21.04.2004 nr 119 (RT I 2004, 29, 202) 1.05.2004
Määrus kehtestatakse «Kalapüügiseaduse» (RT I 1995, 80, 1384; 1996, 27, 567; 1998, 108/109, 1784; 1999, 10, 152; 54, 583; 95, 843; 2000, 13, 92; 54, 348; 81, 514; 2001, 18, 88; 2002, 41, 250; 61, 375; 63, 387; 2003, 9, 43) § 18 lõigete 1, 5, 6 ja 8 alusel.
§2. Andmete saaja
§3. Andmete esitaja
§4. Andmete esitamise viis
§5. Püügipäeviku, lossimisdeklaratsiooni ja esmakokkuostukviitungi raamatu väljastamine
§6. Nummerdamine
§7. Säilitamine
§8. Püügipäeviku esikaane täitmine
§9. Püügipäevikulehe, lossimisdeklaratsiooni ja esmakokkuostukviitungi täitmise üldnõuded
§10. [kehtetu - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
§11. Kohustus püügipäevikut püügil kaasas kanda
§12. Andmete esitamise vorm ja sagedus
§13. Püügipäevikulehe täitmise kord
(8) Püügipäevikulehe osasse «Kokku» kantakse päevikulehe täitumisel või aruandeperioodi lõppedes summeeritud saak liigiti püügivahendite ja püügikohtade kaupa. Lahtrisse «Nõudmine» kantakse püügivahendi nõudmiste arv. Nõudmine käesoleva määruse tähenduses on kala püügivahendist väljavõtmine või püünise püügilt äravõtmine.
§14. Püügipäevikulehe kinnitamine
§141. Läänemerel kastmõrdadega räimepüügi ja Peipsi järvel põhjanoodapüügi eelandmete esitamine
(1) Kaluri kalapüügiloa alusel Läänemerel kastmõrdadega räimepüügil ja Peipsi järvel põhjanoodapüügil tuleb 48 tunni jooksul pärast püünise nõudmist esitada loa andjale järgmised andmed:
3) püünise nõudmise kuupäev kastmõrrapüügil ja loomuste arv ning kuupäev põhjanoodapüügil;
§142. Andmete esitamine Peipsi järvel põhjanoodapüügilt naasmise kohta
(1) Kaluri kalapüügiloa alusel põhjanoodapüügi kohta Peipsi järvel tuleb edastada Keskkonnainspektsioonile vähemalt üks tund enne püügilt sadamasse saabumist järgmised andmed:
2) sadam, kuhu laev saabub;
3) sadamasse saabumise aeg;
4) laeva pardal olevad kalakogused kilogrammides liikide kaupa vähemalt 100 kg täpsusega.
(2) Teade edastatakse Keskkonnainspektsioonile kirjalikult faksi numbril või elektronposti aadressil.
(3) Kui teadet ei ole võimalik kirjalikult edastada, teatatakse käesolevas määruses nimetatud andmed Keskkonnainspektsioonile valvetelefonil.
§15. Määruse kohaldamine teise riigi lipu all sõitva laeva suhtes
§16. Andmete esitamise vorm ja sagedus
§17. Andmete esitamine pika püügireisi ajal
(1) Kui lossimine või ümberlaadimine toimub 15 või enam päeva pärast püüki, edastatakse Keskkonnaministeeriumile EL komisjoni määruse 2807/83/EMÜ VIII lisas nimetatud andmed.
§18. Andmete esitamine paarispüügi puhul
§19. [kehtetu - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
§20. Püügipäeviku täitmine
§-d 21. ja 22. [kehtetud - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
§23. Kalapüügiloa andmed
§-d 24. ja 25. [kehtetud - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
§26. Andmed püütud kalade kohta
(2) – (3) [kehtetud - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
[RT I 2004, 29, 202 –jõust. 1.05.2004]
§27. Püügipäeviku täitmine kalapüügipiirkonna ületamisel
§28. Püügiandmete esitamise erinõuded NAFO poolt reguleeritaval veealal
(4) Süvalestapüügil edastatakse Keskkonnaministeeriumile andmed saagi kohta kilogrammides iga 48 tunni järel kogu nimetatud piirkonnas kalapüügil viibimise aja jooksul. Teade peab sisaldama järgmisi andmeid:
(6) Mereahvena saakidest teatatakse Keskkonnaministeeriumile iga nädala esmaspäeval. Teade peab sisaldama järgmisi andmeid:
§29. Püügipäeviku täitmine reguleeritaval alal
§30. Toodangu registreerimine
§31. Teated laeva tegevuse kohta
(8) Lõigetes 2–5 nimetatud teated edastatakse samaaegselt NAFO sekretariaadile ja Keskkonnainspektsioonile ning lõikes 6 nimetatud teade edastatakse samaaegselt NAFO sekretariaadile ja Keskkonnaministeeriumile. Keskkonnaministeeriumile edastatakse teated faksi numbril või elektronposti aadressil.
§32. Teadete edastamise vorm
§33. Püügiandmete esitamise erinõuded Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni poolt reguleeritaval veealal
§34. Sisenemise ja väljumise aja registreerimine
§35. [kehtetu - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
§36. Teated laeva tegevuse kohta
(2) – (5) [kehtetud - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
(7) Teated «COE» ja «COX» edastatakse samaaegselt NEAFCi sekretariaadile ja Keskkonnainspektsioonile. Teated «TRA» ja «CAT» edastatakse samaaegselt NEAFCi sekretariaadile ja Keskkonnaministeeriumile. Keskkonnaministeeriumile edastatakse teated faksi numbril või elektronposti aadressil.
§37. Teadete edastamise vorm
§38. Püügiandmete esitamise erinõuded kalapüügil Teravmägede püügipiirkonnas
§39. Teated püügitegevuse kohta
§40. Püügipäeviku täitmine
§41. Lossimisandmete esitaja ja esitamise vorm
§42. Andmete esitamine lossimisel teise riigi sadamas
§43. Ümberlaadimise andmete esitaja ja esitamise vorm
(4) [kehtetu - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
§44. [kehtetu - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
§45. Lossimis- ja ümberlaadimisdeklaratsioonide raamat
§46. Vormide edastamise sagedus
(2) - (3) [kehtetud - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
§47. [kehtetu - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
§48. Eelandmete esitamise viis ja sagedus
§49. Andmete edastamine elektronpostiga ja internetiankeedi täitmise kaudu
§50. Andmete esitamine mobiiltelefoni lühisõnumiga
§51. Täitmise aeg
§52. Lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni kantavad andmed
§53. Kala esitusviis
(1) [kehtetu - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
(3) [kehtetu - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
§-d 54. – 56. [kehtetud - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
ANDMETE ESITAMINE KALA ÜLEANDMISE JA TRANSPORDI KOHTA
§561. Üleandmisdeklaratsioon
(2) Üleandmisdeklaratsioon antakse Keskkonnaministeeriumile üle või saadetakse tähtkirjaga, välja arvatud lõikes 3 sätestatud juhul.
(3) EL nõukogu määruse 2847/93/EMÜ art 9 p 4b nimetatud andmed võib Keskkonnaministeeriumile edastada interneti teel, täites internetiankeedi, faksiga või elektronpostiga. Sellisel juhul antakse üleandmisdeklaratsiooni täidetud originaal Keskkonnaministeeriumile üle või saadetakse tähtkirjaga hiljemalt järgmistel kuupäevadel:
§562. Üleandmisdeklaratsiooni täitmine
§563. Andmete esitamine kala transpordi kohta
(1) Kui kala müüakse mujal kui lossimiskohas, esitatakse Keskkonnaministeeriumile kala transportimise andmed vastavalt EL nõukogu määruse 2847/93/EMÜ art 13.
(3) Andmed kala transportimise kohta esitatakse tähtkirjaga, antakse Keskkonnaministeeriumile üle või saadetakse faksiga.
§57. Esmakokkuostukviitung
(2) Kala esmakokkuostukviitungi täidetud originaal antakse Keskkonnaministeeriumile üle või saadetakse tähtkirjaga EL nõukogu määruse 2847/93/EMÜ art 9 p 5 sätestatud ajal, välja arvatud lõikes 3 nimetatud juhul.
(5) – (6) [kehtetu - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
§58. Kviitungi vorm
§59. Esmakokkuostukviitungi täitmine
(9) [kehtetu - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
§60. Andmete vastavus
§61. Andmete vastavuse hindamine
§62. Andmete lubatav erinevus
§-d 63. ja 64. [käesolevast tekstist välja jäetud]
RANNAPÜÜGIPÄEVIK NR [päeviku number]
[kehtetu - RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
(Vabariigi Valitsuse 21. aprilli 2004. a määruse nr 119 ««Kalapüügiseadusest» tulenevate Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses Eesti ühinemisega Euroopa Liiduga» sõnastuses
Tähemärkide või numbrite arv
Kohustuslik (K) – valikuline (V)
Märgitakse raporti saaja aadress, mis NAFOle edastamisel on «XNW», Keskkonnainspektsioonile edastamisel «KKI» ja Keskkonnaministeeriumile edastamisel «KKM»
//LA/N4600 = 46º00'North
E/WDDMM (WGS-84) nt //LO/W04631= 46º31'West
Kohustuslik (K) / valikuline (V)
Teate alustamine
Süsteemi element. Tähistab teate algust
Teate element. Teate edastamisel NEAFC-ile märgitakse «XNE», teate edastamisel Keskkonnainspektsioonile «KKI» ja Keskkonnaministeeriumile «KKM»
Teate element. Järjekorranumber jooksval aastal
Teate element. Sisenemise teate puhul märgitakse «ENT»
Laeva registreeringu element. Laeva rahvusvaheline raadiokutsung
Kalapüügireisi number
Tegevuse element. Kalapüügireisi järjekorranumber jooksval aastal
Laeva registreeringu element
Liikmesriigisisene viitenumber
Laeva registreeringu element. Unikaalne liikmesriigi laeva number, mille ees on lipuriigi kood «EST»
Laeva pardanumber
Laeva registreeringu element. Laeva pardale kantud number
Tegevuse element. Laeva asukoht teate edastamise ajal
Kogus pardal:
Tegevuse element. Laeva pardal olev kalakogus liikide kaupa. Kui vaja, võib märkida mitu.
–liik
Lisas 9 toodud kood.
–eluskaal
Eluskaal kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kg-ni
Teate element. Edastamise kuupäev
Teate element. Edastamise kellaaeg
Süsteemi element. Tähistab teate lõppu
Teate element. Väljumise teate puhul märgitakse «EXI»
Nädalane saak:
Tegevuse element. Pardale jäetud kogusaak liikide kaupa, mis on saadud alates püügi alustamisest reguleeritaval alal või pärast viimase saagi teate edastamist. Kui vaja, võib märkida mitu.
Tegevuse element. Reguleeritaval alal püügil oldud päevade arv alates kalapüügi alustamisest reguleeritaval alal või viimase saagi teate edastamisest
Teate element. Saagi teate puhul märgitakse «CAT»
Teate element. Ümberlaadimise teate puhul märgitakse «TRA»
Maha- või pealelaaditud kalakogus:
Reguleeritaval alal maha- või pealelaaditud kalakogus liikide kaupa. Kui vaja, võib märkida mitu.
Kuhu ümber laaditud
Laeva registreeringu element. Vastuvõtva laeva rahvusvaheline raadiokutsung
Kust ümber laaditud
Laeva registreeringu element. Üleandva laeva rahvusvaheline raadiokutsung
Ärinimi / Nimi:
Äriregistrikood / Isikukood:
Suuruskategooria*)
Värskuskategooria*)
Isendite arv (tk)
*) – märgitakse, kui on antud kalaliigi kohta kehtestatud vastavad kvaliteedinõuded


2 MÕÕDISTUSTÖÖ TEGEMINE
§ 2 Mõõdistustöö tegemine
§ 3 Mõõdistustöö esitamine
3 TEHNILISED NÕUDED MÕÕDISTUSTÖÖDELE
§ 4 Mõõdistustöödele esitatakse järgmised tehnilised nõuded
§ 5 Nõuded digitaaljoonise failidele
RT IV, 06.12.2016, 38
Vastu võetud 06.04.2010 nr 6
RT IV, 14.12.2012, 6
jõustumine 10.04.2010
29.11.2016 RT IV, 06.12.2016, 17 09.12.2016
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 2, majandus- ja taristuministri 14.04.2016 määruse nr 34 “Topo-geodeetilisele uuringule ja teostusmõõdistamisele esitatavad nõuded“ ja Kiili Vallavolikogu 14.03.2000 määruse nr 4 “Otsustusõiguse delegeerimine” alusel.
[RT IV, 06.12.2016, 17 - jõust. 09.12.2016]
(1) Geodeetilisi mõõdistus- ja uurimistöid (edaspidi mõõdistustööd) tehakse maa-alade planeerimiseks vajalike lähteandmete saamiseks, ehitusprojekti koostamiseks ja ehitamiseks. Ehitusjärgset kontrollmõõdistamist tehakse kõikide ehitusseaduse mõistes ehitamise käigus maaüksusel tehtud muudatuste kajastamiseks. Teostusmõõdistamine MKM määruse mõistes on ehitusjärgse kontrollmõõdistamise osa.
(2) Geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistööde tegemise korra (edaspidi kord) eesmärk on Kiili vallas tehtavate mõõdistustööde kvaliteedi parandamine, kaardiandmebaasi varustamine ajakohaste andmetega kõikide tehtud geodeetiliste mõõdistustööde põhjal ning andmete taaskasutamiseks väljastamine.
(3) Kord sätestab Kiili valla haldusterritooriumil tehtavate mõõdistustööde algatamise ja teostamise reeglid ning määrab kindlaks mõõdistustööde teostajate, mõõdistustööde andmete haldajate ja kasutajate õigused ja kohustused.
(4) Kord täiendab majandus- ja taristuministri 14.04.2016 määruse nr 34 “Topo-geodeetilisele uuringule ja teostusmõõdistamisele esitatavad nõuded“ (edaspidi MTM määrus) kehtestatud nõudeid Kiili valla tehniliste vajaduste osas Kiili valla haldusterritooriumil. Korras sätestamata küsimustes lähtutakse mõõdistustööde osas MTM määrusest.
