Tallinna kaevetööloa, tänava ajutise sulgemise ja teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde lubade menetlemise infosüsteemi põhimäärus – Riigi Teataja
Tallinna kaevetööloa, tänava ajutise sulgemise ja teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde lubade menetlemise infosüsteemi põhimäärus
Tallinna kaevetööloa, tänava ajutise sulgemise ja teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde lubade menetlemise infosüsteemi põhimäärus - sisukord
§ 2 Andmekogu pidamise eesmärgid
§ 3 Andmekogu nimetus
2 ANDMEKOGU PIDAMINE, ANDMEKOGUSSE KANTAVAD ANDMED JA JUURDEPÄÄS ANDMETELE
§ 4 Andmekogu pidamine
§ 5 Andmekogu pidamise kulud
§ 6 Vastutav töötleja
§ 7 Volitatud töötlejad
§ 8 Andmekogusse kantud andmete kaitse
2 Andmekogusse kogutavad andmed ja kasutajarollid
§ 9 Andmeobjektid ja andmesubjektid
§ 10 Kaevetööloa andmed
§ 11 Tänava ajutise sulgemise andmed
§ 12 Teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde ja sündmuste andmed
§ 13 Füüsilise isiku kasutajarollid
§ 14 Juriidilise isiku kasutajarollid
§ 15 Infotellimuse andmed
3 Andmete kandmine andmekogusse ja juurdepääs andmetele
§ 17 Vastutus andmete õigsuse eest ja ebaõigete andmete parandamine
§ 18 Andmevahetus teiste infosüsteemidega
§ 19 Juurdepääs andmetele
§ 20 Andmete väljastamine
§ 21 Andmekogu kasutamise õiguse andmine
§ 22 Andmekogu kasutamise õiguse lõppemine ja äravõtmine
§ 23 Andmekogu andmete säilitamise aeg
§ 24 Järelevalve andmekogu pidamise üle
§ 25 Andmekogu pidamise lõpetamine
§ 26 Andmete andmekogusse kandmine
RT IV, 29.05.2019, 44
Vastu võetud 21.05.2014 nr 41
RT IV, 28.05.2014, 80
jõustumine 31.05.2014
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 2 ja Tallinna Linnavolikogu 7. märtsi 2013 otsuse nr 26 „Andmekogu Tallinna kaevetööloa, tänava ajutise sulgemise ja teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde lubade menetlemise infosüsteemi asutamine” p 5 alusel ning kooskõlas avaliku teabe seaduse § 435 lg-ga 1.
Määrusega kehtestatakse Tallinna kaevetööloa, tänava ajutise sulgemise ja teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde lubade menetlemise infosüsteemi (edaspidi andmekogu) pidamise kord, andmete koosseis ning andmete andmekogusse kandmise, andmete kasutamise, andmekogu haldamise ja andmete andmekogust väljastamise kord.
§ 2. Andmekogu pidamise eesmärgid
1) parendada Tallinna linna territooriumil toimuvateks kaevetöödeks ja tänava ajutiseks sulgemiseks lubade taotlemise, menetlemise ja andmise protsessi, võimaldades lubade taotlusi menetleda elektrooniliselt alates taotluse esitamisest kuni loa andmiseni;
2) tõhustada linna ametiasutuste sisest ja vahelist asjakohast infovahetust ja aruandlust ning võimaldada standardsete andmevahetusprotokollide abil vahetada andmekogu andmeid teiste Tallinna linna ja riigi andmekogudega;
3) avalikustada kaevetöölubade, tänava ajutise sulgemise lubade ja teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde lubade menetlemise käigus loodavad andmed ja teha need masinloetaval kujul kättesaadavaks kõikidele soovijatele;
4) luua avalik infoportaal, sealhulgas kaardirakendus Tallinna linna kodulehel, mis annab operatiivset ja täpset teavet kaevetööde, tänavate ajutise sulgemise ning teemaa-alal toimuvate teehoiutööde ja sündmuste kohta;
5) süstematiseerida väljastatud lubasid ja nendega seonduvat teavet ning pidada lubade üle arvestust.
§ 3. Andmekogu nimetus
(1) Andmekogu ametlik nimetus on Tallinna kaevetööloa, tänava ajutise sulgemise ja teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde lubade menetlemise infosüsteem.
(2) Andmekogu lühinimi on tlnopinfo.
2. peatükk ANDMEKOGU PIDAMINE, ANDMEKOGUSSE KANTAVAD ANDMED JA JUURDEPÄÄS ANDMETELE
§ 4. Andmekogu pidamine
(1) Andmekogu peetakse infotehnoloogilise andmekoguna ning andmeid töödeldakse automaatselt.
(2) Andmekogus säilitatakse andmeid digitaalselt.
(3) Andmekogusse kantavate andmete, nende kandmise aja ja andmekogusse tehtud päringute üle peetakse arvestust digitaalselt.
(4) Andmekogusse kantud andmete ja esitatud dokumentide arhiveerimisel lähtutakse arhiiviseadusest.
§ 5. Andmekogu pidamise kulud
Andmekogu arendamise, pidamise ja majutamise kulud kaetakse Tallinna linna eelarves linnakantseleile tsentraliseeritud infotehnoloogia kuludeks ette nähtud vahendite arvelt.
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalamet. Tänava ajutise sulgemise lubade menetlemisel on vastutava töötleja õigused Tallinna Transpordiametil kui volitatud töötlejal.
1) korraldab andmekogu pidamist ja tööd;
2) sisestab andmekogusse paberil esitatud kaevetööloa taotluse andmed;
3) korraldab sisestatud kaevetööloa taotluse andmete õigsuse kontrolli, kui andmed on sisestanud autenditud kasutaja;
4) korraldab kaevetööloa taotluste menetlemise ja kaevetöölubade väljastamise;
5) korraldab teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde ja sündmuste andmete õigsuse kontrolli ja andmete avalikustamise;
6) annab volitatud töötlejale tema ülesannetest lähtuvalt juurdepääsu andmekogule ning andmete sisestamise ja töötlemise õiguse;
7) edastab laekunud taotlused volitatud töötlejale kooskõlastamiseks ja menetlemiseks;
8) edastab laekunud taotlused kooskõlastajale kooskõlastamiseks;
9) annab volitatud töötlejale juhiseid käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks;
11) korraldab teabe avaldamise teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde ja sündmuste andmete kohta;
12) täidab muid õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
(3) Andmekogu vastutava töötleja juht määrab vastutava töötleja õigus(t)e teostaja(d), kellel on õigus täita vastutava töötleja ülesandeid, ning andmekogu peakasutajad, kellel on õigus hallata andmekogu või selle osade juurdepääsuõigusi.
§ 7. Volitatud töötlejad
(1) Andmekogu volitatud töötlejad on Tallinna Transpordiamet, Tallinna Munitsipaalpolitsei Amet, Tallinna Linnaplaneerimise Amet ja linnaosade valitsused. Volitatud töötleja on ka juriidilisest isikust objekti- või võrguvaldaja, kellele andmekogu vastutav töötleja on andnud andmekogu kasutamise õiguse.
(2) Õigusakti või halduslepinguga antakse volitatud töötlejale üks järgmistest õigustest:
1) paberil esitatud kaevetööloa taotluse andmete sisestamine andmekogusse;
2) sisestatud andmete õigsuse kontrolli korraldamine, kui andmed on sisestanud autenditud kasutaja;
3) kaevetööloa taotluste menetlemise ning kaevetöölubade väljastamise korraldamine;
4) tööde järelevalve oma ülesannetest lähtuvalt.
(3) Volitatud töötleja:
1) kasutab andmekogu üksnes kokkulepitud ülesannete täitmiseks;
2) kooskõlastab kaevetööloa ja tänava ajutise sulgemise loa taotlusi;
4) osaleb andmekogu arendustöödel ja juurutamisel;
5) vastutab sisestatud andmete õigsuse ja ajakohasuse eest;
6) võtab meetmeid andmekaitse, andmetele juurdepääsu ja nende säilimise tagamiseks;
7) täidab vastutava töötleja korraldusi ja muid õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
(4) Tallinna Transpordiamet teeb lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatule järgmist:
1) sisestab andmekogusse andmeid tänava ajutise sulgemise loa taotluse puhul, mis on esitatud paberil;
2) korraldab sisestatud andmete õigsuse kontrolli, kui andmed on sisestanud autenditud kasutaja;
3) korraldab tänava ajutise sulgemise loa taotluste kooskõlastamise ja menetlemise ning lubade väljastamise;
4) korraldab tänava ajutise sulgemise maksu kogumisega seonduvat;
5) edastab laekunud taotlused kooskõlastajale kooskõlastamiseks.
(5) Volitatud töötleja juht määrab volitatud töötleja õigus(t)e teostaja(d), kellel on õigus täita volitatud töötleja ülesandeid.
§ 8. Andmekogusse kantud andmete kaitse
(1) Andmekogu vastutav ja volitatud töötleja tagavad andmekogu andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehnoloogiliste turvameetmetega.
(2) Andmekogu turvaklass on K2T2S1. Andmekogu turbeaste on keskmine (M).
2. jagu Andmekogusse kogutavad andmed ja kasutajarollid
§ 9. Andmeobjektid ja andmesubjektid
Andmekogusse kantakse:
1) andmed kaevetööloa ja tänava ajutise sulgemise lubade ning teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde ja sündmuste kohta;
2) andmed kasutajate, sh nende kasutajarollide kohta. Füüsilise ja juriidilise isiku kasutajarollid hõlmavad nii vastutava kui volitatud töötleja kasutajarolle;
3) infotellimuse andmed;
4) andmekogu pidamist ja järelevalve teostamist abistavad andmed.
