text:
Tabernaakel: juuni 2009
Lähen nädalaks tsivilisatsioonist eemale ja kardan, et wifi sinna ei ulatu. Tabernaakli blogroll ja lingid uudisteallikatele aitavad teil katoliiklikus maailmas toimuvaga kursis püsida.
Postitas Tom at 10:43 0 kommentaar/i
Elukultuuri Instituudi leheküljel kirjutab Markus Järvi Humanae Vitaest. Appetizer:
Loe tervikteksti.
Märksõnad: elukultuur, Humanae vitae
(viide AmP)
Postitas Tom at 14:30 0 kommentaar/i
Märksõnad: elukultuur, Obama
Postitas Tom at 19:40 0 kommentaar/i
Postitas Tom at 12:26 0 kommentaar/i
Nii reedel Preestrite Aastat alustades kui ka pühapäevasel Missal kutsus piiskop Philippe kõiki Preestrite Aastal (19.06.09-11.06.10) igapäevaselt palvetama preestrikutsumuste ja preestrite pühaduse eest. Vastan sellele üleskutsele, asetades vastava palve Tabernaakli ette ja kutsudes omalt poolt lugejaid üles iga kord Tabernaakli poole pöördudes ka seda palvet Issandale esitama. Meenutades Jeesuse tähendamissõna ülekohtusest kohtunikust ja lesknaisest...
Postitas Tom at 21:42 0 kommentaar/i
Märksõnad: palve, preestrid
Eile jõudis ootamatult suvi kätte! Karta on, et sõnumite voos tuleb ette lühemaid ja pikemaid katkestusi. Head saabuvat p. Johannes Ristija päeva!
Postitas Tom at 10:04 0 kommentaar/i
Pärast paavst Pius X motu propriot Doctoris Angelici koostas rühm filosoofiaprofessoreid 1914.a. kokkuvõtliku loetelu Aquino p. Thomase olulisematest õpetustest ja esitas selle seisukohavõtuks Pühale Õpingute Kongregatsioonile, kes kinnitas, et esitatud teesid annavad õigesti edasi p. Thomase õpetust. Järgnevate teeside loendi allikas on Acta Apostolice Sedis, VI (1914), 38386, ent tõlke aluseks on käesolevas lõigus lingitud tekstid. 24 teesi jagunevad nelja gruppi, mis käsitlevad ontoloogiat, kosmoloogiat, psühholoogiat ja teodiiket.
1. Potentsiaalsus ja akt jagavad oleva sellisel moel, et mis iganes on, on kas puhas akt või koosneb paratamatult potentsiaalsusest ja aktist, kui esmastest ja seesmistest printsiipidest.
2. Akti kui täiust piirab ainult potentsiaalsus, mis on valmisolek täiuseks. Seepärast eksisteerib akt mistahes vallas, milles on tegu puhta aktiga, kordumatu ja piiramatuna; kus see aga on piiratud ja mitmene, seal moodustab see tõelise ühenduse potentsiaalsusega.
3. Seepärast subsisteerib oma absoluutses olemises ükspäinis Jumal ainsa ja lihtsaimana; kõigil teistel, kes tema olemisest osa saavad, on nende olemist piirav loomus ning nad koosnevad olemusest ja olemisest kui tõeliselt erinevatest printsiipidest.
4. [Sõna] 'olev', mis tuleneb 'olema'-st, ei kasutata Jumala ja loodute kohta univokaalselt [/samatähenduslikult], ega ka päris ekvivokaalselt [/eritähenduslikult], vaid analoogiliselt, kas atributsiooni- või proportsiooni-analoogiana.
5. Lisaks on igas loodus tõeline ühendus subsisteeriva subjekti ja sekundaarselt lisanduvate vormide, ehk aksidentside vahel: see aga ei ole mõistetav, kui olemist ei võeta tõeliselt vastu [sellest] erinevas olemuses.
6. Peale absoluutsete aksidentside on ka suhtelised aksidentsid, ehk aksidentsid "millegi suhtes" (ad aliquid). Kuigi "millegi suhtes" ei tähista iseenesest mingile asjale seesmiselt omast suhet teise asja, on sellel siiski sageli põhjus asjades ning seetõttu on sellel reaalne olemine eraldi subjektist.
7. Vaimne olend on oma olemuses täiesti lihtne. Ent temas jääb siiski alles kahesugune ühendus: olemuse ühendus olemisega ja substantsi ühendus aksidentsiga.
8. Ent kehaline loodu koosneb juba oma olemuses potentsiaalsusest ja aktist; olemuse vallas märgitakse seda potentsiaalsust ja akti vastavalt nimetustega mateeria ja vorm.
Postitas Tom at 20:02 0 kommentaar/i
Märksõnad: 24 teesi, metafüüsika, ontoloogia, tomism
Preestrite aastale pühendatud uus lehekülg Annus Sacerdotalis.
Märksõnad: preestrid
Mitu huvitavat lugu LifeSiteNewsist, millest siinkohal esitan vaid lühida sünopsise:
Hispaania piiskoppide konverents on avaldanud müriseva hukkamõistu uue seaduseelnõu suhtes, mis kõrvaldaks kõik kriminaalkaristused esimese 14 rasedusnädala jooksul sooritatud abortide puhul ja lubaks juba 16.-st eluaastast alates teha aborti vanemate teadmise ja nõusolekuta (tekst).
Poola võib peagi vastu võtta uue seaduse, mis sarnaneb Leedus sel nädalal vastu võetud seadusele, millega keelatakse meedial ja koolidel propageerida noorte arengule kahjulikke käitumisi, sh. vägivalda, enesetappu ja homoseksuaalsust (tekst).
Nigeeria Imo osariigi seadusandja hääletas 1. juunil häältega 13-1 maha eelnõu, mis oleks muutnud abordi selles pro-life osariigis seaduslikuks. "Reproduktiivsete õiguste eelnõu" tagasilükkamist nimetas Nigeeria ajaleht This Day “Imo kõrgemate kultuuriliste väärtuste võiduks uue globaalse lääne kultuurirevolutsiooni üle” (tekst).
“Miks on sekulaarses ühiskonnas üldse abielu institutsioon?” Sellise küsimuse püstitab David Novak, Toronto Ülikooli religiooniuuringute professor ja filosoofiaprofessor oma artiklis, mis on avaldatud Witherspoon Instituudi leheküljel. Novak väidab, et kui ühiskond ei saa aru, miks samasooliste “abielu” ei ole tõeline abielu, ähvardab seda abielu kui sellise kaotamise oht (tekst).
Poola üks suuremaid konservatiivseid päevalehti “Rzeczpospolita” on põhjustanud homoseksuaalsete rühmituse seas erutust kartuuni avaldamisega oma võrguväljaandes Fronda.pl. Pilapilt kujutab taustal kaht “abielluvat” meest, esiplaanil aga ütleb mees kitsele: “Ainult need härrased veel abielluvad ja siis on meie kord” (vt. pilti) (tekst).
Postitas Tom at 11:37 0 kommentaar/i
Märksõnad: elukultuur, lühidalt
Mõningaid hardusvorme Jeesuse Pühimale Südamele ja Maarja Immakulaatsele Südamele.
Palveid Jeesuse Pühimale Südamele.
Pius XI entsüklika hüvitusest Jeesuse Pühimale Südamele Miserentissimus Redemptor.
Postitas Tom at 20:48 0 kommentaar/i
Märksõnad: hardusvormid, Jeesuse Pühim Süda
Postitas Tom at 10:22 0 kommentaar/i
Homme, Jeesuse Pühima Südame Suurpühal, pühitseb paavst Benedictus XVI sisse Preestrite Aasta, mis on pühendatud pühale Jean-Baptiste-Marie Vianneyle, Arsi pühale küreele, ja kestab järgmise aasta sama pühani. Täna avaldas paavst Preestrite Aastale pühendatud kirja, mis on allkirjastatud 16. juunil (saksa, prantsuse, itaalia).
Märksõnad: Benedictus XVI, preestrid
Our Sunday Visitor vahendab Christopher Westi kommentaare vaidluste osas, mis on üles kerkinud tema propageeritava ihu-teoloogiaga seoses (viide IS).
Postitas Tom at 13:13 0 kommentaar/i
Täna möödub 10 aastat Westminsteri üle-eelmise peapiiskopi, kardinal Basil Hume'i surmast. Järgnevalt tema mõtteid palvest, mis ilmusid Sunday Timesis (viide WITL):
“Kui ma ei lähe kõrbe kohtama Jumalat,” ütles Hume, “siis ei ole mul midagi öelda, kui ma lähen turuplatsile. See on väga tähtis. Ma saan hakkama oma tööga peapiiskopina ainult siis . . . kui ma pühendan suure osa oma päevasest ajast palvele. Minu puhul peab see toimuma varahommikul. Ma ei usu, et ma saaksin oma tööga hakkama, kui mul poleks seda poolt tundi. See on saanud minu jaoks väga tähtsaks.”
Paljud, kes kardinaliga kohtusid, arvasid end olevat kohanud palveinimest, jumalameest, kes andis edasi sisemist jõudu, võimast ja julgustavat palvevaimu. Need, kes teda vaid pealiskaudselt tundsid, poleks osanud arvata, et tema palveelu ei olnud alati kerge. Sageli kirjeldas ta oma kõige tavalisemat palvevormi kui “ebakompetentsuse palvet” ja ta koges harva sügavalt rahuldustpakkuvaid palvehetki. Kord ütles ta ühele oma erasekretäridest: “Ma pole oma palvetes olnud edukas, aga ma olen olnud ustav.” . . .
Mõned evangeeliumikohad leidsid tema südames erilist vastukaja. Mitmed neist olid seotud inimeste tervendamisega Kristuse poolt: lugu pimedast, kes palus anda talle nägemine, kurdist, kes soovis saada kuuljaks, pidalitõbisest, kes tahtis puhtaks saada, lombakast, kes palus tervendamist. Olles mures, asetas ta end pimeda, kurdi, pidalitõbise ja lombaka asemele ja palus Jumalalt aidata tal näha, aidata tal kuulda, mida Jumal temalt ootab, puhastada teda patust ja võimaldada tal tegutseda. Ta õppis kohtlema kahtlust kui sõpra.
Ta kohtus oma vaimses elus ka teiste probleemidega. Üks neist oli kalduvus tugineda ainuüksi iseenda pingutustele, selle asemel, et toetuda Jumalale. Ta ütles: “Miski minu vaimses elus pole nii raske kui usaldamine . . . Ma ei usalda piisavalt Jumalat. Ma irisen. Ma langen sellesse lõksu, kus mõeldakse, et kõik sõltub ‘minust’.”
Lisaks tajus ta end [oma kutsumuses?] ebaadekvaatsena. Kõneldes mõningate kaaspreestritega, märkis ta: “Sügaval sisimas on igas preestris alati kerge rahutustunne . . . me avastame, et me me oleme tegelikult liiga väetid täitma nende lootusi, keda me teenime . . . Ka mina olen liiga nõder oma ülesande jaoks, mis seisneb hea sõnumi toomises.” Vanuse lisandudes muutub see märgatavamaks. “Kui me saame vanemaks, siis tajume selgemini oma puudujääke ja süüd ning võime kergesti kaotada usu enesesse . . . sedavõrd, kuivõrd me kasvame enesetunnetuses, kasvab ka lõhe selle vahel, mis me oleme ja mida me teame, et me peaksime olema.”
Mõnikord tekkis tal kahtlus, kas ta väärib oma võimupositsiooni. Ta ütles: “Üha rohkem tundub mulle, et keegi pole tegelikult küllalt väärt, et teiste üle autoriteeti omada. Seda öeldes pean ma eelkõige silmas iseennast.” Kohati oli ta mures, et ta pole olnud hea piiskop, kirjutades 1997. aastal ühes kirjas: “Ma olen olnud pidevalt ängis, et ma olen pühendanud kaugelt liiga vähe aega preestritele.” Ta võis olla enda vastu ülekohtuselt karm, ent ta pidas end ülehinnatuks.
Kord küsis üks sõber temalt tema elu lõpupoole, kas ta kahetseb midagi. Lühikese mõttepausi järel vastas kardinal: “Kulutamata aega. Andmata armastust.” Paljud, kes olid oma elus tunda saanud tema armastavat karjasehoolt, poleks nõustunud.
Ometi oli tõenäoliselt tema soov olla aus oma palveelu raskuste suhtes osaliselt see, mis tegi temast jõulise kõneleja sellel teemal. Sest teised, kes samuti sageli leidsid oma palveelu olevat raske, tundsid kahtlemata, et ta oli kogenud sarnaseid raskusi ning, arvestades tema ilmset pühadust, said julgust vastu pidada. Käies palverännul Lourdes'is pidas ta õhtuti palve kohta loengu või paar. Kaaspalverändurid tahtsid innukalt teada: “Kas kardinal räägib täna õhtul?” Neil kordadel kõneles ta lummavalt.
Kui ta tundis end vahel läbikukkuvat oma palveelus ja mõnikord teistes aspektides, siis tasub meeles pidada, et tema enda arvates oli tõeliselt eduka palveelu proovikiviks see, kas inimene kasvab armastuses. Ta ütles: “Kui tahate rakendada minu meetodit kontrollimaks, kas palve sujub, siis otsustage selle üle vastuste põhjal järgmistele küsimustele: Kas ma muutun heldemaks? Kas minus kasvab armastus? Lahkus? Tähelepanelikkus? Kas ma muutun sallivamaks ja mõistvamaks? Vähem oma arvamuste keskseks?”
Kahtlemata oleks ta palunud sama testi rakendada ka enda suhtes.
Isa Basil järgis oma palveelus mitmeid reeglaid, sest ta ütles: “Ma pean olema distsiplineeritud ja korrapärane ning sellisena püsima,” olgugi et ta nõustus, et “parim viis palvetada on selline, mis sulle sobib”. Tema reeglid olid järgmised: tee seda, ole otsustav; varu oma päevas veerand kuni pool tundi; otsusta, mida teha järgmisel päeval — nagu kallimat ootav armastaja, valmistades ette, mida öelda, valides sõna, millega teda kirjeldada, korrates fraase, mida ta tahab öelda, lihtsalt temast mõeldes. Ta meenutas, et “kloostrielus tuli alati õhtul pärast Completat valmistada ette oma meditatsioon järgmiseks päevaks”.
Teised reeglid: ära otsi edu, ära anna alla; harrasta vaimulikku lugemist, sest “vaim tahab toitu saada, et ergutada palvet”; alusta Vanast Testamendist ja Psalmidest — loe Evangeeliume nagu oleksid need adresseeritud isiklikult sinule. Tema viimased reeglid olid: mõtle sellele, mida sa räägid, sest mõtete kaudu me avastame Jumala, kellest me mõtleme; tee hajamõtetest oma palve osa; planeeri seda!
