RT I 1998, 30, 410
Vastu võetud 11.03.1998
§ 1. Seaduse otstarve
(1) Käesoleva seaduse otstarve on vaba ettevõtluse huvidest lähtuv konkurentsivabaduse kaitsmine loodusvarade ammutamisel, toodete valmistamisel ja teenuste osutamisel ning toodete ja teenuste (edaspidi kaubad) ostmisel ja müümisel ning muus majandustegevuses konkurentsivabaduse kahjustamise ärahoidmine ja kõrvaldamine.
(2) Käesolevat seadust kohaldatakse ka juhul, kui konkurentsivabaduse kahjustamisele suunatud tegu või tegevusetus toimub väljaspool Eesti territooriumi, kuid kahjustab konkurentsivabadust Eesti territooriumil.
§ 2. Seaduse subjektid
(1) Käesoleva seaduse subjektiks on ettevõtja. Käesoleva seadusega ettevõtjale rakendatavad sätted laienevad ka kaubaturul osalevale või ettevõtjate huvides tegutsevale mittetulundusühingule, sihtasutusele või teisele isikule.
(2) Käesoleva seaduse sätted laienevad riigiasutustele ja kohaliku omavalitsuse asutustele, kui nimetatud asutuste otsuse või tegevuse kaudu kahjustatakse konkurentsivabadust.
(3) Käesoleva seaduse tähenduses loetakse üheks ettevõtjaks ühte kontserni kuuluvaid ettevõtjaid või teisi valitseva mõju kaudu üksteisega seotud ettevõtjaid.
(4) Käesoleva seaduse tähenduses loetakse valitsevaks mõjuks teise ettevõtja üle:
1) emaettevõtja kontrolli tütarettevõtja üle;
2) olukorda, kus ettevõtja omab õigust nimetada või tagasi kutsuda enamust teise ettevõtja juhtorganite liikmetest või
3) olukorda, kus ettevõtja omab häälteenamust teise ettevõtja juures kokkuleppe alusel koos mõne oma aktsionäri või osanikuga.
§ 3. Seaduse rakendamisala
(1) Käesolevat seadust rakendatakse kaubaturul osalevate või osaleda soovivate isikute vahelise konkurentsivabaduse kaitseks. Kaubaturg on hinna, kvaliteedi, tehniliste omaduste, realiseerimis- ning kasutustingimuste, tarbimis- ja muude omaduste poolest ostja seisukohalt omavahel asendatavate kaupade käibimise ala kogu Eesti territooriumil või selle osal.
(2) Konkurentsiametil on õigus piiritleda kaubaturg iga konkreetse kauba osas.
KOKKULEPPE JA KOOSKÕLASTATUD TEGEVUSE KEELD
§ 4. Konkurentsivabadust kahjustava kokkuleppe ja kooskõlastatud tegevuse keeld
(1) Leping, muu tehing ja kokkulepe (edaspidi kokkulepe) või kooskõlastatud tegevus, mis on vaba ettevõtlust kahjustava ja konkurentsivabadust piirava, takistava, kitsendava või moonutava eesmärgi või tagajärjega, on keelatud. Nimetatud kokkulepet või tegevust loetakse konkurentsivabadust kahjustavaks, kui sellega otseselt või kaudselt:
1) määratakse kindlaks hinnakujundamise tingimust, sealhulgas kolmanda isiku suhtes kohaldatavat kauba ostu- või müügihinda, tariifi, juurde- või mahahindlust, intressimäära, renti või üüri;
2) piiratakse tootmist, kaubaturgu, tehnilist arengut või investeeringut;
3) jagatakse kaubaturgu, sealhulgas varustusallikat;
4) piiratakse kolmanda isiku kaubaturule pääsu või püütakse teda kaubaturult välja tõrjuda;
5) vahetatakse konkurentsivabadust kahjustavat teavet;
6) rakendatakse erinevat tingimust võrdväärsete kokkulepete puhul kolmanda ettevõtjaga, pannes ta sellega kas soodsamasse või ebasoodsamasse konkurentsiolukorda;
7) seatakse kokkuleppe sõlmimise eelduseks teise poole nõusolek võtta endale täiendav kohustus, mis oma iseloomult või äritava kohaselt ei ole seotud sellise kokkuleppega või
8) kahjustatakse konkurentsivabadust käesoleva lõike punktides 1--7 nimetamata viisil.
§ 5. Kokkuleppe ja kooskõlastatud tegevuse lubatavus
(1) Kokkulepet või kooskõlastatud tegevust ei loeta vaba ettevõtlust kahjustada võivaks konkurentsivabadust piiravaks, takistavaks, kitsendavaks või moonutavaks, kui:
1) kokkulepet sõlmivate või kooskõlastatud tegevust arendavate poolte käivete summaarne osatähtsus ei ole kokkuleppest või kooskõlastatud tegevusest mõjutatud kaubaturul suurem kui viis protsenti ja
2) ettevõtja poolt mitme teise ettevõtjaga sõlmitud sarnaste kokkulepete, kooskõlastatud tegevust arendavate poolte käivete summaarne osatähtsus ei ole kokkuleppest või kooskõlastatud tegevusest mõjutatud kaubaturul suurem kui viis protsenti.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 tingimused peavad olema täidetud kogu kokkuleppe või kooskõlastatud tegevuse kestuse jooksul.
§ 6. Erandid
Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja võib oma otsusega ettevõtja taotlusel anda erandi käesoleva seaduse §-s 4 nimetatud kokkuleppe sõlmimiseks, kui see:
1) aitab kaasa teenindamise või kaupade tootmise või levitamise parandamisele, keskkonna kaitsmisele või tehnilise või majandusliku progressi edendamisele;
2) võimaldab tarbijatel saada sellest tulenevast kasust õiglast osa;
3) ei too kolmandatele isikutele kaasa kitsendusi, mis ei ole hädavajalikud käesoleva paragrahvi punktis 1 nimetatud eesmärkide saavutamisel, ja
4) ei too kaasa olulist konkurentsivabaduse kahjustamist kaubaturul.
§ 7. Grupierandid
(1) Grupierandiks on rahandusministri ettepanekul Vabariigi Valitsuse antud luba sõlmida käesoleva seaduse §-s 6 sätestatud tingimustele vastavaid teatud ühte liiki konkurentsivabadust kahjustavaid või kahjustada võivaid kokkuleppeid.
(2) Grupierand kehtestatakse tähtajalisena ja see määrab:
1) kokkuleppe liigi nimetuse, mille suhtes grupierand kohaldub;
2) piirangud või tingimused, mis sellistes kokkulepetes ei tohi sisalduda;
3) tingimused, mis peavad sellistes kokkulepetes sisalduma, ning piirangud ja tingimused, mis võivad sellistes kokkulepetes sisalduda;
4) muud tingimused, millele sellised kokkulepped peavad vastama.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel antud grupierand ei kohaldu kokkulepete suhtes järgmistel juhtudel:
1) kui kokkulepe või selle tingimus on käsitletav käesoleva seaduse §-s 14 sätestatud kaubaturgu valitseva ettevõtja seisundi kuritarvitamisena;
2) kui kaubaturul, mida antud kokkulepe mõjutab, praktiliselt puudub konkurents kokkuleppepoole või -poolte jaoks ühiselt.
§ 8. Konkurentsivabadust kahjustavate kokkulepete kehtetus
Kokkulepped või nende tingimused, millel on käesoleva seaduse §-s 4 märgitud eesmärgid või tagajärjed ning millele pole käesoleva seaduse §-de 6 või 7 alusel antud erandit, on tühised, välja arvatud käesoleva seaduse §-le 5 vastavad kokkulepped või nende tingimused.
ERANDITAOTLUS
(1) Käesoleva seaduse §-s 6 sätestatud erandi saamiseks tuleb Konkurentsiametile esitada taotlus enne kokkuleppe sõlmimist või kuue kuu jooksul erandit vajava kokkuleppe sõlmimisest arvates. Vastav kokkulepe või selle konkurentsivabadust kahjustav tingimus on kuni erandi andmiseni kehtetu.
(2) Eranditaotlus kokkuleppe kohta, mis ei olnud selle sõlmimisel käesoleva seadusega vastuolus, tuleb esitada kolme kuu jooksul, alates nende asjaolude ilmnemisest, mille tõttu kokkulepe või selle tingimus osutub seadusega vastuolus olevaks. Vastav kokkulepe või selle tingimus on vastavate asjaolude ilmnemisest kuni erandi andmiseni kehtetu.
(3) Eranditaotluse esitab kokkuleppe üks pool või pooled ühiselt.
(4) Eranditaotluse esitaja või esitatud eranditaotluse aluseks oleva kokkuleppe teine pool võib eranditaotluse igal ajal kuni erandi andmiseni tagasi võtta, esitades sellekohase kirjaliku avalduse.
(1) Konkurentsiametile esitatakse eranditaotlus koos kogu vajaliku teabega vastavalt rahandusministri poolt kehtestatavale juhendile, kusjuures Konkurentsiameti nõudmisel peab andma selgitusi ning esitama tutvumiseks dokumentide originaalid või nende koopiad või ärakirjad, mille originaalilevastavust kinnitab nende esitaja oma allkirjaga.
(2) Kui eranditaotluses sisalduv või sellega seoses esitatud teave on mittetäielik, ebaõige või eksitav, teatab Konkurentsiamet sellest taotlejale kirjalikult, nõudes kogu teabe esitamist ja määrates selle esitamiseks tähtaja. Nimetatud juhul algavad käesoleva seaduse §-s 11 sätestatud tähtajad kogu teabe laekumise kohta Konkurentsiameti poolt taotluse esitajale sellekohase kirjaliku teate saatmise päevast.
(3) Isik, kelle kasuks on erand antud, ja isik, kes erandi andmise otsust taotleb, peab eranditaotluses esitatud andmete olulistest muudatustest teatama Konkurentsiametile vähemalt seitsme kalendripäeva jooksul vastava teabe saamisest.
(4) Teabe juurde, mida eranditaotluse esitaja peab ärisaladuseks, teeb ta vastava märke või annab selle teabe eraldi lisana. Ärisaladuseks ei saa olla üldsusele avaldamisele kuuluv teave.
(1) Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja teeb eranditaotluse kohta ühe järgnevatest otsustest:
1) annab erandi, kui ta leiab, et taotluse aluseks olev kokkulepe on vastavuses käesoleva seaduse §-s 6 sätestatud tingimustega;
2) keeldub erandi andmisest, kui ta leiab, et taotluse aluseks olev kokkulepe ei vasta käesoleva seaduse §-s 6 sätestatud tingimustele;
3) algatab eranditaotluse kohta täiendava menetluse, kui ta leiab, et taotluse aluseks oleva kokkuleppe sobivus erandi saamiseks käesoleva seaduse § 6 alusel on kaheldav ning otsuse langetamiseks erandi andmise või sellest keeldumise kohta on vajalik saada täiendavat teavet või teostada täiendavat kontrolli;
4) tunnistab kokkuleppe erandit mittevajavaks, kui ta leiab, et tegemist ei ole käesoleva seaduse §-s 4 sätestatud kokkuleppega;
5) lõpetab menetluse erandit andmata, kui kokkulepe ei vaja erandit käesoleva seaduse §-s 5 toodud alustel või kui seda liiki kokkulepetele on antud grupierand või kui eranditaotlus on tagasi võetud või kui eranditaotluse esitaja või kokkuleppe teine pool ei ole esitanud kogu vajalikku teavet Konkurentsiameti poolt selleks teistkordselt määratud tähtajaks.
(2) Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja teeb ühe käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud otsustest kahe kuu jooksul pärast kogu teabe esitamist.
(3) Kui Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja otsustab algatada täiendava menetluse käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 3 alusel, teatab ta sellest kirjalikult erandi taotlejatele ning teeb lõpliku otsuse erandi andmise, sellest keeldumise või erandi mittevajalikkuse kohta kuue kuu jooksul pärast täieliku teabe esitamist.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud tähtaegu võib Konkurentsiamet pikendada üksnes erandi taotleja kirjalikul nõusolekul.
(1) Käesoleva seaduse § 11 lõikes 1 nimetatud otsus on kirjalik ja sisaldab otsuse põhjendust.
(2) Erandi andmise otsus võib sisaldada kokkuleppepooltele tingimusi või kohustusi, mille täitmine on erandi kehtimiseks kohustuslik.
(4) Taotluse erandi kehtivuse tähtaja pikendamiseks esitab erandi saanud kokkuleppepool või -pooled kirjalikult vähemalt kuus kuud enne otsuses toodud erandi kehtivuse tähtaja lõppemist.
