlikult toimepandud kuriteo eest.
(1) Vallavanem valitakse põhimääruses sätestatud korras või kuulutatakse vallavanema valimiseks välja avalik konkurss. Avaliku konkursi korraldamisel kehtestab konkursi tingimused ja läbiviimise põhimõtted vallavolikogu.
(3) Vallavanema kandidaadi ülesseadmise õigus on vallavolikogu liikmel. Kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse istungi juhatajale kirjalik ettepanek. Oma ülesseadmise kohta annab kandidaat suulise nõusoleku, mille kohta tehakse märge vallavolikogu istungi protokolli.
(4) Kandidaadid nummerdatakse ülesseadmise järjekorras ning kantakse kandidaatide nimekirja. Kandidaat võib nimekirja sulgemiseni oma kandidatuuri taandada. Nimekirja sulgemise otsustab vallavolikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega.
(5) Kui vallavolikogu ei otsusta teisiti, tutvustab kandidaatide nimekirjas olev isik ennast pärast nimekirja sulgemist ja esitab oma programmi kuni kümne minuti jooksul ning igal vallavolikogu liikmel on õigus esitada kandidaadile kuni kaks küsimust.
(6) Pärast nimekirja sulgemist moodustatakse vähemalt kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon, kes nimetab enda hulgast komisjoni esimehe. Komisjon valmistab ette hääletamissedelid.
(7) Hääletussedelile kantakse kandidaatide nimed esitamise järjekorras.
(9) Häältelugemiskomisjon annab hääletussedelid vallavolikogu liikmetele hääletajate nimekirja alusel. Hääletussedeli saamise kohta annab vallavolikogu liige allkirja.
(10) Vallavanema valimisel on vallavolikogu liikmel üks hääl.
(11) Vallavolikogu liige märgistab hääletussedelil ristiga lahtri selle kandidaadi nime juures, kelle poolt ta hääletab ja laseb hääletussedeli hääletuskasti. Kui kandidaatide nimekirjas on ainult üks kandidaat, märgistatakse kandidaadi nime juures lahter ristiga juhul kui hääletatakse poolt.
(12) Kui hääletussedel rikutakse enne selle hääletuskasti laskmist, on vallavolikogu liikmel õigus rikutud sedeli tagastamisel saada häältelugemiskomisjonilt uus hääletussedel ning sedeli rikkumise ja uue sedeli väljastamise kohta tehakse hääletajate nimekirja vastav märge.
(14) Vallavanemaks valituks osutub kandidaat, kes saab vallavolikogu koosseisu häälteenamuse.
(15) Kui ükski kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse kordushääletamine kahe esimeses voorus enam hääli saanud kandidaadi vahel.
(16) Kui on üks kandidaat ja ta ei saavuta vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine, kusjuures hääletamise läbinud kandidaati enam üles seada ei saa.
(17) Kui kordushääletusel ei saa kandidaat vajalikku häälteenamust, kuulutab istungi juhataja välja vaheaja ning pärast vaheaega korraldatakse uus valimine käesolevas paragrahvis sätestatud korras, kus võib kandideerida ka valituks mitteosutunud isik.
(18) Kui ka kolmanda hääletusega ei õnnestu vallavanemat valida, jätkatakse küsimuse arutelu järgmisel volikogu istungil käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
(19) Protestid valimiste korraldamise kohta esitatakse häältelugemiskomisjonile kirjalikult kohe pärast hääletamistulemuste teatavakstegemist. Komisjon vaatab protestid läbi ja teeb nende suhtes otsuse enne valimistulemuste väljakuulutamist.
(20) Valimistulemused vormistatakse vallavolikogu otsusega.
§ 32. Vallavanema volitused
(3) Vallavanema volitused peatuvad ning tal ei ole ajutiselt õigust ja volitusi esindada Vinni valda ega vallavalitsust ja täita muid vallavanema pädevusse pandud ülesandeid:
(2) Vallavanem on vallavalitsuse kui täitevorgani juht ja Vinni valla ametiasutuse juht, kes:
5) annab käskkirju vallavalitsuse tegevuse korraldamiseks ja ametiasutuse sisemise töö korraldamiseks ning õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmiseks;
6) kirjutab alla vallavalitsuse õigusaktidele ning teistele vallavalitsuse dokumentidele, korraldab nende täitmist ning vastutab nende õiguslikkuse eest;
7) kehtestab seadustest ja teistest õigusaktidest tulenevalt ametiasutuse tööd reguleerivad eeskirjad, juhised ja korrad (teenistusalased aktid) ning tagab ametiasutuse ametnike ja töötajate (edaspidi teenistujate) informeerimise vastavatest aktidest;
8) kinnitab teenistujate ametijuhendid, nimetab ametnikud konkursi korras ametikohale ning sõlmib töötajatega töölepingud ja täidab teisi õigusaktidega asutuse juhi või tööandja pädevusse antud ülesandeid;
9) sõlmib ametiasutuse pädevusse kuuluvates ülesannetes valla nimel lepingud või volitab selleks vajadusel teisi ametnikke, töötajaid või isikuid;
10) kinnitab vallaeelarvest lähtuvalt arved;
11) otsustab ametiasutuse ülesannete täitmiseks vajamineva vara hankimise või teenuste tellimise kooskõlas riigihangete seadusega;
13) esitab vallavalitsusele ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks ametiasutuse hallatavate asutuste juhtide kandidaadid ning sõlmib ametiasutuse hallatavate asutuste juhtidega töölepingud, esindab Vinni valda tööandjana suhetes ametiasutuse hallatavate asutuste juhtidega.
(3) Vallavanem esindab Vinni valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut avalik-õiguslikes ja tsiviilõiguslikes suhetes kõigi tehingute tegemisel ja volitab selleks teisi isikuid.
(4) Vallavanem juhib eriolukordade (tulekahju, loodussaaste, õnnetus, katastroof jne) korral moodustatud kriisikomisjoni tööd.
(5) Vallavanem täidab muid talle Eesti Vabariigi õigusaktidega antud ülesandeid.
§ 34. Vallavanema tasustamine ning soodustuste määramine
(1) Vallavolikogu määrab otsusega vallavanema palga ning lisatasud.
§ 35. Vallavanema puhkus ja teenistuslähetus
(1) Vallavanemal on õigus 35-kalendripäevasele põhipuhkusele ja talle kohaldatakse töölepingu seaduse §-des 54 ja 59–71 sätestatud puhkuseregulatsiooni.
(2) Vallavanemal on õigus teenistuslähetuse kulude hüvitamisele avaliku teenistuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(3) Vallavanema riigisisese ja välislähetusse saatmise otsustab volikogu esimees ning lähetus vormistatakse Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras volikogu esimehe käskkirjaga.
§ 36. Vallavanema asendamine
(1) Vallavanemat asendab tema puhkusel või teenistuslähetuses olemise ajal, haigestumise, tagasiastumise või vabastamise korral (edaspidi äraolekul) kõigi õiguste ja kohustustega abivallavanem.
(2) Vallavanema ja abivallavanema äraolekul asendab vallavanemat kõigi õiguste ja kohustustega kõige pikema vallavalitsuse liikmestaažiga kohalolev vallavalitsuse liige. Kui vallavalitsuse liikmete staaž on ühepikkune, asendab vallavanemat vallavalitsuse kõige pikema liikmestaažiga kõige vanem vallavalitsuse liige.
(3) Korruptsioonivastases seaduses sätestatud juhtudel, mil vallavanem ennast toimingute või tehingute tegemisel taandab, teostab vastavad toimingud või tehingud abivallavanem.
(4) Vallavanema asendamise kohta etteteadmatutel asjaoludel eraldi käskkirja ei vormistata.
(5) Kui vallavanema äraolek on ette teada, vormistatakse asendamise kohta vallavanema käskkiri.
(6) Vallavanem ja abivallavanem ei või samaaegselt valda juhtida või samaaegselt ära olla, sealhulgas ka puhkusel.
7. peatükk Vallavalitsuse moodustamise kord, pädevus, hüvitise maksmine ja töökord
§ 37. Vallavalitsuse moodustamine, hüvitise maksmine ja pädevus
(1) Vallavalitsus on valla täitevorgan, mille moodustab vallavanem ja kinnitab ametisse vallavolikogu vallavanema volituste ajaks.
(2) Vallavalitsuse struktuuri ja liikmete arvu kinnitab vallavolikogu vallavanema ettepanekul arvestades valdade liitumisel ühinemislepinguga sõlmitud kokkulepet, mille kohaselt vallavalitsuse koosseisu kuulub igast liitunud vallast vähemalt üks esindaja.
(3) Vallavanemal on ametisse valimisest ühe kuu jooksul kohustus moodustada vallavalitsus ning esitada vallavalitsuse koosseis vallavolikogule kinnitamiseks.
(4) Vallavalitsuse koosseisu kuuluvad vallavanem, abivallavanem ja vallavalitsuse liikmed.
(5) Vallavalitsuse liikmeks võib vallavolikogu kinnitada isiku, kes vastab kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 48² lõikes 1 sätestatud nõuetele ning kellel ei ole karistatust tahtlikult toimepandud kuriteo eest.
(6) Vallavalitsuse liikme ametikoht võib vallavolikogu otsusel olla palgaline. Vallavalitsuse liikmele ei või maksta sellist lisatasu, hüvitist või toetust ega rakendada tema suhtes selliseid soodustusi, mida vallavolikogu ei ole otsustanud.
