Ohtliku taimekahjustajaga saastunud, saastumisohus või saastumiskahtlasel taimel, taimsel saadusel või muul objektil leiduva ohtliku taimekahjustaja liigile kohased tõrjeabinõud – Riigi Teataja
Ohtliku taimekahjustajaga saastunud, saastumisohus või saastumiskahtlasel taimel, taimsel saadusel või muul objektil leiduva ohtliku taimekahjustaja liigile kohased tõrjeabinõud
Ohtliku taimekahjustajaga saastunud, saastumisohus või saastumiskahtlasel taimel, taimsel saadusel või muul objektil leiduva ohtliku taimekahjustaja liigile kohased tõrjeabinõud - sisukord
2 KARTULI BAKTERHAIGUSTE TÕRJEABINÕUD
§ 2 Kartuli pruun-baktermädaniku tuvastamine
§ 3 Kartuli pruun-baktermädanikuga saastunud ja saastumiskahtlased taimed, taimsed saadused või muud objektid
§ 4 Kartuli pruun-baktermädaniku tõrjeabinõud
§ 5 Kartuli pruun-baktermädaniku tõrjeabinõude rakendamine
§ 6 Kartuli-ringmädaniku tuvastamine
§ 7 Kartuli-ringmädanikuga saastunud ja saastumiskahtlased taimed, taimsed saadused või muud objektid
§ 8 Kartuli-ringmädaniku tõrjeabinõud
§ 9 Kartuli-ringmädaniku tõrjeabinõude rakendamine
3 TEISTE OHTLIKE TAIMEKAHJUSTAJATE TÕRJEABINÕUD
§ 10 Kollase kartuli-kiduussi ja valkja kartuli-kiduussi tuvastamine
§ 101 Kartuli-kiduussiga saastunud taimed, taimsed saadused ja muud objektid
§ 102 Kartuli-kiduussi tõrjeabinõud
§ 103 Kartuli-kiduussi tõrjeabinõude rakendamine
§ 11 Kartulivähi tõrjeabinõud
§ 12 Viljapuu-bakterpõletiku tõrjeabinõud
§ 13 Maasika-fütoftoroosi tõrjeabinõud
§ 14 San José kilptäi tõrjeabinõud
§ 15 Nelgimähkuri tõrjeabinõud
§ 16 Kasvuhoones esinevate ohtlike taimekahjustajate tõrjeabinõud
Ohtliku taimekahjustajaga saastunud, saastumisohus või saastumiskahtlasel taimel, taimsel saadusel või muul objektil leiduva ohtliku taimekahjustaja liigile kohased tõrjeabinõud1
Vastu võetud 16.05.2007 nr 74
RTL 2007, 44, 745
08.12.2009 RTL 2009, 94, 1383 01.07.2010
Määrus kehtestatakse «Taimekaitseseaduse» § 9 lõike 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse ohtliku taimekahjustajaga saastunud, saastumisohus või saastumiskahtlasel taimel, taimsel saadusel või muul objektil leiduva ohtliku taimekahjustaja liigile kohased tõrjeabinõud.
2. peatükk KARTULI BAKTERHAIGUSTE TÕRJEABINÕUD
§ 2. Kartuli pruun-baktermädaniku tuvastamine
Kartuli pruun-baktermädanikuga (Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al.) saastatus tuvastatakse EL Nõukogu direktiivi 98/57/EÜ haigustekitaja Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. kontrolli kohta (EÜT L 235, 21.08.1998, lk 1–39) lisas II kehtestatud analüüsimetoodika ning lisas III kehtestatud tingimuste kohaselt.
§ 3. Kartuli pruun-baktermädanikuga saastunud ja saastumiskahtlased taimed, taimsed saadused või muud objektid
(1) Kartuli pruun-baktermädanikuga on saastunud:
1) kartulimugulad ja -taimed ning tomatitaimed kaubasaadetises või partiis, millest võetud proovis tuvastati kartuli pruun-baktermädaniku esinemine;
2) masin, seade, veok, konteiner ning muu objekt, sealhulgas pakkematerjal, mis on saastunud taimse materjaliga kokku puutunud;
3) maatükk, hoone ja rajatis, kus saastunud taimne materjal kasvab või on koristatud või kus seda säilitatakse;
4) pinnavesi saastunud maatüki, hoone ja rajatise läheduses ning reovesi, mis pärineb ettevõttest, kus töödeldi saastunud taimset materjali, kui pinna- ja reoveest võetud proovis tuvastati kartuli pruun-baktermädaniku esinemine.
(2) Kartuli pruun-baktermädaniku suhtes saastumiskahtlased on:
1) kartulimugulad ja -taimed ning tomatitaimed kaubasaadetises või partiis, millest võetud proovis ei tuvastatud kartuli pruun-baktermädaniku esinemist, kuid mis on toodetud maatükil ja kasvuhoones, mis on kartuli pruun-baktermädanikuga saastunud taimse materjali valdaja kasutuses kartuli pruun-baktermädanikuga saastunud maatüki või kasvuhoonega samas tootmiskohajärgses maakonnas samal aastal kui kartuli pruun-baktermädanikuga saastunud taimne materjal toodeti;
2) muu maatükk ja kasvuhoone, mis on kartuli pruun-baktermädanikuga saastunud taimse materjali valdaja kasutuses kartuli pruun-baktermädanikuga saastunud maatüki või kasvuhoonega samas tootmiskohajärgses maakonnas.
(3) Kartuli pruun-baktermädaniku suhtes saastumiskahtlased on kuni saastatust või kartuli pruun-baktermädaniku puudumist kinnitavate järelevalvetulemuste selgumiseni ka:
1) tootmiskoht, kus toodetud kartulimugulad ja -taimed ning tomatitaimed on mõnel tootmise etapil kokku puutunud saastunud kartulimugulate ja -taimedega või tomatitaimedega, ning tootmiskoht, kus on kasutatud saastunud kartulimugulate ja -taimedega või tomatitaimedega kokku puutunud masinat või seadet;
2) kartulimugulad ja -taimed ning tomatitaimed, mis on toodetud või ladustatud punktis 1 nimetatud tootmiskohas samal ajal kui tootmiskohas, kus kartuli pruun-baktermädanikuga saastatus tuvastati, toodeti või ladustati saastunud kartulimugulaid ja -taimi ning tomatitaimi;
3) hoidla, kus ladustatakse või on ladustatud kartulimugulaid ja -taimi ning tomatitaimi, mis on toodetud punktis 1 nimetatud tootmiskohas ja tootmiskohas, kus tuvastati kartuli pruun-baktermädanikuga saastatus;
4) masin, seade, veok, konteiner ning muu objekt, sealhulgas pakkematerjal, mis võis saastunud kartulimugulate ja -taimedega ning tomatitaimedega viimase 12 kuu jooksul kokku puutuda;
5) kartulimugulad ja -taimed ning tomatitaimed, mis on saastunud masina, seadme, veoki, konteineri või muu objektiga, sealhulgas pakkematerjaliga, enne selle puhastamist ja desinfitseerimist kokku puutunud;
6) saastunud kartulimugulate ja -taimede ning tomatitaimede paljundusmaterjali tootmiskoht ning selles tootmiskohas toodetud paljundusmaterjalist kasvatatud kartulimugulad ja -taimed, mis pärinevad saastunud kartulimugulate ja -taimedega samast kloonist, ning tomatitaimed, ning nende tootmiskoht;
7) kartulimugulad ja -taimed ning tomatitaimed ning nende tootmiskoht, kus saastunud pinnavett on kasutatud kastmiseks ja niisutamiseks või mida saastunud pinnavesi on üle ujutanud;
8) kartuli pruun-baktermädanikuga saastunud tootmiskoha läheduses asuv tootmiskoht, kus kasvatatakse kartulit või tomatit.
§ 4. Kartuli pruun-baktermädaniku tõrjeabinõud
(1) Kartuli pruun-baktermädanikuga saastumise korral:
1) hävitatakse saastunud maatükilt pärinevad kartuli- ja tomatitaimed;
2) kõrvaldatakse saastatuse tuvastamisele järgneva nelja aasta jooksul saastunud maatükil iseenesest kasvama läinud kartuli- ja tomatitaimed ning kartuli pruun-baktermädaniku looduslikud peremeestaimed või kasutatakse nende taimede kõrvaldamiseks sobivat agrotehnilist meetodit;
3) hoitakse saastunud maatükki saastatuse tuvastamisele järgneva nelja aasta jooksul mustkesana, kasutatakse karjatatava või sagedasti niidetava rohumaana, mitte-peremeestaimedest põllukultuuri kasvatamiseks või mittepõllumajanduslikul eesmärgil;
4) puhastatakse ja desinfitseeritakse saastunud taimse materjaliga kokku puutunud hoidla, masin, seade, veok, konteiner ja muu objekt viivitamata pärast saastatuse tuvastamist ning saastatuse tuvastamisele järgneva kasvuperioodi lõpus;
5) hävitatakse saastunud kartulimugulate ja -taimede ning tomatitaimedega kokku puutunud ühekordseks kasutamiseks ettenähtud pakkematerjal ning puhastatakse ja desinfitseeritakse korduvalt kasutatav pakkematerjal viivitamata pärast saastatuse tuvastamist;
6) viiakse viivitamata pärast saastatuse tuvastamist kartuli pruun-baktermädaniku peremeestaimed ja kasvupinnas saastunud kasvuhoonest välja ja hävitatakse need ning puhastatakse ja desinfitseeritakse kasvuhoone;
7) ei kasutata kartuli pruun-baktermädanikuga saastunud pinnavett kastmiseks ega niisutamiseks maatükil või kasvuhoones, kus kasvatatakse kartulit või tomatit.
(2) Kartuli pruun-baktermädanikuga saastunud maatükil on vähemalt neljal järjestikusel aastal pärast saastatuse tuvastamist keelatud:
1) kasvatada kartulit ja tomatit;
2) kasvatada ümberistutamiseks ettenähtud taimi ning perekonda kapsasrohi (Brassica) kuuluvate liikide taimi.
(3) Paragrahvi 3 lõike 2 punktis 2 nimetatud saastumiskahtlasel maatükil ja saastumiskahtlases kasvuhoones:
1) hävitatakse tootmiskohas saastatuse tuvastamisel sellel maatükil ja kasvuhoones kasvavad saastumiskahtlased kartuli- ja tomatitaimed;
2) kõrvaldatakse saastatuse tuvastamisele järgneva kolme aasta jooksul iseenesest kasvama läinud kartuli- ja tomatitaimed ning kartuli pruun-baktermädanikulooduslikud peremeestaimed või kasutatakse nende taimede kõrvaldamiseks sobivat agrotehnilist meetodit.
(4) Paragrahvi 3 lõike 2 punktis 2 nimetatud saastumiskahtlasel maatükil, saastumiskahtlases kasvuhoones ja kasvuhoones, kus on rakendatud lõike 1 punktis 6 nimetatud tõrjeabinõusid, võib tootmiskohas saastatuse tuvastamisele:
1) järgneval aastal istutada sertifitseeritud seemnekartulit tarbekartuli tootmiseks või nõuetekohasest seemnest kasvatatud tomatitaimi tomati tootmiseks;
2) järgneval teisel ja kolmandal aastal istutada sertifitseeritud seemnekartulit tarbe- või seemnekartuli tootmiseks või nõuetekohasest seemnest kasvatatud tomatitaimi tomati või tomatiistikute tootmiseks.
(5) Saastunud kartulimugulad ja -taimed ning tomatitaimed hävitatakse järelevalveametniku järelevalve all, andes need põletamiseks üle jäätmepõletustehasesse või ladestades prügilasse, või:
1) kasutatakse söödaks pärast kartulimugulate kuumtöötlemist;
2) kasutatakse toiduks ning toimetatakse viivitamata ja otse toidu töötlemisega tegelevasse toidukäitlemisettevõttesse, mis on varustatud jäätmekäitlusseadmetega ja kellele on väljastatud «Jäätmeseaduse» §-s 73 nimetatud jäätmeluba jäätmete kõrvaldamiseks ning kus on sobivad tingimused ettevõttesse saastunud kartuli vedanud veoki puhastamiseks ja desinfitseerimiseks;
3) hävitatakse järelevalveametniku määratud muul viisil.
(6) Saastumiskahtlaseid kartulimugulaid kasutatakse järelevalveametniku järelevalve all:
1) söödaks;
2) toiduks ning toimetatakse viivitamata ja otse toidu töötlemisega tegelevasse toidukäitlemisettevõttesse, mis on varustatud jäätmekäitlusseadmetega ning kus on sobivad tingimused ettevõttesse saastumiskahtlase kartuli vedanud veoki puhastamiseks ja desinfitseerimiseks;
3) toiduks, mis on pakendatud müügipakendisse ja mida ei pakendata ümber ning mis toimetatakse kohapeal tarbimiseks otse toitlustamisega tegelevasse jaekaubandusettevõttesse, mis on varustatud jäätmekäitlusseadmetega või kus tahked jäätmed ladestatakse prügilasse ja reovesi puhastatakse reoveepuhastis;
4) järelevalveametniku määratud muul viisil.
(7) Saastunud ja saastumiskahtlase kartuli käitlemise korral märgib partii omanik müügipakendile või saatelehele, et tegemist on kartuli pruun-baktermädanikuga saastunud või saastumiskahtlaste kartulimugulatega.
(8) Saastunud kartulimugulate ja -taimede ning tomatitaimede käitlemisel tekkinud jäätmed kõrvaldatakse EL Nõukogu direktiivi 98/57/EÜ haigustekitaja Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. kontrolli kohta (EÜT L 235, 21.08.1998, lk 1–39) lisas VII kehtestatud nõuete kohaselt.
§ 5. Kartuli pruun-baktermädaniku tõrjeabinõude rakendamine
(1) Tõrjeabinõusid rakendatakse vähemalt nelja kartuli pruun-baktermädaniku saastatuse tuvastamisele järgneva aasta jooksul, kuni:
1) saastunud maatükil ei ole vähemalt kahe viimase tõrjeabinõude rakendamise aasta jooksul esinenud iseenesest kasvama läinud kartuli- või tomatitaimi ega kartuli pruun-baktermädaniku looduslikke peremeestaimi;
2) saastumiskahtlasel maatükil toodetud kartulipartiis ei ole tuvastatud kartuli pruun-baktermädaniku esinemist.
(2) Tõrjeabinõude rakendamise kohustuse lõpetamisele järgneval aastal võib kartuli pruun-baktermädanikuga saastunud olnud maatükil toota üksnes tarbekartulit.
§ 6. Kartuli-ringmädaniku tuvastamine
Kartuli-ringmädanikuga (Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al.) saastatus tuvastatakse EL Nõukogu direktiivi 93/85/EMÜ kartuli-ringmädaniku kontrolli kohta (EÜT L 259, 18.10.1993, lk 1–25) lisas I kehtestatud analüüsimetoodika ning lisas II kehtestatud tingimuste kohaselt.
