text:
URANTIA RAAMAT, 112. Kiri. Isiksuse ellujäämine
URANTIA RAAMAT - 112. Kiri. Isiksuse ellujäämine
III OSA: Urantia Ajalugu
112. Kiri. Isiksuse ellujäämine
§ 1. Isiksus ja reaalsus
§ 2. Ise
§ 3. Surm kui nähtus
§ 4. Kohandajad pärast surma
§ 5. Inimese mina ellujäämine
§ 6. Morontiamina
§ 7. Sulandumine Kohandajaga
112:0.1 (1225.1) ARENEVAD planeedid on inimeste päritolusfäärid, kus tõususureliku elujärk algab. Urantia on teie lähtepunkt, siin moodustate oma jumaliku Mõttekohandajaga ajutise liidu. Teile on annetatud täiuslik teejuht; seetõttu saate ajastuid kestva auhinna, kui siiralt ajaga võidu jooksete ja usu finišisse jõuate: te ühinete igaveseks teie sisimas elava Kohandajaga. Siis alustate oma tõelist elu, tõusuelu, millele teie praegune surelik seisund on vaid eeskojaks. Siis algab ülev ja edasiviiv missioon lõpetanutena teie ees avanevas igavikus. Kõigi järjestikuste ajastute ja arengulise kasvu etappide jooksul jääb aga üks osa teist täiesti muutumatuks ja see on isiksus — miski püsiv kõigis muutustes.
112:0.2 (1225.2) Ehkki püüd määratleda isiksust tähendaks liigset enesekindlust, võib olla abi mõningate isiksuse kohta teada olevate faktide loetlemisest:
112:0.3 (1225.3) 1. isiksus on see omadus reaalsuses, mille on annetanud Kõikne Isa ise või Isa nimel tegutsev Ühine Toimija;
112:0.4 (1225.4) 2. selle võib annetada igale elavale energiasüsteemile, milles on olemas meel või vaim;
112:0.5 (1225.5) 3. see ei allu täielikult eelneva põhjusliku seose kammitsatele. See on suhteliselt loov või kaasloov;
112:0.6 (1225.6) 4. annetatuna arenevatele ainelistele loodud-olenditele, ajendab see vaimu püüdma energiat-ainet meele vahendusel allutada;
112:0.7 (1225.7) 5. isiksusel puudub küll identiteet, kuid see võib ühildada suvalise elava energiasüsteemi identiteedi;
112:0.8 (1225.8) 6. see ilmutab ainult kvalitatiivseid reageeringuid isiksuseringlusele vastupidiselt kolmele energiale, mis reageerivad gravitatsioonile nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt;
112:0.9 (1225.9) 7. isiksus jääb muutustes muutumatuks;
112:0.10 (1225.10) 8. see võib teha Jumalale kingituse — pühendada oma vaba tahte Jumala tahte täitmisele;
112:0.11 (1225.11) 9. sellele on iseloomulik kõlblus — teadlikkus suhete suhtelisusest teiste isikutega. See eristab käitumistasandeid ja teeb nende vahel valikuid;
112:0.12 (1225.12) 10. isiksus on ainulaadne, täiesti ainulaadne: see on ainulaadne ajas ja ruumis; see on ainulaadne igavikus ja Paradiisis; see annetatakse ainulaadsena — teisikuid ei ole olemas; selle iga eksisteerimishetk on ainulaadne; selle suhe Jumalaga on ainulaadne — Jumal ei ole isikute austaja, kuid ka ei liida neid kokku, sest need ei ole liidetavad — nad on ühendatavad, kuid mitte summeeritavad;
112:0.13 (1226.1) 11. isiksus reageerib otseselt teise isiksuse juuresolekule;
112:0.14 (1226.2) 12. seda saab vaimule lisada, mis näitab Isa esimust Poja suhtes (meelt ei pea vaimule lisama);
112:0.15 (1226.3) 13. isiksus võib sureliku surmas ellu jääda koos identiteediga, mis säilib seejuures ellujäävas hinges. Kohandaja ja isiksus ei muutu, nendevaheline suhe (hinges) on aga pidev muutumine ja jätkuv evolutsioon ning kui see muutumine (kasv) lakkaks, lakkaks hing olemast;
112:0.16 (1226.4) 14. isiksus on ainulaadselt teadlik ajast ja see on midagi muud kui meele või vaimu ajataju.
1. Isiksus ja reaalsus
112:1.1 (1226.5) Kõikne Isa annetab oma loodud-olenditele isiksuse potentsiaalselt igavese annetusena. See jumalik kingitus on mõeldud toimima universumi arvukatel tasanditel ja järjestikustes olukordades, alates alamast piiritletud seisundist kuni kõrgeima absoniitse seisundini, isegi absoluutsuse piirini. Seega toimib isiksus kolmel kosmilisel tasandil ehk kolmes universumifaasis:
112:1.2 (1226.6) 1. asendipõhine staatus. Isiksus toimib ühtviisi tõhusalt nii kohalikus universumis, superuniversumis kui ka keskses universumis;
112:1.3 (1226.7) 2. tähendusepõhine staatus. Isiksus toimib tõhusalt nii piiritletud kui ka absoniitsel tasandil ja isegi absoluutsuse piiril;
112:1.4 (1226.8) 3. väärtusepõhine staatus. Isiksust võib kogemuslikult tunnetada järjestikustel aladel: ainelisel, morontia-ja vaimuvallas.
112:1.5 (1226.9) Isiksusel on täiustatud toimimisulatus kosmilistes mõõtmetes. Piiritletud isiksusel on kolm mõõdet ja need toimivad umbes nii:
112:1.6 (1226.10) 1. pikkus esindab edasimineku olemust ja suunda — liikumist läbi ruumi ja jälgides aja kulgu —, see on evolutsioon;
112:1.7 (1226.11) 2. sügavus vertikaalsuunas hõlmab organismi tunge ja hoiakuid, eneseteostust ja üldist keskkonnale reageerimist erinevatel tasanditel;
112:1.8 (1226.12) 3. laius hõlmab kooskõla, seoseid ja iseolu korraldust.
112:1.9 (1226.13) Urantia surelikele annetatud isiksusetüübil on potentsiaalselt seitse eneseväljenduse ehk eneseteostuse mõõdet. Neist mõõtmetest kui nähtustest võivad kolm teostuda piiritletud, kolm absoniitsel ja üks absoluutsel tasandil. Absoluutsest madalamatel tasanditel on see seitsmes ehk terviklikkuse mõõde kogetav isiksuse faktina. See ülim mõõde on seostatav absoluut ja kuigi see pole lõpmatu, on sel mõõtmel potentsiaali lõpmatust madalamal tasemel absoluutseni jõuda.
112:1.10 (1226.14) Isiksuse piiritletud mõõtmed on seotud kosmilise pikkuse, sügavuse ja laiusega. Pikkus tähistab tähendust, sügavus tähistab väärtust, laius hõlmab taipamist — võimet kogeda kosmilise reaalsuse vastuvaidlematut tunnetamist.
112:1.11 (1227.1) Morontiatasandil kõik need ainelise tasandi piiritletud mõõtmed suurenevad tunduvalt ja teatud uued dimensioonilised väärtused saavad mõistetavaks. Mota mõjul ja morontiamatemaatika kaasabil põimuvad need morontiatasandi avardunud dimensioonilised kogemused imekaunilt ülima ehk isiksusemõõtmega.
112:1.12 (1227.2) Surelike vaev inimisiksuse uurimisel oleks suures osas välditav, kui piiritletud loodud-olend peaks meeles, et dimensioonilised tasandid ja vaimsed tasandid ei kooskõlastu isiksuse kogemuslikult teostudes.
112:1.13 (1227.3) Elu on tegelikult organismi (individuaalsuse) ja tema keskkonna vahel kulgev protsess. Isiksus annab sellele organismi ja keskkonna ühendusele identiteedilise väärtuse ja jätkuvuse tähendused. Seega arvestatakse, et stiimulile reageerimine kui nähtus ei ole ainult mehaaniline protsess, sest isiksus toimib ühe tegurina terviklikus situatsioonis. Alati on tõsi, et mehhanismid on olemuselt passiivsed, organismid aga olemuselt aktiivsed.
112:1.14 (1227.4) Füüsiline elu kui protsess kulgeb mitte niivõrd organismi sees kui organismi ja keskkonna vahel. Iga niisugune protsess kaldub looma ja sisse seadma organismi sellisele keskkonnale reageerimise algkujusid. Kõik need suunavad algkujud mõjutavad väga tugevalt sihi valikut.
112:1.15 (1227.5) Mina ja keskkond loovad omavahel tähendusrikka kontakti just meele vahendusel. Organismi võime ja valmisolek keskkonnaga nii tähendusrikkaid kontakte luua (reageering ajele) näitab kogu isiksuse hoiakut.
112:1.16 (1227.6) Isiksus ei saa isolatsioonis eriti hästi toimida. Inimene on loomult ühiskondlik olend, teda valitseb soov kuhugi kuuluda. On sõna-sõnalt õige: „Keegi meist ei ela iseenesele.”
112:1.17 (1227.7) Ent isiksuse mõiste kui kogu elava ja toimiva loodud-olendi tähendus märgib palju enamat kui suhete integreerimist: see tähendab kõigi reaalsuse tegurite ühildamist ja suhete kooskõlastamist. Kahe objekti vahel eksisteerivad suhted, kuid kolme või enama objekti vahel tekib süsteem ja see süsteem on midagi palju enamat kui vaid suurem või keerulisem suhe. See erinevus on väga oluline, sest kosmilises süsteemis on üksikliikmed omavahel seotud ainult suhtes tervikuga ja terviku individuaalsuse kaudu.
112:1.18 (1227.8) Inimorganismis moodustab selle osade summa iseolu — individualiteedi —, kuid sellel protsessil pole midagi ühist isiksusega, sest see ühildab endas kõiki neid tegureid suhestatult kosmilise reaalsusega.
112:1.19 (1227.9) Kogumites on osad kokku liidetud, süsteemides on osad kokku seatud. Süsteemid on olulised just oma korrastatuse — asendipõhise väärtuse — poolest. Heas süsteemis on kõik tegurid kosmiliselt paigas. Halvas süsteemis on kas midagi puudu või paigast ära — häiritud. Inimsüsteemis ühildab isiksus kõiki tegevusi ja annab omalt poolt identiteedile ja loovusele omadusi.
2. Ise
112:2.1 (1227.10) Iseolu uurides oleks kasulik meeles pidada, et:
112:2.2 (1227.11) 1. füüsilised süsteemid on alluvad;
112:2.3 (1227.12) 2. intellektuaalsed süsteemid on kooskõlastuvad;
112:2.4 (1227.13) 3. isiksus on domineeriv;
112:2.5 (1227.14) 4. sisimas elav vaimne jõud on potentsiaalselt suunav.
112:2.6 (1228.1) Kõigis iseolu käsitustes tuleks võtta arvesse, et elu fakt on esmane ning hinnangud ja tõlgendused järgnevad sellele. Inimlaps kõigepealt elab ja seejärel mõtleb oma elu üle. Kosmilises süsteemis eelneb taipamine ettenägelikkusele.
112:2.7 (1228.2) See universumi fakt, et Jumalast sai inimene, on kõiki inimisiksuse tähendusi ja väärtusi igaveseks muutnud. Armastus selle sõna tõelises tähenduses tähendab tervikisiksuste vastastikust lugupidamist, olgu nad inimlikud või jumalikud või inimlikud ja jumalikud. Ise osad võivad toimida arvukatel erinevatel viisidel — mõelda, tunda, soovida —, ent vaid kogu isiksuse kooskõlastatud omadused on koondatud arukas tegutsemises, kusjuures kõik need võimed seostuvad surelikule meelele antud vaimse annetusega, kui inimene armastab siiralt ja isetult teist inimest või jumalikku olendit.
112:2.8 (1228.3) Kõik surelike arusaamad reaalsusest põhinevad eeldusel, et inimisiksus on tegelik; kõik arusaamad inimesest kõrgematest reaalsustest põhinevad inimisiksuse kogemustel seoses teatavate vaimsete olemusvormide ja jumalike isiksustega kosmilistes reaalsustes. Kõik mittevaimne inimkogemuses, välja arvatud isiksus, on vahend eesmärgi saavutamiseks. Sureliku inimese iga tõeline suhe teiste isikutega — inimlike või jumalikega — on eesmärk omaette. Ja selline osadus Jumaluse isiksusega on universumis tõusu igavene siht.
112:2.9 (1228.4) Isiksuse omamine teeb inimesest vaimse olendi, sest iseolu terviklikkus ja isiksuse eneseteadvus on aineülese maailma annetused. Ainuüksi asjaolu, et surelik materialist võib eitada aineüleste reaalsuste eksisteerimist, näitab iseeneses ja iseenesest vaimusünteesi ja kosmilise teadvuse kohalolekut ja toimimist tema inimmeeles.
112:2.10 (1228.5) Ainet ja mõtet lahutab suur kosmiline kuristik ning ainelise meele ja vaimse armastuse vahel on see kuristik mõõtmatult suurem. Teadvust, ammugi siis eneseteadvust, ei saa seletada ühegi teooriaga elektronide mehaanilistest ühendustest või materiaalsetest energianähtustest.
