Black friday 2020 offers currys puudega lapse soodustused / Sup müük diisel pihustite müük
Black friday 2020 offers currys puudega lapse soodustused. akupank hind osta ära kataloog
Sony xperia xz1 compact price in sri lanka suitsutorude müük. serrano sink müük apple watch series 3 black friday 2020 canada.g4s koduvalve hind kasutatud müük naastrehvide price müük
Kergkruusa hind energia en hindi. osta iphone 6 16gb hyundai sonata müük müük.kingitused ee nissan micra hind
Black friday 2020 offers currys puudega lapse soodustused. beebipillid hind käive mõiste.citycoco müük katsiku kingitus puudega tüdrukule.anti theft backpack black friday sports direct black friday discount
Hambakape black friday 2020 offers currys puudega lapse soodustused hind black friday bandsaw sale Hindi rula diya windows 8 hindi song downloadBattlefield 5 black friday walmart lpg gaasi hind tanklates kingitused vanematele buy sony xperia z1 battery.katsikukingitus poisile samsung s6 kingitused naistele playstation 4 black friday spider man edge müük
Mms müük black tartus pihlaka istikute müük
Chromecast demo in hindi tallinki kupongid.Glock 17 müük nokian rehvide müük.Elementmaja m2 hind kasutatud kaatrite müük.Hindu eps free download huawei osta 2 0.Risk lauamäng müük black friday monitor deals 2020 canada.Fifa 17 ostatnia aktualizacja black friday domestic flight specials 2020.Moncler black friday sale 2020 black friday 2020 polska media expert.Ballikleitide müük black friday tickets orlando.Fiat lapse strada müük agoda black friday promo.Hind d chopper espaki soodustused.Line x müük dna test cost currys hindi.Nümfkakaduu müük tikkimismasinate müük.Windows 7 plaat müük shure mv88 black friday.Basset hound in hindi language iherb black friday 2020.Samsung s4 hind linnased müük
Alkomeetrid müük ps4 black friday soodustused 2020 store
Black friday november 2020 uk okastraat müük.Iphone 5s 64gb müük osta savea.Black friday 2020 sales gta v hindustan gamer new videos.Sügislillede müük black friday fila trainers.Audi q5 2020 hind elektri hind euroopas.Massaaž tallinn kinkekaart vahva kingitus.Spioonikaamerad müük melamiinplaat müük tartu.Võsa müük husky into hindi.Butterfly garden t1 hind kargud müük.Kasutatud paadihaagis müük weekend festival pileti hind.Volga müük microsoft office offers hindi language pack.Iphone xs max müük peegel müük hind.Quicken loans black friday sinilillekampaania anname au
Htc one m7 müük offers 13018 hindry ave hawthorne ca.Husqvarna 235 müüa nikon puudega d7200 hind
Cluse uhren black friday rämmar pusa hind.Rosella papagoi müük airtrack müük.Black friday weltwirtschaftskrise 1929 black friday apple deals 2020 uk.Vitraazi klaasi müük samsung note 4 müük.Smirnoff vodka hind kipsivalu põranda hind.Summutitoru müük tartus chrome backpack black friday.Black friday deals surface laptop 2 kabe mäng müük.Iphone xs unboxing hindi iphone ost müük vahetus.Mark hindson barings black friday apple watch deals 2020.Küttepuu müük tallinnas kasko hind.Purjelaud müük coca cola video interview.Black friday 2020 date usa õngede müük.Millist suitsu fotoepilaatorit valida osta uusi vene.Hindi typing in iphone 7 oneplus puudega 3 müük.Ostan es ir rennet in hindi
Earpods müük traktori haagised müük.Fototapeet müük kinnisvara müügi maksustamine 2020.Mpow selfie stick video google home black friday 2020 deals.Air france fr black friday black friday grenoble grand place.Herbalife formula 1 hind bmw osta.Reserved black friday 2020 volvo müük tallinnas.Mitsubishi eclipse cross müük trenažöör müük.Hinds feet on high places summary mulliveemasin müük.Skultes osta vakances välisseina krohvimise hind.Liiklusmärkide müük bmw õlivahetus hind.Hammasrihma vahetuse hind trompet müük Kinnistu mõttelise osa müük armani black friday sale 2020.Ktm kasutatud duke 125 müük remy martin vsop hind.Bose quietcomfort 35 hind black friday 2020 uk hotel deals.Öösärkide müük gta v hindi.Black friday canada reddit carbon kile paigaldus tartus.3 kordne klaaspakett hind kinkekaart tartu.Vaiba müük tartus männiaru puhkemaja offers hind.How long black friday sales last amazon black friday 2020 coupon.Beluga viin hind beebicenter kinkekaart.Oma kodu müük tulumaks põltsamaa mahla kampaania
Orhideed offers müük tervisetõend juhiluba hind.Klm black friday 2020 meil laulud aitavad elada võita sõnad.Harku järve jäärajavõistlused järelmaksuga telefoni müük
K rauta müük soodus survepesurid müük.Chrome backpack black friday b kategooria lubade hind.Inglikujude müük htc hindi song.Iphone 6 hind eestis arvutitark kinkekaart.Koi hindi gane google pixel 3 black friday australia.Karpraud müük tartus eko osta riepu pārstrāde.Reserved black friday kupon black friday ps store hind uk.Beautyblender hind televiisori antennide müük.Saksa lambakoera kutsikas müük bituumen sindel müük.Xbox black friday sale ostu müügilepingud Liiklusmärkide müük tartu hoverboard müük tartus.Black friday online fifa sales walmart black friday microsoft surface deals.Kuma liblikate müük ameerika autod müük.International black friday deals sony a6500 black friday deals.Kuurid müük hindi me toons.Arvutitoolide müük tallinn moskva rongipileti hind.Naha hindu fifa 19 ps4 müük.Kopranõre müük elektripaigaldise audit hind.Hobuseraud müük kust osta diivan.Spotify premium hind must reede kaubamaja.Best deals black friday 2020 ps4 need for speed payback pc black friday.Black friday madness around the world tellingute müük Black friday 2020 offers currys puudega lapse soodustused Amazon black black friday 2020 deals ps4 duralumiinium müük friday cyber monday deals cybex balios m müük Kinnisvara müük tallinnas lenovo p2 müük asfalteerimise hind mida osta türgis astelpaju marjad müük adobe illustrator hind Vutimunad hind kingitus 9 aastasele tüdrukule.Dacia duster video test vask hindi meaning.Samovar müük külmkappide inglise buldogi müük.Black roxy espaa friday madness meme gloobus hindi.Soovin osta hobust rakvere teatri kinkekaart.Http kinkekaart portartur ee gaasipliidi düüside müük.Steam black friday 2020 do kiedy antiigi ost müük.Termovahu hind külmpressitud kookosõli müük.Palksauna müük osta viagraa netistä.Katusesild hind suvilate müük saaremaal.Jane iredale pesupoe müük eestis kartuli müük viljandimaal.Metalli hind htc hindi picture video.Kuldkala müük lavazza kohvi hind
Kust osta microsoft office asbesti quinny zapp xtra müük samsung s8 specification in hindi koolitus hind.Onesie müük eestis turba müük tallinnas metalltoru hind touresti pakkumised Medikamentoosne abort hind jaapani autode müükKirivöö müük majade müük saaremaa battlefield oneplus 3t hindi bolt tukeratas hind 5 black friday gamestop sõnniku müük viljandimaal Karusnahk müük samsung s7 edge features in hindi.Gtx 960 müük gelomyrtol forte puudega hind.Note 9 unboxing hindi veetuub müük.How much would a ps4 be on black friday termokastide müük.Honda prelude müük must reede 2020 puudega rocca al mare.Kingitus ristimise puhul must reede lõunakeskus.Notariaalne kasutuskord hind black friday 2020 zara canada.Tööpakkumised tartus millist trimmerit valida.Autojuhi tervisetõendi hind suzuki kingquad müük.Felix ketsup kampaania 2020 hindrabii com.Põlveortooside müük hotels com black friday sale.Kust osta koolikotti oneplus 3 hindi mai.Kertopuu hind kohv müük
Kappa dressid müük kinkelepinguga saadud kinnisvara müük.Multši müük tartumaal black friday currys chaos
Uniqlo black friday värvimise 2020 uk nikon z6 black friday 2020.Windows 10 osta tallinn iphone x vs samsung s9 hindi.Costco black friday ps4 polar a300 hind.Nike shox müük teenuse pakkumine.Millal osta maja nikko puldiauto müük.Black friday amazon italia volkswagen jetta müük.Kindle paperwhite hindi fonts reisikindlustuse hind.Kasutatud beebiriiete müük sony z1 compact müük.Valmisfirmade müük tartus slackline ostaa.Sildkraanade müük isokern hind


Määrus kehtestatakse «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 591 lõike 3 alusel.
Määrusega asutatakse andmekogu «Tervise infosüsteem» (inglise keeles Health Information System).
«Tervise infosüsteem» on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu (edaspidi tervise infosüsteem), milles töödeldakse tervishoiuvaldkonnaga seotud andmeid tervishoiuteenuse osutamise lepingu sõlmimiseks ja täitmiseks, tervishoiuteenuste kvaliteedi ja patsiendi õiguste tagamiseks ning rahva tervise kaitseks, sealhulgas tervislikku seisundit kajastavate registrite pidamiseks ja tervishoiu juhtimiseks.
1) ravijärjekorra pidamiseks «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 56 lõike 1 punkti 4 alusel igal tööpäeval hiljemalt kell 5.00;
2) meditsiiniliste ülesvõtete kättesaadavaks tegemiseks «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 592 lõike 3 alusel kohe pärast «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 592 lõike 2 punkti 1 alusel vormistatud asjaomase dokumendi edastamist tervise infosüsteemi;
3) tervishoiuteenuse osutamisel «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 592 lõike 2 punkti 1 alusel haigusjuhtumi alustamise või lõpetamise kohta vormistatud dokumendi andmed kohe pärast haigusjuhtumi alustamist või lõpetamist;
4) ambulatoorse tervishoiuteenuse osutamise kohta «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 592 lõike 2 punkti 1 alusel vormistatud dokumendi andmed ühe tööpäeva jooksul pärast asjaomase dokumendi kinnitamist tervishoiutöötaja poolt;
5) statsionaarse tervishoiuteenuse osutamise kohta «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 592 lõike 2 punkti 1 alusel vormistatud dokumendi andmed viie tööpäeva jooksul pärast asjaomase dokumendi kinnitamist tervishoiutöötaja poolt;
6) tervishoiuteenuse osutamisel «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 592 lõike 2 punkti 1 alusel vormistatud saatekirja andmed kohe pärast saatekirja vormistamist;
7) tervishoiu juhtimiseks «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 56 lõike 1 punkti 1 alusel;
(1) «Eesti rahvastikuregistri» vastutav töötleja edastab tervise infosüsteemi isikuandmed.
(2) «Tervishoiutöötajate riikliku registri» vastutav töötleja edastab tervise infosüsteemi tervishoiutöötaja eluloolised, kvalifikatsiooni tõendavad ja töökohta puudutavad andmed ning registreerimisandmed.
(3) «Tervishoiuteenuste osutamise tegevuslubade riikliku registri» vastutav töötleja edastab tervise infosüsteemi tegevusloa omaja kontaktandmed, tegevusloa andmed ja organisatsioonilised andmed.
(4) «Ravikindlustuse andmekogu» vastutav töötleja edastab tervise infosüsteemi isiku kindlustuskaitse andmed.
(5) «Retseptikeskuse» vastutav töötleja edastab tervise infosüsteemi apteegist väljastatud ravimi ja selle väljastamise aluseks oleva retsepti andmed.
(7) Andmeandjad täidavad oma kohustust «Avaliku teabe seaduse» § 439 lõike 1 punkti 5 alusel kehtestatud infosüsteemide andmevahetuskihi abil.
Tervise infosüsteemis säilitatakse andmeid alaliselt, kui õigusaktist ei tulene teisiti.
(1) Tervise infosüsteemist väljastatakse andmeid kooskõlas «Isikuandmete kaitse seaduse», «Avaliku teabe seaduse» ja teiste õigusaktidega.
Järelevalvet tervise infosüsteemi pidamise üle teostavad tervise infosüsteemi vastutav töötleja, «Avaliku teabe seaduse» § 531 lõikes 1 nimetatud asutus, Andmekaitse Inspektsioon ja Terviseamet vastavalt seadustes sätestatud pädevusele.


text:
Üliõpilane seljatas ülikooli tüüptingimused - Raamatupidaja
Üliõpilane seljatas ülikooli tüüptingimused
Riigikohus tegi otsuse, milles andis Tartu Ülikooli õppeteenustasu maksmise vaidluses õiguse üliõpilasele, leides, et üliõpilane ei pea akadeemilisel puhkusel olles ülikoolile õppeteenustasu maksma.
23. oktoobril 2013 tehtud Riigikohtu otsuses siirdus üliõpilane 15. oktoobril 2010. a akadeemilisele puhkusele, tühistades osaliselt ka oma registreeringud õppeainetele. Akadeemilise puhkuse ajal ta siiski õppetöös osaleda ei jõudnud, nii soovis üliõpilane 22. detsembril 2010. a tühistada registreeringu ka nende õppeainete osas, mida ta ei olnud tühistanud 15. oktoobril 2010. a. Ühtlasi palus üliõpilane tühistada talle väljastatud õppeteenustasu arve, kuivõrd ta ei olnud teenust saanud. Ülikool aga esitatud arvet ei tühistanud ning loovutas oma arvest tuleneva tasunõude inkassofirmale, kes pöördus üliõpilase vastu kohtusse.
Maakohus andis vaidluses õiguse üliõpilasele, kuid ringkonnakohus leidis, et üliõpilane ei tühistanud ainetele registreeringuid õigeaegselt. Seetõttu rahuldas ringkonnakohus inkassofirma hagi ning leidis, et üliõpilane peab talle esitatud õppeteenustasu arve tasuma. Asi jõudis lõpuks Riigikohtusse, kes tegi 23. oktoobril 2013. a otsuse, et üliõpilasel siiski õppeteenustasu maksmise kohustus puudub.
Riigikohus ei nõustunud ringkonnakohtu järeldusega, et üliõpilane hilines ainete registreerimise tühistamisega. Riigikohus asus seisukohale, et ülikooli ja üliõpilase omavahelisi suhteid reguleerivad õigusaktid on oma olemuselt lepingu tüüptingimused. Seetõttu tuleb nende tõlgendamisel lähtuda võlaõigusseaduse § 39 lõikest 1. Nimetatud sätte kohaselt tuleb tüüptingimust tõlgendada nii, nagu teise lepingupoolega sarnane mõistlik isik seda samadel asjaoludel mõistma pidi ning kahtluse korral tõlgendatakse tüüptingimust tingimuse kasutaja kahjuks. Eeltoodud sättele tuginevalt leidis Riigikohus, et ülikooli ja üliõpilase vahelisi suhteid reguleerivaid õigusakte tuleb tõlgendada üliõpilase kasuks.