(5) Kõik mõõdistustööd tuleb töö teostaja poolt sisestada Kiili valla digitaaljooniste arhiivi (edaspidi Geoveeb).
(6) Geoveebi tööde esitamise õigus on isikutel, kellele on vallavalitsuse poolt antud õigused infosüsteemi kasutamiseks. Kasutajaõiguste saamiseks tuleb pöörduda Kiili valla keskkonna- ja maaosakonna poole. Kasutajad tuvastavad end infosüsteemi pääsemiseks kasutajanime ja isikutunnistuse (ID-kaardi) või parooli abil.
(7) Tööde tegemise õigus on juriidilistel ja füüsilistel isikutel, kes on registreeritud Majandustegevuse registris (MTR) ning kes omavad geodeetiliste ja/või maakorralduslike tööde litsentsi.
2. peatükk MÕÕDISTUSTÖÖ TEGEMINE
§ 2. Mõõdistustöö tegemine
(1) Mõõdistusöö teostaja on kohustatud enne tööd tegema asumist algatama planeeritava mõõdistustööde tegemise Geoveebis esitades järgmised andmed:
3) mõõdistustöö teostaja nimi;
4) mõõdistustöö objekti nimi (objekti aadress või asukoht);
5) töö number (mõõdistustöö teostaja määratud unikaalne number);
6) mõõdistuse tüüp (täidetakse valikud: geodeetiline alusplaan, teostusmõõdistus, ehitusjärgne kontrollmõõdistus, muu);
7) eriuuring (täidetakse valikud: katend, gaas, side, vesi, elekter, kanalisatsioon, sadevesi, soojus, tänavavalgustus, muu);
8) mõõdistusala, mis määratletakse Geoveebi kaardil või imporditakse Geoveebi etteantud formaadis;
9) töö alguskuupäev;
10) töö teostamise eeldatav lõpukuupäev;
11) lisainformatsioon (lisatakse info tellija nõuete või tähelepanekute kohta).
(2) Maa-ala planeerimiseks ning ehitusprojekti aluseks kasutatav mõõdistustöö võib olla kuni kahe aasta vanune.
(1) Mõõdistustöö teostaja esitab mõõdistustöö tulemid pärast lõpetamist kümne päeva jooksul Geoveebi. Geoveebi esitatavate joonised peavad olema *.dwg või *.dgn formaadis, aruanded ja seletuskirjad *.pdf formaadis.
(2) Mõõdistustöö lõpeb pärast seda, kui mõõdistustöö teostaja esitab mõõdistustöö tulemid Geoveebi ning administraator registreerib joonise vastavasisulise märkega.
(1) Mõõdistustöödel tuleb juhinduda õigusaktidest, geodeetilistel mõõdistamistel kehtivatest normidest, heast tavast ja käesolevast korrast.
(2) Topogeodeetiliste uurimistööde aruanded esitatakse *.pdf formaadis ning mõõdistusandmed *.dwg või *.dgn failiformaadis. Mõõdistamise andmed sisestab Geoveebi mõõdistustööde teostaja.
(1) Geoveebi esitatavate mõõdistustöö andmete failid peavad olema MicroStation dgn V7 või AutoCAD dwg 2006 või varasemas versioonis.
(2) Kogu informatsioon failis, v.a kihil VORMISTUS (58), tuleb kanda ühte mudeliruumi – MicroStationis (Default), AutoCadis (Model).
(5) Tekstielementidel kasutatakse MicroStationis kirjatüüpi (font) INTL_ISO [105] ja AutoCadis kirjatüüpi (font) ROMANC.
(6) Kõrgusarvude puhul kasutatakse MicroStationis kirjatüüpi (font) INTL_ISO_ITALIC [107] ja AutoCadis kirjatüüpi (font) ITALIC.
(2) Geoveebi administraator kontrollib kõikide Geoveebi laekuvate tehtud mõõdistustööde vastavust käesolevale korrale ning teavitab ilmnenud vigadest ja puudustest mõõdistustöö teostajat.
(4) Korduvate nõuetele mittevastavate või sisuliste vigadega mõõdistustööde esitamisel on vallavalitsusel õigus Geoveebi administraatori ettepanekul tühistada mõõdistustööde teostaja Geoveebi juurdepääs ning esitada mõõdistustööde litsentsi väljaandjale taotlus litsentsi või majandustegevuse registri registreeringu peatamiseks või tühistamiseks.


Tallinna Linnavalitsuse määruste muutmine seoses euro kasutusele võtmisega
Tallinna Linnavalitsus 13.10.2010 määrus number 78
Redaktsiooni kehtivus: 29.08.2011 - ...
jõustumine 29.08.2011, Tlv m 24.08.2011 nr 103
Tlv m 24.08.2011 nr 103, jõustumine 29.08.2011
2010 nr 78
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja § 30 lg 1 p 2 ning euro kasutusele võtmise seaduse § 5 lg-te 1 ja 2 alusel ning kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 22. detsembri 1999 määrusega nr 47 kinnitatud „Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinna reguleerimise korra“ p-ga 5, 8. aprilli 2010 määruse nr 21 „Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks kasutusse andmise korra“ § 12 lg-ga 4 ja 17. juuni 2010 otsusega nr 149 „Korrigeeritud Tallinna veevarustuse, reoveekanalisatsiooni ja sademetevee rajatiste väljaehitamise kava 2009-2011“
§ 1. (Kehtetu - Tlv m 24.08.2011 nr 103, jõustumine 29.08.2011)
§ 2. Tallinna Linnavalitsuse 7. juuni 2006 määrusega nr 51 „Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks kasutusse andmise lepingu vormi ja tingimuste ning lepingu vormi kasutamise juhendi kehtestamine“ kehtestatud lisa 1 ja lisa 3 tekstis asendatakse sõna „kroon“ sõnaga “euro“ vastavas käändes.
§ 3. Tallinna Linnavalitsuse 12. mai 2010 määruses nr 47 „Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks üürile andmiseks korraldatava eelläbirääkimistega pakkumise alghinnad ja üüri suurus otsustuskorras üürile andmisel“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõike 1 punktis 1 asendatakse sõnad „120 krooni“ sõnadega „7,67 eurot“;
2) paragrahvi 1 lõike 1 punktis 2 asendatakse sõnad „480 krooni“ sõnadega „30,68 eurot“;
3) paragrahvi 1 lõike 1 punktis 3 asendatakse sõnad „200 krooni“ sõnadega „12,78 eurot“;
4) paragrahvi 2 lõike 1 punktis 1 asendatakse sõnad „135 krooni“ sõnadega „8,63 eurot“;
5) paragrahvi 2 lõike 1 punktis 2 asendatakse sõnad „60 krooni“ sõnadega „3,83 eurot“;
6) paragrahvi 2 lõike 1 punktis 3 asendatakse sõnad „50 krooni“ sõnadega „3,20 eurot“;
7) paragrahvi 2 lõike 1 punktis 4 asendatakse sõnad „100 krooni“ sõnadega „6,39 eurot“;
8) paragrahvi 2 lõike 1 punktis 5 asendatakse sõnad „3000 krooni“ sõnadega „191,73 eurot“;
9) paragrahvi 2 lõike 1 punktis 6 asendatakse sõnad „100 krooni“ sõnadega „6,39 eurot“;
10) paragrahvi 2 lõike 1 punktis 7 asendatakse sõnad „50 krooni“ sõnadega „3,20 eurot“;
11) paragrahvi 2 lõike 1 punktis 8 asendatakse sõnad „2 krooni“ sõnadega „0,13 eurot“;
12) paragrahvi 2 lõike 1 punktis 9 asendatakse sõnad „100 krooni“ sõnadega „6,39 eurot“;
13) paragrahvi 2 lõike 1 punktis 10 asendatakse sõnad „200 krooni“ sõnadega „12,78 eurot“.
§ 4. Tallinna Linnavalitsuse 4. aprilli 2007 määrusega nr 28 „Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni Mähe 1 ja Mähe 2 tegevuspiirkondade veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinnad“ kehtestatud lisas 1 ja lisas 2 tehakse järgmised muudatused:
1) lisa 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni Mähe 1 tegevuspiirkonna veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinnad
1. Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hind:
1.2 tasu 1 m3 reovee ärajuhtimise eest eurodes:
1.3 abonenttasu ühe kalendrikuu eest ühe kliendi kohta eurodes:
Reovee ärajuhtimise eest
1,01“.
2) lisa 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni Mähe 2 tegevuspiirkonna veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinnad
1.3 veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse abonenttasu on null määraga.“.
§ 5. Tallinna Linnavalitsuse 23. jaanuari 2008 määrusega nr 8 „Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni Kakumäe tegevuspiirkonna veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinnad“ kehtestatud lisa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni Kakumäe tegevuspiirkonna veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinnad
1.2 tasu 1 m3 reovee ärajuhtimise ja puhastamise eest eurodes:
(tasu ärajuhtimise ja puhastamise eest)
Käibe-maksuta
Käibe-maksuga
2. Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse abonenttasu on null määraga.“.
§ 6. Tallinna Linnavalitsuse 30. septembri 2009 määrusega nr 75 „Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni põhitegevuspiirkonna veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinnad“ kehtestatud lisa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni põhitegevuspiirkonna veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinnad
2. Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse abonenttasu on null määraga.".
§ 7. Tunnistada kehtetuks Tallinna Linnavalitsuse:
1) 17. septembri 2003 määrus nr 83 „Varemasustatud aladel Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise liitumistasu määrade kinnitamine“;
2) 8. septembri 2004 määrus nr 76 „Varemasustatud aladel Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise liitumistasu määrade kinnitamine“;
3) 1. detsembri 2004 määrus nr 94 „Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni põhitegevuspiirkonna varemasustatud aladel ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise liitumistasu määrade kinnitamine“;
4) 23. märtsi 2005 määrus nr 28 „Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni põhitegevuspiirkonna varemasustatud aladel ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise liitumistasu määrade kinnitamine“;
5) 8. juuni 2005 määrus nr 68 „Varemasustatud aladel Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise liitumistasu määrade kinnitamine“;
6) 15. märtsi 2006 määrus nr 19 „Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni põhitegevuspiirkonna varemasustatud aladel ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise liitumistasu määrade kinnitamine“;
7) 9. augusti 2006 määrus nr 67 „Varemasustatud aladel Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise liitumistasu määrade kinnitamine“;
8) 24. jaanuari 2007 määrus nr 11 „Varemasustatud aladel Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise liitumistasu määrade kinnitamine“;
9) 6. juuni 2007 määrus nr 58 „Varemasustatud aladel Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise liitumistasu määrade kinnitamine“;
10) 14. novembri 2007 määrus nr 93 „Varemasustatud aladel Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise liitumistasu määrade kinnitamine“;
11) 30. aprilli 2008 määrus nr 35 „Varemasustatud aladel Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise liitumistasu määrade kinnitamine“;
12) 27. mai 2009 määrus nr 55 „Varemasustatud aladel Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise liitumistasu määrade kinnitamine“;
13) 11. novembri 2009 määrus nr 81 „Varemasustatud aladel Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise liitumistasu määrade kinnitamine“;
14) 3. märtsi 2010 määrus nr 19 „Varemasustatud aladel Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise liitumistasu määrade kinnitamine“.
§ 8. Määrus jõustub 1. jaanuaril 2011.


Teenistus- ja välislähetusse saatmise kord – Riigi Teataja
Teenistus- ja välislähetusse saatmise kord
Teenistus- ja välislähetusse saatmise kord - sisukord
§ 4 Lähetuse aruandlus
§ 5 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
RT IV, 04.05.2018, 76
Vastu võetud 26.04.2018 nr 14
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 17 lõike 42 ja § 49 lõike 44 alusel.
(1) Riigisisene teenistuslähetus on Järva Vallavolikogu esimehe, vallavolikogu liikme, vallavanema ja Järva Vallavalitsuse liikme (edaspidi koos nimetatud lähetatav) saatmine kindlaksmääratud ajavahemikus täitma teenistusülesannet väljaspool alalise ametikoha asukohta või koolitusele väljaspool alalise ametikoha asukohta.
(2) Järva Vallavolikogu (edaspidi volikogu) esimees ja vallavanem otsustavad ise oma osalemise riigisiseses teenistuslähetuses.
(3) Riigisisesesse teenistuslähetusse saadetakse:
1) volikogu liige volikogu esimehe või tema asendaja otsuse alusel;
2) Järva Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) liige vallavanema või tema asendaja otsuse alusel.
(4) Välislähetus on lähetus välisriiki. Välislähetusse saadetakse:
1) volikogu esimees ja volikogu liige volikogu otsuse alusel;
2) vallavanem vallavalitsuse otsuse alusel;
(5) Teenistus- ja välislähetusse saatmisel arvestatakse olulisi asjaolusid, mis võivad takistada isikul lähetuses viibida. Isikut, kes on rase või kasvatab alla kolmeaastast või puudega alaealist last, võib lähetusse saata üksnes tema kirjalikul nõusolekul.
(6) Lähetatav (v.a lõikes 7 nimetatud isik) esitab lähetajale lähetustaotluse, milles märgib lähetuse sihtkoha, vastuvõtva asutuse, lähetuse kestuse ning lähetuse ülesande.
(7) Lähetustaotlust ja lähetuse aruannet ei pea esitama lähetatu, kes nimetatakse Järva valla delegatsiooni volikogu või vallavalitsuse poolt Järva valla põhimääruses sätestatud korras.
(8) Lähetuse ajaks säilitatakse volikogu esimehele, vallavanemale ja vallavalitsuse liikmele palk ja ametikoht.
(1) Volikogu esimehe ja vallavanema riigisisene teenistuslähetus vormistatakse vastavalt volikogu esimehe käskkirjaga ja vallavanema käskkirjaga, kui lähetus on mitmepäevane. Volikogu esimees ja vallavanem allkirjastavad ise oma käskkirja.
(2) Volikogu esimehe ja volikogu liikme välislähetus vormistatakse volikogu otsusega.
