text:
phorum - Erialane - Re: Kunagi kauges....
Re: Kunagi kauges....
Autor: Märt (---.39.205.84.cust.hbb.no)
Kuupäev: 28.05.17 12:03
Söön Norra pruuni juustu, võibolla mäletate lehmakommi, vot selline see pruun juust ongi, lehmakommi hulkasegatud.
Tegelt on mure, mure on see, et piir saabus neiul, mina just mõtlesin, et mis tal õige viga on, et minuga suhtlemine talle sobib ja siis tuligi, enam ei ilmu siia kus mina istun, avalikus köögis diivanil, siin kus ma vabal ajal istun, chillin ja teed joon. See kõik on tegelikult väga kurb, hakkasin just arusaama, et kui oluline on see emotsionaalne level, energeetika, jah ta välimus on ihaldusväärne, aga lihtsalt see energeetika, kui ta minule lähenemiseks sammu ei tee siis ta tõesti ei tea millest ilma jääb, ma oleksin valmis talle korraliku sõidu pakkuma. Neiu unistab kunagi võimaluse korral minna graafilistdisaini õppima, just see unistus millest mina unistama hakkasin kui Tartus käisin, aga vaadates neiut ma tundsin ma võiksin vabalt olla kokk edasi ja finantseerida tema unistust, sest ma kogesin midagi, kui harvaesinev ja väärtuslik see oli, ma tundsin seda ka täna kui ta tuli korraks kööki, meil oleks koos tore, ühine mull tugev.
Sitt on see eluke meil, vahel näed potensiaali saad aru millestki, aga siis jääb natuke, natuke puudu, midagi takistab.
Minuga vist ongi nii, et see maailm, reaalsus kus elan on hoopis midagi muud kus ülejäänud rahvas asub, meil ei teki ühisosa, vahel nagu tundub mulle, et inimesed kardavad seda mida olen, aga ma ei saa aru, mis see täpsemalt endast kujutab. Eks see ole see mida ma igapäevaselt endast kiirgan, ühest olen aru saanud, mingi osa mida ei suudeta vastu võtta on mu alandlikus, minatus. Mõistate ehk, ainult idioot püüaks sellistele jobudele nagu teie siin vahel olete midagi kirjutada, sama asi on elus. Olen nagu midagi ja inimesed ei mõista, olemus. Milleks anda, aga vahel on lihtsalt nii suur vajadus anda, et parem on anda see jobudele kui endas hoida. On ju normaalne, et see kes jobu sulle tundub talle sa sülitad näkku, aga mina ei tee nii kuigi nüüd natuke nagu tuli miskit sarnast siia kirjutades. Vaadake ma tunnen ennast siiski enamasti suht mugavalt ja ma tean kui on väga väga raske, jah on sisemisi võitluseid oma terve mõistuse üle, vahel tahaks alkot, ometi on see olemine nauditav ja puudub vajadus agressiivsusele. Mul on head rohud peale ja ma olen rahul, et need mul on, ma ei tahaks igapäevaselt tegeleda sellega millega inimesed tegelevad, tahan elada oma heas ja mugavas maailmas, mitte saada segatud sellesse pasasse milles inimesed hulbivad, et olla osa ühiskonnast, karjast. See on pasarada, inimesed siplevad, tänagi nägin. Ma ei ütle seda üleolevalt, aga mingi pidev teineteise surkimine, ma ei mõista, andke lihtsalt inimestel olla.
Pasarada.
Loodan, et neiu veel aretab midagi ja saab taas vastuvõtlikuks minusuhtes, ma nägin temas potensiaali, mida me kõike ei suudaks luua läbi ühise koostöö.
Tee on kuum ja väljas on kuum.
Mina olin hommikuses vahetuses, esimest korda üksi, pärastlõuna pidi vaba olema, aga mind pagendati taas tööle, loodan, et homne või ülehomne on vaba, pean käima Norra maksuametis ja paberid kordaajama.
Pasarada, ei midagi uut, lihtsalt näen ja mõistan, seal te istute.