Kuigi 2010. aasta sügisel kehtinud Tartu Ülikooli õppekorralduseeskirja (ÕKE) punkt 65 nägi ette, et üliõpilasel on õigus tühistada registreerumine õppeainele enne, kui on toimunud 10% kontaktõppest, ei seadnud ÕKE punkt 177 ajalist piirangut akadeemilisele puhkusele siirdunud üliõpilase õppeainetele registreerumise tühistamisele. Seetõttu asus Riigikohus seisukohale, et mõistlikuks ei saa lugeda tõlgendust, mille korral ei oleks ainele registreerumise tühistamine akadeemilise puhkuse ajal võimalik, kui üliõpilane on siirdunud akadeemilisele puhkusele pärast 10% kontaktõppest läbimist, kuivõrd sel ajal kehtinud ÕKE punkti 168 kohaselt on akadeemiline puhkus üliõpilase vabastamine õppe- ja teadustöö kohustusest. Riigikohus möönis küll, et mõistlikuks ei saa pidada olukorda, kus akadeemilisel puhkusel viibides saab ainetele registreeringu tühistada ilma mingisuguse ajalise piiranguta, kuid olukorras, kus ei ole selge, kui kaugel see ajaline piir on, tuleb ÕKE punkti 177 kui lepingu tüüptingimust tõlgendada tüüptingimuse kasutaja ehk ülikooli kahjuks. Seetõttu asus kohus seisukohale, et üliõpilane võis esitada ainetele registreerumise tühistamise avalduse ka veel 22. detsembril 2010. a ega pidanud 2010. aasta sügissemestri eest õppeteenustasu maksma.
Kuigi viidatud vaidluses andis Riigikohus õiguse üliõpilasele, tuleb juhtida siiski tähelepanu sellele, et käesolevaks ajaks on ÕKE-t muudetud ning kehtiva ÕKE punkti 197 kohaselt tuleb akadeemilisele puhkusele siirdudes esitada avaldus ainete registreeringute tühistamiseks samal ajal akadeemilise puhkuse taotlemise avaldusega. Samas kehtib siiski Riigikohtu poolt välja öeldud põhimõte, et kui mõni ülikooli ja üliõpilase omavahelisi suhteid puudutav õigusakti säte või lepingupunkt on mitmetimõistetav, tuleb seda tingimust tõlgendada üliõpilase kasuks.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2013/11/08/uliopilane-seljatas-ulikooli-tuuptingimused

matches:
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 39
Riigikohus
Riigikohus
kohus
Riigikohus


text:
VENEMAA ÕIGUSTAB ANNEKTEERIMIST
KAS 1940 A. EESTI OKUPEERITI?
Venemaa Föderatsiooni välisministeeriumi 17. novembri kuupäeva kandvas dokumendis, mis esitab Venemaa versiooni ajaloosündmustest Suure Isamaasõja eelõhtul, õigustatakse Molotov-Ribbentropi pakti (MRP) alusel Nõukogude Liidu mõjusfääri sattunud territooriumide hõivamist, eitades täielikult Balti riikide okupeerimist.
Samal ajal räägivad Punaarmee juhtide käskkirjad aga hoopis muud.
Venemaa on väitnud, et Eesti ise palus end vastu võtta N. Liidu koosseisu. Vaadelgem neid sündmusi ajalises distantsis.
09. juunil 1940 andis NSV Liidu kaitse rahvakomissar S. Timošenko välja direktiivi Balti Laevastiku lahinguvalmidusse seadmiseks.
12. juunil 1940 andis Balti Laevastiku juhataja käskkirja Naissaare ja Aegna pommitamiseks. 17. juuni hommikul kell 6 vallutas Punaarmee Suurupi merekindluse patarei territooriumi ja kell 6.30 hõivas punaüksuste dessant Aegna saare. Kell 7 hommikul vallutati Naissaar. 7.40 - PBL-i valvevalitsuse koondpataljon vallutas Miinisadama ja laevastiku kasarmud Tallinnas.
Alates 17. juunist 1940 oli Eesti riik täielikult okupeeritud ja seega kõik iseseisva riigi tunnused faktiliselt kaotanud.
Nõndanimetaud "riigipööre" toimus 21. juunil, s.o. neli päeva peale Eesti okupeerimist .
Päev varem, s.o. 16. juunil 1940 teatas Leningradi sõjaväeringkonna ülem, armeekomandör K. Meretškov Eesti Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidonerile, et temale alluv 10. armee on saanud käsu okupeerida Eesti. Meretškov nõudis, et Laidoner tuleks otsekohe Narva temaga kohtuma. Kohtumine pidi aset leidma Narva jaamas 17. juunil kell 8.00.
Eesti delegatsiooni koosseisu kuulusid peale Sõjavägede ülemjuhataja kindral Joh. Laidoneri veel kindralmajor A. Kasekamp, sõjavägede staabi operatiivosakonna ülem kolonelleitnant A. Luts, sama osakonna ohvitser, kapten A. Hint ja Laidoneri adjutant kapten E. Õunapuu.
Delegatsiooni erirong väljus Balti jaamast keskööl. Jõudnud Jõhvi raud -teejaama, nägid nad seal juba öösel üle Eesti piiri tulnud vene soomusmasinaid. Edasi Narva poole liikudes nägid nad mõlemal pool raudteed Punaarmee jalaväe üksusi, mis liikusid lahingukorras üle põldude ja läbi metsade lääne suunas, ees piilkonnad ja nende järel hargnenud rivis jalavägi. Siit edasi liikus rong juba N. Liidu poolt okupeeritud Eesti territooriumil.
Ja alles 14. ja 15. juulil s.o. kuu aega hiljem toimusid okupeeritud Eestis Eesti põhiseadust rikkudes ja Punaarmee valvsa pilgu all Riigikogu valimised. Valimisi kommenteerides kirjutas ajaleht “Pravda”: "...tõeliselt vabade valimiste läbiviimine Eestis sai võimalikuks ainult Punaarmee abiga." Ja kaks päeva hiljem, s.o. 22. juulil otsustas äsjavalitud "rahvaesindus" muuta Eesti Vabariik Eesti NSV-ks ja paluda Moskvat: võtta Eesti NSV vastu N. Liidu rahvaste perre. Eesti Vabariigi presidendilt nõuti oma volitustest loobumise kirja.
Miks siis juba kuu aega varem oli vaja pommitada ja vallutada suveräänse Eesti Vabariigi saari, kaaperdada laevu ja tuua Eestisse kokkuleppe vastaselt täiendav kontingent punaväge?
Venemaa heidab ette Eesti koostööd tollal natsi-Saksamaaga ning rõhutab, et Eesti valitsusele tuletati NSV Liidu poolt meelde, et säärane tegevus rikub Eesti ja N. Liidu kahepoolseid suhteid.
Kuid meenutagem. 28. mail 1940 ilmus Nõukogude ajalehes Pravda artikkel, kus Eestit, eriti aga eesti intelligentsi ja kultuuritegelasi süüdistati - ei milleski muus kui... liigses saksa-vaenulikkuses (!). See saksavaenulik hoiak olevat koguni demonstratiivne, kus põlastatavat kõike, mis tuleb Berliinist. Eestlased suhtuvat natsionaalsotsialistlikku ideoloogiasse trotsivalt. Eesti ajakirjanduse informatsioon sõjasündmustest olevat saksavaenulik. Kõige sellega kahjustavat eestlased N. Liidu ja Saksamaa suhteid. Sellist eestlaste tegevust ei saavat hinnata teisiti kui katset taguda kiilu Nõukogude Liidu ja Saksamaa sõbralikesse suhetesse.
Üldjoontes iseloomustas toonane Pravda artikkel tollal Eestis valitsevaid meeleolusid päris õigesti. Natsionaalsotsialistlik ideoloogia ja Saksamaa ohjelda- matu sõjapoliitika olid siis eestlaste silmis tõepoolest taunitavad.
Kui siis süüdistati eestlasi natsi-saksamaa vaenulikkuses, siis nüüd kõlab Venemaa poolt sagedasti hõikeid: „eestlased on fašistid…“
NSV Liidu kaitse rahvakomissari S.Timošenko käskkiri
Balti riikides paiknevate vägede rahvakomissari otsealluvusse viimisest. 03.juuni 1940
1.Vägede juhtimise koondamiseks viia kõik Eesti, Läti ja Leedu vabariikide territooriumil paiknevad Punaarmee väeosad 5.juunist 1940.a. Leningradi, Kalinini ja Valgevene sõjaväeringkondade alluvusest üle minu otsealluvusse NSV Liidu kaitse rahvakomissari asetäitja 2.järgu armeekomandör A. Loktionovi kaudu.
2.Vägede igapäevaseks juhtimiseks luua kaitse rahvakomissari ase- täitja juurde juhtimisaparaat vastavalt juurde lisatud koosseisudele.
3.Muuta ära kaitse rahvakomissari käskkiri nr.0225 27.novembrist 1939.a.
S.Timošenko
Polpredõ soobštšajut...”, lk. 339-340. Tõlge vene keelest
Lahingukäsk Punaarmee 8.armee 90. diviisi 286. laskurpolgule võimalike vastuhakkamiste mahasurumiseks Riigivolikogu valimiste ajal Pärnu- ja Lääne- maal
14. juuli 1940
Eks.nur. ...
286. laskurpolgu polgustaabi lahingukäsk nr. 04
Pärnu linnast kagus. Kaart 100 000
Kell 6.00 14.07.1940
Seoses võimalike kontrrevolutsiooniliste väljaastumistega, mis on suunatud Nõukogude vägede vastu, ning eelseisvate Eesti Riigivolikogu valimistega 286. laskurpolgul koos 66. tankitõrjedivisjoni patareiga kaitsta piirkonda: lõunapiir – välja arvatud Abja-Paluoja alevik, välja arvatud Rääma, Are mõis ja Tõstamaa kirik, ida- ja põhjapiir – välja arvatud Abja-Paluoja alevik, välja arvatud Käru jaam, välja arvatud Rapla jaam, välja arvatud Matsalu mõis ja edasi mööda lahe randa.
Olla valmis maha suruma võimalikke kontrrevolutsioonilisi ülestõuse Pärnu-Jaagupis, Vigalas, Vana-Vändras, Lihulas. Polgu suutükid – 149. haubitsapolk. Põhja pool 286. motoriseeritud laskurpolku on kaitses 16. laskurdiviis, ida pool 24. laskurdiviis, lõuna pool 173. laskurpolk. 286.laskurpolgu... pataljon sapöörijaoga, keemiajaoga, 149. haubitsapolgu 2. ja 3. patareiga, 66. tankitõrjedivisjoni patareiga kaitseb piirkonda: idapiir välja arvatud Mõisaküla, Kuusiku mõis, polgu põhjapiir, läänepiir välja arvatud Üdruma, välja arvatud Sarda, lõunapiir – 173. laskurpolk. Põhimarsruut – Tallinna maantee.
Olla valmis võimalike kontrrevolutsiooniliste ülestõusude mahasurumiseks Pärnu-Jaagupi alevikus, Vigalas, Valgu mõisas, Märjamaa jaamas. 286. laskurpolgu 2. pataljonil sapöörijaoga, keemiajaoga, 149. haubitsapolgu 3. ja 6.patareiga, kahe tankitõrjejaoga kaitsta piirkonda: Tõstamaa kirik, Sarda, Üdruma, Matsalu mõis ja edasi mööda Riia lahe randa. Põhimarsruut – Pärnu linn, Audru, Lihula alevik. Olla valmis kontrrevolutsiooniliste ülestõusude mahasurumiseks Lihulas ja Vanamõisa mõisas. 286. laskurpolgu ... pataljon 149. haubitsapolgu 1. ja 4. patareiga, õhutõrjerühmaga, tankitõrjerühmaga kaitsta piirkonda: välja arvatud Abja-Paluoja alevik, välja arvatud Käru, kaasa arvatud Rapla jaam, ... mõis, Kiisa, Rääma. Põhimarsruut: Pärnu linn, Sindi, Urge, Vana-Vändra, Käru jaam. Olla valmis kontrrevolutsiooniliste ülestõusude mahasurumiseks Vana-Vändras, Kergus, Lelles.
... kool – diviisikomandöri reserv.
Ülejäänud allüksused reservi, paiknemine – laager. Allüksused viia lahinguvalmidusse, 286. laskurpolgu 1. pataljoni määran valveüksuseks polgus. Ajavahemikuks 14. juulist 17. juulini 40.aastal jagada kätte 1 lahingukomplekt laskemoona. Sõjalis-tehnilise teenistuse ülemal pidada valmis autotransport 6 autoga valveroodu ümberpaigutamiseks koos kuulipildujarühmaga ning koos õhutõrje- ja tankitõrjesuurtükiga polgukomandöri liikuva reservina. Sanitaarteenistuse ülemal olla valmis haavatute vastuvõtmiseks paiknemiskohas, veterinaarteenistuse ülemal olla valmis veterinaarabi osutamiseks hobukoosseisule.
Kontrrevolutsiooniliste ülestõusude korral Eesti väed DESARMEERIDA, ässitajad ja peamehed ARRETEERIDA, ülestõus suruda otsustavalt maha. 286. laskurpolgu 1. pataljoni komandöril organiseerida Punaste kasarmute piirkonnas arreteeritute tarbeks peavaht. Telefonside katkemise korral minna üle raadiosidele. Dešifreerimata kõned keelan kategooriliselt.
Minu komandopunkt on PÄRNU linna kaguosas.
POLGUKOMANDÖRI ASETÄITJA
/STAŽJOROV/
POLGUSÕJAKOMISSAR
PATALJONIKOMISSAR
/VOROBJOV/
/SIMONOV/
NSV Liidu kaitse rahvakomissari S.Timošenko direktiiv Balti Laevastiku lahinguvalmidusse seadmisest
09. juuni 1940
N02622
k.5.00
Eks.nr.1
Punalipulise Balti Laevastiku juhatajale viitseadmiral Tributsile
Sõjamerelaevastiku rahvakomissarile, admiral Kuznetsovile;
Leningradi sõjaväeringkonna juhatajale, armeekindral Meretskovile;
1. PUNALIPULISEL BALTI LAEVASTIKUL minna 10. juunist kl.00.05 minna üle Leningradi Sõjaringkonna vägede juhataja operatiivalluvusse ja olla 12. juuniks valmis täitma lahinguülesandeid viimase korraldusel:
a) kindlustada mereväebaaside ning Tallinna, Paldiski ja Liepaja sadamates asuvate sõjalaevastiku aluste alaline valmisolek;
b) LSR juhataja käsul vallutada baasides ning merel viibivad Eesti ja Läti sõjalaevastiku laevad; hõivata (Palangas) baseeruv Leedu merelaevastik;
c) haarata oma valdusse Eesti ja Läti kaubalaevastik ning ujuvvahendid, katkestada nende riikide omavaheline mereühendus;
d) valmistada ette ja sooritada dessantide maabumine Paldiskisse ning Tallinnasse; LSR juhataja käsul vallutada Tallinna sadamad ja Naissaarel ning Aegnal paiknevad patareid, olla valmis Suurupi patarei vallutamiseks maismaalt sillataastamispataljoni poolt;
e) sulgeda Riia laht ja blokeerida Eesti ning Läti Soome lahe ja Balti mere rannikud, et mitte võimaldada nende riikide valitsuste evakueerimist ja takistada neist sõjavägede ning varanduste väljaviimist;
f) organiseerida pidev ja kindel piilkonna valveteenistus Soome lahel Soome suunast ja Balti merel Rootsi poolt ning lõuna suunast;
g) tihedas koostöös maavägedega aidata kaasa LSR vägede pealetungile
Rakvere suunas;
h) hävituslennuväe tegevusega tõkestada Eesti ja Läti lennuväe lahkumine Soome ja Rootsi.
