§ 5 Toetuste liigid
§ 6 Teenuste liigid
§ 7 Vältimatu sotsiaalabi
1 TOIMETULEKU SOODUSTAMISEKS MAKSTAVAD TOETUSE D
§ 9 Koolieelse lasteasutuse vanema poolt kaetava osa määra ja toiduraha toetus
§ 10 Huvitegevuses osalemise õppe- või ringitasu toetus
§ 14 Statsionaarse õendusabiteenuse kulude hüvitamise toetus
§ 15 Matusetoetus
§ 16 Erakorraline toetus
§ 17 Alaealise lapse perekonnas hooldamise toetus
§ 18 Puudega lapse hooldajatoetus
§ 19 Täisealise isiku hooldaja toetus
§ 20 Toetuse taotlemine
§ 21 Avalduse läbivaatamine
§ 22 Toetuse määramine
§ 23 Toetuse määramisest keeldumine
§ 24 Toetuse maksmine
1 Täisealise isiku hooldus
§ 25 Teenuse eesmärk ja sisu
§ 26 Õigustäisealise isiku hooldusele
§ 27 Täisealise isiku hoolduse taotlemine ja hooldaja määramine
§ 28 Täisealise isiku hoolduse tasu ja tasumine
§ 29 Teenuse eesmärk ja sisu
§ 30 Õigus üldhooldusteenusele
§ 31 Üldhooldusteenuse taotlemine ja määramine
§ 32 Üldhooldusteenuse tasu ja tasumine
§ 33 Üldhooldusteenuse osutamise haldusakti ja halduslepingu koostamine
3 Eluruumi tagamise teenus
§ 34 Eluruumi tagamise teenuse eesmärk ja sisu
§ 35 Õigus eluruumi tagamise teenusele
§ 36 Eluruumi tagamise teenuse taotlemine ja määramine
§ 37 Eluruumi tagamise teenusel viibimise nõuded
§ 38 Eluruumi tagamise teenuse eest tasumine
§ 39 Lepingu sõlmimine ja lõpetamine
31 Erivajadusega inimese eluruumi kohandamise teenus
§ 391 Erivajadusega inimese eluruumi kohandamise teenuse eesmärk ja sisu
§ 392 Õigus eluruumi kohandamise teenusele
§ 393 Eluruumi kohandamise teenuse taotlemine ja määramine
§ 394 Eluruumi kohandamise teenuse lepingu sõlmimine ja tööde eest tasumine
§ 395 Eluruumi kohandamise teenuse dokumentide säilitamine ja ehitustegevuse järelevalve teostamine
4 Võlanõustamisteenus
§ 40 Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu
§ 41 Õigusteenusele
§ 42 Võlanõustamisteenuse taotlemine, määramine ja osutamine
§ 43 Võlanõustamisteenuse tasu ja tasumine
5 Koduteenus
§ 44 Koduteenuse eesmärk ja sisu
§ 45 Koduteenuse taotlemine, määramine ja osutamine
§ 46 Koduteenuse tasu ja tasumine
§ 47 Lepingu lõpetamine
6 Tugiisikuteenus
§ 48 Tugiisikuteenuse eesmärk ja sisu
§ 49 Õigustugiisiku teenusele
§ 50 Tugiisikuteenuse taotlemine, määramine ja osutamine täisealisele
§ 51 Tugiisikuteenuse taotlemine, määramine ja osutamine alaealisele
§ 53 Lepingu lõpetamine
7 Isikliku abistaja teenus
1 Varjupaigateenus
§ 58 Varjupaigateenuse eesmärk ja sisu
§ 59 Varjupaigateenuse taotlemine ja määramine
§ 60 Varjupaigateenuse eest tasumine
2 Turvakoduteenus
§ 61 Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu
§ 62 Turvakoduteenuse tasu ja tasumine
3 Sotsiaaltransporditeenus
§ 63 Sotsiaaltransporditeenus
§ 64 Sotsiaaltransporditeenuse taotlemine ja määramine
§ 65 Sotsiaaltransporditeenuse tasu ja tasumine
§ 66 Vaidlustamine
RT IV, 06.06.2018, 48
Vastu võetud 21.12.2017 nr 42
RT IV, 29.12.2017, 263
24.05.2018 RT IV, 06.06.2018, 9 09.06.2018
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõigete 1 ja 2 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse Paide linna eelarvest makstavate sotsiaaltoetuste (edaspidi toetus) taotlemise, määramise ja maksmise kord ning Paide linna osutatavate ja korraldatavate sotsiaalteenuste (edaspidi teenus) taotlemise ja osutamise tingimused.
(2) Toetust makstakse ja teenuseid osutatakse üldjuhul isikule, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Paide linn. Turvakodu- ja varjupaigateenust osutatakse ning vältimatut sotsiaalabi antakse kõikidele teenust ja abi vajavatele isikutele.
(3) Toetust makstakse ja teenust osutatakse isiku või perekonna toimetulekuraskuste ennetamiseks, kõrvaldamiseks või parendamiseks.
(4) Toetuste suuruse kinnitab Paide Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) oma otsusega ja teenuste hinnad kehtestab Paide Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) igal aastal pärast Paide linnaeelarve vastu võtmist.
(4) Riiklikes õigusaktides sätestatust erinevas tähenduses kasutatakse termineid käesoleva määruse tähenduses paragrahvis 8.
(1) Sotsiaalseadustiku üldosa seaduse, sotsiaalhoolekande seaduse ning nende alusel antud riiklike õigusaktidega kohalikule omavalitsusele pandud ning käesoleva määrusega nimetatud Paide Linnavalitsuse ülesandeid täidab üldiselt Paide Linnavalitsus kui ametiasutus (edaspidi ametiasutus), kelle struktuuris on ette nähtud sotsiaaltöötajate ametikohad. Sotsiaaltöötajate õigused ja pädevus sätestatakse ametiasutuse sisepädevust reguleerivate aktidega (ametijuhendid, linnapea käskkirjad, asjaajamist reguleerivad korrad jms).
(2) Määruses sätestamata juhtudel otsustab sotsiaalkaitse korralduse või tagamise linnavalitsus kui täitevorgan.
(3) Linnavolikogu täidab neid sotsiaalkaitse korralduse või tagamisega seotud ülesandeid, mis kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest tulenevalt on volikogu ainupädevuses.
(4) Isiku pöördumisel või abivajajast teada saamisel on ametiasutus kohustatud isiku abivajadust igakülgselt hindama. Ametiasutus peab selgitama välja parima asjakohase abi, toetamaks abivajaja iseseisvat toimetulekut ning suutlikkust korraldada iseseisvalt oma elu.
§ 5. Toetuste liigid
1) koolieelse munitsipaallasteasutuse kohamaksu ja toiduraha toetus;
2) huvitegevuses osalemise õppe- või ringitasu toetus;
3) statsionaarse õendusabiteenuse kulude hüvitamise toetus;
4) matusetoetus;
5) erakorraline toetus;
6) alaealise lapse perekonnas hooldamise toetus;
7) puudega lapse hooldajatoetus;
8) täisealise isiku hooldajatoetus.
§ 6. Teenuste liigid
(1) Paide linn osutab ja korraldab sotsiaalteenuseid ametiasutuse ja ametiasutuse hallatava asutuse Paide Sotsiaaltöökeskus (edaspidi sotsiaaltöökeskus) kaudu.
(2) Ametiasutuse osutatavad või korraldatavad teenused on:
3) eluruumi tagamise teenus;
31) erivajadustega inimese eluruumi kohandamise teenus;
[RT IV, 06.06.2018, 9 - jõust. 09.06.2018]
4) võlanõustamisteenus;
5) koduteenus;
6) tugiisikuteenus;
7) isikliku abistaja teenus.
(3) Sotsiaaltöökeskuse osutatavad teenused on:
3) sotsiaaltransporditeenus;
4) sotsiaalteenused, mille osutamise kohta on linn sõlminud lepingu ja mille kulud katab lepingupartner.
§ 7. Vältimatu sotsiaalabi
(4) Vältimatut sotsiaalabi osutavad isikule linnavalitsuse määratud või volitatud isikud või asutused seni, kuni abi vajaja ei ole enam elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu sotsiaalselt abitus olukorras.
(5) Vältimatu sotsiaalabi andmisest keeldumise otsus tehakse isikule teatavaks kirjalikus vormis viie tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemise päevast.
(6) Ametiasutuse sotsiaalosakond peab arvestust vältimatu sotsiaalabi osutamise üle.
1. jagu TOIMETULEKU SOODUSTAMISEKS MAKSTAVAD TOETUSE D
§ 9. Koolieelse lasteasutuse vanema poolt kaetava osa määra ja toiduraha toetus
(1) Toetus määratakse lapsevanemale Paide linna koolieelse lasteasutuse vanema poolt kaetava osa määra ja toiduraha katmiseks.
(3) Toetuse suurus on lapsevanema tasutavast määrast 60%.
(4) Toetuse saamiseks esitatakse ametiasutusele vormikohane kirjalik avaldus koos jooksval kuul tasumisele kuuluva kuludokumendiga hiljemalt iga kuu 20. kuupäevaks.
(5) Vanema poolt kaetava osa määra ja toiduraha võlgnevus ei kuulu katmisele antud toetuse raames.
§ 10. Huvitegevuses osalemise õppe- või ringitasu toetus
(1) Huvitegevuses osalemine on õppimine huvialakoolides või osavõtt tasulistest huviringidest.
(2) Toetatakse lapse ühe huvialakooli õppetasu või ühe huvialaringi tasu maksmist.
(3) Toetusele on õigus perekonnal, kelle pere netosissetulek ühe pereliikme kohta jääb alla linnavolikogu kehtestatud madala sissetuleku piiri.
