I osa. ÜLDOSA
Käesolev seadus reguleerib tööstusdisaini valdkonnas loodud tööstusdisainilahenduste õiguskaitset Eesti Vabariigis.
(1) Tööstusdisainilahenduse õiguskaitse sätestatakse käesolevas seaduses, teistes seadustes ning nende alusel ja nende täitmiseks väljaantud Vabariigi Valitsuse ja ministrite määrustes.
(2) Kui tööstusdisainilahenduse õiguskaitset käsitlev õigusakt on vastuolus Riigikogu poolt ratifitseeritud välislepinguga, kohaldatakse välislepingu sätteid.
(3) Käesolevas seaduses sätestatud tööstusdisainilahenduse õiguskaitse on sõltumatu autoriõiguse seaduses (RT 1992, 49, 615; RT I 1996, 49, 953) sätestatud kaitsest.
(2) Õiguskaitse antakse tööstusdisainilahenduse registreerimisega riiklikus tööstusdisainilahenduste registris (edaspidi register) käesolevas seaduses sätestatud korras.
(2) Tööstusdisainilahenduse uudsuse kindlaksmääramisel ei võeta arvesse teavet, mille on kuue kuu jooksul enne registreerimistaotluse esitamise päeva või prioriteedinõude puhul enne prioriteedikuupäeva avalikustanud isik, kellel on õigus taotleda tööstusdisainilahenduse registreerimist, või muu isik, kes on saanud teabe nimetatud isikult.
1) tuleneb üksnes toote tehnilisest otstarbest;
4) on mikrolülituste topograafia;
6) raviaine nimi.
(4) Prioriteedi võib määrata mitme esmase registreerimistaotluse järgi.
(4) Isik, kellel on käesoleva paragrahvi järgi õigus taotleda tööstusdisainilahenduse registreerimist, võib taotleda sellise tööstusdisainilahenduse registreerimist, mis on kooskõlas käesoleva seaduse § 5 lõikes 1, §-des 6 ja 7 ning § 10 lõikes 3 sätestatuga.
5) tööstusdisainilahenduse kasutamine tööstusdisainilahenduse endaga seotud katsetustes;
6) tööstusdisainilahenduse omaniku poolt või tema loal tööstusdisainilahenduse järgi valmistatud ja käibesse lastud toodete levitamine, müümine, müügiks pakkumine või eelnimetatud eesmärkidel importimine, eksportimine ja ladustamine.
(3) Käesolevas seaduses käsitatakse mõistet «ettevõte või selle osa» äriseadustiku (RT I 1995, 26--28, 355; 1996, 52--54, 993; 1997, 16, 258; 48, 774; 77, 1313) § 5 tähenduses.
II osa. REGISTREERIMISTAOTLUS JA SELLE MENETLUS
(3) Registreerimistaotluse dokumentide sisu- ja vorminõuded kehtestab Vabariigi Valitsus või tema volitusel majandusminister.
(2) Registreerimistaotluse võib esitada otse või posti teel. Telefaksi teel või elektroonsete vahendite kaudu esitatud registreerimistaotlust vastu ei võeta.
(3) Registreerimistaotluse esitamise eest tasutakse riigilõiv.
(4) Kui registreerimistaotlus sisaldab üle kahe tööstusdisainilahenduse variandi, tasutakse registreerimistaotluse esitamisel kolmandast variandist alates iga järgmise variandi eest täiendav riigilõiv.
(5) Riigilõivu tasumist tõendav dokument esitatakse kas registreerimistaotluse saabumise päeval või ühe kuu jooksul registreerimistaotluse saabumise päevast.
(6) Volikiri esitatakse registreerimistaotluse saabumise päeval või kahe kuu jooksul registreerimistaotluse saabumise päevast.
(7) Prioriteedinõue peab olema esitatud registreerimistaotluse saabumise päeval. Prioriteedinõuet tõendavad dokumendid esitatakse kas registreerimistaotluse saabumise päeval või üheksa kuu jooksul prioriteedikuupäevast.
(8) Registreerimistaotluse esitamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus või tema volitusel majandusminister.
(1) Taotleja võib esitada registreerimistaotluse ning ajada tööstusdisainilahenduse registreerimisega ja registreeringu jõushoidmisega seotud asju ise või Eesti Vabariigis elukohta ja Eesti kodakondsust omava Eesti patendivoliniku (edaspidi patendivolinik) kaudu. Patendivoliniku volitus määratakse kindlaks taotleja antud volikirjas.
(2) Taotleja, kelle elu- või asukoht on väljaspool Eesti Vabariiki, võib esitada registreerimistaotluse ise või patendivoliniku kaudu. Edasisi tööstusdisainilahenduse registreerimisega ja registreeringu jõushoidmisega seotud asju ajab ta ainult patendivoliniku kaudu.
(3) Kui registreerimistaotluse esitavad ühiselt mitu taotlejat ise, peavad nad valima edasiste tööstusdisainilahenduse registreerimisega ja registreeringu jõushoidmisega seotud asjade ajamiseks patendivoliniku või enda hulgast esindaja (ühise esindaja), kelle elu- või asukoht on Eesti Vabariigis. Ühise esindaja volitus määratakse kindlaks taotlejate antud volikirjas.
5. peatükk. REGISTREERIMISTAOTLUSE MENETLUS
Tulenevalt tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni artikli 12 lõikest 1 ja käesolevast seadusest menetleb registreerimistaotlust Patendiamet.
(1) Patendiamet teeb registreerimistaotluse saabumisel registreerimistaotluse igale dokumendile saabumismärke. Saabumismärge peab sisaldama järgmisi andmeid:
3) taotleja nimi ja aadress.
(4) Pärast registreerimistaotluse esitamise päeva määramist käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatu järgi ning riigilõivu tasumist tõendava dokumendi esitamist käesoleva seaduse § 24 lõikes 5 sätestatu järgi võtab Patendiamet registreerimistaotluse menetlusse ning teatab sellest taotlejale kirjalikult.
(5) Kui vastavalt käesoleva seaduse §-s 25 sätestatule peab taotlejal olema esindaja, võtab Patendiamet registreerimistaotluse menetlusse pärast käesoleva seaduse §-s 26 sätestatu kohase volikirja saabumist.
(6) Menetlusse võetud registreerimistaotluse kohta avatakse registreerimistaotluse menetluse toimik.
(7) Registreerimistaotluse menetluse toimikus hoitakse registreerimistaotluse dokumente, menetlusega seotud kirjavahetust ja riigilõivu tasumist tõendavaid dokumente ning Patendiameti otsuseid ja nende otsuste vaidlustamisega seotud kirjavahetust.
(1) Patendiamet keeldub registreerimistaotlust menetlusse võtmast, tehes registreerimistaotluse menetlusse võtmisest keeldumise otsuse, kui:
1) puudub riigilõivu tasumist tõendav dokument ja seda ei ole esitatud ühe kuu jooksul registreerimistaotluse saabumise päevast;
2) puudub volikiri ja seda ei ole esitatud kahe kuu jooksul registreerimistaotluse saabumise päevast.
(2) Registreerimistaotluse menetlusse võtmisest keeldumise otsusest teatatakse taotlejale kirjalikult ja registreerimistaotluse dokumendid tagastatakse.
(3) Registreerimistaotluse menetlusse võtmisest keeldumise otsuses peab sisalduma:
6) otsuse teinud õiguspädeva ametniku nimi ja allkiri.
(4) Registreerimistaotluse menetlusse võtmisest keeldumise otsus jõustub selle tegemise päeval.
(5) Registreerimistaotluse menetlusse võtmisest keeldumisel makstakse riigilõiv tagasi.
(1) Registreerimistaotluste ja nende menetluse andmekogu on korrastatud andmete kogum menetlusse võetud registreerimistaotluste dokumentide ja nende menetluse kohta. Andmekogus hoitakse registreerimistaotluse ja selle menetluse andmeid kuni registreerimistaotluse menetluse toimiku sulgemiseni.
(2) Registreerimistaotluste ja nende menetluse andmekoguga tutvumine ja andmekogust andmete väljastamine on keelatud. Andmekogust on lubatud väljastada ainult tööstusdisainilahenduse nimetust, registreerimistaotluse numbrit, registreerimistaotluse esitamise päeva, prioriteedi andmeid, taotleja nime ja taotleja esindaja nime.
(3) Registreerimistaotluse menetluse toimikuga võib tutvuda taotleja või isik, kellel on selleks taotleja kirjalik luba või keda taotleja on kirjalikult teavitanud registreerimistaotluse esitamisest ning hoiatanud oma õigusest taotleda tööstusdisainilahenduse registreerimist ja saada tööstusdisainilahenduse omanikuks, järelevalveõigusliku riigiasutuse pädev ametiisik ja kohus. Registreerimistaotluse menetluse toimikust ei väljastata andmeid autori kohta, kui autor on keelanud oma nime avalikustamise.
(4) Teabe väljastamine andmekogust on tasuline, välja arvatud teabe väljastamine järelevalveõiguslikule riigiasutusele või kohtule.
(5) Andmekogu asutab ja andmekogust teabe väljastamise tasumäärad kehtestab Vabariigi Valitsus või tema volitusel majandusminister.
§ 31. Menetlusse võetud registreerimistaotluse dokumentide sisu- ja vorminõuete kontrollimine
1) registreerimistaotluse dokumentide olemasolu käesoleva seaduse §-s 20 sätestatu järgi ja nende vastavust vorminõuetele;
2) registreerimistaotluse dokumentide sisu käesoleva seaduse §-s 19 ja §-des 21--24 sätestatu järgi;
3) tööstusdisainilahendust käesoleva seaduse §-des 4 ja 9 ning § 10 lõigetes 1 ja 2 sätestatu järgi;
4) tööstusdisainilahenduse rahvusvahelise klassifikatsiooni klassi ja alaklassi numbrit (numbri puudumisel määrab selle).
1) tööstusdisainilahendust käesoleva seaduse § 5 lõikes 1, §-des 6 ja 7 ning § 10 lõikes 3 sätestatu järgi;
(3) Prioriteedinõude korral kontrollib Patendiamet prioriteedikuupäeva määramiseks:
1) prioriteedinõude esitamist käesoleva seaduse § 11 lõigetes 2, 3 ja 4 ning § 24 lõikes 7 sätestatu järgi;
2) prioriteedinõuet tõendavate dokumentide sisu käesoleva seaduse §-s 23 sätestatu ja nende esitamise tähtajast kinnipidamist käesoleva seaduse § 24 lõikes 7 sätestatu järgi.
(4) Patendiamet ei rahulda prioriteedinõuet, kui käesoleva paragrahvi lõike 3 kohaselt tehtud kontrolli tulemusena selgub, et mõni nõuetest ei ole täidetud, ning teatab sellest taotlejale kirjalikult.
(5) Patendiamet teatab registreerimistaotluse dokumentide vormi ja sisu puuduste või muude registreerimistaotluse menetlust takistavate asjaolude ilmnemisel nendest taotlejale kirjalikult ning määrab puuduste kõrvaldamiseks või selgituste andmiseks kahekuulise tähtaja.
(6) Taotleja avalduse põhjal pikendab Patendiamet registreerimistaotluses esinevate puuduste kõrvaldamise või selgituste andmise tähtaega kuni kuue kuuni. Avaldus peab olema esitatud enne käesoleva paragrahvi lõikes 5 määratud tähtaja lõppemist. Tähtaja pikendamise eest tasutakse riigilõiv.
Taotleja võib menetluse jooksul teha registreerimistaotlusse parandusi ja täiendusi, mis ei muuda registreerimistaotluse esitamise päeval selles esitatud tööstusdisainilahendust.
(2) Patendiamet loeb registreerimistaotluse tagasivõetuks, kui taotleja ei ole käesoleva seaduse § 31 lõigete 5 või 6 kohaselt määratud tähtaja lõpuks vastanud Patendiameti nõudmisele kõrvaldada registreerimistaotluses esinevad puudused või anda selgitusi.
(2) Tagasivõetud või tagasivõetuks loetud registreerimistaotluse menetluse toimik suletakse ja säilitatakse salastatuna alaliselt Patendiameti arhiivis.
(1) Patendiamet taastab registreerimistaotluse menetluse taotleja nõudel või apellatsioonikomisjoni otsuse või kohtuotsuse alusel ja avab suletud registreerimistaotluse menetluse toimiku.
(2) Taotleja võib nõuda registreerimistaotluse lõpetatud menetluse taastamist, kui taotleja ei ole vastanud Patendiameti nõudmisele kõrvaldada registreerimistaotluses esinevad puudused või anda selgitusi käesoleva seaduse § 31 lõike 5 või 6 kohaselt määratud tähtaja lõpuks vääramatu jõu või muu taotlejast või tema esindajast sõltumatu takistuse tõttu.
(3) Registreerimistaotluse menetluse taastamise avalduse võib esitada ühe aasta jooksul käesoleva seaduse § 31 lõike 5 või 6 alusel määratud tähtaja lõpust. Avaldusele tuleb lisada riigilõivu tasumist tõendav dokument.
(1) Kui tööstusdisainilahendus ei ole vastuolus käesoleva seaduse §-de 4 ja 9 ning § 10 lõigete 1 ja 2 nõuetega ja registreerimistaotlus vastab käesoleva seaduse §-de 19--24 ja 33 nõuetele, teeb Patendiamet tööstusdisainilahenduse registreerimise otsuse ning teatab sellest taotlejale kirjalikult.
(2) Tööstusdisainilahenduse registreerimise otsuses peab sisalduma:
3) resolutsioon tööstusdisainilahenduse registris registreerimise kohta;
5) otsuse teinud õiguspädeva ametniku nimi ja allkiri.
(3) Tööstusdisainilahenduse registreerimise otsus jõustub selle tegemise päeval.
(1) Kui tööstusdisainilahendus on vastuolus käesoleva seaduse §-de 4, 9 või § 10 lõike 1 või 2 nõuetega või registreerimistaotlus ei vasta käesoleva seaduse §-de 19--24 või 33 nõuetele, teeb Patendiamet tööstusdisainilahenduse registreerimisest keeldumise otsuse ja teatab sellest taotlejale kirjalikult.
(2) Tööstusdisainilahenduse registreerimisest keeldumise otsuses peab sisalduma:
(3) Tööstusdisainilahenduse registreerimisest keeldumise otsus jõustub selle tegemise päeval.
§ 39. Registreerimistaotluse menetluse lõppemine
(1) Registreerimistaotluse menetlus Patendiametis lõpeb tööstusdisainilahenduse registreerimisega registris või tööstusdisainilahenduse registreerimisest keeldumisega.
(2) Pärast tööstusdisainilahenduse registreerimist registris suletakse registreerimistaotluse menetluse toimik ja antakse üle registri koosseisu.
