Põhikoolivõrgu korrastamine perioodil 2014–2020 – Riigi Teataja
Põhikoolivõrgu korrastamine perioodil 2014–2020
Põhikoolivõrgu korrastamine perioodil 2014–2020 - sisukord
§ 6 Toetatavad projekti tegevused
§ 9 Toetuse osakaal, minimaalne ning maksimaalne toetuse summa ja omafinantseering
§ 10 Ettepaneku esitamine
§ 11 Nõuded ettepanekule
§ 12 Ettepaneku esitaja ja ettepaneku kvalifitseerimistingimused
§ 13 Projektide valikukomisjoni moodustamine
§ 14 Ettepanekute analüüs ja läbirääkimised ettepanekute esitajatega
§ 15 Projekti valikukriteeriumid ning valikumetoodika
§ 16 Investeeringute kava koostamine
§ 17 Investeeringute kava muutmine
§ 18 Investeeringute kavasse mittearvamisest teavitamise kord
§ 20 Nõuded taotlejale ja partnerile
§ 21 Nõuded taotlusele
§ 22 Toetuse taotleja ja partneri kohustused
§ 24 Toetuse taotleja, partneri ja taotluse nõuetele vastavuse kontroll
§ 25 Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemine
§ 26 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
§ 27 Toetuse kasutamisega seotud teabe, dokumentide ja aruannete esitamine
7 Osapoolte õigused ja kohustused
§ 31 Rakendusasutuse õigused
§ 32 Finantskorrektsioonid
RT I, 19.01.2018, 3
Vastu võetud 26.11.2015 nr 50
RT I, 28.11.2015, 8
17.05.2017 RT I, 24.05.2017, 1 27.05.2017, rakendatakse alates 01.12.2015
12.01.2018 RT I, 19.01.2018, 1 22.01.2018, rakendatakse alates 01.12.2015
(2) Toetust antakse kooskõlas riigieelarve strateegiaga ja „Elukestva Õppe Strateegia 2020” (edaspidi EÕS) ning rakendusplaani aastateks 2015–2018 lisa „Haridustaristusse investeerimise põhimõtted” eesmärkidega.
(1) Toetuse eesmärgiks on aidata kaasa koolivõrgu korrastamisele viies üldhariduskoolide hoonetes õppekohad vastavusse demograafiliste muutustega. Toetuse andmise eesmärk tuleneb EÕS alaeesmärgist 5.2 „Kvaliteetse ja valikuterohke gümnaasiumihariduse võimaluste loomine igas maakonnas ja kvaliteetse kodulähedase põhihariduse tagamine” ning toetust saavad projektid peavad panustama EÕS koolivõrguprogrammi mõõdikute „Gümnaasiumiastmega koolide arv”, „Haridusvaldkonna pinnakasutuse optimeerimine” ning „Ruutmeetreid õpilase kohta üldharidusvõrgu korrastamisel toetust saanud objektidel (m²)” sihttasemete saavutamisele.
(2) Käesoleva määruse alusel projektidele antud toetuste oodatava tulemusena on:
1) toetust saanud põhikoolide hoonetes nüüdisaegsed õppetingimused ja
2) toetust saanud kohalike omavalitsuse üksuste koolivõrk korrastatud ning nende pidamisel olevate koolide õppepind optimeeritud.
(3) Projekt peab panustama meetme „Koolivõrgu korrastamine” väljundnäitaja (kaasajastatud pind ruutmeetrites) sihttaseme saavutamisse.
(1) Rakendusasutus on vastavalt Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 2014. a korraldusega nr 557 „„Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse meetmete nimekirja” kinnitamine” kinnitatud nimekirjale Haridus- ja Teadusministeerium (edaspidi rakendusasutus).
(2) Rakendusüksus on lõikes 1 nimetatud Vabariigi Valitsuse korralduse kohaselt sihtasutus Innove (edaspidi rakendusüksus).
1) koolivõrgu korrastamine – põhikoolide ühendamine või liitmine, ühes või mitmes põhikooli astmes või põhikoolis õppetegevuse lõpetamine ning üldkeskhariduse andmise lõpetamine kohaliku omavalitsusüksuse pidamisel olevates üldhariduskoolides viies koolide õppekohad vastavusse demograafiliste muutustega;
2) riigigümnaasium – Haridus- ja Teadusministeeriumi pidamisel olev gümnaasium, mis tegutseb põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 2 lõike 3 punktis 4 toodud vormis;
3) kohaliku omavalitsuse üksuse pidamisel olev kool – valla või linna hallatavate asutustena tegutsev üldhariduskool ning valla või linna valitseva või olulise mõju all olevate juriidiliste isikute pidamisel olev kool;
4) erakool – juriidiliste isikute pidamisel olev põhikool, mis ei ole valla või linna valitseva või olulise mõju all;
5) partner – partner on taotluses nimetatud projektiga otseselt seotud kohaliku omavalitsuse üksus või erakooli pidaja, kes osaleb projektis toetatava tegevuse rakendamisel ja kellel tekivad selle käigus kulud;
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas „omavalitsuse“ Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
6) õppekoht – ühele õppijale loodud võimalus õppeasutuses õppida;
7) õppekohtade arv koolis – kooli maksimaalne võimekus õpilasi vastu võtta;
8) õppehoonete pinna optimeerimine – toetuse saaja pidamisel olevates koolides olevate õppekohtade arvu vastavusse viimine õpilaste arvu prognoosiga aastani 2030;
9) hoone lammutamine - ehitatava õppehoone kasutuselevõtuga vabaneva endise õppehoone või selle osade lammutamine.
[RT I, 24.05.2017, 1 - jõust. 27.05.2017, rakendatakse alates 01.12.2015]
§ 6. Toetatavad projekti tegevused
(1) Toetust antakse investeeringuprojektile, mis panustab käesoleva määruse §-s 2 nimetatud eesmärgi, tulemuste ja väljundnäitaja sihttaseme saavutamisse, mille raames tehakse järgmisi tegevusi:
1) olemasoleva õppehoone rekonstrueerimine;
2) uue õppehoone ehitamine;
3) õppehoone sisustamine;
4) õppehoone lammutamine.
(2) Toetust ei anta projektile, mille raames on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevused lõpetatud enne taotluse esitamist.
(3) Lõikes 1 nimetatud õppehoonete (välja arvatud projektiga hõlmamata spordihoone või spordiruumid) ehitamise kompleksse lahenduse tulemusena peavad kõik konstruktsioonid, tehnosüsteemid ja kommunikatsioonid olema lahendatud nüüdisaegsete materjalide ja tehniliste lahenduste baasil, tagades objekti nõuetele vastava, iseseisva funktsioneerimise ja sihtotstarbelise kasutamise. Kultuurimälestiseks tunnistatud õppehooned rekonstrueeritakse vastavalt muinsuskaitse eritingimustele.
6) keskkonnamõjude hindamine;
10) hangete läbiviimine;
11) ehitustööd (sh liitumised tehnovõrkudega ja liitumistasud ning hoone teenindamiseks vajalikud kinnistu heakorratööd ning teede, platside ja muude teenindavate ehitiste ehitamine);
12) õppekava täitmiseks ning kooli pidamiseks vajaliku sisustuse, inventari, õppe- ning töövahendite ost ja paigaldus maksumusega kuni 5% projekti taotletavast abikõlblike kulude kogumahust;
13) õppehoone lammutamine. Abikõlblikud on ka samas hoones paiknevate spordiruumide, ujula ja õpilaskodu ruumide lammutamine;
14) õppehoonete osade lammutamisel järele jäävate hooneosade toimimiseks hädavajalikud ehitustööd ning kinnistute haljastamine maksumusega kuni 3% projekti taotletavast abikõlblike kulude kogumahust;
15) projektile toetuse andmise avalikustamisega seotud kulud, välja arvatud trükised, televisioonisaated ja reklaamüritused, vastavalt Vabariigi Valitsuse 12. septembri 2014. a määrusele nr 146 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse andmisest avalikkuse teavitamise, toetusest rahastatud objektide tähistamise ning Euroopa Liidu osalusele viitamise nõuded ja kord”;
16) jäätmeseaduse § 30 mõistes vahetult projektiga seotud jäätmete taaskasutamise kulud.
(3) Mitteabikõlblikud on:
1) ühendmääruse §-s 4 loetletud kulud;
2) üld- ja personalikulud;
3) ujulate ehitamine ja sisustamine, välja arvatud nende lammutamine;
4) spordihoonete ja -ruumide ning nende kasutamisega seotud ruumide, staadionite ja muude spordirajatiste ehitamine, välja arvatud nende lammutamine;
5) õpilaskodude ehitamine ja sisustamine, välja arvatud nende lammutamine;
6) transpordivahendi ostmine või rentimine;
7) investeeringud ainult mittestatsionaarse õppe läbiviimiseks mõeldud hoonetesse või hooneosadesse;
8) ehitise hooldusremont (perioodiline hooldustöö ehitise normaalse toimimise tagamiseks ning ehitise kasutusea pikendamiseks);
9) projekti raames tarvikute (äratarvitatavad vallasasjad, mis otstarbekohasel kasutamisel lakkavad olemast) soetamine.
(1) Projekti abikõlblikkuse periood on taotluse rahuldamise otsuses määratud ajavahemik, millal projekti tegevused peavad algama ja lõppema, ning mis peab jääma ajavahemikku 1. jaanuar 2014 kuni 31. august 2022. Põhjendatud juhtudel võib toetuse saaja taotleda rakendusüksuselt projekti abikõlblikkuse perioodi pikendamist kuni 31. augustini 2023.
(2) Projekti abikõlblikkuse periood algab taotluse rahuldamise otsuses nimetatud kuupäevaga, mis ei ole varasem kui 1. jaanuar 2014. a.
§ 9. Toetuse osakaal, minimaalne ning maksimaalne toetuse summa ja omafinantseering
(1) Projektile antakse toetust kuni 85% projekti abikõlblikest kuludest. Omafinantseeringu osakaal projekti abikõlblikest kuludest on vähemalt 15%.
(2) Käesoleva määruse § 6 lõike 1 punktis 4 nimetatud tegevusele antakse toetust kuni 100% selle tegevuse abikõlblikest kuludest. Projekti teiste tegevuste toetuse osakaal peab vastama käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tingimustele. Kui projektis tehakse § 6 lõike 1 punktis 4 nimetatud tegevusi, võib projektile antava toetuse osakaal olla suurem kui 85% projekti abikõlblikest kuludest ning omafinantseeringu osakaal olla väiksem kui 15% projekti abikõlblikest kuludest.
(3) Projektile antava toetuse suurim summa ja protsent abikõlblikest kuludest kehtestatakse toetuse taotluse rahuldamise otsuses.
(4) Minimaalne toetuse summa on 200 000 eurot ning maksimaalne toetuse summa 5 000 000 eurot ühe projekti kohta. Toetus käesoleva määruse § 6 lõike 1 punktis 4 nimetatud tegevuseks võib olla kuni 200 000 eurot ning maksimaalne toetuse summa nimetatud tegevusi sisaldava projekti kohta on 5 200 000 eurot. Maksimaalne toetuse summa ühe kohaliku omavalitsuse üksuse kohta võib olla 8 000 000 eurot.
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus, eemaldatud vale teine lause ning taastatud kolmanda lause tekst, Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
§ 10. Ettepaneku esitamine
(1) Ettepanekute koondamine ning investeeringute kava koostamine toimub voorudes. Ettepanekute koondamise voorudes korraldab rakendusüksus.
(2) Iga kohaliku omavalitsuse üksus (edaspidi ka ettepaneku esitaja) võib igas voorus esitada ühe ettepaneku ühe põhikooli ühe õppehoone ehitamiseks ja sisustamiseks. Ettepanek võib sisaldada ka tegevusi koolivõrgu korrastamise käigus vabaneva endise õppehoone lammutamiseks.
(3) Kohaliku omavalitsuse üksus võib oma ettepanekus taotleda partneri pidamisel oleva põhikooli õppehoone ehitamist ja sisustamist, kui ettepaneku esitaja ja partneri vahel on sõlmitud leping milles on ette nähtud poolte õigused ja kohustused ning vastutus projekti käigus ehitatava ja sisustatava hoone kasutamiseks põhikoolina selle eeldatava kasuliku eluea jooksul.
(4) 2016. a korraldatavasse esimesse vooru võib ettepaneku esitada kohaliku omavalitsuse üksus, kui koolivõrgu korrastamisest tulenevalt on vaja teha investeeringuid tema või partneri pidamisel olevate koolivõrgu korrastamisega hõlmatud põhikoolide kasutuses olevatesse õppehoonetesse pinna optimeerimiseks ja selle kohaliku omavalitsuse üksuse territooriumil on:
1) asutatud riigigümnaasium alates 1. jaanuarist 2011. a või on kirjalikult kokku lepitud Haridus- ja Teadusministeeriumiga selle asutamises või
2) alates 1. jaanuarist 2011. a on lõpetatud või lõpetatakse kohaliku omavalitsuse volikogu otsusega hiljemalt 31. augustiks 2020. a gümnaasiumihariduse andmine statsionaarses õppevormis selles koolis, mille hoonete ehitamiseks toetust taotletakse.