§ 10. Kaevetööloa andmed
Kaevetööloa taotluse menetlemisel kogutakse andmekogusse järgmised andmed:
1) kaevetöö kirjeldus - töö lühike iseloomustus ja täpsustavad asjaolud;
2) kaevamiskoht (objektiaadress);
3) objekti ruumikuju ala, joone või punktina;
4) kaevamiskoha liik ja ulatus (m2);
5) kaevetöö etapp (algus- ja lõppaeg, pikendatud lõppaeg, tegelik algus- ja lõppaeg);
6) kaevetöö põhjus;
7) kaevetöö põhjuse selgitus;
8) lisatavad dokumendid - ajakava, kooskõlastuste koondtabel, ehitusprojekti katete taastamise plaan, asendiplaan, kasutatud materjalide sertifikaadid, proovitulemuste labori õiend, taotleja kinnitus, et isikuid ja asutusi, keda kaevetöö puudutab, teavitatakse sellest pärast kaevetööloa saamist ja muud loa taotlemist toetavad dokumendid;
9) ehitise ehitusloa number;
10) kaevetööloa taotluse esitamise aeg;
11) kaevetööloa taotluse kooskõlastamise tähtaeg ja otsus ning kooskõlastamise aeg;
12) kaevetööloa andmise või sellest keeldumise otsus;
13) kaevetööloa andmise otsuse kuupäev;
14) kaevetööloa number;
15) kaevetööloa väljastamise kuupäev ja kehtivusaeg;
16) kaevetööloa pikendamise korral selle põhjus;
17) kaevetöö garantiiaja algus ja lõpp;
18) järelevalvetegevuse algus ja lõpp;
19) järelevalve teostamisel tekkivad andmed - protokollid ja ettekirjutused;
20) vaegtöö korral vaegtöö kirjeldus, fikseerimise kuupäev ja tähtaeg;
21) Tallinna linna kaevetööde eeskirja rikkumise korral väärteoasjas jõustunud otsuse number, väärteo kirjeldus, asukoht, otsuse jõustumise aeg, õigusakt, mille nõudeid rikuti, ning menetlusaluse kood ja nimi.
§ 11. Tänava ajutise sulgemise andmed
Tänava ajutise sulgemise loa taotluse menetlemisel kogutakse andmekogusse järgmised andmed:
1) tänava ajutise sulgemise kirjeldus - lühikirjeldus ja täpsustavad asjaolud;
2) liikluseks suletud ala aadress;
4) suletava tänavaosa liik ja ulatus, maksugrupp ja maksu suurus;
5) tänava ajutise sulgemise etapp (algus- ja lõppaeg, pikendatud lõppaeg, tegelik algus- ja lõppaeg);
6) tänava ajutise sulgemise põhjus (soojustorustiku ehitus, elektri- või sidekaabli paigaldamine või remont, katuselt lume ja jää koristamine, avalik üritus jms);
7) tänava ajutise sulgemise põhjuse selgitus (tänava ajutise sulgemise põhjusest tulenevad kohustused, mida taotleja võtab liiklusohutuse ja jalakäijate turvalisuse tagamiseks ning sulgemisele eelneva olukorra taastamiseks);
8) lisatavad dokumendid - taotleja kinnitus, et isikuid ja asutusi, keda tänava sulgemine puudutab, teavitatakse sellest pärast tänava ajutise sulgemise loa saamist; liiklejate tänava ajutisest sulgemisest teavitamise kava; liikluskorralduse skeem, ühissõidukite ümbersõiduskeem, sissesõiduluba jms;
9) tänava ajutise sulgemise loa taotluse esitamise kuupäev;
10) tänava ajutise sulgemise loa taotluse kooskõlastamise tähtaeg ja otsus ning kooskõlastamise aeg;
11) tänava ajutise sulgemise loa andmise või sellest keeldumise otsus;
12) tänava ajutise sulgemise loa andmise otsuse kuupäev;
13) tänava ajutise sulgemise loa number;
14) tänava ajutise sulgemise loa väljastamise kuupäev ja kehtivusaeg;
15) tänava ajutise sulgemise loa pikendamise korral selle põhjus;
16) järelevalvetegevuse algus ja lõpp;
17) järelevalve teostamisel tekkivad andmed - protokollid ja ettekirjutused;
18) vaegtöö korral vaegtöö kirjeldus, fikseerimise kuupäev ja tähtaeg.
§ 12. Teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde ja sündmuste andmed
Teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde ja sündmuste kohta kogutakse andmekogusse järgmised andmed:
1) töö kirjeldus - töö lühike iseloomustus ja täpsustavad asjaolud;
2) töö põhjus - elutähtsa teenuse katkestus, tehnovõrgu remonttöö, plaaniline hooldus, torustiku vahetus, teehoiutöö jms;
3) töö põhjuse selgitus;
4) lisatavad dokumendid - taotleja kinnitus, et isikuid ja asutusi, keda tänava sulgemine puudutab, teavitatakse sellest pärast tänava ajutise sulgemise loa saamist;
5) töö liik;
6) töö tegemise ajavahemik;
7) töö tegemise koht (objekti aadress) ja ulatus ruutmeetrites;
8) objekti ruumikuju ala, joone või punktina;
9) järelevalvetegevuse algus ja lõpp;
10) järelevalve teostamisel tekkivad andmed - protokollid ja ettekirjutused;
11) garantiiaja algus ja lõpp;
12) vaegtöö korral vaegtöö kirjeldus, fikseerimise kuupäev ja tähtaeg.
§ 13. Füüsilise isiku kasutajarollid
(1) Füüsilise isiku puhul on andmekogu kasutajarollid järgmised:
1) menetleja - isik, kes menetleb kaevetöölubade ja tänava ajutise sulgemise lubade taotlusi ja korraldab tööde järelevalvet;
2) taotleja - isik, kes on avaliku e-keskkonna kaudu esitanud kaevetööloa või tänava ajutise sulgemise loa taotluse;
3) vastutaja - taotleja määratud isik, kes vastutab kaevetöö, tänava ajutise sulgemise või muu töö nõuetekohase läbiviimise eest;
4) teostaja - teostatava töö läbiviija, vastutav isik;
5) tellija - kaevetöö, tänava ajutise sulgemise või muu töö tellinud isik;
6) tellija esindaja - kaevetöö, tänava ajutise sulgemise või muu töö tellinud isiku esindaja;
7) objekti- või võrguvaldaja - ehitatava või remonditava kommunikatsiooni valdaja;
8) objekti- või võrguvaldaja esindaja - ehitatava või remonditava kommunikatsiooni valdaja esindaja;
9) tellija järelevalve - isik, keda saab andmekogus määrata tellija (omaniku) järelevalve teostajaks;
10) kooskõlastaja - isik, kellele menetleja on taotluse suunanud kooskõlastamiseks. Kooskõlastaja võib olla kas püsiv või ühekordne kooskõlastaja;
11) püsiv kooskõlastaja - isik, kes kooskõlastab taotlusi ja tohib kasutada selleks andmekogu funktsioone. Püsiva kooskõlastaja rolliga kaasnevad ka kõik päringute tegemise õigused. Selle kasutajarolli korral tuleb määrata juriidiline isik, kelle nimel kasutaja saab anda kooskõlastusi;
12) ühekordne kooskõlastaja - isik, kellele menetleja on taotluse suunanud kooskõlastamiseks;
13) allkirjastaja - isik, kes allkirjastab loa;
14) järelevalveinspektor - isik, kes teostab objektidel kohapealset järelevalvet ja tohib kasutada selleks vajalikku infosüsteemi funktsionaalsust.
(2) Lõikes 1 kirjeldatud kasutajarollide kohta kogutakse andmekogusse järgmised andmed:
1) isikukood - loetakse ID-kaardilt;
2) eesnimi - loetakse ID-kaardilt;
3) perekonnanimi - loetakse ID-kaardilt;
4) telefon;
5) e-post;
6) ametikoht;
7) muud kontaktandmed.
§ 14. Juriidilise isiku kasutajarollid
(1) Juriidilise isiku puhul on andmekogu kasutajarollid järgmised:
1) taotleja - isik, kes on avaliku e-keskkonna kaudu esitanud kaevetööloa või tänava ajutise sulgemise loa taotluse;
2) vastutaja - taotleja määratud isik, kes vastutab kaevetöö, tänava ajutise sulgemise või muu töö nõuetekohase läbiviimise eest;
3) teostaja - teostatava töö läbiviija, vastutav isik;
4) tellija - kaevetöö, tänava ajutise sulgemise või muu töö tellinud isik;
5) objekti- või võrguvaldaja - ehitatava või remonditava kommunikatsiooni valdaja;
6) tellija järelevalve - isik, keda saab andmekogus määrata tellija (omaniku) järelevalve teostajaks;
7) kooskõlastaja - isik, kellele menetleja on taotluse suunanud kooskõlastamiseks. Kooskõlastaja võib olla kas püsiv või ühekordne kooskõlastaja;
8) püsiv kooskõlastaja - isik, kelle nimel füüsiline isik kooskõlastab taotlusi ja tohib kasutada selleks andmekogu funktsioone. Püsiva kooskõlastaja rolliga kaasnevad ka kõik päringute tegemise õigused;
9) ühekordne kooskõlastaja - isik, kellele menetleja on taotluse suunanud kooskõlastamiseks.
1) äriregistri kood;
3) telefon;
4) e-post;
5) esindusõigus.
§ 15. Infotellimuse andmed
Infotellimuse puhul kogutakse andmekogusse järgmised andmed:
1) infotellimuse tellija, tema e-posti aadress ja salasõna;
2) infotellimuse sisu (ala, linnaosa).
3. jagu Andmete kandmine andmekogusse ja juurdepääs andmetele
(1) Vastutav või volitatud töötleja kannab andmed andmekogusse vastavalt oma tööülesannetele.
(2) Autenditud kasutaja sisestab andmekogusse loa taotlemisel nõutavad andmed.
(3) Kooskõlastajad kooskõlastavad või jätavad kooskõlastamata esitatud loa taotluse ning annavad sellega loa menetlust jätkata või peatavad menetluse.
(4) Vastutav või volitatud töötleja kannab andmekogusse paberil esitatud loa taotluse andmed.
§ 17. Vastutus andmete õigsuse eest ja ebaõigete andmete parandamine
(1) Andmete andmekogusse kandja vastutab andmete õigsuse eest andmekogusse kandmise ajal.
(2) Kui vastutav või volitatud töötleja avastab andmekogust ebaõigeid andmeid või kui teda on nendest teavitatud, korraldab ta viivitamata andmete parandamise.
§ 18. Andmevahetus teiste infosüsteemidega
(1) Vastutav töötleja võib seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga talle pandud ülesannete täitmiseks esitada päringuid teistele riigi, kohaliku omavalitsuse või muu avalik-õigusliku isiku või avalikke ülesandeid täitva eraõigusliku isiku andmekogudele ning saada neilt andmeid.
(2) Teenistujate andmed saadakse personalisüsteemist. Andmed esitatakse XML-failina. Teenistujate andmeid värskendatakse perioodiliselt, vähemalt üks kord päevas.