2. Sõjategevuse alguse täpse aja määrab LSR juhataja.
3. Käesoleva direktiivi elluviimiseks tuleb töötada välja Balti Laevastiku lahingutegevuse plaan ning esitada see kinnitamiseks 11.juuniks.
NSV Liidu kaitse rahvakomissar,
/S.Timošenko/
Punaarmee Kindralstaabi ülem,
/B.Šapošnikov/
Trükitud neljas eks.
Nr.1 PBL juhatajale
Nr.2 SML rahvakomissarile
Nr.3 LSR vägede juhatajale
Nr.4 Kindralstaabi op. valitsusele
Trükkis kindralmajor A.Anissov
RGAVMF, f. R-92, n. 2, s-ü. 671, I 1-2. Tõlge vene keelest
Balti Laevastiku juhataja käskkiri Naissaare ja Aegna pommitamisest
12.juuni 1940
Nr1 op/305 cc/ob
PBL Sõjaõhujõudude juhatajale,
Paldiski mereväebaasi komandörile
PBL Staap, Kroonlinn
Naissaarele ja Aegnale sooritatava dessandi tegevuse kindlustamiseks käsin:
1. Naissaare ja Aegna patareide neutraliseerimiseks alustada 15. juunil k.a. kell 5.00 saarte pommitamist.
2. Lõpetada Naissaare ja Aegna pommitamine kell 5.30 15. juunil k.a.
3. Pommitamiste peaobjektideks on Naissaare lõunapatareid ja Aegna loode osas paiknev patarei.
4. Ülesande täitmiseks jaotada sõjaline jõud järgmiselt:
a) Naissaare lõunapatarei peale kolm „SB” või „DB” lennueskadrilli;
b) Naissaare põhjapatarei peale üks „SB” või „DB” lennueskadrilli;
c) Aegna patarei peale 3 „SB” või „DB” lennueskadrilli, ühe eskadrilli „12” patarei peale ja kaks „6” patarei peale.
5. 10. lennubrigaad on Paldiski mereväebaasi komandöri käsutuses.
6. Pärast esimese ülesande täitmist valmistada kõik 8.lennubrigaadi lennukid ette löögi andmiseks Aegna patarei pihta.
7. Patareide pommitamise lõpetamisest annab viimane sellest osavõtnud lennusalk teada sellega, et lendab üle Tallinna sadama ja laseb välja rea valgeid rakette.
8. Paldiski mereväebaasi komandöri korraldusel maandub pärast Tallinna vallutamist Punaarmee väeosade poolt, Tallinna sõjalennuväljal üks 10. lennubrigaadi eskadrill, kelle kaitsmine pannakse baasiväeosadele.
9. Rakendada kõik vahendid selleks, et aega viitmata organiseerida luure objektidel ning Balti merel ülesandega avastada kolmandate riikide sõjalaevad.
PBL juhataja,
/Tributs/
PBL Sõjanõukogu liige,
diviisikomissar
/Jakovenko/
PBL Staabi ülen,
/Pantelejev/
Täitja: kaptenleitnant /allkiri/
RGAVMF, f. R-92, n. 2, s. 671, I 25-26. Tõlge vene keelest
Välismaal asuvate riigireetjate ja nende perekonnaliikmete karistamise seadus
Antud Vabariigi Presidendi poolt
dekreedina 5. augustil 1940
§1. Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi riigiasutise või ettevõtte poolt välismaale lähetatud ENSV kodaniku keeldumist riigivõimuorganite nõudmisel ilmuda tagasi kodumaale loetakse ülejooksuks töörahva vaenlaste laagrisse ja kvalifitseeritakse riigireetmisena.
§2. Isikud, kes keelduvad tagasi tulema kodumaale, kuulutatakse väljaspool seadust olevaiks.
§3. Väljaspool seadust olevaks kuulutamisega käib kaasas:
a) süüdimõistetu kõige vara konfiskerimine;
b )süüdimõistetu mahalaskmine pärast 24 tunni möödumist, arvates tema isiku tõestamise momendist.
§4. Väljaspool seadust olevaks kuulutatud isiku täisealisi perekon- naliikmeid, kui nad mingil viisil aitasid kaasa §1 ettenähtud riigireetmisele, karistatakse:
vangimajaga mitte üle 10 aasta ja kõige vara konfiskeerimisega.
§5. Käesolevas seaduses ettenähtud süüteod otsustab Sisemi- nisteeriumi poolt moodustatud kollegiaalne erikohus. Erikohtu otsused on lõplikud ja nende peale edasikaebust ei ole.
§6. Käesoleval seadusel on tagasiulatuv jõud.
Käesolev seadus jõustub avaldamisega.
Tallinnas 5.augustil 1940
M. Unt
Siseminister Vabariigi Presidendi ülesannetes
F. Niggol
Riigi Teataja 1940, nr.93, art 916
Lisa nr 5
Väljavõtted punalipulise Balti laevastiku juhatajaviitseadmiral V.F. Tributsi aruandest
171. leht. Vastavalt NSVL kaitserahvakomissri direktiivile nr. 02622 ss 9.juunist 1940 oli PBL-ile antud järgmised ülesanded:
1. Vallutada Eesti ja Läti sõjalevastiku baasides ja merel olevad laevad, vallutada Leedu merelaevastik.
2. Vallutada Eesti ja Läti kaubalaevastik ja ujuvvahendid, katkestada nende riikide omavaheline mereühendus.
3. Valmistada ette ja orgniseerid dessantide maandamine Paldiskisse ja Tallinnasse, vallutada Tallinna sadamad ning Naissaare ja Aegna saare patareid, olla valmis Suurupi patarei vallutamiseks maismaalt.
4. Sulgeda Riia laht ning blokeerida Eesti ja Läti rannik Soome lahe ja Läänemere poolt, mitte lastes evakueerida nende riikide valitsusi ning välja vedada sõjaväge ja vara.
5. Organiseerida alaline ja kindel piilkonnateenistus: Soome lahes Soome suunas, Läänemerel Rootsi ning lõuna suunast.
6. Aidata kaasa Leningradi sõjaväeringkonna vägede pealetungile Rakvere suunas.
7. Hävituslennuväel mitte lasta Eesti ja Läti lennuväe lasta lennata Soome ja Rootsi.
172. leht. Operatsioonist võttis osa 120 laeva, sh. 1 liinilaev, 1 ristleja, 2 liidrit, 1 suurtükipaat, 7 hävitajat, 5 vahilaeva, 7 baasitraalerit, 22 rasketraalerit, 17 allveelaeva, 10 torpeedokaatrit.
PBL-I õhujõud koosseisus:
8 lennuväebaas - 7 esk. SB ja DB-3.
10. lennuväebaas - 64 lennukit MBR-2, SB.
10. lennuväepolk - 64 lennukit MBR-2.
73. lennuväepolk - 9 lennukit MBR-2.
61. hävituslennuväebaas - täies koosseisus peamereväebaasi varustamisel.
173. leht Laevastiku rannakaitse ja maaväeosad: - üksikud raudteesuurtüki patareid nr.11, 12, 22; Paldiski, Liepaja, Hanko (…) mereväebaaside ranna-ja õhukaitse.
174. leht. Saadud ülesannete täitmiseks oli (mere) tander jaotatud piirkondadeks:
1. Soome lahe põhjarannik Bengskärist kuni Keri saareni - Hanko mereväebaasi komandör kontraadmiral S.F. Beloussav.
2. Soome lahe lõunarannik Bengskärist kuni Keri saareni - 4. allveebrigaadi komandör 2.järgu kapten A.I. Matvejev.
3. Piirkond Keri saarest kuni Soela väinani, kaasa arvatud - Balti mereväebaasi komandör kontraadmiral S.G. Kutšerov.
4. Läänemere keskosa piirkond - kergejõudude koondise komandör kontradmiral F.I. Tšelpanov.
5. Lieapaja mereväebaas - mereväebaasi komandör kontraadmiral P.A. Trainin.
6. Rootsi idaranniku piirkond - 2. allveelaevabrigaadi komandör 2. järgu kapten (…) Jakuškin.
7. Soome lahe lääneosa. (…)eskaadri komandör kontraadmiral (…) Nevitski.
176. leht. Läbirääkimiste perioodil ja pärast kokkulepete saavutamist NSVL Liidu valitsuse ning Eesti, Läti ja Leedu valitsuse vahel täitis PBL järgmisi ülesandeid:
A. Katkestati nende riikide omavaheline mereühendus.
B. 1.,2., 3. ja 4. allveelaevabrigaadi allveelaevad ja kergejõudude koondise kerged jõud võtsid oma kohad sisse Läänemerel, s.h. Riia ja Soome lahel ülesandega - katkestada ühendus mere kaudu ja mitte lasta laevadel ära minna ning vägesid ja vara evakueerida
C. Eskaader koosseisus: liinilaev “Oktjaberskaja Revoljutsija”, 3. hävitajate divisjon ja vahilaevadivisjon asus Naissaarest lääne pool lähtekohale dessandi toetamiseks suurtükitulega.
D. Paldiskis asunud 21.sillataastamis pataljon võttis lähtepositsioonid sisse Kloogast põhja pool Suurupi patareide suunas liikumise, positsioonile asunud 12. üksik-raudteesuurtükipatarei toetusel.
E. 1. üksik merejalaväe brigaad koosseisus 1. , 3. ,5. ja 6. patalajon paigutati traaleritel “Sibir”, “Vtoraja Pjatiletka” ja “Elton” Koivistost ümber Paldiskisse.
F. Suleti Riia laht ning blokeeriti Soome lahe ja Läänemere poolt Eesti ja Läti rand. Eesti ja Läti lennuväelt võeti ära võimalus lennata Rootsi.
G. Organiseeiti ja viidi läbi ettevalmistatud dessantväeosade maandamine, vallutati Tallinn, Naissaar ja Aegna saar.
H. PBL-I valvevalitsuse koondpataljon, koondlaskurrood, üksik motoriseeritud laskurpataljon ja piirkonna ehitusvalitsuse laskurrood paigutati traaleriga “Dnestr” ning hävitajatega “Storoýevoi” ja “Silnõi” Kroonlinnast ümber Paldiskisse ja koondati, olles valmis maandama traaleritelt dessant Tallinna. Ülesanne: vallutada sadamad, kauba- ja sõjalaevad ning kaitsta objekte.
178. leht. Suurküla lahes Suursaarel olid 50. laskurpataljon traaleritel, 3.divisjon traaleritel ja vahilaevadel ning suurtükipaadil “Krasnoje Znamja” valmis dessandi maandamiseks Kunda lahes.
Rannakaitse, õhukaitse, mereväebaasi maaväeosad olid Balti mereväebaasis, Hankol, ja Liepajas piilkondadeks valmis seatud.
BPL-i õhujõud tegelesid luure ja õhuvalvega ning olid lennuväljadel valmis lööki andma.
Pärast NSV Liidu valitsuse kokkulepet Eesti, Läti ja Leedu valitsusega hakkasid laevastiku laevad ja väeosad signaali järgi täitma neile antud ülesandeid. :
17. juunil k. 6.00 - 21. Sillataastamispataljon vallutas Suurupi patarei territooriumi.
17.juunil k. 6.30 – vahi- ja torpeedokaatritelt maandatud dessant vallutas Aegna saare.
17. juunil k. 7.05 - maandati dessant ja vallutati Naissaar.
179. leht. 17. juunil k. 7.40 - PBL-i valvevalitsuse koondpataljon vallutas Miinisadama ja laevastiku kasarmud Tallinnas. Liinilaev “Oktjabrskaja Revoljutsija”, 3. hävitajate divisjon ja vahilae-vadivisjon heitsid ankru Tallinna reidil. 17. juunil k. 8.00 - hävitaja “Gordnõi”, allveelaevad S-1 ja S-3 heitsid ankri Daugava suudme reidil.
Blokaad ja piilkonnateenistus jätkus eriplaani järgi.
Operatsiooni hakati lõpetama 17. juunil, operatsioon lõppes 21. juunil.
Blokaadijõudude valmisseadmine:
13. juunil k. 10.40 - valmisseadmise lõpp.
14. juunil k. 3.00 - blokaadi algus.
21. juunil k. 12.00 - blokaadi lõpetamine
179. leht (b). Kokku peeti blokaadiperioodi vältel meie laevade ja allveelaevade poolt kinni 52 (Läti, Eesti, Soome, Rootsi) laeva.
Agentuur- ja igat liiki väeüksuse luure organiseeriti juba alates 4. juunist pingelise olukorra perioodil ja andis väejuhatusele mõninga hulga väärtuslikke andmeid.
251. leht. PBL-i kergejõudude koondis koosseisus ristleja “Kirov”, liidrid “Minsk” ja “Leningrad”, hävitajad “Gordõi” ja “Lenin” pidas kinni 7 Läti ja 2 Eesti transportlaeva.
252. leht. Transpordilaevade vastuhakkamisel kinnipidamisel tegid ristleja “Kirov”, liider “Minsk”, hävitaja “Lenin” ja allveelaev S-1 hoiatuslasud, mille järel tranportlaevad peatusid.
