Rahvastikuregistrisse kandmiseks üleantavate andmete loetelu andmeandjate kaupa - sisukord
§ 1 Reguleerimisala2 Andmeandjad ja üleantavad andmed
§ 2 Andmeandjad
§ 3 Isikuandmete üleandmine
§ 4 Andmete loetelu ülesehitus
§ 5 Üleantavad alusdokumendi andmed
§ 6 Isikule väljaantud dokumentide andmed
§ 7 Välisriigi asutuse väljaantud dokumendi alusel andmete üleandmine
§ 8 Andmete töötlemise andmed
§ 9 Mittetäielikest, kaheldavatest ja ebaõigetest andmetest teatamine3 Kaitseressursside Ameti, kohtutäiturite, Maksu- ja Tolliameti, Riigi Infosüsteemi Ameti ning Politsei- ja Piirivalveameti üleantavate andmete loetelu
§ 10 Sideandmete andmine4 Kohaliku omavalitsuse poolt üleantavate andmete loetelu
§ 11 Sünnikande koostamine
§ 12 Surmakande koostamine
§ 13 Isikukoodi andmine taotluse alusel
§ 14 Rahvastikuregistri väljavõtte andmine
§ 15 Elukoha andmete registrisse kandmine elukohateate alusel
§ 16 Elukoha andmete registrisse kandmine kohaliku omavalitsusüksuse algatusel, aadressiandmete muutumisel ja omaniku õigustatud nõudmisel
§ 17 Elukoha andmete muutmine üürivaidlust lahendava komisjoni otsuse alusel
§ 18 Elukoha aadressiandmete muutmine kohanime ja aadressikoha andmete muutmisel
§ 19 Statistilistel eesmärkidel kogutavate andmete esitamine
§ 191 Valimisjaoskondade moodustamine5 Kohtu poolt üleantavate andmete loetelu
§ 20 Lapsendamine
§ 21 Lapsendamise kehtetuks tunnistamine
§ 22 Abielu kehtetuks tunnistamine
§ 23 Abielu lahutamine
§ 24 Abielulahutuse kehtetuks tunnistamine
§ 25 Leitud lapse kodakondsuse määramine
§ 26 Ruumist väljatõstmise otsustamine
§ 27 Isiku põlvnemise tuvastamine
§ 28 Isiku põlvnemise tuvastamise tühistamine
§ 29 Hooldusõiguse muudatused
§ 30 Lapse eraldamine perekonnast
§ 31 Lapse perekonnast eraldamise lõpetamine
§ 32 Lapse elukohaks ühe vanema elukoha määramine
§ 33 Vanema õiguste äravõtmine
§ 34 Vanema õiguste äravõtmise tühistamine
§ 35 Vanema õiguste taastamine
§ 36 Lapse äravõtmine vanemalt ilma vanema õiguste äravõtmiseta
§ 37 Lapse tagasiandmine vanemale
§ 38 Alaealisele või piiratud teovõimega täisealisele isikule eestkostja määramine
§ 381 Alaealise isiku valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistamine
§ 382 Alaealise isiku valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistamise määruse tühistamine
§ 39 Alaealisele või piiratud teovõimega täisealisele isikule eestkostja määramise tühistamine
§ 40 Perekonnaseisuakti või perekonnaseisukande andmete muutmine või kehtetuks tunnistamine
§ 41 Registrisse kantud isikuandmete muutmine või täiendamine6 Maanteeameti poolt üleantavate andmete loetelu
§ 42 Juhiloa andmine
§ 43 Juhiloa kehtetuks tunnistamine7 Maavalitsuse poolt üleantavate andmete loetelu
§ 44 Sünnikande koostamine
§ 45 Isaduse omaksvõtu kande koostamine
§ 46 Abielukande koostamine
§ 47 Abielulahutuse kande koostamine
§ 48 Surmakande koostamine
§ 49 Surnuks tunnistamine
§ 50 Surnuks tunnistamise tühistamine
§ 51 Perekonnaseisuakti või perekonnaseisukande andmete parandamine ja muutmine
§ 52 Uue eesnime, perekonnanime või isikunime andmine või endise eesnime, perekonnanime või isikunime taastamine
§ 53 Andmehõivekanded enne 2010. aasta 1. juulit koostatud perekonnaseisuaktide alusel
§ 54 Abieluvõimetõendi andmine
§ 55 Isikukoodi andmine taotluse alusel
§ 56 Rahvastikuregistri väljavõtte andmine
§ 57 Statistilistel eesmärkidel kogutavate andmete esitamine8 Notari poolt üleantavate andmete loetelu
§ 58 Abielukande koostamine
§ 59 Abielulahutuse kande koostamine9 Politsei- ja Piirivalveameti poolt üleantavate andmete loetelu
§ 60 Isikut tõendavate dokumentide andmisel üleantavad andmed
§ 61 Isikut tõendavate dokumentide kehtetuks tunnistamisel üleantavad andmed
§ 62 Elamisloa või elamisõiguse andmisest või pikendamisest keeldumisel keelduvate otsuste kohta üleantavad andmed
§ 63 Eesti kodakondsuse kaotamine
§ 64 Eesti kodakondsuse andmine või taastamine
§ 641 Eesti kodakondsuse saamine sünni hetkest naturalisatsiooni korras
§ 642 Eesti kodakondsusest loobumine
§ 65 Eesti kodakondsusest vabastamine või Eesti kodakondsuse äravõtmine
§ 66 Tähtajalise elamisloa andmine
§ 67 Tähtajalise elamisloa pikendamine
§ 68 Tähtajalise elamisloa kehtetuks tunnistamine
§ 69 Pikaajalise elaniku elamisloa andmine
§ 70 Pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamine
§ 71 Tähtajalise elamisõiguse andmine
§ 72 Tähtajalise elamisõiguse pikendamine
§ 73 Tähtajalise elamisõiguse lõpetamine
§ 74 Alalise elamisõiguse andmine
§ 75 Alalise elamisõiguse lõpetamine
§ 751 E-residentsuse omandamine
§ 752 E-residentsuse kehtetuks tunnistamine
§ 76 Elamisluba, elamisõigust või e-residentsust omava isiku andmete muutmine
§ 77 Isikukoodi andmine taotluse alusel
§ 771 Statistilistel eesmärkidel kogutavate andmete esitamine10 Siseministeeriumi poolt üleantavate andmete loetelu
§ 78 Uue eesnime, perekonnanime või isikunime andmine või endise eesnime, perekonnanime või isikunime taastamine
§ 79 Siseministri käskkirja uue eesnime, perekonnanime või isikunime andmise või endise eesnime, perekonnanime või isikunime taastamise kohta väljavõtte andmine
§ 80 Andmehõivekanded enne 2010. aasta 1. juulit koostatud perekonnaseisuaktide alusel11 Sotsiaalkindlustusameti poolt üleantavate andmete loetelu
§ 81 Välisriigis koostatud perekonnaseisuandmeid muutev dokument12 Tervishoiuteenuse osutaja poolt üleantavate andmete loetelu
§ 82 Meditsiinilise sünnitõendi väljaandmine13 Välisministeeriumi poolt üleantavate andmete loetelu
§ 83 Diplomaatilise passi andmine
§ 84 Diplomaatilise passi kehtetuks tunnistamine
§ 85 Enne 20. augustit 1991. a välja antud kehtivast Eesti kodakondsust tõendavast dokumendist teatamine
§ 86 Hääletamistaotluse esitamisest teatamine
§ 87 Perekonnaseisuakti või perekonnaseisukande andmete parandamine ja muutmine
§ 88 Välisriigis püsivalt elava Eesti kodaniku elukoha andmete edastamine
§ 89 Abieluvõimetõendi andmine14 Rakendussäte
§ 90 Määruse kehtetuks tunnistamine
§ 91 Enne 1. jaanuari 2016. aastal sündinud alaealise Eesti kodakondsuse saamine
Väljaandja:SiseministerAkti liik:määrusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:25.03.2017Redaktsiooni kehtivuse lõpp:Avaldamismärge:RT I, 22.03.2017, 10
Rahvastikuregistrisse kandmiseks üleantavate andmete loetelu andmeandjate kaupaVastu võetud 17.07.2014 nr 32RT I, 22.07.2014, 6jõustumine 25.07.2014Muudetud järgmiste aktidega (näita)VastuvõtmineAvaldamineJõustumine02.12.2014RT I, 16.12.2014, 101.01.201522.12.2015RT I, 29.12.2015, 6501.01.201604.04.2016RT I, 12.04.2016, 115.04.201626.01.2017RT I, 03.02.2017, 2206.02.201717.03.2017RT I, 22.03.2017, 925.03.2017Määrus kehtestatakse rahvastikuregistri seaduse § 28 lõike 2 alusel.1. peatükk Üldsäte § 1. Reguleerimisala Määrusega kehtestatakse andmeandjate poolt rahvastikuregistri volitatud töötlejale rahvastikuregistrisse (edaspidi register) kandmiseks üleantavate andmete loetelu.2. peatükk Andmeandjad ja üleantavad andmed § 2. Andmeandjad Andmeandjad on: 1) Kaitseressursside Amet; 2) kohaliku omavalitsuse asutused; 3) kohtud; 4) kohtutäiturid; 5) Maanteeamet; 6) maavalitsused; 7) Maksu- ja Tolliamet; 8) notarid; 9) Politsei- ja Piirivalveamet; 91) Riigi Infosüsteemi Amet;[RT I, 29.12.2015, 65 - jõust. 01.01.2016] 10) Siseministeerium; 11) Sotsiaalkindlustusamet; 12) tervishoiuteenuse osutaja; 13) Välisministeerium.§ 3. Isikuandmete üleandmine (1) Vastavalt rahvastikuregistri seaduse (edaspidi seadus) § 27 lõikele 2 antakse andmete registrisse üleandmisel alati üle järgmised isikuandmed: 1) perekonnanimi või perekonnanimed; 2) eesnimi või eesnimed; 3) sugu; 4) sünniaeg; 5) sünnikoha andmed (sünnihetkel kehtinud haldusterritoriaalse jaotuse alusel) (nende olemasolul); 6) isikukood; 7) välisriigi isikukood (selle olemasolul); 8) kodakondsuse andmed. (2) Lisaks lõikes 1 loetletud andmetele antakse andmete registrisse üleandmisel nende olemasolul üle ka statistilisel eesmärgil kogutavad ja isiku vabal tahtel antud andmed rahvuse, emakeele, hariduse ja tegevusala kohta. (3) Andmete registrisse üleandmisel käesoleva määruse § 2 punktides 3, 5, 6, 8 ja 9 nimetatud andmeandjate poolt antakse nende olemasolul lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud isikuandmetele üle ka isiku sideandmed vastavalt seaduse § 411 lõigetele 1, 4 ja 5 ning seaduse § 26 lõike 1 punktis 101 nimetatud dokumendi kohtakäesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed. (4) Juhul kui ei toimu käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud andmete muutmist, siis käesolevas määruses andmeandjate poolt üleantavate andmete loeteludes neid andmeid eraldi ei nimetata. Andmete üleandmisel ja registrisse kandmisel võrreldakse neid andmeandja poolt kogutud isikuandmeid isiku varem registrisse kantud isikuandmetega veendumaks isikuandmete identsuses varem registrisse kantud isikuandmetega. Vigaste või kaheldavate andmete olemasolust või andmete puudumisest nimetatud isikuandmete hulgas teatab andmeandja vastavalt määruse §-le 10. (5) Erandina võivad andmete üleandmisel meditsiinilisel sünnitõendil puududa lapse perekonnanimi ja eesnimi.§ 4. Andmete loetelu ülesehitus (1) Andmeandja poolt üleantavate andmete loetelu on jagatud paragrahvideks isikuga seotud toimingute ja seaduse §-s 26 loetletud rahvastikuregistrisse andmete kandmise alusdokumentide kaupa. (2) Igas paragrahvis liigendatakse andmeandja poolt üleantavate andmete loetelu andmed järgmiselt: 1) alusdokumendi andmed; 2) isiku(te) isikuandmed, kelle kohta alusdokument koostati, kusjuures loetletakse ainult need isikuandmed, mida seoses alusdokumendi väljaandmisega peab muutma või võib muuta või mis kantakse registrisse esmakordselt; 3) isikuandmetega seotud andmed, mis seoses alusdokumendi koostamisega registrisse kantakse või mida muudetakse.§ 5. Üleantavad alusdokumendi andmed (1) Registrisse kantakse järgmised alusdokumendi andmed (nende olemasolul): 1) koostanud asutuse nimi; 2) liik (kood); 3) number; 4) koostamise kuupäev; 5) väljaandmise kuupäev; 6) jõustumise kuupäev; 7) kehtivuse tähtaeg; 8) koostaja ametikoht, eesnimi ja perekonnanimi; 9) (originaali) säilitamise koht (asutuse nimi) – kui erineb koostanud asutuse nimest. (2) Kui alusdokumendiga tühistatakse või tunnistatakse kehtetuks alusdokument, mille andmed on kantud registrisse, kantakse registrisse ka tühistatava või kehtetuks tunnistatava dokumendi järgmised andmed (nende olemasolul): 1) koostanud asutuse nimi; 2) liik (kood); 3) number; 4) koostamise kuupäev; 5) tühistamise või kehtetuks tunnistamise kuupäev.§ 6. Isikule väljaantud dokumentide andmed (1) Isikule väljaantud dokumendi kohta kantakse registrisse järgmised andmed (nende olemasolul): 1) väljaandnud asutuse nimi; 2) liik (kood); 3) number; 4) väljaandmise kuupäev; 5) kehtivuse tähtaeg; 6) välja andnud isiku ametikoht, eesnimi ja perekonnanimi. (2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokument on välja antud välisriigi asutuse poolt, siis kantakse registrisse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud andmetele dokumendi väljaandnud riigi nimi. (3) Isikule väljaantud dokumendi tühistamisel või kehtetuks tunnistamisel antakse tühistatud või kehtetuks tunnistatud dokumendi kohta üle järgmised andmed (nende olemasolul): 1) väljaandnud asutuse nimi; 2) liik (kood); 3) number; 4) väljaandmise kuupäev; 5) tühistamise või kehtetuks tunnistamise kuupäev. (4) Koos käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 3 nimetatud andmetega antakse vastava alusdokumendi olemasolu korral ka alusdokumendi kohta üle vähemalt käesoleva määruse § 5 lõike 1 punktides 1–4 loetletud andmed.§ 7. Välisriigi asutuse väljaantud dokumendi alusel andmete üleandmine (1) Välisriigi asutuse väljaantud dokumendi alusel antakse üle: 1) välisriigi asutuse väljaantud dokumendi kohta käesoleva määruse § 6 lõigetes 1 ja 2 loetletud andmed; 2) muudatused isikuandmetes. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmed annab üle välisriigi asutuse väljaantud dokumenti haldusmenetluses kasutav käesoleva määruse §-s 2 nimetatud andmeandja. (3) Välisriigi asutuse välja antud dokumendi andmete üleandmisel antakse selle olemasolul üle ka dokumendi tõlge eesti, inglise või vene keelde.§ 8. Andmete töötlemise andmed (1) Igakordsel andmete üleandmisel kantakse registrisse vähemalt järgmised andmete töötlemise andmed: 1) registrisse kande tegemise aeg; 2) registrisse kande tegija andmed vastavalt seaduse § 23 lõike 3 punktile 3; 3) andmeandja andmed vastavalt seaduse § 23 lõike 4 punktile 1; 4) andmete üleandmise aeg. (2) Andmete kodeerimise viisid ja vahendid andmete töötlemisel ning andmete üleandmise meetodid lepitakse kokku registri vastutava töötleja, volitatud töötleja ja andmeandja vahel sõlmitavas lepingus vastavalt seaduse §-le 19.