(3) Infosüsteemide andmevahetuskihi X-tee kaudu sooritatakse automaatselt päringud järgmistest andmekogudest:
1) äriregistrist kontrollitakse äriregistri koodi alusel juriidilise isiku nime, aadressi ja kontaktandmeid, vajaduse korral juriidilise isiku esindusõigust;
2) riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikust registrist kontrollitakse asutuste andmeid;
3) aadressiandmete süsteemist võetakse objekti aadress;
4) Tallinna väärteoasjade registrist saadakse käesoleva põhimääruse § 10 punktis 21 loetletud andmed.
§ 19. Juurdepääs andmetele
(1) Juurdepääs andmekogu andmetele sõltub kasutajale antud õigustest. Andmekogu andmetele tagatakse juurdepääs järgmiselt:
1) autentimata kasutaja - avaliku e-keskkonna kaudu andmekogu poole pöörduv kasutaja, kelle isik on tuvastamata. Autentimata kasutaja saab esitada infotellimuse ja kasutada otsingut. Otsingu tulemusena kuvatakse autentimata kasutajale ainult need andmed, mis on avalikud;
2) autenditud kasutaja - avaliku e-keskkonna kaudu andmekogu kasutav tuvastatud isik. Autenditud kasutajale kuvatakse otsingu tulemusena lisaks avalikele andmetele temaga seotud taotluste andmed ja menetluse käigus tekkivad andmed;
3) autoriseeritud kasutaja - linna ametiasutuse, muu asutuse või juriidilise isiku teenistuja või töötaja, kellele on andmekogu kasutusõiguste haldamisel määratud kasutajaroll või -rollid. Isiku kasutusõigused tulenevad talle määratud kasutajarollist.
(2) Kasutajarollist olenevalt on kasutajal juurdepääs järgmistele andmetele:
1) menetleja - tema menetletavad taotlused ja nendega seonduvad andmed;
2) taotleja - temaga seotud taotluse andmed ning menetluse ja järelevalve käigus tekkivad andmed;
3) vastutaja - temaga seotud taotluse andmed ning menetluse ja järelevalve käigus tekkivad andmed;
4) teostaja - temaga seotud taotluse andmed ning menetluse ja järelevalve käigus tekkivad andmed;
5) tellija - temaga seotud taotluse andmed ning menetluse ja järelevalve käigus tekkivad andmed;
6) tellija esindaja - temaga seotud taotluse andmed ning menetluse ja järelevalve käigus tekkivad andmed;
7) objekti- või võrguvaldaja - temaga seotud taotluse andmed ning menetluse ja järelevalve käigus tekkivad andmed;
8) objekti- või võrguvaldaja esindaja - temaga seotud taotluse andmed ning menetluse ja järelevalve käigus tekkivad andmed;
9) tellija järelevalve - tellijaga seotud taotluse andmed ning menetluse ja järelevalve käigus tekkivad andmed;
10) kooskõlastaja - kooskõlastatava taotluse andmed ja selle menetluse käigus tekkivad andmed;
11) püsiv kooskõlastaja - kooskõlastatava taotluse andmed ja selle menetluse käigus tekkivad andmed;
12) ühekordne kooskõlastaja - kooskõlastatava taotluse andmed ja selle menetluse käigus tekkivad andmed;
13) allkirjastaja - allkirjastatava taotluse andmed ja selle menetluse käigus tekkivad andmed;
14) järelevalveinspektor - kõik andmed.
§ 20. Andmete väljastamine
(1) Infotellimuse korral saadetakse kasutajale tema valitud linnaosas või kaardil märgitud alal toimuvate sündmuste kohta teavitus kasutaja määratud e-posti aadressile. Autentimata kasutaja peab infotellimuse esitamiseks sisestama e-posti aadressi ja salasõna.
(2) Info tänavate ajutise sulgemise, kaevetööde, teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde ja sündmuste kohta on avalik nii masinloetaval kujul kui ka avalikult e-keskkonna kaudu.
(3) Kolmanda isiku kohta andmete saamiseks tuleb järelepärimise esitanud isikul esitada kirjalik järelepärimine vastutavale töötlejale ning nimetada soovitavad andmed ja järelepärimise õiguslik alus. Vastutav töötleja kontrollib järelepärimise õiguslikku alust ja esitab andmekogu peakasutajale nõusoleku väljastada järelepärimise esitanud isikule andmed kolmanda isiku kohta.
(4) Andmeid väljastav volitatud töötleja peab arvestust andmete väljastamise aja, väljastatud andmete koosseisu, andmesaaja, andmete väljastamise õigusliku aluse ja andmete väljastamise viisi üle.
(5) Andmekogu vastutav töötleja otsustab kolmandatele isikutele infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu andmetele juurdepääsu andmise kooskõlas avaliku teabe seaduse ja isikuandmete kaitse seadusega.
(6) Andmeid töötlev isik on kohustatud hoidma saladuses talle andmete töötlemisel teatavaks saanud isikuandmeid.
(7) Andmeid väljastatakse tasuta.
§ 21. Andmekogu kasutamise õiguse andmine
(1) Andmekogu kasutamise õigus on vastutaval ja volitatud töötlejal vastavalt §-des 6 ja 7 sätestatule.
(2) Vastutav töötleja loob volitatud töötlejale kasutajakonto.
(3) Kasutajakonto loomiseks esitab volitatud töötleja vastutavale töötlejale avalduse, milles märgib järgmised andmed:
1) volitatud töötleja nimi ja äriregistri või muu registri kood;
2) volitatud töötleja nimel andmeid töötleva isiku ees- ja perekonnanimi ning isikukood või selle puudumisel sünniaeg;
3) loetelu ülesannetest, mille täitmiseks on volitatud töötlejal vaja andmeid töödelda.
(4) Vastutav töötleja teavitab kasutajakonto taotlejat selle loomisest või keeldumisest kolme tööpäeva jooksul alates käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud avalduse saamisest.
(5) Kui andmekogu kasutamise õigust taotleb juriidilisest isikust objekti- või võrguvaldaja, siis taotleb ta kasutajakonto loomist kõigile enda alluvuses töötavatele isikutele, kellel on töökohustuste tõttu vaja andmekogu kasutada.
(6) Andmekogu peakasutaja loob kasutajakontod vastutava töötleja õiguste teostajatele. Selleks esitab vastutava töötleja juht andmekogu peakasutajale käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud andmed vastutava töötleja õiguste teostaja kohta.
§ 22. Andmekogu kasutamise õiguse lõppemine ja äravõtmine
(1) Kasutajakonto sulgemiseks esitab selle loomist taotlenud volitatud töötleja vastutavale töötlejale taotluse, milles märgib järgmised andmed:
2) volitatud töötleja nimel andmeid töödelnud isiku ees- ja perekonnanimi;
3) andmekogu kasutamise õiguse lõppemise aeg.
(2) Vastutava töötleja õiguste teostaja kasutajakonto sulgemiseks esitab vastutava töötleja juht andmekogu peakasutajale lõikes 1 nimetatud andmed vastutava töötleja õiguste teostaja kohta.
(3) Andmekogu peakasutaja sulgeb kasutajakonto hiljemalt käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud kuupäevale järgneval tööpäeval.
(4) Vastutav töötleja võib omal algatusel kasutajakonto sulgeda, kui esineb vähemalt üks järgmistest alustest:
1) kasutajakonto kasutaja on korduvalt rikkunud andmete töötlemise korda;
2) kasutajakonto kasutaja on korduvalt kandnud andmekogusse ebaõigeid andmeid;
3) kasutajakonto kasutaja on võimaldanud oma kasutajakontot kasutada teisel isikul, kellel puudub selleks õigus;
4) kasutajakonto kasutaja on andmeid kasutanud mittesihipäraselt;
5) andmete andmekogusse kandmine ei ole enam isiku ameti- või tööülesanne.
§ 23. Andmekogu andmete säilitamise aeg
(1) Põhimääruse § 10 punktides 1-20, § 11 ning § 12 loetletud andmeid säilitatakse seitse aastat, misjärel andmed hävitatakse.
(2) Põhimääruse § 10 punktis 21 loetletud andmeid säilitatakse, kuni väärteo eest mõistetud või määratud rahatrahvi tasumisest või otsuse jõustumisest on möödunud üks aasta, misjärel andmed hävitatakse.
§ 24. Järelevalve andmekogu pidamise üle
(1) Järelevalvet andmekogu pidamise ja andmete õiguspärase töötlemise üle teeb vastutav töötleja ja teised isikud, kellel on selleks seadusest tulenev õigus.
(3) Volitatud töötleja on kohustatud kõrvaldama järelevalvet teinud isiku ettekirjutuses nimetatud puudused ettekirjutuses märgitud tähtpäevaks.
(4) Andmekogu pidamist reguleerivate õigusaktide rikkumise eest ja andmete ebaseadusliku töötlemise eest vastutavad selles süüdi olevad isikud seaduses ettenähtud korras.
§ 25. Andmekogu pidamise lõpetamine
(2) Andmekogu pidamine lõpetatakse kooskõlas arhiiviseaduse ja avaliku teabe seaduse ning nende alusel kehtestatud õigusaktidega.
(3) Andmekogu pidamise lõpetamisel otsustatakse andmete teise andmekogusse või avalikku arhiivi üleandmine või andmete hävitamine ja nende üleandmise või hävitamise tähtaeg.
§ 26. Andmete andmekogusse kandmine
Andmeid kogutakse andmekogusse alates 1. jaanuarist 2014.


Vastu võetud 07.07.2009
Vastu võetud justiitsministri 30.11.2000. a määrusega nr 72 (RTL 2000, 134, 2139), jõustunud 31.12.2000.
§ 81. [Kehtetu - RTL 2009, 1, 4 − jõust. 1.03.2009]
§ 461. [Kehtetu – RT III 2009, 37, 279 – 25.06.2009]
(1) Kinnipeetav annab oma kirja avatud ümbrikus üle kirjavahetuse eest vastutavale vanglatöötajale, kes kontrollib ümbriku sisu. Seejärel kleebib kinnipeetav vanglatöötaja juuresolekul ümbriku kinni ja kirjutab ümbriku tagaküljele oma nime ning kirja vanglatöötajale edastamise kuupäeva. Seejärel kinnitab kinnipeetav kirja üleandmist allkirjaga.
(2) Kirja saatmisel «Vangistusseaduse» § 29 lõikes 1 ja § 97 lõikes 1 nimetatud asutustele ja isikutele võib kinnipeetav kirja vanglatöötajale kinnises ümbrikus anda. Ümbriku tagaküljele kirjutab kinnipeetav oma nime ja kirja vanglatöötajale edastamise kuupäeva.
