text:
Päeva sõnum. Nr 51. 17. – 23. september 2017 | Nõmme Rahu Kogudus
8 nädal: 17. – 23. september 2017
Pühapäeva piiblitekstid räägivad tänulikkusest ja tänamatusest. Jeesus aitas eriti teiste poolt hüljatud inimesi. Nendest inimestest, keda Ta aitas, tulid vaid vähesed tagasi Teda tänama ja kinnitama oma usku Temasse. Teisi pahandas see, et Jeesus ei tegutsenud nende soovitud viisil. Kuid Jeesus soovis head kõigile, vahet tegemata isikute vahel.
Meelespeetav kirjakoht: Kiida, mu hing, Issandat, ja ära unusta ainsatki Tema heategu. Ps 103:2
Kuningas Taavet tahtis tänada Jumalat kõigi oma võimetega, seejuures teadis ta aga väga selgesti, et ta suudab oma tänamise ülesannet täita suure puudujäägiga. See on tingitud unustami-sest. Sellepärast oli vaja öelda oma hingele: “Ära unusta ainsatki Tema heategu!”
Kuigi me ei suuda meeles pidada iga heategu, mida Jumal on meile teinud aastate kestel, siiski mõnda neist suudame. See on maksimum, mida me teha võime. Ja seda oleme kohustatud tegema. Tavaliselt peetakse raskeks laituseks, kui mõne inimese kohta öeldakse: “Ta on tänamatu inimene!” Olgem siis ettevaatlikud, et Jumal ei tarvitseks seda meile öelda! Usklik võtku arvesse, et Jumala heategude hulk ületab inimese mälumahu. Paljud tema headteod jäävad meie poolt hoopis märkamata, teised me unustame. Aga iialgi ei tohi unustada kõiki ta heategusid.
KAS TAHAD SAADA TERVEKS?
Pühapäev – 17. september
Jeesus ütles: “Vaata, sa oled saanud terveks. Ära tee enam pattu, et sinuga ei juhtuks midagi halvemat!” Jh 5:14
Jõudnud tagasi Jeruusalemma panevad Jeesus teod tema vaatlejaid taas küsima: kes on see mees? Kahtluseta on ta keegi, kes suudab parandada ja täita isegi pikaajalisi vajadusi nii emotsio-naalseid, kui ka füüsilisi. Aga 38 aastat lamamist?! Ja kohe peale seda käima hakkamine on selgelt ime – isegi juhul kui too mees oleks oma haigust ainult ette kujutanud.
“Kas sa tahad saada terveks?” – ei ole lihtsalt rumal küsimus.
Inimesed hoiavad sageli oma ebaadekvaatsetest toimetuleku mehhanismidest (finantsidesse, emotsioonidesse ja harjumustesse puutuvas) kõvasti kinni, seistes kogu jõuga vastu uue elamisviisi rajamisele. Jeesus aga esitab sellele mehele – ja samamoodi ka meile – väljakutse tervendajaga koos toimida. “Proovi seda!”, “Usalda mind!”. Ja see on üks põjus, miks tervenemine seotakse hingamispäevaga. Pealtvaata-vaid kriitikuid solvas et mees “tegi tööd” oma voodit kandes. Nende negativistlik käsumeelsus näi-tas, et tegelikult nad lihtsalt ei suutnud rõõmu tunda selle uue elu üle mis mehele oli antud. Hinga-mispäeval aga on oma Jumalast antud funktsioon. Nii nagu Iisrael pidi kõrbeteekonnal enne hinga-mispäeva korjama kahe päeva manna – ning see oli heebrea rahvale usalduse üles näitamise tegu. Nad pidid uskuma, et manna mis muidu ühe päevaga rikneb, saab nädalalõpul Jumala väe läbi hoitud värskena. Ja kui asetame hingamispäeva tänapäeva konteksti – siis sunnib see meidki usalda-ma jumalikku varustamist enam kui isiklikke tegusid.
Kus aga kogu selles loos tuleb sisse patt? Mujal teeb Jeesus selgeks, et mitte kõik haigused ei tulene otseselt inimese patususest. Ma võime haigusi põhjustada kui harrastame elustiili mis lõhub vägivaldselt sidet ihu ja hinge vahel. Või võime ennast lihtsalt haigeks muretseda või töötada. Kas aga enese pingutamine on iseenesest halb?
“Ei,” ütleb Jeesus. “Minu Isa tegutseb kogu aeg ja mina samuti”. Ka meie pingutame, sest maailma Looja ja Ülalhoidja toimib siin maalmas jätkuvalt. Kuid töötegemine ilma hingamispäe-vata toob kaasa stressi. Ning haigused, eriti siis kui näeme vaeva selleks, et meile olulised inimesed meid siis tunnustaksid ja tähele paneksid. Pigem peaksime töötama, puhkama ja kõigest rõõmu tundma kuna teame et Jumala plaanid meiega on ainult head.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Kas sinu töö ja taastumise tasakaal on paigas, vastab sinu vanusele ning Jumala kutsumisele su elu jaoks? Kuidas peaksid ja saaksid sina teha koostööd selles osas täna tervendaja Jeesusega?
KES ON MEIE KALJU?
Esmaspäev – 18. september
Hea on tänada Issandat ja mängida Sinu nimele, Kõigekõrgem. Ps 92:2
Tänamine on palvest ülevam, sest palvetaja tahab midagi saada, aga tänaja mõtleb sellele, mida anda Jumalale. Õndsam on anda kui võtta. Kui me tahame Jumalale midagi anda ja kui see ka tühine asi oleks, aga tuleks armastavast südamest, siis Jumal hindaks ka seda nagu lesknaise veerin-gut. Kui usklikud on koos ja laulavad Jumalale tänu, siis ka pealtvaatajad ei saa tuimaks jääda, nendegi hinges hakkab tänu tõusma Jumala poole.
Halleluuja! Jah, hea on mängida meie Jumalale; jah, kaunis ja kohane on kiituslaul. (Ps 147:1)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Kas ei räägita 92. psalmis ettehoiatavalt ka tänasest ühepäe-vamentaliteedist meil ja mujal, kus tahetakse kiiruga rikkaks saada ning seda tulevaste põlvede ning ümbritseva looduse arvel?
JUMALA TEGU RAHVA ELUS
Teisipäev – 19. september
Ilmamaa äärte elanikud kardavad Su imetähti. Päikese tõusu ja loojaku maad Sa paned rõõmsasti hõiskama. Ps 65:9
Inimesed elavad rahulikult üksteise kõrval. Nad teevad oma tööd ja elavad üle ka oma väike-sed pahandused. Aga siis haaravad suuri masse rahutused, tülitsemised, sõjad ja tapmised.
Kes suudab seda vaigistada? On vaid üks jõud, mis võib seda vaigistada – Jumal! Inimesele käib see üle jõu. Kuningad kaovad niisugusel juhul kui tolmukübemed. Aga Jumal jääb. Tema, kes kõik targasti teeb, suudab aidata ja ka rahvaste möllu vaigistada
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Täname ja austame Jumalat tema tegude eest!
ARM JA ANNETAMINE
Kolmapäev – 20. september
Jumal on vägev andma teile kogu armu rikkalikult, et teil ikka oleks kõike küllaldaselt ning et te oleksite rikkad iga teo tarvis. 2Kr 9:8
Paulus jätkab korintlaste veenmist (mõni ehk ütleks, et survestamist) et nad annetaksid heldelt. Paulus on juba makedoonlastele kiitnud kui hästi korjandus on läinud ning nüüd ei ole lihtsalt võimalik “lati alt minna”. See mis Pauluse jaoks välistab kahjuliku surve on fakt, et andmine/annetamine toob kaasa õnnistuse. Siin laiendab Paulus oma veenmiskõnet, öeldes, et and-misega käib kaasas arm. Vastupidiselt mõnele innukale, kuid põhimõttelagedale annetuste kogujale, ei luba Paulus, et annetajad saavad tingimata majanduslikku kasu või kuulsust oma tegevusest.
Annetamisega kaasaskäivad õnnistused on kõigepealt vaimsed – ja seda mitte ainult annetaja jaoks, vaid Jumala rahva jaoks tervikuna. Need, kes annavad kogevad Jumala heakskiitu, kes armastab rõõmsameelset andjat, ning sellest tulenevalt kasvab koguduses anntajate hulk, kasvab tänulikkuse ja ülistuse määr, ka palvetamine kasvab; viimselt aga muutub kõikide omavaheline osaduse sügavamaks.