(3) Volikogu liikme riigisisene teenistuslähetus vormistatakse volikogu esimehe käskkirjaga.
(4) Vallavanema välislähetus vormistatakse vallavalitsuse korraldusega.
(5) Vallavalitsuse liikme teenistus- ja välislähetus vormistatakse vallavanema käskkirjaga.
(6) Välislähetuse otsuses või käskkirjas märgitakse lähetuse sihtkoht, organisatsioon, kuhu lähetatav suunatakse, lähetuse kestus, eesmärk ning lähetuskulude hüvitamise ja päevaraha määr.
(2) Volikogu esimehele ja volikogu liikmele hüvitatakse lähetusega seotud dokumentaalselt tõendatud sõidu- ja majutuskulu ning muu lähetusülesande täitmisega seotud kulu ja makstakse välislähetuses viibimise aja eest päevaraha Järva valla eelarves volikogule eraldatud vahenditest.
(3) Isikliku sõiduauto lähetuses kasutamise hüvitamisel hüvitatakse lähetusega otseselt seotud kulu, välja arvatud remondi- ja hoolduskulu, lähtudes tulumaksuseaduse § 13 lõike 3 punktist 2. Kulu hüvitatakse kulu tõendava dokumendi alusel. Majutuskulu hüvitatakse mõistlikus summas.
(4) Vallavanemale ja vallavalitsuse liikmele makstakse välislähetuses viibimise aja eest päevaraha Järva valla eelarves vallavalitsusele eraldatud vahenditest.
(5) Riigisisese teenistuslähetuse korral päevaraha ei maksta.
(6) Välislähetuse päevaraha suuruse määramisel lähtutakse tulumaksuseaduse §-st 13 ja Vabariigi Valitsuse määrusest „Ametniku teenistuslähetusse saatmise, lähetuskulude hüvitamise ning päevaraha maksmise tingimused ja kord ning päevaraha määr“.
(7) Kui vallavanemale ja vallavalitsuse liikmele maksab päevaraha muu isik või organisatsioon, on ta kohustatud esitama muu isiku või organisatsiooni kinnituse päevaraha maksmise kohta või ise kinnitama selle saamist ning päevarahana makstakse päevaraha määra ja muu isiku või asutuse makstava summa vahe.
§ 4. Lähetuse aruandlus
(1) Teenistus- ja välislähetusest saabumisel koostab lähetatu lähetuse aruande (lisa) ja esitab selle hiljemalt viiendal tööpäeval pärast lähetusest naasmist kinnitamiseks lähetajale. Lähetusaruanne sisaldab:
1) tegevusaruannet, milles peab kajastuma lähetuse sisu mahus, mis võimaldab hinnata lähetuse eesmärgi täitmist. Kui lähetus rahastatakse projekti summadest ja see on seotud projekti eesmärkide täitmisega, tuleb tegevusaruandes märkida projekti nimetus;
2) kuluaruannet, millele on lisatud kuludokumendid.
(2) Lähetaja kinnitab lähetuse aruande, kui lähetus vastas tegevusaruande põhjal eesmärgile ning kuluaruandes kajastuvad lähetusega seotud dokumenteeritud kulud.
§ 5. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
(1) Imavere Vallavolikogu 18.09.2014 määrus nr 30 „Volikogu liikme, vallavanema ja vallavalitsuse liikme teenistuslähetusse saatmise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Koeru Vallavolikogu 19.06.2015 määrus nr 13 „Vallavanema teenistuslähetusse saatmise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
Lisa Lähetuse aruanne


Saare valla lasteaed Siilike põhimäärus – Riigi Teataja
Saare valla lasteaed Siilike põhimäärus
Saare valla lasteaed Siilike põhimäärus - sisukord
§ 4 Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
§ 10 Töökorraldus
5 LASTEAIA PERSONALJA JUHTIMINE
7 ÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBEKUJUNDAMINE JA LÕPETAMINE
§ 21 Lasteaia ümberkorraldamine ja ümberkujundamine
§ 22 Tegevuse lõpetamine
RT IV, 03.01.2013, 24
Vastu võetud 08.12.2010 nr 7
21.08.2012 27.08.2012
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3 ja Saare Vallavolikogu 19.12.2000 otsuse nr 53 „Kohaliku omavalitsuse pädevusse antud küsimuste delegeerimine“ alusel.
Lasteasutuse nimi on Saare valla lasteaed Siilike.
1) Lasteasutuse asukoht on Voore küla Saare vald Jõgevamaa.
2) Lasteasutuse aadress on Voore keskus 6 Voore küla Saare vald 49324 Jõgevamaa.
3) Lasteasutuse tegevuskohad on Voore külas Voore keskus 6 ja Kääpa külas Siili kinnistu.
4) Lasteaia teeninduspiirkond on Saare valla haldusterritoorium.
5) Väljaspool teeninduspiirkonda elavaid lapsi võetakse vastu vabade kohtade olemasolul.
(2) Saare valla lasteaed Siilike (edaspidi lasteaed) on Saare Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus, mis juhindub oma tegevuses haridusseadusest, koolieelse lasteasutuse seadusest, teistest Eesti Vabariigis kehtivatest seadustest ja õigusaktidest, oma põhimäärusest ning Saare Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) ja vallavalitsuse õigusaktidest.
§ 4. Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
Lasteaia põhimääruse kinnitab ja teeb selles muudatusi vallavalitsus.
(1) Lasteaial võib olla oma sümboolika, milleks on logo.
(2) Lasteaed esitab vallavalitsusele kirjaliku taotluse sümboolika registreerimiseks, millele on lisatud kavandid koos kirjeldustega.
(3) Vallavalitsus vormistab sümbolite registreerimise oma korraldusega.
(2) Arengukavas määratakse lasteaia arendamise põhisuunad ja -valdkonnad, tegevuskava kolmeks aastaks ja arengukava uuendamise kord.
(3) Hoolekogu ja pedagoogilise nõukogu poolt heaks kiidetud arengukava kinnitab vallavolikogu.
1) lasteaiarühmad:
kolme kuni viieaastastele lastele;
viie kuni kuueaastastele lastele;
kuue kuni seitsmeaastastele lastele;
2) liitrühm kahe kuni seitsmeaastastele lastele.
(2) Sobitusrühma, erivajadustega laste rühma ja liitrühma moodustamise otsustab vajadusel vallavalitsus lasteaia direktori ettepanekul.
(4) Õppekava läbinuile väljastab lasteaed koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused.
(2) Lasteaia tegevus- ja päevakavad, sealhulgas rühmade tegevus- ja päevakavad kinnitab direktor.
(1) Lasteaia lahtioleku aja, aastaringse või hooajalise tegutsemise ja selle erisused otsustab vallavalitsus, lähtudes hoolekogu ettepanekust.
(2) Lasteaia ajutise sulgemise ruumide remondiks, personali puhkuse ajaks või muudel põhjustel otsustab vallavalitsus hoolekogu ettepanekul või hoolekoguga kooskõlastades.
(1) Laste lasteaeda vastuvõtmise ja väljaarvamise korra kehtestab vallavalitsus.
(2) Lastel on lasteasutuses õigus vaimselt ja füüsiliselt tervislikule keskkonnale ja päevakavale, eneseusaldust ja vaimset erksust toetavale tegevusele ning pedagoogide igakülgsele abile ja toetusele alushariduse omandamisel.
2) nõuda sobivate tingimuste loomist laste mitmekülgseks arenguks ja kasvamiseks, aidates igakülgselt kaasa nende tingimuste loomisele;
5) pöörduda õpetamist ja kasvatamist puudutavate küsimuste korral hoolekogu, direktori või vallavalitsuse poole.
4) tegema lasteaia pedagoogidega koostööd lapse arengu toetamiseks, osalema arenguvestlusel, kus selgitab pere seisukohad ja ootused lapse arengule;
5) katma õigeaegselt täies ulatuses lapse toidukulu ja muud kulud vallavalitsuse kehtestatud määras ja korras.
5. peatükk LASTEAIA PERSONALJA JUHTIMINE
(1) Lasteaia töötajad (edaspidi personal) on pedagoogid ( direktor, õpetajad, logopeed), tervishoiutöötaja ning õpetajaid abistavad töötajad.
(2) Personali koosseisu määrab lasteaia direktor, lähtudes haridus- ja teadusministri määrusega kinnitatud koolieelse lasteasutuse personali miinimumkoosseisust, kooskõlastades koosseisud vallavalitsusega.
(3) Pedagoogid kuuluvad lasteaia pedagoogilisse nõukogusse.
(4) Personali töötasustamise alused kinnitab vallavolikogu.
(5) Töölepingud personaliga sõlmib, peatab, muudab ja ütleb üles direktor.
(1) Personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks käesoleva põhimääruse, töösisekorra eeskirja, töölepingute ja ametijuhenditega.
(2) Personalil on õigus:
1) tagama lasteaias tervisliku ja turvalise kasvukeskkonna ning hoolitsema lapse tervise eest tema lasteaias viibimise ajal;
4) tagama lasteaia vara sihipärase kasutamise ning säilimise;
5) jälgima lasteaia territooriumi, ruumide ja sisseseade seisukorda, töökaitse- ja tuleohutus vahendite korrasolekut. Puuduste ilmnemisel tuleb koheselt rakendada ohutusabinõusid.
(4) Pedagoogid on kohustatud:
1) looma tingimused laste kasvamiseks ja arenemiseks, hoolitsema laste tervise ja elu eest lasteaias;
2) nõustama lasteaias käivate laste vanemaid ja teeninduspiirkonnas elavate koduste koolieelikute vanemaid nende soovil õppe-ja kasvatusküsimustes;
3) osalema pedagoogilise nõukogu koosolekutel.
(1) Lasteaia tööd juhib direktor, kelle kinnitab ametisse ja vabastab ametist vallavalitsus. Töölepingu direktoriga sõlmib, muudab ja ütleb üles vallavanem või tema poolt volitatud ametiisik.
(3) Direktor on lasteaia seadusjärgne esindaja oma töölepingu kehtivuse ajal.
1) kannab vastutust lasteaia arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase, sihipärase ja otstarbeka kasutamise ning eelarve täitmise eest;
2) koostab ja esitab hoolekoguga kooskõlastatult lasteaia eelarve projekti valla õigusaktides kehtestatud korras ja tähtaegadel;
5) kinnitab lasteaia tegevus- ja päevakava ning pedagoogilise nõukogu ettepanekul lasteasutuse õppekava, võttes arvesse hoolekogu arvamuse;
6) korraldab lasteasutuse valduses oleva vara valdamist, kasutamist ja käsutamist ning vastutab selle heaperemeheliku kasutamise ja säilimise eest;
7) kinnitab töötajate ametijuhendid ning sõlmib, peatab, muudab ja ütleb üles töölepingud lasteaia personaliga;
13) kinnitab sisehindamise aruande peale selle kooskõlastamist hoolekogu ja vallavalitsusega;
14) vastutab raamatupidamisele tööks vajalike dokumentide ja informatsiooni õigeaegse edastamise eest;
15) esitab kord aastas vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate lasteaia õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest;
Pedagoogid kuuluvad lasteasutuse pedagoogilisse nõukogusse, mille ülesanne on planeerida, analüüsida ja hinnata õppe- ja kasvatustegevust ning teha direktorile, hoolekogule ja vallavalitsusele ettepanekuid õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks.
(2) Lasteaia hoolekogusse kuuluvad õpetajate esindaja, iga rühma vanemate esindaja ning vallavalitsuse esindaja.
(6) Hoolekogu koosseis kinnitatakse kaheks aastaks . (jõustus 27.08.2012)
6) teeb vallavalitsusele ettepaneku lasteaia aastaringse või hooajalise tegutsemise kohta;
(11) Hoolekogu koosolekust etteteatamise aeg hoolekogu liikmetele ja lasteaia direktorile on vähemalt seitse kalendripäeva.
(12) Hoolekogu otsuste täitmist korraldab lasteaia direktor koostöös vallavalitsusega.
(1) Lasteasutuse valduses olev vara on Saare valla omand.
(2) Lasteaia valduses oleva vallavara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt vallavolikogu poolt kehtestatud korrale.
(3) Lasteaia vara ja rahaliste vahendite kasutamist kontrollib vallavalitsus.
(1) Lasteaia eelarve kinnitab vallavolikogu valla eelarve koosseisus.
(2) Lasteasutuse kulud kaetakse kinnitatud eelarve alusel. Osa lasteasutuse muudest kuludest katavad vanemad vallavolikogu poolt kehtestatud määras.
1) Lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse ning asjaajamise keel on eesti keel.
2) Lasteaia asjaajamine reguleeritakse asjaajamiskorras, mille kinnitab direktor oma käskkirjaga.
3) Lasteasutus täidab kohustuslikke õppe-ja kasvatustegevuse alaseid dokumente haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud korras.
7. peatükk ÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBEKUJUNDAMINE JA LÕPETAMINE
§ 21. Lasteaia ümberkorraldamine ja ümberkujundamine
(1) Lasteaia korraldab ja kujundab ümber vallavalitsus vallavolikogu otsusel seadusega ette nähtud korras.
(2) Ümberkorraldamise või ümberkujundamise tulemusel moodustatud lasteasutusele taotletakse koolitusluba.
§ 22. Tegevuse lõpetamine
(1) Vallavalitsus on kohustatud algatama lasteaia tegevuse lõpetamise, kui:
(2) Lasteaia tegevuse lõpetamise korral tagab vallavalitsus lastele võimaluse jätkata lasteasutuse teenuse kasutamist teises lasteasutuses.
Määrus jõustub 01. jaanuaril 2011. aastal.


text:
Kus toimub kohtumenetlus ning kellel on õigus viibida selle juures?
Kohtumenetlus toimub tavaliselt selles piirkonnakohtus, kelle tööpiirkonnas kuritegu toime on pandud. Kohtumenetlus on avalik, välja arvatud teatavate seksuaalkuritegude puhul ning selliste juhtumite puhul, mille puhul kahtlustatav on noor, ning riikliku julgeoleku vastaste kuritegude puhul. Kogu kohtumenetlus või osa sellest võidakse ka teatavatel muudel juhtudel kuulutada kinniseks. Kohtusaalist võib välja saata kõik isikud, kes segavad kohtumenetlust või mõjutavad tunnistajaid.