112:2.11 (1228.6) Sedamööda, kuidas meel püüdleb reaalsuse lõpliku analüüsi poole, haihtub aine aineliste aistingute jaoks, kuid võib jääda meele jaoks siiski reaalseks. Kui vaimne kaemus püüdleb selle reaalsuse poole, mis jääb alles pärast aine kadumist, ja jõuab lõpliku analüüsini, siis see reaalsus kaob meele jaoks, kuid vaim võib ikka veel tajuda vaimse olemusega kosmilisi reaalsusi ja ülimaid väärtusi. Seega taandub teadus filosoofia ees, filosoofia peab aga alistuma ehtsast vaimsest kogemusest tulenevatele järeldustele. Mõtlemine alistub tarkusele ja tarkus kaob valgustavas ja peegeldavas palveldamises.
112:2.12 (1228.7) Teaduses vaatleb inimese ise ainelist maailma; filosoofia vaatleb seda ainelise maailma vaatlemist; religioonis, tõelises vaimses kogemuses, teostub kogemuslikult kogu selle aja ja ruumi energeetiliste materjalide suhtelise sünteesi vaatlemise kosmiline reaalsus. Universumifilosoofia ülesehitamisel ainuüksi materialismile jäetakse arvestamata asjaolu, et kõiki ainelisi asju kujutletakse alguses reaalsetena inimteadvuses. Vaatleja ei saa olla vaatluses vaatlemise objekt, hindamine nõuab teataval määral eemaldumist hinnatavast.
112:2.13 (1228.8) Ajas viib mõtlemine tarkusele ja tarkus palveldamisele, igavikus viib palveldamine tarkusele ja tarkus jõuab lõpptulemusena mõtte lõplikkuseni.
112:2.14 (1229.1) Areneva ise ühildamise võimalus peitub nende tegurite omadustes, millest see koosneb: põhienergiad, algkoed, põhialuseks olev keemiline üldjuhtimine, ülimad ideed, ülimad ajed, ülimad sihid ja jumalik Paradiisi poolt annetatud vaim — inimese vaimse olemuse eneseteadvuse saladus.
112:2.15 (1229.2) Kosmilise evolutsiooni eesmärk on saavutada isiksuse ühtsus tänu vaimu üha kasvavale üleolekule ja tahtelisele valmisolekule võtta vastu Mõttekohandaja õpetus ja juhatus. Nii inimisiksusel kui ka inimesest kõrgemal isiksusel on talle iseloomulik kosmiline omadus, mida võiks nimetada „üleoleku evolutsiooniks” — üha kasvav kontroll nii enda kui ka oma keskkonna üle.
112:2.16 (1229.3) Kunagine inimisiksus, tõusuolend, läbib kaks suurt faasi, mille käigus tahe domineerib üha enam ise ja universumi üle:
112:2.17 (1229.4) 1. lõpetanu-eelne ehk Jumala otsimise kogemus, mis seisneb eneseteostuse kasvus identiteedi avardumise ja tegelikustumise kaudu koos kosmiliste probleemide lahendamise ja seejärel universumi valitsemisega;
112:2.18 (1229.5) 2. lõpetanu-järgne ehk Jumala ilmutamise kogemus, kuhu kuulub eneseteadvuse loov avardumine, ilmutades kogemuslikku Ülimat Olendit Jumalat otsivatele mõistustele, kes pole veel jõudnud jumalanäolisuse jumalikele tasanditele.
112:2.19 (1229.6) Laskuvad isiksused saavutavad samasuguseid kogemusi oma mitmesugustel avastusretkedel universumis, otsides avaramaid võimalusi Ülima Jumaluse, Viimase Jumaluse ja Jumalus-Absoluudi jumaliku tahte väljaselgitamiseks ja täitmiseks.
112:2.20 (1229.7) Aineline ise, inimidentiteedi ego-olemusvorm, sõltub füüsilise elu ajal ainelise elu kandja jätkuvast funktsioneerimisest, energiate ja intellekti ebapüsiva tasakaalu jätkuvast eksisteerimisest, mida Urantial on hakatud eluks nimetama. Ent ellujäämisväärtusega iseolu, mis suudab ületada surmakogemuse, kujuneb välja ainult tänu sellele, et areneva isiksuse identiteet kantakse ajutisest elukandjast — ainelisest kehast — potentsiaalselt üle kestvamasse ja surematusse morontiahinge ning edasi neile tasanditele, kus see täitub vaimureaalsusega ja saavutab lõpuks vaimureaalsuse staatuse. See tegelik üleminek ainelistelt sidemetelt morontiaga samastumisele toimub tänu Jumalat otsiva inimolendi otsuste siirusele, püsivusele ja vankumatusele.
3. Surm kui nähtus
112:3.1 (1229.8) Urantialased tunnevad üldiselt vaid üht liiki surma, eluenergiate füüsilist lakkamist. Ent isiksuse ellujäämise seisukohalt on tegelikult olemas kolme liiki surma:
112:3.2 (1229.9) 1. Vaimne (hinge) surm. Kui surelik inimene on lõplikult ellujäämisest loobunud, kui ta on tunnistatud Kohandaja ja ellujäävate seeravite arvates vaimselt lootusetuks, morontialikult läbikukkunuks, ja kui see üksmeelne teade on Uversal registreeritud ning Hindajad ja nende peegeldavad kaaslased on neid järeldusi kontrollinud, annavad Orvontoni valitsejad kohe korralduse sisimas elava Kohandaja vabastamiseks. Kohandaja vabastamine ei mõjuta mingil viisil selle Kohandajast mahajäetud indiviidi isiklike või rühmaseeravite kohustusi. Seda liiki surm on vaatamata füüsiliste ja meelemehhanismide eluenergiate ajutisele jätkumisele oma tähenduselt lõplik. Kosmilisest vaatepunktist on surelik juba surnud, elu jätkumine näitab ainult kosmiliste energiate ainelise hoo püsimist.
112:3.3 (1230.1) 2. Intellektuaalne (meele) surm. Kui meeleabivaimude kõrgema hoolekande elutähtsad ringlused mõistuse segaduste või ajumehhanismi osalise hävimise tõttu katkevad ja kui need tingimused läbivad teatava kriitilise punkti, kust alates neid enam parandada ei saa, vabastatakse sisimas elav Kohandaja kohe ja ta lahkub Diviningtonile. Universumiürikutes registreeritakse sureliku isiksuse surm inimliku tahtelise tegevuse jaoks tähtsate meeleringluste hävimise tõttu. Ning ka see on surm, olenemata füüsilise keha elumehhanismi jätkuvast funktsioneerimisest. Keha ilma tahtelise meeleta ei ole enam inimene, ent vastavalt inimtahte varasemale valikule võib sellise indiviidi hing ellu jääda.
112:3.4 (1230.2) 3. Füüsiline (keha ja meele) surm. Kui inimene satub surma võimusesse, jääb Kohandaja meele tsitadelli, kuni see lakkab funktsioneerimast aruka mehhanismina ehk ligikaudu selle hetkeni, mil lakkavad mõõdetavate ajuenergiate rütmilised elutuksed. Pärast seda lahkub Kohandaja hääbuvast meelest niisama märkamatult, kui ta sellesse aastaid tagasi sisenes, ning siirdub Uversa kaudu Diviningtonile.
112:3.5 (1230.3) Pärast surma pöördub aineline keha tagasi elementide maailma, millest ta oli tekkinud, kuid kaks ellujääva isiksuse mitteainelist tegurit jätkavad olemasolu: koos enne teda eksisteerinud Mõttekohandajaga siirdub Diviningtonile Kohandaja mällu talletatud sureliku elujärk ja saatuse kaitsja hoole alla jääb surnud inimese surematu morontiahing. Need hinge faasid ja vormid, need kunagi liikuvad, kuid nüüd staatilised identiteedivalemid on vajalikud taasisikustamiseks morontiamaailmades ning Kohandaja taasühinemine hingega koondab kokku ellujäänud isiksuse, mis teid morontiaärkamise ajal taas teadvusele toob.
112:3.6 (1230.4) Nende puhul, kellel pole isiklikku seeravist kaitseinglit, täidavad sama identiteedi säilitamise ja isiksuse taaselustamise ülesannet ustavalt ja tõhusalt rühmakaitsjad. Seeravid on isiksuse taaskoondamisel asendamatud.
112:3.7 (1230.5) Surmaga kaotab Mõttekohandaja ajutiselt isiksuse, kuid mitte identiteedi; inimesest hoolealune kaotab ajutiselt identiteedi, kuid mitte isiksuse; eluasemeilmades ühinevad mõlemad igaveseks avaldumiseks. Lahkunud Mõttekohandaja ei pöördu mitte kunagi maa peale tagasi olendina, kelle sisimas ta on elanud; isiksus ei avaldu kunagi ilma inimtahteta; Kohandajast lahutatud inimene ei ilmuta ennast pärast surma kunagi aktiivse identiteedina ega loo mingil viisil sidet Maa peal elavate olenditega. Need Kohandajast lahutatud hinged on oma pika või lühikese surmaune ajal täiesti ja tervenisti teadvuseta. Nad ei saa kuidagi ilmutada isiksust ega suhelda teiste isiksustega enne, kui on lõplikult ellu ärganud. Eluasemeilmadesse siirdujatel ei ole lubatud saata endast mahajäänud armsatele sõnumeid. Selline suhtlemine on praeguse usulise elukorralduse ajal kõigis universumites keelatud.
4. Kohandajad pärast surma
112:4.1 (1231.1) Ainelise, intellektuaalse või vaimse iseloomuga surma korral jätab Kohandaja oma sureliku hoolealusega hüvasti ja lahkub Diviningtonile. Kohaliku universumi ja superuniversumi keskusest astutakse peegelduvuskontakti mõlema valitsuse juhendajatega ja Järelevaataja kirjutatakse välja sama numbri all, millega registreeriti tema sisenemine ajamaailmadesse.
112:4.2 (1231.2) Kõiksed Hindajad saavad mingil mitte päriselt arusaadaval viisil enda valdusesse kokkuvõtte selle inimese elust, kelle sisimas Kohandaja elas ja mille kohta tal on selle meele vaimsete väärtuste ja morontiatähenduste salvestus. Hindajad saavad surnud inimese ellujäämisiseloomu ja vaimsete omaduste salvestuse Kohandajalt üle võtta ja esitada kõik need andmed kohtumõistmise ajal koos seeravite ürikutega indiviidi kohta. Seda informatsiooni kasutatakse ka nende superuniversumi korral duste kinnitamiseks, mis võimaldavad mõnel tõusuteelisel alustada kohe morontiaelujärku ning siirduda pärast sureliku elu lõppu eluasemeilmadesse enne planeedi usulise elukorralduse ametlikku lõppu.
112:4.3 (1231.3) Pärast füüsilist surma siirdub vabastatud Kohandaja kohe oma kodusfäärile Diviningtonile, välja arvatud juhul, kui tema hoolealune tõstetakse otse elavate seast üles. Mis selles maailmas täpselt toimub, kui oodatakse ellujääva sureliku tegelikku taasilmumist, sõltub põhiliselt sellest, kas inimolend tõuseb eluasemeilmadesse oma isikliku õigusega või ootab ära planeediajastu magavate ellujääjate kokkukutsumise kohtumõistmiseks.
112:4.4 (1231.4) Kui surelik kaaslane kuulub rühma, mis taasisikustatakse usulise elukorralduse lõpus, ei pöördu Kohandaja eelmise teenistussüsteemi eluasemeilma kohe tagasi, vaid astub omal valikul mõnda järgnevasse ajutisse teenistusse:
112:4.5 (1231.5) 1. laseb end värvata kadunud Järelevaatajate hulka avaldamata teenistusse;
112:4.6 (1231.6) 2. laseb end mõneks ajaks määrata Paradiisi korda jälgima;
112:4.7 (1231.7) 3. asub õppima ühte Diviningtoni paljudest väljaõppekoolidest;
112:4.8 (1231.8) 4. laseb end mõneks ajaks määrata õpilasvaatlejaks ühele ülejäänud kuuest pühast sfäärist, mis moodustavad Paradiisi maailmades Isa ringluse;
112:4.9 (1231.9) 5. laseb end määrata Isikustatud Kohandajate sõnumitoomisteenistusse;
112:4.10 (1231.10) 6. asub abiõpetajaks mõnda Diviningtoni kooli, mis on pühendunud algajate rühma kuuluvate Järelevaatajate koolitamisele;
112:4.11 (1231.11) 7. talle antakse võimalus valida rühm võimalikke maailmu, kus teenida, kui on piisavalt alust arvata, et inimpartner võib olla ellujäämisest loobunud.