Aga mina, kindlasti teiegi oma hunniku otsas kogete arengut, minagi kogen, kokkadevaheline paaritusrituaal kus uus kokk saab peppu on siiani olnud üllatavlt leebe, inimesed on küllaltki toredad vaatamata hunnikule. Et kogen edenemist, suurt edenemist, mitte oma kokakarjääris, aga just selles, mis mulle oluline, mind ei ole suudetud siduda selle essuga, seda teed käima ja iga uus koht kuhu olen läinud on olnud samm edasi parema oma maailma suunas. See on mingi energeetika, mull kus esineb järjest vähem inimlikke vigu, jah vigu on ja ma õpin, olen ennekõike kokapoiss kes igasse uude restorani minnes peab omandama uued tavad ja harjumused, aga just see mull, ma suudan seda aina enam tugevemaks muuta nii, et inimestel ei ole võimalik enam minu energeetikat lõhkuda, neil on valida kas nad hoiavad eemale või tulevad minuga, aga järjest vähem on inimesi kes sekkuvad mu sisemaailma, ei söendata, mina olen tugevam kui kunagi varem, minu isiksus arenenud aina lähemale mingisugusele ideaalile, millegile millest lugupean. See on sisemine ja välimine rännak, aga ma ei ei usu, et need maailmad kunagi tasakaalu nihkuvad, ma jään kokapoisiks, aga sisemiselt kasvan kuningaks, valitsejaks. Minu ideaalmaailmas tehakse näiliselt ja välimiselt otsused minu eest ära, need on need inimesed kes tegelikult väljakujunemata, ma ei taha öelda, et nukud, aga siiski lapsed mingis mõttes. Mina tõmban lihtsalt niite ja kui neid ei ole enam võimalik tõmmata liigun edasi sinna kus mul on võimalik oma oskuseid arendada, tegemist on palju enamaga kui kokatööga. Nii tunnen praegu, nii mõtlen, skisofreenik nagu olen, ometi miskit jah nagu oleks, loodan, et vastavad arengud jätkuvad. Välimiselt lihtne, sisemiselt hästi, hästi keeruline. Ma ei eralda siseilma ja välimist teineteisest, aga tahan, et otsused tehtaks ilma minu osaluseta just mulle sobivas suunas, ilma minu pindmise teadvuse kaasluseta. Jabur jutt, aga midagi ma julgen väita, öelda ja nii liigume me parema ühiskonna poole, kes osasaab on õnnelik, õnnega koos. Mõtted, kaemus, aga varsti tagasi välisilma sest mu füüsiline keha tagab kõige selle kogemuse, arengu kogemuse ja oma füüsilise keha eest pean ma hoolitsema, võimalikult hästi täitma seda osa köögis, mis mulle on usaldatud ja lootma, et kui minul jääb teadmisi väheks just nii nagu see sageli on siis on keegi kellel neid teadmisi või oskusi rohkem ja asjad saavad lahendatud minu pilet siin maailmas lunastatud.
Miks ma seda kõik tunnen, nii kogen, olen arusaanud, et on ime, et minusugusel haige kehaga inimesel nii hästi läheb, see on fenomenaalne. No jah vaeva on ka nähtud, aga siiski, lihtsalt uskumatu, et ma peale kõike neid aastaid kasvõi alkoholivastase süsti tegemiseni jõudsin ja ime, et siiani varsti juba üks kuud kaine põhimõtteliselt olen suutnud olla. Kuidas saab üks nii suva inimene sellise asjani jõuda, pasamerest kõrgemale tõusta. Taoline kogemus annab positiivset energiat, jõudu, usku, et ehk minu lahing kus ma kasutasin ebaausaid võtteid, kus ma kaotasin ei olnudki ehk tühja, vaid kõigel on oma eesmärk ja minu puhul see käänas kogu maailma õiges suunas, asjal võib olla suurem eesmärk.
Teie Kuningas ja valitseja Märt Suur, Kõige Suurem.