Kes teeb kohtuotsuse?
Tavaliselt koosneb kohus kohtu eesistujast – kes on jurist – ja kolmest rahvakohtunikust. Rahvakohtunikud ei ole kvalifitseeritud juristid, vaid nad nimetab piirkonnakohtu tööpiirkonna omavalitsuse juht. Lisaks viibib kohal protokolliv kohtusekretär. Piirkonnakohtu ametnikud istuvad ühe laua taga, süüdistaja teise laua taga ning teie ja teie kaitsja istute kolmanda laua taga. Kohal viibivad tunnistajad istuvad eraldi laua taga.
Mis juhtub, kui kohtumenetluse käigus ilmneb uut teavet?
Kui kohtumenetluse käigus ilmnevad uued asjaolud, võib prokurör süüdistusakti muuta. Kui te tunnistate end süüdistuse teatavates punktides süüdi, siis võib see tähendada, et prokurör ei pea nende punktidega seoses esitama teie vastu nii üksikasjalikke tõendeid. Kuid kui te tunnistate end süüdi, ei ole teil siiski võimalik pidada prokuröriga läbirääkimisi kergema karistuse saamiseks.
Kergemate õigusrikkumiste puhul, milles te tunnistate end süüdi, võib asja üle otsustada, ilma et te peaksite kohal viibima. Üldjuhul peate te siiski isiklikult kohal olema. Kui te ei osale kohtuistungil, võib kohus määrata teile karistuseks tingimusliku rahatrahvi või otsustada, et politsei peab teid kohale toimetama. Tingimuslik rahatrahv on eelnevalt kindlaksmääratud rahasumma, mille te peate ära maksma.
Kas ma saan kasutada tõlgi abi?
Kui te ei mõista rootsi keelt, on teil õigus saada abi tõlgilt, kes tõlgib ära kõik, mis kohtumenetluse käigus öeldakse. Sel juhul on oluline anda piirkonnakohtule piisavalt varakult enne kohtumenetluse algust teada, et te vajate tõlki. Tõlk viibib tavaliselt kohtusaalis kohal, kuid võimalik on pakkuda tõlketeenust ka telefoni teel.
Kas mul võib olla advokaat ja kas mul peab olema advokaat?
Advokaadi määramine ei ole kohustuslik ning teil on õigus end ise kaitsta. Kui teil on õigus kasutada riikliku kaitsja abi ja te ei ole esitanud vastuväiteid selle suhtes, et teile määratakse advokaat, määrab kohus teile advokaadi, kes tegutseb teie riikliku kaitsjana. Kui te soovite kasutada konkreetse advokaadi abi, peate te sellest kohut eelnevalt teavitama. Kui te ei ole oma advokaadiga rahul, võib teatavatel tingimustel olla võimalik vahetada oma riiklikku kaitsjat.
Kas ma võin kohtumenetluse käigus sõna võtta ning mis juhtub, kui ma seda ei tee?
Süüdistataval on alati õigus võtta kohtumenetluse ajal sõna. Samas teisest küljest ei ole te kohustatud rääkima. See, kas kasulik on rääkida või vaikida, sõltub konkreetsest juhtumist. Süüdistatav ei anna ühtegi vannet ning ta ei ole kohustatud rääkima tõtt. Kui te ei räägi tõtt ning prokurör või kohus avastavad selle, võib see mõjutada kõigi teie ülejäänud ütluste usaldusväärsust.
Mis toimub tõenditega?
Enne kohtumenetluse algust on teil õigus tutvuda prokuröri tõenditega. Tunnistajaid, keda kavatsetakse kohtumenetluse ajal küsitleda, peab küsitlema ka eeluurimise ajal ning nende ütluseid tuleb uurimistoimikus täies mahus tsiteerida. Teil on õigus esitada oma advokaadi kaudu prokuröri kutsutud tunnistajatele küsimusi ning vaidlustada nende esitatud teavet.
Soovi korral võite te esitada oma tõendeid. See hõlmab nii tunnistajaid kui ka dokumente jne. Ka teie kutsutud tunnistajaid peaks politsei eeluurimise ajal küsitlema. Kui neid tunnistajaid ei ole varem küsitletud, võib prokurör nõuda, et kõigepealt peaks neid küsitlema politsei, s.t kohtuistung võidakse lükata edasi ning see võib toimuda teisel päeval. Teie kutsutud tunnistajaid küsitleb kõigepealt teie advokaat, kuid nii prokuröril kui ka kohtul on õigus esitada neile tunnistajatele küsimusi.
Kohtul on õigus lükata tagasi tõendid, mis ei ole juhtumi puhul asjakohased. Tõenditel, mis näitavad, et te olete korralik inimene, või muudel iseloomustavatel tõenditel on tavaliselt väike väärtus või puudub selline väärtus üldse.
Kuidas kohtumenetlus algab?
Kohtumenetluse alguses loeb prokurör ette süüdistused, milles ta väidab teid süüdi olevat. Seejärel esitab kuriteoohvri advokaat kahjunõude. Teie advokaat ütleb kohtule, kas te tunnistate end süüdi kuriteos, milles teid süüdistatakse, ning milline on teie vastus kahjunõudele.
Seejärel räägib prokurör üksikasjalikumalt sellest, mis tema arvates juhtus, ning analüüsib kõiki kirjalikke tõendeid. Seejärel on teie advokaadil võimalus esitada oma arusaam juhtunust ja analüüsida kirjalikke tõendeid.
Kuidas küsitletakse mind ja kuriteoohvrit?
Kui kohal viibib kuriteoohver (kannatanud pool), siis küsitletakse seejärel teda. Küsitlemist alustab prokurör, kuid kuriteoohvrile võivad küsimusi esitada nii kuriteoohvri advokaat, teie advokaat kui ka kohus. Kui kuriteoohvri küsitlemine on lõppenud, on teie kord ütlusi anda. Soovi korral on teil õigus rääkida enda eest enne seda, kui prokurör hakkab teile küsimusi esitama. Teile võivad küsimusi esitada ka teie advokaat, kuriteoohvri advokaat ja kohus.
Kuidas toimub tunnistajate küsitlemine?
Kui teie küsitlemine on lõppenud, on aeg küsitleda tunnistajaid. Kõigepealt küsitletakse prokuröri kutsutud tunnistajaid ning seejärel teie kutsutud tunnistajaid. Tunnistajatele võivad küsimusi esitada nii prokurör, advokaadid kui ka kohus. Kogu küsitlemine – nii kuriteoohvri, teie kui ka tunnistajate küsitlemine – salvestatakse audiovisuaalselt.
Minu isiklike asjaolude uurimine
Pärast tõendite uurimist on aeg tutvuda teie isiklike asjaoludega. See tähendab, et uuritakse teie rahalist seisu, eluaseme olukorda, perekonnaseisu, mis tahes ainete kuritarvitamisega seotud probleeme ning varasemaid süüdimõistmisi Rootsis või muudes riikides. Seda tehakse eesmärgiga uurida, milline karistus oleks kõige asjakohasem, pidades silmas teie juhtumi puhul olemasolevaid võimalusi.
Kuidas kohtumenetlus lõpeb?
Kohtumenetluse lõpus esitavad prokurör, kuriteoohver või tema õigusnõustaja ning lõpuks teie advokaat lõppsõna. Nii prokurör kui ka advokaadid esitavad oma väited selle kohta, kuidas kohus antud asjas otsustama peaks ning milline karistus tuleks teile süüdimõistmise korral määrata.
Millal ja kuidas saan ma teada, mida kohus otsustas?
Kohus võib teha otsuse kas samal päeval pärast arutelu või anda kohtuotsusest teada umbes nädala pärast. Kohtuotsuse väljakuulutamine tähendab, et kohus loeb teie juuresolekul ette kohtuotsuse kokkuvõtte. Kui kohtuotsus tehakse teatavaks mõnel muul päeval pärast kohtuistungit, ei pea te kohale minema ning kohtuotsus saadetakse teile ja teie advokaadile. Kohtuotsus on alati kirjalik.
Millise karistuse võib määrata?
Vangistus – kindlaksmääratud kestusega, mis võib minimaalselt olla 14 päeva ja maksimaalselt 18 aastat, või eluaegne. Vanglakaristust, mis on pikem kui kuus kuud, kantakse kinnipidamisasutuses. Lühemat vanglakaristust võib teatavatel tingimustel kanda elektroonilise jälitusseadme kasutamisega.
Kaitsev kriminaalhooldus – järelevalve tegemine teatava aja, tavaliselt ühe aasta jooksul, millele järgneb kahe aasta pikkune katseaeg. Seda karistust võib kombineerida rahatrahvi, maksimaalselt kolme kuu pikkuse vangistuse, üldkasuliku töö ja/või võõrutus- või haiguse raviga.
Tingimuslik karistus – alla kahe aasta pikkune katseaeg. Tingimuslikku karistust kombineeritakse tavaliselt rahatrahvi või üldkasuliku tööga.
Rahatrahv – konkreetne kindlasummaline rahatrahv või vahenditest sõltuv rahatrahv, mis on seotud kuriteo raskusastme ja teie päevase sissetulekuga. Minimaalne kindlasummaline rahatrahv on 200 Rootsi krooni (umbes 20 eurot) ja minimaalne vahenditest sõltuv rahatrahv on 30 trahvi päevaühikut suurusega 50 Rootsi krooni (umbes 150 eurot).
Üldkasulik töö – kombineerituna kaitsva kriminaalhooldusega või tingimusliku karistusega. See tähendab tasustamata töö tegemist oma vabal ajal konkreetse arvu tundide ulatuses (40–240 tundi).
Erihooldus – ainete kuritarvitajad võib saata ravile seoses nende sõltuvusega ning isiku, kes kannatab tõsise vaimse häire all, võib suunata kohtumeditsiinilisele psühhiaatriaravile.
