Õisu Lasteaia põhimäärus – Riigi Teataja
Õisu Lasteaia põhimäärus
Õisu Lasteaia põhimäärus - sisukord
§ 3 Lasteaia liik ja struktuur
§ 5 Teeninduspiirkond ning laste vastuvõtu ja väljaarvamise kord
§ 6 Vara ja eelarve
§ 7 Sümboolika
§ 8 Keel ja asjaajamine
§ 10 Õppekava, õppe- ja kasvatustegevuse korraldus
§ 12 Lastevanemate õigused ja kohustused
§ 13 Lasteaia töötajate õigused ja kohustused
§ 14 Personali koosseisu määramine ja töölepingute sõlmimine
§ 15 Lasteaia juhtimine
§ 17 Lasteaia hoolekogu
§ 20 Lasteaia põhimääruse kinnitamine ja muutmine
RT IV, 06.12.2018, 8
Vastu võetud 21.11.2018 nr 59
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 34, § 35 lg 2 ja koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lg 2 ja 3 alusel.
(1) Koolieelse lasteasutuse nimetus on Õisu Lasteaed (edaspidi lasteaed).
(2) Lasteaed asub aadressil Ringi tn 9, Õisu alevik, Mulgi vald, Viljandi maakond.
(1) Lasteaed on Mulgi Vallavalitsuse ametiasutuse hallatav asutus, mille asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Mulgi Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
(2) Lasteaed lähtub oma tegevuses käesolevast põhimäärusest, seadustest, nende alusel antud õigus- ja haldusaktidest ning vallavolikogu ja Mulgi Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) õigusaktidest.
(3) Lasteaed tegutseb valdkonna eest vastutava ministri antud koolitusloa alusel.
(1) Lasteaia liik on lasteaed.
(3) Lasteaia direktori ettepanekul võib vallavalitsus lasteasutuses moodustada sobitus- või erirühmi erivajadustega lastele.
Lasteaia lahtioleku ajad kinnitab ja muudab vallavalitsus, lähtudes hoolekogu ettepanekust.
§ 5. Teeninduspiirkond ning laste vastuvõtu ja väljaarvamise kord
§ 6. Vara ja eelarve
(1) Lasteaia kasutuses olevaks varaks on lasteaiale sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar jm. Vara omanikuks on Mulgi vald.
(2) Lasteaia valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
(3) Lasteaial on oma eelarve, mille kinnitab vallavolikogu Mulgi valla eelarve osana.
§ 7. Sümboolika
Lasteaial võib olla oma nimega sümboolika, mille kooskõlastab vallavalitsus.
§ 8. Keel ja asjaajamine
(1) Lasteaia asjaajamise keel on eesti keel
§ 10. Õppekava, õppe- ja kasvatustegevuse korraldus
(2) Lasteaia õppekava koostavad ja arendavad lasteasutuse pedagoogid, kaasates vanemaid.
(4) Lasteaial on tegevus- ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse koolieelse lasteasutuse riiklikku õppekava ning selle paikkonna, kus lasteasutus asub, kultuurilist omapära ja rahvatraditsioone. Lasteasutuse tegevus- ja päevakava kinnitab direktor.
(5) Lasteaia õppekava läbinule annab lasteasutus välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused. Vanem esitab koolivalmiduskaardi kooli, kus laps asub täitma koolikohustust.
(6) Õppeaasta lasteaias algab 01. septembril ja lõpeb 31. augustil.
(7) Lasteaed võimaldab lastele logopeedilist abi.
Lastel on lastaias õigus vaimselt ja füüsiliselt tervislikule keskkonnale ja päevakavale, eneseusaldust ja vaimset erksust toetavale tegevusele ning pedagoogide igakülgsele abile ja toetusele alushariduse omandamisel.
§ 12. Lastevanemate õigused ja kohustused
1) tuua last lasteaeda ja viia sealt ära vanematele sobival ajal lasteasutuse päevakava järgides;
6) pöörduda oma õiguste kaitseks lasteaia hoolekogu, pedagoogilise nõukogu ja direktori, vallavalitsuse, haridus- ja teadusministeeriumi, politseiametniku ja sotsiaaltöötaja poole.
(2) Lastevanemad on kohustatud:
2) kinni pidama lasteaia päevakavast ja laste tervisekaitse ja terviseedendamise nõuetest;
3) järgima lasteaeda laste vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise korda ja lasteaia kodukorda;
4) tasuma õigeaegselt igakuise lapse toitlustustasu ja lastevanemate osalustasu.
§ 13. Lasteaia töötajate õigused ja kohustused
(1) Lasteaia töötajad (edaspidi personal) on pedagoogid, tervishoiutöötaja ja lasteasutuse majandamist tagavad ning õpetajaid abistavad töötajad. Pedagoogid on direktor, õppealajuhataja, õpetajad ning teised õppe- ja kasvatusalal töötavad isikud.
(2) Personali õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks töölepingute, ametijuhendite ja töökorralduse reeglitega, mis on kooskõlas seadusandlusega.
(3) Personal on kohustatud andma teavet direktorile ning vallavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitseküsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
1) teha ettepanekuid ja esitada arvamusi direktorile lasteaia tegevuse parendamiseks ja arendamiseks;
2) teha koostööd kooliga.
(6) Personal (v.a pedagoogid) on kohustatud:
1) tagama lasteaia majandusliku teenindamise, pedagoogide abistamise ja häireteta töö;
2) tagama laste tervisliku ning häireteta toitlustamise.
(7) Pedagoogid on kohustatud:
1) looma tingimused laste kasvatamiseks ja arenemiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel laste ja nende vanematega, samuti hoolitsema laste elu ja tervise eest lasteaias;
2) nõustama lasteaias käivate laste vanemaid ja teeninduspiirkonnas elavate lasteaias mittekäivate laste vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes;
3) osalema lasteaia pedagoogilise nõukogu töös, mille ülesanne on lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning direktorile, hoolekogule ja vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine;
4) korraldama vähemalt üks kord õppeaastas rühma lastevanemate koosolekut.
(8) Pedagoogidel on õigus:
§ 14. Personali koosseisu määramine ja töölepingute sõlmimine
(1) Lasteaia personali koosseisu määrab vallavalitsus lähtudes lasteaia direktori ettepanekust ning haridus- ja teadusministri määrusega kinnitatud koolieelse lasteasutuse personali miinimumkoosseisust.
§ 15. Lasteaia juhtimine
(1) Lasteaia tööd juhib direktor, kellega sõlmib, muudab ja ütleb üles töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
2) kannab vastutust lasteaia arengu, vara ning rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest;
3) teeb ülesannete täitmiseks tehinguid lasteaia varaga oma volituste piires õigusaktidega kehtestatud korras;
4) koostab lasteaia eelarvetaotluse ja esitab selle vallavalitsusele;
5) esitab kord aastas vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest;
6) teatab vallavalitsusele kirjalikult lasteaia majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalveorgani tehtud ettekirjutustest;
7) kinnitab lasteaia personali koosseisu, esitades selle enne kinnitamist kooskõlastamiseks vallavalitsusele;
8) korraldab lasteaias õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute konkursse;
9) sõlmib, muudab ja ütleb üles töölepinguid lasteaia personaliga;
11) korraldab lasteaia pedagoogilise nõukogu tegevust;
12) tagab lasteaia hoolekogu ja pedagoogilise nõukogu seaduslike otsuste rakendamise lasteaias;
13) esitab ühe kuu jooksul õppeaasta algusest hoolekogu koosseisu vallavalitsusele kinnitamiseks;
14) kinnitab käskkirjaga laste rühma nimekirja arvamise ja sealt väljaarvamise vastavalt õigus- ja haldusaktidega kehtestatud nõuetele;
15) kinnitab lasteaia õppekava, tegevus- ja päevakava;
16) koostab lasteaia kodukorra ja esitab selle kinnitamiseks hoolekogule;
17) kinnitab lasteaia töökorraldusreeglid ja muud lasteaia tegevust korraldavad dokumendid;
18) kehtestab lasteaia sisehindamise läbiviimise korra ja kinnitab sisehindamise aruande;
19) tagab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise;
20) annab oma pädevuse piires käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi;
21) moodustab vajadusel ajutisi nõuandvaid töögruppe ja komisjone;
22) tagab lasteaia, laste ja pedagoogidega seotud andmete kandmise üleriigilistesse registritesse;
23) täidab muid talle õigusaktidega pandud kohustusi ja ülesandeid.
(4) Direktorit asendab puhkusel või töölähetuses olemise ajal ning haigestumise korral direktori määratud ulatuses lasteaia töötaja, kellele see on ametijuhendiga või direktori käskkirjaga ülesandeks pandud.
(1) Lasteaia pedagoogilisse nõukogusse kuuluvad kõik lasteaia pedagoogid.
(2) Pedagoogilise nõukogu ülesanne on lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning direktorile, hoolekogule ja vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine.
(3) Pedagoogiline nõukogu tegutseb õigusaktidega kehtestatud korras ja lasteaia direktori poolt kinnitatud töökorra alusel. Pedagoogilise nõukogu tegevust korraldab direktor.
(4) Pedagoogilise nõukogu töövormiks on koosolek. Pedagoogilise nõukogu koosolekud protokollitakse ja protokollid säilitatakse vastavalt asjaajamise korrale.
§ 17. Lasteaia hoolekogu
(2) Lasteaia hoolekogusse kuuluvad õpetajate esindaja, kaks lapsevanemate esindajat ja valla esindaja.
(3) Lastevanemate esindajad valitakse hoolekogusse lasteaia lastevanemate üldkoosolekul hääletamise teel lihthäälteenamuse alusel.
(4) Õpetajate esindaja valitakse hoolekogusse pedagoogilise nõukogu koosolekul hääletamise teel lihthäälteenamuse alusel.
(5) Vallavalitsus nimetab hoolekogu koosseisu valla esindaja, kes jälgib lasteaia tegevuse vastavust valla huvidele.
(6) Hoolekogu koosseisu kinnitab vallavalitsus.
(7) Hoolekogu volitused kestavad kuni hoolekogu uue koosseisu kinnitamiseni.
(8) Hoolekogul on õigus saada lasteaia direktorilt ja vallavalitsuselt oma tööks vajalikku informatsiooni.
(1) Lasteaia asjaajamist reguleerib asjaajamiskord, mille kinnitab direktor oma käskkirjaga.
(1) Haldusjärelevalvet lasteasutuste ja nende pidajate tegevuse õiguspärasuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium.
(2) Lasteaia tegevuse õiguspärasuse ja otstarbekuse üle teostab järelevalvet vallavalitsus.
§ 20. Lasteaia põhimääruse kinnitamine ja muutmine
(1) Tunnistada kehtetuks Halliste Vallavolikogu 17. novembri 2010. a määrus nr 16 „Õisu Lasteaia põhimäärus".


Korduma kippuvad küsimused – Riigi Teataja
Kindlasti on uue süsteemi juurutamisel midagi kahe silma vahele jäänud või esineb ebatäpsusi. Palun nendest, tekkinud küsimustest ja ettepanekutest Riigi Teataja tagasiside vormi kasutades teada anda.
1. Millest koosneb akti avaldamismärge ja akti identifitseerimise number (id)?
Igal aktil (ka terviktekstil) mis on avaldatud peale 2.11.2010 on olemas avaldamismärge. Avaldamismärge asub õigusakti päises metaandmete bloki alumisel real. Avaldamismärge koosneb RT osast, avaldamise kuupäevast ja artikli numbrist.
Avaldamismärge: RT I, 30.12.2011, 10
Akti avaldamismärke alusel koostatakse ka iga akti id. Avatud õigusakti aadressireal on näha iga õigusakti unikaalne akti id.
Inimloetaval kujul jaguneb see 12 kohaline number järgmisteks osadeks:
esimene number – RT osa (RT I – 1; RT II – 2; RT III – 3 jne);
teine kuni üheksas number – akti avaldamise kuupäev kujul pp.kk.aaaa;
kümnes kuni kaheteistkümnes number – akti artikli kolmekohaline number.
https://www.riigiteataja.ee/akt/130122011010
Sellest lingist akti id on 130122011010 ehk see akt on:
Ilmunud RT I osas – 130122011010
Ilmunud 30. detsembril 2011. aastal - 130122011010
Artikli numbriga 10 - 126012012010
Kui ei soovita viidata terviktekstile dünaamiliselt (vt KKK punkt 2), siis soovitame elektrooniliselt koostatud dokumentides kasutada eelviidatud aadressi, mille alusel on võimalik kindlaks teha akti avaldamismärge.
2. Seletuskirjade kättesaadavus
Aktide seletuskirjad on leitavad akti algteksti ülal oleva nupu (saki) „Menetlusteave“ kaudu Vabariigi Valitsuse eelnõude Infosüsteemist (EIS) ja Riigikogu eelnõude menetluse süsteemist (EMS). Seletuskirjad koostatakse eelnõude kohta ja kuna eelnõud menetluses muutuvad ning seletuskirju vastuvõetud aktidega kooskõlla ei viida, siis võib ühe seaduse kohta saada teavet mitmest seletuskirjast või muudest dokumentidest, mis on ülal viidatud eelnõude infosüsteemidest RTs lingitud lehelt kättesaadavad. Näiteks Riigikogus koostatakse komisjoni poolt eraldi seletuskirjad muutmisettepanekutele. Ülaltoodu on ka põhjuseks, miks aktide juures ei saa ühte ja ainukest seletuskirja linkida või avaldada.
3. Kuidas saab oma veebilehele lisada linki, mis avab alati vaatamise hetkel kehtiva õigusakti tervikteksti redaktsiooni?
Selleks tuleb õigusakti tervikteksti suvalise redaktsiooni lingi lõppu lisada "?leiaKehtiv".
Näiteks "Töölepingu seaduse" puhul on link: https://www.riigiteataja.ee/akt/13198475?leiaKehtiv
Toimima jääb ka varasem lingi vorm „≤iaKehtiv“.
