Elva valla lemmikloomade registri põhimäärus – Riigi Teataja
Elva valla lemmikloomade registri põhimäärus
Elva valla lemmikloomade registri põhimäärus - sisukord
§ 2 Registri ametlik nimi ja omanik
§ 3 Registri pidamise eesmärgid
§ 4 Registri pidamise põhimõtted
§ 8 Andmete töötlemise üldpõhimõtted
§ 9 Andmete registrisse kandmise kord
§ 10 Registrisse kantud andmete õiguse tagamine ja andmete muutmine
§ 11 Registrist andmete väljastamise tingimused
§ 12 Registrist andmete väljastamise kord
§ 13 Registriandmete kaitsmine ja säilitamine
RT IV, 21.12.2019, 26
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõige 1 punkt 4, Elva Vallavolikogu 22.04.2019 otsuse 1-3/125 "Andmekogude asutamise ja pidamisega seotud ülesannete delegeerimine", loomatauditõrje seaduse § 11 lõike 1 ja avaliku teabe seaduse § 433 lg 1 ja § 435 lg 1 alusel.
Määrusega sätestatakse Elva valla lemmikloomade registri (edaspidi register) pidamise kord, sealhulgas andmekogu vastutava ja volitatud töötleja ülesanded, andmekogusse kogutavate andmete koosseis, andmete andmekogusse kandmise kord, andmekogust andmete väljastamise tingimused ja kord ja muud andmekogu pidamisega seotud korralduslikud küsimused.
§ 2. Registri ametlik nimi ja omanik
(1) Registri ametlik nimi on “Elva valla lemmikloomade register”.
(2) Register on kohaliku omavalitsuse andmekogu, mille omanik on Elva vald.
§ 3. Registri pidamise eesmärgid
Registri asutamise ja kasutusele võtmise eesmärgid on:
1) kasside ja koerte ning vajadusel muude lemmikloomade (edaspidi Loomade) üle arvestuse pidamine;
3) järelevalveta loomade omanike kiire leidmine;
4) loomade seaduses nõutud vaktsineerimiste jälgimine.
§ 4. Registri pidamise põhimõtted
(3) Register jaguneb kahte ossa:
1) ajakohased andmed – kehtivad andmed Elva vallas registreeritud loomade ja nende omanike kohta;
2) ebaõiged ja aegunud andmed – Elva vallas registreeritud loomade ja nende omanike kohta avastatud ebaõiged andmed ja kehtetuks muutunud andmed.
(4) Kehtivate ja aegunud andmete andmekoosseis on samasugune, välja arvatud juhul kui registri vastutav töötleja on registriandmete koosseisu laiendanud pärast andmete arhiveerimist.
(5) Registrisse kantud andmetel on informatiivne tähendus.
(1) Registri vastutav töötleja on Elva Vallavalitsus (edaspidi vastutav töötleja).
2) korraldab registri pidamist reguleerivate Elva valla õigusaktide eelnõude ning dokumentatsiooni koostamist;
4) töötleb registriandmeid ja sõlmib registri volitatud töötlejatega lepinguid registri andmete töötlemiseks;
5) lahendab registri pidamisel tekkinud probleeme;
6) teostab järelevalvet registri pidamise üle;
7) tagab andmetele juurdepääsu nende sihipäraseks kasutamiseks volitatud töötlejale;
8) täidab muid seadustest, teistest õigusaktidest ning põhimäärusest tulenevaid ülesandeid.
(1) Registri volitatud töötlejad on eraõiguslikud isikud, kes vastutava töötlejaga sõlmitud lepingu(te) alusel töötlevad registriandmeid või teostavad andmekogu majutamist ja registri arendustöid.
(3) Registri pidamisel registri andmeid töötlev volitatud töötleja:
(1) Registrisse kantakse Elva valla haldusterritooriumil asuvate loomade ja nende omanike andmed vastavalt Elva valla koerte ja kasside pidamise eeskirjale ning registri põhimäärusele.
(2) Registrisse kantavad andmed looma kohta on:
11) järgmise vaktsineerimise aeg;
12) surma aeg;
13) surma põhjus.
(3) Registrisse kantavad veterinaararsti andmed on:
1) looma registreerinud veterinaararsti nimi;
2) viimase kande teinud veterinaararsti nimi;
3) veterinaararsti organisatsiooniline kuuluvus.