§ 9. Mittetäielikest, kaheldavatest ja ebaõigetest andmetest teatamine Kui andmeandja avastab registris mittetäielikud, kaheldavad või ebaõiged andmed ja tal puudub õigus neid täiendada või parandada, teatab andmeandja avastatud puudustest sellele andmeandjale, kes vastutab nende andmete õigsuse eest või selle võimaluse puudumisel volitatud töötlejale. Teatamise viisid ja vahendid lepitakse kokku registri vastutava töötleja, volitatud töötleja ja andmeandja vahel sõlmitavas lepingus vastavalt seaduse §-le 19.3. peatükk Kaitseressursside Ameti, kohtutäiturite, Maksu- ja Tolliameti, Riigi Infosüsteemi Ameti ning Politsei- ja Piirivalveameti üleantavate andmete loetelu [RT I, 29.12.2015, 65 - jõust. 01.01.2016] § 10. Sideandmete andmine (1) Isiku sideandmete andmisel antakse üle: 1) isiku sideandmed vastavalt seaduse § 411 lõigetele 1 ja 4 või 5; 2) seaduse § 26 lõike 1 punktis 101 nimetatud dokumendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed, kui need andmed on olemas. (2) Riigi Infosüsteemi Amet annab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud andmetele üle ka andmed sideandmete kehtivuse lõppemise kohta.[RT I, 29.12.2015, 65 - jõust. 01.01.2016] 4. peatükk Kohaliku omavalitsuse poolt üleantavate andmete loetelu § 11. Sünnikande koostamine Sünnikande koostamisel antakse üle: 1) tervishoiuteenuse osutaja tõendi ja/või politseiasutuse tõendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed, kui need on üle andmata; 2) sünnikande kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 3) vastsündinu kohta seaduse § 21 lõike 1 punktides 1–7, 9, 11 ja 16 loetletud isikuandmed.§ 12. Surmakande koostamine Surmakande koostamisel antakse üle: 1) arstliku surmateatise ja/või politseiasutuse tõendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) surmakande kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 3) surma aeg ja koht; 4) surnu leidmise koht, kui surmakoht ei ole teada; 5) matmiskoht, kui see on teada; 6) surmast tingitud hooldusõiguse muudatused (nende olemasolul); 7) andmed abielu lõppemise kohta (nende olemasolul); 8) surma registreerimise avalduse esitaja isikunimi ja isikukood ja/või juriidilise isiku registrikood ja asukoht (nende olemasolul).§ 13. Isikukoodi andmine taotluse alusel Isikukoodi andmisel taotluse alusel antakse üle: 1) isikukoodi taotluse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) isiku kodakondsusjärgse riigi isikukood (kui see on kantud kehtivasse isikut ja kodakondsust tõendavasse dokumenti); 3) isiku kehtiva isikut ja kodakondsust tõendava dokumendi kohta käesoleva määruse § 6 lõike 1 punktides 1–5 loetletud andmed; 4) isiku kontaktandmed (e-posti aadress, telefoninumber).§ 14. Rahvastikuregistri väljavõtte andmine Rahvastikuregistri väljavõtte andmisel antakse üle rahvastikuregistri väljavõtte kohta käesoleva määruse § 6 lõikes 1 loetletud andmed.§ 15. Elukoha andmete registrisse kandmine elukohateate alusel Elukohateate alusel antakse üle: 1) elukohateate kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) isiku(te) seaduse § 21 lõikes 3 loetletud elukoha andmed (nende olemasolul); 3) isiku(te) seaduse § 21 lõikes 5 loetletud sideandmed (nende olemasolul).§ 16. Elukoha andmete registrisse kandmine kohaliku omavalitsusüksuse algatusel, aadressiandmete muutumisel ja omaniku õigustatud nõudmisel[RT I, 22.03.2017, 9 - jõust. 25.03.2017] Elukoha andmete registrisse kandmisel kohaliku omavalitsusüksuse algatusel, aadressiandmete muutumisel ja omaniku õigustatud nõudmisel antakse üle:[RT I, 22.03.2017, 9 - jõust. 25.03.2017] 1) kohaliku omavalitsuse teate kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) isiku(te) seaduse § 21 lõikes 3 loetletud elukoha andmed (nende olemasolul).§ 17. Elukoha andmete muutmine üürivaidlust lahendava komisjoni otsuse alusel Elukoha andmete muutmisel üürivaidlust lahendava komisjoni otsuse alusel antakse üle: 1) üürivaidlust lahendava komisjoni otsuse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) isiku(te) seaduse § 21 lõikes 3 loetletud elukoha andmed (nende olemasolul).§ 18. Elukoha aadressiandmete muutmine kohanime ja aadressikoha andmete muutmisel Kohanime ja aadressikoha andmete muutmisel antakse üle: 1) kohaliku omavalitsusüksuse pädeva asutuse kohanime ja aadressikoha nime ja numbrite muutmise teate kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) muudetud ja uute kohanimede, aadressikoha nimede ja numbrite andmed.§ 19. Statistilistel eesmärkidel kogutavate andmete esitamine Statistilistel eesmärkidel kogutavate andmete esitamisel antakse üle: 1) statistiliste andmete teate kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) isiku vabal tahtel antud andmed rahvuse, emakeele, hariduse ja tegevusala kohta.§ 191. Valimisjaoskondade moodustamine Valimisjaoskondade moodustamisel antakse üle: 1) käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed valimisjaoskondade moodustamise määruse kohta; 2) valimisjaoskondade arv, piirid ja numeratsioon; 3) hääletamisruumide asukohad eelhääletamise päevadel ja valimispäeval; 4) selle valimisjaoskonna aadress, kus valijad saavad hääletada väljaspool oma elukohajärgset jaoskonda; 5) selle valimisjaoskonna aadress, kus saavad hääletada valijad, kelle elukoha andmed selles vallas või linnas on rahvastikuregistrisse kantud valla või linna, Tallinnas linnaosa täpsusega.[RT I, 03.02.2017, 22 - jõust. 06.02.2017] 5. peatükk Kohtu poolt üleantavate andmete loetelu § 20. Lapsendamine Lapsendamise otsustamisel antakse üle: 1) lapsendamise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) lapsendatud lapse kohta seaduse § 21 lõike 1 punktides 1–9, 11 ja 16 loetletud uued isikuandmed.§ 21. Lapsendamise kehtetuks tunnistamine Lapsendamise kehtetuks tunnistamisel antakse üle: 1) lapsendamise kehtetuks tunnistamise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) kehtetuks tunnistatud kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 2 loetletud andmed; 3) lapsendatud lapse kohta seaduse § 21 lõike 1 punktides 1–9, 11 ja 16 loetletud uued (taastatud) isikuandmed.§ 22. Abielu kehtetuks tunnistamine Abielu kehtetuks tunnistamisel antakse üle: 1) abielu kehtetuks tunnistamise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) kehtetuks tunnistatud abielu kohta koostatud akti või kande kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 2 loetletud andmed; 3) mehe ja naise kohta seaduse § 21 lõike 1 punktides 1, 10 ja 16 loetletud uued (muudetud) isikuandmed.§ 23. Abielu lahutamine Abielu lahutamisel antakse üle: 1) abielu lahutamise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) lahutatud abielu kohta koostatud akti või kande kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 2 loetletud andmed; 3) lahutatud abikaasade kohta seaduse § 21 lõike 1 punktides 1, 10 ja 16 loetletud uued (muudetud) isikuandmed.§ 24. Abielulahutuse kehtetuks tunnistamine Abielulahutuse kehtetuks tunnistamisel antakse üle: 1) abielulahutuse kehtetuks tunnistamise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) kehtetuks tunnistatud kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 2 loetletud andmed; 3) kehtetuks tunnistatud abielulahutuse kohta koostatud akti või kande kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 2 loetletud andmed; 4) mehe ja naise kohta seaduse § 21 lõike 1 punktides 1, 10 ja 16 loetletud uued (muudetud) isikuandmed.§ 25. Leitud lapse kodakondsuse määramine Leitud lapse kodakondsuse määramisel antakse üle: 1) leitud lapse kodakondsuse määramise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) leitud lapse kodakondsuse andmed.§ 26. Ruumist väljatõstmise otsustamine Isiku(te) ruumist väljatõstmisel antakse üle: 1) isiku(te) ruumist väljatõstmise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) väljatõstetavate isikute elukoha andmete muudetud andmed.§ 27. Isiku põlvnemise tuvastamine Isiku põlvnemise tuvastamisel antakse üle: 1) isiku põlvnemise tuvastamise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) isiku, kelle põlvnemist tuvastatakse, seaduse § 21 lõike 1 punktides 1–7, 11 ja 16 nimetatud muudetud andmed.§ 28. Isiku põlvnemise tuvastamise tühistamine Isiku põlvnemise tuvastamise tühistamisel antakse üle: 1) isiku põlvnemise tuvastamise tühistamise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) tühistatud kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 2 loetletud andmed; 3) isiku, kelle põlvnemise tuvastamine tühistati, seaduse § 21 lõike 1 punktides 1–7, 11 ja 16 nimetatud muudetud andmed.§ 29. Hooldusõiguse muudatused Hooldusõigus(t)es muudatuste tegemisel antakse üle: 1) hooldusõigus(t)es muudatuste tegemise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) lapse (laste) vanema(te) hooldusõiguse andmete muudetud andmed vastavalt seaduse § 21 lõike 1 punktile 11; 3) lapse (laste) hooldusõiguse andmete muudetud andmed.§ 30. Lapse eraldamine perekonnast Lapse eraldamisel perekonnast antakse üle: 1) lapse perekonnast eraldamise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) andmed lapse perekonnast eraldamise kohta.§ 31. Lapse perekonnast eraldamise lõpetamine Lapse perekonnast eraldamise lõpetamisel antakse üle: 1) lapse perekonnast eraldamise lõpetamise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) andmed lapse perekonnast eraldamise lõpetamise kohta.§ 32. Lapse elukohaks ühe vanema elukoha määramine Lapse elukohaks ühe vanema elukoha määramisel antakse üle: 1) lapse elukoha määramise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) lapse elukoha andmete muudetud andmed.§ 33. Vanema õiguste äravõtmine Vanema õiguste äravõtmisel antakse üle: 1) vanema õiguste äravõtmise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) isiku(te), kellelt vanema õigused ära võeti, andmed vanema õiguste äravõtmise kohta; 3) lapse (laste), kelle suhtes võeti ära vanema õigused, andmed tema suhtes vanema õiguste äravõtmise kohta.§ 34. Vanema õiguste äravõtmise tühistamine Vanema õiguste äravõtmise tühistamisel antakse üle: 1) vanema õiguste äravõtmise kohtulahendi tühistamise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) tühistatud kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 2 loetletud andmed; 3) isiku(te), kelle vanema õiguste äravõtmine tühistati, muudetud andmed vanema õiguste äravõtmise kohta; 4) lapse (laste), kelle suhtes vanema õiguste äravõtmine tühistati, muudetud andmed tema suhtes vanema õiguste äravõtmise kohta.§ 35. Vanema õiguste taastamine Vanema õiguste taastamisel antakse üle: 1) vanema õiguste taastamise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) kohtulahendi, millega vanema õigused ära võeti, kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 2 loetletud andmed; 3) isiku(te), kelle vanema õigused taastati, andmed vanema õiguste taastamise kohta; 4) lapse (laste), kelle suhtes vanema õigused taastati, andmed tema suhtes vanema õiguste taastamise kohta.§ 36. Lapse äravõtmine vanemalt ilma vanema õiguste äravõtmiseta Lapse äravõtmisel vanemalt ilma vanema õiguste äravõtmiseta antakse üle: 1) lapse äravõtmise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) andmed lapse (laste) äravõtmise kohta vanema(te)lt.§ 37. Lapse tagasiandmine vanemale Lapse vanemale tagasiandmisel antakse üle: 1) lapse vanemale tagasiandmise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) andmed lapse (laste) tagasiandmise kohta vanema(te)le.§ 38. Alaealisele või piiratud teovõimega täisealisele isikule eestkostja määramine Alaealisele või piiratud teovõimega täisealisele isikule eestkostja määramisel antakse üle: 1) eestkostja määramise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) andmed eestkoste kohta vastavalt seaduse § 21 lõike 1 punktile 12; 3) andmed selle kohta, et isik on piiratud teovõimega; 4) andmed teovõime piiramise kohta valimisõiguse osas; 5) eestkostja hooldusõiguse andmete muudetud andmed; 6) alaealise eestkostetava hooldusõiguse andmete muudetud andmete kohta.§ 381. Alaealise isiku valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistamine 16–17-aastase isiku valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistamisel antakse üle: 1) käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed 16–17-aastase isiku valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistamise kohtulahendi kohta; 2) teovõime andmete muudetud andmed.[RT I, 12.04.2016, 1 - jõust. 