(4) Toetuse suurus on Paide linna haldusterritooriumil osutatavas huvitegevuses osalemisel lapsevanema poolt teenuse eest makstavast tasust 100% kuni 19-aastase (kaasa arvatud) lapse kohta.
(5) Toetuse saamiseks esitatakse ametiasutusele vormikohane kirjalik avaldus koos jooksval kuul tasumisele kuuluva kuludokumendiga hiljemalt iga kuu 20. kuupäevaks.
(6) Huvitegevuses osalemise eest maksmisel lapsevanemal tekkinud võlgnevus ei kuulu katmisele antud toetuse raames.
(2) Toetuse määramise aluseks on leibkonna netosissetulek, mis jääb pärast eluasemekulude tasumist alla riiklikult kehtestatud täisealise isiku toimetulekupiiri kahekordse määra.
1) abivahendi ostmisel omaosaluse osaliseks hüvitamiseks kuni 50% abivahendi hinnast, kuid mitte rohkem kui 150 eurot;
2) retseptiravimite ostu hüvitamiseks kuni 150 eurot;
3) toimetuleku tagamiseks kuni 200 eurot;
4) puudega isiku eluaseme kohandamiseks (et vähendada puudest tingitud takistusi) teostatud tööde maksumusest kuni 50%.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktide 1 ja 2 alusel määratava toetuse määramisel arvestatakse maha esitatud kuludokumentide summast puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 4 lõigete 2 ja 3 alusel makstavad toetused.
(6) Toetust ei määrata võlgnevuste hüvitamiseks (kommunaalkulude võlgnevus, pangalaen jms).
(1) Toetus määratakse tingimusel, et ühe lapsevanema elukohana on rahvastikuregistrisse kantud Paide linn enne lapse sündi ning lapse elukohana on rahvastikuregistrisse kantud Paide linn lapse sünni registreerimise päevast arvates.
(2) Toetus antakse kahes võrdses osas. Toetuse saamiseks esitatakse ametiasutusele vormikohane kirjalik avaldus, milles on märgitud toetuse taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood, aadress, pangakonto number, järgmiselt:
(3) Toetuse teine osa määratakse juhul, kui laps ja vähemalt üks vanem on rahvastikuregistri andmetel elanud katkematult Paide linnas alates lapse sünnist kuni toetuse taotlemise päevani. Toetuse teise osa saamise õigus on vanemal, kelle lapse kohta on määratud sünnitoetuse esimene osa.
(1) Toetus määratakse tingimusel, et taotleja ja laps on rahvastikuregistri andmetel Paide linna elanikud, laps on asunud õppima Paide linna üldhariduskooli või väljaspool Paide linna asuvasse hariduslike erivajadustega õpilastele suunatud kooli esimesse klassi.
(2) Toetuse saamiseks esitatakse ametiasutusele vormikohane kirjalik avaldus kolme kuu jooksul lapse õppima asumisest arvates, milles on märgitud toetuse taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood, aadress, pangakonto number ja esimest korda kooli mineva lapse ees- ja perekonnanimi ning isikukood.
§ 14. Statsionaarse õendusabiteenuse kulude hüvitamise toetus
(1) Toetust on õigus saada isikul, kes enne statsionaarse õendusabiteenuse kasutamisele asumist on rahvastikuregistri andmetel elanud Paide linnas vähemalt kuus kuud.
(2) Toetuse saamiseks esitatakse ametiasutusele vormikohane kirjalik avaldus, milles on märgitud toetuse taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood, aadress ja pangakonto number, mitte hiljem, kui kolme kuu möödumisel teenuse lõppemisele järgnevast päevast arvates.
(4) Toetuse suurus on 50% isiku poolt tasutud statsionaarse õendusabiteenuse maksumusest, kuid mitte rohkem kui 150 eurot kalendriaastas.
§ 15. Matusetoetus
(1) Matusetoetus on matuse kulude osaliseks kompenseerimiseks matusekorraldajale makstav ühekordne sotsiaaltoetus.
(2) Matusetoetust ei maksta:
2) kui matusekorraldajaks on riigiasutus.
(3) Matusekorraldaja on isik, kes kannab surnu matmise korraldamise kulud.
(4) Matusetoetust makstakse isiku surma kuupäeval kehtivas määras.
(5) Matusetoetuse saamiseks esitab matusekorraldaja ametiasutusele kirjaliku taotluse, milles on märgitud toetuse taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood, aadress ja pangakonto number. Taotlusele lisatakse lahkunu surmatõend ja kulu tõendav dokument.
(6) Matusetoetust on võimalik taotleda kuni kolme kuu jooksul pärast surmakande koostamist.
(7) Matusetoetust makstakse üks kord lahkunu kohta.
(8) Matusetoetust on õigus saada isiku eest, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistris oli surma hetkel Paide linn.
§ 16. Erakorraline toetus
(2) Toetuse saamiseks esitatakse ametiasutusele vormikohane kirjalik avaldus.
§ 17. Alaealise lapse perekonnas hooldamise toetus
(1) Perekonnas hooldamise toetust makstakse ametiasutusega lepingu sõlminud hooldusvanemale perekonnas hooldamisel viibiva lapse ülalpidamiskulude (sh kommunaalmaksed, hooldatava ravikulud, ravimite hind, taskuraha, harrastus-, õppe või vaba aja veetmise kulud vm ettenägematud kulud) osaliseks kompenseerimiseks.
(2) Perekonnas hooldamise toetuse esmakordsel taotlemisel esitab perekonnas hooldaja pärast perekonnas hooldamise lepingu jõustumist ametiasutusele taotluse, milles on märgitud toetuse taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood, aadress, pangakonto number. Taotlusele lisatakse ka perekonnas hooldamise lepingu koopia.
(3) Toetus kantakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isiku pangakontole iga aasta märtsi-, juuni-, septembri- ja detsembrikuu 20. kuupäevaks perekonnas hooldamise lepingu alusel.
(4) Perekonnas hooldamise toetuse maksmine lõpetatakse perekonnas hooldamise lepingu lõppemisel.
§ 18. Puudega lapse hooldajatoetus
(3) Hooldajatoetuse saamiseks esitatakse ametiasutusele vormikohane kirjalik avaldus, milles on märgitud toetuse taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood, aadress, pangakonto number.
(4) Avaldusele lisatakse järgmised dokumendid:
1) otsus lapsele puude määramise kohta;
2) puudega lapse rehabilitatsiooniplaan.
(5) Ametiasutusel on vajadusel õigus ja kohustus hankida lisainformatsiooni, nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid ja dokumente.
(6) Hooldusvajadus on puudega lapse osaline või pidev kõrvalabi, juhendamise või järelevalve vajadus.
(7) Ametiasutus selgitab välja puudega lapse hooldusvajaduse ja hooldaja võimalused hoolduse tagamiseks.
(8) Hooldajatoetus määratakse tähtajaliselt:
(9) Hooldajatoetus määratakse perekonna ühele liikmele 3-18-aastase raske ja sügava puudega lapse hooldamise eest järgmiselt:
1) osalise hooldusvajaduse korral on hooldajatoetus 75% hooldajatoetuse määrast;
2) pideva hooldusvajaduse korral on hooldajatoetus 100% hooldajatoetuse määrast.
(10) Hooldajatoetust ei määrata:
(11) Hooldajatoetuse määramiseks uueks tähtajaks esitab taotleja ametiasutusele uue avalduse koos käesoleva määruse paragrahvi 18 lõikes 4 nimetatud dokumentidega.
(12) Erandkorras võib määrata hooldajatoetuse ka isikule, kellel ei ole alust toetust saada käesoleva paragrahvi lõike 10 punkti 3 alusel, juhul, kui lapse suhtes on hooldajal olenemata teiste sotsiaal- või haridusteenuste osutamisest osaline või pidev hoolduskoormus.
(13) Puudega lapse hooldajatoetus makstakse välja linnavalitsuse haldusakti alusel toetuse määramise otsuse tegemisele järgnevast kuust alates. Hooldajatoetust makstakse kuni hooldajatoetuse määramise otsuses nimetatud tähtajani.
(14) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse:
3) raske või sügava puudega lapse 18-aastaseks saamisel.
§ 19. Täisealise isiku hooldaja toetus
(1) Hooldajatoetus on igakuine sotsiaaltoetus raske või sügava puudega täisealise isiku hooldamise eest.
(2) Käesoleva määruse § 28 lõike 2 alusel on hooldajatoetust õigus saada isikul, kes on määratud ametiasutuse poolt raske või sügava puudega täisealise isiku hooldajaks, kellele ei maksta töötutoetust ning kelle suhtes on samaaegselt täidetud alljärgnevad tingimused:
1) hooldatav vajab oma vaimse või füüsilise seisundi tõttu igapäevast kõrvalabi ja järelevalvet;
2) hooldataval puudub ülalpidamiskohustusega isik või ülalpidamiskohustusega isik ei ole oma tervislikust või varalisest seisundist tulenevalt võimeline oma ülalpidamiskohustust täitma või on ülalpidamiskohustusega isikul oht tööturult väljalangemiseks;
3) hooldatava abivajaduse tõttu ei ole hooldajal võimalik tööle asuda.
(3) Hooldajatoetuse saamiseks esitatakse ametiasutusele vormikohane kirjalik avaldus, milles on märgitud toetuse taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood, aadress, pangakonto number. Taotlusele lisatakse hooldaja määramise haldusakt.
(4) Hooldajatoetus määratakse kuni hooldatava puude raskusastme kehtivuse lõpuni vastavalt hooldaja määramise haldusaktis sätestatud hooldusvajadusele järgmiselt:.