(4) Registrisse kantavad loomaomaniku andmed on:
§ 8. Andmete töötlemise üldpõhimõtted
Registrisse kantud andmeid töödeldakse Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 27.04.2016 määruses nr (EL) 2016/679 "Isikuandmete kaitse üldmäärus", avaliku teabe seaduses, isikuandmete kaitse seaduses, muudes õigusaktides ja käesolevas põhimääruses sätestatud eesmärkidel, korras ja tingimustel.
§ 9. Andmete registrisse kandmise kord
(1) Registri volitatud töötlejale esitavad andmeid Elva valla territooriumil asuvate loomade omanikud.
(2) Andmed kannab registrisse volitatud töötleja või looma omanik läbi e-teeninduse llr.ee või läbi Eesti teabevärava eesti.ee.
(3) Volitatud töötleja kannab registrisse Elva vallas registreeritud loomade ja nende omanike andmed, samuti looma vaktsineerinud veterinaararsti nime ning looma vaktsineerimise kuupäeva.
(4) Volitatud töötleja registreerib looma ning looma omaniku andmed ankeedi täitmisel hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul, arvates looma märgistamise kuupäevast. Kui volitatud töötlejal puudub juurdepääs veebipõhisele registrile, esitab ta registreerimisandmed digitaalselt või paberkandjal hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul vastutavale töötlejale.
§ 10. Registrisse kantud andmete õiguse tagamine ja andmete muutmine
(2) Registri volitatud töötleja võtab looma registreerimisel omanikult nõusoleku andmete avaldamiseks käesolevas põhimääruses sätestatud ulatuses ja korras.
§ 11. Registrist andmete väljastamise tingimused
(2) Andmed väljastatakse registrist põhjendatud vajaduse korral.
(1) Registrist väljastavad andmeid vastutav töötleja ja volitatud töötleja neile esitatud avalduse alusel, millele on märgitud taotleja nimi, kontaktandmed, soovitud andmed ja nende kasutamise eesmärk.
(2) Andmed väljastatakse hiljemalt kolme tööpäeva jooksul avalduse vastuvõtmisest arvates.
(3) Järelevalveta looma leidmisel väljastatakse avaldajale looma kiibi numbri järgi registrisse kantud looma omaniku kontaktandmed ja vajadusel looma andmed.
(4) Registrist ametlike väljavõtete saamiseks on õigus registri vastutaval ja volitatud töötlejal.
(5) Andmete väljastamise kohta peetakse elektroonilist kanderaamatut, kuhu märgitakse kellele, millal ja millised andmed on väljastatud.
§ 13. Registriandmete kaitsmine ja säilitamine
(1) Andmetele juurdepääsu haldamine on registri vastutava töötleja ülesanne. Juurdepääs registriandmetele võimaldatakse ID-kaardi ning võimalusel muu identimisvahendiga.
(3) Vastutava töötleja poolt volitatud isikule juurdepääsuõiguse andmiseks esitataks taotlus, milles on toodud isiku ees- ja perekonnanimi, tema poolt täidetavad ülesanded registri pidamisel ja juurdepääsuõiguse kehtivuse soovitav aeg. Juurdepääsuõigus võib olla tähtajatu. Registri vastutav töötleja avab ühe tööpäeva jooksul, pärast taotluse saamist, juurdepääsu ja teavitab sellest juurdepääsu saanud isikut.
(5) Vastutaval töötlejal on õigus põhjendatud juhtudel volitatud töötleja juurdepääsuõigus sulgeda.
(6) Registriandmete säilitamise tähtaeg on 20 aastat.
(7) Registri turvaklass on K1T1S1 ja turbeaste madal (L).
(1) Registri pidamist, täiendamist ja arendamist finantseeritakse Elva valla eelarvest selleks eraldatud vahenditest.
(3) Registri likvideerimisel otsustatakse andmete üleandmine registri volitatud töötleja poolt vastutavale töötlejale, teise andmekogusse, Elva valla arhiivi või nende hävitamiseks. Vallavalitsus määrab üleandmise või hävitamise tähtaja.
(4) Andmete üleandmisel või hävitamisel koostatakse vastav akt.