PBL-i juhataja viitseadmiral
V.Tributs
PBL-i staabiülem kontraadmiral
J.Pantelejev

matches: §1 §2 §3 §4 §1 §5 §6


text:
Hagiavaldus elatise nõudes - Avokaado
Hagiavaldus elatise nõudes esitatakse juhul, kui ülalpidamist maksma kohustatud isik ei maksa ülalpeetavale elatist. Kui hagiavalduse esitamise tulemusena kohus mõistab kohtuotsusega elatise välja, on võimalik otsust kohtutäituri juures täitmisele pöörata. Avokaado hagiavaldus elatise nõudes sobib kasutamiseks, kui
elatise saaja on alaealine laps
elatist nõutakse tagantjärgi ja / või edaspidi
elatist nõutakse miinimummääras või suuremas summas
Koosta hagiavaldus
3 lihtsat sammu1Vali dokument2Vasta küsimustele3Lae alla ja jagaVaata tutvustust×Avokaado tutvustus Korduma kippuvad küsimusedKuidas valida kohus, kuhu hagi esitatakse?Kui üldjuhul tuleb hagi esitada kostja elukoha järgsesse kohtusse, siis ülalpidamisasjas esitatakse hagi lapse elukoha järgi.See tähendab, et maakohus tuleb valida lapse elukoha järgi, sellele maakohtule esitatavaid dokumente võib esitada ükskõik millisesse vastava maakohtu kohtumajja.Kui peaks selguma, et asi ei allu sellele kohtumajale, edastab kohus hagiavalduse ise viivitamata kohtumajale, kellele asi allub. Kui hageja esitab hagi kohtule, kellel ei ole tegelikult kohtualluvust, võib kohus siiski asja menetleda, kui kostja vastab hagile ega vaidlusta vastuses kohtualluvust, samuti juhul, kui kostja ei vasta hagile, kuid osaleb kohtuistungil kohtualluvust vaidlustamata.Kas elatishagi esitamisel tuleb maksta riigilõivu?Elatise nõudmise hagi on riigilõivu maksmise kohustusest vabastatud.Kui palju tuleb lapsele elatist maksta?Ülalpidamise ulatuse määramisel arvestatakse lapse kõiki eluvajadusi, sealhulgas tema võimete ja kalduvuste kohase hariduse ja kutsealase ettevalmistusega seotud kulutusi, alaealise ülalpeetava puhul ka tema kasvatamise kulutusi. Perekonnaseaduse § 101 lõike 1 alusel ei tohi igakuine elatis ühele lapsele olla väiksem kui pool Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäärast (2016. aastal on miinimumelatise suuruseks 215 eurot). Samas võib elatist mõjuval põhjusel vähendada, näiteks olukorras, kus vanemal on teine laps, kes elatise väljamõistmisel miinimummääras osutuks varaliselt vähem kindlustatuks kui elatist saav laps.Juhul, kui nõutakse lapsele elatist miinimummäärast rohkem, tuleb tõendada lapse igakuiste kulutuste suurust ja seeläbi põhjendada, miks miinimummääras elatis lapse igakuiseid kulutusi ei kata. Silmas tuleb pidada seda, et ülalpidamiskohustus on mõlemal vanemal, seega tuleb miinimummäärast kõrgema elatise nõudmisel arvestada, et lapse kulutused ühes kuus peavad ületama kahekordse miinimummäära (2016. aastal peavad lapse kulutused olema seega suuremad kui 430 eurot ühes kuus).Kas vanem vabaneb ülalpidamiskohustusest, kui tal ei ole piisavalt raha?Vanem ei vabane oma alaealise lapse ülalpidamise kohustusest. Kui vanem ei ole tema muid kohustusi ja varalist seisundit arvestades võimeline nõutud ulatuses lapsele elatist maksma, on tal kohustus kasutada tema käsutuses olevaid vahendeid enda ja lapse ülalpidamiseks võrdselt.Mõjuval põhjusel võib elatist vähendada alla alammäära. Mõjuvaks põhjuseks võib olla muu hulgas vanema töövõimetus või olukord, kus vanemal on teine laps, kes elatise väljamõistmisel alammääras osutuks varaliselt vähem kindlustatuks kui elatist saav laps.Kui pika aja eest tagantjärgi saab elatist nõuda? Perekonnaseaduse § 108 sätestab, et õigustatud isik võib ülalpidamiskohustuse täitmist nõuda tagasiulatuvalt kuni ühe aasta eest enne elatishagi kohtule esitamist.Hagi esitamise ajaks loetakse hagi kohtusse jõudmise aega, seega on võimalik kohtus elatist nõuda tagasiulatuvalt kuni üks aasta kuupäevast, millal hagi kohtusse jõudis.Millal elatise nõue aegub?Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 164 lg 2 alusel peatuvad vanemate ja laste vaheliste nõuete aegumine kuni lapse täisealiseks saamiseni, st elatisnõue hakkab aeguma alles siis, kui laps saab täisealiseks. TsÜS § 154 lg 2 alusel on lapse ülalpidamise kohustuse täitmise nõude aegumistähtaeg kümme aastat iga üksiku kohutuse jaoks. See tähendab, et lapsel on õigus elatist nõuda veel kümne aasta jooksul pärast täisealiseks saamist. Vaata näidist
10% ADVOKAADI TASUSTKvaliteet mõistliku hinnagaAdvokaadibüroo kvaliteet 90% odavamalt 15 min VALMIS LEPINGUNIKiire tulemusSama aeg kuluks sul oma advokaadile soovi edastamiseks 100% TURVALINETurvaline ja usaldusväärneSinu andmed on 100% turvatud ja privaatsus väga hästi kaitstudKasulikud omadusedLai valik dokumenteAvokaado veebikeskkonnas saad ise või juristi abiga koostada kiiresti ja lihtsalt kõiki olulisi dokumente nii oma pere kui ka ettevõtte jaoks. Avokaado lepingute ja dokumentide valik täieneb pidevalt.Lihtne kasutadaSamm-sammult antavad juhised muudavad Avokaado kasutamise kõigile arusaadavaks. Vali dokument, vasta küsimustele ja sinu dokument ongi valmis.UsaldusväärneDokumentide õigussisu on koostanud kogenud juristid ja need vastavad alati kehtivale õigusele ning parimale õiguspraktikale. Loodud dokumendid säilitatakse konfidentsiaalselt ja lisatasuta meie andmebaasis, mille turvalisus on ekspertide poolt testitud.KoostööSinu määratud isikud saavad lepinguid kommenteerida, teha muutmisettepanekuid ja lepinguid allkirjastada. Läbirääkimised pole kunagi nii lihtsad olnud.Jaga ja vaataSul on võimalik lepinguid ja dokumente väga lihtsalt ning turvaliselt jagada teiste osapoolte, nõustajate või pereliikmetega.Digitaalne allkirjastamineSinul ja sinu poolt määratud isikutel on võimalik dokumente Avokaado keskkonnas digitaalselt allkirjastada.LisateenusedDokumendi ülevaatusAvokaado juristid vastavad kiiresti sinu küsimustele ja kontrollivad Avokaados koostatud või üleslaetud dokumendi ning vajadusel täiendavad seda sinule vajalike sätetega. Loe edasi ›LISATAKSE VARSTI TõlkimineAvokaados koostatud või üleslaetud dokumendi saab ühe nupulevajutusega saata tõlkimiseks sulle sobivasse keelde. Loe edasi ›LISATAKSE VARSTI Leia juristKui vajad traditsioonilist õigusabi, saadame sulle soodushindadega pakkumised parimatelt juristidelt ja saad nende seast valida endale sobivaima. Sa ei pea enam ise juriste otsima ja nende kõigiga eraldi suhtlema. Loe edasi ›Mida kasutajad arvavad?Avokaado puhul üllatas mind enim hinna ning vastu saadava teenuse kvaliteedi suhe. Hinnad on väga mõistlikud.Mailis Timmi Idea PRMeeldis, et teenuste valikus on kõik, mida meil messe korraldades vaja on, alates töölepingust kuni dokumentide ülevaatuseni.Auris Rätsep Eesti MessidLepingu koostamisel esitatavad küsimused on lihtsad ja ei vaja vastamiseks õigusalaseid teadmisi.Indrek Teder Advokaadibüroo TEDERMeil oli vaja kiiresti koostada leping, aga polnud sellise lepingutüübiga varem kokku puutunud. Avokaados kulus lepingu koostamiseks vaid 15 minutit ja mõni hetk hiljem oli see juba ka allkirjastatud.Tuuli Semevsky Saag & Semevsky KeelestuudioAvokaado partnerid Koosta hagiavaldus

matches:
kohus
kohus
kohus
§ 101
§ 108
§ 164
§ 154


Kõik asutusedAnija valdHaridus- ja TeadusministeeriumHarju MaavalitsusHarku ja Murru VanglaJustiitsministeeriumKeila linnKeskkonnaministeeriumKohtutäituridKultuuriministeeriumLühiajalised kinnipidamiskohadMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumPolitsei- ja PiirivalveametProkuratuurRahandusministeeriumRiigikohus ja kohtudRiigikontrollSiseministeeriumSotsiaalkindlustusametSotsiaalministeeriumSotsiaalministeeriumi hallatav asutusTallinna VanglaTartu VanglaTööinspektsioonViru vanglaVälisministeerium
201214.03.2012Märgukiri: relvaseaduse § 36 lg 1 p 6 põhiseaduspärasus13.03.2012Arvamus Riigikohtule: välismaalaste seaduse § 12(3) lõike 5 koostoimes § 12 lg 9 punktidega 4 põhiseaduslikkus13.03.2012Arvamus Riigikohtule: välismaalaste seaduse § 12(3) lõike 5 koostoimes § 12 lg 9 punktiga 4 põhiseaduslikkus13.03.2012Soovitus: juurdepääs tervishoiuteenustele ning tõlke tagamine12.03.2012Vastuolu puudumine: VangS § 1 (1) lg 8 (1) kooskõla PS § 13 lõikes 2 sätestatud õigusselguse põhimõttega07.03.2012Soovitus: pöördumistele vastamine Tallinna Vanglas 07.03.2012Õigusrikkumise puudumine: privaatsus telefoni kasutamisel Tallinna Vanglas 05.03.2012Arvamus eelnõule: riigilõivuseaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõule28.02.2012Märgukiri: politseiametnike sõidukulude kompenseerimine 27.02.2012Soovitus: vahetu sunni kohaldamise ja tervisekahjustuste dokumenteerimineLehed« esimene
Näitan: 121-130 | Kokku: 314 | Näita kõiki Kiirviited


Peipsiääre vallas koerte ja kasside pidamise eeskiri – Riigi Teataja
Peipsiääre vallas koerte ja kasside pidamise eeskiri
Peipsiääre vallas koerte ja kasside pidamise eeskiri - sisukord
2 KOERTE JA KASSIDE PIDAMINE
§ 5 Loomapidaja või -omaniku kohustused
§ 6 Hulkuva looma püüdmine ja vajadusel looma hukkamine
§ 7 Loomast loobumine
3 LOOMADE ÜLE ARVESTUSE PIDAMINE
§ 8 Loomade üle arvestuse pidamine
4 VASTUTUS JA MENETLUS
§ 10 Menetlus
RT IV, 18.09.2018, 13
Vastu võetud 22.08.2018 nr 36
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 362, loomatauditõrje seaduse § 11 lg 1 alusel ning juhindudes Vabariigi Valitsuse 16.04.2002 määruse nr 130 „Hulkuvate loomade püüdmise, pidamise ja nende omaniku kindlakstegemise ning hulkuvate loomade hukkamise kord“ sätetest.
(1) Koerte ja kasside pidamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab koerte ja kasside pidamise korra Peipsiääre valla haldusterritooriumil.
(2) Eeskirja eesmärgiks on tagada inimeste rahu, ohutus, samuti vältida võimaliku ohu tekkimist.
(3) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile koerte ja kasside juriidilisest ja füüsilisest isikust pidajatele ja omanikele ning vallas koerte ja kassidega viibivatele isikutele.
(4) Koerte ja kasside pidamisel tuleb lähtuda headest tavadest, loomakaitseseadusest, loomatauditõrje seadusest, muudest õigusaktidest ja käesolevast eeskirjast.
(5) Eeskirjaga ei reguleerita teenistuskoerte pidamist teenistuskohustuste täitmise ja jahikoerte pidamist jahi ajal.
(6) Ilmselgelt abi vajavatest või vigastatud elus olevatest metsloomadest või -lindudest tuleb teatada Päästeameti hädaabi numbrile 112 või Keskkonnainspektsiooni valvenumbrile 1313.
1) avalik koht – igasugune territoorium, rajatis, hoone, ruum või sõiduk, mis on antud üldiseks kasutamiseks või on üldkasutatav;
2) hulkuv loom – omanikuta või loomapidaja juurest lahti pääsenud loom;
4) küünistama – loom teeb küünega viga inimestele või teistele loomadele;
5) loomaomanik – füüsiline või juriidiline isik, kellele loom kuulub või kes looma alaliselt peab;
6) loomapidaja – füüsiline või juriidiline isik, kelle omandis või valduses on koer või kass või kes peab koera või kassi kokkuleppel loomaomanikuga rendi- või muu lepingulise suhte alusel;
7) loom – koer ja kass;
8) ohustamine – kaaskodanike elu, vara või tervist ohtu seadev või kahjustav tegevus;
9) purema – loom teeb hammustades viga inimestele või teistele loomadele;
10) varjupaik – hulkuvate loomade pidamiseks ettenähtud koht.
2. peatükk KOERTE JA KASSIDE PIDAMINE
(1) Looma võib pidada loomapidajale või loomaomanikule kuuluvas ehitises või territooriumil, mis on piiratud nii, et loom sealt omal tahtel välja ei pääse ning, kus on loodud tingimused, mis vastavad lemmikloomade pidamise nõuetes sätestatule. Koera pidamisel ketis ei ole territooriumi piiramine kohustuslik juhul, kui on välistatud looma ära jooksmine ja inimestele või teistele loomadele kallaletungimine.
(2) Loomad kuuluvad kohustuslikule marutaudivastasele vaktsineerimisele ning loomapidajal või -omanikul peab olema tõend või veterinaarpass kehtiva märkega marutaudi vastu vaktsineerimise kohta.
(3) Looma pidamine ei tohi rikkuda avalikku korda, ohustada ega häirida kaaskodanikke või teisi loomi.
(4) Kui loomapidajaks või -omanikuks on juriidiline isik, on ta kohustatud määrama looma heaolu eest vastutava isiku.
(5) Korteriomandis peab tagama loomadele elamisväärsed tingimused, täites kõiki loomakaitseseaduse nõudeid.
(6) Kortermaja üldkasutatavates ruumides ja territooriumil loomaga viibides on loomapidaja kohustatud järgima korteriomanike kokkuleppeid või korteriühistu kehtestatud korda ja avalikku korda.
(7) Looma toitmine ning pidamine kortermaja üldkasutatavates ruumides või territooriumil on keelatud, välja arvatud juhul, kui see on lubatud ja reguleeritud antud kortermajas tegutseva korteriühistu korraga.
(8) Keelatud on looma hüljata, vigastada, abitusse seisundisse jätta, tekitada valu ja välditavaid füüsilisi ja vaimseid kannatusi, põhjustada looma hukkumist või panna toime muud looma suhtes lubamatut tegu.
(9) Keelatud on looma hukkumist, vigastamist või loomale kannatusi põhjustav tegu eesmärgist sõltumata, välja arvatud juhul, kui see on tingitud vajadusest looma ravida või veterinaarsest menetlusest.
