Vaata olulisemaid muudatusi TSD lisal 5 ja 7 ning INF1 ja TD vormil
24.10.2014 Reede
Vaata olulisemaid muudatusi TSD lisal 5 ja 7 ning INF1 ja TD vormil Reuters
Alates 01.01.2015 muutub vorm TSD ja tema lisad. Samuti on muudatused tulumaksuseaduses, mis kehtivad alates 01.01.2015.
Mida toovad endaga kaasa muudatused lisadel 5, 7 ja INF 1 deklareerimisel ja millele pöörata tähelepanu, seda järgnevalt selgitamegi.
Vorm TSD lisa 5 (edaspidi lisa 5)
Uue lisa 5 täitmine võrreldes varasemaga oluliselt muutunud ei ole. Deklaratsioon on säilitanud sama kuju ainult, et rea numbrid on asendatud koodidega. Lisa 5 täitmise näitlikustava juhendmaterjali leiab siit.
Deklaratsiooni elektroonilisel esitamisel täidab maksumaksja valge taustaga koodid vastavalt tema poolt tehtud kuludele ja väljamaksetele ja halli taustaga koodid arvutatakse automaatselt.
Lisa 5 koosneb kahest osast, mida eristatakse maksumaksjate järgi.
Lisa 5 osa I
Osas I on maksumaksjaks ja selle täidab residendist juriidiline isik (va osa II maksumaksja) ja mitteresidendist juriidiline isik, kellel on Eestis püsiv tegevuskoht.
Osa I koosneb koodidest 5000 kuni 5170.
Võrreldes varasema lisa 5 rea 4 täitmisele on muutunud koodi 5030 täitmine. Muudatus tuleneb lisade 1 ja 2 muudatustest, kuid täitmise põhimõte muutunud ei ole (TuMS § 49 lg 2). Koodil 5030 võetakse algandmed kasvavalt kalendriaastal esitatud vorm TSD lisadelt 1 ja 2. Lisalt 1 võetakse arvesse koodil 1200 deklareeritud isikustatud sotsiaalmaksuga maksustatud väljamaksed, mida vähendatakse koodil 1500 deklareeritud tagastatud/tasaarvestatud summadega. Analoogselt täidetakse lisalt 2 koodid 2200 ja 2500. Kood 5030 arvutatakse: lisa 1 (kood 1200 – kood 1500) + lisa 2 (kood 2200 – kood 2500) ja summalt võetakse 3%, mis on üheks maksuvabaks piirmääraks koodil 5020 näidatud summale.
Võrreldes varasema lisa 5 rea 14 täitmisele on muutunud kood 5120 täitmine. Kood 5120 arvutatakse sarnaselt kood 5030 põhimõttele. Lisalt 1 võetakse arvesse kasvavalt kalendriaasta algusest koodid 1200 ja 1500 ning lisalt 2 koodid 2200 ja 2500. Kood 5120 arvutatakse: lisa 1 (kood 1200 – kood 1500) + lisa 2 (kood 2200 – kood 2500) ja summalt võetakse 2% + 32 eurot iga kalendrikuu koha, mis on maksuvabaks piirmääraks koodil 5110 näidatud summale (TuMS § 49 lg 4).
Koodil 5100 on sõna „äripartnerid“ asendatud sõnaga „koostööpartnerid“, mis tuleneb TuMS § 49 lg 4 muudatusest. TuMS § 49 täiendati uue lõikega 41, mille kohaselt võrdsustatakse mittetulundusühingu ja sihtasutuse koostööpartneritena ka ühingu tegevuses osalevaid vabatahtlikud (füüsilisi isikuid, kes osalevad ühingu tegevuses vabast tahtest, tasu saamata). Mittetulundusühingu ja sihtasutuste vabatahtlike võrdsustamine külaliste ja koostööpartneritega võimaldab ühingutel teha täiendavalt meelelahutuslikke ja toitlustuskulutusi nt tänuürituste korraldamisel jms. Maksusoodustus ei kehti vabatahtliku puhul, kes on samal ajal ühingu töötaja või juhtorgani liige.
Koodil 5100 on sõna „kultuurilise teenindamisega“ asendatud kaasaegsema sõnaga „meelelahutusega“ (TuMS § 49 lg 4).
Koodidel 5020 ja 5110 näidatud summade osas võib maksumaksja jätkuvalt kasutada võimalust maksustamisperioodil kulutusi tegemata teha kalendriaastal kasvavalt tulumaksu summeeritud arvestust (TuMS § 49 lõiked 4 ja 5). Sellisel juhul tuleb koodile 5010 ja /või 5100 kirjutada 0.
Koodidel 5020 ja 5110 tuleb kirjutada 0 ka juhul, kui maksustamisperioodil väljamakseid ei ole tehtud, kuid maksustamisperioodil on lisal 1 täidetud kood 1500 või lisal 2 kood 2500, st on vähenenud sotsiaalmaksuga maksustatud väljamaksete summa, mis on koodidel 5030 ja/või 5120 maksuvaba summa arvutamisel aluseks.
Lisa 5 osa I parandusdeklaratsioon
Kui maksumaksja parandab tagasiulatuvalt lisal 1 koodide 1200, 1500 summasid ja/või lisal 2 koodide 2200, 2500 summasid, mis on koodide 5030 ja/või 5120 maksuvaba summa arvutamisel aluseks, siis esitatakse parandusdeklaratsioonid kõikide kalendriaasta jooksul esitatud lisa 5 kohta, mida tagasiulatuvalt tehtud parandus mõjutab.
Kui maksumaksja parandab tagasiulatuvalt lisa 5 koodide 5010 ja/või 5100 summasid, mis on koodide 5020 ja 5100 summeeritud arvutuse aluseks, siis esitatakse parandusdeklaratsioonid kõikide nende kalendriaasta jooksul esitatud lisa 5 kohta, mida tagasiulatuvalt tehtud parandused koodidel 5020 ja/või 5100 mõjutavad.
Samuti on oluline, et oleksid õiged algandmed koodidel 5020 ja 5110 st kogu maksuaravestus toimub kalendriaasta algusest kasvavalt deklareeritud kuludelt ja väljamaksetelt.
Kui arvutustes osalevad algandmed jätta peale tagasiulatuvalt tehtud parandusi tegemata, siis ei ole õige kalendriaasta viimase esitatud lisa 5 tulumaksukohustus või tulumaksutagastus.
Lisa 5 osa II
Osa II maksumaksjaks ja täitjaks on TuMS § 11 lõikes 1 nimetatud nimekirja kantud isik.
Osa II koosneb koodidest 5180 ja 5190. Osa II täitmisel olulist muudatust ei ole.
TuMS § 49 täiendati lõikega 61, mille tulemusel välistatakse kingituste ja annetuste hulgast nimekirja kantud ühingute vara üleandmist tema eesmärkide täitmiseks (avalikes huvides ja heategevuslikult). Sisuliselt ühing delegeerib isikule, kellele vahendid üle antakse, ühingu põhikirjas sätestatud eesmärkide täitmise selle asemel et, seda ise teha.
Ülaltoodud tingimustel üle antud ühingu vara ei deklareerita koodil 5180 ja ei maksustata.
Vorm TSD lisa 7 (edaspidi lisa 7)
Lisal 7 on maksumaksjaks ja selle täidab äriühing ja riigitulundusasutus, milleks on Riigimetsa Majandamise Keskus (edaspidi äriühing)
Deklaratsiooni elektroonilisel esitamisel täidab äriühing valge taustaga koodid vastavalt tehtud väljamaksetele, tulude ja õiguste saamisele ning õiguste üleandmisele. Halli taustaga koodid arvutatakse automaatselt.
Olulised muudatused ja lisa 7 esitamine
Lisa 7 osad I, I a ja I b sarnanevad varasema lisaga 7. Uue lisa 7 täitmisel võrreldes varasemaga on olulisemad järgmised muudatused:
lisa 7 on täiendatud osaga II (varasem vorm INF 11);
deklareeritakse äriühingute ühinemistel/jagunemistel üleantavad õigused osal III;
deklareeritakse äriühingute ühinemisel/jagunemisel saadud õigused osal IV;
on sagenenud lisa 7 esitamine.
Lisa 7 esitatakse maksustamisperioodile järgneva kalendrikuu 10. kuupäevaks (TuMS § 54 lg 2) järgmistel juhtudel:
väljamaksete tegemisel (koodid 7010, 7060, 7310, 7320) alati koos vormiga INF 1;
välisriigist saadud tulult kinnipeetud või tasutud tulumaksu Eestis arvesse võtmiseks tulu saamise kalendrikuul ja täidetakse osa I b;
saadud tulu maksuvabade väljamaksete tegemiseks tulu saamise kalendrikuul ja täidetakse osa II;
äriühingute ühinemisel/jagunemisel õiguste üleandmise kalendrikuul ja täidetakse osa III;
äriühingute ühinemisel/jagunemisel õiguste saamise kalendrikuul ja täidetakse osa IV.
Lisa 7 osa I – maksustatavad dividendid ja muud kasumieraldised ning väljamaksed omakapitalist
Osa I täitmisel võrreldes varasemaga olulisi muudatusi ei ole.
Osa I kood 7010 sarnaneb varasema lisa 7 reaga 7, kood 7080 varasema lisa 7 reaga 71 ja kood 7200 varasema lisa 7 reaga 15.
Lisa 7 osa I a - omakapitali sisse- ja väljamaksed
Osa I a sarnaneb oma olemuselt varasema lisa 7 tabeliga 1.
Osas I a toimub äriühingu omakapitali tehtud sissemaksete ja väljamaksete arvestus vastavalt TuMS § 50 lg 2.
Kood 7020 täidetakse üks kord juhul, kui äriühing ei ole enne 31.12.2014 täitnud lisa 7 tabel 1. Siin näidatakse omakapitali tehtud sissemaksete ja omakapitalist tehtud väljamaksete vahe alates äriühingu asutamisest. Kui on toimunud äriühingu ühinemised, jagunemised näitab ühendav või omandav ühing ka ühendatava või jaguneva äriühingu poolt üleantud omakapitali väljamakseid ületava sissemaksete summa.
Seega koodil 7020 võetakse arvesse omakapitali tehtud sissemaksete ja omakapitalist tehtud väljamaksete vahe seisuga 31.12.2014.
Kui äriühingusse on tehtud sissemakseid enne 01.01.2015, kuid need on deklareerimata kuni 31.12.2014 kehtinud vorm TSD lisa 7 tabel 1 real 2, siis deklareeritakse need sissemaksed 10.02.2015 esitatavas jaanuarikuu lisa 7 osa Ia koodil 7020 (TuMS § 61 lg 44).
Koodil 7030 võetakse arvesse omakapitali tehtud sissemaksed alates 01.01.2015 olenemata sellest, kas on tegemist äriühingusse tehtud täiendavate sissemaksetega või sissemaksed on tehtud äriühingu asutamisel.
Koodidel 7020 ja 7030 ei võeta sissemaksena arvesse äriühingute ühinemisel nende omavahelisi sissemakseid teineteise omakapitali (TuMS § 50 lg 2).
Koodidel 7020 ja 7030 käsitletakse omakapitali tehtud sissemaksena:
aktsia- või osakapitali tehtud sissemaksed;
tasutud ülekurss;
enne 2000.a. fondiemissiooniks kasutatud kasumi osa;
äriühingu oma aktsia, osa või osamakse võõrandamisel saadud summad.
Kui äriühing on enne 31.12.2014 täitnud lisa 7 tabel 1 rida 9, siis kantakse rea 9 summa üle 2015 a jaanuari lisa 7 koodile 7040.
Koodil 7040 peetakse arvestust äriühingusse tehtud ja veel välja maksmata sissemaksete üle. Siin võetakse arvesse ka ühinemiste/jagunemiste käigus teiselt äriühingult saadud omakapitali sissemakse summa juhul, kui saajal on eelnevalt täidetud osa IV.
Koodil 7050 peetakse arvestust ühinemiste/jagunemiste käigus üle antud sissemaksete kohta. Selleks peab üle andval äriühingul olema eelnevalt täidetud osa III. Omakapitali sissemakseid ei saa üle anda rohkem, kui koodil 7040 näidatud summa ulatuses.
Võrreldes varasemaga ei ole lisal 7 enam omakapitali väljamaksete loetelu ja väljamaksed omakapitalist näidatakse ühe summana koodil 7060.
Omakapitali väljamakseks TuMS § 50 lg 2 tähenduses ei ole väljamakstud dividend või kasumieraldis. Viimased tuleb näidata kas osa I koodil 7010 (TuMS § 50 lg 1) või koodil 7310 (TuMS § 50 lg 11).
Koodil 7060 deklareeritakse omakapitali väljamaksena:
aktsia– või osakapitali või sissemaksete vähendamisel tehtud väljamakseid;
aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete tagasiostmisel või tagastamisel tehtud väljamakseid;
likvideerimisel makstud likvideerimisjaotise summat;
TuMS § 50 lg 22 lisab koodile 7060 täiendava omakapitali väljamakse, milleks on omakapitali summa äriühingu kustutamisel registrist ilma likvideerimiseta juhul, kui registrist kustutatud äriühingu vara ei kasutata Eesti majandustegevuses teise äriühingu või mitteresidendist äriühingu Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu.
Kui maksustamisperioodil omakapitali väljamaksed koodil 7060 ei ületa koodil 7050 näidatud sissemakseid, siis väljamaksmata sissemaksete summa kantakse osa Ia koodile 7070, mis on sarnane varasema lisa 7 tabel 1 reaga 9.
Juhul, kui maksustamisperioodi omakapitali väljamaksed ületavad sissemakseid, siis kantakse sissemakseid ületav osa I koodile 7080 ja maksustatakse.
Kui maksustamisperioodil on täidetud kood 7010 ja/või 7060 tuleb kindlasti esitada ka vorm INF 1.
