Asendus- ja järelhooldusteenuse osutamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Asendus- ja järelhooldusteenuse osutamise tingimused ja kord
Asendus- ja järelhooldusteenuse osutamise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Asendushooldusteenuse eesmärk
§ 3 Järelhooldusteenuse eesmärk
2 Teenuse kirjeldus
§ 4 Teenuse osutaja
§ 5 Teenuse saaja
3 Teenuse osutamine
§ 6 Teenuse vajaduse hindamine ja teenusele suunamine
§ 7 Teenuse rahastamise
§ 8 Sotsiaalteenuse osutamise korraldamine
RT IV, 06.02.2018, 7
Vastu võetud 31.01.2018 nr 6
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 2 alusel.
Määrus kehtestatakse asendus- ja järelhooldusteenuse (edaspidi ühiselt nimetatud kui teenus vastavas käändes) korraldamise ja rahastamise tingimused ja kord.
§ 2. Asendushooldusteenuse eesmärk
Asendushooldusteenuse eesmärk on pika- või lühiajaliselt lapse heaolu ja õiguste tagamine, lapsele tema põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, lapsele turvalise ja arenguks soodsa elukeskkonna loomine ning lapse ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täisealisena.
§ 3. Järelhooldusteenuse eesmärk
2. peatükk Teenuse kirjeldus
§ 4. Teenuse osutaja
(1) Asendushooldusteenuse osutaja on hoolduspere, perekodu ja asenduskodu (edaspidi teenuseosutaja). Asendushooldusteenuse osutaja peab vastama sotsiaalhoolekande seaduses (edaspidi lühendatult SHS) sätestatud nõuetele.
(2) Järelhooldusteenuse osutaja on Kadrina Vallavalitsus
§ 5. Teenuse saaja
(1) Asenduskoduteenus tagatakse Kadrina valla poolt SHS § 459 lõikes 1 ja 2 nimetatud lastele ja lapse heaolu tagamiseks Kadrina Vallavalitsuse otsusel SHS § 459 lõikes 3 nimetatud lastele.
(2) Järelhooldusteenus tagatakse Kadrina valla poolt SHS § 4516 lõikes 1 nimetatud täisealistele isikutele ja isiku toimetuleku tagamiseks Kadrina Vallavalitsuse otsusel SHS § 4516 lõikes 2 nimetatud täisealistele isikutele.
3. peatükk Teenuse osutamine
§ 6. Teenuse vajaduse hindamine ja teenusele suunamine
(1) SHS § 459 lõigetes 1 ja 2 nimetatud lapse asendushooldusteenusele suunamisel hindab Kadrina Vallavalitsus lapse heaolust lähtuvalt asendushooldusteenuse osutaja valikut (hoolduspere, perekodu ja asenduskodu) ja põhjendab oma valikut.
(2) SHS § 459 lõikes 3 nimetatud lapse asendushooldusteenusele suunamisel hindab Kadrina Vallavalitsus lapse abivajadusest ja lapse heaolust lähtuvalt teenuse osutamise vajadust ja sobivust ning suunab lapse teenusele hooldusõigusliku lapsevanema või füüsilisest isikust eestkostja nõusolekul.
(3) SHS § 4516 lõikes 1 ja 2 nimetatud täisealise isiku järelhooldusteenusele suunamisel osutab Kadrina vald teenuseid lähtuvalt isiku juhtumiplaanis hinnatud vajadustele.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 nimetatud isikute puhul teeb Kadrina vallavalitsus otsuse teenusele suunamise kohta ning kannab isikule teenuse osutamise andmed sotsiaalteenuste- ja toetuste andmeregistrisse (edaspidi STAR) SHS § 144 lõike 1 punkt 5 alusel.
(5) Teenuse saaja ja võimalusel tema vanem või füüsilisest isikust eestkostja peab olema kaasatud teenuse vajaduse hindamise ja teenusele suunamise protsessi.
§ 7. Teenuse rahastamise
(1) Asendushooldusteenust SHS § 459 lõigetes 1 ja 2 nimetatud lapsele rahastatakse Kadrina valla eelarvest ning asenduskoduteenusel oleva lapse sissetulekutest.
(2) Asendushooldust SHS § 459 lõikes 3 nimetatud lapsele võib rahastada Kadrina valla eelarvest ja lapse ülalpidamiskohustusliku isiku vahenditest.
(3) Järelhooldusteenust rahastatakse Kadrina valla eelarvest ning järelhooldusteenusel oleva täisealise isiku sissetulekutest.
(4) Teenuse saaja isiklike kulude katteks peab Kadrina valla eelarvest iga kuu tegema kulutusi SHS § 4511 lõikes 3 nimetatud ulatuses, mille kohta Kadrina Vallavalitsus peab eraldi arvestust. Nimetatud arvestuse pidamise kohustuse võib Kadrina Vallavalitsus panna ka asendushooldusteenuse osutajale.
(5) Asendushooldusteenuse osutamisel hooldusperes toetab Kadrina vald hoolduspere vanemat SHS § 4511 lõikes 4 nimetatud ulatuses.
(6) Kadrina vald võib toetada teenusesaaja vajaduste rahuldamist, mis ületavad igapäevahoolduseks vajalikke kulutusi.
§ 8. Sotsiaalteenuse osutamise korraldamine
Asendushooldus- ja järelhooldusteenusele suunamiseks annab Kadrina Vallavalitsus haldusakti, milles sätestatakse isikule osutatava teenuse sisu, teenuse saaja ja teenuse osutaja õigused ja kohustused, teenuse eest tasumise tingimused, muud teenuse osutamisega seotud asjaolud.
(1) Määrust rakendatakse alates 01.01.2018.


text:
21.11.2017 ETV spordisaade, 21. november (RSS)
21.11.2017 Aktuaalne kaamera kell 21:00 (RSS)
21.11.2017 Viipekeelsed uudised (RSS)
21.11.2017 Aktuaalne kaamera kell 18:30 (RSS)
21.11.2017 Hiiumaa tahab muuta parvlaeva- ja lennuliikluse lepingud kolmepoolseks (RSS)
Hiiumaa vallavolikogu tegi avalduse, milles soovib, et parvlaeva- ja lennuliikluse lepingud muutuksid kolmepoolseks. Lisaks riigi esindajale ja vedajale oleks volikogu ettepaneku kohaselt lepingupartneriks ka omavalitsus. Jätkab Juhan Hepner.
21.11.2017 Hiidlased tahavad samuti parvlaevaliikluse korraldamisel sõna sekka öelda (RSS)
Hiiumaa vallavolikogu tegi avalduse, milles soovib, et lennu- ja parvlaevaliikluse lepingud muutuksid kolmepoolseks.
21.11.2017 Sandra maagiline Kalamaja maja (RSS)
21.11.2017 Aktuaalne kaamera kell 17:00 (RSS)
21.11.2017 Kadunuks jäänud Argentina allveelaeva otsingud jätkuvad (RSS)
Argentina merevägi teatas, et kasutab ära paranenud ilmastikuolusid ning suurendab jõupingutusi möödunud nädala kolmapäeval Atlandi ookeanis kadunuks jäänud allveelaeva otsimiseks.
21.11.2017 Paljassaare detailplaneering näeb ette hooneid, jahisadamat ja rannaparki (RSS)
Paljassaare detailplaneering näeb ette Paljassaare sadama akvatooriumi ja Tallinna lahe alale tehissaare rajamist ning sinna kolme ärihoone ja jahisadama ehitamist, rannaparki ja linnusaart. Planeeringuga saab alates teisipäevast tutvuda Tallinna linnavalitsuses ja Põhja-Tallinna linnaosavalitsuses.
21.11.2017 India kohtust võib esmaspäeval oodata otsust laevakaitsjate kohta (RSS)
India kohus peaks otsuse seal vangi mõistetud laevakaitsjate apellatsiooni asjas tegema järgmisel esmaspäeval, 27. novembril, kirjutavad Briti ja India meedia.
21.11.2017 ERR-i teleuudised kell 8:30 (RSS)
21.11.2017 Otseülekanne täna: mis on Minu Ise? (RSS)
Täna, 21. novembril algusega kell 16.30 toimub Tallinna Ülikooli senati saalis (Uus-Sadama 5, M-648) teine Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi (TÜHI) pop-up seminar, mille fookuses on TLÜ kultuuri- ja neuropsühholoogia professori Aaro Toomela raamat “Kultuur, kõne ja Minu Ise” . ERR kultuuriportaal teeb sündmusest ülekande.
21.11.2017 ERR-i teleuudised kell 7 (RSS)
20.11.2017 Aktuaalne kaamera kell 21:00 (RSS)
19.11.2017 Sillamäe sadam loodab impordimahtu suurendada Venemaa abil (RSS)
Sillamäe sadama viimase aasta edulooks on regulaarsete konteinervedude mahu kasv. Sellele vaatamata kasutab Sillamäe sadam oma võimalustest vaid poole. Eelkõige impordi osakaalu mahtude suurendamiseks vaadatakse ka Venemaa poole. Suurenenud mahud annavad võimaluse luua ka uusi töökohti. Rene Kundla.
17.11.2017 Lepik: Tallinna Sadam läbib nüüd täiendava puhastuse (RSS)
Tallinna Sadama kahe aasta tagust skandaali poleks ilmselt puhkenud, kui riigiettevõte olnuks siis juba börsil, ütles finantsanalüütik Kristjan Lepik.
17.11.2017 Senised kesköised Virtsu-Kuivastu reisid võivad lükkuda hilisemaks (RSS)
Jaanuarist hakkab mandri ja suursaarte vahelist parvlaevaliiklust korraldama maanteeamet. Graafikute koostamisel tahab amet jälgida selle aasta statistikat ja arvestada juba ette ka saartel toimuvate suurüritustega. Kesköised Virtsu-Kuivastu reisid ei kao.
16.11.2017 Tallinna Sadam noteerib kolmandiku aktsiatest (RSS)
Tallinna Sadam läheb börsile tuleva aasta esimeses pooles ja noteeritakse kuni 33% aktsiatest. Kristi Sobak
16.11.2017 Alo Vallikivi prognoosib Tallinna Sadama aktsiate vastu suurt huvi (RSS)
Valitsus andis rohelise tule Tallinna Sadama aktsiate börsile viimiseks, mille tulemusel erastatakse kolmandik ettevõttest ning kauplemine algab kevadel. LHV Panga maaklertegevuse juht Alo Vallikivi prognoosib aktsiate vastu suurt huvi.
16.11.2017 Etnoloog: Soome tööle minemise taga on sealne inimlik suhtumine töötajasse (RSS)
16.11.2017 Ametiühingute sõnul Rakvere lihakombinaadi tülis lahendusele lähemale ei jõutud (RSS)
Riiklik lepitaja Meelis Virkebau kohtus neljapäeval esmakordselt Rakvere lihakombinaadi tööandjate ja ametiühingu esindajatega. Kahetunnisel koosolekul arutati, kuidas lahendada töötüli.
16.11.2017 Valitsus vaeb Tallinna Sadama börsile viimist (RSS)
Valitsus arutab neljapäevasel kabinetiistungil tõenäoliselt Tallinna Sadama börsile minekuga seonduvat.
16.11.2017 Tallinna Sadam läheb börsile (RSS)
Tallinna Sadam teatas otsusest minna börsile, vastavalt koalitsioonilepingus kokkulepitule.
15.11.2017 Meremeeste ametiühing veab Transiidikeskusega endiselt vägikaigast
15.11.2017 Töötüli Rakvere lihakombinaadis on pälvinud tähelepanu üle maailma
15.11.2017 Maksuvaba tulu arvestamine: anda või võtta riigilt intressita laenu? (RSS)
Uuel aastal on sadadel tuhandetel töötajatel võimalus valida, kas lasta tööandjal maksuvaba tulu palgaga koos arvestada, teha seda mingis konkreetses summas või mitte lasta arvestada.
15.11.2017 Sillamäe sadama konteinervedude mahud on aastaga kümnekordistunud (RSS)
Sillamäe sadamas algasid mullu regulaarsed konteinerveod ning vedude maht on kasvanud aastaga kümme korda.
13.11.2017 Järgmise aasta murelaps: Soome turistide vähenemine (RSS)
Eestis on tänavu kõige rohkem kasvanud Vene ning Läti turistide arv. Üheksa kuuga on majutusettevõtetes ööbijaid mulluse sama perioodiga võrreldes 5 protsenti rohkem, ehk kokku 1,7 miljonit.
09.11.2017 Tallinki kolmanda kvartali kasum kasvas 11,7 protsenti 47,8 miljonini (RSS)
Laevafirma Tallink Grupp müügitulu kasvas kolmandas kvartalis 3,3 protsendi võrra 282,7 miljoni euroni ja kasum 11,7 protsenti 47,8 miljoni euroni.
07.11.2017 Riiklik lepitaja lihakombinaadi töötüli arengutest: olen pettunud (RSS)
Riiklik Lepitaja Meelis Virkebau tunnistab, et Rakvere lihakombinaadi juhtide otsus tapamaja töötajate palgatülis oma palgaettepanekut mitte teha oli tema jaoks üllatus ning ta on selles käigus pettunud. Siiski usub ta, et kompromiss on töötülis veel võimalik.
07.11.2017 Lihakombinaadi palgatüli ei lahenenud, töötajad on valmis uueks streigiks (RSS)
Esmaspäeval kohtunud HKScan Estonia juhtkonna ja Rakvere lihakombinaadi ametiühingu esindajad palgatülis kokkuleppele ei jõunud.
07.11.2017 Arvamusloo tõttu töö kaotanud psühholoog sai tööandja üle võidu (RSS)
Politsei- ja piirivalveametit (PPA) kritiseeriva arvamusloo tõttu töö kaotanud psühholoog võitis kohtus oma tööandjat.
06.11.2017 Majutusettevõtetes peatunud turistide arv kasvas aastaga 10 protsenti (RSS)
Majutusettevõtete teenuseid kasutas tänavu septembris 281 400 turisti ehk 10 protsenti rohkem kui eelmise aasta septembris ning suurenes nii välis- kui ka siseturistide arv.
06.11.2017 Ametiühing alustas kollektiivlepingu läbirääkimisi Luminoriga (RSS)
Eesti Finantssektori Töötajate Liit (EFTL) alustas kollektiivlepingu läbirääkimisi Luminori pangaga.
