Dividendide maksustamine alates 01.01.2019 | Maksu- ja Tolliamet
Avaleht Äriklient Tulu, kulu, käive, kasum Muudatused Dividendide maksustamine alates 01.01.2019
Dividendide maksustamine alates 01.01.2019
Tulumaksuseaduse (TuMS) § 50 lõike 1 kohaselt maksab residendist äriühing, sealhulgas täis- ja usaldusühing, tulumaksu dividendide või muude kasumieraldistena jaotatud kasumilt nende väljamaksmisel rahalises või mitterahalises vormis, arvestades §-s 501 sätestatud. Tulumaksuga ei maksustata fondiemissiooni korras jaotatud kasumit.
Alates 1. jaanuarist 2019 kohaldub TuMS § 4 lg 5 ja § 501 alusel regulaarselt makstavatele dividendidele madalam maksumäär 14% ehk 14/86 dividendide netosummast. Seega saab residendist äriühing dividendide tulumaksuga maksustamisel kohaldada madalamat maksumäära 14/86 ja tavamäära 20/80.
Mis on dividend ja kuidas dividend maksustatakse?
Dividend on väljamakse, mida tehakse juriidilise isiku pädeva organi otsuse alusel puhaskasumist või eelmiste majandusaastate jaotamata kasumist ning mille aluseks on dividendi saaja osalus juriidilises isikus (aktsiate või osade omamine, täis- või usaldusühingu osanikuks või tulundusühistu liikmeks olemine või muud osaluse vormid vastavalt äriühingu asukohamaa seadustele). (TuMS § 18 lg 2)
Residendist äriühing maksab kasumi jaotamisel ehk dividendi väljamaksmisel tulumaksu määras 20/80 (alus: TuMS § 50 lg 1 ja § 4 lg 11).
Dividendilt arvutatud tulumaks ning võimalikud maksuvabastused ja mahaarvamised (TuMS § 50 lg 11 ja § 54 lg 5) deklareeritakse vormi TSD lisas 7, lisaks tuleb vormil INF 1 (I osa) lisada dividendi saajate nimekiri.
Mis on regulaarselt makstavad dividendid, mida maksustatakse 2019. ja 2020. aastal madalama maksumääraga?
2020. aastal ühele kolmandikule 2018. ja 2019. aastal jaotatud kasumist, millelt residendist äriühing on maksnud tulumaksu. (TuMS § 61 lg 53)
Madalama maksumäära kohaldamisel ei ole oluline, mis aasta kasumi arvelt äriühing dividende maksab. Madalam maksumäär kohaldub kassapõhiselt 2019. aastal väljamakstud dividendidele.
Näide dividendide maksustamisest 2019. aastal
Äriühing tegi 2018. aastal dividendi ja omakapitali väljamakseid 9000 eurot ning äriühingul oli 2019. aastal õigus kohaldada madalamat maksumäära (14/86) dividendi väljamaksele 3000 eurot (9000 ÷ 3).
Äriühing maksis 2019. aasta juunikuus dividendi 4000 eurot järgmiselt:
juriidilisele isikule 2000 eurot,
füüsilisele isikule A 1000 eurot,
füüsilisele isikule B 1000 eurot.
Äriühingul oli kohustus dividendi väljamaksmisel kohaldada esmalt madalamat maksumäära (14/86) ja seejärel tavamäära (20/80).
Äriühingul on dividendide maksustamisel erinevad võimalused. Näiteks:
juriidilisele isikule väljamakstud dividend 2000 eurot maksustada madalama maksumääraga (2000 × 14/86 = 325,58);
füüsilisele isikule A väljamakstud dividend maksustada madalama maksumääraga (1000 × 14/86 = 162,79) ning dividendi väljamakselt pidada kinni tulumaks 7% (1000 × 7% = 70). Füüsilisele isikule A makstakse välja dividend 930 eurot (1000 – 70).
füüsilisele isikule B väljamakstud dividend 1000 eurot maksustada tavamääraga (1000 × 20/80 = 250). Füüsilise isiku B dividendi väljamakselt tulumaksu kinnipidamise kohustust ei ole.
füüsilistele isikutele A ja B väljamakstud dividendid maksustada madalama maksumääraga (1000 × 14/86 = 162,79) ning dividendi väljamaksetelt pidada kinni tulumaks 7% (1000 × 7% = 70). Füüsilistele isikutele A ja B makstakse välja dividendid 930 eurot (1000 – 70).
juriidilisele isikule väljamakstud dividendist 2000 eurot maksustada 1000 eurot madalama maksumääraga (1000 × 14/86 = 162,79) ning 1000 eurot tavamääraga (1000 × 20/80 = 250).
Tulumaksuseadus ei näe ette reegleid, kes ja mis ulatuses osanikest/aktsionäridest peab saama madalama või tavamääraga maksustatud dividende. Oluline on, et madalama maksumäära kohaldamine on kohustuslik! Kui madalama maksumääraga maksustatud dividende enam maksta ei saa, siis kohaldatakse tavamäära.
Näide dividendide maksustamisest 2020. aastal
Äriühingul on 2020. aastal õigus kohaldada madalamat maksumäära (14/86) dividendi väljamaksele 4333,33 eurot ((9000 + 4000) ÷ 3).
Äriühing maksab 2020. aasta juulikuus dividendi 2000 eurot järgmiselt:
juriidilisele isikule 1000 eurot,
füüsilisele isikule A 500 eurot,
füüsilisele isikule B 500 eurot.
Äriühing maksustab dividendi väljamakse 2000 eurot madalama maksumääraga (2000 < 4333,33) järgmiselt:
juriidilisele isikule välja makstud dividend 1000 eurot maksustatakse 1000 × 14/86 = 162,79 eurot;
füüsilistele isikutele A ja B välja makstud dividendid 500 eurot maksustatakse madalama maksumääraga (500 × 14/86) ning dividendi väljamaksetelt peetakse kinni tulumaks 7% (500 × 7% = 35). Füüsilistele isikutele A ja B makstakse välja dividendid 465 eurot (500 – 35).
Äriühing 2020. aastal rohkem dividendi väljamakseid ei tee ja seega jääb äriühingul madalama maksumääraga dividendi väljamaksmise õigus osaliselt kasutamata (2000 < 4333,33).
Seda õigust järgmisele aastale, s.t 2021. aastale edasi kanda ei saa.
Mis on regulaarselt makstavad dividendid, mida maksustatakse alates 2021. aastast madalama maksumääraga?
Näide dividendide maksustamisest 2021. aastal
Äriühing teeb dividendi väljamakseid:
2018. aastal 9000 eurot,
2019. aastal 4000 eurot ja
2020. aastal 2000 eurot
ehk kokku kolme eelneva aasta jooksul 15 000 eurot.
2021. aastal on äriühingul õigus kohaldada madalamat maksumäära (14/86) dividendi väljamaksele 5000 eurot (15 000 ÷ 3).
vabastada tulumaksu kinnipidamisest (Araabia Ühendemiraadid, Bahrein, Gruusia, Jersey, Küpros, Mani saar ja Mehhiko on riigid, kelle puhul residentsustõend vabastab tulumaksu kinnipidamisest) või
vähendada tulumaksu kinnipidamisel maksumäära 5%-ni (Bulgaaria ja Makedoonia on riigid, kelle residentsustõend vähendab tulumaksu kinnipidamisel maksumäära 5%-ni).
Kuidas deklareerida dividendid vormi TSD lisal 7 ja vormil INF 1?
E-MTAs on vormi TSD lisal 7 „Jaotatud kasumi arvestus madalama maksumäära kohaldamiseks“, kus äriühingule kuvatakse hetkeseisuga:
eelmisel aastal väljamakstud dividendid ja omakapitali väljamaksed (jaotatud kasum), millelt äriühing on maksnud tulumaksu;
E-MTAs on äriühingutel võimalik oma andmeid vaadata. Dividendi väljamaksete maksustamisel on madalama maksumäära rakendamine kohustuslik.
E-MTAs koodil 7008 dividendide väljamakse deklareerimisel jagab TSD lisa 7 rakendus automaatselt väljamakse hetkeseisu alusel koodi 7009 madalama maksumääraga ja koodi 7010 tavamääraga maksustatud dividendi vahel.
Väljamakse liigiga „MDK" deklareeritakse vormil INF 1 koodil 13060 füüsilise isiku dividenditulu brutosumma, koodil 13073 kinnipeetud tulumaksu määr ning koodil 13074 kinnipeetud tulumaks.
E-MTAs arvestab vormi INF 1 rakendus automaatselt füüsilise isiku dividenditulu brutosummalt kinnipidamisele kuuluva tulumaksu 7%.
Mitteresidendi dividenditulu deklareerimiseks vormil INF 1 peab isikul olema Eesti isikukood või Maksu- ja Tolliameti väljastatud mitteresidendi registrikood Eestis. Mitteresidendi registrikoodi saab taotleda e-MTA kaudu (valides seal „Registrid ja päringud" > „Registreerimine" > „Mitteresidendi registreerimine") või esitada taotlus mitteresidendist väljamakse saaja Maksu- ja Tolliametis registreerimiseks.
Kuidas toimub esindajakonto dividenditulu maksustamine?
Esindajakonto (nominee account) on väärtpaberikonto, mille vahendusel hoitakse väärtpabereid teise isiku (klient) jaoks ja arvel.
Esindajakonto puhul ei kanta registrisse andmeid isikute kohta, kellele kuuluvad esindajakontol olevad väärtpaberid, vaid registrisse kantakse andmed esindajakonto omaniku kohta ja muud Eesti väärtpaberite keskregistri seadusega nõutud andmed.
Esindajakontol on kontohaldur, kelleks üldjuhul on pank.
Täpsem info Eesti väärtpaberite keskregistri (Nasdaq CSD) kodulehel.
Madalama maksumääraga dividendide maksustamisel on oluline välja selgitada, kas esindajakontol olevad väärtpaberid ehk osalus, mille alusel dividendi väljamakse tehakse, kuuluvad juriidilisele isikule või füüsilisele isikule.
Kui esindajakontol olevad väärtpaberid kuuluvad füüsilisele isikule, siis madalama maksumääraga (14/86) maksustatud dividendi maksmisel või edasimaksmisel tuleb täiendavalt kinnipidada tulumaks 7%.
Nii residendist kui ka mitteresidendist füüsilise isiku puhul saab dividenditulult kinnipidamisele kuuluva tulumaksu arvesse võtta füüsilise isiku tulu deklareerimisel. Selleks tuleb dividendi väljamakse saaja isikustada ning vastavalt TSD lisal 7 ja vormil INF 1 deklareerida.
Mitteresidendist füüsilise isiku puhul võivad maksuleping ja MTAle esitatud dividenditulu saaja residentsustõend kinnipidamisele kuuluva tulumaksu määra vähendada (vastavalt 0% või 5%). Selleks tuleb samuti dividendi väljamakse saaja isikustada ja vastavalt TSD lisal 7 ja vormil INF 1 deklareerida.
Kui dividendi väljamakse tegemisel ei ole teada, kas esindajakontol olevad väärtpaberid kuuluvad juriidilisele isikule või füüsilisele isikule, siis tuleb madalama maksumääraga dividendi maksmisel täiendavalt kinnipidada tulumaks 7%.
Seetõttu on väga oluline enne dividendide väljamaksmist panga kontohaldurit ja/või emitenti teavitada, kellele kuuluvad esindajakontol olevad väärtpaberid.
Kui andmed on teada, siis saab dividendi väljamaksed koheselt korrektselt ära deklareerida. Kui andmed selguvad hiljem, siis on emitendil õigus dividendi väljamakse osas deklaratsioone parandada ning parandustega andmed korrektselt TSD lisa 7 ja vormi INF 1 ära deklareerida.
Eesti väärtpaberite keskregistri (Nasdaq CSD) selgitus „Tulumaksumuudatused alates 2019"


text:
Valgjärve valla kriisikomisjoni põhimäärus – Riigi Teataja
KOV määruste valdkondlik liigitus: Korrakaitse → Avaliku korra tagamise meetmed
Valgjärve valla kriisikomisjoni põhimäärus
Valgjärve valla kriisikomisjoni põhimäärus - sisukord
§ 2 Komisjoni ülesanded
§ 3 Komisjoni esimees ja aseesimees
§ 4 Komisjoni koosseis
§ 5 Komisjoni esimehe pädevus
§ 6 Komisjoni töökorraldus
§ 7 Komisjoni asjaajamine ja teenindamine
§ 8 Põhimääruse muutmise kord, vaidlustamine ja jõustumine
Valgjärve Vallavalitsus
RT IV, 19.03.2013, 41
Vastu võetud 05.04.2010 nr 5
Määrus kehtestatakse hädaolukorra seaduse § 5 lg 5 alusel.
(1) Valgjärve valla kriisikomisjon (edaspidi komisjon) on alaliselt tegutsev komisjon kriisireguleerimisalase tegevuse korraldamiseks omavalitsusüksuse territooriumil.
(2) Komisjon juhindub oma tegevuses kriisireguleerimise valdkonda reguleerivatest õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
(3) Komisjoni moodustab Valgjärve Vallavalitsus, kehtestades komisjoni põhimääruse ja kinnitades komisjoni koosseisu.
(4) Komisjoni põhimääruse eelnõu ja komisjoni koosseis kooskõlastatakse Lõuna-Eesti Päästekeskusega (edaspidi päästeasutus).
§ 2. Komisjoni ülesanded
(1) Jälgib ja analüüsib kriisireguleerimise süsteemi, sealhulgas hädaolukordadeks valmistumise, elutähtsate teenuste toimepidevuse tagamise ja hädaolukorras kohaliku omavalitsuse korraldamise seaduse §6 sätestatud ülesannete ja pädevuse toimimist omavalitsusüksuses.
(2) Vaatab läbi kriisikomisjoni tegevuspiirkonda puudutava hädaolukorra riskianalüüsi osa.
(3) Analüüsib hädaolukordade tekkimise tõenäosust enda haldusterritooriumil.
(4) Teeb ettepanekuid vabariigi valitsuse kriisikomisjonile, Lõuna-Eesti regionaalsele kriisikomisjonile ja pädevatele asutustele hädaolukordadeks valmistumise, hädaolukordade lahendamise, elanikkonna turvalisuse tagamise ja elutähtsate teenuste toimepidevuse korraldamise kohta omavalitsusüksuses.
(5) Abistab vajaduse korral eriolukorra juhti eriolukorra väljakuulutamise põhjustanud hädaolukorra lahendamise koordineerimisel, teabevahetuse korraldamisel ja täidab muid eriolukorra juhi antud ülesandeid.