Kui tegemist on uue õigusaktiga, mille esimene redaktsioon hakkab kehtima tulevikus, siis sellel aktil hetkel kehtivat redaktsiooni ei ole ning siis kuvatakse akti kõige varem jõustuv redaktsioon.
Tulevikus jõustuma hakkavale aktile lingi lisamisel tuleb silmas pidada, et akt võib enne jõustumist muutuda ning siis hakkab link viitama mitte jõustunud redaktsioonile.
4. Kuidas moodustada link mis avab õigusakti ja viib kohe soovitud paragrahvile?
Selleks tuleb õigusakti lingi lõppu lisada "#para" ja paragrahvi number.
Peale 20.01.2012 avaldatud seaduste terviktekstides ja õige ülesehituse korral ka määruste terviktekstides saab viite lisada täpselt lõikele või punktile.
Paragrahvi täpsusega lingi saab kopeerida aadressi realt, kui eelnevalt vajutada sisukorras soovitud paragrahvile.
Lõike täpsusega viite puhul tuleb lingi lõppu lisada "#para" number "lg" number (#para4lg1).
Punkti täpsusega viite puhul tuleb lingi lõppu lisada "#para" number "lg" number "p" number (#para4lg1p5).
https://www.riigiteataja.ee/akt/128122011007#para5lg1p3
Ülaindeksiga sättele viitamisel tuleb lingis sätte ülaindeksi kohta lisada "b" number (näiteks #para3b2lg5p3b2 tähendab §32 lõige 5 punkt 32).
Viidet kehtivale õigusaktile ja soovitud paragrahvile saab kombineerida, märkides lingis esmalt redaktsiooni lõppu „?leiaKehtiv" ja seejärel lisades viite „#para" ning paragrahvi numbri.
https://www.riigiteataja.ee/akt/128122011007?leiaKehtiv#para5lg1p3
Kui Wordi failis on lisatud Riigi Teatajas avaldatud akti sättele viitav link, mis Wordist otse ei avane, siis selle parandamiseks tuleb Windowsi registrisse lisada juurde võti:
5. Õigusaktide tõlked
Õigusaktide ingliskeelsed tõlked on leitavad õigusakti tervikteksti päisest nupu „Tõlge inglise keelde“ alt ja Riigi Teataja ingliskeelse lehe otsinguvormi abil juhul kui õigusakti tervikteksti redaktsioon on tõlgitud. Samuti on võimalik Minu RT kui ka eraldi My RT teenust kasutades tellida tõlkeid oma e-posti aadressile.
Seaduste inglise keelde tõlkimise eesmärgiks on Eesti õiguskorra tutvustamine väljapoole Eestit. Ingliskeelsed tõlked on eelkõige suunatud välisinvestoritele ja meie EL partneritele. Tõlked ei oma õigusjõudu ega ole siseriiklikult ametlikus asjaajamises kasutatavad.
Tulevikus jõustuvad muudatused viiakse tervikteksti tõlkesse üldjuhul enne muudatuste jõustumist ja uus tõlke redaktsioon avaldatakse võimalikult kiiresti pärast muudatustega tervikteksti avaldamist.
Seaduste tõlked, mis on Riigi Teatajas avaldatud, on teinud vandetõlgid. Määruste tõlked avaldatakse siis kui need on ministeeriumite poolt avaldamiseks saadetud ja üldjuhul ei ole neid teinud vandetõlgid.
Olulisemate seaduste kaasajastatud tõlked vene keelde avaldatakse õigusteabe portaali „Jurist aitab“ venekeelsel veebilehel.
Riigi Teatajas on avaldatud vaid üksikute õigusaktide venekeelsed tõlked, mis on tellitud ministeeriumite poolt. Need on kättesaadavad õigusakti pealkirja kohal nupu „Tõlge vene keelde“ all.
Õigusaktide tõlkimisega vene keelde tegeleb ka AS Estlex, kelle veebileheküljel on need tõlked tasu eest kättesaadavad.
6. Õigusalased küsimused
Vastuseid õigusalastele küsimustele saate veebilehelt http://www.juristaitab.ee
7. Isikuandmete asendamine kohtulahendites
Avalikustatud kuriteo või väärteo kohtulahendites asendab kohus isiku nime initsiaalide või tähemärgiga pärast karistusandmete registrist kustutamise tähtaja saabumist karistusregistri seaduse § 28 kohaselt. Erisus kehtib alaealistele kriminaalmenetluse seadustiku § 4081 lg 2 alusel. Kuriteo koosseisude puhul, mis on loetletud karistusregistri seaduse § 28, ei ole eelviidatud sätte kohaselt õigust nõuda isikuandmete avalikustamise lõpetamist.
8. Andmete kuvamine Google otsingutulemustes
Pärast isikuandmete avaldamise lõpetamist võivad otsingumootorid nagu näiteks Google kuvada otsingutulemustes veel teatud aja vanu andmeid, kuni otsingutulemusi on nende otsingumootorite poolt uuendatud. Riigi Teataja väljaandjal puudub võimalus otsingumootorite toimimist mõjutada.
Otsingutulemuste uuendamiseks Google otsingumootoris saab isik ise pöörduda Google poole: https://support.google.com/legal/contact/lr_eudpa?product=websearch&hl=et.
9. Avaandmed
Avaandmete põhimõtet järgides on kõik avaldatud aktid XML vormingus ning neid on võimalik alla laadida nii üksikult Riigi Teataja veebilehel akti ülal paremal asuva nupu „Laadi alla“ abil ja ka kogumis veebiaadressilt http://www.rik.ee/et/avaandmed.
Arvestades, et Riigi Teatajas avaldatud aktidel on ametlik õigusjõud, siis vastavalt Riigi Teataja seaduse § 12 lõikele 1 tuleb teistel veebilehtedel avaldatud tekstide juures viidata Riigi Teatajas avaldatud tekstile. Riigi Teataja seaduse § 12 lõike 2 kohaselt riigi ja kohaliku omavalitsuse veebilehtedel Riigi Teatajas avaldatud akte ei avaldata vaid lisatakse neile link.
Lisaks tuleb silmas pidada, et Riigi Teatajas avaldatakse kõikide seaduste ja määruste terviktekstid alati ajakohases kehtivas seisus ja seetõttu lihtsad lingid ei vii muutunud aktide ajakohasele redaktsioonile. Seetõttu tuleb terviktekstidele linkimisel kasutada käesolevas rubriigis punktides 2 ja 3 antud juhiseid.
10. Veebilehitsejate kasutamisest
Riigi Teataja toetab erinevate interneti veebilehitsetajate kasutamist. Enim kasutatavad veebilehitsejad, näiteks Internet Explorer, Chrome, Mozilla Firefox, Safari toimivad ka Riigi Teataja võrguväljaande kasutamiseks.
Arvestades, et veebilehitsejaid tuleb järjest juurde ja olemasolevate veebilehitsejate versioone uuendatakse väga kiiresti, ei saa Riigi Teataja tagada, et kõikide uute veebilehitsejatega ja värskete versioonidega on kõik Riigi Teataja poolt kasutajatele pakutavad mugavusfunktsioonid kasutatavad. Näiteks kokku on Riigi Teatajat kasutatud ligikaudu 60 veebilehitsejaga ning Chrome on kasutamisel esindatud 1149 versiooniga ja Mozilla Firefox 164 versiooniga. Enimkasutatavate veebilehitsejate värskete versioonide puhul testitakse kasutatavus üle.
Samuti on erinevusi veebilehitsejatega Riigi Teataja poolt pakutavate võimaluste toimimisel. Näiteks Chrome ja Mozilla Firefox ei toeta Kohtulahendite otsinguvormil vormi välja kustutamine X-i abil. Mõne faili avamiseks, eelkõige PDFide puhul, nõuavad mõned veebilehitsejad faili allalaadimist või programmi määramist, millega dokumendid avada.
Juhime tähelepanu, et veebilehitseja Edge ei ole täna terviklikult toetatud Riigi Teataja kasutamisel.
Alates 2015. aasta märtsist on piiratud Justiitsministeeriumi veebilehtede avamiseks vanemate veebilehitsejate turvaprotokolli SSLv3 kasutamist, kuna see on ebaturvaline ja võimaldab veebilehtede võltsinguid. Sellised brauserid on üle 10. aasta vanad. 2015. aasta 15. septembrini on Riigi Teataja veebileht kuvanud ebaturvalise brauseriga tulijatele hoiatuse, et teenuse kasutamiseks peab brauseri uuendama. Tagamaks, et ebaturvaline protokoll ei oleks enam kasutusel sulgeb Justiitsministeerium 15. septembril lõplikult SSLv3 protokolli kasutamise ja selliste veebilehitsejate pöördujatele veebilehte ega hoiatust enam ei kuvata.


Maksumäärad 2018 | Raamatupidamisteenus
Tulumaksu kinnipidamise määr on 20%. (TuMS § 4 lg 1)
Juriidiliste isikute väljamaksetelt (erisoodustused, kingitused, annetused, vastuvõtukulud, dividendid, ettevõtlusega mitteseotud kulud) tulumaksumäär on 20/80 ehk 25%. (TuMS § 4 lg 1`1)
Maksuvaba tulu summa 6 000 eurot aastas (0 eurot kuni 500 eurot kuus). (TuMS § 23 lg 1) Kui aasta tulu on suurem kui 14 400 eurot, arvutatakse maksuvaba tulu summa järgmise valemi kohaselt: 6000 – 6000 / 10 800 × (tulu summa – 14 400). Seejuures ei või maksuvaba tulu olla väiksem kui null. Rakendamiseks peab olema väljamakse saaja avaldus.
Tulumaksuvaba on töötajale lapse sünni puhul makstav toetus, mis ei ületa 5/12 residendist füüsilise isiku maksuvaba tulu ulatust ehk 2 500 eurot (5/12*6000). Mitmike puhul iga lapse kohta 2 500 euro ulatuses. (TuMS § 13 lg 3 p 7)
Sotsiaalmaksu määr on 33%. Sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse aluseks olev kuumäär on 470 eurot (2017. aastal 430 eurot), st sotsiaalmaksu minimaalne kohustus on 155,10 eurot (2017. aastal 141,90 eurot). (SMS § 7 lg 1; RES § 2 lg 10)
Täistööajaga töötamisel töötasu alammäär on 500 eurot (2017. aastal 470 eurot) ning tunnitasu alammäära on 2,97 eurot (2017. aastal 2,78 eurot). (VV määrus nr 189 § 1) Vabariigi Valitsuse määrus
Lapsepuhkuse päevamäär on 23,62 eurot (2017. aastal 22,20 eurot).