Jätkuvalt saame inimesi jagada nendeks, kellel on ülejääk ja teisteks, kellel on puudujääk. Ka jumalariigi töö vajab pidevalt toetust – ometi on just rahaküsimus see, mida keegi väga arutada ei soovi. Ühiskonnas mis kasvavalt on täis omandiihalust ning saamahimu, võib igaüks meist palju ära teha, vabastades end raha võimu alt läbi andmise ning annetamise (Mt 6:19.20).
Seda tehes, õpime sõltumist Jumala headusest ning heldusest, ning suudame kindlamalt hoidu-da kaasaegsest ebajumalakummardamisest. See aitab meil ka anda rõõmsa südamega – hakkame kogema täiesti uutlaadi vabadust ning sügavamat osadust Jumala ja tema rahvaga. Sel viisil võib annetamine, mis nii tihti näib raske ja piirav, muutuda ülestõstvaks ja vabastavaks kogemuseks, muutes täiesti nii meie suhtumise annetamisse, kui ka meie annetamise olemuse. Samas jääb alles välispidine surve (peidetuna ja kõikjale sisseimbuval kujul) teha kompromisse joondudes praeguse aja väärtuste järgi . Selles osas tuleb jätkuvalt valvel olla
Ent jumalakartus on suur tuluallikas, kui inimesele piisab sellest, mis tal on. (1Tm 6:6)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Meenuta mõnd sündmust, kus kogesid Jumala ülevoolavat heldust ning täna teda selle eest.
Neljapäev – 21. september
Apostel ja evangelist Matteuse päev
Halleluuja! Hea on mängida meie Jumalale, kaunis ja kohane on kiituslaul. Ps 147:1
Tänamine on hea, sest Jumal hindab seda. Juba 50. psalmis oli Jumal öelnud: “Kes toob ohv-riks tänu, see annab mulle au” (Ps 50:23). Meie ei suuda Jumalale iialgi tasuda tema headust, aga meie võime teda tänada. Need, kes sedagi ei tee, on hoolimatud Jumala vastu.
Tänamine on hea Jumala meelest, aga see on hea ka tänajale. Tänulaul ülendab hinge Jumala poole. See ühendab meid inglite seltskonnaga, kes laulavad: “Au olgu Jumalale kõrges!” Need ajad, millal Jumala rahva tänu ära keelatakse, on Jumala karistusajad. Niisugustest aegadest rääkis proh-vet Jeremija, millal lõpeb rõõmuhääl, peigmehe ja pruudi hääl (Jr 7:34). Vangimaalt lahkudes võtsid juudid kandled remmelgate otsast ja alustasid uuesti rõõmulaulu. Hea oli Jumalale laulda kiitust.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Koosta oma mõttes nimekiri, asjadest milles märkad Juma-la armastust looduses ning Jumala väge inimeste eludes ja täna Teda täna selle eest!
PÕHJUSED TÄNAMISEKS
Reede – 22. september
Minu süüteod on minust vägevamad, aga meie üleastumised annad Sina andeks. Õnnis on see, kelle Sina valid ja lased tulla enese ligi elama Sinu õuedes. Ps 65:4,5
Ei ole päris kindel, mis pani Taaveti seda laulu kirjutama. Aga on täiesti selge, et Taavet ei väsinud iial Jumalat kiitmast. Seda nii headel kui kurjadel päevadel. “Kõige hullemate stsenaariu-mite” asemel keskendus Taavet Jumalale ning treenis oma mõtteid seal püsima.
Tänases psalmis vaatleb Taavet Jumala loomuse erinevaid külgi. Esimene neist on andeks-andmine. Oma eksituse tunnistamine on juba iseenesest raske – ja seda ka kogenud kristlastele. Teeme pidevalt nii suuri pingutusi patu vältimiseks, et läbi kukkudes hakkame juhtunud pigem õigustama kui meelt parandama. Üks Taaveti tugevustest oli aga valmisolek avalikult oma eksimist tunnistada. Taavet mõistis, et Jumal ei otsi ideaalseid usklikke keda “enese ligi” tuua, vaid patuseid, kes Jumala ligi olemise privileegi tõesti ka hinnata oskaksid.
Teiseks mõtiskleb Taavet Jumala väe üle. Ta võrdleb seda mägede ja meredega. Vaadates kõiki kaasaegse maailma konfliktiallikaid ja koldeid, on lihtne lubada murekoormal oma kiitusehäält lämmatada. Taavet aga meenutab et rahvaste möllamine ei ole Jumalale midagi uut. Kuigi see võib olla hirmutav, on isegi selline “lainete möllamine” kindlalt Jumala kontrolli all.
Taavet lõpetab selle psalmi palvega Jumala õnnistuse üle. Läänemaailmas kaldume oma õnnistusena nägema eelkõige materiaalset – raha, kodu, mugavust. Tegelikult peaksime Jumalat kiitma iga sellise asja eest, Taaveti vaade aga on palju avaram hõlmates asju mida saavad nautida nii rikkad kui vaesed: vihm, põllusaak, aasa ilu jpm. Taavet lihtsalt nägi Jumala au ka kõige lihtsamates asjades, ning koges tema õnnistuse imet kui oli avanud oma südame kõigele sellele mida ei saa kokku kraapida.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Kiitkem Jumalat, kellelt tulevad kõik õnnistused!
MILLEKS RIKKUS?
Laupäev – 23. september
See on nii: kes kasinasti külvab, see ka lõikab kasinasti, ja kes rohkesti külvab, see ka lõikab rohkesti. 2Kr 9:6
Apostel Paulus paneb Korintose kogudusele südamele täita lubadus, mille nad olid varem andnud (vt 2Kr 8:10-11). Samas peab andmine tulema vabast südamest, mitte sunniviisil. Jumalal on siis hea meel, kui me ei suuda oodata millal saaksime anda, ning kui anname enam kui tunneme et võiksime enesele lubada – nii nagu tegi Makedoonia kogudus (2Kr 8:3,4).
Jumal tasub andjale, kuid meie tasu ei tule sageli mitte peamiselt materiaalses. Me ei anna ju selleks, et saada rohkem tagasi? Meie tasu on eelkõige vaimne: Jumala arm voolab välja meie juurde ning kiitus ja tänu voolavad Jumala ette nende südameist, kes on tunda saanud meie heldust. Kui tol ajal annetasid kristlased raha, siis tänapäevaste kriisidega silmitsi olles on vaja annetada ka aega, innukust, energiat jpm.
Tänast lõiku võiks nimetada annetuste andmise põhjenduseks ja toimimise seaduspärasuseks, seda Vanast Testamendist kuni tänapäevani välja. On vist paljud fraasid sellest lõigust tuttavaks saanud just seoses korjanduste korraldamisega. Külvamise ja lõikamise loogiline põhjendus on väga õnnestunud ja tõenäoliselt avaldas ka loodetud mõju tolleaegses põllumajanduslikus ühiskonnas.
Salmis 2Kr 9:8 on kirjas inimeste varanduse mõte ja eesmärk. Me oleme rikkad iga hea teo, ja mitte iga hea asja tarvis. Raha ja rikkusega kaasneb alati kiusatus osta kõiki võimalikke ja võima-tuid asju. Kuid Jumal on teinud meid rikkaks selleks, et me saaksime teha häid tegusid. On inimesi, kes arvavad, et me ei pea toetama neid, kes ise enda eluga toime ei tule, las Jumal aitab. Jumal on aga just nõnda seadnud, et Tema annab meile ja meie neile, kellel vaja on. Seda kahel põhjusel: et me võidaksime endas ahnuse kiusatuse ja et me praktilise teo kaudu mõistaksime, mida andmine tähendab. Siis saame ka tõeliselt mõista, mida tähendab, et Jumal on andnud oma Poja meie eest.
Vaest vihkavad kõik ta vennad, veel enam hoiduvad sõbrad temast eemale; ajab ta taga sõnu, siis neid ei ole. (Õp 19:7) Kes on helde, seda õnnistatakse, sest ta annab oma leivast kehvale. (Õp 22:9)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Olgem helded, siis kogeme ka ise Issanda heldust!
Kohus uskliku “mina” üle.