(6) Kinnipeetav annab vaide (lisa 12) üle kirjavahetuse eest vastutavale vanglatöötajale, kes registreerib vaide esitanud kinnipeetava ees- ja perekonnanime ning vaide esitamise kuupäeva vaiete kaustas. Kinnipeetav kinnitab vaide üleandmist allkirjaga.
(1) Vangla saadab võõrkeelse vaide koos lisadega enne Justiitsministeeriumile edastamist tõlkijale, kellega on sõlmitud vastav leping.
(2) Tõlketeenuse kulud katab kinnipeetav. Tasu maksmine toimub tõlkija esitatud arve alusel. Enne võõrkeelse vaide vastuvõtmist võtab vangla kinnipeetavalt allkirja nõusoleku kohta, et pärast tõlkija arve esitamist arvestab vangla võõrkeelse vaide tõlkimisele kulunud summa kinnipeetava vanglasiseselt isikuarvelt maha. Tõlketeenuste hinnakiri ning raha arvutamise kord tehakse enne allkirja võtmist kinnipeetavale vangla poolt teatavaks.
(3) Kui kinnipeetav keeldub nõusoleku andmisest, kuid tal on vanglasisesel isikuarvel olemas vahendid teenuse eest tasumiseks, edastab vangla kinnipeetava võõrkeelse vaide Justiitsministeeriumile. Justiitsministeerium annab oma vastuses kinnipeetavale võõrkeelsete dokumentide menetlusse mittevõtmise põhjendused ning selgitab Justiitsministeeriumile edastatavate võõrkeelsete dokumentide tõlkimise protsessi.
(4) Kui kinnipeetaval puuduvad vanglasisesel isikuarvel rahalised vahendid, edastab vangla kinnipeetava vaide tõlkijale ning tõlketeenuse eest tasub vangla.
(5) Kui kinnipeetav keeldub tõlketasu maksmast ning vangla on veendunud, et kinnipeetav valdab eesti keelt tasemel, mis võimaldab oma õiguste kaitsmist, jätab vangla vaide tõlkebüroole edastamata. Sellisel juhul edastab vangla kinnipeetava poolt kirjutatud võõrkeelse vaide otse Justiitsministeeriumile. Justiitsministeerium annab oma vastuses kinnipeetavale võõrkeelsete dokumentide menetlusse mittevõtmise põhjendused ning selgitab Justiitsministeeriumile edastatavate dokumentide tõlkimise protsessi.
(11) Vangla registreerib kinnipeetavale saabunud kirja § 48 lõikes 3 nimetatud viisil. Vahistatule kirja saabumisel registreeritakse ainult kirja saabumise kuupäev ja kinnitus kirja kättesaamise kohta.
(1) Kinnipeetav võib kasutada talle helistamiseks ettenähtud kohakindlat või teisaldatavat telefoni ning talle vangla poolt väljastatud telefonikaarti. Telefoni kasutamise korral tagatakse kinnipeetavale telefoni teel edastatava sõnumi kaitse.
(2) Kinnipeetavale võimaldatakse telefoni kasutada vähemalt üks kord nädalas. Telefoninumbri valib kinnipeetav või selleks määratud ametnik. Täpsem telefoni kasutamise aeg ja kestus nähakse ette vangla kodukorras.
(4) Telefonikõnede kontrollimiseks nõuab vangla kas enne või pärast telefonikõne toimumist kinnipeetavalt järgmiste andmete kirjalikku esitamist:
(5) Vahistatu telefonikõne registreerimiseks esitab vahistatu vanglale lõike 4 punktides 1 ja 4 nimetatud andmed.
4) [Kehtetu − RTL 2009, 1, 4 − jõust. 10.01.2009] − rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1.01.2009;
5) [Kehtetu − RTL 2009, 1, 4 − jõust. 10.01.2009] − rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1.01.2009.
§ 99. [Kehtetu − RTL 2009, 1, 4 − jõust. 10.01.2009] − rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1.01.2009


Rahvusvahelise sõjalise koostöö seadus – Riigi Teataja
Rahvusvahelise sõjalise koostöö seadus (lühend - RSKS)
Rahvusvahelise sõjalise koostöö seadus - sisukord
§ 2 Rahvusvaheline sõjaline koostöö
§ 3 Rahvusvahelise sõjalise koostöö põhimõtted
§ 4 Käsuõiguse üleandmine ja vastuvõtmine
§ 5 Ühisüksused
§ 6 Rahvusvaheline sõjaline operatsioon
§ 7 Kaitseväe kasutamine kollektiivse enesekaitse operatsioonis
§ 8 Kaitseväe kasutamine muus rahvusvahelises sõjalises operatsioonis
§ 81 Erivahendite, relvade või lahingutehnika kasutamine kaitseväe poolt
§ 82 Jõu kasutamise kord
§ 9 Muu valitsusasutuse osalemine rahvusvahelises sõjalises operatsioonis
§ 10 Rahvusvaheline sõjaline õppus
§ 11 Kaitseväe rahvusvahelises sõjalises õppuses osalemise otsustamine
§ 12 Muu valitsusasutuse osalemine rahvusvahelises sõjalises õppuses
§ 13 Kaitseväelase osalemine rahvusvahelise organisatsiooni ja rahvusvahelise sõjalise peakorteri töös
§ 14 Välisriigi relvajõudude viibimine Eestis
§ 15 Vastastikkuse põhimõte
§ 16 Välisriikide relvajõudude Eesti Vabariiki saabumine, Eesti Vabariigis viibimine ja Eesti Vabariigist lahkumine
§ 17 Eesti Vabariigi territooriumil korraldatavas sõjalises operatsioonis osalemiseks välisriigi relvajõudude viibimise loa andmine
§ 18 Eesti Vabariigi territooriumil välisriigi relvajõudude viibimise loa andmine muudel juhtudel
§ 19 Välisriigi relvajõudude transiit
§ 20 Lennu- ja laevaloa väljastamine
§ 21 Eesti Vabariigis viibimise seaduslik alus
§ 211 Vastuvõtva riigi toetuse osutamine
4 VÄLISRIIGI RELVAJÕUDUDE JA RAHVUSVAHELISE SÕJALISE PEAKORTERI STAATUS
§ 22 Vägede staatuse lepingud
§ 23 Rahvusvahelise sõjalise peakorteri staatus
§ 24 Õigus teostada jurisdiktsiooni
§ 25 Kahjunõude menetlemine
§ 26 Õigus kanda vormi
§ 27 Auto ning õhu-, vee- ja muu sõiduki juhtimise lubade kehtivus
§ 28 Välisriikide relvajõudude mootorsõidukite registreerimine
RT I, 01.06.2013, 14
jõustumine 15.04.2003
25.10.2006 RT I 2006, 50, 375 24.11.2006
11.11.2009 RT I 2009, 55, 369 04.12.2009
22.02.2012 RT I, 07.03.2012, 2 17.03.2012
Seadus reguleerib Eesti Vabariigi rahvusvahelises sõjalises koostöös osalemise õiguslikke aluseid.
§ 2. Rahvusvaheline sõjaline koostöö
(1) Rahvusvahelises sõjalises koostöös osalemine käesoleva seaduse tähenduses on:
1) kaitseväe kasutamine rahvusvahelises sõjalises operatsioonis;
2) kaitseväe osalemine rahvusvahelises sõjalises õppuses;
3) välisriigi relvajõudude ajutise viibimise võimaldamine Eesti Vabariigi territooriumil seadusega sätestatud alustel ja korras;
4) rahvusvahelise sõjalise peakorteri staatuse tunnustamine ja peakorteri tegevuses osalemine ning peakorteri tegevuse toetamine;
5) Eesti Vabariigi ja välisriigi sõjalise ühisprojekti kavandamine ja elluviimine.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikega 1 ei ole vastuolus Eesti Vabariigi või tema pädeva asutuse õigus teha rahvusvahelist sõjalist koostööd muus vormis.
(3) Käesolevas seaduses sätestatud korda ei kohaldata Eesti Vabariigi välisriiki akrediteeritud kaitseatašeele ja tema alluvale ega Eesti Vabariiki akrediteeritud välisriigi kaitseatašeele ja tema alluvale.
§ 3. Rahvusvahelise sõjalise koostöö põhimõtted
Rahvusvahelises sõjalises koostöös järgitakse rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtteid ja norme.
§ 4. Käsuõiguse üleandmine ja vastuvõtmine
(1) Eesti Vabariigi osalemiseks rahvusvahelises sõjalises koostöös võib kaitseväe juhataja anda osa oma käsuõigusest üle teise riigi või rahvusvahelise organisatsiooni ülemale ning ta võib võtta vastu osa teise riigi või rahvusvahelise organisatsiooni ülema käsuõigust.
(2) Käsuõiguse üleandmisel teise riigi või rahvusvahelise organisatsiooni ülemale võib see ülem anda osaliselt või täielikult temale antud käsuõigust edasi temale alluvale ülemale, sealhulgas teise riigi või rahvusvahelise organisatsiooni ülemale, kui:
2) käsuõiguse üleandmisel on kaitseväe juhataja volitanud teise riigi või rahvusvahelise organisatsiooni ülemat käsuõigust edasi andma.
(3) Käsuõiguse vastuvõtmisel võib Eesti kaitseväe käsuõigust omav ülem anda osaliselt või täielikult temale antud käsuõigust edasi temale alluvale ülemale, sealhulgas teise riigi või rahvusvahelise organisatsiooni ülemale, kui:
2) käsuõiguse üleandnud teise riigi või rahvusvahelise organisatsiooni ülem on volitanud käsuõiguse edasi andma.
(4) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega käsuõiguse üleandmise ning vastuvõtmise korra ja käsuõiguse üleandmisel kajastatavate andmete loetelu.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „Kaitseminister” sõnadega „Valdkonna eest vastutav minister”.]
§ 5. Ühisüksused
(1) Kooskõlas Eesti Vabariigi õigusaktidega ning rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtete ja normidega võib väeüksusi või allüksusi anda rahvusvahelise organisatsiooni või teise riigi relvajõudude kasutusse või moodustada Eesti Vabariigi ja välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni ühisüksuse (edaspidi ühisüksus).
(2) Ühisüksuse moodustamise otsustab Vabariigi Valitsus korraldusega.
(3) Ühisüksuste tegevust reguleeriva välislepingu sõlmimise korraldab Kaitseministeerium koostöös Välisministeeriumiga, järgides käesoleva seaduse §-s 22 sätestatut.