Lisa 7 osa I b - välisriigis kinnipeetud ja tasutud tulumaks
Osa I b sarnaneb varasema lisa 7 tabeliga 2
Osas I b toimub välisriigist saadud tulude arvestus, kus Eestis võetakse arvesse välisriigis kinnipeetud või tasutud tulumaks äriühingu enda maksukohustuse vähendamiseks vastavalt TuMS § 54 lg 4.
Koodide 7101–7150 täitmisel muudatusi ei ole. Tabeli veerud on asendatud koodidega.
Kui äriühing on saanud välisriigist tulusid enne 01.01.2015 ja need on deklareerimata kuni 31.12.2014 kehtinud vorm TSD lisa 7 tabelis 2, siis tuleb saadud tulud deklareerida 10.02.2015 esitatavas jaanuarikuu TSD lisa 7 osa Ib koodidel 7101 – 7150 (TuMS § 61 lg 44).
Koodil 7160 peetakse arvestust palju on äriühingul Eestis arvesse võetavat välisriigis kinnipeetud või tasutud tulumaksu kasutamata oma maksukohustuse vähendamiseks. Siin võetakse arvesse ka ühinemiste/jagunemiste käigus teiselt äriühingult või püsivalt tegevuskohalt saadud välisriigis kinnipeetud või tasutud tulumaksu summa juhul, kui saajal on eelnevalt täidetud osa IV.
Kui äriühingul on kuni 31.12.2014 kehtinud lisa 7 täidetud rida 14, siis kantakse rea 14 summa üle 2015 a jaanuarikuu lisa 7 koodile 7160.
Koodil 7170 peetakse arvestust ühinemiste/jagunemiste käigus üle antud välisriigis kinnipeetud või tasutud tulumaksu kohta. Selleks peab üle andval äriühingul olema eelnevalt täidetud osa III. Nimetatud tulumaksu ei saa üle anda rohkem, kui koodil 7160 näidatud summa ulatuses.
Koodil 7180 näitab äriühing kui suure osa ta koodil 7170 näidatud tulumaksust maksustamisperioodil koodil 7200 ära kasutab. Kasutamisele kuuluv tulumaksusumma ei saa ületada koodil 7200 arvutatud maksustamisperioodi maksukohustust (TuMS § 61 lg 25) .
Kood 7190 on sarnane varasema lisa 7 reaga 14, kuhu kantakse üle maksustamisperioodil kasutamata Eestis arvesse võetav välisriigis kinnipeetud või tasutud tulumaks.
Lisa 7 osa II - maksuvabad dividendid ja väljamaksed omakapitalist
Osa II sarnaneb varasema vormiga INF 11
Osas II peetakse arvestus saadud tulude kohta, mille arvelt saab äriühing maksuvabalt välja maksta dividende ja teha maksuvabasid väljamakseid omakapitalist (TuMS § 50 lg 11, lg 21 või 24).
Koodid 7201–7270 sarnanevad varasema INF 11 tabeliga 1 ja kood 7280 INF 11 tabel 2 veeruga 1.
Kui äriühing on saanud tulusid, mille arvelt saab teha maksuvabasid väljamakseid enne 01.01.2015 ja need on deklareerimata kuni 31.12.2014 kehtinud vorm INF 11 tabelis 1, siis tuleb saadud tulud deklareerida 10.02.2015 esitatava jaanuarikuu lisa 7 koodidel 7102 – 7280 (TuMS § 61 lg 44).
Koodil 7290 peetakse arvestust saadud ja veel väljamaksmata tulude kohta. Siin võetakse arvesse ka ühinemiste/jagunemiste käigus teiselt äriühingult või püsivalt tegevuskohalt saadud maksuvaba tulu, kui saajal on eelnevalt täidetud osa IV.
Juhul, kui äriühingul on kuni 31.12.2014 kehtinud vorm INF 11 tabel 2 veerus 3 kasutamata summa, siis kantakse see summa üle 2015 a jaanuari lisa 7 koodile 7290.
Koodil 7300 peetakse arvestust kui palju saab maksumaksja ühinemiste/jagunemiste käigus üle anda tema poolt välja maksmata tulu. Selleks peab maksumaksjal eelnevalt olema täidetud osa III. Üle ei saa anda rohkem, kui koodil 7290 näidatud summa ulatuses.
Koodil 7310 näidatakse osas II deklareeritud tulude arvelt väljamakstud maksuvabad dividendid (TuMS § 50 lg 11). Neid dividende koodil 7010 ei näidata.
Koodil 7320 näidatakse osas II deklareeritud tulude arvelt väljamakstud maksuvabad väljamaksed omakapitalist (TuMS § 50 lg 21). Neid väljamakseid koodil 7060 ei näidata.
Koodi 7310 ja/või 7320 täitmisel tuleb koos lisaga 7 esitada kindlasti ka vorm INF 1.
Kood 7330 on sarnane varasema vorm INF 11 tabel 2 veeruga 3, kuhu kantakse üle maksustamisperioodil väljamaksmata tulu, mida saab kasutada järgnevatel maksustamisperioodidel.
Lisa 7 osa III - õiguste üleandmine ühinemisel või jagunemisel
Osas III peetakse arvestust kellele, kui palju ja milliseid äriühingu enda poolt kasutamata õigusi ta ühinemiste/jagunemiste käigus üle annab.
Ka varasemalt tuli deklareerida ühinemistel või jagunemistel üleantavaid õigusi, kuid täpsem regulatsioon TuMS puudus. TuMS § 61 lg 44 ja käesoleva deklaratsiooniga on reguleeritud milliseid õigusi ja kellele saab äriühing üle anda. Ühinemistel või jagunemistel õiguste üleandmisel alustatakse lisa 7 täitmist osast III.
Õigusi saab üle anda ainult ulatuses, mis on maksumaksja enda poolt kasutamata. Selleks vähendatakse koodil 7050, koodil 7170 ja koodil 7300 maksumaksja poolt kasutamata summasid, mida saab edasipidi kasutada õiguste saaja.
Kui õiguste saajaks on residendist äriühing, siis tuleb õiguste saajale kindlasti anda ka vorm TD. Vorm TD on õiguste saajale aluseks IV osa täitmisel.
Kui õiguste saajaid on rohkem kui üks, siis tuleb iga saaja kohta täita eraldi osa III ja koodidel 7050, 7170 ja 7300 võetakse üleantud summad arvesse summeeritult.
Lisa 7 osa IV - õiguste saamine ühinemisel või jagunemisel
Osas IV peetakse arvestust kellelt, kui palju ja milliseid õigusi äriühing ühinemiste/ jagunemiste käigus ise saab.
Õiguste saamisel alustatakse lisa 7 täitmist osast IV. Kui õigused on saadud residendist äriühingult või mitteresidendist juriidilise isiku Eestis asuvalt püsivalt tegevuskohalt, siis on osa IV täitmise aluseks vorm TD.
Osalt IV kantakse saadud õigused lisa 7 vastavalt osa Ia koodile 7040, osa Ib koodile 7160 või osa II koodile 7290 st suurendatakse saadud õiguste arvelt summasid, millest saaja saab teha täiendavalt kas maksuvabasid väljamakseid või vähendada maksukohustust.
Kui õigusi on saadud mitmelt äriühingult, siis iga õigusi üle andnud äriühingu kohta täidetakse eraldi osa IV ja koodidel 7040, 7160 ja 7290 võetakse arvesse saadud summad summeeritult.
Kui äriühing on saanud õigusi enne 31.12.2014 ja need on varasemal lisal 7 kajastamata, siis saab õigused deklareerida 10.02.2015 esitatavas jaanuarikuu lisa 7 osas IV. Saadud õigused peavad olema dokumentaalselt tõendatud.
Lisa 7 parandusdeklaratsioon
Lisal 7 tagasiulatuvalt paranduste tegemisel tuleb arvestada sellega, et on edasikantavad summad ühelt deklaratsioonilt teisele koodidel 7070, 7190, 7330 ja peale paranduste tegemist tuleb üle vaadata ka järgnevate perioodide lisad 7, mida tagasiulatuvalt tehtud parandused võisid muuta.
Vormi INF 1 esitab äriühing ja oma sisult ja täitmise põhimõtetelt muutunud ei ole. Tabelite read ja veerud on asendatud koodidega.
Vorm INF 1 koosneb kahest osast, milles I osas näidatakse väljamaksete saajad ja osas II toimub maksustatud omakapitali väljamaksete osatähtsuse arvutamine kogu väljamakstud omakapitali st tegemist on varasema vorm INF 1 tabeliga A.
Kuigi lisa 7 esitatakse võrreldes varasemaga ka juhul, kui äriühing saab tulusid või õigusi või annab õigusi üle, esitatakse vorm INF 1 koos lisaga 7 ikkagi ainult väljamaksete tegemisel st kui äriühing on maksustamisperioodi teinud väljamakseid ja lisal 7 täitnud koodid 7010, 7060, 7310, 7320.
Lisal 7 koodidel 7010, 7060, 7310 ja 7320 deklareeritakse väljamakse summa kokku, kuid vormil INF 1 näidatakse dividendide ja omakapitali väljamaksete saajad eraldi valides seejuures rippmenüüst tehtud väljamakse liigi alljärgnevalt:
aktsia- või osakapitalist või täis- või usaldusühingu sissemaksete vähendamisel tehtud väljamaksed – AOV;
aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete (osaluse) tagastamisel või tagasiostmisel tehtud väljamaksed – AOT;
äriühingu likvideerimisel makstud likvideerimisjaotised – LJV;
muul juhul omakapitalist tehtud väljamaksed – MOV;
omakapitali suma äriühingu kustutamisel registrist ilma likvideerimiseta, kui tema vara ei kasutata jätkuvalt Eestis majandustegevuses – OKS;
dividendid ja muud kasumieraldised – DK.
Vorm TD
Võrreldes varasemaga on oluline tõendi vorm TD (TuMS § 50 lg 9). Kui varasemalt anti tõend TD füüsilistele isikutele füüsilise isiku tuludeklaratsiooni (FIDEK) tarbeks olukorras, kui tehti väljamakseid omakapitalist ja äriühingutele INF 11 täitmiseks, siis nüüd tuleb see anda:
Omakapitalist tehtud väljamaksete korral nii füüsilistele isikutele kui äriühingutele. Sellisel juhul täidetakse tõend iga väljamakse saaja kohta eraldi vorm INF 1 alusel.
Füüsilisel isikul on vorm TD vajalik FIDEK´i täitmisel ja äriühingul lisa 7 osa II täitmisel.
Kui äriühing või mitteresidendist juriidilise isiku Eestis asuv püsiv tegevuskoht on täitnud vorm TSD lisal 6 koodi 6230 st on deklareerinud maksustamisele kuuluva siirdehinnatehingu. Sellisel juhul täidetakse tõend TD lisa 6 andmete alusel. Tehingu teisel poolel on vorm TD alusdokumendiks lisa 7 osa II täitmisel.
Kui äriühing või mitteresidendist juriidilise isiku Eestis asuv püsiv tegevuskoht on ühinemiste või jagunemiste käigus üle andnud kasutamata õigusi juhul, kui äriühingust õiguste andja on täitnud oma lisa 7 osa III või mitteresidendist juriidilise isiku Eestis asuv püsiv tegevuskoht vorm TSD lisa 3. Õiguste saajale on vorm TD aluseks tema lisa 7 osa IV täitmisel.
1. veebruaril tuleb maksu- ja tolliametile esitada vorm INF 14
Käibemaksu deklareerimise muudatuste mõju oodatust suurem
Olulisemad muudatused TSD lisal 5 ja 7 ning INF1 ja TD vormil


text:
3-3-1-88-13 Riigikohus 16.04.2014
Ehitise tehniliste andmete vastavust ehitusloa aluseks olevale ehitusprojektile tuleb EhS §-dest 32−34 tulenevalt kontrollida eelkõige kasutusloa andmise otsustamisel. Juhul, kui ehitisel on kehtiv kasutusluba, võib eeldada, et ehitise vastavust ehitusprojektile on kontrollitud, ning puudub alus täiendava järelevalve tegemiseks. Üks kohustamisnõude rahuldamise eeldustest on haldusorgani kohustus toiming sooritada. Kui KOV-l ei olnud pärast kasutusloa väljastamist täiendavat kohustust kontrollida elamu vastavust ehitusloale ja tuleohutusnõuetele, ei saa kohus tuvastada õigusvastast tegevusetust ja seega kohustamiskaebust rahuldada. (p d 25−26)
Haldusasjas nr 3-3-1-78-06 leidis kolleegium, et kohus ei tohi haldusorgani tegevuse õiguspärasust kontrollida omal algatusel suuremas ulatuses, kui kaebuse esitaja on taotlenud. Väär on arusaam, et haldusakti tervikuna vaidlustamine tähendab alati taotlust kõigi selle üksikute osade õiguspärasuse kontrolliks. Esitatud taotluse ulatuse kindlakstegemisel ei saa lähtuda üksnes kaebuse sõnastusest, vaid arvesse tuleb võtta ka isiku eesmärk kaebuse esitamisel. Kaebust rahuldava kohtuotsuse tagajärjel ei tohiks kaebaja õiguslik positsioon hoopis nõrgeneda. Kuigi kaebaja vaidlustas praeguses asjas linnavalitsuse korralduse täies ulatuses, oli tema eesmärgiks sisuliselt ainult korralduse resolutsiooni p 1 ja sellega kaasneva kõrvaltingimuse (p 2) tühistamine. Korralduse p 3 ei saa rikkuda kaebaja subjektiivseid õigusi – vastupidi, selle tühistamine nõrgestaks kaebaja õiguslikku positsiooni. Juhul kui kohtu hinnangul ei selgu kaebaja eesmärk kaebusest piisavalt selgelt või kui kaebuses ei esitata selle eesmärgi saavutamiseks sobivaid taotlusi, tuleb kaebus jätta käiguta ning selgitada välja kaebaja tegelik tahe. Praeguses asjas puudus selleks aga vajadus, sest kaebusest koosmõjus varasema kohtumenetlusega selgub kaebaja eesmärk üheselt. Seega tühistasid kohtud ekslikult korralduse tervikuna. (p-d 17−22)
Vt ka riigikohtunik I. Koolmeistri eriarvamus (p-d 1.1.-1.2.).