Töötuskindlustusmakse määrad on töötajale 1,6% ning tööandjale 0,8%. (VV määrus nr 151 § 2 ja 3) Vabariigi Valitsuse määrus Töötaja töötuskindlustusmakse (1,6%) kinnipidamise kohustus lõpeb töötaja vanaduspensioniikka jõudmise või ennetähtaegse vanaduspensioni määramise kuu viimasel kuupäeval. Tööandjal säilib endiselt kohustus ka edaspidi maksta vanaduspensionieas töötajale või töötajale, kellele on määratud ennetähtaegne vanaduspension, makstud palgalt töötuskindlustusmakset tööandjale kehtestatud määras 0,8%. Loe lisaks EMTA-tootuskindlustusmakse
Kogumispensioni makse määr on 2%. (KoPS § 9) Maksemäära saab kontrollida isiku isikukoodi järgi
Sotsiaalmaksuseadus (SMS)
Hüvitised ja erisoodustused
Välislähetuse päevaraha maksuvaba piirmäär on 50,00 eurot esimese 15 päevas eest, kuid mitte rohkem kui 15 päeva kalendrikuus, 32,00 eurot iga järgneva päeva eest. Muude lähetusega kaasevate mõistlike kulude osas maksuvaba piirmäär puudub. (TuMS § 13 lg 3 p 1) Kulude hüvitiste ja välislähetuse päevaraha maksmise korra kehtestab (VV määrus nr 110 § 7) Vabariigi Valitsuse määrus
Isikliku sõiduauto kasutamisega ametiülesannete täitmisel makstava hüvitise maksuvaba piirmäär sõitude kohta arvestuse pidamise korral 0,30 eurot kilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 335 eurot kuus iga hüvitust maksva tööandja kohta. (TuMS § 13 lg 3 p 2) Sõitude kohta arvestuse pidamise ja hüvitise maksmise korra kehtestab (VV määrus nr 164 § 5) Vabariigi Valitsuse määrus
Tööandja sõiduauto erasõitudeks kasutamise erisoodustuse hinna leidmise aluseks on kilovatipõhine arvestus, olenemata sellest, kui palju erasõite kuus tehakse. Erisoodustuse hind on 1,96 eurot kW kohta kuus ning üle viia aasta vanuse sõiduauto puhul on erisoodustuse hind 1,47 eurot kW kohta kuus. Tulumaks ja sotsiaalmaks erisoodustuselt 0,49 + 0,81 eur/kW kuus ning üle 5 aastastel sõidautodel 0,37 + 0,61 eur/kW kuus. (TuMS § 48 lg 8; SMS § 2 lg 1 p 7)
Reklaamkingituse maksuvaba piirmäär on 10 eurot käibemaksuta. (TuMS § 49 lg 1)
Annetusi ja kingitusi võib maksuvabalt teha kalendriaasta jooksul tulumaksusoodustusega ühingutele kuni 3% maksumaksja poolt samal kalendriaastal tehtud isikustatud sotsiaalmaksuga maksustatud väljamaksete summast või 10% viimase majandusaasta kasumist. Kasutada saab ainult ühte piirmäära. (TuMS § 11 lg 2; § 49 lg 2 ja 3) EMTA-MTU-SA/koondnimekiri
Vastuvõtukulude maksuvaba piirmäär on 32 eurot kuus. Lisaks sellele võib teha kalendrikuus maksuvabalt seoses äripartnerite vastuvõtuga väljamakseid üldsummas kuni 2% ulatuses maksumaksja samal kalendrikuul tehtud isikustatud sotsiaalmaksuga maksustatud väljamaksete summast. (TuMS § 49 lg 4)
Erisoodustuseks on laenu andmine töötajale või tema lähikondlastele turutingimustest madalama intressimääraga. Erisoodustuse hinnaks loetakse turutingimustele vastava intressi summa ja laenulepingus ette nähtud intressimäära järgi tasumisele kuuluva intressi summa vahet, välja arvatud, kui intress selle maksmise hetkel on vähemalt kahekordne võlaõigusseaduse § 94 lg 2 kohaselt viimati avaldatud intressimäär (enne 1.07.2017 oli 0,00%, avaldatakse 2 korda aastas enne 01.07 ja enne 01.01) eestipank.ee/volasuhete-intressimaar (TuMS § 48 lg 4 p 6; SMS § 2 lg 1 p 7) Osaühing ei tohi laenu anda oma osanikule, juhatuse ja nõukogu liikmele, prokuristile ning isikule osaühingu osa omandamiseks. (ÄS § 159)
Tax free maksuvaba piirmäär 38 eurot. (KMS § 5 lg 2 ja 2)
Käibemaksukohustuslasena registreerimise kohustuse piirmäär on 40 000 eurot. (KMS § 19 lg 1 ja 2)
Piiratud käibemaksukohustuslasena registreerimise kohustus kaupade soetamisel on 10 000 eurot. (KMS § 21 lg 2)
Lihtsustatud arve võib väljastada, kui arvel olev summa ilma käibemaksuta ei ületa 160 eurot. (KMS § 37 lg 9)
Sunniraha ülempiir teabe, asjade ja dokumentide esitamata jätmise eest esimesel korral 640 eurot ning teisel korral 2 000 eurot. (MKS § 67 lg 3)
Sunniraha ülempiir deklaratsiooni ja selle paranduste esitamata jätmise eest esimesel korral 1 300 eurot ning teisel korral 2 000 eurot. (MKS § 91 lg 4)
Sunnisraha töötaja registreerimata jätmise eest 1 300 eurot ning teisel korral 2 000 eurot. (MKS § 25 `8 lg 3)
Maksusumma, mille puhul maksuteadet ei väljastata ja maksuvõlga sisse ei nõuta on alla 10 euro. (MKS § 100 lg 1)
Maksuvõla puudumise tõend väljastatakse juhul, kui isiku maksuvõlg ei ületa 10 eurot. (MKS § 14 lg 5)
Maksukohustuse poolt tähtpäevaks tasumata jäetud maksusummalt arvestatud intressi määr on 0,06% päevas. (MKS § 117 lg 1)
Rahatrahv juriidilisele isikule maksuhaldurile tahtlikult andmete esitamata jätmise või valeandmete esitamise eest, kui sellega vähendatakse maksu- või kinnipidamiskohustust või suurendatakse tagastusnõuet, kuni 32 000 eurot. (MKS § 153`1 lg 2)
Viivise intressmäär võlasuhtes on Euroopa Keskpanga kohaldatav viimane intressimäär (VÕS § 94 lg 1), (avaldatakse 2 korda aastas enne 01.01 ja enne 01.07 www.eestipank.ee/volasuhete-intressimaar ) + 8 % aastas (VÕS § 113 lg 1). Viivis kohaldub kõikidele lepingutele ning muudatuste kohaselt on edaspidi võlgnikul üldjuhul keelatud tugineda kokkuleppele, mille kohaselt on viivise suuruseks VÕS sätestatuga võrreldes väiksem viivis. Kui lepinguga on ette nähtud kõrgem intressimäär kui seadusjärgne viivisemäär, loetakse viivise määraks lepinguga ettenähtud intressimäär. Viivise nõudmise täieliku välistamise kokkulepe on tühine. Piiramise keeld ei kohaldu tarbijatele.
Võlausaldajal on õiguse nõuda võlgnikult võla sissenõudmiskulude hüvitamist summas 40 eurot. (VÕS § 1131 lg 1) Seda vaid juhul, kui võlausaldajal on õigus (täiendavalt) nõuda ka viivist ning võlgniku puhul pole tegemist tarbijaga. Võlausaldajal on õigus nõuda käitlemiskulude hüvitamist ka juhul, kui sissenõudmiskulud tegelikkuses puuduvad. Olukorras, kus pooled on leppinud võlgnevuse tasumises maksegraafiku alusel, on iga osamakse tähtaegne tasumine eraldi kohustus ehk iga osamakse tegemisega viivitamise korral on õigus nõuda 40 eurot sissenõudmiskulude katteks.


text:
Endisele loomakasvatusjuhile tingimisi vangistus - meiemaa.ee
Kohus mõistis eile Eesti Energia juhile Hando Sutterile kuuluva AS-i Saaremaa Ökoküla endisele loomakasvatusjuhile Maila Valgule lühiajalise tingimisi vangistuse.
Kohus tunnistas Maila Valgu süüdi omastamises ja karistas teda kolme kuu pikkuse vangistusega tingimisi ühe aasta pikkuse katseajaga. See tähendab, et vangistust ei pöörata täitmisele, kui Valk ei pane katseaja jooksul toime uut tahtlikku kuritegu.
Kohus rahuldas ka AS-i Saaremaa Ökoküla hagi ning mõistis Maila Valgult firma kasuks välja 560 eurot. Lisaks tuleb naisel kohtuotsuse järgi maksta Saaremaa Ökokülaga seotud menetluskulude katteks ettevõttele kokku 2257 eurot ning riigituludesse 810 eurot sundraha.
Augustis toimunud kohtuistungil küsis prokurör Helga Aadamsoo Maila Valgule karistuseks rohkem kui 7000 euro suurust rahalist karistust. Kohus andis eile pärast otsuse väljakuulutamist lühikese selgituse, põhjendades tingimisi vangistust asjaoluga, et Maila Valgul on seoses kohtuotsusega täita palju rahalisi kohustusi. Kohus lisas, et tegi süüdimõistva otsuse kohtulike tõendite analüüsile tuginedes.
AS-i Saaremaa Ökoküla esindaja kohtus, vandeadvokaat Kersti Põld oli eilse kohtuotsusega rahul. “Oleme isiku süüdi tunnistamisega rahul,” ütles Põld.
Maila Valgu kaitsja Saima Laumets seevastu lubas kohtuotsuse kindlasti ringkonnakohtusse edasi kaevata. “Esitame igal juhul kaebuse. Kuriteokoosseisu ei ole ju olemas. Ei ole ühtegi tõendit tekitatud kahju kohta. Maila Valgul ei olnud neid lambaid ja ta ei saanud neid ka omastada. Lammaste müügiga teenis Saaremaa Ökoküla kasumit,” jäi Laumets kindlaks. Tal on pärast kohtuotsuse väljakuulutamist seitse päeva aega teatada kohtule oma apellatsioonisoovist.
Maila Valk ei ole end algusest peale lammaste omastamises süüdi tunnistanud.
Prokuröri tegevuses viga polnud
Kohus ei rahuldanud eilse otsusega Saima Laumetsa esitatud kaebust Lääne ringkonnaprokuratuuri prokuröri Helga Aadamsoo tegevuse peale. Kaitsja leidis, et erafirma poolt tehtud kontrollostu ei saa käsitleda kriminaalmenetluses tõendina.
AS-i Saaremaa Ökoküla endise tegevjuhi Meelis Laido sõnul käis Hanno Sutter välja idee teha lammaste kontrollost eesmärgiga kontrollida ettevõtte töötaja lojaalsust.
Maila Valk lahkus loomakasvatusjuhi kohalt töölt 2016. aasta 25. aprillil.

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


Loksa linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise, nende kasutamise ja liitumistasu võtmise kord – Riigi Teataja
Loksa linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise, nende kasutamise ja liitumistasu võtmise kord
Loksa linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise, nende kasutamise ja liitumistasu võtmise kord - sisukord
§ 4 Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni piiritlemine
§ 5 Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumine
§ 6 Liitumistasu võtmise alused
§ 7 Liitumistasu arvutamine
§ 8 Liitumistasu maksmine
§ 9 Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamine
§ 10 Veega varustamise nõuded ja tingimused
§ 11 Heitvee ärajuhtimise nõuded ja tingimused
§ 111 Ühiskanalisatsiooni juhitava reo- ja sademevee reostusnäitajate piirväärtused
§ 112 Reo- ja sademevee reostusnäitajate kontrollimine
§ 12 Omavolilised ühendused
§ 13 Omavoliline veekasutus ja heitvee kanaliseerimine
§ 14 Keelatud ühendused
§ 15 Ajutised torustikud
§ 16 Nõuded kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile
§ 17 Vee ja heitvee mõõtmine ning arvestus
§ 18 Veearvestus
§ 19 Heitvee mõõtmine
§ 20 Heitvee arvestus
§ 21 Arveldamine veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuse eest
RT IV, 02.08.2019, 3
Vastu võetud 15.12.2011 nr 32
12.12.2013 RT IV, 28.12.2013, 14 31.12.2013
27.03.2014 RT IV, 04.04.2014, 21 07.04.2014
07.04.2016 RT IV, 14.04.2016, 44 17.04.2016
30.05.2019 RT IV, 11.06.2019, 17 14.06.2019
25.07.2019 RT IV, 02.08.2019, 2 05.08.2019
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 p 37, ühisveevärgi- ja kanalisatsiooniseaduse § 3 lg 3, § 5 lg 2 ja lg 2¹, § 8 lg 4, § 11 lg 6, veeseaduse § 24¹ lg 4, Loksa Linnavolikogu 15.09.2008 määruse nr 32 “Loksa linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arengukava aastateks 2007-2020”, Loksa Linnavolikogu 12.08.2009 määruse nr 26 “Loksa linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arengukava aastateks 2007-2020 muutmine” ja Konkurentsiameti 30.01.2012 otsuse nr 9.1-7/12-002 alusel.
(Muudetud Loksa Linnavolikogu 09.02.2012 määrusega nr 2 – jõust. 14.02.2012).
(1) Loksa linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise, nende kasutamise ja liitumistasu võtmise kord (edaspidi: kord) sätestab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse alusel Loksa linna haldusterritooriumil ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ning nende kasutamise nõuded ja korra.
(2) Käesoleva korra nõuded kehtivad Loksa linna haldusterritooriumil ja on kohustuslikud täitmiseks nii vee-ettevõtjale kui kõigile linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitunud või liitumist taotlevatele isikutele.
(3) Käesoleva korra sätteid kohaldatakse hoonestusõiguse alusel kasutatava maa ja ehitise kui vallasasja ning tema juurde kuuluva maa suhtes kinnistuga võrdsetel alustel.
Käesolevas määruses kasutatakse mõisteid alljärgnevas tähenduses:
1) arvestusperiood – veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuste osutamise periood, mille kohta kliendile esitatakse arve;
2) avalik veevõtukoht – ühisveevärgil asuva veevõtmise seadme (olmevesi, paakautode täitmise seade jms) koht koos teenindamiseks vajalike ehitistega;
3) fekaalid – kuivkäimlatest väljaveetavad jäätmed;
4) heitvesi – kasutusel olnud ja loodusesse tagasi juhitav vesi, samuti kanalisatsiooni kaudu ärajuhitav sademete- ja drenaaživesi ning muu pinnase- ja pinnavesi;
5) kanaliseerimine – heitvee kogumine ja ärajuhtimine kanalisatsiooni kaudu;
6) klient – kinnistu omanik, kelle veevärk ja (või) kanalisatsioon on vahetult ühendatud ühisveevärgi ja (või) kanalisatsiooniga ning kes on sõlminud vee-ettevõttega veevarustuse-ja kanalisatsiooniteenuse lepingu;
7) kinnistu – kinnistusraamatusseiseseisva üksusena kantud kinnisasi või hoonestusõigus;
8) kinnistu kanalisatsioon – liitumispunktist kinnistupoolsed ehitised ja seadmed (sealhulgas ehitiste sisekanalisatsioon) kinnistult heitvee ärajuhtimiseks ühiskanalisatsiooni;
9) kinnistu omanik – kinnisasja omanik või valdaja/haldaja, hoonestusõiguse alusel maakasutaja, ehitise kui vallasasja omanik või valdaja/haldaja, samuti ka kaasomandis oleva kinnis või vallasasja (ehitise) valdaja / haldaja;
10) kinnistu veevärk – liitumispunktist kinnistupoolsed ehitised ja seadmed (sealhulgas ehitiste siseveevärk) kinnistu veega varustamiseks ühisveevärgist;
11) liitumine – kinnistu veevärgi torustiku ühendamine ühisveevärgi torustikuga või kinnistu kanalisatsiooni ühendamine ühiskanalisatsiooni rajatistega veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuste kasutamiseks;
12) liitumistasu – ühekordne tasu, mis tuleb kinnistu omanikul maksta kinnistu veevärgi ühendamiseks ühisveevärgiga ning kinnistu kanalisatsiooni ühendamiseks ühiskanalisatsiooniga;
13) peakraan – viimane sulgemisseade ühendustorul enne kinnistu veevärki;
14) peatoru – ühisveevärgi või -kanalisatsiooni torustik, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine või kinnistutelt heitvee kanaliseerimine;
15) purgimine – tekkekohast äraveetud heitvee ja fekaalide ühiskanalisatsiooni laskmine;
16) reovesi – olmes või tootmises kahjustuspiiri ületavalt rikutud vesi, on heitvee alaliik;
17) reovee kanalisatsioon – rajatised ja seadmed ainult reovee kanaliseerimiseks;
18) sademetevee kanalisatsioon – rajatised ja seadmed sademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ja puhta heitvee kanaliseerimiseks;
19) sisendustoru – kinnistu veetorustiku lõik liitumispunktist veearvestini;
20) vaatluskaev – avatava luugi ja põhjas asuva voolurenniga kaev kanalisatsioonitorustikul;
21) vee-ettevõtja – ettevõtja, kes osutab veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuseid ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni abil;
22) vee- või heitvee mõõtesõlm – vee või heitvee mõõtmiseks ettenähtud vee- või heitveearvesti ja arvesti juurde kuuluvast armatuurist koosnev tehniline sõlm;
23) vee- või heitvee mõõtekaev – kaev, kus asub vee- või heitveemõõtesõlm;
24) ühenduskraan – veevarustuse ühendustorul peatoru juures asuv sulgur, mis järgneva sulguri puudumisel on ühtlasi peakraaniks;
25) ühendustoru – kinnistu veevärki veega varustav või kinnistu kanalisatsioonist heitvett vastuvõttev toru peatorust liitumispunktini;
26) ühiskanalisatsioon – ehitiste ja seadmete kompleks mitme kinnistu heitvee kanaliseerimiseks;
27) ühisveevärk – ehitiste ja seadmete kompleks mitme kinnistu veega varustamiseks ning vee kasutamiseks kahjutule tõrjumisel, kui selleks ei ole ette nähtud muid veevõtukohti;
28) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avarii – ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitiste või seadmete ettenägematu purunemine või rikki minek, mille tagajärjel oluliselt halveneb või katkeb klientide veega varustamine ja nende heitvee kanaliseerimine, või on ohustatud inimesed, ehitised või keskkond;
29) ühisvoolne kanalisatsioon – rajatised reovee ning sademete- ja drenaažvee ning muu pinnase- ja pinnavee ühiseks kanaliseerimiseks.