§ 7. Kartuli-ringmädanikuga saastunud ja saastumiskahtlased taimed, taimsed saadused või muud objektid
(1) Kartuli-ringmädanikuga on saastunud:
1) kartulimugulad ja -taimed kaubasaadetises või partiis, millest võetud proovis tuvastati kartuli-ringmädaniku esinemine;
3) maatükk, hoone ja rajatis, kus saastunud taimne materjal kasvab või on koristatud või kus seda säilitatakse.
(2) Kartuli-ringmädaniku suhtes saastumiskahtlased on:
1) kartulimugulad ja -taimed kaubasaadetises või partiis, millest võetud proovis ei tuvastatud kartuli-ringmädaniku esinemist, kuid mis on toodetud maatükil ja kasvuhoones, mis on kartuli-ringmädanikuga saastunud taimse materjali valdaja kasutuses kartuli-ringmädanikuga saastunud maatüki või kasvuhoonega samas tootmiskohajärgses maakonnas samal aastal kui kartuli-ringmädanikuga saastunud taimne materjal toodeti;
2) muu maatükk ja kasvuhoone tootmiskohas, mis on kartuli-ringmädanikuga saastunud taimse materjali valdaja kasutuses kartuli-ringmädanikuga saastunud maatüki või kasvuhoonega samas tootmiskohajärgses maakonnas.
(3) Kartuli-ringmädaniku suhtes saastumiskahtlased on kuni saastatust või kartuli-ringmädaniku puudumist kinnitavate järelevalvetulemuste selgumiseni ka:
1) tootmiskoht, kus toodetud kartulimugulad ja -taimed on mõnel tootmise etapil kokku puutunud saastunud kartulimugulate ja -taimedega, ning tootmiskoht, kus on kasutatud saastunud kartulimugulate ja -taimedega kokku puutunud masinat või seadet;
2) kartulimugulad ja -taimed, mis on toodetud või ladustatud punktis 1 nimetatud tootmiskohas samal ajal kui tootmiskohas, kus kartuli-ringmädanikuga saastatus tuvastati, toodeti või ladustati saastunud kartulimugulaid ja -taimi;
3) hoidla, kus ladustatakse või on ladustatud kartulimugulaid ja -taimi, mis on toodetud punktis 1 nimetatud tootmiskohas ja tootmiskohas, kus kartuli-ringmädanikuga saastatus tuvastati;
4) masin, seade, veok, konteiner ning muu objekt, sealhulgas pakkematerjal, mis võis saastunud kartulimugulate ja -taimedega viimase 12 kuu jooksul kokku puutuda;
5) kartulimugulad ja -taimed, mis on saastunud masina, seadme, veoki, konteineri või muu objektiga, sealhulgas pakkematerjaliga, enne selle puhastamist ja desinfitseerimist kokku puutunud;
6) saastunud kartulimugulate ja -taimede paljundusmaterjali tootmiskoht ning selles tootmiskohas toodetud paljundusmaterjalist kasvatatud kartulimugulad ja -taimed, mis pärinevad saastunud kartulimugulate ja -taimedega samast kloonist, ning nende tootmiskoht;
7) kartuli-ringmädanikuga saastunud tootmiskoha läheduses asuv tootmiskoht, kus kasvatatakse kartulit.
§ 8. Kartuli-ringmädaniku tõrjeabinõud
(1) Kartuli-ringmädanikuga saastumise korral:
1) hävitatakse saastunud maatükilt pärinevad kartulitaimed;
2) kõrvaldatakse saastatuse tuvastamisele järgneva kolme aasta jooksul saastunud maatükil iseenesest kasvama läinud kartulitaimed ning kartuli-ringmädanikulooduslikud peremeestaimed või kasutatakse nende taimede kõrvaldamiseks sobivat agrotehnilist meetodit;
3) hoitakse saastunud maatükki saastatuse tuvastamisele järgneva kolme aasta jooksul mustkesana, kasutatakse karjatatava või sagedasti niidetava rohumaana, mitte-peremeestaimedest põllukultuuri kasvatamiseks või mittepõllumajanduslikul eesmärgil;
5) hävitatakse saastunud kartulimugulate ja -taimedega kokku puutunud ühekordseks kasutamiseks ettenähtud pakkematerjal ning puhastatakse ja desinfitseeritakse korduvalt kasutatav pakkematerjal viivitamata pärast saastatuse tuvastamist;
6) viiakse viivitamata pärast saastatuse tuvastamist kartuli-ringmädaniku peremeestaimed ja kasvupinnas saastunud kasvuhoonest välja ja hävitatakse need ning puhastatakse ja desinfitseeritakse kasvuhoone.
(2) Kartuli-ringmädanikuga saastunud maatükil on vähemalt kolmel järjestikusel aastal pärast saastatuse tuvastamist keelatud:
1) kasvatada kartulit;
2) kasvatada ümberistutamiseks ettenähtud taimi.
(3) Paragrahvi 7 lõike 2 punktis 2 nimetatud saastumiskahtlasel maatükil ja saastumiskahtlases kasvuhoones:
1) hävitatakse tootmiskohas saastatuse tuvastamisel sellel maatükil ja kasvuhoones kasvavad saastumiskahtlased kartulitaimed;
2) kõrvaldatakse saastatuse tuvastamisele järgneva kolme aasta jooksul iseenesest kasvama läinud kartulitaimed ning kartuli-ringmädaniku looduslikud peremeestaimed või kasutatakse nende taimede kõrvaldamiseks sobivat agrotehnilist meetodit.
(4) Paragrahvi 7 lõike 2 punktis 2 nimetatud saastumiskahtlasel maatükil, saastumiskahtlases kasvuhoones ja kasvuhoones, kus on rakendatud lõike 1 punktis 6 nimetatud tõrjeabinõusid, võib tootmiskohas saastatuse tuvastamisele:
1) järgneval aastal istutada sertifitseeritud seemnekartulit tarbekartuli tootmiseks;
2) järgneval teisel ja kolmandal aastal istutada sertifitseeritud seemnekartulit tarbe- või seemnekartuli tootmiseks.
(5) Saastunud kartulimugulad ja -taimed hävitatakse järelevalveametniku järelevalve all, andes need põletamiseks üle jäätmepõletustehasesse või ladestades prügilasse, või:
2) toiduks ning toimetatakse viivitamata ja otse toidu töötlemisega tegelevasse toidukäitlemisettevõttesse, mis on varustatud jäätmekäitlusseadmeteganing kus on sobivad tingimused ettevõttesse saastumiskahtlase kartuli vedanud veoki puhastamiseks ja desinfitseerimiseks;
(7) Saastunud ja saastumiskahtlase kartuli käitlemise korral märgib partii omanik müügipakendile või saatelehele, et tegemist on kartuli-ringmädanikuga saastunud või saastumiskahtlaste kartulimugulatega.
(8) Saastunud kartulimugulate ja -taimede käitlemisel tekkinud jäätmed kõrvaldatakse EL Nõukogu direktiivi 93/85/EMÜ kartuli-ringmädaniku kontrolli kohta (EÜT L 259, 18.10.1993, lk 1–25) lisas V kehtestatud nõuete kohaselt.
§ 9. Kartuli-ringmädaniku tõrjeabinõude rakendamine
(1) Tõrjeabinõusid rakendatakse vähemalt kolme kartuli-ringmädaniku saastatuse tuvastamisele järgneva aasta jooksul, kuni:
1) saastunud maatükil ei ole vähemalt kahe viimase tõrjeabinõude rakendamise aasta jooksul esinenud iseenesest kasvama läinud kartulitaimi ega kartuli-ringmädaniku looduslikke peremeestaimi;
2) saastumiskahtlasel maatükil toodetud kartulipartiis ei ole tuvastatud kartuli-ringmädaniku esinemist.
(2) Tõrjeabinõude rakendamise kohustuse lõpetamisele järgneval aastal võib kartuli-ringmädanikuga saastunud olnud maatükil toota üksnes tarbekartulit.
3. peatükk TEISTE OHTLIKE TAIMEKAHJUSTAJATE TÕRJEABINÕUD
§ 10. Kollase kartuli-kiduussi ja valkja kartuli-kiduussi tuvastamine
(1) Kollase kartuli-kiduussi (Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens) ja valkja kartuli-kiduussi (Globoderapallida (Stone) Behrens) (edaspidi kartuli-kiduuss) esinemine tuvastatakse nõukogu direktiivi 2007/33/EÜ, mis käsitleb kartuli-kiduussi tõrjet ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 69/465/EMÜ (ELT L 156, 16.6.2007, lk 12–22), II lisa kohaselt.
(2) Kartuli-kiduussi esinemise tuvastamiseks võetakse mullaproove maatükilt, kus kasvatatakse või mille pinnases säilitatakse:
1) kartulit (Solanum tuberosum L.);
2) hariliku tomati (Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw.), baklažaani (Solanum melongena L.) ja perekonna paprika (Capsicum spp.) istutamiseks ettenähtud taimi;
3) porrulaugu (Allium porrum L.), hariliku aspari (Asparagus officinalis L.), hariliku peedi (Beta vulgaris L.) ning perekondade kapsasrohi (Brassica spp.) ja maasikas (Fragaria L.) istutamiseks ettenähtud taimi;
4) šalottsibula (Allium ascalonicum L.), hariliku sibula (Allium cepa L.) ning perekondade daalia (Dahlia spp.), gladiool (Gladiolus Tourn., Ex L.), hüatsint (Hyacinthus spp.), iiris (Iris spp.), liilia (Lilium spp.), nartsiss (Narcissus L.) ja tulp (Tulipa L.) mullas kasvanud ja istutamiseks ettenähtud sibulaid ja mugulaid, v.a sibulad ja mugulad, mida turustatakse lõpptarbijale, kes ei tegele eespool nimetatud taimede müügiks tootmisega.
(3) Enne seemnekartuli ning lõike 2 punktides 2 ja 3 nimetatud taimede, sibulate ja mugulate istutamist või pinnases säilitamist, kuid mitte varem kui pärast viimast saagikoristust võetakse mullaproov kartuli-kiduussi esinemise tuvastamiseks.
(4) Lõike 2 punktides 3 ja 4 nimetatud taimede, sibulate ja mugulate puhul kartuli-kiduussi esinemise tuvastamiseks mullaproovi võtta ei ole vajalik, kui:
1) on olemas ametlikud analüüsitulemused, mis tõendavad, et viimase 12 aasta jooksul ei ole maatükil kartuli-kiduussi esinenud, või
2) põlluraamatu alusel saab kindlaks teha, et viimase 12 aasta jooksul ei ole maatükil kasvatatud kartulit või lõike 2 punktis 2 nimetatud taimi.
[RTL 2009, 94, 1383 - jõust. 01.07.2010]
§ 101. Kartuli-kiduussiga saastunud taimed, taimsed saadused ja muud objektid
Kartuli-kiduussiga on saastunud:
1) maatükk, millest võetud mullaproovi alusel on tuvastatud kartuli-kiduussi esinemine;
2) kartulimugulad ning § 10 lõikes 2 nimetatud istutamiseks ettenähtud taimed, sibulad ja mugulad, mis on saastunud maatükil kasvanud või saastunud mullaga kokku puutunud.
§ 102. Kartuli-kiduussi tõrjeabinõud
(1) Kartuli-kiduussiga saastumise korral:
1) puhastatakse mullast harimiseks kasutatud masin ja seade pärast saastunud maatüki harimist;
2) puhastatakse mullast hoone või rajatis, kus saastunud kartulit hoiti, pakendati või töödeldi, ja seal kasutatud seade;
3) puhastatakse mullast saastunud kartuli hoidmiseks kasutatud konteiner ja korduvkasutatav pakkematerjal;
4) on keelatud koguda, vedada ja kasutada saastunud mulda, komposti ja taimejäätmeid väljaspool saastunud maatüki piire.
(2) Kartuli-kiduussiga saastunud maatükil on keelatud:
1) toota seemnekartulit;
2) kasvatada või pinnases säilitada § 10 lõike 2 punktis 2 nimetatud istutamiseks ettenähtud taimi.
(3) Kartuli-kiduussiga saastunud maatükil võib kasvatada:
1) tarbekartulit, kui kasutatakse tuvastatud kartuli-kiduussi rassi suhtes kõrgema resistentsusastmega resistentset sorti;
2) paragrahvi 10 lõike 2 punktides 3 ja 4 nimetatud istutamiseks ettenähtud taimi, sibulaid ja mugulaid, mis pärast ülesvõtmist mullast puhtaks harjatakse või pestakse, välistades sel viisil kartuli-kiduussi leviku.
(4) Kartuli-kiduussiga saastunud kartulimugulate ning istutamiseks ettenähtud taimede, sibulate ja mugulate puhul:
1) on keelatud istutada kartulimugulaid ja § 10 lõike 2 punktis 2 nimetatud istutamiseks ettenähtud taimi;
2) toimetatakse tarbekartul ladustamiseks, sorteerimiseks, pakendamiseks ja töötlemiseks ettevõttesse, mis on varustatud asjakohaste seadmetega või kus tahked jäätmed ladustatakse prügilasse, välistades sel viisil kartuli-kiduussi leviku;
3) võib istutada § 10 lõike 2 punktides 3 ja 4 nimetatud istutamiseks ettenähtud taimi, sibulaid ja mugulaid, kui need pärast ülesvõtmist mullast puhtaks harjatakse või pestakse, välistades sel viisil kartuli-kiduussi leviku.
(5) Kartuli-kiduussi rassi suhtes resistentseks kartulisordiks loetakse sort, mille saastunud maatükil kasvatamise korral väheneb oluliselt kartuli-kiduussi rassi populatsiooni arvukus ning:
1) mille resistentsusest on Põllumajandusamet Euroopa Komisjoni teavitanud enne 1. jaanuari 2010. a, või
2) mille resistentsusaste on määratud nõukogu direktiivi 2007/33/EÜ IV lisa kohaselt.
(6) Kartulisordi resistentsuse vähenemise kahtlusest teavitatakse Põllumajandusametit.
§ 103. Kartuli-kiduussi tõrjeabinõude rakendamine
Kartuli-kiduussiga saastunud maatükil rakendatakse tõrjeabinõusid kartuli-kiduussiga saastatuse tuvastamisele järgneva kuue aasta jooksul. Tõrjeabinõude rakendamise ajavahemikku võib lühendada kuni kolme aastani, kui Põllumajandusameti järelevalve tulemused kinnitavad, et maatükil kartuli-kiduussi enam ei esine.
§ 11. Kartulivähi tõrjeabinõud
(1) Kartulivähiga (Synchytrium endobioticum (Schilb.)) on saastunud maatükk, kus on vähemalt üks kartulivähile iseloomulike haigustunnustega taim.
