Kuressaare Ida-Niidu Lasteaia põhimäärus – Riigi Teataja
Kuressaare Ida-Niidu Lasteaia põhimäärus
KO 2010, 106, 1430
Vastu võetud 27.05.2010 nr 11
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse 35 lg 2 ja koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lg 3 alusel.
§ 1. Lasteaia nimetus
(1) Lasteaia nimetus on Kuressaare Ida-Niidu Lasteaed (edaspidi lasteaed).
(2) Lasteaed on tegutsenud järjepidevalt alates 1989. aastast ja kandnud nime Kuressaare 3. Lastepäevakodu, mille baasil on 1996. aastal moodustatud Ida-Niidu Lasteaed-Algkool ning alates 01. juulist 2004 taas ümbermuudetud nimetusega Kuressaare Ida-Niidu Lasteaed.
(1) Lasteaed on Kuressaare linna hallatav munitsipaalõppeasutus koolieast noorematele lastele hoiu ja alushariduse omandamise võimaldamiseks.
(2) Lasteaia kõrgemalseisev asutus on Kuressaare Linnavalitsus.
(3) Lasteaed juhindub oma tegevuses koolieelse lasteasutuse seadusest, Eesti Vabariigi ja Kuressaare linna õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(4) Lasteaed tegutseb Haridus- ja Teadusministri poolt antud koolitusloa alusel.
(5) Lasteaed registreeritakse Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris ja Eesti Hariduse Infosüsteemis.
§ 4. Lasteaia asukoht
Lasteaed asub Kuressaare linnas. Lasteaia postiaadress on Õie tn 2, 93818 Kuressaare.
(1) Lasteaia teeninduspiirkonnaks on Kuressaare linna ja temaga ühises haridusruumis olev Kaarma valla haldusterritoorium. Vabade kohtade olemasolul võetakse lasteaeda lapsi väljastpoolt teeninduspiirkonda.
(2) Vanematele on lapse jaoks lasteaia valik vaba, kui soovitud lasteasutuses on vabu kohti.
(3) Laste lasteaeda vastuvõtu ja sealt väljaarvamise korra kehtestab Kuressaare Linnavalitsus.
§ 6. Pitsat, eelarve, arvelduskonto
(2) Lasteaial on oma eelarve, mis kinnitatakse Kuressaare Linnavolikogu poolt Kuressaare linnaeelarve osana.
(3) Lasteaia arveldamine toimub Kuressaare Linnavalitsuse arvelduskontode kaudu.
(1) Lasteaia asjaajamine toimub vastavalt lasteaia asjaajamiskorrale, mille kinnitab lasteaia juhataja käskkirjaga.
(2) Sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab lasteaia juhataja käskkirjaga.
LASTEAIA TEGEVUSE EESMÄRK JA ÜLESANDED
§ 11. Lasteaia ülesanded
9) kasutada lasteaiale eraldatud ressursse sihipäraselt ja mõistlikult põhieesmärgi täitmiseks.
(1) Lasteaia järjepideva arengu tagamiseks koostab lasteaed koostöös pedagoogilise nõukogu ja hoolekoguga lasteaia arengukava, mis lähtub Kuressaare linna arengukavast.
(2) Sobitus- ja erirühmade moodustamise ning osaajaliste kohtade moodustamise otsustab lasteaia juhataja ettepanekul Kuressaare Linnavalitsus.
(3) Lasteaia rühmade liigid ja kohtade arvu nende lõikes kinnitab juhataja ning hoolekogu ettepanekut arvestades Kuressaare Linnavalitsus.
(2) Lasteaia õppekava koostavad ja arendavad lasteaia pedagoogid, kaasates vanemaid. Lasteaia õppekava kinnitab juhataja pedagoogilise nõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
(3) Lasteaia õppekava läbinule annab lasteaed välja sellekohase õiendi.
(1) Lasteaial on oma tegevus- ja päevakava, mille kinnitab juhataja.
(2) Lasteaial on oma kodukord, mille kinnitab juhataja.
(4) Lasteaed teeb koostööd lastevanematega kutsudes vähemalt kord aastas kokku lastevanemate üldkoosoleku või eraldi koosolekud rühmade kaupa.
§ 16. Õppekeel
§ 17. Tööaeg
(1) Lasteaed on aastaringselt tegutsev asutus, mille lahtioleku aja ja selle erisused otsustab Kuressaare Linnavalitsus arvestades hoolekogu ettepanekut.
(2) Lasteaia päevase lahtioleku aja otsustab Kuressaare Linnavalitsus arvestades hoolekogu ettepanekut.
§ 18. Lapse tervise kaitse
5) saada lasteaiast ja Kuressaare Linnavalitsusest teavet lasteaia töökorralduse kohta;
7) pöörduda vaidluste lahendamiseks ja oma õiguste kaitseks lasteaia juhataja, hoolekogu, pedagoogilise nõukogu, Kuressaare Linnavalitsuse, riikliku järelevalve teostaja või muu seaduses sätestatud pädeva institutsiooni poole.
1) sõlmima lasteaiaga lasteaiakoha kasutamiseks kirjaliku lepingu;
4) tasuma tähtaegselt lapse toidukulu ja õppekulu Kuressaare Linnavolikogu poolt kehtestatud suuruses;
5) informeerima lasteaeda lapse tervislikest erivajadustest, lapse puudumisest või nimekirjast lahkumisest;
6) tegema lasteaiaga koostööd lapse arengu soodustamiseks.
§ 21. Lasteaia töötajad
(1) Lasteaia töötajad on:
1) pedagoogid: juhataja, juhataja asetäitja õppe- ja kasvatusalal, õpetajad ning teised õppe- ja kasvatusalal töötavad isikud;
§ 22. Töötajate koosseisu määramine ja töölepingud
(1) Lasteaia töötajate koosseisu määrab juhataja lähtudes haridus- ja teadusministri poolt kinnitatud koolieelse lasteasutuse personali miinimumkoosseisust ning kooskõlastades koosseisu enne kinnitamist Kuressaare Linnavalitsusega.
(2) Töölepingud töötajatega sõlmib, muudab ja ütleb üles juhataja.
(1) Pedagoogide vaba ametikoha täitmiseks korraldab lasteaia juhataja konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu juhataja ettepanekul.
§ 24. Lasteaia töötajate õigused ja kohustused
(1) Lasteaia töötajate tööülesanded, õigused ja kohustused ning vastutus on määratud käesoleva põhimääruse ja töölepingu ning muude töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.
(4) Lasteaia tervishoiutöötaja, majandamist tagavate töötajate ning õpetajaid abistavate töötajate ülesandeks on tagada lasteaia häireteta töö, heaperemehelik majandamine, lasteaia vara korrasolek ning majanduslik teenindamine.
(6) Lasteaia töötajad on kohustatud andma teavet valla- või linnavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitseküsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
LASTEAIA JUHTIMINE
§ 25. Lasteaia juhataja
(1) Lasteaeda juhib juhataja.
(2) Juhataja kannab vastutust lasteaia üldseisundi ja arengu ning raha õiguspärase ja otstarbeka kasutamise, lasteaiale kasutada antud linnavara heaperemeheliku majandamise ja selle säilimise ning korrashoiu eest.
(3) Juhataja vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab Kuressaare Linnavalitsus. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse Kuressaare Linnavalitsus.
(4) Töölepingu juhatajaga sõlmib, muudab ja ütleb üles Kuressaare linnapea või tema volitatud ametiisik.
§ 26. Juhataja ülesanded ja pädevus
(1) Juhataja ülesanne on tagada lasteaia tulemuslik ja häireteta töö, juhtida lasteaia tegevust koostöös pedagoogilise nõukogu, hoolekogu, Kuressaare Linnavalitsuse ja muude asjaomaste institutsioonidega.
(2) Juhataja on lasteaia seadusjärgne esindaja omades õigust teha oma pädevuse piires tehinguid, mis on suunatud käesolevas põhimääruses, õigus- ja haldusaktides ning töölepingus sätestatud ülesannete täitmisele.
(3) Juhataja on aruandekohustuslik lasteaia pidaja ja tema poolt volitatud ametiisikute ees.
(4) Lasteaia juhataja:
1) korraldab lasteaia pedagoogilise nõukogu tegevust;
5) esitab õppeaasta algusest ühe kuu möödudes Kuressaare Linnavalitsusele kinnitamiseks hoolekogu koosseisu;
6) moodustab vastavalt vajadusele ja võimalusele lasteaias sõime- ja lasteaiarühmad ning teeb vajadusel Kuressaare Linnavalitsusele ettepaneku sobitus- või erirühma moodustamiseks;
7) sõlmib, muudab ja lõpetab vanemaga lasteaiakoha kasutamise lepingu;
8) otsustab lasteaia personalivajaduse üle kooskõlastades koosseisu enne kinnitamist Kuressaare Linnavalitsusega;
9) korraldab pedagoogi vaba ametikoha täitmiseks konkursi;
10) sõlmib, muudab ja ütleb üles töölepingud lasteaia töötajatega;
11) tagab töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise ning kinnitab lasteaia töökorralduslikud dokumendid;
12) kinnitab lasteaia õppekava ning tegevus- ja päevakava, sisehindamise läbiviimise korra ja sisehindamise aruande;
13) kinnitab lapse toidukulu päevamaksumuse;
14) tagab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise;
15) tagab lasteaiaga seotud andmete kandmise üleriigilistesse registritesse;
16) esitab Kuressaare Linnavalitsusele lasteaia tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente;
17) esitab kord aastas Kuressaare Linnavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate lasteaia õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest, samuti teatab kirjalikult lasteaia majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalveorgani tehtud ettekirjutustest;
18) annab oma pädevuse piires välja käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi;
19) täidab ja lahendab muid talle pandud kohustusi ja ülesandeid.
§ 27. Juhataja asendamine
(1) Juhatajat äraolekul asendab teda juhataja asetäitja õppe- ja kasvatusalal.
(2) Juhataja määrab isiku, kes asendab teda juhul kui juhataja ja juhataja asetäitja õppe- ja kasvatusalal on ära üheaegselt.
§ 28. Pedagoogiline nõukogu
(2) Pedagoogilise nõukogu ülesandeks on lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning juhatajale, hoolekogule ja Kuressaare Linnavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine.
(3) Pedagoogiline nõukogu tegutseb õigusaktidega kehtestatud korras ja lasteaia juhataja käskkirjaga kinnitatud töökorra alusel. Pedagoogilise nõukogu tegevust korraldab juhataja.
§ 29. Lasteaia hoolekogu
(2) Lasteaia hoolekogu moodustamiseks esitab juhataja ühe kuu möödudes õppeaasta algusest Kuressaare Linnavalitsusele taotluse, milles on märgitud hoolekogusse valitud isikud ja esindamise alus.
(3) Hoolekogu koosseisu kinnitab Kuressaare Linnavalitsus.
§ 30. Hoolekogu liikmete valimise kord ja volituste kestvus
(1) Hoolekogusse kuuluvad õpetajate esindaja, iga rühma vanemate esindaja ja Kuressaare Linnavalitsuse esindaja.
(2) Lasteaia õpetajate esindaja valimine toimub pedagoogilise nõukogu koosolekul hääletamise teel.
(3) Iga lasteaiarühma laste vanemate esindaja valimiseks kutsutakse iga õppeaasta septembrikuu jooksul kokku rühma vanemate koosolek. Rühma vanemate esindaja valitakse hääletamise teel lihthäälteenamuse alusel. Lasteaia erinevate rühmade vanemaid ei või esindada üks ja sama isik.
(4) Kuressaare Linnavalitsus nimetab hoolekogu koosseisu Kuressaare Linnavalitsuse esindaja, kes jälgib lasteaia tegevuse vastavust Kuressaare linna huvidele.
(5) Hoolekogu kinnitatakse üheks õppeaastaks. Hoolekogu volitused kestavad kuni hoolekogu uue koosseisu kinnitamiseni.
§ 31. Hoolekogu pädevus ja töökord
(2) Hoolekogu töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt üks kord kvartalis hoolekogu esimehe või juhataja ettepanekul. Hoolekogu koosolekud protokollitakse.
1) kuulab ära juhataja aruande lasteaia õppe- ja kasvatustegevusest ning majandamisest;
3) esitab arvamuse lasteaia õppekava kohta enne selle kinnitamist juhataja poolt;
4) annab juhatajale ja Kuressaare Linnavalitsusele soovitusi lasteaia eelarve koostamisel ja eelarvevahendite otstarbekaks kasutamiseks;
5) teeb juhatajale ja Kuressaare Linnavalitsusele ettepanekuid lastele soodsa arengukeskkonna tagamiseks;
6) osaleb oma esindaja (esindajate) kaudu juhataja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursi komisjoni töös;
7) kinnitab lasteaia juhataja ettepanekul pedagoogide vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra;
(5) Hoolekogul on õigus saada juhatajalt ning Kuressaare Linnavalitsuselt oma tööks vajalikku informatsiooni.
(6) Lasteaia juhataja on hoolekogu ees aruandekohustuslik.
LASTEAIA VARA JA FINANTSEERIMINE
§ 32. Lasteaia vara
(1) Lasteaia kasutuses oleva vara moodustavad talle Kuressaare Linnavolikogu kehtestatud linnavara valitsemise korra alusel Kuressaare linnalt või teistelt isikutelt ja asutustelt lasteaiale sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, raha, inventar ja muu vara.
(2) Lasteaia vara on Kuressaare linna omand.
(3) Lasteaia vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub Kuressaare Linnavolikogu kehtestatud linnavara valitsemise korra kohaselt.
§ 33. Lasteaia eelarve ja raamatupidamine
(1) Lasteaial on oma eelarve, mille kinnitab Kuressaare Linnavolikogu Kuressaare linnaeelarve osana.
(2) Lasteaia rahastamine toimub riigi- ja linnaeelarve vahenditest, vanemate poolt kaetavast osast, projektipõhistest eraldistest ja annetustest ning käesolevas põhimääruses sätestatud tasulistest tegevustest saadud laekumistest.
(3) Lasteaia tasulisteks tegevusteks on lasteaia kasutuses oleva linnavara üürimine ja rentimine, lasteaia õppekavaväliste huvi- ja mänguringide läbiviimine ning toitlustamine.
(4) Tasuliste tegevuste hinnakirja kehtestab Kuressaare Linnavalitsus ning avaldab selle linna veebilehel, lasteaia juhataja lasteaia tegevust kajastaval veebilehel.
(5) Lapse toidukulu lasteaias katab vanem. Lapse toidukulu päevamaksumuse otsustab hoolekogu ja kinnitab juhataja.
(6) Vanemate poolt kaetava osa suuruse ühe lapse kohta ja selle diferentseerimise alused otsustab Kuressaare Linnavolikogu.
(7) Lasteaia raamatupidamist korraldab Kuressaare Linnavalitsus tsentraalselt.
(1) Riiklikku järelevalvet lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel lasteaia asukohajärgne maavanem.
(2) Teenistuslikku järelevalvet lasteaia ja lasteaia juhataja tegevuse seaduslikkuse ning otstarbekuse üle teostab lasteaia pidaja.
§ 36. Lasteaia ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Lasteaia ümberkorraldamise ja ümberkujundamise ning tegevuse lõpetamise otsustab Kuressaare Linnavolikogu ja korraldab Kuressaare Linnavalitsus.
(3) Lasteaia tegevuse lõpetamisel tagab Kuressaare Linnavalitsus lastele võimaluse jätkata lasteaiateenuse kasutamist teises lasteasutuses.
§ 37. Lasteaia põhimääruse kinnitamine ja muutmine
Lasteaia põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks Kuressaare Linnavolikogu.
