Soomaa rahvuspargi kaitse-eeskiri – Riigi Teataja
Soomaa rahvuspargi kaitse-eeskiri
Soomaa rahvuspargi kaitse-eeskiri - sisukord
§ 1 Soomaa rahvuspargi kaitse-eesmärk
§ 2 Rahvuspargi asukoht
§ 13 Vajalik tegevus
§ 14 Sihtkaitsevööndite kaitse-eesmärgid
§ 18 Vajalik tegevus
§ 19 Piiranguvööndi kaitse-eesmärk
Vastu võetud 22.04.2005 nr 85
RT I 2005, 23, 173
jõustumine 08.05.2005
§ 1. Soomaa rahvuspargi kaitse-eesmärk
(1) Soomaa rahvuspargi2 (edaspidi rahvuspark) kaitse-eesmärk on Vahe-Eesti edelaosa metsa-, soo- ja lammimaastike looduse, kultuuripärandi, kaitsealuste liikide, EÜ nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta I lisas nimetatud 48 liigi ning EÜ nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse kohta:
1) I lisas nimetatud elupaigatüüpide: metsastunud luidete (2180)3, jõgede ja ojade (3260), lamminiitude (6450), rabade (7110*), vanade loodusmetsade (9010*), rohunditerikaste kuusikute (9050), soostuvate ja soo-lehtmetsade (9080), siirdesoo- ja rabametsade (91D0*), lammi-lodumetsade (91E0) kaitse;
2) II lisas nimetatud liikide: saarma (Lutra lutra), hingi (Cobitis taenia), võldase (Cottus gobio), laiujuri (Dytiscus latissimus), suur-mosaiikliblika (Euphydryas maturna) ja suur-kuldtiiva (Lycaena dispar), kes kõik on III kategooria kaitsealused liigid, elupaikade kaitse, säilitamine, tutvustamine ja uurimine.
(2) Rahvuspargi maa- ja veeala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele reservaadiks, kahekümne üheksaks sihtkaitsevööndiks ja üheks piiranguvööndiks.
(3) Rahvuspargis tuleb arvestada «Looduskaitseseaduses» sätestatud piiranguid käesolevas määruses sätestatud erisustega.
(4) Rahvusvahelise tähtsusega märgalade, eriti veelindude elupaikade konventsiooni artikli 2 lõike 1 kohaselt on Soomaa rahvuspark rahvusvahelise tähtsusega märgala (Ramsari ala).
(5) Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduse nr 615-k «Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri» lisa 1 punkti 1 alapunktist 52 hõlmab rahvuspark Soomaa linnuala ja punkti 2 alapunktist 386 Soomaa loodusala, kus tegevuste kavandamisel tuleb hinnata nende mõju kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade suhtes kehtivaid erisusi.
§ 2. Rahvuspargi asukoht
(1) Rahvuspark asub Viljandi maakonnas Suure-Jaani vallas Karjasoo ja Kibaru külas; Vastemõisa vallas Paelamaa, Lemmakõnnu, Metsküla ja Sandra külas; Kõpu vallas Vanaveski Uia, Iia ja Tipu külas ning Pärnu maakonnas Paikuse vallas Põlendmaa külas; Tori vallas Kildemaa, Võlli, Jõesuu, Rätsepa, Riisa ja Aesoo külas; Vändra vallas Leetva ja Kaansoo külas.
(2) Rahvuspargi välispiir ja vööndite piirid on esitatud kaardil määruse lisas4.
(1) Inimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi ning püüda kala sihtkaitsevööndis, välja arvatud § 11 lõikes 2 sätestatud juhul, ja piiranguvööndis.
(3) Telkimine ja lõkke tegemine rahvuspargis on lubatud ainult rahvuspargi valitseja nõusolekul selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohtades. Telkimine ja lõkke tegemine õuemaal on lubatud omaniku nõusolekul.
(4) Rahvuspargis on lubatud jahipidamine ulukite arvukuse reguleerimise eesmärgil.
(5) Rahvuspargis on lubatud sõidukiga sõitmine teedel. Maastikusõidukiga sõitmine on lubatud rahvuspargi valitseja nõusolekul. Sõidukiga sõitmine väljaspool teid ja maastikusõidukiga sõitmine rahvuspargi valitseja nõusolekuta on lubatud järelevalve- ja päästetöödel, valitsemisega seotud tegevuses, metsatöödel, põllumajandustöödel ja poollooduslike koosluste hooldamisel ning rahvuspargi valitseja nõusolekul teostatavas teadustegevuses.
(6) Rahvuspargi veekogudel on lubatud mootorita ujuvvahendiga sõitmine. Mootoriga ujuvvahendiga sõitmine on lubatud järelevalve- ja päästetöödel, rahvuspargi valitsemisega seotud töödel, rahvuspargi valitseja nõusolekul hooldustöödel ning teadustegevuses.
(1) Rahvuspargis on keelatud ehitamine veekogude kallastele veepiirist 50 meetri kauguseni, välja arvatud kaitseala tarbeks ning laagriplatside tarbeks rahvuspargi valitsejaga kooskõlastatud kohtades.
(2) Rahvuspargi valitseja nõusolekuta on rahvuspargis keelatud:
(1) Rahvuspargi valitseja vaatab talle kooskõlastamiseks esitatud metsateatise läbi ja annab kümne tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates metsakoosluse liikide ning vanuse mitmekesisuse säilitamise eesmärgist tulenevalt oma kirjaliku nõusoleku või seab vajaduse korral omapoolseid tingimusi.
(2) Rahvuspargi valitseja ei kooskõlasta tegevust, mis vajab kaitse-eeskirja kohaselt rahvuspargi valitseja nõusolekut, kui see võib kahjustada rahvuspargi kaitse-eesmärgi saavutamist või rahvuspargi seisundit.
(3) Kui tegevusi ei esitatud rahvuspargi valitsejale kooskõlastamiseks või tegevustes ei arvestatud kirjalikult seatud tingimusi, mille täitmisel tegevus ei kahjusta rahvuspargi kaitse-eesmärgi saavutamist või rahvuspargi seisundit, ei teki isikul, kelle huvides nimetatud tegevus on, vastavalt «Haldusmenetluse seadusele» õiguspärast ootust sellise tegevuse õiguspärasuse osas.
(4) Keskkonnaministeeriumil või Keskkonnaametil on keskkonnamõju hindamise järelevalvajana õigus määrata rahvuspargi kaitseks keskkonnanõudeid, kui kavandatav tegevus võib kahjustada rahvuspargi kaitse-eesmärgi saavutamist või kaitstava loodusobjekti seisundit.
(1) Loodusreservaat on rahvuspargi otsesest inimtegevusest puutumata loodusega maa- või veeala, kus tagatakse looduslike koosluste säilimine ja kujunemine üksnes looduslike protsesside tulemusena.
(2) Rahvuspargis on Tuhametsa reservaat.
(1) Sihtkaitsevöönd on rahvuspargi maa- või veeala seal väljakujunenud või kujundatavate looduslike ja poollooduslike koosluste säilitamiseks.
(2) Rahvuspargis on 29 sihtkaitsevööndit:
1) Paelamaa sihtkaitsevöönd;
2) Miiliaugu sihtkaitsevöönd;
3) Ruunaraipe-Sauga sihtkaitsevöönd;
4) Valgeraba sihtkaitsevöönd;
5) Kuresoo sihtkaitsevöönd;
6) Sandra sihtkaitsevöönd;
7) Mulgi sihtkaitsevöönd;
8) Lemmjõe keele sihtkaitsevöönd;
9) Karuskose sihtkaitsevöönd;
10) Tõramaa sihtkaitsevöönd;
11) Öördi sihtkaitsevöönd;
12) Mardu sihtkaitsevöönd;
13) Halliselja sihtkaitsevöönd;
14) Venesauna sihtkaitsevöönd;
15) Möldri sihtkaitsevöönd;
16) Tipu sihtkaitsevöönd;
17) Räksi sihtkaitsevöönd;
18) Pääsma laane sihtkaitsevöönd;
19) Halliste luha sihtkaitsevöönd;
20) Raudna sihtkaitsevöönd;
21) Vireksaare sihtkaitsevöönd;
22) Kikepera sihtkaitsevöönd;
23) Pöörikaasiku sihtkaitsevöönd;
24) Tõrvaaugu sihtkaitsevöönd;
25) Piilu sihtkaitsevöönd;
26) Tuhkja sihtkaitsevöönd;
27) Osju sihtkaitsevöönd;
28) Härma sihtkaitsevöönd;
29) Riisa sihtkaitsevöönd.
