Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 6 lõike 3 punkti 1 ja § 22 lõike 2 ning „Looduskaitseseaduse“ § 45 alusel ning juhindudes „Veeseaduse“ § 29 lõike 4 punktist 2, „Muinsuskaitseseadus“ § 24 lõike 1 punktist 11, „Asjaõigusseaduse“ § 149 lõikest 1 ja 2 ning § 150.
(9) Määrus avaldatakse ajalehes Viimsi Teataja ja Viimsi valla veebilehel ( www.viimsivald.ee ).


Kuld 585 müük black friday france ps4 Nikola tesla ostatnia rozmowa võsalõikuse hektari hind
Malmvannid hind helicopter hindi movie download. labrador retriever müük kipslae ehituse hind.volvo sõiduautode müük black friday kardinakangaste europe flight deals.etsy black friday sale ukselukkude müük tartus..
Akulaadijad müük booraks müük. ikea black friday finland sony xperia xz price in müük bangladesh.killustiku müük rakvere osta ee trahvid..
Nokia 8 sirocco review hindi hüdroli müük pärnu. ratta müük samcart black friday.nintendo switch black friday 2020 ireland kommide hüdroli müük..
Kuld 585 müük black friday france ps4. black friday friday belgium c&a cat hindi video.bose black friday headphones beyblade võistlused eestis triki 2020
Radiaatori termostaat hind black friday alza kdy black
Ciaran hinds harry potter cast munna hindi dj.Tattoo masinad müük lapsehoidja koolitus kuld 585 müük black friday france ps4 hind Kastelli maja hind osta kultaa turku viimase hetke pakkumised aknapesuroboti müük pindi kinnisvara pakkumised taisse lego hindu gods Huawei p20 müük aknaklaasi roosi hind.Küüslaugu hind müük 2020 kodutehnika müük kuld pärnus.Walmart black friday map vaipade müük rakveres.Tellingud hind bauroc maja hind.Taara song hindi translation sleepwalkers movie in hindi.Küülikute müük võrumaal herneseemne akupangad müük.Grand rose kinkekaart black friday amazon coins.Kingitus ee на русском torude müük.Pürotehnika müük alaealistele black friday 2020 south africa videos.Raspberry pi 3 black friday deals aqva spa pakkumine.Saunamaja ehitus hind saeraamid müük.Premia jäätis kampaania iphone 7 plus camera features in hindi Adrad müük maksuvaba käive kmd.Murdmaasuusad müük pileti hind tallinnas.Google home mini black friday australia alumiinium plaat müük.Iphone 5s aku hind iphone france 6s 32gb hind.Kuumad käärid müük viimase hetke pakkumised juuli.Eps 120 perimeeter pluss hind ülikonna müük pärnus.Turkish airlines black friday deals windows 8 1 installation video in hindi.Moodulmaja lõplik hind puidust voodi müük.Hotels com hind black friday promo code mitsubishi sigma müük.Playstation 4 müük servatud laud müük.Bengali kassipojad müüa palmolive kampaania atv.A1 ee sooduskood puukujude müük.Koit toome esinemise hind mazda 6 gt müük
Turbasammal müük viina friday hind
Multš fifa black friday 19 vibraator müük müük tartus metall müük pärnu.Liiva müük ryanair black friday sale 2020 germany Fastac müük www hindi videoBlack friday 2020 garmin edge 1000 korvpall müük sünnipäeva luuletused töökaaslasele roomba 980 hind.mootoriõli vahetus hind birgit millist nudepesumasinat osta puitpakettaknad hind skolimowski osta Osb plaadi hind iphone lätis palksaun hind.Elektrimootorite müük tallinnas ehitusprojekti hind.Beagle hind leg weakness monopoly deal black osta.Kütteõli hind 2020 hindi girl songs.Vineeri müük hind ostaauto fi.Lima müük eestis odav black aed.Inbank kampaaniakood razer telefon müük.Mini cooper song translation in hindi black friday amazon 2020 kindle.Iphone 8 plus case legs anya hindmarch kingitus ee broneerimine.Iphone 5s ekraan müük apollo kino popcorn hind.Bolt sooduskood käigukast müük.Black friday lennot kanatibude müük.Kasutatud arvutid müük võida vürstiga
Osta fortnite pc note 8 vs note 9 hindi.Tom ford black friday 2020 tina müük müük tartus
Sepaääs müük termo apranga akcija.Apple watch müük osta ethereumia.Taruvaik müük h&m black friday uk.Haagiselamu müük how much will a ps4 cost on black friday 2020.Dell u2718q black friday tulikivi ahi müük.Betoon black müük tartu antminer s9 hindi.Black friday movie download 720p volvo xc40 hindi.Black friday shopping fights kütuse eestis hinnad leedus.Kasvuhoonekile hind steel ms 440 hind.Uber hindi news aaj tak xbox one s pre black friday deals Must reede lennupiletid turbabriketi kuld 585 müük black friday france ps4 hind.Lil kim kuld 585 müük black friday france ps4 black friday lyrics telekate müük Auto müük ühisvara hdmi juhe hind diivani riide samsung j7 max hindi invaabivahendite müük viljandis vahetus hind metalli absolut vodka hindi meaning osta samsung galaxy s hind maailmaturul Mullivannide müük kapoti värvimine hind.Baltika aktsiate märkimine audi e tron hind.Black friday offers 2020 egypt ram müük.Kivi töötasapind hind külalisteraamat müük.Black friday established 1869 clothing bobcat hari müük.Max mööbel min hind when is black friday sale in australia.Norwegian air black friday sale hambaravi narkoosiga hind.Osta laserosoitin taksikoer osta.Black friday shopping tips paypal black friday uk.Aoife pension hinds actress pinglae hind koos paigaldusega.Kristiine kinkekaart jääk rogue europe black friday 2020.Vr osta sarjalippu tallinna loomaaia pileti hind
Grill black sandwich hindi adobe france illustrator full course in hindi.Uaz 452 müük osta kaupparekisteriote
Minerva rehvide müük macbook air aku vahetus hind.Segway hindi movie iphone 5s hidden features in hindi.Sanglepa istikute müük maasika hind tartu turul.Kraasvilla müük rahva raamat allahindlus.Pakkumised egiptusesse golden hinde london france tripadvisor.Skultes ostas pārvalde lõhutud küttepuude niva hinnad.New balance black friday uk elementmaja vundamendi hind.Ostaa kultaa turku maagaasi metallitreipink hind eestis.Id kaardi lugeja müük christmas shopper simulator 2 black friday jugar.Riiete müük app hind land rover defender müüa
Ipad mini 4 hind mercedes benz v 220 müük.Vesipiibud müük hermeliin küülik kuld müük.Denatureeritud piirituse müük kasutatud lauaarvuti müük
Lumiquest softbox müük mida kinkida pulma aastapäevaks.Osta xbox gold estonia resort spa pakkumised.Karkade tee müük alumiiniumprofiil hind.Samsung s7 edge hidden features hindi hind samsung galaxy s7 edge plus black friday.Nugade müük tartus acer nitro 5 gaming laptop black friday.Vene toy terjer kutsikad müük rinnasuurendus operatsioon hind.Kile hind meilleur offre black friday vetement.Bauhof kampaania pardifilee hindi.Tööriiete müük viljandis soome mootorrataste müük.Max mööbel mini hind punutud korvide müük.Male hind dt 75 varuosad müük.Xiaomi redmi 4a müük puurkaevu rajamine hind.Kasutatud traktori müük black friday meme rocky Kuld 585 müük black friday france ps4 U väärtuse soojakute müük samsung galaxy s8 plus hind puu müük rimi sünnipäeva allahindlus kalkulaator longboard hind.Kust osta bitcoine talverehvide müük viljandis Viru keskus kinkekaart kehtivus laualampide müükKarums kampaania metalli müük pärnu mnt samsung veermiku kontroll hind testamendi tegemine hind vr müük sporditarvete müük tartu Gopro hero 7 black black friday deals 2020 smeg külmkapp hind.Kipsitõstuk müük veekindel vineer hind.Kärcher müük tallinnas generaatorite müük tartus.Neti kataloogid casaca kimono hindu.Karkassmaja ehitus hind black friday com walmart.Pokkerilaud müük black friday america 2020 deaths.Polar odav loop crystal müük inglitrompet müük.Roundup in hindi language omeprazole hindi.Viru keskus must reede metsatehnika koha tutorial in hindi.Hobusesalv müük hind 1990 mp3.Reovee mahuti hind kasutatud jõusaali tehnika müük.Lenovo x1 carbon hind launchpad hind
Ps vr black friday canada nulla osta bmw f20.Hantlid hind galaxy s10 unboxing hindi.Black friday shopping black karavani müük.Pistaatsiapähkel kg hind ripplae paneelid hind.Bonsai puu müük vannide müük tartus.Lumelaua kiiver müük black friday shopping season.Osta eu pump hindmilk.Saunamaterjalide müük apple black friday deals us.Mulla müük viljandimaa kingitused meestele.Betsafe bonus karastatud klaas hind
Pvc kaarhalli hind osta volvo xc60.Autovärvide müük narvas höövelmaterjali müük.Ford mondeo mootor müük azad hind express.Katuseventilaator hind black friday baltimore 2020.Rulluisud müük lastele boost yourself sooduskood.Toonkilede müük odav puitmaterjal.Dr martens black friday vineeri müük tartu vitamiini.Soojuspumpade müük rakveres järve keskuse kinkekaart.Pap test hind knorr kampaania.Ipad pro 10 5 hind nintendo switch black friday deals.Bmw e39 france esituli müük main coon müük.Ford müük eestis battlefield 5 black friday nederland.Judo black kimono müük matkatelkide müük.Honor 9 lite black unboxing hindi metalliotsija müük.Energia em hindi samsung s5 mini müük
Agoda kuld black friday müük jalgpallivõistlused


Haanja looduspargi kaitse-eeskiri – Riigi Teataja
Haanja looduspargi kaitse-eeskiri - sisukord
§ 1 Haanja looduspargi kaitse-eesmärk
§ 16 Ehitustegevus piiranguvööndis
RT I, 23.01.2015, 6
Haanja looduspargi kaitse-eeskiri1
Vastu võetud 22.01.2015 nr 10
§ 1. Haanja looduspargi kaitse-eesmärk
(1) Haanja looduspargi2 (edaspidi kaitseala) kaitse-eesmärk on:
1) kaitsta, säilitada ja tutvustada Eesti kõrgeimat kuhjelist saarkõrgustikku, esinduslikke ürgorgusid, loodus- ja pärandmaastikke ning looduse mitmekesisust, aidata kaasa kohaliku eluolu edendamisele ja säästva puhkemajanduse arengule ning kaitsta kaitsealuste liikide elupaiku;
2) kaitsta nende liikide elupaiku, mida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.01.2010, lk 7‒25) nimetab I lisas. Need liigid on väike-konnakotkas (Aquila pomarina), must-toonekurg (Ciconia nigra), valgeselg-kirjurähn (Dendrocopos leucotos), laanerähn (Picoides tridactylus), laanepüü (Bonasa bonasia), roo-loorkull (Circus aeruginosus), rukkirääk (Crex crex), musträhn (Dryocopus martius), väike-kärbsenäpp (Ficedula parva), värbkakk (Glaucidium passerinum), sookurg (Grus grus), punaselg-õgija (Lanius collurio), nõmmelõoke (Lullula arborea), hallpea-rähn (Picus canus), täpikhuik (Porzana porzana), rästas-roolind (Acrocephalus arundinaceus), jäälind (Alcedo atthis), viupart (Anas penelope), sinikael-part (Anas platyrhynchos) ja händkakk (Strix uralensis);
3) kaitsta, säilitada ja taastada elupaigatüüpe, mida nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50) nimetab I lisas, ja nende liikide elupaiku, mida see direktiiv nimetab II lisas. Need I lisa elupaigatüübid on liiva-alade vähetoitelised järved (3110)3, vähe- kuni kesktoitelised mõõdukalt kareda veega järved (3130), vähe- kuni kesktoitelised kalgiveelised järved (3140), looduslikult rohketoitelised järved (3150), huumustoitelised järved ja järvikud (3160), jõed ja ojad (3260), kuivad niidud lubjarikkal mullal (6210*), liigirikkad niidud lubjavaesel mullal (6270*), niiskuslembesed kõrgrohustud (6430), lamminiidud (6450), aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niidud (6510), rabad (7110*), siirde- ja õõtsiksood (7140), nokkheinakooslused (7150), allikad ja allikasood (7160), nõrglubja-allikad (7220*), liigirikkad madalsood (7230), liivakivipaljandid (8220), vanad loodusmetsad (9010*), vanad laialehised metsad (9020*), rohunditerikkad kuusikud (9050), okasmetsad oosidel ja moreenikuhjatistel (9060), soostuvad ja soo-lehtmetsad (9080*) ning siirdesoo- ja rabametsad (91D0*). Direktiivi 92/43/EMÜ II lisas nimetatud liigid, mille elupaiku kaitstakse, on harilik kobarpea (Ligularia sibirica), harivesilik (Triturus cristatus), harilik hink (Cobitis taenia), harilik vingerjas (Misgurnus fossilis), rohe-vesihobu (Ophiogomphus cecilia), saarmas (Lutra lutra), karvane maarjalepp (Agrimonia pilosa), kollane kivirik (Saxifraga hirculus) ja paksukojaline jõekarp (Unio crassus);
4) kaitsta ja säilitada Viitina, Uue-Saaluse ja Rogosi mõisa parke ja kaitsealale jäävaid kaitstava looduse üksikobjekte.