30) Abonenttasu on tasu, mida klient maksab ühisveevärgi ja kanalisatsiooni nõuetekohase toimimise tagamise eest sõltumata kasutamisest.
[RT IV, 02.08.2019, 2 - jõust. 05.08.2019]
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendatus peab tagama ühisveevärgi ja kanalisatsiooni arendamise kavaga määratud alal kõigi kinnistute nõuetekohase veega varustamise ja heitvee ärajuhtimise.
(2) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise eest vastutab selle omanik või valdaja, nõuetekohase toimimise eest vee-ettevõtja.
(3) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni väljaehitamine ja hooldamine peab toimuma selliselt, et oleks tagatud võrdsed tingimused sellega liitujatele ning klientidele.
(4) Ühisveevärgi vesi on mõeldud kasutamiseks olme, tootmise ja kastmise vajadusteks ning kahjutule kustutamiseks. Vee kvaliteet peab vastama kehtestatud nõuetele.
(5) Ühiskanalisatsioon on mõeldud heitvee vastuvõtmiseks, ärajuhtimiseks ja puhastamiseks. Selleks ettenähtud kohtades ja eritingimustel võib ühiskanalisatsiooni purgida ka fekaale. Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühendamine ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga toimub ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise lepingu (edaspidi: liitumisleping) alusel.
(6) Ühisveevärgist vee võtmine v.a vee võtmine avalikest veevõtukohtadest ja kahjutule kustutamiseks ning ühiskanalisatsiooni heitvee juhtimine toimub veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuslepingu (edaspidi: teenusleping) alusel.
(7) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eest maksab liituja või klient liitumistasu ning ühisveevärgist võetud vee ja ühiskanalisatsiooni juhitud heitvee eest maksab klient vee-ettevõtjale teenustasu.
(8) Klient peab esitama ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise taotluse ka juhul, kui ta kasutab ühisveevärgist vett või juhib ühiskanalisatsiooni heitvett, mille kogus või heitvee reostusaste ületab veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuslepingus toodud näitajaid.
(9) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitunu maksab vee-ettevõtjale abonenttasu.
[RT IV, 11.06.2019, 17 - jõust. 14.06.2019]
§ 4. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni piiritlemine
(2) Liitumispunkt on ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ühenduskoht kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooniga. Liitumispunkt asub avalikult kasutataval maal kuni üks meeter kinnistu piirist väljaspool. Kui liitumispunkti ei ole võimalik määrata eelnimetatud tingimustel, määratakse liitumispunkt ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja ja kinnistu omaniku või valdaja kokkuleppel.
(3) Liitumispunktiks veevärgil on peakraan, mis kuulub ühisveevärgi hulka. Kui torustikul vahetult enne kinnistu piiri puudub sulgemisvahend, asub tinglik liitumispunkt kuni üks meeter väljaspool kinnistu piiri.
(4) Liitumispunktiks kanalisatsioonitorustikul on kinnistupoolseim vaatluskaev tänava maa-alal enne kinnistu piiri. Vaatluskaev kuulub ühiskanalisatsiooni hulka. Kui liitumispunkti ei ole võimalik määrata eelnimetatud tingimustel, määratakse liitumispunkt ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja ja kinnistu omaniku või valdaja kokkuleppel. Kui hoone kanalisatsiooni väljalaskude kogumistorustik on kinnistu hoonestamata ala piiratuse tõttu paigaldatud väljapoole kinnistut tänavale, loetakse liitumispunktiks vaatluskaev, millest toimub äravool peatorusse.
(5) Kui ühisveevärgi või -kanalisatsiooni peatoru läbib kinnistut ja sellest hargneb torustik ehitisse, on peakraaniks ühenduskraan või peatorule kõige lähem sulgur, kanalisatsiooni liitumispunktiks aga peatorul hargnemiskohas asuv vaatluskaev.
(6) Kinnistu piiride muutmisel või kinnistu tükeldamisel täpsustatakse ka piiritlust.
(7) Kui eeltooduga kaasneb veevärgi ja kanalisatsioonirajatiste ümberehitamise vajadus, esitab vee-ettevõtja vastavad tehnilised tingimused detailplaneeringu või krundijaotusplaani läbivaatamisel.
(8) Kui vee-ettevõtja või ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või kinnistu omanik või klient taotleb liitumispunkti ümberehitamist, toimub see taotleja kulul.
(9) Liitumispunktid fikseeritakse kirjalikult piiritlusaktis koos skeemiga, mis on teenuslepingu ja liitumislepingu osa.
(10) Avalikelt teedelt, tänavatelt ja väljakutelt sademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimise ehitiste puhul kuulub piiritlusakt linnavalitsuse ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja vahelise lepingu juurde.
(11) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitunud kinnistu omandiõiguse üleminekul ei tule uuel omanikul tasuda liitumistasu, kui ei muutu liitumislepingu kohased liitumistingimused.
(12) Kui ühisveevärgi või -kanalisatsiooniga liitunud kinnistu omanik või valdaja soovib kasutada täiendavaid veevarustuse või heitvee ärajuhtimise teenuseid või kasutada neid ulatuses, millega kaasneb ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni laiendamine või ümberehitamine, käsitletakse seda ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumisena ning see toimub käesoleva korra kohaselt. Otsuse, millise teenusmahu muutuse korral on vaja taotleda uut liitumist, teeb ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja.
(13) [Kehtetu – jõust 14.02.2012]
§ 5. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumine
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga kaetud alal, mis on piiritletud Loksa Linnavolikogu (edaspidi: linnavolikogu) kinnitatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava kohaselt, on kõigil kinnistu omanikel õigus liituda ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga.
(2) Liitumine toimub kinnistu omaniku või valdajapoolt ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikule või valdajale esitatava vormikohase taotluse põhjal koostatud liitumislepingu alusel.
(3) Taotluse vormi (lisa 1) koostab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni valdaja ja see peab sisaldama:
2) andmed kinnisasja omandi ja suuruse kohta;
3) andmed olemasoleva ja kavandatava hoonestuse kohta;
4) andmed olemasoleva ja kavandatava veekasutuse otstarbe ja koguse kohta ühisveevärgist;
5) andmed ühiskanalisatsiooni juhitava heitvee koguse ja reostusastme kohta;
6) ettepanekut liitumispunkti asukoha kohta;
7) ettepanekut kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühisveevärgi ja – kanalisatsiooniga ühendamise tähtaja kohta;
8) kinnistu asukoha plaan.
(4) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni valdaja vaatab liitumise taotluse läbi 30 päeva jooksul ja esitab taotlejale ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise tingimused (edaspidi: liitumistingimused).
(5) Liitumistingimustes näidatakse:
2) lubatavad veevõtu ja heitvee ärajuhtimise kogused ning heitveega ära juhtida lubatavad reoained nende lubatavad kontsentratsioonid ja kogused;
3) tehnilised erinõuded;
4) liitumistingimuste kehtivusaeg;
5) kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühendamise valmiduse tähtaeg ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga.
(6) Juhul kui ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise taotluse rahuldamisega võib kaasneda häireid teiste klientide veega varustamises ja heitvee ärajuhtimises ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni nõuetekohases toimimises, on ühisveevärgi ja kanalisatsiooni omanikul õigus taotlust mitte rahuldada või rahuldada piiratud ulatuses. Taotluse mitterahuldamisest või rahuldamisest piiratud ulatuses teatatakse taotlejale kirjalikult koos põhjuste äratoomisega.
(7) Liitumise taotlust ei rahuldata, kui liituda soovija:
(8) Liitumisleping sõlmitakse pärast kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumiseks vajaliku projekti (edaspidi: liitumisprojekt) koostamist.
(9) Liitumisprojekti koostamisel peab arvestama õigusaktide kohaselt esitatudliitumistingimustega.
(10) Liitumisprojekti koostamine, ühendustorustiku ning kinnistu veevärgi ja -kanalisatsiooni ehitamine ja kasutusele võtmine toimub Loksa linna ehitusmäärusekohaselt.
(11) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikul või valdajal on õigus liitumislepingut mittesõlmida kui liitumisprojekt ei vasta kehtivatele nõuetele või ei ole arvestatudliitumistingimustega.
(12) Liitumisleping lõpetatakse liituja taotlusel, kui ta loobub ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumisest. Selleks ajaks tasutud liitumistasu ei tagastata.
(13) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikul või valdajal on õigus liitumisleping lõpetada liitumislepingust või muudest seadusest tulenevatel põhjustel.
(14) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikul või valdajal on õigus liitumisleping lõpetada, kui:
1) juriidilise isiku likvideerimisel, kui tal ei ole õigusjärglast;
2) kinnistu omaniku surma korral, kui tal ei ole pärijat;
3) muudel liitumislepingust tulenevatel põhjustel.
(15) Liitumislepingu muutmine võib toimuda ulatuses, millega ei kaasne uueliitumisprojekti koostamine.
(16) Kliendile, kes taotleb liitumistingimuste muutmist, sealhulgas olemasolevatele ühendustele ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga täiendavaid ühendusi või olemasolevaühendustoru ümberehitamist, toimub liitumine olemasoleva liitumislepingu muutmisevõi uue liitumislepingu alusel.
(17) Kinnistu veevärgi ühendamine ühisveevärgiga ning kinnistu kanalisatsiooniühendamine ühiskanalisatsiooniga toimub liitumislepingu kohaselt.
(18) Liitumislepingu lõpetamisel katab liituja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikule või valdajale lepingu lõpetamise hetkeni tehtud tööde ja tööde katkestusega seotud kulutused, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 14 punktis 2 toodud juhul.
(19) Liitumisleping lõpeb, kui lepingu osapooled on täitnud lepingujärgsed kohustused, fikseerinud liitumispunktid piiritlusaktiga ning liitujal on võimalik saada lepingu kohastel tingimustel ühisveevärgist vett ja juhtida ühiskanalisatsiooni heitvett. Liitumislepingu lõppedes tekib liitujal õigus veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuslepingu sõlmimiseks.
(20) Liitumistasu eest ehitatud või ümberehitatud ühisveevärk ja -kanalisatsioon kuni liitumispunktini jääb ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja omandisse, kui osapooled ei lepi kokku teisiti.
(21) Liitumislepingu kohased liitumistingimused ja nende koosseisu kuuluvad kinnistu andmed ning piiritlusakt on teenuslepingu sõlmimisel lepingu osaks. Enne käesoleva korra jõustumist ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühinenud (liitunud) kinnistute kohta määratakse liitumistingimused ja kinnistu alusandmed, lähtudes kooskõlastatud ehitusprojektist ning kinnistus- ja ehitusregistri andmetest. Projekti puudumisel lähtutakse tegelikust vee ja -kanalisatsiooniteenuse mahust ning kinnistus- ja ehitusregistri andmetest.
(22) Liitumislepingu kohaste liitumistingimuste muutmisel peab liituja taotlema nimetatud tingimuste muutmist ning selle kohta sõlmitakse uus liitumisleping. Kui liituja on rikkunud liitumistingimusi on vee-ettevõtjal õigus pärast ühekuulist kirjalikku etteteatamist teenusleping lõpetada.
(23) Kui vee-ettevõtja või ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja või liituja või klient taotleb liitumispunkti ümberehitamist, toimub see taotleja kulul.
(24) Kinnistu veevärgi ühendamine ühisveevärgiga ning kinnistu kanalisatsiooni ühendamine ühiskanalisatsiooniga toimub liitumislepingu kohaselt .
§ 6. Liitumistasu võtmise alused
(1) Liitumistasu on ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumist taotleva kinnisasja omaniku või valdaja (edaspidi: liituja) poolt makstav ühekordne tasu temale vajaliku ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitamise või rekonstrueerimise eest.
(2) Liitumistasuga tagatakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendus, ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitiste ja seadmete vastavus nõuetele, keskkonnakaitse tingimuste täitmine ning põhjendatud tulukus, kusjuures arendustegevuse tulukus ei tohi ületada kümmet protsenti.
(3) Liitumistasu võtmise aluseks on liituja tarbeks ehitatava ühendustoru ja liitumispunkti ning kinnistu liitumislepingu kohaseks teenusega kindlustamiseks vajaliku ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitamise ja rekonstrueerimisega seotud kulud.