(7) Vallavalitsuse liikme teenistuslähetusse saatmise otsustab vallavanem. Valitsuse liikme lähetuskulud hüvitatakse avaliku teenistuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(8) Vallavalitsuse koosseisu ametisse kinnitamine toimub avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega.
(9) Vallavalitsus saab volitused vallavalitsuse täies koosseisus ametisse kinnitamisest (otsuse vastuvõtmisest), kui vallavolikogu otsusega ei ole volituste alguseks määratud hilisem aeg.
(10) Vallavalitsuse volitused kestavad uue vallavalitsuse koosseisu kinnitamiseni. Lisaks kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega sätestatule loetakse vallavalitsus tagasi astunuks, kui vallavanem ametist vabaneb. Pärast igakordset vallavanema valimist tuleb uuesti kinnitada ka vallavalitsuse koosseis.
(11) Vallavalitsuse liikme vabastamisel vallavalitsuse liikme kohustustest enne volituste tähtaja lõppu kinnitatakse ametisse uus vallavalitsuse liige vallavanema esildise alusel.
(12) Vallavalitsus:
4) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis on delegeerinud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse alusel vallavalitsusele;
5) võib taotleda vallavolikogu ees vallavolikogu poolt vastuvõetud määruse või otsuse uuesti läbivaatamist;
6) esitab vallavolikogu uue koosseisu esimesel istungil lahkumispalve.
§ 38. Vallavalitsuse töökord
(1) Vallavalitsuse töövorm on istung, mille kutsub kokku vallavanem või tema äraolekul abivallavanem.
(2) Vallavanem on kohustatud istungi kokku kutsuma, kui seda nõuab vähemalt pool vallavalitsuse liikmetest.
(3) Vallavalitsus on otsustusvõimeline, kui vallavalitsuse istungist võtab osa üle poole vallavalitsuse koosseisust sealhulgas vallavanem või abivallavanem. Kvoorumi puudumisel kutsutakse vallavalitsus kokku uueks istungiks.
(4) Vallavalitsuse istungid toimuvad üle nädala kolmapäeviti, kui vallavanem ei otsusta teisiti.
(5) Istungi kokkukutsumise teade tehakse vallavalitsuse liikmetele teatavaks kirjalikku taasesitamist võimaldaval viisil. Teates edastatakse istungi toimumise aeg ja koht, päevakord ja õigusaktide eelnõud.
(6) Istungile võib lisaks vallavalitsuse liikmetele kutsuda ka isikuid, kes on otseselt seotud arutatavate küsimustega või ametiasutuse töökorraldusega. Teistele istungile kutsutud isikutele teatatakse istungi toimumise koht ning isiku kohalolekut eeldav päevakorrapunkti arutamise aeg.
(7) Vallavalitsuse istungitest võtab sõnaõigusega osa vallasekretär.
(8) Vallavalitsuse istungit juhatab vallavanem või abivallavanem.
(9) Vallavalitsuse istungid on kinnised, kui vallavalitsus ei otsusta teisiti. Istungi avalikuks kuulutamiseks otsustab selle vallavalitsus poolthäälte enamusega. Vallavalitsuse istungil on lubatud viibida vallasekretäril või tema asendajal, konkreetse päevakorrapunkti ettekandega esineval isikul ja arutelu juurde vallavanema poolt kutsutud isikutel vastava punkti arutamisel.
(10) Vallavalitsuse istungi päevakorraprojekti koostab vallasekretär ning kinnitab vallavanem. Päevakorda kinnitatakse küsimused, mille eelnõud on eelnevalt kooskõlastanud vallasekretär.
(11) Vallavalitsuse istungi päevakorda esitatakse:
2) vallavolikogu määruste ja otsuste eelnõud;
3) muud vallavalitsuse pädevuses olevad otsustamist vajavad asjad, mis ei vaja vallavalitsuse õigusakti kehtestamist;
(12) Vallavalitsuse istung algab päevakorra kinnitamisega. Ettepanekuid päevakorra eelnõu kohta võivad kuni päevakorra kinnitamiseni teha:
(13) Istungi alguses võib päevakorrapunkti päevakorrast välja arvata või lisada. Istungi alguses lisatud päevakorrapunkti eelnõu võib formuleerida istungi käigus. Eelnõu vastavust kehtestatud nõuetele kontrollitakse enne õigusakti jõustumist. Kui õigusakti eelnõu ei vasta nõuetele, jätavad vallasekretär ja vallavanem õigusakti allkirjastamata. Eelnõu koostaja peab eelnõu viima vastavusse kehtestatud nõuetega ja esitama uuesti vallavalitsuse istungile läbivaatamiseks.
(14) Päevakord kinnitatakse enne küsimuste arutamisele asumist poolthäälte enamusega. Istungi juhataja võib päevakorrapunktide arutamise järjekorras teha muudatusi. Istungi juhataja võib kindlaks määrata ettekannete ja sõnavõttude kestuse, samuti keerukate ja mahukate asjade arutamise korra, sealhulgas lugemiste läbiviimise arvu ja tähtajad.
(15) Päevakorrapunkti arutamine algab eelnõu esitanud isiku ettekandega ja eelnõu tutvustamisega. Pärast ettekannet annab istungi juhataja soovija märguandel talle sõna küsimuste esitamiseks. Kui istungist osavõtjatel küsimusi ei ole või küsimused on esitatud, annab istungi juhataja istungist osavõtjatele sõna sõnavõttudeks ja repliikideks vastavalt soovijate märguannetele. Sõna andmise kutsutud isikutele otsustab istungi juhataja. Kui päevakorrapunkti kohta ei ole esitatud õigusakti eelnõu, koosneb arutelu küsimuse tõstatanud isiku ettekandest ja küsimustele vastamisest. Kui istungi päevakorras on informatsiooni ära kuulamine, koosneb arutelu informatsiooni esitamisest ja küsimustele vastamisest.
(16) Vallavalitsuse liikmetel on õigus teha õigusakti osas muudatusettepanekuid. Enne hääletamist kordab istungi juhataja kõiki hääletamisele pandavaid ettepanekuid. Esimesena pannakse hääletamisele ettekandja ettepanek, siis muudatusettepanekud nende esitamise järjekorras. Kui ettepanekud ei ole kõigile üheselt arusaadavad, kordab istungi juhataja ettepanekuid. Vastuvõetuks loetakse enim poolthääli saanud ettepanek. Eelnõu pannakse tervikuna hääletusele pärast kõigi muudatusettepanekute läbihääletamist.
(17) Vallavalitsuse liige ei tohi võtta osa sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes tal on huvide konflikt korruptsioonivastases seaduses sätestatust lähtudes. Enne nimetatud küsimuse arutelu algust on vallavalitsuse liige kohustatud tegema vallavalitsusele suulise avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorra punkti arutamisel ja lahkuma istungi ruumist. Vallavalitsuse liikme taandamise kohta tehakse märge vallavalitsuse istungi protokollis ning küsimuse arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on vallavalitsuse liikme võrra väiksem.
(18) Vallavalitsusel on õigus vastu võtta korraldusi ja määrusi istungit kokku kutsumata. Vallavanema otsusel saadetakse esitatud eelnõud elektrooniliselt kõigile vallavalitsuse liikmetele, määrates tähtaja, mille jooksul vallavalitsuse liikmed peavad esitama eelnõu kohta oma seisukoha. Kui vallavalitsuse liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul oma seisukohta, loetakse ta istungil ja hääletusel mitteosalenuks. Elektroonilise koosoleku toimumise korral tehakse protokolli sellekohane märge.
§ 39. Vallavalitsuse komisjonid
Vallavalitsus võib moodustada oma pädevuses olevate küsimuste läbitöötamiseks komisjone, mille koosseis, tegevuse eesmärgid ja tegutsemise tähtaeg sätestatakse komisjoni moodustavas vallavalitsuse korralduses.
7) märkus e-istungi kohta.
(4) Vallavalitsuse liige võib nõuda oma eriarvamuse kandmist istungi protokolli. Eriarvamus tuleb esitada kirjalikult ja see lisatakse protokollile.
(5) Juhul, kui vallavalitsuse liige saabub istungile hiljem või lahkub varem, tehakse protokolli vastav märge koos kellaajaga.
(6) Protokolli allkirjastavad vallavanem või tema asendaja ja protokollija, kes vastutavad protokollis sisalduvate andmete õigsuse eest. Kui istungit juhatab mitu vallavalitsuse liiget, allkirjastavad protokolli kõik istungit juhatanud isikud.
(7) Protokoll avalikustatakse hiljemalt viiendal tööpäeval pärast istungit. Protokollid avalikustatakse valla veebilehel dokumendiregistri kaudu. Üldkättesaadavaks ei tehta protokollides sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mõeldud valla ametiasutuse siseseks kasutamiseks.
8. peatükk Vinni valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise kord
§ 41. Õigusaktide liigid
§ 43. Õigusaktide eelnõude koostamine, vastuvõtmiseks esitamine ja tagasivõtmine
(3) Vallavolikogu alatise komisjoni ettepanekul algatatud eelnõu töötab välja komisjoni määratud liige.
(4) Lähtuvalt avaliku teabe seaduse nõuetest avalikustatakse määruse eelnõu vähemalt 4 päeva enne vastuvõtmist koos seletuskirjaga valla veebilehel.