1) osalise hooldusvajaduse korral on toetus 75% hooldajatoetuse määrast;
2) pideva hooldusvajaduse korral on toetus 100% hooldajatoetuse määrast.
(5) Hooldajatoetust ei määrata, kui taotlus ei vasta määruses kehtestatud tingimustele.
§ 20. Toetuse taotlemine
(1) Toetuse saamiseks esitab taotleja ametiasutusele vormikohase kirjaliku avalduse koos nõutavate lisadokumentidega. Avalduste blanketid kinnitab linnavalitsus.
(2) Toetust võib taotleda toetust vajava isiku huvides eestkostja, hooldaja, sotsiaaltöötaja või muu õigustatud isik, kellel on andmeid abivajava isiku kohta.
(3) Toimetuleku soodustamiseks makstava toetuse ja erakorralise toetuse taotlemiseks peab avalduses olema märgitud:
2) toetuse taotlejaga koos elavad perekonnaliikmed;
6) täiendava ja erakorralise toetuse taotlemisel ka andmed varalise seisu kohta (kinnis- ja vallasvara, rahaliste vahendite jääk);
7) muud asjas tähtsust omavad asjaolud.
§ 21. Avalduse läbivaatamine
(1) Esitatud dokumendid vaatab läbi ametiasutuse sotsiaalosakond.
§ 22. Toetuse määramine
(2) Käesoleva määruse paragrahvides 9-15, 17 ja 19 nimetatud toetuste määramise otsustab ametiasutuse sotsiaaltöötaja, kui taotleja ja taotlus vastavad käesoleva määruse tingimustele.
(3) Käesoleva määruse paragrahvis 18 nimetatud toetuse määramise otsustab linnavalitsus lastekaitsetöötaja ettepanekul, kui taotleja ja taotlus vastavad käesoleva määruse tingimustele.
(4) Käesoleva määruse paragrahvis 16 nimetatud toetuse määramise otsustab linnavalitsus.
(5) Otsus toetuse määramise kohta tehakse taotlejale teatavaks 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates taotluses märgitud viisil.
§ 23. Toetuse määramisest keeldumine
(1) Toetuse määramisest võib keelduda, kui:
1) taotleja ei vasta määruses kehtestatud tingimustele;
2) taotleja on teadlikult esitanud valeandmeid;
3) taotleja ei esita nõutavaid täiendavaid andmeid või dokumente;
4) taotleja on eelnevalt määratud toetust kasutanud mittesihipäraselt;
5) taotlejal või eestkostetaval on õigus elatist saada, kuid ta keeldub elatise saamise kohta dokumenti esitamast või elatist sisse nõudmast;
6) taotleja on töövõimelises eas isik, kes ei tööta ega õpi ja kes ei ole Eesti Töötukassas töötuna registreeritud või on rohkem kui ühel korral ilma mõjuva põhjuseta keeldunud sobivast tööst või osalemast linnavalitsuse korraldatavas iseseisvale toimetulekule suunatud sotsiaalteenuses või õppeprotsessis;
7) ametiasutus leiab, et taotleja või tema perekonna kasutuses või omandis olev vara, selle üürimine, rentimine või müümine tagab temale või perekonnale toimetulekuks piisavad elatusvahendid;
8) taotleja on jooksval kalendriaastal toetust saanud ettenähtud piirmäära ulatuses (täiendav sotsiaaltoetus ja statsionaarse õendusabiteenuse kulude hüvitamise toetus).
(2) Otsus taotluse rahuldamata jätmise kohta koos vastava põhjendusega tehakse taotlejale teatavaks viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates taotluses märgitud viisil.
§ 24. Toetuse maksmine
Toetus kantakse 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates toetuse taotleja avalduses märgitud arveldusarvele, isikule teenust osutanud asutuse arveldusarvele või makstakse erandkorras välja ametiasutuse kassast.
1. jaotis Täisealise isiku hooldus
§ 25. Teenuse eesmärk ja sisu
Täisealisele isikule seatakse hooldus, kui isik vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks.
§ 26. Õigustäisealise isiku hooldusele
(1) Hooldaja määramist on õigustaotleda sotsiaalhoolekandega hõlmatud täisealisel isikul, kellel puuduvad perekonnaseaduse alusel ülalpidamist andma kohustatud isikud ning kellele ei ole määratud eestkostjat, kuid kes oma vaimse või kehalise erivajaduse tõttu vajab oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks teatud toiminguteks kõrvalabi.
(2) Erandjuhtudel võib hooldaja määrata sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikule, kellel on ülalpidamist andma kohustatud isikud või eestkostja, kuid kelle suhtes ülalpidamist andma kohustatud isik või eestkostja ei ole võimeline tagama hooldatavale hooldust enda või oma perekonna tavalist ülalpidamist või elukorraldust kahjustamata.
§ 27. Täisealise isiku hoolduse taotlemine ja hooldaja määramine
(1) Täisealise isiku hoolduse taotlemiseks esitab teenust taotlev isik ametiasutusele kirjaliku taotluse, milles märgitakse:
2) toimingud, milleks hooldajat soovitakse;
3) võimalusel isiku, keda soovitakse hooldajaks, andmed;
4) kui isikul on olemas perekonnaseadusest tulenevad ülalpidamist andma kohustatud isikud, nende nimed ja kontaktandmed ning põhjused, miks ülalpidamiskohustusega isikud ei ole suutelised ise hüvitise taotlejale kodus hakkama saamiseks vajalikku tuge või abi andma.
5) Kui hoolduse seadmist taotleval isikul on olemas konkreetne isik, keda ta soovib hooldajaks, lisatakse taotlusele hooldaja kirjalik nõusolek hooldajaks määramise kohta.
(2) Täisealise isiku hoolduse määramiseks viib ametiasutuse sotsiaaltöötaja koostöös teenusele määratava isiku ja vajadusel tema lähedastega läbi teenuse taotleja esmase hindamise ning vormistab hindamisdokumendi.
(3) Hooldatava hooldusvajadusest lähtuvalt selgitab ametiasutus välja, kas taotlusel märgitud potentsiaalne hooldaja on oma tavalisest elulaadist ja toimetulekust ning isikuomadustest tulenevalt võimeline hooldatavale vajalikku abi, juhendamist ja järelevalvet tagama ning vastab sotsiaalhoolekande seadusega teenust vahetult osutava isiku nõuetele. Vajadusel abistab sotsiaaltöötaja hooldatava hooldusvajadusest lähtuvalt sobiva hooldaja leidmisel. Ametiasutuse pakutava hooldaja määramiseks peab olema hooldatava kirjalik nõusolek
(4) Hooldaja määramise otsustab linnavalitsus haldusaktiga, milles sätestatakse muuhulgas hooldusülesanded.
§ 28. Täisealise isiku hoolduse tasu ja tasumine
(1) Täisealise isiku hooldus on hooldust taotlevale isikule tasuta.
(2) Täisealise isiku hooldajal on õigustaotleda täisealise isiku hooldaja toetust käesoleva määruse § 19 alusel.
2. jaotis Väljaspool isiku kodu osutatav üldhooldusteenus
§ 29. Teenuse eesmärk ja sisu
§ 30. Õigus üldhooldusteenusele
(2) Õigust määruse alusel korraldatavale üldhooldusteenusele ei ole isikul, kes ise või kelle suhtes perekonnaseadusega ülalpidamist andma kohustatud isik või isikud on võimeline või võimelised üldhooldusteenuse iseseisvalt tagama ning selle eest täies mahus tasuma.
§ 31. Üldhooldusteenuse taotlemine ja määramine
5) teenuse ning selle Paide linna eelarvest osalise tasumise taotlemise põhjus;
7) seadusjärgsete ülalpidajate olemasolu korral nende isiku- ja kontaktandmed;
8) võimalusel tõendid ülalpidajate ja nende perekonnaliikmete sissetulekute kohta.
(3) Üldhooldusteenusele määramiseks viib ametiasutuse sotsiaaltöötaja koostöös teenusele määratava isiku ja vajadusel tema lähedastega läbi teenuse taotleja esmase hindamise ning vormistab hindamisdokumendi.
(4) Üldhooldusteenuse määramise otsustab linnavalitsus haldusaktiga.
(5) Vältimatu sotsiaalabi korras otsustab üldhooldusteenusele määramise ametiasutuse sotsiaaltöötaja, kes korraldab ka isikule teenuse osutamise. Sel juhul vormistatakse linnavalitsuse haldusakt pärast isikule teenuse osutamise alustamist.
(6) Teenust ei määrata, kui isik ei vasta määruses kehtestatud tingimustele.
§ 32. Üldhooldusteenuse tasu ja tasumine
(1) Piisavate isiklike rahaliste vahendite olemasolul tasub üldhooldusteenuse saaja täies ulatuses endale osutatava üldhooldusteenuse eest.
(4) Paide linna eelarvest ei tasuta üldjuhul riigi rahastatava üldhooldusteenuse eest.
§ 33. Üldhooldusteenuse osutamise haldusakti ja halduslepingu koostamine
(1) Esmasest hindamisest või hooldusplaanist lähtuvalt koostatakse hooldust saava isiku, kui isikul on, siis tema suhtes ülalpidamist andma kohustatud isiku või isikute, ametiasutuse ja üldhooldusteenuse osutajaga teenuse osutamise haldusakt või haldusakti alusel haldusleping.
(2) Haldusaktis või halduslepingus sätestatakse muu hulgas kõrvalabi vajaduse määrast tulenevad toimingud, mis tagavad isiku turvalisuse ja toimetuleku hooldusteenuse kasutamise ajal.