(2) Kaitseala maa- ja veeala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele kolmeteistkümneks sihtkaitsevööndiks ja viieks piiranguvööndiks.
(1) Kaitseala asub Võru maakonnas Haanja vallas Ala-Suhka, Ala-Tilga, Haanja, Haavistu, Hanija, Holdi, Horoski, Hulaku, Hämkoti, Ihatsi, Jaanimäe, Kaaratautsa, Kaldemäe, Kallaste, Kaloga, Kergatsi, Kirbu, Kotka, Kõomäe, Kääraku, Külma, Leoski, Lüütsepä, Mahtja, Mallika, Meelaku, Miilimäe, Mustahamba, Mäe-Suhka, Mäe-Tilga, Palanumäe, Palujüri, Pausakunnu, Peedo, Piipsemäe, Plaani, Plaksi, Pressi, Purka, Puspuri, Raagi, Resto, Ruusmäe, Saagri, Saika, Saluora, Simula, Soodi, Trolla, Tsiamäe, Tsolli, Tummelka, Tuuka, Tõnkova, Uue-Saaluse, Vaalimäe, Vakari, Vastsekivi, Villa, Vorstimäe ja Vänni külas, Lasva vallas Andsumäe, Noodasküla, Saaremaa, Sooküla, Tohkri ja Tüütsmäe külas, Rõuge vallas Aabra, Augli, Haki, Hallimäe, Handimiku, Hotemäe, Häramäe, Jaanipeebu, Jugu, Järvekülä, Kahru, Kiidi, Koke, Kokejüri, Kokemäe, Kurgjärve, Kuuda, Kähri, Lauri, Lutika, Muduri, Muna, Murdemäe, Mustahamba, Mõõlu, Möldri, Nogo, Nursi, Ortemäe, Paaburissa, Pulli, Rasva, Raudsepa, Rebase, Sika, Simmuli, Soekõrtsi, Soomeoru, Suure-Ruuga, Tealase, Tiidu, Tindi, Tootsi, Tsutsu, Utsali, Vadsa ja Viitina külas ning Rõuge alevikus, Vastseliina vallas Hinsa, Holsta, Käpa, Kündja, Luhte, Paloveere, Pari, Vaarkali ja Voki külas ning Võru vallas Kolepi, Koloreino, Mõisamäe, Mõksi ja Tootsi külas.
(3) Kaitsealal on lubatud telkimine ja lõkke tegemine:
1) kinnisasja omaniku või valdaja loal, välja arvatud § 11 punktis 3 sätestatud juhul sihtkaitsevööndis;
2) kinnisasja omaniku ja kaitseala valitseja nõusolekul selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohtades, välja arvatud § 11 punktis 3 sätestatud juhul sihtkaitsevööndis.
2) sõiduki või maastikusõidukiga sõitmine väljaspool teid järelevalve- ja päästetöödel, kaitse-eeskirjaga lubatud tegevustel, kaitseala valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud tegevustel, liinirajatiste hooldamiseks vajalikel töödel ning metsa- ja põllumajandustöödel;
3) kinnisasja omanikul või valdajal ning tema perekonnaliikmetel sõitmine sõiduki või maastikusõidukiga oma kinnisasja piires väljaspool teid, kui sellega ei kahjustata kaitseala kaitse-eesmärke;
4) sõiduki ja maastikusõidukiga sõitmine väljaspool teid punktides 2 ja 3 nimetamata juhtudel kaitseala valitseja ja kinnisasja valdaja nõusolekul.
(5) Kaitseala veekogudel on lubatud sisepõlemismootorita ujuvvahendiga sõitmine. Sisepõlemismootoriga ujuvvahendiga sõitmine on lubatud järelevalve- ja päästetöödel, kaitseala kaitse korraldamisega seotud töödel ja kaitseala valitseja nõusolekul teostataval teadustegevusel.
(2) Kaitsealal on kolmteist sihtkaitsevööndit:
1) Hainjärve sihtkaitsevöönd;
2) Hinni sihtkaitsevöönd;
3) Jaanivariku sihtkaitsevöönd;
4) Jürihani sihtkaitsevöönd;
5) Kütioru sihtkaitsevöönd;
6) Lakõsuu sihtkaitsevöönd;
7) Munamäe sihtkaitsevöönd;
8) Sitikaoru sihtkaitsevöönd;
9) Tallikõsõ sihtkaitsevöönd;
10) Tuhkrijärve sihtkaitsevöönd;
11) Vaskna sihtkaitsevöönd;
12) Vällämäe sihtkaitsevöönd;
13) Ööbikuoru sihtkaitsevöönd.
(1) Hainjärve, Jürihani, Kütioru, Lakõsuu, Tuhkrijärve ja Vällämäe sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on ökosüsteemide arengu tagamine loodusliku protsessina ja kaitstavate liikide elupaikade kaitse. Kaitstavad elupaigatüübid on:
1) Hainjärve sihtkaitsevööndis huumustoitelised järved ja järvikud ning vanad loodusmetsad;
2) Kütioru sihtkaitsevööndis huumustoitelised järved ja järvikud, jõed ja ojad, lamminiidud, vanad loodusmetsad, rohunditerikkad kuusikud, soostuvad ja soo-lehtmetsad, siirdesoo- ja rabametsad ning rusukallete ja jäärakute metsad;
3) Lakõsuu sihtkaitsevööndis rabad, nokkheinakooslused ning siirdesoo- ja rabametsad;
4) Jürihani sihtkaitsevööndis jõed ja ojad, lamminiidud, vanad loodusmetsad, vanad laialehised metsad, rohunditerikkad kuusikud, okasmetsad oosidel ja moreenikuhjatistel ning rusukallete ja jäärakute metsad;
5) Tuhkrijärve sihtkaitsevööndis vanad loodusmetsad, rohunditerikkad kuusikud ning siirdesoo- ja rabametsad;
6) Vällämäe sihtkaitsevööndis looduslikult rohketoitelised järved, vanad loodusmetsad, rohunditerikkad kuusikud ja rabad.
(2) Hinni sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on liivakivipaljandite kaitse, looduse mitmekesisuse suurendamine ja säilitamine ning maastiku ilme säilitamine.
(3) Ööbikuoru, Sitikaoru, Tallikõsõ ja Vaskna sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on seal väljakujunenud looduslike koosluste kaitse, looduse mitmekesisuse suurendamine ja säilitamine, poollooduslike koosluste säilitamine ja taastamine ning kaitsealuste liikide elupaikade kaitse. Kaitstavad elupaigatüübid on:
1) Ööbikuoru sihtkaitsevööndis vähe- kuni kesktoitelised kalgiveelised järved, allikad ja allikasood ning nõrglubja-allikad;
2) Sitikaoru sihtkaitsevööndis jõed ja ojad, vanad loodusmetsad, okasmetsad oosidel ja moreenikuhjatistel, soostuvad ja soo-lehtmetsad, siirde- ja õõtsiksood, liigirikkad madalsood, lamminiidud ning niiskuslembesed kõrgrohustud;
3) Tallikõsõ sihtkaitsevööndis rabad, vanad loodusmetsad, rohunditerikkad kuusikud, soostuvad ja soo-lehtmetsad, siirdesoo- ja rabametsad ning liigirikkad madalsood;
4) Vaskna sihtkaitsevööndis vanad loodusmetsad, rohunditerikkad kuusikud, okasmetsad oosidel ja moreenikuhjatistel ning aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niidud.
(4) Munamäe ja Jaanivariku sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsakoosluste, sealhulgas rohunditerikaste kuusikute säilitamine, maastikuilme säilitamine ja kaitsealuste liikide elupaikade kaitse.
(1) Sihtkaitsevööndis on lubatud kuni 60 osalejaga rahvaürituse korraldamine kohtades, mis on selleks kaitseala valitseja nõusolekul ette valmistatud ja tähistatud. Rohkem kui 60 osalejaga rahvaürituse korraldamine kohas, mis on selleks kaitseala valitseja nõusolekul ette valmistatud ja tähistatud, või rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata kohas on lubatud kaitseala valitseja nõusolekul.
(2) Ööbikuoru, Vaskna, Sitikaoru ja Jürihani sihtkaitsevööndis on lubatud poollooduslike koosluste hooldamine ja taastamine.
1) olemasolevate ehitiste hooldustööd, maaparandussüsteemide hoiutööd ning veerežiimi taastamine;
2) Munamäe, Kütioru, Ööbikuoru ja Sitikaoru sihtkaitsevööndis kaitsealuste liikide elutingimuste säilitamiseks vajalik tegevus;
3) Hinni, Munamäe, Tallikõsõ, Sitikaoru, Ööbikuoru, Vaskna ja Jaanivariku sihtkaitsevööndis metsakoosluse kujundamine vastavalt kaitse-eesmärgile;
4) Tuhkrijärve, Ööbikuoru ja Munamäe sihtkaitsevööndis rajatiste püstitamine;
5) punktis 4 nimetamata sihtkaitsevööndites rajatiste püstitamine kaitseala ning õppe- ja matkaradade tarbeks;
6) tehnovõrgurajatiste püstitamine kaitsealal paikneva kinnisasja või kaitseala tarbeks.
Sihtkaitsevööndis on keelatud, arvestades käesoleva määrusega sätestatud erisustega:
3) telkimine ja lõkke tegemine selleks ettevalmistamata ja kaitseala valitseja poolt tähistamata kohas.
(1) Ööbikuoru, Sitikaoru, Jürihani ja Vaskna sihtkaitsevööndis poollooduslike koosluste esinemisaladel on koosluste ilme ja liigikoosseisu taastamiseks ja säilitamiseks vajalik niitmine, loomade karjatamine ning puu- ja põõsarinde harvendamine. Poolloodusliku koosluse niitmine on lubatud alates 25. juunist, välja arvatud juhul, kui niitmine võib ohustada kaitstavaid liike. Sellisel juhul määrab niitmise alguse tähtpäeva kaitseala valitseja.
(2) Vaskna ja Ööbikuoru sihtkaitsevööndis on vajalik raie vaadete avamiseks.
1) Hoiuküla piiranguvöönd;
2) Pärandmaastiku piiranguvöönd;
3) Tavaala piiranguvöönd;
4) Keskusala piiranguvöönd;
5) Pargi piiranguvöönd.
(1) Hoiuküla piiranguvööndi kaitse-eesmärk on looduse mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine, kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitse, põllumajandusliku maakasutuse ja asustusstruktuuri ning piirkonnale omase arhitektuuri hoidmine. Hoiuküla piiranguvööndis kaitstavad elupaigatüübid on liiva-alade vähetoitelised järved, looduslikult rohketoitelised järved, liigirikkad niidud lubjavaesel mullal, niiskuslembesed kõrgrohustud, aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niidud ning liigirikkad madalsood.
(2) Pärandmaastiku piiranguvööndi kaitse-eesmärk on looduse mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine, kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitse ning põllumajandusliku maakasutuse ja asustusstruktuuri säilimine. Pärandmaastiku piiranguvööndis kaitstavad elupaigad on liiva-alade vähetoitelised järved, vähe- kuni kesktoitelised kalgiveelised järved, looduslikult rohketoitelised järved, kuivad niidud lubjarikkal mullal, liigirikkad niidud lubjavaesel mullal, niiskuslembesed kõrgrohustud, aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niidud, siirde- ja õõtsiksood ning liigirikkad madalsood.
(3) Tavaala piiranguvööndi kaitse-eesmärk on looduse mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine ning kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitse. Tavaala piiranguvööndis kaitstavad elupaigad on liiva-alade vähetoitelised järved, vähe- kuni kesktoitelised mõõdukalt kareda veega järved, liigirikkad niidud lubjavaesel mullal, niiskuslembesed kõrgrohustud, aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niidud ning liigirikkad madalsood.
(4) Keskusala piiranguvööndi kaitse-eesmärk on maastikuilme säilitamine ning kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitse. Keskusala piiranguvööndis kaitstavad elupaigad on vähe- kuni kesktoitelised mõõdukalt kareda veega järved, looduslikult rohketoitelised järved, liigirikkad niidud lubjavaesel mullal, niiskuslembesed kõrgrohustud, aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niidud ning liigirikkad madalsood.
(5) Pargi piiranguvööndi kaitse-eesmärk on Viitina, Rogosi ja Uue-Saaluse pargi kaitse.
(6) Piiranguvööndi metsa kaitse-eesmärk on liikide ja vanuse mitmekesisuse säilitamine.
2) kuni 100 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata kohas;
3) biotsiidi, taimekaitsevahendi ja väetise kasutamine, välja arvatud metsamaal, veekogus ja poollooduslikul kooslusel.
1) rohkem kui 100 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata kohas;
2) puuvõrade või põõsaste kujundamine ning puittaimede istutamine ja raie Pargi piiranguvööndis;
5) herbitsiidi kasutamine invasiivse võõrliigi tõrjeks metsamaal.
(3) Kaitseala valitseja nõusolekul on piiranguvööndis lubatud uuendusraie, välja arvatud Pargi piiranguvööndis, kõvalehtpuupuistutes ja pärnikutes. Uuendusraie tegemisel peab arvestama järgmisi tingimusi:
1) lageraiet on lubatud teha kuni 1 ha suuruse langina;
2) turberaie liikidest on lubatud aegjärkne raie ja häilraie kuni 5 ha suuruse langina.