Kohus uskliku üle on enamat kui kohus teatud asjade üle tema elus. Kui usklik mõistab ise kohut enese üle, siis tuleb päevavalgele nii hea kui halb. Ta tunnistab üles halva (1Jh 1:9) ja hülgab selle (Js 55:7). Ei ole piisav, kui mõistetakse kohut uskliku patu üle; ta peab ise enese üle mõistma kohut (1Kr 11:31).
1. Enese üle kohtumõistmine on enese hukkamõistmine, mis järgneb sellele, kui usklik näeb ennast sellisena nagu näeb teda Jumal. Mina-keskne elu asendub Kristus-keskse eluga (Kl 3:4). Kristus on saanud uskliku eluks.
2. Enese üle kohut mõista tähendab iseennast salata. Kuid see on enam kui enesesalgamine, mis on enese liha rahulduste hülgamine. Praktiseerides vaid enesesalgamist me ravime sümptoome ja mitte põhjusi. Kuid salates iseennast me tegeleme põhjusega, kuna iseeneses (s.o lihas) “ei ole midagi head” (Rm 7:18). Iseennast salata tähendab võtta oma rist ja järgida Kristust (Mk 8:34-38).
3. See tähendab mina-elu kaotamist ja Kristus-elu leidmist (Gl 2:20);
4. tähendab mitte enam olla eneseteadlik, vaid Kristus-teadlik (Mt 28:20).
5. enese üle kohut mõista tähendab mitte enam ise juhtida oma elu, vaid lasta seda teha Kristusel (Ap 9:6).
6. mitte enam harrastada enesest lugupidamist, vaid pigem lugupidamist teistest (Fl 2:3). Enese üle kohtumõistmine muudab inimese omakasupüüdmatuks.
KÕIGI POOLT HÜLJATUD
Loe: Johannese 5:1-15
TAUST: Tänane teks kirjeldab Jeesuse esimest sabati-riidu juutidega. Sabat oli juutidele püha puhkepäev. Nad uskusid, et messias ei tule oma rahva juurde enne, kui rahvas on pidanud korrali-kult vähemalt ühe sabati. Arheoloogilistel kaevamistel on Jeruusalemast leitud Betsaida tiik koos sammaskäikudega.
1. Kujuta ette haige mehe igapäevast elu Betsaida tiigi ääres 38 aasta jooksul? Mis tal võis viga olla? Kuidas võisid haiguse esimesed kümme aastat erineda viimasest kümnest aastast?
2. Miks omaksed ei hoolitsenud selle mehe eest (salm 7)? Mis võis olla mehe enda süü, mis sugulaste süü? Millise mulje jätab selle mehe iseloom – vaadake tema sõnu 7. salmis?
3. Millised võisid olla paranemist ootavate haigete omavahelised suhted? Miks ei lasknud teised seda kõige kauem kannatanud meest ees vette?
4. Millesse see mees õieti uskus? (Kust ta abi ootas?) Milliste imelike paranemisviiside peale inimesed tänapäeval loodavad? Mis oli selle mehe patt, millele Jeesus viitas 14. salmis?
5. Miks läks Jeesus teie arvates just selle mehe ja mitte mõne teise haige juurde? Miks küsis Jeesus mehelt sellist iseenesestmõistetavat asja (salm 6)? Miks ei andnud mees selget vastust Jeesuse küsimusele (salm 7)? Mida vastaksid sina Jeesusele, kui ta küsiks sinult, kas soovid, et sinu aktuaalne probleem laheneks?
6. Mis on Jeesuse meelest halvem, kui 38 pikka aastat kestev kannatus (salm 14)? Mis on Jeesuse meelest sinu jaoks halvem variant kui sinu praegune kannatus?
7. Mida võis mees minna templisse tegema, kui oli terveks saanud (salm 14)? Millal hakkas mees Jeesusesse uskuma (kui hakkas)?
8. Miks tegi mees nii, nagu 15. salm räägib – pakkuge erinevaid võimalusi? Jeesus teadis ette, kuidas asi lõpeb – miks ta siiski parandas selle mehe?
RÕÕMUSÕNUM: Lõpuks pidi Jeesus kogema sama, kui tänase teksti mees: kõik hülgasid ta. Tegelikult oli tema olukord mehe omast veelgi raskem – ka Jumal hülgas ta. Sellepärast võib Jeesus nüüd ütelda sellele, kes tunneb, et on jäänud täiesti üksi: “Keegi siiski hoolib sinust. Sul olen mina.”

matches:
Ps 103
Ps 92
Ps 65
Ps 147
Ps 65
Kohus
Kohus
kohus


APRILL KUU LOOSUNG: Nõnda on ka surnute ülestõusmine: kaduvuses külvatakse, kadumatuses äratatakse üles, 1Kr 15,42
1. Kolmapäev Mina rõõmutsen Jeruusalemma pärast ja tunnen rõõmu oma rahvast; seal ei ole enam kuulda nutu- ega hädakisahäält. Js 65,19 Nüüd on teilgi muretsemist, aga kui ma näen teid jälle, on teie süda rõõmus ja keegi ei võta teie rõõmu teilt ära. Jh 16,22 Gott des Friedens, Freude des Evangeliums willst du in uns legen. Sie ist da, ganz nahe, neu entfacht durch deinen Blick, der voll Vertrauen auf unserem Leben ruht. Frère Roger Hb 9,11-15; Mk 14,17-25
2. Neljapäev Jumal, sa oled mind õpetanud mu noorest east, ja sestsaadik ma kuulutan sinu imesid. Ps 71,17 siis ta võttis tema sülle, ülistas Jumalat ja ütles: 'Issand, nüüd sa lased oma sulasel lahkuda rahus oma ütlust mööda, sest mu silmad on näinud sinu päästet, Lk 2,28-30 Nun danket alle Gott mit Herzen, Mund und Händen, der große Dinge tut an uns und allen Enden, der uns von Mutterleib und Kindesbeinen an unzählig viel zugut bis hierher hat getan. 321,1 Martin Rinckart Jr 15,15-21; Mk 14,26-31
3. Reede Õnnis on rahvas, kes tunneb püha hõiskamist; nad käivad sinu palge valguses, Issand. Ps 89,16 Sest varem te olite pimedus, nüüd aga olete valgus Issandas. Käige nagu valguse lapsed - valguse vili on ju igasuguses headuses ja õigluses ja tões -, Ef 5,8-9 Lass uns von deiner Gnade singen und froh durch unsre Tage gehn, lass uns um alle Menschen ringen, die noch in Nacht und Dunkel stehn. Lass preisen uns und jubilieren und lass uns deine Wunder schaun, dass wir die Herzen zu dir führen und so an deinem Reiche baun. BG 742,3 Albert Bartsch Hb 10,1.11-18; Mk 14,32-42
4. Laupäev Mispärast peaksid paganad ütlema: 'Kus on nüüd nende Jumal?' Aga meie Jumal on taevas, ta teeb kõik, mis temale meeldib. Ps 115,2.3 Tema nähtamatu olemus, tema jäädav vägi ja jumalikkus on ju maailma loomisest peale nähtav, kui mõeldakse tema tehtule, nii et nad ei saa endid vabandada, Rm 1,20 In deiner Schöpfung birgt sich dein Gesicht, in stiller Ordnung, die den Kosmos hält, in Pflanze, Tier und Vielfalt dieser Welt. Was du geschaffen hast, verlässt du nicht. BG 53,1 Joachim Vobbe Lk 18,31-43; Mk 14,43-52
6.SONNTAG DER PASSIONSZEIT - PALMSONNTAG Ja nõnda nagu Mooses ülendas kõrbes vaskmao, nõnda peab ülendatama Inimese Poeg, et igaühel, kes usub, oleks temas igavene elu. Jh 3,14.15 Jh 12,12-19; Fl 2,5-11; Ps 88 Jutlus: Mk 14,(1-2)3-9
5. Pühapäev Rahvakogudes tänage Jumalat, tänage Issandat, teie, kes olete Iisraeli allikalt! Ps 68,27 Järgmisel päeval kuulis pühadeks kogunenud suur rahvahulk, et Jeesus tuleb Jeruusalemma, ja palmipuude oksi võttes läks rahvas välja talle vastu ja hüüdis: 'Hoosanna! Õnnistatud olgu, kes tuleb Issanda nimel, Iisraeli kuningas!' Jh 12,12-13 O komm, du Sohn aus Davids Stamm, du Friedensbringer, Osterlamm. Von Schuld und Knechtschaft mach uns frei und von des Bösen Tyrannei. Freut euch, freut euch, der Herr ist nah. Freut euch und singt Halleluja. 19,2 John Mason Neale / Otmar Schulz