(5) Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja võib erandi andmise otsuse tühistada või seda muuta, kui:
1) on toimunud olulisi muudatusi nimetatud otsuse aluseks olnud andmetes või tingimustes;
2) kokkuleppepool või -pooled rikuvad nimetatud otsusega neile pandud kohustusi või tingimusi või
3) otsus põhines mittetäielikul, ebaõigel või eksitaval teabel.
(6) Kõik käesoleva seaduse § 11 lõike 1 punkti 1 ja käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel tehtud otsused avaldatakse Riigi Teatajas.
KAUBATURGU VALITSEV ETTEVÕTJA
§ 13. Kaubaturgu valitseva ettevõtja mõiste
(1) Kaubaturgu valitsev ettevõtja käesoleva seaduse tähenduses on ettevõtja, kellele kuulub kaubaturul vähemalt 40 protsenti käibest või kelle majanduslik positsioon võimaldab tal antud kaubaturul tegutseda arvestataval määral sõltumatult konkurentidest, varustajatest ja ostjatest.
(2) Kaks või enam üksteisega majanduslikult seotud ettevõtjat on käesoleva seaduse tähenduses kaubaturgu ühiselt valitsevad ettevõtjad, kui nendele koos kuulub kaubaturul vähemalt 40 protsenti käibest või kelle majanduslik positsioon võimaldab neil antud kaubaturul tegutseda arvestataval määral sõltumatult konkurentidest, varustajatest ja ostjatest. Majanduslik side käesoleva sätte mõistes on näiteks:
1) ettevõtjatevaheline kokkulepe, mis annab selle osalistele arvestatava tehnoloogilise või kaubandusliku eelise teiste ettevõtjate ees vastaval kaubaturul;
2) ettevõtja omab küllaldast osa teise ettevõtja aktsiatest, osadest, hääleõigustest või kontrolli juhatuse üle (või nende asjaolude kombinatsioon), mis annab talle võimaluse oluliselt mõjutada teise ettevõtja otsuseid või majandustegevust.
(3) Kaubaturgu valitsevaks ettevõtjaks on ka käesoleva seaduse §-des 15 ja 16 nimetatud eri- või ainuõigust või loomulikku monopoli omavad ettevõtjad.
§ 14. Kaubaturgu valitseva ettevõtja seisundi kuritarvitamine
Keelatud on kaubaturgu valitseva ettevõtja seisundi otsene või kaudne kuritarvitamine kaubaturul, s.o. ühe või mitme ühiselt kaubaturul valitsevat seisundit omava ettevõtja poolt oma positsiooni ärakasutamine konkurentsivabaduse kahjustamiseks, mis seisneb otseselt või kaudselt:
1) ebaõiglaste hinnakujundamise tingimuste või muude ebaõiglaste äritingimuste rakendamises, sealhulgas kaupade põhjendamatu müümine alla omahinna, mis kahjustab teise ettevõtja tegevust kaubaturul või tõrjub teda kaubaturult välja;
2) tootmise, teenindamise, kaubaturu, tehnilise arengu või investeeringute piiramises ostjate kahjuks;
3) võrdväärsete kokkulepete sõlmimisel erinevate tingimuste rakendamises erinevatele ettevõtjatele, pannes mõne neist sellega kas soodsamasse või ebasoodsamasse konkurentsiolukorda;
4) kokkuleppe sõlmimisel selliste tingimuste seadmises, mille kohaselt ühe kokkuleppe eelduseks on teine, esimesega mitteseotud kokkulepe, mida teine pool vaba valiku korral ei sõlmiks;
5) ettevõtja sundimises endaga või teise ettevõtjaga ühinemiseks või kokkuleppe sõlmimiseks või kooskõlastatud tegevuseks;
6) põhjendamatus keeldumises kauba müümisest teisele ettevõtjale;
7) müügi- või ostupakkumistel osalenud ettevõtjate ebavõrdses kohtlemises või
8) konkurentsivabaduse kahjustamises käesoleva paragrahvi punktides 1--7 nimetamata viisil.
ERI- VÕI AINUÕIGUSEGA ETTEVÕTJA NING LOOMULIK MONOPOL
§ 15. Eri- või ainuõigust omav ettevõtja
(1) Eri- või ainuõigusena käsitatakse käesolevas seaduses riigi või kohaliku omavalitsuse poolt ettevõtjale antud luba, mis võimaldab tal olla kaubaturul teiste ettevõtjatega võrreldes eelisseisundis või ainsaks ettevõtjaks antud kaubaturul.
(2) Riigiasutusel või kohalikul omavalitsusel on õigus õigusaktide alusel anda ettevõtjale eri- või ainuõigus.
(3) Kui eri- või ainuõiguse andmise aluseks olev õigusakt ei sätesta eri- või ainuõiguse andmise korda, tuleb vastava õiguse andmiseks korraldada avalik konkurss Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras.
§ 16. Loomuliku monopoli mõiste
Loomulik monopol on ettevõtjal, kelle omandis, valduses või opereerimisel on võrgustik või infrastruktuur, mida teisel isikul ei ole võimalik või ei ole majanduslikult otstarbekas dubleerida, ja mis annab talle kaubaturul valitseva seisundi.
§ 17. Eri- või ainuõigust või loomulikku monopoli omava ettevõtja tegevuse piirangud
(1) Eri- või ainuõigust omavale ettevõtjale võib talle selle õiguse andnud riigiasutus või kohalik omavalitsus kehtestada hindade reguleerimise korra või kasutatavad hinnad või esitada muid tingimusi või kohustusi, et nende ettevõtjate kaupade ostjad või nendele ettevõtjatele kaupade müüjad ei satuks oluliselt halvemasse olukorda, kui nad oleksid siis, kui antud valdkonnas toimiks vaba konkurents.
(2) Loomulikku monopoli omavale ettevõtjale võib eriseadusega määratud riigiasutus või kohalik omavalitsus või eriseaduse puudumisel Vabariigi Valitsus või kohalik omavalitsus kehtestada hindade reguleerimise korra või kasutatavad hinnad või esitada muid tingimusi või kohustusi, et nende ettevõtjate kaupade ostjad või nendele ettevõtjatele kaupade müüjad ei satuks oluliselt halvemasse olukorda, kui nad oleksid siis, kui antud valdkonnas toimiks vaba konkurents.
§ 18. Eri- või ainuõigust või loomulikku monopoli omava ettevõtja kohustused
(1) Eri- või ainuõigust või loomulikku monopoli omav ettevõtja peab:
1) lubama teisele ettevõtjale mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu võrgustikule või infrastruktuurile teenustega varustamise või nende müügi eesmärgil;
2) hoidma raamatupidamises selget vahet erinevate põhi- ja lisategevusalade vahel (näiteks tootmine, edastamine, turustamine ja ettevõtja muud tegevusalad), tagades sellega majandusarvestuste läbipaistvuse, ning avalikustama kulutused tarbijatele ja nende esindajatele;
3) eri- või ainuõiguse või loomuliku monopoli teostamiseks vajalikke asju ostma ja ehitustöid ning teenuseid tellima riigihangete seaduses (RT I 1995, 54, 883; 1997, 9, 79) sätestatud korras.
(2) Eri- või ainuõigust või loomulikku monopoli omav ettevõtja võib keelduda lubamast teistele ettevõtjatele juurdepääsu võrgustikule või infrastruktuurile, kui keeldumiseks on järgmised objektiivsed alused:
1) on ohustatud antud võrgustiku või infrastruktuuriga ühendatud seadmete ohutus ja turvalisus ning võrgustiku või infrastruktuuri töö efektiivsus ja turvalisus;
2) on ohustatud võrgustiku või infrastruktuuri terviklikkuse hoidmine või vastastikuses seoses toimimine;
3) seadmed, mida soovitakse ühendada võrgustikku või infrastruktuuri, ei vasta kehtivatele tehnilistele standarditele või reeglitele;
4) juurdepääsu taotleval ettevõtjal puuduvad tehnilised ja finantsilised võimalused ning vahendid, et vajalikul määral efektiivselt ja turvaliselt teenindada vastava võrgustiku või infrastruktuuri kaudu või abil või
5) juurdepääsu tagajärjel ei ole seadustes sätestatud andmete kaitse tagatud.
§ 19. Riigiabi mõiste
(1) Riigiabi käesoleva seaduse tähenduses on riigi, linna või valla poolt või nende vahenditest antav finantssoodustus, mis moonutab või võib moonutada konkurentsi, soodustades mõnda ettevõtjat või mingite kaupade tootmist või müüki, sealhulgas rahaline abi, maksuvõlgade tasumise ajatamine, võlgade kustutamine või laenude andmine oluliselt soodsamatel tingimustel kui tavaliselt teistele ettevõtjatele.
(2) Riigiabi, välja arvatud ekspordiabi, on käesoleva seaduse mõistes vähese tähtsusega, kui see ei ületa ettevõtja kohta 1,5 miljonit krooni kolme järjestikuse aasta jooksul.
§ 20. Riigiabi andmise tingimused
(1) Peale vähese tähtsusega riigiabi võib anda ainult järgmist tüüpi riigiabi:
1) sotsiaalse iseloomuga riigiabi tingimusel, et sellise riigiabi andmisega ei kaasne asjassepuutuvate toodete päritoluga seotud diskrimineerimist;
2) riigiabi loodusõnnetuste ja muude erakorraliste sündmuste tõttu tekkinud kahjude heastamiseks;
3) riigiabi majandusliku arengu edendamiseks piirkondades, kus elatustase on ebanormaalselt madal või kus tööpuudus on väga suur;
4) riigiabi teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui selline abi ei mõju majandustingimustele negatiivselt ulatuses, mis on vastuolus üldiste huvidega;
5) majanduses olevate tõsiste häirete kõrvaldamiseks või
6) kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud riigiabi:
1) antakse kindlaksmääratud perioodiks ja riigiabi andmine lõpetatakse, kui see ei täida enam käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud vastavat kriteeriumi;
2) antakse ulatuses, mida on vaja käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud eesmärgi saavutamiseks.
(3) Vabariigi Valitsus kehtestab riigiabi andmise, sellest teatamise ja selle tagasimaksmise korra.
§ 21. Riigiabi andmine
(1) Riigiabi, välja arvatud riigi-, linna- või vallaeelarves sisalduvat riigiabi, ka muudes seadustes sätestatud ning vähese tähtsusega riigiabi, võib anda ainult rahandusministri eelneval kirjalikul loal, mis on avaldatud Riigi Teatajas.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud riigiabi andmise loa taotlus esitatakse rahandusministrile koos kogu vajaliku teabega vastavalt rahandusministri poolt kehtestatavale juhendile.
(3) Juhul kui taotluses esitatav teave on mittetäielik või sisaldab ebaõiget või eksitavat teavet, informeerib rahandusminister taotlejat sellest kirjalikult, nõudes kogu teabe esitamist ja määrates tähtaja selle esitamiseks. Sellisel juhul algavad käesoleva seaduse § 23 lõigetes 2 ja 3 sätestatud tähtajad kuupäevast, mil rahandusministrile esitatakse kogu teave.
(4) Valla- või linnavalitsus teatab rahandusministrile valla- või linnaeelarve projektis sisalduvast riigiabist, välja arvatud vähese tähtsusega riigiabi, enne eelarveprojekti üleandmist volikogule.
§ 22. Rahandusministri ning linna- ja vallavalitsuste kohustused
(1) Rahandusminister käsitab oma kõikide riigiabi puudutavate otsuste puhul, ükskõik kas seda käesoleva seaduse §-de 20 ja 21 alusel lubatakse või mitte, vastaval tegevusalal tegutsevaid kõiki ettevõtjaid ning nende kaupu ühetaoliselt ja erapooletult, võttes arvesse kõiki asjaolusid.
(2) Rahandusminister rakendab käesoleva seaduse §-s 20 toodud kriteeriume kõigis oma otsustes, mis puudutavad riigiabi andmise lubamist.
(3) Valla- ja linnavalitsustel on keelatud eelarveprojektis ette näha riigiabi, mis ei vasta käesoleva seaduse §-le 20.
(4) Rahandusminister jälgib linna- või vallaeelarvetes sisalduva riigiabi andmist ja kasutamist, välja arvatud vähese tähtsusega riigiabi, ning teeb vajadusel ettepaneku võtta tarvitusele abinõud, mis kindlustaksid riigiabi vastavuse käesoleva seaduse §-le 20.
§ 23. Riigiabi andmise luba
(1) Rahandusminister teeb loataotluse kohta ühe järgnevatest otsustest:
1) annab loa, kui ta leiab, et taotlus vastab käesoleva seaduse § 20 sätetele;
2) keeldub loa andmisest, kui ta leiab, et taotlus ei vasta käesoleva seaduse § 20 sätetele;
3) alustab loataotluse suhtes täiendava menetluse, kui ta leiab, et taotluse aluseks oleva kokkuleppe sobivus loa saamiseks käesoleva seaduse § 20 kriteeriumide alusel on kaheldav ning otsuse langetamiseks loa andmise või sellest keeldumise kohta on vaja saada täiendavat teavet.
