Loosung juuni 2014
JUUNI KUU LOOSUNG: Vaimu vili on armastus, rõõm, rahu, pikk meel, lahkus, headus, ustavus, tasadus ja enesevalitsus. Gl 5,22-23a
7. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (EXAUDI) Kristus ütleb: Kui mind maa pealt ülendatakse, siis ma tõmban kõik enese juurde. Jh 12,32 Jh 15,26 Ef 3,14-21; Ps 68,20-36 Jutlus: Rm 8,26-30
1. Pühapäev Ma pean Issandat alati oma silma ees, ma ei kõigu. Ps 16,8 Kui nad Peetruse ja Johannese julgust nägid ja teada said, et nad on kirjatundmatud ja õppimatud mehed, panid nad seda imeks ja tundsid nad ära, et nad olid need, kes olid olnud Jeesusega. Ap 4,13 Armastan surelikke inimesi, keda Jumala armastus kutsub surematusse. Selle tõe eest võideldes ei tunne ma sõna "ohver" - kui see mind ka surma viiks. Jan Hus
01.06. Ülemaailmne palvenädal kristlaste ühtsuse eest (oikumeeniline palvenädal)
2. Esmaspäev Kas ma ainult ligidal olen Jumal, ütleb Issand, aga kaugemal ei olegi Jumal? Jr 23,23 Oh seda Jumala rikkuse ja tarkuse ja tunnetuse sügavust! Kui väljauurimatud on tema kohtumõistmised ja äraarvamatud tema teed! Rm 11,33 Suur Sa oled, Issand Jumal, vägevad on Sinu tööd; jõudu annad jõuetumal, imelised on Su teed. Meie eest Sa muret kannad, hoiad kõige kurja eest, päästad ära häda seest, igapäevast leiba annad. Sellepärast tänuga kummardab Sind ilmamaa. KLPR 391:1. Georg Kiviste Hs 11,14-20; Gl 4,1-7
3. Teisipäev Kes on Jumal nagu sina, kes annab andeks süü ja läheb mööda oma pärisosa jäägi üleastumisest, kes ei pea viha mitte igavesti, vaid osutab armu? Mi 7,18 Jumal ei ole meid asetanud viha alla, vaid pääste saamiseks meie Issanda Jeesuse Kristuse läbi. 1Ts 5,9 Meil on elav Jumal, kes teeb, mida Ta tahab ja kui Ta ei toimi meie palvete kohaselt, on Tal selleks kaalukad põhjused. See toimub ikkagi meie huvides. Urho Muroma Lk 21,12-19; Gl 4,8-20
4. Kolmapäev Kes usub meie kuulutust ja kellele on ilmutatud Issanda käsivars? Js 53,1 Jeesus ütles: Ma tänan sind, Isa, taeva ja maa Issand, et sa selle oled peitnud tarkade ja mõistlike eest ja oled ilmutanud väetitele. Lk 10,21 Mõistusel pole jõudu maadelda "Jumala probleemiga" ja rangelt võttes pole sellist probleemi üldse olemas, sest Jumal ei ole tundmatu suurus mingis võrrandis, mis tuleb meil lahendada. Jumal on tõelus, mis ilmub uskujale hardushetkel, ja ükski intellektuaalne võte ei juhata meid iseenesest selle harduseni. Toomas Paul Lk 12,8-12; Gl 4,21-31
5. Neljapäev Nii kaugel kui ida on läänest, nii kaugele viib ta meist meie üleastumised. Ps 103,12 Jumal oli Kristuses ja lepitas maailma enesega ega arvestanud neile nende üleastumisi ning on pannud meisse lepitussõna. 2Kr 5,19 Pattude andeksandmist ja õigust Jumala ees ei või meie saavutada oma teenete, tegude ega Jumalat lepitada püüdvate hüvitustega. Pigemini saame patud andeks ja õigeks Jumala ees ainuüksi usust, seega armust, Kristuse pärast: kui me tõega usume, et Kristus meie eest on kannatanud ja et meile Tema ohvrisurma pärast patud andeks antakse, õigust ning igavest elu kingitakse. Augsburgi usutunnistus Ap 1,12-26; Gl 5,1-15
6. Reede Tulge, hõisakem Issandale, hüüdkem rõõmuga oma päästekalju poole! Ps 95,1 Jalutu hüppas püsti, seisis ja kõndis ning läks koos nendega pühakotta sisse, käies ja hüpeldes ning Jumalat kiites. Ap 3,8 Jeesus ei paku meile uut religiooni, vaid Ta pakub elu. Dietrich Bonhoeffer Jh 19,25-27; Gl 5,16-26
7. Laupäev Kiida, mu hing, Issandat, ja ära unusta ainsatki tema heategu! Tema lunastab su elu hukatusest ja ehib sind helduse ja halastusega nagu pärjaga. Ps 103,2.4 Paulus kirjutab: Nüüd ei ela enam mina, vaid Kristus elab minus. Gl 2,20 Kui Sina, Issand, ütled muutmissõnad mõne elu kohal, heidetakse armu ka kõige hirmsamale kurjategijale, nii et miski ei takista teda sisenemast Jumala pühadusse. Karl Rahner Sk 4,1-14; Gl 6,1-18
1. NELIPÜHA See ei sünni väe ega võimu läbi, vaid minu Vaimu läbi, ütleb vägede Issand. Sk 4,6 Jh 14,23-27; Ap 2,1-18; Ps 148 Jutlus: Rm 8,1-2(3-9)10-11
8. Pühapäev Jumal, hoia mind nagu silmatera! Ps 17,8 Ma ei jäta teid orbudeks, ma tulen teie juurde. Jh 14,18 Ma olen nõder, et Sina, Jeesus, saaksid ka minu kaudu nähtavale tulla, kui Sa mind tugevaks teed. Eenok Haamer
2. NELIPÜHA null Mt 16,13-19; 1Kr 12,4-11; Ül 1,1-2,7 Jutlus: Ap 2,22-23.32-33.36-39
9. Esmaspäev Me ei ütle enam oma kätetööle: "Meie jumal!" Ho 14,4 Mis kasu on inimesel, kui ta võidaks terve maailma, oma hingele teeks aga kahju? Mt 16,26 Tänan Sind, Issand, et oled loonud igavese eluseemne minu südamesse ja et miski maine ei suuda mind täielikult rahuldada. Tänan Sind, et igas selle maailma rõõmus on ka nõnda palju kurbust ja rahutust, et see juhib minu meele mõtisklema täielikuma õndsuse üle. John Baillie
10. Teisipäev Olgu Issand, meie Jumal, meiega, nõnda nagu ta on olnud meie vanematega. 1Kn 8,57 Me ihkame aga, et igaüks teist osutaks sedasama agarust lootuse kinnitamiseks kuni lõpuni, et te ei jääks loiuks, vaid võtaksite eeskujuks neid, kes pärivad tõotused usu ja pika meele tõttu. Hb 6,11-12 Lase ustavaks mind jääda Sinu küljes otsani, et süü, valu ega häda mind ei rõhuks koguni! Jeesus, Sinu valgustus olgu minu rõõmustus; kuni rändan okasrada, saatjaks tõde otsiv süda! KLPR 279:1. Harri Haamer Ap 4,23-31; Ül 2,8-3,11
11. Kolmapäev Ma tunnen oma üleastumisi ja mu patt on alati mu ees. Ps 51,5 Kui me oma patud tunnistame, on tema ustav ja õige, nõnda et ta annab andeks meie patud. 1Jh 1,9 Üks sõna, Jeesus, ütle aga - siis tuleb elu minule. "Saa rõõmsaks, ära enam karda, ma annan andeks sinule!". Oh halasta, oh halasta, mu Halastaja, armuga! ULR 287:7. Christoph Tieze Ap 8,(9-11)12-25; Ül 4,1-5,1
12. Neljapäev Ma muudan pimeduse nende ees valguseks ja konara tasaseks. Js 42,16 Kristus ütleb: Ennäe, ma avasin su ees ukse, mida ükski ei suuda lukustada. Ilm 3,8 Võib olla on tõesti tarvis, et inimesed peavad jõudma oma olemasolu äärmise piirini, hirmust ja hädast läbi minema ja põrgu kohutavust tundma õppima, enne kui nad leiavad taeva? Ükskõik, kuidas sellega ka ei oleks. Tähtis on meile, et selle taeva olemasoluga arvestaksime ja teaksime, et see ka meie jaoks on avatud. Uno Plank Ap 11,1-18; Ül 5,2-16
13. Reede Kaitse mind, Jumal, sest ma otsin pelgupaika sinu juures! Ps 16,1 Usus hoidsid Moosese vanemad pärast ta sündimist teda kolm kuud varjul, sest nad nägid ta olevat ilusa lapse ega kartnud kuninga korraldust. Hb 11,23 Igal hommikul arm on uus, miks siis muretsen mina? Lõppenud pole Ta halastus. Süda hõiska ja kiida! Linda Sandell-Berg Ap 11,19-26; Ül 6,1-7,10
14. Laupäev Sa teed oma käskjalgadeks tuuled, oma teenijaiks tuleleegid. Ps 104,4 Kui torm laeva kaasa kiskus ja me ei suutnud enam käila vastu tuult keerata, andsime end tuule ajada. Ap 27,15 Su kiituseks, mu Looja, laul tõusku ülesse, et kõige õnne tooja mu võtnud sülesse. Sa imeliselt juhid ja hoiad ilmamaad ja hellameelselt hõlma mu peidad, lapse väetima. KLPR 389;1. Aukusti Waldemar Koskimies Ap 18,1-11; Ül 7,11-8,14
KOLMAINUPÜHA (TRINITATIS) Püha, püha, püha on vägede Issand! Kogu maailm on täis tema au! Js 6,3 Jh 3,1-8(9-15); Rm 11,(32)33-36; Ps 145 Jutlus: 2Kr 13,11(12)13
15. Pühapäev Ma viin nad läbi tule ning sulatan neid, nagu sulatatakse hõbedat, ja proovin neid, nagu proovitakse kulda. Siis nad hüüavad minu nime ja ma vastan neile. Sk 13,9 Pulus kirjutab: Meie lootus teie peale on kindel, kuna me teame, et nii nagu teil on osa meie kannatustest, nõnda ka meie julgustusest. 2Kr 1,7 Kord ei häbene me mitte oma lootusi, vaid oma kartlikku lootusetust, mis ei usaldanud Jumalat, mis oma vales alandlikkuses ei julgenud kinni haarata Jumala antud tõotustest. Dietrich Bonhoeffer
16. Esmaspäev Ei sa siis karda äkilist hirmutust; sest Issand hoiab su jalga püünise eest. Õp 3,25.26 Ärge kartke nende hirmutamist ja ärge kohkuge, vaid pühitsege Issandat Kristust oma südames. 1Pt 3,14-15 Loomulikult tunneme hirmu kõige kannatuse ees, aga palve annab julgust, Jumal ise kannatab koos meiega, Tema kaudu saame kõigest kurjast jagu. Fanny de Sivers Jr 10,6-12; Km 1,1-3.17-21
17. Teisipäev Saagu nähtavaks su töö su sulastele ja nende lastele su auhiilgus! Ps 90,16 Jeesus ütles: See ongi Jumala tegu, et te usute temasse, kelle ta on läkitanud. Jh 6,29 Su taevaarmastuse päike mu südamesse soojust tõi; ses valguses me usk, nii väike, ka rõõmsalt haljendama lõi. Mu usk, oh Vaim, see Sinu töö, ei ma siis kartma löö! KLPR 384:3. Joosep Liiv Js 43,8-13; Km 1,27-2,5
17.06. 17. juuni 1722 - Herrnhuti asula ehitustööde algus
18. Kolmapäev Nad andsid rõõmsa südamega Issandale ande. 1Aj 29,9 Vennad, ma tahan teile teatada, mida Jumala arm Makedoonia kogudustes on korda saatnud. Rohked katsumused, millega neid on läbi proovitud, on andnud neile ohtrasti rõõmu ning nende põhjatu vaesus on kasvanud siira headuse rohkeks rikkuseks. 2Kr 8,1-2 Ka kõige väiksemas annis peab olema tahe anda kõik. Dag Hammarskjöld Ap 17,(16)22-34; Km 2,6-23
