text:
§ 4 Kohtuotsuse täitmine isiku suhtes, kes on antud käendusele kriminaalkoodeksi § 50 alusel või vabastatud karistusest kriminaalkoodeksi § 47, 55 või 56 järgi2 HALDUSÕIGUSERIKKUMISE EEST MÄÄRATUD KARISTUSEST VABASTAMINE JA KARISTUSANDMETE KUSTUTAMINE NING HALDUSÕIGUSERIKKUMISE ASJA MENETLUSE LÕPETAMINE JA ENNE KARISTUSSEADUSTIKU JÕUSTUMIST TOIMEPANDUD TEO KVALIFITSEERIMINE MENETLUSES OLEVAS HALDUSÕIGUSERIKKUMISE ASJAS
§ 6 Haldusõiguserikkumise asja lõpetamine ja enne karistusseadustiku jõustumist toimepandud teo kvalifitseerimine kohtu või ametniku menetluses olevas haldusõiguserikkumise asjas3 ASENDUSKARISTUSE KOHALDAMINE, KURITEOGA TEKITATUD KAHJU JA KEHALISE HAIGUSE RASKUSE HINDAMINE
§ 82 Kuriteo suure ulatuse hindamine4 KAEBAMINE KRIMINAALKARISTUSEST VABASTAMISE VÕI VABASTAMATA JÄTMISE PEALE
§ 10 Erikaebuse ja -protesti esitamise ja läbivaatamise kord5 KAEBAMINE HALDUSÕIGUSERIKKUMISE EEST MÄÄRATUD KARISTUSEST VABASTAMISE VÕI VABASTAMATA JÄTMISE PEALE
§ 12 Kaebuse esitamine haldusõiguserikkumise eest määratud karistusest vabastamise või vabastamata jätmise peale6 SEADUSTE MUUTMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE
§ 31 Seaduste terviktekstide avaldamine7 VOLITUSSÄTTED JA SEADUSE JÕUSTUMINE
Avaldamismärge:RT I, 12.07.2014, 6
Karistusseadustiku rakendamise seadusVastu võetud 12.06.2002RT I 2002, 56, 350jõustumine 01.09.2002Muudetud järgmiste aktidega (näita)VastuvõtmineAvaldamineJõustumine12.02.2003RT I 2003, 26, 15621.03.200317.03.2003RT III 2003, 10, 9517.03.2003 Riigikohtu üldkogu kohtuotsus tunnistab karistusseadustiku rakendamise seadus vastuolus olevaks põhiseaduse § 23 lg 2 teise lausega koostoimes § 12 lg 1 esimese lausega osas, milles seadus ei näe ette kriminaalkoodeksi järgi mõistetud vabadusekaotust kandva isiku karistuse vähendamist karistusseadustiku eriosa vastavas paragrahvis sätestatud vangistuse ülemmäärani27.09.2006RT I 2006, 46, 33301.01.200724.01.2007RT I 2007, 13, 6915.03.200720.06.2013RT I, 05.07.2013, 215.07.201319.06.2014RT I, 12.07.2014, 101.01.201519.06.2014RT I, 29.06.2014, 10901.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulil jõus olevast redaktsioonist ministrite ametinimetused.1. peatükk KARISTUSEST VABASTAMINE JA KARISTUSANDMETE KUSTUTAMINE KRIMINAALASJAS NING KRIMINAALMENETLUSE LÕPETAMINE JA ENNE KARISTUSSEADUSTIKU JÕUSTUMIST TOIMEPANDUD TEO KVALIFITSEERIMINE MENETLUSES OLEVAS KRIMINAALASJAS § 1. Kriminaalkaristuse kandmisest vabastamine ja karistusandmete kustutamine (1) Karistuse kandmisest vabastatakse isik, kes on süüdi mõistetud kriminaalkoodeksi (RT 1992, 20, 287 ja 288; RT I 2002, 44, 284) järgi kuriteo eest, mis karistusseadustiku järgi ei ole enam kuriteona karistatav. (2) Karistuse kandmisest vabastatakse isik, kes kuriteo toimepanemise ajal oli noorem kui neljateistaastane. (3) Karistuse kandmisest vabastatakse kuriteos süüdimõistetud isik, kui karistusseadustiku või muu seaduse järgi vastab kuriteokoosseisule väärteokoosseis. (4) Kui isikule on kriminaalkoodeksi järgi mõistetud karistus kuritegude või kohtuotsuste kogumis ja ta kuulub neist mõne kuriteo eest mõistetud karistuse kandmisest vabastamisele käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 sätestatud alustel, siis moodustatakse uus liitkaristus karistusseadustiku järgi, raskendamata isiku karistust. (5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud isiku karistusandmed kustutatakse karistusregistrist ning käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud juhtudel muudetakse isiku karistusandmed karistusregistris. (6) Kuriteo eest mõistetud karistusest vabastamise otsustab prokuröri taotlusel süüdimõistmise koha järgse maa- või linnakohtu kohtunik ainuisikuliselt kirjalikus menetluses määrusega, välja kutsumata menetlusosalisi.