Kunagi kauges.... *
Mart00 03.11.16 13:43
Re: Kunagi kauges.... *
gerplus 03.11.16 13:58
enn 03.11.16 14:14
PS 03.11.16 14:32
Mart00 03.11.16 14:40
PS 03.11.16 17:50
känn 03.11.16 16:47
MetsJeesus 03.11.16 22:28
Mart00 04.11.16 03:29
PS 04.11.16 07:47
Mr Victor Commey. 30.11.17 20:06
soovitan 04.11.16 07:25
PS 04.11.16 07:45
sony 04.11.16 08:38
PS 04.11.16 09:20
sony 04.11.16 10:12
hp 04.11.16 11:31
PS 04.11.16 11:42
A.T. 04.11.16 11:59
PS 04.11.16 12:22
Kalle 04.11.16 12:46
Kalle 04.11.16 12:49
jhonny 06.11.16 08:35
Mart00 06.11.16 09:20
PS 06.11.16 09:56
Mart00 06.11.16 10:09
Mart00 06.11.16 15:53
Mart00 10.11.16 17:03
raik 11.11.16 17:07
Mart00 10.11.16 17:19
Mart00 11.11.16 12:19
Mart00 11.11.16 12:45
Mart00 11.11.16 13:26
Mart00 11.11.16 14:31
Mart00 12.11.16 07:11
Mart00 12.11.16 18:58
Re: Praegu ja nüüd *
erko 12.11.16 22:59
Mart00 13.11.16 06:37
blogija 13.11.16 07:41
Mart00 13.11.16 07:47
safa 12.06.19 11:33
Kalle 13.11.16 17:00
Mart00 14.11.16 16:36
Mart00 16.11.16 13:05
Kalle 17.11.16 13:18
Mart00 17.11.16 16:06
Mart00 18.11.16 03:26
Mart00 18.11.16 14:40
Mart00 18.11.16 14:56
Mart00 18.11.16 15:58
Mart00 18.11.16 16:03
Mart00 19.11.16 12:42
Mart00 19.11.16 12:55
Mart00 20.11.16 09:28
Kalle 20.11.16 16:47
Mart00 20.11.16 17:50
ha 21.11.16 07:32
Mart00 21.11.16 13:58
Mart00 21.11.16 14:21
Mart00 21.11.16 15:00
Mart00 22.11.16 03:00
Mart00 25.11.16 21:40
alabama 25.11.16 23:57
Mart00 26.11.16 14:31
Mart00 26.11.16 16:04
Carla 26.11.16 23:27
Mart00 27.11.16 12:07
Kalle 28.11.16 13:30
Mart00 28.11.16 15:38
ha 29.11.16 06:50
erko 29.11.16 13:19
V 29.11.16 13:28
ha 30.11.16 19:02
Mart00 01.12.16 07:32
Mart00 17.12.16 22:00
Märt 18.12.16 13:23
Mart00 18.12.16 16:46
erko 18.12.16 21:39
Mart00 18.12.16 22:08
Mart00 18.12.16 22:18
erko 18.12.16 22:43
Mart00 18.12.16 22:49
Mart00 18.12.16 23:01
Mart00 18.12.16 17:28
Märt 26.12.16 10:19
Märt 26.12.16 10:22
Mart00 26.12.16 14:17
Andres 27.12.16 13:12
Märt 27.12.16 13:55
Mart00 28.12.16 17:26
enn 28.12.16 18:13
Mart00 28.12.16 18:18
erko 28.12.16 18:19
Sulev 28.12.16 23:27
raigs 28.12.16 18:31
Mart00 28.12.16 18:34
Mart00 28.12.16 18:32
Märt 29.12.16 11:41
Mart00 29.12.16 13:11
Mart00 29.12.16 13:56
Andres 29.12.16 18:15
Mart00 29.12.16 18:34
heino 30.12.16 05:25
Mart00 30.12.16 07:31
heino 30.12.16 08:49
Märt 30.12.16 09:33
PS 30.12.16 10:06
Andres 30.12.16 11:05
Märt 30.12.16 15:15
PS 30.12.16 17:30
Märt 30.12.16 17:59
PS 31.12.16 08:00
Mart00 31.12.16 08:44
PS 31.12.16 13:19
Mart00 31.12.16 22:00
Mart00 31.12.16 23:13
Märt 01.01.17 12:30
Märt 01.01.17 13:26
Märt 01.01.17 14:40
Sulev12345 01.01.17 15:01
Mart00 01.01.17 16:56
Andres 02.01.17 13:25
Mart00 02.01.17 13:52
PS 02.01.17 15:57
Mart00 02.01.17 16:12
Märt 03.01.17 07:32
ha 03.01.17 07:38
PS 03.01.17 10:02
Märt 03.01.17 10:57
PS 03.01.17 11:12
Märt 03.01.17 11:54
Märt 03.01.17 12:23
Märt 06.01.17 16:17
heino 06.01.17 17:16