(2) Rahandusminister teeb otsuse riigiabi andmise loataotluse kohta kahe kuu jooksul pärast kõigi vajalike andmete esitamist.
(3) Kui rahandusminister otsustab algatada täiendava menetluse riigiabi andmise loataotluse kohta, teatab ta sellest kirjalikult taotlejale ning teeb lõpliku otsuse riigiabi andmise kohta kuue kuu jooksul pärast kogu teabe saamist.
(4) Täiendava menetluse teostamisel käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel võtab rahandusminister arvesse planeeritud riigiabi saaja ja teiste poolte, kellel on põhjendatud huvi antud küsimuse suhtes, kõiki kirjalikke ja suulisi seletusi.
(5) Kui rahandusminister ei tee otsust käesolevas paragrahvis sätestatud tähtaja jooksul, loetakse riigiabi lubatuks.
(6) Riigiabi andmise luba võib sisaldada riigiabi saajale tingimusi või kohustusi, mille täitmine on selle abi kasutamise puhul kohustuslik.
(7) Rahandusminister võib enda tehtud riigiabi andmise loa tühistada või seda muuta, kui:
1) on toimunud olulisi muudatusi nimetatud loa aluseks olnud teabes;
2) ettevõtja rikub nimetatud loaga talle pandud tingimusi või kohustusi või
3) luba põhines mittetäielikul, ebaõigel või eksitaval teabel.
§ 24. Riigiabi tagasimaksmine
(1) Rahandusminister võib nõuda riigiabi tagasimaksmist või riigiabi andmise otsuse tühistamist või teha vastava ettepaneku, kui:
1) riigiabist ei ole rahandusministrile vastavalt käesoleva seaduse § 21 lõikele 4 teatatud;
2) riigiabi kasutatakse eesmärgil, mis on erinev kasutusest või eesmärgist, mis oli toodud riigiabi kohta esitatud teabes;
3) ei täideta käesoleva seaduse § 23 lõike 6 alusel kehtestatud tingimust või kohustust või
4) riigiabi andmise otsus põhines mittetäielikul, ebaõigel või eksitaval teabel.
(2) Rahandusministril on õigus nõuda põhjendatud määraga intressi iga riigiabi tagasimaksmise juhtumi korral käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel tagasimakstava riigiabi summalt.
§ 25. Riigiabi aruandlus
(1) Riigiabi andjad, s.o. edastajad, väljamaksjad, laenu tagajad, maksu ajatajad jne., esitavad kord aastas rahandusministri kehtestatud kuupäevaks ja vormis aruande riigiabi andmise ja kasutamise kohta, kaasa arvatud riigi-, linna- ja vallaeelarves sisalduv riigiabi ning muu seaduse alusel antav ja vähese tähtsusega riigiabi.
(2) Rahandusminister koostab 12 kuu jooksul kalendriaasta lõppemisest aruande kogu sellel aastal antud riigiabi kohta, millest teda käesoleva peatüki sätete alusel on teavitatud.
§ 26. Ühinemine
Ühinemisena käesoleva seaduse mõttes käsitatakse ettevõtjate ühinemist äriseadustiku (RT I 1995, 26--28, 355; 1996, 52--54, 993; 1997, 16, 258; 48, 774; 77, 1313; 1998, 2, 48; 23, 322) tähenduses, samuti muul viisil ühe ettevõtja poolt valitseva mõju saavutamist teise ettevõtja üle.
§ 27. Ühinemisest teatamine
(1) Ühinemisest tuleb eelnevalt Konkurentsiametile teatada, kui:
1) ühinevate poolte aastane käive kokku ületab 100 miljonit krooni või
2) ühinevad pooled eraldi või koos omavad kontrolli vähemalt 40 protsendi üle kaubaturust.
(2) Konkurentsiametile esitatakse ühinemisteade koos ühinemislepingu, ühinemisaruande ja ühinemisotsusega nende olemasolu korral vastavalt kas äriseadustikule, mittetulundusühingute seadusele (RT I 1996, 42, 811) või sihtasutuste seadusele (RT I 1995, 92, 1604; 1996, 42, 811) ning muu vajaliku teabega vastavalt rahandusministri poolt kehtestatavale juhendile, kusjuures Konkurentsiameti nõudmisel peab esitama tutvumiseks dokumentide originaalid või ettevõtja või tema esindaja poolt tõestatud ärakirjad.
(3) Kui ühinemisteates või selle lisades sisalduv teave on mittetäielik, ebaõige või eksitav, teatab Konkurentsiamet sellest teatajale kirjalikult, nõudes kogu teabe esitamist ja määrates selle esitamiseks tähtaja.
(4) Ühinemist ei või läbi viia enne ühe kuu möödumist pärast kogu teabe esitamist Konkurentsiametile, välja arvatud juhul, kui Konkurentsiametiga lepitakse kirjalikult kokku teisiti.
(5) Teabe juurde, mida ühinemisest teataja peab ärisaladuseks, teeb ta vastava märke või annab selle teabe eraldi lisana.
§ 28. Kõlvatu konkurentsi keeld
(1) Kõlvatuks konkurentsiks on vaba ettevõtlust kahjustavad heade kommete ja tavadega vastuolus olevad teod, sealhulgas:
1) eksitava teabe avaldamine, avaldamiseks esitamine või tellimine;
2) konkurendi või tema kauba halvustamine;
3) konfidentsiaalse teabe kuritarvitamine;
4) teise ettevõtja töötaja või esindaja ärakasutamine;
5) kaupade müügi kõlvatu piiramine või soodustamine.
(3) Reklaamina käsitletava eksitava, kõlvatu või halvustava teabe puhul rakendatakse reklaamiseaduse (RT I 1997, 52, 835) sätteid.
§ 29. Eksitava teabe avaldamiseks esitamine või tellimine
(1) Eksitav teave on ebatõeste andmete avaldamine või avaldamiseks esitamine või tellimine kas enda või teise samal kaubaturul osaleva ettevõtja või nende kauba kohta, mis võivad ostja tavalise tähelepanelikkuse juures tekitada pakkumisest eksliku mulje.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete all mõistetakse eelkõige teavet pakutavate kaupade päritolu, omaduste, valmistamisviisi, hankimisviisi või -allikate, hinna, tariifi, allahindluse, auhindamise, müügi põhjuste ja varude suuruse ning ettevõtja eesõiguste, finantsseisundi ja muude omaduste kohta.
(3) Kauba tootja, selle päritolu ja muude omaduste märkimine on eksitav ka juhul, kui kaubal endal, selle pakendil, saatedokumentides või mujal on kasutatud märki, teavet, tunnust või nimetust, mis tavalise tähelepanelikkuse juures võib viia eksitusele kauba valmistamise koha, tootja või kauba omaduste suhtes.
§ 30. Konkurendi või tema kauba halvustamine
Konkurendi või tema kauba halvustamine on valeteadete levitamine samal kaubaturul tegutseva teise ettevõtja või tema poolt müüdava kauba kohta, millega kahjustatakse või võidakse kahjustada teise ettevõtja mainet või tema majandustegevust.
§ 31. Konfidentsiaalse teabe kuritarvitamine
(1) Konfidentsiaalne teave on ettevõtja käsutuses olev tehniline, tehnoloogiline või muu ärialane teave, mille avaldamine ei ole kohustuslik, samuti andmed kaubanduslike läbirääkimiste, tehingute, turu-uuringute ja muude asjaolude kohta:
1) mida avaldatakse teistele isikutele ainult konfidentsiaalselt;
2) mille saladuses hoidmist peab see ettevõtja põhjendatult vajalikuks;
3) mis ei ole ostjatele või potentsiaalsetele ostjatele selle ettevõtja kohta üldiselt kättesaadav või
4) mis ei ole kättesaadav vastaval kaubaturul tegutseva ettevõtja poolt või tema nimel teostatava järelepärimise abil.
(2) Konfidentsiaalse teabe kuritarvitamine on teise ettevõtja konfidentsiaalse teabe kasutamine, kui vastavad andmed on saadud seadusevastaselt või nende kasutamine on vastuolus teise ettevõtjaga sõlmitud kokkuleppega.
§ 32. Teise ettevõtja töötaja või esindaja ärakasutamine
Teise ettevõtja töötaja või esindaja ärakasutamine on tema mõjutamine tegutsema mõjutaja või kolmanda isiku huvides konkurentsieeliste saamiseks.
§ 33. Kaupade müügi kõlvatu piiramine või soodustamine
(1) Kaupade müügi kõlvatu piiramine on:
1) ostjale müüdavate kaupade koguse või teenuste hulga piiramine või müügi sidumine mingite tingimustega, välja arvatud juhul, kui see on kauba kasutamiseks tingimata vajalik või on seotud sooduspakkumisega või tuleneb õigusaktidest, või
2) üleskutse müügi- või ostukeelu rakendamiseks teise ettevõtja suhtes, kes tegutseb samal kaubaturul.
(2) Kaupade müügi kõlvatu soodustamine on nende müügi sidumine kohustusega osta teisi kaupu või leida uus ostja.
§ 34. Konkurentsi riikliku järelevalve asutused
(1) Käesoleva seaduse täitmise üle, välja arvatud krediidiasutuste, väärtpaberivahendajate ja kindlustusseltside osas, teostab järelevalvet Konkurentsiamet.
(2) Riiklikku järelevalvet krediidiasutuste, väärtpaberivahendajate ja kindlustusseltside konkurentsi üle teostab vastava ala riikliku järelevalve asutus, kusjuures Konkurentsiametil on õigus avaldada soovitusliku iseloomuga seisukohti ja kontrollida kõiki ühinemisi.
(3) Käesoleva seadusega Konkurentsiametile konkurentsi riikliku järelevalve teostamiseks antud õigused ja kohustused laienevad ka käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud riikliku järelevalve asutustele.
§ 35. Konkurentsiameti pädevus
(1) Konkurentsiamet on pädev teostama kõiki käesoleva seaduse alusel temale pandud toiminguid ja võtma tarvitusele meetmeid konkurentsivabaduse kaitsmiseks.
(2) Konkurentsiamet analüüsib konkurentsi olukorda, kavandab konkurentsivabadust soodustavaid meetmeid, annab soovitusi konkurentsi olukorra parandamiseks ja teeb ettepanekuid õigusaktide vastuvõtmiseks või muutmiseks ning arendab koostööd teiste riikide ja riikide ühenduste konkurentsialase järelevalve asutustega.
§ 36. Konkurentsiameti õigus nõuda teavet
(1) Konkurentsiametil on õigus nõuda ettevõtjalt, riigiasutuselt ja kohaliku omavalitsuse asutuselt ning füüsiliselt isikult teavet:
1) konkurentsi olukorra ja kaubaturu kontrollimiseks;
2) kokkuleppe või kooskõlastatud tegevuse menetlemisel;
3) erandi andmise otsustamiseks;
4) kaubaturul valitsevat seisundit omava ettevõtja tegevuse kontrollimisel;
5) ühinemise kontrollimiseks;
6) käesoleva seaduse rikkumise või võimaliku rikkumise asja menetlemisel;
7) muu järelevalve teostamisel käesoleva seaduse täitmise üle.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teavet nõutakse kirjalikult tähtajaga mitte vähem kui kümme kalendripäeva, kusjuures nimetatakse ära taotluse eesmärk ja juriidiline alus ning viidatakse sanktsioonidele mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe esitamise eest ja teabe mitteesitamise eest.
(3) Konkurentsiametil on õigus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikutelt või nende esindajatelt võtta suulisi seletusi ja koostada selle kohta kokkuvõte, mis allkirjastatakse koostaja ja seletuse andja poolt.
§ 37. Konkurentsiameti õigus nõuda materjale
(1) Konkurentsiametil on õigus konkurentsi järelevalve teostamiseks nõuda kõigilt ettevõtjatelt, riigiasutustelt ja kohaliku omavalitsuse asutustelt ning füüsilistelt isikutelt konkurentsi järelevalve teostamiseks vajalike dokumentide, nende projektide ja muude materjalide originaale või nende koopiaid või ärakirju, mille originaalilevastavust kinnitab nende esitaja oma allkirjaga. Koopia või ärakirja esitamisel on Konkurentsiametil õigus nõuda algdokumenti koopia või ärakirja õigsuse kontrollimiseks.
