Tollimaksuvabastuse seadus – Riigi Teataja
Tollimaksuvabastuse seadus (lühend - TMVS)
Tollimaksuvabastuse seadus - sisukord
2 IMPORDI TOLLIMAKSUVABASTUS
1 Ümberasuja isiklikud asjad
§ 3 Ümberasuja isiklike asjade maksuvabastus
§ 4 Maksuvabastuse tingimused
§ 5 Maksuvabastuse kohaldamata jätmine
§ 6 Vabasse ringlusse lubamise aeg
§ 7 Isiklike asjade kasutada andmisest, tagatisena kasutamisest ja võõrandamisest teatamine
§ 8 Isiklike asjade vabasse ringlusse lubamine enne ümberasumist
§ 9 Ametikohustuste tõttu sisseveetavad isiklikud asjad
§ 10 Erandid maksuvabastuse kohaldamisel
2 Abielu sõlmimise tõttu sisseveetavad asjad
§ 11 Pulmade pidamiseks mõeldud asjade maksuvabastus
§ 12 Maksuvabastuse tingimused
§ 13 Maksuvabastuse kohaldamata jätmine
§ 14 Vabasse ringlusse lubamise aeg
§ 15 Asja kasutada andmisest, tagatisena kasutamisest ja võõrandamisest teatamine
3 Pärimise teel omandatud isiklikud asjad
§ 16 Pärandatud isiklike asjade maksuvabastus
§ 17 Maksuvabastuse kohaldamata jätmine
§ 18 Pärandatud isiklike asjade vabasse ringlusse lubamise aeg
4 Lisaeluaseme sisustamiseks ettenähtud majatarbed
§ 19 Majatarvete maksuvabastus
§ 20 Maksuvabastuse tingimus
§ 21 Isikule esitatavad nõuded
§ 22 Tagatise esitamine
§ 23 Lisaeluaseme ja majatarvete kasutada andmisest ja võõrandamisest teatamine
5 Õpilase ja üliõpilase riided, kodutekstiil ning kooli- ja majatarbed
§ 24 Õpilase ja üliõpilase suhtes kohaldatav maksuvabastus
6 Väikese väärtusega saadetis
§ 25 Väikese väärtusega saadetise maksuvabastus
§ 26 Füüsilise isiku kaubasaadetise koguselised piirnormid
7 Ettevõtluse välisriigist Eestisse ületoomisel sisseveetav põhivara
§ 27 Põhivara maksuvabastus
§ 28 Maksuvabastuse tingimused
§ 29 Maksuvabastuse kohaldamine ettevõtete ühendamisel
§ 30 Maksuvabastuse kohaldamata jätmine
§ 31 Vabasse ringlusse lubamise aeg
§ 32 Põhivara kasutada andmisest, tagatisena kasutamisest ja võõrandamisest teatamine
§ 33 Maksuvabastuse kohaldamine vabakutselise füüsilise isiku ja kasumit mittetaotleva juriidilise isiku suhtes
8 Saadus, mille Eesti põllumajandustootja on saanud välisriigis asuvalt maatükilt
§ 34 Eesti põllumajandustootja suhtes kohaldatav maksuvabastus
§ 35 Maksuvabastuse tingimused
§ 36 Maksuvabastus kalapüügi, kalakasvatuse ja jahipidamise saaduse suhtes
9 Seemned, väetised ning pinnase ja põllukultuuride hooldamiseks vajalikud tooted, mille välisriigi põllumajandustootja veab sisse oma Eestis asuval maatükil kasutamiseks
§ 37 Seemnete, väetiste ning pinnase ja põllukultuuride hooldamiseks vajalike toodete maksuvabastus
§ 38 Maksuvabastuse piirang ja kohaldamise tingimus
10 Reisija isiklikus pagasis sisalduvad asjad
§ 39 Reisija pagasis sisalduvate asjade maksuvabastus
§ 40 Koguselised piirnormid
§ 41 Väärtuseline piirnorm
§ 42 Väärtuselise piirnormi kohaldamine
11 Hariduses, teaduses ja muus kultuurivaldkonnas kasutatavad esemed, teadusinstrumendid ja teadusaparatuur
§ 43 Hariduses, teaduses ja muus kultuurivaldkonnas kasutatavate esemete maksuvabastus
§ 44 Muude teadusinstrumentide ja teadusaparatuuri maksuvabastus
§ 45 Teadusinstrumendi ja teadusaparatuuri varuosade ning hooldustarvete maksuvabastus
§ 46 Maksuvabastuse mittekohaldamine
§ 47 Eseme kasutada andmisest ja võõrandamisest teatamine
§ 48 Maksuvabastuse tingimustele mittevastamine
§ 49 Maksuvabastus välisriigi teadus- ja arendusasutuse poolt sisseveetavale varustusele
§ 50 Varustuse kasutada andmisest ja võõrandamisest teatamine
12 Uurimistööks ja meditsiiniliseks otstarbeks vajalikud katseloomad ning bioloogilised ja keemilised ained
§ 51 Katseloomade ning bioloogiliste ja keemiliste ainete maksuvabastus
13 Inimpäritoluga raviained ning veregrupi ja koesobivusantigeenide määramise reaktiivid
§ 52 Inimpäritoluga raviainete ning veregrupi ja koesobivusantigeenide määramise reaktiivide maksuvabastus
§ 53 Maksuvabastuse tingimused
§ 54 Pakendi maksuvabastus
14 Meditsiinilised instrumendid ja aparaadid ning ravimite kvaliteedikontrolliks ettenähtud võrdlusained
§ 55 Meditsiiniliseks uuringuks, meditsiinilise diagnoosi määramiseks või raviks ettenähtud instrumentide ja aparaatide maksuvabastus
§ 56 Võrdlusainete maksuvabastus
15 Rahvusvahelistel spordiüritustel kasutatavad farmaatsiatooted
§ 57 Farmaatsiatoodete maksuvabastus
16 Heategevuseks mõeldud kaup, pimedatele ja teistele puuetega inimestele ettenähtud esemed
§ 58 Heategevaks otstarbeks sisseveetava kauba maksuvabastus
§ 59 Maksuvabastuse kohaldamata jätmine
§ 60 Pimedatele mõeldud esemete maksuvabastus
§ 61 Puuetega inimestele mõeldud esemete maksuvabastus
§ 62 Katastroofiohvritele mõeldud kauba maksuvabastus
§ 63 Maksuvabastuse tingimus
§ 64 Kauba kasutada andmisest ja võõrandamisest teatamine
§ 65 Maksuvabastuse tingimustele mittevastamine
§ 66 Maksuvabastuse mittekohaldamine
17 Teenetemärgid ja auhinnad
§ 67 Teenetemärgi, karika, medali ja auraha maksuvabastus
18 Rahvusvaheliste suhetega seoses saadud kingitused
§ 68 Ametliku visiidi käigus sisseveetava ja Eestisse saadetava kingituse maksuvabastus
§ 69 Maksuvabastuse kohaldamata jätmine
§ 70 Maksuvabastuse kohaldamise tingimused
19 Riigipeade kasutatavad esemed
§ 71 Presidendile kingitava eseme ja välisriigi riigipea kasutatava eseme maksuvabastus
20 Kaubanduse edendamise eesmärgil sisseveetav kaup
§ 72 Tellimuse saamiseks sisseveetava kaubanäidise maksuvabastus
§ 73 Reklaamtrükiste maksuvabastus
§ 74 Reklaamtrükiste maksuvabastuse tingimused
§ 75 Reklaamiks mõeldud kaubaartikli maksuvabastus
§ 76 Messil ja muul sellesarnasel üritusel kasutatava või tarbitava kauba maksuvabastus
§ 77 Maksuvabastuse tingimused
§ 78 Maksuvabastuse kohaldamata jätmine
21 Uuringute, analüüside ja katsete tegemiseks sisseveetavad esemed
§ 79 Uuringute, analüüside ja katsete tegemiseks sisseveetavate esemete maksuvabastus
§ 80 Maksuvabastuse tingimus
§ 81 Maksuvabastuse kohaldamata jätmine
§ 82 Maksuvabalt sisseveetava kauba kogus
§ 83 Järelejäänud esemed
§ 84 Kauba kasutamise tähtaeg
22 Saadetis tööstusomandit kaitsvale asutusele
§ 85 Tööstusomandit kaitsvale asutusele saadetavate esemete maksuvabastus
23 Turismialane kirjandus
§ 86 Turismialase kirjanduse maksuvabastus
24 Mitmesugused dokumendid ja esemed
§ 87 Mitmesuguste dokumentide ja esemete maksuvabastus
25 Abimaterjalid, mida kasutatakse kauba laadimiseks ja kaitsmiseks veo ajal
§ 88 Kauba veo ajal kasutatavate abimaterjalide maksuvabastus
26 Põllumajandusloomadele nende veo ajaks ettenähtud allapanu ja sööt
§ 89 Allapanu ja sööda maksuvabastus
27 Mootorsõidukis olev kütus ja mootoriõli
§ 90 Kütuse ja mootoriõli maksuvabastus
§ 91 Kütuse sõidukist väljavõtmisest ja ladustamisest ning tasuta ja tasu eest üleandmisest teatamine
28 Sõjaohvrite surnuaia, haudade ja mälestusmärkide rajamiseks, hooldamiseks ning kaunistamiseks ettenähtud materjalid
§ 92 Surnuaia, haudade ja mälestusmärkide jaoks sisseveetavate esemete maksuvabastus
29 Kirstud, urnid ja matusekaunistused
§ 93 Matusetarvete maksuvabastus
3 EKSPORDI TOLLIMAKSUVABASTUS
1 Väikese väärtusega saadetis
§ 94 Väikese väärtusega saadetise maksuvabastus
2 Põllumajandusliku tegevuse Eestist välisriiki üleviimisel väljaveetavad põllumajandusloomad
§ 95 Põllumajandusloomade maksuvabastus
3 Põllumajandussaadus, mille põllumajandustootja on saanud Eestis asuvalt maatükilt
§ 96 Põllumajandussaaduse maksuvabastus
§ 97 Maksuvabastuse tingimused
4 Seemned, mille põllumajandustootja veab välja oma välisriigis asuval maatükil kasutamiseks
§ 98 Seemnete maksuvabastus
§ 99 Maksuvabastuse tingimused
5 Põllumajandusloomadele nende väljaveo ajal ettenähtud sööt
§ 100 Sööda maksuvabastus
§ 101 Tingimuste täitmise tõendamine
§ 102 Vastutus käesoleva seaduse rikkumise eest
§ 103 Käibemaksuseaduse muutmine
§ 104 Tollitariifiseaduse muutmine
§ 105 Enamsoodustusrežiimi tollimaksu seaduse muutmine
§ 106 Seaduse kehtivuse aeg
Tollimaksuvabastuse seadus
Vastu võetud 17.09.2002
RT I 2002, 84, 493
jõustumise aeg vastavalt §-le 107.
(1) Tollimaksuvabastuse seadus sätestab impordi ja ekspordi tollimaksuvabastuse kohaldamise alused ja tingimused.
(2) Käesolevas seaduses sätestatud impordi tollimaksuvabastuse aluseid ja tingimusi kohaldatakse käibemaksuseaduses (RT I 2001, 64, 368; 88, 531; 102, 669; 2002, 11, 60; 30, 177; 44, 284; 62, 377) sätestatud juhtudel impordi käibemaksuvabastusele.
(1) Käesolevas seaduses kasutatakse mõisteid tolliseadustiku (RT I 2001, 88, 531; 2002, 61, 375; 63, 387) tähenduses, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
(2) Mõisteid tubakatooted ja alkohol käsitatakse vastava toote aktsiisi sätestava seaduse tähenduses.
(3) Käesolevas seaduses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
1) isiklikud asjad on isiklikuks kasutamiseks või isikule koduses majapidamises vajalikud esemed, eelkõige majatarbed (kodutekstiil, sisustus, kodumasin jms), jalgratas, mootorsõiduk (v.a kommertsmootorsõiduk või eriotstarbeline maanteesõiduk) ja selle haagis, haagissuvila, lõbusõidulaev, õhusõiduk, kodutarbed, lemmikloom ja ratsaloom, samuti kaasaskantavad vahendid kaunite kunstide või tarbekunstiga tegelemiseks, mis on isikule vajalikud seoses tema majandus- või kutsetegevusega. Isiklikeks asjadeks ei loeta esemeid, mille laad või kogus viitab kaubanduslikule eesmärgile;
2) kommertsmootorsõiduk on mootoriga maanteesõiduk, mis oma konstruktsioonilt ja varustuselt on ette nähtud ja võimalik kasutada kaubaveoks või selleks, et tasu eest või tasuta vedada koos juhiga rohkem kui üheksat inimest;
3) vabasse ringlusse lubamine on tolliseadustikus ettenähtud vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuri rakendamine.
2. peatükk IMPORDI TOLLIMAKSUVABASTUS
1. jagu Ümberasuja isiklikud asjad
§ 3. Ümberasuja isiklike asjade maksuvabastus
Eestisse elama asuv füüsiline isik võib oma isiklikud asjad sisse vedada tollimaksuvabalt.
§ 4. Maksuvabastuse tingimused
(1) Maksuvabastust kohaldatakse isiklike asjade suhtes, mis on isiku omandis ja mida ei kasutata uues elukohas kaubanduslikul eesmärgil. Pikaajalise kasutusega asi peab olema olnud isiku omandis ja ta peab olema seda kasutanud endises elukohas vähemalt kuus kuud enne Eestisse ümberasumist.
(2) Maksuvabastust kohaldatakse isiku suhtes, kelle elukoht on olnud väljaspool Eestit pidevalt vähemalt 12 kuud ja kellel on õigus Eestisse elama asuda.
(3) Isiku põhjendatud taotluse alusel võib toll lubada maksuvabastuse kohaldamist ka lühemat aega väljaspool Eestit elanud isiku suhtes juhul, kui isikul on olnud kindel kavatsus elada väljaspool Eestit pidevalt vähemalt 12 kuud.
§ 5. Maksuvabastuse kohaldamata jätmine
Maksuvabastust ei kohaldata:
1) alkoholile;
2) tubakatoodetele;
3) kommertsmootorsõidukile ega eriotstarbelisele maanteesõidukile;
4) majandus- või kutsetegevusega tegelemiseks vajalikele asjadele, välja arvatud kaasaskantavad vahendid kaunite kunstide või tarbekunstiga tegelemiseks.
§ 6. Vabasse ringlusse lubamise aeg
(1) Maksuvabastust kohaldatakse ümberasuja nende isiklike asjade suhtes, mis lubatakse vabasse ringlusse 12 kuu jooksul Eestisse elama asumise päevast arvates.
(2) Isiku põhjendatud taotluse alusel võib toll kohaldada maksuvabastust ka pärast 12 kuu möödumist.