15.04.2016] § 382. Alaealise isiku valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistamise määruse tühistamine 16–17-aastase isiku valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistamise määruse tühistamisel antakse üle: 1) käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed 16–17-aastase isiku valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistamise määruse tühistamise kohtulahendi kohta; 2) tühistatud määruse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 2 loetletud andmed; 3) teovõime andmete muudetud andmed.[RT I, 12.04.2016, 1 - jõust. 15.04.2016] § 39. Alaealisele või piiratud teovõimega täisealisele isikule eestkostja määramise tühistamine Alaealisele või piiratud teovõimega täisealisele isikule eestkostja määramise tühistamisel antakse üle: 1) eestkostja määramise kohtulahendi tühistamise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) kohtulahendi, millega isikule määrati eestkostja, kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 2 loetletud andmed; 3) eestkoste andmete muudetud andmed; 4) teovõime piiramise andmete muudetud andmed; 5) eestkostja hooldusõiguse andmete muudetud andmed; 6) alaealise eestkostetava hooldusõiguse andmete muudetud andmed.§ 40. Perekonnaseisuakti või perekonnaseisukande andmete muutmine või kehtetuks tunnistamine Perekonnaseisuakti või perekonnaseisukande andmete muutmisel või kehtetuks tunnistamisel antakse üle: 1) perekonnaseisuakti või perekonnaseisukande andmete muutmise või kehtetuks tunnistamise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) muudetud või kehtetuks tunnistatud perekonnaseisuakti või -kande kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 2 loetletud andmed; 3) isiku(te) seaduse §-des 21 ja 22 loetletud muudetud andmed.§ 41. Registrisse kantud isikuandmete muutmine või täiendamine Registrisse kantud isikuandmete muutmisel või täiendamisel kohtulahendiga antakse üle: 1) kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) isiku(te) seaduse §-des 21 ja 22 loetletud andmed, mida kohtulahendiga muudeti või lisati.6. peatükk Maanteeameti poolt üleantavate andmete loetelu § 42. Juhiloa andmine Juhiloa andmisel antakse juhiloa kohta üle käesoleva määruse § 6 lõikes 1 loetletud andmed.§ 43. Juhiloa kehtetuks tunnistamine Juhiloa kehtetuks tunnistamisel antakse kehtetuks tunnistatud juhiloa kohta üle käesoleva määruse § 6 lõikes 3 loetletud andmed.7. peatükk Maavalitsuse poolt üleantavate andmete loetelu § 44. Sünnikande koostamine Sünnikande koostamisel antakse üle: 1) tervishoiuteenuse osutaja tõendi ja/või politseiasutuse tõendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed, kui need on üle andmata; 2) sünnikande kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 3) vastsündinu kohta seaduse § 21 lõike 1 punktides 1–7, 9, 11 ja 16 loetletud isikuandmed.§ 45. Isaduse omaksvõtu kande koostamine Isaduse omaksvõtu kande koostamisel antakse üle: 1) isaduse omaksvõtu kande kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) isiku kohta, kelle suhtes isadus omaks võetakse, seaduse § 21 lõike 1 punktides 1–7, 11 ja 16 loetletud muutunud andmed; 3) lapse vanemate hooldusõiguse andmete muudetud andmed vastavalt seaduse § 21 lõike 1 punktile 11.§ 46. Abielukande koostamine Abielukande koostamisel antakse üle: 1) abielukande kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) abielu sõlmimise kuupäev, kellaaeg ja koht; 3) naise ja mehe uus perekonnanimi või perekonnanimed; 4) eelmiste abielude lõppemise alused (nende olemasolul); 5) naise ja mehe elukohad; 6) perekonnaseisu andmete muudetud andmed; 7) lapse hooldusõiguse andmete muudetud andmed (nende olemasolul).§ 47. Abielulahutuse kande koostamine Abielulahutuse kande koostamisel antakse üle: 1) abielulahutuse kande kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 11) lahutatud abielu kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 2 loetletud andmed;[RT I, 29.12.2015, 65 - jõust. 01.01.2016] 2) mõlema abikaasa elukoht; 3) abielu lahutamise aeg ja koht; 4) naise ja mehe uus perekonnanimi või perekonnanimed; 5) perekonnaseisu andmete muudetud andmed.§ 48. Surmakande koostamine Surmakande koostamisel antakse üle: 1) arstliku surmateatise ja/või politseiasutuse tõendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) surmakande kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 3) surmakoht ja -aeg; 4) surnu leidmise koht, kui surmakoht ei ole teada; 5) matmiskoht; 6) surmast tingitud hooldusõiguse muudatused (nende olemasolul); 7) andmed abielu lõppemise kohta (nende olemasolul); 8) surma registreerimise avalduse esitaja isikunimi ja isikukood ja/või juriidilise isiku registrikood ja asukoht (nende olemasolul).§ 49. Surnuks tunnistamine Surnuks tunnistamisel antakse üle: 1) surnuks tunnistamise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) surmakoht ja -aeg; 3) surnu leidmise koht, kui surmakoht ei ole teada; 4) matmiskoht; 5) surmast tingitud hooldusõiguse muudatused (nende olemasolul); 6) andmed abielu lõppemise kohta (nende olemasolul).§ 50. Surnuks tunnistamise tühistamine Surnuks tunnistamise tühistamisel antakse üle: 1) surnuks tunnistamise tühistamise kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) tühistatud kohtulahendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 2 loetletud andmed; 3) isiku surnuks tunnistamisel muudetud andmete muudatused.§ 51. Perekonnaseisuakti või perekonnaseisukande andmete parandamine ja muutmine Perekonnaseisuakti või perekonnaseisukande andmete parandamisel või muutmisel antakse üle: 1) perekonnaseisuakti või -kande andmete parandamise ja muutmise otsuse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) perekonnaseisuakti või -kande kohta, mille andmeid parandati ja muudeti, käesoleva määruse § 5 lõikes 2 loetletud andmed; 3) isiku(te) parandatud või muudetud isikuandmed.§ 52. Uue eesnime, perekonnanime või isikunime andmine või endise eesnime, perekonnanime või isikunime taastamine[RT I, 16.12.2014, 1 - jõust. 01.01.2015] Uue eesnime, perekonnanime või isikunime andmisel või endise eesnime, perekonnanime või isikunime taastamisel antakse üle: 1) uue eesnime, perekonnanime või isikunime otsuse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) valdkonna eest vastutava ministri käskkirja kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 3) isikule antud või taastatud eesnimi, perekonnanimi või isikunimi.[RT I, 16.12.2014, 1 - jõust. 01.01.2015] § 53. Andmehõivekanded enne 2010. aasta 1. juulit koostatud perekonnaseisuaktide alusel Enne 2010. aasta 1. juulit koostatud perekonnaseisuaktide alusel andmehõivekannete tegemisel kantakse rahvastikuregistrisse andmed üle perekonnaseisuaktilt ulatuses, milles Eestis vastavaid kandeid tehakse. Andmete rahvastikuregistrisse kandmisel arvestatakse vastavasse akti kantud andmekoosseisu.§ 54. Abieluvõimetõendi andmine Abieluvõimetõendi andmisel antakse üle: 1) abieluvõimetõendi kohta käesoleva määruse § 6 lõikes 1 loetletud andmed; 2) avaldatud tulevase abikaasa ees- ja perekonnanimi, isikukood, kodakondsus, perekonnaseis, sünniaeg, sugu, sünnikoht ja elukoht; 3) abieluvõimetõendi esitamise riik.§ 55. Isikukoodi andmine taotluse alusel Isikukoodi andmisel taotluse alusel antakse üle: 1) isikukoodi taotluse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) isiku elukoha aadress; 3) isiku kodakondsus; 4) isiku kodakondsusjärgse riigi isikukood (kui see on kantud kehtivasse isikut ja kodakondsust tõendavasse dokumenti); 5) isiku kehtiva isikut ja kodakondsust tõendava dokumendi liik, väljaandnud asutus, number, väljaandmise kuupäev ja kehtivuse tähtaeg; 6) isiku kontaktandmed (e-posti aadress, telefoninumber).§ 56. Rahvastikuregistri väljavõtte andmine Rahvastikuregistri väljavõtte andmisel antakse üle rahvastikuregistri väljavõtte kohta käesoleva määruse § 6 lõikes 1 loetletud andmed.§ 57. Statistilistel eesmärkidel kogutavate andmete esitamine Statistilistel eesmärkidel kogutavate andmete esitamisel antakse üle: 1) statistiliste andmete teate kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) isiku vabal tahtel antud andmed rahvuse, emakeele, hariduse ja tegevusala kohta.8. peatükk Notari poolt üleantavate andmete loetelu § 58. Abielukande koostamine Abielukande koostamisel antakse üle: 1) abielukande kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) abielu sõlmimise kuupäev, kellaaeg ja koht; 3) naise ja mehe uus perekonnanimi või perekonnanimed; 4) eelmiste abielude lõppemise alused (nende olemasolul); 5) naise ja mehe elukohad; 6) perekonnaseisu andmete muudetud andmed; 7) lapse hooldusõiguse andmete muudetud andmed.§ 59. Abielulahutuse kande koostamine Abielulahutuse kande koostamisel antakse üle: 1) abielulahutuse kande kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 11) käesoleva määruse § 5 lõikes 2 loetletud andmed lahutatud abielu kohta;[RT I, 29.12.2015, 65 - jõust. 01.01.2016] 2) mõlema abikaasa elukoht; 3) abielu lahutamise aeg ja koht; 4) naise ja mehe uus perekonnanimi või perekonnanimed; 5) perekonnaseisu andmete muudetud andmed.9. peatükk Politsei- ja Piirivalveameti poolt üleantavate andmete loetelu § 60. Isikut tõendavate dokumentide andmisel üleantavad andmed Isikut tõendavate dokumentide andmisel antakse üle käesoleva määruse § 6 lõikes 1 loetletud andmed järgmiste dokumentide kohta: 1) isikutunnistus; 2) elamisloakaart; 3) Eesti kodaniku pass; 4) meremehe teenistusraamat; 5) meresõidutunnistus; 6) välismaalase pass; 7) pagulase reisidokument; 8) ajutine reisidokument.§ 61. Isikut tõendavate dokumentide kehtetuks tunnistamisel üleantavad andmed Paragrahvis 60 loetletud dokumentide kehtetuks tunnistamisel antakse nimetatud dokumentide kohta üle käesoleva määruse § 6 lõikes 3 loetletud andmed.§ 62. Elamisloa või elamisõiguse andmisest või pikendamisest keeldumisel keelduvate otsuste kohta üleantavad andmed Elamisloa või elamisõiguse andmisest või pikendamisest keeldumisel antakse üle käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed keeldumise otsuste kohta järgmiste dokumentide või õiguste andmisest või pikendamisest keeldumisel: 1) tähtajaline elamisluba; 2) pikaajalise elaniku elamisluba; 3) tähtajaline elamisõigus; 4) alaline elamisõigus.§ 63. Eesti kodakondsuse kaotamine Eesti kodakondsuse kaotamisel mõne muu riigi kodakondsuse vastuvõtmisega või Eesti kodakondsusest loobumisega antakse üle: 1) Politsei- ja Piirivalveameti otsuse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) kodakondsuse kaotanud isikule välisriigi asutuse poolt väljaantud dokumendi kohta käesoleva määruse § 6 lõikes 1 loetletud andmed; 3) muudatus kodakondsuse andmetes.§ 64. Eesti kodakondsuse andmine või taastamine Eesti kodakondsuse andmisel või taastamisel antakse üle: 1) Vabariigi Valitsuse korralduse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) muudatus kodakondsuse andmetes.§ 641. Eesti kodakondsuse saamine sünni hetkest naturalisatsiooni korras Eesti kodakondsuse saamisel naturalisatsiooni korras sünni hetkest antakse üle käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed Politsei- ja Piirivalveameti otsuse Eesti kodakondsuse määramise kohta.[RT I, 29.12.2015, 65 - jõust. 01.01.2016] § 642. Eesti kodakondsusest loobumine Eesti kodakondsusest loobumise korral antakse üle: 1) käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed Politsei- ja Piirivalveameti otsuse Eesti kodakondsusest loobumise kohta; 2) muudatus kodakondsuse andmetes.[RT I, 29.12.2015, 65 - jõust. 01.01.2016] § 65. Eesti kodakondsusest vabastamine või Eesti kodakondsuse äravõtmine Eesti kodakondsusest vabastamisel või Eesti kodakondsuse äravõtmisel antakse üle: 1) Vabariigi Valitsuse korralduse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) kodakondsuse kaotanud isikule välisriigi asutuse poolt väljaantud dokumendi kohta käesoleva määruse § 6 lõikes 1 loetletud andmed; 3) muudatus kodakondsuse andmetes.§ 66. Tähtajalise elamisloa andmine Tähtajalise elamisloa andmisel antakse üle: 1) tähtajalise elamisloa andmise otsuse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) tähtajalise elamisloa saanud isiku kohta kogutud ja seaduse §-de 21 ja 22 alusel rahvastikuregistrisse kandmisele kuuluvad, seni üleandmata andmed; 3) tähtajalise elamisloa kehtivusaeg; 4) tähtajalise elamisloa number.§ 67. Tähtajalise elamisloa pikendamine Tähtajalise elamisloa pikendamisel antakse üle: 1) tähtajalise elamisloa pikendamise otsuse kohta käesoleva määruse § 5 lõike 1 loetletud andmed; 2) tähtajalise elamisloa kehtivusaeg; 3) tähtajalise elamisloa number.§ 68. Tähtajalise elamisloa kehtetuks tunnistamine Tähtajalise elamisloa kehtetuks tunnistamisel antakse üle: 1) tähtajalise elamisloa kehtetuks tunnistamine otsuse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) tähtajalise elamisloa kehtetuks tunnistamise kuupäev.