3) uute ehitiste püstitamine, välja arvatud rahvuspargi valitseja nõusolekul tee, tehnovõrgu rajatiste või tootmisotstarbeta ehitiste püstitamine rahvuspargis paikneva kinnistu või rahvuspargi tarbeks.
(2) Kikepera ja Valgeraba sihtkaitsevööndites on keelatud inimeste viibimine 15. veebruarist 31. juulini ning Paelamaa sihtkaitsevööndis 15. märtsist 31. augustini.
(1) Sihtkaitsevööndis on lubatud kuni 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistatud kohas. Rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata kohas ja üle 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistatud kohtades on lubatud üksnes rahvuspargi valitseja nõusolekul.
(2) Sihtkaitsevööndis on rahvuspargi valitseja nõusolekul lubatud:
2) koosluste kujundamine vastavalt kaitse-eesmärgile;
3) endiste talukohtade hoonestuse ja heinaküünide taastamine ja olemasolevate ehitiste hooldustööd;
4) pilliroo varumine.
(3) Rahvuspargi valitseja nõusolekul on lubatud Halliste luha, Riisa, Raudna, Vireksaare, Pöörikaasiku, Härma, Tuhkja, Osju, Piilu, Tõrvaaugu, Räksi, Tipu, Tõramaa, Sandra, Mulgi, Miiliaugu ja Ruunaraipe-Sauga sihtkaitsevööndites metsakoosluse kujundamine vastavalt kaitse-eesmärgile, kusjuures rahvuspargi valitsejal on õigus esitada nõudeid raieaja ja -tehnoloogia, metsamaterjali kokku- ja väljaveo ning puistu koosseisu ja täiuse osas.
§ 13. Vajalik tegevus
Halliste luha, Raudna, Härma, Tuhkja, Piilu, Osju, Tipu, Sandra ja Mulgi sihtkaitsevööndite poollooduslike koosluste esinemisaladel on nende ilme ja liigikoosseisu tagamiseks vajalik:
1) puu- ja põõsarinde kujundamine ja harvendamine või raadamine;
2) niitmine, loomade karjatamine;
3) heinaniitmise alustamine mitte varem kui 1. juulil.
§ 14. Sihtkaitsevööndite kaitse-eesmärgid
(1) Valgeraba, Kuresoo, Öördi, Kikepera ja Riisa sihtkaitsevööndid on alad, kus säilitatakse rabade, vanade loodusmetsade, soostuvate ja soo-lehtmetsade, siirdesoo- ja rabametsade, jõgede ja ojade elupaigatüüpe ning kaitsealuste liikide kasvukohti ja elupaiku.
(2) Miiliaugu ja Ruunaraipe-Sauga sihtkaitsevööndid on alad, kus säilitatakse maastiku üldilmet, metsastunud luidete ja vanade loodusmetsade elupaigatüüpe ning kaitsealuste liikide kasvukohti ja elupaiku, metsade bioloogilist mitmekesisust ning tagatakse puistute avalik kasutamine riigimaal.
(3) Sandra, Mulgi, Tipu, Halliste luha, Raudna, Tuhkja ja Härma sihtkaitsevööndid on alad, kus säilitatakse maastiku üldilmet, kaitstakse ja taastatakse lamminiitude, säilitatakse lammi-lodumetsade, jõgede ja ojade elupaigatüüpe ning kaitsealuste liikide kasvukohti ja elupaiku.
(4) Tõramaa, Mardu, Halliselja, Räksi ja Vireksaare sihtkaitsevööndid on alad, kus säilitatakse vanade loodusmetsade, soostuvate soo- ja lehtmetsade elupaigatüüpe ning kaitsealuste liikide kasvukohti ja elupaiku.
(5) Lemmjõe keele, Karuskose ja Pääsma laane sihkaitsevööndid on alad, kus säilitatakse lammi-lodumetsade, jõgede ja ojade elupaigatüüpe ning kaitsealuste liikide kasvukohti ja elupaiku.
(6) Venesauna, Möldri, Pöörikaasiku, Tõrvaaugu, Piilu, Härma, Osju ja Paelamaa sihtkaitsevööndid on alad, kus säilitatakse vanade loodusmetsade, soostuvate soo- ja lehtmetsade, siirdesoo- ja rabametsade, lammi-lodumetsade, jõgede ja ojade, rohunditerikaste kuusikute elupaigatüüpe ning kaitsealuste liikide kasvukohti ja elupaiku.
(1) Piiranguvöönd on rahvuspargi majandatav osa, mis ei kuulu reservaati ega sihtkaitsevööndisse.
(2) Rahvuspargis on Soomaa piiranguvöönd.
(2) Piiranguvööndis on lubatud kuni 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata kohas. Üle 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata kohas on lubatud rahvuspargi valitseja nõusolekul.
(3) Piiranguvööndis on lubatud rahvuspargi valitseja nõusolekul:
1) maavara kaevandamine «Maapõueseaduse» § 59 lõikes 2 sätestatud juhul rahvuspargi valitsejaga kooskõlastatud kohtades;
2) ehitiste, kaasa arvatud ajutiste ehitiste püstitamine ning ehitiste väliskonstruktsioonide muutmine;
(1) Koosluse liigilise ja vanuselise mitmekesisuse säilitamiseks on piiranguvööndis keelatud:
1) uuendusraie, välja arvatud turberaie langi pindalaga kuni 1 ha;
2) puurindest puuliigi või vanuserühma väljaraie;
3) üle 140-aastaste okaspuude, üle 120-aastaste kõvalehtpuude ja üle 80-aastaste pehmelehtpuude raiumine;
(2) Piiranguvööndis on keelatud biotsiidi ja taimekaitsevahendi kasutamine metsamaal ja looduslikul rohumaal.
(3) Koosluse liikide ja vanuse mitmekesisuse säilitamiseks tuleb jätta metsaraiel kasvama eri vanuses puud vahekorras, mis tagab puude pideva ja ühtlase loomuliku suremuse ja puistu loodusliku uuenemise.
§ 18. Vajalik tegevus
Rahvuspargi piiranguvööndi poollooduslike koosluste esinemisaladel on nende ilme ja liigilise koosseisu tagamiseks vajalik:
§ 19. Piiranguvööndi kaitse-eesmärk
1EÜ nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50; C 241, 29.08.1994, lk 175; L 305, 8.11.1997, lk 42–65; L 236, 23.09.2003, lk 667–702; L 284, 31.10.2003, lk 1–53); EÜ nõukogu direktiiv 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (EÜT L 103, 25.04.1979, lk 1–18; L 291, 19.11.1979, lk 111; L 319, 7.11.1981, lk 3–15; L 233, 30.08.1985, lk 33–41; L 302, 15.11.1985, lk 218; L 100, 16.04.1986, lk 22–25; L 115, 8.05.1991, lk 41–55; L 164, 30.06.1994, lk 9–14; C 241, 29.08.1994, lk 175; L 223, 13.08.1997, lk 9–17; L 236, 23.09.2003, lk 667–702).
2Soomaa rahvuspark on moodustatud Vabariigi Valitsuse 8. detsembri 1993. a määrusega nr 387 «Soomaa, Vilsandi ja Karula rahvuspargi moodustamise kohta».
4Rahvuspargi välispiir ja vööndite piirid on märgitud määruse lisas esitatud kaardil Eesti põhikaardi (mõõtkava 1:10 000) alusel, kasutades Kabala ja Kõpu metskondade osas 2000. aasta, Kõpu metskonna SM kvartalite osas 1999. aasta ja Taali metskonna osas 1997. aasta metsakorralduse andmeid ning maakatastri andmeid seisuga september 2004. a.


text:
Vandeadvokaat Annika Vait: Kas kohtu poolne töölepingu lõpetamise kohustus võib olla põhiseadusega vastuolus? - Addenda
TLSist tuleneb, et ebaseaduslikult lõpetatud töölepingut ei loeta ülesütlemisega lõppenuks - loetakse, et leping kehtib edasi. TLS § 107 lg 2 kohaselt lõpetab sellisel juhul töölepingu töötaja või tööandja taotlusel kohus või töövaidluskomisjon (välja arvatud TLS § 107 lg-s 3 sätestatud erandjuhtumitel).
Riigikohus on eelmise aasta lõpus tehtud määrusega seadnud kahtluse alla, kas selline TLS § 107 lg-st 2 tulenev kohtu poolne töölepingu lõpetamise kohustus ei või olla põhiseadusega vastuolus. Oma põhjendustes tugineb kohus võlaõigusseadusele (VÕS), kuivõrd viimase sätted kuuluvad kohaldamisele ka töölepingutele.
