Jälitustegevuse seadus (lühend - JTS)
Jälitustegevuse seadus - sisukord
§ 2 Jälitustegevuse mõiste
§ 5 Jälitustegevuse põhimõtted
§ 6 Jälitusasutused
§ 7 Jälitusasutuste õigused
§ 71 Isiku ja organi teesklemine
§ 8 Jälitusasutuste kohustused
§ 9 Jälitusmenetluse alustamise ajendid
§ 10 Jälitusmenetluse alustamine
§ 101 Jälitusmenetluse alustamise otsus
§ 102 Jälitusmenetluse alustamisest keeldumise otsus
§ 104 Jälitustoimiku pidamise kord
§ 11 Jälitusmenetluse lõpetamine
§ 12 Jälitustoimingud
§ 131 Kohtu luba jälitustoimingu teostamiseks kinnipidamiskohas
§ 132 Kohtu luba tunnistajakaitse teostamisel jälitustoimingu tegemiseks
§ 14 Kaasamine salajasele koostööle jälitustegevuses
§ 15 Jälitustegevusse kaasatud isikute sotsiaalne ja õiguslik kaitse
§ 16 Jälitustegevuses kogutud andmete kasutamine
§ 161 Jälitusteabe säilitamine
§ 162 Jälitustoimikute ja jälitustoiminguga kogutud teabetalletuste hävitamine
§ 17 Jälitustoiminguga kogutud andmete tutvustamine
§ 172 Jälitustegevuse andmetega tutvumise kord
§ 18 Vaie ja kaebus jälitusasutuse tegevuse peale
§ 19 Kontroll ja järelevalve jälitustegevuse seaduslikkuse üle
§ 20 Jälitustegevuse finantseerimine
§ 21 Vastutus käesoleva seaduse rikkumise eest
jõustumine 18.03.1994
26.01.1995 RT I 1995, 15, 173 02.03.1995
27.06.1996 RT I 1996, 49, 955 26.07.1996
02.12.1997 RT I 1997, 93, 1557 03.01.1998
06.05.1998 RT I 1998, 47, 698 07.06.1998
14.05.1998 RT I 1998, 50, 753 15.06.1998
13.05.1998 RT I 1998, 51, 756 19.06.1998
11.06.1998 RT I 1998, 61, 981 16.07.1998
21.10.1998 RT I 1998, 98, 1575 01.04.1999
29.10.1998 RT I 1998, 101, 1663 30.11.1998
16.05.2000 RT I 2000, 40, 251 05.06.2000
13.12.2000 RT I 2000, 102, 671 07.01.2001
20.12.2000 RT I 2001, 3, 9 01.04.2001
17.12.2003 RT I 2004, 2, 7 05.02.2004
terviktekst RT paberkandjal RT I 2004, 64, 454
15.06.2005 RT I 2005, 39, 307 21.07.2005
1) jälitustegevuse tingimused ja korra Eesti Vabariigi, Eesti kodanike ning teiste riikide ja isikute julgeoleku tagamiseks, nendevastaste kuritegude avastamiseks ja tõkestamiseks ning nende isikute põhiseaduslike õiguste tagamiseks;
2) Eesti kodanike ja teiste isikute põhiseaduslike õiguste sellised põhiseadusega kooskõlas olevad piirangud, mis on hädavajalikud käesoleva lõike punktis 1 loetletud ülesannete täitmiseks;
3) Eesti Vabariigi nende kohustuste täitmise korra, mis tulenevad välislepingutest või rahvusvahelistes organisatsioonides liikmeks olekust, kui see nõuab jälitustegevust.
(3) Kui kriminaalmenetluse seadustikus ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kriminaalmenetluses toimuvale jälitustegevusele käesolevat seadust.
§ 11. [Kehtetu – RT I 2004, 46, 329 - jõust. 01.07.2004]
Jälitustegevus on käesolevas seaduses ja kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud alustel ja korras jälitustoimingute teostamine.
§ 3–4. [Kehtetud – RT I 2004, 46, 329 - jõust. 01.07.2004]
(2) [ Kehtetu – RT I 2008, 28, 181 - jõust. 13.07.2008]
(3) Jälitustegevust ei tohi kasutada erakondade, ühiskondlik-poliitiliste ühenduste ja liikumiste huvides või diskrediteerimiseks.
(4) Jälitusasutused ei tohi Eesti kodaniku vaba tahte vastaselt koguda ega talletada andmeid tema veendumuste kohta.
(5) Jälitustoimingud on lubatud üksnes siis, kui taotletavat eesmärki ei ole võimalik saavutada isiku põhiõigusi vähem riivaval viisil.
(6) Jälitustoimingud ei tohi kahjustada isiku elu, tervist, vara ega keskkonda.
§ 6. Jälitusasutused
(1) Jälitusasutusteks oma pädevuse piirides on:
3) [kehtetu – RT I 2009, 62, 405 - jõust. 01.01.2010]
4) Sõjaväepolitsei;
5) Justiitsministeeriumi vanglate osakond ja vangla;
6) Maksu- ja Tolliamet;
7) [Kehtetu – RT I 2003, 88, 591 - jõust. 01.01.2004]
(2) Jälitusasutused tegelevad jälitustegevusega nii vahetult kui ka nende halduses olevate ja selleks volitatud asutuste, allüksuste ja töötajate, samuti salajasele koostööle kaasatud isikute kaudu.
(3) Jälitusasutuse juht vastutab jälitustegevuse korraldamise ning selle tegevuse seaduslikkuse eest temale alluvas süsteemis.
(4) Jälitusasutused teevad omavahelist koostööd, lähtudes käesolevast seadusest.
(5) Kaitsepolitseiamet on jälitusasutus kriminaalasjade kohtueelsel uurimisel. Muude tema pädevusse kuuluvate ülesannete lahendamisele kohaldatakse julgeolekuasutuste seadust.
§ 7. Jälitusasutuste õigused
(1) Jälitusasutustel on õigus:
1) teostada käesoleva seaduse §-s 12 ja kriminaalmenetluse seadustiku 3. peatüki 8. jaos sätestatud tingimustel ja korras jälitustoiminguid;
3) koguda, talletada, analüüsida ja kasutada teavet, moodustada kuritegude tõkestamise ja avastamise tagamiseks vajalikke teabesüsteeme ja andmekogusid, mis pole käsitatavad andmekogudena avaliku teabe seaduse mõttes;
6) teeselda isikuid ja organeid käesoleva seaduse §-s 71 sätestatud tingimustel ja korras;
(2) Jälitusasutuse õiguste teostamiseks vajalikud dokumendid annab välja ning vajalikud muudatused andmekogudes ja registrites teeb jälitusasutuse juhi või tema volitatud ametniku põhjendatud avalduse alusel haldusorgan või juriidiline isik, kelle pädevuses on vastavat liiki dokumendi väljaandmine või andmekogus muudatuse tegemine.
§ 71. Isiku ja organi teesklemine
(1) Politsei- ja Piirivalveamet ja Kaitsepolitseiamet võivad teeselda Eesti või välisriigi eraõiguslikku juriidilist isikut või tema struktuuriüksust või füüsilisest isikust ettevõtjat.
(2) Jälitusasutuse ülesannete täitmiseks vajaliku isiku teesklemiseks tehakse siseministri avalduse alusel vastav kanne äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse. Kanne kustutatakse teesklemisvajaduse lõppemisel siseministri avalduse alusel üldises korras.
(3) Siseminister esitab isiku registrisse kandmise avalduse Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori või Kaitsepolitseiameti peadirektori põhistatud taotlusel. Taotluses näidatakse:
(4) Organi teesklemise jälitustegevuse eesmärgil otsustab siseminister käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud asjaolude alusel.
(5) Teeseldud isiku või organi nimel tehtud tehing loetakse jälitusasutuse tehtud tehinguks.
(6) Jälitusasutuse juht esitab iga kuue kuu järel Siseministeeriumile ülevaate jälitusasutuse poolt teeseldud isikute ja organite tegevuse kohta registrisse kandmisest alates.
§ 8. Jälitusasutuste kohustused
(1) Jälitusasutused on jälitustegevuse teostamisel kohustatud:
(2) Kui väljaspool kriminaalmenetlust teostatava jälitustegevuse tulemusena kogutud teabest ilmnevad kuriteo tunnused, alustab jälitusasutus kriminaalmenetlust või edastab teabe kriminaalmenetluse alustamiseks pädevale uurimisasutusele.
(1) Jälitusmenetluse alustamise ajendid on:
1) vajadus koguda tõendeid kriminaalmenetluses;
2) kahtlustatava või süüdistatava kõrvalehoidumine kriminaalmenetlusest või süüdimõistetu kõrvalehoidumine kriminaalkaristuse täitmisest;
3) vajadus koguda teavet kuritegude ärahoidmiseks ja tõkestamiseks;
5) vajadus otsustada isiku juurdepääs jälitusteabele või isiku lubamine tööle jälitusasutusse;
6) seadusest tulenev vajadus teostada julgeolekukontrolli;
61) [Kehtetu − RT I 2007, 16, 77 - jõust. 01.01.2008]
7) vajadus otsustada politseiametniku sobivus politseiteenistusse ning politseiteenistusse ja sisekaitselise rakenduskõrgkooli politsei või piirivalve erialale õppima kandideerivate isikute sobivus vastavalt politseiteenistusse võtmiseks ja politsei või piirivalve erialal õppimiseks;
71) tunnistajakaitse teostamiseks teabe kogumise vajadus;
8) vajadus täita välislepingutest ja rahvusvahelistest konventsioonidest tulenevaid kohustusi.
(11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 7 nimetatud jälitusmenetlust teostavad Politsei- ja Piirivalveamet ja viimase poolt volitatud politseiasutused.
(12) Sõjaväepolitsei teostab jälitusmenetlust ainult käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 5 nimetatud ajenditel.
(2) Jälitusmenetluse alustamise ajendiks võib olla vajadus otsustada:
1) tegevusloa andmine tegelemiseks eradetektiivindusega;
2) hasartmängu tegevusloa või korraldusloa andmine;
3) tegevusloa andmine tegelemiseks turvateenuste osutamisega turvateenistuse seaduse § 3 1. lõikes nimetatud objekti puhul;
4) tegevusloa andmine ettevõtjale tegelemiseks relvaseaduse § 48 1. lõikes nimetatud tegevusalal;
5) tulirelva soetamisloa või tulirelva relvaloa andmine välisriigi kodanikule või kodakondsuseta isikule;
6) elamis- või tööloa või Eesti kodakondsuse andmine;
7) litsentsi või väljaveo üldloa kasutaja õiendi andmine strateegilise kauba sisseveoks, väljaveoks, transiidiks või sõjalise kaubaga seotud teenuse osutamiseks või ettevõtja kandmine sõjalise kauba vahendajate riiklikusse registrisse strateegilise kauba seaduses sätestatud korras.
(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud otsuse tegemise vajadus loetakse jälitusmenetluse alustamise ajendiks, kui otsuse tegemiseks pädev asutus leiab, et taotlejataust või usaldusväärsus või tema esitatud andmed äratavad põhjendatud kahtlusi ning nende kontrollimiseks on muud võimalused ammendatud.
(4) [Kehtetu – RT I 2004, 46, 329 - jõust. 01.07.2004]
(1) Jälitusmenetlust alustatakse jälitusmenetluse alustamise ajendi olemasolu korral jälitusasutuse juhi või tema käskkirjaga volitatud ametniku motiveeritud otsusega, mille aluseks on:
1) uurimisasutuse taotlus või prokuratuuri korraldus kriminaalmenetluses;
2) [kehtetu – RT I 2004, 46, 329 - jõust. 01.07.2004]
3) teise jälitusasutuse taotlus;
31) tunnistajakaitset teostava asutuse juhi või tema volitatud ametiisiku taotlus;
4) Eesti välislepingu teise osapoole taotlus, kui see on lepingus ette nähtud;
5) Interpoli või muu rahvusvahelise organisatsiooni päring, kui see tuleneb Eesti kohustustest selles organisatsioonis;
6) käesoleva seaduse § 9 2. lõikes nimetatud luba välja andma volitatud asutuse (välja arvatud jälitusasutus) juhi taotlus.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud taotlus, korraldus või päring ei ole nõutav, kui jälitusmenetluse alustamise otsus võetakse vastu jälitusasutuse juhi või tema volitatud ametniku algatusel või jälitusasutuse juhi korraldusel.
[RT I 2005, 39, 307 - jõust. 21.07.2005]
§ 101. Jälitusmenetluse alustamise otsus
(1) Jälitusmenetluse alustamise otsus peab sisaldama:
1) otsuse tegija ametinimetust ja nime, otsuse tegemise kuupäeva ja jälitustoimiku numbrit;
2) jälitusmenetluse alustamise ajendit ning alust viitega jälitustegevuse seadusele;
3) jälitusmenetluse alustamise vajaduse motiive;
4) --6)
[kehtetud – RT I 2004, 46, 329 - jõust. 01.07.2004]
(2) [Kehtetu – RT I 2004, 46, 329 - jõust. 01.07.2004]
(3) Jälitusmenetluse alustamise otsusest teatatakse kirjalikult vastavale initsiaatorile kolme tööpäeva jooksul, arvates otsuse tegemisest.