(3) Isiklikud asjad võib lubada vabasse ringlusse mitme eraldi saadetisena.
§ 7. Isiklike asjade kasutada andmisest, tagatisena kasutamisest ja võõrandamisest teatamine
(1) Maksuvabalt sisseveetud isiklike asjade tasu eest või tasuta kasutada andmisest, tagatiseks andmisest või võõrandamisest tuleb tollile ette teatada. Teatamiskohustust ei ole, kui tollimaksuvabalt sisseveetud isiklike asjade vabasse ringlusse lubamise päevast on möödunud üle 12 kuu.
(2) Tasu eest või tasuta kasutada andmise, tagatisena kasutamise või võõrandamise korral enne käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaja lõppemist tuleb maksta tollimaks sellise määra alusel, mis kehtib tasu eest või tasuta kasutada andmise, tagatisena kasutamise või võõrandamise päeval vastavalt tolli poolt sellel päeval määratud või aktsepteeritud tolliväärtusele.
§ 8. Isiklike asjade vabasse ringlusse lubamine enne ümberasumist
(1) Enne Eestisse ümberasumist kohaldatakse isiklikele asjadele maksuvabastust juhul, kui isik kohustub asuma Eestisse elama järgneva kuue kuu jooksul. Isiklike asjade vabasse ringlusse lubamise puhul enne ümberasumist esitab isik tollile tagatise tekkida võiva tollivõla tasumise kindlustamiseks.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 rakendamise korral arvestatakse käesoleva seaduse § 4 lõikes 1 sätestatud 6-kuulist tähtaega päevast, millal isiklikud asjad tuuakse Eesti tolliterritooriumile.
§ 9. Ametikohustuste tõttu sisseveetavad isiklikud asjad
(1) Kui isik lahkub ametialaste kohustuste tõttu välisriigist, kus on tema elukoht, asumata samal ajal elama Eestisse, kuid kavatsusega seda hiljem teha, võib toll kohaldada tollimaksuvabastust sellel eesmärgil Eesti tolliterritooriumile toimetatavate isiklike asjade suhtes.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isiku isiklike asjade suhtes kohaldatakse tollimaksuvabastust käesoleva seaduse §-des 4–7 sätestatud tingimustel, kusjuures:
1) käesoleva seaduse § 4 lõikes 1 nimetatud 6-kuulist ja § 6 lõikes 1 nimetatud 12-kuulist tähtaega arvestatakse päevast, millal isiklikud asjad Eesti tolliterritooriumile tuuakse;
2) käesoleva seaduse § 7 lõikes 1 nimetatud 12-kuulist tähtaega arvestatakse päevast, millal isik asub Eestisse elama.
(3) Tollimaksuvabastuse tingimuseks on isiku kohustus asuda Eestisse elama tähtaja jooksul, mille toll on määranud asjaoludest lähtudes. Toll võib nõuda, et selle kohustuse võtmisega koos esitatakse tagatis tekkida võiva tollivõla tasumise kindlustamiseks.
§ 10. Erandid maksuvabastuse kohaldamisel
Isiku põhjendatud taotluse alusel võib Vabariigi Valitsus oma korraldusega teha erandi käesoleva seaduse § 4 lõike 1, § 5 punkti 3 ja § 7 kohaldamisel, kui isik peab välisriigist Eestisse elama asuma erandlike poliitiliste asjaolude tõttu.
2. jagu Abielu sõlmimise tõttu sisseveetavad asjad
§ 11. Pulmade pidamiseks mõeldud asjade maksuvabastus
(1) Tollimaksuvabalt võib sisse vedada abielu sõlmimiseks või pulmade pidamiseks vajalikud asjad, eelkõige pulmariided, -jalanõud, -ehted ja uued või kasutatud majatarbed, mis kuuluvad sellise isiku omandisse, kes asub välisriigist Eestisse elama abielu sõlmimise tõttu.
(2) Tollimaksuvabalt võib sisse vedada abielu sõlmimise puhul tavaliselt tehtavad kingitused, mille saab välisriigis elavalt isikult käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik. Ühe isiku poolt tollimaksuvabalt sisseveetavate kingituste tolliväärtus kokku ei tohi ületada 15 000 krooni.
§ 12. Maksuvabastuse tingimused
(1) Käesoleva seaduse §-s 11 sätestatud maksuvabastust kohaldatakse isiku suhtes, kes on elanud väljaspool Eesti tolliterritooriumi pidevalt vähemalt 12 kuud, või isiku põhjendatud taotluse alusel isiku suhtes, kellel on olnud kindel kavatsus elada väljaspool Eesti tolliterritooriumi pidevalt vähemalt 12 kuud.
(2) Maksuvabastuse saamiseks tuleb esitada tõend, mis kinnitab abielu sõlmimist.
§ 13. Maksuvabastuse kohaldamata jätmine
Maksuvabastust ei kohaldata alkoholile ega tubakatoodetele.
§ 14. Vabasse ringlusse lubamise aeg
(1) Maksuvabastust kohaldatakse sellise asja suhtes, mis lubatakse vabasse ringlusse ühe või mitme eraldi saadetisena:
1) kuni kaks kuud enne abielu sõlmimise päeva juhul, kui esitatakse tagatis tekkida võiva tollivõla tasumise kindlustamiseks või
2) nelja kuu jooksul pärast abielu sõlmimise päeva.
(2) Isiku põhjendatud taotlusel võib toll käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud tähtaega pikendada.
§ 15. Asja kasutada andmisest, tagatisena kasutamisest ja võõrandamisest teatamine
(1) Tollimaksuvabalt sisseveetud asja tasu eest või tasuta kasutada andmisest, tagatisena kasutamisest või võõrandamisest tuleb tollile ette teatada. Teatamiskohustust ei ole, kui asja vabasse ringlusse lubamisest on möödunud 12 kuud.
(2) Tasu eest või tasuta kasutada andmise, tagatisena kasutamise või võõrandamise korral enne käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaja lõppemist tuleb asjalt maksta tollimaks sellise määra alusel, mis kehtib tasu eest või tasuta kasutada andmise, tagatisena kasutamise või võõrandamise päeval vastavalt tolli poolt sellel päeval määratud või aktsepteeritud tolliväärtusele.
3. jagu Pärimise teel omandatud isiklikud asjad
§ 16. Pärandatud isiklike asjade maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib sisse vedada isiklikud asjad, mille on pärimise teel omandanud Eestis elav füüsiline isik, Eesti riik, kohalik omavalitsusüksus või Eestis registreeritud kasumit mittetaotlev juriidiline isik.
§ 17. Maksuvabastuse kohaldamata jätmine
4) majandus- või kutsetegevusega tegelemiseks vajalikele asjadele, välja arvatud kaasaskantavad vahendid kaunite kunstide või tarbekunstiga tegelemiseks, mida pärandaja kasutas;
5) toorainevarudele ja valmis- või pooltoodangule;
6) müügiks kasvatatud põllumajandusloomadele ja tavalist majapidamisvajadust ületavatele põllumajandustoodete varudele.
§ 18. Pärandatud isiklike asjade vabasse ringlusse lubamise aeg
(1) Maksuvabastust kohaldatakse pärandatud isiklike asjade suhtes, mis lubatakse vabasse ringlusse ühe või mitme eraldi saadetisena kahe aasta jooksul pärast päeva, millal isikule läheb üle asjade omandiõigus.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaega võib toll isiku põhjendatud taotluse alusel pikendada.
4. jagu Lisaeluaseme sisustamiseks ettenähtud majatarbed
§ 19. Majatarvete maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib sisse vedada majatarbed, mille väljaspool Eestit elav füüsiline isik veab sisse lisaeluaseme sisustamiseks Eestis.
§ 20. Maksuvabastuse tingimus
Maksuvabastust kohaldatakse selliste majatarvete suhtes:
1) mis on isiku omandis ja mida ta on kasutanud vähemalt kuus kuud enne majatarvete välisriigist väljaveo päeva ja
2) mis vastavad nii laadilt kui ka koguselt lisaeluaseme tavalisele sisustusele.
§ 21. Isikule esitatavad nõuded
(1) Maksuvabastust kohaldatakse isiku suhtes:
1) kelle elukoht on olnud väljaspool Eestit pidevalt vähemalt 12 kuud ja
2) kes on lisaeluaseme omanik või on selle üürile võtnud vähemalt kaheks aastaks.
(2) Maksuvabastust võib toll piirata ühe korrani ühe ja sama lisaeluaseme kohta.
§ 22. Tagatise esitamine
Maksuvabastuse kohaldamise tingimusena võib toll nõuda tagatise esitamist, millega tagatakse tekkida võiva tollivõla tasumine.
§ 23. Lisaeluaseme ja majatarvete kasutada andmisest ja võõrandamisest teatamine
(1) Lisaeluaseme tasu eest kasutada andmisest või võõrandamisest tuleb tollile teatada. Teatamiskohustust ei ole, kui majatarvete vabasse ringlusse lubamise päevast on möödunud kaks aastat.
(2) Lisaeluaseme tasu eest või tasuta kasutada andmise või võõrandamise korral enne käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaja lõppemist tuleb majatarvetelt maksta tollimaks sellise määra alusel, mis kehtib tasu eest kasutada andmise või võõrandamise päeval vastavalt tolli poolt sellel päeval määratud või aktsepteeritud tolliväärtusele.
(3) Tollimaksu ei pea maksma, kui majatarbeid kasutatakse uue lisaeluaseme sisustamiseks.
(4) Majatarvete tasu eest või tasuta kasutada andmisest, tagatisena kasutamisest või võõrandamisest enne kahe aasta möödumist nende vabasse ringlusesse lubamisest tuleb tollile teatada.
(5) Majatarvete tasu eest või tasuta kasutada andmise, tagatisena kasutamise või võõrandamise korral enne käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud tähtaja lõppemist tuleb majatarvetelt maksta tollimaks sellise määra alusel, mis kehtib tasu eest kasutada andmise või võõrandamise päeval vastavalt tolli poolt sellel päeval määratud või aktsepteeritud tolliväärtusele.
(6) Väärtuslike majatarvete korral võib toll käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud kaheaastast tähtaega pikendada kuni 10 aastani.
5. jagu Õpilase ja üliõpilase riided, kodutekstiil ning kooli- ja majatarbed
§ 24. Õpilase ja üliõpilase suhtes kohaldatav maksuvabastus
(1) Kaks korda õppeaasta jooksul võib Eestisse õppimise eesmärgil elama asuv õpilane või üliõpilane tollimaksuvabalt sisse vedada riided ja koolitarbed (sealhulgas arvuti) ning majatarbed ja kodutekstiili, mis moodustavad tema eluaseme tavalise sisustuse ja on ette nähtud isiklikuks kasutamiseks õpingute ajal.
(2) Maksuvabastust kohaldatakse õpilase ja üliõpilase suhtes, kes on kantud Haridusministeeriumi õpilaste ja üliõpilaste registrisse ja kes õpib päevases õppevormis või täiskoormusega õppes. Õppeasutus peab vastama õigusaktides kehtestatud nõuetele.
6. jagu Väikese väärtusega saadetis
§ 25. Väikese väärtusega saadetise maksuvabastus
(1) Tollimaksuvabalt võib sisse vedada kaubasaadetise, sealhulgas postisaadetise, mille väärtus ei ületa 1000 krooni.
(2) Kui sisseveetavate kaupade väärtus kokku või mõne üksiku kauba väärtus ületab väärtuselist piirnormi, kohaldatakse maksuvabastust ainult nende kaupade suhtes, mille väärtus kokku on alla piirnormi.
§ 26. Füüsilise isiku kaubasaadetise koguselised piirnormid
Käesoleva seaduse § 25 lõikes 1 sätestatud väärtuselise piirnormi ulatuses on tollimaksuvaba välisriigist füüsilise isiku poolt Eestis elavale füüsilisele isikule saadetav järgmine kaup:
1) tubakatooted tubakaaktsiisi kehtestavas seaduses ettenähtud aktsiisivabade normide ulatuses;
2) alkohol alkoholiaktsiisi kehtestavas seaduses ettenähtud aktsiisivabade normide ulatuses;
3) 50 grammi parfüümi või 0,25 liitrit tualettvett.
7. jagu Ettevõtluse välisriigist Eestisse ületoomisel sisseveetav põhivara
§ 27. Põhivara maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib sisse vedada ettevõtluses kasutatud põhivara, mis veetakse sisse ettevõtte täieliku Eestisse ületoomise tõttu, et jätkata Eestis samasugust tegevust. Talupidaja võib tollimaksuvabalt sisse vedada ka eluskarja.
§ 28. Maksuvabastuse tingimused
Maksuvabastust kohaldatakse sellise põhivara suhtes:
1) mida ettevõtja on ettevõtluses kasutanud vähemalt 12 kuud enne päeva, millal ettevõtte tegevus välisriigis lõpetatakse ja
2) mis on pärast ületoomist ettenähtud samal eesmärgil kasutamiseks ning
3) mis vastab ettevõtte tegevusalale ja suurusele.
§ 29. Maksuvabastuse kohaldamine ettevõtete ühendamisel
Maksuvabastust ei kohaldata ettevõtte põhivara suhtes, mille Eestisse ületoomise põhjuseks või eesmärgiks on välisriigi tolliterritooriumil asuva ettevõtte ühendamine Eesti tolliterritooriumil asuva ettevõttega, kui selle tulemusel ei alustata Eestis uut tegevust.
§ 30. Maksuvabastuse kohaldamata jätmine
1) kommertsmootorsõidukile, mis ei ole tootmisvahend ega eriotstarbeline teenuse osutamise vahend;
2) inimtoiduks või söödaks ettenähtud toiduainele;
3) kütusele, toorainevarule ning valmis- ja pooltoodangule;
4) põllumajandusloomade vahendaja omandis olevale eluskarjale.
§ 31. Vabasse ringlusse lubamise aeg
Maksuvabastust kohaldatakse põhivara suhtes, mis lubatakse vabasse ringlusse 12 kuu jooksul, alates päevast, millal ettevõte lõpetab tegevuse lähteriigiks olevas välisriigis.
§ 32. Põhivara kasutada andmisest, tagatisena kasutamisest ja võõrandamisest teatamine
(1) Tollimaksuvabalt sisseveetud põhivara tasu eest või tasuta kasutada andmisest, tagatiseks andmisest või võõrandamisest tuleb tollile ette teatada. Teatamiskohustust ei ole, kui põhivara vabasse ringlusse lubamisest on möödunud 12 kuud.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud põhivara võõrandamisest või tasu eest kasutada andmisest teatamise tähtaega võib toll põhjendatud juhtudel pikendada kuni 36 kuuni, kui on maksuvabastuse kuritarvitamise oht. Otsuse tähtaja pikendamise kohta teeb toll enne põhivara vabasse ringlusse lubamist.