Noorte suhtes võib kasutada ka muid karistusi: noorte õigusrikkujate rehabilitatsiooniteenistuse kasutamine ja noorte hoolekande kohaldamine.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus


Мементо 1998 F
ГлавнаяЭстония 1940 - 1991СпискиКоллекцияВыставки и событияКто мыМагазинProjektidКонтакт	F	< Предыдущая
There are no translations available.FABER, Arnold, Juhan, s. 1909 Tartu, arr. 23.02.45 Tartumaa Rongu v. Rongu k., Valga 3, trib. 27.07.46 §58-1a, 58-11, 10a. [ar 13685]
FABRITSNIKOV, Anfiloogi, Ivan venelane, s. 1907 Tartumaa Kastre-Vonnu v. Peresaare k., 3 kl., tööline, arr. 22.10.44 Tallinn, Tehnika 12-6, trib. 09.11.44 §58- 1b, 58-10-2, 10+5. Läks üle Saksa poolele. [ar 27481]
FAHLBERG, Robert, Artur s. 1902. [vt. Falberg, Robert, Artur]
FAHRMANN, Johannes, Juhan, s. 1882 Läänemaa Passlepa v., 3 kl., kalur, arr. 12.02.45 Haapsalu, Vee 6, erin. 15.02.46 §58-1a, 58-11, 5a, vab. 22.02.50, suunati vanadekodusse SM järelvalve alla. [ar 24415]
FALBERG, Robert, Artur voimalik ka Fahlberg sakslane, s. 1902, arr. 30.06.41 Tallinn, Narva mnt. 10-12 §58-3, 58-6; Permi obl. Ussollag, surn. 30.01.42. Spionaaž. [ar 3373-E]
FAUST, Verner, Karl sakslane, s. 1920 Harjumaa Harku v., 5 kl., sadulsepp, arr. 14.08.41 Tallinn, Kauba 12-3 §58-6. Kahtlustati spionaažis. Vahepeal oli kadunud, leiti Tallinnas 1948 a., juurdlus lopetati aegumise tottu. [ar 1701-E]
FEDORT?ENKO, Stepan, Iovi ukrainlane, s. 1899 Poltaava kub, korgharidus, insener, arr. 10.06.49 Johvi, erin. 26.11.49 §58-10 lg.2, 58-11, asumisele, 24.08.55 vabastada; Krasnojarski krai. Nouk.vastase org. liige 1936-37. [ar 1395-E]
FEDOTOV, Grigori, Dorofei venelane, s. 10.11.15 Tveri kub. Novosokolniki ringk, 7 kl., talunik, arr. 04.10. 44 Tallinn, Köleri 14-10, trib. 23.11.44 §58-1a, 10+5, vab. 1956. Oli Saksa sojaväes. [ar 28867]
FEDOTOV, Viktor, Ivan venelane, s. 1915 Tallinn, 3 kl, arr. 03.11.41 Sormovo, Bugristaja 5-1, trib. 14.12.41 §58-10 lg.2, 58-2; surmaotsus, 04.01.42 surmaotsus muud. 10+5 a. Oli Punaarmees, nouk. vastane agitatsioon. [ar 28238]
FEDOTOV, Vladimir, Ivan venelane, s. 05.03.59 Uljanovski obl. Ve?kaimi raj, eluk. sama, keskharidus, arr. 25.08.77, ENSV ÜK otsus 22.11.77 §E15, 81, suunati sundravile. Üritas pogeneda Soome. [ar 29099]
FEIL, Alfred, Liisa, s. 1911 Virumaa Avanduse v., eluk. sama, 2 kl., tööline, arr. 18.06.43, trib. 22.06.43 §19-58-1b, 10+3. Oli Punaarmees, tahtis end vangi anda sakslastele. [ar 27273]
FEKLISTOV, Grigori, Anton venelane, s. 1898 Tartumaa Kallaste v., 4 kl., kalur, arr. 02.05.45. Tallinn, Kopliranna 27 §58-1a, vab. eeluurimiselt 10.10.45. Koostöö sakslastega. [ar 2504-E]
FEKLISTOV, Zinon, Ivan, s. 1917 Kallaste, 6 kl., rätsep, arr. 06.11.43 Tallinn, trib. 30.12.43 §58-10 lg.2, 7+3. Oli Punaarmees, noukogudevastane agitatsioon. [ar 28412]
FELDMANN, Valter, Jüri, s. 1908 Viljandimaa Olustvere v., 4 kl., mehaanik, arr. 26.03.52 Tallinn, Auru 2-2, trib. 29.05.52 §58-1a, 58-11, 25+5. Oli Omakaitses. [ar 16164]
FELDSTÖM, Eugen, Arthur venelane, s. 1909 Moskva, 9 kl., sadamas ekspediitor, arr. 30.12.44 Tallinn, Raua 27-6, trib. 09.08.45 §58-3, 10+3. Töötas tööjou värbamise börsil. [ar 8132]
FELDT, Pauliine, Jaan, s. 21.03.1886, eluk. Järvamaa Kareda v. Koordi k., juhutööline, arr. 1949; Paide, Narva, Valga, vab. 1950. Oli uusmaasaaja 1946. Ta oli eluaeg üksik naisterahvas. Voibolla, et ta kasutas talus meestööjoudu. Kohut ei olnud, varandus voeti ära. Valga laagris 6 kuu möödudes öeldud, et sa ise oled tulnud, void koju minna. Surn. 03.09.65 Järva mk. [kl]
FELDT, Richard, Johannes, s. 1896 Tallinn, 6 kl., kauplusetöötaja, arr. 19.07.41 Tallinn, Söödi 5-9, erin. 11.04.42 §58-10 lg.2, 5a.; Irkutsk, surn. 04.08.42. [ar 1218-E]
FELIKS, Harald, Jaan, s. 1912 Viru mk., eluk. sama, 4 kl, arr. 26.08.41, trib. 03.09.41 §58-10 lg.1, 10a. Süüdistati nouk. vastases agitatsioonis. [ar 28075]
FELSCH, Helmut, Roman sakslane, s. 1895 Tallinn, kesk., raamatupidaja, arr. 28.01.41 Tallinn, Suurtüki 23-8, §58-13, vab. 23.03. 41. Asus ümber Saksamaale. [ar 1601-E]
FEODOROV, Aleksei, Elena, s. 1915 Tallinn, 5 kl., kütja, arr. 18.10.42 Tallinn, Väike-Karja 1-17, trib. 30. 10.42 §58-1b, 10+5. Oli Punaarmees, läks üle sakslaste poolele. [ar 27231]
FEODOROV, Pavel, Pjotr venelane, s. 1907 Peterburi, kesk., laevakapten, arr. 22.06.50 Tallinn, Weizenbergi 2-8, kohaliku JK otsus 13.11.50 §58-1a, 10a.; Tallinna vangla, vab. 07.02.55. Süüdistati välisraadio kuulamises ja noukogudevastases propagandas. [ar 3256-E]
FERCHEN, Paul, Ernest s. 16.07.11 Vorumaa Räpina v. Vabriku k., 4 kl., kingsepp, arr. 22.01.43 Tallinn, Villardi 26-1, trib. 21.02.43 §58-1b, 10+5. Oli Punaarmees, tahtis üle minna sakslaste poolele. Avaldatud uuesti. [ar 27282]
FILATOV, Sergei, Peeter venelane, s. 1900 Peterburi kub. Jamburi ringk, 6 kl., tööline, arr. 25.06.44 Valga, trib. 03.08.44 §58-10 lg.2, 8+3; Kemerovo obl, 2. kohus 16.04.46, paragr. 58-10 lg.1, 10+5, vab. 05.03.55. Noukogudevastane agitatsioon. [ar 3847-E]
FILIN, Ivan, Ivan venelane, s. 07.08.19 Eesti, eluk. sama, 6 kl., plekksepp, arr. 04.03.38, trib. 28.06.38 §58-6; surmaotsus. Süüdistati seotuses noukogudevastase luurega. [ar 28063]
FILIPOV, Dimitri, Jegor, s. 1903 Peterburi kub. Strugi Krasnoje as., arr. 19.07.45 Vormsi saar Suuremoisa k., trib. 08.09.45 §17-58-1a, 58-11, 10a. [ar 10970]
FILIPOV, Voldemar, Georg, s. 1910 Tallinn, keskharidus, meister, arr. 01.02.42 Leningrad, Moika 38-16, surn. 09.02.42. Üritas läbida rinnet. [ar 29018]
FILIPPOV, Boriss, Ivan venelane, s. 1918 Narva, algharidus, tööline, arr. 02.09.38 Narva, Kalevivabriku 22-15, trib. 07.12.38 §58-6 lg.1; surmaotsus. Oli piiriületaja. [ar 28943]
FILIPPOV, Dmitri, Andrei venelane, s. 1896 Narva, 9 kl., kontoriametnik, arr. 22.01.45 Tapa, Esplanaadi 12, trib. 15.06.45 §58-1a, 10+3; Karaganda obl. Karlag. Oli poliitpolitseis. [ar 8121]
FILIPPOV, Feodor, Luka, s. 1890 Peterburi kub, arr. 10.08.45 Järvamaa Aegviidu a-k, trib. 18.12.45 §17-58- 1a, 58-11, 10a. [ar 11240]
FILIPPOV, Peeter, Ivan venelane, s. 13.07.1898 Pihkva, 7 kl., mehaanik, arr. 29.04.47 Tartu, Paju 12-1, erin. 18.10.47 §58-1a, 10a. [ar 22700]
FILIPPOV, Vladimir, Nikolai s. 1928 Pärnumaa Laiksaare v. Uuemaa k., eluk. Kilingi-Nomme raj. Massiaru kn. Urissaare k., 6 kl., traktorist, arr. 21.09.53 Uuemaa k., ENSV ÜK otsus 23.12.53 §58-10, 58-2, 182, 10+5. Avaldatud uuesti. [ar 18299]
FILIPS, Leo, Harri ka Philips, s. 13.03.28 Valgamaa Kuigatsi v., 10 kl, arr. 16.06.49 Tartu, Linda 31-1, erin. 26.11.49 §17-58-8, 59-3, 25a.; Komi ANSV Intalag, vab. 02.07.56. Elas illegaalselt. [ar 23315]
FINK, August, Jaak, s. 1912 Viljandimaa Olustvere v., 4 kl., tööline, arr. 24.11.44 Suure-Jaani, Pärnu mnt. 8, trib. 14.06.45 §58-1a, 58-11, 15+5; Permi obl. Pono?lag, surn. 07.01.48. Oli Omakaitses. [ar 6905]
FINN, Rudolf, Jakob, s. 07.04.1897 Kärdla, arr. 06.06. 45 Tallinn, Müürivahe 31-2, trib. 20.11.45 §58-10, 10a. [ar 10973]
FISKAR, William, Jakob, s. 14.04.1890 Tallinn, korgharidus, pangaametnik, arr. 20.12.40 Tallinn, Paldiski mnt. 3-46 §58-4, 58-13, 58-11, vab. 20.03.41. Saadeti ümberasujana Saksamaale. Endine EV staabiohvitser. Osales 1924. a. 1. dets. ülestousu mahasurumises. (Toimikus on dokumente 1. dets. 1924. a. ülestousu kohta.). [ar 1638- E]
FJODOROV, Aleksei, Vassili venelane, s. 1928 Novgorodi obl. Valdai raj, 4 kl., tööline, arr. 06.02.47 Tartu, Vabriku 3-36 §59-3; Tartu vangla nr. 3, vab. 25.09.47. Röövimine. [ar 1054-E]
FJODOROV, Dmitri, Semjon venelane, s. 1908 Voroneži kub. Doni ringk, 8 kl., raamatupidaja, arr. 08.10.44 Paldiski, Pallaste mois, trib. 07.12.44 §58-2, 58-3, 7+3. Süüditati koostöös sakslastega. [ar 28937]
FJODOROV, Gennadi, Vassili venelane, s. 05.03.19 Petrograd, algharidus, kokk, arr. 16.06.50 Virumaa Johvi v. Sompa as., kohaliku JK otsus 03.02.51 §58-10 lg.1, 1a.; Tallinna vangla, vab. 13.10.52. Noukogudevastane propaganda. [ar 3240-E]
FJODOROV, Ivan, Zahhar, s. 1910 Narva, eluk. sama, 6 kl., teenistuja, arr. 10.04.46, trib. 24.07.46 §58-1a, 58-11, 10+3. [ar 28745]
FJODOROV, Vladimir, Mihhail, s. 1911 Riia, 5 kl., ametnik, arr. 17.08.44 Petserimaa Petseri v., trib. 23. 11.44 §58-1a, 10+5; Krasnojarski krai Norillag, vab. 20.08.54. Süüdistati koostöös sakslastega. [ar 5690]
FLUSS, Nikolai, Jakob, s. 02.11.1890 Vorumaa Vastseliina v. Plessi k, eluk. sama, 4 kl., pollumees, arr. 11. 02.41, trib. 28.05.41 §58-10 lg.1, 8+2; Permi obl. Ussollag, surn. 25.03.42. Ei toetanud Lauristini kandidatuuri. Avaldatud uuesti. [ar 25456]
FOCKEN, Helene, Aleksander s. 1878. [vt. Foken, Helene, Aleksander]
FOELSCH, Verner, Helmut, s. 1921 Pärnu, kesk., elektrik, arr. 28.06.41 Pärnu, Supeluse 8 §58-4, 58-10, 58-11; Permi obl. Ussollag, surn. 28.10.41. Kaitseliit. Oli üks noorkotkaste juhte. [ar 3360-E]
FOKEN, Helene, Aleksander ka Fokken, Focken sakslane, s. 1878, arr. 26.06.41 Tallinn, Vana-Posti 6-8 §58-6; Permi obl. Ussollag, surn. 31.08.41. Kontrrevolutsiooniline tegevus. [ar 3427-E]
FOKIN, Kelsi, Ivan venelane, s. 1919 Vologda kub, 6 kl, arr. 14.07.45 §58-1b. Soja ajal jäi sakslaste kätte sojavangi. Süüdistus ei leidnud kinnitust ja 28.09.46.a. ta vabastati. [ar 2968-E]
FOKKEN, Helene, Aleksander s. 1878. [vt. Foken, Helene, Aleksander]
FOMIN, Ivan, Mihhail venelane, s. 14.11.1887 Tveri kub, arr. 14.06.41 Narva, Uus liin 59-2; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 12.10.41. Majaomanik. [ar 386-E]
FRANZ, Evald, Aleksander s. 27.08.31 Tartu, 3 kl., lukksepp, arr. 03.06.49 Tartu, Tähe 84-2, trib. 19.11.49 §58-1a, 58-11, 10a, vab. asum. 08.06.54. Avaldatud uuesti. [ar 23300]
FRANTS, Mats, Julius, s. 03.10.06 Pärnumaa Koonga v., keskharidus, farmatseut, arr. 20.01.41 Tartu, Hermanni 2-2, erin. 12.01.44 §58-2, 58-13, 58-11, 10a.; Kirov; Gorki obl. Unžalag, surn. 21.02.44. Oli Kaitseliidus. Kuulus noukogudevastasesse organisatsiooni "Tasuja". [ar 23373]FRANTSUZOV, Ivan, Vassili venelane, s. 1921 Petserimaa Satserinna v., eluk. sama, 2 kl., pollutööline, arr. 20.09.44, trib. 08.12.44 §58-1a, 10+5; Omsk. Oli Omakaitses. [ar 16961]
FREI, Artur, August, s. 1904 Narva, eluk. Narva, Kapi 3, 3 kl., tööline, arr. 02.05.38, trib. 17.03.39 §58-6; surmaotsus. Riigipiiri ületamine. [ar 24765]
FREI, Harri, Julius, s. 1910 Vorumaa Vastseliina v., eluk. sama, arr. 07.06.50, erin. 17.10.50 §58-1a, 58-11, 25a, väh. 10 a; Komi ANSV Ret?lag, vab. 31.10.56. [ar 3085]
FREIBACH, Herman, Johan, s. 1911 Valga, 4 kl., talupidaja, arr. 12.05.47 Viljandimaa Viljandi v., trib. 05.01. 49 §58-1a, 25+5. Teenis Saksa sojaväes. Püüdis pogeneda Leedust Poolasse. [ar 28139]
FREIBERG, Aleksander, Joan, s. 1902 Tartumaa Alatskivi v., algharidus, talunik, arr. 12.02.45 Peipsiääre v. §58-1a, 58-11, surn. 18.07.45. Oli Omakaitses. [ar 2503-E]
FREIBERG, Edgar, Eduard, s. 1906 Nootsaar, töötu, arr. 10.01.41 Tallinn, Kalevi 42-6, vab. 14.01.41. Oli arreteritud ekslikult samanimelise isiku asemel. [ar 1958-E]
FREIBERG, Eduard, Gustav, s. 1907 Hiiumaa Korgessaare v. Kurisu k., eluk. sama, 4 kl., talunik, arr. 24.11.44, trib. 22.08.45 §58-1b, 20+5. Koostöö sakslastega. [ar 8802]
FREIBERG, Johannes, Karl, s. 09.09.07 Tartumaa Kuremaa v., arr. 27.08.45 Laiuse v. Rava k., trib. 19. 11.45 §17-58-1b, 58-11, 10a. [ar 10984]