(4) Liitumistasu suurus võib kinnistu kohta olla arvestuslik keskmine või kasutatakse keskmist arvestuslikku ehitushinda, mis on saadud vastava piirkonna tegelikest kuludest lähtudes. Kui ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga kaetaval alal asuva kinnistu omanik või valdaja soovib liituda enne ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatiste arendamise kava kohast väljaarendamist ning see on arendamise kava alusel tehniliselt võimalik, võib liitumine toimuda ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja ja liituja vahelisel kokkuleppel, kusjuures liituja tasub kõik liitumisega seotud kulud. Liituja tehtud kulutused kompenseeritakse teistele liitujatele langevas osas siis, kui toimub selle ala arendamise kava kohane rajatise ehitamine.
§ 7. Liitumistasu arvutamine
(1) Liitumistasu suuruse arvutab vee-ettevõtja.
(Muudetud Loksa Linnavolikogu 09.02.2012 määrusega nr 2 – jõust 14.02.2012)
(2) Liitumistasu suuruse arvutamise aluseks on vee-ettevõtja poolt koostatud ja Konkurentsi-ameti poolt kooskõlastatud liitumistasu arvutamise metoodika.
(3) Vee-ettevõtja tagab kooskõlastatud liitumistasu arvutamise metoodika avalikustamise.
(4) – (9) [Kehtetud – jõust 14.02.2012]
§ 8. Liitumistasu maksmine
(1) Liituja maksab liitumistasu vastavalt vee-ettevõtja ja liituja vahel sõlmitud liitumislepingule.
(2) Kui liituja ja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja ei ole kokku leppinud teisiti, siis maksab liituja:
1) 10% liitumistasust 14 päeva jooksul pärast liitumislepingu sõlmimist;
2) 50% liitumistasust pärast liitumislepingujärgsete ehitustööde vastuvõtmist;
3) 40% kolme aasta jooksul pärast liitumislepingujärgsete ehitustööde vastuvõtmist, vastavalt poolte poolt allkirjastatud maksegraafikule.
(3) Liitumislepingujärgsetest maksetähtaegadest mittekinnipidamise korral maksab liituja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikule või valdajale viivist vastavalt liitumislepingule.
(4) Keskkonnainvesteeringute Keskuse poolt toetatava eraisikute vee ja kanalisatsiooni rajamise programmi alusel liitumislepingu sõlmimisel on vee-ettevõtjal õigus vähendada liitumistasu 50% võrra.
§ 9. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamine
(1) Kliendi nõuetekohase veega varustamise ja heitvee ärajuhtimise ühiskanalisatsiooni abil tagab linnavolikogu otsusega määratud vee-ettevõtja vastavalt teenuslepingule.
(2) Teenusleping võib olla tähtajatu või tähtajaline. Tähtajatu teenusleping sõlmitakse, kui on täidetud käesoleva korra ja liitumislepingu tingimused. Tähtajaline teenusleping sõlmitakse kui toimub ajutine veekasutus ja heitvee ärajuhtimine ning juhtudel, mis on määratud käesolevas korras ja liitumislepingus. Otsuse, mille alusel veekasutus ja heitvee ärajuhtimine loetakse ajutiseks teeb vee-ettevõtja.
(3) Tähtajalise või tähtajatu teenuslepingu sõlmimiseks tuleb kinnistu omanikul esitada vee-ettevõtjale vormikohane avaldus, kinnistu omandiõigust tõendavad dokumendid ning käesolevast korrast ja muudest õigusaktidest tulenevad lepingu sõlmimiseks vajalikud dokumendid.
(4) Vee-ettevõtja esitab avaldajale teenuslepingu projekti 14 päeva jooksul pärast avalduse kättesaamist.
(5) Teenusleping lõpetatakse kliendi taotlusel, kui ta edaspidi ei soovi teenuseid kasutada, samuti muudel lepingus ettenähtud juhtudel. Kinnistu omandiõiguse üleminekul teisele isikule on klient kohustatud kirjalikult teatama lepingu lõpetamisest 14 päeva ette. Teenuste kasutamise jätkamisel kinnistu uue omaniku poolt on viimane kohustatud 30 tööpäeva jooksul peale kinnistu omandamist esitama avalduse koos kinnistu omandit tõendavate dokumentidega uue teenuslepingu sõlmimiseks.
(6) Kliendil on avalduse alusel õigus taotleda kuni üheks aastaks kinnistule vee andmise ja heitvee kanaliseerimise sulgemist lepingulist suhet lõpetamata, tasudes eelnevalt vee-ettevõtjale sulgemise ja taasavamise kulud.
(7) Vee-ettevõtjal on õigus lõpetada kliendiga sõlmitud teenusleping:
1) juhul, kui klient ei ole vee-ettevõtja poolt määratud tähtajaks kõrvaldanud põhjusi, mille tõttu oli kinnistule vee andmine ja heitvee kanaliseerimine käesoleva korra alusel suletud;
2) kinnistu piiri muutumine või kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ümberehitamine või muu tegevus, mille tõttu klient muutub vee-ettevõtja suhtes mittekliendiks;
3) ehitise lammutamisel, kui samaväärset veetarbimise ja heitvee ärajuhtimist uusehitusega või renoveerimisega ei taastata;
4) muudel, teenuslepingust või seadusest tulenevatel põhjustel.
(8) Teenuslepingu lõpetamisest käesoleva paragrahvi lõike 7 alusel teatatakse kliendile kirjalikult. Teenuslepingu lõpetamisel liitumistasu ei tagastata.
(9) Kinnistu omanikul (ka uuel omanikul) on ühe aasta jooksul peale teenuslepingu lõpetamist õigus teenuslepingu uuendamiseks endises mahus liitumislepingut sõlmimata, kui lepingu lõpetamise põhjused on nõutud viisil kõrvaldatud ja kasutatakse olemasolevaid ühendustorusid. Lepingu uuendamiseks tuleb avaldajal eelnevalt vee-ettevõtjale tasuda vee andmise ja heitvee kanaliseerimise taastamise kulud.
(10) Kui ühe aasta jooksul peale teenuslepingu lõppemist või lõpetamist pole lepingut käesoleva paragrahvi lõike 9 kohaselt uuendatud, on vee-ettevõtjal õigus lahutada kinnistu veevärk ja kanalisatsioon ühisveevärgi ja -kanalisatsioonirajatistest. Kui edaspidi soovitakse veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuseid taas kasutada, tuleb kinnistu omanikul sõlmida liitumisleping.
(11) Veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuse osutamine vee-ettevõtjate vahel toimub lepingu alusel, mis on sõlmitud kooskõlas Loksa Linnavalitsuse (edaspidi: linnavalitsus) ja vee-ettevõtja vahelise lepinguga.
(12) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ulatumisel teise kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumile määratakse sellise ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise tingimused vastavate omavalitsuste vahelise lepinguga.
(13) Teenusleping sõlmitakse vahetult ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitunud kinnistu omanikuga. Kui maa on kaasomandis, sõlmitakse ühisveevärgivee võtmiseks või reovee ühiskanalisatsiooni juhtimiseks üks kirjalik leping kaasomanike enamuse otsuse alusel nende volitatud esindajaga vastavalt asjaõigusseaduse §-le 72. Lepingu üheks pooleks on vastav vee-ettevõtja ja teiseks pooleks kõik kinnistu kaasomanikud volitatud esindaja kaudu.
(14) Kui mitme kinnistu või kinnistute grupi veega varustamine ühisveevärgist ja heitvee kanaliseerimine ühiskanalisatsiooni toimub mitmele kinnistule või kinnistute grupile nende kokkuleppel ühe teenuslepingu alusel, on tegemist ühe kliendiga.
(15) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendatava kinnistu veevärgi ja -kanalisatsiooni vastavust nõuetele on õigus kontrollida linnavolikogu otsusega volitatud isikul.
(16) Ei tohi avalikustada kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ehitiste ja seadmete ning vee kasutuse ja heitvee kanaliseerimise kontrollimisel saadud teavet, mis ei ole seotud käesolevas korras, samuti teistes antud valdkonna kohta käivates õigusaktides toodud nõuete rikkumisega või ohuga ühisveevärgile ja -kanalisatsioonile.
(17) Kliendile vee andmise ja heitvee kanaliseerimise sulgemine võib toimuda pärast kliendi ja linnavalitsuse sellekohast kirjalikku teavitamist vee-ettevõtja poolt Erandjuhtudel, vastavalt käesolevas korras toodule on vee-ettevõtjal õigus kliendile vee andmine ja heitvee kanaliseerimine sulgeda ette teatamata.
(18) Kõigil juhtudel, kus käesolev kord annab vee-ettevõtjale õiguse kliendile vee andmise ja kinnistu heitvee kanaliseerimise sulgemiseks, ei vastuta vee-ettevõtja sellest kliendile põhjustatud võimalike kahjude eest. Vee andmine ja heitvee kanaliseerimine taastatakse peale sulgemise põhjuste kõrvaldamist ja sellega vee-ettevõtjale tekitatud kulude tasumist. Omavolilised ühendused taasavamisele ei kuulu.
(19) Vee-ettevõtja ei vastuta kliendile vee andmise ja heitvee vastuvõtu vähenemise või katkemise ning üleujutuste ja nendest põhjustatud võimalike kahjude eest, kui see on toimunud vääramatu jõu või ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avarii tulemusena ja vee-ettevõtja on täitnud käesoleva korraga kehtestatud nõuded vee andmise ja heitvee vastuvõtu vähenemise või katkemise osas.
(20) Vääramatu jõu tagajärjel tekkinud veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise katkemisel teostab kliendi veega varustamist ja heitvee ärajuhtimist vee-ettevõtja vastavalt linnavalitsuse korraldustele.
(21) Vee-ettevõtjal on õigus kliendile piirata või katkestada vee andmine ja heitvee vastuvõtt avariiliste ja plaaniliste remonttööde korral, teavitades sellest kliente avariiliste tööde puhul tööde alustamisel linnavalitsuse poolt määratud teabevahendite kaudu ning enne plaanilisi töid vähemalt viis kalendripäeva ette kirjalikult.
(22) Veekatkestuse korral remonttööde tõttu üle 10 tunni, tagab vee-ettevõtja elumajade juurde ajutise veevõtu võimaluse elanike esmasteks vajadusteks.
(23) Kõik isikud, kes on süüdi ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitiste või seadmete vigastamises, kannavad seaduse alusel vastutust tekitatud kahju, sealhulgas sellega kaasneva veekao ja keskkonnakahjude eest. Veekao suurus arvestatakse vee-ettevõtja poolt veevoolu ristlõike pinna, kiiruse ja veevoolu kestvuse järgi või kontrollmõõtmise teel.
§ 10. Veega varustamise nõuded ja tingimused
(1) Vee-ettevõtja peab tagama nii ühisveevärki juhitava kui ka seal oleva vee kvaliteedi kontrolli vastavalt tervisekaitse talituse poolt kehtestatud vee kvaliteedi kontrolli nõuetele. Vee-ettevõtja ei vastuta vee kvaliteedi muutuste eest kinnistu veevärgis.
(2) Peatorus tagatav veerõhk määratakse vee-ettevõtja poolt piirkonniti, lähtudes valdavast hoonestuskõrgusest ja võrgurajatiste tehnilisest lahendusest. Minimaalne veerõhk ühisveevärgiga liitumispunktis ei tohi olla väiksem kui 1,75 atmosfääri . Kui kinnistul vajatakse suuremat rõhku, tuleb rõhu tõstmine kliendil lahendada oma rõhutõstmiseseadmetega ja omal kulul.
(3) Ühisveevärgi vee kasutamist kastmiseks võib vee-ettevõtja piirata kui see põhjustab häireid klientide olmeveega varustamisel. Vajadusel määratakse vee kasutamise tingimused kastmiseks teenuslepinguga, kooskõlastades nimetatud tingimused eelnevalt linnavalitsusega.
(4) Ühisveevärgil oleva avaliku veevõtukoha hooldust korraldab selle omanik, kes peab tagama veevõtukoha heakorra ning sanitaarnõuete täitmise. Nõuetest mittekinnipidamisel võib vee-ettevõtja sulgeda vee andmise veevõtukohale vastavalt korra paragrahv 9 lõikele 17.
(5) Ühisveevärgi tuletõrjehüdrantide korrashoiu eest vastutab vee-ettevõtja. Tuletõrjehüdrante kasutab tuletõrje- ja päästeteenistus (edaspidi: päästeteenistus) kahjutule tõrjumisel ja vajadusel teistel päästetöödel. Neist võib muuks otstarbeks vett kasutada vaid vee-ettevõtja loal lepingu alusel. Hüdrantide kasutamine õppusel ja neist tarvitatav vee kogus tuleb vee-ettevõtjaga eelnevalt kooskõlastada, vastasel juhul loetakse veevõtt omavoliliseks.
(6) Sisendustoru võib paigaldada, remontida või asendada vee-ettevõtja tehnilise järelevalve all. Sisendustorul ei tohi olla veevõttu võimaldavat ühendust.
(7) Klient peab hoidma sisendustoru kohal maa-ala toru kontrollimiseks ja remontimiseks juurdepääsetavana.
(8) Sisendustoru nähtava lekke ilmnemisel peab klient sellest koheselt teatama vee-ettevõtjale.
(9) Käesoleva paragrahvi lõigete 7 ja 8 toodud nõuete eiramise korral, samuti sisendustoru lekke kohta koostatakse ülevaatust teinud linna volitatud isiku poolt sellekohane akt, mille alusel on vee-ettevõtjal õigus sulgeda vee andmine kinnistule vastavalt korra paragrahvi 9 lõike 7 ja käesoleva paragrahvi lõike 7 nõuete eiramisel kliendi poolt või lekke ilmnemisel sisendustorust koheselt, ilma eelteateta.