Ta ütles: “Palve mõju on religiooni interioriseerimine, meie avamine teise maailma väärtustele ning samal ajal ja sügavalt meie avamine üksteisele. . . Püsivuse läbi palves juhitakse meid õrnalt nägema selgemalt, et mitte meie ei ole kõige keskmes, vaid Jumal.”
Meeldejääv jutlus Hume'i matusel Westminsteri Katedraalis algas järgmiste sõnadega...
Kallid õed, kallid vennad, kahe lühikese kuu eest, kui talle teatati tema surmavast haigusest, valdas kardinali esmalt kiusatus öelda “kui ainult... kui ainult ma saaksin alustada kõike otsast, oleksn ma palju parem munk, palju parem abt, palju parem piiskop.”
“Aga siis ma mõtlesin” - need on tema enda sõnad - “siis ma mõtlesin, kui palju parem oleks, astudes surres Jumala ette, öelda mitte tänan Sind, et ma olin nii hea munk, nii hea abt, nii hea piiskop, vaid pigem Jumal, ole mulle patusele armuline. Sest kui ma tulen tühjate kätega, siis olen ma valmis võtma vastu Jumala andi.
Jumal, ole mulle patusele armuline.”
Postitas Tom at 18:24 0 kommentaar/i
Märksõnad: kardinal Hume, palve
Esmaspäeval ja teisipäeval kohtusid Austria piiskopid erakorraliselt paavstiga ja mitmete Rooma kuuria kardinalidega, arutamaks olukorda Austria kirikus, eelkõige Linzi piiskopkonnas. Paavst palus Austria piiskoppidelt tõelist ustavust Vatikani II Kirikukogule ja magisteeriumile (Zenit). Aasta alguses palus Linzi abipiiskopiks nimetatud isa Gerhard Maria Wagner tühistada oma nimetamine, kuna see tekitas terava vastasseisu liberaalse vaimulikkonna ja ilmikute seas. Väidetavalt ei olnud tühistamispalve esitamine päris vabatahtlik. Lähemalt isa Wagneri nimetamise ümber toimunust ühe isiku vaatenurgast võib lugeda blogist Catholic Church Conservation.
Taas äratas Linz avalikkuse tähelepanu Corpus Christi pühal skandaalse protsessiooniga, mis tekitas mulje jumalapilkamisest. Lähemalt loe samast blogist ja laiemalt Linzi piiskopkonnas toimuvast.
Austria kiriku sündmuste keskele sattus Eesti, Läti ja Leedu nuntsiuse kohalt Austriasse nuntsiuseks siirdunud peapiiskop Peter Stephan Zurbriggen, kes osales muidugi ka äsja toimunud nõupidamisel Vatikanis. Austria piiskoppidest osalesid kohtumisel Viini peapiiskop ja piiskoppide konverentsi president kardinal Christoph Schönborn, Salzburgi peapiiskop Alois Kothgasser, Graz-Seckau piiskop Egon Kapellari jaLinzi piiskop Ludwig Schwarz. Kuuria kardinalidest olid kohal kardinal Giovanni Battista Re, Piiskoppide Kongregatsiooni prefekt; kardinal William Levada, Usudoktriini Kongregatsiooni prefekt; kardinal Cláudio Hummes, Kleerikute Kongregatsiooni prefekt; kardinal Zenon Grocholewski, Katoliikliku Hariduse Kongregatsiooni prefekt; ja kardinal Stanislaw Rylko, Paavstliku Ilmikute Nõukogu president.
Postitas Tom at 11:11 0 kommentaar/i
Märksõnad: Kirik Austrias
Doktor Michael Waldsteini teine apoloogia Westi eest.
Nagu mõne päeva eest jutuks oli, nii sai täna teoks monsenjöör Patabendige Don Albert Malcolm Ranjithi nimetamine Colombo peapiiskopiks ja isa Joseph Augustine Di Noia OP nimetamine Liturgia ja Sakramentide Kongregatsiooni sekretäriks.
Postitas Tom at 17:07 0 kommentaar/i
Märksõnad: hierarhia, Liturgia ja Sakramentide Kongregatsioon
Vatikani uudisteagentuuri teatel nimetas paavst täna Helsinki piiskopkonna piiskopiks diötseesi senise administraatori isa Teemu Sippo S.C.I. Isa Teemust saab Soome esimene soomlasest piiskop 500 aasta jooksul Arvid Kurki (1464–1522) järel. Helsinki piiskopkonna territoorium on 338145 km2, selle territooriumil elab ligi 5 300 000 inimest, neist 9 859 katoliiklast. Piiskopkonnas on 21 preestrit, 1 püsidiakon ja 48 pühendunut.
Isa Teemu Sippo sündis 20. mail 1947. aastal Lahtis ja pühitseti preestriks 28. mail 1977. aastal Helsinkis. Ta kuulub Jeesuse Püha Südame Preestrite Kongregatsiooni. Filosoofia- ja teoloogiaõpingud läbis Saksamaal, Freiburgi Ülikoolis. 1978. aastast töötas abi-kogudusepreestrina P. Olafi koguduses Jyväskyläs ja 1981. aastast Helsinki P. Maria koguduse preestrina. 1982.-1985. aastal oli ühtlasi Katoliku Infokeskuse direktor. 1985. - 2002. aastal töötas Helsinki katedraali kogudusepreestrina. Seejärel nimetati isa Teemu piiskopi vikaariks oikumeenia alal, samaaegselt tema tööga abi-kogudusepreestrina Helsinki P. Maria koguduses. Alates 2. juulist 2008, eelmise piiskopi, Józef Wróbeli siirdumise järel Lublini peapiiskopkonna abipiiskopiks, oli isa Teemu Helsinki piiskopkonna Administraator.
Postitas Tom at 16:19 0 kommentaar/i
Märksõnad: hierarhia, Katoliku Kirik Soomes
(Viide Catholic Church Conservation)
Postitas Tom at 20:20 0 kommentaar/i
Rahvusvaheline Teoloogiline Komisjon, mille ülesanne on abistada paavsti oluliste teoloogiliste probleemide läbitöötamisel, on avaldanud põhjaliku mõtiskluse loomuseaduse üle (viide LSN).
Postitas Tom at 21:58 0 kommentaar/i
Eilsel p. Josemaría Escrivá mälestusmissal kõneles piiskop Philippe 9. sajandil elanud Johannes Scotus Eriugena theosise kontseptsioonist, inimese jumalikustumisest, millest ka p. Josemaría sageli rääkis. Piiskop viitas paavsti pöördumisele 10. juuni üldaudientsil, kes muuhulgas tsiteeris järgmist lõiku, kui näidet Eriugena theosise-käsitusest:
Seepärast, nagu kogu hõõguv raud muutub voolavaks, kuni siinnamaani, et näib ise olevat vaid tuli, ja ometi jääb kummagi substants teisest eraldatuks, samal moel tuleb tunnistada, et pärast selle maailma lõppu ilmutab kogu loodu, nii kehaline kui kehatu, üksnes Jumalat, ent jääb sellest hoolimata terviklikult [iseendaks], sellisel moel, et Jumalat võib teatud mõttes hoomata, ehkki Ta jääb hoomamatuks, ja loodu ise muudetakse väljendamatu ime läbi Jumalaks.
See lõik tuletas mulle meelde sarnast kujutluspilti Risti p. Johanneselt:
Jumalik valgus avaldab hingele sama toimet nagu tuleleek puutükile. Jumalik valgus mõjutab hinge, teda puhastades ja ette valmistades täielikuks ühekssaamiseks Jumala endaga, nii nagu tuli muudab puuhalu olemust. Kui nüüd materiaalne tuli läheneb halule, siis esialgu ta kuivatab seda, eemaldab sellest niiskuse ning paneb selles sisalduva vee pisaratena välja valguma. Siis teeb ta halu mustaks, tumedaks ja inetuks ning annab talle koguni vastiku lõhna. Halgu kuivatades leek paljastab ja eemaldab üksteise järel kõik tulele vastandlikud, inetud ja pimedad omadused. Ning kui tuli lõpuks hakkab lõõmama väljapoole ning muudab halu kuumaks, siis muutub see tulesarnaseks ning tuli teeb selle sama kauniks nagu ta isegi on. Jõudnud sellesse seisu, puudub halul igasugune omapoolne aktiivne või passiivne omadus; ainult tema kaal ja hulk on tulest tihedam. Puus eneses on nüüd tule omadused ja toimed. Nii üks kui teine on kuivad, nii üks kui teine on kuum ja kuumendab, on hele ja helendab; ja puu on varasemast palju kergem. Just tuli manab siin esile need omadused ja toimed. (Tsiteeritud Riita ja Seppo A. Teinoneni raamatust "Kõnelusi müstikast", 2004, tõlge Ylo Pärnik)
Märksõnad: Johannes Scotus Eriugena, Risti p. Johannes, theosis
Christopher Westi kirjastaja Matthew Pinto võtab sõna Westi kaitseks. Headline Bistro esitab ülevaate senistest sündmustest Westi-rindel.
Janet Smith kutsub üles Westi õiglaselt kohtlema.
Postitas Tom at 14:43 0 kommentaar/i
Isa Finigan kirjutab lühidalt Corpus Christi püha ajaoost:
13. sajandi alguses koges Liège' p. Juliana nägemusi Kristusest, kes juhendas teda esitama palvet selle püha sisseseadmiseks. Õnnelikul kombel sai Liège' ülemdiakonist Jacques Pantaléonist hiljem paavst Urbanus IV. Õhutatuna lisaks Bolsena imest, seadis ta 1264., oma surma aastal, sisse Corpus Christi püha. Räägitakse, et nii Aquino p. Thomasel kui p. Bonaventural paluti kirjutada püha jaoks ofiitsium. Paavst Urbanus palus p. Thomasel lugeda enda ofiitsiumi esimesena; kui ta seda tegi, rebis p. Bonaventura vaikides enda kirjutatu ribadeks, kuna tundis selle olevat kaugelt alaväärsema.
Postitas Tom at 14:05 0 kommentaar/i
Märksõnad: Corpus Christi, imed
Pilte Corpus Christi Suurpüha Missalt ja protsessioonilt Roomas:
Märksõnad: Corpus Christi, liturgia
Pildid eilselt Corpus Christi Suurpühalt Birminghami Oratooriumis (viide NLM).
Postitas Tom at 13:03 0 kommentaar/i
Isa Z tuletab meelde, et eile 110 aastat tagasi pühendas Leo XIII inimkonna Jeesuse Pühimale Südamele järgmiste sõnadega:
Magusaim Jeesus, inimkonna Lunastaja, vaata meie, alandlikult Sinu altari ette heitnute peale. Me kuulume Sulle ja tahame olla Sinu omandus; et aga olla Sinuga kindlamalt ühendatud, vaata, pühendab igaüks meist täna end vabalt Sinu Pühimale Südamele. Paljud ei ole Sind kunagi tundnud; samuti on paljud, põlates Su käske, Sind ära tõuganud. Halasta nende kõikide peale, halastavaim Jeesus, ja tõmba nad oma Pühimasse Südamesse. Ole Kuningas, oo Issand, mitte ainult ustavatele, kes pole Sind kunagi hüljanud, vaid ka kadunud lastele, kes on Su maha jätnud; anna, et nad naaseksid kiiresti oma Isakoju, et mitte surra armetusest ja näljast. Ole Kuningas neile, kes on petetud ekslikest arvamustest või keda lahkmeel eelmal hoiab ning kutsu nad tagasi tõe ja usu ühtsuse sadamasse, nii et peagi võiks olla vaid üks kari ja üks Karjane. Ole Sina Kuningaks kõigile neile, kes on siiani ebajumalakummardamise või islami pimeduses ja ära keeldu tõmbamast neid kõiki Jumala valgusse ja kuningriiki. Pööra oma halastuse silmad selle rahva laste poole, kes kord oli Sinu valitud rahvas: ammu kutsusid nad eneste peale Päästja Vere; laskugu See nüüd nende peale, kui lunastuse ja elu allikas. Anna, oo Issand, oma Kirikule kindlust vabaduses ja kaitses kahju eest; anna rahu ja korda kõigile rahvastele ning kaikugu maa poolusest pooluseni ühest hüüust: "Kiitus olgu Jumalikule Südamele, mis tõi meile pääste; temale olgu au ja austus igavesti." Aamen.
Märksõnad: Jeesuse Pühim Süda, Leo XIII
Eilsel üldaudientsil kõneles paavst Benedictus Johannes Scotus Eriugenast, 9. sajandil elanud Iirimaalt pärit teoloogist. Muuhulgas tsiteeris ta Eriugena hoiakut Kristuse suhtes:
Ainus, mida tuleb ihaldada, on rõõm tõest, mis on Kristus, ja ainus, mida tuleb vältida, on Tema puudumine. Seda [puudumist] tuleb näha täieliku ja igavese kurbuse ainsa põhjusena. Võtke minult Kristus ja minusse ei jää mitte midagi head; ei ole midagi, mis mind rohkem hirmutaks, kui see puudumine. Temast ilmaolek ja Tema puudumine on ratsionaalse loodud olendi suurim piin.
"Need on sõnad, mis me saame teha enda omaks, muutes need palveks selle poole, kes on ka meie südame igatsus", ütles paavst oma mõtiskluse lõpetuseks.
Postitas Tom at 11:28 0 kommentaar/i
Märksõnad: Benedictus XVI, Johannes Scotus Eriugena
St. Louisi uue peapiiskopi Robert J. Carlsoni esimene jutlus.
Märksõnad: hierarhia
Isa John Zuhlsdorf vahendab oma blogis WDTPRS Andrea Tornelli teateid Vatikanis eesootavatest muudatustest struktuuri ja isikute osas. Püüan siin need oodatavad muutused lühidalt kokku võtta:
Laupäeval peaks välja kuulutatama Liturgia ja Sakramentide Kongregatsiooni sekretäri peapiiskop Albert Malcom Ranjith Patabendige Doni määramine Colombo (Sri Lanka) peapiiskopiks. Tema asemele astub ameerika dominikaan J. Augustine DiNoia, praegune Usudoktriini Kongregatsiooni alamsekretär, kelle võttis 2002. aastal tööle kongregatsiooni toonane prefekt kardinal Joseph Ratzinger.
Lähinädalatel avaldatakse Benedictus XVI motu proprio, millega liidetakse Ecclesia Dei komisjon, mis tegeleb Püha Pius X Vennaskonna küsimusega, Usudoktriini Kongregatsiooniga. Komisjoni praegune president kardinal Darìo Castrillòn Hoyos saab 4. juulil 80 aastaseks ja lahkub vanuse tõttu ametist. Komisjoni hakkab seejärel juhtima Usudoktriini Kongregatsiooni prefekt ameerika kardinal William Joseph Levada. Täitmist ootab Kongregatsiooni sekretäri koht hiljuti igavikku kutsutud monsenjöör Mario Marini asemel.