(4) Jälitusmenetluse alustamise korral käesoleva seaduse § 9 1. lõike punktides 1, 2, 3 ja 71 nimetatud ajenditel saadetakse prokuratuurile kirjalik teade, milles on nimetatud jälitustoimiku number ja avamise kuupäev.
§ 102. Jälitusmenetluse alustamisest keeldumise otsus
(1) Jälitusmenetluse alustamise otsust tegema volitatud ametnik, olles vaadanud läbi käesoleva seaduse § 10 1. lõikes nimetatud taotluse, korralduse või päringu, teeb jälitustegevuse alustamisest keeldumise otsuse, kui ta leiab, et:
1) puudub jälitusmenetluse alustamise ajend;
2) taotletav jälitustegevus ei kuulu antud jälitusasutuse pädevusse;
3) taotletavat teavet on võimalik saada isiku põhiseaduslikke õigusi vähem riivaval viisil;
4) taotletavate jälitustoimingute teostamine on ilmselt ebaotstarbekohane või võimatu;
5) esinevad muud seadusest või selle alusel antud õigusaktist tulenevad takistused.
(2) Jälitusmenetluse alustamisest keeldumise otsus peab sisaldama:
1) otsuse tegija ametinimetuse ja nime, otsuse kuupäeva ja numbri;
2) jälitusmenetluse alustamisest keeldumise motiivid viitega jälitustegevuse seaduse § 102 1. lõike vastavale sättele;
3) otsuse tegija allkirja.
(3) Jälitusmenetluse alustamisest keeldumise otsusest ning keeldumise põhjustest ühes viitega selle aluseks olevale sättele teatatakse kirjalikult vastavale initsiaatorile kolme tööpäeva jooksul, arvates otsuse tegemisest.
§ 103. [Kehtetu – RT I 2004, 46, 329 - jõust. 01.07.2004]
§ 104. Jälitustoimiku pidamise kord
(1) Jälitustoimikus säilitatakse jälitusmenetluse käigus kogutud teave.
(2) Jälitustoimiku pidamise ja jälitustoiminguga kogutud andmetega tutvustamise korra kehtestab siseminister määrusega.
(3) Jälitustoimik lõpetatakse jälitusmenetluse lõpetamise otsusega käesoleva seaduse §-s 11 sätestatud alusel.
(1) Jälitusmenetlus lõpeb jälitusasutuse juhi või tema poolt volitatud ametniku kirjaliku põhjendatud otsusega.
(2) Jälitusasutuse juht või tema poolt volitatud ametnik lõpetab jälitusmenetluse:
1) kui jälitusmenetluse alustamist taotlenud teine jälitusasutus või ametiisik loobub oma taotlusest;
31) tunnistajakaitse kaitselepingu lõpetamisel;
4) kui käesoleva seaduse § 9 1. lõike punktis 5 või 2. lõikes nimetatud ajendil alustatud jälitusmenetluse kogutud teave on taotlejale üle antud;
5) kui jõustub jälitusmenetlust keelav või tühistav kohtulahend;
6) kui julgeolekukontroll on lõpetatud;
7) pärast käesoleva seaduse § 9 lõike 1 punktis 7 nimetatud isiku kontrollimise lõpetamist.
8) pärast käesoleva seaduse § 9 lõike 1 punktis 61 nimetatud arvamuse edastamist vastavalt Riigikohtule, Vabariigi Presidendile, Eesti Panga Nõukogule, Eesti Panga Nõukogu esimehele või kaitseministrile;
9) pärast käesoleva seaduse § 9 1. lõike punktis 8 nimetatud kohustuse täitmist.
(3) Jälitusasutuse juht või tema poolt volitatud ametnik lõpetab jälitusmenetluse selle üle järelevalvet teostava prokuratuuri korraldusel.
(4) Käesoleva seaduse paragrahvi 9 1. lõike punktides 1, 2, 3 ja 71 nimetatud ajenditel alustatud jälitusmenetluse lõpetamise kohta saadetakse prokuratuurile kirjalik teade, milles on nimetatud jälitustoimiku number ja lõpetamise kuupäev.
§ 12. Jälitustoimingud
(1) Jälitusasutusel on õigus teostada järgmisi jälitustoiminguid:
1) andmete varjatud kogumine jälitustegevuses osalevate ja sellesse käesoleva seaduse §-s 14 sätestatud korras kaasatud isikute poolt;
3) varjatud jälgimine, objekti varjatud läbivaatus ja asendamine;
4) isikusamasuse varjatud tuvastamine;
5) elektroonilise side võrgu kaudu edastatavate sõnumite edastamise fakti, kestuse, viisi ja vormi ning edastaja või vastuvõtja isikuandmete ja asukoha kohta andmete kogumine.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatule on Politsei- ja Piirivalveametil ja Kaitsepolitseiametil kuritegude kohtueelses menetluses õigus teostada kriminaalmenetluse seadustiku 3. peatüki 8. jaos sätestatud kohtu luba nõudvaid jälitustoiminguid.
(3) Justiitsministeeriumi vanglate osakonnal on kinnipidamiskohas kuriteo ärahoidmiseks või tõkestamiseks õigus lisaks käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatule teostada kinnipidamiskohtades järgmisi jälitustoiminguid:
1) eelvangistuses peetava või vangistust kandva kinnipeetava postisaadetiste varjatud läbivaatust;
2) eelvangistuses peetava või vangistust kandva kinnipeetava elektroonilise side võrgu kaudu edastatavate sõnumite või muu teabe salajast pealtkuulamist, -vaatamist või salvestamist.
(31) Politsei- ja Piirivalveameti tunnistajakaitse struktuuriüksusel on tunnistajakaitse teostamisel õigus lisaks käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatule teostada järgmisi jälitustoiminguid:
1) posti- või telegraafisaadetise varjatud läbivaatust;
2) tehniliste sidekanalite kaudu edastatava teabe või muu teabe salajast pealtkuulamist, vaatamist või salvestamist.
(4) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 5 ja 3. lõike punktis 2 nimetatud toimingud viiakse läbi kooskõlas elektroonilise side seaduse vastavate sätetega.
§-d 121–13
§ 131. Kohtu luba jälitustoimingu teostamiseks kinnipidamiskohas
(1) Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juht või tema kohuseid täitev isik esitab põhjendatud kirjaliku taotluse kinnipidamiskoha asukohajärgsele halduskohtule käesoleva seaduse § 12 3. lõikes nimetatud jälitustoimingute teostamise või alustatud jälitusmenetluse jätkamise lubamiseks.
(2) Edasilükkamatutel juhtudel võib Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juht või tema käskkirjaga volitatud ametnik anda kirjaliku korralduse käesoleva seaduse § 12 3. lõikes loetletud jälitustoiminguteks ilma kohtuniku loata. Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juht või tema käskkirjaga volitatud ametnik saadab korralduse andmise kohta kirjaliku teate prokuratuurile ja teavitab sellest hiljemalt järgmisel tööpäeval halduskohut, taotledes halduskohtult jälitustoimingu õigustatuks tunnistamist või vajaduse korral luba jälitustoimingut jätkata.
(3) Kohtunik vaatab esitatud taotluse viivitamata läbi ja annab loa või keeldub põhjendatult selle andmisest. Kohtuniku luba või loa andmisest keeldumine vormistatakse määrusena.
(4) Kui kohtunik ei tunnista jälitustoimingut õigustatuks või ei anna luba selle jätkamiseks, on Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juht või tema käskkirjaga volitatud ametnik kohustatud viivitamata andma korralduse selle jälitustoimingu lõpetamiseks.
(5) Käesolevas paragrahvis nimetatud loa jälitustoimingu tegemiseks võib halduskohus anda kuni üheks aastaks ja pikendada seda iga kord kuni aastaks.
(6) Loa kehtivus lõpeb enne tähtaega, kui jälitusmenetlus lõpetatakse käesoleva seaduse §-s 11 sätestatud tingimustel ja korras või kui kohtunik tühistab põhjendatult loa või kui Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juht või tema käskkirjaga volitatud ametnik otsustab jälitustoimingu lõpetada.
§ 132. Kohtu luba tunnistajakaitse teostamisel jälitustoimingu tegemiseks
(1) Käesoleva seaduse § 12 31. lõikes nimetatud jälitustoimingute tegemiseks annab loa Harju Maakohtu esimees või tema määratud kohtunik riigi peaprokuröri või tema määratud prokuröri põhjendatud kirjaliku taotluse alusel.
(2) Kohtunik vaatab esitatud taotluse viivitamata läbi ja annab loa või keeldub põhjendatult selle andmisest oma määrusega.
(3) Käesolevas paragrahvis nimetatud loa jälitustoimingu tegemiseks võib kohus anda kuni kaheks kuuks ja seda võib riigi peaprokuröri või tema määratud prokuröri taotlusel pikendada korraga kahe kuu võrra.
(4) Edasilükkamatutel juhtudel võib käesoleva seaduse § 12 3 1. lõikes nimetatud jälitustoiminguid teha Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori või tema määratud ametniku määruse alusel ilma kohtuniku loata. Tehtud jälitustoimingust teatab riigi peaprokurör või tema määratud prokurör viivitamata kohtunikule, kes otsustab jälitustoimingu lubatavuse või jälitustoimingu jätkamiseks loa andmise määrusega.
(1) Jälitusasutustel on õigus kaasata vabatahtlikule salajasele koostööle jälitustegevuses täisealisi isikuid nende nõusolekul.
(2) Jälitusasutus, muu riigiasutus või riigiametnik, kohaliku omavalitsuse asutus või kohaliku omavalitsuse ametnik võib teavet koostöös osalenu kohta avaldada ainult koostöös osalenu kirjalikul loal pärast seda, kui salastatuse tähtaeg on möödunud või seda on muudetud.
(6) Riigikogu ning valla- ja linnavolikogu liikmeid, kohtunikke, prokuröre, advokaate ja vaimulikke ning Riigikogu poolt valitavaid ja nimetatavaid ametiisikuid on õigus Tallinna Halduskohtu esimehe või tema määratud sama kohtu halduskohtuniku kirjalikul loal kaasata ajutisele salajasele koostööle kriminaalmenetluse üksikute jälitustoimingute teostamiseks vaid juhul, kui nad on samas kriminaalasjas menetlusosalised või tunnistajad.
(1) Salajane koostöö jälitusasutusega töölepingu alusel arvatakse isiku tööstaaži üldalustel.
(2) Kui jälitustegevusse lepingu alusel salajasele koostööle kaasatud isik on püsivalt töövõimetuks tunnistatud või hukkub seoses salajase koostööga, makstakse talle või tema omastele ühekordset toetust samas määras, mis on politsei ja piirivalve seadusega ette nähtud politseiametnikule teenistusülesannete täitmisel püsivalt töövõimetuks tunnistamise või hukkumise korral, kui ei ole kehtestatud suuremat toetusmäära. Toetuse maksab välja jälitusasutus.
(3) [ Kehtetu – RT I 2008, 28, 181 - jõust. 13.07.2008]
(4) Jälitusasutused on kohustatud võtma tarvitusele abinõud, vältimaks ohtu, mis ähvardab salajasele koostööle kaasatud isikute ja nende perekonnaliikmete elu, tervist, au ja väärikust ning vara.
(1) –(3)
(4) Jälitusteabe kasutamine tõendina kriminaalasjas ei tohi kaasa tuua jälitustegevuse salajaste andmete ning jälitustegevuses osalenud ja sellesse kaasatud isikute avalikustamist ilma nende nõusolekuta.
(5) [Kehtetu – RT I 2004, 46, 329 - jõust. 01.07.2004]
(6) [Kehtetu – RT I 1996, 49, 955 - jõust. 26.07.1996]
(7) [Kehtetu – RT I 2004, 46, 329 - jõust. 01.07.2004]
(8) [Kehtetu – RT I 1996, 49, 955 - jõust. 26.07.1996]
§ 161. Jälitusteabe säilitamine
(1) Lõpetatud jälitustoimikud, välja arvatud § 11 2. lõike punkti 3 alusel lõpetatud jälitustoimikud, säilitatakse jälitusasutuste struktuuriüksustes, kes tagavad nende säilimise ja nendele juurdepääsu seaduses sätestatud korras.
(2) Jälitusteabe säilitamiseks hoitakse jälitustoimikuid järgmiste tähtaegadeni:
1) kuriteo jälitustoimikud - kuni kuriteo aegumistähtaja möödumiseni;
2) isiku jälitustoimikud - kuni neis sisalduva teabe kasutamise vajaduse äralangemiseni, kuid mitte kauem kui 50 aastat;
3) teadmata kadunuks jäänud isiku tagaotsimistoimikud - kuni 25 aastat pärast kohtumääruse jõustumist selle isiku surnuks tunnistamise kohta;
4) muud tagaotsimistoimikud - kuni kolme aasta möödumiseni toimiku lõpetamisest.
(3) Jälitusteavet võidakse säilitada õppe- ja uurimisotstarbeks. Teabes sisalduvad isikuandmed ja vajaduse korral ka olustik peavad olema täielikult muudetud, vältimaks jälitustegevuses osalenud või sellesse kaasatud isikute avalikuks tulemist.
(4) Riigisaladust või salastatud välisteavet sisaldavad jälitustoimikud säilitatakse ja hävitatakse vastavalt riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadusele.
§ 162. Jälitustoimikute ja jälitustoiminguga kogutud teabetalletuste hävitamine
(1) Jälitustoimikud, mis on lõpetatud käesoleva seaduse § 11 2. lõike punkti 3 alusel, tuleb pärast nende lõpetamist hävitada. Muud jälitustoimikud hävitatakse pärast säilitustähtaja möödumist.