Tunnistada kehtetuks Kuressaare Linnavolikogu 25. märtsi 2004. aasta määrus nr 10 „Ida-Niidu Lasteaia põhimääruse kinnitamine“ ja Kuressaare Linnavolikogu 25. mail 2006. aasta määrus nr 21 „Ida-Niidu Lasteaia põhimääruse muutmine”.
Määrus jõustub 1. septembril 2010. aastal.
Kuressaare Linnavolikogu esimees Erik Keerberg


Vanglateenistuse ametniku ja vanglaametniku kandidaadi vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus ning nende kandmise kord – Riigi Teataja
Vanglateenistuse ametniku ja vanglaametniku kandidaadi vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus ning nende kandmise kord
Vanglateenistuse ametniku ja vanglaametniku kandidaadi vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus ning nende kandmise kord - sisukord
§ 1 Vormiriietuse kandmine vanglateenistuses
§ 3 Vormiriietuse värvus
§ 4 Tavavormi esemed
§ 5 Jopp
§ 6 Püksid
§ 7 Peakatted
§ 8 Särgid
§ 9 Lips ja lipsunõel
§ 10 Jalatsid
§ 11 Püksirihm
§ 12 Sõrmkindad
§ 13 Seelik
§ 14 Sviiter
§ 15 Jakk
2 Õhtuvormi esemete kirjeldus
§ 16 Õhtuvormi esemed
§ 17 Õhtuvormi peakatted
§ 18 Õhtuvormi poolmantel
§ 19 Õhtuvormi kuub
§ 20 Õhtuvormi püksid
§ 21 Õhtuvormi seelik
§ 22 Õhtuvormi särk
§ 23 Vest
§ 24 Kaelasidemed
§ 25 Nahkkindad
§ 26 Sall
§ 27 Õhtuvormi kingad
3 Eririietuse esemete kirjeldus
§ 28 Eririietuse esemed
§ 29 Vihmamantel
§ 30 Talvepüksid
§ 31 Lukuga kampsun
§ 32 Pullover
§ 33 Ohutusvest
§ 34 Eriotstarbeline vanglateenistuse ametniku riietus
§ 35 Relvastatud üksuse riietus
1 Eraldusmärgid ja nende kirjeldus
§ 36 Vormiriietusel kasutatavad eraldusmärgid
§ 37 Õlakukattel kantavate eraldusmärkide kirjeldus
§ 38 Esindusõlak
§ 39 Käiseilustus
§ 40 Kraeilustus
§ 41 Mütsiilustus
§ 42 Vanglateenistuse vapp
§ 43 Käiseembleem
§ 44 Mütsimärk
§ 45 Nimesilt
§ 46 Identifitseerimissilt
§ 47 Vorminööbid
§ 48 Sõna VANGLATEENISTUS
§ 49 Funktsiooniembleem
§ 50 Relvastatud üksuse tekstembleem
§ 51 Riigitunnus
2 Ametiastme või ametikoha eraldusmärkide kandmise kord
§ 52 Vanglateenistuse juhi eraldusmärgid
§ 53 Vanglateenistuse juhi asetäitja eraldusmärgid
§ 54 Vanglateenistuse juhi nõuniku, karistuse täideviimise talituse juhatajat vastavalt ametijuhendile asendava nõuniku ja vanglate osakonna peajuristi eraldusmärgid
§ 55 Vanglate osakonna nõuniku, juristi ja sisekontrolöri eraldusmärgid
§ 56 Vangla peainspektori eraldusmärgid
§ 57 Esimese klassi vanglainspektori eraldusmärgid
§ 58 Teise klassi vanglainspektori eraldusmärgid
§ 59 Esimese klassi valvuri eraldusmärgid
§ 60 Teise klassi valvuri eraldusmärgid
§ 61 Vanglaametniku kandidaadi eraldusmärgid
4 Vormiriietuse kandmise kord
§ 62 Üldnõuded
§ 63 Tavavormi kandmine
§ 64 Õhtuvormi kandmine
§ 65 Eririietuse kandmise erisused
§ 66 Vormiriietuse väljastamine ja tagastamine
§ 67 Vormiriiete varustusnormid
§ 68 Üleminekuperiood
RT I, 01.03.2019, 9
Vastu võetud 14.04.2014 nr 14
RT I, 17.04.2014, 8
08.01.2016 RT I, 22.01.2016, 1 25.01.2016
17.08.2016 RT I, 23.08.2016, 5 26.08.2016
Määrus kehtestatakse vangistusseaduse § 147 lõike 2 alusel.
§ 1. Vormiriietuse kandmine vanglateenistuses
Vormiriietust kannavad vanglaametnikud, ametikoha järgi vanglateenistusse kuuluvad Justiitsministeeriumi ametnikud (välja arvatud nõunik-peakaplan) (edaspidi ka vanglateenistuse ametnikud) ja vanglaametniku kandidaadid.
§ 3. Vormiriietuse värvus
(1) Tavavorm on musta värvi. Tavavormi särk on halli või valget värvi.
(2) Õhtuvorm on musta värvi. Õhtuvormi vest ja kaelaside on valget või musta värvi, särk on valget värvi.
(3) Eririietuse värvus on sätestatud käesoleva määruse 2. peatüki 3. jaos.
§ 4. Tavavormi esemed
Tavavormi esemed on:
1) jopp;
3) talvemüts;
4) nokkmüts;
5) vormisärk;
6) polosärk;
7) lips;
8) lipsunõel;
9) kingad;
10) sandaalid;
11) poolsaapad;
12) püksirihm;
13) sõrmkindad;
14) seelik;
15) sviiter;
16) jakk.
§ 5. Jopp
Jopp on lühikese lõikega, eest tuuleliistuga lukk-kinnisega, püstise kraega ja taskutega. Jopi õlgadel on alus õlakute kinnitamiseks. Jopi vasakul käisel on käiseembleem. Parema rinnatasku kohal on alus nimesildi kinnitamiseks, vasaku rinna ülaosas on aas. Jopil on äravõetav kapuuts ja lisavooder. Jopi seljaosal on sõna VANGLATEENISTUS.
§ 6. Püksid
Püksid on sirgelõikelised, kahe sissetöödeldud küljetaskuga ja ühe tagataskuga. Küljetaskute servades on hall kant. Pükste värvlil on vöörihma-aasad ja laiad nööbiga suletavad lisa-vööaasad.
§ 7. Peakatted
(1) Nokkmüts koosneb mütsipõhjast ja -nokast. Mütsinokk on kaetud riidega. Nokkmütsi esiosa on tugevdatud jäigast riidest voodriga. Nokkmüts on reguleeritav vastavalt pea suurusele. Nokkmütsi esiosal on tavavormi mütsimärk ja paremale küljele on tikitud sõna VANGLATEENISTUS.
(2) Kootud talvemüts on kahekordne ja pööratud äärega. Kootud talvemütsi esiosal on tavavormi mütsimärk ja paremale küljele on tikitud sõna VANGLATEENISTUS.
§ 8. Särgid
(1) Vormisärk on halli või valget värvi, pikkade või lühikeste käistega, sirgelõikeline või kergelt taljes, eest nööbitav, kannaga kraega, klapiga rinnataskutega ja õlakutega. Vormisärgi vasakul käisel on käiseembleem ning parema rinnatasku kohal alus nimesildi kinnitamiseks. Vormisärgi vasakul rinnataskul on sissetöödeldud pliiatsitasku. Vasaku rinna ülaosas on aas.
(2) Polosärk on halli värvi, lühikeste käistega, sirgelõikeline või kergelt taljes, osaliselt nööbitava esikinnisega, kraega, ühe klapi ja sissetöödeldud pliiatsitaskuga rinnataskuga ning õlakutega. Polosärgi vasakul käisel on käiseembleem, vasaku rinnatasku kohal aas ja paremal rinnal alus nimesildi kinnitamiseks.
§ 9. Lips ja lipsunõel
(1) Lips on valmis seotud sõlmega, teravnurkse otsaga, mille laius on 80 mm, ja kummikinnitusega.
[RT I, 22.01.2016, 1 - jõust. 25.01.2016]
(2) Lipsunõel on kollasest metallist, klambrikujuline. Klambri peal on 13 mm kõrgune vanglateenistuse vapp.
§ 10. Jalatsid
(1) Kingad on kinnised, mustast matist nahast või sellega sarnasest materjalist, madala või kuni 40 mm kõrguse kontsaga.
(2) Sandaalid on mustast nahast, tagant kinnised ja kinnise või väikeseaugulise ninaga.
(3) Poolsaapad on mustast nahast, paksu tallaga, madala või kuni 40 mm kõrguse kontsaga. Poolsaapa sääreosa siseküljel on lukk-kinnis või eesosas nöörkinnis.
§ 11. Püksirihm
Püksirihm on mustast nahast ja 35 mm lai. Rihmal on ühe keelega hõbedane metallpannal, millel on vanglateenistuse vapp kõrgusega 13 mm ja laiusega 10 mm.
§ 12. Sõrmkindad
Sõrmkindad on musta värvi ja voodriga poolsõrmkindad või sõrmkindad.
§ 13. Seelik
Seelik on sirgelõikeline, voodriga, tõmblukk-kinnisega seljal ning kaetud sammulõhikuga. Seelik ulatub põlveõndlani.
§ 14. Sviiter
Sviiter on kootud, pikkade käistega, sirgelõikeline, kolmnurkse kaelusega, ühe rinnataskuga ja õlakutega. Sviitri õlgadel ja küünarnukkidel on riidest tugevdusdetailid. Sviitri vasakul käisel on käiseembleem. Paremal rinnal on alus nimesildi kinnitamiseks. Vasakul rinnal on klapi ja pliiatsitaskuga pealeõmmeldud riidest rinnatasku ja selle kohal riidest aas.
§ 15. Jakk
Tavavormi jakk on üherealine, klassikalise lühikese lõikega, pikkade käistega, eest nööbitav, rinnataskutega ning õlakutega. Tavavormi jaki vasakul käisel on käiseembleem, käiste läbilõikel on hall kant. Parema rinnatasku kohal on alus nimesildi kinnitamiseks. Tavavormi jaki revääril on ametiastmele vastavad kraeilustused. Tavavormi jaki esikinnisel on neli suurt vorminööpi, käiste mansettidel kaks väikest vorminööpi ning rinnataskutel, õlakukatetel ja jaki seljaosa allääre kaunistusdetailidel üks väike vorminööp.
2. jagu Õhtuvormi esemete kirjeldus
§ 16. Õhtuvormi esemed
Õhtuvormi esemed on:
1) vormimüts;
2) vormikübar;
4) kuub;
6) seelik;
7) särk;
8) vest;
9) kaelasidemed;
10) nahkkindad;
11) sall;
12) kingad.
§ 17. Õhtuvormi peakatted
(1) Õhtuvormi vormimüts on poolvillasest riidest, ümmarguse põhjaga, eest püstja ja tagant langeva pehme äärega ning samast materjalist rummuga, lakknahast noka ja tormirihmaga. Tormirihm on kinnitatud kahe väikese vorminööbiga. Rummu ümber on 28 mm laiune tammelehtede kujutisega kaunistatud mustast läikivast riidest kant. Vormimütsi nokal kantakse ametiastmele või ametikohale vastavat mütsiilustust ja esiosal mütsimärki. Vangla peainspektori vormimütsil on lakknahast tormirihma asemel kuldsest metallniidist punutud nöör.
(2) Õhtuvormi vormikübar on vildist, eest tõstetud servaga. Rummu ümber on 28 mm laiune tammelehtede kujutisega kaunistatud mustast läikivast riidest kant. Vangla peainspektori vormikübaral on põhja ümber kuldsest metallniidist punutud nöör. Kübara esiosal kantakse mütsimärki.
§ 18. Õhtuvormi poolmantel
(1) Poolmantel on villasest riidest, üherealine, eest nööbitav ja kaetud esiliistuga, avatud nurkkraega, sirgelõikeline, sissetöödeldud klapptaskutega ja õlakutega. Ülemine väljapaistev nööp on suur vorminööp, käisel on reas neli väikest vorminööpi. Poolmantli vasakul käisel on käiseembleem.
(2) Kraerevääril kantakse ametiastmele või ametikohale vastavaid kraeilustusi.
§ 19. Õhtuvormi kuub
(1) Õhtuvormi kuub on lühike, frakilõikeline, esindusõlakutega ja ühe rinnataskuga (spenser). Õhtuvormi kuue mõlemal hõlmal on diagonaalselt kolm suurt vorminööpi. Kuue hõlmasid hoiavad koos kaks suurt vorminööpi, mis on omavahel ühendatud kuldset värvi ketiga. Käiseotstel on mansett kahe väikese vorminööbiga.
(2) Õhtuvormi kuuel kantakse ametiastmele või ametikohale vastavaid esindusõlakuid, kuue käistel käiseilustusi ja kraerevääril kraeilustusi.
§ 20. Õhtuvormi püksid
Õhtuvormi püksid on õhtuvormi kuuega samast materjalist ja mustade lampassidega sirged frakipüksid.
§ 21. Õhtuvormi seelik
Õhtuvormi seelik on õhtuvormi kuuega samast materjalist, sirgelõikeline ja sammulõhikuga. Seelik ulatub kinganinani.
§ 22. Õhtuvormi särk
Õhtuvormi särk on valge. Särgil on tagasipööratud nurkadega püstkrae.
§ 23. Vest
Õhtuvormi vest on valge või must frakivest, mille hõlmadel on liistuga taskud ja mille esikinnis on nelja väikese vorminööbiga.
§ 24. Kaelasidemed
(1) Meeste õhtuvormi kaelaside on musta või valget värvi kikilips.
(2) Naiste õhtuvormi kaelaside on musta või valget värvi ristlips.
§ 25. Nahkkindad
Kindad on musta värvi nahast, voodriga või voodrita sõrmikud.
§ 26. Sall
Sall on valge, mõõtudega 180 × 1200 mm.
§ 27. Õhtuvormi kingad
(1) Meeste õhtuvormi kingad on musta värvi, kinnised, pidulikud lakk-kingad.
(2) Naiste õhtuvormi kingad on mustast nahast poolkõrge kontsaga pidulikud kinnised kingad.
3. jagu Eririietuse esemete kirjeldus
§ 28. Eririietuse esemed
Eririietuse esemed on:
1) vihmamantel;
2) talvepüksid;
3) lukuga kampsun;
4) pullover;
5) ohutusvest;
6) eriotstarbelised püksid;
7) eriotstarbeline jakk;
8) eriotstarbeline vest;
9) eriotstarbeline T-särk;
10) relvastatud üksuse jopp;
11) relvastatud üksuse jakk;
12) relvastatud üksuse püksid;
13) relvastatud üksuse T-särk;
14) relvastatud üksuse polosärk;
15) relvastatud üksuse fliisjakk;
16) relvastatud üksuse peakatted;
17) relvastatud üksuse jalanõud;
18) relvastatud üksuse maastikuvorm.
§ 29. Vihmamantel
Vihmamantel on musta värvi, veekindlast materjalist, teibitud õmblustega, avara lõikega, põlvedeni ulatuv ning esikinnise, pealeõmmeldud taskute ja kapuutsiga. Kapuutsi äärt pingutatakse nööriga. Vihmamantel on mõeldud aastaringseks kasutamiseks. Vihmamantli seljaosal on sõna VANGLATEENISTUS.
§ 30. Talvepüksid
Talvepüksid on musta värvi, sirge lõikega, lukk-kinnisega, voodriga ja kahe sissetöödeldud küljetaskuga. Sääreosal on äravõetav helkurpael. Pükste värvlil on vöörihma-aasad ja laiad nööbiga suletavad lisa-vööaasad erivarustuse vöö kinnitamiseks. Püksisäärte allääres on pinguldusnöör.