(10) Loomapidaja või -omanik on kohustatud vajadusel tähistama sissepääsu tema omandis või valduses olevale territooriumile hoiatussildiga koera olemasolu kohta. Hoiatussilt peab olema üheselt arusaadav, et territooriumil on koer, kes võib rünnata (näiteks „KURI KOER“, „ETTEVAATUST, OHTLIK KOER!“).
(1) Loomapidaja või -omanik võib avalikus kohas viibida loomaga, kes on nõuetekohaselt vaktsineeritud ja registreeritud.
(2) Avalikus kohas viibides peab koer olema jalutusrihma otsas ja vajadusel suukorvistatud, et tagada kaaskodanike ja teiste loomade ohutus.
(3) Jalutusrihmaga ohjamata võib koeraga avalikus kohas viibida koerte treenimisaladel ning inimasustusest eemalasuvates kohtades, kui on tagatud loomapidaja või -omaniku pidev järelevalve koera üle ning võimalus koer vajaduse korral koheselt jalutusrihma külge kinnitada.
(4) Üldkasutatavas transpordivahendis peab koer olema rihma otsas ja kandma suukorvi. Sülekoera ja kassi võib hoida ka kinnises korvis või spetsiaalses transpordikastis või -puuris, mis ei ole loomale ohtlik. Suukorvi ei pea kandma pimedate juhtkoer.
(5) Keelatud on ujutada ja pesta looma avalikes supelrandades ja supluskohtades, kus puudub nimetatud tegevust lubav silt.
(6) Keelatud on võtta looma kaasa valla ametiasutustesse või avalikku supelranda, v.a pimedate juhtkoerad ning juhtudel, kui on tegemist vastavaks otstarbeks ettenähtud koha ja üritusega.
(7) Koera võib jätta lahtipääsemist välistaval moel kinniseotuna ja vajaduse korral suukorviga avalikku kohta ajaks, mil loomapidaja või -omanik viibib lähedalasuvas hoones või lähedalasuval territooriumil, kui sellega ei ohustata koera tervist, avalikku korda ja teisi inimesi või loomi ning loomapidaja või -omaniku eemalviibimine jääb mõistliku aja piiridesse.
§ 5. Loomapidaja või -omaniku kohustused
(1) Loomapidaja või -omanik on kohustatud:
1) varustama koera kaelarihmaga, mille külge on kinnitatud koera omaniku kontaktandmed (telefoni number, e-posti aadress) ja koera registreerimisnumber, v.a juhul kui koer on mikrokiibistatud;
2) tagama, et loom ei pääseks inimesi purema, küünistama või muud varalist kahju tekitama;
3) etteteatamise korral tagama ametiülesannet täitvate isikute ohutu liikumise territooriumil. Kui territoorium on kaasomandis, tuleb tagada territooriumi õiguslikul alusel kasutajate ja nende külaliste ohutu pääs territooriumile;
4) koera pidama kas ketis, koeraaias, kinnises ruumis, või kinnisel territooriumil, mis on piisavalt tarastatud, et:
a) vältida koeral ära jooksmist ja hulkuma sattumist;
b) vältida koeral võimalust inimeste puremiseks, küünistamiseks ja/või ehmatamiseks;
c) vältida koeral muu varalise kahju tekitamist.
5) tagama loomale liigikohased pidamistingimused ning piisavas koguses vett ja toitu;
6) tagama, et loom ei reostaks üldkasutatavaid kohti (trepikojad, välistrepid ja selle ümbruses olev maa-ala, üldkasutatavad ruumid, transpordivahendit, kõnniteed, pargid, mängu- ja spordiväljakud või muu avalik koht);
7) tagama oma looma reostuse kohese koristamise üldkasutatavates kohtades (trepikojad, välistrepid ja selle ümbruses olev maa-ala, üldkasutatavad ruumid, transpordivahendit, kõnniteed, pargid, mängu- ja spordiväljakud või muu avalik koht);
8) järgima veterinaar-, sanitaar- ja hügieeninõudeid ning heakorra eeskirjas sätestatud nõudeid sh koristama oma looma väljaheited;
9) tagama, et loomapidamisega ei kaasneks naabrite rahu rikkumine;
10) looma hulkuma sattumisel viivitamata alustama looma otsimist;
11) looma haigestumise või teadmata põhjusel suremise korral pöörduma veterinaararsti poole haigestumise või surma põhjuse väljaselgitamiseks;
12) inimest või teist looma purenud loomast teatama koheselt veterinaararstile;
13) laskma marutaudi vastu vaktsineerida 3 kuu vanuse looma ja hilisemad vaktsineerimised tegema veterinaararsti poolt määratud tähtajal;
14) tagama koera registreerimise käesoleva määruse § 8 lõikes 1 nimetatud registris.
(2) Loomapidajal või -omanikul on keelatud:
1) looma ujutamine avalikus supluskohas, kui puudub sellekohast tegevust lubav silt ning looma pesemine avalikule veevõtukohtadele lähemal kui 10 meetrit veevõtukohast;
2) nakkusohtliku haige loomaga avalikus kohas viibimine.
§ 6. Hulkuva looma püüdmine ja vajadusel looma hukkamine
(1) Peipsiääre vald korraldab hulkuvate loomade püüdmist Peipsiääre Vallavalitsusega lepingulises suhtes oleva asutuse (varjupaik) kaudu. Varjupaik püüab ja võtab loomad vastu vallavalitsuse valdkonna eest vastutava ametniku nõusolekul.
(2) Juhul, kui hiljem on võimalik loomapidaja või -omanik tuvastada, siis kannab loomade püüdmise ja pidamisega seotud kulud loomapidaja või -omanik. Kui loomapidaja või -omanik ei ole nõus kandma looma püüdmise ja pidamisega seotud kulusid, siis looma loomapidajale või -omanikule ei tagastata.
(3) Püütud loomad paigutatakse varjupaika, kus neid hoitakse vähemalt 14 päeva arvates kuulutuse avaldamisest varjupaiga interneti koduleheküljel või ajakirjanduses. Nimetatud aja jooksul võib loomapidaja või -omanik looma tagasi nõuda, kuid pärast 14 päeva möödumist on õigus loom anda uuele loomapidajale või -omanikule või hukata.
(4) Looduskaitseseaduse § 10 järgi võib looma hukata enesekaitseks, kui looma rünnak ohustab inimese elu või tervist ja rünnakut ei ole võimalik teisiti vältida või tõrjuda.
(5) Ilmsete jahikoeratunnustega koera leidmisest teavitada kohalikku jahiseltsi.
§ 7. Loomast loobumine
(1) Loomaomanik võib tasu eest loomast loobuda.
(2) Loomi võtab vastu varjupaik hinnakirja alusel. Täpsemad nõuded ja tingimused loomade vastuvõtmiseks kehtestab varjupaik.
3. peatükk LOOMADE ÜLE ARVESTUSE PIDAMINE
§ 8. Loomade üle arvestuse pidamine
(1) Peipsiääre valla haldusterritooriumil peetav koer ning soovituslikult muu lemmikloom, eelkõige kass, tuleb registreerida Eesti Väikeloomaarstide Seltsi Eesti lemmikloomaregistris 3 kuu jooksul koera sündimise päevast või 1 kuu jooksul vanema looma omandamise või valdusse saamise päevast.
(2) Registreerimisel kantakse registrisse järgmised andmed:
3) loomapidaja või –omaniku nimi, isikukood, elukoht ja kontaktandmed (e-posti aadress, telefoninumber).
(3) Koera võõrandamisel või pidamise kohustuse üleandmisel pikemaks perioodiks kui 3 kuud, tuleb loomapidaja või –omaniku andmed käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud registris muuta 1 kuu jooksul võõrandamise või pidamise kohustuse üleandmise päevast. Loomapidaja või –omaniku andmete muutmiseks tuleb esitada registri pidajale avaldus, milles näidatakse uue loomapidaja või –omaniku andmed.
(4) Looma surma korral tuleb registri pidajat sellest teavitada.
(5) Loomapidaja või –omanik kannab kõik registreerimistoimingutega ja looma märgistamisega seotud kulud.
4. peatükk VASTUTUS JA MENETLUS
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 663 kohaselt karistatakse rahatrahviga koerte ja kasside pidamise eeskirjade nõuete rikkumise eest, kui see ettevaatamatusest põhjustas varalise kahju või inimesele tervisekahjustuse.
(1) Käesoleva määruse kohtuväline menetleja on:
(2) Peipsiääre Vallavalitsuse valdkonna eest vastutav ametnik teostab Peipsiääre Vallavolikogu poolt vastuvõetud koerte ja kasside pidamise eeskirja täitmise üle järelevalvet kohaliku omavalitsuse määratud tööpiirkonnas.
1) Vara Vallavolikogu 16.06.2009 määrus nr 19 „Vara valla koerte ja kasside pidamise eeskiri";
2) Vara Vallavolikogu 16.06.2009 määrus nr 20 „Vara valla lemmikloomade registri põhimäärus“;
3) Alatskivi Vallavolikogu 26.10.2000 määrus nr 24 (muudetud 25.09.2002 määrusega nr 20) „Alatskivi vallas koerte ja kasside pidamise eeskiri";
4) Kallaste Linnavolikogu 25.09.2002 määruse nr 23 „Kallaste linna avalikku korda reguleerivate eeskirjade kinnitamine" Lisa 4 „Kallaste linnas koerte ja kasside pidamise eeskiri“;
5) Pala Vallavolikogu 25.06.2003 määrus nr 10 „Pala valla koerte ja kasside pidamise eeskirja kehtestamine".
Enne käesoleva määruse jõustumist omandatud koer ning soovituslikult muu lemmikloom, eelkõige kass, tuleb käesoleva määruse paragrahvi 8 lõikes 1 sätestatud lemmikloomaregistris registreerida 6 kuu jooksul käesoleva määruse jõustumise päevast alates.


text:
Tervishoiuteenuste loetelu kehtestamine – Riigi Teataja
Tervishoiuteenuste loetelu kehtestamine
RTL 2002, 14, 180
Vastu võetud 10.01.2002 nr 13
Määrus kehtestatakse «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» (RT I 2001, 50, 284) § 2 lõike 1 alusel.
§ 1. Tervishoiuteenuste loeteluna käsitletakse järgmisi tervishoiuteenuseid:
1) Rahvusvahelises haiguste ja tervisega seotud probleemide statistilise klassifikatsiooni kümnendas väljaandes (RHK-10) loetletud haiguste diagnoosimise ja ravimisega seotud tervishoiuteenused. Nimetatud klassifikatsiooni ingliskeelne nimetus ja lühend on International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems Tenth Revision (ICD-10);
2) Põhjamaade Meditsiinistatistika Komitee kirurgiliste protseduuride klassifikatsioonis loetletud kirurgilised protseduurid. Nimetatud klassifikatsiooni ingliskeelne nimetus ja lühend on Nordic Medico-Statistical Committee, Classification of Surgical Procedures (NOMESCO NCSP).
§ 2. Määruse paragrahvis 1 nimetatud klassifikatsioonid on aluseks riiklike tervishoiu statistiliste vaatluste ning tervishoiualase tegevuse rahastamise, kvaliteedikontrolli ja järelevalve korraldamisele.
§ 3. Määruse §-s 1 nimetatud klassifikatsioonid avaldatakse Sotsiaalministeeriumi Interneti koduleheküljel.
§ 4. Sotsiaalministri 16. jaanuari 1996. a käskkiri nr 5 «Rahvusvahelise Haiguste Klassifikatsiooni RHK-10 kasutuselevõtmine» tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Sotsiaalministri 21. detsembri 1994. a käskkirja nr 222 «Meditsiiniasutustes ja haigekassades kasutatavad loendid» punkti 1 alapunktid 1.8 ja 1.9 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2003. a.
§ 6. Määruse § 1 punkt 2 jõustub 1. jaanuaril 2003. a.

matches:
§ 2
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 1


Eesti Vabariigi põhiseadus / paragrahv 38
Teadus ja kunst ning nende õpetused on vabad.
Paragrahv 38 sätestab kolm põhiõigust: esiteks teaduse ja selle õpetuse vabadus, teiseks kunstivabadus ning kolmandaks teadusasutuste ja ülikoolide autonoomia. Teaduse ning selle õpetuse vabadus (akadeemiline vabadus) ning ülikoolide ja teadusasutuste autonoomia (institutsionaalne autonoomia) on omavahel lahutamatult seotud: vaba teadustegevus ja teadmiste õpetus ei saa eksisteerida ilma autonoomsete ülikoolide ning teadusasutusteta. Samas ei ole ülikoolide ja teadusasutuste autonoomiast mingit kasu, kui piirid on seatud teadustegevuse sisule. Akadeemilise vabaduse ning ülikoolide ja teadusasutuste autonoomia tihe seos ei tähenda siiski seda, et PS kaitseb teadustegevuse vabadust üksnes juhul, kui see tegevus toimub ülikoolis või teadusasutuses. Paragrahvis 38 sätestatud põhiõigused hõlmavad igasugust tegevust, mis on sisult ja vormilt mahutatav mõiste “kunst” või “teadus” alla.
B. Akadeemiline vabadus
Akadeemilise vabaduse põhiline eesmärk on teadmiste saamine ning levitamine. Vabadus peab tagama, et teadlane lähtuks oma töös teaduslikust metoodikast, mitte poliitilisest, ühiskondlikust, majanduslikust jm välisest survest. Teadustegevuse sisu ja tulemusi ei tohi suunata ühiskondlik-poliitiline kasuarvestus.
Et teaduse vabadus hõlmab teadusuuringute tulemuste levitamise, seostatakse teaduse vabadus tihti sõnavabadusega. Teadusega tegelemiseks on aga ka andmete kogumine ja analüüs, sh vaatluste ja katsete ettevalmistamine, mis ei oleks kaitstud üldise sõnavabadusega. Niisuguse tegevuse puhul, mis on kaitstud mõlema vabadusega, kujutab PS § 38 endast PS § 45 suhtes erisätet.
Akadeemilise vabaduse põhimõte on otseselt märkimist leidnud MSKÕP art-s 15. EIÕK-s on teadus- ja kunstivabadus EIK praktika kohaselt hõlmatud sõnavabadusega kaitstud ka kunstiline ja teaduslik eneseväljendus (art 10). ELPH art 13 keelab teadusuuringute piiramise ning nõuab akadeemilise vabaduse austamist. Et täpsemaid üldkohustuslikke rahvusvahelisi dokumente akadeemilise vabaduse kaitseks vastu võetud ei ole, puudub rahvusvaheliselt tunnustatud ühtne arusaam akadeemilisest vabadusest. Riikide praktika akadeemilise vabaduse defineerimisel ja kaitsel on osaliselt erinev. Erisustele vaatamata on teatud üldistes põhimõtetes jõutud ühistele seisukohtadele, nt UNESCO soovitus kõrgharidusega õppepersonali staatuse kohta (1997); Euroopa harta teadlastele (2005). PS §-ga 38 samamoodi kaitsevad teaduse ja kunsti vabadust ka nt Saksa põhiseaduse art 5 lg 3 esimene lause, Soome põhiseaduse § 16 lg 3 ja Läti põhiseaduse § 113.
