Translator Profile: Yoana Ivanova (yoana_gf) | TM-Town
Lifelong linguist and philologist
contracts, law (general), manuals
Constantly learning and bettering myself. Four working languages - Bulgarian, German, Estonian and English, all of which I hold certifications in. Great at meeting tight deadlines without detriment to quality.
Target (Estonian)
Към брата си Mu vennale
Тежко, брате, се живее Raske on, vend, elada
между глупци неразбрани; rumalate jäärapäiste seas;
душата ми в огън тлее, minu hing hõõgub tules, minu süda – kuumavis haavus.
Отечество мило любя, Kallist isamaad armastan
неговият завет пазя; Tema pärandust hoian;
но себе си, брате, губя, ennast, vend, aga kaotan
тия глупци като мразя. selliseid rumalaid vihates.
Мечти мрачни, мисли бурни Sünged unelmad, tormised mõtted
са разпнали душа млада; löövad noore hinge risti;
ах, ръка си кой ще турне ah, kes paneb siis oma käe
на туй сърце, дето страда? selle piinleva südame peale?
Никой, никой! Mitte keegi!
То не знае See ei tea
нито радост, ни свобода; ei rõõmu ega vabadust;
а безумно как играе kuid hullunult mängib see
в отзив на плач из народа! rahva hüüdmise vastuseks!
Често, брате, скришом плача Tihti, vend, nutan varjatult
над народен гроб печален; üle rahva kurbliku haua;
но, кажи ми, що да тача aga, ütle mulle, mida austada
в тоя мъртъв свят коварен? selles surnud reetlikus maailmas?
Нищо, нищо! Mitte midagi!
Отзив няма Vastust ei ole ausale õilsale häälele,
пък и твойта й душа няма ka sinu hing jääb kurdiks
на глас божий — плач народен! jumala häälele – rahva hüüule!
INSTRUCTION MANUAL KASUTUSJUHEND
The device is designed to be used indoors in home and office conditions. Seade on mõeldud kasutamiseks siseruumides ja kontoritingimustes.
It should not be used in production and service plants with dust and high air pollution. Seda ei tohiks kasutada tolmu- ja kõrge õhusaastega tootmis- ja teenindusjaamades.
The manufacturer reserves the right to change or modify the specifications without prior notice. Tootja jätab endale õiguse tehnilisi andmeid muuta või muuta ilma etteteatamata.
Safety Notes Ohutusjuhised
Read the entire manual before using the fan. Enne ventilaatori kasutamist lugege läbi käesolev kasutusjuhend.
- Remove the packaging and make sure that the equipment is not damaged. - Eemaldage pakend ja veenduge, et seadmed ei ole kahjustatud.
- Before inserting the plug into the outlet, make sure that the voltage in the outlets corresponds to the values shown on the equipment's nameplate. - Enne seadme elektrivõrku ühendamist veenduge, et seadme nimesildile märgitud pinge vastab kohaliku elektrivõrgu pingele.
- When touching the fan - keep your hands dry. - Ventilaatori puudutamisel ei tohi käed olla märjad.
WARNING HOIATUS!
- The fan is not a toy, children must not be allowed to play with it. - Ventilaator ei ole mänguasi, lapsed ei tohi sellega mängida.
- To avoid the risk of injury or electric shock, place the fan out of the reach of children. - Vigastuste või elektrilöögi ohu vältimiseks hoidke ventilaator lastele kättesaamatus kohas.
- To avoid the risk of fire and electric shock, do not disassemble the fan housing yourself. -Tulekahju ja elektrilöögi ohu vältimiseks ärge võtke ventilaatorikorpust ise lahti.
All service work, apart from cleaning and function setting, should be carried out by authorized service points. Kõik hooldustööd, välja arvatud puhastamine ja funktsioonide seadistamine, peaksid läbi viima volitatud teeninduspunktid.
- There is no part of this equipment that can be replaced by the user. - Seadmel ei ole osi, mida kasutaja saab ise vahetada.
All repairs should only be carried out by authorized service centers. Kõik parandustööd peaksid läbi viima volitatud teeninduskeskused.
- This equipment is not intended for use by persons (including children) with limited physical, sensory or mental capabilities, or persons without experience or knowledge of the equipment, unless this is done under supervision or in accordance with an instruction for use provided by persons responsible for their safety. - Seadet ei tohi kasutada isikud (kaasa arvatud lapsed), kelle füüsilised, sensoorsed või vaimsed võimed on piiratud, või kellel puuduvad vastav kogemus ja teadmised, juhul kui seda ei tehta järelevalve all või kui nende turvalisuse eest vastutav isik ei ole neid eelnevalt juhendanud seadet kasutama.
Подписаният ИМЕ […] с настоящето Allkirja andnud NIMI […] käesolevaga
УПЪЛНОМОЩАВАМ: VOLITAN:
ИМЕ […] да ме представлява навсякъде където стане нужда - държавни, общински органи, Данъчни подразделения, Съдилища, Нотариуси, Осигурителен институт, Застрахователни компании, Полиция, ГАИ /ДАИ/, Мобилни оператори, БАНКИ като внася и тегли суми от сметките ми, получава документи, включително да получава ПИН кодове по сметките ми от Банките на територията на Естония, във връзка с всички въпроси, касаещи мен и моята движима и недвижима собственост, като подава и подписва всички необходими документи във връзка с дадените му пълномощия и получава такива от съответните органи и институции. NIMI [...] mind esindama vajadusel – riiklike ja omavalitsuste asutustes, Maksu- ja tolliametis, Kohustes, Notarite juures, Sotsiaalkindlustuseametis, Kindlustusfirmade- ja seltsides, Politsei- ja piirivalveametis, Maanteeametis, Mobiilioperaatorite juures, PANKADES, kusjuures volituse saaja võib võtta raha minu arvetelt välja või raha sisse panna, dokumendid enda kätte saada, kaasa arvatud minu arvetega seotud PIN-koodid kõikides Eestis asuvates pankades, seoses kõigi minuga või minu kinnis- ja vallasvaraga seotud toimingutega, taotledes ja allkirjastades kõiki vajalikke dokumente, seoses talle antud kohustustega, ning samuti kätte saada eelnimetatud dokumendid minu enda nimel vastavatelt asutustelt ja institutsioonidelt.
Да заплаща дължимите от мен данъци и такси, попълва необходимите документа и се подписва вместо мен. Maksma kinni kõik minu poolt tasumisele kuuluvad lõivud ja maksed, täitma ja allkirjastama minu enda eest ja minu enda nimel kõiki vajalikke dokumente.
Всички клаузи по настоящето пълномощно да се тълкуват в полза на упълномощения. Kõiki punkte käesolevas volikirjas tuleb tõlgendada volituse saaja kasuks.
Упълномощеният няма право да преупълномощава трети лица с дадените му с настоящето пълномощно права. Volikiri on antud edasivolitamise õiguseta.
Настоящето пълномощно е безсрочно. Käesolev volikiri kehtib tähtajatult.
Sample Translation Certificates: Diplomas: Licenses: Cvs
Certificates: Diplomas: Licenses: Cvs Sample Translation
АКАДЕМИЧНА СПРАВКА ACADEMIC TRANSCRIPT
РЕДОВНО FULL-TIME STUDY
ДЪРЖАВНА ПОРЪЧКА STATE-SUBSIDIZED
*Име на университет* издава настоящата справка на студента *име на студента* в уверение на това, че той/тя се е обучавал(а) от *дата* до *дата* в Факултет по [...] *University Name* issues this academic transcript to the student *Student Name* to certify that he/she has studied from *date* to *date* at the Faculty of [...]
Специалност: Curriculum:
Учебен план: Educational-qualification degree:
Образователно-квалификационна степен: Professional qualification:
Професионална квалификация: Date of enrollment:
Продължителност на обучението по учебен план за образователно-квалификационна степен [...] Length of programme for the award of educational-qualification degree [...]
Прослушани учебни дисциплини /лекции, практически и семинарни упражнения/, научни изследвания, творчески проекти, участие в практика, стаж, курсови работи или проекти, и положени изпити както следва: Attended courses /lectures, tutorials and seminars/, scientific research, creative projects, participation in practice, term papers of projects, and passed exams as follows:
I: Задължителни учебни дисциплини: I. Compulsory Courses
Избираеми учебни дисциплини: Elective Courses
Среден успех от курса на обучение: Average result from the course of study:
Брой кредити от курса на обучение: Number of ECTS from the course of study:
Забележка по студентското положение: Студентът(тката) е завършил(а) напълно висшето си образование през *месец година* Average result from state examinations:
Оценяването на резултатите от курса на обучение в системата на българското висше образование е изградено по 6-бална скала, при която най-ниската положителна оценка е "Среден" 3.00, а най-високата - "Отличен" 6.00. Results from the study course in the Bulgarian education system are assessed on six-point system, where the lowest passing grade is Satisfactory 3.00 and the highest grade is Excellent 6.00.
Неуспешното полагане на изпит се отбелязва със "Слаб" 2. Failure to pass an exam is marked by Poor 2.
Приравнителна скала на ECTS за оценяване: отличен - A; много добър - B; добър - C; среден - D, E; слаб - F, FX. Comparative ECTS assessment scale: excellent - A; very good - B; good - C; satisfactory - D, E; poor - F, FX.
Source (Estonian)
Registrikood: Регистрационен номер:
Nimi: Име:
Aadress: Адрес:
Õiguslik vorm: Правна форма:
Osa-/ aktsiakapital: Капитал:
Esmakande aeg: Дата на вписване:
Majandusaasta algus: Начало на финансовата година:
Käibemaksukohustuslase number ********** alates **. Регистрационен номер по ДДС ********** от **.
**. **.
****. **** г. Виж регистрационната история.
Ettevõtjal ******* seisuga **. Предприятие ******* няма данъчни задължения към дата **.
**** maksuvõlg puudub. **** г.
Maksukorralduse seaduse § 14 (5) kohaselt väljastab maksuhaldur maksuvõlgade puudumise tõendi ka juhul, kui maksukohustuslase maksuvõlg kõikide sama maksuhalduri poolt hallatavate maksude puhul kokku on väiksem kui 100 eurot Актът по данъчно облагане § 14 (5) определя, че данъчните органи са задължени да издават сертификат за удостоверяване на липсата на данъчни задължения, ако данъчните задължения на данъчнозадълженото лице по отношение на всички данъци, наложени от съответните данъчни органи, е по-малко от 100 евро или ако данъчните задължения се изплащат на вноски.
või kui maksuvõla tasumine on tasumisgraafikus. Период:
Periood: Основна дейност:
Põhitegevusala: EMTAK номер: (Естонски Класификатор на
EMTAK: Търговските Дейности)
Töötajate arv: Брой на служителите:
Käive: Оборот:
Igal juhatuse liikmel on õigus esindada osaühigut kõigis õigustoimigutes. Всеки член на управителния съвет има право да представлява дружеството с ограничена отговорност при осъществяването на всякакви правни действия.
Juhatuse liige valitakse tähtajatult, kui põhikirjas ei ole tähtaega ette nähtud (Äriseadustik § 184 lg 2). Член на управителния съвет се избира за неопределено време, ако в устава не е предвиден срок (Търговски кодекс § 184 ал. 2).
Vastavalt Äriseadustiku § 182 lg-le 1 peab juhatus osanike nimekirja. Според Търговския кодекс § 182 ал. 1 управителният съвет на дружество с ограничена отговорност води списък на акционерите.
A guide to check the security features of the data page Ръководство за проверка на знаците за сигурност
1. Optically variable ink "gold to green" (lion) and "blue to green" (eDocument symbol). 1. Оптично вариращо мастило „златно към зелено“ (лъв) и „синьо към зелено“ (символ на електронния документ).
Optically variable ink changes colour depending upon the angle at which it is viewed. Оптично вариращото мастило променя цвета си в зависимост от зрителния ъгъл.
2. Image of the document holder. 2. Снимка на притежателя на документа.
3. Watermarks in multiple grey tones. 3. Воден знак в множество сиви тонове.
Visible when held against a light source. Видим при поставяне срещу източник на светлина.
4. Elements in the background visible only in UV-light. 4. Фонови елементи, видими само при излагане на ултравиолетова (UV) светлина.
After being exposed to UV-light a cornflower depiction in the area of image of the document holder and words "EESTI Estonia" in three parallel lines will occur in purple colour for some time in normal light. След излагане на UV-светлина изображение на метличина в областта на снимката на притежателя и думите „EESTI ESTONIA“ на три успоредни реда ще се появят за известно време на обикновена светлина.
Color image of the document holder visible only in UV-light. Цветна снимка на притежателя е видима само на UV-светлина.
5. In the foil appear kinematic effects that change colour and form or appear to move when tilted at different angles. 5. Във фолиото се появяват кинематични ефекти, които променят цвета и формата си или привидно се движат, при накланяне под различни ъгли.
In triangle letters "EST" and background change from positive to negative when rotated 180 in its plane. В триъгълника буквите „EST“ и фонът ще се променят от позитив към негатив при завъртане на 180 градуса в собствената равнина.
2016 BA at Sofia University "St. Kliment Ohridski"
Message Yoana Ivanova


text:
Eelotsusetaotlus – Konkurents – ELTL artikkel 102 – Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine – Mõiste „ebaõiglane hind“ – Autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsiooni kogutud tasud – Võrdlus teistes liikmesriikides kehtestatud tasudega – Võrdlusriikide valik – Hindade hindamise kriteeriumid – Trahvi arvutamine
Kohtuasjas C‑177/16,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Augstākā tiesa Administratīvo lietu departaments’i (Läti kõrgeim kohus, halduskolleegium) 22. märtsi 2016. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 29. märtsil 2016, menetluses
koosseisus: koja president M. Ilešič, kohtunikud A. Prechal (ettekandja), A. Rosas, C. Toader ja E. Jarašiūnas,
arvestades kirjalikus menetluses ja 8. veebruari 2017. aasta kohtuistungil esitatut,
– Autortiesību un komunicēšanās konsultāciju aģentūra/Latvijas Autoru apvienība, esindajad: advokaadid U. Zeltiņš, S. Novicka ja D. Silava-Tomsone,
– Läti valitsus, esindajad: J. Treijs-Gigulis, I. Kalniņš, G. Bambāne, I. Kucina ja D. Pelše,
– Madalmaade valitsus, esindajad: H. S. Gijzen ja M. K. Bulterman,
– Euroopa Komisjon, esindajad: C. Vollrath, I. Rubene ja F. Castilla Contreras,
olles 6. aprilli 2017. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlus puudutab ELTL artikli 102 teise lõigu punkti a tõlgendamist.