(6) Abistab vajaduse korral hädaolukorda lahendavaid asutusi teabevahetuse korraldamisel ja hädaolukorra lahendamise koordineerimisel.
(7) Teavitab avalikkust hädaolukorrast Vabariigi Valitsuse kehtestatud alustel ja korras.
(8) Otsustab kohaliku omavalitsuse kriisireguleerimisõppuse korraldamise.
(9) Kinnitab kooskõlastatult õppuse korraldajaks kavandatud asutusega hädaolukorra lahendamise õppuse aja, õppuse korraldaja ja hädaolukorrad, mille lahendamise protseduure ja võimekusi kontrollitakse.
(10) Peab arvestust omavalitsusüksuse haldusterritooriumil olevate ja hädaolukorras kasutatavate ressursside kohta, välja arvatud riigiasutuste ressursid.
(11) Tegeleb hädaolukorras abistamist vajavate inimeste väljaselgitamise ja nende abistamise koordineerimisega.
(12) Koordineerib hädaolukorrajärgsete taastamistööde kulude ja omavalitsuse territooriumil tekkinud kahjude arvestuse pidamist.
(13) Annab hinnanguid ja teeb ettepanekuid Valgjärve valla õigusaktide eelnõudele, mis käsitlevad kriisireguleerimise valdkonda.
(14) Tulenevalt hädaolukorra riskianalüüsist korraldab omavalitsuse territooriumil ennetusmeetmete rakendamist ja riskikommunikatsiooni teostamist.
(15) Esitab autasustamiseks kriisireguleerimisalases tegevuses või hädaolukorra likvideerimisel silmapaistnud töötajaid ja Valgjärve valla elanikke.
(16) Teeb Valgjärve vallavalitsusele ettepanekuid uuringute läbiviimiseks ja eksperthinnangute tellimiseks.
(17) Teeb kriisireguleerimisalast koostööd pädevate riigiasutuste ja teiste omavalitsuste kriisikomisjonidega.
(18) Valmistab ette ja koordineerib Valgjärve valla tegevust evakuatsiooni läbiviimisel.
(19) Kinnitab komisjoni iga-aastase tööplaani.
(20) Kinnitab ja esitab iga-aastase komisjoni tegevuse kokkuvõtte regionaalsele kriisikomisjonile.
(21) Moodustab vajadusel alalisi ja ajutisi töögruppe ning kinnitab nende töökorra.
(22) Täidab muid seadusest tulenevaid ülesandeid.
§ 3. Komisjoni esimees ja aseesimees
(1) Komisjoni esimees on vallavanem.
(2) Komisjoni esimees nimetab komisjoni aseesimehe.
§ 4. Komisjoni koosseis
(1) Komisjoni nimelise koosseisu kinnitab Valgjärve vallavanema ettepanekul Valgjärve vallavalitsus oma korraldusega.
(2) Komisjoni liikmele määratakse asendusliige juhuks, kui ta ei saa komisjoni tööst osa võtta.
(3) Komisjoni liikmed on kohustatud komisjoni esimehele teatama enda kontaktandmed (telefoninumbrid tööl, kodus, mobiiltelefon, faks, e-post, kodune aadress) ja koheselt teavitama nende muutustest.
§ 5. Komisjoni esimehe pädevus
(1) Esindab komisjoni riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustes.
(2) Koostab komisjoni iga-aastase tööplaani ning esitab selle kalendriaasta viimasel koosolekul komisjonile kinnitamiseks.
(3) Kutsub kokku komisjoni koosoleku.
(4) Kutsub vajaduse korral komisjoni tööst sõnaõigusega osa võtma isikuid, kes ei kuulu komisjoni koosseisu.
(5) Ühe kuu jooksul peale kalendriaasta lõppu esitab aruande komisjoni tööst Lõuna-Eesti regionaalsele kriisikomisjonile.
(6) Korraldab koostöös päästeasutusega komisjoni liikmetele kriisireguleerimisalast koolitust.
§ 6. Komisjoni töökorraldus
(1) Komisjoni tööd juhib komisjoni esimees, tema äraolekul komisjoni aseesimees.
(2) Komisjoni töövormiks on koosolek. Koosolekut juhatab komisjoni esimees, tema äraolekul komisjoni aseesimees.
(3) Komisjoni koosolekud on korralised või erakorralised.
(4) Komisjoni korralised koosolekud toimuvad vastavalt komisjoni kinnitatud tööplaanile, kuid mitte harvem kui kaks korda aastas.
(5) Komisjoni erakorralised koosolekud kutsub kokku komisjoni esimees või tema äraolekul komisjoni aseesimees vastavalt vajadusele.
(6) Komisjoni koosoleku aja, päevakorra ja komisjoni koosolekule kutsutavate nimekiri esitatakse vähemalt kaks tööpäeva enne koosoleku toimumist komisjoni liikmetele ja kutsutavatele isikutele.
(7) Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sh komisjoni esimees või aseesimees.
(8) Otsused võetakse vastu kohalolijate lihthäälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab komisjoni esimehe või tema äraolekul komisjoni aseesimehe hääl.
(9) Komisjoni koosolekud protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Komisjon edastab istungite protokollid ja otsused maavanemale ja päästeasutusele.
§ 7. Komisjoni asjaajamine ja teenindamine
Komisjoni asjaajamise ja teenindamise tagab Valgjärve vallavalitsus.
§ 8. Põhimääruse muutmise kord, vaidlustamine ja jõustumine
(1) Põhimääruse kinnitab, muudab, täiendab ja tunnistab kehtetuks Valgjärve vallavalitsus.
(2) Määrus jõustub 10.aprillil 2010.
Kaido Kõiv
Luule-Mare Salumets

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 5
§ 2
§6
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


Okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seadus – Riigi Teataja
Okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seadus (lühend - ReprS)
Okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seadus - sisukord
§ 2 Õigusvastaselt represseeritud isik
§ 3 Okupantriik
§ 4 Represseerituga võrdsustatud isik
§ 5 Vabariigi Valitsuse kohustused
§ 51 Isikuandmete töötlemine avalikkuse teavitamiseks ja isiku mälestuse jäädvustamiseks
2 TOETUSED JA SOODUSTUSED
§ 6 Tervise taastamise toetus
§ 61 Represseeritu toetus
§ 7 Soodustused
§ 71 Toetuse väljamaksmine
3 REPRESSEERITU TUNNISTUS JA MURTUD RUKKILILLE MÄRK
§ 8 Represseeritu tunnistus ja selle andmise kord
§ 9 Tunnistuse andmisest keeldumise alused
§ 10 Murtud Rukkilille märk
4 PENSIONIÕIGUSED
§ 11 Pensioniõiguste subjekt
§ 111 Riikliku pensionikindlustuse seaduse kohaldamine
§ 12 Soodustingimustel vanaduspension
§ 13 Pensioni hulka arvutatav staaž
§ 14 Õigus pensionilisale
§ 15 Pensioniõiguste kulud
§ 16 Seaduse kohaldamine rehabiliteeritud isikule
§ 161 Varem määratud rahalise hüvitise väljamaksmine
41 VAIDLUSTE LAHENDAMINE
§ 162 Otsuse vaidlustamine
§ 171 Pensionilisa maksmine osalise või puuduva töövõimega isikule
§ 172 Pensionilisa maksmine töövõimetuspensionäridele
§ 173 Tervise taastamise toetuse ja sõidusoodustuse taotlus
§ 174 Sõidukulude hüvitamine
§ 18 Seaduse jõustumine
RT I, 28.12.2017, 61
§ 61. Represseeritu toetus
1) represseeritul, kellel on olemas vanaduspensioni määramiseks nõutav pensionistaaž ning kes õigusvastaselt represseerituna on viibinud kinnipidamiskohas või asumisel, samuti käesoleva seaduse § 2 lõikes 2 nimetatud isikul – üks aasta enne vanaduspensioniikka jõudmist iga kinnipidamiskohas või asumisel viibitud täisaasta kohta, ent mitte varem kui viis aastat enne vanaduspensioniikka jõudmist;
2) isikul, kes võttis osa Tšernobõli aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimisest, – viis aastat enne vanaduspensioniikka jõudmist.
3) sõjavangis, II maailmasõja ajal koonduslaagris, getos, samuti aastatel 1941–1942 töö- ja ehituspataljonis või töö- ja ehituskolonnis viibimise aeg kolmekordselt;


Keskkonnaseadustiku üldosa seadus - sisukord
1 Seaduse eesmärk ja kohaldamisala
§ 3 Keskkonnahäiring
§ 4 Keskkonnarisk
§ 5 Keskkonnaoht
§ 6 Käitis ja käitaja
§ 7 Heide, heite piirväärtus, keskkonna kvaliteedi piirväärtus, saastamine ja saastatus
2 Keskkonnakaitse põhimõtted ja põhikohustused
1 Keskkonnakaitse põhimõtted
§ 8 Keskkonna kõrgetasemelise ja tervikliku kaitse põhimõte
§ 9 Lõimimispõhimõte
§ 10 Vältimispõhimõte
§ 11 Ettevaatuspõhimõte
§ 12 Keskkonna kasutamisega seotud kulude kandmine
§ 13 Loodusvarade säästliku kasutamise põhimõte
2 Keskkonnakaitse põhikohustused
§ 14 Hoolsuskohustus
§ 15 Kohustus omandada teadmisi keskkonnaohu vältimiseks
3 Käitaja kohustused
§ 16 Kohustus vältida keskkonnaohtu ja rakendada ettevaatusmeetmeid
§ 17 Kohustus kasutada toorainet, loodusvarasid ja energiat säästlikult
§ 18 Käitise asukoha valik
§ 19 Keskkonnakaitsealane väljaõpe käitises
§ 20 Teatamiskohustus
§ 21 Keskkonnakaitse nõuded käitise tegevuse lõpetamisel
§ 22 Kohustuste rakendamine
4 Keskkonnaalased õigused
1 Õigus tervise- ja heaoluvajadustele vastavale keskkonnale ning keskkonnaalased menetluslikud õigused
§ 23 Õigus tervise- ja heaoluvajadustele vastavale keskkonnale
§ 24 Õigus küsida keskkonnateavet
§ 25 Õigus saada keskkonnateavet keskkonnaohu ilmnemisel
§ 26 Keskkonnateabe kogumine, säilitamine ja avalikustamine
§ 27 Keskkonnateabe ja teabele juurdepääsu kohta ülevaate avalikustamine veebilehel
§ 28 Õigus osaleda olulise keskkonnamõjuga otsuse tegemisel
§ 29 Õigus osaleda keskkonda oluliselt mõjutavate õiguse üldaktide väljatöötamisel
§ 30 Juurdepääs õiguskaitsele keskkonnaasjades
§ 31 Valitsusväline keskkonnaorganisatsioon
2 Õigus kasutada võõrast maatükki ja veekogu
§ 32 Võõral maatükil viibimine
§ 33 Võõral maatükil asuva tee ja raja kasutamine
§ 34 Marjade, seente, pähklite, mahalangenud okste ja muude sarnaste loodussaaduste korjamine võõral maatükil
§ 35 Lühiajaline telkimine ja muu püsivam peatumine võõral maatükil
§ 36 Võõral maatükil lõkke tegemise keeld
§ 37 Veekogu avalik kasutamine
§ 38 Kallasrada
§ 39 Kallasraja sulgemine ja sellest möödapääsu võimaldamine
5 Loamenetlus
§ 40 Keskkonnakaitseload
§ 401 Keskkonnaotsuste infosüsteem
§ 41 Keskkonnaluba
§ 42 Keskkonnaloa taotlus
§ 43 Kohaliku omavalitsuse üksuse arvamus
§ 44 Avatud menetlus
§ 45 Menetlusosaliste kaasamine avatud menetluse mittekohaldamisel
§ 46 Keskkonnaloa andmise menetlusest ilmselt puudutatud isikute teavitamine avatud menetluse korral
§ 47 Avalikkuse teavitamine keskkonnaloa andmise menetlusest avatud menetluse korral
§ 48 Keskkonnaloa taotluse ja selle kohta antava haldusakti eelnõu avalik väljapanek avatud menetluse korral
§ 481 Avalik arutelu ja avatud menetluse tulemuste arvesse võtmine
§ 49 Keskkonnaloa andmise otsustamise tähtaeg
§ 50 Keskkonnaloa taotluste ühine läbivaatamine
§ 51 Keskkonnaloa andmiseks olulise asjaolu tuvastamine enne loa andmist
§ 52 Keskkonnaloa andmisest keeldumine
§ 53 Keskkonnaloa sisu
§ 54 Heitkoguse määramine
§ 55 Keskkonnaloa andmine detailplaneeringu kohustuse korral
§ 56 Keskkonnaloa osaline andmine
§ 57 Keskkonnaloa andmine enne loa tingimuste lõplikku määramist
§ 58 Keskkonnaloa teatavakstegemine
§ 59 Keskkonnaloa muutmine
§ 60 Keskkonnaloas loa omaja andmete muutmine
§ 61 Keskkonnaloa kehtivuse peatamine
§ 62 Keskkonnaloa kehtetuks tunnistamine
§ 621 Riikliku järelevalve teostaja
§ 622 Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 623 Riikliku järelevalve erisused
§ 624 Vahetu sunni kasutamine
§ 625 Sunniraha määr
52 Vastutus
§ 626 Kallasraja ebaseaduslik sulgemine ja tõkestamine
§ 627 Menetlus
§ 628 Trahvi laekumine
§ 629 Andmete üleviimine keskkonnaotsuste infosüsteemi
RT I, 03.07.2017, 17
Keskkonnaseadustiku üldosa seadus1
Vastu võetud 16.02.2011
RT I, 28.02.2011, 1
jõustumine 01.08.2014, osaliselt 01.01.2015 ja 01.08.2017
18.12.2014 RT I, 30.12.2014, 6 01.01.2015 – 5. peatükk jõustub selle rakendamise seadusega.
19.02.2015 RT I, 23.03.2015, 6 01.07.2015, osaliselt 01.11.2016 – jõustumine sätestatud kiirgusseaduses [RT I, 28.06.2016, 2]
08.06.2016 RT I, 28.06.2016, 2 01.11.2016
19.06.2017 RT I, 03.07.2017, 5 13.07.2017
1. jagu Seaduse eesmärk ja kohaldamisala
Käesoleva seaduse eesmärk on tagada:
1) keskkonnahäiringute vähendamine võimalikult suures ulatuses, et kaitsta keskkonda, inimese tervist, heaolu ja vara ning kultuuripärandit;
2) säästva arengu edendamine, et kindlustada tervise- ja heaoluvajadustele vastav keskkond praegusele põlvele ja tulevastele põlvedele;
3) loodusliku mitmekesisuse säilimine ja kaitse;
4) keskkonna hea seisund;
5) keskkonnale kahju tekitamise vältimine ja keskkonnale tekitatud kahju heastamine.