Akadeemiline vabadus kaitseb nii teadusuuringuid kui ka teadussaavutuste õpetamist ülikoolides.
Teadus on igasugune metoodiline, süstemaatiline ja kontrollitav tegevus tõe tunnetamiseks ja uute teadmiste loomiseks, nii alus- kui rakendusuuringud. Põhimõtteline juhindumine teaduslikust meetodist on ühest küljest teadusvabaduse esemelise kaitseala piiriks. Teadusvabadus ei kaitse esoteerikat, usukuulutust jms. Samas laieneb teadusvabadus nii uurimisprobleemi kui -meetodi valikule, samuti teadlase töö organisatoorsele korraldusele. Ka puudustega teadustöö on teadusvabadusega kaitstud (BVerfGm 11.01.1994, 1 BvR 434/87; M. Sachs, Grundgesetz, 2014, art 5 änr 206). See hõlmab juurdepääsu olemasolevatele andmetele (sh isikuandmetele), dokumentidele jt alusmaterjalidele ning õiguse korraldada eksperimente ja kritiseerida varasemaid uurimistulemusi. Kaitstud on ka uurimistulemuste avaldamine, levitamine ja talletamine, samuti õigus asutada teadusasutusi ja ülikoole ning hankida tööks vajalikke vahendeid (C. Calliess, M. Ruffert. Das Verfassungsrecht der Europäischen Union mit Europäischer Grundrechtscharta. 2016, EU-GRCharta, art 13, änr 8). Oluline ei ole see, kas vastava valdkonna teadlaste enamus jagab levitatavaid teaduslikke vaateid või on tegemist vähemuse seisukohaga. Teaduse olemuslikuks osaks on seniste uurimistulemuste kriitika.
Põhiseadusliku korra vägivaldsele muutmisele suunatud, samuti vihkamist, vägivalda ja diskrimineerimist õhutavad avaldused ei ole teadusliku väljendusvabadusega kaitstud.
Teaduse õpetamine on teadmiste süstemaatiline levitamine, nii üliõpilaste õpetamine kui ka täienduskoolitus. Oluline pole õpetamise vorm ja meedium (auditoorium, õpikud, veebikeskkond). Kaitstud on õppejõu otsustusvabadus õpetuse sisu, selle raames esindatavate seisukohtade ning õppetöö korralduse ja metoodika suhtes. Akadeemiline vabadus ei hõlma õppejõu poolt administratiivsete kõrvalfunktsioonide täitmist.
Akadeemiline vabadus kaitseb igaüht, kes tegeleb teadusega, seega mitte ainult professoreid, vaid ka kõiki teisi ametlikult iseseisvaks tööks kvalifitseeritud teadlasi ning õppejõude (BVerfGm 11.01.1994, 1 BvR 434/87). Oluline ei ole see, kus isik töötab – kas avalik-õiguslikus ülikoolis, rakenduskõrgkoolis, iseseisvalt või eraõiguslikes ülikoolides ning teadusasutustes. Õppejõul ei ole õigust akadeemilise vabaduse sildi all õpetada nendes valdkondades, milles ta pädev ei ole. Teaduse vabadus laieneb ka üliõpilastele niivõrd, kuivõrd nad on kaasatud uurimistegevusele. Akadeemilise vabadusega ei ole kaitstud teadusliku distsipliini õpetamine üldhariduskoolis. Viimane toimub riigi järelevalve all (PS § 37 lg 5; vrd T. Maunz, G. Dürig. Grundgesetz. Kommentar, I kd, 2016, art 5 lg 3, änr 107).
Teadlaste kõrval on akadeemilise vabaduse isikulises kaitsealas teadusasutused ja ülikoolid, sh teiste EL liikmesriikide ülikoolid. Vaieldav on teaduskondade ja ülikoolide asutuste põhiõigusvõime. Selleta võib akadeemiline vabadus teadusharude pingelise konkurentsi ja vahendite nappuse tingimustes siiski jääda moonutatuks.
Akadeemilise vabadusega on lahutamatult seotud kohustused. Need kohustused võimaldavad vabadust piirata teiste väärtuste kaitseks. Kuigi § 38 lg 1 otsesõnu akadeemilise vabaduse piiramise võimalust ette ei näe (seadusereservatsioon puudub), on õigustatud piiramine muude põhiseaduslike väärtuste (inimväärikus vs.inimese kloonimine; loomkatsed vs.loomade julma kohtlemise keeld) kaitseks (nt KarS § 130, PS § 18 lg 2). Teadusuuringute, nt meditsiiniliste eksperimentide reguleerimisel võib mh kasutada ettevaatuspõhimõtet (C. Calliess, M. Ruffert. Das Verfassungsrecht der Europäischen Union mit Europäischer Grundrechtscharta. 2016, EU-GRCharta, art 3 änr 12).
Individuaalne akadeemiline vabadus võib sattuda konflikti ülikooli või teadusasutuse eesmärkidega. Avalik-õiguslikud ülikoolid on nii akadeemilise vabaduse kandjad (riigi suhtes) kui ka adressaadid (tema koosseisu kuuluvate õppejõudude suhtes). Ülikooli autonoomia õppejõudude valikul ning õpetuse suundade kujundamisel võib olla vastuolus üksikute õppejõudude huvidega. Ülikooli autonoomia kasutamisel on seetõttu õppe- ja teadustöö sisu puudutavates küsimustes otsustav sõna õppejõududel endil. Samas ei saa ka õppejõudude enamus üksikute õppejõudude akadeemilist vabadust meelevaldselt ja lõplikult piirata.
Õpetamise vabadust piirab igasugune õppetöö administratiivne mõjutamine, ka mittesiduvad abinõud, nt õppejõudude hindamine üliõpilaste poolt. Viimase põhiseaduspärasus on enam kui küsitav, kuivõrd see ei ole ei asjatundlik ega neutraalne.
Riik ei ole PS § 38 kui vabadusõiguse järgi reeglina kohustatud enamaks, kui et peab hoiduma akadeemilisse vabadusse sekkumast. Akadeemiline vabadus ei ole sooritusõigus, sellele tuginedes ei saa õppejõud nõuda enda teadusteema finantseerimist, kui asjaomane teadusteema ei kuulu riigi või ülikooli prioriteetide hulka. Teadusuuringuid takistav riive võib seisneda ka juurdepääsu piiramises riigi valduses olevatele teadustegevuseks vajalikele andmetele (nt statistika).
Riigil ei ole keelatud teadlastele toetust pakkuda ning väga tugevad avalikud huvid (rahvusteaduste puhul nt mh PS preambuli 5. lauseosa) nõuavad teadus- ja arendustegevuse riigipoolset toetamist. Kui riik teadustegevust toetab, ei tohi see olla diskrimineeriv. Diskrimineerimine ei ole toetuse jagamine kvaliteedi alusel (nt teadusgrantide jagamine eksperdiarvamuste alusel), samuti toetuste jagamisel riigi prioriteetidega arvestamine (vt ka ELTL art 179).
Samuti ei ole riik kohustatud teadlasi toetama nende saavutuste avaldamisel. Eriti puudub riigil vajadus sekkuda teadusuuringute tulemuste avaldamisprotsessi eelretsenseeritavates teadusajakirjades, kus eksisteerib objektiivsusel ja kvaliteedil rajanev süsteem valiku tegemiseks.
Teadustegevus toimub nii avalikus sektoris kui ka erasektoris (nt ettevõtete uurimis- ja arendustegevuse raames). Riik ei ole kohustatud erasektoris tegutsevatele teadlastele garanteerima akadeemilist vabadust. Nende teadlaste ülesanded määratakse kindlaks töösuhetes, mitte ei ole teadlase enese otsustada.
C. Ülikoolide ja teadusasutuste autonoomia
Ülikooli ja teadusasutuse autonoomia viitab sellele, et taolisel asutusel peab olema enesekorraldusõigus. See õigus kaitseb ülikoole ja teadusasutusi välise, iseäranis riigi liigse sekkumise eest ning toimib ühtlasi institutsionaalse garantiina, kaitstes neid asutusi sundlikvideerimise ja -ühendamise eest.
Teoreetilisel tasandil võib vaielda, kas avalik-õiguslike ülikoolide puhul peaks tegemist olema põhiõigusega või objektiiv-õigusliku autonoomiagarantiiga. Paragrahvi 38 lg 2 paiknemine PS II peatükis viitab siiski selgelt põhiseadusandja tahtele kujundada institutsionaalne autonoomia põhiõigusena (erinevalt kohalike omavalitsuste autonoomiast). Ülikoolide põhitegevus ei ole olemuslik riigi ülesanne. Seega ei ole ülikoolide põhiõigusvõime § 38 osas vastuolus personaalse substraadi teooriaga.
Institutsionaalne autonoomia tähendab piisavat iseseisvust osas, mis puudutab sisemist organisatsiooni ja juhtimisstruktuuri, ressursside asutusesisest jagamist ja ressursside hankimist erasektorist, oma töötajaskonna värbamist ning tingimuste seadmist õppetööks, eriti aga teadus- ja õpetustegevuse vabadust.
Paragrahvi 38 lg-s 2 toodud õigus on ülikoolidel ning teadusasutustel. ÜKS § 4 kohaselt on ülikool õppe-, loome- ning teadus- ja arendusasutus, kus toimub kõrgharidusstandardile vastav õpe kõrgharidustaseme kolmel astmel, st bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõpe. PS kohaselt ei ole autonoomiat rakenduskõrgkoolidel, kuid seal töötavatele isikutele laieneb akadeemilise vabaduse põhimõte.
Teadusasutuseks PS mõttes on iga teadustööga tegelev institutsioon, kellel on vajalik personal ja infrastruktuur, mitte ainult ülikoolidega seotud teadusasutused.
PS kohaselt saab ülikoolide ja teadusasutuste autonoomiat piirata seaduse alusel. Ehkki § 38 lg 2 järgi on ülikoolid ja teadusasutused autonoomsed pelgalt “seaduses ettenähtud piires”, peab ka seadus ise olema kooskõlas autonoomia tagamise nõudega. Autonoomia kaitsmise kõrval paneb lg 2 seadusandjale ka kohustuse ülikoolide ja teadusasutuste korraldust reguleerida (vt TAKS, ÜKS, TÜKS). Lihtreservatsioonist tulenevalt on seadusandjal seejuures märkimisväärne otsustusruum. Piiranguks peab eksisteerima piisav õigustus. Näiteks on riigil õigus teadusasutuse tegevust suunata finantseerimisprioriteetide kindlaksmääramise teel. Õigustavaks asjaoluks on riigi huvi tagada teadus- ja arendustegevus riigi majanduse ja teiste oluliste valdkondade seisukohalt prioriteetsetes valdkondades.
Ülikoole võib allutada mõõdukale väliskontrollile, kaasates juhtorganitesse poliitika, majanduse ja vabakonna esindajaid (nt Tartu Ülikooli nõukogu – TÜKS § 22). Sellised organid ei tohi aga teha otsuseid õppe- ja teadusöö sisu kohta, see oleks juba autonoomia moonutamine. Tuleb rõhutada, et kuna ülikoolid ei täida olemuslikku riigi ülesannet, vaid nende tegevus tugineb akadeemilisele vabadusele, ei pea nende juhtorganid olema vastutavad parlamendi ees.
Väga kaaluka avaliku huvi tõttu on lubatav riiklik järelevalve ülikoolide üle, nende evalveerimine jm kvaliteedi kontrollimine. Kvaliteedi hindamisel on paratamatu kriteeriumide avatus, seadusega ei ole võimalik jäigalt fikseerida eeldusi, millest lähtudes teadusasutus evalveerituks loetakse (Tartu RKKo 27.05.2010, 3-08-2594).
PS § 38 lg 2 nõuab ka, ülikoolide ja teadusasutuste korraldus tagaks piisava rahastamise ning määratleks riikliku rahastamise tingimused. Nii akadeemiline vabadus kui ka institutsionaalne autonoomia ei oleks täielikult võimalikud, kui teadlastel, ülikoolidel ja teadusasutustel puuduksid vahendid teadusuuringute tegemiseks ning õpetamiseks. Ülikoolid on üha suurema finantssurve all. Nii riigi kui ka erasektorist hangitavate vahendite aktsepteerimine tähendab üha enam juhindumist vahendite andja soovidest. PS § 38 lg 1 eesmärk on aga just akadeemilise tegevuse vabadus poliitilistest ja ühiskondlikest ootustest. Alarahastamisest tingitud ülikoolide vajadus tegeleda kõrvaltegevustega (täiendkoolitused jms) võib oluliselt pärssida nende tegelike ülesannete täitmist. Alus- ja rakendusuuringute erisusi arvestades on riigil eriline kohustus toetada alusuuringute tegemist teadusasutustes, sest nendeks uuringuteks erasektorist vahendite leidmine ei ole tõenäoline. Sama kehtib rahvusteaduste kohta, mille edendamine on Eesti rahvuskultuuri ja omariikluse püsimajäämise eeldus.
D. Kunstivabadus
Kui akadeemilist vabadust tõstetakse sõnavabadusega seoses tihti esile, siis PS §-s 38 märgitud kunstivabadust iseseisva põhiõigusena nii sageli välja ei tooda. ÜRO kodaniku ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti art 19 lg 2 kohaselt hõlmab õigus vabalt arvamust avaldada “vabadust hankida, saada ja levitada igasugust informatsiooni ja ideid, sõltumata riigi piiridest, nii suuliselt, kirjalikult kui ka ajakirjanduse või kunstiliste väljendusvormide või teiste vahendite kaudu omal valikul”. Ka EIÕK kaitseb kunsti loomist ja loomingu esitamist ja levitamist üldiste, sõnavabaduse kohta käivate normide (art 10) abil. ELPH art 13 esimene lause keelab kunsti piiramise.