Eile arutasid Usudoktriini Kongregatsiooni kardinalid, kuidas alustada läbirääkimisi Püha Pius X Vennaskonnaga (vt. teine postitus), mille neljalt piiskopilt paavst veebruaris ekskommunikatsiooni tõstis. Dialoog peaks algama Vatikani Teise Kirikukogu ja kirikukogujärgse paavstliku magisteeriumi möödapääsmatu tunnistamisega. I.Media andmetel võttis Usudoktriinni kongregatsioon 5. juulil vastu Vennaskonna ülema piiskop Bernard Fellay. Ehkki läbirääkimiste meeskonnad ei ole veel määratletud, võtavad neist tõenäoliselt osa Rahvusvahelise Teoloogilise Komisjoni uus sekretär šveitsi dominikaan isa Charles Morerod ja lefebristide poolt isa Gregoire Celier.
Piiskop Bernard Fellay ja paavst Benedictus
Postitas Tom at 08:24 2 kommentaar/i
Märksõnad: Liturgia ja Sakramentide Kongregatsioon, P. Pius X Vennaskond, Usudoktriini Kongregatsioon
Veel üks tsitaat Ratzingeri eile tsiteeritud raamatust Truth and Tolerance (lk. 59-60):
Mis on kultuur? Kuidas see suhtestub religiooniga ja mil moel saab see sõlmida sidemeid religioossete entiteetidega, mis olid sellele algselt võõrad? Peame kohe ütlema, et ainult kaasaegses Euroopas on välja töötatud selline kultuuri kontseptsioon, mis kujutab seda religioonist eraldiseisva sfäärina või isegi sellele vastanduvana. Kõigis tuntud ajaloolistes kultuurides on religioon kultuuri olemuslik osa, tegelikult seda määratlev kese; religioon määratleb väärtuste skaala ning seeläbi kõigi nende kultuuride sisemise sidususe ja hierarhia. Ent kui asjad on tõesti niimoodi, näib kristluse inkultureerimine teistesse kultuuridesse seda raskem. Sest on arusaamatu, kuidas kultuuri, mis on religiooniga läbi imbunud, mis elab selles ja põimub sellega, saaks nii-öelda ümber istutada teise religiooni, ilma et mõlemad selle käigus häviksid. Kui võtta kultuurist välja selle oma religioon, mis on selle sünnitanud, röövitakse sellelt süda; kui istutada sellesse uus -- kristlik -- süda, siis näib möödapääsmatu, et see organism, mis ei ole sellega kohanenud, tõukab selle ära. Näib olevat raske ette kujutada selle protsessi positiivset väljundit.
See saab olla mõttekas vaid juhul, kui suhe kristliku usu ja vastava teise religiooni vahel koos selle elava kultuuriga ei ole suhe kahe absoluutselt võõra elemendi vahel, kui neis on pigem teatud sisemine avatus teineteise suhtes; või teisiti öeldes, kui nende loomusesse kuulub igal juhul kalduvus liikuda teineteise poole ja ühineda. Inkultureerimine eeldab seega iga kultuuri potentsiaalset universaalsust. See eeldab, et kõigis neis on tegev sama inimloomus ning et selles inimloomuses on elav inimkonna ühine tõde, mis püüdleb ühtsuse poole. Öeldes seda veel teisiti, inkultureerimise kavatsusel on mõtet vaid juhul, kui seeläbi ei kahjustata kultuuri, nii et ühise suuna tõttu, mille annab inimsuse tõde, see avaneb ja areneb uue kultuurilise jõu mõjul. Need elemendid igas kultuuris, mis välistavad sellise avanemise ja kultuurilise vahetuse, esindavad seda, mis on antud kultuuris ebaadekvaatset, sest erineva välistamine on inimloomusega vastuolus. Kultuuri arengutaset näitab selle avatus, selle võime anda ja vastu võtta, selle vägi edasi areneda, lasta end puhastada ja seega paremini kohaneda tõe ja inimesega.
Siinkohal võime üritada anda midagi kultuuri definitsiooni taolist. Me võiksime öelda: kultuur on kogukonnale oma märgi jätnud ja seda kujundanud kogemuste ja hinnangute väljendumise sotsiaalne vorm, nagu see on ajalooliselt kujunenud.
Postitas Tom at 16:44 0 kommentaar/i
Märksõnad: kultuur, Truth and Tolerance, usk ja mõistus
Postitas Tom at 15:24 0 kommentaar/i
Kommenteerides ajakirjas Wilson Quarterly avaldatud uuringut rahvastikutendentside kohta, kirjutab MercatorNeti toimetaja Michael Cook selle netiajakirja blogis Demography is Destiny Aafrika kohta:
Ja kui demograafia on tõepoolest saatus, siis mida peaksime arvama võimalusest, et sajandi lõpuks võib Aafrikas elada 3 miljardit inimest? Walker osutab vaid religioossetele implikatsioonidele.
"Toimub suur religioosne revolutsioon, kui Aafrikast saab monoteismi kodu. Sajandi keskpaigaks kujuneb Sahaara-alusest Aafrikast tõenäoliselt islami religioosne keskus, mis on koduks niisama paljudele moslemitele kui Aasia ja oluliselt suuremale hulgale kui elab Kesk-Idas... Ka kristlus saab tunda Aafrika kasvamise mõjusid. Aastaks 2025 on Sahaara-aluses Aafrikas niisama palju kristlasi -- umbes 640 miljonit -- kui Lõuna-Ameerikas. On peaaegu kindel, et 2050ndaks aastaks elab enamus maailma kristlastest Aafrikas."
Paljud kõige kiirema kasvuga maad -- Kongo Demokraatlik Vabariik, Uganda, Libeeria, Nigeeria, Mali, Tšaad ja Burundi -- on ühtlasi need, kus on "kõige nõrgemad institutsioonid, kõige väiksem infrastruktuur, hapraim majandus ning seega vaeseimad tervishoiu- ja haridussüsteemid". Mida see võib tähendada, kipub futurolooge hirmutama. Aga kes võiks teada?
Nagu Walker osutab, vananeb maailm kiiresti. Maailma rahvastiku mediaan-iga on täna 28 aastat ja aastaks 2050 tõuseb see tõenäoliselt 38-ni. Maailma kui terviku jaoks tähendab see, et üle 60-sed inimesed ületavad arvukuselt alla 15-seid. Ainus nooruslik kontinent saab olema Aafrika.
Märksõnad: Aafrika, demograafia
Jätkub diskussioon Christopher Westi ihu-teoloogia üle. Dr. Schindler vastab Michael Waldsteini ja Janet Smithi artiklitele.
Postitas Tom at 16:14 0 kommentaar/i
Mõtiskledes kristluse suhte üle teiste religioonidega, kirjutab kardinal Ratzinger raamatus Truth and Tolerance (lk. 82-83):
Esimestel sajanditel otsis kristlik usk oma eelajalugu pigem valgustuses, see tähendab mõistuse liikumises, mis kritiseerib religiooni kalduvust ritualismi. Need patristilised tekstid "Sõna külvamisest" (ning sarnased kontseptsioonid ja kujundid), mida tänapäeval võetakse kui tunnistust pääsemise väest teistes religioonides, ei osutanud algselt üldse religioonidele vaid filosoofiale, "vagale" valgustamisele, mille eest seisis Sokrates ja mis on samaaegselt ametis nii rahva valgustamise kui ka Jumala otsimisega. Me räägime sellest kõigest pikemalt. See varase kristliku jutlustamise "valgustuslik" joon, mis oli religiooni suhtes kriitiline, on ka põhjus, miks riik lahterdas kristluse ateismina, pietase ja riiki alalhoidvate rituaalide hülgamisena. Muidugi ei saa me siin langeda ühekülgsesse käsitlusse. Kuigi kristlus, nagu me ütlesime, nägi oma eelajalugu valgustuses, mitte religioonides, oli ta kokkupuutes inimeste religioosse otsinguga ning oma palveid ja jumalakummardamist kujundades ammutas ta religiooni pärandist. Selle sisemine eelajalugu -- Vana Testament -- seisneb vastavalt pidevas võitluses rahvaste religioossetesse vormidesse sukeldumise ja prohvetliku valgustamise vahel, mis pühib minema jumalad, et avastada Jumala palet. Nii on kristlusel inimkonna vaimses ajaloos üsna ainulaadne asend. Me võime öelda, et see seisneb valgustuse ja religiooni mitte-lahutamises kristluse poolt, vaid nende kombineerimises sellises struktuuris, milles kumbki peab korduvalt teist puhastama ja süvendama. See ratsionaalsuse iha, mis tõukab endiselt mõistust pidevalt ennast ületama viisil, mida ta [kristlus?] pigem väldiks, on kristluse olemuslik osa. Me võiksime samuti öelda, et kristlik usk, mis kasvas välja Aabrahami usust, rõhub järeleandmatult tõe küsimusele ja seega sellele, mis puudutab kõiki inimesi kõikides olukordades ja ühendab neid kõiki. Sest me kõik peame olema tõe palverändurid.
Postitas Tom at 08:58 0 kommentaar/i
Märksõnad: Truth and Tolerance, usk ja mõistus
5. juunil selgitas L'Osservatore Romano oma positsiooni hiljuti segadusttekitanud küsimustes (viide CNS):
On kohane rõhutada, et kajastades Ühendriikide presidendi hiljutisi avaldusi ja initsiatiive, ei ole L'Osservatore Romano kindlasti kavatsenud väljendada heakskiitu tema positsioonidele eetiliselt olulistes küsimustes.
29. aprilli artikkel president Obama 100 esimese päeva kohta ütles tegelikult, et mistahes initsiatiiv tüviraku-uuringute vallas ei kõrvalda ‘põhjusi kriitikaks bioloogilise manipuleerimise vastuvõetamatute vormide osas, mis on vastuolus embrüo inimliku identiteediga.’
Ilmselgelt on Püha Tool ja L'Osservatore Romano olnud, on praegu ja saavad olema külg külje kõrval Ühendriikide piiskoppidega nende pühendumises inimelu puutumatuse heaks eksistentsi mistahes faasis.
Teistsugused tõlgendused on alusetud, eriti need, mis on tahtnud kasutada [meie] ajalehe artikleid, püüdes jätta muljet, et Ühendriikide episkopaadi õpetused abordi olemusliku vääruse kohta olid partisani-poliitika avaldus, mis väidetavalt erineb Püha Tooli strateegiast.
President Obama on näidanud end avatuna dialoogile ja Ühendriikide piiskopid on tervitanud seda võimalust positiivsel moel. Ent seda tehes on nad taas kinnitanud, ja täiesti õigesti, et selles dialoogis ei ole kunagi võimalik mingi kompromiss fundamentaalse õiguse osas elule.
Postitas Tom at 17:25 0 kommentaar/i
Märksõnad: kommunikatsioon, Vatikan
Eilsel Pühima Kolmainu Suurpühal kõneles Püha Isa Angeluse järel:
Ülestõusmisaja järel, mis kulmineerub Nelipühaga, näeb liturgia ette järgmised kolm Issanda suurpüha: täna Pühima Kolmainu Suurpüha; neljapäeval Corpus Domini, mida paljudes maades, sealhulgas Itaalias, pühitsetakse järgmisel pühapäeval; lõpuks, kahe nädala pärast reedel Jeesuse Pühima Südame Suurpüha. Igaüks neist liturgilistest pühitsustest ilmutab vaatenurka, mis hõlmab kristliku usu müsteeriumi tervikuna: vastavalt ühe ja kolmese Jumala reaalsust, Armulaua sakramenti ning Kristuse Isiku jumalik-inimlikku keset. Need on tegelikult üheainsa päästemüsteeriumi aspektid, müsteeriumi, mis teatud mõttes võtab kokku kogu Jeesuse ilmutamise tee, lihakssaamisest surma ja ülestõusmiseni ning taevaminemise ja Püha Vaimu annini.
Täna kontempleerime Pühimat Kolmainsust nagu Jeesus meile Teda tunda andis. Ta ilmutas meile, et Jumal on armastus "mitte ühe isiku ühtsuses, vaid ainsa substantsi Kolmainsuses" (prefatio): Kolmainsus on Looja ja halastav Isa; Ainusündinud Poeg, igavene lihakssaanud Tarkus, kes on meie eest surnud ja üles tõusnud; lõpuks on see Püha Vaim, kes juhib kõike, kosmost ja ajalugu, lõpliku kokkuvõtmise poole. Kolm Isikut, kes on üks Jumal, sest Isa on armastus, Poeg on armastus, Püha Vaim on armastus. Jumal on armastus ja ainult armastus, puhtaim, lõpmatu ja igavene armastus. Kolmainsus ei ela hiilgavas üksinduses, vaid on pigem elu amendamatu allikas, mis lakkamatult annab iseennast ja jagab (communicates) isennast.
Me saame sellest mingil moel aimu (intuit), olgu siis vaadeldes makro-universumit: meie maad, planeete, tähti, galaktikaid; või mikro-universumit: rakke, aatomeid, elementaarosakesi. Pühima Komainsuse "nimi" on teatud moel kirjutatud kõigesse, mis eksisteerib, sest kõik, mis eksisteerib, kuni kõige viimase osakeseni, on olev, mis on mingis suhtes, ja seega särab sellest esile Jumala-suhe ning lõppeks loov Armastus. Kõik tuleb armastusest, tungleb armastuse poole ja kantakse armastusest, loomulikult vastavalt erinevatele teadlikkuse ja vabaduse astmetele. "Oo Issand, / kui imeline on sinu nimi üle kogu maa!" (Ps 8,2) -- hüüatab psalmist. Rääkides "nimest" osutab Piibel Jumalale enesele, Tema tõelisele identiteedile; identiteedile, mis särab esile kogu loodust, kus iga olend osutab oma eksisteerimise fakti enese tõttu ja "kanga" tõttu, millest ta on tehtud, transtsendentsele Printsiibile, igavesele ja lõpmatule Elule, mis annab iseennast, ühesõnaga: Armastusele. "Temas", ütleb p. Paulus Ateena Areopaagil, "me elame ja liigume ja oleme" (Ap.t. 17,28). Tugevaim tõend, et me oleme tehtud Kolmainsuse kuju järgi on see: ainult armastus teeb meid õnnelikuks, sest me elame suhtes, ja me elame, et armastada ja olla armastatud. Kasutades bioloogiast pärit analoogiat võime öelda, et inimese "genoomi" on Kolmainsus, Jumal-armastus sügavalt sisse kirjutatud.