112:4.12 (1231.12) Kui te olete surma saabudes jõudnud kolmandasse ringi või mõnda kõrgemasse maailma ja teile on seetõttu määratud isiklik kaitseingel ning kui kaitseingel on Kohandaja esitatud ellujäämisolemuse kokkuvõtte lõpliku salvestuse tingimusteta kinnitanud — kui nii seeravid kui ka Kohandaja on iga kirjega nendes eluürikutes ja soovitustes põhiliselt nõus —, kui Kõiksed Hindajad ja nende peegelduvuskaaslased Uversal kinnitavad neid andmeid ning teevad seda ühemõtteliselt ja tingimusteta, siis saadavad Päevilt Vanad Salvingtoni sideringluste kaudu välja kõrge käsu, mis võimaldab Nebadoni Suverääni kohtutel anda korralduse saata ellujääv hing kohe eluasemeilmade ülestõusmissaalidesse.
112:4.13 (1232.1) Kui inimindiviid jääb viivituseta ellu, siis registreerib Kohandaja end Diviningtonil, ja nagu mulle on öeldud, siirdub Paradiisi Kõikse Isa juurde, kuid pöördub sealt kohe tagasi, kusjuures superuniversumi ja talle teenistuspaigaks määratud kohaliku universumi Isikustatud Kohandajad võtavad teda embustega vastu, Diviningtoni Isikustatud Järelevaatajate juht avaldab talle tunnustust ja ta suundub kohe „identiteedi üleviimist teostama”. Sealt kutsutakse ta kolmandaks perioodiks eluasemeilma tegeliku isiksuse vormis, mis on valmistatud ette maise sureliku ellujääva hinge vastuvõtmiseks sellises vormis, nagu on kavandanud kaitseingel.
5. Inimese mina ellujäämine
112:5.1 (1232.2) Individuaalsus on kosmiline reaalsus — olgu see siis aineline, morontialik või vaimne reaalsus. Isikulisuse tegelikkus on Kõikse Isa annetus, milles Kõikne Isa toimib endas ja enda nimel või oma paljude esindajate kaudu universumis. Öeldes, et olend on isikuline, tunnistatakse selle olendi suhtelist individualiseerumist kosmilises organismis. Eluskosmos on peaaegu lõputu integreeritud reaalsete üksuste kogum, üksuste, mis kõik on suhteliselt sõltuvad terviku saatusest. Ent neile, kes on isikulised, on annetatud tegelik valik — kas võtta saatus vastu või sellest loobuda.
112:5.2 (1232.3) Isast lähtuv on igavene nagu Isa ja see kehtib ka isiksuse kohta, mille Jumal annab oma vabal tahtel, nagu ka jumaliku Mõttekohandaja kohta, kes on Jumala tegelik fragment. Inimese isiksus on igavene, kuid identiteedi osas tingimuslik igavene reaalsus. Olles ilmunud Isa tahte kohaselt, saavutab isiksus eesmärgi, milleks on Jumalus, kuid inimene peab valima, kas ta viibib selle eesmärgi saavutamise juures või mitte. Ilma selle valikuta jõuab isiksus kogemusliku Jumaluseni otse, saades osaks Ülimast Olendist. See tsükkel on ette määratud, kuid inimese osalemine selles on vabatahtlik, isiklik ja kogemuslik.
112:5.3 (1232.4) Surelik identiteet on ajutine, ajalik eluseisund universumis; see on reaalne vaid juhul, kui isiksus soovib saada jätkuvaks universuminähtuseks. See on inimese ja energiasüsteemi põhierinevus: energiasüsteem peab jätkuma, sellel pole valikut, kuid inimesel on kogu võim oma saatust määrata. Kohandaja on tõeline tee Paradiisi, kuid inimene ise peab seda teed mööda astuma oma otsuse toel, omal vabal valikul.
112:5.4 (1232.5) Inimolenditel on identiteet ainult ainelises tähenduses. Neid mina omadusi väljendab aineline meel, toimides mõistuse energiasüsteemis. Öeldes, et inimesel on identiteet, tunnistatakse asjaolu, et tal on olemas meeleringlus, mis on allutatud inimisiksuse tegudele ja tahte valikutele. Ent see on aineline ja puhtajutine avaldumine, nii nagu inimloode on inimelu ajutine parasiitlik faas. Kosmilisest vaatepunktist toimub inimolendite sünd, elu ja surm suhteliselt lühikesel ajahetkel; nad ei ole kestvad. Ent surelikul isiksusel on omal valikul võime viia oma identiteedi asupaik ajutisest ainelise intellekti süsteemist üle kõrgemasse morontiahinge süsteemi, milles koos Mõttekohandajaga luuakse uus isiksuse avaldumise kandja.
112:5.5 (1233.1) Ning just see valikuvõime, vaba tahtega olendi tunnus universumis, on inimese suurim võimalus ja ülim kosmiline vastutus. Inimtahte rikkumatusest sõltub tulevase lõpetanu igavene saatus, sureliku vaba tahte siirusest sõltub jumaliku Kohandaja igavese isiksuse saavutamine, sureliku valiku ustavusest Kõikse Isa suhtes sõltub, kas teostub uus tõusupoeg, otsuste-tegude vankumatusest ja tarkusest sõltub Ülima Olendi kogemusliku evolutsiooni tegelikkus.
112:5.6 (1233.2) Kuigi isiksuse kasvu kosmilised ringid tuleb igal juhul läbida, väljastatakse katseaja pikendamise korraldus siis, kui teist mitteolenevatel põhjustel takistavad aja ettenägematud asjaolud ja ainelisele eksistentsile omased puudused teil nende tasanditeni jõudmast oma sünniplaneedil, kuid teie kavatsustel ja soovidel on ellujäämisväärtust. Teile antakse täiendavalt aega end näidata.
112:5.7 (1233.3) Kui iganes tekib kahtlus, kas on tark viia inimidentiteet edasi eluasemeilmadesse, teevad universumivalitsused alati otsuse selle indiviidi isiklike huvide kohaselt — nad annavad hingele kõhklematult üleminekuolendi ajutise staatuse, jätkates avalduva morontiakavatsuse ja vaimse sihi jälgimist. Seega on jumalik õiglus tagatud ja jumalik halastus saab taas võimaluse avarduda.
112:5.8 (1233.4) Orvontoni ja Nebadoni valitsus ei väidagi, et surelike taasisikustamise kõikne kava toimiks pisimate detailideni täiuslikult, kuid nad väidavad end ilmutavat ja ilmutavadki kannatlikkust, sallivust, arusaamist ja halastavat osavõtlikkust. Pigem riskime süsteemi mässuga kui lepime ohuga, et kas või üks mõne areneva maailma heitlev surelik võiks tõusutee igavesest rõõmust ilma jääda.
112:5.9 (1233.5) See ei tähenda, nagu peaksid inimolendid pärast esimese võimaluse tagasilükkamist saama kasutada teist võimalust — sugugi mitte. Ent see tähendab, et kõik tahteolendid peavad kogema üht tõelist võimalust teha kaheldamatu, teadvustatud ja lõplik valik. Universumite suveräänsed Kohtunikud ei jäta isiksusestaatusest ilma ühtki olendit, kes pole teinud lõplikult ja täielikult igavest valikut, sest inimese hingele peab andma ja antaksegi täielik ning küllaldane võimalus ilmutada oma tõelist kavatsust ja tegelikku eesmärki.
112:5.10 (1233.6) Kui vaimselt ja kosmiliselt arenenumad surelikud surevad, siirduvad nad kohe eluasemeilmadesse; seda sätet kohaldatakse üldiselt neile, kellele on määratud isiklikud seeravitest kaitsjad. Teisi surelikke võidakse kinni pidada ajani, mil kohtumõistmine nende tegude üle on lõpule viidud, mille järel nad kas siirduvad eluasemeilmadesse või määratakse magavate ellujäävate hulka, kes taasisikustatakse korraga praeguse usulise elukorralduse lõpus.
112:5.11 (1233.7) Kaks asjaolu takistavad mind minu püüdlustes selgitada teile, mis teiega, Kohandajast eraldunud ellujääva teiega täpselt surres juhtub. Ühest küljest on võimatu edastada teie arusaamistasemele piisavat kirjeldust füüsilise ja morontiamaailma piiril toimuvast. Teiseks takistuseks on piirangud, mida Urantia taevased võimukandjad minu lähetamisel tõeilmutajaks mulle kehtestasid. Võiksin esitada palju huvitavaid üksikasju, kuid teie planeedi otseste juhendajate soovitusel jätan need ilmutamata. Oma volituste piires võin aga öelda järgmist:
112:5.12 (1234.1) On midagi reaalset, midagi inimevolutsioonist, midagi lisaks Saladuslikule Järelevaatajale, mis elab surma üle. See äsjailmunud olemusvorm on hing ja see elab üle nii füüsilise keha kui ka ainelise meele surma. See olemusvorm on teie jumaliku mina ehk Kohandaja ja teie inimmina käsikäes elatud elu ja ponnistuste ühine laps. See inimliku ja jumaliku vanema laps ongi maise päritoluga ellujääv element — see on morontiamina, surematu hing.
112:5.13 (1234.2) See püsiva tähenduse ja ellujäämisväärtusega laps on oma surmast kuni taasisikustamiseni täiesti teadvuseta ja kogu selle ooteaja seeravist kaitseingli hoole all. Te hakkate pärast surma funktsioneerima teadliku olendina alles siis, kui omandate Satania eluasemeilmades uue morontiateadvuse.
112:5.14 (1234.3) Surres katkeb elutähtsa liikumise lakkamise tõttu inimisiksusega kaasnev funktsionaalne identiteet. Inimisiksus on küll kõigist oma koostisosadest kõrgemal, kuid tema funktsionaalne identiteet sõltub neist. Elu seiskumine hävitab meele toimimiseks vajalikud füüsilised ajumustrid ja meele hävimine teeb lõpu surelikule teadvusele. Selle loodud-olendi teadvus saab ilmuda hiljem, alles siis, kui on loodud kosmiline olukord, mis võimaldab selsamal inimisiksusel funktsioneerida taas ühenduses eluenergiaga.
112:5.15 (1234.4) Ellujäävate surelike üleminekul päritolumaailmast eluasemeilma kas isiksuse taaskoondumise teel kolmandal perioodil või tõusmisega grupilise taaselustamise ajal säilitavad peainglid isiksuse koosseisu ürikut truult oma eriliste tegevuste maailmades. Need olendid ei ole isiksuse alalhoidjad (nii nagu kaitseseeravid hoolitsevad hinge eest), kuid usaldusväärsete sureliku ellujäämise eest hoolitsevate usaldusisikutena hoiavad sellele vaatamata tõhusalt kõiki isiksust määratlevaid tegureid. Me ei tea, kus täpselt surelik isiksus surma ja ellujäämise vahelisel ajal viibib.
112:5.16 (1234.5) Taasisikustamist võimaldav olukord tekitatakse kohaliku universumi morontia vastuvõtuplaneetide ülestõusmissaalides. Siin, neis elukoondamiskambrites, annavad juhendavad valitsusvõimud universumienergiat — morontia-, meele-ja vaimuenergiat — vahekorras, mis võimaldab magava ellujääja taas teadvusele tuua. Kunagise ainelise isiksuse koostisosade taaskoondamine hõlmab järgmist:
112:5.17 (1234.6) 1. valmistatakse sobiv vorm, morontia energia-algkuju, milles uus ellujääja saab astuda kontakti mittevaimse reaalsusega ja millesse kosmilise meele morontiavariandi võib lülitada;
112:5.18 (1234.7) 2. Kohandaja pöördub ootava morontia-olendi juurde tagasi. Kohandaja on teie tõusva identiteedi igavene hoidja: teie Järelevaataja on absoluutne tagatis sellele, et teie ise asute oma isiksuse ärkamisel loodavasse morontiavormi — ja mitte keegi teine. Ja Kohandaja viibib teie isiksuse taaskoondumise juures, et võtta enda peale teie ellujääva mina Paradiisi-teejuhi roll;
112:5.19 (1235.1) 3. kui need taasisikustamise eeltingimused on kokku koondatud, asetab magava surematu hinge potentsiaalsuste seeravist kaitsja arvukate kosmiliste isiksuste abiga ootavale morontia meele-keha vormile peale selle morontia olemusvormi ja paigutab ta ühtlasi sellesse vormi, luues Ülima areneva lapse ja ootava Kohandaja vahele igavese ühenduse. Ja sellega jõuab lõpule taasisikustamine: mälu, taipamise ja teadvuse — identiteedi — taaskoondamine.
112:5.20 (1235.2) Taasisikustamine seisneb selles, et ärkav inimmina haarab äsjaeristunud kosmilise meele kaasa ringlusse lülitatud morontiafaasi. Isiksuseks nimetatud nähtuse jaoks on oluline, et iseolu-identiteedi reaktsioon universumikeskkonnale ei katke; ja seda saab teostada ainult meele kaudu. Iseolu säilib hoolimata mina kõigi komponentide pidevast muutumisest; füüsilises elus toimub muutumine järk-järgult, surres ja taasisikustumisel toimub muutumine äkki. Kogu iseolu (isiksuse) tõeline reaalsus on võimeline funktsioneerima, reageerides universumitingimustele, tänu oma koostisosade lakkamatule muutumisele, seisak tähendab vältimatut surma. Inimelu on elutegurite lõputu muutumine, mida ühendab muutumatu isiksuse stabiilsus.