§ 3. Keskkonnahäiring
(1) Keskkonnahäiring on inimtegevusega kaasnev vahetu või kaudne ebasoodne mõju keskkonnale, sealhulgas keskkonna kaudu toimiv mõju inimese tervisele, heaolule või varale või kultuuripärandile. Keskkonnahäiring on ka selline ebasoodne mõju keskkonnale, mis ei ületa arvulist normi või mis on arvulise normiga reguleerimata.
(2) Kui seaduses ei ole sätestatud teisiti, eeldatakse olulise keskkonnahäiringu tekkimist:
1) käesoleva seaduse § 7 lõikes 3 sätestatud keskkonna kvaliteedi piirväärtuse ületamisel;
2) käesoleva seaduse § 7 lõikes 5 sätestatud saastatuse põhjustamisel;
3) keskkonnakahju põhjustamisel;
4) olulise keskkonnamõju põhjustamisel;
5) olulise ebasoodsa mõju tekitamisel Euroopa Liidu Natura 2000 (edaspidi Natura) võrgustiku alale.
§ 4. Keskkonnarisk
Keskkonnarisk on vähendamist vajava keskkonnahäiringu tekkimise võimalikkus.
§ 5. Keskkonnaoht
Keskkonnaoht on olulise keskkonnahäiringu tekkimise piisav tõenäosus.
§ 6. Käitis ja käitaja
(1) Käitis on paikne või liikuv tehniline üksus, milles toimub tootmistegevus või tootmisega võrdsustatav, tootmisega otseselt liituv ja sellega tehnilist seost omav tegevus, millega kaasneb saastamine või saastatus.
(2) Käitaja on isik, kes käitab või valdab käitist, kontrollib selle tööd ja vastutab käitise tehnilise toimimise eest.
§ 7. Heide, heite piirväärtus, keskkonna kvaliteedi piirväärtus, saastamine ja saastatus
(1) Heide on õhku, vette või pinnasesse otseselt või kaudselt väljutatav aine, organism, energia, kiirgus, vibratsioon, soojus, valgus, lõhn või müra.
(2) Heite piirväärtus on heidet iseloomustava näitaja suhtes väljendatud heite mass, hulk, kontsentratsioon või tase, mida kindlaksmääratud ajavahemikus või ajavahemikes ei tohi ületada või mille piiresse tuleb jääda.
(3) Keskkonna kvaliteedi piirväärtus on keskkonna keemilisele, füüsikalisele või bioloogilisele näitajale kehtestatud piirväärtus, mida ei tohi inimese tervise ja keskkonna kaitsmise huvides ületada.
(4) Saastamine on heite väljutamine nii, et see põhjustab keskkonnaohu või keskkonnariski.
(5) Saastatus on saastamisest põhjustatud oluline ebasoodne muutus õhu, vee või pinnase kvaliteedis.
2. peatükk Keskkonnakaitse põhimõtted ja põhikohustused
1. jagu Keskkonnakaitse põhimõtted
§ 8. Keskkonna kõrgetasemelise ja tervikliku kaitse põhimõte
Keskkonnakaitse meetmed peavad tagama kõrgetasemelise kaitse, seejuures tuleb tagada keskkonna terviklik kaitse ja arvestada keskkonnamõju võimalikku ülekandumist ühelt keskkonnaelemendilt teisele.
§ 9. Lõimimispõhimõte
Keskkonnakaitse kõrget taset tagavad kaalutlused peavad olema arvesse võetud kõikide eluvaldkondade arengu suunamisel, et tagada säästev areng.
§ 10. Vältimispõhimõte
Keskkonnaohtu tuleb vältida. Keskkonnaohtu või olulist keskkonnahäiringut tuleb taluda, kui tegevus on vajalik ülekaaluka huvi tõttu, puudub mõistlik alternatiiv ja keskkonnaohu või olulise keskkonnahäiringu vähendamiseks on võetud vajalikud meetmed.
§ 11. Ettevaatuspõhimõte
(1) Keskkonnariski tuleb kohaste ettevaatusmeetmete võtmisega võimalikult suurel määral vähendada.
(2) Keskkonnariskiga tegevuste suhtes otsuste tegemisel selgitatakse välja nende tegevuste mõju keskkonnale. Seaduses sätestatud juhtudel ja korras tuleb läbi viia keskkonnamõju hindamise menetlus.
§ 12. Keskkonna kasutamisega seotud kulude kandmine
(1) Keskkonnahäiringu, -ohu, -riski või -kahju hindamise, vältimise, vähendamise või heastamisega seotud kulud kannab nende põhjustaja, kui seadusest ei tulene teisiti.
(2) Keskkonnakasutus on tasuline seaduses sätestatud juhtudel. Keskkonna kui rahvusliku rikkuse kasutuse eest makstakse tasu, mille suurus määratakse käesolevas jaos sätestatud keskkonnakaitse põhimõtete alusel ning mille kasutamise eesmärk on käesoleva seaduse §-s 1 sätestatud eesmärkide saavutamisele kaasaaitamine.
§ 13. Loodusvarade säästliku kasutamise põhimõte
Taastuvaid ja taastumatuid loodusvarasid tuleb kasutada säästlikult, arvestades nende looduslikku täienemist ja varude jätkumist võimalikult pikaks ajaks. Seaduses sätestatud juhul kehtestatakse taastuva ja taastumatu loodusvara kasutusmäärad.
2. jagu Keskkonnakaitse põhikohustused
§ 14. Hoolsuskohustus
Igaüks peab rakendama meetmeid oma tegevuse või tegevusetusega põhjustatava keskkonnahäiringu vähendamiseks niivõrd, kuivõrd seda on mõistlik eeldada.
§ 15. Kohustus omandada teadmisi keskkonnaohu vältimiseks
Igaüks peab enne sellise tegevuse alustamist, mis põhjustab keskkonnaohu, omandama mõistlikus ulatuses teadmisi, mis tegevuse laadi ja ulatust arvesse võttes on vajalikud keskkonnaohu vältimiseks.
3. peatükk Käitaja kohustused
(1) Käitaja on kohustatud rakendama vajalikke meetmeid keskkonnaohu vältimiseks ja kohaseid ettevaatusmeetmeid keskkonnariski vähendamiseks.
(2) Käitaja peab enne sellise tegevuse alustamist, millega kaasneb keskkonnaoht või keskkonnarisk, omandama teadmised, mis tegevuse laadi ja ulatust arvesse võttes on vajalikud keskkonnaohu vältimiseks või ettevaatusmeetmete rakendamiseks.
(3) Käitaja peab vältima niisuguste ainete, segude või organismide kasutamist, millega kaasneb keskkonnarisk, kui neid on võimalik asendada ainete, segude või organismidega, millega kaasneb väiksem keskkonnarisk.
(1) Isik, kes kavandab käitise püstitamist, peab selle asukoha valikul lähtuma eesmärgist vähendada võimalikult suures ulatuses keskkonnahäiringuid, eelkõige arvestades ala tundlikkust kavandatava tegevuse suhtes, kaugust elamupiirkonnast ning senist ja võimalikku sihtotstarvet.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kriteeriume võetakse arvesse ka käitise tegevuse laiendamisel või muul viisil ümberkujundamisel.
Käitaja peab põhjendatud ulatuses tagama käitises tegutsevate isikute keskkonnakaitsealase väljaõppe.
(1) Käitisest lähtuvast olulisest keskkonnahäiringust teatab käitaja viivitamata Keskkonnainspektsioonile või seaduses sätestatud juhul muule asutusele.
(2) Kui käitaja soovib muuta tegevust, milleks talle on antud luba, ja muudatus võib kaasa tuua olulise keskkonnahäiringu, on käitaja kohustatud kavandatavast muudatusest loa andjat aegsasti teavitama.
Käitaja peab käitise tegevuse lõpetamisel ja selle järel tagama, et ei teki olulisi keskkonnahäiringuid.
Käesolevas peatükis sätestatud kohustusi tuleb rakendada niivõrd, kuivõrd seda saab mõistlikult eeldada.
4. peatükk Keskkonnaalased õigused
1. jagu Õigus tervise- ja heaoluvajadustele vastavale keskkonnale ning keskkonnaalased menetluslikud õigused
(1) Igaühel on õigus tervise- ja heaoluvajadustele vastavale keskkonnale, millega tal on oluline puutumus.
(2) Oluline puutumus on isikul, kes viibib tihti mõjutatud keskkonnas, kasutab sageli mõjutatud loodusvara või kellel on muul põhjusel eriline seos mõjutatud keskkonnaga.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 kohaldamisel peetakse mõjutatud keskkonnaks või loodusvaraks ka tõenäoliselt mõjutatud keskkonda või loodusvara.
(4) Hinnates keskkonna vastavust tervise- ja heaoluvajadustele, võetakse arvesse teiste isikute õigusi, avalikke huve ja piirkonna eripära. Keskkonna mittevastavust tervise- ja heaoluvajadustele eeldatakse, kui on ületatud keskkonna kvaliteedi piirväärtus.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud õiguse tagamiseks on õigus nõuda haldusorganilt keskkonna säästmist ning mõistlike meetmete võtmist, et tagada keskkonna vastavus tervise- ja heaoluvajadustele.
(1) Igaühel on õigus küsida keskkonnaalast avalikku teavet (edaspidi keskkonnateave), esitades selgitustaotluse märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seaduse alusel või teabenõude avaliku teabe seaduse või muu seaduse alusel.
(2) Keskkonnateave on kirjalikus, nähtavas, kuuldavas, elektroonilises või mis tahes muus materiaalses vormis olev teave, mis käsitleb:
1) selliste keskkonnaelementide nagu õhu, atmosfääri, vee, pinnase, maa, maastike ja looduslike alade, sealhulgas märg-, ranna- ja merealade seisundit, looduslikku mitmekesisust ja looduse koostisosade, sealhulgas geneetiliselt muundatud organismide seisundit ning nende vastastikust toimet;
2) selliseid tegureid nagu ained, energia, müra, vilkuv valgus, vibratsioon, kiirgus või jäätmed, sealhulgas radioaktiivsed jäätmed ja heited, mis mõjutavad või tõenäoliselt mõjutavad käesoleva lõike punktis 1 nimetatud keskkonnaelemente;
3) selliseid meetmeid, sealhulgas haldusmeetmeid, nagu õigusaktid, kavad, programmid, planeeringud, keskkonnakokkulepped ja tegevused, mis mõjutavad või tõenäoliselt mõjutavad käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud keskkonnaelemente ja tegureid, ning samuti nende keskkonnaelementide kaitseks kavandatud meetmeid või tegevusi;
4) aruandeid keskkonnaalaste õigusaktide rakendamise kohta;
5) tulu ja kulu analüüse ning muid majandusanalüüse ja prognoose, mida kasutatakse käesoleva lõike punktis 3 nimetatud meetmete ja tegevuste raames;
6) inimeste tervist ja ohutust, sealhulgas joogivee ja toiduahela saastatust, ning inimeste elutingimusi ning kultuuriväärtuste ja ehitiste olukorda sel määral, kui neid mõjutab või võib mõjutada käesoleva lõike punktis 1 nimetatud keskkonnaelementide seisund või nende elementide kaudu käesoleva lõike punktides 2 ja 3 nimetatud mis tahes tegurid, meetmed või tegevused.
(3) Teabe küsija ei pea avaldama keskkonnateabe küsimise eesmärki ega muul viisil põhjendama teabe küsimist.
(4) Teabe küsija soovil selgitab teabe valdaja andmete kogumise meetodeid ning võimaldab juurdepääsu teabele proovivõtu ja analüüsi meetodite kohta.
(5) Teabe valdajal on õigus tunnistada keskkonnateave asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks:
1) kui teabe avalikustamine võib kahjustada intellektuaalomandiõigusi;
2) kui teave on haldusorganile esitatud vabatahtlikult ilma õigusliku kohustuseta ning selle teabe esitaja ei ole nõus keskkonnateabe väljastamisega.
(6) Kui teabe valdajal on seaduse alusel õigus keelduda keskkonnateabe väljastamisest, peab ta selle teabe väljastamise otsustamisel iga kord kaaluma, kas väljastamisest keeldumise huvi kaalub üles väljastamisega kaasneva avaliku huvi.
(7) Kui keskkonnateavet sisaldav dokument on alles koostamisel, teatatakse teabe küsijale dokumendi koostaja andmed ja eeldatavalt koostamiseks kuluv aeg.
(1) Keskkonnaohu ilmnemisel, samuti looduslikest teguritest keskkonnale põhjustatud olulise ebasoodsa mõju esinemise piisava tõenäosuse ilmnemisel teavitatakse viivitamata igaühte, keda ohu realiseerumisest tekkinud oluline ebasoodne mõju võib puudutada, edastades teabe, mis võimaldab võtta mõju vältivaid või vähendavaid meetmeid. Kui seaduses ei ole sätestatud teisiti, on teavitamiskohustus Keskkonnaministeeriumil.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teave edastatakse ringhäälingu, trükiajakirjanduse või interneti vahendusel või muul asjakohasel viisil, mis tagab tõhusalt teabe jõudmise potentsiaalselt mõjutatud isikute kätte ega too kaasa ebamõistlikke kulusid.
(3) [Kehtetu - RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014]
(4) Kui selgub, et oht puudus või on kõrvaldatud, on ohust teavitanud haldusorgan kohustatud teavitama ohuteatega samas vormis ja mahus ohu puudumisest, kui seda nõuab isik, kelle õigusi teavitamisega kahjustati, või kui selleks on kaalukas avalik huvi.
(1) Haldusorgan kogub ja säilitab oma ülesannete täitmiseks vajalikku keskkonnateavet viisil, mis tagab selle arusaadavuse, täpsuse, võrreldavuse ja ajakohasuse ning võimaldab selle tõhusat avalikustamist.
(2) Keskkonnateave avalikustatakse internetis või muul asjakohasel viisil, mis tagab avalikkuse tõhusa teavituse.
(3) Avalikustatav keskkonnateave hõlmab vähemalt järgmise teabe:
1) keskkonnaga seonduvate rahvusvaheliste lepete, Euroopa Liidu ja riigisiseste õigusaktide elluviimise aruanded;
2) keskkonnaga seonduvad programmid ja kavad, sealhulgas valdkonna arengukavad ja strateegiad ning nende elluviimise aruanded;
3) keskkonnaseire andmed;
4) aruanded keskkonnaseisundi kohta;
5) keskkonnakaitseload ja muud haldusaktid, mis annavad aluse olulise keskkonnamõjuga tegevusele, ning keskkonnaalased halduslepingud ja vaba tahte lepingud;
6) keskkonnamõju hindamise aruanded, keskkonnamõju strateegilise hindamise aruanded ning keskkonnaalased riskianalüüsid.
[RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014, punkt 6 jõust. 01.08.2017]
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel ei avalikustata juurdepääsupiiranguga teavet.
(1) Haldusorgan avalikustab oma veebilehel:
1) selgitava kokkuvõtte oma keskkonnaalastest ülesannetest;
2) selgitava kokkuvõtte enda valduses olevast keskkonnateabest;
3) viited teiste asjassepuutuvate haldusorganite veebilehtedele;
4) selgituse õiguse kohta küsida keskkonnateavet;
5) selgituse, kuidas võimaldatakse juurdepääs teabele.
(2) Kui see tagab avalikkusele tõhusama juurdepääsu keskkonnateabele, võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teabe avaldada muul veebilehel või viisil, viidates oma veebilehel kohale, kus teave avaldatakse.
(3) Kui teabe valdajal ei ole avaliku teabe seaduse kohaselt kohustust pidada veebilehte ning tal puudub veebileht, avalikustatakse käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud teave selle haldusorgani veebilehel, kellega teabevaldaja on halduslepingu alusel või muul põhjusel kõige rohkem seotud.
(1) Igaühel on õigus osaleda olulise keskkonnamõjuga tegevuseks loa andmise menetluses ning olulise keskkonnamõjuga tegevuse planeerimises.
(2) Avalikkust teavitatakse olulise keskkonnamõjuga otsuse tegemise menetlusest tõhususega, mis ei too kaasa ebamõistlikke kulusid, kuid mis tagab teabe jõudmise nende isikute kätte, kellel on oluline puutumus mõjutatud keskkonnaga.
(3) Avalikkus kaasatakse olulise keskkonnamõjuga otsuste tegemisse tõhusalt ja varajases etapis enne lõplike lahenduste väljavalimist.
(4) Avalikkuse kaasamisel peab menetlustähtaja pikkus olema selline, mis asja mahukust ja keerukust arvestades võimaldab avalikkusel tõhusalt osaleda, sealhulgas peab menetlustähtaeg võimaldama piisavat ettevalmistusaega.
(5) Asjas tähtsust omavad materjalid peavad olema avalikkusele lihtsalt juurdepääsetavad internetis või muul viisil.
(1) Isik, kelle õigust on rikutud, sealhulgas õigust tervise- ja heaoluvajadustele vastavale keskkonnale, võib esitada vaide haldusorganile haldusmenetluse seaduses sätestatud korras või kaebuse halduskohtusse halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras.
(1) Valitsusväline keskkonnaorganisatsioon (edaspidi keskkonnaorganisatsioon) käesoleva seaduse tähenduses on:
1) mittetulundusühing ja sihtasutus, kelle põhikirjaline eesmärk on keskkonnakaitse ning kes oma tegevusega edendab keskkonnakaitset;
2) juriidiliseks isikuks mitteolev ühendus, kes liikmete kirjaliku kokkuleppe alusel edendab keskkonnakaitset ja esindab olulise osa kohalike elanike seisukohti.
(2) Keskkonnakaitse edendamiseks käesoleva paragrahvi lõike 1 tähenduses peetakse ka keskkonnaelementide kaitset inimese tervise ja heaolu tagamise eesmärgil, samuti looduse ja loodusliku kultuuripärandi uurimist ja tutvustamist.
(3) Keskkonnakaitse edendamise hindamisel tuleb arvesse võtta ühenduse võimet oma põhikirjalisi eesmärke ellu viia, arvestades ühenduse senist tegevust, selle puudumise korral aga organisatsioonilist ülesehitust, liikmete arvu ja liikmeks saamise põhikirjalisi eeldusi.
2. jagu Õigus kasutada võõrast maatükki ja veekogu
(1) Teise isiku omandis oleval maatükil (edaspidi võõras maatükk) võib viibida üksnes omaniku loal.
(2) Luba viibida võõral maatükil, välja arvatud õuemaal, eeldatakse olevat, kui omanik ei ole maatükki piiranud või tähistanud viisil, millest ilmneb tahe piirata võõraste viibimist maatükil, või kui tahe piirata viibimist ei ilmne muudest asjaoludest.
(21) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud loa olemasolu ei eeldata mootor- või maastikusõidukiga võõral maatükil viibimise puhul.
(3) Võõral maatükil viibides tuleb järgida seaduses sätestatud piiranguid ja maatüki omaniku õiguspäraseid nõudeid ning võimalikult suures ulatuses vähendada keskkonnahäiringute teket.
(4) Võõral maatükil viibides tuleb arvestada maatüki omaniku huve, eelkõige vältida omandi kahjustamist ja kodurahu häirimist.
(41) Koeraga võõral maatükil liikudes peab koer olema lõastatud, kui maaomanikuga ei ole kokku lepitud teisiti. Lõastatud ei pea olema teenistuskoerad teenistusülesannete täitmisel ja jahikoerad jahipidamise ajal.
(5) Riik või kohaliku omavalitsuse üksus võib piirata enda omandis oleval maatükil viibimist, kui see on vajalik avalikes huvides või kolmandate isikute, sealhulgas maakasutajate huvide kaitseks.
(1) Avalikult kasutatavaid teid ja erateid võib kasutada igaüks seadustes sätestatud ulatuses.
Võõral maatükil võib korjata looduses vabalt kasvavaid marju, seeni, pähkleid, mahalangenud oksi ja muid sarnaseid loodussaadusi, kui omanik ei ole määranud teisiti.
(1) Veekogu avalik kasutamine on suplemine, veesport, veel ja jääl liikumine, kalapüük, veevõtt ning muul viisil veekogu kasutus, mis vastavalt veeseadusele ei ole vee erikasutus.
(2) Mootorsõidukiga vees või jääl liikumine ei ole veekogu avalik kasutus.
(3) Veekogu avalikku kasutust võib piirata vastavalt seadusele.
(4) Veekogu määratakse avalikuks kasutamiseks veeseaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(5) Veekogu avalikku kasutust ei või kaldaomanik takistada, sealhulgas ei või ta sulgeda vooluveekogu veeliikluseks suuremas ulatuses kui üks kolmandik selle laiusest.
(6) Avalikul ja avalikult kasutataval veekogul võib tasuta ja püügiõigust vormistamata püüda kala ühe lihtkäsiõngega, järgides kalapüügiseadusega või selle alusel sätestatud piiranguid.
(7) Veekogu, mis ei ole avalikult kasutatav, võib kasutada üksnes omaniku loal. Luba veekogu avalikuks kasutuseks eeldatakse olevat, kui veekogu ei ole piiratud ega tähistatud viisil, millest ilmneb tahe piirata veekogu kasutamist, või kui tahe piirata veekogu kasutamist ei ilmne muudest asjaoludest.
(1) Kallasrada on kaldariba avalikult kasutatava veekogu ääres veekogu avalikuks kasutamiseks ja selle ääres viibimiseks, sealhulgas selle kaldal liikumiseks.
(2) Kallasraja laius on laevatatavatel veekogudel kümme meetrit ning teistel veekogudel neli meetrit. Kallasraja laiust arvestatakse lamekaldal põhikaardile kantud veekogu piirist ja kõrgkaldal kaldanõlva ülemisest servast, arvates viimasel juhul kallasrajaks ka vee piirjoone ja kaldanõlva ülemise serva vahelise maariba.
(3) Kui kallasrada on üle ujutatud, on kallasrajaks kahe meetri laiune kaldariba veeseisu piirjoonest (edaspidi ajutine kallasrada).
(4) Kaldaomanik peab igaühel lubama kallasrada kasutada.
(5) Kalda omanik või valdaja võib kallasrada tõkestada kohaliku omavalitsuse üksuse või Põllumajandusameti kirjalikul nõusolekul ja põhjendatud vajaduse korral, nagu seda on loomade karjatamine või maa kuivendamine, kuid ta peab tagama tõkkest üle- või läbipääsu kallasrada mööda liikumiseks.
(6) Kui ajutisel kallasrajal liikumine on takistatud, peab kaldaomanik tagama läbipääsu mujalt oma kinnisasjal, kui see ei ole talle ülemäära koormav.
(7) Kohaliku omavalitsuse üksus peab planeeringutega tagama avaliku juurdepääsu kallasrajale.
(8) Purre, sild või muu veekogus või selle kohal asuv ehitis ei ole kallasraja osa ning sellist ehitist võib kasutada üksnes omaniku loal. Kasutamise luba eeldatakse olevat, kui omanik ei ole ehitist piiranud või tähistanud viisil, millest ilmneb tahe piirata ehitise kasutamist võõraste poolt, või kui tahe piirata kasutamist ei ilmne muudest asjaoludest. Omanik peab lubama ehitise kasutamist, kui see on vajalik kallasrada mööda liikumiseks.
(9) Kui isik on tõkestanud kallasraja vastuolus käesolevas paragrahvis sätestatuga, ei teki tal vastavalt haldusmenetluse seadusele õiguspärast ootust tõkestamise õiguspärasuse kohta.
(1) Kallasraja võib sulgeda ülekaaluka avaliku huvi korral.
(2) Kallasraja võib sulgeda ka ülekaaluka erahuvi korral sellise õiguslikul alusel püstitatud ehitise vahetus läheduses, mille ehitamisele vastavalt looduskaitseseadusele ei laiene ehituskeeld ehituskeeluvööndis või mille ehitamiseks on ehituskeeluvööndit õiguspäraselt vähendatud.
(3) Kallasraja sulgemine otsustatakse üldplaneeringuga.
(4) Kallasraja sulgemise korral peab suletud kallasraja tähistama ja võimaldama suletud kallasrajast möödapääsu.
(5) Kui isik on sulgenud kallasraja vastuolus käesolevas paragrahvis sätestatuga, ei teki tal vastavalt haldusmenetluse seadusele õiguspärast ootust sulgemise õiguspärasuse kohta.
5. peatükk Loamenetlus
[RT I, 28.06.2016, 2 - jõust. 01.11.2016]
(1) Keskkonnakaitseluba on:
1) keskkonnaluba;
2) keskkonnakompleksluba;
3) kui seadusega ei ole ette nähtud keskkonnaloa ega keskkonnakompleksloa nõuet, muu luba, mille nõue nähakse seadusega ette keskkonnariski vähendamise eesmärgil mõnel tegevusalal tegutsemiseks.
(2) Keskkonnaluba annab õiguse vähemalt üheks käesoleva seaduse § 41 lõikes 1 nimetatud tegevuseks. Keskkonnaloa andmise menetlus sätestatakse käesolevas peatükis.
(3) Keskkonnakompleksluba annab õiguse tegevuseks seaduse alusel määratud tegevusvaldkonnas või allvaldkonnas viisil, mis tagab keskkonnahäiringute vähendamise võimalikult suures ulatuses.
(4) Keskkonnakompleksloa andmisel hinnatakse kavandatava tegevusega tekkivate heidete mõjusid keskkonnaelementidele kompleksselt. Kompleksloaga sätestatavad nõuded peavad tagama vee, välisõhu ja pinnase kaitse ning käitises tekkinud jäätmete käitlemise viisil, mis hoiab ära saastatuse kandumise ühest keskkonnaelemendist teise. Keskkonnaelementideks on näiteks vesi, välisõhk ja pinnas.
(5) Seadusega sätestatud juhtudel kohaldatakse keskkonnakaitseloa andmisele käesolevas peatükis sätestatud menetlust.
§ 401. Keskkonnaotsuste infosüsteem
(1) Keskkonnaotsuste infosüsteem on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, mille eesmärk on lihtsustada keskkonnakomplekslubade taotlemist ja menetlemist, loaga seotud seire-, aruandlus- ja muude kohustuste täitmist ning kogutud andmete säilitamist, kasutamist ja kättesaadavust.
(2) Keskkonnaotsuste infosüsteemi asutab ja selle põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(1) Keskkonnaluba annab isikule õiguse teha ühte või üheaegselt mitut järgnevat tegevust:
1) vee erikasutus;
2) saasteainete viimine paiksest saasteallikast välisõhku;
3) jäätmete käitlemine;
4) maavara kaevandamine;
5) kiirgustegevus.
(2) Keskkonnaloa olemasolu käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevuseks on vajalik seadusega sätestatud juhtudel.
(3) Keskkonnaluba ei anta tegevuseks, milleks on vajalik keskkonnakompleksluba.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevused on omavahel ruumiliselt või tehnoloogiliselt seotud, antakse nendeks tegevusteks üks keskkonnaluba.
(1) Keskkonnaloa taotluses märgitakse:
1) taotleja nimi ja isikukood või registrikood;
2) taotleja ning kontaktisiku aadress ja kontaktandmed;
4) loa taotletav kehtivusaeg;
5) kavandatava tegevuse eesmärk ja põhjendus;
6) kavandatava tegevuse iseloomustus;
7) andmed tekkida võiva keskkonnahäiringu ja selle tekkepiirkonna kohta, sealhulgas tegevuse täpne asukoht, vajaduse korral geograafiliste koordinaatidega, piirkonna kommunikatsioonid, maastik, lähimad hooned, keskkonnaseisund;
8) andmed kasutatava tehnoloogia ja seadmete kohta;
9) kavandatavad investeeringud parima võimaliku tehnika kasutusele võtmiseks, kui parima võimaliku tehnika nõue on sätestatud õigusaktiga;
10) muud asjaolud, mis võivad mõjutada taotletavast tegevusest lähtuva keskkonnariski suurust;
11) meetmed keskkonnariski vähendamiseks;
12) keskkonnaseire kava ja andmed keskkonnaseireks kasutatavate seadmete kohta;
13) keskkonnaloa kättetoimetamise soovitav viis ja kättetoimetamiseks vajalikud kontaktandmed;
14) taotluse esitamise kuupäev ja taotleja allkiri;
15) muud seadusega või käesoleva paragrahvi lõike 7 alusel kehtestatud õigusaktiga nõutavad andmed.
(2) Seadusega võib ette näha, et mõne tegevuse jaoks keskkonnaloa taotlemisel ei pea käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmeid esitama.
(3) Keskkonnaloa taotlusele lisatakse:
1) tegevuse asukoha plaan ja käitise asendiplaan;
2) dokumendid, mis tõendavad käitise asukoha maatüki õiguspärast valdust või muud õiguslikku alust tegutseda käitise asukohas loa alusel;
3) muud seadusega või käesoleva paragrahvi lõike 7 alusel kehtestatud õigusaktiga nõutavad andmed.