raigs 06.01.17 20:28
Mart00 07.01.17 08:18
heino 07.01.17 13:12
Märt 07.01.17 19:42
alabama 07.01.17 20:22
Mart00 07.01.17 21:41
PS 08.01.17 17:16
Mart00 08.01.17 17:52
PS 09.01.17 08:22
Mart00 09.01.17 09:26
Andres 08.01.17 11:01
Märt 08.01.17 12:37
kali 08.01.17 17:56
Mart00 08.01.17 17:57
Mart00 08.01.17 17:59
Märt 10.01.17 12:19
Lihtne Maamees 10.01.17 17:02
Mart00 10.01.17 17:15
PS 10.01.17 19:54
Märt 13.01.17 10:41
Mart00 13.01.17 14:46
PS 13.01.17 17:05
Mart00 13.01.17 17:17
heino 13.01.17 17:31
Mart00 13.01.17 17:43
Mart00 13.01.17 17:45
PS 13.01.17 19:13
Mart00 15.01.17 05:36
heino 15.01.17 10:23
Märt 15.01.17 12:07
Mart00 20.01.17 19:24
dl38 20.01.17 22:21
Mart00 20.01.17 22:22
heino 21.01.17 06:51
Külaline 21.01.17 07:50
Märt 21.01.17 08:06
enn 21.01.17 09:01
poison 21.01.17 11:51
Sulev 21.01.17 12:09
Märt 21.01.17 13:24
soom 21.01.17 14:23
Deddy 21.01.17 16:29
Mart00 21.01.17 17:25
Deddy 21.01.17 22:13
soom 22.01.17 17:44
Mart00 22.01.17 21:57
dl38 21.01.17 21:53
raigs 21.01.17 22:13
Mart00 22.01.17 22:02
heino 25.01.17 05:27
Märt 25.01.17 06:09
Märt 25.01.17 06:26
Mart00 24.01.17 21:23
ha 26.01.17 10:28
Dr.Collins 14.07.17 17:22
Mart00 29.01.17 05:50
heino 29.01.17 07:32
Mart00 29.01.17 08:12
Mart00 29.01.17 14:26
kali 29.01.17 19:57
Mart00 29.01.17 20:08
Mart00 30.01.17 14:14
poison 30.01.17 22:01
Mart00 31.01.17 06:32
Märt 31.01.17 14:17
Märt 05.02.17 18:43
t.nu 06.02.17 14:48
Märt 06.02.17 15:07
Pets 06.02.17 09:03
Märt 15.02.17 17:37
V 15.02.17 21:50
Märt 16.02.17 02:49
Märt 18.02.17 11:42
Märt 05.03.17 07:37
Tanel 06.03.17 08:30
PS 06.03.17 08:51
lainurk 06.03.17 10:20
Märt 05.03.17 08:25
Märt 05.03.17 08:53
Märt 06.03.17 13:00
PS 06.03.17 13:17
Märt 06.03.17 14:58
PS 06.03.17 15:07
Märt 07.03.17 17:05
Märt 11.03.17 08:43
Meremees 11.03.17 09:41
diagnoos 11.03.17 09:56
Märt 11.03.17 09:59
PS 11.03.17 10:15
lainurk 11.03.17 13:14
Meremees 11.03.17 15:47
lainurk 11.03.17 16:56
Märt 11.03.17 21:47
Märt 11.03.17 21:57
kali 12.03.17 00:35
Märt 12.03.17 10:40
lainurk 12.03.17 11:22
Märt 12.03.17 11:52
Märt 12.03.17 14:58
Märt 12.03.17 16:47
Märt 13.03.17 07:19
Märt 15.03.17 16:53
lainurk 16.03.17 05:51
Märt 16.03.17 08:12
lainurk 16.03.17 10:45
Märt 16.03.17 11:57
poison 17.03.17 20:03
Meremees 19.03.17 07:19
Märt 19.03.17 08:16
Märt 19.03.17 08:21
PS 19.03.17 11:26
Märt 15.03.17 19:32
Märt 17.03.17 10:04
Märt 17.03.17 21:26
Märt 19.03.17 18:06
Märt 20.03.17 09:24
lainurk 21.03.17 05:12
Märt 09.04.17 12:55
Meremees 09.04.17 19:48
Märt 10.04.17 14:02
Märt 10.04.17 14:11
Märt 11.04.17 07:01
Märt 11.04.17 09:03
Märt 25.04.17 11:05
Meremees 25.04.17 12:03
Märt 27.04.17 08:57
Märt 27.04.17 09:41
Märt 29.04.17 08:55
veel üks mõttetu mees 29.04.17 09:30
Meremees 29.04.17 15:51
Märt 30.04.17 10:29
veel üks mõttetu mees 30.04.17 10:34
Märt 30.04.17 10:35
Märt 30.04.17 11:42
Märt 30.04.17 12:27
Märt 30.04.17 17:59
Märt 30.04.17 18:04