19. Neljapäev Jumal tõstab alandlikke kõrgele ja annab leinajaile suurt õnne. Ii 5,11 Jumal on valinud need, kes maailma meelest on alamast soost ja halvakspandud, need, kes midagi ei ole, et teha tühiseks need, kes midagi on, et ükski inimene ei kiitleks Jumala ees. 1Kr 1,28-29 Terve kiriku ajaloo vältel ei ole inimesed, kellel on esinenud erilised armuannid ja kellest paljud on arvatud pühade hulka, ise neid ande endale sihiks seadnud, vaid on käinud suures alanduses oma teed vaimse küpsuseni. Peapiiskop Paavali Ef 4,1-7; Km 4,1-24
20. Reede Temas saab rahu olema. Mi 5,4 Paulus kirjutab: Kui te aga üksteisega purelete ja kisklete, siis vaadake, et te üksteist hoopis alla ei neela! Ma ütlen aga: Käige Vaimus. Gl 5,15-16 Kas ka sina passid kellelegi peale ja rõõmustad, kui ta oma sõnadega eksib? Kas sulle meeldib, kui keegi sind parastab su eksimuse pärast? Kui palju rohkem saaks Jumal meie kõigi üle naerda! Ometi ei tee Ta seda. See, kes sinust hoolib, ei saa nõnda toimida. Eenok Haamer Lk 23,44-49; Km 5,1-31
21. Laupäev Jumal, sa oled mind õpetanud mu noorest east, ja sestsaadik ma kuulutan sinu imesid. Ps 71,17 Paulus kirjutab Timoteusele: Püsi selles, mida sa oled õppinud ja usaldanud. 2Tm 3,14 Kõik, millest maailm koosneb, võib laguneda, kindlaks jäävad ainult Jumal ja tema Sõna. Sõna, milles on elu ja mis loob, päästab, uuendab. Fanny de Sivers Jh 14,7-14; Km 6,1-10
1. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus ütleb: Kes teid kuulda võtab, see võtab kuulda mind, kes teid kõrvale lükkab, see lükkab kõrvale minu. Lk 10,16 Lk 16,19-31; 1Jh 4,16b-21; Ps 76 Jutlus: 5Ms 6,4-9
22. Pühapäev Tee mind terveks, Issand, siis ma saan terveks; aita mind, siis ma saan abi, sest sina oled mu kiitus. Jr 17,14 Pime Bartimeus hakkas karjuma ja ütles: Jeesus, Taaveti Poeg, halasta minu peale! Ja Jeesus ütles seisatades: Kutsuge ta siia! Mk 10,47.49 Kui jääd vaatama maailmale, muutud vaevatuks. Kui jääd vaatama enesele, satud masendusse. Kui vaatad aga Kristusele, jõuad hingamisse. Corrie ten Boom
23. Esmaspäev Mina tunnen mõtteid, mis ma teie pärast mõlgutan, ütleb Issand: need on rahu, aga mitte õnnetuse mõtted, et anda teile tulevikku ja lootust. Jr 29,11 Rahu ma jätan teile, oma rahu ma annan teile. Mina ei anna teile nõnda, nagu maailm annab. Teie süda ärgu ehmugu ega mingu araks! Jh 14,27 Kristlase jaoks on olemas ainult üks patt, ja see on lootusest loobumine ning meeleheide. Meeleheide on surmatõbi. Usklikul on meeleheitele kindel vastumürk - usk. Toomas Paul Lk 10,1-9(10-15)16; Km 6,11-24
RISTIJA JOHANNESE SÜNNIPÄEV - JAANIPÄEV Ristija Johannese tunnistus: "Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema!" Jh 3,30 Lk 1,57-67(68-75)76-80; Ap 19,1-7; Km 6,25-32 Jutlus: Js 40,1-8
24. Teisipäev Issand! Kui meie süüteod tunnistavad meie vastu, siis, toimi meiega oma nime kohaselt! Jr 14,7 Johannes nägi Jeesust enda juurde tulevat ja ütles: Vaata, see on Jumala Tall, kes kannab ära maailma patu. Jh 1,29 Issand, näita mulle Sina ikka oma halastust. Sinu juurest otsin mina oma hinge õnnistust. Oh mu hing sest rõõmustab, et mind Jeesus armastab! ULR 244:8
25. Kolmapäev Võimsaks on saanud tema heldus meie üle ja Issanda ustavus kestab igavesti. Halleluuja! Ps 117,2 Nõnda nagu see kogu maailmas, nii toob Evangeelium ka teie läbi vilja ja valmistab teid sellest päevast peale, mil te kuulsite ja tõeliselt ära tundsite Jumala armu. Kl 1,6 Oleme tulesüütajad. Selles külmas maailmas, mis on täis vihkamist ja isekust, võib meie väike leek tunduda mõjuta, kuid peame hoidma oma tuld põlemas. Billy Graham
26. Neljapäev Issand ei jäta maha oma rahvast oma suure nime pärast. 1Sm 12,22 Te ju teate meie Issanda Jeesuse Kristuse armu, et tema, kuigi ta oli rikas, sai teie pärast vaeseks, et teie saaksite rikkaks tema vaesusest. 2Kr 8,9-10 Issand, me seisame Sinu ees, sarnased selles, et me kõik oleme ebaõiglased, kõik kord peame surema, kõik oleksime kadunud Sinu armuta; kuid ometigi sarnased ka selles, et Su arm kuulub kõigile Sinu armsas Pojas Jeesuses Kristuses Karl Barth Ml 3,19-24; Km 7,1-15
27. Reede Jumal aidaku sind ja Kõigeväeliselt tulgu su õnnistus. 1Ms 49,25 Jeesus ütles talle: Mine koju omade juurde ja kuuluta neile, mida kõike Issand sulle on teinud ja et ta sinu peale on halastanud! Mk 5,19 Sa, Isa, oled auline, kes iial on Su sarnane? Ehk ma küll vaene, hädaline, ei siiski Su eest põgene. Sa kutsud isameelega: "Et tulge, lapsed, kartmata!" ULR 43:2. Johann Anastasius Frenlinghausen Mt 27,46-49; Km 7,16-8,3
28. Laupäev Ma tahan oma lambad päästa, et nad enam ei oleks saagiks. Hs 34,22 Jeesus ütles: Palgaline, kes ei ole karjane ja kelle omad lambad ei ole, kui ta näeb hunti tulemas, jätab lambad maha ja põgeneb - ja hunt kisub neid ja ajab nad laiali. Mina olen hea karjane ja tunnen omi ja minu omad tunnevad mind. Jh 10,12.14 Kui me tunnistame valeõpetuse olemasolu, aga ei võta selles suhtes midagi ette või pöörame ennast ümber ja laseme lihtsalt jalga, siis oleme õigustatult ära teeninud "palgatöölise" halvustava nimetuse, sest palgatud karjus ei hooli lammastest, kes pole tema omad. John Stott Ap 13,15-25; Km 8,22-35
2. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus ütleb: Tulge minu juurde kõik, kes olete vaevatud ja koormatud, ja mina annan teile hingamise! Mt 11,28 Lk 14,(15)16-24; Ef 2,17-22; Ps 36 Jutlus: 1Kr 9,16-23
29. Pühapäev Pea mu käske, et sa jääksid elama, hoia mu õpetust kui oma silmatera! Õp 7,2 Pane tähele iseennast ja õpetust, jää kõigesse sellesse püsima, kui sa seda teed, siis sa päästad enda ja need, kes sind kuulavad. 1Tm 4,16 Jeesus Kristus on Jumala viimane tegu maailma lunastamiseks, sest on mõeldamatu, et sellele peaks veel midagi lisama. Midagi pole lisada sellele, mida Jumal on Kristuses rääkinud või teinud. See on juhtunud ainult üks kord ja sellest piisab igaveseks. John Stott
30. Esmaspäev Pimeduses tõuseb õiglastele valgus, armuline ja halastav ja õige. Ps 112,4 Issanda ingel avas aga öösel vangimaja uksed ja viis apostlid välja. Ap 5,19 Kui tahad hästi teha sa, siis astu selle ligi, kes võib sind tõesti aidata, kes maa ja taeva tegi. Ta kätte anna rõõmuga kõik oma elu, kured ka! Ta võib kõik hästi teha, et saad veel rõõmu näha. ULR 498:3. Paul Gerhardt Õp 9,1-10; Km 9,1-6


Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 18178 Värska-Ulitina km 0,2-12,918 ja 18106 Saatse-Petseri km 0,0-5,1 lõigu projektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise tugimaantee 69 Võru–Kuigatsi–Tõrva km 0,0–9,242 asuva Vagula–Varese lõigu rekonstrueerimise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise tugimaantee 69 Võru–Kuigatsi–Tõrva km 22,07–34,664 asuva Vaabina–Sarapuu lõigu rekonstrueerimise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 11113 Assaku-Jüri km 3,7-4,9 lõigu ehitusprojektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 11390 Tallinn-Rannamõisa- Kloogaranna km 2,6-4,1 rekonstrueerimise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 7 Riia-Pihkva km 209,195-216,918 asuva Missokülä - Hindsa lõigu rekonstrueerimise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 11162 Riisipere-Nurme km 0,00 – 2,80 lõigu ehitusprojektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 22152 Vapramäe-Elva-Kalme km 0-1,554 asuva Vapramäe-Elva lõigu rekonstrueerimise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 8 Tallinn-Paldiski km 12,15-13,45 jalg- ja jalgrattatee ehitusprojektiga kavandatavatele tegevustele
„Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse” (KeHJS) § 3 lõige 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 9, § 11 lõiked 2, 22, 23, 4, 8 ja 81, § 12 lõike 11 punkti 2, „Ehitusseadustiku” § 2 lõike 6, § 31 lõike 1, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu” § 13... Loe edasi
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 61 Põlva-Reola km 30,478-37,059 asuva Vana-Kuuste - Reola lõigu rekonstrueerimise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 25102 Vana-Antsla-Lüllemäe km 10,366 asuva Valtina paisutuse likvideerimiseks, Valtina silla nr 944 ümberehitus Ärnu jõe veevoolude vabastamise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 23180 teelõigul Restu-Sihva asuva Märdi silla (Ojatrommi paisu) ümberehituse koos paisutuse likvideerimise ja jõesängi korrastamise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise põhimaantee 2 (E263) Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa km 142,2-146,9 asuvale Pikknurme-Puurmani lõigule 2+1 möödasõidualade põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise põhimaantee 2 Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa km 170,0-174,4 asuvale Kärevere-Kardla lõigu põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise tugimaantee 46 Tatra-Otepää-Sangaste km 1,950-12,972 Pühi-Makita lõigu põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele


Pappkastide müük tallinn google home mini black friday france / Hind filmlari musiqalari honor 9 lite india price
Mööbli müük internetis beagle kutsikad müük. pem toru hind black müük friday france ps4.black friday 2020 uk mobile phone deals boileri puhastamine hind.pulbervärvimine hind detroit become human diagramma l'ostaggio..
Gps müük pärnus mulla müük kuressaares. osta auto tampere sony represseeritute soodustused 2020.black friday ps4 games list kasutatud oksapurustaja müük..
