Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse muutmise seadus
RT I, 16.03.2011, 3
09.03.2011 otsus nr 865
§ 1. Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduses (RT I 1997, 30, 471; 2009, 59, 389) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) baasfinantseerimine – teadus- ja arendustegevuse finantseerimine teadus- ja arendusasutuse arengueesmärkide saavutamiseks, sealhulgas riigisiseste ja -väliste projektide kaasfinantseerimiseks, uute uurimissuundade avamiseks ning infrastruktuuri investeerimiseks;”;
2) paragrahvi 2 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„51) järeldoktor – teadlane, kellel on doktorikraadi kaitsmisest või välisriigi samaväärse kvalifikatsiooni omandamisest möödunud mitte rohkem kui viis aastat, välja arvatud lapsehoolduspuhkusel ning kaitseväeteenistuses viibimise aeg, ning kes viib kas uurija-professori, juhtivteaduri, vanemteaduri, professori või dotsendi juhendamisel läbi alus- ja rakendusuuringuid või arendustegevust, täidab iseseisvalt uurimis- või arendustegevuse uurimisteemat või projekti või vastutab selle oluliste lõikude täitmise eest. Järeldoktor võib juhendada doktorante;”;
3) paragrahvi 2 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
„8) uurimistoetus – teadus- ja arendusasutuse kõrgetasemelise teadus- ja arendustegevuse ja sellega kaasnevate tegevuste (uurimisteemade) rahastamiseks ning teadus- ja arendusasutuse teadus- ja arendustegevuse järjepidevuse tagamiseks eraldatav toetus (institutsionaalne uurimistoetus) või teadus- ja arendusasutuses töötava isiku või uurimisrühma kõrgetasemelise teadus- ja arendustegevuse projekti rahastamiseks eraldatav toetus (personaalne uurimistoetus), sealhulgas magistrandi ja doktorandi teadustöö stipendium ja järeldoktori teadustöö toetamiseks eraldatav toetus.”;
4) paragrahvi 2 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„8) uurimistoetus – teadus- ja arendusasutuse kõrgetasemelise teadus- ja arendustegevuse ja sellega kaasnevate tegevuste (uurimisteemade) rahastamiseks, teadus- ja arendusasutuse teadus- ja arendustegevuse järjepidevuse tagamiseks ning selleks vajaliku infrastruktuuri ülalpidamiseks eraldatav toetus (institutsionaalne uurimistoetus) või teadus- ja arendusasutuses töötava isiku või uurimisrühma kõrgetasemelise teadus- ja arendustegevuse projekti rahastamiseks eraldatav toetus (personaalne uurimistoetus), sealhulgas magistrandi ja doktorandi teadustöö stipendium ja järeldoktori teadustöö toetamiseks eraldatav toetus.”;
5) paragrahvi 2 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„8) uurimistoetus – teadus- ja arendusasutuse kõrgetasemelise teadus- ja arendustegevuse ja sellega kaasnevate tegevuste (uurimisteemade) rahastamiseks, teadus- ja arendusasutuse teadus- ja arendustegevuse järjepidevuse tagamiseks ning selleks vajaliku infrastruktuuri ajakohastamiseks, täiendamiseks ning ülalpidamiseks eraldatav toetus (institutsionaalne uurimistoetus) või teadus- ja arendusasutuses töötava isiku või uurimisrühma kõrgetasemelise teadus- ja arendustegevuse projekti rahastamiseks eraldatav toetus (personaalne uurimistoetus), sealhulgas magistrandi ja doktorandi teadustöö stipendium ja järeldoktori teadustöö toetamiseks eraldatav toetus.”;
6) paragrahvi 41 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 41. Teadusraamatukogu”;
7) paragrahvi 41 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 41 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Teadusraamatukogule esitatavad nõuded, teadusraamatukogu nimetamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega. Teadusraamatukogud nimetab haridus- ja teadusminister käskkirjaga.”;
9) paragrahvi 5 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Avalik-õigusliku juriidilise isiku asutusena tegutseva teadus- ja arendusasutuse:
5) ümberkorraldamine ning tegevuse lõpetamine toimub avalik-õigusliku juriidilise isiku kehtestatud tingimustel ja korras.”;
10) paragrahvi 5 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Riigiasutusena, avalik-õigusliku juriidilise isikuna või tema asutusena asutatud teadus- ja arendusasutus registreeritakse riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris selle registri põhimääruses sätestatud korras.”;
11) paragrahvi 7 täiendatakse lõigetega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
„(6) Avalik-õigusliku või eraõigusliku juriidilise isikuna tegutseva teadus- ja arendusasutuse teadusnõukogu:
2) kinnitab teadus- ja arendusasutuse struktuuriüksuste põhimäärused;
6) kehtestab teadustöötajate konkursi läbiviimise tingimused ja korra;
(7) Riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusena tegutseva teadus- ja arendusasutuse teadusnõukogu ülesanded määratakse kindlaks selle teadus- ja arendusasutuse põhimääruses.”;
12) seadust täiendatakse §-ga 71 järgmises sõnastuses:
„§ 71. Teadus- ja arendusasutuse liikmeskond
1) teadustöötajad – alus- ja rakendusuuringuid või arendustegevust läbiviivad valdavalt teaduskraadiga, erandina kõrgharidusega isikud, kes töötavad teadustöötaja ametikohal või spetsialistina või insenerina, ning teadus- ja arendusasutuste ja nende struktuuriüksuste juhid, kes korraldavad teadus- ja arendustegevuse kavandamist ja elluviimist. Teadus- ja arendusasutuses töötavad õppejõud võivad osaleda teadus- ja arendustegevuse läbiviimises;
4) teised õigusaktides nimetatud isikud.”;
13) paragrahvi 8 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 8. Teadustöötajate ametikohad”;
14) paragrahvi 8 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Teadus- ja arendusasutuste teadustöötajate ametikohad on nooremteaduri, teaduri, vanemteaduri ja juhtivteaduri ametikoht.”;
15) paragrahvi 8 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Nooremteadur on teadustöötaja, kes osaleb juhendaja juhendamisel teadustöös. Nooremteaduri ametikohale võib kandideerida ja sellel töötada isik, kes on immatrikuleeritud doktoriõppesse.”;
16) paragrahvi 9 lõiget 1 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Nooremteaduri tööleping sõlmitakse kuni doktoriõppe õppekava nominaalkestuse ajaks.”;
17) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Doktorandiga, kes õpib riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohal ja kes on läbinud atesteerimise ülikooli nõukogu kehtestatud tingimustel ja korras, või esimese aasta doktorandiga, kes õpib riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohal, sõlmib doktorandi immatrikuleerinud teadus- ja arendusasutuse volitatud isik konkurssi välja kuulutamata tähtajalise töölepingu nooremteadurina töötamiseks, kui doktorant seda taotleb. Tööleping sõlmitakse kuni doktoriõppe õppekava nominaalkestuse ajaks.”;
18) paragrahvi 10 punktis 3 asendatakse sõnad „vastavalt riigi arengukavadele” sõnadega „teadus- ja arendustegevuse strateegiliste arengukavade koosseisus”;
19) paragrahvi 10 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
20) paragrahvi 11 lõike 1 punktis 2 asendatakse sõna „ministeeriumide” sõnadega „Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks”;
21) paragrahvi 11 lõike 1 punkt 61 tunnistatakse kehtetuks;
22) paragrahv 12 tunnistatakse kehtetuks;
23) seadust täiendatakse §-ga 121 järgmises sõnastuses:
„§ 121. Eesti Teadusagentuur
2) teeb haridus- ja teadusministrile institutsionaalsete uurimistoetuste määramise või nende mahu muutmise ettepanekuid;
3) määrab personaalsed uurimistoetused;
6) jälgib ja analüüsib uurimistoetuste kasutamise tulemusena tekkinud teadusliku informatsiooni avalikku kättesaadavust, intellektuaalse omandi tekkimist ja kasutamist ning teadusele omaste eetiliste põhimõtete ja heade tavade järgimist;
2) tegutseb kooskõlas riiklike teadus- ja arendustegevuse strateegiatega;
(3) Eesti Teadusagentuuril on kuni 15-liikmeline eri teadus- ja arendustegevuse valdkondade tunnustatud teadlastest koosnev hindamisnõukogu, mis hindab uurimistoetuste taotlusi järjepidevalt, asjatundlikult ja sõltumatult.
