URANTIA RAAMAT, 40. Kiri. Tõusvad Jumala pojad
URANTIA RAAMAT - 40. Kiri. Tõusvad Jumala pojad
II OSA: Kohalik Universum
40. Kiri. Tõusvad Jumala pojad
§ 1. Arenevad seeravid
§ 2. Tõusvad Ainelised Pojad
§ 3. Üleviidud keskteelised
§ 4. Isikustatud Kohandajad
§ 5. Aja ja ruumi surelikud
§ 6. Jumala usupojad
§ 7. Isaga ühtesulanud surelikud
§ 8. Pojaga ühtesulanud surelikud
§ 9. Vaimuga ühtesulanud surelikud
§ 10. Tõusutee saatused
40:0.1 (443.1) NII nagu paljude tähtsamate universumiolendite rühmade puhul, on tõusvatest Jumala poegadest ilmutatud seitse üldist klassi:
40:0.2 (443.2) 1. Isaga ühtesulanud surelikud;
40:0.3 (443.3) 2. Pojaga ühtesulanud surelikud;
40:0.4 (443.4) 3. Vaimuga ühtesulanud surelikud;
40:0.5 (443.5) 4. arenevad seeravid;
40:0.6 (443.6) 5. tõusvad Ainelised Pojad;
40:0.7 (443.7) 6. üleviidud keskteelised;
40:0.8 (443.8) 7. Isikustatud Kohandajad.
40:0.9 (443.9) Nende olendite tekkelugu, alates arengumaailmade alamatest loomset päritolu surelikest kuni Kõikse Isa Isikustatud Kohandajateni, kirjeldab hiilgavalt jumaliku armastuse ja helde armulikkuse piiramatut annetamist aegade algusest peale ja kõigis, ka kõige kaugemates Paradiisi Jumaluste poolt loodud universumites.
40:0.10 (443.10) Käesolevates jutustustes kirjeldati kõigepealt Jumalusi ning nüüd on jutustus jõudnud laskuda elusolendite universaalsel skaalal alla rühmalt rühmale kuni madalaima eluklassini, kellele on annetatud surematuse potentsiaal. Nüüd lähetatakse Salvingtonilt mind, kes ma olin kunagi arenevas kosmosemaailmas surelikku päritolu, edasi arendama ja jätkama seda Jumalate igavese eesmärgi lugu tõusvatest pojaseisuse eriklassidest, eriti mis puudutab aja ja ruumi surelikke loodud-olendeid.
40:0.11 (443.11) Et käesolev jutustus on pühendatud suuremas osas tõususurelike kolme põhiklassi käsitlemisele, vaatleme kõigepealt mittesurelikke tõusvaid pojaseisuse klasse — seeraveid, Aadamaid, keskteelisi ja Kohandajaid.
1. Arenevad seeravid
40:1.1 (443.5) Loomset päritolu surelikud loodud-olendid ei ole sugugi ainsad olendid, kellel on õigus pojaseisusest rõõmu tunda; Paradiisi jõudmise taevalik võimalus on ka inglivägedel. Kaitsvad seeravid saavutavad tänu oma kogemustele ja teenistusele koos aja-tõususurelikega samuti tõusva pojaseisuse staatuse. Need inglid jõuavad Paradiisi Seraphingtoni kaudu ning paljud neist võetakse isegi Surelike Lõplikkuse Korpusesse.
40:1.2 (443.6) Tõusmine lõpetanu Jumala pojaseisuse taevalikesse kõrgustesse on inglile kõrgeim saavutus, mis ületab kaugelt teie poolt saavutatava igavese ellujäämise Igavese Poja kava alusel ja teie sisimas elava Kohandaja alatise kohaloleku abil, kuid kaitsvad seeravid ja vahel ka teised siiski teostavad selle tõusu.
2. Tõusvad Ainelised Pojad
40:2.1 (444.1) Ainelised Jumala Pojad luuakse kohalikus universumis koos Melkisedekite ja nende kaaslastega, keda kõiki loetakse laskuvateks Poegadeks. Ja Planeetide Aadamad — arengumaailmade Ainelised Pojad ja Tütred — ongi laskuvad Pojad, kes tulevad oma päritolusfääridelt, kohalike süsteemide keskusmaailmadest, alla asustatud maailmadesse.
40:2.2 (444.2) Kui nende Aadamate ja Eevade ühine planeedimissioon bioloogiliste ülendajatena täielikult õnnestub, siis on neil oma maailma asukatega ühine saatus. Kui see maailm stabiliseerub valguse ja elu kõrgematele astmetele, lubatakse sel ustaval Ainelisel Pojal ja Tütrel loobuda kõigist planeedi halduskohustustest, ning kui nad on seega vabad laskumise avastusretkest, lubatakse neil registreeruda kohaliku universumi kroonikates täiustunud Aineliste Poegadena. Ka siis, kui planeedile määramine viibib, võivad alalise staatusega Ainelised Pojad — kohalike süsteemide kodanikud — oma staatuse sfääride tegevusest taanduda ja registreeruda samuti täiustunud Ainelisteks Poegadeks. Pärast neid formaalsusi antakse neile Aadamatele ja Eevadele tõusvate Jumala Poegade staatus ning nad võivad alustada kohe pikka teekonda Havonale ning Paradiisi, lähtudes täpselt oma selleaegsest staatusest ja saavutatud vaimsest tasemest. Nad teevad selle teekonna läbi koos surelikega ja teiste tõusvate Poegadega, jätkates seda kuni Jumala leidmiseni ja jõudmiseni Surelike Lõplikkuse Korpusesse Paradiisi Jumaluste igaveses teenistuses.
3. Üleviidud keskteelised
40:3.1 (444.3) Ehkki mõlemad keskteeliste rühmad on ilma jäetud otsestest hüvedest, mis kaasnevad laskuvate Jumala Poegade annetumistega planeetidel ja ehkki nende tõus Paradiisi on pikaks ajaks edasi lükatud, vabastatakse mõlemad rühmad nende kohustustest planeetidel peagi pärast (kui mitte enne) seda, kui arenev planeet on jõudnud vahepealsetesse valguse ja elu ajastutesse. Mõnikord viiakse enamik neist koos nende inimestest vendadega üle päeval, mil valgusetempel laskub alla ja Planeedivürst tõstetakse Planeedi Suverääni väärikasse seisusesse. Pärast nende vabastamist teenistusest planeetidel registreeritakse mõlemad klassid kohalikus universumis tõusvate Jumala Poegadena ning nad alustavad kohe pikka tõusu Paradiisi neidsamu radu mööda, mis on määratud edasiliikumiseks aineliste maailmade surelikele rassidele. Esmane rühm suunatakse erinevatesse lõpetanute korpustesse, kuid teisestel ehk aadamlikel keskteelistel lastakse end arvele võtta Surelike Lõplikkuse Korpuses.
4. Isikustatud Kohandajad
40:4.1 (444.4) Kui ajasurelikel ei õnnestu planeedil viibimise ajal saavutada oma hinge igavest ellujäämist ühtesulamises Kõikse Isa antud vaimse kingitusega, ei tulene see ebaõn nestumine kunagi ega kuidagi ühestki Kohandaja-poolsest vajakajäämisest kohustuste täitmisel, hoolekandes, teenistuses või pühendumises. Sureliku surma järel pöörduvad need üksi jäänud Järelevaatajad tagasi Diviningtoni ning nad võidakse seejärel pärast kohtumõistmist mitteellujääja üle uuesti määrata aja ja ruumi maailmadesse. Mõnikord, pärast korduvat niisugust teenistust või pärast mõnda ebatavalist kogemust, näiteks tegutsemist kehastunud annetuva Poja sisimas elava Kohandajana, isikustab Kõikne Isa need võimekad Kohandajad.
40:4.2 (445.1) Isikustatud Kohandajad on ainulaadne ja raskesti mõistetav klass. Omades algselt eksistentsiaalset eelisikulist staatust, on nad omandanud kogemused aineliste maailmade alamate surelike eludes ja elujärkudes osaledes. Kuna neile kogenud Mõttekohandajatele annetatud isiksus pärineb ja lähtub Kõiksest Isast isiklikult ja jätkuvalt hoolitseb kogemusliku isiksuse annetamise eest oma loodud-olenditele, loetakse neid Isikustatud Kohandajaid tõusvateks Jumala Poegadeks, kõige kõrgemaks pojaseisuse klassidest.
5. Aja ja ruumi surelikud
40:5.1 (445.2) Surelikud on Jumala poegadeks nimetatavate olendite ahela viimane lüli. Algsele ja Igavesele Pojale tunnuslik kandub edasi üha vähem jumalike ja üha rohkem inimlike isikustumiste reas, kuni ilmub üsna teiesarnane olend, keda te võite näha, kuulda ja puudutada. Ning siis antakse teile vaimne teadlikkus suurest tõest, mida võib mõista teie usk — te olete igavese Jumala pojaseisusest!
40:5.2 (445.3) Algne ja Lõpmatu Vaim liigub samamoodi üha vähem jumalike ja üha rohkem inimlike klasside pika rea kaudu ikka lähemale maailmade heitlevatele loodud-olenditele, jõudes väljendumise piirini inglites — kellest teie olete loodud vaid veidi alamatena —, kes isiklikult kaitsevad ja juhivad teid sureliku ajaliku elutee jooksul.
40:5.3 (445.4) Jumal-Isa ise ei astu ega saagi selliselt alla astuda, et olla nii lähedases kontaktis peaaegu lõputu arvu tõusuolenditega üle kogu universumite universumi. Kuid Isal on ikkagi isiklik kontakt oma alamate loodud-olenditega, te ei ole ilma jumalikust kohalolekust. Kuigi Jumal-Isa ei saa olla teiega otse avaldunud isiksusena, on ta teis ja osa teist teie sisimas elavate Mõttekohandajate, jumalike Järelevaatajate identiteedina. Nii tuleb Isa, kes isiksuselt ja vaimult on teist kõige kaugemal, teile kõige lähemale isiksuseringluses ja vaimupuudutuses, mis tekib sisemises osaduses oma surelike poegade ning tütarde hingedega.
40:5.4 (445.5) Vaimuga samastumises peitubki isikliku ellujäämise saladus ning see määrab ära vaimse tõusu saatuse. Kuna Mõttekohandajad on ainsad ühtesulamisvõimega vaimud, kellega inimene oma lihaliku elu ajal võib samastuda, liigitatakse aja ja ruumi surelikke eeskätt suhte alusel nende jumalike andidega, Saladuslike Järelevaatajatega. See liigitus on järgmine:
40:5.5 (445.6) 1. surelikud, kelles Kohandaja elab ajutiselt või kogemuse saavutamiseks;
40:5.6 (445.7) 2. surelikud, kes pole võimelised Kohandajaga ühte sulama;
40:5.7 (445.8) 3. surelikud, kellel on võime Kohandajaga ühte sulada.
40:5.8 (445.9) Esimene seeria — surelikud, kelles Kohandaja elab ajutiselt või kogemuse saavutamiseks. Surelike liigitamine sellesse seeriasse on kõigil arenevatel planeetidel ajutine ning seda kasutatakse kõigi asustatud maailmade varastel etappidel, välja arvatud teise seeriasse kuuluvate maailmade puhul.
40:5.9 (445.10) Esimese seeria surelikega on kosmosemaailmad asustatud inimkonna evolutsiooni varasematel ajastutel ning neil on kõige primitiivsemat liiki inimmeel. Paljudes Aadama-eelse Urantia taolistes maailmades omandavad suured hulgad kõrgemat ja arenenumat liiki primitiivseid inimesi ellujäämisvõime, kuid neil ei õnnestu saavutada ühtesulamist Kohandajaga. Pikki ajastuid enne inimese tõusu kõrgema vaimse tahte tasemele on Kohandajad olnud nende heitlevate loodudolendite meeles nende lühikese lihaliku elu ajal ning niipea, kui Kohandaja tuleb nende tahteolendite sisimasse elama, hakkavad tegutsema ka rühma kaitseinglid. Kuigi neil esimese seeria surelikel ei ole isiklikke kaitsjaid, on nende rühmadel siiski eestkostjad.
40:5.10 (446.1) Kogemust omandav Kohandaja jääb primitiivse inimolendiga kogu tema lihaliku elu ajaks. Kohandajad annavad primitiivsete inimeste edasiarendamisse suure panuse, kuid nad ei saa nende surelikega moodustada igavest liitu. Sel Kohandajate ajutisel hoolekandel on kaks tulemust: esiteks saavad nad väärtuslikke ja tegelikke kogemusi areneva intellekti olemusest ja toimimisest ning sel kogemusel on nende jaoks hindamatu väärtus, kui nad hiljem kokku puutuvad teiste maailmade kõrgema arengutasemega olenditega. Teiseks aitab Kohandaja ajutine kohalviibimine surelikke ette valmistada hilisemaks võimalikuks ühtesulamiseks Vaimuga. Kõik seda tüüpi hinged, kes otsivad Jumalat, saavutavad igavese elu kohaliku universumi Emavaimu vaimse hõlmamise kaudu, saades seega kohaliku universumiga piirduvateks tõususurelikeks. Just sel viisil viidi paljud isikud Aadama-eelselt Urantialt edasi Satania eluasemeilmadesse.
40:5.11 (446.1) Jumalad, kelle korraldusel surelik inimene peab pürgima vaimse intellekti kõrgematele tasemetele arengu juurde kuuluvate kannatuste ja katsumuste kaudu pikkade ajastute vältel, võtavad arvesse tema staatust ja vajadusi tõusu igal etapil. Nad on arenevate rasside varastel aegadel nende heitlevate surelike üle lõplikult kohut mõistes alati jumalikult erapooletud ja õiglased, isegi liigutavalt halastavad.
40:5.12 (446.2) Teine seeria — surelikud, kes pole võimelised Kohandajaga ühte sulama. Need on erilist tüüpi inimolendid, kes ei ole võimelised oma sisimas elavate Kohandajatega igavest liitu looma. Tüübi liigitus ühe-, kahe- ja kolmeajuliste rasside hulka ei ole Kohandajaga ühtesulamise seisukohalt oluline. Kõik niisugused surelikud on omavahel sarnased, kuid need surelikud, kes pole võimelised Kohandajaga ühte sulama, kujutavad endast täiesti teistsugust ja märgatavalt muudetud tahteolendite klassi. Sellesse seeriasse kuuluvad paljud mittehingajad ning peale selle veel arvukaid teisi rühmi, kes tavaliselt Kohandajaga ühte ei sula.
40:5.13 (446.3) Nagu ka esimene seeria, tunneb iga selle rühma liige oma lihaliku elu ajal rõõmu ühe Kohandaja hoolekandest. Ajaliku elu ajal teevad Kohandajad nende heaks, kelle sisimas nad ajutiselt elavad, kõike seda, mida tehakse teistes maailmades, kus surelikel on ühtesulamisvõime. Sellesse teise seeriasse kuuluvates surelikes elavad sageli kogenematud Kohandajad, kuid kõrgemad inimtüübid on enamasti ühenduses meisterlike ja kogenud Järelevaatajatega.