text:
Kadrina valla elamute vee- ja kanalisatsioonisüsteemide rajamise või parendamise toetamise kord – Riigi Teataja
Kadrina valla elamute vee- ja kanalisatsioonisüsteemide rajamise või parendamise toetamise kord
Kadrina valla elamute vee- ja kanalisatsioonisüsteemide rajamise või parendamise toetamise kord - sisukord
§ 3 Toetatavad tegevused ning abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud
§ 4 Taotlus vastuvõtmise väljakuulutamine
§ 7 Taotluste menetlemine ja hindamine
§ 8 Toetuse väljamaksmine
RT IV, 05.07.2017, 60
Vastu võetud 28.06.2017 nr 89
(1) Käesoleva korra eesmärk on toetada Kadrina valla elamute vee- ja kanalisatsiooni‧süsteemide rajamist või parendamist Kadrina valla haldusterritooriumil, v.a Kadrina valla ühisveevärgi arendamise kavas toodud piirkondades valdkondade kaupa.
(2 ) Käesolev kord reguleerib Kadrina valla haldusterritooriumil asuvate elamute vee- ja kanalisatsiooni süsteemide rajamise või parendamise teostamiseks antava toetuse taotlemist, menetlemist ja väljamaksmist.
(3 ) Toetusprogrammi elluviimise eest vastutab Kadrina Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(4 ) Projekti elluviimise maksimaalne kestus (edaspidi projekti periood) on 6 kuud, kuid mitte hilisem kui 1. detsember vastaval aastal.
(1) Kadrina valla elamute ve e- ja kanalisatsiooni süsteemide rajamise või parendamise toetust (edaspidi toetus) on õigus saada füüsilisel isikul või isikutel (edaspidi taotleja või taotlejad), kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel 1. jaanuari seisuga on Kadrina vald ja kes omavad Kadrina valla haldusterritooriumil kinnistut, millel asub seaduslikul alusel püstitatud elamu või on väljastatud elamu ehitamiseks ehitusluba.
(2) Üksikelamute puhul peab omaniku või vähemalt ühe omaniku elukoht rahvastikuregistri andmetel 1. jaanuari seisuga olema Kadrina vald. Leibkonda kuuluvate perekonnaliikmete elukoht rahvastikuregistri andmetel ei pea olema Kadrina vald, kuid projekti tulemusel rajatud või parendatud vee- või kanalisatsioonisüsteemide järgselt eeldab vallavalitsus, et ka leibkonda kuuluvate pereliikmete elukoht saab olema Kadrina vald.
(3) Kortermajade puhul peab vähemalt 75% korteriomandi omanike elukoht rahvastikuregistri andmetel 1. jaanuari seisuga olema Kadrina vald.
(4) Toetust ei anta taotlejale, kes on eelneva viie aasta jooksul saanud samade tegevuste kohta toetust käesolevast või teistest toetusprogrammidest.
(5) Toetust ei anta taotlejale, kes on abikõlblik taotleja Hajaasustuse programmis, juhul kui Hajaasustuse programmi taotlusvoor vastaval aastal avatakse.
(6) Taotlejal ei tohi olla riiklike ega kohalike maksude osas maksuvõlga.
§ 3. Toetatavad tegevused ning abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud
(1) Toetusprogrammis toetatakse järgmisi valdkondi:
2) kanalisatsioonisüsteemid.
(2) Tegevuste teostamisel tuleb järgida kehtivat seadusandlust ja nõudeid.
(3) Veesüsteemide valdkonnas toetatakse järgmisi hooneteväliseid joogivee kättesaadavuse tagamiseks vajalikke tegevusi:
1) kaevude rajamine ja ümberehitamine, sh projekteerimine;
2) olemasolevatest või uutest kaevudest veetorustiku ehitamine ja selle ühendamine hoonesisese veesüsteemiga;
3) vee pumpamiseks ja puhastamiseks vajalike tehniliste seadmete ning tarvikute soetamine ning paigaldamine, sealhulgas selleks vajalike elektritööde teostamine;
4) vanade puurkaevude tamponeerimine või konserveerimine (juhul, kui kaasneb § 3 lõike 3 punktides 1-3 toodud tegevustega);
5) rajatud hooneteväliste veesüsteemide teostusmõõdistamine (juhul, kui kaasneb § 3 lõike 3 punktides 1-3 toodud tegevustega);
6) vee kvaliteedi analüüs (juhul, kui kaasneb § 3 lõike 3 punktides 1-3 toodud tegevustega).