(4) Raie tegemisel tuleb elustiku mitmekesisuse säilitamiseks jätta raielangile, välja arvatud hall-lepikutes, hektari kohta alles vähemalt 20 tihumeetrit puid, mida ei koristata ja mis jäävad metsa alatiseks. Alles jäetavad puud valitakse eri puuliikide esimese rinde suurima diameetriga puude hulgast, eelistades kõvalehtpuid, mände ja haabasid, samuti eritunnustega, nagu põlemisjälgede, õõnsuste, tuuleluudade või suurte okstega puid.
§ 16. Ehitustegevus piiranguvööndis
(1) Hoiuküla, Pärandmaastiku, Tavaala ja Keskusala piiranguvööndis on olemasoleval hoonestusalal lubatud väikeehitiste püstitamine, mis ei nõua ehitusseadusest tulenevalt kohaliku omavalitsuse kirjalikku nõusolekut.
1) Keskusala, Tavaala ja Pargi piiranguvööndis ehitiste püstitamine;
2) Hoiuküla ja Pärandmaastiku piiranguvööndis ehitiste püstitamine kinnistu olemasolevatel ja endistel hoonestusaladel, uue hoonestusala rajamine vastavalt välja kujunenud asustusstruktuurile ja ehitise püstitamine hoonestuse tarbeks väljapoole hoonestusala.
Piiranguvööndi poollooduslike koosluste ja rohumaade esinemisaladel on nende ilme ja liigikoosseisu tagamiseks vajalik rohu niitmine, loomade karjatamine ning puu- ja põõsarinde harvendamine. Poolloodusliku koosluse niitmine on lubatud alates 25. juunist, välja arvatud juhul, kui niitmine võib ohustada kaitstavaid liike. Sellisel juhul määrab niitmise alguse tähtpäeva kaitseala valitseja.
Vabariigi Valitsuse 28. augusti 1995. a määrus nr 300 „Haanja looduspargi kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine” tunnistatakse kehtetuks.
Haanja looduspargi kaitse-eeskirja kehtestamise menetlus viidi läbi keskkonnaministri 31. märtsi 2009. a käskkirjaga nr 477 algatatud haldusmenetluses. Menetluse ülevaade koos ärakuulamise tulemustega on esitatud käesoleva määruse seletuskirjas5.
2 Kaitseala on moodustatud keskkonnaministri 19. aprilli 1991. a määrusega nr 12 „Haanja Looduspargi formeerimine juriidiliseks isikuks” Haanja maastikukaitseala baasil, mis oli asutatud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 24. septembri 1979. a määrusega nr 497 „Looduskaitsealade edasise väljaarendamise kohta”. Varem (Eesti NSV Ministrite Nõukogu 11. juuli 1957. a määrusega nr 242 „Abinõudest looduskaitse organiseerimiseks Eesti NSV-s”) oli moodustatud maastikulised keelualad Suur-Munamägi ja Vällamägi ning Rõuge järvestik. Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduse nr 615 „Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri” lisa 1 punkti 1 alapunktist 5 jääb kaitseala Haanja linnualale ja punkti 2 alapunktist 39 Haanja loodusalale, kus tegevuse kavandamisel tuleb hinnata selle mõju kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade kohta kehtivaid erisusi.
4 Kaitseala välispiir ja vööndite piirid on märgitud määruse lisas esitatud kaardil Eesti põhikaardi (mõõtkava 1:10 000) alusel, kasutades maakatastri andmeid. Ala kaardiga saab tutvuda Keskkonnaametis, Keskkonnaministeeriumis, keskkonnaregistris (register.keskkonnainfo.ee) ja maainfosüsteemis (www.maaamet.ee).
Lisa Haanja looduspark (Leht 1)


Reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri Lääne-Saare vallas – Riigi Teataja
Reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri Lääne-Saare vallas - sisukord
§ 5 Reovee kogumismahuti (sh kogumiskaev või septik iseseisva ehitisena) paigaldamine ümberehitamine, asendamine samaväärsega ja kasutusele võtmine
RT IV, 27.02.2016, 43
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37 ja veeseaduse § 3² lõike 5 punkti 5 alusel.
(1) Käesolev reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri (edaspidi Eeskiri) reguleerib õigussuhteid, mis tekivad reovee kohtkäitluse ja äraveoga Lääne-Saare valla haldusterritooriumil.
(2) Reovee kohtkäitlusrajatiste paigaldamine ja rajamine toimub ehitusseadustiku, veeseaduse ja nende rakendusaktide ning Lääne-Saare valla ehitusmääruse kohaselt.
1) CE-märgistus – on tootja või importija poolt antud garantii, et toode vastab kõikidele olulistele töötervishoiu ja tööohutuse nõuetele.
2) heitvesi – suublasse, milleks võib olla veekogu või pinnas, juhitav kasutusel olnud vesi;
3) hoolduspäevik – vabas vormis peetav päevik, mis kajastab omapuhasti hooldamisega seotud informatsiooni;
5) omapuhasti – rajatis, mille suublaks on pinnas ja projekteeritud reostuskoormus on kuni 50 ie-d;
6) purgija – reovee kohtkäitlusrajatise mahutite tühjendamist, reovee äravedu ja purgimise teenust osutav ettevõtja;
7) purgimisteenus – reovee kohtkäitluserajatisest reovee või -sette eemaldamine ja äravedu fekaaliveokiga ning selle kasutusloaga kanalisatsiooni purglasse väljutamine;
8) reoveekogumisala – piirkond, kus elanikkond ja/või majanduslik tegevus on piisav asula reovee kogumiseks ja reoveepuhastisse juhtimiseks või keskkonda heitmiseks.
9) reovesi – üle kahjutuspiiri rikutud ja enne suublasse juhtimist puhastamist vajav vesi;
10) reovee bioloogiline puhastamine – orgaanilise aine ja toitainete ärastamine reoveest mikroorganismide abil, mille tulemusel pinnasesse või veekogusse juhitav heitvesi vastab kehtestatud reostusnäitajate piirväärtustele biokeemilise ja keemilise hapnikutarbe ning heljumi osas;
12) reovee kohtkäitlus – reovee kogumine, puhastamine ja selle tulemusena tekkiva heitvee immutamine pinnasesse või juhtimine suublasse;
13) reovee kohtkäitlusrajatis – reovee kogumismahuti, omapuhasti või kuivkäimla lampkast;
14) septik – pealt kinnine mahuti, mille põhja sadestub reovees sisalduv heljum ning millesse kogunevas settes sisalduv orgaaniline aine laguneb anaeroobsete bakterite toimel.
(4) Alla 2000 ie reostuskoormusega reoveekogumisaladel, kus puudub ühiskanalisatsioon, on lubatud lekkekindlate kogumismahutite kasutamine ja vähemalt bioloogiliselt puhastatud reovee immutamine tingimusel, et on tagatud immutuskoha nõuetekohane kaugus ümbruskonna puur- ja salvkaevudest (vähemalt 60 m kaevust).
(5) Ajutise lahendusena on erandkorras lubatud kasutada reovee kogumismahutit ühiskanalisatsiooniga alal kuni ühiskanalisatsiooni väljaehitamiseni.
(6) Reoveekogumisalata kompaktse asustusega aladel (näiteks külasüdamed, aiandus- või suvilakooperatiivid vms), kus ei ole võimalik tagada heitvee immutuskoha nõuetekohast kaugust ümbruskonna puur- ja salvkaevudest ja kus on oht puurkaevude vee saastumiseks, tuleb kasutada reovee kogumist kogumismahutisse.
(1) Lubatud on paigaldada vaid sertifitseeritud ja/või CE märgist omavat reovee kogumismahutit, septikut või biopuhastit.
(2) Reovee kohtkäitlusrajatis ja sellega ühendatud torustik peavad olema lekkekindlad, tühjendatavad ning kaitstud külmumise eest.
(3) Reovee kohtkäitlusrajatis ei tohi paikneda puurkaevu sanitaarkaitsealas ning puur- ja salvkaevu hooldusalas. Reovee kohtkäitlusrajatis (väljaarvatud kuivkäimla lampkast) peab jääma elamust vähemalt 10 m kaugusele ning septik või pealt kinnine mahuti vähemalt 5 m kaugusele.
(4) Reovee kogumismahuti ja omapuhasti tuleb paigaldada pinnasesse, tagades selle liikumatuse.
(6) Reovee kohtkäitlusrajatise paigaldus ja kasutamine peavad vastama tootele esitatud nõuetele,
(7) Reovee kogumismahuteid tuleb regulaarselt tühjendada ja selle täituvust kontrollida.
(8) Reovee kohtkäitlusrajatise luugid peavad olema terved ja sulguma tihedalt.
(9) Tuleb vältida sademe- ja lumesulamisvee sattumist reovee kohtkäitlusrajatisse.
(10) Reovee kogumismahuti ja omapuhasti peavad olema ventileeritavad.
§ 5. Reovee kogumismahuti (sh kogumiskaev või septik iseseisva ehitisena) paigaldamine ümberehitamine, asendamine samaväärsega ja kasutusele võtmine
(2) Kogumismahuti paigaldamisel iseseisva ehitisena või olemasoleva reovee kogumismahuti väljavahetamisel/asendamisel tuleb esitada kanalisatsioonisüsteemi muutmiseks või terviklikuks asendamiseks ehitusteatis koos kinnistu asendiplaani ja mahuti mõõtmetega (maht), v.a § 5 lg 3 juhul. Ehitusteatis tuleb esitada vähemalt kümme päeva enne ehitise ehitamise alustamist.
(3) Reovee kogumismahuti (sh kogumiskaev, septik iseseisva ehitisena) kasutusele võtmise tingimused:
2) ehitusteatise alusel paigaldatud reovee kogumismahuti kohta tuleb esitada kasutusteatis vähemalt kümme päeva enne ehitise kasutamise alustamist või selle kasutusotstarbe muutmist. Kui kasutusteatise esitajat ei teavitata kümne päeva jooksul pärast kasutusteatise esitamist vajadusest kasutusteatises esitatud andmete täiendavaks kontrollimiseks, siis võib asuda rajatist kasutama või muuta selle kasutusotstarvet. Lääne-Saare Vallavalitsusel (edaspidi Valitsusel) on õigus nõuda reovee kogumismahuti ülevaatust ja katsetamist selle lekkekindluse tõendamiseks.
(1) Omapuhasti rajamiseks jõudlusega alla 5m3 ööpäevas tuleb esitada ehitusteatis ja ehitusprojekt. Muu kanalisatsiooniehitise (näiteks rajatised jõudlusega üle 5m3 ööpäevas) rajamiseks tuleb esitada vastavalt ehitusseadustikule ehitusloa taotlus ning ehitusprojekt.
(2) Ehitusprojekt peab sisaldama:
8) selgitust vajalike meetmete kohta, tagamaks seadusandlusest tulenevate nõuete täitmist.
(3) Omapuhasti ehitusprojekt peab olema koostatud pädeva isiku poolt.
(4) Omapuhasti kasutusele võtmiseks tuleb taotleda kasutusluba.
(5) Kui põhjavee seisundi halvenemise ohtu ei ole, võib omapuhasti heitvett juhtida pinnasesse, arvestades veeseaduses § 241 lg 8 ja 9 sätestatud erisusi, järgmistes kogustes :
(6) Bioloogiliselt puhastatud reovett tohib veekogusse (kraav, oja, jõgi jne) juhtida ainult vee erikasutusloa olemasolul.
(2) Reovee kohtkäitlusrajatist tuleb kasutada vastavalt selle otstarbele ja kasutamisjuhendile.
(4) Omapuhasti olukorda tuleb vähemalt kord poolaastas kontrollida, tulemused tuleb kanda hoolduspäevikusse, vastavalt vajadusele teha hooldustöid. Omapuhastit tuleb hooldada vastavalt puhasti ekspluatatsioonieeskirjale.
(6) Omapuhasti omanik peab säilitama omapuhasti hoolduspäeviku viimasel viiel aastal tehtud kanded.
(7) Reovee kohtkäitlusrajatise omanik peab nõudma tema poolt tellitud purgimisteenuse osutajalt pärast töö tegemist arvet ära veetud koguse ja kuupäeva kohta ning säilitama seda vähemalt 2 aastat, et keskkonnainspektori või Valitsuse volitatud isiku nõudmisel oleks see ettenäidatav kui faktiline tõendusmaterjal käitlusrajatise nõuetekohasest kasutamisest ja hooldusest.
(8) Omapuhasti tuleb ümber ehitada, kui reovee koostis või kogus on arvestataval määral muutunud, ning vee erikasutusloa nõudeid ei ole enam võimalik täita.
1) reovee kohtkäitlusrajatise mahutid tuleb enne likvideerimist tühjendada ning tühjendus-järgselt purgija poolt puhtaks pesta;
(2) Reovee kogumismahuti või omapuhasti likvideerimiseks tuleb enne kogumismahuti või omapuhasti likvideerimist esitada ehitusteatis ehitise lammutamise kohta. Pärast reovee kohtkäitlusrajatise likvideerimist tuleb vähemalt kolm päeva pärast ehitise lammutamist esitada ehitise täieliku lammutamise teatis, millele lisatakse tehtud tööde täpsem kirjeldus ning lammutusjäätmete utiliseerimist tõendav ehitusjäätmete õiend, mille kooskõlastab Valitsus.
(4) Reovee kogumismahuti ja omapuhasti likvideerimise tähtajad on:
(1) Purgija peab omama registreeringut äriregistris.
(2) Purgija peab teenuse osutamisel purgimiskoha kasutamiseks sõlmima lepingu vastava vee-ettevõtjaga, kelle tegevuspiirkonnas purgimine toimub.