(4) Riigilõivu tasumise kohustuse olemasolul peab keskkonnaloa taotleja enne taotluse esitamist tasuma riigilõivu.
(5) Keskkonnaloa taotluses märgitakse kõik soovitavad tegevused, milleks on keskkonnaloa olemasolu nõutav.
(6) Keskkonnaloa taotlus esitatakse ühes käitises või asukohas tehtavate tegevuste jaoks koos.
(7) Keskkonnaloa taotlusele esitatavad täpsustatud nõuded ja taotluse vormi, samuti keskkonnaloa muutmise taotluse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Kui keskkonnaloa andmise otsustamiseks viiakse läbi kavandatud tegevuse keskkonnamõju hindamise menetlus, annab kohaliku omavalitsuse üksus arvamuse 21 päeva jooksul keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 22 lõike 7 kohase teate kättesaamisest arvates.
[RT I, 23.03.2015, 6 - jõust. 01.11.2016 – jõustumine sätestatud kiirgusseaduses (RT I, 28.06.2016, 2).]
Keskkonnaloa taotlus vaadatakse läbi avatud menetluses, välja arvatud seadusega sätestatud juhul.
Kui avatud menetlust läbi ei viida, teatab keskkonnaloa andja taotluse saamisest viivitamata pärast nõuetekohase keskkonnaloa taotluse saamist või keskkonnaloa muutmise menetluse alustamist isikule, kelle õigusi keskkonnaloa andmisega või selle andmisest keeldumisega võidakse ilmselt rikkuda või kohustusi puudutada.
(1) Kui keskkonnaloa taotlus vastab õigusaktidega sätestatud nõuetele, siis avatud menetluse korral teavitab loa andja keskkonnaloa taotluse esitamisest viivitamata vastavalt haldusmenetluse seaduse §-dele 25–32 isikut, kelle õigusi keskkonnaloa andmisega või selle andmisest keeldumisega võidakse rikkuda või kelle kohustusi puudutada, sealhulgas:
1) kavandatud tegevuse asukoha kinnisasjaga piirneva kinnisasja omanikku;
2) isikut, kelle valduses olevat kinnisasja kavandatud tegevus mõjutab määral, mis ületab oluliselt tavapärast mõju.
(11) Keskkonnaloa andja võib jätta kavandatud tegevuse asukoha kinnisasjaga piirneva kinnisasja omaniku käesoleva paragrahvi lõikes 1 viidatud viisil teavitamata, kui kavandataval tegevusel on väheoluline mõju.
(2) Muudest menetlusetappidest, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 51 sätestatud haldusakti andmisest ja loa andmisest või sellest keeldumisest, sealhulgas keskkonnaloa osalisest kehtestamisest vastavalt käesoleva seaduse §-le 56 või 57, teavitatakse isikuid käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud viisil vaid siis, kui nad avaldavad selleks sõnaselgelt soovi.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras teavitamisel tuleb isikutele edastada käesoleva seaduse § 47 lõikes 1 sätestatud teave.
(31) Dokumendi postiga kättetoimetamise korral saadetakse dokument menetlusosalisele lihtkirjaga.
(4) Käesolevat paragrahvi ei kohaldata, kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikute arv on suurem kui 100.
(1) Kui taotlus vastab õigusaktidega sätestatud nõuetele, avaldab keskkonnaloa andja avatud menetluse korral keskkonnaloa taotluse esitamise kohta viivitamata teate, milles märgitakse:
1) millist käesoleva seaduse § 41 lõikes 1 nimetatud tegevust kavandatakse;
2) loa taotleja nimi;
3) andmed kavandatava tegevuse asukoha kohta;
4) andmed keskkonnaloa kavandatud kehtivusaja kohta;
5) viide veebilehele, kus keskkonnaloa taotlus on kättesaadav;
7) keskkonnaloa taotluse ja selle kohta antava haldusakti eelnõu väljapaneku aeg ja koht, kui loa andmise otsustamiseks ei hinnata keskkonnamõju ning haldusakti eelnõu on teate avaldamise ajaks valminud või selle valmimise aeg on teada;
8) ettepanekute ja vastuväidete (edaspidi koos seisukoht) ning küsimuste esitamise tähtaeg ja adressaat, juhul kui teates on avaldatud teave avaliku väljapaneku aja ja koha kohta.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teade avaldatakse väljaandes Ametlikud Teadaanded ja kohalikus või maakondlikus ajalehes. Teate võib jätta kohalikus või maakondlikus ajalehes avaldamata, kui kavandatud tegevusega kaasnev keskkonnahäiring või keskkonnarisk on nii väike, et selle vastu puudub piisav avalik huvi. Teade avaldatakse vähemalt ühes üleriigilise levikuga ajalehes, kui keskkonnaloaga lubatud tegevusega võib kaasneda oluline regionaalne või üleriigiline keskkonnahäiring. Vajaduse korral võib teate avaldada üleriigilise levikuga ajalehes ka muudel juhtudel.
(21) Ajalehes avaldamise kulud tasub keskkonnaloa taotleja.
(3) [Kehtetu - RT I, 25.05.2017, 1 - jõust. 04.06.2017]
(4) Valla- või linnavalitsus avaldab seitsme päeva jooksul keskkonnaloa taotluse saamisest arvates valla- või linnavalitsuse veebilehel lihtsalt juurdepääsetava teate keskkonnaloa taotluse saamise kohta, milles märgitakse vähemalt käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 ja 5 nimetatud andmed. Teade peab olema veebilehel kättesaadav kuni taotluse lahendamiseni.
(5) Isikule, kes on avaldanud soovi saada teavet keskkonnaloa menetluse käigus toimuvatest avalikest väljapanekutest ja aruteludest, saadetakse nende kohta teade tema nimetatud elektronposti või postiaadressil.
(6) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teates ei avaldatud keskkonnaloa taotluse ja selle kohta antava haldusakti eelnõu väljapaneku aega ja kohta või seisukoha ning küsimuste esitamise tähtaega ja adressaati, avaldatakse nende andmetega teade vastavalt käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 21 sätestatud nõuetele viivitamata pärast haldusakti eelnõu valmimist.
(1) Keskkonnaloa taotluse ja selle kohta antava haldusakti eelnõu paneb loa andja avalikkusele tutvumiseks välja haldusmenetluse seaduse §-s 48 sätestatud korras kavandatava tegevuse asukoha järgse valla, linna või muu asula vähemalt ühes üldkasutatavas hoones või kohas, keskkonnaloa andja asukohas või kavandatava tegevuse asukohas. Loa andja määrab väljapaneku asukoha, arvestades kavandatava tegevuse keskkonnahäiringu võimalikku ulatust ja suurust.
(2) Keskkonnaloa taotluse kohta antava haldusakti eelnõu ei panda käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud korras avalikkusele tutvumiseks välja, kui kavandatud tegevusega kaasnev keskkonnahäiring või keskkonnarisk on nii väike, et selleks puudub piisav avalik huvi.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumendid peavad olema avaliku väljapaneku kestel kättesaadavad keskkonnaloa andja veebilehel kuni taotluse lahendamiseni.
(4) Igaühel on õigus esitada keskkonnaloa andjale avalikkusele tutvumiseks välja pandud keskkonnaloa taotluse või selle kohta antava haldusakti eelnõu kohta seisukohti ja küsimusi loa andja määratud tähtaja jooksul. Tähtaeg ei või olla lühem kui kaks nädalat väljapanekust teatamisest arvates.
§ 481. Avalik arutelu ja avatud menetluse tulemuste arvesse võtmine
(1) Keskkonnaloa andja otsustab loa andmise pärast asja arutamist avalikul arutelul, mille käigus on igaühel õigus avaldada suuliselt arvamust keskkonnaloa eelnõu ja selle andmise menetluse kohta. Keskkonnaloa andmise võib haldusmenetluse seaduse § 50 lõigetes 2 ja 3 sätestatud juhtudel otsustada arutelu korraldamata.
(2) Kui arutelu toimumise aega ei ole teatavaks tehtud koos väljapanekust teatamisega, teavitab keskkonnaloa andja avalikkust arutelu toimumisest vähemalt kümme päeva enne arutelu toimumist käesoleva seaduse §-s 47 sätestatud korras.
(3) Arutelu protokollitakse. Protokoll peab sisaldama arutelul esitatud seisukohti ja küsimusi ning nendele antud vastuseid.
(4) Keskkonnaloa andja saadab enne loa andmise otsustamist loa taotlejale avalikul väljapanekul ja arutelul esitatud seisukohad ja küsimused, et ta saaks nendega tutvuda ning nende kohta arvamust avaldada.
(5) Kui pärast avalikku väljapanekut keskkonnaloa taotlust või selle kohta antava haldusakti eelnõu oluliselt muudetakse, võib loa andja avalikku väljapanekut korrata, arvestades muudatuse eeldatavat mõju puudutatud isikutele ja keskkonnaloa taotleja huve. Kui see on vajalik asja õigeks otsustamiseks, võib keskkonnaloa andja korrata avalikku arutelu.
(1) Keskkonnaloa andmine otsustatakse 90 päeva jooksul nõuetekohase taotluse saamisest arvates, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.
(2) Kui keskkonnaloa andmine otsustatakse ilma avatud menetluseta, antakse luba või keeldutakse selle andmisest 30 päeva jooksul nõuetekohase taotluse saamisest arvates, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.
(3) Käesoleva seaduse § 52 lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud juhtudel otsustatakse keskkonnaloa andmisest keeldumine 20 päeva jooksul nõuetekohase taotluse saamisest arvates.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaega ei kohaldata, kui taotletav tegevus ei ole lubatav ilma planeeringu kehtestamiseta ja planeeringut ei ole kehtestatud 30 päeva jooksul keskkonnaloa taotluse esitamisest arvates. Sellisel juhul otsustatakse keskkonnaloa andmine 60 päeva jooksul pärast planeeringu kehtestamist. Kui nõutav planeering kehtestatakse hiljem kui 90 päeva pärast nõuetele vastava keskkonnaloa taotluse esitamist, otsustatakse keskkonnaloa andmine 30 päeva jooksul planeeringu kehtestamisest arvates.
Keskkonnaloa andja võib keskkonnaloa taotleja taotlusel sama isiku eri asukohas toimuvateks käesoleva seaduse § 41 lõikes 1 nimetatud tegevusteks välja anda ühe keskkonnaloa või muuta isiku olemasolevat keskkonnaluba uute tegevuste lubamiseks, kui see on põhjendatud menetluse eesmärgipärase läbiviimise põhimõttega või on otstarbekas järelevalve teostamise seisukohalt.
(1) Keskkonnaloa andja võib keskkonnaloa taotleja taotlusel või omal algatusel teha enne keskkonnaloa andmist või selle andmisest keeldumist siduvalt kindlaks asja lõplikul lahendamisel tähtsust omava asjaolu, sealhulgas käesoleva seaduse § 52 lõike 1 punktides 1–4 või 8–10 sätestatud keskkonnaloa andmisest keeldumise aluse puudumise.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud eelhaldusakti andmine otsustatakse keskkonnaloa andmist käsitlevate sätete järgi. Sellise eelhaldusakti andmine ei välista käesoleva seaduse §-s 49 sätestatud menetlustähtaegade järgimise nõuet keskkonnaloa taotluse läbivaatamisel.
(1) Keskkonnaloa andja keeldub keskkonnaloa andmisest, kui:
1) keskkonnaloa taotlust ei ole esitanud isik, kes taotlusest nähtuvalt loaga lubataval tegevusalal tegutseb;
2) keskkonnaloa taotlejal ei ole tegevuskoha omaniku nõusolekut viimase omandis oleva kinnisasja kasutamiseks või taotletava tegevuse mõjualal asuva kinnisasja omaniku nõusolekut, juhul kui seaduse kohaselt on mõjualal asuva kinnisasja omaniku nõusolek nõutav või taotletav tegevus kahjustab mõjualal asuva kinnisasja omaniku huve;
3) taotletavas tegevuses ei rakendata parimat võimalikku tehnikat, kui selle rakendamise nõue on sätestatud õigusaktiga;
4) kavandatav tegevus ei vasta õigusaktidega sätestatud nõuetele;
5) taotluses on esitatud olulise tähtsusega valeandmeid või keskkonnaloa taotlejale on viimase nelja kuu jooksul keeldutud sama tegevuse jaoks luba andmast valeandmete esitamise tõttu;
6) tegevusega kaasneb keskkonnaoht, mida ei ole võimalik vältida, välja arvatud juhul, kui huvi keskkonnaloa andmiseks on ülekaalukas ja tegevusel puudub mõistlik alternatiiv ning on võetud ohu vähendamise meetmed;
7) loa alusel kavandatava tegevuse käigus kasutatakse loodusvarasid ilmselt ebaotstarbekalt või põhjustatakse loodusvarade seisundi olulist halvenemist, arvestades taastuva ja taastumatu loodusvara säästva kasutamise põhimõtet;
8) keskkonnaloa alusel kavandatava tegevusega kaasnevate heidete lisandumisel oleks keskkonna kvaliteedi piirväärtus ületatud. Erandina võib keskkonnaloa anda juhul, kui keskkonna kvaliteedi piirväärtus ületatakse, kuid üksnes kuni kuue kuu vältel ning huvi loa andmiseks kaalub üles keskkonnariski;
9) keskkonnaloa alusel kavandatava tegevusega kaasnevate heidete lisandumisel tekkiv keskkonnahäiring tooks kaasa vajaduse keskkonna kvaliteedi piirväärtuse järgimiseks edaspidi keelduda keskkonnaloa väljastamisest teisele isikule ning avalik huvi keskkonnahäiringu vältimiseks mitte anda taotletud luba on kaalukam kui huvi taotletava keskkonnaloa andmiseks;
10) muul seadusega sätestatud alusel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 8 nimetatud alusel võib keskkonnaloa andmisest keelduda, kui keskkonna kvaliteedi piirväärtuse järgimist taotletava keskkonnaloa andmisel ei saa tagada teise keskkonnaloa muutmise või kehtetuks tunnistamisega käesoleva seaduse § 59 lõike 1 punktis 3 sätestatud alusel.
(3) Kui keskkonnaloa andmisest mõneks taotluses märgitud tegevuseks võib keelduda, tuleb taotleja soovi korral luba anda taotluses märgitud tegevuseks, milleks loa andmine on lubatav.