(4) Veetorustikku ei või rajada ega pumpa paigaldada kaevu juurde, mille vee näitajate piirväärtused ületavad sotsiaalministri kehtestatud määruses, millega on sätestatud joogivee kvaliteedi- ja kontrollinõuded ning analüüsimeetodid, nimetatud joogivee kvaliteedi näitajate piirväärtusi.
(5) Kanalisatsioonisüsteemide valdkonnas toetatakse järgmisi hooneteväliseid elamu heitvee nõuetekohase kanaliseerimise tagamiseks vajalikke tegevusi:
1) k ogumismahuti ehitamine;
2) omapuhastite, sh imbsüsteemid ja filterväljakud, ehitamine, sh projekteerimine;
3) muude heitveepuhastusseadmete ja –süsteemide ehitamine;
4) kanalisatsioonitorustiku ehitamine ja selle ühendamine elamusisese kanalisatsioonisüsteemiga (juhul, kui kaasneb § 3 lõike 5 punktides 1-3 toodud tegevustega);
5) vanade, nõuetele mittevastavate, hooneteväliste heitvee kanaliseerimissüsteemide ja –seadmete, sh kogumismahutite, likvideerimine (juhul, kui kaasneb § 3 lõike 5 punktides 1-3 toodud tegevustega);
6) rajatud hooneteväliste kanalisatsioonisüsteemide teostusmõõdistamine (juhul, kui kaasneb § 3 lõike 5 punktides 1-3 toodud tegevustega.
(6) Kui rajatav või parendatav vee- või kanalisatsioonisüsteem läbib mitut kinnistut, on vajalik esitada notariaalne kokkulepe reaalservituudi seadmiseks, mille kohaselt kinnistu omanik on kohustatud taluma tema kinnistut läbivat ehitist.
(7) Kadrina valla haldusterritoorium jääb nõrgalt kaitstud või kaitsmata põhjaveega alale, seetõttu tuleb omapuhastitena kasutada bioloogilisi puhasteid või alternatiivina kinniseid kogumismahuteid, mida tuleb nõuetekohaselt tühjendada.
(8) Toetusprogrammi raames on abikõlblikud ainult need kulud, mida tehakse taotluses märgitud tegevuste ja kinnistu(te) piires, v.a § 1 lõikes 1 nimetatud piirkondades, ning on otseselt seotud § 3 lõigetes 3 ja 5 toodud tegevuste elluviimisega.
(9) Abikõlblikud ei ole tegevused, millega soovitakse rajada või parendada vee- või kanalisatsioonisüsteeme ebaseaduslikult ehitatud elamu teenindamiseks.
(10) Abikõlblikud ei ole projekti tegevustega seotud maa ostu ega kasutamisega seotud kulud.
§ 4. Taotlus vastuvõtmise väljakuulutamine
(1) Vallavalitsus kuulutab toetuse taotluste vastuvõtmise välja peale valla vastava aasta eelarve kinnitamist, kuid mitte hiljem kui 1. mail.
(2) Toetuse taotluste vastuvõtmise periood on 30 kalendripäeva peale toetuse taotluste vastuvõtmise väljakuulutamist.
(3) Toetuse taotluste vastuvõtmise kohta avalikustatakse info vallavalitsuse kodulehel ning vallalehes.
(1) Taotlus esitatakse allkirjastatuna paberkandjal või digitaalselt.
(2) Taotleja saab taotlusvoorus esitada valdkonna kohta ühe taotluse. Juhul kui vee- või kanalisatsioonisüsteem teenindab mitme kinnistuga üksikelamuid või ühte kortermaja, tuleb esitada omanike ühine taotlus.