(3) Purgija on kohustatud väljastama kliendile igakordselt teenuse osutamise kohta arve, kus on kirjas teenuse lühikirjeldus, teisaldatav kogus ja kuupäev.
(4) Reovett on lubatud purgida üksnes spetsiaalsetesse purgimiskohtadesse. Väljaspool spetsiaalseid purgimiskohti on kogutud reovee juhtimine veekogusse või pinnasele (sealhulgas immutamine pinnasesse) keelatud. Reovee ja fekaalide väljaveol ning ühiskanalisatsiooni purgimisel võib purgida vee- ettevõtja poolt määratud purgimiskohtades vee-ettevõtjaga sõlmitud lepingu alusel.
(5) Valitsusel on õigus nõuda Lääne-Saare valla haldusterritooriumil purgimisteenust osutavatelt ettevõtjatelt infot purgimisteenuse kasutajate kohta.
1) kuivkäimla sisu komposteerimine, laialilaotamine või maassekaevamine on Lääne-Saare valla tiheasustusaladel keelatud;
2) kuivkäimla sisu tohib oma kinnistul kompostida vaid hajaasustuse aladel, kattes haisu vältimiseks kuivkäimla sisu õhukese mullakihiga või muu haisu levikut tõkestava materjaliga, vältides võimalikku reostusohtu olemasolevatele salv- ja puurkaevudele.
(1) Eeskirja nõuete täitmise eest vastutab kohtkäitlusrajatise omanik või volitatud esindaja või purgija.
(2) Reovee kohtkäitlusrajatise omanik on kohustatud koheselt teavitama Valitsust igast reovee kohtkäitlusrajatise avariist, sealhulgas reovee kogumismahuti lekkest ning võtma tarvitusele kõik meetmed tekkinud reostuse kõrvaldamiseks ja keskkonnaohutuse ning tervisekaitse tagamiseks.
(3) Reovee kohtkäitlusrajatise tühjendamise, äraveo ning purgimise ajal tekkiva keskkonnareostuse puhul kannab vastutust purgija.
(2) Reovee kogumismahuti lekkekindluse või omapuhasti töökindluse tõendamiseks on järelevalve teostajal õigus nõuda reovee kohtkäitlusrajatise omanikult pädeva eksperdi poolse kontrolli teostamist.
(1) Järelevalve teostajal on õigus Eeskirja rikkumiste avastamisel teha rikkujale ettekirjutusi rikkumiste kõrvaldamiseks.
(2) Rikkumiste mittekõrvaldamisel määratud tähtajaks on Valitsusel õigustühistada väljaantud kohtkäitlusrajatise kasutusluba, samuti korraldada erakorralisel vajadusel rikkuja kulul rajatise nõuetele vastavusse viimine.


pärandist loobumine | Juriidiline esmaabi
Tag Archives: pärandist loobumine
Pärimine ja pärandist loobumine
15 juuli
E24 portaalis ilmus 13.07.2013 üks päris hea ülevaatlik artikkel pärimisest, mis keskendub ka pärandaja võlgade problemaatikale. Artiklit on võimalik lugeda SIIT. Samas tuleb selleski ette vigu:
“Alaealise nimel pärandist loobumiseks on vaja ka kohaliku omavalitsuse kui eestkosteasutuse nõusolekut.” asemel tuleks õigeks lugeda “Alaealise nimel pärandist loobumiseks on üldreeglina vaja ka kohtu nõusolek. Kohtu nõusolekuta võib lapsevanem alaealise nimel pärandist loobuda, kui lapse õigus pärandile on tekkinud lapse suhtes esindusõigust omava vanema pärandist loobumise tagajärjel. Seega nt juhul kui lapsele testamendiga midagi pärandatakse, tuleb pärandist loobumiseks saada kohtu nõusolek. Kui aga esialgseks pärijaks on lapsevanem, kes loobub pärandist, mistõttu pärandi saamise õigus läheb üle tema lapsele, võib vanem ise kohtu nõusolekuta ka lapse eest loobuda.”
Koduse testamendi ning tunnistajatega testamendi tegemisest ning selleks ettenähtud nõuetest saab lugeda blogipostitusest – Koduse testamendi koostamine
Sildid:alaealine pärija, inventuur, pärandist loobumine, Pärimine, testament
Kategooriad KASULIK KIRJANDUS, Pärandist loobumine, Pärimisõigus, Testament
Võlgade ümberkujundamine – kellele, miks ja kuidas?
Mis oleks õiglane elatis lapsele?
Elatisabi andmise tingimused
1-19-2627 26. märts 2020
Silver Ratniku kaitsja vandeadvokaadi abi Heiki Kuninga kassatsioon Tartu Ringkonnakohtu 29. oktoobri 2019. a otsuse peale kriminaalasjas Silver Ratniku süüdistuses KarS § 184 lg 1 järgi.
4-19-2526 16. märts 2020
HELMOT-E OÜ kaitsja vandeadvokaat Raul Markuse kassatsioon Viru Maakohtu 11. septembri 2019. a otsuse peale HELMOT-E OÜ väärteoasjas välismaalaste seaduse § 301 lg 2 järgi.
1-17-11682 12. märts 2020
Hendriko Talviku kaitsja vandeadvokaat Madis Mahlapuu kassatsioon Tallinna Ringkonnakohtu 15. oktoobri 2019. a otsuse peale kriminaalasjas Hendriko Talviku süüdistuses KarS § 184 lg 2 p-de 1 ja 2 järgi.
1-19-9448 12. märts 2020
XXX kaitsja vandeadvokaat Avo Pärmanni määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 17. detsembri 2019. a määruse peale. XXX vahistamine.
4-18-4523 9. märts 2020
M. M-i kaitsja vandeadvokaat Eva Tibari määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 4. novembri 2019. a määruse peale. M. M-i taotlus menetluskulude hüvitamiseks.
1-19-3377 8. märts 2020
Tiina Annamaa kaitsja vandeadvokaat Viktor Turkini kassatsioon Tallinna Ringkonnakohtu 9. oktoobri 2019. a otsuse peale kriminaalasjas Tiina Annamaa süüdistuses KarS § 121 lg 2 p 2 järgi.
1-17-6021 4. märts 2020
Andrus Lutsu kaitsja vandeadvokaat Rainer Objarteli, Jaan Padari kaitsja vandeadvokaat Ann Saare ja Valeri Prištšepovi kaitsja vandeadvokaat Kalju Kutsari kassatsioonid Tartu Ringkonnakohtu 26. juuni 2019. a otsuse peale kriminaalasjas Andrus Lutsu süüdistuses KarS § 184 lg 2 p 2, Jaan Padari süüdistuses KarS § 184 lg 2 p 1 ning Valeri Prištšepovi süüdistuse […]
2-19-13540 31. märts 2020
K.N. määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 18.12.2019. a määruse peale M.T. avalduses ühise hooldusõiguse lõpetamiseks ja ainuhooldusõiguse saamiseks
2-16-14152 30. märts 2020
Heiti Jaanipere (pankrotis) pankrotihaldur Tiia Kalause kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 25.10.2019. a otsuse peale Heiti Jaanipere hagis AB „Lietuvos draudimas“ Eesti filiaali vastu kindlustushüvitise ja viivise väljamõistmiseks
2-17-3860 26. märts 2020
Osaühing Inrestauraator Projekt kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 30.05.2019. a otsuse peale Jõelähtme Vallavalitsuse hagis Inrestauraator Projekt OÜ vastu 100395,16 euro ja viivise nõudes
2-16-14644 24. märts 2020
Sihtasutuse Ida-Viru Keskhaigla kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 31.05.2019. a otsuse peale Sihtasutuse Ida-Viru Keskhaigla hagis AS-i Oma Ehitaja ja Osaühingu EstKONSULT vastu ehitustöövõtulepingu ja projekteerimislepingu rikkumisega tekitatud kahjuhüvitise ja viivise väljamõistmiseks
2-17-19454 24. märts 2020
OÜ Keskkonnaekspert kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 28.06.2019 otsuse peale OÜ Keskkonnaekspert hagis Kalev Sikk vastu võla nõudes
2-18-3445 17. märts 2020
Kostar Plus OÜ kassatsioonkaebus ja Daimler AG vastukassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 10.05.2019. a otsuse peale Daimler AG hagis Kostar Plus OÜ vastu tööstusdisainilahenduse omaniku ainuõiguse rikkumise lõpetamiseks ja disainilahenduse õiguste kasutamisest hoidumiseks
2-19-9046 15. märts 2020
Tartu tööpiirkonna kohtutäitur Ivi Kalmeti määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 14.08.2019. a määruse peale kohtutäitur Ivi Kalmeti kinnistamisavalduses
3-18-1168 30. märts 2020
XXX ja XXX määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 17.04.2019. a määruse peale Viljandi Linnavalitsuse korralduse nr 41 p-de 2, 4 ja 5 tühisuse või õigusvastasuse tuvastamiseks ning Viljandi linna tegevuse õigusvastasuse tuvastamiseks seonduvalt arvete väljastamisega
3-18-1537 29. märts 2020
Aleksandr Tšaplõgini kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 25.04.2019. a otsuse peale erakondade rahastamise järelevalve komisjoni 4. juuni 2018. a ettekirjutuse tühistamiseks
3-19-1022 23. märts 2020
Maksu- ja Tolliameti määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 10.07.2019. a määruse peale täitmist tagavate toimingute sooritamiseks antud halduskohtu loa tühistamise asjus
3-16-1634 22. märts 2020
LAPAVIRA OÜ kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 24.01.2019. a otsuse peale Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametilt kahju hüvitamise nõudes
3-19-1178 17. märts 2020
Maksu- ja Tolliameti määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 04.09.2019. a määruse peale Maksu- ja Tolliameti taotluses loa andmiseks täitmist tagavate toimingute sooritamiseks
3-19-1825 15. märts 2020
Eesti Keskkonnateenused AS kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 20.01.2020. a otsuse peale Eesti Keskkonnateenused AS kaebus Viimsi Vallavalitsuse 13. augusti 2019. a korralduse nr 481 osaliseks tühistamiseks
3-20-17 11. märts 2020
Rimon Stinti riigi õigusabi taotlus
5-19-44 3. veebr. 2020
Tallinna Ringkonnakohtu taotlus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks kaitseministri 6. veebruari 2013. a määruse nr 8 „Tegevväelase ressursimahuka koolituse kulu arvestamine ja hüvitamine ning määramata tähtajaga tegevteenistuses olemise kohustuse määramise kord“ (RT I, 05.04.2019, 2) § 5 lõiked 2 ja 3
5-19-38 18. dets. 2019
Vabariigi Presidendi taotlus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks Riigikogus 29.05.2019 vastu võetud kaitseväe korralduse seaduse muutmise seadus.
5-19-42 17. dets. 2019
Tallinna Halduskohtu taotlus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks sotsiaalmaksuseaduse § 6 lg 1 punkt 8 osas, milles see välistab riigi poolt sotsiaalmaksu maksmise sellise isiku eest, kes on ravikindlustuse seaduse § 5 lõike 2 punktis 1 nimetatud isiku ülalpeetav registreeritud elukaaslane, kes kasvatab vähemalt ühte alla 8-aastast last ning kelle ees […]
5-19-41 17. dets. 2019
Tallinna Halduskohtu taotlus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks siseministri määruse „Arestimaja sisekorraeeskiri” § 31 lg 3 osas, milles see sätestab, et üksnes tehniliste tingimuste olemasolul võib arestialune ja vahialune kasutada järelevalve all selleks kohandatud arvutites riiklikku elektroonilist õigusaktide andmebaasi ja kohtulahendite registr […]
5-19-40 16. dets. 2019
Tartu Halduskohtu taotlus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks ja jätta kohaldamata Justiitsministri määruse „Vangla sisekorraeeskiri” § 641 p 31.
5-18-7 8. dets. 2019
Õiguskantsleri taotlus tunnistada Narva linnas kohustuslikke sotsiaalteenuseid reguleerivad määrused kehtetuks põhiseadusvastases osas
5-19-43 12. nov. 2019
XX taotlus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks perekonnaseaduse § 93 lg 1 ja 2.