(1) Keskkonnaloas märgitakse:
1) loa omaja nimi ja isikukood või registrikood;
2) loa omaja ning kontaktisiku aadress ja kontaktandmed;
3) tegevuskoha täpne asukoht, vajaduse korral geograafiliste koordinaatidega;
4) lubatav tegevus vastavalt seaduses sätestatud nõuetele;
5) loa kehtivusaeg;
6) seaduses sätestatud juhul nõuded, mis esitatakse loodusvara otstarbeka kasutamise tagamiseks ja keskkonnaloaga lubatud tegevusest tuleneva keskkonnahäiringu vähendamiseks;
7) seaduses sätestatud juhul tegevuse juures rakendatavad ohutusmeetmed ja õnnetuse tagajärgede leevendamise meetmed;
8) seaduses sätestatud juhul tegevuse alustamisel ja lõpetamisel rakendatavad tervise- ja keskkonnakaitsemeetmed;
9) seaduses sätestatud juhul keskkonnaseirenõuded;
10) seaduses sätestatud juhul nõuded teabe esitamiseks keskkonnaloa andjale;
11) seaduses sätestatud juhul muud keskkonnaloa kavandatud kõrvaltingimused;
12) keskkonnaloa andmise otsustamise ajal esitatud kirjalike ettepanekute ja seisukohtade arvestamine ja arvestamata jätmine;
13) muud seadusega sätestatud andmed.
(2) Keskkonnaluba antakse tähtajatult, välja arvatud juhul, kui luba taotletakse tähtajaliselt, kui on ette näha keskkonnaloa omaja tegevuse, sealhulgas kasutatava tehnoloogia või keskkonnaseisundi muutumist, või seadusega ettenähtud juhul. Tähtajaline keskkonnaluba antakse vähemalt üheks aastaks, kui keskkonnaloa taotluses ei ole märgitud lühemat tähtaega.
(3) Keskkonnaloa vormid kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
Keskkonnaloaga lubatud heitkogus määratakse nii, et oleks tagatud keskkonna kvaliteedi piirväärtuse järgimine.
(1) Keskkonnaloa andja võib anda enne keskkonnaloa taotluse tervikuna lahendamist keskkonnaloa mõneks taotluses märgitud tegevuseks, kui seda taotleb keskkonnaloa taotleja ja sellise tegevuse lubamisest keeldumise aluseid ei esine, või keelduda mõneks taotluses märgitud tegevuseks keskkonnaloa andmisest, kui keskkonnaluba selleks tegevuseks tuleb jätta andmata.
(2) Keskkonnaloa andja võib põhjendatud juhul otsustada keskkonnaloa osalise andmise ka omal algatusel. Sellisel juhul tuleb enne ära kuulata keskkonnaloa taotleja seisukoht keskkonnaloa osalise andmise kohta.
(3) Keskkonnaloa osalisel andmisel määratakse käesoleva seaduse § 53 lõikes 1 nimetatud tingimused lubatava tegevuse õiguspärasuse tagamiseks.
(4) Keskkonnaloa osalisel andmisel võib ette näha, et taotluse läbivaatamisel muudetakse käesoleva seaduse § 53 lõike 1 punktides 5–11 nimetatud tingimusi, mis on loa osalisel andmisel kindlaks määratud. Sellisel juhul ei saa loa omaja tugineda usaldusele, et selliseid keskkonnaloa kõrvaltingimusi ei muudeta.
(5) Keskkonnaloa osaline andmine otsustatakse keskkonnaloa andmist käsitlevate sätete järgi. Loa osaline andmine ei välista käesoleva seaduse §-s 49 sätestatud menetlustähtaegade järgimise nõuet keskkonnaloa taotluse läbivaatamisel muus osas.
(1) Keskkonnaloa andja võib anda keskkonnaloa ka nii, et käesoleva seaduse § 53 lõike 1 punktides 6 ja 8–11 sätestatud tingimused otsustatakse hiljem, kui esialgne hindamine näitab, et loa andmisest keeldumise aluseks olevad asjaolud puuduvad ning loa võimalike tingimuste täitmine ei ole loa taotlejale kavandatava tegevuse tegemisel sedavõrd koormav, et see tooks kaasa kavandatava tegevuse tegemata jätmise. Sellisel juhul tuleb keskkonnaloa tingimused määrata kindlaks käesoleva seaduse §-s 49 sätestatud tähtaja jooksul. Sellisel viisil keskkonnaloa andmisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 56 sätteid.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras keskkonnaloa andmisel võib käesoleva seaduse § 53 lõike 1 punktides 6 ja 8–11 sätestatud tingimused määrata keskkonnaloa andmisel ajutiselt kuni käesoleva seaduse §-s 49 sätestatud tähtaja jooksul nende tingimuste lõpliku määramiseni. Kui keskkonnaloa andja ei määra selle tähtaja jooksul lõplikke keskkonnaloa tingimusi, loetakse ajutised keskkonnaloa tingimused lõplikeks tingimusteks.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud korras ei anta keskkonnaluba enne keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 22 lõike 7 kohase teate avaldamist, kui keskkonnaloa andmisel hinnatakse kavandatud tegevuse keskkonnamõju.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud korras kehtestatud keskkonnaloa peale võib halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras esitada halduskohtule kaebuse 30 päeva jooksul vastavalt keskkonnaloa tingimuste määramise kohta antud haldusakti teatavakstegemise päevast või ajutiselt määratud keskkonnaloa tingimuste lõpliku siduvuse omandamise päevast arvates.
(1) Keskkonnaluba või keskkonnaloa andmisest keeldumise otsus toimetatakse loa taotlejale ja teistele isikutele, kelle õigusi keskkonnaluba või selle andmisest keeldumise otsus piirab, kätte vastavalt haldusmenetluse seaduse §-dele 25–30 ja 32 postiga, keskkonnaloa andja poolt või elektrooniliselt.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikute arv on suurem kui 100, toimetatakse keskkonnaluba või keskkonnaloa andmisest keeldumise otsus kätte ainult keskkonnaloa taotlejale.
(3) Keskkonnaluba tehakse teatavaks teate avaldamisega väljaandes Ametlikud Teadaanded ja kohalikus või maakondlikus ajalehes. Teate võib jätta kohalikus või maakondlikus ajalehes avaldamata, kui keskkonnaloa taotluse menetlusele ei kohaldatud avatud menetluse sätteid või kavandatud tegevusega kaasnev keskkonnahäiring või keskkonnarisk on väike ja selle vastu puudub piisav avalik huvi. Teade avaldatakse vähemalt ühes üleriigilise levikuga ajalehes, kui loaga lubatud tegevusega võib kaasneda oluline regionaalne või üleriigiline keskkonnahäiring. Vajaduse korral võib teate avaldada üleriigilise levikuga ajalehes ka muudel juhtudel.
(31) Ajalehes avaldamise kulud tasub keskkonnaloa taotleja.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud teade peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
2) käesoleva seaduse § 42 lõike 1 punktis 1 nimetatud andmed;
3) andmed kavandatud tegevuse asukoha kohta;
4) tegevuse ning sellega kaasneva võimaliku keskkonnahäiringu lühikirjeldus;
5) andmed selle kohta, kus saab keskkonnaloa või sellest keeldumise otsusega ja otsuse aluseks olnud andmetega tutvuda.
(5) Keskkonnaluba või keskkonnaloa andmisest keeldumise otsus avalikustatakse loa andja veebilehel.
(6) Keskkonnaluba tehakse teatavaks kohaliku omavalitsuse üksusele.
(7) Käesoleva seaduse §-des 51, 56 ja 57 nimetatud haldusaktid tehakse teatavaks keskkonnaloa teatavakstegemiseks ettenähtud korras.
(1) Keskkonnaloa andja muudab keskkonnaloa tingimusi juhul, kui:
1) keskkonnaloa omaja taotleb käesoleva seaduse § 53 lõike 1 punktis 1 või 2 nimetatud andmete muutmist, sealhulgas keskkonnaloa alusel kasutatava ehitise või tegutseva käitise võõrandamise korral;
2) seire tulemusel või muul viisil selgub, et keskkonnaloaga lubatud tegevusega kaasneb keskkonnaoht või oluline keskkonnahäiring ning huvi keskkonnaloa muutmata jätmiseks ei ole ülekaalukas;
3) keskkonnaloa andjal oleks olnud õigus jätta keskkonnaluba välja andmata hiljem muutunud asjaolude, sealhulgas parima võimaliku tehnika arengu, kui selle kasutamine on õigusaktiga nõutav, või keskkonnariski suuruse muutmise tõttu või hiljem muutunud õigusnormi alusel ning keskkonnaloa muutmist õigustab keskkonna ulatuslikuma kaitse vajadus või muu huvi, mis kaalub üles isiku usalduse, et keskkonnaluba jääb kehtima.
(2) Keskkonnaloa andja võib keskkonnaloa tingimusi muuta juhul, kui:
2) [kehtetu - RT I, 23.03.2015, 6 - jõust. 01.11.2016 – jõustumine sätestatud kiirgusseaduses (RT I, 28.06.2016, 2).]
3) käesoleva seaduse § 53 lõike 1 punktides 5–11 nimetatud tingimuse aluseks olnud õigusnorm on kaotanud kehtivuse;
4) muutub loa omaja keskkonnaloa alusel toimuv tegevus, kasutatav tehnoloogia või muutuvad seadmed.
(3) Keskkonnaloa muutmisel ei ole haldusmenetluse seaduse § 67 lõike 4 punkt 2 kohaldatav.
(4) Keskkonnaloa muutmise taotluse vaatab keskkonnaloa andja läbi keskkonnaloa andmiseks sätestatud korras. Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 sätestatud juhul muudetakse keskkonnaluba seitsme päeva jooksul taotluse saamisest arvates.
(5) Keskkonnaloa muutmine otsustatakse avatud menetluseta:
1) kui keskkonnaloa muutmine ei mõjuta keskkonnariski suurust, keskkonnaloa muutmisel ei toimu keskkonnamõju hindamist ning puudub muu oluline avalik huvi avatud menetluse läbiviimiseks;
2) kui menetluse kiirem läbiviimine on vajalik keskkonnaohu vältimiseks;
3) käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 sätestatud juhul.
(6) Keskkonnaloa muutmine tehakse teatavaks keskkonnaloa teatavakstegemiseks ettenähtud korras.
(1) Keskkonnaloa omajal on loa kehtivuse ajal õigus loast tulenevad õigused ja kohustused loovutada teisele isikule.
(2) Keskkonnaloas loa omaja andmete muutmiseks esitavad loa omaja ja loa taotleja keskkonnaloa andjale ühise taotluse. Taotluses tuleb märkida tähtpäev, millal loa omaja andmeid muudetakse. Keskkonnaloas loa omaja andmete muutmise taotlus tuleb esitada hiljemalt kümme päeva enne nimetatud tähtpäeva saabumist.
(3) Keskkonnaloa andja keeldub keskkonnaloas loa omaja andmete muutmisest, kui seadusega on loa omajale kehtestatud nõuded, millele loa taotleja ei vasta.
(1) Käesoleva seaduse § 59 lõikes 1 sätestatud alustel võib keskkonnaloa andja keskkonnaloa kehtivuse täielikult või osaliselt peatada kuni kolmeks kuuks.
(2) Keskkonnaloa kehtivuse peatamine otsustatakse ilma avatud menetluseta.
(1) Keskkonnaloa andja tunnistab keskkonnaloa kehtetuks:
1) loa omaja taotlusel;
2) kui loa omaja sureb ja loaga lubatud tegevus on seotud loa omaja isikuga või loa omaja õigusvõime lõpeb ilma õigusjärgluseta;
3) kui loa alusel lubatud tegevust ei alustata kahe aasta jooksul loa andmisest arvates;
4) kui ilmneb, et loa omaja on teadlikult esitanud loataotluses valeandmeid või võltsitud dokumendi.
(2) Keskkonnaloa andja võib keskkonnaloa kehtetuks tunnistada:
1) käesoleva seaduse §-s 59 sätestatud alustel, kui avalikku või kolmanda isiku huvi ei ole võimalik tõhusalt kaitsta loa muutmisega;
2) kui loa omaja ei täida loaga või õigusaktiga sätestatud nõudeid ja loa kehtetuks tunnistamist nõuab oluline avalik huvi või loa omajat on sellise rikkumise eest karistatud.
(3) Keskkonnaloa kehtetuks tunnistamisel ei ole haldusmenetluse seaduse § 67 lõike 4 punkt 2 kohaldatav.
(4) Keskkonnaluba tunnistatakse kehtetuks ilma avatud menetluseta, kui loa kehtivuse korral esineb keskkonnaoht või oluline keskkonnahäiring või kui haldusorgan ei pea vajalikuks avatud menetluse läbiviimist keskkonnaloa kehtetuks tunnistamisega kaasnevate väheoluliste mõjude tõttu.
§ 621. Riikliku järelevalve teostaja
(1) Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse §-des 38 ja 39 ning nende alusel sätestatud nõuete täitmise üle teostab Keskkonnainspektsioon.
(2) Käesoleva seaduse §-des 38 ja 39, välja arvatud § 38 lõikes 7 ja § 39 lõikes 3, sätestatud nõuete täitmise üle teostab riiklikku järelevalvet lisaks Keskkonnainspektsioonile kohaliku omavalitsuse üksus.
§ 622. Riikliku järelevalve erimeetmed
(1) Keskkonnainspektsioon võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 31, 32, 46, 50 ja 51 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
(2) Kohaliku omavalitsuse üksus võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 31, 32, 50 ja 51 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
§ 623. Riikliku järelevalve erisused
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 sätestatud alusel valdusesse sisenemisest ei pea hiljem valdajat teavitama, kui valduses ei tehtud pärast sisenemist järelevalve- või süüteomenetluse toiminguid.
(3) Keskkonnainspektsioon võib kallasrajal läbipääsu takistava ehitise lammutada asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Ehitise lammutamiseks asendustäitmise käigus peab Keskkonnainspektsioon eelnevalt teavitama asjaomast kohalikku omavalitsust.
(4) Keskkonnainspektsiooni ametiisik võib järelevalve teostamise eesmärgil viibida ja sõidukiga, sealhulgas maastikusõidukiga ja ujuvvahendiga, liikuda maa- või veealal, kus viibimine ja liikumine on keskkonnakaitse eesmärgil õigusaktiga keelatud või piiratud.
§ 624. Vahetu sunni kasutamine
§ 625. Sunniraha määr
52. peatükk Vastutus
§ 626. Kallasraja ebaseaduslik sulgemine ja tõkestamine
(1) Kallasraja ebaseadusliku sulgemise või tõkestamise eest –
§ 627. Menetlus
Käesoleva seaduse §-s 626 sätestatud väärteo kohtuvälised menetlejad on Keskkonnainspektsioon ja valla- või linnavalitsus.