6. Esmaspäev Kuigi ma kirjutan temale väga palju oma seadusi, peetakse neid võõraks asjaks. Ho 8,12 Pilaatus ütles nüüd talle: 'Sina oled siis ikkagi kuningas?' Jeesus vastas: 'Need on sinu sõnad, et mina olen kuningas. Mina olen selleks sündinud ja selleks tulnud maailma, et ma annaksin tunnistust tõe kohta. Igaüks, kes on tõe seest, kuuleb minu häält.' Jh 18,37 O großer Gott, wie konnt es sein, dein Himmelreich zu lassen, zu kommen in die Welt hinein, wo nichts als Neid und Hassen? Wie konntest du die große Macht, dein Königreich, die Freudenpracht, dein selig Gottesleben für solche Feinde geben? BG 180,3 Johann Rist Mt 26,6-13; Mk 14,53-65
7. Teisipäev Issand on võtnud tagasi kohtuotsuse sinu kohta, ta on pööranud ära su vaenlase. Issand, Iisraeli kuningas, on su keskel, enam pole sul vaja näha õnnetust. Sf 3,15 Ja ta ütles neile: 'Miks te olete nii arad? Kuidas teil ei ole usku?' Mk 4,40 Wenn ich mein Hoffnung stell zu dir, so fühl ich Fried und Trost in mir; wenn ich in Nöten bet und sing, so wird mein Herz recht guter Ding. Dein Geist bezeugt, dass solches frei des ewgen Lebens Vorschmack sei. BG 468,3 Martin Moller Ii 38,1-11 Ii 42,1-6; Mk 14,66-72
8. Kolmapäev Anna mulle tagasi rõõmustus sinu päästest, ja heameelne Vaim toetagu mind! Ps 51,14 Tõesti, tõesti, ma ütlen teile, teie nutate ja kaeblete, aga maailm on rõõmus. Teid kurvastatakse, kuid teie kurbus muutub rõõmuks. Jh 16,20 Ich will von deiner Lieblichkeit bei Nacht und Tage singen, mich selbst auch dir nach Möglichkeit zum Freudenopfer bringen. Mein Bach des Lebens soll sich dir und deinem Namen für und für in Dankbarkeit ergießen; und was du mir zugut getan, das will ich stets, so tief ich kann, in mein Gedächtnis schließen. 83,5 Paul Gerhardt Lk 22,1-6; Mk 15,1-15
GRÜNDONNERSTAG Tema on mälestuse seadnud oma imetegudele. Halastaja ja armuline on Issand. Ps 111,4 Jh 13,1-15.34-35; 1Kr 11,(17-22)23-26(27-29.33-34a) Mk 15,16-23 Jutlus: 2Ms 12,1-4(5)6-8(9)10-14
9. Neljapäev ja ühe linna elanikud lähevad teise juurde ning ütlevad: 'Tulge, lähme leevendama Issanda palet ja otsima vägede Issandat! Minagi lähen!' Sk 8,21 Ja kui nad olid laulnud kiituslaulu, läksid nad välja Õlimäele. Mk 14,26 Jeder unter uns darf kommen, dass er Teil an dir gewinnt. Alle sind wir angenommen, wie wir hier versammelt sind: froh und traurig, stark und schwach, matt im Glauben oder wach. BG 600,2 Detlev Block
KARFREITAG Sest nõnda on Jumal maailma armastanud, et ta oma ainusündinud Poja on andnud, et ükski, kes temasse usub, ei hukkuks, vaid et tal oleks igavene elu. Jh 3,16 Jh 19,16-30; 2Kr 5,(14b-18)19-21; Mk 15,24-41 Jutlus: 2Kr 5,(14b-18)19-21
10. Reede Halleluuja! Õnnis on mees, kes kardab Issandat, kellele väga meeldivad ta käsud. Ps 112,1 ta kandis ise meie patud oma ihus üles ristipuule, et meie, olles surnud pattudele, elaksime õigusele; tema vermete varal te olete saanud terveks. Teie olite ju 'nagu lambad ekslemas', kuid nüüd te olete pöördunud oma hingede Karjase ja Ülevaataja poole. 1Pt 2,24-25 Wir müssen uns immer wieder sehr lange und sehr ruhig in das Leben, Handeln, Leiden und Sterben Jesu versenken, um zu erkennen, was Gott verheißt und was er erfüllt. Gewiss ist, dass im Leiden unsere Freude, im Sterben unser Leben verborgen ist; gewiss ist, dass wir in dem allen in einer Gemeinschaft stehen, die uns trägt. Dietrich Bonhoeffer
11. Laupäev Kui meie süüteod tunnistavad meie vastu, siis, Issand, toimi meiega oma nime kohaselt! Sest meie taganemisi on palju, me oleme pattu teinud sinu vastu. Jr 14,7 ta kandis ise meie patud oma ihus üles ristipuule, et meie, olles surnud pattudele, elaksime õigusele; tema vermete varal te olete saanud terveks. 1Pt 2,24 Bruder Christus, abgrundtief hast du für die Welt gelitten, einsam in der Hölle Mitten, bis dich Gott ins Leben rief. Du bist Gottes Angesicht. Nur um deiner Liebe willen will ich meine Klagen stillen, Bruder Christus, Trost und Licht! BG 946,3 Jörg Zink 1Pt 3,18-22; Mk 15,42-47
OSTERFEST ja Elav. Ma olin surnud, ning ennäe, ma elan igavesest ajast igavesti ning minu käes on surma ja surmavalla võtmed. Ilm 1,18 Mk 16,1-8; 1Kr 15,1-11; Mk 16,1-8 Jutlus: 1Kr 15,(12-18)19-28
12. Pühapäev Sest vaata, pimedus katab maad ja pilkane pimedus rahvaid, aga sinu kohal koidab Issand ja sinu kohal nähakse tema auhiilgust. Js 60,2 Ja nädala esimesel päeval väga vara, kui päike oli just tõusmas, tulid nad haua juurde. Ja nad ütlesid üksteisele: 'Kes küll veeretab meil kivi hauakambri ukse eest ära?' Mk 16,2-3 Wach auf, mein Herz, die Nacht ist hin, die Sonn ist aufgegangen. Ermuntre deinen Geist und Sinn, den Heiland zu umfangen, der heute durch des Todes Tür gebrochen aus dem Grab herfür der ganzen Welt zur Wonne. 114,1 Lorenz Lorenzen
OSTERMONTAG Lk 24,13-35; 1Kr 15,50-58; Mk 16,9-20 Jutlus: Lk 24,36-45
13. Esmaspäev Ka Jaakob läks oma teed. Aga temale tulid vastu Jumala inglid. 1Ms 32,2 Aga ingel pöördus naiste poole ja ütles: 'Teie ärge kartke! Ma tean, et te otsite ristilöödud Jeesust. Ja minge kiiresti, öelge tema jüngritele, et ta on üles äratatud surnuist! Ja vaata, ta läheb teie eele Galileasse, seal te saate teda näha. Vaata, ma olen seda teile öelnud.' Mt 28,5.7 Ich hör die Botschaft: Jesus lebt! Herr, hilf, dass sich mein Herz erhebt aus Kummer, Zweifel, Angst und Leid! Mach es für deinen Trost bereit! Ich hör die Botschaft: Jesus lebt! Ihr Boten, die ihr Hoffnung gebt, führt mich zum Auferstandnen hin, dass ich bei ihm geborgen bin! Herr, steh mir bei! BG 327,3.4 Friedrich Hofmann
14. Teisipäev Äkitselt ligineb mu õiglus, ilmub mu pääste ja mu käsivarred mõistavad rahvaile kohut: mind ootavad saared ja loodavad mu käsivarre peale. Js 51,5 Kiidetud olgu Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes oma suurest halastusest on meid uuesti sünnitanud elavaks lootuseks Jeesuse Kristuse ülestõusmise läbi surnuist, 1Pt 1,3 Er ist der Erst, der stark und fest all unsre Feind hat bezwungen und durch den Tod als wahrer Gott zum neuen Leben gedrungen, auch seiner Schar verheißen klar durch sein rein Wort, zur Himmelspfort desgleichen Sieg zu erlangen. 108,2 Georg Vetter Jh 20,1-10; 1Kr 15,1-11