(2) Kartulivähiga saastatuse tuvastamise korral:
1) hävitatakse saastunud maatükilt pärinevad kartulimugulad ja -pealsed;
2) puhastatakse mullast saastunud maatüki harimiseks kasutatud masin ja seade;
3) puhastatakse mullast ja desinfitseeritakse saastunud hoone või rajatis ja seal kasutatud seade.
(3) Saastunud maatükil on keelatud:
2) kasvatada või pinnases säilitada ümberistutamiseks ettenähtud taimi.
(4) Saastunud mulda, sõnnikut, komposti ja taimejäätmeid on keelatud koguda, vedada ja kasutada väljaspool saastunud maatüki piire.
(5) Saastunud maatüki läheduses asuval saastumisohus maatükil võib kasvatada üksnes kartulivähi rassi suhtes resistentset kartulisorti.
(6) Kartulivähi rassi suhtes resistentseks kartulisordiks loetakse sort, mida patogeeniga kokkupuutumise korral ei ohusta sekundaarne nakkus.
(7) Kartulivähiga saastunud ja saastumisohus maatükil rakendatakse tõrjeabinõusid kartulivähiga saastatuse tuvastamisele järgneva 20 aasta jooksul.
§ 12. Viljapuu-bakterpõletiku tõrjeabinõud
(1) Viljapuu-bakterpõletikuga (Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al.) saastatuse tuvastamise korral:
1) hävitatakse saastunud ja saastumiskahtlased viljapuu-bakterpõletiku peremeestaimed või peremeestaimede osad viivitamata;
2) puhastatakse ja desinfitseeritakse saastunud ja saastumiskahtlaste taimede kogumisel ja hävitamisel kasutatud masin, seade ja muu töövahend;
3) puhastatakse ja desinfitseeritakse saastunud hoone või rajatis ja seal kasutatud seade;
4) hävitatakse saastunud või saastumiskahtlaste taimede või nende osadega kokku puutunud ühekordselt kasutatav pakkematerjal ning puhastatakse ja desinfitseeritakse korduvalt kasutatav pakkematerjal.
(2) Saastunud maatükil ja saastunud maatükki ümbritsevas 500 meetri laiuses saastumisohus vööndis on keelatud toota viljapuu-bakterpõletiku peremeestaimede paljundusmaterjali.
(3) Saastunud ja saastumiskahtlasi viljapuu-bakterpõletiku peremeestaimi ja peremeestaimede osi on keelatud viia väljapoole saastunud maatüki piire ja turustada või kasutada paljundusmaterjalina.
(4) Saastunud maatükil ja saastunud maatükki ümbritsevas 500 meetri laiuses saastumisohus vööndis asuvaid mesilasperesid ei või väljapoole selle maatüki ja vööndi piire viia ajavahemikul 15. märtsist kuni 30. juunini. Muul ajal võib mesilasperesid väljapoole saastunud maatüki ja seda ümbritseva saastumisohus vööndi piire viia, kui neid enne seda on hoitud karantiinis pimedas jahedas kohas 48 tunni jooksul.
(5) Saastunud maatükil ja seda ümbritsevas 500 meetri laiuses saastumisohus vööndis rakendatakse tõrjeabinõusid vähemalt kolme viljapuu-bakterpõletikuga saastatuse tuvastamisele järgneva aasta jooksul, kuni vähemalt kahel viimasel tõrjeabinõude rakendamise aastal ei ole seal tuvastatud viljapuu-bakterpõletiku esinemist.
§ 13. Maasika-fütoftoroosi tõrjeabinõud
(1) Maasika-fütoftoroosiga (Phytophthora fragariae Hickman var. fragariae) saastatuse tuvastamise korral:
1) hävitatakse saastunud maatükil kasvavad või seal kasvatatud maasikataimed (Fragaria L.);
2) kasutatakse saastunud maatükki rohumaana või hoitakse muul viisil taimkattega kaetuna;
3) puhastatakse mullast saastunud maatüki harimiseks kasutatud masin ja seade;
4) puhastatakse mullast ja desinfitseeritakse saastunud hoone või rajatis ja seal kasutatud seade;
5) hävitatakse saastunud maatükil, hoones või rajatises kasutatud ühekordne pakkematerjal ning puhastatakse ja desinfitseeritakse korduvalt kasutatav pakkematerjal.
(2) Saastunud maatükil on keelatud:
1) kasvatada maasikataimi;
(3) Saastunud maasikataimi ja taimeosi on keelatud viia väljapoole saastunud maatüki või rajatise piire ja turustada või kasutada paljundusmaterjalina.
(4) Saastunud mulda, komposti ja taimejäätmeid on keelatud koguda, vedada ja kasutada väljaspool saastunud maatüki piire.
(5) Maasika-fütoftoroosiga saastunud maatükil rakendatakse tõrjeabinõusid maasika-fütoftoroosiga saastatuse tuvastamisele järgneva 15 aasta jooksul.
§ 14. San José kilptäi tõrjeabinõud
(1) San José kilptäiga (Quadraspidiotus perniciosus Comst.) saastatuse tuvastamise korral:
1) hävitatakse saastunud paljundusmaterjal;
2) töödeldakse saastunud või saastumiskahtlaseid taimi ja nende värskeid vilju San José kilptäi hävitamiseks.
(2) Saastunud alal kasvavaid San José kilptäi peremeestaimi ja nende osi võib uuesti istutada saastunud alale või saastunud alalt välja viia, kui pärast saastunud taimede või nende osade töötlemist järelevalve tulemused kinnitavad, et neil San José kilptäid enam ei esine.
§ 15. Nelgimähkuri tõrjeabinõud
(1) Nelgimähkuriga (Cacoecimorpha pronubana Hb. ja Epichoristodes acerbella (Walk.) (Diak.)) saastatuse tuvastamise korral kasvuhoones tehakse selles kasvuhoones keemilist tõrjet.
(2) Saastunud kasvuhoones kasvanud perekonda nelk (Dianthus L.) kuuluvate liikide taimi ja nende taimede lõikeõisi võib kasvuhoonest välja viia, kui pärast kasvuhoones tehtud keemilist tõrjet järelevalve tulemused kinnitavad, et neil nelgimähkurit enam ei esine.
§ 16. Kasvuhoones esinevate ohtlike taimekahjustajate tõrjeabinõud
(1) Kasvuhoones ohtliku taimekahjustajaga saastatuse tuvastamise korral:
1) tehakse saastunud või saastumiskahtlases kasvuhoones keemilist tõrjet;
2) hävitatakse saastunud taimed või taimeosad, kui keemiline tõrje ei ole võimalik, ebaõnnestub või ei ole otstarbekas;
3) desinfitseeritakse kasvuhoone, pakendamis- ja säilitamisruum, töövahendid ja pakkematerjal ning vajaduse korral desinfitseeritakse või vahetatakse välja kasvupinnas;
4) rakendatakse ettevaatusabinõusid, et vältida taimekahjustaja levikut saastunud kasvuhoonest teise kasvuhoonesse ja kasvuhoonest välja.
(2) Saastunud kasvuhoonest on keelatud viia välja taimi, taimeosi ja mulda enne, kui järelevalve tulemused kinnitavad, et ohtlikku taimekahjustajat kasvuhoones enam ei esine. Kasvuhoonest võib välja viia taimede vilju, kui taimekahjustaja ei levi viljadega.
Põllumajandusministri 17. märtsi 2005. a määrus nr 30 «Ohtliku taimekahjustajaga saastunud, saastumisohus või saastumiskahtlasel taimel, taimsel saadusel või muul objektil leiduva ohtliku taimekahjustaja liigile kohased tõrjeabinõud1» (RTL 2005, 33, 469) tunnistatakse kehtetuks.
1 nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ kartulivähi leviku tõkestamise kohta (EÜT L 323, 24.12.1969, lk 1–2), 2007/33/EÜ, mis käsitleb kartuli-kiduussi tõrjet ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 69/465/EMÜ (ELT L 156, 16.6.2007, lk 12–22), 2006/91/EL San José kilptäi tõrje kohta (ELT L 312, 11.11.2006, lk 42–44), 74/647/EMÜ nelgimähkuri tõrje kohta (EÜT L 352, 28.12.1974, lk 41–42), 93/85/EMÜ kartuli-ringmädaniku kontrolli kohta (EÜT L 259, 18.10.1993, lk 1–25), muudetud direktiiviga 2006/56/EÜ (ELT L 182, 04.07.2006, lk 1–43) ja 98/57/EÜ haigusetekitaja Ralstoniasolanacearum (Smith) Yabuuchi et al. kontrolli kohta (EÜT L 235, 21.08.1998, lk 1–39), muudetud direktiiviga 2006/63/EÜ (ELT L 206, 27.07.2006, lk 36–106).


Riigikogu 17.06.2010 seadus; jõustumiskuupäev 01.01.2011
redaktsioon 15.07.2020 - 01.01.2021 [RT I, 08.07.2020, 9]
03.12.2014 RT I, 19.12.2014, 1 01.02.2015
17.06.2020 RT I, 08.07.2020, 2 15.07.2020, osaliselt 01.01.2021
17.06.2020 RT I, 08.07.2020, 2 15.07.2020, osaliselt 01.01.2021
(1) Käesolev seadus reguleerib avaliku otstarbega hoone ehitustöödega kaasnevat kunstiteoste tellimise kohustust avaliku ruumi esteetilise rikastamise eesmärgil.
(2) Avaliku otstarbega hoone käesoleva seaduse tähenduses on ühiskondlikuks kasutamiseks ette nähtud hoone, millele on kas täielikult, osaliselt ja pidevalt või ajutiselt ligipääs lisaks asutuse töötajatele ja ametnikele ka kolmandatel isikutel. Sellised hooned on näiteks:
14) ajateenijate väljaõppeks mõeldud hoone.
§ 2. Kunstiteoste tellimise kohustus
(1) Käesolevas seaduses sätestatud kohustused laienevad järgmistele isikutele (edaspidi tellija):
2) avalik-õiguslik juriidiline isik või selle asutus, välja arvatud kohaliku omavalitsuse üksus, kohaliku omavalitsuse asutus või kohalike omavalitsuste ühendus;
3) sihtasutus, mille ainuasutaja on käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud isik või mille nõukogu vähemalt pooled liikmed määravad käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud isikud;
4) mittetulundusühing, mille rohkem kui pooled liikmed on käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud isikud;
5) äriühing, mille osa- või aktsiakapitalist rohkem kui poolt omavad või mille aktsiate või osadega esindatud häältest rohkem kui poolt valitsevad või mille juhatuse või nõukogu liikmetest rohkem kui poole määravad käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud isikud, ning muu eraõiguslik juriidiline isik tingimusel, et ta on asutatud eesmärgiga täita või ta täidab põhi- või kõrvaltegevusena avalikes huvides ülesannet, millel ei ole tööstuslikku ega ärilist iseloomu ja mille täitmist põhiliselt rahastavad käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud isikud;
[RT I, 19.12.2014, 1 - jõust. 01.02.2015]
6) isik, kellele on antud eri- või ainuõigus tegutseda riigihangete seaduse §-des 146–152 nimetatud valdkondades.
(2) Tellija on kohustatud tellima kunstiteose, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
1) tellija sõlmis hankijana riigihangete seaduse § 8 lõikes 5 nimetatud ehitustööde hankelepingu või riigihangete seaduse § 137 lõikes 1 nimetatud ehitustööde kontsessioonilepingu;
2) ehitustöö seisneb avaliku otstarbega hoone püstitamises, laiendamises või ümberehitamises;
3) ehitustööde hankelepingu või kontsessioonilepingu hind on vähemalt võrdne riigihangete seaduse § 14 lõike 2 punktis 2 nimetatud ehitustööde riigihanke viiekordse piirmääraga.
[RT I, 08.07.2020, 2 - jõust. 15.07.2020]
(21) Kunstiteose tellimise kohustust ei ole, kui:
1) ehitatakse ajutine ehitis;
2) ehitatakse ehitise tehnosüsteem või selle osa;
3) ehitustööde hankelepingu või kontsessioonilepingu hind ilma tehnosüsteemi ehitamise kuludeta on väiksem käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud piirmäärast või
4) ehituse kogumaksumus finantseeritakse välisprojektist või -programmist ja kunstiteose tellimine ei ole abikõlblik;
5) ehitatakse karistusasutuse hoonet;
6) ehitatakse perekodu või asenduskodu hoonet.
(3) Kunstiteoste hind ilma käibemaksuta peab kokku olema vähemalt 1/100 järgmisest hinnast, kuid mitte üle 65 000 euro:
1) käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 1 nimetatud ehitustööde hankelepingu või kontsessioonilepingu hinnast;
2) kõigi osade suhtes sõlmitud hankelepingute summeeritud hinnast, kui ehitustööde hange on jaotatud ühe hankemenetluse raames osadeks;
3) ehitustööde ja projekteerimisteenuste hankelepingute summeeritud hinnast, kui ehitustööde hankelepingule eelneva viie aasta jooksul on sõlmitud sama hoone projekteerimisteenuste hankeleping.
(4) Kunstiteose hind ilma käibemaksuta võib ületada käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud summat.
§ 3. Kunstiteose tellimine
(1) Kunstiteose tellimine toimub avaliku konkursi teel, välja arvatud käesoleva seaduse § 31 lõikes 8 sätestatud juhul.
(2) Kunstiteose tellimise konkursi tulemusena tellitakse ainulaadne kunstiteos, mis on vallasasi või kinnisasja oluline osa ja mis pannakse avalikult ja püsivalt välja avaliku otstarbega hoones või selle juures.
(3) Tellitav kunstiteos peab olema hoone arhitektuurilise terviku ja selle kasutaja tegevusega sobituv avalikku ruumi rikastav kujutava kunsti teos, mis on autori või autorite originaallooming ning mis ei ole mõeldud hoone igapäevaste funktsioonide tagamiseks.
(4) Kunstiteose tellimise konkursil hinnatakse esitatud tööde esteetilisi, funktsionaalseid ja keskkonda mõjutavaid omadusi.
§ 31. Kunstiteose tellimise konkursi korraldamine
(1) Kunstiteose tellimise konkursi alustamiseks avaldab tellija konkursiteate oma kodulehel.
(2) Kunstiteose tellimise konkurss kuulutatakse välja esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui aasta pärast ehitustööde hankelepingu sõlmimist või juhul, kui ehitustööde hange on jaotatud ühe hankemenetluse raames osadeks, aasta pärast viimase osa kohta hankelepingu sõlmimist.
(3) Kunstiteose tellimise konkursi tähtaeg ei tohi olla lühem kui 50 kalendripäeva.
(4) Konkursile esitatud kavandid on kuni žürii otsuse tegemiseni anonüümsed.
(5) Tellija võib kehtestada konkursil osalejatele kvalifikatsiooninõuded. Kui need kehtestatakse, peab vähemalt ühel kolmandikul žürii liikmetest olema samaväärne kvalifikatsioon.