(2) Kui jälitustoimingus tehtud teabetalletust ei ole vaja säilitada, võib jälitustoimingule allutatud isik või muu isik, kelle perekonna- või eraelu puutumatust on jälitustoiminguga riivatud, pärast jälitusmenetluse lõpetamist taotleda selle hävitamist.
(3) Hävitamisele kuuluvad jälitustoimikud ja jälitustoiminguga kogutud teabetalletused hävitab komisjon, mille moodustab jälitusasutuse juht. Jälitustoimiku ja jälitustoiminguga kogutud teabetalletuse hävitamise kohta koostab komisjon akti, kuhu märgitakse hävitatud jälitustoimiku number või teave hävitatud teabetalletuse kohta ja hävitamise põhjus.
§ 17. Jälitustoiminguga kogutud andmete tutvustamine
(1) Jälitustoimingu teinud asutus teatab käesoleva seaduse § 12 1. ja 3. lõikes nimetatud jälitustoimingust viivitamata isikule, kelle suhtes on toiming tehtud, ning isikule, kelle perekonna- või eraelu puutumatust on jälitustoiminguga riivatud. Jälitusasutuse juhi või tema poolt volitatud ametniku kirjaliku põhjendatud otsuse alusel võib kuni vastava aluse äralangemiseni jätta jälitustoimingust teatamata, kui see võib:
1) kahjustada teise isiku seadusega tagatud õigusi ja vabadusi;
2) seada ohtu jälitustegevusse kaasatud isiku õiguse hoida koostöö saladuses;
3) seada ohtu jälitusasutuse töötaja, jälitustegevusse kaasatud isiku või jälitustegevuses osalenud muu isiku ja nende lähikondsete elu, tervise, au ja väärikuse ning vara;
4) kahjustada jälitustegevust või kriminaalmenetlust või soodustada kuritegevust.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud isiku soovil võimaldatakse tal tutvuda tema kohta kogutud jälitustoimingu materjaliga ja jälituse tulemusena saadud foto, filmi, heli- või videosalvestisega või muu teabetalletusega. Jälitusasutuse juhi või tema poolt volitatud ametniku kirjaliku põhjendatud otsuse alusel võib kuni vastava aluse äralangemiseni jätta tutvustamata andmed:
2) mille tutvustamine võib kahjustada teise isiku seadusega tagatud õigusi ja vabadusi;
3) mis sisaldavad riigisaladust, salastatud välisteavet või teise isiku seadusega kaitstud saladusi;
4) mille tutvustamine võib seada ohtu jälitustegevusse kaasatud isiku õiguse hoida koostöö saladuses;
5) mille tutvustamine võib seada ohtu jälitusasutuse töötaja, jälitustegevusse kaasatud isiku või jälitustegevuses osalenud muu isiku ja nende lähikondsete elu, tervise, au ja väärikuse ning vara;
6) mille tutvustamine võib kahjustada kriminaalmenetlust ja soodustada kuritegevust;
7) mida ei ole võimalik eraldada ja esitada selliselt, etneist ei ilmneks andmed, mis on loetletud käesoleva lõike punktides 1 kuni 6.
§ 171. [Kehtetu – RT I 2004, 46, 329 - jõust. 01.07.2004]
§ 172. Jälitustegevuse andmetega tutvumise kord
(1) Käesoleva seaduse 17 2. lõikes nimetatud andmed esitatakse tutvumiseks üksnes jälitusasutuse ametiruumides ning võimaluse korral süstematiseerituna ja kronoloogilises järjekorras.
(2) Andmetega tutvumise kohta koostatakse protokoll, kuhu märgitakse iga tutvumiseks esitatud dokumendi nimetus, number ja koostamise kuupäev (kui need on olemas) ning lehtede arv.
(3) Protokollile kirjutab alla isik, kellele andmeid tutvustati, ning ametiisik(ud), kes andmed tutvustamiseks esitas(id). Kui isik, kes andmetega tutvus, keeldub protokollile alla kirjutamast, teeb ametnik protokolli sellekohase märke ja kinnitab seda oma allkirjaga.
(4) Andmetega tutvumise protokolli vormi kinnitab vastava jälitusasutuse juht.
§ 173. [Kehtetu – RT I 1999, 16, 271 - jõust. 28.02.1999]
§ 18. Vaie ja kaebus jälitusasutuse tegevuse peale
(1) Igaüks võib esitada jälitusasutuse juhile või jälitusasutuse kõrgemalseisvale asutusele vaide või prokuratuurile kaebuse jälitusasutuse tegevuse peale jälitustoimingute teostamisel.
(2) Igaühel on õigus seaduses ettenähtud korras pöörduda kohtusse, kui jälitustoiminguga on rikutud tema õigusi ja vabadusi.
(1) Jälitusasutuste kõrgemalseisvad organid kontrollivad nende haldusse kuuluvate ametkondade jälitustegevuse seaduslikkust ja põhjendatust.
(2) Järelevalvet uurimisasutuseks oleva jälitusasutuse poolt käesoleva seaduse § 9 1. lõike punktides 1, 2, 3 ja 7 1 nimetatud ajenditel alustatud jälitusmenetluse üle teostab prokuratuur.
(3) [Kehtetu – RT I 2004, 46, 329 - jõust. 01.07.2004]
(4) Julgeolekuasutuste seaduse §-s 36 nimetatud Riigikogu komisjon kuulab ära Kaitsepolitseiameti peadirektori, Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori ja Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juhi aruande § 12 2. ja 3. lõikes sätestatud kohtu luba nõudvate jälitustoimingute teostamisest vähemalt üks kord kolme kuu jooksul.
(41) Kaitseväe juhataja, Maksu- ja Tolliameti peadirektor ja vangla direktor esitavad läbi asjaomase ministri käesoleva paragrahvi 4. lõikes nimetatud Riigikogu komisjonile kirjaliku aruande nende poolt teostatud § 12 1. ja 2. lõikes sätestatud kohtu luba mittenõudvate jälitustoimingute kohta vähemalt üks kord kolme kuu jooksul.
(2) [Kehtetu – RT I 2009, 62, 405 - jõust. 01.01.2010]
(1) Jälitusasutuse töötaja või jälitustegevusse kaasatud isik, kes on rikkunud kehtestatud korda või ületanud oma võimupiire, kannab vastutust seaduses või muudes õigusaktides kehtestatud korras.
(2) Jälitusasutuse töötaja või jälitustegevusse kaasatud isik kannab seaduses või muudes õigusaktides kehtestatud korras vastutust salajaste või avaldamiseks keelatud andmete avaldamise või levitamise eest.
(3) Muu riigiametnik või kohaliku omavalitsuse ametnik, kes avaldab salastatud teavet jälitustegevuses osalenu või jälitustegevusse kaasatu kohta, kui selleks ei ole jälitusasutuse ning jälitustegevuses osalenu või sellesse kaasatud isiku kirjalikku luba ja ei ole möödunud salastatuse tähtaeg, kannab vastutust seaduses ettenähtud korras.
§ 22–26. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
Käesolev seadus jõustub Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
§ 28. [Kehtetu – RT I 1999, 95, 845 - jõust. 01.01.2000]


1. august Sina oled õige, Issand, ja Su seadused on õiglased. Ps 119:137 2Ms 40:16–21,34–38;Ps 84:1–7;Mt 13:47–53;
2. august Kaldu minu poole ja ole mulle armuline, see on nende õigus, kes armastavad Sinu nime. Ps 119:132 3Ms 23:1,4–11,15–16,27,34–37;Ps 81:1–8;Mt 13:54–58;
3. august Looda Issanda peale kõigest südamest ja ära toetu omaenese mõistusele! Õpi Teda tundma kõigil oma teedel, siis Ta teeb su teerajad tasaseks! Õp 3:5-6 3Ms 25:1,8–17;Ps 67;Mt 14:1–12;
4. august Kui Jeesus lähedale jõudis, nuttis ta linna nähes tema pärast: "Kui ka sina sel päeval ära tunneksid, mis sinu rahuks on vaja! Ent nüüd on see sinu silmade eest peidus." Lk 19:41-42 Ps 81:9–17;Jr 18:1–10;Ilm 3:1–6;Lk 19:41–48
11. pühapäev pärast nelipüha Soosinguajad - Õnnis on rahvas, kelle Jumal on Issand, rahvas, kelle Tema on valinud enesele pärisosaks. Ps 33:12 KLPR 217 Ps 81:9–17;Jr 18:1–10;Ilm 3:1–6;Lk 19:41–48 Igavene Jumal ja Isa, Sina oled evangeeliumi kaudu meid kutsunud oma rahvaks ja lubanud kinkida meile elu. Juhi meid oma Vaimuga, et mõistaksime, mis meie rahuks on vaja, ega raiskaks Sinu antud meeleparandusaega. Kuule meid Jeesuse Kristuse, meie Issanda pärast.
5. august Täida Siion Sinu ülistusega ja oma rahvas Sinu auhiilgusega! Anna tunnistus oma esmalooduile ja tee tõeks, mis Sinu nimel on ennustatud! Srk 36:13-14 4Ms 11:4–15;Ps 81:11–17;Mt 14:13–21(22–36);
05.14 - 21.38
6. august Kas mina ei või teiega teha nõnda nagu see potissepp, oh Iisraeli sugu! ütleb Issand. Vaata, otsekui savi potissepa käes, nõnda olete teie minu käes, Iisraeli sugu! Jr 18:6 4Ms 12:1–13;Ps 51:1–7;Mt 15:1–2,10–14;
7. august Nõnda ütleb Issand: Ma tean su tegusid, et sul on nimi, et sa elad. Ometi oled sa surnud. Ole valvas ja hoia, mis on veel jäänud; seegi on juba suremas. Ilm 3:1-2 4Ms 13:1–2,25–33 14:1,26–35;Ps 106:14–24;Mt 15:21–28;
8. august Otsige Issandat, kui Ta on leitav, hüüdke Teda, kui Ta on ligidal! Js 55:6 4Ms 20:1–13;Ps 95:1,8–11;Mt 16:13–23;
9. august Mina olen Issand, sinu Jumal, kes tõin sind Egiptusemaalt; tee lahti oma suu, siis täidan ta! Ps 81:11 5Ms 4:32–40;Ps 77:12–21;Mt 16:24–28;
10. august Oh et mu rahvas mind kuulaks ja Iisrael käiks minu teedel! Ps 81:14 5Ms 6:4–13;Ps 18:2–3,50–51;Mt 17:14–20;
11. august Jeesus ütleb: "Igaüht, kes ennast ise ülendab, alandatakse, kes aga ennast ise alandab, seda ülendatakse." Lk 18:14 Ps 51:6–14;Õp 28:13–14 (või: 5Ms 9:1–6);Rm 3:21–28(29–31);Lk 18:9–14
12. pühapäev pärast nelipüha Enese läbikatsumine - Jumal paneb suurelistele vastu, aga alandlikele annab armu. 1Pt 5:5 KLPR 329 Ps 51:6–14;Õp 28:13–14 (või: 5Ms 9:1–6);Rm 3:21–28(29–31);Lk 18:9–14 Issand Jumal, Sina oled püha ja õiglane, aga meie oleme patused. Aita meil hoiduda eneseimetlusest ja valevagadusest, paranda oma armastuses meie vead ja lase meid alanduda vastu võtma Sinu armu. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
12. august Jumalale meelepärane ohver on murtud vaim, murtud ja purukslöödud südant ei põlga Jumal. Ps 51:19 5Ms 10:12–22;Ps 147:12–20;Mt 17:22–27;
13. august Kes oma üleastumisi varjab, ei jõua sihile, aga kes neid tunnistab ja need hülgab, leiab armu. Õnnis on inimene, kes alati kardab Jumalat, aga kes teeb oma südame kõvaks, langeb õnnetusse. Õp 28:13-14 5Ms 31:1–8;Ps 107:1–3,42–43;Mt 18:1–5,10,12–14;
14. august Kõik on pattu teinud ja ilma jäänud Jumala kirkusest ning mõistetakse õigeks Tema armust päris muidu, lunastuse kaudu, mis on Kristuses Jeesuses. Rm 3:23-24 5Ms 34;Ps 66:15–20;Mt 18:15–20;
15. august Issand, ava mu huuled, et mu suu kuulutaks Sinu kiidetavust! Ps 51:17 Ps 16:7–9;Js 61:10–11 (või: Ül 2:1–7);Gl 4:3–7 (või: Ilm 11:19–12:6,10);Lk 1:46–55
Neitsi Maarja uinumise püha ehk rukkimaarjapäev Ps 16:7–9;Js 61:10–11 (või: Ül 2:1–7);Gl 4:3–7 (või: Ilm 11:19–12:6,10);Lk 1:46–55 Kõigeväeline Jumal, Sa oled vaadanud armus Neitsi Maarja peale ja valinud ta oma Poja, meie Issanda emaks. Juhi meidki oma armuga, et taevas meile avaneks ja me saaksime osa Sinu kirkusest. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
16. august Üksnes Sinu vastu olen ma pattu teinud, ja olen teinud seda, mis on paha Sinu silmis, et Sa oleksid õiglane oma sõnades ja selge oma kohtumõistmises. Ps 51:6 Jos 24:1–13;Ps 136:1–3,16–22;Mt 19:3–12;
17. august Peida oma pale mu pattude eest ning kustuta kõik mu pahateod! Loo mulle, Jumal, puhas süda, ja uuenda mu sees kindel vaim! Ps 51:11-12 Jos 24:14–29;Ps 16:1b,6–11;Mt 19:13–15;