(3) Tasu eest või tasuta kasutada andmise, tagatisena kasutamise või võõrandamise korral enne käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 nimetatud tähtaja lõppemist tuleb maksta tollimaks sellise määra alusel, mis kehtib tasuta või tasu eest kasutada andmise, tagatisena kasutamise või võõrandamise päeval vastavalt tolli poolt sellel päeval määratud või aktsepteeritud tolliväärtusele.
§ 33. Maksuvabastuse kohaldamine vabakutselise füüsilise isiku ja kasumit mittetaotleva juriidilise isiku suhtes
Käesoleva seaduse §-des 27–32 sätestatud maksuvabastust kohaldatakse ka põhivara suhtes, mis kuulub sellise vabakutselise füüsilise isiku või kasumit mittetaotleva juriidilise isiku omandisse, kes toob oma tegevuse välisriigist Eestisse üle.
8. jagu Saadus, mille Eesti põllumajandustootja on saanud välisriigis asuvalt maatükilt
§ 34. Eesti põllumajandustootja suhtes kohaldatav maksuvabastus
(1) Tollimaksuvabalt võib sisse vedada põllumajandus-, aiandus- või metsasaaduse, mille toimetab Eestisse siin registreeritud põllumajandustootja, kes on selle ise kasvatanud Eestiga maismaapiiri omavas riigis asuval tema omandisse kuuluval maatükil, mis külgneb vahetult Eesti piiriga.
(2) Loomakasvatussaadus peab olema saadud Eesti päritoluga või Eestis vabasse ringlusse lubatud loomalt.
§ 35. Maksuvabastuse tingimused
(1) Maksuvabastust kohaldatakse töötlemata või esmatöödeldud põllumajandus-, aiandus- või metsasaaduse suhtes.
(2) Maksuvabastust kohaldatakse sellise põllumajandus-, aiandus- või metsasaaduse suhtes, mis deklareeritakse sisseveol soodustust taotleva põllumajandustootja poolt või nimel.
§ 36. Maksuvabastus kalapüügi, kalakasvatuse ja jahipidamise saaduse suhtes
Maksuvabastust kohaldatakse ka sellise kalapüügi, kalakasvatuse või jahipidamise saaduse suhtes, mille Eestis registreeritud kutseline kalur või Eestis elav harrastuskalastaja või jahimees on püüdnud Eesti piiriveekogult ja mis toimetatakse vahetult Eestisse.
9. jagu Seemned, väetised ning pinnase ja põllukultuuride hooldamiseks vajalikud tooted, mille välisriigi põllumajandustootja veab sisse oma Eestis asuval maatükil kasutamiseks
§ 37. Seemnete, väetiste ning pinnase ja põllukultuuride hooldamiseks vajalike toodete maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib välismaine põllumajandustootja sisse vedada seemneid, väetisi ning pinnase ja põllukultuuride hooldamiseks vajalikke tooteid, mis on ette nähtud kasutamiseks tema omandis oleval maatükil, mis paikneb Eesti tolliterritooriumil ja külgneb vahetult selle välisriigi piiriga, kus asub maatükki kasutava põllumajandustootja põhitegevuskoht.
§ 38. Maksuvabastuse piirang ja kohaldamise tingimus
(1) Maksuvabastust kohaldatakse ainult konkreetse maatüki kasutamiseks vajaliku koguse seemnete, väetiste ning pinnase ja põllukultuuride hooldamiseks vajalike toodete suhtes.
(2) Maksuvabastust kohaldatakse nende seemnete, väetiste ning pinnase ja põllukultuuride hooldamiseks vajalike toodete suhtes, mis deklareeritakse sisseveol põllumajandustootja poolt või nimel.
10. jagu Reisija isiklikus pagasis sisalduvad asjad
§ 39. Reisija pagasis sisalduvate asjade maksuvabastus
(1) Tollimaksuvabalt võib sisse vedada reisija isiklikus pagasis sisalduvad asjad, kui sissevedu on mittekaubandusliku eesmärgiga.
(2) Mittekaubandusliku eesmärgiga sisseveoks loetakse juhuslikku sissevedu, kus pagas sisaldab üksnes reisija või tema perekonna isiklikuks kasutamiseks ettenähtud asju, mille laad ega kogus ei viita kaubanduslikule eesmärgile.
(3) Reisija isiklik pagas käesoleva seaduse tähenduses on kogu pagas, mille reisija saab esitada tollile Eestisse saabumisel, ning mis tahes pagas, mille ta esitab tollile hiljem, kui on võimalik tõendada, et selle pagasi registreeris reisija lahkumisel välisriigist reisijaga kaasneva pagasina ettevõte, kes vedas selle välisriigist Eestisse. Kaasaskantavat kütust sisaldavat mahutit ei käsitata isikliku pagasina. Sellele kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 90 sätestatut.
§ 40. Koguselised piirnormid
Reisija võib ühe päeva jooksul tollimaksuvabalt sisse vedada:
1) tubakatooteid tubakaaktsiisi kehtestavas seaduses ettenähtud aktsiisivabade normide ulatuses;
2) alkoholi alkoholiaktsiisi kehtestavas seaduses ettenähtud aktsiisivabade normide ulatuses;
3) parfüümi 50 grammi või tualettvett 0,25 liitrit.
§ 41. Väärtuseline piirnorm
Asjade suhtes, mida ei ole loetletud käesoleva seaduse §-s 40, kohaldatakse maksuvabastust väärtuseni 5000 krooni ühe päeva kohta.
§ 42. Väärtuselise piirnormi kohaldamine
Kui sisseveetavate asjade väärtus kokku või mõne üksiku asja väärtus ületab väärtuselist piirnormi, kohaldatakse maksuvabastust ainult nende asjade suhtes, mille väärtus kokku on alla piirnormi.
11. jagu Hariduses, teaduses ja muus kultuurivaldkonnas kasutatavad esemed, teadusinstrumendid ja teadusaparatuur
§ 43. Hariduses, teaduses ja muus kultuurivaldkonnas kasutatavate esemete maksuvabastus
(1) Käesoleva seaduse lisas 1 loetletud hariduses, teaduses ja muus kultuurivaldkonnas kasutatavad esemed võib sisse vedada tollimaksuvabalt, sõltumata nende saajast või ettenähtud kasutusalast.
(2) Käesoleva seaduse lisas 2 loetletud hariduses, teaduses ja muus kultuurivaldkonnas kasutatavad esemed võib tollimaksuvabalt sisse vedada tingimusel, et eseme saaja on õppe-, teadus- ja arendus- või kultuuriasutus.
(3) Õppe-, teadus- ja arendus- või kultuuriasutuseks loetakse käesoleva seaduse sätete kohaldamisel õigusaktides kehtestatud nõuetele vastavat riigi- või kohaliku omavalitsuse asutust või avalik-õiguslikku juriidilist isikut, avalik-õigusliku juriidilise isiku asutust või eraõiguslikku isikut, kes tegeleb põhikirja või -määruse järgi ainult või peamiselt õpetamise, teadus- ja arendus- või kultuuritegevusega. Teadus- ja arendusasutus peab olema kantud Haridusministeeriumi teadus- ja arendusasutuste registrisse.
§ 44. Muude teadusinstrumentide ja teadusaparatuuri maksuvabastus
(1) Tollimaksuvabalt võib mittekaubanduslikul eesmärgil sisse vedada käesoleva seaduse lisas 2 nimetamata teadusinstrumente ja teadusaparatuuri, kui nende saaja on õppe- või teadus- ja arendusasutus ning järgitakse käesoleva seaduse §-de 45–48 sätteid.
(2) Teadusinstrumendiks või teadusaparatuuriks loetakse käesoleva jao sätete kohaldamisel instrumenti või aparatuuri, mis oma tehniliste omaduste ja nende abil saavutatavate võimalike tulemuste tõttu sobib peamiselt või ainult teadus- ja arendustööks.
§ 45. Teadusinstrumendi ja teadusaparatuuri varuosade ning hooldustarvete maksuvabastus
Maksuvabastust ja käesoleva seaduse §-des 46–48 sätestatud piiranguid kohaldatakse ka:
1) teadusinstrumendi või teadusaparatuuri varuosadele, osistele või manustele tingimusel, et neid veetakse sisse samal ajal kui instrumenti või aparatuuri või, kui hiljem, siis on võimalik kindlaks teha, et nad on ette nähtud maksuvabalt sisseveetud instrumendi või aparatuuri jaoks;
2) tööriistadele, mida kasutatakse teadusinstrumendi või teadusaparatuuri hooldamiseks, kontrollimiseks, kalibreerimiseks või parandamiseks, tingimusel, et need tööriistad veetakse sisse samal ajal kui instrument või aparatuur või, kui hiljem, siis on võimalik kindlaks teha, et need on ettenähtud maksuvabalt sisseveetud instrumendi või aparatuuri jaoks.
§ 46. Maksuvabastuse mittekohaldamine
Vabariigi Valitsuse määrusega võib teatavate instrumentide või aparatuuri suhtes maksuvabastust mitte kohaldada, kui selliste instrumentide või aparatuuri tollimaksuvaba sissevedu kahjustab Eesti tööstuse huve.
§ 47. Eseme kasutada andmisest ja võõrandamisest teatamine
(1) Tollimaksuvabalt sisseveetud teadusinstrumentide, teadusaparatuuri või käesoleva seaduse § 43 lõikes 2 nimetatud hariduses, teaduses või muus kultuurivaldkonnas kasutatavate esemete tasu eest või tasuta kasutada andmisest või võõrandamisest tuleb tollile ette teatada.
(2) Kui ese antakse tasuta või tasu eest kasutada või võõrandatakse õppe-, teadus- ja arendus- või kultuuriasutusele, kes kasutab seda samadel eesmärkidel, jätkatakse maksuvabastuse kohaldamist.
(3) Muudel juhtudel tuleb tasuta või tasu eest kasutada andmise või võõrandamise korral tollimaksu eelnevalt maksta sellise määra alusel, mis kehtib tasuta või tasu eest kasutada andmise või võõrandamise päeval vastavalt tolli poolt sellel päeval määratud või aktsepteeritud tolliväärtusele.
§ 48. Maksuvabastuse tingimustele mittevastamine
(1) Kui isik või asutus ei vasta enam maksuvabastuse kohaldamise tingimustele või kavatseb kasutada käesoleva seaduse § 43 lõike 2, § 44 või § 45 alusel tollimaksuvabalt sisseveetud esemeid muul kui käesolevas seaduses ettenähtud eesmärgil, peab ta sellest tollile ette teatama.
(2) Kui esemed jäävad sellise isiku või asutuse omandisse, kes ei vasta enam maksuvabastuse kohaldamise tingimustele, või kui esemeid kasutatakse muul kui käesolevas seaduses ettenähtud eesmärgil, tuleb maksta tollimaksu määra alusel, mis kehtib esimesel tingimustele mittevastamise või esemete mitte-eesmärgipärase kasutamise päeval vastavalt tolli poolt sellel päeval määratud või aktsepteeritud tolliväärtusele.
§ 49. Maksuvabastus välisriigi teadus- ja arendusasutuse poolt sisseveetavale varustusele
(1) Tollimaksuvabastust kohaldatakse välisriigi teadus- ja arendusasutuse poolt või nimel mittekaubanduslikul eesmärgil sisseveetava, teadus- ja arendustööks vajaliku varustuse suhtes tingimusel, et varustus:
1) on ette nähtud kasutamiseks sellise asutuse liikmete või esindajate poolt või nende nõusolekul teaduskoostöö kokkuleppe kohaselt, mille eesmärk on läbi viia rahvusvaheline teadus- ja arendusprogramm Eestis asuvas teadus- ja arendusasutuses ja
2) on Eesti tolliterritooriumil viibimise ajal väljaspool Eestit elava füüsilise isiku või välisriigi juriidilise isiku omandis.
(2) Varustuseks loetakse käesoleva jao sätete kohaldamisel teadus- ja arendustööks vajalikke instrumente, aparatuuri, masinaid ja nende manuseid, sealhulgas varuosi ja tööriistu, mis on ette nähtud varustuse hooldamiseks, kontrollimiseks, kalibreerimiseks või parandamiseks.
§ 50. Varustuse kasutada andmisest ja võõrandamisest teatamine
(1) Käesoleva seaduse § 49 alusel tollimaksuvabalt sisseveetud varustuse tasu eest või tasuta kasutada andmisest või võõrandamisest tuleb tollile ette teatada.
(2) Kui varustus antakse tasuta või tasu eest kasutada või võõrandatakse teadus- ja arendusasutusele, kes vastab maksuvabastuse tingimustele, jätkatakse maksuvabastuse kohaldamist tingimusel, et see asutus kasutab varustust maksuvabastuse aluseks oleval eesmärgil.
(3) Kui varustus antakse tasuta või tasu eest kasutada või võõrandatakse asutusele või isikule, kes ei vasta maksuvabastuse tingimustele, tuleb maksta tollimaks sellise määra alusel, mis kehtib tasuta või tasu eest kasutada andmise või võõrandamise päeval vastavalt tolli poolt sellel päeval määratud või aktsepteeritud tolliväärtusele.
(4) Teadus- ja arendusasutus, kes ei vasta enam maksuvabastuse kohaldamise tingimustele või kavatseb kasutada tollimaksuvabalt sisseveetud varustust muul eesmärgil, peab sellest tolli teavitama.
(5) Kui varustust kasutatakse muudel kui käesoleva seaduse §-s 49 ettenähtud tingimustel, tuleb maksta tollimaks sellise määra alusel, mis kehtib esimesel tingimustele mittevastamise päeval vastavalt tolli poolt sellel päeval määratud või aktsepteeritud tolliväärtusele.
12. jagu Uurimistööks ja meditsiiniliseks otstarbeks vajalikud katseloomad ning bioloogilised ja keemilised ained
§ 51. Katseloomade ning bioloogiliste ja keemiliste ainete maksuvabastus
(1) Tollimaksuvabalt võib sisse vedada loomkatsetes kasutamiseks mõeldud katseloomi.
(2) Keskkonnaminister võib kehtestada määruse, kus sätestatakse tollimaksust vabastatavate bioloogiliste ja keemiliste ainete nimekiri. Nimekirja võib kanda bioloogilise või keemilise aine, mida Eestis ei toodeta.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud maksuvabastust kohaldatakse juhul, kui aine v��i katselooma saaja on õppe- või teadus- ja arendusasutus või tervishoiuteenuseid osutav juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja.