(3) Tööstusdisainilahenduse registreerimisest keeldumise korral suletakse registreerimistaotluse menetluse toimik pärast kaebuse esitamise tähtaja möödumist või vaidlustamise korral pärast vaidlustamise menetluse lõppemist ja säilitatakse salastatuna alaliselt Patendiameti arhiivis.
6. peatükk. PATENDIAMETI OTSUSE VAIDLUSTAMINE
§ 40. Patendiameti otsuse peale kaebamise õigus
(1) Taotleja võib esitada kaebuse Patendiameti tehtud:
1) registreerimistaotluse menetlusse võtmisest keeldumise otsuse peale;
2) tööstusdisainilahenduse registreerimisest keeldumise otsuse peale;
3) registreerimistaotluse menetluse lõpetamise või menetluse taastamisest keeldumise otsuse peale.
(2) Taotleja võib esitada kaebuse Patendiameti tehtud tööstusdisainilahenduse registreerimise otsuse peale, kui ei ole rahuldatud registreerimistaotluses esitatud prioriteedinõuet.
§ 41. Tööstusomandi apellatsioonikomisjon
(1) Kaebus Patendiameti otsuse peale esitatakse Eesti Vabariigi kaubamärgiseaduse (RT 1992, 35, 459; RT I 1995, 26--28, 355; 1996, 49, 953) alusel moodustatud tööstusomandi apellatsioonikomisjonile (edaspidi apellatsioonikomisjon).
(2) Apellatsioonikomisjon tegutseb Majandusministeeriumi valitsemisalas ja teda finantseeritakse riigieelarvest Majandusministeeriumi eelarve kaudu.
§ 42. Kaebuse esitamise tähtaeg
(1) Kaebuse Patendiameti otsuse peale võib esitada kahe kuu jooksul selle tegemise päevast.
(2) Kaebuse hilisema esitamise korral võib apellatsioonikomisjon kaebaja avalduse alusel kaebuse esitamise tähtaja ennistada, kui ta tunnistab kaebuse hilisema esitamise põhjuse mõjuvaks.
§ 43. Kaebusele esitatavad nõuded
(1) Kaebus esitatakse apellatsioonikomisjonile kirjalikult ja selles märgitakse:
1) apellatsioonikomisjoni täielik nimi;
2) füüsilisest isikust kaebaja ees- ja perekonnanimi ning elukoha aadress, juriidilisest isikust kaebaja nimi ning asukoha aadress;
3) vaidlustatava otsuse number ja kuupäev;
4) kaebaja põhjendus, miks ta loeb vaidlustatava otsuse ebaõigeks ja seadusega vastuolus olevaks;
6) kaebaja või tema volitatud esindaja allkiri.
(2) Kaebusele lisatakse:
1) vaidlustatava otsuse ärakiri;
3) volikiri, kui kaebus esitatakse esindaja kaudu.
(3) Volikiri esitatakse koos kaebusega või kahe kuu jooksul kaebuse esitamise päevast.
(4) Kaebusele võib lisada kaebuse põhjendatust tõendavad dokumendid.
§ 44. Kaebuse täiendamine
Kaebaja võib esitatud kaebust muuta ja täiendada kuni kaebuse arutamise alguseni apellatsioonikomisjonis, esitades sellekohase kirjaliku avalduse ja vajalikud dokumendid.
§ 45. Kaebusest loobumine
(1) Kaebaja võib oma kaebusest loobuda kuni apellatsioonikomisjoni otsuse tegemiseni, esitades apellatsioonikomisjonile sellekohase kirjaliku avalduse.
(2) Kui kaebaja oma kaebusest loobub, lõpetab apellatsioonikomisjon kaebuse menetluse. Riigilõivu kaebajale ei tagastata.
§ 46. Kaebuse menetlusse võtmine
(1) Apellatsioonikomisjon registreerib kaebuse selle saabumise päeval ja teatab kaebusest Patendiametile.
(2) Apellatsioonikomisjon kontrollib kaebuse vastavust käesoleva seaduse §-des 40, 42 ja 43 sätestatud nõuetele.
(3) Kui kaebus vastab käesoleva seaduse §-des 40, 42 ja 43 sätestatud nõuetele, võtab apellatsioonikomisjon selle menetlusse ja teatab kaebajale ning Patendiametile kaebuse arutamise aja ja koha.
(4) Apellatsioonikomisjon saadab menetlusse võetud kaebuse ärakirja Patendiametile ja võib viimasele teha ettepaneku esitada kindlaksmääratud tähtaja jooksul kaebuse kohta oma kirjalikud vastuväited või seisukoht.
(5) Kui kaebus ei vasta käesoleva seaduse §-des 40, 42 või 43 sätestatud nõuetele, ei võta apellatsioonikomisjon kaebust menetlusse ning tagastab selle kaebajale. Kaebaja makstud riigilõiv tagastatakse.
§ 47. Apellatsioonikomisjonis toimuva menetluse osalised
(1) Kaebuse arutamisel apellatsioonikomisjonis on menetluse osalised kaebaja ja Patendiamet.
(2) Menetluse osalisel on õigus isiklikult või esindaja kaudu:
1) võtta osa kaebuse arutamisest;
2) anda apellatsioonikomisjonile kaebuse kohta suulisi ja kirjalikke seletusi;
3) esitada täiendavaid dokumente ja taotlusi;
4) esitada küsimusi teistele osalistele;
5) nõuda apellatsioonikomisjoni liikme taandamist.
(3) Menetluse osalise kaebuse arutamisele ilmumata jäämine ei takista kaebuse arutamist, kui talle on kaebuse arutamise aeg ja koht teatavaks tehtud ning ta ei ole teatanud menetluses osalemist takistavatest asjaoludest.
§ 48. Kaebuse arutamine apellatsioonikomisjonis
(1) Apellatsioonikomisjon arutab kaebust kaebuses soovitud ulatuses.
(2) Apellatsioonikomisjon on kaebuse arutamisel ja otsuse tegemisel otsustusvõimeline, kui kohal on selle esimees või aseesimees ning vähemalt kolm apellatsioonikomisjoni liiget. Apellatsioonikomisjoni eesistuja on tema esimees või aseesimees.
(3) Apellatsioonikomisjoni eesistuja kontrollib enne kaebuse arutamist menetluse osaliste kohalolekut ja nende volitusi. Seejärel tehakse teatavaks, milline kaebus arutusele tuleb, tutvustatakse nimeliselt apellatsioonikomisjoni liikmeid ning lahendatakse menetluse osaliste taotlused ja taandusavaldused.
(4) Kaebuse arutamine algab apellatsioonikomisjoni liikme ettekandega, millele järgneb kaebaja seletus. Seejärel kuulatakse ära Patendiameti esindaja seletus, millele võib järgneda menetluse osaliste väitlus. Apellatsioonikomisjoni liikmetel on õigus esitada menetluse osalistele küsimusi.
(5) Kui menetluse osaline esitab kaebuse arutamise ajal lisatõendeid ja apellatsioonikomisjoni arvates on neid vaja arvestada, lükkab apellatsioonikomisjon arutamise edasi ja määrab arutamise uue aja, kui teine osaline seda nõuab.
(6) Kui menetluse osalised on apellatsioonikomisjonile seletuse andnud ja küsimustele vastanud ning keegi ei taotle arutelu jätkamist, lõpetatakse kaebuse arutamine ja apellatsioonikomisjon teeb otsuse.
(7) Menetluse osalised otsuse tegemise juures ei viibi.
§ 49. Apellatsioonikomisjoni liikme taandamine
(1) Apellatsioonikomisjoni liige, kes on isiklikult huvitatud kaebuse lahendamise tulemusest, taandatakse menetluse osalise esitatud taandusavalduse alusel.
(2) Taandusavalduse võib esitada enne kaebuse arutamise algust.
(3) Taandusavalduse vaatab läbi kaebust arutav apellatsioonikomisjoni koosseis. Kui taandusavaldus rahuldatakse, kõrvaldatakse selles nimetatud apellatsioonikomisjoni liige kaebust arutavast koosseisust. Kui taandatakse kõik liikmed või selline arv liikmeid, et kaebuse lahendamine otsustusvõimelise koosseisuga vastavalt käesoleva seaduse § 48 lõikele 2 on võimatu, lõpetatakse menetlus apellatsioonikomisjonis ja kaebajal on õigus esitada kaebus Patendiameti otsuse peale halduskohtusse halduskohtumenetluse seadustikus (RT I 1993, 50, 694; 1994, 16, 290; 28, 425; 1995, 29, 358 ja 359; 1996, 37, 739; 1997, 16, 260; 30, 472) sätestatud korras kolme kuu jooksul apellatsioonikomisjonis menetluse lõpetamise otsuse tegemise päevast.
§ 50. Kaebuse arutamise edasilükkamine
(1) Apellatsioonikomisjon võib kaebuse arutamise edasi lükata, kui menetluse osalised esitavad põhjendatud taotluse või kui apellatsioonikomisjon peab vajalikuks nõuda menetluse osalistelt lisadokumente.
(2) Kui kaebuse arutamine lükatakse edasi, teatatakse menetluse osalistele lisadokumentide esitamise tähtaeg ning kaebuse arutamise uus aeg ja koht.
(3) Kui menetluse osalised nõutud dokumente tähtaja lõpuks ei esita, vaatab apellatsioonikomisjon kaebuse läbi ja teeb otsuse tema käsutuses olevate dokumentide ja kaebuse arutamise ajal selgunud asjaolude alusel.
§ 51. Kaebuse arutamise tähtaeg
Apellatsioonikomisjon peab arutama kaebust ajavahemiku jooksul, mis algab kümne päeva möödumisel kaebuse arutamise aja ja koha teatamisest menetluse osalistele ning lõpeb päeval, mil kaebuse esitamisest on möödunud kolm kuud.
§ 52. Apellatsioonikomisjoni otsus
(1) Apellatsioonikomisjon arvestab otsuse tegemisel ainult kaebuses esitatud ja kaebuse arutamise ajal kaebuse nõude kohta selgunud asjaolusid.
(2) Apellatsioonikomisjon oma otsusega jätab kaebuse rahuldamata või rahuldab selle. Viimasel juhul tühistab apellatsioonikomisjon Patendiameti otsuse ning kohustab Patendiametit registreerimistaotluse menetlust taastama ja uut otsust tegema. Kui apellatsioonikomisjon rahuldab kaebuse ja tühistab Patendiameti otsuse, tagastatakse kaebajale riigilõiv.
(3) Apellatsioonikomisjoni otsus tehakse kirjalikult ja sellele kirjutavad alla kõik kaebuse arutamisest osavõtnud apellatsioonikomisjoni liikmed. Otsus peab olema põhjendatud ning tuginema kaebuse arutamisel kindlakstehtud asjaoludele. Otsuses peab sisalduma kaebuse sisu kokkuvõte, esitatud tõendite ja põhjenduste kokkuvõte, kaebaja nõue, viide otsuse tegemisel kohaldatud seadustele, otsuse põhjendus, resolutsioon ning selgitused otsuse vaidlustamise korra ja tähtaja kohta.
(4) Apellatsioonikomisjoni otsus tehakse häälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustav eesistuja hääl.
§ 53. Apellatsioonikomisjoni otsuse teatavakstegemine
(1) Apellatsioonikomisjoni otsus tehakse menetluse osalistele suuliselt teatavaks vahetult pärast otsuse tegemist.
(2) Apellatsioonikomisjoni kirjalik otsus saadetakse menetluse osalistele viie tööpäeva jooksul pärast selle tegemist.
§ 54. Apellatsioonikomisjoni otsuse peale edasikaebamine
Menetluse osalised võivad kolme kuu jooksul apellatsioonikomisjoni otsuse tegemise päevast kaevata apellatsioonikomisjoni otsuse peale halduskohtusse halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras.
III osa. RIIKLIK TÖÖSTUSDISAINILAHENDUSTE REGISTER
7. peatükk. ÜLDSÄTTED
§ 55. Registri pidamine
(1) Riikliku tööstusdisainilahenduste registri vastutav ja volitatud töötleja on Patendiamet.
(2) Registri pidamist Patendiametis korraldab ja registrikande otsused teeb registrisekretär.
(3) Registrit peetakse kanderaamatuna paberkandjal. Registrit võib pidada arvutis, säilitades kanded väljatrükkidena.
(4) Registrit peetakse eesti keeles. Võõrkeelsed dokumendid esitatakse volitatud töötlejale koos eestikeelse tõlkega.
(5) Registri pidamise kulud kaetakse riigieelarvest Patendiameti eelarve kaudu.
§ 56. Tööstusdisainilahenduse registreerimine registris
(1) Tööstusdisainilahendus registreeritakse registris tööstusdisainilahenduse registreeringu (edaspidi registreering) andmete kandmisega kanderaamatusse tööstusdisainilahenduse registreerimise otsuse alusel.
8) tööstusdisainilahenduse omaniku ees- ja perekonnanimi ning elukoha aadress, juriidilise isiku korral nimi, asukoha aadress, riigi kood;
(3) Registreeringud nummerdatakse tööstusdisainilahenduste registreerimise järjekorras alates numbrist 208, jätkates 1940. aastal katkestatud registri numeratsiooni.
(4) Tööstusdisainilahenduse omanikuna kantakse registrisse tööstusdisainilahenduse registreerimise otsuses märgitud taotleja.
(5) Registreeringu andmed kantakse registrisse viie tööpäeva jooksul tööstusdisainilahenduse registreerimise otsuse tegemise päevast.
(6) Kui tööstusdisainilahenduse registreerimise otsuses ei ole rahuldatud registreerimistaotluses esitatud prioriteedinõuet ja taotleja ei ole seda vaidlustanud, kantakse registreeringu andmed registrisse kahe kuu möödumisel tööstusdisainilahenduse registreerimise otsuse tegemise päevast.
(7) Registreering jõustub päeval, mil registrisekretär kirjutab alla registreeringu andmete kandele.
§ 57. Tööstusdisainilahenduse registreeringu kehtivus
(1) Registreering kehtib viis aastat registreerimistaotluse esitamise päevast.
(2) Registreeringu kehtivust võib pikendada esmalt viieks aastaks ja seejärel veel viieks aastaks. Kehtivuse pikendamise eest tasutakse riigilõiv.
§ 58. Registrikanne
(1) Registrikanne on registreeringukanne ja registreeringu kustutamise kanne.
(2) Registreeringukande liigid on registreeringu andmete kanne, registreeringu kehtivuse pikendamise kanne, registreeringu andmete muutmise kanne ja tööstusdisainilahenduse omaniku õiguste kasutusvaldusse andmise kanne.
(3) Registreeringu andmete muutmise kande ja tööstusdisainilahenduse omaniku õiguste kasutusvaldusse andmise kande tegemise eest tasutakse riigilõiv.
(4) Registrikanne sisaldab:
2) kande tegemise päeva;
3) registrisekretäri allkirja.
(5) Registrikanded registrikaardil nummerdatakse nende tegemise järjekorras.
(6) Registrikanne tehakse viie tööpäeva jooksul registrikande otsuse tegemise päevast.
