text:
Rootsi õiguses on sätestatud laste, abikaasade ja lahutatud abikaasade ülalpidamise kohustus. Abikaasadevahelisi ülalpidamiskohustusi käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka registreeritud kooselu partnerite suhtes.
Vanemad on kohustatud andma oma lastele ülalpidamist, mis on mõistlik, võttes arvesse lapse vajadusi ja mõlema vanema ühiseid rahalisi võimalusi. See vanem, kellel puuduvad rahalised võimalused oma last toetada, ei ole kohustatud ülalpidamist andma.
See vanem, kellel ei ole lapse hooldusõigust ja kes ei ela alaliselt lapsega koos, peab täitma oma ülalpidamiskohustust elatise maksmisega. Ka see vanem, kellele on koos teise vanemaga antud ühine hooldusõigus, võib olla kohustatud elatist maksma. See on nii juhul, kui laps elab alaliselt ainult koos teise vanemaga olenemata sellest, kas see vanem elab üksi või koos uue partneriga.
Isik, kes elab alaliselt koos teise isiku lapsega ja selle vanemaga, kellel on lapse hooldusõigus, vastutab samuti asjaomasele lapsele ülalpidamise andmise eest, kui isikud on abielus või neil on ühine laps või ühised lapsed. Kasuvanem vastutab ülalpidamise andmise eest siiski üksnes selles ulatuses, mis jääb lapsel saamata sellelt vanemalt, kellega ülalpidamist andma kohustatud vanem koos ei ela. Elatismaksed määratakse kindlaks kohtuotsuse või kokkuleppega.
Makseid tehakse iga kalendrikuu kohta ette. Kuid kohus võib ette näha muu maksmiskorra, kui selleks on konkreetsed põhjused.
Pooled võivad samuti kokku leppida, et tulevased elatismaksed tehakse ühekordse maksena või pikema perioodi eest kui kolm kuud. Selline kokkulepe on kehtiv üksnes juhul, kui see sõlmitakse kirjalikult kahe tunnistaja juuresolekul. Kui laps on alla 18aastane, peab kokkuleppe heaks kiitma ka sotsiaalhoolekande komitee.
Kui laps on alla 18aastane, tuleb ühekordse maksena makstav elatis maksta sotsiaalhoolekande komiteele. Komiteele makstud summat tuleb kasutada lapsele elatisega võrdväärse elurendise ostmiseks kindlustusseltsilt, välja arvatud juhul, kui kokkuleppe kohaselt ei ole see lubatud või kui komitee leiab, et summat saab kasutada lapse ülalpidamiseks muul sobival viisil.
Elatist saab tagasiulatuvalt välja mõista maksimaalselt hagi esitamise kuupäevale eelnenud kolme aasta eest, välja arvatud juhul, kui ülalpidamiskohustuslane on nõus maksma elatist pikema perioodi eest.
Kindlaksmääratud elatist ei saa enam sisse nõuda, kui maksetähtpäevast on möödunud viis aastat (aegumistähtaeg).
Abielu ajal vastutavad mõlemad abikaasad vastastikuse ülalpidamise eest. Kui üks abikaasadest ei suuda end ise täielikult ülal pidada, peab ka teine abikaasa panustama tema isiklike vajaduste rahuldamisse.
Pärast abielu lahutamist kehtib põhimõte, et kumbki abikaasa vastutab ise enda ülalpidamise eest. Kuid kui üks abikaasadest vajab üleminekuperioodil enda ülalpidamiseks raha, on tal õigus saada teiselt abikaasalt elatist, mis on mõistlik selle abikaasa rahalisi võimalusi ja muid asjaolusid arvesse võttes. Erandlikel juhtudel võib abikaasa saada elatist pikema aja jooksul.
Kui abikaasad ei saavuta elatise küsimuses kokkulepet, saab vaidluse lahendada kohtus.
Pärast abielu lahutamist makstakse elatist korrapäraste osamaksetena. Kuid kohus võib määrata, et kogu summa tuleb maksta ühekordse maksena, kui selleks on konkreetsed põhjused, näiteks kui abikaasa peab tegema pensionimakse.
Kindlaksmääratud elatist ei saa enam sisse nõuda, kui maksetähtpäevast on möödunud kolm aastat (aegumistähtaeg).
Vanemate ülalpidamiskohustus lõpeb tavaliselt siis, kui laps saab 18aastaseks. Kuid kui laps alles omandab haridust, kestab ülalpidamiskohustus kuni lapse õpingute lõpuni, kuid mitte kauem kui lapse 21aastaseks saamiseni. Hariduse omandamisena käsitatakse kohustusliku hariduse või keskhariduse või muu võrreldava üldhariduse omandamist.
Rootsis ei ole spetsiaalset valitsusasutust, kes elatise kindlaks määraks või aitaks elatist kindlaks määrata. Elatismaksed võidakse kindlaks määrata kas kokkuleppe või kohtuotsusega. Kui pooled kokkulepet ei saavuta, peab hageja pöörduma piirkonnakohtu (tingsrätt) poole ja esitama hagiavalduse.
Lapse hooldusõigusega vanemal on õigus nõuda alaealise lapse nimel ülalpidamist. Kui lapsele on määratud eestkostja, võib ka tema tegutseda lapse nimel.
Kohtualluvuse eeskirjad on sätestatud vanema õigusi ja kohustusi käsitlevas seadustikus, abieluseadustikus ja kohtumenetluse seadustikus. Teavet on võimalik saada ka piirkonnakohtust.
Lapse elatist käsitlevat asja arutatakse selles kohtus, kelle tööpiirkonnas asub kostja alaline elukoht. Teiste pädevate kohtute puudumise korral arutab asja Stockholmi piirkonnakohus.
Abikaasale tehtavate elatismaksete küsimusi võidakse käsitleda lahutusmenetluse raames. Abieluasju menetleb see piirkonnakohus, kelle tööpiirkonnas asub ühe abikaasa alaline elukoht. Kui kumbki abikaasadest ei ela alaliselt Rootsis, arutab asja Stockholmi piirkonnakohus. Kui abikaasale makstavat elatist käsitlevat menetlust ei algatata abieluasja raames, kohaldatakse kohtualluvuse üldeeskirju, mis on sätestatud kohtumenetluse seadustiku 10. peatükis.
Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 4/2009 kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes (edaspidi „ülalpidamiskohustuste määrus”) sisaldab kohtualluvuse eeskirju, mida kohaldatakse piiriüleste juhtumite korral.
Ei. Igaüks, kes soovib kohtuasja algatamist, peab esitama hagiavalduse pädevale piirkonnakohtule.
Kohtumenetlust toimetatakse Rootsis tasuta, kuid hagiavalduse esitamisel tuleb tasuda lõiv, mis on praegu 900 Rootsi krooni. Kui hageja palkab õigusnõustaja või advokaadi, kaasnevad sellega talle kulud. Tõendite esitamisega, nt tunnistajate kutsumisega, võivad samuti kaasneda kulud.
Kulude suurust on võimatu ennustada, sest need on iga juhtumi puhul erinevad.
Teatavatel tingimustel võidakse anda õigusabi. Ülalpidamist käsitlevates asjades õigusabi saamiseks peavad olema täidetud teatavad tingimused. Sellised tingimused võivad olla täidetud näiteks juhul, kui tegemist on tavapärasest keerukamaid asjaolusid hõlmava juhtumiga, millega seoses on vaja ulatuslikumat õigusalast abi.
Õigusabi andmise korral määratakse hagejale õigusnõustaja ja riik maksab õigusnõustaja tasu, kui hagejal puuduvad selleks vajalikud vahendid. Õigusabi hõlmab ka tõendite esitamise, asjaolude uurimise, suulise ja kirjaliku tõlke ning vahendusega seotud kulude katmist. Õigusabi saavad isikud on vabastatud ka teatavate kohtutele ja täitevasutusele (Kronofogdemyndigheten) makstavate lõivude tasumisest.
Isikutele, kes ei ole Rootsi kodanikud ja kes ei ela Rootsis või kes ei ole Rootsis elanud, võidakse anda õigusabi seoses Rootsis algatatud kohtuasjadega, kui selleks on konkreetsed põhjused. Kui hagi tuleb esitada teise riigi kohtule, võidakse õigusabi anda üksnes Rootsis elavale isikule. Kõigi ELi liikmesriikide kodanikel on Rootsi kodanikega samasugune õigus saada õigusabi. Samad õigused on ka teatavate kolmandate riikide kodanikel, tingimusel et on olemas kehtiv vastastikkust kohtlemist käsitlev kokkulepe.
Piiriüleste vaidluste puhul kohaldatakse ELis teatavaid õigusabi käsitlevaid erisätteid näiteks eesmärgiga tagada, et õigusabi antakse tasuta eelkõige nende ülalpidamiskohustuste määrusega hõlmatud juhtumite puhul, mis on seotud vanema poolt elatise maksmisega alla 21aastasele lapsele.
Õigusabi kohta saate lisateavet õigusabiametist (Rättshjälpsmyndigheten) (http://www.rattshjalp.se/).
Lapsele makstava elatise summa kindlaksmääramisel võetakse aluseks õiguslikud kriteeriumid. Ülalpidamist andma kohustatud vanemale peab jääma tema netosissetulekust teatav summa tema enda ülalpidamiseks. See hõlmab eluasemekulusid, mis määratakse kindlaks eraldi sellisel tasemel, mida peetakse mõistlikuks. Muud elamiskulud arvutatakse indeksiga seotud standardsumma alusel. Asjaomane vanem võib samuti reserveerida summa temaga koos elava abikaasa ülalpidamiseks, kui selleks on konkreetsed põhjused. Peale selle võib ülalpidamist andma kohustatud vanem reserveerida summa iga kodus elava lapse ülalpidamiseks. See, kui palju allesjäävast summast tuleks anda elatisena, sõltub muu hulgas lapse vajadustest ja teise vanema suutlikkusest kanda lapse ülalpidamisega seotud kulusid. Teataval määral võib teha mahaarvamisi suhtlemisega seotud kulude katteks.
Abikaasale makstava elatise kindlaksmääramise kriteeriume ei ole õigusnormidega ette nähtud. Kuid selle puhul võib lähtuda mõningatest eespool esitatud kriteeriumidest.
Elatismaksed on seotud indeksiga tagamaks, et need säilitavad oma algse väärtuse. Indeks võimaldab võtta arvesse hinna baassumma (prisbasbelopp) muutusi kooskõlas sotsiaalkindlustusseadustikuga, välja arvatud juhul, kui indekseerimise kohta on kohtuotsuses või ülalpidamiskokkuleppes ette nähtud teistsugune kord. Sotsiaalkindlustusamet otsustab igal aastal, kas elatise summat tuleb muuta ning kui tuleb, siis millise protsendi võrra. Muudatus tehakse tavaliselt 1. veebruaril ja seda kohaldatakse elatissumma suhtes, mis määrati kindlaks enne eelmise aasta 1. novembrit.
Poolte kokkuleppel võidakse elatise summat muuta uue kirjaliku kokkuleppega. See on võimalik isegi juhul, kui elatis oli eelnevalt kindlaks määratud kohtuotsusega. Ka kohus võib varasemat otsust või kokkulepet korrigeerida, kui selleks on alust muutunud asjaolusid arvesse võttes. Menetluse algatamisele eelneva perioodiga seoses on kohtus võimalik vaid tegemata elatismaksete vähendamine või nende tühistamine. Selleks et kohus suurendaks lahutatud abikaasa elatist asjaolude muutumise tulemusena, peavad olema erilised põhjused.
Kohus võib samuti muuta ülalpidamiskokkulepet, kui see on kokkuleppe sõlmimise ajal kehtivaid asjaolusid ja muid tingimusi arvesse võttes ebamõistlik. Juba makstud elatise tagasimaksmist võib kohus siiski nõuda üksnes erilistel põhjustel.
Kui lapse perioodilise elatismakse summa on kuus aastat püsinud muutumatuna (indekseerimine välja arvatud), võib kohus edasised elatismaksed läbi vaadata, ilma et selleks peaksid olema erilised põhjused.
Elatist makstakse ülalpeetavale. Kui ülalpeetav on alla 18aastane laps, makstakse elatist sellele vanemale, kellel on lapse hooldusõigus ja kes elab koos lapsega.