(5) Järgnevatesse voorudesse võib lisaks lõikes 4 nimetatud kohaliku omavalitsuse üksustele ettepaneku esitada kohaliku omavalitsuse üksus, kui koolivõrgu korrastamisest tulenevalt on vaja teha investeeringuid tema või partneri pidamisel olevatesse koolivõrgu korrastamisega hõlmatud põhikoolide kasutuses olevatesse õppehoonetesse pinna optimeerimiseks ja see kohaliku omavalitsuse üksus on:
1) alates 1. jaanuarist 2011. a lõpetanud või lõpetab kohaliku omavalitsuse volikogu otsusega hiljemalt 31. augustiks 2022. a õppetegevuse ühes või mitmes põhikooli astmes või põhikoolis või
2) alates 1. jaanuarist 2011. a on põhikoole liitnud või põhikoolid liidetakse kohaliku omavalitsuse volikogu otsusega hiljemalt 31. augustiks 2022. a või
3) asutanud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 2 lõike 3 punktis 4 toodud vormis tegutseva gümnaasiumi, mis on tegevust alustanud 01.09.2012 seisuga või varem ning mis on ainuke selle kohaliku omavalitsuse territooriumil statsionaarses õppes gümnaasiumiastmes haridust pakkuv kohaliku omavalitsuse pidamisel olev õppeasutus.
(6) Toetust saanud kohalike omavalitsuse üksuse territooriumil ei või pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppu statsionaarses õppevormis gümnaasiumiharidust pakkuda kohaliku omavalitsuse üksuse pidamisel olevad koolid, välja arvatud:
1) Tartu linnas, Pärnu linnas ja Narva linnas, kelle territooriumil peavad pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppu õppima vähemalt 80% statsionaarses õppevormis õppivatest gümnaasiumiõpilastest põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 2 lõike 3 punktis 4 toodud vormis tegutsevates riigi või kohaliku omavalitsuse pidamisel olevates gümnaasiumites või
2) lõike 5 punktis 3 toodud kohaliku omavalitsuse üksused, kelle territooriumil võib tegevust jätkata enne 01.09.2012 tegevust alustanud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 2 lõike 3 punktis 4 toodud vormis tegutsev gümnaasium või
3) Tallinna linnas, kui selles on kokku lepitud Tallinna linna ning Haridus- ja Teadusministeeriumi vahel sõlmitud koolivõrgu korrastamise kokkuleppes.
(61) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud tingimuse täitmisel võetakse aluseks ettepanekute esitamise hetkel kehtinud kohaliku omavalitsuse üksuse haldusterritoriaalne korraldus.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 toodud arvestuses ei võeta arvesse erakooliseaduse alusel tegutsevaid õppeasutusi, kui need ei ole valla või linna valitseva või olulise mõju all olevate juriidiliste isikute pidamisel.
(8) Tallinna linn võib esitada ettepaneku lõikes 4 toodud tingimustel erisusega, et selle linnaosa territooriumil, milles paiknevad investeeringu ettepaneku objektiks oleva põhikooli hooned, lõpetatakse linna pidamisel olevates koolides gümnaasiumihariduse andmine või Tallinna linna ning Haridus- ja Teadusministeeriumi vahel on sõlmitud kokkulepe riigigümnaasiumi rajamiseks.
(9) Rakendusüksus teavitab rakendusasutuse ettepanekul üleriigilise levikuga päevalehes ning rakendusüksuse kodulehel lõigetes 4 ja 5 nimetatud potentsiaalseid ettepanekute esitajaid investeeringute kava koostamisest, vooru maksimaalsest eelarvest ja investeeringute kavasse ettepaneku esitamise tähtajast, lisades kodulehel tehtavale teavitusele ettepaneku vormi.
(10) Vormikohane ettepanek esitatakse rakendusüksusele digitaalselt allkirjastatuna ja nõutud tähtajaks, mis ei või olla lühem kui kaks kuud.
(11) Käesolevas paragrahvis nimetatud kohaliku omavalitsuse üksuse otsused peavad olema jõustunud ning ei tohi olla tingimuslikud.
§ 11. Nõuded ettepanekule
(1) Ettepanekus kirjeldatud projekt peab vastama meetme eesmärkidele ja olema suunatud nende saavutamisele.
1) projekti kirjeldus, sh kaasajastatava pinna suurus (ruutmeetrites);
2) projekti tegevuste eeldatav ajakava ja hankeplaan vastavalt rakendusüksuse koostatud vormile;
3) projekti detailne eelarve vastavalt rakendusüksuse koostatud vormile (hinnangulised abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud), mis on koostatud põhjendatud maksumushinnangu alusel;
4) partnerite kaasamisel partneri nimi ja kinnitus projektis osalemise kohta;
5) vastav teave, kui ettepaneku esitaja on projektile või projekti osadele tegevustele taotlenud toetust samal ajal mitmest meetmest või muudest riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest;
6) omafinantseeringu tagamise kirjalik kinnitus;
7) volikiri, kui ettepaneku esitaja esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel;
8) olemasoleva hoone rekonstrueerimisel ehitise ekspertiis vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 24. septembri 2015. a määrusele nr 116 „Ehitise auditi tegemise kord”, kui puudub hoone ehituslik projektdokumentatsioon vähemalt eelprojekti mahus;
9) toetuse abil ehitatava (välja arvatud täies mahus lammutatava) hoone ruumiprogramm või eskiis või detailsem ehituslik projektdokumentatsiooni arhitektuurne osa (asendiplaan, korruste plaanid, vaated, ruumide eksplikatsioon) olemasolu korral;
10) projekti kavandatavad rahastamise allikad;
11) finantsanalüüs puhastulu teenimise kohta, kui investeeringutega hõlmatud õppehoonet on kavas hakata kasutama tulu teenimiseks või kinnituskiri sellise kavatsuse puudumise kohta;
12) arvestused objekti haldamisega kaasnevate keskmiste iga-aastaste kulude ja võimalike tulude kohta ning kulude katteallikad vastavalt standardi EVS 807:2010 „Kinnisvara korrashoid. Kinnisvarakeskkonna korraldamine” ülesehitusele vastavalt rakendusüksuse koostatud vormile;
13) õpilaste arvu prognoos kuni aastani 2030 ning sellest tulenev õppekohtade vajaduste kirjeldus;
14) koolivõrgu ümberkorralduste kava, mis kirjeldab olemasolevat olukorda (asutused, õpilased, õpetajad, hooned), kavandatavaid muudatusi ning seoseid naaberomavalitsuste läbiviidavate muudatustega, sh informatsioon § 10 lõigetes 4–5 toodud ettepaneku esitaja nõuete täitmise kohta ning koopiad või viited kehtivatele volikogu otsustele koolivõrgu ümberkorraldamiseks;
15) projekti tulemuse mõju kirjeldus regionaalarengu, keskkonnahoiu ja kliima, võrdsete võimaluste, riigivalitsemise või infoühiskonna eesmärkide edendamisele, kui see on asjakohane;
16) riskianalüüs projekti tulemuse püsimiseks ning tegevuskava nende riskide maandamiseks.
§ 12. Ettepaneku esitaja ja ettepaneku kvalifitseerimistingimused
(1) Ettepanekus kirjeldatud projekt ja ettepaneku esitaja peavad vastama järgmistele kvalifitseerimistingimustele:
1) esitaja vastab § 10 lõikes 4 või 5 toodud projekti esitaja nõuetele;
2) ettepanek on esitatud ettenähtud ajal, viisil ja vormil koos nõutud dokumentidega, sisaldab käesolevas määruses nõutud teavet, mis on asjakohane, ammendav ja õige;
3) projekt panustab käesoleva määruse §-s 2 nimetatud eesmärgi, tulemuste ja rakenduskava väljundindikaatori sihttaseme täitmisesse;
4) projekti planeeritavad tegevused on kooskõlas käesoleva määruse §-s 6 kirjeldatud toetatavate tegevustega;
5) ettepanek, tegevuste ajakava ja eelarve on esitatud rakendusüksuse kehtestatud vormidel, kõik nõutavad andmed on esitatud koos vajalike lisadega;
6) ettepanekus sisalduva toetuse summa ja selle osakaal abikõlblikest kuludest vastab käesoleva määruse § 9 lõikes 4 toodud minimaalse ja maksimaalse toetuse piiridele ning käesoleva määruse § 9 lõikes 1 toodud maksimaalsele osakaalule;
7) ettepanek on esitatud ühe põhikooli ühe õppehoone ehitamiseks ja sisustamiseks. Ettepanek võib sisaldada ka tegevusi õppehoone lammutamiseks;
8) ettepaneku esitajal on omafinantseeringu ja mitteabikõlblike kulude katmise suutlikkus vastavalt taotluste menetlemise määruse § 3 lõikele 4;
9) ettepaneku esitaja või partner on kinnistu omanik või omandab kinnistu enne ehitustegevuse algust;
10) ettepanek vastab teistele käesolevas määruses toodud tingimustele.
(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimuse täitmisel võetakse aluseks ettepanekute esitamise hetkel kehtinud kohaliku omavalitsuse üksuse haldusterritoriaalne korraldus.
[RT I, 19.01.2018, 1 - jõust. 22.01.2018, rakendatakse alates 01.12.2015]
(2) Juhul kui ettepanek ei vasta kasvõi ühele käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud kvalifitseerimistingimusele, siis ettepanek hindamisele ei kuulu ning seda investeeringute kavasse ei arvata. Ettepaneku osas, mille andmed on puudulikud või puuduvad kohustuslikud lisadokumendid, annab rakendusüksus ettepaneku esitajale kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis puuduste kõrvaldamiseks tähtaja kuni 14 kalendripäeva.
(3) Kvalifitseerimata jäetud ettepaneku kohta teeb rakendusüksus rakendusasutusele ettepaneku kavasse arvamata jätmise otsuse tegemiseks ning rakendusasutus teavitab sellest ettepaneku esitajat käesoleva määruse §-s 18 sätestatud korras.
§ 13. Projektide valikukomisjoni moodustamine
(1) Projektide hindamiseks moodustab rakendusüksuse juht rakendusasutuse ettepanekul projektide valikukomisjon (edaspidi valikukomisjon). Vajadusel kaasatakse hindamisse väliseid eksperte.
(2) Valikukomisjon hindab kvalifitseerimistingimustele vastavaks tunnistatud investeerimisettepanekuid.
(3) Valikukomisjoni liikmed ja vajadusel kaasatud välised eksperdid peavad vastama perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 21 lõikes 4 toodud nõuetele.
(4) Valikukomisjoni tehnilise teenindamise tagab rakendusüksus.
§ 14. Ettepanekute analüüs ja läbirääkimised ettepanekute esitajatega
(1) Enne lõplikku hindamist peab valikukomisjon analüüsima iga ettepaneku esitaja väljapakutud muudatusi koolivõrgu ümberkorraldamises, õpilaste arvu prognoose ning nendest lähtuvalt planeeritavaid tegevusi ja eelarvet ning taotletava toetuse ja kavandatava ehitise ruumiprogrammi ning soetuste põhjendatust. Valikukomisjon võrdleb ruumiprogrammi erinevatele koolitüüpidele ja -suurustele Haridus- ja Teadusministeeriumis koostatud soovituslike ruumiprogrammide mudelitega. Õpilaste arvu prognoosimisel lähtutakse käesoleva määruse § 15 lõike 5 alusel Haridus- ja Teadusministeeriumi esitatud hinnangust. Ehitiste tehnilise teostuse ja eelarve planeerimise osas kaasatakse välise eksperdina Riigi Kinnisvara Aktsiaselts.
(2) Analüüsi käigus on projektide valikukomisjonil õigus esitada ettepanekute esitajatele küsimusi. Küsimuste ja vastuse vahendamise projektide valikukomisjoni ja ettepanekute esitajate vahel korraldab rakendusüksus.
(3) Analüüsi tulemusena koostatakse ettepaneku esitajatele vajadusel valikukomisjoni poolsed esildised ettepanekute korrigeerimiseks. Esildiste koostamisel lähtutakse käesoleva määruse § 15 lõike 5 alusel Haridus- ja Teadusministeeriumi esitatud hinnangust ning eesmärgist saavutada läbi investeeringute toetamise antud piirkonnas parim võimalik hariduse kättesaadavus, maksimaalne kasusaajate arv, kuluefektiivsus ning valitud lahenduste optimaalsus.
(4) Rakendusüksus teavitab ettepanekute esitajaid valikukomisjoni märkustest ja esildistest ning korrigeeritud ettepanekute esitamise tähtajast, mis ei või olla lühem kui üks kuu.
(5) Korrigeeritud ettepanek esitatakse rakendusüksusele digitaalselt allkirjastatuna ja nõutud tähtajaks.
§ 15. Projekti valikukriteeriumid ning valikumetoodika
(1) Kvalifitseeritud projekte hindab valikukomisjon järgmiste hindamiskriteeriumide lõikes:
1) projekti tegevuste põhjendatus ja mõju meetme ning prioriteetse suuna eesmärkide saavutamisele, riiklikele ja valdkondlikele strateegiatele ning arengukavadele (20% koondhindest);
2) koolivõrgus kavandatavate muudatuste mõju ja põhjendatus (20% koondhindest);
3) projekti tulemusena muutuv ettepaneku esitaja pidamisel olevate haridusasutuste kasutuses olev pind (15% koondhindest);
4) projekti teostatavus, jätkusuutlikkus ja koolipidaja võimekus (15% koondhindest);
5) projekti mõju läbivatele teemadele (10% koondhindest);
6) projektiga ehitatava hoone pind õppekoha kohta (10% koondhindest);
7) projekti kogumaksumus õppekoha kohta ja kuluefektiivsus (10% koondhindest).