15. Kolmapäev Tõesti, Issand, sinu Jumal, on sind õnnistanud kõigis su kätetöis, ta tunneb su rännakut selles suures kõrbes. Need nelikümmend aastat on Issand, su Jumal, olnud sinuga, sul ei ole midagi puudunud. 5Ms 2,7 vaid näitame end Jumala abilistena kõiges: suures kannatlikkuses, ahistustes, hädades, kitsikustes, kui kurvad, aga ikka rõõmsad; kui vaesed, kes siiski paljusid rikkaks teevad; kui need, kellel ei ole midagi ja kelle päralt on kõik. 2Kr 6,4.10 Solange diese Erde steht, ist Gottes Güte täglich neu. Wir gehn dahin, die Zeit verweht, doch unverwandt steht Gottes Treu. Dank alle Erde Gott, dem Herrn! Welt, dank ihm nun und allezeit, trägt uns doch alle, nah und fern, nur Gnade und Barmherzigkeit! Arno Pötzsch Jh 20,11-18; 1Kr 15,12-19
16. Neljapäev Häda neile, kes on iseenese silmis targad ja iseenese meelest arukad! Js 5,21 Aga meie ei ole saanud maailma vaimu, vaid Vaimu, kes on Jumalast, et me võiksime teada, mida Jumal meile armust kingib. 1Kr 2,12 Gib in unser Herz und Sinnen Weisheit, Rat, Verstand und Zucht, dass wir anders nichts beginnen als nur, was dein Wille sucht; dein Erkenntnis werde groß und mach uns von Irrtum los. 134,2 Heinrich Held Jh 21,1-14; 1Kr 15,20-28
17. Reede Ole mulle kaitsjaks kaljuks, kuhu ma aina saan minna! Sina oled käskinud mind päästa, sest sina oled mu kalju ja mu mäelinnus. Ps 71,3 Küll Issand kisub mu välja igast kurjast teost ja viib mu varjule oma taevasesse kuningriiki. Tema päralt olgu kirkus igavesest ajast igavesti! Aamen. 2Tm 4,18 Was ich erträume, hast du schon getan. Seh ich den Weg nicht, gehst du ihn voran. Was ich auch denke bei Tag und bei Nacht, du, Gott, hast immer schon an mich gedacht. Forme mein Wesen und führ meinen Sinn; bring mich zurück, wenn ich nicht bei dir bin. Will meine Seele vor Sehnsucht vergehen, lass du ein Bild deiner Zukunft entstehn. Stefan Weller Lk 24,36-47; 1Kr 15,29-34
18. Laupäev Isegi toonekurg taeva all teab oma seatud aega, turteltuvi, pääsuke ja rästas peavad kinni oma tulemisajast, aga minu rahvas ei tunne Issanda Seadust. Jr 8,7 Tema on loovutanud iseenda meie eest, et meid lunastada kõigest ülekohtust ja puhastada endale pärisrahvaks, innukaks headele tegudele. Tt 2,14 Lehr uns, einander zu vergeben, wie du in Christus uns getan. Herr, gib uns teil an deinem Leben, dass nichts von dir uns scheiden kann. Mach uns zu deinem Lob bereit, heut, morgen und in Ewigkeit. 240,3 Walter Heinecke Lk 24,1-12; 1Kr 15,35-49
1.SONNTAG NACH OSTERN - QUASIMODOGENITI (Wie die neugeborenen Kindlein. 1.Petrus 2,2) Kiidetud olgu Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes oma suurest halastusest on meid uuesti sünnitanud elavaks lootuseks Jeesuse Kristuse ülestõusmise läbi surnuist, 1Pt 1,3 Jh 20,19-20(21-23)24-29; 1Pt 1,3-9; Ps 16 Jutlus: Js 40,26-31
19. Pühapäev Ta leidis tema kõrbemaalt, tühjast paigast, uluvast kõrbest; ta võttis tema oma kaitse alla, hoolitses tema eest, ta hoidis teda nagu oma silmatera. 5Ms 32,10 Ära karda, sa pisike karjake, sest teie Isal on hea meel anda teile kuningriik! Lk 12,32 Er lässt nicht gleiten deinen Fuß, dein Hüter schlummert nicht, wenn dir’s an Kraft gebricht, er schläft nicht, wenn er helfen muss; sieh, Israels Gebieter ist auch dein Gott und Hüter. BG 874,2 Matthias Jorissen
20. Esmaspäev Sest ma tean temast, et ta käsib oma poegi ja järeltulevat sugu hoida Issanda teed ning teha, mis õige ja kohus, et Issand võiks anda Aabrahamile, mis ta temale on tõotanud.' 1Ms 18,19 Nüüd aga, kui te olete vabastatud patust ja saanud Jumala teenriteks, te kannate vilja pühitsuseks. Ja selle tulemus on igavene elu. Rm 6,22 So gehen wir durch Gottes Macht einher in seiner Stärke, die uns bewahrt und fähig macht zu allem guten Werke. BG 326,7 Christian Gregor 1Ms 32,22b-32; 1Kr 15,50-58
21. Teisipäev Siis oli kuningas tema pärast väga rõõmus ja käskis Taanieli august välja tuua; ja Taaniel toodi august välja ning tema küljes ei leitud ühtegi viga, sellepärast et ta oli uskunud oma Jumalasse. Tn 6,24 Valvake, seiske usus, olge mehised, saage tugevaks! 1Kr 16,13 So achten wir der Angst nicht mehr, denn Christus selbst ist unser Herr. Der König, der den Tod bezwingt, so dass dem Bösen nichts gelingt, die Wahrheit selbst zum Siege bringt. BG 560,2 Johann Augusta / Benigna Carstens Ii 42,7-13(14-17) 1Kr 16,1-12
22. Kolmapäev Siis ma läksin sinust mööda ja nägin sind, ja vaata, sa olid jõudnud armastusikka. Ma laotasin oma hõlma su üle ja katsin su alastuse. Ja ma vandusin sulle ning tegin sinuga lepingu, ütleb Issand Jumal, ja sa said minu omaks. Hs 16,8 Nüüd te olete kõik usu kaudu Jumala lapsed Kristuses Jeesuses, Gl 3,26 Du hast zu deinem Kind und Erben, mein lieber Vater, mich erklärt; du hast die Frucht von deinem Sterben, mein treuer Heiland, mir gewährt; du willst in aller Not und Pein, o guter Geist, mein Tröster sein. 200,2 Johann Jakob Rambach Js 66,6-13; 1Kr 16,13-24
23. Neljapäev Tuleta seda meelde, Jaakob, ja sina, Iisrael, sest sa oled mu sulane: mina olen su valmistanud, sa oled mu sulane: Iisrael, ma ei unusta sind! Js 44,21 Ärge siis heitke ära oma julgust, mis saab suure palga! Hb 10,35 Wir danken dir, Herr, unser Gott: Wie du dein Volk Israel von Anfang an liebst und nicht vergisst, so sind auch wir bei dir nicht vergessen und in deiner Liebe aufgehoben. Daran wollen wir uns erinnern und täglich darauf neu vertrauen. * Jh 17,9-19; 1Pt 1,1-12
24. Reede Oma nime pärast ära põlga meid, ära teota oma aujärge! Pea meeles, ära tee tühjaks oma lepingut meiega! Jr 14,21 Ustav on Jumal, kelle poolt te olete kutsutud osadusse tema Poja Jeesuse Kristuse, meie Issandaga. 1Kr 1,9 Ohn dich wir hätten keinen, der uns hier trägt und hält. Wir aber sind die Deinen vom Anbeginn der Welt. Du bist der große Treue im Leben und im Tod. Wir bergen uns aufs Neue in dir, du unser Gott! BG 881,3 Arno Pötzsch 1Pt 2,1-10; 1Pt 1,13-16