Märt 30.04.17 18:51
Märt 30.04.17 19:30
Märt 30.04.17 19:38
Märt 30.04.17 19:54
aadu 30.04.17 21:24
Märt 01.05.17 00:08
tom 01.05.17 05:43
Märt 01.05.17 15:44
dl38 01.05.17 15:44
dl38 01.05.17 15:55
Märt 01.05.17 16:02
Meremees 01.05.17 20:35
Märt 01.05.17 16:31
Märt 01.05.17 16:49
Märt 02.05.17 14:06
Märt 02.05.17 16:15
Märt 05.05.17 06:51
Märt 05.05.17 07:33
Märt 05.05.17 07:46
Märt 05.05.17 14:43
Märt 05.05.17 17:16
Märt 05.05.17 17:17
Märt 05.05.17 20:19
Märt 05.05.17 20:23
Märt 06.05.17 16:51
Märt 09.05.17 03:16
Märt 09.05.17 15:34
Märt 09.05.17 15:52
Märt 09.05.17 16:00
Märt 09.05.17 16:21
abi 09.05.17 16:52
Märt 09.05.17 16:56
aivar 10.05.17 17:26
Märt 10.05.17 18:55
Märt 10.05.17 20:19
Märt 11.05.17 07:42
Märt 11.05.17 20:41
Märt 11.05.17 20:45
Märt 12.05.17 10:07
kali 12.05.17 14:19
Märt 12.05.17 14:27
Märt 12.05.17 12:31
Märt 13.05.17 11:10
Märt 13.05.17 11:30
Märt 13.05.17 12:02
Märt 13.05.17 12:34
Märt 13.05.17 14:04
Märt 13.05.17 17:05
Märt 13.05.17 17:24
Märt 13.05.17 17:54
Märt 14.05.17 06:04
Märt 14.05.17 06:50
Märt 14.05.17 08:17
Märt 14.05.17 13:53
Märt 14.05.17 14:09
Märt 14.05.17 17:06
Märt 14.05.17 18:50
Märt 14.05.17 19:31
Märt 14.05.17 19:33
Märt 14.05.17 19:53
Märt 16.05.17 05:53
Märt 16.05.17 06:33
Märt 16.05.17 07:32
Märt 16.05.17 13:42
Märt 16.05.17 14:06
Märt 17.05.17 03:26
Märt 19.05.17 03:47
Märt 19.05.17 06:25
Märt 19.05.17 07:06
Märt 19.05.17 07:14
Märt 19.05.17 08:24
Märt 19.05.17 11:54
Märt 19.05.17 11:58
Märt 19.05.17 12:17
Märt 19.05.17 12:35
Märt 19.05.17 12:46
Märt 19.05.17 13:01
Märt 19.05.17 13:06
Märt 19.05.17 16:14
Märt 19.05.17 19:30
Märt 20.05.17 04:47
Märt 20.05.17 05:33
Märt 20.05.17 09:29
Märt 23.05.17 03:55
Märt 27.05.17 14:39
Märt 28.05.17 12:03
max 28.05.17 20:11
Märt 28.05.17 21:56
Märt 29.05.17 10:13
Märt 29.05.17 13:52
Märt 29.05.17 19:53
Märt 29.05.17 20:42
raigs 29.05.17 20:51
Märt 29.05.17 20:58
Märt 29.05.17 20:57
Märt 30.05.17 07:03
Märt 30.05.17 12:23
Märt 30.05.17 20:44
Märt 31.05.17 11:21
Märt 31.05.17 23:30
Märt 01.06.17 07:41
Märt 01.06.17 07:45
Märt 01.06.17 08:11
Märt 01.06.17 08:27
Märt 01.06.17 08:42
Märt 01.06.17 20:46
Märt 01.06.17 21:24
Märt 01.06.17 23:30
Märt 02.06.17 09:54
Märt 02.06.17 11:56
Panamees 02.06.17 16:34
Märt 03.06.17 21:37
Märt 03.06.17 22:05
Märt 03.06.17 22:08
Märt 04.06.17 12:12
Märt 04.06.17 12:19
Märt 04.06.17 14:40
Märt 04.06.17 15:18
Märt 04.06.17 15:23
Märt 04.06.17 15:41
Märt 05.06.17 15:02
Märt 05.06.17 16:33
Märt 05.06.17 17:33
Märt 05.06.17 17:41
Märt 05.06.17 17:47
Märt 05.06.17 18:10
Märt 05.06.17 18:20
Märt 05.06.17 19:57
Märt 05.06.17 20:00
Märt 05.06.17 20:06
Märt 05.06.17 20:10
Märt 05.06.17 20:11
Märt 05.06.17 20:23
Märt 05.06.17 20:38
Märt 05.06.17 23:10
Märt 05.06.17 23:32
Märt 05.06.17 23:46
Märt 05.06.17 23:54
Märt 05.06.17 23:57
Märt 06.06.17 09:13
Märt 06.06.17 10:52
Märt 06.06.17 22:07
Märt 06.06.17 23:20