112:5.21 (1235.3) Kui te Jerusemi eluasemeilmades selliselt ärkate, olete nii muutunud, teie vaimne muundumine on olnud nii suur, et kui poleks Mõttekohandajat ja kaitseinglit, kes nii täielikult seostavad teie uue elu uutes maailmades teie vana eluga esimeses maailmas, oleks teil algul raske ühendada oma uut morontiateadvust endise identiteedi taaselustuva mäluga. Vaatamata isikliku iseolu jätkumisele näib surelik elu algul suures osas ähmase ja häguse unenäona. Ent aeg selgitab paljusid surelikele omaseid assotsiatsioone.
112:5.22 (1235.4) Mõttekohandaja meenutab ja kordab teile ainult neid mälestusi ja kogemusi, mis kuuluvad teie universumi-elujärku ja on selle jaoks olulised. Kui Kohandaja on olnud inimmeeles millegi evolutsioonis osaline, siis säilivad need väärt kogemused Kohandaja igaveses teadvuses. Ent suur osa teie varasemast elust ja selle mälestustest, millel pole ei vaimset ega morontiaväärtust, hävib koos ainelise ajuga; paljud ainelised kogemused hääbuvad nagu kunagised tellingud, millel pole universumis enam otstarvet pärast seda, kui nad on olnud teile sillaks morontiatasandile. Ent isiksus ja isiksustevahelised suhted ei ole kunagi vaid tellingud: surelikel mälestustel isiksuste suhetest on kosmiline väärtus ja need säilivad. Eluasemeilmades te teate ja teid teatakse, veel enam — te mäletate ja teid mäletavad teie lühikese, kuid huvitava elu kunagised kaaslased Urantialt.
6. Morontiamina
112:6.1 (1235.5) Nagu tõugust saab liblikas, nii ilmuvad ka inimolendite tõelised isiksused eluasemeilmadesse, kus nad avalduvad esimest korda lahus oma kunagisest ainelisest kestast. Morontia-elujärk kohalikus universumis on seotud isiksusemehhanismi pideva tõusuga hinge eksistentsi morontia-algtasandilt kuni üha areneva vaimsuse morontia-lõpptasandini.
112:6.2 (1235.6) Mul on raske teile tutvustada kohaliku universumi elujärgu morontia-isiksuse vorme. Teile antakse isiksuse avaldumiseks morontia-algkujud ja need rõivad jäävadki teile lõppkokkuvõttes arusaamatuks. Kuigi need vormid on täiesti reaalsed, ei ole need ainelist liiki energiavormid, mida te praegu tunnete. Ent need teenivad kohaliku universumi maailmades sama otstarvet nagu teie ainelised kehad inimeste päritoluplaneetidel.
112:6.3 (1236.1) Ainelise keha-vormi ilmumine sõltub teataval määral isiksuse identiteedi iseloomust: füüsiline keha peegeldab piiratud määral midagi isiksuse omapärast. Morontiavorm peegeldab seda veel enam. Füüsilises elus võivad surelikud olla väliselt kaunid, kuigi sisemiselt ebameeldivad; morontiaelus, eriti selle kõrgematel tasanditel, sõltub isiksuse vorm üha enam otseselt inimese sisemisest olemusest. Vaimsel tasandil hakkavad väline vorm ja sisemine olemus järjest kõrgematel vaimutasanditel üha enam ja täiuslikumalt lähenema täielikule samastumisele.
112:6.4 (1236.2) Morontiaseisundis annetatakse tõususurelikule Orvontoni Meistervaimu kosmilise meele Nebadoni variant. Surelik intellekt kui selline on hävinud, lakanud olemast fookustatud universumi-olemusvormina, mis on lahus Loova Vaimu eristamata meeleringlustest. Ent sureliku meele tähendused ja väärtused pole hävinud. Ellujäävas hinges jätkuvad teatavad meelefaasid; teatavad endise inimmeele kogemuslikud väärtused on hoiul Kohandaja käes, ja kohalikus universumis säilivad ürikud inimelust, nagu seda lihas elati, koos teatavate elavate salvestustega arvukates olendites, kes osalevad tõususurelikule lõpliku hinnangu andmises — alates seeravitest kuni Kõiksete Hindajateni ja tõenäoliselt neist veel edasi kuni Ülima endani.
112:6.5 (1236.3) Loodud-olendi tahe ei saa eksisteerida ilma meeleta, kuid see säilib ainelise intellekti kadumisele vaatamata. Vahetult pärast ellujäämist juhindub tõusuisiksus suurel määral inimelust päritud iseloomuvormidest ja morontia mota äsjailmunud mõjust. Need eluasemeilmades käitumise juhised toimivad morontiaelu varastel etappidel ja enne morontiatahte ilmumist nagu tõusuisiksuse täieõiguslikud tahteavaldused.
112:6.6 (1236.4) Kohaliku universumi elujärgus pole mõjusid, mis oleksid võrreldavad inimeksistentsi seitsme meeleabivaimu mõjudega. Morontiameel peab arenema otseses kontaktis kosmilise meelega, sest seda kosmilist meelt on muutnud ja teisendanud kohaliku universumi intellekti loov allikas — Jumalik Hoolekandja.
112:6.7 (1236.5) Sureliku meele eneseteadvus on enne surma Kohandaja kohalolekust sõltumatu; meeleabivaimu tegevuseks on vajalik vaid sellega seonduv aineline energiavorm. Ent meeleabivaimudest kõrgemal oleval morontiahingel, kui ta on ilma jäänud ainelise meele mehhanismist, ei säili eneseteadvus ilma Kohandajata. Sellel areneval hingel on jätkuvalt iseloom, mis tuleneb temaga varem seondunud meeleabi otsustest, ja see iseloom saab aktiivseks mäluks, kui tagasipöörduv Kohandaja selle algkujud energiaga täidab.
112:6.8 (1236.6) Mälu säilimine tõendab algse iseolu-identiteedi säilimist, see on oluline isiksuse jätkuvuse ja avardumise täielikuks tunnetamiseks. Neid surelikke, kes tõusevad ilma Kohandajata, abistavad inimmälu taastamisel seeravitest kaaslased, muus osas ei ole Vaimuga ühtesulanud surelike morontiahinged piiratud. Mälumuster säilib hinges, kuid see muster saab kohe äratuntavaks jätkuva mäluna vaid endise Kohandaja juuresolekul. Ilma Kohandajata kulub surelikul ellujääjal endise eksistentsi tähenduste ja väärtushinnangute taasavastamiseks ja -omandamiseks üsna palju aega.
112:6.9 (1237.1) Ellujäämisväärtusega hing kajastab tõetruult ainelise intellekti, iseolu-identiteedi endise asupaiga kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid tegusid ning ajendeid. Tõe, ilu ja headusega seonduvate valikute tegemisel astub surelik meel oma morontia-eelsesse elujärku nende seitsme meeleabivaimu kaitsva juhtimise alla, keda suunab tarkusevaim. Seejärel, pärast morontia-eelsete saavutuste seitsme ringiga lõpulejõudmist, algatab morontiameele annetamine meeleabivaimudest juhitud meelele kohalikus universumis edasiarenemise vaimueelse ehk morontia-elujärgu.
112:6.10 (1237.2) Kui loodud-olend lahkub oma sünniplaneedilt, jääb meeleabivaimude hoolekanne temast maha ja ta hakkab sõltuma ainult morontiaintellektist. Kohalikust universumist lahkudes on tõusuteeline jõudnud vaimse eksistentsi tasemele, mis on morontiatasemest samm edasi. See uus ilmuv vaim-olemusvorm häälestub Orvontoni kosmilise meele otsesele hoolekandele.
7. Sulandumine Kohandajaga
112:7.1 (1237.3) Mõttekohandajaga sulandumine annab isiksusele sellised igavikulised tegelikkused, mis varem olid ainult potentsiaalsed. Nende uute annetuste seast võib nimetada järgmisi: jumalikkusele viitava omaduse kinnitumist, möödunud igaviku kogemust ja mälu, surematust ning määratletud potentsiaalse absoluutsuse faasi.
112:7.2 (1237.4) Kui teie maine tee ajalikus vormis lõpule jõuab, on teile määratud ärgata parema maailma kallastel ja te ühinete lõpuks oma ustava Kohandajaga igaveses embuses. Selles sulandumises seisneb Jumala ja inimese ühinemise saladus, piiritletud loodud-olendi evolutsiooni saladus, ja see on igavesti tõsi. Sulandumine on püha Ascendingtoni sfääri saladus ja ükski loodud-olend peale nende, kes on Jumaluse vaimuga sulandumist kogenud, ei saa aru selliste tegelike väärtuste tõelisest tähendusest, mis viiakse kokku aja loodud-olendi identiteedi igavesel ühendamisel Paradiisi-Jumaluse vaimuga.
112:7.3 (1237.5) Sulandumine Kohandajaga toimub tavaliselt ajal, kui tõusuteeline viibib oma kohalikus süsteemis. See võib toimuda sünniplaneedil loomuliku surma ületamisena, see võib toimuda ükskõik missuguses eluasemeilmas või süsteemi keskuses, see võib viibida isegi kuni tähtkujusse jõudmiseni, või erijuhtudel teostuda alles siis, kui tõusuteeline on juba kohaliku universumi keskusmaailmas.
112:7.4 (1237.6) Kohandajaga ühtesulanud isiksuse igavest elujärku ei saa enam miski ohustada. Taevaseid olendeid pannakse proovile pikaajaliste kogemuste käigus, kuid surelikud läbivad arenevates ja morontiamaailmades suhteliselt lühikese ja intensiivse katseaja.
112:7.5 (1237.7) Kohandajaga sulandumine ei toimu kunagi enne, kui on teatavaks tehtud superuniversumi otsus, et inimloomus on langetanud lõpliku ja pöördumatu otsuse igavese elujärgu kasuks. See on taasühinemisluba, mille alusel sulandunud isiksus võib lõpuks lahkuda kohalikust universumist ja siirduda kunagi edasi superuniversumi keskusesse, kus aja-palverändur võetakse sekonavi hõlma pikaks lennuks kesksesse Havona universumisse ja Jumaluse avastamise retkele.
112:7.6 (1238.1) Arenevates maailmades on iseolu aineline, see on asi ja allub universumis ainelise eksistentsi seadustele. See on fakt ajas ja reageerib ajalikele elumuutustele. Siin tuleb formuleerida ellujäämisotsused. Morontiaseisundis on minast saanud uus ja kestvam universumireaalsus ning selle jätkuva kasvu eelduseks on üha täpsem häälestumine universumite meele-ja vaimuringlustele. Siin saavad ellujäämisotsused kinnituse. Kui mina jõuab vaimsele tasandile, on sellest saanud universumis kindel väärtus ja see uus väärtus tugineb asjaolule, et on tehtud ellujäämisotsused, mida on kinnitanud sulandumine Mõttekohandajaga. Ja saavutanud tõelise universumiväärtusega staatuse, saab loodud-olend potentsiaalselt vabaks otsimaks universumi kõrgeimat väärtust — Jumalat.
112:7.7 (1238.2) Sellised sulandunud olendid reageerivad universumis kaheselt: nad on eraldi morontiaindiviidid, kes on üsna sarnased seeravitele, olles samal ajal ka potentsiaalselt Paradiisi lõpetanute klassi kuuluvad olendid.
112:7.8 (1238.3) Sulandunud indiviid on aga tegelikult üks isiksus, üks olend, kelle ühtsus trotsib kõiki universumite intellektide püüdeid seda analüüsida. Olles läbinud kohaliku universumi kohtud kõige madalamast kõige kõrgemani, millest ükski pole suutnud inimest ja Kohandajat teineteisest eristada, jõutakse lõpuks oma kohaliku universumi Isa, Nebadoni Suverääni ette. Ja seal annab just see olend, kelle loov isadus on teinud võimalikuks teie elu selles aja universumis, teile need volitused, mis annavad lõpuks õiguse siirduda superuniversumi elujärku otsima Kõikset Isa.
112:7.9 (1238.4) Kas võidukas Kohandaja on võitnud endale isiksuse tänu inimkonna suurepärasele teenimisele või on vapper inimolend omandanud surematuse tänu oma siiratele pingutustele saada Kohandaja-sarnaseks? Ei üht ega teist, ent nad koos on arendanud välja Ülima tõusuisiksuste ühe ainulaadse klassi liikme — olendi, kes on alati teenimisvõimeline, ustav ja tõhus, edasise kasvu ja arengu kandidaadi, kes alati pürgib ülespoole ega peatu taevasel tõusul enne, kui on läbinud seitse Havona ringlust, nii et kunagine maise päritoluga hing seisab Paradiisi-Isa tegeliku isiksuse ees palveldavas äratundmises.
112:7.10 (1238.5) Kogu selle suurejoonelise tõusu jooksul on Mõttekohandaja tõususureliku tulevase täieliku vaimse stabiliseerumise jumalik pant. Sureliku vaba tahte kohalolek annab aga Kohandajale igavese kanali jumaliku ja lõpmatu olemuse vabanemiseks. Nüüd on need kaks identiteeti üheks saanud. Ükski aja-ega igavikusündmus ei saa enam inimest ja Kohandajat lahutada, nad on lahutamatud, igaveseks sulandunud.