18. august Üles taevasse vaadates õhkas Jeesus ja ütles kurdile ja kidakeelsele: „Effata!”, see on „Avane!” ja ta kõrvad avanesid kohe ja ta keelekütke pääses valla ning ta rääkis korralikult. Mk 7:34-35 Ps 30:3–6,12–13 (või: Ps 146:5–10);2Ms 4:10–12;2Kr 3:4–6;Mk 7:31–37
13. pühapäev pärast nelipüha Jeesus – meie aitaja - Rudjutud pilliroogu ei murra Ta katki ja hõõguvat tahti ei kustuta Ta ära. Js 42:3 KLPR 264 Ps 30:3–6,12–13 (või: Ps 146:5–10);2Ms 4:10–12;2Kr 3:4–6;Mk 7:31–37 Issand Jumal, Sina üksi võid tervendada ihu ja hinge. Ava meie kõrvad, et me kuuleksime Sinu püha sõna, ja puuduta meie huuli, et me võiksime ühineda Sinu lunastatute kiituslauluga. Kuule meid Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
19. august Kes jõuab ära rääkida Issanda vägevaid tegusid ja kuulutada kõike Tema kiitust? Ps 106:2 Km 2:11–19;Ps 106:35–43;Mt 19:16–22;
05.47 - 21.00
20. august „Kes on teinud inimesele suu, või kes teeb keeletu, kurdi, nägija või pimeda? Kas mitte mina, Issand?“ 2Ms 4:11 Km 6:11–24;Ps 85:9–14;Mt 19:23–35;
21. august Meie kõlblikkus tuleb Jumalalt, kes on teinud meid kõlblikuks teenima uut lepingut, mitte kirjatähe, vaid Vaimu lepingut, sest kirjatäht suretab, aga Vaim teeb elavaks. 2Kr 3:5-6 Km 9:6–15;Ps 21:1–6;Mt 20:1–16;
22. august Kõik on Ta teinud hästi, Ta paneb ju kurdid kuulma ja keeletud rääkima! Mk 7:37 Km 11:29–40;Ps 40:5–13;Mt 22:1–14;
23. august Issand, mu Jumal, ma kisendasin Su poole ja Sa tegid mu terveks. Issand, Sina tõid mu hinge välja surmavallast, Sa elustasid mind nende hulgast, kes lähevad alla hauda. Ps 30:3-4 Rt 1:1,3–6,14–16,22;Ps 146;Mt 22:34–40;
24. august Sina muutsid mu kaebuse mulle ringtantsuks; Sa vallandasid kotiriide mu seljast ja panid rõõmu mulle vööks, et mu hing laulaks Sulle kiitust ega vaikiks. Ps 30:12-13 Ps 145:3–7;Js 43:8–13;Ap 5:12–16 (või: 1Kr 4:9–15);Lk 22:24–30
Apostel Bartolomeuse päev ehk pärtlipäev Ps 145:3–7;Js 43:8–13;Ap 5:12–16 (või: 1Kr 4:9–15);Lk 22:24–30 Kõigeväeline igavene Jumal, me täname Sind, et võime täna tähistada apostel Bartolomeuse päeva, ja palume Sind: aita oma Kirikul armastada seda sõna, millesse apostel uskus, ja ustavalt kuulutada Sinu Poja evangeeliumi, mida tema õpetas. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
25. august „Armasta Issandat, oma Jumalat, kogu oma südamega ja kogu oma hingega ja kogu oma jõuga ja kogu oma mõistusega, ning oma ligimest kui iseennast!” Lk 10:27 Ps 112:5–9;Mi 6:6–8;1Jh 4:7–12;Lk 10:25–37
26. august Issand, ära lase rõhutuid tulla häbiga tagasi, viletsad ja vaesed kiitku Sinu nime! Ps 74:12 1Ts 1:2–5,8–10;Ps 149:1–5;Mt 23:13–22;
06.04 - 20.41
27. august Tema on andnud sulle teada, inimene, mis on hea. Ja mida nõuab Issand sinult muud, kui et sa teeksid, mis on õige, armastaksid headust ja käiksid alandlikult koos oma Jumalaga? Mi 6:8 1Ts 2:1–8;Ps 139:1–9;Mt 23:23–26;
28. august Armsad, armastagem üksteist, sest armastus on Jumalast ja igaüks, kes armastab, on sündinud Jumalast ja tunneb Jumalat. 1Jh 4:7 1Ts 2:9–13;Ps 126;Mt 23:27–32;
29. august Kõike siis, mida te iganes tahate, et inimesed teile teeksid, tehke ka nendele! Mt 7:12 1Ts 3:7–13;Ps 90:13–17;Mt 24:42–51;
30. august Õnnis on mees, kes on armuline ja annab laenuks, kes oma asju ajab õigluses. Ps 112:5 1Ts 4:1–8;Ps 97;Mt 25:1–13;
31. august Jumala armastus meie vastu on saanud avalikuks selles, et Jumal oma ainusündinud Poja on läkitanud maailma, et me Tema läbi elaksime. 1Jh 4:9 1Ts 4:9–12;Ps 98:1–2,8–9;Mt 25:14–30;


text:
§ 2 Vastuvõtukomisjoni moodustamine
§ 3 Vastuvõtukomisjoni ülesanded
§ 4 Õpilaskandidaadi esitatavad dokumendid
§ 5 Õpilaskandidaadi kandmine kooli õpilaste nimekirja
§ 6 Õpilase vastuvõtmine õppeaasta keskel
§ 7 Vaidlustamine
§ 8 Määruse rakendamine rakenduskõrgkoolis
RT I, 29.08.2013, 18
Vastu võetud 28.08.2013 nr 25
Määrusega sätestatakse õpilase kutseõppe tasemeõppesse vastuvõtmise kord.
§ 2. Vastuvõtukomisjoni moodustamine
(1) Õpilaste kutseõppeasutusse (edaspidi kool) vastuvõtmise korraldamiseks moodustab kooli direktor käskkirjaga iga aasta 1. oktoobriks vastuvõtukomisjoni, mille volitused kehtivad ühe aasta, ja kinnitab vastuvõtukomisjoni töökorra.
(2) Vastuvõtukomisjon moodustatakse vähemalt viieliikmelisena.
(3) Vastuvõtukomisjoni kuulub vähemalt üks kooli juhtkonna liige ning üks tööandjate esindaja.
(4) Ühisõppekavale korraldab õpilaste vastuvõttu ühisõppekava koostöölepingu raames ühisõppekava hoidjana tegutsev kool ning vastuvõtukomisjoni kaasatakse vähemalt üks esindaja igast ühisõppekava koostöölepingus osalevast koolist.
§ 3. Vastuvõtukomisjoni ülesanded
1) informeerib üldsust kooli vastuvõtutingimustest ja -korrast;
2) koordineerib ja korraldab õpilaskandidaadi nõustamist tema valmisolekule vastava õppekava valikul;
3) korraldab õpilaskandidaadi valmisoleku hindamist kutseharidusstandardis ja õppekavas sätestatud õpiväljundite saavutamiseks;
4) täpsustab igal aastal kooli sisseastumiseks vajalikud dokumendid, korraldab nende õpilaskandidaatidelt vastuvõtmise, registreerimise ja säilimise vastavalt kooli asjaajamiskorrale;
5) koostab vastuvõtutingimuste alusel ühe kuu jooksul arvates avalduste vastuvõtmise lõppemise tähtpäevast õpilaskandidaatide pingerea, mille avalikustab kodeeritult kooli infostendil ja kooli veebilehel, korraldab õpilaskandidaatide õppima asumise kinnituse registreerimise ning esitab kooli direktorile kinnitamiseks õpilaskandidaatide nimekirja;
6) korraldab täiendava vastuvõtu kooli vabade koolituskohtade olemasolul;
7) vastutab aruandluse korraldamise eest.
§ 4. Õpilaskandidaadi esitatavad dokumendid
(1) Õpilaskandidaat esitab vastuvõtukomisjonile järgmised dokumendid:
2) kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis avaldus;
3) vanema või eestkostja kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis nõusolek, kui õpilaskandidaat on alaealine;
4) kutseharidusstandardis või õppekavas õpingute alustamise tingimuste täitmist tõendava dokumendi originaal või selle notariaalselt või dokumendi originaali alusel koolis kinnitatud koopia;
5) tervishoiuteenust osutava isiku poolt õpilaskandidaadi tervisliku seisundi kohta väljastatud tõend või selle koopia, kui õpilaskandidaat on alaealine;
6) foto või fotod;
7) välismaalasest õpilaskandidaadi puhul dokument, milles on märge alalise või kehtiva tähtajalise elamisloa või elamisõiguse kohta, või selle puudumise korral pädeva asutuse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormist tõend õpilaskandidaadi seadusliku viibimise kohta Eesti Vabariigis;
8) muud vastuvõtukomisjoni nõutavad dokumendid.
(2) Kui dokumendid esitab vastuvõtukomisjonile õpilaskandidaadi esindaja, esitab ta lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud dokumendile enda isikut tõendava dokumendi ja esindusõigust tõendava dokumendi. Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 7 nimetatud dokumendi originaali asemel esitab õpilaskandidaadi esindaja selle kinnitatud koopia.
§ 5. Õpilaskandidaadi kandmine kooli õpilaste nimekirja
(1) Kooli vastu võetud õpilaskandidaat kinnitab kooli määratud tähtajaks kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis oma kooli õppima asumise. Kui vastuvõetud õpilaskandidaat on alaealine, lisatakse kinnitusele vanema või eestkostja nõusolek kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(2) Hiljemalt õppetöö alguseks kannab kooli direktor õpilaskandidaadid käskkirjaga kooli õpilaste nimekirja ning korraldab õpilaste registreerimise Eesti Hariduse Infosüsteemis (edaspidi hariduse infosüsteem), lähtudes vastuvõtukomisjoni ettepanekust ja õpilaskandidaatide kinnitusest kooli õppima asuda.
(3) Ühisõppekavale õppima asuvad õpilaskandidaadid kannab kooli õpilaste nimekirja ja registreerib hariduse infosüsteemis ühisõppekava koostöölepingu raames tegutsev ühisõppekava hoidja.
(4) Kahe nädala jooksul pärast õppetöö algust mõjuva põhjuseta õppetööle mitte asunud esimese aasta õpilane kustutatakse õpilaste nimekirjast. Vabanenud kohale võib asuda pingereas järgmine õpilaskandidaat.
§ 6. Õpilase vastuvõtmine õppeaasta keskel
Õpilasi võib kooli vastu võtta alanud õppetööga õppekavale õppeaasta keskel nende kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis avalduse alusel, millele lisatakse käesoleva määruse §-s 4 loetletud dokumendid. Vastuvõtmise otsustamine toimub käesolevas määruses kehtestatud korras.
§ 7. Vaidlustamine
Direktori käskkirja õpilaskandidaatide kandmisest kooli õpilaste nimekirja on õpilaskandidaadil võimalik vaidlustada, esitades vaide haldusmenetluse seaduses kehtestatud korras või esitades kaebuse halduskohtusse halduskohtumenetluse seadustikus kehtestatud korras.
§ 8. Määruse rakendamine rakenduskõrgkoolis
Määruse rakendamisel rakenduskõrgkoolis täidab käesolevas määruses direktorile pandud ülesandeid rakenduskõrgkooli rektor.

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


Polli Hooldekodu põhimäärus – Riigi Teataja
Polli Hooldekodu põhimäärus
Polli Hooldekodu põhimäärus - sisukord
§ 4 Vara ja vahendid
§ 7 Asutuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 17.12.2013, 44
Vastu võetud 20.12.2006 nr 30
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike2, § 22 lõike 1 punkti 37, § 35 lõike 2 ning Karksi valla põhimääruse § 40 lõike 3 alusel.
(1) Polli Hooldekodu (edaspidi asutus) on Karksi valla hoolekandeasutus – üldhooldekodu, mis on loodud vanuritele ja puuetega isikutele elamiseks, hooldamiseks ja rehabilitatsiooniks.
(2) Asutuse ametlik nimi on: eesti keeles – Polli Hooldekodu, inglise keeles – Polli Care Home.
(3) Asutuse asukoht on Eesti Vabariik ja aadress on Polli küla, 69104 Karksi vald.
(4) Asutus on Karksi Vallavalitsuse hallatav asutus.
(5) Asutus tegutseb talle kinnitatud eelarve piires, asutusel on oma nime ja Karksi valla vapi kujutisega pitat ja dokumendiplangid. Asutusel võib olla oma sümboolika.
(6) Asutuse põhimääruse kinnitab ja teeb selles muudatusi Karksi Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) vallavalitsuse ettepanekul.
(7) Asutus juhindub oma tegevuses riigi ja Karksi valla õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(1) Asutuse tegevuse eesmärgiks on luua vanuritele ja puuetega inimestele (edaspidi – kliendid) võimalus elada inimväärset ja turvalist elu hoolekandeasutuses. Inimväärsust säilitav elustandard annab sotsiaalse turvalisuse tunde, aitab kaasa kliendi elujõu ja toimetuleku säilimisele ning sotsiaalsele kaasatusele vastastikku hoolivas elukeskkonnas.