§ 6. Rahvusvaheline sõjaline operatsioon
Käesoleva seaduse tähenduses on rahvusvaheline sõjaline operatsioon:
1) ÜRO põhikirja artiklis 51 tunnustatud õigusel põhineva välislepingu järgi või muul viisil seaduslikult võetud kohustuse täitmiseks korraldatav kollektiivse enesekaitse operatsioon;
2) ÜRO põhikirja VI ja VII peatükis sätestatu alusel rahu- ja julgeoleku säilitamise või taastamise eesmärgil korraldatav sõjaline operatsioon ning rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud tavade ja põhimõtetega kooskõlas olev muu sõjaline operatsioon.
2. peatükk RAHVUSVAHELINE SÕJALINE KOOSTÖÖ VÄLJASPOOL EESTI VABARIIGI TERRITOORIUMI
§ 7. Kaitseväe kasutamine kollektiivse enesekaitse operatsioonis
(1) Kaitseväe kasutamise kollektiivse enesekaitse operatsioonides otsustab Riigikogu järgmiselt:
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 või 2 sätestatud alusel annab väeüksusele või allüksusele korralduse alustada osalemist ning lõpetada osalemine kollektiivse enesekaitse operatsioonis Vabariigi Valitsus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „kaitseministri” sõnadega „valdkonna eest vastutava ministri”.]
(4) Kui välislepinguga, mille osapooleks on Eesti Vabariik, loetakse relvastatud rünnakut teise selle välislepingu osapoole vastu relvastatud rünnakuks Eesti Vabariigi vastu, kuulutab Vabariigi President välja mobilisatsiooni Riigikogu otsust ära ootamata, kui see on rünnaku tõrjumise ja nimetatud välislepingu eesmärgi täitmise seisukohalt vältimatult vajalik.
§ 8. Kaitseväe kasutamine muus rahvusvahelises sõjalises operatsioonis
(1) Kaitseväe kasutamise käesoleva seaduse § 6 punktis 2 nimetatud operatsioonis, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 12 ja 31 nimetatud juhul, otsustab Riigikogu igal üksikul juhul eraldi, kui välislepingus ei ole ette nähtud teisiti.
[RT I, 07.03.2012, 2 - jõust. 17.03.2012]
(11) Kaitseväe kasutamise käesoleva seaduse § 6 punktis 2 nimetatud operatsioonis rahvusvahelise organisatsiooni kiirreageerimisjõudude koosseisus otsustab Riigikogu enne väeüksuse või allüksuse asumist kiirreageerimisvalmidusse. Riigikogu määrab rahvusvahelise organisatsiooni, kelle kiirreageerimisjõudude koosseisus väeüksus või allüksus tegutseb ning kaitseväelaste piirarvu, kes võivad konkreetses rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osaleda.
(12) Riigikogu määrab otsusega igaks aastaks nende kaitseväelaste piirarvu, kes võivad osaleda Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni või Euroopa Liidu juhitava uue, käesoleva seaduse § 6 punktis 2 nimetatud rahvusvahelise sõjalise operatsiooni alustamisel operatsioonipiirkonnas asuva rahvusvahelise sõjalise peakorteri töös.
(2) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 11 ja 12 sätestatud Riigikogu otsuse või välislepingu alusel annab valdkonna eest vastutav minister kooskõlastatult valdkonna eest vastutava ministriga väeüksusele või allüksusele korralduse alustada osalemist ning lõpetada osalemine käesoleva seaduse § 6 punktis 2 nimetatud operatsioonis.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „välisministriga” sõnadega „valdkonna eest vastutava ministriga”.]
(31) Käesoleva seaduse § 13 alusel rahvusvahelise organisatsiooni või rahvusvahelise sõjalise peakorteri juurde lähetatud kaitseväelased võivad selle rahvusvahelise organisatsiooni või rahvusvahelise sõjalise peakorteri koosseisus osaleda käesoleva seaduse § 6 punktis 2 nimetatud operatsioonis.
[RT I 2009, 55, 369 - jõust. 04.12.2009]
(4) Käesoleva seaduse § 6 punktis 2 nimetatud ülesandeid täitvale kaitseväelasele kohalduvad kaitseväeteenistuse seaduses nimetatud teenistusalased tagatised, kui käesolevas seaduses või välislepingus ei ole ette nähtud teisiti. Valdkonna eest vastutava ministri otsuse alusel võib nimetatud kaitseväelase kasuks sõlmida kindlustuslepingu, millega tagatakse lisahüvitise maksmine tema surma või tervisekahjustuse korral.
§ 81. Erivahendite, relvade või lahingutehnika kasutamine kaitseväe poolt
(2) Käesolevas paragrahvis sätestatu ei piira rahvusvahelise õiguse alusel jõu kasutamist vastase suhtes.
§ 82. Jõu kasutamise kord
(1) Kaitseväelane peab jõu kasutamise otsustamisel ja mooduse valikul lähtuma olukorrast, sealjuures hindama ka isiku ohtlikkust, kelle suhtes jõudu kasutatakse.
(2) Kaitseväelane ei tohi ründe tõrjumisel kasutada sellist jõudu, mis ei ole ilmses vastavuses ründe iseloomuga, kinnipeetava isiku või olukorra ohtlikkusega.
(3) Rahvusvahelises sõjalises koostöös osalemisel lähtutakse asjaomase välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni poolt kehtestatud jõu kasutamise korrast. Vajaduse korral võib valdkonna eest vastutav minister kehtestada jõu kasutamise korra. Välisriigi, rahvusvahelise organisatsiooni või valdkonna eest vastutava ministri poolt kehtestatud jõu kasutamise korra alusel võivad kaitseväe juhataja ning teised ülemad anda täpsemaid juhiseid.
(4) Kui välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni poolt kehtestatud jõu kasutamise korras sätestatud reeglid on vastuolus sõlmitud välislepingu või Eesti Vabariigi seadusega, ei rakenda kaitsevägi vastuolus olevaid reegleid ning Kaitseministeerium teavitab sellest välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni asjaomast ametiisikut.
(5) Käesolevas paragrahvis sätestatu ei piira rahvusvahelise õiguse alusel jõu kasutamist vastase suhtes.
§ 9. Muu valitsusasutuse osalemine rahvusvahelises sõjalises operatsioonis
(1) Peale kaitseväe võib rahvusvahelises sõjalises operatsioonis kooskõlas rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud normide ja põhimõtetega osaleda käesolevas seaduses sätestatud korras ka muu valitsusasutus talle seadusega või seaduse alusel pandud ülesannete täitmiseks.
(2) Muu valitsusasutuse teenistuja võib rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osaleda välisriigi relvajõudude või rahvusvahelise organisatsiooni juhtimisel.
(3) Muu valitsusasutuse osalemise rahvusvahelises sõjalises operatsioonis otsustab Vabariigi Valitsus korraldusega.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud korralduse eelnõu kooskõlastatakse enne Vabariigi Valitsusele esitamist Kaitseministeeriumi ja Välisministeeriumiga.
(5) Käesolevat paragrahvi ei kohaldata julgeolekuasutuste seaduse §-des 6 ja 7 nimetatud ülesannete täitmisele.
§ 10. Rahvusvaheline sõjaline õppus
Kaitsevägi osaleb rahvusvahelisel sõjalisel õppusel rahvusvahelise sõjalise koostöö ja riigikaitseks valmistumise eesmärgil.
§ 11. Kaitseväe rahvusvahelises sõjalises õppuses osalemise otsustamine
(1) Kaitseväe osalemise rahvusvahelises sõjalises õppuses otsustab valdkonna eest vastutav minister kaitseväe juhataja ettepanekul.
(2) Erandjuhul võib kaitseväe osalemise rahvusvahelises sõjalises õppuses otsustada Vabariigi Valitsus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul.
§ 12. Muu valitsusasutuse osalemine rahvusvahelises sõjalises õppuses
(1) Peale kaitseväe võib rahvusvahelises sõjalises õppuses osaleda ka muu valitsusasutus, kui see on oluline õppuse korraldamise või riigikaitseks valmistumise seisukohalt. Muu valitsusasutuse osalemise rahvusvahelises sõjalises õppuses otsustab asjaomane minister kooskõlastatult Kaitseministeeriumiga.
(2) Erandjuhul võib muu valitsusasutuse osalemise rahvusvahelises sõjalises õppuses otsustada Vabariigi Valitsus asjaomase ministri ja valdkonna eest vastutava ministri kooskõlastatud ettepaneku alusel.
§ 13. Kaitseväelase osalemine rahvusvahelise organisatsiooni ja rahvusvahelise sõjalise peakorteri töös
Kaitseväelase osalemise rahvusvahelise organisatsiooni või rahvusvahelise sõjalise peakorteri, välja arvatud rahvusvahelise sõjalise operatsiooni piirkonnas asuva sõjalise peakorteri töös otsustab kaitseväe juhataja.
3. peatükk RAHVUSVAHELINE SÕJALINE KOOSTÖÖ EESTI VABARIIGI TERRITOORIUMIL
§ 14. Välisriigi relvajõudude viibimine Eestis
Välisriigi relvajõud võivad käesolevas seaduses ettenähtud alustel ajutiselt viibida Eesti Vabariigi territooriumil, kui selle eesmärgiks on:
1) osaleda Eesti Vabariigi territooriumil korraldatavas kollektiivse enesekaitse operatsioonis;
2) osaleda käesoleva seaduse § 6 punktis 2 nimetatud muus rahvusvahelises sõjalises operatsioonis;
3) osaleda rahvusvahelises sõjalises õppuses;
4) osaleda rahvusvahelise sõjalise peakorteri tegevuses;
5) relvajõudude transiit Eesti Vabariigi pädeva asutuse nõusolekul;
6) teha sõjalist koostööd muus vormis, nagu ühiste kaitsealaste projektide elluviimine, kui selleks on andnud nõusoleku Eesti Vabariigi pädev asutus.
§ 15. Vastastikkuse põhimõte
Eesti Vabariigi territooriumil võivad viibida ainult selle välisriigi relvajõud, kelle territooriumil võib viibida Eesti Vabariigi kaitsevägi.
§ 16. Välisriikide relvajõudude Eesti Vabariiki saabumine, Eesti Vabariigis viibimine ja Eesti Vabariigist lahkumine
(4) Politsei- ja Piirivalveamet kannab relvajõudude liikme ja ülalpeetava poolt riigipiiri ületamisel esitatud dokumenti märke Eestis viibimise aluse ja aja kohta. Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud loa pikendamisel või uue loa andmisel kannab Politsei- ja Piirivalveamet Kaitseministeeriumi taotlusel dokumenti uue märke.