(4) Hindamisnõukogu liikmete kandidaate saavad esitada teadus- ja arendusasutused, mille teadus- ja arendustegevust on vähemalt ühes valdkonnas korraliselt positiivselt evalveeritud, Eesti Teaduste Akadeemia ja teadlaste esindusorganisatsioonid.
(5) Eesti Teadusagentuuri hindamisnõukogu moodustamise korra ja töökorra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(7) Hindamisnõukogu koosseisu kinnitab Eesti Teadusagentuuri nõukogu kooskõlastatult haridus- ja teadusministriga.”;
24) paragrahvi 13 lõike 1 punktid 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„1) oma valitsemisalale tarviliku teadus- ja arendustegevuse ning selle finantseerimise korraldamine, arvestades evalveerimiste tulemusi ning nendega kaasnevaid hinnanguid ja soovitusi;
2) riiklike teadus- ja arendusprogrammide väljatöötamine ning nende täitmise korraldamine ning oma valitsemisala teadus- ja arendusprogrammide väljatöötamine ning nende täitmise korraldamine;”;
25) paragrahvi 13 lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) korraldab teadusraamatukogudele teadusinformatsiooni hankimise finantseerimist;”;
26) paragrahvi 14 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Teadus- ja arendustegevust finantseeritakse riigieelarvest järgmiste meetmete kaudu:
3) arendustoetused;
4) tippkeskuste toetamine;
5) riiklikud teadus- ja arendusprogrammid;
6) teadus- ja arendusasutuste infrastruktuuri ülalpidamiskulude hüvitamine.”;
27) paragrahvi 14 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Teadusinformatsiooni hankimist teadusraamatukogudele finantseeritakse riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu.”;
28) paragrahvi 14 lõike 4 punktid 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„1) kehtestab määrusega teadusraamatukogude ühtse komplekteerimiskava koostamise põhimõtted ja teadusraamatukogude teadusinformatsiooni finantseerimise taotlemise, taotluste läbivaatamise ning finantseerimise otsustamise korra;
2) kinnitab käskkirjaga teadusraamatukogude teadusinformatsiooni hankimise finantseerimise iga-aastase mahu;”;
29) paragrahvi 14 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Teadus- ja arendustegevuse finantseerimise taotlemise tingimustes võib põhjendatud juhul sätestada, et taotluste esitamine toimub inglise keeles.”;
30) paragrahvi 14 täiendatakse lõigetega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
„(6) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 2–5 nimetatud meetmetest finantseerimise taotlemise tingimustes sätestatakse finantseerimismeetme eesmärkide saavutamiseks planeeritud teadustöötajate tööaja ning eelarves määratud otseste ja kaudsete kulude osakaalu kohta käivate andmete esitamise täpsemad nõuded.
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 2–5 nimetatud meetmetest finantseeritakse:
1) teadus- ja arendustegevusega seotud otseste kulude katmist, sealhulgas teadustöötajate töötasusid;
2) teadus- ja arendustegevusega seotud kaudsete kulude katmist.”;
31) paragrahvi 14 lõike 7 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) teadus- ja arendustegevusega seotud kaudsete kulude katmist, sealhulgas teadus- ja arendustegevuseks vajaliku infrastruktuuri ülalpidamist.”;
32) paragrahvi 14 lõike 7 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) teadus- ja arendustegevusega seotud kaudsete kulude katmist, sealhulgas teadus- ja arendustegevuseks vajaliku infrastruktuuri ülalpidamist, ajakohastamist ja täiendamist.”;
33) paragrahv 15 tunnistatakse kehtetuks;
34) seadust täiendatakse §-ga 152 järgmises sõnastuses:
„§ 152. Institutsionaalne uurimistoetus
(1) Institutsionaalsed uurimistoetused eraldatakse riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu.
(2) Institutsionaalset uurimistoetust on õigus taotleda teadus- ja arendusasutusel, mille teadus- ja arendustegevus on taotlemise hetkel vähemalt ühes valdkonnas korraliselt positiivselt evalveeritud.
(3) Institutsionaalse uurimistoetuse taotlusega koos esitatakse andmed teadus- ja arendustegevuse uurimisteema põhjendatuse, olulisuse, oodatavate tulemuste, täitmises osalevate isikute kvalifikatsiooni ning täitmiseks vajaliku infrastruktuuri olemasolu ja seisundi kohta.
(4) Institutsionaalse uurimistoetuse taotlemise, määramise ja selle mahu muutmise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(5) Institutsionaalse uurimistoetuse taotluste hindamise korraldab Eesti Teadusagentuur ning viib läbi Eesti Teadusagentuuri hindamisnõukogu käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud andmete alusel.