(3) Haldusaktis või halduslepingus sätestatakse ka poolte rahalised kohustused üldhooldusteenuse eest tasumisel.
3. jaotis Eluruumi tagamise teenus
§ 34. Eluruumi tagamise teenuse eesmärk ja sisu
§ 35. Õigus eluruumi tagamise teenusele
4) regulaarseid sotsiaalteenuseid, sealhulgas laste hoolekannet vajav või vähekindlustatud pere;
§ 36. Eluruumi tagamise teenuse taotlemine ja määramine
8) taotlus lubada eraldatud eluruumi majutada teisi täisealisi isikuid.
(3) Eluruumi tagamise teenuse taotlemiseks esitatud dokumendid vaatab läbi ametiasutuse sotsiaaltöötaja, kes määrab vajadusel taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks taotluses.
(4) Eluruumi tagamise teenuse määramise otsustab osakonna juhataja sotsiaaltöötaja ettepanekul, kui taotlus vastab määruses kehtestatud tingimustele.
(5) Eluruum määratakse isikule, tema perele või temaga koos elavatele isikutele osakonna juhataja haldusaktiga, milles määratakse ka eluruumi üürile andmise tähtaeg.
§ 37. Eluruumi tagamise teenusel viibimise nõuded
(2) Eluruumi tagamise teenusel viibival isikul on kehtiva eluruumi üürilepingu alusel õigus ning rahvastikuregistri seaduse § 391 alusel kohustus esitada eluruumi aadressiandmed Eesti rahvastikuregistrisse elukoha andmetena.
(3) Eluruumi tagamise teenusel viibival isikul on keelatud:
§ 38. Eluruumi tagamise teenuse eest tasumine
(3) Eluruumi tagamise teenuse eest tasutakse eluruumi haldaja väljastatud arve alusel.
§ 39. Lepingu sõlmimine ja lõpetamine
(1) Isik, kellele ametiasutus haldusaktiga eluruumi tagamise teenuse määras, sõlmib eluruumi haldajaga nimetatud eluruumi kasutamiseks kirjaliku üürilepingu.
(2) Üürileping tuleb sõlmida viie tööpäeva jooksul arvates eluruumi tagamise teenusel viibimise õiguse tekkimisest. Nimetatud tähtaja jooksul üürilepingu sõlmimata jätmisel on linnavalitsusel õigustunnistada vastav haldusakt kehtetuks.
(4) Linnavalitsusel on õigus eluruumi kasutamise õigus lõpetada (haldusakti muuta või haldusakt kehtetuks tunnistada), kui:
1) eluruumi kasutaja või temaga koos elav isik rikub korduvalt käesoleva määruse §-s 37 sätestatud nõudeid;
2) eluruumi kasutaja on rohkem kui kolm kuud jätnud eluruumi tagamise teenuse eest tasumata;
3) on ära langenud eluruumi tagamise teenusele määramise alused;
4) eluruumi kasutaja soovib vabatahtlikult teenuselt lahkuda.
31. jaotis Erivajadusega inimese eluruumi kohandamise teenus
§ 391. Erivajadusega inimese eluruumi kohandamise teenuse eesmärk ja sisu
(1) Eluruumi kohandamise teenus sisaldab puudega isikule ametiasutuse korraldatavat abi puudega isikule kuuluva või tema valduses oleva eluruumi (puudega isiku koduse keskkonna) kohandamiseks nii, et puudega isik saaks võimalikult kaua elada koduses keskkonnas ning selles keskkonnas iseseisvalt toime tulla.
(2) Eluruumi kohandamise teenuse eesmärgiks on liikuvusega seotud toimingute parandamine, sealhulgas eluruumi sissepääsu, hoone välisukse ja eluruumi vahelise käigutee, hoone ja selle territooriumile sissepääsu või piirde kohandamine ning hügieeni- ja köögitoimingute parandamine.
(3) Eluruumi kohandamise teenuse osutamist rahastatakse Sotsiaalkaitseministri 26.02.2018 määruse nr 4 „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine“ alusel riigi eelarvelistest vahenditest ning Paide linna eelarvest.
(4) Eluruumi kohandamise teenuse alla kuuluvad järgmised kulud:
9) Käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud kulusid hüvitatakse tegelike kulude alusel.
10) Kui kohandusele on Sotsiaalkaitseministri 26.02.2018 määruse nr 4 lisas 1 määratud ühikuhind, siis käesoleva lõike punktides 3-8 nimetatud kulusid tegelike kulude alusel ei hüvitata.
§ 392. Õigus eluruumi kohandamise teenusele
Eluruumi kohandamise teenust on eelkõige õigus saada puudega isikul, kellel on tuvastatud puude raskusaste puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse mõistes ja sellekohane kehtiv otsus.
§ 393. Eluruumi kohandamise teenuse taotlemine ja määramine
(1) Eluruumi kohandamise teenuse taotlemiseks esitatakse ametiasutusele vormikohane kirjalik avaldus, milles märgitakse:
1) teenuse taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood, aadress, telefoni number ja e-posti aadress;
2) kui taotlejal on, siis tema esindaja ees- ja perekonnanimi, isikukood, aadress, telefoni number ja e-posti aadress;
3) andmed eluruumi omandi vormi kohta;
4) olemasolul lisada eluruumi omaniku/kaasomaniku/kaasomanike või korteriühistu kirjalik nõusolek kohandamise tegemise kohta;
5) selgitus, milleks ja millist kohandust soovitakse.
(2) Avalduse esitamise kuupäevade alusel koostatakse järjekord, mille alusel esitab linnavalitsus taotlused rahandusministeeriumile eluruumi kohandamiseks rahaliste vahendite saamiseks. Ühes taotlusvoorus saab osaleda kuni viis taotlejat.
(3) Avalduste esitamise tähtajaks on 30 kalendripäeva enne meetme taotlusvooru sulgemise tähtaega. Igakordsel taotlusvooru avanemisel teavitada taotluse esitamise tähtaegadest avalike infokanalite kaudu.
(4) Eluruumi kohandamise teenuse taotlemiseks esitatud dokumendid vaatab läbi ametiasutuse sotsiaaltöötaja, kes määrab vajadusel taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks taotluses.
(5) Peale puudusteta avalduse esitamist, tuleb avaldajal võtta vähemalt kahelt ettevõttelt hinnapakkumine vajalike tööde teostamiseks. Hinnapakkumises peavad olema välja toodud kohandamiseks vajalike materjalide maksumus, tööde maksumus ning muud kulud kululiikide kaupa. Statsionaarsete abivahendite (nt platvorm- või laetõstuk) hinnapakkumised ei pea olema koostatud ühele ja samale mudelile, kuid peavad olema koostatud sarnase funktsionaalsusega ning vastama kohanduse saaja erivajadusele.
(6) Vajadusel tuleb avaldajal esitada ka muud eluruumi kohandamise tööde teostamiseks vajalikud dokumendid.
(7) Eluruumi kohandamise teenuse määramise otsustab linnavalitsus sotsiaalkomisjoni ettepanekul.
(8) Otsus teenuse määramise kohta tehakse taotlejale teatavaks kirjalikus vormis kümne tööpäeva jooksul peale nõuetekohase taotluse esitamisest.
(9) Otsus teenuse mittemääramise kohta tehakse taotlejale teatavaks kirjalikus vormis viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(10) Eluruumi tagamise teenuse määramise korral taotleb ametiasutus teenuse korraldamiseks toetust rahandusministeeriumilt vastavalt Sotsiaalkaitseministri 26.02.2018 määrusele nr 4 „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine.
§ 394. Eluruumi kohandamise teenuse lepingu sõlmimine ja tööde eest tasumine
(1) Pärast rahandusministeeriumilt toetuse taotlusele positiivse vastuse saamist, sõlmitakse ametiasutuse, kohanduse saaja või tema seadusliku esindaja ja kohanduse tööde teostaja vahel haldusleping eluruumi kohandamise teenuse teostamiseks.
(2) Eluruumi kohandamise tööd võib alustada peale lepingu sõlmimist. Enne lepingu allkirjastamist alustatud või lõpetatud eluruumi kohandamise tööde kulusid ametiasutus ei kata.
(3) Kui eluruumi kohandamise tööde käigus ilmneb, et eluruumi ei ole võimlik kohandada soovitud viisil või kohanduse saaja soovib loobuda mõnest kohandamise töö osast, tuleb sellest koheselt teavitada ametiasutust ning kooskõlastada uus lahendus enne tööde jätkamist. Sellest lähtuvalt võib muutuda eluruumi kohandamise tööde maksumus ja ameti poolt kaetav osa.
(4) Kui eluruumi kohandamisega seotud ehitustööd sisaldavad kaetud töid, siis tuleb kohandamise tööde teostajal koostada nende kohta kaetud tööde akt. Akt tuleb koostada kõigi kaetud tööde kohta eraldi, lisades lõppu ka tööde tegemist kinnitavad fotod.
(5) Eluruumi kohanduse valmides teostab kohapealse ülevaatuse ametiasutus ning puuduste puudumisel koostatakse üleandmise-vastuvõtmise akt. Puuduste ilmnemisel tuleb kohanduse teostajal puudused kõrvaldada ning alles seejärel sõlmitakse üleandmise-vastuvõtmise akt.
(6) Eluruumi kohandamise tööde eest tasumine toimub tööde teostaja poolt esitatud arve ja käesoleva määruse § 34 lõike 21 punktide 9 ja 10 alusel.
§ 395. Eluruumi kohandamise teenuse dokumentide säilitamine ja ehitustegevuse järelevalve teostamine
(1) Eluruumi kohandamise teenuse taotlemise ja meetmes „Puuetega inimeste eluruumi füüsiline kohandamine“ osalemise dokumendid säilitatakse vastavalt ametiasutuses kehtestatud korrale.