1) osutab hooldusteenuseid;
2) juhendab ja abistab klienti igapäevaelus vajalike toimingute sooritamisel;
3) nõustab ja informeerib klientide sotsiaalvõrgustikku kuuluvaid isikuid;
4) korraldab koostööd raviteenust osutavate isikutega;
5) korraldab vajalikku majandustegevust;
6) algatab hoolekande arendusprojekte ja osaleb nendes;
7) arendab koostööd teiste sarnaste asutuste ja organisatsioonidega Eestis ja välismaal.
(1) Polli Hooldekodu on ööpäevaselt tegutsev asutus, mis osutab sotsiaalteenust, kus klientidele tagatakse nende eale ja seisundile vastav hooldamine.
(2) Asutuse teenused on tasulised. Omaosalustasu määramisel lähtutakse Karksi valla õigusaktidest.
(1) Asutuse valduses olevat vallavara kasutab asutus sihtotstarbeliselt oma ülesannete täitmiseks. Asutuse valduses oleva varaga võib tehinguid sooritada üksnes valla õigusaktides sätestatud juhtudel ja korras. Asutuse valduses oleva vallavara kohta peetakse arvestust Karksi valla õigusaktides kehtestatud korras.
(2) Asutusele kinnitatavas eelarves nähakse ette asutuse tegevuseks vajalikud vahendid, sh tulud asutuse majandustegevusest ja asutuse eelarveaasta eesmärkide täitmiseks vajalikud kulutused.
(3) Asutus võib vastu võtta sihtasutustelt, äriühingutelt, mittetulundusühingutelt ja üksikisikutelt eraldisi ja annetusi, mis võetakse arvele õigusaktidega ja raamatupidamise sise-eeskirjaga kehtestatud korras. Eraldistest ja annetustest peab asutus teavitama vallavalitsust ning tagama nimetatud vahendite kasutamise arvestuse.
(1) Hooldekodu töötajate struktuuri kinnitab vallavolikogu juhataja ettepanekul.
(2) Personali õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks töölepingute, ametijuhendite ja hooldekodu töösisekorra eeskirjadega, mis on kooskõlas EV tööseadusandlusega.
(3) Asutust juhib juhataja. Juhatajaga sõlmib ja lõpetab töölepingu vallavalitsuse korralduse alusel vallavanem või tema poolt volitatud ametiisik.
(4) Juhataja oma ülesannete täitmiseks riigi ja Karksi valla õigusaktides sätestatud korras:
5) esitab asutuse eelarve projekti vastavalt valla õigusaktides kehtestatud korrale, vastutab volikogu poolt kinnitatud eelarve täitmise eest;
7) teavitab vallavalitsust eraldistest või annetusest, tagab eraldise või annetuse kasutamise järgides annetaja soovi ning nimetatud vahendite arvestuse;
8) vastutab asutuse valduses oleva vara heaperemeheliku kasutamise ja säilimise eest, eelarve vahendite sihipärase ja säästliku kasutamise eest;
10) täidab muid ülesandeid.
(5) Asutuse juhatajat asendab vallavanema käskkirjaga määratud isik.
(1) Asutuse juhtimist ja tegevust kontrollib vallavalitsus.
(2) Asutuse raamatupidamisarvestust ja -aruandlust korraldab vastavalt Raamatupidamise seadusele, raamatupidamistoimkonna juhenditele ning rahandusministri poolt kehtestatud juhenditele ning Karksi valla õigusaktidele tsentraliseeritult vallavalitsus.
(3) Asutus koostab statistilisi aruandeid riigi ja Karksi valla õigusaktidega kehtestatud korras ja tähtaegadeks.
(4) Teenistuslikku järelevalvet asutuse tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
§ 7. Asutuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Asutuse ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab Karksi Vallavolikogu vallavalitsuse ettepanekul.
(2) Kui asutuse ümberkorraldamise otsuses ei ole otsustatud teisiti, lähevad asutuse ümberkorraldamisel tema õigused ja kohustused üle tema õigusjärglasele, selle puudumisel aga vallavalitsusele.
Karksi Vallavolikogu 21. aprilli 2004. a määrus nr 43 „Polli Lasteaed-Hooldekodu põhimääruse kinnitamine” tunnistatakse kehtetuks.


Ajutise töövõimetuse hüvitise määramiseks ja maksmiseks vajalike dokumentide ja andmete koosseis ning hüvitise määramise ja maksmise kord – Riigi Teataja
Ajutise töövõimetuse hüvitise määramiseks ja maksmiseks vajalike dokumentide ja andmete koosseis ning hüvitise määramise ja maksmise kord
Ajutise töövõimetuse hüvitise määramiseks ja maksmiseks vajalike dokumentide ja andmete koosseis ning hüvitise määramise ja maksmise kord - sisukord
2 HÜVITISE MÄÄRAMISEKS JA MAKSMISEKS VAJALIKUD DOKUMENDID JA ANDMETE KOOSSEIS
1 Hüvitise määramiseks ja maksmiseks vajalikud dokumendid
§ 2 Töövõimetusleht ja välisriigi arsti tõend
§ 3 Hüvitise määramiseks ja maksmiseks vajalikud muud dokumendid
2 Hüvitise määramiseks ja maksmiseks vajalike dokumentide andmete koosseis
§ 4 Töövõimetusleht
§ 5 Maksu- ja Tolliameti tõend
§ 6 Arsti või ämmaemanda otsus
§ 71 Tööandja tõend
§ 11 Pärimistunnistus
§ 12 Avaldus hüvitise väljamaksmiseks kindlustatud isiku surma korral
§ 13 Töövõimetuslehe saatekiri
3 HÜVITISE MÄÄRAMISE JA MAKSMISE KORD
§ 14 Töövõimetuslehele hüvitise määramiseks ja maksmiseks vajalike muude dokumentide lisamine
§ 15 Töövõimetuslehe ning hüvitise määramiseks ja maksmiseks vajalike muude dokumentide esitamine
§ 16 Dokumentide menetlemine haigekassas
§ 17 Hüvitise määramine
§ 18 Hüvitise maksmine
§ 19 Hüvitise maksmine kindlustatud isiku surma korral
4 RAKENDUSSÄTE
§ 21 Tööandja tõendile ja töövõimetuslehe saatekirjale märgitavad andmed
§ 22 Töövõimetuslehe ning hüvitise määramiseks ja maksmiseks vajalike muude dokumentide esitamine paberil
RT I, 29.12.2017, 2
Vastu võetud 19.09.2002 nr 109
RTL 2002, 108, 1609
jõustumine 01.10.2002
20.03.2003 RTL 2003, 40, 588 01.04.2003
31.05.2004 RTL 2004, 78, 1266 19.06.2004
31.08.2004 RTL 2004, 119, 1845 17.09.2004
14.08.2006 RTL 2006, 65, 1201 01.09.2006
04.06.2009 RTL 2009, 46, 642 01.07.2009
02.07.2009 RTL 2009, 54, 795 12.07.2009
19.03.2010 RTL 2010, 14, 273 01.04.2010
19.07.2012 RT I, 25.07.2012, 2 01.08.2012
18.12.2012 RT I, 21.12.2012, 24 24.12.2012
19.12.2014 RT I, 29.12.2014, 31 01.01.2015
19.12.2017 RT I, 29.12.2017, 1 01.01.2018
Määrus kehtestatakse «Ravikindlustuse seaduse» § 53 lõike 7 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse ajutise töövõimetuse hüvitise (edaspidi hüvitis) määramiseks ja maksmiseks vajalike dokumentide ja andmete koosseis ning hüvitise määramise ja maksmise kord.
(2) Eesti Haigekassa (edaspidi haigekassa) määrab ja maksab „Ravikindlustuse seaduse“ § 50 lõikes 3 nimetatud hüvitisi:
[RT I, 29.12.2014, 31 - jõust. 01.01.2015]
1) „Ravikindlustuse seaduse“ § 5 lõike 2 punktide 1, 2, 4–51 või lõike 3 alusel kindlustatud isikule, kellel jääb töökohustuste täitmisest ajutise vabastuse tõttu saamata isikustatud sotsiaalmaksuga maksustatav tulu;
[RT I, 29.12.2017, 1 - jõust. 01.01.2018]
2) „Ravikindlustuse seaduse“ § 5 lõike 31 alusel kindlustatud isikule.
[RT I, 25.07.2012, 2 - jõust. 01.08.2012]
(3) Kindlustatud isikule määratakse ja makstakse hüvitist «Ravikindlustuse seaduse» §-s 51 loetletud kindlustusjuhtumi esinemisel.
2. peatükk HÜVITISE MÄÄRAMISEKS JA MAKSMISEKS VAJALIKUD DOKUMENDID JA ANDMETE KOOSSEIS
1. jagu Hüvitise määramiseks ja maksmiseks vajalikud dokumendid
§ 2. Töövõimetusleht ja välisriigi arsti tõend
(1) Haigekassa määrab ja maksab hüvitist töövõimetuslehe alusel. Töövõimetuslehe liigid on: haigusleht, hooldusleht, sünnitusleht ja lapsendamisleht.
[RTL 2009, 46, 642 - jõust. 01.07.2009]
(2) «Ravikindlustuse seaduse» § 51 lõike 1 punktis 1 või lõigetes 2–4 nimetatud kindlustusjuhtumi korral välisriigis asendab töövõimetuslehte kindlustatud isikut välisriigis ravinud arsti või hambaarsti väljakirjutatud pabertõend (edaspidi välisriigi arsti tõend), mis on haigekassale aluseks hüvitise määramisel ja maksmisel. Välisriigi arsti tõendile ei kohaldata käesoleva määruse §-s 4 sätestatut.
§ 3. Hüvitise määramiseks ja maksmiseks vajalikud muud dokumendid
Hüvitise määramiseks ja maksmiseks vajalikud muud dokumendid on:
1) Maksu- ja Tolliameti tõend;
2) [Kehtetu - RT I, 29.12.2014, 31 - jõust. 01.01.2015]
3) tööandja tõend;
[RTL 2003, 40, 588 - jõust. 01.04.2003]
4) [Kehtetu – RTL 2004, 119, 1845 - jõust. 17.09.2004]
5) [Kehtetu – RTL 2009, 46, 642 - jõust. 01.07.2009]
6) tööõnnetuse või kutsehaiguse raport;
7) pärimistunnistus;
8) avaldus hüvitise väljamaksmiseks kindlustatud isiku surma korral.
9) [Kehtetu - RT I, 29.12.2014, 31 - jõust. 01.01.2015]
2. jagu Hüvitise määramiseks ja maksmiseks vajalike dokumentide andmete koosseis
§ 4. Töövõimetusleht
Töövõimetusleht sisaldab «Ravikindlustuse seaduse» § 52 lõike 4 alusel kehtestatud korras toodud andmeid.
§ 5. Maksu- ja Tolliameti tõend
Maksu- ja Tolliamet väljastab infosüsteemide andmevahetuskihi (X-tee) liidese kaudu hüvitise määramiseks järgmisi andmeid:
1) haigekassa päringus esitatud kalendriaastal makstud ja arvestatud sotsiaalmaksu summa sotsiaalmaksu maksjate kaupa;
2) füüsilisest isikust ettevõtja puhul märge, kas on kohustus maksta sotsiaalmaksu avansilisi makseid haigekassa päringus esitatud päeval.
§ 6. Arsti või ämmaemanda otsus
[Kehtetu - RT I, 29.12.2014, 31 - jõust. 01.01.2015]
§ 7. [Kehtetu - RTL 2003, 40, 588 - jõust. 01.04.2003]
§ 71. Tööandja tõend
Tööandja tõend sisaldab järgmisi andmeid:
1) tööandjana sotsiaalmaksu maksva äriühingu äriregistri kood ja nimi või riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikku registrisse kantud asutuse registrikood ja nimi või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud juriidilise isiku registrikood ja nimi või äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja äriregistri kood ning Maksu- ja Tolliametis registreeritud notari, vandetõlgi ja kohtutäituri ees- ja perekonnanimi ja isikukood;
[RT I, 21.12.2012, 24 - jõust. 24.12.2012]
2) kindlustatud isiku ees- ja perekonnanimi;
3) kindlustatud isiku isikukood;
4) kindlustatud isiku kokkulepitud töötasu töövõimetuslehele märgitud töövabastuse alguspäevale eelnenud päeval, kui hüvitise arvutamise aluseks on ravikindlustuse seaduse § 55 lõigetes 3 või 4 toodud tingimus;
5) kindlustatud isiku terviseseisundile vastava töö andmise või kergemale ametikohale üleviimise periood ja perioodil makstav töötasu;
51) [Kehtetu – RTL 2009, 46, 642 - jõust. 01.07.2009]
6) «Ravikindlustuse seaduse» § 60 lõikes 2 või 4 või § 61 lõikes 2 või § 6 lõikes 4 nimetatud põhjus, millest tulenevalt kindlustatud isikul puudub õigus hüvitisele ning periood;
7) tõendi vormistamise kuupäev;
8) tööandja nimi või tema määratud isiku ees- ja perekonnanimi, ametikoht ning allkiri;
9) koostaja ees- ja perekonnanimi ning sidevahendite numbrid.