VÕSis reguleeritud kestvuslepingute kui ka käsunduslepingute (mille üheks alaliigiks on ka tööleping) erakorraline ülesütlemine eeldab poolte huvide kaalumist. Seevastu TLS § 107 lg 2 aga poolte huvide kaalumist ei eelda, vaid võimaldab lepingu lõpetada üksnes tingimusel, et enne seda on ühe poole poolt üritatud lepingut seadusevastaselt üles öelda.
Kohtu hinnangul võimaldab selline regulatsioon tööandjal seadusevastase tegevuse kaudu tegelikult iga töölepingu lõppkokkuvõttes ikkagi lõpetada. Lisaks nimetatud küsimusele tõstatas Riigikohus oma määruses küsimuse ka sellest, kas TLS § 109 lg-te 1-3 järgi saadavad hüvitised on töötajatele proportsionaalne õiguskaitsevahend või tuleks ka viimaste osas töötajate huve rohkem kaitsta.
TLS § 107 lg 2 põhiseadusele vastavuse kontrollimenetlus on pooleli, mistõttu saab suure huviga oodata, kas kõrgeim kohus võimaldab jätkata praegu kehtiva regulatsiooni kohaldamist või peab siiski vajalikuks töötaja õiguste suuremat kaitset. Viimane tähendaks siis seda, et töövaidlusorganid ei lõpeta vastavaid töölepinguid mitte automaatselt, vaid hakkavad igal juhtumil eraldi kaaluma poolte huve ning saavad seega kaalutlusõiguse otsustamaks, kas seaduse vastaselt üles öeldud tööleping siis omaltpoolt lõpetada või mitte. Viimase puhul saab tööandjate poolelt loomulikult tõstatada küsimuse, kas riik, hakates sundima isikuid kohustuslikus korras lepingulisse suhtesse, ei suuna mitte endale ettenähtud kohustusi ettevõtjate õlule?
Millisele otsusele eeltoodud küsimuses Riigikohtu üldkogu jõuab, anname lahendi avaldamisel oma lugejatele kindlasti teada.
Kutsume Teid tutvuma ka järgmiste veebruaris toimuvate koolitustega:
19.02.14 Tasuta veebiseminar - Hea suhtlemise mõtted ja võtted III osa
26.02.14 Äriühingu juhatuse liikme õigused, kohustused ja vastutus
26.02.14 Bilansi lugemise koolitus
27.02.14 Veebiseminar - E-kaubandusega seotud maksuriskid

matches:
§ 107
kohus
§ 107
Riigikohus
§ 107
kohus
§ 107
Riigikohus
§ 109
§ 107
kohus


text:
Tallinna Haridusameti hallatavate asutuste töötajate töötasustamise alused – Riigi Teataja
Tallinna Haridusameti hallatavate asutuste töötajate töötasustamise alused - sisukord
§ 2 Haridusasutuste juhtide töötasu määrad ja alammäärad kuus
§ 3 Haridusasutuste juhtide täiendavad tasud, preemiad ja toetused (Tvk m 02.12.2010 nr 59, jõustumine 01.01.2011)
§ 4 Pedagoogide töötasu alammäärad kuus
§ 6 Haridusasutuste pedagoogide ja teiste töötajate täiendavad tasud, preemiad ja toetused (Tvk m 02.12.2010 nr 59, jõustumine 01.01.2011)
RT IV, 30.08.2017, 5
Vastu võetud 05.03.2009 nr 6
jõustumine 12.03.2009
21.03.2013 RT IV, 29.03.2013, 4 01.04.2013
16.05.2013 RT IV, 24.05.2013, 2 27.05.2013, rakendatakse alates 01.05.2013
17.04.2014 RT IV, 02.05.2014, 4 05.05.2014, rakendatakse alates 01.01.2014
18.09.2014 RT IV, 27.09.2014, 7 30.09.2014, rakendatakse alates 01.09.2014
11.12.2014 RT IV, 23.12.2014, 1 26.12.2014, rakendatakse alates 01.11.2014
19.03.2015 RT IV, 25.03.2015, 21 28.03.2015, rakendatakse alates 01.01.2015
26.11.2015 RT IV, 04.12.2015, 36 07.12.2015, § 2 lg 4, § 4 lg 31 ja § 5 lg 2 rakendatakse alates 01.10.2015 ning § 2 lg 5, 6, 7 ja § 4 lg 3 rakendatakse alates 01.12.2015
24.03.2016 RT IV, 05.04.2016, 58 08.04.2016
25.08.2016 RT IV, 31.08.2016, 4 03.09.2016
24.08.2017 RT IV, 30.08.2017, 2 02.09.2017
(1) Käesoleva määrusega kinnitatakse Tallinna Haridusameti hallatavate põhikoolide ja gümnaasiumidedirektorite töötasumäärad kuus ning teiste Tallinna Haridusameti hallatavate asutuste (edaspidi koos haridusasutused) juhtide ja töötajate töötasu alammäärad ja töötasustamise alused.
1) kuni 350 õpilast 1535 eurot;
2) 351-700 õpilast 1705 eurot;
3) 701-900 õpilast 1875 eurot;
4) üle 900 õpilase 2045 eurot.
[RT IV, 30.08.2017, 2 - jõust. 02.09.2017, rakendatakse alates 01.01.2017]
(11) Tallinna Kadaka Põhikooli, Ristiku Põhikooli, Tallinna Laagna Lasteaia-Põhikooli, Tallinna Tondi Põhikooli, Lasnamäe Põhikooli ja Tallinna Heleni Kooli direktori töötasu alammäär on 1705 eurot kuus.
(2) Munitsipaalkutseõppeasutuse direktori töötasu alammäär on 2045 eurot kuus.
[Kehtetu - RT IV, 27.09.2014, 7 - jõust. 30.09.2014]
1) 1-3 rühma 1400 eurot;
2) 4-10 rühma 1580 eurot;
3) 11 ja enam rühma 1705 eurot
[RT IV, 30.08.2017, 2 - jõust. 02.09.2017, rakendatakse alates 01.09.2017]
1) kuni 900 õpilast (v.a Tallinna Muusikakool ja Nõmme Muusikakool) 1580 eurot;
2) 901-1400 õpilast (sh Tallinna Muusikakool ja Nõmme Muusikakool) 1705 eurot;
3) üle 1400 õpilase 2015 eurot.
[Kehtetu - RT IV, 05.04.2016, 58 - jõust. 08.04.2016]
(7) Tallinna Õpetajate Maja direktori töötasu alammäär on 1705 eurot kuus.
§ 3. Haridusasutuste juhtide täiendavad tasud, preemiad ja toetused (Tvk m 02.12.2010 nr 59, jõustumine 01.01.2011)
(1) Klassiõpetaja, põhikooli aineõpetaja, gümnaasiumi aineõpetaja, õpiabirühma õpetaja, kutseõppeasutuse üldharidusainete õpetaja ja kutseõpetaja töötasu alammäär on 1000 eurot kuus. Alates 1. septembrist 2017 on eelnimetatud õpetajate töötasu alammäär 1050 eurot kuus.
(3) Pedagoogi (v.a käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 31 nimetatud) töötasu alammäär kuus on 1050 eurot.
(31) Koolieelse lasteasutuse pedagoogi töötasu alammäär kuus on 1050 eurot.
(2) Koolieelse lasteasutuse õpetaja abi töötasu alammäär on 560 eurot kuus.
Haridusasutuse juhil on õigus haridusasutusele eelarves töötasudeks ette nähtud vahendite piires ning lähtudes haridusasutuse töötasujuhendist määrata:

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 6
§ 2
§ 4
§ 5
§ 2
§ 4
§ 3


RT I, 12.10.2018, 3
Vastu võetud 08.10.2018 nr 57
Määrus kehtestatakse mahepõllumajanduse seaduse § 12 ja § 7 lõike 6 ning § 121 lõike 6 ja § 131 lõike 4 alusel.
§ 1. Põllumajandusministri 20. veebruari 2009. a määruse nr 25 „Mahepõllumajandusliku tootmise nõuded” muutmine
Põllumajandusministri 20. veebruari 2009. a määrust nr 25 „Mahepõllumajandusliku tootmise nõuded” muudetakse järgmiselt:
1) määruse tekstis asendatakse tekstiosa „21. mai” tekstiosaga „15. juuni” vastavas käändes;
2) paragrahvi 2 lõikest 1 jäetakse välja teine lause;
„(2) Isik teeb andmete kohta kirje kolme päeva jooksul arvates toimingu tegemise päevast, välja arvatud veeseaduse alusel peetavasse põlluraamatusse andmete kandmise korral, mille puhul kehtib nimetatud seaduses sätestatud tähtaeg.”;
4) paragrahvi 5 lõike 3 esimeses lauses asendatakse sõnad „aasta ringi” tekstiosaga „ajavahemikul 1. aprillist kuni 31. oktoobrini”;
„(2) Komisjoni määruse (EÜ) nr 889/2008 artiklis 39 nimetatud väikeettevõttena käsitatakse ettevõtet, kus peetakse kuni 50 veist, välja arvatud noorloomad.”.