(2) Eluruumi tagamise teenuse raames teostatudkohandustööde üle teostab järelevalvet ametiasutus.“
4. jaotis Võlanõustamisteenus
§ 40. Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu
§ 41. Õigusteenusele
§ 42. Võlanõustamisteenuse taotlemine, määramine ja osutamine
(1) Võlanõustamisteenust osutatakse ametiasutuse kaudu leitud võlanõustamisteenust vahetult osutava isiku poolt ning võlanõustamisteenus hõlmab teenust saama õigustatud isiku nõustamist, juhendamist ja edasiste võlgade tekkimise ennetamist.
(2) Võlanõustamisteenuse taotlemiseks esitatakse ametiasutusele kirjalik taotlus milles märgitakse:
2) andmed isiku igakuise sissetuleku (sh sotsiaalhoolekandelise rahalise hüvitise) ja võlgnevuste kohta;
(4) Võlanõustamisteenuse määramise otsustab osakonna juhataja sotsiaaltöötaja ettepanekul, kui taotleja ja taotlus vastavad määruses kehtestatud tingimustele.
(5) Võlanõustamisteenus määratakse isikule osakonna juhataja haldusaktiga.
§ 43. Võlanõustamisteenuse tasu ja tasumine
Võlanõustamisteenus on tasuta isikule, kelle suunab teenusele ametiasutus.
5. jaotis Koduteenus
§ 44. Koduteenuse eesmärk ja sisu
(3) Koduteenust osutatakse isikule, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Paide linn.
3) abistamine toiduainete ja majapidamistarvete varustamisel;
7) abistamine eluruumi korrastamisel;
(5) Paide linnas osutab koduteenust sotsiaaltöökeskus.
§ 45. Koduteenuse taotlemine, määramine ja osutamine
(1) Koduteenuse taotlemiseks esitab teenust taotlev isik ametiasutusele kirjaliku taotluse, milles märgitakse:
2) andmed igakuise sissetuleku (sh sotsiaalhoolekandelise rahalise hüvitise) kohta;
3) informatsioon puude ning sellest tingitud raskusastme kohta;
4) andmed isiku lähedaste kohta;
5) teenuse taotlemise põhjus.
(2) Pärast taotluse saamist on ametiasutuse sotsiaaltöötaja kohustatud viie tööpäeva jooksul läbi viima isiku hooldusvajaduse hindamise.
(3) Koduteenuse saamiseks esitatud dokumendid vaatab läbi ametiasutuse sotsiaaltöötaja, kes määrab vajadusel taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks taotluses.
(4) Koduteenuse määramise otsustab osakonna juhataja sotsiaaltöötaja ettepanekul, kui taotlus vastab määruses kehtestatud tingimustele, viie tööpäeva jooksul hooldusvajaduse hindamisest.
(5) Koduteenus määratakse isikule osakonna juhataja haldusaktiga.
(6) Haldusaktis sätestatakse muuhulgas kõrvalabi vajaduse määrast tulenevad toimingud ning teenuse maht ja sagedus.
(8) Koduteenuse osutamiseks sõlmib sotsiaaltöökeskuse juhataja teenuse saajaga lepingu.
(9) Teenust ei määrata, kui isik ei vasta määruses kehtestatud tingimustele.
(10) Teenuse osutamisel täidab sotsiaaltöökeskuse töötaja isiku kohta hoolduspäevikut, mille vormi kinnitab linnavalitsus.
(11) Erakorralisel juhul osutatakse teenust koheselt. Otsuse teenuse osutamise kohta teeb sel juhul ametiasutuse osakonna juhataja ametiasutuse sotsiaaltöötaja ettepanekul, isiku hindamine viiakse sel juhul läbi teenuse osutamise algusest arvates 10 tööpäeva jooksul.
(12) Teenusele määramise haldusakt vaadatakse läbi lähtuvalt teenuse saaja vajadustest, kuid mitte harvemini kui üks kord 12 kuu jooksul. Täiendused ja muudatused fikseeritakse haldusakti muutmisega teenuse saaja kirjaliku avalduse alusel, mille kohaselt vormistatakse muudatused ka lepingu lisana ja allkirjastatakse poolte poolt.
§ 46. Koduteenuse tasu ja tasumine
(1) Koduteenus on üldjuhul tasuline.
(2) Teenus on tasuta isikule, kelle ühe kuu sissetulek on võrdne või jääb alla Vabariigi Valitsuse kehtestatud kahekordsest täisealiste toimetulekupiirist.
(3) Ametiasutusel on õigusteha erandeid teenuse eest tasu võtmisel vastavalt teenust saava isiku ja tema perekonna majanduslikule olukorrale.
§ 47. Lepingu lõpetamine
(1) Leping lõpetatakse teenuse saaja avalduse alusel, teenuse vajaduse lõppemisel või lepingus sätestatud tingimustel.
(2) Lepingu tingimuste rikkumise korral on lepingu pooltel õigusteha ametiasutusele ettepanek teenuse osutamise peatamiseks või lõpetamiseks.
6. jaotis Tugiisikuteenus
§ 48. Tugiisikuteenuse eesmärk ja sisu
(4) Paide linnas osutab tugiisikuteenust sotsiaaltöökeskus.
(5) Sotsiaaltöökeskus abistab teenust saama õigustatud isikut vajadusel tugiisiku leidmisel. Tugiisikuteenust võib osutada isik, kes sobib tugiisiku ülesandeid täitma isikuomaduste või kogemuste poolest või kellel on vastava sihtgrupiga töötamise kogemus. Eelistatakse isikuid, kes on läbinud erialase tugiisiku koolituse.
(6) Kui sotsiaalhoolekande seaduse alusel on tugiisikuteenusele kehtestatud riikliku määrusega täpsustatud eesmärk, sisu ja nõuded, lähtub sotsiaaltöökeskus tugiisikuteenuse osutamisel lisaks käesoleva määrusega sätestatule ka riikliku õigusakti nõuetest.
§ 49. Õigustugiisiku teenusele
Tugiisikuteenust on õigus saada sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul (sh alaealisel) või perel, kes vajab järgmist kõrvalabi:
§ 50. Tugiisikuteenuse taotlemine, määramine ja osutamine täisealisele
(1) Tugiisikuteenuse taotlemiseks esitab teenust taotlev isik ametiasutusele kirjaliku taotluse, milles märgitakse:
(2) Pärast taotluse saamist on ametiasutuse sotsiaaltöötaja kohustatud viie tööpäeva jooksul läbi viima isiku kõrvalabivajaduse hindamise.
(3) Teenuse saamiseks esitatud dokumendid vaatab läbi ametiasutuse sotsiaaltöötaja, kes määrab vajadusel taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks taotluses.
(4) Teenuse määramise otsustab osakonna juhataja sotsiaaltöötaja ettepanekul, kui taotlus vastab määruses kehtestatud tingimustele viie tööpäeva jooksul kõrvalabivajaduse hindamisest.
(5) Teenus määratakse isikule osakonna juhataja haldusaktiga.
(7) Teenust ei määrata, kui isik ei vasta määruses kehtestatud tingimustele.
(8) Otsus teenuse mittemääramiseks tehakse isikule teatavaks kirjalikus vormis viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(9) Teenuse osutamiseks sõlmib sotsiaaltöökeskuse juhataja teenuse saajaga lepingu.
(11) Kõrvalabi määrast lähtuvalt selgitab sotsiaaltöökeskus välja, kas potentsiaalne tugiisik vastab sotsiaalhoolekande seadusega teenust vahetult osutava isiku nõuetele ning on võimeline tugiisikuteenust taotletud kõrvalabi määras isikule tagama.
(12) Erakorralisel juhul osutatakse teenust koheselt. Otsuse teenuse osutamise kohta teeb ametiasutuse osakonna juhataja ametiasutuse sotsiaaltöötaja ettepanekul, isiku hindamine viiakse sel juhul läbi teenuse osutamise algusest arvates kahe nädala jooksul.
(13) Teenusele määramise haldusakt kuulub läbivaatamisele lähtuvalt teenuse saaja vajadustest, kuid mitte harvemini kui üks kord 12 kuu jooksul. Täiendused ja muudatused fikseeritakse haldusakti muutmisega teenuse saaja kirjaliku avalduse alusel, mille kohaselt vormistatakse muudatused ka lepingu lisana ja allkirjastatakse poolte poolt.
§ 51. Tugiisikuteenuse taotlemine, määramine ja osutamine alaealisele
(1) Alaealisele tugiisikuteenuse taotlemisel ja määramisel kohaldatakse määruse § 50 lõikeid 1 kuni 8 selle erisusega, et teenuse saamiseks esitatud dokumendid vaatab läbi ja teenuse vajaduse hindab lastekaitsetöötaja ning teeb ka teenuse määramise ettepaneku osakonna juhatajale.
(2) Teenuse osutamiseks sõlmib ametiasutus teenuse saaja ja teenuse osutajaga lepingu.
(3) Teenuse osutamisel täidab teenuse osutaja isiku kohta hoolduspäevikut, mille vormi kinnitab linnavalitsus.
(4) Kõrvalabi määrast lähtuvalt selgitab ametiasutus välja, kas potentsiaalne tugiisik vastab sotsiaalhoolekande seadusega teenust vahetult osutava isiku nõuetele ning on võimeline tugiisikuteenust taotletud kõrvalabi määras isikule tagama.
(5) Erakorralisel juhul osutatakse teenust koheselt. Otsuse teenuse osutamise kohta teeb ametiasutuse osakonna juhataja ametiasutuse sotsiaaltöötaja ettepanekul, isiku hindamine viiakse sel juhul läbi teenuse osutamise algusest arvates kahe nädala jooksul.