(2) Materjali üle andnud isiku nõudel väljastatakse talle Konkurentsiameti kinnitus vastava materjali vastuvõtmise kohta. Isikul on õigus Konkurentsiametilt pärast järelevalvetoimingute lõppu tema poolt esitatud dokumentide, projektide ja muude materjalide originaalid tagasi saada.
§ 38. Ettevõtja asukoha ja ettevõtte tegutsemiskoha kontrollimine
(1) Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja käskkirjaga volitatud Konkurentsiameti ametnikul või esindajal on õigus käesoleva seaduse rikkumise või võimaliku rikkumise tuvastamise eesmärgil kontrollida ettevõtja asukohta ja ettevõtte tegutsemiskohta -- territooriumi, hoonet, ruumi ja transpordivahendit -- ilma eelneva hoiatuseta või eriloata nii tööajal kui tegutsemiskoha kasutamise ajal. Ettevõtja nõusolekul võib tema asukohta või ettevõtte tegutsemiskohta kontrollida ka muul ajal.
(2) Kontrollitava ettevõtja asukohas või ettevõtte tegutsemiskohas esitab kontrolli teostav isik ettevõtjale, tema esindajale või töötajale väljavõtte Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja käskkirjast menetluse alustamise ja kontrolli teostava isiku volitamise kohta.
(3) Konkurentsiameti ametnikul või esindajal on käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kontrollimise teostamisel järgmised õigused ja kohustused:
1) õigus kontrollida koheselt ettevõtja tegevust puudutavaid dokumente, nende projekte ja muid materjale ning saada neist kontrollitava kulul originaale või nende koopiaid või ärakirju, mille originaalilevastavust kinnitab nende esitaja oma allkirjaga;
2) õigus võtta ettevõtjalt, tema esindajalt või töötajalt suulisi seletusi;
3) kohustus koostada kontrollimise tulemuste kohta kokkuvõte kahes eksemplaris, millele võetakse kontrollitava ettevõtja, tema esindaja või töötaja allkiri ja millest teine eksemplar antakse alla kirjutanud isikule.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kontrollimine toimub ettevõtja, tema esindaja või töötaja teadmisel ning neil on õigus viibida kontrollimise juures.
§ 39. Juhtumi menetlemine
(1) Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja teeb kümne kalendripäeva jooksul kaebuse või avalduse laekumisest võimaliku seaduserikkumise kohta:
1) juhtumi menetlemise alustamise otsuse ja määrab menetlust läbi viiva ametniku;
2) juhtumi menetlemise alustamisest keeldumise otsuse, kui esitatud kaebuse või avalduse materjalidest ilmneb, et antud juhtumi menetlemine ei kuulu Konkurentsiameti pädevusse või on ilmne, et tegemist ei ole käesoleva seaduse rikkumisega.
(2) Konkurentsiameti peadirektoril või tema asetäitjal on õigus alustada juhtumi menetlemine omal initsiatiivil konkurentsi olukorra analüüsimiseks mõnel kaubaturul, kaubaturu piiritlemiseks või muu käesolevast seadusest tuleneva Konkurentsiameti pädevusse kuuluva ülesande täitmiseks.
(3) Konkurentsiamet avaldab teate juhtumi menetlemise alustamise otsuse vastuvõtmise kohta vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes. Asjast huvitatud kolmandatel isikutel või nende esindajatel on õigus esitada oma kirjalik seisukoht juhtumi kohta. Konkurentsiametil on õigus nõuda asjast huvitatud kolmandatelt isikutelt täiendavat teavet või kutsuda neid käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud juhtumi suulisele arutelule.
(4) Menetlemise subjektiks olevale ettevõtjale kirjeldatakse kirjalikus teates selle eesmärki või oletatavat seaduserikkumist ning nähakse ette mitte vähem kui seitsme kalendripäeva pikkune tähtaeg kirjalike seisukohtade ja materjalide esitamiseks, samuti lisatakse koopiad või ärakirjad teabe aluseks olevast materjalist (selle olemasolu korral) ning viidatakse vastutusele käesoleva seaduse järgi.
(5) Vajadusel võidakse läbi viia juhtumi suuline arutamine Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja poolt ettenähtud päeval ja kohas, millest teavitatakse ettevõtjat kirjalikult. Menetlemise subjektiks oleva ettevõtja taotlusel on Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja kohustatud läbi viima juhtumi suulise arutamise ühel korral.
(6) Juhtumi suulisel arutamisel võivad osaleda ettevõtjad, nende esindajad, Konkurentsiameti ametnikud, Konkurentsiameti esindajad ning ettevõtjate ja Konkurentsiameti kokkuleppel kutsutud isikud. Arutelu kohta koostatakse kokkuvõte, millele osavõtjad alla kirjutavad.
(7) Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja poolt kirjalike seisukohtade ja materjalide esitamiseks kehtestatav tähtaeg ei tohi olla lühem kui kümme kalendripäeva, samuti tuleb juhtumi suulisest arutamisest ette teatada mitte vähem kui kümme kalendripäeva. Ettevõtja või tema esindaja põhjendatud taotluse alusel on Konkurentsiameti peadirektoril või tema asetäitjal õigus määratud tähtaegu muuta.
§ 40. Juhtumi menetlemise lõpetamine
(1) Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja teeb lõpliku otsuse juhtumi kohta kolme kuu jooksul pärast kogu teabe saamist. Kogu teabe saamisest teavitatakse menetlemise subjektiks olevat ettevõtjat kirjalikult.
(2) Enne õiguserikkumise tuvastamise otsuse tegemist teavitatakse sellest vastavat ettevõtjat kirjalikult ja antakse tähtaeg mitte vähem kui kümme päeva, mille jooksul ettevõtja võib tutvuda kõigi materjalidega, välja arvatud teise ettevõtja ärisaladus, ning esitada oma seisukoha.
(3) Juhtumi menetlemine lõpetatakse Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja otsusega:
1) õiguserikkumise mittetuvastamise kohta või
2) õiguserikkumise tuvastamise kohta.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud otsus sisaldab põhjendust ja vajadusel soovitusi ning otsus antakse ettevõtjale kätte allkirja vastu või saadetakse posti teel väljastusteatega.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 2 nimetatud otsus võib sisaldada ettevõtjale kohustuslikku ettekirjutust või ettepanekut riigiasutustele või kohaliku omavalitsuse asutustele. Käesoleva paragrahvi lõike 6 punktides 2 ja 3 nimetatud kohustusliku ettekirjutuse täitmise tähtaeg ei või olla lühem kui üks kuu, arvates otsuse kättesaamisest.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud kohustusliku ettekirjutusega kohustatakse ettevõtjat täitma ühte või mitut järgnevatest kohustustest:
1) lõpetada õiguserikkumine;
2) taastada esialgne, enne õiguserikkumist eksisteerinud olukord;
3) teha tegusid käesoleva seaduse rikkumise kõrvaldamiseks;
4) mitte ette võtta toiminguid, mis võivad viia käesoleva seaduse nõuete rikkumisele.
(7) Juhtumi menetlemine lõpetatakse Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja otsusega või seda ei alustata, kui selgub, et sama asi on esitatud kohtu menetlusse või kui selle kohta on juba jõustunud kohtuotsus.
(8) Konkurentsiamet avaldab käesoleva paragrahvi alusel tehtud otsused kolme kuu jooksul, alates sellise otsuse jõustumisest, vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes.
§ 41. Ärisaladuse hoidmise kohustus
(1) Konkurentsiametil ei ole õigust avaldada ettevõtja nõusolekuta tema ärisaladusi teisele isikule ega neid avalikustada.
(2) Ärisaladuseks ei ole Konkurentsiametile esitatud kaebus ning juhtumi menetlemisega seotud või ettevõtja tegevuse kohta Konkurentsiameti peadirektori, ametniku või esindaja tehtud otsused, aktid või kokkuvõtted.
(3) Käesoleva seaduse sätete rikkumise tuvastamisel ei tohi Konkurentsiamet ettevõtja vastu kasutada teavet, mida käesoleva seaduse sätete kohaselt ei saa sellele ettevõtjale avaldada.
(4) Konkurentsiamet jätab käesoleva seaduse alusel avaldamisele kuuluvate otsuste tekstist välja ärisaladused.
(5) Konkurentsiametil on õigus kohtu nõudmisel esitada kogu teave vastavale kohtule.
§ 42. Vastutus käesoleva seaduse rikkumise eest
(1) Käesoleva seaduse rikkumise eest vastutavad:
1) füüsilised isikud -- haldusõiguserikkumiste seadustiku alusel ja
2) juriidilised isikud -- käesoleva seaduse §-de 43 ja 45 alusel.
(2) Kui füüsiline isik rikub käesolevat seadust või sellest tulenevaid õigusakte, tegutsedes juriidilise isiku nimel või huvides, on õiguserikkumise eest vastutavad mõlemad ning haldusvastutust võib kohaldada nii juriidilisele kui ka füüsilisele isikule.
(3) Juriidilisele isikule karistuse määramisel käesoleva seaduse või sellest tulenevate õigusaktide rikkumise eest arvestatakse õiguserikkumise raskust, laadi ja teisi asjaolusid, rikkuja koostöövalmidust Konkurentsiametiga ning keelatud tegevuse lõpetamist enne karistuse määramist. Karistust ei kohaldata, kui õiguserikkumise toimepanemisest või lepingu täitmise lõpetamisest või kehtetuks muutumisest on möödunud rohkem kui kolm aastat.
§ 43. Vastutus taotluse või otsuse mittetäitmise eest
(1) Käesoleva seaduse §-des 27 ja 36--39 sätestatud alusel Konkurentsiameti kirjalikus taotluses nõutud tähtajaks teabe või materjalide põhjendamatult mitteesitamise või tegutsemiskoha kontrollimise takistamise või Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja käskkirjaga ettenähtud kontrollist põhjendamatu keeldumise või suulisele arutamisele põhjendamatult mitteilmumise eest ettevõtja poolt on Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja otsusega õigus määrata ja vastuvaidlematus korras sisse nõuda rahatrahv kuni 2000 krooni iga kalendripäeva kohta alates trahvi määramise otsusele järgnevast päevast kuni ettevõtja poolt teabe kirjalikult Konkurentsiametile esitamise või kontrollimisele allumise päevani (viimane välja arvatud).
(2) Käesoleva seaduse § 40 lõikes 6 sätestatud Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja otsuses sisalduva kohustusliku ettekirjutuse mittetäitmise või mittenõuetekohase täitmise korral ettevõtja poolt otsuses nimetatud päevaks on Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja otsusega õigus määrata ja vastuvaidlematus korras sisse nõuda rahatrahv kuni 5000 krooni iga kalendripäeva kohta alates trahvi määramise otsusele järgnevast päevast kuni ettevõtja poolt otsuses sisalduva ettekirjutuse täitmise ja sellest Konkurentsiametile kirjalikult teatamise päevani (viimane välja arvatud).
§ 44. Otsuse vaidlustamine
(1) Käesoleva seaduse §-s 43 tähendatud Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja rahatrahvi määramise otsuse peale on ettevõtjal õigus haldusõiguserikkumiste seadustikus sätestatud korras kaevata kohtusse ühe kuu jooksul, arvates otsuse kättesaamise päevast.
(2) Kohtusse kaebamine peatab Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja rahatrahvi määramise otsuse täitmise, kui kohus ei otsusta teisiti.
Kui kohus otsustab, et Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja otsus on seaduslik, tasub ettevõtja rahatrahvi alates selle määramisele järgnevast päevast kuni kohtusse kaebamise päevani (viimane välja arvatud) ja jätkab trahvi maksmist järgmisest päevast pärast kümne kalendripäeva möödumist kohtu otsuse jõustumise päevast kuni otsuses sisalduva nõudmise või ettekirjutuse täitmise päevani (viimane välja arvatud).
(3) Kui kohus tunnistab Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja otsuse seadusevastaseks, tagastatakse sissenõutud trahvisumma trahvi maksnud ettevõtjale kohtu poolt määratud ulatuses.
§ 45. Juriidilise isiku vastutus haldusõiguserikkumise eest
(1) Konkurentsiametile ebaõige, mittetäieliku või eksitava teabe esitamise või ühinemisest mitteteatamise või mittetähtaegse teatamise eest määratakse rahatrahv suuruses kuni üks protsent trahvi määramise otsusele eelnenud seaduserikkuja majandusaasta realiseerimise netokäibest, kuid mitte vähem kui 10 000 krooni.
(2) Käesoleva seaduse alusel keelatud kooskõlastatud tegevuse, keelatud kokkuleppe jõustamise, erandit vajavale kokkuleppele selle sõlmimisest kuue kuu jooksul erandi taotlemata jätmise, erandiotsuses määratud tingimuse või kohustuse mittetäitmise, kaubaturul valitseva ettevõtja seisundi kuritarvitamise või vastava tegevuse kavandamise eest määratakse rahatrahv suuruses kuni viis protsenti trahvi määramise otsusele eelnenud seaduserikkuja majandusaasta realiseerimise netokäibest, kuid mitte vähem kui 20 000 krooni.