§ 2. Välisriigi kohtuotsuse alusel Eestis kriminaalkaristust kandva isiku kriminaalkaristusest vabastamine ja karistusandmete kustutamine (1) Eestis kriminaalkaristust kandev isik, kelle on süüdi mõistnud välisriigi kohus, vabastatakse karistuse kandmisest, kui karistus on mõistetud teo eest, mis karistusseadustiku järgi ei ole karistatav kuriteona, kui välislepingus ei ole sätestatud teisiti. (2) Kui isik vabastatakse karistuse kandmisest käesoleva paragrahvi lõike 1 järgi, kustutatakse tema karistusandmed vastava karistuse kohta karistusregistrist. (3) Välisriigi kohtuotsuse alusel Eestis kriminaalkaristust kandva isiku karistusest vabastamise otsustab riigiprokuröri taotlusel Tallinna Linnakohtu kohtunik ainuisikuliselt kirjalikus menetluses määrusega, välja kutsumata menetlusosalisi.§ 3. Kriminaalmenetluse lõpetamine ja enne karistusseadustiku jõustumist toimepandud teo kvalifitseerimine kohtu või kohtueelse uurimise asutuse menetluses olevas kriminaalasjas (1) Enne karistusseadustiku jõustumist toimepandud kuriteo kohta alustatud kriminaalmenetlus lõpetatakse, lähtudes käesoleva seaduse § 1 lõigetes 1–3 sätestatud alustest, ning kahtlustatavale, süüdistatavale või kohtualusele kohaldatud tõkend tühistatakse. (2) Enne karistusseadustiku jõustumist toimepandud tegu, mis on kuriteona karistatav ka karistusseadustiku kohaselt, kvalifitseeritakse selle toimepanemise ajal kehtinud kriminaalkoodeksi vastava paragrahvi järgi. (3) Karistuse mõistmisel pärast karistusseadustiku jõustumist enne selle jõustumist toimepandud kuriteo eest lähtutakse teo toimepanemise ajal kehtinud kriminaalkoodeksi vastavas paragrahvis sätestatud karistusest, kui see näeb ette kergema karistuse. (4) Karistuse mõistmisel pärast karistusseadustiku jõustumist enne selle jõustumist toimepandud kuriteo eest kuritegude või kohtuotsuste kogumis lähtutakse kuriteo toimepanemise ajal kehtinud seadusest, mõistes liitkaristuse karistusseadustiku järgi, raskendamata kohtualuse karistust. (5) Karistuse mõistmisel samaliigiliste kuritegude eest, millest vähemalt üks on toime pandud enne karistusseadustiku jõustumist, kvalifitseeritakse kõik toimepandud teod ja mõistetakse karistus karistusseadustiku järgi, raskendamata kohtualuse karistust. (6) Kohtueelse uurimise asutuse menetluses olev kriminaalasi lõpetatakse uurija määrusega ja prokuröri loal. Maa- või linnakohtu menetluses olev kriminaalasi lõpetatakse kohtuniku määrusega, mille ärakiri saadetakse prokurörile.§ 4. Kohtuotsuse täitmine isiku suhtes, kes on antud käendusele kriminaalkoodeksi § 50 alusel või vabastatud karistusest kriminaalkoodeksi § 47, 55 või 56 järgi (1) Kriminaalkoodeksi § 50 järgi käendusele antud isiku suhtes jätkatakse kohtuotsuse täitmist kahe aasta jooksul, alates käendusele andmise päevast, vastavalt karistusseadustiku § 73 lõigete 1 ja 4 järgi. (2) Kriminaalkoodeksi § 47, 55 või 56 järgi karistusest vabastatud isiku suhtes jätkatakse kohtuotsuse täitmist vastavalt karistusseadustiku § 74 või 76 järgi.2. peatükk HALDUSÕIGUSERIKKUMISE EEST MÄÄRATUD KARISTUSEST VABASTAMINE