§ 11. Heitvee ärajuhtimise nõuded ja tingimused
(1) Ühiskanalisatsioon on sõltuvalt ehitusviisist ette nähtud:
1) ühisvoolse kanalisatsiooni puhul heitvee kanaliseerimiseks teenuslepingus määratud tingimustel;
2) reovee kanalisatsiooni puhul ainult reovee kanaliseerimiseks;
3) sademetevee kanalisatsiooni puhul sademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee, samuti muu puhta heitvee kanaliseerimiseks teenuslepingus määratud tingimustel.
(2) Torude paigalduskõrgus (sügavus) liitumispunktis ja heitvee paisutuskõrgus on määratud kanalisatsiooni tehnilise lahendusega ja antakse ühiskanalisatsiooniga liitujale teada tehnilistes tingimustes või kliendile teenuslepingus. Kui paisutuskõrgus ei ole määratletud, loetakse selleks kinnistu poolt esimese, ühiskanalisatsiooni juurde kuuluva vaatluskaevu kaanest 10 cm võrra kõrgem tase. Kui see ei taga kinnistult heitvee isevoolset või üleujutusriskita kanaliseerimist, tuleb heitvee ümberpumpamine või paisutuskõrgusest allpoolasuvate ruumide ja pindade kaitse üleujutuse eest lahendada kinnistu omanikul oma seadmetega ja omal kulul.
(3) Ühiskanalisatsioonist põhjustatud üleujutuste eest vastutab ja tekkinud kahju hüvitab vee-ettevõtja, välja arvatud korra paragrahvi 9 lõigetes 18 ja 19 toodud juhtudel. Vee-ettevõtja ei vastuta kliendi kinnistul allpool heitvee paisutuskõrgust paiknevate ehitiste, ruumide või pindade üleujutuse eest kanalisatsiooni kaudu.
(4) Heitvett ja fekaale võivad ühiskanalisatsiooni purgida ainult vastavat luba omavad ettevõtjad ja ainult vee-ettevõtja poolt selleks määratud kohtades. Purgimiskohtade hooldust korraldab vee-ettevõtja.
(5) Ühiskanalisatsiooni on lubatud kanaliseerida ainult sellist heitvett, mis ei kahjusta selle ehitisi ja on puhastusseadmetes puhastatav.
(6) Ühiskanalisatsiooni on keelatud kanaliseerida heitvett, mis sisaldab ohtlikke aineid vastavalt keskkonnaministri 16.10.2003 määrusele nr 75 “Nõuete kehtestamine ühiskanalisatsiooni juhitavate ohtlike ainete kohta“ või, mille kohta ei ole teenuslepingus toodud vastuvõtutingimusi, samuti heitvett, mis sisaldab:
2) torustikele kleepuvaid ja ummistusi tekitavaid aineid;
3) inimesele ja keskkonnale ohtlikke mürkaineid ja gaase;
(7) Kanaliseeritava heitvee temperatuur ei tohi olla kõrgem kui 40C ja pH madalam kui 6,0 ning kõrgem kui 9,0.
(8) Ühiskanalisatsiooni on keelatud lasta olmeprügi, ehitusprahti, tootmisjäätmeid, lund, lokaalsete puhastite jäätmeid jms, seda ka eelnevalt purustatud kujul.
(9) Heitvee kanaliseerimisel on keelatud tekitada ühiskanalisatsioonis nii hüdraulilisi kui reostuslikke löökkoormusi.
(10) Kui kliendi heitvesi ei vasta teenuslepingus toodud nõuetele, tuleb kliendil heitvesi enne kanalisatsioonivõrku juhtimist kohtpuhastis nõutava tasemeni puhastada.
(11) Reostuskoormuse suure ebaühtluse korral tuleb kliendil ehitada reostuskoormuse ühtlustamiseks vahemahuti.
(12) Vee-ettevõtte esindajal ja linnavolikogu volitatud isikul on õigus kontrollida kliendile kuuluva kohtpuhasti tööd.
§ 111. Ühiskanalisatsiooni juhitava reo- ja sademevee reostusnäitajate piirväärtused
[RT IV, 28.12.2013, 14 - jõust. 31.12.2013]
1) üldreostusnäitajate piirväärtused:
Tähis Mõõtühik Piirväärtus
Heljuvainete sisaldus mg/l 240,0
Keemiline hapnikutarve KHT mg/l 400,0
Üldlämmastiku sisaldus mg/l 44,0
Ühealuseliste fenoolide sisaldus mg/l 0,3
Üldfosfori sisaldus mg/l 7,2
[RT IV, 14.04.2016, 44 - jõust. 17.04.2016]
2) ohtlike ainete reostusnäitajate piirväärtusteks on ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 10 lõike 2 alusel keskkonnaministri kehtestatud piirväärtused;
3) sademevee juhtimisel sademevee kanalisatsiooni (kraavi) on naftasaaduste piirväärtuseks 5 mg/l, kui sademevee kanalisatsioonil puuduvad puhastusrajatised;
§ 112. Reo- ja sademevee reostusnäitajate kontrollimine
§ 12. Omavolilised ühendused
(1) Mistahes torustiku ühendust (ka ajutist voolikühendust) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga, mis on tehtud ilma liitumislepinguta või teenuslepinguta ja tehnilise järelevalveta, loetakse omavoliliseks ühenduseks.
(2) Omavolilise ühenduse ilmsiks tulekul:
1) koostatakse linnavalitsuse volitatud isiku poolt sellekohane akt ning ühendus kuulub vee-ettevõtja poolt kohesele sulgemisele;
2) kliendi või kinnistu omanikul, kelle tarbeks ühendus tehti, tuleb vee-ettevõtjale hüvitada kahju vastavalt korra paragrahv 13 lõigetes 3, 4 ja 5 toodud arvestuskorrale ning lisaks tasuda ühenduse sulgemise kulud ja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatistele tekitatud kahju eest.
(3) Omavolilise ühenduse kestvus arvutatakse ajast, mil ühendus tehti. Kui vee-ettevõtjal pole seda küllaldaste tõendite puudumisel võimalik määratleda, loetakse kestvuseks kuni üks aasta., veevõtu korral tuletõrjehüdrantidest üks kuu.
(4) Kui omavoliline ühendus tehti ajutisena mahutite täitmise või tühjendamise (purgimise) ajaks, siis selle tuvastamisel tuleb ühenduse tegijal vee-ettevõtjale hüvitada kahju, mille arvutamisel lähtutakse täidetud või tühjendatud mahuti kuni 15-kordsest mahust.
§ 13. Omavoliline veekasutus ja heitvee kanaliseerimine
(1) Omavoliliseks veekasutuseks ja heitvee kanaliseerimiseks loetakse juhtumit, mille korral:
1) ei ole vee-ettevõtjaga sõlmitud teenuslepingut;
2) on eemaldatud või rikutud torustikule, sulguritele, tuletõrjesüsteemile, vee- või heitveemõõtesõlme vee-ettevõtja poolt pandud plommid;
3) on eemaldatud või rikutud vee- või heitveearvesti taatlusplomm;
4) vee- või heitveearvesti on rikutud (ka külmumise või kuumenemise tõttu), arvesti näitu on moonutatud või arvesti on omavoliliselt eemaldatud;
5) on eemaldatud vee- või kanalisatsioonitorustiku sulgemiseks vee-ettevõtja poolt paigaldatud sulgur;
6) on avatud vee-ettevõtja poolt suletud peakraan või ühenduskraan;
7) kinnistu veevärgi sisendustorule on monteeritud veevõttu võimaldav ühendus;
8) vaatluskaevu kaudu toimub heitvee või fekaalide purgimine ühiskanalisatsiooni.
(2) Omavolilise veekasutamise ja heitvee kanaliseerimise ilmnemisel koostatakse ülevaatust teinud linnavalitsuse volitatud isiku poolt sellekohane akt ning kinnistule vee andmise ja heitvee kanaliseerimise võib vee-ettevõtja sulgeda ette teatamata. Eemaldatud plommi asendamise eest tasub klient või kinnistu omanik.
(3) Omavolilise veekasutuse ilmnemisel tasub klient või kinnistu omanik vee-ettevõtjale hüvitust toru läbilaskevõime järgi avamis-, plommi eemaldamis-, rikkumis- või ühenduskohas arvestusega, et toru töötab kogu ristlõikega 24 tundi ööpäevas. Sealjuures võetakse vee kiiruseks torudes siseläbimõõduga 15 kuni 20 mm - 0,5 m/s, torudes 25 kuni 40 mm - 1,0 m/s ning torudes 50 mm ja suuremad - 1,5 m/s. Kui omavoliliselt kasutatud vett oli võimalik kanaliseerida ühiskanalisatsiooni, lisatakse hüvitusele tasu selle kanaliseerimise eest. Hüvitus arvutatakse lähtudes vastavale tarbijagrupile kehtestatud teenustasust heitvee ärajuhtimise eest. Omavolilise veekasutuse korral olmevajadusteks ei tohi hüvitise suurus ületada 640€.
(4) Omavolilise heitvee kanaliseerimise ilmnemisel tasub klient või kinnistu omanik vee-ettevõtjale hüvitust:
1) ühisveevärgist või muust veeallikast (sõltuvalt vee saamise kohast) suubuva veetoru siseläbimõõdu järgi vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 3 kohasele arvestuskorrale;
2) kanalisatsiooni survetorul asuva heitveearvesti, mõõtesõlme või nende plommide rikkumise puhul vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 3 kohasele arvestuskorrale heitveearvesti siseläbimõõdu järgi;
3) sademete-, drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee kanaliseerimisel ühisvoolsesse või sademetevee kanalisatsiooni vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 3 toodud arvestuskorrale.
4) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 kohase omavolilise heitvee kanaliseerimise korral vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 3.
(5) Omavolilise veekasutuse ja heitvee kanaliseerimise kestvus arvutatakse päevani, millal vee-ettevõtja esindaja või linnavolikogu volitatud ametiisik võis veenduda omavolilise veekasutuse ja heitvee kanaliseerimise puudumises, kuid mitte üle ühe aasta tagasi.
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel määratud mahtusid võib vee-ettevõtja, lähtudes faktilistest tingimustest ja tehnilistest asjaoludest, vähendada.
§ 14. Keelatud ühendused
(1) Kinnistu veevärk peab olema paigaldatud ja ühendatud ühisveevärgiga nii, et oleks takistatud reostunud või reostusohtliku vee, samuti ohtlike vedelike või gaaside tagasivoolamine või imbumine torustikuga ühendatud seadmetest või süsteemidest ühisveevärki (seda nii võrgu normaal- kui ka alarõhu korral). Kinnistu veetorustik peab olema kaitstud kõrgetemperatuurilise vee või auru sinna sattumise eest. Ühendusi, mis eeltoodut ei võimalda, loetakse keelatud ühendusteks.
(2) Keelatud ühendusteks on ka:
1) ühendused, mis võimaldavad ühisveevärgiga vahetus ühenduses olevasse kinnistu veevärki juhtida vett teistest veeallikatest või veevarustussüsteemidest;
2) kinnistu veevärgi vahetu ühendamine kanalisatsioonitorustike, -seadmete ja -kaevudega, vedelike reservuaaridega (v.a. joogivee reservuaarid), kõrgsurveseadmetega, samuti tehnoloogilise seadmestikuga milles kasutatakse tervisele ohtlikke aineid;
3) ühendused, mis võimaldavad reovee juhtimist sademetevee kanalisatsiooni;
4) ühendused, mis võimaldavad sademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee juhtimist reoveekanalisatsiooni.
(3) Keelatud ühenduse ilmsiks tulekul koostatakse ülevaatust teostanud linnavalitsuse poolt volitatud isiku poolt sellekohane akt.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 toodud juhtudel võib vee-ettevõtja vee andmise kliendi kinnistutorustikku ette teatamata sulgeda. Käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud juhtudel võib vee-ettevõtja heitvee kanaliseerimise sulgeda vastavalt korra paragrahv 9 lõikele 17.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 2 kohaste keelatud ühenduste ilmsiks tulekul tasub klient vee-ettevõtjale hüvitust vastavalt korra paragrahv 13 lõikes 3 toodud arvestuskorrale. Arvutustes kasutatakse vastava tarbijagrupi heitvee ärajuhtimise teenustasu määra ja ühenduse kestvus määratakse korra paragrahv 9 lõike 3 kohaselt.
(6) Kui kliendi või kinnistuomaniku poolt keelatud ühenduse tegemise või nende muu süülise tegevuse tõttu on reostunud vesi ühisveevärgis või koormati üle ühiskanalisatsiooni rajatised, hüvitatakse sellest tulenevad kahjud kliendi või kinnistuomaniku poolt.
§ 15. Ajutised torustikud
(1) Vee-ettevõtja võib lubada tähtajalist veekasutust ja heitvee kanaliseerimist ehituseks, tänavakaubanduseks ja kastmiseks tähtajalise teenuslepingu alusel.
(2) Ajutisi vee- ja kanalisatsioonitorustikke on lubatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendada vastavuses vee-ettevõtja poolt antud tehnilistele tingimustele.
(3) Ajutiste torustike ehitamine, hooldus ja likvideerimine toimub tähtajalise teenuslepingu taotleja poolt ja tema kulul. Kui ühendusi ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga tähtaegselt ei likvideerita, võib seda teha vee-ettevõtja teise lepingupoole kulul.
(4) Liitumispunktiks ajutise torustiku ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni vahel on nende ühinemiskohad. Veetoru ühinemiskohal peab olema sulgur, vee-ettevõtja nõudmisel ka tagasilöögiklapp.
(5) Ajutiste torustike kohta kehtivad eeskirjas kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni kohta käivad nõuded ja kliendi kohustused, ainult suvel kasutatavate torustike puhul ei kehti neile külmumisohuga seonduvad nõuded.
(6) Kui vesi saadakse ühisveevärgist, tuleb teenuste tähtajalise lepingu taotlejal veekasutuse üle arvestuse pidamiseks paigaldada tema poolt ja kulul ajutisele torustikule vee-ettevõtja nõuetele vastav veemõõtesõlm.