Neitsi Maarja tegi oma kuulekas alandlikkuses enesest jumaliku Armastuse teenija: ta võttis vastu Isa tahte ja Pühast Vaimust eostus temas Poeg. Temas valmistas kõigeväelisus enesele väärilise templi ning tegi temast Kiriku mudeli ja kuju, Kiriku, mis on kõikide inimeste osaduse müsteerium ja koda. Aidaku Maarja, Pühima Kolmainsuse peegel, meil kasvada usus Kolmainu müsteeriumisse.
Postitas Tom at 13:36 0 kommentaar/i
Märksõnad: Kolmainsus
Elukultuuri Instituudi lehel on viimasel ajal ilmunud mitmeid uusi artikleid:
Kuidas seadused, nõnda käitumine: käsitleb homoseksuaalsuse teemat, analüüsides väidet, et see on geneetiliselt determineeritud.
Rasestumisvastane vahend või abortiiv; 1. osa, 2.osa : Varro Vooglaid lahkab viimasel ajal Eesti ajakirjanduses ilmunud rasestumisvastaste vahendite propaganda-artikleid.
Mis on saanud bioeetikast?!: käsitleb bioeetika uusimaid (ja uskumatult nõmedaid) suundumusi.
Ütle jah! Mida sa ootad?: vaatleb noorte romantilisi suhteid.
AIDS ja katoliku Kiriku poolt ähvardav oht: uurib argumente paavsti hiljuti kära tekitanud kommentaari toetuseks kondoomide propaganda ja AIDSI positiivse seose kohta.
Märksõnad: EKI, elukultuur
Kolmainust, armastusest, abielust ja kontratseptsioonist
Ajasime eile Markusega juttu. Põhiteemana tahtsime käsitleda kontratseptsiooni, aga selleni jõudmine võttis üksjagu aega. Juhtumisi sattus laual olema ka mikrofon, nii et midagi koguni talletus. Tänu abistajatele! Tegemist on meie esimese mõtisklusega selles formaadis. Vabandame mõningate koperdamiste ja pikkade mõttepauside pärast. Esimesel võimalusel katsun faile veidi siluda. Ootan teie kommentaare ja arvamusi nii formaadi kui sisu kohta.
Mõtisklus jagunes loomulikul moel kaheks. Esimeses osas (~40 min) keskendusime vundamendile, vaadeldes armastuse allikat ja abielu primordiaalset mudelit, teises osas (~50 min) käsitlesime rohkem kontratseptsiooni, selle taustideoloogiaid ja tagajärgi või kaasnähtusi ühiskonnas.
Postitas Tom at 20:12 0 kommentaar/i
Märksõnad: abielu, armastus, Kolmainsus, kontratseptsioon, seksuaalsus
2005. aasta Pühima Kolmainu Suurpühal kõneles paavst Benedictus pärast Angelust:
Täna tähistab liturgia Pühima Kolmainu Suurpüha, peaaegu selleks, et kriipsutada alla, et Paasamüsteeriumi valgusel saab täielikult ilmutatud universumi ja ajaloo keskpunkt: Jumal ise, igavene ja lõputu Armastus. Sõna, mis võtab kokku kogu ilmutuse, on järgmine: "Jumal on armastus" (1Jh 4,8;16); ja armastus on alati müsteerium, reaalsus, mis ületab mõistuse, ilma et satuks sellega vasturääkivusse, ning veelgi enam, ülendab selle võimalusi.
Jeesus ilmutas meile Jumala müsteeriumi: Tema, Poeg, andis meile tunda Isa, kes on Taevas, ja andis meile Püha Vaimu, Isa ja Poja Armastuse. Kristlik teoloogia võtab Jumala tõe kokku selles väljendis: ainult üks substants kolmes isikus. Jumal ei ole üksindus, vaid täiuslik osadus. Seepärast realiseerib inimene, Jumala kuju, end armastuses, mis on enese vaba and.
Me kontempleerime Jumala armastuse müsteeriumi, mida jagatakse ülimal moel Pühimas Armulauas, Kristuse Ihu ja Vere Sakramendis, mis esindab Tema lunastavat Ohvrit.
Püha Isa pöördumisest Pühima Kolmainu Suurpühal pärast Angelust:
Neile, kes usuvad, kõneleb kogu universum Kolmainu Jumalast. Tähtedevahelisest ruumist mikroskoopiliste osakesteni, kõik, mis on olemas, osutab Olevale, kes annab iseennast elementide paljususes ja mitmekesisuses, kui ääretus sümfoonias.
Kõik olendid on kaasatud dünaamilisse harmooniasse, mida võime nimetada ka "armastuseks". Aga ainult inimese isikus, kes on vaba ja mõtlemisvõimeline, saab see dünamism vaimseks, saab see vastutustundlikuks armastuseks, vastuseks Jumalale ja ligimesele iseenese siira anni kaudu. Just selles armastuses leiavad inimesed oma tõe ja õnnelikkuse.
Kolmainsa Jumala sõnulseletamatu müsteeriumi mitmesuguste analoogiate seas, mida uskujad saavad tajuda, tahaksin osutada perekonnale. Seda kutsustakse armastuse ja elu kogukonnaks, kus [isikute] erinevused peavad andma oma panuse "osaduse tähendamissõna" moodustamisse.
Postitas Tom at 09:43 0 kommentaar/i
Missa Solemnis erakorralises vormis Toronto Oratooriumis Nelipühal (viide NLM).
Missa Solemnis - Fr. Michael Eades from Greg Schilhab on Vimeo.
Märksõnad: Missa erakorraline vorm, Nelipüha
Mu tähelepanu juhiti asjaolule, et Kesk-Aafrika Vabariigi nimetamine "Aafrika katolitsismi kantsiks" ühes hiljutistest postitustest on, vähemalt numbrilises osas, alusetu, kuivõrd selles riigis elab ainult umbes 0,5 % Aafrika katoliiklastest.
Postitas Tom at 15:50 0 kommentaar/i
Märksõnad: Kirik Aafrikas
Ühendriikide presidendi Barack Hussein Obama eilne kõne Kairos Al-Azhar Ülikoolis tuletas meelde lõigu 5. Moosese raamatust (30,11-14):
Sest see käsk, mille ma täna sulle annan, ei ole sulle raske täita ega kättesaamatu. See ei ole taevas, et sa peaksid ütlema: "Kes läheks meie eest taevasse ja tooks selle meile, et saaksime seda kuulda ja täita?" Ega ole see mere taga, et sa peaksid ütlema: "Kes läheks meie eest mere taha ja tooks selle meile, et saaksime seda kuulda ja täita?" Vaid sõna on sinule väga ligidal, sinu suus ja sinu südames, et seda täita.
Nimelt pani president ritta jälle terve rea kuldseid sõnu, millest toon siinkohal mõned näited:
Sajandeid kannatasid mustanahalised Ameerikas orjadena piitshoope ja segregatsiooni alandust. Aga mitte vägivald ei võitnud neile täielikke ja võrdseid õigusi. Selleks oli nende ideaalide rahulik ja kindlameelne rõhutamine, mis olid Ameerika [ühiskonna] rajamise keskmes. Sama lugu võivad rääkida rahvad Lõuna-Aafrikast Lõuna-Aasiani; Ida-Euroopast Indoneesiani. Selles loos on lihtne tõde: et vägivald on ummiktee. Rakettide tulistamine magavate laste pihta või vanade naiste õhkulaskmine bussis ei näita ei vaprust ega väge. See ei ole tee moraalse autoriteedi taotlemiseks; sel teel jäädakse sellest ilma.
Lõigu lõpus osutatud näited hõlmavad muidugi kõiki süütuid isikuid. Implitsiitselt sisaldab see näidete rida ka emaüsas arenevate laste mürgitamist, söövitamist, vaakumiga sodiks imemist, tangidega tükkideks rebimist jms. igapäevast praktikat.
Ent ma usun järeleandmatult, et kõik inimesed igatsevad teatud asju: võimalust kõnelda sellest, mis meelel ja rääkida kaasa selles, kuidas sinu üle valitsetakse; usaldust seaduslikkuse ja õigluse võrdse rakendamise suhtes; läbipaistvat valitsust, mis ei varasta oma rahva tagant; vabadust elada enese valitud viisil. Need ei ole ainuüksi Ameerika ideed, need on inimõigused ja seepärast me toetame neid kõikjal.
Selles lõigus lausa karjub kõrvu nende igatsus kõige selle järele, kellele keelatakse õigust üldse elada, rääkimata vabadusest "elada enese valitud viisil". Saada emaihus tükkideks kistud pole kindlasti see, mida "kõik inimesed igatsevad".
Me ei saa peita vaenulikkust mistahes religiooni vastu liberalismi ettekäände varju.
Jaa; ma usun ta peab siin silmas mitte ainult moslemi-naiste õigust kanda oma peakatteid, vaid iga inimese õigust järgida oma südametunnistust, mis on sügavalt inspireeritud nende religioonist... Hmmm, või siiski mitte -- arvestades tema lubadust suruda läbi FOCA (Freedom of Choice Act), millega ähvardatakse oluliselt piirata meditsiinitöötajate südametunnistuse vabadust mitte mingit tegemist teha laste tapmisega emaüsas. Aga vähemalt ei saa keegi öelda, et seda tehes peidab Obama end "liberalismi ettekäände varju".
[Ma olen veendunud, et] meie tütred saavad ühiskonda panustada just niisama palju kui meie pojad.
[Nurksulgudes veendumust väljendas Obama küll oma kõnes, ent see ei kajastunud kirjalikus tekstis.] Siinkohal meenub Obama valimiskampaania aegne ütlus, et kui tema tütar "teeb vea", siis ei taha ta, et teda "karistataks lapsega". Tõsi, ta ei täpsustanud, kas ta oleks valmis toetama tütre "panust ühiskonda" selle "karistuse" tapmisega. Ei ole ka päris kindel, et ta kusagil sisimas pidas silmas ühtlasi neid mõndakümmet miljonit tütart, kes on valikuliselt tapetud Hiinas ja Indias nende riikide rahvastikupoliitika tõttu, mida viiakse kohati ellu Ühendriikide ja ÜRO pereplaneerimisorganisatsioonide toel. Ning muidugi oleksid saanud ühiskonda panustada mitte ainult need tütred, kes on tapetud valikuliselt, vaid ka need sajad miljonid pojad ja tütred, kes on tapetud ilma igasuguse valikuta nii idas kui läänes.
Ma tean, et on palju neid -- nii moslemeid kui mitte-moslemeid --, kes kahtlevad, kas me suudame sepistada selle uue alguse. Mõned tahaksid üles kütta lahkmeele leeki ning seista [tõkkena] progressi teel. Mõned sisendavad, et see ei vääri pingutust -- et meie saatus on erimeelsus ning tsivilisatsioonid on määratud kokku põrkama. Veel palju enam on neid, kes on skeptilised tõelise muutuse asetleidmise suhtes. Nii palju on hirmu, nii palju usaldamatust. Ent kui me otsustame lasta end minevikul köita, siis ei liigu me iial edasi. Ja ma tahan seda eriliselt öelda noortele, igas usus, igal maal -- teil, rohkem kui kellelgi teisel, on võimalus seda maailma muuta.
Kõik me jagame seda maailma vaid üürikese aja. Küsimus on selles, kas me veedame selle aja keskendudes sellele, mis meid lahku kisub, või pühendame end pingutusele -- kestvale pingutusele -- leida ühine pinnas, keskenduda tulevikule, mida me taotleme oma laste jaoks ja austada kõikide inimolendite väärikust.
Vau! Peaaegu oleksin kirjutanud No comments!, aga järele mõeldes kerkisid mõned siiski esile. Mäletatavasti oli just Obama see, kes alles hiljuti Notre Dame'is peetud promotsioonikõnes ütles selge sõnaga, et pro-life ja pro-choice maailmavaadete vahel ei saa kunagi olema leppimist: "on fakt, et teatud tasandil on kahe poole vaated lepitamatud". Samas on see "ühine pinnas" olemas tema enese sõnades: "austada kõikide inimolendite väärikust". "Sõna on sinule väga ligidal, sinu suus ja sinu südames, et seda täita."
Kergem on sõdu alustada kui neid lõpetada. Kergem on süüdistada teisi kui vaadata enesesse; näha seda, mis teises on erinevat, kui leida asju, mis on meil ühised. Ent me peame valima õige tee, mitte lihtsalt kerge tee. On ka reegel, mis on iga religiooni südames -- et me teeksime teistele nii, nagu me tahame, et nemad meile teeksid. See tõde ulatub üle riikide ja rahvaste -- see uskumus pole uus, see pole must ega valge ega pruun; see pole kristlane ega moslem ega juut. See uskumus tuksus tsivilisatsiooni hällis ja tuksub endiselt miljardite südames. See on usk teistesse inimestesse ja just see tõi mind täna siia.
Me suudame rajada maailma, mida me otsime, kuid ainult siis, kui meil on julgust alustada uuesti, pidades meeles, mida on kirjutatud.
Püha Koraan ütleb meile, "Oo inimkond! Me oleme loonud sind meheks ja naiseks; ja me oleme teinud teid rahvasteks ja hõimudeks, et te võiksite üksteist tunda."
Talmud ütleb meile, "Kogu Toora on rahu edendamiseks."
Püha Piibel ütleb meile, "Õndsad on rahutegijad, sest neid kutsutakse Jumala poegadeks."
Maailma rahvad saavad elada üheskoos rahus. Me teame, et see on Jumala nägemus. Just see peab olema meie töö siin Maa peal. Tänan teid. Ja olgu Jumala rahu teie peal.
Kui arvata välja see, et "teist alust ei saa keegi rajada selle kõrvale, mis on juba olemas – see on Jeesus Kristus" (1Kr 3,11), siis jääb üle ainult öelda: "su sõnadest mõistetakse sind õigeks ja su sõnadest mõistetakse sind süüdi" (Mt 12,37).
Postitas Tom at 11:13 0 kommentaar/i
Märksõnad: Obama
Postitas Tom at 15:00 0 kommentaar/i
Märksõnad: Kanoonilise Seaduse Koodeks
Viimastel päevadel on Eesti ajakirjanduses ilmunud kontratseptiivide propaganda-artikleid (Maaleht ja EPL). Nagu taolisele propagandale iseloomulik, on esitatud informatsioon osaline ja ühekülgne, jättes mainimata kontratseptiivide võimaliku abortiivse toime. Loe Varro Vooglaidi vastust Maalehe artiklile Elukultuuri Instituudi lehel ja informatsiooni kontratseptiivide toime kohta lehel abort.ee.
EPL artikli kohta kirjutas Varro meilitsi:
Artikli lõpus on kastike, milles (väidetavalt) selgitatakse pillide toimet:
Nagu näha, on esimeses lõigus öeldud, et kombineeritud pillid sisaldavad kaht hormooni, ent kirjeldatud on neist vaid ühe, östrogeeni, toimemehhanismi -- see, kuidas progesteroon toimib, on lihtsalt maha vaikitud.