§ 69. Pikaajalise elaniku elamisloa andmine Pikaajalise elaniku elamisloa andmisel antakse üle: 1) pikaajalise elaniku elamisloa andmise otsuse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) pikaajalise elaniku elamisloa saanud isiku kohta kogutud ja seaduse §-de 21 ja 22 alusel rahvastikuregistrisse kandmisele kuuluvad, seni üleandmata andmed; 3) pikaajalise elaniku elamisloa kehtivuse alguskuupäev; 4) pikaajalise elaniku elamisloa number.§ 70. Pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamine Pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamisel antakse üle: 1) pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamise otsuse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamise kuupäev.§ 71. Tähtajalise elamisõiguse andmine Tähtajalise elamisõiguse andmisel antakse üle: 1) tähtajalise elamisõiguse andmise otsuse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) tähtajalise elamisõiguse saanud isiku kohta kogutud ja seaduse §-de 21 ja 22 alusel rahvastikuregistrisse kandmisele kuuluvad, seni üleandmata andmed; 3) tähtajalise elamisõiguse kehtivusaeg; 4) tähtajalise elamisõiguse number.§ 72. Tähtajalise elamisõiguse pikendamine Tähtajalise elamisõiguse pikendamisel antakse üle: 1) tähtajalise elamisõiguse pikendamise otsuse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) tähtajalise elamisõiguse kehtivusaeg; 3) tähtajalise elamisõiguse number.§ 73. Tähtajalise elamisõiguse lõpetamine Tähtajalise elamisõiguse lõpetamisel antakse üle: 1) tähtajalise elamisõiguse lõpetamise otsuse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) tähtajalise elamisõiguse lõpetamise kuupäev.§ 74. Alalise elamisõiguse andmine Alalise elamisõiguse andmisel antakse üle: 1) alalise elamisõiguse andmise otsuse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) alalise elamisõiguse saanud isiku kohta kogutud ja seaduse §-de 21 ja 22 alusel rahvastikuregistrisse kandmisele kuuluvad, seni üleandmata andmed; 3) alalise elamisõiguse kehtivuse alguskuupäev; 4) alalise elamisõiguse number.§ 75. Alalise elamisõiguse lõpetamine Alalise elamisõiguse lõpetamisel antakse üle: 1) alalise elamisõiguse lõpetamise otsuse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) alalise elamisõiguse lõpetamise kuupäev.§ 751. E-residentsuse omandamine E-residentsuse omandamisel antakse üle: 1) käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed e-residendi digitaalse isikutunnistuse väljaandja teate kohta; 2) e-residendi digitaalse isikutunnistuse kehtivuse tähtaeg.[RT I, 12.04.2016, 1 - jõust. 15.04.2016] § 752. E-residentsuse kehtetuks tunnistamine E-residentsuse kehtetuks tunnistamisel antakse üle: 1) käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed e-residendi digitaalse isikutunnistuse väljaandja teate kohta; 2) e-residendi digitaalse isikutunnistuse kehtetuks tunnistamise aeg.[RT I, 12.04.2016, 1 - jõust. 15.04.2016] § 76. Elamisluba, elamisõigust või e-residentsust omava isiku andmete muutmine[RT I, 12.04.2016, 1 - jõust. 15.04.2016] Elamisluba, elamisõigust või e-residentsust omava isiku andmete muutmisel antakse üle: 1) käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed andmete muutmise alusdokumendi kohta; 2) elamisluba, elamisõigust või e-residentsust omava isiku kohta kogutud seaduse §-des 21 ja 22 loetletud muudetud või lisatud andmed.[RT I, 12.04.2016, 1 - jõust. 15.04.2016] § 77. Isikukoodi andmine taotluse alusel Isikukoodi andmisel taotluse alusel antakse üle: 1) isikukoodi taotluse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) isiku elukoha aadress; 3) isiku kodakondsus; 4) märkused; 5) isikukoodi moodustamiseks elamisloa või elamisõiguse taotlemisel antakse lisaks loetletud andmetele üle taotleja perekonnaseisu andmed ja elamisloa taotluse menetlusse võtmise aeg.§ 771. Statistilistel eesmärkidel kogutavate andmete esitamine Statistilistel eesmärkidel kogutavate andmete esitamisel antakse üle: 1) käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed statistiliste andmete teate kohta; 2) isiku vabal tahtel antud andmed rahvuse, emakeele ja hariduse kohta.[RT I, 29.12.2015, 65 - jõust. 01.01.2016] 10. peatükk Siseministeeriumi poolt üleantavate andmete loetelu § 78. Uue eesnime, perekonnanime või isikunime andmine või endise eesnime, perekonnanime või isikunime taastamine[Kehtetu - RT I, 16.12.2014, 1 - jõust. 01.01.2015] § 79. Siseministri käskkirja uue eesnime, perekonnanime või isikunime andmise või endise eesnime, perekonnanime või isikunime taastamise kohta väljavõtte andmine[Kehtetu - RT I, 16.12.2014, 1 - jõust. 01.01.2015] § 80. Andmehõivekanded enne 2010. aasta 1. juulit koostatud perekonnaseisuaktide alusel Enne 2010. aasta 1. juulit koostatud perekonnaseisuaktide alusel andmehõivekannete tegemisel kantakse rahvastikuregistrisse andmed perekonnaseisuaktilt ulatuses, milles Eestis vastavaid kandeid tehakse. Andmete rahvastikuregistrisse kandmisel arvestatakse vastavasse akti kantud andmekoosseisu.11. peatükk Sotsiaalkindlustusameti poolt üleantavate andmete loetelu § 81. Välisriigis koostatud perekonnaseisuandmeid muutev dokument Sotsiaalkindlustusametile esitatud välisriigis koostatud perekonnaseisuandmeid muutva dokumendi kohta antakse üle: 1) käesoleva määruse § 6 lõigetes 1 ja 2 nimetatud andmed; 2) muudatused isikuandmetes.12. peatükk Tervishoiuteenuse osutaja poolt üleantavate andmete loetelu § 82. Meditsiinilise sünnitõendi väljaandmine Meditsiinilise sünnitõendi väljaandmisel antakse üle: 1) meditsiinilise sünnitõendi kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) vastsündinu isikuandmed (sugu, sünniaeg, isikukood); 3) vastsündinu ema isikuandmed (isikukood või seaduse § 21 lõike 1 punktides 1–5, 7 ja 9 nimetatud andmed).13. peatükk Välisministeeriumi poolt üleantavate andmete loetelu § 83. Diplomaatilise passi andmine Diplomaatilise passi andmisel antakse üle diplomaatilise passi kohta käesoleva määruse § 6 lõikes 1 loetletud andmed.§ 84. Diplomaatilise passi kehtetuks tunnistamine Diplomaatilise passi kehtetuks tunnistamisel antakse üle kehtetuks tunnistatud diplomaatilise passi kohta käesoleva määruse § 6 lõikes 3 loetletud andmed.§ 85. Enne 20. augustit 1991. a välja antud kehtivast Eesti kodakondsust tõendavast dokumendist teatamine Välisesinduse poolt enne 20. augustit 1991. a välja antud kehtivast Eesti kodakondsust tõendavast dokumendist teatamisel antakse üle: 1) dokumendi andmise otsuse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) Eesti kodakondsust tõendava dokumendi kohta käesoleva määruse § 6 lõikes 1 loetletud andmed.§ 86. Hääletamistaotluse esitamisest teatamine Hääletamistaotluse esitamisest teatamisel antakse üle: 1) hääletamistaotluse esitamisest teatamise teate kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 esitatud andmed; 2) taotluse esitanu või tema vanemate või vanavanemate viimase Eestis olnud püsiva elukoha andmed kehtiva haldusterritoriaalse korralduse alusel valla või linna ja Tallinnas linnaosa täpsusega.§ 87. Perekonnaseisuakti või perekonnaseisukande andmete parandamine ja muutmine Perekonnaseisuakti või perekonnaseisukande andmete parandamisel või muutmisel antakse üle: 1) perekonnaseisuakti või -kande andmete parandamise ja muutmise otsuse kohta käesoleva määruse § 5 lõikes 1 loetletud andmed; 2) perekonnaseisuakti või -kande kohta, mille andmeid parandati ja muudeti, käesoleva määruse § 5 lõikes 2 loetletud andmed; 3) isiku(te) parandatud või muudetud isikuandmed.§ 88. Välisriigis püsivalt elava Eesti kodaniku elukoha andmete edastamine Välisriigis püsivalt elava Eesti kodaniku elukoha andmete edastamisel antakse üle järgmised kontrollitud ja kinnitatud andmed: 1) isiku(te) seaduse § 21 lõikes 3 loetletud elukoha andmed (nende olemasolul); 2) isiku(te) sideandmed (telefoni- või faksinumber, e-posti aadress).§ 89. Abieluvõimetõendi andmine Abieluvõimetõendi andmisel antakse üle: 1) abieluvõimetõendi kohta käesoleva määruse § 6 lõikes 1 loetletud andmed; 2) avaldatud tulevase abikaasa ees- ja perekonnanimi, isikukood, kodakondsus, perekonnaseis, sünniaeg, sugu, sünnikoht ja elukoht; 3) abieluvõimetõendi esitamise riik.14. peatükk Rakendussäte § 90. Määruse kehtetuks tunnistamine [Käesolevast tekstist välja jäetud.]§ 91. Enne 1. jaanuari 2016. aastal sündinud alaealise Eesti kodakondsuse saamine Alla 15-aastase alaealise kohta, kes on sündinud Eestis enne 1. jaanuari 2016. aastal ning kes saab Eesti kodakondsuse naturalisatsiooni korras 1. jaanuaril 2016. aastal, antakse üle kodakondsuse saamise kuupäev.[RT I, 29.12.2015, 65 - jõust. 01.01.2016] ← Tagasi | Üles ↑


Residendist töötaja (TSD lisa 1)
Mitteresidendist töötaja (TSD lisa 2)
Allolev materjal selgitab lähemalt, millistel põhimõtetel toimub tulu- ja sotsiaalmaksu maksmine Eesti isikute välisriigis teenitud töötasult. Rõhutatakse tähelepanu lähetuse mõistete erinevusele siseriiklikus tööõiguses ja Euroopa Liidu sotsiaalkindlustust reguleerivates määrustes. Sisukord:
Selleks, et erinevates riikides teenitud tulusid ei maksustataks topelt, lähtutakse maksustamisel siseriiklikult kehtestatud topeltmaksustamise vältimise sätetest ning riikidevahelistest topeltmaksustamise vältimise lepingutest (maksuleping). Nimekiri kehtivatest maksulepingutest koos terviktekstidega on toodud meie veebilehel „Tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise ja maksudest hoidumise tõkestamise lepingud".
Lisainfot leiate „Füüsilise isiku residentsuse määramise juhendist".
4.1. Tööjõurent Tööjõurendi all mõistame olukorda, kui tööandja annab oma töötajad rendile teisele isikule, näiteks välisriigi residendile, kellega sõlmitakse teenuse osutamise leping. Töötasu maksmise kohustus on tööandjal, kellega on sõlmitud tööleping, tööjõu kasutaja tagab töötingimused ja -ohutuse. Kui Eesti äriühing on oma töötajad andnud teise tööandja käsutusse, on kaotanud otsese kontrolli töötajate üle ning eriti kui kogu tööjõu rentimise skeem on sisse viidud maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil, võime öelda, et töötajad ei täida oma tööülesandeid tegelikult Eesti äriühingu heaks. Maksulepingute kohaldamisel sellise töötasu korral tuleb lähtuda toimuva tegelikust sisust.
Kui Eesti residendist äriühing osutab välisriigis ehitusteenust, lähtutakse püsiva tegevuskoha määramisel maksulepingu art 5 lg-st 3, milles sisaldub ehitustegevuse kohta erisäte. Ehitusplats, ehitus-, montaaži- või seadistamisprojekt või sellega seotud järelevalve või konsultatsioonialane tegevus kujutab endast püsivat tegevuskohta ainult juhul, kui see kestab kauem kui maksulepingus märgitud arv kuid (nt Läti, Norra, Rootsi, Soome, Taani – 6 kuud; Saksamaa – 9 kuud; Bulgaaria, Horvaatia –12 kuud).
Eestis lähtutakse tulumaksuseaduse § 13 lg 3 punktidest 1 ja 11, sotsiaalmaksuseaduse § 3 punktist 1 ning Vabariigi Valitsuse määrustest „Töölähetuse kulude hüvitiste maksmise kord ning välislähetuse päevaraha alammäär, maksmise tingimused ja kord” ja „Ametniku teenistuslähetusse saatmise, lähetuskulude hüvitamise ning päevaraha maksmise tingimused ja kord ning päevaraha määr”.
Näiteks tööjõu rendi korral ei pruugi lähetuse maksuvabastused välisriigi seaduste alusel kohalduda. Soome maksuameti veebisaidilt leiate eestikeelse juhendi „Välisriigi renditöötajad ja nende maksustamine Soomes".
Maksuvabalt saab Eestis maksta päevaraha aga ainult juhul, kui sisu poolest on tegemist lähetusega. Ei ole õiguspärane sõlmida renditöötajaga töölepingut töö tegemise kohaga Eestis, kui töötaja renditakse teisele isikule, kes renditööjõudu kasutabki ainult välisriigis. Juhul kui töötamise sisu ei vasta lähetusele, ei ole õigustatud lähetuse päevaraha maksuvabastuse kohaldamine Eestis. Samas oleneb „päevaraha” maksustamine tulumaksuga Eestis sellest, kas töötasu on maksustatav Eestis või välisriigis. Kui lähetuses töötamine kestab vähemalt 183 päeval 12 järjestikuse kalendrikuu jooksul ning töötasu on välisriigis maksustatud, ei maksustata Eestis seda töötasu ega välislähetuse „päevaraha” (TuMS § 13 lg 4). Kui töötaja viibib välisriigis vähem kui 183 päeval 12-kuulise perioodi jooksul ning töötasu on Eestis füüsilise isiku tuluna maksustatav, maksustatakse tööjõu rendi korral ka „päevaraha” osana välisriigi töötasust Eestis.
Maksu- ja Tolliamet on koostanud juhendid tööjõu vahendamise ja lähetuste kohta.
TuMS § 41 p 1 kohaselt peetakse tulumaks kinni residendist füüsilisele isikule makstavalt tulumaksuga maksustamisele kuuluvalt palgalt ja muudelt tasudelt. Üldreegli kohaselt peetakse tulumaks kinni ka töötasult, mida Eesti resident saab töötamise eest välisriigis.