(6) Institutsionaalsete uurimistoetuste iga-aastase mahu kinnitab Eesti Teadusagentuuri ettepaneku alusel haridus- ja teadusminister käskkirjaga.
(7) Eesti Teadusagentuur jälgib uurimisteema täitmise edukust igal aastal teadus- ja arendusasutuse esitatud aruande põhjal.
(8) Eesti Teadusagentuur hindab teadus- ja arendusasutuste uurimisteemasid esimest korda pärast poole institutsionaalse uurimistoetusega finantseerimise perioodi möödumist ja teist korda pärast uurimisteema riigieelarvest finantseerimise lõppu. Uurimisteemat, millele on määratud institutsionaalne uurimistoetus kuni kolmeks aastaks, hinnatakse pärast uurimisteema riigieelarvest finantseerimise lõppu.
(9) Institutsionaalse uurimistoetuse maksmise jätkamise ja selle mahu muutmise aluseks on:
1) käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud hinnang uurimisteema täitmise edukusele;
2) käesoleva paragrahvi lõikes 8 nimetatud hindamise tulemused, välja arvatud juhul, kui uurimisteemat hinnatakse pärast riigieelarvest finantseerimise lõppu.”;
35) paragrahvi 16 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 16. Arendustoetused”;
36) paragrahvi 16 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
37) paragrahvi 16 lõikes 3 asendatakse sõnad „sihtasutused eraldavad uurimis- ja arendustoetusteks” sõnadega „sihtasutus eraldab arendustoetusteks”;
38) seadust täiendatakse §-ga 161 järgmises sõnastuses:
„§ 161. Personaalne uurimistoetus
(1) Personaalset uurimistoetust taotletakse avalikul konkursil Eesti Teadusagentuuri kehtestatud ning Haridus- ja Teadusministeeriumiga kooskõlastatud tingimustel ja korras.
(2) Personaalse uurimistoetuse taotluste hindamise korraldab Eesti Teadusagentuur ja viib läbi Eesti Teadusagentuuri hindamisnõukogu.
(3) Personaalse uurimistoetuse määramise otsustab Eesti Teadusagentuur.
(4) Personaalseteks uurimistoetusteks ettenähtud raha eraldatakse Eesti Teadusagentuurile Haridus- ja Teadusministeeriumi kaudu.
(5) Käesolevas paragrahvis sätestatud korras määratud magistrantide ja doktorantide teadustöö stipendiumid on riiklikud stipendiumid.”;
39) paragrahvi 17 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Riiklike teadus- ja arendusprogrammide koostamise ja elluviimise eesmärk on teadus- ja arendustegevuse strateegilistest arengukavadest tulenevate ja sotsiaal-majandusliku ning kultuurilise arengu seisukohalt oluliste valdkondade edendamine ning riigi vastava valdkondliku poliitika kujundamiseks ja realiseerimiseks vajalike uuringute korraldamine.
(5) Riiklikus teadus- ja arendusprogrammis ettenähtud tegevusi finantseeritakse riigieelarvest kaasatud ministeeriumide eelarvete kaudu vastavalt programmis kindlaksmääratud tegevustele.”;
40) seadust täiendatakse §-ga 171 järgmises sõnastuses:
„§ 171. Teaduse tippkeskused
(2) Teaduse tippkeskuste nimetamise ja finantseerimise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(3) Teaduse tippkeskused nimetab haridus- ja teadusminister käskkirjaga seitsmeks aastaks.
(4) Teaduse tippkeskuste tegevust finantseeritakse riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud haridus- ja teadusministri määruses kehtestatud tingimustel ja korras.”;
41) paragrahvi 18 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „infrastruktuurikulud” sõnadega „, mida ei kaeta institutsionaalsest uurimistoetusest,”;
42) paragrahvi 18 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna „infrastruktuurikulud” sõnadega „, mida ei kaeta institutsionaalsest uurimistoetusest,”;
43) paragrahvi 19 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Paragrahvi 14 lõike 2 punktides 2–5 nimetatud meetmetest saadud finantseeringu kasutamise aruandes esitab riigiasutusena, kohaliku omavalitsuse asutusena või avalik-õigusliku või eraõigusliku juriidilise isikuna tegutsev teadus- ja arendusasutus andmed meetme kaudu finantseeritud summaarse teadustöötajate tööaja, otseste kulude jaotuse tööjõukulude, stipendiumide, soetatud põhivara ja muude tegevuskulude kaupa ning soetatud põhivara kaalutud keskmise amortisatsiooninormi.
(2) Haridus- ja Teadusministeerium (edaspidi riiklik järelevalveorgan) teostab riiklikku järelevalvet teadus- ja arendusasutuse, välja arvatud Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalasse kuuluva teadus- ja arendusasutuse tegevuse üle käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega sätestatud nõuete täitmisel.
(3) Riiklikul järelevalveorganil on õigus kaasata riikliku järelevalve teostamisele eksperte.
(4) Oma eesmärgi elluviimiseks on riiklikul järelevalveorganil õigus:
1) tutvuda teadus- ja arendusasutuse käsutuses olevate tõendite ja andmetega, mille alusel on võimalik kindlaks teha riikliku järelevalveorgani ülesannete täitmiseks olulised asjaolud, saada dokumentidest ärakirju või väljavõtteid;
(5) Oma ülesannete täitmisel on riiklik järelevalveorgan kohustatud olema hinnangutes erapooletu ning tuginema oma otsustustes õigusaktidele ja usaldusväärsele teabele.
(6) Riikliku järelevalve tulemusel tehtud ettekirjutuses peavad sisalduma:
4) riiklikku järelevalvet teostanud ametiisiku nimi, ametikoht ja allkiri;
(7) Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib riiklik järelevalveorgan rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 640 eurot.
(8) Ministeerium või kohalik omavalitsus, kelle valitsemisalasse teadus- ja arendusasutus kuulub, teeb teadus- ja arendusasutuse tegevuse üle teenistuslikku järelevalvet seaduses sätestatud korras.”;
44) paragrahvi 21 täiendatakse lõigetega 5–8 järgmises sõnastuses:
„(5) Käesoleva seaduse § 9 lõiget 41 kohaldatakse alates 2012. aasta 1. jaanuarist ülikooli immatrikuleeritud doktorantidele.