JA KARISTUSANDMETE KUSTUTAMINE NING HALDUSÕIGUSERIKKUMISE ASJA MENETLUSE LÕPETAMINE JA ENNE KARISTUSSEADUSTIKU JÕUSTUMIST TOIMEPANDUD TEO KVALIFITSEERIMINE MENETLUSES OLEVAS HALDUSÕIGUSERIKKUMISE ASJAS § 5. Haldusõiguserikkumise eest füüsilisele isikule ja juriidilisele isikule määratud karistusest vabastamine ja karistusandmete kustutamine (1) Karistusest vabastatakse füüsiline isik ja juriidiline isik, kellele on määratud karistus haldusõiguserikkumise eest, mis karistusseadustiku või muu väärteokoosseisu sätestava seaduse järgi ei ole enam karistatav väärteona ega kuriteona. (2) Karistusest vabastatakse füüsiline isik, kes haldusõiguserikkumise toimepanemise ajal oli noorem kui neljateistaastane. (3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud isiku karistusandmed kustutatakse karistusregistrist. (4) Haldusõiguserikkumise eest määratud karistusest vabastamise otsustab ainuisikuliselt määrusega, välja kutsumata menetlusosalisi: 1) vastava haldusõiguserikkumise kohta protokolli koostanud asutuse ametniku taotlusel karistuse määranud maa- või linnakohtu kohtunik; 2) vastava haldusõiguserikkumise eest karistuse määranud asutuse ametniku taotlusel teo toimepanemise koha järgse maa- või linnakohtu kohtunik.§ 6. Haldusõiguserikkumise asja lõpetamine ja enne karistusseadustiku jõustumist toimepandud teo kvalifitseerimine kohtu või ametniku menetluses olevas haldusõiguserikkumise asjas (1) Enne karistusseadustiku jõustumist toimepandud haldusõiguserikkumise kohta alustatud füüsilise või juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asi lõpetatakse vastavalt käesoleva seaduse § 5 lõigetes 1 ja 2 ettenähtud alusel. (2) Füüsilise või juriidilise isiku poolt enne karistusseadustiku jõustumist toimepandud tegu, mis on väärteona karistatav ka karistusseadustiku või muu seaduse järgi, kvalifitseeritakse haldusõiguserikkumiste seadustiku või muu haldusõiguserikkumise koosseisu ettenägeva seaduse vastava paragrahvi järgi. (3) Karistuse kohaldamisel füüsilisele isikule pärast karistusseadustiku jõustumist enne selle jõustumist toimepandud haldusõiguserikkumise eest lähtutakse haldusõiguserikkumise toimepanemise ajal kehtinud haldusõiguserikkumiste seadustiku (RT 1992, 29, 396; RT I 2002, 44, 284) vastavas paragrahvis sätestatud karistusest, kui see näeb ette kergema karistuse. (4) Karistuse kohaldamisel juriidilisele isikule pärast karistusseadustiku jõustumist enne selle jõustumist toimepandud haldusõiguserikkumise eest lähtutakse haldusõiguserikkumise toimepanemise ajal kehtinud juriidilise isiku haldusvastutust sätestava seaduse vastavas paragrahvis sätestatud karistusest, kui see näeb ette kergema karistuse. (5) Karistuse kohaldamisel füüsilisele või juriidilisele isikule pärast karistusseadustiku jõustumist enne selle jõustumist toimepandud haldusõiguserikkumiste eest nende kogumis lähtutakse haldusõiguserikkumise toimepanemise ajal kehtinud seadusest, mõistes karistuse karistusseadustiku järgi, raskendamata haldusõiguserikkuja karistust. (6) Ametniku menetluses oleva füüsilise või juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja lõpetab ametnik oma määrusega. Maa- või linnakohtu menetluses oleva füüsilise või juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja lõpetab kohtunik ainuisikuliselt oma määrusega.3. peatükk ASENDUSKARISTUSE KOHALDAMINE, KURITEOGA TEKITATUD KAHJU JA KEHALISE HAIGUSE RASKUSE HINDAMINE [RT I 2003, 26, 156 - jõust. 