03.11.2017 Taas kohtus ettevõtte seljatanud meremeeste usaldusisikule makstakse tööle mitteilmumise eest
02.11.2017 Aprillist näeb tööandja töövõimetuslehe avamise esimest päeva (RSS)
Haigekassa uue juhi Rain Laane sõnul saab aprillist tööandja näha töövõimetuslehe avamise esimest päeva.
31.10.2017 \"Vaid üks tuba alles!\" ehk kuidas hotelliportaalid meiega manipuleerivad (RSS)
31.10.2017 Kollektiivlepingu läbirääkimised AS-ga Eesti Loots
31.10.2017 Mereakadeemias toimub rahvusvaheline reisilaeva keemiaõnnetuse õppus (RSS)
Tallinnas mereakadeemia simulaatorkeskuses toimub teisipäevast neljapäevani rahvusvaheline simulatsiooniõppus, kus lahendatakse reisilaeval juhtunud keemiaõnnetust, õppusel osaleb ligi 50 inimest Eestist, Soomest ja Rootsist.
31.10.2017 EMSA pressiteade
Eile, 30.10.2017 tegi Harju Maakohus otsuse tsiviilasjas kus Eesti Meremeeste Sõltumatu Ametiühingu (EMSA) Transiidikeskuse AS-i osakonna usaldusisik Sergey Mastepan hages oma tööandjat ning nõudis töölepingu lõpetamise otsuse tühiseks tunnistamist. Harju Maakohtu otsuse kohaselt tuvastas kohus tööandjapoolse töölepingu ülesütlemise tühisuse. Kohus tunnistas töölepingu ülesütlemise tühisuse tuvastamise osas otsuse viivitamatult täidetavaks, millega sisuliselt kohustati tööandjat Sergey Mastepani viivitamatult tööle lubama.
30.10.2017 Varukaid Heltermaale ja Rohukülla ei kerki enne 2019. aastat (RSS)
Riigiettevõte Saarte Liinid, mis haldab sadamaid ja kindlustab mandri ja saarte vahelist parvlaevaühendust, lubab, et 2019. aastal lisandub Rohuküla ja Heltermaa sadamasse varukai uute parvlaevade teenindamiseks.
30.10.2017 Laevaühendus Hiiumaaga on katkenud: Leiger rikkis, Tiiu ei pääse silduma (RSS)
Esmaspäeva hommikul katkes laevaühendus Hiiumaaga, sest parvlaev Leiger tehnilise rikke tõttu Rohukülast liinile ei läinud, takistades samal ajal parvlaev Tiiu sildumist.
30.10.2017 Parvlaev Leiger ei saanud käituri elektrisüsteemi rikke tõttu kai äärest minema (RSS)
Parvlaevaliiklus mandri ja Hiiumaa vahel taastus. Parvlaeva Leiger tehniline rike kõrvaldati ning laev läks pool tundi tagasi Rohukülast liinile, TS Laevade teatel väljus samala ajal Heltermaalt parvlaev Tiiu. Janek Salme
28.10.2017 Soome piirivalve otsis Tallinki laevalt vette kukkunud meest (RSS)
Soome merepiirivalve lõpetas ööl vastu laupäeva tulemusteta Maarianhaminast lõuna pool Tallinki parvlaevalt Victoria I vette kukkunud mehe otsingud.
26.10.2017 Marek Sadama koer jooksis keset Anne Veski kontserti lavale (RSS)
26.10.2017 ID-kaartide uuendamine puudutab eriti tugevalt tervishoiuvaldkonda (RSS)
Riigi Infosüsteemi amet on valmis saanud testversiooni, kuidas maandada ID-kaartide turvariski, kuid palub praegu veel kauguuendamisega mitte kiirustada. Eriti puudutab see üleskutse tervishoiutöötajaid, kuna e-tervise infosüsteemi kohandamine kauguuendatud ID-kaartide kasutuselevõtuks nõuab rohkem aega.
26.10.2017 Tööandjad ja ametiühingud sõlmisid alampalga kokkuleppele (RSS)
Eesti Tööandjate Keskliit ja Ametiühingute Keskliit allkirjastasid täna värske alampalga kokkuleppe, mille järgi tõuseb Eesti miinimumpalk 2018. aasta algusest 500-le eurole ja minimaalne tunnipalk 2,97 eurole.
26.10.2017 Nordea koondab 6000 töökohta (RSS)
Põhjamaade suurim pank Nordea teatas neljapäeval, et koondab 4000 töötajat ja 2000 konsultanti, et suurendada konkurentsivõimet ja vähendada kulusid, kirjutab Yle.
26.10.2017 Alampalga tõus mõjutab trahvisummade suurust vaid kaudselt (RSS)
Tööandjate ja ametiühingute kokkuleppel tõuseb uuel aastal alampalk 500 euroni, kuid rikkumiste eest määratud trahvisummasid see otseselt ei mõjuta.
25.10.2017 Matti Maasikas: lähetatud töötajate direktiiv – Eesti ja Euroopa huvid (RSS)
Eesti tegi lähetatud töötajate direktiiviga eesistuja tööd parimal viisil. See ongi eesistuja roll: kuulata liikmesriike, pakkuda välja kompromisse, seejuures riskides sattuda eri osapoolte pahameele alla, ja lõpuks kompromisstekst nõukogust läbi viia, kirjutab Eesti eriesindaja Euroopa Liidu juures Matti Maasikas.
25.10.2017 India kohus asub laevakaitsjate apellatsiooni arutama 6. novembril (RSS)
India kohus asub süüdimõistetud Eesti kodanikest laevakaitsjate apellatsiooni arutama 6. novembril, ehkki varasemalt anti teada kohtuniku enesetaandusest, mis oleks tähendanud kohtuasja edasist venimist.
25.10.2017 Ehitusobjektidel töötab järjest rohkem nõuetekohaselt registreerimata või suisa illegaalseid töötajaid (RSS)
Politsei- ja piirivalveamet ning maksu- ja tolliamet kontrollisid täna Pärnus mitut ehitusobjekti. Leiti nii illegaalseid töötajaid välisriigist kui ka tööle vormistamata Eesti elanikke. Ester Vilgats
25.10.2017 Peep Peterson \"Otse uudistemajast\": 1000-eurone alampalk pole realistlik (RSS)
Eesti ametiühingute keskliidu esimees Peep Petersoni sõnul pole alampalga tõstmine praegu 1000 euroni kuus realistlik, kuigi mõned poliitikud ja ettevõtjad on selliseid ettapanekuid teinud.
25.10.2017 Saksa mereväel pole hetkel ühtegi töökorras allveelaeva (RSS)
Saksamaa mereväel ei ole hetkel ühtegi töökorras allveelaeva, sest viimane kasutusel olnud alus U-35 põrkas hiljuti Norra ranniku lähistel vastu kive ning avarii tõttu sai sõukruvi kahjustada.
25.10.2017 Ametiühingute ja tööandjate esindajad lepivad kokku alampalgas (RSS)
Ametiühingute keskliit ja tööandjate keskliit jõuavad kolmapäeval ilmselt kokkuleppele alampalga osas, mis tähendab, et tõenäoliselt tõuseb alampalk järgmisest aastast 500 euroni.
24.10.2017 Analüütik: lähetatud töötajate osa EL-i tööhõives on väga väike (RSS)
Mõttekoja Bruegel vanemteaduri Zsolt Darvase sõnul on lähetatud töötajate osakaal Euroopa Liidu tööhõives väga väike - alla ühe protsendi. Zsolt Darvas andis intervjuu \"Aktuaalsele kaamerale\".
24.10.2017 Sven Sester: Eestil on lähetatud töötajate direktiivist võita ja kaotada (RSS)
IRLi liige ja riigikogu majanduskomisjoni esimees Sven Sester leiab, et kuigi töötajaid lähetavad ettevõtted peavad tulevikus arvestama suuremate kuludega, seab uus eelnõu Eesti paremasse olukorda võrreldes teiste Ida-Euroopa riikidega.
24.10.2017 Lähetatud töötajate direktiiv sai heakskiidu (RSS)
Johannes Tralla.
24.10.2017 Kohus peab Tallinna Sadama eksjuhtide süüasjas eelistungi veebruaris (RSS)
Harju maakohus määras Tallinna Sadama endiste juhtide Allan Kiili ja Ain Kaljuranna ja veel 12 süüdistatava kriminaalasjas eelistungi veebruarisse.
24.10.2017 ERM-i 84 töötajat saatsid kultuuriministrile Lukase jätkamist toetava kirja (RSS)
Eesti Rahva Muuseumi 84 töötajat saatsid kultuuriminister Indrek Saarele senise ERM-i direktori ja sellele ametikohale uuesti kandideeriva Tõnis Lukase jätkamist toetava kirja.
24.10.2017 Maris Lauri: lähetatud töötajate direktiiv ei pruugi Eestile kasulik olla (RSS)
Riigikogu Reformierakonna fraktsiooni aseesimees, majandusanalüütik Maris Lauri sõnul on Euroopat lähetatud töötajate direktiivis mitmeid puudusi, mis võivad hakata vaesemate riikide, sealhulgas Eesti, majanduskasvu pärssima.
24.10.2017 Kell 11 „Otse uudistemajast”: Ruussaar usutleb ametiühingujuht Petersoni (RSS)
ERR.ee igakolmapäevases saates „Otse uudistemajast” on seekord ajakirjanik Ainar Ruussaare vestluskaaslaseks Eesti ametiühingute juht Peep Peterson.
24.10.2017 Volinik: lähetatud töötajate direktiivi uuendus tagab õiglased reeglid kõigile (RSS)
Lähetatud töötajate direktiivi muutmine tagab selle, et kohalike töötajate õigused laienevad ka lähetatud töötajatele ja reeglid on õiglased kõigi jaoks, ütles Euroopa Komisjoni tööhõivevolinik Marianne Thyssen. Kõnelusi juhtinud tervise- ja tööministri Jevgeni Ossinovski sõnul oli tegu Eesti eesistumise kõige keerulisemate läbirääkimistega.
23.10.2017 Analüütikud: lähetatud töötajate direktiivi muutmine mõjutab vaid väheseid (RSS)
Eesti üritab lepitada Ida- ja Lääne-Euroopat, kes pole seni suutnud kokku leppida lähetatud töötajate direktiivi uuendamises. Johannes Tralla
23.10.2017 Eesti otsib kompromissi teise riiki lähetatud töötajate töötingimuste asjus (RSS)
Luksemburgis arutavad Euroopa Liidu ministrid lähetatud töötajatele kehtestatud tingimusi. Laiemas plaanis üritatakse reformida enam kui kahekümne aasta vanust direktiivi, mis Lääne-Euroopa riikide sõnul ei taga enam õiglast tööturgu. Indrek Lepik
23.10.2017 ELi liikmesriigid ei suutnud lähetatud töötajate osas kokku leppida (RSS)
Euroopa Liidu liikmesriigid ei suutnud peale sotsiaalministrite kohtumise esimest sessiooni kokku leppida lähetatud töötajate direktiivis, kuna vaesemad riigid leiavad, et praegused reeglid on hädavajalikud õiglase konkurentsi jaoks.
23.10.2017 Margit Mutso arhitektuurikommentaar. Vanasadama linnafoorumist (RSS)
Tallinna Sadam on võtnud tõsiselt käsile Vanasadama piirkonna planeerimise. Augustis lõppes arhitektuurivõistlus alale üldidee leidmiseks. Selle võitis maailmakuulus Londoni arhitektuuribüroo Zaha Hadid Architects. Kommentaar oli lühemana eetris 23. oktoobril kell 16.05, täismahus ilmub ERR kultuuriportaalis.
23.10.2017 Eesti ettevõtjate sõnul vähendab lähetatud töötajate direktiiv konkurentsivõimet (RSS)
Euroopa Liidu liikmesriigid ei suutnud peale sotsiaalministrite kohtumise esimest sessiooni kokku leppida lähetatud töötajate direktiivis, mis kohustaks ettevõtet maksma lähetatatud töötajale lisaks sihtriigi alampalgale ka muid tasusid ja sotsiaalseid hüvesid. Eesti ettevõtjad leiavad, et muudatus vähendab nende konkurentsivõimet Euroopas ja on mõeldud Lääne-Euroopa riikide siseturu kaitseks.
23.10.2017 Hea juht kuulab töötajaid ja märkab nende probleeme esimesena (RSS)
23.10.2017 ELi ministrid arutavad Euroopat lõhestanud lähetatud töötajate direktiivi (RSS)

matches: kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus


Kunstliku viljastamise ja embrüokaitse seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Kunstliku viljastamise ja embrüokaitse seaduse muutmise seadus
RT I 2003, 18, 102
Vabariigi Presidendi 14. veebruari 2003. a otsusega nr 347
Kunstliku viljastamise ja embrüokaitse seaduses (RT I 1997, 51, 824) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Esimest peatükki täiendatakse §-ga 3 1 järgmises sõnastuses:
« § 31. Kunstliku viljastamise doonor
Kunstliku viljastamise doonor (edaspidi doonor) on isik, kes loovutab vabatahtlikult oma sugurakke kunstlikuks viljastamiseks. Kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti, loetakse nii munaraku- kui ka spermadoonor doonoriks.»
§ 2. Paragrahvi 6 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Käesoleva seaduse §-s 5 nimetatud näidustused tuvastab pädev eriarstiabi osutaja, kellel on õigus suunata patsient vajaduse korral kunstlikku viljastamist korraldava eriarstiabi osutaja juurde. Kunstlikku viljastamist korraldav eriarstiabi osutaja kontrollib talle edastatud dokumentide põhjal kunstliku viljastamise näidustatust, sealhulgas on tal õigus nõuda täiendavaid andmeid patsiendi tervise seisundi kohta eriarstiabi osutajalt, kes patsiendi tema juurde suunas, ning teeb vajaduse korral täiendavaid uuringuid.
(2) Kunstliku viljastamise näidustatuse uurimine dokumenteeritakse tervishoiuteenuse osutamist tõendavas dokumendis, mis peab sisaldama järelduse kunstliku viljastamise meditsiiniliste näidustuste ja vastunäidustuste kohta.»
§ 3. Paragrahvi 7 lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kunstliku viljastamise toimingutes võivad osaleda selleks väljaõppe saanud muud tervishoiutöötajad.»
§ 4. Paragrahvi 8 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Arsti või muud tervishoiutöötajat ei saa kohustada teostama käesoleva seaduse §-s 2 nimetatud toiminguid ega neist osa võtma.»