(8) Käesoleva seaduse § 17 lõikeid 2–5 kohaldatakse alates 2012. aasta 1. jaanuarist koostatavatele ja kinnitatavatele riiklikele teadus- ja arendustegevuse programmidele.”;
45) seadust täiendatakse §-dega 241 ja 242 järgmises sõnastuses:
„§ 241. Teaduskompetentsi Nõukogu volituste lõppemine ja ülesannete üleandmine Eesti Teadusagentuurile
(3) Enne 2012. aasta 1. märtsi määratud uurimistoetused eraldatakse nende määramise ajal kehtinud tingimustel ja korras kuni uurimistoetuse perioodi lõpuni.”
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 3, 19, 22, 23, 26, 30 ja 33–38 jõustuvad 2012. aasta 1. märtsil.
(3) Käesoleva seaduse § 1 punktid 4, 31, 41 ja 42 jõustuvad 2013. aasta 1. jaanuaril.
(4) Käesoleva seaduse § 1 punktid 5 ja 32 jõustuvad 2014. aasta 1. jaanuaril.


RT I 2010, 8, 39
Vabariigi Presidendi 9. veebruari 2010. a otsusega nr 620
§ 1. Sotsiaalhoolekande seaduses (RT I 1995, 21, 323; 2009, 60, 395) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 punkti 7 täiendatakse tekstiosaga järgmises sõnastuses:
«sotsiaalregister sisaldab andmeid, mis on sellesse sisestatud enne 2010. aasta 1. aprilli;»;
2) paragrahvi 2 punkt 7 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 2 punktid 8 ja 9 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 2 punktis 91 asendatakse sõnad «lapsehoiuteenuse osutamise infosüsteem» sõnadega «koolieelse lasteasutuse kohtade infosüsteem»;
5) paragrahvi 2 punkt 91 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 6 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 6 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«7) sotsiaalhoolekandealase teabe ja statistika kogumine, analüüsimine ja edastamine elanikkonnale;»;
8) paragrahvi 6 punkt 8 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 7 lõike 1 punkt 7 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahvi 8 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«3) kohaliku sotsiaalregistri moodustamine ja pidamine;»;
11) paragrahvi 8 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 30 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
13) paragrahvi 30 lõige 51 tunnistatakse kehtetuks;
14) paragrahv 301 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 301. Koolieelse lasteasutuse kohtade infosüsteem
(1) Koolieelse lasteasutuse kohtade infosüsteemi eesmärgiks on koolieelse lasteasutuse kohtade kättesaadavuse parandamine ja koolieelse lasteasutuse kohtade saamise läbipaistvuse suurendamine ning lapsevanemate operatiivne informeerimine koolieelse lasteasutuse kohtade täituvusest nii riigi kui ka kohalike omavalitsuste lõikes.
(2) Koolieelse lasteasutuse kohtade infosüsteemi asutab ja infosüsteemi põhimääruse kinnitab Vabariigi Valitsus.
(3) Koolieelse lasteasutuse kohtade infosüsteemi vastutav töötleja on Siseministeerium.
(4) Koolieelse lasteasutuse kohtade infosüsteemi volitatud töötleja määrab regionaalministri ettepanekul Vabariigi Valitsus. Volitatud töötleja määramine toimub halduskoostöö seaduses sätestatud korras.
(5) Koolieelse lasteasutuse kohtade infosüsteemi nõuetekohaseks talituseks vajalik andmete ulatus ja töötlemise kord kehtestatakse infosüsteemi põhimäärusega.
(6) Koolieelse lasteasutuse kohtade infosüsteemi asutamise ja pidamise kulud kaetakse riigieelarvest.»;
15) paragrahv 301 tunnistatakse kehtetuks;
16) seadust täiendatakse §-dega 302–307 järgmises sõnastuses:
«§ 302. Sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregister
(1) Sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregister on riigi infosüsteemi kuuluv keskne andmekogu, mis on asutatud juhtumikorralduse põhimõttel läbiviidava sotsiaaltöö dokumenteerimiseks ja menetlemiseks, sotsiaalteenuste ja -toetuste ning muu abi osutamise dokumenteerimiseks ja menetlemiseks, lapsendamise korraldamiseks, eestkoste korraldamiseks ning sotsiaalhoolekandealase teabe ja kohaliku omavalitsuse makstavate, isikute individuaalsest abivajadusest, toimetulekuvõimest või majanduslikust olukorrast mittesõltuvate sotsiaaltoetuste kohta käiva teabe ja statistika kogumiseks.
(2) Sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistri asutab ning selle põhimääruse ja andmete säilitamise tähtaja kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(3) Sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistri vastutav töötleja on Sotsiaalministeerium.
(4) Sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistri asutamise ja pidamise kulud kaetakse riigieelarvest.
§ 303. Sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistri volitatud töötlejad
(1) Toimetulekutoetuse ja hooldamise eest makstava toetuse ning käesoleva seaduse §-s 224 sätestatud riigieelarvest makstava täiendava sotsiaaltoetuse taotlemise ja maksmisega ning hoolduse seadmise ja hooldaja määramisega seotud andmeid töötlevad sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistris kohalikud omavalitsused. Muude käesoleva seaduse § 305 lõikes 2 nimetatud andmete töötlemise õigus registri volitatud töötlejatena on:
1) kohalikel omavalitsustel;
2) maavalitsustel.
(2) Kohalik omavalitsus võib anda halduslepinguga volituse isikuandmete töötlemiseks sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistris järgmistele sotsiaalteenuse osutajatele:
1) sotsiaalnõustamise teenuse osutaja;
2) koduteenuse osutaja;
3) eluasemeteenuse osutaja;
4) hoolekandeasutuses hooldamise teenuse, välja arvatud üksnes riigieelarvest rahastatava erihoolekandeteenuse, osutaja;
5) muu sotsiaalteenuse osutaja, kes osutab kohaliku omavalitsuse rahastatavat sotsiaalteenust.
(3) Maavalitsus võib anda halduslepinguga volituse isikuandmete töötlemiseks sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistris järgmistele sotsiaalteenuse osutajatele:
1) asenduskoduteenuse osutaja;
2) tegevusluba omav lapsehoiuteenuse osutaja.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud sotsiaalteenuse osutajaga sõlmib halduslepingu isikuandmete töötlemiseks tema asukohajärgne kohalik omavalitsus ja lõikes 3 nimetatud sotsiaalteenuse osutajaga tema asukohajärgne maavalitsus.
(5) Nende isikuandmete loetelu, mille töötlemiseks kohalik omavalitsus või maavalitsus võib sotsiaalteenuse osutajat volitada, kehtestab Vabariigi Valitsus sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistri põhimääruses.