(2) projektide hindamiseks kinnitab rakendusüksuse juht kooskõlastatult rakendusasutuse juhiga hindamiskorra.
(3) Projekte hinnatakse skaalal 0–4 sammuga 1. Iga valikukomisjoni liige hindab ja võrdleb kõiki ettepanekuid käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud hindamiskriteeriumide alusel. Ettepaneku hindamisel antud koondhinne moodustub hindamiskriteeriumitele antud hinnete kaalutud keskmisest. Lõpliku paremusjärjestuse saamiseks reastab valikukomisjon ettepanekud saadud koondhinnete põhjal pingeritta alates suurima koondhinde saanud ettepanekust.
(4) Hinnang ettepanekule loetakse positiivseks, kui iga kriteeriumi osas antud koondhinne on vähemalt 1.
(5) Hindamise aluseks kasutatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi hinnangut õpilaste arvu kohta aastani 2030, mis põhineb:
a) Eesti Hariduse Infosüsteemi andmetel ettepanekus kirjeldatud koolide õpilaste arvu kohta taotluse esitamise seisuga;
b) Statistikaameti prognoosidel põhikooliealiste õpilaste arvu muutuste kohta;
c) ettepaneku esitaja esitatud põhjendatud prognoosil.
(6) Koondhinnete alusel moodustub ettepanekutes kirjeldatud positiivselt hinnatud projektide pingerida.
(7) Projektide pingerea alusel esitab rakendusüksus rakendusasutusele ettepaneku projekti investeeringute kavasse arvamiseks või mitte arvamiseks vooru maksimaalse eelarve piires.
(8) Põhjendatud juhtudel võib valikukomisjon teha ettepaneku ettepanekute osaliseks rahuldamiseks või kõrvaltingimuse seadmiseks, sh kavandatava ehituse ruumiprogrammi või maksumuse osas. Põhjendatud juhuks on eelkõige valikukomisjoni eelnevalt tehtud ettepanekute muutmise esildistega mittearvestamine või osaline arvestamine. Sellisel juhul rakendab rakendusüksus toetuse saaja suhtes ärakuulamisõigust enne, kui teeb rakendusasutusele ettepaneku projekti arvamiseks investeeringute kava eelnõusse.
(9) Juhul kui hindamise tulemusena saavutavad projektid võrdse tulemuse, siis eelistatakse seda projekti, mille hinnang käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 toodud hindamiskriteeriumi osas oli kõrgem.
§ 16. Investeeringute kava koostamine
(1) Toetuse andmiseks koostab rakendusasutus projektide hindamise tulemusena moodustunud pingerea alusel investeeringute kava eelnõu toetuse eelarve mahu ulatuses või väiksemas mahus. Investeeringute kavas sisaldumine annab ettepaneku esitajale õiguse esitada rakendusüksusele taotlus vastavalt käesoleva määruse §-le 20.
(2) Investeeringute kava eelnõus sisalduvad:
1) andmed iga projekti kohta vastavavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 15 lõikes 4 sätestatule;
2) taotluse esitamise lõpptähtaeg.
(3) Investeeringute kava eelnõu esitatakse Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks.
(4) Investeeringute kava kinnitamisest teavitab rakendusasutus rakendusüksust ning rakendusüksus investeeringute kavas sisalduvate projektide ettepanekute esitajaid viivitamatult pärast investeeringute kava kinnitamist.
§ 17. Investeeringute kava muutmine
(1) Projekti investeeringute kavast välja arvamisel, rakendamata jätmisel, katkestamisel või vabade vahendite tekkimisel võib rakendusasutus investeeringute kava muutmise eelnõu koostamiseks valida projektide pingereas järgmise kõrgeima koondhinde saanud, kuid investeeringute kavasse mittepääsenud ettepaneku, või teavitada kirjalikult sobivaid ettepaneku esitajaid, arvestades EÕS-i eesmärke, riigieelarve strateegiat ja kaasatud ekspertide arvamust, investeeringute kava muutmisest ja täiendava ettepaneku esitamise tähtajast.
(2) Investeeringute kavaga kinnitatud projekti eeldatava rakendamise alustamise viibimisel või muude projekti elluviimist takistavate asjaolude ilmnemisel võib projekti investeeringute kavast välja arvata. Nimetatud tegevust võib algatada ettepaneku esitaja või rakendusasutus.
(3) Investeeringute kava vaadatakse üle ja muudetakse vastavalt vajadusele, muuhulgas juhul kui investeeringute kavasse arvatud projekti kohta ei ole esitatud rakendusüksusele toetuse taotlus tähtaegselt. Rakendusüksus teavitab rakendusasutust, kui investeeringute kavas nimetatud projekti kohta on tehtud taotluse rahuldamata jätmise otsus või taotluse rahuldamise otsuse muutmise taotlus ei ole kooskõlas investeeringute kavaga.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 viidatud täiendava ettepaneku esitamisele kohaldatakse käesoleva määruse §-des 10 ja 11 ning investeeringute kava ümberhindamisele käesoleva määruse §-des 12 ja 15 sätestatut.
(5) Investeeringute kava muudatuse kinnitab Vabariigi Valitsus.
(6) Põhjendatud juhtudel ja vabade vahendite olemasolul võib investeeringute kavaga kinnitatud projektile antava toetuse summat suurendada.
(7) Paragrahvi 10 lõikes 4 nimetatud esimesest voorust toetust saanud taotlejad võivad kasutada projektile antavat toetust õppehoone lammutamiseks ning vajadusel taotleda selleks tegevuseks toetuse summa suurendamist.
§ 18. Investeeringute kavasse mittearvamisest teavitamise kord
(1) Kui projekti ei arvata investeeringute kava eelnõusse, teeb rakendusasutus kavasse arvamata jätmise otsuse.
(2) Investeeringute kavasse arvamata jätmise otsusest teavitab rakendusüksus ettepaneku esitajat viivitamatult pärast investeeringute kava kinnitamist.
(3) Taotluste esitamine rakendusüksusele toimub investeeringute kavas toodud tähtajaks.
(4) Toetuse taotleja esitab taotluse struktuuritoetuse registri (edaspidi register) kaudu. Kui registri töös esineb tehniline viga, mis takistab taotluse tähtaegset esitamist, siis loetakse taotluse esitamise tähtpäevaks järgmine tööpäev pärast vea likvideerimist.
§ 20. Nõuded taotlejale ja partnerile
(1) Taotluse võib esitada investeeringute kavas nimetatud taotleja. Taotlejaks saab olla kohaliku omavalitsuse üksus.
(2) Taotleja ja partner peavad vastama taotluste menetlemise määruse §-s 2 toodud nõuetele.
(3) Taotlejal või partneril peab olema omafinantseeringu ja mitteabikõlblike kulude tasumise suutlikkus vastavalt taotluste menetlemise määruse § 3 lõigetele 2 ja 4. Omafinantseering peab olema täies mahus tagatud, mille kinnituseks peavad kõik projekti rahastamises osalevad isikud taotlemisel esitama kirjaliku kinnituse oma valmisoleku kohta projekti rahastamiseks.
§ 21. Nõuded taotlusele
3) taotletava toetuse summa ja selle osakaal abikõlblikest kuludest ei ole suuremad kui on märgitud investeeringute kavas.
(2) Taotlus peab sisaldama lisaks taotluste menetlemise määruse § 4 lõikes 2 sätestatule vähemalt järgmisi andmeid ja dokumente:
1) toetuse taotleja või partneri kirjalik kinnitus omafinantseeringu, mitteabikõlblike kulude ja projekti võimaliku kallinemise katmise suutlikkuse kohta;
2) volikiri, kui taotluse esitaja esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel;
3) taotleja kinnitus esitatud andmete õigsuse kohta.
§ 22. Toetuse taotleja ja partneri kohustused
Toetuse taotleja on kohustatud lisaks taotluste menetlemise määruse §-s 4 toodule:
1) vastama toetuse taotleja, partneri ja taotluse kohta esitatavatele küsimustele rakendusüksuse määratud ajaks;
2) võimaldama rakendusüksusel kontrollida taotluse nõuetele vastavust ning esitatud andmete vastavust tegelikkusele, seal hulgas teostada kohapealset kontrolli;
3) teavitama rakendusüksust viivitamatult kirjalikult kõigis esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse taotleja poolt oma kohustuste täitmist;
4) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi ja esitama rakendusüksusele informatsiooni, mis võib mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist.
(3) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 45 tööpäeva alates taotluse esitamisest. Kui taotluses avastatakse puudusi, teatatakse sellest viivitamatult taotlejale ja antakse puuduste kõrvaldamiseks mõistlik tähtaeg, kuid mitte rohkem kui 10 tööpäeva, mille võrra pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg.
§ 24. Toetuse taotleja, partneri ja taotluse nõuetele vastavuse kontroll
(1) Rakendusüksus kontrollib taotleja, partneri ja taotluse nõuetele vastavust.
(2) Taotleja ja partner tunnistatakse nõuetele vastavaks juhul, kui nad vastavad taotluste menetlemise määruse §-s 2 ja käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
(3) Taotlus tunnistatakse nõuetele vastavaks, kui see vastab taotluste menetlemise määruses ja käesolevas määruses sätestatud nõuetele. Kui rakendusüksus tuvastab olulise erinevuse taotluse ja ettepaneku vahel, küsib rakendusüksus hinnangut nende kooskõla kohta rakendusasutuselt.
1) taotlus ei vasta käesoleva määruse §-s 21 sätestatud nõuetele ja taotleja ei ole taotluses esinevaid puudusi määratud tähtaja jooksul kõrvaldanud;
§ 25. Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemine
(1) [Kehtetu - RT I, 24.05.2017, 1 - jõust. 27.05.2017, rakendatakse alates 01.12.2015]
(2) Rakendusüksus koostab taotluse rahuldamise otsuse või rahuldamata jätmise otsuse eelnõu ja kooskõlastab selle rakendusasutusega.
(3) Rakendusasutus võib taotluse rahuldamise otsuse eelnõu kooskõlastamisel taotluse sisuga tutvumisel taotluse rahuldamise otsuse eelnõule kooskõlastust mitte anda, kui projektilahenduse osas esineb võrreldes investeeringute kava koostamise aluseks olnud heaks kiidetud ettepanekuga ebaselgusi või küsitavusi.
(4) Taotlejale antakse tulenevalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 23 lõikest 1 võimalus esitada oma seisukohad enne:
(5) Rahuldamisele kuuluvad taotlused, mille puhul vastavad taotleja, partner ja taotlus neile sätestatud nõuetele ja investeeringute kavale ning mis on saanud rakendusasutuselt kooskõlastuse.
(6) Taotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigused ja kohustused, otsuses märgitakse lisaks taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 4 sätestatule:
2) toetuse väljamaksmise tingimused ja eeldatav ajakava;
3) vajadusel muud vajalikud taotluse, taotleja või partneri põhised kõrvaltingimused.
(8) Taotlus jäetakse rahuldamata lisaks käesolevas määruses sätestatule ka taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 2 toodud juhtudel.
(9) Taotluse rahuldamata jätmise otsuses märgitakse taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 5 nimetatud teave.
(10) Rakendusüksus saadab taotlejale tema taotluse kohta tehtud otsuse viivitamata elektrooniliselt või otsus tehakse teatavaks struktuuritoetuse registri vahendusel, kui taotlus on esitatud registri vahendusel.
§ 26. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise võib algatada rakendusüksus või toetuse saaja taotluste menetlemise määruse §-s 10 ja käesolevas määruses sätestatud tingimustel ja korras.
(11) Toetuse saaja on kohustatud taotlema rahuldamise otsuse muutmist lisaks taotluste menetlemise määruse §-is 10 sätestatule ka juhul, kui ühe tegevusrea summa muudatus ületab 15% tegevusrea otsusega kinnitatud mahust. Muudel juhtudel on toetuse saaja kohustatud rakendusüksust muudatusest teavitama kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis enne eelarvest erinevate kulutuste tegemist.
(2) Rakendusüksusel on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest juhul, kui soovitav muudatus seab kahtluse alla projekti oodatava tulemuse saavutamise või projekti tegevuste lõpetamise abikõlblikkuse perioodil.
(3) Rakendusüksus kooskõlastab taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsuse eelnõu rakendusasutusega.
(4) Rakendusüksus tunnistab taotluse rahuldamise otsuse osaliselt või täielikult kehtetuks perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 22 lõikes 3 ja § 47 lõikes 3 nimetatud alustel.
§ 27. Toetuse kasutamisega seotud teabe, dokumentide ja aruannete esitamine
(1) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele projekti elluviimise kohta vähemalt üks kord aastas aruande, rakendusüksuse nõudmisel või taotluse rahuldamise otsuses sätestatult tihedamini, ja projekti lõpparuande. Kui projekti kestus on kuni 18 kuud, võib taotluse rahuldamise otsuses ette näha vaid lõpparuande esitamise kohustuse. Toetuse saaja kinnitab aruandes esitatud andmete õigsust. Toetuse saaja täiendab aruannet rakendusüksuse nõudmisel.
(2) Aruande vormid ja aruannete esitamise tähtajad toetuse saajale kehtestab rakendusüksus ja teeb need kättesaadavaks oma veebilehel.