§ 31. Lukuga kampsun
Lukuga kampsun on musta värvi, kootud, pikkade käistega, sirgelõikeline, kõrge kaelusega, ühe rinnataskuga ja õlakutega. Kampsuni kaelus on eest lukuga suletav. Kampsuni õlgadel ja küünarnukkidel on riidest tugevdusdetailid. Kampsuni vasakul käisel on käiseembleem. Paremal rinnal on alus nimesildi kinnitamiseks. Vasakul rinnal on klapi ja pliiatsitaskuga pealeõmmeldud riidest rinnatasku ja selle kohal riidest aas.
§ 32. Pullover
Pullover on musta värvi, kõrge kaelusega ja pikkade käistega.
§ 33. Ohutusvest
Ohutusvest on erkkollane, helkurpaeltega, sügava kolmnurkse kaelusega, eest lukuga. Ohutusvestil võivad olla aasad ja taskud. Paremal rinnal on alus nimesildi kinnitamiseks. Vasakul rinnal ja seljaosal on mustal põhjal sõna VANGLATEENISTUS.
§ 34. Eriotstarbeline vanglateenistuse ametniku riietus
(1) Eriotstarbeliste riietusesemete eesmärk on võimaldada vanglateenistuse ametnikul kanda tavalisest erinevat riietust selliste teenistusülesannete täitmisel, millega võib kaasneda tavavormi ebaotstarbekas määrdumine või kulumine ja kus tavavormi kandmine ei ole otseselt vajalik.
(2) Eriotstarbelised riietusesemed on:
1) musta- ja hallilaigulised sirged, avara lõikega, taskutega ja aasadega püksid;
2) musta- ja hallilaiguline, sirge avara lõikega, rinnataskutega, lamavkraega, tuuleliistu ja lukk-kinnisega jakk, mille vasakul käisel on käiseembleem ja lukuga tasku ning parema rinnatasku kohal alus nimesildi kinnitamiseks. Jaki seljaosal on sõna VANGLATEENISTUS;
3) musta- ja hallilaiguline, sirge avara lõikega, rinnataskutega, lamavkraega, tuuleliistu ja lukk-kinnisega vest, mille parema rinnatasku kohal on alus nimesildi kinnitamiseks. Vesti seljaosal on sõna VANGLATEENISTUS;
4) halli värvi ümmarguse kaeluse ja pikkade või lühikeste käistega T-särk, mille vasakul käisel on käiseembleem ja paremal rinnal on alus nimesildi kinnitamiseks. Särgi vasakul rinnal ja seljaosal on sõna VANGLATEENISTUS.
(3) Eriotstarbelist riietust võib kanda üksnes käesolevas määruses sätestatud juhtudel ja korras.
§ 35. Relvastatud üksuse riietus
(1) Relvastatud üksuse jopp on musta värvi. Jopi vasakul käisel on alus relvastatud üksuse funktsiooniembleemi kinnitamiseks, paremal käisel alus riigitunnuse kinnitamiseks. Jopi paremal rinnal on alus nimesildi kinnitamiseks.
(2) Relvastatud üksuse jakk on musta värvi. Jaki vasakul käisel on alus relvastatud üksuse funktsiooniembleemi kinnitamiseks, paremal käisel alus riigitunnuse kinnitamiseks. Jaki paremal rinnal on alus nimesildi kinnitamiseks.
(3) Relvastatud üksuse püksid on musta värvi.
(4) Relvastatud üksuse T-särk on musta värvi. T-särgi vasakul rinnal on relvastatud üksuse väike tekstembleem ja paremal käisel riigitunnus.
(5) Relvastatud üksuse polosärk on musta värvi, esikinnise ja kraega. Polosärgi vasakul rinnal on relvastatud üksuse väike funktsiooniembleem. Polosärgi paremal rinnal on alus nimesildi kinnitamiseks, paremal käisel riigitunnus ja seljal relvastatud üksuse suur tekstembleem.
(6) Relvastatud üksuse fliisjakk on musta värvi, pikkade käistega, eest lukk-kinnisega. Fliisjaki vasakul käisel on relvastatud üksuse funktsiooniembleem või alus selle kinnitamiseks, paremal käisel on riigitunnus või alus selle kinnitamiseks.
(7) Relvastatud üksuse peakatted on nokkmüts ja kootud müts. Relvastatud üksuse peakatted on musta värvi, peakatete esiosal on relvastatud üksuse väike funktsiooniembleem.
(8) Jalatsid on musta värvi, poolkõrge või kõrge säärega.
(9) Relvastatud üksuse maastikuvorm on kolme- või neljavärvilise kamuflaažmustriga vorm, mis koosneb pükstest, jakist, jopist ja mütsist. Maastikuvormi jaki ja jopi vasakul käisel on alus relvastatud üksuse funktsiooniembleemi kinnitamiseks, paremal käisel alus riigitunnuse kinnitamiseks ning paremal rinnal alus nimesildi kinnitamiseks. Maastikuvormiga kantakse relvastatud üksuse maastikuvormi nimesilti.
1. jagu Eraldusmärgid ja nende kirjeldus
§ 36. Vormiriietusel kasutatavad eraldusmärgid
1) ametiastme või ametikoha eraldusmärgid;
2) vanglateenistuse vapp;
3) käiseembleem;
4) funktsiooniembleem;
5) mütsimärk;
6) nimesilt;
7) identifitseerimissilt;
8) vorminööbid;
9) sõna VANGLATEENISTUS;
10) relvastatud üksuse tekstembleem;
11) riigitunnus.
(2) Ametiastme või ametikoha eraldusmärgid on õlakukattel kantavad eraldusmärgid, käiseilustus, kraeilustus, esindusõlak ja mütsiilustus.
§ 37. Õlakukattel kantavate eraldusmärkide kirjeldus
(1) Vastavalt ametiastmele ja ametikohale kantakse õlakukattel riigivapi kujutisega märki koos ühe või mitme suure tärniga või ühte või mitut suurt või väikest tärni (õlak). Vanglaametniku kandidaat kannab õlakukattel K-tähe kujutist.
(2) Riigivapi kujutisega märk on emailitud kilp, mille kuldse põhja peal on kolm sinist lõvi, kilpi ümbritseb metallniidiga tikitud kuldne pärg. Riigivapi kujutisega märgi kõrgus on 28 mm ja laius 32 mm.
(3) Suur tärn on tikitud reljeefselt kuldse metallniidiga. Suure tärni läbimõõt diagonaalis on 22 mm.
(4) Väike tärn on tikitud tasapinnaliselt kuldse metallniidiga. Väikese tärni läbimõõt diagonaalis on 16 mm.
(5) K-tähe kujutis on tikitud tasapinnaliselt kollase niidiga. K-tähe kujutise pikkus on 25 mm ja laius 18 mm.
(6) Vormiriietuse õlakukate on riidest ning selle pikkus on 100 mm ja laius 57 mm. Vanglateenistuse juhi õlakukatte pikkus on 110 mm.
§ 38. Esindusõlak
Esindusõlakud on kolmenööripunutis, kahenööripunutis, ühenööripunutis ja nöörkandiga esindusõlak (lisa 1).
§ 39. Käiseilustus
(1) Käiseilustus on tikitud riigivapi kujutis, üks või mitu laia kuldset värvi eralduspaela ning üks või mitu kitsast kuldset värvi eralduspaela.
(2) Laia eralduspaela laius on 15 mm. Kitsa eralduspaela laius on 8 mm.
(3) Riigivapi kujutis on kuldse põhja peal kolm sinist lõvi, kujutist ümbritseb metallniidiga tikitud kuldne pärg.
(4) Esimese eralduspaela kaugus õhtuvormi kuue käise otsast eralduspaela alumise ääreni on 70 mm. Paelte vahe on 5 mm.
§ 40. Kraeilustus
Kraeilustus (lisa 2) on kuldse metallniidiga 80 × 35 mm alusele tikitud horisontaalasendis olev mõõk, mille ümber on põimunud tammelehed, 52 × 27 mm alusele tikitud kahest tammelehest koosnev ilustus või 50 × 20 mm alusele tikitud ühest tammelehest koosnev ilustus.
§ 41. Mütsiilustus
Mütsiilustused on kahes reas või ühes reas asetsevad kuldsed tammelehed (lisa 3).
§ 42. Vanglateenistuse vapp
(1) Vanglateenistuse vapi kilp on must ja hõbedase (Pantone 877 C) äärisega. Kilbil on kujutatud vanglateenistuse vapilõvi (lisa 4).
(2) Vanglateenistuse vapilõvi on kollane (Pantone 116 C) püstine otsa vaatav lõvi, kellel on punane keel, kaks valget kihva ja kelle esikäppade vahel on väike riigivapp.
§ 43. Käiseembleem
(1) Käiseembleem on kootud ja sellel on kujutatud vanglateenistuse vappi. Käiseembleemi kõrgus on 100 mm ja laius 80 mm, hõbedase ääre laius on 8 mm.
(2) Käiseembleem kinnitatakse vasaku käise välisküljele. Pikkade käistega esemel kinnitatakse käiseembleem 60 mm õlaõmblusest allapoole, lühikeste käistega esemel 40 mm õlaõmblusest allapoole.
§ 44. Mütsimärk
(1) Tavavormi mütsimärk on niidiga tikitud vanglateenistuse vapp, mille kõrgus on 45 mm ja laius 35 mm.
(2) Vangla peainspektori, vanglateenistuse juhi, vanglateenistuse juhi asetäitja, vanglateenistuse juhi nõuniku, karistuse täideviimise talituse juhatajat vastavalt ametijuhendile asendava nõuniku ja vanglate osakonna peajuristi õhtuvormi mütsimärk on 40 mm kõrgune vanglateenistuse vapp, mida ümbritseb kollasest metallist stantsitud tammepärg. Vapi tipu all on kaks tammelehte ja külgedel kummalgi pool kolm lehepaari. Õhtuvormi mütsimärgi kõrgus on 60 mm ja laius 66 mm (lisa 5). Muu vanglateenistuse ametniku ja vanglaametniku kandidaadi õhtuvormi mütsimärk on vanglateenistuse vapp.
§ 45. Nimesilt
(1) Nimesilt on must, sildil on kollase niidiga tikitud ääristus. Nimesildi kõrgus on 30 mm ja laius 90 mm. Vanglateenistuse ametniku või vanglaametniku kandidaadi ees- ja perekonnanimi on nimesildile tikitud kahes reas ja suurtähtedega. Tähe kõrgus on 10 mm ja tekst on keskjoondatud. Nimesilti kantakse nimesildi alusele kinnitatuna vormielemendi paremal pool.
(2) Relvastatud üksuse maastikuvormi nimesilt on oliivroheline, sildil on tumerohelise niidiga tikitud ääristus ja relvastatud üksuse liikme perekonnanimi. Maastikuvormi nimesilti kantakse nimesildi alusele kinnitatuna maastikuvormi jakil ja jopil.
(3) Nimesilti kantakse ka vanglateenistuse enesekaitsevahendil, kui enesekaitsevahend varjab ära vormiriietusel oleva nimesildi.
§ 46. Identifitseerimissilt
(1) Identifitseerimissilt on must, sildile on valge niidiga tikitud relvastatud üksuse liikme identifitseerimisnumber. Suure identifitseerimissildi kõrgus on 130 mm ja laius 150 mm, väikese identifitseerimissildi kõrgus on 67 mm ja laius 75 mm.
(2) Identifitseerimissilti kasutab relvastatud üksus. Identifitseerimissilti kantakse relvastatud üksuse riietusel või varustusel selleks ettenähtud kohal.
§ 47. Vorminööbid
Vorminööbid on kollasest metallist ja vanglateenistuse vapilõvi kujutisega. Suure vorminööbi läbimõõt on 20 mm, väikese vorminööbi läbimõõt on 14 mm (lisa 6).
§ 48. Sõna VANGLATEENISTUS
(1) Sõna VANGLATEENISTUS on tikitud või trükitud tasapinnaliselt kollaste suurtähtedega. Sõna kasutatakse vormiriietuse esemetel käesolevas määruses sätestatud korras.
(2) Tavavormi jopi, vihmamantli, eriotstarbelise jaki, vesti ja T-särgi seljaosal on sõna kõrgus 29 mm ja laius 230 mm.
(3) Ohutusvesti rinnaosal, eriotstarbelise T-särgi rinnaosal ning tavavormi peakatetel on sõna kõrgus 12,5 mm ja laius 100 mm.
(4) Relvastatud üksus kasutab sõna VANGLATEENISTUS kaitsevesti rinnaembleemil ja seljaembleemil. Rinnaembleemil on sõna kõrgus 18 mm ja laius 90 mm. Seljaembleemil on sõna kõrgus 38 mm ja laius 195 mm.
(5) Sõna VANGLATEENISTUS võib kasutada ka muudel vanglateenistuse enesekaitsevahenditel, mida kantakse koos vormiriietusega.
§ 49. Funktsiooniembleem
(1) Funktsiooniembleem on vormiriietusel kantav embleem, mis näitab vanglateenistuse ametniku teenistusvaldkonda. Funktsiooniembleem kinnitatakse vormiriietuse vasaku käise välisküljele 60 mm õlaõmblusest allapoole, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Relvastatud üksuse riietusel kantav relvastatud üksuse funktsiooniembleem on musta põhja ja kollase (Pantone 116 C) äärisega kilp, millel ristatud mõõkade taustal on kollane püstine otsa vaatav lõvi, esikäppade vahel väike riigivapp. Lõvil on punane keel ja kaks valget kihva. Kilbil lõvi taga on kaks ristatud mõõka, mõõgaotsad suunatud alla. Mõõgad on kollased, mõõkade käepidemed ja mõõgaotsad ulatuvad üle kilbi külgmiste servade (lisa 7).
(3) Relvastatud üksuse suure funktsiooniembleemi kõrgus on 103 mm ja laius 92 mm ning väikese funktsiooniembleemi kõrgus on 50 mm ja laius 45 mm.
§ 50. Relvastatud üksuse tekstembleem
(1) Relvastatud üksuse tekstembleemil on sõnad „Relvastatud üksus”, „ESTONIAN PRISON SERVICE ARMED UNIT” ja relvastatud üksuse funktsiooniembleemi kujutis.
(2) Suure tekstembleemi kõrgus on 50 mm ja laius 283 mm. Väikese tekstembleemi kõrgus on 21 mm ja laius 120 mm (lisa 8).
§ 51. Riigitunnus
(1) Riigitunnus on mustale kangale tikitud Eesti riigilipu kujutis, mille all on valget värvi sõna „ESTONIA” tähekõrgusega 6 mm ja tähejoone paksusega 1 mm. Riigitunnuse pikkus on 53 mm ja laius 65 mm (lisa 9).
(2) Riigitunnus kinnitatakse vormiriietuse paremal käisel asuvale riigitunnuse alusele.
2. jagu Ametiastme või ametikoha eraldusmärkide kandmise kord
§ 52. Vanglateenistuse juhi eraldusmärgid
(1) Vanglate valdkonda juhtiva Justiitsministeeriumi asekantsleri (vanglateenistuse juht) õlakukattel on kolm suurt tärni ja riigivapi kujutisega märk. Riigivapi kujutisega märgi allserva kaugus õlaku allservast on 5 mm. Tärnide kaugus õlaku allservast tärnide keskkohani on 46 mm, 70 mm ja 94 mm (lisa 10).
(2) Vanglateenistuse juhi õhtuvormi kuue käiseilustus on kolm laia eralduspaela ja riigivapi kujutis.
(3) Vanglateenistuse juhi kraeilustus on horisontaalasendis olev mõõk, mille ümber on põimunud tammelehed, mütsiilustus on kahes reas asetsevad kuldsed tammelehed ja esindusõlak on kolmenööripunutis.