(6) Tellija teavitab Kultuuriministeeriumi konkursi väljakuulutamisest ja edastab konkursi tingimused.
(7) Konkursi toimumise ajal tagab tellija ligipääsu lõplikku ruumimuljet edasi andvale kolmemõõtmelisele kujutisele ja võimaluse korral tellitava kunstiteose asukohale, välja arvatud riigisaladusele riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse alusel.
(8) Julgeolekuasutuse Kultuuriministeeriumiga kooskõlastatud otsuse alusel võib julgeolekuasutus soetada valmis kunstiteose Kultuuriministeeriumi nimetatud eksperdi osalusel konkursita, kui käesolevas seaduses sätestatud korra järgimine ohustaks julgeolekuasutuse ülesannete täitmist või julgeolekuasutuse turvalisust.
§ 32. Kunstiteose tellimise konkursside liitmine
(1) Kui ühele kinnisasjale on kavas ehitada mitu hoonet, võib Kultuuriministeeriumiga kooskõlastatult kunstiteose tellimise konkursid liita ja mitme konkursi asemel korraldada ühe konkursi või kuulutada konkursid välja samal ajal.
(2) Konkurss tuleb välja kuulutada hiljemalt aasta pärast viimase ehitustööde hankelepingu sõlmimist.
(3) Tellitava kunstiteose või tellitavate kunstiteoste hind ilma käibemaksuta ei või olla madalam kui eraldi konkursside väljakuulutamise korral.
§ 33. Žürii koosseis ja ülesanded
(1) Kunstiteose tellimise konkursile esitatud kunstiteose kavandeid hindab vähemalt viieliikmeline žürii. Žürii liikmetest vähemalt kaks kolmandikku nimetab kujutava kunsti alal tegutseva loomeliidu juhatus. Ülejäänud žüriiliikmed nimetab tellija.
(2) Žürii töösse kaasatakse vajaduse korral liikme või eksperdina hoone arhitekt, kasutaja esindaja, muinsuskaitse- või muid eksperte.
(3) Tellija kooskõlastab konkursi lähteülesande ja põhitingimused žüriiga ning vajaduse korral ekspertidega enne konkursi väljakuulutamist.
(4) Žürii on oma otsustes ja arvamustes sõltumatu ning lähtub üksnes konkursiteates sätestatud kriteeriumidest.
(5) Žürii koostab oma tegevuse kohta protokolli, kuhu kantakse:
1) žürii põhjendatud otsus võitnud teose kohta;
2) premeerimise korral premeeritavate teoste paremusjärjestus;
3) žürii liikmete märkused ja võimalikud lisaselgitust vajavad asjaolud.
(6) Protokollile kirjutavad alla kõik žürii liikmed.
§ 34. Kunstiteose tellimise konkursi tulemus ja sellest teavitamine ning võitjaga hankelepingu sõlmimine
<!- START 3b4 -!>
(1) Tellija kuulutab konkursi võitjaks žürii otsusel parima kavandi esitanud osaleja.
(2) Tellija teatab Kultuuriministeeriumile viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates kunstiteose tellimise konkursi tulemustest, edastab žürii protokollid ning nimetab tellitud kunstiteose liigi, autori ja asukoha. Kultuuriministeerium avalikustab info kunstiteose tellimise kohta oma veebilehel.
(3) Kunstiteose tellimise konkursi võitjaga sõlmitakse hankeleping riigihangete seaduse § 49 lõike 1 punkti 2 alusel.
<!- END 3b4 -!>
§ 35. Kunstiteose eest tasumine
<!- START 3b5 -!>
(1) Kunstiteose tellimisel võib tasustamine toimuda hankelepingu alusel ühe maksena või osamaksetena, kui see on vajalik kunstiteose valmimise tagamiseks.
(2) Esimese osamakse tasumise aluseks on teose eskiis.
(3) Viimase osamakse tasub tellija kunstiteose vastuvõtmisel.
<!- END 3b5 -!>
§ 36. Kunstiteose väljapanek ja säilitamine
<!- START 3b6 -!>
(1) Kunstiteos peab olema püsivalt välja pandud vastuvõetud kujul ning sellele peab olema võimaldatud ligipääs, mis arvestab avaliku otstarbega hoones oleva asutuse töö iseloomu ja töökorda.
(2) Kunstiteose autor annab koos teosega tellijale üle kunstiteost selgitava kirjelduse ning kunstiteose hooldamise ja säilitamise juhendi.
(3) Tellija avalikustab oma veebilehel tellitud kunstiteose illustreerivad fotod, liigi, autori, asukoha ja autoripoolse lühikirjelduse ning edastab need andmed Kultuuriministeeriumile ühe kuu jooksul kunstiteose vastuvõtmisest arvates.
(4) Kunstiteose kahjustumisel või asukoha muutmisel, hoone lammutamisel või otstarbe muutmisel, asutuse likvideerimisel või muudel kunstiteose eksponeerimist mõjutavatel juhtudel kooskõlastatakse kunstiteosega seotud edasine tegevus Kultuuriministeeriumiga ja autoriga või tema õiguste omajaga.
<!- END 3b6 -!>
§ 4. Riiklik ja haldusjärelevalve
Riiklikku ja haldusjärelevalvet käesoleva seaduse nõuete täitmise üle teeb Kultuuriministeerium.
§ 41. Riikliku järelevalve erimeetmed ja sunniraha määr
(1) Korrakaitseorgan võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve tegemiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 50 ja 51 sätestatud riikliku järelevalve erimeedet korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
(1) Käesoleva seaduse § 2 lõigetes 2 ja 3 ning § 3 lõigetes 1 ja 3–5 sätestatud nõuete rikkumise eest –
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud rikkumise eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –
karistatakse rahatrahviga kuni 4000 eurot.
(4) Käesolevas paragrahvis sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Kultuuriministeerium.
Käesolevast seadusest tulenevat kunstiteoste tellimise kohustust rakendatakse juhul, kui käesoleva seaduse § 2 lõikes 2 nimetatud hankemenetlus algab pärast seaduse jõustumist.
(1) Kuni päevani, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel, arvutatakse käesolevas seaduses eurodes väljendatud summad ümber Eesti kroonidesse Eesti Panga kursi alusel. Saadud tulem ümardatakse ühe sendi täpsusega kolmanda koha alusel pärast koma. Kui kolmandal kohal pärast koma olev arv on null kuni neli, jäetakse teisel kohal pärast koma olev arv muutmata. Kui kolmandal kohal pärast koma olev arv on viis kuni üheksa, ümardatakse teisel kohal olev arv ühe võrra ülespoole.
(2) Enne 2015. aastat väljakuulutatud konkurss, mis ei ole 2015. aasta 1. veebruariks lõppenud, viiakse lõpule selle väljakuulutamise ajal kehtinud regulatsiooni alusel.
Seadus jõustub 2011. aasta 1. jaanuaril.


Kanepi impordilitsentsi taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord – Riigi Teataja
Kanepi impordilitsentsi taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord
Kanepi impordilitsentsi taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord - sisukord
§ 2 Importija heakskiitmine
§ 3 Impordilitsentsi taotlemine
§ 4 Kasutusteatise esitamine
RT I, 01.07.2011, 10
Vastu võetud 27.06.2011 nr 63
Määrus kehtestatakse „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 1 lõike 3, § 4 lõike 3 ja § 49 lõike 2 ning komisjoni määruse (EÜ) nr 507/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1673/2000 (kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi turu ühise korralduse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (kodifitseeritud versioon) (ELT L 149, 07.06.2008, lk 38–54), artikli 17 lõigete 1 ja 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1673/2000, kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi turu ühise korralduse kohta (EÜT L 193, 29.07.2000, lk 16), artikli 5 lõikes 2 nimetatud kanepi impordilitsentsi taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord.
§ 2. Importija heakskiitmine
(1) Isik, kes soovib importida nõukogu määruse (EÜ) nr 1673/2000 artikli 5 lõike 2 taandes 3 nimetatud kanepit, esitab Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) lisas 1 toodud vormi kohase taotluse heakskiidu saamiseks.
(2) PRIA kiidab nõukogu määruse (EÜ) nr 1673/2000 artikli 5 lõike 2 taandes 3 nimetatud kanepi importija heaks, kui on täidetud järgmised tingimused:
1) importija peab elektroonilist laoarvestust ning tema tootmisseadmed ja ladustamistingimused vastavad esitatud tootekirjeldusele;
2) kui on piisavalt tõendatud, et imporditavaid seemneid kasutatakse sihipäraselt.
(3) Kui heakskiitu taotleva importija andmed ei ole kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse, esitab ta koos lõikes 1 nimetatud taotlusega PRIA-le „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 90 lõikes 1 nimetatud avalduse oma andmete kandmiseks registrisse.
(4) PRIA otsustab importijale heakskiidu andmise või sellest keeldumise 10 tööpäeva jooksul alates lõikes 1 nimetatud taotluse laekumisest.
§ 3. Impordilitsentsi taotlemine
(1) Impordilitsentsi taotlemiseks esitab heakskiidetud importija PRIA-le lisas 2 toodud vormi kohase taotluse.
(2) PRIA otsustab importijale komisjoni määruse (EÜ) nr 507/2008 lisas 1 toodud vormi kohase impordilitsentsi, andmise või sellest keeldumise 5 tööpäeva jooksul.
§ 4. Kasutusteatise esitamine
Komisjoni määruse (EÜ) nr 507/2008 artikli 17 lõike 2 teises lõigus nimetatud dokument esitatakse PRIA-le lisas 3 toodud vormi kohase kasutusteatisena 12 kuu jooksul alates impordilitsentsi väljastamise kuupäevast.
Põllumajandusministri 17. mai 2004. a määrus nr 93 „Kanepi impordilitsentsi taotlemise ja menetlemise täpsem kord” (RTL 2004, 66, 1104) tunnistatakse kehtetuks.
Toivo Nõvandi
Toiduohutuse asekantsler kantsleri ülesannetes
Lisa 1 Taotluse KN koodi 1207 99 91 alla kuuluvate kanepiseemnete importija heakskiitmiseks
Lisa 2 Taotlus kanepi impordilitsentsi väljastamiseks
Lisa 3 Kasutusteatis


(1) Leiutis on uus, kui see erineb tehnika tasemest. Tehnika tase määratakse kindlaks kogu teabe põhjal, mis enne kasuliku mudeli registreerimise taotluse (edaspidi registreerimistaotlus) esitamise kuupäeva või prioriteedinõude puhul enne prioriteedikuupäeva on ükskõik millises maailma osas avalikkusele teatavaks saanud kirjaliku või suulise kirjeldamise kaudu, kasutamise läbi või mis tahes muul viisil. Uudsuse määramisel võetakse arvesse ka enne registreerimistaotluse esitamise kuupäeva või prioriteedinõude korral enne prioriteedikuupäeva käesoleva seaduse § 33 järgi avaldatud registreerimistaotluste ja patendiseaduse § 24 järgi avaldatud patenditaotluste sisu, kui nende esitamise kuupäev või prioriteedinõude korral prioriteedikuupäev on varasem.
(32) Rahvusvahelise registreerimistaotluse siseriiklikku menetlusse võtmisel kohaldatakse patendiseaduse § 33 3 2 . lõike alusel kehtestatud korda.
(2) Käesoleva seaduse §-de 45–48 ning § 51 1., 2., 4. ja 5. lõike kohased hagid ning § 49 kohased kaebused alluvad Patendiameti asukoha järgsele kohtule. Paragrahvi 50 ning § 51 3. lõike ja § 521 kohased hagid alluvad rikkumise toimumise koha järgsele maakohtule. Maailma kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu lisa 1C intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 50 kohaste ajutiste meetmete rakendamine kuulub rikkumise toimumise koha järgse maakohtu alluvusse.
(2) Käesoleva seaduse §-s 571 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on politseiasutus.


Avaleht » Kõrvalmenüü » Taotlused põhiseaduslikkuse järelevalve asjades
Asja number: 3-4-1-2-13
Õiguskantsleri taotlus tunnistada ravimiseaduse § 421 lg 1-3 kehtetuks.
Asja number: 3-4-1-12-13
Tartu Halduskohtu taotlus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks relvaseaduse § 41 lg 9 koostoimes § 36 lg 1 p 6.
Asja number: 3-4-1-15-13
Pärnu Maakohtu taotlus (2-10-51549) tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks 19.10.2010 kehtinud RLS § 56 lg 1 koostoimes seaduse lisaga 1, mille kohaselt pidi hagilt hinnaga 1 181 928 krooni ja 10 senti tasuma riigilõivu summas 85 000 krooni.
Asja number: 3-4-1-16-13
Harju Maakohtu taotlus (2-09-52419) tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks RLS § 56 lg 1 ning lisa 1 sätte (20.12.2009-31.12.2009 kehtinud redaktsioonis), mis koostoimes näevad ette kohustuse tasuda tsiviilasjas hinnaga 900 000 krooni kuni 1 000 000 krooni hagiavalduselt riigilõivu 75 000 krooni ning RLS § 56 lg 1 ja 19 ning lisa 1 sätte (01.10.2010 kuni 14.10.2010 kehtinud redaktsioonis), mis koostoimes näevad ette kohustuse tasuda tsiviilasjas hinnaga 200 000 krooni kuni 225 000 krooni apellatsioonkaebuselt riigilõivu 22 500 krooni.
Asja number: 3-4-1-17-13
Pärnu Maakohtu taotlus (2-10-39828) tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks RLS § 56 lg 1 koostoimes sama seaduse lisaga 1 (01.01.2009 kuni 31.12.2010 kehtinud redaktsioonis) osas, milles nägid ette, et tsiviilasjas hinnaga 300 000 krooni kuni 350 000 krooni, tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 35 000 krooni.
Asja number: 3-4-1-18-13
Tallinna Ringkonnakohtu taotlus (2-10-3272) tnnistada põhiseadusega vastuolus olevaks riigilõivuseaduse § 56 lg 1 koostoimes lisaga 1.
Asja number: 3-4-1-19-13
Tartu Ringkonnakohtu taotlus (2-08-639) tunnistada põhisadusega vastuolus olevaks RLS § 56 lg 1 ja 18 ning lisa 1.
Asja number: 3-4-1-20-13
Tallinna Ringkonnakohtu taotlus (2-12-17360) tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks RLS § 57 lg 15 ja 19 ning lisa 1 säte (alates 01.07.2012 kehtinud redaktsioon), mis koostoimes näevad ette kohustuse tasuda apellatsioonkaebuselt hinnaga kuni 500 000 eurot riigilõivu tsiviilkohtumenetluses avalduse elektroonilisel esitamisel veebilehe www.e-toimik.ee kaudu 3 200 eurot ja riigilõivu täismäära 3 400 eurot – osas, milles kaebuse esitamise muul viisil kui elektrooniliselt veebilehe www.e-toimik.ee kaudu on ette nähtud tasuda lõivu 3 400 eurot.