2 Taotlus on esitatud kohtuvaidluses, mille poolteks on Autortiesību un komunicēšanās konsultāciju aģentūra/Latvijas Autoru apvienība (autoriõiguste konsultatsiooni ja kommunikatsiooni büroo/Läti autorite ühing, edaspidi „AKKA/LAA“) ja Konkurences padome (konkurentsinõukogu, Läti) seoses trahviga, mille viimane määras AKKA/LAA‑le turgu valitseva seisundi kuritarvitamise tõttu.
3 Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 [ELTL] artiklites [101 ja 102] sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT 2003, L 1, lk 1; ELT eriväljaanne 08/02, lk 205) artiklis 3 „[ELTL] artiklite [101 ja 102] ning siseriiklike konkurentsieeskirjade vaheline seos“ on sätestatud:
„[…] Kui liikmesriikide konkurentsiasutused või siseriiklikud kohtud kohaldavad siseriiklikku konkurentsiõigust [ELTL artikli 102] alusel keelatud kuritarvitamise suhtes, peavad nad kohaldama ka [ELTL artiklit 102].“
4 Määruse artikli 5 „Liikmesriikide konkurentsiasutuste volitused“ esimeses lõigus on sätestatud:
„Liikmesriikide konkurentsiasutustel on [ELTL artiklite 101 ja 102] kohaldamise õigus üksikjuhtudel. Sel eesmärgil võivad nad omal algatusel või kaebuse põhjal teha järgmised otsused:
– kehtestada trahve, karistusmakseid või muid siseriiklikus õiguses sätestatud sanktsioone.
5 Nimetatud määruse artikkel 23 „Trahvid“ sätestab lõigetes 2 ja 3 järgmist:
„2. Komisjon võib oma otsusega määrata ettevõtjatele ja ettevõtjate ühendustele trahve, kui need tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu:
a) rikuvad [ELTL] artiklit [101 või 102] […]
Ühegi rikkumises osalenud ettevõtja ja ettevõtjate ühenduse puhul ei tohi trahv ületada 10% selle eelmise majandusaasta kogukäibest.
3. Trahvisumma määramisel võetakse arvesse nii rikkumise raskust kui ka kestust.“
6 4. oktoobri 2001. aasta konkurentsiseaduse (Konkurences likums) (Latvijas Vēstnesis, 2001, nr 151) artiklil 13 on sama sisu kui ELTL artikli 102 teise lõigu punktil a.
7 AKKA/LAA on muusikateoste autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsioon ning tal on Lätis ainsana pädevus anda tasulisi litsentse selliste muusikateoste avalikuks esitamiseks, mille autoriõigusi ta esindab. Ta kogub autoritasusid, millest makstakse Läti autoriõiguste omanikele ning välisriikide esindusorganisatsioonidega sõlmitud lepingute vahendusel välismaiste autoriõiguste omanikele tasu. Litsentsisaajate hulgas olid eelkõige kaubanduspinnad ja teeninduskeskused kui autoriõigusega ja sellega kaasnevate õigustega kaitstud teoste kasutajad.
8 Konkurentsinõukogu määras 1. detsembri 2008. aasta otsusega AKKA/LAA-le trahvi turgu valitseva seisundi kuritarvitamise eest, kuna viimane oli nõudnud liiga kõrge määraga autoritasusid. AKKA/LAA kehtestas seejärel alates 2011. aastast kehtivad uued autoritasu määrad. 31. mail 2012 algatas konkurentsinõukogu hindamismenetluse uute tasumäärade kohta.
9 Nimetatud menetluse raames võrdles konkurentsinõukogu esmalt Lätis kohaldatavaid tasumäärasid muusikateoste kasutamise eest kaubanduspindadel ja teeninduskeskustes määradega, mida kohaldati Leedus ning Eestis, kuna need on naaberliikmesriigid ja naaberturud. Konkurentsinõukogu järeldas, et Läti tasumäärad olid kõrgemad kui Eestis ja suures osas kõrgemad kui Leedus kehtestatud määrad. Nimelt, kuigi kõigis kolmes liikmesriigis on tasumäärad kehtestatud kõnealuse kaubanduspinna või teeninduskeskuse pindala alusel, märkis konkurentsinõukogu, et 81 m2 kuni 201–300 m2 suuruse pindala korral oli Lätis kohaldatud tasumäärad kaks ja kolm korda kõrgemad teistes Balti riikides kohaldatud määradest.
10 Teiseks võrdles konkurentsinõukogu ostujõupariteedi indeksi (edaspidi „OJP indeks“) põhjal ligikaudu 20 muus liikmesriigis kehtivaid tasumäärasid ja tuvastas sellega seoses, et Läti tasumäärad ületasid 50%–100% võrra teistes liikmesriikides kohaldatud hindade keskmist taset. Täpsemalt olid kaubanduspindadele ja teeninduskeskustele, mille pindala oli 85,5 m2 kuni ligikaudu 140 m2, kohaldatud tasumäärad kõrgemad üksnes Rumeenias.
11 Konkurentsinõukogu järeldas, et Lätis kehtivad tasumäärad nendes segmentides, kus need olid selgelt kõrgemad Eesti ja Leedu määradest, ei olnud õiglased, ning määras 2. aprilli 2013. aasta otsusega AKKA/LAA-le trahvi summas 45 645,83 Läti latti (ligikaudu 32 080 eurot) turgu valitseva seisundi kuritarvitamise eest vastavalt konkurentsiseaduse artikli 13 lõike 1 punktile 4 ja ELTL artikli 102 teise lõigu punktile a (edaspidi „vaidlustatud otsus“). Konkurentsinõukogu arvutas trahvi summa AKKA/LAA käibe põhjal, leides sellega seoses, et autoriõiguse omanikele kogutav tasu on lahutamatu osa selle organisatsiooni käibest ning seda tasu tuleb arvesse võtta.
12 AKKA/LAA esitas kaebuse Administratīvā apgabaltiesa’le (piirkondlik halduskohus, Läti) vaidlustatud otsuse tühistamiseks, esitades oma kaebuse põhjenduseks sisuliselt neli argumenti. Esiteks on konkurentsinõukogu sisuliselt piiranud Lätis kohaldatavate tasumäärade võrdlust üksnes naaberriikide Eesti ja Leeduga, ehkki sisemajanduse kogutoodangu ja hinnataseme poolest oli Läti olukord võrreldav ka Bulgaaria, Rumeenia, Poola ning Ungariga. Teiseks ei selgitanud konkurentsinõukogu arusaadaval viisil meetodit, mille põhjal ta arvutas võrdlustasumäärad. Kolmandaks leidis konkurentsinõukogu ekslikult, et AKKA/LAA peab oma tasumäärade suurust põhjendama. Neljandaks ei oleks konkurentsinõukogu pidanud AKKA/LAA trahvi arvutamisel arvesse võtma summasid, mis koguti autorite tasudeks, kuna need summad ei kuulunud selle organisatsiooni vara hulka.
13 9. veebruari 2015. aasta otsusega tühistas Administratīvā apgabaltiesa (piirkondlik halduskohus) vaidlustatud otsuse osaliselt. Nimetatud kohus leidis tõepoolest, et konkurentsinõukogu oli põhjendatult järeldanud, et AKKA/LAA oli oma turgu valitsevat seisundit kuritarvitanud. Samuti järeldas ta, et sama tüüpi teenuse tasumäärade võrdlus Läti, Eesti ja Leedu vahel oli põhjendatud ja et AKKA/LAA ei olnud esitanud selgitust asjaolu kohta, et Lätis kohaldatud tasumäärad olid märgatavalt kõrgemad Eestis ja Leedus kohaldatud tasumääradest. Siiski järeldas nimetatud kohus, et konkurentsinõukogu oli trahvi arvutamisel valesti võtnud arvesse summasid, mida autoritasudena oli kogutud, ning kohustas konkurentsinõukogu arvutama trahvisumma ümber kahe kuu jooksul kohtuotsuse kuulutamisest.
14 Kuna AKKA/LAA kaebust selle kohtuotsusega täies ulatuses ei rahuldatud, kaebas ta kohtuotsuse edasi eelotsusetaotluse esitanud kohtus. Konkurentsinõukogu kaebas kohtuotsuse samuti edasi, kuna Administratīvā apgabaltiesa (piirkondlik halduskohus) oli tühistanud vaidlustatud otsuses määratud trahvi puudutavad sätted.
15 AKKA/LAA leidis, et Administratīvā apgabaltiesa (piirkondlik halduskohus) ei määratlenud objektiivseid ja kontrollitavaid kriteeriume, mis põhjendaks, et Lätis kohaldatavaid tasumäärasid võib võrrelda Eesti ja Leedu omadega. Niisiis ei tuginenud nimetatud kohus majanduslikele kriteeriumidele, vaid kriteeriumidele, mis puudutasid nendele riikidele omast territoriaalset, ajaloolist ja kultuurilist olukorda.
16 AKKA/LAA vaidleb vastu eelkõige sellele, et geograafiline lähedus teiste Balti riikidega saab olla otsustav kriteerium.
17 Konkurentsinõukogu omakorda väidab, et määratud trahv on kooskõlas liikmesriigi kehtivate õigusnormidega. Ta rõhutab eelkõige, et konkurentsiõiguses tuleb käibeks lugeda kogu tulu, mis pärineb majandustegevusest, mis siinses asjas hõlmab AKKA/LAA poolt autoritasudena kogutud summasid.
18 Augstākā tiesa Administratīvo lietu departaments (Läti kõrgeim kohus, halduskolleegium) kahtleb selles, kuidas tõlgendada ELTL artikli 102 teise lõigu punkti a. Esiteks küsib see kohus, kas AKKA/LAA tegevus omab mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja kas põhikohtuasi kuulub seega nimetatud sätte kohaldamisalasse. Teiseks on kohtul kahtlus meetodis, mida kasutati, et tuvastada, kas hinnad on ebaõiglased. Kolmandaks on tal kahtlused trahvi arvutamises, eelkõige küsimuses, kas selle tarvis tuleb arvesse võtta autoriõiguste omanikele mõeldud tasusid.
19 Esimeses küsimuses sedastab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et vaidlustatud otsuses märkis konkurentsinõukogu, et AKKA/LAA oli saanud tasu ka teistest liikmesriikidest pärit muusikateoste eest ja et seetõttu võisid põhjendamatud hinnad pärssida muude liikmesriikide autorite teoste kasutamist Lätis.
20 Teises punktis, mis puudutab meetodit, et tuvastada, kas hinnad olid ebaõiglased, leiab ta esiteks, et kui ühes liikmesriigis kohaldatavad tasumäärad on mitu korda kõrgemad teistes liikmesriikides kohaldatud määradest, nagu kohtuasjas, milles tehti 13. juulil 1989 kohtuotsus Lucazeau jt (110/88, 241/88 ja 242/88, EU:C:1989:326), siis on see asjaolu kaudne tõend turgu valitseva seisundi kuritarvitamise kohta. Teiseks märgib ta, et endiselt püsib ebakindlus küsimuses, kuidas kehtestada tasumäärad viimati mainitud kohtuasjast erinevas olukorras.
21 Siinses asjas on küsimus selles, kas Lätis kohaldatavate tasumäärade võrdlus Eesti ja Leedu omadega on piisav. Niivõrd piiratud võrdlus võib samal ajal osutuda kontraproduktiivseks, kuna naaberriikides asuvad organisatsioonid võivad oma tasumäärasid kooskõlas tõsta, ilma et see oleks märgatav. Kui selline võrdlusmeetod ei ole õiguspärane, küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus, kas võrrelda tuleb ka kõigi teiste liikmesriikide tasumäärasid, mida on kohandatud OJP indeksiga.
22 Seejärel küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus, mis tingimustel võib tasumäärasid lugeda 13. juuli 1989. aasta kohtuotsuse Lucazeau jt (110/88, 241/88 ja 242/88, EU:C:1989:326) punkti 25 tähenduses „tunduvalt suuremaks“ ja millistel tingimustel peab asjaomane ettevõtja põhjendama sama punkti tähenduses „erinevust, tuginedes asjaomases liikmesriigis valitseva olukorra objektiivsetele erinevustele võrreldes kõigi teiste liikmesriikidega“.
23 Kolmandas punktis, mis puudutab trahvisumma arvutamist, märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus, et Euroopa Kohus ei ole veel lahendanud sellist olukorda nagu põhikohtuasjas, kus autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsioonile on määratud trahv. Seetõttu tuleb selgitada küsimust, kas arvesse tuleb võtta summasid, mida on autoriõiguste omanike tasuna kogutud.
24 Neil asjaoludel otsustas Augstākā tiesa Administratīvo lietu departaments (Läti kõrgeim kohus, halduskolleegium) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas ELTL artikli 102 [teise lõigu punkt a] on kohaldatav menetlusele, mis puudutab liikmesriigis autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsiooni poolt kehtestatud tasusid, kui see organisatsioon kogub tasusid ka välismaiste autorite tööde eest ja tema kehtestatud tasud võivad pärssida nende teoste kasutamist kõnealuses liikmesriigis?
2. Kas ELTL artikli 102 [teise lõigu punktis a] kasutatud mõiste „ebaõiglased hinnad“ kindlaksmääramiseks autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kollektiivse esindamise valdkonnas on sobiv ja piisav võrrelda kõnealuse turu hindasid (tasusid) ja naaberturgude hindasid (tasusid); ja millistel juhtudel?
3. Kas ELTL artikli 102 [teise lõigu punktis a] kasutatud mõiste „ebaõiglased hinnad“ kindlaksmääramiseks autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kollektiivse esindamise valdkonnas on sobiv ja piisav kasutada sisemajanduse kogutoodangust tuletatud ostujõu pariteedi indeksit?