Vt ka annotatsiooni otsusele asjas nr 3-3-1-78-06.
TsMS § 218 lg 1 p 5 eesmärk on võimaldada isikul säästa menetluskulusid sellega, et tasulise õigusteenuse osutaja asemel volitatakse abikaasat vm lähedast. Isikut, kes ei vasta TsMS § 218 lg 1 p-des 1 või 2 esitatud tingimustele, ei saa pidada õigusabi andjaks. Menetlusosalise abikaasa kui TsMS § 218 lg 1 p 5 alusel menetlusosalist esindama lubatud isiku kulusid ei saa vastaspoolelt välja mõista võrdväärselt sama paragrahvi p-dele 1 või 2 vastava esindaja kasutamise tulemusena tekkinud õigusabikuludega. Tegemist ei ole põhjendamatu ebavõrdse kohtlemisega, sest õigusharidusega esindaja on isiku esindamiseks paremini kvalifitseeritud kui mittejuristist esindaja ning nende esindajate kasutamise eesmärgid on erinevad. Alates 1.01.2012 kehtiva HKMS § 32 lg 1 regulatsiooni sisu ei erine oluliselt TsMS § 218 lg-st 1. (p 30)
Ehitisele tervikuna kasutusloa andmise otsustamisel tuleb hinnata muu hulgas ehitise vastavust ehitusloa aluseks olnud ehitusprojektile ning ehitusloa muutmise vajalikkust (EhS § 23 lg 81 ja § 34 lg 1 p 61; RKHK otsus asjas nr 3-3-1-84-04, p 10). (p 23) Ehitise tehniliste andmete vastavust ehitusloa aluseks olevale ehitusprojektile tuleb EhS §-dest 32-34 tulenevalt kontrollida eelkõige kasutusloa andmise otsustamisel. Juhul, kui ehitisel on kehtiv kasutusluba, võib eeldada, et ehitise vastavust ehitusprojektile on kontrollitud, ning puudub alus täiendava järelevalve teostamiseks. Üks kohustamisnõude rahuldamise eeldustest on haldusorgani kohustus toiming sooritada. Kui KOV-l ei olnud pärast kasutusloa väljastamist täiendavat kohustust kontrollida elamu vastavust ehitusloale ja tuleohutusnõuetele, ei saa kohus tuvastada õigusvastast tegevusetust ja seega kohustamiskaebust rahuldada. (p-d 25−26)
Ehitise tehniliste andmete vastavust ehitusloa aluseks olevale ehitusprojektile tuleb EhS §-dest 32-34 tulenevalt kontrollida eelkõige kasutusloa andmise otsustamisel. Juhul, kui ehitisel on kehtiv kasutusluba, võib eeldada, et ehitise vastavust ehitusprojektile on kontrollitud, ning puudub alus täiendava järelevalve teostamiseks. Üks kohustamisnõude rahuldamise eeldustest on haldusorgani kohustus toiming sooritada. Kui KOV-l ei olnud pärast kasutusloa väljastamist täiendavat kohustust kontrollida elamu vastavust ehitusloale ja tuleohutusnõuetele, ei saa kohus tuvastada õigusvastast tegevusetust ja seega kohustamiskaebust rahuldada. (p-d 25−26) EhS § 61 lg 1 p-st 7 ja EhS § 38 lg 1 p-st 1 tulenevalt on kohalikul omavalitsusel kui ehitusjärelevalve teostajal võimalik teostada järelevalvet ehitise ohtlikkuse üle sõltumata kasutusloa olemasolust. Selleks puudub siiski vajadus, kui samasisulist järelevalvet teostab parajasti Päästeamet. (p-d 27-28)
Vt ka riigikohtunik I. Koolmeistri eriarvamus (p 2).
Ehitisele tervikuna kasutusloa andmise otsustamisel tuleb hinnata muu hulgas ehitise vastavust ehitusloa aluseks olnud ehitusprojektile ning ehitusloa muutmise vajalikkust (EhS § 23 lg 81 ja § 34 lg 1 p 61; RKHK otsus asjas nr 3-3-1-84-04, p 10). (p 23) Vt annototsiooni otsusele asjas nr 3-3-1-84-04.
3-3-1-66-12 Riigikohus 05.02.2013
HKMS § 103 lg 1 p 1
HKMS § 103 lg 1 p 2
HKMS § 109 lg 6
Kui halduskohtu- ja ringkonnakohtumenetluses on esindaja osutanud teenuseid tunnihinnaga 132 eurot, siis kassatsioonimenetluses 480 euro väljamõistmist tuleb pidada ülemääraseks. Põhjendatud menetluskulud kassatsiooniastmes ei saa reeglina olla suuremad kui apellatsiooniastmes.
Halduskohtumenetluse seadustiku kohaselt on kohtuvälisteks kuludeks menetlusosaliste esindajate kulud ning menetlusosaliste endi sõidu-, majutus- ja muud sellesarnased kulud, mis on kantud seoses menetlusega (HKMS § 103 lg 1 p-d 1 ja 2). Seaduse tekstist ei tulene selgesõnaliselt, kas kohtuväliste kulude hulka saab arvata ka menetlusosalise esindaja sõidukulusid ja esindaja kohtuistungile sõitmise ajakulu.
Kohtupraktikast tulenevalt on võimalik ka esindaja sõidukulude väljamõistmine (vt määrus asjas nr 3-3-1-55-10). Välja saab mõista üksnes vajalikke ning põhjendatud sõidukulusid.
Võib esineda olukordi, kus esindaja istungile sõitmise ajakulu võib käsitada sarnaselt esindaja sõidukuluga menetluskuluna. Halduskohtumenetluse seadustikus küll vastav regulatsioon puudub, kuid esindaja kohtuistungile sõitmise ajakulu väljamõistmisel saab rakendada analoogiat riigi õigusabi seadusest tuleneva riigi õigusabi hüvitamise korraga.
Üksnes abstraktne väide tõlke¬kulude kandmise kohta ei ole piisav, et tõlkekulusid välja mõista (vt ka 2012. a otsus asjas nr 3-3-1-26-12, p 35).
Euroopa Ühenduste Komisjon võib võtta meetmeid mis hõlbustavad uute liikmesriikide üleminekut ühise põllumajanduspoliitika rakendamisest tulenevale korrale. Eelkõige selleks võttis Euroopa Komisjon vastu määruse nr 1972/2003, mille eesmärgiks oli vältida kümne uue riigi ühinemisest tulenevate põllumajanduse ühist turukorraldust mõjutavate kaubandushäirete ohtu. Sellise ohu vältimiseks uute liikmesriikide ülemäärased varud maksustatakse.
Tulenevalt Euroopa Liidu toimimise art 297 ja Euroopa Kohtu seisukohtadest ( vt Euroopa Kohtu otsuse kohtuasjas C-161/06: Skoma-Lux p-te 51 ja 59) ei või eraõiguslike isikute suhtes kohaldada kohustusi, mis sisalduvad ühenduse õigusnormides, mida ei ole avaldatud Euroopa Liidu Teatajas uue liikmesriigi keeles, kui see keel on liidu ametlik keel. Euroopa Kohtu seisukohtade kohaselt ei välista määruse avaldamata jätmine eraisikule kohustuste panemisel tuginemist määruse sätetele, kui liikmesriik on määruse ülevõtmiseks võtnud vastu vastava seaduse. Käesoleval juhul on selleks üleliigse laovaru tasu seadus.
Eelotsuse taotlusega Euroopa Kohtule soovitakse välja selgitada, kas nõuetekohaselt avaldamata määrusest saab tuleneda üksikisikule kohustus (üleliigse laovaru tasu maksmine) juhul, kui määruse rakendamiseks vastu võtnud seaduses ei ole kohustuse oluliste elementide sisustamiseks korratud määrusest tulenevaid määratlusi, vaid on piirdunud viidetega Euroopa Liidu nõuetekohaselt avaldamata määruse vastavatele sätetele. Samuti soovitakse välja selgitada, kas ülemääraste varude omanikeks olevatelt üksikisikutelt saab maksu sisse nõuda sellest hoolimata, et üleliigse laovaru tasu seadus ei sõnasta laovaruna maksustatava põllumajandustoote mõistet, vaid viitab selle mõiste sisustamiseks määruse nr 1972/2003 artikli 4 lg-le 5. Seejuures on oluline, et määrus ei ole Eesti Euroopa Liiduga liitumise hetkel ega isikule kohustusi paneva haldusakti andmise ajal liikmesriigi keeles nõuetekohaselt avaldatud.

matches:
Riigikohus
kohus
kohus
§ 218
§ 218
§ 218
§ 32
§ 218
§ 23
§ 34
kohus
kohus
§ 61
§ 38
§ 23
§ 34
Riigikohus
§ 103
§ 103
§ 109
§ 103


§ 5 Noortespordi tegevustoetus
§ 7 Spordiürituse läbiviimise toetus
§ 8 Võistlusel osalemise toetus
§ 9 Preemia sportliku saavutuse eest
§ 10 Taotlust esitama õigustatud isikud
§ 14 Toetuse andmise otsustamine ja lepingu sõlmimine
§ 17 Aruande esitamine
§ 18 Järelevalve toetuse kasutamise üle
§ 20 Alutaguse Vallavolikogu 23.04.2018 määruse nr 44 „Mittetulunduslikuks tegevuseks toetuste andmise kord“ muutmine
RT IV, 31.10.2019, 16
Vastu võetud 24.10.2019 nr 112
(1) Sporditegevuse toetamise kord Alutaguse vallas (edaspidi kord) reguleerib Alutaguse valla eelarvelistest vahenditest (edaspidi vallaeelarve) eraõiguslikele spordiorganisatsioonidele (edaspidi spordiklubi) sporditegevuseks toetuse taotlemist, taotluse läbivaatamist, toetuse eraldamist ja toetuse kasutamise üle järelevalve teostamist.
(2) Käesolev kord ei reguleeri toetuse andmist huvikooli ja erakooliseaduse alusel tegutsevatele spordikoolidele ning sporditegevuse toetust ei anta tervisespordi, sh jõusaali ning aeroobika, kepi- ja tervisekõnni ja teiste liikumisharrastuste kui spordi spetsiifilise valdkonna ja raviga, sh teraapiaga seotud tegevuse toetamiseks.
(3) Korra alusel ei toetata sporditegevust Alutaguse Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatavas asutuses ja valla osalusega sihtasutuses.
(4) Toetuse andmise eesmärgiks on soodustada ja luua tingimused spordi harrastamiseks ja sportlikuks eluviisiks Alutaguse valla elanikele ning võimaldada sportlikku eneseteostust noortele vanuses 6–24 aastat.
1) spordiklubi - Alutaguse vallas tegutsev eraõiguslik juriidiline isik, mille põhitegevuseks on spordi arendamine ning kus treeningtegevus toimub vähemalt 8 kuul aastas vähemalt 2 korda nädalas;
2) treener - sportlasi ja teisi spordis osalevaid isikuid juhendav spordispetsialist, kellel on kutseseadusele vastav treeneri kutsekvalifikatsioon. Treeneril, kes juhendab noori vanuses 6–24 aastat, peab olema vähemalt treeneri kutsekvalifikatsiooni 4. aste;
3) harrastaja - spordiklubi treeningrühmas regulaarselt osalev isik;
4) treeningrühm - spordiklubis tegutsev isikute ühendus, millel on ühine tegevusala, tegutsemisaeg ja -koht.
Vallaeelarvest makstavad toetused on:
3) treeneri töötasu toetus;
4) spordiürituse läbiviimise toetus;
5) võistlusel osalemise toetus;
6) preemia sportliku saavutuse eest.
(1) Spordiklubi tegevustoetus on taotlemise aastale järgnevaks kalendriaastaks vallaeelarvest antav toetus Alutaguse vallas tegutsevale spordiklubile täiskasvanute treeningutega seotud kulude katmiseks, põhikirjaliste eesmärkide täitmiseks, sealhulgas igapäevase tegevuse korraldamiseks ja jätkusuutlikkuse tagamiseks.
2) spordiklubi tegeleb aktiivselt harrastus- ja võistlusspordi arendamise eesmärgil ning osaleb maakonna ja/või üleriigilistel võistlustel.
(3) Spordiklubi tegevustoetust eraldatakse üldjuhul mitte rohkem kui 1000 eurot taotlejale.
§ 5. Noortespordi tegevustoetus
(1) Noortespordi tegevustoetus jaotatakse spordiklubidele pearaha põhimõttel. Ühe harrastaja eest eraldatakse toetust kuni kahe spordialaga tegelemiseks, tingimusel, et harrastaja poolt harrastatavad spordialad on iseloomult erinevad.
(2) Noortespordi tegevustoetuse suurus ühe harrastaja kohta aastas (pearaha) eraldatakse sõltuvalt treenerile omistatud kvalifikatsioonist:
1) III ja IV kategooria – 200 eurot;
2) V -VIII kategooria – 300 eurot.
(3) Noortespordi toetamiseks Alutaguse vallas jagatakse spordialad kahte kategooriasse:
1) eelisarendatavad spordialad – murdmaasuusatamine ja korvpall;
(4) Käesoleva paragrahvi 2. lõikes märgitud pearaha eraldamisel on eelisarendatava spordialaga tegeleva harrastaja pearaha koefitsient 3,0 ja muu spordialaga tegeleva harrastaja pearaha koefitsient 1,0.