(5) Vallavolikogu ja vallavalitsuse määruse eelnõule kohaldatakse hea õigusloome ja normitehnika eeskirja ning haldusmenetluse seadusega määruse eelnõule sätestatud nõudeid.
(9) Nõuetekohaselt koostatud ja kooskõlastatud vallavolikogu õigusakti eelnõu esitatakse vallavolikogu päevakorda võtmiseks vallavolikogu esimehele.
§ 44. Õigusaktide eelnõude kättesaadavaks tegemine, menetlemine ja muutmine
(1) Õigusaktide eelnõud tehakse kättesaadavaks kas valla veebilehel või edastatakse vallavolikogu liikmele posti või elektronpostiga. Õigusaktide eelnõude teatavaks tegemise viisi lepib kokku vallavolikogu iga koosseis ise.
(3) Vallavolikogus mitmele lugemisele pannakse eelnõud, mis käsitlevad:
1) valla eelarvet (v.a lisaeelarve);
2) valla põhimääruse muutmist, kui muudatus ei tulene seadustest või õigusaktidest;
3) arengukava ja eelarvestrateegiat;
(4) Mitmel lugemisel menetletava eelnõu kohta võib teha muudatusettepanekuid esitades need kirjalikult istungil määratud tähtajaks. Muudatusettepanekud esitatakse vallakantseleile. Vallakantselei edastab muudatusettepanekud eelnõu algatajale, vallavalitsusele ja vastavale komisjonile. Komisjon kuulab muudatusettepanekute osas ära eelnõu algataja ja vallavalitsuse seisukoha ning esitab eelnõu koos omapoolse seisukohaga vallavolikogule. Komisjoni seisukohti muudatusettepanekute kohta hääletatakse vallavolikogus üksnes siis, kui mõni vallavolikogu liige seda nõuab. Vallavolikogu istungil saab eelnõu kohta teha üksnes keelelisi ja normitehnilisi muudatusettepanekuid. Vallavolikogu võib suunata eelnõu järgmisele lugemisele ja määrata uue muudatusettepanekute tähtaja.
(5) Eelnõu, mida vallavolikogu menetleb mitmel lugemisel, võivad algataja või komisjon anda arutamiseks volikogu istungile uue terviktekstina, arvestades tehtud muudatusi.
(1) Eelnõu loetakse õigusaktina vastuvõetuks, kui vallavolikogu või vallavalitsus on seda põhimääruses sätestatud korras menetlenud.
(3) Vallavolikogu õigusakte muudab, tühistab ja tunnistab kehtetuks vallavolikogu.
§ 46. Õigusaktide allkirjastamine
(1) Vallavolikogu õigusaktid allkirjastab istungi juhataja (vallavolikogu esimees või tema asendaja). Õigusaktid allkirjastatakse hiljemalt kolmandal tööpäeval vallavolikogu istungi toimumisest arvates.
(2) Vallavalitsuse õigusaktid allkirjastavad istungi juhataja (vallavanem või tema asendaja) ja vallasekretär või tema asendaja. Õigusaktid allkirjastatakse hiljemalt kolmandal tööpäeval vallavalitsuse istungi toimumisest arvates.
§ 47. Õigusaktide edastamine, jõustumine ja avalikustamine
(1) Vallavolikogu otsuse ja vallavalitsuse korralduse ärakiri saadetakse asjasse puutuvale isikule või asutusele.
(2) Vallavolikogu ja vallavalitsuse määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avalikustamist Riigi Teatajas, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
(3) Vallavolikogu ja vallavalitsuse üksikaktid (otsused ja korraldused) on kättesaadavad ametiasutuse dokumendiregistri kaudu. Dokumendiregistrile juurdepääs on tagatud valla veebilehelt. Kättesaadavaks ei tehta õigusaktis sisalduvat teavet, millele on seaduse alusel kehtestatud juurdepääsupiirang ja mille väljastamine on seadusega keelatud.
§ 48. Õigusaktide järelevalve
(3) Vallavolikogu ja vallavalitsuse üksikaktide (haldusaktide) seaduslikkuse üle teostab järelevalvet Justiitsministeerium.
9. peatükk Valla ametiasutuse ja ametiasutuse hallatavate asutuste moodustamise kord
§ 49. Vinni valla asutused
(1) Vinni valla asutused on valla ametiasutus ja ametiasutuse hallatavad asutused. Asutused ei ole iseseisvad juriidilised isikud.
(2) Vinni valla asutused registreeritakse riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris ning igal asutusel on selle registri registrikood.
(3) Vinni valla asutusel on Vinni valla eelarves alaeelarvena asutuse eelarve.
(4) Vinni valla asutus peab asjaajamise korraldamisel lisaks riiklikele õigusaktidele lähtuma Vinni valla asutuste asjaajamiskorrast.
(5) Vinni valla asutus võib kasutada oma sümboolikat, mille kehtestab ja mille kasutamise korra kinnitab asutuse juht, kooskõlastades sümboolika enne kehtestamist vallavalitsusega.
(6) Vinni valla asutus võib osutada tasulisi teenuseid, kui selline õigus on sätestatud asutuse põhimääruses või mõnes muus õigusaktis. Tasuliste teenuste hinnad kehtestab vallavalitsus.
(7) Vinni valla asutuse ja selle juhi tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab kontrolli (teenistuslikku järelevalvet) vallavalitsus.
(1) Vinni Vallavalitsus on valla ametiasutus (edaspidi ametiasutus), mida finantseeritakse valla eelarvest ning mille ülesandeks on avaliku võimu teostamine.
(2) Ametiasutus esindab oma tegevuses Vinni valda ning täidab seadusega ametiasutuse pädevusse ning vallavalitsuse ja vallavolikogu antud ülesandeid. Ametiasutus teenindab asjaajamise korraldamisel vallavalitsust ja vallavolikogu.
(3) Ametiasutuse teeninduskeskused asuvad Laekvere, Tudu, Roela ja Viru-Jaagupi alevikes ning Ulvi külas.
(4) Ametiasutust juhib vallavanem. Ametiasutuse teenistujate struktuuri, palgamäärad ja palgajuhendi kinnitab vallavolikogu.
(2) Hallatavat asutust finantseeritakse Vinni valla eelarvest ja õigusaktidega sätestatud alustel osaliselt riigieelarvest.
(3) Hallatava asutuse asutamise, selle tegevuse lõpetamise, ümberkorraldamise või ümberkujundamise otsustab vallavolikogu vallavalitsuse ettepanekul. Ettepaneku tegemisel esitatakse lisaks vastava otsuse eelnõule ka seletuskiri, mis peab sisaldama hallatava asutuse loomise, asutuse tegevuse ümberkorraldamise või -kujundamise või lõpetamise vajalikkust või põhjuseid.
(4) Hallatava asutuse põhimääruse kinnitab ning otsustab selle muutmise või kehtetuks tunnistamise vallavolikogu. Hallatava asutuse asutamisel koostab asutuse põhimääruse eelnõu vallavalitsus, kehtestatud põhimääruse muutmise eelnõu koostab vastava asutuse juht või ametiasutuse ametnik, kes koordineerib vastava hallatava asutuse tegevust. Põhimääruse või selle muutmise eelnõu kohta peab enne vallavolikogu päevakorda võtmist andma seisukoha vallavalitsus ja vallavolikogu vastava eluvaldkonna alatine komisjoni. Põhimääruse või selle muutmise eelnõule peab õigusaktidega sätestatud juhtudel seisukoha andma ka vastava hallatava asutuse hoolekogu, nõukogu või muu õigusaktidega sätestatud tööorgan.
(5) Hallatavat asutust juhib juhataja või direktor. Hallatava asutuse juhi kinnitab ametisse ja vabastab ametist (v.a töölepingu tähtajalisel lõppemisel) vallavalitsus. Töölepingu hallatava asutuse juhiga sõlmib, seda muudab ja töölepingu lõpetamise vormistab vallavanem.
(6) Hallatava asutuse juht esindab hallatavat asutust ning hallatava asutuse kaudu õigusaktide ja asutuse põhimäärusega sätestatud pädevuse piires Vinni valda. Hallatava asutuse juhi õigused ja kohustused asutuse esindamisel sätestatakse vastava hallatava asutuse põhimääruses.
(7) Hallatava asutuse töötajate koosseisud kinnitab vastava asutuse juht käskkirjaga või riiklikest õigusaktidest lähtuvalt vallavalitsus korraldusega. Töötajate koosseisude kinnitamisel tuleb lähtuda õigusaktidega sätestatud miinimumkoosseisudest. Kui õigusaktidest tulenevalt kinnitab asutuse töötajate koosseisu asutuse juht käskkirjaga, tuleb käskkirja eelnõu enne selle kinnitamist kooskõlastada vallavalitsusega. Vallavalitsuse seisukoht asutuse koosseisu kohta vormistatakse vallavalitsuse istungi protokollis.
10. peatükk Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ning muutmise üldised põhimõtted
§ 52. Vinni valla arengukava ja eelarvestrateegia
(1) Vinni valla arengukava (edaspidi arengukava) on Vinni vallale seadustega pandud ülesannetest ja vallaelanike huvidest lähtuv Vinni valla arengu eesmärke määrav ja eesmärkide elluviimiseks vajalikke tegevusi kavandav dokument. Arengukava on aluseks Vinni valla eri eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele.
