text:
Riigiga seotud uudisvoog - eesti.ee
Riigikogu eelinfo esmaspäevaks, 20. veebruariksKell 15 – täiskogu istung Riigikogu kinnitab töönädala päevakorra. Peaminister Jüri Ratas vastab Riigikogu liikmete esitatud arupärimistele vabatahtlikult ühinenud Tartumaa kolme valla – Võnnu, Haaslava ja Mäksa nime kohta (nr 293), haldusreformiga kaasnevate totruste kohta Vastseliina näitel (nr 297) ja haldusreformiga kaasnevate totruste kohta Järvamaa näitel (nr 299). Riigikogu liikmete kõnesoovide korral toimub vaba mikrofon. […]
Link uudisele: Riigikogu eelinfo esmaspäevaks, 20. veebruariks
Riigikogu | 19.02.2017 12:00|Loe edasiNATO lennukid harjutavad Eesti õhuruumisEsmaspäevast neljapäevani teevad Eesti kohal harjutuslende Ämari lennubaasis paiknevad Saksa õhuväe hävituslennukid Eurofighter.Lennukid lendavad üle Eesti madallennu aladel ning mitte madalamal kui 152 meetrit (500 jalga) ja eelistatavalt asustatud punktidest eemal.
Saksa õhuväe lennusalk võttis Balti riikide õhuturbe üle eelmise aasta 31. augustil. Šiauliai lennubaasis paikneb alates 5. jaanuarist Hollandi kuningliku õhuväe lennusalk, mille relvastuses on hävitajad F-16.Kaitsevägi | 19.02.2017 09:04|Loe edasiVälisminister Sven Mikser viibib homme visiidil Montenegro
Homme, 20. veebruaril, viibib välisminister Sven Mikser visiidil Montenegros, kus ta kohtub Montenegro presidendi Filip Vujanovići, peaministri Duško Markovići ja välisministri Srđan Darmanovićiga.
Kohtumistel arutatakse Eesti ja Montenegro suhteid, Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumist, julgeolekuolukorda ja rände küsimust. Arutelu alla tulevad ka Euroopa Liidu ja NATO laienemine.
Lisaks on välisministril kavas kohtumised Euroopa asjade ministri Aleksandar Andrija Pejovići ja parlamendi spiikri Ivan Brajovićiga.
Välisministeerium | 19.02.2017 08:33|Loe edasiJustiitsminister: ohtlikel isikutel tuleb tõkestada pääs riigivõimu juurde18.02.2017 Justiitsministeerium saatis kooskõlastusringile eelnõu, millega pannakse selgelt paika avaliku võimu ülesandeid täitvate inimeste tausta kontrollimise kord.
Eriseaduste alusel, nagu näiteks politsei- ja piirivalveametnike, päästeametnike, maksuametnike ning vanglateenistujate suhtes tehtav kontroll jääb samaks, nagu see seni on olnud.Justiitsministeerium | 18.02.2017 15:39|Loe edasiSuurtükiväelased harjutasid otsesihtimisega laskmistEile harjutasid keskpolügoonil ligi sada 1. jalaväebrigaadi suurtükiväepataljoni ajateenijat 155mm-kaliibrilistest ja kümmekond reservväelast 122mm-kaliibrilistest haubitsatest otsesihtimisega sihtmärkide hävitamist.Meeskonnakursuse lõpuõppusel lasid kaitseväelased kokku 70 mürsku ligi kilomeetri kaugusel asuvate sihtmärkide pihta, milleks olid autovrakk ning metallplaadid.
„Ilmaolud ei olnud eriti soodsad – aga vaatamata tihedale udule ning libedatele teeoludele said kõik sihtmärgid hävitatud,“ ütles suurtükiväepataljoni ülem kolonelleitnant Arbo Probal, kelle sõnul võib sõdurite laskmistulemustega rahule.
Enamik nooremseersant Sander Trofimovi juhitud tulemeeskonna liikmeid osales lahinglaskmistel esmakordselt. "Me saime hästi hakkama. Näha, kuidas sinu poolt lastud mürsk sihtmärki tabab, on ikka väga põnev," ütles nooremseersant Trofimov.
Laskmiste eesmärk oli õpetada relvameeskondi tegutsema efektiivselt ning tabama otsesihtimisega kuni 1000 meetri kaugusel seisvaid sihtmärke. Nelja nädala pärast ootab ajateenijaid lahinglaskmine koordinaatmeetodil, kus sihtmärkide tabamiseks tuleb teha koostööd teha tulejuhtide, tuletegevuse juhtimiskeskuse liikmete, arvutajate, mõõdistajate ning meteoroloogidega.Kaitsevägi | 18.02.2017 08:14|Loe edasiMihkelson ja Laaneots osalevad NATO Parlamentaarse Assamblee komiteede töösNATO Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni juht Marko Mihkelson ja delegatsiooni liige Ants Laaneots osalevad tänasest kuni esmaspäevani Brüsselis NATO Parlamentaarse Assamblee poliitika-, kaitse- ja julgeoleku ning majanduskomitee ühisistungil, kus arutatakse alliansi kaitsekulutuste õiglasemat jagamist.
Link uudisele: Mihkelson ja Laaneots osalevad NATO Parlamentaarse Assamblee komiteede töös
Riigikogu | 18.02.2017 07:09|Loe edasiPalo: pärnakad on „viimase miili“ ehitamise lahendanud väga mõistlikult
Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo kohtus täna Pärnumaal maavanema Kalev Kaljustega ning tutvus maakonna Digitee projektiga, mille eesmärk on liita seni veel interneti püsiühenduseta ettevõtted, asutused ja elamud lairibavõrku.
„Kuna telekommunikatsioonivõrkudesse tehtavad investeeringud on küllaltki kapitalimahukad ja selle tõttu on erasektor aktiivselt tegutsemas ainult tiheasustusega piirkondades, peavad omavalitsused seljad kokku panema ning leidma riigi toega võimaluse kiire internetiühenduse rajamiseks,“ ütles minister. “Riigil on selleks järgnevateks aastateks ette nähtud kokku 20 miljonit eurot. Juhul, kui sellele rahale lisandub 2/3 omavalitsuste ja liitujate panust, saame juba rääkida 60 miljoni euro suurusest investeeringust lairiba väljaehitamiseks lähiaastatel,“ lisas Palo.
Selline positiivne ühistegevus on käivitunud juba Pärnumaal ning minister soovib innustada ka teisi omavalitsusi sarnast lahendust proovima. „Kui valitsusele on koostööpartneriks piirkondlikud meeskonnad, kes igaüks suudaks ka omalt poolt rahaliselt panustada, annaks see juba väga olulise panuse 21. sajandi taristu toomiseks kõigi huviliste ukseni,“ märkis Palo. Pärnu maavalitsus, omavalitsused ja ettevõtlusarenduskeskus alustasid Digitee projektiga mullu septembris, praeguseks on projekti raames kaardistatud ligikaudu 7000 lairibaühenduse soovijat, kes on ka ise nõus panustama võrgu rajamisse. „Maapiirkondades, kus püsiühendus täna puudub, soovivad selgelt rohkem kui pooled, kohati juba 90 protsenti majadest endale lairibaühendust,“ selgitas maavanem Kaljuste. Ta lisas, et järgmises Digitee projekti etapis selgitatakse välja, millistes piirkondades soovivad järgneva kolme aasta jooksul sideettevõtjad kommertsalustel välja ehitada valguskaablivõrgud; luuakse võrguettevõte ning korraldatakse võrkude projekteerimise ja ehituse rahastus. „Digitee projekt on hea näide maakondlikust koostööst võidelda Eesti suurimas maakonnas ääremaastumise vastu, tagades kiire ja kvaliteetse internetiühenduse ning teenused üle kogu maakonna,“ ütles Kaljuste. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium alustas lairiba internetivõrgu väljaehitamist kogu Eestis seitse aastat tagasi. Selle ajaga on Euroopa Liidu rahade eest valmis ehitatud ligi 4400 kilomeetrit baasvõrku ja lähima kahe aasta jooksul rajatakse veel üle 2000 kilomeetri. Valdavalt saab baasvõrk valmis juba järgmisel aastal, peale seda on kavandatud seni ühendamata jäänud ettevõtjate, kodude või asutuste liitumispunktidesse lisamine ehk nn „viimase miili“ väljaehitamine. /17.02.2017/
MKM | 17.02.2017 19:00|Loe edasiMajandus- ja taristuminister Kadri Simson külastab Lõuna-Eestit Majandus- ja taristuminister Kadri Simson külastab tänase Lõuna-Eesti visiidi raames Võru linnavalitsust ning puidutöötlemise ja mööblitootmise kompetentsikeskust Tsenter. Samuti väisab minister Tartus toimuvat noorte haridus- ja infomessi Intellektika.
MKM | 17.02.2017 18:21|Loe edasiTarbijakaitseameti Viljandi nõustamispunkt kolib raamatukokkuSeoses hoone lammutamisega kolib tarbijakaitseameti nõustamispunkt senisest asukohast Viljandi Linnaraamatukokku, kus tarbijad saavad endiselt nõu kaks korda kuus. Tarbijakaitseamet | 17.02.2017 16:15|Loe edasiRiigikogu eelinfo 20. – 26. veebruariniRiigikogu V istungjärgu 6. töönädal 20. – 23. veebruarini
Link uudisele: Riigikogu eelinfo 20. – 26. veebruarini
Riigikogu | 17.02.2017 14:11|Loe edasiEesti esimene suursaadik Colombias andis üle oma volikirja
Välisministeerium | 17.02.2017 13:37|Loe edasiAjateenijatest akvalangist-geoloogid õppisid Rummu karjääris jääsukeldumist Eile viisid mereväe laevastiku tuukrigrupi instruktorid ja 1. jalaväebrigaadi pioneeripataljoni akvalangist-geoloogi erialal õppivad ajateenijad läbi jääsukeldumisi Rummu karjääris. „Esmalt viisime läbi jääsukeldumise organisatoorse ning ettevalmistava osa, seejärel harjutasime veealust otsingut ja veepõhja olude kontrolli,“ ütles mereväe laevastiku tuukrigrupi miinituuker vanemveebel Taivo Janson. Tuukri eriala baaskursust ning väljaõpet viiakse kaitseväes läbi mereväe laevastiku tuukrite poolt. Eile omandasid ametialaseid põhiteadmisi neli 1. jalaväebrigaadi pioneeripataljoni ajateenijat, kes spetsialiseeruvad akvalangist-geoloogi erialale. Pioneeriluure rühma kuuluvate akvalangist-geoloogide eripäraks on sukeldumis- ja ronimisvõimekus. Lisaks õpivad nad pioneeriluuret, geoloogiat, demineerimist ja vastase tõkete tuvastamist.Tuukri eriala baaskursusega liitumiseks tuleb eelnevalt läbida põhjalikud füüsilised katsed. Tuukri baaskursuseid on mereväe laevastiku tuukrigrupp läbi viinud 2015. aastast alates. Mereväe tuukrid kasutavad modernset varustust, mis võimaldab lahendada erineva keerukusega ülesandeid kuni 55 meetri sügavuses vees. Olenevalt sügavusest on varustusega võimalik püsida vee all kuni neli tundi.Kaitsevägi | 17.02.2017 10:57|Loe edasiKaitseminister Margus Tsahkna osaleb Müncheni julgeolekukonverentsil
Laupäeval kohtub kaitseminister Tsahkna Hollandi kaitseministri Jeanine Hennis-Plasschaert’iga. Tsahkna osaleb ka ametlikul lõunasöögil Saksa kaitseministri Ursula von der Leyeniga.
Müncheni julgeolekukonverents on maailma üks olulisemaid julgeoleku-teemalisi tippekspertide ja poliitikute kogunemisi. Müncheni julgeolekukonverentsil osalevad riigipead, valitsusjuhid, ministrid, rahvusvaheliste suurettevõtete juhid, teadlased, arvamusliidrid ja teised. Müncheni konverentsi selleaastane teema on "Tõejärgne, Läänejärgne, korrajärgne."
Kaitseministeerium | 17.02.2017 10:20|Loe edasiPidulik riigilipu heiskamine toimub Kuberneri aiasEesti Vabariigi 99. aastapäeva hommikul, 24. veebruaril kell 7.33 toimub pidulik riigilipu heiskamise tseremoonia Toompea lossi kõrval Kuberneri aias.
Link uudisele: Pidulik riigilipu heiskamine toimub Kuberneri aias
Riigikogu | 17.02.2017 10:07|Loe edasiReformierakonna parlamendisaadikud külastavad VõrumaadRiigikogu Reformierakonna fraktsiooni liikmed on eilsest Võrumaal töövisiidil, külastades edumeelseid kohalikke ettevõtteid ning kohtudes kohaliku elu eestvedajatega.
Link uudisele: Reformierakonna parlamendisaadikud külastavad Võrumaad
Riigikogu | 17.02.2017 09:50|Loe edasiMikser osaleb Münchenis toimuval julgeolekukonverentsil
Välisministeerium | 17.02.2017 07:08|Loe edasiMaaeluminister kohtub Võrumaal põllumeeste ja Leader Liidu esindajatega
Lisaks külastab minister Võru Instituuti, kus kohtub instituudi direktori Rainer Kuubaga, ning Tuuma mahetalu.
Maaeluministeerium | 17.02.2017 05:08|Loe edasiPeaminister Jüri Ratas külastab Ruhnut ja Saaremaad
Stenbocki maja, 17. veebruar 2017 - Peaminister Jüri Ratas külastab täna Ruhnut ning Saaremaad.
Ruhnul tutvub peaminister Ratas Ruhnu kooli ehituse käiguga ning külastab vallamaja ning Ruhnu põhikooli, mis tegutseb hetkel asendusruumides Ruhnu kordonis. Pärast kohalike kirikute külastamist kohtub peaminister rahvamajas kohalike elanikega, kellega räägitakse valitsuse tööst ning peaminister Ratas vastab ka küsimustele.
Pärastlõunal suundub peaminister Saaremaale, kus ta esineb sõnavõtuga Kuressaare Ametikooli lõpuaktusel, samuti külastab ta Saaremaa laevatootjat Baltic Workboats AS, mis on oluline eksportija ning kohalik tööandja.
NB! Ilmaolude tõttu ei olnud võimalik Ruhnule sõita, seega külastab peaminister Ratas vaid Saaremaad.
Valitsus | 17.02.2017 04:36|Loe edasi3-1-1-116-16K. Š. kaitsja vandeadvokaat Rene Varuli määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 18. oktoobri 2016. a määruse peale. K. Š. vahistuse pikendamine.Riigikohus | 17.02.2017 00:00|Loe edasi3-1-1-115-16I. A. kaitsja vandeadvokaadi vanemabi Allan Valgu määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 12. oktoobri 2016. a määruse peale. I. A. vahistamise pikendamine.Riigikohus | 17.02.2017 00:00|Loe edasiHaukanõmm: Vabaerakond tänab kogukondi kasvava toetuse eestVabaerakonna aseesimees Monika Haukanõmme sõnul on EMOR-i uuringu tulemused, mis näitavad Vabaerakonna tõusu 2 protsendipunkti võrra, erakonna jaoks head. „Saime küll tagasihoidlikku, samas ikkagi positiivset tagasisidet meie tegevusele – peame oluliseks toetada üle Eesti kohalikke kogukondi, toetada haldusreformi puhul mõistlikke otsuseid ning kandideerimist kohalikes valimisliitudes,“ ütles Haukanõmm. Kohaliku ja riikliku poliitika ülesanded on erinevad, erakondade […]
Link uudisele: Haukanõmm: Vabaerakond tänab kogukondi kasvava toetuse eest
Riigikogu | 16.02.2017 18:08|Loe edasiPalo: ettevõtluse tugistruktuuride tõhustamiskava valmib 2018
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium asub hindama ettevõtlus- ja innovatsioonivaldkonna kulutusi eesmärgiga teha konkreetsed ettepanekud, kuidas muuta riigi toetustegevusi efektiivsemaks.
Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo ütles, et ettevõtluse tugistruktuuride tööd tuleb tulemuslikumaks muuta nii, et see avaldaks suuremat positiivset mõju majanduskasvule, tootlikkusele ja rahvusvahelisele konkurentsivõimele.
„Vaja on kõrvaldada ettevõtluse ja innovatsiooni arengut pidurdavad turu- ja süsteemitõrked ning paremini suunata ettevõtluse ja innovatsiooni tugistruktuuride toimimist eeskätt majanduskasvu toetamiseks,“ selgitas Palo.
Sisend tõhustamiskava rakendamiseks on saadud ettevõtjatelt, kelle hinnangul on riiklik tugisüsteem liiga killustunud, palju on dubleerivaid tegevusi, toetustegevus on ebaefektiivne ning teadus ja ettevõtlus ei toeta teineteist.
Minister märkis, et selliste muudatuste juhtimiseks on vajalik valdkondade ülene koostöö, kuid mandaati sellise koostöö juhtimiseks polnud seni ühelegi osapoolele antud.
„Täna andis valitsuskabinet selle mandaadi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile, kes hakkab koordineerima ettevõtluse ja innovatsiooni valdkonna tõhustamiskava koostamist,“ lausus Palo.
Lisaks kuuluvad juhtkomisjoni Haridus- ja Teadusministeeriumi, Maaeluministeeriumi, Justiitsministeeriumi, Kultuuriministeeriumi, Rahandusministeeriumi ja Riigikantselei nimetatud esindajad. Ettepanekute sõnastamisel ja välja töötamisel kaastakse ka valdkonna eksperte ja olulisi sidusgruppe.
Tõhustamiskava ettepanekud tuleb Vabariigi Valitsusele esitada hiljemalt järgmise aasta aprillis.
MKM | 16.02.2017 17:07|Loe edasiLiiklusohutusprogramm 2016-2025 võimaldab säästa üle 250 inimese elu
Valitsus võttis vastu uue liiklusohutusprogrammi (LOP), mille lõppeesmärgiks on säästa aastatel 2016-2025 vähemalt 254 inimelu ja vältida raskete vigastuste teket vähemalt 950 inimesele.
Majandus- ja taristuministri sõnul vajas uus Liiklusohutusprogramm varasema lähenemisega võrreldes ka sisulisemat ümbertegemist. „Liiklusohutusprogramm 2003-2015 näitas, et senine mudel, kus otsiti ning rakendati järjest üksiktegevusi, enam ei toimi. Perioodil 2010-2014 püstitatud täiendav eesmärk – kolme aasta keskmisena vähem kui 1500 vigastatut, jäi saavutamata. Eelmise programmi tegevustest täideti vaid 53 protsenti ettenähtud tähtaegadel ja mahus ning 17 protsenti tegevustest jäi üldse rakendamata,“ selgitas minister Kadri Simson. „Seega pühenduti uue LOP-i planeerimisel enam süsteemi tervikuks sidumisele ja koostööle,“ märkis minister.
Erinevalt senisest traditsioonilisest liiklusohutuse käsitlusest, kus peamine vastutus liiklusohtude vältimises oli rõhutatult eeskätt juhil, näeb uus nullvisioon ette ülesanded igale osapoolele liikluses. Nullvisioon lähtub eeldusest, et eksimise tõenäosust ei ole võimalik inimesel endal täielikult nullini vähendada, mistõttu tuleb liikluskeskkond kujundada selliseks, mis vähendab inimlike eksimuste võimalusi ja liiklusõnnetustega kaasnevaid kahjusid. Kui tavapäraselt on kogu vastutus liikluse ohutu toimimise eest pandud liiklejatele, siis uue mõtteviisi järgi lasub vastutus nii transpordisüsteemi kavandajatel, elluviijatel kui haldajatel. Liiklejad vastutavad vaid liiklusreeglite täitmise eest.
Liikluse suuremaks ohutuseks ja inimkannatuste vähendamiseks keskendutakse uues programmis kolmele peamisele liiklusohutust mõjutavale valdkonnale: vastutustundlik ja ohte tajuv liikleja, ohutu liikluskeskkond ning ohutu sõiduk.
Valdkonnas – vastutustundlik ja ohte tajuv liikleja – keskendutakse liikluses osalejate ohutu ja alalhoidliku liikluskäitumise kujundamisele ning ühise vastutuse põhimõttele. Ühise vastuse põhimõte seisneb enda ohutuse tagamises ja vastutustundlikus suhtumises teistesse liiklejatesse.
Ohutu liikluskeskkonna kujundamisel lähtutakse keskkonnasäästlikkusest ning aastaaegade eripäradest liikluse korraldamisel. Eesmärk on, et liikluskeskkond oleks lihtsasti mõistetav ja liiklejad tajuksid sellest tulenevaid ohtusid. Sõidukite puhul on rõhk ohutumate sõidukite kasutamises ja näiteks juhiabisüsteemides, mis ei lase juhil ilma teatud tingimusi täitmata autot või seadet kasutada.
Klassikaliselt on liiklusohutussüsteemi kujundamisel keskendutud liiklusõnnetusteni viinud riskide tuvastamisele ning nende maandamisele. Ainult sellele lähenemisele toetumine ei ole käesoleval ajal enam piisav, kuna tagajärgedele reageerimine on olemuselt vastuolus nullvisioonist tuleneva ennetamise põhimõtetega. Probleemide ennetamine liiklussüsteemi planeerimise faasis on väiksemate kulude ja suurema efekti saavutamise tõttu oluliselt kuluefektiivsem. Ühe inimese hukkumisega ühiskonnale kaasnev kahju ületab tänastes hindades 2 miljonit eurot. Seega prognoositav liiklussurmade ärahoidmine võimaldab vähendada riigile tekkivat sotsiaalmajanduslikku kahju vähemalt 521 miljonit eurot.
Liiklusohutusprogrammi rahastatakse riigieelarvest ja osaliselt omavalitsusüksuste eelarvetest. Aastateks 2016-2019 planeeritav koguvajadus on 18,52 miljonit eurot. Olemasolevad eelarvelised vahendid moodustavad 11,45 miljonit eurot. Vabariigi valitsuse juurde on moodustatud liikluskomisjon, kelle ülesandeks on liiklusohutuse strateegiliste eesmärkide ja prioriteetide seadmine ning liiklusohutusprogrammist tulenevate tegevuste koordineerimine. Liiklusohutusprogrammi elluviimist korraldab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.
MKM | 16.02.2017 15:26|Loe edasiValitsus toetas mitteaktiivsete noorte tugisüsteemi loomist
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski esitles täna, 16. veebruaril valitsusele plaani mitteaktiivsete noorte jaoks kavandatava tugisüsteemi kohta, mille eesmärk on vähendada mittetöötavate ja -õppivate noorte arvu.
Tervise- ja tööministri Jevgeni Ossinovski sõnul suurendab noorte töötuks ja mitteaktiivseks jäämine riski langeda edaspidi töötusesse, vaesusesse ning sotsiaalsesse tõrjutusse, mistõttu on noorte mitteaktiivsuse probleemide lahendamine riigile nii lühikeses kui pikas perspektiivis oluline. „Kui üldiselt arvatakse, et mitteaktiivsusesse langemine ohustab eelkõige madala haridusega noori, siis järjest enam on mitteõppivaid ja -töötavaid noori just kõrgkooli lõpetajate või õpingute katkestajate seas. Probleem on seega laiem ning tegeleda tuleb väga erinevas vanuses noortega“, ütles minister.
NEET noorte („noored, kes ei õpi ega tööta“; inglise keeles not in education, employment, or training) seas on ka põhjusega mitteaktiivseid noori, näiteks need, kes on sünnitus-ja lapsehoolduspuhkusel. Seega on oluline üles leida need noored, kelle mitteaktiivsuse põhjuseks võivad olla sotsiaalsed probleemid või muud takistused. Valmiv IT-lahendus aitab sihipärasemalt ning süsteemsemalt kohaliku omavalitsuse töötajal noori üles leida. Igale noorele lähenetakse individuaalselt, selgitatakse välja abivajadus ning juhatatakse vajadusel olemasolevatele riiklikele teenusteni ja seostatakse õppimise- ja tööotsimise võimalustega. 2018.–2019. aastal on Sotsiaalministeeriumil plaanis tugisüsteemi väljatöötatud lahendust katsetada koostöös mõne kohaliku omavalitsusega. Tulemusi hinnatakse ja analüüsitakse 2019. aasta lõpus ning seejärel otsustatakse edasine tegevuskava.
Sarnast tugisüsteemi noorte aktiveerimisel haridusse või tööhõivesse kasutatakse ka teistes riikides, näiteks Saksamaal, Rootsis, Horvaatias, Maltal.
Eestis oli 2015. aasta seisuga 16–26 vanuses noori 164 123, kellest NEET noori oli 19 000. Kuna nende noorteni jõudmine on sageli juhuslik, pole riigil ja kohalikel omavalitsustel praegu piisavat infot, mille põhjal noori töö leidmisel ja haridustee jätkamisel toetada. Eurofoundi arvestuste kohaselt on NEET-noorte tööturul mitteosalemisest põhjustatud aastane kogukulu Euroopas üle 100 miljardi euro, mis moodustab ligikaudu 1,1% nende riikide sisemajanduse kogutoodangust. Eestis olid vastavad näitajad 238 miljonit eurot ja 1,5% SKT-st.
Eurofoundi (2012) analüüsi kohaselt oli 2011.aastal Euroopa Liidus 7,5 miljonit 15–24- aastast ja 6,5 miljonit 25–29-aastast mittetöötavat ja mitteõppivat noort, mis moodustab vastavalt 2,9% ja 19,8% kõikidest vastavas vanuses noortest. Kõik uudised
Sotsiaalministeerium | 16.02.2017 14:54|Loe edasiRiigikogu eelinfo reedest pühapäevani, 17. – 19. veebruariniEuroopa Liidu asjade komisjonis – kell 10: seisukoha andmine Euroopa Komisjoni äriühingu tulumaksu reformi paketile, kutsutud rahandusministeeriumi esindaja; Eesti seisukohad 20. veebruaril toimuval eurorühma istungil ja 21. veebruaril toimuval ELi majandus- ja rahandusnõukogu (ECOFIN) istungil, kutsutud rahandusminister Sven Sester; Eesti seisukohad lõpptarbijale suunatud piiriülese e-kaubanduse käibemaksu ajakohastamise seadusandliku paketi kohta, kutsutud rahandusministeeriumi esindaja; Eesti seisukohad […]
Link uudisele: Riigikogu eelinfo reedest pühapäevani, 17. – 19. veebruarini
Riigikogu | 16.02.2017 14:43|Loe edasiTalvik: kohtuotsus vähendab ebavõrdsust uute ja vanade poliitikategijate vahelVabaerakonna saadiku Artur Talviku sõnul avab tänane kohtuotsus, millega ringkonnakohus tunnistas põhiseadusvastaseks isiklikule autole laieneva poliitreklaami tegemise keelu, paremad võimalused uute tulijate ja valimisliitude valimiskampaaniaks.Talvik tänab demokraatia võidule kaasa aidanud advokaate Maria Pihlakut ja Kaido Künnapast Soraineni advokaadibüroost. „Absoluutne välireklaami keeld aktiivse agitatsiooni ajal andis ebaõiglase eelise suurparteidele, kes käsutavad riigieelarvest pärit hiigelsummasid. See raha […]
Link uudisele: Talvik: kohtuotsus vähendab ebavõrdsust uute ja vanade poliitikategijate vahel
Riigikogu | 16.02.2017 14:39|Loe edasiLoeng Tartu Ülikooli Rahvusvaheliste Suhete RingisKell 18:15 Riigikaitsekomisjoni esimees Hannes Hanso esineb Tartu Ülikooli rahvusvaheliste suhete ringis loenguga “Väljakutsed rahvusvahelises elus: millised on trendid ning millised võimalikud lahendused?” Loengu kohta on info olemas ka Facebookis: https://www.facebook.com/events/1241644949289917/
Link uudisele: Loeng Tartu Ülikooli Rahvusvaheliste Suhete Ringis
Riigikogu | 16.02.2017 14:30|Loe edasiVabariigi Valitsuse 16.02.2017 istungil anti ülevaade 2016. aastal Euroopa Inimõiguste Kohtusse Eesti vastu esitatud kaebuste kohta
Välisministeerium | 16.02.2017 13:14|Loe edasiBergi innovatsioonipreemia said uue sojaoa sordi „Laulema“ aretajad
Krahv Friedrich Georg Magnus von Bergi nimelise innovatsioonipreemia pälvisid Eesti Taimekasvatuse Instituudi aretajad Maia Raudseping, Enn Kaljo ja Lea Narits uue sojaoa sordi „Laulema“ aretamise eest. Preemia eesmärk on innustada innovatsiooni maamajanduses.
Krahv Friedrich Georg Magnus von Bergi nimeline innovatsioonipreemia antakse sel aastal välja esimest korda. Preemia antakse välja MTÜ Eesti Rukki Seltsi, Sangaste Vallavalitsuse ja Maaeluministeeriumi koostöös.
„Hinnates konkursile esitatud projektide uuenduslikkust, keskkonnasäästlikkust ja majanduslikku potentsiaali, otsustas hindamiskomisjon kuulutada ühehäälselt innovatsioonipreemia konkursi laureaadiks sojaoa sordi „Laulema“ aretajad,“ ütles Sangaste vallavanem, konkursi hindamiskomisjoni esimees Kaido Tamberg. „Tunnustame preemiaga Eesti Taimekasvatuse Instituudi sordiaretajate innovaatilisust uue Eesti tingimustesse sobiva kõrgeväärtusliku valgu- ja õlikultuuri sojaoa sordi aretamisel ja sobilike kasvatustehnoloogiate väljatöötamisel. Hindamiskomisjon leidis, et sojaoa kasvatamisel on Eestis perspektiivi ning see võiks kujuneda vähemalt sama edukaks kui rapsikasvatus.“
Hindamiskomisjoni otsusele andis heakskiidu ka Bergi perekonna esindaja krahvinna Sylvia-Alexa von Berg.
Krahv Friedrich Georg Magnus von Bergi nimelise innovatsioonipreemia eesmärk on tunnustada maamajandussektori edendajaid Eestis, kelle tegevuse tulemusena on loodud uuenduslikke tooteid ja teenuseid või kelle tegevus innustab kasutama innovaatilisi lahendusi ja praktikaid.
Innovatsioonipreemia anti üle Sangaste lossis toimunud krahv Friedrich Georg Magnus von Bergi 172. sünniaastapäevale pühendatud innovatsioonipreemia päeval, et tunnustada krahv Bergi pärandit.
Maaeluministeerium | 16.02.2017 12:31|Loe edasiPeaminister Ratas: pikaajalise hoolduskoormuse vähendamine nõuab süsteemset lahendust
Stenbocki maja, 16. veebruar 2017 – Sotsiaalkaitseminister Kaia Iva esitas kabinetinõupidamisel ülevaate hoolduskoormuse vähendamise rakkerühma 2016. aasta tööst. Konkreetsed poliitikaettepanekud on rakkerühmal plaanis valitsusele esitada 2017. aasta keskel.
Peaminister Jüri Ratas nentis, et pikaajalise hoolduskoormuse vähendamist on võimalik saavutada ainult terviklikult lähenedes. „Ülemäärane hoolduskoormus on probleemiks väga paljudele inimestele, kes on pühendanud ennast lähedaste aitamisele. Praegu on hoolduse organiseerimine jäetud inimese ja tema pereliikmete kanda. Riik peab tulema inimestele appi ja vaja on süsteemset lahendust,“ ütles ta.
Teiste inimeste abistamise või hooldamisega oli suuremal või väiksemal määral 2015. aastal hõivatud 84 protsenti 50–74-aastastest inimestest. Statistikaameti andmetel on pereliikmete hooldamise tõttu mitteaktiivseid 15–74-aastaseid inimesi Eestis 17 300.
Sotsiaalkaitseminister Kaia Iva esitatud ettepanekute järgi peab muu hulgas suurenema avaliku sektori rahastus sellele valdkonnale ning tõhustada tuleb juhtimiskorraldust tervise- ja sotsiaalsüsteemi vahel.
Valitsus | 16.02.2017 11:25|Loe edasiValitsus toetab ujumise algõpetuse taseme tõstmist
Valitsus | 16.02.2017 10:10|Loe edasiRiik omandab edaspidi looduskaitsealuseid maid ainult piirangutest lähtuvalt Valitsus kiitis tänasel istungil heaks muudatuse, millega kaotatakse looduskaitsealuste maade riigile omandamise määrusest erisus ning edaspidi lähtutakse ka linnades, alevikes ja parkides asuvate kinnisasjade puhul kaitsekorrast tulenevate piirangute ulatusest ja olulisusest.
Keskkonnaministeerium | 16.02.2017 09:43|Loe edasiKaitseminister Tsahkna: NATO lahingugrupid tagavad rahu
Kaitseministeerium | 16.02.2017 08:10|Loe edasiSaar: õpetame kõik Eesti lapsed ujumaValitsuskabinet arutab täna, 16. veebruaril Kultuuriministeeriumi ettepanekut ujumise algõpetuse taseme tõstmiseks ja metoodika uuendamiseks. Valitsuskoalitsioon on ujumisõppe rahastamise suurendamiseks aastas arvestanud täiendavalt 1 miljon eurot alates 2018. aastast.
Vaata lähemalt ka selgitavat videot ujumise algõpetuse sisu kohta Kultuuriministeeriumi Facebooki lehel.Kultuuriministeerium | 16.02.2017 07:17|Loe edasiSangastes selgub täna Bergi innovatsioonipreemia laureaat
2016. aasta innovatsioonipreemia kandidaatideks on esitatud:
Eesti Taimekasvatuse Instituut - sojaoa ’Laulema’ aretamine (aretajad Maia Raudseping, Enn Kaljo ja Lea Narits);
VitalFields/WeatherMe OÜ - e-põlluraamat ja põllumajandusettevõtte majandustegevuse haldamise programm;
Maaeluministeerium | 16.02.2017 04:44|Loe edasi3-1-1-92-16Riigiprokurör Tristan Ploomi, Ahliman Zeinalovi kaitsja vandeadvokaat Sven Sillari ja Riigi Tugiteenuste Keskus esindaja vandeadvokaat Tanel Mällase määruskaebused Tartu Ringkonnakohtu 16. juuni 2016. a määruse peale kriminaalasjas 1-08-12818 Ahliman Zeinalovile kohtuotsusega mõistetud varalise karistuse asendamiseks vangistusega.Riigikohus | 16.02.2017 00:00|Loe edasi3-3-1-91-16Esveko Wood OÜ määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 25. oktoobri 2016. a määruse peale haldusasjas nr 3-14-50103 kaebuses Maksu- ja Tolliameti 20. detsembri 2013. a maksuotsuse tühistamiseksRiigikohus | 16.02.2017 00:00|Loe edasiJustiitsminister kohtus Poola kolleegiga15.02.2017 Justiitsminister Urmas Reinsalu viibis täna visiidil Poolas, kus kohtuS nende justiitsministri Zbigniew Ziobroga, et arutada kommunistlike režiimide kuritegude uurimise küsimust ning tutvustada justiitsvaldkonna prioriteete Eesti EL eesistumise ajal. Justiitsminister Urmas Reinsalu rõhutas kohtumisel, et kommunismikuritegude uurimine on meie kohustus ja Poola koostöö selles vallas on meile väga oluline. „Teemaga tuleb ekspertide tasemel edasi tegeleda ning panna paika selge ajakava,“ ütles Reinsalu.
23. augustil 2015 võtsid kaheksa riigi esindajad vastu ühisavalduse kommunismikuritegude uurimiseks rahvusvahelise asutuse moodustamiseks ja otsustasid selle teemaga tegelemiseks kutsuda kokku ekspertgrupi.
Ühisavalduse tegid Eesti, Läti, Leedu, Poola, Tšehhi, Slovakkia, Ungari ja Gruusia justiitsministeeriumide esindajad.
Samuti tutvustas justiitsminister Poola kolleegile oma valdkonna prioriteete EL eesistumise ajal. “Meie eesmärgiks parem õigusloome, ühisturu ja turvalisuse küsimustega tegelemine. Samuti on väga oluline kõik, mis puudutab e-õiguskeskkonna (eJustice) arendamist,” rääkis Reinsalu. Poola toetas Eesti eesistumise prioriteete.
Ministrid külastasid ühiselt ka Varssavi Ülestõusu muuseumi. Justiitsministeerium | 15.02.2017 19:13|Loe edasiEesti ja Läti korraldasid esimese eduka ühishanke vaktsiini ostmiseks
Sotsiaalministeerium korraldas koos Läti tervishoiuministeeriumiga esimese eduka rotaviirusvaktsiini ühishanke, millega saavutati kokkuhoid mõlemale riigile.
Eesti ja Läti hankisid koos 61 000 vaktsineerimiskuuri, millest Eesti sai 24 710 ja Läti 36 290 kuuri. Eestile andis hange ligikaudu 25% hinnalanguse võrreldes vaktsiinide seniste hindadega.
Sotsiaalministeeriumi ravimiosakonna nõuniku Eveli Baueri sõnul oli ühishange väga edukas ja saadud kogemus julgustab edaspidigi ühishankeid läbi viima. „Meie eesmärk oli saavutada vaktsiinide hankes kulude kokkuhoid. Tänu hankest saadud säästule saime võtta planeeritust varem kasutusele väikelaste kuuikvaktsiini,“ rääkis Bauer.
2016. aasta oktoobris välja kuulutatud riigihankele laekus kaks pakkumist. Edukaks kujunes pakkumine, millega Eesti hoidis kokku ligi 200 000 eurot. See võimaldas immuniseerimiskava eelarvet suurendamata võtta kasutusele uue väikelaste liitvaktsiini, mis asendab immuniseerimiskavas viisikvaktsiini ja B-hepatiidi vaktsiini. Rotaviirusvaktsiini ühishanke juhtivpartner oli Eesti ja hankemenetlus viidi läbi inglise keeles.
2. mail 2012. aastal sõlmiti kolme Balti riigi vahel partnerlusleping ravimite ja meditsiiniseadmete ühiste hangete tegemiseks ning hangetega soetatavate ravimite ja meditsiiniseadmete laenutamiseks. Erakorralistes situatsioonides, näiteks tarneraskuste korral on riigid laenulepingu võimalusi juba korduvalt kasutanud.
Sotsiaalministeerium | 15.02.2017 19:05|Loe edasiKaitseväe juhataja: Singapur on eeskujuks küberkaitses ja laiapindses riigikaitsesKaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras kohtus täna Singapuris sealse kaitseväe juhataja kindralleitnant Perry Limi, asekaitseminister Maliki Osmani, küberkaitseagentuuri juhi David Kohi ning kaitsevaldkonna teaduse ja tehnoloogia ameti direktori Tan Peng Yamiga, et arutada kaitsekoostööd ning küberkaitset puudutavaid küsimusi.Kindralleitnant Terrase sõnul ollakse Singapuris Eesti edusammudest kübervallas teadlikud, mis loob head eeldused edaspidiseks koostööks ja kogemuste vahetamiseks. \"Singapur on meie jaoks oluline ka seetõttu, et nii kaugel Eestist eksisteerib täpselt samasugune riigikaitsemudel nagu meil. Vaatamata sellele, et riik omab väga kõrgetehnoloogilisi sõjalisi võimeid, on Singapuris veendumus, et riiki saab kaitsta ainult väljaõpetatud ja tugeva reservaarmeega,\" lisas Terras.
Kohtumistel sai kaitseväe juhataja ülevaate Singapuri riigikaitsemudelist, mis sarnaselt Eestile põhineb kohustusliku ajateenistuse baasil loodud reservaarmeel ja laiapindsel riigikaitsel. Suurt tähelepanu pöörab Singapur ka efektiivse mobilisatsioonisüsteemi väljatöötamisele ja küberkaitse arendamisele.
Kaitseväe juhatajat saadab visiidil Eesti Kaitsetööstuse Liidu delegatsioon, kellele see on võimalus tutvustada oma tooteid ja arendustööd. Kaitsetööstuse Liidu nõukogu esimehe Kuldar Väärsi sõnul on Singapur teerajaja nii uute tehnoloogiate loomisel kui rakendamisel ning koostöö Singapuriga avab mõlemas osas Eesti kaitsetööstusele mitmeid võimalusi. \"Näiteks on Singapur väga huvitatud Guardtime\'i loodud küberkaitselahendustest. Samuti on Milrem ja ST Kinetics arutamas koostöömudelit mehitamata süsteemide arenduseks kaaludes ka Eestisse ühise arendusettevõtte loomist,\" lisas Väärsi.
Eesti Kaitsetööstuse Liidu eesmärgiks on liikmesettevõtete huvide esindamine ja paremate võimaluste loomine kaitse- ja julgeolekuotstarbeliste teenuste ning kaupade turgudel, panustades Eesti kaitsevõime tugevdamisse ja majanduse arengusse.Kaitsevägi | 15.02.2017 15:32|Loe edasiEesti uus suursaadik Islandil andis üle volikirja
Eile, 14. veebruaril andis Eesti uus suursaadik Islandil Janne Jõesaar-Ruusalu Reykjavíkis president Guðni Thorlacius Jóhannessonile üle oma volikirja. Suursaadik Jõesaar-Ruusalu resideerib Oslos.
Volikirja üleandmise tseremooniale järgnenud vestluses president Guðni Thorlacius Jóhannessoniga rõhutas suursaadik Jõesaar-Ruusalu Eesti ja Islandi erilist suhet ning Islandi panust Eesti iseseisvuse taastamisel. „Eesti on alati tundnud Islandi kindlat toetust ning meid seob lisaks lähedasele suhtele ka tihe koostöö Põhja-Balti regioonis,“ sõnas suursaadik Jõesaar-Ruusalu.
Suursaadik Jõesaar-Ruusalu kõneles veel eelseisvast Eesti eesistumisest Euroopa Liidu Nõukogus, sealhulgas digitaalse Euroopa arendamise ning andmete vaba liikumisega seonduvast.
Janne Jõesaar-Ruusalu on sündinud 1969. aastal Tallinnas ning lõpetanud Tartu Ülikooli 1993. aastal matemaatika alal. Ta alustas välisministeeriumis tööd 1993. aastal juriidilise osakonna konsulaarbüroos. 1995. aastal töötas ta diplomaadina peakonsulaadis Peterburis. Aastatel 1996–2004 töötas Janne Jõesaar-Ruusalu poliitikaosakonnas, algul diplomaadina ning hiljem 2. ja 4. büroo direktorina. Aastatel 2004–2008 juhtis ta personaliosakonna 2. bürood ja 2008–2011 oli ta välislähetuses Helsingi saatkonnas, kus töötas esinduse asejuhina. Alates 2011. aastast töötas Jõesaar-Ruusalu Euroopa Liidu osakonna 1. büroo direktorina ning alates 2012. aasta veebruarist oli ta Euroopa ja Atlandi-ülese koostöö osakonna 2. büroo direktor. Alates möödunud aasta septembrist on Jõesaar-Ruusalu Eesti suursaadik Norras.
Foto: https://tinyurl.com/hsgvxj8 Lisainfot:
637 7628press@mfa.ee
Välisministeerium | 15.02.2017 14:55|Loe edasiTamm: Tori hobumajanduse keskuse väljaarendamine annaks arengutõuke kogu piirkonnale Tori hobumajanduse keskuse ülesehitamine ja sealsete teenuste väljaarendamine aitaks avada hobusektori kasutamata potentsiaali ning annaks olulise arengutõuke kogu piirkonnale, ütles täna Tori hobusekasvandust külastanud maaeluminister Tarmo Tamm.
Maaeluministeerium | 15.02.2017 13:54|Loe edasiEestis pannakse paika kliimapoliitika pikaajaline siht Riigikogus läbis täna esimese lugemise arengudokumendi „Kliimapoliitika põhialused aastani 2050“ eelnõu, milles lepitakse esimest korda kokku Eesti kliimapoliitika pikaajalises visioonis ja valdkondlikes ning kogu majandust hõlmavates poliitikasuunistes, millega nähakse ette selge teekond kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks. Kõik uudised
Keskkonnaministeerium | 15.02.2017 13:42|Loe edasiEesti sõlmis Läti ja Leeduga poliitilise kokkulepe NATO liitlasvägede kiireks liikumiseks
„Ühiskommunikee eesmärk on saavutada juunikuuks juriidiline võimekus võtta NATO väga kiire valmidusega sihtüksust VJTF vastu 24 tunni ja eelpaigutatavaid väeüksuseid 48 tunni jooksul,“ ütles kaitseminister Tsahkna. „Bürokraatia ja liitlasriikide piirid ei tohi takstada NATO liitlasvägede valmidust ning kiiret siirmist.“ Kaitseminister Margus Tsahkna osaleb Brüsselis NATO kaitseministrite kahepäevasel kohtumisel.
Kaitseministeerium | 15.02.2017 12:49|Loe edasiRiik on töövõimereformiks valmis osaliseltRiigikontroll | 15.02.2017 11:00|Loe edasiMinisteerium rajab Raplasse ja Viimsisse riigigümnaasiumid
Haridus- ja Teadusministeerium | 15.02.2017 05:26|Loe edasiMaaeluminister külastab Tori hobusekasvandust
Maaeluminister Tarmo Tamm viibib täna visiidil Pärnumaal, et tutvuda olukorraga Tori hobusekasvanduses. Samuti külastab minister Tori vallamaja, kus kohtub Tori vallavanema Kaie Toobali ja Eesti Põllumajandusmuuseumi direktori Merli Sillaga.
„Hiljutine Tartu Ülikooli uuring andis kinnitust, et hobumajandusel on väga suur potentsiaal, mis on seni Eestis suuresti kasutamata. Sektorile vajaliku arengutõuke andmiseks tuleb arendada välja taristu, mis võimaldaks pakkuda hobusektori jaoks vajalikke teenuseid,“ ütles maaeluminister Tarmo Tamm. „Maaeluministeerium ja hobusektor on veendunud, et seda peaks tegema olemasoleva ajaloolise Tori hobusekasvanduse baasil.“
Ministrit saadab visiidil Maaeluministeeriumi põllumajandus- ja maaelupoliitika asekantsler Marko Gorban.
Maaeluministeerium | 15.02.2017 05:22|Loe edasi3-2-1-140-16Valentina Rebane-Sikorska kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 29. juuni 2016. a otsuse peale OÜ Citadele Leasing & Factoring hagis Oleg Rebase ja Valentina Rebane-Sikorska vastu tunnistada tagasivõitmise korras kehtetuks kostjate vahel 24.04.2012 sõlmitud Virbi t 18-13 Tallinnas korteriomandi ja Tuukri t 52 Tallinnas kinnistu 2/12 mõttelise osa kinkelepingud ning Virbi t 18-13 korteriomandile Oleg Rebase kasuks isikliku kasutusõiguse seadmise kokkulepe, samuti kohustada Valentina Rebane-Sikorskat andma kohtutäiturile Elin Vilippusele üle Virbi t 18-13 Tallinnas korteriomandi ja Tuukri t 52 Tallinnas kinnistu 2/12 mõttelise osa väärtusele vastav hüvitisRiigikohus | 15.02.2017 00:00|Loe edasi3-2-1-150-16OÜ Anidar kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 27. juuni 2016. a ostsuse peale ERGO Insurance SE hagis OÜ Anidar vastu 71 244.48 euro väljamõistmiseksRiigikohus | 15.02.2017 00:00|Loe edasi3-2-1-158-16Kristen Kähr, Gert-Kaupo Kähr kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 31. augusti 2016. a otsuse peale Eesti Vabariigi hagis Kristen Kähri ja Gert-Kaupo Kähri vastu kahju hüvitamiseksRiigikohus | 15.02.2017 00:00|Loe edasiSelgusid kultuurisõbrad 2016Kultuuriminister Indrek Saar tunnustas täna, 14. veebruaril 27 ettevõtet ja eraisikut ehk kultuurisõpra, kes on möödunud 2016. aastal kultuurivaldkonda enim panustanud. Aasta kultuurisõbra tiitliga pärjati Postimees, ühinemisprotsessi alustanud ettevõtted AS DNB ja Nordea Bank AB ning Aare Kaarma.
Minister lisas, et ka riik püüab ettevõtjatele avada uksi kultuurivaldkonda investeerimiseks. „Selle ere näide on hoogsalt käima läinud Pillifond, mis on tänu erainvestorite toetusele esimesed instrumendid juba välja jaganud. Filmide toetuskava soosib Eesti ja välismaiste tootjate koostööd filmide tegemiseks Eestis. See omakorda loob väärtuslikke töökohti paljudes sektorites,“ rääkis Saar ettevõtjatele.
• Postimees, kes on sõlminud Eesti Kultuurkapitaliga lepingu, toetamaks aastatel 2016-2020 iga-aastaselt raamatusarja "Avatud Eesti Raamat" raamatusarjas ilmuvate teoste tõlkimist ja toimetamist. Lisaks on ettevõte pannud õla alla Müürilehe väljaandmisele ning Tallinn Music Weekile;
• Aare Kaarma panuse eest Eesti Pillifondi keelpillide kollektsiooni loomisel;
• ühinemisprotsessi alustanud AS DNB Pank ja Nordea Bank AB. DNB on Põhjamaade Sümfooniaorkestri kontserdihooaja toetaja ning kontsert-liikumise „Erilisena sündinud" ja kooliõpilaste programmi "Minu Orkester" toetaja. Nordea on Tallinn Music Weeki peatoetaja ning Pimedate Ööde Filmifestivali pikaajaline peasponsor.
• Tallinna Kaubamaja Grupp AS
• David O'Brock Kaljuvee
• Danske Bank AS
• Tele2 Eesti AS
• Puhka Kihnus OÜ
• Reval Cafe
• Olympic Casino Eesti AS
• Amserv Grupi AS
• Rahva Raamat AS
• Smarten Logistics AS
• Utilitas OÜ
• Auto Forte Tallinn OÜ
• Lemmik Lilleäri OÜ
• Toyota Baltic AS (Lexuse ärisuund)
• Sylvia Kistler-Thompson ja Andrew Thompson
• Telia Eesti AS
• Tallink Grupp AS
• Toomas Randaru
• Peeter Kangur
• Merko Ehitus Eesti AS
Tänuürituse fotogalerii hakkab täienema siin. Kultuuriministeerium | 14.02.2017 16:59|Loe edasiMaaeluministeerium saatis kooskõlastusringile avalikel üritustel loomade näitamist piirava seaduse eelnõu
Loomakaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu EIS-is (sisaldab ka määruse kavandit avalikuks näitamiseks lubatud loomaliikide loeteluga)
Maaeluministeerium | 14.02.2017 16:11|Loe edasiTsahkna: Rootsi võtab julgeolekuolukorra muutust väga tõsiselt
Kaitseminister Margus Tsahkna arutas Stockholmis Rootsi kaitseminister Peter Hultqvistiga julgeolekuolukorda Euroopas ning Eesti ja Rootsi kaitsealast koostööd. „Rootsi võtab julgeolekolukorda pärast Krimmi annekteerimist ja Venemaa jätkuvalt agressiivset käitumist väga tõsiselt ning on otsustanud taastada ajateenistuse,“ ütles kaitseminister Tsahkna. „See on väga märkimisväärne areng. Rootsi teeb veel konkreetseid samme, taastab kiires tempos varem külmutatud sõjalisi võimeid ja tugevdab totaalkaitse süsteemi.“
Ministrid arutasid kahe riigi kaitsekoostööd erinevates raamistikes. Rootsi plaanib osalemist Eesti suurõppusel Kevadtorm. Eesti on teatanud Kaitseliidu üksuse osalemisest septembris Rootsi rahvusvahelisel suurõppusel Aurora, mis on umbes samas ajaraamis Venemaa Föderatsiooni mastaapse õppusega Zapad 2017. Auroral osaleb üle 19 000 kaitseväelase ja see on Rootsi kõige suurem õppus viimase 23 aasta jooksul.
Kaitseminister Margus Tsahkna rääkis Rootsi kolleegile Eesti kaitsealastest prioriteetidest Euroopa Liidu nõukogu eesistumise ajal, millest kõige olulisemad on Euroopa riikide kaitsekulutuste suurendamine, kaitsevõime tõstmine ja Euroopa julgeolekule keskenduva õppuse läbi viimine kaitseministritele. Kõne all oli ka NATO ja Euroopa Liidu praktilise koostöö laiendamine.
Kohtumisel Rootsi kaitseväe juhataja kindral Micael Bydéniga sai kaitseminister Tsahkna ülevaate ulatuslikest reformidest Rootsi kaitseväes.
Töövisiidi lõpetas Margus Tsahkna ja Peter Hultqvisti esinemine Rootsi Riigikaitse Ülikoolis peetud Läänemere julgeolekule pühendatud seminaril.
Eestit seob Rootsiga pikaajaline sõjaline koostöö. Suur osa Eesti maaväe relvastusest on pärit Rootsist.
Kaitseministeerium | 14.02.2017 16:03|Loe edasiPeaminister Ratas: Politseinike ja piirivalvurite hea töö tõstab riigi usaldusväärsust
Stenbocki maja, 14. veebruar 2017 – Peaminister Jüri Ratas külastas täna Politsei- ja Piirivalveameti (PPA) merevalvekeskust, kus ameti peadirektor Elmar Vaher andis koos oma meeskonnaga talle ülevaate asutuse tööst ja tulevikuplaanidest.
„Ei ole kahtlustki, et just politseinikest ja piirivalvuritest sõltub suuresti see, kui turvaliselt tunnevad ennast Eesti inimesed. Kuid lisaks sõltub PPA-st väga palju see, millisena meie inimesed näevad oma riiki tervikuna,“ sõnas peaminister Ratas. „Seetõttu on fakt, et PPA usaldus püsib juba aastaid ligi 90 protsendi lähedal, kaudselt tugev hinnang kogu riigile. Avaldan selle eest meie politseinikele ja piirivalvuritele siirast tänu.“
Politsei- ja piirivalveameti peadirektori Elmar Vaheri ja tema meeskonna ülevaatest peaministrile koorus välja, et PPA tõttab inimestele appi 405 korda ühe päeva jooksul ehk 147 825 korda aastas. Sama aja jooksul antakse välja ligi 400 000 passi ja ID-kaarti ning menetletakse 150 000 süütegu.
„Kokkuvõttes on PPA-l meie inimestega aasta jooksul miljoneid kontakte, mis asutusele antud kõrget hinnangut arvestades näitab, et nad teevad head tööd,“ selgitas Ratas. „Minu jaoks on seetõttu väga oluline, et PPA-s töötavad 5000 inimest tunneksid ennast hästi ja motiveeritult.“
PPA juhid andsid peaministrile ülevaate ka plaanist suurendada kohalike konstaablite ja kiirreageerijate arvu. Need on kaks selle valitsuse jaoks väga olulist ja valitsusleppesse sisse kirjutatud suunda, mille jaoks 2018. aastast eraldatakse lisaraha.
Lisaks tutvus peaminister Süsta sadamas PPA merevalvekeskuse tööga, kust 24 tundi ööpäevas jälgitakse Eesti merealal toimuvat. Merevalvekeskus saadab välja PPA õhu ja veesõidukeid, olgu see merelt inimeste päästmiseks, võõrriigi aluste kontrollimiseks või reostuse seireks. „Veendusin oma silmaga, et Eestil on korralik pilt oma merealast,“ lausus Ratas.
Fotod (Ave Tampere): https://www.dropbox.com/sh/llre7ytf55khkql/AAB_bzVJV3sO9GJKxHYBMiega?dl=0
Valitsus | 14.02.2017 16:02|Loe edasiKadri Simson Linnade Liidu volikogul: omavalitsused saavad tasuta ühistranspordi rakendumisele kaasa aidata
Majandus- ja taristuminister Kadri Simson osales täna toimunud Eesti Linnade Liidu juhatuse ja volikogu koosolekul Tallinnas. Minister andis kohtumisel ülevaate uue valitsusliidu aluspõhimõtetest ning tutvustas majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi lähiaastate plaane valdkondades, millel on kõige enam kokkupuudet kohalike omavalitsuste tegevusega.
„Uue valitsusliidu vaheliste kokkulepete seas on omavalitsustele mitmeid positiivseid otsuseid, mis huvitasid ka Linnade Liidu esindajaid. Aastaid on räägitud, et omavalitsuste tulubaas tuleb taastada ning on rõõm tõdeda, et uus valitsus liigub selle suunas. Alates 2018. aastast on omavalitsustele planeeritud 30 miljonit eurot lisavahendeid aastas. Olen kindel, et tugev omavalitsus tagab elu kestmise maal,“ rääkis majandus- ja taristuminister Kadri Simson.
Eesti Linnade Liidu juhatuse ja volikogu koosolekul osalenud inimestel avanes võimalus majandusministrile ka küsimusi esitada. Ühe peamise teemana kerkis kohtumisel lauale tasuta ühistransport maakondades, mille jaoks on valitsus järgmise aasta eelarvesse planeerinud täiendavad 21 miljonit eurot. Juttu tuli ka valitsuse taristuinvesteeringute kavast ning riigi teehoiukavast.
„Linnade Liidu esindajaid huvitas, millises järgus on tasuta ühistranspordi plaan ning kuidas hakkab välja nägema transpordikorraldus 2018. aastal, mil kaovad maavalitsused. Täna on olemas neli ühistranspordikeskust ning tuleval aastal lisandub neile veel mitu keskust, kes meie nägemuses koos maanteeametiga ühistransporti korraldama asuvad. Tasuta ühistranspordi võimaldamiseks ning liinide tihendamiseks on vajalikud vahendid tuleval aastal olemas ning ma loodan, et kohalikud omavalitsused aitavad tasuta süsteemi rakendumisele igati omapoolselt kaasa,“ lõpetas Simson.
Eesti Linnade Liit on üleriigiline omavalitsusliit, mille liikmeteks on 2016. aasta seisuga 27 Eesti linna, 15 valda ja 1 alev, mis hõlmab kokku 913 732 elanikku, s.t 67,5 protsenti Eesti elanikkonnast.
/14.02.2017/
MKM | 14.02.2017 14:52|Loe edasiUuring: Eesti tarbija väärtustab endiselt toidukauba kodumaisust
Uuring: „Eesti elanike toidukaupade ostueelistused ja hoiakud“
Uuring: „Eesti toidukaupade positsioon siseturul 2016. aastal“
EKI direktori Marje Josingu ettekanne pressikonverentsil
Maaeluministeerium | 14.02.2017 11:53|Loe edasiPeaminister Ratas tunnustas PISA konverentsil Eesti õpilasi ja õpetajaid Tallinn, 14. veebruar 2017 – Peaminister Jüri Ratas avas täna Tallinnas PISA testide teemalise rahvusvahelise konverentsi ning tunnustas oma avakõnes kõiki õpilasi ja õpetajaid tänu kellele olid Eesti lapsed 2015. aasta tulemuste järgi mitmes valdkonnas maailma absoluutses tipus.
Peaminister Ratas rõhutas, et hariduse edendamine ja õpetajate väärtustamine on valitsuse üks prioriteete. „Meie eesmärk on tõsta õpetajate palka ning luua koolides parimad tingimused õppimiseks. Pean silmas koolikiusamise vastaseid tegevusi, koolist väljalangevuse ennetamist, keeleõppe kvaliteedi tõstmist ning koolivõrgu arendamist ja maagümnaasiumite toetamist. Ühtlasi annab valitsuse otsus tõsta doktorantide stipendiume selge signaali, et me hindame ja väärtustame haridust igal tasandil,“ lausus Ratas.
Ratas tõstis esile, et Eesti üldhariduskoolid ja kõrgkoolid ei ole pelgalt haridusasutused, vaid neil on ülisuur roll innovaatilise mõtlemise ja avatud maailmavaate levitamisel. „Tänases infoühiskonnas ei piisa enam ainult faktiteadmistest, vaid tuleb näha seoseid erinevate distsipliinide vahel ning teha koostööd kõigi sektorite vahel. Loovus, avatus ning võime mõelda väljaspool raame on möödapääsmatud edu alused,“ lisas Ratas. „Omavahel koostööd tehes pole aga alati vaja ise jalgratast leiutada. Peame oskama vastastikku õppida üksteise parimatest kogemustest nii riigisiseselt kui ka rahvusvahelises võrdluses.“
„Soovin südamest tunnustada kõiki Eesti õpilasi ja õpetajaid, kes on piiratud ressursside tingimustes saavutanud niivõrd häid tulemusi,“ lausus peaminister Ratas. „Meie järjepidevalt kõrged tulemused PISA testides näitavad, et see pole juhuslik edu, vaid Eesti on langetanud hariduses ja riigis tervikuna läbi ajaloo õigeid valikuid.“
Peaminister Jüri Ratase konverentsi avakõne terviktekst (inglise keeles): https://valitsus.ee/en/news/opening-remarks-juri-ratas-pisa-conference-tallinn
Fotod (Ave Tampere): https://www.dropbox.com/sh/abgcrz8ch9rfyjo/AAD3kyKQDmR2JTJEvtzZXquSa?dl=0
Valitsus | 14.02.2017 09:26|Loe edasiMailis Reps ja OECD haridusvaldkonna peadirektor Andreas Schleicher arutasid PISA mõju hariduspoliitikale
Haridus- ja Teadusministeerium | 14.02.2017 08:47|Loe edasiRiiklikku pensioni on tänavu kavas tõsta 5,1%
Sotsiaalministeerium saatis kooskõlastamisele 2017. aasta pensioniindeksi eelnõu, mille järgi pensionid tõuseksid tänavu aprillist keskmiselt 5,1%. Riikliku pensioni indeksi väärtuseks on kavas kinnitada 1,051. Pensioni baasosa on tänavu indekseerimise tulemusel 161,9038 eurot (2016. a 153, 3035 eurot) ja aastahinne 5,767 eurot (2016. a 5,514 eurot). Riiklike pensionide indekseerimise maksumus on 2017. aastal ligi 65,5 miljonit eurot. Riiklikke pensione indekseeritakse 417 516 pensionäril.
Eesti riik viib igal kevadel läbi pensionide ümberarvutamise, et hoida pensionid tasakaalus palkade ja hindade muutustega. Igale inimesele on arvutatud tema eelnevast tööpanusest sõltuv individuaalne pension, mille kasv sõltub pensionäri staažist ja alates 1999. aastast kogutud kindlustusosast. Vanaduspension koosneb praegu baasosast, staažiosast (töötatud aastad * aastahinne) ning alates 1999. aastast pensionile jäänutel lisaks ka kindlustusosast (kindlustusosak * aastahinne). Valitsus kinnitab indeksi väärtuse hiljemalt 20. märtsiks.
Sotsiaalministeerium | 14.02.2017 07:52|Loe edasiRiik loob meedikute vastutuskindlustuse
Tervise- ja tööministri Jevgeni Ossinovski sõnul on uuest süsteemist kasu nii patsientidele kui ka arstidele. „Meditsiinis võib paratamatult tulla ette olukordi, kus kõik ei laabu parimal võimalikul moel. Arst tahab patsiendile ikka head, ent erinevate asjaolude kokkulangemisel või ebapiisava informatsiooni tingimustes ei pruugi kõik alati õnnestuda. Kuluka ja aeganõudva kohtutee asemel hüvitaks kindlustus patsiendile tervishoiuteenuse käigus saadud kahjud, mille tekkimine oli mõistlikkuse piires välditav. Tervishoiutöötajad saavad aga süüdistuste asemel keskenduda ilmnenud probleemide vältimiseks tulevikus,“ selgitas minister. Loodava mittesüülise kindlustuse eesmärk on teha kahju hüvitamine kannatanu jaoks võimalikult kiireks ja lihtsaks. Tervisekahju juhtumid saavad seadusega kindla piirmäära, mis sõltub kahju raskusest. Samas jääb patsiendile ka pärast fondist hüvitise saamist õigus pöörduda kohtusse.
Paralleelselt patsiendikindlustusega kavatsetakse töötada välja välditavate tüsistuste ja ohujuhtumite dokumenteerimise ja ennetamise süsteem, et parandada veelgi ravi kvaliteeti ja tagada patsientide ohutus. Patsiendikindlustuse väljatöötamiskavatsuse kooskõlastamise järel valmistab sotsiaalministeerium ette seaduseelnõu. Koostöö kõigi huvigruppidega jätkub paralleelselt eelnõu koostamisega.
Sotsiaalministeerium | 14.02.2017 07:38|Loe edasiMikser ÜRO-s: turvalisus ja julgeolek ei tohi muutuda luksusteks
Välisministeerium | 14.02.2017 05:14|Loe edasi3-2-1-175-16Osaühing Cautor kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 21.04.2016. a otsuse peale Osaühing OK Katused hagis osaühing Cautor vastu võlgnevuse ja viivise väljamõistmiseksRiigikohus | 14.02.2017 00:00|Loe edasi3-1-1-114-16Põhja Ringkonnaprokuratuuri eriasjade prokurör Leelet Kivioja määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 19. septembri 2016. a määruse peale kriminaalasjas Rein Milleri süüdistuses KarS § 175 lg 1 ja § 145-1 lg 1, Aivar Kulli süüdistuses KarS § 145-1 lg 1 ja § 420 lg 1 ning Toomas Tölbi (Tölp), Arvi Ööbiku, Rannar Himma, Indrek Nuudi (Nuut) ja Jaan Muutra süüdistuses KarS § 145-1 lg 1 järgi.Riigikohus | 14.02.2017 00:00|Loe edasi3-2-1-156-16Vyacheslav Tsvetaev määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 16. august 2016. a määruse peale Jõhvi Narva mnt 15 Korteriühistu hagis Vyacheslav Tsvetaevi vastu 721.37 euro võlgnevuse ja lisanduva viivise väljamõistmiseks. Apellatsioonkaebuse menetlusse võtmisest keeldumineRiigikohus | 14.02.2017 00:00|Loe edasiMikser Ukraina välisministrile: Eesti ja Euroopa ei jäta Ukrainat üksi
Välisministeerium | 13.02.2017 16:29|Loe edasiKadri Simson arutas Leedu kolleegiga energeetika olukorda
MKM | 13.02.2017 12:45|Loe edasiRiigikontrolör Alar Karis osales ARABOSAI keskkonnakomisjoni koosolekul Kuveidis ning kohtus Rahvusassamblee spiikrigaRiigikontroll | 13.02.2017 12:00|Loe edasiKriminaalmenetlus muutub kiiremaks13.02.2017 Justiitsministeerium edastas arvamuse avaldamiseks kriminaalmenetlusseadustiku revisjoni väljatöötamiskavatsuse, mille eesmärk on säästa nii menetlusosaliste kui ka -asutuste ressursse, tagades samal ajal inimeste põhiõiguste kaitse. „Seni suurim reform Eesti kriminaalmenetluses toimus 2004. aastal, kui jõustus praegu kehtiv kriminaalmenetluse seadustik ning tunnistati kehtetuks kriminaalmenetluse koodeks. See seadustik on juba kahel korral läbinud suured põhimõttelised muudatused ning lisaks on tehtud mitukümmend üksikute probleemide lahendamiseks vajalikku täiendust,“ rääkis justiitsminister Urmas Reinsalu.
„Kõigi nende muudatuste tulemusel on seaduse tekst paratamatult muutunud hüplikuks ning kohati ebasüsteemseks. Samuti on viimase 10 aasta jooksul muutunud infotehnoloogilised võimalused, mida kehtiv seadus suurel määral arvesse ei võta. Senine praktika on näidanud, et mitmed seni tehtud valikutest ei pruugi enam asjakohased ja otstarbekad olla, vaid neid tuleks uuesti hinnata ning vajadusel muuta,“ selgitas Reinsalu.
Eelnõu väljatöötamiskavatsusega saab tutvuda eelnõude infosüsteemis. Arvamusi selle kohta ootab justiitsministeerium kuni 9. märtsini. Justiitsministeerium | 13.02.2017 11:17|Loe edasiValitsus kaalub võimalust inimesi tulevikus vähem trahvida11.02.2017. Valitsus toetas väärteomenetluse reformi, mis võimaldab tulevikus inimesi vähem trahvida ning paremini mõjutada ohtlike väärtegude toimepanijaid. „Väärteomenetluse reform tugineb kolmele olulisele põhimõttele. Soovime inimesi trahvidega vähem karistada, mõjutada enim just ohtlikemate süütegude toimepanijaid ning muuta väärteomenetlust tõhusamaks ja kokkuhoidlikumaks,“ ütles justiitsminister Urmas Reinsalu.
Muudatusega on plaanis vähendada karistatavate süütegude hulka, näiteks võivad politseinikud tulevikus teatud juhtudel piirduda suulise hoiatusega ning loobuda vähemohtlike süütegude karistusregistrisse kandmisest. Samuti on plaanis trahvida vähem alaealisi.
„Peaaegu pooltel Eesti elanikel on täna karistusregistris sissekanne, sest sinna satub ka selliste rikkumistega nagu katkise numbritulega sõitmine või vales kohas üle tee minek. Selline karistamine ei ole proportsionaalne ega mõistlik,“ rääkis siseminister Andres Anvelt. „Pigem on mõnikord rohkem kasu inimesega rääkimisest.“
Kui aga inimese karistamine on siiski möödapääsmatu, siis aitab uus väärteomenetluse kord ajakulu oluliselt vähendada – eesmärk on ühe väärteomenetluse protokolli koostamiseks kuluv aeg viia seniselt kahekümnelt minutilt viiele minutile. See hoiab kokku nii inimeste kui politsei aega.
Inimestele, kes panevad toime ohtlikumaid süütegusid nagu suur kiiruseületamine või joobes juhtimine, on plaanis sisse viia sissetulekupõhised trahvid, nagu on praegu kasutusel kriminaaljoobes juhtimise eest.
Sissetulekupõhise trahvi miinimumpäevamäär oleks ettepaneku kohaselt 5 eurot (trahviühiku suurus on praegu 4 eurot), mis suureneb vastavalt inimese sissetulekule.
Justiitsministeerium | 13.02.2017 08:58|Loe edasiPeaminister Ratas: Euroopa Liidu järgmine eesmärk olgu andmete vaba liikumine
Stenbocki maja, 13. veebruar 2017 - Peaminister Jüri Ratas saatis täna Rooma deklaratsiooni 60. aastapäeva tähistamise eel kirja Euroopa Liidu Ülemkogu ja Komisjoni presidentidele ning Malta ja Itaalia peaministritele, kelle ülesandeks on koostada Rooma deklaratsiooni tekst. Peaminister rõhutas, et Euroopa Liit peab ka 27 riigina olema ühtne, otsusekindel ja solidaarne. “Euroopa neli põhivabadust saavad tõeliselt toimida vaid siis, kui kontinent on omavahel tugevalt ühendatud. See peab olema meie üks põhiline eesmärk,” ütles peaminister Ratas oma kirjas Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Junckerile, Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tuskile, Itaalia peaminister Paolo Gentilonile ning Malta peaminister Joseph Muscatile saadetud kirjas. "Püüdlus sujuva füüsilise ja digitaalse ühendatuse poole on kogu Euroopa Liidu huvides, kuna majanduskasv sõltub kaupade, teenuste, inimeste, kapitali ja teadmiste vabast liikumisest.”
Seesmiselt integreeritud kontinent ilma energia- ja transpordisaarteta laseb peaministri hinnangul liikmesriikidel täielikult nautida toimiva ühisturu hüvesid ning suurendab inimeste turvalisust. Peaminister Ratase sõnul on järgmiste aastate üks suurimaid proovikive tehnoloogia kiire areng ning Euroopa Liit peab võtma juhtrolli suurte tehnoloogiliste muudatuste eestvedamisel.
“Mis oleks parem viis tähistada 60 aasta möödumist Rooma leppest, kui lisada Euroopa Liidu vabadustele üks tõeliselt infoühiskonnaga kaasas käiv vabadus - andmete vaba liikumine,” tegi peaminister Ratas kolleegidele ettepaneku.
Peaministri sõnul on oluline, et mitmete väljakutsetega silmitsi seistes peab ühendus järjepidevalt pühenduma ka julgeolekule. “Euroopa Liit võiks seada kaitsekulutuste eesmärgiks 2% SKP-st,” ütles peaminister Ratas. “Kuigi Roomas on fookuses EL tulevik 27 liikmesriigiga, ei saa me jätta tähelepanekuta ka sõda meie ühenduse piiridel, terrorismi ja rändekriisi,” ütles Ratas ja rõhutas, et Euroopa peab samuti rohkem tööd tegema oma lähimate naabritega. “Rahulik, stabiilne ja jõukas naabrus on Euroopa elulistes huvides.”
Peaminister Ratas ütles, et peab oluliseks Euroopa kodanikele lähemale toomist ning üheks viisiks seda teha on jätkata traditsiooni kohtuda ka ise Euroopa pealinnades Ülemkogu eesistuja Donald Tuski juhtimisel nagu seda on tehtud Ypres’s, Bratislavas, Maltal ja Roomas.
Valitsus | 13.02.2017 06:03|Loe edasi3-2-1-151-16J.H määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 11. juuli 2016. a määruse peale Viljandi Vallavalitsuse avalduses J.H kinnisesse asutusse paigutamise tähtaja pikendamiseksRiigikohus | 13.02.2017 00:00|Loe edasiMajandus- ja taristuminister Kadri Simson külastab Järvamaa Ühistranspordikeskust
Majandus- ja taristuminister Kadri Simson külastab täna Kesk-Eesti visiidil Järvamaa Ühistranspordikeskust, et uurida, milline on nende valmisolek üleminekuks tasuta maakonnasisesele bussiliiklusele. Täna on Eestis olemas neli maakondlikku ühistranspordikeskust, kuid tulevikus peaks olema taoline keskus igas maakonnas.
„Kui me soovime 2018. aastal üle minna tasuta maakonnasisestele bussiliinidele, on meil vaja maakondlikke ühistranspordikeskuseid, sest täna ühistransporti korraldavad maavalitsused lõpetavad järgmise aasta alguses tegevuse. Maakondade ettevalmistus tasuta süsteemile üleminekul on erinevas järgus ning seetõttu on oluline, et alles loodavad keskused saaksid tugineda juba olemasolevate üksuste teadmistele ja kogemustele,“ selgitas majandus- ja taristuminister Kadri Simson.
Lisaks Järvamaa Ühistranspordikeskuse külastamisele on minister varasemalt juba väisanud Pärnumaa Ühistranspordikeskust.
„Mulle teeb heameelt, et ka maavanemad on tasuta ühistranspordi teemal üha aktiivsemalt sõna võtmas. See tähendab, et maapiirkondade jaoks minu hinnangul väga vajalik teema on muutunud viimaks erakondasid ühendavaks küsimuseks. Nii on hea projektiga edasi liikuda,“ ütles Simson.
/10.02.2017/
MKM | 10.02.2017 17:44|Loe edasiMaasikas: Eesti toetab Moldova püüdlusi siduda end tugevamalt Euroopa Liiduga
Täna, 10. veebruaril kohtus Eesti eriesindaja Euroopa Liidu juures Matti Maasikas Tallinnas Moldova välisasjade ja Euroopa integratsiooni aseministri Daniela Morariga, et arutada Moldova edusamme Euroopa Liidu suunal ning novembris toimuva idapartnerluse tippkohtumise ettevalmistusi.
Matti Maasikas rõhutas, et Moldova on Euroopa Liiduga assotsieerumislepingu ja laiendatud vabakaubanduslepingu rakendamiseks võtnud vastu reformikava, mille täitmist peab Moldova tõsiselt võtma. Eriesindaja sõnul toetab Eesti Moldova püüdlusi siduda end tugevamalt Euroopa Liiduga. „Soovitud tulemuse saavutamiseks on vaja olla konkreetne ja teada, mida tahetakse ning mis on reaalne,“ ütles Maasikas. „Euroopa Liiduga kõneldes tuleb end alati hästi ette valmistada ja olla ambitsioonikas, samas peab arvestama ka tasakaalustatud lähenemise vajadusega, sest nagu kõik Euroopa Liidu ühtse välispoliitika valdkonnad vajab ka idapartnerlus otsusteks liikmesriikide konsensust,“ nentis Maasikas.
Maasika hinnangul oleks tervitatav, kui nii ELiga assotsieerunud riigid kui ka idapartnerlusriigid teeksid tihedamat omavahelist koostööd ja seaksid ka koos sihte.
Moldova on üks Eesti arengukoostöö võtmepartnereid ja 2016-2018 a. strateegia on juba kolmas samalaadne. Koostööd tehakse nii tervishoiusektoris kui demokraatlike riigistruktuuride tugevdamisel, kodanikuühiskonna ja maapiirkondade arengu toetamisel. Kõikides nendes valdkondades pööratakse tähelepanu infotehnoloogiale ja e-riigi lahenduste tutvustamisele ning juurutamisele nii igapäevaelus kui ülikoolihariduses. 2016. aastal andis Eesti Moldovale ametlikku arenguabi 950 000 eurot ja sarnane summa on ette nähtud ka selleks aastaks.
Fotod: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/albums/721576800...
53008703press@mfa.eewww.vm.ee
Välisministeerium | 10.02.2017 16:01|Loe edasiTamm: Kalandussektor peab keskenduma töötlemisvõimekuse tõstmisele
Maaeluministeerium | 10.02.2017 15:02|Loe edasiKaitseministeerium rakendab meetmeid kaitsetööstuse tegevuskeskkonna arendamiseks
Kaitseminister Margus Tsahkna tutvustas täna kaitsetööstuse arendamise tegevusjuhist aastateks 2017-2019.
„Eesti kaitsetööstusest peab saama kindel osa Eesti kaitsevõimest. On oluline, et siin arendatud kaitsetehnoloogiad looksid Eesti sõduritele eelise lahinguväljal ning Eesti ettevõtted aitaksid hooldada ning uuendada Eesti Kaitseväe varustust ja tehnikat,“ ütles kaitseminister Margus Tsahkna.
Kaitseministri sõnul on iga kaitsetööstuses hõivatud spetsialist otsene panus Eesti kaitsevõimesse nii rahu- kui ka sõjaajal. „Kaitsetööstus on osa Eesti laiapindsest riigikaitsest ja selle aredamine tõstab riigi kaitsevõimet,“ ütles Tsahkna. „Meie eesmärk on, et Eesti kaitsetööstus oleks rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline, ekspordile orienteeritud ja lisaväärtust loov. Usaldusväärne partner riigile rahu-, kriisi- ja sõjaajal.“
Kaitseministeerium tõstab kaitsetööstuse toetamise eelarve 800 000 euroni aastaks 2018. Kaitseminister koos kaitseväe ja kaitseministeeriumi juhtkonnaga toetavad Eesti kaitsetööstusettevõtete eksporditurundust rahvusvahelistel kohtumistel ja kaitsetööstuse messidel. Lisaks töötatakse välja meetmed kaitsetööstuse investeerimiskliima parandamiseks ja korraldatakse valdkonna tutvustamiseks suurüritusi. Kaitseministri sõnul on Eesti üheks prioriteediks Euroopa Liidu eesistumisel jõuda EL liikmesriikidega kokkuleppele kaitsekulude tõstmises. „Lisaks esitame ettepanekuid kaitsetööstuse ja kaitsealase teadus- ja arendustegevuse toetuse suurendamiseks EL-s,“ ütles Tsahkna. „Kaitseministeerium töötab koos kaitsetööstusega välja ettepanekud kõrge arenduspotentsiaali ja rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliste toodete ning teenuste rahastamisvõimalusteks EL erinevatest rahastamisallikatest,“ märkis kaitseminister.
Eesti kaitsetööstuse alla kuuluvad kõik ettevõtted, mis pakuvad kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas mõnd toodet või teenust. Rahvusvahelisel turul tegutseb nendest ca 20-25 kaitsetööstusettevõtet. Märkimisväärne areng on toimunud viimase viie-kuue aasta jooksul. Eesti kaitsetööstuse põhisuundadeks on elektroonika, energia salvestamine, imitaatorid, küberkaitse, erivarustus, mehitamata süsteemide arendamine ja –riietus ning robootika.
Kaitseministeerium | 10.02.2017 14:56|Loe edasiEsimesed regionaalsed sammud ökoinnovatsiooni arendamisel astutud
Keskkonnaministeerium | 10.02.2017 12:37|Loe edasiRiik soovib lisada immuniseerimiskavasse HPV vaktsiini
Sotsiaalministeerium esitas kooskõlastusringile immuniseerimiskava määruse eelnõu, millega hakatakse tütarlapsi vaktsineerima inimese papilloomviiruse vastu ja võetakse kasutusele kuue haigustekitaja vastu kaitset pakkuv väikelaste liitvaktsiin. Inimese papilloomiviirus ehk HPV on viiruslik nakkushaigus, mis levib peamiselt sugulisel teel. Viirus on väga laialt levinud ja kergesti nakkav ning teatud viiruse tüübid võivad põhjustada erinevaid vähkkasvajaid. Kõige sagedaseim HPV-st põhjustatud kasvaja on emakakaelavähk. Tervise- ja tööministri Jevgeni Ossinovski sõnul on tütarlaste HPV-vastane vaktsineerimine väga oluline, kuna Eestis on emakakaelavähi esmashaigestumus ja suremus üks Euroopa kõrgemaid. „Haiguse tagajärjel sureb Eestis igal aastal keskmiselt 70 naist ja naiste pahaloomulistest kasvajatest on emakakaelavähk esinemissageduselt viiendal kohal. Tüdrukute HPV-vastane vaktsineerimine on käivitunud juba enamikus Euroopa Liidu liikmesriikides ning soovime, et see oleks ka meil riiklikult rahastatud,“ ütles Ossinovski. Tütarlaste vaktsineerimise eesmärk on vähendada HPV nakkuse levimise ulatust, sellest põhjustatud vähieelseid seisundeid, haigestumist vähki ning hoida ära vähist põhjustatud tervishoiukulusid ja suremust. Kuna HPV-vastane vaktsineerimine on kõige tõhusam enne viirusega nakatumist, hakatakse Eestis vaktsineerima 12-aastaseid ning esimesel kahel aastal ka 13-14-aastaseid tütarlapsi. Vaktsineerimisi viib läbi koolitervishoiuteenuse osutaja ja vaktsineerimiskuur koosneb kahest annusest. HPV vaktsiinide hankimiseks on 2017. aastal riigieelarves ette nähtud 1 miljon eurot. Euroopa Liidus on müügiluba kolmel erineval HPV vaktsiinil, milline vaktsiin kasutusele võetakse sõltub riigihankest. Uue immuniseerimiskavaga võetakse kasutusele ka uus väikelaste liitvaktsiin, millega saab samaaegselt vaktsineerida kuue erineva haiguse vastu – difteeria, teetanus, läkaköha, lastehalvatustõbi, b-tüübi hemofiilusnakkus ja B-viirushepatiit.
Määruse eelnõuga saab tutvuda SIIN. Kõik uudised
Sotsiaalministeerium | 10.02.2017 11:31|Loe edasiKultuuripoliitika aastakõne Riigikogus 22. veebruarilValitsus arutas neljapäeval, 9. veebruaril kultuuriministri esitatud aruannet visioonidokumendi „Kultuuripoliitika põhialused aastani 2020“ 2016. aasta täitmise kohta. Kultuuriminister peab Riigikogu ees kultuuripoliitika aastakõne 22. veebruaril.
Riigikogus vastu võetud kultuuripoliitika põhialused on alus riiklike otsuste tegemisel kultuurivaldkonnas kuni aastani 2020. Kultuuriminister Indrek Saar kinnitas valitsuse pressikonverentsil aruannet tutvustades, et kultuuripoliitika elluviimisel on selgelt lähtutud alusdokumendis kirja pandud põhimõtetest. Selle üks näide on palgapoliitika.
„Kultuuritöötajate palgatõus on prioriteet nii viimaste aastate riigieelarve menetlusel kui ka eelarvestrateegia protsessis tervikuna. Kõrgharidusega riigilt palka saava kultuuritöötaja brutotöötasu alammäär tõusis tänavu 942 euroni kuus. Lisaraha leiti ka nendele töötajatele, kelle sissetulekud ületavad miinimumpalga taseme. Samas tempos liikudes oleme aastaks 2020 eesmärgi täitnud ehk jõudnud prognoositava keskmise palga tasemeni,“ kinnitas Saar.
Minister lisas, et kultuuripoliitika on tihedalt seotud paljude teiste riiklike poliitikavaldkondadega. „Kultuuri ei saa vaadata lahus haridusest, majanduse arengust või regionaalpoliitikast. Kultuur peab ühiskonnas looma sidusust. Seega on edaspidi eriti oluline pöörata tähelepanu arengutele lõimumise vallas, sest see läbib horisontaalselt peaaegu kõiki poliitikavaldkondi. Sidususe ja ühiskondliku heaolu suurendamine on kogu valitsuse prioriteet,“ märkis Saar.
Valitsus peab igal aastal Riigikogu täiskogu kevadistungjärgul tegema ettekanne kultuuripoliitika põhialuste elluviimise kohta eelnenud aastal. Kultuuriminister peab Riigikogu ees kultuuripoliitika aastakõne kolmapäeval, 22. veebruaril.
2016. aasta aruandega saab tutvuda Kultuuriministeeriumi kodulehel.Kultuuriministeerium | 10.02.2017 11:24|Loe edasiVälisminister Mikser tunnustas Gruusia meelekindlat tööd reformide läbiviimisel
Välisministeerium | 10.02.2017 10:28|Loe edasiTarbijakaitseamet soovitab: Reisi targalt!Sel nädalavahetusel, reedest pühapäevani saab tarbijakaitseametilt ja Euroopa Liidu tarbija nõustamiskeskuselt nõu küsida rahvusvahelisel turismimessil Tourest 2017.Tarbijakaitseamet | 10.02.2017 10:20|Loe edasiEAS avas uue loomemajanduse inkubatsiooni arendamise taotlusvooruEttevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) avas neljapäeval, 9. veebruaril, loomemajanduse inkubatsiooni arendamise taotlusvooru mahus 1,5 miljonit eurot. Programmi eesmärk on arendada loomemajanduse kaudu kõigi majandussektorite kasvu toetavaid ärimudeleid, tooteid ja teenuseid.
EASi loomemajanduse programmijuhi Katre Purga sõnul on toetus suunatud Eesti loomemajanduse inkubaatoritele ja kiirenditele. „Ootame kandideerima neid inkubaatoreid ja kiirendeid, kes on valmis koondama enda ümber võimekaid alustavaid ettevõtteid. Inkubatsioon pakub esimesi samme tegevatele ettevõtetele vajaliku oskusteabe, toetava taristu ning soodustab valdkondadevahelist koostööd. Inkubaatorite ja kiirendite toetamise abil tahame aidata kaasa alustavate loomemajandusettevõtete võrgustumisele ja ergutada nende ekspordivõimekust,“ lisas Purga.
„Kuigi esimeses voorus rahastuse saanud projektide osas ei saa veel teha lõplikke kokkuvõtteid, võib juba praegu kindlalt öelda, et loomesektori arengus on inkubatsiooniteenustel tähtis roll. Eesti alustavad loomeettevõtjad on muutumas järjest teadlikumaks, liikuvamaks ja oma ärimudelite osas mitmekesisemaks. Oluline on üles leida need ambitsioonikad ideed ja meeskonnad, kellel on tahet rahvusvaheliselt tegutseda, ning pakkuda neile inkubaatorite teenuste abil tuge, mis kasvatab neist elujõulised ja investoritele atraktiivsed tegijad,“ ütles Kultuuriministeeriumi loomemajandusnõunik Anu-Maaja Pallok.
„Inkubatsiooniteenus aitab ettevõtjatel oma toote või teenusega turule tulla, leida kasumlik ärimudel ja alustada ekspordiga. Tänu EASi toetusele saame ettevõtjatele sellist kolmesuunalist tuge pakkuda oluliselt mitmekesisemate praktiliste tegevuste kaudu. Inkubaatori vilistlased märgivad inkubatsiooni suurima kasutegurina just koolitusi, seminare, asjatundlikke ärimentoreid, väärt kontaktivõrgustikku ning toetust välismessidel osalemiseks,” kommenteeris Tallinna Ettevõtlusinkubaatorite juhatuse liige Anu Lõhmus.
2015. aastal toimunud esimeses taotlusvoorus said toetuse SA Tartu Loomemajanduskeskuse, SA Tallinna Ettevõtlusinkubaatorite, Buildit Accelerator OÜ ja MTÜ Eesti Digikeskuse projektid.
Lisainfo: http://www.eas.ee/teenus/loomemajanduse-inkubatsiooni-arendamine/Kultuuriministeerium | 10.02.2017 09:42|Loe edasiKohtunikud kogunevad täna Tartusse aastakoosolekule
Täna kell 9.30 avab Riigikohtu esimees Priit Pikamäe Eesti Rahva Muuseumis kohtunike täiskogu, mille keskseks teemaks on kohtumenetlus, selle hetkeseis ja areng. Kohtunike täiskogu koguneb kord aastas ja sinna kuuluvad kõik 240 hetkel ametis olevat kohtunikku.
Ühe teravaima probleemina toob Riigikohtu esimees Priit Pikamäe oma kõnes välja asjaolu, et esimese astme kohtute töökoormus on tõusnud harukordselt suureks – kui aastal 2001 algatati justiitsministeeriumi andmetel maakohtutes 39 338 tsiviil- ja kriminaalasja ning 2372 haldusasja, siis aastal 2015 oli vastavad numbrid juba 88 482 ja 3371. Seega on maakohtute koormus nimetatud perioodil kasvanud koguni 125% ning halduskohtute koormus 42%. Iseäranis on kasvanud esimese astme kohtutes tsiviilasjade arv, s.o kokku 183%, samas kui kriminaalasjade arv on suurenenud 58%.
„Need on erakordselt mõtlemapanevad arvud, mis vajavad eraldi põhjalikku käsitlust. Sotsiaalses võtmes kajastavad need numbrid kindlasti tsiviilvaidlustena lahendatavate konfliktide kasvu ühiskonnas, aga samuti uurimisasutuste ja prokuratuuri töö tõhustumist olukorras, kus kuritegevuse üldine tase riigis samal perioodil on olnud valdavalt langustrendis,“ märgib Pikamäe.
Ta lisab, et kohtuasjade arvu püstloodis tõus ja menetlusseadustes sisalduvad avarad võimalused kohtulahendite peale edasi kaevata ei jäta mõistagi puudutamata ka kohtusüsteemi ülejäänud astmeid – ringkonnakohtuid ja Riigikohut. Kui kasvab esimese astme kohtutes arutatavate asjade maht, siis suureneb eelduslikult ka vaidlustatavate lahendite hulk. Nii on ka Riigikohtusse esitatud asjade arv on perioodil 2001–2015 kahekordistunud.
Pikamäe hinnangul tuleks tekkinud olukorras menetlusõiguslik reeglistik kriitilise pilguga üle vaadata. Lisaks Riigikohtu esimehele Priit Pikamäele peavad täiskogul kõned justiitsminister Urmas Reinsalu ning Riigikohtu tsiviil-, haldus- ja kriminaalkolleegiumi esimehed Villu Kõve, Ivo Pilving ja Saale Laos. Sellest, kuidas näeb õigusemõistmine meie kohtutes välja Euroopa Inimõiguste Kohtu poolt vaadatuna, räägib Vabariigi Valitsuse esindaja Strasbourg’i kohtu juures Maris Kuurberg. Menetlusosalise vaatenurka esindavad riigi peaprokurör Lavly Perling ja Advokatuuri esimees Hannes Vallikivi. Päeva lõpetuseks peab kohtunikele ettekande religioonipsühholoogia professor Tõnu Lehtsaar. Kohtunike täiskogu on suurim kohtunike esindusorgan, kuhu kuuluvad kõik Eesti kohtunikud. Täiskogu koguneb igal aastal veebruari teisel reedel. Täiskogul arutatakse õigusemõistmise probleemide ning kohtute ja kohtunikutööga seotud küsimuste üle, valitakse kohtunike omavalitsuskogude liikmed ning esindajad teiste õiguskutsete eksami-, kutsesobivus- ja distsiplinaarkomisjonidesse.
Riigikohtu esimehe ettekanne on täismahus kättesaadav siit.
Merje TalvikKommunikatsioonijuhtRiigikohusTel. 7309042; 5333 984merje.talvik@riigikohus.ee Riigikohus | 10.02.2017 09:28|Loe edasiMaaeluminister külastab Pärnumaa kalandusettevõtteid
Maaeluminister Tarmo Tamm on täna visiidil Pärnumaal, kus kohtub kohalike kalandusvaldkonna esindajatega ja külastab kalandusettevõtteid. Kohtumistel on peateemana kõne all olukord kalandussektoris ja kalatöötlemisettevõtetele suunatud toetused.
„Sel aastal Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) 2014–2020 raames avatud kalapüügi ja vesiviljeluse innovatsioonitoetused aitavad koostöös teadusasutustega suurendada kalandussektori ettevõtjate konkurentsivõimet,“ ütles maaeluminister Tarmo Tamm. „Lisaks oleme sõlminud Maaelu Edendamise SA-ga lepingu, mille abil paraneb sektori ettevõtjate juurdepääs kapitalile. Juba 2016. aasta veebruaris jõustus kalapüügi- ja vesiviljelustoodete uute turgude leidmise ning teavitus- ja tutvustuskampaaniate toetus.“
Kalanduse valdkonna toote-, turu- ja protsessiinnovatsiooni kavandatakse toetada kokku kuni 7 miljoni euroga. Toetusi saavad taotleda teadus- ja arendusasutused koostöös kalandus- ja vesiviljelussektori ettevõtjatega. 2017. aasta taotlusvoor avati kalapüügi toetuseks 3 miljoni euro ulatuses ja vesiviljeluse innovatsiooni toetuseks 1,8 miljoni euro ulatuses.
Maaeluministeeriumi ja Maaelu Edendamise SA halduslepinguga volitatakse sihtasutust EMKF 2014–2020 vahenditest välja andma laene kala- ja vesiviljelustoodete tootmise ja töötlemisega tegelevatele ettevõtjatele. Kala töötlemisega seotud ettevõtjatele suunatud rahastamisvahendi mahuks on kavandatud esialgu 7,2 miljonit eurot ning kogu EMKF 2014-2020 rahastamisvahendi maht on kavandatud 15 miljonit eurot, sh EMKF 2014–2020 osalus 75% ja riigieelarve osalus 25%.
Minister külastab Japs AS kalatööstust, kus kohtub ka Eesti Kalaliidu nõukogu liikmetega. Lisaks külastab minister Audrus asuvat Eesti Kalapüügiühistu töötlemiskompleksi, kus kohtub traalpüüdjatega ning Kalanduse teabekeskust, kus kohtub Pärnu rannakaluritega.
Maaeluministeerium | 10.02.2017 05:05|Loe edasi3-2-1-148-16Osaühing GAND Enterprise kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 7. juuli 2016. a otsuse peale Osaühing GAND Enterprise hagis osaühing Musvild vastu võlgnevuse ja leppetrahvi väljamõistmiseksRiigikohus | 10.02.2017 00:00|Loe edasiLinnahall rekonstrueeritakse rahvusvaheliseks konverentsi- ja kultuurikeskuseks
Stenbocki maja, 9. veebruar 2017 – Valitsus toetas ettevõtlusminister Urve Palo ettepanekut Linnahalli rekonstrueerimiseks rahvusvaheliseks konverentsi-ja kultuurikeskuseks koostöös Tallinna linnaga. Riigieelarves tuleb 2018–2019 aastatel kavandada vastav sihtotstarbeline eraldis. Kabinetinõupidamisel peeti oluliseks, et riigil oleks õigus määrata Linnahalli arendava juriidilise isiku nõukogu liikmeid ka omalt poolt ning konverentsikeskuse operaator tuleb leida avaliku konkursi käigus.
Peaminister Jüri Ratas rõhutas, et Tallinna Linnahalli rekonstrueerimine omab laiemat tähendust: „Täna valitsuskabineti nõupidamisel toetatud Linnahalli renoveerimise otsus muudab Eesti rahvusvahelises turismiäris veelgi atraktiivsemaks. Riik ja linn loovad koostöös tõmbekeskuse, tänu millele tekivad uued töökohad meie inimestele ja uued võimalused meie ettevõtjatele. See suurprojekt ei ole oluline mitte ainult turismivaldkonnale, vaid meie majandusele tervikuna.“ Peaminister lisas, et märgiline on selle suurprojekti juures koostöö riigi ja kohaliku omavalitsuse vahel. „Tegu on selle valitsuse esimese suure koostööprojektiga riigi ja kohaliku omavalitsuse vahel, millest võidavad mõlemad osapooled. Loodan, et tulevikus on meil rohkem ühiseid ettevõtmisi, milles riiklik ja kohalik tasand panustavad koos meie elukeskkonna parandamisse.“
Infotehnoloogia- ja ettevõtlusminister Urve Palo rääkis valitsusele muu hulgas praegu planeeritud investeeringute suurusest ja selle mõjust: „Linnahalli renoveerimiseks investeerib riik ligi 40 miljonit eurot, teist sama palju peab investeerima linn. Konverentsikeskuse rajamisel lisandub Ernst & Youngi hinnangul aastas 18 000 välisturisti, mis toob ligi 13,6 miljonit eurot turismitulu aastas. Juurde luuakse kuni 1074 uut töökohta ja loota võib 5,38 miljonit eurot täiendavat maksutulu,“ ütles ta.
Valitsus | 09.02.2017 19:06|Loe edasiTarbijakaitseamet hoiatab: Mustas nimekirjas olev Crazydeal jätkuvalt ei täida oma kohustusi tarbijate eesTarbijakaitseamet | 09.02.2017 16:10|Loe edasiValitsus arutas paindlikumat vanemapuhkust
Valitsus arutas tänasel kabinetinõupidamisel vanemapuhkuste süsteemi kaasajastamist, et soodustada töö ja pereelu ühitamist ning hoolduskoormuse võrdsemat jaotumist vanemate vahel. Arutelu jätkatakse uuesti märtsis ning eelnõu on kavas valmis saada sügiseks.
„Muutunud on töö tegemise viisid ja ka perede soovid ning võimalused on väga erinevad. See eeldab vanemapuhkuste ja -hüvitiste süsteemilt ajaga kaasas käimist – paindlikkust ning valikuvõimalusi,“ ütles sotsiaalkaitseminister Kaia Iva. „Plaanitud muudatustega usaldame perede valikuid ja anname puhkuste ning hüvitiste kasutamisel oluliselt rohkem valikuvõimalusi.“
Peamise muudatusena on plaanis liita senised rasedus- ja sünnituspuhkus, lapsehoolduspuhkus ning isapuhkus koos kõigi seniste hüvitistega üheks vanemapuhkuseks ja –hüvitiseks, mida saaks tulevikus kasutada kas ühes osas või osadena kuni lapse 3-aastaseks saamiseni.
Teise peamise uuendusega on ettepanek suurendada isade osalemist hoolduskoormuse jagamisel. Selleks on kavas lisada praegusele vanemahüvitise perioodile üks kuu, mis oleks mõeldud kasutamiseks ainult isadele ega oleks üle antav teisele vanemale. „Hoolduskoormusega kaasnevat vastutust kannavad praegu peamiselt naised, mis võib kaasa tuua nii karjääri takerdumise, diskrimineerimise kui ka sissetulekutes kaotamise. Teiste riikide kogemus näitab, et paindlikud võimalused töö- ja pereelu kombineerimisel motiveerivad isasid võtma rohkem aega pere ja laste jaoks,“ rääkis Iva.
Eelnevalt töösuhtes olnud vanematele on seega tulevikus plaanis maksta vanemahüvitist kuni 605 päeva ehk järjestikku kasutades kuni lapse u 19-kuuseks saamiseni. Mittetöötavale vanemale oleks tasustatud vanemahüvitise periood 575 päeva.
2015. aastal sai vanemahüvitist kokku 14 505 inimest, kellest kõigest 8% olid isad.
Lapsehooldustasu maksti alla 3-aastase lapse kasvatamise korral 98% juhtudest naistele.
Tasustatud lapsepuhkust ja puudega lapse lisapuhkust kasutavad enamasti (vastavalt 79% ja 76%) emad.
FIEdel, vaba elukutse esindajatel (nt notarid, kohtutäiturid, vandetõlgid, audiitorid, pankrotihaldurid), käsundus- ja töövõtulepingu alusel töötavatel või mittetöötavatel isadel puudub praegu õigus isapuhkusele ja selle tasule.
140-päevase rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal ei ole praegu Eestis lubatud töötada, kuna õiguslikult käsitletakse seda perioodi ajutise töövõimetusena. Tänapäevased arusaamad ja töö tegemise võimalused sellist lähenemist ei toeta ning paljud lapseootel naised on võimelised ja tahavad töötada.
Vanematel ei ole praegu võimalik osakoormusega töötades ja puhates olla lapsehoolduspuhkusel samaaegselt.
Taanis, Norras ja Rootsis saab kombineerida osaajaga töötamist ja puhkamist, vanemad saavad olla puhkusel nii üheaegselt kui eraldi, osa hüvitisest on võimalik säilitada hilisemaks perioodiks, samuti on võimalik valida madalamalt hüvitatud pikema puhkuseperioodi ja kõrgemalt hüvitatud lühema puhkuseperioodi vahel.
Riikides, kus osa vanemapuhkusest on reserveeritud isadele, on isade osakaal vanemapuhkuse kasutajate hulgas väga kõrge (nt Norras, Islandil ja Rootsis ca 90%). Samuti jagavad isad peale individuaalõiguse kasutamist meelsamini ka ülejäänud, perele jagamiseks mõeldud puhkuseosa.
Norras tõusis isade osakaal vanemapuhkuse kasutamises pärast isadele suunatud vanemapuhkuste muudatusi 1993. aastal 1997. aastaks 4 protsendilt 70-ni ja on viimastel aastatel olnud ca 90%.
Sotsiaalministeerium | 09.02.2017 15:51|Loe edasiKohtute aumärgi pälvisid kohtunikud Madis Kägu, Andrus Miilaste ja Eerik Kergandberg
Tänavusel kohtunike täiskogul anti esmakordselt välja kohtute aumärgid, mille laureaatideks olid Tartu maakohtu kohtunikud Madis Kägu ja Andrus Miilaste ning riigikohtunik Eerik Kergandberg.
Madis Kägu, kellele omistati aumärk laitmatu kohtunikutöö eest, on lõpetanud 1976. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna. Samal aastal asus ta tööle rahvakohtunikuna, aastal 1993 sai temast Tartu linnakohtu kohtunik ja hilisem Tartu linnakohtu ja Tartu maakohtu esimees. Madis Kägu on Eesti kõige pikema staažiga kohtunik, kel täitub maikuus kohtunikuna töötamist 41 aastat. Kohtunik Andrus Miilastet ja riigikohtunik Eerik Kergandbergi tunnustati eriliste teenete eest kohtunikuameti ja Eesti kohtusüsteemi tutvustamisel. Nii Andrus Miilaste kui ka Eerik Kergandberg on lõpetanud Tartu ülikooli õigusteaduskonna ja nimetatud kohtunikeks 1993. aastal. Andrus Miilaste asus tööle Tartu maakohtus ja Eerik Kergandberg Riigikohtus. Eerik Kergandberg omandas 1985. aastal õigusteaduse kandidaadikraadi ja on Tartu ülikooli õigusteaduskonna külalisprofessor kriminaalmenetlusõiguse alal.President Kersti Kaljulaid otsustas tänavu anda Tartu maakohtu kohtunik Andrus Miilastele ka Valgetähe IV klassi teenetemärgi.
Kohtute aumärgi väljaandmise eesmärk on tunnustada kohtunike kõrgetasemelist kutsetööd ning panust Eesti õigus- ja kohtusüsteemi arengusse. Tänavu esimest korda välja antud kohtute aumärk otsustati kohtunike tunnustamiseks sisse seada kohtute haldamise nõukoja 2.–3. juuni 2016 istungil. Statuudi kohaselt võivad ettepanekuid aumärgi kandidaatide kohta esitada kõik kohtunikud ja juristide kutseühendused. Laekunud ettepanekuid hindab ja aumärgi omistamise otsustab selleks moodustatud statuudikohane komisjon, mille esimeheks on riigikohtunik Indrek Koolmeister. Aumärgi võivad saada kõik Eesti kohtunikud.
Kohtute aumärgid on kullast ja valminud käsitööna koostöös kullassepaäriga Roman Tavast.
Lisaks anti välja ka traditsiooniline aasta koolitaja tiitel, mille sai Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik Julia Laffranque traditsiooniliste koolituste eest EIK-i praktika teemal.„On märkimisväärne, et Julia Laffranque jõuab oma tiheda töögraafiku juures valmistada ette nii põhjalikud koolitusmaterjalid. Tema koolitused on järjepidevalt hästi ülesehitatud, huvitavad ning osalejate poolt alati kõrgelt hinnatud,“ märkis kohtunike koolitusnõukogu esimees Margit Jõgeva.
Merje TalvikKommunikatsiooniosakonna juhatajaRiigikohusTel. 7309042; 5333 9846merje.talvik@riigikohus.eeRiigikohus | 09.02.2017 15:28|Loe edasiPresidendilt saavad tänavu teenetemärgi kaks kohtunikku
Vabariigi President Kersti Kaljulaid otsustas välja anda Valgetähe IV klassi teenetemärgi Tartu maakohtu kohtunik Andrus Miilastele ja Tallinna ringkonnakohtu kohtunik Ivi Keskülale. Teenetemärkidega tunnustatakse inimesi, kelle pühendumus oma kutsetööle või kogukonnale on muutnud kogu Eesti paremaks.
„Teenetemärgid on tunnustus Eesti inimestele ja meie toetajatele välisriikides nende sihikindluse eest oma tegevuses ning lojaalsuses põhimõtetele, millele toetub kaasaegne Eesti – avatusele ja demokraatiale, teadmistele ja ettevõtlikkusele, hoolimisele ja märkamisele,“ kirjutas president Kaljulaid otsuse eessõnas.
Andrus Miilaste on sündinud 16. mail 1966 Tartus. Ta lõpetas 1992. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna ja aasta hiljem nimetas president Lennart Meri ta Tartu maakohtu kohtunikuks. Kogu oma teenistuse ehk 23 aastat on ta töötanud Tartu maakohtus. Andrus Miilaste on tänavu ka Eesti kohtusüsteemi tunnustuse, Kohtute aumärgi laureaat. Ivi Kesküla on sündinud 28. aprillil 1963 Saaremaal. Ta lõpetas 1990. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna. Ivi Kesküla on töötanud kohtunikuna alates 1991. aastast, esmalt Harju maakohtus ja alates 1998. aastast Tallinna ringkonnakohtus. Alates 2009. aastast on Kesküla Tallinna ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumi esimees. Presidendi otsus autasude väljaandmise kohta https://president.ee/et/ametitegevus/otsused/12947-58-riiklike-autasude-andmine/index.html.
Merje TalvikKommunikatsiooniosakonna juhatajaRiigikohusTel. 7309042; 5333 9846
Riigikohus | 09.02.2017 13:34|Loe edasiValitsus toetab mahemajanduse programmi käivitamist
Valitsus | 09.02.2017 13:30|Loe edasiMärtsis asub ametisse uus riiklik lepitaja Valitsus kinnitas täna riiklikuks lepitajaks Meelis Virkebau, kes asub tööle 1. märtsist. Riikliku lepitaja ametiaeg on viis aastat. Virkebau võitis riikliku lepitaja avaliku konkursi, mille kolmeliikmelisse komisjoni kuulus tervise- ja tööminister ning tööandjate ja töötajate keskliitude esindajad. Konkurss tuli välja kuulutada vastavalt kollektiivse töötüli lahendamise seadusele, kuna sotsiaalpartnerid ei jõudnud eelnevalt riikliku lepitaja kandidaadis kokkuleppele.
Meelis Virkebaul on kõrghariduse Tartu Ülikooli majandusteaduskonnast rahanduse ja krediidi erialalt ning Estonian Business School’ist ärijuhtimise erialalt. Ta on töötanud mitmetes tootmisettevõtetes müügi- või tegevdirektorina ning alates 2006. aastast on ta Eesti Rõiva- ja Tekstiililiidu juhatuse esimees ja tegevdirektor. Aastatel 2003-2004 oli Virkebau Eesti Tööandjate Keskliidu juhatuse esimees ja tegevdirektor, alates 2007. aastast on ta Eesti Tööandjate Keskliidu volikogu liige, 2008. aastast Rahvusvahelise Kaubanduskoja ICC Estonia volikogu liige ning möödunud aastast Kutsekoja tehnika, tootmise ja töötlemise kutsenõukogu aseesimees. Riiklik lepitaja on sõltumatu erapooletu ametiisik, kes aitab töötüli pooltel leida neid rahuldavat lahendust. Praegu täidab riikliku lepitaja ülesandeid riikliku lepitaja kohusetäitja Henn Pärn, kes on olnud selles ametis alates 2011. aastast. Kõik uudised
Sotsiaalministeerium | 09.02.2017 11:52|Loe edasiRiikliku kultuuri elutööpreemia laureaadid on Neeme Järvi, Lembit Ulfsak ja Kalle KasemaaValitsus otsustas kiita heaks riigi kultuuripreemiate komisjoni ettepaneku riiklike kultuuripreemiate määramiseks. Preemia pikaajalise väljapaistva tegevuse eest pälvivad dirigent Neeme Järvi, näitleja Lembit Ulfsak ning teoloog ja tõlkija Kalle Kasemaa.
Kultuuriministeerium | 09.02.2017 11:34|Loe edasiRiiklikud spordi elutööpreemiad pälvisid Rein Haljand ja Rein KirsipuuValitsus otsustas täna, 9. veebruaril kiita heaks Eesti Spordi Nõukogu ettepaneku ja määrata riiklikud spordi elutööpreemiad ujumistreenerile, spordipedagoogile ja -teadlasele, olümpialiikumise arendajale Rein Haljandile ning jalgratturile ja jalgrattatreenerile ning jalgrattaspordi arendajale Rein Kirsipuule.
Ujuja, spordipedagoogi ja -teadlase ning sporditegelase Rein Haljandi esitas spordi elutööpreemia kandidaadiks Eesti Ujumisliit. Haljand on kuuekordne Eesti meister ujumises ja kolmekordne Eesti rekordi omanik teateujumises. Poole sajandi jooksul on ta olnud Tallinna Ülikooli kehakultuuriteaduskonna õppejõud, hiljem kateedrijuhataja ning dekaan, aastast 2007 Tallinna Ülikooli kinesioloogiaprofessor ja alates aastast 2012 emeriitprofessor. Oma akadeemilise tegevuse jooksul on Rein Haljand osalenud üle 2000 kehalise kasvatuse õpetaja õpetamisprotsessis, ta on korraldanud ka kehalise kasvatuse õpetajate ja ujumistreenerite täiendkoolitusi. Aastakümnete jooksul on kõik Eesti tippujujad saanud Haljandilt soovitusi tehnikavigade korrigeerimiseks, mis põhinevad veealusel ujumistehnika videoanalüüsil. Ta on rahvusvaheliselt tunnustatud sporditehnika analüüsi ja testimissüsteemi autor. Haljand on aastakümneid olnud Euroopa ujumistreenerite seminaride peakorraldaja ja pidanud loenguid välisriikides. Ta on muuhulgas olnud Eesti Ujumisliidu juhatuse liige ja president, Eesti Olümpiakomitee peasekretär ja treenerite kutsekomisjoni nõukogu liige ning rahvusvahelise kategooria spordikohtunik ja tegutsenud paljudel ujumise tiitlivõistlustel.
• kergejõustiklane Ksenja Balta – EM 4. koht, OM 6. koht kaugushüppes. Eesti parim naissportlane ja parim naiskergejõustiklane 2016. Esitaja Eesti Kergejõustikuliit;
• vigursuusataja Kelly Sildaru – Eesti parim noorsportlane 2016. Esikohad ekstreemspordivõistlustel X Games ja Dew Tour, esikoht AFP naiste maailma edetabelis. Esitaja Eesti Suusaliit;
• kergejõustiklane Rasmus Mägi – OM 6. koht 400 meetri tõkkejooksus, Eesti parim meessportlane 2016. Esitaja Eesti Kergejõustikuliit ja Tartu Ülikool;
• võrkpallur Kert Toobal – Eesti meeste võrkpallikoondise sidemängija ja kaptenina oluline panus Euroopa Liiga võitmisel ja pääsu tagamisel Euroopa meistrivõistluste finaalturniirile. Esitaja Eesti Võrkpalli Liit;
• sõudetreener Matti Killing – Rio OMil pronksmedali ja EMil kuldmedali võitnud paarisaerulise neljapaadi treener. Eesti parim treener 2016. Esitaja Eesti Sõudeliit;
• sõudjad Andrei Jämsä, Allar Raja, Tõnu Endrekson ja Kaspar Taimsoo – Eesti paarisaeruline neljapaadi meeskonna liikmed, OM 3. koht ja Euroopa meistritiitel, Eesti parim võistkond 2016. Esitaja Eesti Sõudeliit.
Spordi elutöö- ja aastapreemiate üleandmine toimub 24. veebruaril kell 13.30 Tallinnas, Teaduste Akadeemia saalis koos riigi kultuuripreemiate, teaduspreemiate ja Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhinnaga.Kultuuriministeerium | 09.02.2017 11:31|Loe edasiRiigikontroll seab kaitsevaldkonna planeerimist eeskujuks
Riigikontroll hindab kaitsevaldkonna arengut kiireks ja tõhusaks ning kaitseministeeriumi valitsemisala planeerimist üheks riigi parimaks ja seab eeskujuks.
Riigikontrolli eile avaldatud auditi hinnangul on kaitseministeeriumis ja kaitseväes viimase nelja aasta jooksul toimunud üksuste lahinguvalmiduse vallas märkimisväärne areng ning kaitseväe üksuste mehitatus ja varustatus on aastatel 2012–2016 paranenud.
„Tänan Riigikontrolli audiitoreid asjatundliku ja põhjaliku pingutuse eest kaitsevalmiduse planeerimise ja kaitsekulude kasutamise auditeerimisel,“ ütles kaitseminister Margus Tsahkna. „Ei ole kuigi sagedane, et Riigikontroll toob ühe valitsemisala tegevust teistele eeskujuks, nii nagu selles aruandes tuuakse eeskujuks kaitseministeeriumi valitsemisala planeerimist.“
Tsahkna sõnul annab Riigikontrolli töö kindluse, et Eesti kaitse-eelarve ja kaitseplaanid on heades kätes ning et iga euro, mida sõjalisse kaitsesse panustame, läheb selleks, et arendaksime Eestile vajalikke sõjalisi üksuseid ning et need üksused oleks võimalikult lühikese etteteatamisega valmis reageerima.
Riigikontroll kinnitab oma auditis, et kaitseväe 21 000 kiirreageerimisstruktuuri varustatuse tase ja lahinguvõime on viimastel aastatel märkimisväärselt tõusnud.
Riigikontroll juhib tähelepanu väljakutsetele ajateenistusest väljalangevuses ja õppekogunemistel osalemises.
Kaitseminister Tsahkna sõnul analüüsivad kaitseministeerium ja kaitsevägi võimalusi nii ajateenistusse võtmise tingimuste kui ajateenistuse ajal antava väljaõppe muutmiseks selliselt, et võimalikult paljudele noortele, soost sõltumata, oleks antud võimalus ajateenistuse läbimiseks ning, et väljaõppe läbiviimise viisid ajateenistuse vältel ei soosiks teenistuse katkestamist.
„Olen andnud valitsemisalale ülesande analüüsida kaitseväeteenistuse seaduses lubatud ajateenistusest ja õppekogunemisest vabastamise aluste vähendamise võimalikkust ning täiendavate sanktsioonide kehtestamist kohustuse mittetäitmisel,“ ütles Tsahkna. „Aja- ja reservteenistuse kohustusest hoidumist ei käsitleta täna seadustes piisava tõsidusega.“
2015. aastal läbi viidud reservi suurõppus „Siil“ ja eelmise aasta detsembri alguses korraldatud Eesti ajaloo esimene reservväelaste lisaõppekogunemine “Okas” tõestasid selgelt, et demograafilistest väljakutsetest hoolimata reservarmee mudel toimib ja on endiselt jätkusuutlik.
„Võin kinnitada, et kõik reservüksused saavad nõuetekohaselt mehitatud. Välkõppuse “Okka” käigus testisime käsuliini ja reservväelaste kutsumise erinevaid viise,“ ütles kaitseminister Tsahkna. „Lisaõppekogunemise „Okas“ õppetundidest teeme järeldused õppustele kutsumise korraldamise edasi arendamiseks, eesmärgiga välistada õppekogunemistele ilmumata jätmine tehnilistel põhjustel väites, et kutset ei olnud võimalik kätte saada.“
Kaitseministeerium | 09.02.2017 11:06|Loe edasiTeaduse elutööpreemia saavad Gennadi Vainikko ja Enn Tõugu
Tänavuste laureaatide tutvustused
Riigi teaduspreemiate varasemad laureaadid
Haridus- ja Teadusministeerium | 09.02.2017 09:14|Loe edasiWiedemanni keeleauhinna tänavune laureaat on Marja Kallasmaa
Vt Wiedemanni keeleauhinna varasemaid laureaate.
Haridus- ja Teadusministeerium | 09.02.2017 08:43|Loe edasi3-3-1-75-16Peeter Jereti määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 15. juuli 2016. a määruse peale haldusasjas nr 3-15-2263 kaebuses Tallinna Vangla 29. juuli 2015. a tegevuse (kartserist õpikute eemaldamise) õigusvastasuse tuvastamiseks ja Tallinna Vanglal kartserikambrist õppematerjalide eemaldamise keelamiseksRiigikohus | 09.02.2017 00:00|Loe edasi3-1-1-108-16Aktsiaseltsi S kaitsja vandeadvokaat Paul Kerese taotlus õigusabi taotluse alusel tehtavate menetlustoimingute lõpetamiseks.Riigikohus | 09.02.2017 00:00|Loe edasi3-4-1-11-16Kose Vallavolikogu, Lääne-Saare Vallavolikogu, Kõpu Vallavolikogu ja Vormsi Vallavolikogu taotlused tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks või kehtetuks Riigikogu liikme staatuse seaduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seadus.Riigikohus | 09.02.2017 00:00|Loe edasi3-1-1-111-16Viru Ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokurör Sigrid Nurme kassatsioon Tartu Ringkonnakohtu 29. augusti 2016. a otsuse peale kriminaalasjas Leo Lombi (Lomp) süüdistuses KarS § 118 lg 1 p 1 - § 25 lg 2 järgi.Riigikohus | 09.02.2017 00:00|Loe edasiUue valitsuse ministrid jätkavad bürokraatia vähendamist
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis täna toimunud nullbürokraatia ministrite komisjoni kohtumisel arutasid ministrid Rahandusministeeriumi algatatud avaliku sektori bürokraatia vähendamise tegevuskava ning otsustasid saata selle valitsusele edasiseks aruteluks.
Samuti kuulas komisjon Eesti Tööandjate Keskliidu välistööjõuga seonduva bürokraatia vähendamise ettepanekuid.
Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo nimetas bürokraatia vähendamist oluliseks tegevuseks ettevõtluskeskkonna lihtsustamisel ning ütles, et tal on hea meel, et bürokraatiat on avalikus sektoris asutud vähendama ning välistööjõu palkamisel.
„Tööandjate Keskliit on teinud ära suure töö, kaardistades kõrgelt kvalifitseeritud välistööjõu Eestisse meelitamise kitsaskohti. Nii mõndagi ettepanekut on juba ministeeriumides asutud rakendama, olgu selleks dokumentide kehtivuse automaatteavituse tegemine, informatiivsema veebikeskkonna arendamine või eeltäidetud vormide kasutusele võtmine elamisloa korduval taotlemisel.“
Ta lisas, et tõsise tõkendina tõusis esile välismaalaste rahvastikuregistrisse kandmise probleem. „Eestis töötavad välismaalased maksavad siin makse, aga kuna neid registrisse ei kanta, siis nad näiteks pangakontot avada ei saa. Loodan, et koostöös siseministriga leiame sellele kiire ja hea lahenduse.“
Majandus- ja taristuminister Kadri Simson lisas, et bürokraatia vähendamisel on oluline jälgida ka seda, et see oleks järjepidev ning muutuks riigi püsivaks eesmärgiks.
„Valitsuse eesmärgiks on vähendada bürokraatiat nii avalikus sektoris kui ka riigi ja ettevõtjate vahelisel suhtlusel. Juba on ära tehtud suur töö riigiasutuste tööd takistavate bürokraatlike tõkete tuvastamisega, millest paljud on probleemiks nii ettevõtjale kui ka riigiasutustele. Olen veendunud, et just ettevõtjate elu tuleb paberimajanduse osas teha nii kergeks kui võimalik ning siinkohal on nullbürokraatia algatus igati vajalik,“ rääkis Simson.
Ministrite ühisalgatusena sündinud nullbürokraatia projektiga tehtud kõikidest ettepanekutest viidi möödunud aastal ellu 70% ettenähtud tegevustest. Kaotati või leevendati kokku 26 bürokraatlikku nõuet.
Ettevõtetelt ja organisatsioonidelt koguti kokku 252 ettepanekut, neist 205 tehti bürokraatia vähendamiseks. Kõige enam tehti ettepanekuid Rahandusministeeriumi haldusalas olevate tegevuste lihtsustamiseks.
Kolme aasta jooksul on plaanis kaotada või leevendada 164 seni kehtivat bürokraatlikku nõuet.
Ettepanekute elluviimiseks ning uute bürokraatia vähendamise ettepanekute kogumiseks ja analüüsimiseks moodustas valitsus majandus- ja taristuministri ettepanekul eelmisel kevadel bürokraatia vähendamise rakkerühma.
Nullbürokraatia neljandal ministrite komisjoni kohtumisel osalesid majandus- ja taristuminister Kadri Simson, ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo, rahandusminister Sven Sester ja riigihaldusminister Mihhail Korb, lisaks ka ettevõtjate esindajana Toomas Tamsar ning Mait Palts.
MKM | 08.02.2017 17:54|Loe edasiVastsündinud saavad endale automaatselt perearsti
Riigikogu võttis tänasel istungil vastu tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmise seaduse, millega määratakse vastsündinud edaspidi koheselt ema perearsti nimekirja. Sellega muutub lapsele perearsti saamine lihtsamaks, kuna vanemad ei pea eraldi täiendavate taotlustega tegelema.
Kui seni on lapsevanemad pidanud ise esitama avalduse oma lapse lisamiseks perearsti nimistusse, siis nüüd lisatakse vastsündinud perearsti nimekirja automaatselt. Nendel juhtudel, kus emal pole perearsti, tegeleb lapse nimistusse määramisega sünnitusabi osutaja koostöös terviseametiga. Kõigile lapsevanematele jääb endiselt võimalus avalduse alusel perearst valida.
Tervise- ja tööministri Jevgeni Ossinovski sõnul tagab see muudatus võrdse tervisekaitse kõigile lastele. „Edaspidi ei jää enam ükski laps perearstita, kuna vastsündinu lisatakse automaatselt ema perearsti nimekirja,“ selgitas Ossinovski.
Ministri sõnul aitab muudatus eelkõige riskigrupis olevaid lapsi ja nende varajane märkamine terviseprobleemide ennetamiseks on äärmiselt oluline. „Perearstid saavad edaspidi informatsiooni kõikide vastsündinute kohta ja nii on perearstil oma meeskonnaga võimalik õigeaegselt kontrollida vastsündinu tervislikku seisundit,“ ütles minister. Seni on olnud juhuseid, kus vastsündinu perearsti nimistusse määramine viibib ja ka perearstil puudub vastsündinu kohta igasugune info.
Ühtlasi antakse seadusemuudatusega ligipääs tervise infosüsteemile (TIS) neljanda kursuse lõpetanud arstiõppe üliõpilastele, kes töötavad arsti abilisena ehk abiarstina. Ligipääs võimaldab abiarstina töötaval ja ravis osaleval üliõpilasel siseneda TIS-i oma ID-kaardiga ning näha patsiendi olulist terviseinfot, sh varasemaid haigusi ja allergiaid. Sellega saavad tudengid abistada arsti rohkem ning omandada väärtuslikke kogemusi raviprotsessis tegutsemiseks.
Eelnõuga saab tutvuda SIIN. Kõik uudised
Sotsiaalministeerium | 08.02.2017 14:40|Loe edasiMinister Reps: riiklik huvihariduse ja -tegevuse lisatoetus toob rohkem valikuid suurema hulga noorteni
Minister Mailis Reps tutvustas täna Riigikogus eelnõu, mille eesmärk on luua alus noorte huvihariduse ja -tegevuse riigipoolseks täiendavaks toetamiseks, et võimaldada huvitegevust suuremale hulgale noortele ja teha valikuvõimalused mitmekesisemaks ka maapiirkondades.
Noorsootöö seaduse, huvikooli seaduse ja haridusseaduse muutmise eelnõu on täna Riigikogus esimesel lugemisel. Riik hakkab huviharidust ja huvitegevust täiendavalt toetama tänavu septembrist ja 2017. aasta riigieelarves on selleks ette nähtud 6 miljonit eurot. Alates 2018. aastast tõuseb toetussumma 15 miljoni euroni aastas.
Haridus- ja teadusminister Mailis Reps rõhutas, et riiklik toetus on täienduseks kohalike omavalitsuste panusele ning vastutus huvihariduse ja huvitegevuse korraldamise ja toetamise eest jääb ka edaspidi omavalitsuste kanda. „Riik tuleb omavalitsustele appi, et meie noortel oleks võimalik tegeleda oma huvialadega, sõltumata sellest, kas nad elavad suures linnas või väikeses maakohas,“ ütles Reps. „Ebavõrdsed olud ei tohi jätta noori eemale huvialadega tegelemisest ning seeläbi elus edukaks toimetulekuks vajalikest teadmistest, oskustest ja kogemustest, mida huvihariduses ja huvitegevuses osalemine pakub. Riiklik toetussüsteem aitab neid erisusi tasandada ja kitsaskohti leevendada.“
Riikliku lisatoetuse eesmärk on parandada huvihariduse ja –tegevuse kättesaadavust ning pakkuda noortele mitmekesisemaid osalusvõimalusi. Omavalitsustel tuleb pakkuda huviharidust ja huvitegevust vähemalt kolmes valdkonnas: kultuur, sport ning loodus- ja täppisteadused ja tehnoloogia.
Seadusemuudatus võimaldab eraldada riigieelarvest kohalikele omavalitsustele toetust noorte huvihariduseks ja huvitegevuseks. Eelnõu kohaselt võetakse valdadele ja linnadele eraldatava lisaraha suuruse arvestamisel aluseks erinevad komponendid nagu noorte arv, puudega noorte arv, toimetulekuraskustega peredes elavate noorte arvu vanuses 7-19, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsvõimekus ning huvihariduse ja huvitegevuse piirkondlik kättesaadavus.
Valitsus kiitis noorte huvitegevuse kontseptsiooni heaks 2016. aasta 10. märtsil ning tegi Haridus- ja Teadusministeeriumile ülesandeks valmistada ette selle rakendamiseks vajalikud muudatused õigusaktides. Kontseptsioon töötati välja Kultuuriministeeriumi eestvedamisel.
Huviharidus ja huvitegevus on noorsootöö valdkonnad. Huviharidust pakutakse Eesti Hariduse Infosüsteemis (EHIS) registreeritud huvikoolides (kokku 597), näiteks muusika-, kunsti- ja spordikoolid ning õpe neis on õppekavapõhine. Huvitegevus toimub enamasti koolide huviringides ning noortekeskuste ja noorteühingute juures.
Huvikoolides õpib 2016/2017. õppeaastal EHISe andmetel 67 127 noort, üldhariduskoolide huviringides osaleb 74 016 õpilast.
Haridus- ja Teadusministeerium | 08.02.2017 14:31|Loe edasiPeaminister Jüri Ratas tunnustas kohtumisel Päästeameti head tööd
Stenbocki maja, 8. veebruar 2017 – Peaminister Jüri Ratas külastas täna koos siseminister Andres Anveltiga Päästeametit, kus neile anti ülevaade ameti viimaste aastate tööst ja tulevikuplaanidest ning näidati uuemat päästetehnikat.
Peaminister Ratas tunnustas kõiki ameti töötajaid nende pühendumuse ja panuse eest, sest möödunud aasta oli Eestile Päästeameti haldusalas aegade edukaim. Päästeametnike tubli töö väljendub loomulikult ka eestimaalaste hoiakutes, sest ameti usaldusväärsus elanike seas on tervelt 95%.
„Meie kutselised ja vabatahtlikud päästjad riskivad iga päev oma eludega, päästes aastas 250-300 inimelu ning hoides ära varakahju kuni 600 miljoni euro eest. Lisaks pühendunud reageerivale poolele teeb Päästeamet suuri pingutusi traagiliste sündmuste ennetamiseks. Alates ameti planeeritud ennetustöö algusest kümmekond aastat tagasi on tulesurmade arv vähenenud Eestis enam kui neli ning uppunute arv pea kaks korda,“ lausus Ratas.
„Päästeamet on seadnud oma strateegiliseks eesmärgiks, et Eestist saaks turvaline põhjamaa ning me jõuaksime 2025. aastaks tulesurmade ja uppunute arvude poolest samuti nende riikide tasemele. Ameti eesmärk on vähendada tules hukkunute arv 12 ning uppunute arv 20 inimeseni aastas. Mul ei ole kahtlust, et seatud siht on Päästeametile jõukohane, kuid ka riik peab turvalisemasse Eestisse ja õnnetussurmade vähendamisse oma alkoholi- ja sotsiaalpoliitika abil oluliselt panustama,“ sõnas peaminister.
Fotod (Ave Tampere): https://www.dropbox.com/sh/3akutxymyf1ggsl/AADjRan4ezbl0xo9TfFTjyx1a?dl=0
Valitsus | 08.02.2017 14:02|Loe edasiKilekotte 2019. aastast tasuta enam ei saa
Keskkonnaministeerium | 08.02.2017 13:30|Loe edasiKaitseväe lahinguvalmidus, mehitatus ja varustatus on paranenudRiigikontroll | 08.02.2017 13:00|Loe edasiPomerants: kliimamuutusteks tuleb valmis olla Täna tuleb Riigikogus esimesele lugemisele kliimamuutustega kohanemise arengukava, mis seab suunised, kuidas kliimamuutustega paremini toime tulla.
Keskkonnaminister Marko Pomerantsi sõnul võib erinevate kliimastsenaariumite ja projektsioonide põhjal väita, et kliima muutub ning teades selle mõju, saab ja tuleb muutusteks valmis olla.
Keskkonnaministeerium | 08.02.2017 07:54|Loe edasiIgaüks saab osaleda aasta keeleteo valimisel
„Eesti kohanimeraamat“
Raamat „Eesti keele hääldus“
Klassikaraadio saade „Folgialbum“
Eesti muuseumihariduse sõnastiku „Sõnastaja“ koostamine
„Kihnu sõnaraamat“
„Hiiu keele raamand“
Konkurss „Ehe Eesti – Eesti ettevõttele eesti nimi“
„Mitmekeelne õppekeskkond – võimaluste paljus: 17 aastat keelekümblust“
Veebisõnastik „Alamsaksa laensõnad eesti keeles“
Eesti viipekeelse lavastuse „Müür“ etendused
„Mänguline eesti keel“ õpilastele
E-õpik „Praktiline eesti keel“ I ja II osa
Saatesari „Keelesaade“ Vikerraadios
Raamat „Eesti tunded. Sõnaportreed“
Oma lemmikkandidaadile saab poolthääle anda nii Haridus- ja Teadusministeeriumi kodulehel www.hm.ee/keeletegu2016 kui e-posti aadressil keeletegu@hm.ee.
Vt ka varasemaid laureaate ja auhinna statuuti.
Haridus- ja Teadusministeerium | 08.02.2017 05:27|Loe edasi3-2-1-147-16Kinnine menetlus. Avalikustada kohtuotsuse põhjendavast osast punktid 10-14Riigikohus | 08.02.2017 00:00|Loe edasi3-2-1-154-16J.E.I määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 30. juuni 2016. a määruse peale H.I avalduses J.E.I laste isikuhooldusõiguse äravõtmiseks ja lähenemiskeelu kohaldamiseks või ühise hooldusõiguse lõpetamiseks ja üleandmiseks ning J.E.I avalduses ühise hooldusõiguse lõpetamiseks ja üleandmiseks ja lastega suhtlemise korra kindlaks määramiseks. Esialgse õiguskaitse määruse muutmineRiigikohus | 08.02.2017 00:00|Loe edasi3-2-1-149-16Hooneühistu Kuuli kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 4. juuli 2016. a otsuse peale Osaühingu Lonket (likvideerimisel) hagis Hooneühistu Kuuli vastu rahalises nõudesRiigikohus | 08.02.2017 00:00|Loe edasi3-2-1-155-16Inessa Kovaljova määruskaebus ja Mark Annuk määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 18. august 2016. a määruse peale OÜ Port One avalduses Mark Annuk pankroti väljakuulutamiseks. Pankrotihaldurile tasu määramineRiigikohus | 08.02.2017 00:00|Loe edasi3-1-1-84-16Korteriühistu ROO 31 kaitsja vandeadvokaat Kristiina Lee kassatsioon Harju Maakohtu 27. aprilli 2016. a otsuse peale Korteriühistu ROO 31 väärteoasjas kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 662 lg 2 järgi.Riigikohus | 08.02.2017 00:00|Loe edasiSaar arutab Brüsselis Eesti eesistumise kultuuri- ja spordivaldkonna prioriteeteKultuuriminister Indrek Saar alustas täna, 7. veebruaril kahepäevast visiiti Brüsselisse. Kohtumistel Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi esindajatega on kõne all Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumise prioriteedid audiovisuaal-, kultuuri- ja sporditeemadel.
Eesti eesistumise olulisemad teemad kultuurivaldkonnas on audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi (AVMSD) uuendamine ning ligipääs kultuurile ja kultuuripärandile digivahendite abil. Spordivaldkonnas on keskmes treenerite roll ühiskonnas.
Kultuuriminister Indrek Saare kinnitusel on kultuurivaldkonna prioriteetidest kaalukaim audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi põhjalik uuendamine, millel omakorda on tähtis roll euroliidu digitaalse ühtse turu strateegias. „Euroopa vajab audiovisuaalmeedia teenuste toimivat regulatsiooni, mis käiks ühte sammu kiire arenguga tehnoloogias ja meediatarbimise praktikas. Kõigile sisuteenustele tuleb tagada võrdsemad tingimused ja ausam konkurents, kuid tähtis on ka suurem tõhusus, paindlikkus ning teenuste liikumine ühtsel turul,“ ütles Saar.
Minister lisas, et täiendatud reeglid tooks suurema õiguskindluse meediafirmadele, uute sisuteenuste tulekuga kasvaks tarbijate valikud ning rajataks selgemad tegevusraamid teenustele uutel platvormidel. „Direktiivi muutmine aitaks kaasa Euroopa filmide levile, kaitseks paremini alaealisi neile kahjuliku sisu eest, tõkestaks kindlamalt vägivalla ja vihkamise õhutamist ning korrastaks meediateenuste piiriülest levi. See on kogu Euroopa Liidu ja muidugi ka Eesti huvides,“ rõhutas Saar.
Visiidi käigus kohtub kultuuriminister Indrek Saar Euroopa Komisjoni asepresidendi, volinik Andrus Ansipiga, kus arutelu keskmes on digiteemad ning audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi uuendamisega seotud küsimused. Kohtumisel Euroopa Komisjoni kultuuri-, hariduse ja spordivoliniku Tibor Navracsicsiga on kõne all kultuuriteemad ja spordiküsimused.
Kultuuriminister kohtub ka vastse Euroopa Parlamendi kultuurikomisjoni esimehe Petra Kammerevertiga, kellega arutatakse eelseisvat koostööd eesistujana. Ühtlasi annab Saar volinik Ansipile ja Navracsicsile ning Euroopa Parlamendi kultuurikomisjonile üle ametliku kutse osaleda eesistumise ajal Eestis toimuvatel Kultuuriministeeriumi kõrgetasemelistel üritustel. Muuhulgas oodatakse neid 23. septembril Tartusse III Euroopa Spordinädala ametlikule avamisele.
Eesti võtab eesistuja teatepulga üle Maltalt 1. juulil. Tutvu lähemalt Eesti eesistumise kultuuri- ja spordivaldkonna prioriteetidega Kultuuriministeeriumi kodulehel.
Kultuuriministeeriumi EL asjade nõunik
heili.joe@kul.eeKultuuriministeerium | 07.02.2017 09:31|Loe edasiKeskkonnaminister Marko Pomerants kohtub Bulgaaria ja Austria kolleegidega
Keskkonnaministeerium | 07.02.2017 07:41|Loe edasiMinister Mailis Reps arutab Ida-Virumaal sealse koolivõrgu tuleviku üle
Täna, 7. veebruaril külastab minister Mailis Reps Ida-Virumaad, kus tutvub Kohtla-Järve ja Narva koolivõrguga ning arutab omavalitsustega sealseid tulevikuplaane.
Kiviõlis tutvub minister Kiviõli Vene Kooli hoonega, külastab I Keskkooli, kus kohtub ka linnajuhiga. Kohtla-Järvel vaatab minister üle tulevase riigigümnaasiumi kaks asukohta – Pärna 47 ja Spordi 2.
Narvas tutvub minister uue riigigümnaasiumi jaoks plaanitud hoonetega Kraavi ja Puškini tänaval. Samuti kohtub minister päeva jooksul Kohtla-Järve, Sillamäe ja Narva linnajuhtidega. Sillamäel külastab minister Ida-Virumaa Kutsehariduskeskust ning kohtub õppeasutuse direktoriga.
Ajakirjanikud on oodatud visiiti kajastama.
10.00-10.30 Kiviõli linnajuhtidega kohtumine Kiviõli Vene Koolis (Pargi 9)
10.30-11.00 Kiviõli I Keskkooli külastamine (Viru 14)
11.30-12.00 Kohtla-Järve riigigümnaasiumi kahe asukoha külastamine (Pärna 47 ja Spordi 2)
12.00-13.00 Kohtumine Kohtla-Järve linnajuhtidega Kohtla-Järve linnavalitsuses (Keskallee 19)
13.30-14.30 Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse Sillamäe majas kohtumine Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse direktoriga
14.45-15.45 Kohtumine Sillamäe linnajuhtidega Sillamäe linnavalitsuses (Kesk 27)
16.30-17.00 Kreenholmi piirkonna vaatamine seoses Sisekaitseakadeemia võimaliku kolimisega Narvasse. Riigigümnaasiumite võimaliku asukoha külastamine (Kraavi 1, Kraavi 2 ja Puškini 33)
17.00-18.00 Narva linnajuhid linnavalitsuses (Peetri plats 5)
Haridus- ja Teadusministeerium | 07.02.2017 05:29|Loe edasi3-3-1-72-16OÜ Unipetrol kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 7. juuni 2016. a määruse peale haldusasjas nr 3-14-187 kaebuses Maksu- ja Tolliameti 4. veebruari 2014. a otsuse tühistamiseksRiigikohus | 07.02.2017 00:00|Loe edasiJustiitsminister kohtus põhiõiguste ameti direktorigaJustiitsminister Urmas Reinsalu kohtus Eestis visiidil viibiva Euroopa Põhiõiguste Ameti (FRA) direktori Michael O’Flahertyga, et arutada EL eesistumise ettevalmistest ja ka muudel olulistel teemadel.
“Justiitsvaldkonnas on eesistumise ajal kindlasti oluliseks märksõnaks parem õigusloome, mida oleme ka Eestis juba mõnda aega rakendanud. Samuti on meile tähtsad nii ühisturu toimimise edendamine, turvalisuse küsimused ning ka e-õiguskeskkonna arendamine,” rääkis kohtumisel justiitsminister Urmas Reinsalu. Minister avaldas heameelt selle üle, et FRA on väga praktilise suunitlusega amet, mis on võtnud oma südameasjaks inimestele lihtsalt kasutatavate juhiste andmise. Näiteks on nad välja andnud käsiraamatu, mis aitab inimestel paremini mõista, kuidas oma põhiõigusi ja vabadusi Euroopa Liidus kaitsta. FRA avaldas valmisolekut selle raamatu eesti keelde tõlkimiseks, kui me seda soovime.
Minister ja FRA direktor avaldasid lootust, et koostöö meie riigi ja ameti vahel on eesistumise ajal sujuv. Kohtumisel räägiti ka õigusriigi dialoogist liikmesriikide vahel ning andmekaitse reformi rakendamise küsimustest.
Põhiõiguste Ameti peadirektor viibib Eestis kahepäevasel visiidil, kus kohtub veel lisaks justiitsministrile mitmete teiste ministeeriumide ning parlamendi esindajate, presidendi ja õiguskantsleriga. Justiitsministeerium | 06.02.2017 15:44|Loe edasiVanglates ja arestimajades viibivate vangide arvu langus on peatunud Kui eelnevatel aastatel on vangide arv langenud, siis 2016. aastal on vanglates ja arestimajades viibivate vangide arvu langus peatunud. Kriminaalhooldusaluste arv jätkas vähenemist.
Kui aasta alguses oli vange 2795 ja kriminaalhooldusaluseid 4853, siis aasta lõpul 2842 ja 4240.
Vangide ja kriminaalhooldusaluste sotsiaalprogrammides osalemise maht vähenes veidi. Sotsiaalprogrammi lõpetas edukalt 681 kinnipeetavat (2015. aastal 741), 925 kriminaalhooldusalust (2015. aastal 949) ja 42 vahistatut (2015. aastal 36). Sotsiaalprogrammidest osalesid vangid ja kriminaalhooldusalused enim Eluviisitreeningus, probleemide lahendamise oskuse arendamise programmis ja liiklusohutusprogrammis.
Sarnaselt eelnevale aastale ei pandud 2016. aasta jooksul vanglates toime mõrvu, tapmisi ega tapmiskatseid. Vägistamiskahtluse tõttu alustati 2016. aastal kaks kriminaalasja (2015. aastal mitte ühtegi), mis hiljem mõlemad lõpetati, sest kuriteokahtlus ei leidnud tõendamist.
Üks vang pani vanglas toime enesetapu (2015. aastal enesetappe ei olnud). Vangistuse ajal suri raske haiguse tagajärjel vanglas või haiglas suri viis vangi (2015. aastal neli).
2016. aastal ei toimunud kinnise vangla territooriumilt ühtki põgenemist (2015. aastal toimus üks). 4. jaanuaril põgenes kodukülastuse käigus Viru vangla saatemeeskonna järelevalve alt vang, kes tabati vanglaametnike poolt samal päeval.
Eelmise aasta ülevaatega on võimalik tutvuda vanglate kodulehel. Justiitsministeerium | 06.02.2017 10:34|Loe edasi
Uudisvoogude allikad
Haridus- ja TeadusministeeriumJustiitsministeeriumKaitseministeeriumKaitsevägiKeskkonnaministeeriumKultuuriministeeriumMaaeluministeeriumMKMOsalusveebRiigikoguRiigikohusRiigikontrollSiseministeeriumSotsiaalministeeriumTarbijakaitseametValitsusVälisministeerium

matches:
§ 175
§ 145
§ 145
§ 420
§ 145
Riigikohus
Riigikohus
§ 118
§ 25
§ 662