(5) Käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud pearaha eraldamisel võetakse arvesse harrastaja vanust. Harrastajad jagatakse vanuse järgi gruppidesse ja igale grupile omistatakse vanuse koefitsient. Harrastaja vanust arvestatakse toetuse saamise aasta 1. jaanuari seisuga. Vanuse koefitsiendid on järgmised:
1) harrastaja vanuses 6-9 aastat – koefitsient 0,5 (treeningud toimuvad vähemalt 8 kuud aastas ja kaks korda nädalas kestvusega 45 minutit);
2) harrastaja vanuses 10-16 aastat – koefitsient 1,0 (treeningud toimuvad vähemalt 9 kuud aastas ja kolm korda nädalas kestvusega 60 minutit);
3) harrastaja vanuses 17-24 aastat – koefitsient 1,5 (treeningud toimuvad vähemalt 10 kuud aastas ja neli korda nädalas kestvusega 90 minutit).
(6) Spordiklubi võib taotleda kas 0,5 või 1,0 koefitsiendiga harrastaja rahastamist kui spordiklubi ei ole suuteline läbi viima või harrastaja ei ole suuteline osalema kolmel või neljal treeningul nädalas.
(7) Noortespordi tegevustoetuse taotlemisel peab toetuse saamiseks täisealine nimekirja kantud harrastaja või alaealise harrastaja seaduslik esindaja kinnitama harrastaja osalust vastava spordiklubi treeningutel. Kinnitus koos spordiala märkimisega esitatakse vallavalitsusele isiklikult (täidetakse vallavalitsuses kohapeal) või digitaalselt allkirjastatult hiljemalt 15. detsembriks. Kui määratud tähtpäevaks kinnitus puudub, ei arvata nimekirjas esitatud harrastajat toetust saavate harrastajate hulka.
(8) Noortespordi tegevustoetuse arvutamiseks iga konkreetse spordiklubi kohta korrutatakse toetuse baassumma spordiklubis treenivate harrastajate arvuga, spordiala kategooriaga ja vanuse koefitsiendiga.
(1) Treeneri töötasu toetust on õigus taotleda spordiklubil, kellele riik eraldab treeneri tööjõukulu toetust.
(2) Treeneri töötasu toetust eraldatakse riiklikult määratud tööandja panuse ulatuses.
(3) Treeneri töötasu toetuse arvestamisel lähtutakse treeningul osalevate Alutaguse valla harrastajate arvust. Juhul kui treeningrühm on komplekteeritud vähemalt kümnest Alutaguse valla harrastajast, arvestatakse treenerile toetust kogu eraldatava summa ulatuses. Väiksema harrastajate arvuga treeningrühma puhul vähendatakse toetuse summat proportsionaalselt.
(4) Spordiklubi on kohustatud teavitama toetuste menetlemisega tegelevat ametnikku (edaspidi ametnik) 10 päeva jooksul treeneri tööjõukulu toetuse määramise otsuse avalikustamisest.
§ 7. Spordiürituse läbiviimise toetus
(1) Spordiürituse läbiviimise toetus on taotlemise aastale järgnevaks kalendriaastaks vallaeelarvest antav toetus Alutaguse vallas spordivõistluste ja rahvaspordiürituste läbiviimiseks.
(2) Spordiürituse läbiviimise toetuse määramisel arvestatakse:
4) võistluse suunatust erinevatele elanike rühmadele;
5) võimalust võistluse läbiviimisega tõsta Alutaguse valla mainet;
(3) Spordiürituse läbiviimise toetust eraldatakse kuni 500 eurot.
(4) Erandkorras põhjendatud juhtudel on vallavalitsusel õigus anda käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud toetuse piirmäärast suuremat toetust, kuid mitte rohkem kui 2000 eurot.
§ 8. Võistlusel osalemise toetus
(1) Võistlusel osalemise toetust eraldatakse Alutaguse valla harrastajale või võistkonnale rahvusvahelisel või riiklikul võistlusel osalemise kulude katteks.
(2) Toetust võib kasutada osalemistasudeks, transpordi- ja majutuskuludeks.
(3) Võistlusel osalemise toetuse määramisel arvestatakse:
3) spordiala traditsioone ja jätkusuutlikkust;
4) toetuse eelarve põhjendatust.
(4) Võistlusel osalemise toetust eraldatakse mitte rohkem kui 1000 eurot taotleja kohta.
§ 9. Preemia sportliku saavutuse eest
(1) Preemia sportliku saavutuse eest on vallaeelarvest Alutaguse valla võistkonnale või harrastajale antav preemia rahvusvahelistel tiitlivõistlustel või Eesti meistrivõistlustel saavutatud 1.–3. koha eest.
(2) Madalaim vanusepiir preemia määramiseks on üksikvõistleja puhul 12 eluaastat ja võistkonna puhul U12 vanuseklass.
(3) Premeerimise viisi määrab vallavalitsus korraldusega.
§ 10. Taotlust esitama õigustatud isikud
(1) Taotlust on õigustatud esitama spordiklubi, kellel on täidetud alljärgnevad tingimused:
1) spordiklubi tegutseb Alutaguse vallas;
3) spordiklubi on nõuetekohaselt täitnud riiklike maksude tasumise kohustused;
4) spordiklubi on esitanud korra kohased aruanded varasemalt saadud toetuse kasutamise kohta;
5) spordiklubil ei ole Alutaguse valla ees kohalike maksude võlgnevusi ja muid võlgnevusi;
6) spordiklubis tegutseva harrastaja enda ning alaealise harrastaja ja vähemalt ühe vanema või seadusliku esindaja elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on vähemalt kuus kuud enne taotluse esitamist olnud Alutaguse vald.
(2) Taotluse preemia andmiseks sportliku saavutuse eest võib esitada spordiklubi või füüsiline isik (edaspidi taotleja).
(1) Spordiklubi tegevustoetuse, noortespordi tegevustoetuse, treeneri töötasu toetuse ja spordiürituste läbiviimise toetuse saamiseks esitab taotleja vallavalitsusele põhjendatud vormikohase taotluse hiljemalt 01. oktoobriks. Taotlusele lisatakse dokumendid, mis tõendavad, et taotleja vastab toetuse saamiseks esitatud nõuetele.
(2) Võistlusel osalemise toetust on võimalik taotleda aastaringselt vallaeelarve vahendite olemasolul.
(3) Sportlike saavutuste eest preemia andmise taotlus esitatakse vallavalitsusele hiljemalt 01. detsembriks.
(1) Taotlus treeneri töötasu toetuse saamiseks esitatakse koos spordiklubi tegevustoetusega. Taotlusele lisatakse planeeritav treeneri töökoormus ja eelarve.
(2) Noortespordi tegevustoetuse taotlusele lisatakse:
1) treeningutel osalevate harrastajate nimekiri treeningrühmade kaupa koos isikukoodi ja elukoha andmetega 1. oktoobri seisuga;
(3) Spordiürituse läbiviimise toetuse taotlusele lisatakse võistluse või ürituse eelarve ja ürituse lühikirjeldus.
(4) Kui toetuse taotlusi esitatakse kokku suuremas summas, kui vallaeelarves vahendeid, siis rakendatakse toetuse eraldamisel järgmist valemit: spordiklubi taotletud toetuse summa korrutatakse sajaga ja jagatakse kõikide spordiklubide taotluste summaga. Treenerite töötasu toetusi ei vähendata.
(2) Ametnik kontrollib kümne tööpäeva jooksul tähtaegselt esitatud taotluse ja lisatud dokumentide vastavust korras sätestatud nõuetele.
(4) Ametnikul on õigus nõuda taotlejalt täiendavat informatsiooni või lisadokumente.
§ 14. Toetuse andmise otsustamine ja lepingu sõlmimine
(1) Spordiklubi tegevustoetuse, noortespordi tegevustoetuse, treeneri töötasu toetuse ja spordiürituste läbiviimise toetuse andmise otsustab ametniku ettepanekul vallavalitsus korraldusega hiljemalt kahe kuu jooksul pärast vallaeelarve vastuvõtmist.
(2) Võistlustel osalemise toetuse eraldamise otsustab vallavalitsus 10 tööpäeva jooksul puudusteta taotluse esitamisest.
(3) Vallaeelarve võimalustest lähtuvalt võib toetust anda taotletust väiksemas summas.
(4) Toetuse andmiseks sõlmib vallavalitsus toetuse saajaga toetuse kasutamise lepingu (edaspidi leping) 10 tööpäeva jooksul arvates korralduse andmisest. Juhul, kui toetuse saaja ei sõlmi nimetatud tähtaja jooksul lepingut või keeldub lepingu sõlmimisest, loetakse taotleja toetusest loobunuks.
(5) Lepingut ei sõlmita preemia määramisel sportliku saavutuse eest.
Vallavalitsus jätab taotluse rahuldamata, kui taotleja ei vasta korra § 10 lõikes 1 nimetatud tingimustele ja taotlus ei ole piisavalt põhjendatud.
(1) Toetus kantakse taotleja arvelduskontole pärast lepingu sõlmimist lepingus sätestatud tähtajal.
(2) Noortespordi tegevustoetus makstakse välja kahes osas, millest esimene osa suurusega 75% makstakse 14 tööpäeva jooksul pärast lepingu sõlmimist ja ülejäänud osa pärast harrastajate nimekirja esitamist oktoobrikuu jooksul.
(3) Noortespordi tegevustoetuse teise osa saamiseks peab toetuse saaja esitama treeningul osalevate harrastajate nimekirja 1. oktoobri seisuga hiljemalt 10. oktoobriks. Vallavalitsus võib teise osana väljamakstavat toetussummat muuta, kui treeningul osalevate harrastajate arv on oluliselt vähenenud või suurenenud.
(4) Treeneri töötasu toetus makstakse välja üks kord kvartalis lepingus sätestatud tähtajal.
(5) Vallavalitsus võib jätta toetuse või selle osa välja maksmata, kui pärast taotluse rahuldamist, kuid enne toetuse maksmist ilmnevad asjaolud, mis oleks aluseks taotluse rahuldamata jätmiseks.
(6) Kui valla eelarve ei ole eelarveaasta alguseks vastu võetud, võib vallavalitsus eelarve vastuvõtmiseni eraldada noortespordi tegevustoetust iga kuu 1/12 lõppenud eelarveaastaks määratud toetustest.
§ 17. Aruande esitamine
(1) Toetuse saaja, välja arvatud preemia saamisel sportliku saavutuse eest, on kohustatud esitama vallavalitsusele vormikohase aruande toetuseks saadud rahaliste vahendite kasutamise kohta. Aruandele lisatakse raamatupidamise algdokumentide ning maksete toimumist tõendavate dokumentide koopiad tehtud kulutuste kohta.
1) spordiklubi tegevustoetuse, noortespordi tegevustoetuse ja treeneri töötasu toetuse kasutamise aruanne hiljemalt toetuse kasutamisele järgneva aasta 15. jaanuariks;
3) võistlusel osalemise toetuse kasutamise aruanne ühe kuu jooksul pärast võistluse toimumist.
§ 18. Järelevalve toetuse kasutamise üle
Järelevalvet toetuse sihipärase kasutamise üle korraldab ametnik. Ametnikul on õigus:
4) teha vallavalitsusele ettepanek lepingu lõpetamiseks ja makstud toetuse tagasinõudmiseks, kui puudused ei ole tähtajaks kõrvaldatud või neid ei ole võimalik kõrvaldada või toetuse saaja on esitanud valeandmeid.
(2) Määruse § 11 lõikes 1 nimetatud taotluste esitamise tähtaeg 2019. aastal on 22. detsember.
§ 20. Alutaguse Vallavolikogu 23.04.2018 määruse nr 44 „Mittetulunduslikuks tegevuseks toetuste andmise kord“ muutmine
1) paragrahvi 1 lõikest 2 jäetakse välja sõna „, spordi-“;
2) paragrahvi 2 lõikes 4 asendatakse sõnad „kultuuri ja spordivaldkonnas“ sõnaga „kultuurivaldkonnas“;
3) paragrahvi 3 lõiget 4 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses: „5) Alutaguse valla sporditegevuse toetamise korra alusel toetuse saajat“;
4) paragrahvi 8 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „15. oktoobriks“ tekstiga „01. oktoobriks“.
Tunnistatakse kehtetuks Alutaguse Vallavolikogu 23.04.2018. a määrus nr 45 "Sporditegevuse toetamise kord Alutaguse vallas".


§ 2 Valla vapp
§ 4 Muud valla sümbolid
§ 5 Õigusakti kehtivus ja avalikustamine
4 ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA JA EELARVE KOOSTAMISE NING FINANTJUHTIMISE ÜLDISED PÕHIMÕTTED
§ 6 Arengukava koostamise põhimõtted
§ 7 Eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise alused
§ 10 Arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve vahelised seosed
§ 11 Arengukava ja eelarvestrateegia koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ning avalikustamine
§ 12 Volikogu valimine ja tegevuse tasustamine
§ 13 Volikogu liige
2 Volikogu esimehe ja aseesimehe või aseesimeeste valimise kord
§ 16 Volikogu aseesimehe või aseesimeeste valimine
§ 18 Volikogu komisjoni koosseis
§ 22 Õigusaktide algatamine
§ 24 Päevakorraküsimuste arutamiseks ettevalmistamine
§ 25 Eelnõu menetlemine mitmel lugemisel
§ 26 Volikogu istungi päevakorra kinnitamine
§ 27 Päevakorraküsimuse arutamine volikogu istungil
§ 28 Hääletamine volikogu istungil
§ 29 Hääletamine isikuvalimistel
§ 30 Konkureeriv hääletamine
§ 32 Vallavanem
§ 33 Vallavalitsuse moodustamise kord
7 VALLA AMETIASUTUSTE JA ÜHISAMETITE VÕI –ASUTUSTE MOODUSTAMINE JA ERAÕIGUSLIKES ISIKUTES OSALEMINE
§ 34 Valla ametiasutuste ja ühisametite või -asutuste moodustamise kord
§ 35 Valla eraõiguslikes isikutes osalemine
§ 36 Varasemad õigusaktid
RT IV, 13.07.2018, 3
Vastu võetud 26.06.2018 nr 10
Kohila valla põhimääruses sätestatakse:
§ 2. Valla vapp
(1) Valla vapil on kuldsel kilbil lehtpuu kujutis ja selle all keskelt nõgus langetatud varras – mõlemad rohelised ning must vapitüvi, mille keskel viie õielehe ja viieharulise musta südamikuga kuldne õis.