Teises lõigus räägitakse vaid progesterooni sisaldavatest vahenditest, ent siin on toimemehhanismi selgitamise asemel lihtsalt häma aetud -- sisuliselt selgitust ei olegi ("toimib peamiselt emakas", aga kuidas siis?).
Kas teile ei tundu, et selline süstemaatiline avalikkuse eksitamine on skandaalne? Pille propageeritakse abordiprobleemi lahendusena, aga samas jäetakse ütlemata, et pillid ise toimivad abortiividena -- pidades silmas, et pillikasutajaid on maailmas ca 100 000 000, hukkub nende kasutamise tulemusel igal aastal tõenäoliselt miljardeid embrüonaalses arengustaadiumis inimesi. See on ju uskumatult absurdne, erakordselt valelik ning inimvaenulik strateegia/olukord!?
Postitas Tom at 13:17 0 kommentaar/i
Märksõnad: kontratseptsioon
Ameerika Kirikumuusika Assotsiatsiooni lehekülg (viide NLM).
Postitas Tom at 19:02 0 kommentaar/i
Järgnev on lisaks "Summorum Pontificumi" kommentaarile. Oma kaaskirjas apostellikule kirjale motu proprio data "Summorum Pontificum" kirjutas paavst Benedictus XVI piiskoppide poole pöördudes:
Lõpetuseks, kallid vennad, tahan ma väga rõhutada, et need uued normid ei vähenda mingilgi moel teie autoriteeti ja vastutust, ei liturgia ega pastoraalse hoolitsuse vallas teie ustavate eest. Iga piiskop on tõesti oma piiskopkonnas liturgia moderaator.
Seega ei võeta midagi ära piiskoppide autoriteedist; teie ülesandeks jääb hoolitseda selle eest, et kõik toimuks rahus ja häirimatult. Kui peaks tekkima mingeid probleeme, mida kogudusepreester ei saa lahendada, saab kohalik ordinaarius alati sekkuda, ometi täielikus kooskõlas kõige sellega, mis on sätestatud motu proprio uutes normides.
Veelgi enam; ma kutsun teid, kallid vennad, saatma Pühale Toolile ülevaate oma kogemustest kolme aasta möödudes selle motu proprio jõustumisest. Kui ilmnevad tõeliselt olulised raskused, saame leida abinõud nende ületamiseks.
Postitas Tom at 18:29 0 kommentaar/i
Märksõnad: Missa erakorraline vorm, Summorum Pontificum
Kanoonilise Seaduse Koodeksist (tõlgitud paari aasta eest):
JUMALA RAHVAS
KRISTLIKUD USTAVAD (Kaanonid 204 - 207)
Kaanon 204 §1. Kristlased on need, kes, kuivõrd nad on saanud ristimise kaudu Kristuse liikmeiks, moodustavad Jumala rahva. Seetõttu, saanud omal moel osaliseks Kristuse preesterlikus, prohvetlikus ja kuninglikus teenimises, on nad kutsutud ellu viima missiooni, mille Jumal usaldas Kirikule maailmas täitmiseks, vastavalt igaühe olukorrale.
§2. Kirik, moodustatud ja organiseeritud selles maailmas ühiskonnana, subsisteerib katoliku Kirikus, mille üle valitseb Peetruse ametijärglane ja piiskopid, kes on temaga osaduses.
Kaanon 205 Need usklikud, kes on Kristusega ühendatud Kiriku nähtavas struktuuris usu tunnistamise, sakramentide ja kirikliku valitsemise sidemete kaudu, on täielikus osaduses katoliku Kirikuga siin maa peal.
Kaanon 206 §1. Katehumeenid, see tähendab need, kes Püha Vaimu mõjutusel oma otsesel valikul paluvad vastuvõtmist Kirikusse, liituvad sellega erilisel moel. Selle sama soovi kaudu, nagu ka oma elu kaudu usus, lootuses ja armastuses, on nad ühendatud Kirikuga, kes juba hoolitseb nende kui omade eest.
§2. Kirik hoolitseb katehumeenide eest erilisel moel; kutsudes neid üles elama evangeelset elu ja juhatades neid pühade riituste pühitsemisse, omistab ta neile juba mitmesugused eelisõigused, mis on ainuomased kristlastele.
Kaanon 207 §1. Jumaliku sätte läbi on Kirikus, kristlastest ustavate seas pühitsetud vaimulikud, keda nimetatakse seaduses ka kleerikuteks; ülejäänud kristlasi nimetatakse ilmikuteks.
§2. Kristlaste mõlemas nimetatud rühmas on selliseid liikmeid, kes evangeelsete nõuannete tunnistamise läbi, kas tõotuste või muude Kiriku poolt tunnustatud ja sanktsioneeritud pühade sidemete kaudu, pühitsetakse Jumalale eriomasel moel ja annavad oma panuse Kiriku päästvasse missiooni; ehkki nende seisus ei kuulu Kiriku hierarhilisse struktuuri, kuulub see Kiriku ellu ja pühadusse.
KÕIGI KRISTLASTE KOHUSTUSED JA ÕIGUSED (Kaanonid 208 - 223)
Kaanon 208 Alates nende uuestisünnist Kristuses on kõik kristlased tõeliselt võrdsed oma väärikuse ja tegude poolest, mille kaudu nad kõik osalevad Kristuse Ihu ülesehitamises vastavalt igaühe eriomasele olukorrale ja funktsioonile.
Kaanon 209 §1. Kristlased on kohustatud alati, isegi neile eriomases tegevusviisis, hoidma alal osadust Kirikuga.
§2. Nad peavad suure hoolikusega täitma oma kohustusi üleilmse Kiriku ja selle osakiriku suhtes, millesse nad seaduse normide kohaselt kuuluvad.
Kaanon 210 Kõik kristlsed peavad suunama oma pingutused pühale elule ning Kiriku kasvamise ja pideva pühitsemise edendamisele vastavalt nende endi olukorrale.
Kaanon 211 Kõigi kristlaste kohus ja õigus on töötada nii, et pääste jumalik sõnum jõuaks üha enam kõikide rahvasteni igal ajastul ja igal maal.
Kaanon 212 §1. Teadlikuna oma vastutusest peavad kristlased järgima kristliku kuulekusega seda, mida pühad karjased, kuivõrd nad esindavad Kristust, usu õpetajatena kuulutavad või Kiriku juhtidena sätestavad.
§2. Kristlastel on vabadus anda Kiriku karjastele teada oma vajadustest, eriti vaimsetest vajadustest, ja oma soovidest.
§3. Vastavalt oma teadmistele, pädevusele ja prestiižile on neil õigus ja mõnikord isegi kohustus väljendada pühadele karjastele oma arvamust asjus, mis puudutavad Kiriku hüve ning teha oma arvamus teatavaks ülejäänud kristlastele, haavamata usu- ja moraaliühtsust, austusega oma karjaste vastu ning tähelepanuga isikute üldise hüvangu ja väärikuse suhtes.
Kaanon 213 Kristlastel on õigus saada pühadelt karjastelt toetust Kiriku vaimsetest hüvedest, eriti Jumala sõnast ja sakramentidest.
Kaanon 214 Kristlastel on õigus kummardada Jumalat vastavalt nende endi riituse normidele, mille Kiriku õiguspärased karjased on heaks kiitnud, ning järgida nende endi vaimse elu vormi, kuni see on kooskõlas Kiriku õpetusega.
Kaanon 215 Kristlased on vabad asutama ja juhtima ühendusi, mille sihiks on ligimesearmastus või vagadus või kristlike kutsumuste edendamine maailmas, ning pidama koosolekuid nende sihtide ühiseks järgimiseks.
Kaanon 216 Kuna nad osalevad Kiriku missioonis on kõigil kristlastel õigus edendada või alal hoida apostellikku tegevust ka iseendi ettevõtmistega, vastavalt nende seisusele ja olukorrale. Siiski ei tohi ükski ettevõtmine pretendeerida nimetusele 'katoliiklik' ilma pädeva kirikliku autoriteedi nõusolekuta.
Kaanon 217 Kuna nad on ristimise kaudu kutsutud elama kooskõlas evangeeliumi õpetusega, on kristlastel õigus kristlikule haridusele, mille kaudu neid tuleb õpetada õigesti püüdlema inimisiku küpsuse poole ning samas tundma ja elama pääste müsteeriumi.
Kaanon 218 Neil, kes on süvenenud pühadesse distsipliinidesse, on õiglane vabadus uurida ja väljendada oma arvamust mõistlikult selles valdkonnas, milles nad on asjatundjad, pidades samas kinni allumisest, mis on kohane Kiriku magisteeriumi suhtes.
Kaanon 219 Kõigil kristlastel on õigus olla vaba mistahes liiki sunnist oma eluseisuse valikul.
Kaanon 220 Kellelgi ei ole lubatud õigusvastaselt kahjustada isiku head nime ega rikkuda mistahes isiku õigust kaitsta omaenda privaatsust.
Kaanon 221 §1. Kristlased saavad õiguspäraselt nõuelda ja kaitsta neid õigusi, mis neil Kirikus on, pädevas kiriklikus foorumis vastavalt seaduse normidele.
§2. Kui pädev autoriteet kutsub neid kohtumenetlusele on kristlastel niisamuti õigus kohtumõistmisele vastavalt võrdselt rakendatud seaduse normidele.
§3. Kristlastel on õigus mitte saada kanooniliste karistuste osaliseks muidu, kui seaduse normi kohaselt.
Kaanon 222 §1. Kristlased on kohustatud toetama Kirikut selle vajadustes, nii et Kirikul oleks see, mida ta vajab jumalateenistuseks, apostellikeks ja ligimesearmastusetöödeks ning vaimulike mõistlikuks ülalpidamiseks.
§2. Samuti on nad kohustatud edendama ühiskondlikku õiglust, ning, meeles pidades Issanda käsku, toetama vaeseid omaenese vahenditest.
Kaanon 223 §1. Oma õigusi teostades peavad kristlased, nii indiviididena kui ühingutesse koondunutena, võtma arvesse Kiriku ühist hüve, teiste õigusi ning iseendi kohustusi teiste suhtes.
§2. Pidades silmas ühist hüve võib kiriklik autoriteet suunata kristlastele omaste õiguste teostamist.
ILMIKUTEST KRISTLASTE KOHUSTUSED JA ÕIGUSED (Kaanonid 224 - 231)
Kaanon 224 Lisaks kõikide kristlaste jaoks ühistele kohustustele ja õigustele ning neile, mis on sätestatud teistes kaanonites, on ilmikkristlased seotud kohustustega ja omavad õigusi, mis on loetletud käesolevas jaos.
Kaanon 225 §1. Kuna ilmikud, nagu kõik kristlased, on määratud Jumala poolt ristimise ja kinnitamise kaudu apostolaadiks, on nad seotud üldise kohustusega ja omavad õigust indiviididena või ühingutesse koondunutena töötada selle heaks, et kõik isikud tunneksid jumalikku päästesõnumit ja võtaksid selle vastu kõikjal maailmas. See kohustus on veelgi tungivam nendes oludes, kus evangeelium saab inimesteni jõuda ja inimesed saavad Kristust tundma õppida ainult ilmikute kaudu.
§2. Vastavalt igaühe isiklikule olukorrale on nad seotud ka erilise kohustusega läbistada ajalik kord ja täiustada seda evangeeliumi vaimuga ning anda nõnda tunnistust Kristusest, eriti nende samade ajalike asjade kaudu ja täites ilmalikke funktsioone.
Kaanon 226 §1. Vastavalt nende endi kutsumusele on isikud, kes elavad abieluseisuses, seotud erilise kohustusega töötada abielu ja perekonna kaudu Jumala rahva ülesehitamiseks.
§2. Kuna nad on andnud elu oma lastele, lasub vanematel kõige tõsisem kohustus ja ühtlasi omavad nad õigust harida oma lapsi. Seepärast peavad eelkõige kristlikud vanemad hoolitsema oma laste harimise eest vastavalt Kiriku poolt edasiantud õpetusele.
Kaanon 227 Kristlastel on õigus selle vabaduse tunnustamisele, mis on omane kõikidele kodanikele maise linna asjades. Kasutades seda vabadust peavad nad siiski hoolitsema selle eest, et nende tegevus oleks kantud evangeeliumi vaimust ning kuulda võtma Kiriku magisteeriumi poolt esitatud õpetust. Lisaks peavad nad arvamuse-küsimustes vältima oma arvamuse esitamist Kiriku õpetuse pähe.
Kaanon 228 §1. Ilmikutele, keda on leitud selleks sobivat, võivad pühad karjased usaldada selliseid kiriklikke ameteid ja funktsioone, mida nad vastavalt seaduse sätetele saavad täita.
§2. Ilmikutele, kes paistavad silma vajaliku teadmise, arukuse ja moraalsuse poolest, võib usaldada Kiriku karjaste abistamise ekspertide ja nõuandjatena, ka seaduse normidele vastavates kogudes.
Kaanon 229 §1. Ilmikutel lasub kohustus ja neil on õigus omandada teadmisi kristliku õpetuse kohta vastavalt igaühe võimetele ja olukorrale, et olla võimelised elama vastavalt sellele õpetusele, seda ise kuulutama, vajaduse korral seda kaitsma ja osalema apostolaadis.
§2. Samuti on neil õigus omandada neid täielikumaid teadmisi pühades teadustes, mida õpetatakse kiriklikes ülikoolides ja teaduskondades või teoloogilistes instituutides, külastades nende loenguid ja omandades akadeemilisi kraade.
§3. Juhul kui on järgitud nõutava sobivuse sätteid, võib õiguspärane kiriklik autoriteet usaldada neile ka mandaadi pühade teaduste õpetamiseks.
Kaanon 230 §1. Ilmikutest mehi, kes vastavad vanuse ja muude tingimuste poolest piiskoppide konverentsi dekreediga sätestatud nõudmistele, võib ettenähtud liturgilise riituse kaudu võtta püsival alusel vastu lektori ja akolüüdi teenimisametisse.
Ometi ei taga antud teenimisametite omistamine neile õigust saada Kirikult toetust või tasu.
§2. Ilmikud saavad täita liturgilistes toimingutes lektori funktsiooni ajutise volituse alusel. Kõik ilmikud võivad samuti täita kommentaatori, kantori või mõnda muud funktsiooni vastavalt seaduse normile.
§3. Kui Kiriku vajadus seda nõuab ja vaimulikud puuduvad, võivad ilmikud, isegi kui nad ei ole lektorid või akolüüdid, täita ka vaimulike teatud kohustusi, nimelt läbi viia sõnateenistust, juhatada liturgilisi palveid, jagada ristimissakramenti, ning jagada Püha Armulauda vastavalt seaduse sätetele.