§ 53. Vanglateenistuse juhi asetäitja eraldusmärgid
(1) Justiitsministeeriumi vanglate osakonna talituse juhataja (vanglateenistuse juhi asetäitja) õlakukattel on kaks suurt tärni ja riigivapi kujutisega märk. Riigivapi kujutisega märgi allserva kaugus õlaku allservast on 15 mm. Tärnide kaugus õlaku allservast on 56 mm ja 80 mm (lisa 10).
(2) Vanglateenistuse juhi asetäitja õhtuvormi kuue käiseilustus on kaks laia eralduspaela ja riigivapi kujutis.
(3) Vanglateenistuse juhi asetäitja kraeilustus on horisontaalasendis olev mõõk, mille ümber on põimunud tammelehed, mütsiilustus on ühes reas asetsevad kuldsed tammelehed ja esindusõlak on kolmenööripunutis.
§ 54. Vanglateenistuse juhi nõuniku, karistuse täideviimise talituse juhatajat vastavalt ametijuhendile asendava nõuniku ja vanglate osakonna peajuristi eraldusmärgid
(1) Vanglateenistuse juhi nõuniku, karistuse täideviimise talituse juhatajat vastavalt ametijuhendile asendava nõuniku ja vanglate osakonna peajuristi õlakukattel on kolm suurt tärni. Tärnide kaugus õlaku allservast on 24 mm, 50 mm ja 76 mm (lisa 10).
(2) Vanglateenistuse juhi nõuniku, karistuse täideviimise talituse juhatajat vastavalt ametijuhendile asendava nõuniku ja vanglate osakonna peajuristi õhtuvormi kuue käiseilustus on kolm laia eralduspaela.
(3) Vanglateenistuse juhi nõuniku, karistuse täideviimise talituse juhatajat vastavalt ametijuhendile asendava nõuniku ja vanglate osakonna peajuristi kraeilustus on horisontaalasendis olev mõõk, mille ümber on põimunud tammelehed, mütsiilustus on ühes reas asetsevad kuldsed tammelehed ja esindusõlak on kolmenööripunutis.
§ 55. Vanglate osakonna nõuniku, juristi ja sisekontrolöri eraldusmärgid
[RT I, 29.04.2017, 1 - jõust. 02.05.2017]
(1) Justiitsministeeriumi vanglate osakonna nõuniku, juristi ja sisekontrolöri õlakukattel on kaks suurt tärni. Tärnide kaugus õlaku allservast on 24 mm ja 50 mm (lisa 10).
(2) Justiitsministeeriumi vanglate osakonna nõuniku, juristi ja sisekontrolöri õhtuvormi kuue käiseilustus on kaks laia eralduspaela.
(3) Justiitsministeeriumi vanglate osakonna nõuniku, juristi ja sisekontrolöri kraeilustus koosneb kahest tammelehest ja esindusõlak on kahenööripunutis.
§ 56. Vangla peainspektori eraldusmärgid
(1) Vangla direktori ja sisekaitselise rakenduskõrgkooli justiitskolledži direktori eraldusmärgid on:
1) õlakukattel riigivapi kujutisega märk ja üks suur tärn. Riigivapi kujutisega märgi allserva kaugus õlakukatte allservast on 15 mm ja tärni kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on 65 mm (lisa 10);
2) õhtuvormi kuue käisel üks lai eralduspael ja riigivapi kujutis.
(2) Vangla direktori asetäitja, relvastatud üksuse juhi, väljaõppe juhi ja sisekaitselise rakenduskõrgkooli justiitskolledži erialaõppetooli juhataja eraldusmärgid on:
1) õlakukattel kolm suurt tärni, mille kaugus õlakukatte allservast on 24 mm, 50 mm ja 76 mm (lisa 5);
2) õhtuvormi kuue käisel kolm laia eralduspaela.
(3) Vangla peainspektori kraeilustus on tammelehtedega ümbritsetud mõõk, mütsiilustus on ühes reas asetsevad kuldsed tammelehed ja esindusõlak on kolmenööripunutis.
§ 57. Esimese klassi vanglainspektori eraldusmärgid
(1) Vangla osakonna juhataja, üksuse juhi, sisekaitselise rakenduskõrgkooli justiitskolledži erialaõppejõu ja vanglaametniku ettevalmistusteenistust läbiviiva muu asutuse korrektsioonialast haridust andva struktuuriüksuse juhi eraldusmärgid on:
1) õlakukattel kaks suurt tärni, mille kaugus õlakukatte allservast on 24 mm ja 50 mm (lisa 10);
2) õhtuvormi kuue käisel kaks laia eralduspaela.
(2) Vangla peaspetsialisti ja vanglaametniku ettevalmistusteenistust läbiviiva muu õppeasutuse korrektsiooni erialaõppejõu eraldusmärgid on:
1) õlakukattel üks suur tärn, mille kaugus õlakukatte allservast on 50 mm (lisa 10);
2) õhtuvormi kuue käisel üks lai eralduspael.
(3) Esimese klassi vanglainspektori kraeilustus koosneb kahest tammelehest ja esindusõlak on kahenööripunutis.
§ 58. Teise klassi vanglainspektori eraldusmärgid
(1) Teise klassi vanglainspektori õlakukattel on kolm väikest tärni. Tärnide kaugus õlakukatte allservast on 24 mm, 50 mm ja 76 mm (lisa 10).
(2) Teise klassi vanglainspektori õhtuvormi kuue käisel on kolm kitsast eralduspaela.
(3) Teise klassi vanglainspektori kraeilustus koosneb ühest tammelehest ja esindusõlak on ühenööripunutis.
§ 59. Esimese klassi valvuri eraldusmärgid
(1) Esimese klassi valvuri õlakukattel on kaks väikest tärni. Tärnide kaugus õlakukatte allservast on 24 mm ja 50 mm (lisa 10).
(2) Esimese klassi valvuri õhtuvormi kuue käisel kaks kitsast eralduspaela.
(3) Esimese klassi valvuri esindusõlak on nöörkandiga esindusõlak, kraereväär on kraeilustuseta.
§ 60. Teise klassi valvuri eraldusmärgid
(1) Teise klassi valvuri õlakukattel on üks väike tärn. Tärni kaugus õlakukatte allservast on 50 mm (lisa 10).
(2) Teise klassi valvuri õhtuvormi kuue käisel on üks kitsas eralduspael.
(3) Teise klassi valvuri esindusõlak on nöörkandiga esindusõlak, kraereväär on kraeilustuseta.
§ 61. Vanglaametniku kandidaadi eraldusmärgid
Vanglaametniku kandidaadi õlakukattel on K-tähe kujutis, mille kaugus õlakukatte allservast on 25 mm (lisa 10).
4. peatükk Vormiriietuse kandmise kord
§ 62. Üldnõuded
(1) Teenistusülesannete täitmisel kannab vanglateenistuse ametnik ja vanglaametniku kandidaat tavavormi, eririietust või õhtuvormi käesolevas määruses sätestatud korras, välja arvatud juhul, kui erand on põhjendatud tulenevalt teenistusülesande olemusest.
(2) Koos vormiriietusega on teenistusülesannete täitmisel keelatud kanda nähtavale jäävaid riietusesemeid, mis ei kuulu vormiriietuse hulka, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on sätestatud teisiti. Keelatud on koos kanda tavavormi, õhtuvormi või eririietuse esemeid, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on sätestatud teisiti.
(3) Tööle minnes ja töölt tulles on lubatud vormiriietust kanda, kuid seda sellisel viisil, mis ei kahjusta vanglateenistuse mainet. Välismaal viibides on vormiriietust lubatud kanda üksnes vanglateenistuse juhi, vangla direktori või õppeasutuse juhi loal.
(4) Vanglateenistuse ametnik ja vanglaametniku kandidaat hoolitsevad neile väljastatud vormiriietuse puhtuse, korrashoiu ja säilimise eest ning on kohustatud teavitama vormiriietuse kadumisest või hävimisest. Vormiriietuse esemeid ei tohi ise ümber õmmelda.
(5) Vormiriietuse pükstega kantakse isiklikke musta värvi pikema säärega sokke, mustrita põlvikuid või sukkpükse, seelikuga mustrita ihuvärvi sukki või sukkpükse. Jopiga võib kanda isiklikku ühevärvilist musta salli, millel ei ole näha kaubamärki.
(6) Vormiriietuse peal on keelatud kanda kaela- ja käekette. Sõrmused, kõrvarõngad ja muud ehted ei tohi olla silmatorkava värvi ja kujuga ega sisaldada vaenu õhutavaid ja Eestit okupeerinud riikide sümboleid. Kanda võib kihla-, abielu- ja koolilõpusõrmust. Kõrvarõngaste läbimõõt ei tohi olla üle 10 mm. Nina-, kulmu- ja muid selliseid rõngaid ei ole lubatud kanda.
(7) Vormiriietuse eseme nööbid ja paelad peavad olema kinni. Käiseid ja püksisääri üles ei tõmmata ega keerata.
(8) Soeng peab olema korrektne. Juuksed võivad olla värvitud vaid loomulikku tooni. Pikki juukseid peab kandma tagasihoidlikus soengus kinnipandult, kinnitusvahend ei tohi ametniku turvalisust ohtu seada. Tukk võib ulatuda kuni kulmudeni.
(9) Jumestus ja maniküür peavad olema tagasihoidlikud.
(10) Habe ja vuntsid peavad olema hooldatud ja piiratud.
(101) [Kehtetu - RT I, 01.03.2019, 5 - jõust. 04.03.2019]
(11) Parfüümi võib kasutada tagasihoidlikult.
(12) Vormiriietus koos eraldusmärkidega peab olema puhas ja triigitud (hooldatud), seda peab kandma korrektselt ja väärikalt.
§ 63. Tavavormi kandmine
(1) Tavapäraste teenistuskohustuste täitmisel kannab vanglaametnik üldjuhul tavavormi esemeid ja eraldusmärke. Vanglaametniku kandidaat kannab tavavormi ja eraldusmärke õppetöö ajal. Vanglateenistusse kuuluv Justiitsministeeriumi ametnik on kohustatud kandma tavavormi ja eraldusmärke, kui ta täidab vanglas teenistusülesandeid või viibib vanglas ja puutub kokku kinnipeetavatega.
(2) Särgi kõik nööbid peavad olema kinni. Särki kantakse pükste sees. Vormisärki kantakse lipsuga. Lips kinnitatakse lipsunõelaga neljanda nööbi kohal. Lipsu ots peab kandmisel ulatuma püksirihmani, kuid see ei või varjata püksirihma pannalt. Polosärgiga ei kanta sviitrit.
(3) Pükse kantakse rihmaga. Püksisäärt kantakse jalatsi peal.
(4) [Kehtetu - RT I, 22.01.2016, 1 - jõust. 25.01.2016]
(5) Tavavormiga kantakse õues peakatet. Vanglateenistuse või sisekaitselise rakenduskõrgkooli territooriumil võib tavavormi kanda ilma peakatteta, välja arvatud juhul, kui kantakse joppi. Tavavormi võib õues olles kanda peakatteta, kui õhutemperatuur on kõrgem kui +25 kraadi. Siseruumides üldjuhul peakatet ei kanta. Nokkmütsi mütsinokk peab asetsema eespool.
(51) Tavavormi valget vormisärki ja jakki kandes võib kanda õhtuvormi peakatet.
[RT I, 23.08.2016, 5 - jõust. 26.08.2016]
(6) Tavavormi seelikut, jakki ja valget vormisärki on lubatud kanda vanglateenistuse juhi, vangla direktori või õppeasutuse juhi loal esindusülesannete täitmisel, vastuvõttudel ja vanglateenistuse või muudel ametlikel pidulikel üritustel.
§ 64. Õhtuvormi kandmine
(1) Õhtuvormi võib kanda pidulikel vastuvõttudel, kus eeldatakse piduliku vormi, smokingu või fraki kandmist.
(2) Õhtuvormiga kantakse musta vesti ja musta kaelasidet. Kui etiketi kohaselt on nõutav fraki kandmine, kantakse valget vesti ja valget kaelasidet.
§ 65. Eririietuse kandmise erisused
(1) Eririietust kantakse, kui seda on vaja ja otstarbekas kanda lähtuvalt täidetavast teenistusülesandest.
(2) Tavavormi esemetega koos võib kanda vihmamantlit, talvepükse, lukuga kampsunit ja pulloveri.
(3) Eriotstarbelist riietust võib kanda üksnes teenistuskoeraga tegelemisel, vangla ruumide ja territooriumi ning seal viibiva kinnipeetava läbiotsimisel. Eriotstarbelise riietuse esemeid kantakse kas komplektina või kui teenistusülesandest tulenevalt on põhjendatud, võib esemeid kanda tavavormi esemete peal nende kaitsmise eesmärgil või tavavormiga kombineeritult. Eriotstarbelise riietuse esemeid võib nähtavale jäävalt kanda koos tavavormi jopiga, jalanõudega ja peakatetega ning eririietuse lukuga kampsuniga ja pulloveriga.
(4) Ohutusvesti võib kanda iga vormiriietuse esemega. Ohutusvesti kandmine vormiriietuse teiste esemete peal on kohustuslik seaduses sätestatud juhtudel.
(5) Relvastatud üksuse riietust võib kanda vaid relvastatud üksuse liige.
(6) Relvastatud üksuse ülesannete täitmisel kantakse riietusel identifitseerimissilti. Relvastatud üksuse liige kannab relvastatud üksuse riietusel nimesilti, kui ta ei puutu kokku kinnipeetavatega, või kui nimesildi kandmise on otsustanud relvastatud üksuse juht.
(7) Relvastatud üksuse juhi või rühma juhi loal võib relvastatud üksuse riietust kanda ilma alusele kinnitatavate eraldusmärkideta, välja arvatud üksuse ülesannete täitmisel.
(8) Eririietusega peakatte kandmisele kohaldatakse tavavormiga peakatte kandmise kohta sätestatut.
§ 66. Vormiriietuse väljastamine ja tagastamine
(1) Vanglateenistuse ametnikule ja vanglaametniku kandidaadile väljastab vanglateenistus vormiriietuse esemed tema teenistuses oleku või ettevalmistusteenistuse läbimise ajaks. Vormiriietuse kandmise õiguse äralangemise korral tagastab vanglateenistuse ametnik ja vanglaametniku kandidaat vormiriietuse puhtana ja korrastatuna. Tagastada tuleb ka vormiriietuse ese, mis vahetatakse välja käesoleva määruse § 67 lõikes 2 sätestatud juhtudel.
(2) Vanglateenistuse ametnikule ja vanglaametniku kandidaadile väljastatakse vaid need vormiriietuse esemed, mida ta vajab teenistuskohustuste täitmiseks. Tavavormi seelik, jakk ja valge särk väljastatakse üksnes vajaduspõhiselt, kui ametnikul on lubatud neid kanda.
(3) Eririietuse või õhtuvormi ese väljastatakse ametnikule üldjuhul ajutiselt ja vaid juhul, kui ta vajab seda teenistusülesande või esindusülesande täitmiseks. Kui vajadus, milleks eririietuse ese või õhtuvormi ese väljastati, langeb ära, tagastatakse vormiriietuse ese puhtana ja korrastatuna.
(4) Vanglateenistuse juht, vanglateenistuse juhi nõunik, vanglateenistuse juhi asetäitja, vanglate osakonna karistuse täideviimise talituse juhatajat vastavalt ametijuhendile asendav nõunik, vanglate osakonna peajurist ja vangla peainspektor soetavad endale õhtuvormi, kui nad soovivad seda kanda. Soetatud õhtuvormi ei pea ametnik teenistusest lahkumisel tagastama, kuid seda ei või kanda koos vanglateenistuse eraldusmärkidega.