40:5.14 (446.4) Loomset päritolu loodud-olendite tõusukavas tunnevad need olendid rõõmu samasugusest Jumala Poegade pühendunud teenistusest, nagu saab osaks Urantiatüüpi surelikele. Seeravite ja Kohandajate koostöö ühtesulamisvõimeta olenditega planeetidel on korraldatud sama täielikult kui ühtesulamisvõimega maailmades: saatuse kaitsjad tegelevad neil sfääridel hoolekandega samamoodi kui Urantial ning tegutsevad samamoodi ka surelike ellujäämise ajal, mil ellujääv hing sulab ühte Vaimuga.
40:5.15 (446.5) Kui te eluasemeilmades kohtute nende muudetud surelike liikidega, ei teki teil suhtlemisraskusi. Nad räägivad seal sama süsteemi keelt, kuid teistsugusel viisil. Vaimu ja isiksuse avaldumistes on need olendid identsed loodud-olenditega eluklassis, kuhu kuulute teiegi, erinedes vaid teatavate füüsiliste joonte ja selle poolest, et nad ei sula ühte Mõttekohandajatega.
40:5.16 (447.1) Ma ei oska öelda, miks seda liiki loodud-olendid ei saa kunagi Kõikse Isa Kohandajatega ühte sulada. Mõned meist kalduvad arvama: Elukandjate pingutustes moodustada ebatavalise keskkonnaga planeedil püsivalt eksisteerimisvõimelisi olendeid tekib vajadus teha intellektiga tahteolendite universaalses kavas nii radikaalseid muudatusi, et alalise liidu loomine Kohandajatega muutub neile olemuslikult võimatuks. Oleme sageli küsinud, kas see on kavatsuslik või mittekavatsuslik osa tõusukavast. Kuid vastust pole me leidnud.
40:5.17 (447.2) Kolmas seeria — surelikud, kes on võimelised Kohandajaga ühte sulama. Kõik Isaga ühtesulanud surelikud, nagu ka Urantia rassid, on loomse päritoluga. Nende hulka kuuluvad ühe-, kahe- ja kolmeajulised liigid, kes on võimelised Kohandajaga ühte sulama. Urantialased on vahepealne ehk kaheajuline liik ning nad on üheajulistest rühmadest paljuski inimlikult kõrgemal tasemel, kuid selgelt piiratud, võrreldes kolmeajuliste klassidega. Need kolm füüsilise aju liiki ei ole Kohandaja annetamisel, seeraviteenistuses ega üheski teises vaimuhoolekande faasis määravad. Kolme ajutüübi intellektuaalsed ja vaimsed erinevused iseloomustavad vaid indiviide, kes muus osas on vaimuannete ja vaimse potentsiaali poolest üsna sarnased, ning erinevused on suurimad ajalikus elus ja kalduvad iga järgmise eluasemeilma läbimise järel vähenema. Süsteemide keskustest liiguvad need kolm tüüpi edasi ühtemoodi ning nende Paradiisi saatused on lõppkokkuvõttes samad.
40:5.18 (447.3) Nummerdamata seeriad. Käesolevate jutustustega ei ole võimalik hõlmata kõiki arengumaailmade põnevaid variatsioone. Te teate, et iga kümnes maailm on detsimaal- ehk katseplaneet, kuid te ei tea midagi teistest muutujatest, mis lisavad oma märgi arengusfääride kulgemisse. Isegi ainult loodud elusolendite ilmutatud klasside vahelisi erinevusi on liiga palju, et neist rääkida, nii nagu ka erinevusi samasse rühma kuuluvate planeetide vahel, kuid käesolevas esituses selgitame tõusuteega seotud põhierinevusi. Ja tõusutee on aja ja ruumi surelike vaatlemisel alati kõige tähtsam tegur.
40:5.19 (447.4) Mis puutub surelike ellujäämise võimalustesse, siis tehkem siinkohal alatiseks selgeks: kõik hinged sureliku eksistentsi kõikvõimalikest faasidest jäävad ellu, kui nad avaldavad valmisolekut teha koostööd oma sisimas elava Kohandajaga ja ilmutavad soovi leida Jumalat ning saavutada jumalikku täiuslikkust, olgugi need soovid alles esimesed nõrgad virvendused primitiivsest arusaamisest, et on olemas „tõeline valgus, mis valgustab igat inimest, kes tuleb maailma”.
6. Jumala usupojad
40:6.1 (447.5) Surelikud rassid esindavad loodud intellekti isiksuste madalaimat klassi. Teile surelikele on osaks saanud jumalik armastus ja igaüks teist võib valida kindla aulise kogemuse saatuse, kuid te ei ole oma olemuselt veel jumalik klass: te olete läbinisti surelikud. Niipea, kui on toimunud ühtesulamine, loetakse teid tõusvateks poegadeks, kuid enne ellujääva sureliku hinge lõplikku sulandumist mõnesse igavese ja surematu vaimu liiki on aja ja ruumi surelike staatuseks olla usupojad.
40:6.2 (448.1) See, et nii madalad ja ainelised loodud-olendid nagu Urantia inimolendid on Jumala pojad, Kõigekõrgema usulapsed, on püha ja taevalik asjaolu. „Vaadake, missuguse armastuse Isa on meile andnud, et meid hüütakse Jumala poegadeks.” „Aga kõigile, kes teda vastu võtsid, andis ta meelevalla saada Jumala poegadeks.” Kuigi „ei ole veel saanud avalikuks, mis te tulevikus olete”, olete te praegu siiski „kõik usu kaudu Jumala lapsed”; „sest te ei ole saanud orjapõlve vaimu, et peaksite jälle kartma, vaid te olete saanud pojaksolemise vaimu, kelles te hüüate „meie Isa””. Vanaaja prohvet kõneles igavese Jumala nimel: „Neile annan ma oma majas koha ja parema nime kui pojad; neile annan ma igavese nime, mida ei saa ära võtta.” „Aga et te nüüd olete pojad, on Jumal läkitanud teie südamesse oma Poja vaimu.”
40:6.3 (448.2) Neid Jumala usupoegi, armu ja halastuse poegi, on kõigis surelikega asustatud arengumaailmades. Need surelikud olendid kuuluvad jumalikku perekonda, mistõttu neid nimetataksegi Jumala poegadeks. Urantia surelikel on õigus pidada end Jumala poegadeks, sest:
40:6.4 (448.3) 1. te olete vaimse tõotuse, usu pojad; te olete pojaseisuse vastu võtnud. Te usute oma pojaseisuse reaalsusesse ning seega saab teie pojasuhe Jumalaga igavesti reaalseks;
40:6.5 (448.4) 2. Jumala Looja-Poeg sai üheks teie seast; ta on tegelikult teie vanem vend; ja kui te saate vaimus tõeliselt lähedasteks vendadeks Kristusele, võidukale Miikaelile, siis peate olema vaimus ka selle teie ühise isa, kõikide olendite Kõikse Isa pojad;
40:6.6 (448.5) 3. te olete pojad, sest teie peale on valatud Poja vaim, see on annetatud vabalt ja kindlalt kõigile Urantia rassidele. See vaim tõmbab teid alati jumaliku Poja poole, kes on selle allikaks, ja Paradiisi-Isa poole, kes on selle jumaliku Poja allikas;
40:6.7 (448.6) 4. Kõikne Isa on oma jumalikul vabal tahtel andnud teile kui loodud-olenditele isiksuse. Teile on annetatud osa sellest vabal tahtel tegutsemise jumalikust spontaansusest, mida Jumal jagab kõigiga, kellest võivad saada tema pojad;
40:6.8 (448.7) 5. teie sisimas elab Kõikse Isa fragment ja selle kaudu olete te otseselt seotud kõigi Jumala Poegade jumaliku Isaga.
7. Isaga ühtesulanud surelikud
40:7.1 (448.8) Kohandajate lähetamine, nende elamine sureliku sisimas on tegelikult üks Jumal-Isa raskesti mõistetavaid saladusi. Need Kõikse Isa jumaliku olemuse fragmendid kannavad endas loodud-olendi surematuse võimalust. Kohandajad on surematud vaimud ja liit nendega annab ühtesulanud sureliku hingele igavese elu.
40:7.2 (448.9) Teie endi ellujäävate surelike rassid kuuluvad samuti sellesse tõusvate Jumala Poegade rühma. Te olete nüüd planeetidel elavad pojad, arenevad loodud-olendid, kes tekkisid Elukandjate istutatud elust ja keda on kujundanud teisse voolanud aadamlik elu, ent vaevalt olete te praegu tõusvad pojad. Aga te olete tõepoolest tõusupotentsiaaliga pojad — isegi aulisuse kõrgeimate tasemeteni ja jumalikkuseni jõudmise võimalustega — ning selle tõusva poja seisuse vaimse staatuse võite te omandada usu ja sisimas elava Kohandaja vaimsustamistegevuse kaudu, kui te teete sellega vabal tahtel koostööd. Kui te olete lõpuks ja igaveseks oma Kohandajaga ühte sulanud, kui teie kaks olete üheks saanud, nii nagu Kristus Miikaelis on saanud üheks Jumala Poeg ja Inimese Poeg, alles siis olete te tegelikult saanud Jumala tõusvateks poegadeks.
40:7.3 (449.1) Minu praeguseks ülesandeks ei ole kirjeldada sisimas elava Kohandaja hoolekannet katseplaneedil ja areneval planeedil: selle suure tõe avanemine kestab kogu teie elu. Kuid ma mainin siiski Kohandaja mõningaid funktsioone, et saaksin ammendavalt iseloomustada Kohandajaga ühtesulanud surelikke. Need inimese sisimas elavad Jumala fragmendid on teie olenditeklassiga koos alates teie füüsilise eksistentsi algusaegadest läbi kogu tõusutee Nebadonis ja Orvontonis ja edasi läbi Havona kuni Paradiisini välja. Pärast seda — igavesel avastusretkel — on seesama Kohandaja teiega üks ja osa teist.
40:7.4 (449.2) Need on surelikud, kellele Kõikne Isa andis käsu: „Teie olge täiuslikud, nii nagu mina olen täiuslik.” Isa on end teile annetanud, pannud teisse oma vaimu; seepärast nõuabki ta teilt lõplikku täiuslikkust. Lugu inimese tõusust surelikest ajasfääridest jumalike igavikumaailmadeni on põnev jutustus, kuid mulle pole ülesandeks tehtud sellest rääkida, see taevalik avastusretk peaks olema sureliku inimese ülimaks uurimistööks.
40:7.5 (449.3) Ühtesulamine Kõikse Isa fragmendiga on sama kui lõpuks Paradiisi-jõudmise jumalik kinnitamine ning need Kohandajaga ühtesulanud surelikud on ainus inimolendite klass, kes kõik läbivad Havona ringlused ja leiavad Paradiisis Jumala. Kohandajaga ühtesulanud sureliku ees on lahti kogu laiaulatuslik universumiteenistus. Kui väärikas saatus ja auline saavutus ootab ees igaüht teist! Kas te oskate täielikult hinnata seda, mis teie heaks on tehtud? Kas te saate aru, kui suurejoonelised on teie ees laialilaotuvad igavese saavutuse kõrgused? Need avanevad teie ees, kuigi te praegu kõnnite alles vaevaliselt mööda madalat eluteed läbi oma niinimetatud „pisarate oru”!
8. Pojaga ühtesulanud surelikud
40:8.1 (449.4) Kuigi tegelikult kõik ellujäänud surelikud sulavad oma Kohandajatega ühte mõnes eluasemeilmas või kohe pärast saabumist kõrgematele morontiasfääridele, vahel ühtesulamine siiski viibib ja mõned kogevad seda ellujäämise lõplikku tagatist alles siis, kui nad jõuavad universumi keskuse viimastesse haridusmaailmadesse. Mõnel neist lõpmatu elu surelikest kandidaatidest jääb identiteedi ühtesulamine oma truude Kohandajatega täiesti saavutamata.
40:8.2 (449.5) Need surelikud on tunnistatud kohut mõistvate võimude poolt ellujäämise vääriliseks ning isegi nende Kohandajad on Diviningtonist tagasi pöördudes nõustunud nende tõusuga eluasemeilmadesse. Need olendid on tõusnud läbi süsteemi, tähtkuju ja läbi Salvingtoni ringluse haridusmaailmade, neile on antud „seitsekümmend korda seitse” võimalust ühtesulamiseks, kuid nad pole ikkagi suutnud oma Kohandajatega üheks saada.
40:8.3 (449.6) Kui saab selgeks, et Isaga ühtesulamist takistab mingi sünkroniseerimisraskus, kutsutakse kokku Looja-Poja ellujäämiskohtunikud. Ja kui see Päevilt Vanade isikliku esindaja poolt sanktsioneeritud eeluurimiskohus otsustab lõpuks, et tõususurelikul ei ole ühtesulamise ebaõnnestumises mingit süüd, märgitakse otsus kohaliku universumi kroonikatesse ja edastatakse teade korrakohaselt ka Päevilt Vanadele. Seejärel pöördub sisimas elav Kohandaja otsekohe tagasi Diviningtoni Isikustatud Järelevaatajatelt kinnitust saama ja tema lahkudes sulatatakse morontiasurelik kohe ühte Looja-Poja vaimu individualiseeritud anniga.
40:8.4 (450.1) Peaaegu niisamuti nagu Nebadoni morontiasfäärid on ühised Vaimuga ühtesulanud surelikele, on Orvontoni teenistustes Pojaga ühtesulanud surelikud koos oma vendadega, kes on ühte sulanud Kohandajaga ja reisivad sissepoole kauge Paradiisisaare poole. Nad on teile tõelised vennad ja nendega koos viibimine valmistab teile superuniversumi koolitusmaailmade läbimise ajal palju rõõmu.
40:8.5 (450.2) Pojaga ühtesulanud surelikud ei ole arvukas rühm, neid on Orvontoni superuniversumis alla ühe miljoni. Nad on igas suhtes samasugused nagu nende Kohandajaga ühtesulanud kaaslased, välja arvatud see, et viimaste saatuseks on elada Paradiisis. Nad reisivad sageli superuniversumi lähetusega Paradiisi, kuid elavad seal harva alaliselt, sest nende klass on piiratud oma päritolu-superuniversumiga.
9. Vaimuga ühtesulanud surelikud
40:9.1 (450.3) Vaimuga ühtesulanud tõususurelikud ei ole Kolmanda Allika isiksused; nad kuuluvad Isa isiksuseringlusesse, kuid nad on ühte sulanud Kolmanda Allika ja Keskme meele-eelse vaimu individualisatsioonidega. Maise elu jooksul ei toimu niisugust Vaimuga ühtesulamist mitte kunagi. See toimub alles sureliku taasärkamisel eluasemeilmades, morontiaeksistentsis. Ühtesulamiskogemuses kattumist ei esine — loodud tahteolend sulab ühte kas Vaimuga, Pojaga või Isaga. Kohandaja ehk Isaga ühtesulanud olendid ei sula kunagi kokku ei Vaimu ega Pojaga.