§ 304. Andmete esitamine sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrisse ning andmevahetus
(1) Käesolevast seadusest tuleneva andmete esitamise kohustuse olemasolul või vastutava või volitatud töötleja nõudel on sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrisse kandmiseks kohustatud andmeid esitama:
3) isik, kes on pöördunud abi saamiseks kohaliku omavalitsuse või valitsusasutuse poole;
5) sotsiaalnõustamise teenuse osutaja;
6) tegevusluba omav lapsehoiuteenuse osutaja;
7) koduteenuse osutaja;
8) eluasemeteenuse osutaja;
9) perekonnas hooldamise teenuse osutaja;
10) asenduskoduteenuse osutaja;
11) hoolekandeasutuses hooldamise teenuse, välja arvatud üksnes riigieelarvest rahastatava erihoolekandeteenuse, osutaja;
12) käesoleva seaduse § 252 lõikes 1 nimetatud hooldaja;
13) lapsendada sooviv isik;
14) hooldaja perekonnaseaduse tähenduses;
15) muu isik või asutus, kes osutab kohaliku omavalitsuse eelarvest rahastatavat sotsiaalteenust käesoleva seaduse tähenduses.
(2) Vastutaval töötlejal, maavalitsusel ja kohalikul omavalitsusel on lubatud seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga talle pandud ülesannete täitmiseks esitada päringuid ja saada andmeid teistest riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogudest tema töödeldavate andmete ulatuses.
(3) Kui andmevahetust ei ole võimalik avaliku teabe seaduse alusel kehtestatud infosüsteemide andmevahetuskihi nõuetele vastavalt teostada, korraldab vastutav või volitatud töötleja andmete käsitsi sisestamise sotsiaalteenuste ja -toetuste registrisse.
§ 305. Sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrisse kantavad andmed
(1) Kohalik omavalitsus kannab toimetulekutoetuse ja hooldamise eest makstava toetuse ning käesoleva seaduse §-s 224 sätestatud riigieelarvest makstava täiendava sotsiaaltoetuse taotlemiseks ja maksmiseks vajalikud andmed ning hoolduse seadmise ja hooldaja määramise andmed sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrisse sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistri põhimääruses kehtestatud korras.
(2) Sotsiaalteenuste, muude sotsiaaltoetuste, vältimatu sotsiaalabi ja muu abi andmisega seotud andmete, juhtumikorralduse põhimõttel läbiviidava sotsiaaltöö dokumenteerimise ja menetlemise andmete, lapsendamise korraldamise ja eestkoste korraldamise andmete, muude kohaliku omavalitsuse makstavate sotsiaaltoetuste, mida makstakse isikutele sõltumata nende individuaalsest abivajadusest, toimetulekuvõimest või majanduslikust olukorrast, ning käesoleva seaduse § 30 lõikes 1 sätestatud andmete kandmine sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrisse on vabatahtlik.
(3) Käesoleva seaduse § 10 punktides 11–2 nimetatud teenuste andmed kantakse sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrisse juhul, kui neid rahastatakse kohaliku omavalitsuse eelarvest.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmed kantakse sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrisse, tuleb andmete kandmisel lähtuda sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistri põhimääruses kehtestatust.
§ 306. Juurdepääs registriandmetele
Käesoleva seaduse § 303 lõigetes 2 ja 3 nimetatud sotsiaalteenuse osutajal on juurdepääs tema poolt registrisse sisestatud andmetele ja selle isiku, kes on suunatud või haldusorgani otsuse alusel läinud vastava sotsiaalteenuse osutaja juurde teenust saama, järgmistele andmetele:
1) isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood, sünnikuupäev, surmakuupäev, sugu;
2) isiku staatus rahvastikuregistris ja isiku rahvastikuregistrijärgne elukoht;
3) haldusorgani sisestatavad andmed isikule määratud sotsiaalteenuse osutamise kohta.
§ 307. Delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimine
Käesoleva seaduse § 303 lõikes 1 nimetatud volitatud töötleja määrab isikuandmete kaitse eest vastutava isiku kooskõlas isikuandmete kaitse seaduse §-ga 30 või esitab delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimiseks, muutmiseks ja täiendamiseks Andmekaitse Inspektsioonile isikuandmete kaitse seaduse § 28 kohase registreerimistaotluse.»;
17) seadust täiendatakse §-ga 462 järgmises sõnastuses:
«§ 462. Riikliku sotsiaalregistri likvideerimine ja selles sisalduvad andmed
(1) Kohalikud omavalitsused edastavad Sotsiaalministeeriumile riiklikus sotsiaalregistris olevad andmed 2010. aasta 31. jaanuari seisuga hiljemalt 10 tööpäeva jooksul seaduse jõustumisest. 2010. aasta 1. veebruarist kuni 31. märtsini lisandunud andmed edastatakse hiljemalt 2010. aasta 16. aprilliks.
(2) Sotsiaalministeerium kontrollib edastatud andmetest abivajavate isikute ees- ja perekonnanime ning isikukoodi vastavust rahvastikuregistris olevatele andmetele. Vigade ilmnemisel parandab kohalik omavalitsus nimetatud andmed.
(3) Sotsiaalministeerium kannab riiklikust sotsiaalregistrist sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrisse abivajava isiku ning talle 2010. aasta 31. märtsini osutatud teenuste ja makstud toetuste kohta järgmised andmed:
1) rahvastikuregistri andmetel põhinevad üldandmed isiku kohta;
2) isikule osutatud teenuste ja makstud toetuste menetlemisel kogutud vajalikud andmed.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel Sotsiaalministeeriumile edastatud andmed, mida ei kanta sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrisse, hävitatakse 2010. aasta 1. juuliks.
(5) Riiklik sotsiaalregister likvideeritakse ja selles olevad andmed antakse üle Rahvusarhiivi või hävitatakse kooskõlas arhiiviseadusega või kantakse kohaliku omavalitsuse soovil kohaliku omavalitsuse asutatud andmekogusse.»
(1) Käesolev seaduse § 1 punktid 1, 4, 7, 12–14 ja 16 ning punktis 17 esitatud § 462 lõiked 1–4 jõustuvad 2010. aasta 1. aprillil.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 10 jõustub 2010. aasta 1. juunil.
(3) Käesoleva seaduse § 1 punktid 5 ja 15 jõustuvad 2010. aasta 1. septembril.
(4) Käesoleva seaduse § 1 punktid 2, 3, 8, 9 ja 11 ning punktis 17 esitatud § 462 lõige 5 jõustuvad 2011. aasta 1. aprillil.