21.03.2003] § 7. Asenduskaristuse kohaldamine Isikule, kes on süüdi mõistetud kriminaalkoodeksi järgi ja kannab karistust, võib kohaldada karistusseadustikus sätestatud tingimustel asenduskaristusi.§ 8. Kuriteoga tekitatud kahju hindamine[Kehtetu - RT I, 12.07.2014, 1 - jõust. 01.01.2015] § 81. Kehalise haiguse raskuse hindamine[Kehtetu - RT I, 12.07.2014, 1 - jõust. 01.01.2015] § 82. Kuriteo suure ulatuse hindamine[Kehtetu - RT I, 12.07.2014, 1 - jõust. 01.01.2015] 4. peatükk KAEBAMINE KRIMINAALKARISTUSEST VABASTAMISE VÕI VABASTAMATA JÄTMISE PEALE § 9. Kaebuse esitamine kriminaalkaristusest vabastamise taotluse esitamata jätmise peale (1) Prokuröri poolt käesoleva seaduse § 1 lõigete 1–3 alusel karistusest vabastamise taotluse esitamata jätmise peale võib esitada ühe kuu jooksul, arvates käesoleva seaduse § 33 lõikes 1 sätestatud tähtaja möödumisest, kaebuse süüdimõistmise koha järgsele maa- või linnaprokuratuurile. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kaebuse saamisel esitab prokurör isiku karistusest vabastamise või karistusest vabastamata jätmise taotluse ühe kuu jooksul maa- või linnakohtule.§ 10. Erikaebuse ja -protesti esitamise ja läbivaatamise kord (1) Maa- ja linnakohtu kohtuniku tehtud kriminaalkaristusest vabastamise või kriminaalkaristusest vabastamata jätmise määruse peale võib süüdimõistetu esitada erikaebuse ja prokurör eriprotesti. (2) Erikaebus ja -protest esitatakse Riigikohtule kirjalikult viie päeva jooksul maa- või linnakohtu määruse kättesaamise päevast arvates. (3) Riigikohtule esitatav erikaebus või -protest määratakse läbivaatamisele hiljemalt erikaebuse saabumisele järgneval päeval. (4) Riigikohus vaatab erikaebuse või -protesti läbi ühe kuu jooksul selle arutamisele määramise päevast arvates. (5) Riigikohus lahendab erikaebuse ja -protesti kirjalikus menetluses määrusega, välja kutsumata menetlusosalisi. (6) Riigikohtu määrus erikaebuse ja -protesti lahendamisel on lõplik ja jõustub selle tegemisest. (7) Erikaebuse ja -protesti läbivaatamisel juhindutakse apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustikust (RT I 1993, 50, 695; RT I 2002, 29, 174), kui käesolevas paragrahvis ei ole sätestatud teisiti.5. peatükk KAEBAMINE HALDUSÕIGUSERIKKUMISE EEST MÄÄRATUD KARISTUSEST VABASTAMISE VÕI VABASTAMATA JÄTMISE PEALE § 11. Kaebuse esitamine haldusõiguserikkumise eest määratud karistusest vabastamise taotluse esitamata jätmise peale (1) Haldusõiguserikkumise eest karistuse määranud või protokolli koostanud asutuse ametniku poolt käesoleva seaduse § 5 lõike 1 või 2 alusel karistusest vabastamise taotluse esitamata jätmise peale võib esitada ühe kuu jooksul, arvates käesoleva seaduse § 33 lõikes 1 sätestatud tähtaja möödumisest, kaebuse haldusõiguserikkumise eest karistuse määranud või protokolli koostanud asutusele. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kaebuse saamisel esitab kaebuse saanud asutuse ametnik isiku karistusest vabastamise või karistusest vabastamata jätmise taotluse ühe kuu jooksul maa- või linnakohtule.