13. jagu Inimpäritoluga raviained ning veregrupi ja koesobivusantigeenide määramise reaktiivid
§ 52. Inimpäritoluga raviainete ning veregrupi ja koesobivusantigeenide määramise reaktiivide maksuvabastus
(1) Tollimaksuvabalt võib sisse vedada:
1) inimpäritoluga raviaineid;
2) veregrupi määramise reaktiive;
3) koesobivusantigeenide määramise reaktiive.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaldamisel tähendab:
1) inimpäritoluga raviaine inimverd ja selle derivaate (täisveri, kuivplasma, albumiin ning plasmaproteiini, immunoglobuliini ja fibrinogeeni stabiliseeritud lahused);
2) veregrupi määramise reaktiiv kõiki kas inim-, loomse, taimse või muu päritoluga reaktiive, mida kasutatakse veregrupi määramiseks ja veregruppide omavahelise sobimatuse kindlakstegemiseks;
3) koesobivusantigeenide määramise reaktiiv kõiki kas inim-, loomse, taimse või muu päritoluga reaktiive, mida kasutatakse inimese koesobivusantigeenide kindlakstegemiseks.
§ 53. Maksuvabastuse tingimused
Käesolevas jaos sätestatud maksuvabastust kohaldatakse toodete suhtes:
1) mis on ette nähtud õppe- või teadus- ja arendusasutusele või tervishoiuteenuseid osutavale juriidilisele isikule või füüsilisest isikust ettevõtjale kasutamiseks mittekaubanduslikul meditsiinilisel või teaduslikul eesmärgil ja
2) mis on pakitud neid tähistava vastava etiketiga mahutitesse.
§ 54. Pakendi maksuvabastus
Tollimaksust vabastatakse ka inimpäritoluga raviainete ja veregrupi või koesobivusantigeenide määramise reaktiivide veoks kasutatav pakend ning saadetises sisalduv eelnimetatud ainete kasutamiseks vajalik lahus ja abivahend.
14. jagu Meditsiinilised instrumendid ja aparaadid ning ravimite kvaliteedikontrolliks ettenähtud võrdlusained
§ 55. Meditsiiniliseks uuringuks, meditsiinilise diagnoosi määramiseks või raviks ettenähtud instrumentide ja aparaatide maksuvabastus
(1) Tollimaksuvabalt võib sisse vedada meditsiiniliseks uuringuks, meditsiinilise diagnoosi määramiseks või raviks ettenähtud instrumente ja aparaate, mille juriidiline isik või füüsiline isik kingib tervishoiuteenuseid osutavale juriidilisele isikule või füüsilisest isikust ettevõtjale või meditsiinilisele uurimisasutusele või mille tervishoiuteenuseid osutav juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja või meditsiiniline uurimisasutus ostab täielikult heategevuse läbi saadud vahendite eest või vabatahtlike annetuste eest, tingimusel, et:
1) kinkijat ei ole instrumenti või aparaati kinkima ajendanud kaubanduslik eesmärk ning
2) kinkija ei ole mingil viisil seotud nende instrumentide või aparaatide tootjaga.
(2) Tollimaksuvabastust kohaldatakse samadel tingimustel ka:
1) instrumendi või aparaadi varuosadele, osistele või manustele, tingimusel, et sellised varuosad, osised või manused veetakse sisse samal ajal kui instrument või aparaat või, kui hiljem, siis on võimalik kindlaks teha, et need on ette nähtud instrumendi või aparaadi jaoks, mis on varem tollimaksuvabalt sisse veetud;
2) tööriistadele, mida kasutatakse instrumendi või aparaadi hooldamiseks, kontrollimiseks, kalibreerimiseks või parandamiseks, tingimusel, et need tööriistad veetakse sisse samal ajal kui instrument või aparaat või, kui hiljem, siis on võimalik kindlaks teha, et need on ette nähtud instrumendi või aparaadi jaoks, mis on varem tollimaksuvabalt sisse veetud.
(3) Käesolevas paragrahvis nimetatud esemete kasutamisel tuleb järgida käesoleva seaduse §-des 46–48 sätestatud piiranguid.
§ 56. Võrdlusainete maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib sisse vedada saadetise, mis sisaldab näidiseid Maailma Tervishoiuorganisatsiooni heakskiidetud võrdlusainetest, mis on ette nähtud ravimite tootmiseks kasutatavate materjalide kvaliteedi kontrollimiseks.
15. jagu Rahvusvahelistel spordiüritustel kasutatavad farmaatsiatooted
§ 57. Farmaatsiatoodete maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib sisse vedada Eestis organiseeritavale rahvusvahelisele spordiüritusele saabuvatele inimestele või loomadele ettenähtud farmaatsiatooteid ulatuses, mis vastab nende vajadustele Eestis viibimise aja jooksul.
16. jagu Heategevuseks mõeldud kaup, pimedatele ja teistele puuetega inimestele ettenähtud esemed
§ 58. Heategevaks otstarbeks sisseveetava kauba maksuvabastus
(1) Vabariigi Valitsus võib erandlikult raskes olukorras, kus suurel hulgal inimestel on puudus toidust, riietest ja muudest esmatarbekaupadest, oma korraldusega lubada tollimaksuvabalt sisse vedada järgmist kaupa niivõrd, kuivõrd see ei põhjusta kuritarvitamist või konkurentsi olulist moonutamist:
1) riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusele või tulumaksuseaduse (RT I 1999, 101, 903; 2001, 11, 49; 16, 69; 50, 283; 59, 359; 79, 480; 91, 544; 2002, 23, 131; 41, 253; 44, 284; 47, 297; 62, 377) alusel Vabariigi Valitsuse korraldusega kinnitatud nimekirja kantud tulumaksusoodustusega mittetulundusühingule, sihtasutusele või Eesti kirikute, koguduste ja koguduste liitude registrisse kantud juriidilisele isikule ettenähtud esmatarbekaup tasuta jagamiseks puudustkannatavatele inimestele;
2) riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusele või tulumaksuseaduse alusel Vabariigi Valitsuse korraldusega kinnitatud nimekirja kantud tulumaksusoodustusega mittetulundusühingule, sihtasutusele või Eesti kirikute, koguduste ja koguduste liitude registrisse kantud juriidilisele isikule tasuta saadetav kaup, mida kasutatakse heategevusüritustel puudustkannatavatele inimestele vahendite kogumiseks;
3) välisriigis asuva juriidilise isiku või välisriigis elava füüsilise isiku poolt riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusele, mittetulundusühingule või sihtasutusele tasuta saadetav varustus ja kontoritarve, mida kasutatakse üksnes nende tegevuses või heategevuslikel või abistamiseesmärkidel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 1 kohaldamisel tähendab esmatarbekaup kaupa, mida on vaja inimese esmavajaduste rahuldamiseks, eelkõige toitu, ravimeid, rõivaid ja voodipesu.
§ 59. Maksuvabastuse kohaldamata jätmine
Käesoleva seaduse §-s 58 sätestatud maksuvabastust ei kohaldata:
3) kohvile ja teele;
4) mootorsõidukitele, välja arvatud kiirabiautod.
§ 60. Pimedatele mõeldud esemete maksuvabastus
(1) Tollimaksuvabalt võib sisse vedada käesoleva seaduse lisas 3 loetletud esemeid, mis on spetsiaalselt kavandatud pimedate haridus-, teadus- või kultuurielu edendamiseks.
(2) Tollimaksuvabalt võib sisse vedada käesoleva seaduse lisas 4 loetletud esemeid, mis on spetsiaalselt kavandatud pimedate haridus-, teadus- või kultuurielu edendamiseks, kui neid veab sisse:
1) pime isiklikuks kasutamiseks või
2) riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus, avalik-õiguslik juriidiline isik, mittetulundusühing või sihtasutus, kes ainult või peamiselt tegeleb pimedate inimeste hariduse või hoolekandega või kes ainult või peamiselt tegeleb puuetega inimeste, sealhulgas pimedate hariduse või hoolekandega.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud maksuvabastust kohaldatakse ka nende esemete varuosade, osiste või manuste suhtes ja nimetatud esemete hooldamiseks, kontrollimiseks, kalibreerimiseks või parandamiseks kasutatavate tööriistade suhtes, tingimusel, et varuosad, osised, manused või tööriistad veetakse sisse samal ajal kui nimetatud esemed. Kui need veetakse sisse hiljem, siis peab olema võimalik kindlaks teha, et need on ette nähtud varem tollimaksuvabalt sisseveetud esemete jaoks või selliste esemete jaoks, mille suhtes kohaldatakse tollimaksuvabastust ajal, kui taotletakse tollimaksuvabastuse kohaldamist kõnealuste varuosade, osiste, manuste või tööriistade suhtes.
§ 61. Puuetega inimestele mõeldud esemete maksuvabastus
(1) Tollimaksuvabalt võib sisse vedada füüsilise või vaimse puudega isikute hariduse, tööhõive või sotsiaalolude edendamiseks spetsiaalselt kavandatud esemeid, kui neid veab sisse:
1) puudega isik isiklikuks kasutamiseks või
2) riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus, avalik-õiguslik juriidiline isik, mittetulundusühing või sihtasutus, kes tegeleb põhikirja või -määruse järgi ainult või peamiselt puuetega isikute hariduse või abistamisega.
(2) Mootorsõiduk vabastatakse tollimaksust tingimusel, et see on puudega inimesele kasutamiseks spetsiaalselt ehitatud või eriseadmete paigaldamise teel kohandatud majandus- ja kommunikatsiooniministri kehtestatud tingimustel ja korras või see on tervishoiuteenuseid osutava juriidilise isiku või füüsilisest isikust ettevõtja omandisse kuuluv või Sotsiaalministeeriumi taotlusel puuetega inimeste veoks spetsiaalselt ehitatud või kohandatud mootorsõiduk.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud maksuvabastust kohaldatakse ka kõnealuste esemete (v.a mootorsõiduk) varuosade, osiste või manuste suhtes ja nimetatud esemete hooldamiseks, kontrollimiseks, kalibreerimiseks või parandamiseks kasutatavate tööriistade suhtes tingimusel, et sellised varuosad, osised, manused või tööriistad veetakse sisse samal ajal kui nimetatud esemed. Kui need veetakse sisse hiljem, siis peab olema võimalik kindlaks teha, et need on ette nähtud varem tollimaksuvabalt sisseveetud esemete jaoks või selliste esemete jaoks, mille suhtes kohaldatakse tollimaksuvabastust ajal, kui taotletakse tollimaksuvabastuse kohaldamist kõnealuste varuosade, osiste, manuste või tööriistade suhtes.
§ 62. Katastroofiohvritele mõeldud kauba maksuvabastus
(1) Vabariigi Valitsus võib oma korraldusega lubada riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusel, avalik-õiguslikul juriidilisel isikul, mittetulundusühingul või sihtasutusel tollimaksuvabalt sisse vedada kaupa, mis on ette nähtud:
1) katastroofiohvritele tasuta jagamiseks;
2) katastroofiohvritele tasuta kasutada andmiseks nii, et kaup jääb selle asutuse või isiku omandisse.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul kohaldatakse samadel tingimustel maksuvabastust ka sellise kauba suhtes, mida abiüksused vajavad abistamistegevuseks.
(3) Katastroofipiirkonna ülesehitamiseks ettenähtud materjalide ja seadmete suhtes maksuvabastust ei kohaldata.
§ 63. Maksuvabastuse tingimus
Käesolevas jaos sätestatud maksuvabastust kohaldatakse sellise riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse, avalik-õigusliku juriidilise isiku, mittetulundusühingu või sihtasutuse suhtes, kelle raamatupidamine vastab seadusega sätestatud nõuetele ning kes tagab kauba kasutamise ettenähtud otstarbe kohaselt.
§ 64. Kauba kasutada andmisest ja võõrandamisest teatamine
(1) Käesoleva jao sätete alusel maksuvabalt sisseveetud kauba tasu eest või tasuta kasutada andmisest või võõrandamisest muul kui maksuvabastuse aluseks olnud eesmärgil tuleb tollile ette teatada.
(2) Kui kaup antakse tasuta või tasu eest kasutada või võõrandatakse tolli loal, välja arvatud käesoleva seaduse § 62 lõike 1 punkti 2 alusel maksuvabalt sisseveetud kaup, jätkatakse maksuvabastuse kohaldamist tingimusel, et kaupa kasutatakse sellise maksuvabastuse aluseks oleval eesmärgil.
(3) Muudel juhtudel on tasuta või tasu eest kasutada andmise või võõrandamise eelduseks tollimaksu eelnev maksmine sellise määra alusel, mis kehtib tasuta või tasu eest kasutada andmise või võõrandamise päeval vastavalt tolli poolt sellel päeval määratud või aktsepteeritud tolliväärtusele.
§ 65. Maksuvabastuse tingimustele mittevastamine
(1) Füüsiline või juriidiline isik või asutus, kes ei vasta enam maksuvabastuse kohaldamise tingimustele või kes kavatseb kasutada tollimaksuvabalt sisseveetud kaupa muul eesmärgil, kui on ette nähtud käesolevas jaos, peab sellest tollile teatama.
(2) Kui kaup jääb sellise isiku või asutuse omandisse, kes ei vasta enam maksuvabastuse kohaldamise tingimustele, tuleb tollimaks maksta sellise määra alusel, mis kehtib esimesel tingimustele mittevastamise päeval.
(3) Kui isik või asutus, kelle suhtes kohaldatakse maksuvabastust, kasutab kaupa muudel kui käesolevas jaos sätestatud eesmärkidel, tuleb maksta tollimaks sellise määra alusel, mis kehtib muul eesmärgil kasutamise päeval vastavalt tolli poolt sellel päeval määratud või aktsepteeritud tolliväärtusele.
§ 66. Maksuvabastuse mittekohaldamine
Vabariigi Valitsus võib oma korraldusega käesolevas jaos sätestatud tollimaksuvabastust mitte lubada kohaldada kauba suhtes, mille tollimaksuvaba sissevedu kahjustab Eesti tööstuse huve.
17. jagu Teenetemärgid ja auhinnad
§ 67. Teenetemärgi, karika, medali ja auraha maksuvabastus
Kui ei peeta silmas kaubanduslikku eesmärki, võib järgmised esemed sisse vedada tollimaksuvabalt:
1) teenetemärk, mille välisriigi valitsus annab isikule, kelle elukoht on Eestis;
2) karikas, medal ja muu sümboolse laadiga ese, mis antakse välisriigis isikule, kelle elukoht on Eestis, et tunnustada tema tegevust sellistes valdkondades nagu kunst, teadus, sport või avalik teenistus või et tunnustada tema teeneid teatud sündmuse puhul, ja mille see isik ise Eestisse sisse veab;
3) karikas, medal ja muu sümboolse laadiga ese, mille välisriigis asuv asutus või isik annab tasuta selleks, et kinkida see Eestis käesoleva paragrahvi punktis 2 nimetatud eesmärgil.