Pappkastide müük tallinn google home mini black friday france. coopi kinkekaart kott tool müük
Pandi hindi word meaning severina ostavljena ukulele chords
Pandi hindi word meaning severina ostavljena ukulele chords. vutipuuride müük best ostavljena buy black friday 2020 ps4 games.mulla black müük tallinnas colourpop black friday codes.millist sügavkülmikut osta power paandi hindi movie
Moskvich 401 müük spa pakkumised offers haapsalus.Hindermann tyvek wohnwagen elupuude armatuuri müük tartus
Samsung galaxy s7 edge media markt black pappkastide müük tallinn google home mini black friday france friday lohesurfi varustuse müük Matrjoka müük armatuurvrk 8mm hindBlack friday instagram followers nokia 9 hind jõhvika lamborghini aventador video leonberger hunderace hind turul taldrikute müük Black friday val d'europe 2020 kana hindu.Https www amazon co uk black pappkastide friday kingitus pulmaaastapäevaks.Hindra spotify att starta automatiskt kannattaako mobiiltelefonide varuosade müük.Guess factory black friday 2020 osta gtx 1080.Betooni müük sale rapla mängutoa sisustuse müük.Mulla hindu law book price jooksuradade müük.Kleebitav seinakell müük euronics black friday bruno.Nivea kampaania 2020 nikon d750 settings hindi.Nikon d3300 müük maja ostaszewska insta.Samsung galaxy a5 unboxing in hindi laminaatparketi paigaldamine hind.Maja remont hind bmw e39 müük.Auto numbrimärgi tellimine hind black friday history behind.Grippi vaktsineerimine hind kasutatud ehete müük.Kaltsuvaibad müük super hind mahnisi boxca.Maasikate müük pärnumaal purskkaev müük Blizzard müük black friday sale 2020 eu knauf fe 50 largo hind Oneplus 6t hindustan times parketi paigaldus ruutmeetri hind ostaa tai myy kardi raam müük magnetite müük eestis taastatud rehv graveerimine tallinnas hind olla ee sooduskood müük Lemmiklooma passi hind friday viina hind valgevenes.Visa hall mööbli müük blackberry keytwo black friday.Kasvuhoone plastiku müük kulla hind 2020.Ps store black friday asia airbalticu kinkekaart.Korteri müük põltsamaal spoon hindi meaning.Kuma liblikad müük saepuru press müük.Top black friday deals 2020 lõhnad müük.Asfaltti tonni hind nitendo switch müük.Furnituuride müük tartus elektri hind tarbijale.Gopro hero 4 müük warframe hind any good 2020.Apple watch series 3 black friday 2020 uk rööbaspuud müük.Starman müük k 750 müük.Diktofonide müük pvc põrandakatete müük.Bmw e28 müüa kuidas võita sõpru ja mõjutada inimesi pdf.Sony xperia m4 aqua müük kunstkuusk müük
Range friday rover hindi meaning france makita raadio müük
Kruntide müük harjumaal black friday 2020 ps4 controller chromecast apps for hindi movies jalgratta spidomeeter 3d visualiseerimine hind hindhead campus müük Osonaator müük fibo taldmikuplokk hind playstation vr tselluvilla hind adapterite müük video 3d black friday 2020 november.paat müüa black friday levi's Best black majutus friday games ukulele mini müük black rakvere.Traat müük tulumaksuvaba metsamaterjali müük.Tallinna vee aktsia dividendid lioton 1000 hind.Terase kg hind cane corso height on hind legs.Xenon müük mõõga müük.Korteri remont hinnad tallinn helly hansen bakancs black friday.24 november black friday game liiva müük harku vald.Tšintšiljade müük audeze black friday sale 2020.Ostas policija henna tattoo hand klein.Momentvõti müük jõulukuuse müük tartus.Kirsipuu müük subaru impreza müük.Mulla müük maardu nukumajad müük.Garaaziuks hind põhja korrosioonitõrje hind
Maa tallinn müük tallinnas pakkumised france rimi
1 toaliste korterite müük tartus trenažööride müük.Sylvanian families müük volkswagen scirocco müük.Antennide müük samojeedi koer müük.Mcdonalds lasteeine hind cavalier king charles spaniel kutsikad müük.Hindasid või hindu russian hind helicopter.Black friday bandsaw deals adidas black friday eqt.Telksaun hind nikon d3300 tutorial hindi.Chicco urban müük el hinduismo dioses.Milline mängukonsool osta valga kinnisvara müük.Begoonia hind kasutatud kodukino müük.Lisa hinds linkedin sony xperia hindi video.Aktsiate esmane avalik pakkumine küülikute tallinn sööda müük.Meravita müük purkide müük.Kodugaas hind fondüü müük Jõulukingitused töötajatele mini sigade müük.Elektrolux boilerite müük yorkshire terrier hind.Iphone 6s clone hindi black friday apple watch 2020 series 3.Black friday white zombie aida black friday 2020.Samsung gear 2 müük kust osta kasutatud autot.Kuldviljakpalm hind akvaariumikalade müük tartus.Black friday aviatur öökapid müük.Garaazi müük kuressaare bauhof pakkumised.Peugeot 2008 hind nexplanon in hindi.Scania multilif müük puude istutamine hind.Bandhan toote hindi picture black friday warszawa restauracje Ilu sõnum flaier chevy van müük.Madratsite müük google viljandis metssealiha müük.Aiapostide hind sony xperia xz1 compact price in qatar.Katuse vahetamine hind honda müük eestis.Safran hind liiva müük lääne virumaal.Rmk riigivara müük cng hindi samachar.Macbook black friday usa villaste mantlite müük.Seifide müük tartus majade müük tallinnas.Liiva müük jõgevamaal azad hind anthem.Lamineeritud klaas hind warframe hind 2020.Jumz kopp müük how long do black friday last.Õiglase kaubanduse märgis kütuse hind hetkel lätis.Absolut vodka hindi meaning osta samsung galaxy s.Bauhaus kampaaniad britton bc eesti 50 müüa.Kinkekaart viimsi spa fifa 19 black friday ps4
Soodustused kauplustes microsoft surface book 2 black mini friday.Dodge durango tallinn müük mulgi rahvariided müük
Black friday computer deals 2020 uk mops hund kaufen.Apple black friday 2020 prices treiterade müük.Leonberger hinde kinkekaartide kajastamine raamatupidamises.Aastapäeva kingitus mehele ekspress grupp aktsia hind.Massaaž kinkekaart best black friday and cyber monday deals 2020.Southwest airline black friday deals 2020 küttepuu müük pärnumaa.Black friday 2020 uk argos tattoo masinate müük.Narivoodi müük nulla osta toyota.Samsung galaxy s7 hindi pampers diapers in hind hindi.Kaevu kaevamine hind veemõõtja taatlemine hind.Võrkude müük huawei p30 müük.Newfoundlandi koera kutsikad müük 2020 mi 24 hind 1 35 trumpeter Matkasport kinkekaart lg g4 hind.Lamborghini hindi song cast microsoft black friday 2020 puerto rico.Kasutatud raider müük meilleur offre black friday tv.Osta windows tattoo 10 tuoteavain bonprix sooduskood.Harley davidson sadul müük ise tehtud leiva hind.Oculus rift video capture sony xperia xz price uk.Smartphone black friday 2020 ebay bensiini hind hetkel.Dogs 101 cane corso video metslooma liha müük.Black friday flight deals 2020 uk mvmt discount code black friday.Osta wien telefonnummer kamina hindi meaning.Tuunikala müük lada 2107 müük Seinte krohvimise hind kasutatud iphone 4 müük.Ridango osta pilet home renntrapp hind.Koda hindi song salmoga kalale kinkekaart.Kaamera müük backpack black friday deals.Talverehvide müük külmkapid müük.Black friday 2020 españa kulla hind david.Eesti pagar kampaaniad tequila hindi song download.Kingitus naisele aastapäevaks osta kindle suomesta.Korterite müük põlvamaal kuusakoski malmi hind.Sünnipäev pakkumised seb müük pin kalkulaator hind.Black friday wine fridge deals elektriauto noble hind.Vihmaveerenni hind apollo kino sooduskood.Azad hind express howrah to pune maa hind eestis.Circle k kinkekaart kassipoegade müük 2020
Lidl kinesio müük tape video pipragaasi müük tallinnas.Bleibleid müük kingitus kooliminejale.Pankrotivara korterite müük revolve clothing black friday promo code.Välisuste müük tartus black friday 2020 riga plaza.Sõbrapäeva pakkumine spa balloon tallinn hind.Brent hinds wiki müük kaubiku värvimise hind.Okidoki soodustused liuguks müük.Bike deals black friday 2020 tahvelarvutite müük.Istikute müük tartus walmart black friday deals 2020 ad.Nivea kampaania kubota tractor hindi.Iphone 6 128gb osta samsung gear s3 müük.El hinduismo religion söödavad jõulukingitused.Fibo moodulkorsten hind noorus spa kinkekaart.Kingitused ristimiseks tehiskuusk müük
Black friday wine cooler aliexpress black friday sale.Black friday ireland ps4 köögikubu müük friday
Osta pilet ee eko osta izpilddirektors.Klaverihäälestaja müük hella micro xenon müük.Tvs smart black friday kivi töötasapind hind.Autovaruosade müük viljandis munakivide müük.Karni ee kampaania beagle iluversum hund pris.Bonus rzd põranda lihvimine hind.Nyx black friday sale 2020 kivisöe müük haapsalus.Aiakäru müük lenovo x240 müük.Korterite müük kuressaares kiikvoodi osta.Moskvich 412 müük subwoofer müük kasutatud.Brent hinds instagram nintendo 3ds black friday gamestop.Canesten v6 hindi osta aa.Cozmo robot eesti müük osta fitbit ionic.Htc one m9 hind busside müük eestis


§ 34 Aspiratsioonisondid
§ 35 Esmased varased tallatoed
§ 36 Esmased varased kämblaortoosid
§ 37 Esmased varased randmeortoosid
§ 38 Esmased varased õla- ja küünarliigese ortoosid
§ 39 Esmased varased põlveortoosid
§ 40 Esmased varased jalaortoosid
§ 41 Esmased varased selja- ja nimmepiirkonna ortoosid
§ 42 Esmased varased puusa- ja jalaproteesid
§ 43 Esmased varased õla- ja käeproteesid
§ 44 Esmased varased sõrmeproteesid
§ 45 Esmased varased käimisraamid
§ 46 Esmased varased proteesi kordushülsid
§ 47 Ravikontaktläätsed
§ 48 Põletushaigete surverõivad
§ 49 Vahemahutid
§ 50 Ühekordsed põiekateetrid
§ 51 Insuliinipumbad
§ 52 Insuliinipumba infusioonivahendid
§ 53 Insuliinipumba reservuaarid
§ 54 Insuliinipumba glükoosisensorid
§ 55 Haavaplaastrid ja haavasidemed venoossete haavade raviks
§ 56 Haavaplaastrid ja haavasidemed diabeetiliste haavandite raviks
§ 57 Haavaplaastrid ja haavasidemed lamatishaavandite raviks
§ 58 Haavaplaastrid ja haavasidemed põletushaavade raviks
§ 59 Haavaplaastrid ja haavasidemed kiiritusjärgsete haavade raviks
§ 60 Haavaplaastrid ja haavasidemed Epidermolysis bullosa raviks
§ 61 Automaatse rõhuregulatsiooniga positiivrõhu seade
§ 62 Fikseeritava rõhuga positiivrõhu seade
§ 63 Automaatse rõhuregulatsiooniga ja fikseeritava rõhuga positiivrõhu seadme maskid
§ 64 Tasu maksmise kohustuse ülevõtmise kord
RT I, 18.06.2014, 15
Vastu võetud 13.06.2014 nr 33
Paragrahvides 3–63 nimetatud meditsiiniseadmete puhul on kindlustatud isiku omaosaluse määr ostetava meditsiiniseadme piirhinna ja haigekassa poolt ülevõetava tasu maksmise kohustuse summa vahe. Juhul kui ostetava meditsiiniseadme jaehind on alla piirhinna on kindlustatud isiku omaosaluse määr jaehinna ja haigekassa poolt ülevõetava tasu maksmise kohustuse summa vahe.
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Care Sens N 50 tk) piirhinnast, milleks on 17,90 eurot, arvutatud ühe glükomeetri testriba hind 0,358 eurot.
Alterna kolostoomikott, filtriga, kinnine, alusplaadile 50 mm, N30
Natura+, klambrita, tühjendatav, filtriga stoomikotid 20 mm N10
Natura+, klambrita, tühjendatav, filtriga stoomikotid 30 mm N10
Natura+, klambrita, tühjendatav, filtriga stoomikotid 40 mm N10
(2) B. Braun Medicali kaheosalise stoomisüsteemi ileostoomi stoomikottide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
(3) B. Braun Medicali üheosalise stoomisüsteemi ileostoomi stoomikottide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised:
(4) Haigekassa võtab üle ühe- või kaheosalise stoomisüsteemi ileostoomi stoomikottide või kolostoomi stoomikottide eest tasu maksmise kohustuse kuni 370 koti eest kalendripoolaastas ühe kindlustatud isiku kohta, kellel on ileostoom.
(1) ConvaTeci ileostoomi pastade, pulbrite ja kaitsekreemide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 9 lõikes 1.
(2) Colopasti ileostoomi pastade, pulbrite ja kaitsekreemide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 9 lõikes 2.
(1) ConvaTeci urostoomi pastade, pulbrite ja kaitsekreemide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 9 lõikes 1.
(2) Colopasti urostoomi pastade ja kaitsekreemide kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 9 lõikes 2.