§ 12. Kaebuse esitamine haldusõiguserikkumise eest määratud karistusest vabastamise või vabastamata jätmise peale (1) Maa- või linnakohtu tehtud haldusõiguserikkumise eest määratud karistusest vabastamise või vabastamata jätmise määruse peale võib karistatud füüsiline või juriidiline isik või karistuse määranud või protokolli koostanud asutuse ametnik viie päeva jooksul määruse kättesaamise päevast arvates esitada kaebuse Riigikohtule. (2) Riigikohtule esitatav kaebus määratakse läbivaatamisele hiljemalt kaebuse saabumisele järgneval päeval. (3) Riigikohus vaatab kaebuse läbi ühe kuu jooksul selle arutamisele määramise päevast arvates. (4) Riigikohus lahendab kaebuse kirjalikus menetluses määrusega, välja kutsumata menetlusosalisi. (5) Riigikohtu määrus kaebuse lahendamisel on lõplik ja jõustub selle tegemisest. (6) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kaebus vaadatakse läbi väärteomenetluse seadustikus sätestatud korras, kui käesolevas paragrahvis ei ole sätestatud teisiti.6. peatükk SEADUSTE MUUTMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE § 13. - § 29. [Käesolevast tekstist välja jäetud]§ 30. Haldusõiguserikkumise, haldusaresti, vabadusekaotuse, meditsiinilise iseloomuga sunnivahendi, kehavigastuse, erikonfiskeerimise, ühiskonnaohtlikkuse, kriminaalseaduse ja kriminaalkoodeksi tähendus enne karistusseadustiku jõustumist kehtestatud seadustes (1) Enne karistusseadustiku jõustumist kehtestatud seadustes kasutatud mõisted loetakse vastavateks mõisteteks karistusseadustiku tähenduses järgmiselt: 1) «haldusõiguserikkumine» mõisteks «väärtegu» vastavas käändes; 2) «haldusarest» mõisteks «arest» vastavas käändes; 3) «vabadusekaotus» mõisteks «vangistus» vastavas käändes; 4) «meditsiinilise iseloomuga sunnivahend» mõisteks «psühhiaatriline sundravi» vastavas käändes; 5) «kehavigastus» mõisteks «tervisekahjustus» vastavas käändes; 6) «erikonfiskeerimine» mõisteks «konfiskeerimine» vastavas käändes; 7) «ühiskonnaohtlik» mõisteks «õigusvastane» vastavas käändes; 8) «kriminaalseadus» ja «kriminaalkoodeks» mõisteks «karistusseadustik» vastavas käändes. (2) Põhiseaduses kasutatavad mõisted «haldusõiguserikkumine» ja «haldusarest» on samatähenduslikud karistusseadustiku mõistetega «väärtegu» ja «arest».§ 31. Seaduste terviktekstide avaldamine Vabariigi Valitsus korraldab karistusseadustiku, kriminaalmenetluse koodeksi, apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku, täitemenetluse seadustiku, karistusregistri seaduse, kriminaalhooldusseaduse, vangistusseaduse ja alaealise mõjutusvahendite seaduse, mille juures on eristatavalt tähistatud käesolevas seaduses sätestatud redaktsiooni jõustumise päev, avaldamise Riigi Teatajas kahe kuu jooksul pärast käesoleva seaduse jõustumist.7. peatükk VOLITUSSÄTTED JA SEADUSE JÕUSTUMINE § 32. Juhendite kehtestamine (1) Süütegude karistusseadustiku järgi kvalifitseerimise reeglid kehtestab valdkonna eest vastutav minister. (2) Keskmise päevasissetuleku arvutamise, keskmisest päevasissetulekust mahaarvamiste tegemise, elatustaseme väljaselgitamise ning keskmise päevasissetuleku arvutamiseks ja elatustaseme väljaselgitamiseks vajalike andmete väljanõudmise, esitamise ja vormistamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus. (3) Tervisekahjustuse kohtuarstliku tuvastamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.§ 33. Kriminaalkaristusest või haldusõiguserikkumise eest määratud karistusest vabastamise taotluse esitamise ja läbivaatamise tähtaeg (1) Käesoleva seaduse §-des 1, 2 ja 5 sätestatud alustel karistusest vabastamise taotlused esitab prokurör või haldusõiguserikkumise eest karistuse määranud või protokolli koostanud asutuse ametnik maa- või linnakohtule nelja kuu jooksul, arvates karistusseadustiku jõustumisest. (2) Maa või linnakohus vaatab esitatud taotlused läbi kuue kuu jooksul, arvates karistusseadustiku jõustumisest.