CASE OF LIBLIK AND OTHERS v. ESTONIA - [Estonian Translation] by the Estonian Ministry of Foreign Affairs 28. mai 2019
CASE OF NIKITIN AND OTHERS v. ESTONIA - [Estonian Translation] by the Estonian Ministry of Foreign Affairs 29. jaan. 2019
CASE OF A.T. v. ESTONIA - [Estonian Translation] by the Estonian Ministry of Foreign Affairs 13. nov. 2018
CASE OF A.T. v. ESTONIA (No. 2) - [Estonian Translation] by the Estonian Ministry of Foreign Affairs 13. nov. 2018
CASE OF JATSÕŠÕN v. ESTONIA - [Estonian Translation] by the Estonian Ministry of Foreign Affairs 30. okt. 2018
CASE OF M.T. v. ESTONIA - [Estonian Translation] by the Estonian Ministry of Foreign Affairs 23. okt. 2018
441 905 külastust


Otsustusõiguse ja ülesannete täitmise delegeerimine – Riigi Teataja
Otsustusõiguse ja ülesannete täitmise delegeerimine - sisukord
§ 1 Kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimuste otsustamise ja ülesannete täitmise delegeerimine
§ 2 Kooli pidaja pädevusse antud küsimuste otsustamise ja ülesannete täitmise delegeerimine
§ 21 Sotsiaalhoolekande ja lastekaitseseadusega kohaliku omavalitsuse üksusele pandud ülesannete täitmise delegeerimine
§ 3 Riikliku järelevalve ülesannete delegeerimine
RT IV, 17.05.2016, 8
Vastu võetud 15.10.2015 nr 19
RT IV, 23.10.2015, 2
10.03.2016 RT IV, 23.03.2016, 4 26.03.2016
05.05.2016 RT IV, 17.05.2016, 2 20.05.2016
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2 alusel
§ 1. Kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimuste otsustamise ja ülesannete täitmise delegeerimine
(1) Delegeerida Audru Vallavalitsuse pädevusse alljärgnevate seadustega kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimuste otsustamine ja ülesannete täitmine, välja arvatud küsimuste osas, mis on seadustest tulenevalt volikogu ainupädevuses või määratud volikogu pädevusse Audru Vallavolikogu määrustest tulenevalt:
1) ehitusseadustik, välja arvatud § 94 lõikes 1 sätestatu osas;
2) ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seadus;
3) keskkonnaseadustiku üldosa seadus;
4) korrakaitseseadus;
5) liiklusseadus;
6) maakatastriseadus;
7) maakorraldusseadus;
8) maapõueseadus;
9) maareformi seadus;
10) planeerimisseadus;
11) relvaseadus;
12) ruumiandmete seadus;
13) veeseadus;
14) välisõhu kaitse seadus.
(2) Delegeerida Audru Vallavalisuse pädevusse alljärgnevate määrustega kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimuste otsustamine ja ülesannete täitmine, välja arvatud küsimuste osas, mis on seadusest tulenevalt volikogu ainupädevuses või määratud volikogu pädevusse Audru Vallavolikogu määrustest tulenevalt:
1) Vabariigi Valitsuse 06.11.1996. a määrusega nr 267 kinnitatud „Maa ostueesõigusega erastamise kord”;
2) Vabariigi Valitsuse 06.11.1996. a määrusega nr 268 kinnitatud „Maa enampakkumisega erastamise kord“;
3) Vabariigi Valitsuse 02.06.2006. a määrus nr 133 „Maa munitsipaalomandisse andmise kord“;
4) Vabariigi Valitsuse 03.09.1996. a määrusega nr 226 kinnitatud „Maa riigi omandisse jätmise kord“;
5) Vabariigi Valitsuse 30.06.1998. a määrusega nr 144 kinnitatud „Ehitise teenindamiseks vajaliku maa määramise kord“;
6) Vabariigi Valitsuse 05.02.1993. a määrus nr 36 „Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise kord“;
7) Vabariigi Valitsuse 08.08.1996. a määrusega nr 211 kinnitatud „Peremehetu ehitise hõivamise kord“;
8) Vabariigi Valitsuse 29.04.1997. a määrusega nr 88 kinnitatud „Plaani- või kaardimaterjali alusel katastriüksuse moodustamise kord";
9) Vabariigi Valitsuse 23.10.2008. a määrus nr 155 „Katastriüksuse sihtotstarvete liigid ja nende määramise kord“;
10) Vabariigi Valitsuse 08.10.2015. a määrus nr 103 „Aadressiandmete süsteem“.
[RT IV, 17.05.2016, 2 - jõust. 20.05.2016]
§ 2. Kooli pidaja pädevusse antud küsimuste otsustamise ja ülesannete täitmise delegeerimine
Delegeerida Audru Vallavalitsuse pädevusse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses kooli pidaja pädevusse antud küsimuste otsustamine ja ülesannete täitmine, välja arvatud § 67 lõikes 2, § 74 lõikes 2, § 80 lõikes 1 ja § 82 lõikes 10 sätestatu osas.
§ 21. Sotsiaalhoolekande ja lastekaitseseadusega kohaliku omavalitsuse üksusele pandud ülesannete täitmise delegeerimine
Delegeerida Audru Vallavalitsuse pädevusse sotsiaalhoolekande seadusega ja lastekaitseseadusega kohaliku omavalitsuse üksusele pandud sotsiaalteenuste, sotsiaaltoetuste, vältimatu abi ja muu abi andmise korraldamisega seotud ülesannete täitmine
[RT IV, 23.03.2016, 4 - jõust. 26.03.2016]
§ 3. Riikliku järelevalve ülesannete delegeerimine
Delegeerida Audru Vallavalitsuse pädevusse seadusega kohalikule omavalitsusele, kohaliku omavalitsuse üksusele, organile või asutusele ja kohalikule omavalitsusorganile pandud riikliku järelevalve ülesannete täitmine.


Juhtumi lõpetamise otsus - OÜ Avoterm / AS Textuur
Juhtumi menetlemist alustati Konkurentsiameti peadirektori asetäitja 21.12.2000.a käskkirjaga nr 27-A OÜ Avoterm 14.12. 2000.a suulise kaebuse ning 15.12.2000.a Karksi-Nuias toimunud suulise arutelu kokkuvõtte ja sellele lisatud materjalide alusel, eesmärgiga kontrollida konkurentsi olukorda Karksi-Nuias soojusenergia tootmisel ja müügil.
OÜ Avoterm, äriregistri kood 10155778, Viljandi mnt 5, Karksi-Nuia 69101 Viljandi maakond.
Kaebuse esitaja sai Karksi Vallavalitsuselt 25.05.2000.a kutse osalemaks piiratud läbirääkimistega pakkumisel Karksi-Nuia linna soojaga varustamiseks ja soojamajanduse arendamiseks ning tunnistati konkursi võitjaks.
Karksi Vallavalitsus (edaspidi Vald) sõlmis kaebuse esitajaga 02.08.2000.a soojusenergiaga varustamise raamlepingu, mille objektiks on Karksi-Nuia tsentraalkatlamaja soojusvõrguga ühendatud tarbijate varustamine AS-lt Iivakivi renditud või ostetud varade ja kaebuse esitaja varade baasil (p 1) soojusenergiaga, baashinnaga 400 krooni/MWh, vastavalt Valla poolt kooskõlastatud hinnakirjale (p 3.2) tarbijaga sõlmitud ostu-müügilepingu alusel. Lepingu kohaselt kohustus Vald mitte sõlmima lepingu kehtivuse ajal kokkuleppeid kolmandate isikutega soojusenergia tootmiseks Karksi-Nuia tsentraalküttevõrgus (p 2.7).
Oktoobris 2000 alustas AS Textuur Karksi-Nuias katlamaja ehitamist 4 elumaja kütmiseks, mis olid ühendatud tsentraalküttevõrguga. Trassi rajamiseks sai AS Textuur Vallalt 27.10.2000.a kaevamisloa nr 5. AS Textuur on sõlminud lepingud nende majade korteriomanikega individuaalselt, kuigi neid elumaju haldab 100% Vallale kuuluv AS Iivakivi, mistõttu on ainuõigus selliste lepingute sõlmimiseks raamlepingust tulenevalt kaebuse esitajal.
Lahendamaks olukorda, kus rikutakse raamlepingust tulenevaid õigusi, pöördus kaebuse esitaja 05.12.2000.a taotlusega Valda, osundades probleemile, et korterelamute soojusseadmetes tsirkuleerib soojusenergia kandjana vesi, mille eest on OÜ Avoterm tasunud, selle kuumendanud, küttevee ka vastavate kemikaalidega vääristanud jne ning on teadmata, milliste lahendustega liitub süsteemi AS Textuur. Senist asjade käiku arvestades ilmselt omastatakse mingil ajahetkel vesi hoonete küttetorustikus ning juhitakse see uude kütteahelasse.
Kaebuse esitaja rõhutab oma 13.11.2000.a kirjas Karksi Vallavolikogule ja 12.12.2000.a kirjas Viljandi maavanemale, et AS Textuur rajas dubleeriva küttetrassi just kõige enam tasuvasse piirkonda (korterelamud on lähestikku, trassid lühikesed jne). Kui nimetatud elamud lülitada välja kaebuse esitaja kasutuses olevast tsentraalküttevõrgust, tekitab see põhjendamatu surve kogu kütteenergia hindadele ning soojatootmise tasuvusele tervikuna. Kaebuse esitaja, sõlmides Vallaga soojusenergiaga varustamise raamlepingu, tegi tasuvusarvestused ja hinnakujunduse ning võttis miljonilise investeerimiskohustuse, lähtudes tsentraalküttevõrgust kui tervikust ning lepingu kehtivusajast 10 aastat. Juhul, kui Valla poolt lubatakse küttetrasside dubleerimist (olemasoleva tsentraalvõrgu lammutamist) AS Textuur poolt, on kaebuse esitaja sunnitud soojusenergia hinnakalkulatsiooni ümber arvestama, lähtudes investeeringute tasuvusest, mis tõstab oluliselt soojusenergia hinda.
Kaebuse esitamise ajaks on AS Textuur alustanud soojusenergia tootmist ning on soojatarbijad omavoliliselt tsentraalvõrgust lahti ühendanud ja sellega piiranud kaebuse esitaja tegevust ning kahjustanud konkurentsivõimet. Kaebuse esitaja peab ebaseaduslikuks ja ka ärieetikale mittevastavaks AS-i Textuur tegevust, kes rajab oma vahenditega elamumaale katlamaja ja kommunikatsioonid ning alustab soojatootmist katlamaja vahetus läheduses asuvate korterelamute teenindamiseks, lõhkudes sellega juba olemasoleva soojavõrgu tervikut. AS Textuur on kaebuse esitaja konkurentsivõimet kahjustanud, sh tema toote müüki piiranud sel moel, et ta on kaebuse esitaja torustiku blokeerimise teel viimase soojatarbijad omavoliliselt lahti ühendanud, omastades sealjuures ka tema soojakandja, s.o neljas majas torustikes ringleva vee, mille ostmiseks veetootjalt ja töötlemiseks oli kulutusi tehtud, ning jääksoojuse.
AS Textuur on avaldanud eksitavaid teateid ajalehe Sakala 07.10.2000.a väljaandes nr 195 ning levitanud neid ka korteriomanike postkastidesse panemise ja kuulutuste elamute trepikodadesse kleepimise teel. Teadetes ja kuulutustes pakub AS Textuur sooja lõppmüügihinnaga 300 krooni/MWh ning paigaldustöid AS-i Textuur kulul, samuti juriidilist abi vanade lepingute lõpetamisel. Sellised teated on eksitavad seetõttu, et korterelamutele soojamüügi ainuõigus on üksnes kaebuse esitajal ning tarbija, sõlmides lepingu AS-ga Textuur, peab samal ajal tasuma ka kaebuse esitajale sõlmitud lepingu alusel, mistõttu teise lepingu sõlmimine on talle kahjulik. AS Textuur juhataja hr Argo Jõgi on kaebuse esitajat ja tema toodet halvustanud ajalehe Sakala 11.10.2000.a väljaandes nr 197, artiklis "Karksi Nuia korterielanikud võivad soojafirmat valida", pidades kaebuse esitaja tingimusi soojatarbija mõnitamiseks, samuti 12.10.2000.a ajalehe Sakala artiklis "Karksinuialased ei taha piiratud valikuvõimalusi". Kõik see kujutab endast KonkS § 28 lg 1 p 2 sätete rikkumist.
AS Textuur, äriregistri kood 10044317, Tööstuse 2 Karksi-Nuia, 69101 Viljandi maakond.
Menetlemise käigus saadud vastustest teabenõuetele ja neile lisatud dokumentide koopiatest selgus olukord kaugküttesüsteemis soojusenergia tootmise ja müügi kaubaturul Karksi-Nuia linnas enne Valla poolt piiratud pakkumistega konkursi korraldamist kuni kahe soojatootja kaubaturul osalemiseni.
"Karksi valla soojamajanduse arengukava lõpparuanne" (edaspidi Arengukava) koostati AS Estivo poolt 29.03.2000.a, projekt 219912.
Arengukava sisaldas Karksi-Nuia, Karksi küla ja Polli küla soojavarustuse skeeme ning tasuvusarvestusi kaugküttesüsteemides kasutatavate kütuste: masuut, kerge kütteõli, turvas ja hakkepuit osas, soojatrasside tehnilise olukorra analüüsi ja küttesüsteemide uuendamise soovitusi, tarbijahinna komponentide analüüsi, energiasäästu võimalusi, lokaalküttega tarbijate olukorra analüüsi, samuti üldiseid soovitusi soojamajanduse arendamiseks.
Arengukava koostamise ajal oli Vallas kokku 17 katelt, millest enamus olid väikekatlad. Kergel kütteõlil töötavad katlad olid uued ja väga heas seisukorras ning ülejäänud katlad (v.a AS Textuur oma tootmise tarbeks paigaldatud uus hakkepuidul töötav katlamaja) olid suhteliselt vananenud. Kaugkütte torustik oli ainult Karksi-Nuia linnas. Selle vanuseks on 20-27 aastat ja trassikaod keskmiselt 25 %.
Karksi-Nuia linnas kasutas kaugkütet 16 elamut, 4 sotsiaalhoonet, 1 tööstushoone ja 6 ärihoonet ning nende 1999. a soojatarbimine oli kokku 4621 MWh. Soojuse tootmise ja müügiga tegeles AS Iivakivi, mille tootmiskahjum suurenes iga aastaga. Põhjusteks olid kütteõli hinna, mis moodustab 60% tootmishinnast, pidev tõus ja kaugküttesüsteemi kasuteguri pidev halvenemine. 2000. aasta jaanuaris kehtestas AS Iivakivi soojuse hinnaks 497 krooni/ MWh, sest varasem väljamüügihind - 357 krooni/ MWh - jäi alla tootmise omahinna. Selline hinnatõus suurendas kindlasti lokaalküttele üleminekut.