FREIBERG, Karl, Gustav, s. 28.02.13, eluk. Nomme, Tähe tn., arr. 07.45; Koloma, vab. 1954. Omakaitse. Surn. 1979 Raasiku. [kl]
FREIBERG, Karl, Gustav, s. 1913 Tartumaa Meeksi v., arr. 07.07.45 Tallinn-Nomme, Kaare 17-3, trib. 08. 02.46 §58-1a, 58-11, 10+5; Magadani obl, vab. 18.11. 53. Avaldatud uuesti. [ar 11404]
FREIBERG, Roman, Jakob, s. 1902 Pärnu, kesk., meremees, arr. 01.02.41 Tallinn, Müürivahe 23-4, vab. 04.02.41. Süüdistati salakauba veos. [ar 1892-E]
FREIMAN, Alfred-Johannes, Lilli, s. 1906 Tartumaa Ropka v., 3 kl., raudteetööline, arr. 17.04.51 Tähtvere v. Kirsi k., trib. 28.06.51 §17-58-1a, 58-11, 25+5, vab. 16.08.55. Oli Omakaitses. [ar 15816]
FREIMAN, Eduard, August, s. 11.05.12 Järvamaa Lehtse v., 6 kl., el.keevitaja, arr. 27.03.51 Tapa, Pioneeri 3, trib. 07.06.51 §17-58-1a, 58-11, 25+5; Komi ANSV Minerallag, vab. 02.58. Oli Omakaitses. [ar 15836]
FREY, Lia, Aksel, s. 23.10.28 Petserimaa Mäe v. Voopsu a-k. Tallinna 5. KK VIII kl. opilane, arr. 22. 05.46 Tallinn, Kunderi 30-3, trib. 24.10.46 §19-58-9, 58-10, 58-11, 8a.; Komi ANSV Intalag, vab. 03.54. Tallinna 5. KK opilasorganisatsioonis. [ar 30]
FREYMANN, Benita s. Viljandimaa Pajusi v., eluk. Tallinn, Raua tn. Keskharidus, koduperenaine, arr. 1941 §58; Permi obl. Noroblag, vab. 1956. [kl]
FRIDBERG, Swiatoslaw, Stanislaw poolakas, s. 1912 Orjoli kub, eluk. Varssavi, Warecki 1, keskharidus, graafik, arr. 10.08.40, erin. 08.03.41 §84, 3a. Piiriületaja. [ar 24853]
FRIDMAN, Aleksander, Mihhail, s. 1882 Pärnu, algharidus, kojamees, arr. 23.06.41 Tallinn, Endla 2-19 §58-1a; Kirovi obl. Vjatlag, surn. eeluurimisel 12.03.42. Oli Saksa saatkonnas kojamees. [ar 1294-E]
FRIDMAN, Georg-Ernst, Salomon juut, s. 1903 Tartu, keskharidus, normeerija, arr. 30.06.48 Tallinn, Wiedemanni 7-10, erin. 03.08.49 §58-1a, 58-10 lg.1, 10a.; Omski obl, surn. 29.04.55. Süüdistati sidemetes Inglise ja Ameerika sojaväemissiooniga. [ar 1391-E]
FRIEDRICKSMANN, Oskar, Jakob s. 1899 Järvamaa Rakke v. Lammasküla, 3 kl., maaler, arr. 10.08.45 Virumaa Salla v. Lasinurme k., trib. 15.02.46 §58-1a, 58-11, 10+5. Oli Omakaitses. Avaldatud uuesti. [ar 10824-E]
FRISCH, Aleksis, Leopold sakslane, s. 1914 Kunda, keskharidus, meister tehases, arr. 22.06.41 Virumaa Sillamäe; Permi obl. Ussollag, surn. 10.12.41. Vormistas dokumendid, et minna Saksamaale, aga ei läinud. [ar 3320-E]
FRI?MAN, Paraskeva, Vassili, s. 1877, arr. 29.06.41 Tallinn §58-6; Permi obl. Ussollag, surn. 03.01.42. Spionaaž. [ar 3461-E]
FROLOV, Aleksei, Ilja venelane, s. 1887 Peterburi kub. Luuga Novosselje, 3 kl., konservivabriku omanik, arr. 27.04.41 Virumaa Vasknarva v. Jaama k., trib. 28. 06.41 §58-13, 58-2; surmaotsus, otsus täide viidud 30.06.41. Oli Judenit?i armees. [ar 18538]
FROMM, Oskar, Gustav, s. 1897 Tallinn, korgharidus, vangla haigla juhataja, arr. 13.10.44 Tallinn, Uus-Tatari 13-19, trib. 27.07.45 §58-3, 10+5; Karaganda obl. Dolinka, vab. 06.09.54. Tallinna Keskvangla van. arst. [ar 8120]
FRO?, Aleksander, Ivan, s. 1919 Primorje krai Lazarevka k., 4 kl., kingsepp, arr. 15.04.43 Kemerovo obl. Spassk, trib. 09.07.43 §19-58-1a, 10+5. Süüdistati nouk. vastases agitatsioonis. [ar 28029]
FUKS, Feliks, Jüri, s. 28.10.01 Valgamaa Tolliste v., eluk. sama, algharidus, talunik, arr. 11.06.41. Oli Kaitseliidus ja Omakaitse kompaniiülem. Pääses evakueerimisest NL tagalasse. Pärast soda oli metsavendade grupi juht. Sai surma 31.(?)12.46 tulevahetuses t?ekistidega Tolliste v. [ar 1678-E, 842]
FUKS, Gerda, Karl, s. 1903 Tallinn, keskharidus, miilitsainspektor, arr. 22.06.41 Tallinn-Nomme, Pollumehe 30-2 §58-1a, 58-11; Permi obl. Ussollag, vab. 27.07.42. Side saksa luurega. [ar 3209-E]
FUNK, Rudolf, Tonis, s. 1908 Türi, algharidus, muusik, arr. 15.05.43 Tallinn, Kollane 16-2, trib. 26.06.43 §58-10 lg.2, 58-2, 10+5. Oli Punaarmees, nouk. vastane agitatsioon. [ar 27256]
FURMANSKY, Isaak, Moissei juut, s. 1907 Tartu, eluk. Tallinn, Tobiase 2-13. Keskharidus, kaupmees, arr.. Surn. 1943 Sverdlovski obl. [kl]
FORNIN, Pavel, Sergei venelane, s. 1908 Nižni-Novgorodi kub, alg., vedurijuhi abi, arr. 10.12.45 Tallinn, trib. 26.02.46 §58-1b, 10+5; Arhangelski obl. Saksa sojaväes. [ar 28749]
FÜHRMANN, Günther, Fritz sakslane, s. 06.03.20 Saksamaa Remsau, eluk. sama, arr. 13.01.49, trib. 08.02.49 §58-14, 10a. [ar 15136]


Kabala Kooli-Lasteaia põhimäärus – Riigi Teataja
Kabala Kooli-Lasteaia põhimäärus
Kabala Kooli-Lasteaia põhimäärus - sisukord
§ 11 Asutuse ülesanded
§ 12 Lasteaialapsed ja õpilased
§ 13 Teeninduspiirkond ja elukohajärgne kool
§ 16 Hariduslike erivajadusega õpilased
§ 20 Õpilase motiveerimine ning tugi- ja mõjutusmeetmed
§ 21 Koolieelikute ettevalmistusrühm
§ 22 Pikapäevarühm
§ 23 Raamatukogu
§ 24 Huvitegevus
§ 25 Lasteaialaste õigused
§ 26 Õpilaste õigused
§ 27 Õpilaste kohustused
§ 28 Vanemate õigused
§ 29 Vanemate kohustused
§ 30 Vanemate vastutus
§ 31 Asustuse töötajad
§ 32 Töötajate koosseisu kinnitamine
§ 35 Tervishoiutöötaja
6 ASUTUSE JUHTIMINE
§ 40 Õppenõukogu
§ 41 Hoolekogu
7 ASUTUSE MAJANDAMISE ALUSED, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 42 Asutuse vara
§ 43 Asutuse eelarve ja finantstegevuse korraldamine
8 ASUTUSE ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 46 Asutuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
§ 47 Asutuse põhimääruse kinnitamine ja muutmine
§ 49 Määruse jõustumine ja rakendamine
RT IV, 18.10.2012, 52
Vastu võetud 29.02.2012 nr 6
Määrus on antud koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõigete 2 ja 3, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõigete 1 ja 2 ning Türi Vallavolikogu 25. oktoobri 2006 määruse nr 70 „Türi valla põhimäärus“ § 88 lõike 2 alusel.
Asutuse nimi on Kabala Kool-Lasteaed (edaspidi kool-lasteaed).
Kool-lasteaed asub Järva maakonnas Türi vallas Kabala külas. Kooli-lasteaia täpne aadress sätestatakse asutuse asjaajamiskorras.
(1) Kool-lasteaed on haridusasutus, mis võimaldab noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist ning loob kooliealistele lastele võimalused põhihariduse omandamiseks ja koolikohustuse täitmiseks.
(2) Koolis-lasteaias toimub õpe koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava alusel ning põhikooli riikliku õppekava alusel kahel esimesel põhikooli kooliastmel.
(3) Kool-lasteaed on munitsipaalõppeasutus (edaspidi asutus), mille kõrgemalseisev asutus on Türi valla ametiasutus, Türi Vallavalitsus (edaspidi ametiasutus).
(4) Asutuse tegevust juhendab ja koordineerib ametiasutuse haridus- ja kultuuriosakond.
Koolil-lasteaial on Türi valla eelarves iseseisev eelarve.
(1) Koolil-lasteaial on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat. Pitsati sõõri ülemisel äärel on kiri „Türi vald“ ja sõõri alumisel äärel kiri „Kabala Kool-Lasteaed“. Pitsati keskel võib kasutada asutuse sümboolikat.
(2) Asutuse pitsati kasutamise kord sätestatakse asutuse asjaajamist reguleerivate dokumentidega. Asutuse dokumendiplankidel kasutatakse Türi valla vapi kujutist.
(3) Kool-lasteaed võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab kooli direktor, kooskõlastades sümboolika enne kehtestamist vallavalitsusega. (Türi Vallavolikogu 27.06.2012 määrus nr 17, jõust. 04.07.2012 ).
(1) Kooli-lasteaia asjaajamise keel on eesti keel.
(2) Asutuse asjaajamine reguleeritakse Türi valla asutuste ja asutuse asjaajamiskorraga.
(3) Kooli-lasteaia õppe- ja kasvatusalastes kohustuslikes dokumentides esitatakse andmed ning dokumente täidetakse ja peetakse haridus- ja teadusministri kehtestatud korras.
Kooli-lasteaia tegevusega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades koolieelse lasteasutuse seaduse ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse erisusi.
(1) Järjepideva arengu tagamiseks koostab kool-lasteaed koostöös hoolekogu, õppenõukogu ning ekspertidega kooli arengukava.
(2) Vähemalt kolmeks aastaks koostatud arengukavas määratakse asutuse arenduse põhisuunad ja -valdkonnad ning turvalisuse tagamine asutuses, õpetajate täienduskoolituskava ja tegevuskava.
(3) Arengukava kinnitab Türi Vallavolikogu kehtestatud haridusasutuste arengukavade kinnitamise korras Türi Vallavalitsus kui täitevorgan (edaspidi vallavalitsus)
Kooli-lasteaia õppekeel on eesti keel.
Kooli-lasteaia õppetöö toimub statsionaarses vormis.
§ 11. Asutuse ülesanded
Kooli-lasteaia ülesanne on:
1) luua tingimused ja võimalused koolieast noorematele lastele päevahoiuks ja alushariduse omandamiseks;
2) soodustada lapse kasvamist ja arenemist, arvestades tema soolisi, ealisi ja individuaalseid vajadusi ja iseärasusi;
5) luua turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õpikeskkond, mis toetab õpilase õpihuvi ja õpioskuste, eneserefleksiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist;
6) luua tingimused, mis tagavad õpilase võimete tasakaalustatud arengu ja eneseteostuse ning tervikliku maailmapildi kujunemise;
7) kujundada moraalseid ja sotsiaalseid väärtusi, mis on isikliku õnneliku elu ja ühiskonna eduka koostoimimise aluseks;
8) aidata kaasa õpilase kasvamisele loovaks, mitmekülgseks isikuks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada perekonnas, tööl ja avalikus elus;
9) aidata õpilasel jõuda selgusele oma huvides ja võimetes;
10) tagada õpilase valmisolek õpingute jätkamiseks järgnevatel haridustasemel ja elukestvaks õppeks;
11) arvestada õpet kavandades ja ellu viies, et õpilase õppekoormus oleks ea- ja jõukohane, võimaldades aega puhkuseks ja huvitegevuseks;
12) tagada kõigile lastele vaimset ja füüsilist tervist kaitsvad ja edendavad tingimused asutuses õppimise ajal ning vähendada õppe- ja kasvatustegevusest tulenevaid ebasoodsaid mõjusid vastavalt tervisekaitsenõuetele;
13) korraldada õpilaste toitlustamist vastavalt asutuse päevakavale ja õppekorraldusele;
14) luua asutuse töötajatele tingimused tööks, enesetäienduseks ja arenguks;
15) teha laste õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel koostööd haridus-, sotsiaal- ja tervishoiutöötajate, ametiasutuse, Türi Vallavalitsuse ja muude organisatsioonidega.
§ 12. Lasteaialapsed ja õpilased
(1) Lasteaialaps on laps, kes võetakse päevahoiuks ja alushariduse omandamiseks kooli-lasteaeda vastu vallavalitsuse kehtestatud lasteaeda vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise korra alusel ning kes õpib asutuses koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava ja asutuse õppekava alusel.
(2) Õpilane on laps, kes koolikohustuse täitmiseks võetakse kooli-lasteaeda vastu direktori kehtestatud vastuvõtukorra alusel ning kes omandab asutuses põhiharidust põhikooli riikliku õppekava alusel kahel esimesel põhikooli kooliastmel ja asutuse õppekava alusel.
§ 13. Teeninduspiirkond ja elukohajärgne kool
(1) Lasteaiarühmade jaoks on asutuse teeninduspiirkonnaks Türi vald.
(2) Vabade kohtade olemasolul võib asutus lasteaiarühmadesse võtta lasteaialapsi ka väljaspoolt teeninduspiirkonda.
(3) Asutus võtab põhikooliastmesse vastu kõik õpilased, kelle jaoks kool-lasteaed on vastavalt vallavalitsuse kehtestatud korrale elukohajärgne kool.
(4) Vabade kohtade olemasolul on õigus vastu võtta ka õpilasi, kelle jaoks asutus ei ole vallavalitsuse kehtestatud korra järgi elukohajärgne kool.
(1) Kooli-lasteaia lasteaias on kaks liitrühma. Ühes liitrühmas on kuni 18 last.