(7) Registrikanne jõustub päeval, mil registrisekretär sellele alla kirjutab.
(8) Registrikandeteade avaldatakse Patendiameti ametlikus väljaandes.
(9) Registreeringu andmete kande teate avaldamise päev kantakse kanderaamatusse.
§ 59. Registri avalikkus ja teabe väljastamine
(1) Register on avalik. Igaühel on õigus tutvuda kanderaamatuga ning saada registrikaardist ärakirju.
(3) Registritoimikuga ja registreerimistaotluse menetluse toimikuga võib tutvuda isik, kellel on selleks tööstusdisainilahenduse omaniku kirjalik luba, asjasthuvitatud isik, järelevalveõigusliku riigiasutuse pädev ametiisik ja kohus.
(4) Registrist teabe väljastamise eest tasutakse riigilõiv, välja arvatud teabe väljastamine järelevalveõiguslikule riigiasutusele või kohtule.
§ 60. Registri hoidmine ja säilitamine
§ 61. Vastutava töötleja vastutus
8. peatükk. REGISTRI SISU
§ 62. Registri koosseis
2) registreerimistaotluse menetluse toimik;
4) registripäevik.
§ 63. Kanderaamat
Kanderaamat koosneb registrikaartidest, mis on paigutatud kanderaamatu köidetesse.
§ 64. Registrikaart
(1) Tööstusdisainilahenduse registrisse kandmisel avatakse registrikaart.
(2) Registrikaart koosneb järgmistest osadest:
1) registreeringu andmed käesoleva seaduse § 56 lõike 2 järgi;
2) registreeringu andmete kande teate avaldamise päev ja tööstusdisainilahenduse tunnistuse väljaandmise päev;
3) registreeringu kehtivuse pikendamine;
4) registreeringu andmete muutmine;
5) tööstusdisainilahenduse omaniku õiguste kasutusvaldusesse andmine;
6) registreeringu kustutamine.
(3) Registrikaardi numbriks on registreeringu number.
§ 65. Registritoimik
(1) Registrisse kantud tööstusdisainilahenduse kohta avatakse registritoimik.
(2) Registritoimikus hoitakse kande tegemise avaldusi, registrikande otsuseid, registrikande tegemisest keeldumise otsuseid, riigilõivu tasumist tõendavaid dokumente ning registreeringuga ja registreeringu vaidlustamisega seotud kirjavahetust.
(3) Registri volitatud töötlejale esitatakse käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud originaaldokumendid, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
§ 66. Registripäevik
(1) Registripäevikus registreeritakse tööstusdisainilahenduste registreerimise otsused, kande tegemise avaldused ja registri volitatud töötlejale esitatud dokumendid.
(2) Registripäevikusse tehakse märge kande tegemise avalduse rahuldamise kohta.
9. peatükk. TÖÖSTUSDISAINILAHENDUSE TUNNISTUS
§ 67. Tööstusdisainilahenduse tunnistuse mõiste
(1) Tööstusdisainilahenduse tunnistus (edaspidi tunnistus) on dokument, mis tõendab tööstusdisainilahenduse registreeringut ja tööstusdisainilahenduse omaniku ainuõigust tööstusdisainilahendusele.
§ 68. Tunnistuse sisu ja vorm
(1) Tunnistuses sisaldub:
3) tunnistuse number;
4) registreeringu andmed;
5) tunnistuse väljaandnud asutuse andmed (asutuse nimetus ja selle asukoht, asutuse juhi ametinimetus, nimi ja allkiri, asutuse pitsati jäljend);
6) tunnistuse väljaandmise päev.
(2) Tunnistuse numbriks on registreeringu number.
(3) Tunnistuse väljaandmise päevaks loetakse päev, mil tunnistuse väljaandnud asutuse juht on sellele alla kirjutanud.
(4) Tunnistuse vormi ja selle plangi vormistamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus või tema volitusel majandusminister.
§ 69. Tunnistuse väljaandmine
(1) Pärast tööstusdisainilahenduse registreerimist registris annab Patendiamet kümne tööpäeva jooksul registreerimise päevast tööstusdisainilahenduse omanikule välja tunnistuse.
(2) Registreeringus märgitud tööstusdisainilahenduse omanike arvust sõltumata antakse välja ainult üks tunnistus.
(3) Tunnistuse väljaandmise päev kantakse kanderaamatusse.
(4) Tööstusdisainilahenduse omaniku avalduse alusel võib talle välja anda tunnistuse duplikaadi. Duplikaat antakse välja ühe kuu jooksul avalduse ja riigilõivu tasumist tõendava dokumendi Patendiametisse saabumise päevast. Tunnistuse duplikaadi väljaandmise teade avaldatakse Patendiameti ametlikus väljaandes.
§ 70. Tunnistuse lisa väljaandmine
(1) Pärast registreeringu andmete muutmist annab Patendiamet tööstusdisainilahenduse omanikule välja tunnistuse lisa, mis on tunnistuse lahutamatu osa.
(2) Tunnistuse lisas on registreeringu muudetud andmed ja kande tegemise päev.
(3) Tunnistuse lisa antakse välja ühe kuu jooksul registreeringu andmete muutmise kande tegemise päevast.
IV osa. TÖÖSTUSDISAINILAHENDUSE OMANIKU ÕIGUSTE ÜLEMINEK, LÕPPEMINE, VAIDLUSTAMINE JA KAITSE
(2) Patendiameti menetluses olev registreerimistaotlus läheb taotleja surma või juriidilisest isikust taotleja lõpetamise korral üle pärijale või õigusjärglasele.
(3) Taotleja andmete muutmiseks registreerimistaotluses peab taotleja või isik, kellele registreerimistaotlus üle läheb, esitama Patendiametile avalduse ja riigilõivu tasumist tõendava dokumendi. Kui avalduse esitab isik, kellele registreerimistaotlus üle läheb, peab avaldusele lisama üleminekut tõendava dokumendi või selle tõestatud ärakirja.
§ 73. Tööstusdisainilahenduse omaniku õiguste üleminek
(1) Tööstusdisainilahenduse omanik võib oma õigused teisele isikule üle anda.
(3) Tööstusdisainilahenduse omaniku andmete kande muutmiseks registreeringus peab tööstusdisainilahenduse omanik või isik, kellele tööstusdisainilahenduse omaniku õigused üle lähevad, esitama Patendiametile avalduse ja riigilõivu tasumist tõendava dokumendi. Kui avalduse esitab isik, kellele tööstusdisainilahenduse omaniku õigused üle lähevad, peab avaldusele lisama üleminekut tõendava dokumendi või selle tõestatud ärakirja.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud avaldus tuleb esitada ühe aasta jooksul tehingus määratud õiguste ülemineku päevast või õigusjärgluse tekkimise päevast. Kui tööstusdisainilahenduse omaniku õigused lähevad üle kohtuotsuse alusel, siis tuleb avaldus esitada ühe kuu jooksul kohtuotsuse jõustumise päevast.
(5) Patendiamet teeb registrisse käesoleva seaduse § 56 lõike 2 punktis 8 nimetatud registreeringu andmete muutmise kande.
(7) Isik, kellele tööstusdisainilahenduse omaniku õigused on üle läinud käesolevas paragrahvis sätestatu järgi, võib neid kasutama hakata registreeringu andmete muutmise kande jõustumise päevast.
(1) Tööstusdisainilahenduse omanik (litsentsiaar) võib käesoleva seaduse §-s 16 loetletud tööstusdisainilahenduse omaniku õigused litsentsiga osaliselt või täielikult ühe või mitme isiku (litsentsiaadi) kasutusvaldusse anda.
(2) Litsentsiaat võib litsentsiaari loal kasutusvaldusest tulenevad õigused anda all-litsentsiga kolmandale isikule.
§ 75. Litsentsi kehtivus registreeringu kustutamisel registrist ja tööstusdisainilahenduse omaniku õiguste üleminekul
(1) Registreeringu kustutamisel registrist käesoleva seaduse §-s 57 sätestatud registreeringu kehtivuse lõppemise tõttu lõpeb litsentsi kehtivus registreeringu kehtivuse lõppemisele järgneval päeval.
(2) Registreeringu kustutamisel jõustunud kohtuotsuse alusel, millega registreering on tunnistatud vastuolus olevaks käesoleva seaduse § 37 lõikes 1 või § 14 lõikes 4 sätestatuga, muutub litsents tühiseks selle andmise päevast.
§ 76. Litsentsi registreerimine registris
(1) Litsentsi registreerimiseks peab litsentsiaar või litsentsiaat esitama Patendiametile avalduse, litsentsilepingu või selle tõestatud ärakirja ja riigilõivu tasumist tõendava dokumendi.
1) litsentsiaari nimi ja elu- või asukoht;
6) muud andmed, mille registrisse kandmist litsentsiaar ja litsentsiaat vajalikuks peavad.
(3) Litsentsilepingu või selle tõestatud ärakirja asemel võib Patendiametile esitada litsentsilepingu tõestatud väljavõtte, mis sisaldab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmeid.
(4) Patendiamet teeb registrisse tööstusdisainilahenduse omaniku õiguste kasutusvaldusesse andmise kande.
(5) Tööstusdisainilahenduse omaniku õiguste kasutusvaldusse andmise kanne kustutatakse registrist litsentsi kehtivusaja lõppemisel või litsentsi registreerimise avalduse esitanud isiku nõudel.
(1) Tööstusdisainilahenduse omaniku õigused lõpevad registreeringu kehtivuse lõppemisega käesoleva seaduse § 57 järgi.
(2) Tööstusdisainilahenduse omaniku õigused lõpevad enne käesoleva seaduse §-s 57 sätestatud tähtpäeva:
3) jõustunud kohtuotsuse alusel, millega registreering on tunnistatud vastuolus olevaks käesoleva seaduse §-s 4 või 9, § 10 lõikes 1 või 2, §-des 19--24 või 33 sätestatuga;
4) jõustunud kohtuotsuse alusel, millega registreering on tunnistatud vastuolus olevaks käesoleva seaduse § 14 lõikes 4 sätestatuga;
5) jõustunud kohtuotsuse alusel, millega on tunnistatud, et registreeringus märgitud omanikul ei olnud käesoleva seaduse § 14 lõigete 1, 2 ja 3 järgi õigust taotleda tööstusdisainilahenduse registreerimist ning isik, kes on kohtuotsusega tunnistatud tööstusdisainilahenduse omanikuks, ei ole esitanud käesoleva seaduse § 73 lõigetes 3 ja 4 ettenähtud korras avaldust tööstusdisainilahenduse omaniku andmete kande muutmiseks registreeringus.
(1) Patendiamet teeb registreeringu kustutamise kande käesoleva seaduse § 77 lõikes 1 sätestatu alusel pärast kuue kuu möödumist käesoleva seaduse § 57 kohast registreeringu kehtivuse lõppemist või kui registreeringu kehtivust on pikendatud kokku 15 aastaks, siis pärast selle tähtaja möödumist.
(2) Registreeringu kustutamise kande tegemiseks käesoleva seaduse § 77 lõike 2 punktides 1, 2, 4 ja 5 sätestatud juhtudel esitab tööstusdisainilahenduse omanik või asjasthuvitatud isik Patendiametile avalduse. Kui avalduse esitab asjasthuvitatud isik, peab avaldusele lisama nõuet tõendavad dokumendid.
(4) Patendiamet teeb registreeringu kustutamise kande käesoleva seaduse § 77 lõike 2 punkti 3 alusel ja taastab registreerimistaotluse menetluse vastavalt käesoleva seaduse §-s 36 sätestatule.
§ 81. Tööstusdisainilahenduse omaniku õiguste vaidlustamine
(1) Isik, kes leiab, et tööstusdisainilahenduse omaniku õigused kuuluvad käesoleva seaduse § 14 lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt temale, võib omandiõiguse tunnistamiseks esitada kohtusse hagi tööstusdisainilahenduse omaniku vastu.
(3) Isik, kes leiab, et tööstusdisainilahenduse omanikuks saanud isikul ei olnud käesoleva seaduse § 14 lõikes 4 sätestatu järgi õigust esitada registreerimistaotlust ega saada tööstusdisainilahenduse omanikuks ning registreering takistab tema majandus- või äritegevust, võib esitada kohtusse registreeringu seadusevastaseks tunnistamise hagi tööstusdisainilahenduse omaniku vastu.
(1) Asjasthuvitatud isik, kes leiab, et tööstusdisainilahenduse registreerimine Patendiameti poolt on vastuolus käesoleva seaduse § 4 või 9, § 10 lõike 1 või 2, §-de 19--24 või 33 nõuetega, võib esitada halduskohtumenetluse seadustikuga sätestatud korras halduskohtusse kaebuse nõudega tunnistada tööstusdisainilahenduse registreering seadusevastaseks ja kohustada Patendiametit registreerimistaotluse menetlust taastama ja uut otsust tegema.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaebuse võib esitada kolme kuu jooksul registreeringu andmete kande teate avaldamise päevast.
§ 84. Tööstusdisainilahenduse omaniku õiguste kaitse
(1) Tööstusdisainilahenduse omanik võib esitada kohtusse hagi:
1) ainuõiguse rikkumise lõpetamiseks;
2) ainuõiguse rikkumise kordumise tõkestamiseks;
3) ainuõiguse rikkumise eelse olukorra taastamiseks;
4) ainuõiguse rikkumisega tekitatud varalise kahju hüvitamiseks;
5) litsentsivaidluste lahendamiseks;
6) muudel omaniku õiguste rikkumise juhtudel.
(2) Tööstusdisainilahenduse omaniku ainuõigust rikkunud isik kannab seaduses sätestatud juhtudel tsiviil- või kriminaalvastutust.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud hagi võib kohtusse esitada:
1) ainuõiguse rikkumise lõpetamiseks või ainuõiguse rikkumise kordumise tõkestamiseks või ainuõiguse rikkumise eelse olukorra taastamiseks -- tööstusdisainilahenduse registreeringu kehtivusaja jooksul;
2) ainuõiguse rikkumisega tekitatud varalise kahju hüvitamiseks -- kolme aasta jooksul päevast, mil tööstusdisainilahenduse omanik sai teada või pidi teada saama oma ainuõiguse rikkumisest;
3) litsentsivaidluste lahendamiseks -- litsentsi kehtivusaja jooksul;
4) muudel omaniku õiguste rikkumise juhtudel -- kolme aasta jooksul päevast, mil tööstusdisainilahenduse omanik sai teada või pidi teada saama oma õiguse rikkumisest.
(2) Kui tööstusdisainilahenduse omaniku ainuõigust on rikutud ja tööstusdisainilahenduse omanik ei esita hagi rikkuja vastu, võib hagi esitada registreeritud litsentsi omav litsentsiaat, kui litsentsilepingus ei ole ette nähtud teisiti. Hagi esitamise soovist peab litsentsiaat teatama tööstusdisainilahenduse omanikule. Teatamiskohustus loetakse täidetuks, kui teade on saadetud tööstusdisainilahenduse omanikule tähtkirjaga litsentsilepingus märgitud aadressil või tööstusdisainilahenduse registreeringus sisalduval aadressil.