§ 16. Nõuded kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile
(1) Kinnistu veevärk ja kanalisatsioon peavad olema paigaldatud vastavuses nende kohta käivate õigusaktide ja tehniliste normdokumentidega, samuti õigusaktide alusel vee-ettevõtja poolt kehtestatud nõuetega.’
(2) Klient on kohustatud:
1) teostama kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni projekteerimis-, ehitus- ja remonttööd vastavalt vee-ettevõtja poolt väljastatud tingimustele;
2) tagama kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni korrasoleku ning vastavuse tehnilistele standarditele ja normidele ning käesolevale korrale, samuti teistele selle kohta käivatele nõuetele;
3) hoidma ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendatud kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni sellises korras, et need ei kahjustaks ühisveevärki või -kanalisatsiooni ega takistaks teenuste osutamist;
4) tagama linna volitatud isikule ning vastavalt teenuslepingus ettenähtud tingimustele vee-ettevõtja esindajale vaba juurdepääsu kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile.
(3) Vee-ettevõtja võib sulgeda vee andmise kinnistule või kinnistu kanaliseerimise vastavalt korra paragrahv 9 lõikele 17:
1) kui rikutakse korra käesoleva paragrahvi lõike 2 nõudeid;
2) kui klient ei ole taganud käesoleva paragrahvi lõike 2 kohast juurdepääsu.
(4) Kinnistu omanik peab hoidma lume- ja jäävabad tema kinnistul olevad hüdrandikaevude ja peakraani luugid ning hoidma vabad juurdepääsud maapealsetele hüdrantidele vastavuses linna heakorra eeskirjale, samuti hoolitsema peakraani luugi ja ühisveevärgi tähissiltide säilivuse ning nähtavuse eest, nende vigastustest ja kaotsiminekust koheselt teatama veeettevõtjale.
(5) Keelatud on ühisveevärgi juurde kuuluvate sulgurite omavoliline avamine või sulgemine. Erandina on kliendil lubatud, teatades sulgemisest koheselt vee-ettevõtjale, sulgeda oma kinnistu peakraan, kui on ilmnenud leke kinnistu sisendustorust või on veemõõtesõlme armatuuri purunemise tõttu tekkimas uputus.
(6) Vee- ettevõtjal on õiguskinnistu veevärgil ja kanalisatsioonil plommida:
1) veearvestite tuletõrjesüsteemi sulgur ja hüdrant;
2) vee- või heitveearvesti liitmik ja arvesti elektritoite ja – ülekande süsteem;
3) omavolilise või keelatud ühenduse sulgur;
4) kanalisatsioonitorustiku sulgur.
(7) Klient vastutab kinnistu veevärgil ja kanalisatsioonil asuvate plommide säilimise eest ning on kohustatud koheselt teatama vee-ettevõtjale nende kadumisest või rikkumisest.
(8) Klient võib tuletõrjesüsteemi sulguritelt ja hüdrantidelt plomme ära võtta:
2) kahjutule tõrjumiseks, millest ta on kohustatud vee-ettevõtjale teatama mitte hiljem kui 24 tunni jooksul peale plommi eemaldamist.
(9) Kui vee-ettevõtja on tuvastanud, et sademete-, drenaaživesi või muu pinnase- ja pinnavesi satuvad ülenormatiivse infiltratsiooni ja vee juurdevoolu tõttu või muul teel suures ulatuses kinnistu reoveekanalisatsiooni, on vee-ettevõtjal õigus teostada selle vee kontrollmõõtmist. Kliendil või tema poolt volitatud isikul on õigus jälgida kontrollmõõtmise teostamist. Vee mõõtmisega seotud kulud kannab klient, kui ülenormatiivne infiltratsioon leiab kontrollmõõtmistega kinnitust. Mõõtmisandmed on aluseks kanaliseeritava vee eest tasumisel lähtudes vastava tarbijagrupi heitvee hinnast.
(10) Linnavalitsuse volitatud isikul on õigus kontrollida kliendi reovee-puhasti töö tõhusust. Vee-ettevõtjal või tema poolt volitatud isikul on õigus kontrolli teostada vastavalt teenuslepingu tingimustele.
§ 17. Vee ja heitvee mõõtmine ning arvestus
(1) Kinnistu veevärk, mis on otseselt ühendatud ühisveevärgiga, peab olema varustatud veemõõtesõlmega.
(2) Kinnistu piires tarbitav vesi peab üldjuhul tulema ühe veemõõtesõlme kaudu. Enam kui ühe veemõõtesõlme rajamine kinnistule ühisveevärgist vee võtmiseks võib toimuda erandina vee-ettevõtja loal ja tingimustel.
(3) Kastmisveele võib olla eraldi ehitatud väljund, mis on varustatud omaette veemõõdusõlmega.
(4) Veemõõtesõlm peab asuma hoones selle peatorupoolsel küljel, kohe peale sisendustoru suubumist hoonesse või veemõõtekaevus, kohe peale sisendustoru suubumist kinnistule.
(5) Veemõõtesõlm võib vee-ettevõtja ja kliendi kokkuleppel paigaldada veemõõtekaevu.
(6) Veemõõtesõlme asukoht ja ehitus peab vastama vee-ettevõtja poolt esitatud tehnilistele tingimustele. Sõlme paigaldab oma veearvesti vee-ettevõtja, kui klient ja vee-ettevõtja ei lepi kokku teisiti. Kliendi poolt paigaldatud veearvesti peab vastama vee-ettevõtja poolt esitatud tehnilistele tingimustele.
(7) Veemõõtesõlme, kui see nõutaval kujul puudub, peab ehitama kinnistu omanik, võttes vee-ettevõtjalt selleks eelnevalt tehnilised tingimused. Keeldumise korral on vee-ettevõtjal õigus teenuslepingut mitte sõlmida või olemasolev teenusleping lõpetada.
(8) Veearvesti monteerib omal kulul vee-ettevõtja tähtajatut, samuti käesoleva korra kohast tähtajalist teenuslepingut omava kliendi veemõõtesõlme viie tööpäeva jooksul peale lepingu sõlmimist, teostades ka edaspidist veearvesti hooldust ja taatlust. Teenuslepingu lõpetamisel demonteerib veearvesti vee-ettevõtja.
(9) Peale veearvesti paigaldamist koostatakse akt arvesti ja sõlme juurde kuuluvate plommide vastuvõtu kohta, mille alusel klient vastutab nende nõuetekohase toimimise eest.
(10) Klient peab tagama:
1) veearvesti säilimise vigastamatuna ja kaitsmise külmumise ja ülekuumenemise eest;
2) veemõõtesõlme ruumi või veemõõtekaevu korrasoleku, puhtuse ja kuivuse; samuti ruumi valgustuse;
3) veemõõtesõlme armatuuri töökorras oleku;
4) veemõõtesõlme lähima ümbruse korras ja juurdepääsu veearvesti kontrollimiseks ja teenindamiseks vabana.
(11) Vee-ettevõtjale kuuluva rikutud (ka külmunud, kuumenenud) või omavoliliselt eemaldatud veearvesti asendab vee-ettevõtja viie tööpäeva jooksul peale tekitatud kahjude tasumist vee-ettevõtjale kliendi poolt. Veearvesti tehnilise rikke korral, mis ei sõltunud kliendist, asendatakse arvesti vee-ettevõtja poolt tasuta.
(12) Kui ei ole kinni peetud korra § 14 lõikes 1 nõuetest, on vee-ettevõtjal õigus sulgeda vee andmine kinnistule vastavalt korra paragrahv 9 lõikele 17.
(13) Veearvesti riketest, vigastustest, külmumisest, ülekuumenemist või arvesti ja veemõõtesõlme plommide riknemisest, kaotsiminekust tuleb kliendil koheselt teatada vee-ettevõtjale. Eeltoodust kinnipidamisel ei rakenda vee-ettevõtja korra § 13 lõikes 3 toodud hüvituse nõuet.
(14) Klient võib kirjalikult nõuda vee-ettevõtjale kuuluva arvesti täpsuse kontrollimist enne taatlustähtaega. Kui taatlemisel selgub, et mõõtetäpsus on lubatud vea piires, kannab kulud klient, vastasel juhul vee-ettevõtja.
(15) Vee-ettevõtjal on õigus kehtestada nõudeid veearvestite elektritoite ja -ülekande süsteemide ning nende plommimise kohta. Nimetatud plomme käsitletakse kui veemõõtesõlme plomme.
§ 18. Veearvestus
(1) Üldjuhul kliendi veetarvidust mõõdetakse veearvestiga.
(2) Veearvesti rikke korral, kui klient ei ole selles süüdi, arvestatakse tarbitud vett rikke avastamisele eelnenud mõõteperioodi kolme kalendrikuu keskmise ööpäevasetarbimise järgi. Nimetatud arvestamiskord kehtib rikke tuvastamise kalendrikuu kohta kuni uue arvesti paigaldamiseni.
(3) Kui klient ei ole võimaldanud kahe nädala möödumisel pärast kirjalikku hoiatust juurdepääsu veearvestile, võib vee-ettevõtja rakendada korra paragrahvi 13 lõikes 3 sätestatut korra paragrahvi 13 lõike 5 kohase kestvusega.
(4) Kui korra paragrahvi 17 lõike 14 kohasel kontrolltaatlusel osutus arvesti mõõteviga lubatust suuremaks, tehakse vee-ettevõtja poolt tasaarveldus eelneva kolme kalendrikuu veetarvituse kohta, kaasa arvatud kontrolltaatluse kalendrikuu päevade kohta kuni uue arvesti paigaldamiseni. Tasaarveldus toimub tasaarveldusperioodile eelnenud kolme kalendrikuu keskmise veetarbimise alusel.
(5) Avalikust veevõtukohast võetava vee arvestus ja tasumine toimub vastavalt vee-ettevõtja poolt kehtestatud korrale kooskõlas linnavalitsuse ja vee-ettevõtja vahelise lepingu tingimustega.
(6) Ühekordsed veetarvitused (läbipesud, katsetused jms) mõõdetakse või arvestatakse vee ettevõtte poolt igakordselt vastavalt kasutusele.
(7) Päästeteenistuse poolt kahjutule tõrjumiseks, teisteks päästetöödeks ja õppustekskulutatud veekoguse üle peab arvestust päästeteenistus, esitades igakuiselt vee-ettevõtjale sellekohased andmed.
(8) Kinnistusisese tulekustutussüsteemi kaudu tarbitud vee eest tasub klient veearvestinäidu järgi üldistel alustel. Kui vesi ei läbinud veearvestit, teeb korra § 13 lõikest 2tulenevatel juhtudel vastava veekasutuse akti ja kuluarvestuse vee-ettevõtja.
(9) Veearvesti puudumise korral arvestatakse ostja tarbitud veekogus 4m³ kuus inimese kohta. Arvestust ei tehta ainult tingimusel, et hoone seisab tühjana ning veetarbimist üldse ei ole aastaringselt.
(10) Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste arve ja muude maksekohustuste tähtajaks täitmata jätmisel on vee-ettevõtjal õigus esitada kliendile viie tööpäeva möödudes kirjalik hoiatus veeandmise ja reovee kanaliseerimise sulgemiseks. Kliendile vee andmise ja heitvee kanaliseerimise sulgemine võib toimuda pärast kliendi ja linnavalitsuse sellekohast kirjalikku teavitamist vee-ettevõtja poolt. Erandjuhtudel, vastavalt käesolevas korras toodule on vee-ettevõtjal õigus kliendile vee andmine ja heitvee kanaliseerimine sulgeda ette teatamata.
§ 19. Heitvee mõõtmine
(1) Heitvee mõõtesõlmega varustatakse kinnistud korra § 20 lõigetes 1 ja 2 toodud juhtudel.
(2) Heitvee mõõtesõlme paigutus ja ehitus ning kasutatavad heitveearvestid peavad tehniliselt vastama vee-ettevõtja poolt esitatud tingimustele.
(3) Heitvee mõõtesõlme ehitab soovi avaldanud pool.
(4) Heitvee mõõtesõlme vaatab üle, annab kasutusloa ja plommib vee-ettevõtja. Mõõtesõlme hooldust ning heitveearvesti taatlust korraldab ja kulud kannab klient. Koostatakse akt arvesti ja sõlme juurde kuuluvate plommide vastuvõtu kohta.
(5) Heitvee mõõtesõlme puhul tuleb samaselt veemõõtesõlmega kinni pidada korra § 17 lõikes 10 toodud nõuetest. Nõuete eiramisel on vee-ettevõtjal õigus sulgeda vee andmine või heitvee kanaliseerimine ühiskanalisatsiooni.
(6) Heitveearvesti riketest, vigastustest, külmumisest, ülekuumenemisest või arvesti ja mõõtesõlme plommide kaotsiminekust tuleb kliendil koheselt teatada vee-ettevõtjale. Eeltoodust kinnipidamisel võidakse neil juhtudel vee-ettevõtja poolt mitte rakendada korra § 13 lõike 3 kohast hüvituse nõuet.
(7) Kui vee-ettevõtja kasutab käesoleva paragrahvi lõike 1 kohast õigust heitvee mõõtesõlme ehitamiseks, langevad selle ehituse ja hooldusega seotud kulud vee-ettevõtjale.
(8) Vee-ettevõtjal on õigus kehtestada nõudeid arvestite elektritoite ja -ülekande süsteemide ning nende plommimise kohta. Nimetatud plomme käsitletakse kui mõõtesõlme plomme.
§ 20. Heitvee arvestus
(1) Kliendilt ühiskanalisatsiooni ärajuhitava heitvee kogus võrdsustatakse ühisveevärgist tarvitatud vee kogusega või mõõdetakse eraldi heitveearvestiga. Heitvee mõõtmist kasutatakse siis, kui üks lepingupooltest seda soovib või see toimub käesoleva korra kohaselt.