(5) Vormiriietuse üle peetakse arvestust.
§ 67. Vormiriiete varustusnormid
(1) Vormiriietuse väljastamisel lähtutakse varustusnormidest (lisa 11).
(2) Vormiriietuse ese vahetatakse välja, kui see on teenistuskohustusi täites muutunud kõlbmatuks või kaotanud oma esindusliku välimuse. Eseme mahakandmine vormistatakse aktiga.
§ 68. Üleminekuperiood
(1) Vabariigi Valitsuse 30.11.2006. a määruses nr 244 „Vanglateenistuse ametniku ja vanglaametnikukandidaadi vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus ning nende kandmise kord” kirjeldatud vormiriietuse esemeid ja eraldusmärke, mis erinevad käesolevas määruses kirjeldatutest, võib väljastada ajani, kuni on soetatud käesolevas määruses kirjeldatud vormiriietuse esemed ja eraldusmärgid, ning neid võib kanda kuni nende kasutuskõlbmatuks muutumiseni.
(2) Käesoleva määruse jõustumisest alates ei või vormiriietusena kanda sellist eset, mida käesolev määrus ette ei näe.
(3) Nimesildid, mis ei vasta käesoleva määrusega kehtestatud nimesildi kirjeldusele, vahetatakse välja ühe aasta jooksul käesoleva määruse jõustumisest alates.
Määrus jõustub 26. aprillil 2014. aastal.
Lisa 1 Esindusõlakud
Lisa 2 Kraeilustused
Lisa 3 Mütsiilustused
Lisa 4 Käiseembleem
Lisa 5 Mütsimärk
Lisa 6 Vorminööbid
Lisa 7 Relvastatud üksuse funktsiooniembleem
Lisa 8 Relvastatud üksuse tekstembleem
Lisa 9 Riigitunnus
Lisa 10 Õlakukattel kantavad eraldusmärgid
Lisa 11 Vormiriietuse varustusnormid


Õpikute, töövihikute, tööraamatute ja muu õppekirjanduse riiklikule õppekavale vastavuse kinnitamise tingimused ja kord ning nõuded õpikutele, töövihikutele, tööraamatutele ja muule õppekirjandusele – Riigi Teataja
Õpikute, töövihikute, tööraamatute ja muu õppekirjanduse riiklikule õppekavale vastavuse kinnitamise tingimused ja kord ning nõuded õpikutele, töövihikutele, tööraamatutele ja muule õppekirjandusele
Välja antud haridusministri 19. novembri 2001. a määrusega nr 65 (RTL 2001, 125, 1803) jõustunud 29.11.2001
Määrus kehtestatakse «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» (RT I 1993, 63, 892; 1999, 42, 497; 79, 730; 2000, 33, 195; 54, 349; 71, õiend; 95, 611; 2001, 50, 288; 75, 454) paragrahvi 23 lõike 3 alusel.
(1) Määrus sätestab õpikute (sh tõlke- ja kohandatud õpikute), töövihikute, tööraamatute (edaspidi õppekirjandus ) ja muu õppekirjanduse põhikooli ja gümnaasiumi riiklikule õppekavale, põhikooli lihtsustatud riiklikule õppekavale (abiõppe õppekavale) või toimetuleku riiklikule õppekavale (edaspidi riiklik õppekava ) vastavuse kinnitamise tingimused ja korra ning nõuded õppekirjandusele.
(2) Õppekirjanduse riiklikule õppekavale vastavuse kinnitamist korraldab Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus (edaspidi REKK).
(3) Määrust kohaldatakse ka õpikute kordustrükkide väljaandmisel. Töövihikute ning 1. ja 2. klassi tööraamatute kordustrükid esitatakse kinnitamiseks igal kolmandal aastal arvates eelmisest riiklikule õppekavale vastavuse kohta kinnituse saamisest.
§ 2. Õppekirjanduse liigid ja neile esitatavad nõuded
(1) Õpik on õpilasele mõeldud kirjalik õppevahend, mis:
1) arvestab riiklikus õppekavas sätestatud õppe- ja kasvatustegevuse eesmärke, riikliku õppekava põhimõtteid, kooliastme ja läbivate teemade pädevusi, ainekava eesmärke, tundide/kursuste kohustuslikku arvu kooliastmes, sisu ja õpitulemusi;
2) sisaldab liigendatud õppeteksti, kus selgelt eristub kõigile kohustuslik õppematerjal;
3) sisaldab sisu mõistmist ja mõtlema suunavaid küsimusi ning õppeülesandeid, mis suunavad õpitavat informatsiooni võrdlema, analüüsima, sünteesima, hindama ja kasutama;
4) sisaldab õpiku lõpus mõistete seletusi ja/või sõnastikku;
5) sisaldab õppeotstarbelisi tabeleid, illustratsioone, skeeme, jooniseid, fotosid jms;
6) on kirjutatud ladusas ja eakohases keeles ega liialda uue teabe ja abstraktse esituslaadiga;
7) vastab paragrahvis 3 nimetatud tehnilistele nõuetele.
(2) Töövihik on õpitulemuste saavutamist toetav õpilase õppevahend, mis:
1) sisaldab harjutusi, ülesandeid (sh rühmatöö- ja projektülesandeid), juhendeid, jooniseid, graafikuid, pilte jms, mis suunavad õpitavat informatsiooni võrdlema, analüüsima, sünteesima, hindama ja kasutama;
2) võimaldab õpilasel teadmisi omandada, kinnistada, loovalt rakendada ning oma oskusi süvendada.
(3) Tööraamat ühendab õpiku ja töövihiku funktsioone. Tööraamatut võib kirjastada 1. ja 2. klassile, põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava korral 1.–5. klassile.
Õppekirjandus, millele kirjastus taotleb haridus- ja teadusministri kinnitust selle vastavuse kohta riiklikule õppekavale, peab vastama järgmistele nõuetele:
1) 1.–3. klassi õpiku kaal võib olla kuni 400 g ja maht kuni 10 trükipoognat, 4.–6. klassi õpiku kaal kuni 450 g ja maht kuni 14 trükipoognat ning 7.–9. klassi õpiku kaal kuni 500 g ja maht kuni 18 trükipoognat. Raamatu kaal võib olla kuni 10% suurem;
2) lubatud tähemärkide arv ühe õppetunni kohta on 1.–3. klassis kuni 1800, 4.–6. klassis kuni 3600, 7.–9. klassis kuni 5400 ja gümnaasiumis kuni 7200;
3) õppekirjanduses ei kasutata kõrgläikega ega suure läbipaistvusega paberit;
4) aabitsas kasutatakse poolpaksu harilikku püstkirja, 1.–3. klassi õppekirjanduses harilikke kirju groteskkirjade rühmast ning alates 4. klassist vähekontrastsete kirjade rühma normaalseid harilikke püstkirju või antiikvarühma kirju;
5) kirja suurus aabitsas ei ole väiksem kui 16 punkti, 1.–3. klassi õppekirjanduse põhitekstis mitte väiksem kui 14 punkti, 4.–6. klassi õppekirjanduse põhitekstis mitte väiksem kui 12 punkti, 7.–9. klassi õppekirjanduse põhitekstis mitte väiksem kui 11 punkti ja gümnaasiumi õppekirjanduse põhitekstis mitte väiksem kui 10 punkti;
põhikooli lihtsustatud riiklikule õppekavale vastava õppekirjanduse korral ei ole kirja suurus aabitsas ja 1. klassi õppekirjanduse põhitekstis mitte väiksem kui 20 punkti, 2.–5. klassi õppekirjanduse põhitekstis mitte väiksem kui 16 punkti ja 6.–9. klassi õppekirjanduse põhitekstis mitte väiksem kui 14 punkti;
6) reavahe aabitsas ei ole väiksem kui 4 punkti, 1.–3. klassi õppekirjanduses mitte väiksem kui 3 punkti, 4.–9. klassi ja gümnaasiumi õppekirjanduses mitte väiksem kui 2 punkti;
7) graafikud, skeemid, tabelid ja diagrammid peavad üldisest taustast eristuma. Kui taust on värviline, ei tohi see segada graafikust, skeemist, tabelist või diagrammist arusaamist. Tekstides ei tohi kasutada lugemist segavat tausta;
8) aabitsas veergu ladumist ei kasutata, 1.–3. klassi õpikutes võib laduda kahte veergu värsid, sõnastikuosa, sõnade ja sõnaühendite loendid ning kronoloogilise materjali, 4.–9. klassi ja gümnaasiumi humanitaarainete õpikute põhitekstis ei kasutata üle kahe veeru.
§ 4. Õppekirjanduse riiklikule õppekavale vastavuse kinnitamise planeerimine
(1) Kirjastus esitab REKKile iga aasta 10. maiks ja 10. detsembriks nimekirja õppekirjandusest, millele kavatseb vastavalt 10. maist 9. detsembrini ja 10. detsembrist 9. maini taotleda kinnitust selle vastavuse kohta riiklikule õppekavale. Nimekiri sisaldab ka planeeritavate retsensentide nimesid.
(2) REKK esitab lõikes 1 nimetatud nimekirjad haridus- ja teadusministri moodustatud üleriigilistele ainenõukogudele (edaspidi ainenõukogu), kes kinnitavad retsensendid.
(3) Ainenõukogu arvestab lõikes 1 nimetatud nimekirjadega oma koosolekute planeerimisel.
§ 5. Retsensioon ja retsensentide ülesanded
(1) Kirjastus tellib kaks retsensiooni. REKK võib ainenõukogu otsusel tellida ekspertidelt õppekirjanduse kohta kirjalikke hinnanguid.
(2) Õpiku retsensendid peavad vastama järgmistele nõuetele:
1) üks retsensent on vastava aine õpetaja, kes on selles kooliastmes töötanud vähemalt kolm aastat järjest;
2) teine retsensent on vastava valdkonna õppejõud või teadustöötaja.
(3) Retsensendi ülesanne on hinnata ja retsensioonis kajastada:
1) õppekirjanduse vastavust paragrahvides 2 ja 3 nimetatud nõuetele;
2) õppekirjanduse mahu optimaalsust, kasutatava metoodika (sh küsimuste ja ülesannete) sobivust;
3) õppekirjanduses esitatud faktide, teooriate, seletuste ja mõistete õigsust ning eakohast esitust;
4) valitud õppetekstide eakohasust ning nende kaudu edastatava väärtussüsteemi sobivust.
(4) Tõlkeõpikuid retsenseeritakse tõlke adekvaatsuse seisukohalt. Kohandatud õpikuid retsenseeritakse nii tõlke adekvaatsuse seisukohalt kui ka lõikes 3 loetletud kriteeriumide alusel.
(5) Retsensentide nimed trükitakse õppekirjanduse tiitlipöördele.
§ 6. Õppekirjanduse riiklikule õppekavale vastavuse kinnituse taotlemine
(1) Õppekirjanduse riiklikule õppekavale vastavuse kohta kinnituse taotlemiseks esitab kirjastus REKKile avalduse, mis sisaldab teavet õppekirjanduse tehniliste andmete (formaat, maht trükipoognates, köite liik, trükivärvide arv) ja piirhinna kohta.
(2) Lõikes 1 nimetatud avaldusele lisatakse paragrahvi 5 lõikes 1 nimetatud retsensioonid ja õppekirjanduse toimetatud või kordustrüki väljaandmiseks parandatud käsikiri (kaks koopiat).
§ 7. Hinnangu andmine õppekirjanduse käsikirjale
(1) Hinnangu õppekirjanduse käsikirja vastavuse kohta paragrahvides 2 ja 3 nimetatud nõuetele annab vastav ainenõukogu. Mitme aine õppesisu integreeriva (sh läbivat teemat käsitleva) õppekirjanduse käsikirjale annab hinnangu vastav haridus- ja teadusministri moodustatud üleriigiline nõukogu, kuhu vajadusel kaasatakse teiste ainenõukogude spetsialiste.
(2) REKK korraldab õppekirjanduse riiklikule õppekavale vastavusele hinnangu andmiseks ainenõukogu koosoleku ühe kuu jooksul pärast paragrahvis 6 nimetatud materjalide REKKile laekumist. Juuli- ja augustikuus ainenõukogu koosolekuid ei korraldata. Kui ainenõukogu koosoleku korraldamise aeg langeb juuli- või augustikuule, korraldab REKK ainenõukogu koosoleku hiljemalt kolme kuu jooksul pärast paragrahvis 6 nimetatud materjalide REKKile laekumist.
(3) Ainenõukogu koosolekule kutsutakse:
1) õppekirjanduse käsikirja autor(id);
2) retsensendid ja hinnangute andjad, kui nad pole ainenõukogu liikmed;
3) kirjastuse esindaja.
(4) Ainenõukogu liige, kes on ainenõukogu koosolekul hinnatava õppekirjanduse autor või konkureeriva õppekirjanduse autor, ei osale õppekirjandusele hinnangu andmisel.
(5) Ainenõukogu koosolek protokollitakse. Protokolli kantakse:
1) koosoleku päevakord ja kohalolijad;
2) hinnatava käsikirja täpne pealkiri, autor(id), klass või kooliaste, tehnilised andmed;
3) õppekirjanduse piirhind, mida kirjastus ei tohi ületada;
4) REKKile esitatud käsikirjade arv;
5) retsensentide nimed;
6) käsikirja vastavus paragrahvides 2 ja 3 nimetatud nõuetele; nõuetele mittevastavuse korral loetletakse puudused;
7) ettepanekud käsikirja parandamiseks või täiendamiseks;
8) ainenõukogu otsus õppekirjanduse käsikirja riiklikule õppekavale vastavuse kohta.
(6) Ainenõukogu koosoleku protokollile kirjutavad alla ainenõukogu esimees ja protokollija. Protokollile lisatakse retsensioonide ja hinnangute koopiad.
(7) REKK teatab kirjastusele ainenõukogu otsusest kirjalikult ühe nädala jooksul pärast koosoleku toimumist.
§ 8. Õppekirjanduse riiklikule õppekavale vastavuse kinnitamine
(1) Õppekirjanduse riiklikule õppekavale vastavuse kohta kinnituse saamiseks esitab kirjastus REKKile õppekirjanduse põhimõttelise maketi ja kasutatava paberi näidise.
(2) Kahe nädala jooksul pärast lõikes 1 nimetatud materjalide REKKile laekumist REKK:
1) vaatab üle õppekirjanduse põhimõttelise maketi ja paberi näidise;
2) kontrollib, kas õppekirjanduse põhimõttelises maketis on arvestatud ainenõukogu tehtud ettepanekutega õppekirjanduse parandamiseks või täiendamiseks;
3) väljastab kirjastusele teate, et õppekirjanduse nimetus on esitatud haridus- ja teadusministrile riiklikule õppekavale vastavuse kohta kinnituse saamiseks või loetleb puudused, miks ei olnud võimalik esitada õppekirjanduse nimetust haridus- ja teadusministrile riiklikule õppekavale vastavuse kohta kinnituse saamiseks.
(3) REKK ei esita õppekirjanduse nimetust haridus- ja teadusministrile riiklikule õppekavale vastavuse kohta kinnituse saamiseks, kui õppekirjanduse põhimõttelises maketis ei ole arvestatud ainenõukogu tehtud ettepanekutega õppekirjanduse käsikirja parandamiseks või täiendamiseks, ja tagastab õppekirjanduse põhimõttelise maketi ja paberi näidise kirjastusele.
(4) REKK esitab iga kuu 25. kuupäevaks haridus- ja teadusministrile ainenõukogu poolt riiklikule õppekavale vastavaks tunnistatud õppekirjanduse nimetuste loetelu.