40:9.2 (450.4) Asjaolu, et need surelikud loodud-olendite tüübid ei ole Kohandajaga ühtesulamise kandidaadid, ei takista Kohandajaid nende sisimas elamast ajal, mil nad elavad oma lihalikku elu. Kohandajad töötavad olendite meeles nende ainelise elu jooksul, kuid ei saa oma õpilastest hingedega kunagi igavesti üheks. Selle ajutise viibimise ajal moodustavad Kohandajad tegelikult sureliku olemuse vaimuteisiku — hinge — nii nagu nad teevad seda ka Kohandajaga ühtesulamiskandidaatides. Kuni sureliku surmani on Kohandajate töö täiesti sarnane nende tegevusega teie endi rassides, kuid sureliku surma järel lahkuvad Kohandajad igaveseks neist Vaimuga ühtesulamise kandidaatidest ja suunduvad otse Diviningtoni, kõigi jumalike Järelevaatajate keskusesse, ning ootavad seal uusi oma klassile antavaid lähetusi.
40:9.3 (450.5) Kui need magavad ellujääjad eluasemeilmades taasisikustatakse, asub lahkunud Kohandaja asemele Lõpmatu Vaimu esindajana kohalikus universumis oleva Jumaliku Hoolekandja vaimu individualisatsioon. See vaimu sissevool loob neist ellujäävatest loodud-olenditest Vaimuga ühtesulanud surelikud. Need olendid on igas mõttes teiega meelelt ja vaimult võrdsed: nad on tõepoolest teie kaasaegsed ning elavad koos teiega eluaseme- ja morontiasfääridel koos teie klassi ühtesulamiskandidaatidega ning nendega, kes sulavad hiljem ühte Pojaga.
40:9.4 (450.6) Vaimuga ühtesulanud surelikud erinevad oma tõusuteelistest vendadest siiski ühe omaduse poolest: surelike mälestused inimkogemustest nende ainelistes päritolumaailmades elavad üle lihaliku surma, sest sisimas elav Kohandaja on soetanud vaimset tähendust omavatest inimelu sündmustest vaimteisiku ehk koopia. Kuid Vaimuga ühtesulanud surelikel puudub mehhanism inimmälu säilitamiseks. Kohandaja koopiad mälust on täielikud ja puutumata, kuid need on saanud lahkunud Kohandajate kogemuslikuks omandiks ega ole enam kättesaadavad neile loodud-olenditele, kelle sisimas nad enne elasid ja kes ärkavad seetõttu morontiasfääride ülestõusmissaalides nagu äsjaloodud olendid, loodud-olendid, kes ei ole teadlikud oma varasemast eksistentsist.
40:9.5 (451.1) Neil kohaliku universumi lastel lastakse nende varasemad inimmälus olnud kogemused suures osas tagasi saada, neist jutustavad neile nende kaaslased seeravid ja keerubid ning nad saavad neid järele vaadata kroonikatest, mida kroonikutest inglid on nende sureliku elujärje kohta pidanud. Nad saavad seda teha vaieldamatu kindlusega seepärast, et ellujääv hing, kes pärineb kogemuslikult ainelisest ja surelikust elust, ei mäleta küll maiseid sündmusi, kuid tal on jäänud alles kogemusele tuginev võime need varem kogetud sündmused ära tunda.
40:9.6 (451.2) Kui Vaimuga ühtesulanud surelikule räägitakse tema varasema kogemuse sündmustest, mida ta ei mäleta, tekib selle ellujääja hinges (identiteedis) kohe kogemusele tuginev äratundmisreageering, mis annab jutustatud sündmusele emotsionaalse reaalsusevärvingu ja intellektuaalse tõelisuse. See kahene reageering ongi sureliku kogemusse kuuluva, aga mälust puuduva tahu taastamine, äratundmine ning kehtivaks tunnistamine.
40:9.7 (451.3) Ka Kohandajaga ühtesulamiskandidaatidel on ellujäänud sureliku ja tagasipöördunud Kohandaja ühiseks omandiks vaid vaimse väärtusega inimkogemused, mida seetõttu sureliku ellujäämise järel kohe ka mäletatakse. Kuid nende juhtumiste osas, millel vaimset tähtsust ei olnud, peavad ka Kohandajaga ühtesulajad tuginema ellujääva hinge äratundmisreageeringu võimele. Ja et mingil sündmusel võib olla ühe sureliku jaoks vaimne tähendus, kuid teise jaoks mitte, siis võib samalt planeedilt pärinevate üheaegsete tõusuteeliste rühm oma Kohandajate poolt mäletatavad sündmused kokku koondada ja taastada sel viisil kõik oma ühised kogemused, millel oli kellegi elus vaimset väärtust.
40:9.8 (451.4) Kuigi me saame neist mälu taastamise viisidest üsna hästi aru, ei saa me aru isiksuse äratundmise tehnikast. Kunagised kaaslased reageerivad üksteisele mälu toimimisest üsna sõltumatult, ehkki niisuguseks vastastikuseks täielikuks äratundmiseks on vaja mälu ja selle taastamisviise.
40:9.9 (451.5) Vaimuga ühtesulanud ellujääja saab oma lihalikust elust palju teada ka siis, kui ta taaskülastab päritolumaailma pärast oma eluaegse usulise elukorralduse lõppemist planeedil. Neile Vaimuga ühtesulanud lastele antakse võimalus uurida oma inimlikku elujärku sellepärast, et nende teenistus piirdub üldiselt vaid kohaliku universumiga. Neil ei ole teie kõrget ja ülevat saatust Paradiisi Lõplikkuse Korpuses. Nende ridadesse, kes ootavad Jumaluse igavest avastusretke, võetakse üksnes Kohandajaga ühtesulanud surelikke või teisi eriliselt hõlmatud tõusuolendeid. Vaimuga ühtesulanud surelikud on kohalike universumite alalised elanikud, nad võivad Paradiisi saatuse poole püüelda, kuid ei saa kindlad olla selle saavutamises. Nende universumikoduks Nebadonis on Salvingtoni ümbritsevate maailmade kaheksas rühm, saatuse-taevas, mis on olemuselt ja asukohalt üsna sarnane Urantia traditsioonilistes nägemustes esineva taevaga.
10. Tõusutee saatused
40:10.1 (452.1) Vaimuga ühtesulanud surelikud tegutsevad üldiselt kohaliku universumi piires, Pojaga ühtesulanud ellujääjad tegutsevad superuniversumi piires, Kohandajaga ühtesulanud surelikele on ette nähtud läbida universumite universum. Surelikega ühtesulanud vaimud tõusevad alati oma päritolutasemele, need vaimudest olemusvormid pöörduvad alati tagasi oma esialgsele sfäärile.
40:10.2 (452.2) Vaimuga ühtesulanud surelikud kuuluvad kohalikku universumisse; nad ei tõuse tavaliselt oma päritoluala piiridest kaugemale, väljapoole neid täitva vaimu ruumipiire. Pojaga ühtesulanud tõusuteelised tõusevad samuti vaimu annetumise allikani, sest nii nagu Looja-Poja Tõe Vaim on koondunud tema kaaslasesse Jumalikku Hoolekandjasse, nii on ka tema „ühtesulanud vaim” teostunud kõrgemate universumite Peegeldusvaimudes. Niisugust Seitsmekordse Jumala kohaliku universumi ja superuniversumi tasandite vahelist vaimusuhet on ehk raske selgitada, kuid mitte eristada, sest see ilmneb eksimatult neis Peegeldusvaimude lastes — Loojate-Poegade sekonavidest Häältes. Paradiisis asuvast Isast pärinev Mõttekohandaja ei peatu enne, kui surelik poeg seisab silmitsi igavese Jumalaga.
40:10.3 (452.3) Võib näida, et selle ühinemisviisi saladuslik muutuja, mille tõttu surelik olend ei sula või ei saagi igaveseks ühte sulada sisimas elava Mõttekohandajaga, toob tõusuplaanis esile mingi vea. Pojaga ja Vaimuga ühtesulamine meenutab pealtnäha hüvitust Paradiisi-jõudmise kava mingi seletamatu ebaõnnestumise eest. Kuid kõik need järeldused on ekslikud: meile õpetatakse, et kõik need juhtumid tekivad vastavalt Universumi Ülimate Valitsejate poolt kehtestatud seadustele.
40:10.4 (452.4) Me oleme seda probleemi analüüsinud ja jõudnud kõigutamatule järeldusele, et Paradiisi määramine kõigi surelike saatuseks oleks aegruumi universumite suhtes ebaõiglane, sest Loojate-Poegade ja Päevilt Vanade kohtud sõltuksid siis täielikult nende teenistusest, kes on teel kõrgematesse maailmadesse. Ja näib olevat üsna kohane, et nii kohalikud kui ka superuniversumite valitsused oleksid varustatud tõusuteelistest kodanike alalise rühmaga, et nende haldusfunktsioone rikastaksid teatavate auliste surelike rühmade pingutused, kellel on alaline staatus ning kes on abandonterite ja susatiate arengulised täiendused. On päris selge, et praegune tõusuplaan varustab aegruumi haldajaid tõhusalt just niisuguste tõusuolendite rühmadega. Ja me oleme korduvalt imestanud: kas see kõik kuulub kavatsuslikult Tervikuniversumi Arhitektide igati tarkadesse kavadesse, mis on mõeldud Loojate-Poegade ja Päevilt Vanade varustamiseks alalise tõusuteelistest elanikkonnaga, arengu tulemusel kujunenud kodanikeklassidega, kes muutuvad universumi eelolevatel ajastutel nende maailmade asjades üha kompetentsemaks?
40:10.5 (452.5) Surelike saatuste niisugused erinevused ei tõenda mingil viisil, et üks oleks teisest tingimata olulisem või vähetähtsam, vaid lihtsalt seda, et need on erinevad. Kohandajaga ühtesulanud tõusuteeliste ees on tõesti avatud suurejoonelised ja aulised elujärgud lõpetanutena igaveses tulevikus, kuid see ei tähenda, et neid nende tõusuteelistest vendadele eelistataks. Surelike ellujäämise jumaliku kava valikulises toimimises pole mingeid favoriite, miski pole meelevaldne.
40:10.6 (453.1) Et Kohandajaga ühtesulanud surelikele on antud selgelt kõige avaramad teenistusvõimalused, välistab selle eesmärgi saavutamine nende jaoks automaatselt võimaluse osaleda mõne universumi või superuniversumi ajastuid vältavas heitluses, alates varasematest ja ebastabiilsematest ajajärkudest kuni hilisemate stabiilsemate suhtelise täiuslikkuse aegadeni. Lõpetanutele saab osaks imeline ja ulatuslik kogemus ajutisest teenistusest suuruniversumi kõigis seitsmes segmendis, kuid tavaliselt ei õpi nad nii lähedalt tundma ühtki üksikuniversumit, kui seda juba nüüdki on teinud Vaimuga ühtesulanud veteranid Nebadoni Täielikkuse Korpusest. Neil indiviididel on võimalus oma silmaga jälgida planeediajastute tõusvat ahelat sedamööda, kuidas need ajastud üksteise järel õitsengu saavutavad kõigis kümnes miljonis asustatud maailmas. Ja nende kohalike universumite kodanike ustaval teenimisel ületab iga järgmine kogemus eelmise, kuni aja jooksul küpseb see kõrge kvaliteediga tarkus, mille annab koondunud kogemus — usaldusväärne tarkus —, ning see on iseenesest iga kohaliku universumi stabiliseerumise eluliselt tähtis tegur.
40:10.7 (453.2) Samamoodi, nagu on Vaimuga ühtesulajatega, nii on ka nende Pojaga ühtesulanud surelikega, kes on saavutanud Uversa elaniku staatuse. Mõned neist olenditest pärinevad Orvontoni varaseimatest ajajärkudest ning esindavad aeglaselt kogunevat ja mõistmist süvendavat tarkust, andes oma teenistusega üha suurema panuse seitsmenda superuniversumi heaolusse ja lõplikku stabiliseerumisse.
40:10.8 (453.3) Me ei tea, mis on nende kohalike ja superuniversumite alaliste klasside lõplik saatus, kuid on üsna võimalik, et kui Paradiisi lõpetanud rajavad jumalikkuse piiride avardumise teeradasid väliskosmose esimese taseme planeedisüsteemides, siis nende Poja ja Vaimuga ühtesulanud vennad tõusuteeliste arenguheitluse ajast annavad märgatava panuse täiustunud superuniversumite kogemusliku tasakaalu alalhoidmisse, olles valmis tervitama Paradiisi saabuvate palverändurite hulki, kes võivad tol kaugel ajal hakata kui tohutu vaimu otsiv jõgi läbi Orvontoni ja selle kaasloodute sisse voolama väliskosmose praegu kaardistamata ja asustamata galaktikatest.
40:10.9 (453.4) Enamik Vaimuga ühtesulajatest teenib küll alaliselt kohalike universumite kodanikena, kuid mitte kõik. Kui nende universumi hoolekande mõni faas peaks nõudma nende isiklikku kohalolekut superuniversumis, sooritatakse neis kodanikes niisugused muundamised, mis võimaldavad neil tõusta kõrgemasse universumisse. Ja kui saabuvad Taevased Valvurid korraldusega esitleda neid Vaimuga ühtesulanud surelikke Päevilt Vanade kohtutes, siis nad sinna ka tõusevad ega pöördu enam kunagi tagasi. Neist saavad superuniversumi hoolealused ning nad teenivad Taevaste Valvurite abilistena ja alaliselt, välja arvatud need vähesed, kes omakorda kutsutakse teenima Paradiisi ja Havonasse.
40:10.10 (453.5) Nagu nende Vaimuga ühtesulanud vennad, ei läbi ka Pojaga ühtesulajad Havonat ega jõua Paradiisi enne, kui nad on läbi teinud teatavad teisendavad muutused. Neid muudatusi on teatavates Pojaga ühtesulanud ellujääjates põhjendatult sooritatud ning neid olendeid kohtab ikka ja jälle keskse universumi seitsmel ringlusel. Seega on nii, et tegelikult jõuab Paradiisi ka teatav arv nii Pojaga kui ka Vaimuga ühtesulanud surelikke ning nad saavutavad eesmärgi, mis on mitmeski mõttes võrdne sellega, mis ootab ees Isaga ühtesulanud surelikke.
40:10.11 (453.6) Isaga ühtesulanud surelikud on potentsiaalsed lõpetanud: nende saatuseks on Kõikne Isa ja temani nad ka jõuavad, kuid praeguse universumiajastu jooksul lõpetanud sellise saatuseni veel ei jõua. Nad jäävad lõpuleviimata loodud-olenditeks — kuuenda astme vaimudeks — ega osale seega aktiivselt valguse ja elu staatuse eelsetes arengumaailmades.