§ 2. Põllumajandusministri 20. veebruari 2009. a määruse nr 26 „Mahepõllumajanduse valdkonnas tegutsemiseks tunnustamise taotlemine ja taotluse menetlemise kord” muutmine
Põllumajandusministri 20. veebruari 2009. a määruse nr 26 „Mahepõllumajanduse valdkonnas tegutsemiseks tunnustamise taotlemine ja taotluse menetlemise kord” § 2 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Mahepõllumajandusliku taimekasvatuse või mesindusega tegeleda sooviv isik esitab taotluse ja sellele lisatavad dokumendid ajavahemikul 10. märtsist 10. aprillini.
(2) Mahepõllumajandusliku taimekasvatuse valdkonnas üksnes seenekasvatusega, taimekasvatusega katmikalal või mitteharitavalt alalt taimede või seente korjamisega tegeleda sooviv isik ning muu lõikes 1 nimetamata isik võib esitada taotluse aasta ringi.”.
§ 3. Maaeluministri 21. veebruari 2017. a määruse nr 19 „Toitlustusettevõttes mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllumajanduslikke koostisosi sisaldava toidu valmistamise täpsemad nõuded ning mahepõllumajanduslike koostisosade kohta teabe esitamise ja arvestuse pidamise täpsemad nõuded” muutmine
Maaeluministri 21. veebruari 2017. a määrust nr 19 „Toitlustusettevõttes mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllumajanduslikke koostisosi sisaldava toidu valmistamise täpsemad nõuded ning mahepõllumajanduslike koostisosade kohta teabe esitamise ja arvestuse pidamise täpsemad nõuded” muudetakse järgmiselt:
„(5) Lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõudeid ei pea täitma toitlustusettevõttes, kus esitatakse teave ainult mahepõllumajanduslike toodete protsentuaalse osakaalu kohta.”;
2) paragrahvi 5 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „5. kuupäevaks” tekstiosaga „20. kuupäevaks”.
(1) Paragrahvi 1 punktid 4 ja 5 jõustuvad 1. jaanuaril 2019. a.
(2) Paragrahv 2 jõustub 1. jaanuaril 2020. a.


11.03.2014 otsus nr 386
„(2) Äriregistrit pidav maakohtu registriosakond võib teha:
1) kande teise maakohtu registriosakonna peetaval registrikaardil;
2) määrusi teise maakohtu registriosakonna tööpiirkonnas asuvate füüsilisest isikust ettevõtjate ettevõtete ja äriühingute kohta.”;
2) paragrahvi 22 lõikes 4 asendatakse sõna „kandemääruste” sõnaga „määruste”;
3) paragrahvi 33 lõige 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(10) Lõikes 9 nimetatud juhul tagastatakse avaldajale registriosakonnas või lihtpostiga kõik esitatud paberdokumendid. Sel juhul jäävad registritoimikusse digiteeritud dokumendid.”;
4) paragrahvi 33 lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(11) Digitaalallkirjastatud avaldus ja avalduse esitamise volikiri loetakse võrdseks notariaalselt kinnitatud avalduse ja avalduse esitamise volikirjaga.”;
5) paragrahvi 33 lõike 12 teisest lausest jäetakse välja sõnad „seda registripäevikusse kandmata”;
6) paragrahvi 38 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Elektroonilises toimikus asendab paberdokumendi originaali või notariaalselt või ametlikult kinnitatud ärakirja digiteeritud dokument.”;
7) paragrahvi 39 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Elektroonilisele toimikule kohaldatakse käesoleva seadustiku § 38 4. lõikes sätestatut.”;
9) paragrahvi 45 pealkirjast jäetakse välja sõnad „ja allakriipsutuse”;
10) paragrahvi 50 lõike 1 kolmandas lauses asendatakse sõna „skaneeritakse” sõnaga „digiteeritakse”;
11) paragrahvi 50 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Paberdokumendid tagastatakse avaldajale registriosakonnas või lihtpostiga ettevõtja aadressil.”;
12) paragrahvi 53 lõike 1 teine lause loetakse kolmandaks lauseks ja lõiget täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Pärast tööpäeva lõppu, kuid enne kella 00.00, puhkepäeval ja riigipühal registriosakonda saabunud avalduse esitamise ajaks loetakse avalduse saabumisele järgnev tööpäev.”;
13) paragrahvi 53 lõiget 4 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
14) paragrahvi 59 lõike 4 neljandas lauses asendatakse tekstiosa „20 päeva” tekstiosaga „10 tööpäeva”;
15) paragrahvi 691 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Andmed pankrotiseaduse alusel määratud kehtivate ärikeeldude ja karistusseadustiku alusel määratud kehtivate ettevõtluskeeldude kohta tehakse arvutivõrgu kaudu kättesaadavaks.”;
16) paragrahvi 75 lõike 1 esimest lauset, lõike 2 sissejuhatavat lauseosa ja punkti 1 täiendatakse pärast sõna „ettevõtja” sõnaga „ettevõte” vastavas käändes;
17) paragrahvi 391 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Osaühing või aktsiaselts võib ühendatava ühinguna ühineda ühingu ainuosanikuks või ainuaktsionäriks oleva füüsilise isiku (ühendav füüsiline isik) varaga. Ühendavale füüsilisele isikule kohaldatakse käesolevas seadustikus ühendava osaühingu kohta sätestatut, kui seadusest ei tulene teisiti.”;
18) paragrahvi 403 lõiget 6 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Esimeses lauses sätestatut ei kohaldata kahju suhtes, mille tekitavad ühinemise ettevalmistamise ja läbiviimisega ühendatava aktsiaseltsi aktsionäridele ühendatava aktsiaseltsi juhatuse või nõukogu liikmed, kui ühendatava aktsiaseltsi kõik aktsiad kuuluvad ühendavale aktsiaseltsile.”;
19) seadustiku 31. peatükki täiendatakse 41. jaoga järgmises sõnastuses:
Osaühingu või aktsiaseltsi ühinemine füüsilise isiku varaga
§ 4271. Ühinemise õigus
(1) Osaühingu või aktsiaseltsi ühinemine ühingu füüsilisest isikust osaniku või aktsionäri varaga on lubatud ka juhul, kui lisaks sellele osanikule või aktsionärile kuuluvad ühendatava osaühingu osad või aktsiaseltsi aktsiad üksnes ühingule endale.
(2) Ühinemine on lubatud ka juhul, kui osad või aktsiad kuuluvad abikaasade ühisvara hulka.
(3) Ühinemine ei ole lubatud, kui ühendatav aktsiaselts on välja lasknud vahetusvõlakirju.
(4) Ühinemine ei ole lubatud, kui ühendav füüsiline isik on maksejõuetu.
§ 4272. Avalikustamiskohustused
Osaühingu või aktsiaseltsi ühinemisel füüsilise isiku varaga ei tule täita käesoleva seadustiku § 397 2. lõikes ning § 419 4. ja 5. lõikes nimetatud avalikustamiskohustusi.
§ 4273. Võlausaldajate kaitse
(1) Osaühingu või aktsiaseltsi ühinemisel füüsilise isiku varaga ei kohaldata käesoleva seadustiku §-s 399 sätestatud võlausaldajate kaitse korda.
(2) Ühendatava ühingu juhatus saadab vähemalt üks kuu enne ühinemise äriregistrisse kandmise avalduse esitamist ühingule teada olevatele võlausaldajatele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teate ühinemise kohta. Lisaks avaldab ühendatava ühingu juhatus esimeses lauses nimetatud tähtaja jooksul ühinemise kohta teate ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Teadetes tuleb märkida, et ühendatava ühingu võlausaldajatel on käesoleva paragrahvi 3. ja 4. lõikes nimetatud õigused.
(3) Võlausaldajal on õigus nõuda tagatist sellistele nõuetele, mis on tekkinud enne või 15 päeva pärast teate avaldamist ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(4) Ühendatav ühing peab tagama võlausaldajate nõuded, kui need on esitatud ühe kuu jooksul ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teate avaldamisest arvates, ning üksnes juhul, kui võlausaldajad ei saa nõuda nõuete rahuldamist ja põhistavad, et ühinemine võib ohustada nende nõuete täitmist.
§ 4274. Avalduse esitamine äriregistrile
(1) Ühinemise registrisse kandmise avalduses tuleb märkida ühendava füüsilise isiku isikukood.
(2) Ühendatava ühingu juhatuse liikmed peavad ühinemise registrisse kandmise avalduses kinnitama, et ühingu võlausaldajatele on antud tagatis vastavalt käesoleva seadustiku §-le 4273.