4. Kas tasusid tuleb võrrelda igas nende segmendis eraldi või tasude keskmise tasemega seoses?
5. Millal tuleb järeldada, et ELTL artikli 102 [teise lõigu punkti a] tähenduses mõiste „ebaõiglased hinnad“ alusel analüüsitud tasude erinevus on tuntav, nii et turgu valitsevas seisundis ettevõtjal on kohustus tõendada, et tema tasud on õiglased?
6. Millist teavet on mõistlik ettevõtjalt oodata, et tõendada ELTL artikli 102 [teise lõigu punkti a] kohaldamise raames autoriõigustega kaitstud teoste autoritasude õiglast laadi, kui nende teoste hinda ei ole võimalik kindlaks määrata sel viisil nagu materiaalsete toodete puhul? Kas tegu on üksnes autoriõiguse kollektiivse esindamise organisatsiooni halduskuludega?
7. Kas konkurentsiõiguse rikkumise korral tuleb trahvi kindlaksmääramisel välja arvata autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsiooni käibest litsentsitasud, mida see ettevõtja autoritele maksab?“
25 Esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas liikmesriikidevahelist kaubandust võib mõjutada niisuguste tasude tase, mille on kehtestanud selline autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsioon nagu AKKA/LAA, mistõttu tuleb kohaldada ELTL artiklit 102.
26 Sellega seoses tuleneb Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast, et ELTL artiklites 101 ja 102 sätestatud liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamise tingimuse tõlgendamisel ja kohaldamisel tuleb lähtuda selle tingimuse eesmärgist, milleks on määrata konkurentsinormide seisukohast kindlaks liidu õiguse kohaldamisala, võrreldes liikmesriikide asjakohaste normidega. Seetõttu kuulub liidu õiguse kohaldamisalasse igasugune kokkulepe või tegevus, mis võib ohustada liikmesriikidevahelist kaubandusvabadust, kahjustades liikmesriikide vahel ühtse turu eesmärkide saavutamist, eeskätt isoleerides riiklikke turge või muutes ühisturul konkurentsi struktuuri (kohtuotsus, 25.1.2007, Dalmine vs. komisjon, C‑407/04 P, EU:C:2007:53, punkt 89 ja seal viidatud kohtupraktika).
27 Liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamiseks peab otsusest, kokkuleppest või tegevusest kõigi faktiliste ja õiguslike asjaolude põhjal olema piisavalt suure tõenäosusega võimalik järeldada, et see otsus, kokkulepe või tegevus mõjutab või võib mõjutada otseselt või kaudselt liikmesriikidevahelist kaubandust viisil, mis annab alust arvata, et see võib takistada liikmesriikidevahelise ühtse turu loomist. Lisaks ei tohi see mõju olla väike (kohtuotsus, 25.1.2007, Dalmine vs. komisjon, C‑407/04 P, EU:C:2007:53, punkt 90 ja seal viidatud kohtupraktika).
28 Euroopa Kohus on juba kaudselt tunnistanud, et autoriõiguste kollektiivse esindamise monopoolse organisatsiooni kehtestatud tasumäärad võivad avaldada mõju piiriülesele kaubandusele, mistõttu ELTL artikkel 102 on sellisele olukorrale kohaldatav (vt selle kohta kohtuotsused, 13.7.1989, Tournier, 395/87, EU:C:1989:319; 13.7.1989, Lucazeau jt, 110/88, 241/88 ja 242/88, EU:C:1989:326, ja 27.2.2014, OSA, C‑351/12, EU:C:2014:110).
29 Nimelt võivad liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada tasumäärad, mille on kehtestanud selline autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsioon nagu AKKA/LAA, millel on oma liikmesriigis monopoolne seisund ja mis esindab seal peale Läti omanike õiguste ka välismaiste omanike õigusi.
30 Seetõttu tuleb esimesele küsimusele vastata, et liikmesriikidevahelist kaubandust võib mõjutada niisuguste tasude tase, mille on kehtestanud autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsioon, kellel on monopol ja kes ühtlasi esindab välismaiste omanike õigusi, mistõttu tuleb kohaldada ELTL artiklit 102.
31 Teise, kolmanda ja neljanda küsimusega, mida tuleb käsitleda koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada esiteks, kas selleks, et hinnata, kas autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsioon kohaldab ELTL artikli 102 teise lõigu punkti a tähenduses ebaõiglasi hindu, on sobiv võrrelda tema tasusid naaberriikides ja teistes liikmesriikides kohaldatavate tasudega, mida on korrigeeritud OJP indeksiga; ja teiseks, kas see võrdlus tuleb läbi viia seoses iga kasutajate segmendiga või seoses tasude keskmise tasemega.
32 Alustuseks tuleb meenutada, et ELTL artiklis 102 esitatud mõiste „ettevõtja“ hõlmab mis tahes üksust, kes viib läbi majandustegevust, sõltumata selle üksuse õiguslikust seisundist ja rahastamismeetodist (vt eelkõige kohtuotsus, 1.7.2008, MOTOE, C‑49/07, EU:C:2008:376, punktid 20 ja 21 ning seal viidatud kohtupraktika).
33 Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises teatud turul (kohtuotsus, 1.7.2008, MOTOE, C‑49/07, EU:C:2008:376, punkt 22 ja seal viidatud kohtupraktika). Siinses asjas ilmneb Euroopa Kohtule esitatud toimikust, et vaidlust ei ole küsimuses, et AKKA/LAA tegevus, mis seisneb autoritasude kogumises, millest tasutakse muusikateoste autoritele, kujutab endast teenust.
34 Lisaks on sellisel organisatsioonil nagu AKKA/LAA, kellel on liikmesriigi territooriumil nimetatud teenuse osutamise ainuõigus, turgu valitsev seisund siseturu olulises osas ELTL artikli 102 tähenduses (vt selle kohta kohtuotsus, 27.2.2014, OSA, C‑351/12, EU:C:2014:110, punkt 86 ja seal viidatud kohtupraktika).
35 Aga nimetatud artikli tähenduses turgu valitseva seisundi kuritarvitamine võib seisneda sellise ülemäära kõrge hinna küsimises, millel ei ole pakutava teenuse majandusliku väärtusega mõistlikku seost (vt selle kohta kohtuotsus, 11.12.2008, Kanal 5 ja TV 4, C‑52/07, EU:C:2008:703, punkt 28 ja seal viidatud kohtupraktika).
36 Sellega seoses tuleb hinnata, kas esineb ülemäärane ebakõla tegelikult kantud kulu ja tegelikult nõutud hinna vahel, ning jaatava vastuse korral kontrollida, kas kehtestati ebaõiglane hind, olgu siis absoluutsel tasemel või konkureerivate toodetega võrreldes (kohtuotsus, 14.2.1978, United Brands ja United Brands Continentaal vs. komisjon, 27/76, EU:C:1978:22, punkt 252).
37 Nagu siiski märkis kohtujurist eelkõige oma ettepaneku punktis 36 ja nagu on tunnistanud ka Euroopa Kohus (vt selle kohta kohtuotsus, 14.2.1978, United Brands ja United Brands Continentaal vs. komisjon, 27/76, EU:C:1978:22, punkt 253), on teisi meetodeid, mis võimaldavad kindlaks määrata hinna võimalikku ülemäärast laadi.
38 Niisiis tuleb Euroopa Kohtu praktika kohaselt kehtivaks meetodiks lugeda asjaomases liikmesriigis kohaldatud hindade ja teistes liikmesriikides kohaldatud hindade võrdlust. Nimelt ilmneb sellest kohtupraktikast, et kui turgu valitseva seisundiga ettevõtja kehtestab oma teenuste eest tasud, mis on tunduvalt suuremad teistes liikmesriikides nõutavatest, ja kui tasude taset on võrreldud järjepidevalt, tuleb seda vahet pidada märgiks turgu valitseva seisundi kuritarvitamisest (kohtuotsused, 13.7.1989, Tournier, 395/87, EU:C:1989:319, punkt 38, ja 13.7.1989, Lucazeau jt, 110/88, 241/88 ja 242/88, EU:C:1989:326, punkt 25).
39 Võttes siiski arvesse seda, et eelmises punktis mainitud kohtuotsuste aluseks olevates juhtumites võrreldi ühe liikmesriigi autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsiooni kohaldatud hindasid kõigis teistes liikmesriikides tol hetkel kehtinud hindadega, küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus, kas põhikohtuasjas konkurentsinõukogu poolt läbi viidud võrdlus AKKA/LAA poolt Lätis kohaldatud tasude ning Leedus ja Eestis kohaldatud tasude vahel, mida kinnitas võrdlus muudes liikmesriikides kohaldatud tasudega, mida oli korrigeeritud OJP indeksi abil, on piisavalt representatiivne.
40 Sellega seoses tuleb esmalt märkida, et võrdlust ei saa lugeda ebapiisavalt representatiivseks pelgalt seetõttu, et see hõlmab piiratud arvu liikmesriike.
41 Selline võrdlus võib vastupidi olla asjassepuutuv tingimusel – nagu märkis kohtujurist oma ettepaneku punktis 61 –, et võrdlusliikmesriigid on valitud objektiivsete, asjakohaste ja kontrollitavate kriteeriumide põhjal. Seega ei saa olla minimaalset arvu võrreldavaid turge ning analoogsete turgude valik sõltub iga juhtumi eripärastest asjaoludest.
42 Nende kriteeriumide hulgas võivad olla eelkõige tarbimisharjumused ja muud majanduslikud või sotsiaal-kultuurilised asjaolud, nagu sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta ning kultuuriline ja ajalooline pärand. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab hindama põhikohtuasjas kohaldatud kriteeriumide asjassepuutuvust, võttes arvesse juhtumi kõiki asjaolusid.
43 Mis puudutab võrdlust põhikohtuasjas käsitletud autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsiooni kohaldatud hindade ja mitmekümnes muus liikmesriigis peale Eesti ja Leedu asutatud organisatsioonide kohaldatud hindade vahel, siis võib seda võrdlust kasutada selleks, et kontrollida tulemusi, mis oli juba saadud väiksemat arvu liikmesriike võrreldes.
44 Seejärel tuleb meenutada, et asjaomases liikmesriigis kohaldatavaid hindasid ja muudes liikmesriikides kohaldatavaid hindasid tuleb võrrelda ühetaolisel alusel (kohtuotsused, 13.7.1989, Tournier, 395/87, EU:C:1989:319, punkt 38, ja 13.7.1989, Lucazeau jt, 110/88, 241/88 ja 242/88, EU:C:1989:326, punkt 25).
45 Siinses asjas peab eelotsusetaotluse esitanud kohus kontrollima, kas valitud võrdlusriikides on tasude arvutamise meetod, mis põhineb kaubanduspinna või teeninduskeskuse pindalal, analoogne Lätis kohaldatava arvutusmeetodiga. Kui selgub, et see on nii, võib viidatud kohus järeldada, et võrdlusalus oli ühetaoline, seda aga tingimusel, et võrdluses nende liikmesriikide tasudega, mille majanduslikud tingimused ei ole sarnased Läti omadega, võetakse arvesse OJP indeksit.
46 Viimatimainituga seoses tuleb märkida sarnaselt kohtujuristi poolt tema ettepaneku punktis 85 mainitule, et üldiselt esineb liikmesriikide vahel sama teenuse hindades suuri erinevusi, mis on tihedas seoses kodanike ostujõu erinevusega, mida väljendab OJP indeks. Elatustase ja ostujõud mõjutab kaubanduspindade või teeninduskeskuste käitajate suutlikkust tasuda autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsiooni teenuste eest. Niisiis tähendab sama teenuse hindade võrdlus erinevates liikmesriikides, mille elatustase erineb, tingimata OJP indeksi arvessevõtmist.
47 Lõpuks küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus, kas võrrelda tuleb erinevaid kasutajate segmente või hoopis kõigi segmentide keskmist tasu.
48 Kohtuistungil kinnitati, et väljend „kasutajate segmendid“ viitab teatud pindalaga kaubanduspindadele ja teeninduskeskustele. Sellega seoses ilmneb Euroopa Kohtule esitatud toimiku materjalidest ja kohtuistungil esitatud kõnedest, et tasude erinevuse võib tuvastada eelkõige ühe kindla segmendi sees.
49 Asjaomane konkurentsiasutus peab võrdlema ja kehtestama võrdlusraamistiku, arvestades, et tal on teatud kaalutlusruum ja et ei ole vaid ühte sobivat meetodit. Illustreerivalt võib märkida, et kohtuasjades, milles tehti 13. juuli 1989. aasta kohtuotsus Tournier (395/87, EU:C:1989:319) ja 13. juuli 1989. aasta kohtuotsus Lucazeau jt (110/88, 241/88 ja 242/88, EU:C:1989:326), puudutas võrdlus tasusid, mida erinevates liikmesriikides koguti kindlat liiki diskoteekidelt, millel olid teatud konkreetsed omadused, sealhulgas pindala.
50 Niisiis on lubatav võrrelda ühte või enamat kindlat segmenti, kui esinevad kaudsed tõendid, et tasude ülemäärane laad puudutab neid segmente; seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
51 Kõike eelnevat silmas pidades tuleb teisele, kolmandale ja neljandale küsimusele vastata, et hindamaks, kas autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsioon kohaldab ELTL artikli 102 teise lõigu punkti a tähenduses ebaõiglasi hindu, on sobiv võrrelda tema tasusid teistes liikmesriikides kohaldatavate tasudega, mida on korrigeeritud OJP indeksiga, tingimusel et võrdlusriigid on valitud objektiivsete, asjakohaste ja kontrollitavate kriteeriumide põhjal ning võrdluste alus on ühetaoline. Võib võrrelda ühes või enamas kasutajate segmendis nõutud tasusid, kui on kaudseid tõendeid, et tasude ülemäärane laad puudutab neid segmente.
52 Viienda ja kuuenda küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada esiteks seda, mis lävest alates peab võrreldavate tasude erinevust lugema tuntavaks ja seega märgiks turgu valitseva seisundi kuritarvitamisest, ja teiseks seda, milliseid tõendeid võib autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsioon esitada, et lükata ümber asjaolu, et tasud on ülemäärased.