40:10.12 (454.1) Kui surelikku lõpetanut hõlmatakse Kolmsusega — temast saab mõni Kolmsustatud Poeg, näiteks Vägev Sõnumitooja —, siis on see lõpetanu saavutanud vähemalt oma praeguse universumiajastu saatuse. Vägevad Sõnumitoojad ja nende kaaslased ei ole ehk seitsmenda astme vaimud selle sõna täpses tähenduses, kuid Kolmsusega hõlmatus annab neile lisaks muule ka kõik selle, mille lõpetanu saavutab kunagi seitsmenda astme vaimuna. Kui Vaimuga või Pojaga ühtesulanud surelikud on kolmsustatud, läbivad nad Paradiisi kogemuse koos Kohandajaga ühtesulanud tõusuteelistega, kellega nad on siis kõigis superuniversumi haldamist puudutavates küsimustes identsed. Need Väljavalitud või Saavutuse Kolmsustatud Pojad on vähemalt praeguseks lõpuleviidud loodud-olendid, erinevalt lõpetanutest, kes on praegu veel lõpuleviimata loodud-olendid.
40:10.13 (454.2) Seega võib analüüsi tulemusena öelda, et pojaseisuse tõusvate klasside saatuste võrdlemiseks oleks vaevalt kohane kasutada sõnu „oluline” või „vähetähtis”. Kõigil neil Jumala poegadel on ühine isa, Jumal, ja Jumal armastab kõiki oma loodud-olenditest poegi ühtviisi: ta ei pea rohkem lugu tõusutee saatustest kui loodud-olenditest, kes neid saatusi võiksid saavutada. Isa armastab kõiki oma poegi ning see armastus on tõeline, püha, jumalik, piiritu, igavene ja ainulaadne — sellele pojale ja tollele pojale individuaalselt, isiklikult ja ainuliselt talle osaks saanud armastus. Ja niisugune armastus varjutab täielikult kõik muud asjaolud. Pojaksolek on loodud-olendi ülim suhe Loojaga.
40:10.14 (454.3) Teie kui surelikud saate nüüd ära tunda oma koha jumalikus poegade peres ja hakata tunnetama kohust kasutada ära eeliseid, mida nii ohtralt pakutakse surelike ellujäämise Paradiisi-kavas ja selle kava kaudu. Seda kava on annetunud Poja elukogemus nii palju kõrgendanud ja valgustanud. Kindlustamaks seda, et te lõplikult saavutate jumaliku täiuse Paradiisi-eesmärgi, on teie käsutusse antud kõik vahendid ja kogu vägi.
40:10.15 (454.4) [Esitanud Salvingtoni Gabrieli kaaskonda ajutiselt kinnistatud Vägev Sõnumitooja.]


text:
Koolieelsete munitsipaallasteasutuste põhimääruste muutmine – Riigi Teataja
Koolieelsete munitsipaallasteasutuste põhimääruste muutmine
RT IV, 11.10.2017, 12
Vastu võetud 04.10.2017 nr 31
§ 1. Tallinna Linnavalitsuse 22. mai 2013 määruse nr 44 „Tallinna Endla Lasteaia põhimäärus" paragrahv 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 6. Struktuur
Lasteasutuses on lasteaia- ja liitrühmad.".
§ 2. Tallinna Linnavalitsuse 12. juuni 2013 määruse nr 84 „Tallinna Asunduse Lasteaia põhimäärus" paragrahv 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „§ 6. Struktuur Lasteasutuses on sõime-, lasteaia- ja liitrühmad ning sobitusrühmad.".
§ 3. Tallinna Linnavalitsuse 12. juuni 2013 määruse nr 97 „Tallinna Priisle Lasteaia põhimäärus" paragrahv 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „§ 6. Struktuur Lasteasutuses on sõime-, lasteaia- ja liitrühmad.".
§ 4. Tallinna Linnavalitsuse 12. juuni 2013 määruse nr 103 „Tallinna Ülemiste Lasteaia põhimäärus" paragrahv 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „§ 6. Struktuur Lasteasutuses on sõime-, lasteaia- ja liitrühmad ning erirühmad.".
§ 5. Tallinna Linnavalitsuse 21. augusti 2013 määruse nr 125 „Tallinna Lasteaia Rabarüblik põhimäärus" paragrahv 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „§ 6. Struktuur Lasteasutuses on sõime-, lasteaia- ja liitrühmad.".
§ 6. Tallinna Linnavalitsuse 28. augusti 2013 määruse nr 126 „Tallinna Lasteaia Sinilind põhimäärus " paragrahv 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: „§ 6. Struktuur Lasteasutuses on sõime-, lasteaia- ja liitrühmad.".
§ 7. Tallinna Linnavalitsuse 28. augusti 2013 määruse nr 127 „Tallinna Lasteaia Kikas põhimäärus" paragrahv 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Lasteasutuses on sõime-, lasteaia- ja liitrühmad.".

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


Riigieelarve seaduse, raamatupidamise seaduse, riigikontrolli seaduse, valla- ja linnaeelarve seaduse, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse ja erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Riigieelarve seaduse, raamatupidamise seaduse, riigikontrolli seaduse, valla- ja linnaeelarve seaduse, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse ja erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 23. detsembri 2003. a otsusega nr 507
I. Riigieelarve seaduses (RT I 1999, 55, 584; 2002, 67, 405; 2003, 13, 69; 24, 148) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 8:
1) lõiked 2 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kindlaksmääratud kuluna määratud kulusummat ei ole lubatud ületada, kuid sellest summast võib kuni 3 protsenti käsitada ülekantava kuluna.»
« (4) Ülekantavat kulu võib üle kanda järgmisesse eelarveaastasse, kuid seda ei või ületada. Ülekantav kulu on kulu, mis kuulub väljamaksmisele välisabilepingu alusel, mis on ülekantav käesoleva seaduse alusel või mille ülekantavus on sätestatud riigieelarves.»;
« (41) Käesoleva paragrahvi lõigete 2 ja 4 alusel järgmisesse eelarveaastasse ülekantavaid kulusummasid võib kasutada samaks otstarbeks ja üksnes järgmise eelarveaasta jooksul. Nende summade ülekandmine toimub rahandusministri kehtestatud korras.»
1) lõige 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Kui kohaliku omavalitsuse üksusel on riigi ees täitmata rahalisi kohustusi, on Vabariigi Valitsusel õigus jätta talle eelarvete tasandusfondist selle summa ulatuses väljamakse tegemata. Riik loobub välja maksmata jääva summa ulatuses nõudest kohaliku omavalitsusüksuse vastu.»;
« (6) Vabariigi Valitsus kehtestab igaks eelarveaastaks riigieelarves eelarvete tasandusfondi määratud vahendite kohaliku omavalitsuse üksustele ülekandmise jaotuse kvartalite või kuude lõikes.
(7) Rahandusministri nõusolekul võib kohaliku omavalitsuse üksuse põhjendatud taotluse alusel käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud tasandusfondi eraldisi üle kanda ka avansiliselt eelarveaasta eelseisvate perioodide arvel.»
« (1) Ministeeriumi valitsemisala eelarve projekti lähtealused on eelarvestrateegia, strateegilised arengukavad, ministeeriumi ja tema valitsemisala riigiasutuste puhul käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tegevuskavad ning investeeringute kavad. Ministeeriumi valitsemisala eelarve projekti koostab vastav ministeerium.
(3) Ministeerium esitab koos eelarveprojektiga enda ja oma valitsemisala riigiasutuste tegevuskavad järgmise eelarveaasta kohta, lähtudes eelarvestrateegiast ning strateegilistest arengukavadest. Strateegiliste arengukavade elluviimine toimub iga-aastaste tegevuskavade alusel.»;
2) lõiked 5 ja 6 tunnistatakse kehtetuks;
« (7) Ministeeriumi valitsemisala eelarve projekti koostamise tingimused ja projekti vormid, investeeringute kava koostamise korra ja selle vormid, tegevuskava vormid ning eelarve projekti esitamise tähtaja kehtestab iga eelarveaasta kohta rahandusminister.»
§ 4. Paragrahvi 12 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Eelarve projekti, selle kulude põhjendatuse ja otstarbekuse üle peetakse Rahandusministeeriumi ja vastava ministeeriumi või põhiseadusliku institutsiooni esindajate vahel läbirääkimisi.»
§ 5. Paragrahvi 16 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Koos riigieelarve eelnõuga esitatakse Riigikogule ülevaade riigi majanduse olukorrast ja Vabariigi Valitsuse põhieesmärkidest ning riigieelarve eelnõu seletuskiri.»
§ 6. Paragrahvi 22 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kulude rahastamisel lähtub Rahandusministeerium tulude eeldatavast laekumisest kuude lõikes ning riigieelarve kassareservi seisust.»
§ 7. Paragrahvi 23 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Riigieelarve tulude, mille laekumise kord ei ole seadusega või selle alusel reguleeritud, riigieelarvesse kandmise korra kehtestab rahandusminister.»
§ 8. Paragrahvid 27 ja 28 tunnistatakse kehtetuks.
§ 9. Paragrahvi 29 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Riigiasutusel on õigus eelarves ettenähtud assigneeringuid kasutada ainult sama eelarveaasta jooksul, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 8 sätestatud ülekantavad kulud.
(3) Riigiasutusel on keelatud võtta laenu, kasutada kapitalirenti ning võtta muid selliseid kohustusi. Samuti on keelatud anda tagatisi ja laene, teha annetusi, osta aktsiaid, osasid ja muid osalusi ning omandada muud finantsvara, kui käesolevas seaduses või riigieelarves ei ole ette nähtud teisiti.»
§ 10. Paragrahvi 30 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud eraldised on sihtotstarbelised. Sihtotstarbeliselt kasutamata jäänud summad tagastatakse viivitamatult reservi. Arvestust Vabariigi Valitsuse reservi kasutamise kohta peab Rahandusministeerium.»
« § 31. Lepingute sõlmimine järgmiste aastate eelarvete arvel
(2) Lepingute sõlmimise esemete ostmiseks või teenuste, sealhulgas ehitustööde tellimiseks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud määra ületamisel annab loa rahandusministri ettepanekul Vabariigi Valitsus, kui riigieelarves ei ole ette nähtud teisiti.»
§ 12. Paragrahvi 32 lõiked 2–4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Riigieelarve kassalist teenindamist ja riigi rahavoogude juhtimist teostab Rahandusministeerium.
(4) Rahandusministeerium paigutab riigi raha ja teeb sellega ning selle arvel soetatud väärtpaberite ning muu finantsvaraga tehinguid ja juhib selle tegevusega seonduvaid finantsriske. Rahandusministeeriumile ei kohaldata riigieelarve kassalisel teenindamisel käesoleva seaduse § 29 lõikes 3 nimetatud piiranguid, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Vabariigi Valitsus kehtestab riigi raha, väärtpaberite ning muu finantsvara paigutamise ning sellega seonduvate finantsriskide juhtimise põhimõtted ja üldised piirangud. Rahandusministril on õigus kehtestada täiendavaid piiranguid ning riskide hindamise põhimõtteid.»
§ 13. Seaduse 5. peatüki pealkirjast jäetakse välja sõnad «kassatagavara ja».
§ 14. Paragrahv 36 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 36. Riigieelarve kassareserv
(3) Rahandusministeeriumil on õigus kasutada kassareservi käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 2 ja 4 märgitud otstarbel. Kassareservist väljamaksete tegemise käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1 ja 3 sätestatud otstarbel otsustab Vabariigi Valitsus või Vabariigi Valitsuse volitusel rahandusminister.»
§ 15. Paragrahv 361 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 361. Välisabi sildfinantseerimine
(3) Kui välisabi saajaks, kelle eest riik on välisabi tagastanud või tasunud intressi või viivise, on täidesaatva riigivõimu asutus, võidakse Vabariigi Valitsuse korraldusel hüvitamisele kuuluvad summad kinni pidada vastava väljamakse tegemise eest vastutava täidesaatva riigivõimu asutuse eelarvelistest vahenditest.»
§ 16. Paragrahvi 371:
« 1) eelarveaasta lõpuks riigieelarve kulusid ületav tulude summa, mille sihtotstarve ei ole järgmise aasta riigieelarvega või muu seadusega määratud ning millest on maha arvatud käesoleva seaduse § 8 lõigete 2 ja 4 alusel järgmisesse eelarveaastasse ülekantavad kulud;»;
« (3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud summa kantakse stabiliseerimisreservi rahandusministri käskkirja alusel hiljemalt Riigikogu poolt riigi majandusaasta koondaruande kinnitamise otsuse jõustumisele järgneva kuu viiendaks kuupäevaks.»
§ 17. Paragrahvi 372 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Vabariigi Valitsus kehtestab valuuta-, krediidi-, likviidsusriskide ja vajaduse korral muude stabiliseerimisreservi haldamisega seonduvate finantsriskide juhtimise põhimõtted ja üldised piirangud. Rahandusministril on õigus kehtestada täiendavaid piiranguid ning riskide hindamise põhimõtteid.»
§ 18. Paragrahvi 3711 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks.
§ 19. Seaduse 6. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«LAENUD JA GARANTIID».
§ 20. Paragrahvi 38 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Riigieelarvelised laenud on riigieelarve kulude ja finantseerimistehingute rahastamiseks võetav eelarvelaen ja kassalaen.»
§ 21. Paragrahvi 39 lõiked 1 ja 5 tunnistatakse kehtetuks ning lõiked 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Eelarvelaenu suurim lubatud jääk määratakse riigieelarvega.
(3) Eelarvelaenu vajaduse ja võtmise tingimused otsustab rahandusministri ettepanekul Vabariigi Valitsus, lähtudes käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud piirmäärast ning olemasolevate laenude refinantseerimis- ja restruktureerimisvajadusest. Laenulepingu, samuti võlakirjade emiteerimisega seotud lepingud sõlmib ja nende lepingute täitmist korraldab rahandusminister.»
§ 22. Paragrahvi 40 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kassalaenu suurim lubatud jääk määratakse riigieelarvega.»
§ 23. Paragrahvi 401:
« (1) Vabariigi Valitsus võib anda laenu avalike ülesannete täitmiseks. Nimetatud laenude suurim lubatud jääk määratakse riigieelarvega. Laenu võib anda krediidilepingu või laenulepingu (edaspidi laenuleping) sõlmimise teel. Laenulepingu sõlmimist ja täitmist korraldab Rahandusministeerium.»;
2) täiendatakse lõigetega 11 ja 3 järgmises sõnastuses:
« (11) Laenusaaja on kohustatud Rahandusministeeriumi nõudmisel laenu tagama pangagarantii või hüpoteegiga. Tagatise nõudmisel lähtutakse tagatava nõude ja võimaliku sundtäitmise kulude suurusest. Isikuga, kellel seadusest tulenevalt puudub õigus oma kohustusi tagada, sõlmib Rahandusministeerium notariaalselt tõestatud kokkuleppe, mille kohaselt võlgnik on pärast kohustuse sissenõutavaks muutumist kohustatud alluma kohesele sundtäitmisele. Lepingu sõlmimise ja tagatise seadmisega seotud kulud tasub laenusaaja.»
« (3) Kui laenusaaja rikub laenulepingu tingimusi või ei kasuta laenu sihipäraselt, ütleb rahandusminister lepingu eeltoodud põhjustel üles ning nõuab laenusaajalt sisse kogu laenusumma koos kogunenud intressi ja muude lepingust tulenevate summadega.»