(2) Arengukava osa on Vinni valla eelarvestrateegia (edaspidi eelarvestrateegia). Eelarvestrateegia on selgitustega finantsplaan, millega kavandatakse arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud tegevused.
(3) Arengukavast ja eelarvestrateegiast lähtuvalt koostatakse igaks aastaks Vinni valla eelarve. Arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve peavad olema omavahel kooskõlas.
(4) Arengukava ja eelarvestrateegia on alusdokument Vinni vallale kohustuste võtmisel, Vinni valla varaga tehingute tegemisel ja investeeringute planeerimisel ning investeeringuteks toetuse taotlemisel.
§ 53. Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ja muutmise üldised põhimõtted
(1) Arengukava ja eelarvestrateegia koostamist korraldab vallavalitsus, lähtudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse ning põhimääruse käesoleva peatükiga arengukava ja eelarvestrateegia koostamisele sätestatust.
(3) Arengukava peab sisaldama vähemalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 37 lõikes 2 märgitut ning arvestama valla kehtivat üldplaneeringut.
(4) Eelarvestrateegia peab sisaldama kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 20 lõikes 3 sätestatut ning olema kooskõlas arengukava ja vallale võetud kohustustega.
(5) Arengukava koostamisel tuleb lähtuda põhimõttest, et arengukava peab tagama valla majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna tasakaalustatud pikaajalise arengu.
(7) Arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ja muutmise menetlusse tuleb kaasata valla asutused, vallavolikogu alatised komisjonid ja teised huvitatud isikud. Vajadusel korraldatakse avalikud arutelud. Arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu tuleb vähemalt kaks nädalat enne vastuvõtmist valla veebilehel kõigile arvamuse esitamiseks avalikustada.
(9) Arengukava ja eelarvestrateegia ning vallavolikogu ja vallavolikogu komisjonide istungite protokollid arengukava ja eelarvestrateegia menetlemise kohta avaldatakse valla veebilehel seitsme tööpäeva jooksul arengukava ja eelarvestrateegia vastuvõtmisest arvates.
11. peatükk Eelarve ja lisaeelarve koostamise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted
§ 54. Vinni valla eelarve ja lisaeelarve koostamise üldised põhimõtted
(1) Arengukavas sätestatud eesmärkide täitmiseks koostatakse igaks kalendriaastaks Vinni valla eelarve (edaspidi vallaeelarve).
(2) Arvestades kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 26 lõikes 4 sätestatud erisusi, koostatakse vallaeelarve muutmiseks vajadusel lisaeelarve.
(3) Olulisemad eelarve koostamise põhimõtted on:
4) eelarve hõlmab kindla perioodi- eelarveaasta- tulusid ja kulusid (eelnevuse põhimõte);
5) kõik eelarve menetluse etapid peavad olema avalikustatud määral mis võimaldab igal huvitatud isikul saada ülevaate Vinni valla eelarvepoliitikast (avalikkuse põhimõte).
(4) Vinni valla eelarve ja lisaeelarve koostamise korraldab vallavalitsus. Vinni valla eelarve ja lisaeelarve liigendamine, koostamine, menetlemine, vastuvõtmine, avalikustamine ja täitmine ning eelarve aruandlus sätestatakse Vinni valla finantsjuhtimise korras.
§ 55. Vinni valla finantsjuhtimise ja selle korraldamise üldpõhimõtted
(1) Vinni valla finantsjuhtimisel lähtutakse põhimõttest, et vallaeelarvet kasutatakse seaduse ja nende alusel antud õigusaktidega kohalikule omavalitsusele, st Vinni vallale pandud ülesannete täitmiseks ning vallaelanike õigustatud huvist lähtuvalt Vinni valla arengu tagamiseks.
(2) Vinni valla finantsjuhtimise aluseks on:
4) läbipaistev ja aus aruandlus, s.h Vinni valla majandusaasta aruanne;
(3) Vinni valla finantsjuhtimist korraldab vallavalitsus.
(4) Vinni valla finantsjuhtimisega seotud tegevused vastavalt õigusaktidele tagab ametiasutus.
(5) Vinni valla asutuste raamatupidamine korraldatakse tsentraliseeritult ametiasutuse kaudu.
(6) Täiendavad nõuded Vinni valla finantsjuhtimisele sätestatakse vallavolikogu kehtestatud Vinni valla finantsjuhtimise korras.
12. peatükk Vinni valla esindamise kord
§ 56. Vinni valla esindamise mõiste ja alused
(1) Vinni valla esindamise all mõistetakse Vinni valla omavalitsusorganite, asutuste ja isikute pädevust esindada Vinni valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut suhetes juriidiliste ja füüsiliste isikutega nii Eesti Vabariigis kui välismaal.
(2) Vinni valla esindamise õiguslikeks alusteks on kehtivad seadused, põhimäärus, teised vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktid, halduslepingud ning volikirjad.
§ 57. Valla esindamine avalikus halduses
(2) Vallavolikogu esindab valda avalik-õiguslikes suhetes seaduste ja teiste õigusaktidega vallavolikogu pädevusse antud küsimuste lahendamisel.
(3) Vallavalitsus esindab valda avalik-õiguslikes suhetes seaduste ja teiste õigusaktidega vallavalitsuse pädevusse antud küsimuste lahendamisel või täitevvõimu teostamisel. Vallavalitsus esindab valda avalik-õiguslikes suhetes juhtudel, kui küsimuste lahendamine ei ole seadustega antud kellegi teise otsustada ja korraldada.
(4) Õigusaktidega sätestatud juhtudel esindab valda vallavolikogu kui omavalitsusorganit vallavolikogu määratud või nimetatud esindaja. Vallavolikogu võib esindada vallavolikogu esimees, vallavolikogu liige või muu isik. Vallavolikogu esimees, tema äraolekul vallavolikogu aseesimees, esindab vallavolikogu ilma erivolituseta, vallavolikogu liige või muu isik esindab vallavolikogu volikogu otsuse alusel.
(5) Õigusaktidega sätestatud juhtudel esindab valda vallavalitsus või esindab vallavalitsust kui omavalitsuse täitevorganit vallavalitsuse määratud või nimetatud esindaja. Vallavalitsust võib esindada vallavanem, vallavalitsuse liige või muu isik. Vallavanem või tema asendaja esindab vallavalitsust ilma erivolituseta, vallavalitsuse liige või muu isik esindab vallavalitsust vallavalitsuse korralduse alusel.
(6) Hallatav asutus esindab valda seadusest, asutuse põhimäärusest ja teistest õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmisel. Hallatavat asutust esindab vastavalt asutuse põhimäärusele asutuse juht või tema ülesannete täitja, kui seaduses või asutuse põhimääruses ei ole sätestatud teisiti.
(7) Valla osalusega eraõiguslikes isikutes osalemisel esindab valda asutaja-, liikme-, aktsionäri- või osanikuõigusi teostava isikuna vallavalitsuse nimetatud isik.
(8) Seaduses sätestatud alustel ja korras võib avaliku halduse ülesannete täitmisel valda esindada füüsiline või juriidiline isik. Vastav esindus määratakse halduslepinguga. Volituse halduslepingu sõlmimiseks annab vallavolikogu. Halduslepingu sõlmimisel esindab valda vallavanem või tema volitatud isik.
§ 58. Valla esindamine tsiviilõiguslikes suhetes
(2) Hallatava asutuse juht esindab valda tsiviilõiguslikes suhetes tehingute tegemisel, mis on vajalikud asutuse seadusega sätestatud ülesannete täitmiseks seaduses sätestatud ulatuses ja kehtivate õigusaktide alusel. Hallatava asutuse juht esindab Vinni valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut tööandjana.
§ 59. Valla esindamine kohtus
(1) Valda esindavad kohtus seaduse alusel vallasekretär ning ilma erivolitusteta vallavanem ja vallavolikogu esimees. Teised isikud esindavad valda kohtus vastavalt kas vallasekretäri, vallavanema või vallavolikogu esimehe antud volituse alusel.
(5) Kui kohtuasja algatajaks on vald, otsustab kohtuasja algatamise vallasekretäri ettepanekul vallavalitsus. Kui kohtuasja algatamise ettepaneku teeb keegi teine, kuulab vallavalitsus ära vallasekretäri arvamuse.
§ 60. Valla esindamine ametikohtumistel, ametlikel läbirääkimistel ja avalikel üritustel
(1) Vallavolikogu esindab Vinni valda suhetes Riigikogu, Vabariigi Valitsuse, teiste kohaliku omavalitsuse üksuste volikogude ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.
(2) Vallavolikogu esimees, tema nimetatud või vallavolikogu nimetatud isik esindab Vinni valda suhetes Eesti Vabariigi Presidendi, Riigikogu liikmete, peaministri ja ministritega, teiste riikide ja nende omavalitsuste esindajate ning rahvusvaheliste organisatsioonide esindajatega, teiste kohalike omavalitsuste volikogude ja nende esindajatega ning omavalitsusliitude esindajatega.
(3) Vallavalitsus esindab Vinni valda suhetes Riigikogu, Vabariigi Valitsuse ning nende struktuuriüksustega, teiste kohalike omavalitsuste volikogude ning valla- ja linnavalitsuste ja rahvusvaheliste esinduste ja organisatsioonidega.