(6) Teenusele määramise haldusakt kuulub läbivaatamisele lähtuvalt teenuse saaja vajadustest, kuid mitte harvemini kui üks kord 12 kuu jooksul. Täiendused ja muudatused fikseeritakse haldusakti muutmisega teenuse saaja kirjaliku avalduse alusel, mille kohaselt vormistatakse muudatused ka lepingu lisana ja allkirjastatakse poolte poolt.
Tugiisikuteenuse osutamise eest tasu ei võeta.
§ 53. Lepingu lõpetamine
7. jaotis Isikliku abistaja teenus
(2) Isikliku abistaja teenuse osutamisel abistatakse teenuse saajat tegevustes, mille sooritamiseks vajab isik puude tõttu füüsilist kõrvalabi. Isiklik abistaja aitab isikut tema igapäevastes tegevustes (liikumisel, söömisel, toidu valmistamisel, riietumisel, hügieeni- ja majapidamistoimingutes, muudes toimingutes). Isiklik abistaja aitab puudega inimesel endal tegutseda, st isik ja isiklik abistaja tegutsevad koos.
(3) Isiklik abistaja lähtub oma töös konkreetse isiku erivajadustest ja tema antavatest tööjuhenditest. Teenusesaaja peab oskama selgelt ja arusaadavalt oma vajadustest lähtuvalt teenuse osutajat juhendada. Isikliku abistaja teenust kasutav puudega inimene peab olema võimeline korraldama oma asjaajamist ja koordineerima isikliku abistaja tööd.
(4) Kui isiklikku abistajat vajab piiratud teovõimega täisealine isik, lähtub isiklik abistaja teenuse vajaja eestkostja antavatest tööjuhenditest.
(6) Kui sotsiaalhoolekande seaduse alusel on isikliku abistaja teenusele kehtestatud riikliku määrusega täpsustatud eesmärk, sisu ja nõuded, lähtub ametiasutus isikliku abistaja teenuse korraldamisel lisaks käesoleva määrusega sätestatule ka riikliku õigusakti nõuetest.
(7) Isikliku abistaja teenust on õigus saada sotsiaalhoolekandega hõlmatud isikul, kellele on määratud puue ning kellel objektiivsete asjaolude hindamise tulemusena on vajadus kasutada füüsilist kõrvalabi igapäevaelu tegevustes, et tagada harjumuspärases keskkonnas võimalikult iseseisev toimetulek ning võimalus osaleda teistega võrdsetel alustel ühiskonnaelus.
(8) Isikliku abistaja teenust osutab sotsiaaltöökeskus.
(1) Isikliku abistaja teenuse taotlemiseks esitab teenust taotlev isik ametiasutusele kirjaliku taotluse, milles märgitakse:
(4) Pärast taotluse saamist on ametiasutuse sotsiaaltöötaja kohustatud viie tööpäeva jooksul läbi viima isiku kõrvalabi vajaduse hindamise, mille käigus määratakse kõrvalabi vajaduse määrast tulenevad toimingud ja üldised juhised.
(5) Teenuse määramise otsustab osakonna juhataja sotsiaaltöötaja ettepanekul, kui taotlus vastab määruses kehtestatud tingimustele, viie tööpäeva jooksul kõrvalabivajaduse hindamisest.
(6) Teenus määratakse isikule osakonna juhataja haldusaktiga.
(7) Erakorralisel juhul osutatakse teenust koheselt. Otsuse teenuse osutamise kohta teeb ametiasutuse osakonna juhataja ametiasutuse sotsiaaltöötaja ettepanekul, isiku hindamine viiakse sel juhul läbi teenuse osutamise algusest arvates kahe nädala jooksul.
(8) Haldusaktis sätestatakse muuhulgas kõrvalabi vajaduse määrast tulenevad toimingud ning teenuse maht ja sagedus.
(9) Isiklik abistaja määratakse perioodiks, mil isikule on määratud puue.
(10) Teenuse osutamiseks sõlmib sotsiaaltöökeskuse juhataja teenuse saajaga lepingu.
(11) Teenuse osutamisel täidab sotsiaaltöökeskuse töötaja isiku kohta teenuse osutamise tabelit, mille vormi kinnitab linnavalitsus.
(12) Teenust ei määrata, kui isik ei vasta määruses kehtestatud tingimustele.
(13) Otsus teenuse mitteosutamiseks tehakse isikule teatavaks kirjalikus vormis viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(14) Teenusele määramise haldusakt kuulub läbivaatamisele lähtuvalt teenuse saaja vajadustest, kuid mitte harvemini kui üks kord 12 kuu jooksul. Täiendused ja muudatused fikseeritakse haldusakti muutmisega teenuse saaja kirjaliku avalduse alusel, mille kohaselt vormistatakse muudatused ka lepingu lisana ja allkirjastatakse poolte poolt.
(1) Isikliku abistaja teenus on tasuline.
(2) Ametiasutusel on õigusteha erandeid teenuse eest tasu võtmisel vastavalt teenust saava isiku ja tema perekonna majanduslikule olukorrale.
1. jaotis Varjupaigateenus
§ 58. Varjupaigateenuse eesmärk ja sisu
(3) Varjupaigateenust osutab sotsiaaltöökeskus.
§ 59. Varjupaigateenuse taotlemine ja määramine
(1) Varjupaigateenuse saamiseks võib isik esitada taotluse. Sotsiaaltöökeskus on kohustatud teenuse korraldama ka taotlust esitamata.
§ 60. Varjupaigateenuse eest tasumine
2. jaotis Turvakoduteenus
§ 61. Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu
(1) Turvakoduteenus on sotsiaalteenus, mille eesmärk on tagada käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud isikutele ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi. Esmase abi raames tuleb isikule vajaduse korral tagada vältimatu abi, mis taastab isiku psüühilise tasakaalu ja tegevusvõime igapäevaelus, ning teavitada isikut teistest abi saamise võimalustest. Tulenevalt isiku east ja vajadusest tagatakse ka tema hooldamine ja arendamine.
(2) Turvakoduteenust osutab sotsiaaltöökeskus.
(3) Turvakoduteenus tagatakse:
(4) Turvakoduteenus tagatakse perioodiks, mis on vajalik teenust saama õigustatud isiku turvalisuse tagamiseks ning edasise elu korraldamiseks.
(5) Sotsiaaltöökeskus on kohustatud korraldama turvakoduteenuse osutamise käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tingimustele vastavale isikule ka siis, kui isik ise ei ole võimeline abi taotlema, või kui turvakoduteenust saama õigustatud isikust on sotsiaaltöökeskusele teada antud.
(6) Turvakoduteenus tagatakse perioodiks, mis on vajalik teenust saama õigustatud isiku turvalisuse tagamiseks ning edasise elu korraldamiseks.
§ 62. Turvakoduteenuse tasu ja tasumine
3. jaotis Sotsiaaltransporditeenus
§ 63. Sotsiaaltransporditeenus
(1) Sotsiaaltransporditeenus on sotsiaalteenus, mille eesmärk on võimaldada isikutele, kes sotsiaalsete, majanduslike või tervislike probleemide tõttu vajavad avalike teenuste saamiseks või elukondlike vajaduste rahuldamiseks abi Paide linna haldusterritooriumil või riigi territooriumil liikumiseks.
(2) Sotsiaaltransporditeenust on õigus saada:
2) pensionäridel, kelle pere netosissetulek ühe pereliikme kohta jääb alla linnavolikogu kehtestatud madala sissetuleku piiri.
(3) Sotsiaaltransporditeenust osutab ja korraldab sotsiaaltöökeskus.
(4) Sotsiaaltransporditeenust osutab juhuveona Paide linnale kuuluva sõidukiga sotsiaaltöökeskus tellija määratud ajal ja liikumisteel.
§ 64. Sotsiaaltransporditeenuse taotlemine ja määramine
(1) Sotsiaaltransporditeenuse saamiseks peab määruse paragrahvi 63 lõikes 2 nimetatud isik esitama sotsiaaltöökeskusele taotluse vähemalt üks tööpäev enne teenuse vajadust.
(4) Teenuse osutamine loetakse kokku lepituks, kui teenuse taotleja ja sotsiaaltöökeskus on kinnitanud teenuse osutamise aja kuupäevaliselt ja kellaajaliselt. Tellimused sisestatakse dokumendiregistrisse ning peetakse nimetatud registri alusel teenuse osutamise arvestust.
§ 65. Sotsiaaltransporditeenuse tasu ja tasumine
(1) Sotsiaaltransporditeenus on tasuline.
§ 66. Vaidlustamine
Paide linna eelarvest rahastatava sotsiaalteenuse, sotsiaaltoetuse, vältimatu sotsiaalabi või muu abi ning toimetulekutoetuse ja vajaduspõhise peretoetuse otsusega mittenõustumise korral on taotlejal õigus esitada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras vaie linnavalitsusele või kaebus halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras.


text:
Lennupiirangud – Riigi Teataja
Lennupiirangud
RT I 2003, 19, 114
Vastu võetud 19.02.2003 nr 56
NB! Kehtetu - RT I 2004, 43, 302 - jõust. 22.05.2004
Määrus kehtestatakse «Lennundusseaduse» (RT I 1999, 26, 376; 2001, 87, 525; 2002, 47, 297; 61, 375; 63, 387) § 4 lõike 1 alusel.
§1. Lennupiirangu eesmärk ja piiranguala
(1) Määrusega kehtestatakse piirangud lendamisele Eesti õhuruumi teatud osades (edaspidi piirangualad) keskkonnakaitse, lennuohutuse ja riigi julgeoleku tagamise eesmärgil.