(5) Haridus- ja teadusminister kinnitab «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» paragrahvi 23 lõike 4 alusel riiklikule õppekavale vastava õppekirjanduse lähtudes REKKi esitatud õppekirjanduse nimetuste loetelust.
§ 9. Kinnitusmärge
(1) Haridus ja teadusministrilt riiklikule õppekavale vastavuse kohta kinnituse saanud õppekirjandus kirjastatakse märkega «Haridus- ja Teadusministeerium kinnitab: Õpik (töövihik või tööraamat) vastab riiklikule õppekavale».
(2) Õpikud ja tööraamatud, millel on lõikes 1 nimetatud kinnitusmärge ning mille maksumus ei ületa paragrahvi 7 lõike 5 punktis 3 nimetatud piirhinda, võib kool välja osta riigieelarve vahenditest. Paralleelõpikute puhul valib väljaostmisele kuuluva õpiku kool.
(3) Töövihikuid, millel on lõikes 1 nimetatud kinnitusmärge, ei osteta välja riigieelarve vahenditest.
§ 10. Ainenõukogu hinnang muule õppekirjandusele
(1) Ainenõukogu võib anda hinnangu ka riikliku õppekava rakendamiseks vajalikule muule õppekirjandusele (ülesannete, kaartide, lüümikute, tekstide, temaatiliste piltide või fotode kogud, audiovisuaalsed materjalid, õpetajaraamatud).
(2) Ainenõukogu hinnangu taotlemiseks muu õppekirjanduse riiklikule õppekavale vastavuse kohta esitab kirjastus REKKile avalduse, muu õppekirjanduse käsikirja ning retsensiooni. Retsensent lähtub muu õppekirjanduse hindamisel võimaluse piires paragrahvi 5 lõigetes 3 ja 4 esitatud õppekirjanduse retsenseerimise kriteeriumidest.
(3) REKK arvab muule õppekirjandusele hinnangu andmise ainenõukogu järgmise koosoleku päevakorda, ainenõukogu koosolek viiakse läbi ja ainenõukogu hinnangust teatatakse kirjastusele, lähtudes paragrahvis 7 sätestatud korrast.
(4) Ainenõukogu poolt hinnatud muu õppekirjandus kirjastatakse märkega «Üleriigiline … ainenõukogu soovitab kasutada … õpetamisel lisamaterjalina».
(5) Muud õppekirjandust ei osteta välja riigieelarve vahenditest.
§ 11. Riiklikule õppekavale vastava õppekirjanduse ilmumisest teavitamine
Kirjastus teatab haridus- ja teadusministrilt riiklikule õppekavale vastavuse kohta kinnituse saanud õppekirjanduse ilmumisest REKKile õppekirjanduse ilmumisele järgneva kuu esimeseks kuupäevaks.
§ 12. Riiklikule õppekavale vastava õppekirjanduse läbivaatamine riikliku õppekava muutmisel
(1) Kui haridus- ja teadusministrilt riiklikule õppekavale vastavuse kohta kinnituse saanud õppekirjanduse kinnitamise aluseks olnud riiklikku õppekava on oluliselt muudetud, vaatab ainenõukogu õppekirjanduse selle riiklikule õppekavale vastavuse kontrollimiseks läbi.
(2) Kui ainenõukogu leiab, et haridus- ja teadusministrilt riiklikule õppekavale vastavuse kohta kinnituse saanud õppekirjandust on vaja oluliselt muuta selle riikliku õppekavaga vastavusse viimiseks, teeb ainenõukogu kirjastusele ettepanekud õppekirjanduse parandamiseks või täiendamiseks või teeb haridus- ja teadusministrile ettepaneku selle õppekirjanduse riiklikule õppekavale vastava õppekirjanduse loetelust väljaarvamiseks.


Põdra tn 51 kinnistu detailplaneeringu kehtestamine Nõmme linnaosas
Tallinna Linnavolikogu 17.05.2018 otsus number 66
Redaktsiooni kehtivus: 17.05.2018 - ...
17. mai 2018 nr 66
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 1, kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 24 lg 3, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 33, Tallinna Linnavolikogu 6. septembri 2012 määruse nr 21 „Tallinna linna ehitusmäärus“ § 20 lg-te 4 ja 6 alusel ning arvestades nii otsusele lisatud Tallinna Linnaplaneerimise Ameti koostatud seletuskirjas esitatud kui ka järgmisi põhimotiive ja kaalutlusi:
- planeeritud maa-ala asub Nõmme linnaosas Pääskülas Laagri asumi piiri vahetus läheduses Põdra tänava ääres. Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringu“ kohaselt jääb planeeritud maa-ala metsad, pargid ja looduslikud haljasalad juhtotstarbega alale, st puhkeotstarbelised alad, mis on mõeldud avalikuks kasutamiseks, alale võib ehitada üksikuid väiksemaid spordi- ja puhkeehitisi.
Põdra tn 51 kinnistu detailplaneeringuga muudetakse Tallinna üldplaneeringu kohane maakasutuse juhtotstarve metsad, pargid ja looduslikud haljasalad planeeritud maa-ala piires väikeelamute alaks, st põhiliselt ühepere- ja ridaelamutele, samuti üksikutele väiksematele 3-4-korruselistele elamutele mõeldud alaks, kus võib paikneda elamupiirkonda teenindavaid asutusi ja väiksemaid kaubandus-teenindusettevõtteid.
Tallinna üldplaneeringu üldistustaset arvestades ei olnud selle koostamise ajal võimalik prognoosida iga üksiku krundi arenguperspektiive ja juhtotstarbe määramisel lähtuti piirkonna üldistest arengusuundadest. Käesolevaga on Põdra-Sarve tänava olemasolev hoonestus juba roheala lõunaosa killustanud ja Põdra tn 51 kinnistu osaline hoonestamine tänava ääres täiendavat rohealade fragmenteerumist ei põhjusta. Ökoloogilises mõttes on see vahetult külgnevast hoonestusest juba mõjutatud ning Põdra tänava kaguküljele lisanduv vähene hoonestus olulist mõju ei oma. Piirkond on oma seoste tõttu sobiv elamuehituseks. Põdra tn 51 krundile kavandatud ehitusõiguse realiseerimine aitab korrastada linnaruumi ning järgib elamukruntide loogilist paiknemist. Võrreldes praeguse seisuga paraneb detailplaneeringu lahenduse elluviimisel kindlasti ala üldilme ja heakord. Samuti muutub maakasutus efektiivsemaks, kuna kasutatakse maad ja muid ressursse senisest otstarbekamalt, parandades ala linnaruumilist ilmet.
Tallinna Linnavolikogu 4. mai 2017 otsusega nr 47 vastuvõetud „Nõmme linnaosa üldplaneeringu“ maakasutusplaani kohaselt jääb planeeritud ala pereelamute juhtotstarbega alale, kus võivad paikneda ühe või kahe korteriga omal krundil paiknevad pereelamud ning väikesed lähipiirkonda teenindavad kaubanduse, teeninduse, lastehoiu ja vabaaja harrastusega seonduvad ettevõtted ja asutused.
Seega on Tallinna üldplaneeringu muutmine maakasutuse juhtotstarbe osas põhjendatud, arvestades nii ümbritsevat linnaruumi kui ka linnaosa üldisi arengueesmärke, mida näeb ette vastuvõetud Nõmme linnaosa üldplaneering;
- uute kuni 2-korruseliste elamute hoonestusalade määramisel on arvestatud, et säiliks võimalikult looduslik keskkond. Haljastuse osakaal on planeeritud kruntidel 81%. Lisaks on planeeringus määratud nõue, et enne ehitustegevuse algust tuleb korraldada III kaitsekategooria taimede ümberistutamine koostöös Tallinna Keskkonnaameti vastava spetsialisti ning kooskõlas Vabariigi Valitsuse 15. juuli 2014 määrusega nr 248 „Kaitsealuse liigi isendi ümberasustamise kord“;
- sotsiaalse ja tehnilise taristu hea kättesaadavus võimaldab linnaruumi lihtsat tihendamist vastavalt säästva arengu põhimõtetele. Kasutatakse ära olemasolevad teed ja tehnovõrgud, mida pole täiendavalt vaja piirkonda rajada;
- Harju maavanem on nõustunud kehtiva Tallinna üldplaneeringu muutmisega ja andnud heakskiidu Põdra tn 51 kinnistu detailplaneeringule.
1. Kehtestada Nõmme linnaosas asuva 0,55 ha suuruse maa-ala kohta koostatud Põdra tn 51 kinnistu detailplaneering, K-Projekt Aktsiaseltsi töö nr 14082. Detailplaneeringu eesmärk on jagada Põdra tn 51 sihtotstarbeta maa sihtotstarbega kinnistu kaheks elamumaa sihtotstarbega krundiks ning määrata mõlemale krundile ehitusõigus 2 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega kahe korteriga elamu ehitamiseks ning abihoonete rajamiseks. Lisaks antakse planeeringus heakorrastuse, haljastuse, juurdepääsuteede, parkimise ja tehnovõrkudega varustamise põhimõtteline lahendus.
2. Detailplaneeringuga muudetakse Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringut“, kuna määratud metsade, parkide ja looduslike haljasalade ning puhkeotstarbeliste alade juhtotstarve planeeritud maa-ala piires muudetakse väikeelamute alaks.
3. Tallinna Linnaplaneerimise Ametil avaldada otsus ajalehes, milles Tallinna linn avaldab ametlikke teadaandeid, väljaandes Ametlikud Teadaanded ja Tallinna veebilehel.
Tallinna Linnavolikogu 17. mai 2018
Seletuskiri Tallinna Linnavolikogu otsuse „Põdra tn 51 kinnistu detailplaneeringu kehtestamine Nõmme linnaosas“ juurde
Tallinna Linnavolikogu otsusega kehtestatakse Nõmme linnaosas asuva 0,55 ha suuruse maa-ala kohta koostatud Põdra tn 51 kinnistu detailplaneering, K-Projekt Aktsiaseltsi töö nr 14082. Detailplaneeringu eesmärk on jagada Põdra tn 51 sihtotstarbeta maa sihtotstarbega kinnistu kaheks elamumaa sihtotstarbega krundiks ning määrata mõlemale krundile ehitusõigus 2 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega kahe korteriga elamu ehitamiseks ning abihoonete rajamiseks. Lisaks antakse planeeringus heakorrastuse, haljastuse, juurdepääsuteede, parkimise ja tehnovõrkudega varustamise põhimõtteline lahendus.
Detailplaneeringus muudetakse Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud Tallinna üldplaneeringu kohane maakasutuse juhtotstarve metsad, pargid ja looduslikud haljasalad planeeritud maa-ala piires väikeelamute alaks.
Planeeritud maa-ala asub Tallinnas Nõmme linnaosas Pääskülas Laagri asumi piiri vahetus läheduses Põdra tänava ääres.
Planeeritud kinnistu on kolmnurkse kujuga ning piiratud loode küljelt Põdra tänavaga ja ida-lõuna küljelt riigi reservmaaga. Teisel pool Põdra tänavat asuvad peamiselt uued 2000. aastate alguses rajatud modernsemad kahepere- ja üksikelamud, mis on kavandatud vastavalt Tallinna Linnavolikogu 17. oktoobri 2002 otsusega nr 417 kehtestatud „Põdra tn 40 kinnistu detailplaneeringule“. Liikluskoormus Põdra tänaval on väike ja tänav ise Nõmmele omaselt kitsas, seda kasutavad peamiselt piirkonna elanikud.
Planeeritud maa-alal asub sihtotstarbeta maa sihtotstarbega Põdra tn 51 kinnistu, mille omanik kinnistusraamatu andmeil on OÜ TRAVE TRADE. Kinnistu on hoonestamata, võsastunud ning niiske. Kuivenduskraavid asuvad planeeritud maa-ala piiridel.
Põdra tn 51 kinnistul kasvab viis II väärtusklassi puud. Lisaks paikneb planeeritaval maa-alal keskkonnaministri 19. mai 2004 määrusega nr 51 „III kaitsekategooria liikide kaitse alla võtmine“ kaitse alla võetud III kaitsekategooria kahelehine käokeel (Platanthera bifolia) asurkond.
Juurdepääs planeeritud alale on Põdra tänavalt.
2. Tallinna üldplaneering, Nõmme linnaosa ehitusmäärus ja vastuvõetud Nõmme linnaosa üldplaneering
Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringus“ on planeeritud maa-ala maakasutuse juhtotstarbeks määratud metsad, pargid ja looduslikud haljasalad, st puhkeotstarbelised alad, mis on mõeldud avalikuks kasutamiseks, alale võib ehitada üksikuid väiksemaid spordi- ja puhkeehitisi.
Detailplaneeringus tehakse ettepanek muuta Tallinna üldplaneeringus olev metsade, parkide ja looduslike haljasalade ning puhkeotstarbeliste alade juhtotstarve planeeritava ala piires väikeelamute alaks, st põhiliselt ühepere- ja ridaelamutele, samuti üksikutele väiksematele 3-4-korruselistele elamutele mõeldud alaks, kus võib paikneda elamupiirkonda teenindavaid asutusi ja väiksemaid kaubandus-teenindusettevõtteid.
Tallinna üldplaneeringu üldistustaset arvestades ei olnud selle koostamise ajal võimalik prognoosida iga üksiku krundi arenguperspektiive ja juhtotstarbe määramisel lähtuti piirkonna üldistest arengusuundadest. Praeguseks ajaks on Põdra tänaval Põdra tn 51 kinnistu vastaspoolel elamud rajatud ning Põdra tänava äärsete kruntide maakasutus on elamumaa (Põdra tn 40 kinnistu detailplaneering - kehtestatud Tallinna Linnavolikogu 17. oktoobri 2002 otsusega nr 417; Põdra tn 38 kinnistu detailplaneering - kehtestatud Tallinna Linnavalitsuse 30. detsembri 2009 korraldusega nr 2189-k). Tallinna üldplaneeringu kohaselt moodustati piirkonda suurem terviklik roheala, kuid tänaseks on Põdra-Sarve tänava olemasolev hoonestus juba roheala lõunaosa killustanud ja Põdra tn 51 kinnistu osaline hoonestamine tänava ääres täiendavat rohealade fragmenteerumist ei põhjusta. Ökoloogilises mõttes on see vahetult külgnevast hoonestusest juba mõjutatud ning Põdra tänava kaguküljele lisanduv vähene hoonestus olulist mõju ei oma. Piirkond on oma seoste tõttu sobiv elamu ehituseks. Detailplaneeringus käsitletav Põdra tänava poolse külje uus hoonestus on olemasoleva Põdra ja Sarve tänava äärse elurajooni laiendus, moodustades sellega ruumilise terviku. Oluline on, et säilib ligikaudu 40 meetri laiune rohekoridor, mis tagab planeeritud alast põhja- ja idapool paiknevate suuremate spordi- ja puhkealade omavahelise sidususe. Põdra tn 51 krundile kavandatud ehitusõiguse realiseerimine aitab korrastada linnaruumi ning järgib elamukruntide loogilist paiknemist. Võrreldes praeguse seisuga paraneb detailplaneeringu lahenduse elluviimisel kindlasti ala üldilme ja heakord. Samuti muutub maakasutus efektiivsemaks, kuna kasutatakse maad ja muid ressursse senisest otstarbekamalt, parandades ala linnaruumilist ilmet. Arvestades eelnevat, on Tallinna üldplaneeringu muutmine põhjendatud.
Tallinna Linnavolikogu 28. oktoobri 2004 määrusega nr 36 kinnitatud „Nõmme linnaosa ehitusmääruse“ järgi kuulub planeeritav ala II ehituspiirkonda, mis on põhiline eramute ala ning kus kruntidele on määratud võimalike kasutusotstarvetena: elamud (eramud, korterelamud), kodukontorid, lähipiirkonda teenindavad kaubandus-teenindusettevõtted, väiketöökojad, ühiskondlikud hooned, kultuuri-, tervishoiu- ja spordirajatised.