(2) Valla vappi võib kasutada:
4) üritusi või projekte tutvustavatel reklaamidel, trükistel ja mujal tähistamaks valla poolt vastava ürituse või projekti toetamist;
5) vallaametniku vormiriietusel;
(1) Valla lipp koosneb rohelisest, valgest ja mustast horisontaalsest värvilaiust, mille laiused on 1,6:3,8:1,6 ühikut. Valge laiu keskel asub valla vapi kujutis. Valla lipu normaalmõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11 ühikut.
(3) Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. Kui valla lipp heisatakse koos muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul.
§ 4. Muud valla sümbolid
(1) Valla logo ja tunnuslause valib ja selle kasutamise üle otsustab vallavalitsus.
(2) Kohila valla tunnustuse avaldamise korra kehtestab volikogu.
(3) Teenistuskohustuste täitmisel on ametnikul õigus kanda vormiriietust. Vormiriietuse kirjelduse kehtestab vallavalitsus.
§ 5. Õigusakti kehtivus ja avalikustamine
(1) Määrus jõustub määratud ajal, kuid mitte varem kui kolmandal päeval pärast avalikustamist Riigi Teatajas. Sisemist töökorraldust puudutavat või internset kohustust panevat õigusakti rakendatakse viivitamatult, kui selles ei ole märgitud hilisemat tähtaega.
(2) Otsus ja korraldus jõustub teatavakstegemisest, kui selles ei ole märgitud hilisemat tähtaega.
(3) Valla õigusaktid, volikogu ja vallavalitsuse istungite ning volikogu ja komisjonide koosolekute protokollid avalikustatakse valla dokumendiregistris.
(4) Seadusega volikogu määratud väljaandes avalikustamisele kuuluv dokumendi resolutsioon avalikustatakse valla ajalehes.
4. peatükk ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA JA EELARVE KOOSTAMISE NING FINANTJUHTIMISE ÜLDISED PÕHIMÕTTED
§ 6. Arengukava koostamise põhimõtted
(2) Arengukava koostatakse valla kohta ja selles esitatakse vähemalt:
(3) Vald võib koostada täiendava arengukava:
3) mitme valla territooriumi osa kohta kokkuleppe alusel.
§ 7. Eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise alused
Volikogu kehtestab määrusega tingimused ja korra:
(1) Eelarve eelnõu koostab vallavalitsus. Eelarve eelnõule lisatakse seletuskiri.
1) selgitused ja põhjendused eelmise aasta, jooksva aasta ning eelseisva eelarveaasta kohta;
6) ülevaade finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise menetluse ajal eelarvestrateegias või raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse ajal saneerimiskavas eelseisvaks eelarveaastaks kavandatud tegevuste või meetmete kohta;
7) muu oluline informatsioon eelseisva eelarveaasta kohta.
(3) Eelarve eelnõu ja seletuskirja esitab vallavalitsus volikogule hiljemalt üks kuu enne eelseisva eelarveaasta algust.
(2) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekule lisab selle algataja põhjendused ja arvestused kavandatavate muudatustega kaasnevate väljaminekute ja nende katteallikate kohta. Volikogu poolt tehtava ettepaneku läbivaatamisel kuulatakse ära vallavalitsuse arvamus.
§ 10. Arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve vahelised seosed
§ 11. Arengukava ja eelarvestrateegia koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ning avalikustamine
1) koostab ning avalikustab arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu ning avalikustab need valla veebilehel vähemalt kaheks nädalaks;
2) korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise arengukava ja eelarvestrateegia koostamisse.
(2) Arengukava ja eelarvestrateegia ning volikogu ja komisjonide istungite protokollid arengukava ja eelarvestrateegia menetlemise kohta avaldatakse valla veebilehel.
§ 12. Volikogu valimine ja tegevuse tasustamine
(2) Volikogu määrab volikogu järgmise koosseisu liikmete arvu ja võib kinnitada volikogu tegevusest osavõtu eest makstava tasu suuruse ning volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste hüvitamise alused.
§ 13. Volikogu liige
(1) Volikogu liige juhindub seadusest, valla või linna õigusaktidest ning vallaelanike vajadustest ja huvidest.
(2) Volikogu liige ei tohi osa võtta volikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang korruptsioonivastases seaduses sätestatu kohaselt. Volikogu liige kohustatud enne küsimuse arutelu algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel. Vastav märge fikseeritakse volikogu istungi protokollis. Küsimuste arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle volikogu liikme võrra väiksem. Sätestatut ei kohaldata isikuvalimistele ega valitsuse liikme kinnitamisele või ametisse nimetamisele.
(3) Volikogu liige, kes on valitud samas vallas vallavanemaks või on kinnitatud vallavalitsuse liikmeks või nimetatud ametisse valitsuse palgaliseks liikmeks, ei tohi alates valituks osutumise, liikmeks kinnitamise või ametisse nimetamise hetkest osaleda sellise volikogu üksikakti arutamisel ega otsustamisel, millega määratakse talle töötasu või hüvitis.
Volikogu liikmel on õigus:
6) esitada kirjalikke arupärimisi ametiisikutele;
7) saada tasu volikogu tegevusest osavõtu eest ja hüvitust volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest volikogu poolt kehtestatud ulatuses.
2. jagu Volikogu esimehe ja aseesimehe või aseesimeeste valimise kord
(1) Volikogu esimehe valimised uue volikogu koosseisu istungil korraldab valla valimiskomisjon.
§ 16. Volikogu aseesimehe või aseesimeeste valimine
(2) Kui valitakse mitu aseesimeest, korraldatakse valimised samaaegselt, kusjuures igal volikogu liikmel on hääli vastavalt valitavate aseesimeeste arvule.
(1) Volikogu õigusaktis, millega moodustatakse komisjon, sätestatakse selle ülesanne.
(2) Komisjoni otsused on volikogule soovituslikud.
§ 18. Volikogu komisjoni koosseis
(1) Komisjonide esimehed ja aseesimehed tuleb valida volikogu liikmete hulgast. Igal volikogu liikmel on õigus kuuluda vähemalt ühte komisjoni. Teised komisjoni liikmed kinnitatakse komisjoni esimehe esildusel.
(2) Komisjoni esimees ja aseesimees või aseesimehed valitakse üheaegselt salajasel hääletusel. Volikogu liikmel on üks hääl.
(3) Komisjoni esimeheks saab kõige rohkem hääli kogunud kandidaat. Komisjoni aseesimeheks saab häältearvult teiseks jäänud kandidaat.
(5) Komisjoni liige (v.a revisjonikomisjoni liige) võib olla vallavalitsuse liige või vallavalitsuse struktuuriüksuse ametnik.
(6) Volikogu võib isiku komisjoni koosseisust välja arvata, kui komisjoni liige ei ole osalenud vähemalt kolmel järjestikusel koosolekul.
(1) Volikogu valib oma liikmete hulgast vähemalt kolmeliikmelise revisjonikomisjoni.
(2) Revisjonikomisjon:
1) kontrollib ja hindab vallavalitsuse, vallavalitsuse ametiasutuse ja ametiasutuse hallatava asutuse või kohaliku omavalitsuse üksuse valitseva mõju all oleva äriühingu, sihtasutuse ja mittetulundusühingu tegevuse seaduslikkust, otstarbekust ja tulemuslikkust ning vallavara kasutamise sihipärasust;
2) kontrollib ja hindab vallaeelarve täitmist;
3) täidab deklaratsioonihoidja kohustusi ja kontrollib seadustega sätestatud töökoha-, tegevus- ja toimingupiirangutest kinnipidamist;
4) esitab vähemalt kord aastas aruande oma tegevuse kohta;
5) hindab kontrolli- ja valitsemisprotsesside mõjusust ja teeb ettepanekuid selle täiustamiseks.
(3) Revisjonikomisjon täidab oma pädevuses olevaid ülesandeid tööplaani alusel või volikogu ülesandel kindlustades sõltumatu, objektiivse riskide juhtimise.
(4) Revisjonikomisjon võib kontrollimise käigusteatavaks saanud informatsiooni kasutada ainult kontrollimise huvides ja mitte enne revisjoniakti kinnitamist volikogus.
(5) Kontrollimise tulemused vormistatakse revisjoniaktiga, milles märgitakse asutuse nimi ja alluvus, kontrollülesanne, kontrollijate nimed ja ametinimetused, asutuse juhi nimi, kontrollitav periood ja kontrollimise aeg. Revisjoniaktis esitatakse kontrolli tulemus, mis muuhulgas sisaldab:
(6) Revisjoniakt saadetakse vallavalitsusele, kes võtab revisjoniakti suhtes kümne päeva jooksul seisukoha.
(3) Volikogu istungid on avalikud ja volikogu teeb oma istungist veebiülekande. Volikogu võib kuulutada küsimuse arutelu kinniseks, kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud, piiratud või kahjustab kellegi privaatsust.
(4) Volikogu istungil otsustab isikutele sõna andmise istungi juhataja.
(1) Volikogu istungi kutsub kokku volikogu esimees. Volikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees.
(2) Volikogu erakorralise istungi kutsub volikogu esimees kokku vallavalitsuse või vähemalt ühe neljandiku volikogu koosseisu volikogu liikmete ettepanekul.
(4) Kutsega on võrdsustatud teate avaldamine valla veebilehel.
§ 22. Õigusaktide algatamine
4) vähemalt ühel protsendil hääleõiguslikel vallaelanikel
(2) Eelnõu algataja saadab eelnõu läbivaatamiseks volikogu vastavale komisjonile. Komisjoni poolt läbi vaatamata eelnõu arutusele panemise otsustab volikogu esimees.
(1) Volikogu õigusakti eelnõule kohaldatakse Vabariigi Valitsuse ja ministri õigusakti eelnõu kohta kehtestatud normitehnilisi nõudeid erisustega, mis tulenevad kohaliku omavalitsusüksuse õiguslikust seisundist. Eelnõule lisatakse vajadusel seletuskiri, millega põhjendatakse eelnõu põhiseisukohti ja kaasnevaid muudatusi ning antakse ülevaade õigusakti mõjudest
(2) Keeleliste või normitehniliste puuduste esinemisel otsustab eelnõu istungil arutusele panemise üle volikogu esimees.
§ 24. Päevakorraküsimuste arutamiseks ettevalmistamine
(1) Volikogu istungil teeb vajadusel eelnõu kohta kaasettekande komisjoni esindaja.
(2) Eelnõud, mis pole algatatud vallavalitsuse poolt, saadetakse vallavalitsusele tutvumiseks. Vallavalitsus esitab vajadusel oma seisukoha volikogu istungil.
(3) Eelnõu muudatusettepanekud ja parandused esitatakse enne volikogu istungit volikogu sekretärile.
(4) Eelnõu algataja võib teha eelnõus enne selle lõpphääletamisele panemist muudatusi või eelnõu tagasi võtta.
§ 25. Eelnõu menetlemine mitmel lugemisel
Eelnõu lugemise katkestamise või saatmise järgmisele lugemisele otsustab volikogu poolthäälte enamusega. Eelnõu lugemise katkestamise või järgmisele lugemisele saatmise korral võib volikogu kinnitada muudatusettepanekute esitamise aja.
§ 26. Volikogu istungi päevakorra kinnitamine
(1) Volikogu esimees koostab volikogu istungi päevakorra.
(2) Istungi alguses tehakse teatavaks istungi päevakord määrates iga päevakorra küsimuse arutamiseks ettekandja ja vajadusel kaasettekandjad. Seejärel vaadatakse läbi ettepanekud päevakorra kohta. Kui päevakorda poolthäälteenamusega tervikuna ei kinnitata, paneb istungi juhataja kõik päevakorraküsimused ükshaaval hääletamisele.
(3) Kui volikogu otsustab istungi lõpetada enne päevakorra ammendumist, lülitab volikogu esimees arutamata jäänud päevakorrapunktid järgmise istungi päevakorda.
§ 27. Päevakorraküsimuse arutamine volikogu istungil
(1) Päevakorraküsimuse arutamine algab eelnõu algataja kuni 15-minutilise ettekandega. Seejärel kuulatakse ära komisjoni esindaja või teiste istungile kutsutute kuni 10-minutilised kaasettekanded. Istungi juhataja võib ettekande aega pikendada.
(3) Pärast ettekannet võib ettekandjale esitada küsimusi. Volikogu esimehel on õigustagasi lükata asjasse mittepuutuvad küsimused. Ühel istungil antakse volikogu liikmele samas päevakorraküsimuses sõna kuni kahe suulise küsimuse esitamiseks ning üheks kuni 2-minutiliseks sõnavõtuks.
(4) Kui istungil arutatakse umbusalduse avaldamist, siis on isikul, kelle suhtes umbusalduse avaldamine on algatatud, õigus kuni 15-minutiliseks lõppsõnaks.
§ 28. Hääletamine volikogu istungil
(2) Hääletamine on avalik, välja arvatud isikuvalimised. Vajadusel moodustab volikogu hääletamise läbiviimiseks hääletamiskomisjoni. Hääletamise tulemused kantakse volikogu istungi protokolli.
(3) Muudatusettepanekud pannakse hääletamisele nende esitamise järjekorras. Kui kaks või enam muudatusettepanekut üksteist välistavad, pannakse need konkureerivale hääletamisele. Eelnõu pannakse tervikuna hääletamisele pärast kõigi muudatusettepanekute läbihääletamist.
§ 29. Hääletamine isikuvalimistel
(1) Isikuvalimistel seavad üles kandidaate volikogu liikmed. Ülesseatud kandidaat võib oma kandidatuuri taandada kuni nimekirja sulgemiseni.
(2) Kandidaadile antakse aega enese tutvustamiseks kuni 5 minutit. Kandidaatide tutvustamine toimub kandidaatide esitamise järjekorras.