§ 331. Elektroonilise valve kohaldamiseks taotluste esitamise ja läbivaatamise tähtaeg (1) Tehniline valmisolek elektroonilise valve kohaldamiseks tagatakse hiljemalt kuue kuu jooksul karistusseadustiku § 75 lõike 2 punkti 9 ja § 751 jõustumisest. (2) Süüdimõistetu, kellel on täitunud karistusseadustiku § 76 lõike 1 punktis 1 või lõike 2 punktis 1 ettenähtud tähtaeg, avaldus võimalikuks tingimisi enne tähtaega vangistusest vabastamiseks koos elektroonilise valvega, vaadatakse läbi ja vabastamine või vabastamisest keeldumine otsustatakse kuue kuu jooksul pärast tehniliste võimaluste loomist elektroonilise valve kohaldamiseks arvates karistusseadustiku § 76 lõike 1 punkti 1 või lõike 2 punkti 1 jõustumisest. (3) Süüdimõistetu, kellel on täitunud karistusseadustiku § 76 lõike 1 punktis 2 või lõike 2 punktis 2 ettenähtud tähtaeg võimalikuks vangistusest tingimisi enne tähtaega vabastamiseks ja kelle vabastamise avaldust ei ole kohtu poolt varem läbi vaadatud, vabastamise materjal valmistatakse ette ja vabastamine või vabastamisest keeldumine otsustatakse kuue kuu jooksul arvates karistusseadustiku § 76 lõike 1 punkti 2 või lõike 2 punkti 2 jõustumisest. Karistusseadustiku § 76 lõikes 41 sätestatud kohustust võib kohus süüdimõistetule panna pärast tehniliste võimaluste loomist elektroonilise valve kohaldamiseks.[RT I 2006, 46, 333 - jõust. 01.01.2007] § 332. Karistusseadustiku § 391 lõike 1 rakendamine (1) Karistusseadustiku § 391 lõike 1 2013. aasta 15. juulil jõustunud redaktsiooni kohaldatakse tagasiulatuvalt isikule, kes on enne 2013. aasta 15. juulit nimetatud sätte alusel süüdi mõistetud ja kes kannab vangistust. (2) Vangla, milles kannab vangistust käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik, teatab talle karistusseadustiku § 391 lõike 1 muudetud redaktsiooni tagasiulatuvast mõjust ning esitab täitmiskohtunikule andmed isiku vabastamise otsustamiseks kriminaalmenetluse seadustiku §-s 431 sätestatud korras.[RT I, 05.07.2013, 2 - jõust. 15.07.2013] § 34. Karistusseadustiku ja karistusseadustiku rakendamise seaduse jõustumine Karistusseadustik ja karistusseadustiku rakendamise seadus jõustuvad 2002. aasta 1. septembril.

matches:
§ 50
§ 47
§ 6
§ 82
§ 10
§ 12
§ 31
§ 23
§ 12
§ 107
§ 1
§ 1
§ 50
§ 47
§ 50
§ 73
§ 47
§ 74
§ 5
§ 5
§ 7
§ 81
§ 82
§ 9
§ 1
§ 33
Riigikohus
Riigikohus
§ 11
§ 5
§ 33
Riigikohus
Riigikohus
§ 13
§ 29
§ 32
§ 75
§ 751
§ 76
§ 76
§ 76
§ 76
§ 76
kohus
§ 332
§ 391
§ 391
§ 391
§ 34


Põllumajandusministri 8. jaanuari 2004. a määruse nr 1 "Põllumajandusuuringute Keskuse põhimäärus ning struktuur ja töötajate koosseis" muutmine – Riigi Teataja
Põllumajandusministri 8. jaanuari 2004. a määruse nr 1 "Põllumajandusuuringute Keskuse põhimäärus ning struktuur ja töötajate koosseis" muutmine
Väljaandja:PõllumajandusministerAkti liik:määrusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:01.03.2005Avaldamismärge:RTL 2004, 157, 2366
Põllumajandusministri 8. jaanuari 2004. a määruse nr 1 "Põllumajandusuuringute Keskuse põhimäärus ning struktuur ja töötajate koosseis" muutmineVastu võetud 15.12.2004 nr 188
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358; 94, 578; 100, 646; 102, 677; 2002, 57, 354; 87, 505; 90, 520; 96, 563; 2003, 4, 22; 21, 122; 51, 349; 81, 542; 88, 590; 2004, 22, 148) § 43 lõike 5 ja § 49 lõike 1 punkti 10 alusel.