§ 34. Aspiratsioonisondid
§ 35. Esmased varased tallatoed
§ 36. Esmased varased kämblaortoosid
§ 37. Esmased varased randmeortoosid
§ 38. Esmased varased õla- ja küünarliigese ortoosid
§ 39. Esmased varased põlveortoosid
§ 40. Esmased varased jalaortoosid
§ 41. Esmased varased selja- ja nimmepiirkonna ortoosid
§ 42. Esmased varased puusa- ja jalaproteesid
§ 43. Esmased varased õla- ja käeproteesid
§ 44. Esmased varased sõrmeproteesid
§ 45. Esmased varased käimisraamid
§ 46. Esmased varased proteesi kordushülsid
§ 47. Ravikontaktläätsed
§ 48. Põletushaigete surverõivad
§ 49. Vahemahutid
§ 50. Ühekordsed põiekateetrid
§ 51. Insuliinipumbad
§ 52. Insuliinipumba infusioonivahendid
§ 53. Insuliinipumba reservuaarid
§ 54. Insuliinipumba glükoosisensorid
§ 55. Haavaplaastrid ja haavasidemed venoossete haavade raviks
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Aquacel Foam silikooniga vahthaavaside 21 × 21 cm N5) piirhinnast, milleks on 75,95 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,0344 eurot.
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Mepilex Border Sacrum 23 × 23 cm N5) piirhinnast, milleks on 74,31 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,0281 eurot.
Suprasorb A+Ag antimikroobne kaltsiumalginaat riba-haavaside 30 cm / 2g*
Vlivaktiv Ag aktiivsöe ja hõbedaga imavhaavaside 10 ×10 cm*
Suprasorb X +PHMB / polüheksaniidiga antimikroobne hydrobalance haavaside 14 × 2 cm*
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Mepitel 10 × 18 cm N10) piirhinnast, milleks on 76,90 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,0427 eurot.
Biatain Adhesive 15 × 15 cm
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Biatain Adhesive 15 × 15 cm) piirhinnast, milleks on 5,29 eurot, arvutatud haavasideme ühe ruutsentimeetri hind 0,0235 eurot.
§ 56. Haavaplaastrid ja haavasidemed diabeetiliste haavandite raviks
(1) Diabeetiliste haavandite haavaplaastrite ja haavasidemete kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 55 lõigetes 1–28.
§ 57. Haavaplaastrid ja haavasidemed lamatishaavandite raviks
(1) Lamatishaavandite haavaplaastrite ja haavasidemete kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 55 lõigetes 1–28.
§ 58. Haavaplaastrid ja haavasidemed põletushaavade raviks
(1) Põletushaavade haavaplaastrite ja haavasidemete kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 55 lõigetes 1–28.
§ 59. Haavaplaastrid ja haavasidemed kiiritusjärgsete haavade raviks
(1) Kiiritusjärgsete haavade haavaplaastrite ja haavasidemete kood, nimetus, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on sätestatud § 55 lõigetes 1–28.
§ 60. Haavaplaastrid ja haavasidemed Epidermolysis bullosa raviks
Suprasorb X + PHMB / polüheksaniidiga antimikroobne hydrobalance haavaside (14 × 2 cm)
(3) Lõikes 1 nimetatud haavaplaastrite ja haavasidemete haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks on § 55 lõigetes 2, 6, 10 ja 22 sätestatud piirhinnad.
§ 61. Automaatse rõhuregulatsiooniga positiivrõhu seade
§ 62. Fikseeritava rõhuga positiivrõhu seade
1) alla 16-aastastele patsientidele, kellel on diagnoositud raske raskusastmega obstruktiivne uneapnoe (ODI või apnoe hüpopnoe indeks (AHI) on ≥30) või keskmise raskusastmega uneapnoe (ODI või AHI on 15–29), kui sellega kaasneb kardiorespiratoorne puudulikkus, hüpertensioon, rasvumine või püsiv eluviisi korrigeerimisele mittealluv päevane liigunisus või insomnia;
§ 63. Automaatse rõhuregulatsiooniga ja fikseeritava rõhuga positiivrõhu seadme maskid
(2) Haigekassa võtab üle kindlustatud isikule vajaliku automaatse rõhuregulatsiooniga ja fikseeritava rõhuga positiivrõhu seadme maski eest tasu maksmise kohustuse üks kord kalendriaastas § 61 lõikes 2 ja § 62 lõikes 2 sätestatud tingimustel.
§ 64. Tasu maksmise kohustuse ülevõtmise kord
(7) Meditsiiniseadme väljastamisel on meditsiiniseadme müüja kohustatud kontrollima meditsiiniseadme kaardilt haigekassa tasutava meditsiiniseadme koguse vastavust §-des 3–63 nimetatud tingimustele ning kandma retseptikeskusesse järgmised meditsiiniseadme müügi andmed:
Sotsiaalministri 20. detsembri 2013. a määrus nr 46 „Eesti Haigekassa meditsiiniseadmete loetelu ja meditsiiniseadmete loetellu kantud meditsiiniseadme eest tasu maksmise kohustuse ülevõtmise kord” tunnistatakse kehtetuks.


Nõuded tulekahjusignalisatsioonisüsteemile ja ehitised, kus tuleb automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tulekahjuteade juhtida Häirekeskusesse – Riigi Teataja
Nõuded tulekahjusignalisatsioonisüsteemile ja ehitised, kus tuleb automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tulekahjuteade juhtida Häirekeskusesse
Nõuded tulekahjusignalisatsioonisüsteemile ja ehitised, kus tuleb automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tulekahjuteade juhtida Häirekeskusesse - sisukord
§ 3 Tulekahjuandurid
§ 4 Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi vastavus teistele nõuetele
2 Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerimine ja paigaldamine
§ 5 Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerimise ja paigaldamise nõuded
§ 6 Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerimise erisused
§ 7 Avastamispiirkond
§ 8 Toimimine kaablirikke korral
§ 9 Anduri tüübi valikul otsustavad tegurid
§ 10 Andurite arv ja asukoht
§ 11 Tulekahjuteatenupp
§ 12 Tulekahjualarm
§ 13 Keskseadme asukoht
§ 14 Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi toiteallikas ja ühenduskaablid
§ 15 Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerimisdokumentatsioon
3 Nõuded automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tulekahjuteadete edastamiseks Häirekeskusesse
§ 16 Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi ühendamine automaatse teateedastussüsteemiga
§ 17 Tulekahjuteadete edastamine
§ 18 Automaatne teateedastussüsteem
§ 19 Tulekahjuteate edastaja kohustused
4 Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi paigaldamise erisused
§ 20 Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi paigaldamise erisused
§ 21 Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi asendiplaan ja paiknemisskeem
5 Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi kasutuselevõtt ja kasutamine
§ 22 Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi kasutuselevõtmine
§ 23 Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi üleandmine
§ 24 Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi deklaratsioon
§ 25 Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi omaniku kohustused
6 Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hooldus
§ 26 Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hooldus
§ 27 Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hooldamise tähtajad
§ 28 Ehitis, kus varasemalt on automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi teated juhitud Häirekeskusesse
§ 29 Määruse kehtetuks tunnistamine
RT I, 20.06.2017, 8
Vastu võetud 07.01.2013 nr 1
RT I, 18.01.2013, 2
jõustumine 21.01.2013, osaliselt 01.07.2013
29.01.2016 RT I, 10.02.2016, 2 13.02.2016
13.06.2017 RT I, 20.06.2017, 2 01.07.2017
Määrus kehtestatakse tuleohutuse seaduse § 32 lõike 4 ja § 36 lõike 6 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse nõuded tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerimisele, paigaldamisele, käitlusele, hooldusele ja automaatsesse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tuleva tulekahjuteate edastamisele Häirekeskusesse, samuti loetelu ehitistest, kus tuleb automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tulekahjuteade juhtida Häirekeskusesse.
1) adresseeritud seade – üksik adresseeritud andur, tulekahjuteatenupp või sobitusseade, mis teate edastamisel annab täpse aadressi keskseadmele, või adresseeritud juhtimisseade, mis toimib keskseadmest antud juhtimiskäsu järgi;
2) adresseeritud süsteem – automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem, milles teated süsteemi võimalike seisundite kohta edastatakse ja kuvatakse keskseadme monitoril teate tekitanud adresseeritud seadme täpse füüsilise asukoha aadressina: hoone, korrus, ruum, seadme aadress;
3) konventsionaalne süsteem – süsteem, mille puhul keskseade kuvab tulekahjuteate ahela täpsusega;
4) alarmiseade – seade, mille abil tulekahjuteade antakse heli- ja/või valgussignaalina;
5) ahel – keskseadmega ühenduv silmusekujuline või tupikliin, millega on ühendatud tulekahjuandurid, tulekahjuteatenupud, sobitus-, alarmi- või muud seadmed;
6) automaatne teateedastussüsteem – süsteem, mis vahendab automaatselt tulekahjuteate keskseadmest Häirekeskusse;
7) automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem – süsteem, mis annab automaatselt teate tekkinud tulekahjust, samuti oma töövalmidust ohustavast rikkest;
8) kordusnäidu paneel – paneel, mille monitor kordab keskseadme monitoril kuvatud infot (signaale) ja mis võib omada süsteemi juhtfunktsioone;
9) avastamispiirkond – kontrollitav piirkond, mille täpsusega keskseade kuvab tulekahju teate;
10) edastusseade – objektil paiknev seade, mis edastab talle etteantud andmed sidevõrgu kaudu Häirekeskusesse;
11) keskseade – seade, mille abil antakse tulekahju anduritele nende tööks vajalik energia ja mida kasutatakse andurite poolt antud tulekahju teate vastuvõtmiseks, teate kuuldavaks ja nähtavaks tegemiseks ning tulekahjukolde asukoha kindlaksmääramiseks, teateedastamissüsteemi kaudu tulekahjust Häirekeskusse teatamiseks ning automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi korrasoleku kontrolliks ning rikke kuuldavaks ja nähtavaks tegemiseks;
12) toiteallikas – seade, mis toidab elektrienergiaga keskseadet ja sellega ühendatud seadmeid;
13) tulekahjuandur – seade, mis jälgib pidevalt või lühikeste ajavahemike järel kontrollitaval alal tulekahju tekkimisega seotud füüsikalisi või keemilisi muutusi;
14) tulekahjuteatenupp – seade, mille abil tulekahju teade antakse keskseadmesse käsitsi;
15) autonoomne tulekahjuandur – tulekahjusignalisatsiooni lokaalne seade, mis sisaldab samas korpuses kõiki vajalikke komponente (erandiks võib olla toiteallikas) tulekahju avastamiseks ja helialarmi andmiseks;
16) autonoomne tulekahjusignalisatsioonisüsteem – lokaalne süsteem, mille põhielemendiks on autonoomne tulekahjuandur.
§ 3. Tulekahjuandurid
Olenevalt jälgitavast nähtusest jagunevad tulekahjuandurid (edaspidi andur):
1) temperatuuriandur – andur reageerib temperatuuri tõusule;
2) suitsuandur – andur reageerib põlemisel ja pürolüüsil vabanevate osakeste mõjule;
3) leegiandur – anduri töö põhineb leegist lähtuval infrapunase või ultraviolettkiirguse toimel;
4) kombineeritud andur on eelnimetatud anduritüüpide kombinatsioon;
5) muud andurid, mis vastavad Euroopa harmoneeritud standardiseeriale EN 54.
§ 4. Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi vastavus teistele nõuetele
(1) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemide komponentide omadused peavad tagama Euroopa harmoneeritud standardiseerias EN 54 toodud ohutuse taseme.
(2) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerimisel, paigaldamisel ja kasutamisel tuleb järgida elektriohutuse nõudeid.
2. peatükk Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerimine ja paigaldamine
§ 5. Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerimise ja paigaldamise nõuded
(1) Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerimisel lähtutakse käesolevast määrusest ja tootjapoolsetest juhistest. Samuti võib nõutava ohutustaseme saavutamiseks kasutada asjakohaseid tehnilisi spetsifikatsioone ja standardeid. Nõutava ohutustaseme saavutamiseks võib lähtuda tehnilises spetsifikatsioonis CEN/TS 54-14 toodud põhimõtetest.
(2) Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem tuleb projekteerida ja paigaldada selliselt, et see avastaks kontrollitaval alal algava tulekahju võimalikult varases staadiumis ja annaks sellest teate avastamispiirkonna äranäitamisega ning avastaks süsteemi tööd ohustavad rikked, andes nendest rikketeate.
(3) Hoonele projekteeritakse üldjuhul kogu hoonet hõlmav tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Kui tulekahjusignalisatsioonisüsteem ei hõlma hoonet kogu ulatuses, siis peab olema tulekahju korral tagatud kõigi ohus olevate isikute teavitamine.
(4) Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerimisel koostatavas projekti seletuskirjas tuleb kirjeldada, millistest juhistest ja nõuetest lähtuvalt on süsteem projekteeritud.
(5) Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi paigaldamisel, sealhulgas andurite tüübi valikul, tuleb arvestada tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projektiga, tootjapoolsete kasutusjuhistega, käesolevas määruses toodud nõuetega ning muude asjakohaste juhistega.