§ 628. Trahvi laekumine
Kui rahatrahvi määranud kohtuväline menetleja on valla- või linnavalitsus, kantakse käesoleva seaduse §-s 626 sätestatud väärteo eest määratud rahatrahv otsuse teinud kohaliku omavalitsuse eelarvesse.
§ 629. Andmete üleviimine keskkonnaotsuste infosüsteemi
(1) Kuni keskkonnaotsuste infosüsteemi asutamiseni hoitakse käesoleva seaduse § 401 lõikes 1 nimetatud lubade ja lubadega seotud kohustuste täitmisega seotud andmeid keskkonnaregistris või muus Keskkonnaministeeriumi haldusala infosüsteemis.
(2) Andmete keskkonnaotsuste infosüsteemi üleviimise tähtajad sätestatakse andmekogu põhimääruses.
Käesolev seadus jõustub keskkonnaseadustiku üldosa seaduse rakendamise seaduses sätestatud ajal ja korras.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 41, 14.02.2003, lk 26–32);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse ning muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ seoses üldsuse kaasamisega ning õiguskaitse kättesaadavusega (ELT L 156, 25.06.2003, lk 17–25);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (kodifitseeritud tekst) (ELT L 26, 28.01.2012, lk 1–21);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/2193 keskmise võimsusega põletusseadmetest õhku eralduvate teatavate saasteainete heite piiramise kohta (ELT L 313, 28.11.2015, lk 1–19).
[RT I, 03.07.2017, 5 - jõust. 13.07.2017]


text:
Aruküla Põhikooli loovtööde koostamise juhend
1. Loovtöö tähendab uurimust, projekti, kunstitööd või muud taolist, mis lähtub läbivatest teemadest või on õppeaineid lõimiv.
2. Loovtööks loetakse tööd, mis ületab ainekavas ettenähtud nõudeid.
3. Põhikooli lõpetab õpilane, kes on 8. klassis sooritanud loovtöö.
4. Loovtööd võib teha nii individuaalselt kui ka kollektiivselt.
5. Loovtöö hinne kantakse klassi- ja lõputunnistusele.
6. Loovtöö tulemused salvestatakse viisil, mis võimaldab neid säilitada kooli raamatukogus.
§ 2 Loovtöö eesmärgid
Loovtöö eesmärk on õpilase loova eneseväljenduse, koostöö ja iseseisvalt töötamise oskuse arendamine ning järgmiste oskuste omandamine:
1. õppeainete lõimimise ja loovtöö protsessi kaudu terviklikuma maailmapildi kujunemine;
2. õpilases loova eneseväljenduse kujundamine, teoreetiliste teadmiste praktiline rakendamine;
3. üldpädevuste kujunemise toetamine (iseseisev töötamine, probleemide lahendamine, kriitiline mõtlemine, argumenteerimis-, eneseväljendus- ja esinemisoskus, töö allikate ja andmetega, IKT vahendite kasutamine jne);
4. uuritava probleemi või loodava praktilise töö kohta taustinformatsiooni ja andmete kogumine ja analüüsimine;
5. tegevuse ajaline kavandamine ja kavandatu järgimine;
6. oma tegevuse ja töö analüüsimine, kokkuvõtte ja resümee koostamine;
7. töö korrektne vormistamine;
8. töö kaitsmine.
§ 3 Loovtöö liigid
1. Uurimus eeldab materjali kogumist, analüüsimist/süstematiseerimist ja üldistamist ning järelduste tegemist.
Uurimus on õpilase või õpilaste poolt õppekava raames ette valmistatud kirjalik töö ega tohi olla plagiaat (kellegi seisukohtade sõnasõnaline mahakirjutamine allikale viitamata, loomevargus).
2. Õpilasuurimus põhjendab probleemivalikut, annab ülevaate uurimuse taustast, püstitab uurimisküsimused, põhjendab meetodi valikut, kajastab andmeid ja tõendusmaterjali kogumist, kirjeldab tulemusi ning esitab tulemuste analüüsi, järeldused ja kokkuvõtte, kasutatud allikate loetelu ning resümee.
Õpilasuurimus on algupärane, objektiivne ja süsteemne ning uurimuse tulemused on tõendatavad, mõtestatud ja selgitatud. Õpilasuurimus kajastab õpilase uurimistulemusi ja seisukohti ega piirdu üksnes refereerimisega.
3. Praktiline töö on õpilase või õpilaste poolt õppekava raames kavandatud ja loodud:
- tehnoloogiline lahendus
- õppematerjal (audiovisuaalne või elektrooniline õppematerjal, lüümikud, töövihikud, õpikud, tekstide/ülesannete või piltide kogud)
- projekt ja selle kirjalik kokkuvõte ( konverentsi, konkursi, kontserdi, näituse, võistluse, õppekäigu vms korraldamine)
Kirjalik kokkuvõte avab praktilise töö tausta, lähtealused ja eesmärgid ning kirjeldab kontseptuaalset lahendust, töö aktuaalsust, tööprotsessi ja töö tulemust.
4. Projekt eeldab projekti kavandamist, läbiviimist ja tagasiside andmist.
5. Omaloominguline töö eeldab idee loomist, teose valmistamist ning selle esitamist avalikult.
§ 4 Loovtöö koostamise põhietapid:
valdkonna, juhendaja ja teema valik;
allikmaterjalide valik ja läbitöötamine;
andmete kogumine, uuringute ja vaatluste tegemine;
töö vormistamine ja korrektuur;
töö esitlus ja kaitsmine.
§ 5 Juhendamine
1. Loovtöö korraldatakse vastavalt koolis kehtivale loovtööde koostamise juhendile.
2. Loovtöö või praktilise töö vastutav juhendaja on kooli töötaja. Loovtöö juhendamisest võtavad osa kõik kooli pedagoogid. Lisaks kooli töötajale võib kaasata juhendaja väljastpoolt kooli.
3. Loovtöö/õpilasuurimuse ja praktilise töö ettevalmistamise ajakava igaks õppeaastaks kehtestab kooli direktor käskkirjaga.
4. Loovtööd võib teha nii individuaalselt, paaris kui ka kollektiivselt. Mitme õpilasautori puhul peab nende panus töösse olema selgelt näidatud ja eristatav. Kõik autorid peavad osalema õpilasuurimuse või praktilise töö esitlemisel.
5. Loovtöö kavandamine, tegemine ning töö eesmärkide, teoreetilise tausta ja töö sisu kirjalik vormistamine toimub juhendatud õppeprotsessis.
6. Loovtöö on õpilase iseseisev töö, mis saab alguse juhendaja ja õpilase kokkuleppest.
7. Juhendaja roll:
• aitab püstitada töö eesmärki ja kavandada töö ülesehitust;
• aitab koostada loovtöö ajaplaani;
• kontrollib töö valmimist osade kaupa;
• hindab õpilase tööprotsessi;
• annab kirjaliku hinnangu õpilase tööle;
• vastutab töö lubamise eest kaitsmisele
8. Praktilisele tööle tuleb lisada kirjaliku tööna vajalikud selgitused. Selgitus avab praktilise töö tausta, esitab eesmärgid ning kirjeldab tööprotsessi ja tulemust.
9. Loovtöö temaatika valib kool ja teemad lähtuvad juhendaja kompetentsusest.
10. Iga õppeaasta 1.oktoobriks tehakse õpilastele teatavaks võimalikud loovtöö teemad ja juhendajad. Vastav info avaldatakse kooli koduleheküljel.
11. Üks õpetaja võib õppeaasta jooksul juhendada kuni kolm uurimistööd.
12. Oktoobrikuu jooksul valivad õpilased loovtöö teema ja sõltuvalt teemavaldkonnast juhendaja, kellega koos sõnastatakse lõplik teema. Nii teema kui ka juhendaja kinnitatakse esimese veerandi viimasel nädalal.
13. Õpilasel on õigus esitada ka omapoolne teema antud valdkonnas.
14. Õpetajal on õigus keelduda õpilase valitud teemat juhendamast, kui õpetaja ei ole antud valdkonnas asjatundja või õpilane ei ole suuteline töö eesmärke sõnastama.
15. Õpilasel on õigus konsultatsioonile 15 akadeemilise tunni ulatuses, millest kolmandik hõlmab töö läbilugemiseks kuluvat aega.
16. Juhendaja ja õpilase vahelisel kokkuleppel on võimalik konsultatsioonide määra suurendada või vähendada.
17. Juhendaja ja õpilane peavad koostama ajakava, mis kindlustab loovtöö õigeaegse valmimise.
18. Juhendaja tutvustab õpilasele loovtööde koostamise juhendit ning annab õpilasele õppematerjali valitud teema kohta.
19. Õpilane tutvub vastavasisulise kirjanduse, varasemate loovtöödega ja koostab loovtöö kavandi. Õpilane teeb koos juhendajaga valiku, millisele aspektile valitud teema raames loovtöös keskendutakse ning mis liiki loovtööd ta plaanib teha.
20. Edasi sõnastab õpilane idee, koostab tegevuskava idee/ülesande lahendamiseks, viib idee ellu (andmete kogumine, uuringute ja vestluste tegemine) ja vormistab selle (andmetöötlus, töö teksti kirjutamine ja vormistamine).
21. Õpilane seostab enda loovtöö varasemate sama teemavaldkonnas tehtud töödega, esitab võrdlusi ja toob välja enda loovtöö unikaalsuse valitud teemavaldkonna osas.
22. Juhendaja tutvub tulemusega ja vajadusel juhendab õpilast, mille käigus tehakse korrektiivid.
23. Juhendaja annab loovtööle heakskiidu ja edasi toimub töö kaitsmine.
§ 6. Loovtöö vormistamine
1. Nõuded teksti vormistusele
· Töö vormistatakse A4 formaadis valgele paberile arvutikirjas ja köidetakse kiirköitjas.
· Kasutatakse šrifti Times New Roman suurusega 12 punkti ja reavahega 1,5 punkti.
· Tekst paigutatakse paberile rööpselt. Lehekülje vasakus servas on 3,5 cm, paremas 2 cm, üla- ja alaservas 2,5 cm laiune veeris.
2. Töö keel ja stiil
Loovtöö keeleks on eesti keel. Autori ja juhendaja kokkuleppel võib töö keeleks olla kooli õpetatav A või B võõrkeel, eeldusel, et nii töö koostaja kui ka juhendaja seda keelt valdavad. Võõrkeeles kirjutatud tööle lisatakse eestikeelne kokkuvõte.
Töö keel on teaduslik ja selle tagamisel peetakse silmas järgmisi nõudeid:
Sõnastus peab olema korrektne ja loogiline ning vastama kasutatava keele ortograafiale.
Töös kasutatakse üldtunnustatud terminoloogiat ja lühendeid.
Väljenduslaad peab olema lihtne, tuleb hoiduda paljusõnalisusest.
Välditakse võõrsõnadega liialdamist ja tõlkevääratusi.
Välditakse sõnakordusi.
Hoidutakse üliemotsionaalsetest väljenditest.
Valitud vorm peab olema ühtne kogu töö ulatuses. Töös soovitatakse kasutada umbisikulist tegumoodi (töös käsitletakse, vaadeldakse, analüüsitakse jne) või kindlat kõneviisi (töö käsitleb, autor vaatleb, analüüsib jne).
Töö kirjutamisel välditakse nii kõne- kui ka konspektistiili. Kõnestiilile on omane liialdamine mina-vormi kasutamisega, konspektistiili iseloomustavad liiga lakooniline sõnastus ja lühendite rohkus.
Võõrkeelse materjali tõlkimisel tuleb muuta lausete struktuuri vastavalt eesti keele lauseehitusele ning kasutada käsitletava valdkonna termineid õiges tähenduses ja kontekstis.
Arusaamatuste vältimiseks on otstarbekas eestikeelsele terminile lisada sulgudes selle võõrkeelne nimetus.
Lühendi esmakordsel kasutamisel tuleb see defineerida täieliku kirjapildi kaudu, nt Eesti Riigiarhiiv (ERA), erandi moodustavad üldlevinud lühendid nt NATO, ÜRO, õa jne. Lühendite järele punkti ei panda. Kui punktita lühend langeb kokku mõne eestikeelse sõnaga, pannakse lühendisse sõnavahet märkiv punkt nt e.m.a (enne meie aega). Kogu töö ulatuses tuleb kinni pidada kõikidest kasutusele võetud terminitest ja lühenditest. Kui neid on üle kahekümne, on vaja koostada lühendite ja terminite loetelu ja paigutada see sisukorra järel.
3. Töö struktuur
3.1.Tiitelleht
Tiitellehel on järgmised andmed (vt lisa 2):
Kooli nimi paigutatakse lehe ülemise serva keskele.
Autori ees- ja perekonnanimi, mis paiknevad pealkirja kohal.
Töö pealkiri kirjutatakse lehe esimese kolmandiku lõppu.
Pealkirja alla märgitakse loovtöö liik.
Töö juhendaja kutse (lühendina: õp, mag, prof jne) ja nimi trükitakse lehe teise kolmandiku lõppu paremasse serva.
Töö valmimise koht ja aasta paigutatakse lehe alumisse serva keskele.
Tiitellehel ei ole lausete lõpus punkti. Kiri kirjutatakse stiilis Normal. Tavaliselt on tähesuurus 14 pt.
Sisukord koosneb töö jaotise pealkirjadest, nende ees olevatest süsteemitähistest ja lehekülje numbritest.
Sisukord asub tiitellehe järel, milles näidatakse kõik töö alajaotused ranges vastavauses töös kasutatud pealkirjade, alajaotuste järjenumbrite ning leheküljenumbritega.
Töö põhiteksti täiendavad osad (tabelid, joonised, pildimaterjal jne), mis on liiga mahukad, paigutatakse lisadena töö lõppu. Lisad, kui neid on rohkem kui üks, pealkirjastatakse ja nummerdatakse eraldi araabia numbritega (Lisa 1, Lisa 2 jne). Lisade pealkirjad esitatakse sisukorras.
1. ESIMESE PEATÜKI PEALKIRI
2. TEISE PEATÜKI PEALKIRI
2.1. Teise peatüki esimene alapeatükk
2.2. Teise peatüki teine alapeatükk
3. KOLMANDA PEATÜKI PEALKIRI
3.1. Kolmanda peatüki esimene alapeatükk
3.2. Kolmanda peatüki teine alapeatükk
Lisa 1. Pealkiri
Lisa 2. Pealkiri
3. 3. Sissejuhatus
Sissejuhatus on põhiteksti osa ja sisaldab:
teema valiku argumenteeritud põhjendust, töö eesmärki ning selle saavutamise teid ja võtteid.
töö ülesehituse selgitamist ja vajadusel meetodite tutvustust;
peamiste lähtematerjalide ja allikate tutvustust.