1) taotluse rahuldamise otsuses sätestatud andmed projekti kohta (näiteks projekti nimi, projekti number, toetuse saaja nimi);
2) projekti aastane ja kumulatiivne aruandlusperiood;
5) toetuse saaja hinnang projekti tulemuslikkusele ja elluviimisele;
6) projekti lõpparuandes esitatakse põhjendused finantsanalüüsi esitamise või uuendamise vajalikkuse või mittevajalikkuse kohta;
7) toetuse saaja kinnitus andmete õigsuse kohta, allkiri ja aruande esitamise kuupäev.
(1) Toetust makstakse ühendmääruse § 14 lõike 1 ning § 18 lõike 1 alusel.
(2) Toetuse väljamaksete tegemisel lähtutakse perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-dest 28 ja 29, ühendmääruse §-dest 13–14 ning määruses ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud maksete tegemise täpsustavatest tingimustest ja korrast.
(3) Toetuse maksmise eelduseks on taotluse rahuldamise otsus vastavalt käesoleva määruse §-le 25 ja ühendmääruse § 14 lõike 1 alusel toetuse maksmisel ka kulude abikõlblikkus vastavalt käesoleva määruse §-le 7.
(4) Toetuse saaja esitab maksetaotluse struktuuritoetuse registri kaudu korraldusasutuse poolt väljatöötatud vormil.
(5) Põhjendatud juhtudel makstakse toetus välja, kui abikõlblik kulu on tekkinud ja see on toetuse saaja poolt omafinantseeringu ulatuses makstud ühendmääruse § 14 lõike 1 punkti 2 kohaselt, arvestades ühendmääruse § 14 lõigetes 2–5 sätestatut. Sel juhul on toetuse saaja kohustatud esitama maksetaotluse kord kvartalis.
(6) Ettemakseid võib kohaliku omavalitsuse üksusele põhjendatud juhtudel teha järgmiselt:
1) ühendmääruse § 18 lõike 1 punkti 1 alusel saadud ettemaksena ühendmääruse § 18 lõikes 2 kehtestatud tingimustel ning ettemaksena saadud toetuse kasutamise tõendamisel juhindutakse ühendmääruse § 18 lõigetest 9–12 või
2) ühendmääruse § 18 lõike 1 punkti 2 alusel ettemaksena saadud toetuse kasutamise tõendamisel juhindutakse ühendmääruse § 18 lõigetest 3 ja 13.
(7) Pärast maksetaotluse saamist kontrollib rakendusüksus maksetaotluses esitatud kulude abikõlblikkust ja toetuse saaja kohustuste nõuetekohast täitmist hiljemalt 90 kalendripäeva jooksul.
(8) Toetus makstakse välja vastavalt taotluse rahuldamise otsuses nimetatud toetuse osakaalule abikõlblikest kuludest ja mitte rohkem, kui on määratud toetuse summa. Toetus makstakse välja toetuse saaja esitatud maksetaotluse alusel.
(9) Rakendusüksus võib peatada maksetaotluse ja ettemakse kasutamise aruande menetlemise osaliselt või täielikult perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 30 lõikes 1 sätestatud alustel.
(10) Kui toetuse maksetaotluse menetlemisel ilmneb maksetaotluses puudus, mida on võimalik määratud tähtaja jooksul kõrvalda, siis määrab rakendusüksus puuduse kõrvaldamiseks tähtaja vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 30 lõikele 2.
(11) Lõppmakse tehakse pärast projekti kulude abikõlblikkuse, tegevuste elluviimise tulemuste saavutamist ja kulude maksmise tõendamist ning lõpparuande kinnitamist. Lõppmakse suurus on vähemalt 5% projekti abikõlbliku kogumaksumuse toetuse summast.
7. peatükk Osapoolte õigused ja kohustused
(1) Toetuse saaja tagab perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-des 24 ja 26 sätestatud kohustuste täitmise, projekti juhtimise ja selle eduka elluviimise taotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegade ja tingimuste kohaselt, sealhulgas:
1) esitab rakendusüksusele tähtaegselt nõutud informatsiooni ja aruandeid, ühtlasi teostab järjepidevat seiret projekti indikaatorite täitmise tulemuslikkuse üle vastavalt taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tingimustele ja tähtaegadele;
2) informeerib kirjalikult rakendusüksust muudatustest investeeringute objekti omandisuhetes;
3) taotleda rakendusüksuselt hangete eelnõustamist vastavalt rakendusüksuse protseduuridele;
4) tagab projekti eesmärkide elluviimise, saavutab taotluse rahuldamise otsuses sätestatud väljundid ja tulemused ning tagab projekti raames valmiva objekti eeldatava funktsionaalsuse kokku lepitud eelarvega;
5) esitab vajadusel ettepaneku olemasoleva objekti lahenduse muutmiseks, sealhulgas ümber projekteerimiseks , et saavutada eeldatud tulemus;
6) on kohustatud andma riigihanke korraldamise Vabariigi Valitsuse korraldusega määratud kompetentsikeskusele, kui hankeleping sõlmitakse kompetentsikeskuse pädevusse antud valdkonnas ja hankelepingu eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on võrdne riigihangete seaduses nimetatud riigihanke piirmääraga või ületab seda;
7) tagab projekti abikõlblikkuse tähtaja lõppemisest arvates aastani 2030 koolihoone eesmärgipärase kasutamise vastavuses Vabariigi Valitsuse 27. märtsi 2015. a korraldusega kinnitatud haridustaristusse investeerimise põhimõtetega.
(3) Partneri kohustused on loetletud perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-s 25 ja §-s 26.
(4) Toetuse saajale antakse tulenevalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 23 lõikest 2 võimalus esitada oma seisukohad enne:
(1) Rakendusüksus on kohustatud lisaks perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 8 lõikes 2 loetletud ülesannetele:
1) küsima Rahandusministeeriumilt seisukohta kohaliku omavalitsuse omafinantseeringu ja mitteabikõlblike kulude tasumise suutlikkuse kohta vastavalt taotluste menetlemise määruse § 3 lõikele 4. Võimaluse korral kasutatakse avalikest andmebaasidest kättesaadavaid andmeid;
2) sisestama taotluse (kui registri kaudu taotlemine ei ole võimalik), projekti seire- ja muud andmed struktuuritoetuse registrisse;
3) jälgima projektide edenemist ja vajadusel esitama rakendusasutusele nende kohta ülevaateid;
4) menetlema toetuse kasutamise aruandlust, sh läbi vaatama ja kinnitama toetuse saaja poolt koostatud projekti lõpparuande, ning edastama kinnitatud aruande rakendusasutusele teadmiseks;
5) eelnõustama toetuse saajaid riigihangete osas vastavalt rakendusüksuse protseduuridele;
6) koostama ja avalikustama kodulehel toetuse andmise ja kasutamise ülevaated;
7) teavitama rakendusasutust toetuse kasutamist takistavatest asjaoludest;
8) teostama kontrolli toimingu kestvuse nõude täitmise osas projektidele vastavalt rakendusüksuse protseduuridele veendumaks, et on tagatud kestvuse nõude täitmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 71 nimetatud juhul ja aja jooksul;
9) teavitama toetuse saajat vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 24 punktis 17 toodud dokumentide ja tõendite kestvuse tagamise nõudest ning dokumentide ja tõendite säilitamise tähtaja algusest ja lõpust;
10) teavitama toetuse saajat vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 24 punktis 14 toodud projekti tulemuste kestvuse nõude alg- ja lõpptähtajast;
11) teostama kontrolle toetuse saaja juures vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 40 lõikele 1 ja §-le 42;
12) osalema vajadusel vaatlejana hankekomisjoni töös ja töövõtulepingu sõlmimisele eelnevatel läbirääkimistel, mis on vajalikud riigihanke läbiviimiseks kooskõlas riigihangete seadusega ja lepingu sõlmimiseks;
13) tegema muid perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduses ja selle alusel antud õigusaktides ning käesolevas määruses sätestatud toiminguid.
(2) Rakendusüksusel on muuhulgas õigus:
2) osaleda vaatlejana toetuse saaja nõupidamistel ja koosolekutel, mis puudutavad projekti elluviimist.
§ 31. Rakendusasutuse õigused
Rakendusasutusel on õigus muuhulgas:
1) nõuda toetuse saajalt riigihanke läbiviimisega seotud dokumente ja andmeid ning koosolekute protokolle;
2) osaleda vaatlejana hankekomisjoni töös ja töövõtulepingu sõlmimisele eelnevatel läbirääkimistel, mis on vajalikud riigihanke läbiviimiseks kooskõlas riigihangete seadusega ja lepingu sõlmimiseks;
3) osaleda vaatlejana toetuse saaja nõupidamistel ja koosolekutel, mis puudutavad projekti elluviimist;
4) tutvuda projekti ettevalmistamise ning tööde teostamise käigus koostatavate dokumentidega toetuse saaja juures;
5) vajadusel teha rakendusüksusele ettepanek taotluse rahuldamise otsuse muutmiseks.
§ 32. Finantskorrektsioonid


Tallinna linna omandis olevatele kinnisasjadele isiklike kasutusõiguste seadmine Elektrilevi OÜ kasuks
Tallinna Linnavalitsus 20.03.2019 korraldus number 378
Asjaõigusseaduse § 61, § 641, § 1581 lg-te 1 ja 11, § 179 lg 1, §-de 225, 228 ja 250, ehitusseadustiku § 70 lg 1, § 77 lg 1, § 80 lg 1 alusel ja kooskõlas majandus- ja taristuministri 25. juuni 2015 määruse nr 73 „Ehitise kaitsevööndi ulatus, kaitsevööndis tegutsemise kord ja kaitsevööndi tähistusele esitatavad nõuded” § 1 lg 1 p-ga 3, § 10 lg-ga 3, Tallinna Linnavolikogu 4. novembri 2010 määrusega nr 51 „Linna kinnisasja reaalservituudi ja isikliku kasutusõigusega koormamise kord“ ning tulenevalt Elektrilevi OÜ volitatud esindaja 14. jaanuari 2019 nr JV-MAA-1/172 ja 6. veebruari 2019 nr JV-MAA-1/522 avaldustest
1. Seada isiklikud kasutusõigused tähtajaga 50 aastat Elektrilevi OÜ (äriregistri kood 11050857, aadress Kadaka tee 63, Tallinn 12915), edaspidi õigustatud isik, kasuks Tallinna linna omandis olevatele järgmistele kinnisasjadele korralduse lisas 1 nimetatud ning alljärgnevate tingimustega:
1.1 Tallinna Kommunaalameti valitsemisel olevatele kinnisasjadele:
1.1.1 Aida tänav // Kooli tänav // Laboratooriumi tänav // Lai tänav // Suur-Kloostri tänav T1 // Suurtüki tänav T1 // Väike-Kloostri tänav kinnisasjale Kesklinna linnaosas (kinnistusregistriosa nr 25926501, katastritunnus 78401:101:0187, pindala 15416 m2, sihtotstarve transpordimaa) isikliku kasutusõiguse alaga 119 m2, mis on korralduse lisaks 2 oleval skeemil tähistatud viirutusega;
1.1.2 Pikk tänav T1 kinnisasjale Kesklinna linnaosas (kinnistusregistriosa nr 26338001, katastritunnus 78401:101:0193, pindala 11630 m2, sihtotstarve transpordimaa) isikliku kasutusõiguse alaga 53 m2, mis on korralduse lisaks 3 oleval skeemil tähistatud viirutusega;
1.1.3 Rannamäe tee T2 // Väike Rannavärav kinnisasjale Kesklinna linnaosas (kinnistusregistriosa nr 25005301, katastritunnus 78401:101:0141, pindala 16479 m2, sihtotstarve transpordimaa) isikliku kasutusõiguse alaga 71 m2, mis on korralduse lisaks 4 oleval skeemil tähistatud viirutusega;
1.1.4 Ravila tänav T1 kinnisasjale Nõmme linnaosas (kinnistusregistriosa nr 3652450, katastritunnus 78401:101:1319, pindala 12781 m2, sihtotstarve transpordimaa) isikliku kasutusõiguse alaga 16 m2, mis on korralduse lisaks 5 oleval skeemil tähistatud viirutusega;
1.1.5 Valdeku tänav T12 kinnisasjale Nõmme linnaosas (kinnistusregistriosa nr 4926850, katastritunnus 78401:101:1889, pindala 1932 m2, sihtotstarve transpordimaa) isikliku kasutusõiguse alaga 10 m2, mis on korralduse lisaks 6 oleval skeemil tähistatud viirutusega;
1.1.6 Õie tänav T2 kinnisasjale Nõmme linnaosas (kinnistusregistriosa nr 27026201, katastritunnus 78404:401:0314, pindala 9921 m2, sihtotstarve transpordimaa) isikliku kasutusõiguse alaga 60 m2, mis on korralduse lisaks 7 oleval skeemil tähistatud viirutusega;
1.1.7 Valdeku tänav T2 kinnisasjale Nõmme linnaosas (kinnistusregistriosa nr 25028201, katastritunnus 78404:401:0080, pindala 4103 m2, sihtotstarve transpordimaa) isiklike kasutusõiguste aladega kokku 512 m2, mis on korralduse lisadeks 8, 9 ja 10 olevatel skeemidel tähistatud viirutusega;
1.1.8 Valdeku tänav T1 kinnisasjale Nõmme linnaosas (kinnistusregistriosa nr 24372901, katastritunnus 78404:401:0105, pindala 3359 m2, sihtotstarve transpordimaa) isiklike kasutusõiguste aladega kokku 467 m2, mis on korralduse lisadeks 11, 12, 13 ja 14 olevatel skeemidel tähistatud viirutusega.