§ 5. Paragrahv 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 9. Kunstliku viljastamise korraldamine
Kunstlikku viljastamist võib korraldada eriarstiabi osutaja, kellele tervishoiuteenuste korraldamise seaduse (RT I 2001, 50, 284; 2002, 57, 360; 61, 375; 62, 377; 110, 661) alusel väljastatud tegevusluba annab õiguse kunstlikuks viljastamiseks.»
§ 6. Paragrahvi 10 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kunstlikku viljastamist soovivale naisele ning käesoleva seaduse §-des 17 ja 21 toodud juhtudel ka mehele peab kunstlikku viljastamist korraldav eriarstiabi osutaja enne kunstlikku viljastamist ning pärast käesoleva seaduse §-s 5 ettenähtud näidustuste tuvastamist selgitama kunstliku viljastamise bioloogilist ja meditsiinilist olemust ning sellega seotud võimalikke riske, samuti kunstliku viljastamise õiguslikke aluseid ja tagajärgi.
6) nõustava arsti ning nõustatud isiku(te) allkirju.»
§ 7. Paragrahvi 11 lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kunstlikku viljastamist korraldaval eriarstiabi osutajal on õigus tutvustada ajakirjanduses oma tööd, samuti rakendada abinõusid, mis on vajalikud doonorite leidmiseks.»
§ 8. Paragrahv 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 13. Ühelt doonorilt saadavate laste arv
Ühelt doonorilt võetud sugurakke võib kasutada kuni kuue erinevalt naiselt sündiva lapse eostamiseks Eestis.»
« § 14. Kunstliku viljastamise dokumenteerimine
Kunstliku viljastamise kohta koostab selleks ettenähtud dokumendid kunstlikku viljastamist korraldav eriarstiabi osutaja. Kunstliku viljastamise loo vormi ja dokumenteerimise korra kehtestab sotsiaalminister.»
§ 10. Paragrahv 19 tunnistatakse kehtetuks.
§ 11. Paragrahvi 22 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 22. Vallalise naise kunstlik viljastamine doonori seemnerakkudega».
§ 12. Paragrahv 23 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 23. Võõrast munarakust loodud embrüo ülekandmine naisele
(4) Võõrast munarakust loodud embrüo ülekandmine on lubatud pärast külmutamist ja kuuekuulist säilitamist, välja arvatud juhul, kui naine soovib embrüo siirdamist varem, olles eelnevalt teavitatud sellega kaasnevatest riskidest.»
§ 13. Paragrahvi 24 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 24. Lapse põlvnemine võõrast munarakust loodud embrüo ülekandmise korral»
« § 25. Sugurakkude doonorlus
(3) Sugurakke ei ole lubatud kasutada kunstlikuks viljastamiseks, kui doonor ei ole sõlminud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud lepingut, enne igakordset sugurakkude loovutamist läbinud nõutavat tervisekontrolli või spermadoonoril on sperma loovutamisest möödunud vähem kui kuus kuud.»
§ 15. Paragrahv 26 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 26. Doonori õigused ja kohustused
(5) Doonoril ei ole õigust nõuda enda tunnistamist lapse isaks või emaks.»
§ 16. Paragrahv 27 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 27. Doonori anonüümsus
9) silmade värvust.»
§ 17. Paragrahvi 28 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik on sündinud doonori sugurakkudega eostatult, avaldatakse talle andmed doonori kohta vastavalt käesoleva seaduse § 27 lõikele 2.»
§ 18. Paragrahvi 30 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kehaväliselt võib embrüot külmutada ja säilitada külmutatuna kuni seitse aastat üksnes kunstlikku viljastamist korraldav eriarstiabi osutaja.»
§ 19. Paragrahvi 31 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Naisele võib ühe kunstliku viljastamise jooksul üle kanda kuni kolm embrüot, mis on loodud samadelt isikutelt pärinevatest sugurakkudest.»
§ 20. Paragrahvi 32 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Teaduslikuks uurimistööks võib kasutada embrüot, mida ei ole kunstliku viljastamise edukuse nimel või lapse ja ema tervise huvides naisele üle kantud, samuti embrüot, mis on osutunud liigseks käesoleva seaduse § 4 lõikes 3 või § 30 lõikes 2 nimetatud asjaoludel.
(2) Embrüo kasutamiseks teaduslikuks uurimistööks peab olema isikute nõusolek, kellelt sugurakud pärinevad.»
« § 34. Embrüo hoidmise või kasutamise tähtaeg
Käesoleva seaduse §-des 31 ja 32 ettenähtud alustel võib embrüot hoida või kasutada kuni 14 päeva jooksul pärast munaraku viljastumist. Embrüote säilitamine või kasutamine pärast nimetatud aja möödumist on keelatud. Nimetatud tähtaja hulka ei loeta aega, mil embrüo oli vastavalt käesoleva seaduse §-le 30 külmutatud.»
§ 22. Seadust täiendatakse §-ga 37 järgmises sõnastuses:
« § 37. Paragrahvi 10 rakendamine
Käesoleva seaduse §-s 10 nimetatud registreerimistõendi numbri asemel võib kuni arsti tervishoiuteenuste korraldamise seaduses sätestatud korras registreerimiseni kasutada arstikoodi.»


text:
Kohtutäituri tegevuse peale kaebuse esitamine - Pluss
http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=222581047
Riigikohtu 01.06.2016 lahend nr 3-2-1-39-16
TsMS § 175 lg 3.1
Notar (puudutatud isik) esitas maakohtule menetluskulude suuruse kindlaksmääramise taotluse. Taotluse kohaselt on puudutatud isik menetluskuludena kandnud õigusabikulusid kokku 7214 eurot (käibemaksuta). Põhimenetluses olid menetluskulud jäetud kõigis kohtuastmetes isiku X (avaldaja) kanda.
Maakohus rahuldas puudutatud isiku taotluse menetluskulude suuruse kindlaksmääramiseks osaliselt. Nii avaldaja kui ka puudutatud isik esitasid määruskaebuse. Ringkonnakohus rahuldas avaldaja määruskaebuse ning jättis puudutatud isiku määruskaebuse rahuldamata. Puudutatud isik pöördus Riigikohtusse.
1. Et jõuda järeldusele, kas praeguses asjas kohaldub TsMS-i § 175 lg-st 3.1 tulenev piirang õigusabikulude hüvitamisele, peab esmalt hindama, kas põhimenetluses on üldse tegemist kohtutäituri otsuse peale esitatud kaebuse lahendamise menetlusega või notari ametitoimingu tegemise taotluse lahendamise menetlusega.
2. Kuivõrd praegune asi on kohtutäituri otsuse peale esitatud kaebuse lahendamise menetlus, kohaldub TsMS-i § 175 lg 3.1 esimene alternatiiv. Ebaõige on ringkonnakohtu järeldus, et TsMS-i § 175 lg 3.1 piirab notari õigusabikulude hüvitamist kohtutäituri tegevuse peale esitatud kaebuse lahendamise menetluses.
3. Kuivõrd praeguse asja menetlus seostub TsMS-i § 217 lg 1 mõttes kohtutäituri tegevuse peale kaebuse esitamisega, ei kerki küsimust, kas vaidlus seostub notari igapäevase põhitegevuse või notari ametitoimingu tegemise taotlusega.
Riigikohus rahuldas määruskaebuse ning tühistas ringkonnakohtu määruse ja saatis asja samale ringkonnakohtule uueks läbivaatamiseks.

matches:
§ 175
§ 175
§ 175
§ 175
§ 217
Riigikohus


text:
3-3-4-2-17 Riigikohus 12.06.2017
SKHS § 21 lg 4
Kui isiku väärteoasjas on maakohtu menetlus lõppenud, tuleb kahju hüvitamise taotlemisel juhinduda SKHS §-st 21. Kuigi see säte ei käsitle otsesõnu olukorda, kus maakohus arutas väärteoasja VTMS 12. peatüki alusel, tuleb sellisel juhul kohaldada analoogia korras SKHS § 21 lg-s 4 ringkonnakohtu kohta sätestatut. Nimelt võib nii kohtuvälise menetleja karistusotsuse peale esitatud kaebuse läbivaatamisel tehtud maakohtu otsust kui ka ringkonnakohtu otsust vaidlustada kassatsiooni korras Riigikohtus, kes VTMS § 2 ja KrMS § 363 lg 5 kohaselt ei tohi faktilisi asjaolusid tuvastada. Seega on maakohus VTMS 12. peatüki alusel kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebust läbi vaadates sarnaselt ringkonnakohtuga viimane kohtuaste, kes võib faktilisi asjaolusid tuvastada ja kel on võimalik süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise taotlust lahendada. (p 11)
3-3-1-30-16 Riigikohus 07.12.2016
SKHS § 7 lg 1
VangS § 94
KrMS § 143 1 lg 2 p 2
Menetlejate tegevus lühiajaliste kokkusaamiste lubamise üle otsustamisel olukorras, kus vahistatu selline õigus on KrMS § 143^1 alusel piiratud prokuratuuri määrusega, on kriminaalmenetluse toiminguks. Kui vangla või arestimaja administratsioon piirab vahistatu VangS §-st 94 tulenevat lühiajaliste kokkusaamiste õigust mingil muul VangS-st tuleneval alusel, siis on see kohtupraktikas vaadeldav haldustoiminguna. (p 10-11)
Asjades, mis on SKHS § 23 lg 5 alusel halduskohtu pädevuses, on halduskohtul õigus hinnata menetleja tegevuse õiguspärasust hoolimata sellest, et seda pole uurimiskaebemenetluses vaidlustatud. (p 15)

matches:
Riigikohus
§ 21
§ 21
§ 2
§ 363
Riigikohus
§ 7
§ 94
§ 143
§ 143
§ 23


Heiksi blogi: „Kuul pähe! Harku valla lastekaitse töötaja annab hinnanguid eksootiliste loomade tervisliku seisundi kohta!“
„Kuul pähe! Harku valla lastekaitse töötaja annab hinnanguid eksootiliste loomade tervisliku seisundi kohta!“
Just selline kurioosne lugu juhtus ja ilmselt sobiks see paremini saatesse „Võimalik vaid Venemaal!“ Paraku tegu pole siiski „ruslandiaga“ vaid meie oma kodu-Eestiga. Allolev jutt puudutab siis Eestimaa Loomakaitse Liidu ammust murelast pr. Annat, kellest pea aasta tagasi kirjutasin ka üsna mitu lugu . Neid saate lugeda siit, siit ja siit.
Eluke on edasi läinud ja tee või tina kuid midagi paremaks ei lähe. Antud juhul palusime uurida planeedi suurima kassitõu „maine coon“ esindaja surma, kes kaalus omanikule märkamatult kulgenud tervisehädaga kliinikusse saabudes vaid 2,5 kg!!! Olgu siinjuures mainitud, et emaslooma normaalne kaal on kuni 11 kg.
Huumor kuubis! Lastekaitse töötaja hindab loomade olukorda paremaks kui enne? Mida teab „lastekaitse“ eksootilistest loomadest ja miks politsei selle ajuvaba hinnanguga üldse arvestab? Millega tegeletakse, äkki hakkavad lastekaitse spetsalistid tulevikus ka kriminaalmenetlusi läbi viima ja vaene riik hoiaks kõvasti pappi kokku?!
Omanik märkab kassi seisundi halvenemist kui kass on juba nälga surnud ja see ei ole sugugi, millegi valesti tegemine! Teiste loomade kohta pole keegi üldse midagi arvanud. Kas neid VTAle näidati? Kas VTA ametnik tunneks ära nälga sureva või veetustunud boa? Kulla ametnikud andke mu keelepruuk andeks, aga kas te per…e ei tahaks kerida?
Aga lugege ja veenduge ise. Soovitan seda politsei teatist lugeda kui humoorikat ilukirjandust:
„Teatis kriminaalmenetluse alustamata jätmises
26.01.2017 saadeti Põhja prefektuuri avaldus Eestimaa Loomakaitse Liidu poolt. Avalduses märgiti, et Harjumaal Harku vallas, Harkujärve külas elav Anna XXX peab erinevaid loomi, kelle elamistingimused ei pruugi olla nõuetekohased.
Kriminaalasi paluti alustada ühe kassi julma kohtlemise osas, mis väljendus looma mitte ravimises ja hiljem ravi eest tasumisest keeldumises. Antud sündmus registreeriti politsei ühtses infosüsteemis juhtumina nr 2317,17xxxxxxxxx.
Seoses eeltooduga tehti päringud MTÜ Loomade Hoiupaiga kliinikusse ja Vilde tee loomakliinikusse, kus kassi raviti. Loomade Hoiupaiga kliinikus teostati kassile ultraheli uuring, kliinilise ja biokeemilise vere uuring.
Vilde tee loomakliinikust saadetud haigusloost selgus, et kass oli 23.01.2017 neile saabudes alakaalus, apaatne, kurnatud ja veetustunud. Diagnoostilise laparatoomia käigus selgus, et kassil oli tekkinud peensoole keerd, mille tagajärjel oli häirunud soolestiku innervatsioon. Kauakestva protsessi tulemuseks oli soolestiku seinte ja valendiku kokku kasvamine ja atrofeerumine, mistõttu polnud toidumassil ega soolegaasil võimalik liikuda mööda seedetrakti. Selle tagajärjel keeldus kass pikka aega söömisest, nälgis ja kõhnus. Samuti oli kassil tekkinud emakapõletik seoses loote surmaga. 24 t pärast operatsiooni teostamist otsustati kass eutaneerida, sest soolestiku ja mao peristaltika ei taastunud. Antud loom jõudis kliinikusse väga raskes seisundis, mis võib öelda, et tal kindlasti olid tugevad valud. Aga iga loom reageerib valule erinevalt ja alati ei näita nad seda aktiivselt välja, kuid omanik peaks aru saama, kassi muutunud olekust.
Veterinaar- ja Toiduameti töötaja sõnul kontrolliti 03.02.2017 Anna XXX elukohta. Esines mõningaid puudujääke, kuid üldine olukord ei olnud halb. Loomade julma kohtlemist töötaja ei näinud. Anna XXX esitati ka peale kontrollkäiku täpsustavaid küsimusi, millele käesolevaks hetkeks Anna XXX ei ole vastanud.