(6) Ehitis, kuhu on kohustuslik paigaldada automaatne või autonoomne tulekahjusignalisatsioonisüsteem, on kehtestatud ehitusseadustiku § 11 lõike 4 alusel kehtestatud valdkonna eest vastutava ministri määrusega.
[RT I, 10.02.2016, 2 - jõust. 13.02.2016]
§ 6. Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerimise erisused
(1) Ravi-, hooldus- ja lasteasutustes ning kogunemis- ja kõrghoonetes peab varustama tulekahjuanduritega ka automaatsete tulekustutussüsteemidega kaitstud tuletõkkesektsioonid, välja arvatud ehitise osad, kus tulekahjuanduri paigaldamine on välistatud või kui tulekahjuandur ei taga varasemat tulekahju avastamist võrreldes automaatse tulekustutussüsteemiga.
(2) Automaatse tulekustutussüsteemiga kaitstud tuletõkkesektsiooni võib jätta kaitsmata automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemiga, kui on tagatud tulekahju kiire avastamine inimeste ohutuks evakuatsiooniks. Sellisel juhul varustatakse automaatse tulekustutussüsteemiga kaitstud alad tulekahjuteatenuppude ja alarmseadmetega. Samas hoones paiknevate automaatse kustutussüsteemiga kaitsmata ruumid tuleb varustada automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemiga.
(3) Tuletõkkesektsioon tuleb varustada anduritega täielikult, lisaks sellele varustatakse anduritega:
1) katuse- või varjualune, kus hoiustatakse põlevmaterjali, mille põlemiskoormus on üle 300 MJ/m² ning mille pindala 5 m² ja enam;
2) pööningud kõrgusega alates 1,5 m.
(4) Kontrollitavas hoones võib vastavalt asjakohastele juhistele jätta anduritega varustamata hoone osa, mis oma väikese pindala, kasutamistingimuste või väikese tulekahjuohu tõttu ei ohusta inimeste turvalisust.
(5) Plahvatusohtlikes ruumides tuleb kasutada selliseid tulekahjusignalisatsiooni seadmeid, mis on ohutud ja sobilikud nimetatud keskkonnas kasutamiseks. Nõutava ohutustaseme saavutamiseks võib lähtuda standardis EVS-EN 60079-0 toodud põhimõtetest.
(6) Kui kontrollitavas ruumis on sundventilatsioon, peab olema tagatud selle automaatne väljalülitumine keskseadme poolt tulekahjualarmi väljastamisel. Ventilatsiooni väljalülitumise korral peab olema tagatud, et ventilatsioonisüsteem ei tohi uuesti tööle rakenduda enne, kui tulekahjuoht on likvideeritud.
(7) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi kõrghoonesse projekteerimisel tuleb arvestada kõrghoone erisustega. Kõrghoonesse ning ehitisse, kus on keerukas ruumide planeering tuleb kasutada analoog-adresseeritud süsteemi. Kõrghoone ruumid, mida kasutatakse eluruumidena, tuleb korteri osas varustada vähemalt ühe tulekahjuanduriga. Nõutava ohutustaseme saavutamiseks võib kõrghoonesse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerimisel lähtuda standardis EVS 812-8 toodud põhimõtetest.
§ 7. Avastamispiirkond
(1) Tulekahjukolde kindlakstegemiseks tuleb moodustada konventsionaalse süsteemi korral anduritest ja teatenuppudest nummerdatud avastamispiirkonnad. Avastamispiirkondade numeratsiooni alustatakse hoone madalaimalt korruselt. Kui objekt koosneb mitmest eraldi hoonest/hooneosast, peab nummerdama avastamispiirkonnad läbiva numeratsiooniga hoonete/hooneosade kaupa, alates alumiselt korruselt ülemisele, jätkates järgmise hoone alumiselt korruselt.
(2) Avastamispiirkond võib konventsionaalse süsteemi korral hõlmata ainult ühte korrust ja ühte tuletõkkesektsiooni. Erandiks on trepikoda, valguse- ja liftišaht. Alla 30 m² pindalaga tuletõkkesektsioonid võivad kuuluda ühte avastamispiirkonda, kuid kõik need tuletõkkesektsioonid tuleb varustada valgusdioodiga.
(3) Ühte avastamispiirkonda võib konventsionaalsete süsteemide korral kuuluda maksimaalselt 20 ruumi, mis asuvad ühel korrusel ja ruumide uksed avanevad ühte koridori või ruumi ja ühe avastamispiirkonna poolt kontrollitav pindala, olenevalt ruumide arvust, ei tohi olla suurem kui määruse lisas 1 näidatud.
§ 8. Toimimine kaablirikke korral
Kaablirikke korral adresseeritud süsteemi puhul võib tööst välja lülituda korraga mitte rohkem kui määruse lisas 1 ühel real näidatud ruumide arv ja pindala, mis asuvad ühel korrusel.
§ 9. Anduri tüübi valikul otsustavad tegurid
(1) Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi kavandamisel peab valima sõltuvalt ehitise erisusest ja selle kasutamisotstarbest kasutamiseks sobivat tüüpi andurid, mis peab tagama tulekahju avastamise võimalikult varases staadiumis ning välistama valehäire tekkimise.
(2) Anduri tüübi valik sõltub konkreetsetest tingimustest ja seejuures peab arvestama järgmisi tegureid:
1) inimeste ohutus;
2) põlevmaterjalide olemasolu ja põlemisviis kontrollitavas piirkonnas;
3) kontrollitava piirkonna planeering, sealhulgas lae kõrgus;
4) ventilatsiooni- ja kütteseadmete mõju;
5) keskkonnatingimused ruumis;
6) valehäire esinemise tõenäosus.
(3) Üldjuhul eelistatakse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi kavandamisel tulekahju võimalikult varases staadiumis avastamiseks suitsuandureid. Teist tüüpi andurite valikul tuuakse põhjendus ning valiku aluseks olnud tingimused ja tegurid tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projektdokumentatsiooni seletuskirjas.
§ 10. Andurite arv ja asukoht
(1) Andurite arvu ja asukoha määramisel ning andurite paigutamisel tuleb lähtuda tootjapoolsetest või muudest asjakohastest juhistest või nende puudumisel käesolevas määruses toodud nõuetest. Paigaldamise aluseks olnud nõuded peab välja tooma projektdokumentatsiooni seletuskirjas.
(2) Temperatuuri- ja suitsuandurite ning kombineeritud andurite kasutamisel tuleb andurite arvu ja asukoha määramisel võtta arvesse:
1) kontrollitavat pindala;
2) kaugust kontrollitava ruumi lae mis tahes punktist lähima andurini;
3) ruumi kõrgust ja lae konfiguratsiooni;
4) ventilatsiooni mõju;
5) mis tahes takistusi põlemisjääkide konvektiivsel liikumisel.
(3) Leegiandurite kasutamisel tuleb andurite arvu ja asukoha määramisel võtta arvesse:
1) anduri avastamispiirkond;
2) võimalikke varjavaid takistusi vaatekiirele;
3) segavate kiirgusallikate olemasolu.
(4) Anduri asukoha valikul tuleb arvestada paigaldamistingimustega, et anduri toimimine ei oleks häiritud lähtuvalt tema tööd mõjutavatest takistustest nagu sein, laest välja ulatuv takistus või süvend, ripplagi, tööd mõjutav tehnosüsteem või seade või muud mõjutavad asjaolud.
(5) Temperatuuri- ja suitsuandurite paigutamisel tuleb varjatult paigaldatud andurite asukohad tähistada järgmiselt:
1) konventsionaalsete süsteemide puhul tähistatakse anduri asukoht nähtavalt valgusdioodiga;
2) adresseeritava süsteemi puhul paigaldatakse anduri asukohta näitav kleebis või kasutatakse selleks mõnda muud arusaadavat tähistust.
§ 11. Tulekahjuteatenupp
(1) Tulekahjuteatenupp tuleb paigaldada igale evakuatsiooniteele, iga evakuatsioonitrepikoja ukse juurde ja iga evakuatsiooniväljapääsu juurde.
(2) Tulekahjuteatenuppu peab kasutama õnnetuse või õnnetuseohu korral ehitises viibivatele inimestele evakuatsiooni märguande andmiseks. Muuks otstarbeks tulekahjuteatenuppu ei tohi kasutada.
§ 12. Tulekahjualarm
(1) Tulekahjualarm kontrollitavas hoones tuleb anda alarmiseadme või automaatse helisüsteemi kaudu, mis tagab kõikide hoones viibivate inimeste teavitamise. Piirkondades, kus helisignaal võib olla ebaefektiivne või kui on tegemist tugeva taustmüraga, kuulmispuuete või kuulmiskaitsevahenditega inimestega, tuleb lisaks helisignaalile kasutada täiendavaid valgussignaale.
(2) Hoonesse tuleb paigaldada vähemalt kaks alarmiseadet ka siis, kui soovitatav heli tase on saavutatav ühe alarmiseadmega.
(3) Automaatse helisüsteemi kasutamine ei tohi tekitada hoones viibivates inimestes segadust ega vähendada tulekahjualarmi kuuldavust hoones. Nõutava ohutustaseme saavutamiseks võib lähtuda standardis EVS-EN 60849 toodud põhimõtetest.
§ 13. Keskseadme asukoht
(1) Keskseade tuleb paigutada kohta, kus:
1) näidikud ja juhtimisseadised on kergesti juurdepääsetavad päästemeeskonnale ning omanikule;
2) turvavalgustus on valgustihedusega 5 lx ja paigaldatud selliselt, et sildid ja visuaalsed näidud on selgesti nähtavad ja loetavad;
3) tausta müratase võimaldab kuulda helisignaale;
4) ümbritsev keskkond on puhas ja kuiv;
5) tõenäosus seadmete mehhaanilisteks kahjustusteks on väike;
6) tõenäosus tulekahju tekkeks on väike ja asukoht on varustatud automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemiga.
(2) Kui keskseade koosneb rohkem kui ühest osast, peab iga osa paigutus vastama lõikes 1 sätestatud nõuetele. Keskseadme eri osade vaheline ühendus tuleb kaitsta võimalike mehaaniliste ja tulekahjust tingitud kahjustuste eest ning varustada rikkekontrolliseadmega. Ehitises peab olema üks keskseade, kuhu tuleb koondada kõigi ehitisega seotud eraldiseisvate keskseadmete signaalid.
(3) Keskseade või kordusnäitude paneelid peavad olema paigutatud päästemeeskonna sisenemistee (vajadusel ka korruse sissepääsude) juurde. Päästemeeskonna sisenemistee peab olema märgistatud.
§ 14. Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi toiteallikas ja ühenduskaablid
(1) Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem tuleb varustada kahe sõltumatu toiteallikaga, milleks üldjuhul on elektrivõrk ja akud. Neist kumbki peab olema eraldi võimeline toitma süsteemi ja võrgutoide peab olema toodud omaette grupiautomaadi alt.
(2) Reservtoiteallikast tuleb tagada automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi elektritoide valverežiimis 72 tunni jooksul ja lisaks pooletunnine alarmseadmete töö. Kui automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi rikked on kohe avastatavad ning ehitise valdaja ja automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hooldaja vahel on sõlmitud leping, millega tagatakse maksimaalseks parandusperioodiks vähem kui 24 h, võib garanteeritud vooluvarustuse aega vähendada 72 tunnilt 30 tunnini. Perioodi võib lühendada veel nelja tunni võrra, kui kontrollitavas hoones on ööpäevane valvepersonal.
(3) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi elektrienergiat ja signaale juhtivad kaablid peavad paigaldusel olema eraldatud kaablitest, mida kasutatakse teiste süsteemide jaoks kas maandatud ekraani või eraldava distantsi abil, hoidmaks ära elektromagnetilise interferentsi või muu kahjustuse. Kaablid peavad vastama nõuetele, mis on määratletud seadmete valmistaja poolt.
(4) Kaablid tuleb juhtida läbi ruumide ja piirkondade sealt, kus tuleoht puudub või on vähese tõenäosusega. Kaablid, mis peavad funktsioneerima rohkem kui üks minut pärast tulekahju avastamist, peavad olema võimelised vastu pidama tulekahju mõjule vähemalt 30 minutit või olema kaitstud tulekahju eest sama perioodi vältel. Sellised kaablid peavad olema:
1) keskseadme ja alarmiseadmete vahel;
2) keskseadme eraldatud osade vahel;
3) keskseadme ja mis tahes kordusnäitude paneeli vahel.