1.2 Tallinna Kesklinna Valitsuse valitsemisel olevale järgmisele kinnisasjale:
1.2.1 Margareeta aed kinnisasjale Kesklinna linnaosas (kinnistusregistriosa nr 25819801 katastritunnus 78401:101:0181, pindala 11370 m2, sihtotstarve üldkasutatav maa) isikliku kasutusõiguse alaga 47 m2, mis on korralduse lisaks 15 oleval skeemil tähistatud viirutusega:
1.3 Nõmme Linnaosa Valitsuse valitsemisel olevale järgmisele kinnisasjale:
1.3.1 Valdeku tn 15 kinnisasjale Nõmme linnaosas (kinnistusregistriosa nr 4025650, katastritunnus 78401:101:1467, pindala 4642 m2, sihtotstarve ühiskondlike ehitiste maa) isikliku kasutusõiguse alaga 197 m2, mis on korralduse lisaks 16 oleval skeemil tähistatud viirutusega.
2. Isiklike kasutusõiguste esemeteks on korralduse punktides 1.1, 1.2 ja 1.3 nimetatud kinnisasjadel maakaabelliinid, lisas 1 edaspidi tehnorajatis.
3. Isiklike kasutusõiguste tasu suurus arvutatakse asjaõigusseaduse rakendamise seaduse §-s 155 sätestatu kohaselt.
4. Isiklike kasutusõiguste seadmisega seotud kulud (notaritasu ja kinnistusraamatu toimingute riigilõiv) tasub õigustatud isik.
5. Elektrilevi OÜ-l on katastriüksuste kasutamise kitsenduste andmete esitamise kohustus maakatastrile 90 päeva jooksul kitsendust põhjustava objekti tekkimisest maakatastriseaduse § 191 lg 2 kohaselt.
6. Tallinna Linnavaraametil:
6.1 korraldada isiklike kasutusõiguste seadmise lepingu ja asjaõiguslepingu sõlmimine;
6.2 teha korraldus teatavaks Elektrilevi OÜle, Tallinna Kesklinna Valitsuele, Nõmme Linnaosa Valitsusele, Tallinna Kommunaalametile ja isikutele, kelle kasuks on korralduses nimetatud kinnisasjad koormatud piiratud asjaõigustega.
Lisad 1-16


6 TEEKATTEMÄRGISED – www.liikluskool.ee
6 TEEKATTEMÄRGISED
6 TEEKATTEMÄRGISED	admin	2017-02-12T08:48:37+00:00
LS § 14. Liikluskord
(4) Ajutise (kollast värvi) ja alalise teekattemärgise nõuete vastuolu korral tuleb juhinduda ajutise teekattemärgise nõudest.
(4) Märgis 913 „Kahekordne pidevjoon“ tähendused on järgmised:
(9) Märgis 921 „Lühikeste kriipsudega katkendjoon“, mille kriipsu pikkus on kolm korda väiksem kui kriipsu vahe
2) eraldab sõiduradasid pärisuunavööndis (lisa 10 joonised 3, 4, 7, 8, 10 ja 11).
TKM § 24. Üldsätted
(12) Märgis 922 „Pikkade kriipsudega katkendjoon“, mille kriipsu pikkus on kolm korda suurem kui kriipsu vahe:
1) teatab suunavööndeid või pärisuunavööndis sõiduradasid eraldava märgise 911 „Ühekordne pidevjoon“ (lisa 10 joonised 7, 8, 11 ja 12), märgise 913 „Kahekordne pidevjoon“ (lisa 10 joonis 9) või märgise 914 „Pidev- ja katkendjoone ühend“ (lisa 10 joonised 1 ja 5) lähedusest (peatsest saabumisest);
2) eraldab suunavööndeid kaherajalise tee ohtlikul kohal ja enne seda. Märgist tohib ületada mõlemalt poolt.
(19) Märgis 931 „Peatumiskeelu joon“ tähistab kohta, kus sõidukite peatamine on keelatud. Märgis on kollane ja see on kantud sõidutee äärele (lisa 10 joonis 11) või äärekivile.
Eestis muutsuunaliiklusega sõidurajad puuduvad, küll aga leidub neid naaberriikides.
(20) Märgis 932 „Parkimiskeelu joon“, kriipsu pikkusega ja kriipsu vahega 1 m, tähistab kohta, kus sõidukite parkimine on keelatud. Märgis on kollane ja see on kantud sõidutee äärele (lisa 10 joonis 11) või äärekivile.
(22) Märgis 934 „Parkimiskeelu ala“ tähistab alasid, kus on vaja täiendavalt tuua esile parkimiseks keelatud piirkonnad, näiteks kohad, kus seisev sõiduk teeb võimatuks teiste sõidukite liikumise või takistab jalakäijaid (näiteks hooviväravate esised teelõigud parkimiskohtade vahel ja kaubalaadimise kohad). Märgis on kollane. Märgisel on sõidukite parkimine keelatud.
(34) Märgis 949b „Kiiruspiirangu ala“ tähistab märgiga 382 „Kiiruspiirangu ala“ tähistatud kiiruspiirangu ala piiri (lisa 10 joonis 9). Märgis on punane.
TKM § 25. (6) Märgist 914 “Pidev- ja katkendjoone ühend” tohib ületada katkendjoone poolt. Pidevjoone poolt tohib seda teha ainult möödasõitu või ümberpõiget lõpetades. LS § LS 45. (6) Asula sõiduteel tohib sõita pärisuunavööndis mis tahes sõidurajal eeldusel, et täidetakse liiklusseaduse § 37 nõudeid. … (LS § 37 käsitleb ühissõidukiraja kasutamist.)
TKM § 25. (20) Märgis 941 “Stoppjoon” osutab sõiduki peatamise kohta foori keelava tule (lisa 10 joonis 8), reguleerija keelava märguande või raudteeülesõidukoha suletud tõkkepuu korral või märgi 222 “Peatu ja anna teed” juures (lisa 10 joonis 2).


text:
3-3-1-44-02 Riigikohus 31.10.2002
Nii kuni 1. jaanuarini 2001 kehtinud Sotsiaalmaksuseaduse kui ka 1. jaanuaril 2001 jõustunud Sotsiaalmaksuseaduse järgi tuleb pankrotis tööandjal maksta sotsiaalmaksu ka PankrS §-s 58 lg 2 nimetatud juhul. 1. jaanuaril 2001 jõustunud Sotsiaalmaksuseaduse § 9 lg 2 ei sätesta põhimõtteliselt erinevat regulatsiooni võrreldes varemkehtinuga, tegemist on vaid erinevusega regulatsiooni abstraktsuse astmes. Mõlema redaktsiooni kohaselt on sotsiaalmaksu maksjaks isik, kes teeb töötajatele väljamakseid.
Vabariigi Valitsuse tagatisfondist töötajatele väljamaksete tegemisel tehakse seda fondi arvel. Riik ei asu pankrotis ettevõtja asemele, vaid üksnes kompenseerib pankrotihalduri taotluse alusel piiratud ulatuses palga, puhkusetasu ja töölepingu lõpetamisel saamata jäänud hüvitise.
Maksuameti ettekirjutust maksuvõla tasumiseks enne pankroti väljakuulutamist tekkinud alustel tuleks mõista kui pankrotimenetluses esitatud võlausaldaja nõuet.
3-3-1-61-00 Riigikohus 06.03.2001
Haldusakt, sealhulgas maksuhalduri ettekirjutus, mis kitsendab isiku õigusi või paneb talle kohustusi, peab tuginema õiguslikule alusele ja olema motiveeritud. Haldusakti õigusliku aluse kohtulik kontroll hõlmab viite arusaadavust, piisavust, asjakohasust kui ka õigsust.
3-3-1-17-98 Riigikohus 08.05.1998
iskretsioonivolitus ei tähenda täielikku otsustamisvabadust, kuna diskretsiooni teostamisel on õiguslikud piirid.
Ettekirjutuse tegemist ei saa käsitada maksuõigusrikkumise tunnuste tuvastamisena haldusõiguserikkumise asjas, kuna vastavalt MKS §-dele 29 lg. 2, 30 lg. 3 ja 31 menetletakse neid asju Haldusõiguserikkumiste seadustikus sätestatud menetluskorda järgides. Ettekirjutuse tegemine ei tulene Haldusõiguserikkumiste seadustikust, vaid Maksukorralduse seadusest.
maksuõigusrikkumine
Haldusõiguserikkumise asjas maksuõiguse-rikkumise tunnuste tuvastamisena võib mõista haldusõiguserikkumise protokolli koostamist, kuna see on esimene menetlusõiguslik dokument, milles vastavalt HÕS §-le 229 lg. 1 p. 5 märgitakse haldusõiguserikkumise kirjeldus ja seaduse sätted, mida on rikutud.
Lähtudes haldusmenetluse põhimõtetest peab maksuhaldur tegema enammakstud maksusumma tagastamise peatamiseks otsuse, mitte aga toimingu. Enammakstud maksusumma tagastamise peatamine üksnes tegevusetusega - maksusumma tagastamata jätmisega - on seadusevastane.
Enammakstud maksusumma tagastamist saab peatada ainult maksuamet.
Maksuhalduri õigus peatada enammakstud maksusumma tagastamine eeldab tulenevalt MKS § 10 mõttest sellise maksuõiguserikkumise tunnuste tuvastamist, millest järelduks, et enammakstud maksusumma tagastamise taotlus on ebaõige. Maksuhaldur peab motiveerima, et sellel maksuõiguserikkumisel, mille tunnused tuvastati, on seos tagastamisele kuuluva maksusummaga.
Maksuhalduril on õigus peatada enammakstud maksusumma tagastamine üksnes siis, kui maksumaksja tegevuses on tuvastatud maksuõiguserikkumise tunnused ja on algatatud selline haldusõiguserikkumise- või kriminaalasi, mille lahendamisest sõltub enammakstud maksusumma tagastamine.
3-3-1-15-96 Riigikohus 03.05.1996
Maksuameti ettekirjutus on haldusakt, mis peab olema motiveeritud ja sisaldama konkreetseid viiteid akti andmise õiguslikele alustele. Sellele nõudele mittevastav ettekirjutus on seadusevastane.

matches:
Riigikohus
§ 9
Riigikohus
Riigikohus
§ 10
Riigikohus


text:
Teil on õigus esitada apellatsioon esimese astme kohtu otsuse peale, esitades apellatsioonkaebuse 10 päeva jooksul alates otsuse tegemise kuupäevast. Kohus võib seda tähtaega pikendada 20 päevani.
Apellatsioonkaebus tuleks adresseerida ühe astme võrra kõrgemale kohtule (ringkonnakohtu kriminaalasjade kolleegiumile või ülemkohtu kriminaalasjade kojale), kuid see tuleb esitada otsuse langetanud kohtule.
Apellatsiooni ei ole võimalik esitada eraldi kohtumenetluse ajal tehtud kirjalike või suuliste otsuste peale. Nende peale saab esitada apellatsiooni ainult koos kohtuotsuse peale esitatud apellatsiooniga.
Apellatsioonkaebuse võib esitada, kui te leiate, et kohtu otsus oli vale – näiteks kui karistus on liiga range või kui teie käitumist ei ole õiguslikust aspektist tõlgendatud asjakohaselt (kohaldatud on karistusseaduse vale artiklit või artikli osa) jne.
Kui te esitate apellatsiooni, siis kohtuotsuse jõustamine peatatakse. Kui te olete apellatsiooni esitamise ajal vanglas, hakatakse apellatsioonkaebuse esitamise 10- või 20-päevalist tähtaega arvestama päevast, mil teile anti kohtuotsusest teada teile mõistetavas keeles.
Kui teil on probleeme tervisega või teil ilmnevad perekonnaga seotud asjaolud, mille puhul võib osutuda vajalikuks teie vabastamine vahi alt, võite te paluda vangistuse kohaldamise aluste läbivaatamist. Kohus ei pea sellist taotlust rahuldama.
Kohus teavitab teid kuupäevast, mil hakatakse teie apellatsioonkaebust arutama. Selleks ei ole sätestatud mingit tähtaega, kuigi kohtud lähtuvad põhimõttest, et asjad tuleks läbi vaadata mõistliku aja jooksul.
Apellatsioonkaebuses on teil õigus esitada uusi tõendeid, selgitades, miks on nende tõendite läbivaatamine vajalik, ning esitades põhjused, miks neid tõendeid ei esitatud esimese astme kohtule. Teil on õigus taotleda, et apellatsioonikohus uuriks tõendeid, kui see on teie arvates oluline apellatsioonkaebuse tõendamiseks.
Apellatsiooni arutamisele kutsutakse järgmised pooled: prokurör, kõik kohtuotsuse vaidlustanud isikud ja kaitsjad/õigusesindajad. Teie kaebuse vaatab läbi kolmest kohtunikust koosnev kohtukoosseis.
Kohtuliku arutamise jooksul vaadatakse läbi ainult teie kaebus, välja arvatud juhul, kui kohus kahtleb esimese astme kohtu järeldustes.