Märt 07.06.17 10:35
Märt 07.06.17 12:14
Märt 07.06.17 22:56
Märt 07.06.17 23:57
Märt 07.06.17 23:58
Märt 07.06.17 23:59
Märt 08.06.17 00:00
Märt 08.06.17 00:24
Märt 08.06.17 10:09
Märt 08.06.17 11:37
mr rick 14.07.17 17:25
Märt 20.08.17 17:13
Märt 20.08.17 17:30
Kass 20.08.17 18:02
Märt 20.08.17 18:08
Märt 20.08.17 18:10
Märt 20.08.17 18:04
Märt 20.08.17 18:11
Märt 20.08.17 18:21
Märt 20.08.17 18:24
Märt 20.08.17 18:26
Märt 20.08.17 19:32
Märt 20.08.17 19:36
Märt 20.08.17 19:55
Märt 21.08.17 06:38
Märt 21.08.17 08:28
Märt 21.08.17 08:47
Märt 21.08.17 09:30
Märt 21.08.17 10:26
Märt 21.08.17 15:09
Märt 21.08.17 18:53
Märt 21.08.17 19:27
Märt 21.08.17 19:51
Märt 21.08.17 19:56
Märt 21.08.17 19:57
Märt 21.08.17 19:59
Märt 21.08.17 20:04
Märt 21.08.17 20:12
Märt 21.08.17 20:47
Märt 21.08.17 20:58
Märt 22.08.17 06:23
Märt 22.08.17 06:33
Märt 22.08.17 07:05
Märt 22.08.17 07:19
Märt 22.08.17 07:33
Märt 22.08.17 07:49
Märt 22.08.17 09:02
Märt 22.08.17 10:14
Märt 22.08.17 10:39
Märt 22.08.17 10:48
Märt 22.08.17 11:15
Märt 22.08.17 11:32
Märt 22.08.17 15:45
Märt 22.08.17 15:53
Märt 22.08.17 16:09
Märt 22.08.17 18:43
Märt 23.08.17 01:46
Märt 23.08.17 13:55
Märt 23.08.17 20:22
eos 25.08.17 21:29
Märt 19.09.17 09:19
Märt 19.09.17 09:30
Märt 19.09.17 09:40
Märt 19.09.17 09:50
Märt 27.09.17 14:57
Märt 02.10.17 17:31
Märt 02.10.17 17:49
Märt 04.10.17 09:07
Märt 04.10.17 14:13
Märt 04.10.17 14:19

matches:
PS 03
PS 03
PS 04
PS 04
PS 04
PS 04
PS 04
PS 06
PS 30
PS 30
PS 31
PS 31
PS 02
PS 03
PS 03
PS 08
PS 09
PS 10
PS 13
PS 13
PS 06
PS 06
PS 06
PS 11
PS 19


text:
Õpilaste vastuvõtu kord Kuusalu Keskkooli – Riigi Teataja
Õpilaste vastuvõtu kord Kuusalu Keskkooli
Õpilaste vastuvõtu kord Kuusalu Keskkooli - sisukord
§ 4 Teistesse põhikooli klassidesse vastuvõtmise kord
§ 5 Gümnaasiumiastmesse vastuvõtmise kord
§ 6 10. klassi vastuvõtmise nõuded
RT IV, 13.11.2012, 9
Vastu võetud 01.02.2007 nr 3
Määrus kehtestatakse Haridus- ja teadusministri 6.12.2005.a määruse nr 52 „Põhikooli ja gümnaasiumi õpilaste vastuvõtmise, ühest koolist teise ülemineku, koolist lahkumise ja väljaheitmise kord” alusel.
Määrusega sätestatakse vastuvõtmistaotluse esitamise kord, vastuvõtmisel esitatavad nõuded, vastuvõtu korraldus, muud vastuvõtmisel tähtsust omavad asjaolud ning vastuvõtmisest või sellest keeldumisest teavitamise kord õpilaste vastuvõtuks 1. – 3. kooliastmesse ning gümnaasiumiastmesse.
(1) Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse paragrahvi 19 lõike 2 alusel Kuusalu Vallavolikogu poolt kinnitatud kooli teeninduspiirkonnas elavate ja rahvastikuregistrisse Kuusalu valla aadressiga kantud 1. - 9. klassi astuvatele õpilastele on kindlustatud õppekoht Kuusalu Keskkoolis.
(2) Väljaspool teeninduspiirkonda elavad (rahvastikuregistri andmetel teistesse omavalitsustesse registreeritud) õpilased saavad astuda kooli põhikooliklassidesse, kui seal on vabu kohti.