Anna XXX elukohta külastas ka Harku valla lastekaitse töötaja, kelle sõnul on loomade olukord võrreldes aasta taguse ajaga tunduvalt paranenud ja loomade julma kohtlemist ta ei näinud.
Anna XXX seletuse kohaselt märkas ta kassi tervise halvenemist 23.01.2017. Seoses sellega, et tal ei olnud raha kassi ravimiseks, pöördus ta oma tuttava Jelena poole, kes lubas aidata. 24.01.2017 (tõenäoliselt on eksitud kuupäevadega) viis ta kassi kliinikusse, kus öeldi, et kassil oli nurisünnitus ja kaal 2500g. Ta jättis kassi kliinikusse ja läks koju. Järgmisel päeval läks ta uuesti kliinikusse, kuhu tuli ka tema tuttav Jelena, kes ütles, et uurib ise ravikulude tasumisekohta ning Anna XXX läks koju. Järgmisel päeval helistati talle teisest kliinikust ja öeldi, et kassi ravimise eest tuleb tasuda 500€.
Tulenevalt eeltoodud arvamusest, et iga loom reageerib valule erinevalt, tuleb asuda seisukohale, et Anna XXX ei pruukinud aru saada kassi tervise halvast olukorrast pikema aja jooksul. Seega puuduvad faktilised andmed, et Anna XXX pani toime kassi kohtlemise julmal viisil. Samuti pole tuvastatud teiste Anna XXX loomade halba olukorda.
Antud materjalide põhjal puudub alus kriminaalmenetluse alustamiseks KarS § 264 lg 1 p 3 alusel seoses sellega, et ei ole tuvastatud, et kassi suhtes oleks toime pandud lubamatu tegu julmal viisil.
Vastavalt Kriminaalmenetluse seadustiku §199 lg 1 p 1 sätetele ei alustata kriminaalmenetlust, kui puudub kriminaalmenetluse alus.
KrMS § 193 lubab kriminaalmenetluse alustamist vaid juhul, kui selleks on alus ja ajend ning puuduvad KrMS § 199 lg1 sätestatud asjaolud. Kriminaalmenetlus on isikute põhiõigusi äärmiselt intensiivselt riivav menetlus ja selle alustamine ei saa toimuda kergekäeliselt, vaid peab olema põhjendatud väga ulatusliku ja tõsise ühiskondlike normide rikkumisega, mis väärivad vastavalt karistusõiguslikku sekkumist. Karistusõiguse keskseks põhimõtteks on nn nullum crimeni põhimõte, mille kohaselt saab isikut või isikuid kriminaalkorras karistada vaid juhul, kui isiku või isikute tegevus vastab karistusseadustiku eriosa süüteokoosseisule ning lubamatu on kriminaalmenetluse alustamine, kui on ilmne, et kuriteokaebuses osundatud tegevus ei ole küllaldase konkreetsusega subsumeeritav karistusseadustiku eriosa süüteokoosseisu alla.
Lähtuvalt eeltoodust ja tuginedes olemasolevatele materjalidele on 16.02.2017 Politsei- ja Piirivalveameti Põhja prefektuuri Lääne-Harju politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse menetlusteenistuse koostatud kriminaalmenetluse alustamata jätmise materjal nr 172XXXXXX.
Vastavalt KrMS §198 on uurimisasutus kohustatud kuriteoteate saamisest alates kümne päeva jooksul teatama kriminaalmenetluse alustamata jätmisest kuriteoteate esitajale ja kriminaalasja alustamata jätmisest ka isikule, kelle kohta kuriteokaebus on esitatud, välja arvatud juhul, kui seadusest tulenevalt tagatakse kuriteost teavitamise fakti konfidentsiaalsus või kui teatamata jätmine on vajalik kuriteo ärahoidmiseks.
Vastavalt KrMS §207 lg.1 ja lg.3 sätetele võib kannatanu esitada kaebuse kriminaalmenetluse alustamata jätmise peale Põhja Ringkonnaprokuratuurile.“
Posted by Heiki Valner at 08:07
„Järsi küla Kätlin! Sa unustasid oma kassid maha!“...


Tallinna Linnavolikogu 23.03.2006 määrus number 14
Jõustumine: 01.05.2006
Redaktsiooni kehtivus: 01.05.2006 - ...
23. märts 2006 nr 14
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 9 alusel, kooskõlas Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seadustega, Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 7 lg 2 punktiga 5, Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 9. augusti 2004 kohtuotsusega kohtuasjas nr 3-4-1-19-04 ning tulenevalt Õiguskantsleri ettepanekust.
1) paragrahvi 4 lõike 3 esimese lause lõppu lisatakse sõnad “või nende poolt volitatud esindajad” ning teine lause tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 6 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6¹ järgmises sõnastuses:
“6¹) jäätmehooldust;”;
3) paragrahvi 7 lõike 3 teist lauset muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Esindajad ja nende asendajad Eesti Linnade Liidu üldkoosolekule, volikogusse ja juhatusse nimetab linnavolikogu Eesti Linnade Liidu põhikirja alusel.”;
4) paragrahvi 10 lõike 1 punkti 2 lõppu lisatakse sõnad “, Tallinna linna poolt toetatavate ürituste trükistel”;
5) paragrahvi 11 lõiget 4 täiendatakse viienda lausega ja paragrahvi 12 lõiget 4 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
“Taotluse vormi kinnitab linnavalitsus.”;
6) paragrahvi 11 lõiget 9 ja paragrahvi 12 lõiget 9 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
“Märgi saajate nimed avalikustatakse Tallinna veebilehel.”;
7) põhimäärust täiendatakse paragrahviga 12¹ järgmises sõnastuses:
“§ 12¹ Tallinna raemedal
(4) Taotlusi raemedali andmiseks on õigus esitada linnavolikogu liikmetel, linnavalitsuse liikmetel, linna ametiasutustel. Taotlused esitatakse kirjalikult linnavalitsusele. Taotluses tuuakse ära raemedali kandidaadi ees- ja perekonnanimi, sünnipäev, ‑kuu ja ‑aasta, elukoht/kontaktandmed, elukutse või amet, töö või teenistuskoht, kodakondsus ning põhjendus medali taotlemiseks. Taotluse vormi kinnitab linnavalitsus.
(10) Raemedali kandmisel koos riiklike au- ja teenetemärkidega juhindutakse Teenetemärkide seadusest, Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud Au- ja Teenetemärkide kandmise korrast ja muudest riigi õigusaktidest.”;
8) põhimääruse senine paragrahv 13 loetakse paragrahviks 13¹ ja uus paragrahv 13 sõnastatakse järgmiselt:
“§ 13 Linnavolikogu esimehe ametikett
(2) Linnavolikogu esimehe ametiketi põhitunnuseks on Tallinna täisvapp. Ametiketi kirjelduse ja etalonkujutise kinnitab linnavolikogu.
(4) Linnavolikogu esimehe ametiketti kantakse ametlikel või pidulikel üritustel Tallinna esindusfunktsioonide täitmisel.”;
9) paragrahvi 15 lõikes 2 nimetatud ning põhimääruse lisas 6 toodud Tallinna piiri kirjeldus ja skeem asendatakse käesolevale määrusele lisatud Tallinna piiri kirjelduse ja skeemiga (LISA 2. Tallinna linna piiri kirjeldus ja skeem);
10) paragrahvi 16 lõikes 3 nimetatud ning põhimääruse lisades 7-14 toodud linnaosade piiride kirjeldused ja skeemid asendatakse käesolevale määrusele lisatud linnaosade piiride kirjelduste ja skeemidega (LISA 3. Haabersti linnaosa piiri kirjeldus ja skeem; LISA 4. Kesklinna linnaosa piiri kirjeldus ja skeem; LISA 5. Kristiine linnaosa piiri kirjeldus ja skeem; LISA 6. Lasnamäe linnaosa piiri kirjeldus ja skeem; LISA 7. Mustamäe linnaosa piiri kirjeldus ja skeem; LISA 8. Nõmme linnaosa piiri kirjeldus ja skeem; LISA 9. Pirita linnaosa piiri kirjeldus ja skeem; LISA 10. Põhja-Tallinna linnaosa piiri kirjeldus ja skeem);
11) paragrahvi 21 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
“(1) Linnavolikogu valitakse hääleõiguslike linnaelanike poolt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel üldistel, ühetaolistel ja otsestel valimistel neljaks aastaks. Hääletamine on salajane.
(2) Linnavolikogu järgmise koosseisu liikmete arvu määrab linnavolikogu rahvastikuregistri andmete põhjal, lähtudes linnaelanike arvust valimisaasta 1. juuni seisuga, oma otsusega, mille volikogu avalikustab kolme tööpäeva jooksul arvates otsuse vastuvõtmise päevast. Linnavolikogu liikmete arv määratakse hiljemalt 90. päeval enne valimispäeva. Linnavolikogu liikmete arv peab olema paaritu arv ja linnavolikogus peab olema vähemalt 63 liiget.”;
12) paragrahvi 22 lõiget 4 täiendatakse punktiga 5¹ järgmises sõnastuses:
“5¹) saada oma kirjalikule küsimusele vastus linnavalitsuselt või linna ametiasutuselt 10 tööpäeva jooksul küsimuse esitamisest arvates. Märgukirjale või selgitustaotlusele vastamise seaduse § 5 lõige 9 käesolevas sättes ettenähtule ei laiene.”;
13) paragrahvi 22 lõike 4 punkt 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“11) saada tasu linnavolikogu tööst osavõtu eest ja hüvitust linnavolikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest esitatud dokumentide alusel linnavolikogu kehtestatud määras ja korras.”;
14) paragrahvi 22 lõike 7 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“2) saatma linnasekretärile kolme tööpäeva jooksul vastava avalduse ja ärakirja dokumendist, millega ta nimetati Tallinna linnaametnikuks”;
15) paragrahvi 23 lõike 1 punktist 5 jäetakse välja sõnad “Vabariigi Valitsuse liikmeks”;
16) paragrahvi 23 lõike 1 punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“9) teovõimetuks tunnistamisega valimisõiguse osas;”;
17) paragrahvi 24 lõiget 2 täiendatakse punktiga 1¹ järgmises sõnastuses:
“1¹) Vabariigi Valitsuse liikme volituste täitmise ajaks kuni Vabariigi Valitsuse liikme volituste lõppemiseni;”;
18) paragrahvi 24 lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“4) kui ta on puudunud linnavolikogu istungitelt kolme järjestikuse kuu jooksul, arvestamata kuid, millal linnavolikogu istungeid ei toimunud;”;
19) paragrahvi 25¹ lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
“Avaldust ei pea esitama, kui linnavolikogu liikme volitused on peatatud tema avalduse alusel selles näidatud tähtajaks.”;
20) paragrahvi 26 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“1) linnaeelarve vastuvõtmine ja muutmine;”;
21) paragrahvi 26 lõiget 1 täiendatakse punktidega 1¹, 1², 364–366 järgmises sõnastuses:
“1¹) linna majandusaasta aruande kinnitamine;
366) jäätmeliikide, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, vedamissageduse ja -aja, jäätmeveo piirkondade ja jäätmeveo teenustasu piirmäära kehtestamine;”;
22) paragrahvi 26 lõike 1 punkte 6, 15, 22 ja 31 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
“6) linnavara valitsemise korra kehtestamine;
31) üldplaneeringu algatamine, kehtestamine ja muutmine;”;
23) paragrahvi 26 lõike 1 punkt 28 tunnistatakse kehtetuks;
24) paragrahvi 281 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Käesolev paragrahv reguleerib hääletamise läbiviimist ja hääletamistulemuste kindlakstegemist linnavolikogu esimehe, aseesimehe (aseesimeeste) ja linnapea valimisel. Linnavolikogu esimehe valimised korraldab valimiskomisjon ning valimistulemused tehakse kindlaks valimiskomisjoni otsusega. Käesolevas paragrahvis sätestatud hääletamiskomisjoni ülesandeid täidab linnavolikogu esimehe valimisel valimiskomisjon. Käesolevat korda rakendatakse ka linnavolikogu revisjonikomisjoni moodustamisel, Vabariigi Presidendi valimiskogusse linnavolikogu esindajate valimisel ning muudel juhtudel, kui linnavolikogu otsustab isikuvalimised läbi viia käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
(3) Pärast nimekirja sulgemist valitakse avalikul hääletamisel vähemalt kolmeliikmeline hääletamiskomisjon, kes valib oma liikmete hulgast komisjoni esimehe. Hääletamiskomisjoni ei valita ülesseatud kandidaate. Hääletamiskomisjon valmistab ette ning viib läbi salajase hääletamise ja koostab protokolli hääletamistulemuste kohta.
(4) Enne hääletamise väljakuulutamist tutvustab linnavolikogu kantselei vastav ametnik linnavolikogu liikmetele hääletamise ning hääletamis- ja valimistulemuste kindlakstegemise korda. Hääletamise kuulutab välja istungi juhataja. Hääletamise läbiviimiseks kuulutatakse istungil välja vaheaeg.
(5) Hääletamiskomisjon kontrollib valimiskasti ja pitseerib selle. Hääletamiskomisjon annab linnavolikogu liikmele hääletamiskomisjoni esimehe allkirjaga hääletamissedeli ja ümbriku. Hääletamissedel antakse allkirja vastu hääletamissedelite väljaandmiseks koostatud linnavolikogu liikmete nimekirja alusel.
(6) Hääletamissedel täidetakse hääletamiskabiinis. Hääletav linnavolikogu liige märgib sedelile oma otsustuse ja paneb hääletamissedeli hääletamiskabiinis ümbrikku. Ümbriku võib kinni kleepida. Hääletamiskomisjoni liige paneb ümbrikule linnavolikogu pitsati jäljendi ning hääletav linnavolikogu liige laseb ümbrikus hääletamissedeli isiklikult valimiskasti.
(15) Valimistulemused vormistatakse linnavolikogu otsusega.