53 Tuleb esmalt meenutada, et kui turgu valitseva seisundiga ettevõtja kehtestab tema osutatavate teenuste eest tasud, mis on tunduvalt kõrgemad teistes liikmesriikides kehtestatud tasudest, tuleb seda erinevust lugeda kaudseks tõendiks turgu valitseva seisundi kuritarvitamise kohta (kohtuotsused, 13.7.1989, Tournier, 395/87, EU:C:1989:319, punkt 38, ja 13.7.1989, Lucazeau jt, 110/88, 241/88 ja 242/88, EU:C:1989:326, punkt 25).
54 Nagu siinses asjas eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, on Lätis kohaldatud hindade ning teistes võrdlusalustes liikmesriikides kohaldatud hindade vaheline erinevus väiksem kui see erinevus, mis tuvastati tasude vahel teatud liikmesriikides kohtuasjades, milles tehti 13. juuli 1989. aasta kohtuotsus Tournier (395/87, EU:C:1989:319) ja 13. juuli 1989. aasta kohtuotsus Lucazeau jt (110/88, 241/88 ja 242/88, EU:C:1989:326). Sellega seoses märgib see kohus, et konkurentsinõukogu poolt tehtud järelduste põhjal on pindadel suurusega alates 81 m2 kuni 201–300 m2 tasud Lätis vähemalt kaks korda kõrgemad, kui Eestis ja Leedus kohaldatud tasud. Mis puudutab käesoleva kohtuotsuse punktis 43 mainitud muudes liikmesriikides kohaldatud tasusid, siis märkis see kohus, et Lätis kohaldatud tasud ületavad 50% kuni 100% võrra liidu keskmisi tasusid, täpsustades koguni, et 85,5 m2 kuni ligikaudu 140 m2 suurustel pindadel olid üksnes Rumeenias nõutud tasud kõrgemad Lätis kehtivatest.
55 Siiski ei saa 13. juuli 1989. aasta kohtuotsusest Tournier (395/87, EU:C:1989:319) ja 13. juuli 1989. aasta kohtuotsusest Lucazeau jt (110/88, 241/88 ja 242/88, EU:C:1989:326) järeldada, et selliseid erinevusi nagu põhikohtuasjas ei saa kunagi lugeda „tuntavaks“. Nimelt ei ole olemas miinimumläve, millest alates tasu tuleb lugeda „tunduvalt kõrgemaks“, arvestades, et sellega seoses on määravaks igale juhtumile omased asjaolud. Niisiis võib erinevust tasude vahel lugeda „tuntavaks“, kui see on asjaolusid arvestades oluline ja kestev seoses eelkõige kõnealuse turuga; seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
56 Sellega seoses tuleb rõhutada, nagu märkis kohtujurist oma ettepaneku punktis 107, et üksnes olulisi erinevusi saab lugeda „kuritarvitavateks“. Lisaks peab see erinevus kestma teatud aja ega tohi olla ajutine või episoodiline.
57 Seejärel tuleb märkida, et need asjaolud on üksnes kaudne tõend turgu valitseva seisundi kuritarvitamise kohta. Autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsioonil on võimalus põhjendada erinevust, tuginedes objektiivsetele lahknevustele asjaomase liikmesriigi olukorra ja võrdlusesse kaasatud teistes liikmesriikides valitseva olukorra vahel (vt selle kohta kohtuotsused, 13.7.1989, Tournier, 395/87, EU:C:1989:319, punkt 38, ja 13.7.1989, Lucazeau jt, 110/88, 241/88 ja 242/88, EU:C:1989:326, punkt 25).
58 Taolise erinevuse põhjendamiseks võib arvesse võtta teatud asjaolusid, näiteks olemasolev seos tasumäära ja selle summa vahel, mis tegelikult autoriõiguste omanikele makstakse. Nimelt, kui tasudest saadavast tulust sissenõudmis-, haldus- ja jagamiskuludele minev osa, mitte aga autoriõiguste omanikele minev osa on märgatavalt kõrgem, ei ole välistatud, et nimelt konkurentsi puudumine kõnealusel turul võimaldab selgitada haldusaparaadi raskust ja seega tasude kõrget määra (vt selle kohta kohtuotsused, 13.7.1989, Tournier, 395/87, EU:C:1989:319, punkt 42, ja 13.7.1989, Lucazeau jt, 110/88, 241/88 ja 242/88, EU:C:1989:326, punkt 29).
59 Siinses asjas märkis AKKA/LAA kohtuistungil, et sissenõudmis-, haldus- ja jagamiskuludele minev osa ei ületanud 20% kogu saadud summast. Kui olukord on selline, mida peab eelotsusetaotluse esitanud kohus kontrollima, siis need kulud ei näi esmapilgul ebamõistlikuna, võrreldes summadega, mis makstakse autoriõiguste omanikele, ega ole seega tõendiks ebatõhusast haldamisest. Lisaks võib asjaolu, et kulud on kõrgemad kui võrreldavates liikmesriikides, selgitada see, et esinevad objektiivsed tegurid, mis kulusid mõjutavad, näiteks konkreetsed õigusnormid, mis raskendavad haldusaparaadi tööd, või muud kõnealusele turule omased asjaolud.
60 Kui aga selgub, et AKKA/LAA poolt autoriõiguste omanikele ülekantud tasud on kõrgemad, kui võrdlusriikides ülekantud tasud, ja kui seda erinevust võib lugeda tuntavaks, peab AKKA/LAA seda asjaolu põhjendama. Selline põhjendus võib seisneda õiglast tasu käsitlevates liikmesriigi õigusnormides, mis erinevad teiste liikmesriikide omadest; seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
61 Sellest tuleneb, et viiendale ja kuuendale küsimusele tuleb vastata, et erinevus võrreldud tasude vahel tuleb lugeda tuntavaks, kui see on oluline ja kestev. Selline erinevus on kaudne tõend turgu valitseva seisundi kuritarvitamise kohta ning autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsioon, kellel on turgu valitsev seisund, peab tõendama, et tema hinnad on õiglased, tuginedes objektiivsetele asjaoludele, mis mõjutavad halduskulusid või autoriõiguste omanikele tasude maksmist.
62 Seitsmenda küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas juhul, kui ELTL artikli 102 teise lõigu punktis a käsitletud rikkumine on tõendatud, tuleb trahvisumma kindlaksmääramisel autoriõiguste omanikele mõeldud tasusid arvestada kõnealuse autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsiooni käibe hulka.
63 Määruse nr 1/2003 artiklist 5 ilmneb, et liikmesriikide konkurentsiasutused võivad ELTL artikli 102 kohaldamise raames kehtestada trahve, karistusmakseid või muid siseriiklikus õiguses sätestatud sanktsioone.
64 Sellega seoses tuleb tagada ELTL artikli 102 ühetaoline kohaldamine liidus, et saavutada selle artikli tõhus kohaldamine. Niisiis, ehkki määruse nr 1/2003 artikli 23 lõige 2, mida kohaldatakse Euroopa Komisjoni poolt ELTL artiklite 101 ja 102 rikkumise eest määratavatele trahvidele, ei ole liikmesriigi konkurentsiasutustele siduv, on sellistel asutustel lubatud olukorras, kui nad hindavad ettevõtja käivet, et kindlaks määrata trahvi maksimumsumma, mida sellele ettevõtjale ELTL artikli 102 rikkumise eest määrata, kasutada lähenemist, mis on kooskõlas nimetatud artiklis 23 esineva mõiste „käive“ tõlgendusega.
65 Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast tuleneb, et see mõiste puudutab asjaomase ettevõtja müüdud kaupade või teenuste väärtust, väljendades niisiis selle tegelikku majanduslikku olukorda (vt selle kohta kohtuotsus, 7.9.2016, Pilkington Group jt vs. komisjon, C‑101/15 P, EU:C:2016:631, punktid 16–18 ja seal viidatud kohtupraktika).
66 Nii nagu märgiti käesoleva kohtuotsuse punktis 33, seisnevad siinses asjas AKKA/LAA poolt osutatud teenused tasude kogumises, millest makstakse muusikateoste autoritele. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab põhikohtuasja kõiki asjassepuutuvaid asjaolusid arvestades hindama, kas nende tasude see osa, mis vastab nimetatud autoritele makstud tasudele, kuulub AKKA/LAA poolt osutatud teenuse väärtuse hulka.
67 Sellega seoses võib eelotsusetaotluse esitanud kohus eelkõige arvesse võtta õiguslikke ja majanduslikke seoseid, mis liikmesriigi õiguse alusel esinevad AKKA/LAA kui vahendaja ja õiguste omanike vahel, et määrata kindlaks, kas need kujutavad endast ühte majandusüksust. Kui olukord on nii, siis võib neile õiguste omanikele makstava tasu osa lugeda AKKA/LAA poolt osutatud teenuse väärtuse hulka.
68 Lisaks tuleb märkida, et kui liikmesriigi konkurentsiasutus määrab trahvi, peab see trahv sarnaselt mis tahes muu sanktsiooniga, mida liikmesriigi asutused kehtestavad liidu õiguse rikkumise eest, olema tõhus, proportsionaalne ja hoiatav (vt selle kohta kohtuotsus, 8.7.1999, Nunes ja de Matos, C‑186/98, EU:C:1999:376, punkt 10 ja seal viidatud kohtupraktika).
69 Sellega seoses, et kindlaks määrata trahvi lõppsumma, tuleb ühtlasi arvesse võtta asjaolu, et konkurentsinõukogu oli AKKA/LAA-le juba määranud esimese trahvi 2008. aastal, kuna tema küsitud hinnad olid ebaõiglased, ja et 2013. aastal pärast uut uurimist määrati talle vaidlustatud otsusega teine trahv ELTL artikli 102 teise lõigu punkti a rikkumise eest.
70 Seetõttu tuleb arvesse võtta rikkumise kogukestust, selle korduvat laadi ning küsimust, kas esimene trahv oli piisavalt hoiatav, et veenduda, et määratud sanktsioon on tõhus, proportsionaalne ja hoiatav, nagu on märgitud käesoleva kohtuotsuse punktis 68.
71 Eelnevaid kaalutlusi silmas pidades tuleb seitsmendale küsimusele vastata, et juhul kui ELTL artikli 102 teise lõigu punktis a käsitletud rikkumine on tõendatud, tuleb trahvisumma kindlaksmääramisel autoriõiguste omanikele mõeldud tasusid arvestada kõnealuse autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsiooni käibe hulka, tingimusel et see tasu on osa nimetatud organisatsiooni poolt osutatud teenuste väärtusest ja et selle tasu arvamine käibe hulka on vajalik, et tagada kehtestatud karistuse tõhus, proportsionaalne ja hoiatav laad. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kõiki käesoleva juhtumi asjaolusid arvesse võttes kontrollima, kas need tingimused on täidetud.
72 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
1. Liikmesriikidevahelist kaubandust võib mõjutada niisuguste tasude tase, mille on kehtestanud autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsioon, kellel on monopol ja kes ühtlasi esindab välismaiste omanike õigusi, mistõttu tuleb kohaldada ELTL artiklit 102.
2. Hindamaks, kas autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsioon kohaldab ELTL artikli 102 teise lõigu punkti a tähenduses ebaõiglasi hindu, on sobiv võrrelda tema tasusid teistes liikmesriikides kohaldatavate tasudega, mida on korrigeeritud ostujõupariteedi indeksiga, tingimusel et võrdlusriigid on valitud objektiivsete, asjakohaste ja kontrollitavate kriteeriumide põhjal ning võrdluste alus on ühetaoline. Võib võrrelda ühes või enamas kasutajate segmendis nõutud tasusid, kui on kaudseid tõendeid, et tasude ülemäärane laad puudutab neid segmente.
3. Erinevus võrreldud tasude vahel tuleb lugeda tuntavaks, kui see on oluline ja kestev. Selline erinevus on kaudne tõend turgu valitseva seisundi kuritarvitamise kohta ning autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsioon, kellel on turgu valitsev seisund, peab tõendama, et tema hinnad on õiglased, tuginedes objektiivsetele asjaoludele, mis mõjutavad halduskulusid või autoriõiguste omanikele tasude maksmist.
4. Juhul kui ELTL artikli 102 teise lõigu punktis a käsitletud rikkumine on tõendatud, tuleb trahvisumma kindlaksmääramisel autoriõiguste omanikele mõeldud tasusid arvestada kõnealuse autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsiooni käibe hulka, tingimusel et see tasu on osa nimetatud organisatsiooni poolt osutatud teenuse väärtusest ja et selle tasu arvamine käibe hulka on vajalik, et tagada kehtestatud karistuse tõhus, proportsionaalne ja hoiatav laad. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kõiki käesoleva juhtumi asjaolusid arvesse võttes kontrollima, kas need tingimused on täidetud.

matches: kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


text:
Juhtimisteenus »» Ettevõtte üldjuhtimise teenus » Ettevõtte finantsjuhtimise teenus »
Finantsnõustamise teenus »»
Saneerimine ja restruktureerimine »» Ettevõtte saneerimine » Ettevõtte restruktureerimine »
Ettevõtte üldjuhtimise teenus
Tavaliselt, kui ettevõtjal tuleb plaan realiseerida uus äri-idee, peab ta alustavat ettevõtet kas ise juhtima või palkama kompetentse tegevjuhi. Sama kehtib ka siis, kui tegevjuhist ettevõtte omanik soovib vabastada oma aega ja ettevõtte juhtimine kellelegi üle anda.
Tegevjuhi palkamine töölepingu alusel on klassikaline viis fikseerida juhi vastutus, kohustused, õigused ja töötasu. Samas on praktikas aina sagedamini kasutatav alternatiiv ettevõttele juht palgata juhtimislepingu alusel, mis sõlmitakse juhtimisteenuseid osutava ettevõttega. Tööd ennast tuleb aga teostama ikkagi lepinguga kindlaks määratud isik. Sellise juhtimislepingu sõlmimisel võib olla mitmeid eeliseid:
Paindlikkus töö mahus ja kiire pealehakkamine. Ettevõtjad, kellel on idee ja rahalised ressursid, et alustada mõne uue ärisuunaga või ettevõttega võivad sageli olla dilemma ees, et ettevõtte personali hulgas puudub inimressurss, kes oleks kavandatud eesmärgid võimeline ellu viima. Välismaal tegutsev ettevõte soovib katsetada pilootprojekti korras oma äri laiendamist Eesti turule, kuid ettevõtmise algfaasis ei pruugi see nõuda täis tööaja mahus pühendumist, et palgata ettevõttesse koheselt tegevjuht. Projekt võib ka mitte käivituda ja siis on värvatud juhi vabastamine paratamatult seotud suurte kuludega.