(2) Kui klient saab kogu vee või osa sellest muudest veeallikatest kui ühisveevärk, määratakse ühiskanalisatsiooni ärajuhitud vee kogus heitveearvestiga või võrdsustatakse kõigist veeallikatest kokku tarvitatud veega, kui vee-ettevõtja loeb selle mõõtmist usaldusväärseks ja ei eelda muu vee ülemäärast sattumist kanalisatsiooni. Kõik heitvee mõõtesõlme või muudest veeallikatest tarvitatud vee mõõtesõlmede ehitamise ja hooldusega seotud kulud kannab klient, kui teenuslepingus ei ole kokku lepitud teisiti.
(3) Heitveearvesti rikke korral arvutatakse ärajuhitud heitvee kogus korra § 20 lõikes 1 sätestatud korras.
(4) Kui klient ei ole võimaldanud pärast ühekordset kirjalikku hoiatust ilma mõjuva põhjuseta juurdepääsu heitveearvestile, võib vee-ettevõtja rakendada korra § 13 lõikes 4 sätestatut korra § 13 lõike 5 kohase kestvusega.
(5) Ühekordne heitvee ärajuhtimine ühiskanalisatsiooni juhul, kui kasutatakse vett, mis ei ole mõõdetud (läbipesu, katsetuse jms), arvestatakse vee-ettevõtja poolt igakordselt vastavalt kasutusele.
(6) Sademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee kogus määratakse vee-ettevõtja poolt tehniliste arvestuste alusel või mõõdetakse.
§ 21. Arveldamine veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuse eest
(1) Arveldamine veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuste eest sh vee- (heitvee) arvesti näidu registreerimine ja näidu teatamine vee-ettevõtjale toimub teenuslepingu alusel kooskõlas käesoleva korraga. Kasutatud vee ja ärajuhitud heitvee kogust arvestatakse kuupmeetri täpsusega.
(2) Arve saanud klient on kohustatud tasuma vee-ettevõtjale teenuslepingus kokkulepitud aja jooksul alates arve väljasaatmise päevast. Kui arve tasumise tähtaeg ei ole kokku lepitud, siis on klient kohustatud tasuma arve kümne kalendripäeva jooksul alates arve väljasaatmise päevast. Arve loetakse tasutuks raha laekumise kuupäevast vee-ettevõtja arvelduskontole.
(3) Arvelduskorra muudatused määratakse kindlaks teenuslepinguga. Kui toimub tarbija hinnagrupi muutus, on klient kohustatud sellest kümne tööpäeva jooksul vee-ettevõtjale teatama.
(4) Pretensioone arvete õigsuse suhtes võib klient esitada vee-ettevõtjale kümne tööpäeva jooksul arve kättesaamise päevast. Pretensiooni esitamine ei pikenda arve tasumise tähtaega. Pretensioonid vaadatakse läbi kümne tööpäeva jooksul arvates pretensiooni kättesaamisest.
(5) Veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuste arve ja muude maksekohustuste tähtajaks täitmata jätmisel on vee-ettevõtjal õigus esitada kliendile viie tööpäeva möödudes kirjalik hoiatus veeandmise ja heitvee kanaliseerimise sulgemiseks. Sulgemine toimub käesoleva korra paragrahvi 9 lõike 17 kohaselt.
(1) Enne käesoleva korra jõustumist vastuvõetud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumist ja nende kasutamist reguleerivad õigusaktid kehtivad niivõrd, kuivõrd need ei ole vastuolus seaduse, käesoleva korra ja muude õigusaktidega.
(2) Enne käesoleva korra jõustumist linnavalitsus ja vee-ettevõtja ning kliendi ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingud kehtivad niivõrd, kuivõrd need ei ole vastuolus seaduse, käesoleva korra ja muude õigusaktidega.
(2) Määrus jõustub 19. detsembril 2011. a
Lisa Taotlus Loksa linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumiseks


SEVE Ehituse heategevusjooksu, IRONMAN Tallinna triatloni ja rahvatriatloni läbiviimiseks tänava ajutise sulgemise loa andmine, liikluskorraldus ürituse ajal, teede ja tänavate sulgemise maksust ning ühistranspordi ümberkorraldamisega seonduvate kulude tasumisest vabastamine
Tallinna Linnavalitsus 19.06.2019 korraldus number 899
Redaktsiooni kehtivus: 19.06.2019 - ...
Liiklusseaduse § 6 lg 4, § 72 lg 3 ja § 12 lg 1, Tallinna Linnavolikogu 16. detsembri 2010 määruse nr 64 „Liiklusseadusega kohaliku omavalitsuse pädevusse antud ülesannete delegeerimine linnavalitsusele ja linnavolikogu määruste muutmine“ § 1 ja Tallinna Linnavolikogu 20. detsembri 2012 määruse nr 31 „Teede ja tänavate sulgemise maks“ § 5 lg 1 p 4 alusel, kooskõlas Tallinna Linnavalitsuse 6. mai 2013 määruse nr 30 „Teede ja tänavate ajutise sulgemise eeskiri“ § 3 lg 1 p-ga 2 ja võttes arvesse, et nimetatud üritus on linnaelu aspektist oluline ning tulenevalt MTÜ Sportlik Eesti 12. juuni 2019 taotlusest
1. Lubada MTÜ-l Sportlik Eesti (registrikood 80392994) SEVE Ehituse heategevusjooksu, IRONMAN Tallinna triatloni ja rahvatriatloni läbiviimiseks sulgeda liiklusele järgmised tänavad järgmistel aegadel:
1.1 1. augustil 2019:
1.1.1 Kaarli puiestee kella 21.30-st kuni kella 21.55-ni;
1.1.2 Nunne tänav kella 21.30-st kuni kella 22.00-ni;
1.1.3 Toompea tänav ja Falgi tee kella 21.30-st kuni kella 22.05-ni;
1.1.4 Suurtüki tänav, Laboratooriumi tänav, Tolli tänav, Uus tänav, Olevimäe tänav, Rannamäe tee ja Margareeta aia kergliiklusteed ja Tornide väljaku kergliiklusteed kella 21.35-st kuni kella 22.15-ni;
1.1.5 Pikk tänav, Pühavaimu tänav, Vene tänav, Vana turg, Kuninga tänav ja Harju tänav kella 21.35-st kuni kella 22.30-ni;
1.2 3. augustil 2019:
1.2.1 Kalaranna tänava sõidutee kella 7.15-st kuni kella 17.30-ni ja kergliiklustee kella 10.45.-st kuni 23.59-ni;
1.2.2 Tööstuse tänav Kalaranna tänavast Kopli tänavani (välja arvatud ühistransport) ja Tööstuse tänava, Kopli tänava, Sitsi tänava ja Paljassaare tee ristmik kella 7.15-st kuni kella 17.30-ni;
1.2.3 Kopli tänav Tööstuse tänavast Sõle tänavani ja Kopli tänava, Sõle tänava ja Pelguranna tänava ristmik kella 7.15-st kuni kella 17.30-ni;
1.2.4 Pelguranna tänav kella 7.15-st kuni kella 17.30-ni;
1.2.5 Lahepea tänava kergliiklusteed 7.15-st kuni kella 17.30-ni;
1.2.6 Paldiski maantee kesklinnast väljuv suund Lahepea tänavast Ehitajate teeni ja Paldiski maantee viadukti linnast väljuv suund kella 7.15-st kuni kella 17.30-ni;
1.2.7 Paldiski maantee Õismäe teelt Tähetorni teeni (välja arvatud sissesõiduks Inchcape Motorsi ja K-Rauda kaupluse hooneteni ja ühistranspordile kuni Mäeküla teeni) kella 7.15-st kuni kella 17.30-ni;
1.2.8 Kalaranna tänava kergliiklustee kella 11.00-st kella 24.00-ni;
1.2.9 Põhja puiestee Soo tänava ja Sadama tänava vahel, Kalasadama tänav, Suur-Rannavärava tänav, Rannamäe tee Suurtüki tänava ja Kanuti tänava vahel, Mere puiestee Sadama tänava ja Suur-Rannavärava tänava vahel, Peetri tänava kergliiklustee, Kalaranna tänava kergliiklustee, Aia tänav kella 11.15-st kuni 24.00-ni;
1.2.10 Viru tänav Aia tänava ja Raekoja platsi vahel, Vanaturu kael, Raekoja plats, Kullasepa tänav, Harju tänav kella 11.15-st kuni 24.00-ni, jalakäijatele võimaldatakse nimetatud tänavaid ületada;
1.2.11 Kanuti tänav ja Vabaduse väljak kella 11.00-st kuni 24.00-ni;
1.3 4. augustil 2019 Kalaranna tänav, Tööstuse tänav Kalaranna tänavast kuni Kopli tänavani, Kopli tänav Tööstuse tänavast kuni Kaluri tänavani, Kaluri tänav, Süsta tänav, Pelguranna tänav ja Stroomi ranna kergliiklusteed kella 11.00-st kuni kella 12.30-ni.
2. Keelata parkimine Pelguranna tänaval alates 2. augustil 2019 kella 17.00-st kuni 4. augustil 2019 kella 12.00-ni.
3. Tallinna Linnatranspordi Aktsiaseltsil:
3.1 laupäeval 3. augustil 2019 kella 11.00-st kuni tööpäeva lõpuni ja 4. augustil 2019 kella 10.00-st kuni 13.00-ni:
3.1.1 suunata liinide nr 21 ja 21B autobussid Kakumäe suunal ümbersõidule Rannamäe tee, Toompuistee ja Endla tänav, tehes peatuse Toompuiesteel A.Adamsoni peatuses;
3.1.2 suunata liinide nr 41 ja 41B autobussid Kakumäe suunal ümbersõidule Rannamäe tee, Toompuistee, Tehnika tänav ja Paldiski maantee;
3.1.3 suunata liini nr 3 autobussid Veerenni suunal ümbersõidule Põhja puiestee, Suurtüki tänav, Rannamäe tee, Toompuiestee, Kaarli puiestee, Vabaduse väljak, Estonia puiestee, Teatri väljak;
3.1.4 suunata liini nr 3 autobussid Randla suunal ümbersõidule Narva maantee, Pärnu maantee, Vabaduse väljak, Kaarli puiestee, Toompuiestee, Rannamäe tee, Suurtüki tänav, Põhja puiestee, Soo tänav, Tööstuse tänav, Erika tänav, Kopli tänav, Sitsi tänav, tehes ajutise peatuse Soo tänaval peale Põhja puiestee ristmikku;
3.1.5 suunata liini nr 73 autobussid kesklinnast väljuval suunal ümbersõidule Pärnu maantee, Estonia puiestee, Teatri väljak, Estonia puiestee, Vabaduse väljak, Kaarli puiestee, Toompuiestee, Rannamäe tee, Suurtüki tänav, Põhja puiestee, Soo tänav, Tööstuse tänav, Erika tänav, Kopli tänav, Tööstuse tänav, tehes peatused Teatri väljakul Estonia peatuses, Vabaduse väljakul Vabaduse väljak peatuses, Soo tänaval peale Põhja puiestee ristmikku paiknevas ajutises peatuses, Kopli tänaval enne Sitsi ristmikku paiknevas ajutises peatuses;
3.1.6 suunata liini nr 73 autobussid kesklinna suunal ümbersõidule Tööstuse tänav, Niine tänav, Põhja puiestee, Suurtüki tänav, Rannamäe tee, Toompuiestee, Vabaduse väljak, Pärnu maantee, tehes peatused Tööstuse tänaval Volta peatuses, Niine tänaval Põhja puiestee peatuses ja Vabaduse väljakul Vabaduse väljak autobussiliinide nr 9, 11, 16, 48 peatuses;
3.1.7 suunata liini nr 59 autobussid Pikakari suunal ümbersõidule Ristiku tänav, Kopli tänav, Paljassaare tee, tehes peatuse Kopli tänaval enne Sitsi tänava ristmikku paiknevas ajutises peatuses.
3.1.8 kehtestada ümbersõitudele suunatavatele autobussiliinidele vabad sõidugraafikud;
3.2 laupäeval 3. augustil 2019 ühistranspordi tööpäeva algusest kuni kella 17.30-ni ja pühapäeval 4. augustil 2019 kella 10.00-st kuni 13.00-ni suunata liini nr 40 autobussid ümbersõidule Randla tänav, Puhangu tänav, tehes ajutise peatuse Puhangu tänaval peale Randla tänava ristmikku;
3.3 pühapäeval 4. augustil 2019 kella 10.00-st kuni 13.00-ni suunata liinide nr 33 ja 72 autobussid ümbersõidule Sõle tänav, Lõime tänav, Kopli tänav, Sõle tänav, tehes ajutise peatuse Sõle tänaval peale Kopli tänava ristmikku.
4. Vabastada MTÜ Sportlik Eesti (registrikood 80392994) käesoleva korralduse punktis 1 nimetatud tänavate sulgemisel teede ja tänavate sulgemise maksu ning käesoleva korralduse punktis 3 nimetatud ühistranspordi ümberkorraldamisega seonduvate kulude tasumisest.
5. MTÜ-l Sportlik Eesti tagada:
5.1 suletava ala tähistamine liiklusmärkide ja liikluskorraldusvahenditega vastavalt kooskõlastatud liikluskorralduse skeemile;
5.2 ärajäävatesse ühistranspordi peatustesse vastava info paigutamine;
5.3 liikluse reguleerijate instrueerimine enne ürituse algust;
5.4 ürituse ajal osalejate ja teiste liiklejate ohutus;
5.5 elanike ja asutuste juurdepääs liikluseks suletud piirkonda;
5.6 linnaelanike õigeaegne teavitamine liikluskorralduse muudatustest.
6. Tallinna Transpordiametil teha korraldus teatavaks MTÜ-le Sportlik Eesti ja Tallinna Linnatranspordi Aktsiaseltsile ning avaldada korraldus ajalehes, milles Tallinna linn avaldab ametlikke teadaandeid.
7. Korraldust on võimalik vaidlustada Tallinna Halduskohtus (Pärnu mnt 7, Tallinn 15082) 30 päeva jooksul arvates korralduse teatavakstegemisest.