(3) Ühinemise registrisse kandmise avaldusele tuleb lisada ühendava füüsilise isiku kirjalik kinnitus selle kohta, et ta ei ole maksejõuetu.
(4) Kui ühendatava ühingu osa või aktsiad kuuluvad abikaasade ühisvara hulka ja ühinemislepingu on sõlminud üksnes üks abikaasadest, tuleb ühinemise registrisse kandmise avaldusele lisada teise abikaasa notariaalselt tõestatud nõusolek ühinemiseks.
(5) Kui ühendatava ühingu osad või aktsiad on panditud, tuleb ühinemise registrisse kandmise avaldusele lisada pandipidaja notariaalselt tõestatud nõusolek ühinemiseks.
(6) Ühinemise registrisse kandmise avalduse esitamisele ei kohaldata käesoleva seadustiku § 400 4. lõikes sätestatut.
§ 4275. Ühinemise kanne ja kande õiguslik toime
(1) Ühinemine kantakse üksnes ühendatava ühingu registrikaardile. Mitme ühendatava ühingu ühinemisel füüsilise isiku varaga märgitakse kandes, millise ühendatava ühingu registrikaardile kande tegemisega ühinemine jõustub. Ühendatava ühingu registrikaardile tehtud kandes märgitakse ka ühendava füüsilise isiku nimi ja isikukood.
(2) Ühinemise võib äriregistrisse kanda üksnes Maksu- ja Tolliameti kirjalikul nõusolekul. Nõusoleku saamisele kohaldatakse käesoleva seadustiku § 59 4. lõiget. Maksu- ja Tolliamet võib nõusolekust keelduda ka juhul, kui tal on nõudeid ühendava füüsilise isiku vastu.
(3) Ühinemine jõustub ühinemise kandmisest viimase ühendatava ühingu registrikaardile.”;
20) paragrahvi 5211 lõike 3 teist lauset täiendatakse pärast sõna „alusel” sõnadega „automatiseeritud korras”;
21) paragrahvi 525 lõiget 2 täiendatakse punktidega 61 ja 62 järgmises sõnastuses:
„61) otsustab äriregistrisse ning mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse majandusaasta alguse ja lõpu kuupäeva kandmise;
62) teeb §-s 5211 nimetatud toiminguid;”;
22) seadustikku täiendatakse §-dega 5256 ja 5257 järgmises sõnastuses:
„§ 5256. Paberdokumentide tagastamine
§ 5257. Pabertoimikute hävitamine
(1) Paberil äri- ja registritoimikud võib hävitada, kui need on nõuetekohaselt digiteeritud ja möödunud on dokumentide tagastamiseks käesoleva seadustiku §-s 5256 ettenähtud tähtaeg.
(2) Pabertoimikute digiteerimise, tagastamise ja hävitamise korra kehtestab justiitsminister määrusega.”;
23) seadustikku täiendatakse normitehnilise märkusega järgmises sõnastuses:
„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/17/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/666/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2005/56/EÜ ja 2009/101/EÜ keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise osas (ELT L 156, 16.06.2012, lk 1−9);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/35/EL, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist (ELT L 110, 29.04.2011, lk 1–11).”.
§ 2. Kommertspandiseaduse muutmine
Kommertspandiseaduse § 7 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
„(12) Kui osaühing või aktsiaselts, mille vara on koormatud kommertspandiga, ühineb ainuosanikuks või ainuaktsionäriks oleva füüsilise isiku varaga, võib ühinemise kanda äriregistrisse ainult juhul, kui koos avaldusega esitatakse äriregistri pidajale pandipidaja notariaalselt tõestatud nõusolek ühinemiseks.”.
1) paragrahvi 75 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrit pidav maakohtu registriosakond võib teha kande ka teise maakohtu registriosakonna poolt peetaval registrikaardil ning teha määrusi teise maakohtu registriosakonna tööpiirkonnas asuvate mittetulundusühingute ja sihtasutuste kohta.”;
2) paragrahvi 1112 teises lauses asendatakse tekstiosa „äriseadustiku § 61” tekstiosaga „käesoleva seaduse § 82”;
3) seadust täiendatakse §-dega 1113 ja 1114 järgmises sõnastuses:
„§ 1113. Pabertoimikute tagastamine
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas "seaduse" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Riigikogu Kantselei 3.04.2014 taotlust nr 4-14/14-3/12
(2) Pabertoimikute digiteerimise, tagastamise ja hävitamise korra kehtestab justiitsminister määrusega.”.
1) paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Äriühingu ja füüsilise isiku ühinemislepingu tehinguväärtus on ühendatavate äriühingute osa- või aktsiakapitalide suurus.”;
2) paragrahvi 18 lõiget 5 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Käesolevas lõikes sätestatut kohaldatakse ka äriühingu ja füüsilise isiku ühinemislepingu tehinguväärtuse määramisel.”;
3) paragrahvi 31 punkti 142 täiendatakse pärast tekstiosa „registri-” tekstiosaga „, avaliku”.
1) paragrahvi 23 lõiget 1 täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:
„61) äriühingute ja füüsilise isiku vara ühinemise kestel ühendatava äriühingu registrikaardile viimase ühendatava ühingu kohta tehtud ühinemiskande tegemise aja kandmine;”;
2) paragrahvi 59 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Hooneühistu registrisse kandmise eest tasutakse riigilõivu 19,17 eurot.”;
3) paragrahvi 60 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Hooneühistu kohta registrisse kantud andmete muutmise või täiendamise eest tasutakse riigilõivu 6,39 eurot.”;
4) paragrahvi 63 lõikest 1 jäetakse välja sõnad „või hooneühistu”;
5) paragrahvi 63 lõikest 3 jäetakse välja tekstiosa „, hooneühistu”.
Riigivaraseaduse § 1051 lõike 2 teisest lausest jäetakse välja sõna „lihtkirjaliku”.
§ 7. Sihtasutuste seaduse muutmine
1) paragrahvi 11 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Avaldusele lisatakse:
4) muud seaduses sätestatud dokumendid.”;
2) paragrahvi 14 lõike 1 punkt 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„10) põhikirja kinnitamise aeg;”;
3) paragrahvi 852 teises lauses asendatakse tekstiosa „äriseadustiku § 61” tekstiosaga „mittetulundusühingute seaduse § 82”.
§ 8. Tulumaksuseaduse muutmine
1) paragrahvi 15 täiendatakse lõikega 32 järgmises sõnastuses:
„(32) Äriühingu ühinemisel füüsilise isiku varaga maksustatakse tulumaksuga äriühingult rahalises või mitterahalises vormis saadud tulu ning üle võetud kohustuste vahe, mis ületab osaluse soetamismaksumust, välja arvatud nimetatud kasu osa, mis on või mille aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud. Kui äriühingult üle võetud kohustus langeb hiljem ära nõudest loobumise, aegumise, võlgniku ja võlausaldaja kokkulangemise tõttu või muul põhjusel, maksustatakse tulumaksuga äralangenud kohustuse summa, mille võrra ühinemisel äriühingust saadud tulu vähendati.”;
2) paragrahvi 50 lõike 22 teist lauset täiendatakse pärast sõna „majandustegevuses” sõnadega „teises äriühingus või mitteresidendist äriühingu püsivas tegevuskohas”.
§ 9. Tulundusühistuseaduse muutmine
Tulundusühistuseaduse § 41 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
„(11) Üldkoosoleku toimumise teade tuleb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aadressi asemel saata liikmete nimekirja kantud elektronposti aadressil, kui liige on esitanud ühistule vastavasisulise kirjaliku taotluse. Muus osas kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut.
(12) Kui ühistul on üle 50 liikme, ei pea liikmetele üldkoosoleku toimumise teateid käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aadressil saatma, kuid teade tuleb avaldada vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes ning ühistu kodulehe olemasolul ka sellel. Teade tuleb avaldada vähemalt üks nädal enne üldkoosoleku toimumist.”.
(1) Käesoleva seaduse § 1 punktid 3, 11 ja 22 ning § 3 punkt 3 jõustuvad 2014. aasta 1. aprillil.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 14, 17 ja 19, § 2, § 4 punktid 1 ja 2, § 5 punkt 1 ning § 8 jõustuvad 2015. aasta 1. jaanuaril.