18. jagu Rahvusvaheliste suhetega seoses saadud kingitused
§ 68. Ametliku visiidi käigus sisseveetava ja Eestisse saadetava kingituse maksuvabastus
Tollimaksust on vabastatud ese:
1) mille veab sisse isik, kes on käinud välisriigis ametlikul visiidil ja seoses visiidiga saanud selle eseme võõrustavalt asutuselt kingituseks;
2) mille veab sisse isik, kes tuleb ametlikule visiidile Eestisse ja kavatseb seoses visiidiga selle eseme võõrustavale asutusele kinkida;
3) mille saadab kingitusena sõpruse või hea tahte märgiks välisriigis asuv asutus, avalik-õiguslik juriidiline isik või avalikes huvides tegutsev ühing Eestis asuvale riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusele, avalik-õiguslikule juriidilisele isikule, mittetulundusühingule või sihtasutusele.
§ 69. Maksuvabastuse kohaldamata jätmine
Maksuvabastust ei kohaldata alkoholile ja tubakatoodetele.
§ 70. Maksuvabastuse kohaldamise tingimused
Maksuvabastust kohaldatakse, kui:
1) esemete laad, väärtus ega kogus ei viita kaubanduslikule eesmärgile ja
2) esemeid ei kasutata kaubanduslikul eesmärgil.
19. jagu Riigipeade kasutatavad esemed
§ 71. Presidendile kingitava eseme ja välisriigi riigipea kasutatava eseme maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib sisse vedada:
1) kingituse Vabariigi Presidendile;
2) välisriigi valitseva riigipea või teda ametlikult esindava isiku poolt tema ametliku visiidi ajal Eestis kasutatava või äratarvitatava eseme. Maksuvabastust kohaldatakse ka sellise isiku suhtes, kellel on rahvusvahelisel tasemel riigipeaga samasugused privileegid.
20. jagu Kaubanduse edendamise eesmärgil sisseveetav kaup
§ 72. Tellimuse saamiseks sisseveetava kaubanäidise maksuvabastus
(1) Tollimaksuvabalt võib sisse vedada väikese väärtusega kaubanäidise, mida saab kasutada üksnes tellimuse saamiseks, mis võimaldaks vastavat kaupa Eesti tolliterritooriumile sisse vedada.
(2) Toll võib nõuda, et teatud osa näidistest tuleb maksuvabastuse kohaldamiseks muuta lõplikult kasutuskõlbmatuks rebimise, augustamise või selge ja kustutamatu märgistusega või mis tahes muul viisil tingimusel, et see näidist ei hävita.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaldamisel tähendab kaubanäidis kaubaliiki esindavat toodet, mille välimus ja kogus sellise kvaliteediga või sellist liiki kauba kohta välistavad näidise kasutamise muul eesmärgil kui tellimuse saamine.
§ 73. Reklaamtrükiste maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib sisse vedada reklaamtrükiseid (kataloogid, hinnakirjad, kasutusjuhendid, brošüürid jms) tingimusel, et need on seotud:
1) müügiks või tasu eest kasutada andmiseks ettenähtud kaubaga või
2) transpordi-, kindlustus- või pangateenustega, mida pakub või osutab väljaspool Eestit asuv isik.
§ 74. Reklaamtrükiste maksuvabastuse tingimused
Maksuvabastust kohaldatakse selliste reklaamtrükiste suhtes, mis vastavad järgmistele tingimustele:
1) reklaamtrükisele peab olema selgelt märgitud selle ettevõtte nimi, kes kaupa toodab, müüb või annab tasu eest kasutada või pakub reklaamtrükises osutatud teenuseid;
2) iga saadetis peab sisaldama igast reklaamtrükisest vaid ühte eksemplari või koopiat. Maksuvabastust võib kohaldada ka mitut sama reklaamtrükise koopiat sisaldava saadetise suhtes tingimusel, et selle brutokaal kokku ei ületa ühte kilogrammi;
3) reklaamtrükised ei tohi moodustada rühmitatud kaubasaadetisi, mis kõik saadetakse sama kaubasaatja poolt samale kaubasaajale.
§ 75. Reklaamiks mõeldud kaubaartikli maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib sisse vedada sellise kaubaartikli, millel pole sellele kaubale tavaliselt omast kaubanduslikku väärtust ja mida pole võimalik kasutada muuks otstarbeks kui reklaamiks ning mille tarnija saadab oma kliendile tasuta.
§ 76. Messil ja muul sellesarnasel üritusel kasutatava või tarbitava kauba maksuvabastus
(1) Tollimaksuvabalt võib sisse vedada järgmist kaupa:
1) messile või muule sellesarnasele üritusele saadetavad väikesed näidised kaubast, mida toodetakse välisriigis;
2) üksnes esitlemiseks sisseveetud kaup või väljaspool Eestit toodetud masinate või aparaatide messil või muul sellesarnasel üritusel esitlemise tarvis sisseveetav kaup;
3) mitmesugused väikese väärtusega materjalid (värvid, lakid, tapeedid jms), mida kasutatakse messil või muul sellesarnasel üritusel välisriigi esindaja ajutise esitluspaiga ehitamiseks, varustamiseks ja kaunistamiseks ning mis pärast kasutamist hävitatakse;
4) reklaamtrükised, kataloogid, hinnakirjad, reklaamplakatid, illustreeritud või illustreerimata kalendrid, raamimata fotod ja muud esemed, mida tarnitakse tasuta väljaspool Eestit toodetud kauba reklaamimiseks ja mis pannakse välja messil või muul sellesarnasel üritusel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaldamisel tähendab mess või muu selle sarnane üritus:
1) kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- või käsitööndusnäitust, -messi, -esitlust või muud nendesarnast üritust;
2) peamiselt heategevuslikul eesmärgil korraldatavat näitust või üritust;
3) peamiselt teaduse, tehnika, käsitöö, kunsti, hariduse, kultuuri, spordi, religiooni, usukombetalituse, ametiühingutegevuse, turismi või rahvusvahelise teineteisemõistmise edendamise eesmärgil korraldatavat näitust või üritust;
4) rahvusvaheliste organisatsioonide või ühingute esindajate kohtumist;
5) ametlikku või mälestustseremooniat või -koosviibimist.
(3) Maksuvabastust ei kohaldata kaubamajades või kaubandusruumides välisriigi kauba müümiseks korraldataval esitlusel kasutatavate näidiste suhtes.
§ 77. Maksuvabastuse tingimused
(1) Käesoleva seaduse § 76 lõike 1 punktis 1 sätestatud maksuvabastust kohaldatakse tingimustel, et näidised:
1) veetakse välisriigist tasuta sisse valmiskujul või valmistatakse näitusel välisriigist lahtiselt sisseveetud kaubast,
2) jagatakse tasuta näituse publikule kasutamiseks või äratarvitamiseks,
3) on määratletavad madala üksikväärtusega reklaamnäidistena,
4) ei ole kergesti turustatavad ja nende esitluspakend sisaldab vajadusel väiksema koguse vastavat toodet kui sama toote tegelikult turul müüdav väikseim kogus,
5) tarvitatakse ära näituse ajal kohapeal, kui tegemist on toiduainete ja jookidega, mis ei ole pakendatud käesoleva lõike punktis 4 nimetatud viisil ja
6) vastavad oma väärtuse ja koguse poolest näituse laadi, külastajate arvu ja väljapanija osaluse ulatusele.
(2) Käesoleva seaduse § 76 lõike 1 punktis 2 sätestatud maksuvabastust kohaldatakse sellise kauba suhtes, mis:
1) tarvitatakse ära või hävitatakse näitusel ja
2) mis oma väärtuse ja koguse poolest vastab näituse laadile, külastajate arvule ja väljapanija osaluse ulatusele.
(3) Käesoleva seaduse § 76 lõike 1 punktis 4 sätestatud maksuvabastust kohaldatakse selliste reklaamtrükiste ja -toodete suhtes, mis:
1) on ette nähtud üksnes näituse toimumise kohas publikule tasuta jagamiseks ning
2) oma väärtuse ja koguse poolest vastavad näituse laadile, külastajate arvule ja väljapanija osaluse ulatusele.
§ 78. Maksuvabastuse kohaldamata jätmine
Käesoleva seaduse § 76 lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud maksuvabastust ei kohaldata:
3) tahke-, vedel- ja gaaskütusele.
21. jagu Uuringute, analüüside ja katsete tegemiseks sisseveetavad esemed
§ 79. Uuringute, analüüside ja katsete tegemiseks sisseveetavate esemete maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib sisse vedada eseme, mida uuritakse, analüüsitakse või katsetatakse, et määrata kindlaks selle koostis, kvaliteet või muud tehnilised omadused teabe saamise, tööstus- või kaubandusuuringute eesmärgil.
§ 80. Maksuvabastuse tingimus
Maksuvabastust kohaldatakse tingimusel, et ese, mida uuritakse, analüüsitakse või katsetatakse, kasutatakse täielikult ära või hävitatakse uuringute, analüüside või katsete ajal.
§ 81. Maksuvabastuse kohaldamata jätmine
Maksuvabastust ei kohaldata sellisele kaubale, mida kasutatakse müügi edendamiseks ettenähtud uuringutes, analüüsides või katsetes.
§ 82. Maksuvabalt sisseveetava kauba kogus
Maksuvabastust kohaldatakse ainult sellise koguse esemete suhtes, mis on tingimata vajalik nende sisseveo eesmärgi saavutamiseks.
§ 83. Järelejäänud esemed
(1) Maksuvabastust kohaldatakse ka esemete suhtes, mida uuringute, analüüside või katsete käigus täielikult ära ei kasutata ega hävitata, tingimusel, et need tolli nõusolekul ja järelevalve all:
1) hävitatakse täielikult või muudetakse pärast uuringuid, analüüse või katseid kaubanduslikult väärtusetuks;
2) kantakse tasuta üle riigi omandisse tolliseadustikus ettenähtud korras;
3) veetakse Eestist välja.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaldamisel tähendab järelejäänud ese uuringutel, analüüsidel või katsetel saadud tooteid või kasutamata jäänud esemeid.
(3) Muudel juhtudel tuleb järelejäänud kaubalt maksta tollimaks sellise määra alusel, mis kehtib uuringute, analüüside või katsete lõpetamise päeval vastavalt tolli poolt sellel päeval määratud või aktsepteeritud tolliväärtusele.
§ 84. Kauba kasutamise tähtaeg
Toll määrab kindlaks tähtaja, mille jooksul tuleb uuringud, analüüsid või katsed lõpuni viia, ning formaalsused, mis tuleb läbi viia, et kaupa kasutataks ettenähtud eesmärgil.
22. jagu Saadetis tööstusomandit kaitsvale asutusele
§ 85. Tööstusomandit kaitsvale asutusele saadetavate esemete maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib sisse vedada tööstusomandit kaitsvale asutusele esitamiseks mõeldud mudelid ja muud õiguskaitse saamise taotlust illustreerivad materjalid ja dokumendid.
23. jagu Turismialane kirjandus
§ 86. Turismialase kirjanduse maksuvabastus
1) materjali (reklaamlehed, brošüürid, raamatud, ajakirjad, reisijuhid, raamitud või raamimata plakatid, raamimata fotod ja fotosuurendused, illustreeritud või illustreerimata kaardid, aknatransparendid ja illustreeritud kalendrid jms), mis on ette nähtud tasuta jagamiseks ja mille peamine eesmärk on suunata üldsust külastama välisriike eelkõige selleks, et osaleda kultuuri-, turismi-, spordi-, religiooni-, kaubandus- või ametialastel kohtumistel või üritustel, tingimusel, et selline kirjandus ei sisalda rohkem kui 25 protsenti oma mahust ärireklaami, välja arvatud Eesti ettevõtjate ärireklaam, ning turismi edendamise eesmärk on ilmne;
2) turismibüroode poolt või nende egiidi all avaldatavaid välisriikide hotellide nimekirjasid ja aastaraamatuid ning välisriikides kasutatavaid transporditeenuste sõiduplaane, kui sellised trükised on ette nähtud tasuta jagamiseks ja ei sisalda rohkem kui 25 protsenti oma mahust ärireklaami, välja arvatud Eesti ettevõtjate ärireklaam;
3) välisriigi ametliku turismiesinduse volitatud esindajale või agendile saadetava teabematerjali, mis ei ole ette nähtud levitamiseks (aastaraamatud, telefoni- ja telefaksiteatmikud, hotellinimekirjad, messikataloogid, väikese väärtusega näidised käsitöökaupadest ning trükised muuseumide, ülikoolide, kuurortide ja muude nendesarnaste asutuste kohta).
24. jagu Mitmesugused dokumendid ja esemed
§ 87. Mitmesuguste dokumentide ja esemete maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib sisse vedada järgmisi dokumente ja esemeid:
1) avalike teenuste osutajale tasuta saadetavad dokumendid;
2) välisriigi valitsuse või rahvusvahelise organisatsiooni trükised, mis on ette nähtud tasuta levitamiseks;
3) välisriigis asutatud ametiasutuse poolt korraldatavateks valimisteks vajalikud hääletussedelid;
4) kohtule või muule ametiasutusele tõendina või muul sellesarnasel eesmärgil esitatavad esemed;
5) avalike teenuste osutajale või pangandusasutuste teabevahetuse käigus saadetavad allkirjanäidised ja allkirju käsitlevad trükitud ringkirjad;
6) Eesti Pangale saadetavad ametlikud trükised;
7) välisriigis asuva äriühingu koostatud aruanded, teated ja muud dokumendid, mis saadetakse sellise äriühingu väärtpaberite esitajatele või märkijatele;
8) adressaadile tasuta saadetavad teabe edastamiseks kasutatavad salvestisekandjad (perfokaardid, helisalvestised, mikrofilmid, disketid jms), kui tollimaksuvaba sissevedu ei põhjusta kuritarvitamist või konkurentsi olulist moonutamist;
9) rahvusvahelisel kohtumisel, konverentsil või kongressil kasutatavad toimikud, arhiividokumendid, dokumendivormid ja muud dokumendid ning nendesarnaste kokkusaamiste aruanded;
10) plaanid, tehnilised joonised, kopeerjoonised, kirjeldused ja muud nendesarnased dokumendid, mis veetakse sisse tellimuse saamiseks välisriigist või selle täitmiseks välisriigis või osalemiseks Eestis korraldataval konkursil;
11) välisriigi institutsiooni poolt Eestis korraldataval uuringul kasutatavad dokumendid;
12) sõidukite või kauba rahvusvahelises liikumises rahvusvaheliste konventsioonide raames ametliku dokumendina kasutatavad vormid;
13) Eestis asutatud reisibüroole välisriigis asuva transpordi- või majutusettevõtte poolt saadetavad dokumendivormid, sildid, piletid ja muud nendesarnased dokumendid;
14) kasutatud dokumendivormid, piletid, lastikirjad, teekonnalehed ja kaubandus- või muud ametlikud dokumendid;
15) välisriigi või rahvusvahelise asutuse ametlikud dokumendivormid ja rahvusvahelistele standarditele vastavad trükised, mille välisriigi ühing saadab levitamiseks vastavale Eestis asuvale ühingule;
16) pressiagentuurile ja ajalehtede või ajakirjade kirjastajale saadetavad fotod, diapositiivid ja fotode klišeed, tiitritega või ilma;
17) maksumärgid ja muud sellesarnased märgid, mis tõendavad maksu maksmist välisriigis.