Kui töötaja on Eesti residendist füüsiline isik, maksab ta Eestis tulumaksu nii Eestis kui väljaspool Eestit saadud tuludelt ning deklareerib ise oma kogu maailmast saadud tulud ja tasutud tulumaksu Eestis maksustamisperioodile järgneva kalendriaasta 31. märtsiks. Eesti tööandja poolt makstud Eestis maksuvaba lähetuse päevaraha deklareerima ei pea. Kui Eestis maksuvaba päevaraha on sisuliselt osana töötasust välisriigis maksustatud, ei ole seda Eestis vaja deklareerida. Kui tegemist oli tööjõu rendiga ning päevaraha maksuvabastus Eestis ei olnud õigustatud, deklareeritakse päevaraha sarnaselt töötasuga. Residendist füüsiline isik deklareerib maksustatava tulu koos sellelt juba Eestis või välisriigis kinnipeetud tulumaksuga.
Maksuvabastus kohaldub TuMS § 13 lg 4 kohaselt, kui isik saab välisriigis töötamise eest TuMS § 13 lõigetes 1, 11 ja 2 nimetatud tulu (tasu töötamise eest, võlaõigusliku lepingu alusel osutatud teenuse osutamise eest või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikme tasu) ning on täidetud alljärgnevad tingimused:
Välismaal viibitud päevade arvutamine Eestis maksuvabastuse kohaldamiseks algab välisriiki töötama saabumise päevast ega sõltu kalendriaastast. Selleks loetakse kokku töötamise riigis füüsiliselt kohal oldud päevad (kaasa arvatud riiki saabumise ja sealt lahkumise päevad) 12 järjestikuse kalendrikuu jooksul. Kui isik on viibinud väljaspool Eestit erinevates riikides, siis arvutatakse kõik väljaspool Eestit töötamise eesmärgil viibitud päevad kokku.
Eesti residendist füüsiline isik saab Eestis maksustatavast tulust teha Eesti tulumaksuseaduses lubatud mahaarvamisi (TuMS 4. ptk, maksuvaba tulu, täiendav maksuvaba tulu lapse ülalpidamise korral, töötuskindlustuse makse, eluasemelaenu intressid, koolituskulu, kogumispensioni kindlustusmaksed ning pensionifondi osakute soetamine jne).
Samas võib mahaarvamisi teha välisriigi tulude proportsiooni arvestamata, kui residendist füüsiline isik valib krediidimeetodi. Mahaarvamistele on TuMS § 282 lg 1 alusel Eestis siiski seatud summaline piirang 1920 eurot maksumaksja kohta või 50% maksustamisperioodi maksustatavast tulust.
Täpsemad reeglid Eestis lubatud mahaarvamiste kohta leiate TuMS 4. ptk-s ning TuMS §-st 44.
Kinnipeetud töötuskindlustusmakse (1,6%)
Tööandja töötuskindlustusmakse (0,8%)
Kogumispensioni makse (2%)
Maksuvaba tulu (kood 610)
Tulumaks (1000–16–20–154) × 0,20
Tulumaks: kuna Soomes on palgatulu tulumaksuga maksustatud ning Soome maksuhalduri tõend on olemas, siis väljamakse tegija ei pea väljamakselt tulumaksu kinni. Sotsiaalkindlustuse maksud: sama, mis punkt a.
Uuendatud 2015. aastal


text:
Heiksi blogi: „Hullud möllavad nagu ise tahavad! Teised vaadaku vagusi pealt!“
Külarahva elukest põrguks tegev naine ja tema tütar lubasid kõik korda ajada. Uus kuut toodi, aga koera sinna ei lasta. Ka naabritega paariks nädalaks vaherahu sõlminud naine märatseb taas nagu ise tahab. Sellest annab aimu mulle saabunud kiri ja video:
„Pärast märatsemist tulid taas kohale politsei ja tütar. Viimane möönis, et jõud ei käi emast üle ja enam ei lasta aeda ei teda ega vendagi. Koer on endiselt lühikese keti otsas ja hädas. Sama käib vist ka kasside kohta.
Kui pere ei suuda oma ema ravile suunata, siis peaks seda tegema omavalitsus. Palun pöörduge veelkord tütre poole, et ta koera teile loovutaks, sest tema ju vastutab pärast ema suitsiidikatset looma eest! Mul on suur mure selle koera pärast, sest keegi ei tea, mida proua võib talle meeltesegaduses teha!“
Kuidas siis edasi käituda peast„kahtlase“ daamega, kes arvab, et koera võib pidada nagu ise tahab. Ka arvab ta, et võib kogu küla ja eelkõige naabrit terroriseerida ning presenteerib mõnuga oma suguelundit kõigile, kes pragama tulevad. Kas seda peabki lõpmatuseni taluma?
Kõik hoiavad eemale, sest „hulluga“ pole mõtet maid jagada. Loomakaitse Liit saatis vastavad pöördumised nii politseisse kui VTA-le. Tulemust see ei andnud ning koer on tänaseni meetrise keti otsas ning päike paistab lagipähe! Joogikaussi ka ees pole! Loodetavasti saab koer varsti kuumarabanduse ja pääseb piinadest, sest riigiametnikke tema nägurielu ei koti ja see tundub ainuke hea lahendus olevat!
Lgp Tõnu Erik ja Läänemaa Veterinaarkeskus, samuti VTA juhtkond
Seonduvalt Läänemaa Veterinaarkeskuse alloleva vastusega (Rebase talu koer) palun selgitada, mida on mõeldud selle all, et praeguseks on ettekirjutused võimaluste piires täidetud. Kas see tähendab seda, et ettekirjutused on osaliselt täitmata ning koera kuut ja keti pikkus endiselt nõuetele ei vasta? Kui see vastab tõele, siis palun selgitada, millistel põhjustel tehakse omanikule mööndusi ja lõputuid ettekirjutusi, kuid väärteomenetlust tema suhtes ei algatata, samuti koera äravõtmist ei kaaluta. Loomapidaja jätkab seaduse rikkumist ja mingit tagajärge selle ei järgne.
Lisaks on ELL Läänemaa Veterinaarkeskuse poole pöördunud juba käesoleva aasta jaanuaris ning juhtinud tähelepanu asjaolule, et Valdi Kristovald peab Martna vallas Kesu külas vähemalt 10 koera, kelle pidamise tingimused nõuetele ei vasta. Järgnes mõne ettekirjutuse tegemine ning meie poolt mitmete pöördumiste ja kirjade kirjutamine, mille tulemusel teatas Tõnu Erik ELL-le lõpuks 05.05.2017, et Valdi Kristovald on leidnud kõigile oma emastele koertele uued peremehed. Alles oli seitse isast koera, kellest enamusel olid uued kuudid. Kolm uut kuuti ootab kohale toomist, sest peremees ei teadnud, kas ta võib ka rohkem kui viit isast koera pidada. Kuna emastele koertele on uued kodud leitud (ei toimu enam paljunemist) ja allesjäänud koerte elu ohus ei ole, siis võib ta tuua ära veel kolm kuuti ja pidada isaseid koeri nõuetekohaselt.
ELL vabatahtlikud käisid mõni nädal tagasi Valdi Kristovaldi koeri vaatamas ning pildistati ja filmiti üles vähemalt 11 koera. Koerte kuudid ja keti pikkused ei vasta endiselt nõuetele ning on selge, et Valdi Kristovald on ametnikele valetanud ja kontrolli ajaks emased koerad kuhugi ära peitnud ja jätkab rahumeeli nõuetele mittevastavat loomapidamist. Seetõttu palub ELL jätkuvalt kohaldada LKS § 64 ning võtta koerad omanikult ära ja toimetada varjupaika. Samuti palume Valdi Kristovaldi suhtes algatada väärteomenetluse edaspidiselt tema suhtes mööndusi tegemata. On näha, et seadust mittejärgivatele loomapidajatele ei loe ettekirjutused mitte midagi, mistõttu tuleks ametnikel asuda seadusi täitma ja algatama ka asjakohaseid menetlusi.
Selgitan järgnevalt ka meie vastavat seisukohta, mille oleme varasemalt juba saatnud VTA juristile Silver Lustile.
Praegusel juhul ei ole vaidlust selles, et loomapidaja on rikkunud ka loomapidamisnõudeid (keti pikkus, kuudi suurus), mistõttu esinevad asjas kahtlemata ka LoKS § 66´1 lg-s 1 kirjeldatud teo tunnused (loomapidamisnõuete rikkumine) ning tegelikult tuleb algatada ka süüteomenetlus sellel alusel.
Mõistame vabatahtlikest koosneva organisatsiooni esindajatena, et alati ehk ei peaks eesmärk olema loomapidaja karistamine, kuid juhime siiski tähelepanu, et kui juhtum jõuab VTA-ni, siis korrakaitseorganite esindajatel on oluline eristada igakordselt korrakaitse raames läbiviidavat haldusmenetlust (riiklik järelevalve menetlus), mille eesmärk on seaduse rikkumise lõpetamine ja nõuetekohaste tingimuste saavutamine, ja süüteomenetlust (mille eesmärk on siiski õigusrikkumise ja õigusrikkuja tuvastamine ja õigusrikkuja vastususele võtmine - KarS § 1 lg 1). Nende menetluste funktsioonid ja eesmärk on selgelt eristatavad ning ühelgi juhul ei ole need võrreldavad ega samastatavad. Haldusmenetluses (LoKS täitmise üle teostatavas järelevalvemenetluses) on tõepoolest ametnikul kaalutlusõigus ettekirjutuse tegemisel, sh sunni rakendamisel ning selle menetluse ainuke eesmärk on saavutada õigusrikkumise lõpetamine ehk teisisõnu loomale nõuetele vastavad tingimused. Kuid vähem tähtis ei ole asjaolu, et karistusõiguslikus mõttes ei ole pädeval asutusel kehtiva õiguse järgi alust kaaluda süüteomenetluse alustamise või algatamata jätmise üle. Legaliteedipõhimõte rakendub ka väärteomenetluses, mis tähendab, et uurimisasutusel on kuriteo ilmnemisel kohustus süüteomenetlus läbi viia.
Riigikohus on süüteomenetluse alustamisega seoses märkinud järgmist:
„Kriminaalmenetluse kohustuslikkuse printsiibi e legaliteedipõhimõtte kohaselt on uurimisasutus ja prokuratuur kuriteo asjaolude ilmnemisel kohustatud alustama ja toimetama kriminaalmenetlust, kui puuduvad KrMS §-s 199 loetletud kriminaalmenetlust välistavad asjaolud või kui puudub alus lõpetada kriminaalmenetlus otstarbekuse kaalutlusel. Seejuures on oluline, et otstarbekuse kaalutlusel on võimalik alustatud kriminaalmenetlust üksnes lõpetada, kriminaalmenetluse alustamise enese suhtes aga kehtiva õiguse kohaselt selline kaalutlusõigus puudub ja siin toimib kohustuslikkuse põhimõte reservatsioonita (vt ka RKKKo nr 3-1-1-19-10, p 8.2). Kõnealust põhimõtet täpsustades märgitakse KrMS § 193 lg-s 1 ja §-s 194, et kriminaalmenetluse alustamiseks peab olemas olema ajend (kuriteoteade või kuriteole viitav muu teave) ja alus (kuriteo tunnuste sedastamine kriminaalmenetluse ajendis).“. Riigikohus on samuti välja toonud järgmist: „Legaliteedipõhimõte kohustab pädevaid ametivõime alustama kuriteo tunnuste sedastamisel kriminaalmenetlust sõltumata mis tahes isiku või riigiasutuse arvamusest. Eeltoodust järeldub ühtlasi, et uurimisasutusel ja prokuratuuril puudub kuriteole viitava teabe saamisel pädevus hinnata kriminaalmenetluse alustamise otstarbekust üksikjuhtumil. Sellise lähenemisega saavutatakse kõigi asjassepuutuvate isikute võrdne ja õiglane kohtlemine. Üksnes olukorras, kus pädevatele ametiasutustele laekunud teabe põhjal ilmnevad vahetult kriminaalmenetlust välistavad asjaolud KrMS § 199 tähenduses, on uurimisasutus ja prokuratuur õigustatud jätma kriminaalmenetluse alustamata. Tagamaks legaliteedipõhimõtte kohtulikku kontrolli, st uurimisasutusele ja prokuratuurile seadusega pandud kriminaalmenetluse alustamise kohustuse täitmist, on seadusandja KrMS §-des 207-208 kujundanud selleks kannatanu olemasolul eraldiseisva süüdistuskohustusmenetluse. Seega toimib kehtivas kriminaalmenetlusõiguses menetluse alustamise kohustus eranditeta.“
ELL rõhutab, et lähtuvalt KrMK §-st 6, mis on VTMS § 2 kohaselt kohaldatav ka väärteomenetluses, on menetlejal reeglina süüteo asjaolude ilmnemisel menetlemise kohustus, millest VTMS § 30 näeb ette erandid. Seega ka väärteomenetluses puudub uurimisasutusel pädevus hinnata menetluse alustamise otstarbekust ja uurimisasutus on kohustatud menetluse algatama ja seda toimetama.
ELL hinnangul ei ole VTA tegelikult enamuse ELL poolt teadaantud juhtumite puhul süüteomenetlusi algatanud, kuigi selline kohustus ametnikel lasub. Loomapidaja karistamine süüteomenetluse korras paralleelselt riikliku järelevalvemenetlusega on ELL hinnangul siiki vajalik, kuivõrd sageli pannakse rikkumisi toime ühtede ja samade isikute poolt. Kui aga varasemas menetluses ei ole isikut karistatud, siis ei ole uurimisasutustel ka uute rikkumiste toimepanemisel võimalik tugineda isiku varasemale süülisele käitumisele, mida saab muuhulgas arvesse võtta ka menetluste lõpetamise otstarbekuse hindamisel. Õigusaktidest tuleneb süüteomenetluse algatamise ja toimetamise kohustus ja sätestatud on ka vastutuse alused, kuid praktikas neid kahjuks ei rakendata, mis aga lõpptulemusena on kaasa toonud karistamatuse tunde ning õigusrikkujate poolt oma teo vähetähtsa õigusrikkumisena käsitlemise. Seejuures on ühiskonna üldine arvamus juba pikemat aega vastupidine ning loomade väärkohtlejate karistamatus on riivanud selgelt ühiskonna üldist õiglustunnet. Lisaks rõhutab ELL, et legaliteedipõhimõtte järgmine tagab ka kõigi asjassepuutuvate isikute võrdse ja õiglase kohtlemise.