(2) Liitrühmas on 2 – 7aastased lapsed.
(3) Lasteaiarühmade lahtiolekuaja otsustab vallavalitsus, lähtudes hoolekogu ettepanekust.
(4) Vallavalitsus võib direktori ettepanekul moodustada kooli-lasteaia lasteaia osas vastavalt vajadusele sobitusrühmi, kuhu kuuluvad erivajadustega lapsed koos teiste lastega, samuti erirühmi, kuhu kuuluvad erivajadustega lapsed. Nimetatud rühmadesse võetakse laps vastu põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud tingimustel nõustamiskomisjoni soovitusel.
(5) Vallavalitsusel on õigus kooli-lasteaia hoolekogu ettepanekul ja lapse arenguks vajalike tingimuste olemasolul suurendada laste arvu ühes liitrühmas kuni kahe lapse võrra.
(1) Õppekava on kooli-lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse alusdokument.
(2) Õppekava koostatakse lähtudes koolieelse lasteasutuse riiklikust õppekavast, põhikooli riiklikust õppekavast ning asutuse arengukavast, pidades silmas piirkonna vajadusi, kooli töötajate, vanemate ja õpilaste soove ning kasutatavaid ressursse.
(3) Asustuse õppekava kehtestab direktor, kes vastutab nii selle koostamise kui ka arendamise demokraatliku korraldamise eest.
(4) Õppekava ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks hoolekogule ja õppenõukogule.
§ 16. Hariduslike erivajadusega õpilased
(1) Hariduslike erivajadustega on õpilane, kelle eriline andekus, õpiraskused, terviserike, puue, käitumis- ja tundeeluhäired, pikemaajaline õppest eemalviibimine või kooli õppekeele ebapiisav valdamine toob kaasa vajaduse teha muudatusi või kohandusi õppe sisus, õppeprotsessis, õpikeskkonnas või taotletavates õpitulemustes.
(2) Haridusliku erivajadusega õpilane õpib tavaklassis.
(3) Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamise põhimõtted sätestatakse asutuse õppekavas.
(1) Individuaalne õppekava koostatakse asutuses õpilasele, kui muudatuste või kohandustega õppeajas, õppe sisus, õppeprotsessis, õpikeskkonnas või taotletavates õpitulemustes kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes riikliku või kooli õppekavaga.
Hariduslike erivajadustega õpilastele õppe paremaks korraldamiseks võib kool-lasteaed moodustada rühmi ja klasse, et luua vajalikud tugiteenused õpilastele, kellele seda ei ole võimalik tagada tavaklassis.
(1) Õppeaasta kestab 1. septembrist 31. augustini.
(2) Lasteaiarühmad ei tööta iga aasta juulikuus, kui lasteaiapedagoogidel on puhkus.
(3) Õpilaste õppeaasta koosneb õppeveeranditest ning koolivaheaegadest.
(5) Koolivaheajad kehtestab haridus- ja teadusminister. Suvevaheaja kestus on vähemalt kümme järjestikust nädalat.
(6) Klassi täitumuse ülemine piirnorm on 24 õpilast. Vallavalitsus võib direktori ettepanekul ning hoolekogu nõusolekul kehtestada suurema klassi täitumuse ülemise piirnormi kuni 26 õpilast.
(7) Kooli-lasteaia direktor sätestab haridus- ja teadusministri määrusega sätestatud ulatuses õpilaste asutusse vastuvõtu tingimused ja korra.
(8) Õpilase hindamisel arvestatakse hindamise eesmärke ning teadmisi, oskusi ja vilumusi hinnatakse viiepallisüsteemis.
(9) Asutus võib õpilase hindamisel kasutada kirjeldavat sõnalist hinnangut, mille kasutamine sätestatakse kooli õppekavas.
(10) Lasteaia õppekava läbinule annab asutuse koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused.
(11) Õpilase klassi lõpetamine ning asutusest välja arvamine toimub põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud korras.
§ 20. Õpilase motiveerimine ning tugi- ja mõjutusmeetmed
(2) Täiendavad motiveerimis- ja tunnustamismeetmed näeb asutus ette kodukorras.
(3) Eesmärgiga mõjutada õpilasi kodukorra kohaselt käituma ja teistest lugu pidama, ning ennetada turvalisust ohustavate olukordade tekkimist asutuses, võib õpilase suhtes rakendada põhjendatud, asjakohaseid ja proportsionaalseid tugi- ja mõjutusmeetmeid.
(4) Tugimeetmeteks võivad olla arenguvestlus, individuaalse õppekava rakendamine, õpilase vastuvõtmine pikapäevarühma või asutuse juures tegutsevasse huviringi, tugispetsialisti teenuse osutamine.
6) esemete, mida õpilane kasutab viisil, mis ei ole kooskõlas asutuse kodukorraga, hoiulevõtmine;
9) asutuse jaoks kasuliku tegevuse elluviimine, mida võib kohaldada vaid õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema nõusolekul;
10) pärast õppetundide lõppemist asutuses viibimise kohustus koos määratud tegevusega kuni 1,5 tunni ulatuses ühe õppepäeva jooksul;
11) ajutine keeld võtta osa õppekavavälisest tegevusest, näiteks üritustest ja väljasõitudest;
§ 21. Koolieelikute ettevalmistusrühm
§ 22. Pikapäevarühm
(1) Direktor võib vallavalitsuse nõusolekul moodustada asutuses pikapäevarühma, mis pakub õpilasele järelevalvet, pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel.
§ 23. Raamatukogu
(1) Asutuses raamatukogu ei ole. Asutust teenindab Türi Raamatukogu struktuuriüksus Kabala raamatukogu, mis asub kooli-lasteaia vahetus läheduses.
(2) Asutuse õppekava läbimiseks vajalike õpikute ja õppekirjanduse fondi haldab õppealajuhataja asutuse kodukorras sätestatud korras.
§ 24. Huvitegevus
(1) Huvitegevus on asutuses toimuv või asutuse korraldatud õppekavaväline tegevus.
(3) Huvitegevuse toimumine fikseeritakse ringipäevikus, kuhu märgitakse õpilase andmed, tunni sisu ja aastaplaan. Ringipäevikut täidab ringijuht.
§ 25. Lasteaialaste õigused
Lasteaialapsel on õigus vaimselt ja füüsiliselt tervislikule keskkonnale ja päevakavale, eneseusaldust ja vaimset erksust toetavale tegevusele ning pedagoogide igakülgsele abile ja toetusele alusehariduse omandamisel.
§ 26. Õpilaste õigused
3) kasutada kodukorras sätestatud tingimustel vähemalt asutuse õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti;
4) teha juhtkonnale ettepanekuid asutuse tegevuse korraldamiseks;
6) täita õpiülesandeid ja osaleda temale asutuse päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes;
9) kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta asutuse rajatisi, ruume, õppe‑, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid asutuse kodukorras sätestatud korras;
10) pöörduda asutuse hoolekogu poole õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral;
11) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja Türi Vallavolikogu kehtestatud korras ja ulatuses;
14) saada teavet ja selgitusi õppekorralduse ning õpilase õiguste ja kohustuste kohta;
15) olla teavitatud hinnetest ja talle kohalduvast osast asutuse päevakavas;
§ 27. Õpilaste kohustused
4) täitma kodukorda;
§ 28. Vanemate õigused
1) tuua ja viia lasteaialaps temale sobival ajal, arvestades rühma lahtiolekuaegu;
3) tutvuda asutuse õppe- ja päevakavaga;
6) esitada taotlus õpilase pikapäevarühma vastu võtmiseks;
7) saada teavet õpilase õppest puudumistest vähemalt üks kord õppeveerandi jooksul;
9) omada juurdepääsu asutuse valduses olevale teabele õpilase kohta;
10) olla teavitatud õpilasele kohalduvast osast asutuse päevakavas ning õppeveerandi või kursuse jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;
12) vähemalt üks kord aastas osaleda vanemate koosolekul;
14) esitada taotlus õpilasele tasuta õpilaspileti saamiseks;
15) kandideerida vanemate esindajana kooli hoolekogusse;
16) pöörduda asutuse hoolekogu poole õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral.
§ 29. Vanemate kohustused
1) looma lasteaialapsele soodsad tingimused arenemiseks ning alushariduse omandamiseks;
2) pidama kinni asutuse päevakavast ning laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest;
3) arvestama hariduse andmise asjades ennekõike õpilase võimeid ja kalduvusi ning vajadusel küsima nõu õpetajalt või muult asjatundlikult isikult;
4) tasuma igakuiselt lasteaialapse toidukulu päevamaksumuse ja Türi Vallavolikogu kehtestatud määras muude kulude osaliseks katmiseks vanema kaetava osa;
6) esitama asutusele oma kontaktandmed ja teavitama nende muutustest;
7) tutvuma asutuse tegevust reguleerivate aktidega;
8) tegema õpilase õpetamisel ja kasvatamisel asutusega koostööd;
9) pöörduma asutuse ettepanekul nõustamiskomisjoni poole;
10) taotlema vajaduse korral asutuselt ja õpilase elukohajärgselt valla- või linnavalitsuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist;
11) osalema õpilase arenguvestlusel;
12) koduõppe rakendamise korral rahastama väljaspool asutust toimuva õppe osa;
13) teatama hiljemalt õppest puudumise esimesel õppepäeval asutust õpilase õppest puudumisest ja selle põhjustest. Hiljemalt ülejärgmisel õppepäeval pärast õpilase õppetööle naasmist esitab vanem puudumistõendi puudumise kestuse ning põhjuse kohta;
§ 30. Vanemate vastutus
§ 31. Asustuse töötajad
(1) Kooli-lasteaia töötajad on pedagoogid, tervishoiutöötaja ning asutuse majandamist tagavad ja õpetajaid abistavad töötajad.
§ 32. Töötajate koosseisu kinnitamine
(1) Töötajate koosseisu igaks õppeaastaks kinnitab vallavalitsus direktori ettepanekul.
(2) Direktor teeb vallavalitsusele iga kalendriaasta 25. maiks kirjaliku ettepaneku asutuse järgmise õppeaasta koosseisu kinnitamise kohta.
(3) Direktor lähtub töötajate koosseisu kinnitamise ettepaneku tegemisel haridusministri kehtestatud koolieelse lasteasutuse personali miinimumkoosseisust, haridus- ja teadusministri kehtestatud koolitöötajate miinimumkoosseisust ning kooli efektiivse toimimise tagamise põhimõttest.
(4) Vallavalitsus kinnitab töötajate koosseisu kahe nädala jooksul alates direktori ettepaneku saabumisest ja registreerimist ametiasutuse dokumendiregistris.
(1) Pedagoogide ülesanne on lasteaialaste ja õpilaste õpetamine ja kasvatamine, mis põhineb vastastikusel lugupidamisel, teineteisemõistmisel ning koostöös lastevanematega.
1) vastutab lapse elu, tervise ja turvalisuse eest lapse asutuses viibimise ajal;
2) tagab õppe- ja päevakava järgimise;
3) nõustab lasteaias käivate või teeninduspiirkonnas alaliselt elavate lasteaias mittekäivate laste vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes;
4) on eeskujuks õpilastele;
5) tegeleb väärtuskasvatuse ja -arendusega;
6) teeb koostööd teiste pedagoogidega õppe lõimimiseks;
7) toetab iga õpilase eneseusku ja õpimotivatsiooni;
8) hindab õpilasi objektiivselt ning on hinnangute andmisel erapooletu;
9) arvestab õpilaste isikupära ning kohtleb õpilasi taktitundeliselt;
10) teeb koostööd laste vanematega;
11) valmistub ette kõigiks õppetegevusteks ja ainetundideks;
12) tagab tunnis õppetööks sobiva keskkonna;
13) arvestab õpetamisel klasside omapära;
14) lahendab õpilastega õppetunnis tekkinud probleemid;
15) teatab õpilastele õppeveerandi alguses kontrolltööde läbiviimise graafiku, nõutavad õpitulemused ning hindamise põhimõtted;
16) organiseerib üritusi ning osaleb neil;
17) korraldab koolisiseseid aineolümpiaade, võistlusi, näitusi, konkursse;
18) tegeleb pidevalt enesetäiendamisega ning kasutab koolitusvõimalusi;
19) tagab tunnis ja õpilasüritustel tervishoiu- ja ohutusnõuetest kinnipidamise;
20) osaleb aktiivselt õppenõukogus;
21) hoiab oma käitumise ja tegevusega asutuse ja pedagoogilise kollektiivi mainet.
(3) Pedagoogide õigused ja vastutus on sätestatud kooli-lasteaia töökorralduse reeglites ja töötaja töölepingus.
§ 35. Tervishoiutöötaja
(1) Koolis-lasteaias on tervishoiutöötaja ametikoht.
(2) Tervishoiutöötaja täidab koolieelse lasteasutuse seadusega tema pädevusse antud ülesandeid.
(1) Kooli-lasteaeda teenindava personali ülesanne on tagada asutuse häireteta töö ja majandamine ning vara säilimine ja korrasolek.
(2) Ülesande täitmiseks teised töötajad:
1) on eeskujuks lasteaialastele ja õpilastele;
(3) Teiste töötajate õigused ja vastutus on sätestatud kooli-lasteaia töökorralduse reeglites ja töötaja töölepingus.
(4) Personalil on keelatud avalikustada lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta. Kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkäitumise ohver, on personal kohustatud sellest teavitama asutuse direktorit, kes vastavalt vajadusele informeerib ametiasutuse sotsiaalosakonna juhatajat või lastekaitsespetsialisti või noorsoopolitseid.
6. peatükk ASUTUSE JUHTIMINE
(1) Kooli-lasteaeda juhib direktor.
(2) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldab avaliku konkursi vallavalitsus vastavalt vallavalitsuse kehtestatud korrale. Direktoriga sõlmib töölepingu vallavanem või tema volitatud isik.
(3) Direktorit asendab puhkusel või töölähetuses olemise ajal ning haigestumise korral direktori määratud ulatuses õppealajuhataja, kellele see on ametijuhendiga või direktori käskkirjaga ülesandeks pandud.