Kui laps on alla 18aastane, tuleb ühekordse maksena makstav elatis maksta sotsiaalhoolekande komiteele.
Elatise sissenõudmise avalduse võib esitada täitevasutusele (Kronofogdemyndigheten). Avalduse võib esitada kas suuliselt või kirjalikult. Avaldusega koos tuleb esitada täitedokument. Kahe tunnistaja juuresolekul koostatud kirjaliku dokumendi, mis käsitleb elatise maksmist vastavalt abieluseadustikule või vanema õigusi ja kohustusi käsitlevale seadustikule, võib täitmisele pöörata kui õigusmõju omava lõpliku kohtuotsuse.
Lapse elatise saab tagasiulatuvalt välja mõista maksimaalselt hagi esitamise kuupäevale eelnenud kolme aasta eest, välja arvatud juhul, kui ülalpidamiskohustuslane on nõus maksma elatist pikema perioodi eest. Kindlaksmääratud elatist ei saa enam sisse nõuda, kui maksetähtpäevast on möödunud viis aastat (aegumistähtaeg).
Abikaasa elatise saab tagasiulatuvalt välja mõista maksimaalselt hagi esitamise kuupäevale eelnenud kolme aasta eest, välja arvatud juhul, kui ülalpidamiskohustuslane on nõus maksma elatist pikema perioodi eest. Kindlaksmääratud elatist ei saa enam sisse nõuda, kui maksetähtpäevast on möödunud kolm aastat (aegumistähtaeg).
Sissenõudmisega seoses on arestimise suhtes kehtestatud mitu erandit. Näiteks ei saa arestida rõivaid ja muid ülalpidamiskohustuslase isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid mõistliku väärtuse piires ning teatavat majapidamiseks ja kodu hooldamiseks vajalikku vara. Kui ülalpidamiskohustuslasel on perekond, võetakse arestimisele mittekuuluva vara kindlaksmääramisel arvesse perekonna poolt kasutatavaid esemeid ja perekonna vajadusi.
Arestida tohib üksnes selle osa ülalpidamiskohustuslase töötasust või palgast, mis ületab tema enda ja tema perekonna ülalpidamiseks vajalikku summat. See osa ülalpidamiskohustuslase palgast või sissetulekust, mis ei kuulu arestimisele (förbehållsbeloppet), määratakse kindlaks standardsumma alusel. Standardsumma hõlmab kõiki tavapäraseid elamiskulusid, välja arvatud eluasemekulusid – need määratakse kindlaks eraldi ja liidetakse standardsummale. Standardsumma määrab igal aastal kindlaks täitevamet.
Rootsis pakub elatise sissenõudmisega seoses abi täitevamet. Piiriüleste asjade puhul võib ülalpeetav sissenõudmisavalduse esitamisel täitevametile saada haldusalast abi sotsiaalkindlustusametilt (Försäkringskassa).
Sotsiaalkindlustusamet (Försäkringskassa) võib maksta elatisabi summas 1273 Rootsi krooni kuus lapsele, kelle vanemad elavad lahus. Raha makstakse sellele vanemale, kellel on lapse hooldusõigus ja kes elab koos lapsega ning kelle elukoht on ametlikult registreeritud lapsega samale aadressile. Elatisabi otsus tehakse pärast seda, kui sotsiaalkindlustuse küsimustega tegelevale asutusele – sotsiaalkindlustusametile – on esitatud avaldus. Elatisabi on vahend, mille abil saab ühiskond tagada, et laps, kelle vanemad on hakanud lahus elama, saab teataval tasemel elatist isegi juhul, kui elatist maksma kohustatud vanem ei täida oma ülalpidamiskohustust. Elatisabi võidakse anda täieliku toetusena, täiendava maksena või toetusena ühise hooldusõiguse korral. Ülalpidamist andma kohustatud vanem peab need summad riigile hüvitama vastavalt oma sissetulekule ja nende laste koguarvule, kellega seoses ta on kohustatud elatist maksma. Tagasimaksmise kohustus määratakse kindlaks haldusmenetluse raames. Kui aga elatist makstakse otse sellele vanemale, kellel on lapse hooldusõigus, vähendatakse sellele vastavalt sotsiaalkindlustusameti makstavat elatisabi (seda nimetatakse täiendavaks elatiseks).
Kui ülalpidamiskohustuslasest vanem elab välisriigis või elab küll Rootsis, aga saab töötasu või muud sissetulekut välisriigis või välisriigist, võib sotsiaalkindlustusamet soovitada sellel vanemal, kellel on lapse hooldusõigus ja kes elab koos lapsega, võtta meetmeid ülalpidamiskohustuse kindlaksmääramise tagamiseks. Sellisel juhul võtab sotsiaalkindlustusamet üle lapse õiguse saada elatist kuni selle summa ulatuses, mille amet maksis välja elatisabina.
Abikaasal ei ole võimalik saada sotsiaalkindlustusametilt elatisabi.
Piiriüleste asjade puhul võib taotleja saada sotsiaalkindlustusametilt haldusalast abi. Sotsiaalkindlustusamet (Försäkringskassa) on ELi ülalpidamiskohustuste määruse ning laste ja teiste pereliikmete elatise rahvusvahelise sissenõudmise 23. novembri 2007. aasta Haagi konventsiooni (edaspidi „2007. aasta Haagi konventsioon”) kohane keskasutus, samuti 1956. aasta välisriigist ülalpidamise taotlemise New Yorgi konventsiooni kohane edastav/vastuvõttev asutus.
Vt küsimusele nr 14 antud vastus.
Sotsiaalkindlustusameti kontaktandmed on järgmised:
Tel: +46 (0)7 7117 9000
Faks: +46 (0)112 0411
Sotsiaalkindlustusamet võtab kõik asjakohased meetmed elatise sissenõudmise hõlbustamiseks. Ameti ülesanded, mis tal on ülalpidamiskohustuste määruse ja 2007. aasta Haagi konventsiooni kohase keskasutusena, tulenevad nimetatud määrusest ja konventsioonist. Näiteks abistab amet ülalpidamist saama õigustatud isikuid nende taotluste koostamisel, mille saab esitada ameti kaudu (taotlus eesmärgiga saada teisest riigist otsus elatise väljamõistmise kohta). Lisateabe saamiseks hagejatele võimaldatava abi kohta võtke palun ühendust sotsiaalkindlustusametiga.
Taotlejad, kes soovivad nõuda elatise sisse 1956. aasta välisriigist ülalpidamise taotlemise New Yorgi konventsiooni alusel, peavad esitama taotluse oma riigi edastavale asutusele, kes edastab selle Rootsi vastuvõtvale asutusele (sotsiaalkindlustusamet).
Sama kehtib taotlejate puhul, kes soovivad saada abi, mida pakuvad ülalpidamiskohustuste määruse või 2007. aasta Haagi konventsiooni kohased keskasutused – nad peavad esitama taotluse oma riigi keskasutusele, kes edastab selle Rootsi keskasutusele (sotsiaalkindlustusamet).
Vt küsimusele nr 17 antud vastus. Ülalpidamiskohustuste määruse või 2007. aasta Haagi konventsiooni alusel esitatud taotlustega võivad isikud pöörduda otse pädeva asutuse poole.
Vt küsimusele nr 16 antud vastus.
Jah. Ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitlev 23. novembri 2007. aasta Haagi protokoll (edaspidi „Haagi protokoll”) on Rootsi suhtes siduv ja nimetatud protokolli sätteid kohaldatakse ELis alates 18. juunist 2011. aastast. Haagi protokolli kohane üldpõhimõte on, et kohaldatakse selle riigi õigust, kus asub ülalpidamist saama õigustatud isiku alaline elukoht. Eelkõige lapse puhul on võimalik kohaldada selle riigi õigust või seadusi, mille kodanikud on nii laps kui ka ülalpidamiskohustuslane, kui elukohariigi õiguse kohaldamine ei ole lapse huvides. Pooled võivad kohaldatavas õiguses ka kokku leppida, kuid selliste kokkulepete ulatus on piiratud, kui tegemist on näiteks asjadega, mis käsitlevad alla 18aastase lapse elatist.
Haagi protokoll on Rootsi suhtes siduv (vt küsimusele nr 20 antud vastus).
Õigusabi andmisel kohaldatavate üldiste tingimuste kohta vt küsimusele nr 7 antud vastus.
Piiriüleste vaidluste puhul kohaldatakse ELis teatavaid õigusabi käsitlevaid erisätteid. Kui on täidetud ülalpidamiskohustuste määruses õigusabi saamiseks ette nähtud tingimused, tuleb õigusabi anda ja see peab olema tasuta, kui taotleja vajab õigusalast nõustamist ja seda vajadust ei ole võimalik rahuldada mis tahes muul viisil.
Erimeetmeid kavandatud ei ole.

matches: kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus


2 KOHTUEKSPERT JA EKSPERTIISIASUTUS1. jaguKohtuekspert
§ 20 Riikliku tunnustuse tühistamine
5 EKSPERTIISI RAHASTAMINE § 26. Ekspertiisiasutuse kulud seoses ekspertiisi tegemisega menetlusasjas
§ 28 Psühhiaatrilise abi seaduse muutmine
14.06.2001 otsus nr 1079
Kohtuekspertiisiseaduses sätestatakse kohtueksperdi, riikliku ekspertiisiasutuse ja riiklikult tunnustatud eksperdi õiguslik seisund ning eksperdi õiguste ja kohustuste tekke alused kriminaalmenetluses, tsiviil- ja halduskohtumenetluses ning haldusõiguserikkumise asja menetluses (edaspidi menetlusasi).
(1) Ekspert on isik, kes kohtuekspertiisi (edaspidi ekspertiis) tehes kasutab mitteõiguslikke eriteadmisi.
2. peatükk KOHTUEKSPERT JA EKSPERTIISIASUTUS1. jaguKohtuekspert
(2) Ekspertiisiasutuse juhina saab töötada isik, kes vastab käesoleva seaduse § 6 nõuetele.
(2) Isiku nimekirja kandmisest keeldumise otsust peab põhjendama. Nimekirja kandmisest keeldumise otsus tehakse teatavaks viivituseta.
(3) Isiku nimekirja kandmisest keeldumise otsuse peale võib esitada kaebuse halduskohtule.
§ 20. Riikliku tunnustuse tühistamine
(1) Riikliku tunnustuse tühistamise otsustab justiitsminister ja isik kustutatakse nimekirjast, kui:
2) riiklikult tunnustatud ekspert keeldub seadusliku aluseta ekspertiisi tegemast või kui ta mõjuva põhjuseta viivitab ekspertiisi tegemisega või ei ilmu menetleja kutsel ning menetleja teeb ettepaneku riikliku tunnustuse tühistamiseks.
(2) Tühistamisotsust peab põhjendama.
(3) Tühistamisotsuse peale võib esitada kaebuse halduskohtule.
5. peatükk EKSPERTIISI RAHASTAMINE § 26. Ekspertiisiasutuse kulud seoses ekspertiisi tegemisega menetlusasjas
(2) Ekspertiisiasutuse kulude arvestamise ja hüvitamise korra kinnitab Vabariigi Valitsus.
(3) Ekspertiisiasutustes tehtavate ekspertiiside hinnakirja kinnitab justiitsministri ettepanekul Vabariigi Valitsus.
§ 28. Psühhiaatrilise abi seaduse muutmine
Psühhiaatrilise abi seaduse (RT I 1997, 16, 260; 1999, 31, 425; 2001, 50, 284) § 13 lõikes 61 asendatakse sõnad «kohtupsühhiaatrilise ekspertiisi» sõnaga «kohtupsühhiaatriaekspertiisi».


Reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri Saaremaa vallas – Riigi Teataja
Reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri Saaremaa vallas
Reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri Saaremaa vallas - sisukord
§ 4 Üldised nõuded reovee kohtkäitlusrajatisele
§ 5 Reovee kogumismahuti paigaldamine, ümberehitamine, asendamine samaväärsega ja kasutusele võtmine
§ 11 Järelevalve teostamine
§ 12 Eeskirja rikkumine
RT IV, 12.06.2019, 8
Vastu võetud 04.06.2019 nr 9
Määrus kehtestatakse veeseaduse § 3² lõike 5 punkti 5 ja Saaremaa vallavolikogu 22.02.2018. a määruse nr 11 „Pädevuse delegeerimine“ § 8 alusel.