§ 24. Seadust täiendatakse §-ga 402 järgmises sõnastuses:
« § 402. Riigigarantii
(2) Riigigarantiile kohaldatakse võlaõigusseaduses (RT I 2001, 81, 487; 2002, 60, 374) käenduse kohta sätestatut, arvestades käesolevas või muus riigi poolt tagatiste andmist reguleerivas seaduses sätestatud erisusi.
(9) Kui riigigarantii saaja ei suuda täita endale laenulepinguga võetud kohustusi, on Vabariigi Valitsusel õigus esitada Riigikogule taotlus lugeda garantiikohustus väljamaksmata summade osas lõpetatuks. Riigikogu otsusest tuleb koheselt informeerida riigigarantii saajat, kusjuures riigigarantii loetakse lõppenuks alates Riigikogu otsuse jõustumise hetkest.»
§ 25. Seadust täiendatakse §-ga 403 järgmises sõnastuses:
« § 403. Erandid piirangutele
Käesolevas peatükis sätestatud riigieelarveliste laenude võtmise, laenu andmise ning riigigarantiide andmise piiranguid ei kohaldata sõjaseisukorra ajal.»
§ 26. Seaduse 8. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«RIIGI MAJANDUSAASTA ARUANDLUS».
§ 27. Paragrahvid 45–48 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 45. Riigi majandusaasta aruanded ja nende auditeerimine
(1) Riigi majandusaasta aruanded on riigiraamatupidamiskohustuslaste majandusaasta aruanded ja riigi majandusaasta koondaruanne, mille koostab Rahandusministeerium. Aruanded koostatakse vastavalt raamatupidamise seadusele (RT I 2002, 102, 600).
(2) Riigieelarve täitmise aruanne on vastavalt raamatupidamise seaduse § 38 lõikes 1 sätestatule riigi majandusaasta koondaruandesse kuuluva riigi raamatupidamise aastaaruande osa.
(3) Riigi majandusaasta aruande auditi ja põhiseaduslike institutsioonide majandusaasta aruannete auditi viib läbi Riigikontroll. Ministeeriumi ja maavalitsuse majandusaasta aruande auditi viib läbi vastava riigiraamatupidamiskohustuslase siseauditi eest vastutav isik, kes annab hinnangu riigiraamatupidamiskohustuslase majandusaasta aruande õigsuse ja tehingute seaduslikkuse kohta. Riigikontroll võib riigi majandusaasta aruande auditi käigus toetuda riigiraamatupidamiskohustuslase siseauditi eest vastutava isiku hinnangule riigiraamatupidamiskohustuslase majandusaasta aruande õigsuse ja tehingute seaduslikkuse kohta.
(4) Riigikontrolli majandusaasta aruande audiitorkontrolli viib läbi Riigikogu poolt vastavalt riigikontrolli seadusele (RT I 2002, 21, 117; 57, 356; 2003, 21, 121) määratud audiitor.
§ 46. Riigiraamatupidamiskohustuslase majandusaasta aruanne
(1) Riigiraamatupidamiskohustuslase majandusaasta aruanne koosneb vastavalt raamatupidamise seaduse § 14 lõikele 1 riigiraamatupidamiskohustuslase raamatupidamise aastaaruandest ja tegevusaruandest.
(2) Riigiraamatupidamiskohustuslase raamatupidamise aastaaruanne sisaldab vastavalt raamatupidamise seaduse § 38 lõikele 2 täiendava aruandena riigieelarve täitmise aruannet vastava valitsemisala ulatuses.
(3) Riigiraamatupidamiskohustuslase tegevusaruanne sisaldab lisaks raamatupidamise seaduse §-des 24 ja 31 sätestatule:
1) ülevaadet käesoleva seaduse alusel koostatud tegevuskavade täitmise aruandest, milles esitatakse selgitused kavandatud tulemuste saavutamise kohta või nende saavutamata jäämise korral selle põhjuste kohta, samuti informatsioon nimetatud tegevuste seostest strateegiliste eesmärkide saavutamisega ning pakutavate avalike teenuste kvaliteedi parandamiseks ja organisatsiooni arendamiseks aruandeaastal rakendatud meetmete ning nende tulemuslikkuse kohta;
2) asutuse juhi hinnangut sisekontrollisüsteemi kohta ja ülevaadet riigiraamatupidamiskohustuslase tegevusest siseauditi korraldamisel;
3) ülevaadet riigiraamatupidamiskohustuslase valitsemisalas või valitseva mõju all olevate äriühingute, avalik-õiguslike juriidiliste isikute, sihtasutuste, mittetulundusühingute ja muude isikute juhtimisest, neisse investeeritud ressurssidest ja nende tegevuse tulemuslikkusest.
(4) Riigiraamatupidamiskohustuslase aruandele lisatav tegevjuhtkonna deklaratsioon ei pea sisaldama raamatupidamise seaduse § 23 lõike 1 punktis 3 ettenähtud kinnitust.
(5) Riigiraamatupidamiskohustuslasele ei kohaldata raamatupidamise seaduse § 31 lõike 2 punkides 4–7 toodud nõudeid.
(1) Riigiraamatupidamiskohustuslane, välja arvatud põhiseaduslik institutsioon, koostab majandusaasta aruande projekti ja esitab selle Rahandusministeeriumile hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 15. märtsiks. Põhiseaduslik institutsioon koostab majandusaasta aruande projekti ja esitab selle Riigikontrollile ja Rahandusministeeriumile hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 15. veebruariks. Riigikontrollile ja Rahandusministeeriumile esitatud aruande projekt avalikustatakse riigiraamatupidamiskohustuslase veebilehel.
(2) Riigikontroll koostab põhiseadusliku institutsiooni majandusaasta aruande kohta oma kontrolliaruande, mille sisuks on hinnang aruande õigsuse ning tehingute seaduslikkuse kohta (edaspidi hinnang ) hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 31. maiks. Auditi käigus võib riigiraamatupidamiskohustuslane teha aruandesse parandusi ja täiendusi. Riigiraamatupidamiskohustuslase (välja arvatud põhiseaduslik institutsioon) siseauditi eest vastutav isik annab hinnangu aruande õigsuse ning tehingute seaduslikkuse kohta (edaspidi hinnang ) hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 31. maiks.
(3) Auditeeritud majandusaasta aruande koos selle kohta koostatud Riigikontrolli kontrolliaruandega põhiseaduslike institutsioonide puhul ja riigiraamatupidamiskohustuslase siseauditi eest vastutava isiku hinnanguga ülejäänud riigiraamatupidamiskohustuslaste puhul esitab riigiraamatupidamiskohustuslane seitsme tööpäeva jooksul, arvates Riigikontrolli kontrolliaruande või riigiraamatupidamiskohustuslase siseauditi eest vastutava isiku hinnangu saamisest, Rahandusministeeriumile ja avalikustab need oma veebilehel. Minister ja riigisekretär esitavad nimetatud aruande koos riigiraamatupidamiskohustuslase siseauditi eest vastutava isiku hinnanguga samaaegselt ka Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks. Maavanem esitab nimetatud dokumendid Vabariigi Valitsusele rahandusministri kaudu.
(4) Vabariigi Valitsus otsustab ministeeriumi, Riigikantselei ja maavalitsuse majandusaasta aruande kinnitamise hiljemalt majandusaastale järgneva aasta 31. juuliks. Majandusaasta aruande põhjal nende tegevuses puuduste ilmnemisel otsustab Vabariigi Valitsus asjakohaste meetmete rakendamise.
(1) Rahandusministeerium koostab riigiraamatupidamiskohustuslaste majandusaasta aruannete ja nende audiitorkontrolli tulemuste, samuti riigi valitseva mõju all olevatelt raamatupidamiskohustuslastelt laekuva ning muu aruandluse alusel riigi majandusaasta koondaruande projekti, mis koosneb:
1) riigi konsolideerimata raamatupidamise aruandest;
2) riigi konsolideeritud raamatupidamise aruandest;
3) täiendavast informatsioonist kohalike omavalitsuste kohta ning riigi ja kohalike omavalitsuste kohta konsolideerituna.
(4) Rahandusministeerium esitab majandusaasta koondaruande projekti Riigikontrollile hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 30. juuniks. Riigikontrollile esitatud aruande projekt avalikustatakse Rahandusministeeriumi veebilehel.
(5) Riigikontroll koostab riigi majandusaasta koondaruande kohta oma kontrolliaruande, mille sisuks on hinnang koondaruande õigsuse ja tehingute seaduslikkuse kohta, hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 31. augustiks. Auditi käigus võib Rahandusministeerium teha aruandesse parandusi ja täiendusi.
(6) Riigi auditeeritud majandusaasta koondaruande koos selle kohta koostatud Riigikontrolli kontrolliaruandega esitab Rahandusministeerium Vabariigi Valitsusele heakskiitmiseks seitsme tööpäeva jooksul, arvates Riigikontrolli kontrolliaruande saamisest, ja avalikustab need oma veebilehel. Vabariigi Valitsus esitab heakskiidetud majandusaasta koondaruande Riigikogule kinnitamiseks. Aruandele lisatakse Riigikontrolli kontrolliaruanne.»
II. Raamatupidamise seaduses (RT I 2002, 102, 600) tehakse järgmised muudatused:
§ 28. Paragrahvi 18 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Raamatupidamiskohustuslane, kes koostab oma raamatupidamise aastaaruandeid vastavalt Eesti heale raamatupidamistavale, peab oma raamatupidamise aastaaruandes jätkuvalt kasutama käesoleva seaduse lisas 1 toodud bilansiskeemi ja ühte lisas 2 toodud kasumiaruande skeemidest. Bilansi ja kasumiaruande skeemide kirjeid võib täiendavalt liigendada ning lisada nendele uusi kirjeid, kui see suurendab aruande informatiivsust.»
§ 29. Paragrahvi 35 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõigetega 2 ja 3 järgmises sõnastuses:
« (2) Rahandusministril on õigus üldeeskirjas kehtestada arvestuspõhimõtted, aruannete vormid ja nende esitamise kord riigiraamatupidamiskohustuslastele, kohaliku omavalitsuse üksustele, muudele avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele ja teistele raamatupidamiskohustuslastele, kelle üle eelnimetatud isikutel on otseselt või kaudselt või teiste valitseva või olulise mõju all olevate isikute kaudu valitsev mõju.
(3) Rahandusministril on õigus üldeeskirjas kehtestada aruannete vormid ja nende esitamise kord riigiraamatupidamiskohustuslaste, kohaliku omavalitsuse üksuste, muude avalik-õiguslike juriidiliste isikute ja teiste raamatupidamiskohustuslaste otsese või kaudse või teiste valitseva või olulise mõju all olevate isikute kaudu olulise mõju all olevatele raamatupidamiskohustuslastele.»
§ 30. Paragrahvi 36 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 31. Paragrahvi 37:
« (1) Riigiraamatupidamiskohustuslane koostab majandusaasta aruande ja Rahandusministeerium riigi majandusaasta koondaruande riigi konsolideerimisgrupi majandusaasta aruandena vastavalt käesoleva seaduse nõuetele.»;
« (3) Riigi majandusaasta koondaruande ja riigiraamatupidamiskohustuslase majandusaasta aruande õigsuse ja tehingute seaduslikkuse kohta hinnangu andmisel kohaldatakse riigieelarve seaduses (RT I 1999, 55, 584; 2002, 67, 405; 2003, 13, 69; 24, 148) sätestatut.»
§ 32. Paragrahvi 38 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Riigi raamatupidamise aastaaruanne sisaldab täiendava aruandena riigieelarve täitmise aruannet, mis koostatakse vähemalt riigieelarve vastuvõtmisel kehtinud eelarveklassifikaatori artiklite lõikes riigieelarves toodud ulatuses.»
§ 33. Paragrahvid 39 ja 40 tunnistatakse kehtetuks.
§ 34. Paragrahvi 62 lõiget 1 täiendatakse järgmise tekstiga:
«Riik, riigiraamatupidamiskohustuslane, kohaliku omavalitsuse üksus ja riigi valitseva mõju all olev avalik-õiguslik juriidiline isik viivad 2003. aasta majandusaasta aruande koostamisel bilansikirjete saldod vastavusse alates 2004. aasta 1. jaanuarist kehtima hakkavate arvestuspõhimõtetega. Seoses üleminekuga konsolideeritud aruannete koostamisele on riigi, riigiraamatupidamiskohustuslase, kohaliku omavalitsuse üksuse ja riigi valitseva mõju all oleva avalik-õigusliku juriidilise isiku 2003. ja 2004. aasta majandusaasta aruannetes lubatud konsolideerimisest tulenevad hälbed, mille kohta tuleb raamatupidamise aastaaruandes esitada vastav selgitus.»
III. Riigikontrolli seaduses (RT I 2002, 21, 117; 57, 356; 2003, 21, 121) tehakse järgmised muudatused:
§ 35. Paragrahvi 8 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Riigiasutused ja avalik-õiguslikud juriidilised isikud on kohustatud kahe nädala jooksul pärast oma majandusaasta aruande kinnitamist, kuid mitte hiljem kui aruandeaastale järgneva aasta 15. märtsiks, saatma selle koopia Riigikontrollile.»
§ 36. Paragrahvi 10 lõiked 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Riigikontrolör esitab Riigikogule ülevaate riigi vara kasutamise ja säilimise kohta üheaegselt riigi majandusaasta koondaruande arutamisega Riigikogus. Ülevaade avaldatakse Riigi Teataja Lisas.
(2) Riigikontroll esitab Riigikogule oma tegevuse kohta majandusaasta aruande hiljemalt kuu aja jooksul pärast audiitori järeldusotsuse saamist. Aruanne peab sisaldama Riigikogu nimetatud audiitori järeldusotsust. Riigikontrolli majandusaasta aruanne avalikustatakse.»
§ 37. Paragrahvi 15 lõike 2 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) tagab Riigikontrolli eelarve projekti ja majandusaasta aruande õigeaegse koostamise ning esitamise seaduses sätestatud korras;».
§ 38. Paragrahvi 46 lõikes 2 asendatakse sõna «rahanduskomisjoni» sõnaga «erikomisjoni».
§ 39. Paragrahvi 52 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Riigikontrolör esitab kontrollitulemused Riigikogu vastavale erikomisjonile.
2) nõuda asjassepuutuvaid dokumente kõigilt riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustelt, juriidilistelt ja füüsilistelt isikutelt.
(4) Kontrollitulemuste arutamiseks korraldatud erikomisjoni istungid on avalikud. Istungi või selle osa võib komisjoni otsusega kuulutada kinniseks kaitstavate isikuandmete, panga-, äri- või riigisaladuse kaitseks.
(5) Erikomisjon võib kontrollitulemuste arutelu tulemusena esitada järelepärimise Vabariigi Valitsusele. Järelepärimisele peab valitsus vastama ühe kuu jooksul.»
IV. Valla- ja linnaeelarve seaduses (RT I 1993, 42, 615; 1995, 17, 234; 1997, 40, 619; 2000, 7, 40; 2001, 56, 332; 2002, 64, 393) tehakse järgmised muudatused:
§ 40. Paragrahvi 4 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Eelarve projekt, vastuvõetud eelarve, eelarve muudatused ja lisaeelarved ning majandusaasta aruanne avaldatakse valla või linna põhimääruses sätestatud korras.»