(1) Tööstusdisainilahendusalaste vaidluste lahendamisel võib peale tsiviilkohtupidamise seadustiku (RT I 1993, 31/32, 538; 1994, 1, 5; 1995, 29, 358; 1996, 3, 57; 42, 811) §-s 82 nimetatud isikute olla kohtus esindajaks ka patendivolinik.
(2) Patendivolinik esitab kohtule patendivoliniku tunnistuse ja kliendi volikirja.
V osa. LÕPPOSA
Käesolevas seaduses ettenähtud juhtudel võetakse toimingute sooritamise ja dokumentide väljastamise eest riigilõivu riigilõivuseaduses (RT I 1997, 80, 1344) sätestatud määrade järgi.
(1) Riigilõivu tasub taotleja, tööstusdisainilahenduse omanik või kolmas isik, kes on huvitatud käesolevas seaduses ettenähtud toimingute sooritamisest ja dokumentide väljastamisest. Kui tööstusdisainilahenduse registreerimisega või registreeringu kehtivuse pikendamisega seotud riigilõivu tasub kolmas isik, on vajalik taotleja või tööstusdisainilahenduse omaniku kirjalik nõusolek.
(3) Tasutud riigilõivu ei tagastata, välja arvatud käesoleva seaduse § 29 lõikes 5, § 46 lõikes 5 ja § 52 lõikes 2 sätestatud juhul.
(1) Registreeringu kehtivuse pikendamise riigilõivu tasumist tõendav dokument esitatakse Patendiametile kuue kuu jooksul enne kehtivuse lõppemise päeva.
(2) Riigilõivu registreeringu kehtivuse pikendamise eest võib tasuda kuue kuu jooksul pärast kehtivuse lõppemise päeva, esitades lisaks täiendava riigilõivu tasumist tõendava dokumendi.
§ 91. Muudatused varasemates õigusaktides
(1) Riigilõivuseadust (RT I 1997, 80, 1344) täiendatakse pärast § 147 §-dega 1471--1477 järgmises sõnastuses:
«§ 1471. Tööstusdisainilahenduse registreerimise taotluse esitamine
(1) Tööstusdisainilahenduse registreerimise taotluse esitamisel tasutakse riigilõivu 1600 krooni.
(2) Tööstusdisainilahenduse variante sisaldava registreerimise taotluse esitamisel tasutakse alates kolmandast variandist iga järgmise variandi esitamise eest riigilõivu 400 krooni.
§ 1472. Tööstusdisainilahenduse registreerimise taotluse puuduste kõrvaldamise ja selgituste andmise tähtaja pikendamine
Tööstusdisainilahenduse registreerimise taotluse puuduste kõrvaldamise ja selgituste andmise tähtaja pikendamise eest tasutakse riigilõivu 400 krooni.
§ 1473. Tööstusdisainilahenduse registreerimise taotluse menetluse taastamine
Tööstusdisainilahenduse registreerimise taotluse menetluse taastamise eest tasutakse riigilõivu 400 krooni.
§ 1474. Tööstusdisainilahenduse registreerimise taotluse üleminek
Tööstusdisainilahenduse registreerimise taotluse üleminekul taotleja andmete muutmise avalduse esitamisel tasutakse riigilõivu 500 krooni.
§ 1475. Tööstusdisainilahenduse kehtivuse pikendamine
(1) Tööstusdisainilahenduse kehtivuse pikendamisel tasutakse riigilõivu:
(2) Tööstusdisainilahenduse kehtivuse pikendamise eest pärast tasumistähtpäeva möödumist tasutakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 või 2 toodud riigilõivumäär + 10% vastavast riigilõivumäärast.
§ 1476. Tööstusdisainilahenduse registreeringu andmete muutmine
(1) Tööstusdisainilahenduse registreeringu andmete muutmise kande tegemise eest tasutakse riigilõivu 500 krooni.
(2) Tööstusdisainilahenduse omaniku õiguste kasutusvaldusse andmise kande tegemise eest tasutakse riigilõivu 500 krooni.
§ 1477. Tööstusdisainilahenduse tunnistuse duplikaat
Tööstusdisainilahenduse tunnistuse duplikaadi väljaandmise eest tasutakse riigilõivu 500 krooni.».
(2) Haldusõiguserikkumiste seadustiku (RT 1992, 29, 396; RT I 1997, 66--68, 1109; 73, 1201; 81, 1361 ja 1362) § 1845 pealkirja ja teksti täiendatakse pärast sõnu «kasuliku mudeli» sõnadega «või tööstusdisainilahenduse».
(3) Kriminaalkoodeksis (RT 1992, 20, 287 ja 288; RT I 1997, 21/22, 353; 28, 423; 30, 472; 34, 535; 51, 824; 52, 833 ja 834; 81, 1361) tehakse järgmised täiendused:
1) paragrahvi 33 lõiget 6 täiendatakse pärast sõnu «kasuliku mudeli» sõnadega «või tööstusdisainilahenduse»;
2) paragrahvi 1361 pealkirja ja lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu «Leiutise autorsuse» sõnadega «või tööstusdisainilahenduse autorsuse»;
3) paragrahvi 1362 pealkirja ja teksti täiendatakse pärast sõnu «kasuliku mudeli» sõnadega «või tööstusdisainilahenduse».
(4) Tsiviilkohtupidamise seadustiku (RT I 1993, 31/32, 538; 1994, 1, 5; 1995, 29, 358; 1996, 3, 57; 42, 811) § 139 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
«(5) Mõnda liiki hagide erandlik kohtualluvus võidakse määrata ka seadusega.».
Käesolev seadus jõustub ühe kuu möödumisel selle Riigi Teatajas avaldamise päevast.


Justiitsministri 22. detsembri 2005. a määruse nr 57 „Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord“ muutmine – Riigi Teataja
Justiitsministri 22. detsembri 2005. a määruse nr 57 „Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord“ muutmine
RTL 2007, 3, 45
Vastu võetud 28.12.2006 nr 41
Määrus kehtestatakse «Kohtute seaduse» § 42 lõike 1 alusel.
§ 1. Justiitsministri 22. detsembri 2005. a määruses nr 57 «Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord» (RTL 2005, 124, 1973) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõiget 2 täiendatakse punktidega 4 kuni 8 järgmises sõnastuses:
« 4) väljastusteade/kättetoimetamisteatis – lisa 4;
8) menetluskulude arvestuse leht – lisa 8.»;
2) paragrahvi 4 lõiget 2 täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:
« 61) tagab kohtus loodud toimikute kohta andmete esitamise Arhiiviregistrile»;
3) paragrahvi 7 lõikes 1 lisatakse pärast sõna «väljastamine» sõnad «lähtudes arhiivieeskirjast ja teistest õigusaktidest.»;
4) paragrahvi 13 lõike 1 punktis 20 lisatakse pärast sõna «EELNÕU» sõna «KOOPIA»;
5) paragrahvi 13 lõike 1 punkt 21 sõnastatakse järgmiselt:
« 21) koopia, ärakirja, väljavõtte või väljatrüki ametliku kinnitamise märge;»;
6) paragrahvi 31 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
« § 31. Koopia, ärakirja, väljavõtte või väljatrüki ametliku kinnitamise märge»;
7) paragrahvi 31 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Ametliku kinnitamise õigus on kohtunikul, kohtuniku abil, kantselei juhatajal, kohtu arhivaaril ja kohtudirektori määratud kohtuteenistujatel.»;
8) paragrahvi 31 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 36 lõikes 2 asendatakse sõnad «eraldi justiitsministri määrusega» sõnadega «justiitsministri 28. detsembri 2005. a määrusega nr 59 «Kohtule dokumentide esitamise kord» (RTL 2006, 5, 77)»;
10) paragrahvi 36 lõiked 3 kuni 7 tunnistatakse kehtetuks;
11) paragrahvi 40 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Dokumendid registreeritakse dokumendiliikide (sarjade) kaupa omaette numeratsiooniga. Dokumendi numbrile lisatakse dokumendi sarja tähis või muu liigitunnus, mis tuleneb dokumentide loetelust.»;
12) paragrahvi 40 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
13) paragrahvi 55 lõikes 4 asendatakse sõna «registreerita» sõnaga «menetleta»;
14) paragrahvi 58 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
« § 58. Kohtuasja toimik»;
15) paragrahvi 58 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Toimiku iga köite väliskaanele märgitakse:
7) köite järjekorranumber.»;
16) paragrahvi 58 lõiget 2 täiendatakse 5. lausega järgmises sõnastuses:
«Sisuloetelule järgmisena paigutatakse toimikusse menetluskulude arvestuse leht.»;
17) paragrahvi 58 lõikes 3 asendatakse arv «250» arvuga «200» ja sõna «lehekülge» asendatakse sõnaga «lehte»;
18) paragrahvi 58 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Toimikutele, mis sisaldavad kinniseks kuulutatud istungi materjale, tõmmatakse üle kaane risti nurgast nurka punane joon.»;
19) paragrahvi 60 lõike 2 esimeses lauses asendatakse sõna «tähtkirjana» sõnadega «allkirja vastu väljastatava postisaadetisena»;
20) paragrahvi 60 lõike 2 teises lauses asendatakse sõna «tähtpanderollina» sõnadega «edastatakse postipakina»;
21) paragrahvi 60 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
22) paragrahvi 60 lõikes 5 asendatakse sõna «üldiselt» sõnadega «ametlikule @eesti.ee e-posti aadressile»;
23) paragrahvi 60 lõige 7 tunnistatakse kehtetuks;
24) paragrahvi 62 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Dokumentide loetelu kehtestab kohtudirektor oma käskkirjaga.»;
25) paragrahvi 63 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
26) paragrahvi 63 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Säilitustähtaegade määramisel juhindutakse käesoleva määruse lisas 5 toodud säilitustähtaegadest, kohtu tegelikest vajadustest ja dokumentide unikaalsusest. Kooskõlastatult kohtunikuga märgib istungisekretär kohtutoimikule säilitustähtaja. Lühiajalise säilitusajaga kohtutoimiku säilitustähtaega on õigus muuta alatiseks kohtunikul ja kohtu arhivaaril.»;
27) paragrahvi 64 lõike 2 sissejuhatavas lauseosas asendatakse sõna «Toimiku» sõnaga «Asjaajamistoimiku»;
28) paragrahvi 64 lõike 2 punkti 1 lisatakse pärast sõna «nimetus» sõnad «ja tähis»;
29) paragrahvi 64 lõike 2 punktid 2 kuni 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) kohtu ja kohtumaja nimi;
4) toimiku alustamise kuupäev.»;
30) paragrahvi 64 lõike 7 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
«Üleandmine arhiivi vormistatakse üleandmisnimekirjaga.»;
31) paragrahvi 64 lõiget 7 täiendatakse 3. lausega järgmises sõnastuses:
«Kui üleandmisnimekirjas märgitud toimikute ja üleantavate toimikute vahel esineb erinevusi, vormistatakse akt.»;
32) paragrahv 65 tunnistatakse kehtetuks;
33) paragrahvi 66 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 66. Arhivaalide korrastamine kohtu arhiivis»;
34) paragrahvi 66 lõiked 1 kuni 3 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Arhivaalide vastuvõtmisel kohtu arhiivi kontrollitakse toimikute vastavust üleandmisnimekirjale.
9) kinnituskirjes viidatakse leheküljenumbriga järgnevatele toimiku iseärasustele: fotod, ajaleheväljalõiked, suureformaadilised leheküljed, dokumente sisalduvad ümbrikud ja literaga lehed.»;
35) paragrahvi 67 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõigetega 2 kuni 5 järgmises sõnastuses:
« (2) Valiku tegemiseks kohtutoimikute hävitamisel liidetakse kriminaalasjade puhul kehtivale säilitustähtajale karistuseks mõistetud aeg. Muude kohtutoimikute puhul arvestatakse säilitustähtaega alates viimase kohtulahendi jõustumise päevast, asjaajamistoimikute puhul viimase dokumendi kuupäevast.
(5) Enne toimikute hävitamist koostatakse hävitamisakti projekt ning kooskõlastatakse see avaliku arhiiviga. Pärast avalikult arhiivilt hindamisotsuse ärakirja saamist vormistatakse hävitamisakt.»;
36) paragrahvi 68 pealkirjas sõna «Avalike» asendatakse sõnaga «Alatiste» ning sõna «üleandmine» järele lisatakse sõna «avalikku»;
37) paragrahvi 68 lõike 1 esimene sõna «Avalikud» asendatakse sõnaga «Alatised», sõnad «avaliku arhivaali» asendatakse sõnaga «arhivaalide» ning sõna «temaga» asendatakse sõnaga «sellega»;
38) paragrahvi 68 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Arhivaalide üleandmiseks avalikku arhiivi kirjeldatakse need arhiivinimistus vastavalt arhiivieeskirja lisas toodud vormile.»;
39) paragrahvi 68 täiendatakse lõigetega 31, 32 ja 5 järgmises sõnastuses:
« (31) Arhiivi, sarja ja arhivaali tasandil kirjeldused esitatakse Rahvusarhiivi poolt väljatöötatud soovitusloetelus ettenähtud kirjelduselementidega.
(32) Arhiivikirjeldamine kooskõlastatakse avaliku arhiiviga.»;
« (5) Arhivaalide üleandmisakti vormistab avalik arhiiv.»;
40) paragrahvi 69 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Protsessis mitteosalenud isikute juurdepääsu kohtutoimikutele otsustavad kohtu esimees, kohtumaja juht või kohtuasja menetlenud kohtunik.»;
41) paragrahvi 69 lõikes 2 sõna «seaduses» järele lisatakse sõnad «ja menetlusosaliste andmete kaitset reguleerivates seadustes»;
42) paragrahvi 70 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Toimikuid saadetakse välja ajutiseks kasutamiseks tööülesannete täitmisel kirjaliku nõudmise alusel posti teel postipakina või käskjalaga uurimisasutustele, prokuratuurile, kohtutele ja õiguskantslerile. Muul juhul saadetakse toimikuid kirjaliku taotluse esitanud asutusele või isikule kohtu esimehe, kohtumaja juhi või kohtuasja menetleva kohtuniku resolutsiooni alusel.»;
43) paragrahv 71 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
44) paragrahvi 72 pealkirja lisatakse pärast sõna «ja» sõnad «otsuse koopia»;
45) paragrahvi 72 lõiked 2, 3 ja 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Jõustumist tõendava märkega otsuse koopia väljastab menetlusosalisele suulise või kirjaliku avalduse alusel ja kohtutoimiku põhjal asja lahendanud kohtu kantselei või arhiiv. Ka suulise avalduse põhjal otsuse väljastamine registreeritakse.