(16) Käesolevas paragrahvis reguleerimata protseduuriküsimusi otsustab linnavolikogu hääletamise teel. Nimetatud linnavolikogu otsustused kantakse linnavolikogu istungi protokolli.”;
25) paragrahvi 29 lõiget 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(2) Linnavolikogu esimees määrab enda äraolekul ühe aseesimeestest käskkirjaga enda asendajaks. Asendajal on kõik linnavolikogu esimehe seadusest ja Tallinna õigusaktidest tulenevad õigused ja kohustused. Juhul, kui linnavolikogu esimees ei saa oma ülesandeid istungil täita enesetaanduse või mõne muu põhjuse tõttu, määrab ta asendaja suuliselt. Sel juhul on asendaja pädevuses istungi juhatamine ning vastuvõetud määruste ja otsuste ning istungi protokolli allkirjastamine.”;
26) paragrahvi 30 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(4) Linnavolikogu esimehe valimised korraldab valimiskomisjon ning valimistulemused tehakse kindlaks valimiskomisjoni otsusega. Hääletamise ja hääletamistulemuste kindlakstegemine linnavolikogu esimehe valimisel toimub käesoleva põhimääruse § 28¹ sätestatud korras.”;
27) põhimäärust täiendatakse paragrahviga 30² järgmises sõnastuses:
“§ 30² Linnavolikogu esimehe ja aseesimehe ning linnavolikogu komisjoni esimehe, komisjoni aseesimehe ja revisjonikomisjoni liikme volituste lõppemine
Linnavolikogu esimehe ja aseesimehe ning linnavolikogu komisjoni esimehe, komisjoni aseesimehe ja revisjonikomisjoni liikme volitused lõpevad samaaegselt tema poolt linnavolikogu liikme volituste peatumisega või ennetähtaegse lõppemisega.”;
28) paragrahv 31 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“§ 31 Linnavolikogu komisjon
(2) Linnavolikogu alatine ja ajutine komisjon moodustatakse ja lõpetatakse linnavolikogu otsuse alusel. Linnavolikogu otsuses, millega moodustatakse ajutine komisjon, kinnitatakse selle esimees ja koosseis ning määratakse komisjoni volituste ulatus ja kestus.
(3) Linnavolikogu moodustab revisjonikomisjoni, rahanduskomisjoni, linnamajanduskomisjoni, linnavarakomisjoni, sotsiaal- ja tervishoiukomisjoni, haridus- ja kultuurikomisjoni ja tarbijakaitsekomisjoni ning võib moodustada teisi alatisi komisjone.
(8) Üle poole komisjoni liikmetest peavad olema linnavolikogu liikmed. Vähemalt ühe komisjoni liikme esitab linnavalitsus.
(9) Komisjoni esimehe ja aseesimehe (aseesimehed) valib linnavolikogu oma liikmete hulgast salajasel hääletusel. Teised komisjoni liikmed kinnitab linnavolikogu komisjoni esimehe esildisel. Komisjoni liikme volitused lõpevad samaaegselt tema linnavolikogu liikme volituste peatumisega või ennetähtaegse lõppemisega. Komisjoni liige võib igal ajal tagasi astuda, esitades kirjaliku avalduse komisjoni esimehele.”;
29) Paragrahv 311 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“§ 311 Linnavolikogu komisjoni töökorraldus
(10) Päevakorraküsimuse kannab komisjoni koosolekul ette eelnõu esitaja või tema poolt nimetatud isik. Ettekandja puudumisel päevakorraküsimust ei arutata.
(11) Koosolekust võivad sõnaõigusega osa võtta linnavolikogu kantselei nõunikud.
(17) Õigusakti eelnõu menetlemisel kuulab komisjon ära linnavolikogu kantselei vastava ala nõuniku ja/või juriidilise osakonna seisukoha.
(18) Komisjon on otsustusvõimeline, kui tema korralisest koosolekust võtab osa üle poole komisjoni liikmetest, sealhulgas vähemalt kolmandik komisjoni koosseisus olevatest linnavolikogu liikmetest, nende hulgas komisjoni esimees või aseesimees.
(19) Komisjoni erakorraline koosolek on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa üle poole komisjoni liikmetest, sealhulgas vähemalt pool komisjoni koosseisus olevatest linnavolikogu liikmetest, nende hulgas komisjoni esimees või aseesimees.
(22) Komisjoni otsus vormistatakse protokolli väljavõttena ja edastatakse juhtivkomisjonile, õigusakti eelnõu või vastava küsimuse esitajale, õigusnõunikule, dokumendiosakonnale ning isikutele, kellesse puutuvaid küsimusi käsitleti (asjaosalised).
(23) Komisjoni koosolek ja otsused protokollitakse ja vormistatakse üldjuhul komisjoni koosolekule järgneval tööpäeval.
(24) Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja. Protokollid peavad vastama õigusaktides ja standardites ettenähtud nõuetele. Protokolli kantakse koosoleku toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused.
(25) Protokollidega on võimalik tutvuda Tallinna veebilehel ja linnavolikogu kantseleis.”;
30) põhimäärust täiendatakse paragrahviga 312 järgmises sõnastuses:
“§ 312 Linnavolikogu komisjoni asjaajamine
(4) Õigusaktide eelnõude menetlemisel ja komisjoni muude funktsioonide täitmisel nõustab komisjoni ja tema liikmeid linnavolikogu kantselei nõunik (edaspidi korraldav ametnik).
(5) Korraldav ametnik:
2) annab arvamuse komisjoni menetluses olevate eelnõude ja muude küsimuste kohta;
3) korraldab komisjoni poolt läbivaadatud eelnõude redigeerimist pärast linnavolikogu istungi toimumist ning viseerib linnavolikogu õigusakti eelnõu;
4) lahendab koostöös komisjoniga linnaelanike avaldusi ja märgukirju;
5) korraldab komisjonile suunatud õigusaktide eelnõude menetlemist ja valmistab ette komisjoni poolt algatatud õigusakti eelnõu.
(6) Komisjoni sekretär:
1) teatab komisjoni liikmetele ja teistele asjaosalistele komisjoni koosoleku või komisjoni erakorralise koosoleku toimumise aja ja koha ning päevakorra, samuti teatab komisjoni koosoleku mittetoimumisest;
2) annab komisjoni esimehele teada koosolekule kutsutute vastustest osalemise või mitteosalemise kohta;
3) paljundab ja komplekteerib komisjoni koosoleku päevakorraprojekti alusel koosoleku materjalid arvutit mittekasutavatele komisjoni liikmetele;
4) vormistab koosoleku protokolli, viseerib selle ja esitab koosoleku juhatajale allkirjastamiseks koosolekule järgneva tööpäeva jooksul;
5) vormistab protokolli väljavõtted ja edastab need § 31¹ lõikes 22 nimetatud asjaosalistele üldjuhul koosolekule järgneval tööpäeval;
6) vajadusel koostab täiendus- ja muudatusettepanekute loendi tabelina ja edastab selle koos protokolli väljavõttega juhtivkomisjonile, õigusnõunikule, dokumendiosakonnale ja eelnõu esitajale;
7) koostöös korraldava ametnikuga jälgib linnavolikogu esimehe resolutsiooni alusel komisjonile läbivaatamiseks suunatud õigusakti eelnõu tähtaegset läbivaatamist;
8) koostöös korraldava ametnikuga jälgib teabenõuetele, märgukirjadele, selgitustaotlustele jm dokumentidele vastamise tähtaegu ning vajadusel koostab vastuskirja projekti;
9) peab arvestust komisjoni liikmete koosolekust osavõtu kohta, koostab kvartali lõpus komisjoni koosolekust osavõtu aruande, esitab selle komisjoni esimehele läbivaatamiseks ja allakirjutamiseks ning edastab linnavolikogu kantselei juhatajale.
(10) Komisjoni koosolekute materjale hoitakse asjaajamisaasta jooksul komisjoni sekretäri juures ja seejärel kuni Linnaarhiivi üleandmiseni linnavolikogu kantselei dokumendiosakonnas.”;
31) põhimääruse senine paragrahv 311 loetakse paragrahviks 313, muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“§ 31³ Linnavolikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe valimise kord
(1) Linnavolikogu valib linnavolikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe linnavolikogu liikmete hulgast salajasel hääletamisel, kasutades elektroonilist hääletussüsteemi. Linnavolikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe valimised korraldatakse eraldi.
(4) Linnavolikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe kandidaadi võib üles seada linnavolikogu fraktsioon või linnavolikogu liige. Kandidaatide ülesseadmise kohta esitatakse kirjalik ettepanek istungi juhatajale. Ülesseatud kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt nende ülesseadmise järjekorrale ning nimekiri pannakse üles istungite saalis. Nimekirja sulgemise otsustab linnavolikogu avalikul hääletamisel.
(5) Kui üles on seatud üks kandidaat, hääletab linnavolikogu liige, kasutades hääletuspuldil kas “poolt” või ”vastu” klahvi. Kui üles on seatud vähemalt kaks kandidaati, on kandidaatide nimed kuvatud hääletuspuldi ekraanile ja linnavolikogu liige teeb oma otsustuse vastava märkega kandidaadi nime taga ning vajutab klahvile “poolt”. Märge kandidaadi nime taga tähendab poolthäält.
(6) Kui hääletamise käigus rikutakse hääletamise korda või kui linnavolikogu liikmel ei ole hääletamispuldi rikke tõttu võimalik hääletada, katkestab istungi juhataja hääletamise ning viib läbi uue hääletamise. Hääletamistulemused teeb teatavaks istungi juhataja, kinnitades need haamrilöögiga. Pärast hääletamistulemuste kinnitamist ei ole need vaidlustatavad.
(7) Linnavolikogu komisjoni esimeheks või aseesimeheks osutub valituks kandidaat, kes saab hääletamisest osa võtnud linnavolikogu liikmete poolthäälte enamuse.”;
32) paragrahvi 32 lõikes 3 asendatakse number “31¹” numbriga “31³”;
33) paragrahvi 32 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmselt:
“(8) Hääletamise ja hääletamistulemuste kindlakstegemine revisjonikomisjoni moodustamisel toimub käesoleva põhimääruse § 28¹ lõigetes 3-7, 9-13 ja 15-16 sätestatud korras.”
34) paragrahvi 32 lõiget 12 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
“4) revisjonikomisjoni liikme volitused linnavolikogu liikmena peatuvad või lõpevad.”;
35) paragrahvi 32 täiendatakse lõikega 121 järgmises sõnastuses:
“(121) Revisjonikomisjoni uue liikme valimisel käesoleva paragrahvi lõikes 12 sätestatud juhul lähtutakse käesoleva põhimääruse § 31³ lõigetes 5 ja 6 sätestatust.”;
36) paragrahvi 321 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(1) Revisjonikomisjoni töö toimub käesoleva põhimääruse §-des 31, 31¹ ja 31² sätestatud alustel ja korras, arvestades käesolevas paragrahvis ja §-s 33 toodud erisusi.”;
37) paragrahvi 33 lõiget 6 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
“Linnavolikogu kantseleid puudutav revisjonikomisjoni akt edastatakse seisukohavõtuks linnavolikogu esimehele.”;
38) paragrahvi 36 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(2) Linnavolikogu istungi kutsub kokku selle esimees või tema asendaja, kelleks on aseesimees või aseesimehe puudumisel linnavolikogu vanim liige, linnavolikogu poolt kehtestatud korras. Linnavolikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku valimiskomisjoni esimees või tema asetäitja hiljemalt seitsmendal päeval pärast valimistulemuste väljakuulutamist. Linnavolikogu esimese istungi ning põhimääruse § 41 lõikes 2 sätestatud alusel kokkukutsutava istungi kutse saatmisel ei ole vaja järgida käesoleva paragrahvi lõikes 4 ettenähtud nõudeid. Sama kord kehtib ka linnavolikogu järgmiste istungite kokkukutsumisel, kui esimesel istungil ei osutunud linnavolikogu esimees valituks.”;
39) paragrahvi 36 lõiget 3 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
“Istungi toimumise aja määrab linnavolikogu esimees või tema asendaja, arvestades käesolevas põhimääruses sätestatut, kuid mitte hilisemaks kui üks kuu.”;
40) paragrahvi 37 lõiget 1 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
“Esimehe või tema asendaja puudumisel juhatab istungit vanim kohalolev linnavolikogu liige.”;
41) paragrahvi 37 lõige 1¹ muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(1¹) Linnavolikogu uue koosseisu esimest istungit juhatab kuni linnavolikogu esimehe valimiseni valimiskomisjoni esimees või aseesimees. Esimese istungi päevakorras on linnavolikogu esimehe valimine, aseesimeeste arvu määramine ning aseesimehe või aseesimeeste valimine ja linnavalitsuse lahkumispalve ärakuulamine. Sama kord kehtib ka käesoleva põhimääruse § 41 lõike 2 alusel kokkukutsutud uue linnavolikogu esimese istungi päevakorra suhtes, välja arvatud linnavalitsuse lahkumispalve ärakuulamine. Linnavolikogu esimehe valimised korraldab valimiskomisjon ning valimistulemused tehakse kindlaks valimiskomisjoni otsusega. Sama kord kehtib ka linnavolikogu järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud linnavolikogu esimees valituks.”;
42) paragrahvi 37 lõike 8 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“ Avalikul hääletusel, paragrahvis 31³ ning § 32 lg 12¹ sätestatud isikuvalimistel ja muul juhul (v.a. § 28¹ sätestatud juhul), kui linnavolikogu nii otsustab, kasutatakse elektroonilist hääletamissüsteemi.”;
43) paragrahvi 37 lõiget 81 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
“Elektroonilise hääletamissüsteemi rikke korral viiakse käesoleva põhimääruse § 31³ ja § 32 lõikes 12¹ sätestatud isikuvalimised läbi § 28¹ sätestatud korras.”;
44) paragrahvi 37 lõike 12 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused.”;
45) paragrahvi 37 lõiget 13 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
“Linnavolikogu töökorra kehtestab linnavolikogu.”;
46) paragrahvi 38 täiendatakse uue lõikega 1¹ järgmises sõnastuses:
“(1¹) Umbusalduse algatamine toimub linnavolikogu istungil. Umbusaldus algatatakse enne päevakorrapunktide arutelude juurde asumist. Umbusalduse algatajate esindaja esineb ettekandega ja annab umbusaldusavalduse istungi juhatajale üle. Kirjalikule umbusaldusavaldusele peavad olema alla kirjutanud kõik algatajad ja selles peab olema märgitud umbusalduse avaldamise põhjus, ning lisatud vastav linnavolikogu otsuse eelnõu.”;
47) paragrahvi 38 lõikest 2 jäetakse välja teine ja kolmas lause;
48) paragrahvi 38 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(7) Kui linnavalitsuse liikmetele avaldatud umbusalduse tagajärjel ei ole täidetud käesoleva põhimääruse § 46 lõikes 5 sätestatud kvooruminõue, ei ole linnavalitsus otsustusvõimeline kuni vajaliku arvu uute linnavalitsuse liikmete kinnitamiseni ja palgaliste linnavalitsuse liikmete ametisse nimetamiseni.”;
49) paragrahvi 38 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(9) Umbusalduse avaldamine on linnapea või linnavalitsuse liikme ametist vabastamise eraldi alus avaliku teenistuse seaduse paragrahvides 114, 119, 123 ja 128 sätestatud ametist vabastamise aluste kõrval.”;
50) põhimäärust täiendatakse paragrahviga 38¹ järgmises sõnastuses:
“§ 38¹ Tagasiastumine
Linnavolikogu esimehe, linnavolikogu aseesimehe, linnavolikogu komisjoni esimehe, linnavolikogu komisjoni aseesimehe, revisjonikomisjoni liikme või linnapea või linnavalitsuse liikme tagasiastumise korral esitab ta avalduse linnasekretärile. Avalduse esitanu loetakse tagasi astunuks avalduses märgitud kuupäevast, mis ei või olla varasem kui järgmine tööpäev avalduse esitamisest. Linnasekretär teavitab koheselt linnavolikogu esimeest või tema asendajat. Juhul, kui tagasiastumisavalduse on esitanud nii linnavolikogu esimees ja ka linnavolikogu aseesimees, teavitab linnasekretär sellest koheselt linnavolikogu vanimat liiget, kelle kohustus on kokku kutsuda hiljemalt seitsme päeva jooksul linnavolikogu istung linnavolikogu esimehe ja aseesimehe (aseesimeeste) valimiseks.”;
51) paragrahvi 39 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5¹ järgmises sõnastuses:
“5¹) linnasekretäril seaduses ja käesolevas põhimääruses sätestatud alustel ja korras.”;
52) paragrahvi 41 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(3) Kui linnavolikogu liikmete arv langeb alla linnavolikogu koosseisu häälteenamuse saavutamiseks vajaliku arvu vähem kui kuus kuud enne kohaliku omavalitsuse volikogude korralisi valimisi, otsustab käesoleva põhimääruse § 26 1. lõike punktides 12 ja 13 ning 2. lõikes nimetatud küsimusi linnavalitsus.”;
53) paragrahvi 43 lõike 3 esimeses lauses asendatakse sõna “kolmeks” sõnaga “neljaks”;
54) paragrahvi 44 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“7) esitab linnavalitsusele ametisse nimetamiseks linna ametiasutuse, v.a linnavolikogu kantselei, juhi kandidaadi ja ametisse kinnitamiseks linna ametiasutuse hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb valitsusele ettepaneku nimetatud juhtide ametist vabastamise kohta, teostab tööandja teisi õigusi ja kohustusi, kui volikogu või valitsuse õigusaktis ei ole sätestatud teisiti;”;
55) paragrahvi 44 lõike 2 teist lauset muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Kui ka asendajaks määratud linnavalitsuse liige on ära, või asendaja on käskkirjaga määramata, asendab linnapead vanim kohalolev linnavalitsuse liige.”