25. Laupäev Ja Issand, su Jumal, annab sulle ülikülluses head kõigis su kätetöis, su ihuvilja, karja juurdekasvu ja maa vilja poolest; sest Issand on siis jälle rõõmus sinu pärast, millest sinul on kasu, nõnda nagu ta oli rõõmus sinu vanemate pärast, 5Ms 30,9 Kui teie peate minu käske, siis te jääte minu armastusse, nõnda nagu mina olen pidanud oma Isa käske ja jään tema armastusse. Seda ma olen teile rääkinud, et minu rõõm oleks teis ja teie rõõm saaks täielikuks. Jh 15,10-11 Gott, was wir auch tun und lassen, du bleibst der Barmherzige. Du nimmst uns an. Deiner unendlichen Liebe ist alles möglich. Gib uns die Kraft, in der Nachfolge Jesu Christi bei dir zu bleiben, zu deiner Freude, zu unserm Heil, zur Ausbreitung deines Reiches. Huub Oosterhuis Ap 8,26-39; 1Pt 1,17-21
2.SONNTAG NACH OSTERN - MISERIKORDIAS DOMINI (Die Erde ist voll der Güte des HERRN. Psalm 33,5) Mina olen hea karjane. Hea karjane annab oma elu lammaste eest. Minu lambad kuulevad minu häält ja mina tunnen neid ja nad järgnevad mulle ning ma annan neile igavese elu ja nad ei hukku iialgi ning keegi ei kisu neid minu käest. Jh 10,11.27.28 Jh 10,11-16(27-30) 1Pt 2,21b-25; Ps 136 Jutlus: 1Pt 2,21b-25
26. Pühapäev ja ütles: 'Ma hüüdsin oma kitsikuses Issanda poole ja tema vastas mulle. Haua sisemuses hüüdsin ma appi ja sina kuulsid mu häält. Jn 2,3 Ja tuli üks sünagoogi ülemaid nimega Jairus, langes Jeesust nähes ta jalge ette maha ja palus teda väga: 'Mu tütreke on hinge vaakumas. Oh et sa tuleksid, paneksid käed tema peale, et ta saaks terveks ja jääks ellu!' Ja Jeesus läks temaga. Ja suur rahvahulk käis temaga kaasas ning tungles ta ümber. Mk 5,22-24 Ich lobe meinen Gott, der aus der Tiefe mich holt, damit ich lebe. Ich lobe meinen Gott, der mir die Fesseln löst, damit ich frei bin. Ehre sei Gott auf der Erde in allen Straßen und Häusern, die Menschen werden singen, bis das Lied zum Himmel steigt. Ehre sei Gott und den Menschen Frieden, Frieden auf Erden. BG 737,1 Hans-Jürgen Netz
27. Esmaspäev Ja nad kuulsid Issanda Jumala häält, kes rohuaias sinna ja tänna käis, kui päev viluks läks, ja Aadam ja tema naine peitsid endid Issanda Jumala palge eest rohuaia puude keskele. 1Ms 3,8 Sest te ei ole saanud orjuse vaimu, et peaksite jälle kartma, vaid te olete saanud lapseõiguse Vaimu, kelles me hüüame: 'Abba ! Isa!' Rm 8,15 Der Herr, der Heiland, unser Licht, uns leuchten lass sein Angesicht, dass wir ihn schaun und glauben frei, dass er uns ewig gnädig sei. 140,3 Gerhard Tersteegen Jh 10,1-10; 1Pt 1,22-25
28. Teisipäev Pöörake nüüd oma süda ja hing Issandat, oma Jumalat, otsima! Võtke kätte ja ehitage Issanda Jumala pühamu, et Issanda seaduselaeka ja Jumala pühad riistad saaks viia kotta, mis Issanda nimele on ehitatud!' 1Aj 22,19 Eks te tea, et kes võidu jooksevad, need jooksevad küll kõik, kuigi auhinna saab ainult üks? Jookske nõnda, et teie selle saate! 1Kr 9,24 So halt an deiner Treue ich / mich fest, o Herr, und bitte dich: Lass deines Lebens Kraft allein die Quelle meines Lebens sein. Johann Amos Comenius Mt 9,35-10,1(2-4)5-7; 1Pt 2,1-10
29. Kolmapäev Tee oma jõudu mööda kõike, mida su käsi suudab korda saata, sest surmavallas, kuhu sa lähed, ei ole tööd ega toimetust, tunnetust ega tarkust! Kg 9,10 Teenige Issandat tüdimatu innuga ja vaimult tulisena! Rm 12,11 Herr, ich bin ein fauler Esel, darum komme ich zu dir, damit du mir hilfst und mein Herz anzündest. Martin Luther Jh 17,20-26; 1Pt 2,11-17
30. Neljapäev Aasafi laul. Jumal on tõesti hea Iisraelile, nendele, kes on puhtad südamelt. Ps 73,1 Armsad, kui meie süda ei süüdista, siis on meil julgus Jumala ees ja mida me iganes palume, seda me saame temalt, sest me peame tema käske ja teeme, mis on tema silmis meelepärane. 1Jh 3,21-22 Ich halte mich getrost zu dir, du aber hältst dich auch zu mir, und das ist meine Freude! Ich setze meine Zuversicht auf dich, mein Fels, der nicht zerbricht, in Freud und auch im Leide. Du sollst mein Alles und allein in meinem Herz und Munde sein. Erdmann Neumeister Ef 4,(8-10)11-16; 1Pt 2,18-25


text:
Dividendide maksustamise kord muutub - Raamatupidaja
Dividendide maksustamise kord muutub
21. oktoober 2016 14:22
Maksuekspert Tõnis Jakob käsitleb dividendide maksustamise korra muudatusi
Alates 1. novembrist 2016 muudetakse teatud määral tulumaksuseaduse (TuMS) §-s 50 toodud dividendide maksustamise korda. Kuna muudatuste eesmärk on täpsustada, millistel asjaoludel tütarettevõttelt saadud dividendide summa piires kohaldub edasimakstavate dividendide maksustamine või maksuvabastus, siis muudatused ei mõjuta senist dividendide deklareerimise korda.
TuMS-i muudatuse seaduse eelnõu seletuskirjas märgiti, et deklareerimiskohustus võrreldes praegusega ei muutu – saadud dividend, mille suhtes maksumaksja hinnangul on õigus kohaldada vabastusmeetodit, tuleb jätkuvalt deklareerida deklaratsioonivormi TSD lisa 7 teises osas ja sellega kinnitab maksumaksja ka tehingute tegelikkust.
TuMS-is eelmärgitud muudatused tulenevad Euroopa Liidu ema- ja tütaräriühingute maksustamise direktiivi 2011/96/EL-i muudatustest, mille eesmärk oli kehtestada kasumijaotiste suhtes üldine kuritarvituste vastane säte ning vältida topeltmittemaksustamist hübriidlaenude puhul. Kuigi ema-tütarettevõtte direktiiv kohaldub ainult Euroopa Liidu liikmesriikide äriühingute vahel kasumi jaotamisel, võib hübriidlaenu puhul topeltmittemaksustamise olukord tekkida ka kolmandast riigist saadud dividendi puhul, mistõttu laiendatakse direktiivist tulenev piirang ka kolmandatest riikidest saadud dividendile, et tagada saadud dividendide võrdne kohtlemine Eestis.
Eesmärgiks on vältida topeltmaksustamist
Kuna direktiivi eesmärk on topeltmaksustamise vältimine, siis juhul kui tänu direktiivist tulenevate soodustuste ärakasutamisele ei pea keegi maksu tasuma ehk tekib topeltmittemaksustamine, ei või liikmesriik võimaldada vabastusmeetodi kasutamist, välja arvatud juhul, kui tegemist on tegeliku tehinguga, mis on tehtud reaalsetel ärilistel põhjustel.
Hübriidlaen on Eestis vähekasutatud mõiste ja hübriidlaenu peetakse finantsinstrumendiks, millel võib olla nii võla- kui ka omakapitaliinstrumendi omadusi, kuna riigid käsitlevad hübriidlaene maksustamise seisukohast erinevalt (st kas võlainstrumendina või omakapitaliinstrumendina). Võlainstrumendi puhul võib olla tegemist intressiga ja omakapitaliinstrumendi puhul dividendiga.
Äriühingute poolt makstavate dividendide maksustamine on toodud TuMS §-s 50 ning eraldi on välja toodud juhtumid, millal tütarettevõttelt saadud dividendi summa piires võib ise maksta dividende ilma tulumaksu maksmata.