(5) Eesti Vabariiki saabuvate relvajõudude, ülalpeetavate, sõidukite ja kauba hulgast ning planeeritava piiriületuse ning üle piiri toimetamise ajast ja kohast teavitamise korra kinnitab valdkonna eest vastutav minister.
§ 17. Eesti Vabariigi territooriumil korraldatavas sõjalises operatsioonis osalemiseks välisriigi relvajõudude viibimise loa andmine
(1) Eesti Vabariigi territooriumil korraldatavas kollektiivse enesekaitse operatsioonis või muus rahvusvahelises operatsioonis osalemiseks välisriigi relvajõududele ajutise viibimise loa andmise otsustab:
1) Vabariigi Valitsus korraldusega, kui Eesti Vabariik ja asjaomane välisriik on kollektiivse enesekaitse põhimõtet sisaldava lepingu osapooled;
2) käesoleva lõike punktis 1 nimetatud välislepingu puudumise korral Riigikogu otsusega või, kui Riigikogu ei saa kokku tulla, siis Vabariigi President otsusega.
(2) Käesolevas paragrahvis sätestatud korda kohaldatakse ka välisriigi relvajõudude Eesti Vabariigi territooriumil ajutisele viibimisele, mille eesmärk on osaleda muu riigi territooriumil korraldatavas rahvusvahelises sõjalises operatsioonis.
§ 18. Eesti Vabariigi territooriumil välisriigi relvajõudude viibimise loa andmine muudel juhtudel
(1) Eesti Vabariigi territooriumil korraldatavas rahvusvahelises sõjalises õppuses osalemiseks välisriigi relvajõudude ajutise viibimise loa andmise otsustab valdkonna eest vastutav minister.
(2) Erandjuhul võib välisriigi relvajõudude ajutise viibimise loa anda Vabariigi Valitsus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul.
(3) Kaitsekoostööprojekti elluviimiseks välisriigi relvajõududele Eesti Vabariigi territooriumil viibimise loa andmise otsustab valdkonna eest vastutav minister või valdkonna eest vastutava ministri volitatud ametiisik.
(4) Eesti Vabariigi territooriumil rahvusvahelise sõjalise peakorteri tegevuses osalemiseks välisriigi relvajõududele viibimise loa andmise otsustab valdkonna eest vastutav minister.
§ 19. Välisriigi relvajõudude transiit
(1) Välisriigi relvajõudude transiit käesoleva seaduse tähenduses on välisriigi relvajõudude viibimine Eesti Vabariigi territooriumil selle maismaa-osa läbimiseks.
(2) Kui Eesti Vabariik ja asjaomane välisriik on kollektiivse enesekaitse põhimõtet sisaldava lepingu osapooled, otsustab relvajõududele transiidiloa andmise valdkonna eest vastutav minister.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud välislepingu puudumise korral otsustab relvajõududele transiidiloa andmise:
1) valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga, kui üksuse isikkoosseisus on kuni 2000 liiget;
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud korral võib erandjuhul välisriigi relvajõududele transiidiloa andmise otsustada Vabariigi Valitsus valdkonna eest vastutava ministri ettepaneku alusel.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 1 ja 2 nimetatud otsus tehakse viivitamata teatavaks Vabariigi Presidendile, Riigikogu juhatusele ja Riigikogu riigikaitsekomisjoni esimehele. Riigikogu võib lõike 3 punktides 1 ja 2 nimetatud õigusaktide kehtivuse oma otsuse alusel peatada ja tal on õigus teha uus otsus.
§ 20. Lennu- ja laevaloa väljastamine
(1) Välisriigi sõjalaeva Eesti Vabariigi territoriaal- või sisevetesse sisenemise loa ning välisriigi riikliku õhusõiduki Eesti Vabariigi õhuruumi sisenemise, Eesti Vabariigi territooriumil maandumise või üle territooriumi lendamise loa annab valdkonna eest vastutav minister või tema volitatud ametiisik, kui seadusega või Vabariigi Valitsuse õigusaktiga ei ole ette nähtud teisiti.
(2) Välisriigi sõjalaeva Eesti Vabariigi territoriaal- või sisevetesse sisenemise loa ning välisriigi riikliku õhusõiduki Eesti Vabariigi õhuruumi sisenemise, Eesti Vabariigi territooriumil maandumise või üle territooriumi lendamise loa andmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul.
§ 21. Eesti Vabariigis viibimise seaduslik alus
(2) Relvajõudude liikmete ülalpeetavatel on õigus Eestis viibida koos relvajõudude liikmega, kellel on Eestis viibimiseks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud luba. Ülalpeetavatel on lubatud Eestis viibida ja töötada nimetatud loa kehtivusajal. Välislepingus sätestatud juhul võib valdkonna eest vastutav minister oma käskkirjaga lubada ülalpeetaval viibida ja töötada Eestis loa kehtivusajast kauem.
§ 211. Vastuvõtva riigi toetuse osutamine
(1) Vabariigi Valitsus asutab Eesti kui vastuvõtva riigi toetuse registri, mis on riiklik register avaliku teabe seaduse tähenduses, kus peetakse arvestust vastuvõtva riigi toetuse osutamiseks vajalike ressursside üle.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud registris töödeldakse isikuandmeid ressursside kasutamise lepingute sõlmimiseks.
4. peatükk VÄLISRIIGI RELVAJÕUDUDE JA RAHVUSVAHELISE SÕJALISE PEAKORTERI STAATUS
§ 22. Vägede staatuse lepingud
(1) Eesti Vabariik võib rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud norme ja põhimõtteid järgides sõlmida välislepingu või ühineda välislepinguga, millega reguleeritakse välisriigis viibiva Eesti kaitseväe ja Eestis viibivate välisriigi relvajõudude õiguslikku staatust (edaspidi vägede staatuse leping).
(2) Vajaduse korral võib vägede staatuse lepingut ajutiselt kohaldada kooskõlas rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni (RT II, 1993, 13/14, 16) artikliga 25.
(3) Vägede staatuse lepingu rakendamiseks võib Vabariigi Valitsus anda määruse.
(4) Vägede staatuse lepingu kohaldamist hõlbustavate ametkondlike lepete sõlmimist korraldab valdkonna eest vastutav minister.
(5) Välisriigis viibivale Eesti kaitseväelasele, kaitseväe teenistuses olevale tsiviilisikule ning nendega kaasas olevatele ülalpeetavatele kohaldatakse Eesti õigusakte niivõrd, kuivõrd see on kooskõlas välislepinguga ning rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud normide ja põhimõtetega.
(6) Eesti Vabariigi territooriumil viibivale välisriigi relvajõudude koosseisu kuuluvale isikule ning nende ülalpeetavatele kohaldatakse Eesti õigusakte niivõrd, kuivõrd see on kooskõlas välislepinguga ning rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud normide ja põhimõtetega.
(7) Käesoleva seaduse tähenduses on isik ülalpeetav, kui:
1) tema reisidokumenti on tehtud asjakohane märge;
2) see tuleneb välislepingust;
3) välisriik, mille kodakondsuses ta on, või relvajõude saatev riik kinnitab seda muul viisil.
§ 23. Rahvusvahelise sõjalise peakorteri staatus
(1) Rahvusvahelise sõjalise peakorteri õigus- ja teovõime, immuniteet ja eesõigused ning staatusega seotud muud asjaolud määratakse välislepingus.
(2) Käesolevas seaduses välisriigi relvajõudude kohta sätestatud korda kohaldatakse ka rahvusvaheliste sõjaliste peakorterite, nende personaliliikmete ja viimaste ülalpeetavate ning peakorterite lepingupartnerite töötajate ja nende ülalpeetavate suhtes, kui see tuleneb rahvusvahelisest lepingust, mille osapooleks on Eesti Vabariik.
§ 24. Õigus teostada jurisdiktsiooni
Eesti Vabariigi territooriumil viibivate välisriigi relvajõudude asjaomased ametiasutused ja ametiisikud võivad Eesti Vabariigis teostada oma riigi relvajõudude liikmete ning nende ülalpeetavate suhtes distsiplinaar- ja kriminaaljurisdiktsiooni, kui selline õigus on neile antud selle riigi õigusaktidega ning kui see on kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ning rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud normide ja põhimõtetega.
§ 25. Kahjunõude menetlemine
(1) Rahvusvahelises sõjalises koostöös tekitatud lepinguvälise kahjunõude menetlemise, kompenseerimise ning kahjuhüvitisest loobumise korra kehtestab Vabariigi Valitsus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul.
(2) Käesolevat paragrahvi ei kohaldata käesoleva seaduse § 6 punktis 1 nimetatud rahvusvahelise sõjalise koostöö vormide suhtes. Käesoleva seaduse § 6 punktis 2 sätestatud rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil sõjategevusega tekitatud kahju ei pea hüvitama.
§ 26. Õigus kanda vormi
Välisriikide relvajõudude liikmed kannavad üldjuhul Eesti Vabariigi riigipiiri ületades ning Eesti Vabariigis viibimise ajal vormi, kui asjaomase välisriigiga ei ole kokku lepitud teisiti.
§ 27. Auto ning õhu-, vee- ja muu sõiduki juhtimise lubade kehtivus
(1) Käesolevas seaduses sätestatud alustel ja korras Eesti Vabariigi territooriumil viibivate välisriigi relvajõudude liikmetele või nende ülalpeetavatele selles riigis antud autojuhtimisluba või õhu-, vee- või muu sõiduki juhtimise luba kehtib ka Eesti Vabariigi territooriumil.
(2) Vajadusel korral taotleb Kaitseministeerium välisriigi pädevalt asutuselt kinnituse, et käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud luba kehtib.
§ 28. Välisriikide relvajõudude mootorsõidukite registreerimine
Käesolevas seaduses sätestatud alustel ja korras Eesti Vabariigi territooriumil viibivate välisriigi relvajõudude mootorsõiduk, mis on selles riigis registreeritud ning kannab selles riigis väljastatud registreerimismärki, on liiklusseaduses sätestatud liiklusregistris registreerimisest vabastatud.
§ 29. – § 31. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
Käesolev seadus jõustub 2003. aasta 15. aprillil.