56) paragrahvi 44 täiendatakse lõikega 3¹ järgmises sõnastuses:
“(3¹) Linnapea volitused lõpevad enne tähtaega seoses tema valimisega Riigikogu liikmeks.”;
57) paragrahvi 47 lõiget 1 täiendatakse punktiga 2¹ järgmises sõnastuses:
“2¹) tema valimisega Riigikogu liikmeks;”;
58) paragrahvi 47 lõike 1 punkti 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“6) temale kohtu poolt piiratud teovõime tõttu eestkostja määramisega;”;
59) paragrahvi 49 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
“5) korraldab kohaliku omavalitsuse ametiasutuste poolt isikute vastuvõttu märgukirjadele ja selgitustaotlustele vastamise seadusega ettenähtud korras.”;
60) paragrahvi 50 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(2) Linnavalitsus on otsustusvõimeline, kui tema istungist võtab osa üle poole linnavolikogu poolt kinnitatud linnavalitsuse koosseisust, sealhulgas linnapea või tema asendaja. Istungist võtab sõnaõigusega osa linnasekretär.”;
61) paragrahvi 50 lõike 4 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
62) paragrahvi 50¹ lõikes 1 asendatakse sõnad “temale pandud” sõnaga “oma”;
63) paragrahvi 50¹ lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Komisjoni põhimääruse kinnitab linnavalitsus määrusega ning koosseisu korraldusega.”;
64) paragrahvi 50¹ lõiget 4 täiendatakse kuuenda lausega järgmises sõnastuses:
“Protokolli kantakse koosoleku toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused.”;
65) paragrahvi 51 lõike 4 punkti 10¹ muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“10¹) registreerib kriminaalmenetluse seadustiku §-s 141 sätestatud juhul prokuratuuri määruse või kohtumääruse alusel linnapea teenistussuhte peatumise määruse saamisele järgnevast tööpäevast ja teavitab sellest koheselt teisi linnavalitsuse liikmeid ja linnavolikogu esimeest;”;
66) paragrahvi 51 lõiget 4 täiendatakse punktiga 10² järgmises sõnatuses:
“10²) kontrollib üks kord kuus linnavolikogu liikme ning linnaosa halduskogu liikme püsiva elukoha andmeid Eesti rahvastikuregistris ja teavitab sellest vastavat isikut;”;
67) paragrahvi 52 lõiget 7 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
“Linna ametiasutuse hallatava asutuse struktuuri ja koosseisu kinnitab ning muudab asutuse juht kooskõlastatult ametiasutusega (v.a munitsipaalharidusasutused).”;
68) paragrahvi 52 lõike 10 esimeses lauses asendatakse sõna “eelarve” sõnaga “alaeelarve” ning jäetakse välja sõna “arveldusarve”;
69) paragrahvi 54 täiendatakse lõigetega 2¹ ja 2² järgmises sõnastuses:
“(2¹) Palgalisel ametikohal töötavale linnapeale makstakse ametist vabastamisel hüvitist kuue kuu ametipalga ulatuses, kui ametist vabastamine toimub volikogude algatusel toimuva valdade või linnade haldusterritoriaalse korralduse muutmise tõttu.
(2²) Lõikes 2¹ sätestatud hüvitist ei maksta, kui linnavolikogu valib linnapea ametisse uueks tähtajaks.”;
70) paragrahvi 54 lõike 3 lause esimene osa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Linnaosa vanemale võib maksta ametist vabastamisel hüvitust kuni kolme kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud kaks kuni kaheksa aastat, ja kuni kuue kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud oma ametikohal rohkem kui kaheksa aastat, kusjuures nimetatud töötamise aja hulka arvatakse ka pidev töötamine käesoleva paragrahvi 5. lõikes nimetatud ametikohtadel ning vabastamine toimub:”;
71) paragrahvi 54 täiendatakse lõikega 4¹ järgmises sõnastuses:
“(4¹) Linnaosa vanema teenistusest vabastamisel linnapea põhjendatud ettepanekul võib talle maksta hüvitust kuni kolme kuu ametipalga ulatuses.”;
72) paragrahvi 54 lõike 5 lause esimene osa muudatakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Linnasekretäri, linnakantselei koosseisus oleva valdkonna direktori, linnavalitsuse nõuniku, linnapea nõuniku, abilinnapea nõuniku, linnavalitsuse ameti juhataja ja tema asetäitja, linnavalitsuse ameti teenistuse direktori, linnakantselei osakonna juhataja, linnaosa vanema asetäitja, linnaosa valitsuse haldussekretäri, linnavolikogu kantselei juhataja, linnavolikogu nõuniku, linnavolikogu esimehe nõuniku, linnavolikogu aseesimehe nõuniku, linnavolikogu fraktsiooni nõunik-abi ning linnavolikogu kantselei osakonna juhataja teenistusest vabastamisel ametniku algatusel ning linnavolikogu esimehe nõuniku, linnavolikogu aseesimehe nõuniku, linnavolikogu fraktsiooni nõunik-abi, linnapea nõuniku ja abilinnapea nõuniku teenistusest vabastamisel teenistustähtaja möödumise tõttu võib maksta eelnimetatud ametnikule hüvitust, kui ta on töötanud oma või eelnimetatud ametikohtadel kokku vähemalt kolm viimast aastat ning linna ametiasutuses pidevalt:”;
73) paragrahvi 54 lõikes 5¹ lisatakse peale numbrit “3.” number “4¹.”;
74) paragrahvi 54 lõikes 6 asendatakse numbrid “1., 3. ja 5.” numbritega “1., 2¹., 3., 4¹. ja 5.”;
75) paragrahvi 54 lõikes 11 jäetakse välja sõna “põhikohaga”;
76) paragrahvi 54¹ lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(9) Käesoleva paragrahvi alusel ei teostata teenistuslikku järelevalvet valitsusasutuste järelevalveülesandeid täitvate ametiisikute aktide ja toimingute üle.”;
77) paragrahvi 55 muudatakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“§ 55 Linna eelarve sisu
(2) Linna eelarve (edaspidi eelarve) koosneb eelarveaasta tuludest, kuludest ja finantseerimistehingutest.
(3) Eelarves võib kajastada ka muid finantsjuhtimiseks vajalikke andmeid.
(5) Eelarve vastuvõtmisega annab linnavolikogu linnavalitsusele tema ametiasutuste ja hallatavate asutuste kaudu ning linnavolikogu kantseleile volituse teha kulutusi linnale pandud ülesannete täitmiseks.
(6) Eelarvega võib linnavolikogu anda volituse varaliste kohustuste võtmiseks ka pikemaks perioodiks, kui üks eelarveaasta.
(7) Eelarve eelnõus investeeringute katteks kavandatud eelarvelaenu ja eelarveaasta kestel eelarve kassaliseks teenindamiseks ettenähtud kassalaenu piirsummad ja põhitingimused kehtestab volikogu eelarve vastuvõtmisega lähtudes seaduses sätestatud piirangutest.
(8) Linna eelarve kulude koosseisus võib ette näha reservfondi erakorralisteks kuludeks, mida eelarve koostamise käigus ei olnud võimalik ette näha, ettenägematute, arvestuslike ja lepingulistest kohustustest tulenevate kulude katteks, ühekordsete ülelinnalise tähtsusega ürituste toetamiseks ja ühekordsete toetuste maksmiseks tegutsevatele mittetulunduslikele organisatsioonidele, kelle tegevus on suunatud lastele, noortele, peredele, vanuritele ja puuetega inimestele (sh kultuuri-, spordi- ja huvialategevuseks, piirkondliku tähtsusega ürituste korraldamiseks ja tähtpäevade tähistamiseks) linnaosa haldusterritooriumil.
(9) Linna reservfond koosneb linnavalitsuse reservfondist ja linnaosade valitsuste reservfondidest, milliste suuruse kinnitab linnavolikogu eelarve vastuvõtmisega.”;
78) paragrahv 55¹ tunnistatakse kehtetuks;
79) põhimäärust täiendatakse paragrahviga 56¹ järgmises sõnastuses:
“§ 56¹ Eelarve eelnõu koostamine
(1) Tallinna eelarve projekti koostamiseks esitavad linna ametiasutused ja linnavolikogu komisjonid hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 1. septembriks linnavalitsusele oma ettepanekud.
(2) Linnavalitsus koostab eelarve eelnõu lähtudes Tallinna eelarvestrateegias toodud linna eelarvepoliitilistest eesmärkidest ja tegevustest nende eesmärkide saavutamiseks ning esitab eelarve eelnõu linnavolikogule hiljemalt 1. detsembriks.
(3) Eelarve eelnõu ja projekti koostamise tingimused ning korra kehtestab linnavalitsus, võttes arvesse seadusest ja käesolevast põhimäärusest tulenevaid eelarve koostamise korraldamise alused ja üldpõhimõtteid.”;
80) Paragrahv 57 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“§ 57 Eelarve vastuvõtmine
(1) Eelarve eelnõu arutab linnavolikogu kolmel lugemisel.
(2) Eelarve eelnõu esimesel lugemisel toimub eelnõu üldpõhimõtete arutelu. Peale läbirääkimiste lõppemist paneb istungi juhataja hääletusele eelnõu esimese lugemise lõpetamise ja eelnõu saatmise teisele lugemisele. Istungi juhataja määrab eelnõule muudatusettepanekute esitamise tähtaja.
(3) Muudatusettepanekuid võivad esitada linnavolikogu liikmed, komisjonid ja fraktsioonid ning linnavalitsus. Muudatusettepanekule, mis tingib eelnõus ettenähtud tulude või kulude muutmise või nende ümberjaotamise, tuleb ettepaneku esitajal lisada selgitus kulutuste eesmärgi kohta, majanduslikud põhjendused ning rahalised arvestused kulude mahu ja võimalike katteallikate kohta. Muudatusettepanekuga ei ole lubatud kustutada ega vähendada eelarve eelnõus ettenähtud seadustest või lepingutest tulenevaid kulusid ning muuta riigilt jt juriidilistelt isikutelt sihtotstarbeliste eraldiste arvel kaetavaid kulusid.
(4) Eelnõu teiseks lugemiseks koostab juhtivkomisjon eelnõule esitatud muudatusettepanekute loetelu, mis sisaldab muudatusettepanekute sõnastust, esitaja nime, linnavalitsuse ning juhtivkomisjoni seisukohta.
(5) Muudatusettepanekute hääletamine toimub eelnõu teisel lugemisel pärast läbirääkimiste lõppu. Muudatusettepanek loetakse arvestatuks, kui seda on toetanud juhtivkomisjon. Muudatusettepanek pannakse hääletusele ainult siis, kui seda nõuab mõni linnavolikogu liige või linnavolikogu fraktsioon. Peale muudatusettepanekute läbivaatamist paneb istungi juhataja hääletusele eelnõu teise lugemise lõpetamise ja eelnõu saatmise kolmandale lugemisele. Istungi juhataja määrab eelnõule muudatusettepanekute esitamise tähtaja.
(6) Eelnõu kolmandaks lugemiseks võivad muudatusettepanekuid esitada linnavolikogu alatised komisjonid või fraktsioonid. Muudatusettepanekuid, mida ei toeta linnavalitsus ja juhtivkomisjon, kolmandal lugemisel hääletusele ei panda.
(7) Pärast muudatusettepanekute läbivaatamist paneb istungi juhataja eelnõu lõpphääletusele.