3. 4. Töö põhiosa
Töö põhiosa võib sisaldada erinevaid peatükke, arutlusi, uuringuid vms.
Töö põhiosas tehakse ära kõik oluline alates probleemi püstitamisest kuni lahenduste, tulemuste ja järelduste esitamiseni
Tulemuste esitamisel on tähtis osa autoripoolsel tekstil. Arutlustes peavad selguma töö autori arvamused ja seisukohad
3.5. Töö kokkuvõte
Töö tulemused ja järeldused esitatakse kokkuvõtlikult eraldi peatükina.
Kokkuvõte sisaldab hinnangut tehtud tööle, mida töö valmimise käigus õpiti, kuidas realiseerusid sissejuhatuses püstitatud eesmärgid.
Kokkuvõte koosneb olulisematest järeldustest ja ettepanekutest.
Järeldustest peab selguma, kuidas on lahendatud töö sissejuhatuses formuleeritud ülesanded, milliste tulemusteni jõuti. Järeldusena tuuakse välja töö kõige olulisemad tulemused.
Ettepanekutes esitab töö autor seisukohad ja lahendused olukorra parandamiseks uuritavas valdkonnas, välja võib tuua edaspidist lahendamist vajavad probleemid. Töö kokkuvõttes võiks märkida töö uudsuse ja praktiline väärtus.
Sissejuhatus ja kokkuvõte peavad olema esitatud nii, et kõrvalseisja saaks neid lugedes ülevaate töö probleemidest, üldisest käigust ja tulemustest ilma põhiteksti lugemata.
3.6. Kirjanduse loetelu
Kirjanduse loetelu sisaldab töös kasutatud allikaid, mis reastatakse autorite nimede tähestikulises järjekorras. Sama autori töö esitatakse ilmumisaasta järjekorras.
Lisad on tööd täiendav või illustreeriv materjal (joonised, tabelid, diagrammid, fotod jne). Lisad pealkirjastatakse ja tähistatakse „Lisa 1“, „Lisa 2“ jne.
§ 7 Loovtöö kaitsmine
Loovtöö lõppeb avaliku esitluse/kaitsmisega, mis toimub aprilli/maikuu jooksul, vastavalt koostatud ajakavale.
Hindamiskomisjoni moodustab direktor käskkirjaga.
Komisjon on vähemalt kolmeliikmeline (esimees ja kaks õpetajat) ning üldjuhul koosneb loovtöö valdkonnaga seotud aineõpetajatest.
Loovtöö juhendaja ei saa olla oma juhendatava hindamiskomisjonis.
Nõuded ruumile:
Olemas peavad olema tingimused multimeedia esitluseks, tahvel kirjutamiseks.
Eraldi laud kaitmiskomisjoni liikmetele paigutatuna näoga kaitsja poole, kas seljaga või küljega publiku poole.
Publiku toolid peavad asetsema teatristiilis.
Ruumis peab olema tagatud akadeemiline õhkkond.
Kaitsmiskomisjon paneb paika ajalise uurimistööde kaitmisjärjekorra, kus igale kaitsjale on ettenähtud maksimaalselt 10 minutit, millest 5 minutit on komisjoni arvamustele ja küsimustele ning nendele vastamisele.
Kaitstav töö tuleb läbi töötada vähemalt ühel komisjoni liikmel, kes ei ole kaitstava töö juhendaja.
Tööde kaitsmise juhatab sisse komisjoni esimees, kes tutvustab publikule ja kaitsjatele komisjoni liikmeid, kaitsmise läbiviimise korda ja kutsub õpilasi vastavas järjrkorras töid kaitsma.
Nõuded juhendajale:
Juhendaja hinnang uurimistööle tuleb esitada komisjonile vähemalt nädal enne kaitsmist. (VT Lisa 3)
Juhendaja ei tohi mingil moel sekkuda kaitsmisprotsessi, isegi juhul, kui ta on kaitsmiskomisjoni liige, kuna see võib mõjutada kaitsmiskomisjoni otsust.
Esitlusele/kaitsmisele/ pääsemiseks tuleb õpilasel hiljemalt nädal enne kaitsmist esitada kaitsmiskomisjonile kaitstav töö koos juhendaja hinnanguga
ja vajadusel elektrooniliselt vastava õpetaja e-postiaadressile (eesnimi dot perekonnanimi at arukyla dot edu dot ee).
Tähtajaks esitamata tööd kaitsmisele ei pääse.
Eksemplaril peab olema juhendaja märge ”Lubatud kaitsmisele” ning juhendaja allkiri.
Esitlus/kaitsmeis/ettekanne on suuline ja koosneb järgmistest osadest:
- sissejuhatus (töö eesmärgid, teema valiku põhjendus);
- töö sisu (töö käik, kasutatud meetodid, paaris ja kollektiivselt tehtud töö puhul ka iga õpilase panuse kirjeldus);
- kokkuvõte (hinnang tehtud tööle, põhijäreldused).
1. Õpilasuurimuse ja praktilise töö hindamiseks toimub kaitsmine. Hindamisel võetakse muu hulgas arvesse juhendaja hinnang õpilase tegevusele õpilasuurimuse või praktilise töö ettevalmistamisel.
2. Loovtöid hindab komisjon lähtuvalt kehtestatud loovtööde hindamisjuhendist.
3. Kui õpilasuurimust või praktilist tööd on hinnatud mitterahuldava hindega, antakse õpilasele võimalus korduvaks õpilasuurimuse või praktilise töö ettevalmistamiseks ja kaitsmiseks.
4. Korduvkaitsmine lepitakse kokku nii juhendaja kui ka õpilasega.
1. Loovtöid hinnatakse viiepallisüsteemis, kus hinne „5“ on „väga hea“, „4“ – „hea“, „3“ – „rahuldav“, „2“ – „puudulik“ ja „1“ – „nõrk“.
1.Töid hindab hindamiskomisjon, mis arvestab hindamisel järgmisi komponente:
- loovtöö vastavust teemale;
- püstitatud eesmärkide saavutamist;
- kasutatud meetodite otstarbekust;
- loovtöö vormistust (töö teostust, korrektsust ja õigekirja);
- loovtöö originaalsust;
- esitluse/kaitsmisettekande vormistust ja näitlikustamist; väljendusoskust, esinemist
- kaitsmisettekande esitlust;
- küsimustele vastamist.
2. Iga hindamiskomisjoni liige täidab loovtöö esitluse/kaitsmise käigus loovtööde hindamislehe
(vt lisa 1), milles antakse põhjendatud hinnang viiepallisüsteemis kõikidele punktis 1. nimetatud komponentidele. Seejuures teeb iga liige põhjendatud ettepaneku koondhindeks.
3. Lõpliku koondhinde otsustab hindamiskomisjon.
5. Tööde kaitsmise tulemused vormistatakse koondprotokollis.
6. Hinne tehakse teatavaks hiljemalt järgmisel koolipäeval.
Loovtöö sooritamise kohta Aruküla Põhikoolis
………………8.…………… klassi
Loovtöökomisjoni esimees ..................................................................................
( ees- ja perekonnanimi )
Loovtöökomisjoni liige................................................................
Loovtöökomisjoni liige ........................................................
Loovtöö kaitsmise tulemused:
Loovtöö sooritamise kuup.
Loovtöö esitamise kuupäev “…..”…mai………….
Komisjoni esimees / allkiri /
Komisjoni liige /allkiri/
Komisjoni liige /allkiri /
Lisa 1 Aruküla Põhikooli loovtöö hindamisleht
Õpilase nimi: ________________________________________________________
Juhendaja nimi: _________________________________________________________
Loovtöö teema: ______________________________________________________
Kuupäev: ___________________________________________________________
Põhjendus/märkused
Loovtöö vormistus (töö teostus, korrektsus ja õigekiri)
Esitluse/kaitsmisettekande vormistuse näitlikustamine
Ettepanek hindeks
Lisa 2 Loovtöö tiitelleht
Kati Karu (ehk õpilase nimi)
ARUKÜLA PÕHIKOOLI AJALUGU (ehk töö pealkiri)
Loovtöö (ehk töö liigi nimetus)
Juhendaja: õp ...............................
Aruküla 2013
Lisa 3 Loovtöö juhendaja hinnang
HINNANG LOOVTÖÖ VALMIMISE PROTSESSILE
Loovtöö valmimise protsessi hindamisel arvestab juhendaja:
· tähtaegadest kinnipidamist (arvestatakse hilinemise põhjendatust)
· aktiivsust ja asjatundlikkust juhendajaga suhtlemisel
· töö autori isiklikku panust uurimistöö kirjutamisel
· võimalikke objektiivsed takistusi, mis võisid negatiivselt mõjutada töö tulemust

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


text:
Luunja vald taotleb sundliitmise mitterakendamist | Luunja vald
Luunja vald taotleb sundliitmise mitterakendamist
Reformikomisjon teeb ettepaneku Luunja valla liitmiseks Tartu linnaga.
Haldusreformi Lõuna-Eesti piirkondlik komisjon tegi ettepaneku kõikide seaduses toodud kriteeriumile mittevastavate omavalitsuste liitmise osas.
Komisjoni ettepaneku kohaselt võiks liita Luunja valla tervikuna Tartu linnaga. Arutusel on olnud ka liitmine Tartu vallaga.
Luunja vald on esitanud taotluse Vabariigi Valitsusele – jätta meie osas sundliitmine algatamata. Luunja vald vastab sisulistele haldusvõimekuse kriteeriumitele ning sundühendamine ei ole vajalik, kuigi meil on elanikke alla 5000.
Haldusreformi sisuline eesmärk on Luunja valla puhul täidetud ka ilma ühendamiseta, sundliitmise algatamine sellises olukorras on ebavajalik.
Haldusreformi seaduse § 9 lg 2 alusel tuleb otsustamisel võtta arvesse ka Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 7 lg 5 toodud kriteeriume, mis näitavad omavalitsuse sisulist võimekust. Nende kriteeriumide järgi on Luunja vald võimeline iseseisvalt korraldama kohalikku elu ning täitma seadusest tulenevaid ülesandeid.
Seaduse kohaselt teeb valitsus hiljemalt 15. veebruariks ametliku ettepaneku liitumiseks. Seejärel on omavalitsustel 3 kuud aega läbi rääkida või esitada oma seisukohad ettepanekuga mittenõustumise osas.
Valitsus peab seejärel lõpliku otsuse langetama.
Kui valitsus siiski rakendab sundliitmist vastu omavalitsuse tahtmist, saab seda otsust kohtus vaidlustada. Kohus kontrollib, kas valitsus on õigesti tuvastanud faktilisi asjaolusid ja õigesti teostanud kaalutlusõigust
Riigikohtu hinnangul on seadusandjal küll õigus omavalitsussüsteemi tervikuna ümber korraldada, kuid iga üksiku omavalitsuse osas tuleb lähtuda ka muudest põhimõtetest lisaks 5000 elaniku kriteeriumile.
Kui omavalitsus suudab tõendada, et ta on vaatamata väiksemale elanike arvule haldussuutlik, siis ei pea sundliitmist rakendama, valitsusel on selles osas suur kaalutlusruum
Riigikohus on seisukohal, et 5000 elaniku kriteerium on valitsusele siduv üksnes menetluse algatamisel, mitte aga lõppotsuse tegemisel. Seadusandja ei ole sidunud haldusterritoriaalse korralduse muutmist jäigalt omavalitsusüksuse miinimumsuuruse kriteeriumiga, olles volitanud valitsust hindama omavalitsuse tegelikku võimekust.
Valitsus peab otsustamisel hindama ka omavalitsuse enda seisukoha põhjendatust, pannes valitsusele kaalumiskohustuse
Muudatustel peab olema positiivne mõju ning see peab olema vajalik omavalitsuse võimekuse tagamiseks
Riigikohtu hinnangul tuleneb seadusest, et kui 5000 elaniku kriteeriumile mittevastav omavalitsus suudab täita seadusest tulenevaid ülesandeid ja osutada avalikke teenuseid kooskõlas haldusreformi eesmärgiga, siis ei pea valitsus sundliitmist sellise omavalitsuse suhtes lõpule viima.
Ivo Shenkenberg
liita Luunja valla tervikuna Tartu linnaga... Väga kehv tulemus, võrreldes kas või naabervaldadega. Kas keegi vastutab ka ?
Jääb üks nõrk omavalitsus teiste tugevate keskele...
Koidutähe
Kortermajad ja uusarendused Tartu linna piiril suurendavad vähehaaval valla elanike arvu, aga tegelikult on seal elavad inimesed seotud Tartu linnaga. Kodule lähedal olevad koolid ja lasteaiad asuvad Tartu linnas ja töökohad on ka Tartu linnas. Milleks võidelda vastu sellele,mis on juba toimunud, et tegelikult me ju elamegi Tartu linnas.
Mina minu pere ja paljud Luunja elanikud kellega olen vestelnud on ühinemise vastu. Sai ju linnast just ära kolitud kuna vallas on parem elukvaliteet. Loodan väga et, jätkame ikka iseseisvalt
Leian, et ei ole analüüsitud põhiseaduse § 155 sätestatud mõtet, et igal linnal ja linna suurusel vallal on õigus olla esmatasandi omavalitsusüksuseks. Minu hinnangul mängis advokaadibüroo Varul seda aspekti kaalumata jättes valitsuse ja Jüri Raidlaga kokku. Soovin, et vald sundliitmise korral tugineks vaidlustusel ka põhiseaduse assamblees kõlanud arutlustele, mille tulemusena sätestati PS § 155 garanteerimaks seda, et ei moodustata esmatasandina maakonna suurusi omavalitsusi. Samas seaduse alusel saaks osa esmatasandi ülesandeid delegeerida maakondlikule omavalitsusele. Kahjuks on sellest ekspertide mudelist loobutud (poliitikutele oli see liig keeruline: esmatasandi parteipoliitiline juhtimine on suurvaldade puhul lihtsam).
Aitab juba küll, ootaks valla juhtkonna tagasiastumist.
Luunja miis
Arusaamatu, kuidas härrad saagivad oma tooli jalgu ja oksakesi millel istuvad, nii, et saepuru lendab. Arvatakse , et Tartus saab samamoodi jätkuda ? Kas peas on ikka kõik korras ?
Kui inimene kolib linnast ära maale, siis ta soovib elada maal, mitte linnas.Soovitan vallajuhtidel teha küsitlus elanike hulgas, mida nad soovivad.Mina ja minu pereliige küll ei soovi enam linnaelanikuks hakata, kuigi paljud meie tegevused toimuvad linnas.Edu vallajuhtidele edasises tegevuses.

matches:
§ 9
§ 7
Kohus
Riigikohus
§ 155
§ 155