112:7.11 (1238.6) Kohandajaga sulandumise maailmades on Saladusliku Järelevaataja saatus tõususureliku omaga identne — Paradiisi Lõplikkuse Korpus. Ja ei Kohandaja ega surelik suuda jõuda selle ainulaadse sihini, tegemata teisega täielikku koostööd ja teda ustavalt abistamata. See erakordne partnerlus on üks tähelepanuväärsemaid ja hämmastavamaid kõigist käesoleva universumiajastu kosmilistest nähtustest.
112:7.12 (1239.1) Kohandajaga sulandumine annab arenevale loodud-olendile tõusuteelise staatuse. Selle ühenduse inimliikmel oli isiksus enne ja seepärast ületab ta Kohandajat kõigis isiksuse teadvustamist puudutavates küsimustes. Selle sulandunud olendi keskus Paradiisis on Ascendington, mitte Divinington, ning seda inimese ja Jumala ainulaadset kombinatsiooni loetakse kogu tema teel Lõplikkuse Korpusesse tõususurelikuks.
112:7.13 (1239.2) Kui Kohandaja on kord tõususurelikuga ühte sulanud, kustutatakse selle Kohandaja number superuniversumi ürikutest. Ma ei tea, mida tehakse Diviningtoni ürikutes, kuid oletan, et selle Kohandaja andmed viiakse Lõplikkuse Korpuse tegevjuhi Grandfanda sisemiste kodade salaringidesse.
112:7.14 (1239.3) Kohandajaga sulandumisega on täidetud Kõikse Isa lubadus kinkida end ainelistele loodud-olenditele, ta on selle lubaduse täitnud ja viinud ellu jumalikkuse igaveseks inimkonnale annetamise kava. Nüüd algavad inimese püüdlused mõista ja tegelikustada piirituid võimalusi, mis peituvad selliselt reaalsuseks saanud taevalikus partnerluses Jumalaga.
112:7.15 (1239.4) Ellujäävate surelike praegu teadaolev saatus on Paradiisi Lõplikkuse Korpus, mis on ka kõigi nende Mõttekohandajate saatus, kes on astunud oma surelike kaaslastega igavesse liitu. Praegu töötavad Paradiisi lõpetanud kõikjal suuruniversumis paljude ettevõtmiste juures, kuid me kõik oletame, et neil on kauges tulevikus, pärast seitsme superuniversumi stabiliseerumist valgusesse ja ellu, kui piiritletud Jumal kerkib lõpuks esile seda Ülimat Jumalust ümbritsevast salapärast, täita teisi ja veelgi taevalikumaid ülesandeid.
112:7.16 (1239.5) Keskse universumi, superuniversumite ja kohalike universumite organisatsioonilisest struktuurist ja personalist on teile teatud määral kõneldud. Teile on räägitud midagi kõigi nende erinevate isiksuste olemusest ja päritolust, kes praegu neis kaugeleulatuvates loodutes valitsevad. Teid on teavitatud ka sellest, et suuruniversumi äärealadest veel kaugemal, esimesel väliskosmose tasandil toimub hiiglaslike universumigalaktikate korrastumine. Käesolevates jutustustes on vihjatud ka sellele, et Ülim Olend kavatseb neis väliskosmose veel kaardistamata piirkondades avaldada oma ilmutamata kolmanda astme funktsiooni, ning teile on öeldud, et Paradiisi Korpusesse kuuluvad lõpetanud on Ülima kogemuslikud lapsed.
112:7.17 (1239.6) Me usume, et Kohandajaga sulandunud surelikud on koos oma lõpetanutest kaaslastega määratud mingil viisil tegutsema väliskosmose esimese tasandi universumite haldamisel. Pole vähimatki kahtlust, et need tohutud galaktikad saavad kunagi asustatud universumiteks. Ja me oleme niisama veendunud, et nende haldurite seas leidub Paradiisi lõpetanuid, kelle olemused on tekkinud loodudolendi ja Looja kosmilise ühinemise tulemusena.
112:7.18 (1239.7) Milline seiklus! Milline romantika! Hiiglaslikku loodut hakkavad haldama Ülima lapsed, need isikustatud ja inimesestatud Kohandajad, need Kohandajaga varustatud ja igavikustatud surelikud, need Esimese Allika ja Keskme olemuse kõrgeimate teadaolevate avaldumisvormide ja madalaima Kõikset Isa mõista ja temani jõuda suutva mõistusliku eluvormi salapärased kombinatsioonid ja igavesed ühendused. Me oletame, et neist ühinenud olenditest, neist Looja ja loodud-olendi liitudest saavad suurepärased valitsejad, võrratud haldurid ning arusaajad ja osavõtlikud suunajad kõigile mõistusliku elu vormidele, mis võivad tekkida kõigis neis väliskosmose esimese tasandi tulevastes universumites.
112:7.19 (1240.1) Teie, surelikud, olete, tõsi küll, loomset päritolu, teie kehad on tõepoolest põrmust. Ent kui te tõesti tahate ja soovite, kuulub ajastute pärand teile ja te teenite kunagi kõikjal universumis sellistena, nagu te tõeliselt olete — kogemuse Ülima Jumala lastena ja kõigi isiksuste Paradiisi-Isa jumalike poegadena.
112:7.20 (1240.2) [Esitanud üks Orvontoni Üksildastest Sõnumitoojatest.]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


Tartu linna omandis olevate eluruumide kasutusse andmise kord – Riigi Teataja
Tartu linna omandis olevate eluruumide kasutusse andmise kord
Tartu linna omandis olevate eluruumide kasutusse andmise kord - sisukord
§ 3 Eluasemekomisjon
2 Eluruumide kasutusse andmine
§ 4 Eluruumide kasutusse andmise põhimõtted
§ 5 Tasu eluruumi kasutamise eest
§ 6 Lepingute lõppemine
2 Sotsiaalüürilepingu erisused
§ 7 Sotsiaalüürilepingu sõlmimise eeldus
§ 8 Sotsiaaleluasemeteenuse vajajana arvele võtmise taotlemine
§ 10 Isiku sotsiaaleluasemeteenuse vajajana arvele võtmine
§ 11 Arvele võetud isikute andmete uuendamine
§ 12 Eluruumi kasutusse andmise otsustamine, sotsiaalüürilepingu sõlmimine ja eluruumi kasutamine
§ 13 Sotsiaalüürilepingu lõppemisel uue lepingu sõlmimine
§ 14 Isiku arvelt kustutamine
§ 15 Kehtivate lepingute kooskõlla viimine üüri ja kõrvalkulude arvestamise põhimõtetega
§ 16 Kehtivate üürilepingute ülevaatamine
§ 17 Tavaüürilepingute sõlmimise erisused tähtaja möödumisel
§ 18 Linnavara eeskirja muutmine
§ 20 Korra jõustumine
RT IV, 29.01.2020, 55
Vastu võetud 11.09.2008 nr 97
RT IV, 15.10.2013, 5
23.01.2020 RT IV, 29.01.2020, 46 01.02.2020
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 5, p 6 ja p 37, elamuseaduse § 8 p 2 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 41 lg 1 ja § 42 lg 1 alusel.
(1) Tartu linna omandis olevate eluruumide kasutusse andmise kord (edaspidi kord) sätestab Tartu linna omandis olevate eluruumide kasutusse andmise põhimõtted.
Eluruumid korra mõttes on kõik Tartu linna omandis olevad eluruumid, välja arvatud Tartu linna korraldatava sotsiaalmajutusteenuse osutamiseks Tartu Linnavalitsuse poolt määratud eluruumid.
[RT IV, 29.01.2020, 46 - jõust. 01.02.2020]
§ 3. Eluasemekomisjon
(1) Eluruumide kasutusse andmise ja kasutamisega seotud küsimuste otsustamiseks moodustab linnavalitsus eluasemekomisjoni.
(2) Eluasemekomisjoni otsus peab vastama haldusaktile esitatavatele nõuetele, sealhulgas olema kaalutletud, põhjendatud, tuginema selle tegemise aluseks olnud tehioludele, õigusaktidele ning sisaldama vaidlustamisviidet. Eluasemekomisjoni otsuseid valmistavad ette linnavarade osakond ja sotsiaal- ja tervishoiuosakond.
(3) Linnavalitsus kinnitab eluasemekomisjoni põhimääruse, milles sätestatakse eluasemekomisjoni moodustamise põhimõtted, pädevus ja töökorraldus.
2. peatükk Eluruumide kasutusse andmine
1. jagu Üldosa
§ 4. Eluruumide kasutusse andmise põhimõtted
(1) Tartu linna omandis olev eluruum antakse isiku kasutusse vaid juhul, kui linn täidab sellega seadusest, eelkõige sotsiaalhoolekande seadusest ja Eesti Vabariigi omandireformi aluste seadusest tulenevat kohustust.
(2) Eluruum antakse kasutusse kuni viieks aastaks.
(3) Eluruumi kasutusse saamiseks esitatakse taotlus linnavarade osakonnale. Taotluse vormi kinnitab linnavalitsus. Kui eluruumi soovitakse kasutusse saada sotsiaalüürilepingu alusel, tuleb sellekohane taotlus esitada sotsiaal- ja tervishoiuosakonnale käesoleva peatüki 2. jaos sätestatud korras.
(4) Eluruumi kasutusse andmise otsustab eluasemekomisjon.
(5) Eluruumide kasutusse andmiseks sõlmib käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud otsuse alusel linnavarade osakond kirjaliku:
1) sotsiaalüürilepingu, kui eluruum antakse üürile sotsiaaleluasemeteenuse vajajana arvele võetud isikule sotsiaalhoolekande seaduses sätestatud ülesande täitmiseks;
2) tasuta kasutamise lepingu juriidilise isikuga, kes sotsiaalteenuse osutamiseks paigutab eluruumi elama sotsiaalteenuseid vajavaid isikuid;
3) muudel juhtudel eluruumi tavaüürilepingu.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud lepingute vormid kinnitab linnavalitsus.
(7) Eluruumi allkasutusse andmiseks annab kirjaliku nõusoleku eluasemekomisjon.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud lepingute täitmist korraldavad linnavarade osakond ja sotsiaal- ja tervishoiuosakond.
§ 5. Tasu eluruumi kasutamise eest
(1) Tasuta kasutamise lepingu või sotsiaalüürilepingu alusel eluruumi kasutamise korral peab üürnik tasuma ainult eluruumiga seotud kõrvalkulud.
(2) Tavaüürilepingu alusel eluruumi kasutamise korral peab üürnik tasuma üüri ja eluruumiga seotud kõrvalkulud.
(3) Üüri suuruse eluruumi üldpinna ühe ruutmeetri kohta kuus kehtestab linnavalitsus.
(4) Kõrvalkulude suurus sõltub eluruumi kasutamisega seotud linna või kolmandate isikute poolt osutatud teenuste tegelikust maksumusest ning vajalikest kuludest elamu hoolduseks ja remondiks.
§ 6. Lepingute lõppemine
(1) Eluruumi kasutamise lepingud lõppevad tähtaja möödumisega. Vähemalt kolm kuud enne lepingu tähtpäeva saadab linnavarade osakond üürnikule sellekohase kirjaliku teate.
(2) Linnal on õigus lõpetada üürileping ennetähtaegselt seaduses ja käesolevas korras sätestatud alustel. Üürilepingu erakorralise ülesütlemise otsustab eluasemekomisjon.
2. jagu Sotsiaalüürilepingu erisused
§ 7. Sotsiaalüürilepingu sõlmimise eeldus
Eluruumi sotsiaalüürilepingu alusel kasutusse andmise eelduseks on isiku arvele võtmine sotsiaaleluasemeteenuse vajajana korra §-s 8 sätestatud korras.
§ 8. Sotsiaaleluasemeteenuse vajajana arvele võtmise taotlemine
(1) Sotsiaaleluasemeteenuse vajajana arvele võtmist võib taotleda isik või perekond, kelle elukohana Eesti Rahvastikuregistris on registreeritud Tartu linn ja kes:
(2) Sotsiaaleluasemeteenuse vajajana arvele võtmiseks esitatakse vormikohane kirjalik taotlus (edaspidi taotlus) elukohajärgse linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakonna piirkonnakeskuse sotsiaaltöötajale. Taotlusele kirjutavad alla kõik taotlejaga ühist eluruumi taotlevad täisealised perekonnaliikmed või nende seaduslikud esindajad.
(3) Taotlus peab sisaldama arvele võtmise otsustamiseks vajalikke alusandmeid, sh:
1) taotleja ja taotlejaga ühist eluruumi taotlevate perekonnaliikmete (edaspidi kaastaotlejad) isiku- ja kontaktandmeid;
2) andmeid taotleja ja tema perekonnaliikmete kohta;
3) andmeid taotleja ja kaastaotleja(te) seotuse kohta Tartu linnaga;
4) andmeid taotleja ja kaastaotleja(te) elukoha ja endiste elukohtade kohta, elukohtade vahetamise põhjuseid;
5) elamistingimuste halvenemise või eelmise elukoha kaotamise põhjuseid;
6) arvele võtmise taotlemise põhjendust;
7) vajadusel taotluse seisukohast olulisi andmeid tervisliku seisundi kohta;
8) teisi linnavalitsuse poolt käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel nõutud andmeid;
9) andmed taotleja või tema perekonna majandusliku seisu kohta (kinnisvara, sõidukid, väärtpaberid, arvelduskontol olevad rahalised vahendid jms).