Puutuvalt praktikas esile kerkinud muude probleemidega (looma äravõtmine) peab ELL vajalikuks juhtida veel tähelepanu LoKS §-ile 64, mille kohaselt on korrakaitseorganil korrakaitseorgani ettekirjutuse korduva täitmata jätmise, mittenõuetekohase täitmise või käesoleva seaduse nõuete olulise rikkumise korral loom omanikult ära võtta, kui looma jätmine omaniku juurde ohustab looma tervist või elu. See tähendab, et looma äravõtmist saab rakendada nii olukorras, kus isik on korduvalt jätnud ettekirjutuse täitmata, kui ka olukorras, kus ettekirjutust ei ole tehtud, kuid LoKS nõudeid rikutakse oluliselt ja looma jätmine omaniku juurde ohustab looma tervist või elu.

matches:
§ 64
§ 66
§ 1
Riigikohus
§ 193
Riigikohus
§ 199
§ 2
§ 30


Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 454 lõike 2, § 455 lõike 2 ning § 456 lõike 4 alusel ning kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 18 lõike 4 alusel heaks kiidetud «Eesti maaelu arengukavaga 2007–2013» (edaspidi arengukava).
Määrusega kehtestatakse mittepõllumajandusliku tegevuse toetamiseks põllumajandusega tegeleva ettevõtja majandustegevuse mitmekesistamise ja mikroettevõtete arendamise eesmärgil antava maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetuse (edaspidi toetus) saamise nõuded taotleja, kavandatava tegevuse ja taotluse kohta, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, taotluse vorm, toetuse määr ja suurus ning abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, taotluse hindamise kriteeriumid ja hindamise kord, nõuded toetuse saajale, taotluse rahuldamise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise alused ja kord ning toetuse väljamaksmise kord.
(1) Toetust võib taotleda komisjoni määruse (EÜ) nr 70/2001 Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamisest väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele antavale riigiabile (EÜT L 10, 13.01.2001, lk 33–42) tähenduses:
1) põllumajandusega tegelev mikroettevõtja, kelle omatoodetud põllumajandussaaduste müügitulu ja omatoodetud põllumajandussaaduste töötlemisest saadud põllumajandustoodete müügitulu kas koos või eraldi oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal vähemalt 50% ettevõtja kogu müügitulust, kui ettevõtja peab «Raamatupidamise seaduse» kohaselt tekkepõhist raamatupidamise arvestust, või ettevõtja kogu ettevõtlustulust, millest on maha arvatud tulu ettevõtluses kasutatud vara võõrandamisest ja ettevõtlusega seotud toetused, kui ettevõtja peab «Raamatupidamise seaduse» kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust (edaspidi põllumajandustootja);
3) muu mikroettevõtja, välja arvatud kalandustoodete tootja või töötleja «Kalandusturu korraldamise seaduse» tähenduses.
1) taotleja on taotluse esitamise ajaks tegutsenud vähemalt 12 kuud;
2) taotleja taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulu oli suurem kui 37 552 krooni;
4) taotleja võlakordaja ehk võõrkapitali osakaalu näitaja, mille arvutamisel jagatakse lisa 2 tabelis 4 toodud kohustuste summa koguvara summaga, ei olnud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 0,8;
5) taotleja maksevõime näitaja, mille arvutamisel jagatakse lisa 2 tabelis 4 toodud käibevara summa lühiajaliste kohustuste summaga, oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 1;
6) taotleja ei ole saanud ega taotle samal ajal sama investeeringuobjekti kohta või § 3 lõigetes 4 ja 5 nimetatud sellega seotud ettevalmistava töö, turundustegevuse, omanikujärelevalve ja litsentsi, patendi või kasuliku mudeli kaitsmisega seotud tasude või lõivude kohta toetust riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest või muud tagastamatut riigiabi;
7) kui taotleja on saanud varem toetust riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest või on saanud muud tagastamatut riigiabi, mis on kuulunud tagasi maksmisele, on tagasimaksmisele kuulunud summa tähtajal tagasi makstud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral on tagasimaksed tasutud ettenähtud tähtajal ja summas;
8) taotleja säilitab vähemalt taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta keskmise töötajate arvu vähemalt kaks aastat PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest arvates;
10) taotleja eristab selgelt oma raamatupidamises toetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest.
(3) Kui taotleja võlakordaja oli suurem kui 0,8, võib taotleja esitada taotluse esitamise aastale eelnenud majandusaastale eelnenud kahe eelneva aasta majandusaasta aruanded. Kui vähemalt ühel majandusaastal oli taotleja võlakordaja väiksem kui 0,8 ning kui ei ole ohtu ettevõtte majanduslikule jätkusuutlikkusele, võib Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (edaspidi PRIA) lugeda taotleja lõike 2 punktis 4 toodud nõuetele vastavaks.
(1) Taotleja võib toetust taotleda majandustegevuse mitmekesistamiseks vajalike järgmiste tegevuste kohta, kui investeeringuobjekt asub valla või vallasisese linna, mille elanike arv jääb alla 4000 (arengukava tabel 3), või kuni 4000 elanikuga (arengukava tabel 2) väikelinna territooriumil ning tegevus vastab riigiabi nõuetele komisjoni määruse 70/2001 mõistes:
1) hoone ja rajatise ehitamine «Ehitusseaduses» sätestatud tingimustel ja korras (v.a lammutamine) ning hoone parendamine;
2) masina ja seadme ostmine ning paigaldamine.
(2) Toetust ei saa taotleda lõikes 1 nimetatud tegevuste kohta, kui investeeringuobjekt on seotud taotleja tegevusega justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 «Kohtule dokumentide esitamise kord» lisas 16 kehtestatud «Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatoris» (edaspidi EMTAK) toodud järgmistel tegevusaladel:
1) taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad (EMTAK A 01), välja arvatud põllumajandust abistavad tegevusalad (EMTAK A 016). Põllumajandust abistavate tegevusalade puhul ei tohi taotleja olla põllumajandustootja;
2) metsamajandus ja metsavarumine (EMTAK A 02). Puidu saagimine ja hööveldamine (EMTAK C 16.10), spooni ja puitplaatide tootmine (EMTAK C 16.21), kilpparketi tootmine (EMTAK C 16.22), ehituspuusepa- ja tisleritoodete tootmine (EMTAK C 16.23), puittaara tootmine (EMTAK C 16.24), puidust tarbe- ja dekoratiivesemete jm puittoodete tootmine (EMTAK C 16291), mööblitootmine (EMTAK C 31), kui taotleja on metsandussaadusi töötlev ja turustav mikroettevõtja arengukava peatüki 5.3.1 meetme 1.5 mõistes;
3) kange alkoholi destilleerimine, rektifitseerimine ja segamine (EMTAK C 11.01), viinamarjaveini tootmine (EMTAK C 11.02), siidri ja muu marja- ja puuviljaveini tootmine (EMTAK C 11.03), muude destilleerimata kääritatud jookide tootmine (EMTAK C 11.04), õlletootmine (EMTAK C 11.05) ning tubakatoodete tootmine (EMTAK C 12);
4) hasartmängude ja kihlvedude korraldamine (EMTAK R 92);
5) finants- ja kindlustustegevus (EMTAK K);
6) kalapüük ja vesiviljelus (EMTAK A 03), välja arvatud juhul, kui see on vajalik turistide teenindamiseks;
7) juriidilised toimingud ja arvepidamine (EMTAK K 69), nõustamine;
8) mäetööstus (EMTAK B);
9) kinnisvaraalane tegevus (EMTAK L);
10) reklaamindus ja turu-uuringud (EMTAK 73);
11) veondus ja laondus (EMTAK H), välja arvatud mahetoodete ladustamise, hulgimüügi ja logistika korraldamiseks turustuskeskuste loomine;
12) veevarustus, kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus (EMTAK E);
13) elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine (EMTAK D 35), välja arvatud bioenergia tootmine, juhul kui üle 50% toodetavast energiast turustatakse;
14) ehitus (EMTAK F).
(3) Lisaks lõikes 2 loetletud tegevusaladele ei saa toetust taotleda Euroopa Ühenduse asutamislepingu I lisas nimetatud toodete või mittepuiduliste metsasaaduste ja nimetatud toodetega seotud toodete töötlemise alal, kui taotleja on põllumajandustootja arengukava peatüki 5.3.1 meetme 1.4.1 mõistes või kui taotleja on ettevõtja, kelle põhitegevuseks on Euroopa Ühenduse asutamislepingu I lisas nimetatud toodete või mittepuiduliste metsasaaduste ja nimetatud toodetega seotud toodete töötlemine arengukava peatüki 5.3.1 meetme 1.6 mõistes.
2) kavandatava investeeringuobjektiga kaasnev infokandjate ja jaotusmaterjalide valmistamine, kodulehekülje valmistamine ning riigisisesel messil osalemine (edaspidi turundustegevus);
1) kavandatava investeeringuobjektiga kaasnev tellitud projekteerimistöö ning projekteerimiseks vajalik ehitusgeoloogiline ja -geodeetiline töö ning turu-uuring;
2) lisas 1 toodud vormi kohase toetuse avalduse ja lisas 2 toodud vormi kohase äriplaani ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenus, kui taotleja ei ole arengukava peatüki 5.3.1 meetme 1.3 mõistes põllumajandusega tegelev ettevõtja, kelle omandis on või kes kasutab muul õiguslikul alusel vähemalt 0,3 ha maatulundusmaad, või metsamajandamisega tegelev ettevõtja, kelle omandis on või kes kasutab muul õiguslikul alusel vähemalt 0,3 ha metsamaad.
(9) Kavandatava investeeringu tegemist ei või alustada varem ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varemkui taotluse esitamise päevale järgneval päeval, välja arvatud ettevalmistav töö, mille puhul töö tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui 2007. aasta 1. jaanuaril.
(2) Kui ettevalmistava töö osaks on toetuse avalduse ja äriplaani ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenus, siis ei tohi selle töö või teenuse eest makstava toetuse suurus ületada 5000 krooni.
(3) Hoone parendamise maksumus ei või olla väiksem kui 50 000 krooni.
12) sõidu- ja veovahendi soetamise kulud, välja arvatud rändkaupluse ning veovahendile paigaldatava seadme soetamise kulud, mille eripära tuleneb taotleja toiduks kasutatava põllumajandussaaduse või -toote säilitamise nõuetest veo korral;
13) kulutused turundustegevusele, välja arvatud infokandjate ja jaotusmaterjalide valmistamine, kodulehekülje valmistamine ning messil esmakordne osalemine, kui see on seotud kavandatava investeeringuga;
16) majutusteenuse osutamiseks uute voodikohtade rajamise kulud, kui majutusettevõttes on üle 30 voodikoha, välja arvatud puhkeküla ja -laagri puhul;
17) trahv, finantskaristus ja kohtukulud;
(1) Toetust antakse kuni 30% toetatava tegevuse investeeringuobjekti maksumusest, kui tegevuse elluviimise koht asub Harju maakonna vallas, mis piirneb Tallinnaga.
(2) Toetust antakse kuni 50% toetatava tegevuse investeeringuobjekti maksumusest, kui tegevuse elluviimise koht asub vallas, mis piirneb asustusüksusega (linn, vald, vallasisene linn), kus paikneb maavalitsus (edaspidi maakonnakeskus), mis ei asu Harju maakonnas, või kui tegevuse elluviimise koht asub Harju maakonna vallas, mis ei piirne Tallinnaga, välja arvatud traktori ostmine, mille korral antakse toetust kuni 35% investeeringuobjekti abikõlbliku kulu maksumusest.
(3) Toetust antakse kuni 60% toetatava tegevuse investeeringuobjekti maksumusest, kui tegevuse elluviimise koht asub vallas, mis ei piirne maakonnakeskusega ega asu Harju maakonnas, välja arvatud traktori ostmine, mille korral antakse toetust kuni 35% investeeringuobjekti abikõlbliku kulu maksumusest, ning omanikujärelevalve tegemine ja turundustegevus, mille korral antakse toetust kuni 50% omanikujärelevalve ja turundustegevuse maksumusest.
(5) Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta on 1 564 660 krooni programmiperioodil.
(6) Kontserni kuuluv taotleja ei saa kontserni kohta taotleda toetust rohkem kui 1 564 660 krooni programmiperioodil.
(7) Kui ettevõtja suhtes omab «Konkurentsiseaduse» § 2 lõike 4 mõistes valitsevat mõju taotlejaga samas maakonnas ja samas valdkonnas tegutsev ettevõtja, ei saa nimetatud ettevõtjad taotleda toetust rohkem kui 1 564 660 krooni programmiperioodil.
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIAle lisas 1 toodud vormi kohase avalduse ja lisas 2 toodud vormi kohase äriplaani ning neis esitatud andmeid tõendavad dokumendid, mis on loetletud lõigetes 2–5.
1) äriühingu puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kinnitatud majandusaasta aruande või kontserni puhul majandusaasta konsolideeritud aruande ärakiri, mis kajastab ettevõtja tegevust vähemalt 12 kuu jooksul, kui majandusaasta aruanne ei ole kättesaadav äriregistrist;
2) füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta bilansi ja kasumiaruande ärakiri või «Raamatupidamise seaduse» kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta raamatupidamisregistrite alusel koostatud koonddokument tulude ja kulude kohta; seejuures majandusaasta bilanss ja kasumiaruanne või koonddokument tulude ja kulude kohta, mis kajastab ettevõtja tegevust vähemalt 12 kuu jooksul;
3) taotluse esitamise aastale eelnenud teise ja kolmanda majandusaasta kinnitatud majandusaasta aruande või majandusaasta konsolideeritud aruande ärakiri, füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale eelnenud teise majandusaasta bilansi ja kasumiaruande ärakiri või «Raamatupidamise seaduse» kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale eelnenud teise ja kolmanda majandusaasta raamatupidamisregistrite alusel koostatud koonddokument tulude ja kulude kohta § 2 lõikes 3 toodud juhul.