§ 41. Paragrahvi 8:
1) lõike 1 preambul ja punktid 1 ning 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Vald ja linn võivad võtta laenu, kasutada kapitalirenti, emiteerida võlakohustust tõendavaid väärtpabereid (edaspidi võlakirjad) ja võtta muid võlakohustusi järgmistel tingimustel:
2) tagasimakstavate laenusummade ja laenuintresside, kapitalirendi maksete ja kapitalirendi intresside, võlakirjade lunastamise kulude ning käesoleva lõike punktis 1 käsitatavate muude võlakohustuste kogusumma ei või ületada ühelgi eelseisval eelarveaastal 20% laenu võtmise, kapitalirendi kasutamise või võlakirjade emiteerimise eelarveaastaks kavandatud eelarvetuludest, millest on maha arvatud riigieelarvest tehtavad sihtotstarbelised eraldised.»;
« (11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud piiranguid ei kohaldata välisabi sildfinantseerimiseks võetavatele laenudele. Välisabi sildfinantseerimine on vastavalt riigieelarve seaduse (RT I 1999, 55, 584; 2002, 67, 405; 2003, 13, 69; 24, 148) §-le 361 välisabi andja poolt antava välisabi väljamaksmine välisabi saajale enne välisabi laekumist või väljamaksmise tingimuste täitmist.
(12) Laenu võtmisel välisabi sildfinantseerimiseks on vald või linn kohustatud taotlema luba rahandusministrilt, välja arvatud riigilt laenu võtmise korral.»;
« (6) Valla- ja linnavalitsus on kohustatud esitama sõlmitud laenulepingu ärakirja Rahandusministeeriumile viie tööpäeva jooksul, arvates lepingu sõlmimise päevast. Rahandusministeeriumil on õigus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud muude kohustuse võtmisel (välja arvatud võlakirjade emiteerimine) nõuda valla- ja linnavalitsuselt sõlmitud lepingu ärakirja esitamist viie tööpäeva jooksul, arvates vastava nõude esitamisest.»
§ 42. Seaduse 6. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«MAJANDUSAASTA ARUANNE».
§ 43. Paragrahvid 26, 261 ja 28 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« § 26. Majandusaasta aruande koostamine ja kinnitamine
(2) Majandusaasta aruande koostamisel lähtutakse raamatupidamise seaduses (RT I 2002, 102, 600) sätestatud põhimõtetest.
Rahandusministril on õigus kehtestada kohaliku omavalitsuse üksustele jooksva aruandluse kord.»
« § 28. Majandusaasta aruande esitamine riigiasutustele
(2) Kui valla- või linnavolikogu pole kinnitanud majandusaasta aruannet käesoleva seaduse § 26 lõikes 5 nimetatud tähtpäevaks, võib Vabariigi Valitsus rahandusministri ettepanekul peatada kohaliku omavalitsuse üksusele eelarvete tasandusfondist väljamaksete tegemise kuni aruande esitamiseni.»
V. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses (RT I 1993, 37, 558; 1999, 82, 755; 2000, 51, 322; 2001, 82, 489; 100, 642; 2002, 29, 174; 36, 220; 50, 313; 53, 336; 58, 362; 61, 375; 63, 387; 64, 390 ja 393; 68, 407; 82, 480; 96, 565; 99, 579; 2003, 1, 1; 4, 22; 23, 141) tehakse järgmised muudatused:
§ 44. Paragrahvi 22 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) valla- või linnaeelarve vastuvõtmine ja muutmine ning majandusaasta aruande kinnitamine ning audiitori määramine;».
§ 45. Paragrahvi 38 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Eelarve projekt, vastuvõetud eelarve ning majandusaasta aruanne avalikustatakse valla või linna põhimääruses sätestatud korras.»
§ 46. Paragrahvi 391:
« § 391. Majandusaasta aruande kinnitamine»;
« (2) Majandusaasta aruande kinnitab volikogu hiljemalt järgneva aasta 30. juuniks, kuulates ära revisjonikomisjoni arvamuse. Majandusaasta aruanne avalikustatakse valla või linna põhimääruses sätestatud korras.»
VI. Erastamisest laekuva raha kasutamise seaduses (RT I 1996, 26, 529; 1997, 13, 210; 28, 424; 1998, 97, 1521; 1999, 23, 352 ja 356; 54, 583; 95, 841; 2000, 92, 600; 2002, 64, 393) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Käesoleva seaduse § 3 lõike 1 punkti 2 ja § 6 punkti 2 kohaselt eraldatud rahast moodustab Vabariigi Valitsus omandireformi reservfondi (edaspidi käesolevas paragrahvis reservfond), kuhu laekunud raha kasutatakse vara tagastamise, kompenseerimise ja erastamise korraldamise ning muude maa- ja omandireformi läbiviimisega seotud kulude katteks. Reservfondi haldamisest saadud tulu laekub riigieelarvesse. Reservfondi laekunud raha kasutamise täpsemad sihtotstarbed määrab Vabariigi Valitsus.»;
2) lõiget 2 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
«Reservfondist eraldatud vahendid on ülekantavad järgmisesse eelarveaastasse.»
§ 48. Paragrahvi 10 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Vabariigi Valitsuse omandireformi reservfondist tehtud eraldiste, samuti Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele erastamisest laekunud raha kasutamise üle teostab järelevalvet rahandusminister.»
§ 49. Paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Alates 2004. aasta 1. jaanuarist kantakse riigivara erastamise eriarvel olev raha ja riigivara erastamisest laekuv raha, millest on maha arvatud käesoleva seaduse § 2 lõikes 2 nimetatud võlad ja kulud, Vabariigi Valitsuse omandireformi reservfondi.»
§ 50. Eesti Vabariigile välislaenude võtmise ja välislaenulepingutele riigigarantiide andmise seadus (RT I 1995, 31, 387; 1997, 40, 619; 2002, 27, 152; 53, 336; 64, 393; 2003, 13, 69) tunnistatakse kehtetuks.
§ 51. (1) Eesti Vabariigile välislaenude võtmise ja välislaenulepingutele riigigarantiide andmise seaduse alusel Riigikogu poolt ratifitseeritud välislaenulepingute alusel Eesti Vabariigi poolt võetud laenud on eelarvelaenud.
(2) Eesti Vabariigile välislaenude võtmise ja välislaenulepingutele riigigarantiide andmise seaduse alusel moodustunud välislaenude teenindamise reservi vahendid ning tagatisreservi vahendid kantakse riigieelarve vahenditesse, mille arvel suurendatakse kassareservi. Eesti Vabariigile välislaenude võtmise ja välislaenulepingutele riigigarantiide andmise seaduse alusel antud laenude kasutajatelt laekuvad summad, samuti tagatisreservist saadud vahendite hüvitamise korral tagastatud vahendid kantakse riigieelarvesse.
§ 52. (1) Käesolev seadus jõustub 2004. aasta 1. jaanuaril.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punkti 1, millega muudetakse riigieelarve seaduse § 8 lõiget 2, kohaldatakse ka 2003. aasta riigieelarvele.


DAAR, Johannes-Rudolf, Peeter, 02.09.1890 Virumaa Iisaku v., eluk. sama, talunik, arr., erin. 07.10.42 §58-13, 5a.; Novosibirski obl.; Sverdlovski obl. Sevurallag; Krasnojarski krai, pärast vangist vabanemist 07.46 sõitis Eestisse. 2.arr. 07.08.49, erin. 19.11.49, §58-13, saadeti asumisele Krasnojarski kraisse, vab. 27.08.54. Vaps. Nõukogudevastane agitatsioon. [21137, 395M]
Daar, Anette-Hildegard, Mihkel ka Taar 17.12.1863; Tomski obl. Vasjugani raj. Ognev Jar, surn. asum. 24.11.41. Medvedka. [395M; PV]
DAVÕDOV, Aleksander, Nikifor venelane, 28.10.1900, äriomanik, arr. Narva, Lääne 23-3, erin. 20.06.42 §35, 5a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, vab. 26.12.45. [5422E]
DEIN, Evgenija. Rohkem andmeid pole.
Dein, Ira, tütar. Oli 8 aastane. Rohkem andmeid pole.
DELSKI, Lea, juut, s. 1889, eluk. Tallinn Roosikrantsi 4, küüd. 14.06.41 Kirovi obl. Malmõž, tagasi Eestisse 19.07.56. [Rosenberg]
DELSKI, Semjon, juut, eluk. Tallinn, küüdit. 14.06.41 Kirovi obl. Malmõž. [Rosenberg]
DELSKY, Isaak, Hirsch ka Delski, juut, 1882 Riia, hambatehnik, galanterii- ja kübarapoe omanik, arr. Tallinn, Pärnu mnt. 16-6, erin. 14.06.42 §35, 5a.; Novosibirski obl.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. asum. 17.01.43. [9550E, 35M]
Delsky, Ester, Hankel, abikaasa, ka Delski, 1884 Riia, koduperenaine; Kirovi obl. Malmõž, 27.03.47 tuli Eestisse. 22.07.51 saadeti jaotusvanglate kaudu asumisele tagasi, vab. asum. 19.07.56. [35M]
Delsky, Haim-Arje, Isaak, poeg, ka Delski, en. ka Artur, 1914 Riia, poe kaasomanik; Malmõž, 27.03.47 tuli Eestisse. 14.12.48 saadeti jaotus-vanglate kaudu asumisele tagasi, vab. asum. 19.07.56. [35M]
Delsky, Ida, Aleksander, poja abikaasa, ka Delski, en. ka Lea, 1910 Austria; Malmõž,
27.03.47. tuli Eestisse. 14.12.48 saadeti jaotus-vanglate kaudu asumisele tagasi, vab. asum. 19.07.56. [35M]
Delsky, Sara juut, eluk. Tallinn; Malmõž, vab. Toimikut pole.
DEREŠEV, Vassili, Ivan venelane, 1899 Vjatka kub, tööline, arr. 13.06.41 Harjumaa Nissi v. Turba a-k, erin. 14.10.42 §58-4, 3a.; Kirovi obl. Zujevka raj.; Sverdlovski obl. Sevurallag, vab. 09.03.43. Valgekaartlane. Surn. asum. 16.05.47. [10785E, 1496M]
Dereševa, Aleksandra, Sergei, abikaasa, venelane, 1903; Kirovi obl. Zujevka raj., vab. asum. 23.01.57. [1496M]
Derešev, Vassili, Vassili, poeg, 1924, mitte küüditatud. [1496M]
Derešev, Anatoli, Vassili, poeg, 1923, mitte küüditatud. [1496M]
Derešev, Boris, Vassili, poeg, 1929; Zujevka raj., vab. asum. 23.01.57. [1496M]
DERING, Anton, Ivan, 1892, arr. Tallinn, Vabriku 45-1, mitte küüditatud. Oli nimekirjas. [221M]
Dering, Magda, Aleksander, abikaasa, 1885, mitte küüditatud. Oli nimekirjas.
DEZJUPINA, Jelizaveta, Sergei 1862 perek. Kolzakov K.
DETLOFF, Agnes, Julius, 10.09.09 Harju mk., kindla elukutseta, arr. 15.06.41 Tallinn, Kunderi 30-25, erin. 01.07.42 §35, 3a.; Sverdlovski obl. Sevurallag. Edasine teadmata. [11140E]
DEVID, Richard, Villem, 30.04.1893 Hiiu mk., hotelli ja restorani omanik, arr. Tallinn-Nõmme, erin. 21.03.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sevurallag, otsus täide viidud 05.06.42. Kaitseliit. Valgetäht. [7533E]
DISE, Anatoli, Aleksander 1923 perek. Anissimov N.
DISE, Jekaterina, Nikolai 1929 perek. Anissimov N.
DISE, Jevdokia, Andrei 1896 perek. Anissimov N.
DISE, Nikolai, Nikolai 1928 perek. Anissimov N.
DMITRIJEV, Fjodor, Afanassi venelane, 05.06.1899 Peterburi, tööline, arr. Harjumaa Nissi v., erin. 12.03.42 §58-6; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sosva, otsus täide viidud 24.04.42. Valgekaartlane. Vene emigrant. [6350E, 917R]
Dmitrijev, Alide-Loviise, abikaasa, 14.08.02 Lääne mk.; Kirovi obl. Belaja Holunitsa raj., surn. asum. 03.01.44. [917R; PV]
Dmitrijev, Nadežda, Fjodor, tütar, 11.06.27 Turba; Belaja Holunitsa raj.; Slobodskoi raj., pärast ema surma tuli 1946 Eestisse. 23.03.50 saadeti tapiga asumisele tagasi, vab. asum. 24.01.57. [917R]
Dmitrijev, Nikolai, Fjodor, poeg, 20.07.28 Turba; Belaja Holunitsa raj., peale ema surma tuli 1946 Eestisse. Arr., Tartu r/k. 30.04.46, §162b, 1a., seejärel saadeti asumisele Slobodskoi raj., vab. asum. 24.01.57. [917R]
Dmitrijev, Veera, Fjodor, tütar, 21.10.29 Turba; Belaja Holunitsa raj., 1946 tuli Lätisse ja asus elama Riiga. [917R]
Dmitrijev, Valerian, Fjodor, poeg, 16.06.33 Turba; Belaja Holunitsa raj., surn. asum. 06.43. [917R; PV]
Dmitrijev, Oleg, Fjodor, poeg, 16.12.34 Turba; Belaja Holunitsa, vab. asum. 24.01.57. [917R]
DOBRUSCHKES, Hirsch-Herman, Ben-Zion ka Dobruškes, in. ka Benzion juut, 1900 Tartu, nahaäri omanik, arr. Tartu, Rüütli 3; Sverdlovski obl. Sevural-lag, surn. kinnip-k. 09.11.41. [452E]
Dobruschkes, Taube, abikaasa, ka Dobruškes, en. ka Tatjana, 1910; Tomski obl. Kargassoki raj. Ust-Tšurulka.
DOBRUSCHKES, Jakob, Benedikt juut, 1897 Tartu, kõrgh., arst, vabriku kaasomanik, arr. Tallinn, erin. 27.04.42 §35, 5a.; Sverdlovski obl. Vosturallag; Kirovi obl., vab. 22.06.43, asum. 17.12.59. Inv. [4729E, 710M]
Dobruschkes, Helene, Lev, abikaasa, en ka Jelena juut, 1905 Pihkva; Kirovi obl. Kilmez, surn. 30.01.54. [710M]
Dobruschkes, Aleksander, Jakov, poeg, juut, 1930 Tartu; Kilmez, vab. asum. 02.12.55. 1946-1948 õppis Tallinnas. 1948 aastast kuni 1955 aastani oli Kirovi linnas. [710M]
DOBRUSCHKES, Reisa, Isaak juut, 22.10.1888 Vilno, silmaarst, arr. Jõgeva; Sverdlovski obl. Sevurallag Tavda, edasine saatus teadmata.