25. jagu Abimaterjalid, mida kasutatakse kauba laadimiseks ja kaitsmiseks veo ajal
§ 88. Kauba veo ajal kasutatavate abimaterjalide maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib sisse vedada mitmesuguseid materjale (köied, õled, kangas, paber, papp, puit, plastmass jms), mida kasutatakse kauba laadimiseks ja kaitsmiseks, sealhulgas kuumuse eest, veo ajal välisriigist Eesti tolliterritooriumile ning mida tavaliselt ei taaskasutata.
26. jagu Põllumajandusloomadele nende veo ajaks ettenähtud allapanu ja sööt
§ 89. Allapanu ja sööda maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib sisse vedada allapanu ja sööda, mis pannakse põllumajandusloomade välisriigist Eesti tolliterritooriumile vedamiseks kasutatavasse veovahendisse ja mis on ette nähtud veo ajal loomadele jagamiseks.
27. jagu Mootorsõidukis olev kütus ja mootoriõli
§ 90. Kütuse ja mootoriõli maksuvabastus
1) mootorikütust, mis on Eesti tolliterritooriumile saabuva mootorsõiduki standardses kütusepaagis või erikonteineri standardses kütusepaagis;
2) lisaks standardses kütusepaagis olevale kütusele kuni 10 liitrit kütust ühe sõiduki kohta üks kord päevas;
3) mootorsõidukis oleva, käimasoleva sõidu ajal kasutatava mootoriõli.
(2) Käesoleva paragrahvi kohaldamisel on standardne kütusepaak:
1) tootja poolt kõigile konkreetse mootorsõidukiga sama liiki mootorsõidukitele püsivalt paigaldatud paak, mille püsiv paigaldus võimaldab kasutada kütust vahetult nii edasiliikumiseks kui ka vajaduse korral külmutussüsteemi või muu süsteemi kasutamiseks veo ajal. Standardse paagina käsitatakse ka mootorsõidukile paigaldatud gaasipaaki, mis on ette nähtud gaasi vahetuks kasutamiseks kütusena, ja paaki, mis on paigaldatud sõiduki varustusse kuuluva muu süsteemi jaoks;
2) tootja poolt kõigile konkreetse konteineriga sama liiki konteineritele püsivalt paigaldatud paak, mille püsiv paigaldus võimaldab kasutada kütust vahetult külmutussüsteemi või erikonteineri varustusse kuuluva muu süsteemi tööks veo ajal.
(3) Erikonteinerina käsitatakse käesolevas paragrahvis konteinerit, millesse on paigaldatud külmutus-, hapnikuga varustamise, soojusisolatsiooni- või muu süsteemi jaoks spetsiaalselt kavandatud aparatuur.
(4) Kui aktsiisiga maksustatava kauba puhul kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõikest 1 erinevaid aktsiisivabu koguseid, kohaldatakse tollimaksuvabastust aktsiisivabade koguste ulatuses.
§ 91. Kütuse sõidukist väljavõtmisest ja ladustamisest ning tasuta ja tasu eest üleandmisest teatamine
(1) Tollimaksuvabalt sisseveetud kütust on lubatud kasutada ainult selles sõidukis, milles kütus sisse veeti. Kütuse sõidukist väljavõtmisest või ladustamisest, välja arvatud sõiduki remondi ajal, tasuta või tasu eest üleandmisest tuleb tollile ette teatada.
(2) Kütuse sõidukist väljavõtmise või ladustamise, tasuta või tasu eest üleandmise korral tuleb tasuda tollimaks määra alusel, mis kehtib väljavõtmise või ladustamise, tasuta või tasu eest üleandmise päeval vastavalt tolli poolt sellel päeval määratud või aktsepteeritud tolliväärtusele.
28. jagu Sõjaohvrite surnuaia, haudade ja mälestusmärkide rajamiseks, hooldamiseks ning kaunistamiseks ettenähtud materjalid
§ 92. Surnuaia, haudade ja mälestusmärkide jaoks sisseveetavate esemete maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib sõjahaudade eest hoolitsev mittetulundusühing või sihtasutus sisse vedada esemeid, mida kasutatakse Eestisse maetud välisriikide sõjaohvrite surnuaia, haudade või mälestusmärkide rajamiseks, hooldamiseks või kaunistamiseks.
29. jagu Kirstud, urnid ja matusekaunistused
§ 93. Matusetarvete maksuvabastus
1) kirstu surnukehaga või surnu tuhka sisaldava urni, samuti nendega kaasas olevad lilled, pärjad ja muud kaunistused;
2) lilled, pärjad ja muud kaunistused, mis on kaasas välisriigis elaval isikul, kes osaleb Eestis toimuval matusel või tuleb Eestisse haua kaunistamise eesmärgil, tingimusel, et nende esemete laad ega kogus ei viita kaubanduslikule eesmärgile.
3. peatükk EKSPORDI TOLLIMAKSUVABASTUS
1. jagu Väikese väärtusega saadetis
§ 94. Väikese väärtusega saadetise maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib välja vedada kaubasaadetise, sealhulgas postisaadetise, mille väärtus ei ületa 1000 krooni.
2. jagu Põllumajandusliku tegevuse Eestist välisriiki üleviimisel väljaveetavad põllumajandusloomad
§ 95. Põllumajandusloomade maksuvabastus
(1) Tollimaksuvabalt võib välja vedada põllumajandusloomad, mis kuuluvad sellise põllumajandustootja eluskarja hulka, kes lõpetab oma tegevuse Eestis ja viib selle üle välisriiki.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud maksuvabastust kohaldatakse sellise arvu põllumajandusloomade suhtes, mis vastab ettevõtte tegevuse liigile ja suurusele.
3. jagu Põllumajandussaadus, mille põllumajandustootja on saanud Eestis asuvalt maatükilt
§ 96. Põllumajandussaaduse maksuvabastus
(1) Tollimaksuvabalt võib välja vedada põllumajandussaaduse, mis on saadud Eestis asuval, välisriigi piiriga vahetult külgneval maatükil, mida omaniku või rentnikuna harib põllumajandustootja, kelle põhitegevuskoht asub Eesti tolliterritooriumiga maismaapiiri omavas riigis.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaldamiseks peab loomakasvatussaadus olema saadud välisriigi päritoluga või välisriigis vabasse ringlusse lubatud loomalt.
§ 97. Maksuvabastuse tingimused
(1) Maksuvabastust kohaldatakse töötlemata või esmatöödeldud põllumajandussaaduse suhtes.
(2) Maksuvabastust kohaldatakse saaduse suhtes, mis veetakse välja põllumajandustootja poolt või nimel.
4. jagu Seemned, mille põllumajandustootja veab välja oma välisriigis asuval maatükil kasutamiseks
§ 98. Seemnete maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib välja vedada seemneid, mis on ette nähtud kasutamiseks Eestiga maismaapiiri omavas välisriigis asuval maatükil, mida omaniku või rentnikuna harib isik, kelle põhitegevuskoht asub Eesti tolliterritooriumil selle välisriigi vahetus läheduses.
§ 99. Maksuvabastuse tingimused
(1) Maksuvabastust kohaldatakse ainult sellise koguse seemnete suhtes, mis on konkreetsel maatükil kasutamiseks vajalik.
(2) Maksuvabastust kohaldatakse seemnete suhtes, mis veetakse välja põllumajandustootja poolt või nimel vahetult Eesti tolliterritooriumilt.
5. jagu Põllumajandusloomadele nende väljaveo ajal ettenähtud sööt
§ 100. Sööda maksuvabastus
Tollimaksuvabalt võib välja vedada sööda, mis pannakse põllumajandusloomade Eesti tolliterritooriumilt välisriiki vedamiseks kasutatavasse veovahendisse ja mis on ette nähtud veo ajal loomadele jagamiseks.
§ 101. Tingimuste täitmise tõendamine
Kui käesolevas seaduses nähakse ette, et maksuvabastuse kohaldamise eelduseks on teatavate tingimuste täitmine, peab asjaomane isik tollile esitama tõendid tingimuste täitmise kohta.
§ 102. Vastutus käesoleva seaduse rikkumise eest
(1) Tollimaksuvabalt sisseveetud asi loetakse tollisoodustusega asjaks, mille kasutamine, kasutada andmine või võõrandamine muul kui käesolevas seaduses ettenähtud eesmärgil või tingimustel on tollieeskirjade rikkumine tolliseadustiku § 284 lõike 4 punkti 4 tähenduses ning selle eest määratakse karistus sama seaduse § 2832 alusel.
(2) Tollieeskirjade rikkumist menetletakse ning karistus määratakse tolliseadustikus ja väärteomenetluse seadustikus (RT I 2002, 50, 313) etten��htud korras.
§ 103. Käibemaksuseaduse muutmine
1) paragrahvi 17 lõike 4 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«1) pärast eksportimist Eestisse tolliseadustiku tähenduses tagasitoodud kauba asemel sarnase kauba eksportimisel, kui asendatav kaup toodi Eestisse tagasi maksuvabalt käesoleva seaduse § 19 lõike 21 punkti 1 alusel;»;
2) paragrahvi 19 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«(2) Tollimaksuvabastuse seaduse 2. peatükis nimetatud kaupade importi ei maksustata käibemaksuga tollimaksuvabastuse kohaldamiseks sätestatud tingimustel, välja arvatud juhul, kui kaubale on kehtestatud käibemaksumäär 5 protsenti või 0 protsenti. Erandina ei kohaldata käibemaksuvabastust järgmiste kaupade importimisel:
3) tollimaksuvabastuse seaduse 14. jaos nimetatud kaubad, välja arvatud §-s 56 nimetatud kaubad.»;
3) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:«(21) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule ei maksustata käibemaksuga järgmiste kaupade importi:
4) merel kutselise kalapüügiga tegeleva ettevõtja poolt püütud töötlemata või turustamise eesmärgil säilitamise toimingud läbinud saak, mis imporditakse sadamasse enne müüki.»;
4) paragrahvi 19 lõiked 3–6 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 19 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«(7) Enne Euroopa Liiduga ühinemist ei kohaldata käibemaksuvabastust ettevõtluses kasutatud põhivarale, mis veetakse sisse ettevõtte täieliku Eestisse ületoomise tõttu, et jätkata Eestis samasugust tegevust.»
§ 104. Tollitariifiseaduse muutmine
Tollitariifiseaduse (RT I 1997, 78/79, 1321; 1998, 31/32, 432; 1999, 82, 748; 2000, 84, 535; 2001, 88, 531) § 18 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§18. Maksust vabastamine
Üle tollipiiri toimetatud ja toimetatav kaup on tollimaksuga maksustamisest vabastatud tolliseadustikus, tollimaksuvabastuse seaduses ja teistes õigusaktides ettenähtud juhtudel.»
§ 105. Enamsoodustusrežiimi tollimaksu seaduse muutmine
Enamsoodustusrežiimi tollimaksu seaduse (RT I 1999, 93, 832; 2001, 88, 531) § 4 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Maksustatava kauba klassifitseerimisel, päritolu määramisel, tolliväärtuse määramisel, enamsoodustusrežiimi tollimaksu tasumisel ja maksusoodustuste rakendamisel ning teistes käesolevas seaduses sätestamata küsimustes kohaldatakse tolliseadustikku (RT I 2001, 88, 531; 2002, 61, 375; 63, 387), tollitariifiseadust (RT I 1997, 78/79, 1321; 1998, 31/32, 432; 1999, 82, 748; 2000, 84, 535; 2001, 88, 531) ja tollimaksuvabastuse seadust.»
§ 106. Seaduse kehtivuse aeg
Käesolev seadus tunnistatakse Euroopa Liiduga ühinemisel kehtetuks eraldi seadusega.
(2) Käesoleva seaduse 3. peatükk jõustub ekspordi tollimaksu sätestava seaduse jõustumisel.
tollimaksuvabastuse seaduse juurde
Eesti kaupade nomenklatuuri rubriik, alamrubriik, kaubakood
ex 3705 20 00 00
– mikrofilmid raamatutest, laste pildiraamatutest ja joonistus- või värvimisalbumitest, kooli töövihikutest, ristsõnaraamatutest, ajalehtedest ja ajakirjadest, trükitud mittekaubandusliku laadiga dokumentidest ja aruannetest, üksikillustratsioonidest, trükitud lehtedest ja raamatute väljaandmiseks ettenähtud reprotõmmistest
ex 3705 10 00 00
–raamatute väljaandmiseks ettenähtud reprofilmid
–kaardid, tabelid ja diagrammid sellistest teadusvaldkondadest nagu geoloogia, zooloogia, botaanika, mineraloogia, paleontoloogia, arheoloogia, etnoloogia, meteoroloogia, klimatoloogia ja geofüüsika
ex 4906 00 00 00
Arhitektuursed, tööstusotstarbelised ning tehnilised plaanid ja joonised ning nende reproduktsioonid
ex 4911 10 90 00
–väljaspool Eestit asuvate kirjastajate või raamatukaupmeeste müügiks pakutavate raamatute ja trükiste kataloogid
–haridusliku, teadusliku või kultuurilise laadiga filmide, salvestiste vm audiovisuaalse materjali kataloogid
–turismireklaamplakatid ja -trükised, brošüürid, reisijuhid, sõiduplaanid, voldikud jms trükised, illustreeritud või illustreerimata, sh eraettevõtete avaldatud trükised, millega soodustatakse reisimist väljaspool Eestit, samuti selliste esemete mikrokoopiad
–bibliograafiline teabematerjal tasuta jagamiseks
ex 4911 99 00 00
–raamatute väljaandmiseks ettenähtud üksikillustratsioonid, trükitud lehed ja reprotõmmised, sh nende mikrokoopiad
– mikrokoopiad raamatutest, laste pildiraamatutest ja joonistus- või värvimisalbumitest, kooli töövihikutest, ristsõnaraamatutest, ajalehtedest ja ajakirjadest ning mittekaubandusliku laadiga dokumentidest ja aruannetest
–trükised, millega soodustatakse õppima asumist väljaspool Eestit, samuti selliste trükiste mikrokoopiad
–meteoroloogilised ja geofüüsikalised diagrammid
ex 9023 00 80 00
–reljeeftrükis kaardid ja tabelid sellistest teadusvaldkondadest nagu geoloogia, zooloogia, botaanika, mineraloogia, paleontoloogia, arheoloogia, etnoloogia, meteoroloogia, klimatoloogia ja geofüüsika
B. Haridusliku, teadusliku ja kultuurilise laadiga audiovisuaalne materjal
Lisa 2 A osas loetletud esemed, mille on tootnud Ühinenud Rahvaste Organisatsioon või mõni selle allasutus.