Asja number: 3-2-1-169-12
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Rapla Maarja-Magdaleena Koguduse ja Rappeli Keskus OÜ määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 18.05.2012. a määrusele Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Rapla Maarja-Magdaleena Koguduse ja Rappeli Keskus OÜ kaebuses notari tasu ebaõige määramise kohta.
Asja number: 3-2-1-27-13
OSAÜHING KRISTIINE EHITUS (pankrotis) kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 27.09.2012. a otsusele OSAÜHING KRISTIINE EHITUS (pankrotis) hagis aktsiaselts SUVA vastu tehingute tühisuse tunnustamiseks ja tühiste tehingute alusel saadu tagastamiseks.
Asja number: 3-2-1-4-13
Ene Di Maria määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 02.07.2012. a määrusele Ene Di Maria kaebuses kohtutäitur Mati Roodese 03.02.2012 otsuse peale täiteasjas nr 026/2010/447 ja Ene Võrno-Di Maria kaebuses kohtutäitur Mati Roodese 02.03.2012 otsuse peale täiteasjas nr 026/2010/447.


Kose valla põhimäärus – Riigi Teataja
Kose valla põhimäärus
Kose valla põhimäärus - sisukord
§ 2 Kose valla kohaliku omavalitsuse õiguslikud alused
§ 3 Kose valla omavalitsusüksuse ülesanded
§ 4 Kose valla suhted teiste juriidiliste isikutega
§ 5 Kose valla sümbolid
§ 6 Kose valla sümbolite kasutamise kord
§ 7 Vallavanema ametiraha ning selle kasutamise kord
§ 8 Asjaajamiskeel
2 KOSE VALLA PIIR
§ 9 Kose valla piir
§ 10 Vallaelaniku mõiste
§ 11 Vallaelaniku valimisõigus
§ 12 Vallavolikogu liige
§ 13 Vallavolikogu ainupädevus
§ 14 Vallavolikogu struktuur
§ 15 Vallavolikogu esimehe ja aseesimehe või aseesimeeste valimise kord
§ 16 Vallavolikogu komisjoni moodustamise kord ning õigused ja kohustused.
§ 17 Umbusaldusmenetlus vallavolikogus
§ 18 Vallavolikogu õigusaktide algatamine
§ 21 Vallavalitsuse moodustamise kord
§ 22 Vallavalitsuse liikme volituste ennetähtaegne lõppemine
§ 23 Vallavalitsuse pädevus
6 KOSE VALLA ARENGU KAVANDAMINE
§ 24 Kose valla arengukava
7 VALLA EELARVE, LISAEELARVE KOOSTAMISE NING KOSE VALLA FINANTSJUHTIMISE ÜLDISED PÕHIMÕTTED
§ 25 Eelarvestrateegia koostamine
§ 26 Eelarve koostamine
§ 28 Kose valla finantsjuhtimise ja selle korraldamise üldpõhimõtted
8 KOSE VALLA ÕIGUSAKTID
§ 29 Kose valla õigusaktide liigid
§ 30 Vallavolikogu õigusaktidele esitatavad nõuded ja nende jõustumine
§ 31 Vallavalitsuse õigusaktidele esitatavad nõuded ja nende jõustumine
9 PÕHIMÄÄRUSE VASTUVÕTMINE JA MUUTMINE
§ 32 Põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
§ 33 Õigusakti kehtetuks tunnistamine
§ 34 Põhimääruse jõustumine
RT IV, 05.05.2018, 4
Kose valla põhimääruses sätestatakse:
1) Kose valla kohaliku omavalitsuse õiguslikud alused;
2) Kose valla suhted teiste juriidiliste isikutega;
3) Kose valla sümbolid ja nende kasutamise kord;
4) Kose Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) pädevus, vallavolikogu esimehe ja aseesimehe või aseesimeeste valimise kord;
5) vallavolikogu komisjonide moodustamise kord ning õigused ja kohustused;
6) vallavolikogu õigusaktide algatamine;
7) Kose Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) kui täitevorgani moodustamise kord ja pädevus, vallavanema valimise kord;
8) Kose valla arengukava, eelarve ja eelarvestrateegia koostamise ning muutmise ja Kose valla finatsjuhtimise üldised põhimõtted;
9) vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise täpsem kord.
§ 2. Kose valla kohaliku omavalitsuse õiguslikud alused
(1) Kose vald kohaliku omavalitsusüksusena juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi põhiseadusest, Euroopa kohaliku omavalitsuse hartast, kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, teistest seadustest ja nende alusel ning täitmiseks antud õigusaktidest, sealhulgas Kose valla põhimäärusest, rahvusvahelistest lepingutest, lepingutest riigiorganitega, teiste omavalitsusüksustega või nende liitudega.
(2) Kose vald kohaliku omavalitsusüksusena otsustab talle seadusega pandud kohaliku elu küsimusi ja korraldab nende lahendamist, samuti lahendab kõiki neid kohaliku elu küsimusi, mis ei ole seadusega antud kellegi teise otsustada ja korraldada.
§ 3. Kose valla omavalitsusüksuse ülesanded
Kohaliku omavalitsusüksuse ülesanded tulenevalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvist 6.
§ 4. Kose valla suhted teiste juriidiliste isikutega
(1) Kose valla omavalitsusorgan võib Kose valla õigusaktidega sätestatud korras ühiste huvide väljendamiseks, esindamiseks ja kaitsmiseks ning ühiste ülesannete täitmiseks sõlmida lepinguid teiste omavalitsusüksustega või moodustada omavalitsusüksuste liite ja ühisasutusi, samuti osaleda nimetatud ülesannete täitmiseks moodustatud mittetulundus- ja äriühingutes.
(2) Kose vald teeb koostööd omavalitsusüksustega ja nende liitude või neid esindavate institutsioonidega teistes riikides.
(3) Vallavolikogu valib Harju Maakohtu rahvakohtunikukanditaadid seaduses sätestatud korras ning esindajad ja nende asendajad Eesti Linnade ja Valdade Liidu üldkoosolekule ja volikokku ja Harjumaa Omavalitsuste Liidu koosseisu. Teistesse juriidilisesse isikutesse nimetab esindajad vallavalitsus.
§ 5. Kose valla sümbolid
(1) Kose valla sümbolid on lipp, vapp, aumärk, ametiraha ja muu sümboolika.
(2) Kose valla vapiks on sinise ja hõbedaga lainelõikes äraskaldjaotatud kilbil (i) hõbedane roosaken ja (ii) kolm sinist okaspuutaime. Kose valla vapi etalonkujutis on toodud põhimääruse lisas nr 1.
(3) Kose valla lipuks on sinise ja valgega lainelõikes äraskaldjaotatud väljal (i) valge roosaken ja (ii) kolm sinist okaspuutaime. Kose valla lipu etalonkujutis on toodud põhimääruse lisas nr 2.
(4) Valla lippu võidakse kasutada ka laualipuna või vimplina.
(5) Kui valla lipp on vähendatud mõõdus (laualipuna või vimplina), peavad selle kujutis, värvilahendus ning mõõdusuhted vastama täpselt lipu kirjeldusele.
§ 6. Kose valla sümbolite kasutamise kord
Kose valla sümboolikat kasutatakse:
1) Vallavolikogu, Kose Vallavolikogu kantselei (edaspidi volikogu kantselei), vallavalitsuse, vallakantselei ja volikogu kantselei pitsatitel ja dokumendi blankettidel ning autasudel, vallavanema ametirahal, küla- ja alevikuvanema ametirahal, aukodaniku- ja teeneteplaatidel, valla kui haldusüksuse piiri tähistavatel siltidel, valla hallatavate asutuste hoonete siltidel, ametiasutuse hallatava asutuse pitsatil, ametiasutuste teadetel, kutsetel, kaartidel ja meenetel.
2) Kose valla pidulikel üritustel.
3) Juhtudel, mis ei ole toodud 1. ja 2. lõikes, võib Kose valla lippu ja vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal.
4) Vallalipp heisatakse ajutiselt valla pidupäeval, samuti muudel valla avalikel üritustel tseremooniatel ja ametlikel vastuvõttudel, valla ja teiste kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel, vallavalitsuse hallatavate asutuste poolt korraldatavatel avalikel üritustel, muudel üritustel, kus on esindatud vald.
5) Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes vallavolikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.
6) Vallalipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta, kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
7) Valla lipu heiskamisel koos Eesti lipuga ja teiste lippudega juhindutakse Eesti lipu seadusest.
§ 7. Vallavanema ametiraha ning selle kasutamise kord
(1) Ametiraha kantakse vallavanema ameti tunnusmärgina. Ametiraha on Kose valla omand.
(2) Ametiraha kujutab endast ametinimetusega hõbedast raha hõbeketiga rinnal kandmiseks.
(3) Ametiraha ei ole õigust kanda enne vallavolikogu poolt ametiraha kandmise õiguse saamist.
(4) Vallavanemale annab ametiraha üle vallavolikogu esimees vallavolikogu istungil vallavanema valimise päeval.
(5) Volituste lõppemisel annab vallavanema ametiraha vastutavale hoiule vallasekretärile. Ametiraha hoitakse seifis.
(6) Üheaegselt ametirahaga võib kanda ka muid au- ja teenetemärke.
(7) Ametiraha kantakse ametlikel üritustel, pidulike riiklike ja kohalike sündmuste puhul esindusfunktsioonide täitmisel.
(8) Ametiraha tohib kanda ainult vallavanem.
§ 8. Asjaajamiskeel
Asjaajamiskeel kohalikus omavalitsuses ja valla hallatavates asutustes on eesti keel.
2. peatükk KOSE VALLA PIIR
§ 9. Kose valla piir
(1) Kose valla kui haldusüksuse piir määratakse Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse alusel antud õigusaktidega.
(2) Kose valla kui haldusüksuse piir on märgitud riigi maakatastri kaardil.
(3) Kose valla piiri muutmise võib algatada Vabariigi Valitsus või vallavolikogu seaduses sätestatud korras.
(4) Kose valla piiri muutmise otsustab Vabariigi Valitsus.
(5) Kose valla haldusüksuse piiri tähistamise korraldab Kose valla ametiasutus – Kose Vallavalitsus.
§ 10. Vallaelaniku mõiste
Kose vallaelanik on isik, kellel on Eesti rahvastikuregistri järgi püsiv elukoht Kose vallas.
§ 11. Vallaelaniku valimisõigus
Kose vallaelanikul on aktiivne ja passiivne valimisõigus vastavalt põhiseadusele ja teistele seadustele.
§ 12. Vallavolikogu liige
Vallavolikogu liikme õigused ja kohustused on sätestatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvis 17 ja vallavolikogu töökorras.
§ 13. Vallavolikogu ainupädevus
(2) Õigusaktiga kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimusi otsustab vallavolikogu, kes võib nimetatud küsimuste otsustamise delegeerida vallavalitsusele.
§ 14. Vallavolikogu struktuur
(1) Vallavolikogu tööorganid on eestseisus, alatised ja ajutised komisjonid ning muud vallavolikogu töökorras sätestatud töörühmad.
(2) Vallavolikogu asjaajamist ja vallavolikogu kasutuses oleva vara valitsemist korraldab volikogu kantselei.
§ 15. Vallavolikogu esimehe ja aseesimehe või aseesimeeste valimise kord
(1) Vallavolikogu valib vallavolikogu esimehe ja aseesimehe või aseesimehed oma liikmete hulgast vallavolikogu volituste ajaks salajasel hääletamisel. Igal vallavolikogu liikmel on valimisel üks hääl.
(2) Vallavolikogu esimehe ja aseesimehe või aseesimeeste kandidaadi võib üles seada vallavolikogu liige. Kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse kirjalik ettepanek istungi juhatajale. Ülesseatud kandidaadid annavad kirjaliku nõusoleku kandideerimiseks. Ülesseatud kandidaadid võivad oma kandidatuuri taandada kuni nimekirja sulgemiseni. Kandidaatidele antakse aega enda tutvustamiseks kuni 10 minutit. Kandidaatide tutvustamine toimub kandidaatide esitamise järjekorras. Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab vallavolikogu avalikul hääletamisel poolthäälteenamusega.
(3) Pärast nimekirja sulgemist kuulutab istungi juhataja välja vaheaja kandidaatide nimede kandmiseks hääletussedelitele. Hääletussedelitele kantakse kandidaatide nimekirja kantud kandidaadid esitamise järjekorras.
(4) Valimistel on hääletussedelite väljaandmise aluseks vallavolikogu liikmete nimekiri. Vallavolikogu liige saab hääletamise korraldajalt allkirja vastu hääletussedeli.
(5) Enne hääletuse väljakuulutamist kontrollib hääletamise korraldaja valimiskasti näitab, et hääletuskast on tühi.
(6) Vallavolikogu liige märgistab hääletussedelil ristiga lahtri selle kandidaadi nime juures, kelle poolt ta hääletab ja laseb hääletamissedeli hääletuskasti. Kui kandidaatide nimekirjas on ainult üks kandidaat, märgistatakse hääletussedelil kandidaadi nime juures ristiga vastavalt lahter „poolt“ või „vastu“. Hääletussedeli laseb vallavolikogu liige valimiskasti isiklikult.
(7) Kehtetuks tunnistatakse hääletussedel, millel on märgistatud rohkem kui ühe kandidaadi nimi või kui märge on tehtud selliselt, et sellest pole võimalik aru saada.
(8) Kui hääletussedel rikutakse enne selle laskmist valimiskasti, on vallavolikogu liikmel õigus rikutud sedelit tagastades saada hääletamise korraldajalt uus hääletussedel, mille kohta tehakse vastav märge hääletajate nimekirja.
(9) Häälte lugemine on avalik, see toimub vahetult pärast hääletamise lõppemist.
(10) Hääletamistulemuste kohta koostab hääletamise korraldaja hääletamistulemuste protokolli, millele kirjutavad alla komisjoni kõik liikmed.
(11) Vallavolikogu esimeheks ja aseesimeheks või aseesimeesteks osutub valituks kandidaat, kes saab vallavolikogu koosseisu häälteenamuse.
(12) Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks esimeses voorus enim hääli saanud kandidaati. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaatidest vallavolikogu koosseisu häälteenamust, esitatakse uued kandidaadid ja viiakse läbi uus hääletamine.
§ 16. Vallavolikogu komisjoni moodustamise kord ning õigused ja kohustused.
(1) Vallavolikogu moodustab revisjonikomisjoni ja teisi alatisi ja ajutisi komisjone ning töörühmi.
(2) Vallavolikogu alatine komisjon:
2) annab arvamusi talle läbivaatamiseks saadetud avalduste ja Kose valla õigusaktide eelnõude kohta;
1) samaaegselt tema vallavolikogu liikme volituste peatumisega või ennetähtaegse lõppemisega;
2) komisjoni liikme tagasiastumisega, esitades kirjaliku avalduse komisjoni esimehele;
3) komisjoni liikme volituste ennetähtaegsele lõppemisele ja volituste peatumisele kohaldatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahve 18 ja 19.