(1) Käesolev reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib õigussuhteid, mis tekivad reovee kohtkäitluse planeerimisel ja kasutamisel, sealhulgas reguleerib purgimisteenuse osutamist Saaremaa valla haldusterritooriumil.
(2) Reovee kohtkäitlusrajatiste paigaldamine ja rajamine toimub ehitusseadustiku, ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse, veeseaduse ja nende rakendusaktide alusel.
2) osutavad reovee äraveo teenust;
3) kavandavad reovee kohtkäitluse rajamist.
1) CE-märgistus – tootja või importija poolt antud garantii, et toode vastab kõikidele olulistele töötervishoiu, töö- ja keskkonnaohutuse nõuetele;
2) eelpuhasti - muda-, liiva-, rasva- või õlipüünis ning nende kombinatsioon ja muu reovee osalise puhastamise tehnoloogiline seade, mille läbimise järel juhitakse reovesi ühiskanalisatsiooni või reoveepuhastisse;
3) filterväljak – reoveekäitlussüsteemi osa reovee bioloogiliseks puhastamiseks, kus reovee puhastus viiakse läbi pinnaseosakestele tekkivas biokiles elavate mikroorganismide poolt, filtersüsteem on ümbritsevast keskkonnast eraldatud vedelikke mitteläbilaskva geomembraaniga;
4) heitvesi – kasutusel olnud ja suublasse, sealhulgas pinnasesse või veekogusse, juhitav vesi;
5) hoolduspäevik – vabas vormis peetav päevik, mis kajastab omapuhasti hooldamisega seotud informatsiooni, vastavalt eeskirja § 7 lg 5 toodule;
7) imbsüsteem – reoveekäitlussüsteemi osa, mille kaudu heitvesi immutatakse pinnasesse;
8) kuja - kanalisatsiooniehitise, välja arvatud torustik, kõige väiksem lubatud kaugus elamust ning majutus-, ravi-, spordi-, haridus-, kaubandus- ja teenindushoonest, samuti transpordihoonest, mis teenindab regulaarselt inimesi, ning salv- ja puurkaevust;
9) omapuhasti ehk kohtpuhasti – on rajatis, kus kõrvaldatakse reoained ja ebasoovitavad organismid reoveest mehaaniliste, bioloogiliste või füüsikalis-keemiliste võtetega ja mille projekteeritud reostuskoormus on kuni 50 ie-d;
10) purgimisteenuse osutaja – reovee kohtkäitlusrajatise mahutite tühjendamist, reovee äravedu ja purgimise teenust osutav ettevõtja;
11) purgimisteenus – reovee kohtkäitluserajatisest reovee või -sette eemaldamine ja äravedu fekaaliveokiga ning selle kasutusloaga kanalisatsiooni purglasse väljutamine;
12) purgimissõlm ehk purgla - kohaliku omavalitsuse poolt ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavas määratud tekkekohast toodud reovee ühiskanalisatsiooni juhtimise koht;
13) reoveekogumisala – piirkond, kus elanikkond ja/või majanduslik tegevus on piisav asula reovee kanalisatsiooni kaudu kogumiseks ja reoveepuhastisse või heitvee suublasse juhtimiseks, reoveekogumisalad kinnitab Keskkonnaminister oma käskkirjaga;
14) reovesi – olmes, tööstuses ja tootmises tekkiv vesi, mis ei vasta kehtestatud kvaliteedi piirväärtustele ja mida on vaja enne suublasse juhtimist puhastada;
15) reovee bioloogiline puhastamine – orgaanilise aine ja toitainete ärastamine reoveest bioloogiliste protsesside toimel, mille tulemusel heitvesi vastab kehtestatud reostusnäitajate piirväärtustele heljuvaine, biokeemilise ja keemilise hapnikutarbe osas;
16) reovee kogumismahuti – pealt suletav lekkekindel äravooluta rajatis reovee kogumiseks;
17) reovee kohtkäitlus – reovee kogumine, puhastamine või suublasse juhtimine, sealhulgas kuivkäimla sisu kompostimine, mis toimub üldjuhul reovee tekkekoha kinnistu piirides; reovee kohtkäitlusel on välistatud omapuhasti väljavoolu kasutamine tehnoloogilise veena (näiteks kastmiseks, sõidukite pesemiseks vms.);
18) reovee kohtkäitlusrajatis – reovee kogumismahuti, omapuhasti või kuivkäimla lampkast;
19) reovee süvapuhastus ehk tertsiaarne puhastus – täiendav reoainete reoveest kõrvaldamine, mille käigus rakendatakse reovee puhastamiseks nii tõhustatud bioloogilisi fosfori- ja lämmastikuärastuse tehnoloogiaid kui ka keemilisi meetodeid ja mille tulemusena peab heitvesi vastama üle 100 000ie reostuskoormusega reoveekogumisala nõuetele, kusjuures pinnasesse juhitav heitvesi ei tohi sisaldada üle 0,1 mg/l nitriteid ja üle 45 mg/l nitraate;
20) septik – on pealt suletav mahuti, kus toimub reovee mehhaanilise puhastamise käigus heljumi settimine ning anaeroobne lagundamine, septik koosneb üldjuhul kolmest üksteisele järgnevast kambrist ning sellel on väljavool;
21) tööstusreoveepuhasti - reoveepuhasti, mis puhastab tööstuses või muu tootmise käigustekkinud reovett ja kust juhitakse puhastatud vesi suublasse.
(1) Reovee kohtkäitlus on lubatud olmes või tööstuses või tootmises tekkiva reovee kohtkäitluseks selle tekkekoha kinnistu või kinnistute (juhul kui tegemist on ühise süsteemiga) piires väljaspool ühiskanalisatsiooniga hõlmatud reoveekogumisalasid.
(3) Üle 2000 ie reostuskoormusega reoveekogumisalal asuvatel aladel on omapuhastite, välja arvatud eelpuhastite ja tööstusreoveepuhastite, kasutamine ja heitvee pinnasesse immutamine keelatud. Lekkekindla kogumismahuti paigaldamine ja selle tühjendamise korraldamine kohaliku omavalitsuse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavas määratud purgimissõlme on lubatud, kui reoveekogumisalal ühiskanalisatsiooni rajamine toob kaasa põhjendamatult suuri kulutusi.
(4) Alla 2000 ie reostuskoormusega reoveekogumisaladel, kus puudub ühiskanalisatsioon, on lubatud reovee kogumismahutite kasutamine ja vähemalt bioloogiliselt puhastatud reovee immutamine tingimusel, et on tagatud immutuskoha nõuetekohane kaugus ümbruskonna puur- ja salvkaevudest ning ei ole põhjavee seisundi halvenemise ohtu.
(5) Ajutise lahendusena on erandkorras lubatud kasutada reovee kogumismahutit ühiskanalisatsiooniga alal kuni ühiskanalisatsiooni väljaehitamiseni ja kasutusele võtmiseni.
(6) Reoveekogumisalata kompaktse asustusega piirkondades (näiteks külasüdamed, aiandus- või suvilakooperatiivid vms), kus ei ole võimalik tagada heitvee suublasse juhtimise koha nõuetekohast kaugust ümbruskonna puur- ja salvkaevudest või kus on oht puur- või salvkaevude vee saastumiseks, tuleb kasutada reovee kogumist reovee kogumismahutisse.
(7) Reovee eelpuhastites tekkivad kontsentreeritud jäätmed (rasv, õli jms) tuleb käitlemiseks üle anda selleks vastavat õigust omavale isikule või käidelda tekkekohas kooskõlas Saaremaa valla jäätmehoolduseeskirja ja jäätmeseaduse nõuetega.
(8) Tööstuses või tootmises tekkiva reovee kohtkäitluse kavandamisel tuleb arvesse võtta tekkiva reovee reostusainete iseloomu ning kontsentratsiooni. Juhul kui tekib olmereoveest oluliselt kõrgema reoainete kontsentratsiooniga vesi, ei ole nimetatud reovee ühiskanalisatsiooni juhtimine üldjuhul ilma eelpuhastita lubatud, omapuhasti kavandamisel peab keskkonda juhitav tööstusettevõtte heitvesi vastama nii reostusnäitajate piirväärtuste, puhastusastmete kui ka ohtlike ainete sisalduse poolest kehtestatud piirväärtustele.
(9) Kui tegevuseks on veeseaduse kohaselt vajalik vee erikasutusluba, tuleb lähtuda veeseaduse ja vee erikasutusloa nõuetest.
§ 4. Üldised nõuded reovee kohtkäitlusrajatisele
(1) Reovee kohtkäitlusrajatis koos torustikuga peab olema keskkonnale ohutu, lekkekindel (v.a. imbsüsteem) ning kaitstud külmumise eest.
(2) Reovee kohtkäitlusrajatise mahutite ankurdatus peab paigaldamisel olema piisav, et tagada nende liikumatus pinnases.
(3) Tuleb vältida sademe- ja lumesulavee sattumist reovee kohtkäitlusrajatisse.
(4) Reovee kohtkäitlusrajatise luugid peavad olema terved ja sulguma tihedalt, kogumismahuti ja omapuhasti peavad olema ventileeritavad.
(5) Reovee kohtkäitlusrajatise mahuteid peab olema võimalik aastaringselt tühjendada ning tagatud peab olema tühjendusveoki juurdepääs.
(6) Reovee kohtkäitlusrajatis ei tohi paikneda puurkaevu sanitaarkaitsealas (10-200m) ning puur- ja salvkaevu hooldusalas (10m). Reovee kohtkäitlusrajatis (väljaarvatud kuivkäimla lampkast) peab jääma elamust vähemalt 10 m kaugusele ning septik või muu pealt suletav mahuti vähemalt 5 m kaugusele.
(7) Reovee kogumismahuti täituvust tuleb regulaarselt kontrollida.
(8) Omapuhasti paigaldamiseks sobiva asukoha valikul tuleb võimalikult suures ulatuses vähendada keskkonnahäiringut ja arvesse võtta alljärgnevat:
1) eelistada alasid, kus omapuhasti avarii korral reovesi ei ohusta põhja- ega pinnavett;
2) eelistada asukohta, mis jääb valdavate tuulte suhtes elamualast allatuult (välja arvatud kinniste süsteemide korral);
3) asukoha valikul võtta arvesse olemasolevat kanalisatsiooni ja selle seisundit ning maa-ala ehitus- ja hüdrogeoloogilisi tingimusi;
4) omapuhasti peab paiknema joogiveekaevude suhtes allanõlva ning põhjavee liikumissuuna suhtes allavoolu;
5) heitvee immutussügavus peab olema aasta ringi vähemalt 1,2 m ülalpool põhjavee kõrgeimat taset ning jääma 1,2 m kõrgemale aluspõhja kivimitest.
6) heitvee pinnasesse juhtimine ei ole lubatud lähemal kui 50 m veehaarde sanitaarkaitseala või hooldusala välispiirist ning lähemal kui 50 m veehaardest, millel puudub sanitaarkaitseala või hooldusala, või joogivee tarbeks kasutatavast salvkaevust;
7) veekogusse (kraav, oja, jõgi jne) võib juhtida ainult bioloogiliselt puhastatud reovett, heitvee juhtimine maaparandussüsteemi eesvoolu vajab täiendavat kooskõlastamist Põllumajandusametiga.
8) Omapuhasti tehnilise lahenduse valikul lähtuda kehtestatud heitvee saasteainesisalduse piirväärtustest, reovee füüsikalistest ja keemilistest omadustest, reoveetekke ja omaduste ajas muutuvast dünaamikast, heitvee pinnasesse juhtimisel põhjaveekihi kaitstusest ning veekogusse juhtimisel veekogumi seisundiklassist.
(9) Omapuhasti heitvett võib juhtida pinnasesse, arvestades veeseaduses sätestatud erisusi, kui kaugel asuvasse veekogusse ei ole heitvee juhtimine majanduslikult põhjendatud ja põhjavee seisundi halvenemise ohtu ei ole, järgmistes kogustes:
3) kuni 5 m3 ööpäevas nõrgalt kaitstud põhjaveega aladel pärast reovee mehaanilist puhastamist juhul, kui puhastatakse ainult pesuvett ehk hallvett, välja arvatud vesikäimlast pärit reovesi;
5) 10–50 m3 ööpäevas kaitsmata ja nõrgalt kaitstud põhjaveega aladel pärast reovee süvapuhastust.