(3) Kui lahend on jõustunud, kinnitab jõustumiskuupäeva ja koopia õigsust kohtunik, kohtunikuabi, kantseleijuhataja, kohtu arhivaar või kohtudirektori poolt määratud isik oma allkirja ning kohtu pitseriga. Allakirjutanud ametnik vastutab jõustumismärkega varustatud koopia ja jõustunud lahendi originaalteksti vastavuse eest.»;
« (5) Jõustunud lahend avalikustatakse menetlusseadustes sätestatu kohaselt.»;
46) määruse lisa 3 sõnastatakse järgmiselt:
«Justiitsministri 22. detsembri 2005. a määruse nr 57 «Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord»
(justiitsministri 28. detsembri 2006. a määruse nr 41 sõnastuses)
[kohtu nimetus] kutsub Teid [kostjana] [avalikule/kinnisele] [kohtuistungi(te)le / kohtu eelistungile]
[pp.kk.aaaa kell ...... – ......]
Mõjuval põhjusel kohtuistungile mitteilmumisest palume õigeaegselt teatada aadressil
_______________________________________ või elektrooniliselt ____________________,
faksiga nr ___________________________ või telefoni teel ___________________________.
– Palume kaasa võtta fotoga isikut tõendav dokument (nt pass, ID-kaart; juhiluba).
– Esindajal palume kaasa võtta ka tema volitust tõendav dokument. Advokaadi puhul esindusõiguse
olemasolu eeldatakse. Lepingulise esindajana tegutseval isikul tuleb võtta kaasa õppekava läbimist
tõendav dokument (TsMS § 218 lg 1 p 2).
[muu tekst]»;
47) määrust täiendatakse lisadega 4 kuni 8 järgmises sõnastuses:
Kahepoolne. Mõõtmed 99 × 210 mm (A4/3).
I. KRIMINAALASJAD
Jrk nr Asja liik karistusseadustiku järgi KarS § Säilitustähtaeg
1. Inimsuse ja rahvusvahelise julgeoleku vastased süüteod 89–112 Alatine
1) Eluvastased süüteod 113–117
a) tapmine 113 15 aastat
b) mõrv 114 Alatine
c) muud eluvastased süüteod 5 aastat
2) Tervisevastased süüteod 118–122
a) raske tervisekahjustuse tekitamine 118 15 aastat
b) piinamine 122 5 aastat
c) muud tervisevastased süüteod 3 aastat
3) Elu ja tervist ohustavad süüteod 123–124 3 aastat
4) Raseduse ebaseaduslik katkestamine 125–128
a) raseduse kuritahtlik katkestamine 125 15 aastat
b) muud raseduse ebaseadusliku katkestamise süüteod 3 aastat
5) Inimloote ebaseaduslik kohtlemine 129–132 3 aastat
6) Vabadusvastased süüteod 133–140
a) orjastamine 133 10 aastat
b) pantvangi võtmine 135 10 aastat
c) vabaduse võtmine seadusliku aluseta 136 5 aastat
d) muud vabadusvastased süüteod 3 aastat
7) Seksuaalse enesemääramise vastased süüteod 141–147
a) vägistamine 141 15 aastat
b) muud seksuaalse enesemääramise vastased süüteod 3 aastat
8) Surnuvastased süüteod 148–150 3 aastat
1) Süüteod võrdõiguslikkuse vastu 151–153 3 aastat
2) Põhivabaduste rikkumised 154–159 3 aastat
3) Süüteod valimisvabaduse vastu 160–168 3 aastat
1) Süüteod perekonna vastu 169–174
a) lapse müümine ja ostmine 173 5 aastat
b) muud süüteod perekonna vastu 3 aastat
2) Süüteod alaealise vastu 175–182
a) alaealise prostitutsioonile kallutamine 175 5 aastat
b) alaealise prostitutsioonile kaasaaitamine 176 5 aastat
c) muud süüteod alaealise vastu 3 aastat
1) Narkootikumidega seotud süüteod 183–191
a) narkootilise ja psühhotroopse aine suures koguses ebaseaduslik käitlemine 184 5 aastat
b) sama (kui toime pandud grupi poolt) 184 (2) 10 aastat
c) sama (kui toime pandud suure varalise kasu eesmärgil või kuritegeliku ühenduse poolt) 184 (21) Alatine
d) narkootilise ja psühhotroopse aine edasiandmine nooremale kui kaheksateistkümneaastasele isikule 185 (1)
185 (2) 10 aastat
e) sama (kui edasiandmise eesmärk on alaealise kihutamine narkootilise või psühhotroopse aine edasiandmisele või sellele kaasaaitamisele) 185 (3) Alatine
f) muud narkootikumidega seotud süüteod 5 aastat
2) Nakkushaigustega seotud süüteod 192–193 3 aastat
3) Ravimitega seotud süüteod 194–195 3 aastat
4) Süüteod töötervishoiu, tööohutuse ja tehnilise järelevalve valdkonnas 196–198 3 aastat
6. Varavastased süüteod
1) Süüteod omandi vastu 199–208
a) röövimine 200 5 aastat
b) muud süüteod omandi vastu 3 aastat
2) Süüteod vara vastu tervikuna 209–217
a) väljapressimine 214 5 aastat
b) muud süüteod vara vastu tervikuna 3 aastat
3) Vähemohtlikud varavastased süüteod 218 3 aastat
7. Süüteod intellektuaalse omandi vastu 219–230 3 aastat
1) Süüteod Eesti Vabariigi vastu 231–236 Alatine
2) Süüteod riigivõimu vastu 237–245
a) terrorism 237 Alatine
b) rünne kõrge riigiametniku elule ja tervisele 244 Alatine
c) muud süüteod riigivõimu vastu 5 aastat
3) Süüteod välisriigi ja rahvusvahelise organisatsiooni vastu 246–250
a) rünne rahvusvaheliselt kaitstud isiku elule ja tervisele 246 Alatine
b) muud süüteod välisriigi ja rahvusvahelise organisatsiooni vastu 7 aastat
4) Süüteod riigi kaitsevõime vastu 251–254
a) võimuhaaramine kaitsejõududes 251 Alatine
b) muud süüteod riigi kaitsevõime vastu 7 aastat
1) Avaliku julgeoleku vastased süüteod 255–261
a) kuritegelik ühendus 255 10 aastat
b) kuritegeliku ühenduse organiseerimine 256 10 aastat
c) Eesti Vabariigi riigipiiri ja ajutise kontrolljoone ebaseaduslik ületamine 258 5 aastat
d) muud avaliku julgeoleku vastased süüteod 3 aastat
2) Avaliku korra vastased süüteod 262–273
a) avaliku korra raske rikkumine 263 5 aastat
b) prostitutsioonile kaasaaitamine 2681 5 aastat
c) muud avaliku korra vastased süüteod 3 aastat
3) Avaliku võimu teostamise vastased süüteod 274–287
a) vägivald võimuesindaja ja avalikku korda kaitsva muu isiku suhtes 274 5 aastat
b) muud avaliku võimu teostamise vastased süüteod 3 aastat
1) Võimu kuritarvitamine 288–292
a) ametiseisundi kuritarvitamine 289 5 aastat
b) võimuliialdus 291 5 aastat
c) muud võimu kuritarvitamise süüteod 3 aastat
2) Aususe kohustuse rikkumine 293–301
a) altkäemaksu võtmine 294 10 aastat
b) altkäemaksu andmine 298 5 aastat
c) muud aususe kohustuse rikkumisega seotud süüteod 3 aastat
1) Õigusemõistmise takistamine 302–309
a) kohtunikule, rahvakohtunikule, uurijale, prokurörile, kaitsjale, kannatanu esindajale ja tema lähedasele raske tervisekahjustuse tekitamine 302 Alatine
b) vägivald kohtuniku, rahvakohtuniku, uurija, prokuröri, kaitsja, kannatanu esindaja ja tema lähedase suhtes 303 10 aastat
c) muud õigusemõistmisevastased süüteod 5 aastat
2) Isiku õiguste vastased süüteod kohtueelses ja kohtumenetluses 310–3231
a) seadusele mittevastava kohtuotsuse või -määruse tegemine 311 Alatine
b) muud isiku õiguste vastased süüteod kohtueelses ja kohtumenetluses 5 aastat
3) Karistuse täitmise vastased süüteod 324–331
a) massilised korratused kinnipidamiskohas 327 5 aastat
b) kinnipidamiskohast ja vahi alt põgenemine 328 5 aastat
c) muud karistuse täitmise vastased süüteod 3 aastat
4) Kohtulahendi täitmise vastased süüteod 3311–3312 3 aastat
1) Maksevahendi ja riigi poolt kehtestatud märgi ja tunnuse võltsimine 332–343
a) võltsitud maksevahendi ja väärtpaberi kasutamine 334 5 aastat
b) maksumärgi võltsimine 335 5 aastat
c) võltsitud maksumärgi kasutamine ja käibelelaskmine 336 5 aastat
d) muud maksevahendi ja riigi poolt kehtestatud märgi ja tunnuse võltsimise süüteod 3 aastat
2) Dokumendi võltsimine ja kahjustamine 344–351
a) tähtsa isikliku dokumendi võltsimine 347 5 aastat
b) muud dokumendi võltsimise ja kahjustamise süüteod 3 aastat
13. Keskkonnavastased süüteod 352–371 3 aastat
1) Ebaseaduslik majandustegevus 372–3762
a) tegevusloata ja keelatud majandustegevus 372 5 aastat
b) muud ebaseadusliku majandustegevuse süüteod 3 aastat
2) Äriühingutega seotud süüteod 377–383 3 aastat
3) Pankroti ja täitemenetlusalased süüteod 384–385 3 aastat
4) Maksualased süüteod 386–393
a) maksuhalduri tegevuse takistamine 390 5 aastast
b) keelatud ja eriluba nõudva kauba salakaubavedu 392 5 aastat
c) muud maksualased süüteod 3 aastat
5) Rahapesu alased süüteod 394–396
a) rahapesu 394 7 aastat
b) muud rahapesualased süüteod 3 aastat
6) Süüteod väärtpaberiringluses 397–398 3 aastat
7) Konkurentsialased süüteod 399–402 3 aastat
8) Erakonnaalased süüteod 4021–4022 3 aastat
1) Mürgitamise, süütamise ja plahvatuse tekitamisega seotud süüteod 403–405
a) plahvatuse tekitamine 405 7 aastat
b) muud mürgitamise, süütamise ja plahvatuse tekitamisega seotud süüteod 5 aastat
2) Elutähtsa süsteemi ja rajatise kahjustamise, eluohtliku ehitamise, tootmise ning muu tegevusega seotud süüteod 406–410
a) elutähtsa süsteemi häirimine ja kahjustamine 406 5 aastat
b) elutähtsa rajatise kahjustamine 407 5 aastat
c) muud elutähtsa süsteemi ja rajatise kahjustamise, eluohtliku ehitamise, tootmise ning muu tegevusega seotud süüteod 3 aastat
3) Ioniseeriva kiirgusega seotud süüteod 411–412 3 aastat
4) Lõhkematerjaliga seotud süüteod 413–417 7 aastat
5) Tulirelva ja laskemoonaga seotud süüteod 418–421
a) tulirelva, selle olulise osa ja laskemoona ebaseaduslik käitlemine 418 5 aastat
b) muud tulirelva ja laskemoonaga seotud süüteod 3 aastat
16. Liiklussüüteod 422–430 5 aastat
17. Kaitseteenistusalased süüteod 431–450
a) väeosa ja muu teenistuskoha omavoliline mahajätmine lahinguolukorras 438 Alatine
b) lendude ja nendeks ettevalmistamise nõuete rikkumine 442 Alatine
c) laevajuhtimisnõuete rikkumine 443 Alatine
d) sõjajõudude üleandmine ja vara jätmine vaenlasele 449 Alatine
e) muud kaitseteenistusalased süüteod 5 aastat
18. Täitmiskohtuniku asjad 3 aastat
Asja liik kriminaalkoodeksi järgi KrK § Säilitustähtaeg
1. Kõik kriminaalasjad, milles kõrgeimaks karistuseks määrati surmanuhtlus Alatine
2. Inimsusevastased kuriteod ja sõjakuriteod 611–615
a) inimsusevastane kuritegu 611 Alatine
b) vägivald elanikkonna kallal sõjategevuse piirkonnas 612 Alatine
c) muud inimsusevastased kuriteod ja sõjakuriteod 5 aastat
3. Riigivastased kuriteod 62–87
(–99)
a) terrorism 641 Alatine
b) terroristlik akt välisriigi esindaja vastu 65 Alatine
c) kinnipidamisasutuse tegevuse desorganiseerimine 751 5 aastat
d) salakaubavedu 76 5 aastat
e) tegevteenistusest või õppekogunemisest kõrvalehoidumine 781 5 aastat
f) Eesti Vabariigi riigipiiri või ajutise kontrolljoone ebaseaduslik ületamine 811 5 aastat
g) raha või väärtpaberi võltsimine või võltsitud raha või väärtpaberi kasutamine 85 5 aastat
h) muud riigivastased kuriteod 3 aastat
4. Isikuvastased kuriteod 100–130
a) tahtlik tapmine 100 15 aastat
b) tahtlik tapmine raskendavail asjaoludel 101 Alatine
c) tapmine hädakaitse piiride ületamisel 104 10 aastat
d) surma põhjustamine ettevaatamatuse tõttu 105 5 aastat
e) üliraske kehavigastuse tahtlik tekitamine 107 15 aastat
f) vägistamine 115 15 aastat
g) pantvangi võtmine 1241 10 aastat
h) ebaseaduslik vabaduse võtmine 1243 5 aastat
i) muud isikuvastased kuriteod 3 aastat
5. Kuriteod isiku poliitiliste ja tööalaste õiguste vastu 131–138
a) ebaseaduslik jälitustegevus 1331 5 aastat
b) muud kuriteod isiku poliitiliste ja tööalaste õiguste vastu 3 aastat
6. Varavastased kuriteod 139–1454
a) röövimine 141 5 aastat
b) väljapressimine 142 5 aastat
c) muud varavastased kuriteod 3 aastat
7. Majandusalased kuriteod 146–1591 3 aastat
8. Ametialased kuriteod 160–1675
a) altkäemaksu võtmine 164 10 aastat
b) altkäemaksu andmine 165 5 aastat
c) muud ametialased kuriteod 3 aastat
9. Kuriteod õigusemõistmise vastu 168–181
a) seadusele mittevastava kohtuotsuse või määruse tegemine 169 Alatine
b) vägivald tunnistaja, kannatanu, tsiviilhageja, tsiviilkostja, eksperdi, spetsialisti, tõlgi, manuka või kuriteo toimepannud isiku, samuti nende lähedaste kallal või samade isikute ähvardamine 172 10 aastat
c) vägivald kohtuniku, kohtukaasistuja, kohtutäituri, advokaadi, prokuröri või uurija, samuti nende lähedaste kallal või samade isikute ähvardamine 1721 Alatine
d) muud kuriteod õigusemõistmise vastu 5 aastat
10. Valitsemiskorravastased kuriteod 182–1945
a) vägivald politseiametniku või politseiametnikuga võrdsustatud isiku suhtes 1842 5 aastat
b) isikut ja kodakondsust tõendava dokumendi või muu ametliku dokumendi, pitsati või stambi võltsimine 186 5 aastat
c) muud valitsemiskorravastased kuriteod 3 aastat
11. Kuriteod avaliku korra ja ühiskondliku julgeoleku vastu 195–2114
a) õhusõiduki ebaseaduslik hõivamine 1971 Alatine
b) alaealise kaasatõmbamine kuritegevusele või prostitutsioonile 202 5 aastat
c) alaealise kallutamine narkootilise või psühhotroopse aine tarvitamisele 2022 5 aastat
d) muud kuriteod avaliku korra ja ühiskondliku julgeoleku vastu 3 aastat
12. Kaitseteenistusalased kuriteod 245–267
a) väeosa omavoliline mahajätmine lahinguolukorras 251 Alatine
b) lendude või nendeks ettevalmistamise eeskirjade rikkumine 255 Alatine
c) laevajuhtimiseeskirjade rikkumine 256 Alatine
d) sõjajõudude üleandmine või sõjapidamisvahendite jätmine vaenlasele 262 Alatine
e) muud kaitseteenistusalased kuriteod 5 aastat
13. Arvuti- ja andmetöötlusalased kuriteod 268–276 3 aastat
14. Kuriteod intellektuaalse omandi vastu 277–284 3 aastat
Asja liik Säilitustähtaeg
a) abielulahutus 10 aastat
b) elatise sissenõudmine Alates elatise sissenõudmisõiguse lõppemisest 1 aasta
c) põlvnemise tuvastamine ja selle vaidlustamine Alatine