Kuluefektiivsus. Tegevjuhi värbamine juhtimislepingu alusel, nagu seda Calisto pakub, võib osutuda kuluefektiivseks, mis on just eriti oluline käivituva uue ärisuuna algusfaasis, kus kavandatud tulumahtude saavutamine võtab aega. Lepingu alusel tegutsevale juhile ei ole vaja hankida sõidukit, arvutit, sidevahendit ja teha teisi sedasorti kulutusi kuna need juba sisalduvad juhtimislepingu maksumuses.
Kogemused. Calisto personalil on hulgaliselt kogemusi tegutsemisel outsourcing põhimõttel värvatud tegevjuhina. Oleme juhtinud ettevõtteid või kontserni tütarfirmasid Silberautos, Infowebis, Manutent OÜ-s. Oleme katsetanud välisfirmade ärimudeleid Eesti tingimustes. Tööturult ei pruugi õnnestuda leida vähemtuntud ettevõttele sellise kogemuste pagasiga juhti. Meie personal omab praktilist juhina tegutsemise ja äri algatamise kogemust mitmetes majandus-sfäärides: finantseerimisteenused, internetiteenused, kinnisvara-arendus, hulgikaubandus, autokaubandus. Oleme olnud osalised nii mitmeski eduloos, kus ettevõtte ülesehitus ja hilisem müük on osanikule suurt tulu toonud.
Vastutus. Sisse ostetud tegevjuht vastutab sarnaselt palgatud juhatuse liikmega kuna enamasti on sellisese juhi õiguste ja vastutuse fikseerimiseks mõistlik ta juhatuse koosseisu arvata. Lisaks juhi isikule vastutab juhi tegevuse eest ka juhtimisfirma, kes juhtimisteenust osutab, seda sõlmitava juhtimislepingu alusel. Tegevjuhi outsourcing on tavaliselt pikaajaliste kavatsustega koostöö. Hea tegevjuht omab olulisel hulgal eeldusi ja varasemaid kogemusi uute väljakutsete vastuvõtmiseks. Mitte alati ei õnnestu siin meie kliendile sobivat lahendust leida, kuid kutsume Teid juhtimisteenuste osutamise võimaluste üle meiega konsulteerima. Kui me antud valdkonda piisavalt ei tunne, siis me ütleme seda ja võimalusel aitame Teid sobiva juhikandidaadi leidmisel.
Ettevõtte finantsjuhtimise teenus
Finantsjuhtimise teenus on suunatud ettevõtetele, kellel on lahendatud raamatupidamise korraldamine, kuid ettevõtte juhtkond vajab abi eelarvete koostamisel ning minevikuaruannete tõlgendamisel, et teha õigeid juhtimisotsuseid. Sageli ei ole väikeste või keskmise suurusega ettevõtete ärimahud nii suured, et palgata täis töökohaga finantsjuht, kuid aeg-ajalt siiski oleks täiendavat abi finantsvahendite efektiivsel juhtimisel vaja.
Sellisel juhul on mõistlik sõlmida püsileping finantsjuhi teenust osutava ettevõttega täpselt selliste tööülesannete täitmiseks ja sellise ajalise mahuga nagu Teie ettevõte vajab. Ettevõtte juhtidel võib ette tulla ka teisi olukordi, kus on vaja kiiresti kaasata kompetentne finantsjuht väljastpoolt oma personali ringi: ootamatud muutused senises personalis, uue ettevõtte omandamine jne. Ka raamatupidamise korraldamisel võib vaja minna finantsjuhi abi: konsolideerimised, arvestuspõhimõtete muutmise vajadus jms. võib tingida lisakompetentsi kaasamise vajaduse.
Tavapärased meie finantsjuhi poolt kaetavad kompetentsid on järgmised:
Finantsjuhtimise korraldamine.
perioodilise aruandluse korraldamine ja koostamine
eelarvete koostamine ja võrdlus tegelike tulemustega
rahavoogude prognoosimine ja jälgimine
raha ja käibekapitali juhtimine
Kuluarvestus.
raamatupidamise korrastamine toote või teenuse omahinna väljatoomiseks
kulude kontrolliprotseduuride väljatöötamine (aruandlus/sagedus)
kulude perioodiline kontroll
võimalikele kokkuhoiuallikatele osundamine
FINANTSNÕUSTAMISE TEENUS
Koostame finantsprojektsioone, -prognoose ja eelarveid, teostame tasuvusuuringuid ja finantsanalüüse. Kliendi äriprojektile tuginedes töötame välja rahvusvahelistele standarditele vastavaid äriplaane ja toetustaotlusi Euroopa Liidu struktuurfondide raames.
Meie kontaktid ja kogemused võimaldavad efektiivselt suhelda ja tegutseda kapitali kaasamisel Balti riikides tegutsevatest finantsasutustest, aga oleme korraldanud finantseerimisi ka välispankadest. Koostöös oma klientidega selgitame eelnevalt välja optimaalseima võõrkapital struktuuri kaastates vajadusel, laenu-, liisingu- , faktooringu-, arvelduslaen, vahefinantseerimise või omakapitali instrumente.
Aitame ettevõtetel edukalt ja efektiivselt laenu taotleda korraga enamast kui ühest-kahest pangast. Konkurents tagab parimas saadaolevad laenutingimused. Kui kodupank põhjendamatult tõrgub laenu andmast või pikendamast, oleme võimelised enamikel juhtudel korraldama laenude refinantseerimise kliendi jaoks uuest pangast.
Oleme korraldanud ettevõtete võlakirjade müüke, samuti nende hilisemaid refinantseerimisi. Oleme noteerinud välakirju kohalikul börsil. See suurendab võlakirjade usaldusväärsust likviidusust.
Vahetusvõlakirjad
Keerulistel aegadel võib muude intrumentide läbi laenu saamine olla raskendatud. Vahetusvõlakirjad annavad finantseerijale laenuga sarnaselt tagatud tootluse, kuid samas loovad võimaluse ettevõtte suurema edu korral vahetada võlakirjad ettevõtte osa(või aktsia-) kapitaliks.
Bilansivälised finantseerimisinstrumendid
Regressita faktooring, pikendatud maksetähtajad krediidikindlustuse abiga, müük, tagasirendi tehingud – need on vaid väike osa erinevatest võimalustest, mida võib olla ettevõtjal mõistlik kasutada tavapärase pangalaenu kõrval.
Altenatiivsed kapitalipakkujad ja vahefinantseerimine.
Kui pangast laenu leidmise võimalused on ammendatud võib finantseerimist leida ka nn. mezzanine finantseerijatelt; private equity firmadest või ka näiteks Kredex’ist. Aitame Teil üles leida seninägematuid finantseerimisvõimalusi.
Õiglase väärtuse hindamine.
Õiglase väärtuse hindamine ettevõtte varadele või osadele võib olla vajalik mitte ainult müügi või ühinemistehingute korral. Ettevõtte kinnisvara ja põhivara õiglast väärtust on sageli vaja hinnata aastaaruande koostamise protsessi raames. Hindamisi on vaja kontserni sisemisel restruktureerimisel, oma aktsiate müügil või tagasiostul jne. Õiglase väärtuse hindamine hõlmab erinevate varagruppide väärtuse määramist rahvusvaheliselt aktsepteeritud metoodika alusel. Hinnatavateks varadeks võivad olla ettevõtte aktsiad või osad, finantsinstrumendid, ettevõtte koguvarad, nõuded või lepingud, samuti kinnisvara.
Ärikinnisvara müük.
Esindades müüja huve, aitame korraldada ärikinnisvara müüki parima võimaliku hinnaga nii, et müügi-info jõuaks kõigi rahvusvaheliste kinnisvarainvestoriteni. Hoolitseme, et teave müügiobjektist jõuaks ostuhuvilisteni parimal professionaalsel ja usalduslikul moel. Selleks koostame vajalikud eeluuringud, müügimaterjalid, infomemorandumi ja peame ostuhuvilistega läbirääkimisi kuni tehingu vormistamiseni ning raha ülekandmiseni.
SANEERIMINE JA RESTRUKTUREERIMINE
Saneerimise ettevalmistamine
Ettevõtte saneerimine algab hetkest, kus ettevõtja tunneb, et vanaviisi jätkata võib olla ohtlik ja kindlalt konkurentsis ning likviidsena püsimiseks võib ettevõte vajada muudatusi. Seda me nimetame saneeriise ettevalmistamise etapiks. Selles etapis kehtestatakse kindlad kriteeriumid otsustamaks kas “sõita edasi�� või “teha pööre��. Kui edasi sõitmise kriteeriumeid (laenu saamine, tütarettevõtte break-even, kulude kokkuhoid kavandatud mahus vms.) ei õnnestu lähemas tulevikus täita, siis tuleb meelekindlalt varemkavandatud kurssi muuta, kuid seekord õiges, st. turvalises suunas.
Enamasti tähendab saneerimine mitmest halvast valikust vähem halva valimist. Kui hästi läheb, võib see isegi tagantjärele heaks valikuks osutuda. Kui nii hästi ei lähe, siis suudetakse turvaliselt ära hoida kõige hullema, st. pankrotiseisu kujunemine, millest tavaliselt ei ole edasiteed. Äärmuslikel juhtudel võib parimaks saneerimismeetmeks olla ka pankrot, mis annab võimaluse alustada uut ettevõtlust varaga, mis on võimalik uue kapitali kaasabil pankrotivarast välja osta ning kasutades oskuslikult ettevõtja kõige tähtsamat vara, milleks on tema teadmised, suhted ja oskused. Saneerimisavalduse esitamine kohtule on ainult üks valik arsenalist, mille abil raskuste vastu võidelda.
Saneerimise ettevalmistamise käigus me aitame Teil valida parimad meetmed lähtuvalt kujunenud olukorrast. Vajadusel alustame läbirääkimisi võlausaldajatega, et välja selgitada piisava poolehoiu olemasolu saneerimismenetluse õnnestumiseks. Võimalik, et saneerimise õnnestumiseks tuleb kontserni struktuuris teha muudatusi, st. liitmisi, jagunemisi vms. Samas, kui ettevõttel on üks või kaks suurt võlausaldajat, kes on põhimõtteliselt valmis nõude ümberkujundamiseks nii ,et ettevõte saaks edasi tegutseda, ei pruugi saneerimismenetluse algatamine olla hädavajalik. Kokkuleppeid nõuete ümberkujundamiseks saab teha ka saneerimismenetluse väliselt. Olukord on teine, kui võlausaldajaid on palju. Siis on saneerimismenetluse väliselt pea võimatu kõiki võlausaldajaid võrdselt koheldes nõudeid ümber kujundada ja saavutada seejuures vajalikku üksmeelsust.
Saneerimisavalduse koostamine
Saneerimisavaldust on mõistlik kohtule esitada siis, kui eelnevalt on läbi räägitud peamiste võlausaldajatega ja selgitatud välja piisava poolehoiu olemasolu selleks, et võlausaldajad saneerimiskava vastu võtaks. Hinnanguliselt moodustab see töö ühe kolmandiku kogu saneerimiskava jõustamiseks vajalike tegevuste mahust, kuid see on odavam, kui tegelemine saneerimismenetlusega, mis jääb võlausaldajate või kohtu poolt kinnitamata.
Saneerimisnõustaja teenused
Saneerimisavalduse esitamisel saab ettevõte esitada oma ettepaneku saneerimisnõustaja isiku määramiseks. Kohus arvestab ettevõtja ettepanekuga kuid samas ei ole ettevõtja soov kohtu jaoks siduv. See tähendab, et kui kohus leiab, et ettevõtja poolt soovitatud isik ei ole mingil põhjusel antud ettevõtte saneerimisnõustajaks sobiv võib kohus saneerimisnõustaja määrata omal äranägemisel. Soovitame saneerimisnõustaja kandidaadiks esitada ettevõttest sõltumatu isik, kes annaks maksimaalset lisaväärtust ettevõtte ümberkorralduste teostamisel, läbirääkimistel võlausaldajatega, saneerimiskava koostamisel ning saneerimismenetlusega seotud dokumentatsiooni ning protseduuride korrektsel ja kompetentsel täitmisel.
Saneerimisnõustajal peavad olema piisavad finants-, juhtumis- ja õigusalased teadmised. Sageli on raske nii mitmekesise profiiliga nõustajat leida. Kõige tõenäolisem on neid leida finantskonsultantide hulgast, kellel on pankadega suhtlemise kogemust ja varasem kogemus saneerimismenetluse tervikprotseduurist. Suuremate ettevõtete saneerimisel võib osutuda ratsionaalseks kaasata kaks saneerimisnõustajat, kellest üks kataks finantsvaldkonna ja teine juriidilise kompetentsi. Oleme valmis Teid avameelselt abistama parimate nõustamiskandidaatide leidmisel. Meie nõustajate profiili sobivuse korral soovitame heameelega ka enda kandidatuuri. Oleme seisukohal, et ettevõtja suhtes on aus, kui anname nõusoleku hakata saneerimisnõustajaks ainult siis, kui ise kindlalt usume kavandatava saneerimise tõenäolisesse edusse.
Saneerimiskava koostamine
Saneerimiskava koostamisel osalevad nii ettevõtja kui saneerimisnõustaja. On mõistlik, kui kava valmib nõustaja poolt koostöös ettevõtjaga. Kuna saneerimisnõustaja töö on vastavalt seadusele tasustatud, siis ettevõtja jaoks parim lahendus oleks see, kui saneerimisnõustajal oleks piisavalt tahet ja motivatsiooni kava koostamiseks. Kui kohus määrab ettevõtja poolt taotletud saneerija, siis on motivatsioonis, tööjaotuses ja tasus võimalik eelnevalt kokku leppida. Teistmoodi olukord võib tekkida juhul, kui kohus peab vajalikuks saneerimisnõustaja omal äranägemisel määrata. Saneerimisseaduse § 20 sätestab, et pärast saneerimismenetluse algatamist koostab saneerimisnõustaja ettevõtja nimel saneerimiskava. Seega kava koostamise kohustus on küll nõutajal, kuid seejuures tuleb arvestada teatud asjaolusid.