§ 5. Reovee kogumismahuti paigaldamine, ümberehitamine, asendamine samaväärsega ja kasutusele võtmine
(1) Olemasolevale hoonele reovee kogumismahuti paigaldamisel või olemasoleva reovee kogumismahuti väljavahetamisel tuleb esitada kanalisatsioonisüsteemi muutmiseks või terviklikuks asendamiseks ehitusseadustiku sätete kohaselt ehitusteatis. Kui lisaks reovee kogumismahutile rajatakse ka kanalisatsioonitorustik, esitatakse ehitusteatis koos ehitusprojektiga v.a käesoleva eeskirja § 5 lg 2 juhul.
(2) Uue hoone ehitamisel või olemasoleva hoone ümberehitamisel ehitusprojekti alusel on soovitav võimalusel näha ette reovee kogumismahuti paigaldamine hoone ehitusprojektis.
(3) Kogumismahuti paigaldamine tuleb dokumenteerida vastavalt ehitusseadustiku § 15 lg 3 toodule.
1) kui reovee kogumismahuti paigaldatakse koos hoone ehitamise või ümberehitamisega ehitusprojekti ja ehitusloa kohaselt, tuleb reovee kogumismahuti andmed esitada koos hoone kasutusloa taotlusega, eraldi kasutusteatist eelpoolkirjeldatud juhul esitama ei pea;
2) ehitusteatise alusel paigaldatud reovee kogumismahuti kohta tuleb esitada vähemalt kümme päeva enne hoone kasutamise alustamist või selle kasutusotstarbe muutmist ehitusseadustiku kohane kasutusteatis;
3) kasutusteatise või asjakohasel juhul kasutusloa taotluse juurde esitada tootja poolt väljastatud reovee kogumismahuti sertifikaat ja/või CE märgis koos toimivusdeklaratsiooniga, info kogumismahuti paigaldustööde kohta (kaetud tööde akt), info kogumismahuti asukoha kohta;
4) Saaremaa Vallavalitsusel (edaspidi valitsusel) on põhjendatul juhul õigus nõuda omanikult reovee kogumismahuti ning sellega ühendatud reoveetorustiku nõuetele vastavuse ja lekkekindluse tõendamist vee- ja kanalisatsiooni valdkonnas projekteerija või ehitaja pädevust omava isiku poolt koostatud ja allkirjastatud ülevaatus- ja hindamisakti alusel, mis muuhulgas annab ülevaate paigaldatud mahuti omadustest, seisundist, süsteemi lekkekindluse testi tulemustest (kirjeldab täiendava korduskontrollivajaduse) ning hindab selle nõuetele vastavust, korduskontrolli vajadust ja eluiga.
(1) Uue hoone ehitamisel või olemasoleva hoone ümberehitamisel ehitusprojekti alusel on soovitav lahendada reovee kohtkäitlus koos hoone ehitusprojektiga, käsitledes omapuhasti rajamist käesoleva paragrahvi lg 3 kirjeldatud mahus.
(2) Omapuhasti rajamisel iseseisva ehitisena tuleb vastavalt ehitusseadustikule omapuhasti rajamiseks jõudlusega alla 5m3 ööpäevas esitada ehitusteatis ja ehitusprojekt. Omapuhasti rajamiseks jõudlusega üle 5m3 ööpäevas tuleb esitada vastavalt ehitusseadustikule ehitusloa taotlus ning ehitusprojekt.
(3) Ehitusprojekt peab vastama ehitusseadustikule ja majandus- ja taristuministri 17.07.2015. a määrusele nr 97 „Nõuded ehitusprojektile“ ning sisaldama täiendavalt:
1) kinnistu hüdrogeoloogiliste tingimuste kirjeldust (põhjavee kaitstus, põhjavee liikumissuund, maapinna kõrgused);
2) informatsiooni põhjavee aastaringse kõrgustaseme, aluspõhja kivimite paiknemissügavuse ning pinnavee esinemise osas kinnistul;
3) informatsiooni tekkiva reovee koguse, hooajalisuse ja reostusnäitajate osas;
4) omapuhasti kirjeldust ja kavandatava omapuhasti tehnoloogia sobivust kohalike oludega, täpsustust, kas tegemist on olme- või tööstusreoveega;
5) asendiplaani, mis kajastab ehitiste, reoveekäitlusrajatiste ning veevarustuse objektide asukohta kinnistul ning selle lähiümbruses, esitatuna koos vastavate kujade, sanitaarkaitse-ja hooldusaladega;
6) biopuhasti, imb- või filtersüsteemi läbilõiget või tehnoloogilist skeemi ning kogu süsteemi pikiprofiili;
7) omapuhasti ja/või selle osade eluiga;
8) asjakohasel juhul vee erikasutusloa vajalikkuse kaalutlust;
9) tööstusreovee puhul eelpuhasti paigaldamise vajaduse kaalutlust;
10) selgitust vajalike meetmete kohta, tagamaks seadusandlusest tulenevate nõuete täitmist;
11) asjakohaseid nõusolekuid ning kooskõlastusi.
(4) Omapuhasti ehitusprojekt peab olema koostatud ehitusseadustikus sätestatud pädevusega isiku poolt. Kui omanik koostab projekti ise, peab ta järgima ehitusseadustiku § 10 sätestatud asjatundlikkuse põhimõtet.
(5) Omapuhasti rajamise dokumenteerimisel lähtuda majandus- ja taristuministri 04.09.2015 määrusest nr 115 „Ehitamise dokumenteerimisele, ehitusdokumentide säilitamisele ja üleandmisele esitatavad nõuded ning hooldusjuhendile, selle hoidmisele ja esitamisele esitatavad nõuded“, omapuhasti kasutusele võtmiseks tuleb esitada Valitsusele nõuetekohane kasutusloa taotlus, tõendatud peab olema omapuhasti keskkonnaohutus ja nõuetele vastavus vastavalt käesoleva määruse § 6 lg 7.
(6) Veeseaduses kirjeldatud juhtudel on omapuhasti väljavoolu suublasse juhtimiseks lisaks omapuhasti kasutusloale vajalik vee erikasutusloa olemasolul. Vee erikasutusloa taotluse võtab vastu ja vee erikasutusloa väljastab Keskkonnaamet.
(7) Valitsusel on põhjendatul juhul õigus nõuda omanikult omapuhasti või selle osa keskkonnaohutuse ja nõuetele vastavuse tõendamist, omapuhasti või selle osa keskkonnaohutuse tõendamise aluseks on:
1) tootja poolt väljastatud sertifikaadid (ja/või CE märgis), toimivusdeklaratsioonid, seadmete tehniline dokumentatsioon, kasutus-hooldus ja paigaldusjuhendid, kaetud tööde aktid, teostusjoonised ja asjakohasel juhul omapuhasti hoolduspäevik;
2) asjakohasel juhul kinnitus, mille kohaselt on kõnealune rajatis projekteeritud kutseseaduse kohase veevarustuse ja kanalisatsiooni projekteerimise kvalifikatsiooniga projekteerija poolt ning rajatud vastavalt kirjeldatud ehitusprojektile või
3) asjakohasel juhul pädeva isiku poolt koostatud ehitusseadustiku § 18 kohane audit, mida põhjendatud juhul võib asendada veevarustuse ja kanalisatsiooni valdkonnas ehitus-või projekteerimisalast pädevust omava isiku poolt antud hinnang omapuhasti nõuetele vastavuse kohta.
(1) Reovee kohtkäitlusrajatise kasutamise ja hoolduse eest vastutab kohtkäitlusrajatise omanik.
(2) Reovee kohtkäitlusrajatist tuleb kasutada vastavalt selle otstarbele ja hooldus- ning kasutamisjuhendile selliselt, et oleks tagatud süsteemide nõuetekohane toimimine. Omapuhasti tehnilise dokumentatsiooni peab omapuhasti omanikule üle andma selle tarnija või projekteerija, olemasoleva omapuhasti tehnilise dokumentatsiooni olemasolu peab tagama valdaja.
(3) Reovee kohtkäitlusrajatise kasutamine peab toimuma keskkonna- ja tervisekaitse seisukohalt ohutult.
(4) Omapuhasti olukorda tuleb kontrollida vastavalt hooldusjuhendile või vähemalt kord 6 kuu jooksul. Kontrolli tulemused ning hooldusjuhendis ette nähtud hooldustööd tuleb kanda hoolduspäevikusse. Muu reovee kohtkäitlusrajatise seisundi kontrolli peab selle valdaja korraldama vähemalt üks kord viie aasta jooksul, mille kohta tuleb koostada akt, mida valdaja säilitab vähemalt 10 aastat.
(5) Omapuhasti hoolduspäevik peab sisaldama vähemalt:
2) omapuhasti hooldustööde kirjeldust (puhastuselementide hooldamine/vahetamine, bioaktivaatorite lisamine jms) ja teostamise kuupäeva;
(6) Reovee kohtkäitlusrajatise omanik peab nõudma tema poolt tellitud purgimisteenuse osutajalt pärast töö tegemist arve, milles kajastub kinnistu aadress, ära veetud kogus ja kuupäev ning säilitama seda vähemalt 2 aastat, kui faktilist tõendusmaterjali kohtkäitlusrajatise nõuetekohasest kasutamisest ja hooldusest.
(7) Omapuhasti omanik peab säilitama omapuhasti hoolduspäeviku viimasel viiel aastal tehtud kanded.
(8) Reovee kohtkäitlusrajatis või selle osa tuleb rekonstrueerida juhul, kui:
1) reovee kohtkäitlusrajatis või selle osa on amortiseerunud;
2) reovee kohtkäitlusrajatis või selle osa kujutab ohtu keskkonnale sh. pinnasele või põhjaveele;
3) omapuhastile juhitava reovee koostis või kogus on arvestataval määral muutunud;
4) vee erikasutusloa nõudeid ei ole enam võimalik täita.
1) reovee kohtkäitlusrajatise mahutid tuleb enne likvideerimist tühjendada ning tühjendusjärgselt purgimisteenuse osutaja poolt puhtaks pesta;
2) reovee kohtkäitlusrajatis tuleb üldjuhul likvideerimiseks lammutada ja vastavalt kehtivale seadusandlusele vajadusel pinnasest eemaldada;
3) pinnasest eemaldatud reovee kohtkäitlusrajatise süvend tuleb täita liiva, kruusa või puhta pinnasega;
(2) Reovee kogumismahuti või omapuhasti likvideerimiseks tuleb enne kogumismahuti või omapuhasti likvideerimist esitada ehitusteatis ehitise lammutamise kohta. Pärast reovee kohtkäitlusrajatise likvideerimist tuleb vähemalt kolm päeva pärast rajatise lammutamist esitada ehitise täieliku lammutamise teatis, millele lisatakse tehtud tööde täpsem kirjeldus ning lammutusjäätmete utiliseerimist tõendav ehitusjäätmete õiend, mille kooskõlastab valitsus.
(3) Reovee kogumismahuti või omapuhasti likvideerimise käigustekkivate ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemisel kohaldatakse Saaremaa valla jäätmehoolduseeskirja nõudeid. Reovee kogumismahuti või omapuhasti sisaldis ning pesemise käigus kogunenud vedelikud tuleb üle anda purgimisteenuse osutajale.
(4) Kasutusest väljas ja/või amortiseerunud reovee kohtkäitlusrajatised on täiendavaks reostusohuks pinnasele ning põhjaveele, sellise kohtkäitlusrajatise likvideerimise tähtajad on:
1) ühiskanalisatsiooniga liituvatel kinnistutel – üks aasta liitumise kuupäevast arvates;
2) ülejäänud juhtudel – reovee kogumismahuti või omapuhasti amortiseerumisel, kuid mitte hiljem kui kolme kuu jooksul pärast uue reovee kogumismahuti või omapuhasti kasutusele võtmist.