Apellatsiooni puhul võib kohus langetada ühe viiest võimalikust otsusest:
esimese astme kohtu otsus jäetakse jõusse;
esimese astme kohtu otsus tühistatakse ja tehakse uus otsus;
esimese astme kohtu otsus tühistatakse osaliselt ja tehakse uus seda osa käsitlev otsus;
esimese astme kohtu otsus tühistatakse ja asja menetlemine lõpetatakse;
esimese astme kohtu otsus tühistatakse täielikult või osaliselt ja asi saadetakse tagasi esimese astme kohtusse uuesti arutamisele.
Apellatsioonikohtu otsus jõustub, kui teie apellatsioonkaebus rahuldatakse ja ükski teine isik (prokurör/kannatanu) ei vaidlusta kohtuotsust kassatsioonimenetluse raames.
Kui teie apellatsiooni ei rahuldata, on teil õigus vaidlustada apellatsioonikohtu otsus kassatsioonimenetluse raames ülemkohtu senati kriminaalasjade osakonnas. Kassatsioonkaebus tuleb esitada 10 päeva jooksul alates apellatsioonikohtu otsuse avalikustamisest. Kohus võib seda tähtaega pikendada 20 päevani.
Kui teid mõistetakse õigeks või asja menetlemine lõpetatakse mingil õiguslikul põhjusel, on teil õigus saada hüvitist.
Kui teie apellatsioonkaebus rahuldatakse, hoitakse teie süüdimõistmist käsitlevaid andmeid Läti siseministeeriumi teabekeskuses.
Kassatsioonkaebuse esitamise kohta on olemas väga ranged nõuded – te peate esitama tõendid, et karistusseadust või kriminaalmenetluse seadust on rikutud olulisel määral.
Teatavatel juhtudel on teil õigus nõuda kriminaalmenetluse taasavamist, kui pärast kohtuotsuse jõustumist on ilmnenud uusi asjaolusid. Sellise läbivaatamise jaoks tähtajad puuduvad.
Teatavatel juhtudel (kui karistusseadust või kriminaalmenetluse seadust on olulisel määral rikutud) võib teie advokaat isegi juhul, kui te ei esitanud kassatsioonkaebust, ikkagi esitada taotluse kehtiva kohtuotsuse läbivaatamiseks. Taotluse esitamiseks tähtajad puuduvad.
Esimese astme kohtu otsus jõustub ja on lõplik siis, kui seda ei ole vaidlustatud apellatsiooni- või kassatsioonimenetluse raames. Apellatsioonikohtu otsus jõustub ja on lõplik siis, kui seda ei ole vaidlustatud kassatsioonimenetluse raames. Kassatsioonikohtu otsus jõustub ja muutub lõplikuks asja läbivaatamise kuupäeval.
Kui teile on karistuseks määratud vabadusekaotus, võidakse teid pärast kohtumenetlust saata tagasi teie päritoluriiki, kui teie riigi pädev asutus on nõudnud teie väljasaatmist ja Läti riigiprokuratuur on sellega nõustunud või vastupidi – kui Läti riigiprokuratuur on nõudnud, et teie riik võtaks teid vastu, et te saaksite oma karistust seal kanda. Teie üleviimine ei ole automaatne.
Üleviimise puhul kehtivad järgmised tingimused:
te peate olema selle riigi kodanik, kus te karistust kandma hakkate;
kohtuostus peab olema jõustunud;
teie karistuse kandmise lõpuni peab olema vähemalt 6 kuud;
õigusrikkumine peab ka teie riigis olema käsitatav õigusrikkumisena;
te olete avaldanud soovi kanda karistust oma riigis või olete üleviimisega nõustunud.
Vangla juhtkond annab teile teada teie õigusest taotleda üleviimist 10 päeva jooksul alates kohtuotsuse jõustamist käsitleva määruse kättesaamisest. Oma taotluse peate esitama kirjalikult Läti riigiprokuratuurile.
Kui te ei soovi kanda karistust oma riigis või ei nõustu teie riigi ametiasutuste sellise nõudega, peate te esitama kirjaliku keeldumise Läti riigiprokuratuurile. Üleviimise taotlus tuleb läbi vaadata 10 päeva jooksul.
Teavet teie süüdimõistmise kohta Lätis hoitakse teie nõusolekuta Läti siseministeeriumi teabekeskuse registri aktiivses andmebaasis kuni süüdimõistmise aegumiseni või süüdimõistva otsuse tühistamiseni. Kui teile on määratud halduskaristus, hoitakse andmeid 1 aasta pärast selle karistuse kandmist ning seejärel edastatakse need andmed registri arhiivi. Seda ei ole võimalik vaidlustada.
Menetlust toimetavate asutuste põhjustatud kahjude hüvitamise seadus

matches: Kohus Kohus Kohus kohus kohus Kohus


Liiklusregistri elektroonsetele andmetele juurdepääsu kord – Riigi Teataja
Liiklusregistri elektroonsetele andmetele juurdepääsu kord
Liiklusregistri elektroonsetele andmetele juurdepääsu kord - sisukord
§ 1 Reguleerimisala ja andmete mõiste
§ 2 Andmete väljastamise taotlemine
§ 3 Andmete väljastamine
RT I, 28.06.2011, 15
Vastu võetud 21.06.2011 nr 46
Määrus kehtestatakse „Liiklusseaduse” § 184 lõike 13 alusel.
§ 1. Reguleerimisala ja andmete mõiste
(1) Määrusega kehtestatakse liiklusregistri elektroonsetele andmetele (edaspidi andmed) juurdepääsu kord.
(2) Andmeteks käesoleva määruse tähenduses loetakse liiklusregistri alljärgnevatesse andmebaasidesse kantavaid andmeid:
1) sõidukite andmebaas;
2) väikelaevade, alla 12-meetrise kogupikkusega laevade ja jettide andmebaas;
3) juhilubade ning muude juhtimisõigust tõendavate dokumentide andmebaas;
4) väikelaevajuhi ja jetijuhi tunnistuste andmebaas;
5) digitaalse sõidumeeriku kaartide andmebaas;
6) juhtide ametikoolituse andmebaas.
§ 2. Andmete väljastamise taotlemine
(1) Andmete saamiseks tuleb Maanteeametile esitada kirjalikus või elektroonilises vormis taotlus, milles näidatakse:
1) juriidilisest isikust taotleja puhul juriidilise isiku nimi ja registrikood ning andmete saamiseks volitatud isiku ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
3) juurdepääsupiiranguga andmete väljastamise taotlemise korral andmete saamise seadusest tulenev alus või põhjendatud õigustatud huvi kirjeldus;
4) loetelu, milliste andmete väljastamist taotletakse;
6) kinnitus selle kohta, et saadud andmeid kasutatakse üksnes taotluses märgitud eesmärgil, määratletud ja õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks ning kooskõlas õigusaktidega.
(2) Juhilubade ja muude juhtimisõigust tõendavate dokumentide, väikelaevajuhi ja jetijuhi tunnistuste, digitaalse sõidumeeriku kaartide ning juhtide ametikoolituse andmebaasist andmete saamiseks tuleb taotlejal lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele esitada vähemalt kahed andmed järgmisest loetelust:
1) dokumendi omaniku isikukood;
2) dokumendi omaniku ees- ja perekonnanimi;
3) dokumendi number.
(3) Sõidukite andmebaasist ning väikelaevade, alla 12-meetrise kogupikkusega laevade ja jettide andmebaasist andmete saamiseks laiendatud päringuga tuleb taotlejal lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele esitada vähemalt kahed andmed järgmisest loetelust:
3) identifitseerimisnumber.
(4) Lõikes 3 nimetatud andmebaasidest andmete saamiseks lihtpäringuga tuleb taotlejal lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele esitada lõike 3 punktis 1, 2 või 3 nimetatud number.
(5) Lõikes 1 nimetatud taotlust ei esitata, kui andmete väljastamist taotletakse Maanteeameti poolt rakendatud asjaomase infosüsteemi kaudu ja kui ei väljastata juurdepääsupiiranguga andmeid.
§ 3. Andmete väljastamine
(1) Maanteeamet väljastab registrist andmeid ühekordse põhjendatud kirjaliku või elektroonilise taotluse või Maanteeameti poolt rakendatud asjaomase infosüsteemi kaudu esitatud taotluse alusel.
(2) Maanteeamet otsustab andmete registrist väljastamise, arvestades seadustest tulenevate piirangutega. Juurdepääsupiiranguga andmete väljastamisest keeldumist peab Maanteeamet põhjendama.
(3) Kui taotlejal on andmetele juurdepääsuks põhjendatud pidev ja püsiv vajadus, võib Maanteeamet andmete saajaga sõlmida lepingu andmete väljastamiseks. Lepingus sätestatakse muu hulgas väljastatavate andmete loetelu, maht ja kasutamise kord, andmetele juurdepääsu tehnilised lahendused ning meetmed andmete kaitseks, samuti lepingu maksumus.
(4) Paragrahvi 2 lõikes 1 nimetatud taotluse esitamisel on Maanteeamet kohustatud enne andmete väljastamist tuvastama taotleja või tema esindaja isiku. Juriidilisest isikust taotleja puhul võib Maanteeamet vajadusel kontrollida taotleja poolt enda kohta esitatud andmete õigsust, tehes selleks vajadusel järelepärimisi.
(5) Maanteeamet peab digitaalset arvestust andmete väljastamise aja, andmete koosseisu ja andmete saaja üle.
Teede- ja sideministri 24. aprilli 2002. a määrus nr 19 „Teaduslikul eesmärgil või muu õigustatud huvi puhul liiklusregistri andmetele juurdepääsu kord” (RTL 2002, 54, 793; 2009, 14, 148) tunnistatakse kehtetuks.


9.klassi ja 12.klassi riigieksamite ajad | Elva Gümnaasium
Kiidame 2016/2017
Kooli tunnustatakse
Kiidame 2015/2016
Kiidame 2014/2015
Elva Gümnaasiumi kergejõustiku rekordite edetabel
Haridus- ja kultuurikomisjon
Õpilaskorter
Aktiivne klass
Hilinemiste ja puudumiste menetlemise kord
Hoolekogu moodustamise kord ja töökord
Klassijuhataja ametijuhend
Koduõppe kord
Konkursi läbiviimise kord
Koolisisene projekt
Koolituspoliitika
Õpetaja kutsestandard
Õppenõukogu tegutsemise kord
Elva Gümnaasiumi eesmärgid
Galerii 2016/2017
I kooliastme loodusteemalise projekti statuut
Konsultatsioonid ja järelvastamised
Kursusehinnete väljapanemise ajad
Kursuste tagasiside leht
Lõpu- ja valikeksamite plaan 2017
Tasemetööd I ja II kooliastmes
9.klassi ja 12.klassi riigieksamite ajad
12.klassi koolieksamid
Üleminekueksamid
Nutt Elvas
1. - 6. klassi tunniplaan
7. - 12. klassi tunniplaan
Õppematerjalide koostamise konkursi statuut
Uurimistöö/loovtöö
Referaadi vormistamise nõuded
24.08.2017 Laiendatud juhtkonna töökoosolek (väljasõiduga)
29.08.2017 Õppenõukogu
29.08.2017 Kodanikukaitse õppesuuna paadimatk
29.09.2017 Teadlast Öö Elva Gümnaasiumis
Riigieksamite vormid ja ajad, ühtsete põhikooli lõpueksamite ning tasemetööde õppeained, vormid ja ajad 2016/2017. õppeaastal
Vastu võetud 24.05.2016 nr 17
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 30 lõike 4, § 31 lõike 4 ning § 34 lõike 3 alusel.
§ 1. Riigieksamite vormid ja ajad
(1) Riigieksamite vormid ja ajad on järgmised:
1) Saksa II astme keelediplomi eksam (kirjalik) – 13. detsember 2016. a;
2) Saksa II astme keelediplomi eksam (suuline) – 14. detsember 2016. a – 20. jaanuar 2017. a;
3) saksa keel (Tallinna Saksa Gümnaasium) (kirjalik) – 27. veebruar 2017. a;
4) matemaatika (Tallinna Saksa Gümnaasium) (kirjalik) – 1. märts 2017. a;
5) eesti keel (kirjalik) – 24. aprill 2017. a;
6) eesti keel teise keelena (kirjalik) – 26. aprill 2017. a;
7) eesti keel teise keelena (suuline) – 26.–28. aprill 2017. a;
8) inglise keel võõrkeelena B1/B2-tasemel (kirjalik) – 2. mai 2017. a;
9) inglise keel võõrkeelena B1/B2-tasemel (suuline) – 3.–5. mai, 8.–9. mai 2017. a;
10) matemaatika (kirjalik) – 12. mai 2017. a;
11) saksa keel (Tallinna Saksa Gümnaasium) (suuline) – 5.–8. juuni 2017. a.
(2) Prantsuse, saksa ja vene keele riigieksamid on põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 31 lõike 2 alusel määrusega kehtestatud tingimustel ja korras asendatud rahvusvaheliselt tunnustatud eksamitega samas keeles ning nende eksamite vormid ja ajad teatatakse hiljemalt 25. maiks 2016. a Haridus- ja Teadusministeeriumi veebilehel.