12) lisade 5 ja 6 punkti 8 puhul nimekiri olemasolevate töökohtade ja töötajate tööülesannete ning kavandatavate uute töökohtade ja tööülesannete kohta;
(5) Kui taotleja taotleb toetust ka ettevalmistava töö kohta, esitab ta ärakirja arve-saatelehest või arvest, mille on väljastanud isik, kellelt taotleja tellis ettevalmistava töö või teenuse. Kui ettevalmistava töö eest on tasutud enne taotluse esitamist, võib taotleja esitada nimetatud arve-saatelehe või arve ärakirjal märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava arvelduskonto väljavõtte või maksekorralduse ärakirja või väljatrüki.
(1) Kui kõigi nõuetele vastavaks tunnistatud taotluste rahastamise summa ületab tegevuse rahastamise eelarve, hindab PRIA nõuetele vastavaid taotlusi lisades 5 ja 6 toodud hindamiskriteeriumide alusel, andes taotlusele hindepunkte.
(3) Taotluste paremusjärjestuse moodustamisel loetakse paremaks suurema hindepunktide summa saanud taotlus.
(4) Võrdsete näitajatega taotluste puhul eelistatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõike 2 alusel taotlust, milles taotletav toetuse summa on väiksem.
(4) PRIA teeb lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhul taotluse rahuldamise otsuse, lõikes 3 nimetatud juhul taotluse osalise rahuldamise otsuse või lõike 5, 6, 7 või 8 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse 100 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtpäevast.
(5) Kui ettevalmistav töö ei vasta § 3 lõikes 5,§ 4 lõikes 1 ning § 5 lõike 1 punktis 3 ja lõikes 2 toodud nõuetele, jäetakse taotlus rahuldamata ettevalmistava töö osas.


Kaitsepolitseiamet - Korruptsiooni kuriteod
EstEng	AsutusestTöövaldkonnadAvalik teaveAastaraamatudPressinurkKontaktKasulikud lingidHea teadaTööd reguleerivad õigusaktidValik kohtulahendeidKorruptsiooni kuriteodRiigivastased kuriteodLõhkeainega seotud kuriteodAegumatud rahvusvahelised kuriteodHuvitavat lugemist	Korruptsiooni kuriteod
Tallinna Linnavalitsuse abilinnapea endine nõunik Ivo Parbus mõisteti süüdi KarS § 293 lg 2 p 1, 2, 4 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises, Kristiine linnaosa vanema endine asetäitja Aleksander Raide KarS § 297 lg 2 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises ning SA Jüri Vilmsi Sihtkapital juhatuse liige Elmar Sepp KarS § 293 lg 2 p 1, 2, 4 ja § 22 lg 2 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. I. Parbus võttis mitme äriühingu esindajalt ja eraisikult asjana, kinkekaartide ja -tšekkidena ning sularahas isiklikult korduvalt pistist kokku 140 410 krooni väärtuses ning lisaks nõustus pistise saamisega veel vähemalt 10 000 krooni väärtuses. Üheks pistise lubajaks ja maksjaks I. Parbusele oli linnaametnikuna töötanud A. Raide. Samuti nõustus I. Parbus E. Seppa poolt kihutatuna nõudma ja võtma mitme äriühingu esindajalt korduvalt vastu pistist kokku 800 000 krooni väärtuses, mis kanti annetustena SA Jüri Vilmsi Sihtkapital pangakontole. Vastutasuks saadud pistise eest aitas I. Parbus ametiisikuna järelevalve teostamise käigus lahendada samade isikute huvides mitmete kinnistute detailplaneeringute menetlemisel tekkivaid probleeme ning kiirendada nende menetlemist Tallinna Linnaplaneerimise Ametis. Samuti osutas I. Parbus ametiisikuna vastutasuks saadud pistise eest järelevalve teostamise käigus kaasabi ühe hoone ebaseadusliku juurdeehituse seadustamiseks esitatud ehitusloa taotluse menetlemisele. Kohus karistas I. Parbust 3 aasta pikkuse vangistusega ning A. Raidet ja E. Seppa 2 aasta ja 6 kuu pikkuse tingimisi vangistusega 4 aastase katseajaga, kusjuures koheselt kuulus mõistetud karistusest ärakandmisele 5 kuud vangistust. Kuritegude toimepanemises osalenud äriühinguid karistati rahaliste karistustega kokku 1 350 000 euro suuruses summas.Lõuna Politseiprefektuuri korrakaitseosakonna liiklustalituse endine ülemkomissar Marek Tiirats mõisteti süüdi KarS § 201 lg 2 p 1, 3, 4 ning § 418 lg 2 p-de 1, 3 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. M. Tiirats omastas ametiisikuna korduvalt isikute grupis koos Lõuna Politseiprefektuuri endise politseiprefekti Aivar Otsalti ja kriminaaltalituse komissari Janek Pritsiga prefektuuri ametisõidukite tankimiseks ettenähtud mootorikütust. Samuti käitles M. Tiirats ebaseaduslikult kahte tulirelva, omamata relvade käitlemiseks vajalikku soetamis- ja relvaluba. Kohus karistas M. Tiiratsit rahalise karistusega.Keskkonnainspektsiooni Võrumaa osakonna Põlva büroo endine juhataja Margus Lehiste mõisteti süüdi KarS § 201 lg 2 p 3 ja § 22 lg 3 ning KarS § 294 lg 2 p 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. M. Lehiste küsis ja võttis riiklikku järelevalvet teostava ametiisikuna korduvalt vastu altkäemaksu ühelt eraisikult, võimaldades tal vastutasuna teostada ebaseaduslikult püügikeelu aegadel mõrdadega kalapüüki. Samuti aitas M. Lehiste ametiisikuna kaasa Riigimetsa Majandamise Keskusele kuulunud metsamaterjali omastamisele. Kohus karistas M. Lehistet 2 aasta 4 kuu pikkuse tingimisi vangistusega 4 aastase katseajaga. Marko Loim mõisteti süüdi KarS § 275 ja 319 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. M. Loim laimas Keskkriminaalpolitsei menetlusbüroo talituse juhti, rääkides mitmele tuttavale isikule, et politseiametnik on temalt isiklikult võtnud vastu raha vastutasuna oma ametipositsiooni ärakasutamise eest raha maksja huvides. Seejuures oli M. Loim teadlik, et politseiametnik tegelikult midagi sellist teinud ei ole. Samuti esitas M. Loim Kaitsepolitseiametile avalduse, mis sisaldas teadvalt vale kuriteokaebust sama politseiametniku poolt väidetavalt toimepandud pistise ja altkäemaksu võtmise kohta. Kohus karistas M. Loimi koos talle varem mõistetud karistuse ärakandmata osaga kokku 2 aasta 9 kuu ja 28 päeva pikkuse vangistuse.
Keskkonnainspektsiooni Lõuna regiooni endine peainspektor-nõunik Tõnis Saariste mõisteti süüdi KarS § 2911, § 293 lg 1 ja § 294 lg 2 p 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. T. Saariste jättis ametiisikuna tõkestamata oma tuttavate poolt toimepandud kalapüüginõuete tõsised rikkumised ning osutas nendele rikkumistele omapoolset kaasabi. Seejuures sai T. Saariste samadel tuttavatel oma ametiseisundi ebaseadusliku ärakasutamise eest korduvalt altkäemaksu. Samuti võttis T. Saariste ühe kalaäris tegutseva äriühingu juhatuse liikmelt vastu pistist, jättes vastutasuna sama äriühingu osas riikliku järelevalve teostamata. Kohus karistas T. Saaristet 2 aasta ja 6 kuu pikkuse tingimisi vangistusega 3 aastase katseajaga, kusjuures koheselt kuulus mõistetud karistusest ärakandmisele 1 kuud ja 1 päeva vangistust. Koidula piiritollipunkti endine tolliinspektor Andres Vako mõisteti süüdi KarS § 294 lg 2 p 3 järgi kvalifitseeritava kuriteo toimepanemises. A. Vako võttis isikute grupis koos ametialaste kuritegude toimepanemises 2007. aastal osaliselt süüdi mõistetud tolliinspektoritega ühelt eraisikult altkäemaksu kokku 236 000 krooni suuruses summas. Vastutasuks lubasid tolliinspektorid oma tööl oleku ajal sama eraisiku poolt veetava kauba (sh. piraatkauba) takistamatult Venemaalt Eesti Vabariiki, vajadusel ilma täieliku tollikontrolli teostamata. Kohus karistas A. Vakot 2 aasta pikkuse tingimisi vangistusega 2 aastase katseajaga, kusjuures koheselt kuulus mõistetud karistusest ärakandmisele 4 kuud ja 26 päeva.
Eesti Mereväe mereväebaasi laevaremondisektsiooni ülem kaptenmajor Vladlen Marov mõisteti süüdi KarS § 294 lg 2 p 1, 2, 4 ja § 296 lg 2 p 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises ning relvastussektsiooni ülem kaptenmajor Aleksandr Saarse KarS § 294 lg 2 p 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. V. Marov nõudis ja võttis mitmete laevaremondifirmade esindajatelt kokku 520 000 krooni altkäemaksu Eesti Mereväe laevade remont- ja hooldustööde riigihangetel konkurentsieeliste loomise eest. Lisaks vahendas V. Marov altkäemaksu andmist A. Saarsele. Kohus karistas V. Marovit osaliselt reaalse vangistusega ning A. Saarset tingimisi vangistusega.
Lõuna politseiprefekti ja hiljem Ida politseiprefektina töötanud Aivar Otsalt mõisteti süüdi KarS § 201 lg 2 p 1, 3, 4, § 137 lg 1 ja § 22 lg 2, § 361 lg 1 ja § 22 lg 3, § 418 lg 2 p 1, § 420 lg 1, § 415 lg 1, § 4181 lg 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises, Lõuna Politseiprefektuuri kriminaalosakonna politseidirektor Arved Ant KarS § 201 lg 2 p 3, 4 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises, Lõuna Politseiprefektuuri kriminaalosakonna ülemkomissar Raivo Kiisk KarS § 137 lg 1, § 201 lg 2 p 3, 4 ja § 22 lg 3, § 418 lg 2 p 1, § 420 lg 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises, Lõuna Politseiprefektuuri kriminaaltalituse komissar Janek Prits KarS § 201 lg 2 p 1, 3, 4, § 361 lg 1, § 418 lg 2 p 1, 3, § 420 lg 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises, Lõuna Politseiprefektuuri kriminaaltalituse komissar Margus Ratnik KarS § 201 lg 2 p 1, 3, § 361 lg 1, § 418 lg 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises, Lõuna Politseiprefektuuri kriminaaltalituse juhtivinspektor Veikko Vulf KarS § 201 lg 2 p 3, 4, § 361 lg 1, § 418 lg 2 p 3, § 420 lg 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises, Lõuna Politseiprefektuuri kriminaaltalituse juhtivinspektor Aivo Filippov KarS § 201 lg 2 p 1, 3, 4, § 361 lg 1, § 418 lg 2 p 3, § 420 lg 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises, Lõuna Politseiprefektuuri kriminaaltalituse juhtivinspektor Margus Ootsing KarS § 201 lg 2 p 1, 3, 4, § 361 lg 1, § 418 lg 2 p 3, § 420 lg 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises ning Lõuna Politseiprefektuuri teenistusosakonna juhtivspetsialist Eduard Vismann KarS § 201 lg 2 p 3,4 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. Seega oli enamik mainitud isikutest seotud nii politseiprefektuuri vara omastamisega, ebaseadusliku jälitustegevusega Lõuna politseiprefekti suhtes, tulirelvade ja laskemoona ning lõhkeseadeldiste oluliste osade ebaseadusliku käitlemisega kui ka kalapüügi ja jahi ebaseadusliku pidamisega. Kohus karistas isikuid tingimisi vangistuse või rahalise karistusega.
Kodakondsus- ja Migratsiooniameti viisa- ja illegaalse immigratsiooni osakonna juhataja Artur Aganitš mõisteti kohtus 2004. a süüdi KarS § 293 lg 1 järgi kvalifitseeritava kuriteo toimepanemises. A. Aganitš nõudis talle alluvalt ametnikult pistist viimasele lisatasude taotlemise ja premeerimise eest. Kohus karistas A. Aganitši rahalise karistusega.
Tööturuameti informaatikaosakonna direktor ja hilisem nõunik Ülo-Karla Kask mõisteti kohtus 2004. a süüdi KarS § 289 järgi kvalifitseeritava kuriteo toimepanemises. Ü.-K. Kask osales Phare projekti raames korraldatud rahvusvahelise hankekonkursi hindamiskomisjoni töös, mis tunnistas konkursi võitjaks tema pojaga seotud konsortsiumi. Kohus karistas Ü.-K. Kaske tingimisi vangistusega.
Maksuameti maksupettuste tõkestamise talituse pearevident Priit Karumaa mõisteti 2004. a süüdi KarS § 243 ja § 298 lg 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. P. Karumaa kogus edastamise eesmärgil ja edastas Venemaa kodanikele asutusesiseseks tunnistatud teavet. Peale selle andis P. Karumaa 5 000 krooni altkäemaksu ühele rahapesu andmebüroo ametnikule. Kohus karistas P. Karumaad tingimisi vangistusega.
Tallinna Tolliinspektuuri Lennujaama tollipunkti juhataja Peeter Ventsel mõisteti kohtus 2004. a süüdi KarS § 293 lg 1 järgi kvalifitseeritava kuriteo toimepanemises. P. Ventsel küsis pistist äriühingu esindajalt selle eest, et ta vabastaks kõnealusele firmale kuuluva kauba tollikontrollitsoonis läbivaatusest ehk füüsilisest kontrollist. Kohus karistas P. Ventselit tingimisi vangistusega.
Ida-Viru Piirivalvepiirkonna majandusosakonna leitnant Vladimir Dementjev mõisteti 2004. a süüdi KarS § 391 lg 2 p 2 ja § 22 lg 1, 2 ning § 418 lg 1 p 3 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. V. Dementjev osales salakaubaveo toimepanemises ning ärgitas ka oma töökaaslasi selles osalema. Peale selle käitles V. Dementjev ebaseaduslikult laskemoona. Kohus karistas V. Dementjevit tingimisi vangistusega.
Ida Politseiprefektuuri juhtivinspektor Illar Männi mõisteti kohtus 2004. a süüdi KarS § 289 ja § 214 lg 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. I. Männi toimetas korduvalt ebaseaduslikult arestimajast välja kinnipeetu ning jättis ta ilma konvoi järelevalveta. Samuti nõudis I. Männi süüdistatavalt pettuse teel omastamise eesmärgil raha summas 2 000 eurot tema vahi alt vabastamise organiseerimise eest. Kohus karistas I. Männit vangistusega.