4) vastava vallavolikogu otsuse teatavakstegemisest.
1) juhib komisjoni tööd ja kutsub kokku ning juhib komisjoni koosolekuid;
3) on aruandekohuslane vallavolikogu ees.
(5) Komisjoni koosolekud on kinnised välja arvatud kui komisjoni esimees otsustab teisiti.
(6) Ühekordsete ülesannete täitmiseks võib vallavolikogu moodustada ajutisi komisjone. Vallavolikogu õigusaktis, millega moodustatakse ajutine komisjon sätestatakse selle koosseis, volituste ulatus ja kestvus.
(7) Komisjonide esimehe esildusel võib vallavolikogu otsustada vallavolikogu komisjoni juurde temaatiliste töörühmade moodustamise. Töörühmade koosseis, volituste ulatus ja kestvus nähakse ette esilduses.
(8) Komisjoni koosseisu kinnitab ja teeb selles muudatusi vallavolikogu komisjoni esimehe esildusel vallavolikogu.
(9) Komisjoni esimehe äraolekul asendab teda komisjoni aseesimees või tema puudumisel vanim komisjoni liige.
(10) Komisjonile suunab materjale läbivaatamiseks vallavolikogu esimees.
(11) Komisjoni töövormiks on koosolek. Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees või tema puudumisel komisjoni ase-esimees volikogu esimehe kirjalikul nõudel, enda algatusel või ¼ komisjoni liikmete kirjalikul nõudel. Kutse koosoleku toimumise aja ja koha ning koosoleku päevakord koos materjalidega, edastatakse komisjoni liikmetele läbi komisjoni elektronposti-nimekirja üldjuhul kuni kolm päeva enne komisjoni toimumist, kui see ei ole kokku lepitud teisiti. Koosoleku mittetoimumisest teatatakse komisjoni liikmetele elektronposti või telefoni teel. Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sealhulgas juhataja. Komisjon võtab vastu otsuseid konsensuslikult või poolthäälte enamusega.
(12) Komisjoni otsustused on soovitusliku iseloomuga vallavolikogu määruste ja otsuste vastuvõtmisel. Komisjon annab vähemalt üks kord aastas aru vallavolikogu ees tehtud tööst.
(13) Komisjoni liikme volitused võib vallavolikogu oma otsusega lõpetada, kui komisjoni liige ei ole komisjoni kolmel järjestikusel koosolekul osalenud ning tema komisjoni tegevuses mitteosalemine ei ole põhjendatud. Vajaduse komisjoni liikme volituste lõpetamiseks selgitab välja ning teeb ettepaneku komisjoni liikme volituste lõpetamiseks vastava komisjoni esimees. Otsuse komisjoni liikme volituste lõpetamiseks teeb vallavolikogu komisjoni esimehe esildusel.
(14) Komisjonide töö tehnilise teenindamise tagab vallavolikogu kantselei.
§ 17. Umbusaldusmenetlus vallavolikogus
(1) Umbusalduse algatamine toimub vallavolikogu istungil. Umbusaldus algatatakse enne päevakorrapunktide arutelude juurde asumist. Umbusalduse algatajate esindaja esineb ettekandega ja annab umbusaldusavalduse istungi juhatajale üle.
(2) Küsimus umbusalduse avaldamiseks lülitatakse vallavolikogu järgmise korralise istungi päevakorda.
(3) Ettekande küsimuse arutamiseks vallavolikogu istungil teeb üks umbusalduse algatajatest kuni 10 minuti ulatuses, kes vastab ka vallavolikogu liikmete küsimustele.
(4) Isikul, kellele tahetakse avaldada umbusaldust on õigus nimetatud küsimuses vallavolikogu istungil kuni 10 minuti ulatuses sõna võtta.
(5) Umbusalduse avaldamine otsustatakse avalikul hääletamisel.
§ 18. Vallavolikogu õigusaktide algatamine
(2) Vallavolikogu võib vallavalitsusele teha ülesandeks välja töötada õigusakti eelnõu.
(3) Vallavolikogu õigusaktide algatamise üksikasjalikum kord sätestatakse vallavolikogu töökorras.
(1) Vallavanemaks võib valida täieliku teovõimega Eesti Vabariigi kodaniku, kes omab kõrgharidust, valdab eesti keelt seaduses või seaduse alusel sätestatud ulatuses ning oma töökogemuste ja tervisliku seisundi poolest on suuteline täitma vallavanema ülesandeid.
(2) Vallavanema valimine viiakse läbi vähemalt kahe kuu jooksul vallavolikogu uue koosseisu esimese istungi päevast alates.
(3) Vallavolikogu valib vallavanema oma volituste ajaks salajasel hääletamisel.
(4) Vallavanema kandidaadi võib üles seada vallavolikogu liige. Kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse kirjalik ettepanek vallavolikogu esimehele. Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt nende ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab vallavolikogu avalikul hääletamisel.
(5) Pärast nimekirja sulgemist valitakse avalikul hääletamisel vähemalt kolmeliikmeline hääletamiskomisjon, kes valib oma liikmete hulgast esimehe. Hääletamiskomisjon valmistab ette hääletamissedelid, viib läbi salajase hääletamise ja koostab protokolli hääletamistulemuste kohta. Protokollile kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed.
(7) Kui ükski kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine kahe esimeses voorus enim hääli saanud kandidaadi vahel. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaatidest vallavolikogu koosseisu häälteenamust, esitatakse uued kandidaadid ja viiakse läbi uus valimine käesolevas §-s sätestatud korras.
(8) Valimistulemused vormistatakse vallavolikogu otsusega.
(1) Vallavanem on vallavalitsuse kui täitevorgani juht ja vallavalitsuse ametiasutuse juht,
(2) Vallavanema äraolekul asendab vallavanemat abivallavanem, tema äraolekul vallavanema poolt käskkirjaga määratud üks vallavalitsuse liikmetest.
(3) Vallavanema vabastamisel ametist tema enda algatusel kirjaliku avalduse alusel, vallavanema surma või vallavanemale umbusalduse avaldamise korral valib vallavolikogu samal istungil uue vallavanema või määrab vallavanema kohusetäitja vallavalitsuse liikmete hulgast kuni uue vallavanema valimiseni.
§ 21. Vallavalitsuse moodustamise kord
(2) Hiljemalt kahe nädala jooksul pärast vallavanemaks valimisest esitab vallavanem vallavolikogule kinnitamiseks vallavalitsuse liikmete arvu ja vallavalitsuse struktuuri.
(3) Vallavalitsusse kuuluvad vallavanem, abivallavanem(ad) ja valitsuse liikmed.
(4) Pärast vallavalitsuse liikmete arvu ja vallavalitsuse struktuuri kinnitamist vallavolikogu poolt esitab vallavanem hiljemalt kahe nädala jooksul vallavolikogule ametisse kinnitamiseks vallavalitsuse liikmed.
(5) Vallavolikogu otsustab vallavalitsuse liikmete kinnitamise ja nende vabastamise vallavalitsuse liikmete kohustustest ning palgaliste vallavalitsusliikmete ametisse nimetamise ja ametist vabastamise.
(6) Vallavolikogu kinnitab vallavanema ettepanekul vallavanema volituste ajaks ametisse vallavalitsuse liikmed.
§ 22. Vallavalitsuse liikme volituste ennetähtaegne lõppemine
4) kui teda on karistatud tahtlikult toimepandud kuriteo eest;
5) seoses vallavalitsuse uue koosseisu ametisse kinnitamisega;
6) teovõime piiramisega;
(2) Vallavalitsuse liikme volituste lõpetamise otsustab vallavolikogu.
§ 23. Vallavalitsuse pädevus
1) valmistab ette vallavolikogus arutamisele tulevaid küsimusi, lähtudes vallavalitsuse seisukohtadest või vallavolikogu otsustest;
3) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis ei kuulu vallavolikogu pädevusse;
4) lahendab küsimusi, mis on vallavolikogu poolt delegeeritud valitsusele;
5) korraldab valla hallatavate asutuste ja nende juhtide tegevuse otstarbekuse ja seaduslikkuse üle teenistuslikku järelevalvet.
(2) Vallavalitsus võib taotleda vallavolikogu poolt vastuvõetud määruse või otsuse uuesti läbivaatamist.
6. peatükk KOSE VALLA ARENGU KAVANDAMINE
§ 24. Kose valla arengukava
(1) Vallal peab olema arengukava ja eelarve strateegia, mis on aluseks erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele.
(2) Arengukava projekti koostab vallavalitsus ja esitab selle kinnitamiseks vallavolikogule. Vallavolikogu võib kehtestada arengukava ja eelarvestrateegia koostamise korra või volitada vallavalitsust seda tegema. Arengukava peab sisaldama:
1) majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna ja rahvastiku tervise arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi;
(3) Valla arengukava on aluseks:
4) Eelarvestrateegia koostamisele. Eelarvestrateegia võib olla arengukava osa.
(4) Valla arengukava peab olema kooskõlas kohaliku omavalitsuse üksusele seaduse alusel koostatavate valdkonnapõhiste ja valla hallatavate asutuste arengukavade ja üldplaneeringuga.
(5) Kehtiv arengukava ja eelarvestrateegia peab hõlmama iga aasta 15. oktoobri seisuga vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat.
(7) Vallavalitsus korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise arengukava koostamisse. Teade arengukava või selle muutmise eelnõu avalikustamise kohta avaldatakse kohaliku omavalitsuse üksuse veebilehel või muul viisil valla põhimääruses sätestatud korras. Arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu peab enne kinnitamist olema avalikult kättesaadav vähemalt kaks nädalat.
(8) Vallavolikogu kinnitab arengukava või selle muudatuste vastuvõtmise ning eelarvestrateegia määrusega hiljemalt iga aasta 15. oktoobriks.
(9) Arengukava koos eelarvestrateegiaga ning vallavolikogu ja vallavolikogu komisjonide istungite protokollid arengukava menetlemise kohta avaldatakse vallavalitsuse dokumendiregistris või veebilehel. Arengukava ja arengukava muudatused avalikustatakse seitsme tööpäeva jooksul, arvates nende vastuvõtmisest vallavolikogu poolt.
7. peatükk VALLA EELARVE, LISAEELARVE KOOSTAMISE NING KOSE VALLA FINANTSJUHTIMISE ÜLDISED PÕHIMÕTTED
§ 25. Eelarvestrateegia koostamine
(2) Eelarvestrateegia koostatakse arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks, et planeerida kavandatavate tegevuste finantseerimist.
§ 26. Eelarve koostamine
(1) Eelarve detailsus ja sisu määratakse, eelarve eelnõu koostatakse ja seda menetletakse, eelarve võetakse vastu ja avalikustatakse, eelarvet täidetakse ja tegemata jäänud väljaminekud kavandatakse vastavuses kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse, käesoleva põhimääruse ja muude õigusaktide, arengukava ja eelarvestrateegiaga.
(2) Vallavolikogu võib volitada vallavalitsust kehtestama eelarve koostamise, täitmise ja tegemata jäänud väljaminekute kavandamise korra.
§ 28. Kose valla finantsjuhtimise ja selle korraldamise üldpõhimõtted
(1) Kose valla finantsjuhtimisel lähtutakse põhimõttest, et vallaeelarvet kasutatakse seaduse ja nende alusel antud õigusaktidega kohalikule omavalitsusele, st Kose vallale pandud ülesannete täitmiseks ning vallaelanike õigustatud huvist lähtuvalt Kose valla arengu tagamiseks.
(2) Kose valla finantsjuhtimise aluseks on:
1) arengukava:
2) eelarvestrateegia;
3) eelarvestrateegiast lähtuvalt koostatud vallaeelarve ja lisaeelarve;
4) vallaeelarve täitmine kooskõlas kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse, raamatupidamise seaduse ning nende alusel antud õigusaktidega;
5) läbipaistev ja aus aruandlus, s.h Kose valla majandusaasta aruanne;
6) vajadusel raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise kava.
(3) Kose valla finantsjuhtimist korraldab vallavalitsus.
(4) Kose valla finantsjuhtimisega seotud tegevused vastavalt õigusaktidele tagab vallavalitsus ametiasutusena.
(5) Kose valla hallatavate asutuste raamatupidamine korraldatakse tsentraliseeritult vallavalitsuse ametiasutuse kaudu.
(6) Kose valla arvestusüksuse raamatupidamist võib eraldi pidada ka asutus, omavalitsusüksustega koostöös moodustatud ühine asutus, milles osaleb ka Kose vald, või juriidiline isik, kes kuulub Kose valla konsolideerimisgruppi.
(7) Täiendavad nõuded Kose valla finantsjuhtimisele sätestatakse vallavolikogu kehtestatud Kose valla eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise korras.
8. peatükk KOSE VALLA ÕIGUSAKTID
§ 29. Kose valla õigusaktide liigid
§ 30. Vallavolikogu õigusaktidele esitatavad nõuded ja nende jõustumine
(1) Vallavolikogu määrused ja otsused loetakse avalikustatuks nende avalikustamisega vallavalitsuse dokumendiregistris. Vallavolikogu määrused avaldatakse Riigi Teatajas ja jõustuvad kolmandal päeval pärast avaldamist, kui määruses ei ole sätestatud teisiti.
(3) Vallavolikogu otsused jõustuvad teatavakstegemisest ning need tuleb saata täitjatele ja asjaosalistele.
(4) Vallavolikogu määrustele ja otsustele kirjutab alla vallavolikogu esimees või tema asendaja.
(5) Vallavolikogu määrused ja otsused peavad olema seaduses ja käesolevas põhimääruses sätestatud korras kättesaadavad.
(6) Vallavolikogu määrused ja otsused vormistatakse ja avalikustatakse eesti keeles ning need peavad olema vormistatud vastavalt haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele.
(7) Vallavolikogu määrused avaldatakse Riigi Teatajas vastuvõetud algtekstidena ning nende alusel kõiki muudatusi sisaldavate terviktekstidena.
§ 31. Vallavalitsuse õigusaktidele esitatavad nõuded ja nende jõustumine
(1) Vallavalitsuse määrused ja korraldused avalikustatakse käesolevas põhimääruses sätestatud korras. Vallavalitsuse määrused ja korraldused loetakse avalikustatuks nende avalikustamisega vallavalitsuse dokumendiregistris.
(2) Ei avalikustata andmeid, mille väljastamine on seadusega keelatud või mõeldud üksnes valla ametiasutuse siseseks kasutamiseks.
(3) Vallavalitsuse määrused ja korraldused vormistatakse ja avalikustatakse eesti keeles.
(4) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist, kui määruses eneses ei ole sätestatud teisiti.
(5) Vallavalitsuse korraldused jõustuvad teatavakstegemisest, kui korralduses eneses ei sätestata hilisemat tähtpäeva ning need tuleb saata täitjatele ja teistele asjaosalistele.