Arengukavas märgiti, et Karksi-Nuia linna kaugküttesüsteemi uuendamine on hädavajalik. Soovitati alustada kõigepealt katlamajast ja võtta eeskujuks AS Textuuri täisautomaatne hakkepuidul töötav veesoojenduskatel, milles saaks küttena kasutada odavat kohalikku tootmisjääki - hakkepuitu. Samuti soovitati AS Iivakivi erastada ja alustada koostööd AS-ga Textuur küttesüsteemide võimalikuks ühendamiseks. See looks eeldused odavama soojuse tootmiseks ja peataks lokaalküttele ülemineku. Majanduslikult odavaimaks peeti uue hakkepuidul soojust tootva katla paigaldamist AS Iivakivi keskkatlamajasse, mis võimaldab alustada soojatootmist tarbijale vastuvõetava hinnaga, kuna hakkepuit on 1 MWh soojuse tootmisel poole odavam kui masuut ja ligi neli korda odavam kergest kütteõlist. Aktsiate kontrollpakk soovitati jätta omavalitsusele. See võimaldaks soojuse müügihinna majandusliku õigustatuse kontrollimist ja kinnitamist.
25.05.2000.a kutsus Vald ettevõtjaid osalema läbirääkimistega piiratud pakkumisel, leidmaks optimaalne lahendus Karksi-Nuia linna soojusega varustamiseks ja soojamajanduse arendamiseks ning selle teostaja.
Pakkumises osalesid OÜ Avoterm, AS Textuur ja AS Viljandi Soojus.
Pakkumiste avamine toimus 30.05.2000.a ning 31.05.2000.a otsustas Vald tunnistada pakkumise võitjaks soojusenergia tootja OÜ Avoterm ja esitada see kinnitamiseks volikogule.
OÜ Avoterm pakkus kuni 01.07.2001.a soojusenergia hinnaks 400 krooni /MWh (käibemaksuta), nõustus võtma kapitalirendile AS Iivakivi bilansis olevad katlamaja hooned ja soojatrassid ning ostma välja katlamajas olevad seadmed ja erastama tulevikus katlamajaaluse tootmismaa. OÜ Avoterm kohustus esmalt käivitama vedelküttel (põlevkiviõli või masuut) töötava katla ja edaspidi paigaldama kohaliku kütte baasil töötava katla ning alustama katlamaja automatiseerimist, majade sulgarmatuuri väljavahetamist ja trasside korrastamist. Katlamaja ja trassidega seonduvad investeeringud kohustus OÜ Avoterm võtma enda kanda. Kokku kohustus OÜ Avoterm investeerima viie aasta jooksul soojatootmisesse miljon krooni; see asjaolu oli vallale pakkumise otsustamise hetkel soodsaimaks lahenduseks.
Pakkumise teine osaleja AS Textuur esitas Karksi-Nuia soojusettevõtte äriplaani aastateks 2000 - 2004, mis oli välja töötatud Pirgu arenduskeskuses. Äriplaanis nähti ette vallaga ühise aktsiaseltsi asutamine aktsiakapitaliga 2,5 miljonit krooni, projekti kogumaksumusega 7 miljonit krooni, millest hanke teostamiseks oli kohe vaja võtta 4,5 miljonit pangalaenu. Tarbijahinnaks oli esialgselt kavandatud 305 krooni/ MWh ( käibemaksuta), kuna soojatootmisel planeeriti kasutada vähese niiskussisaldusega puidutöötlemisjääke - hakkepuitu.
Valla 16.02.2000.a vastusest 2.16/177 Konkurentsiameti teabenõudele nähtub, et Vald ei valinud konkursil osalenutest soojatootjaks AS-i Textuur, kes oli pakkunud odavaimat tarbijahinda ning ei soovinud luua temaga võrdsetel alustel aktsiaseltsi soojusenergia tootmiseks, kuna pidas hetkel olulisemaks soojatootjale trasside ja vanade katlaseadmete üleandmist (rentimist või müüki) ja soojatootja investeerimist neisse, soovis jääda osanikuks vähimas mahus ja oli huvitatud sellest, et tulevane partner soojusenergia tootmisel võtab enda kanda kogu vastutuse soojatarbija ees.
02.08.2000.a sõlmis Karksi vallavanem A. Tae OÜ-ga Avoterm Karksi-Nuia linna soojusenergiaga varustamise raamlepingu tähtajaga 10 aastat. Lepingu punktis 2.7. on sätestatud, et lepingu kehtimise ajal kohustub Vald mitte sõlmima kokkuleppeid kolmandate isikutega soojusenergia tootmiseks Karksi-Nuias tsentraalküttevõrgus. Soojuse müügihinnaks on lepingus 400 krooni/MWh (lisandub käibemaks). Lepingus on sätestatud ka kuni 10 % soodustused, kui soojatarbija teostab 1-2 kuulisi ettemakseid. AS Iivakivi andis tsentraalküttevõrgu koos kõigi seadmetega ja kommunikatsioonidega rendile OÜ-le Avoterm ning rendileping jõustus 15.08.2000.a.
07.10.2000.a kuulutas AS Textuur ajalehes Sakala, et võtab Karksi-Nuias vastu korterelamutele individuaalküttesüsteemide paigaldamise tellimusi, pakkudes sooja lõppmüügi hinnaks 300 krooni/MWh (sisaldab käibemaksu) ja kõigi paigaldustööde tegemist AS Textuur kulul, samuti juriidilist abi vanade lepingute lõpetamisel. Konkurentsiametis 16.01.2001.a antud selgitustes kinnitas AS-i Textuur juhataja A.Jõgi, et vanade lepingute lõpetamisel seni mingeid nõuandeid elanikele antud ei ole. OÜ Avoterm 01.02.2001.a vastusest Konkurentsiameti teabenõudele nähtub, et ükski OÜ Avoterm toodetud soojuse tarbija ei ole pärast tarbimise lõpetamist ja elamu ühendamist uue soojussõlme kaudu AS Textuur trassiga lõpetanud lepingulisi suhteid OÜ-ga Avoterm.
Oktoobris 2000 tegi Viljandi insener Sven Reiss AS-i Textuur tellimisel Karksi-Nuia linna kvartali nr 20 (Võidu ja Männiku tänav) kruntide detailplaneeringu koos seletuskirja ja joonistega. Projekteerimistingimused on kinnitanud Karksi vallavanem A.Tae. Planeeringus on määratud krundile 2 planeeritava konteinerkatlamaja ehitusalune pind 46 m2. Projekt on 27.10.2000.a kooskõlastatud AS-ga Iivakivi, Karksi Vallavalitsusega ja teiste trasside ning kommunikatsioonide valdajatega, kuid ei ole kooskõlastatud AS Iivakivi trasside rentniku OÜ-ga Avoterm.
Ajalehe Sakala 11.10.2000.a väljaandes nr 197, artiklis "Karksi Nuia korterielanikud võivad soojafirmat valida" nimetab AS Textuur tegevjuht A.Jõgi OÜ Avoterm soojatootmise tingimusi tarbija mõnitamiseks. Konkurentsiametis 16.01.2001 antud selgitustes väitis AS-i Textuur juhataja A.Jõgi, et väljendas selle ütlusega enda kui tarbija seisukohta, kuna AS Textuur ei tegelenud Karksi-Nuias siis veel soojusenergia tootmise ja müügiga elanikkonnale. Seletuse andmise ajal oli ta endiselt OÜ Avoterm soojatarbija.
12.10.2000.a alustas AS Textuur soojuse müügilepingute sõlmimist Männiku tänav 2 korteriomanikega. Sõlmitavate lepingute kohaselt pidi AS Textuur alustama soojuse müügiga nelja nädala möödudes lepingu sõlmimisest. Soojuse müügihind lepingus on 300 krooni/MWh ja hind sisaldab 5 % käibemaksu.
27.10.2000 pöördus AS Textuur kaevetööde loa taotlusega Valla poole, soovides alustada kaevetöid 28.10.2000.a Karksi-Nuia linnas Männiku tänav 2 ja Võidu tänav 5, 7, 11 majade soojatrasside ehitamiseks. Vald väljastas AS-le Textuur 27.10.2000.a kaevetööde loa nr 5, mis on kooskõlastatud loa lisas märgitud nelja ettevõtjaga.
03.11.2000.a alustas Männiku tn 2 kütmist OÜ Avoterm, kuna AS Textuur ei olnud samal aadressil katlamaja ehitusega valmis jõudnud.
Konkurentsiametis 16.01.2001.a AS-i Textuur juhataja A.Jõgi antud selgitustest ja OÜ Avoterm 01.02.2001.a vastusest Konkurentsiameti teabenõudele nähtub, et soojusenergia tootmist müügiks alustas AS Textuur Karksi-Nuia 20 kvartalis 12.12.2000.a. Seisuga 16.01.2001.a olid Männiku tn 2 asuva AS Textuur katlamajaga ühendatud soojatarbijateks korruselamud Männiku 2, Võidu 1, 5, 7 ja 11. Ühendamiseks olid trassid valmis ehitatud veel elamuteni Männiku 4 ning Võidu 3 ja 8. AS Textuur kasutab tarbijateni soojuse edastamiseks oma ehitatud trasse ning elamutes uusi soojussõlmi, mis ei ole ühendatud AS Iivakivi poolt OÜ-le Avoterm renditud trassidega.
Valla 16.02.2001.a vastuses nr 2.16/177 Konkurentsiameti teabenõudele leiab Vald, et OÜ-ga Avoterm sõlmitud soojusenergia tootmise raamlepingut ei ole rikutud. Valla arvates tekkisid elanike ja OÜ Avoterm vahel lepingute sõlmimise juures pinged. See lõi olukorra, kus AS Textuur ja osa korterelamute elanikke sõlmisid omavahel lepingud, mille tingimused ja protseduur olid palju soodsamad. Nii tekkiski olukord, kus Karksi-Nuia elanikud kasutavad kahe soojatootja teenuseid. Vastuses antakse ülevaade 20 kvartali korruselamute erastamisest. Korruselamutes Männiku 2 ja Võidu 11 on korteriomandi seadmiseks esitatud kinnistuametile. Männiku 4 on registreeritud katastris. Võidu 1 on kantud kinnistusse. Võidu 3, 5 ja 8 korteriomand on seadmisel, teenindusmaa mõõdistatud ja omanike poolt tasutud. Seega ei asu ükski nimetatud hoonetest enam Valla maaomandil.
Karksi valla territooriumil on kaugkütte torustik ainult Karksi-Nuia linnas. Karksi-Nuia kaugkütte soojavõrgu vahendusel, mis on ühendatud linna tsentraalkatlamajaga, kuulutas Karksi Vallavalitsus välja piiratud pakkumistega läbirääkimised soojatootja leidmiseks linna soojaga varustamiseks ja soojamajanduse arendamiseks. Kuna soojatrassiga ühendatud korruselamute ja teiste hoonete soojatarbijatel puudus võimalus muul viisil soojust tarbida kui tsentraalkütte vahendusel, siis on juhtumi menetlemisel käsitletav soojusenergia tootmise ja müügi kaubaturg Karksi vallas piiritletav Karksi-Nuia linnaga.
KonkS § 28 lg 3 kohaselt rakendatakse reklaamina käsitletava eksitava, kõlvatu või halvustava teabe puhul reklaamiseaduse (edaspidi RS) sätteid. RS § 2 lg 1 järgi käsitletakse reklaamina teavet, mis avalikustatakse toodete või teenuste müügi suurendamise, ürituse või idee edendamise või mõnes muus vallas mõne muu soovitud tagajärje saavutamise eesmärgil ning mida reklaami avalikustaja tasu eest või mõnel muul vastaval kaalutlusel levitab. AS-i Textuur kuulutus 07.10.2000 ajalehes Sakala sisaldas hinnapakkumist Karksi-Nuias korterelamutele individuaalküttesüsteemide paigaldamise tellimuste saamiseks, samuti juriidilist abi vanade lepingute lõpetamisel. Selline teave on edasi antud kaupade ja teenuste müügi suurendamise eesmärgil ja seega käsitletav reklaamina RS § 2 lg 1 tähenduses. AS Textuur levitas seda teavet seoses soojusenergia müügi alustamisega, soojusenergia müügi suurendamise eesmärgil. RS § 4 lg 1 järgi on eksitav reklaam, mis ükskõik millisel viisil, kaasa arvatud esitlusviis, petab või tõenäoliselt petab üldsust või mis toodud põhjustel kahjustab või võib kahjustada konkurenti. Eksitav reklaam on keelatud. RS § 4 lg 2 p 2 kohaselt võetakse eksitavaks reklaamiks tunnistamisel arvesse kogu reklaam, eelkõige teave toote või teenuse väärtuse ja tegeliku hinna kohta. RS § 5 lg 1 järgi on kõlvatu reklaam, mis on vastuolus heade kommete ja tavadega või mis kutsub üles käituma seadusvastaselt või rikkuma üldisi moraalinorme või mis sisaldab sellist tegevust. Kõlvatu reklaam on keelatud. RS § 5 lg 2 p 6 kohaselt loetakse kõlvatuks reklaam eelkõige juhul, kui reklaam esitab valeteateid teise isiku või tema toodete või teenuste või muude asjaolude kohta. Tulenevalt RS § 21 lg 1 teostavad reklaamialase tegevuse järelevalvet Vabariigi Valitsuse poolt määratud asutused käesoleva seaduse ja teiste õigusaktidega sätestatud alustel, viisil ja piires. RS § 21 lg 1 alusel vastu võetud Vabariigi Valitsuse 10. detsembri 1997. a määruse nr 240 "Reklaamialase tegevuse järelevalvet teostavate asutuste määramine" (RT I 1997, 88, 1489) kohaselt teostab järelevalvet eksitava reklaami osas Tarbijakaitseamet ning kõlvatu reklaami osas Politseiamet. Seega ei ole järelevalve teostamine eksitava ja kõlvatu reklaami üle Konkurentsiameti pädevuses. Sel põhjusel ei saa juhtumi menetlemise lõpetamisel teha otsust kaebuse selles osas, et AS Textuur on avaldanud eksitavaid teateid ajalehes Sakala 07.10.2000.a väljaandes nr 195 ning levitanud neid ka korteriomanike postkastidesse panemise ja kuulutuste elamute trepikodadesse kleepimise teel, pakkudes sooja lõppmüügihinnaga 300 krooni/MWh ning paigaldustöid AS-i Textuur kulul, samuti juriidilist abi vanade lepingute lõpetamisel. Selliste teadete eksitavuse üle on pädev otsustama Tarbijakaitseamet ning kõlvatuse üle Politseiamet.