§ 15. Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerimisdokumentatsioon
(1) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projektdokumentatsioon peab sisaldama vähemalt järgmisi osasid:
1) seletuskiri;
2) tehniline spetsifikaat või seadmete spetsifikatsioon;
3) struktuurskeem, sealhulgas keskseadme poolt häire olukorras juhitavad seadmed ja rakendused;
4) paigaldusplaanid;
5) mitme hoone puhul välisvõrkude koondplaan.
(2) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekteerib, sealhulgas valmistab ette projektdokumentatsiooni, vastavat kutset omav isik.
3. peatükk Nõuded automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tulekahjuteadete edastamiseks Häirekeskusesse
§ 16. Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi ühendamine automaatse teateedastussüsteemiga
(1) Nõuded, millistelt ehitistelt tuleb juhtida automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tulekahjuteated Häirekeskusesse, on esitatud määruse lisas 2.
(2) Ehitise omanik, kelle ehitiselt tuleb määruse lisa 2 kohaselt juhtida automaatsesse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tulevad tulekahjuteated Häirekeskusesse, peab esitama taotluse Päästeametile kooskõlastamiseks ning sõlmima lepingu sideettevõtjaga, kes on tulekahjuteate edastaja. Päästeamet kooskõlastab taotluse, kui ehitiselt on kohustuslik juhtida automaatsesse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tulevad tulekahjuteated Häirekeskusesse ning täidetud on automaatsele tulekahjusignalisatsioonisüsteemile esitatud nõuded.
(3) Kui määruse lisas 2 nimetamata ehitise omanik või valdaja soovib juhtida automaatsesse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tulevad tulekahjuteated Häirekeskusega, peab ta selleks eelnevalt oma taotluse kooskõlastama Päästeametiga ning sõlmima lepingu sideettevõtjaga, kes on tulekahjuteate edastaja. Päästeamet võib anda kooskõlastuse ehitise ühendamiseks Häirekeskusega, kui ehitis või selles paiknev vara on muinsuskaitseline arhiiv, muuseum või muu riiklikult olulise väärtusega ehitis ning täidetud on automaatsele tulekahjusignalisatsioonisüsteemile esitatud nõuded.
(4) Ehitise automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi ühendamisel automaatse teateedastussüsteemiga, et juhtida automaatsesse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tulevad tulekahjuteated Häirekeskusesse, rakendab Päästeamet süsteemile kuni kahe kuu pikkust testperioodi. Testperioodi käigus tulekahjuteate edastaja teeb monitooringut valehäirete esinemise osas ning esitab testperioodi lõpus Päästeametile ja automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi omanikule monitooringu tulemused. Testperioodi monitooringu tulemusi võetakse arvesse valehäiretega seotud puuduste likvideerimisel.
(5) Testperioodi edukal lõppemisel juhitakse ehitise tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tulevad tulekahjuteated Häirekeskusesse.
(6) Testperioodil kõrvaldamata jäänud puuduste avastamisel on Päästeametil õigus pikendada testperioodi kestust kuni puuduste kõrvaldamiseni. Päästeamet teavitab tulekahjuteate edastajat testperioodi lõppemisest. Enne puuduste kõrvaldamist ei juhita ehitise tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tulevaid tulekahjuteateid Häirekeskusesse.
§ 17. Tulekahjuteadete edastamine
(1) Keskseadmesse tulevad tulekahjuteated tuleb edastada Häirekeskusesse, kus tulekahjuteate vastuvõtmiseks on seadmetele olemas tehnilised tingimused. Tulekahjuteade tuleb edastada Häirekeskusele tehniliselt sobival kujul.
(2) Ehitisel, kus on tagatud automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi keskseadme juures pidev valve, võib seadistada automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi sellise viivitusega, et esmajärjekorras saab tulekahjust teada valvepersonal. Kui valvepersonal määratud viivituse jooksul, mis ei või olla ajaliselt pikem kui kolm minutit, ei ole tulekahjuteadet tühistanud, siis edastatakse tulekahjuteade Häirekeskusesse. Tulekahjusignalisatsioonisüsteem võib olla seadistatud tööle ka selliselt, et pideva valve olemasolul edastatakse teade Häirekeskusesse viivitusega ning valve puudumisel edastatakse teade kohe.
(3) Automaatne teateedastussüsteem edastab tulekahjuteated Häirekeskusesse, kes saabunud tulekahjuteate alusel annab väljasõidukorralduse päästemeeskonnale.
(4) Ehitisel, millel on automaatsesse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tuleva tulekahjuteade juhitud Häirekeskusesse, tuleb tagada päästemeeskonna pääs automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi keskseadme või kordusnäidu paneeli juurde.
(5) Edastatud tulekahjuteate võib tühistada saates selleks teateedastussüsteemi kaudu tulekahjuteate tühistamise teate. Tulekahjuteate tühistamise teate võib teateedastussüsteemi kaudu saata tulekahjusignalisatsioonisüsteemi omanik või tema poolt volitatud isik, olles eelnevalt veendunud, et ehitises ei ole tulekahju.
[RT I, 20.06.2017, 2 - jõust. 01.07.2017]
(6) Kui automaatse tulekahjuteate edastaja soovib lõpetada ehitiselt automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi kaudu tulekahjuteadete Häirekeskusesse edastamise, teavitab ta sellest Päästeametit.
(7) Kui ehitis ei kuulu lisa 2 loetelusse, on lubatud ehitise omaniku soovil, teavitades Päästeametit, lõpetada automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi kaudu tulekahjuteate automaatne edastamine Häirekeskusesse.
§ 18. Automaatne teateedastussüsteem
(1) Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem, automaatne teateedastussüsteem ja Häirekeskuse tulekahjuteate vastuvõtu tehnilised seadmed peavad moodustama ühtse funktsionaalse terviku. Automaatne teateedastussüsteem ega edastusseade ei ole tuleohutuspaigaldised. Automaatne teateedastussüsteem ei tohi vähendada automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi usaldusväärsust ja peab vastama järgmistele nõuetele:
1) automaatne teateedastussüsteem peab olema pidevalt kasutatav, kusjuures ühenduse kasutatavus tagatakse ühenduse katkemisest automaatse teavitamisega koheselt, kuid mitte hiljem kui 100 sekundi jooksul, millega tuleb välistada edastusühenduse imiteerimine;
2) informatsioon peab olema Häirekeskusel hiljemalt 10 sekundi jooksul pärast edastuse algust;
3) automaatne teateedastussüsteem peab olema tagatud pideva kontrolliga ning teatama hiljemalt 100 sekundi jooksul veast edastusühenduses pärast selle teket;
4) edastusseadme reservtoide peab vastama § 14 lõikes 2 sätestatule;
5) edastusseade peab võimaldama vähemalt kolme erineva signaali (teade süsteemi mittetoimimise kohta, tulekahjuteade ja tulekahjuteate tühistamise teade) edastamist ja signaalide liikumist objektile;
6) automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi keskseadmest peab olema tagatud tulekahjusignalisatsiooni signaalide siirdamine eraldi muudest signaalidest;
7) edastusühenduse automaatse kontrolli signaal võib tekkida või ilmneda vaid ühenduse katkemise korral.
(2) Kui automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem on ühendatud automaatse teateedastussüsteemiga, tuleb hoolduse teostamisel sideettevõtjat teavitada enne ja pärast katsetust.
§ 19. Tulekahjuteate edastaja kohustused
(1) Tulekahjuteate edastaja peab vastama elektroonilise side seaduses sideettevõtjale sätestatud nõuetele.
(2) Tulekahjuteate edastaja vastutab:
1) paragrahvis 18 automaatsele teateedastussüsteemile esitatud nõuete täitmise eest;
2) automaatse teateedastussüsteemi katkematu toimimise jälgimise eest;
3) automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi omaniku teavitamise eest automaatse teateedastussüsteemi rikete ilmnemisel ning rikete likvideerimise eest.
(3) Tulekahjuteate edastaja säilitab andmeid tulekahjusignalisatsioonisüsteemi edastatud teadete ja hooldusperioodidest teavitamise kohta vähemalt kaks aastat.
[RT I, 18.01.2013, 2 - jõust. 01.07.2013]
(4) Tulekahjuteate edastaja paneb tulekahjusignalisatsioonisüsteemi omaniku või tema poolt volitatud isiku teate alusel süsteemi hooldusrežiimile. Kui hooldustööde ajal soovitakse kasutada ühendust Häirekeskusega, taastab tulekahjuteate edastaja ajutiselt süsteemi töörežiimi. Hooldustööde lõppemisel teavitab tulekahjusignalisatsioonisüsteemi omanik või tema poolt volitatud isik koheselt tulekahjuteate edastajat, kes taastab süsteemi töörežiimi.
4. peatükk Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi paigaldamise erisused
§ 20. Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi paigaldamise erisused
(1) Ruumides, kus on mehaanilise vigastuse oht tuleb andur varustada mehaanilise kaitsega. Kaitse peab olema sellise ehitusega, et see ei takistaks põlemisgaaside konvektsioonivoolusid ümbruses.
(2) Kohtades, kus kaablid läbivad tuletõkkesektsioonide piirdeid, tuleb teha läbiviik selliselt, et piirdetarindi tulepüsivus ei väheneks. Kui paigaldusruumi on piisavalt, tuleb monteerida juhtmed ja kaablid selliselt, et nende kaugus piksekaitse voolujuhtidest hoone ülaosas on vähemalt 2 m.
(3) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi keskseadme ja kordusnäidu paneeli asukoha tähistamiseks hoones pannakse selle juurde (näiteks ruumi uksele või mõnele muule kohale, mis on kergesti juurdepääsetav päästemeeskonnale) silt tekstiga „TULEKAHJUSIGNALISATSIOONISÜSTEEM”. Toiteallikad ja harukarbid varustatakse tekstiga „TULEKAHJUSIGNALISATSIOON”. Teksti kõrgus peab olema vähemalt 10 mm.
(4) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi kasutamiseks peab olema koostatud selge ja näitlik paiknemisskeem, mis on tehtud vastupidavast materjalist.
(5) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemiga ühendatud seade ja rakendus ei tohi häirida teise süsteemiga ühendatud seadme ja rakenduse tööd. Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi erinevate seadmete ja rakenduste ühendamisel keskseadmega kasutatakse iga süsteemi ja rakenduse ühendamiseks sõltumatult toimivat kontakti.
(6) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi kasutamise kohta tuleb koostada üksikasjalik juhend ja päevik.
(7) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi nõuetekohase paigalduse, paiknemisskeemi ja juhendi koostamise ning muu olulise süsteemiga seotud teabe dokumenteerimise tagab vastavat kutset omav isik.
§ 21. Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi asendiplaan ja paiknemisskeem
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas "paiknemisskeem" Riigi teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
(1) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi asendiplaan ja paiknemisskeem peab sisaldama vähemalt järgmisi osasid alljärgnevas järjestuses:
1) asendiplaan, kui ühe keskseadmega on ühendatud mitme hoone tulekahjusignalisatsioon, millele märgitakse ehitise nimetus, kontrollitavad hooned või hoone osa (punase äärjoonega), keskseadme asukoht tekstiga „KESKSEADE”, kordusnäidu paneelid, võimalikud alamkeskused, päästemeeskonna sisenemistee ehitisse ja objektiga piirnevad tänavad ja teed ning nende nimed;
2) paiknemisskeemil peavad olema välja toodud: ehitise nimetus, skeemi nimetus, ehitise aadress, korrus/hooneosa, ruumide nimetus, keskseadme ja korduspaneeli asukoht, tulekahjuandurid, tulekahjuteatenupud, alarmiseadmed, aadressmoodulid, tsoonide numbrid, tingmärgid.
(2) Paiknemisskeemid koostatakse korruste kaupa ning numeratsiooni alustatakse hoone madalamast korrusest.
(3) Konventsionaalsete süsteemide avastamispiirkonnad peab märkima skeemil värvilise piirjoonega. Piirkonna numbri peab märkima avastamispiirkonna keskele ringi sisse. Ringi pind ja piirjoon tuleb märkida sama värviga. Adresseeritud seadmed peab tähistama lisaks tingmärgile aadressnumbriga.
5. peatükk Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi kasutuselevõtt ja kasutamine
§ 22. Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi kasutuselevõtmine
(1) Pärast paigaldustööde lõpetamist peab kontrollima paigalduse vastavust käesolevas määruses sätestatud nõuetele, projektile ja kasutusjuhiste vastavust tegelikule süsteemile. Kontrolli käigus avastatud puudused peab kõrvaldama enne automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi üleandmist.