(1) Direktor vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse ning muude asutuses toimuvate tegevuste, asutuse üldseisundi ja arengu ning raha ja vara õiguspärase ning otstarbeka kasutamise eest.
2) esindab Türi valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut tööandjana ning sõlmib asutuse töötajatega töölepingud;
3) teeb vallavalitsusele ettepaneku töötajate koosseisu kinnitamiseks;
5) kehtestab asutuse õppekava, kodukorra, päevakava ja töökorralduse reeglid;
6) korraldab asutuse asjaajamist ning kehtestab asjaajamist reguleerivad korrad;
7) tagab asutuse eelarve täitmise;
9) tagab asutuse õppenõukogu ja hoolekogu seaduslike otsuste täitmise;
11) kehtestab asutuse sisehindamise korra ning kinnitab sisehindamise aruande;
12) arvab isiku asutuse õpilaste nimekirja ning välja vastavalt õigusaktidele;
13) koordineerib tugispetsialistide teenuse osutamist asutuses;
16) otsustab õpilase pikapäevarühma vastuvõtmise;
17) korraldab õpilaste ja asutuse töötajate vaimse ja füüsilise turvalisuse ja tervise kaitse ning vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamise abinõude rakendamise;
18) korraldab õpilaste ja töötajate kaitse hädaolukorras;
19) korraldab asutuse hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamise ning kehtestab selle;
21) kutsub ja vanemate koostöö koordineerimiseks vähemalt üks kord aastas kokku laste ja õpilaste vanemate koosoleku ning vähemalt ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudmisel selle klassi õpilaste vanemate koosoleku;
22) otsustab tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamise;
25) tegeleb enesetäiendamisega ning võtab oma ülesannete täitmiseks osa koolitustest;
26) tagab asutuses toimiva meeskonna;
27) koordineerib arengukava ja üldtööplaani koostamist.
(1) Koolis-lasteaias on õppealajuhataja ametikoht.
(2) Õppealajuhataja määrab ametisse asutuse direktor. Õppealajuhataja allub direktorile.
1) korraldab asutuse õppetööd koostöös asutuse õppenõukoguga;
2) koostab ja kooskõlastab tunniplaanid ja lasteaiarühmade tegevusplaanid ning õpperuumide jaotuse;
3) koostab koostöös õpetajatega asutuse õppekava ja tunnijaotusplaani ning valmistab ette õppekorraldust puudutavad dokumendid;
4) kontrollib õppetunde ja õppetööga seotud dokumentide (sealhulgas eKool) täitmist ja kasutamist;
5) administreerib õppurite ja õpetajate registrit Eesti Hariduse Infosüsteemis;
6) haldab asutuse õppekirjanduse fondi;
7) korraldab korrapidamist;
8) algatab õppetegevuse uuendusi;
9) tegeleb süsteemselt õpetajate töö hindamisega;
10) koostab asutuse üldtööplaani õppetööd puudutava osa;
11) tagab asutuse arengukava õppe- ja kasvatustööd puudutava osa täitmise;
12) täidab hariduslike erivajadustega õpilaste õppe koordinaatori ülesandeid;
13) planeerib õppetööks vajalikke ressursse;
14) korraldab asutuse metoodilist tööd;
15) planeerib õpetajate täienduskoolitust;
16) tegeleb sisekontrolliga õppe-ja kasvatustegevuse üle;
17) koordineerib olümpiaadidel, konkurssidel ja võistlustel osalemist;
18) valmistab ette õppe- ja kasvatustööd puudutavaid õppenõukogu otsuseid;
19) analüüsib tasemetööde tulemusi ning teeb kokkuvõtteid õpilaste õpitulemustest;
20) juhendab õpetajaid tööülesannete täitmisel, korraldab puudutavate õpetajate asendamist;
21) tagab igapäevase õppetöö toimimise.
§ 40. Õppenõukogu
(1) Koolil-lasteaial on õppenõukogu. Õppenõukogu liikmeteks on õpetajad ja teised õppe- ja kasvatuse alal töötavad isikud.
(2) Õppenõukogu peamiseks ülesandeks on asutuse õppe ja kasvatuse korraldamine, analüüsimine, hindamine ja juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(4) Asutusel on lähtudes õppekorraldusest ja spetsiifikast õigus laiendada haridus- ja teadusministri määrusega õppenõukogu pädevusse antud ülesannete ringi. Õppenõukogu koosseisu konkreetsel õppeaastal, täpsema õppenõukogu pädevuse ja töö korra kehtestab direktor.
§ 41. Hoolekogu
(1) Hoolekogu on kooli-lasteaia alaliselt tegutsev organ. Hoolekogusse peavad kuuluma:
1) Türi valla esindaja, kelle määrab Türi Vallavolikogu;
2) kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab lasteasutuse ja teine kooli õpetajaid;
3) nii kooli õpilaste vanemate kui ka lasteasutuse laste vanemate esindajad;
4) kooli vilistlaste esindaja;
5) kooli-lasteaeda toetavate organisatsioonide esindajad;
6) kui põhikoolis on moodustatud õpilasesindus, õpilasesinduse nimetatud esindaja.
(2) Hoolekogu moodustatakse ning see töötab vallavalitsuse kehtestatud korras.
(3) Hoolekogu põhiülesanneteks on õpilaste, pedagoogide, Türi valla, õpilaste vanemate, vilistlaste ja asutust toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
1) koostab koostöös asutusega arengukava ning annab arvamuse arengukava ja selle muudatuste kohta;
2) võib direktori ettepaneku saabumisel anda vallavalitsusele nõusoleku kehtestada põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses nimetatud klassi täituvuse piirnormist suurem klassi täituvuse piirnorm;
4) annab arvamuse asutuse põhimääruse, õppekava, kodukorra ja nende muudatuste kohta;
5) annab arvamuse asutuse sisehindamise aruande kohta;
6) võib kohustada asutust koostöös vallavalitsusega korraldama pikapäevarühma moodustamist;
8) annab arvamuse asutuse eelarve kavale ning tegevusaruande kohta;
9) koostab hoolekogu tööplaani ning viib selle ellu;
10) kinnitab lasteaialaste toidukulu päevamaksumuse.
7. peatükk ASUTUSE MAJANDAMISE ALUSED, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 42. Asutuse vara
(1) Kooli-lasteaia kasutuses oleva vara moodustavad talle Türi vallavara valitsemise korra alusel või teiste isikute ja asutuste poolt asutusele sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Asutuse kasutuses olev vara on Türi valla omand.
(3) Asutuse vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub Türi Vallavolikogu kehtestatud vallavara valitsemise korra järgi.
§ 43. Asutuse eelarve ja finantstegevuse korraldamine
(1) Asutuse eelarve tulu moodustavad eraldised riigieelarvest, Türi valla eelarvest ja teiste omavalitsuste eelarvetest, laekumised sihtasutustelt, eraldised ja annetused äriühingutelt, organisatsioonidelt ning füüsilistelt isikutelt ning asutuse õppekava välistest tegevustest saadud tulust.
(2) Asutusel on õigus osutada tema kasutuses ja valduses oleva varaga tasulisi teenuseid.
(4) Kooli-lasteaia finantstegevust juhib direktor koostöös hoolekoguga. Asutuse raamatupidamist peetakse tsentraalselt ametiasutuse kaudu.
(1) Asutus esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise aruandeid rahandusministri, haridus- ja teadusministri ning Türi Vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(2) Asutus esitab iga aasta 1. märtsiks vallavalitsusele tegevusaruande eelmise kalendriaasta kohta.
(1) Riiklikku järelevalvet asutuse õppe- ja kasvatustegevuse üle teeb Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel Järva maavanem.
8. peatükk ASUTUSE ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 46. Asutuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli-lasteaia ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab Türi Vallavolikogu, arvestades põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud tingimusi ja tähtaegu.
(2) Asutus korraldatakse ümber või selle tegevus lõpetatakse 1. juulist sama aasta 31. augustini.
§ 47. Asutuse põhimääruse kinnitamine ja muutmine
(1) Kooli-lasteaia põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks Türi Vallavolikogu.
(2) Asutamisel koostab asutuse põhimääruse eelnõu ametiasutus. Kehtestatud põhimääruse muutmise eelnõu koostab asutuse direktor või ametiasutuse haridus- ja kultuuriosakond.
(3) Põhimäärus ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks hoolekogule ja õppenõukogule.
(4) Põhimääruse või selle muutmise eelnõu peab enne vallavolikogule esitamist heaks kiitma vallavalitsus ja Türi Vallavolikogu vastav alaline komisjon.
(1) Türi Vallavolikogu 29. märtsi 2006 määrus nr 28 „Kabala Lasteaia põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Türi Vallavolikogu 29. detsembri 2010 määrus nr 48 „Kabala Põhikooli põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.
§ 49. Määruse jõustumine ja rakendamine
Määrus on jõus 1. septembrist 2012.


text:
3-4-1-4-12 Riigikohus 20.11.2012
SAS § 56 lg 1
Üldkogu hinnangul tulenes Riigikogu pädevus 15. veebruari 2012. a otsuse vastuvõtmiseks PS § 65 punktist 16. Kuna VEB Fondiga seotud küsimustesse oli Riigikogu juba 1993. a-l sekkunud oma otsusega, oli ka 2012. aastal jätkuvalt tegemist riigielu küsimusega. Küsimuse vastu esines ka 2012. aastal jätkuvalt suur avalik huvi. (p 46)
Küsimus on, kas seadusest võiks tuleneda kaebajate nõudeõigus suuremale hüvitisele, kui Riigikogu 15. veebruari 2012. a otsusega neile määrati. (p 48) Üldkogu hinnangul ei ole õiguslikku alust, millele tuginedes saaks määrata hüvitise sertifikaatidega kompenseeritud nõuete eest. (p 49) Ükski seadus ei kohustanud Riigikogu lahendama kaebajate nõudeid tulenevalt võimalikust kahju tekitamisest või sundvõõrandamisest VEB Fondi loomise ja selle tegevuse korraldamise tõttu. Sääraste nõuete lahendamine kuulub kohtu pädevusse (PS § 146 esimene lause; vt ka allpool punkt 73). Ka haldusasjas tehtud ringkonnakohtu otsus ei kohustanud Riigikogu lahendama kahju hüvitamise küsimust, vaid üksnes otsustama selle üle, mis saab VEB Fondi sertifikaatidega tagatud nõuetest. (p 55) Seega ei tulenenud ühestki seadusest Riigikogule kohustust määrata suurem hüvitis, kui Riigikogu 15. veebruari 2012. a otsusega ette nähti. (p 56)
PS § 25 annab igaühele õiguse nõuda talle ükskõik kelle õigusvastaselt tekitatud moraalse ja materiaalse kahju hüvitamist. (p 64) Üldkogu leiab, et Riigikogu 15. veebruari 2012. a otsusega ei tekitatud kaebajatele kahju. Varaline kahju oleks kaebajatele tekkinud juhul, kui selle otsuse tagajärjel oleks nende varaline seisund halvem kui olukorras, kus Riigikogu 15. veebruari 2012. a otsust ei oleks tehtud. Enne Riigikogu otsuse tegemist oli otsustatud SA VEB likvideerida (vt otsuse punkt 25). Riigikogu otsusega sätestati SA VEB likvideerimisel sertifikaadiomanikele sama tagajärg, mis tulenes seadusest (vt otsuse punkt 54). Seega ei halvenenud Riigikogu otsuse tulemusena kaebajate varaline olukord. (p 65)
PS § 32 sätestab omandiõiguse kaitse. Omandipõhiõiguse kaitsealasse kuuluvad ka varalised õigused. Praegusel juhul ei esine omandiõiguse riivet, sest Riigikogu 15. veebruari 2012. a otsusega ei halvendatud kaebajate varalist seisu (eespool punktid 54 ja 65). (p 74) PS § 32 lõike 1 teise lause kohaselt võib omandit omaniku nõusolekuta võõrandada ainult seaduses sätestatud juhtudel ja korras üldistes huvides õiglase ja kohese hüvituse eest. Üldkogul ei ole vajadust hinnata, kas VEB Fondi sertifikaadid kujutasid Riigikogu 20. jaanuari 1993. a otsusega kaasnenud võimaliku sundvõõrandamise eest kohest ja õiglast hüvitust, kuna praeguses asjas on küsimus üksnes sertifikaatide eest määratud hüvitise õiguspärasuses. (p 75) Põhiseadusest tulenevalt ei pidanud Riigikogu 15. veebruari 2012. a otsusega kaebajatele VEB Fondi sertifikaatide eest suuremat hüvitist ette nägema. (p 77)
Üldkogu ei nõustu sellega, et põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses ei võiks menetluskulude hüvitamise regulatsiooni analoogia korras rakendada. Menetlusõiguse üldpõhimõte on, et põhjendamata avalduse esitanud menetlusosaline kannab teiste menetlusosaliste menetluskulud. Kaebajad ei saanud eeldada, et kaebuse lahendamisel ei teki vajadust kaasata kolmandaid isikuid. (p 81)
3-4-1-2-96 Riigikohus 08.11.1996
Taasriigistamisele kuulus algselt üksnes see kooperatiivsete organisatsioonide vara, mille nad olid riigilt saanud tasuta. Taasriigistamise ja erastamise seaduse muutmisega laiendati taasriigistamise kohustatud subjektide ringi organisatsioonidega, kes pole riigilt tasuta vara saanud, kuid peavad oma eluruumid üürnikele erastama. Põhiseaduse § 32 kohaselt on siin tegemist eluruumide sundvõõrandamisega, mis võib toimuda üksnes üldistes huvides õiglase ja kohese hüvituse eest. Abstraktse normikontrolli raames ei ole alust vaidlustada üldise huvi järgimist, samuti võib eluruumi erastamisest laekunud erastamisväärtpabereid omandireformi kontekstis vaadelda õiglase hüvitusena, kui pooled nii leiavad. (pp 3, 5)

matches:
Riigikohus
§ 56
§ 65
§ 146
§ 25
§ 32
§ 32
Riigikohus
§ 32