(2) Piirangualana käsitatakse lennupiiranguga hõlmatud õhuruumi osa, mida piiritletakse vajadusel geograafiliste koordinaatidega WGS-84-süsteemis ning kõrgusega keskmisest merepinnast.
(3) Käesolevas määruses sätestatud lennupiirangud ei laiene lendudele otsingu- ja päästetööde, riikliku järelevalve ja teadusliku uurimistöö eesmärgil.
§2. Lennupiirangud looduskaitse eesmärgil
(1) Looduskaitse eesmärgil piiratakse lendamist järgmistel piirangualadel:
1) Vilsandi: 583212N 214618E – 582918N 215607E – 582201N 220146E – 581950N 220131E – 581404N 215506E – 581915N 214543E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
2) Matsalu: 585200N 232100E – 585200N 232300E – 584827N 233239E – 584916N 234548E – 584547N 235922E – 584347N 235822E – 583858N 232500E – 584458N 231801E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
3) Allirahu: 580957N 224625E – 580959N 224935E – 580846N 224933E – 580845N 224631E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
4) Hari kurk: 590145N 225851E – 585613N 230533E – 585607N 230429E – 585733N 225930E – 590132N 225637E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
5) Hiiumaa laiud: 585058N 225809E – 584514N 231309E – 584325N 230731E – 584520N 225959E – 585031N 225635E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
6) Krassi: 592054N 234600E – 592055N 234651E – 592024N 234655E – 592024N 234558E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
7) Malusi: 593753N 251809E – 593748N 251950E – 593549N 252018E – 593544N 251843E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
8) Raudrahu: 584008N 222636E – 584008N 222746E – 583935N 222747E – 583935N 222636E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
9) Sangelaid: 581200N 235154E – 581222N 235356E – 581222N 235439E – 581111N 235439E – 581042N 235208E – 581113N 235136E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
10) Selgrahu: 590551N 225217E – 590432N 225405E – 590408N 225210E – 590528N 225049E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
11) Uhtju: 594223N 262805E – 594218N 263240E – 593858N 263248E – 593858N 262903E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
12) Klaasirahu: 584731N 222437E – 584732N 222545E – 584704N 222536E – 584659N 222431E, ala ülapiiriks on 1500 jalga (450 m);
13) Käina laht: 585042N 225302E – 584948N 225341E – 584708N 224631E – 584811N 224449E – 584924N 224559E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
14) Hellamaa laht ja laiud: 590119N 225000E – 585906N 225634E – 585640N 225925E – 585407N 230453E – 585251N 230123E – 590007N 225009E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
15) Kõrgessaare-Mudaste: 590155N 222814E – 590217N 223047E – 590145N 223527E – 585743N 222836E – 585656N 222534E – 585836N 222217E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
16) Küdema laht: 583444N 221737E – 583116N 221923E – 582907N 221732E – 582923N 221426E – 583251N 221236E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
17) Lõu laht: 580751N 220734E – 580722N 221143E – 580337N 221011E – 580438N 220518E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
18) Siiksaare-Oessaare lahed: 582034N 225047E – 581941N 225607E – 581748N 225830E – 581727N 225043E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
19) Kahtla-Kübassaare rannik ja lahed: 582840N 230928E – 582647N 231925E – 582444N 231932E – 582433N 230958E – 582057N 230143E – 582054N 225702E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
20) Väike väin: 583928N 230129E – 583712N 230640E – 583531N 230436E – 583201N 232247E – 583028N 232526E – 582654N 231928E – 583648N 225728E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
21) Häädemeeste-Võiste rannik: 581247N 242801E – 580857N 242905E – 580416N 242902E – 580444N 242646E – 581238N 242648E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
22) Audru polder: 582251N 241802E – 582400N 241813E – 582409N 241948E – 582347N 242343E – 582320N 242227E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
23) Hullo ja Sviby lahed ja laiud: 585815N 231548E – 585847N 231827E – 585719N 231900E – 585600N 231727E – 585634N 231422E – 585856N 231226E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
24) Haapsalu siselahed: 590038N 233438E – 590024N 233741E – 585853N 234005E – 585745N 233918E – 585649N 233311E – 585759N 233324E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
25) Rame laht: 583630N 232800E – 583630N 233600E – 583130N 234200E – 583000N 234100E – 583399N 233000E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
26) Eru laht ja laiud: 593543N 254701E – 593408N 255051E – 593347N 254837E – 593411N 254619E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
27) Emajõe suudmeala: 582822N 271446E – 582149N 272623E – 582018N 272508E – 581829N 271013E – 582629N 270610E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
28) Soitsjärv: 583415N 263924E – 583349N 264110E – 583229N 264248E – 583322N 264004E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
29) Endla järv: 585215N 261027E – 585219N 261245E – 585112N94 261305E – 585051N 261242E – 585050N 261104E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
30) Räpina polder: 581028N 272948E – 580745N 273144E – 580624N 273141E – 580621N 272909E – 580752N 272812E – 581001N 272755E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m);
31) Alam-Pedja looduskaitseala: 583458N 255674E – 583516N 261496E – 582419N 263345E – 582056N 269954E, ala ülapiiriks on 3500 jalga (1050 m).
(2) Lõike 1 punktides 6–9 nimetatud piirangualadel on lennud lubatud ainult 31. novembrist 1. veebruarini, punktides 13–30 nimetatud aladel ainult 31. novembrist 1. aprillini, ülejäänud lõikes 1 nimetatud aladel on piirang aastaringne.
(3) Käesolevas paragrahvis sätestatud piiranguid ei rakendata laskumisele maandumiseks sertifitseeritud lennuväljale ja stardijärgsele tõusule sellelt.
§3. Lennupiirang riigipiirist kuni 5 km kaugusel
(1) Riigi julgeoleku tagamise huvides tohib riigipiirist kuni 5 km (2,7 NM) kaugusel maismaa, Peipsi, Lämmi-, Pihkva järve, Narva jõe, Narva veehoidla ning Soome lahe kohal koordinaatides 592830N 280260E – 593530N 274200E – 593780N 265470E – 595630N 262640E lennata ainult kõrgemal kui 1000 jalga (300 m) keskmisest merepinnast.
(2) Lendamiseks riigipiirile lähemale kui 5 km (2,7 NM) mittekontrollitavas õhuruumis on vajalik lennuplaani esitamine vastavalt «Lennundusseaduse» § 4 lõike 3 alusel kehtestatud õigusakti nõuetele.
(3) Lõikes 2 nimetatud lennuplaanis sisalduva informatsiooni peab lennuliiklusteenistus edastama viivitamatult Piirivalveameti juhtimispunktile.
(4) Lõikes 1 nimetatud piirang ei laiene põllumajanduslikele lennutöödele, mis toimuvad kooskõlas Vabariigi Valitsuse 17. septembri 1997. a määruse nr 176 «Piirirežiimi eeskirja kinnitamine» (RT I 1997, 69, 1126; 1998, 41/42, 629; 2002, 77, 460) punktiga 52.
§4. Lennupiirang linnade ja teiste asustusüksuste kohal
(1) Lennuohutuse tagamise huvides võivad linnade, alevite ja alevike kohal toimuda ainult lennud, mis ei ole treening-, katse-, õppe-, kontroll- ega vigurlennud.
(2) Vigurlennud võivad toimuda ainult Lennuameti poolt selleks ettenähtud harjutustsoonides.
§5. Lennupiirangute alase teabe avaldamine
(1) Lennuamet tagab lennupiirangute alase teabe avaldamise aeronavigatsioonialase teabe kogumikus (AIP).
(2) Piirangualad koos teabega piirangute kohta kantakse lennukaardile ja teistele aeronavigatsioonikaartidele.
§6. Vabariigi Valitsuse määruse muutmine
Vabariigi Valitsuse 18. juuli 2000. a määruse nr 240 «Eesti õhuruumi kasutamise ja lennuliikluse teenindamise tagamise korra kehtestamine» (RT I 2000, 62, 400; 2002, 44, 288; 82, 485) §-st 1 jäetakse välja sõna «lennupiiranguid».
§7. Määruse jõustumine
Määrus jõustub 1. märtsil 2003. a.
Majandus- ja kommunikatsiooniminister Liina TÕNISSON

matches:
§ 4
§1
§2
§3
§ 4
§4
§5
§6
§7


Meditsiiniseadmete andmekogu asutamine ja põhimääruse kehtestamine – Riigi Teataja
Meditsiiniseadmete andmekogu asutamine ja põhimääruse kehtestamine
Meditsiiniseadmete andmekogu asutamine ja põhimääruse kehtestamine - sisukord
§ 1 Meditsiiniseadmete andmekogu asutamine ja nimetus ning andmekogu eesmärk
3 ANDMETE ESITAMINE JA KANDMINE ANDMEKOGUSSE NING ANDMETELE JUURDEPÄÄSU TAGAMINE
§ 11 Andmekogu andmete muutmine ja ebaõigete andmete parandamine
§ 12 Juurdepääs andmekogu andmetele ja andmete väljastamine
4 ANDMEKOGU FINANTSEERIMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 15 Andmekogu tegevuse lõpetamine
RT I, 10.05.2014, 38
Vastu võetud 08.05.2014 nr 27
Määrus kehtestatakse meditsiiniseadme seaduse § 29 lõike 4 alusel.
§ 1. Meditsiiniseadmete andmekogu asutamine ja nimetus ning andmekogu eesmärk
(1) Määrusega asutatakse andmekogu nimetusega „Meditsiiniseadmete andmekogu“ (edaspidi andmekogu). Andmekogu ingliskeelne nimetus on „Medical Devices Database“.