(3) Volikogu liige märgib kandidaadi nime või kandidaadile antud numbri, kellele ta annab oma poolthääle.
(4) Volikogu liikmel on õigus esitada motiveeritud protest hääletamise korraldamise või hääletamistulemuse kindlakstegemise kohta kohe pärast hääletamistulemuste teatavaks tegemist.
(5) Hääletamistulemused kantakse volikogu istungi protokolli.
(6) Isikuvalimiste tulemused vormistatakse volikogu otsusena. Isikuvalimiste tulemusi üle ei hääletata.
§ 30. Konkureeriv hääletamine
(1) Sama suhet reguleerivad eelnõud arutatakse ühe päevakorrapunktina, mis pannakse eraldi hääletamisele.
(2) Vastuvõetuks loetakse hääletamisele pandud eelnõudest kõige rohkem hääli kogunud ja vajaliku häälte künnise ületanud eelnõu.
(1) Volikogu istung protokollitakse ja protokoll avaldatakse valla veebilehel viie tööpäeva jooksul.
(2) Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused ning volikogu liikme nõudmisel hääletamistulemused ja eriarvamused.
§ 32. Vallavanem
(1) Vallavanema valib volikogu kuni neljaks aastaks. Vallavanema volitused algavad valitsuse ametisse kinnitamise päevast.
(2) Vallavanemal ja vallavalitsusel on õigus vallavanema ülesannete edasi delegeerimiseks. Vallavanemat asendab abivallavanem. Abivallavanema äraolekul asendab vallavanemat vallavanema määratud vallavalitsuse ametnik.
§ 33. Vallavalitsuse moodustamise kord
(1) Vallavanemal on valituks osutumise päevast volitus moodustada valitsus, mille kinnitab ametisse volikogu.
(2) Pärast vallavalitsuse liikmete arvu kinnitamist esitab vallavanem volikogule ettepaneku vallavalitsuse liikmete kinnitamise või palgaliste vallavalitsuse liikmete ametisse nimetamise kohta.
(3) Eelnõu arutamine algab vallavanema kuni 10 minutilise ettekandega. Ettekande järel võib volikogu liige esitada ettekandjale ja kandidaadile kaks küsimust, mille järel paneb istungi juhataja esitatud eelnõu hääletusele.
(4) Vallavalitsuse liikmete kinnitamise või ametisse nimetamise otsus võetakse vastu avalikul hääletusel poolthäälte enamusega.
(5) Kui vallavanem esitab vähem vallavalitsuse liikmete kandidaate, kui on volikogu otsusega kinnitatud liikmete arv, saab vallavalitsus oma volitused, kui on kinnitatud üle poole koosseisust.
(6) Kui mõne vallavalitsuse liikme volitused lõpevad enne tähtaega, kinnitatakse või nimetatakse ametisse uus vallavalitsuse liige vallavanema ettepanekul käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
(7) Vallavanemal on õigusteha volikogule ettepanek vabastada vallavalitsuse liige ametist.
7. peatükk VALLA AMETIASUTUSTE JA ÜHISAMETITE VÕI –ASUTUSTE MOODUSTAMINE JA ERAÕIGUSLIKES ISIKUTES OSALEMINE
§ 34. Valla ametiasutuste ja ühisametite või -asutuste moodustamise kord
(1) Vald võib teenuste osutamiseks asutada valla ametiasutusi ja ametiasutuse hallatavaid asutusi või valdade ja linnade ühisasutusi, mis ei ole juriidilised isikud.
(2) Volikogu kinnitab:
1) valla ametiasutuse ja valla ametiasutuse hallatava asutuse moodustamise, ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine ning ametiasutuse põhimääruse;
2) valla ametiasutuse ja ühisameti või -asutuse struktuuri ning teenistuskohtade koosseisu ja palgajuhendi.
(3) Vallavalitsus kui kollegiaalorgan:
1) kinnitab hallatava asutuse põhimääruse, struktuuri ja koosseisu;
2) teeb muudatusi ametiasutuse struktuuris ja teenistuskohtade koosseisus volikogu kehtestatud palgafondi piires.
§ 35. Valla eraõiguslikes isikutes osalemine
(1) Vald võib olla osanik või aktsionär äriühingus, samuti asutada sihtasutusi ja olla mittetulundusühingu liige.
(2) Volikogu kinnitab valla eraõiguslike isikute põhikirja ja nende asutamise, osalemise, ümberkujundamise ja lõpetamise. Asutaja, osaniku, aktsionäri või liikmeõigusi teostab vallavalitsus.
§ 36. Varasemad õigusaktid
Tunnistada kehtetuks Vallavolikogu 28. novembri 2006 nr määrusega nr 28 kinnitatud «Kohila valla põhimäärus».


text:
välislepingu vahetu kohaldamine
Euroopa spordiharta
Euroopa Vanglareeglistik
Genfi pagulasseisundi konventsioon
3-3-2-1-04 Riigikohus 06.01.2004
Halduskohtumenetluse seadustik § 70 lg 1 p 1
Kehtivas halduskohtumenetlusõiguses puudub alus avalduse läbivaatamiseks, kuna seadusandja on Halduskohtumenetluse seadustikus jätnud reguleerimata Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste siseriikliku toime küsimuse. Seejuures tuleb aga arvestada, et Euroopa Inimõiguste Kohtu tuvastatud Konventsiooni artikli 6 lõike 1 rikkumine kujutab endast ka Põhiseaduse § 15 rikkumist. Olukord, kus halduskohtule esitatud kaebust, milles väidetakse põhiõiguste rikkumist, pole sisuliselt läbi vaadatud, on Põhiseaduse § 15 jätkuv ja iseenesest oluline rikkumine. Põhiseaduse § 14 kohaselt on õiguste ja vabaduste tagamine ka kohtuvõimu kohustus. Juhul, kui seadusandja pole kehtestanud tõhusat ja lünkadeta põhiõiguste kaitse mehhanismi, peab kohtuvõim tulenevalt Põhiseaduse §-st 14 tagama põhiõiguste kaitse.
Kehtivas halduskohtumenetlusõiguses puudub alus avalduse läbivaatamiseks, kuna seadusandja on Halduskohtumenetluse seadustikus jätnud reguleerimata Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste siseriikliku toime küsimuse. Seejuures tuleb aga arvestada, et Euroopa Inimõiguste Kohtu tuvastatud Konventsiooni artikli 6 lõike 1 rikkumine kujutab endast ka Põhiseaduse § 15 rikkumist.

matches:
Riigikohus
§ 70
§ 15
§ 15
§ 14
§ 15


Kas kohalik omavalitsus saab üldplaneeringut muutva detailplaneeringu rahastamiseks sõlmida lepingut?
Planeerimisseadusesse (PlanS) tehti 05.05.2017 täiendused, millega reguleeriti ehitusprojektide koostamise aluseks olevate planeeringute rahastamist. Kõige olulisem täiendusena võib planeeringu koostamise korraldaja ehitusprojekti koostamise aluseks oleva planeeringu tellimise ja PlanS § 4 lg 2 punktis 5 nimetatud mõjude hindamise kulude kandmiseks sõlmida lepingu planeeringu koostamisest huvitatud isikuga (PlanS § 4 lg 2-1). Ehitusprojekti koostamise aluseks on ka detailplaneering, mis muudab üldplaneeringut.
PlanS § 4 lõikes 2-1 nimetatud lepinguga ei anta huvitatud isikule üle ühtegi haldusülesannet. Kõik toimingud ja otsused planeerimismenetluses, sh planeeringulahenduse väljatöötamine, hangete läbiviimine, kooskõlastamine, kaasamine jms, tuleb läbi viia planeeringu koostamise korraldajal. Lepinguga on võimalik üle anda üksnes planeeringu ja mõjude hindamise tellimise rahastamine. Planeeringu koostamise tellimise üleandmisel tuleb silmas pidada, et tegemist on võlaõigusliku lepinguga, mitte PlanS § 130 reguleeritud halduslepinguga.
PlanS § 4 reguleeritud rahastamise lepinguga tellib kohalik omavalitsus või riigiasutus ise planeeringu – tuginedes riigihangete seadusele viib läbi riigihanke, väiksemamahulisema teenuse puhul tagab muul seaduse kohasel viisil võrdse konkurentsi pakkujate vahel, ning sõlmib lepingu planeerijaga, nt mõne konsultatsiooniettevõttega – aga seda rahastab planeeringu koostamisest huvitatud isik ehk arendaja. Sellisel juhul on planeeringu tellija kohalik omavalitsus või riigiasutus. Rahastamist ei käsitleta haldusülesandena, mistõttu ei ole ka planeeringu koostamise tellimise rahastamise lepingu näol tegu mitte halduslepinguga, vaid võlaõigusliku lepinguga. Kõik toimingud, otsused, hanked jm peab planeeringu koostamisel läbi viima ikkagi planeeringu koostamise korraldaja.
Planeeringu koostamise korraldajal on õigus jätta planeering algatamata või lõpetada planeeringu menetlus kulude kandmise võimatuse ilmnemisel (vt PlanS § 128 lg 2 p 6, 129 lg 1 p 4). Planeeringu algatamata jätmine või menetluse lõpetamine peab olema väga hästi põhjendatud.


Tabasalu Raamatukogu põhimäärus – Riigi Teataja
Tabasalu Raamatukogu põhimäärus
Tabasalu Raamatukogu põhimäärus - sisukord
2 RAAMATUKOGU ÜLESANDED JA TEGEVUS
§ 6 Avalik internetipunkt
§ 9 Direktori õigused ja kohutused
4 RAAMATUKOGU NÕUKOGU
§ 11 Raamatukogu nõukogu pädevus
§ 12 Raamatukogu nõukogu töökorraldus
5 VARA, FINANTSEERIMINE, ARUNDLUS JA KONTROLL
§ 13 Raamatukogu vara
§ 14 Finantseerimine
§ 15 Aruandlus ja kontroll
§ 16 Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 22.01.2013, 31
Vastu võetud 27.03.2008 nr 7
Määrus kehtestatakse “Rahvaraamatukogu seaduse” § 6 lõike 1 alusel.
Käesolev põhimäärus sätestab Tabasalu Raamatukogu (edaspidi raamatukogu) ülesanded, juhtimise korralduse, juhi õigused ja kohustused ning muud tegevuse korraldamise olulised küsimused.
(1) Raamatukogu on Harku Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus, mille asutamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Harku Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
(2) Raamatukogu ametlik nimetus on Tabasalu Raamatukogu. Raamatukogul on oma nimega pitsat.
(3) Raamatukogu juhindub oma tegevuses Rahvaraamatukogu seadusest, teistest õigusaktidest, UNESCO rahvaraamatukogude manifestist ja käesolevast põhimäärusest.
(4) Raamatukogu teeninduse korraldus, lugejate õigused ja kohustused kehtestatakse vallavolikogu poolt raamatukogu kasutamise eeskirjas.
Raamatukogu asub Tabasalu alevikus. Raamatukogu postiaadress on Teenuste 2, Tabasalu alevik, 76901, Harju maakond.
2. peatükk RAAMATUKOGU ÜLESANDED JA TEGEVUS
Raamatukogu eesmärk on tagada elanikele vaba juurdepääs informatsioonile, teadmistele, inimmõtte saavutustele ja kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
(1) Raamatukogu põhiülesanne on osutada lugejatele raamatukogu põhiteenuseid vastavalt Rahvaraamatukogu seadusele ja teistele õigusaktidele.
(2) Raamatukogu:
1) komplekteerib, säilitab ja teeb lugejale kättesaadavaks temale vajalikud trükised, auvised ja teised teavikud (edaspidi teavikud) ning avalikud andmebaasid;
2) tellib lugeja soovil ja kulul raamatukogus puuduvad teavikud raamatukogudevahelise laenutuse (RVL) kaudu;
3) peab arvestust kogude suuruse, koostise ja rahalise väärtuse üle;
4) korraldab teavikute raamatukogundusliku ja tehnilise töötlemise;
5) tagab teatme- ja teabeteenistuse;
6) koostab, parandab ja täiendab kogude andmebaasi;
7) korraldab näitusi ja muid üritusi;
8) korraldab tasuta koduteeninduse elanikele, kes oma tervisliku seisundi tõttu ei ole võimelised raamatukogu külastama;
9) teeb koostööd teiste raamatukogudega (raamatukogudevahelise laenutuse korraldamine, kogude komplekteerimine ja töötlemine, kataloogi koostamine, töö arvestuse, aruandluse ja analüüsi korraldamine, teatme-bibliograafilise töö korraldamine ja muud valdkonnad);
10) osutab tasulisi eriteenuseid (paljundustööd, väljatrükid ja muud tööd, mis ei ole põhiteenused), mille eest võetava tasu suuruse kinnitab vallavalitsus.
§ 6. Avalik internetipunkt
Raamatukogus asub avalik internetipunkt. Internetipunkti kasutamise eeskirja kehtestab raamatukogu direktor.
(2) Direktoriga sõlmib tähtajalise või tähtajatu töölepingu vallavanem.
(1) Direktor tagab raamatukogule pandud ülesannete täitmise ning kannab vastutust raamatukogu üldseisundi, arengu ja rahaliste vahendite õiguspärase kasutamise eest, samuti raamatukogule kasutada antud vara säilimise ja korrashoiu eest.
(2) Direktor kindlustab raamatukogu tulemusliku ja häireteta töö ning raamatukogu töö- ja teeninduskorralduse, teeb koostööd raamatukogu nõukogu ja vallavalitsusega.