(4) Vallavanem esindab Vinni valda suhetes kõigi riiklike institutsioonide, organite ja asutustega, teiste omavalitsuste valla- või linnavalitsustega ning omavalitsusjuhtide ja omavalitsusliitudega, välisriikide ja nende omavalitsuste esindajatega ning juriidiliste ja füüsiliste isikutega.
(5) Valla esindamiseks võivad vallavolikogu ja vallavalitsus moodustada ka omavalitsusorgani või mõlema omavalitsusorgani ühise delegatsiooni. Delegatsioonid moodustatakse alljärgnevalt:
(6) Avalikel üritustel esindavad Vinni valda üldjuhul vallavolikogu esimees, vallavanem ja vallavolikogu või vallavalitsuse liikmed.
§ 61. Määruse kehtetuks tunnistamine ning selle alusel antud õigusaktide kehtivus
1) Vinni Vallavolikogu 26.09.2013 määrus nr 12 „Vinni valla põhimääruse uue redaktsiooni kinnitamine“;
2) Rägavere Vallavolikogu 18.04.2006 määrus nr 20 „Rägavere valla põhimääruse kinnitamine“;
3) Laekvere Vallavolikogu 30.06.2015 määrus nr 10 „Laekvere valla põhimäärus“.
(2) Kehtetuks tunnistatud Vinni valla põhimääruse alusel antud õigusaktid jäävad kuni uute vastavate õigusaktide vastuvõtmiseni või kehtetuks tunnistamiseni kehtima.


text:
3. aprill 2019(*)
Eelotsusetaotlus – Tarbijakaitse – Direktiiv 93/13/EMÜ – Ebaõiglased tingimused tarbijalepingutes – Artikli 1 lõige 2 – Direktiivi kohaldamisala – Lepingutingimus, milles on ette nähtud üldine territoriaalne kohtualluvus – Artikli 6 lõige 1 – Omal algatusel kontroll selle üle, kas lepingutingimus on ebaõiglane – Artikli 7 lõige 1 – Liikmesriigi kohtu kohustused ja pädevus
Kohtuasjas C‑266/18,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Sąd Okręgowy w Poznaniu (Poznani regionaalne kohus, Poola) 11. aprilli 2018. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 17. aprillil 2018, menetluses
– Aqua Med sp. z o.o., esindaja: radca prawny T. Babecki,
– Euroopa Komisjon, esindajad: N. Ruiz García, M. Wilderspin ja S. L. Kalėda,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb seda, kuidas tuleb tõlgendada nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT 1993, L 95, lk 29; ELT eriväljaanne 15/02, lk 288) ja 4. juuni 2009. aasta kohtuotsust Pannon GSM (C‑243/08, EU:C:2009:350).
2 Taotlus on esitatud kohtuvaidluses Aqua Med sp. z o.o. ja Irena Skóra vahel liikmesriigi kohtute territoriaalse pädevuse küsimuses menetleda müüja või teenuseosutaja poolt tarbija vastu esitatud hagi müügihinna tasumiseks.
3 Direktiivi 93/13 kolmeteistkümnendas ja kahekümne neljandas põhjenduses on märgitud järgmist:
„eeldatakse, et liikmesriikide [õigus- või haldusnormid], millega vahetult või kaudselt määratakse kindlaks tarbijalepingute tingimused, ei sisalda ebaõiglasi tingimusi; seetõttu tundub, et käesoleva direktiiviga ei ole vaja reguleerida tingimusi, mis tulenevad kohustuslikest [õigus- või haldusnormidest] või rahvusvahelistest konventsioonidest, millega liikmesriigid või ühendus on ühinenud; sõnastus „kohustuslikud [õigus- või haldusnormid]“ artikli 1 lõikes 2 hõlmab ka lepinguosaliste suhtes seadusega ette nähtud korras kohaldatavaid eeskirju, kui ei ole kokku lepitud teisiti; [Täpsustatud tõlge. Mõiste „põhikirjasätted või õigusnormid“ asemel on siin ja edaspidi kasutatud täpsemat vastet „õigus- ja haldusnormid“.]
liikmesriikide kohtutel või haldusasutustel peavad olema piisavad ja tõhusad vahendid, et ebaõiglaste tingimuste seadmist tarbijalepingutes takistada“.
4 Selle direktiivi artiklis 1 on ette nähtud järgmist:
2. Lepingutingimused, mis põhinevad kohustuslikel [õigus- ja haldusnormidel] ning nende rahvusvaheliste konventsioonide sätetel või põhimõtetel, millega liikmesriigid või ühendus on ühinenud, eelkõige transpordi valdkonnas, ei kuulu käesoleva direktiivi reguleerimisalasse.“
5 Nimetatud direktiivi artikli 6 lõikes 1 on sätestatud järgmist:
6 Sama direktiivi artikli 7 lõige 1 on sõnastatud järgmiselt:
Määrus (EÜ) nr 1215/2012
7 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT 2012, L 351, lk 1) artikli 18 lõikes 2 on ette nähtud järgmist:
„Teine lepingupool võib algatada menetluse tarbija vastu üksnes selle liikmesriigi kohtutes, kus on tarbija alaline elukoht.“
8 Kodeks postępowania cywilnego (tsiviilkohtumenetluse seadustik) artiklis 27, mis asub selle seadustiku 2. peatüki 1. jaos pealkirjaga „Üldine kohtualluvus“, on sätestatud järgmist:
„1. Hagi esitatakse esimese astme kohtule, kelle tööpiirkonnas on kostja elukoht.
2. Alaline elukoht määratletakse Kodeks cywilny (tsiviilseadustik) sätete kohaselt.“
9 Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 31, mis asub 2. peatüki 2. jaos pealkirjaga „Valikuline kohtualluvus“, on ette nähtud järgmist:
„Käesoleva jaotise sätetega hõlmatud küsimustes võib hagi esitada kas üldise kohtualluvuse sätete kohaselt või allpool esitatud sätetes märgitud kohtule.“
10 Sama seadustiku 2. jao artikkel 34 on sõnastatud järgmiselt:
„Lepingu sõlmimise, selle sisu kindlaksmääramise, lepingu muutmise ja lepingu olemasolu kindlaksmääramise, selle täitmise, lõpetamise või kehtetuks tunnistamise ning hüvitise nõudmise hagi lepingu rikkumise või mittenõuetekohase täitmise eest võib esitada lepingu täitmise koha järgsele kohtule. Kahtluste korral peab lepingu täitmise koht olema kinnitatud dokumendiga.“
11 Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 200 on sätestatud, et kohus, kes tunnistab, et asi ei kuulu tema pädevusse, edastab kohtuasja pädevale kohtule.
12 Selle seadustiku artiklis 202 on sätestatud järgmist:
„Kohtu pädevuse puudumist, mida saab kõrvaldada pooltevahelise lepingu abil, võtab kohus arvesse ainult kostja nõudel, millest on teavitatud ja mis on nõuetekohaselt põhjendatud enne asja sisuliste küsimuste käsitlemist. Kohus ei kontrolli omal algatusel selle pädevuse puudumist ka enne hagiavalduse kättetoimetamist. Kui erisättes ei ole sätestatud teisiti, siis asjaolusid, mis põhjendavad hagiavalduse tagasilükkamist, samuti ebaõiget menetluskorda, esindaja nõuetekohase määramise puudumist, kostja menetlusteovõime puudumist, puudusi tema organite koosseisus või tema seadusliku esindaja tegevusetust võtab kohus omal algatusel arvesse kohtuasja mis tahes seisundis.“
13 Direktiiv 93/13 võeti Poola õigusesse üle tsiviilseadustikuga. Selle seadustiku artikli 3853 punkt 23 näeb ette, et ebaõiglaseks loetakse sellised lepingutingimused, millega välistatakse Poola kohtute pädevus, antakse pädevus Poolas või mõnes teises riigis asuvale vahekohtule või mõnele muule asutusele ning tingimused, millega kehtestatakse kohustus pöörduda kohtusse, millel puudub Poola õiguse kohaselt territoriaalne kohtualluvus.
14 Tsiviilseadustiku artikkel 454 sätestab järgmist:
„1. Kui kohustuse täitmise kohta ei ole märgitud ja see ei tulene kohustuse omadustest, tuleb kohustus täita kohas, kus oli võlgniku elu- või asukoht kohustuse tekkimise hetkel. Rahaline kohustus peab aga olema täidetud kohas, kus oli võlausaldaja alaline elukoht või registrijärgne asukoht kohustuse täitmise ajal. Kui võlausaldaja on pärast kohustuse tekkimist oma alalist elukohta või registrijärgset asukohta muutnud, kannab ta selle muudatusega põhjustatud lisakulud.
2. Kui kohustus on seotud võlgniku või võlausaldaja ettevõttega, määratakse kohustuse täitmise koht kindlaks ettevõtte registrijärgse asukoha alusel.“
15 Aqua Med on Opalenica (Poola) asukohaga ettevõtja. Ta sõlmis 29. oktoobril 2016 väljaspool äriruume sõlmitud müügilepingu tarbija I. Skóraga, kelle alaline elukoht on Legnicas (Poola), madratsi, madratsikatte ja padja müügi kohta hinnaga 1992 Poola zlotti (PLN) (umbes 465 eurot).