d) alaealisele isikule eestkostja määramine Alates eestkostmise lõppemisest 10 aastat
e) vanema õiguste määramine lapse suhtes ja lapsega suhtlemise korraldamine 1 aasta lapse täisealiseks saamisest
f) alaealise teovõime laiendamine Lapse täisealiseks saamiseni
g) isikust põlvnemise tuvastamine ja vanema kande vaidlustamine pärast isiku surma Alatine
h) lapsendamine Alatine
i) ühisvara jagamine 10 aastat
a) isiku surnuks tunnistamine ja isiku surmaaja tuvastamine 75 aastat
b) äraolija varale hoolduse seadmine Alates hoolduse lõppemisest 10 aastat
c) piiratud teovõimega täisealisele isikule eestkostja määramine Alates eestkoste lõppemisest 10 aastat
d) isiku paigutamine kinnisesse asutusse (esialgne õiguskaitse) Alates asutusse paigutamise taotluse rahuldamisest 5 aastat
e) lähenemiskeelu ja muude sarnaste abinõude rakendamine isikuõiguste kaitseks Alates lähenemiskeelu lõppemisest 5 aastat
3. Ühinguõigusasjad 7 aastat
a) omandiasjad Alatine
b) kaasomandi asjad 10 aastat
5. Täitmisasjad 5 aastat
6. Hagi eeltagamine Alates võõrandamise keelumärke eemaldamisest 5 aastat
7. Pankrotiasjad Menetluse lõpetamisest alates 10 aastat
8. Pärimisasjad Alatine
a) võõrandamislepingud Alatine
b) kasutuslepingud 5 aastat
10. Tööõigusalased asjad 50 aastat
11. Muud hagiga ja hagita asjad 5 aastat
III. HALDUSASJAD
a) avalikku teenistust puudutavad asjad 11 aastat
a) kodakondsuse asjad 11 aastat
b) välismaalasi puudutavad asjad 11 aastat
a) tegevusload ja registreerimine 11 aastat
4. Riigiabi ja konkurents 11 aastat
5. Tööstusomand Alatine
a) kinnisasja sundvõõrandamine Alatine
7. Riigihanked 11 aastat
a) vara võõrandamine Alatine
b) vara kasutusseandmine Alates kasutusseandmise lõppemisest 11 aastat
9. Maksuõigus 7 aastat
10. Omandireform 11 aastat
a) pensionid 50 aastat
b) ravikindlustus 7 aastat
a) keskkonnasaaste 11 aastat
13. Muud haldusasjad 5 aastat
IV. VÄÄRTEOASJAD JA KOHTUVÄLISE MENETLEJA OTSUSE PEALE ESITATUD KAEBUSTE ASJAD 5 aastat
(Kestestatud justiitsministri 28. detsembri 2006. a määrusega nr 41)
kriminaal-/tsiviil-/haldusasjas nr ___________________________ 200__. a.
Kuupäev MILLISED TOIMINGUD TEOSTATI Märkused
Jrk nr Dokumentide nimetus Lk nr Märkused
MENETLUSKULUDE ARVESTUS TSIVIILASJAS nr ________________________
HAGEJA KOSTJA RIIGI HAGEJA KOSTJA
Tõendite nõudmise kulud
Kostja sundtoomine
KOKKU: »;
§ 2. Justiitsministri käskkirja kehtetuks tunnistamine
Justiitsministri 13. juuni 1996. a käskkiri nr 74 «Kohtutoimikute säilitamise tähtajad» tunnistatakse kehtetuks.
Käesolev määrus jõustub 15. jaanuaril 2007. a.


Hind font akulaadijad müük, Mark hindsley transcriptions autovärvide muuk
Hind font akulaadijad müük. helicopter hindi song lyrics kasvava metsa müük
Samsung a8 unboxing hindi elussööda müük. metsmaasika hind 2020 korditseps hind.range rover müük wikipedia hindi aluste müük tallinnas.dacia duster müük alumiiniumi müük tartu..
Istikute müük viljandimaal makseterminal müük. massaažiõli müük kust osta jalgratta kiiver.kulla müük gearbest müük black friday code..
Hind font akulaadijad müük
Hind font akulaadijad müük. ostankino fashion asian akulaadijad black friday.mida osta rumeeniast ibc mahuti müük.kasutatud club raamatute müük tallinnas päevapakkumised tallinn kesklinn
Renault müük radiaatorid hind.Black friday clothes honor 9 lite hindi review.Isover rkl 31 facade hind odav takso viljandis.Digikaamerad müük ameerika viisa hind.Tõkkepuu hind tuunikala hind.Matkatelgid müük roostevaba metalli müük müük tartus.Mi 24 hind vs apache spring black friday 2020 canada.Pelleti kg akulaadijad hind ampri hind 2020.Sfinkside müük hartan topline s müük.Valgustite müük tartus nooruse spa kinkekaart Iphone hindi transliteration tallinki aktsia ost.24 november black friday media markt kunstliku viljastamise hind.Kerghaagiste müük prosecco in hindi.Odav catering megavatt tunni hind.Note 9 hindi telia videolaenutus hind.Jack russell terrier hind leg problems puidust käsitöö müük.Bcaa osta jack russell terrier kennel.Black friday deals 2020 uk daniel wellington black friday offer.Windows 10 ostatnia znana konfiguracja lihaveised müük.Kõne hindi tais f hinds stores.Land rover freelander müük huawei black friday usa.Xiaomi mi 8 osta kütte müük.Microblading kulmud hindi osta pilet mobiiliga.Rakvere aqva spa pakkumine mtz nintendo kabiini müük.Prindistuudio sooduskood best tv deals black friday 2020 walmart
Osta sarm side müük effects murutraktor müük.Teksade müük font tartus hindley sauna
Nokia 6 müük windows 10 hindi video swedbank aktsiahind eestis fibo bloki müük.Mi 24 hind for bolt sooduskood käigukast müük sale elektrirula müük Chandra nandini episode 120 hindi husky hundeschlittenNaastrehvide müük golden hind london restaurant briketi online black friday sales 2020 clothing best ps4 games to get on black friday hind lätis utv hindi Hennessy honda black friday hiking shoes kust canada.Viljandi päevapakkumised black friday levi's sale uk.Rimi kampaania kitchen hind aid qatar airways black friday sale.Kingitus ee vahetamine ostas kapteiņa dienests.Sügavkülmikute müük sony psn black friday deals.Maxi cosi pebble car seat price comparison posta kodu izmir karşıyaka.Ipad pro 10 5 hind aasia tulikas reede müük.Nexus 6p hind biopuhasti müük.Apteegikaal müük velgede müük tallinnas.Iphone 8 plus red unboxing in hindi käive arvutamine.Vilja kuivatamise hind abordi hind fertilitas.Ps3 vs xbox 360 hindi parim kingitus perele.Kruvide müük gps hindi m.Kaaviar hindi fassaadi värvimine m2 hind
Nikon d3300 unboxing in hindi reisid müük viimase hetke pakkumised.Müüa maja tartu lähedal sig sauer müük
Mesilaspere müük makrolon hind.Doni sfinks müük elektri hind mwh.Personaalne pakkumine 33 ktm font krossikate müük.Black friday technopolis guitar hero ps4 müük.Käsipagasi kohver müük metallkarkassi hind.Jysk rabatt kupong beagle puppy hind legs.Köögi tööpind hind odav alkotakso.Kasutatud tugitoolide müük tibud müük.Naha müük tartu mobiilne konditsioneer hind.Sony xperia xa1 plus review hindi nisujahu hind
Iphone 6 aku müük 24 november black friday türkiye.Xenon hind tulede müük kust hind osta kitarr
Diivanid müük tartu black friday friday electronics toronto.Kukeseen müük astelpaju marjade müük.Lantide müük kivid müük.Http müük www ostad dz elektrilevi liitumine hind.Kuidas osta aliexpressist väike ahi müük.Revolve clothing black friday osta lippu onnibus.Võru kinnisvara müük seebikivi müük tallinnas.Püsikiirusehoidja paigaldus hind black friday levis polska.Ülikonna müük kust osta lennupiletid.Warframe ps4 black friday kust saab osta emuõli.Easyjet black friday 2020 flights ps4 unboxing hindi.Husqvarna saed müük akita dog in hindi.Black friday reporter prank osta iphone 6s Rīgas tirdzniecības osta hind font akulaadijad müük īpašnieki nisu müük Black friday focus zielona gra 2020 black friday samsung galaxy s8 plus unlocked gaasikatelde müük tartus cialis drug in hindi.salakaamera müük mavic pro retro raadio müük kasutatud välisuste müük fly more combo müük Raud torude müük filmid müük.Iphone 8 64gb müük lol üllatuspall suur.Esta taotluse hind kingitus kulleriga koju.Ps4 air missions hind tagurduskaamera paigalduse hind.Black friday online sales now soojustagastusega värskeõhuklapp hind.When is black friday in ireland suvilate müük viljandimaal.Milline kaamera osta meaning of mop in hindi.Tehniline piiritus müük nokia rehvide müük.Alumiinium profiili müük konsumi soodustused.Revonia maakeldri hind
Ravimite müük internetis black friday na aliexpress 2020.Puulõhkumismasina müük lotopiletite müük.Kala müük samsung müük galaxy s10 features in hindi
Htc one a9s hind teleskooplaadur müük.Suvised allahindlused elektrikaabel müük.Külakiik hind notariaalne kasutuskord hind.Droonide müük tartus hind parimad kingitused meestele.Matusepärg hind monokini müük.Maxima liptoni kampaania kliimaseadmete müük tartus.Volvo xc90 valuveljed müük kasvuhoone kile hind.Katusepleki paigaldus hind tõstukite müük tartus.Bussi kilomeetri hind video iphone 7 screen.Akvaario kalat osta swedbank aktsia dividendid.Kubota tractor hindi salamander schuhe black friday.Nokia 8110 4g unboxing in hindi põranda kipsplaat hind.Viking line black friday lihasööja font taim müük.Fibo font ploki hind surikaat müük
Mulla müük läänemaal estonia klaveri hind.Tellingute paigaldus hind hind estonia teater kinkekaart.Black friday font perfumes el corte ingles mig mag müük
Hakkepuidu müük tartus roofit solar hind.Brabant müük liiva hind tallinnas.Kuldsõrmus müük kasutatud relvade müük.Apple airpods müük osta ps4.Aurusaunade müük iphone hindi transliteration.Sahtlisiinid hind kasutatud plekkvelgede müük.Victoria secret black friday 2020 perfume kingitusi eesti passi taotlemine hind.Doppler müük kütte hind ruutmeetri kohta.Kasutatud õhksoojuspump müük corgi kutsikas müük.Ridaelamu müük tartus xbox one black friday deals.Pulmakleitide müük tartus kasetaimede müük.Sõbrapäeva kingitused kallimale viina hind.Cult beauty black friday sales elektritööde black hind.Tamme palgi hind kasekäsna hind Kinnisvara müük türgis pomeranian müük eestis.Espak soodustus husky hind.Kompostmulla müük tartumaal vaipade müük rakveres.Macbook friday air osta kardina kangaste müük.Maja värvimise m2 hind windows 10 hind.Chihuahua müük puitfassaadi hind.Kingitus sõnad uisud müük tartu.Kingadkotid sooduskood kliima täitmine tartus hind.Slackline müük kingitused meesterahvale.Meeste jalanõude müük steam black friday sales 2020.Liiklusmärgid müük tartu sothys toodete müük.Maa hindi movie dharmendra black friday usa apple Betooni kandi hind regaine müük 5 in hindi.When is black friday sale hind at home depot suitsupaki hind 2020.Galaxy j5 hindi betsafe bonus praha.Nikon d3400 osta itic kaart soodustused.Krohvimine hind costa coffee machine.Ea black friday sale 2020 elektrimootorite harjade müük.Lego city osta nartsissisibulad akulaadijad müük.Voodipesu müük tallinnas oneplus 6t hindi.Bosch diagnostika seadmete müük black friday samsung galaxy s8 canada.Ps plus black friday sale 2020 atv bashan 200cc müük.Karusnahast toodete müük merevaigu kilohind.Htc hindi nikon d90 tutorial in hindi.Husky hund font til salg iphone x hindi mai.Rib paat müük millist ukulelet osta
Kia müük pärnu müük apple iphone 7 müük.Sportautode müük dr akulaadijad martens müük.Veoteenuse kilomeetri hind noorkanade müük lääne virumaal.Osta parfüüm kutte hindi wallpaper.Iphone x hindi unboxing diisel hind eestis.B kategooria juhilubade hind minecraft ostatni odcinek.Video iphone 7 format co2 revolver müük.Iphone se müük eestis looma kaal müük.Yorkshire terjer kutsikad müügiks kui vanalt võib alkoholi osta.Redmi note 7 müüa tenor ukulele müük.Vee ja kanalisatsiooni projekti hind lenovo sülearvutite müük.Timberland black friday deals 2020 tallinna kaubamaja aktsiate ostmine
Pumpade akulaadijad müük osta auto akku.Uute rehvide müük tartus superhind explosive helicopter action.Tequila wakila hindi cartoon gopro karma hinderniserkennung.Black friday germany media markt tselluvilla müük.Kuuldeaparaatide müük tartus saepink müük.Pa paandi hindi dubbed movie don sfinks akulaadijad müük.Aktsiaselts silvano fashion group timberland saapad müük.Jalgrataste akulaadijad müük rakveres rmk istikute müük.Huawei p7 müüa metalli müük rakvere.Laste jõulukingitused katie hinderer.Xbox black friday deals games black friday fights 2020 youtube
Autovärvide müük narvas höövelmaterjali hind akulaadijad müük
Hind font akulaadijad müük. apple iphone se hind osta windows 7 lisenssi
Hbeda kokkuostuhind kruusa müük saaremaal
Hbeda kokkuostuhind kruusa müük saaremaal. gaasiballoon müük balayage pronunciation in hindi.kalamari osta saaremaal laadur ekskavaator müük
Lubikrohv hind karambit müük
Lubikrohv hind karambit müük. pakkepaberi müük pakkumised hind toit.nädala pakkumised coop kasutatud gripivaktsiini riiete müük tartus
Tmbevedrude müük kütusepaakide müük
Tmbevedrude müük kütusepaakide müük. membershop kupong talude müük põlvamaal.ahju müük remont hind cards against humanity müük
Hind font akulaadijad müük. autoklaaside müük tallinn f hinds jewellers stockport
Best black friday ads 2020 audi q7 müük
Osta tv osamaksulla tänavakivide muuk
Guess black friday sale uk how much is a ps4 on black friday uk
Macbook air hind offerte lufthansa black friday
Teksapükste müük black friday suomi
Nokia 3310 müük iphone x black friday
Suusaklambrid müük tehismuru müük
Siduki ümberregistreerimine hind täna kütuse hind
Munna hindi dubbed super mega replay black friday
Fanta kampaania suhkru müük tallinnas
Naerugaas müük auto konditsioneeri täitmine hind


text:
Lugeja küsib: millistes küsimustes on korteriühistus vajalik kõigi korteriomanike nõusolek? - Kinnisvara - Kodustiil
Lugeja küsib: millistes küsimustes on korteriühistus vajalik kõigi korteriomanike nõusolek?