(2) Paigaldaja peab katsetama süsteemi korrasolekut, et:
1) kõik andurid ja teatenupud oleksid töökorras ning akude mahtuvus vastab nõutud ajalisele kestusele;
2) keskseadme edastatav teave oleks korrektne ja üheselt arusaadav;
3) ühendused tulekahju- ja rikketeateid vastuvõtvate keskustega oleksid töökorras ning teated korrektsed ja selged;
4) alarmiseadmed rakenduksid nõuetekohaselt;
5) kõik keskseadme poolt juhitavad seadmed ja rakendused oleksid töörežiimis;
6) projektdokumentatsioonis esitatud nõuded oleksid täidetud.
§ 23. Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi üleandmine
(1) Pärast paigaldustööde lõpetamist toimub automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi üleandmine omanikule.
(2) Üleandmisel peab automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi paigaldanud isik kontrollima automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi töökorrasoleku, sealhulgas ka süsteemiga ühendatud keskseadme poolt juhitavate seadmete ja rakenduste toimimise.
(3) Üleandmisel peab paigalduse teostanud isik andma automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi edasisele omanikule:
1) tulekahjusignalisatsioonisüsteemi projekti ja teostusjoonised;
2) paiknemisskeemid;
3) struktuurskeemi;
4) tulekahjusignalisatsioonisüsteemi komponentide vastavussertifikaadid või vastavusdeklaratsioonid;
5) automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi vastavusdeklaratsiooni (edaspidi deklaratsioon);
6) kasutamisjuhendi, kus on vajadusel välja toodud süsteemiga ühendatud seadmete ja rakenduste töörežiimi taastamise järjekord;
7) tehnilised passid ja paigaldatud seadmete spetsifikatsiooni;
8) katsetamise protokollid;
9) hooldusreglemendi;
10) päeviku, kuhu kantakse andmed tulekahjusignalisatsioonisüsteemi kohta ja selle tööd mõjutavad sündmused, sealhulgas välja- ja sisselülimised, hooldustoimingud, rikked ning nende kõrvaldamine;
11) vastutavate isikute juhendamise päeviku/koolituse aktid.
(4) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi üleandmisel peab paigalduse teostanud isik teostama esmase süsteemi kasutamise juhendamise.
§ 24. Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi deklaratsioon
(1) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi paigaldanud isiku poolt koostatud deklaratsioon on dokument, mis kinnitab paigaldatud automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi vastavust projektile, tootjapoolsetele või muudele asjakohastele juhistele ning käesoleva määrusega kehtestatud nõuetele.
(2) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi deklaratsioon peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) isiku kinnitust automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi vastavuse kohta projektile, tootjapoolsetele või muudele asjakohastele juhistele ja käesoleva määrusega kehtestatud nõuetele;
2) ehitise või ehitise osa aadressi;
3) süsteemi projekteerija nimetust;
4) süsteemi paigaldaja nimetust;
5) vastutava spetsialisti nime, ametinimetust ja allkirja;
6) allkirjastamise kuupäeva;
7) deklaratsiooni lisa automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi katsetamise kohta, sealhulgas automaatse teateedastussüsteemi ühenduse ja teiste keskseadme poolt juhitavate seadmete ja rakenduste katsetamise protokolli, kuhu on märgitud katsetuse aeg ja katsetuste kirjeldus;
8) automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemiga kaetud ala kirjeldust, kui on kaitstud ehitise osa.
§ 25. Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi omaniku kohustused
(1) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi omanikul peab olema automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi päevik. Päevikusse märgitakse järgmised andmed:
1) kontrollitava ehitise nimetus ja aadress;
2) süsteemi korrasoleku eest vastutav isik;
3) süsteemi paigaldaja;
4) süsteemi hooldaja nimi ja tema kontaktandmed;
5) hoolduse teostamine;
6) andmed sündmuste kohta: kuupäev, kellaaeg, sündmuse kirjeldus, tehtud tööde kirjeldus ja sissekande teinud isiku nimi ja allkiri;
7) kui on toimunud automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tööd mõjutav mis tahes muudatus ehitisel.
(2) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi omaniku ülesandeks on tagada:
1) automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi vastavus käesolevale määrusele ja tootja juhistele;
2) erinevate häirete, hoiatuste ja teiste süsteemist pärinevate juhtumite puhul tegutsemise protseduuride kindlaksmääramine ja täitmine;
3) töötajate väljaõpe;
4) automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi töökindluse säilimine, sealhulgas andurite ümber vaba ruumi kindlustamine;
5) valehäirete ennetamine, võttes tarvitusele vajalikke meetmeid, et hoida ära andurite rakendumine ja tulekahju teatenuppude ebaõige kasutamine;
6) automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi sobivuse kohandamine, kui muutub ehitise kasutamisotstarve või märkimisväärselt planeering;
7) päeviku pidamine ja sinna kõikide automaatsest tulekahjusignalisatsioonisüsteemist tulenevate või automaatset tulekahjusignalisatsioonisüsteemi mõjutavate sündmuste registreerimine;
8) regulaarne hooldus, sealhulgas hooldustööde käigus avastatud puuduste kõrvaldamine;
9) automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hoolduse kindlustamine pärast riket, tulekahju või muu sündmuse toimumist;
10) ühe või mitme füüsilise isiku määramine lõike 2 punktides 1 kuni 9 loetletud ülesannete täitmiseks ning nende isikute nimede registreerimine päevikus;
11) igapäevane vaatlus, kus kontrollitakse, et keskseade näitab normaalolukorda. Kui keskseade ei näita normaalolukorda, siis tuleb viga registreerida päevikus ja teatada sellest viivitamatult hooldajale. Lisaks sellele kontrollitakse, et igale eelneval päeval registreeritud rikketeatele on reageeritud ja printerites on piisavad paberi, tindi ja tahma varud.
(3) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi päevikus tuleb dateeritult registreerida kõik tulekahjuteated, sealhulgas valehäired, rikked, katsetused, lahti ühendused ja kontroll, hooldus- ja remonditööd. Iga tehtud töö kohta tuleb teha kokkuvõtlik kirjeldus. Päevikut tuleb säilitada volitustega isikutele juurdepääsetavas kohas, sealhulgas võimalusel keskseadme läheduses. Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi omanik määrab päeviku pidamise ja hoidmise eest vastutava isiku.
(4) Paiknemisskeemid peavad olema kättesaadavad iga keskseadme ja kordusnäitude paneelide juures.
6. peatükk Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hooldus
§ 26. Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hooldus
(1) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi veatu ja katkematu funktsioneerimise tagamiseks tuleb automaatset tulekahjusignalisatsioonisüsteemi regulaarselt kontrollida ja hooldada, tehes seda kohe paigaldustööde lõpetamisel, olenemata hoone asustatusest. Valdajal tuleb tagada kehtiva hoolduslepingu olemasolu pädeva automaatset tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hooldava isikuga. Hooldaja nimi ja telefoni number peavad olema püsivalt keskseadme juures nähtaval.
(2) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi omanik peab tagama automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hoolduse kord kvartalis ja iga-aastase hoolduse selleks vastavat kutset omava isiku poolt.
(3) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hooldaja peab:
1) teostama kord kvartalis ja iga-aastase hoolduse vastavalt §-s 27 toodud nõuetele;
2) teavitama kirjalikult viivitamatult, kuid mitte hiljem kui 10 päeva jooksul automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi omanikku hoolduse käigus avastatud puudustest, mis võivad põhjustada valehäireid või takistada süsteemi pidevat toimimist. Puudustest teavitamisel esitab hooldaja ettepanekud puuduste kõrvaldamiste kohta;
3) teavitama kirjalikult Päästeametit puudustest, mis võivad põhjustada valehäireid või takistada tulekahjusignalisatsioonisüsteemi pidevat toimimist, hiljemalt 15 tööpäeva jooksul pärast puuduste avastamist. Kui omanik on koheselt võtnud tarvitusele meetmeid hoolduse käigus avastatud puuduste kõrvaldamiseks, ei ole Päästeameti teavitamine vajalik.
(4) Hooldustegevus ei tohi põhjustada kõrvalekaldeid käesolevas määruses esitatud nõuetest. Kui katsetamise ajal kasutatakse ühendust Häirekeskusega, tuleb enne katset ja ka pärast katse lõppu teavitada sellest tulekahjuteate edastajat ning Häirekeskust. Kui katsel signaalide edastamine ei toimi, peab olema antud keskseadme tabloole vastav teade automaatselt või tuleb keskseadme juurde nähtavale kohale panna vastav kirjalik teavitus.
(5) Hoolduse käigus avastatud kõrvalekallete kohta käesolevas määruses esitatud nõuetest teeb tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hooldaja märke päevikusse. Puuduste kõrvaldamist tuleb alustada nii kiiresti kui võimalik.
(6) Omanik peab viivitamatult teavitama hooldajat, et võtta tarvitusele abinõud, kui:
1) tablool on mis tahes automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi rikkenäit;
2) automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi mis tahes osa on kahjustatud.
(7) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi omanik peab määrama automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hoolduse eest vastutava isiku.
(8) Hoolduse teostamise peab fikseerima kirjalikult vastavalt lisadele 3 ja 4. Hooldaja võib vastavalt objekti eripäradele, enda ettevõttes kehtivale kvaliteedi kontrolli süsteemile või tööde spetsiifikale tuginedes täpsustada või täiendada lisades 3 ja 4 toodud hoolduse aktides kirjeldatud tegevusi, arvestades seejuures aktidele kehtestatud miinimumnõudeid. Hooldaja annab hoolduse aktist ühe eksemplari automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi omanikule ning jätab hoolduse aktist teise eksemplari endale. Hooldaja ja automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi omanik säilitatavad hoolduse akti vähemalt järgmise hoolduseni või vähemalt kaks aastat.
§ 27. Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hooldamise tähtajad
(1) Üks kord kvartalis tuleb:
1) kontrollida kõiki tehtud sissekandeid päevikusse ja tegutseda vastavalt nendele;
2) kontrollida reservtoite akude mahtuvust;
3) kontrollida keskseadme häire-, rikke- ja abifunktsioone;
4) kontrollida visuaalselt automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi seadmeid ja märke niiskuse sattumisest keskseadmesse;
5) teha kõik ahelate kontrollid ja katsetused, mis on määratletud paigaldaja, tarnija või tootja poolt;
6) hinnata süsteemi toimimise terviklikkust ja teavitada valdajat inventari paigutusest ja hoone kasutusviisist tingitud süsteemi töö häiretest;
7) kontrollida igast ahelast vähemalt ühe anduri või tulekahjuteatenupu rakendumist (igal kvartalil erinevast avastamispiirkonnast), et katsetada keskseadme võimet võtta vastu signaale. Kontrolli käigus kontrollitakse alarmiseadmete tööd ja rakendatakse kõiki teisi väljundeid ja ühendusi keskusega.
(2) Üks kord aastas tuleb lisaks üks kord kvartalis kontrollitavale:
1) kontrollida iga anduri, teatenupu ja alarmseadme tööd vastavalt tootja soovitustele, sealhulgas vajadusel tuleb komponente hooldada ja puhastada mustusest, tolmust vms. Kontrolli võib teostada ka kvartali kaupa vastavalt aastasele kontrollplaanile;
2) kontrollida visuaalselt, et kõik kaablite ühendused ja seadmed on korras, kahjustusteta ja korralikult kaitstud;
3) kontrollida akude seisukorda;
4) kontrollida kõigi süsteemiga ühendatud keskseadme poolt juhitavate seadmete ja rakenduste toimimist.
§ 28. Ehitis, kus varasemalt on automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi teated juhitud Häirekeskusesse
Kui käesoleva määruse jõustumisest ehitiselt ei tule enam juhtida automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi teated Häirekeskusesse, kuid ehitise omanik on varasemalt liitnud ehitise tulekahjusignalisatsioonisüsteemi Häirekeskusega, võib nimetatud ehitistelt ka edaspidiselt juhtida automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi teated Häirekeskusesse.
§ 29. Määruse kehtetuks tunnistamine
Käesoleva määruse § 17 lõige 5, § 19 lõiked 3 ja 4 ning § 26 lõige 8 jõustuvad 2013. aasta 1. juulil.