(1) Purgimisteenuse osutaja peab teenuse osutamisel purgimissõlme kasutamiseks sõlmima lepingu vastava vee-ettevõtjaga, kelle tegevuspiirkonnas purgimine toimub. Kirjeldatud lepingu puudumisel ei ole isikul õigus purgimisteenust osutada.
(2) Purgimisteenuse osutaja on kohustatud väljastama kliendile igakordselt teenuse osutamise kohta arve, kus on kirjas teenuse lühikirjeldus, aadress, ära veetud kogus ja kuupäev.
(3) Reovett on lubatud purgida üksnes spetsiaalsetesse purgimissõlmedesse. Väljaspool spetsiaalseid purgimissõlmi on kogutud reovee juhtimine veekogusse või pinnasele (sealhulgas immutamine pinnasesse) keelatud.
(4) Valitsusel on õigus põhjendatul juhul nõuda valla haldusterritooriumil tegutsevalt purgimisteenuse osutajalt infot purgimisteenust kasutavate kinnistute ning kinnistu põhiselt osutatud teenuste kohta.
(5) Kuivkäimla sisu kompostimise ja kasutamise tingimused:
1) kompostimata kuivkäimla sisu laialilaotamine või maasse kaevamine on keelatud, Kuressaare linna haldusterritooriumil on lisaks keelatud kuivkäimla sisu kompostimine ja kompostitud kuivkäimla sisu laiali laotamine või maasse kaevamine;
2) kuivkäimla sisu tohib väljaspool Kuressaare linna haldusterritooriumi kompostida oma kinnistul vaid viisil, mis ei põhjusta visuaalset või lõhnahäiringut, kattes haisu vältimiseks kuivkäimla sisu mullakihiga või muu haisu levikut tõkestava materjaliga, vältida tuleb võimalikku reostusohtu keskkonnale, ennekõike aga olemasolevatele salv- ja puurkaevudele. Kaitsmata põhjaveega piirkondades on lubatud kuivkäimla sisu kompostida vaid kinnises komposteris;
3) kompostitud kuivkäimla sisu tohib väetamiseks kasutada kõige varem aasta pärast komposti valmimist alates 21. märtsist kuni 1. detsembrini jälgides keskkonna- ja tervisekaitsenõudeid;
4) kompostitud kuivkäimla sisu ei tohi paigutada lumele, külmunud või veega küllastunud pinnasele;
5) kinnistul, kus ei ole võimalik kuivkäimla sisu kompostimine või kompostitud.
(1) Eeskirja nõuete täitmise eest vastutab kohtkäitlusrajatise omanik või volitatud esindaja või purgimisteenuse osutaja.
(2) Reovee kohtkäitlusrajatise omanik on kohustatud koheselt teavitama Keskkonnainspektsiooni ja Valitsust igast reovee kohtkäitlusrajatise avariist, sealhulgas reovee kogumismahuti lekkest ning võtma tarvitusele kõik meetmed tekkinud reostuse kõrvaldamiseks ja keskkonnaohutuse ning tervisekaitse tagamiseks.
(3) Reovee kohtkäitlusrajatise tühjendamise, äraveo ning purgimise ajal tekkiva keskkonnareostuse puhul kannab vastutust purgimisteenuse osutaja.
§ 11. Järelevalve teostamine
(1) Järelevalvet eeskirja täitmise üle korraldab valitsus kaasates vajadusel vastava ala spetsialiste ning eksperte.
(2) Reovee kohtkäitlusrajatise või selle osa keskkonnaohutuse ja nõuetele vastavuse tõendamiseks on riikliku järelevalve teostajal õigus põhjendatud juhul nõuda reovee kohtkäitlusrajatise omanikult veeuuringute teostamist ja/või ehitusseadustiku § 18 kohase ehitise erakorralise auditi teostamist .
§ 12. Eeskirja rikkumine
(1) Järelevalve teostajal on õigus eeskirja rikkumiste avastamisel teha rikkujale ettekirjutusi rikkumiste kõrvaldamiseks asendustäitmise ja sunniraha seaduse alusel.
(2) Rikkumiste mittekõrvaldamisel määratud tähtajaks on vallavalitsusel õigustõkestada kohtkäitlusrajatise kasutamine ja rakendada sunniraha ning vajadusel asendustäitmist kohtkäitlusrajatise nõuetele vastavusse viimiseks. Sunniraha rakendamisel on aluseks veeseadusest tulenev ülemmäär.
Määrus jõustub 1. juulil 2019.


Uus Liiklusseadus kehtivuse algusega 01.07.2011 - Eesti BMW Klubi
Tänane kuupäev on 19.10.2019 09:38 52
Uus Liiklusseadus kehtivuse algusega 01.07.2011
Postitus Postitas Tauri » 08.09.2010 15:25 46
Täiendatud 13.05.2011
Maanteeamet juhib tähelepanu uuele liiklusseadusele:
Voldik liiklusreeglistiku muudatuste kohta
Kui postituses esitatud viited ei avane, siis materjalid leiab aadressilt: http://www.mnt.ee/index.php?id=14007
Paneks siia teemasse tähelepanekud mis uus seadus muudab.
alustan siis udutule fännidele rõõmusõnumiga:
ja § 40. Tulede kasutamise üldnõuded
ehk siis maakeeli on udutuled võrdsustatud lähi- ja päevasõidutuledega!
Postitus Postitas joffe » 08.09.2010 15:42 23
Oleks siis õigesti täidetaks neid nõudmisi, muidu sõidetakse ka tulevikus linna mööda (hämaras) lähi- JA udutuledega. Lähituled, et midagi näeks ja udutuled, et poosetada, sest minule tundub küll, et tee jälgimiseks jääb udukatest väheks.
Postitus Postitas Tauri » 08.09.2010 15:47 07
ehk siis antud tingimustel saab rahakotivahelt load ja reg. tunnistuse koju jätta.
Postitus Postitas coley » 08.09.2010 15:58 13
Postitus Postitas joffe » 08.09.2010 15:58 30
Meie juures ei saa seda eriti praktiseerida- kunagi ei tea, millal tuleb tahtmine nt. Valka linna keerata. Ja ka kindlustust ja "rohelist kaarti" ei tohi maha unustada- lätlastel pole vist aimugi andmebaasist, millist Eesti Politsei kasutab.
Postitus Postitas Tauri » 08.09.2010 15:59 21
§ 92. Sõiduki kinnipidamine
(11) Käesoleva seaduse § 91 lõike 2 punktis 5 märgitud juhtudel võidakse sõiduki kasutamine keelustada selle registreerimismärkide kinnipidamisega.
§ 91. Sõiduki juhtimiselt kõrvaldamine
ehk siis antud juhul on ametnikul õigus numbrid masinalt kõrvaldada Kui numbrid on liimitud siis tassivad masina lihtsalt minema!
Üldiselt soovitaks kõigil antud "]§ 92. Sõiduki kinnipidamine " läbilugeda. Oluline on siinjuures teisaldaja nõue registreerida auto vigastused enne teisaldamist! see on hea relv asjatute teisaldamiste vastu võitlemisel- mõne kriipsu ikka leiab
Postitus Postitas Tauri » 08.09.2010 16:10 36
Ma juba planeerisin mopeedid müüki panna aga jääb vist ära Huvitav leid on ka, et traktoriga tohib B-kati lubadega sõita kui tetavad tingimused on täidetud!
Postitus Postitas Tauri » 08.09.2010 16:21 26
3) Mootorsõidukijuht läbib tervisekontrolli iga kümne aasta järel.
3) Mootorsõiduki juhtimisõigus peatub, kui:
see punkt peaks siis liiklusest kaotama "kevadekuulutajad" mossede ja zigullide roolis...
Postitus Postitas Tauri » 08.09.2010 16:45 59
§ 229. Automaatse kiirusmõõtevahendi mõõtmistegevuse takistamine või häirimine
Automaatse kiirusmõõtevahendi mõõtmistegevuse korrapärase toimimise takistamise või häirimise eest, samuti sellele kaasaaitamise eest –
ehk siis oma numbrimärke sprayga kiiruskaameratele nähtamatuks muutes riskid päris kopsaka trahviga...
Postitus Postitas eero » 08.09.2010 16:59 28
Noh, ega see sprei ei takista ega häiri radarit mõõtmast. Ainult et numbrit ei pruugi pildile jääda
Aga hea konspekt, Tauri
Postitus Postitas joffe » 08.09.2010 17:53 54
Ega juttu polegi mõõtmisest, mida tõesti spray ei pruugi segada, vaid mõõtmistegevusest, mille alla eeldatavasti käib nii mõõtmine kui ka numbri fikseerimine.
Viimati muutis joffe, 08.09.2010 18:29 54, muudetud 1 kord kokku.
Postitus Postitas JannP » 08.09.2010 18:18 48
Tauri, esimesest paragrahvist oled valesti aru saanud.
Udutulesid ei tohi siiski kasutada koos lähituledega 24h. Udutulesid tohib kasutada ainult siis, kui on tõendatud, et üks lähitulepirn ei tööta.
Kirjutan veel siia, mis mulle uue liiklusseaduse koolitusel meelde jäi:
* Seadusese üldosas on täpsustatud jalgrattafoori ja jalakäijafoori mõistet.
* Õuealal ja lähemal kui meetrit elamust ei tohi peatatud või pargitud sõidukil mootor töötada kauem kui kaks minutit.
* Maksimaalsed sõidukiirused (buss 60, veoautol, kui on veoauto kastis on saatev isik 60, pisimopeed 25, tasakaaluliikur 20km/h)
* Liikleja ei tohi takistada matuse- ega muud rongkäiku, täiskasvanute saatel liikluvat lastegruppi või reguleerija poolt saadetavate sõidukite kolonni.
* Ristmikule lähenedes peab juht sõitma nii, et seismajäämisel ta ei häiriks ristmiku liiklust.
* Juht ei tohi peatada ega parkida sõidukit nii, et see võib sulgeda teiste sõidukite liikluse sissesõiduks või väljasõiduks hoovi, garaaži, õuealale ja teega külgnevale alale ega takistada jalakäija liiklumist ülekäiguraja ja ristmikul kõnniteede kulgemise suunas.
* Parkimine ohutussaarele on lubatud, kui seda lubab asjakohane liikluskorraldusvahend.
* Helkurit peab kasutama ka kõnnitee ja valgustuse olemasolul.
* Mopeediga võib sõita sõiduteel, jalgrattarajal või jalgrattateel. Kusjuures, uuest aastast kuuluvad rollerid kindlustamisele ja registreerimisele ARKis.
* Uuest aastast võib kaasas kanda ainult ID-kaarti, juhiload ja auto reg. dok võib koju jätta.
Viimati muutis JannP, 08.09.2010 18:35 23, muudetud 1 kord kokku.
Postitus Postitas joffe » 08.09.2010 18:34 14
JannP kirjutas: Tauri, esimesest paragrahvist oled valesti aru saanud.
Tauri kirjutises on juttu udukate kasutamisest lähitulede ASEMEL, mitte koos. Aga kas ka seda ainult läbipõlenud või puuduva( nimme välja võetud, et saaks udukatega sõita) lähika pirni puhul?
Postitus Postitas JannP » 08.09.2010 18:37 22
Eks seda ole näha paljudel "kogemata" lähituli ei põle. Sellise jutuga võib riskida muidugi erakorralise ülevaatusega.
Postitus Postitas joffe » 08.09.2010 18:44 29
JannP kirjutas: Eks seda ole näha paljudel "kogemata" lähituli ei põle. Sellise jutuga võib riskida muidugi erakorralise ülevaatusega.
Arvata võib eriti, kui päeva jooksul mitmendat korda "silma paistad".
Postitus Postitas Tauri » 08.09.2010 18:47 57
asjakohane arutelu on teretulnud. Kindlasti peab uuele seadusele tulema ka kommentaarid!
see mis ma väljatõin on mõni osa mis nö diagonaalis lugedes tähelepanu äratas aga eks seal ole muudki põnevat.
Samas ei leidnud ma seaduse loome ajal liikunud legendi, et jalgrattaga võib sõiduteed vöötrajal ületada ilma sadulast mahatulematta! Kui keegi sellise asja sealt leiab võiks siia välja tuua.