(6) Vallavalitsuse määrustele ja korraldustele kirjutavad alla vallavanem ja annab kaasallkirja vallasekretär.
(7) Vallavalitsuse määrused avaldatakse Riigi Teatajas vastuvõetud algtekstidena ning nende alusel kõiki muudatusi sisaldavate terviktekstidena.
9. peatükk PÕHIMÄÄRUSE VASTUVÕTMINE JA MUUTMINE
§ 32. Põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
(2) Põhimääruse vastuvõtmiseks või selles muudatuste tegemiseks peab vallavolikogu läbi viima vähemalt kaks lugemist, v.a. juhul, kui muudatus tuleneb seadusest.
(3) Põhimäärus ja temas tehtud muudatus võetakse vastu vallavolikogu koosseisu häälteenamusega.
(4) Põhimäärus või temas tehtud muudatus jõustub vallavolikogu poolt määratud päevast.
§ 33. Õigusakti kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks Kose Vallavolikogu 27.02.2014 määrus nr 21 „Kose valla põhimääruse kinnitamine“
§ 34. Põhimääruse jõustumine
Lisa 1 Kose valla vapi etalonkujutis
Lisa 2 Kose valla lipu etalonkujutis


Kokku: 79| Näitan: 1 - 20
2-20-896/31 Riigikohtu tsiviilkolleegium 17.06.2020
Asjas on küsimuse all, kas kinnipeetavale meditsiinilise abivahendi (kummilindi) võimaldamata jätmise tõttu tekkinud vaidluse lahendamine on maa- või halduskohtu pädevuses. (p 11)
Keskse tähtsusega on selles pädevusvaidluses küsimus sellest, kas asjas on tehtud ja vaidlustatud vangla arsti meditsiiniline otsus kummilindi kui füsioteraapilise abivahendi vajaduse kohta või on asjas tehtud ja vaidlustatud vangla haldusotsus keelduda isiklike asjade laost hagejale kummilindi väljastamisest.
Tervishoiuteenuse osutamiseks on ka meditsiinilise abivahendi kasutamise, väljastamise vajaduse hindamine ja patsiendi nõustamine (vt Riigikohtu erikogu 8. detsembri 2016. a määrus asjas nr 3-2-4-1-16, p 8; erikogu 25. septembri 2017. a määrus asjas nr 3-17-1076/30, p 10). (p 10)
Kui kinnipeetav soovib kohustada vanglat osutama tervishoiuteenust, mille üheks osaks on kummilindi väljastamise vajaduse üle otsustamine, tekib vangla ja kinnipeetava vahel tervishoiuteenuse osutamise õigussuhe, millele kohalduvad tervishoiuteenuse osutamise lepingu sätted ning vaidluse peab lahendama maakohus.
Kui vangla teeb ja kinnipeetav vaidlustab meditsiinilise otsuse, põhineb pooltevaheline õigussuhe tervishoiuteenuse osutamisel (VÕS § 758 jj) ning vaidluse peab lahendama maakohus (vt kokkuvõtvalt nt Riigikohtu erikogu 19. novembri 2018. a määrus asjas nr 3-18-1757/30, p 12). (p 10.1)
Haldusotsusega on tegemist siis, kui meditsiiniline vajadus on tuvastatud arsti otsusega, kuid vangla keeldub sellegipoolest abivahendit väljastamast (vt Riigikohtu tsiviil- ja halduskolleegiumi vahelise erikogu 25. septembri 2017. a määrus asjas nr 3-17-1076/30, p 10). (p 11)
Arsti otsustuse kummilindi kasutamise vajalikkuse kohta olemasolul väljastatakse meditsiiniline abivahend vangla laost vangistust reguleerivates õigusaktides sätestatud alustel ja korras ning selle üle tekkivad vaidlused tuleb VangS § 11 lg 5 järgi lahendada vaide- ja halduskohtumenetluses. (p 11.3)
Patenditaotlejaga PatS § 30 lg 1 ja § 52 lg 1 tähenduses tuleb võrdsustada isik, kes taotleb patendi kehtivuse taastamist pärast kehtivuslõivu tasumata jätmist PatS § 42 lg 11 järgi. Sellise vaidluse lahendamine ei kuulu halduskohtu pädevusse. (p 15)
Seadusandja eesmärke ja PatS-i üldist süsteemi silmas pidades on võimalik PatS § 30 lg‑t 1 tõlgendada nii, et Patendiameti otsusega mittenõustumisel tuleb tööstusomandi apellatsioonikomisjonile kaebus esitada ka isikul, kes esitas PatS § 42 lg 11 järgi taotluse patendi kehtivuse taastamiseks. Apellatsioonikomisjoni otsusega mittenõustumisel saab selle vaidlustada maakohtus (PatS § 52 lg 2). (p 18)
Avalik-õigusliku kohustuse sissenõudmine tsiviilkohtumenetluses ilma seaduses sätestatud volitusnormita ei ole lubatud. Vaidlusaluse õigussuhte iseloomu kindlakstegemisel tuleb lähtuda esitatud nõudest ja alusest (vt Riigikohtu 16. juuni 2011. a määrus kohtuasjas nr 3-2-4-2-11, p 11). (p 9)
Kuna maksunõue tekib avalik-õiguslikus suhtes, on ka maksuvaidlus olemuselt avalik-õiguslik. (p 19)
Alates 1. jaanuarist 2010 hakkasid kehtima PankrS § 35 lg 1 p 61 ning § 104 lg 3, millega toodi pankrotiseadusesse kohustus võlgnikul pöörduda halduskohtusse, mis näitab seadusandja tahet kalduda kõrvale reeglist allutada kõik pankrotimenetluse vaidlused maakohtule. Kui lähtuda kehtiva PankrS § 104 lg-st 3, siis tuleb võlgnikul selleks, et haldusakt ei omandaks täitedokumendi tähendust, vaidlustada see halduskohtus. Kui leida, et vaidlused maksunõuete tunnustamise üle pankrotimenetluses tuleb lahendada maakohtus ka pärast 1. jaanuari 2010, peaks riik juhul, kui mõni võlausaldaja vaidleb maksunõudele vastu, esitama hagi nõude tunnustamiseks maakohtusse. Sellisel juhul võib tekkida olukord, kus samal ajal vaieldakse sama maksunõude üle võlgniku kaebuse alusel PankrS § 104 lg 3 kohaselt halduskohtus ning riigi hagi alusel võlausaldaja vastu maakohtus. See võib kaasa tuua aga vastuolulise praktika ühe ja sama maksunõude osas – halduskohus ja maakohus võivad jõuda sama maksunõude osas erinevale tulemusele. Vastuoluline praktika võib kujuneda ka seetõttu, et maksuotsus, mida vaidlustatakse ja menetletakse halduskohtus ja mille kohta tehakse halduskohtu otsus enne pankrotimenetlust, loetakse PankrS § 103 lg-st 4 tulenevalt tunnustatuks kaitsmiseta, samas kui pankrotimenetluses esitatud maksunõuet, mille kohta ei ole tehtud halduskohtu otsust, tuleb menetleda hagi korras maakohtus. Selline olukord ei oleks ka menetlusökonoomia põhimõttest lähtuvalt mõistlik, kuna tekitaks suure tõenäosusega veelgi menetluskulusid ja suurendaks kohtute töökoormust. Arvestades eeltoodut, viitavad üldkogu arvates seadusemuudatused sellele, et seadusandja soovis alates 1. jaanuarist 2010 kehtestada maksunõuete tunnustamiseks pankrotimenetluse puhul erikorra, st et vaidlused maksunõuete üle tuleb ka pankrotimenetluse korral lahendada halduskohtus, kuid realiseeris kavandatu osaliselt, seda täpsemalt selgitamata. Üldkogu leiab, et sama maksunõude üle vaidluse lahendamisel ühel juhul halduskohtus ja teisel juhul maakohtus ei ole mõistlikku põhjendust. Nii menetlusökonoomilistel kaalutlustel kui ka õiguskindlama praktika kujundamise huvides on, et vaidlused maksunõude tunnustamise üle pankrotimenetluses lahendataks halduskohtus, kus lahendatakse maksuvaidlusi igapäevaselt halduskohtumenetluses kehtivate normide ja põhimõtete järgi ning rakendades vastavaid materiaalõiguslikke norme. Maksuvaidluse lahendamine halduskohtus tagab eelduslikult õigusvaidluse kiirema lahendamise, kohtumenetluse vastavuse õigussuhte erisustele ja ühtse kohtupraktika väljakujunemise. (p 21)
Kui maksuotsus kui haldusakt tehakse pärast pankroti väljakuulutamist võlgniku majandustegevuse jätkamisega seotud maksude kohta, on tegemist massikohustusega PankrS § 148 lg 1 p 3 mõttes. PankrS § 148 lg 1 p 3 kohaselt on massikohustuseks mh võlgniku majandustegevuse jätkamisega seotud maksud. Tulenevalt PankrS §-dest 146 ja 149 ei tule massikohustusi tunnustada. (p-d 23, 24)
Kuigi PankrS § 103 lg 4 ei sisalda lauset, et tunnustatuks loetakse ka avalik-õiguslik nõue, mille aluseks oleva haldusakti vaidlustamistähtaeg on möödunud, võib üldkogu arvates HMS § 60 lg-t 2 ja § 61 lg-t 2 tõlgendada koostoimes PankrS § 103 lg-ga 4 selliselt, et kehtivat maksuotsust, mille vaidlustamise tähtaeg on võlgniku jaoks pankroti väljakuulutamise ajaks möödunud, võlgnik, pankrotihaldur ega võlausaldaja vaidlustada ei saa ning sellises maksuotsuses sisalduv maksunõue tuleb lugeda pankrotimenetluses nõuete kaitsmise koosolekul kaitsmiseta tunnustatuks. (p 25)
Olukorras, kus maksuotsus kui haldusakt tehakse enne pankroti väljakuulutamist tekkinud asjaolude alusel (maksunõue on tekkinud enne pankroti väljakuulutamist) ja enne pankroti väljakuulutamist, kuid pankroti väljakuulutamise ajaks ei ole veel maksuotsuse vaidlustamise tähtaeg võlgniku jaoks möödunud, ning olukorras, kus maksuotsus kui haldusakt tehakse enne pankroti väljakuulutamist tekkinud asjaolude alusel (maksunõue on tekkinud enne pankroti väljakuulutamist) pärast pankroti väljakuulutamist (nagu tehti praeguses asjas), ei ole maksuotsuse kui haldusakti vaidlustamise tähtaeg võlgniku jaoks veel möödunud ja sellest tulenevalt on nii võlgnikul kui ka pankrotihalduril ja võlausaldajal õigus maksuotsust vaidlustada. Alates 1. jaanuarist 2010 kehtiva PankrS § 35 lg 1 p-st 61 tuleneb seega, et juhul, kui maksuotsuse vaidlustamise tähtaeg pole veel pankroti väljakuulutamise ajaks võlgniku jaoks möödunud, peatub see tähtaeg pankroti väljakuulutamisega. PankrS § 104 lg-st 3 tulenevalt hakkab maksuotsuse vaidlustamise tähtaeg edasi kulgema võlgniku poolt maksuotsusele vastuväite esitamisest. See kehtib kuni võlgniku pankroti väljakuulutamiseni. Võlgniku pankroti väljakuulutamisel tuleb üldkogu arvates tõlgendada PankrS § 104 lg-t 3 selliselt, et nimetatud sättes mõeldakse vastuväite esitamise all vastuväite esitamist nõuete kaitsmise koosolekul, sõltumata sellest, kas võlgnik on varem maksuotsusele vastuväite esitanud või mitte. Seega saab võlgnik pärast pankroti väljakuulutamist esitada PankrS § 104 lg 3 järgi kaebuse halduskohtusse ühe kuu jooksul alates nõuete kaitsmise koosolekul vastuväite esitamisest. Maksunõude maksmapanek (kaitsmine) pankrotimenetluses eeldab seda, et maksuhaldur on sõltuvalt asjaoludest teinud maksukohustuslasele (võlgnikule) kas MKS § 95 lg 1 kohaselt maksuotsuse või MKS § 129 lg 1 kohaselt maksuvõla tasumise korralduse. Teisiti ei ole see ka juhul, kui maksunõuet tahetakse maksma panna pärast maksuvõlglase suhtes pankrotimenetluse algatamist ja pankroti väljakuulutamist. (p 26) Lisaks võlgnikule saab maksunõuet, mille maksuhaldur on pankrotimenetluses tunnustamiseks esitanud, vaidlustada ka pankrotihaldur ja teised võlausaldajad. Maksunõudele või selle rahuldamisjärgule vastu vaielnud pankrotihaldurit ja võlausaldajat tuleb pankrotimenetluses vastuväite esitamisest alates käsitada kui muud isikut, kelle õigusi maksunõue puudutab ja kellel on tulenevalt HKMS § 44 lg-st 1 õigus pöörduda kaebusega halduskohtusse. Seejuures algab HKMS § 46 lg-s 1 kehtestatud 30-päevane tähtaeg maksuotsuse (või maksuvõla tasumise korralduse) tühistamiskaebusega halduskohtusse pöördumiseks päevast, mil nad esitavad maksunõudele vastuväite nõuete kaitsmise koosolekul. Kui nõudele vastu vaielnud võlausaldaja või pankrotihaldur märgitud tähtaja jooksul halduskohtusse ei pöördu, siis loetakse see nõue tunnustatuks PankrS § 103 lg 8 alusel. (p 27)