Elukohaandmete rahvastikuregistrisse kandmise kord, vormid ja nende täitmise juhend - sisukord
2 Elukohaandmete rahvastikuregistrisse kandmise kord
§ 2 Elukohakanne
§ 3 Elukohakande alusdokument
§ 4 Lisaandmed
§ 5 Elukohakande või selle tegemisega seotud andmete parandamine
§ 6 Isiku tuvastamine elukohateate esitamisel
§ 7 Elukohateate esitamise kuupäev puuduste tähtaegsel kõrvaldamisel
§ 8 Elukoha aadressi kehtivuse algus
§ 9 Ühise elukohateate menetlemine
§ 10 Elukoha aadressina viibimiskoha aadressi esitamine
§ 11 Euroopa Liidu, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodaniku elukohateates toodud andmete muutmine
§ 12 Ruumi omaniku taotlus elukoha aadressi muutmiseks
§ 13 Elukoha aadressi säilitamine, kui ruumi omanik on esitanud taotluse elukoha aadressi muutmiseks
§ 14 Välisriigi asutuselt saadud andmete alusel elukoha andmete rahvastikuregistrisse kandmine
3 Elukohateate täitmise juhend
§ 15 Elukoha aadressi märkimine elukohateates
§ 16 Ruumi omaniku nõusoleku lisamine
§ 17 Paberil elukohateate täitmine kohaliku omavalitsusüksuse poolt
§ 18 Määruse rakendamine
Vastu võetud 03.01.2019 nr 2
RT I, 08.01.2019, 12
jõustumine 11.01.2019
20.06.2019 RT I, 28.06.2019, 14 01.07.2019
11.11.2019 RT I, 15.11.2019, 3 18.11.2019
Lisa 1 Elukohateade
[RT I, 15.11.2019, 3 - jõust. 18.11.2019]
Lisa 2 Notice of place of residence


Käibemaksusumma arvutamine ja sisendkäibemaksu mahaarvamise piirangud - Raamatupidaja
Käibemaksusumma arvutamine ja sisendkäibemaksu mahaarvamise piirangud
Maksukohustuslase poolt tasumisele kuuluv käibemaksusumma on käibemaksuseaduse § 3 lõikes 4 (hüperlink seadusele) nimetatud tehingutelt või toimingutelt arvestatud käibemaks, millest on maha arvatud maksustatava käibe tarbeks, samuti ettevõtlusega seotud § 4 lõikes 2 (hüperlink seadusele) nimetatud tehingute või toimingute või välisriigis toimuva ettevõtluse, välja arvatud maksuvaba käibena käsitatavate tehingute, tarbeks kasutatava kauba või teenuse sama maksustamisperioodi sisendkäibemaks. Maha võib arvata ka ühendusevälise riigi isikule osutatava kindlustusteenuse, krediidiasutuse seaduse § 6 lõike 1 punktides 1-8, 10-12 ja 14 nimetatud tehingute ja toimingute (välja arvatud faktooring) ja väärtpaberi tarbeks kasutatav kauba või teenuse sama maksustamisperioodi sisendkäibemaksu (KMS § 29 lg 1).
Sisendkäibemaks (KMS §29 lg3) on registreeritud maksukohustuslase poolt:
teiselt maksukohustuslaselt soetatud või saadud kasutatava kauba või teenuse eest tasumisele kuuluv käibemaks;
imporditud kauba eest tasutud käibemaks;
välisriigi maksukohustuslaselt, kes ei ole Eestis registreeritud maksukohustuslasena, saadud teenuse, mille käibe tekkimise koht on Eesti (§ 10 lg 2), maksustatavalt väärtuselt arvutatud käibemaks;
ühendusesiseselt soetatud kauba, soetatud paigaldatava või kokkupandava kauba, kolmnurktehinguga soetatud kauba või muu soetatud kauba, millelt maksukohustuslane peab käibemaksuseaduse kohaselt käibemaksu arvestama, maksustatavalt väärtuselt arvutatud käibemaks.
Sõiduauto soetamisel pärast 01.05.2004 on maksukohustuslasel õigus sõiduauto sisendkäibemaks maha arvata täies ulatuses sõltumata selle ettevõtluses kasutamise osatähtsusest. Sõiduauto kasutamist ettevõtlusega mitteseotud eesmärkidel maksustatakse kauba omatarbena.
KMS § 12 lg 7 sätestab, et juhul, kui omatarbe moodustab tööandja sõiduauto töö-, ameti- või teenistusülesannetega või tööandja ettevõtlusega mitteseotud tegevuseks tasuta või soodushinnaga kasutada andmine, on nimetatud käibe maksustatav väärtus koos käibemaksuga tulumaksuseaduse § 48 lõike 7 alusel arvutatud erisoodustuse hind. Järelikult leitakse käibemaksusumma erisoodustuse hinna jagamisel 1,18-ga ja saadud tulemuse korrutamisel 0,18-ga.
Kui erisoodustuse hind on 2000 krooni, siis tuleb maksustatavat käivet deklareerida käibedeklaratsiooni lahtris 1 1695 krooni (2000/1,18) millelt käibemaksu arvestatakse 305 krooni (1695 x 0,18)
Eeltoodust erinevalt käsitatakse uue käibemaksuseaduse kohaselt sõiduautosid, mille soetamisel maksukohustuslane arvas kuni 30.04.2004 kehtinud KMS § 21 lõike 2 või veel varasema käibemaksuseaduse analoogse sätte alusel sisendkäibemaksu maha osaliselt. KMS § 46 lg 8 kohaselt selliste sõiduautode kasutamist ettevõtlusega mitteseotud otstarbel omatarbena ei maksustata.
Kui sõiduauto kasutamist omatarbena ei maksustata ja sõiduautot kasutatakse nii ettevõtluse kui ka mitteettevõtluse tarbeks, tuleb selle tarbeks soetatud bensiini ja remondikulude sisendkäibemaksu mahaarvamisel kinni pidada KMS § 29 lg 4 sätestatud korrast.
Sisendkäibemaksu mahaarvamise tingimused
Sisendkäibemaks arvatakse maha maksustamisperioodil, millal kauba müüjal või teenuse osutajal tekkis käive KMS § 11 kohaselt (v.a. kauba importimisel, vt allpool). Kui maksustamisperioodi käibedeklaratsiooni esitamise ajaks ei ole sisendkäibemaksu mahaarvamise aluseks olevat arvet saadud, arvatakse sisendkäibemaks maha maksustamisperioodil, mil arve saadakse(KMS § 31 lg 9).