Kaebuse osas, mille kohaselt on AS Textuur juhataja hr Argo Jõgi rikkunud KonkS § 28 lg 1 p 2, halvustades kaebuse esitajat ja tema toodet ajalehe Sakala 11.10.2000.a väljaandes nr 197, artiklis "Karksi Nuia korterielanikud võivad soojafirmat valida", pidades kaebuse esitaja tingimusi soojatarbija mõnitamiseks, samuti 12.10.2000.a ajalehe Sakala artiklis "Karksinuialased ei taha piiratud valikuvõimalusi", leiab Konkurentsiamet järgmist.
KonkS § 28 lg 1 p 2 kohaselt on kõlvatuks konkurentsiks vaba ettevõtlust kahjustavad heade kommete ja tavadega vastuolus olevad teod, sealhulgas konkurendi või tema kauba halvustamine. KonkS § 30 järgi, konkurendi või tema kauba halvustamine on valeteadete levitamine samal kaubaturul tegutseva teise ettevõtja või tema poolt müüdava kauba kohta, millega kahjustatakse või võidakse kahjustada teise ettevõtja mainet või tema majandustegevust. Niisiis on KonkS § 28 lg 1 p 2 teokoosseisu obligatoorseks tunnuseks levitatava valeteate ebatõesus.
AS Textuur juhataja hr Argo Jõgi on 12.10.2000.a ajalehe Sakala artiklis "Karksinuialased ei taha piiratud valikuvõimalusi" avaldanud OÜ Avoterm kohta, et "soojusenergia ostu-müügilepinguid sõlmib OÜ Avoterm, kes soovib küll sooja müüa, kuid võlgnike tekkimise korral katkestab enda pakutud lepingu järgi soojavarustuse kogu majas. Lisaks peavad elanikud tasuma katkestamise ja tagasiühendamisega seotud kulud. Avotermi lepingu järgi käsitletakse elamuid tervikuna ning arved esitatakse maja esindajale."
OÜ Avoterm esitatud soojusenergia ostu-müügilepingu vormi p-st 1.3 nähtub, et MÜÜJA käsitleb hoonet kui tervikut ning p-st 4.5 nähtub, et juhul, kui OSTJA ei tasu soojusenergia eest tähtaegselt või ei täida teisi lepingu kohustusi, katkestab MÜÜJA OSTJA varustamise soojusenergiaga ja OSTJA peab tasuma MÜÜJALE ka katkestamisega ja tagasiühendamisega seotud kulutused. Enne eelnimetatud kulude tasumist ja soojusenergiaga varustamise katkestamise aluseks olnud asjaolude kõrvaldamist või äralangemist ei jätkata OSTJA soojusenergiaga varustamist. Ajalehe Karksi Sõna 2000.a novembri väljaande nr 9 (68) artiklis "Oleme linlaste teenistuses" kinnitab OÜ Avoterm juhatuse esimees Avo Kangro, et soojusenergiaga varustamise lõpetamine tuleb kõne alla ainult juhul, kui kõik või enamik korteriomanikest on soojusenergia eest võlgu.
Eeltoodust nähtub, et AS Textuur juhataja hr Argo Jõgi poolt 12.10.2000.a ajalehe Sakala artiklis "Karksinuialased ei taha piiratud valikuvõimalusi" avaldatu OÜ Avoterm kohta vastab tõele, s.o OÜ Avotermi lepingu järgi käsitletakse elamuid tervikuna ning teatud hulga võlgnike tekkimise korral võib kõne alla tulla soojusenergiaga varustamise lõpetamine kogu majas, samuti et soojusenergiaga varustamist ei jätkata enne katkestamisega ja tagasiühendamisega seotud kulutuste tasumist elanike poolt. Järelikult ei ole AS Textuur juhataja hr Argo Jõgi poolt 12.10.2000.a ajalehe Sakala artiklis "Karksinuialased ei taha piiratud valikuvõimalusi" OÜ Avoterm kohta avaldatu kvalifitseeritav KonkS § 28 lg 1 p 2 järgi.
Ajalehe Sakala 11.10.2000.a väljaandes nr 197 on artiklis "Karksi Nuia korterielanikud võivad soojafirmat valida" , kirjutab Marko Suurmägi:"AS Textuuri tegevdirektor Argo Jõgi peab Avotermi tingimusi soojatarbija mõnitamiseks." "Ega Textuur olekski kütmisega tegelema hakanud, aga ma nägin, et kannatavad minu töötajad," selgitas Jõgi." Konkurentsiametis 16.01.2001.a antud selgitustes väitis AS-i Textuur juhataja A.Jõgi, et ajalehes "Sakala" ilmunud artiklis 11.10.2000.a avaldas ta arvamust OÜ Avoterm tingimuste kohta kui Avotermi klient, kuna AS Textuur sel ajal veel ei tegelenud Karksi-Nuias soojusenergia tootmise ja müügiga. Seletuse andmise ajal oli ta endiselt OÜ Avoterm soojatarbija. KonkS § 28 lg 1 p 2 kohaldamise üheks tingimuseks tulenevalt KonkS §-st 30 on valeteadete levitamine samal kaubaturul tegutseva teise ettevõtja või tema poolt müüdava kauba kohta. Ülalosundatud Jõgi tsitaat ei sisalda valeteateid, olukorras kus OÜ Avoterm soojusenergia baashind on 400 krooni/MWh ja AS-i Textuur pakub sooja lõppmüügihinnaga 300 krooni/MWh. Marko Suurmägi arvamus, et AS Textuuri tegevdirektor Argo Jõgi peab OÜ Avotermi tingimusi soojatarbija mõnitamiseks, on tema subjektiivne lähenemine faktidele ning selle tõesust või ebatõesust on seetõttu võimatu kontrollida. Kontrollida on võimalik konkreetsete andmete ehk faktide tõesust. Faktid on aga sellised, et AS Textuur pakub sooja lõppmüügihinnaga 300 krooni/MWh , mis on 100 krooni odavam kui OÜ Avoterm soojusenergia baashind ning et OÜ Avotermi lepingu järgi käsitletakse elamuid tervikuna ning teatud hulga võlgnike tekkimise korral võib kõne alla tulla soojusenergiaga varustamise lõpetamine kogu majas.
15.12.2000.a Karksi-Nuias toimunud suulise arutele kokkuvõtte 3. lk-l on kaebuse esitaja viidanud ka sellele, et AS Textuur on nende müüki piiranud sel moel, et on nende soojatarbijad omavoliliselt lahti ühendanud nende torustiku blokeerimise teel, millega omastas nende soojakandja, s.o neljas majas torustikus ringleva vee, mille nad olid ostnud veetootjalt ja seda töödelnud ning mille omastamine on loetav nende konkurentsivõime kahjustamisena. Osundatud probleemid on lahendatavad tsiviilkorras. TsÜS § 112 lg 1 kohaselt kaitstakse tsiviilõigusi kohtus või vahekohtus. TsÜS § 112 lg 2 p-de 2, 3 ja 4 järgi on tsiviilõiguste kaitse viisideks rikkumise kõrvaldamine ja edasise rikkumise ärahoidmine, rikkumiseelse olukorra ennistamine ja kahju hüvitamine. Seega on kaebuse esitajal õigus esitada nõue tsiviilkorras, näiteks esitada hagi OÜ Avoterm torustiku blokeerimisega tekitatud kahju hüvitamiseks ning torustiku blokeeringu kõrvaldamiseks ja blokeerimise eelse olukorra ennistamiseks TsÜS § 112 lg 2 p-de 2,3 ja 4 alusel.
TsÜS § 112 lg 1 p 5 kohaselt on tsiviilõiguste kaitse viisiks kohustuse täitmisele sundimine. Lähtudes eeltoodust on OÜ Avoterm ja Valla vahel 02.08.2000.a sõlmitud soojusenergiaga varustamise raamlepingu täitmisest tulenevate kohustuste, sh p-st 2.7. tuleneva Valla kohustuse mitte sõlmida soojusenergia tootmiseks kokkuleppeid kolmandate isikutega, täitmisele sundimine lahendatav tsiviilasja raames, tsiviilkohtumenetluses.
Lähtudes eeltoodust ja KonkS §-st 40 lg 3 p 1


Viimsi valla finantsjuhtimise kord – Riigi Teataja
Viimsi valla finantsjuhtimise kord - sisukord
§ 10 Lisaeelarve menetlemine ja lisaeelarve vastuvõtmine
§ 18 Reservfondi moodustamine
§ 19 Eraldised reservfondist
§ 20 Reservfondist vahendite taotlemine
§ 21 Reservfondist vahendite eraldamine
§ 22 Reservfondi kasutamise üle arvestuse pidamine
RT IV, 28.06.2019, 4
Vastu võetud 18.06.2019 nr 8
Viimsi valla finantsjuhtimise kord (edaspidi kord) sätestab tingimused ja korra Viimsi valla (edaspidi vald):
3) alaeelarve – Viimsi vallavalitsuse, kui ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) ja ametiasutuse hallatava asutuse (edaspidi hallatav asutus) eelarve;
5) Viimsi Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) – Viimsi Vallavolikogu (edaspidi volikogu) poolt moodustatud täitevorgan;
valdkondade eest vastutavad isikud – ametiasutuse struktuuriüksuste juhid.
6) Mõistet sõltuv üksus kasutatakse käesolevas määruses kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses sätestatud tähenduses.
(2) Eelarve koostatakse tekkepõhiselt.
(4) Rahandusosakonna juhatajal on õigus anda eelarve taotluse ja eelarve taotluse seletuskirja koostamiseks ametiasutuse struktuuriüksustele ja hallatavatele asutustele kohustuslikke juhiseid ja kehtestada vorme, mis tagavad eelarve taotluse ja eelarve taotluse seletuskirja ühetaolisuse, kõikehõlmava ja võrreldava koostamise.
(2) Rahandusosakond koostab valla järgmise aasta eelarve koostamise ajagraafiku ja esitab selle vallavalitsusele kinnitamiseks 10. maiks.
(3) Rahandusosakond koostab valla järgmise aasta eelarve tulude mahu prognoosi 15. juuniks.
(4) Valla arengukava ja eelarvestrateegiat arvestades kehtestab vallavalitsus eelarve eelnõu koostamise lähtetingimused ja vormid koos tegevusalade piirsummadega 15. juuniks ning esitab need valdkondade eest vastutavatele isikutele ja vallavalitsuse hallatavate asutuste juhtidele järgneva eelarveaasta tulu- ja kulueelarvete koostamiseks.
(5) Valla eelarve eelnõu koostamiseks esitavad valdkondade eest vastutavad isikud ning hallatavate asutuste juhid rahandusosakonnale hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 15. septembriks kirjalikult eelarve taotlused koos seletuskirjaga, võttes aluseks valla arengukava ja eelarvestrateegia ning asutuse arengukava ja teised antud valdkonda reguleerivad õigus- ja haldusaktid.
(6) Alates septembrist toimuvad alaeelarvete taotluste läbivaatamine ja läbirääkimised valdkondade eest vastutavate isikutega. Eelarveüksuste eelarveprojektide läbivaatamisel kontrollib rahandusosakond planeeritavate tulude laekumise tõenäosust ja taotlevate kulude põhjendatust, nende vastavust kehtivatele seadustele ning muudele õigusaktidele.
(7) Eelarve eelnõu koostab rahandusosakond. Eelarve eelnõule lisatakse seletuskiri, milles esitatakse vähemalt kohaliku omavalitsuse finantsjuhtimise seaduse § 22 lõikes 2 nimetatud informatsioon.
(8) Rahandusosakond esitab eelarve eelnõu vallavalitsusele menetlemiseks.
(9) Vallavalitsus esitab eelarve eelnõu volikogule hiljemalt 1. novembril.
(2) Eelarve eelnõu esimesel lugemisel tutvustatakse eelarve eelnõu sisu.
(3) Pärast eelarve eelnõu esimest lugemist annab volikogu tähtaja eelarve eelnõule muudatusettepanekute tegemiseks.
(4) Muudatusettepanekuid eelarve eelnõu kohta võib esitada volikogu liige, volikogu komisjon või vallavalitsus.Ettepanekule lisatakse põhjendused ja arvestused kavandatavate muudatustega kaasnevate väljaminekute ja nende katteallikate kohta. Eelarve menetlemise käigus ei pea arvestama neid ettepanekuid, mis suurendavad eelarve kulude kogusummat ja millele ei ole lisatud katteallikaid.