Detailplaneering on kooskõlas Nõmme linnaosa ehitusmäärusega.
Nõmme linnaosa üldplaneering võeti vastu Tallinna Linnavolikogu 4. mai 2017 otsusega nr 47. Vastuvõetud Nõmme linnaosa üldplaneeringu maakasutusplaani kohaselt jääb planeeritav ala pereelamute juhtotstarbega alale, kus võivad paikneda ühe või kahe korteriga omal krundil paiknevad pereelamud ning väikesed lähipiirkonda teenindavad kaubanduse, teeninduse, lastehoiu ja vabaaja harrastusega seonduvad ettevõtted ja asutused.
Detailplaneering on kooskõlas vastuvõetud Nõmme linnaosa üldplaneeringuga.
Detailplaneeringus nähakse ette Põdra tn 51 kinnistu jagamine kaheks elamumaa sihtotstarbega krundiks. Mõlemale krundile kavandatakse üks kahe korteriga elamu ja kaks abihoonet. Hoonestusalad on valitud nii, et kruntidel säiliks võimalikult terviklik looduslik keskkond.
Uued hooned on ette nähtud kavandada kaasaegse arhitektuuriga, mahuliselt liigendatud ja sobivalt vastaspool tänavat oleva Põdra-Sarve tänava hoonestusega, et tekiks ühtne terviklik linnaruum. Välisviimistluses kasutada naturaalseid looduslikke materjale, nagu klaas, kivi, krohv, puit. Hoonete paigutusel on arvestatud kõrghaljastuse paiknemist, aktiivne õueala autovarjualuste, sissepääsude jms on tänavapoolses osas ning tagaaed on tervikliku kõrghaljastusega, moodustades sujuva ülemineku metsaalale.
Juurdepääs planeeritud maa-alale on Põdra tänavalt.
Parkimislahendus on koostatud, lähtudes Tallinna Linnavolikogu 16. novembri 2006 otsusega nr 329 kinnitatud „Tallinna parkimise korralduse arengukavas aastateks 2006-2014“ toodud põhimõtetest. Planeeritud maa-alale on kavandatud kokku 10 parkimiskohta.
Planeeringualale koostas dendroloogilise hinnangu O. Abner ja K. Kõllamaa. Tallinna Linnavalitsuse 3. mai 2006 määruse nr 34 „Puittaimestiku ja haljastuse inventeerimise kord“ kohaseid I väärtusklassi puid alal ei kasva, kuid kasvab viis II väärtusklassi puud. Likvideeritavad III-V väärtusklassi puittaimed kompenseeritakse Tallinna Linnavolikogu 19. mai 2011 määruse nr 17 „Puu raieks ja hoolduslõikuseks loa andmise tingimused ja kord“ kohaselt raieloa menetlemisel arvutatavate haljastuse ühikute ulatuses.
Lisaks on O. Abner koostanud planeeritud maa-ala taimekoosluste ja nende looduskaitselise väärtuse ning kaitstavate taimeliikide eksperthinnangu. Alalt on leitud keskkonnaministri 19. mai 2004 määrusega nr 51 „III kaitsekategooria liikide kaitse alla võtmine“ kaitse alla võetud III kaitsekategooria taimeliigi kahelehine käokeel (Platanthera bifolia) asurkond. Detailplaneeringus on määratud nõue, et enne ehitustegevuse algust tuleb korraldada III kaitsekategooria taimede ümberistutamine koostöös Tallinna Keskkonnaameti vastava spetsialisti ning kooskõlas Vabariigi Valitsuse 15. juuli 2014 määrusega nr 248 „Kaitsealuse liigi isendi ümberasustamise kord“.
A. Jair on koostanud planeeritud maa-ala haudelinnustiku uuringu, mille kohaselt on planeeritud maa-alal ja selle lähiümbruses registreeritud 25 linnuliiki ning 60 pesitsusterritooriumi. Eksperthinnangus on esitatud meetmed, mille järgimisel on võimalik säilitada lindudele sobiv elukeskkond ka pärast kavandatu elluviimist.
Detailplaneeringu koostamise algatamist taotles 20. juunil 2014 registreeritud algatamisettepanekuga OÜ TRAVE TRADE esindaja A. Uusalu, kes soovis Põdra tn 51 kinnistu jagamist kaheks elamumaa sihtotstarbega krundiks ning ehitusõiguse määramist kaksikelamute ehitamiseks.
Tallinna Linnaplaneerimise Ameti, OÜ TRAVE TRADE ja K-Projekt Aktsiaseltsi vahel on 24. oktoobril 2014 sõlmitud planeeringu koostamise õiguse üleandmise leping nr 3-6/186.
Detailplaneeringu koostamine algatati Tallinna Linnavalitsuse 14. jaanuari 2015 korraldusega nr 19-k „Põdra tn 51 kinnistu detailplaneeringu koostamise algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine Nõmme linnaosas“. Detailplaneeringu koostamine algatati eesmärgil jagada sihtotstarbeta maa sihtotstarbega Põdra tn 51 kinnistu kaheks elamumaa sihtotstarbega krundiks ning määrata mõlemale krundile ehitusõigus 2-korruselise paarismaja ehitamiseks ning abihoonete rajamiseks. Lisaks anti detailplaneeringus heakorrastuse, haljastuse, juurdepääsuteede, parkimise ja tehnovõrkudega varustamise põhimõtteline lahendus.
Detailplaneeringu algatamise teade ilmus ajalehes Eesti Päevaleht 17. jaanuaril 2015, ajalehes Pealinn 26. jaanuaril 2015 ning ajalehes Nõmme Sõnumid 30. jaanuaril 2015. Detailplaneeringu eskiislahenduse ja lähteseisukohtadega sai tutvuda 29. jaanuarist kuni 5. veebruarini 2015, vastav teade ilmus ajalehes Eesti Päevaleht 21. jaanuaril 2015, ajalehes Pealinn 26. jaanuaril 2015 ning ajalehes Nõmme Sõnumid 30. jaanuaril 2015. Eskiislahenduse avaliku väljapaneku ajal ettepanekuid ja vastuväiteid ei esitatud.
Detailplaneeringu on koostanud K-Projekt Aktsiaselts. Detailplaneering on kooskõlas Tallinna Linnavalitsuse 31. oktoobri 2012 määrusega nr 52 „Detailplaneeringu koostamise algatamisettepaneku vorm ning detailplaneeringu koostamise nõuded“. Detailplaneeringule on lisatud O. Abneri koostatud dendroloogiline hinnang, O. Abneri koostatud taimekoosluste ja nende looduskaitselise väärtuse ning kaitstavate taimeliikide eksperthinnang ning A. Jairi koostatud linnustiku eksperthinnang.
Algatamise korralduses olevate lähteseisukohtade ja lisatingimustega on arvestatud.
Tallinna linna ehitusmääruse § 14 lõikes 2 loetletud isikutega on detailplaneeringu koostamisel tehtud koostööd ja § 15 lõikes 3 loetletud ametid on detailplaneeringule seisukohad esitanud.
Nõmme Linnaosa Valitsus, Nõmme linnaosa halduskogu, Tallinna Transpordiamet, Tallinna Kommunaalamet, Riigimetsa Majandamise Keskus, Päästeameti Põhja Päästekeskus ning planeeritava kinnisasja omanik detailplaneeringu koostamise käigus tehtava koostöö ajal ega detailplaneeringut kooskõlastades märkuseid ei esitanud.
Maa-amet kooskõlastas detailplaneeringu, paludes üle vaadata planeeringulahenduse sademeveelahenduse ning piirdeaedade võimalikud asukohad. Maa-ameti ettepanekul on piirdeaedade täiendavat asukohta kaalutud ning piirdeaia asukohta muudetud.
Tallinna Keskkonnaamet, AS Gaasivõrgud, AS Eesti Telekom (praegu Telia Eesti AS), Elektrilevi OÜ ja AKTSIASELTS TALLINNA VESI esitasid lisatingimused, mis on lisatud detailplaneeringu seletuskirja arvestamiseks ehitus- ja tööprojektide koostamisel.
Planeeritud maa-alale ei ole detailplaneeringuga ette nähtud avalikuks kasutamiseks kavandatud täiendavaid teid või kõnniteid, samuti ei ole kavandatud rajada üldkasutatavat haljastust ega ehitada üldkasutatavat välisvalgustust ja/või vihmaveekanalisatsiooni. Eeltoodust tulenevalt ei ole vajalik sõlmida detailplaneeringust huvitatud isiku või tema poolt näidatud isikuga Tallinna linna ehitusmääruse § 16 lõike 1 kohast teede ja tehnovõrkude valmisehitamise lepingut.
Detailplaneering võeti vastu Tallinna Linnavalitsuse 11. jaanuari 2017 korraldusega nr 35-k „Põdra tn 51 kinnistu detailplaneeringu vastuvõtmine Nõmme linnaosas“, millega oli ette nähtud jagada sihtotstarbeta maa sihtotstarbega Põdra tn 51 kinnistu kaheks elamumaa sihtotstarbega krundiks ning määrata mõlemale krundile ehitusõigus 2 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega kahe korteriga elamu ehitamiseks ning abihoonete rajamiseks. Lisaks antakse planeeringus heakorrastuse, haljastuse, juurdepääsuteede, parkimise ja tehnovõrkudega varustamise põhimõtteline lahendus. Teade detailplaneeringu vastuvõtmisest ilmus 16. jaanuaril 2017 ajalehes Postimees ja 30. jaanuaril 2017 ajalehes Pealinn.
Detailplaneering oli avalikul väljapanekul 27. veebruarist - 27. märtsini 2017. Sellekohane teade ilmus 4. veebruaril 2017 ajalehes Postimees, 10. veebruaril 2017 ajalehes Nõmme Sõnumid ja 13. veebruaril 2017 ajalehes Pealinn. Avaliku väljapaneku kestel detailplaneeringu kohta vastuväiteid ja ettepanekuid ei esitatud.
Tulenevalt asjaolust, et detailplaneering sisaldab üldplaneeringu muutmise ettepanekut, esitas Tallinna Linnavalitsus 3. mai 2017 kirjaga nr LV-1/1273 detailplaneeringu Harju maavanemale järelevalveks ja heakskiidu saamiseks.
Harju maavanem andis 25. mai 2017 kirjaga nr 6-7/1340 oma heakskiidu detailplaneeringule ning tagastas detailplaneeringu kohalikule omavalitsusele edasiseks menetlemiseks ja kehtestamise üle otsustamiseks.
Kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 25 lõike 7 punkti 4 alusel teavitab kohalik omavalitsus tähtkirjaga Põdra tn 51 kinnistu detailplaneeringu kehtestamise otsuse tegemise päevast Põdra tn 34, Põdra tn 36, Põdra tn 51 kinnistute omanikke.
Tallinna linna ehitusmääruse § 20 lõike 4 alusel kehtestab volikogu detailplaneeringud juhul, kui planeeringuala kohta ei ole kehtestatud üldplaneeringut, planeeringuga soovitakse muuta kehtestatud üldplaneeringut, planeeringuga kavandatakse linnaehituslikult olulisi muudatusi või planeering koostatakse olulise keskkonnamõjuga tegevuse kavandamiseks. Muudel juhtudel kehtestab detailplaneeringu linnavalitsus oma korraldusega
Kuna planeeringuga soovitakse muuta kehtestatud üldplaneeringut, kuulub detailplaneeringu kehtestamine Tallinna Linnavolikogu pädevusse.


RT I, 13.04.2012, 3
Vastu võetud 10.04.2012 nr 39
Põllumajandusministri 27. juuli 2010. a määrust nr 85 „Põllumajandustoodetele ja mittepuidulistele metsasaadustele lisandväärtuse andmise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” (RT I, 10.06.2011, 17) muudetakse järgmiselt:
„Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 58 lõike 5, § 59 lõike 5, § 60 lõike 4 ja § 621 lõike 2 alusel.”;
2) paragrahvi 1 täiendatakse pärast sõnu „tunnistamise kord” tekstiosaga „ning enne töö, teenuse või vara soetamise eest tasumist toetatava tegevuse elluviimise riigieelarvelistest vahenditest rahastamise taotlemise ja taotluse menetlemise kord, taotluse vorm kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFARD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 18 lõike 4 alusel heaks kiidetud „Eesti maaelu arengukavaga 2007–2013”.”;
„(1) Kui kõigi taotluste rahastamise summa ületab toetatava tegevuse rahastamise eelarve, hindab PRIA Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 60 lõike 2 alusel taotlusi enne taotleja, taotluse ja kavandatava tegevuse nõuetele vastavuse kontrollimist määruse lisas 4 sätestatud hindamiskriteeriumide alusel.”;
4) paragrahvi 13 lõikes 1 asendatakse sõnad „kõigi nõuetele vastavate taotluste” sõnadega „kõigi taotluste”;
5) paragrahvi 13 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kui § 12 lõike 1 alusel taotluste hindamise tulemusel on koostatud taotluste paremusjärjestus, rahuldatakse parimad nõuetele vastavad taotlused Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 60 lõike 5 punkti 2 alusel.”;
„(1) Toetuse saaja:
3) esitab investeeringu tegemist tõendavad dokumendid kuni kaheksas osas ühe taotluse kohta.”;
7) paragrahvi 171 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Toetatava tegevuse elluviimist võib Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 621 kohaselt riigieelarvelistest vahenditest rahastada pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist kuid enne töö, teenuse või vara soetamise eest tasumist tagatist nõudmata, kui töö või teenus on lõpetatud või vara on üle antud ning toetuse saaja on need vastu võtnud ja nende eest tasunud vähemalt omafinantseeringuga võrdse summa ning kui toetuse saaja on piisavalt usaldusväärne. Nimetatud rahastamisviisi ei kohaldata kapitalirendi puhul.”;
8) paragrahvi 171 lõiked 4 ja 7 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 171 lõikes 5 asendatakse tekstiosa „Lõikes 4 nimetatud” tekstiosaga „Paragrahvi 16 lõike 1 punktis 1 nimetatud arve-saatelehel või arvel märgitud toetatava tegevuse abikõlblike”;
10) paragrahvi 171 lõikest 6 jäetakse välja tekstiosa „Toetuse maksmise korral arvestatakse otsuse kohaselt väljamakstavast toetusrahast tasaarvelduse korras maha tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel toetuse saajale makstud raha. Toetuse maksmisest keeldumise korral maksab toetuse saaja tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel saadud raha asjaomases ulatuses tagasi.”;
11) lisa 1 read 6–8 ning normitehnilised märkused 7–9 tunnistatakse kehtetuks;
12) lisad 2 ja 4 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
Lisa 2 Põllumajandustoodetele ja mittepuidulistele metsasaadustele lisandväärtuse andmise investeeringutoetuse äriplaan


§ 5 Andmete avalikustamine Eesti finantsjärelevalve subjektide välisriigis asuvate filiaalide, tütarettevõtjate, esinduste ja nende poolt välisriigis piiriüleste teenuste osutamise kohta
§ 10 Reitinguagentuuride nimekiri ja sinna kandmise tingimused
RT I, 07.08.2015, 9
1) krediidiasutuse, kindlustusandja, fondivalitseja, kindlustusvahendaja, investeerimisühingu, makseasutuse, e-raha asutuse ning krediidiandja ja -vahendaja, sealhulgas hüpoteekkrediidiandja ja -vahendaja kohta;
3) makseagendi, investeerimisagendi, kindlustusmaakleri, kindlustusmaakleri esindaja, füüsilisest isikust kindlustusagendi ja krediidiandja agendi, sealhulgas hüpoteekkrediidiandja agendi kohta;
6) tunnustatud reitinguagentuuride, reitinguagentuuride nimekirja kandmise tingimuste ja vastava menetluskäigu kohta;
8) „Finantsinspektsiooni seaduse” § 2 lõikes 1 nimetatud seaduste alusel vastavat Eestis tegutsemise õigust omavate välisriigi isikute või institutsioonide (edaspidi välisriigi finantsjärelevalve subjekt) Eestis asuvate filiaalide, esinduste ja nende Eestis piiriüleste teenuste osutamise kohta.