Kui kaup lähetati 29. mail, kätte saadi 29. mail ning arve väljastati kauba eest 2. juunil, deklareeritakse sisendkäibemaks maikuu eest esitataval käibedeklaratsioonil. Käibedeklaratsioon esitatakse ja käibemaks tasutakse 20. juuniks (maksustamisperioodile järgneva kuu 20. kuupäevaks).
Sisendkäibemaksu mahaarvamise esmaseks tingimuseks on arve saamine kauba võõrandajalt või teenuse osutajalt. Mahaarvamise tingimused on samased nii juhul, kui käibemaksusumma lisab arvele teine maksukohustuslane kui ka juhtumil, kui käibemaksu tasub kauba soetaja või teenuse saaja (nt ühendusesisene soetamine, reklaamiteenuse saamine välisriigi maksukohustuslaselt). Viimatinimetatud juhul arvestab kauba soetaja või teenuse saaja käibedeklaratsioonil käibemaksu ja arvab selle samal deklaratsioonil sisendkäibemaksuna maha (nn pöördkäibemaks).
Kauba importimisel arvatakse sisendkäibemaks maha maksustamisperioodil, mil kaup on kätte saadud ja käibemaks tasutud (kaasa arvatud juhul, kui käibemaks tasutakse tollimaakleri kaudu) (KMS § 31 lg 6 ja lg 8). Kui impordimaksud tasutakse tollimaakleri kaudu, on maksukohustuslasel õigus sisendkäibemaks maha arvata pärast seda, kui ta on saanud:
tollideklaratsiooni vormistanud tollimaaklerilt tolli kinnitatud tollideklaratsiooni originaali või elektroonse andmetöötlussüsteemi kaudu esitatud tollideklaratsiooni väljatrüki ja
tollimaaklerilt või tollilt kinnituse, et tollile on käibemaks tasutud.
Kui imporditava kauba omanik on ühendusevälise riigi maksukohustuslane, kes ei ole üheski liikmesriigis registreeritud, on imporditud kauba sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus Eestis maksukohustuslasel (KMS § 31 lg 5).
Sisendkäibemaksu mahaarvamise piirangud
KMS § 30 on sätestatud mõningad piirangud sisendkäibemaksu mahaarvamisele, seda ka juhul kui maksukohustuslase kogu tegevus mahub maksustatava käibe mõiste alla. Mahaarvamisele ei kuulu sisendkäibemaks, mis on tasutud külaliste vastuvõtuks, oma töötajate toitlustamiseks või majutamiseks kasutatud kaupade ja teenuste eest tasumisel. Seda piirangut ei rakendata töölähetuses kasutatud majutusteenuse eest tasutud sisendkäibemaksu mahaarvamisel (KMS § 30 lg 2).
Sisendkäibemaksu mahaarvamine juhul, kui soetatud kaupa või teenust kasutatakse nii ettevõtluse kui ka mitteettevõtluse jaoks
Kui maksukohustuslane kasutab kaupa või teenust nii KMS § 29 lõikes 1 sätestatud tehingute kui ka ettevõtlusega mitteseotud eesmärkidel, arvatakse maha ainult KMS § 29 lõikes 1 sätestatud tehingute tarbeks kasutatava kauba või teenuse sisendkäibemaks (KMS § 29 lg 4). Juhul kui maksukohustuslase raamatupidamises ei ole võimalik ettevõtluskulutusi muudest kuludest eristada, määratakse sisendkäibemaksu mahaarvamise kord maksukohustuslase taotluse alusel maksuhalduri juhi otsusega, lähtudes kaupade ja teenuste tegelikust kasutamisest. Üldist mahaarvamise korda (nagu on kehtestatud osaliseks mahaarvamiseks juhul, kui maksukohustuslasel on nii maksustatav kui ka maksuvaba käive) ei ole kaupade ja teenuste kasutamisel ettevõtluse ja mitteettevõtluse tarbeks kehtestatud. Ettevõtluse ja mitteettevõtluse puhul vaadatakse igat konkreetset maksukohustuslast eraldi. Maksukohustuslane peab maksuhaldurile esitatavas taotluses ära tooma omapoolse ettepaneku, millist meetodit sisendkäibemaksu mahaarvamisel kasutada.
Näiteks kui ehitist kasutatakse nii ettevõtluse kui ka mitteettevõtluse jaoks ning ruumid on kasutamise otstarbe järgi eristatavad, võiks ettevõtluse osatähtsuse väljaviimisel lähtuda ettevõtluses kasutatava ning mitteettevõtluse jaoks kasutatava pinna suurusest.
Sisendkäibemaksu mahaarvamine juhul, kui soetatud kaupa või teenust kasutatakse nii maksustatava kui ka maksuvaba käibe jaoks
Kui maksukohustuslane kasutab kaupu ja teenuseid nii maksustatava kui ka maksuvaba käibe jaoks, arvatakse sisendkäibemaks arvestatud käibemaksust maha osaliselt. Osalisel mahaarvamisel lähtutakse maksukohustuslase maksustatava käibe ning kogu tema Eestis tekkinud käibe, millele lisatakse maksukohustuslase osutatud teenuste käive, mille tekkimise koht ei ole Eesti, suhtest (maksustatava käibe ja kogu käibe suhe; KMS § 32 lg 1). Maksustatava käibe ja kogu käibe suhe ümardatakse ülespoole sajandikeni ehk täisprotsendini. Nimetatud suhte väljaviimisel ei arvestata põhivara võõrandamist sõltumata asjaolust, kas nende võõrandamist KMS §16 lg 3 alusel maksustatakse või mitte. Samuti ei võeta arvesse juhuslikku KMS § 16 lõike 2 punktides 5 (teenus krediidiasutuste seaduse § 6 lõike 1 punktides 1-8, 10-12 ja 14 nimetatud tehingute ja toimingute teostamiseks, v.a. faktooring) ja punktis 6 (väärtpaber) nimetatud teenuste osutamist (KMS § 32 lg 2).
Juhul kui soetatud kaupu ja teenuseid kasutatakse nii ettevõtluse kui ka mitteettevõtluse jaoks ning samuti nii maksustatava kui ka maksuvaba käibe jaoks, tuleb mahaarvamisele kuuluva sisendkäibemaksu arvutamisel lähtuda esmalt KMS § 29 lg 4 ja välja viia ettevõtluse osatähtsusele vastav mahaarvamisele kuuluv sisendkäibemaks. Saadud tulemist saab sisendkäibemaksu maha arvata vastavalt maksustatava käibe osatähtsusele kogu käibest.