Haridusministeeriumi ümbernimetamisega Haridus- ja Teadusministeeriumiks seonduv seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Haridusministeeriumi ümbernimetamisega Haridus- ja Teadusministeeriumiks seonduv seaduste muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 25. oktoobri 2002. a otsusega nr 252
§ 1. Eesti Vabariigi haridusseaduses (RT 1992, 12, 192; RT I 1993, 35, 547; 40, 593; 63, 892; 1994, 12, 200; 1995, 12, 119; 16, 228; 23, 333; 58, 1003; 1996, 49, 953; 51, 965; 1997, 42, 678; 81, 1365; 1998, 57, 859; 61, 980; 64/65, 1007; 1999, 10, 150; 24, 358; 51, 550; 102, 908; 2000, 40, 255; 95, 611; 2001, 65, 375; 75, 454; 2002, 56, 348; 61, 375; 63, 389) tehakse järgmised muudatused:
1) seaduse tekstis asendatakse sõna «Haridusministeerium» sõnadega «Haridus- ja Teadusministeerium» vastavas käändes;
2) seaduse tekstis asendatakse sõna «haridusminister» sõnadega «haridus- ja teadusminister» vastavas käändes.
§ 2. Autoriõiguse seaduse (RT 1992, 49, 615; RT I 2000, 16, 109; 78, 497; 2001, 50, 289; 56, 335; 2002, 53, 336; 63, 387) § 86 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõna «Haridusministeerium» sõnadega «Haridus- ja Teadusministeerium» vastavas käändes.
§ 3. Välismaalaste seaduse (RT I 1993, 44, 637; 1999, 50, 548; 54, 582; 71, 686; 88, 808; 101, 900; 2000, 25, 148; 33, 197; 40, 254; 2001, 16, 68; RT III 2001, 7, 75; RT I 2001, 58, 352; 2002, 56, 351; 63, 387) § 6 lõikes 4 asendatakse sõna «haridusministri» sõnadega «haridus- ja teadusministri».
§ 4. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses (RT I 1993, 63, 892; 1999, 42, 497; 79, 730; 2000, 33, 195; 54, 349; 71, õiend; 95, 611; 2001, 50, 288; 75, 454; 2002, 25, 144; 34, 205; 53, 336; 57, 359; 61, 375; 63, 389; 64, 393) tehakse järgmised muudatused:
§ 5. Täiskasvanute koolituse seaduses (RT I 1993, 74, 1054; 1998, 71, 1200; 1999, 10, 150; 60, 617) tehakse järgmised muudatused:
§ 6. Kultuuri- või sotsiaalobjektide pankrotivarast välistamise seaduse (RT I 1994, 63, 1066; 1995, 49, 748; 1996, 49, 953; 1997, 5/6, 32) §-s 3 asendatakse sõna «haridusminister» sõnadega «haridus- ja teadusminister».
§ 7. Ülikooliseaduses (RT I 1995, 12, 119; 1996, 49, 953; 51, 965; 1997, 42, 678; 1998, 57, 859; 1999, 10, 150; 102, 908; 2000, 25, 140; 78, 496; 2001, 16, 71; 2002, 21, 117; 53, 336; 56, 348; 57, 357; 61, 375) tehakse järgmised muudatused:
§ 8. Maakorraldusseaduse (RT I 1995, 14, 169; 59, 1006; 1996, 36, 738; 1999, 10, 155; 54, 580; 2001, 24, 133; 31, 171; 93, 565; 2002, 61, 375) § 19 lõikes 5 asendatakse sõnad «kultuuri- ja haridusministri» sõnaga «kultuuriministri».
§ 9. Sotsiaalhoolekande seaduse (RT I 1995, 21, 323; 2001, 98, 617; 2002, 53, 336; 61, 375; 64, 393) § 22 lõikes 21 asendatakse sõna «Haridusministeeriumi» sõnadega «Haridus- ja Teadusministeeriumi».
§ 10. Tartu Ülikooli seaduses (RT I 1995, 23, 333; 1996, 49, 953; 51, 965; 1998, 61, 986; 1999, 102, 908; 2001, 16, 71; 2002, 61, 375) tehakse järgmised muudatused:
§ 11. Keeleseaduse (RT I 1995, 23, 334; 1996, 37, 739; 40, 773; 1997, 69, 1110; 1998, 98/99, 1618; 1999, 1, 1; 16, 275; 2000, 51, 326; 2001, 58, 354; 65, 375; 93, 565; 2002, 9, 47; 53, 337; 63, 387) § 5 1 lõigetes 1, 2 ja 21 asendatakse sõna «haridusminister» sõnadega «haridus- ja teadusminister».
§ 12. Rahvatervise seaduse (RT I 1995, 57, 978; 1996, 3, 56; 49, 953; 1997, 37/38, 569; 1999, 30, 415; 88, 804; 2001, 23, 128; 2002, 32, 187; 53, 336; 61, 375; 63, 387) § 8 lõike 1 punktis 7 asendatakse sõna «Haridusministeeriumiga» sõnadega «Haridus- ja Teadusministeeriumiga».
§ 13. Huvialakooli seaduse (RT I 1995, 58, 1004; 1996, 49, 953; 1998, 57, 859; 2002, 53, 336; 61, 375) tekstis asendatakse sõna «Haridusministeerium» sõnadega «Haridus- ja Teadusministeerium» vastavas käändes.
§ 14. Kohanimeseaduse (RT I 1997, 1, 3; 1998, 59, 941; 1999, 10, 155; 2002, 63, 387) § 15 lõikes 2 asendatakse sõna «haridusminister» sõnadega «haridus- ja teadusminister».
§ 15. Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduses (RT I 1997, 30, 471; 2001, 43, 237; 2002, 61, 375) tehakse järgmised muudatused:
§ 16. Eesti Teaduste Akadeemia seaduse (RT I 1997, 35, 539; 2000, 104, 685; 2001, 34, 187; 2002, 21, 117; 53, 336; 57, 357; 61, 375) tekstis asendatakse sõna «Haridusministeerium» sõnadega «Haridus- ja Teadusministeerium» vastavas käändes.
§ 17. Rahvusooperi seaduse (RT I 1997, 93, 1558; 2000, 47, 287; 2002, 21, 117; 53, 336; 57, 357) § 6 lõike 2 punktis 3 asendatakse sõna «haridusministri» sõnadega «haridus- ja teadusministri».
§ 18. Alaealise mõjutusvahendite seaduse (RT I 1998, 17, 264; 2002, 82, 479) § 63 lõikes 1 ning § 29 lõikes 2 asendatakse sõna «haridusminister» sõnadega «haridus- ja teadusminister» vastavas käändes.
§ 19. Erakooliseaduses (RT I 1998, 57, 859; 1999, 24, 358; 51, 550; 2000, 40, 255; 95, 611; 2001, 75, 454; 2002, 53, 336; 61, 375) tehakse järgmised muudatused:
§ 20. Rakenduskõrgkooli seaduses (RT I 1998, 61, 980; 1999, 10, 150; 102, 908; 2000, 54, 350; 78, 496; 2001, 65, 375; 2002, 56, 348; 61, 375) tehakse järgmised muudatused:
§ 21. Spordiseaduse (RT I 1998, 61, 982; 2002, 53, 336) § 6 lõikes 3 ja § 15 lõikes 1 asendatakse sõna «Haridusministeeriumi» sõnadega «Haridus- ja Teadusministeeriumi».
§ 22. Kutseõppeasutuse seaduses (RT I 1998, 64/65, 1007; 2001, 68, 406; 2002, 56, 348; 61, 375) tehakse järgmised muudatused:
§ 23. Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi seaduses (RT I 1998, 101, 1664; 2002, 21, 117; 53, 336; 57, 357; 61, 375) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 3, § 9 lõikes 5 ja § 15 lõikes 1 asendatakse sõna «Haridusministeerium» sõnadega «Haridus- ja Teadusministeerium» vastavas käändes;
2) paragrahvi 15 lõikes 2 asendatakse sõna «haridusministril» sõnadega «haridus- ja teadusministril».
§ 24. Koolieelse lasteasutuse seaduses (RT I 1999, 27, 387; 2000, 54, 349; 95, 611; 2001, 75, 454; 2002, 61, 375) tehakse järgmised muudatused:
§ 25. Noorsootöö seaduses (RT I 1999, 27, 392; 2002, 53, 336; 61, 375) tehakse järgmised muudatused:
§ 26. Välisriigi avaliku dokumendi legaliseerimise nõude tühistamise konventsiooniga ühinemise seaduse (RT II 2000, 27, 165) §-s 2 asendatakse sõna «Haridusministeerium» sõnadega «Haridus- ja Teadusministeerium».
§ 27. Välisriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse (RT I 2000, 29, 168; 2002, 61, 375) § 6 lõikes 1 asendatakse sõna «Haridusministeerium» sõnadega «Haridus- ja Teadusministeerium».
§ 28. Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise seaduse (RT I 2000, 54, 348; 2002, 61, 375; 63, 387) § 14 lõike 3 punktis 1 ja § 31 lõikes 3 asendatakse sõna «Haridusministeeriumi» sõnadega «Haridus- ja Teadusministeeriumi».