Mis puudutab udukate punkti siis lugesin veelkorra selle läbi ja hetkel on küll must-valgelt kirjas udutulede kasutamisel, et võib kasutada ka lähitulede asemel. Kui seaduselooja on näinud seda, vaid ajutise lahendusena siis peaks see ka vastavalt kirjas olema- või tekib see siis läbi kohtupraktika.
Enda arusaama kinnitab ka § 40. Tulede kasutamise üldnõuded lõige 5, kus loeb välja ikkagi võimalust kasutada lähitulede asemel udutulesid. Rohkem udukatest juttu pole
NB! kes sai aru, et udukaid võib kasutada koos lähituledega igal ajal siis sellist asja seadus lubab ainult halvanähtavuse korral
Postitus Postitas Tauri » 08.09.2010 19:08 04
eero kirjutas: Noh, ega see sprei ei takista ega häiri radarit mõõtmast. Ainult et numbrit ei pruugi pildile jääda
mõõtmist ei sega aga korrapärast toimimist häirib kindlasti
Siinkohal peaks arvestama ka radari segaja/avastaja olemasolul, et kui automaat ment teeb sinust pildi siis on neil põhjust ka vestlusele kutsuda
Postitus Postitas JannP » 08.09.2010 19:24 36
Eks see § 226 on ka tulevikku vaadates sätestatud, kuigi Leedus oli 2 kiiruskaamerat õhku lastud, loodame, et päris sinnamaani asi ei lähe.
Postitus Postitas siim .j » 08.09.2010 19:35 10
Hetkel küll midagi ju välja ei loe selle kohta, et uuest aastast park+udu comboga sõitmise eest trahvi võib saama hakata, st et see lubatud ju?
Postitus Postitas Jaanus_P » 08.09.2010 19:41 24
Tauri kirjutas: ...Asulateel peatatud sõidukil ei tohi põleda kaug- ega udutuled, välja arvatud juhul, kui udutulesid kasutatakse lähitulede asemel. Asulateel pargitud sõidukil ei tohi põleda lähi-, kaug- ega udutuled. Asulatee vasakul teepoolel peatatud sõidukil ei tohi põleda ka lähituled.
Rumal küsimus, aga peatumine foori taga on ju ka peatumine? Või stop joone juures? Stop märgi juures tuleb ju peatuda ~3 sek.
Postitus Postitas joffe » 08.09.2010 20:01 20
Loe ikka LE ka- Peatumise all mõeldakse ettekavatsetud seismajäämist sõitjate peaale- või mahamineku või veose laadimise ajaks. Termin ei hõlma seismajäämist koos liiklusvooluga või reguleerija või liikluskorraldusvahendi nõudel.
Postitus Postitas JannP » 08.09.2010 20:08 53
Siit saab kogu eelnõu seletuskirja lugeda 129 lk, kellel on küsimusi mingi punktiga, siis soovitan "find" nuppu kasutada
http://www.riigikogu.ee/?page=pub_file& ... 09.07.2010
Postitus Postitas Jaanus_P » 08.09.2010 20:21 23
Vanas ei olnud sellest juttu seega loe LE´d ise ka. Uues kirjas selline jutt;
Senine liikluseeskirja tekst on hoolikalt üle vaadatud, sõnastust on muudetud lihtsamaks, eesmärgiga vältida sätete mitmeti mõistmist. Näiteks seni kasutati sõna peatumine (mis mõiste kohaselt on sõiduki ettekavatsetud seismajätmine sõitjate peale- või mahamineku või veose laadimise ajaks) ka seal, kus juttu oli hoopis sõiduki seismajäämisest, seda eeskätt liikluses. Uues LS-s on kõik vääriti tõlgendatavad peatumised asendatud seismajäämistega.
Ehk siis uues see muudetud.
Postitus Postitas joffe » 09.09.2010 05:24 07
Sorry, selle koha pealt oli silmade vahe liialt suur.
Liitunud: 09.09.2010 06:27 43
Postitus Postitas kmk » 09.09.2010 06:30 11
Tauri kirjutas: Paneks siia teemasse tähelepanekud mis uus seadus muudab.
Ei puuduta küll autosid, kuid uus on ka punkt:
Postitus Postitas jjanno » 09.09.2010 08:35 14
Tauri kirjutas: Samas ei leidnud ma seaduse loome ajal liikunud legendi, et jalgrattaga võib sõiduteed vöötrajal ületada ilma sadulast mahatulematta! Kui keegi sellise asja sealt leiab võiks siia välja tuua.
Pakuks hommikuse unise peaga seda lõiku:
LS kirjutas: § 2. Mõisted
Postitus Postitas joffe » 09.09.2010 08:50 11
Tuleb välja, et jalakäijatelt on sõiduki otseliikumisel eesõigus ära võetud!
Postitus Postitas jjanno » 09.09.2010 09:03 03
joffe kirjutas: Tuleb välja, et jalakäijatelt on sõiduki otseliikumisel eesõigus ära võetud!
Näed hommikul unise peaga oleks pidanud ikka järgmise punkti ka siia tooma. Seal siis kirjas ülekäigurada ning seal on jalakäijatel kõik õigused alles.
Postitus Postitas Tauri » 09.09.2010 09:21 30
krt ikka on see sees... ma juba kujutan ette kuidas ratturid hakkavad vuhisema üle tee...
see osa tekstist, mis ütleb, et oma tegevusega ei tohi ohustada on natuke liiga nõrk
Postitus Postitas Henri. » 09.09.2010 14:30 50
Mina saan sellest küll nii aru, et sirgel teel ei ole jalgratturil õigus. Ainult peale pööret on autojuhil kohustus teed anda aga see kehtis juba enne. Enne ei tohtinud lihtsalt ülekäiguteel rattaga sõita.
Ülekäigukohal võib sõidutee ületada jalgrattaga või tasakaaluliikuriga sõites, kuid jalgratturil ega tasakaaluliikuri juhil ei ole sõidukijuhi suhtes eesõigust, välja arvatud juhul, kui jalgrattur või tasakaaluliikurijuht ületab ülekäigukohal sõiduteed, millele sõidukijuht pöörab.
Kui jalgrattur näiteks Pirita teel ette tuiskab ülekäigurajal ja alla jääb (jumal hoidku selle eest), siis süüdi jääb ikka jalgrattur.


Kalmistu kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Kalmistu kasutamise eeskiri - sisukord
§ 3 Kalmistu haldaja
§ 5 Hauaplatsi kasutamisõiguse tasu
§ 6 Hauaplatsi suurus ja asukoht
§ 7 Hauaplatside eraldamise tingimused ja kasutamine
§ 9 Matmise registreerimine
§ 11 Nõuded kirstule ja urnile
§ 13 Ümbermatmine
4 HAUAPLATSIDE KUJUNDAMINE JA HOOLDAMINE
§ 14 Hauaplatsi kujundamine
§ 15 Hauaplatsi hooldamine
§ 16 Kalmistuvahi õigused ja kohustused
§ 17 Keelatud tegevus kalmistul
5 KALMISTU HALDAJA KOHUSTUSED
§ 18 Kalmistu kohta kogutavad andmed
§ 19 Kalmistu haldaja kohustused
§ 20 Kalmistu laiendamine
§ 21 Kalmistu sulgemine
§ 22 Kasutajata hauaplatsi arvelevõtmine
§ 23 Hooldamata hauaplatsiks tunnistamine
§ 24 Muinsuskaitselised nõuded
§ 25 Järelevalve ja vastutus
§ 26 Rakendamine ja jõustumine
RT IV, 30.11.2012, 22
Vastu võetud 29.12.2011 nr 18
Määruse kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkt 37 ja “Kalmistuseaduse“ § 7 lõike 1 alusel.
(1) Kalmistu kasutamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab Meeksi valla omandis või haldamisel olevate kalmistute kasutamise korra. Eeskiri on kohustuslik kõigile kalmistul viibivatele isikutele ja matmiskoha kasutajatele
(2) Kalmistu rajamisel, haldamisel ja kasutamisel juhindutakse Eesti Vabariigi seadustest, muudest õigusloovatest aktidest ja käesolevast eeskirjast. Kalmistu maa-ala peab olema piiritletud.
(3) Kalmistu territoorium on mõeldud inimese surnukeha või surnud inimese säilmete (edaspidi surnu) matmiseks ja selleks eraldatud hauaplats on antud selle kasutajale sihtotstarbeliseks kasutamiseks.
(1) Kalmistu - tähistatud, vajalike ehitistega maa-ala inimeste surnukehade või nende tuha matmiseks ja surnute mälestamiseks;
(2) Hauaplats – maa-ala kalmistul, mis eraldatakse isikule surnu(te) matmise eesmärgil ja mis koosneb ühest või mitmest hauakohast;
(3) Matmiskoht - hauaplats;
(4) Hauakoht - koht hauaplatsil kirstu või urni matmiseks:
(5) Kalmisturegister - haudade ja hauaplatsi valdajate kogum;
(6) Matmise kvartal - kalmistu territoriaalse jaotuse üksus;
(7) Kalmistu haldaja - kalmistu kasutamist korraldav Meeksi Vallavalitsus;
(8) Hauaplatsi valdaja - isik, kelle valdusse hauaplats on haldaja poolt antud;Lõike tekst
(9) Matmiskoha kasutaja – isik, kellel on matmiskoha kasutamise õigus;
(10) Matmisluba –kalmistutöötaja poolt välja kirjutatud dokument;
(11) Matmisraamat –matmise registreerimise raamat;
(12) Hauarajatis - hauaplatsil paiknev maapinnaga kohtkindlalt ühendatud ehitis (betoonrant vms);
(13) Hauatähis - ühte või mitut hauakohta tähistav rist, plaat,sammas,kivi või muu tähis.
§ 3. Kalmistu haldaja
(1) Meeksi valla kalmistuid haldab Meeksi Vallavalitsus.
(2) Meeksi Vallavalitsus korraldab kalmistuseadusest tuleneva kohustuse koguda kalmistule maetud isikute, hauaplatside ja hauaplatside kasutajate kohta andmeid vastavalt kehtivatele õigusaktidele.
(3) Kalmistu haldajat esindab kalmistuvaht (kalmistuhooldaja). Kalmistuvaht on kalmistu haldaja poolt määratud töötaja, kes tegeleb hauaplatside eraldamise, eeskirja täitmise kontrollimise ja kalmistu korrashoiuga.
Hauaplatsi kasutamisõiguse tasu suuruse kehtestab vallavalitsus.
§ 6. Hauaplatsi suurus ja asukoht
(2) Hauaplatsi suuruse ja asukoha määrab kalmistuvaht, kuulates ära platsi tulevase kasutaja ettepaneku.
(3) Tulevase kasutaja soovi kohaselt eraldatakse ühe-või mitmekohaline hauaplats (nn.pereplats).
(4) Haua mõõtmed kirstus matmise korral:
1) ühe hauakohaga hauaplats 1,25 x 2,50;
2) kahe hauakohaga hauaplats 2,50 x 2,50;
3) kolme kohaga hauaplats 3,75 x 2,50 jne.
(5) Hauaplatsi mõõtmed urnis matmise korral üldjuhul 1,0 x 1,0.
(6) Kalmistuvaht näitab hauaplatsi taotlejale kätte hauaplatsi asukoha, tähistab kohapeal selle piirid ja kannab hauaplatsi kasutaja andmed matmisraamatusse.
§ 7. Hauaplatside eraldamise tingimused ja kasutamine
(1) Hauaplatsi saamiseks esitab matja Meeksi Vallavalitsusele vastava taotluse ja see eraldatakse taotlejale 20 aastase kasutusõigusega.
(2) Hauaplatsi kasutusõigusest loobumise korral teatab hauaplatsi kasutaja sellest kirjalikult kalmistu haldajale. Kasutusõigusest loobumise korral on kalmistuvahil õigus hauaplatsi vaba osa uuteks matusteks välja anda.
(3) Hauaplatsi kasutaja võib soovi korral kasutusõiguse üle anda teisele isikule, millest tuleb kalmistu haldajale kirjalikult teatada.
(4) Hauaplatsi kasutaja surma korral läheb hauaplatsi kasutusõigus üle tema pärijatele.
(5) Haldajal on õigus hauaplatsi kasutusõigus lõpetada juhul kui hauaplats on jäetud kasutaja poolt hooldamata ning isik pole sellekohast ettekirjutust täitnud kahe aasta jooksul.