Kui soetatakse kaup, mille tasumisele kuuluv sisendkäibemaks on 1000 krooni ning kaupa kasutatakse ettevõtluse jaoks 80 % ulatuses, sealhulgas maksustatava käibe jaoks 50 % ulatuses, siis sisendkäibemaksu arvatakse maha 400 krooni (1000-st 80%=800 krooni; 800-st 50%=400 krooni). Toodud näide on lihtsustatud. Iga üksikjuhtumi puhul tuleb lähtuda konkreetsest meetodist (kas kasutatakse proportsionaalset meetodit või otsearvestuse ja proportsionaalse mahaarvamise segameetodit, kas on tegemist põhivaraga jne).
Sisendkäibemaksu mahaarvamise meetodid (KMS § 33)
Sisendkäibemaksu osalisel mahaarvamisel kasutatavad meetodid on sätestatud KMS § 33.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2005/08/17/kaibemaksusumma-arvutamine-ja-sisendkaibemaksu-mahaarvamise-piirangud


text:
Tenniseväljak artiklid: Leida & otsida Tennis esemetele artikli kera (Estonian)
Tennise artikli kategooria
Artikli kataloog Avaleht Vaba aja veetmise ja spordivahendid Tennis
Tennise artiklid
Valides mõne tennisereketit sobib võib aidata vältida Tennis vigastusi
Valides tennisereketit, mida on õige pea suurus ja string oskuste tase võib kiirendada kohus toimivust ja tennis vigastusi vältida. Kui olete juba kogenud tingimus nagu tennise küünarnukk, võib aidata leevendada oma sümptomid valides õige tennisereketit.
Wimbledon ja Polo särk
See on tulemas see suurepärane aega kui UK jätab meelde, kui palju nad adore tennise-, korvpalli ja seisma jäänud sullen Scott, kui ta üritab mängida oma viis lõplike vanduma aasta. 2 Packedweeks ooperist täidetakse meeste ja naiste kannad karm valge Foto lõbus riidekuivatid hüpe ja avalda ise valjusti, tennise-, korvpalli racquet käsitsi.
Kuidas valida nõuetekohase valgustus Tennis kohus?
Ekspertide autor: Rory lambakoer
Tennis on üks saaksid tõeliselt Sport, mida mängitakse kogu maailmas esinevat. Avamaal spordi on ta tavapäraselt mängiti päevavalguses. Kuid koos kasvav populaarsus on mängitakse tuled alusel juba mitu aastat. Ükski tennise kohus on lõpetatud ilma nõuetekohase valgustusega kohas. Tennise kohus valgustus ei ole enam luksus vaid muutunud järjekorras päeval. On mõned asjad, mida on vaja nõuetekohase valgustus tennise kohtu valimisel silmas pidada.
Tennise mäng eetika
Vaadates tennise vastet vahel kaks lubaduse Temptation, üks Austraalia ja muud uus Zealander, käesoleva aasta alguses täidetud I väga huvitav langemise. Matchpoint ette teise komplekti, ole Austraalia player selgelt tema vastasvõistleja ette tilk volley kulgema katse. Scooping (mis oli selgelt põrkus kaks korda) palli üle tema vastasvõistleja juht, jätkuvalt Austraalia mängija punkt kohtlema nii, nagu oleks ta endiselt "live".
Mis on parim Tennis kohus?
Sa lihtsalt kolis new linna uue töö alustamiseks ja te nüüd õppimise pindala kohta. Kui ladu, kuidas saada ümber ja kui parim kasutamine on- kuid mängida tennise-, korvpalli ja tennise kohus, mis on piisavalt lähedane ja mis on aega plaanida mänguaeg otsimiseks. Suuremad linnad on palju paremad võimalused mängida tennise, sealhulgas erasektori klubid, avalikes parkides ja vaba aja keskused.
Kuidas on Wimbledon Tennis kohtute ehitatud
Algne keskuse kohus katuse sai ehitada 1922 ja asendati esmakordselt aastal 1992. Teise töökeskuse kohus katuse sai kõrvaldada 2006. aasta pärast. Seal oli keskuse kohus katuse Meistrivυistlused 2007.
Tennis ja tennise turniirid
Ekspertide autor: Victoria Ellison
Iga mängu Maila ja sealhulgas tennise kuuli päritolu on traditsiooniliselt kreeditisse 11 või 12. sajandi Prantsuse Mängu mängitakse käsi ja hiljem täpsem jeu võetakse paume tuleb paume reketid kasutamisega. Siiski ei ole kõik ajaloolased kokku leppida, on teooria, et sõna tennise pärineb Tinnis, Vana-Egiptuse ja Wordi Maila - rahat, alates linn nimi määratletud "peopesa", Araabia. Arvatakse, et mängu varianti olid esitatud Iidse Egiptuse, Rooma ja Kreeka, kuigi täiendavaid tõendeid, mis.
Tennis algajatele tutvustus
Teie väike tütar kaheksa täheldatud viimase tennise avada et televisiooni USA. Ja seejärel sellest, mida ta suri soovist võtta õppe tennise täielikult tõsiselt. Aga see on aasta vanuselt täielikult väikeste, kuid tema kirg esitamine ei ole tõesti hoiustada. Enne draivi Tennis maja te saada paremini mängimiseks talle tarvikud ja teha tennise kohtusse. Andke talle esialgse õppetund ja esitamine kaasa arvatud/mõistmise märkimine ja lõpuks saada nii põhiidee. Koos tehniliste põhiõpe annab ta trahvi koos tegelike kindlustusliikidega käivitumisel.
Niitmine Tennis kohus õigesti
Ehitada on tennise kohus õigesti tähendab palju tööd ja teha vaid need arvutikasutajad mõned üks, kes mõistab selle juhtimisel. Kõige olulisemad asjad on hea drenaaž, korraliku valguse käes ja piisavalt ruumi. Kahekordne kohus on 36 jalad laiune ja 72 jalga pikk, kuid turniiri mängud või kui eksperdid esitada kohtule on tavaks on avatud ruum umbes 60 jalad 110 kuni 120 jala pikkused, anda piisavalt ruumi tagasi käivitamiseks mängijad ja muul viisil kiiret mängu.
Kuidas Coach parem At Tennis
Neile, kes on huvitatud rohkem andmekaitset spordis, tennis on üks populaarne suvandid. Selle konkreetse mängu on ehitatud nii, et kuvada kõik ühel ja samal ajal tugevust, vastupidavust ja ajapikendus. Kui te otsite tennise osalemise võimalusi, saate alustada by mõistmist mängu põhitõed.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus