Mare Pihel – HTM haldusala personalitöö ja dokumendihalduse INFOKIRI
Postitatud 10/06/2020 Kommenteeri postitust Haridusvaldkonnaga seotud rõhuasetused AKI aastaraamatus
Uue mööbli, tehnika või muu vallasvara ostmisel tekib koolidel tihtipeale küsimus, mida teha allesjäänud asjadega – kas selle võib ära müüa või anda taaskasutamiseks? Või tuleks kohe maha kanda ning hävitada? Käesolevas kirjutises annab riigivaraosakond näpunäiteid, millele pöörata tähelepanu tehingutes kasutatud vallasvaradega.[1] Lisatud on ka raamatupidamise kannete jaoks viited.
Alla 30 000 eurose väärtusega vallasvara
Kui asutuse vallasvara on hariliku väärtusega alla 30 000 euro, võib asutuse juht ise otsustada vara üleandmise, võõrandamise, kasutamiseks andmise või maha kandmise. Praktikas tekib tihtipeale esimese asjana küsimus, millest lähtuda kasutatud vara väärtuse kindlaks määramisel.
Kui tegemist on vallasasjaga, ei ole rangelt kindlaks määratud, kuidas hinnata vara harilikku väärtust. Tavapraktikas tähendab harilik väärtus turuhinda ning selle väljaselgitamiseks võib tugineda vallasasja puhul näiteks turupõhisele hinnavaatlusele. Unikaalsema vara puhul võib kasutada eksperdilt hindamise tellimist, samuti on teatud juhtudel otstarbekas lähtuda vara bilansilist jääkmaksumust.
Näide: Koolil on jäänud üle vanad arvutimonitorid, mis ei ole bilansis eraldi arvel. Monitoride hetke hariliku väärtuse välja selgitamiseks on üheks võimaluseks tutvuda kasutatud elektroonikat müüvate ettevõtete pakkumistega või vaadata oksjonikeskkonna osta.ee-s müüdud analoogseid monitore.
Vara vajalikkuse välja selgitamine
Kui kool ise vara ei vaja, tuleb esmalt välja selgitada, kas vara võib olla vajalik riigisektorile, eelkõige teistele Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas olevatele asutusele. Vallasvara vajalikkuse välja selgitamiseks piisab, kui saata teavitused e-kirja teel või pöörduda ministeeriumi riigivaraosakonna poole, kes abistab vara vajaduse välja selgitamisel.
Samas kui vara on muutunud niivõrd kasutamiskõlbmatuks, mistõttu hindab kool, et vara ei ole vajalik ka kellelegi teisele, võib eeldada huvi puudumist ning korraldada koheselt sellise vara maha kandmise ning hävitamise lähtudes riigivara käsutamisel otstarbekuse põhimõttest.
Kui vara on kellelegi riigisektorist vajalik, tuleb see vara neile üle anda. Üleandmiseks tuleb vormistada üleandmise-vastuvõtmise akt ning kui vara on bilansis, saab üleandmine vormistada riigitöötaja infoportaalis. Vallasasja üleandmise kuupäevaks on akti allkirjastamine. Alles siis, kui on selge, et vara riigisektorile vajalik ei ole, võib otsustada vara võõrandamise või kasutamiseks andmise.
Näide. Eesti Lennuakadeemiale kuulub sõiduk Citroen Berlingo 2006 aastast, mille esistangel on mõra ning kerel on roostekahjustused. Kool teavitas mittevajalikust varast Haridus- ja Teadusministeeriumi riigivaraosakonda, kes saatis kirjelduse sõiduki kohta koos piltidega kõigile riigikutseõppeasutustele. Valgamaa Kutseõppekeskus hindas sõidukit endale vajalikus ning soovis seda endale. Eesti Lennuakadeemia saatis vara üleandmise-vastusvõtmise akti Valgamaa Kutseõppekeskusele ning pärast akti allkirjastamist tehti toimingud raamatupidamises ja vormistati sõiduk ümber ARK-s.
Vara üleandmine (riigiraamatupidamiskohustuslase üksuste vaheline):
D: 15…. (põhivara kulum)
D: 710010 (mitterahalised antud siirded)
K: 15…. (põhivara soetusmaksumus)
Riigiasutusele üle andes on RV kood 15
Täielikult amortiseerunud põhivara üleandmine:
D: 15 … (põhivara kulum)
K: 15 … (põhivara soetusmaksumus)
Kui on välja selgitatud, et vara riigile vajalik ei ole, võib vallasvara võõrandada. Üldjuhul võõrandatakse vallasvara müügi teel avaliku enampakkumise (elektroonilise enampakkumise) korras vähemalt selle harilikule väärtusele vastava tasu eest rahas. Enampakkumise võib läbi viia mõnes olemasolevas müügiportaalis.
Kui vara väärtus on alla 300 euro võib vara võõrandada otsustuskorras s.t ilma enampakkumiseta. Samuti võib alla 300 eurose väärtusega asja võõrandada oma asutuse töötajale. Oma töötajale võõrandamise korral, peab teavitama kõiki töötajaid võõrandatavast varast ning seadma ka mingi tingimuse, kes vara saab, kui soovijaid on mitu (nt kes esimesena teada soovist annab, loosiga vms).
Riigivara võib otsustuskorras tasuta või alla hariliku väärtuse võõrandada riigivaraseaduse § 33 lõikes 1 nimetatud juhtudel. Alla hariliku väärtuse võib vara näiteks võõrandada kohaliku omavalitsuse üksusele (nt kohalik põhikool), avalik-õiguslik juriidilisele isikule (nt ülikoolid), riigi poolt asutatud MTÜ-le või SA-le tema seaduses või põhikirjas sätestatud ülesannete täitmiseks, muudele MTÜ-dele või SA-dele, kes täidavad ülesandeid avalikel eesmärkidel (nt haridusega või teadusega seotud ülesanded). Samuti võib riigivara tasuta võõranda, kui vallasasi on vajalik humanitaarabi osutamiseks või rahvusvahelises koostöös osalemiseks või arengukoostööprojekti elluviimiseks.
Kui soovija on leitud, tuleb koostada dokumendid, kus on kajastatud, kellele vara võõrandati (lihtne ostu-müügileping, akt), mille alusel bilansist välja kanda.
Näide: Haridus- ja Teadusministeeriumil on jäänud üle 3 arvutimonitori, mis ei ole bilansis eraldi arvel. Ministeerium teavitas allasutusi, kuid keegi monitoride endale saamiseks soovi ei avaldanud. Seejärel pakkus ministeerium monitore kohalike omavalitsuste koolidele. Kuna soovi monitoride saamiseks avaldas 3 põhikooli, jagati monitorid soovijate vahel võrdselt. Monitorid võõrandati põhikoolidele tasuta, kuna tegemist on kohaliku omavalitsuse pidamisel olevate koolidega.
Põhivara müük:
D: 103010 (müügihind koos käibemaksuga)
D: 15… (põhivara kulum)
D: 3811..2 (müüdud vara jääkväärtus)
K: 15… (põhivara soetusmaksumus)
K: 3811..0 (põhivara müügihind)
K: 203000 (käibemaks)
Müügi korral on RV 02
Maha kandmine
Vara, mis on hävinud, riknenud, varastatud, kadunud, muutunud kasutuskõlbmatuks või võõrandamatuks, saab tunnistada kõlbmatuks ja kanda maha. Riigivara kõlbmatuks tunnistamise, mahakandmise ja hävitamise eeltingimus (kulumine, vargus, hävimine) peab olema dokumentaalselt tõestatud. Teatud juhtudel on vajalik tellida vara kõlbmatuks tunnistamiseks sõltumatu ekspertiisakt – seda vara puhul, mille vigastuse põhjust, suurust ja selle parandamise võimalikkust ja kasumlikkust ei osata ise määrata. Kuid varad, mille soetusmaksumus on alla 5000 euro või mis on vanem, kui 5 aastat sellise ekspertiisakti tellimise kohustust ei ole.
Täiendavalt lubab riigivaraseadus kõlbmatuks tunnistada ja maha kanda sellise vara, mis on muutunud mittevajalikuks või mille kasutamiseks andmise või võõrandamise kulud ületaksid sellest saadavat tulu, mistõttu ei ole majanduslikult otstarbekas vara kasutamiseks anda või võõrandada. Samas on vajalik hinnata igal üksikjuhtumil, kas vara võiks olla vajalik kellelegi teisele ning võimalusel selgitada välja vara vajalikkus teistele ning leida seeläbi varale uus omanik.
Kõlbmatuks tunnistatud asi hävitatakse võimalikult odavalt ja keskkonnasäästlikult. Raamatupidamislikult nõutud ei ole, et vallasvara mahakandmisel hävitamise kohta oleks utiliseerimise tõend, kuid on juhuseid olnud, kus näiteks riigikontroll on küsinud maha kantud varade saatuse kohta. Näiteks vana elektroonika puhul võib selline küsimus tõepoolest tekkida, kuna elektroonikat tuleb nõuetekohaselt utiliseerida. Kõlbmatuks tunnistatud riigivara kantakse bilansist maha.
Näide. Haridus- ja Teadusministeeriumi dokumendihaldusosakonnal on jäänud üle 5 kasti värvilisi dokumendikaasi, mis olid soetud ca kümme aastat tagasi. Vara vajalikkuse väljaselgitamisel leidsid osad kaantest uue omaniku ning allesjäänud paberkaaned utiliseeriti paberikonteineris. Eraldi dokumente selle kohta ei vormistatud, kuna tegemist oli kulusse kantud asjadega.
Põhivara maha kandmine:
D: 15.… (põhivara kulum)
D: 611.. – 613… (põhivara jääkmaksumus)
Varade maha kandmisel kasutada RV 12
EL toetusega ostetud varad
EL toetusega ostetud vara puhul tuleb järgida nõuet, et toetuse saaja tagaks vara säilimise 5 aasta jooksul projekti lõppemisest. Seega, isegi kui vara on koolile mittevajalik, siis vara võõrandamise, üleandmise või mahakandamise asemel tuleks probleemide ennetamiseks EL toetusega ostetud vara hoida kasutuses eeltoodud tähtaja jooksul, selle võimatuse korral asendada koheselt samaväärsega. Oluline on, et järelkontrolli tehes oleks kontrollijatel võimalik seadme asukoht tuvastada. Kui 5 aastat periood projekti lõppemisest arvates on möödunud, võib vara käsutada üldises korras.
Vara väärtusega üle 30 000 euro
Kui vara väärtus on üle 30 000 euro, tuleb pöörduda Haridus- ja Teadusministeeriumi poole taotlusega vastava riigivaratoimingu algatamiseks. Taotlus peab sisaldama vara kirjeldust, toimingu põhjendust ning muid olulisi andmeid. Samuti tuleks eelnevalt välja selgitada, kas vara on vajalik teistele riigiasutustele, kui soovitakse vara võõrandada või maha kanda.
[1]Lähtutud on haridus- ja teadusministri 22.11.2017 käskkirjaga nr 310 kinnitatud „Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisel oleva riigivara valitsemise korrast“ ning riigivaraseadusest, mida peavad oma tegevuses jälgima kõik riigikoolid.
Kerttu Ilvesmets
riigivaraosakonna ekspert
Postitatud 25/05/2020 Kommenteeri postitust Tehingutest kasutatud vallasvaraga
Soovituste eesmärk on ühtlustada riigiasutustes kasutusele võetavaid meetmeid, et taastada järk-järgult eriolukorra eelne töökorraldus ning vältida viiruse uut levikut. Soovitused asendavad üldiseid suuniseid riigiasutuste toimepidevuse tagamiseks viiruse levimisel, mis saadeti 17. märtsil 2020. a.
2. Ametiruume võivad kasutada vaid haigussümptomiteta (köha, nohu, palavik) inimesed.
3. Ametiruumides tuleb tagada tavapärased hügieeni- ja desovahendid. Korraldada tuleb tööpindade ja –ruumide regulaarne puhastamine. Koosolekuruume tuleb tuulutada või tagada neis muul viisil õhuvahetus ja puhastada neid ruume päeva jooksul regulaarselt.
4. Lubada kaugtööle kõik teenistujad, kelle tööiseloom seda võimaldab. Korraldada kontoris töötavate teenistujate töökohad selliselt, et teenistujad oleksid teineteisest vähemalt 2 m kaugusel. Vahetut kontakti teiste isikutega võimalusel välditakse.
5. Kõik välislähetused ja üritused lükatakse võimalusel edasi või jäetakse ära. Välisministeerium soovitab vältida reisimist, kui see ei ole tungivalt vajalik.
7. Koosolekuid ja kohtumisi peetakse sidevahendite kaudu. Kui see pole võimalik, siis korraldatakse koosolek või kohtumine ruumis, kus on inimeste vahel võimalik hoida 2m distantsi. Vältida tuleb kätlemist jmt otseseid kontakte. Koosolekul või kohtumisel viibijad peavad järgima head respiratoorset ja kätehügieeni. Koosoleku või kohtumise kestvus peab olema võimalikult lühike.
8. Koolitused korraldatakse võimalusel interneti teel, kasutades sobivat suhtlustarkvara, või lükatakse edasi. Kui see pole võimalik, siis järgitakse eelmises punktid kirjeldatud koosolekute korraldamise reegleid.
9. Sotsiaalsete ürituste korraldamist tuleb vältida.
10. Teenistuja nakatumiskahtluse korral tuleb rakendada viivitamata Terviseameti suuniseid ja teavitada asutuses nakkusjuhtumistega tegelevat teenistujat, kes korraldab vajadusel nakatunu lahkumise hoonest, ruumide puhastamise, asutusesiseselt kokkulepitud isikute informeerimise jms.
11. Asutuse juhil kehtestada ajutised töökorralduse reeglid, millega reguleeritakse asutuse tööspetsiifikast ning käesolevatest suunistest lähtuv töökorraldus.
12. Kõik eeltoodud soovitused kehtivad kuni uute soovituste andmiseni.
1) Terviseameti juhendmaterjalid:
https://www.terviseamet.ee/et/COVID-19-trukised#JUHENDID
2) Tööinspektsiooni soovitused tööandjale ja töötajale:
3) Koroonaviirust ja eriolukorda puudutav info:
4) Välisministeeriumi reisiinfo ja piirangud:
https://vm.ee/et/koroonaviirus-2019-ncov
Postitatud 11/05/2020 Kommenteeri postitust Üldised soovitused riigiasutustele viiruse levimise tõkestamiseks (vol 2)
Postitatud 18/03/2020 Kommenteeri postitust Üldised suunised riigiasutuste toimepidevuse tagamiseks viiruse levimisel
Uus personalitöö ja dokumendihalduse infokiri on taas teie eest! Värske, arvult seitsmenda infokirjaga toome teieni kuus postitust järgmistel teemadel:
HTMi riigivaraosakonna riigihangete peaekspert Urmas Jaagusoo on koostanud kokkuvõtte Riigikontrolli poolt läbiviidud hanketegevuse korralduse auditi tulemustest ning jagab teiega soovitusi, mida hangete planeerimisel ja korraldamisel silmas pidada.
Sarnaselt eelmisele korrale jätkame uute kolleegide tutvustamist, kes on infokirjade ilmumise vahelisel ajal tulnud tööle ministeeriumi perre või ministeeriumi haldusalasse personali- või dokumendihalduse valdkonda.
Arendamisel oleva riigitöötaja iseteenindusportaali (RTIP) uue mooduli – “Isikuandmed” sisust ning valmimise etappidest annab ülevaate HTM haldusala personalitöö koordinaator Karit Eensoo.
Rubriigis “tööõiguse põhimõisted” oleme varasemalt selgitanud, mis on summeeritud tööaeg ning kuidas seda arvestatakse, oleme rääkinud põhjalikumalt töölepingu lõpetamisest, selle alustest, protseduurist ning asjaoludest, mida tööandja sel puhul silmas peab pidama, samuti tähtajalistest töölepingutest ning nende sõlmimise lubatavusest, vormistamisest ja pikendamisest. Käesolevad infokirjas võtame vaatluse alla tasaarvestuse teema töösuhetes. Teema kohta teeb ülevaate jurist Ragne Tsäkko.
Postitatud 26/02/2020 Kommenteeri postitust Personalitöö ja dokumendihalduse infokiri vol 7
Riigikontroll korraldas 2019. aasta jaanuarist kuni oktoobrini hanketegevuse korralduse auditi (kontrolliaruanne leitav siit ), et välja selgitada, kas riigiasutuste loodud hankekorrad vastavad uuele riigihangete seadusele, kas asutuste loodud sisekontrollisüsteem hankemenetluste korraldamiseks toimib ning kas riigiasutused jälgivad asjade ostmisel, teenuste ja ehitustööde tellimisel riigihangete seadust. Auditi objektiks olid 2018. aastal tehtud tehingud (majandustehingud ja investeeringud) ning auditeeritud asutuste hankekorrad ja -plaanid.
Audit hõlmas kuut valitsemisala: Kaitseministeeriumi, Maaeluministeeriumi, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Haridus- ja Teadusministeeriumi, Kultuuriministeeriumi ja Siseministeeriumi.
1. Hankeplaanid ja –korrad
Paljudel asutustel oli hankekord ja ka hankeplaan avalikustamata. Mitmed asutused avalikustasid need auditi käigus.
Kordade ja plaanide mitteavalikustamisel oli reeglina üks konkreetne põhjus. Nimelt 2019. aasta märtsikuus Andmekaitse Inspektsiooni tehtud ettekirjutusega oli Eesti koolide haldamise infosüsteemis piiratud kõikide failide kuvamine seoses dokumentide avalikustamise sätete kontrollimisega. See piirang peaks tänaseks päevaks maas olema. Eeldame, et kõik korrad ja plaanid on nüüd nähtavad.
Õige mitmed asutused olid dokumendid aga avalikustanud ka oma kodulehel, mis on hea lahendus.
Hankeplaanide kohta täheldati sisulisi puudusi kahel juhul, st suuri probleeme polnud.
HTM hankekord ütleb järgmist:
Hankeplaanis näidatakse ära vähemalt hanke nimi, lühikirjeldus, hanke eeldatav maksumus, hankeliik ja menetluse liik, hanke eest vastutav isik, hankelepingu täitmise eest vastutav isik, ajakava ning võimalusel ühtse riigihangete klassifikaatori koodid (CPV-koodid).
Need andmed peavad hankeplaanis sisalduma. Kui hankelepingu täitmise ja hanke eest vastutav isik on üks ja see sama, siis märkige ta ikka plaanis ära.
Tuletan meelde, et asutusel peab hankekord olema igal juhul. Kui riigihankeid ei ole (üldine reegel on, et riigihanked lisatakse hankeplaani alates 20 000 eurost (km-ta)), siis hankeplaani ei pea ja ei saagi koostada. Hankekord aga peab olemas olema.
Oluline on ka see, et hankekord reguleeriks kõiki olulisi asjaolusid. Eeskätt neid tegevusi, mida riigihangete seadus täpsemalt ei reguleeri- alla lihthanke piirmäära jäävad hanked, sotsiaal- ja eriteenuste hanked. Oluline on, et hankekorrast saaks töötaja juhised, kuidas mingis olukorras käituda.
Riigikontroll juhib tähelepanu, et hankekord peab reguleerima alljärgnevat:
– hangete kavandamine (sh hankeplaani muutmine);
– hangete korraldamine (sh hankemenetluses osalejate ring ja nende ülesanded);
– hangete korralduslikud üldnõuded (sh nõuded hankekomisjonile);
– alla piirmäära jäävate hangete tegemise nõuded (sh mitme pakkujaga läbirääkimiste pidamine, põhjendus pakkujate vähesuse korral, nõue jälgida lepingute muutmisel, et need ei ületaks riigihanke piirmäära);
– hankelepingute täitmine (sh hankelepingute sõlmimise kohustus, lepingute täitmise jälgimise kohustus, tegevused lepingu muutmise vajaduse korral).
Riigikontroll pani tähele, et mõnedel asutustel polnud hankekord kooskõlas uue st nüüd juba üsna mitu aastat kehtinud riigihangete seadusega (alates 01.09.2017).
2. Hangete planeerimine
Oluline on, et kõik kavandatavad riigihanked eeldatava maksumusega üle 20 000 euro sisalduksid hankeplaanis. Kui aasta sees lisandub hankeid, siis tuleks hankeplaani täiendada.
Kui mõni riigihange ära jääb, siis oleks mõistlik hankeplaanist see riigihange eemaldada. Hankeplaan peaks olema aktuaalne, st vastama tegelikkusele.
Oluline on hinnata hankelepingute eeldatavat maksumust võimalikult täpselt. Kui tekib olukord, kus on kahtlus, kas näiteks lihthanke piirmäära lähedale jääv hankelepingu maksumus jääb lõpuks alla või läheb üle, on soovitus minna välja suurema summa alusel ja rangema menetlusega (viia läbi lihthange).
Hankeplaan peab sisaldama nii ühishankeid (ollakse ju kaasvastutav menetluse eest) kui ka minikonkursse. Kesksetes hangetes osalemist ei tuleks märkida, kui tegu ei ole vabatahtliku osalemisega (näiteks Registrite ja Infosüsteemide Keskus (RIK) hanked IT vallas). Kui aga kavatsetakse osta raamlepingu alt minikonkursiga või ilma näiteks sülearvuteid maksumusega üle 20 000, siis tuleks see hankeplaanis ära tuua.
Igaks juhuks meenutan, et mõnede hankeobjektide suhtes on valitsus määranud kohustusliku keskse hankija. Nii hangib RIK kohustusliku keskse hankijana järgmist:
Ministri käskkirjaga 4.03.2019 nr 1.1 -2/19/60 2/ on RIK määratud kohustuslikuks keskseks hankijaks ka tahvelarvutite osas.
Seega ülalmainitud asju tuleb hankida läbi RIK-i.
3. Korraldamata hanked
Korraldamata hankeid jagus. Suurema osa moodustasid hanked, mis puudutasid soojusenergia ostmist.
Paljudel asutustel on sõlmitud soojusenergia ostmiseks tähtajatud lepingud ajal, mil soojusenergia ost oli erand ja ei eeldanud hankemenetlust.
Reeglina ei ole soojusenergia pakkujaid hankija piirkonnas rohkem kui üks.
Riigikontroll on seisukohal, et tähtajatuid lepinguid ei peaks siiski sõlmima, see kitsendab konkurentsi.
Soojusenergia hankimise kohta märgib aga Riigikontroll täiendavalt:
Soojusenergia hangete puhul on Riigikontroll arvamusel, et hankemenetluse korraldamine ei aita sisuliselt kaasa konkurentsi parandamisele ega majanduslikult parima pakkumise leidmisele, sest piirhind on kaugkütteseaduse alusel kooskõlastatud. Riigikontrolli hinnangul saaks Rahandusministeerium suhtluses Euroopa Komisjoniga pöörata tähelepanu praktilisele vajadusele algatada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi muutmine, et vähendada halduskoormust.
Oleme pöördunud Rahandusministeeriumi poole, et välja selgitada, kas ja milliseid samme kavatseb ministeerium Riigikontrolli ettepaneku alusel astuda ja kuidas tuleks asutustel seni sõlmitud lepingute suhtes toimida.
Eksitud on toitlustusteenuse ostmisel, toiduainete ostmisel, õppevahendite ostmisel, ehitustööde tellimisel.
Peamiseks põhjuseks eksimustel on hankelepingu eeldatava maksumuse määramine.
Mõned nõuanded- kui näiteks kool tegeleb lisaks õppetööle ka muude tegevustega, mille tõttu vajatakse toitlustusteenust, siis tuleks jätta hankelepingu eeldatava maksumuse määramisel reserv, mis ootamatud kulud kataks ja tagaks hankemenetluse liigi korrektse valiku.
Riigihangete seadus võimaldab teatud ulatuses hankelepinguid ka muuta.
Toiduainete maksumused tuleb hankemenetluse liiki valides kokku liita. Hanked võib teha eraldi osadena, aga lähtudes kogumaksumusest. Lisaks- seadus võimaldab toiduaineid osta väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankena, kasutage seda võimalust.
4. Probleemid registri andmetega
Hankijad peavad riigihangete registrile esitama erinevaid andmeid.
Nii tuleb avaldada õigel ajal teade lepingu sõlmimise kohta, aru anda raamlepingu alusel sõlmitud hankelepingute sõlmimise kohta ja lõppenud hankelepingute kohta.
Erinevatel põhjustel võib andmete esitamine teinekord viibida. Register saadab aga meeldetuletusi ja palun neid tähele panna.
5. Hankelepingute avalikustamine
Hankelepingud on avalikud. Samas võivad mõned hankelepingud sisaldada ärisaladust ja ärisaladusega kaetud osa avalik ei ole. Hanke käigus küsib hankija üldjuhul, kas pakkumus sisaldab ärisaladust. Ärisaladuse ulatus on riigihangete seaduses reguleeritud. Kõik andmed ei ole ärisaladuseks. Kui pakkuja ei ole ärisaladuse osa välja toonud võiks hankija selle üle küsida. Ärisaladusega osa mitte avaldata.
6. Hankemenetlusega seotud märkused
Hankemenetluste poolelt jäi Riigikontrollile silma, et teinekord ei järgitud hankelepingute sõlmimisel ooteaega. Kui kahtlus, tuleks kontrollida või üle küsida.
Registrile edastatavad teated peaksid laekuma tähtaegselt (on viivitatud hankelepingu sõlmimise teate esitamisega. Register saadab selle kohta meeldetuletusi).
Menetluse dokumenteerimine on oluline. Ka alla lihthanke piirmäära hangetes tuleks tagada, et menetlustes, mis eeldab mitme pakkumuse võtmist, kajastuksid (töötaja kaustas või lepingumenetluse juures lisainfona) asjaolud, kuidas on hankes tulemusteni jõutud ja et need andmed ka pärast töötaja lahkumist kättesaadavad oleksid.
Lõpetuseks lisan mõned aadressid, lingid ja numbrid, millelt saab vajadusel abi:
Korduma kippuvad küsimused hangetes: https://www.rahandusministeerium.ee/et/kkk/870
Riigihangete registri kasutajatugi: register@riigihanked.riik.ee; 611 3693, 611 3703 (E-R 9:00–12:00 ja 13:00–15:00)
Riigihangete seaduse nõustamine: riigihanked@fin.ee, 611 3701 (E 9:00–12:00; K 14:00–17:00; R 9:00–12:00).
Kesksete hangete lehed (RIK ja RTK): https://kesksedhanked.rik.ee/
Info koolituste kohta: https://www.rahandusministeerium.ee/et/eesmargidtegevused/riigihangete-poliitika/kasulik-teave/riigihangete-ja-riigiabi-osakonna-koolitused
Head hankimist!
Urmas Jaagusoo, riigivaraosakonna riigihanke peaekspert
Postitatud 26/02/2020 27/02/2020 Kommenteeri postitust Riigihankealasest tegevusest Riigikontrolli auditi valguses
Sarnaselt eelmisele korrale jätkame uute toredate kolleegide tutvustamist, kes on infokirjade ilmumise vahelisel ajal tulnud tööle ministeeriumi perre või ministeeriumi haldusalasse personali- või dokumendihalduse valdkonda.
Ministeerium sai värskel 2020. aastal lausa kaks uut innukat osakonnajuhatajat:
Üldharidusosakonna juhataja kohale läbis tiheda konkursisõela Liina Põld. Ta tuli ministeeriumisse otse Haapsalu Linnavalitsusest, kus ta töötas kuus aastat hariduse ja kultuuri valdkonna aselinnapeana. Varasemalt on ta töötanud Tallinna Ülikooli Haapsalu Kolledži arendusjuhina. Liinal on magistrikraadile vastav kvalifikatsioon organisatsioonikäitumise erialal TLÜs.
Hariduskorralduse osakonna juhatajana asus tööle Ingar Dubolazov. Ingar sattus ministeeriumisse juba 2018. aastal avaliku teenistuse juhtimistalentide programmi raames, mille käigus ta tegutses mh ministeeriumi mainekujunduse ning mitmete arengusuundade kavandamise ja kaardistamisega. Ingar on lõpetanud Tartu Ülikooli magistriõppe hariduskorralduse erialal. Enne ministeeriumisse siirdumist on ta töötanud arendusjuhina Kohtla-Järve Gümnaasiumis ja haridus-, kultuuri- ja noorsootöö nõunikuna Jõhvi Vallavalitsuses.
Lisaks asus noorteosakonna peaeksperdina jaanuari algul tööle Karl Andreas Sprenk, kes on tegutsenud haridus- ja noortevaldkonnas alates aastast 2011. Karl Andreas on lõpetanud Tallinna Ülikooli riigiteaduste bakalaureuse eriala ja õpib hetkel Tallinna Tehnikaülikooli magistrantuuris erialal e-riigi tehnoloogiad ja teenused.
Õigusosakond sai täiendust uue õigusnõuniku näol – Tiina Silem, kes varasemalt töötas Tarbijakaitseametis jurist-valdkonnajuhina. Tiina on omandanud õigusteaduse magistrikraadi Milanos ülikoolis International Institute for the Sociology of Law. Hetkel õpib Tiina sama ülikooli doktoriõppes. Tiina teenistusvaldkondadeks ministeeriumis on kõrgharidus ja teadus.
J õgevamaa Gümnaasiumi juhiabina asus eelmise aasta lõpus tööle Merlin Paju. Merlin omandab hetkel kõrgharidust Tartu Ülikoolis infokorralduse erialal. Enne Jõgevamaa Gümnaasiumisse siirdumist töötas Merlin Jõgeva Linnaraamatukogus.
Postitatud 18/02/2020 Kommenteeri postitust Meie uued kolleegid (vol 2)
Palgakorralduse hea tava sai HTMi personalitiimi ja sisuosakondade koostöös kirja pandud eesmärgiga aidata kaasa ühtse, läbipaistva ja eesmärgipärase töötasustamispoliitika kujundamiseks meie haldusalas.
Ootame nüüd haldusala asutustelt kommentaare ja ettepanekuid hea tava dokumendile! Tagasiside palun saata haldusala personalitöö koordinaatorile: karit.eensoo@hm.ee
Haldusala palgakorralduses lähtutakse järgmistest põhimõtetest:
Töötajate tasustamise tingimused ja kord sätestatakse asutuse palgajuhendis, mis on kooskõlas hea tava dokumendis toodud põhimõtetega.
Asutuse palgajuhend on avalik dokument.
Mõisted palgakorralduses:
Palgamäär on palga suurus kindlaksmääratud ajaühikus tehtava töö eest.
Põhipalk on palgamäära alusel arvutatud töötaja igakuine kokkulepitud töötasu, mida makstakse töökoha ülesannete ning tööalaste teadmiste, oskuste ja kogemuste põhjal.
Tulemuspalk on eelnevalt tööplaanis ja/või ametijuhendis sätestatud ja/või muul viisil kokkulepitud eesmärkide eeldatust efektiivsemalt ja silmapaistva kvaliteediga täitmise eest makstav tasu.
Lisatasu täiendavate tööülesannete eest makstakse töölepingus ja/või ametijuhendis määratlemata tööülesannete täitmise või nende tavapärasest intensiivsema täitmise eest.
Toetus on töötajale makstav muu rahaline tasu, mis ei ole seotud töötaja töösooritusega.
Eelarvevahendite kasutamine tasustamisel on eesmärgipärane ja läbipaistev.
Asutuse palgakorraldus on aus ja õiglane, konkreetse töötaja panust arvestav ning tugineb põhjendatud otsustel ja võrdsel kohtlemisel.
Tasustamisel püüeldakse konkurentsivõimelise töötasu maksmise poole.
Asutuse ametikohad on hinnatud ja süstematiseeritud lähtuvalt ametikoha väärtusest.
Ametikohale või ametikohtade grupile on kehtestatud vastav palga alammäär.
Põhipalga suurus lepitakse kokku töötaja töölepingus. Töötaja põhipalk hõlmab kõigi töölepingus ja ametijuhendis kokkulepitud ülesannete täitmist, mida töötaja täidab kokkulepitud tööaja jooksul.
Samaväärsetel ametikohtadel võivad põhipalgad olla diferentseeritud. Töötaja põhipalga suuruse määramisel lähtutakse kokkulepitud tööülesannete mahust, töösooritusest, pädevusest, kvalifikatsioonist, kogemustest ja muudest eesmärgipärastest näitajatest.
Asutuse palgafondi kasutatakse üksnes töösoorituse eest tasustamiseks.
Töötajale võib toetusi maksta üksnes erandlikel ja igakordselt põhjendatud juhtudel eesmärgiga parandada töötaja töösooritust (nt töötaja tervise edendamiseks, tasemehariduse või kutse omandamiseks jmt).
Tasustamisega seonduvad dokumendid, mis ei sisalda delikaatseid isikuandmeid, on avalikud.
Postitatud 18/02/2020 Kommenteeri postitust Haldusala palgakorralduse hea tava
Postitatud 18/02/2020 18/02/2020 Kommenteeri postitust Kavandatavad arendused riigitöötaja iseteenindusportaalis RTIP
Eelnevates infokirjades tutvustasime neid tööõiguse mõisteid, mille käsitlemine töölepingute vormistamisel ja töösuhete tõlgendamisel on nii ministeeriumis kui haldusalas raskusi valmistanud ja küsimusi ning ebakõlasid tekitanud. Oleme selgitanud, mis on summeeritud tööaeg ning kuidas seda arvestatakse, oleme rääkinud põhjalikumalt töölepingu lõpetamisest, selle alustest, protseduurist ning asjaoludest, mida tööandja sel puhul silmas peab pidama, samuti tähtajalistest töölepingutest ning nende sõlmimise lubatavusest, vormistamisest ja pikendamisest.
Seekordse infokirja teema on tasaarvestus – räägime, millistel juhtudel ning tingimustel on tööandjal õigus oma nõudeid töötaja töötasu nõudega tasaarvestada ning vajadusel teha töötaja töötasust kinnipidamisi.
Üldise tasaarvestuse tegemise regulatsiooni annab võlaõigusseadus, mille § 197 sätestab, et kui kaks isikut on kohustatud maksma teineteisele rahasumma või täitma muu samaliigilise kohustuse, võib kumbki pool oma nõude teise poole nõudega tasaarvestada, kui tasaarvestaval poolel on õigus oma kohustus täita ja teiselt poolelt nõuda tema kohustuse täitmist.
Nagu nimetatud säte ütleb, saab tasaarvestada vastastikku eelkõige rahalisi nõudeid, kuid võlaõigussuhtes tuleb kõne alla ka muude nõuete tasaarvestamine. Tingimuseks on seejuures, et nõuded peavad olema samaliigilised. See tähendab, et töösuhetes saame tasaarvestamisel rääkida üksnes rahaliste nõuete tasaarvestamisest.
Tasaarvestuse tegemise eelduseks on avalduse tegemine teisele poolele. Avaldusele ei näe seadus ette vorminõudeid, mis tähendab, et see võib olla tehtud ka suuliselt, kuid tõendamise huvides ning vaidluste vältimiseks soovitame seesugused dokumendid vormistada vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Avalduse puhul on oluline see, et teine pool (so eelkõige töötaja) mõistaks, mida tööandja teha plaanib ning täpselt milliseid nõudeid millistes summades tema töötasu nõudega tasaarvestada soovib.
Tasaarvestuse tulemuseks on see, et poolte nõuded lõpevad kattuvas ulatuses sellest ajast, mil neid võis tasaarvestada, kui pooled ei lepi kokku teisiti.
Töölepingu seadus annab erisätted üldisest võlaõiguse regulatsioonist, mil viisil nõudeid on võimalik tasaarvestada töösuhtes. Kui tavapärases võlasuhtes piisab tasaarvestuse tegemiseks avalduse esitamisest teisele poolele, siis töösuhtes, kui tööandja soovib oma nõuet töötaja nõudega tasaarvestada, on lisaks vajalik töötaja nõusolek.
Seadus kehtestab nõusolekule ka nõuded: esmalt peab nõusolek olema antud vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldaval viisil. See tähendab, et nõusolek peab olema antud kas paberkandjal, elektrooniliselt või näiteks e-kirja teel.
Teise nõudena sätestab töölepingu seadus, et nõusolek peab olema antud peale tasaarvestamise õiguse tekkimist. See tähendab, et tööandja ei saa töötajalt küsida nö püsivat nõusolekut kõikvõimalike nõuete tasaarvestamiseks juba ette, vaid nõusolek tuleb küsida igal üksikul juhtumil eraldi peale seda, kui tööandjal on tekkinud õigus oma nõuet töötaja nõudega tasaarvestada.
Erandi annab siinkohal TLS § 78 lõige 2, mis lubab tööandjal küsida nö püsiva nõusoleku tasaarvestamaks nõudeid, mis on tööandjal tekkinud seoses töötaja poolt tööandja arvel tehtavate kulude kokkulepitud limiiti ületavate summadega. Siinkohal saab tegemist olla näiteks mobiiltelefoni limiidi või kütusekaardi limiidiga, mis on tööandja poolt kehtestatud ning mida töötajal on võimalik ületada. Kirjeldatud limiite ületavate summade tasaarvestamiseks töötasuga võib tööandja küsida töötajalt ühe nõusoleku ning sellisel juhul on see edaspidiste tasaarvestuste tarbeks kehtiv.
Seesugune nõusolek võib olla sätestatud näiteks töölepingu lisana või kirjutatud ühe punktina lepingusse. Näiteks sätestatud ministeeriumi poolt koostatud töölepingu põhjade punkt 5.5. ütleb:
„Töötaja annab nõusoleku tema poolt kooli eelarvest tehtavate kulude kokku lepitud limiite ületavate summade tasaarvestamiseks töötasult.“
Töölepingu seadus sätestab ka erijuhud, mil tööandjal on õigus ilma töötaja nõusolekuta tasaarvestada oma nõue töötaja nõudega, st pidada oma nõue töötaja töötasust kinni. Nimetatud juhud on järgmised:
1) Kui tegemist on tööandja poolt tehtud ettemaksega, mille töötaja peab tööandjale tagastama. Siinkohal võib olla tegemist näiteks juhtumiga, kus tööandja on saatnud töötaja lähetusse ning andnud talle lähetuskulude katteks avanssi (nt 500 eurot), kuid lähetuskulud ei osutunud sedavõrd suureks (töötajal kulus lähetuses nt 300 eurot). Sellisel juhul on ülejäänud summa (200 eurot) TLS mõttes ettemakse, mille töötaja peab tööandjale tagastama ning tööandjal on õigus see summa töötaja töötasust ilma töötaja nõusolekuta kinni pidada.
Juhime tähelepanu, et juhtumitel, mil tööandja on ekslikult töötajale töötasu rohkem üle kandnud või on puhkusetasu rohkem arvestatud vmt, ei ole tegemist TLS § 78 lõike 3 mõttes „ettemaksega, mille töötaja peab tööandjale tagastama“ ja selliseid summasid ei tohi tööandja ilma töötaja nõusolekuta tasaarvestada ega töötaja töötasust kinni pidada. Selliseid nõudeid tohib töötasust kinni pidada üksnes töötaja nõusolekul. Kui töötaja vastavasisulist nõusolekut ei anna, siis on võimalik nõuet sisse nõuda töövaidluskomisjoni või kohtu vahendusel võlaõigusseadusest tulenevalt alusetu rikastumise sätete alusel (VÕS § 1028).
2) Tööandja võib töötaja nõusolekuta töötasust kinni pidada töölepingu lõppemisel tasu väljatöötamata põhipuhkuse eest. Praktikas on ilmselt eriti koolides sagedased juhtumid, mil suve jooksul puhkab töötaja ära terve jooksva aasta puhkuse (on see siis õpetajatel 56 kalendripäeva või muudel töötajatel 28 või 35 kalendripäeva) ning uue õppeaasta alguseks leiab ootamatult uue sobivama töö. Sellisel juhul on tegemist juhtumiga, mil töötaja on ette ära kasutanud puhkuse ulatuses, milleks tal tegelikult veel õigust polnud. Väljatöötamata puhkusetasu peab töötaja tööandjale tagastama ning see summa on tööandjal õigus tema töötasust töölepingu lõppemisel kinni pidada.
Siinkohal võivad ilmneda aga mõned probleemid.
Nimelt saab tööandja õigus ilma töötaja nõusolekuta väljatöötamata puhkuse tasu kinni pidada tekkida üksnes töölepingu lõppemisel (TLS § 84 lõige 1 ütleb, et töösuhtest tulenevad nõuded muutuvad sissenõutavaks töölepingu lõppemisega). See tähendab, et tööandjal on puhkusetasu õigus kinni pidada üksnes nö lõpparvest, ehk siis töötasust, mis töötajale töölepingu lõpetamise päeval välja makstakse, mitte aga näiteks varasemast töötasust.
Võtame ühe näite – töötaja tööleping lõpeb 5. septembril. Suve jooksul on töötaja ära puhanud kogu aasta puhkuse, nt 56 kalendripäeva. Ministeeriumi haldusalas makstakse enamuses asutustes töötasu kuu viimasel päeval, see tähendab, et augusti töötasu makstakse töötajale välja 31. augustil. Töölepingu lõppemise päeval 5. septembril on töötajal seega saada üksnes nelja päeva töötasu (1.-4. septembri töötasu), sellest summast aga oleks vajalik kinni pidada nelja kuu jagu rohkem puhatud puhkusepäevade tasu, mis kuidagi välja ei tule. Varasemalt 31. augustil makstud töötasust aga seda summat ilma töötaja nõusolekuta kinni pidada ei tohi – isegi mitte siis, kui see varasem töötasu makstakse välja üksnes viis päeva varem.
3) Lisaks eelkirjeldatule peab tööandja pidevalt töötaja töötasust summasid kinni ka seaduses ettenähtud juhtudel – näiteks peab tööandja töötaja töötasust kinni ettenähtud tulumaksu ning töötuskindlustusmakse. Samuti teeb tööandja töötaja töötasust vajalikud kinnipidamised täitemenetluse seadustiku alusel, kui tööandjani on jõudnud kohtutäituri poolt töötasu arestimise akt.
Töölepingu seadus sätestab tasaarvestamisel tööandjale veel ühe lisaklausli, mida tööandja peab silmas pidama – nimelt tuleb arvestada täitemenetluse seadustiku §-s 132 sissenõude pööramise kohta sätestatut.
Täitemenetluse seaduse § 132 lõige 1 näeb ette keelu, mille kohaselt ei tohi arestida sissetulekut juhul, kui see ei ületa ühe kuu eest ettenähtud palga alammäära suurust või vastavat osa nädala või päeva sissetulekust. Kooskõlas nimetatud sättega ei tohi tööandja oma nõuet töötaja töötasu nõudega tasaarvestada juhul, kui töötaja töötasu suuruseks on üksnes kuni palga alammäär (so 2020 aastal on riiklikult kehtestatud töötasu alammääraks 584 eurot) või vastav nädala või päeva osa sellest.
Postitatud 18/02/2020 18/02/2020 Kommenteeri postitust Tööõiguse põhimõisted: tasaarvestus töösuhetes


MTÜ Võrtsjärve Kalanduspiirkond kuukiri
Kui kuukiri ei avane korrektselt, saate sellega tutvuda siin.
Oktoober 2016 / 94
Anname teada, et 21.11.2016 kell 15.00 toimub Valma infopunktis MTÜ Võrtsjärve Kalanduspiirkond üldkoosolek.
2016.a. rakenduskava koostööprojekti muudatuste ülevaatamine ja kinnitamine
Võrtsjärve kalanduspiirkond strateegia 2015-2025 muudatuste ülevaatamine ja kinnitamine
2017.a. rakenduskava ülevaatamine ja kinnitamine
Projektitoetuse taotluste paremusjärjestuse kinnitamine
Muud kohalalgatatud küsimused: uute liikmete vastuvõtt ja 2015.a. majandusaasta aruande kinnitamine.
Võrtsjärve kalanduspiirkond strateegia muudatustega on võimalik tutvuda: http://www.vortskalandus.ee/periood_2014-2020/
2016.a I projektitoetuste taotlusvoor ja juurdepääsupiirangud avalikule teabele
Septembris 2016 toimus projektitoetuste I taotlusvoor. Voorule eelnesid teabepäevad taotlejatele, mis toimusid Valmas, Rannus, Tarvastus ja Pikasillas ning infopäev hindajatele. Projektide hindamiskoosolek toimus oktoobris.
Eelmise perioodiga võrreldes on käesoleval perioodil mitmeid erisusi, mida tuleb jälgida nii taotlejatel, hindajatel kui algatusrühmal.
Kõige suurem erisus on seotud kohaliku hindamiskomisjoni projektitoetuse taotluste ettepanekute avalikustamisega. Nimelt tuleb järgida kalandusturu korraldamise seadust ja avaliku teabe seadust ning hindamistulemused asutusesiseseks tunnistada. Avalikustada võib hindamistulemusi alles pärast PRIA poolt toetuse määramist.
Sellega seoses on kõikidel Eesti kalanduspiirkondadel tekkinud arusaamatusi ja kerkinud mitmeid küsimusi, kuidas saaks dokumentidele juurdepääsupiirangu kehtestanud algatusrühm, sh juhatus, üldkoosolek ning hindamiskomisjon seaduse ja määrusega ette nähtud tegevusi ellu viia ja millal võib piirangud maha võtta. Sellele vastas PRIA jurist:
Juurdepääsupiirang:
Juhatus, hindamiskomisjon ja üldkoosolek on algatusrühma tööorganid, kes täidavad neile seaduse alusel pandud ülesandeid ning vajavad igal juhul otsuste tegemiseks juurdepääsu kõigile andmetele. Juurdepääsupiirang kehtib kolmandatele isikutele, s.o väljaspool algatusrühma olevad isikud. Selle kehtestamiseks tuleb dokumentidele kanda märge „asutusesiseseks kasutamiseks“ viitega avaliku teabe seaduse § 35 lg 1 p 19 ja kalandusturu korraldamise seaduse § 8 lg 1.
Kuidas tagada see, et teave, mis ei ole avalikustamiseks mõeldud ei saa avalikuks?
Juhatus võib üldkoosoleku alguses meelde tuletada, et taotlejate ja taotluste kohta käiv info ei ole kuni PRIA toetuse määramise otsuse tegemiseni avalik, ja paluda seda mitte levitada. Algatusrühm võib isegi põhikirjas ette näha karistused juhuks, kui tuleb välja, et keegi on juurdepääsupiiranguga teavet avaldanud.
Suusõnalist info levimist ei saa muidugi täielikult takistada ükski seadus, AvTS ja KTKS sätestavad üksnes kirjalike dokumentide ja ametliku info avaldamise keelu. AvTS § 3 defineeribki avaliku teabena ainult sellist teavet, mis on teabekandjale jäädvustatud ja dokumenteeritud teave, mis on saadud või loodud seaduses või selle alusel antud õigusaktides sätestatud avalikke ülesandeid täites.
Üldkoosoleku protokolli avaldamine:
Algatusrühm saab esialgu avaldada üldkoosoleku protokolli üksnes selles osas, kus ei nimetata taotlejaid ega arutata taotluseid. AvTS § 38 lõike 2 kohaselt, kui teabele juurdepääsu võimaldamine võib põhjustada juurdepääsupiiranguga teabe avalikuks tulemise, siis tagatakse juurdepääs üksnes sellele osale teabest või dokumendist, mille kohta juurdepääsupiirangud ei kehti. Pärast PRIA otsuste tegemist võib avaldada üldkoosoleku protokolli terves ulatuses, aga enne tuleb juurdepääsupiiranguga punktid välja jätta/kinni katta. Vastava juurdepääsupiiranguga päevakorrapunkti pealkirja alla võib sisu asemel lisada selgituse, et „ juhatuse esimehe otsusega tunnistatud asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks avaliku teabe seaduse § 35 lg 1 p 19 ja kalandusturu korraldamise seaduse § 8 lg 1 alusel“.
Avalikustada võib üksnes PRIAlt positiivse otsuse saanud taotlused:
KTKS § 8 lg 3 sõnastusest tuleneb, et PRIA avalikustab määruse nr 508/2014 V lisa punktis 1 nimetatud andmed fondi toetuse andmise korral. Pärast rahuldamise otsuse PRIA veeblilehel avaldamist ei ole ka algatusrühmal piiranguid PRIAlt positiivse otsuse saanud taotluste andmete avaldamiseks oma veebilehel, aga rahuldamata jäänud taotluste andmete avaldamiseks seaduslik alus puudub. Seega tuleb koosoleku protokollis nende taotluste osa endiselt kinni katta/välja jätta ning märkida juurdepääsupiirangu alused.
Ülaltoodule tuginedes palume kõikidel säilitada kannatlikku meelt seniks, kui PRIA on kõik taotlused menetlenud ja toetused määranud. Alles siis saab ka algatusrühm avalikustada hindamiskomisjoni, juhatuse ja üldkoosoleku ettepanekud ning otsused.
FARNET`i uue programmperioodi seminar „ Boosting business along the fisheries supply chain“ toimus Kreekas, Thessalonikis 18 – 20 oktoober 2016.
Kohtumise põhieesmärk oli anda ülevaade, kuulata kogemusi ning jagada nõuandeid kalandusega seotud teemadel, lähtudes programmperioodist 2014-2020.
Suurt rõhku pandi kalanduspiirkondade hindamisprotsessile, alustades juba esimesest nõustamisest. Teemale oli pühendatud mitu töötuba. Lähtuti eesmärgist, et taotleja tuleb oma plaani eelnevalt tutvustama ja ta saab proffessionaalset abi projekti koostamisel. Euroopa kogemuse baasil jääb sageli kalurite edu projektitoetuste taotlemisel ja elluviimisel vähese kogemuse taha pidama. Ehk osatakse suurepäraselt kaluritööd, aga muu – ka äriline pool, ei ole nii tugev. Samas aitaks see kaluritel suurendada oma sissetulekuid, olla produktiivsem.
Töötubade raames jõuti mitmete ettepanekuteni. Suurte piirkondade ( 100 – 200 kalurit, ettevõtjat ) puhul nt Itaalias, tutvustati plaani luua tugikontor või siis nõustaja ametikoht piirkonna juurde. Tegemist peab olema 100 % erapooletu ja põhjaliku ettevalmistusega spetsialistiga, kelle töö on kõigi paberi- ja plaanitoimingutega kalurite aitamine, ühise idee puhul osapoolte kokkuviimine ja suhtlus litsentside, lubade, pangagarantiide jms teemadel.
Pikalt keskenduti ka teadusasutuste ja kalanduspiirkonade koostööle. Seda nii erinevate vesiviljelustoodete arendamise ja kasvatamise osas. Taas oli eluline näide Prantsusmaalt, kus otsiti lahendust rannakarpide kesta kasutamiseks kosmeetikatööstuses. Uuriti põhjalikult iga piirkonna vastavaid koostöövõimalusi – kas piirkonnas on teadusasutusi ning kas nendega tehakse koostööd.
Eluliste tegevusnäidete osas jäi meelde kohaliku Thessaloniki piirkonna esindaja ülevaade sinikrabide püügist ja turustamisest. Tegemist liigiga, mille söömine ei ole Kreekas populaarne, samas võimaldab ta aastaringset püüki. Mis omakorda tähendab suuremat tööd ja ka tulu kaluritele. Hakates otsima lahendust, jõuti kohaliku Hiinlaste kogukonnani ja ületades keelebarjääre jõuti ka müügini. See eeldas pikka tööd, kuid tänaseks annab see lisatulu pea 200 kalurile ning toimib eksport Hong-Kongi.
Kokkuvõttena võib öelda, et kohati on erinevate probleemide lahendamine, planeerimine ja arendus ka selle pisikese Euroopa lõikes kardinaalselt erinev. Samas on iga riik omanäoline ja peab arvestama selle omapäradega. Kuid kindel eesmärk on see, et peab olemas avatud ja püüdma õppida teiste kogemustest. Kuigi sageli ei pruugi need kogemused esmapilgul meie keskkonda sobida.
Seminaril osalemise kulud kattis Farnet.
Anmar Pihlak, MTÜ Võrtsjärve Kalanduspiirkond juhatuse liige
Valitsus kinnitas kutselise kalapüügi võimalused ja tasud 2017. aastaks
Tänasel valitsuse istungil kinnitati kutseliste kalurite järgmise aasta kalapüügivõimalused ning –tasud. Võimalused jäävad käesoleva aastaga võrreldes enam-vähem samaks, tasumäärad on erineva ulatuse ja suunaga.
Teadlaste hinnangul on kalavarude seis jäänud üldiselt samaks, seega käesoleva aastaga võrreldes kutselise kalapüügi võimalused oluliselt ei muutu. Seoses uue kalapüügieeskirja jõustumisega 2017. aasta 1. jaanuaril ühtlustatakse või täpsustatakse eelnõus püügivahendite nimetusi.
Järgmise aasta kalapüügiõiguse tasumäärad on arvutatud keskkonnatasude seadusega kehtestatud piirmäärasid arvestades. Tasumäärad lähtuvad eelmise aasta püügistatistikast ning ei ületa 3,5% 2015. aastal keskmiselt püütud kala väärtusest püügivahendi kohta piirkonnas. Erinevate püügivahendite osas on tasude muutused erineva ulatuse ja suunaga.
Rannikumere 42 püügivahendist jääb eelmise aastaga võrreldes tasu samaks või langeb 32 juhul ja tõuseb 10 püügivahendi tasu. Tasude tõus on tingitud suurenenud saakidest eeskätt ahvenapüügil Väinamere piirkonnas. Näiteks tõuseb järgmisel aastal erinevate ääremõrdade tasumäär Väinamerega piirnevates Lääne, Hiiu ja Saare maakonnas.
Siseveekogudel kasutatavate püügivahendite 63 eri nimetusest tõuseb tasu 2017. aastal 19 juhul, siingi on näha näiteks jõemõrdade tugevat saakide tõusu eeskätt Saaremaal ja Tartumaal.
Uute püügiõiguse tasumäärade rakendumisel laekub riigieelarvesse ligikaudu 346 000 eurot, mis on ligi 20 000 euro võrra vähem kui tänavu. Vahendeid kasutatakse kalavarude ja –liikide uuringuteks, järelevalveprojektideks, kalade noorjärkude veekogudesse asustamiseks ning kalade kudealade parandamise kulude katmiseks Keskkonnainvesteeringute Keskuse kaudu.
Räime, kilu, tursa ja lõhe püügivõimalused lepiti kokku Euroopa Liidu kalandus- ja põllumajandusnõukogus, Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni piiriveekogudel Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel lubatavad püügikogused lepitakse kokku 2016. aasta novembris toimuvatel läbirääkimistel. Mõlemad nimetatud püügivõimalused kehtestatakse käesoleva määruse muudatusega 2017. aasta alguses.
Määruse seletuskirja leiab siit.
Algas konkurss 2017. aasta toidupiirkonna leidmiseks
Eesti toidu piirkonna tiitli kandmiseks 2017. aastal saab taotluse esitada kuni 4. novembrini 2016.
Maaeluministeerium kuulutas välja konkursi 2017. aasta Eesti toidupiirkonna tiitli kandja leidmiseks. Aasta toidupiirkonda valitakse, et aidata kaasa kohaliku toidu ja toidukultuuri tutvustamisele. Tänavu on Hiiumaa maitsete aasta.
„Eesti erinevates piirkondades toodetakse ja valmistatakse omanäolist toitu, peame vaid õppima seda ise paremini väärtustama ja välja pakkuma. Eesti toidu piirkonna tiitel annabki võimaluse kohaliku toidu ja toidutootjate tutvustamiseks kogu aasta jooksul,“ ütles Maaeluministeeriumi Eesti toidu programmi projektijuht Kadi Raudsepp. 2016. aasta on Hiiumaa maitsete aasta ja Kadi Raudsepa sõnul on see näidanud kohalike maitsete elujõudu. „Hiidlased on leidnud selles võimaluse väga jõuliselt ja edukalt oma toitu tutvustada.“
Eesti toidu piirkonna tiitli kandmiseks 2017. aastal saab taotluse esitada kuni 4. novembrini 2016. Taotluses tuleb esitada kava, kuidas aasta jooksul kavatsetakse oma piirkonna maitseid esile tõsta ja tutvustada. „Taotleja võib olla nii kodanikuühendus, sihtasutus kui ka kohalik omavalitsus,“ selgitas Raudsepp. Juhendi taotlemise kohta leiab Eesti toidu teemalehelt.
Kohaliku toidu tutvustamiseks valitakse alates 2016. aastast Eesti toidupiirkonda, kus toodetud toidule ja mille toidukultuurile pööratakse aasta jooksul suuremat tähelepanu. Koos tiitliga antakse toidupiirkonnale üle ka 1,5 meetri pikkune kahvel. 2016. aastal kannab tiitlit Hiiumaa.
Eesti toidu piirkonna valimine on osa müügiedenduskavast „Eesti toit 2015–2020“. Varem on Maaeluministeerium koos koostööpartneritega korraldanud selle raames Eesti toidu väljaku 2014. aasta laulupeol „Aja puudutus. Puudutuse aeg“, Eesti toidu kuu 2015. ja 2016. aastal, Hiiumaa maitsete aasta ning 2015. ja 2016. aastal toimunud üle-eestilise avatud talude päeva.
Maaeluvõrgustiku kohaliku toidu teemapäev: toiduohutuse nõuded 24. novembril Jänedal
Aeg: 24.11.2016
Koht: Maamajanduse Infokeskus, Jäneda
Maamajanduse Infokeskus korraldab neljapäeval, 24. novembril kohaliku toidu teemapäeva, kus seekordseks teemaks on toiduohutuse nõuded: mis on uut? mis on muutumas? mis väärib meeldetuletamist?
Teemapäeval käsitletakse aktuaalseid toidu ohutusega seotud õigusakte ja nende rakendamist. Lisaks saab ülevaate uutest toidu- ja toitumissoovitustest. Eesmärk on tuletada meelde olulised kehtivad nõuded, rääkida uutest nõuetest ning planeeritavatest muudatustest jagatuna kolme teemadegruppi:
Teemapäevale registreerimine kuni 18. novembrini.
Kogukonna juhitud kohalikku areng - kuidas see tegelikult töötab?
Aastatel 2014-2020 on Euroopa Liidus kohaliku tasandi eesmärkide paremaks elluviimiseks võimalus kasutada kogukonna juhitud kohalikku arengut (CLLD) toetavat toetusskeemi, mis haarab enda alla lisaks Euroopa maaelu arengu põllumajandusfondi (EAFRD) ja Euroopa merendus- ja kalandusfondi (EMKF) vahenditele ka Euroopa regionaalarengu fondi (ERF) ja Euroopa sotsiaalfondi (ESF).
Mitmetes liikmesriikides on võimalus, et ühe ja sama kohaliku tegevusgrupi strateegia kaudu on võimalik taotleda kõigi eelnimetatud fondide meetmete toetusi.
Eesti on valinud ühe toetusfondi (nn mono-fondi) põhiste kohalike arengustrateegiate koostamise tee. Tänaseks rakendab Eesti maaelu arengukava (rahastatud EAFRD`st) LEADER-meetme toetust 26 kohalikku tegevusgruppi ning EMKF meetme "Kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegia rakendamine" 8 kohalikku algatusrühma.
Loe täpsemalt edasi maainfo kodulehelt: http://www.maainfo.ee/index.php?article_id=5898&page=3452&action=article&
Emajõe Suursoo kaamera töötab taas
Allikas: Kalastusinfo.ee
Mõned päevad tagasi hakkas pikalt pausil olnud Emajõe-Suursoo Kantsi külastuskeskuse veebikaamera taas pilti edastama.
Veebikaamera pilti näeb siit.
Hetkel on remondis Varnja kaamera, mis loodetavasti saab korda lähiajal. Lisaks peaks aasta lõpuks saama kaamera üles ka Võrtsjärve äärde.
Kuidas eristada nurgu latikast?
Kalahuviline küsib: Kuidas teha vahet nurul ja latikal?
Sageli on kalastajad kimpus kahe pealtnäha teineteisele üsna sarnase kalaliigi - nuru (Blicca bjoerkna) ja latika (Abramis brama) - eristamisega. Aga miks seda üldse vaja on? Selleks on vähemasti 2 head põhjust.
Esiteks, on latikale Peipsis, Emajões ja Väikeses Emajões kehtestatud alammõõt (l=30 ja L=35), mis tähendab, et väikesed nuru suurusklassi jäävad latikad tuleb vetta tagasi lasta. Teiseks, jäävad nuru kulinaarsed väärtused latika omale ikka tugevasti alla.
Nuru ja latika eristamine käib põhiliselt järgmiste loetletud tunnuste alusel:
Neelhuambad - nurul kahes reas, latikal ühes reas;
Soomuseid küljejoonest seljauimeni - nurul 9-10 rida, latikal 12-14 rida;
Soomused seljauime juures - nurul sama suures kui küljejoone juures, latikal väiksemad kui küljejoone juures;
Silm - nurul silma ja ninamiku vahe väiksem kui silma läbimõõt, latikal suurem kui silma läbimõõt (väga väikestel latikatel ei pruugi see tunnus hästi tuvastatav olla);
Rinna- ja kõhuuimed - nurul vähemasti kehapoolses osas kollakad või punakad, latikal sinakashallid.
Foto 1. Peipis järvest püütud nurg (Blicca bjoerkna) ehk rõks (üleval) ja latikas (Abramis brama) (all). Nuru rinna- ja kõhuuimed on punakad, latikal sinakashallid. Nuru soomused on seljauime juures sama suured kui küljejoone juures. Foto: A. Rakko.
Joonis 1. Peipsist püütud nurust ja latikast tehtud autentsed joonised. Autor: Iti Jürjental.
Joonis 2. Soomuseid küljejoonest seljauimeni - nurul 9-10 rida, latikal 12-14 rida. Autor: Iti Jürjental.
Joonis 3. Nuru ja latika neeluhambad.
KUULUTUSED / REKLAAM
OOTAME JÄTKUVALT UUDISEID, INFOT ÜRITUSTEST, KUULUTUSI JA TEATEID MEIE E-POSTILE, ET OLLA KURSIS PIIRKONNAS TOIMUVAGA.
MTÜ liikmetele kuulutamine tasuta, väljastpoolt liikmeskonda tasuline:
Väike kuulutus (1/8 A4 lk) 5 EUR, keskmine kuulutus (1/4 A4 lk) 10 EUR ja suur kuulutus (1/2 A4 lk) 30 EUR
MTÜ Võrtsjärve Kalanduspiirkond · Vaibla küla · Rannu-Jõesuu 70314 · Estonia