Kunstivabadus kaitseb kunsti loomist ning kunstilist eneseväljendust nii teose sisu kui vormi osas (EIKo 08.07.1999, 23168/94: Karatas). Kunsti mõiste on kunstivabaduse esemelise kaitseala piiritlemisel määrava tähtsusega, samas ei ole seda võimalik abstraktselt defineerida. Tegemist on määratlemata õigusmõistega, see tuleb sisustada situatsiooni eripära arvestades, kaasates vajadusel kompetentsed asjatundjad. Kunsti on kirjeldatud kui loomingulist tegevust, autori isiksuse vahetut väljendust, mille eesmärk on edastada tundeid, kogemusi või elamusi (vrd BVerfGm 24.02.1971, BvR 435/68: “Mephisto“). Eesmärk on talletada ka inimkonna varasemaid kogemusi (sh jubedaid) ning ärgitada mõtlema. Kunstivabadus on demokraatliku riigi möödapääsmatu element (vrd EIKo 29.06.2005, 40287/98 Alinak vs.Türgi). Oluline ei ole see, kas kunstiteos vaatajale meeldib või mitte või kas tema hinnangud teosele on negatiivsed. Kunst võib ka šokeerida ning olla poliitiliselt ebakorrektne ja vastuolus rahva enamuse, loomulikult ka vähemuse veendumuste ja usuliste tunnetega (EIKo 1976: Handyside vs.Ühendkuningriik). Kunst võib olla nii klassikaline maalikunst, kirjandus, teater vms kui ka avangard, mis tavaliste kategooriate alla ei mahu. Kunstilise väljenduse žanr, stiil, sisu, vorm ega professionaalne tase ei ole § 38 lg 1 kaitseala piiritlemisel olulised. Niisamuti ei välista kunstivabaduse kaitsvat toimet kunstniku tegevuse poliitilised ega ärilised kaalutlused (nt reklaam). Kahtluse korral tuleb kunstivabaduse kaitseala tõlgendada laiendavalt. Samas ei ole põhjendatud kunsti mõiste alla meelevaldselt ja tingimusteta paigutada absoluutset kõike (vägivalda, sõimu, alasti keha labast demonstreerimist). Kunstivabaduse kaitse all ei ole plagiaat. Paragrahvi 38 lg 1 ei hõlma teiste isikute vara kahjustamist (grafiti) ega võõrasse valdusse tungimist, veel vähem kuritegusid eksistentsiaalsete õigushüvede vastu (M. Sachs, Grundgesetz, 2014, art 5 änr 183–188, lapsporno kohta, änr 198c).
Kunstivabadus võimaldab kunstnikul luua selliseid teoseid, nagu talle endale meeldib, või loobuda teoste loomisest. Näiteks kaitseb kunstivabadus kunstiteose äravõtmise või hävitamise, samuti teose levitamise takistamise eest. Samuti piirab kunstivabadust kunstniku või näituse korraldaja trahvimine mingite kunstiteoste näitamise eest.
Peamised kunstivabaduse kandjad on kunstnikud – isikud, kes loovad kunstiteoseid. Kunstniku staatusele tuginemine ei eelda akadeemilist kunstiharidust ega muud professionaalset ettevalmistust. Peale selle on kaitstud ka kunstiteoste vahendajad (muuseumid, näitusekorraldajad, kino ja teater, kirjastajad jne). Viimasteks võivad olla ka juriidilised isikud (M. Sachs. Grundgesetz. 2014, art 5 änr 191–191a).
Kuigi kunstivabaduse piiramiseks PS seadusereservatsiooni ette ei näe, on piirangud võimalikud konkureerivate põhiseaduslike väärtuste, ennekõike teiste isikute põhiõiguste alusel. EIÕK art 10 lg 2 järgi kaasnevad kunstivabadusega kohustused ja vastutus ning see õigustab piirangute seadmist mitmesuguste hüvede kaitseks. EIK on korduvalt rõhutanud igasuguse väljendusvabaduse tähtsust demokraatlikus ühiskonnas ning aktsepteerinud selle kitsendamist vaid tungiva vajaduse korral. Siiski omistatakse proportsionaalsuse kontrollimisel kunstilisele väljendusele mõnevõrra väiksem kaal kui poliitilisele (D. J. Harris jt. Law of the European Convention on Human Rights. 2014, lk 633). Tulenevalt moraalsete ja usuliste tõekspidamiste mitmekesisusest on EIK rõhutanud, et liikmesriikidel on neile kaalutlustele tuginemise korral kunstivabaduse piiramiseks oluline hinnanguruum ning kunstnikel on art 10 lg-s 2 nimetatud kohustus ja vastutus iseäranis eneseväljenduse vahendite valimisel (EIKo 24.05.1988, 10737/84: Müller jt vs.Šveits). Siin võib Eesti PS vähemalt teoreetiliselt pakkuda ulatuslikumat kaitset, sest konventsiooni teiste liikmesriikide ühiskondade moraalse tõekspidamised ei saa olla piirangu aluseks.
Kunstiteoste levitamise ja üldise sõnavabaduse piiramisel on nii sarnasusi kui erisusi. Kirjandusteosed, teatrietendused ja filmid ammutavad suuremal või vähemal määral inspiratsiooni tegeliku elu sündmustest ja suhetest. Need võivad kergesti kahjustada prototüüpide eraelu ja reputatsiooni (vrd “Magnuse” juhtum). Kunsti ei saa allutada täielikult ajakirjanduse puhul kehtivale faktiväidete ümberlükkamise režiimile. Prototüüpide eraelu võib prevaleerida, kui on oht, et publik teeb teose põhjal reaalse isiku kohta ebaõigeid järeldusi. Seejuures arvestatakse teiste riikide ja EIK praktikas prototüübi varasemat kuulsust, tema äratuntavust, eraellu sekkumise sügavust, käsitletava teema olulisust jms (EIKo Lindon jt vs.Prantsusmaa, 22.10.2007; Müller vs.Šveits, 24.05.1988).
Kunsti loomise piiramine tuleb kõne alla vaid siis, kui kunsti loomise protsess iseenesest kellegi õigusi või muid väärtusi rikub (nt alaealise kasutamine pornograafilise teose loomisel või kehavigastuste tekitamine kunstiteose loomisega). Teose levitamise piiramine võib olla vajalik ka muude tulevaste õigusrikkumiste ärahoidmiseks, moraali kaitseks. Šokeeriva teose esitlemisel võivad olla vajalikud hoiatused ja vanusepiirangud (EIKo 24.05.1988, 10737/84: Müller jt vs.Šveits).
Kunsti toetamine on nii nagu ka teadustegevuse toetamine riigi poliitiline otsus. Et PS preambuli kohaselt peab riik tagama eesti rahva, keele ja kultuuri säilimise, on rahvuskultuuri toetamine vähemalt teatud ulatuses siiski nõutav. Eesti autoritele või rahvuskultuuri seisukohast olulistele valdkondadele eelisseisundi andmine nt raamatukogude komplekteerimisel või maksustamisel ei ole seetõttu iseenesest põhiseadusvastane.
Nii nagu akadeemilise vabaduse puhul, ei ole riik kohustatud tagama kunstivabadust juhul, kui kunstnik on võtnud endale konkreetsed tööülesanded. Kui eraisik palkab kunstniku mingit konkreetset kunstiteost looma, ei pea riik sekkuma ning nõudma, et kunstnik võiks tegeleda temale meelepärase tegevusega, teose kasutamise tingimusi reguleerib autoriõigus (ehitusprojektide kohta nt RKTKo 23.05.2003, 3-2-1-39-03).


2 REISIKORRALDAJA JA REISIBÜROO, GIID JA GIID-TÕLK
§ 5 Reisikorraldaja
§ 6 Reisibüroo
§ 8 Tegutsemine reisikorraldajana või reisibüroona
§ 9 Registri pidamine
§ 10 Registreerimistaotlus
§ 11 Registreering
§ 12 Registreeringu tegemisest keeldumine
§ 13 Registreeringuandmete kustutamine
§ 14 Täiendavate andmete esitamise kohustus
§ 15 Tagatis
§ 19 Majutusettevõtte tunnustamine
§ 20 Majutusettevõtte tunnistus
§ 22 Järgutunnistus
§ 24 Registreerimise kohustus
§ 27 Turismiinfokeskusele esitatavad kohustuslikud nõuded
§ 28 Turismiinfokeskuse tunnistus
5 RIIKLIK JÄRELEVALVE JA VASTUTUS
§ 30 Riikliku järelevalve teostajad
§ 31 Ettekirjutus
§ 32 Juriidilise isiku vastutus
§ 33 Menetlus juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asjas
§ 34 Riigilõiv
§ 35 Riigilõivuseaduse muutmine
01.12.2000 otsus nr 937
Käesolev seadus sätestab üldised nõuded turismiteenuse pakkumisele ja osutamisele ning turismiinfokeskusele, samuti vastutuse käesoleva seaduse rikkumise eest ja riikliku järelevalve teostamise korra.
(1) Turismiteenust pakkuda ja osutada võib ettevõtja.
(2) Turismiteenus on:
1) reisikorraldaja või reisibüroo poolt reisiteenuse osutamine;
2) majutus- ja toitlustusteenuse osutamine;
3) majutusteenuse osutamine;
4) konverentsiteenuse osutamine;
5) majutus- ja taastusraviteenuse osutamine;
6) giiditeenuse, giid-tõlgiteenuse ja reisisaatjateenuse osutamine.
Käesoleva seaduse tähenduses on reisiteenus reisikorraldaja või reisibüroo poolt:
1) sõitjateveoteenuse osutamine, välja arvatud taksoteenus;
2) sõitjateveoteenuse vahendamine;
3) viisateenuse osutamine ja vahendamine;
4) reisimisega seotud kindlustusteenuse vahendamine;
5) majutusteenuse vahendamine;
6) toitlustusteenuse vahendamine;
7) majutus- ja toitlustusteenuse vahendamine;
8) majutus- ja taastusraviteenuse vahendamine;
9) konverentsiteenuse vahendamine;
10) giiditeenuse, giid-tõlgiteenuse ja reisisaatjateenuse vahendamine;
11) meelelahutusteenuse vahendamine;
12) transpordivahendi renditeenuse osutamine või vahendamine.
Riikliku turismiarengukava koostamisel kaasatakse turismiteenuseid pakkuvaid ja osutavaid ettevõtjaid ning teisi asjassepuutuvaid isikuid. Riikliku turismiarengukava kinnitab Riigikogu.
2. peatükk REISIKORRALDAJA JA REISIBÜROO, GIID JA GIID-TÕLK
§ 5. Reisikorraldaja
Reisikorraldaja on äriregistris registreeritud ettevõtja, kes koostab ja müüb ise või pakub reisibüroole müügiks pakettreise. Lisaks sellele võib ta osutada ja vahendada reisiteenuseid.
§ 6. Reisibüroo
Reisibüroo on äriregistris registreeritud ettevõtja, kes müüb reisikorraldaja koostatud pakettreise. Lisaks sellele võib ta osutada ja vahendada reisiteenuseid.
3) muud reisiteenused, mis ei ole sõitjateveoteenuse või majutusteenuse kõrvalteenused ja mis moodustavad koguteenuse olulise osa.
(3) Pakettreisi kirjeldus või muud tarbijale edastatud pakettreisi tingimused ei või sisaldada eksitavat teavet. Reisikorraldaja ja reisibüroo peavad väljastama isikule pakettreisi müümisel selle pakettreisi kohta kirjaliku dokumendi, milles peavad sisalduma vähemalt järgmised andmed:
1) reisikorraldaja või reisibüroo nimi, riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registri (edaspidi register) registreeringu number, aadress, muud kontaktandmed ja äriregistri registrikood;
2) pakettreisi hind, selle tasumise viis ja tingimused ning pakettreisi alguse ja lõpu kuupäev, kellaaeg ja koht;
3) reisi sihtkoht, reisiteekonna kirjeldus, võimalike vahepeatuste ja ümberistumiste kellaajad ja kohad;
4) kasutatavate transpordivahendite liik, iseloomustus ja kategooria;
5) majutuse liik, majutuskohtade asukoht, järk või mugavusaste ja põhitunnused, samuti nende vastavus külastatavas riigis kehtestatud nõuetele;
6) võimalik toitlustamiskava;
7) pakettreisi kuuluvad võimalikud külastused, väljasõidud ja muud teenused;
8) võimalikud passi-, viisa- ja tervishoiualased nõuded;
9) reisikorraldaja ja tarbija pakettreisilepingust taganemise tingimused ning taganemisega kaasnevad õigused ja kohustused;
10) reisikorraldaja või reisibüroo kohaliku esindaja nimi, telefoninumber, aadress ja muud kontaktandmed, kohaliku esindaja puudumisel telefoninumber, aadress ja muud kontaktandmed, kuhu tarbija võib raskustesse sattumise korral abi saamiseks pöörduda ja reisikorraldaja või reisibürooga ühendust võtta;
11) tähtaeg, mille jooksul tarbija võib esitada lepingu rikkumisest tulenevaid nõudeid, ja koht, kuhu sellised nõuded võib esitada.
§ 8. Tegutsemine reisikorraldajana või reisibüroona
(1) Ettevõtja tegevus reisikorraldajana või reisibüroona on lubatud registri registreeringu ja käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud nõuetekohase tagatise olemasolu korral.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tagatise olemasolu nõuet ei rakendata reisikorraldaja või reisibüroo suhtes, kelle poolt pakutava ja osutatava reisiteenuse vahendamine või müümine isikule toimub välisriigi territooriumil.
(3) Reisikorraldaja ja reisibüroo võivad pakkuda ja osutada reisiteenust vaid registreeringuandmetes märgitud:
1) transpordivahendi liigiga,
2) reisiteenuse osutamise piirkonda ja
3) tagatise olemasolu korral.
§ 9. Registri pidamine
(1) Registri vastutav töötleja on Majandusministeerium.
(2) Registri asutab ja registri pidamise põhimääruse kinnitab Vabariigi Valitsus.
(3) Registrit peetakse infotehnoloogilise andmebaasina ja registritoimikutena paberkandjal.
(4) Registri pidamise põhiülesanneteks on registreerimise menetluse läbiviimine, registreeringuandmete töötlemine ja muude registritoimingute tegemine.
(5) Registreerimise taotleja vastutab tema poolt registrile esitatud andmete õigsuse eest.
§ 10. Registreerimistaotlus
(1) Reisikorraldaja või reisibüroo esitab registrile registreerimistaotluse.
(2) Registreerimistaotluses peavad sisalduma vähemalt:
1) reisikorraldaja või reisibüroo nimi, registrikood, aadress ja muud kontaktandmed;
2) reisiteenuse osutamise eest vastutava isiku nimi ja kontaktandmed;
3) reisiteenuse osutamisel kasutatava transpordivahendi liik;
4) reisiteenuse osutamise piirkond;
5) käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud tagatise suurus ja kehtivuse aeg ning tagatise olemasolu tõendava dokumendi väljastanud ettevõtja nimi, registrikood, aadress ja muud kontaktandmed;
6) registreerimistaotlusele alla kirjutanud isiku nimi, ametinimetus ja kontaktandmed.
§ 11. Registreering
(1) Registreering tehakse reisikorraldaja või reisibüroo poolt esitatud andmete alusel kahe tööpäeva jooksul registreerimistaotluse saamisest arvates tingimusel, et reisikorraldaja või reisibüroo poolt turismiteenuse pakkumise ja osutamise õiguse äravõtmise kohta ei ole jõustunud kohtuotsust.