(4) Taotluses peab esitama ja põhjendama minimaalseid nõudeid taotletavale eluruumile (edaspidi miinimumnõuded), mis lahendaksid taotleja jai tema perekonna eluasemeprobleemi, sh nõuded:
1) tubade arvu kohta;
2) pinna suuruse kohta;
3) veevärgi olemasolu sh asukoha kohta;
4) ahi- või keskkütte kohta;
5) ligipääsetavuse sh korrus, lift, kaldtee jms kohta;
6) taotleja või tema perekonnaliikmete erivajaduste kohta.
(5) Taotluse vormi ja taotlusele lisatavate dokumentide loetelu kinnitab linnavalitsus.
(1) Sotsiaaltöötaja kontrollib viivitamatult esitatud taotluse ja lisatud dokumentide vastavust korra nõuetele. Kui taotlus on täidetud ebaselgelt, mittetäielikult, selles esineb muid puudusi või on vajalik täiendavate dokumentide esitamine, määrab sotsiaaltöötaja puuduste kõrvaldamiseks tähtaja, selgitades, et tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võidakse jätta taotlus läbi vaatamata. Taotluse läbivaatamata jätmisel teavitab sotsiaaltöötaja isikut sellest kirjalikult.
(2) Sotsiaaltöötaja kontrollib taotluse põhjendatust ja selles esitatud andmete õigsust. Samuti kuulab ära taotleja arvamuse, osutab sotsiaalnõustamise teenust ning rakendab abivajaduse selgitamiseks juhtumitöö põhimõtteid. Sotsiaaltöötaja koostab taotleja abivajaduse kohta põhjaliku kirjaliku hinnangu ja isiku arvele võtmise osas eluasemekomisjonile motiveeritud ettepaneku.
§ 10. Isiku sotsiaaleluasemeteenuse vajajana arvele võtmine
(1) Sotsiaaleluasemeteenuse vajajana arvele võtmise otsustab eluasemekomisjon.
(2) Arvele võtmisel hindab eluasemekomisjon taotleja poolt esitatud miinimumnõuete põhjendatust ning otsustab, milline on põhjendatud miinimumnõuetega eluruumi eraturult üürimise hind.
(3) Eluasemekomisjon ei rahulda arvele võtmise taotlust, kui taotluses esitatud andmete põhjal selgub, et isik ei vasta käesoleva korra § 8 lg 1 nõuetele.
(4) Isiku arvele võtmise või arvele jätmise otsus tehakse isikule teatavaks kirjalikult sotsiaaltöötaja poolt. Otsuse teatavakstegemisena käsitletakse otsuse isikule kättetoimetamist postiga või allkirja vastu teatisel. Dokumendi postiga kättetoimetamise korral saadetakse dokument isikule taotluses märgitud aadressil tähtkirjaga.
(5) Sotsiaaleluasemeteenuse vajajatena arvele võetud isikute arvestust peetakse sotsiaal- ja tervishoiuosakonnas.
(6) Näitajad § 8 lg 1 nimetatud alustel isikute sotsiaaleluasemeteenuse vajajana arvele võtmiseks ja vastavate toimingute tegemise tähtajad kehtestab linnavalitsus.
§ 11. Arvele võetud isikute andmete uuendamine
(1) Arvele võetud isik(ud) on kohustatud taotluses ja sellele lisatud dokumentides esitatud andmete muutumisel uuendama esitatud andmed. Isiku- ja kontaktandmete muutumisest tuleb sotsiaaltöötajat teavitada viivitamatult.
(2) Arvele võtmise aluseks olnud andmete muutumisel tuleb arvel oleval isikul esitada sotsiaaltöötajale uus vormikohane taotlus ühe kuu jooksul vastava muutuse toimumisest. Andmete uuendamiseks esitatud taotluse esitamisele ja menetlemisele kohaldatakse käesoleva korra §-des 8 ja 9 sätestatut.
(3) Kui 12 kuu möödumisel arvele võtmisest või viimasest andmete uuendamisest ei ole taotluses ja sellele lisatud dokumentides esitatud andmed muutunud, on isik kohustatud seda kirjalikult sotsiaaltöötaja juures kinnitama.
(4) Andmete muutumise faktist teadasaamisel või 12 kuu möödumisel arvele võtmisest või viimasest andmete uuendamisest saadab sotsiaaltöötaja arvel olevale isikule meeldetuletuse vastava kohustuse kohta. Meeldetuletuses nimetatud tähtaja jooksul kohustuse täitmata jätmisel kustutatakse isik arvelt, millest taotlejat kirjalikult teavitatakse.
(5) Pere koosseisu muutumisel on taotleja kohustatud teavitama toimunud muutustest sotsiaal- ja tervishoiuosakonda ja esitama uue taotluse. Sellisele taotluse esitamisele, menetlemisele ja lahendamisele kohaldatakse esmase taotluse kohta käivaid sätteid.
§ 12. Eluruumi kasutusse andmise otsustamine, sotsiaalüürilepingu sõlmimine ja eluruumi kasutamine
(1) Eluasemekomisjon arvestab eluruumi kasutusse andmise otsustamisel isiku arvele võtmise põhjuseid, isiku eluaseme vajaduse tõsidust, isiku arvel oleku aega.
(2) Eluasemekomisjoni otsuse eluruumi kasutusse andmise kohta teeb sotsiaaltöötaja isikule teatavaks ja saadab kirjaliku teate eluruumiga tutvumise võimaluse kohta.
(3) Isik on kohustatud linnavarade osakonnale kümne tööpäeva jooksul, arvates käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teate saamisest, teatama eraldatud eluruumi sobimatusest.
(4) Kui isik ei ole nõus talle eraldatud eluruumiga, peab ta sotsiaaltöötajale keeldumist kirjalikult põhjendama. Keeldumise põhjendamatus on aluseks eluruumi kasutusse andmise otsuse tühistamisele ja isiku arvelt kustutamisele. Kasutusse andmise otsuse kehtetuks tunnistamise ja isiku arvelt kustutamise otsusest teavitab sotsiaaltöötaja isikut kirjalikult.
(5) Isik on kohustatud linnavarade osakonnas sõlmima sotsiaalüürilepingu hiljemalt viieteist tööpäeva jooksul, arvates käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teate saamisest. Juhul kui isik ei ilmu nõutud ajal mõjuva põhjuseta üürilepingut sõlmima, on eluasemekomisjonil õigus kasutusse andmise otsus kehtetuks tunnistada ja isik arvelt kustutada. Eluruumi kasutusse andmise otsuse kehtetuks tunnistamise ja isiku arvelt kustutamise otsusest teavitab sotsiaaltöötaja isikut kirjalikult.
(6) Juhul, kui isik ei asu mõjuva põhjuseta 30 päeva jooksul arvates sotsiaalüürilepingu sõlmimisest temale üürile antud eluruumi elama, on see üürilepingu erakorralise ülesütlemise aluseks.
(7) Eluruumi alalise elukohana kasutamata jätmisel üle kahe kuu on üürnik kohustatud sotsiaal- ja tervishoiuosakonda kirjalikult informeerima. Juhul, kui üürnik jätab teatamise kohustuse täitmata ja ta ise või temaga koos elavad isikud eluruumi nimetatud tähtaja jooksul ei kasuta, loetakse see oluliseks lepingurikkumiseks ning see on sotsiaalüürilepingu erakorralise ülesütlemise aluseks.
(8) Üürnikul ei ole õigust majutada eluruumi peale kaastaotlejate teisi isikuid ega anda eluruumi allkasutusse.
(9) Eluruumi sihtotstarbelist kasutamist kontrollivad linnavarade osakond ja sotsiaal- ja tervishoiuosakond, kes sotsiaalüürilepingu mittekohasest täitmisest või täitmata jätmisest teavitavad eluasemekomisjoni.
§ 13. Sotsiaalüürilepingu lõppemisel uue lepingu sõlmimine
(1) Üürilepingu lõppemisel tuleb isikul uue sotsiaalüürilepingu sõlmimiseks esitada vastavasisuline taotlus ning teised nõutavad dokumendid hiljemalt kaks kuud enne kehtiva üürilepingu tähtaja möödumist. Uue taotluse esitamisele, menetlemisele ja lahendamisele kohaldatakse eluasemeteenuse vajajana arvelevõtmise taotluse kohta kehtivat regulatsiooni.
(2) Uue sotsiaalüürilepingu sõlmimise otsuse tegemisel arvestatakse lepinguliste kohustuste täitmist üürniku ja kaastaotlejate poolt ja isiku arvele võtmise aluseks olevaid andmeid.
§ 14. Isiku arvelt kustutamine
(1) Sotsiaaltöötaja kustutab isiku arvelt:
1) korra § 11 lg 1-3 nimetatud kohustuste täitmata jätmisel;
2) isiku sellekohase kirjaliku avalduse alusel;
3) eluasemekomisjoni otsuse alusel.
(2) Eluasemekomisjon otsustab isiku arvelt kustutamise, kui:
1) andmete uuendamise tulemusel muutuvad oluliselt arvel oleku aluseks olevad andmed ning isik ei vasta enam korra § 8 lõikes 1 sätestatud nõuetele;
2) selgub, et isik on arvele võtmise taotluses esitanud valeandmeid või esitanud võltsitud dokumente;
3) isik ei ole korra § 12 lõikes 3 sätestatud tähtaja jooksul teavitanud linnavarade osakonda eraldatud eluruumi sobimatusest.
4) isik ei ole korra § 12 lõikes 5 sätestatud tähtaja jooksul ilmunud linnavarade osakonda üürilepingut sõlmima;
5) isik on käesolevas korras sätestatud tähtaja jooksul põhjendamatult keeldunud vastu võtmast elamukomisjoni otsusega eraldatud eluruumi;
6) ilmnevad muud asjaolud, mille tõttu ei ole põhjendatud isiku arvel olek.
(3) Arvelt kustutamine, kustutamise põhjused ja õiguslik alus tehakse isikule teatavaks kirjalikult sotsiaaltöötaja poolt.
(4) Arvelt kustutamisel käesoleva korra § 14 lg 1 p 1 ja § 14 lg 2 p 3-5 sätestatud alustel on isikul õigustaotleda eluasemekomisjonilt oma arveloleku taastamist. Taotlus koos põhjendustega tuleb esitada sotsiaal- ja tervishoiuosakonnale.
§ 15. Kehtivate lepingute kooskõlla viimine üüri ja kõrvalkulude arvestamise põhimõtetega
Linnavalitsusel korraldada korra jõustumisest ühe aasta jooksul eluruumide kasutamiseks sõlmitud kehtivate lepingute muutmine ning kahe kuu jooksul Tartu linna omandis olevate eluruumide hooldamiseks ASiga Tartu Elamuhaldus sõlmitud lepingu muutmine selliselt, et oleks võimalik rakendada korra §-s 5 sätestatud üüri ja kõrvalkulude tasumise põhimõtteid.
§ 16. Kehtivate üürilepingute ülevaatamine
Isikule, kelle kasutuses olnud eluruumi staatus muudeti üürilepingu kehtivuse ajal sotsiaaleluruumiks ja kellel on korra jõustumisel kehtiv sotsiaaleluruumi üürileping, tehakse ettepanek sõlmida uueks tähtajaks tavaüürileping.
§ 17. Tavaüürilepingute sõlmimise erisused tähtaja möödumisel
Kehtiva tavaüürilepingu tähtaja möödumisel uue tavaüürilepingu sõlmimise otsustamisel ei arvestata korra § 4 lõikes 1 nimetatud piirangut.
§ 18. Linnavara eeskirja muutmine
§ 20. Korra jõustumine
Kord jõustub 1. jaanuaril 2009. a.