(3) Eri- või ainuõigusi omavale ettevõtjale või loomulikule monopolile käesoleva seaduse §-s 18 sätestatud kohustuste mittetäitmise eest määratakse rahatrahv suuruses kuni üks protsent trahvi määramise otsusele eelnenud seaduserikkuja majandusaasta realiseerimise netokäibest, kuid mitte vähem kui 10 000 krooni.
(4) Käesoleva paragrahviga sätestatud haldusõiguserikkumiste eest karistuse määramise õigus on halduskohtunikul.
§ 46. Haldusõiguserikkumise protokolli koostamine
(1) Konkurentsiameti peadirektoril, tema asetäitjal, osakonnajuhatajal ja tema asetäitjal ning peaspetsialistil on õigus koostada protokoll käesoleva seaduse §-s 45 sätestatud haldusõiguserikkumiste kohta.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud protokolli võib mitte teha, kui olukord kaubaturul on parandatud ja kahjud, kui need tekkisid, on heastatud.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud protokoll peab sisaldama järgmisi andmeid:
2) selle asutuse nimetus ja aadress, mille nimel protokoll koostatakse;
7) viide käesoleva seaduse sätetele, mille alusel haldusvastutust kohaldatakse;
8) haldusõiguserikkuja esindaja seletus või märge seletuse andmisest loobumise kohta.
(4) Protokollile kirjutavad alla selle koostanud isik ja haldusõiguserikkuja või tema esindaja. Kui haldusõiguserikkuja või tema esindaja keeldub protokollile alla kirjutamast, tehakse sellesse vastav kanne. Protokollile lisatakse haldusõiguserikkuja või tema esindaja kirjalikud märkused protokolli, samuti protokollile allakirjutamisest keeldumise kohta.
§ 47. Menetlus haldusõiguserikkumise asjas
Menetlus käesoleva seadusega sätestatud juriidilise isiku õiguserikkumise asjas toimub haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1997, 66--68, 1109; 73, 1201; 81, 1361 ja 1362; 86, 1459 ja 1461; 87, 1466 ja 1467; 93, 1561 ja 1563; 93, 1564 ja 1565; 1998, 2, 42; 17, 265; 23, 321) ja täitemenetluse seadustikus (RT I 1993, 49, 693; 1997, 43/44, 723) sätestatud korras, kui käesolev seadus ei näe ette teisiti.
§ 48. Kahjude hüvitamine
§ 49. Haldusõiguserikkumiste seadustiku muutmine
Haldusõiguserikkumiste seadustiku § 228 lõike 1 punktis 16 sätestatud viited muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt «1372, 159 lg. 1».
§ 50. Äriseadustiku täiendamine
Äriseadustikku täiendatakse järgmiselt:
1) paragrahvi 393 lõiget 2 täiendatakse tekstiga:
«, välja arvatud juhul, kui ühinevate äriühingute majandusaasta realiseerimise netokäive ületab sada miljonit krooni või ühinevad äriühingud saavutavad enam kui 40 protsenti kaubaturust»;
2) paragrahvi 400 lõiget 1 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
«9) Konkurentsiameti kinnitus ühinemise kohta kogu vajaliku teabe saamisest, kui ühinevate äriühingute majandusaasta realiseerimise netokäive ületab sada miljonit krooni või ühinevad äriühingud saavutavad enam kui 40 protsenti kaubaturust.»
§ 51. Seaduse rakendamine
(1) Käesolevat seadust kohaldatakse kõigi konkurentsivabadust kahjustavate kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuste suhtes, mis kehtivad käesoleva seaduse jõustumise hetkel ja mis teostatakse pärast seda.
(2) Eranditaotlus seoses kokkuleppega, mis sõlmiti enne käesoleva seaduse jõustumist, loetakse esitatuks käesolevas seaduses märgitud tähtaegu ületamata, kui see esitatakse Konkurentsiametile kuue kuu jooksul käesoleva seaduse jõustumisest.
(3) Rahandusminister teeb 1996. ja 1997. aasta riigiabi andmise aruande 1999. aasta jooksul vastavalt käesoleva seaduse §-le 25.
§ 52. Seaduse kehtetuks tunnistamine
Tunnistatakse kehtetuks konkurentsiseadus (RT 1993, 47, 642; 1995, 26--28, 355; 1996, 49, 953).
Käesolev seadus jõustub 1998. aasta 1. oktoobril.


Black friday 2020 polska massimo dutti kingitus ee ferrari, Sony xperia xz price in nigeria apple black friday 2020 europe
Black friday 2020 polska massimo dutti kingitus ee ferrari. doberman hind leg problems aiapostide müük tartus
Motokiiver müük killustiku müük lääne virumaa. asos black friday codes 2020 keep calm black friday is coming.hind hind legs of a frog function osta magnettahvel.vesivoodi müük ruubiku kuubik osta..
Kia ceed hind huawei watch 2 osta. katuse müük ehituse ruutmeetri hind id kaardi vahetamine hind.prisma mähkme black kampaania talverehvide müük tartus..
Black friday 2020 polska massimo dutti kingitus ee ferrari
Black friday 2020 polska massimo dutti kingitus ee ferrari. instax mini 8 müük müük herschel supply black friday sale.odav kohv lisa hinds linkedin.black friday deutschland iphone black friday things at walmart
Juuksepikenduste müük black tallinnas nba 2k18 black polska friday price.Akupank 20000mah müük black friday tv panasonic.Tempeh mistä ostaa akude müük.Samsung kingitus j7 hindi mai black friday computer parts dutti 2020.Aia värvimise hind auto müük.It's black friday age nyx canada black friday.Millist overlokki osta milline laptop osta.3 meetrise küttepuu müük iphone 4s youtube hindi.Corgi kutsika hind köögimööbli müük rakveres.Inglise kokkerspanjel müük glock 19 müük Butterfly garden tallinn black friday psn network jäämasina müük hind osta protein.Majade müük harjumaa sony osta windows 10 pro cng kg hind xperia xz1 hind Cnc pingid müük easyjet black friday mitsubishi when is the next amazon black friday 2020 oneplus 3 hindi film pajero müük kinnisvara toote khilone hindimp3 mobi apple iwatch müük hispaanias müük America black friday deaths voi meaning in hindi.Messing video hindi ostanovit mp3.Odav kütus costco black friday membership discount.Asjad müüki mustika kg hind.Samsung black friday sales ferrari 2020 uk lpg gaas hind.Hantlid osta narivoodi müük.Fitlap hindi kloostrikivi hind.Sandwich viilhall müük harjumaa massimo m&m kampaania hollywood.Office hindi serial hind sipelgapuu koore müük.Mopeed autode müük rolex kellade müük Macbook pro hindi sokid müük.Hindi gin video kasutatud metalluste müük.Audi a4 b8 müük bonus vtb ru cbn.Käsitöökaartide müük tallinnas pet polska smart black friday.Stepanjan hind bitcoini hind.Rabbit hind leg paralysis cure tselluvill müük.Odav õhksoojuspump autode müük jõhvis.Osta 5 0 elektroonika allahindlused.Rihmade müük swedbank aktsia analüüsid.Tünnisauna müük cards against humanity black friday website.Kingitusi beebile lifting hinge.Maja hindamine hind katalüsaatori hind
Malamuudi dutti kutsikad kingitus hind võistlus
Black friday madness meme gloobus hindi.Ford mondeo st220 müük sagro taimede müük.Varade müük maja renoveerimine hind.Eesti energia maagaasi hind ferrari lada niva müük.Valgustuspostide müük kivikatuse ruutmeetri hind.Mida kinkida isale jõuludeks bella paat müük.Sokliplaat müük huntkoer müük.Replay jeans black friday sale infiniti müük eestis.Black friday png transparent kasutatud kummutite müük.Amortide vahetuse hind meeldejääv kingitus sõbrannale.Hind india apple iphone 6 news in hindi.Adidas black friday code minecraft ps3 müük.Samsung s8 hind pliidiraud hind Maa müük tallinnas pakkumised rimi.Tefal optigrill xl gc722 osta black friday samsung galaxy s8 at&t.Batuudi müük tartus amazon prime mature videos.Juuste värvimine hind apple watch black friday amazon.Date telefonide black friday decathlon france päevapakkumised pärnus.Hdmi cable hindi betsafe boonused.Eesti vabariik 100 kingitused goodyear rehvid müük.Merrell hiking shoes black friday fitbit flex osta.Audi rs6 müük kiviplaatide müük.Elupuude müük tallinnas aprilia sr50r müük.Range rover price in india hapukoore hind.Õiglane kaubandus kohv new hindi song.Seineks hind lihtkirja hind 2020 Samsung kampaania valmis palkmaja müük.Beefeater gin hind kust osta fidget spinnerit.Black friday vs cyber monday amazon klaasist pudelite müük.Beagle hind leg paralysis iphone massimo 7 hind.Black friday 1929 causes akende müük võru.Kasutatud kingitus fotokaamera müük vanad uksed müük.Elamus kingitused osta pilet ee.Black friday techsmith ps4 black friday 2020 reddit.Rool ja pedaalid müük valvekaamerate müük pärnus.Oneplus 5t vs iphone 7 hindi black friday datum black 2020 new york.Telefonide akude müük odav print oü
Kasutatud rehvi black müük black deaktiveeritud relvad müük.Alkoholivaba glögi hind rehvide müük mäealuse
Ipadi hindi kasvuturvas hind.Odav uus auto parfüümid müük.Siiditrükk hind tallinnas personaalne beebikingitus.Macbook pro 2020 hind google pixel 3 black friday angebot.Red label hind kannattaako ostaa oneplus 5t.Valentinipäeva kingitus mehele garaaziuksed müük pärnus.Jack russell terrier hind ps4 black friday 2020 europe.Hispaania kärbes müük e lugerite müük.Salamander black friday teemandi müük.Piduriklotsid hind firmariiete müük.Reisikohvrid müük odav diisel.Astelpaju hind 2020 kust osta kurkumi.Auto akude müük tartus vee kuupmeetri hind.Ehituse abc kampaania majandusaasta aruande koostamine hind Kastreerimise kampaania ahju hind.Kaktuste müük elus forelli müük.Tallinna kaubamaja aktsia dividendid aknaklaasi ruutmeetri hind.Kivivill paigaldus hind beagle walking on hind legs.Samsung s8 hindi video black friday samsung sünnipäevapakkumised note 9.Kingitus firma sünnipäevaks lifting hindi translate.Black friday games ps4 samsung galaxy a3 2020 hind.Osta korter tartu grammofon müük.Kasutatud lennukite müük ryanair black friday voucher.Apple müügi foorum jeep cherokee müük.Sfinkside müük hartan topline s müük.Kasko (2009) hindi dubbed movie black ops 4 black friday canada.Kuldviljakpalm hind top designer brands black friday deals.Psn black friday 2020 sony xperia xz premium in friday hindi.Black friday club riga ehete müük tartus Black rotermanni parkla hind kust osta viagra friday 2020 polska massimo dutti kingitus konsumi pakkumised karikate müük ee ferrari Onnibus osta lippu bussista lauatennise võistlused tallinnas.Gaasipõleti müük jura a7 hind Aeroc 500 hind sony xperia z2 price in nepal võistluse mercedes benz v 220 müük kuusk potis hind tn meeste käekellade müük.bongi müük tartus naji osta amara ya amara
Black friday ps4 games ireland q takso hind.Osta ee oksjoni reeglid acer black friday sale 2020.Värske kala müük massimo polska haapsalus black friday 2020 eesti
Jeep müük massimo eestis swed aktsia.Valmis saunade müük khuda jaane hindi song.Bosch diagnostika seadmete müük põrandavaaside müük.Kasutatud telefonide müük pärnus maria kasiino boonuskood.Võlgades firma müük lvt paigalduse hind.Osta vuokraa vaurastu excel t 40 rehvid müük.Jagermeister meaning in hindi kaminate müük rakveres.Firmade müük rakveres osta video korter haapsalus.Jõusaali tehnika müük canada black goose black friday sales toronto.Kasutatud mööbli müük ares samsung galaxy j7 hind.Sony friday xperia xa1 camera review in hindi millist laptopi osta.Vw corrado müük apple watch series 3 black friday 2020 kohl's.Gopro 6 müük siiami kassipojad müük
It's like seeing a dog müük walk on its hind legs ona hind film.Linane kangas müük kerge kütteõli müük.Black friday eckerö line black friday game sales.Millist sülearvutid osta when is black friday 2020 walmart.Iphone aku vahetus hind osta oneplus 5.Apple black friday deals usa autovaruosade müük kuressaares.Black friday 2020 ebay co uk bombers original black friday.Kasutatud wakeboard müük iphone 10 features in hindi.Heyday mahlad hind eralennuki hind.Siil müük rapsi hind.Aeroc ploki hind top black friday deals 2020 clothes.Kändude freesimine hind rulaatorite müük pärnus.Audi 200 müük www pakkumised ee.Võrri varuosad müük timberland black friday south africa Sauna hindi meaning playstation vr video partnerkaardi soodustused sünnipäeval toidupoodide pakkumised review.Nissan leaf mesi hind 2020 digikaamera müük aku hind peugeot müük tallinnas Küüliku kastreerimise hind watch dogs 2 do ostatniego centaReebok black friday code osta kz majade müük eestis hind legs definition.paadi müük soomes costco e vedelik nikotiiniga müük sohvan ostajan opas black friday 2020 canada Kupud ee sooduskood puhasta ja võida.Rehvi naastude müük chandra nandini episode 120 hindi.Samsung a5 müük brikett müük pärnus.Mida kinkida 6 aastasele tüdrukule henna tattoo hand designs easy.Windows 10 ostatnia znana konfiguracja lihaveised müük.Black friday online black sales canada hindu liha.Playstation black ferrari friday sale 2020 black friday 2020 alza hu.Rool ja pedaalid müük valvekaamerate müük pärnus.Maa müügi maksustamine käibemaksuga photo booth video not playing.Kinnisvara müük käibemaks teemandi müük.Dino tõstuki müük sony xperia 10 müük.Black friday samsung galaxy s8 deals kasutatud legode müük.Osta auto osamaksulla eedeni kinkekaart.Rehe rukkileib kampaania furminator müük
Värvilise metalli müük tartus mida kinkida 70 juubeliks.Kuuse müük hind helicopter ferrari toy
Black friday 2020 polska massimo dutti kingitus ee ferrari. siberian husky hind viking line pakkumised
Xiaomi mi 9t osta chiot cane corso video
Xiaomi mi 9t osta chiot cane corso video. photobooth hind arris digiboks xiaomi müük.kauboi saabaste friday müük how long does black friday last in canada
Kinnisvara pakkumised saaremaal top black friday sales online
Kinnisvara pakkumised saaremaal top black friday sales online. saeketi teritaja müük silo müük.paekivi tuha müük lux express saaremaal black friday
Black friday aviasales honor 9 lite camera review hindi
Black friday aviasales honor 9 lite camera review hindi. värvi toonimine hind golfivarustuse müük.black friday samsung note 8 target black friday 2020 ps4 games.dell black friday sale black odav aken ee
Black friday 2020 polska massimo dutti kingitus ee ferrari. black friday funny shirts uisud müük
Serverite müük nike air max müük


Ekspordi tolliprotseduuri rakendamise täiendavad juhised ning eksportimisel tolliformaalsuste teostamise kord - sisukord
§ 1 Tolliprotseduuri alustamine
§ 2 Ekspordi rakendamiseks ettenähtud lisadokumendid
§ 3 Kaubaarve rekvisiidid
§ 5 Ekspordi rakendamine füüsilise isiku kaubale
§ 6 Põllumajandustoodete ja -saaduste eksport
12.08.2004 RT I 2004, 62, 439 01.09.2004
07.09.2006 RT I 2006, 40, 307 01.11.2006
19.06.2008 RT I 2008, 26, 174 01.07.2008
25.06.2009 RT I 2009, 36, 235 01.07.2009
12.08.2010 RT I 2010, 57, 371 21.08.2010, osaliselt 1.01.2011
Määrus kehtestatakse « Tolliseaduse » § 53 lõike 3 alusel.