§ 8. [Kehtetu – RTL 2004, 119, 1845 - jõust. 17.09.2004]
§ 9. [Kehtetu – RTL 2006, 65, 1201 - jõust. 01.09.2006]
§ 10. [Kehtetu – RTL 2006, 65, 1201 - jõust. 01.09.2006]
§ 11. Pärimistunnistus
Pärimistunnistusel sisalduvad andmed on kehtestatud «Pärimisseaduse» § 165 lõike 6, § 167 lõike 2 ja § 176 lõike 3 alusel justiitsministri määrusega «Pärimisseadusest tulenevate notari ametitoimingute tegemise ja pärimisregistri pidamise kord».
§ 12. Avaldus hüvitise väljamaksmiseks kindlustatud isiku surma korral
Avaldus hüvitise väljamaksmiseks kindlustatud isiku surma korral sisaldab järgmisi andmeid:
1) avalduse esitaja ees- ja perekonnanimi;
2) avalduse esitaja isikukood;
3) avalduse esitaja elukoht;
4) surnud isiku ees- ja perekonnanimi;
5) surnud isiku isikukood;
6) [kehtetu]
7) surnud isiku surmakuupäev;
8) avalduse esitaja sugulussuhe surnud isikuga (abikaasa, laps, vend, õde või muu);
9) avalduse esitaja pangakonto number, millele hüvitis kantakse;
10) viide avaldusele lisatavate dokumentide kohta;
11) avalduse esitaja allkiri;
12) avalduse vormistamise kuupäev.
[RTL 2004, 119, 1845 - jõust. 17.09.2004]
§ 13. Töövõimetuslehe saatekiri
3. peatükk HÜVITISE MÄÄRAMISE JA MAKSMISE KORD
§ 14. Töövõimetuslehele hüvitise määramiseks ja maksmiseks vajalike muude dokumentide lisamine
(1) Tööandja esitab haigekassale tööandja tõendi „Ravikindlustuse seaduse” § 5 lõike 2 punkti 1 või 2 alusel kindlustatud isiku töövõimetuslehe juurde elektrooniliselt digitaalselt allkirjastatuna e-posti teel või paberil posti teel seitsme kalendripäeva jooksul alates töövõimetuslehe lõpetamisest teada saamise päevast, kui hüvitise arvutamise aluseks on nimetatud seaduse § 54 lõikes 3 või § 55 lõikes 3 või 4 sätestatud tingimus. Tööandja tõendi vormistab tööandja, kes on kohustatud maksma kindlustatud isiku eest sotsiaalmaksu.
(2) Kui haigekassale esitatakse hüvitise määramiseks ja maksmiseks välisriigi arsti tõend, lisatakse sellele tööandja tõend, mille vormistab tööandja, kellele välisriigi arsti tõend esitati.
(3) Kindlustatud isiku surma korral esitatakse töövõimetuslehe juurde avaldus hüvitise väljamaksmiseks, millele lisatakse surmatunnistuse koopia ja pärimistunnistus või kindlustatud isikuga koos elanud perekonnaliikmeks olemist tõendavad dokumendid.
§ 15. Töövõimetuslehe ning hüvitise määramiseks ja maksmiseks vajalike muude dokumentide esitamine
(1) Hüvitise määramiseks teavitab „Ravikindlustuse seaduse” § 5 lõike 2 punkti 1, 2, 4–51 või lõike 31 alusel kindlustatud isik esimesel võimalusel tööandjat või füüsilisest isikust ettevõtjat töövõimetuslehe lõpetamisest.
(2) Tööandja, füüsilisest isikust ettevõtja või ettevõtlustulu maksu maksja teeb töövõimetuslehele oma kanded infosüsteemide andmevahetuskihi (X-tee) liidese kaudu seitsme kalendripäeva jooksul alates töövõimetuslehe lõpetamisest teadasaamisest.
§ 16. Dokumentide menetlemine haigekassas
(1) Haigekassa:
[RTL 2006, 65, 1201 - jõust. 01.09.2006]
1) registreerib esitatud dokumendid haigekassa kehtestatud korras;
2) kontrollib esitatud dokumentide vastavust õigusaktidega kehtestatud nõuetele.
(2) Kui dokumentides esineb puudusi, sealhulgas andmete mitteloetavust, teatab haigekassa piirkondlik osakond dokumentide esitajale kirjalikult puuduste kõrvaldamise tähtaja.
(3) Dokumentide haigekassasse laekumise päevaks loetakse kuupäev, millal nõuetekohaselt vormistatud dokumendid haigekassale esitati.
(4) «Ravikindlustuse seaduse» § 5 lõike 2 punktide 4, 5 või 51 või lõike 3 või 31 alusel kindlustatud isiku dokumentide esitamise korral esitab haigekassa piirkondlik osakond Maksu- ja Tolliametile päringu sellekohase Maksu- ja Tolliameti tõendi saamiseks.
(5) Kui haigekassale esitatakse tööõnnetuse või kutsehaigestumise põhjusega väljakirjutatud töövõimetusleht, esitab haigekassa Tööinspektsioonile päringu tööõnnetuse või kutsehaigestumise kohta kinnituse saamiseks.
§ 17. Hüvitise määramine
(1) Hüvitise määrab ja maksab haigekassa hiljemalt 30 kalendripäeva jooksul arvates nõuetekohaselt vormistatud dokumentide esitamisest.
(2) [Kehtetu - RT I, 29.12.2014, 31 - jõust. 01.01.2015]
(3) Hüvitise määramisest keeldumise korral saadab haigekassa kindlustatud isikule ja dokumentide esitajale haldusakti, mis sisaldab järgmisi andmeid:
1) teate vormistamise kuupäev ja teate number;
4) õiguslikud ja faktilised asjaolud, mis on hüvitise määramisest keeldumise aluseks;
5) vaide esitamise kord;
6) teate väljastanud haigekassa vastutava töötaja ees- ja perekonnanimi ning allkiri;
7) teate vormistaja ees- ja perekonnanimi ning sidevahendite numbrid.
§ 18. Hüvitise maksmine
(1) Haigekassa maksab hüvitise välja 30 kalendripäeva jooksul arvates nõuetekohaselt vormistatud dokumentide esitamisest haigekassasse. Haigekassa kulul makstakse hüvitis välja hüvitise saaja kontole või hüvitise saaja kirjaliku avalduse alusel kolmanda isiku kontole Eestis. Hüvitise saaja kontole välisriigis makstakse hüvitis välja hüvitise saaja kulul.
(2) Haigekassa võib pikendada hüvitise väljamaksmist 30 kalendripäeva võrra «Ravikindlustuse seaduse» § 62 lõikes 1 sätestatud juhul.
(3) Hüvitise väljamaksmise pikendamisest teatab haigekassa kindlustatud isikule kirjalikult, näidates ära väljamaksmise pikendamise põhjuse ning tähtaja asja kohta oma arvamuse või vastuväidete esitamiseks.
§ 19. Hüvitise maksmine kindlustatud isiku surma korral
Kindlustatud isiku surma korral makstakse väljamaksmata jäänud hüvitis välja:
1) ühe kuu jooksul arvates kindlustatud isiku surmast tema perekonnaliikmetele, kes elasid kindlustatud isiku surmani temaga koos ja olid tema ülalpidamisel;
2) ühe kuu jooksul arvates pärijale notari väljastatud pärimistunnistuse esitamisest haigekassa piirkondlikule osakonnale.
4. peatükk RAKENDUSSÄTE
Määrus jõustub 1. oktoobril 2002. a.
§ 21. Tööandja tõendile ja töövõimetuslehe saatekirjale märgitavad andmed
Kuni 2010. aasta 1. jaanuarini märgitakse tööandja tõendile ja töövõimetuslehe saatekirjale tööandjana sotsiaalmaksu maksva äriühingu äriregistri kood ja nimi või riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikku registrisse kantud asutuse registrikood ja nimi või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud juriidilise isiku registrikood ja nimi või äriregistrisse kandmata füüsilisest isikust ettevõtja ees- ja perekonnanimi ja isikukood.
§ 22. Töövõimetuslehe ning hüvitise määramiseks ja maksmiseks vajalike muude dokumentide esitamine paberil
(1) Alates 1. jaanuarist 2015. a võib paberil haiguslehe esitada ravikindlustuse seaduse § 52 lõikes 11 sätestatud juhul.
(2) Paberil väljakirjutatud töövõimetusleht antakse kindlustatud isikule esitamiseks tööandjale või füüsilisest isikust ettevõtjale, kui töövõimetusleht on antud füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtte tegevuses osalevale abikaasale.


Näksip ja ansiplased reformipartei » 2010 » juuni
Arhiiv aja järgi juuni, 2010
Jalgpallist ja jalgrattasõidust
27. juuni 2010 Artikli originaal asub siin aadressil / Tõnis Kõiv
Saksamaa võitis jalgpallis Inglismaad, Paide sai uued kuningad ning linn astus sammukese vallaga ühinemise suunas. Jalgrattasõit viis aga Mäo-Särevere jalgrattamarsruudi mõtteni.
Kuna tänane jalgrattasõit võttis natuke rohkem aega ja venis algselt plaanitust ka pikemaks (tervelt 86 km tavapärase 30-40 asemel) siis esimest jalgpalli MM-i poolaega Saksamaa-Inglismaa vahel ei näinud. Kuid teine poolaeg oligi huvitavam, sest näitas häid väravaga lõppenud rünnakuid ning ei näidanud kohtunike eksimusi. Inglismaa löödud värava arvestamata jätmine jäi ju esimesse poolaega. Saksamaa võit oli ülekaalukas ning tegi tuju heaks.
Head jagus Jaanipäeva nädalasse veel. Näiteks Paide sai omale uued kuningad. Mõne aastaga on kuningate valimine kenasti paika loksunud ning seega ei olnudki midagi imestada kui seekord neli kuningat kõik erakondade esindajatega täidetud said. Reformierakonnast Vello Talviste, Keskerakonnast Mart Mikson, IRL-ist Ako Aasma ja sotsidest Kalle Grünthal. Eelnimetatutest kolm esimest ka linnavolikogu liikmed.
Ajaloost on teada, et Paide kuningate saatus ei olnud just kergete killast… Soovime valitutele parimat.
Majavahetus Paide moodi. Paide linn andis Põllumajandusministeeriumile maja Paide kesklinnas ning vastu sai äärelinna kolossi. Uusi töökohti ei looda, sest ega Türilt Paidesse toodud töökohti ei saa ju uuteks pidada. Rahalist võitu ka Paide ei saanud, sest äraantava maja renditulude asemel on vastuvõetud maja ülalpidamiskulu. Aga see kõik selleks, vaatame positiivse pilguga. Tänu majavahetusele kolib Paide vallavalitsus ilmselt linnavalitsusega ühte majja ning see on samm kahe omavalitsuse ühinemise poole. Paide linna päästab pika-ajaliselt rahaprobleemidest ainult ühinemine teiste omavalitsustega ning seega ollakse praegu igati õigel teel. Soovin ühe tuntud „jalgrattasõitja“ sõnadega - „pärituult purjedesse ja laululusti südamesse!“
Jalgrattasõidust veel. Ootan pikisilmi, millal saab Paide ühendatud Türiga ehk valmib Kirna ristmik koos kergliiklusteega. Minu veelgi suuremaks sooviks on tekitada võimalus jalgratturitele sõita Mäost otsejoones Säreverre mööda kergliiklusteed. Üks ots ca 20 km, edasi-tagasi 40 km. Täpselt paras marsruut väikeseks vahetreeninguks kõigile, kes näiteks Tallinnast sõitmas sportlikku puhkust veetma Lõuna-Eestisse. Võiks Mäosse reklaami üles riputada: „Tule ja tee lühike sõit Paides ja Türil. Turvalise sõidu pikkus 10-st kuni 40 kilomeetrini ja meeldivad elamused garanteeritud.“
Mäo-Särevere marsruut võiks välja näha järgmiselt: sõit Mäost Paidesse ning seejärel valik, kas pöörata linna sisse või mööda ringteed otse Türi peale. Viimasel juhul tuleb Reopaluni sõiduteel sõita, seejärel saab jälle turvalisele kergliiklusteele. Samas on võimalik nii hoiduda ekstreemsevõitu sillaületusest Reopalus. Rahulikumas tempos tuleb sõita Türil, sest peatänava ääres on palju ristmikke. Samas aga saab suuremagi elamuse, kui viitadega juhtida jalgratturid kõrvaltänavatele, et näeks aedlinna kauneid aedu.
Säreveresse sõites saab ületada silla ning näiteks pilgu heita hobustele. Tagasiteel on paslik natuke kehakinnitust võtta Türi Kultuurimaja terassikohvikust. Rattad kenasti silma all ning terassilt oivaline vaade.
Unistada on ilus, aga see kõik on ju ka tegelikkuses saavutatav. Kogukonna kaasamine tee valikul Paide ja Türi linnas, mõnede siltide ja reklaamide paigaldus ning uued kliendid (uued töökohad) tulemas. Teeme üheskoos ära?!
Kirjutatud teemas: Tõnis Kõiv blogi Reformierakond | Comments Off on Jalgpallist ja jalgrattasõidust
Haridus vajab jätkuvalt reforme
25. juuni 2010 Artikli originaal asub siin aadressil / Lauri Luik
Riigikogu võttis möödunud nädalal vastu uue Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse (PGS), mis tagab parema üldhariduse kvaliteedi ning suunab omavalitsusi koolivõrku korrastama. Seadus toetab kodulähedaste põhikoolide säilimist ning kvaliteetsema gümnaasiumihariduse teket. Kuid vaatamata kinnitatud koolireformile vajab haridusvaldkond jätkuvalt edasiarendamist.