Lisa 1 Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi ruumide piirarv ja maksimaalne avastamispiirkond
Lisa 2 Ehitised, kus tuleb juhtida automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi teated Häirekeskusesse
Lisa 3 Kvartali hooldustööde akt
Lisa 4 Aasta hooldustööde akt


Teede ja tänavate sulgemise maks – Riigi Teataja
Teede ja tänavate sulgemise maks
Teede ja tänavate sulgemise maks - sisukord
§ 3 Maksuobjekt ja maksukohustuslane
§ 4 Maksuperiood
§ 6 Maksu määramine
§ 8 Maksu tagastamine
§ 9 Maksusoodustused ja maksuvabastused
§ 10 Maksuhaldur ja vastutus maksuõigusrikkumise eest
RT IV, 25.05.2018, 4
Vastu võetud 17.05.2018 nr 17
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 2, § 36 lõike 1, maksukorralduse seaduse § 3 lõike 3, § 5 lõike 2 ja kohalike maksude seaduse § 2 lõike 1 ning § 11 alusel.
Määrusega kehtestatakse Põltsamaa vallas teede ja tänavate sulgemise maks (edaspidi maks). Maksu eesmärk on kehtestatud liikluskorralduse minimaalne piiramine ja liikluse sulgemisega seotud halvema liikluskorralduse osaline rahaline kompenseerimine. Maksust laekuvaid vahendeid kasutatakse Põltsamaa valla teede, tänavate, haljasalade seisukorra ning liikluskorraldusvahendite parandamiseks ja täiendamiseks.
(1) Määruse tähenduses määratletakse Põltsamaa Vallavalitsust kui täitevorganit (edaspidi vallavalitsus) ja kui ametiasutust (edaspidi ametiasutus). Ametiasutuse sisemise töö korraldamine ja ülesannete jagamine määratakse vallavanema käskkirjaga või ametijuhendiga.
(2) Määruses on kasutatud mõisteid alljärgnevas tähenduses:
1) avalik üritus – spordi-, kultuuri- või meelelahutusüritus, avalik koosolek või muu selline sündmus, mille korraldamiseks on väljastatud avaliku ürituse luba;
2) avariitöö – tehnovõrgu või muu rikke korral tehtav ettenägematu töö või hoonelt lume, jääpurikate või muude kukkumisohtlike osade kõrvaldamine, millest on asjaomaseid ametiasutusi teavitatud;
3) jalgtee – käesoleva määruse tähenduses tee, mida kasutatakse kas ainult jalakäijate, nii jalakäijate kui ka jalgratturite või ainult jalgratturite liiklemiseks;
4) jalgtee täielik sulgemine - jalgtee sulgemine selliselt, kus mittesuletava osa laius on alla 1,5 m;
5) parkla – sõidukite parkimiseks ettenähtud ehituslikult või liikluskorralduslikult kujundatud ala, mille moodustavad parkimiskohad ja neid ühendavad teeosad. Parklaks ei loeta sõidutee laiendit või jalgteed, mis on tähistatud parkimist korraldava liikluskorraldusvahendiga;
6) sõidutee – tee, mida kasutatakse sõidukiliikluseks;
7) sõidutee täielik sulgemine - sõidutee sulgemine selliselt, kus enam kui 50% selle laiusest on suletud, sõltumata suletava teelõigu pikkusest. Sõidutee loetakse täielikult suletuks ka juhul, kui tee mittesuletava osa laius on alla kolme meetri;
8) tee – maantee, tänav, jalgtee või muu sõidukite või jalakäijate liiklemiseks kasutatav rajatis;
9) teede grupp – teede liigitus ehk esimese grupi teed on asfaltbetoon kattega ja mustkattega teed ning teise grupi teed on pinnatud kruuskattega ja kruuskattega teed;
10) tee osaline sulgemine – tee sulgemine selliselt, et osa selle laiusest on liiklemiseks avatud;
11) tee sulgemise laius – tee suletud osa laius, mida mõõdetakse kohast, kus suletud ala kõrval sõidu- või jalgtee vabaks jääv osa on kõige kitsam;
12) tee sulgemise luba – ametiasutuse poolt väljastatud tee sulgemise luba;
13) väljak – kõva- või muu kattega / lage hoonestamata avalik ala;
14) suletav ala – tee, teelõik, parkla või väljak, mille täielikku või osalist sulgemist sulgemisloa taotleja taotleb ja mis suletakse sulgemisloa alusel;
15) omavoliline sulgemine – tee sulgemine ilma Põltsamaa Vallavolikogu (edaspidi volikogu) kehtestatud korras antud tee sulgemise loata.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata mõiste kasutamisel lähtutakse maksukorralduse seaduses ja kohalike maksude seaduses teede ja tänavate sulgemise maksu reguleerivates õigusaktides sisalduvatest legaaldefinitsioonidest, vastava legaaldefinitsiooni puudumisel sõna üldlevinud tähendusest.
§ 3. Maksuobjekt ja maksukohustuslane
(1) Maksuobjekt on tee või teelõigu, parkla või väljaku täielik või osaline sulgemine seoses ürituse korraldamise, ehitus-, avarii- või remonttööga.
(2) Maksukohustuslane on füüsiline või juriidiline isik, kes korraldab üritust või teeb ehitus-, avarii- või remonttööd, millega kaasneb tee või teelõigu, parkla, väljaku, haljaku, pargi või puhkeala täielik või osaline sulgemine.
(3) Haljasalade, parkide ja puhkealade sulgemise all mõistetakse nende kasutamist taotleja tegevuse läbiviimiseks.
§ 4. Maksuperiood
(1) Maksukohustuslane on kohustatud tasuma maksu maksuperioodi eest. Maksuperiood on ajavahemik tee, teelõigu, parkla, väljaku, haljaku või pargi sulgemise päevast kuni selle piiranguteta taasavamiseni, mil taastatakse sulgemisele eelnenud olukord või teeprojektiga ettenähtud olukord. Perioodi arvestatakse täistundides.
(2) Maksukohustuslasel tekib maksukohustus tee, teelõigu, parkla, väljaku, haljaku või pargi sulgemise hetkest arvates.
(1) Maksumäära diferentseeritakse sõltuvalt tee kuulumisest teede liigitusest või lähtudes käesoleva paragrahvi lõikes 4 toodud koefitsientidest.
(2) Tee sulgemisel liidetakse liikluseks takistatud või suletud sõidusuundade maksumäärad vastavalt tänava liigitusele.
(3) Maksumäära diferentseerimisel kasutatakse järgmisi maksumäärasid:
1) esimese grupi tee – maksumäär 50 eurot ööpäev;
2) teise grupi tee – maksumäär 25 eurot ööpäev;
3) parkla – maksumäär 0,50 eurot suletud ala iga ruutmeetri eest ööpäev;
4) väljak, haljasala, park, puhkeala – maksumäär 0,20 eurot suletud ala iga ruutmeetri eest ööpäev.
(4) Maksumäära diferentseerimisel kasutatakse järgmiseid koefitsiente:
1) ainult öine sulgemine (ajavahemikul 24.00-06.00) – 0,2;
2) sulgemine ainult puhkepäeval või riiklikul pühal – 0,5;
3) ainult tee ja tänava juurde kuuluvate kõnnitee, kergliiklustee sulgemisel antud tee ühe sõidusuuna tasusuurusest – 0,5;
4) sulgemise lubatud tähtaja ületamine – 2,0;
5) tee omavoliline sulgemine – 5,0.
§ 6. Maksu määramine
(1) Maksu määramise aluseks on vähemalt 10 tööpäeva enne tee sulgemist volikogu kehtestatud korras ametiasutusele esitatud sulgemise taotlus.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluses ja sellele lisatud dokumentides esitatud andmete alusel koostab ametiasutus maksuteatise, millel on märgitud:
1) maksuhalduri nimetus, aadress ja kontaktandmed;
2) maksuteatise koostanud ametniku nimi ja ametikoht;
3) maksuteatise kuupäev;
4) maksuteatise andmise alus;
5) tänava sulgeja nimi, aadress;
6) maksmisele kuuluv maksusumma ja selle määramise alus;
7) arveldusarve number, kuhu maksusumma tuleb tasuda;
8) maksu tasumise tähtaeg;
9) vaidlustamise viide.
(3) Maksuperioodi pikenemisel või tee omavolilisel sulgemisel erinevalt käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluses märgitud andmetest koostatakse täiendav maksuteatis. Täiendav maksuteatis peab sisaldama käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmeid. Täiendava maksuteatise täitmise tähtaeg on 5 tööpäeva.
(1) Maksuhaldur edastab maksukohustuslasele maksu tasumise kohta maksuteatise.
(2) Maks tasutakse tee sulgemise taotluse alusel koostatud maksuteatise järgi Põltsamaa valla eelarvesse ametiasutuse arvelduskontole maksuteatisel märgitud tähtajaks, ent mitte hiljem kui maksuobjekti sulgemise päevaks.
(3) Käesoleva määrusega kehtestatud tähtaegadest hiljem tasutud maksusummalt arvutatakse intressi maksukorralduse seaduses sätestatud korras. Tähtajaks tasumata jäetud maksusumma ja arvestatud intressi sissenõudmisel rakendatakse sundtäitmist ja karistatakse maksukorralduse seaduses sätestatud alusel ja korras.
§ 8. Maksu tagastamine
(1) Maksukohustuslasel on õigus nõuda ettenähtust suurema maksusumma tasumisel enammakstud maksu tagastamist.
(2) Tagastusnõude esitamise eeldus on maksuhalduri õigeaegne teavitamine tee sulgemise lõpetamisest. Arvesse võetakse maksuhalduri kirjalik või kirjalikku taasesitamist võimaldav teavitamine, teavitamise kuupäev ja kellaaeg.
(3) Tagastusnõue esitatakse ametiasutusele maksukorralduse seaduses sätestatud korras ja tähtajal. Tagastamine toimub vastava tagastusnõude alusel. Tagastusnõue täidetakse 30 päeva jooksul arvates tagastusnõude esitamisest.
(4) Maksu tagastusnõude taotluses tuleb märkida maksuteatise number, tee sulgemise loa number ja ajavahemik, tagastamisele kuuluv maksusumma ning pangakonto rekvisiidid.
(5) Enammakstud maksu ei tagastata, kui maksukohustuslasel on muu maksuobjekti osas maksuvõlg.
§ 9. Maksusoodustused ja maksuvabastused
(1) Avariitööde tegemisel esimese ööpäeva eest maksu ei määrata.
(2) Ametiasutusel on õigus anda maksusoodustust või vabastada ettevõtteid maksu tasumisest tee sulgemise loa tähtaegade piires. Juhul, kui maksuvabastus antakse ametiasutuse poolt korraldatava riigihankega seoses, teavitatakse maksuvabastusest vastavate tööde hankedokumentides.
(3) Ametiasutusel on õigus põhjendatud otsuse alusel anda maksusoodustust või vabastada maksu tasumisest:
1) rongkäikude korraldajad;
2) kultuuriürituste korraldajad;
3) spordiürituste korraldajad;
4) muude avalike ürituste või koosolekute korraldajad.
(4) Maksusoodustust võib taotleda hoonete ehitaja, kui tee sulgemise vajadus tuleneb projektist ning sulgemisaja pikkus ületab kolme kuud.
(5) Maksusoodustuse või -vabastuse saamiseks tuleb esitada ametiasutusele vastavasisuline taotlus.
(6) Maksusoodustust või -vabastust ei anta taotlejale, kes on soodustuse või vabastuse taotlemisel esitanud valeandmeid või kui tee sulgejal on teede ja tänavate sulgemise maksu maksuvõlg.
(7) Maksusoodustus või -vabastus tunnistatakse kehtetuks, kui maksusoodustuse või -vabastuse saanud isik rikub tööde teostamise käigus “Teede ja tänavate sulgemise eeskirja” nõudeid.
§ 10. Maksuhaldur ja vastutus maksuõigusrikkumise eest
(1) Maksu maksuhaldur on ametiasutus, kes on volitatud rakendama kõiki maksukorralduse seaduses sätestatud maksuhalduri õigusi.
(2) Maksuhalduri maksuteatise või muu haldusakti või toimingu peale on tee sulgejal õigus esitada vaie maksukorralduse seaduse 14. peatükis sätestatud korras.
(3) Käesoleva määruse või maksuõigusrikkumise eest vastutab isik õigusaktidega ettenähtud korras.
(4) Maksuhalduril on õigus sunnivahendina rakendada sunniraha maksukorralduse seaduse §-s 67 sätestatud alustel ja korras.
(2) Põltsamaa Linnavolikogu 25. mai 2010 määrus nr 5 „Teede ja tänavate sulgemise maks“ tunnistatakse kehtetuks.