Parem on olukord siis, kui saneerimisnõustaja, kes on sageli juriidilise kvalifikatsiooniga, toetab ettevõtja initsiatiivi koostada saneerimiskava ise või kaasata kava koostamisesse finantsnõustaja, kes valdab muuhulgas piisavalt antud majandusharu spetsiifikat. Siinkohal oleme hea meelega valmis pakkuma oma abi saneerimiskava koostamisel olemata seejuures ise saneerimisnõustaja ülesannetes.
Sisuliselt on saneerimiskava ettevõtte uus äriplaan, mis kajastab kõike, mis seni tehtud, millises olukorras hetkel ollakse ja mida kavandatakse ette võtta, et olukorrast edukalt ja võlausaldajate huve minimaalselt riivates sealt välja tulla. Saneerimiskava peab olema veenev mitte ainult kohtule vaid eelkõige ka võlausaldajatele andmaks neile kinnitust, et saneerimine on iga võlausaldaja jaoks parem alternatiiv kui oleks pankrotimenetlus.
Eksperthinnang saneerimiskavale
Saneerimisseaduses näebette võimaluse, et kohus võib kaaluda võlausaldajate poolt vastuvõtmata saneerimiskava kinnitamist juhul, kui ettevõtja esitab vastava avalduse. Avalduse esitamise eelduseks on, et saneerimiskava poolt hääletas vähemalt pool kõigist võlausaldajatest. Juhul kui kohus võtab menetlusse ettevõtja avalduse kinnitada saneerimiskava, mille võlausaldajad on jätnud vastu võtmata, nimetab kohus vähemalt kaks eksperti, kes annavad saneerimiskavale hinnangu.
Ettevõtja ei saa kaasa rääkida ekspertide valikul ja määramisel. Siiski ei ole välistatud, et kohus küsiks ettevõtja sellekohast arvamust. Meie nõustajad vastavad seaduses ette nähtud eksperdina tegutsemiseks vajalikele nõuetele.
Ekspert koostab kohtu määratud tähtaja jooksul saneerimiskava kohta kirjaliku, erapooletu ja asjatundliku analüüsi, milles esitab põhjendatud arvamuse ettevõtte saneerimise vajaduse, nõuete ümberkujundamise ja muude saneerimisabinõude eesmärgipärasuse, ettevõtte saneerimise edukuse tõenäosuse, võlausaldaja huvide ja õiguste arvestamise ning ettevõtte saneerimiseks muu olulise asjaolu kohta, sealhulgas ettevõtte olulisuse kohta tööandjana.
Tuleb arvestad, et eksperdile näeb seadus ette arvamuse koostamiseks kuni 60 päeva. Samuti on ekspertide (keda peab olema vähemalt kaks) töö tasustatav ja ka selle kulu katab loomulikult ettevõtja. Nn. ekspertide arvamusele toetud saneerimiskava kinnitamine läheb ettevõtjale hinnanguliselt topeltkalliks maksma. Samuti ei saa olla kuidagi kindel, et eksperdid saneerimist tõenäoliselt edukaks hindavad. Seetõttu me pigem soovitame leida saneerimiskavaga lahendus, mis eeldatavalt võiks saada vajaliku 2/3 hääli võlausaldajatelt.
Saneerimisprotsessi strateegiline nõustamine. Läbirääkimised võlausaldajatega.
Saneerimisprotsessi strateegiliselt kõige olulisemad tegevused on võlausaldajate ringi moodustamine, kelle nõudeid kavandatakse saneerimisel umber kujundada. Ettevõtja ja saneerimisnõustajad võivad käimasoleva saneerimisprotsessi juures vajada täiendavat abi kogemustega saneerijatelt selleks, et:
pidada edukalt läbirääkimisi võlausaldajatega, sh. eelkõige pankadega;
leida turvalisim ja optimaalseim lahendus ümberkujundatavate võlgade struktuurile, st. milliseid nõudeid umber kujundada, milliseid mitte, kas ja kuidas nõudeid rühmitada.
Meie saneerimisnõustajatel on siinkohal kogemusi ja teadmisi, kuivõrd antud temaatikaga on tegeletud sügavuti.
Ettevõtte restruktureerimine.
Saneerimine vastava seaduse alusel ei pruugi alati võimalik olla, kuna on ette teada, et võlausaldajate poolehoidu ei õnnestu saavutada või siis on ettevõtte netovara negatiivne ning likviidsus puudub.
Tesiseks, saneerimine vastava seaduse alusel ei pruugi alati vajalik olla, kuna võlausaldajatega saab kokkuleppeid sõlmida ka saneerimismenetluse väliselt, seda eriti juhul, kui tegemist on ühe või kahe suure võlausaldajaga ning puuduvad seejuures otseselt vaenulikult meelestatud võlausaldajad.
Sellisteks juhtudeks on Calistol pakkuda teisi lahendusi, mis võivad aidata olukorrast väljuda. Lahendusteks võivad olla ettevõtte sisemised ümberkorraldused (kulude vähendamine, mõnest tegevusalast loobumine, vara müük-tagasirent jne) või ettevõtte struktuurilised ümberkorraldused (ühinemine, jagunemine, tütarettevõtte müük, ettevõtte iseseisva üksuse müük (spin-off) jne.).
Ettevõtete liitmistel ja jagunemistel ei kehti alati lihtne aritmeetika, et 1+1=2. Sageli võib leida lahenduse, kus 1+1=3.

matches:
Kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 20
kohus
kohus
kohus
kohus


Ebaproportsionaalsed dividendid - RMP.ee
Esileht » Ettevõtlus » Ettevõtlusest ja ettevõtjale » Ebaproportsionaalsed dividendi ...
Ebaproportsionaalsed dividendid
LEADELL Aivar Pilv Advokaadibüroo vandeadvokaadi abi
Osast tulenevad varalised õigused kuuluvad osanikule ja seaduse järgi makstakse osanikule osa kasumist (dividende) võrdeliselt tema osa nimiväärtusega (ÄS § 157 lõige 2).
Osanike kokkuleppel on võimalik aga sellest üldreeglist kõrvale kalduda ja anda osanikele erinevad (ebaproportsionaalsed) dividendiõigused. Sellised kokkulepped ei saa olla fikseeritud (üksnes) osanikelepingus (või muus võlaõiguslikus kokkuleppes), vaid peavad selgelt kajastuma ühingu põhikirjas (ÄS § 1541 lõige 1).
Ebaproportsionaalsus peab olema üheselt mõistetav
Mittevõrdelised dividendid on tavapärased näiteks olukorras, kus üks osanik on passiivne investor, kes ei osale ettevõtte juhtimises, ning teine osanik panustab aktiivselt oma aega ja energiat ühingu majandustegevusse. Sellisel juhul on regulatsioon põhikirjas tavapärane, kus hääleõigust teostavad osanikud küll nii, nagu seadusest tuleneb, kuid dividendi jaotus ei ole võrdeline osa suurusega (50:50), vaid ebaproportsionaalne ühe osaniku kasuks (näiteks 70:30).
Keelatud ei ole ka kokkulepped, kus kaldutakse seaduses ettenähtud proportsioonist kõrvale sellises ulatuses, et ühel osanikul dividendide saamise õigust sisuliselt ei olegi, samas kui teine osanik saab endale 100% dividenditulust. Sellised kokkulepped on tavapärased tähtajaliste õigustena, kus suurinvestor soovib n-ö eelisjärjekorras oma investeeringu tagasi saada ja seejärel toimub edasine dividendide jaotus üldistel alustel.
See, millises ulatuses, millisel osanikul on õigus dividenditulu saada, peab olema põhikirjas fikseeritud üheselt mõistetavalt. Olgu mittevõrdelise arvestuse aluseks koefitsient, matemaatiline tehe või lihtsalt määratletud protsendina, peab arvestamise alus olema põhikirjas sätestatud selgelt. Siiski ei piisa vaid põhikirjalisest kokkuleppest, et osanikele on võimalik tasuda dividende ebaproportsionaalselt ja seejärel asuda seda osanike otsuses täpsustama, kelle suhtes ja millises ulatuses erisus ikkagi kehtib (sealjuures igas järgmises otsuses võib-olla erinevalt).
Ebavõrdselt koheldava osaniku nõusolek
Kuivõrd põhikiri kinnitatakse asutamislepinguga, millega peavad nõus olema kõik osanikud, ei teki probleeme olukorras, kus ebaproportsionaalsus on ette nähtud juba osaühingu asutamisel ja kõigi osanike nõusolekul. Mis saab aga olukorras, kus ebaproportsionaalset dividendimakset ette nähtud ei olnud, kuid enamusosanik võtab ühel hetkel 2/3 häälteenamusega vastu otsuse muuta põhikirja viisil, mis näeb ette ebaproportsionaalsed dividendid ja välistab sellega ka näiteks teistele osanikele dividendiväljamakse?
Sellises olukorras on kohus asunud seisukohale, et kui eriõigused ei ole ette nähtud ühingu põhikirjas selle asutamisel, siis peavad põhikirja eriõiguste sisseviimisega nõustuma kõik need osanikud, keda vastava põhikirjamuudatusega ebavõrdselt koheldakse ja nimetatu tuleneb ÄS § 154 lõikest 1 (vt nt Tallinna ringkonnakohtu 09.11.2016 otsus tsiviilasjas nr 2-15-16477).
Arvestama peab ka sellega, et kui ühel hetkel soovivad osanikud mõne osaniku suhtes kehtinud eriõiguse lõpetada, ei ole võimalik ka seda teostada pelgalt häälteenamuse teel. Põhikirja muutmine sellisel viisil eeldab ka selle osaniku nõusolekut, kelle suhtes eriõigus lõpetatakse (ÄS § 1541 lõige 2).
Ebaproportsionaalse dividendi õiguse kehtestamisel tasuks seega läbi mõelda, kas tegemist on üksnes tähtajalise kokkuleppega või kehtib kokkulepe mõne tingimuse saabumiseni ja vastavad eeldused ühemõtteliselt põhikirjas ka kajastada. Vastasel juhul võib ootamatult kujuneda olukord, kus proportsiooni muutmine on soodustatud isiku koostöö puudumise tõttu problemaatiline.
Autor: Karin Ploom, LEADELL Aivar Pilv Advokaadibüroo vandeadvokaadi abi
Allikas: LEADELL Pilv Advokaadibüroo AS
Seotud märksõnad: osanike leping, osaühingu põhikiri, osanike suhted, ebavõrdne kohtlemine
Põhikirja muutmine 10.07.2016
Valmis tööandjaid võrdse kohtlemise küsimustes aitav veebiportaal 17.03.2016
Tööandjate teadlikkus soolise võrdõiguslikkuse seadusest on madal 04.02.2016
Töökeskkonnas toimuvasse ahistamisse tuleb suhtuda tõsiselt 21.08.2015
Sanktsioonid aastaaruande esitamata jätmisel 19.06.2018
30. juunil on 2018. aasta majandusaasta aruande esitamise tähtaeg. Paljudel on aruanne juba esitatud, paljudel veel ees, kuid paljudel võib jääda aruanne tähtaegselt ka esitamata.
Kuula Marketingi Instituudi Turundusraadiot 19.06.2018
Alates 1. augustist 2018 tuleb registreerida mahutid, milles hoitakse või ladustatakse kütust 13.06.2018
Alates 1. augustist 2018 kehtima hakkava vedelkütuse seaduse § 193 lg 1 kohaselt peab isik, kelle omandis on 10 m3 mahuga või suurem statsionaarne mahuti, milles hoitakse, ladustatakse või kavatsetakse hoida või ladustada alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriakts ...
Alkoholi reklaam 01.06.2018
Reklaamiseaduses jõustusid 1. juunil 2018. a alkoholi reklaami muudatused, mille peamine eesmärk on kaitsta rahvatervist, vähendada alkoholitarbimisest tulenevat sotsiaalset-, majandus- ja tervisekahju ning tagada lastele ja noortele toetav keskkond kasvuks ja arenguks.
Alkoholi reklaami regulatsiooni võrdlustabel 01.06.2018
Alkoholi reklaami regulatsioon on sätestatud reklaamiseaduse (edaspidi RekS) §-s 28. Tabelis on esitatud võrdlus alates 01.06.2018 jõustunud alkoholi reklaami regulatsiooni ja sellele eelnenud redaktsiooni vahel. Kuni 31.05.2018 kehtiv seadus ...


Täitemenetluse seadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Täitemenetluse seadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus
03.03.2015 otsus nr 604
§ 1. Täitemenetluse seadustiku muutmine
1) paragrahvi 26 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Kohtutäitur peab välja selgitama, miks lapse elatise võlgnik ei täida lapse ülalpidamise kohustust, millised on tema sissetulekud ning kuidas ta kavatseb elatise võlgnevust likvideerida. Selleks küsitleb kohtutäitur võlgnikku vähemalt iga kahe kuu tagant alates elatise viimasest sissenõudmisest, elatise sissenõudmise ebaõnnestumise korral alates viimasest võlgnikuga ühenduse võtmisest. Eelistada tuleb võlgniku vahetut küsitlemist. Võlgniku vastused märgitakse täitetoimikusse.”;
2) paragrahvi 26 lõike 2 teist lauset täiendatakse pärast sõna „tasunõude” sõnadega „ja muude hüvede”;
3) paragrahvi 26 lõike 4 esimest lauset täiendatakse pärast sõna „kohustuste” sõnadega „ning võlgniku käesoleva seadustiku § 1772 lõikes 1 nimetatud õiguste ja lubade”;
4) paragrahvi 28 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Kohtutäitur otsib lapse elatise võlgniku valduses olevad ruumid ja maatüki läbi vähemalt iga aasta tagant alates elatise viimasest sissenõudmisest, elatise sissenõudmise ebaõnnestumise korral alates võlgniku valduses olevate ruumide ja maatüki viimasest läbiotsimisest.”;
5) paragrahvi 28 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kohtumääruse võib teha, ilma et võlgnik oleks varem keelanud kohtutäituril tema valduses olevatesse ruumidesse ja maatükile siseneda või seal läbiotsimist teostada.”;
6) paragrahvi 63 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Täitemenetlusregistrist on avalikult kättesaadav teave, kas isikul on elatisevõlgnevus, ning selle olemasolu korral sissenõutava võla jäägi suurus.”;
7) paragrahvi 65 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Käesoleva paragrahvi lõiget 4 ei kohaldata elatisabi maksmise tõttu riigile üle läinud lapse elatisnõude osale.”;
8) seadustikku täiendatakse §-ga 1181 järgmises sõnastuses:
„§ 1181. Sissenõude pööramine kolmandale isikule täidetud rahalisele kohustusele
(1) Kui võlgniku eest kolmandale isikule täidetud rahaline kohustus või rahalised kohustused kokku ületavad võlgnikule seadusega ettenähtud mittearestitava sissetuleku, on kohtutäituril õigus elatisnõude täitmisel nõuda arestimisaktiga kolmandalt isikult võlgniku eest täidetud rahalise kohustuse tagasitäitmist elatise sissenõudja kasuks kohtutäituri ametialasele kontole.