(3) Taotleja või tema poolt volitatud isik esitab vallavalitsusele:
1) vormikohase taotluse (lisa 1) ja selle kohustusliku lisadokumendi, milleks on Maa-ameti Geoportaali kaardirakenduse väljatrükile kantud asendiplaan;
2) töid teostava ettevõtte hinnapakkumise koopia. Töid teostav ettevõte peab omama tööde teostamiseks pädevust ning olema kantud majandustegevuse registrisse. Kui hinnapakkumist pole võimalik esitada, tuleb esitada vastavad põhjendused ning hinnakalkulatsioonid;
3) vee kvaliteedi analüüs, mis tõendab vee kvaliteeti, juhul kui rajatakse joogiveetorustik, paigaldatakse veepump või veepuhastusseadmed olemasoleva kaevu juurde või rajatakse uus kaev põhjusel, et vee kvaliteet ei vasta joogivee nõuetele;
4) v ajadusel teiste kinnistute/korteriomandite omanike kirjalik nõusolek.
(1) Toetuse suuruseks ühe majapidamise kohta aastas on 50% teostatud tööde kogumaksumusest, kuid mitte rohkem kui 2000 eurot.
(2) Toetuse suuruseks kortermajade puhul on 50% teostatud tööde kogumaksumusest, kuid mitte rohkem kui 2000 eurot nelja korteriomandi kohta.
(3) Komisjonil on õigusteha osalises mahus rahuldamise ettepanek üksnes pingereas viimasele rahuldatavale taotlusele.
(4) Rahalised tehingud, mis ületavad 300 eurot, tuleb teostada panga vahendusel. Sularahaga tehtud tehingud võivad moodustada kuni 10% projekti kogumaksumusest.
§ 7. Taotluste menetlemine ja hindamine
(1) Toetuse saamiseks esitab taotleja vallavalitsusele käesoleva korra § 5 kohased dokumendid hiljemalt 30 kalendripäeva jooksul peale toetuse taotluste vastuvõtmise väljakuulutamist. Tähtpäevast hiljem esitatud taotlused tagastab vallavalitsus läbivaatamata.
(2) Vallavalitsus moodustab taotluste menetlemiseks ja hindamiseks komisjoni ning nimetab komisjoni esimehe.
(3) Komisjoni ülesanded:
1) k omisjoni töövormiks on koosolek, mille kvoorumiks on 2/3 komisjoni liikmete üldarvust. Koosolek protokollitakse ning protokollile kirjutavad alla kõik koosolekust osa võtnud komisjoni liikmed.
2) t utvub enne taotluste rahuldamise ja mitterahuldamise ettepaneku tegemist kohapeal iga toetuse taotluses kirjeldatuga.
3) k ui taotluse ja taotleja vastavuse kontrollimisel avastab komisjon ebatäpsusi, teavitab ta sellest viivitamatult taotlejat ja määrab tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.
(4) K omisjon hindab üksnes vastavaks tunnistatud taotlusi täites hindamistabeli ja võttes arvesse Kadrina valla eelarves eraldatud rahaliste vahendite piiri ja järgmised hindamiskriteeriumid:
1) tegevuste vajalikkus ja laheneva kitsaskoha olulisus – osakaaluga 40% koondhindest;
2) kulude põhjendatus – osakaaluga 30% koondhindest;
3) kasusaajate arv – osakaaluga 20% koondhindest, „suurim on parim“;
4) toetuse suurus kasusaaja kohta – osakaaluga 10% koondhindest, „vähim on parim“.
(5) Taotlusi hinnatakse skaalal 1-5, mille väärtused on järgmised:
1) 1 - puudulik
2) 2 - nõrk
3) 3 - keskpärane
4) 4 - hea
5) 5 - väga hea
(6) Numbriliste väärtustega kriteeriumid (kasusaajate arv ja toetuse suurus kasusaaja kohta) arvestatakse vastavalt kas „suurim on parim“ või „vähim on parim“, mille arvestamisel kasutatakse järgmisi valemeid:
1) „suurim on parim“ - suurim väärtus saab maksimaalse arvu punkte (5 punkti); teised pakkumused saavad prop o rtsionaalselt vähem, arvutad es valemiga: konkreetne väärtus/ suurim väärtus x osakaal;
2) „vähim on parim“ - madalaim väärtus saab maksimaalse arvu punkte (5 punkti); teised pakkumused saavad prop o rtsionaalselt vähem, arvut ades valemiga: madalaim väärtus/ konkreetne väärtus x osakaal.