terviktekst RT paberkandjal ( RT I 2004, 59, 414 )
18. 11. 2004 ( RT I 2004, 84, 568 ) 1. 01. 2005
8. 12. 2004 ( RT I 2004, 89, 604 ) 1. 01. 2005; 1. 01. 2006
[Lõike 1 sõnastus alates 1. 01. 2005 kuni 31. 12. 2005]
[Lõike 1 sõnastus alates 1. 01. 2006 kuni 31. 12. 2006]
1) arvestamata 4. peatükis sätestatud mahaarvamisi, laekub maksumaksja elukohajärgsele kohalikule omavalitsusüksusele 11,6% residendist füüsilise isiku maksustatavast tulust;[Punkti 1 sõnastus alates 1. 01. 2006]
1) arvestamata 4. peatükis sätestatud mahaarvamisi, laekub maksumaksja elukohajärgsele kohalikule omavalitsusüksusele 11,7% residendist füüsilise isiku maksustatavast tulust;
[RT I 2004, 89, 604 - jõust. 01.01.2005; 1. 01. 2006]
(4) Lõike 3 punktis 1 toodud tingimus ei kehti sotsiaalhoolekande toetamise ja puuetega inimeste ühingute ning loomeliitude suhtes.
(6) Vabariigi Valitsusel on õigus kustutada mittetulundusühing v��i sihtasutus nimekirjast, kui selgub, et mittetulundusühing või sihtasutus ei vasta lõikes 3 toodud tingimustele või kui ilmnevad lõikes 5 nimetatud asjaolud või
1) Vabariigi Valitsuse kehtestatud tingimustel ja piirmäärades avalikule teenistujale, töötajale või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmele makstavaid teenistus-, töö- või ametilähetustega seotud sõidu-, majutus- ja muude kulude hüvitisi ning päevaraha, samuti teises paikkonnas asuvale ametikohale nimetamisega seotud kolimiskulude hüvitisi ning loomeliidu poolt loovisikule seoses tema loometööga seotud lähetusega makstavaid sõidu- ja majutuskulude hüvitisi ning päevaraha;
(6) Äriregistrisse kantud või Maksu- ja Tolliameti piirkondlikus maksukeskuses registreeritud füüsilisest isikust ettevõtja kohta käesolevas seaduses sisalduvad sätted laienevad ka notarile, vabakutselisele loovisikule, kohtutäiturile ja vandetõlgile, välja arvatud vandetõlgi seaduse �� 9 lõikes 4 nimetatud juhul.
(2) Tulumaksuga maksustatakse tasu kirjandus-, kunsti- või teadusteoste (sealhulgas kino- või videofilmi, raadio- või telesaate salvestise või arvutiprogrammi) autoriõiguse, patendi, kaubamärgi, tööstusdisainilahenduse või kasuliku mudeli, plaanide, salajaste valemite või protsesside kasutada andmise v��i nende kasutamise õiguse võõrandamise eest (edaspidi litsentsitasu).
(2) Juriidiline isik loetakse Eesti residentide kontrolli all olevaks, kui ühele või mitmele Eesti residendist juriidilisele või füüsilisele isikule kuulub otseselt või koos seotud isikutega (§ 8) kokku vähemalt 50% juriidilise isiku aktsiatest, osadest, hä��ltest või õigusest juriidilise isiku kasumile.
[Paragrahvi 23 sõnastus alates 1. 01. 2005 kuni 31. 12. 2005]
Residendist füüsilise isiku maksustamisperioodi tulust arvatakse maha maksuvaba tulu 20 400 krooni.
[Paragrahvi 23 sõnastus alates 1. 01. 2006]
(1) Residendist füüsilisel isikul on õigus maksustamisperioodi tulust maha arvata endale eluasemeks elamu või korteri soetamiseks võetud laenu või liisingu intressid, mis on maksustamisperioodil tasutud Euroopa Liidu liikmesriigi residendist krediidiasutusele või sellise äriühinguga samasse kontserni kuuluvale finantseerimisasutusele, samuti mitteresidendist krediidiasutuse Eesti äriregistrisse kantud filiaalile. Samadel tingimustel v��ib tulust maha arvata ka elamu ehitamise eesmärgil maatüki soetamiseks võetud laenu või liisingu intressid.
[Lõikes 4 sätestatud muudatust kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. 01. 2003 - RT I 2003, 18, 105 ]
(9) Tulumaksuga maksustatakse kõik Eesti riigi, kohaliku omavalitsusüksuse või residendi poolt mitteresidendile makstud pensionid ja stipendiumid, kultuuri-, spordi- ja teadusalased preemiad, toetused, abirahad, loteriivõidud ning vanemahüvitise seaduse alusel makstud hüvitised (§ 19 lõige 2). Samuti maksustatakse tulumaksuga Eesti haigekassa, Eesti Töötukassa või residendist kindlustusseltsi poolt mitteresidendile väljamakstud kindlustushüvitised ning Eesti pensionifondist mitteresidendile tehtud väljamaksed (§-d 20, 201 ja 21).
[RT I 2004, 45, 319 - jõust. 27.05.2004; 1. 01. 2005]
6) paragrahvi 19 lõike 3 punktides 3--5 nimetatud pensione, stipendiume, preemiaid ja toetusi;
[Kehtetud - RT I 2004, 45, 319 - jõust. 27.05.2004]
(3) Kui maksumaksjale ei tehtud tulumaksuga maksustatavaid väljamakseid igal kuul või kui väljamakse oli mõnel kuul väiksem 1/12-st §-s 23, 232 või 233 sätestatud maksuvabast tulust, on samal tulumaksu kinnipidajal õigus kanda lõikes 1, 11 või 12 lubatud maksuvaba tulu mahaarvamise kasutamata osa nende kuude eest edasi sama kalendriaasta järgmistele kuudele.
[Punkti 1 sõnastus alates 1. 01. 2005 kuni 31. 12. 2005 - RT I 2003, 88, 587 ]
[Punkti 1 sõnastus alates 1. 01. 2006 kuni 31. 12. 2006 - RT I 2003, 88, 587]
[Punkti 1 sõnastus alates 1. 01. 2007 - RT I 2003, 88, 587]
(4) L��ikes 1 toodud või lõikes 2 nimetatud välislepingutes sätestatud määrade järgi kinnipeetud tulumaks on mitteresidendist väljamakse saajale Eesti tuluallikast saadud tulu maksustamisel lõplikuks tulumaksuks §-s 41 loetletud väljamaksetena saadud tulude osas. See säte ei kehti mitteresidendi suhtes, kes sai tulu läbi Eestis asuva püsiva tegevuskoha (§ 7).
(11) Maksu- ja Tolliamet täidab tema käsutuses olevate andmete alusel tuludeklaratsiooni residendist füüsilise isiku maksustamisperioodi tulu ja sellest §-de 23, 232 ja 233, § 26 lõike 3 ning §-de 28 ja 281 alusel tehtavate mahaarvamiste kohta ning teeb selliselt eeltäidetud tuludeklaratsiooni maksumaksjale kättesaadavaks Maksu- ja Tolliameti e-teenuse vahendusel, samuti samuti Maksu- ja Tolliameti piirkondlikus maksukeskuses, alates maksustamisperioodile järgneva aasta 15. veebruarist. Maksumaksja on eeltäidetud tuludeklaratsiooni kasutamisel kohustatud kontrollima selles toodud andmete õigsust ning nende ebaõigsuse või puudulikkuse korral esitama parandatud ja täiendatud tuludeklaratsiooni.
(12) Füüsiline isik, kes ei olnud resident kogu maksustamisperioodi kestel, esitab tuludeklaratsiooni ainult residendiks oleku ajal saadud tulude kohta ja võib teha 4. peatükis lubatud mahaarvamisi sama ajavahemiku kohta. Paragrahvides 23, 231, 23 2 ja 233 sätestatud mahaarvamisi võib teha ning §-s 282 sätestatud summalist mahaarvamiste piirangut võetakse arvesse proportsionaalselt kuude arvuga, mille jooksul isik oli resident.
(5) Mitteresident, kes sai maksustatavat ettevõtlustulu või § 44 lõikes 51 nimetatud tulu, tasub juurdemaksmisele kuuluva maksusumma kolme kuu jooksul pärast § 44 lõikes 5 või 5 1 sätestatud tuludeklaratsiooni esitamise tähtpäeva Maksu- ja Tolliameti pangakontole. Mitteresident, kes sai kasu vara võõrandamisest, tasub maksusumma kolme kuu jooksul pärast maksustatava kasu saamist Maksu- ja Tolliameti pangakontole. Vara eest ositi tasumise korral makstakse tulumaksu vastavalt kasu saamisele.
2) madala maksumääraga territooriumil asuva juriidilise isiku (§ 10) poolt emiteeritud väärtpaberite soetamine, välja arvatud juhul, kui nimetatud väärtpaberid vastavad investeerimisfondide seaduse § 257 lõike 1 tingimustele; õ. 9.11.2007 16:29
1) püsivast tegevuskohast väljaviidava vara maksumust osas, mis ületab enne käesoleva seaduse jõustumist Eestis asunud püsiva tegevuskoha vara maksumuse ning pärast k��esoleva seaduse jõustumist Eestisse püsiva tegevuskoha jaoks toodud vara maksumuse summat, kui selle vara eest ei anta vastu muud vara või ei osutata teenust;
[Lõigete 5 ja 51 sõnastus alates 1. 01. 2005 kuni 31. 12. 2005]
(5) Kui residendist äriühing on saanud dividende mitteresidendist äriühingult, võib dividendide saaja § 50 lõike 1 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvata välismaal dividendidelt kinnipeetud tulumaksu. Kui dividende saanud residendist äriühingule kuulus dividendide väljamaksmise ajal vähemalt 20% dividende maksnud mitteresidendist äriühingu aktsiatest, osadest või häältest, võib dividendide saaja § 50 lõike 1 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvata lisaks dividendidelt kinnipeetud tulumaksule ka dividendide aluseks olevalt kasumiosalt välismaal tasutud tulumaksu. Käesoleva lõike alusel § 50 lõike 1 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvatava tulumaksu summa ei tohi ületada 24/76 mitteresidendi poolt makstud dividendide summast. Maha võib arvata ainult selle osa välisriigi tulumaksust, mille tasumine oli vastava riigi seaduse v��i välislepingu alusel kohustuslik. Igas riigis tasutud tulumaksu kohta peetakse eraldi arvestust.