(2) Kolmandalt isikult võib käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel nõuda tagasitäitmiseks rahalise kohustusena makstud summa, mis ületab võlgnikule seaduses ettenähtud mittearestitava sissetuleku. Kolmas isik on kohustatud tagasi täitma võlgniku eest täidetud rahalised kohustused, mis on talle täidetud alates käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud arestimisakti kättetoimetamisest.
(3) Kui kohtutäitur arestib käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel kolmandale isikule täidetud rahalise kohustuse, siis loetakse see kohustus kolmanda isiku suhtes mittetäidetuks.
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas „rahalise” Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Riigikogu Kantselei 27.05.2016 taotlust nr 4-14/16-9/6.
(4) Käesoleva paragrahvi lõiget 1 ei kohaldata, kui võlgniku eest täidab kohustuse kolmas isik, kes on selle kohustuse suhtes solidaarvõlgnik või tagatise andja.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel ei arestita makse ega kohustusliku kogumispensioni, ravikindlustuse ja töötuskindlustuse makseid.”;
9) paragrahvi 130 täiendatakse lõigetega 11−15 järgmises sõnastuses:
„(11) Sissetulekuks loetakse eelkõige võlgniku töötasu või muud sellesarnast tasu, päevaraha, konkurentsist hoidumise tasu, intellektuaalse omandi üleandmisest või kasutada andmisest saadavat tasu, pensioni, dividende ning kaupa, teenust, loonustasu või rahaliselt hinnatavat soodustust, mida isik on saanud seoses töö- või teenistussuhtega, juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmeks olekuga või pikaajalise lepingulise suhtega.
(12) Töö- või teenistussuhtega, juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmeks olekuga või pikaajalise lepingulise suhtega seoses saadud kauba, teenuse, loonustasu või rahaliselt hinnatava soodustuse väärtus on selle hüve turuhind.
(13) Kui võlgnikule töö- või teenistussuhte või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmeks oleku ajal või pikaajalise lepingulise suhte alusel rahas makstav tasu ei ületa käesoleva seadustiku §-s 132 ettenähtud mittearestitavat sissetuleku osa ja võlgnik saab käesoleva paragrahvi lõikes 12 nimetatud hüve, võib kohtutäitur arestida võlgniku rahas makstava tasu, arvestades saadava muu hüve väärtuse võlgniku tasu hulka.
(14) Enne käesoleva paragrahvi lõike 13 alusel rahas makstava tasu arestimist ulatuses, mis jätab võlgnikule väiksema rahas makstava tasu kui käesoleva seadustiku §-s 132 ettenähtud mittearestitav sissetulek, kuulab kohtutäitur ära võlgniku ja tema tööandja või muu lepingupartneri ning vajaduse korral sissenõudja.
(15) Kohtutäituril on õigus nõuda täitemenetluseks vajalikke andmeid võlgniku käesoleva paragrahvi lõikes 11 sätestatud muude sissetulekute kohta võlgniku tööandjalt ja teistelt võlgniku suhtes kohustatud isikutelt. Kolmas isik on kohustatud andmeid esitama, välja arvatud juhul, kui tal on seaduse alusel õigus andmete esitamisest keelduda.”;
10) paragrahvi 174 lõike 3 punkti 21 täiendatakse pärast sõna „elatisnõuded” sõnadega „, välja arvatud lapse elatisnõude osa, mis on riigile elatisabi maksmise tõttu üle läinud”;
11) seadustiku 2. osa täiendatakse 81. peatükiga järgmises sõnastuses:
„81. peatükk
§ 1771. Hoiatus õiguste ja lubade kehtivuse peatamise ning nende andmise keelamise kohta
(1) Kui lapse elatise võlgnik ei ole täitemenetluse ajal kahe kuu jooksul korrapäraselt elatist maksnud ja kohtutäituril ei ole õnnestunud seda sisse nõuda võlgniku vara arvelt, hoiatab kohtutäitur võlgnikku sissenõudja nõusolekul, et võlgniku käesoleva seadustiku § 1772 lõikes 1 loetletud õigused ja lubade kehtivus peatatakse ning nende andmine keelatakse, kui ta ei täida 30 päeva jooksul hoiatuse kättetoimetamisest arvates vähemalt ühte järgmist tingimust:
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hoiatus kehtib kaks aastat alates selle kättetoimetamisest. Kui võlgnik katkestab selle aja jooksul uuesti elatise korrapärase maksmise, esitamata selle kohta mõjuvat põhjendust, esitab kohtutäitur uut hoiatust võlgnikule tegemata kohtule avalduse käesoleva seadustiku § 1773 lõike 1 punkti 2 või 3 alusel. Kohtutäitur võib hoiatuse kehtivuse ajal ümber hinnata võlgniku poolt käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 3 alusel esitatud põhjuse mõjuvuse ning esitada kohtule avalduse käesoleva seadustiku § 1773 lõike 1 punkti 4 alusel.
(3) Kohtutäitur võib ühe hoiatuse kehtivuse ajal esitada kohtule mitu avaldust võlgniku õiguste peatamiseks ja nende andmise keelamiseks.
(4) Kohtutäitur ei tee käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hoiatust, kui võlgnik on varem esitanud ilmselgelt mõjuva põhjuse elatise tasumata jätmise kohta.
(5) Kohtutäitur selgitab enne hoiatuse tegemist välja, kas võlgnikul on käesoleva seadustiku § 1772 lõikes 1 nimetatud õigusi ja lube. Kui võlgnikul ei ole ühtegi käesoleva seadustiku § 1772 lõikes 1 nimetatud õigust ega luba, ei esita kohtutäitur võlgnikule käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hoiatust.
(6) Võlgniku õiguste piiramise kohta tehtava hoiatuse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 1772. Õiguste ja lubade kehtivuse peatamine ning nende andmise keelamine võlgnevuse korral
(1) Kui võlgnik ei ole lapse elatise sissenõudmiseks algatatud täitemenetluse ajal maksnud kolme kuu jooksul korrapäraselt elatist ja kohtutäituril ei ole õnnestunud seda sisse nõuda võlgniku vara arvelt, võib kohus sissenõudja nõusolekul ja kohtutäituri avalduse alusel, millele on eelnenud võlgniku hoiatamine, määrusega tähtajatult peatada järgmised õigused ja järgmiste lubade kehtivuse:
(2) Kui kohus peatab käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel võlgniku õiguse või loa või mõlema kehtivuse, keelab ta ka vastava õiguse või loa või mõlema andmise sama kohtumäärusega.
(3) Kohus võib korraga peatada mitu käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud õigust ja luba ning keelata nende andmise. Õiguse ja loa kehtivuse peatamisel ning nende andmise keelamisel võtab kohus arvesse käesoleva seadustiku § 1774 lõikes 2 sätestatut.
§ 1773. Kohtutäituri avaldus võlgniku õiguste ja lubade kehtivuse peatamiseks ning nende andmise keelamiseks
(1) Kohtutäitur esitab kohtule avalduse võlgniku käesoleva seaduse § 1772 lõikes 2 nimetatud õiguste ja lubade kehtivuse peatamiseks ning võlgnikule nende andmise keelamiseks, kui:
1) võlgnik ei ole 30 päeva jooksul hoiatuse kättetoimetamisest arvates täitnud vähemalt ühte käesoleva seadustiku § 1771 lõikes 1 nimetatud tingimust;
2) võlgnik on asunud pärast hoiatuse kättetoimetamist elatisnõuet täitma, kuid on mõjuva põhjuseta täitmise katkestanud vähemalt 30 päevaks;
3) võlgnik on sõlminud pärast hoiatuse kättetoimetamist sissenõudjaga maksegraafiku kokkuleppe, kuid ei ole seda nõuetekohaselt täitnud;
4) kohtutäitur ei ole veendunud võlgniku poolt käesoleva seadustiku § 1771 lõike 1 punkti 3 alusel esitatud põhjuse olemasolus või piisavas mõjuvuses.
(2) Kohtutäitur lisab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avaldusele:
1) täitmisavalduse;
2) teabe täitmisteate kättetoimetamise kohta;
3) ülevaate laekumistest täitemenetluses;
4) teabe, milliste võlgniku õiguste peatamisega ja andmise keelamisega sissenõudja nõustub;
5) teabe käesoleva seadustiku § 1771 lõike 1 alusel tehtud hoiatuse kättetoimetamise kohta;
6) võlgniku põhjendused elatise tasumata jätmise ning peatatava ja andmiseks keelatava õiguse vajalikkuse kohta;
7) teabe, milliseid käesoleva seadustiku § 1772 lõikes 1 nimetatud õigusi ja lube võlgnik omab;
8) muu asjassepuutuva teabe.
§ 1774. Õiguste ja lubade kehtivuse peatamise ning nende andmise keelamise avalduse läbivaatamine ja määruskaebuse esitamine
(1) Kohus vaatab kohtutäituri avalduse võlgniku õiguste peatamise ja õiguste andmise keelamise kohta läbi hagita menetluses.
(2) Kohus ei peata võlgniku õigusi ega keela temale nende andmist, kui võlgnik on pärast kohtutäituri poolt käesoleva seadustiku § 1773 lõikes 1 nimetatud avalduse esitamist:
1) asunud elatisnõuet täitma ning on tasunud vähemalt kahe kuu elatise;
2) sõlminud sissenõudjaga elatise tasumiseks maksegraafiku kokkuleppe ning on tasunud vähemalt ühe kuu elatise;
3) põhjendanud, et õiguste piiramine oleks tema suhtes ebaõiglane, eelkõige kui elatise tasumata jätmiseks esines mõjuv põhjus või kui õiguse peatamine või õiguse andmise keelamine takistaks oluliselt võlgniku ja tema ülalpeetavate toimetulekut.
(3) Kohus toimetab võlgnikule ja kohtutäiturile kätte võlgniku õiguse ja loa peatamise ning temale õiguse ja loa andmise keelamise kohtumääruse.
(4) Kohus toimetab jõustumismärkega määruse asjaomasele asutusele kätte kohtumääruses märgitud õiguse ja loa kehtivuse peatamiseks ning õiguse ja loa andmise keelamiseks vajalike toimingute tegemiseks.
(5) Võlgnikule selgitatakse kohtumääruses, milliseid toiminguid ja millise tähtaja jooksul tuleb tal õiguse peatamise tõttu teha.
(6) Võlgniku õiguse ja loa kehtivuse peatamise ning temale õiguse ja loa andmise keelamise maakohtu määruse peale võivad menetlusosalised esitada määruskaebuse tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud tähtaegadel ja korras. Ringkonnakohtu määruse peale määruskaebuse kohta võib esitada määruskaebuse.
§ 1775. Võlgniku õiguste ja lubade kehtivuse peatatuse ning nende andmise keelamise lõpetamine
(1) Kohus lõpetab määrusega võlgniku õiguse ja loa kehtivuse peatatuse ning temale õiguse ja loa andmise keelamise võlgniku avalduse alusel, kui:
1) võlgnik on tasunud vähemalt kolme kuu elatise;
2) võlgnik on sõlminud sissenõudjaga elatise tasumiseks maksegraafiku kokkuleppe ja on täitnud seda vähemalt kolme järjestikuse kuu jooksul;
3) õiguse peatamise või õiguse andmise keelamise lõpetamata jätmine oleks võlgniku suhtes ebaõiglane;
4) elatise maksmise kohustus on lõppenud.
(2) Kohus toimetab avaldajale ja kohtutäiturile kätte määruse, mis lõpetab võlgniku õiguse või loa kehtivuse peatatuse ja temale õiguse või loa andmise keelamise.
(3) Kohtumääruses märgitud õiguse või loa kehtivuse peatamise ja õiguse või loa andmise keelamise lõpetamisega seotud toimingute tegemiseks toimetab kohus asjaomasele asutusele kätte jõustumismärkega määruse.”.
§ 2. Jahiseaduse muutmine
1) paragrahvi 36 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Jahitunnistust ei anta isikule, kelle suhtes on jõustunud täitemenetluse seadustiku § 1772 lõike 1 punkti 1 ja lõike 2 alusel tehtud kohtumäärus. Käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud keeld lõpeb täitemenetluse seadustiku § 1775 lõike 1 alusel tehtud kohtumääruse jõustumisel.”;
2) paragrahvi 37 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Isiku jahitunnistuse kehtivus peatub tähtajatult, kui tunnistuse saanud isiku suhtes on jõustunud täitemenetluse seadustiku § 1772 lõike 1 punkti 1 alusel tehtud jahipidamisõiguse peatamise kohtumäärus.”;
3) paragrahvi 38 lõiget 1 täiendatakse läbivalt pärast sõna „otsuse” sõnadega „või kohtumääruse”;
4) paragrahvi 38 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Täitemenetluse seadustiku § 1772 lõike 1 punktis 1 sätestatud jahipidamisõiguse kehtivuse peatatus lõpeb täitemenetluse seadustiku § 1775 lõike 1 alusel tehtud kohtumääruse jõustumisel. Käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud põhjusel jahipidamisõiguse kehtivuse peatatuse lõppemisel tagastab jahitunnistuse andja hoiulevõetud jahitunnistuse.”.