16 Nimetatud müügilepingu lahutamatuks osaks olevate tüüptingimuste 9. peatüki punkti 4 kohaselt „[o]n pooltevahelise vaidluse lahendamiseks pädev kehtivates sätetes määratletud kohus“.
17 Kuna Aqua Medile ei tasutud kokkulepitud tähtaja jooksul müügihinda, siis esitas ta hagi Sąd Rejonowy w Nowym Tomyślule (Nowy Tomyślu ringkonnakohus, Poola), mille tööpiirkonnas on tema registrijärgne asukoht. Ta on seisukohal, et vaidlus kuulub selle kohtu territoriaalsesse pädevusse vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklile 34, mille kohaselt hagi lepingu täitmise nõudes tuleb esitada lepingu täitmise koha järgsele kohtule. Aqua Medi väitel tuli müügihind tasuda vastavalt tsiviilseadustiku artiklile 454 pangaülekandega tema asukohaga seotud pangakontole.
18 Sąd Rejonowy w Nowym Tomyślu (Nowy Tomyślu ringkonnakohus) tunnistas 18. oktoobri 2017. aasta kohtumäärusega omal algatusel, et asi ei kuulu tema pädevusse, ja saatis asja ringkonnakohtusse, kelle tööpiirkonnas asub kostja alaline elukoht. Esimesena nimetatud kohus märkis, et kuna tegemist oli müüja või teenuse osutaja ja tarbija vahelise lepinguga, siis kohaldamisele ei kuulu mitte üksnes liikmesriigi õigus, vaid ka Euroopa Liidu tarbijakaitse alane õigus, eelkõige direktiivi 93/13 artikli 6 lõige 1 ja Euroopa Kohtu praktika, eelkõige 4. juuni 2009. aasta kohtuotsus Pannon GSM (C‑243/08, EU:C:2009:350), millest tuleneb, et liikmesriigi kohtud on kohustatud omal algatusel hindama ebaõiglaste tingimuste kehtestamist müüja või teenuse osutaja ja tarbija vahelistes lepingutes, sealhulgas kohtualluvust käsitlevaid sätteid.
19 Sellest tulenevalt otsustas nimetatud kohus, et tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 202, mis ei luba asja arutaval kohtul kohtualluvust omal algatusel hinnata, muudab tarbijatele Euroopa Liidu õiguses antud õiguste kaitse rakendamise praktikas võimatuks või ülemäära raskeks.
20 Sąd Rejonowy w Nowym Tomyślu (Nowy Tomyśli ringkonnakohus) arutas omal algatusel oma territoriaalset pädevust ja leidis, et selline lepingutingimus, mis lubab kohaldada liikmesriigi õigusnormi, mille kohaselt müüja või teenuseosutaja võib algatada menetluse tarbija vastu selles kohtus, mille tööpiirkonnas on müüja või teenuseosutaja registrijärgne asukoht, on ebaõiglane.
21 Seega jättis Sąd Rejonowy w Nowym Tomyślu (Nowy Tomyśli ringkonnakohus) asjaomase lepingutingimuse kohaldamata ja kohaldas õigusnormi sätet, see on tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 27 lõiget 1, mis reguleerib üldist kohtualluvust selliselt, et territoriaalselt pädev kohus on kostja elukohajärgne kohus.
22 Aqua Med kaebas esimese astme kohtu määruse edasi Sąd Okręgowy w Poznaniule (Poznani regionaalne kohus, Poola), väites, et on rikutud liikmesriigi õigusnorme ning kohaldatud ebaõigesti direktiivi 93/13 artikli 6 lõiget 1.
23 See kohus kahtleb direktiivi 93/13 kohaldamises põhjendusel, et kõnealune lepingutingimus viitab kohaldatavatele riigisisestele sätetele sõltumata selle olemasolust. Asja arutava kohtu poolt tema territoriaalse pädevuse omal algatusel hindamine tähendaks käesoleval juhul riigisiseste normide kontrolli selle pädevuse kindlaksmääramiseks tarbijalepinguid käsitlevates vaidlustes. Selles kontekstis tekib eelotsusetaotluse esitanud kohtul küsimus, kas Euroopa Liidu õigus annab liikmesriigi kohtule sellise pädevuse ja kas see tuleneb direktiivi 93/13 sätetest. Kui see on nii, siis peaks eelotsusetaotluse esitanud kohus jätma kohaldamata sellised liikmesriigi õigusnormid, mis on Euroopa Liidu õigusega vastuolus, tuginedes 9. märtsi 1978. aasta kohtuotsusest Simmenthal (106/77, EU:C:1978:49) tulenevale kohtupraktikale, ning kohaldama tarbijale kõige soodsamat normi, mis käesolevas asjas on üldine pädevuse andmise norm sellele kohtule, kelle tööpiirkonnas on kostja elukoht.
24 Eelotsusetaotluse esitanud kohus viitab nende kaalutluste toetuseks määruse nr 1215/2012 artikli 18 lõikele 2, mis sätestab, et teine lepingupool võib algatada menetluse tarbija vastu üksnes selle liikmesriigi kohtutes, kus on tarbija alaline elukoht.
25 Lõpuks leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et sellise kohtualluvuse klausli lisamine, nagu see, mis sisaldub ettevõtja ja tarbija vahel sõlmitud lepingus, võib olla viimase jaoks eksitav, sest see võib jätta temale vale mulje, et see tingimus on tema jaoks soodus.
26 Neil asjaoludel otsustas Sąd Okręgowy w Poznaniu (Poznani piirkondlik kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas liikmesriigi kohtu poolt omal algatusel kontroll tarbijaga sõlmitud lepingu sätete üle vaidluse arutamiseks pädeva kohtu määramise kohta vastavalt […] direktiivi 93/13[…] artikli 6 lõikele 1 ja Euroopa […] Kohtu praktikale (4. juuni 2009. aasta kohtuasi Pannon GSM, C‑243/08, EU:C:2009:350) peab hõlmama ka neid lepingusätteid, mis reguleerivad tegelikult kohtu pädevust pooltevahelise vaidluse lahendamisel, kuid ainult osas, mis viitab riigisisese õiguse regulatsioonile?
2. Jaatava vastuse korral esimesele küsimusele – kas kohtupoolse kontrolli tulemusena peaks kohaldama kohtualluvuse eeskirju nii, et tagada tarbijale direktiivist 93/13 tulenev kaitse ning sellest lähtuvalt võimalus menetleda asja kohtus, mis asub tarbija elukohale/alalisele viibimiskohale kõige lähemal?“
27 Esmalt tuleb märkida, et Euroopa Kohus on 4. juuni 2009. aasta kohtuotsuse Pannon GSM (C‑243/08, EU:C:2009:350) punktides 22 ja 23 otsustanud, et direktiiviga 93/13 rakendatav kaitsesüsteem lähtub eeldusest, et tarbija on suhetes müüja või teenuste osutajaga nõrgemal läbirääkimispositsioonil ja tal on vähem teavet, mis viib selleni, et tarbija nõustub müüja või teenuseosutaja eelnevalt koostatud tingimustega, ilma et tal oleks võimalik mõjutada nende sisu. Euroopa Kohus otsustas samuti, et võttes arvesse sellist nõrgemat positsiooni, kehtestab direktiiv 93/13 liikmesriikidele kohustuse näha ette mehhanism, mis tagaks, et kõiki lepingutingimusi, mille suhtes ei ole eraldi kokku lepitud, saaks kontrollida, hindamaks nende võimalikku ebaõiglast laadi (26. märtsi 2019. aasta kohtuotsus Abanca Corporación Bancaria, C‑70/17, EU:C:2019:250, punkt 50). Selles kontekstis ei saaks selle direktiivi artiklis 6 seatud eesmärki saavutada, kui tarbijad oleksid kohustatud ise tuginema nimetatud lepingutingimuse ebaõiglasele laadile ning kui tõhus tarbijakaitse oleks võimalik tagada vaid juhul, kui liikmesriigi kohtule antaks pädevus niisugust lepingutingimust omal algatusel kontrollida (vt selle kohta 27. juuni 2000. aasta kohtuotsus Océano Grupo Editorial ja Salvat Editores, C‑240/98‑C‑244/98, EU:C:2000:346, punkt 26).
28 Sellist liikmesriigi kohtu omal algatusel kontrolli saab siiski nõuda ainult juhul, kui tegemist on sellise lepingutingimusega, mis kuulub direktiivi 93/13 reguleerimisalasse, nagu see on määratletud selle artiklis 1. Vastavalt selle direktiivi artikli 1 lõikele 2 ei kuulu lepingutingimused, mis põhinevad kohustuslikel õigus- või haldusnormidel, kõnealuse direktiivi reguleerimisalasse.
29 Vastavalt sama direktiivi kolmeteistkümnendale põhjendusele hõlmab mõiste „kohustuslikud õigus- või haldusnormid“ direktiivi 93/13 artikli 1 lõikes 2 ka lepinguosaliste suhtes liikmesriigi seadusega ette nähtud korras kohaldatavaid eeskirju, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
30 Järelikult tuleb asuda seisukohale, et esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 93/13 artikli 1 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et selle direktiivi reguleerimisalast on välja jäetud selline lepingutingimus, nagu on kõne all põhikohtuasjas, milles on üldiselt viidatud kohaldatavale õigusele selles osas, mis puudutab kohtualluvuse kindlaksmääramist lepingupoolte vaheliste vaidluste lahendamiseks.