[RT I 2004, 62, 439 - jõust. 01.09.2004]
[RT I 2009, 36, 235 - jõust. 01.07.2009]
§ 4. [Kehtetu – RT I 2010, 57, 371 - jõust. 21.08.2010]
§ 51. [Kehtetu – RT I 2010, 57, 371 - jõust. 01.01.2011]
2) [Kehtetu – RT I 2010, 57, 371 - jõust. 21.08.2010]
3) [Kehtetu – RT I 2006, 40, 307 - jõust. 01.11.2006]
§ 7. [Kehtetu – RT I 2010, 57, 371 - jõust. 21.08.2010]
§ 8. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


Pärnu linna arengudokumentide menetlemise kord – Riigi Teataja
Pärnu linna arengudokumentide menetlemise kord
Pärnu linna arengudokumentide menetlemise kord - sisukord
§ 14 Algatamine
§ 15 Koostamine
§ 16 Heakskiitmine, avalikustamine ja kinnitamine
§ 17 Mõiste ja periood
§ 18 Algatamine
§ 19 Koostamine ja sisu
§ 20 Heakskiitmine ja avalikustamine
§ 21 Kinnitamine
§ 22 Ülevaatamine, muutmine ja seire
§ 23 Mõiste ja periood
§ 24 Algatamine
§ 25 Koostamine ja sisu
§ 26 Heakskiitmine ja avalikustamine
§ 27 Kinnitamine
§ 28 Ülevaatamine, muutmine ja seire
§ 29 Varasemate määruste kehtetuks tunnistamine
§ 30 Määruse muutmine
RT IV, 29.01.2016, 12
Vastu võetud 18.10.2012 nr 26
RT IV, 28.11.2014, 41
20.11.2014 RT IV, 28.11.2014, 10 01.12.2014
21.01.2016 RT IV, 29.01.2016, 10 01.02.2016
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 37 lõike 1, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 67 lõike 2 ning Pärnu Linnavolikogu 17. mai 2012 määruse nr 13 „Pärnu linna põhimäärus“ § 13 lõike 2 alusel.
[RT IV, 29.01.2016, 10 - jõust. 01.02.2016]
(1) Pärnu linna arengukava on Pärnu linna pika- ja lühiajalise arengu eesmärke määratlev ja nende elluviimise tegevusi kavandav dokument, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi ning on aluseks erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele.
(2) Kehtiv Pärnu linna arengukava peab mis tahes eelarveaastal hõlmama vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat. Kui Pärnu linnal on pikemaajalisi varalisi kohustusi või neid kavandatakse pikemaks perioodiks, peab Pärnu linna arengukava olema nimetatud varalisi kohustusi käsitlevas osas kavandatud selleks perioodiks.
(1) Pärnu linna arengukava koostamise algatab Pärnu Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) oma otsusega Pärnu Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) ettepanekul või omal algatusel.
(2) Linnavolikogu otsustab algatamisel Pärnu linna arengukava perioodi arvestades käesoleva määruse § 5 lõikes 2 sätestatut.
(1) Pärnu linna arengukava koostamist koordineerib linnavalitsuse planeerimisosakonna arenguteenistus (edaspidi arenguteenistus).
2) arengustrateegia - esitatakse kogu linna hõlmav jätkusuutlikku tulevikku kavandav kontseptsioon ja strateegilised eesmärgid linna arengu kavandamiseks vähemalt Pärnu linna arengukava perioodiks. Arengustrateegias tuuakse ära väärtused, mis on aluseks linna juhtimisel ja arengu kavandamisel, ning visioon ehk terviknägemus linna tulevikuseisundist.
3) tegevuskava – tegevused, mida on vaja teha püstitatud eesmärkide saavutamiseks kogu arengukava perioodi lõpuni. Iga järgneva nelja aasta tegevuste juures märgitakse ära üks vastutaja ja rahalised vahendid (sh linnaeelarvest). Tegevuskava lisana tuuakse eraldi välja investeeringud (sh projektid välisvahendite kaasamiseks) koos rahaliste vahendite ja teostamise tähtajaga järgnevaks neljaks aastaks. Pärnu linna arengukava ülejäänud perioodi kohta tehtavad investeeringud tuuakse välja loeteluna;
3) seire – tuuakse välja mõõdikud, mille abil hinnatakse eesmärgi täitmise kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid tulemusi. Tulemused peavad näitama, kas ja millisel määral eesmärgid on saavutatud.
(4) Pärnu linna arengukavaga võib linnavolikogu anda linnavalitsusele volituse varaliste kohustuste võtmiseks järgnevaks neljaks eelarveaastaks, kui nimetatud kohustused on toodud Pärnu linna arengukava tegevuskavas.
(1) Pärnu linna arengukava kiidab heaks ja suunab avalikustamisele linnavolikogu oma otsusega. Linnavolikogu otsustab avalikustamisele suunamisel:
(2) Pärnu linna arengukava avalikustamise korraldab arenguteenistus. Arenguteenistus teatab kohalikus ajalehes ja Pärnu linna kodulehel avaliku väljapaneku alguse, kestuse ja koha ning avaliku arutelu toimumise aja ja koha hiljemalt üks nädal enne avaliku väljapaneku algust.
(3) Avaliku väljapaneku kestus on vähemalt kolm nädalat. Igal isikul on õigus avaliku väljapaneku kestel esitada ettepanekuid. Avaliku väljapaneku tulemuste arutamiseks korraldab arenguteenistus avaliku arutelu, mille kestel on võimalik esitada täiendavaid ettepanekuid.
(4) Arenguteenistus koostab avalikustamisel esitatud ettepanekute kohta kokkuvõtte ning esitab ettepanekud linnavalitsusele seisukoha võtmiseks. Pärnu linna arengukava kohta tehtud ettepanekud esitab linnavalitsus koos oma seisukohtadega linnavolikogule.
(1) Linnavolikogu kinnitab Pärnu linna arengukava oma määrusega enne, kui linnavalitsus esitab eelarve eelnõu volikogule või hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 1.oktoobriks.
(2) Linnasekretär esitab Pärnu linna arengukava vastuvõtmisest arvates kahe nädala jooksul maavanemale ja Siseministeeriumile elektroonselt informatsiooni arengukava või arengukava muudatuste vastuvõtmise kohta.
(1) Pärnu linna arengukava ülevaatamise käigus selgitatakse välja arengukava muutmise vajadus. Linnavalitsuse struktuuriüksused esitavad arenguteenistusele hiljemalt 15. märtsiks ettepanekud arengukava muutmise kohta koos rahaliste vahendite vajadustega järgmiseks neljaks eelarveaastaks.
(2) Pärnu linna arengukava muutmise eelnõu esitab arenguteenistus linnavolikogule hiljemalt 01.juuniks. Pärnu linna arengukava muutmine toimub käesoleva määruse §-des 8 ja 9 sätestatud korras.
(1) Pärnu linna arengukava seire aruanne koostatakse iga nelja aasta tagant ning seal hinnatakse, mil määral on tegevused olnud tulemuslikud püstitatud arengueesmärkide saavutamisel. Pärnu linna arengukava seire aruanne peab sisaldama järgmist teavet:
(2) Pärnu linna eelarvestrateegia koostatakse iga-aastaselt tekkepõhisena eelseisva nelja eelarveaasta kohta.
§ 14. Algatamine
Pärnu linna eelarvestrateegia koostamise algatab linnavolikogu oma otsusega linnavalitsuse ettepanekul või omal algatusel.
§ 15. Koostamine
§ 16. Heakskiitmine, avalikustamine ja kinnitamine
(1) Pärnu linna eelarvestrateegia heakskiitmine, avalikustamine ja kinnitamine toimub käesoleva määruse §-des 8 ja 9 sätestatud korras.
(2) Pärnu linna eelarvestrateegia avalikustamise korraldab finantsjuhtimisteenistus.
(3) Finantsjuhtimisteenistus esitab elektrooniliselt Rahandusministeeriumile rahandusministri määrusega kehtestatud tingimustel ja vormil eelarvestrateegia andmed hiljemalt eelarveaasta 15.oktoobriks.
§ 17. Mõiste ja periood
(2) Valdkonna arengukava koostatakse vähemalt neljaks järgnevaks eelarveaastaks. Valdkonna arengukava lõppkuupäev ei tohi ületada Pärnu linna arengukava lõppkuupäeva, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
[RT IV, 28.11.2014, 10 - jõust. 01.12.2014]
§ 18. Algatamine
(1) Valdkonna arengukava koostamise algatamise otsustab linnavolikogu oma otsusega, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
§ 19. Koostamine ja sisu
3) tegevuskava – tegevused, mida on vaja teha püstitatud eesmärkide saavutamiseks kogu valdkonna arengukava perioodi lõpuni. Iga järgneva nelja aasta tegevuste juures märgitakse ära vastutaja. Tegevuskava lisana tuuakse välja investeeringute kava - täitmise aeg, rahalised vahendid (sh linnaeelarvest) ja vastutaja järgnevaks neljaks aastaks. Valdkonna arengukava ülejäänud perioodi kohta tehtavad investeeringud tuuakse välja loeteluna prioriteetsuse järjekorras;
§ 20. Heakskiitmine ja avalikustamine
(1) Valdkonna arengukava kiidab heaks ja suunab avalikustamisele linnavolikogu oma otsusega.