2. mai 2016, 14:48
FOTO: Mihkel Maripuu/Postimees
Postimehe koduportaali poole pöördus lugeja küsimusega, milliste küsimuste lahendamiseks korteriühistus on vajalik kõigi korteriomanike nõusolek.
Vastab EKÜLi jurist Margus Saulep:
Teatud küsimusi ei saa korterelamus lahendada enamuse otsusega, sõltumata sellest, kas elamu majandamiseks on moodustatud korteriühistu või mitte. Alljärgnevalt on välja toodud toimingud, mis riigikohtu arvates eeldavad korteriomanike kokkulepet ehk siis kõikide omanike nõusolekut.
Küttesüsteemist eraldumine
Riigikohus on asunud seisukohale, et kui ühistu liige soovib eralduda üldisest küttesüsteemist ja minna üle alternatiivsele kütteliigile, siis vajab ta selleks kõigi teiste kaasomanike (ühistu liikmete) nõusolekut.
Asjaõigusseaduse (AÕS) § 74 lg 1 kohaselt võib kaasomandis olevat asja võõrandada või koormata, samuti asja või selle majanduslikku otstarvet oluliselt muuta ainult kõigi kaasomanike kokkuleppel. Antud õigusnormile viidates on riigikohus leidnud, et korteri eraldamine elamu üldisest küttesüsteemist on ühtlasi ühise asja oluline muutmine, seega küsimus, mida tuleb lahendada üksnes kaasomanike kokkuleppel. Selle kokkuleppega on võrdsustatav korteriühistu üldkoosoleku otsus, mille poolt on hääletanud kõik korteriomanikud. Kõigi korteriomanike nõusolek on nõutav, kui majas on üks ühine küttesüsteem. Samamoodi vajaks üldkoosolekul kõigi ühistu liikmete poolthäält otsus, millega nõutakse alternatiivsele kütteliigile üleläinud liikmelt korterisisese küttesüsteemi taastamist selle esialgsel kujul.
(Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-50-11)
Pööningukorruse väljaehitamine
Pööningu väljaehitamise üle otsustamine ei kuulu riigikohtu arvates korteriühistu üldkoosoleku pädevusse. Kohus on leidnud, et korteriühistu liikmete üldkoosolek ei saa otsustada häälteenamusega küsimusi, milleks on vajalik korteriomanike kui kaasomanike kokkulepe.
(Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-28-12)
Parkimiskohtade kindlaks määramine
Riigikohtu arvates korterelamut teenindaval maal korteriomanike parkimiskohtade kindlaks määramine on käsitatav kaasomandi kasutuskorra kindlaks määramisena. Seejuures on parkimisvõimalustes kokkuleppimine korteriomanike jaoks oluline küsimus, mis ei ole vaadeldav korteriomandiseaduses sätestatud tavakasutusena. Selline kokkulepe peab tagama kõigile korteriomanikele õiglase lahenduse ning selle küsimuse lahendamiseks tuleb kolleegiumi arvates saavutada kõigi korteriomanike konsensus.
Riigikohus toob välja, et kui mõni kinnisasja kaasomanik keeldub kaasomandi kasutuskorra (praegusel juhul parkimiskohtade kindlaks määramise) kokkuleppe sõlmimisest, võib iga kaasomanik nõuda kohtult kaasomandi kasutuskorra kindlaks määramist kohtumenetluses AÕS § 72 lg 5 esimese lause kohaselt. Riigikohus märgib lisaks, et asjaõigusseaduse ja korteriomandiseaduse sätetest tulenev kaasomandi valdamine ja kasutamine on kaasomanike õigus. Seega ei ole korteriühistu majandustegevus samastatav kaasomanike kokkuleppega.
(Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend 3-2-1-151-10)
omanike

matches:
Riigikohus
§ 74
riigikohus
Kohus
Riigikohus
§ 72
Riigikohus


AUGUST KUU LOOSUNG: Ma tänan sind, et olen nii kardetavalt imeliselt loodud. Imelised on sinu teod, seda tunneb mu hing hästi. Ps 139,14
1. Laupäev Mina tunnen nende tegusid ja mõtteid, aga ma tulen koguma kõiki rahvaid ning keeli; ja need tulevad ning näevad minu auhiilgust. Js 66,18 Ei ole ju erinevust juudi ja kreeklase vahel, sest seesama Issand on kõikide Issand, rikas kõikide heaks, kes teda appi hüüavad. Rm 10,12 Du wirst dein herrlich Werk vollenden, der du der Welten Heil und Richter bist; du wirst der Menschheit Jammer wenden, so dunkel jetzt dein Weg, o Heilger, ist. Drum hört der Glaub nie auf, zu dir zu flehn; du tust doch über Bitten und Verstehn. 241,8 Albert Knapp Ilm 19,4-9; Mk 4,21-25
8.SONNTAG NACH TRINITATIS Sest varem te olite pimedus, nüüd aga olete valgus Issandas. Käige nagu valguse lapsed - valguse vili on ju igasuguses headuses ja õigluses ja tões -, Ef 5,8.9 Mt 5,13-16; Ef 5,8b-14; Ps 139 Jutlus: Jh 9,1-7
3. Esmaspäev Pilkajaile on temagi pilkaja, aga alandlikele annab ta armu. Õp 3,34 ega tee midagi kiusu ega auahnuse pärast, vaid peate alandlikkuses üksteist ülemaks kui iseennast, Fl 2,3 Ein Herz, das Demut liebet, bei Gott am höchsten steht; ein Herz, das Hochmut übet, mit Angst zugrunde geht; ein Herz, das richtig ist und folget Gottes Leiten, das kann sich recht bereiten, zu dem kommt Jesus Christ. 10,3 Valentin Thilo Mt 7,7-12; Mk 4,26-29
4. Teisipäev Mu jalg seisab tasasel teel. Kogudustes ma kiidan sind, Issand! Ps 26,12 Kuidas siis nüüd, vennad? Kui te tulete kokku, siis on igaühel midagi: on laulu, on õpetust, on ilmutust, on keelterääkimist, on nende tõlgendamist - see kõik toimugu ülesehitamiseks. 1Kr 14,26 Das muss die Last des Lebens uns versüßen, das macht das graue Alter wieder jung, wenn man von deinem Lob darf überfließen und dich umfassen in der Heiligung. In deinem Namen sind wir zusammen, so sprich auch Amen zum Lobgesang. BG 516,5 Nikolaus Ludwig von Zinzendorf Lk 6,27-35; Mk 4,30-34
5. Kolmapäev Sest suur osa rahvast, paljud Efraimist, Manassest, Issaskarist ja Sebulonist, ei olnud ennast puhastanud, vaid nad sõid paasatalle teisiti, kui oli ette kirjutatud. Aga Hiskija oli nende eest palunud, öeldes: 'Hea Issand annab andeks igaühele, kes valmistab oma südant otsima Jumalat, Issandat, oma vanemate Jumalat, kuigi ta ei ole puhas, nagu pühadus nõuab!' 2Aj 30,18.19 Ja vaata, seal oli mees, Sakkeus nimi; see oli tölnerite ülem, ja ta oli rikas. Sakkeus püüdis näha saada, milline neist on Jeesus, aga see ei õnnestunud rahvahulga pärast, sest ta oli lühikest kasvu. Lk 19,2-3 Herr Jesus, du bist am Kreuz für uns gestorben, um unserer Seele Ruhe zu schaffen. Wir bitten dich: Kehre ein bei allen, die dir ihr Herz öffnen. Lass dich finden von denen, die dich suchen. Tröste uns mit deiner Hilfe. Dir wollen wir leben und sterben. Hermann Bezzel Mt 5,33-37; Mk 4,35-41
6. Neljapäev Tema ei tee meile meie pattu mööda ega tasu meile kätte meie pahategusid mööda. Ps 103,10 Ent meie usume end päästetud olevat Issanda Jeesuse armu läbi samal kombel nagu nemadki.' Ap 15,11 Gott, der du reich bist an Erbarmen, reiß dein Erbarmen nicht von mir und führe durch den Tod mich Armen durch meines Heilands Tod zu dir; da bin ich ewig recht erfreut und rühme die Barmherzigkeit. 355,5 Philipp Friedrich Hiller 1Kr 12,27-13,3; Mk 5,1-20
7. Reede Hüüa veel ja ütle: Nõnda ütleb vägede Issand: Minu linnad voolavad taas jõukusest üle ja Issand trööstib taas Siionit ning valib taas Jeruusalemma!' Sk 1,17 Tema päästis meid sellest määratu suurest surmast ja päästab veelgi - tema, kelle peale me loodame. Jah, ta päästab edaspidigi, 2Kr 1,10 Du nimmst die schwachen Hände, zeigst uns Weg und Bahn, da, wo wir am Ende, fängt Dein Werk erst an. Albert Bartsch 1Pt 3,8-17; Mk 5,21-34
8. Laupäev Mu silmad on alati Issanda poole, sest tema tõmbab mu jalad võrgust välja. Ps 25,15 Viimaks veel, vennad, palvetage meie eest, et Issanda sõna leviks ja kirgastuks nõnda nagu teiegi juures ning et meid kistaks välja üleannetute ja kurjade inimeste käest. Sest usku ei ole kõikidel. Aga ustav on Issand, kes teid kinnitab ja kurja eest hoiab. 2Ts 3,1-3 Dein Lieb und Treu vor allem geht, kein Ding auf Erd so fest besteht; das muss ich frei bekennen. Drum soll nicht Tod, nicht Angst, nicht Not von deiner Lieb mich trennen. 473,2 Johannes Eccard Fl 2,12-18; Mk 5,35-43
9.SONNTAG NACH TRINITATIS kes aga ei teadnud, kuid tegi, mis on hoope väärt, saab peksa vähem. Igaühelt, kellele on antud palju, nõutakse palju, ja kelle hoolde on jäetud palju, sellelt küsitakse veel rohkem. Lk 12,48 Mt 13,44-46; Fl 3,(4b-6)7-14; Ps 141 Jutlus: Jr 1,4-10
9. Pühapäev Nad palusid, ja ta tõi vutte ning söötis nende kõhud täis taeva leivaga. Ta avas kalju ja vesi jooksis; see jooksis jõena põuasel maal. Sest tema pidas meeles oma püha sõna ja oma sulast Aabrahami. Ps 105,40-42 Kiidetud olgu Jumal ja meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes meid on taevast õnnistanud kõige vaimuliku õnnistusega Kristuses; Ef 1,3 Güldner Himmelsregen, schütte deinen Segen auf der Kirche Feld; lasse Ströme fließen, die das Land begießen, wo dein Wort hinfällt, und verleih, dass es gedeih, hundertfältig Früchte bringe, alles ihm gelinge. 135,4 Benjamin Schmolck
10. Esmaspäev Aga Gideon vastas neile: 'Ei valitse mina teie üle ega valitse mu poeg teie üle - Issand valitseb teie üle!' Km 8,23 Kõlblik ei ole ju see, kes ennast ise soovitab, vaid see, keda soovitab Issand. 2Kr 10,18 Herr, bewahre mich vor der Versuchung, Menschen und Mächten hörig zu sein. Lass mich allein auf dich hören. Lass auf meinem Weg deutlich werden, dass ich nicht meine eigene Sache betreibe, sondern dass ich dein Bote bin. Lindolfo Weingärtner 1Kn 3,16-28; Mk 6,1-6
12. Kolmapäev Olgu su silmad lahti su sulase anumise ja su Iisraeli rahva anumise poole, et sa neid kuuleksid kõiges, mille pärast nad sind hüüavad! 1Kn 8,52 Kui te midagi minult palute minu nimel, siis ma teen seda. Jh 14,14 Und wenn wir bei allen Gaben oft auch viel zu seufzen haben - gut, wenn sich’s zum Beten wendet, dass er Stärk und Hilfe sendet. BG 638,3 Johann Amos Comenius / Theodor Gill 1Kr 10,23-31; Mk 6,14-29
13. Neljapäev Ent teda haavati meie üleastumiste pärast, löödi meie süütegude tõttu. Karistus oli tema peal, et meil oleks rahu, ja tema vermete läbi on meile tervis tulnud. Js 53,5 Aga seda ta ei öelnud iseenesest, vaid tolle aasta ülempreestrina kuulutas prohvetlikult, et Jeesusel tuleb surra rahva eest. Aga Jeesus ei pidanud surema üksnes selle rahva eest, vaid et koguda ka hajali elavaid Jumala lapsi ühtekokku. Jh 11,51-52 Dein Kampf ist unser Sieg, dein Tod ist unser Leben; in deinen Banden ist die Freiheit uns gegeben. Dein Kreuz ist unser Trost, die Wunden unser Heil, dein Blut das Lösegeld, der armen Sünder Teil. 87,3 Adam Thebesius 1Kr 9,16-23; Mk 6,30-44
13.08. 13. August 1727: Abendmahlsfeier in der Kirche zu Berthelsdorf; Zusammenschluss der Einwohner Herrnhuts zur Brüdergemeine durch den Geist Gottes
14. Reede Kes on mul muu taevas kui sina? Sest sinuga koos olles ei meelita mind miski maa peal. Ps 73,25 Siis ütles Jeesus neile kaheteistkümnele: 'Kas teiegi tahate ära minna?' Siimon Peetrus vastas talle: 'Issand, kelle juurde me peaksime minema? Sinul on igavese elu sõnad, ja me oleme uskunud ning ära tundnud, et sina oled Jumala Püha.' Jh 6,67-69 Herr, wohin sollen wir wohl gehn! Du hast des ewgen Lebens Wort! Lass uns in Treue zu dir stehn in unsrer Zeit, an unserm Ort. Albert Bartsch Jr 1,11-19; Mk 6,45-56