(8) Linnavolikogu võtab eelarve vastu poolthäälte enamusega. Juhul, kui koos eelarve vastuvõtmisega otsustatakse eelarvelaenu võtmine, on eelarve vastuvõtmiseks vajalik linnavolikogu koosseisu häälteenamus.
(9) Linnavolikogu võtab eelarve vastu määrusena. Eelarve jõustub eelarveaasta algusest. Vastuvõetud eelarve avalikustatakse väljapanekuga linnavolikogu kantseleis ja Tallinna veebilehel.”;
81) paragrahvi 58 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“§ 58 Eelarve muutmine. Lisaeelarve
(1) Linnavolikogu rahanduskomisjon, vähemalt kaks linnavolikogu alatist komisjoni, linnavolikogu fraktsioon või vähemalt ¼ linnavolikogu liikmetest võivad teha ettepaneku linnavalitsusele ning linnavalitsus võib ise algatada linnavolikogu poolt vastuvõetud eelarve kogumahu samaks jäädes eelarve muutmise või eelarve kulude kogumahu muutumisel lisaeelarve vastuvõtmise, välja arvatud § 59 lg 5 sätestatud juhud.
(2) Linnavalitsus koostab ja esitab eelarve muutmise või lisaeelarve eelnõu linnavolikogule mitte hiljem kui üks kuu enne eelarve aasta lõppu.
(3) Eelarve muutmise ja lisaeelarve eelnõu koostamine, menetlemine ning vastuvõtmine toimub käesoleva põhimääruse § 56¹ ja 57 sätestatud korras.
(4) Linnavolikogu võtab eelarve muutmise ja lisaeelarve eelnõu vastu poolthäälte enamusega. Juhul, kui koos lisaeelarve vastuvõtmisega otsustatakse eelarve- või kassalaenu võtmine, on eelarve vastuvõtmiseks vajalik linnavolikogu koosseisu häälteenamus.
(5) Vastuvõetud eelarve muutmine või lisaeelarve avalikustatakse väljapanekuga linnavolikogu kantseleis ja Tallinna veebilehel.”;
82) Paragrahv 59 muudatakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(1) Eelarve täitmist korraldab linnavalitsus. Eelarve täitmise tingimused ning korra kehtestab linnavolikogu, võttes arvesse seadusest ja käesolevast põhimäärusest tulenevaid eelarve täitmise korraldamise alused ja üldpõhimõtted.
(2) Kui linnavolikogu ei võta eelarvet eelarveaasta alguseks vastu, võivad linna asutused teha kulutusi alanud eelarveaasta igal kuul kuni ühe kaheteistkümnendiku ulatuses eelmise eelarveaasta eelarves ettenähtud vastavast kulust.
(3) Kulutusi, mis on ettenähtud nii eelmise eelarveaasta eelarves kui ka linnavalitsuse poolt linnavolikogule esitatud alanud eelarveaasta eelarve eelnõus, tehakse nendest kahest väiksema summa alusel.
(4) Kulutusi, mis ei olnud ettenähtud eelmise eelarveaasta eelarves, tehakse linnavalitsuse otsustuse alusel. Kulutuste rahastamisel lähtub linnavalitsus tulude eeldatavast laekumisest kuude lõikes ning eelmiseks eelarveaastaks määratud kassalaenu suurusest.
(5) Riigieelarve vahendite arvelt Tallinna linnale antud eraldiste, lepingute alusel Tallinna linnale eraldatud sihtotstarbeliste eraldiste ja linna asutustele antud toetuste ning annetuste jaotuse linna asutuste lõikes kinnitab linnavalitsus.
(6) Linnavalitsuse reservfondi kasutamise otsustab linnavalitsus ja linnaosa valitsuse reservfondi kasutamise otsustab linnaosa vanem. Reservfondi käsutamise korra kehtestab linnavolikogu.”;
83) põhimäärust täiendatakse paragrahviga 59² järgmises sõnastuses:
“§ 59² Eelarve täitmise aruande läbivaatamine ja kinnitamine
(1) Eelarve täitmise aastaaruanne on linna majandusaasta aruande koostisosa.
(2) Eelarve täitmise aastaaruande koostab linnavalitsus ning esitab selle käesolevas põhimääruses majandusaasta aruande kohta kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(3) Eelarve täitmise aastaaruanne avalikustatakse linna majandusaasta aruande koosseisus väljapanekuga linnavolikogu kantseleis ja Tallinna veebilehel.”;
84) paragrahvi 61 lõikest 1 jäetakse välja sõnad “ja loodusobjektide kaitseks”;
85) paragrahvi 61 lõike 3 lõppu lisatakse sõnad “ning koormise täitmise üle kontrolli teostamise kord”;
86) paragrahvi 61 lõike 4 kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Linnavolikogu poolt vastava loa andmisel määratakse linnavolikogu poolt kehtestatud korras koormise täitmiseks vajalike tööde maksumus.”;
87) paragrahvi 61 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(5) Koormise täitmist kontrollib linnavalitsus.”;
88) paragrahvi 61 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(7) Koormisena ei või kehtestada makse, trahve, teenustasusid, lõive ega muu nimetusega rahalisi kohustusi.”;
89) paragrahv 70 tunnistatakse kehtetuks;
90) paragrahv 71 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“§ 71 Tallinna arengu kavandamine
(1) Tallinna arengut kavandatakse reguleerimise ulatusest lähtuvalt strateegiliste ja programm-tegevuskavaliste arengudokumentidega. Strateegilised arengudokumendid on Tallinna arengustrateegia, Tallinna üldplaneering ja Tallinna eelarvestrateegia ning programm-tegevuskavalised arengudokumendid on Tallinna arengukava, Tallinna valdkonnapõhine arengukava (sh seadusega ettenähtud), Tallinna linna territooriumi osa või asumi arengukava ja Tallinna linna ametiasutuse hallatava asutuse arengukava.
(2) Kõik Tallinna arengudokumendid peavad olema omavahel seotud ning ei tohi olla vastuolus.
(3) Linnavolikogu kehtestab Tallinna arengut määratlevate dokumentide koostamise algatamise, koostamise, läbivaatamise ja avalikustamise korra ning omavahelised seosed.
(4) Tallinna arengukava on Tallinna pika- ja lühiajalise arengu eesmärke määratlev ja nende elluviimise võimalusi kavandav dokument, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi ning on aluseks erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele.
(5) Mis tahes eelarveaastal peab kehtiv Tallinna arengukava hõlmama vähemalt kolme eelseisvat eelarveaastat. Kui linnal on pikemaajalisi varalisi kohustusi või neid kavandatakse pikemaks perioodiks, peab arengukava olema nimetatud varalisi kohustusi käsitlevas osas kavandatud selleks perioodiks.
(6) Tallinna arengukava koostatakse kogu linna territooriumi kohta. Täiendavalt võib arengukava koostada:
3) mitme valla või linna või nende territooriumi osade kohta huvitatud kohalike omavalitsusüksustega omavahelisel kokkuleppel.
(7) Linnavolikogu määratud ametiasutus korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise arengukava koostamise protsessi ning tagab kehtestatud arengukava järgimise. Teade arengukava ja selle muutmise eelnõu avalikustamise kohta avaldatakse maakonnalehes ja Tallinna veebilehel. Avaliku väljapaneku kestus ei või olla lühem kui kolm nädalat.
(8) Arengukava esitatakse linnavolikogu määratud ametiasutuse kaudu maavanemale ja Siseministeeriumile hiljemalt üks kuu pärast linnavolikogu poolt tehtud otsust arengukava vastuvõtmise või muutmise kohta. Pärast vastuvõtmist linnavolikogu poolt avalikustatakse arengukava Tallinna veebilehel.
(9) Iga aasta 1. märtsiks kogub linnavolikogu määratud ametiasutus andmed Tallinna arengukavas ettenähtud ülesannete täitmise ja eesmärkide saavutamise kohta eelmisel kalendriaastal, koostab vastava aruande, valmistab vajadusel ette kehtiva Tallinna arengukava muudatusettepanekud ning esitab vastava eelnõu hiljemalt 1. maiks linnavalitsusele. Linnavalitsus vaatab kehtiva Tallinna arengukava täitmise aruande ja vajadusel muudatusettepanekute eelnõu läbi ja esitab selle hiljemalt 15. augustiks linnavolikogule.
(10) Hiljemalt iga aasta 1. oktoobriks vaatab linnavolikogu läbi linna arengukava ja võtab vastu otsuse selle täitmise ja vajadusel muutmise kohta.
(11) Tallinna arengukava on aluseks:
3) laenude võtmisele, kapitalirendi kasutamisele ja võlakirjade emiteerimisele.”;
91) paragrahv 72 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“§ 72 Linnaplaneerimine
(2) Linna või selle osade planeerimise ja ehitamise üldiste põhimõtete ja reeglite seadmiseks, linnasiseste ülesannete jaotuse ja tähtaegade määramiseks planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel, ehitiste arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste, projekteerimistingimuste avalikustamise korra, ajutise ehitise ehitamise korra ja alade, samuti linna osade, sealhulgas miljööväärtuslike hoonestusalade planeerimise ja ehitamise põhimõtete ja nõuete määramiseks kehtestab linnavolikogu Tallinna linna ehitusmääruse.”;
92) Paragrahv 73 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“§ 73 Üldplaneeringud
(1) Tallinna üldplaneering on seadusele ja linnavolikogu õigusaktidega sätestatud tingimustele vastav planeering, mis koostatakse kogu linna territooriumi kohta ning mille eesmärk on linna territooriumi arengu põhisuundade ja tingimuste määramine ning aluste ettevalmistamine detailplaneeringute koostamiseks.
(2) Tallinnas koostatakse üldplaneeringud linnaosade, samuti muude linna territooriumi osade kohta. Üldplaneeringu võib koostada ka huvitatud kohalike omavalitsuste omavahelisel kokkuleppel linna ja linnaga piirnevate valdade territooriumite või nende osade kohta ning teemaplaneeringutena kehtiva üldplaneeringu täpsustamiseks ja täiendamiseks.”;
93) Paragrahv 74 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“§ 74 Detailplaneering
Detailplaneering on seadustele ja Tallinna õigusaktidega sätestatud tingimustele vastav planeering, mis koostatakse Tallinna territooriumi osa kohta ja mis on lähiaastate ehitustegevuse ja maakasutuse aluseks.”;
94) Paragrahv 75 tunnistatakse kehtetuks;
95) paragrahvi 77 täiendatakse lõikega 1¹ järgmises sõnastuses:
“(1¹) Looduskaitse eesmärk Tallinna linnas on piirkonna looduse eripära, kultuuri, asustust ja maakasutust esindavate väärtusliku maastike või nende üksikelementide kaitse ja kasutamise tingimuste määramine.”;
96) paragrahvi 77 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt
“(2) Kaitset vajav loodusobjekt võetakse kaitse alla riigi ja Tallinna õigusaktidega sätestatud korras.”;
97) paragrahvi 77 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
98) paragrahvi 78 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(1) Tallinnal on õigus astuda rahvusvaheliste ja regionaalsete organisatsioonide liikmeks või teha nendega koostööd.”;
99) paragrahvi 78 lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Suhetes rahvusvaheliste organisatsioonidega esindab Tallinna linnavolikogu või viimase poolt määratud esindaja, kui vastava organisatsiooni põhikirjas ei ole sätestatud teisiti.”;
100) paragrahvi 78 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(3) Linnavolikogul, linnavalitsusel ja Tallinna ametiasutustel on õigus oma pädevuse piires teha koostööd kõigi teiste omavalitsusüksustega väljaspool Eestit ning sõlmida nendega lepinguid. Linna ametiasutused informeerivad sellisest koostööst linnavolikogu.”;
101) paragrahvi 78 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
“(5) Sõlmitavad lepingud kuuluvad eelnevalt läbivaatamisele ja heakskiitmisele linnavolikogus, kui nende täitmisega kaasnevad kulutused Tallinna eelarvest või võetakse muid varalisi kohustusi.”;
102) põhimäärust täiendatakse paragrahviga 80¹ järgmises sõnastuses:
“§ 80¹ Õigusaktide normitehnika
(2) Linnavolikogu võib kehtestada täpsema korra normitehniliste nõuete rakendamiseks.”;
103) paragrahvi 82 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(1) Linnavalitsuse õigusaktid avalikustatakse ning need peavad olema kättesaadavad kõigile isikutele seaduses, käesolevas põhimääruses ning linnavalitsuse reglemendis sätestatud korras. Linnavalitsuse määrus avalikustatakse väljapanekuga linnakantseleis.”;
104) paragrahvi 82 lõike 3 lõppu lisatakse sõnad “,kui korralduses ei sätestata hilisemat jõustumise tähtaega.”;
105) paragrahvi 86 lõike 3 punktist 1 jäetakse välja sõnad “ja sümboolika”;
106) põhimäärust täiendatakse paragrahviga 86¹ järgmises sõnastuses:
“§ 86¹ Linnaosa sümboolika
(1) Linnaosal võib olla oma lipp ja vapp, mis peavad vastama heraldikanõuetele.
(2) Linnaosa lipu ja vapi kasutamise korra kehtestab linnavolikogu.”;
107) paragrahvi 88 lõiget 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(1) Linnaosa halduskogu suurus on ühe võrra suurem kui kahekordne linnavolikogu mandaatide arv linnaosas.”;
108) paragrahvi 88 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(3) Halduskogu koosseisu kinnitab ja teeb selles muudatusi linnavolikogu poolt moodustatud komisjon, mille esimees on linnasekretär ja liikmed linnaosade haldussekretärid, linnavolikogu kantselei juriidilisest osakonna ja linnakantselei juriidilise osakonna teenistujad. Komisjoni töökorra kehtestab linnavolikogu.”;
109) paragrahvi 88 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(5) Linnavolikogu liikmekandidaadi sooviavaldus halduskogu töös osalemise kohta esitatakse linnasekretärile samaaegselt linnavolikokku kandideerimise avalduse esitamisega linna valimiskomisjonile. Sooviavalduse vormi kinnitab linnasekretär.”;
110) paragrahvi 88 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(7) Valimistulemuste põhjal ning võttes aluseks isiku kirjaliku avalduse osaleda halduskogu töös kinnitab § 88 lõikes 3 nimetatud komisjon oma otsusega halduskogude koosseisud ning halduskogude asendusliikmete nimekirja. Komisjon edastab otsuse linnavolikogu esimehele ja linnaosa valitsusele.”;
111) paragrahvi 89 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(6) Linnaosa valitsus peab arvestust halduskogu koosseisus tehtavate muudatuste kohta.”;
112) paragrahvi 90 lõiked 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 7 muudetakse ja täiendatakse lõikega 8 ning sõnastatakse järgmiselt:
“(1) Halduskogu liikme volitused lõpevad enne tähtaega komisjoni otsusel seoses: …
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 1 ja 6 sätestatud juhul esitab halduskogu liige vastava avalduse linnasekretärile.