Riigikogus ligi poolteist aastat väldanud töö tulemusena kujunes PGS-i eelnõust üks põhjalikumalt arutatud seadusi selle koosseisu ajal. Seaduses on sätestatud mitmed olulised valdkonnad õppetegevuse ja koolitöö paremaks korraldamiseks, seda nii õpetaja ja koolijuhi kui ka õpilase ning lapsevanema seisukohalt vaadates.
Nii näiteks on seaduses defineeritud õppekava alusväärtused, kus on selgelt välja toodud põhikooli ja gümnaasiumi ülesanded ning õppe korraldamise põhimõtted. Selgelt on lahutatud põhikooli ja gümnaasiumi õppekavad. Kui põhikooli õppekava on rangemini paigas ja üldbaasi loov, siis gümnaasiumi õppekavas on senisest enam valikuvabadust edasiseks suunavalikuks läbi mitmete valikainete.
Olulist rõhku on pööratud õpilaste koolikohustuse täitmise parandamisele läbi osapoolte kohustuste ja vastutuse täpsustamise ning väljalangevuse vähendamisele läbi paindlikumate õpivõimaluste.
Hariduslike erivajadustega õpilaste toetamisele koolis on pühendatud terve seaduse peatükk, kus on täpsustatud kooli õppekorralduslikke kohustusi, nt eripedagoogilise, psühholoogilise ja sotsiaalpedagoogilise teenuse kättesaadavus. Samuti on reguleeritud klassikomplekti suurused lähtuvalt puudeliigist. Täiendatakse ja muudetakse ka rahastamise aluseid, et arvestada õppija individuaalseid vajadusi ja hariduslikke erivajadusi.
Vaimse ning füüsilise turvalisuse ja tervise tagamiseks koolis on loetletud terve rida olulisi meetmeid alustades osapoolte õiguste ja kohustuste määratlemisest, abinõudest vägivalla ennetamiseks ning lõpetades järelevalve ja mõjutusmeetmetega.
Seaduses on mitmeid teemasid, mis tekitasid ka avalikkuses põhjalikke debatte ja arutelusid. Näiteks vaidlus koolikohustusliku ea üle, mida sooviti tõsta aasta võrra, kuid milleks jäi lõpuks ikkagi täna kehtiv 17 eluaastat. Täna kehtival kujul säilib ka kohalike omavalitsuste vaheline tasaarvlemine ühe omavalitsuse territooriumil elavate, kuid teise koolis käivate õpilaste osas. Uue seadusega lisandub ka erakoolidega arveldamine munitsipaalkoolidega samadel alustel. Ettevõtlusõpetus on nüüdsest gümnaasiumi astmes kooli jaoks kohustuslik, kuid õpilase jaoks vabatahtlik. Samuti usundi- ja riigikaitseõpetus. Gümnaasiumi lõpetamiseks tuleb edaspidi sooritada kolm riigieksamit (eesti keel, võõrkeel ja kitsam või laiem matemaatika). Lisaks uurimistöö ja komplekseksam, mis sisaldab õppesuuna peamisi aineid ning sotsiaal- ja loodusteaduste alusaineid. Eksam tuleb sooritada vähemalt 50%-le. Gümnaasiumi pidamisel tuleb tagada võimekus pakkuda lisaks kohustuslikele õppeainetele ka valikõppeaineid ja kujundada nendest vähemalt kolm õppesuunda.
Kuigi suur töö on PGS-i vastuvõtmisega ära tehtud, peame hariduse kvaliteedi edasiseks tõstmiseks jätkama tänase haridussüsteemi reformimist.
Nii näiteks tuleb enam rõhku pöörata õpetajakoolitusele ja koolipraktikale, et tagada senisest veelgi parem õpetajate ja õpetamise kvaliteet. Siinkohal ei tohi unustada õpetajaameti enamat väärtustamist ning väärilist tasustamist.
Noorte ettevõtlikkuse, leidlikkuse ja omaalgatuslikkuse arendamiseks on oluline muuta tänased õppekavad veelgi paindlikumateks ning enamat vabadust pakkuvateks. E-kooli arendamine digitaalsest hinnetelehest multifunktsionaalseks e-õppekeskkonnaks, kus on kättesaadavad vajalikud õppematerjalid ja loodud võimalused interaktiivseks õppetööks, peab olema üks prioriteetidest.
Senine seadusandlus, mis käsitleb haridust koolitüüpide või majakarpide kaupa tuleks muuta haridusastmeid sisuliselt käsitlevaks. Uus alus-, põhi-, kesk- ja kõrghariduse seadustik kehtestaks standardid haridusastmete sisule ja jätaks vabaduse koolivormide osas.
Kindlasti on tarvis enam rõhku pöörata ka vähemusrahvustest õpilastele, et nemadki oleksid edukalt lõimitud kvaliteetset haridust andvasse Eesti haridussüsteemi.
Kirjutatud teemas: Lauri Luik blogi Reformierakond | Comments Off on Haridus vajab jätkuvalt reforme
Valimisreform – mis ja milleks?!
20. juuni 2010 Artikli originaal asub siin aadressil / Tõnis Kõiv
Sel nädalal arutas Riigikogu I lugemisel nn Valimisreformi ehk viisi, kuidas saada valimised toimuma nii, et absoluutselt iga aasta ei oleks kas valimisaasta või vahetult valimistele eelnev aasta. Et poliitikas ei oleks lühiajalised otsused eelistatud pika-ajaliste, strateegiliste ees. Järgnevalt kaks lahtikirjutust, üks põhineb Riigikogus peetud ettekandel, teine on emotsionaalsem.
Osad poliitikud on ühiskondlike protsesside suhtes tundlikumad kui teised. Inimesed, kes on korduvalt vastutanud Eesti Vabariigi ja selle eelarveprotsesside juhtimise pärast, Andrus Ansip ja Mart Laar tunnetasid, et pidevalt toimuvate valimiste surve võib pikaajaliselt anda tulemuseks suured probleemid - juhul kui vastutavatel kohtadel ei ole eelarvedistsipliini ja konservatiivsesse eelarvepoliitikasse vastutustundlikult suhtuvad poliitikud. Järgnesid erinevad mõttearendused, kuidas neid riske võiks vähendada. Ansip käis 2009 a Eesti Vabariigi aastapäeva kõnes välja mõtte ühendada selleks Riigikogu ja kohalikud valimised. Käesoleva aasta jaanuaris teatas IRL-i esimees Mart Laar, et tema arvates võiks ühel päeval toimuda nii parlamendi kui kohalikud valimised või europarlamendi valimised ja kohalikud valimised.
Teadlased on läbi viinud erinevaid uurimistöid, selgitamaks välja valimiste mõju poliitilistele otsustele. On üldteada, et valimistel on otsene mõju demokraatlikult valitud organite otsustele. Nüüd on küsimus selles, millise mõju on. Uuringud näitavad, et valimiste eel tehakse rohkem otseselt valijale lühiajalist kasu toovaid otsuseid ja samaväärselt vähenevad investeeringukulud, eriti pika-ajalised investeeringud. On ilmselge, et pika-ajaliselt ei ole võimalik langetada üksnes lühiajalise mõjuga otsuseid, on vaja vastu võtta ka strateegilisi otsuseid ja teha pika-ajalisi investeeringuid.
WTO on uurinud 24 riigi praktikat perioodil 1973-1992, Prantsuse uurimisinstituut 42 riigi praktikat lausa perioodil 1975-2001. Lissaboni Ülikooli majandusteaduskonna poolt avaldatud uurimustöös on võrreldud Portugali, UK ja Itaalia avalike otsekulutuste muutumist võrrelduna investeeringukuludega seoses valimistega. Kõigis neis uuringutes on tuvastatud väga selge seos, et valimiseelsel ajal vähenevad pika-ajalised investeeringud ning asenduvad valijatele lühiajalist kasu toovate meetmega. Kujutame nüüd ette, et Eesti on olukorras, kus järgmise saja aasta jooksul on lühiajaline poliitika soodustatud! Teame ju praktikast, et ikka on küsimusi, mille kohta öeldakse, et ärme seda aruta, sest valijad ei pruugi seda mõista. Kuigi on tegemist vajaliku ja lahendamist väärt küsimusega.
Kuna järgmise saja aasta jooksul ei ole ühtegi aastat, mis ei oleks valimisaasta või valimistele otseselt eelnev aasta, tunnetas Reformierakond vajadust olukorra muutmiseks ning moodustas valimisreformi teemal teiste erakondadega läbirääkimisteks kaheliikmelise delegatsiooni koosseisus Põhiseaduskomisjoni esimees Väino Linde ja Riigikogu fraktsiooni aseesimees Rain Rosimannus. Konsultatsioonide käigus kohtus delegatsioon korduvalt kõikide Riigikogus esindatud fraktsioonide esindajatega. Erinevaid kavasid valimisaastate arvu vähendada arutati Ain Seppiku, Eiki Nestori, Karel Rüütli ja Marek Strandbergiga ning loomulikult Isamaa ja Res Publica Liidu ning Reformierakonna juhtivtegelaste ja fraktsioonidega. Riigikogu menetlusse jõudnud eelnõu ongi nende konsultatsioonide tulemus - kokkulepe, mis suudeti saavutada. Kahjuks ei pidanud sotsiaaldemokraadid, rahvaliitlased ja keskerakondlased antud teemat enda jaoks piisavalt oluliseks, kuigi uks valimisreformile õla alla panemiseks oli lahti siis ja on tegelikult ka praegu.
Valminud eelnõule palusid algatajad esialgse kiirhinnangu anda ka valimiste korraldamisega seotud praktikutel-ekspertidel. Oma märkused saatsid Alo Heinsalu, Ülle Madise, Aaro Mõttus, Mihkel Pilving ja Heiki Sibul. Osade märkustega on eelnõus juba ka arvestatud, osad on poliitilisemat laadi ja neid tuleb kaaluda edaspidi, menetluse käigus. Kindlasti vajab see eelnõu I ja II lugemise vahel põhjalikumat käsitlemist ka teiste valimis- ja põhiseadusekspertide poolt, kuid kui tahta protsessiga edasi minna, tuleb seda vähemasti alustada. Seaduseelnõu menetlemise protsess algas 54 Riigikogu liikme allkirjadega eelnõu menetlusse andmisega, toimunud on arutelu Põhiseaduskomisjonis ja esimene lugemine suures saalis. Kiirustamiseks seda nimetada ei ole alust, sest algatajate soov on võtta eelnõu vastu kahe Riigikogu koosseisu häälteenamusega ja selle Riigikogu tööaega on jäänud veel mitmeid kuid.
Reformierakonna, Isamaa ja Res Publica Liidu ning Erakonna Eestimaa Rohelised saadikute allkirjastatud eelnõu näeb ette valimisaastate vähendamise reformi, mille tulemusel demokraatia ei vähene, kuid muutub tõhusamaks.
Ettepanek on korrastada valimiste rütmi taoliselt, et järgmise saja aasta jooksul ei oleks meil absoluutselt iga aasta kas valimisaasta või vahetult valimistele eelnev aasta. Kodanike võimalused riigi arengus kaasa rääkida ei vähene, kõik valimised jäävad endiselt toimuma eraldi ja mitte ükski valimine ei jää ära. Ka valimiste toimumise ajad – vastavalt märtsis Riigikogu, juunis europarlamendi, augustis-septembris presidendi ja oktoobris kohaliku volikogu valimised jääksid samaks, kuid oluliselt muutuks valimiste toimumise rütm.
Soovitud valimisrütmi saavutamiseks tuleb valida 2017 aastal KOV-I volikogud kaks korda järjest kolmeks aastaks ning alates 2021 aastast Vabariigi President kaks korda järjest neljaks aastaks. Seejärel valitaks alates aastast 2027 KOV ja RK samal aastal ja alates aastast 2029 EP ja P samal aastal.
Nii tekib iga 4 aasta tagant Riigikogu ja kohaliku volikogu valimiste aasta, mis on keskendunud peamiselt riigisisestele teemadele. Ja iga 5 aasta järel europarlamendi ja presidendi valimiste aasta, mil valimised keskenduvad ennekõike välispoliitilistele küsimustele. Kuna valimised toimuvad eri aegadel, pole ka ohtu, et kohalikud teemad jäävad riiklike või presidendi kvaliteedid Euroopa teemade varju.
Reformikava tulemusel valimiste arv ei vähene, küll aga kahaneb oluliselt valimisaastate arv – järgmise saja aasta kestel 70lt 46le. Tekib tervelt 24 aastat, mil ei ole valimisi ja mis ei ole ka valimistele eelnevad aastad. Tänase korraldusega jätkates oleks selliste aastate arv null.
Et erakorralised valimised soovitud valimisrütmi taas segi ei paiskaks, kavandatakse kokkuleppe kohaselt täiendada põhiseadust sättega, mis ütleb, et erakorralistel valimistel valitakse vastavad rahvaesindajad või esinduskogud kuni korraliste valimisteni.