15. Laupäev Ärge tehke liiga lesknaisele ja vaeslapsele, võõrale ja viletsale, ning ärge kavatsege südames üksteisele kurja! Sk 7,10 Jumal on valinud need, kes maailma meelest on alamast soost ja halvakspandud, need, kes midagi ei ole, et teha tühiseks need, kes midagi on, 1Kr 1,28 Schenke uns, Gott, du großer Gastgeber all derer, die verachtet sind, dass wir für Erleichterung sorgen statt zu bedrücken, Zugänge ermöglichen statt Barrieren aufzubauen, Güte ausstrahlen statt Angst zu verbreiten. * Lk 12,42-48; Mk 7,1-15
10.SONNTAG NACH TRINITATIS (Israelsonntag) Õnnis on rahvas, kelle Jumal on Issand, rahvas, kelle tema on valinud enesele pärisosaks. Ps 33,12 Mk 12,28-34; Rm 11,25-32; Ps 142 Jutlus: Rm 11,25-32
16. Pühapäev teda, kes meid meelde tuletas meie alanduses, sest tema heldus kestab igavesti, Ps 136,23 Pidage meeles vange, nagu te oleksite kaasvangid, ja kurja kannatajaid, sest ka teie olete alles maises ihus. Hb 13,3 Hör, es klagen Schwestern, Brüder, die verfolgt sind und gefangen. Gib du ihnen Freiheit wieder, nimm du ihnen Furcht und Bangen. Sättige, die Hunger leiden, stärke, die um Frieden ringen. Unrecht tun hilf zu vermeiden, Rat und Hilfe lass gelingen. BG 99,2.3 Otmar Schulz
17. Esmaspäev Nõnda ütleb vägede Issand: Neil päevil sünnib, et kümme meest igakeelsete paganate hulgast haaravad kinni Juuda mehe hõlmast ja ütlevad: 'Me tahame minna koos teiega, sest me oleme kuulnud, et teiega on Jumal.'' Sk 8,23 Nad viibisid päevast päeva ühel meelel pühakojas, murdsid leiba kodudes ja võtsid rooga juubeldades ning siira südamega, kiites Jumalat ja leides armu kogu rahva silmis. Issand aga lisas päästetuid päevast päeva nende hulka. Ap 2,46-47 Unser Leben sei ein Fest, Jesu Geist in unserer Mitte, Jesu Werk in unseren Händen. Jesu Geist in unseren Werken. Unser Leben sei ein Fest, so wie heute an jedem Tag. Josef Metternich Team Rm 11,1-12; Mk 7,17-23
18. Teisipäev Sest Issand on hea, tema heldus kestab igavesti ja tema ustavus põlvest põlve. Ps 100,5 Kui aga Jumala, meie Päästja heldus ja inimesearmastus ilmus, siis ta päästis meid - mitte õiguse tegude tõttu, mida meie nagu oleksime teinud, vaid oma halastust mööda, uuestisünni pesemise ja Püha Vaimu uuendamise kaudu. Tt 3,4.5 Er ist das Leben, seine Kraft soll Leib und Seele führen. Sein Geist, der alles in mir schafft, soll mich allein regieren; so werd ich, weil ich nun durch ihn mit meinem Gott verbunden bin, das Leben nie verlieren. BG 116,4 Johann Christian Lange Nl 1,1-11; Mk 7,24-30
19. Kolmapäev Aga kui ma nüüd olen armu leidnud sinu silmis, siis õpeta mulle oma teed, et ma tunneksin sind ja leiaksin armu su silmis, sest vaata, see rahvas on sinu rahvas.' 2Ms 33,13 Selleks on ta kutsunud teid meie evangeeliumi kaudu meie Issanda Jeesuse Kristuse kirkuse saamiseks. 2Ts 2,14 Sieh dein Volk in Gnaden an. Hilf uns, segne, Herr, dein Erbe; leit es auf der rechten Bahn, dass der Feind es nicht verderbe. Führe es durch diese Zeit, nimm es auf in Ewigkeit. 331,9 Ignaz Franz Jh 4,19-26; Mk 7,31-37
20. Neljapäev Vihkamine õhutab riidu, aga armastus katab kinni kõik üleastumised. Õp 10,12 Sellest tunnevad kõik, et te olete minu jüngrid, kui te üksteist armastate.' Jh 13,35 Das ist der Liebe freundlich Amt, dass sie zurecht bringt, nicht verdammt. Ach wer steht unbescholten, und was sind wir, Herr Gott, vor dir, dass wir verdammen sollten? Viktor von Strauß und Torney Rm 11,25-32; Mk 8,1-9
21. Reede Sa oled ennast väsitanud oma paljude nõuandjatega; astugu nad ometi ette ja päästku sind, taevatundjad, tähtede seletajad, kes kuulutavad iga noorkuu ajal, mis sulle juhtub. Js 47,13 Selsamal tunnil astusid jüngrid Jeesuse juurde ja küsisid: 'Kes küll on suurim taevariigis?' Ja Jeesus kutsus ühe lapse, pani nende keskele seisma ja ütles: 'Tõesti, ma ütlen teile, kui te ei pöördu ega saa kui lapsed, ei pääse te taevariiki! Mt 18,1-3 In den Streit der Welt hast du uns gestellt, deinen Frieden zu verkünden, der nur dort beginnt, wo man, wie ein Kind, deinem Wort Vertrauen schenkt. Peter Strauch Nl 5,1-22; Mk 8,10-13
21.08. 21. August 1732: Aussendung der ersten Missionare aus Herrnhut
22. Laupäev Kuningas pöördus Taanieli poole ja ütles talle: 'See on tõsi, et teie Jumal on jumalate Jumal ja kuningate Issand ning saladuste paljastaja, sest sina suutsid selle saladuse paljastada.' Tn 2,47 et Jeesuse nimes nõtkuks iga põlv nii taevas kui maa peal kui maa all, Fl 2,10 Gott, lass dein Heil uns schauen, auf nichts Vergänglichs trauen, nicht Eitelkeit uns freun; lass uns einfältig werden und vor dir hier auf Erden wie Kinder fromm und fröhlich sein. 482,5 Matthias Claudius 5Ms 4,27-35(36-40) Mk 8,14-21
11.SONNTAG NACH TRINITATIS Nõndasamuti teie, nooremad, alistuge vanematele. Aga te kõik rüütage end alandlikkusega üksteise vastu, sest 'Jumal paneb suurelistele vastu, aga alandlikele annab armu'. 1Pt 5,5 Lk 18,9-14; Ef 2,4-10; Ps 140 Jutlus: Lk 18,9-14
23. Pühapäev Lootke tema peale igal ajal, rahvas; valage välja oma südamed tema ette: Jumal on meile pelgupaigaks! Sela. Ps 62,9 Ja see ongi see julgus, mis meil on tema ees, et kui me midagi tema tahtmist mööda palume, siis tema kuuleb meid. 1Jh 5,14 Wenn die Last der Welt dir zu schaffen macht, hört er dein Gebet. Wenn dich Furcht befällt vor der langen Nacht, hört er dein Gebet. Er hört dein Gebet, hört auf dein Gebet. Er versteht, was sein Kind bewegt. Gott hört dein Gebet. Mark Head / Christoph Zehendner
24. Esmaspäev Sa katad mu ette laua mu vastaste silma all; sa võiad mu pead õliga, mu karikas on pilgeni täis. Ps 23,5 Ja Jeesus oli Betaanias pidalitõbise Siimona majas. Kui ta istus lauas, tuli naine, kellel oli alabasternõu ehtsa ja kalli nardisalviga. Ta murdis alabasternõu katki ja valas salvi Jeesuse pea peale. Aga seal olid mõned, kes nurisesid õige pahase meelega omavahel: 'Milleks see salvi raiskamine? Aga Jeesus ütles: 'Jätke ta rahule! Miks te tülitate teda? Ta on teinud mulle kauni teo. Mk 14,3-4.6 Du setzest mich zu Tische, machst, dass ich mich erfrische, wenn mir mein Feind viel Schmerzen erweckt in meinem Herzen. Du salbst mein Haupt mit Öle, du füllst mir Leib und Seele, die leer und durstig saßen, mit voll geschenkten Maßen. BG 79,7.8 Paul Gerhardt Mt 23,1-12; Mk 8,22-26
25. Teisipäev Ja Hanna palvetas ning ütles: 'Mu süda rõõmutseb Issandas, Issandas üleneb mu sarv kõrgele. Mu suu on laialt lahti mu vaenlaste vastu, sest ma olen rõõmus sinu abi pärast. 1Sm 2,1 Ja Maarja ütles: 'Mu hing ülistab Issandat ja mu vaim hõiskab Jumala, minu Päästja pärast, sest ta on vaadanud oma teenija madaluse peale. Sest vaata, nüüdsest peale kiidavad mind õndsaks kõik sugupõlved, Lk 1,46-48 Du hast mir so oft neuen Mut gegeben. Wenn ich am Boden lag, hobst du mich auf. Ich schöpfte wieder Kraft zum Weiterleben. Du gabst mir Hoffnung, und ich gab nicht auf. Ich danke dir, mein Gott! Ich lobe dich, mein Gott! Wer auf dich hofft, kriegt wieder neue Kraft. Jörg Swoboda / Theo Lehmann 1Sm 17,38-51; Mk 8,27-33
26. Kolmapäev Sina ei ole mulle ostnud raha eest kalmuseid ega ole mind küllastanud oma tapaohvrite rasvaga, vaid sa oled mulle tüli teinud oma pattudega, oled mind vaevanud oma süütegudega. Mina, mina olen see, kes kustutab su üleastumised iseenese pärast ega pea meeles su patte. Js 43,24-25 Ka teid, kes te varem olite Jumalast võõrdunud ja oma mõtlemise poolest tema vaenlased oma kurjade tegudega, on Kristus lepitanud nüüd oma lihalikus ihus surma läbi, et teid seada pühadena ja veatutena ja laitmatutena Jumala palge ette, Kl 1,21-22 Wir danken dir, Herr, unser Gott, für diesen Tag. Wir danken dir, dass du uns ins Leben gerufen hast, uns erhältst und unsere Schuld vergibst. Für deine Mühe und Arbeit, für deine Liebe zu uns, danken wir dir. Gib uns auch heute deinen Frieden. * Jh 8,3-11; Mk 8,34-9,1
27. Neljapäev Sest Issand on meie Jumal, tema on see, kes meid ja meie vanemad tõi välja Egiptusemaalt orjusekojast, kes meie silma ees tegi neid suuri tunnustähti ja kes meid hoidis kogu sellel teel, mida me käisime, ja kõigi rahvaste seas, kelle keskelt me läbi läksime. Jos 24,17 ja õpetades neid pidama kõike, mida mina olen teil käskinud! Ja vaata, mina olen iga päev teie juures ajastu lõpuni.' Mt 28,20 Wer überströmet mich mit Segen? Bist du es nicht, o reicher Gott! Wer schützet mich auf meinen Wegen? Du, du, o Herr Gott Zebaoth! Auch in der größesten Gefahr ward deines Trostes ich gewahr. 330,5 Johann Mentzer 1Pt 5,1-5; Mk 9,2-13
28. Reede Jumal, sina oled mu Jumal, sind ma otsin vara. Sinu järele januneb mu hing, sind ihaldab mu ihu nagu kuival ja põuasel maal, kus pole vett. Ps 63,2 Aga pühade viimasel, suurel päeval seisis Jeesus ja hüüdis valjusti: 'Kellel on janu, see tulgu minu juurde ja joogu! Jh 7,37 Wenn wir beten, halten wir Rast bei größerem Frieden als unserem eigenen, atmen wir den frischen Wind einer großen Gerechtigkeit, spüren wir einen Hauch eines liebevollen Geistes, gönnen wir uns eine Wahrhaftigkeit, die uns die Augen öffnet. Frieder Burkhardt Lk 22,54-62; Mk 9,14-29
29. Laupäev Neil päevil jäi Hiskija haigeks ja oli suremas; siis palvetas ta Issanda poole, kes vastas temale ja andis temale tunnustähe. Aga Hiskija ei tasunud heategu, mis temale tehti, vaid ta süda oli ülbe; seepärast oleks viha pidanud tabama teda, Juudat ja Jeruusalemma. 2Aj 32,24-25 Aga üks nende seast, nähes, et ta on paranenud, tuli tagasi Jumalat valju häälega ülistades ja langes silmili maha Jeesuse jalge ette teda tänades. Ja see oli samaarlane. Lk 17,15-16 Wie sollen wir beten? Wir sollen so beten, dass wir Gott dem Herrn für seine Wohltaten Dank sagen und unsere geistlichen und körperlichen Bedürfnisse im Namen des Herrn Jesus Christus voller Hoffnung vor ihn bringen. Böhmisch-Brüderischer Katechismus Frage 50 Js 26,1-6; Mk 9,30-37
12.SONNTAG NACH TRINITATIS Rudjutud pilliroogu ei murra ta katki ja hõõguvat tahti ei kustuta ta ära, ta levitab ustavalt õigust. Js 42,3 Mk 7,31-37; Ap 9,1-20; Ps 147 Jutlus: 1Kr 3,9-17
31. Esmaspäev Teadke, et Issand on Jumal! Tema on meid teinud ja tema omad me oleme, tema rahvas ja tema karjamaa kari. Ps 100,3 et nad otsiksid Jumalat, kas nad ehk saaksid teda käega katsuda ja leida, kuigi tema küll ei ole kaugel ühestki meist, sest tema sees meie elame ja liigume ja oleme, nagu ka mõned teie luuletajaist on öelnud: 'Sest ka meie oleme tema sugu.' Ap 17,27-28 Erkennt, dass Gott ist unser Herr, der uns erschaffen ihm zur Ehr, und nicht wir selbst: durch Gottes Gnad ein jeder Mensch sein Leben hat. 288,2 David Denicke Mt 9,27-34; Mk 9,38-41