(7) Hindamistulemuste alusel koostatakse toetuse taotlustest pingerida kaalutud keskmiste koondhinnete alusel. Võrdsete koondhinnete puhul pannakse pingereas ettepoole need taotlused, milles on enam kasusaajaid.
(8) Toetuse taotluste hindamistulemused protokollitakse. Protokolli allkirjastavad protokollija ja komisjoni esimees.
(9) Komisjon vaatab laekunud taotlused läbi, teostab hindamise ja esitab vallavalitsusele ettepaneku taotluste rahuldamise või mitterahuldamisega 20 tööpäeva jooksul arvates toetuse taotluste esitamise tähtaja lõppemisest.
(10) Vallavalitsus menetleb komisjoni ettepanekut 10 tööpäeva jooksul peale vallavalitsusele saabumist ja saadab toetuse taotlejale väljavõtte vallavalitsuse korraldusest taotluse rahuldamise või mitterahuldamise kohta.
(11) Vallavalitsus avalikustab peale toetuste rahuldamise ja mitterahuldamise otsuse langetamist rahuldatud toetuse osas oma veebilehel järgmised andmed:
2) taotletav tegevus;
3) toetuse summa.
§ 8. Toetuse väljamaksmine
(1) Toetuse väljamaksmine toimub:
1) peale tööde teostamist esitab taotleja vallavalitsusele toetuse kasutamise aruande (lisa 3) ning selle kohustuslike lisadena kaetud tööde akti (lisa 4) koopia, arve(te) koopia(d), omaosaluse tasumist tõendava maksekorralduse koopia ja kasutusloa taotluse või kasutusteatise.
2) vallavalitsuse komisjon kontrollib kohapeal tehtud tööde vastavust taotlusele, vormistab kontrollakti (lisa 5) ja esitab akti vallavalitsusele.
3) v allavalitsus teeb peale § 8 lõike 1 punktide 1 ja 2 nõuete täitmist toetuse väljamaksmise otsuse 10 tööpäeva jooksul.
4) t oetus kantakse arve alusel töö teostaja arveldusarvele 10 tööpäeva jooksul arvates vallavalitsuse poolt toetuse väljamaksmise otsuse tegemisest.
(2) Vallavalitsusel on õigus keelduda toetuse andmisest või nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid, kui taotleja:
1) ei vasta käesoleva korra § 2 nimetatud tingustele;
3) pole teostanud töid projekti perioodi jooksul.
Lisa 1 Taotlusvorm - veesüsteemid
Lisa 2 Taotlusvorm - kanalisatsionisüsteemid
Lisa 4 Kaetud tööde akt
Lisa 5 Kontrollakt

matches:
§ 3
§ 4
§ 7
§ 8
§ 3
§ 3
§ 3
§ 3
§ 3
§ 3
§ 3
§ 1
§ 3
§ 4
§ 7
§ 5
§ 8
§ 8
§ 2


Tartu Vallavalitsuse hoolekandekomisjoni moodustamine ja komisjoni põhimäärus – Riigi Teataja
Tartu Vallavalitsuse hoolekandekomisjoni moodustamine ja komisjoni põhimäärus
Tartu Vallavalitsuse hoolekandekomisjoni moodustamine ja komisjoni põhimäärus - sisukord
§ 2 Komisjoni eesmärk
§ 3 Komisjoni tegevuse alused
§ 6 Komisjoni ülesanded ja õigused
RT IV, 15.10.2019, 23
Vastu võetud 10.10.2019 nr 8
Sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 2 lg 2 kohaselt on sotsiaalkaitse eesmärk toetada ja suurendada inimese iseseisvat toimetulekut ja sotsiaalset kaasatust, luua võrdseid võimalusi, saavutada tööhõive kõrge tase, ennetada töötust ning toetada töö- ja pereelu ühitamist.
Sotsiaalhoolekandeline abi jaguneb riigi korraldatavaks abiks ning kohaliku omavalitsuse ehk Tartu valla korraldatavaks abiks. Sotsiaalhoolekandeline abi liigid on isikule antav mitterahaline hüvitis (s.o sotsiaalteenused) ning isikule makstav rahaline hüvitis. Hüvitise andmine otsustatakse ametiasutuse antava haldusakti või ametiasutusega sõlmitud halduslepingu alusel. Samuti võidakse hüvitis anda toimingu sooritamisega, millega isik saab soodustuse või millega rahuldatakse isiku taotlus hüvitise saamiseks.