§ 2. Riigieksamite lisaeksamite vormid ja ajad
(1) Riigieksamite lisaeksamite vormid ja ajad on järgmised:
1) eesti keel (kirjalik) – 22. mai 2017. a;
2) eesti keel teise keelena (kirjalik) – 23. mai 2017. a;
3) eesti keel teise keelena (suuline) – 23.–24. mai 2017. a;
4) matemaatika (kirjalik) – 29. mai 2017. a;
5) inglise keel võõrkeelena B1/B2-tasemel (kirjalik) – 30. mai 2017. a;
6) inglise keel võõrkeelena B1/B2-tasemel (suuline) – 30.–31. mai 2017. a.
§ 3. Ühtsete põhikooli lõpueksamite õppeained, vormid ja ajad
Ühtsete põhikooli lõpueksamite õppeained, vormid ja ajad on järgmised:
1) eesti keel teise keelena (kirjalik) – 29. mai 2017. a;
2) eesti keel teise keelena (suuline) – 29.–31. mai 2017. a;
3) eesti keel (kirjalik) – 1. juuni 2017. a;
4) matemaatika (kirjalik) – 7. juuni 2017. a;
5) valikeksam vene keeles, bioloogias, keemias, füüsikas, geograafias, ajaloos, ühiskonnaõpetuses või inglise, prantsuse, saksa või vene keeles võõrkeelena (kirjalik) – 13. juuni 2017. a;
6) valikeksam inglise, prantsuse, saksa või vene keeles võõrkeelena (suuline) – 13.–14. juuni 2017. a.
§ 4. Tasemetööde õppeained, vormid ja ajad
(1) 3. klassi tasemetööde õppeained, vormid ja ajad on järgmised:
1) eesti keel/vene keel (vene õppekeelega koolis) (kirjalik) – 10. mai 2017. a;
2) matemaatika (kirjalik) – 16. mai 2017. a.
(2) 6. klassi tasemetööde õppeained, vormid ja ajad on järgmised:
1) eesti keel/eesti keel teise keelena (vene õppekeelega koolis) (kirjalik) – 3. mai 2017. a;
2) matemaatika (kirjalik) – 9. mai 2017. a;
3) ajalugu, inimeseõpetus, kehaline kasvatus, kunst, käsitöö ja kodundus, loodusõpetus, muusika, tehnoloogiaõpetus, tööõpetus, vene keel (vene õppekeelega koolis), võõrkeel või ühiskonnaõpetus (kirjalik) – 18. mai 2017. a.
Elva Gümnaasium | Puiestee 2 Elva 61505 | E-mail: kool@elvag.edu.ee | Telefon: 7301820 | Viimati muudetud 22.06.2017


Riigisisesed lennureeglid ja erandid ning erisused komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 923/2012 sätestatud lennureeglitest – Riigi Teataja
Riigisisesed lennureeglid ja erandid ning erisused komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 923/2012 sätestatud lennureeglitest
Riigisisesed lennureeglid ja erandid ning erisused komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 923/2012 sätestatud lennureeglitest - sisukord
§ 2 Mõisted ja lühendid
§ 3 Lennuvälja lennuinfoteenus
§ 4 Õhusõidukist esemete või ainete puistamine või piserdamine
§ 5 Pukseerimine
§ 6 Vigurlennud
§ 7 Mehitamata õhusõiduki käitamine
§ 8 Öösel visuaallennureeglite järgi toimuv lend
§ 9 Eri-VFR-lennud öösel
§ 10 Visuaallennureeglite järgi teostatavate meditsiinilise, otsingu- ja päästeoperatsiooni, politsei- ja tollioperatsiooni, keskkonnakontrolli, evakueerimislennu ning tuletõrjelennu käitamismiinimumid operatiiv-teenistuslikus lennutegevuses käitataval kopteril
§ 101 Lennuplaani esitamine kohalikeks VFR-lendudeks
RT I, 29.10.2019, 6
Vastu võetud 26.03.2015 nr 24
RT I, 31.03.2015, 4
jõustumine 03.04.2015
15.06.2016 RT I, 17.06.2016, 3 20.06.2016
18.10.2019 RT I, 29.10.2019, 3 01.11.2019
Määrus kehtestatakse lennundusseaduse § 4 lõike 31 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse riigisiseste lennureeglitena erandid komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 923/2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1–66) (edaspidi komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012), sätestatud lennureeglitest ning erisused lendudeks, mida komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 ei reguleeri või mille puhul ei ole võimalik järgida komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 923/2012 sätestatud lennureegleid.
[RT I, 29.10.2019, 3 - jõust. 01.11.2019]
§ 2. Mõisted ja lühendid
Käesolevas määruses kasutatakse mõisteid ja lühendeid järgmises tähenduses:
1) lennuvälja lennuinfoteenus (aerodrome flight information service – AFIS) on teenus, mis on ette nähtud mittekontrollitaval lennuväljal ja selle läheduses käitatavale õhusõidukile lennuohutuse ja efektiivsuse seisukohast vajalike nõuannete ja info andmiseks;
2) lennuinfotsoon (flight information zone – FIZ) on mittekontrollitav piiritletud õhuruum, milles osutatakse lennuvälja lennuinfoteenust.
§ 3. Lennuvälja lennuinfoteenus
(1) Õhuruumi klassis G peab mittekontrollitava lennuvälja ümber, kus osutatakse lennuvälja lennuinfoteenust vastava lennuliiklusteenindusüksuse tööajal, olema kehtestatud lennuinfotsoon ja kohustusliku raadioside ala (Radio Mandatory Zone – RMZ).
(2) Enne igat lendu, mis toimub käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud alas, tuleb esitada lennuliiklusteenindusüksusele lennuplaan.
§ 4. Õhusõidukist esemete või ainete puistamine või piserdamine
[Kehtetu - RT I, 29.10.2019, 3 - jõust. 01.11.2019]
§ 5. Pukseerimine
§ 6. Vigurlennud
(1) Vigurlende ei tohi sooritada maareformi seaduse tähenduses tiheasustusega alade ja rahvakogunemiste kohal.
(2) Vigurlennud, mis toimuvad lennundusürituse raames, tuleb kooskõlastada Lennuametiga nimetatud üritusele lennundusseaduse § 51 kohase ühekordse loa taotlemisel.
§ 7. Mehitamata õhusõiduki käitamine
(1) Mehitamata õhusõidukit tohib käitada mittekontrollitavas õhuruumis madalamal kui 500 jalga maa- või veepinnast nii, et see ei ohustaks inimesi, vara ja teisi õhusõidukeid.
(2) Mehitamata õhusõiduki käitamiseks mittekontrollitavas õhuruumis ülalpool käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kõrgust, kontrollitavas õhuruumis ja lennuinfotsoonis peab olema lennundusseaduse § 51 kohane Lennuameti ühekordne luba.
(3) Mehitamata õhusõiduki käitamisel tuleb arvestada lennuliiklusteenindusüksuse antud juhiseid ja sõltuvalt õhuruumi klassist saada selleks eelnevalt lennujuhtimisüksuse luba.
§ 8. Öösel visuaallennureeglite järgi toimuv lend
Visuaallennureeglite järgi (edaspidi VFR-lend) tohib öösel lennata vastavalt komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 923/2012 sätestatud tingimustele.
§ 9. Eri-VFR-lennud öösel
Lennujuhtimisüksus võib anda loa öiseks VFR-lennuks, mis toimub lähialas visuaallennuilmast halvema ilma korral.
§ 10. Visuaallennureeglite järgi teostatavate meditsiinilise, otsingu- ja päästeoperatsiooni, politsei- ja tollioperatsiooni, keskkonnakontrolli, evakueerimislennu ning tuletõrjelennu käitamismiinimumid operatiiv-teenistuslikus lennutegevuses käitataval kopteril
[RT I, 17.06.2016, 3 - jõust. 20.06.2016]
(1) Visuaallennureeglite järgi teostatava meditsiinilise, otsingu- ja päästeoperatsiooni, politsei- ja tollioperatsiooni, keskkonnakontrolli, evakueerimislennu ning tuletõrjelennu käitamismiinimumide puhul tuleb järgida komisjoni määruse (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1–148), V lisa punktis SPA.HEMS.120 kopteri meditsiinilisele lennule HEMS – (Helicopter Emergency Medical Services) sätestatud tingimusi.
(2) Lõikes 1 toodud öised käitamismiinimumid kahe piloodiga meeskonna puhul võib asendada kahe piloodiga meeskonna päevaste käitamismiinimumidega, kui täidetakse kõiki järgmiseid nõudeid:
1) lendu opereeritakse öönägemissüsteemiga NVIS – (Night Vision Imaging System) kahe piloodi meeskonnaga, kes vastavad vähemalt samaväärsetele nõuetele, mis on kehtestatud komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 V lisa punktis SPA.NVIS.130;
2) kopter ja kõik lennuga seonduvad NVIS - seadmed vastavad vähemalt samaväärsetele nõuetele, mis on kehtestatud komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 V lisa punktis SPA.NVIS.110;
3) kopteril on neljateljeline autopiloot või raadiokõrgusmõõtja.
§ 101. Lennuplaani esitamine kohalikeks VFR-lendudeks
VFR-lennu kohta, millel on vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisa punktile SERA.4001 või käesoleva määruse § 3 lõikele 2 lennuplaani esitamise kohustus ning mis ei ületa Eesti Vabariigi piiri, tuleb lennuplaan esitada vähemalt 30 minutit enne lennu väljumist.


Tartu Tervisekaitsetalituse põhimääruse kinnitamine – Riigi Teataja
Tartu Tervisekaitsetalituse põhimääruse kinnitamine
RTL 2002, 2, 16
Vastu võetud 20.12.2001 nr 139
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302, 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358; 94, 578) § 40 lõike 2, § 42 lõike 1 ja § 49 lõike 1 punktide 10 ja 11 alusel.
§ 1. Tartu Tervisekaitsetalitus (edaspidi Tervisekaitsetalitus) on Sotsiaalministeeriumi valitsemisalas tegutsev Tervisekaitseinspektsiooni kohalik asutus, mis teostab riiklikku järelevalvet ning kohaldab riiklikku sundi seaduses ettenähtud alustel ja ulatuses.
§ 5. Tervisekaitsetalitus asub Tartus. Tervisekaitsetalituse postiaadress on Põllu 1a, 50303 Tartu. Tervisekaitsetalituse nende struktuuriüksuste postiaadressid, mis ei paikne Tervisekaitsetalituse asukohas, tuuakse ära nende põhimäärustes.
§ 6. Tervisekaitsetalituse tegevuspiirkonnaks on Jõgeva maakond, Viljandi maakond, Tartu maakond, Põlva maakond, Võru maakond ja Valga maakond.
2) tegema vajadusel ettepanekuid riigi- ja omavalitsuse asutustele tervisekaitseküsimuste lahendamiseks ja tervisehäirete ning haigestumise vähendamiseks;
(2) Tervisekaitsetalituse koosseisus on Jõgevamaa, Tartumaa, Viljandimaa, Võrumaa, Valgamaa ja Põlvamaa piirkondlikud osakonnad, mis täidavad Tervisekaitsetalituse ülesandeid oma vastutuspiirkonnas.
§ 17. Tervisekaitsetalitusel on sõõrikujuline 35-mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis ja mööda äärt sõna «Tartu Tervisekaitsetalitus».
§ 21. Sotsiaalministri 6. novembri 1998. a määruse nr 55 «Tervisekaitsetalituste põhimääruste kinnitamine» (RTL 1998, 331/332, 1359) punkti 1 alapunktid 4, 8, 12–15 tunnistatakse kehtetuks.


Riigikogu 12.05.2010 seadus; jõustumiskuupäev 05.10.2010
; kehtetuks muutumise kuupäev 01.01.2020
redaktsioon 01.07.2018 - 01.01.2020 [RT I, 29.06.2018, 69]
12) käesoleva paragrahvi punktides 1-11 nimetatud asutustega sama laadi teenust pakkuva välisriigi teenusepakkuja Eesti äriregistrisse kantud filiaal.
1) Haridus- ja Teadusministeerium - teadus-, haridus- või kutsealase koostöö keelu või piirangu korral;
2) Justiitsministeerium - käesoleva seaduse § 16 lõike 1 punktides 1-7, 11 ja 12 nimetatud registritesse kantud varaga tehingu tegemise keelu või piirangu korral;
3) Kaitseministeerium - kaitsekoostöö keelu või piirangu korral;
4) Kultuuriministeerium - kultuurikoostöö keelu või piirangu korral;
5) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium - käesoleva seaduse § 16 lõike 1 punktides 9 ja 10 nimetatud registritesse kantud vallasasjade või õigustega tehingu tegemise keelu või piirangu korral; teenuse, välja arvatud kaubaga seotud teenuse osutamise keelu või piirangu korral;
6) Rahandusministeerium - kauba veo keelu või piirangu korral;
7) Siseministeerium - sisse- ja läbisõidukeelu ning väljasõidukohustuse korral; finantssanktsiooni korral, välja arvatud registrisse kantud asja või õigusega tehtava tehingu korral;
8) Välisministeerium - välissuhtlemise ja arengukoostöö keelu või piirangu korral.