(2) Andmekogu pidamise eesmärk on Eestis turule lastud, kasutusele võetud, esmakordselt levitatud ja esmakordselt professionaalselt kasutatud meditsiiniseadmete andmete ning meditsiiniseadmete ohujuhtumite, kliiniliste uuringute ja järelevalvemenetluste andmete registreerimine, kogumine, töötlemine ja analüüsimine ning Euroopa meditsiiniseadmete andmepangale edastamine.
Andmekogu vastutav töötleja on Terviseamet.
3) arhiveeritud andmekogu andmed.
1) käideldavust, st andmete kaitse juhusliku hävimise ja tahtliku hävitamise eest ning õigustatud isikule andmete kättesaadavuse takistamise eest;
(2) Andmekogu andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks rakendatakse organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid.
(3) Andmekogu turvaklass on K2T2S2.
(1) Meditsiiniseadme tootja, tootja volitatud esindaja, importija, levitaja ja professionaalse kasutaja kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) asutuse registrikood, ärinimi, aadress ja kontaktandmed;
2) asutuse kontaktisiku nimi, isikukood, e-posti aadress, telefoninumber ja ametikoht;
3) asutuse juhataja volitus.
(2) Meditsiiniseadme tavakasutaja kohta kantakse andmekogusse isiku nimi, isikukood ja e-posti aadress.
(3) Meditsiiniseadme kliinilise uuringu kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) kliiniliselt uuritava meditsiiniseadme tootja või tootja volitatud esindaja lõikes 1 nimetatud andmed;
2) kliinilise uuringu nimetus;
3) kliinilise uuringu protokolli number;
4) kliinilise uuringu esmane eesmärk;
5) pädeva asutuse nimetus;
6) pädeva asutuse otsus, kuupäev ja alus;
7) ohutuse tõttu uuringu varem lõpetamise otsus, kuupäev ja alus;
8) kliinilise uuringu tegemise taotlemisel esitatavad andmed ja dokumendid vastavalt meditsiiniseadme seaduse § 21 lõike 10 alusel kehtestatud määruses sätestatule.
(4) Meditsiiniseadme kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) meditsiiniseadme kaubanduslik nimetus, eesti- ja inglisekeelne nimetus;
2) meditsiiniseadme GMDN (Global Medical Device Nomenclature) kood;
3) meditsiiniseadme seeria- ja partiinumber;
4) meditsiiniseadme mudel, liik, tüüp, tarkvara versioon, artikli- ja katalooginumber;
5) meditsiiniseadme riskiklass;
6) meditsiiniseadme ISO OID (International Standardization Organization Object Identifier) standardi kood;
7) meditsiiniseadme UDI (Unique Device Identification) kood;
8) teavitatud asutuse number;
9) meditsiiniseadme sihtotstarve eesti ja inglise keeles ning lisainfo kasutusala kohta;
10) in vitro diagnostikameditsiiniseadmes kasutatavate reagentide, reaktsioonisaaduste, kalibraatorite ja kontrollainete andmed;
11) in vitro diagnostikameditsiiniseadme analüütiliste ja diagnostiliste parameetrite, toimivuse hindamise tulemuste ja väljastatud sertifikaatide andmed;
12) meditsiiniseadme vastavussertifikaat, sertifikaadi oleku andmed ja oleku muutumise põhjus;
13) meditsiiniseadme vastavusdeklaratsioon;
14) meditsiiniseadme kinnituskiri;
15) meditsiiniseadme eesti- ja originaalkeelne kasutusjuhend;
16) meditsiiniseadme märgistuse ja müügipakendi koopia;
17) meditsiiniseadme paigaldus- ja hooldustööde dokumendid;
18) meditsiiniseadme kliinilise hinnangu materjalid;
19) meditsiiniseadme järelhindamise tulemused ja järelkontrollist loobumisega seotud dokumendid;
20) meditsiiniseadme järelkontrolli materjalid, plaan ja tulemused ning järelkontrollist loobumisega seotud dokumendid;
21) meditsiiniseadme mudeli liigitamisega seotud dokumendid;
22) muud meditsiiniseadme turujärelevalvega seotud dokumendid.
(5) Meditsiiniseadme järelevalvemenetluse kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) järelevalvemenetlusega seotud meditsiiniseadme andmed;
2) järelevalvemenetlusega seotud asutuse lõikes 1 nimetatud andmed;
3) järelevalvemenetluse põhjus;
4) järelevalvemenetluse aeg;
5) järelevalvemenetluse olek;
6) järelevalvemenetlusega seotud märkused ja seotud dokumendid;
7) vaideotsus;
8) järelevalvega seotud ettekirjutus ja ettekirjutuse täitmise staatus.
(6) Meditsiiniseadme ohujuhtumi kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) ohujuhtumist teavitanud asutuse lõikes 1 nimetatud andmed;
2) ohujuhtumist teavitanud tavakasutaja lõikes 2 nimetatud andmed;
3) ohujuhtumi ilmnemise koht;
4) ohujuhtumi ilmnemise kuupäev;
5) ohujuhtumiga seotud meditsiiniseadme kaubanduslik nimetus, riskiklass, tootja või tootja volitatud esindaja, levitaja, mudel või katalooginumber, liik, seeria- või partiinumber, tüüp, tarkvara versioon, GMDN kood, nõuetele vastavust tõendava dokumendi rekvisiidid, meditsiiniseadme asukoht ja seisukord ohujuhtumist teavitamise ajal;
6) ohujuhtumi kirjeldus ja järeldused ning soovitused ja kohaldatavad meetmed;
7) ohujuhtumist teavitaja poolt esitatud ohujuhtumiga seotud dokumendid ja tulemused;
8) ohujuhtumi menetluse olek.
3. peatükk ANDMETE ESITAMINE JA KANDMINE ANDMEKOGUSSE NING ANDMETELE JUURDEPÄÄSU TAGAMINE
Andmete andmekogusse esitajad on:
5) meditsiiniseadme tavakasutaja.
Äriregistri vastutav töötleja edastab andmekogusse meditsiiniseadme tootja või tootja volitatud esindaja, importija, levitaja ja professionaalse kasutaja nime, registrikoodi, aadressi ja asutuse volitatud esindaja nime.
(1) Andmete esitajad esitavad andmed andmekogusse digitaalselt kasutajaliidese kaudu.
(2) Meditsiiniseadme tootja või tootja volitatud esindaja, levitaja ja importija esitavad andmekogusse turule lastava, kasutusele võetava või levitatava meditsiiniseadme andmed, meditsiiniseadme kliinilise uuringu andmed ja ohujuhtumi andmed.
(3) Meditsiiniseadme professionaalne kasutaja esitab andmekogusse meditsiiniseadme esmakordse professionaalse kasutamise ja ohujuhtumi andmed.
(4) Tavakasutaja esitab andmekogusse meditsiiniseadme ohujuhtumi andmed.
(5) Andmekogusse esitatakse andmed digitaalselt. Andmete digitaalsel esitamisel kasutatakse digitaalallkirja digitaalallkirja seaduses sätestatud korras.
(6) Andmete õigeaegse andmekogusse esitamise eest vastutab andmete esitaja.
(1) Andmekogusse andmete esitajal on õigus esitatud andmeid parandada 30 päeva jooksul andmete esitamisest, kui andmed ei ole vastutava töötleja poolt kinnitatud.
(2) Andmekogusse esitatud andmete õigsuse eest vastutab andmete esitaja.
(3) Andmekogusse kantud andmete õigsuse kontrollimiseks ja andmete tervikluse tagamiseks on andmekogu vastutaval töötlejal õigus seaduses sätestatud korras teha andmete esitajale täpsustavaid päringuid ning saada andmeid teistest riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogudest.
(4) Andmekogu vastutav töötleja säilitab teabe andmekogusse andmete lisamise ja nende parandamise kohta digitaalses andmebaasis.
§ 11. Andmekogu andmete muutmine ja ebaõigete andmete parandamine
(1) Andmekogu vastutav töötleja on andmekogusse kantavates andmetes vigade ja ebatäpsuste avastamise korral kohustatud vead viivitamata parandama. Vigade avastamisel suletakse ligipääs vigadega andmetele kuni andmete parandamiseni.
(2) Teave andmekogu andmete paranduste kohta on kättesaadav andmekogu veebilehel.
§ 12. Juurdepääs andmekogu andmetele ja andmete väljastamine
(2) Andmekogust väljastatakse andmeid teaduse ja sotsiaaluuringute tegemise eesmärgil vastutava töötleja nõusolekul.
(3) Andmekogusse kantud andmete põhjal koostatud statistilistele aruannetele tagab vastutav töötleja avalikkusele juurdepääsu Terviseameti veebilehe kaudu.
(4) Andmekogu kaudu edastatakse meditsiiniseadme seaduse § 30 lõikes 1 nimetatud andmed veebiliidese kaudu Euroopa meditsiiniseadmete andmepanka.
(1) Vastutav töötleja säilitab andmekogusse kantud andmeid alaliselt.
(2) Digitaalseid alusdokumente säilitab vastutav töötleja dokumendiliigi säilitustähtaja järgi.
4. peatükk ANDMEKOGU FINANTSEERIMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
Andmekogu pidamist finantseeritakse riigieelarvest vastutavale töötlejale selleks eraldatud vahenditest.
§ 15. Andmekogu tegevuse lõpetamine
(1) Andmekogu tegevuse lõpetamise otsustab sotsiaalminister.
(2) Andmekogu likvideeritakse kooskõlas arhiiviseaduse ja avaliku teabe seaduse § 439 lõike 1 punkti 6 alusel kehtestatud määrusega.