§ 9. Direktori õigused ja kohutused
1) esindab raamatukogu ja volitab vajaduse korral selleks teisi isikuid;
2) sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab personaliga töölepinguid ja muid lepinguid oma pädevuse piirides;
3) annab oma pädevuse piirides käskkirju, sealhulgas kinnitab käskkirjaga ameti- ja tööjuhendid;
4) järgib raamatukogutöö ühtseid põhimõtteid, korraldab töö arvestust ja aruandlust;
5) osaleb raamatukogu tegevust reguleerivate õigusaktide väljatöötamisel;
6) koostab raamatukogu eelarve eelnõu ja esitab selle vallavalitsusele;
7) teeb volikogule ja vallavalitsusele ettepanekuid raamatukogu töö paremaks korraldamiseks;
8) täidab muid ülesandeid, mis tulenevad õigus- või haldusaktidest.
4. peatükk RAAMATUKOGU NÕUKOGU
(1) Raamatukogu nõukogu on nõuandev kogu, mis on moodustatud direktori nõustamiseks raamatukogu teeninduse korraldamisel ja raamatukogu tegevust reguleerivate küsimuste lahendamisel ning volikogule ja vallavalitsusele ettepanekute tegemiseks raamatukogu teeninduse korraldamise kohta.
(2) Nõukogul on 3-7 liiget. Raamatukogu direktor ei kuulu nõukogu koosseisu, kuid võtab sõnaõigusega osa nõukogu koosolekutest.
(3) Nõukogu liikmed määrab vallavalitsus kaheks aastaks. Nõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe, aseesimehe ja sekretäri.
§ 11. Raamatukogu nõukogu pädevus
Raamatukogu nõukogu:
1) annab seisukoha raamatukogu eelarve eelnõu kohta enne selle esitamist vallavalitsusele;
2) annab seisukoha raamatukogu poolt osutavate eriteenuste ja nende eest võetava tasu suuruse kohta selle kinnitamist vallavalitsuse poolt;
3) aitab kaasa raamatukogu tegevuse finantseerimiseks täiendavate vahendite leidmisele ja taotlemisele;
4) teeb ettepanekuid raamatukogu arengukava kohta ja aitab kaasa selle täitmisele;
5) teeb ettepanekuid raamatukogu töö paremaks korraldamiseks;
6) osaleb sihtprogrammide ja – projektide väljatöötamises;
7) arutab volikogu, vallavalitsuse või raamatukogu juhataja ettepanekul muid olulisi raamatukogu tegevust puudutavaid küsimusi.
§ 12. Raamatukogu nõukogu töökorraldus
(1) Raamatukogu nõukogu töövormiks on koosolek, mis toimub vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kolm korda aastas.
(2) Nõukogu koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees või tema äraolekul aseesimees. Nõukogu istungi toimumisest tuleb nõukogu liikmetele teatada vähemalt neli päeva ette.
(3) Raamatukogu nõukogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa vähemalt pooled liikmed, sealhulgas esimees või aseesimees. Nõukogu koosolekut juhatab esimees või tema asetäitja.
(4) Nõukogu otsused tehakse lihthäälteenamusega. Häälte võrdsel jaotumisel on otsustav istungi juhataja hääl.
(5) Nõukogu koosoleku protokoll vormistatakse hiljemalt 5 tööpäeva jooksul arvates koosoleku toimumise päevast. Protokolli kantakse:
2) koosolekul osalevad isikud ja puuduvad nõukogu liikmed;
4) päevakord, otsused ja hääletamise tulemused;
5) eriarvamisele jäänud nõukogu liikme arvamus, kui ta seda soovib.
(6) Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokolle hoitakse raamatukogus.
(7) Nõukogu otsused esitab vallavalitsusele raamatukogu direktor.
5. peatükk VARA, FINANTSEERIMINE, ARUNDLUS JA KONTROLL
§ 13. Raamatukogu vara
(2) Raamatukogu valdab, kasutab ja käsutab oma valduses olevat vara volikogu poolt kehtestatud korras.
§ 14. Finantseerimine
(2) Harku valla eelarvest tagatakse:
§ 15. Aruandlus ja kontroll
(1) Kontrolli raamatukogu tegevuse üle, sealhulgas teenistuslikku järelvalvet raamatukogu ja direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
(2) Raamatukogu esitab oma tegevuse kohta õigusaktide ettenähtud aruanded.
(3) Raamatukogu esitab Harju Maakonnaraamatukogule statistilise ja sisulise töö aruande iga aasta 1.märtsiks.
§ 16. Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Raamatukogu ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise algatab vallavalitsus, kes esitab selleks volikogule põhjendatud taotluse.
(2) Raamatukogu ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu.
(3) Vallavalitsus teatab raamatukogu ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamist Kultuuriministeeriumile vähemalt üks kuu enne kavandatavat tähtaega ning korraldab raamatukogu tegevuse lõpetamise või ümberkorraldamise.
(1) Tunnistada kehtetuks Harku Vallavolikogu 17. veebruari 2000 määrus nr 6 “Tabasalu Raamatukogu põhimääruse kinnitamine”.
(2) Määrus jõustub 15. aprillil 2008.


"Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtne programmdokument 2004-2006" meetme 3.12 "Muud kalandusega seotud meetmed" alameetme 3.12.2 "Uute turgude leidmine" tingimused – Riigi Teataja
"Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtne programmdokument 2004-2006" meetme 3.12 "Muud kalandusega seotud meetmed" alameetme 3.12.2 "Uute turgude leidmine" tingimused
RTL 2005, 114, 1762
Vastu võetud 17.11.2005 nr 111
Määruses sätestatakse «Struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punktis 1 nimetatud arengukava (edaspidi arengukava) kolmanda prioriteedi meetme 3.12. «Muud kalandusega seotud meetmed» alameetme 3.12.2. «Uute turgude leidmine» raames uute turgude leidmise toetuse (edaspidi toetus) andmise alused, taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded, taotluse menetlemise tingimused ja kord, taotleja ja taotluse nõuetele vastavaks tunnistamise alused ja kord, taotluse hindamise kriteeriumid ja kord ning toetuse väljamaksete tegemise tingimused ja kord.
(1) Toetuse üldine eesmärk on leida kala- ja vesiviljelustoodetele uusi turuväljundeid.
1) propageerida kalandustoodete tarbimist ja uusi tooteid;
2) otsida uusi turuväljundeid.
(1) Toetatakse järgmisi tegevusi:
3) messil ja näitusel osalemine.
(2) Lõikes 1 nimetatud tegevus peab olema suunatud kogu sektorile või tootegrupile, mitte ühe ettevõtte tootele.
(3) Toetust antakse kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2792/1999, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuurabi üksikasjalikud eeskirjad ja kord (EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10–28), artikliga 14.
§ 4. Toetuse määr ja kulude abikõlblikkus
(1) Toetust antakse abikõlblike kulude maksumuse katmiseks kuni 100% abikõlblike kulude maksumusest. Toetuse maksimaalsuurused tegevuste kaupa kehtestatakse § 5 lõikes 1 nimetatud toetuse kasutamise kavas.
(2) Kampaania korraldamisel on abikõlblikud järgmised kulud reklaamiteenust pakkuvalt ettevõtjalt tellitud tööde või teenuste eest:
1) teenustasu kujundamise, tootmise ja projektijuhtimise eest;
2) reklaami avaldamise kulud;
5) kampaania raames korraldatava ürituse puhul ruumide, sisustuse ja tehnika üürimise kulud, kutsete trükkimise kulud, tootenäidiste valmistamise kulud ja teenindava personali kulud.
(3) Tarbija- ja turu-uuringu korraldamisel on abikõlblikud järgmised kulud tarbija- või turu-uuringut korraldavalt ettevõtjalt tellitud tööde või teenuste eest:
1) teenustasu tarbija- või turu-uuringu korraldamise eest;
2) turuinformatsiooni kajastava infomaterjali toimetamise kulud;
3) turuinformatsiooni kajastava infomaterjali trükkimise kulud;
4) tarbija- või turuinformatsiooni kajastava veebilehe tegemise kulud.
(4) Messil ja näitusel osalemisel on abikõlblikud järgmised kulud:
4) stendi pinna üürimise kulud, teenustasu stendi kujundamise eest, stendi sisustuse üürimise ja hoiustamise kulud, tootenäidiste eksponeerimiseks vajaliku eritehnika ja messiboksi sisustuse transpordikulud, kindlustuse kulud, tootenäidiste eksponeerimiseks vajaliku eritehnika üürimise kulud;
5) tutvustava infomaterjali toimetamise kulud;
7) tutvustava infomaterjali trükkimise kulud;
8) messi toimumiskohas esindaja-stendisti majutuskulud ning messi toimumiskohta tema edasi-tagasi turismiklassi sõidupiletite maksumus. Majutuskulud ei tohi ületada Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2000. a määruse nr 453 «Töölähetuse kulude hüvitiste ja päevaraha määrad ning nende maksmise tingimused ja kord» §-s 13 sätestatud määrasid.
(5) Abikõlblikud kulud on komisjoni määruse (EÜ) nr 1159/2000, mis käsitleb liikmesriikide järgitavaid teavitamis- ja avalikustamismeetmeid seoses struktuurifondide antava abiga (EÜT L 130, 31.05.2000, lk 30–36), nõuetega kooskõlas olevad teavitamise ja avalikustamisega seotud kulud.
2) tasu taotleja enda, tema liikme või töötaja tehtud töö eest;
3) remondi- ja rendikulu, kütuse-, palga-, koolitus-, side- ja transpordikulu ning muu tegevuskulu (v.a § 4 lõike 2 punktis 5 ja lõike 4 punktis 4 nimetatud kulutused);
4) kulutus, mis on tehtud sularahas (v.a krediitkaardimaksed § 4 lõike 4 punktis 4 nimetatud kulutuste puhul), teenustasu pangatoimingu eest, intress, tagatismakse ja muu finantsteenusega seotud kulu;
5) juriidiliseks konsultatsiooniks, raamatupidamisteenuse eest tasumiseks, patendi ja litsentsi ostmiseks ning teostatavuse uuringuks tehtud kulutus;
6) käibemaks juhul, kui taotleja on taotluse esitamise hetkel käibemaksukohustuslane, või käibemaks arvates taotleja või toetuse saaja käibemaksukohustuslaseks registreerimise kuupäevast, kui ta ei olnud käibemaksukohustuslane taotluse esitamise hetkel;
7) sisustuse ja seadmete ostmise kulud;
8) messi osavõtutasu ja messikataloogi ettevõtja andmete kandmise kulud, mis on makstud enne 1. jaanuari 2005. a;
9) erisoodustusmaks.
(1) Põllumajandusminister (edaspidi minister) kehtestab toetuse taotlemiseks lisas 2 toodud vormi kohase toetuse kasutamise kava, millega kinnitatakse toetatavate projektide loetelu, arvestades meetme eelarve mahtu. Kava koostamisel arvestatakse «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 66 alusel moodustatud kalandusnõukogu (edaspidi nõukogu) arvamust.
(2) Põllumajandusministeerium (edaspidi ministeerium) edastab toetuse kasutamise kava Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi Amet) viie tööpäeva jooksul arvates käskkirja allakirjutamisest.
(3) Amet avaldab toetuse kasutamise kava oma veebilehel viie tööpäeva jooksul arvates toetuse kasutamise kava saamisest.
(1) Toetust võib taotleda mittetulundusühing, kelle põhikirjaline eesmärk on seotud kutselise kalapüügi, kalatöötlemise või vesiviljelusega ning kes on tegutsenud vähemalt viis aastat (edaspidi taotleja).
(2) Taotleja juhatuse liige ei tohi omada tööde teostaja või teenuse osutaja äriühingus osalust ega kuuluda selle juhatusse või nõukokku. Tööde teostaja või teenuse osutaja osanik või aktsionär ei tohi olla taotleja juhatuse liige.
(3) Toetust võib anda taotlejale:
1) kellel ei ole riikliku maksu maksuvõlgnevust või kelle riikliku maksu maksuvõlg on ajatatud. Maksuvõla ajatamise korral peavad maksud olema tasutud ajakava kohaselt;
2) kelle suhtes ei toimu likvideerimismenetlust ega ole tehtud pankrotiotsust.
(1) Toetuse taotlemiseks esitatakse Ametile järgmised dokumendid:
2) koopia kohtu registriosakonna poolt kinnitatud mittetulundusühingu põhikirjast;
3) taotleja kirjalik eelkokkulepe messil osaleva ettevõtjaga, juhul kui taotleja taotleb toetust messil osalemiseks. Eelkokkuleppes peab ühtlasi olema ära toodud, millal ja millisel messil ettevõtja osaleda soovib;
4) avaldus «Struktuuritoetuse seaduse» § 9 lõikes 1 nimetatud struktuuritoetuse registrisse kandmiseks;
5) taotleja või taotleja esindaja isikut tõendava dokumendi koopia ja seadusjärgse esindusõiguseta isiku puhul lisaks tema volitusi tõendav volikiri;
6) tööde teostaja või teenuse osutaja koostatud projekti kulude kalkulatsiooni koopia, millel on kinnitus, et tööde teostaja või teenuse osutaja vastab toetuse kasutamise kavas esitatud nõuetele;
7) mitte varasema kui taotluse esitamise kuule eelnenud kuu esimese päeva seisuga väljastatud Maksu- ja Tolliameti tõend selle kohta, et taotleja on täitnud tõendi väljastamise päeva seisuga maksuseadustes sätestatud kohustused ja et taotlejal ei ole riikliku maksu maksuvõlga või maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksud tasutud ajakava kohaselt;
8) kirjalik kooskõlastus ministeeriumist, kui toetust taotletakse kampaania korraldamiseks.
9) pakkujate paljususe korral kampaania, tarbija- ja turu-uuringu korraldamisel vähemalt kolm vabas vormis koostatud pakkumiskutset ja vähemalt kolm hinnapakkumist. Juhul kui antud valdkonnas on vähem kui kolm teenuse pakkujat, võib taotleja põhjendatud taotluse alusel esitada vähem kui kolm hinnapakkumist. Kui ei ole valitud odavaimat hinnapakkumist, siis esitatakse tehtud valiku põhjendus.
(2) Kui taotleja andmed ei ole põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kantud, esitab taotleja toetuse esmakordsel taotlemisel koos lõikes 1 nimetatud dokumentidega avalduse taotleja andmete põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kandmiseks.