Üldjuhul otsustatakse hüvitise andmine haldusakti alusel. Haldusaktiga otsustatakse sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 23 lõikes 2 märgitud asjaolud ning haldusaktis märgitakse vähemalt sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 26 lõigetes 1 ja 2 märgitu. Hüvitise andmine otsustakse halduslepingu alusel juhul, kui hüvitise andmine või andmise tingimused otsustatakse ametiasutuse ja hüvitise saajaga või ametiasutuse, hüvitise saaja ning hüvitise vahetu andjaga (teenuseosutajaga) koosöös. Hüvitist antakse seaduse alusel hüvitise andja toiminguga, kui seadus ei sätesta hüvitise andmist haldusakti või halduslepingu alusel.
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja § 30 lg 1 p 2, Tartu Vallavolikogu 24.04.2018 määruse nr 12 „Tartu valla põhimäärus“ § 24 lg 1 ning Tartu Vallavolikogu 26.09.2019 määruse nr 22 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord“ § 4 lg 5 alusel.
Moodustada Tartu Vallavalitsuse hoolekandekomisjon, mis on vallavalitsuse alatine nõuandev komisjon.
§ 2. Komisjoni eesmärk
Tartu Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hoolekandekomisjoni (edaspidi komisjon) tegevuse eesmärk on sotsiaalhoolekandelise abi andmise korraldamine.
§ 3. Komisjoni tegevuse alused
(1) Komisjon juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi ja Tartu valla õigusaktidest ning oma põhimäärusest.
(2) Komisjoni põhimääruses teeb muudatusi vallavalitsus.
(3) Komisjoni tegevuse lõpetab ning põhimääruse tunnistab kehtetuks vallavalitsus.
(1) Komisjoni liikmete arvu määrab vallavalitsus oma korraldusega ja see ei või olla väiksem kui kolm liiget.
(2) Komisjoni koosseisu kinnitab ja koosseisus teeb muudatusi vallavalitsus oma korraldusega.
(1) Komisjoni töövorm on koosolek. Komisjoni koosolekud on kinnised, välja arvatud kui komisjon ei otsusta teisiti. Koosoleku kokkukutsumise otsustab, koosoleku kutsub kokku, päevakorra kinnitab ja koosolekut juhib komisjoni esimees. Komisjoni esimeest asendab tema äraolekul aseesimees.
(2) Koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kord kuus. Komisjoni esimees edastab komisjoni liikmetele vähemalt kolm tööpäeva enne koosoleku toimumist teabe koosoleku toimumise ajast ja kohast ning koosoleku päevakorra. Vajadusel edastatakse komisjoni liikmetele ka päevakorrapunktide käsitlemiseks vajalikud materjalid.
(4) Komisjoni esimehe poolt nimetatud komisjoni liige valmistab ette komisjoni koosolekuks vajalikud materjalid, koostab koosoleku protokolli ja korraldab jooksvate küsimuste lahendamise.
(5) Komisjoni koosolek on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt pool komisjoni koosseisust, sealhulgas komisjoni esimees. Komisjoni otsused võetakse vastu poolthäälte enamusega. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustavaks koosoleku juhataja hääl.
(6) Komisjoni otsused protokollitakse. Protokollile kirjutab alla komisjoni esimees. Komisjoni liikmete eriarvamused protokollitakse nende nõudmisel. Protokollid registreeritakse Tartu valla dokumendiregistris.
§ 6. Komisjoni ülesanded ja õigused
1) sotsiaalhoolekandelise abi saamiseks esitatud taotluse läbivaatamine ning vallavalitsuse sotsiaal-, haridus- ja kultuuriosakonnale ettepaneku tegemine hüvitise määramiseks või teenuse osutamiseks;
2) vajadusel arvamuse andmine vallavalitsusele erinevates sotsiaalvaldkonda puudutavates küsimustes.
1) saada komisjoni tööks vajalikke andmeid ja dokumente valla ametiasutustelt ja vallavalitsuse hallatavatelt asutustelt;
2) kaasata komisjoni töösse eksperte ja teisi isikuid.
Määrust jõustub kolmandal päeval peale Riigi Teatajas avaldamist.