31 Seoses sellega tuleb meenutada, et direktiivi 93/13 artikli 1 lõige 2, mis käsitleb kohustuslikel õigus- või haldusnormidel põhinevaid lepingutingimusi, kehtestab selle direktiivi reguleerimisalast erandi, mille suhtes on seatud kaks tingimust. Esiteks peab lepingutingimus põhinema õigus- või haldusnormil ja teiseks peab selline norm olema kohustuslik (20. septembri 2018. aasta kohtuotsus OTP Bank ja OTP Faktoring, C‑51/17, EU:C:2018:750, punkt 52 ning seal viidatud kohtupraktika).
32 Kuigi nende tingimuste olemasolu kontrollimine on iga üksikjuhtumi puhul liikmesriigi kohtu ülesanne, peab Euroopa Kohus kindlaks määrama kriteeriumid, mis võimaldavad tal otsust teha (vt analoogia alusel 22. veebruari 2018. aasta kohtuotsus Nagyszénás Településszolgáltatási Nonprofit Kft., C‑182/17, EU:C:2018:91, punkt 34 ja seal viidatud kohtupraktika).
33 Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt laieneb selle direktiivi artikli 1 lõikes 2 ette nähtud reguleerimisalast väljajätmine sellistele liikmesriigi õiguse sätetele, mida kohaldatakse lepingupooltele olenemata nende valikust või seaduse alusel, see tähendab juhul, kui pooled ei ole selles osas teisiti kokku leppinud. See erand on põhjendatud asjaoluga, et on õiguspärane eeldada, et liikmesriigi seadusandja on kehtestanud teatavate lepingute poolte kõigi õiguste ja kohustuste vahel tasakaalu, mida liidu seadusandja on sõnaselgelt soovinud säilitada (7. augusti 2018. aasta kohtuotsus Banco Santander ja Escobedo Cortés, C‑96/16 ja C‑94/17, EU:C:2018:643, punkt 43).
34 Euroopa Kohus on lisaks samuti otsustanud, et liikmesriigi kohus peab arvesse võtma asjaolu, et arvestades eeskätt nimetatud direktiivi eesmärki, milleks on tarbijate kaitse ettevõtjate ja tarbijate vahelistesse lepingutesse lisatud ebaõiglaste tingimuste eest, tuleb direktiivi artikli 1 lõikes 2 ette nähtud erandit tõlgendada kitsalt (20. septembri 2018. aasta kohtuotsus OTP Bank ja OTP Faktoring, C‑51/17, EU:C:2018:750, punkt 54 ja seal viidatud kohtupraktika).
35 Käesoleval juhul ilmneb eelotsusetaotluse esitanud kohtu sedastustest, et põhikohtuasjas käsitletav lepingutingimus on sõnastatud väga üldiselt, nii et esiteks on põhjust kahelda selle vajalikkuses, kuna see viitab liikmesriigi õiguse sätetele, mida kohaldatakse olenemata selle lepingutingimuse olemasolust. Teiseks ei peegelda see lepingutingimus liikmesriigi konkreetset õigusnormi, kuna liikmesriigi sätetes, millele seal viidatakse, on ette nähtud kohtualluvuse kindlaksmääramise eeskirjad ning müüjal või teenuse osutajal on võimalik valida temale kõige soodsam variant.
36 Kuigi vaidlusalune tingimus viitab liikmesriigi õigusnormidele, ei õigusta eeldus, mille kohaselt liikmesriigi seadusandja on kehtestanud tasakaalu teatavate lepingute poolte kõikide õiguste ja kohustuste vahel, selle tingimuse väljajätmist direktiivi 93/13 reguleerimisalast. Nimelt on sellisel juhul vaja hinnata nimetatud lepingutingimuse sõnastust ja selle mõju tarbija ootustele.
37 Arvestades direktiivi 93/13 artikli 1 lõikes 2 sätestatud erandi kitsast tõlgendust, tuleneb eeltoodust, et niisugust lepingutingimust, nagu on kõne all põhikohtuasjas, ei saa mõista nii, et selles on korratud liikmesriigi õiguse sätet.
38 Eeltoodust tuleneb, et direktiivi 93/13 artikli 1 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et selle direktiivi reguleerimisalast ei ole välja jäetud selline lepingutingimus, nagu on kõne all põhikohtuasjas, milles on üldiselt viidatud kohaldatavale riigisisesele õigusele selles osas, mis puudutab kohtualluvuse kindlaksmääramist lepingupoolte vaheliste vaidluste lahendamiseks.
39 Kuna teine eelotsuse küsimus ei käsitle sõnaselgelt liidu õiguse konkreetse õigusakti tõlgendamist, siis tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et Euroopa Kohtul tuleb selgitada eelotsusetaotluse esitanud kohtu poolt välja toodud asjaolude kogumi hulgast ja eriti eelotsusetaotluse põhistusest välja need Euroopa Liidu õiguse sätted, mida tuleb vaidluse eset silmas pidades tõlgendada (vt selle kohta 12. veebruari 2015. aasta kohtuotsus Surgicare, C‑662/13, EU:C:2015:89, punkt 17 ja seal viidatud kohtupraktika).
40 Käesolevas asjas on Sąd Okręgowy w Poznaniu (Poznani piirkondlik kohus) küsimuste eesmärk selgitada välja tarbijakaitse tase ja tarbijate kasutada olevad kohtuliku õiguskaitse vahendid ning direktiivi 93/13 artikli 7 lõige 1 tuleb arvata nende Euroopa Liidu õiguse sätete hulka, mille tõlgendamist eelotsusetaotluse esitanud kohus Euroopa Kohtult taotleb (vt selle kohta 10. septembri 2014. aasta kohtuotsus Kušionová, C‑34/13, EU:C:2014:2189, punkt 45).
41 Järelikult tuleb asuda seisukohale, et oma teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 93/13 artikli 7 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus sellised menetlusnormid, millele lepingutingimus viitab ja millega lubatakse tarbija poolt lepingu väidetava täitmatajätmise korral esitatud müüja või teenuse osutaja hagi puhul valida kostja alalise elukoha kohtu ja lepingu täitmise koha kohtu kohtualluvuse vahel.
42 Direktiivi 93/13 artikli 7 lõike 1 kohaselt koostoimes selle kahekümne neljanda põhjendusega tagavad liikmesriigid, et tarbijate ja konkurentide huvides oleksid olemas piisavad ja tõhusad vahendid, et lõpetada ebaõiglaste tingimuste seadmine lepingutes, mis müüjad või teenuste osutajad tarbijatega sõlmivad.
43 Euroopa Kohus on oma väljakujunenud kohtupraktikas rõhutanud, nagu on märgitud käesoleva kohtuotsuse punktis 27, ettevõtjate suhtes nõrgemas olukorras olevate tarbijate kaitse aluseks oleva avaliku huvi laadi ja tähtsust (13. septembri 2018. aasta kohtuotsus Profi Credit Polska, C‑176/17, EU:C:2018:711, punkt 40 ja seal viidatud kohtupraktika).
44 Seoses territoriaalse kohtualluvusega tarbijatega sõlmitud laenulepingutega seotud vaidluste lahendamiseks tuleb tõdeda, et direktiiv 93/13 ei sisalda ühtegi konkreetset sätet pädeva kohtu kindlaksmääramiseks.
45 Kuigi määruse nr 1215/2012 artikli 18 lõige 2, millele eelotsusetaotluse esitanud kohus selles kontekstis viitab, sätestab, et kohus, kelle rahvusvahelise kohtualluvuse alla tarbija vastu teise lepingupoole esitatud hagi menetlemine kuulub, on tarbija alalise elukoha liikmesriigi kohus, siis ei ole nimetatud säte kohaldatav sellises olukorras, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mida iseloomustab piiriülese olukorra puudumine (vt selle kohta 5. detsembri 2013. aasta kohtuotsus Asociación de Consumidores Independientes de Castilla y León, C‑413/12, EU:C:2013:800, punktid 46 ja 47).
46 Siiski, nagu märgib komisjon oma kirjalikes seisukohtades, on vaja tagada tarbija direktiivist 93/13 tulenevate õiguste tõhus kaitse.
47 Kuigi Euroopa Kohus on juba korduvalt ning direktiivi 93/13 artikli 6 lõike 1 ja artikli 7 lõike 1 nõudeid arvesse võttes selgitanud viisi, kuidas liikmesriigi kohus peab tagama sellest direktiivist tarbijatele tulenevate õiguste kaitse, siis sellegipoolest ei ole väidetavalt ebaõiglaste lepingutingimuste hindamisele kohaldatavad menetlusnormid liidu õiguses põhimõtteliselt ühtlustatud ning järelikult kuuluvad need liikmesriikide riigisisese õiguskorra reguleerimisalasse, kuid siiski nii, et need ei oleks vähem soodsad kui riigisisese õiguse kohaldamisalasse kuuluvaid sarnaseid olukordi reguleerivad eeskirjad (võrdväärsuse põhimõte) ning et nendega oleks ette nähtud õigus tõhusale õiguskaitsele, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 (13. septembri 2018. aasta kohtuotsus Profi Credit Polska, C‑176/17, EU:C:2018:711, punkt 57 ja seal viidatud kohtupraktika).