3) aadress, telefon, faks, e-posti aadress, veebilehe aadress;
5) juhatuse ja nõukogu liikme ees- ja perekonnanimi ning liikmeks määramise kuupäev;
6) audiitori nimi;
7) tegevusloa ulatus, sealhulgas piirangud tegevusele, ning selle väljaandmise aluseks oleva otsuse number ja jõustumise kuupäev;
8) tegevusloa muutmise või lõppemise aluseks oleva otsuse tegemise ja jõustumise kuupäev ning number;
1) vastutava aktuaari ees- ja perekonnanimi;
(4) Juriidilisest isikust kindlustusmaakleri kohta avalikustatakse lisaks lõikes 1 sätestatule:
1) selle kindlustusandja ärinimi, milles ta omab olulist osalust, ning osaluse suurus;
2) vastavalt „Kindlustustegevuse seaduse” § 131 lõikele 3 kindlustusmaakleri nimekirja kandmise ja nimekirjast kustutamise kuupäev.
(5) Elukindlustuslepinguid vahendava juriidilisest isikust kindlustusagendi kohta avalikustatakse lisaks lõikes 1 sätestatule:
2) vahenduse eest vastutava juhatuse liikme ees- ja perekonnanimi;
3) aktsionäride või osanike kohta juriidilise isiku ärinimi ja registrikood või füüsilise isiku ees- ja perekonnanimi;
4) selle kindlustusandja ärinimi, milles juriidilisest isikust kindlustusagent omab olulist osalust.
(8) Kindlustusmaakleri esindaja, elukindlustuslepinguid vahendava füüsilisest isikust kindlustusagendi, füüsilisest isikust kindlustusagendi, füüsilisest isikust kindlustusmaakleri, investeerimisagendi, makseagendi, krediidiandja agendi esindaja ja füüsilisest isikust krediidiandja agendi kohta avalikustatakse järgmised andmed:
2) aadress, telefon ja e-posti aadress;
3) esindatava asutuse ärinimi, sealhulgas juriidilisest isikust agendi ärinimi;
4) agendi, esindaja või agendi esindaja nimekirja kandmise ja nimekirjast kustutamise kuupäev.
(9) Krediidivahendaja ja krediidiandja agendi kohta avalikustatakse täiendavalt krediidi vahendamise eest vastutava juhatuse liikme ees- ja perekonnanimi.
Fondi kohta avalikustatakse järgmised andmed:
3) juhatuse ja nõukogu liikme ees- ja perekonnanimi;
4) aktsiakapitali suurus ja kande tegemise kuupäev;
5) aadress, telefon, faks, e-posti aadress, veebilehe aadress;
6) fondivalitseja ärinimi ja asukoht;
7) fondijuhi ja audiitori ees- ja perekonnanimi;
8) liik;
9) lepingulise fondi tingimuste registreerimisel ja lepingulise fondi tingimuste muutmisel muudatuste registreerimise kuupäev või aktsiaseltsina asutatud fondi asutamise kooskõlastamise kuupäev või põhikirja muudatuste registreerimise kuupäev;
10) fondi üleandmise kuupäev;
11) fondi likvideerimis- või pankrotimenetluse algatamise kuupäev.
§ 5. Andmete avalikustamine Eesti finantsjärelevalve subjektide välisriigis asuvate filiaalide, tütarettevõtjate, esinduste ja nende poolt välisriigis piiriüleste teenuste osutamise kohta
4) juhatuse ja nõukogu liikme ees- ja perekonnanimi;
4) juhatuse liikme ees- ja perekonnanimi;
7) filiaali juhataja või juhatajate ees- ja perekonnanimi;
4) juhatuse ja nõukogu liikme ees- ja perekonnanimi ning liikmeks määramise kuupäev.
§ 10. Reitinguagentuuride nimekiri ja sinna kandmise tingimused
(1) Reitinguagentuuride nimekirjas avalikustatakse veebilehel järgmised andmed:
(2) Reitinguagentuur kantakse reitinguagentuuride nimekirja või kustutatakse reitinguagentuuride nimekirjast vastavalt „Krediidiasutuste seaduse” §-s 865 sätestatule.
(1) Käesoleva määruse § 3 lõigetes 1–8, §-s 4, § 5 lõigetes 1–3 ja § 6 lõigetes 1–3 nimetatud andmed avalikustatakse Finantsinspektsiooni veebilehel andmete olemasolu korral.


Autojuhi kutseoskusnõuete, ametikoolituse eeskirja, koolituskursuse õppekavade ja koolitunnistuse vormi kehtestamine - sisukord
1 TASU EEST TÖÖTAVA AUTOJUHI KUTSEOSKUSNÕUDED
§ 2 Autojuhi teadmistele esitatavad põhinõuded
§ 3 Autojuhi oskustele esitatavad põhinõuded
3 Lisanõuded
§ 4 Lisanõuded veosteveo autojuhile
§ 5 Lisanõuded sõitjateveo autojuhile
§ 6 Lisanõuded taksojuhile
2 AUTOJUHI AMETIKOOLITUSE EESKIRI
4 Üldosa
§ 7 Reguleerimisala
5 Autojuhi ametikoolituse korraldus
§ 91 Ametikoolituse tingimused
§ 10 Vastuvõtu tingimused
§ 12 Õppetöö korraldus
§ 121 Autojuhi täienduskoolituse õppetöö korraldus ja maht
§ 13 Koolitatava hindamine ja eksamineerimine
§ 131 Ametikoolituse tunnistuse väljastamine
6 Koolitusasutuse pedagoogiline personal, koolitusasutusele esitatavad nõuded, õppedokumentatsioon ja järelevalve
§ 14 Koolitusasutusele esitatavad nõuded
§ 15 Pedagoogilisele personalile esitatavad nõuded
§ 16 Õppedokumentatsioon
§ 17 Ametikoolituse järelevalve
3 VEOAUTOJUHI, SÕITJATEVEO AUTOJUHI JA TAKSOJUHI AMETIKOOLITUSE KURSUSE ÕPPEKAVAD
7 Veoautojuhi ametikoolituse kursuse õppekava
§ 18 Reguleerimisala
§ 19 Veoautojuhi ametikoolituse õppekava õppeained ja mahud
§ 191 Veoautojuhi täienduskoolituse õppeained ja mahud
§ 20 Õppetöö kestus
2 Õppekavas toodud õppeainete temaatiline plaan
1 Tööõiguse alused
§ 21 Üldsätted
§ 22 Tööleping
§ 23 Töö- ja puhkeaeg
§ 24 Töötaja puhkus
§ 25 Töö tasustamine
§ 26 Töökaitse, tööohutus, töötervishoid
§ 27 Sotsiaalsed tagatised
§ 28 Töövaidluste lahendamine
§ 29 Praktilised õppused
2 Psühholoogia valdkond
§ 30 Liiklus- ja suhtlemispsühholoogia
§ 31 Praktilised õppused
3 Sõiduki tundmine ja käsitsemine
§ 32 Üldnõuded
§ 33 Mootor
§ 34 Jõuülekanne ja rool
§ 35 Pidurid (sh suruõhusüsteem)
§ 36 Veermik, kere, rattad ja rehvid
§ 37 Elektriseadmed ja valgustusseadmed
§ 371 Sõiduki täiendav lisavarustus
§ 38 Sõidukite mõõtmed, massid ja teljekoormused
§ 39 Keskkonnasäästlikud meetmed
4 Transpordi infrastruktuur ja transpordiökonoomika alused
§ 40 Transpordi infrastruktuur
§ 41 Ettevõtluse alused
§ 42 Transpordiökonoomika alused
§ 43 Praktilised õppused
5 Autovedude korraldus (logistika)
§ 44 Logistika põhimõisted ja komponendid
§ 45 Veosevedu
§ 46 Rahvusvaheline autovedu
§ 47 Veoste laadimine ja kinnitamine
§ 48 Suuremõõduline ja/või raskekaaluline autovedu
§ 49 Metsamaterjali vedu
§ 50 Praktilised õppused
§ 51 Autojuhi sõidu- ja puhkeaja korraldus
6 Kindlustused
§ 52 Üldsätted
§ 53 Elukindlustus
§ 54 Kahjukindlustus
§ 55 Vastutuse kindlustus
§ 56 Liikluskindlustus
§ 57 Praktilised õppused
7 Autojuhi vastutus
§ 58 Üldsätted
§ 59 Töösisekorra eeskiri
§ 60 Karistusseadustik
§ 61 Vastutus väärteo toimepanemise eest eriseaduste ja karistusseadustiku järgi
§ 62 Vedaja vastutus
8 Töökeskkond ja liiklusohutus
§ 621 Liiklusreeglid ja liikluses käitumine
9 Sõidupraktika
§ 622 Sõiduki ettevalmistamine
§ 623 Sõiduki juhtimine väikesel kiirusel
§ 624 Sõiduki juhtimine erioludes
8 Sõitjateveo autojuhi ametikoolituse kursuse õppekava
§ 63 Reguleerimisala
§ 64 Bussijuhi ametikoolituse õppekava õppeained ja mahud
§ 641 Bussijuhi täienduskoolituse õppeained ja mahud
§ 65 Õppetöö kestus
§ 66 Üldsätted
§ 67 Tööleping
§ 68 Töö- ja puhkeaeg
§ 69 Töötaja puhkus
§ 70 Töö tasustamine
§ 71 Töökaitse, tööohutus, töötervishoid
§ 72 Sotsiaalsed tagatised
§ 73 Töövaidluste lahendamine
§ 74 Praktilised õppused
§ 75 Liiklus-, teenindus- ja suhtlemispsühholoogia
§ 751 Puudega ja piiratud liikumisvõimega inimeste teenindamine
§ 76 Praktilised õppused
§ 77 Üldnõuded
§ 78 Mootor
§ 79 Jõuülekanne
§ 80 Rool
§ 81 Pidurid (sh suruõhusüsteem)
§ 82 Veermik, rattad ja rehvid
§ 83 Elektriseadmed
§ 84 Kere ja lisaseadmed
§ 841 Sõiduki täiendav lisavarustus
§ 85 Kütus, õlid, määrdeained, erivedelikud ning hooldusmaterjalid
§ 86 Bussi kasutusjuhend
§ 87 Keskkonnasäästlikud meetmed
§ 88 Busside mõõtmed, massid ja teljekoormused
§ 89 Transpordi infrastruktuur
§ 90 Ettevõtluse alused
§ 91 Transpordiökonoomika alused
§ 92 Praktilised õppused
5 Sõitjateveo korraldus
§ 93 Üldnõuded
§ 94 Õpilasliinid
§ 95 Liiniveod
§ 96 Veod kaugliinidel
§ 97 Juhuveod
§ 98 Paki- ja kaubavedu bussidega
§ 99 Sõidu eest tasumise kord
§ 100 Üldsätted
§ 101 Elukindlustus
§ 102 Kahjukindlustus
§ 103 Vastutuse kindlustus
§ 104 Liikluskindlustus
§ 105 Praktilised õppused
§ 106 Üldnõuded
§ 107 Töösisekorra eeskiri
§ 108 Karistusseadustik
§ 109 Vastutus väärteo toimepanemise eest eriseaduste ja karistusseadustiku järgi
8 Sõidupraktika
§ 110 Üldsätted
§ 111 Sõitjateveo auto ettevalmistamine liinile sõiduks
§ 112 Sõitjateveo auto juhtimine väikesel kiirusel
§ 113 Sõitjateveo auto juhtimine linnaliikluses
§ 114 Sõitjateveo auto juhtimine liinil töötamise tingimustes
§ 115 Sõitjateveo auto juhtimine erioludes
§ 116 Juhtimisoskuse järelkontroll ja ametioskuste hindamine
9 Töökeskkond ja liiklusohutus
§ 1161 Liiklusreeglid ja liikluses käitumine
9 Taksojuhi ametikoolituse kursuse õppekava
§ 117 Reguleerimisala
§ 118 Taksojuhi ametikoolituse õppekava õppeained ja mahud
§ 1181 Täienduskoolitus, õppeained ja mahud
§ 119 Õppetöö kestus
§ 120 Üldsätted
§ 121 Tööleping
§ 122 Töö- ja puhkeaeg
§ 123 Töötaja puhkus
§ 124 Töö tasustamine
§ 125 Töökaitse, tööohutus, töötervishoid
§ 126 Sotsiaalsed tagatised
§ 127 Töövaidluste lahendamine
§ 128 Praktilised õppused
§ 129 Liiklus-, teenindus- ja suhtlemispsühholoogia
§ 1291 Puudega ja piiratud liikumisvõimega inimeste teenindamine
§ 130 Praktilised õppused
§ 132 Mootor
§ 133 Jõuülekanne ja rool
§ 134 Pidurid
§ 135 Kere, rattad ja rehvid
§ 136 Elektriseadmed, valgustusseadmed
§ 1361 Sõiduki täiendav lisavarustus
§ 137 Autode mõõtmed, massid ja teljekoormused
§ 138 Keskkonnasäästlikud meetmed
§ 139 Transpordi infrastruktuur
§ 140 Ettevõtluse alused
§ 141 Transpordiökonoomika alused
§ 142 Praktilised õppused
5 Taksovedude korraldus
§ 143 Üldnõuded
§ 144 Takso
§ 145 Taksojuht
§ 146 Sõitja
§ 147 Tariifid
§ 148 Seadusandlus ja turvanõuded
§ 149 Üldsätted
§ 150 Elukindlustus
§ 151 Kahjukindlustus
§ 152 Vastutuse kindlustus
§ 153 Liikluskindlustus
§ 154 Praktilised õppused
7 Taksojuhi vastutus
§ 155 Üldsätted
§ 156 Karistusseadustik
§ 157 Vastutus väärteo toimepanemise eest eriseaduste ja karistusseadustiku järgi
§ 1571 Liiklusreeglid ja liikluses käitumine
§ 158 Mitme veoliigi ametikoolitus
§ 159 Üleminekusätted
Autojuhi kutseoskusnõuete, ametikoolituse eeskirja, koolituskursuse õppekavade ja koolitunnistuse vormi kehtestamine1
Vastu võetud 06.11.2000 nr 87
RTL 2000, 119, 1855
jõustumine 23.11.2000
28.02.2001 RTL 2002, 37, 504 16.03.2002
07.07.2006 RTL 2006, 55, 1002 01.01.2007, osaliselt 01.04.2008
27.05.2008 RTL 2008, 45, 622 08.06.2008, osaliselt 01.09.2008
06.08.2012 RT I, 10.08.2012, 1 01.09.2012, määruses on asendatud läbivalt sõna „ARK” sõnaga „Maanteeamet” vastavas käändes
1 Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.09.2003, lk 4–17), muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.05.2004, lk 35–67); EL Nõukogu direktiiv 2006/103/EÜ 20. nov 2006, millega kohandatakse teatavaid direktiive transpordipoliitika valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 344–351).
Lisa [Kehtetu - RTL 2006, 55, 1002 - jõust. 01.01.2007]
Lisa 1 Kutsetunnistus
Lisa 2 Taksojuhi kutsetunnistus
Lisa 3 Ametikoolituse õppekavade koodid