text:
Kohalik omavalitsus võib KOKS § 6 lg-s 1 ettenähtud ülesande täitmiseks endale haldusaktiga võtta kohustuse ka siis, kui seadus teda selleks ei kohusta. Seega pole määravat tähtsust asjaolul, et 1.01.2003 jõustunud EhS v.r § 13 sätestas tehnovõrkude väljaehitamise kohustuse varasema PES §-ga 47 võrreldes kitsamalt ega hõlmanud reoveekanalisatsiooni. (p 18)
Detailplaneering on kohaliku omavalitsuse, mitte arendaja või kinnistuomaniku tegevuskava. Omavalitsustes levinud praktika kehtestada detailplaneeringuid killustatult üksikute kinnistute kaupa ei tohi kahjustada kujundatava ruumilise lahenduse terviklikkust. Seepärast peab planeering määrama kindlaks kõigi tehnovõrkude asukohad, mis on tarvis paigutada planeeringualale. (p 19)
Etapiviisilisuse põhimõtet tuleb ehitusloa andmisel arvestada kui planeeringu siduvat elementi (EhS § 42 lg 1 teine lause ja § 44 p 1; vrd RKHK otsus nr 3-13-385/90, p 11). Niisuguse tingimuse võib kehtestada HMS § 53 lg 1 p 3 ja lg 2 p 3 alusel. Sellise tingimuse proportsionaalsuse küsimuse võib tõstatada vaidluses planeeringu kehtestamise, mitte planeeringu elluviimise üle. Isik, kes omandab planeeringuala kinnistu pärast planeeringu kehtestamist, ei saa nõuda enda vabastamist planeeringu elluviimise tingimustest. (p 20)
Kui detailplaneeringut on asutud ellu viima, peab kohalik omavalitsus tagama, et detailplaneeringuga ettenähtu viiakse ellu nii, nagu planeering naabrite õigusi või avalikke huve kaitsvaid tingimusi silmas pidades kindlaks määras (RKHK otsus nr 3-13-385/90, p 12). (p 21)
See, et ÜVK rajatakse ÜVK arendamise kava alusel (ÜVVKS § 4 lg 1 esimene lause), ei tähenda, et ÜVK rajamisel ei tuleks paralleelselt arvestada kehtivas detailplaneeringus määratud ühiskanalisatsiooni põhimõttelist lahendust. (p 24)
Kui ilmneb, et kehtivat detailplaneeringut ei ole võimalik ellu viia, võib kõne alla tulla detailplaneeringu muutmine. Selleks aga on ette nähtud erikord ja see ei toimu ÜVK arendamise kavaga (PlanS v.r § 27 ja HMS § 64 lg 1 teine lause). (p 25)
järelevalve kehtestatud planeeringute üle
Kinnistuomanikul, kellel on detailplaneeringust tulenev õigus nõuda kohalikult omavalitsuselt planeeritud kanalisatsioonitorustiku väljaehitamist, on õigus nõuda torustiku ehitamist sõltumata selle kajastamisest ÜVK arendamise kavas. ÜVK arendamise kava peab olema kooskõlas kehtivate haldusaktidega, sh detailplaneeringutega (HMS § 60 lg 2). ÜVK arendamise kava võib täpsustada detailplaneeringus määratud trassi võimalikku asukohta (PlanS § 126 lg 1 p 4). (p 26)
Kolmanda isiku omandiõigus kinnistute üle ei ole vääramatuks takistuseks kanalisatsiooni ehitamisel. Seadus sätestab tingimused, millal kinnistuomanik peab tehnovõrku enda kinnisasjal taluma, vajaduse korral võib selleks seada sundvalduse (AÕS § 1581). (p 30)
Primaarse alternatiivnõude rahuldamata jätmisel tuleks see ära märkida kohtuotsuse resolutiivosas (HKMS § 162 lg 1). (p 34)
Ringkonnakohtu otsusest ei nähtu, miks asus ringkonnakohus seisukohale, et vaidlustatud ehitusload ei riku kaebaja õigusi. Isikul on õigus nõuda õigusvastase haldusakti, mis riivab tema õigusi, tühistamist, kui seadus ei kehtesta tema nõudeõigusele piirangut (RVastS § 3 lg 1). (p 35)
Ekslik on kolmanda isiku seisukoht, et tühistamisnõude selgesõnaline kajastamata jätmine resolutsioonis mõjutab menetluskulude jaotust. Menetluskulude jaotamisel tuleb HKMS § 108 lg 2 kohaselt lähtuda kaebuse rahuldamise tegelikust proportsioonist, mitte resolutsiooni sõnastuslikest iseärasustest. (p 36)
PS §-dest 15, 24, 25, 32 ega muudest sätetest ei tulene, et menetlusosalisel, kelle kahjuks tehakse kohtuotsus, peaks olema õigus nõuda menetluskulude hüvitamist. HKMS § 108 on asjassepuutuvas osas põhiseaduspärane. (p 37)
3-3-1-11-15 Riigikohus 07.10.2015
Lisaks süü sedastamisele on oluline ka süü vormi kindlaks määramine, kuna kergem süüvorm võib olla oluline vastutuse piiramise otsustamisel RVastS § 13 lg s 1 sätestatud alustel. (p 28)
Põhjusliku seose sisustamisel RVastS § 7 lg 4 alusel tuleb lähtuda VÕS § 127 lg-st 4. Kahju ei pea olema teo vahetu tagajärg, tegemist võib olla ka põhjuste ahelaga. Eeltoodu ei tähenda siiski, et kannatanule tuleb hüvitada igasugune ja rikkumisega ükskõik kui kauges seoses olev negatiivne tagajärg. Teoga liialt kauges põhjuslikus seoses oleva tagajärje eest hüvitise määramine on piiratud VÕS § 127 lg 2 ja § 1045 lg 3 alusel. Normi kaitse-eesmärgiga hõlmamata õigusi halduse õigusvastane tegevus ei riku. (p 12)
Kui faktiliselt võib elektri tootmine ja sellest tulu saamine olla võimalik kohe pärast maakaabelliini valmimist, tuleb põhjusliku seose tuvastamiseks siiski selgitada, millal said majandustegevus ja sellelt tulu teenimine õiguslikult lubatavaks. Valla kui tulu teenija käitumisest sõltumatud õiguslikud takistused tulu teenimisel võivad välistada põhjusliku seose saamata jäänud tulu ja valla õigusvastase käitumise vahel. (p 15)
Tegevusluba ei anna õigust kasutada elektri tootmiseks ehitusloata rajatud või rekonstrueeritud või kasutusloata ehitisi. Kohustus ehitus- ja kasutuslubade taotlemiseks tulenes vahetult EhS-st ning selle nõudeid ei olnud tarvis dubleerida elektritootmise tegevusloas. (p 17)
EhS § 23 lg 8 eesmärgiks oli võimaldada ehitist mõistliku aja jooksul kasutama hakata, sh teenida ehitise kasutamisega tulu ning hoida ära olukorda, kus pikaleveniv ehitusloa menetlus takistab ehitise kasutamist kaupade või teenuste müügiks. Teisisõnu oli EhS § 23 lg 8 eesmärk kaitsta ehitisega seonduvaid vabadusõigusi – omandipõhiõigust (sh omandi vaba kasutamise õigust) ja ettevõtlusvabadust. (p 22)
Projekti osadeks jagamise teel ei tohiks arendajal olla võimalik vabaneda keskkonnamõju hindamise kohustusest. (p 29)
Kui kahjunõue hõlmab elektrituru spetsiifiliste mõistete ja regulatsiooni analüüsimist, mis väljub valla igapäevatöö raamest ja ehitusõiguslike lubade andmise käigus uuritavate asjaolude ringist, võib olla õigusabikulude väljamõistmine HKMS § 108 lg 1 esimese lause ja § 109 lg 6 alusel põhjendatud (vt RKHK 30. novembri 2010. otsus asjas nr 3-3-1-63-10, p 32 ja seal viidatud kohtupraktika). (p 32)
Menetluse sujuvuse ja proportsionaalsuse tagamine on haldusmenetluse läbiviija üks põhikohustusi (HMS § 3 lg 2, § 5 lg 2). Haldusorgan peab võimalikult aegsasti otsustama, milliseid dokumente ja tõendeid taotlejal menetluse tõrgeteta kulgemiseks esitada tuleb (HMS § 36 lg 1 p 3). (p 29)
3-3-1-51-08 Riigikohus 01.10.2008
Ehitusseadus § 12 lg 2
Ehitusseadus § 23 lg 3
Halduskohtumenetluse seadustiku § 64 lg 2 kohaselt põhineb Riigikohtu otsus alama astme kohtu otsusega tuvastatud faktilistel asjaoludel. Riigikohus ei tuvasta kaebuse aluseks olevaid faktilisi asjaolusid.
PES § 53 lg 1 kohaselt sai ehitusloa anda üksnes kinnisasja omanikule või muud ehitamist võimaldavat asjaõigust omavale isikule. Seetõttu läks omandi- või muu asjaõiguse üleandmisega teisele isikule üle ka ehitusloast tulenev õigus vastavale kinnisasjale loas kindlaks määratud tingimustel ehitis püstitada. Tehnovõrkude- ja rajatiste osas planeerimis- ja ehitusseadus eriregulatsiooni ei sätestanud. Kui ehitusluba anti välja isikule, kellel ehitamist võimaldavat asjaõigust ei olnud, ei andnud see isikule õigust ehitada võõrale kinnisasjale. Sellisel juhul tuli isikul hankida ehitamist võimaldav asjaõigus pärast ehitusloa saamist. Ehitusseaduse kohaselt võib ehitusluba taotleda ka isik, kellel ei ole kinnisasjal ehitamist võimaldavat asjaõigust, seejuures ei anna ehitusluba aga õigust ehitada ehitusloale märgitud maaüksuse või ehitise omaniku loata (EhS § 12 lg 1).
Ehitusluba on seotud kinnisasjaga, määrates kindlaks nõuded kinnistul ehitiste püstitamiseks. Kinnisasjale konkreetse ehitise püstitamiseks kehtestatud nõuded ei saa sõltuda ehitusloa taotluse esitaja isikust või püstitatavate ehitiste omanikust.
Käesolevas asjas ehitusloa andmise ajal kehtinud asjaõigusseaduse § 158 lg 1 ei tähendanud, et tehnorajatisi oleks saanud võõrale kinnisasjale ehitada vahetult seadusest tulenevalt. See säte kohustas kinnisasja omanikku nõusolekut andma ning andis huvitatud isikule võimaluse esitada vajadusel tsiviilkohtumenetluse korras nõude sellise nõusoleku saamiseks.
Detailplaneering ei loo iseseisvalt kohustust tehnorajatist taluda, kuid võib anda aluse vastavale nõudele.
3-3-1-13-06 Riigikohus 04.04.2006
Kui kohtuasja õigeks lahendamiseks on vajalik täiendavate tõendite väljanõudmine ja neist tõenditest lähtumine, siis ei ole uurimisprintsiibist tulenevalt selleks mingit takistust. Menetlusosalisi sellega halvemasse olukorda ei seata. Asjaolu, et menetlusosalist esindab advokaat, ei takista kohtupoolset tõendite kogumist, kui kohus seda vajalikuks peab.
Eraõiguses on asutud seisukohale, et kahju hüvitamise eesmärgiks ei ole kohustust rikkunud poole karistamine (vt Riigikohtu 21.12. 2005 otsust nr 3-2-1-137-05). Sama põhimõte kehtib ka avalikus õiguses.
Nõudeõigus kahju hüvitamiseks on vaid isikul, kelle õigusi on rikutud. Kui ehitusloa taotleja on taotletava ehitisega analoogseid ehitisi ka varem rajanud ja kasutusele võtnud, on tõenäoline, et valmisehitamise järel võetakse ka see ehitis kasutusele, millele ehitusluba taotletakse. Seetõttu võib ehitusloa andmisega viivitamine olla kahju tekkimise põhjuseks. Kui ehitusloa väljastamisega viivitamine on põhjuslikus seoses kahju tekitamisega, on rikutud ehitusloa väljastamist reguleerivate normide eesmärk muuhulgas ka ehitusloa taotleja kaitsmine kahju eest, mis tekiks juhul, kui ehitist õigeaegselt ehitada ja järelikult ka kasutusele võtta ei saaks. Sellisel juhul on kohalik omavalitsus käitunud ehitusloa menetlemisel õigusvastaselt VÕS § 1045 lg 1 p 7 ja lg 3 tähenduses, mis toob endaga kaasa kahju hüvitamise kohustuse.
Saamata jäänud tulu hindamine on reeglina komplitseeritud, sest kõiki asjaolusid, mis võinuksid ettevõtte kasumlikkust mõjutada, on tagantjärgi ülimalt keeruline või isegi võimatu tuvastada. Sellistel juhtudel on hüvitise suurus paljuski kohtu poolt kaalutlusõiguse alusel kindlaksmääratav. VÕS § 127 lg 6 järgi otsustab hüvitise suuruse kohus, kui kahju tekitamine on kindlaks tehtud, kuid kahju täpset suurust ei saa kindlaks teha.
Kui tegemist on tõenäolise kahju väljamõistmisega, siis määratakse see paljuski hinnanguliselt, sest sellises olukorras ei ole võimalik tõsikindlalt tuvastada, kui palju on tegelikult kahju saadud. On paratamatu, et olukorras, kus puuduvad veenvad tõendid kahju tuvastamiseks, lähtub kohus paljuski poolte esitatud seisukohtadest. Kohtu otsustada jääb, milliseid seisukohti ta veenvamateks peab.
Kuna ehitusloa andmise otsustamine on diskretsiooniotsus, ei tähenda loa andmisega viivitamise õigusvastaseks tunnistamine tingimata seda, et ehitusluba tuleb anda.
Ehitusluba annab õiguse üksnes ehitamiseks, mitte selle ehitise kasutuselevõtmiseks või selles majandustegevuse alustamiseks.
Ehitusloa väljastamist reguleerivate normide eesmärk võib muuhulgas olla ka loa taotleja kaitsmine kahju eest, mis võib tekkida juhul, kui ehitusloa taotleja õigeaegselt ehitist ehitada ja järelikult ka kasutusele võtta ei saaks.