(2) Reisikorraldaja või reisibüroo poolt turismiteenuse pakkumise ja osutamise õiguse äravõtmise kohta jõustunud kohtuotsuse olemasolu tuvastatakse Majandusministeeriumi poolt Karistusregistrile esitatud päringu vastuse alusel.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 9 nimetatud registreeringuandmete kanne tehakse Tarbijakaitseameti esitatud teate alusel.
(4) Registreeringuandmed on:
3) reisikorraldaja või reisibüroo nimi, registrikood, aadress ja muud kontaktandmed;
4) reisiteenuse osutamise eest vastutava isiku nimi ja kontaktandmed;
5) reisiteenuse osutamisel kasutatava transpordivahendi liik;
6) reisiteenuse osutamise piirkond;
7) käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud tagatise suurus ja kehtivuse aeg ning tagatise olemasolu tõendava dokumendi väljastanud ettevõtja nimi, registrikood, aadress ja muud kontaktandmed;
8) registreerimistaotlusele alla kirjutanud isiku nimi, ametinimetus ja kontaktandmed;
9) käesoleva seaduse §-s 31 nimetatud ettekirjutuse kohta käiv teave.
(5) Registreeringuandmed avaldatakse registri Interneti-lehel.
§ 12. Registreeringu tegemisest keeldumine
(1) Registreeringu tegemisest keeldutakse, kui reisikorraldaja või reisibüroo esitatud registreerimistaotlus ei ole nõuetekohane või kui reisikorraldaja või reisibüroo poolt reisiteenuse pakkumise ja osutamise õiguse äravõtmise kohta on jõustunud kohtuotsus. Kohtuotsuse olemasolu tuvastatakse vastavalt käesoleva seaduse § 11 lõikes 2 sätestatule.
(2) Teade registreeringu tegemisest keeldumise kohta edastatakse registreerimistaotluse esitanud isikule viie päeva jooksul registreeringu tegemisest keeldumise otsuse tegemise päevast arvates.
§ 13. Registreeringuandmete kustutamine
(1) Registreeringuandmed kustutatakse reisikorraldaja või reisibüroo taotluse alusel või kui reisikorraldaja või reisibüroo poolt reisiteenuse pakkumise ja osutamise õiguse äravõtmise kohta on jõustunud kohtuotsus. Kohtuotsuse olemasolu tuvastatakse vastavalt käesoleva seaduse § 11 lõikes 2 sätestatule.
(2) Teade registreeringuandmete kustutamise kohta edastatakse registreeringuandmetes märgitud reisikorraldajale või reisibüroole viie päeva jooksul registreeringuandmete kustutamise otsuse tegemise päevast arvates.
§ 14. Täiendavate andmete esitamise kohustus
Reisikorraldaja ja reisibüroo on kohustatud registrit kohe teavitama registreeringuandmete muutumisest või reisiteenuse pakkumise ja osutamise lõpetamisest.
(1) Tagatiseks loetakse vahendid, mida kasutatakse kolmanda isiku poolt reisikorraldaja või reisibüroo ja tarbija vahelisest lepingust tulenevate kohustuste, kui reisikorraldaja või reisibüroo ei täida sellest lepingust tulenevaid kohustusi, täitmiseks:
1) tarbija naasmise osas reisi lähtepunkti, kui leping sisaldab sõitjateveoteenust,
2) tarbijale reisi lähtepunkti naasmise käigus osutatava majutusteenuse osas, kui leping sisaldab majutusteenust ja
3) ettemaksu tagastamise osas tarbijale reisi mittetoimumise korral või kompensatsiooni tasumise osas reisi mittetoimunud osa eest.
(2) Tagatise olemasolu tõendatakse Eesti-siseste reisiteenuste osutamise korral kindlustuslepinguga või krediidi- või finantseerimisasutuse garantiiga. Eesti-siseste reisiteenuste osutamise korral peab tagatis olema 1 protsent planeeritavast käibest, kuid mitte vähem kui 10 000 krooni.
(3) Tagatise olemasolu tõendatakse väljaspool Eestit osutatavate reisiteenuste korral kindlustuslepinguga või krediidiasutuse garantiiga. Väljaspool Eestit osutatavate reisiteenuste korral peab tagatis olema 1 protsent planeeritavast käibest, kuid mitte vähem kui 100 000 krooni.
(4) Kindlustuslepingu ja krediidi- või finantseerimisasutuse garantii väljastamisel arvestatakse olemasolevaid kindlustuslepinguid või garantiisid.
(1) Majutusettevõtted on hotell, motell, külalistemaja, hostel, puhkeküla ja -laager, puhkemaja, külaliskorter, kodumajutus.
§ 19. Majutusettevõtte tunnustamine
(4) Majutusettevõtetele esitatavad kohustuslikud nõuded ja majutusettevõtte tunnustamise korra kehtestab majandusminister.
§ 20. Majutusettevõtte tunnistus
3) majutusettevõtte tunnistuse väljastaja nimi ja pitsati jäljend, ametniku nimi, ametinimetus ja allkiri;
(8) Majutusettevõtte tunnistuse väljastamise eest tasutakse riigilõivu.
(2) Järkude omistamise aluseks olevad nõuded ja järgu omistamise korra kehtestab majandusminister.
§ 22. Järgutunnistus
(2) Järgutunnistuse väljastab ja tunnistab kehtetuks majandusminister.
3) järgutunnistuse väljastaja nimi, ametinimetus, allkiri ja Majandusministeeriumi pitsati jäljend;
§ 24. Registreerimise kohustus
(1) Turismiinfokeskus kogub ja korrastab erapooletut ja pädevat informatsiooni turismiteenuse ja selle osutamise ning huviväärsuste kohta enda asukoha järgse maakonna haldusterritooriumil ja edastab selle turismiinfost huvitatud isikutele ja teistele turismiinfokeskustele ning Vabariigi Valitsuse määratud isikule.
(2) Vabariigi Valitsuse määratud isik avaldab Interneti-lehel majutusettevõtte tunnistusele, järgutunnistusele ja turismiinfokeskuse tunnistusele märgitud andmeid, samuti andmeid giidide ja giid-tõlkide kohta ning turismiinfokeskuste poolt edastatud turismiinfot.
(3) Turismiinfokeskus tähistatakse märgiga, kus rohelisel põhjal asetseb valget värvi täht «i».
(4) Turismiinfokeskus võib osutada tasu eest vaid järgmisi teenuseid:
1) majutuse broneerimine samaks või järgmiseks ööpäevaks;
4) Eesti-sisese sõitjateveoteenuse vahendamine;
5) suveniiride ja fototarvete müük;
6) turismiteenuseid ja huviväärsusi tutvustavate trükiste müük;
7) posti- ja sideteenuste müük.
(5) Vabariigi Valitsus määrab isiku, kellele turismiinfokeskus edastab enda poolt kogutud ja korrastatud erapooletut ja pädevat informatsiooni turismiteenuse ja selle osutamise ning huviväärsuste kohta enda asukoha järgse maakonna haldusterritooriumil.
§ 27. Turismiinfokeskusele esitatavad kohustuslikud nõuded
Turismiinfokeskusele esitatavad kohustuslikud nõuded ja nendele vastavuse hindamise korra kehtestab majandusminister.
§ 28. Turismiinfokeskuse tunnistus
(1) Turismiinfokeskuse vastavust kohustuslikele nõuetele kinnitab turismiinfokeskuse tunnistus.
(2) Turismiinfokeskuse tunnistuse väljastab ja tunnistab kehtetuks majandusminister.
(3) Turismiinfokeskuse tunnistus väljastatakse kuni viieks aastaks.
(4) Turismiinfokeskuse tunnistus kaotab kehtivuse turismiinfokeskuse tunnistuse kehtivuse tähtaja lõppemisel või tunnistatakse kehtetuks, kui turismiinfokeskus ei vasta enam kohustuslikele nõuetele.
(5) Turismiinfokeskuse tunnistusele kantakse:
1) turismiinfokeskuse nimi ja asukoha aadress;
2) turismiinfokeskuse tunnistuse väljastaja nimi, ametinimetus, allkiri ja Majandusministeeriumi pitsati jäljend;
3) turismiinfokeskuse tunnistuse väljastamise kuupäev ja kehtivuse tähtaeg;
4) turismiinfokeskuse tunnistuse number.
(6) Turismiinfokeskuse tunnistus väljastatakse lõivuvabalt.
5. peatükk RIIKLIK JÄRELEVALVE JA VASTUTUS
§ 30. Riikliku järelevalve teostajad
Käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete järgimise üle teostavad vastavalt oma pädevusele riiklikku järelevalvet:
1) linna- või vallavalitsused;
§ 31. Ettekirjutus
(1) Kehtiva või nõuetekohase tagatiseta tegutsemise avastamise korral teeb Tarbijakaitseamet reisikorraldajale või reisibüroole ettekirjutuse, milles:
2) esitab nõude reisiteenuse pakkumise ja osutamise osaliseks või täielikuks peatamiseks ja
3) kohustab tegema edasise reisiteenuse pakkumise ja osutamise õiguspäraseks jätkamiseks vajalikke toiminguid.
(2) Tarbijakaitseamet edastab teate ettekirjutuse kohta koos ettekirjutuse koopiaga kohe registrile.
(3) Tervisekaitsenõuetele mittevastava majutusettevõtte kaudu majutusteenuse osutamise avastamise korral teeb Tervisekaitseinspektsioon majutusteenust osutavale ettevõtjale ettekirjutuse, milles:
2) esitab nõude majutusteenuse pakkumise ja osutamise osaliseks või täielikuks peatamiseks ja
3) kohustab tegema edasise majutusteenuse pakkumise ja osutamise õiguspäraseks jätkamiseks vajalikke toiminguid.
§ 32. Juriidilise isiku vastutus
(1) Juriidilise isiku poolt registreeringuta reisiteenuse pakkumise või osutamise või reisiteenuse osutamise korral mittenõuetekohase transpordivahendi kasutamise või käesoleva seaduse § 31 lõikes 1 või 3 nimetatud ettekirjutuse järgimata jätmise eest ¿ määratakse rahatrahv 50 000 kuni 500 000 krooni ühes reisiteenuse pakkumise ja osutamise õiguse äravõtmisega kuni kolmeks aastaks või ilma selleta.
(2) Juriidilise isiku poolt registreeringuandmete muutumisest teatamata jätmise või majutusteenuse osutamise korral tunnustamata majutusettevõtte kaudu või majutusettevõttele mittevastava liigi või järgu kasutamise eest majutusettevõtte tähistamisel ¿ määratakse rahatrahv 5000 kuni 50 000 krooni.
§ 33. Menetlus juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asjas
(1) Juriidilisele isikule haldusõiguserikkumise eest haldusõiguserikkumise protokolli koostamise õigus on käesoleva seaduse §-s 30 nimetatud asutuste ametiisikutel.
2) asutuse nimi ja asukoha aadress, kelle nimel protokoll koostatakse;
3) protokolli koostanud ametiisiku ees- ja perekonnanimi ning ametinimetus;
(5) Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja arutab maa- või linnakohtu kohtunik.
(6) Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja menetlus toimub haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1999, 41, 496; 45, õiend; 58, 608; 60, 616; 87, 792; 92, 825; 95, 843; 2000, 10, 58; 25, 141; 28, 167; 29, 169; 40, 247; 49, 301 ja 305; 51, 321; 54, 346, 348 ja 351; 55, 361; 58, 376; 84, 533; 86, 544 ja 548; 89, 578) sätestatud korras.
(7) Juriidilisele isikule käesoleva seaduse § 32 järgi määratav rahatrahv laekub haldusõiguserikkumise koha järgse omavalitsuse eelarvesse, kui haldusõiguserikkumise protokoll on koostatud linna- või vallavalitsuse ametiisiku poolt. Muudel juhtudel laekub rahatrahv riigieelarvesse.
§ 34. Riigilõiv
(1) Käesolevas seaduses ettenähtud toimingute sooritamise eest võetakse riigilõivu riigilõivuseaduses (RT I 1997, 80, 1344; 2000, 5, 32; 10, 58; 19, 117; 26, 150; 29, 168 ja 169; 39, 237; 49, 300; 54, 346 ja 349; 55, 365; 57, 372 ja 373; 59, 379; 60, õiend; 78, 498; 84, 534; 92, 597 ja 598) sätestatud määrade järgi.
(2) Riigilõivu tasub majutusettevõtte tunnistuse taotleja või kolmas isik, kes on huvitatud käesolevas seaduses ettenähtud toimingute sooritamisest ja dokumentide väljastamisest.
(3) Riigilõiv loetakse tasutuks, kui selle tasumist tõendav dokument on saabunud majutusettevõtte tunnistuse taotlemise korral kohalikule omavalitsusele, järgutunnistuse taotlemise korral Majandusministeeriumile.
§ 35. Riigilõivuseaduse muutmine
Riigilõivuseaduse (RT I 1997, 80, 1344; 2000, 5, 32; 10, 58; 19, 117; 26, 150; 29, 168 ja 169; 39, 237; 49, 300; 54, 346 ja 349; 55, 365; 57, 372 ja 373; 59, 379; 60, õiend; 78, 498; 84, 534; 92, 597 ja 598) § 183 täiendatakse lõigetega 316¿318 järgmises sõnastuses:
« (316) Majutusettevõtte tunnistuse väljastamise eest tasutakse riigilõivu 100 krooni.
(317) Järgutunnistuse väljastamise eest tasutakse riigilõivu kuni 50 numbritoaga majutusettevõtte korral:
1) ühetärnihotelli järgu taotlemisel 300 krooni;
2) kahetärnihotelli järgu taotlemisel 400 krooni;
3) kolmetärnihotelli järgu taotlemisel 700 krooni;
4) neljatärnihotelli järgu taotlemisel 900 krooni;
5) viietärnihotelli järgu taotlemisel 1000 krooni.
(318) Järgutunnistuse väljastamise eest tasutakse riigilõivu üle 50 numbritoaga majutusettevõtte korral:
1) ühetärnihotelli järgu taotlemisel 500 krooni;
2) kahetärnihotelli järgu taotlemisel 600 krooni;
3) kolmetärnihotelli järgu taotlemisel 900 krooni;
4) neljatärnihotelli järgu taotlemisel 1100 krooni;
5) viietärnihotelli järgu taotlemisel 1300 krooni.»
(1) Ettevõtja, kellele on enne käesoleva seaduse jõustumist majandusministri poolt turismialaseks ettevõtluseks väljastatud tegevuslitsents, mille kehtivuse tähtaeg lõpeb pärast 2001. aasta 1. märtsi, võib pakkuda ja osutada reisiteenuseid tegevuslitsentsil märgitud tähtpäeva saabumiseni, kuid mitte kauem kui 2001. aasta 1. juulini.