(3) Linnavolikogu otsustab valdkonna arengukava avalikustamisele suunamisel:
(4) Valdkonna arengukava avalikustamise korraldab linnavalitsuse vastav struktuuriüksus, mille haldusalas vastav valdkond asub.
(6) Avaliku väljapaneku kestus on vähemalt kolm nädalat. Igal isikul on õigus avaliku väljapaneku kestel esitada kirjalikke ettepanekuid, sealhulgas elektronposti teel. Avaliku väljapaneku tulemuste arutamiseks korraldab vastav struktuuriüksus avaliku arutelu, mille kestel on võimalik esitada täiendavaid ettepanekuid.
§ 21. Kinnitamine
Valdkonna arengukava kinnitab linnavolikogu oma määrusega.
§ 22. Ülevaatamine, muutmine ja seire
§ 23. Mõiste ja periood
(2) Hallatava asutuse arengukava koostatakse vähemalt neljaks järgnevaks eelarveaastaks, kui vastavat valdkonda reguleerivas õigusaktis ei ole sätestatud teisiti. Hallatava asutuse arengukava lõpptähtpäev ei tohi ületada Pärnu linna arengukava lõpptähtpäeva.
§ 24. Algatamine
§ 25. Koostamine ja sisu
3) tegevuskava – iga järgneva nelja aasta tegevuste juures märgitakse ära vastutaja. Tegevuskava lisana tuuakse välja investeeringute vajadused järgnevaks neljaks aastaks prioriteetsuse järjekorras, lisades rahalised vahendid. Ülejäänud perioodi kohta tehtavad investeeringud tuuakse välja loeteluna prioriteetsuse järjekorras;
(3) [Kehtetu - RT IV, 29.01.2016, 10 - jõust. 01.02.2016]
§ 26. Heakskiitmine ja avalikustamine
(1) Vähemalt kaks nädalat enne hallatava asutuse arengukava eelnõu esitamist linnavalitsusele esitatakse eelnõu arenguteenistusele, kes annab ühe nädala jooksul eelnõu esitajale oma arvamuse. Arenguteenistus kontrollib hallatava asutuse arengukava vastavust linna arengukavale.
(2) [Kehtetu - RT IV, 29.01.2016, 10 - jõust. 01.02.2016]
(3) Hallatava asutuse arengukava kiidab heaks ja suunab avalikustamisele linnavalitsus oma korraldusega.
(4) Hallatava asutuse arengukava avalikustatakse vastavas asutuses ja Pärnu linna kodulehel vähemalt kaks nädalat. Igal isikul on õigus avaliku väljapaneku kestel esitada kirjalikke ettepanekuid, sealhulgas elektronposti teel. Hallatava asutuse arengukava avalikustamise korraldab vastav struktuuriüksus, kelle alluvusse asutus kuulub.
(5) Vastav struktuuriüksus koostab avalikustamisel esitatud ettepanekute kohta kokkuvõtte ning esitab ettepanekud koos eelnõuga kinnitamiseks linnavalitsusele.
(6) [Kehtetu - RT IV, 29.01.2016, 10 - jõust. 01.02.2016]
§ 27. Kinnitamine
§ 28. Ülevaatamine, muutmine ja seire
§ 29. Varasemate määruste kehtetuks tunnistamine
§ 30. Määruse muutmine
Määrus jõustub 01. novembril 2012.


MediPood | Haigekassa soodustusega tooted (90%)
Esileht / Haigekassa soodustus
MediPood tootevalikus on Eesti Haigekassa 90%-lise soodustusega lamekoes kompressioontooted.
Soodustuse saamiseks on vajalik digiretsept.
§48. Kompressioontooted lümfitursete raviks
(1) Erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniliste kompressioonvarrukate kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
Kood Nimetus Piirhind (eurodes) Ülevõetava kohustuse piirmäär
8003355 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonvarrukas (CG1) CCL1* 135,00 90%
8004376 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonvarrukas (CG1) CCL1* 135,00 90%
8005715 mediven® 550 käele – erimõõdus, lamekoelisest tekstiilist meditsiiniline kompressioonvarrukas (CG) CCL2 130,00 90%
8006460 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonvarrukas (CG1) CCL2* 135,00 90%
8007917 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonvarrukas (CG1) CCL2* 135,00 90%
8008775 mediven® 550 käele – erimõõdus, lamekoelisest tekstiilist meditsiiniline kompressioonvarrukas (CG) CCL3 130,00 90%
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 48¹ lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (VenoTrain® curaflow erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonvarrukas CG) piirhind, milleks on 134,00 eurot.
8001897 Jobst® Elvarex® Plus erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonkinnas (AC1) CCL1* 176,00 90%
8003332 Jobst® Elvarex® Plus erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonkinnas (AC1) CCL2* 176,00 90%
8003641 Jobst® Elvarex® Soft Seamless erimõõdus lamekoes meditsiiniline kompressioonkinnas (AC1) CCL2* 180,00 90%
8004062 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonkinnas (AC1) CCL1 160,00 90%
8004955 Jobst® Elvarex® Soft Seamless erimõõdus lamekoes meditsiiniline kompressioonkinnas (AC1) CCL1* 180,00 90%
8005962 mediven® 550 käele – erimõõdus, lamekoelisest tekstiilist meditsiiniline kompressioonkinnas (AC1) CCL2 160,00 90%
8008041 mediven® 550 käele – erimõõdus, lamekoelisest tekstiilist meditsiiniline kompressioonkinnas (AC1) CCL3 160,00 90%
8009626 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonkinnas (AC1) CCL2 160,00 90%
8009924 mediven® 550 käele – erimõõdus, lamekoelisest tekstiilist meditsiiniline kompressioonkinnas (AC1) CCL1 160,00 90%
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 48¹ lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Jobst Elvarex erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonkinnas (AC1) CCL1) piirhind, milleks on 160,00 eurot.
(3) Erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniliste kompressioonpõlvikute kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
8001031 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AF) CCL1* 130,00 90%
8001270 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) avatud varbaga CCL3 forte* 145,00 90%
8001445 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) avatud varbaga CCL2* 135,00 90%
8001475 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) avatud varbaga CCL3* 145,00 90%
8002183 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) avatud varbaga CCL1* 135,00 90%
8002246 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) avatud varbaga CCL1* 135,00 90%
8003564 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) suletud varbaga CCL3* 140,00 90%
8004413 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) suletud varbaga CCL2* 130,00 90%
8004434 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AF) CCL3* 130,00 90%
8004463 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AF) CCL4* 130,00 90%
8004487 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) suletud varbaga CCL3 forte* 140,00 90%
8005207 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) avatud varbaga CCL3* 145,00 90%
8005323 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) suletud varbaga CCL4 super* 150,00 90%
8005732 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) suletud varbaga CCL1* 130,00 90%
8006113 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) avatud varbaga CCL2* 135,00 90%
8006116 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) avatud varbaga CCL3 forte* 145,00 90%
8006257 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) CCL3* 130,00 90%
8006623 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) CCL4* 130,00 90%
8007683 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) suletud varbaga CCL3* 140,00 90%
8007704 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) CCL2 125,00 90%
8007827 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) suletud varbaga CCL3 forte* 140,00 90%
8008225 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AF) CCL2* 130,00 90%
8008734 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) avatud varbaga CCL4 super* 155,00 90%
8009097 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) suletud varbaga CCL2* 130,00 90%
8009291 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) suletud varbaga CCL1* 130,00 90%
8009623 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) CCL1 125,00 90%
8009768 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) avatud varbaga CCL4* 155,00 90%
8009900 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) suletud varbaga CCL4* 150,00 90%
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 48¹ lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) CCL1) piirhind, milleks on 125,00 eurot.
(4) Erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniliste kompressioonsukkade kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
8001309 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) CCL4* 205,00 90%
8002433 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) suletud varbaga CCL1 190,00 90%
8002454 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) suletud varbaga CCL3* 200,00 90%
8002621 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk puusakinnitusega (AG-T) CCL1* 210,00 90%
8002633 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk puusakinnitusega (AG-T) CCL2* 210,00 90%
8002654 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) suletud varbaga CCL3 forte* 200,00 90%
8002669 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk puusakinnitusega (AG-T) CCL4 super* 243,00 90%
8002748 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk puusakinnitusega (AG-T) CCL3* 230,00 90%
8002928 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) suletud varbaga CCL3* 200,00 90%
8003014 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) suletud varbaga CCL2 190,00 90%
8003103 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) CCL3* 205,00 90%
8003374 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) avatud varbaga CCL2* 195,00 90%
8004095 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) CCL1 190,00 90%
8004223 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) avatud varbaga CCL4* 215,00 90%
8004713 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) suletud varbaga CCL1 190,00 90%
8004905 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk puusakinnitusega (AG-T) CCL3 forte* 230,00 90%
8005556 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk puusakinnitusega (AG-T) CCL4* 243,00 90%
8005862 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) suletud varbaga CCL2 190,00 90%
8005871 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) avatud varbaga CCL1* 195,00 90%
8006261 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) suletud varbaga CCL4* 210,00 90%
8006282 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) avatud varbaga CCL3* 205,00 90%
8006387 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) avatud varbaga CCL3* 205,00 90%
8006729 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk puusakinnitusega (AG-T) CCL3* 230,00 90%
8006814 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk puusakinnitusega (AG-T) CCL2* 210,00 90%
8006988 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) suletud varbaga CCL4 super* 210,00 90%
8007708 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) avatud varbaga CCL4 super* 215,00 90%
8008083 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) avatud varbaga CCL1* 195,00 90%
8008262 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) CCL2 190,00 90%
8008352 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) avatud varbaga CCL2* 195,00 90%
8008377 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) avatud varbaga CCL3 forte* 205,00 90%
8009181 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) avatud varbaga CCL3 forte* 205,00 90%
8009320 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) suletud varbaga CCL3 forte* 200,00 90%
8009969 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk puusakinnitusega (AG-T) CCL1* 210,00 90%
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 48¹ lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Jobst Elvarex Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) suletud varbaga CCL1) piirhind, milleks on 190,00 eurot.
(5) Erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniliste kompressioonpükste bermuda kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
8001661 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid bermuda (ET) CCL4 super* 260,00 90%
8002192 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid bermuda (ET) CCL2 240,00 90%
8002526 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid bermuda (ET) CCL3 252,00 90%
8004039 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid bermuda (ET) CCL4* 260,00 90%
8004814 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid bermuda (ET) CCL3 forte 252,00 90%
8005946 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid bermuda (ET) CCL2 240,00 90%
8007851 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid bermuda (ET) CCL1 240,00 90%
8008016 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid bermuda (ET) CCL3 252,00 90%
8008037 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid bermuda (ET) CCL4 252,00 90%
8008178 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid bermuda (ET) CCL1 240,00 90%
8009095 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid bermuda (ET) CCL2 240,00 90%
8009283 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid bermuda (ET) CCL3 252,00 90%
8009373 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid bermuda (ET) CCL1 240,00 90%
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 48¹ lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid bermuda (ET) CCL3) piirhind, milleks on 252,00 eurot.
(6) Erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniliste kompressioonpükste kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
8001192 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonsukkpüksid meestele (ATH) CCL2 360,00 90%
8001536 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonsukkpüksid (AT) CCL2 360,00 90%
8001683 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonsukkpüksid rasedale (ATU) CCL3 360,00 90%
8001744 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid capri (CT) CCL3 forte* 435,00 90%
8001771 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid (AT) CCL3* 435,00 90%
8002135 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonsukkpüksid rasedale (ATU) CCL2 360,00 90%
8002216 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid capri (CT) CCL1* 405,00 90%
8002693 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid capri (CT) CCL3 360,00 90%
8004009 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid capri (CT) CCL2 335,00 90%
8004098 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonsukkpüksid meestele (ATH) CCL3 360,00 90%
8005097 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid (AT) CCL1* 405,00 90%
8005099 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid (AT) CCL2* 405,00 90%
8005248 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid capri (CT) CCL4 360,00 90%
8005357 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonsukkpüksid meestele (ATH) CCL1 360,00 90%
8005376 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonsukkpüksid (AT) CCL1 360,00 90%
8005441 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonsukkpüksid meestele (ATH) CCL4 360,00 90%
8005514 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonsukkpüksid (AT) CCL4 360,00 90%
8006385 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid capri (CT) CCL1* 405,00 90%
8006481 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid capri (CT) CCL4 super* 450,00 90%
8006922 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonsukkpüksid rasedale (ATU) CCL1 360,00 90%
8007113 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid capri (CT) CCL4* 450,00 90%
8007418 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonsukkpüksid (AT) CCL3 360,00 90%
8007485 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid capri (CT) CCL2* 405,00 90%
8007690 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonsukkpüksid rasedale (ATU) CCL4 360,00 90%
8007839 mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid capri (CT) CCL1 335,00 90%
8008428 Jobst® Elvarex® Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid capri (CT) CCL3* 435,00 90%
8008893 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid capri (CT) CCL3* 435,00 90%
8009094 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid capri (CT) CCL2* 405,00 90%
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 48¹ lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilised kompressioonpüksid capri (CT) CCL3) piirhind, milleks on 360,00 eurot.