DOLSKI, Dmitri, Sergei venelane, 17.10.1895 Peterburi kub, polpolitsei ametnik, arr. 22.06.40 Tallinn, Valgevase 11-9, trib. 29.12.40 §58-4, 58-6; surmaotsus, otsus täide viidud 18.02.41. Avaldatud uuesti. [13199E, 712M]
Dolskaja, Nina, Nikander, abikaasa, venelane, 07.11.08 Stavropoli krai, 11 kl; Polomi raj.; Slobodskoi raj.; Kirovi obl. Kotelnitši raj. Borovka, 08.46 põgenes Eestisse. Arr. 03.11.47, erin. 26.03.48, §16-82. Karistusmäär eeluurimisel kin-nipidamine. Pärast vabanemist saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 20.02.58. [712M]
Dolski, Oleg, Dmitri, poeg, venelane, 1939, surn. asum. [712M]
DRESSELT, Maks-Evald, Karl, 16.02.1886 Virumaa Vaivara v., kullassepa töökoja omanik, arr. Tallinn, Süda 9-8, erin. 28.11.42, 5a.; Kirovi obl. Vjatlag, surn. kinnip-k. 11.09.42. [5890E, 787R]
Dresselt, Tatjana, Semjon, abikaasa, venelane, 31.12.1893 Peterburi; Malmõži raj., vab. asum. 28.04.55. [787R]
DUBERG, August, Adam, 19.04.1879 Võrumaa Linnamäe v., eluk. sama, talunik, arr.; Sverdlovski obl. Sosva, surn. kinnip-k. 05.06.42. Kaitseliit. Isamaaliit. [8511E, 324M]
Duberg, Linda-Alvine, Peeter, abikaasa, 09.08.1892 Sõmerpalu v.; Tomski obl. Tšainski raj. Stolbovoje k., surn. 11.08.47. [324M]
Duberg, Feliks, August, poeg, 29.11.21 Linna-mäe v., arr.; Sverdlovski obl. Sosva, surn. kinnip-k. 08.43. [324M]
Duberg, Heino, August, poeg, 21.01.29; Tomski obl. Tšainski raj. Stolbovoje k., surn. 22.07.53. [324M]
Duberg, Lembit, August, poeg, 21.01.29, eluk. Tallinn; Stolbovoje k., vab. 23.11.57. [324M]
DUBERG, Gustav, August, 22.03.12 Võrumaa Linnamäe v., talunik, arr. Linnamäe v. Kängsepa t., erin. 08.07.42 §58-13, 58-4, 5a.; Sverdlovski obl. Sevural-lag, surn. kinnip-k. 21.04.42. Kaitseliit. [8401E, 324M]
Duberg, Linda-Armilde, Samuel, abikaasa, 28.09.12 Linnamäe v.; Tomski obl. Baktšari raj. Bogatõrjovka k., ei olnud nimekirjas, läks koos abikaasa perega vabatahtlikult kaasa. Nende toimik 324M. 1947 tuli Eestisse., abiellus. Arr. 02.02.49. koos 6-k. pojaga, oli Võru ja Tallinna vanglas, vab. 12.07.49. [970R]
DUBININ, Aleksei, Peeter venelane, 24.03.1879 Tartu mk., maamõõtja, arr. Petseri, Piiri 34, erin. 12.03.42 §58-4; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sevural-lag, otsus täide viidud 20.04.42. Valgekaartlane. Oli emigrantlikus organisatsioonis. [8811E]
Dubinina, Jekaterina, Aleksander, abikaasa, 14.07.1889, eluk. Petseri, kodune; Tomski obl. Aleksandrovskoje raj. Retška Panja, surn. 1955. Toimikut pole.
DUGLAS, Evald-Johann, Gerhard, 03.12.1884 Järvamaa Väinjärve v., eluk. sama, talupidaja, arr., trib. 24.06.42 §58-4, 8a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 28.08.43. Kaitseliit. [9620E]
DULDER, Vilhelm, Johann, 26.02.04 Võru, politseikonstaabel, arr. Tallinn, Taru mnt. 12-16, erin. 12.03.42 §58-13, 10a.; Sverdlovski obl. Vosturallag, surn. kinnip-k. 06.09.43. [4875E, 485R]
Dulder, Magda-Helene, Mihkel, abikaasa, 12.03.07 Tallinn, eluk. Tallinn, Tartu mnt. 12-16; Kirovi obl. Oritši raj. Gadõ turbatööstus, vab. asum. 16.02.57. [485R]
Dulder, Evi, Vilhelm, tütar, 07.12.31 Tallinn, eluk. Tallinn, Tartu mnt. 12-16; Gadõ turbatööstus, vab. asum. 16.02.57. [485R]
DULOV, Nikolai, Sergei venelane, 1894 Pihkva, vabrikutööline, arr. 1941 Narva, kirovi oblastikohus 13.12.41 §58-2, 58-13; surmaotsus, otsus täide viidud 01.04.42. Valgekaartlane. Nõukogudevastaste organisatsioonide liige. [883R]
Dulova, Anastassia, Georgi, abikaasa, venelane, 1898 Pihkva; Tomski obl. Vasjugani raj. Maisk, vab. asum. 06.02.58.
Dulova, Olga, Nikolai, tütar, venelane, 1921 Jõhvi; Maisk, vab. asum. 06.02.58.
Dulova, Valentina, Nikolai, tütar, venelane, 1928 Narva; Maisk, vab. asum. 06.02.58.
DULTS, Boris, Vladimir ka Dultz, 24.12.1889 Pärnu, maa-, linnavalitsuse ametnik, välisriigi konsul, arr. Narva, Kreenholmi 35-7, erin. 01.07.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sosva, surn. eeluurimisel 27.06.42. Vabadussõda. Kaitseliit. Kotkarist. [11085E, 79M]
Dults, Praskovja, Feodor, abikaasa, ka Dultz, 10.09.1896 Peterburi; Tomski obl. Vasjugani raj. Vesjoloje, surn. asum. 17.10.57. [79M]
Dults, Vladimir, Boris, poeg, ka Dultz, en. ka Voldemar, 15.06.20; Vesjoloje, surn. asum. 16.12.44. [79M: PV]
Zamorenko, Aleksandra, Jefim, abikaasa ema, 22.04.1873; Vesjoloje, surn. teel 1941. [79M]
DÖRING, Evald-Reinhold, Jakob ka Dering, 23.11.1899 Järvamaa Einmani v., keskh., sõjaväelane, EV ohvitser, arr. Elva, Tuletõrje 4, erin. 15.05.43, 8a.; Kemerovo obl. Siblag; Krasnojarski krai, vab. 14.06.49, vab. asum. 10.01.57. Kotkarist. Valgetäht. Sotsiaalselt ohtlik element. [1410E]


Munitsipaallasteasutusse vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kord – Riigi Teataja
Munitsipaallasteasutusse vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kord
Munitsipaallasteasutusse vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kord - sisukord
§ 3 Lasteasutusse vastuvõtmise taotlemine
§ 4 Lasteasutusse vastuvõtmise taotluse menetlemine
§ 5 Lasteasutuse rühmade nimekirja kinnitamine ja nende edastamine
§ 6 Lasteasutusse vastuvõtmine ja lepingu sõlmimine
§ 7 Ajutine lasteasutuse koht
§ 8 Lapse lasteasutusse toomine
§ 9 Lapsevanema õigusteabele
§ 10 Ajutine lasteaia kohast loobumine
§ 11 Lapse väljaarvamine
RT IV, 05.01.2016, 23
Vastu võetud 09.12.2015 nr 10
(1) Käesolev määrus reguleerib Audru valla koolieelsesse munitsipaallasteasutusse (edaspidi lasteasutus) lapse vastuvõtu taotlemist, lasteasutuse kohtade jagamist, lapse vastuvõtmist, lasteasutuse koha kasutamist ja lasteasutusest väljaarvamist.
(2) Lasteasutustes vanemate poolt kaetava osa määra kehtestab Audru Vallavolikogu ja toiduraha asteasutuse hoolekogu.
(1) Lasteasutuses on õigus saada koht eelkooliealisel lapsel alates vanusest üks aasta ja kuus kuud, kelle elukoht on rahvastikuregistri andmetel Audru vallas.
(2) Lasteasutusse võetakse vastu lasteasutuse teeninduspiirkonnas elav laps, eelistades võimaluse korral lapsi, kelle samas elukohas elavate sama pere teised lapsed käivad samas lasteasutuses.
(3) Väljastpoolt teeninduspiirkonda võetakse lapsi lasteasutusse vastu vabade kohtade olemasolul, eelistades esmajärjekorras samas vallas elavaid lapsi, seejärel teeninduspiirkonnas töötavate vanemate lapsi. Väljaspool teeninduspiirkonda elavate laste vastuvõtul arvestatakse ajaliselt varem esitatud taotlusi.
(4) Lasteasutuste teeninduspiirkonnad kehtestab Audru Vallavolikogu.
§ 3. Lasteasutusse vastuvõtmise taotlemine
(1) Lapse lasteasutusse vastuvõtmise taotlemiseks esitab lapsevanem või lapse muu seaduslik esindaja (edaspidi koos lapsevanem) lasteasutuse direktorile vormikohase taotluse (lisa 1).
(2) Erivajadusega lapse sobitusrühma vastuvõtmise taotlemiseks esitab lapsevanem lisaks taotlusele põhikooli ja gümnaasiumiseaduse §-s 50 nimetatud nõustamiskomisjoni otsuse.
(3) Nõustamiskomisjoni otsus on lasteasutuse direktorile täitmiseks kohustuslik.
§ 4. Lasteasutusse vastuvõtmise taotluse menetlemine
(1) Taotlused reastatakse koha kasutamise alustamise õppeaasta põhiselt, arvestades taotluse esitamise aega ja määruse § 2 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eelistusi.
(2) Lasteasutuse rühmade eelnimekirjad uueks õppeaasta koostatakse 1. aprilli seisuga.
(3) Lasteasutuses koha saamisest või mittesaamisest teavitab lasteasutus lapsevanemat kirjalikult hiljemalt 15. maiks.
(4) Vabade kohtade olemasolul või nende tekkimisel, sealhulgas koha ajutisel vabanemisel perioodiks 4-12 kuud, võetakse uusi lapsi lasteasutusse kogu õppeaasta vältel.
(5) Laps, kelle vanem loobub pakutud lasteasutuse kohast (välja arvatud sõimeealine laps), arvatakse järjekorrast välja.
§ 5. Lasteasutuse rühmade nimekirja kinnitamine ja nende edastamine
(1) Lasteasutuse direktor kinnitab rühmade nimekirjad käskkirjaga iga aasta 10. septembriks. Lapse liikumisel vanuserühmade vahel sõimest nooremasse rühma, nooremast rühmast keskmisse rühma ja keskmisest rühmast vanemasse rühma arvestab lasteasutuse direktor lapse vanust seisuga 30. september.
(2) Lasteasutuse direktor võib erandkorras lapsevanema kirjalikul nõusolekul viia lapse üle järgmisesse vanuserühma arvestamata lapse vanust või jätta üle viimata.
(3) Lasteasutuse direktor teavitab Audru Vallavalitsuse humanitaarteenistuse juhatajat lasteasutuse täituvusest.
§ 6. Lasteasutusse vastuvõtmine ja lepingu sõlmimine
(1) Lapse lasteasutusse vastuvõtmise otsustab lasteasutuse direktor kinnitades käskkirjaga lapse nime rühma nimekirja ja sõlmides lapsevanemaga lasteasutuses koha kasutamise lepingu (edaspidi leping) (lisa 2).
(2) Lasteasutuse direktor peab arvestust laste lasteasutusse vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise üle, samuti koostab lasteasutuses laste liikumise analüüse erinevate rühmade ja vanuste lõikes jooksva aasta ning kahe järgneva aasta kohta.
§ 7. Ajutine lasteasutuse koht
(1) Kui vanema poolt soovitud lasteasutuses puudub vaba koht, pakutakse võimalusel ajutiselt kohta teises lasteasutuses.
(2) Ajutise koha vastuvõtmisel säilib lapsel koht soovitud lasteasutuse järjekorras ning koha vabanemisel on lapsevanem kohustatud selle vastu võtma.
§ 8. Lapse lasteasutusse toomine
(1) Lapsevanem toob lapse lasteasutusse lepingus kokkulepitud tingimustel.
(2) Lapse esmakordsel lasteasutusse tulekul informeerib lapsevanem lasteasutuse direktorit kirjalikult lapse terviseseisundist tulenevatest eritingimustest (välja arvatud osas, mis on märgitud juba vastuvõtmise taotluses), mille alusel personal kohandab võimaluse korral päevakava, kasvukeskkonda ning õppe- ja kasvatustegevuse korraldust.
(3) Lapse lasteaeda vastuvõtmisel tutvub lapsevanem lasteaia põhimääruse, kodukorra/heade tavade ja muude lasteasutuse tegevust puudutavate õigusaktidega ning saab teavet tegevus- ja päevakava ning töökorralduse kohta.
§ 9. Lapsevanema õigusteabele
(1) Lapsevanemal on õigus saada teavet lasteasutuse direktorilt ja pedagoogidelt lasteasutuse töökorralduse ning õppe- ja kasvatustegevuse, toidukulu, lapsevanema poolt kaetava osa ja selle kehtestamise aluste, lasteasutuse kodukorra ning muu teabe kohta, mis puudutab lasteasutuse päeva- ja tegevuskava.
(2) Lapsevanemal on õigus pöörduda oma õiguste kaitseks lasteasutuse direktori ja Audru Vallavalitsuse poole.
§ 10. Ajutine lasteaia kohast loobumine
Lasteasutuse kohast ajutisel (4-12 kuud) loobumisel sõlmitakse lapsevanema ja direktori vahel sellekohane kokkulepe (lepingu peatamine), mis on lepingu lisaks ning mille alusel on lapsevanem vabastatud lasteaiakoha tasust.
§ 11. Lapse väljaarvamine
(1) Laps arvatakse lasteasutusest välja lapsevanema kirjaliku avalduse alusel.
(2) Väljaarvamisel leping lõpetatakse ning lapse nimi arvatakse direktori käskkirjaga rühma nimekirjast välja.
Tunnistada kehtetuks Audru Vallavalitsuse 13. veebruari 2014 määrus nr 2 “Audru valla koolieelsesse munitsipaallasteasutusse vastuvõtuvõtmine ja sealt väljaarvamise kord”.
vallavnem
Lisa1 Taotlus
Lisa2 Lasteaiakoha kasutamise leping


Töötajate usaldusisiku seadus
Riigikogu 13.12.2006 seadus; jõustumiskuupäev 01.02.2007
redaktsioon 08.05.2017 [RT I, 28.04.2017, 6]
Töötajate usaldusisiku seadus1
Vastu võetud 13.12.2006
RT I 2007, 2, 6
jõustumine 01.02.2007
(1) Käesolev seadus reguleerib töötajate usaldusisiku (edaspidi usaldusisik) tegevust teda volitanud töötajate ja ametnike (edaspidi töötaja) esindamisel suhetes tööandjaga ja töötajatega.