(1) Toetuse taotlemiseks esitatakse Ametile taotlus ning selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid selleks ettenähtud tähtajal.
(2) Lõikes 1 nimetatud dokumendid esitatakse originaaldokumentidena, kui määruses ei ole ette nähtud dokumendi koopia esitamist.
(3) Amet teatab toetuse taotluse esitamise tähtaja väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(4) Toetust saab taotleda vaid toetuse kasutamise kavas toodud projekti elluviimiseks.
(5) Ühe taotlusega võib taotleda toetust üksnes ühe projekti elluviimiseks.
(6) Toetust saab taotleda üksnes projekti kohta, mille elluviimiseks ei ole alameetme selle aasta toetuse kasutamise kava raames taotlust rahuldatud või esitatud taotluse menetlemine ei ole lõppenud.
(7) Taotleja ning toetuse saaja teavitab viivitamata Ametit kirjalikult § 7 lõikes 1 nimetatud dokumentides esitatud andmete muutumisest.
(3) Kui taotlus koos kõikide nõutavate dokumentidega on esitatud tähtaegselt, registreerib Amet taotluse infosüsteemis ning teeb väljatrüki § 7 lõike 1 punktis 4 nimetatud avalduse osast kahes eksemplaris, mille allkirjastavad taotleja ja taotluse vastuvõtmiseks volitatud ametnik. Teine eksemplar avalduse osa väljatrükist väljastatakse taotlejale. Volitatud ametnik avab taotlustoimiku, millele lisatakse avalduse osa väljatrükk ja kontroll-leht.
(4) Kui taotleja ei ole esitanud taotlust tähtajaks, tagastatakse taotlus «Struktuuritoetuse seaduse» § 19 lõike 6 kohaselt läbi vaatamata.
(5) Kui taotluse vastuvõtmisel ei saa üheselt tõlgendada nõutava dokumendi vajadust ja sisulist täpsust, võtab Amet taotluse vastu ja avab taotlustoimiku.
(1) Amet kontrollib vastuvõetud taotluse nõuetekohasust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja kavandatava tegevuse vastavust «Struktuuritoetuse seaduses» ja määruses sätestatud nõuetele.
(2) Taotleja esitatud andmete kontrollimiseks ja võrdlemiseks on Ametil õigus kasutada teiste riiklike registrite andmeid.
(3) Ameti volitatud ametnikul on taotluses esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks ametitõendi esitamisel õigus viibida taotleja nõusolekul või selle isiku nõusolekul, kellelt taotleja tellib teenust või tööd või ostab kaupa, tema ettevõttes, sealhulgas hoones ja kinnisasjal, ning kontrollida toetuse kasutamisega seotud andmeid, dokumente ja muid materjale kohapeal.
(4) Kontrolli tulemuste kohta koostab lõikes 3 nimetatud ametnik kontrollakti, mille allkirjastavad ametnik ja taotleja või isik, kellelt toetuse taotleja tellis tööd või teenust või ostis kaupa.
(5) Kui taotluse nõuetekohasuse kontrollimisel avastatakse puudusi, teatatakse sellest viivitamata taotlejale ja määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Taotluse menetlemise tähtaega võib «Struktuuritoetuse seaduse» § 19 lõike 2 kohaselt pikendada puuduste kõrvaldamiseks ettenähtud tähtaja võrra.
§ 11. Taotluse ja taotleja nõuetele vastavaks tunnistamine
(1) Taotleja ja taotlus tunnistatakse nõuetele vastavaks «Struktuuritoetus seaduse» § 18 lõike 2 ja § 19 lõike 3 alusel.
1) on täidetud kõik määruses taotlejale ja taotlusele sätestatud nõuded;
2) ei esine «Struktuuritoetus seaduse» § 19 lõikes 4 nimetatud asjaolusid;
(3) Taotleja ja taotluse nõuetele mittevastavaks tunnistamise korral tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus «Struktuuritoetuse seaduse» § 18 lõike 3 või § 19 lõike 5 alusel. Taotluse rahuldamata jätmise otsuse teeb Ameti peadirektor.
(1) Kui ühe toetuse kasutamise kavas oleva projekti elluviimiseks esitatakse mitu taotlust, hinnatakse nõuetele vastavaks tunnistatud taotlusi selle toetuse kasutamise kavas toodud projekti puhul «Struktuuritoetuse seaduse» § 20 lõike 2 kohaselt.
(2) Nõuetele vastavaks tunnistatud taotlusi hindab ning taotluste paremusjärjestuse moodustamiseks teeb ministrile ettepaneku nõukogu «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 67 lõike 1 punkti 7 alusel.
(3) Amet esitab lõikes 1 nimetatud taotluste puhul taotluste ja nendes esitatud andmeid tõendavate dokumentide koopiad ministeeriumile tutvumiseks seitsme tööpäeva jooksul arvates toetuse taotluse esitamise tähtaja lõppemisest.
(4) Amet esitab taotlejate nimekirja ministrile 45 tööpäeva jooksul arvates toetuse taotluse esitamise tähtaja lõppemisest posti teel väljastusteatega tähtkirjaga, märkides nimekirjas eraldi ka nende taotlejate nimed, kelle taotlus ei ole «Struktuuritoetuse seaduse» alusel nõuetele vastavaks tunnistatud.
(5) Kui esinevad «Haldusmenetluse seaduse» § 10 lõikes 1 toodud asjaolud, taandab nõukogu liige ennast nõukogu nõupidamiselt ning teatab sellest viivitamata nõukogu esimehele ja asendusliikmele.
(6) Kui asendusliige ei saa lõikes 5 toodud põhjustel nõukogu nõupidamisest osa võtta, teatab ta sellest viivitamata nõukogu esimehele, kes määrab asendusliikme teiste nõukogu asendusliikmete hulgast, eelistades lähedase tegevusvaldkonnaga esindajat.
§ 13. Paremusjärjestuse moodustamine
(1) Nõukogu moodustab § 12 lõikes 1 nimetatud nõuetele vastavaks tunnistatud taotluste paremusjärjestuse projektide kaupa.
(2) Taotluste paremusjärjestuse moodustamisel loetakse parimaks projekti elluviimiseks väikseima taotletava toetuse summaga taotlus.
(3) Kui lõplikus paremusjärjestuses saavad vähemalt kaks taotlust võrdse hindamistulemuse, loetakse paremaks varem esitatud taotlus.
(4) Minister kehtestab nõukogu ettepaneku alusel taotluste paremusjärjestuse.
(5) Ministeerium edastab paremusjärjestuse Ametile 20 tööpäeva jooksul arvates § 12 lõikes 4 nimetatud taotlejate nimekirja saamisest.
(1) Ameti peadirektor teeb taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse «Struktuuritoetuse seaduse» § 20 lõike 2 alusel hiljemalt 90 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtaja lõppemisest. Iga toetuse kasutamise kavas oleva projekti kohta rahuldatakse üks taotlus.
(2) Amet saadab taotlejale taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse käskkirja koopia otsuse tegemisest arvates viie tööpäeva jooksul posti teel väljastusteatega tähtkirjaga. Amet põhjendab taotluse rahuldamata jätmise otsust.
(3) Ameti peadirektor võib «Struktuuritoetuse seaduse» § 202 kohaselt taotluse rahuldamise otsust muuta ja selle kehtetuks tunnistada.
(4) Toetuse saaja on kohustatud taotlema Ametilt taotluse rahuldamise otsuse muutmist juhul, kui ta soovib muuta:
1) projekti eelarvet;
2) projekti tegevuste elluviimise algus- ja lõppkuupäeva, kusjuures projekti tegevuste elluviimist ei või alustada varem ja kuludokumendid ei või olla väljastatud varem kui Ametile taotluse esitamise päeval (v.a messi osavõtutasu ja messikataloogi ettevõtja andmete kandmise kulude puhul) ja projekti tegevuste elluviimise lõppkuupäev ei või olla hilisem kui 31. august 2008. a.;
3) projektis ettenähtud tegevust või eesmärki.
(5) Ametil on õigus keelduda toetuse saaja taotluse rahuldamise otsuse muutmise avalduse rahuldamisest juhul, kui projekti muutmine mõjutab oluliselt projekti oodatavaid tulemusi ja mõju.
(6) Ameti peadirektor muudab taotluse rahuldamise otsust või tunnistab selle kehtetuks 20 tööpäeva jooksul arvates toetuse saaja sellekohase avalduse saamisest.
(1) «Struktuuritoetuse seaduse» § 201 lõike 2 kohaselt saadab Amet toetuse saajale koos taotluse rahuldamise otsuse käskkirja koopiaga Ameti peadirektori või tema volitatud ametniku allakirjutatud kinnituskirja kahes eksemplaris, mille allkirjastamisega kinnitab toetuse taotleja või saaja oma valmisolekut kasutada toetust vastavalt taotluse rahuldamise otsuses sätestatule.
(2) Toetuse kasutamise tingimusteks taotluse rahuldamise otsuse kohaselt on eelkõige:
1) toetuse vastuvõtmine;
2) toetuse sihipärane ja tähtaegne kasutamine;
3) toetuse sihipärase ja tähtaegse kasutamise üle järelevalve tegemise võimaldamine;
4) Ameti määratud tähtajal «Struktuuritoetuse seaduse» § 7 lõike 3 alusel kehtestatud tingimustel ja korras Ametile toetuse mõju hindamiseks viie aasta jooksul arvates viimase toetuseosa väljamaksmisest kirjalike andmete esitamine;
5) saadud raha toetuse mittesihipärase kasutamise korral Ameti nõudmisel tagasimaksmine;
6) «Struktuuritoetuse seaduse» § 41 lõikes 3 nimetatud muude kohustuste täitmine.
(3) Kui toetuse saaja on nõus taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tingimustega, kirjutab ta kinnituskirjale alla, märgib allakirjutamise kuupäeva ja tagastab kinnituskirja ühe eksemplari Ametile posti teel väljastusteatega tähtkirjaga 15 kalendripäeva jooksul arvates kinnituskirja saamisest.
TOETUSE VÄLJAMAKSETE TEGEMISE TINGIMUSED
(1) Amet kontrollib enne toetuse väljamaksmist toetuse saaja projekti elluviimise eest täielikku või osadena tasumist tõendava väljamaksetaotluse ja sellele lisatud dokumentide nõuetekohasust ning nendes esitatud andmete õigsust «Struktuuritoetuse seaduse» § 25 lõike 2 alusel.
(2) Ameti järelevalveametnik koostab järelevalvetoimingu tulemuste kohta kontrollakti, mille allkirjastavad järelevalveametnik ja toetuse saaja või isik, kellelt toetuse saaja tellis teenust või tööd või ostis kaupa.
(3) Ameti järelevalveametnikul on õigus teha toetuse saajale järelevalve käigus avastatud puuduse kõrvaldamiseks ettekirjutus «Struktuuritoetuse seaduse» § 25 lõike 2 punkti 5 alusel.
§ 17. Toetuse väljamaksete tegemise tingimused ja toetuse maksmisest keeldumine
(2) Projekti tegevuste elluviimist ei või alustada varem ja kuludokumendid ei või olla väljastatud varem kui Ametile taotluse esitamise päeval (v.a messi osavõtutasu ja messikataloogi ettevõtja andmete kandmise kulude puhul) ja projekti tegevuste elluviimise lõppkuupäev ei või olla hilisem kui 31. august 2008. a.
(3) Kampaania korraldamise, tarbija- ja turu-uuringu korraldamise või messil või näitusel osalemise korral esitab toetuse saaja toetuse väljamaksmiseks pärast projekti täielikku või osadena elluviimist ja selle eest täielikult või osadena tasumist, kuid mitte varem kui pärast kinnituskirja allkirjastamist Ametile väljamaksetaotluse (lisa 3 või 4) koos järgmiste dokumentidega:
1) selle isiku, kellelt taotleja tellis teenust või ostis kaupa, väljastatud ja kinnitatud arve-saatelehe või arve koopia koos osutatud teenuse või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi kinnitatud koopiaga;
2) punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve koopial märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava maksekorralduse panga kinnitatud koopia;
3) kui messil või näitusel osalemise korral on tehtud krediitkaardimakseid, siis panga kinnitatud pangakonto väljavõte, kus on viide tasutavale arvele;
4) akreditiivi kasutamise korral akreditiivi avamistaotluse koopia, millel on märge soetatud kaubale, tasutavale summale ja hankijale;
5) panga tõend akreditiivi avamise kohta, kus on viide hankijale, tasutavale arvele ja tasutavale summale ning makse tegemise kuupäev.
(4) Amet teatab väljamaksetaotluse esitamise tähtaja väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(5) Tööd ja teenused, mille eest väljamakseid taotletakse, peavad olema lõpetatud ja toetuse saaja peab olema need vastu võtnud.
(6) Ameti peadirektor teeb toetuse maksmise või maksmisest keeldumise otsuse. Toetuse maksmisest keeldumise otsus tehakse 25 tööpäeva jooksul arvates toetuse maksmisest keeldumise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest. Amet põhjendab maksmisest keeldumise otsust.
(7) Toetust ei maksta, kui:
2) toetuse saaja tegevus ei vasta «Struktuuritoetuse seaduses» ja määruses sätestatud nõuetele või kui toetuse saaja ei kasuta saadud toetust sihipäraselt;
3) toetuse saaja on jätnud kinnituskirja § 15 lõikes 3 ettenähtud tähtpäevaks tagastamata;
(8) Amet saadab toetuse saajale toetuse maksmise või toetuse maksmisest keeldumise otsuse koopia otsuse tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.
Amet ja toetuse saaja säilitavad toetuse taotlemisega seotud dokumente ja lepinguid vähemalt 2015. aasta 31. detsembrini. Amet säilitab nimetatud dokumente «Arhiiviseaduse» kohaselt. Määruse alusel esitatud dokumente taotlejale ei tagastata.
Lisa 963914 Lisad