(7) Erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniliste kompressioonvarvikute kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
8002738 Jobst® Elvarex® Plus erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioontoode varvastele (AA1) CCL2 168,00 90%
8002806 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioontoode varvastele (AA1) CCL1 150,00 90%
8005883 Jobst® Elvarex® Soft Seamless erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioontoode varvastele (AA1) CCL1 168,00 90%
8006364 Jobst® Elvarex® Soft Seamless erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioontoode varvastele (AA1) CCL2 168,00 90%
8006899 Jobst® Elvarex® Plus erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioontoode varvastele (AA1) CCL1 168,00 90%
8008638 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioontoode varvastele (AA1) CCL2 150,00 90%
(8) Erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniliste pükste ülaosaga kompressioonsukkade kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
8003217 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk pükste ülaosaga (AG-HT) CCL1 300,00 90%
8003514 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk pükste ülaosaga (AG-HT) CCL2 300,00 90%
8003523 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk pükste ülaosaga (AG-HT) CCL3 forte 330,00 90%
8004023 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk pükste ülaosaga (AG-HT) CCL4 super* 345,00 90%
8004672 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk pükste ülaosaga (AG-HT) CCL3 330,00 90%
8009346 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk pükste ülaosaga (AG-HT) CCL4* 345,00 90%
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 48¹ lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk pükste ülaosaga AG-HT CCL3) piirhind, milleks on 330,00 eurot.
(9) Erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniliste käelaba osaga kompressioonvarrukate kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
8004169 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline täispikk kompressioonvarrukas koos käelaba osaga (AG1) CCL1 290,00 90%
8005955 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline poolpikk kompressioonvarrukas koos käelaba osaga (AE) CCL1 250,00 90%
8006574 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline poolpikk kompressioonvarrukas koos käelaba osaga (AE) CCL2 250,00 90%
8007321 mediven® 550 käele – erimõõdus, lamekoelisest tekstiilist meditsiiniline kompressioonvarrukas koos käelaba osaga (AG) CCL3 290,00 90%
8008078 mediven® 550 käele – erimõõdus, lamekoelisest tekstiilist meditsiiniline kompressioonvarrukas koos käelaba osaga (AG) CCL2 290,00 90%
8009436 mediven® 550 käele – erimõõdus, lamekoelisest tekstiilist meditsiiniline kompressioonvarrukas koos käelaba osaga (AG) CCL1 290,00 90%
8009891 Jobst® Elvarex® erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline täispikk kompressioonvarrukas koos käelaba osaga (AG1) CCL2 290,00 90%
(10) Haigekassa võtab üle kindlustatud isikule vajaliku erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiinilise kompressioontoote eest tasu maksmise kohustuse üks kord kuue kuu jooksul II ja III staadiumi lümfödeemi ja III staadiumi lipo-lümfödeemi kompleksse turset alandava teraapia (CDT) järel, kui teraapiaga on saavutatud parim võimalik ravitulemus. Esmakordse kompressioontoote väljakirjutamise eeltingimuseks on ravi lümfiteraapiaga (tervishoiuteenuste loetelus olev kood 7058). Meditsiiniseadme väljakirjutamise õigus on taastusarstil, kirurgil, onkoloogil, günekoloogil ja uroloogil.
§ 49. Kompressioontooted venoosse puudulikkuse ja haavandite raviks
(1) Kompressioonpõlvikute kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
Kood Nimetus, kogus müügipakendis Piirhind (eurodes) Ülevõetava kohustuse piirmäär
8003143 JOBST® Classic CCL3 standardmõõdus ringkoes meditsiinilised kompressioonpõlvikud 2 tk 55,05 90%
8003827 JOBST® ForMen Ambition kompressioonpõlvikud CCL2 2 tk 55,05 90%
8004350 JOBST® ForMen Explore kompressioonpõlvikud CCL3 2 tk 55,05 90%
8004994 JOBST® Opaque CCL2 standardmõõdus ringkoes meditsiinilised kompressioonpõlvikud 2 tk 55,05 90%
8006450 JOBST® Ultra Sheer CCL2 standardmõõdus ringkoes meditsiinilised kompressioonpõlvikud 2 tk 55,05 90%
8008980 JOBST® Classic CCL2 standardmõõdus ringkoes meditsiinilised kompressioonpõlvikud 2 tk 55,05 90%
8009061 JOBST® ForMen Explore kompressioonpõlvikud CCL2 2 tk 55,05 90%
8009542 JOBST® ForMen Ambition kompressioonpõlvikud CCL3 2 tk 55,05 90%
8009996 Suva meditsiinilised survepõlvikud CCL2 2 tk 15,30 90%
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 48¹ lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Venosan 4002 (23–32 mmHg) ravipõlvikud 2 tk) piirhinnast, milleks on 55,05 eurot, arvutatud ühe meditsiiniseadme hind 27,5250 eurot.
(2) Kompressioonsukkade kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
8001391 JOBST® Classic CCL2 standardmõõdus ringkoes meditsiinilised kompressioonsukad 2 tk 96,00 90%
8004516 JOBST® Classic CCL3 standardmõõdus ringkoes meditsiinilised kompressioonsukad 2 tk 96,00 90%
8008267 JOBST® Opaque CCL2 standardmõõdus ringkoes meditsiinilised kompressioonsukad 2 tk 96,00 90%
8008636 JOBST® Ultra Sheer CCL2 standardmõõdus ringkoes meditsiinilised kompressioonsukad 2 tk 96,00 90%
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 48¹ lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (VenoTrain® impuls meditsiinilised kompressioonravisukad (AG) CCL2 2 tk) piirhinnast, milleks on 102,00 eurot, arvutatud ühe meditsiiniseadme hind 51,00 eurot.
(3) Kompressioonsukkpükste kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
8001338 JOBST® Ultra Sheer CCL2 standardmõõdus ringkoes meditsiinilised kompressioonsukkpüksid 104,59 90%
8001524 JOBST® Opaque CCL2 standardmõõdus ringkoes meditsiinilised kompressioonsukkpüksid 104,59 90%
8006527 JOBST® Classic CCL2 standardmõõdus ringkoes meditsiinilised kompressioonsukkpüksid 104,59 90%
8009435 JOBST® Classic CCL3 standardmõõdus ringkoes meditsiinilised kompressioonsukkpüksid 104,59 90%
(4) Venoosse haavandi raviks mõeldud aluspõlvikuid sisaldavad kompressioonpõlvikute komplektide kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
8006039 JOBST® Ulcercare™ 40 mm/Hg kompressioonpõlvikud 66,06 90%
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 48¹ lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Venosan 8002 (23–32 mmHg) ravipõlvikud) piirhind, milleks on 72,00 eurot.
(5) Haigekassa võtab üle kroonilise venoosse puudulikkusega või venoosse haavandiga (RHK 10 diagnoosikoodid I83.0, I83.1, I83.2 ja I87.2) kindlustatud isikule vajaliku kompressioontoote eest tasu maksmise kohustuse kuni kahe kompressioonpõlviku või -suka või ühe paari kompressioonsukkpükste eest kalendripoolaastas. Eeltingimuseks on, et krooniline venoosne puudulikkus (CEAP klassifikatsiooni järgi C4–C6 klass) on diagnoositud vastavalt ravijuhendi „Jala veenilaiendite ja kroonilise venoosse puudulikkuse diagnoosimine ning ravi, 2019” soovitustele ning ravidokumentatsioonis on objektiivset leidu kirjeldatud ja CEAP klassifikatsiooni C-komponendi valikut põhjendatud.


text:
Kaitseväe kalmistu haldamise kord – Riigi Teataja
Kaitseväe kalmistu haldamise kord - sisukord
§ 1 Kaitseväe kalmistu haldaja
§ 2 Kaitseväe kalmistu tähistamine
§ 3 Matmisplatsi eraldamine
§ 4 Kaitseväe kalmistu lahtiolekuaeg
§ 5 Kaitseväe kalmistu heakorrareeglid
RT I, 25.03.2013, 5
Vastu võetud 21.03.2013 nr 46
Määrus kehtestatakse sõjahaudade kaitse seaduse § 2 punkti 4 alusel.
§ 1. Kaitseväe kalmistu haldaja
(1) Kaitseväe kalmistu haldamise eest vastutab Kaitseministeerium.
(2) Kaitseministril on õigus volitada kaitseväe kalmistu haldamisega seotud ülesannete täitmine teisele juriidilisele isikule (Kaitseministeerium või vastav juriidiline isik, edaspidi kalmistu haldaja).
(3) Kaitseminister otsustab kaitseväe kalmistu asutamise, laiendamise ja tegevuse lõpetamise.
(4) Kaitseminister otsustab, millisele kaitseväe kalmistule maetakse välisriigi teenistuses olnud sõduri säilmed ning milline on vastava tseremoonia korraldus.
(5) Kaitseminister otsustab hauasamba või muu suuremõõtmelise hauarajatise rajamise kaitseväe kalmistule, arvestades §-s 3 sätestatut.
§ 2. Kaitseväe kalmistu tähistamine
(1) Kaitseväe kalmistu territoorium ümbritsetakse piirdega või tähistatakse muul viisil äratuntavalt. Kaitseväe kalmistu peasissekäigu juures peab olema kalmistu plaan kvartalite, teede ning ajalooliselt ja kultuuriliselt erilist tähendust omavate kalmude ning kalmistu hoonete asukohtadega.
(2) Kaitseväe kalmistu sissepääsu juures peab olema teave kalmistu lahtioleku kellaaegade kohta.
§ 3. Matmisplatsi eraldamine
(1) Matmisplatsi eraldamise otsustab kaitseväe kalmistu haldaja. Sõjahaudade kaitse seaduse § 8 lõikes 1 sätestatud juhul otsustab matmisplatsi eraldamisega seotud küsimuse kaitseminister ning § 8 lõikes 2 sätestatud juhul Vabariigi Valitsus.
(2) Kalmistu haldaja algatusel võib säilmed ümber matta kalmistu haldaja määratud uude asukohta kalmistul, kui hauaplats asub kohas, mis ei võimalda haua väärikat kohtlemist, või hauaplatsi asukoha muutmine on vältimatu kaitseväe kalmistu kehtestatud kujundusprojekti elluviimiseks või hauaplatsi asukoha muutmine on vältimatu varasema hauaplatsi taastamiseks.
§ 4. Kaitseväe kalmistu lahtiolekuaeg
Kaitseväe kalmistu on avatud iga päev. Kaitseväe kalmistu lahtioleku kellaajad sätestab vajaduse korral kalmistu haldaja.
§ 5. Kaitseväe kalmistu heakorrareeglid
(1) Kaitseväe kalmistul olev hauaplats tähistatakse risti, hauaplaadi, -kivi, -samba või muu tähisega. Hauatähise kujundus ja paigutamine tuleb kooskõlastada kalmistu haldajaga.
(2) Kaitseväe kalmistu külastaja on kohustatud pidama korda, puhtust ja vaikust. Kaitseväe kalmistul on keelatud:
1) hoonete, väravate, piirete, kalmude, hauatähiste ja -rajatiste kahjustamine, samuti lillede, puude ning nende okste murdmine;
2) kalmistule olmeprügi toomine, prahi panemine selleks mitte ette nähtud kohta või kalmistu territooriumi risustamine mõnel muul viisil;
3) kalmistu territooriumil liiklusvahendi, välja arvatud ratastool, kasutamine kalmistu haldaja või tema volitatud isiku loata;
4) hauatähiste ja -rajatiste paigaldamine, ümberpaigaldamine, eemaldamine või restaureerimine kalmistu haldaja või tema volitatud isiku loata;
5) hauaplatsi piirete rajamine;
6) lõkke tegemine ja sportimine;
7) muu korda, puhtust või hauarahu rikkuv ning häiriv tegevus.
(3) Kaitseväe kalmistu haldaja võib vajaduse korral kehtestada kalmistu kohta täiendavad kalmistu heakorra reeglid.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 2
§ 1
§ 2
§ 3
§ 8
§ 8
§ 4
§ 5