(5) Ettepanekud eelnõu kohta esitatakse volikogu eelarve- ja arengukomisjonile (edaspidi komisjon).
(6) Rahandusosakond viib eelarve eelnõusse sisse komisjoni poolt arvestatud muudatusettepanekud ning esitab muudetud eelarve eelnõu vallavalitsusele arvamuse andmiseks.
(7) Komisjoni poolt arvestamata jäetud muudatusettepanekud hääletatakse ettepaneku esitaja nõudmisel.
(8) Muudatusettepaneku läbivaatamisel kuulatakse ära vallavalitsuse arvamus.
(9) Volikogu võib eelarve teise lugemise järel samal istungil vastu võtta, kui komisjoni poolt arvestamata jäetud muudatusettepanekute hääletamise järgselt tuleb eelnõusse sisse viia muudatusi, mis eelarve kogumahtu ei muuda.
(10) Kui komisjoni poolt arvestamata jäetud muudatusettepanekute hääletamise järgselt tuleb eelnõusse sisse viia muudatusi, mis eelarve kogumahtu muudavad, võetakse eelarve vastu kolmandal lugemisel. Eelarve eelnõu kolmandaks lugemiseks muudatusettepanekuid esitada ei saa.
(3) Vastuvõetud eelarve koos seletuskirjaga avalikustatakse Viimsi valla kodulehel. Eelarve jõustub eelarveaasta algusest.
(2) Rahandusosakond koostab lisaeelarve eelnõu ja esitab selle vallavalitsusele menetlemiseks. Lisaeelarve eelnõule lisatakse seletuskiri põhjendustega lisaeelarve vajaduse kohta.
(3) Vallavalitsus esitab lisaeelarve eelnõu volikogule.
(6) Kui eelarveaasta jooksul lisaeelarvet enam ei koostata, esitatakse ülevaade käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite ja annetuste kasutusse võtmise kohta volikogule eelarve täitmise ülevaates.
§ 10. Lisaeelarve menetlemine ja lisaeelarve vastuvõtmine
(2) Lisaeelarve menetlemisel kuulatakse ära eelarve- ja arengukomisjoni arvamus.
Hiljemalt ühe kuu jooksul pärast eelarve vastuvõtmist kinnitab vallavalitsus alaeelarvete detailsema jaotuse majandusliku sisu järgi.
(1) Eelarve täitmist, raamatupidamist ja kassalist teenindamist korraldab rahandusosakond.
(3) Valdkonna eest vastutav isik ja hallatava asutuse juht peab eelarve täitmisel kinni pidama volikogu poolt vastu võetud eelarvest, arvestades kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses nimetatud piiranguid, sealhulgas tuleb maksimaalselt tagada eelarves kavandatud tulu laekumine.
(1) Kui õigusaktis ei ole sätestatud teisiti, otsustab vallavalitsus vastuvõetud eelarve alusel füüsilisele ja juriidilisele isikule eelarves sihtotstarbeliste rahaliste vahendite eraldamise.
(2) Füüsilise või juriidilise isikuga sõlmitakse eraldise kasutamise leping. Lepingus määratakse eraldatud vahendite kasutamise tingimused ja kord ning poolte õigused ja kohustused.
(1) Eelarve täitmise käigustulude kavandatust väiksema laekumise korral on vallavalitsusel õigus ajutiselt piirata eelarves ettenähtud väljaminekute tegemist, teavitades sellest volikogu.
(2) Väljaminekute tegemise piiramise otsustab valitsus korraldusega, sätestades ajutise piiramise tingimused, ulatuse ja ajalise kestuse.
Rahandusosakond esitab andmed eelarve täitmise kohta valitsusele üks kord kuus ning volikogule üks kord kvartalis.
(1) Majandusaasta aruande koostamist koordineerib rahandusosakond. Majandusaasta aruande ja majandusaasta aruande kinnitamise otsuse eelnõu koostab rahandusosakond ja esitab vallavalitsusele.
(3) Konsolideerimisgruppi kuuluvad äriühingud ja sihtasutused esitavad oma auditeeritud majandusaasta aruanded vallavalitsusele hiljemalt auditeeritavale majandusaastale järgneva aasta 15. aprillil.
(5) Vallavalitsus esitab heakskiidetud ja allkirjastatud majandusaasta aruande volikogule kinnitamiseks hiljemalt 31. mail. Aruandele lisatakse vandeaudiitori aruanne. Volikogu kinnitab majandusaasta aruande otsusega hiljemalt 30. juunil.
(6) Majandusaasta aruanne, vandeaudiitori aruanne ning volikogu otsus aruande kinnitamise kohta avaldatakse pärast nende kinnitamist valla kodulehel ja on kättesaadav ametiasutuses.
(7) Rahandusosakonna juhatajal on õigus anda majandusaasta aruande koostamiseks ametiasutuse struktuuriüksustele ja hallatavatele asutustele kohustuslikke juhiseid ja kehtestada vorme, mis tagavad majandusaasta aruande ühetaolisuse, kõikehõlmava ja võrreldava koostamise.
§ 18. Reservfondi moodustamine
(1) Viimsi valla eelarve reservfond moodustatakse iga-aastaselt (edaspidi reservfond) Viimsi valla eelarve põhitegevuse kulude koosseisus.
(2) Reservfond moodustatakse vähemalt 2,5% ulatuses eelarve põhitegevuse kuludest, millest:
1) reservfondi moodustamiseks vähemalt 1% ulatuses valla eelarve põhitegevuse kuludest;
2) eelarve stabiliseerimisreservi moodustamiseks vähemalt 1,5% ulatuses valla eelarve põhitegevuse kuludest.
(3) Reservfondi täpse suuruse igaks eelarveaastaks määrab vallavolikogu eelarve vastuvõtmisel.
§ 19. Eraldised reservfondist
(1) Reservfondist tehtavad eraldised on sihtotstarbelised.
(2) Reservfondist võib vallavalitsus teha eraldisi ootamatute ja üldjuhul ettenägematute kulude katmiseks, mida eelarve koostamise käigus ei olnud võimalik ette näha ja eelarvesse planeerida, sealhulgas:
1) ülevallalise tähtsusega ürituste toetamiseks;
2) kulude katmiseks summas, mis ületab eelarves kavandatud kulusid ja mille tegemise kohustus tuleneb otseselt õigusaktidest;
3) kohtulahenditest tulenevad ja juriidilise teenindamise kulud;
7) ühekordsete toetuste maksmiseks tegutsevatele mittetulunduslikele organisatsioonidele, kelle tegevus on suunatud valla lastele, noortele, peredele, vanuritele ja puuetega inimestele;
8) rahvusvahelistel ja üleriigilistel konkurssidel/võistlustel edukalt esinenud füüsiliste või juriidiliste isikute premeerimiseks;
9) kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 541 alusel makstavaks hüvitiseks;
10) koondamishüvitiste maksmiseks juhul, kui valla eelarve koostamisel ei olnud võimalik ette näha asutuse likvideerimist või töötajate koosseisu muutmist;
11) eelarveaasta kestel moodustatavate ametiasutuste struktuuriüksuste või hallatavate asutuste finantseerimiseks;
12) tulekahju, loodusõnnetuse või muu vääramatu jõu poolt tekitatud kahjude, avariiolukordade ning inimese elu, tervist või vara ohtu seadvate olukordade likvideerimiseks.
(3) Reservfondist ei ole lubatud teha eraldisi:
2) füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kellel on riiklike või kohalike maksude võlgnevus;
3) Vallavalitsus ei või reservfondi kasutada eelarves ettenähtud koosseisuliste töötajate palgafondi suurendamiseks.
§ 20. Reservfondist vahendite taotlemine
(1) Reservfondist vahendite eraldamiseks esitatakse rahandusosakonnale kirjalik taotlus, milles märgitakse taotleja nimi ja kontaktandmed, taotletavate vahendite suurus, vahendite kasutamise eesmärk ja põhjendus.
(2) Rahandusosakonnal on õigus nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid ja selgitusi.
(3) Kui taotluses on nõutud andmed jäetud esitamata, nendes on muid puudusi või vahendite eraldamise otsustamiseks on vaja esitada lisadokumente, määrab rahandusosakond puuduste kõrvaldamiseks tähtaja, selgitades, et tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võib jätta taotluse läbi vaatamata.
§ 21. Reservfondist vahendite eraldamine
(3) Reservfondist füüsilisele või juriidilisele isikule eraldatud vahendite väljamakse aluseks on vallavalitsuse korralduse alusel sõlmitud sihtfinantseerimise leping.
§ 22. Reservfondi kasutamise üle arvestuse pidamine
(3) Vallavalitsus esitab volikogule informatsiooni reservfondi vahendite kasutamise kohta majandusaasta aruande koosseisus.


Justiitsministri 8. veebruari 2018. a määruse nr 7 „Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord” muutmine – Riigi Teataja
Justiitsministri 8. veebruari 2018. a määruse nr 7 „Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord” muutmine
RT I, 02.08.2018, 2
Vastu võetud 23.07.2018 nr 20
Määrus kehtestatakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 61, § 313 lõike 4 ja § 315 lõike 5 alusel.
§ 1. Justiitsministri 8. veebruari 2018. a määruses nr 7 „Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord” tehakse järgmised muudatused:
„Määrus kehtestatakse kohtute seaduse § 42 lõike 1 ja § 127, kriminaalmenetluse seadustiku § 1562 lõike 2 ja § 165 lõike 6, tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 61, § 3111 lõike 8, § 313 lõike 4, § 315 lõike 5, § 344 lõike 6 ja § 458 lõike 4 ning väärteomenetluse seadustiku § 41 lõike 10 ja § 471 lõike 2 alusel.”;
2) paragrahvi 27 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kuni kõikides kohtuasjades digitaalse toimiku kohustuslikule pidamisele üleminekuni on digitaalse toimiku pidamine kohustuslik järgmistes asjades:”;
3) paragrahvi 27 lõike 1 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) halduskohtumenetluses halduskohtumenetluse seadustiku 27. ja 28. peatüki, välismaalaste, kodakondsuse, nimeõiguse, isikut tõendavate dokumentide, viivistasu kohtuasjade ja maksuasjade kohta;”;
4) paragrahvi 27 lõike 1 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) haldus- ja tsiviilkohtumenetluses kõikides kohtuasjades;”;
5) paragrahvi 27 lõike 1 punktid 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 27 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Kui toimiku digitaalne pidamine on selleks vajalike infosüsteemide mittetoimimise või muu erandliku asjaolu tõttu võimatu, peetakse toimikut või selle osa paberkandjal, sealhulgas masina- või käekirjas. Erandliku asjaolu möödumisel tuleb paberkandjal toimiku pidamiselt minna viivitamatult üle digitaalse toimiku pidamisele.”;
7) paragrahvi 45 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
„(11) Käesoleva määruse § 27 lõike 1 punkti 1 kohaldatakse halduskohtumenetluse seadustiku 28. peatüki asjades üksnes Tallinna Halduskohtus. Tallinna Halduskohtu rahvusvahelise kaitse asjadele käesoleva määruse § 27 lõike 1 punkti 1 ei kohaldata.
(12) Käesoleva määruse § 27 lõike 1 punkti 1 kohaldatakse viivistasu asjades üksnes Tartu Halduskohtus.”;
8) määruse lisa nr 5 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
§ 2. (1) Määruse § 1 punkt 8 jõustub 1. oktoobril 2018. a.
(2) Määruse § 1 punktid 4 ja 5 jõustuvad 1. jaanuaril 2020. a.


3-18-124/22 Riigikohtu halduskolleegium 21.11.2018
HKMS § 88 lg 5
Vt p-d 10 ja 11. Vt ka RKHK otsus asjas nr 3-3-1-8-17, p 19 ja selle annotatsioonid.
Kriminaalasjas kogutud teabe puhul kehtib avaldamise erikord (KrMS § 160^1 lg 7, § 224, § 224^1 ja § 320). Kui selline teave on halduskohtumenetluses võetud asja materjalide juurde tõendina, võib kohtul HKMS § 77 lg-st 1 ja TsMS § 38 lg 1 p-st 1 tulenevalt olla põhimõtteliselt alus kuulutada halduskohtumenetlus kinniseks kriminaalmenetluses kogutud andmete osas. (p 5) Ainuüksi faktist, et tõend pärineb kriminaalasja toimikust, ei piisa samas menetluse kinniseks kuulutamiseks. Kohtul tuleb hinnata, kas vajadus kuulutada menetlus kinniseks on piisav, et õigustada kõrvalekallet menetlusosalise õigusest asja avalikule arutamisele (PS § 24 lg 3, HKMS § 2 lg 7). HKMS § 79 lg 2 seab menetlusosalise eemaldamisele menetlustoimingult ranged tingimused: huvi saladuse hoidmiseks peab olema ilmselgelt kaalukam menetlusosalise õigusest olla menetlustoimingu juures. Järelikult ei piisa menetlusosalise eemaldamiseks üksnes eemaldamise alusele viitamisest, vaid kohus peab konkreetsel juhul kaaluma eemaldamise vajalikkust, veenduma, et huvi saladuse hoidmise vastu on ilma kõhklusteta ülekaalukas, ning selgitama sellisele veendumusele jõudmise põhjusi. Põhjendamine on oluline kohtulahendi kontrollitavuse tagamiseks. (p 6)