(1) Käesoleva seaduse § 13 lõikeid 1-5 ja § 14 kohaldatakse notari, advokaadi, kohtutäituri, pankrotihalduri, ajutise pankrotihalduri ja muu õigusteenuse osutaja suhtes, kui ta tegutseb finants- või kinnisvaratehingus oma kliendi esindajana tema nimel ja arvel, juhendab tehingu kavandamist või elluviimist või teeb ametitoimingut, mis on seotud:
(2) Kui rahapesu andmebürool on kahtlus, et rahvusvahelise finantssanktsiooni subjekt on kasutanud või käsutanud rahalisi vahendeid või majandusressursse, võib ta tehingu ettekirjutusega peatada ning kehtestada tehingu esemeks oleva vara käsutamise piirangu kuni 30 ööpäevaks ettekirjutuse kättetoimetamisest arvates. Tehingu peatamise ja vara käsutamise piirangu suhtes kohaldatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 40 lõikeid 1-6, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
(1) Erikohustustega isiku juhi või rahvusvahelise finantssanktsiooni rakendamise eest vastutava isiku poolt rahvusvahelise finantssanktsiooni subjekti tuvastamisest ja asjakohaste meetmete võtmisest rahapesu andmebüroole teatamise kohustuse rikkumise, samuti valeandmete esitamise eest -
(1) Käesolevas seaduses ettenähtud protseduurireeglite ja nende täitmise kontrollimise korra kehtestamata jätmise eest -
(1) Käesolevas seaduses ettenähtud andmete kogumise ja säilitamise kohustuse rikkumise eest -
(2) Käesoleva seaduse §-des 22-24 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on politseiasutus.
§ 26. - § 31. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


redaktsioon 15.03.2019 - 01.09.2019 [RT I, 13.03.2019, 165]
09.05.2018 RT I, 22.05.2018, 1 23.05.2018, osaliselt 01.01.2022
[RT I, 13.03.2019, 2 - jõust. 15.03.2019, lõigetes 4-6 sätestatud tähtaegu rakendatakse alates 2019. aasta 15. märtsist koostatud dokumentidele.]
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-4 nimetatud isikud võivad osaleda tervishoiuteenuse osutamisel, kui nad on registreeritud Terviseameti vastavas registris.
1) 1200-2000 isikut;
2) 2001-2400 isikut, kui nimistusse kantud isikutele osutab üldarstiabi koos perearstiga vähemalt üks arsti kvalifikatsiooniga tervishoiutöötaja.
(49) Üldarstiabi osutamise tegevusloa omaja esitab Terviseametile digitaalselt allkirjastatud teate, märkides perearsti nime ja tegevuskoha aadressi ning selle füüsilisest isikust ettevõtja või äriühingu ärinime, mille kaudu perearst üldarstiabi osutab, muudatuse jõustumise kuupäeva ja käesoleva seaduse § 43 lõike 1 punktides 1-3 nimetatud isikute koosseisu. Andmed edastatakse muudatuste korral viivitamata. Üldarstiabi osutamise tegevusloa omaja esitab Terviseametile Eesti teabevärava kaudu järgmised andmed:
(5) Kui tervishoiutöötaja kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.09.2005, lk 22-142) artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi pädev asutus on Eesti pädevale asutusele edastanud taotluse isiku Eestis töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211, 214 ja 215.
(7) Kui tervishoiutöötaja kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja registreerimist taotlev isik soovib Euroopa kutsekaarti Eesti Vabariigist väljaspool töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211-213.
(5) Avaliku konkursi korras täitmata nimistu olemasolul võib nimistuga perearst Terviseametilt motiveeritult taotleda nimistu osa üleandmist ka käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestamata juhul, kui nimistu osa üleandmise taotlemisel järgitakse käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 2-5 sätestatud põhimõtteid ning nimistu osa üleandmine soodustab taotletavas teeninduspiirkonnas üldarstiabi osutamise üldist kättesaadavust ja korraldust. Taotluse esitamine ei ole lubatud, kui taotluse esitamise ajal toimub avalik konkurss taotluses nimetatud perearsti teeninduspiirkonnas nimistu moodustamise õiguse andmiseks.
(3) Terviseamet otsustab nimistu osa üleandmise taotluse rahuldamata jätmise, kui ei ole täidetud käesoleva seaduse § 34 lõigetes 3-6 sätestatud nõuded nimistu osa üleandmiseks.
(6) Terviseamet teeb käesoleva paragrahvi lõigetes 2-5 nimetatud otsuse perearstile, perearsti teeninduspiirkonna kohaliku omavalitsuse üksusele ja Eesti Haigekassale teatavaks viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(2) Enne käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3-5 või punktis 11 sätestatud alusel perearstina tegutsemise õiguse äravõtmist võib Terviseamet teha perearstile ettekirjutuse.
(5) Perearstina tegutsemise õiguse äravõtmise otsus tehakse perearstile käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-6 või punktis 11 nimetatud juhtudel teatavaks otsuse andmisest alates viie tööpäeva jooksul. Perearstina tegutsemise õiguse äravõtmise otsus avaldatakse ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(2) Kindlustajaliikmesriik on piiriülese tervishoiuteenuse puhul Euroopa Liidu liikmesriik, kes on pädev andma kindlustatud isikule eelloa vajaliku tervishoiuteenuse saamiseks väljaspool elukohaliikmesriiki vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (ELT L 166, 30.04.2004, lk 1-123); Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (ELT L 284, 30.10.2009, lk 1-42); Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1231/2010, millega laiendatakse määrust (EÜ) nr 883/2004 ja määrust (EÜ) nr 987/2009 kolmandate riikide kodanikele, keda nimetatud määrused veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu (ELT L 344, 29.12.2010, lk 1-3), või nõukogu määrusele (EÜ) nr 859/2003, millega laiendatakse määruse (EMÜ) nr 1408/71 ja määruse (EMÜ) nr 574/72 sätteid kolmandate riikide kodanikele, keda need sätted juba ei hõlma üksnes nende kodakondsuse alusel (ELT L 124, 20.05.2003, lk 1-3), või kus isik on kindlustatud või kus tal on õigus saada ravikindlustushüvitist vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele.
(11) Käesoleva paragrahvi lõigetes 8-10 nimetatud ülesannete täitmisel lähtutakse ohuhinnangust.
1) patsiendi üldandmed - isikukood ja sünniaeg, sugu, ees- ja perekonnanimi ning kontaktandmed;
2) patsiendi muud andmed - töökoha, õppeasutuse, perearsti ja ravikindlustuse andmed ning tahteavalduse, eestkostja või esindaja andmed;
3) patsienti puudutavad meditsiinilised andmed - raviprotsessi ja terviseseisundit kirjeldavad andmed;
4) dokumendi koostaja andmed - nimi, registreerimistõendi number, tegevusluba, eriala ja kontaktandmed;
(2) Tervishoiuteenuse osutajal on juurdepääs tervise infosüsteemis olevatele isikuandmetele käesoleva seaduse § 41 lõigetes 1-12 sätestatud eesmärkidel ja korras.
§ 722. Käesoleva seaduse § 42 lõigete 4-6 rakendamine
Käesoleva seaduse § 42 lõigetes 4-6 sätestatud tähtaegu rakendatakse alates 2019. aasta 15. märtsist koostatud dokumentidele. Enne 2019. aasta 15. märtsi koostatud dokumente säilitatakse varem kehtestatud korras.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (ELT L 88, 04.04.2011, lk 45-65).


Ehitamise oluliseks või muuks rekonstrueerimiseks liigitamise kord – Riigi Teataja
Ehitamise oluliseks või muuks rekonstrueerimiseks liigitamise kord
Ehitamise oluliseks või muuks rekonstrueerimiseks liigitamise kord - sisukord
§ 3 Rekonstrueerimise taseme määratlemine
§ 4 Ehitise taastamismaksumuse arvutamine
§ 5 Ehitise taastamismaksumuse arvutamine baasaastale järgnevatel aastatel
RTL 2008, 6, 64
Määrus kehtestatakse «Ehitusseaduse» § 721 lõike 3 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse ehitise rekonstrueerimise oluliseks või muuks rekonstrueerimiseks liigitamise kord.
(2) Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvad sisekliima tagamisega rekonstrueeritavad hooned kasuliku pinnaga on üle 1000 m2.
1) ehituskulud – ehituse kavandamiseks ja püstitamiseks vajalikele kaupadele, töödele, teenustele ja maksetele tehtavad kulutused;
2) ehitiste taastamismaksumus – hinnatava objektiga samaväärse objekti püstitamiseks kalkuleeritavad ehituskulud väärtuse hindamise kuupäeva hindades;
3) baasaasta ehitusmaksumus – hoone taastamisväärtuse arvutamisel kasutatav hoone brutopinna ruutmeetri keskmine hind seisuga 1. jaanuar 2007. aasta.
§ 3. Rekonstrueerimise taseme määratlemine
(1) Rekonstrueerimise liigitamisel oluliseks või muuks rekonstrueerimiseks määratletakse rekonstrueerimistööde protsentuaalne osakaal rekonstrueeritava ehitisega samaväärse ehitise keskmisest ehitusmaksumusest. Rekonstrueerimise taseme määratlemiseks arvutatakse ehitusmaksumus ehitise taastamismaksumusena.
(2) Ehitusloa taotleja esitab koos ehitusloa taotlusega kohalikule omavalitsusele omapoolse kalkulatsiooni kavandatavate rekonstrueerimistööde maksumuse kohta. Kohalik omavalitsus võrdleb kavandatavate rekonstrueerimistööde maksumust ehitise kui terviku taastamismaksumusega.
(3) Kui rekonstrueerimistööde maksumus on suurem kui kolmandik ehitise taastamismaksumusest, on tegemist olulise rekonstrueerimisega, mille puhul tuleb järgida energiatõhususe miinimumnõudeid.
(4) Kui rekonstrueerimistööde maksumus on väiksem või võrdne ühe kolmandikuga ehitise taastamismaksumusest, siis ei ole energiatõhususe miinimumnõuete järgimine kohustuslik.
§ 4. Ehitise taastamismaksumuse arvutamine
(1) Ehitise taastamismaksumus määratakse eriteadmisi omava isiku esitatud hinnangu alusel või kasutatakse määruse lisas esitatud baasaasta ehitusmaksumust brutopinna ruutmeetri kohta.
(2) Kui kasutatakse määruse lisas esitatud baasaasta ehitusmaksumust brutopinna ruutmeetri kohta, võib tulenevalt ehitise suurusest, keerukusest või kasutatud põhimaterjalidest arvutustes kasutada määruse lisas esitatud baasaasta ehitusmaksumusest kuni 20 protsenti erinevat väärtust.
§ 5. Ehitise taastamismaksumuse arvutamine baasaastale järgnevatel aastatel
(1) Baasaastale järgnevatel aastatel ehitise taastamismaksumuse leidmiseks korrutatakse määruse lisas esitatud baasaasta ehitusmaksumus ehitushinna muutumise teguriga.
(2) Ehitushinna muutuse määramiseks kasutatakse Statistikaameti poolt avaldatava «Eesti statistika aastaraamatu» tabelis «Ehitushinnaindeksi muutus võrreldes eelmise aastaga» toodud ehitushinna indekseid, mis väljendavad hinna muutust protsentides võrreldes eelneva aasta 1. jaanuari seisuga. Ehitushinna muutust ei arvutata eraldi kululiikide kaupa, vaid kasutatakse indeksi «Kokku» väärtust.
(3) Ehitushinna aastase muutumise teguri saamiseks jagatakse lõikes 2 nimetatud tabelis esitatud väärtus arvuga sada ja tulemusele liidetakse arv «1». Tabelis esitatud väärtuseks võetakse vastavalt ehitise liigile kas eramuindeks, korruselamuindeks või ametihooneindeks.
(4) Baasaastale järgnevatel aastatel arvutatakse ehitushinna aastase muutumise tegur iga järgneva aasta kohta. Kogu perioodi ehitushinna muutumise teguri arvutamiseks korrutatakse kõigi arvutamise hetke ja baasaasta vahele jäävate aastate ehitushinna aastase muutumise tegurid omavahel.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 11. jaanuari 2008. a määruse nr 2 «Ehitamise oluliseks või muuks rekonstrueerimiseks liigitamise kord»
Baasaasta ehitusmaksumus brutopinna ruutmeetri kohta seisuga 1. jaanuar 2007. a.
Hoone liik Hind koos käibemaksuga brutopinna ruutmeetri kohta
Väikemajad (kasutamisotstarbe järgi ühe ja kahe korteriga elamud või kolme ja enama korteriga ridaelamud)
Korterelamud (kasutamisotstarbe järgi muud kolme või enama korteriga elamud ning hoolekandeasutuste ja ühiselamute hooned),
sealhulgas korterelamud ja
8 900.– kuni 15 900.–
Büroo- ja administratiivhooned 16 700 kuni 17 000.–
Ärihooned (hotellid, muud majutus- ja toitlustushooned, kaubandus- ja teenindushooned, välja arvatud büroohooned),
sealhulgas ärihooned ilma eluruumideta,
hotellid, toitlustushooned ja
8 900.– kuni 18 700.–
Avalikud hooned (meelelahutus-, haridus- ja muud avalikud hooned, välja arvatud tervishoiuhooned ja siseujulad) ja transpordihooned (välja arvatud garaažid),
sealhulgas koolid,
lasteaiad,
14 900.– kuni 26 500.–
Tervishoiuhooned (haiglad ja muud ravihooned, välja arvatud hoolekandeasutused) 27 000.–
Siseujulad 31 300.–