§ 29. Alkoholiaktsiisi seaduse (RT I 2000, 58, 375; 102, 676; 2001, 88, 531) § 15 lõike 1 punktis 3 asendatakse sõna «haridusminister» sõnadega «haridus- ja teadusminister».
§ 30. Vangistusseaduses (RT I 2000, 58, 376; 72, õiend; 2002, 56, 350) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 35 lõikes 5 ja § 36 lõikes 4 asendatakse sõna «Haridusministeeriumi» sõnadega «Haridus- ja Teadusministeeriumi»;
2) paragrahvis 107 asendatakse sõna «haridusminister» sõnadega «haridus- ja teadusminister».
§ 31. Liiklusseaduses (RT I 2001, 3, 6; 93, 565; 2002, 38, 234; 61, 375; 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 34 lõigetes 2 ja 3 asendatakse sõna «haridusminister» sõnadega «haridus- ja teadusminister»;
2) paragrahvi 38 lõikes 1 asendatakse sõna «haridusministri» sõnadega «haridus- ja teadusministri».
§ 32. Käibemaksuseaduse (RT I 2001, 64, 368; 88, 531; 102, 669; 2002, 11, 60; 30, 177; 44, 284; 62, 377) § 17 lõike 2 punktis 1 ja lõike 3 punktis 6 ning lõikes 7 asendatakse sõna «haridusministri» sõnadega «haridus- ja teadusministri».
§ 33. Hasartmängumaksu seaduse (RT I 2002, 28, 158) § 7 lõikes 4 asendatakse sõna «Haridusministeeriumi» sõnadega «Haridus- ja Teadusministeeriumi».
§ 34. Käesolev seadus jõustub 2003. aasta 1. jaanuaril.


Eelised PS3 versiooni - Rage
Zobra.ru » Mängud » Rage » Eelised PS3 versiooni
Eelised PS3 versiooni
Loominguline direktor RAGE, Tim Виллитс avaldas uue teavet installimise mänge kõvakettale,mis vihjab sellele, et PS3 versioon osutub parema seas konsoolid, vaatamata sellele, et John Кармак korduvalt нахваливал Xbox 360 versioon on parim.
Ja veel, Кармак rääkis ka, et PS3 tekstuur on paremat tänu suurusega optilise andmekandja. Виллитс lisas, et versioon PS3 arendajad on spetsiaalselt kasutanud võimsus kõigi kaheksa protsessori tuumade CELL, et mäng ei olnud sagedased подзагрузок tekstuuri.
"Suurem tuumade arv võimaldab parandada protsessi подзагрузки tekstuuri, lisaks on meie käsutuses suur mälumaht kuidas meedia Blu-Ray, nii kõvakettal konsooli. Mäng on suur hulk tekstuurid JPEG-vormingus ja peaaegu kõik tuuma seotud nende käitlemise. Iga tuuma eraldi lahti saadud eraldi tekstuur, tänu millele saame vältida järske подзагрузок".
Veel tekitab huvi - Виллитс märkis, et tekstuuride laadimine toimub kõvaketta, teisisõnu see võib võrduda värvata tekstuurid kõrgeima eraldusvõimega, siis on sellele ise "super texture pack". On üsna tõenäoline, et Doom 4 kuulujutud, milles on ilmunud juba sel suvel, komplekt tekstuurid on sisse lülitatud algselt läbi kõik sama Blu-Ray.
Eile saime teada, et paigaldada kõvaketta PS3mäng võtab 8 Gb ruumi. See võimaldab maksimaalselt lahti tekstuuri, et nad on koormatud veel kiiremini.
"Aitäh Sony selle eest et heaks see samm meie poolt. Nad ei ole iga arendaja võimaldavad teha nii suured mängud. Tänu sellele saame kõik tekstuurid kord, kui kõrgeima kvaliteediga. Kuid see ei tähenda, et teised versioonid on tugevalt mõjutatud. Siiski märgin, et paigaldamine mänge kõvakettale suurel määral parandab töö kvaliteeti, kas PS3, Xbox 360 või PC".
Kuupäev: 09 September 2011 19:04
Mount & Blade. Tule ja mõõgaga. Suur lahing
Шухей Yoshida huvitatud Gears of War 3 ja Senran Kagura Шухей Yoshida huvitatud uute väljaannete jaoks Xbox 360 ja 3DS.
Uudised ettevalmistusi ЗБТ Ettevõte Belver teatab käigus lokaliseerimine ja ettevalmistamisel isiklikku beta-test MMORPG RIFTI.
Lugu keskendub SoulCalibur V Režiim ajaloo Soulcalibur 5 loob CyberConnect2 - arendaja Asura Wrath.
Uus kangelane Nimi kangelane: Newell Alternatiivne nimi: Gabe Newell - Hatbringer Maailmavaade: Neutral Peamine omadus: Intelligenc...
Algusaeg beeta Зоркие fännid Battlefield hinnata algusaeg ОБТ, samuti varakult juurdepääs. See teadaanne on tweeted teinud austraalia ü...
Maiuspalad Battlefield 3 перепадут omanikele PlayStation 3 enne kõiki Mängijate vahel eri platvormide taas разгорится säde. Antud juhul teema эдакого tüli muutub DLC juurde, Battlefield 3.
Üksikasjad ketta edition Xbox 360 ja PS3 Loominguline direktor id Software Tim Уиллитс teatas portaal Eurogamer, et Rage on levima on 3 kettaid , et Xbox 360 ja...
Süsteemi nõuded Rage Võrku on ilmunud süsteemi nõuded Rage.


text:
3-3-1-8-10 Riigikohus 12.05.2010
RLS § 22 lg 1 p-s 11 sätestatud riigilõivuvabastus ei ole tingimusteta ja piiramatu. RLS § 22 lg 1 p 11 kohaselt peab tegemist olema kehavigastuse või muu terviserikkega selleks, et kaebus oleks lõivuvaba. Kui halduskohtule esitatakse kaebus, milles väidetakse kehavigastuse või muu terviserikke tekitamist ja nõutakse kahju hüvitamist, saab kohus hinnata, kas kaebuses on esitatud põhjendused, mis lubaksid eeldada kehavigastust või muud terviseriket. Kui kaebuses ei ole kehavigastust või muud terviseriket üldse põhjendanud (nt ei ole esitatud tõendeid kahju kohta, puudub põhjuslik seos väidetava õigusvastase teo ja kahju vahel), on tegemist ilmselgelt sisutühja väitega selleks, et kaebusele laieneks RLS § 22 lg 1 p-s 11 sätestatud lõivuvabastus. Kui kaebusest ja sellele lisatud materjalide pinnalt nähtub, et väidetud kehavigastus või muu terviserike ei ole põhjendatud, saab kohus jätta kaebuse käiguta ja anda kaebajale võimaluse täiendavalt põhjendada oma väiteid või esitada tõendeid. Kui kaebaja puuduseid ei kõrvalda, siis ei laiene kaebusele automaatne lõivuvabastus, kuna tegemist ei ole kehavigastuse või muu terviserikke kahju hüvitamise kaebusega RLS § 22 lg 1 p 11 mõttes. Kui kaebusest ja sellele lisatud dokumentidest nähtub, et sõnastusest hoolimata ei kujuta kaebus endast kehavigastuse või terviserikkega tekitatud kahju hüvitamise kaebust, vaid sellega soovitakse kaitsta muud õigushüve, tuleb niisuguse kaebuse esitamisel tasuda riigilõivu riigilõivuseaduses sätestatud ulatuses.