§ 1. Muudan põllumajandusministri 8. jaanuari 2004. a määrust nr 1 «Põllumajandusuuringute Keskuse põhimäärus ning struktuur ja töötajate koosseis» (RTL 2004, 6, 75) järgmiselt:
1) jätan määruse preambulist välja sõnad «ning kooskõlas Vabariigi Valitsuse 17. märtsi 2000. a määruse nr 85 «Põllumajandusministeeriumi põhimäärus» (RT I 2000, 22, 128; 68, 436; 91, 588; 2001, 36, 210; 69, 418; 2002, 105, 627) punktiga 13»;
2) sõnastan § 30 järgmiselt:
« § 30. Kinnitan Keskuse struktuuri ja töötajate koosseisu järgmiselt:
Kõrgkvalifikatsiooniga spetsialistid
Tehnikud ja keskkvalifikatsiooniga spetsialistid
Infotehnoloogia peaspetsialist
Infotehnoloogia juhtivspetsialist
Taimekasvatusuuringute büroo Juhataja
§ 2. Määrus jõustub 1. märtsil 2005. a.


Ülenurme valla raamatukogude kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Ülenurme valla raamatukogude kasutamise eeskiri
Ülenurme valla raamatukogude kasutamise eeskiri - sisukord
§ 4 Lugejaks registreerimine
§ 5 Teavikute kasutamine
RT IV, 05.09.2012, 9
Vastu võetud 04.12.2007 nr 22
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalituse korralduse seaduse § 6 lg 2 ning rahvaraamatukogu seaduse § 16 alusel.
Määrusega kehtestatakse Tõrvandi Raamatukogu, Külitse Raamatukogu ja Ülenurme Raamatukogu teeninduse korraldus, lugejate õigused, kohustused ja vastutus.
(2) Raamatukogu teeninduspiirkonna kinnitab Ülenurme Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) määrusega.
(3) Raamatukogu lahtiolekuajad kinnitab Ülenurme Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) raamatukogu direktori ettepanekul, mis on eelnevalt kooskõlastatud raamatukogu nõukoguga.
(2) Avalik internetipunkt on kasutamiseks avatud raamatukogu lahtioleku aegadel. Internetipunkti kasutamise täpsemad tingimused kehtestab vallavolikogu ja need on avalikustatud raamatukogus.
§ 4. Lugejaks registreerimine
(1) Lugeja registreeritakse isikut tõendava dokumendi alusel lugejate andmebaasis, kuhu kantakse järgmised andmed:
[Muudetud Ülenurme Vallavolikogu 11.10.2011 määrusega nr 12 - jõust. 13.10.2011]
6) õppimisel õppeasutus.
(2) Kuni seitsmeaastase lapse registreerib lugejaks tema vanem (eestkostja). Seitsme- kuni viieteistaastane laps registreeritakse lugejaks tema vanema (eestkostja) kirjalikul nõusolekul.
(3) Lugeja soovil saab lugejaks registreerimisel lugejapileti. Lugejapilet on nimeline. Lugejapileti kasutamise eest vastutab selle omanik. Kaotatud või kasutamiskõlbmatuks muutunud lugejapilet asendatakse duplikaadiga.
(4) Registreerimisel tutvustatakse lugejale raamatukogu kasutamise eeskirja, mille tundmise kohta annab lugeja allkirja lugejakaardile.
(5) Lugeja registreeritakse ümber igal aastal tema esimesel külastusel raamatukokku. Tema lugejaandmed kontrollitakse ja vajadusel tehakse parandused.
(6) Raamatukogu võlglased registreeritakse ümber alles pärast võlgnevuste likvideerimist. Võlgnevuste likvideerimiseni puudub neil raamatukogust kojulaenutusõigus.
§ 5. Teavikute kasutamine
(1) Avariiulitel olevaid teavikuid võib kasutada raamatukogu töötaja vahenduseta.
(2) Lugejal on õigus laenata korraga kuni 20 teavikut 21 päevaks. Teavikuid, mis on lugejate seas väga nõutavad, võib raamatukogu laenutada ka lühemaks ajaks kui 21 päeva. Kojulaenutus registreeritakse laenutuste andmebaasis ja lugejat teavitatakse tagastamise aja viimasest kuupäevast.