Kaanon 231 §1. Ilmikud, kes pühendavad end püsivalt või ajutiselt Kiriku erilisele teenimisele, on kohustatud omandama kohase ettevalmistuse, mis on nõutav nende funktsiooni eeskujulikuks täitmiseks ning teostama seda funktsiooni kohusetundlikult, innukalt ja hoolikalt.
§2. Rikkumata kaanonis 230, §1 sätestatut ning järgides tsiviilseaduse sätteid, on ilmikutel õigus mõistlikule tasule vastavalt nende olukorrale, nii et nende endi ja nende perekonna vajadused saavad mõistlikult rahuldatud. Samuti on neil õigus kohasele sotsiaalsele toele, sotsiaalsele kindlustusele ja tervisesoodustustele.
Postitas Tom at 11:56 0 kommentaar/i
Märksõnad: ilmikud, Kanoonilise Seaduse Koodeks

matches: §1 §2 §1 §2 §1 §2 §1 §2 kohus §1 §2 §3 §1 §2 §3 §1 §2 §1 §2 §1 §2 §1 §2 §1 §2 §1 §2 §3 §1 §2 §3 §1 §2 §1


5 Alkoholi import, jae- ja hulgimüük ning eksport
§ 23 Teatamiskohustus
§ 29 Territoriaalsed piirangud alkoholi hulgimüügil
6 Alkoholi jaemüük
1 Piirituse jaemüügi keeld ja alkohoolse joogi jaemüügi õiguse peatamine
§ 30 Piirituse jaemüügi keeld
§ 31 Registreerimistaotlus
§ 49 Riiklik järelevalve
§ 491 Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 50 Riikliku järelevalve erisused
§ 51 Politsei- ja Piirivalveameti pädevus avaliku korra tagamisel
§ 52 Hoiulevõetud alkoholi hoidmine
§ 521 Nõuete järgimise kontrollimine kontrolltehinguga
§ 54 Käitlemiseks mittelubatud alkoholi hoidmine ja edasitoimetamine
§ 56 Riikliku alkoholiregistri volitatud töötlejale tootenäidise esitamata jätmine
§ 57 Tegutsemiskoha varjamine
§ 68 Alkohoolse joogi müümine joobeseisundile viitavate tunnustega isikule
§ 69 Alkohoolse joogi ostmine alaealisele või joobeseisundile viitavate tunnustega isikule
§ 762 Riiklik alkoholiregister
§ 77 Varasema seaduse kehtetuks tunnistamine
RT I, 13.03.2019, 30
19.05.2004 RT I 2004, 45, 317 27.05.2004, osaliselt 01.01.2005
01.06.2006 RT I 2006, 28, 211 01.07.2006, osaliselt 01.01.2007
22.02.2012 RT I, 08.03.2012, 1 01.04.2012, osaliselt 01.07.2012
11.06.2015 RT I, 30.06.2015, 4 01.09.2015, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107^4 lõike 2 alusel asendatud sõna „Põllumajandusministeerium” sõnaga „Maaeluministeerium” vastavas käändes
20.12.2017 RT I, 09.01.2018, 2 19.01.2018, osaliselt 01.06.2018 ja 01.06.2019
(1) Käesolev seadus sätestab erinõuded alkoholi käitlemisele, piirangud alkohoolse joogi tarbimisele, erinõuete ja piirangute järgimise üle teostatava riikliku järelevalve korralduse ning vastutuse seaduse rikkumise eest.
1) etanooli sisaldavale ravimile ravimiseaduse tähenduses;
[RT I 2008, 30, 190 - jõust. 14.07.2008]
2) sünteetilisele alkoholile, esteraldehüüdfraktsioonile, puskariõlile ja denatureeritud alkoholile, välja arvatud juhul, kui neid aineid käideldakse alkoholina käesoleva seaduse tähenduses;
[RT I, 20.02.2015, 1 - jõust. 01.07.2015]
3) alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 27 lõike 1 punktide 1, 11 ja 9–18 alusel aktsiisist vabastatud alkoholile;
4) alkohoolsele joogile, mille toimetab Eestisse reisija koos endaga liikuvas pagasis mitteärilisel eesmärgil kasutamiseks;
5) alkohoolsele joogile, mis saadetakse välisriigist vähemalt kaheksateistaastasele füüsilisele isikule Eestis kasutamiseks mitteärilisel eesmärgil või mille füüsiline isik saadab mitteärilisel eesmärgil välisriiki;
7) [kehtetu - RT I 2004, 45, 317 - jõust. 27.05.2004]
8) alkohoolsele joogile, mida toodetakse alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 21 lõikes 6 sätestatud tingimustel.
(31) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
(4) Volitatud labor käesoleva seaduse tähenduses on alkoholianalüüside tegemiseks akrediteeritud labor, mis on saanud õiguse tegutseda volitatud laborina. Volitatud laborina tegutsemise õiguse andmise, muutmise, peatamise ja kehtetuks tunnistamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.
(41) Volitatud laborina käsitatakse ka Euroopa Liidu teises liikmesriigis asuvat laborit, millele on andnud õiguse teha alkoholianalüüse teine liikmesriik, ja liiduvälises riigis asuvat laborit, mille õigusest teha alkoholianalüüse on teatanud Euroopa Komisjon.
(5) Euroopa Liitu, liikmesriiki ja liiduvälist riiki käsitatakse käesolevas seaduses alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 11 tähenduses.
(6) Liidu alkoholina käsitatakse käesolevas seaduses alkoholi, mis on liidu kauba staatuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1–101) (edaspidi tolliseadustik), artikli 5 punkti 23 tähenduses.
(7) Eestisse toimetamisena käsitatakse käesolevas seaduses liiduvälisest riigist Eestisse toimetatud alkoholi vabasse ringlusse lubamist tolliseadustiku tähenduses või alkoholi toimetamist Eestisse teisest liikmesriigist.
(8) Alkoholi tarbimisse lubamist käsitatakse käesolevas seaduses alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 41 tähenduses.
2) import alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 10 tähenduses (edaspidi import);
3) eksport alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 11 tähenduses (edaspidi eksport);
5) müügiks pakkumine, müük või mis tahes võlaõigusliku lepingu sõlmimine või mis tahes õiguslikul alusel majandustegevuse raames kättesaadavaks tegemine või üleandmine tarbijale tarbijakaitseseaduse tähenduses (edaspidi jaemüük);
(3) Hulgikaubanduse, jaekaubanduse või toitlustamise tegevusalal tegutseva ettevõtja või asutuse müügikohas ja selle juurde kuuluvas laos või muus kauba hoiuruumis on keelatud hoida või ladustada alkoholi, sõltumata selle alkoholi kuuluvusest ja hoidmise või ladustamise eesmärgist, kui majandustegevuse registri andmetes märgitud tegevuskoha osas puudub käideldava alkoholi määratlus vastavalt käesoleva seaduse § 2 lõigetes 2 ja 4–7 sätestatule.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatut ei kohaldata alkoholi suhtes, mida kasutatakse toorainena toidu valmistamisel, välja arvatud käesoleva seaduse§ 40 lõikes 3 sätestatud juhul.
3) [kehtetu - RT I 2004, 45, 317 - jõust. 27.05.2004]
5) vastama tarbijapakendi ja selle märgistuse poolest riiklikku alkoholiregistrisse kandmisel esitatud tootenäidisele;
6) olema alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduses sätestatud juhtudel maksumärgistatud.
(2) Alkoholi määratlemise, kirjeldamise ja müügiks esitlemise nõuded kehtestab Vabariigi Valitsus.
(3) Katseprotokollis sisalduvate andmete loetelu kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–5 sätestatu ei laiene:
2) alkoholile, millele kohaldatakse käesoleva seaduse§ 3 lõike 1 punktis 2 nimetatud tolliprotseduurist erinevat tolliprotseduuri selle alkoholi käitlemist kitsendavate õigusaktiga sätestatud tingimuste järgimisel;
4) Eestisse toimetatud liidu alkoholile, mis ei ole tarbimisse lubatud ja mida ei kasutata tootmises;
5) liidu alkoholile käesoleva seaduse § 6 lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel;
6) Eestisse toimetatud teises liikmesriigis tarbimisse lubatud alkoholile, mille sihtliikmesriik ei ole Eesti;
7) Eestisse toimetatud alkoholile selle tutvustamiseks messil, näitusel või muul samalaadsel üritusel.
[RT I 2009, 59, 387 - jõust. 20.12.2009]
3) [kehtetu - RT I, 20.02.2015, 1 - jõust. 01.07.2015]
(6) Siseriiklike õigusaktidega kehtestatud tarbijapakendi märgistamise nõudeid ei kohaldata ekspordiks toodetud alkohoolse joogi suhtes, kui alkohoolse joogi tarbijapakendi märgistus vastab liiduvälise riigi nõuetele.
(1) Käesoleva seaduse § 9 lõikes 2 sätestatud tingimustele vastav ettevõtja võib alkoholi toota katsetuste käigus enne riiklikku alkoholiregistrisse kandmist, et teha selle alkoholi edasiseks käitlemiseks vajalikud toimingud või taotleda nende toimingute tegemist.
(2) Jae- või hulgikaubanduse või toitlustamise tegevusalal tegutsev ettevõtja, kelle kohta majandustegevuse registri andmetes on vastava alkoholi määratlus, võib importida või teisest liikmesriigist Eestisse toimetada riiklikku alkoholiregistrisse kandmata alkoholi, kui tegemist on:
1) tootenäidisega, mis esitatakse Eesti vastavateks analüüsideks volitatud laborile uuringute tegemiseks;
2) tarbijapakendisse pakendamata mis tahes mahutisse suletud alkoholiga, mis esitatakse Eesti vastavateks analüüsideks volitatud laborile uuringute tegemiseks;
3) tootenäidisega, mis esitatakse riikliku alkoholiregistri volitatud töötlejale registrikande tegemiseks.
(3) Jae- või hulgikaubanduse või toitlustamise tegevusalal tegutsev ettevõtja, kelle majandustegevuse registri andmetes on vastava alkoholi määratlus, võib välisriigi ettevõtjalt saada ja talle üle anda riiklikku alkoholiregistrisse kandmata alkohoolset jooki sellega tutvumiseks ning vajaduse korral selle tutvustamiseks kolmandale isikule, kusjuures kaubakoguse ja selle veopakendi kogukaal ei tohi ületada 20 kg.
(6) Riiklikku alkoholiregistrisse kandmata alkoholi, mis on käesoleva paragrahvi lõigete 2 ja 3 kohaselt imporditud või teisest liikmesriigist Eestisse toimetatud, võib kasutada vaid selle alkoholi kohta koostatud:
1) tollideklaratsioonis märgitud otstarbel, kui alkohol on imporditud;
2) saatelehes märgitud otstarbel, kui alkohol on Eestisse toimetatud teisest liikmesriigist.
(7) Sellise alkohoolse joogi eksport ja hulgimüük, mida toodetakse kooskõlas alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 35 lõikes 1 sätestatuga, on keelatud. Nimetatud alkohoolse joogi jaemüük on lubatud vaid selle alkohoolse joogi tootjal.
6) [kehtetu - RT I 2009, 59, 387 - jõust. 20.12.2009]
7) sünteetilist alkoholi, esteraldehüüdfraktsiooni, puskariõli ja denatureeritud alkoholi, kui neid aineid käideldakse alkoholina käesoleva seaduse tähenduses.
(3) [Kehtetu - RT I 2009, 59, 387 - jõust. 20.12.2009]
(5) Käitlemiseks mittelubatud alkoholi on suures koguses, kui käitlemiseks mittelubatud alkoholi kogusele vastav arvestuslik aktsiis ületab kahekümne viie kordselt või enam alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 46 lõikes 6 nimetatud aktsiisisummat.
(6) Puskariaparaadi omamine või valdamine on keelatud, vastava aparaadi leidmise korral tuleb sellest kohe teavitada politseid. Puskariaparaati võib eksponeerida riigi- ja munitsipaalmuuseumis museaalina ning Politsei- ja Piirivalveameti nõusolekul eramuuseumi kollektsioonis. Politsei- ja Piirivalveametil on õigus nõusoleku andmisest keelduda, kui see tooks kaasa olulise ohu ebaseaduslikuks alkoholi käitlemiseks.
4) riikliku järelevalve teostamisel võetud alkohoolse joogi tootenäidise võrdlemine alkoholiregistris säilitatava tootenäidise või muu materjaliga.
(11) Alkoholiregistri eesmärk on avaldada teavet Eestis toodetud ja Eestisse toimetatud alkoholi kohta ning võimaldada pidada arvestust ja teostada järelevalvet nimetatud alkoholi käitlemise üle.
(2) Alkoholiregistri põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Alkoholiregistri vastutav töötleja on Maaeluministeerium ja volitatud töötleja määratakse alkoholiregistri põhimääruses.
(4) Alkoholiregistrisse kantakse:
1) taotleja, alkoholi tootja ja Eestisse toimetaja või vastuvõtja nimed ja kontaktandmed;
2) andmed alkoholi nimetuse, liigi, etanoolisisalduse ja tarbijapakendi kohta ning muud asjakohased andmed;
3) andmed ekspordiks, hulgimüügiks ja jaemüügiks suunatud veini partii numbrite, koguste ja saajate kohta ning muud asjakohased andmed.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotlejal peab olema alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse §-s 38 sätestatud aktsiisilao tegevusluba ning ettevõte, kus alkohol toodeti, peab vastama toiduseaduses sätestatud nõuetele.
(21) Eestisse toimetatud tarbijapakendis liidu alkoholi puhul taotleb selle alkoholi kandmist alkoholiregistrisse isik, kelle nimel alkohol tarbimisse lubatakse.
(22) Eestisse toimetatud tarbijapakendisse pakendamata liidu alkoholi puhul taotleb selle alkoholi kandmist alkoholiregistrisse isik, kelle nimel alkohol tarbimisse lubatakse, või isik, kes kasutab seda alkoholi tootmises.
(5) Alkoholiregistrisse registrikande tegemiseks esitatava taotluse vorminõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(6) Kui riigi infosüsteemide andmevahetuskihis on avatud asjakohane teenus, siis ei pea käesolevas seaduses nimetatud taotlusele, mis esitatakse riigi infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu, lisama digitaalallkirja.