Võlgnik, pankrotihaldur ja võlausaldaja saavad esitada vastuväite maksunõudele hiljemalt nõuete kaitsmise koosolekul. PankrS § 93 lg-st 1 tulenevalt on maksuhalduril kohustus hiljemalt kahe kuu jooksul pankrotiteate väljaandes Ametlikud Teadaanded ilmumise päevast arvates teatada haldurile enne pankroti väljakuulutamist tekkinud maksunõuetest võlgniku vastu. Haldurile maksunõudest teatamine tagab ka selle, et teised võlausaldajad saavad õigel ajal maksunõudest teada ja soovi korral esitada maksunõudele vastuväiteid nii kirjalikult kui ka nõuete kaitsmise koosolekul (PankrS §-d 100 ja 103). Selleks, et võlgnikule, pankrotihaldurile ja teistele võlausaldajatele oleks tagatud reaalne võimalus vaidlustada maksunõue halduskohtus, peab maksuotsus (või maksuvõla tasumise korraldus) olema tehtud ja esitatud pankrotihaldurile hiljemalt nõuete kaitsmise koosoleku toimumise ajaks. Kui maksuotsus (või maksuvõla tasumise korraldus) esitatakse hiljem, tuleb juhinduda PankrS §-s 102 sätestatust, kusjuures võlausaldajate üldkoosoleku otsust maksunõude esitamise tähtaja ennistamata jätmise kohta saab vaidlustada maakohtus. Juhul, kui maksuotsust (või maksuvõla tasumise korraldust) vaidlustavad nii võlgnik, haldur kui ka võlausaldaja(d), siis on otstarbekas halduskohtul need kaebused liita nende ühiseks menetlemiseks (HKMS § 48 lg 1). Maksuotsuse (või maksuvõla tasumise korralduse) peale pankrotimenetluse ajal esitatud kaebuse lahendamisel peab halduskohus juhul, kui ta otsustab jätta kaebuse rahuldamata ja maksuotsuse muutmata, määrama vastava taotluse esitamisel ka maksunõude rahuldamisjärgu. (p 28)
Linna vara üürilepingu alusel kasutada andmise eelduseks on mitmete avalik-õiguslike toimingute tegemine, millele järgneb üürilepingu sõlmimine. Üürileping on tsiviilõiguslik leping, millega tekib poolte vahel eraõiguslik suhe. Üürilepingu ülesütlemise ja pikendamise üle käiv vaidlus on olemuselt tsiviilõiguslik, hoolimata sellest, et eluruumi üürileandjaks on kohaliku omavalitsuse üksus. (p 11)
Üürilepingu ülesütlemine ega pikendamisest keeldumine ei vabasta kohalikku omavalitsusüksust avalik-õiguslikust kohustustust hädas olevale isikule eluruumi tagamisel. Kui omavalitsusüksus rikub seda kohustust, on isikul õigus pöörduda rikkumise vaidlustamiseks halduskohtusse. (p 13)
Isiku KarS § 86 lg 1 alusel sundravile paigutamisel tekib nii avalik-õiguslik suhe kui ka eraõigussuhe. Isiku psühhiaatrilisele sundravile paigutamine ning ta seal hoidmine toimub avalik-õiguslikus suhtes. Sundravil viibivale isikule osutatakse tervishoiuteenust tervishoiuteenuse osutamise lepingu alusel eraõiguslikus suhtes. (p 7)
Statsionaarsel psühhiaatrilisel ravil viibivale isikule keelatud asjade loetelu on sätestatud PsAS §-s 91. Tegemist on üldsättega, mis kehtib statsionaarsel psühhiaatrilisel ravil viibivatele isikutele sõltumata sellest, kas nad viibivad seal vabatahtlikult või enda tahtest olenematult. Tahtevastaselt statsionaarsel psühhiaatrilisel ravil viibiva isiku asjade valdamise piiramine kui omandiõiguse piirang tuleneb eelkõige tervishoiuteenuse osutamise olemusest ning seega eraõigussuhtest. (p 8)
Statsionaarsel ravil viibiva isiku elamis- ja olmetingimuste tagamine on hõlmatud VÕS § 758 lg 1 teise lausega. (p 9)


Loosung mai 2014
1. mai Surma võrgud ümbritsesid mind, surmavalla ängistused tabasid mind, ma sattusin ahastusse ja muresse. Aga ma hüüdsin appi Issanda nime: "Oh Issand, päästa mu hing!" Ps 116:3-4 Ps 114;Ap 26:13–18;1Pt 2:1–5;
2. mai Issand hoiab kohtlasi; ma olin nõder ja Tema aitas mind. Pöördu, mu hing, tagasi oma hingamisele, sest Issand on sulle head teinud! Ps 116:6-7 Ps 116:10–19;Fl 3:10–11;Ilm 7:13–17;
3. mai Parandage siis meelt ja pöörduge, et teie patud kustutataks, nii et Issandalt tuleksid kosumisajad ja Ta läkitaks teie jaoks määratud Messia Jeesuse. Ap 3:19-20 Ps 29;Jh 12:44–50 /;Õhtul: Ps 18:2,8-17;Js 43:14–21
4. mai Jeesus ütleb: "Mina olen Hea Karjane ja tunnen omi ja minu omad tunnevad mind." Jh 10:14 Ps 23;Jr 23:1–4;1Pt 5:1–4;Jh 21:15–19
Ülestõusmisaja 3. pühapäev Misericordia Domini Hea Karjane - Kristus ütleb: Mina olen Hea Karjane. Minu lambad kuulevad minu häält ja mina tunnen neid ja nad järgnevad mulle ning ma annan neile igavese elu. Jh 10:11a,27–28a KLPR 317 Ps 23;Jr 23:1–4;1Pt 5:1–4;Jh 21:15–19 Kõigeväeline Jumal, Sa oled tõstnud surmast Issanda Jeesuse, meie suure Karjase. Läkita meidki karjastena otsima kadunuid, parandama haavatuid ja toitma üksteist tunnetuse ja mõistmisega. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Lisatekst: Srk 18:8-14 /;Õhtul: Ps 18:2,8-17;Mt 9:35-10:7;
5. mai Issand on mu karjane, mul pole millestki puudust. Ps 23:1 Ps 136:1,11–17,21–26;4Ms 7:12–23;Sk 9:14,16–17 ;(või: Sk 10:1–3,6–7)
05.12 21.25
6. mai Ka kui ma kõnniksin pimedas orus, ei karda ma kurja, sest Sina oled minuga. Ps 23:4 Ps 9:2-12;1Kr 4:9–16;4Ms 17:16–26;
7. mai Häda karjaseile, kes hukkavad ja pillutavad mu karjamaa lambaid, ütleb Issand! Jr 23:1 Ps 118:1–14;Js 63:8b–14;Js 3:14–18;
I_veerand 06.15
8. mai Hoidke teile hoida antud Jumala karja, mitte nagu isandad liisuosa üle, vaid olles karjale eeskujuks. 1Pt 5:2-3 Ps 114;Ef 4:11–16;Ap 20:28–32;
9. mai Tema kosutab mu hinge. Ta juhib mind õiguse rööbastesse oma nime pärast. Ps 23:3 Ps 116:10–19;Mt 26:30–35;Hs 34:23–31;
10. mai Ainult headus ja heldus järgivad mind kõik mu elupäevad ja ma jään Issanda kotta eluajaks. Ps 23:6 Ps 29;Js 40:9–11 /;Õhtul: Ps 18:2,8-17;1Ms 1:1–5
11. mai Jeesus ütles: "Mina olen andnud neile Sinu sõna ning maailm on vihanud neid, sest nemad ei ole maailmast, nii nagu minagi ei ole maailmast." Jh 17:14 Ps 66:3–9 (või: Ps 126);Js 54:7–10;1Pt 1:3–9 (või: 2Kr 4:16–18);Jh 17:11–17
Ülestõusmisaja 4. pühapäev Jubilate Jumala rahva koduigatsus - Kui keegi on Kristuses, siis ta on uus loodu, vana on möödunud, vaata, uus on sündinud! 2Kr 5:17 KLPR 120 Ps 66:3–9 (või: Ps 126);Js 54:7–10;1Pt 1:3–9 (või: 2Kr 4:16–18);Jh 17:11–17 Jumal, kõigi asjade Looja, nõnda nagu Sa äratad igal kevadel looduse uuele kasvule, tahad Sa uuendada ka patu ja surma võimusesse langenud maailma. Aita meil leida Sinu Pojas tõeline elu allikas ja üles ärgata osaduseks Sinuga. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisatekst: Brk 1:15–22; 2:6–13 /;Õhtul: Ps 18:2,8-17;1Ms 1:6–8;
12. mai Hõisake Jumalale, kõik ilmamaa! Ps 66:1 Ps 136:1,11–17,21–26;1Pt 2:11–12;1Ms 1:9–13;
13. mai Mäed liiguvad ja künkad kõiguvad küll, aga minu heldus ei liigu su juurest ja minu rahuseadus ei kõigu, ütleb Issand, su halastaja. Js 54:10 Ap 9:1–20;Ps 117;Jh 6:52–59;
14. mai Kuigi meie väline inimene kulub, uueneb seesmine inimene ometi päev-päevalt. 2Kr 4:16 Ps 118:1-14;Hb 6:16–20;1Ms 1:20–23;
täiskuu 22.16
15. mai Jeesus ütles: "Nüüd on teilgi muretsemist, aga kui ma näen teid jälle, on teie süda rõõmus ja keegi ei võta teie rõõmu teilt ära." Jh 16:22 Ps 114;Hb 11:32–39;1Ms 1:24–31;
16. mai Kes silmaveega külvavad, lõikavad hõiskamisega. Kes minnes kõnnib nuttes, kui ta külviseemet kannab, see tuleb ja hõiskab, kandes oma vihke. Ps 126:5-6 Ps 116:10–19;Jh 18:36–37;1Ms 2:1–3;
17. mai Et teie usk läbikatsutuna leitaks palju hinnalisem olevat kullast, mis on kaduv, ent mida siiski tules läbi proovitakse, ja oleks teile kiituseks, kirkuseks ja auks Jeesuse Kristuse ilmumisel. 1Pt 1:7 Ps 29;Ilm 22:1–5 /;Õhtul: Ps 118:2,8-17;Õp 8:22–32
18. mai Jeesus ütles: "Ma olen teatavaks teinud Sinu nime inimestele, keda Sina mulle oled andnud maailmast. Nad olid Sinu omad, ja Sina oled andnud nad mulle ning nad on pidanud Sinu sõna." Jh 17:6 Ps 98:1–9;Js 32:15–20;Rm 8:9–11;Jh 17:6–10
Ülestõusmisaja 5. pühapäev Cantate Taevariigi kodanikuna maailmas - Laulge Issandale uus laul, sest Ta on teinud imetegusid. Ps 98:1 KLPR 115 Ps 98:1–9;Js 32:15–20;Rm 8:9–11;Jh 17:6–10 Kõigeväeline Jumal, Sinult tulevad kõik head annid. Juhi meid oma Püha Vaimuga mõtlema asjadele, mis on õiged ja olulised, ning aita teha Sinu tahet. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Lisatekst: Brk 3:9–38 /;Õhtul: Ps 18:2,8-17;2Ms 15:1–11,19–21;
19. mai Laulge Issandale uus laul, sest Ta on teinud imetegusid: Tema parem käsi ja Tema püha käsivars on toonud Temale võidu! Ps 98:1 Ps 136:1,11–17,21–26;Js 42:10–16;Jos 6:1–5, 15–20;(või: Jdt 16:1,13–16)
04.39 21.57
20. mai Õigluse vili on rahu, õigluse tulemuseks püsiv rahulik elu ning julgeolek. Js 32:17 Ps 9:2-12;Lk 19:37–40;1Sm 16:14–23;
21. mai Kui Kristus on teie sees, siis on ihu küll patu tõttu surnud, aga Vaim on õiguse tõttu elu. Rm 8:10 Ps 118:1-14;Rm 15:14–21;2Sm 6:12–16,20–22 ;(või: Tb 13:7-11)
viimane_veerand 15.59
22. mai Ma annan teile uue käsu: armastage üksteist! Nõnda nagu mina teid olen armastanud, armastage teiegi üksteist! Jh 13:34 Ps 114;1Kr 14:6–9, 15–19;Ne 12:27–31,38–43;
23. mai Issand on andnud teada oma pääste, Tema on ilmutanud oma õigust paganate silme ees. Ps 98:2 Ps 116:10-19;Mt 26:30–32;Ilm 5:6–10;
24. mai Mu rahvas elab rahu eluasemel, kindlais elamuis ning häirimatuis hingamispaigus. Js 32:18 Ps 29;Ilm 14:1–3 /;Õhtul: Ps 18:2,8-17;Tn 6:4–12
25. mai Jeesus õpetas: "Kui sa palvetad, siis mine oma kambrisse ja lukusta uks, palveta oma Isa poole, kes on varjatud, ja su Isa, kes näeb varjatutki, tasub sulle!" Mt 6:6 Ps 40:2,4–6;Tn 9:17–20;Rm 8:24–28;Mt 6:5–13
Ülestõusmisaja 6. pühapäev. Palvepühapäev Rogate Südame kõne Jumalaga - Tänu olgu Jumalale, kes ei ole heitnud kõrvale mu palvet ega ole mult ära võtnud oma heldust! Ps 66:20 KLPR 315 Ps 40:2,4–6;Tn 9:17–20;Rm 8:24–28;Mt 6:5–13 Issand Jumal, taevane Isa, kellelt tulevad kõik head annid! Sina oled tõotanud anda meile seda, mida palume Sinu Poja nimel. Õpeta meid õigesti palvetama, et me alati ja kõiges Sinu abile loodaksime ning oma elus Sind austaksime. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisatekst: Tb 3:1-5 /;Õhtul: Ps 18:2,8-17;Lk 18:1–8;
26. mai Rõõmuhüüdega andke teada, kuulutage seda, levitage maailma ääreni, öelge: "Issand on lunastanud oma sulase Jaakobi." Js 48:20 Ps 136:1,11–17,21–26;1Kn 3:5–15;Mk 6:30–33;
27. mai Me ei heida oma anumisi Su palge ette mitte oma õiguse pärast, vaid Sinu suure halastuse pärast! Tn 9:18 Ps 9:2–12;2Ms 32:7–14;1Jh 5:13–15;(või: Srk 35:16–22a)
28. mai Samuti tuleb ka Vaim appi meie nõtrusele: me ju ei tea, kuidas palvetada, nõnda nagu peab, kuid Vaim ise palub meie eest sõnatute ägamistega. Rm 8:26 Ps 118:1-14;Lk 11:1–4 /;Õhtul: Ps 48:2–15;Ef 6:18–24
noorkuu 21.40
29. mai See, kes on tulnud alla, on sama, kes on ka läinud üles üle kõigi taevaste, et Ta täidaks kõiksuse. Ef 4:10 Ps 47:6–9;Tn 7:13–14;Ap 1:1–11 (või: Ef 4:7–15);Jh 17:24–26
Kristuse taevaminemise püha Ülendatud Issand - Kristus ütleb: Kui mind maa pealt ülendatakse, siis ma tõmban kõik enese juurde! Jh 12:32 KLPR 124 Ps 47:6–9;Tn 7:13–14;Ap 1:1–11 (või: Ef 4:7–15);Jh 17:24–26 Kõigeväeline Jumal, Sa võtsid oma Poja Jeesuse Kristuse taevasse. Kingi meile kindlat lootust, et ka meie oleme kutsutud sellesse kirkusse, kuhu Kristus on meie eel läinud. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Õhtul: Ps 51:12-21;Ilm 4:1-11;
30. mai Õnnis on mees, kes paneb oma lootuse Issanda peale ega pöördu ülbete ja valesse taganejate poole. Ps 40:5 Ps 103:1–5,14–22;Lk 22:66–69;Kl 3:1–4;
31. mai Me teame, et neile, kes Jumalat armastavad, laseb Jumal kõik tulla heaks - neile, kes on Tema kavatsuse kohaselt kutsutud. Rm 8:28 Ps 107:33–43;Mt 22:41–46 /;Õhtul: Ps 104:27–35;Hs 39:25–29