A. Haridusliku, teadusliku ja kultuurilise laadiga audiovisuaalne materjal
ex 3704 00 10 00
– haridusliku, teadusliku või kultuurilise laadiga kinofilmid, positiivid
Riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus, avalik-õiguslik
– haridusliku, teadusliku või kultuurilise laadiga filmid
juriidiline isik või eraõiguslik juriidiline
ex 3706 10 99 00
– kinokroonikad (heliribaga või ilma), mis kirjeldavad sisseveo ajal uudise väärtusega sündmusi ja mida veetakse sisse kopeerimise eesmärgil iga teema kohta kuni kaks eksemplari
– arhiivifilmid (heliribaga või ilma), mis on ette nähtud kasutamiseks koos kinokroonikaga
–eriti lastele ja noortele sobivad meelelahutusfilmid
–muud haridusliku, teadusliku või kultuurilise laadiga filmid
isik, kes tegeleb peamiselt või ainult õpetamise, kultuuri-, kunstialase või teadustegevusega
ex 3706 90 51 00
ex 3706 90 91 00
ex 3706 90 99 00
–kinokroonikad (heliribaga või ilma), mis kirjeldavad sisseveo ajal uudise väärtusega sündmusi ja mida veetakse sisse kopeerimise eesmärgil iga teema kohta kuni kaks eksemplari
–arhiivifilmid (heliribaga või ilma), mis on ette nähtud kasutamiseks koos kinokroonikaga
– muud haridusliku, teadusliku või kultuurilise laadiga filmid
–mikrokaardid jm elektroonilise teabe hankimise ja dokumenteerimise teenistustes vajalikud haridusliku, teadusliku või kultuurilise laadiga teabekandjad
– üksnes demonstreerimiseks ja õpetamiseks ettenähtud seinakaardid
– haridusliku, teadusliku või kultuurilise laadiga plaadid, lindid ja muud infokandjad, sh matriitsid ja vormid plaatide valmistamiseks, v.a gruppi 37 kuuluvad tooted
– haridusliku, teadusliku või kultuurilise laadiga maketid, mudelid ja seinakaardid, mis on ette nähtud üksnes demonstreerimiseks ja õpetamiseks
– abstraktsete mõistete, nagu näiteks molekuli ehituse või matemaatilise valemi maketid ja mudelid
Programmeeritud õppematerjal, sealhulgas õppekomplektid koos vastava trükitud materjaliga
B. Haridusliku, teadusliku ja kultuurilise laadiga kollektsiooniobjektid ning kunstiteosed
ex grupp 97
Kollektsiooniobjektid ja kunstiteosed, mis ei ole ette nähtud müügiks
Galeriid, muuseumid jt sarnased asutused
PIMEDATELE MÕELDUD KAUP
Eesti kaupade nomenklatuuri rubriik, alamrubriik või kaubakood
–trükitud materjal, sh trükitud reproduktsioonid ja fotod reljeeftrükis pimedatele ja vaegnägijatele
ex 4911 91 80 00
– kunstiteoste trükitud reproduktsioonid ja graafilised lehed reljeeftrükis pimedatele ja vaegnägijatele
–fotod reljeeftrükis pimedatele ja vaegnägijatele
PIMEDATELE MÕELDUD KAUP, MILLE VEAB SISSE PIME ISIKLIKUKS KASUTAMISEKS VÕI RIIGI- VÕI KOHALIKU OMAVALITSUSE ASUTUS, AVALIK-ÕIGUSLIK JURIIDILINE ISIK, MITTETULUNDUSÜHING VÕI SIHTASUTUS, KES AINULT VÕI PEAMISELT TEGELEB PIMEDATE INIMESTE HARIDUSE VÕI HOOLEKANDEGA VÕI KES AINULT VÕI PEAMISELT TEGELEB PUUETEGA INIMESTE, SH PIMEDATE HARIDUSE VÕI HOOLEKANDEGA
–Braille’ kirja paber massiga üle 40 g/m 2 , kuid alla 150 g/m2
ex 48 02 58 90 00
–Braille’ kirja paber massiga üle 150 g/m 2
ex 48 02 62 90 00
–Braille’ kirja paber, mis sisaldab mehaanilisel või keemilis-mehaanilisel teel saadud kiude massilt üle 10% kogu kiusisaldusest
ex 4805 91 99 00
–Braille’ kirja paber massiga üle 150 g/m 2 , kuid alla 225 g/m2
ex 48 05 93 99 00
–Braille’ kirja paber massiga üle 225 g/m 2
ex 4823 90 14 00
–Braille’ kirja paber
–Braille’ kirjas õppematerjal
ex 4903 00 00 00
–Braille’ kirjas laste pildiraamatud
ex 4904 00 00 00
–Braille’ kirjas noodid
ex 6602 00 00 00
–valged kepid pimedatele ja vaegnägijatele
– kirjutusmasinad ning mälu- ja reproduktsiooniseadmetega kirjutusmasinad, mis on kohandatud pimedatele ja vaegnägijatele
– arvutid ja nende plokid, lisaseadmed ja erivarustus pimedatele inimestele, sh puuteekraaniga kuvar, kombitavad klaviatuurid, kompemonitor, Braille’ vahendid (monitor, printer)
–seadmed Braille’ kirjas materjali ja salvestatud materjali tootmiseks pimedatele
–pimedatele ja vaegnägijatele kavandatud või kohandatud plaadimängijad ja kassettpleierid (pleierid)
– heliraamatud, magnetlindid ja kassetid Braille’ kirjas raamatute ja heliraamatute tootmiseks
– arvuti tarkvara teksti suurendamiseks, nägemistreeninguteks ja spetsiaalne õpitarkvara pimedatele
– telepildisuurendid pimedatele ja vaegnägijatele
ex 9021 90
– elektroonilised abivahendid pimedatele ja vaegnägijatele orienteerumiseks ja takistuste kindlakstegemiseks, telepildisuurendid pimedatele ja vaegnägijatele, elektroonilised lugemismasinad pimedatele ja vaegnägijatele
–õppevahendid ja aparaadid, mis on kavandatud pimedatele ja vaegnägijatele
–pimedate (Braille’) kellad, mille korpus ei ole hinnalisest metallist
ex 9504 90 90 00
– pimedatele ja vaegnägijatele kohandatud lauamängud ja lisaseadmed
Märkus: ex kaubakoodi ees tähistab ainult tekstis nimetatut ja ei hõlma ülejäänud selle alamrubriigi või kaubakoodi alla kuuluvaid kaupu


Kaitseväe Akadeemia põhimäärus – Riigi Teataja
Kaitseväe Akadeemia põhimäärus
Kaitseväe Akadeemia põhimäärus - sisukord
§ 1 Kaitseväe Akadeemia staatus
§ 2 Akadeemia ingliskeelne nimetus
§ 4 Pitsat, sümbolid ja dokumentide vormistamine
§ 5 Akadeemia põhiülesanne ja tegevusvaldkonnad
2 Juhtimine, struktuur ja koosseis
§ 6 Akadeemia ülem
§ 7 Akadeemia nõukogu
§ 8 Nõukogu pädevus
§ 10 Akadeemia nõunike kogu
§ 11 Akadeemia allüksused
§ 12 Akadeemia allüksuste ülesanded
§ 13 Rektoraat
§ 14 Akadeemia koosseis
§ 15 Õppekava ja õppekorralduse alused
§ 16 Akadeemia liikmeskond
§ 17 Akadeemia töötajad
§ 18 Õppurid
§ 20 Üliõpilaskond
§ 21 Üliõpilaskonna põhikiri
§ 22 Tegevväelase ametijuhendi kehtestamine
§ 23 Akadeemia rahastamine
6 Järelevalve ja aruandlus
§ 24 Teenistuslik järelevalve
§ 26 Aruandlus
RT I, 04.07.2019, 7
Vastu võetud 01.07.2019 nr 11
Määrus kehtestatakse kõrgharidusseaduse § 23 lõike 4 alusel.
§ 1. Kaitseväe Akadeemia staatus
(1) Kaitseväe Akadeemia (edaspidi akadeemia) on riigikaitseline rakenduskõrgkool kõrgharidusseaduse tähenduses. Akadeemia eestikeelne lühend on KVA.
(2) Akadeemia on Kaitseväe juhataja vahetus alluvuses olev Kaitseväe struktuuriüksus.
(3) Oma ülesannete täitmisel esindab akadeemia riiki ja Kaitseväge.
§ 2. Akadeemia ingliskeelne nimetus
Akadeemia nimetus inglise keeles on Estonian Military Academy. Akadeemia nimetuse ingliskeelne lühend on EMA.
Akadeemia asub Tartus. Akadeemia postiaadress on Riia 12, 51010 Tartu.
§ 4. Pitsat, sümbolid ja dokumentide vormistamine
(1) Akadeemial on Kaitseväe juhataja kehtestatud kujundusega pitsat.
(2) Akadeemial võivad olla õigusaktidega kehtestatud korras kooskõlastatud ning kinnitatud teenetemärgid ja sümbolid.
(3) Akadeemial on akadeemia nimetuse ja väikese riigivapi kujutisega dokumendiplank.
(4) Dokumentide vormistamisel ja pitsati kasutamisel lähtub akadeemia Kaitseväe asjaajamiskorrast.
§ 5. Akadeemia põhiülesanne ja tegevusvaldkonnad
(1) Akadeemia põhiülesanne on valmistada ette Kaitseväe ülemaid ja arendada sõjateadust, et tagada Kaitseväe juhtimisalane jätkusuutlikkus.
(2) Akadeemia tegevusvaldkonnad põhiülesande täitmiseks on:
1) kõrgharidustaseme õppe ja kutseõppe läbiviimine;
2) täienduskoolituse läbiviimine;
3) riigikaitsega seotud teadus- ja arendustegevus.
2. peatükk Juhtimine, struktuur ja koosseis
§ 6. Akadeemia ülem
(1) Akadeemiat juhib ja esindab akadeemia ülem. Akadeemia ülem on rektor kõrgharidusseaduse tähenduses.
(2) Akadeemia ülema õigused ja kohustused on sätestatud kõrgharidusseaduses, kaitseväe korralduse seaduse § 12 lõike 1 alusel kehtestatud Kaitseväe põhimääruses ning ametijuhendis.
(3) Akadeemia ülema nimetab ametikohale Kaitseväe juhataja valdkonna eest vastutava ministri nõusolekul.
(4) Akadeemia ülema ametikohale võib nimetada isiku, kes vastab riigikaitselise rakenduskõrgkooli ülemale sätestatud nõuetele.
(5) Akadeemia ülema äraolekul asendab teda akadeemia ülema asetäitja, viimase puudumise korral Kaitseväe juhataja määratud tegevväelane.
§ 7. Akadeemia nõukogu
(1) Akadeemia nõukogu (edaspidi nõukogu) on akadeemia kõrgeim kollegiaalne otsustuskogu.
(2) Nõukogu esimees on akadeemia ülem.
(3) Nõukogusse kuuluvad akadeemia ülem, allüksuste juhid ning akadeemiliste töötajate ja üliõpilaskonna esindajad.
(4) Nõukogu liikmete arvu määrab akadeemia ülem. Seejuures peavad vähemalt ühe viiendiku nõukogu koosseisust moodustama üliõpilaskonna esindajad.
(5) Üliõpilaskonna esindajate hulgas peab olema vähemalt üks kadett, üks kuulaja ja üks õpilane.
(6) Akadeemiliste töötajate esindajad nõukogusse valivad endi hulgast akadeemia täiskoormusega akadeemilised töötajad, kes viivad õpet läbi akadeemia tasemeõppekavade alusel vähemalt kahe ainepunkti mahus õppeaastas.
(7) Akadeemiliste töötajate esindajate volitused kestavad alates 1. augustist kuni järgmise aasta 31. juulini. Üliõpilaskonna esindajate volitused kestavad nende nõukogusse valimisest kuni järgmiste valimisteni, kui üliõpilaskonna põhikiri ei sätesta teisiti.
(8) Akadeemiliste töötajate esindajate valimised korraldab õppeosakonna juht, üliõpilaskonna esindajate valimine toimub üliõpilaskonna põhikirjas sätestatud korras.
(9) Nõukogu istungil võivad sõnaõigusega osaleda nõunike kogu volitatud esindaja ja teised akadeemia ülema kutsutud isikud.
1) teeb ministrile, kelle juhitava ministeeriumi valitsemisalasse akadeemia kuulub, ettepanekuid akadeemia põhimääruse muutmiseks;
2) võtab vastu akadeemia arengukava, kooskõlastades selle enne Kaitseväe juhataja kaudu Kaitseministeeriumiga;
3) kinnitab akadeemia eelarve täitmise aruande;
4) kiidab heaks akadeemia tööplaanid ja nende täitmise aruanded;
5) valib korralised akadeemilised töötajad;
6) kehtestab akadeemiliste töötajate kvalifikatsiooninõuded ning nendele vastavuse hindamise tingimused ja korra ning õppurite varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamise tingimused ja korra;
7) kehtestab akadeemiliste töötajate atesteerimise tingimused ja korra;
8) kehtestab õppurite vastuvõtutingimused ja -korra, sealhulgas kooskõlas välismaalaste seadusega välismaalase õppekeele oskuse piisavuse hindamiseks õppekeele taseme miinimumnõuded;
9) kehtestab õppurite akadeemiast väljaarvamise tingimused ja korra;
10) kehtestab täienduskoolituse vormid ja täienduskoolituse läbiviimise korra;
11) otsustab akadeemias vähemalt kümme aastat professorina töötanud vanaduspensioniealiseks saanud akadeemilise töötaja nimetamise emeriitprofessoriks ja kehtestab emeriitprofessori tasu saamise korra;
12) kooskõlastab akadeemia kutseõppe õppekava ning õppekavas tehtavad parandused ja täiendused;
13) kinnitab kõrgharidustaseme õppekavad ja nende muudatused;
14) kiidab heaks ühisõppekava enne selle kinnitamist ministri poolt, kelle valitsemisalasse akadeemia kuulub, ja kiidab heaks ühisõppekava koostöölepingu sõlmimise;
15) kehtestab akadeemia põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamise tingimused ja korra ning tasu määramise alused;
16) kinnitab üliõpilaskonna põhikirja;
17) kehtestab akadeemilise puhkuse saamise korra;
18) kehtestab akadeemia magistriõppe korralise akadeemilise töötaja õiguse saada vaba semester loometööks või kutseoskuste täiendamiseks ametipalga säilitamisega;
19) kuulab ära akadeemia ülema ja allüksuste juhtide tegevuse aruanded, samuti nõunike kogu ettepanekud ja hinnangud akadeemia arengut ja arendamist puudutavates küsimustes;
20) lahendab teisi õigusaktide ja käesoleva põhimäärusega tema pädevusse antud küsimusi.