§ 3. Kohtutäituri seaduse muutmine
1) paragrahvi 11 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 44 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Täitemenetluse seadustiku § 28 lõike 11 alusel võlgniku valduses olevate ruumide ja maatüki läbiotsimise kohustuse täitmisel arvestatakse kohtutäituri lisatasuks tunnitasu alates läbiotsimise esimesest tunnist käesoleva seaduse §-s 47 sätestatud määras ja mõistlikus suuruses sõidukulu.”.
§ 4. Liiklusseaduse muutmine
1) paragrahvi 124 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 124 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Maanteeamet peatab mootorsõiduki juhtimisõiguse, kui mootorsõidukijuhi terviseseisund ei vasta käesoleva seaduse § 101 lõike 10 alusel kehtestatud tervisenõuetele.”;
3) paragrahvi 124 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Kohus peatab mootorsõiduki juhtimisõiguse täitemenetluse seadustiku § 1772 lõike 1 punkti 2 alusel. Juhtimisõigus loetakse peatunuks kohtumääruse jõustumisest arvates.”;
4) paragrahvi 127 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kui isiku suhtes on jõustunud mootorsõiduki juhtimisõiguse äravõtmise või kehtetuks tunnistamise otsus, on isik kohustatud viie tööpäeva jooksul otsuse jõustumisest arvates loovutama oma juhiloa Maanteeametile.”;
5) paragrahvi 129 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Kui isiku mootorsõiduki juhtimisõigus on peatatud täitemenetluse seadustiku § 1772 lõike 1 punkti 2 alusel tehtud kohtumäärusega, lõpeb isiku juhtimisõiguse peatatus, kui tema suhtes jõustub täitemenetluse seadustiku § 1775 lõike 1 alusel tehtud kohtumäärus.”.
§ 5. Meresõiduohutuse seaduse täiendamine
Meresõiduohutuse seadust täiendatakse §-ga 392 järgmises sõnastuses:
„§ 392. Väikelaeva ja jeti juhtimisõiguse peatumine ning nende õiguste andmisest keeldumine
(1) Väikelaeva ja jeti juhtimisõigus peatub ja nende õiguste andmisest keeldutakse täitemenetluse seadustiku § 1772 lõike 1 punkti 4 ja lõike 2 alusel tehtud kohtumääruse jõustumisel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud väikelaeva ja jeti juhtimisõiguse peatatus ja nende õiguste andmisest keeldumine lõpeb täitemenetluse seadustiku § 1775 lõike 1 alusel tehtud kohtumääruse jõustumisel.”.
§ 6. Metsaseaduse täiendamine
Metsaseaduse § 10 lõiget 91 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) taotlejal on täitemenetluses lapse elatise võlgnevus.”.
§ 7. Perekonnaseaduse muutmine
Perekonnaseaduse § 97 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) laps, kes täisealisena omandab põhi-, kesk- või kõrgharidust või õpib kutseõppe tasemeõppes, kuid mitte kauem kui 21-aastaseks saamiseni;”.
1) paragrahvi 36 lõiget 1 täiendatakse punktiga 15 järgmises sõnastuses:
„15) ei täida lapse ülalpidamise kohustust.”;
„(11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 15 kohaldatakse, kui isiku suhtes on jõustunud täitemenetluse seadustiku § 1772 lõike 1 punkti 3 ja lõike 2 alusel tehtud kohtumäärus.”;
3) paragrahvi 36 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 6, 7, 11, 111 ja 14 sätestatud keeld ei laiene isikule, kelle karistusandmed on kustutatud karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt, ning käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 15 sätestatud keeld lõpetatakse, kui isiku suhtes on jõustunud täitemenetluse seadustiku § 1775 lõike 1 alusel tehtud kohtumäärus.”;
4) paragrahvi 43 täiendatakse lõikega 14 järgmises sõnastuses:
„(14) Isiku relvaloa kehtivus peatub, kui tema suhtes on jõustunud täitemenetluse seadustiku § 1772 lõike 1 punkti 3 alusel tehtud kohtumäärus.”;
5) paragrahvi 43 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Täitemenetluse seadustiku § 1772 lõike 1 punktis 3 sätestatud relvaloa kehtivuse peatatus lõpeb, kui isiku suhtes on jõustunud täitemenetluse seadustiku § 1775 lõike 1 alusel tehtud kohtumäärus.”;
6) paragrahvi 43 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Käeoleva paragrahvi lõiget 5 ei kohaldata täitemenetluse seadustiku § 1772 lõike 1 punkti 3 alusel relvaloa ja soetamisloa kehtivuse peatamisel või täitemenetluse seadustiku § 1775 lõike 1 alusel relvaloa ja soetamisloa kehtivuse peatatuse lõpetamisel.”.
§ 9. Riigi õigusabi seaduse muutmine
1) paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Lapse elatise asjas saab laps riigi õigusabi oma majanduslikust seisundist sõltumata.”;
2) paragrahvi 13 lõike 1 teist lauset täiendatakse pärast sõna „määramist” sõnadega „, ega lapse elatise asjas õigusabi taotlev laps”.
§ 10. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja täitemenetluse seadustiku rakendamise seaduse muutmine
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja täitemenetluse seadustiku rakendamise seaduse 1. peatükki täiendatakse §-ga 112 järgmises sõnastuses:
„§ 112. Täitemenetluse seadustiku § 65 lõike 5 kohaldamine
Täitemenetluse seadustiku § 65 lõiget 5 kohaldatakse täiteasjas, mis on algatatud alates 2015. aasta 1. oktoobrist.”.
§ 11. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse muutmine
1) paragrahvi 154 esimeses lauses asendatakse sõnad „või ülalpidamiskohustuse” sõnadega „, välja arvatud lapse ülalpidamise kohustuse”;
2) paragrahvi 154 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Lapse ülalpidamise kohustuse täitmise nõude aegumistähtaeg on kümme aastat iga üksiku kohustuse jaoks.”.
§ 12. Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse täiendamine
Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 19 lõiget 4 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
„41) isikule, kellel on täitemenetluses lapse elatise võlgnevus;”.
(1) Käesoleva seaduse § 1 punktid 1–5, 7, 9 ja 10, § 3 punkt 2 ning §-d 7 ja 9–11 jõustuvad 2015. aasta 1. oktoobril.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 6, 8 ja 11, § 2, § 3 punkt 1 ning §-d 4–6, 8 ja 12 jõustuvad 2016. aasta 1. märtsil.


RTL 2008, 3, 27
Vastu võetud 21.12.2007 nr 83
Määrus kehtestatakse «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 20 alusel.
(1) Koduõppena käsitletakse käesoleva määruse tähenduses õppetöö korraldamist väljaspool kooli ruume tulenevalt õpilase tervislikust seisundist või õppetöö läbiviimise korraldamist lapsevanema (eeskostja, hooldaja) poolt.
(2) Õpilasele, kelle tervislikust seisundist (edaspidi koduõpe tervislikel põhjustel) tulenevad hariduslikud erivajadused ei võimalda tal osaleda kooli ruumides toimuvas õppetöös, loob õpilase elukohajärgne valla- või linnavalitsus võimalused põhihariduse omandamiseks väljaspool kooli (kodus, päevakeskuses vms) õppides.
(3) Põhiharidust omandav õpilane, kellele vanem (eestkostja, hooldaja) soovib iseseisvalt korraldada õppetööd (edaspidi koduõpe vanema soovil), võidakse vanema vastava kirjaliku taotluse alusel vabastada vastavalt kooli päevakavale ja õppekorraldusele toimuvast õppe- ja kasvatustegevusest.
(4) Haiglates ravil viibivatele põhiharidust omandavatele õpilastele läbiviidavat koduõpet nimetatakse haiglaõppeks.
§ 2. Tervislikel põhjustel koduõppele määramine
(1) Koduõppele tervislikel põhjustel on õigus põhiharidust omandaval õpilasel, kellel on raske funktsioonihäire või haigus või puue või kelle tervislik seisund võib selle põhjustada ning kelle lähimas elukohajärgses koolis puuduvad võimalused ja tingimused õppetöö läbiviimiseks õpilase erivajadustest lähtuvalt.
(2) Otsuse tervislikust seisundist tulenevalt õpilase koduõppele määramiseks teeb lapsevanema taotlusel eriarsti või perearsti soovituse alusel nõustamiskomisjon.
(3) Tervislikel põhjustel koduõppele määramiseks esitab vanem (eeskostja, hooldaja) nõustamiskomisjonile:
2) koopia lapse isikut tõendavast dokumendist;
3) arsti kirjaliku otsuse, milles on ära toodud koduõppele määramise põhjus ja soovitused, mida tuleb õppetöö läbiviimisel arvestada;
4) kooli poolt koostatud õpilase individuaalse arengu jälgimise kaardi või iseloomustuse;
5) klassitunnistuse koos väljavõttega veerandi kestel saadud hinnetest või väljavõtte õpilasraamatust.
(4) Nõustamiskomisjon võib koduõpet määrata kuni kolmeks aastaks, mille järel vaadatakse üle koduõppe pikendamise vajadus. Minimaalne koduõppe kestus on kaks õppeveerandit. Lühema perioodi puhul rakendatakse õpilasele individuaalset õppekava.
(5) Haiglas viibimise järgselt võib raviarst määrata vanema (eeskostja, hooldaja) nõusolekul õpilase järelravi ajaks koduõppele kuni õppeaasta lõpuni.
(6) Õpilase koduõppele viimine ja talle individuaalse õppekava rakendamine vormistatakse direktori käskkirjaga.
§ 3. Tervislikel põhjustel koduõppe korraldamine
(2) Koduõppel õppivale õpilasele koostab kool koostöös lapsevanemaga tema võimeid ja erivajadusi arvestava individuaalse õppekava, lähtudes raviarsti ja nõustamiskomisjoni soovitustest ning temale kohaldatavas riiklikus õppekavas sätestatud kohustuslikest ainetest. Õppekava koostamise ja õppetöö läbiviimise eest vastutab koduõpet läbiviiv õpetaja.
(3) Koduõppel õppivale õpilasele viiakse kooli poolt juhendatud õppetegevust läbi vähemalt 8 õppetunni ulatuses nädalas.
§ 4. Tervislikel põhjustel koduõppel oleva õpilase hindamine
(1) Koduõppel õppiva õpilase teadmiste hindamine toimub vastavalt individuaalses õppekavas sätestatule, kuid kokkuvõttev hindamine toimub vähemalt üks kord poolaastas.
§ 5. Vanema soovil koduõppele määramine
(1) Põhiharidust omandavat õpilast võib õpetada vanema soovil koduõppes.
(2) Lapse koduõppele viimine vanema soovil toimub üldjuhul õppeaasta või poolaasta alguses.
(3) Lapse koduõppele viimiseks pöördub vanem avaldusega kooli direktori poole hiljemalt 20. augustiks (õppeaasta II poolaasta alguses koduõppele viimiseks – hiljemalt 20. detsembriks). Avalduses tuleb näidata vanema soovil koduõppele viimise põhjused ja andmed isiku kohta, kes hakkab last õpetama.
(4) Otsuse koduõppele viimise kohta teeb kooli õppenõukogu.
§ 6. Vanema soovil koduõppe korraldamine
(1) Vanema soovil toimuvat koduõpet korraldab, finantseerib ja vastutab õpitulemuste eest lapsevanem. Õppekava läbimiseks vajalikud õppevahendid saab õpilane õigusaktides sätestatud ulatuses koolist.
(2) Koduõppel õppivale õpilasele koostab koduõpet läbiviiv isik koostöös kooliga kooli õppekavast lähtudes individuaalse õppekava.
§ 7. Vanema soovil koduõppel õppiva õpilase hindamine
(1) Koduõppel õppiva õpilase teadmiste hindamine toimub vastavalt individuaalses õppekavas sätestatule, kuid kokkuvõttev hindamine toimub vähemalt üks kord poolaastas. Koduõppel õppiva õpilase õpitulemusi kontrollivad ja hindavad vastava klassi õpetajad.
(2) Koduõpet läbiviiv isik võib viibida õpilase teadmiste ja oskuste koolipoolse kontrollimise juures.
§ 8. Vanema soovil toimuva koduõppe katkestamine
Koolil on õppenõukogu otsusega õigus katkestada koduõpe ja nõuda koolikohustuse täitmist koolis, kui õpilase koduõppes omandatud teadmised ja oskused ei vasta individuaalses õppekavas sätestatud nõuetele.
(1) Haiglaõpet korraldatakse haiglaravil olevatele koolikohustuslikele lastele.
(3) Haiglas viibivale õpilasele võimaldatakse õpet alates esimesest haiglapäevast. Õppetöö läbiviimisel ja individuaalse õppekava koostamisel lähtutakse õpilase tervislikust seisundist. Õpetaja kooskõlastab õppetöö korralduse raviarstiga ja õppetöö sisu õpilase kodukooliga.
(4) Õpetaja ülesanne on toetada õpilase õpimotivatsiooni ja juhendada tema õppimist.
(5) Õpetamise kohta peavad õpetajad päevikut, kuhu märgitakse õpilaste isikuandmed (ees- ja perekonnanimi, kool ja klass), haiglas viibimise aeg, konsultatsioonide toimumise kuupäevad, sisu, hinnangud ja hinded.
(6) Õpilase lahkumisel haiglast teavitab haiglaõppe õpetaja kirjalikus vormis õpilase kodukooli haiglas läbiviidud õpingute sisust, õpilasele antud sõnalistest hinnangutest ja hinnetest ning annab soovitusi õppetöö edasiseks korraldamiseks.
Enne käesoleva määruse jõustumist tehtud otsus tervislikel põhjustel koduõppele määramise kohta kehtib määruse § 2 alusel nõustamiskomisjoni poolt tehtud uue otsuseni, aga mitte kauem kui 1. septembrini 2008.
Haridusministri 18. juuli 2000. a määrus nr 24 «Koduõppe kord» (RTL 2000, 84, 1234; 2006, 74, 1360) tunnistatakse kehtetuks.