1) [kehtetu - RT I, 20.02.2015, 1 - jõust. 01.07.2015]
2) [kehtetu - RT I 2004, 45, 317 - jõust. 27.05.2004]
3) volitatud labori väljastatud katseprotokolli;
4) alkohoolse joogi tarbijapakendil kasutatavate etikettide näidised või värvifotod;
6) Eestisse toimetatud liidu alkoholi puhul alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse §-s 45 sätestatud saatelehe;
1) [kehtetu - RT I 2004, 45, 317 - jõust. 27.05.2004]
2) volitatud labori väljastatud katseprotokolli;
4) Eestisse toimetatud liidu alkoholi puhul alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse §-s 45 sätestatud saatelehe.
1) komisjoni määrusega (EÜ) nr 555/2008, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veinisektoris seoses toetusprogrammide, kolmandate riikidega kauplemise, tootmisvõimsuse ja kontrollidega (ELT L 170, 30.06.2008, lk 1–80);
2) komisjoni määrusega (EÜ) nr 436/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses istandusregistriga, kohustuslike deklaratsioonide esitamise ja turu jälgimiseks vajaliku teabe kogumisega, toodete veo saatedokumentidega ning veinisektoris peetavate registritega (ELT L 128, 27.05.2009, lk 15–53).
(22) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 5 ja 6 ning lõike 2 punktides 3 ja 4 nimetatud tollideklaratsiooni või alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse §-s 45 sätestatud saatelehte ei pea koos taotlusega esitama juhul, kui nimetatud dokumendid on alkoholiregistri volitatud töötlejale kättesaadavad Maksu- ja Tolliameti asjakohase elektroonse süsteemi kaudu.
(3) Lisaks kohustuslikule esitamisele kuuluvale materjalile võib taotleja esitada alkoholiregistri volitatud töötlejale muid dokumente ja näidiseid, kui see võib olla taotluse läbivaatamisel vajalik või kui lisamaterjal hõlbustab riikliku järelevalve teostamist.
(4) Alkoholi kandmiseks alkoholiregistrisse koos sellekohase taotlusega esitatud paberkandjal dokumendi originaal tagastatakse selle esitanud isikule kohe pärast seda, kui alkoholiregistri volitatud töötleja töötaja on teinud originaaldokumendist ametlikult kinnitatud ärakirja.
11) nõuda taotlejalt tootenäidist andmete õigsuse kontrollimiseks;
1) ei oma aktsiisilao kehtivat tegevusluba või kui alkoholi on tootnud Eestis tegutsev ettevõtja, kellel ei ole toidu käitlemise tegevusluba või kes ei ole esitanud majandustegevusteadet toidu käitlemise kohta;
2) [kehtetu - RT I, 25.03.2011, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]
(4) [Kehtetu - RT I 2009, 59, 387 - jõust. 20.12.2009]
(1) [Kehtetu - RT I, 20.02.2015, 1 - jõust. 01.07.2015]
(2) [Kehtetu - RT I 2009, 59, 387 - jõust. 20.12.2009]
(3) Kui ettevõtja, kelle taotlusel on alkohoolne jook alkoholiregistrisse kantud, leiab, et riikliku järelevalve hõlbustamise eesmärgil on alkoholiregistrisse kantud alkohoolse joogi tootenäidise säilitamine alkoholiregistris vajalik, võib ta selle esitada mis tahes ajal alkoholiregistri volitatud töötlejale säilitamiseks alkoholiregistris.
(4) Korrakaitseorgani ettepanekul nõuab alkoholiregistri volitatud töötleja riikliku järelevalve hõlbustamise eesmärgil alkohoolse joogi tootjalt või Eestisse toimetajalt, et see esitaks viivitamata ühe tootenäidise säilitamiseks alkoholiregistris.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud juhtudel esitatud tootenäidis tagastatakse selle säilitamise vajaduse lõppemisel tootenäidise esitanud ettevõtjale. Tagastamine toimub kas tootenäidise esitanud ettevõtja või alkoholiregistri volitatud töötleja algatusel. Tootenäidise edasise säilitamise vajaduse kohta võib küsida arvamust ühelt või mitmelt korrakaitseorganilt. Kui tootenäidise suhtes on kohaldatud käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatut, siis on arvamuse küsimine korrakaitseorganilt, kelle ettepanekul tootenäidis säilitamiseks võeti, kohustuslik. Tootenäidise tagastamise kohta koostatakse akt.
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 6 kohaselt hävitatud alkohoolse joogi tootenäidise asemel peab tootenäidise esitanud ettevõtja esitama uue tootenäidise alkoholiregistri volitatud töötleja määratud tähtaja jooksul, kui selle alkohoolse joogi tootenäidise säilitamine alkoholiregistris on kohustuslik. Uue tootenäidise esitamiseks määratav tähtaeg peab olema vähemalt 30 tööpäeva.
(1) Alkoholiregistri volitatud töötleja tunnistab registrikande kehtetuks, kui:
2) jõustunud kohtuotsusega on tuvastatud, et alkoholiregistrisse kantud alkoholi käitlemine kahjustab kolmanda isiku õiguspäraseid huvisid, millest kohus on teavitanud alkoholiregistri volitatud töötlejat;
(2) Alkoholiregistri volitatud töötleja teavitab registrikande kehtetuks tunnistamise otsusest kohe selle alkoholi alkoholiregistrisse kandmist taotlenud ettevõtjat ja korrakaitseorganeid ning korraldab registrikande kehtetuks tunnistamise kohta teadaande avaldamise ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded ja alkoholiregistri veebilehel.
(1) Alkoholiregistrisse kantud alkohoolse joogi tarbijapakendi märgistusel esitatud kohustusliku teabe muutumisel (välja arvatud tootjapoolse partii tähistuse või selle asukoha muutumisel) kuulub alkohoolne jook uuesti alkoholiregistrisse kandmisele käesoleva seaduse §-des 9–13 sätestatud alustel.
2) kehtivuse kaotanud või kehtetuks tunnistatud registrikannete kohta.
3) liik kui alkohoolse joogi seaduslik nimetus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18–63), artikli 17 tähenduses (edaspidi liik);
6) päritoluriik või lähtekoht veini puhul;
10) vajaduse korral märkused tarbijapakendi kohta;
11) tarbijapakendi värvifoto.
(3) Kehtetuks tunnistatud registrikannete kohta avaldatakse alkoholiregistri volitatud töötleja otsused.
(4) [Kehtetu - RT I 2004, 45, 317 - jõust. 27.05.2004]
(2) Veini käitlev ettevõtja peab edastama riikliku alkoholiregistri volitatud töötlejale iga kuu 15. kuupäevaks aruande paberkandjal või elektrooniliselt tema poolt eelmisel kuul ekspordiks, hulgimüügiks või jaemüügiks suunatud veini kohta.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud aruande esitamise korra ja aruande vorminõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(2) Alkoholi impordil ei ole riikliku alkoholiregistri registrikande olemasolu nõutav, kui alkoholi kohta koostatakse tollideklaratsioon lähtuvalt käesoleva seaduse § 6 lõikes 2 või 3 sätestatust.
(3) Käesoleva seaduse § 6 lõikes 2 nimetatud juhtudel tehakse tollideklaratsioonis asjakohane märge.
1) selle alkoholi käesoleva seaduse § 21 lõike 1 punkti 1 kohane määratlus.
(1) [Kehtetu - RT I 2004, 45, 317 - jõust. 27.05.2004]
(2) [Kehtetu - RT I 2004, 45, 317 - jõust. 27.05.2004]
(3) [Kehtetu - RT I 2004, 45, 317 - jõust. 27.05.2004]
(1) Alkoholi hulgimüük ja eksport tuleb vormistada saatedokumendiga, mis võimaldab kaupa ja selle partiid identifitseerida. Saatedokumendile peab lisaks muudele õigusaktis sätestatud nõuetele olema kantud:
2) käideldava alkoholi registrikande number, kui see alkohol on kantud riiklikku alkoholiregistrisse.
3) [kehtetu - RT I, 25.03.2011, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]
4) [kehtetu - RT I, 20.02.2015, 1 - jõust. 01.07.2015]
(3) Alkohoolse joogi jaemüük on lubatud vaid juhul, kui selle alkohoolse joogi kohta on käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud nõuetele vastav saatedokument.
(4) Nõuetekohane saatedokument tuleb korrakaitseorganile esitada tema soovil kohe, välja arvatud juhtudel, kui saatedokumenti pole kontrollimomendil võimalik esitada ettevõtjal seadusega lasuvate muude kohustuste tõttu.
[Kehtetu - RT I 2008, 8, 58 - jõust. 15.05.2008]
5. jagu Alkoholi import, jae- ja hulgimüük ning eksport
§ 23. Teatamiskohustus
(1) Alkoholi müügiga tegelemiseks peab majandustegevusteate esitama järgmistel tegevusaladel:
(11) Majandustegevusteadet ei esitata alkoholi müügiks avalikul üritusel.
1) tegevuskoht või tegevuskohad (tegevuskoha määrang, nimi, e-kaubanduse korral veebilehe aadress);
2) käideldava alkoholi määratlus vastavalt käesoleva seaduse § 2 lõigetes 2 ja 4–7 sätestatule, kusjuures vastavasisuline teave märgitakse iga tegevuskoha osas;
3) kui hulgikaubanduse tegevusalal tegutsev ettevõtja soovib tegeleda alkoholi impordi või ekspordiga, siis sellekohane teave;
4) kui jaekaubanduse või toitlustamise tegevusalal tegutsev ettevõtja soovib tegeleda alkohoolse joogi impordi või ekspordiga, siis sellekohane teave.
[RT I, 29.06.2014, 1 - jõust. 01.07.2014, kohaldatakse 2016. aasta 30. juunini.]
§ 26. – § 28. [Kehtetud - RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004]
§ 29. Territoriaalsed piirangud alkoholi hulgimüügil
Alkoholi hulgimüük on lubatud vaid majandustegevuse registri andmetes märgitud tegevuskoha kaudu, välja arvatud alkoholi ekspordil või juhul, kui alkoholi realiseeritakse selle edasisele käitlejale viimase tegevuskohas.
6. jagu Alkoholi jaemüük
1. jaotis Piirituse jaemüügi keeld ja alkohoolse joogi jaemüügi õiguse peatamine
§ 30. Piirituse jaemüügi keeld
Piirituse jaemüük on keelatud.
§ 31. Registreerimistaotlus
§ 33. – § 35. [Kehtetud - RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004]
1) Vabariigi Valitsus – riigis tervikuna;
2) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor või tema volitatud politseiametnik – maakonnas tervikuna;
3) valla- või linnavalitsus – oma haldusterritooriumil tervikuna või teatud müügikohtades või ühes müügikohas.
§ 37. – § 39. [Kehtetud - RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004]
21) väljaspool ettevõtja tegevuskohta, kui toitlustamise tegevusalal tegutsev ettevõtja müüb alkohoolset jooki toitlustamise käigus;
4) etendusasutuse, rahvamaja või muuseumi ruumides või territooriumil, kui seda tehakse selle asutuse ruumides või territooriumil kohapeal tarbimiseks või kui alkohoolset jooki müüakse kaasa muuseumi ekspositsiooniga seonduvalt valmistatud meenena;
[RT I, 10.07.2013, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]
10) põhikooli, gümnaasiumi ja kutseõppeasutuse ruumides ning territooriumil, kui seal toimub õppetöövälisel ajal täisealistele suunatud üritus;
11) täitemenetluse käigus;
12) e-kaubanduse korras majandustegevuse registri andmetes märgitud ettevõtja kaupluse või toitlustusettevõtte kaudu.
(11) Alkohoolse joogi jaemüük on lubatud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 7 osundatud müügikohtades alates kella 10.00 kuni 22.00. Piirangut ei kohaldata rahvusvaheliseks liikluseks avatud lennujaama ainult reisijatele ette nähtud alal asuvas müügikohas ja rahvusvahelisi reise teostava vee- või õhusõiduki pardal.
(12) Alkohoolsed joogid tuleb kaupluses paigutada teistest kaupadest eraldi. Alkohoolseid jooke ei tohi paigutada nii, et tarbija puutuks kaupluse külastamisel nendega vältimatult kokku, ning alkohoolsete jookide väljapanek ei tohi olla märgatavalt nähtav ülejäänud müügisaalist, välja arvatud juhul, kui nende nõuete täitmine ei ole müügisaali suurusest tulenevalt mõistlikult teostatav.
[RT I, 09.01.2018, 2 - jõust. 01.06.2019]
(13) Alkohoolsete jookide väljapanek ei tohi olla märgatavalt nähtav väljastpoolt müügikohta.
(2) Alkohoolse joogi jaemüük kohapeal tarbimiseks on lubatud ainult käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2–6 ja 8–10 osundatud müügikohas. Alkohoolse joogi kaasamüük on keelatud ajavahemikul kella 22.00-st kuni 10.00-ni.
(21) Alkohoolse joogi esitlus on lubatud alkohoolse joogi müügile spetsialiseerunud müügikohas, messil, laadal või muul samalaadsel üritusel, välja arvatud peamiselt lastele suunatud ürituse toimumise paigas selle ürituse toimumise ajal. Alkohoolse joogi esitlus on lubatud kaupluse alkoholimüügi alal, kui alkohoolse joogi esitlus ei ole märgatavalt nähtav ülejäänud müügisaalist.
[RT I, 09.01.2018, 2 - jõust. 01.06.2018]
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 12 teises lauses ja lõikes 13 sätestatut ei kohaldata rahvusvahelisel reisijateveol kasutatava vee- või õhusõiduki pardal ning rahvusvahelise lennujaama ja sadama julgestuspiirangu alal asuvale müügikohale.
(1) Alkohoolse joogi jaemüük on keelatud alljärgnevate isikute, asutuste ja organisatsioonide ruumides ning territooriumil:
1) koolieelne lasteasutus, põhikool, gümnaasium, kutseõppeasutus, noorsootööasutus, noorteühing, huvikool, noorte püsilaager ja noorte projektlaager (välja arvatud käesoleva seaduse § 40 lõike 1 punktides 9 ja 10 sätestatud juhul);
2) tervishoiuteenuse osutaja;
5) kaitsevägi.
(5) Alkohoolse joogi tarbijale üleandmine kohaleveoteenuse osutamisel on keelatud ajavahemikul kella 22.00-st kuni 10.00-ni.
(6) Ettevõtjal on lubatud jaemüügi korras müüa üksnes majandustegevusteates määratletud alkohoolseid jooke üksnes majandustegevuse registri andmetes märgitud tegevuskoha kaudu.
2) [kehtetu - RT I 2008, 30, 190 - jõust. 14.07.2008]
3) piirata alkohoolse joogi jaemüüki kohapeal tarbimiseks kogu haldusterritooriumil või selle mõnes osas korrakaitseseaduse § 56 lõikes 2 sätestatud ajavahemikus.
3) avaldatud müügihinnale vastav alkohoolse joogi kogus – alkohoolse joogi jaemüügil kohapeal tarbimiseks.