(3) Kooli vastuvõtmiseks esitab isik (edaspidi sisseastuja) (piiratud teovõimega sisseastuja puhul tema seaduslik esindaja) kooli sekretärile kirjaliku vormikohase vastuvõtmistaotluse (lisatud), millele lisab:
1) sisseastuja isikut tõendava dokumendi (selle puudumisel sünnitunnistuse) ametlikult kinnitatud ärakirja;
2) kui taotluse esitab sisseastuja seaduslik esindaja, siis esindaja isikut tõendava dokumendi ametlikult kinnitatud ärakirja;
3) sisseastuja tervisekaardi;
4) gümnaasiumiastmele vastuvõtmisel sisseastuja põhihariduse või sellele
vastava välisriigi haridustaseme omandamist tõendava dokumendi
ametlikult kinnitatud ärakirja ja 9. klassi klassitunnistuse;
5) 1 foto (1. – 9. klass), 2 fotot (10 - 12. klass).
(4) Õpilase ühest koolist teise üleminekul esitab sisseastuja (piiratud teovõimega sisseastuja puhul tema seaduslik esindaja) lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentidele:
2) kooli direktori (juhataja) allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse ametlikult kinnitatud ärakirja või õpinguraamatu ametlikult kinnitatud ärakirja, kui õpilane on koolist välja arvatud pärast õppeperioodi lõppu;
3) kooli direktori (juhataja) allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse ametlikult kinnitatud ärakirja või õpinguraamatu ning hinnetelehe ametlikult kinnitatud ärakirja või kursusel pandud hinnetega, kui õpilane on koolist välja arvatud õppeperioodi kestel.
(5) Õpilase kooli vastuvõtmise otsustab kooli direktor vastavalt kooli vastuvõtu korrale, vormistades käskkirja vastuvõtu kohta.
(6) Õpilase vastuvõtust keeldumisest teavitab kooli sekretär sisseastujat või tema esindajat isiklikult 3 tööpäeva jooksul.
(7) Käesoleva korraga reguleerimata küsimused lahendab kooli direktor, vaidluse korral vallavalitsus.
(1) Esimesse klassi astuvad lapsed registreeritakse jooksva aasta 31. maini.
(2) Kool avalikustab kooli infostendil ja koduleheküljel 1. klassi vastuvõetud õpilaste nimekirja 10. juuliks. Vabadele kohtadele võtab kool õpilasi vastu kuni 31.augustini.
(3) Juhul, kui 1. klassi vabadele kohtadele soovib väljastpoolt teeninduspiirkonda astuda rohkem lapsi, kui on vabu kohti, siis juhindub kool nende vastuvõtmisel avalduste laekumise järjekorrast.
(4) Õpilase vastuvõtust keeldumisest käesoleva korra paragrahvi 3 lõike 3 alusel teavitab kooli sekretär sisseastuja esindajat isiklikult hiljemalt 25. augustiks.
(5) I klassi tulevallapsel on soovitav läbida koolivalmiduse uuringud.
(6) Kooliküpsuse ja lapse lähtetaseme väljaselgitamiseks korraldab kool 1. klassi astuvatele lastele suulisi vestlusi, praktilisi tegevusi ja kõnearengu uuringuid.
Vastav spetsialist (logopeed, psühholoog) korraldab lastele ja nende vanematele konsultatsioone lapse koolivalmiduse teemadel ja nõustab vanemat lähtudes lapse tasemest ning vajadusel soovitab lisauuringuid teiste spetsialistide juures.
(7) Vestluse ja praktiliste tööde koostamise aluseks võetakse alushariduse raamõppekavas sätestatud nõuded ning kool arvestab oma kooli õppekava spetsiifikat ja õppesuundi.
Lapse tulemustele antakse sõnaline hinnang.
(8) Vestluse ja praktiliste tööde eesmärgiks on koolivalmiduse hindamine.
Psühholoogi vestlusel käsitletavateks teemadeks on:
· last ümbritsev keskkond ja orienteerumine selles
· orienteerumine ajas ja ruumis.
Praktiliste ülesannete hulka kuuluvad:
· test (taju, tähelepanu, mõtlemine, mälu)
· matemaatiliste algteadmiste katse, loogikaülesanne
· joonistamiskatse
Vestlusel ja praktilistele ülesannetele kuluv aeg koos konsultatsiooniga on orienteeruvalt 45-60 min.
Logopeedi poolt läbiviidava vestluse ja uuringu sisuks on:
· vestluse üldorienteeritus
· eakohase kõne mõistmine
· õige hääldus
· jutustamisoskus
· lapse sõnavara
· sõnade ja lausete järgikordamine ning meeldejätmine
· lugemiseelduste uuring
Uuringu läbiviimiseks kuluv aeg on orienteeruvalt 45-60 min.