Riigikogu erakorralised valimised toimuvad PS §-des 89, 97, 105 ja 119 ettenähtud juhtudel varemalt kakskümmend ja hiljemalt nelikümmend päeva pärast valimiste väljakuulutamist. Erakorralised valimised tuleb Presidendil välja kuulutada juhul:
Kui Riigikogu ei suuda ära otsustada peaministrit või kinnitada valitsuse koosseisu PS § 89
Valitsusele või peaministrile umbusalduse avaldamise korral võib Vabariigi President kolme päeva jooksul valitsuse ettepanekul välja kuulutada Riigikogu erakorralised valimised PS § 97 (siin on Presidendil kaalutlusõigus, ta võib, aga ei pea erakorralisi valimisi välja kuulutama)
Kui rahvahääletusele pandud seaduseelnõu ei saa poolthäälte enamust, kuulutab Vabariigi President välja Riigikogu erakorralised valimised PS § 105.
Kui Riigikogu ei ole riigieelarvet vastu võtnud kahe kuu jooksul pärast eelarveaasta algust, kuulutab Vabariigi President välja Riigikogu erakorralised valimised PS § 119.
Õnneks ei ole seni Eestis erakorralisi RK valimisi toimunud. Poliitiline süsteem on enam-vähem stabiilne ning erakonnad on leidnud lahendused edasiliikumiseks ilma erakorraliselt mandaadi värskendust vajamata. Loodetavasti jätkub nii ka tulevikus.
Algatajate ettepanek on muuta Põhiseadust kahe järjestikuse Riigikogu koosseisu poolt. PS-e § 162 kohaselt saab PS-e I peatükki „üldsätted“ ja XV peatükki „Põhiseaduse muutmine“ muuta vaid rahvahääletusega. Kuna algatajad ei soovi muuta eelnimetatud peatükke siis on vastavalt PS-e § 163 PS-e muutmiseks kolm võimalust: juba eespool mainitud rahvahääletus, seaduse vastuvõtmise kahe järjestikuse koosseisu poolt või kiireloomulisena. PS-e järgi tuleb Põhiseaduse muutmise viis otsustada enne kolmandat lugemist.
Algatajad on eelistanud PS muutmise vastuvõtmist kahe järjestikuse RK koosseisu poolt, kuna sel juhul on ka rahvas (kaudselt küll) kaasatud PS-e muutmise protsessi. Sel juhul kujunevad eesootavad parlamendivalimised muuhulgas võimaluseks teha otsus PS-e muutmise pooldajate ja vastaste vahel. Sarnane muutmisviis on muide olemas ka näiteks Hispaania ja Rootsi põhiseadustes.
Vahevalimistest. Praeguse süsteemi puhul on tegemist pideva valimisolukorraga ehk siis sisuliselt toimuvad pidevad vahevalimised. Eelnõu rakendumise järel tekib valimiste järel vähemalt paar aastat poliitika rakendamise aega ja siis järgneb nn vahevalimiste aasta näiteks EP valimiste näol. Vahevalimisteks tulebki uue korra järgi pidada teisi valimisi. Loodetavasti tõuseb muudatuse tagajärjel ka osalus EP valimistel.
Loodetavasti tekib laiapõhjaline arutelu valimiseformi teemal mitte ainult parlamendis vaid kogu ühiskonnas.
Emotsionaalsemat põhjendust valimisreformi vajalikkusest saab lugeda Rain Rosimannuse sõnavõtust.
Kirjutatud teemas: Tõnis Kõiv blogi Reformierakond | Comments Off on Valimisreform – mis ja milleks?!
18. juuni 2010 Artikli originaal asub siin aadressil / Lauri Luik
Eile kinnitas riigikogu uue noorsootööseaduse, mis annab kohalike oma valitsuste juures tegutsevatele noortevolikogudele õigusliku aluse.
Reformierakonna Noortekogu esimees Kalle Palling lausus oma sõnavõtus, et tänane Riigikogu otsus noortevolikogude seadustamise kohta annab kindlustunde eelkõige noortele endile osalemaks otsustusprotsessides ja rääkimaks kaasa kohaliku elu küsimustes.
Kirjutatud teemas: Lauri Luik blogi Reformierakond | Comments Off on Noortevolikogud said seadustatud


Korruptsioonivastase seaduse ja palgaseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Korruptsioonivastase seaduse ja palgaseaduse muutmise seadus
Vastu võetud 29.09.2004
Vabariigi Presidendi 7. oktoobri 2004. a otsusega nr 699
§ 1. Korruptsioonivastases seaduses (RT I 1999, 16, 276; 87, 791; 2000, 25, 145; 2001, 58, 357; 2002, 53, 336; 63, 387; RT III 2003, 2, 16; RT I 2003, 18, 108; 51, 349; 88, 591; 2004, 46, 329) tehakse järgmised muudatused:
1) 2. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
MAJANDUSLIKE HUVIDE DEKLAREERIMINE JA PALGAANDMETE AVALIKUSTAMINE»
« §151. Ametiisiku palgaandmete avalikustamine
(9) Käesolevas paragrahvis kehtestatud palgaandmete avalikustamise kohustus ei laiene riigi, kohaliku omavalitsuse ja avalik-õigusliku juriidilise isiku vähemusotsustusõigusega äriühingu juhatuse ja nõukogu liikmetele, kes ei ole riigi, kohaliku omavalitsuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku esindajad. Kui eelnimetatud ametiisik on üheaegselt ametiisik mõne teise käesoleva seaduse §-s 4 nimetatud ametikoha alusel, avalikustatakse ainult selle ametikoha palk.»;
« § 23. Korruptiivsest teost teatamise kohustus
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 tähendatud kohustuse mittetäitmise eest võib isiku teenistusest või ametikohalt vabastada, kui teda on karistatud käesoleva seaduse § 264 alusel.»;
4) paragrahv 264 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 264. Korruptiivsest teost teatamata jätmine
Korruptiivsest teost teatamata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.»;
5) seadust täiendatakse lisadega 2, 3 ja 4:
«Korruptsioonivastase seaduse
Töötasu liik Palga (tasu) kogusumma Periood (ametiisikuna teenistuses oldud või töötatud aja alg- ja lõppkuupäev eelmisel aastal) Teenistus- või töösuhte vorm (teenistusse nimetamine, valimine, teenistus-, tööleping, töövõtuleping)
Tasu liik Palga (tasu) kogusumma Periood (ametiisikuna teenistuses oldud või töötatud aja alg- ja lõppkuupäev eelmisel aastal) Maksmise alus (leping või õigusakt)
KOKKU KOKKU 1.+2.+3. (perioodi alg- ja lõppkuupäev)
** – ametiisikuna teenistuses oldud või töötatud aja alg- ja lõppkuupäev eelmisel aastal».
§ 2. Palgaseaduses (RT I 1994, 11, 154; 1995, 12, 120; 1999, 29, 397; 2000, 10, 59; 40, 248; 2001, 42, 233; 50, 287; 2002, 61, 375; 62, 377; 111, 662; RT III 2003, 2, 16; RT I 88, 591) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 8 lõige 31 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (31) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 toodud keeld ei kehti, kui andmeid nõuab kohus, prokuratuur, kohtueelse uurimise asutus, Maksu- ja Tolliamet, Riigikontroll, Statistikaamet või Tööinspektsioon, samuti korruptsioonivastases seaduses ja teistes seadustes ettenähtud juhtudel.»;
2) paragrahvi 8 lõige 32 tunnistatakse kehtetuks.


RT I, 27.04.2019, 1
Määrus kehtestatakse politsei ja piirivalve seaduse § 43 lõike 8 alusel.
§ 1. Siseministri 12. aprilli 2013. aasta määruse nr 15 „Politseiametniku ning Politsei- ja Piirivalveameti struktuuriüksuse juhi ametikohal teenistuses oleva ametniku kutsesobivusnõuded, nende kontrollimise tingimused ja kord” preambulis asendatakse tekstiosa „ja § 39 lõike 2“ tekstiosaga „, § 39 lõike 2 ja § 43 lõike 8“.
§ 2. Käesolev määrus jõustub 1. mail 2019. aastal.


Tänavavalgustuse taristu rekonstrueerimisest ja kinnisasjadele sundvalduse seadmisest - teated - Paide linn
Tänavavalgustuse taristu rekonstrueerimisest ja kinnisasjadele sundvalduse seadmisest
AS Paide Vesi on saanud Ühtekuuluvusfondist toetust Järva maakonnas Paide linnas asustusüksustes Paide linn, Roosna-Alliku alevik, Valasti küla, Vedruka küla, Viisu küla, Pikaküla, asuvate ja eraomandis olevate kortermajade kinnistutel olemasoleva tänavavavalgustuse taristu rekonstrueerimiseks. Rekonstrueerimise tulemusena väheneb tänavavalgustuses elektrienergia tarbimine tänu efektiivsema LED-valgustustehnoloogia kasutuselevõtuga, aidates kaasa Paide linnas kaasaegse tänavavalgustussüsteemi loomisele. Samuti paraneb kohalike elanike elukeskkond, muutes kortermajade kinnistute sisesed teed valgemaks ning turvalisemaks.
AS Stik-Elekter koostas 2019. aastal põhiprojekti nr 9666PP, millega on lahendatud AS Paide Vesi tellimusel Paide linnas tänavavalgustuse liinide ehitusega ning mastide asendamisega ja olemasolevate õhuliinide demontaažiga seotud osad. Paide Linnavalitsus väljastas tänavavalgustuse taristu rekonstrueerimiseks 03.12.2019 ehitusteatise nr 1911201/23398. Tänavavalgustuse rekonstrueerimist eraomandis olevatel kinnisasjadel võimaldab kortermajade kinnisasjadele seatav sundvaldus. AS Paide Vesi soovib eraomandis olevatele kortermajade kinnisasjade osadele seada sundvalduse AS Paide Vesi kasuks tehnorajatiste talumiskohustuse kehtestamiseks olemasoleva tänavavavalgustus taristu rekonstrueerimiseks.
Kinnisasja avalikes huvides omandamise seaduse (edaspidi KAHOS) kohaselt ei ole sundvalduse puhul enam tegemist kinnistusraamatusse kantava piiratud asjaõigusega, vaid haldusaktiga seatava avalik-õigusliku kitsendusega, mis kehtib kinnisasja igakordse omaniku suhtes kinnistusraamatusse kandmata ning mis oma sisult vastab isiklikule kasutusõigusele. KAHOS § 39 lõige 1 sätestab, et sundvalduse seadmise otsustab isik, kelle pädevuses on ehitusseadustiku kohaselt välja anda ehitusluba (ehitusteatis), koordineerida ehitustegevust. KAHOS § 40 näeb ette erisuse sundvalduse seadmisel tehnovõrgu ja -rajatise talumise kohustuse kehtestamiseks, mille lõike 9 järgi kohaldatakse käesolevas paragrahvis sätestatut ka juba olemasoleva tehnovõrgu või -rajatise puhul. Sundvalduse seadmise kohta andmed esitatakse nii ehitisregistrile kui ka maakatastrile. Tänavavalgustuse taristu ruumilised andmed kajastuvad peale sundvalduse seadmist ning maakatastrile esitamist Maa-ameti X-GIS portaaliks avalikul kitsenduste kaardil. AS Paide Vesi on nõus KAHOS § 39 lõike 5 ja § 40 lõike 5 alusel maksma seadusest tulenevalt sundvalduse tasu.
KAHOS § 7 ja § 39 lõigete 3 ja 4 kohaselt, peab sundvalduse seadja teavitama kinnisasja omanikku sundvalduse seadmise menetlusest ning andma kinnisasja omanikule aega nelja nädala jooksul teate kättesaamisest arvates esitada oma arvamus sundvalduse seadmisega nõustumise või mitte nõustumise kohta. Teate võib kinnisasja omanikule kättetoimetada ka elektrooniliselt ning sundvalduse seadmise teate avaldada üleriigilise levikuga ajalehes. Haldusmenetlusseaduse § 25 lõikele 1 toimetatakse haldusakt, kutse, teade või muu dokument menetlusosalisele kätte postiga, dokumendi väljastanud haldusorgani poolt või elektrooniliselt. Sama seaduse § 31 lõike 1 punkti 1 kohaselt võib dokumendi resolutiivosa avaldada ka üleriigilise levikuga ajalehes, kui dokument on vaja kätte toimetada enam kui sajale isikule.
Paide Linnavalitsus avaldab sundvalduse seadmise eelnõu Paide linna kodulehel, sundvalduse seadmise teate üleriiklikus ajalehes „Postimees" ning avalikustab sundvalduse seadmise eelnõu ajavahemikul 12.03.2020 kuni 09.04.2020 ka paberkandjal, millega saab tutvuda Paide Linnavalitsuse II korrusel. Lisaks edastatakse teade sundvalduse seadmise kohta ka kõigile korteriühistutele nende ametlikele elektronposti aadressidele.
Paide Linnavalitsuse korralduse eelnõu
Korralduse eelnõu Lisa 1 (nimekiri kinnistutest)
Korralduse eelnõu Lisad 2 kuni 51 (sundvaldusega koormatavad maa-alad)
Paide Linnavalitsus palub kinnistuomanikel esitada arvamus sundvalduse seadmisega nõustumise või mitte nõustumise kohta kuni 9.aprillini 2020. Palume kirjalik arvamus esitada Paide Linnavalitsusele aadressil Paide linn, Pärnu tn 3 või saata e-posti teel paide@paide.ee.
Paide Linnavalitsus ja AS Paide Vesi loodavad kinnisasjaomanike ja korteriühistute mõistvale suhtumisele ning heale koostööle.