Põhja Politseiprefektuuri konstaablid Aleksandr Zimin ja Vladimir Romantšuk mõisteti kohtus 2004. a süüdi KarS § 294 lg 2 p 3 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. Al. Zimin ja V. Romantšuk võtsid altkäemaksu liikluseeskirja rikkujalt. Kohus karistas A. Ziminit ja V. Romantšukki osaliselt reaalse vangistusega.
Tapa Väljaõppekeskuse tagalaülem Peeter Veltmann ja transpordigrupi ülem Jaak Lindpere mõisteti kohtus 2004. a süüdi KrK § 161 (KarS § 289) ja KrK § 259 lg 1 (KarS § 446 lg 1) järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. P. Veltmann ja J. Lindpere tegid mitme aasta jooksul kaitseväes erinevatel ametikohtadel tehinguid rohkem kui 1 miljoni krooni ulatuses enda osalusega äriühinguga. Kohus karistas P. Veltmanni ja J. Lindperet tingimisi vangistusega.
2004. a lõpetas kohus avaliku menetlushuvi puudumise tõttu kriminaalmenetluse AS-i PKL peadirektori Grigori Oništšenko suhtes KrK § 165 lg 2 p 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises ning AS-i Eesti Loots üheksa lootsi suhtes KrK § 164 lg 2 p 1 ja § 164’ lg 2 p 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. G. Oništšenko andis AS-is Eesti Loots töötavatele lootsidele korduvalt altkäemaksu, mille vahendas lootsidele üks nende kolleeg. Kohtumäärusega pani kohus kohtualustele kohustuse tasuda riigi tuludesse prokuröriga kokkulepitud summad.
AS-i Eesti Vanglatööstus Tartu osakonna juhataja Urmas-Elder Võsu mõisteti kohtus 2004. a süüdi KarS § 293 lg 1 järgi. U.-E. Võsu nõudis ja võttis vastu raha ning lubas selle eest vastutasuna OÜ-le KaguMööbel kuuluvad ning AS-i Eesti Vanglatööstus valduses olevad seadmed ja materjalid tagastada, samuti kontrollida OÜ-le KaguMööbel Tartu Vanglas tööd teinud kinnipeetavate tegevust. U.-E. Võsu karistati rahalise karistusega.
Kaitseliidu Võrumaa maleva pealik Aigar Liping mõisteti Võru Maakohtus 2004. a süüdi KrK § 1411 lg 2 p 2; 17 lg 6 ja 139 lg 3 p 1 ning 259 lg 1 järgi. A. Liping omastas iga kuu Sänna baasi vahtkonna töötajate palgaraha, andis loa oma tuttavale kaitseliitlasele ebaseaduslikuks metsaraieks ja raiutud metsamaterjali varastamiseks, millega kaasnes peale suure keskkonnakahju tekitamise veel võimu ja teenistusseisundi kuritarvitamine. A. Lipingut karistati tingimisi vangistusega.
Kütuse sertifitseerimisega tegeleva firma juhataja Aleksei Vaiser mõisteti kohtus 2004. a süüdi KarS § 294 lg 1 ja § 299 lg 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. A. Vaiser võttis altkäemaksu teise äriühingu esindajalt kvaliteedinõuetele mittevastavale kütusele vastavussertifikaadi väljastamise eest ning võltsis dokumenti. Kohus karistas A. Vaiserit tingimisi vangistusega.
Kaitseministeeriumi asekantsler Margus Kolga mõisteti kohtus 2003. a süüdi KarS § 289, § 241 lg 1 ja § 341 lg 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. M. Kolga tellis ametiisikuna tõlketöid oma lähisugulase äriühingult, võimaldas ebaseaduslikku juurdepääsu konfidentsiaalse tasemega riigisaladusele juurdepääsuluba mitteomavale isikule ning võltsis dokumenti. Kohus karistas M. Kolgat rahalise karistusega.
Sotsiaalministeeriumi välissuhete osakonna juhataja Ahti Kallikorm mõisteti kohtus 2003. a süüdi KrK § 164’’ lg 3 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. A. Kallikorm sai varalist kasu äriühingult, millega Sotsiaalministeeriumil oli sõlmitud projektijuhtimise leping ning lepingu valdkonnas teostas A. Kallikorm järelevalvet. Kohus karistas A. Kallikormi rahalise karistusega.
Eesti Kultuurkapitali tegevdirektor Avo Viiol mõisteti kohtus 2003. a süüdi KrK §de 141’ lg 3 p 1 ja § 166 lg 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. A. Viiol riisus ametiseisundi kuritarvitamise ja omastamise teel Kultuurkapitali vara ca 8,5 miljoni krooni ulatuses. Peale selle võltsis A. Viiol riisumise varjamiseks korduvalt dokumente. Kohus karistas A. Viiolit vangistusega.
Tallinna Linnakohtu kohtunik Ain Truu mõisteti kohtus 2003. a süüdi KarS § 249 lg 1 ja KrK § 124’’’ lg 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. A. Truu võttis ühe vangi ennetähtaegse vabastamise eest altkäemaksu ja võttis 18-aastaselt kohtualuselt ebaseaduslikult vabaduse oma korteris. Kohus karistas A. Truud vangistusega.
Pärnu Politseiprefektuuri komissar Uno Reedik ja juhtivinspektor Vladimir Nikitin mõisteti kohtus 2003. a süüdi KrK § 161 ja § 17 lg 5, 6 järgi kvalifitseeritava kuriteo toimepanemises ning vaneminspektor Rein Künnap KrK § 161 ja § 166 lg 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. R. Künnap, täites relvuri ülesandeid, tuli vastu U. Reediku ja V. Nikitini palvele vormistada relvasoetuslubade saamiseks vajalikud dokumendid eraisikutele ilma relvaeksamit sooritamata. Kohus karistas eelnimetatud ametnikke rahaliste karistustega.
Tallinna Tööhõiveameti osakonna juhataja Mati Karu mõisteti kohtus 2003. a süüdi KrK § 161 ja § 143 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. M. Karu võltsis koos oma tuttavaga dokumente, mille alusel väljastatud tööturutoetused nad koos omastasid. Kohus karistas M. Karu rahalise karistusega.
Tallinna Tööhõiveameti töövahetusosakonna juhataja Anneli Sild mõisteti kohtus 2003. a süüdi KarS § 289 ja § 299 lg 2 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. A. Sild kuritarvitas ametiseisundit, makstes alusetult riigieelarvest töötu abiraha erinevatele isikutele, ning varalise kasu saamiseks võltsis dokumenti. Kohus karistas A. Silda tingimisi vangistusega.
Edela tolliinspektuuri töötajad Kersti Koitla, Villem Karotamm ja Stanislav Lootus mõisteti kohtus 2003. a süüdi KarS § 294 lg 2 p 3 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. K. Koitla, V. Karotamm ja S. Lootus võtsid isikute grupis altkäemaksu erimärgistatud kütuse kasutamise kontrollreidi käigus väärteomenetluse protokolli vormistamata jätmise eest. Kohus karistas neid tingimisi vangistusega.
Kagu Piirivalvepiirkonna Luhamaa piiripunkti piirivalvur Sven Mäe mõisteti 2003. a süüdi KarS § 294 lg 1 järgi kvalifitseeritava kuriteo toimepanemises. S. Mäe võttis 5 000 krooni altkäemaksu, kindlustades selle eest ühe isiku salakaubaveo toimepanekut piiril. Kohus karistas S. Mäed osaliselt reaalse vangistusega.
Pankrotihaldur Gunnar Kivila mõisteti kohtus 2003. a süüdi KarS § 293 lg 2 p 2 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. G. Kivila nõudis ja võttis korduvalt pistist pankrotimenetluses oleva äriühingu esindajalt äriühingu tarvis müügilitsentside väljastamise avalduse koostamise eest ning pankrotimenetluses oleva äriühingu ning teise äriühingu rendilepingu allkirjastamise eest. Kohus karistas G. Kivilat tingimisi vangistusega.
Kaitseministeeriumi büroojuhataja Kristel Kohv mõisteti kohtus 2002. a süüdi KrK § 141’ lg 2 p 2 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. K. Kohv kuritarvitas oma ametiseisundit, kandes ministeeriumi kontolt ilma õigusliku aluseta raha oma isiklikule kontole. Samuti võttis ta ministeeriumi kontolt omastamise eesmärgil välja sularaha. Kohus karistas K. Kohvi tingimisi vangistusega.
Päästeameti peadirektori asetäitja Jaanus Vessart mõisteti kohtus 2002. a süüdi KrK §164’’’’ lg 4 p 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. J. Vessart sooritas ametiisikuna tehinguid osaühinguga, mille nõukogu liige ta ise samal ajal oli. Peale selle rikkus J. Vessart tehingute tegemisel ka riigihangete seadusest tulenevaid nõudeid. Kohus karistas J. Vessartit rahalise karistusega.
Tööturuameti peadirektor Urve Vool mõisteti kohtus 2002. a süüdi KarS § 289 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. U. Vool kasutas ilma rendilepingut sõlmimata Tööturuameti ruume ning jättis maksmata kommunaal- ja ekspluatatsiooniteenuste eest, tehes sellega endale põhjendamatuid soodustusi. Kohus karistas U. Voolu rahalise karistusega.
Tallinna Politseiprefektuuri konstaablid Priit Olup, Arvi Tammekänd ja Risto Pärn mõisteti kohtus 2002. a süüdi KrK § 164 lg 2 p 1, 2 ja KrK § 161 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. Samuti mõistis kohus süüdi Dmitri Kilinkarovi KrK § 164’ lg 2 p 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. Konstaablid P. Olup, A. Tammekänd ja R. Pärn pressisid korduvalt grupiviisiliselt Kadaka turul kauba müüjatelt välja altkäemaksu, mille eest andsid teada sellele turule tehtavatest reididest ja võimaldasid müüa piraattooteid. Altkäemaksu vahendas politseiametnikele korduvalt D. Kilinkarov. Samuti mõisteti politseinikud süüdi Kadaka turu müüjatelt kauba ebaseaduslikus äravõtmises ning selle nõuete kohaselt arvele võtmata jätmises. Kohus karistas P. Olupit, A. Tammekändu, R. Pärna ja D. Kilinkarovit peamiselt vangistustega.
Järvamaa Veterinaarkeskuse juhataja Ilmar Poll mõisteti kohtus 2002. a süüdi KrK § 164 lg 2 p 4 ja § 15 lg 2 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. I. Poll pressis tema järelevalve alla kuuluval piimatööstuse objektil ehitustöid teinud ehitusfirmalt tööde mittetakistamise eest välja altkäemaksu. Kohus karistas I. Polli tingimisi vangistusega.
Eesti Liikluskindlustuse Fondi (ELKF) peadirektor Veljo Tinn mõisteti kohtus 2002. a süüdi KrK § 161 ja § 164’’ lg 2 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. V. Tinn sõlmis ebaseaduslikult ostu-müügi lepingu ELKFi poolt erafirma aktsiate omandamiseks turuväärtusest kõrgema hinnaga, põhjustades sellega fondile suure varalise kahju. Kohus karistas V. Tinni tingimisi vangistusega ning mõistis ELKFi kasuks välja 19 099 990 krooni.
Tallinna notar Sirje Rõõm mõisteti kohtus 2002. a süüdi KrK § 162 järgi kvalifitseeritava kuriteo toimepanemises. S. Rõõm tõestas ebaseaduslikult omaniku Brunhild Dorothea Tiesenhauseni teadmata, nõusoleku ja juuresolekuta volikirja, millega volitati müüma omanikule kuuluvat kinnistut kolmandatele isikutele. Kohus karistas Sirje Rõõmu rahalise karistusega.
Teede- ja Sideministeeriumi kantsleri referent Maimu Valtenberg mõisteti kohtus 2001. a süüdi KrK § 186 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. M. Valtenberg võltsis ministeeriumi kantsleri allkirja 13 ametlikul dokumendil, mille allkirjastamise õigus oli kantsleri pädevuses. Sellega soovis ta dokumentide kasutuselevõttu kiirendada. Kohus karistas M. Valtenbergi rahalise karistusega.
ARK Pärnu osakonna töötaja Enn Luur mõisteti kohtus 2001. a süüdi KrK § 164 lg 2 p 1 ja § 166 lg 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises, Olav Pärn KrK § 162 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises ning Riho Sillaots KrK § 166 lg 1 ja § 17 lg 6 ja § 186 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. E. Luur võttis korduvalt altkäemaksu võltsitud juhitunnistuste väljastamise eest ning võltsis juhitunnistuse väljastamiseks vajalikke dokumente. R. Sillaots võltsis juhitunnistuste taotlemiseks vajalikke dokumente ning O. Pärn allkirjastas E. Luuri palvel fiktiivseid eksamiprotokolle. Samuti mõistis kohus süüdi altkäemaksu andjad ja vahendajad. Kohus karistas isikuid peamiselt tingimisi vangistustega.
Eesti Maapanga juhatuse esimees Malle Eenmaa mõisteti kohtus 2001. a süüdi KrK § 164’’ lg 4 p 3 ja § 27 lg 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. M. Eenmaa, kes oli riigile kuulunud Põllumajanduse Ameerika Välisabi Fondi nõukogu liige, saavutas nõukogus otsuse, millega fond sisuliselt loovutas oma vahendid 29 705 000 krooni ulatuses pangale, mille eesotsas ta oli. Kohus karistas M. Eenmaad vangistusega.
Rahandusministeeriumi kantsler Agu Lellep mõisteti kohtus 2000. a süüdi KrK § 164’’ lg 3 järgi kvalifitseeritava kuriteo toimepanemises. Sama ministeeriumi asekantsler Peep Lass mõisteti süüdi KrK § 161 järgi kvalifitseeritava kuriteo toimepanemises. A. Lellep ostis ministeeriumile riigihankega sõiduauto, mida ei võetud riigivara- ega autoregistrikeskuses arvele. Hiljem müüs asekantsler P. Lass auto soodushinnaga A. Lellepile. Kohus karistas A. Lellepit tingimisi vangistusega ja P. Lassi rahalise karistusega.	Loe lisaks	Prindi