48 Võrdväärsuse põhimõtte kohta tuleb märkida, et Euroopa Kohtule ei ole teada ühtegi asjaolu, mis tekitaks kahtlusi põhikohtuasjas käsitletud õigusnormide kooskõla kohta selle põhimõttega.
49 Mis puutub õigusesse tõhusale õiguskaitsevahendile, siis tuleb meenutada, et see tuleb tagada nii liidu õigusele tuginevate hagide läbivaatamiseks pädevate kohtute kui ka sellistele hagidele kohaldatavate menetlusnormide kindlaks määramisel (13. septembri 2018. aasta kohtuotsus Profi Credit Polska, C‑176/17, EU:C:2018:711, punkt 59 ja seal viidatud kohtupraktika).
50 Liikmesriigi kohus peab selles kontekstis hindama, kas riigisisene menetlusnorm tagab õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile, ja viima selle hindamise läbi, võttes arvesse selle normi rolli menetluses tervikuna, menetluse kulgu ja eripära erinevates liikmesriigi ametiasutustes.
51 Seepärast on vaja teha kindlaks, kas sellises olukorras, nagu on põhikohtuasjas käsitletav, vähendavad kohtualluvust käsitlevad liikmesriigi õiguse sätted ülemäära tarbijate õigust tõhusale õiguskaitsevahendile või neile direktiivis 93/13 kehtestatud õiguste kasutamist.
52 Põhimõtteliselt ei too liikmesriigi õigusnorm, mis näeb alternatiivselt ette selle kohtu pädevuse, kus tarbijalepingut tuleb täita, iseenesest kaasa liigset piirangut tarbija õigusele tõhusale õiguskaitsevahendile. Selline pädevus ei välista nimelt tarbija võimalust osaleda tema vastu alustatud menetluses ja kasutada oma õigusi, mis tulenevad direktiivist 93/13. Lisaks on kohus kohustatud omal algatusel analüüsima, kas müüja või teenuse osutaja ja tarbija vahelise lepingu tingimused on ebaõiglased või mitte, ning võtma vajalikud meetmed, et tagada tarbijate kaitse ebaõiglaste tingimuste eest.
53 Piisavate ja tõhusate meetmete hulka, mis peavad tagama tarbijate õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile, peab siiski kuuluma võimalus osaleda müüja või teenuse osutaja poolt tema vastu esitatud hagi menetlemisel mõistlikel menetlustingimustel nii, et tarbijate õiguste teostamine ei oleks allutatud sellistele tingimustele, eelkõige tähtaegu, kulusid või vahemaad puudutavalt, mis pärsivad direktiiviga 93/13 tagatud õiguste teostamist (vt selle kohta 13. septembri 2018. aasta kohtuotsus Profi Credit Polska, C‑176/17, EU:C:2018:711, punkt 63 ja seal viidatud kohtupraktika).
54 Nimelt võib sellise menetlusliku korralduse, mille kulud on tarbija jaoks liiga suured, tagajärg olla see, et see võib heidutada teda tulemuslikult pöördumast oma õiguste kaitseks müüja või teenuse osutaja poolt valitud kohtusse. Selline olukord võib tekkida siis, kui tarbija elukohast väga kaugel asuva kohtu poole pöördumine toob kaasa liiga suuri reisikulusid, nii et see takistab teda tema vastu algatatud menetluses isiklikult kohale ilmumast (vt selle kohta 12. veebruari 2015. aasta kohtuotsus Baczó ja Vizsnyiczai, C‑567/13, EU:C:2015:88, punktid 49‑59).
55 Liikmesriigi kohus peab kontrollima, kas põhikohtuasjas on tegemist sellise olukorraga.
56 Järelikult tuleb teisele küsimusele vastata, et direktiivi 93/13 artikli 7 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus sellised menetlusnormid, millele lepingutingimus viitab ja millega lubatakse tarbija poolt lepingu väidetava täitmatajätmise korral müüja või teenuse osutaja poolt esitatud hagi puhul valida kostja alalise elukoha kohtu ja lepingu täitmise koha kohtu kohtualluvuse vahel, kui lepingu täitmise koha kohtu valiku tagajärjeks ei ole tarbija jaoks sellised menetluslikud tingimused, mis piiravad ülemäära tema õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, mis on talle antud Euroopa Liidu õigusega, ning seda peab kontrollima liikmesriigi kohus.
1. Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes artikli 1 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et selle direktiivi reguleerimisalast ei ole välja jäetud selline lepingutingimus, nagu on kõne all põhikohtuasjas, milles on üldiselt viidatud kohaldatavale riigisisesele õigusele selles osas, mis puudutab kohtualluvuse kindlaksmääramist lepingupoolte vaheliste vaidluste lahendamiseks.
2. Direktiivi 93/13 artikli 7 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus sellised menetlusnormid, millele lepingutingimus viitab ja millega lubatakse tarbija poolt lepingu väidetava täitmatajätmise korral müüja või teenuse osutaja poolt esitatud hagi puhul valida kostja alalise elukoha kohtu ja lepingu täitmise koha kohtu kohtualluvuse vahel, kui lepingu täitmise koha kohtu valiku tagajärjeks ei ole tarbija jaoks sellised menetluslikud tingimused, mis piiravad ülemäära tema õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, mis on talle antud Euroopa Liidu õigusega, ning seda peab kontrollima liikmesriigi kohus.

matches: kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus


text:
Korruptsioonivastase seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Korruptsioonivastase seaduse muutmise seadus
RT I 2003, 18, 108
Vastu võetud 30.01.2003
Vabariigi Presidendi 14. veebruari 2003. a otsusega nr 354
I. Korruptsioonivastases seaduses (RT I 1999, 16, 276; 87, 791; 2000, 25, 145; 2001, 58, 357; 2002, 53, 336; 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 14 lõiked 5, 7 ja 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Kohaliku omavalitsuse volikogu liige, kohaliku omavalitsuse ametiisik ja tema ülesandeid täitev koosseisuväline teenistuja, valla või linna ametiasutuse juht ning nende ametiasutuste hallatava asutuse juht, samuti kohaliku omavalitsuse osalusega äriühingu juhatuse ja nõukogu liikmed, välja arvatud kohaliku omavalitsuse vähemusotsustusõigusega äriühingu juhatuse liikmed ja nõukogu liikmed, kes ei esinda kohalikku omavalitsust, esitavad deklaratsiooni volikogu määratud komisjonile.»
« (7) Riigi osalusega äriühingu nõukogu ja juhatuse liikmed, välja arvatud riigi vähemusotsustusõigusega äriühingu juhatuse liikmed ja nõukogu liikmed, kes ei esinda riiki, esitavad deklaratsiooni äriühingus riigi osaniku- või aktsionäriõigusi teostavat ministeeriumi juhtivale ministrile, kui seadus ei sätesta teisiti.»
« (9) Avalik-õigusliku juriidilise isiku osalusega äriühingu juhatuse ja nõukogu liikmed, samuti avalik-õigusliku juriidilise isiku asutatud sihtasutuse tegevjuht, juhatuse ja nõukogu liikmed esitavad deklaratsiooni avalik-õigusliku juriidilise isiku juhile. Deklaratsiooni ei esita avalik-õigusliku juriidilise isiku vähemusotsustusõigusega äriühingu juhatuse liikmed ja nõukogu liikmed, kes ei esinda avalik-õiguslikku juriidilist isikut.»
§ 2. Paragrahvi 18 lõikes 2 asendatakse sõnad «distsiplinaar- või haldusvastutuse» sõnadega «distsiplinaarvastutuse või vastutuse käesolevas seaduses sätestatud ametialase väärteo eest».
§ 3. Paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Toimingupiirangu rikkumisena käesoleva seaduse mõistes ei käsitata pankrotihalduri poolt selle büroo teenuste kasutamist pankrotimenetluse läbiviimisel, mille kaudu ta tegutseb.»
§ 4. Paragrahv 23 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 23. Altkäemaksust ja pistisest teatamise kohustus
(1) Ametiisik on kohustatud temale teatavaks saanud altkäemaksu või pistise andmisest, vahendamisest või võtmisest teatama asutuse juhile ja kaitsepolitseile.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 tähendatud kohustuse mittetäitmine on alus ametiisiku teenistusest või ametikohalt vabastamiseks väärteo eest või vastutusele võtmiseks toimepandud süüteo eest.»
§ 5. Paragrahv 261 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« § 261. Majanduslike huvide deklaratsiooni mittenõuetekohane esitamine ja valeandmete esitamine
(2) Avalikustamisele kuuluva majanduslike huvide deklaratsiooni tähtajaks mõjuva põhjuseta esitamata jätmise või selles teadvalt mittetäielike või valeandmete esitamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.»
§ 6. Paragrahv 265 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 265. Korruptiivne tegu
(2) Korruptiivse teo eest ebaseaduslikult saadu võib kohus konfiskeerida vastavalt karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22) §-s 83 sätestatule.»
§ 7. Paragrahvi 268 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Käesoleva seaduse §-s 265 sätestatud väärtegu arutab kohus.»
§ 8. Paragrahvi 27 lõikes 2 asendatakse sõnad «distsiplinaar-, haldus- või kriminaalvastutust» sõnadega «vastutust käesolevas seaduses sätestatud ametialase väärteo eest».
II. § 9. Käesolev seadus jõustub Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 23
§ 5
§ 261
§ 6
§ 265
kohus
§ 7
§ 8
§ 9