Üldpõhimõte on TuMS § 50 lg 1 kohaselt selline, et residendist äriühing maksab tulumaksu dividendide või muude kasumieraldistena jaotatud kasumilt nende väljamaksmisel rahalises või mitterahalises vormis.
TuMS-i § 50 lõige11 sätestab, millistel asjaoludel dividendi ei maksustata tulumaksuga ning nendeks nõueteks on eelkõige see, et dividendi maksev Eesti residendist äriühing on saanud dividendi teiselt tulumaksukohustuslasest äriühingult (välja arvatud madala maksumääraga territooriumil asuv äriühing) ja talle kuulus dividendi saamise ajal vähemalt 10% nimetatud äriühingu aktsiatest, osadest või häältest, kusjuures juhul kui tegemist ei ole lepinguriigi või Šveitsi äriühingult saadud dividendiga, siis on oluline, et saadud dividendilt on välisriigis tulumaks kinni peetud või selle aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud.
TuMS-i § 50 lõike 11 puhul on peetud silmas seda, et tulumaksuvabalt võib maksta dividendi ainult tütarettevõttelt saadud dividendi summa piires.
Alates 1. novembrist 2016 täiendatakse TuMS-i § 50 lõigetega 13 ja 14 järgmises redaktsioonis:
(13) Lõike 11 punkte 1 ja 3 ning lõiget 21 kohaldatakse, kui äriühingul, kellelt dividend on saadud, ei ole õigust seda maksustatavast kasumist maha arvata.
(14) Lõikeid 11 ja 21 ei kohaldata tehingu või tehingute ahela korral, mis ei ole tegelik, kuna selle peamine eesmärk või üks peamisi eesmärke on maksueelise saamine. Nimetatud lõikeid kohaldatakse niivõrd, kuivõrd tehing või tehingute ahel on tehtud ärilistel põhjustel, mis kajastavad sellise äritegevuse jaoks vajalikku ja kohast majanduslikku sisu.
TuMS-i § 50 lõikega 13 sätestatakse, et kui dividendi on saadud riigist, kus vastav kulu loetakse intressiks ehk kuluks ja mitte dividendiks, siis Eesti äriühing ei saa saadud summat ehk intressi lugeda saadud dividendiks ega saa selle summa piires maksta Eestis dividendi ilma tulumaksuga maksustamata. Kui aga vastav riik käsitleb hübriidlaenu puhul makstavat summat dividendina ja see pole kasumiaruandes kulu, mida saaks kasumist maha arvata, siis oleks Eestis tegemist saadud dividendiga.
Tunduvalt keerulisem on TuMS § 50 lõikega 14 , kuna see on tehingu asjaolude hindamise ja tehingu tegeliku eesmärgi väljaselgitamise küsimus, sest TuMS § 50 lõige 14 sätestab, et lõikeid 11 ja 21 ei kohaldata tehingu või tehingute ahela korral, mis ei ole tegelik, kuna selle peamine eesmärk või üks peamisi eesmärke on maksueelise saamine.
Maksukorralduse seaduse §-s 84 on sätestatud majandusliku tõlgendamise põhimõte, mis tähendab, et kui tehingu või toimingu sisust ilmneb, et see on tehtud maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil, siis kohaldatakse maksustamisel sellise tehingu või toimingu tingimusi, mis vastavad tehingu või toimingu tegelikule majanduslikule sisule.
Kui mingi tehing on tegelikult tehtud, siis on see ju ikkagi tegelik tehing, kuid antud juhul peetakse silmas seda, mis on tehingu tegelik majanduslik sisu ja kas sellel tehingul või tehingute jadal oli majanduslik sisu ja eesmärk või milline oli sisu ja eesmärk, või oli tegemist tehingu või tehingute jadaga, mille ainus või põhiline eesmärk oli ainult maksueelise saamine. Kohtupraktikas kasutatakse sellistel juhtudel ka sellist väljendit nagu õiguse kujundusvõimaluse kuritarvitamine.
Riigikohus on maksustamise seisukohalt selliseid juhtumeid korduvalt käsitlenud ning tegemist on keeruliste tehingutega, mille puhul hinnatakse kõiki asjaolusid kogumis ja antakse hinnang, kas tehingul või tehingute jadal oli majanduslik eesmärk, või oli tegemist eelkõige maksude tasumisest kõrvalehoidumise eesmärgiga.
Näiteks on Riigikohus lahendis 3-3-1-79-11 märkinud järgmist:
„18.Kolleegium on senises praktikas selgitanud, et MKS § 84 kohaldamine on õigustatud juhul, kui tegemist on tehingutega, millel puudub majanduslik sisu ning mille eesmärk on vältida maksude tasumist (RK nr 3-3-1-23-09, p 12; nr 3-3-1-15-11, p 12).
Kolleegiumi varasemate seisukohtade ( nr 3-3-1-23-09, p 12; nr 3-3-1-15-11, p 13) kohaselt peab maksukohustuslasel olema vabadus teha tema poolt valitud toiminguid, arvestades muu hulgas maksunduslike kaalutlustega, ning kellelgi ei ole kohustust korraldada oma tegevust viisil, millega kaasneb kõrgem maksukoormus.
Õiguspärase maksuplaneerimisega on tegemist seni, kuni maksukohustuslase tehingu vorm vastab selle tegelikule majanduslikule sisule ja järgitakse maksuseadusi.
23. Kolleegium on ka märkinud, et õiguse kujundusvõimaluste kuritarvitamisele viitab tehingu ebakohasus.
Selle all mõeldakse, et teadlikud ja sõltumatud tehingupooled ei oleks tavaliselt samasuguses olukorras sellist tehingut teinud.
Seejuures peab ebakohane õiguslik kujundus andma maksueelise (kohane tehing annaks kõrgema maksukoormuse) ning puuduma mõistlik põhjendus sellise tavapärasest kõrvale kalduva tehingu tegemiseks (RK nr 3-3-1-15-11, p 16)”.
Tehingu majandusliku sisu tuvastamise kohta on Riigikohus lahendis 3-3-1-23-11 selgitanud, et sellisteks olulisteks teguriteks, mis peaksid koostoimes mõjuma ja tõendama väidetava tehingu kohase majandusliku sisu puudumist, võiksid olla näiteks tehingutes osalejate vahelised juriidilised, majanduslikud ja/või isiklikud sidemed; tehingute jada, kus ühe tehingu käigus tekkinud õigussuhe oleks olnud ülejäänud tehingute tegemiseta mõttetu; sellise jada etteplaneeritus; jadas mõne etapi puhul majandusliku eesmärgi puudumine; tehingute ebaloomulikkus võrreldes tavalise majandustegevusega; tehingute ajaline järgnevus ja kiirus.
Tulumaksuseaduse muudatuse eelnõu seletuskirjas selgitati ja toodi näiteid, millistel asjaoludel tuleks rakendada TuMS § 50 lõikega 14 toodud nõuet, et maksuvabastust dividendile ei kohaldata.
TuMS-i muudatuse eelnõu seletuskirjas märgiti näiteks: „Seejuures ei ole skeem või skeemide ahel tegelik sel määral, mil see ei ole loodud reaalsetel ärilistel põhjustel, mis kajastavad tegelikku majanduslikku sisu. Paragrahvi 50 uue lõike 14 kohaselt ei või residendist äriühing tütarühingult saadud kasumit ilma maksukohustuse tekketa edasi jaotada sellise tehingu või tehingute ahela korral, mis ei ole tegelik, kuna selle peamine eesmärk või üks peamisi eesmärke on maksueelise saamine. Seejuures on tehing või tehingute ahel tegelik niivõrd, kui see on tehtud ärilistel põhjustel, mis kajastavad sellise äritegevuse jaoks vajalikku ja kohast majanduslikku sisu.Erinevalt MKS §-st 84 kohaldub uus säte ka olukorras, kus tehingu või tehingute ahela eesmärk ei ole küll täielik maksudest kõrvalehoidumine, vaid kunstlikult soodsama maksutagajärje saavutamine (nt on maksumaksja asutanud ilma majandusliku sisuta vaheäriühingu riiki, mis kokkuvõttes võimaldab dividendide edasimaksmisel madalama maksumäära rakendamist).”
Eelnõu seletuskirjas on toodud kaks näidet, mille puhul maksuvabastus makstavale dividendile ei kohaldu.