(1) Nõukogu töövorm on istung. Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal viibib üle poole nõukogu koosseisust. Käesoleva määruse § 8 punktides 1 ja 2 sätestatud küsimuste otsustamiseks on nõukogu otsustusvõimeline, kui kohal viibib kaks kolmandikku nõukogu koosseisust. Kui nõutud kvoorum puudub, kutsub nõukogu esimees nõukogu uue istungi kokku kahe nädala jooksul.
(2) Nõukogu kutsub kokku nõukogu esimees või vähemalt üks kolmandik nõukogu liikmetest. Nõukogu kutsutakse kokku vähemalt kaks korda aastas.
(3) Nõukogu võtab otsuseid vastu kohalolijate lihthäälteenamusega. Käesoleva määruse § 8 punktides 1 ja 2 sätestatud küsimusi saab nõukogu otsustada kahe kolmandiku kohalolijate häälteenamusega. Kui hääled jagunevad võrdselt, on otsustav nõukogu esimehe hääl.
(4) Nõukogu võtab vastu kodukorra, milles sätestatakse nõukogu töökorraldus.
§ 10. Akadeemia nõunike kogu
Nõunike kogu on akadeemiat ja ühiskonda ühendav nõuandev kogu. Nõunike kogu moodustamisele, töökorrale ja liikmetele kohaldatakse kõrgharidusseaduse §-s 26 sätestatut.
§ 11. Akadeemia allüksused
(1) Akadeemia koosneb järgmistest allüksustest:
1) rakendusuuringute osakond;
2) sõja- ja katastroofimeditsiinikeskus;
3) toetusteenuste osakond;
4) õppeosakond;
5) õppurkorpus;
6) ülema administratsioon.
(2) Akadeemia allüksust juhib allüksuse juht, kes allub vahetult akadeemia ülemale.
(3) Akadeemia allüksus tegutseb põhimääruse alusel, mille kinnitab akadeemia ülem.
§ 12. Akadeemia allüksuste ülesanded
(1) Rakendusuuringute osakond korraldab ja koordineerib riigikaitselist teadus- ja arendustegevust Kaitseväe väevõimete arendamiseks.
(2) Sõja- ja katastroofimeditsiinikeskus korraldab sõja- ja katastroofimeditsiini õpet akadeemias ja akadeemia koostööpartneritele, osutab tervishoiuteenust ning tegeleb teadus- ja arendustegevusega sõja- ja katastroofimeditsiini valdkonnas.
(3) Toetusteenuste osakond korraldab akadeemia personalitööd, finantsteenistust, asjaajamist, side- ja infotehnoloogilist teenindamist ning julgeolekualast tegevust. Osakond osutab õppevara, transpordi, muuseumi ja raamatukogu teenust ning haldab ja hangib akadeemia tegevuseks vajalikke varasid ja varusid.
(4) Õppeosakond korraldab tasemeõpet ja täienduskoolitust ning tegeleb teadus- ja arendustegevusega õppetöös ja sõjateaduses.
(5) Õppurkorpuse ülesanne on osaleda õppetöös kooskõlas õppekavade ja õppekorralduslike eeskirjadega.
(6) Ülema administratsioon toetab akadeemia ülemat tööorganina akadeemia juhtimise planeerimisel, kontrollimisel, aruandlusel ning korraldab protokolliteenust ja kommunikatsiooni- ja turundustegevust. Ülema administratsiooni juhib ülema asetäitja, kes:
1) tagab akadeemia ülemale otsuste tegemiseks vajaliku teabe ja kavandab ülema määratud akadeemiaülesed tegevused;
2) korraldab akadeemiale määratud sõjalise riigikaitse ülesannete ettevalmistamist ja elluviimist.
§ 13. Rektoraat
(1) Akadeemia ülema nõuandva organina tegutseb rektoraat, mille koosseisu kuuluvad akadeemia allüksuste juhid ja teised akadeemia ülema nimetatud isikud. Rektoraadi koosseisu kinnitab akadeemia ülem käskkirjaga.
(2) Rektoraadi tööd juhib akadeemia ülem.
§ 14. Akadeemia koosseis
Akadeemia koosseisus olevate ameti- ja töökohtade arvu ning liigituse kinnitab Kaitseväe juhataja.
§ 15. Õppekava ja õppekorralduse alused
(1) Rakenduskõrgharidus- ja magistriõppe läbiviimise aluseks on õppekavad, mis vastavad Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud kõrgharidusstandardile, on kinnitatud akadeemia nõukogus ning kantud Eesti Vabariigi haridusseaduse alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(2) Kutseõppe läbiviimise aluseks on akadeemia kutseõppe õppekava, mis on koostatud Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud kutseharidusstandardi ja asjakohaste kutsestandardite alusel, kinnitatud akadeemia ülema poolt ning kantud Eesti Vabariigi haridusseaduse alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(3) Akadeemia õppetöö üksikasjalik korraldus sätestatakse akadeemia õppekorralduseeskirjas ning teistes tasemeõpet ja täienduskoolitust reguleerivates õigusaktides.
§ 16. Akadeemia liikmeskond
Akadeemia liikmeskonna moodustavad akadeemia töötajad ja akadeemiasse vastuvõetud õppurid.
§ 17. Akadeemia töötajad
(1) Akadeemia töötajad on akadeemia ülem, akadeemia allüksuste juhid, akadeemilised töötajad ning teised akadeemia töötajad ja ametnikud, sealhulgas akadeemia koosseisus oleval sõjaväelise auastmega ametikohal olevad tegevväelased, välja arvatud õppurid.
(2) Akadeemia töötajal on:
1) õigus tasuta kasutada õppe- ja teadustegevuseks või tööks Kaitseväe raamatukogusid, seadmeid ja muid vahendeid kooskõlas kehtestatud korraga;
2) kohustus kasutada Kaitseväe vara heaperemehelikult;
3) õigus saada erialaseks tööks vajalikku täienduskoolitust;
4) muud õigused ja kohustused, mis tulenevad teenistus- või töösuhteid reguleerivatest õigusaktidest, Kaitseväe sisekorraeeskirjast, töötaja ametijuhendist ja teistest õigusaktidest.
(3) Akadeemia magistriõppe korralisel akadeemilisel töötajal on õigus saada kord viie aasta jooksul loometööks või kutseoskuste täiendamiseks üks tööülesannetest vaba semester põhipalga säilitamisega.
§ 18. Õppurid
(1) Akadeemia õppurid jagunevad üliõpilasteks, õpilasteks, kursuslasteks ja eksternideks.
(2) Üliõpilane on tegevväelane, kes on vastu võetud rakenduskõrgharidus- või magistriõppesse.
(3) Üliõpilased jagunevad kadettideks ja kuulajateks.
(4) Kadett on rakenduskõrgharidusõppes õppiv tegevväelasest ohvitserikandidaat.
(5) Kuulaja on magistriõppes õppiv tegevväelane.
(6) Õpilane on kutseõppes õppiv allohvitser või allohvitseri kandidaat.
(7) Kursuslane on täienduskoolituse õppekavade alusel läbiviidavatel kursustel osalev isik.
(8) Ekstern on individuaalse õppeplaani alusel rakenduskõrgharidus- või magistriõppe õppekava läbiv isik.
1) saada nõuetele vastavat kvaliteetset haridust;
2) saada puhkust kaitseväeteenistuse seaduse § 106 lõikes 2 sätestatud ulatuses;
3) saada kord igas kõrgharidusastmes akadeemia nõukogu kehtestatud korras akadeemilist puhkust omal soovil kuni üks aasta, lisaks tervislikel põhjustel kuni kaks aastat ning lapse hooldamiseks kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni;
4) kasutada õppetegevuseks ettenähtud akadeemia taristut ja õppevara kooskõlas kehtestatud korraga tasuta;
5) valida oma esindajaid ja olla valitud akadeemia üliõpilasesindusse;
6) saada akadeemialt õppekorraldusalast teavet ja nõustamist;
7) õppekava sulgemise või akadeemia tegevuse lõpetamise korral jätkata õpinguid samas või teises õppeasutuses samal või lähedasel õppesuunal;
8) kasutada muid õigusaktidega talle antud õigusi.
(2) Kursuslasel on õigus:
2) kasutada õppetegevuseks ettenähtud akadeemia taristut ja õppevara kooskõlas kehtestatud korraga tasuta;
3) saada akadeemialt õppekorraldusalast teavet ja nõustamist.
(3) Eksterni õppekoormus, arvestamata lõputööd, lõpueksamit või praktika läbimist, on osakoormusest väiksem. Ekstern peab vastama õppekava vastuvõtutingimustele ning tal on õigus akadeemia kehtestatud tingimustel ja korras kaitsta lõputööd ning sooritada lõpueksamit.
(4) Õppurid on kohustatud:
1) täitma õppekava nõudeid ja õppekorralduse eeskirju;
2) järgima Kaitseväes ja akadeemias kehtestatud eeskirju;
3) kasutama Kaitseväe vara eesmärgipäraselt ja heaperemehelikult;
4) täitma teisi õigusaktidest tulenevaid kohustusi või kõrgema ülema antud ülesandeid.
(5) Õpilasele laienevad kutseõppeasutuse seadusega õpilasele kehtestatud õigused ja kohustused.
§ 20. Üliõpilaskond
(1) Üliõpilased ja õpilased moodustavad üliõpilaskonna.
(2) Üliõpilaskonnal on õigus:
1) moodustada teiste kõrgkoolide üliõpilaskondadega liite ja organisatsioone õigusaktidega sätestatud alustel ja korras;
2) astuda asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks või arendada nendega koostööd;
3) valida oma esindajad akadeemia nõukogusse;
4) teha ettepanekuid akadeemia õppekorralduse ja juhtimise parendamiseks akadeemia otsustuskogude kaudu;
5) esitada akadeemia ülemale põhjendatud esildis akadeemilise töötaja sobimatuse kohta õppeaine õpetamiseks;
6) otsustada muid üliõpilaskonna tegevust puudutavaid küsimusi kooskõlas kaitseväeteenistuse seaduse ja teiste õigusaktidega, kui nende küsimuste otsustamine ei ole antud kellegi teise pädevusse.
(3) Üliõpilaskonna esindusorgan on üliõpilasesindus.
(4) Üliõpilasesinduse järgmise koosseisu valimised korraldab senine üliõpilasesindus. Üliõpilasesinduse valimised toimuvad iga õppeaasta alguses.
§ 21. Üliõpilaskonna põhikiri
(1) Üliõpilaskonnal on põhikiri (edaspidi põhikiri), milles sätestatakse muu hulgas üliõpilasesinduse valimise kord, tema õigused, kohustused, vastutus ja töökord, samuti üliõpilasesindajate valimise kord akadeemia nõukogusse.
(2) Põhikirja vastuvõtmise või muutmise algatab üliõpilasesindus. Igal üliõpilasel ja õpilasel on õigus teha üliõpilasesindusele ettepanek põhikirja muutmiseks, kui tal on ühe viiendiku üliõpilaskonna liikmete toetus.
(3) Põhikirja eelnõu või põhikirja muudatuste eelnõu avalikustab üliõpilasesindus vähemalt üks kuu enne selle kavandatavat hääletamist. Igal üliõpilasel ja õpilasel on õigus esitada oma arvamus eelnõu kohta. Vähemalt üks nädal enne hääletamist vaatab üliõpilasesindus arvamused läbi ning avalikustab hääletamisele pandava lõpliku eelnõu.
(4) Põhikirja või selle muudatuste vastuvõtmise otsustab üliõpilaskond avalikul hääletamisel. Põhikiri või selle muudatus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks kolmandikku koosolekul kohalolijatest.
(5) Kui põhikiri või selle muutmise eelnõu osutub vastuvõetuks, esitab üliõpilasesindus selle kolme päeva jooksul kinnitamiseks akadeemia nõukogule, lisades ettenähtud korras vormistatud hääletamistulemuse.
(6) Põhikirja kinnitab akadeemia nõukogu.
§ 22. Tegevväelase ametijuhendi kehtestamine
(1) Sõjaväelise auastmega rahuaja ametikoha asukoht, teenistusülesanded, nõuded haridusele, töökogemusele, teadmistele ja oskustele ning töökorraldusele ja asendamisele määratakse ametijuhendis.
(2) Akadeemia koosseisus oleva sõjaväelise auastmega rahuaja ametikoha ametijuhendi, millel asub tegevväelane, kehtestab akadeemia ülem.
(3) Akadeemia ülema ametijuhendi kehtestab Kaitseväe juhataja.
§ 23. Akadeemia rahastamine
(1) Akadeemiat rahastatakse Kaitseväe eelarvest, põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamisest saadud tasust ja muudest rahalistest vahenditest.
(2) Akadeemial on õigus osutada akadeemia nõukogu kehtestatud tingimustel järgmisi põhitegevusega seotud tasulisi teenuseid:
1) rakendusuuringud, õppe- ja arendustöö;
2) eksperdihinnangute koostamine ja nõustamine sõjandusega seotud teadus- ja arendustegevuse ning hariduse valdkonnas;
3) kirjastamine ja paljundamine;
4) tõlketöö;
5) ürituste korraldamiseks akadeemia ruumide ja inventari üürimine;
6) testide korraldamine.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teenuste eest laekunud rahalised vahendid moodustavad akadeemia eelarve ja finantseerimise lahutamatu osa.
6. peatükk Järelevalve ja aruandlus
§ 24. Teenistuslik järelevalve
Teenistuslikku järelevalvet akadeemia tegevuse üle teevad Kaitseministeerium ja Kaitseväe juhataja õigusaktidega sätestatud korras.
(1) Haldusjärelevalvet akadeemia õppetegevuse üle teeb Haridus- ja Teadusministeerium kõrgharidusseaduses ja kutseõppeasutuse seaduses ettenähtud korras.
(2) Haridus- ja Teadusministeerium teavitab Kaitseministeeriumit haldusjärelevalve toimingute tegemisest ette ning võimaldab esindajatel viibida järelevalvetoimingute tegemise juures.
§ 26. Aruandlus
Akadeemia peab õigusaktidega sätestatud korras statistilist ja finantsarvestust, annab oma tegevusest aru Kaitseministeeriumile ja Kaitseväe juhatajale ning esitab aruandeid kehtestatud korras.