(6) Ettekirjutus saadetakse haldaja poolt kasutaja elukoha aadressile tähitud kirjaga.
(7) Kui ettekirjutust ei olnud võimalik kasutajale kätte anda, siis hauaplats tähistatakse teatega, millele märgitakse hauaplatsi uuesti kasutusse andmise aeg, vastutava töötaja nimi ja telefoni number täiendava info saamiseks.
(1) Hauaplatsi eraldamisel sõlmib kalmistu haldaja hauaplatsi kasutuslepingu (edaspidi kasutusleping).
(2) Kasutuslepingus on järgmised andmed:
1) hauaplatsi valdaja nimi,isikukood,kontaktandmed(aadress, telefoni nr.,e-posti aadress);
2) lepingu sõlmimise kuupäev;
3) hauaplatsi asukoht kalmistul (kvartali number,hauaplatsi number);
4) hauaplatsi suurus (mitme hauakohaga);
5) andmed, kes ja millal on platsile maetud;
6) kalmistu haldaja ja hauaplatsi kasutaja õigused, kohustused,vastutus;
7) hauaplatsi kasutaja kinnitus kalmistu eeskirjade tundmise ja täitmise üle;
8) kalmistu haldamisteenust osutava isiku andmed (nimi,registrikood,kontaktandmed).
§ 9. Matmise registreerimine
(1) Loa matmiseks annab kalmistuvaht maetava isiku surmatõendi ja avalduse alusel, väljastades samaaegselt matmisloa. Surnult sündinud maetakse arstliku surmateatise alusel. Välisriigis väljastatud surmatõend ei vaja legaliseerimist või apostilliga (välisriigis kasutamiseks ettenähtud dokumendi legaliseerimise standardvorm) kinnitamist. Põhjendatud juhul võib kalmistuvaht nõuda välisriigis väljastatud surmatõendi tõlkimist. Matmisloata on hauakaevamine ja matmine keelatud.
(2) Kalmistuvaht registreerib matmise matmisraamatus, kuhu märgitakse:
1) surnu ees-ja perekonnanimi;
2) surnu sünni-ja surmaaeg;
3) matmise aeg;
4) surmatõendi või arstliku surmateatise number, väljaandmise aeg ja väljaandja;
5) hauaplatsi asukoht vastavalt kalmistu plaanile;
6) hauaplatsi kasutaja andmed.
(1) Matmisplatsi kasutamisõiguse tasu suuruse kehtestab vallavalitsus.
(2) Kõik matused tuleb registreerida kalmistuvahi juures ettenähtud korras vähemalt kaks ööpäeva enne matust.
(3) Matmise aeg kooskõlastatakse kalmistuvahiga. Matmine on lubatud ainult valgel ajal – talvel kella 10-st kuni kella 15-ni ning suvisel ajal kella 10-st kuni kella 16-ni.
(5) Matmine toimub kirstuga. Tuhastatud põrmu võib matta urniga.
(6) Kirstuga matmisel peab haua sügavus olema 1,5 – 2 meetrit maapinnast. Urniga matmisel peab matmise sügavus olema vähemalt 1 meeter. Kui haua kaevamisel tuleb välja varemmaetu säilmeid, siis tuleb need matta sama haua põhja kaevatud
(7) Matmist takistavate hauakivide ja muude hauarajatiste ajutine kõrvaldamine ja taaspaigaldamine toimub matja kulul, vajadusel muinsuskaitseameti esindaja kirjaliku loa alusel.
(8) Matja korrastab pärast matmist hauaplatsi ja hüvitab matmise käigus kõrvalolevatele haudadele tekitatud võimalikud kahjustused kokkuleppel kalmistu haldajaga või kahju kannatajaga.
(9) Omasteta surnud maetakse selleks eraldatud matmisplatsile valla kulul. Matmisplatsid hoiab korras kalmistu haldaja. Kui omasteta surnul on varasem perekonna hauaplats, maetakse ta võimalusel sinna.
§ 11. Nõuded kirstule ja urnile
(1) Kirstud ja urnid peavad üldjuhul olema kergesti kõdunevast materjalist.
(2) Kui kirst või urn on mingist erilisest ja mittekõdunevast materjalist, tehaks sellekohane vastav märge matmisregistrisse.
(1) Kirstuga maetava surnu pealematmine ei või toimuda varem kui 20 aasta möödumisel viimasest matmisest samale kohale.
(2) Kultuurimälestiseks tunnistatud haual pealematmist ei toimu.
(3) Pealematmiseks on vajalik hauaplatsi kasutaja kirjalik nõusolek. Kui hauaplats on kalmistu haldaja poolt kehtestatud kalmistu kasutamise eeskirja kohaselt tunnistatud hooldamata hauaplatsiks, ei ole hauaplatsi kasutaja nõusolek nõutav.
(4) Kalmistu vanadele kvartalitele võib matta järgmistel tingimustel:
1) perekonna hauaplatsile kasutaja soovil vanasse hauda, kui eelmisest matmisest on möödunud vähemalt 20 aastat;
2) vabanenud ja uuesti väljaantud hauaplatsile pärast 30 aasta möödumist viimasest matmisest;
3) perekonna hauaplatsile varem kasutamata pinnasesse;
§ 13. Ümbermatmine
(1) Surnu ümbermatmine toimub kokkuleppel kalmistu haldajaga. Surnu ümbermatmise korraldab kalmistu haldaja. Ümbermatmisega seotud kulud kannab ümbermatmise taotleja.
(2) Liivapinnase puhul tohib kirstuga maetud surnu ümber matta pärast ühe aasta möödumist ja niiske pinnase puhul pärast kolme aasta möödumist surnu eelmisest matmisest.
(3) Säilmete väljakaevamine hauast peab toimuma jahedal aastaajal.
4. peatükk HAUAPLATSIDE KUJUNDAMINE JA HOOLDAMINE
§ 14. Hauaplatsi kujundamine
(2) Hauaplatsil tähistatakse matusekoht risti, hauaplaadi, hauakivi või muu tähisega,millele on ilmastikukindlalt kantud maetu(te) perekonna-ja eesnimi ning sünni-ja surmadaatumid
(3) Hauatähised (hauarist, hauakivi, hauasammas, hauaplaat), hauarajatised (äärekivi, valatud betoonrant, istepink, hekk kõrgusega kuni 1 m, piirdeaed jms) ja haljastus peavad asuma hauaplatsi piires. Maksimaalne kõrgus maapinnast: hauarist 1,2 meetrit, hauakivi 0,8 meetrit, hauasammas 1,2 meetrit.
(4) Hauaplatsi kujundamiseks võib kasutada madalhaljastust ja puude kääbusvorme. Kõrgema haljastuse (puud ja põõsad kõrgusega üle 2 m) võib rajada kalmistuvahi loal.
(5) Hauarajatised peab hauaplatsi kasutaja rajama selliselt, et naabruses uue haua kaevamisel ei tekiks rajatise varisemisohtu.
(6) Õigus püstitada hauaplatsile hauarajatisi on hauaplatsi kasutajal. Hauaplatsile paigutatud hauatähised ja –rajatised loetakse hauaplati kasutaja omandiks.
(7) Hauarajatised, mis ei vasta kalmistul kehtestatud nõudmistele, likvideeritakse ühe kuu jooksul pärast kasutajale hoiatuse tegemist.
(8) Hauatähiste või –rajatiste teisaldamine või eemaldamine tuleb eelnevalt kirjalikult kooskõlastada kalmistuvahiga.
§ 15. Hauaplatsi hooldamine
(1) Hauaplatsi hooldamist korraldab hauaplatsi kasutaja.
(2) Hauaplatsi kasutaja on kohustatud korrastama hauatähised ja –rajatised, hauaplatsi ja sellega piirnevad teeosad.
(3) Hauaplatsi kasutajal ja kalmistu külastajal tuleb plast-, klaas-ja metalljäätmed paigutada selleks ettenähtud konteineritesse. Biolagunevad jäätmed (lehed, oksad, jms) tuleb paigutada selleks ettenähtud konteinerisse või selleks ettenähtud ladestuspaika
(4) Hauaplats peab vastama järgmistele nõuetele:
2) hauaplatsilt on eemaldatud kuivanud ja murdunud taimed,pärjad;
5) hauaplatsilt on ära riisutud lehed ja muu praht;
6) hauaplatsi kattev liiv on puhas ja katteplaadid on terved;
§ 16. Kalmistuvahi õigused ja kohustused
(1) Kalmistuvaht on kohustatud jälgima matmisplatside korrashoidu ja võtma hooldamata hauaplatsid arvele. Kalmistu kujunduspõhimõtete eiramisel on kalmistuvahil õigus teha hauaplatsi kasutajale hoiatus.
(2) Hoiatuses juhitakse hauaplatsi kasutaja tähelepanu kujunduspõhimõtete rikkumisele ning antakse hauaplatsi kasutajale puuduste kõrvaldamiseks tähtaeg.
(3) Kui hoiatusele järgneva 2 aasta jooksul matmisplatsi ei hooldata, tühistatakse senise kasutaja kasutamisõigus .
(4) Kalmistuvaht on kohustatud hoidma korras kalmistu üldkasutatavad alad.
(5) Kalmistuvahil on õigus määrata eemaldamisele kalmistu ilmet rikkuvad või ohtlikud puud ja põõsad.
§ 17. Keelatud tegevus kalmistul
Kalmistul on keelatud
1) hauaplatsi, hauatähise ja hauarajatise mistahes rikkumine;
2) hauaplatsi omavoliline laiendamine;
3) koduloomade kaasatoomine;
4) lõkke tegemine;
5) prügi mahapanek selleks mitteettenähtud kohtadesse;
6) kalmistu jäätmemahutitesse olmejäätmete paigutamine;
7) üldkasutatavatel aladel asetsevate puude ja põõsaste omavoliline mahavõtmine;
8) kasutada mootorsõidukit ilma kalmistuvahi loata;
9) oma tegevusega rikkuda kalmistu rahu (tarvitada alkoholi vms);
10) kahjustada hooneid, väravaid, piirdeid, veevõtu kohti;
11) haualt murda lilli, puude ja põõsaste oksi ning raiuda puid ilma raieloata;
12) omavoliliselt hõivata või tähistada võõraid ja hooldamata platse;
13) loomade matmine.
5. peatükk KALMISTU HALDAJA KOHUSTUSED
§ 18. Kalmistu kohta kogutavad andmed
(1) Kalmistu haldaja peab koguma andmeid tema omandis ja tema hallatavale kalmistule maetud isikute, hauaplatside ja hauaplatside kasutajate kohta.
1) ees-ja perekonnanimi ning isikukood või sünniaeg;
(3) Hauaplatsi kasutaja andmed
1) hauaplatsi kasutaja ees-ja perekonnanimi;
3) aadress , sideandmed (telefoninumber, e-posti aadress);
6) kirstu või urnimaterjal;
(5) Andmete kogumisel tuleb lähtuda isikuandmete kaitse seaduses sätestatud nõuetest.
(6) Kalmistu kohta tuleb haldajal pidada järgmist dokumentatsiooni:
1) kalmistu plaan, millele on peale kantud ja nummerdatud matmise kvartalid, read(sektorid) hauaplatsi ja haua numbrid, hooned ja rajatised;
2) matmisregistrit;
3) matmislubade registreerimise raamat;
4) lepingute registreerimise raamat;
5) kirjavahetuse toimik.
(7) Kalmistu kohta peetav dokumentatsioon kuulub säilitamisele Meeksi Vallavalitsuse arhiivis.
§ 19. Kalmistu haldaja kohustused
(1) Kalmistu haldaja peab tagama kalmistul:
1) matmiseks vajalikud tööriistad;
2) infotahvli, kus on märgitud kalmistuvahi tööaeg ja telefoni number, kalmistu eeskiri, kalmistu plaan.
3) parkimisplatside olemasolu ja korrashoiu;
4) kalmistujäätmete kogumise mahutite olemasolu.
5) hoidma üldkasutatavad alad korras ja puhtad.
(2) Kalmistu haldaja on kohustatud nõudma hooldajatelt kalmistute hooldamise ja kasutamiseeeskirjade ja kalmistuseaduse täitmist.