(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 2 sätestatud asjaolust teatab hiljemalt kolme tööpäeva jooksul linnaosa valitsuse haldussekretärile vastava registri pidaja.
(4) Linnaosa valitsuse haldussekretär edastab hiljemalt kolme tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 2, 3, 4 ja 9 sätestatud asjaolude teatavakssaamisest vastava teate linnasekretärile.
(5) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 7 ja 8 sätestatud juhtudel edastab linnaosa valitsuse haldussekretär vastava kohtuotsuse hiljemalt kolme tööpäeva jooksul selle kättesaamisest arvates linnasekretärile.
(6) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 3 sätestatud asjaolusid kinnitava dokumendi saamisel, kuid mitte hiljem kui kolme tööpäeva jooksul pärast Riigi Teatajas avaldamist edastab linnaosa valitsuse haldussekretär vastava teate linnasekretärile.
(7) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 5 sätestatud juhul edastab linnaosa valitsuse haldussekretär kättesaamisest arvates kolme tööpäeva jooksul vastava dokumendi ärakirja linnasekretärile.
(8) Linnasekretär kutsub § 88 lõikes 3 nimetatud komisjoni kokku hiljemalt viie tööpäeva jooksul peale käesolevas paragrahvis nimetatud avalduse, teate või muu dokumendi saamist.”;
113) paragrahvi 91 lõiked 4, 5 ja 6 muudetakse ja täiendatakse lõikega 7 ning sõnastatakse järgmiselt:
“(4) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 2 sätestatud juhul saadab linnaosa valitsuse haldussekretär kolme tööpäeva jooksul vastava kohtumääruse kättesaamisest selle linnasekretärile.
(5) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 3 sätestatud juhul esitab halduskogu liige vastava avalduse linnasekretärile.
(6) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 4 sätestatud juhul teavitab linnaosa valitsuse haldussekretär linnasekretäri kolme tööpäeva jooksul vastava asjaolu teatavaks saamisest.
(7) Linnasekretär kutsub § 88 lõikes 3 nimetatud komisjoni kokku hiljemalt viie tööpäeva jooksul peale käesolevas paragrahvis nimetatud avalduse, teate või muu dokumendi saamist. ”;
114) paragrahvi 93 lõiked 6, 7, 8 ja 9 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
“(6) Halduskogu töövormiks on koosolek. Halduskogu korraline koosolek toimub üldjuhul kord kahe nädala jooksul halduskogu poolt kinnitatud nädalapäeval ja kellaajal. Koosoleku kutsub kokku halduskogu esimees või aseesimees. Halduskogu erakorralise koosoleku kutsub kokku halduskogu esimees või tema äraolekul halduskogu aseesimees omal algatusel või ¼ halduskogu liikmete kirjalikul nõudel.
(7) Halduskogu koosoleku päevakorraprojekti valmistab ette halduskogu esimees. Kutse, milles on märgitud halduskogu koosoleku toimumise aeg ja koht ning koosoleku päevakorraprojekt, edastatakse halduskogu liikmetele kolm tööpäeva enne koosoleku toimumist. Kutse halduskogu erakorralisele koosolekule edastatakse halduskogu liikmetele hiljemalt 24 tundi enne koosoleku toimumisaega.
(8) Halduskogu arutab päevakorraprojektis märgitud küsimusi. Erandjuhtudel võib võtta täiendavalt päevakorda küsimuse, mille materjalid on halduskogu liikmetele kättesaadavad hiljemalt koosoleku alguseks. Täiendava küsimuse päevakorda võtmise otsustab halduskogu hääletamise teel. Halduskogu arutab üldjuhul küsimusi, mille kohta on esitatud eelnõu ja on olemas linnaosa vanema seisukoht, v.a organisatsioonilised küsimused.
(9) Halduskogu võtab oma pädevuse piires vastu otsuseid Tallinna õigusaktidega pandud ülesannete täitmiseks. Halduskogu korraline koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole halduskogu liikmetest, sealhulgas halduskogu esimees või tema asendaja. Halduskogu võtab otsuseid vastu poolthäälte enamusega. Halduskogu esitab oma seisukoha arutatavale päevakorrapunktile ühe kuu jooksul, kui riigi või Tallinna õigusaktidest ei tulene teisiti. Nimetatud tähtaja möödudes loetakse vastav päevakorrapunkt halduskogu poolt kooskõlastatuks. Halduskogu otsusele kirjutab alla halduskogu esimees või tema asendaja - koosoleku juhataja. Halduskogu koosolek ja otsused protokollitakse ja vormistatakse üldjuhul koosolekule järgneval tööpäeval. Halduskogu koosoleku protokoll peab vastama õigusaktides ja standardites ettenähtud nõuetele.”;
115) paragrahvi 93 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses
“(12) Hiljemalt järgmise aasta 1. veebruariks esitab halduskogu esimees linnavolikogu esimehele kirjaliku aruande halduskogu eelmise aasta tööst. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise aastal esitab halduskogu esimees aruande hiljemalt 15. oktoobriks. Aruanne peab muuhulgas sisaldama ülevaadet halduskogus arutatud olulisematest küsimustest ning nende lahendamise käigust. Aruanne avalikustatakse Tallinna veebilehel. ”;
116) paragrahvi 93 täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
“(13) Halduskogu organisatsioonilise ja tehnilise teenindamise tagab linnaosa valitsus.”;
117) põhimäärust täiendatakse paragrahviga 93¹ järgmises sõnastuses:
“§ 93¹ Halduskogu esimehe pädevus
Halduskogu esimees või tema äraolekul aseesimees:
6) peab halduskogu nimel kirjavahetust.”;
118) põhimäärust täiendatakse paragrahviga 932 järgmises sõnastuses:
“§ 932 Halduskogu komisjon
(1) Halduskogu moodustab revisjonikomisjoni ning võib moodustada teisi alatisi ja ajutisi komisjone.
(2) Üle poole komisjoni liikmetest peavad olema halduskogu liikmed. Vähemalt ühe komisjoni liikme esitab linnaosa valitsus.
(3) Komisjonide tegevusvaldkonnad tulenevad linnaosa valitsusele Tallinna põhimäärusega pandud ülesannetest. Üldjuhul ei moodustata üle kümne komisjoni.
(4) Oma ülesannete täitmiseks võib komisjon koostada tööplaani poolaasta või aasta kaupa.
(5) Halduskogu komisjoni esimees:
3) juhib komisoni tööd ja juhatab komisjoni koosolekut.
(6) Halduskogu komisjon võib valida komisjoni liikmete hulgast aseesimehe, kes asendab komisjoni esimeest tema äraoleku korral.
(7) Komisjoni töö vormiks on koosolek, mis toimub vähemalt kord kuus. Komisjoni koosolek protokollitakse. Komisjoni esimees tagab komisjonist osavõtvate liikmete arvestuse korraldamise ning selle esitamise kaks korda aastas linnaosa valitsusele.
(8) Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sealhulgas komisjoni esimees või aseesimees.”;
119) paragrahvi 96 täiendatakse lõikega 3¹ järgmises sõnastuses:
“(3¹) Lisaks avaliku teenistuse seaduses sätestatud teenistusest vabastamise alustele vabastatakse linnaosa vanem teenistusest linnapea põhjendatud ettepanekul.”;
120) paragrahvi 96 lõike 4 punktis 7 asendatakse sõna “rahalisi” sõnaga “eelarvelisi”;
121) paragrahvi 96 lõike 4 punkti 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“8) tagab linnaosa valitsuse eelarve projekti koostamise ja linnaosa valitsuse eelarve täitmise ning arvestuse pidamise riigi ja linna õigusaktides sätestatud korras;”;
122) paragrahvi 98 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(1) Põhimääruse kehtestab, teeb selles muudatusi ning tunnistab kehtetuks linnavolikogu määrusega.”.
(1) Tallinna Linnakantseleil valmistada ette õigusaktide eelnõud viimaks Tallinna Linnavalitsuse õigusaktid kooskõlla käesoleva põhimäärusega 1. juuniks 2006.
(2) Tallinna Linnavolikogu Kantseleil valmistada ette Tallinna Linnavolikogu töökorra muutmise eelnõu ja esitada see linnavolikogule 1. aprilliks 2006.
(3) Linnaosade valitsustel valmistada ette linnaosade põhimääruste muutmise eelnõud ja esitada need linnavolikogule 1. juuniks 2006.
(4) Linnavalitsusel esitada linnavolikogule halduskogude koosseisude muutmise komisjoni töökord ja koosseis 10. aprilliks 2006.
(1) Määrus jõustub 1. mail 2006.
LISA 1. Tallinna raemedali etalonkujutis
LISA 2. Tallinna linna piiri kirjeldus ja skeem
LISA 3. Haabersti linnaosa piiri kirjeldus ja skeem
LISA 4. Kesklinna linnaosa piiri kirjeldus ja skeem
LISA 5. Kristiine linnaosa piiri kirjeldus ja skeem
LISA 6. Lasnamäe linnaosa piiri kirjeldus ja skeem
LISA 7. Mustamäe linnaosa piiri kirjeldus ja skeem
LISA 8. Nõmme linnaosa piiri kirjeldus ja skeem
LISA 9. Pirita linnaosa piiri kirjeldus ja skeem
LISA 10. Põhja-Tallinna linnaosa piiri kirjeldus ja skeem


text:
24.01.2001 nr 10 ( RTL 2001, 18, 247) 11.02.2001
13.08.2001 nr 57 ( RTL 2001, 102, 1402) 24.08.2001
03.06.2002 nr 33 ( RTL 2002, 66, 1029) 22.06.2002
30.09.2002 nr 64 ( RTL 2002, 115, 1650) 15.10.2002
19.03.2003 nr 17 ( RTL 2003, 41, 593) 1.04.2003
19.06.2003 nr 45 ( RTL 2003, 75, 1100) 1. 07. 2003
19.01.2004 nr 9 ( RTL 2004, 8, 120) 26. 01. 2004
03.06.2005 nr 23 (RTL 2005, 62, 880) 15.06.2005, osaliselt 1.07.2005
13.11.2006 nr 31 (RTL 2006, 80, 1485) 27.11.2006, osaliselt 15.12.2006
Määrus kehtestatakse «Vangistusseaduse» paragrahvi 5 lõike 3 alusel.
§ 1. Täitmisplaani koostamise eesmärk
§ 2. Vahistatu paigutamise üldjuhud
1) vahistatu paigutatakse Tartu Vanglasse, kui tema suhtes on kriminaalmenetluses tõkendina vahi all pidamist kohaldanud Tartu Ringkonnakohus, Viru Ringkonnakohus, Viru Maakohus või Tartu Maakohus;
2) vahistatu paigutatakse Tallinna Vanglasse, kui tema suhtes on kriminaalmenetluses tõkendina vahi all pidamist kohaldanud Tallinna Ringkonnakohus, Pärnu Maakohus või Harju Maakohus;
3) alaealine vahistatu paigutatakse Tartu Vanglasse, sõltumata tema suhtes kriminaalmenetluses vahistamist kohaldanud kohtust;
4) kohtuistungi toimumisega või menetlustoimingutega seoses võib vahistatu paigutada Tallinna Vanglasse või Tartu Vanglasse, sõltumata tõkendina vahi all pidamist kohaldanud kohtust.
[RTL 2006, 80, 1485 – jõust. 27.11.2006]
§ 3. Vahistatu paigutamise erandjuhud ja vahistatu ümberpaigutamine
(1) Vahistatu võib paigutada vanglasse § 2 järgimata, kui see on vajalik kriminaalmenetluse või vahistatu julgeoleku huvides või muudel erandlikel asjaoludel. Vahistatu erandjuhul paigutamise otsustab Justiitsministeerium
§ 4. Kinnipeetava paigutamise üldjuhud
2) meessoost noor kinnipeetav paigutatakse Tallinna Vanglasse, Viljandi Vanglasse, Murru Vanglasse, Tartu Vanglasse;
3) esimest korda reaalse vangistusega karistatud meessoost kinnipeetav paigutatakse Murru Vanglasse, Tallinna Vanglasse, Tartu Vanglasse;
4) vähemalt teist korda reaalse vangistusega karistatud meessoost kinnipeetav paigutatakse Murru Vanglasse, Ämari Vanglasse või Tartu Vanglasse;
5) kinnipeetava ümberpaigutamisel kinnisest vanglast avavanglasse paigutatakse ta Murru Vangla või Viljandi Vangla avavanglaosakonda;
6) kohtuistungi toimumisega või menetlustoimingutega seoses võib kinnipeetava paigutada kas Tallinna Vanglasse või Tartu Vanglasse.
(11) Alaealine meessoost kinnipeetav paigutatakse Viljandi Vanglasse.
(3) Meessoost kinnipeetav, kellel on pärast kohtuotsuse jõustumist jäänud karistust kanda vähem kui kolm kuud jäetakse karistusaja lõpuni Tallinna Vanglasse või Tartu Vanglasse, sõltumata tema eelnevast karistatusest.
[RTL 2006, 80, 1485 – jõust. 15.12.2006]
§ 5. Kinnipeetava paigutamise erandjuhud
(1) Kinnipeetava võib paigutada vanglasse §-st 4 järgimata, kui see on vajalik vangla ülekoormuse tõttu või kinnipeetava julgeoleku huvides või muudel erandlikel asjaoludel. Kinnipeetava paigutamise erandjuhul otsustab Justiitsministeerium.
(2) Eluaegse vangistusega karistatud kinnipeetava paigutamise otsustab Justiitsministeerium.»
(3) Kui kinnipeetavat ei ole kohtumenetluse ajaks võetud vahi alla, peab ta ilmuma vangistuse kandmiseks Tallinna Vanglasse või Tartu Vanglasse.
§ 6 [Kehtetu – RTL 2002, 115, 1650 – jõust. 15.10.2002]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 2
§ 4
§ 5
§ 6