[Lõigete 5 ja 51 sõnastus alates 1. 01. 2006 kuni 31. 12. 2006]
(5) Kui residendist äriühing on saanud dividende mitteresidendist äriühingult, võib dividendide saaja § 50 lõike 1 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvata välismaal dividendidelt kinnipeetud tulumaksu. Kui dividende saanud residendist äriühingule kuulus dividendide väljamaksmise ajal vähemalt 20% dividende maksnud mitteresidendist äriühingu aktsiatest, osadest või häältest, võib dividendide saaja § 50 lõike 1 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvata lisaks dividendidelt kinnipeetud tulumaksule ka dividendide aluseks olevalt kasumiosalt välismaal tasutud tulumaksu. Käesoleva lõike alusel § 50 lõike 1 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvatava tulumaksu summa ei tohi ��letada 22/78 mitteresidendi poolt makstud dividendide summast. Maha võib arvata ainult selle osa välisriigi tulumaksust, mille tasumine oli vastava riigi seaduse või välislepingu alusel kohustuslik. Igas riigis tasutud tulumaksu kohta peetakse eraldi arvestust.
[Lõigete 5 ja 51 sõnastus alates 1. 01. 2007]
[Lõike 53 sõnastus alates 1. 01. 2005 kuni 31. 12. 2005]
(53) Kui residendist äriühing või mitteresident on Eestis registreeritud püsiva tegevuskoha kaudu saanud litsentsitasu Kreeka, Hispaania või Portugali residendist äriühingult või Euroopa Liidu liikmesriigi residendist äriühingult tema Kreekas, Hispaanias või Portugalis registreeritud püsiva tegevuskoha kaudu või arvel, võib litsentsitasu saaja § 50 lõike 1 või § 53 lõike 4 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvata nimetatud riikides litsentsitasult kinnipeetud tulumaksu. Tulumaksu võib maha arvata, kui on täidetud § 31 lõike 4 punktis 1 sätestatud tingimus ning vähemalt üks § 31 lõike 4 punktides 2–4 nimetatud tingimustest. Käesoleva lõike alusel § 50 lõike 1 või § 53 lõike 4 alusel tasutavast tulumaksust maha arvatava tulumaksu summa ei tohi ületada 24/76litsentsitasu summast. Maha võib arvata ainult selle osa välisriigi tulumaksust, mille tasumine oli vastava riigi seaduse või välislepingu alusel kohustuslik. Igas riigis tasutud tulumaksu kohta peetakse eraldi arvestust.
[Lõike 53 sõnastus alates 1. 01. 2006 kuni 31. 12. 2006]
[Lõike 53 sõnastus alates 1. 01. 2007]
(53) Kui residendist äriühing või mitteresident on Eestis registreeritud püsiva tegevuskoha kaudu saanud litsentsitasu Kreeka, Hispaania või Portugali residendist äriühingult või Euroopa Liidu liikmesriigi residendist äriühingult tema Kreekas, Hispaanias või Portugalis registreeritud püsiva tegevuskoha kaudu või arvel, võib litsentsitasu saaja § 50 lõike 1 või § 53 lõike 4 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvata nimetatud riikides litsentsitasult kinnipeetud tulumaksu. Tulumaksu võib maha arvata, kui on täidetud �� 31 lõike 4 punktis 1 sätestatud tingimus ning vähemalt üks § 31 lõike 4 punktides 2–4 nimetatud tingimustest. Käesoleva lõike alusel § 50 lõike 1 või § 53 lõike 4 alusel tasutavast tulumaksust maha arvatava tulumaksu summa ei tohi ületada 25% litsentsitasu summast. Maha võib arvata ainult selle osa välisriigi tulumaksust, mille tasumine oli vastava riigi seaduse või välislepingu alusel kohustuslik. Igas riigis tasutud tulumaksu kohta peetakse eraldi arvestust.
[RT I 2004, 45, 319 - jõust. 27.05.2004; 1. 01. 2005; 1. 01. 2006; 1. 01. 2007]
(6) Lõigetes 1–5 nimetatud deklaratsioonid esitatakse kalendriaastale järgneva aasta 1. veebruariks. Lõikes 3 nimetatud deklaratsioon kingituste, annetuste ja muude tulude kasutamise kohta esitatakse kalendriaastale järgneva aasta 1. juuliks. Deklaratsioonide vormid ja esitamise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega.
[Paragrahv 572 jõustub eraldi seadusega sätestatud tähtpäeval]
(7) Lõikeid 1–6 kohaldatakse ka intressile, mis on makstud välisriigis asuva iseseisva maksujurisdiktsiooniga territooriumi residendist füüsilisele isikule, kui Eestil on nimetatud territooriumiga sõlmitud intressiinfo vahetamise leping, samuti intressile, mis on makstud Šveitsi, Andorra, Monaco, San Marino või Liechtensteini residendist füüsilistele isikutele. Intressiinfo vahetamise lepingud avaldatakse Rahandusministeeriumi ning Maksu- ja Tolliameti veebilehel.
[RT I 2004, 45, 319- jõust. eraldi seadusega]
[Kehtetud - RT I 2001, 91, 544 - jõust. 01.01.2003]
§-d 63--67. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§52 lg2 p2 eemaldatud liigsed sõnad "investeerimisfondide seaduse"


RT I, 12.12.2018, 2
30.11.2018 otsus nr 340
Vabariigi Valitsuse seaduse § 753 lõigetes 3–5 ja 8–11 asendatakse läbivalt sõna „minister” sõnadega „minister või tema volitatud ametnik” vastavas käändes.
§ 2. Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse muutmine
1) paragrahvi 12 lõike 3 punktis 7, § 13 lõikes 7, § 17 lõikes 9 ja § 18 lõikes 4 asendatakse läbivalt sõnad „valdkonna eest vastutav minister” sõnaga „Rahandusministeerium” vastavas käändes;
2) paragrahvi 17 lõikes 10 asendatakse sõnad „valdkonna eest vastutav minister leiab” sõnadega „Rahandusministeerium tuvastab”.
§ 3. Eluruumide erastamise seaduse muutmine
Eluruumide erastamise seaduse § 215 lõikes 7 ja § 218 lõikes 3 asendatakse sõna „Rahandusministeerium” sõnadega „Rahandusministeeriumi valitsusasutus” vastavas käändes.
1) paragrahv 2 ning § 10 lõiked 8 ja 9 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 10 lõikes 1 asendatakse sõnad „valdkonna eest vastutav minister” sõnaga „Rahandusministeerium”.
Halduskoostöö seaduse § 13 lõiget 11 täiendatakse punktiga 12 järgmises sõnastuses:
„12) kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 61 lõikes 31 nimetatud haldusleping;”.
§ 6. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmine
1) paragrahvi 61 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Regionaalarengu valdkonna eest vastutav minister võib volitada ministeeriumi valitsemisala vahendite arvelt riigieelarve seaduse § 531 lõike 1 alusel kehtestatud riigisisese regionaalarengu toetusprogrammi elluviimisega seotud haldusülesannet täitma käesoleva paragrahvi lõigete 2 ja 3 kohaselt määratud koostööorgani, kohaldamata halduskoostöö seaduse § 5 lõikeid 2 ja 3 ning § 6 lõikeid 1 ja 2. Niisuguse halduslepingu sõlmimisele, millega volitatakse kohaliku omavalitsuse üksuste koostööorganit riigi haldusülesannet täitma, ei kohaldata halduskoostöö seaduse § 13 lõiget 1.”;
2) paragrahvi 704 täiendatakse lõigetega 11–13 järgmises sõnastuses:
„(11) Kui käesoleva seaduse § 61 lõigete 2 ja 3 kohaselt määratud koostööorgan ei täida enam sama paragrahvi lõikes 3 sätestatud nõudeid või on nimetatud uus koostööorgan, peavad valla- ja linnavalitsused koostööorgani tegevuse lõppemise ja koostööorgani muutmise otsustest andma Rahandusministeeriumile teada ning edastama ühiselt teatise koos kohaliku omavalitsuse üksuste volikogude vastavate otsustega jooksva aasta 1. augustiks. Uue koostööorgani kaudu saab käesoleva seaduse § 61 lõikes 1 nimetatud ülesandeid täitma hakata järgmise kalendriaasta algusest.
(13) Kui valla- või linnavalitsused ei ole koostööorgani muutmise otsusest jooksva aasta 1. augustiks teada andnud, siis täidab käesoleva seaduse § 61 lõikes 1 nimetatud ülesandeid senine koostööorgan järgneva kalendriaasta lõpuni.”.
§ 7. Maareformi seaduse muutmine
Maareformi seaduse § 21 lõiked 5 ja 6 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Vabariigi Valitsus kehtestab nende riigipiiri, piiriveekogu või mererannikuga piirnevate kohaliku omavalitsuse üksuste või maa-alade, samuti muude riigi julgeolekule tähtsate maa-alade loetelu, kus maa erastamine välismaalase või Eesti eraõigusliku juriidilise isiku poolt on lubatud üksnes siis, kui see ei ole vastuolus riigi ja kohaliku omavalitsuse üksuse avalike huvide või julgeolekuga.
(6) Erastamise korraldaja küsib käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud juhul maa asukohajärgse kohaliku omavalitsuse üksuse ja Siseministeeriumi seisukohta. Valdkonna eest vastutav minister võib volitada Siseministeeriumi seisukohta andma Siseministeeriumi valitsusasutuse. Kui maa erastamine on vastuolus kohaliku omavalitsuse üksuse avalike huvidega, otsustab erastamise lubatavuse Vabariigi Valitsus.”.
§ 8. Planeerimisseaduse muutmine
1) paragrahvi 81 lõikes 3, § 90 lõigetes 2–5, § 91 lõigetes 1 ja 6, § 103 lõikes 3, § 121 lõigetes 2–5, § 122 lõigetes 1 ja 10, § 138 lõigetes 3–6 ning § 142 lõikes 4 asendatakse läbivalt sõna „minister” sõnadega „minister või tema volitatud ametnik” vastavas käändes;
2) paragrahvi 90 lõikes 1, § 91 lõikes 3, § 121 lõikes 1 ja § 138 lõikes 1 asendatakse sõnad „valdkonna eest vastutavale ministrile” sõnaga „Rahandusministeeriumile”.
§ 9. Õigusvastaselt võõrandatud vara maksumuse määramise ja kompenseerimise seaduse muutmine
Õigusvastaselt võõrandatud vara maksumuse määramise ja kompenseerimise seaduse § 4 lõigetes 1 ja 2 ning § 15 lõikes 3 asendatakse läbivalt sõnad „valdkonna eest vastutav minister” sõnaga „Rahandusministeerium” vastavas käändes.