(3) Kalmistu haldaja korraldab hauatähise ja –rajatise säilimist,remonti,lammutamistvõi üleviimist järgmistel juhtudel:
1) kaitsealuste väärtuste korral;
2) kui kalmistu osaliselt või täielikult suletakse või likvideeritakse ja hauaplatside omanikud ei ole seda tähtaegselt teinud;
3) vabanenud hauaplatsidel kooskõlastatult tulevase hauaplatsi kasutajaga;
4) kui hauaplatsile on püstitatud midagi niisugust, mis ei ole kooskõlas käesoleva eeskirjaga või ei sobi kalmistu või kalmistu kvartali detail(üld)planeeringuga ning kasutaja ei olehauaplatsi tähtaegselt korrastanud. Eelpoolnimetatud juhul teostatakse tööd hauaplatsi kasutaja kulul.
§ 20. Kalmistu laiendamine
(1) Kalmistut võib laiendada detailplaneeringu alusel.
(2) Detailplaneeringus nähakse ette kalmistu jaotus kvartaliteks, hauaplatsidele juurdepääsuteede ja –radade paiknemine, ehitiste asukohad jms.
§ 21. Kalmistu sulgemine
(1) Kalmistu suletakse matmiseks vallavolikogu otsusega.
(2) Kalmistu sulgemist käsitlev otsus peab määrama suletud kalmistu edasise kasutamise, hooldamise ja kaitse korraldamise korra.
§ 22. Kasutajata hauaplatsi arvelevõtmine
(1) Kasutajata hauaplatsina võetakse arvele hauaplats, mis on tunnistatud hooldamata hauaplatsiks vastavalt käesoleva eeskirja § 23-le.
(2) Kasutamata hauaplatsi võib kalmistuvaht eraldada uuesti kasutamiseks, kui viimasest matmisest on möödunud vähemalt 30 aastat.
§ 23. Hooldamata hauaplatsiks tunnistamine
2) hauarajatised ja-tähised on tugevalt sammaldunud, läbiroostetanud või lagunenud (s.t. hauatähised,pingid ja teised rajatised näitavad ilmseid hooldamatuse ja kõdunemise tundemärke);
3) hauaplatsile kogunenud prahist ja lehtedest on ilmne, et hauaplatsi ei ole pikka aega hooldatud;
(2) Hauaplatsi hooldamata hauaplatsiks tunnistamiseks ja kasutajata hauaplatsina arvelevõtmiseks moodustab kamistu haldaja komisjoni.
(3) Komisjon vaatab hauaplatsi üle kahel korral:
1) esimene ülevaatus, mille käigus tuvastatakse, et hauaplats on hooldamata. Märgistatakse see sildiga, mille on musta värvi kiri „HOOLDAMATA HAUAPLATS“. Sildile märgitakse ülevaatuse järjekorra number, ülevaatuse kuupärv, järgmise ülevaatuse kuupäev ja kalmistuvahi kontaktandmed. Kalmistuvaht edastab hauaplatsi kasutajale kirjaliku teatise.
2) teine ülevaatus toimub mitte varem kui aasta pärast esimest ülevaatust. Selle käigus kontrollitakse esimesel ülevaatusel märgitud hauaplatsi seisukorda ja võetakse vastu otsus hauaplatsi kasutajata hauaplatsiks tunnistamise või tunnistamata jätmise kohta.
(4) Ülevaatuse kohta koostatakse protokoll, milles tuuakse ära hooldamata hauaplatsi asukoht, suurus ja kirjeldus. Teise ülevaatuse ajal listakse protokolli märge otsusest hauaplatsi hooldamata hauaplatsiks tunnistamise kohta. Protokollile kirjutavad alla kõik ülevaatusel osalenud komisjoni liikmed.
(5) Hooldamata hauaplatside arvele võetud hauaplatside kohta avaldtatakse teade kohalikus lehes ja valla kodulehel, andes hauaplatsi kasutajale võimaluse ühe kuu jooksul päras teate avaldamist võtta ühendus kalmistuvahiga või vallavalitsusega ja korrastada hauaplats või loobuda hauaplatsi kasutamise õigusest avalduse esitamisega kasutuslepingu lõpetamiseks.
(6) Pärast ühekuulise tähtaja möödumist võib kalmistu haldaja kasutuslepingu ühepoolselt üles öelda. Hauaplatsi, millele ei ole kasutuslepingut sõlmitud, kasutusõigus loetakse lõppenuks kolme kuu jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 5 ja 6 nimetatud toimingute tegemist, kui hauaplatsi kasutaja ei ole teates määratud tähtaja jooksul hauaplatsi korrastanud.
§ 24. Muinsuskaitselised nõuded
(1) Meeksi valla kalmistud on tunnistatud tervikuna ajaloomälestisteks ja on Muinsuskaitse Ameti poolt registreeritud riigi kaitse all olevaks kinnismälestiseks.
(2) Tulenevalt Muinsuskaitseseadusest on kalmistute, kui muinsuskaitseliste kinnismälestiste kaitseks kehtestatud kaitsevöönd. Kaitsevööndiks on 50 m laiune maa-ala mälestise väliskontuurist või piirist alates.
(3) Kalmistul võib asuda üksikobjektidena ajaloo-,arheoloogia-,kunsti- ja arhitektuuri- mälestisi mis on märgitud ka kalmistu plaanile. Kalmistul paiknevatele kinnismälestistele eraldi kaitsevööndit ei kehtestata.
(4) Mälestiseks tunnistatud hauaplats, hauarajatis tähistatakse eritähisega.
(5) Muinsuskaitse nõuetest tulenevalt:
1) tuleb kalmistut ümbritsevat piirdeaeda (näit.kivimüürid jne) korrastada , hoida võsast ja prahist puhtana;
2) kalmistu miljöölise väärtuse säilitamise eesmärgil tuleb nii kasutusel olevatel kui ka mahajäetud hauaplatsidel vanemad kui 50 aastad hauatähised ja –piirded jätta oma algsele kohale.Jalalt murdunud ning katkised ristid ja tähised (ka tükid), mida ei ole võimalik algsel kohal eksponeerida, tuleb viia haldaja poolt määratud kohta.
(6) Kaitsealuse hauaplatsi hooldaja loobumisel platsi edasisest hooldamisest läheb hauaplatsi valdamise õigus üle kalmistu haldajale.
§ 25. Järelevalve ja vastutus
(1) Käesoleva eeskirja mittenõuetekohase täitmise korral on kohaliku omavalitsuse üksuse pädeval asutusel õigus teha ettekirjutus. Ettekirjutuse mittetäitmisel võib ettekirjutuse teinud asutus rakendada asendustäitmist või sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(2) Meeksi Vallavalitsus ei kanna vastutust vääramatu jõu tekitatud kahju eest.
§ 26. Rakendamine ja jõustumine
(1) Käesoleva määruse § 4 rakendatakse pärast määruse jõustumist välja antud hauaplatsidele.
(2) Senistel hauaplatside kasutajatel, st. isikul, kes on käesoleva eeskirja jõustumiseni hauaplatsi kasutanud, on kohustus vormistada kalmistu haldaja juures matmiskoha kasutamise õigus ja sõlmida kasutusleping kolme aasta jooksul pärast eeskirja jõustumist.
(3) Määrus jõustub 01. jaanuaril 2012.
Lisa MATMISLUBA


Sotsiaalmaks riigis, vallas, linnas - Raamatupidaja
Sotsiaalmaks riigis, vallas, linnas
05. august 2010 16:44
Maksuhalduri maksuspetsialistid panid kokku uue sotsiaalmaksuseaduse kommentaarid.
Kommentaarides antakse ülevaade sotsiaalmaksuseaduse põhiaspektidest ning tutvustatakse detailsemalt erinevaid sotsiaalmaksu liike. Raamatupidaja.ee vahendab riigi, valla või linna sotsiaalmaksuga seonduvat.
* üks Eestis elav mittetöötav vanem, kes kasvatab kolme või enamat alla 19-aastast Eestis elavat last, kellest vähemalt üks on alla 8-aastane;
* rahvusvahelise kaitseorganisatsiooni struktuuriüksuse ameti- või teenistuskohale lähetatud teenistuja või kaadrikaitseväelase kaasasolev mittetöötav abikaasa, kes ei saa riiklikku pensioni;
* Vabariigi Presidendi ametivolituste ajal ja pärast ametivolituste lõppemist Vabariigi Presidendi mittetöötav abikaasa, kes ei saa riiklikku pensioni;
5) äriühingu, mittetulundusühingu, sihtasutuse või FIE töötaja, kes saab töövõimetuspensioni, käesoleva § lõikes 3 sätestatud tingimustel;
* isik, kes on töötuna arvele võetud tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 6 alusel, kui tema eest ei maksta sotsiaalmaksu käesoleva lõike punkti 6 või 7 alusel või käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punkti 8 alusel;
Vald või linn maksab sotsiaalmaksu Eestis elava isiku eest, kes:
(2) Sotsiaalmaksu maksmise erijuhtudel makstakse sotsiaalmaksu käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud kuumääralt, välja arvatud käesoleva § lõigetes 21 ja 22 nimetatud juhtudel.
* Käesoleva § lõike 1 punktis 10 nimetatud isiku eest makstav sotsiaalmaks arvutatakse riiklike peretoetuste seaduse § 91 lõikes 2 nimetatud toetuse summalt. Kui käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud kuumäär on suurem kui käesolevas lõikes nimetatud toetus, makstakse sotsiaalmaksu kuumääralt.
* Käesoleva § lõike 1 punktis 2 nimetatud isiku eest makstav sotsiaalmaks arvutatakse samas punktis nimetatud abikaasatasu summalt.
(3) Käesoleva § lõike 1 punktis 5 nimetatud isikule makstud käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktis 1 nimetatud tasu osalt, mis ületab käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud kuumäära, maksab sotsiaalmaksu käesoleva § lõike 1 punktis 5 nimetatud äriühing, mittetulundusühing, sihtasutus või FIE. Kui käesoleva § lõike 1 punktis 5 nimetatud isik on töösuhtes mitme samas punktis nimetatud äriühingu, mittetulundusühingu, sihtasutuse või FIE-ga, maksab riik sotsiaalmaksu tööandja eest, kes tulumaksu kinnipidamisel arvestab maksuvaba tulu TuMS-i § 42 lõigete 1 ja 2 kohaselt. Kui isik ei ole esitanud maksuvaba tulu arvestamise avaldust ühelegi tööandjale, valib ta kirjaliku avaldusega ühe tööandja, kelle eest riik maksab sotsiaalmaksu.
* Käesoleva § lõike 1 punktis 61 nimetatud isiku eest makstakse sotsiaalmaksu alates 31. päevast tema töötuna arvele võtmisest arvates.
(4) Käesoleva § lõigetes 1 ja 11 nimetatud sotsiaalmaksu maksab asutus või avalik-õiguslik juriidiline isik, millele nähakse riigi-, valla või linna eelarves ette vastavad kulud. Maksmise korra kehtestab rahandusminister.
Riigi või kohaliku omavalitsuse sotsiaalmaksu põhiaspektid
1) Maksustamisperioodiks on kalendrikuu.
2) Maksumäär on 33%, v.a SMS-i § 6 lõike 1 punktide 6, 61, 8, 9, 11 ja 13 korral, mille puhul on maksmääraks 13%.
3) Sotsiaalmaksu arvestatakse üldjuhul sotsiaalmaksu kuumääralt, v.a SMS-i § 6 lõike 1 punktide 2 ja 10 puhul, kus sotsiaalmaks arvestatakse tegelikult isikule makstud tasu või toetuse summalt.
4) Arvestatud sotsiaalmaks deklareeritakse elektrooniliselt maksudeklaratsioonil ESD faili e-maksuametisse/e-tolli laadimise teel. Faili struktuur on avaldatud Maksu- ja Tolliameti kodulehel.
„Riigi, valla või linna poolt sotsiaalmaksuseaduse § 6 alusel sotsiaalmaksu arvutamine ja deklareerimine" ja
„Sotsiaalmaksu tasumine isikute eest, kellele makstakse toetust puudega isiku hooldamise eest".
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2010/08/05/sotsiaalmaks-riigis-vallas-linnas