(2) Käesoleva seaduse tähenduses on tööandjaks avalikus teenistuses riigi- või kohaliku omavalitsuse üksuse asutus.
§ 2. Usaldusisik
(1) Usaldusisik on tööandja töötaja, kelle on valinud tööandja töötajate üldkoosolek (edaspidi üldkoosolek) oma esindajaks seadusest tulenevate ülesannete täitmisel suhetes tööandjaga.
(2) Usaldusisikut käsitletakse töötajate esindajana Eesti Vabariigi töölepingu seaduse tähenduses.
§ 3. Usaldusisiku esindusõigus
Mitme usaldusisiku korral võib iga usaldusisik esindada töötajaid kõigi seadusest tulenevate ülesannete täitmisel, kui üldkoosolek ei ole otsustanud, et usaldusisikud või mõned neist võivad töötajaid esindada ühiselt.
§ 4. Usaldusisiku ja tööandja koostöö
Usaldusisik ja tööandja peavad tegema koostööd vastastikuse usalduse alusel ja heas usus, võttes arvesse töötajate ja tööandja õigusi, kohustusi ja huve.
2. peatükk USALDUSISIKU VALIMINE JA VOLITUSED
§ 5. Üldkoosoleku kokkukutsumine
(1) Üldkoosoleku võib kokku kutsuda:
1) tööandja juures tegutsev ametiühing,
2) enamus tööandja juures töötavatest ametiühingu liikmetest, kui ametiühing ei ole loodud tööandja juures või
3) vähemalt 10 protsenti tööandja töötajatest.
(2) Üldkoosoleku kokkukutsuja teatab töötajatele üldkoosoleku kokkukutsumise põhjusest ja toimumise ajast vähemalt kaks nädalat ette.
§ 6. Üldkoosoleku otsustusvõime
Üldkoosolek on otsustusvõimeline, kui sellel osalevad vähemalt pooled tööandja töötajatest.
§ 7. Usaldusisiku valimine ja tagasikutsumine
(1) Üldkoosolek otsustab usaldusisiku valimise ja tagasikutsumise tingimused ning korra.
(2) Usaldusisiku valimise ja tagasikutsumise tingimused ning kord peavad tagama kõigile töötajatele võimaluse osaleda usaldusisiku valimisel ja tagasikutsumisel.
(3) Usaldusisik valitakse salajasel hääletusel. Usaldusisiku kandidaate võivad esitada kõik töötajad ja tööandja juures tegutsev ametiühing.
(4) Üldkoosolek võib kokkuleppel tööandjaga valida mitu usaldusisikut.
(5) Usaldusisikud võivad endi hulgast valida peausaldusisiku, kes korraldab usaldusisikute tegevust.
(6) Üldkoosolek teatab tööandjale viivitamatult kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis usaldusisiku valimisest ja tema volituste kestusest ning usaldusisiku tagasikutsumisest.
(7) Üldkoosolek teatab tööandjale kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis usaldusisikute õigusest töötajaid ühiselt esindada.
§ 8. Usaldusisiku volituse kestus
(1) Usaldusisiku volitused kehtivad kolm aastat, kui üldkoosolek ei ole otsustanud teisiti.
(2) Ettevõtte üleminekul kehtivad usaldusisiku volitused nende lõppemiseni, kuid mitte kauem kui üks aasta üleminekust arvates.
(3) Võlaõigusseaduse §-s 181 sätestatud piiranguid usaldusisiku volituste üleminekul ei kohaldata.
3. peatükk USALDUSISIKU ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 9. Usaldusisiku õigused
Usaldusisikul on õigus:
1) tutvuda takistamatult töötingimuste, sealhulgas töökorraldusega;
2) saada tööandjalt oma ülesannete täitmiseks vajalikku teavet ning konsulteerida selle teabe alusel tööandjaga;
3) [kehtetu - RT I 2009, 5, 35 - jõust. 01.07.2009]
4) pidada tööandjaga läbirääkimisi kollektiivlepingu sõlmimiseks kollektiivlepingu seaduses sätestatud tingimustel ja korras, kui tööandja juures ei ole ametiühingut või ei tööta ametiühingusse kuuluvaid töötajaid;
5) esindada töötajaid kollektiivse töötüli lahendamisel kollektiivse töötüli lahendamise seaduses sätestatud tingimustel ja korras, kui tööandja juures ei ole ametiühingut või ei tööta ametiühingusse kuuluvaid töötajaid;
6) teavitada huvitatud ametiühingut ning tööandjate ja ametiühingute liitu või keskliitu tööandjapoolsest töötingimuste rikkumisest;
7) pöörduda saadud teabe konfidentsiaalsusest või teabe andmisest keeldumisest tuleneva vaidluse lahendamiseks töövaidlusi lahendavasse organisse;
8) saada koolitust oma ülesannete täitmiseks käesoleva seaduse §-s 14 sätestatud korras;
9) kaasata oma ülesannete täitmiseks eksperte;
10) kokkuleppel tööandjaga kasutada usaldusisiku ülesannete täitmiseks vajalikke tööandja ruume ja muid vahendeid.
§ 10. Usaldusisiku kohustused
Usaldusisik on kohustatud:
1) osalema informeerimisel ja konsulteerimisel;
2) vahendama teavet tööandjale ja töötajatele;
3) jälgima töötingimuste täitmist ning teatama rikkumisest tööandjale ja vajadusel tööandja tegevuskohajärgsele tööinspektorile;
4) töötaja taotlusel esindama töötajat töövaidluses tööandjaga enne töövaidlusi lahendavasse organisse pöördumist;
5) aitama kaasa töörahu hoidmisele, kui kollektiivlepingu on kollektiivlepingu seaduses sätestatud tingimustel ja korras sõlminud usaldusisik;
6) tegema koostööd ametiühingu usaldusisiku, töökeskkonna voliniku ja töökeskkonna nõukoguga.
§ 11. Usaldusisiku kohustus hoida konfidentsiaalset teavet
(1) Usaldusisik ei tohi avaldada kolmandatele isikutele volituste ajal ega pärast volituste lõppemist oma kohustuste täitmisel teatavaks saanud isikuandmeid või tööandja selgelt konfidentsiaalsena antud teavet.
(2) Usaldusisik ei tohi kasutada seaduse vastaselt volituste ajal ega pärast volituste lõppemist oma kohustuste täitmisel teatavaks saanud isikuandmeid või tööandja selgelt konfidentsiaalsena antud teavet.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud kohustusi ei kohaldata usaldusisiku suhtlemisele sama tööandja juures valitud teise usaldusisikuga ja konsulteerimisse kaasatud eksperdiga.
(4) Usaldusisik edastab konfidentsiaalsena saadud teabe teisele usaldusisikule või eksperdile selgelt konfidentsiaalsena.
§ 12. Eksperdi kohustus hoida konfidentsiaalset teavet
(1) Käesoleva seaduse § 11 lõigetes 1 ja 2 nimetatud kohustustega on seotud konsulteerimisse kaasatud ekspert.
(2) Käesoleva seaduse § 11 lõigetes 1 ja 2 nimetatud kohustusi ei kohaldata eksperdi suhtlemisele sama tööandja juures valitud teise usaldusisikuga.
(3) Ekspert peab edastama konfidentsiaalsena saadud teabe teisele usaldusisikule selgelt konfidentsiaalsena.
§ 13. Usaldusisiku ülesannete täitmise aeg
(1) Usaldusisiku ülesandeid täidab töötaja kokkuleppel tööandjaga tööajal või väljaspool tööaega.
(2) Usaldusisiku ülesannete täitmise tingimused ja kord lepitakse kokku tööandja ja usaldusisiku vahel.
(3) Tööandja tagab usaldusisikule tema ülesannete täitmiseks tööajal:
1) 5 kuni 100 töötaja esindamise korral vähemalt 4 tundi töönädalas;
2) 101 kuni 300 töötaja esindamise korral vähemalt 8 tundi töönädalas;
3) 301 kuni 500 töötaja esindamise korral vähemalt 16 tundi töönädalas;
4) üle 500 töötaja esindamise korral vähemalt 40 tundi töönädalas.
§ 14. Usaldusisiku koolitus
(1) Tööandja võimaldab usaldusisikul osaleda tema ülesannete täitmiseks vajalikul koolitusel mõistlikus ulatuses.
(2) Pooled võivad kokku leppida, et koolituse kulud kannab tööandja.
§ 141. Tagatis usaldusisiku ülesannete täitmise ja koolituse ajaks
<!- START 14b1 -!>
Usaldusisikule säilitatakse tema ülesannete täitmise aja eest vastavalt käesoleva seaduse § 13 lõikele 3 ja koolitusel osalemise aja eest keskmine töötasu.
<!- END 14b1 -!>
4. peatükk TÖÖANDJA ÕIGUSED JA KOHUSTUSED TEABE ANDMISEL
§ 15. Tööandja õigused ja kohustused konfidentsiaalse teabe andmisel
(1) Konfidentsiaalne on teave, mille tööandja annab usaldusisikule selgelt konfidentsiaalsena.
(2) Tööandja peab teabe konfidentsiaalsust põhjendama, kui usaldusisik ei nõustu teabe konfidentsiaalsusega.
§ 16. Teabe andmisest keeldumine
(1) Tööandja võib keelduda teabe andmisest, kui selle teabe avalikustamine oluliselt kahjustab või võib kahjustada tööandja tegevust.
(2) Teabe andmisest keeldumisel esitab tööandja objektiivsetele kriteeriumitele tugineva põhjenduse, miks teabe avaldamine oluliselt kahjustab või võib kahjustada tööandja tegevust.
(3) Tööandja ei või keelduda teabe andmisest töötajate arvu kohta.
5. peatükk INFORMEERIMINE JA KONSULTEERIMINE
§ 17. Informeerimise ja konsulteerimise kohaldamine
(1) Tööandja, kelle juures töötab vähemalt 30 töötajat, on kohustatud rakendama käesolevas peatükis sätestatud informeerimist ja konsulteerimist.
(2) Käesolevas peatükis sätestatut ei kohaldata informeerimisele ja konsulteerimisele avalikus teenistuses.
§ 18. Töötajate arvu määramine
(1) Tööandja määrab töötajate arvu:
1) majandusaasta aruande kinnitamisel;
2) käesoleva seaduse § 20 lõikes 1 nimetatud informeerimise ja konsulteerimise kohustuse tekkimisel.
(2) Töötajate arvu määramisel võtab tööandja arvesse kuue kuu keskmise töötajate arvu informeerimise ja konsulteerimise kohustuse tekkimise päevast arvates.
§ 19. Informeerimise ja konsulteerimise mõiste
(1) Informeerimine tähendab usaldusisikule või tema puudumisel töötajatele asjakohasel tasandil teabe edastamist, mis võimaldab töötajatel saada õigeaegselt selget ja piisavalt põhjalikku ülevaadet tööandja struktuurist, majanduslikust ja tööhõive olukorrast ning nende võimalikust arengust ja muudest töötajate huve puudutavatest asjaoludest, samuti saada aru olukorra ja muude asjaolude mõjust töötajatele.
(2) Konsulteerimine tähendab usaldusisiku või tema puudumisel töötajate ja tööandja vahelist seisukohtade vahetamist ning dialoogi pidamist asjakohasel tasandil, mis võimaldab usaldusisikul või töötajatel avaldada arvamusi ning saada tööandjalt põhjendatud vastuseid avaldatud arvamustele eesmärgiga jõuda kokkuleppele käesoleva seaduse § 20 lõike 1 punktides 2 ja 3 sätestatu osas.
§ 20. Informeerimise ja konsulteerimise sisu
(1) Tööandja informeerib ja konsulteerib vähemalt järgmistest töötajaid puudutavatest asjaoludest:
1) tööandja struktuur, töötajate, sealhulgas tööülesandeid renditööna täitvate töötajate koosseis, nende muudatused ja kavandatavad otsused, mis avaldavad olulist mõju tööandja struktuurile ja töötajate koosseisule;
2) kavandatavad otsused, millega tõenäoliselt kaasnevad olulised muudatused töökorralduses;
3) kavandatavad otsused, millega tõenäoliselt kaasnevad olulised muudatused töötajate töölepingulistes suhetes, sealhulgas töösuhete lõpetamine.
(2) Tööandja informeerib vastavalt raamatupidamise seadusele koostatud majandusaasta aruandest hiljemalt 14 päeva jooksul pärast majandusaasta aruande kinnitamist.
§ 21. Informeerimise ja konsulteerimise viis
(1) Tööandja annab teavet viisil, mis võimaldab teabega põhjalikult tutvuda ja vajaduse korral valmistuda tööandjaga peetavateks konsultatsioonideks. Tööandja annab teavet kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis, kui poolte vahel ei ole kokku lepitud teisiti.
(2) Usaldusisikul või tema puudumisel töötajatel on õigus esitada kirjalik arvamus või teha ettepanek tööandjalt saadud teabe kohta või teatada soovist alustada konsulteerimist 15 tööpäeva jooksul teabe kättesaamisest arvates. Kui tööandja ei arvesta tehtud ettepanekuid, põhjendab ta seda esimesel võimalusel kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(3) Tööandja algatab konsulteerimise seitsme tööpäeva jooksul konsulteerimise sooviavalduse kättesaamisest arvates.
(4) Tööandja selgitab konsulteerimisel kavandatavat tegevust ja selle tagajärgi töötajatele. Pooled püüavad jõuda kokkuleppele kavandatavas tegevuses.
(5) Usaldusisik või tema puudumisel töötajad võivad konsulteerimisse kaasata eksperte.
§ 22. Riikliku ja haldusjärelevalve teostamine
(1) Riiklikku ja haldusjärelevalvet käesoleva seaduse § 9 punktides 1 ja 2 ning § 13 lõikes 3 sätestatud nõuete täitmise üle teostab Tööinspektsioon.
(2) Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse §-des 17, 18 ja 20 sätestatud nõuete täitmise üle teostab Tööinspektsioon.
(3) Tööinspektsioon võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30-32 ja 49-51 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
§ 23. Ettekirjutuse vaidemenetlus
§ 24 <!- END 23 -!> . Informeerimise ja konsulteerimise kohustuse rikkumine
(1) Informeerimise või konsulteerimise kohustuse täitmata jätmise eest -
§ 25. Konfidentsiaalse teabe hoidmise kohustuse rikkumine
Konfidentsiaalse teabe hoidmise kohustuse rikkumise eest usaldusisiku või konsulteerimisse kaasatud eksperdi poolt -
§ 26. Menetlus
(2) Käesoleva seaduse §-des 24 ja 25 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tööinspektsioon.
§ 27. Valitud usaldusisikute volituste kehtivus
Valitud usaldusisikute volitused kehtivad kuni nende tähtaja lõppemiseni, kuid mitte kauem kui üks aasta käesoleva seaduse jõustumisest arvates.
§ 28. - § 30. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
§ 31. Töötajate usaldusisiku seaduse kehtetuks tunnistamine
Töötajate usaldusisiku seadus tunnistatakse kehtetuks.
Käesolev seadus jõustub 2007. aasta 1. veebruaril.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja ärakuulamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (EÜT L 80, 23.03.2002, lk 29-34).