Näide 1.Kolmanda riigi residendist äriühing A, kellel on osalus EL-i residendist äriühingus B, asutab enda ja B vahele EL-i residendist äriühingu C, mis asub riigis, millega kolmandal riigil on soodsate tingimustega topeltmaksustamise vältimise leping.
Direktiivi kuritarvituste vastase sätte eesmärk on jätta direktiiv kohaldamata olukorras, kus äriühingu C asutamine ei tulenenud ärilistest põhjustest, vaid see on asutatud eesmärgiga kasutada direktiivist tulenevaid soodustusi ja vähendada äriühingu A lõplikku maksukoormust. Seega saab liikmesriik kasutada kuritarvituste vastast sätet, kui äriühingul C ei ole majanduslikku sisu ja see ei osale oma asukohariigis aktiivselt äritegevuses, vaid täidab üksnes vahendaja rolli dividendi edasimaksmise skeemis.
Näide 2. Eesti residendist äriühing soovib teha investeeringu kolmandasse riiki, kus kehtib maksuvabastus kasumile ja dividendile 10 aasta jooksul. Saades sellest kolmandast riigist dividendi, tekiks Eesti äriühingul tulumaksukohustus 20% selle dividendi edasimaksmisel, kuna vabastusmeetodi rakendamise tingimuseks on, et dividend või selle aluseks olnud äriühingu kasumi osa on tulumaksuga maksustatud. Eesmärgiga vältida 20% maksukohustust asutab Eesti residendist äriühing vahetütarühingu EL-i liikmesriigis, kus kehtib 10% äriühingu tulumaksu määr. Seejärel jaotab EL-i liikmesriigi residendist tütarühing kasumi Eesti residendist äriühingule. Kuritarvituste vastase sätte kohaselt ei saa sellises olukorras vabastusmeetodit kasutada, kui vahetütarühingu asutamise peamine või üks peamisi eesmärke oli maksuvabastuse saamine.
Seega TuMS-i § 50 muudatuse puhul on äärmiselt oluline tõendada, et kõik ahelas olevad äriühingud on tegeliku äritegevusega tegelevad ning neil on vastav tehniline ressurss ja personal äritegevusega tegelemiseks.
Seaduse eelnõu seletuskirjast tuleb välja muudatuse tegemise mõte ja eesmärk, et dividendi maksmisel ei saa kohaldada maksuvabastust juhul, kui dividend saadi äriühingult, kes ei tegele tegeliku äritegevusega ehk kus äriühingul on ainult postiaadress ja ettevõtte esindaja telefoninumber.
Seaduse eelnõu seletuskirjas on märgitud, et residendist äriühingul tuleb edaspidi olla valmis vajaduse korral maksuhaldurile tõendama, et dividendi maksnud tütarühingul ei ole õigust makstud dividendi oma maksustatavast kasumist maha arvata.
Seepärast tuleb meie maksuhalduri nõudel esitada tõendid (näiteks välisriigi maksuhalduri sellekohase tõendi), et dividendi saadi äriühingult, kes oma riigis käsitleb makset dividendina ja mitte intressina.
Tegeliku majandustegevuse tõendamine
Äriühingute tegevus võib olla erinev, kusjuures mitte alati ei pea äritegevus seisnema kaupade müügis ja mitte alati ei pea teenuseid osutama kolmandatele isikutele, vaid äriühing on loodud kontserni ettevõtete teenindamiseks ning seepärast on valdusühingute kohta seaduse eelnõu seletuskirjas märgitud: „Siinkohal tuleb hinnata, kas valdusühingul on olemas oma funktsioonide täitmiseks piisav majanduslik sisu (reaalne tegevuskoht, tegevuse olemusele vastav juhtimisstruktuur, kvalifitseeritud töötajad jm tegutsemiseks vajalikud vahendid) või on tegemist n-ö tühja juriidilise kehaga, mille ainus või peamine ülesanne on dividendide vahendamine ja asukohariigi maksureeglite ning maksulepingute võrgustiku abil soodsama maksutagajärje saavutamine.”
Tegeliku majandustegevusega tegelemise heaks tõendiks on näiteks auditeeritud majandusaasta aruanne või koduleht, millest nähtub majandustegevuse sisu, personal ja tehnilised ressursid.
Vajaduse korral tuleks esitada meie maksuhaldurile teise riigi pädeva organi dokumente, mis tõendavad väljamakse olemust, selle äriühingu majandustegevust ja maksukäitumist (näiteks käibemaksunumber, maksuresidentsuse tõend, muu maksukohustust tõendav registreering, tegevusluba jms).
Seotud omakapitali väljamaksete maksustamise põhireeglit käsitleb TuMS-i § 50 lg 2 ning seda täiendab TuMS § 50 lõige 21. TuMS-i muudatusega täiendati TuMS-i § 50 lõige 21 ning TuMS-i § 50 lg 14 toodud nõuet kohaldatakse lisaks dividendidele ka äriühingu omakapitalist tehtud väljamaksetele, et tagada sarnaste väljamaksete samasugune kohtlemine.
TuMS-i § 50 lg 2 kohaselt residendist äriühing maksab tulumaksu aktsia- või osakapitali või sissemaksete vähendamisel, aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete tagasiostmisel või tagastamisel või muul juhul omakapitalist tehtud väljamaksete ning makstud likvideerimisjaotiste summa osalt, mis ületab äriühingu omakapitali tehtud rahalisi ja mitterahalisi sissemakseid.
Alates 1. novembrist 2016 TuMS-i § 50 lõige 21 kohaselt arvestades lõikes 11 sätestatud osaluse määra ning lõigetes 12 ja 14 sätestatut, ei maksustata tulumaksuga lõikes 2 nimetatud väljamakset, mille aluseks on äriühingu saadud lõikes 11 nimetatud dividend või lõikes 2 nimetatud väljamakse osa, mis on või mille aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud.
Eelnimetatud lõike 21 sõnastusse lisati alates 1. novembrist 2016 viide TuMS-i § 50 lõikele 14.
TuMS-i § 50 lõigetes 13 ja 14 toodud nõudeid kohaldatakse ka mitteresidendi Eesti püsiva tegevuskoha maksustamisel ning seetõttu lisati TuMS-i § 53 (42) täiendav lõik, mille kohaselt TuMS-i § 50 lõike 41 kohaldamisel lähtutakse § 50 lõigetest 13 ja 14.
Teatavasti TuMS § 50 lg 4 kohaselt maksustatakse tulumaksuga püsivale tegevuskohale omistatud kasum, mis on maksustamisperioodil püsivast tegevuskohast rahalises või mitterahalises vormis välja viidud ning TuMS § 50 lõike 41 loetleb juhtumeid, millal püsiv tegevuskoht on saanud dividendi ning saadud dividendi piires võib ta jaotada kasumit ilma tulumaksu maksmata (sisuliselt sama põhimõte ja nõuded, mis residendist äriühingul vastavalt TuMS-i § 50 lõikes 11 toodule).
Seega ka püsival tegevuskohal tuleb edaspidi olla valmis vajaduse korral maksuhaldurile tõendama, et talle dividendi maksnud äriühingul ei ole õigust makstud dividendi oma maksustatavast kasumist maha arvata või dividendi maksnud äriühing on tegelikult majandustegevusega tegelev äriühing.
Topeltmaksustamise vältimiseks saab kasutada ka TuMS-i §-s 54 lõikes 5 toodud sätteid. TuMS-i muudatuse eelnõu seletuskirjas märgiti, et kui vabastusmeetod eespool kirjeldatud asjaoludel ei kohaldu, kuid välisriigis on dividendilt tulumaks kinni peetud, saab maksumaksja kasutada TuMS-i § 54 lõikes 5 sätestatud tasaarvestusmeetodit ja arvata välisriigis kinni peetud tulumaksu maha Eestis kasumi jaotamisel tasutavast tulumaksust.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2016/10/21/dividendide-maksustamise-kord-muutub

matches:
§ 50
§ 50
§ 50
§ 50
§ 50
§ 50
§ 50
Riigikohus
Riigikohus
§ 84
Riigikohus
§ 50
§ 50
§ 50
§ 50
§ 50
§ 50
§ 50
§ 50
§ 50
§ 50
§ 53
§ 50
§ 50
§ 50
§ 50
§ 50
§ 54