(4) Teatmeteoseid ja eriti väärtuslikke teavikuid saab reeglina kasutada ainult kohapeal.
(5) Koju laenutatud teavikute tagastamistähtaega võib raamatukoguhoidja lugeja taotlusel pikendada, kui sellele teavikule pole nõudlust. Tagastustähtaja pikendamist võib lugeja taotleda pöördudes vahetult raamatukogu töötaja poole või ka telefoni ja elektronposti teel.
(6) Lugejal on võimalus registreerida end suure nõudlusega teavikute laenutamiseks järjekorda. Teaviku saabumisel teavitatakse lugejat elektronposti, telefoni või kirja teel. Teavikutele peab järele tulema 3 päeva jooksul. Kui lugeja teavikule kindlaksmääratud tähtajal järele ei tule, antakse see järgmisele soovijale.
(7) Raamatukogus puuduvaid teavikuid saab tellida raamatukogudevahelise (RVL) laenutuse teel teistest raamatukogudest. Teavikute tellimise kulu tasub lugeja.
(8) Tagastamistähtaja möödumisel saadab raamatukogu lugejale meeldetuletuse elektronposti, telefoni või kirja teel.
(9) Lugejale, kes oma tervisliku seisundi tõttu ei ole võimeline raamatukogu külastama, osutab raamatukogu koostöös Ülenurme Vallavalitsuse sotsiaaltöötajatega teaviku tasuta kojulaenutust.
1) lugeja elukohaks rahvastikuregistri andmetel ei ole Ülenurme vald;
Teavikute kojulaenutamisel tagatis ei või olla suurem kui on teavikute hind. Laenutatud teaviku tagastamisel makstakse raha lugejale tagasi.Tagatise võtmise ja tagastamise korra kehtestab vallavalitsus.
(1) Lugeja esitab raamatukogust laenutamisel isikut tõendava dokumendi või lugejapileti. Lugejapiletit ei tohi anda teistele isikutele. Lugejapileti kaotamise korral peab lugeja teavitama raamatukogu.
(3) Lugeja peab hoidma teavikuid nende säilitamiseks vajaliku hoolega. Teavikutesse ei tohi kirjutada ega joonistada. Teavikuid ei tohi lõhkuda ega määrida. Lugeja kohustub tagastama teaviku olukorras, millises ta teaviku laenutas. Teaviku kahjustamisest on lugeja kohustatud teavitama raamatukogu töötajat.
(4) Lugeja peab tagastama teaviku tähtaegselt.
(5) Lugeja on kohustatud tasuma õigusaktidega sätestatud kahjutasu.
(6) Raamatukogus peab lugeja säilitama vaikust ja korda, lülitama mobiiltelefoni vaiksele reziimile ja kasutama teenuseid viisil, mis ei häiriks teisi lugejaid ega kahjustaks raamatukogu vara.
(7) Lugeja on kohustatud tutvuma raamatukogu kasutamise eeskirja ning seda täitma.
(1) Lugeja vastutab laenutatud teavikute eest kuni nende tagastamiseni raamatukogule.
(2) Tagastamata või rikutud teaviku peab lugeja asendama sama teavikuga või tasuma teaviku hinna kuni kümnekordses ulatuses. Hinna ja tähtaja eelpoolnimetatud kohustuse täitmiseks määrab raamatukogu direktor kirjaliku otsusega. Sularahas tasumise korral saab lugeja raamatukogu töötajalt vastu kviitungi. Alaealiste lugejate poolt tekitatud kahju hüvitavad lapsevanemad või hooldajad. Juhul kui lugeja ei ole kohustust määratud tähtajaks täitnud, võib direktor ära võtta teavikute kojulaenutamise õiguse kuni üheks aastaks.
(3) Tähtpäevaks maksmata summa tasumiseks teeb vallavalitsus lugejale ettekirjutuse koos sundtäitmise algatamise hoiatusega ettekirjutuse täitmata jätmise korral. Ettekirjutuses märgitakse selle vaidlustamise võimalus, tähtaeg ja kord. Hoiatuses märgitud tähtaja jooksul ettekirjutuse täitmata jätmise korral on vallavalitsusel õigus anda ettekirjutus sundtäitmiseks täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
(1) [ Käesolevast tekstist välja jäetud].
(2) Määrus jõustub 07.detsembril 2007.a.