3-3-1-12-10 Riigikohus 12.05.2010
RLS § 22 lg 1 p-i 11 tuleb tõlgendada nii, et selles sätestatud riigilõivuvabastus laieneb ka kehavigastuse või muu terviserikkega, samuti toitja surmaga tekitatud kahju hüvitamise kaebuse esitamisele halduskohtumenetluses (vt ka Riigikohtu 10.02.2010 määrust haldusasjas nr 3-3-1-89-09). RLS § 22 lg 1 p-s 11 sätestatud riigilõivuvabastus ei ole tingimusteta ja piiramatu. RLS § 22 lg 1 p 11 kohaselt peab tegemist olema kehavigastuse või muu terviserikkega selleks, et kaebus oleks lõivuvaba. Kui halduskohtule esitatakse kaebus, milles väidetakse kehavigastuse või muu terviserikke tekitamist ja nõutakse kahju hüvitamist, saab kohus hinnata, kas kaebuses on esitatud põhjendused, mis lubaksid eeldada kehavigastust või muud terviseriket. Kui kaebuses ei ole kehavigastust või muud terviseriket üldse põhjendanud (nt ei ole esitatud tõendeid kahju kohta, puudub põhjuslik seos väidetava õigusvastase teo ja kahju vahel), on RLS § 22 lg 1 p 11 kohaldamise seisukohast tegemist ilmselgelt sisutühja väitega. Kui kaebusest ja sellele lisatud materjalide pinnalt nähtub, et väidetud kehavigastus või muu terviserike ei ole põhjendatud, saab kohus jätta kaebuse käiguta ja anda kaebajale võimaluse täiendavalt põhjendada oma väiteid või esitada tõendeid. Kui kaebaja puuduseid ei kõrvalda, siis ei laiene kaebusele automaatne lõivuvabastus, kuna tegemist ei ole kehavigastuse või muu terviserikke kahju hüvitamise kaebusega RLS § 22 lg 1 p 11 mõttes. Kui kaebusest ja sellele lisatud dokumentidest nähtub, et sõnastusest hoolimata ei kujuta kaebus endast kehavigastuse või terviserikkega tekitatud kahju hüvitamise kaebust, vaid sellega soovitakse kaitsta muud õigushüve, tuleb niisuguse kaebuse esitamisel tasuda riigilõivu riigilõivuseaduses sätestatud ulatuses.

matches:
Riigikohus
§ 22
§ 22
kohus
§ 22
kohus
§ 22
Riigikohus
§ 22
§ 22
§ 22
kohus
§ 22
kohus
§ 22


RT I, 29.04.2016, 1
Vastu võetud 26.04.2016 nr 25
Määrus kehtestatakse mahepõllumajanduse seaduse § 12 ja § 7 lõike 6 alusel.
§ 1. Põllumajandusministri 20. veebruari 2009. a määrust nr 25 „Mahepõllumajandusliku tootmise nõuded” muudetakse järgmiselt:
„(1) Isik, kes jätkab mahepõllumajandusliku taimekasvatusega tegelemist, esitab Põllumajandusametile tegevuse jätkamise aasta 21. maiks järgmised andmed ja dokumendid:
(3) Isik, kes jätkab mahepõllumajandusliku taimekasvatusega tegelemist, ei pea Põllumajandusametile esitama lõike 1 punktides 1–4 nimetatud andmeid ja dokumente, kui ta esitab samal aastal Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile maaeluministri 30. aprilli 2015. a määruse nr 53 „Mahepõllumajandusele ülemineku toetus ja mahepõllumajandusega jätkamise toetus” § 22 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud andmed mahepõllumajandusele ülemineku või mahepõllumajandusega jätkamise toetuse saamiseks või põllumajandusministri 8. aprilli 2010. a määruse nr 44 „Mahepõllumajandusliku tootmise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” § 6 lõike 2 punktides 1–4 nimetatud dokumendid mahepõllumajandusliku tootmise toetuse saamiseks.
(6) Lõike 1 punktides 3 ja 4 ning lõike 4 punktis 1 nimetatud dokumente ei pea esitama, kui isik esitab Põllumajandusametile kirjaliku kinnituse selle kohta, et võrreldes eelmise aastaga muudatusi tehtud ei ole.”;
„Isik, kes jätkab mahepõllumajandusliku seemne ja paljundusmaterjali ettevalmistamist ja turuleviimist, esitab selle kohta Põllumajandusametile kirjaliku kinnituse tegevuse jätkamise aasta 21. maiks.”;
„(1) Ettevõttest, kus tegeletakse mahepõllumajandusliku loomakasvatusega, pärit looma on lubatud rändkarjatada poollooduslikul alal looduskaitseseaduse tähenduses, laiul, väikesaarel ja muul sellesarnasel alal, kus viimase kolme aasta jooksul ei ole kasutatud komisjoni määruse (EÜ) nr 889/2008 I ja II lisas nimetamata ainet. Nimetatud aladel karjatamise ajal kasutatud sööta käsitatakse mahesöödana.
(2) Komisjoni määruse (EÜ) nr 889/2008 artiklis 39 nimetatud väikeettevõttena käsitatakse ettevõtet, kus peetakse kuni 20 loomühikule vastaval hulgal lõastatavaid loomi. Loomühikute arvestamisel võetakse aluseks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 808/2014, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 227, 31.07.2014, lk 18–68), II lisas sätestatud määrad.”;
„Isik, kes jätkab mahepõllumajandusliku loomakasvatusega tegelemist, esitab Põllumajandusametile tegevuse jätkamise aasta 1. veebruariks andmed ettevõttes peetud üleminekuaja läbinud loomade arvu kohta, liikide ja vanusegruppide kaupa mahepõllumajandusliku loomakasvatusega tegelemise jätkamise aastale vahetult eelnenud aasta 31. detsembri seisuga ning andmed mahepõllumajandusliku loomakasvatusega tegelemise jätkamise aastale vahetult eelnenud aastal üleminekuaja läbinud loomadelt saadud loomakasvatussaaduste koguse kohta.”;
„§ 121. Komisjoni määruse (EÜ) nr 889/2008 artiklis 7 nimetamata loomaliiki kuuluvate loomade pidamise nõuded
Mahepõllumajandusliku loomakasvatusega tegelev isik, kes peab komisjoni määruse (EÜ) nr 889/2008 artiklis 7 nimetamata loomaliiki kuuluvat looma, täidab üksnes nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklites 8–11, 14 ja 17 sätestatud nõudeid ning nimetatud sätete komisjoni määruses (EÜ) nr 889/2008 toodud rakenduseeskirjade nõudeid.”;
„§ 13. Küüliku mahepõllumajanduslikule loomakasvatusele ülemineku aeg
Küüliku mahepõllumajanduslikule loomakasvatusele ülemineku aja kestus tunnustatud ettevõttes on üks kuu küüliku nõuetekohase pidamise alustamise päevast arvates.”;
7) paragrahvi 14 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Mahepõllumajandusliku loomakasvatusega tegelev isik, kes peab vutti mahepõllumajanduslikult, täidab lisaks §-s 121 sätestatud nõuetele järgmisi nõudeid:
2) mahepõllumajanduslikult peetud vuti võib tappa alates tema 35 päeva vanuseks saamisest.”;
8) paragrahvi 16 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Isik, kes jätkab mahepõllumajandusliku mesindusega tegelemist, esitab Põllumajandusametile tegevuse jätkamise aasta 21. maiks järgmised dokumendid:
(3) Lõikes 1 nimetatud dokumente ei pea esitama, kui isik esitab Põllumajandusametile kirjaliku kinnituse selle kohta, et võrreldes eelmise aastaga muudatusi tehtud ei ole.”;
9) paragrahvi 24 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Mahepõllumajandusliku taimekasvatuse, loomakasvatuse või mesindusega tegelev isik esitab 2016. aastal tegevuse jätkamiseks § 4 lõigetes 2 ja 5, §-s 10 ja § 16 lõikes 2 nimetatud andmed 21. maiks.”.
§ 2. Põllumajandusministri 20. veebruari 2009. a määrust nr 26 „Mahepõllumajanduse valdkonnas tegutsemiseks tunnustamise taotlemine ja taotluse menetlemise kord” muudetakse järgmiselt:
„(1) Mahepõllumajandusliku taimekasvatusega tegeleda sooviv isik lisab taotlusele järgmised andmed ja dokumendid:
(2) Mahepõllumajandusliku taimekasvatusega tegeleda sooviv isik ei pea Põllumajandusametile esitama lõike 1 punktides 1–4 nimetatud andmeid ja dokumente, kui ta esitab samal aastal Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile maaeluministri 30. aprilli 2015. a määruse nr 53 „Mahepõllumajandusele ülemineku toetus ja mahepõllumajandusega jätkamise toetus” § 22 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud andmed mahepõllumajandusele ülemineku või mahepõllumajandusega jätkamise toetuse saamiseks.”;
„Mitteharitavalt alalt taimede või seente korjamisega tegeleda sooviv isik lisab taotlusele järgmised andmed ja dokumendid:
2) nende liikide loetelu, millesse kuuluvaid taimi või seeni kavatsetakse korjata, ja korjamise ligikaudne ajavahemik.”;
„Mahepõllumajandusliku loomakasvatusega tegeleda sooviv isik lisab taotlusele andmed ettevõttes peetavate loomade arvu kohta liikide ja vanusegruppide kaupa, näidates ära, milliste liikidega alustatakse mahepõllumajandusele üleminekut.”;
„Mahepõllumajandusliku mesindusega tegeleda sooviv isik lisab taotlusele järgmised andmed ja dokumendid:
3) andmed mesilasperede arvu kohta.”;
5) paragrahv 9 tunnistatakse kehtetuks.
Riigihalduse minister maaeluministri ülesannetes