HKMS § 93 lg 7 näeb selgelt ette, et kohtukulude väljamõistmiseks peab isik ise aktiivsust ilmutama ja esitama kohtukulude nimekirja. Nende esitama jätmisel kohtukulusid välja ei mõisteta. Menetlusosalist esindav advokaat peab HKMS § 93 lg-st 7 teadlik olema ning sellest juhinduma.
Kohalik omavalitsus kui pädev haldusorgan ei või ehitusloa väljaandmise menetluses piirduda vaid dokumentide formaalse kontrolliga, kuigi projekti on koostanud riiklikult tunnustatud arhitekt. Ehitusloa taotlemise kohustuse eesmärk on sisuline kontroll ehitusnormidest ja -nõuetest kinnipidamise üle ning huvikonfliktide lahendamine.
Heast haldustavast lähudes peab kohalik omavalitsus enne ehitusloa andmist võimaldama projekti suhtes oma arvamust avaldada puudutatud isikutel, kelleks võib olla ka naaber, kelle puhul on ette näha, et tulevane ehitis võib tema õigus riivata.
Kontrollides, kas ehitusloa alusel püstitatav hoone jätab naabri eluruumi alles piisava valgustuse, peab kohalik omavalitsus arvestama ka piirkonnaga, sest linnakeskuses või muu kõrge ja tiheda hoonestusega piirkonnas, tuleb põhimõtteliselt leppida väiksema loomuliku valguse hulga ja sellele elukeskkonnale vastava vaatega.
3-3-1-64-02 Riigikohus 26.11.2002
Ehitusloa andmine on diskretsiooniotsus, mille langetamisel tuleb muuhulgas arvestada naabri õigusi ja huve. Ehitusluba ei tohi anda, kui see põhjustab ebaõiglaselt suure kahju naabrile, kusjuures riik ja omavalitsused ei tohi võimaldada omandiõiguse teostamisel kahjustada piiramatult teiste isikute ja avalikke huve. Naabri huve riivava ehitusloa võib anda ka naabri nõusolekuta, kui ülekaalukamad omaniku või avalikud huvid seda tingivad. Naaber peab taluma ehitiste rajamist, mis on lubatud planeeringuga ja sobib ümbrusse ning on ka muidu õiguspärane.
Ka lammutamisele mittekuuluvale omavolilisele ehitisele võib pärast puuduste kõrvaldamist anda kasutusloa. Kui juurdeehitus on teostatud pärast Planeerimis- ja ehitusseaduse jõustumist, toimub kasutusloa andmine PES § 58 lg 1 alusel. Ehitusluba kui kasutusloa andmise tingimust asendab sellisel juhul omavalitsuse otsustus jätta omavoliline ehitis lammutamata.
PES § 61 lg 1 on kohaldatav ka seaduslikule hoonele omavoliliselt tehtud juurdeehituse suhtes. Ehitise lammutamiseks ettekirjutuse tegemisest keeldumise kui diskretsiooniotsuse õiguspärasuse määrab eelkõige see, kas asutus on kaalumisel arvestanud vaid asjakohaseid aspekte, kas on arvestatud kõiki asjasse puutuvaid aspekte ning kas lammutamise poolt ja vastu rääkivaid argumente on väärtustatud õigesti ja kooskõlas diskretsioonivolituse eesmärgiga.
Kui omavolilise ehitise puhul ei ole ehitusnormide rikkumist võimalik muude meetmetega kõrvaldada, tuleb kaaluda protsessiosaliste ja avalikke huve lammutamise poolt ja vastu.
Ehitise lammutamiseks ettekirjutuse tegemisest keeldumise kui diskretsiooniotsuse õiguspärasuse määrab eelkõige see, kas asutus on kaalumisel arvestanud vaid asjakohaseid aspekte, kas on arvestatud kõiki asjasse puutuvaid aspekte ning kas lammutamise poolt ja vastu rääkivaid argumente on väärtustatud õigesti ja kooskõlas diskretsioonivolituse eesmärgiga.

matches:
§ 6
§ 13
§ 42
§ 44
§ 53
§ 4
§ 27
§ 64
§ 60
§ 126
§ 1581
§ 162
§ 3
§ 108
§ 108
Riigikohus
§ 13
§ 7
§ 127
§ 127
§ 1045
§ 23
§ 23
§ 108
§ 109
§ 3
§ 5
§ 36
Riigikohus
§ 12
§ 23
§ 64
Riigikohus
§ 53
§ 12
§ 158
Riigikohus
kohus
§ 1045
§ 127
kohus
§ 93
§ 93
Riigikohus
§ 58
§ 61


text:
Karistusseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus (suhtumise karmistamine sõiduki joobes juhtimisse) – Riigi Teataja
RT I, 07.07.2017, 1
29.06.2017 otsus nr 144
1) paragrahvi 50 lõike 1 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kui käesolevas seadustikus või muus seaduses ei ole sätestatud teisiti, võib mootor-, õhu- või veesõiduki, samuti trammi või raudteeveeremi ohutu liiklemise või käituseeskirjade rikkumisega seotud süüteo eest lisakaristusena kohaldada sõiduki juhtimise õiguse äravõtmist:”;
2) paragrahvi 50 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Käesoleva seadustiku eriosas sätestatud juhtudel kohaldab kohus kuriteo korral juhtimisõiguse äravõtmist kolmest kuust kuni kolme aastani.”;
3) paragrahvi 69 lõike 4 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Üldkasuliku töö tunnid võib lugeda kuni 30 tunni ulatuses kaetuks sotsiaalprogrammis osalemisega.”;
4) paragrahvi 691 lõike 1 esimeses lauses asendatakse sõna „kuuekuulise” sõnaga „üheaastase”;
5) paragrahvi 73 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui kohus, arvestades kuriteo toimepanemise asjaolusid ja süüdlase isikut, leiab, et mõistetud tähtajalise vangistuse ärakandmine või rahalise karistuse tasumine süüdlase poolt ei ole otstarbekas, võib ta määrata, et süüdlase suhtes jäetakse karistus täielikult või osaliselt tingimisi kohaldamata. Karistuse võib täielikult jätta tingimisi kohaldamata, kui käesoleva seadustiku eriosast ei tulene teisiti. Jättes karistuse tingimisi kohaldamata, ei pöörata mõistetud karistust täielikult või osaliselt täitmisele, kui süüdlane ei pane kohtu määratud katseajal toime uut tahtlikku kuritegu ning käesoleva paragrahvi lõigetest 4 ja 5 ei tulene teisiti.”;
6) paragrahvi 73 lõike 4 kolmandat lauset ja § 74 lõike 5 kolmandat lauset täiendatakse pärast sõnu „punktis 9” sõnadega „või 10”;
„(1) Kui kohus, arvestades kuriteo toimepanemise asjaolusid ja süüdlase isikut, leiab, et mõistetud tähtajalise vangistuse ärakandmine süüdlase poolt ei ole otstarbekas, võib ta määrata, et süüdlase suhtes jäetakse vangistus täielikult või osaliselt tingimisi kohaldamata. Karistuse võib täielikult jätta tingimisi kohaldamata, kui käesoleva seadustiku eriosast ei tulene teisiti. Jättes karistuse tingimisi kohaldamata, ei pöörata mõistetud karistust täielikult või osaliselt täitmisele, kui süüdlane ei pane kohtu määratud katseajal toime uut kuritegu, täidab talle katseajaks kooskõlas käesoleva seadustiku §-ga 75 pandud kontrollnõudeid ja kohustusi ning käesoleva paragrahvi lõigetest 4–6 ei tulene teisiti.”;
8) paragrahvi 74 lõikes 3 asendatakse sõnad „kolm aastat” sõnadega „viis aastat”;
9) paragrahvi 74 lõiget 4 täiendatakse pärast sõnu „või ei täida talle pandud kohustusi” sõnadega „või paneb toime tema karistamise aluseks olnud kuriteoga samalaadse väärteo”;
10) paragrahvi 75 lõiget 2 täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
„10) alluma alkoholi tarvitamise keelu täitmist kontrolliva elektroonilise seadme valvele, kui ta on selleks eelnevalt nõusoleku andnud.”;
11) paragrahvi 751 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Elektroonilise valve tähtaja võib määrata ühest kuust kuni kaheteistkümne kuuni.”;
12) paragrahvi 751 lõikes 5 asendatakse sõnad „lõike 3 punktis 2 sätestatud piirangut” sõnadega „lõikes 3 sätestatud tähtaega”;
13) paragrahvi 76 lõiget 7 täiendatakse pärast sõnu „või ei allu elektroonilisele valvele” sõnadega „või paneb toime tema karistamise aluseks olnud kuriteoga samalaadse väärteo”;
14) paragrahvi 422 lõikes 1 ja § 423 lõikes 1 asendatakse sõnad „või veesõiduki” sõnadega „või veesõiduki, maastikusõiduki”;
15) paragrahvi 422 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
karistatakse kolme- kuni kaheteistaastase vangistusega.”;
16) paragrahvi 422 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 1 sätestatud kuriteo korral:
1) ei jäeta mõistetud karistust täielikult tingimisi kohaldamata;
2) kohaldatakse lisakaristusena juhtimisõiguse äravõtmist.”;
17) seadustikku täiendatakse §-ga 4232 järgmises sõnastuses:
„§ 4232. Sõidukijuhi poolt liiklusnõuete ja sõiduki käitusnõuete rikkumise järgselt alkoholi, narkootilise või psühhotroopse aine tarvitamine ja sündmuskohalt põgenemine
Mootor-, õhu-, vee- või maastikusõiduki või trammi või raudteeveeremi juhi poolt vahetult pärast liiklus- või käitusnõuete rikkumist alkoholi, narkootilise või psühhotroopse aine tarvitamise eest, kui liiklus- või käitusnõuete rikkumisega on ettevaatamatusest tekitatud inimesele raske tervisekahjustus või põhjustatud inimese surm ning juhil tuvastatakse joobeseisund, samuti sellise tagajärjega õnnetuse põhjustanud juhi poolt sündmuskohalt põgenemise eest enne õnnetuse asjaolude väljaselgitamist –
18) paragrahvi 424 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõigetega 2–4 järgmises sõnastuses:
„(2) Sama teo eest, kui see on toime pandud korduvalt, –
karistatakse kuni neljaaastase vangistusega.
(3) Kohus võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud teo eest kohaldada lisakaristusena sõiduki juhtimise õiguse äravõtmist alates kolmest kuust.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kuriteo korral:
2) kohaldatakse lisakaristusena juhtimisõiguse äravõtmist.”.
Kriminaalhooldusseaduse § 2 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) kahtlustatav või süüdistatav, kelle kohta on prokurör või kohus tellinud kohtueelse ettekande.”.
1) paragrahvi 1371 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
„(12) Kohtueelses menetluses isiku suhtes elektroonilise valve kohaldamise tähtajale kohaldatakse karistusseadustiku § 751 lõikes 3 sätestatut.”;
2) paragrahvi 1371 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(9) Kohtueelses menetluses elektroonilise valve kohaldamisele või kohaldamisest keeldumisele ja valve kohaldamise põhjendatuse kontrollile kohaldatakse käesolevas seadustikus kautsjoni kohta kehtivaid sätteid.”;
3) paragrahvi 213 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Alaealise kahtlustatava või korduvalt mootorsõiduki joobeseisundis juhtimises kahtlustatava korral teeb prokuratuur, välja arvatud juhul, kui see võib takistada kiirmenetluse kohaldamist, kriminaalhooldusosakonna juhatajale ülesandeks nimetada kriminaalhooldusametnik.”;
4) paragrahvi 213 lõiget 41 täiendatakse pärast sõnu „elektroonilise valve kohaldamisel” sõnadega „, välja arvatud alkoholi tarvitamise keelu täitmise elektrooniline kontrollimine,”;
5) paragrahvi 264 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kohtunik kontrollib, kas alaealise süüdistatava või korduvalt mootorsõiduki joobeseisundis juhtimises süüdistatava kriminaalasjas on koostatud kohtueelne ettekanne, kui see on nõutav.”;
6) paragrahvi 264 lõiget 21 täiendatakse pärast sõnu „on koostatud arvamus” sõnadega „, kui see on nõutav,”.
„3) tauniv hoiak lubatud alkoholi piirmäära ületanuna või joobeseisundis juhtimise, samuti sellises seisundis oleva mootorsõidukijuhi juhitavas sõidukis sõitmise suhtes.”;
2) paragrahvi 226 lõikest 1 jäetakse välja sõnad „, välja arvatud narkootilist või psühhotroopset ainet sisaldavat ravimit sündmuskohal abi osutava kiirabibrigaadi või muu tervishoiutöötaja korraldusel vältimatu abi korras,” ja sõnad „kuni selle asjaolude väljaselgitamiseni sündmuskohal”.
Vangistusseaduse § 75 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Kinnipeetavale, kes kannab karistusseadustiku § 66 kohaselt karistust ositi või karistusseadustiku § 73 või 74 kohaselt osaliselt täitmisele pööratud kuni 30-päevast vangistust, ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõike 1 teises lauses sätestatud vabastamist.”.

matches:
kohus
§ 74
§ 423
Kohus
§ 2
kohus
§ 751
§ 75
§ 66
§ 73