(4) Alkohoolse joogi müügikohas tehakse õigusaktidest tulenev, tarbijapakendi märgistusel esitatav kohustuslik teave kirjalikult kättesaadavaks eesti keeles.
(1) Keelatud on müüa alkohoolset jooki joobeseisundile viitavate tunnustega isikule.
(2) Müüja ei tohi teadvalt teenindada isikut, kes ostab alkohoolset jooki selle joobeseisundile viitavate tunnustega isikule pakkumise või üleandmise eesmärgil.
(1) Alaealisel on keelatud omada või vallata alkohoolset jooki.
(2) Alkohoolse joogi pakkumine, võõrandamine või üleandmine alaealisele on keelatud.
(3) Alkohoolse joogi valduse üleandmisel peab senine valdaja tuvastama valduse omandaja vanuse isikut tõendava dokumendi alusel. Isikut tõendava dokumendi alusel ei pea valduse omandaja vanust tuvastama, kui ta on ilmselgelt täisealine või tema isik on senisele valdajale teada. Kui valduse omandaja ei ole senisele valdajale teadaolevalt täisealine ning ta ei esita isikut tõendavat dokumenti, ei või senine valdaja anda alkohoolse joogi valdust üle.
[RT I, 09.01.2018, 2 - jõust. 19.01.2018]
(4) Alkohoolset jooki ei tohi teadvalt võõrandada või üle anda isikule, kes võtab alkohoolse joogi vastu selle alaealisele pakkumise või üleandmise eesmärgil.
(5) Alaealist ei tohi rakendada töödel, mis on seotud alkoholi käitlemisega, välja arvatud ladustamisel või edasitoimetamisel kaubanduslikul eesmärgil, kui on tagatud, et alaealine puutub selle käigus kokku üksnes avamata pakendis alkoholiga.
(6) Kui alkohoolne jook on alaealise omandisse üle läinud pärandvara koosseisus, tagab tema seaduslik esindaja, et alkohoolne jook ei satuks alaealise otsesesse valdusesse.
§ 49. Riiklik järelevalve
(1) Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete täitmise üle, välja arvatud toiduohutuse, alkoholi määratlemise, kirjeldamise ja müügiks esitlemise nõuetele vastavus, riikliku alkoholiregistri toimimisega, alkoholi impordi ja ekspordiga seonduvad nõuded ning käesoleva seaduse §-s 46 ning § 47 lõigetes 1, 5 ja 6 sätestatud nõuded, teostab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet.
(2) Riiklikku järelevalvet alkoholi käitlemisega seonduvate nõuete, välja arvatud toiduohutuse ning alkoholi määratlemise, kirjeldamise ja müügiks esitlemise nõuetele vastavus, täitmise üle teostab Maksu- ja Tolliamet.
(3) Riiklikku järelevalvet toiduohutuse, alkoholi määratlemise, kirjeldamise ja müügiks esitlemise ning riikliku alkoholiregistri toimimisega seonduvate nõuete täitmise üle teostab Veterinaar- ja Toiduamet.
(4) Riiklikku järelevalvet alkohoolse joogi jaemüügiga seonduvate nõuete täitmise ning alkohoolse joogi tarbimise piirangute järgimise üle teostab oma haldusterritooriumil valla- või linnavalitsus.
(5) Riiklikku järelevalvet alaealise alkohoolse joogi tarbimise piirangute üle teostab politseiametnik.
§ 491. Riikliku järelevalve erimeetmed
(3) Politseiametnik võib lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud erimeetmetele kohaldada riikliku järelevalve teostamiseks ka korrakaitseseaduse §-des 37, 38, 39, 40, 42, 47 ja 48 sätestatud erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
(4) Korrakaitseorgan võib võtta vallasasja läbivaatusel isiku kulul proove ja näidiseid ning vajaduse korral tellida ekspertiise. Kui vallasasja näidis või proov on eksperdi arvamuse kohaselt nõuetekohane, kannab korrakaitseorgan ekspertiisi tegemisega seotud kulud ja vallasasja näidise või proovi mittetagastamise korral hüvitab ettevõtjale selle maksumuse. Kui vallasasja näidis või proov ei ole eksperdi arvamuse kohaselt nõuetele vastav, kannab kontrollimisel tekkinud dokumentaalselt tõendatud kulud ettevõtja ning vallasasja näidise või proovi tagastamata jätmise korral selle maksumust ettevõtjale ei hüvitata.
§ 50. Riikliku järelevalve erisused
(1) Korrakaitseseaduse §-des 49 ja 50 sätestatud meetmeid võib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet, Maksu- ja Tolliamet, Veterinaar- ja Toiduamet ning valla- või linnavalitsus kohaldada üksnes sisenemisel alkoholi käitleja territooriumile, hoonesse, rajatisse ja ruumi või avades tema veovahendeid käitleja või tema esindaja juuresolekul.
(2) Korrakaitseorganil on täiendavalt õigus:
1) plommida või pitseerida hoiukoht, kus olev alkohol kuulub või võib kuuluda konfiskeerimisele;
2) kui ta avastab mootorsõidukis või selle haagises alkoholi, mis kuulub või võib kuuluda konfiskeerimisele, suunata see mootorsõiduk alkoholi mahalaadimiseks lähimasse paika, kus on võimalik äravõetud alkoholi hoida;
3) saada ametialaseks kasutamiseks riiklikust alkoholiregistrist kõiki andmeid.
§ 51. Politsei- ja Piirivalveameti pädevus avaliku korra tagamisel
§ 52. Hoiulevõetud alkoholi hoidmine
(1) Hoiulevõetud alkoholi hoitakse kuni selle edasise käsutamise otsustamiseni selle hoiule võtnud korrakaitseorgani asitõendite hoidlas või muus tema valduses olevas ruumis.
(2) Kui hoiulevõetud alkoholi ei ole sellises koguses võimalik selle hoiule võtnud korrakaitseorgani asitõendite hoidlas või muus tema valduses olevas ruumis hoida, antakse see vastutavale hoiule tollilattu, aktsiisilattu või ajutise ladustamise kohta.
(3) Hoiulevõetud alkoholi hoidmise tollilaos, aktsiisilaos või ajutise ladustamise kohas korraldab tolliasutus.
(4) Hoiulevõetud alkoholi tollilaos, aktsiisilaos või ajutise ladustamise kohas hoidmise kulud nähakse ette sihtotstarbeliste kuludena riigieelarves.
(5) Politseiametnikul on õigus korrakaitseseaduse §-s 52 sätestatud riikliku järelevalve erimeetme kohaldamisel korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras hoiulevõetud alkohol üle anda alaealise seaduslikule esindajale.
§ 521. Nõuete järgimise kontrollimine kontrolltehinguga
(1) Kui käesoleva seaduse §-s 491 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmega ei ole võimalik või on oluliselt raskendatud teostada järelevalvet alkoholiga kauplemise nõuete täitmise üle, kuid see on vajalik ohu väljaselgitamiseks või tõrjumiseks või korrarikkumise kõrvaldamiseks, võib § 49 lõikes 2 nimetatud korrakaitseorgan riikliku järelevalve erimeetmena teha kontrolltehingu.
(2) Kui käesoleva seaduse §-s 491 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmega ei ole võimalik või on oluliselt raskendatud teostada järelevalvet § 47 lõigetes 2–4 sätestatud nõuete täitmise üle, kuid see on vajalik ohu väljaselgitamiseks või tõrjumiseks või korrarikkumise kõrvaldamiseks, võib § 49 lõigetes 1, 4 ja 5 nimetatud korrakaitseorgan riikliku järelevalve erimeetmena teha kontrolltehingu.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kontrolltehingu tegemisse võib korrakaitseorgan vajaduse korral kaasata avaliku korra eest mittevastutava isiku vaid tema nõusolekul. Kaasatav isik peab olema vähemalt kuueteistaastane. Alla kaheksateistaastase isiku kaasamiseks on lisaks tema enda nõusolekule vajalik ka tema seadusliku esindaja kirjalik nõusolek.
(5) Kontrolltehing on müügilepingu või muu võlaõigusliku tehingu tunnustega toiming, mille eesmärk on kontrollida õigusaktidega kehtestatud nõuetest kinnipidamist. Kontrolltehingut tegev ametiisik või kaasatud isik võib varjata isiku eest, kelle suhtes kontrolltehing tehakse, ja teiste isikute eest tehingu eesmärki. Kontrolltehingut tegev ametiisik ei pea ennast esitlema, samuti ei pea ametiisik kandma vormiriietust ega esitama ametitunnistust enne, kui kontrolltehingu eesmärk on saavutatud.
(1) Käitlemiseks mittelubatud alkoholi tootmise, samuti maksumärgiga märgistamata või käitlemiseks mittelubatud alkoholiga kauplemise või kaubanduslikul eesmärgil ladustamise, hoidmise või edasitoimetamise eest –
karistatakse rahatrahviga kuni 5000 eurot.
(3) Käesoleva seaduse § 73 punktides 1 ja 2 nimetatud kohtuväline menetleja või kohus võib konfiskeerida käesolevas paragrahvis sätestatud väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud aine ja eseme.
§ 54. Käitlemiseks mittelubatud alkoholi hoidmine ja edasitoimetamine
(1) Käitlemiseks mittelubatud alkoholi teadvalt hoidmise või edasitoimetamise eest –
(2) Käesoleva seaduse § 73 punktides 1 ja 2 nimetatud kohtuväline menetleja või kohus võib konfiskeerida käesolevas paragrahvis sätestatud väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud aine ja eseme.
(1) Puskariaparaadi valmistamise, hoidmise, edasitoimetamise, omandamise või edasiandmise eest –
(3) Käesoleva seaduse § 73 punktides 1 ja 2 nimetatud kohtuväline menetleja või kohus konfiskeerib käesolevas paragrahvis sätestatud väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud eseme.
§ 56. Riikliku alkoholiregistri volitatud töötlejale tootenäidise esitamata jätmine
§ 57. Tegutsemiskoha varjamine
[Kehtetu - RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004]
(1) Nõuetekohase saatedokumendita alkoholi ekspordi, hulgimüügi, jaemüügi või kaubanduslikul eesmärgil edasitoimetamise eest –
(1) Alkoholi ekspordil, hulgimüügil, jaemüügil või kaubanduslikul eesmärgil edasitoimetamisel nõuetekohase saatedokumendi kontrollimomendil esitamata jätmise eest –
(1) Alkoholi hulgimüügil või ekspordil nõuetekohase saatedokumendi koostamata jätmise eest –
(1) Alkoholi omandamisel või müügil käesoleva seadusega sätestatud sularahata arveldamise nõude järgimata jätmise eest –
(1) Alkohoolse joogi jaemüügil tehingu kassaaparaadis fikseerimata jätmise eest –
(1) Alkoholi hoidmise või ladustamise eest kioskis või tänava- või turukaubanduse müügikohas –
(1) Alkohoolse joogi jaemüügil kehtivate piirangute või keeldude rikkumise eest, kui puuduvad mõne teise käesolevas peatükis nimetatud väärteo tunnused, –
(1) Alkohoolse joogi kohaleveoteenuse osutamisel kehtivate nõuete rikkumise eest –
(1) Alkohoolse joogi käitlemisel vanusepiirangu rikkumise eest –
karistatakse rahatrahviga kuni 10 000 eurot.
§ 68. Alkohoolse joogi müümine joobeseisundile viitavate tunnustega isikule
(1) Alkohoolse joogi müümise eest joobeseisundile viitavate tunnustega isikule –
§ 69. Alkohoolse joogi ostmine alaealisele või joobeseisundile viitavate tunnustega isikule
Alkohoolse joogi ostmise eest alaealisele või joobeseisundile viitavate tunnustega isikule –
Alaealise poolt alkohoolse joogi tarbimise eest –
karistatakse rahatrahviga kuni kümme trahviühikut.
Käesolevas peatükis sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
3) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet;
4) Veterinaar- ja Toiduamet;
5) valla- või linnavalitsus.
(1) Konfiskeeritud alkohol hävitatakse või denatureeritakse alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 13 lõikes 1 sätestatud tingimustele vastavaks.
[RT I, 08.03.2012, 1 - jõust. 01.04.2012]
(1) Kehtetuks tunnistatava alkoholiseaduse § 10 lõike 2 punktides 1–6 nimetatud tegevusluba kehtib, kui tegevusloaga lubatud tegevus ei ole vastuolus käesolevas seaduses sätestatuga, kuni tema omaja kohta majandustegevuse registris tehtava registreeringuni, kuid mitte kauem tegevusloale märgitud tähtpäevast.
(2) Kehtetuks tunnistatava alkoholiseaduse § 10 lõike 2 punktides 7–10 nimetatud tegevusluba kehtib, kui tegevusloaga lubatud tegevus ei ole vastuolus käesolevas seaduses sätestatuga, kuni tema omajale väljastatud kauplemisloa õigusaktiga kooskõlla viimiseni, kuid mitte kauem tegevusloale märgitud tähtpäevast.
(31) Enne 2015. aasta 1. juulit riiklikus alkoholiregistris säilitamiseks võetud viina tootenäidis tagastatakse tootenäidise esitanud ettevõtjale selle tootenäidise säilitamise vajaduse lõppemisel. Tagastamine toimub kas tootenäidise esitanud ettevõtja või registri volitatud töötleja algatusel ja selle kohta koostatakse akt. Tootenäidise edasise säilitamise vajaduse kohta võib küsida arvamust ühelt või mitmelt järelevalveasutuselt.
(5) Käesoleva seaduse § 43 lõikes 4 sätestatud tarbijapakendi märgistusel esitatav kohustuslik teave peab olema eesti keeles kirjalikult kättesaadavaks tehtud alates 2013. aasta 1. juulist.
(6) Käesoleva seaduse § 23 lõiget 4 kohaldatakse 2016. aasta 30. juunini.
(7) Käesoleva seaduse § 23 lõiget 3 kohaldatakse alates 2016. aasta 1. juulist.
(8) Majutusettevõtja, kelle majutusettevõtte registreeringus majandustegevuse registris sisaldub majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse jõustumisel märge alkohoolse joogi jaemüügi kohta majutusettevõtte majutus- või vastuvõturuumis, peab vastava majandustegevuse jätkamisel esitama käesoleva seaduse § 23 lõike 1 punktis 3 nimetatud tegevusalal majandustegevusteate majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 76 lõikes 3 nimetatud tähtaja jooksul.
§ 762. Riiklik alkoholiregister
Käesoleva seaduse § 8 lõikes 2 nimetatud alkoholiregistrina käsitatakse riiklikku alkoholiregistrit, mis on asutatud käesoleva seaduse § 8 lõike 2 alusel 2002. aasta 1. septembril kehtinud redaktsioonis.
§ 77. Varasema seaduse kehtetuks tunnistamine