(9) Vanemal on õigus viibida lapsega läbiviidava suulise vestluse, praktilise tegevuse ja kõnearengu uuringute juures ning saada selgitusi oma lapse kooliküpsuse lähtetasemest.
Logopeedi ja psühholoogi konsultatsioon on kohustuslik vanemale koos lapsega juhul kui:
· lapsele on soovitatud lasteaia poolt koolipikendust
· laps ei käi Kuusalu lasteaias
· lapsevanem soovib erandkorras kooli panna 6-aastast last
§ 4. Teistesse põhikooli klassidesse vastuvõtmise kord
(1) Õpilane jätkab koolis õpinguid klassis, kus ta eelmises koolis väljaarvamise hetkel õppis või kuhu ta on üle viidud taotlusega koos esitatud dokumentide alusel.
Õpilane läbib tutvumisvestluse direktori, õppealajuhataja või psühholoogiga.
(2) Klassi, kus õpilane õpinguid jätkab, määrab õppenõukogu, arvestades õpilase vanust ja seni omandatud haridust:
1) välisriigi õppeasutusest tulnud isiku puhul;
2) isiku puhul, kellel puudub haridust tõendav dokument;
3) isiku puhul, kes eelmises koolis õppis mõne teise riikliku õppekava alusel koostatud õppekava järgi;
4) isiku puhul, kes eelmises koolis õppis vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega erivajadustega õpilaste koolile ja sanatoorsele koolile kehtestatud erinevale õppeaastate arvule, õppeainete loendile ja õppetundide arvule.
(3) Euroopa koolist tulnud õpilase puhul arvestatakse Euroopa koolide põhikirja konventsiooni. Õpilane asub õppima selles klassis, mis vastavalt haridus- ja teadusministri 6. detsembri 2005.a. määruse nr 52 lisas esitatud võrdlustabelile vastab Euroopa kooli klassile, kus ta õpingud katkestas .
§ 5. Gümnaasiumiastmesse vastuvõtmise kord
(1) Kõikidel põhikooli lõpetanutel või sellele vastava välisriigi haridustaseme omandanud isikutel on võrdsed võimalused kandideerida gümnaasiumiastmesse käesoleva korra tingimustel.
(2) Välisriigi õppeasutusest tulnud õpilase puhul tuleb käesoleva korra paragrahvi 2 lõikes 2 nimetatud dokumentide asemel taotlusele lisada sisseastuja poolt välisriigi õppeasutuses omandatud haridust tõendav dokument või selle ametlikult kinnitatud ärakiri.
(3) Kutseõppeasutuse pooleli jätnud isiku vastuvõtmisel gümnaasiumi õpilaseks arvestatakse «Kutseõppeasutuse seaduse» paragrahvi 14 lõike 3 alusel haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud gümnaasiumis õpingute jätkamise tingimustega.
(4) Õppeaasta keskel teistest gümnaasiumidest ületulevate õpilaste puhul õppekava erinevusest tingituna tuleb õpilasel sooritada puuduvate kursuste arvestused.
(5) Gümnaasiumi ei võeta vastu reeglina õpilasi, kui on:
1) puudulikud hinded tunnistusel (kaasa arvatud käitumishinne);
2) klassikursuse kordajad (välja arvatud tervislikud põhjused).
Kool jätab endale õiguse otsustada iga juhtumi üle eraldi.
§ 6. 10. klassi vastuvõtmise nõuded
(1) Info 10. klassi vastuvõtutingimuste kohta on kooli koduleheküljel hiljemalt jooksva aasta 1. veebruarist.
(2) Sisseastuja ( (piiratud teovõimega sisseastuja puhul, see on alla 18.a., tema seaduslik esindaja) taotlusi (lisatud) 10. klassi vastuvõtuks võetakse vastu kuni sisseastumistestide päevani.
(3) Sisseastujal tuleb sooritada test ning vestlus juhtkonnaga vastavalt vastuvõtukomisjoni poolt koostatud ajagraafikule.
(4) Vestlus ja test vastavad põhikooli riiklikule õppekavale.
(5) Põhikooli lõpetanu, kelle lõputunnistuse hinnete keskmine on vähemalt 4,0 ja käitumine vähemalt „hea“, vabastatakse sisseastumistestist, kui ta on põhikooli ühtlustatud materjalidega eesti keele ja matemaatika lõpueksamid sooritanud vähemalt hindele „rahuldav”.
(6) V astuvõetuks loetakse õpilaskandidaat, kelle põhikooli lõputunnistusel ei ole puudulikke hindeid, käitumine on hinnatud vähemalt rahuldavaga ning test on sooritatud positiivselt.
(7) Otsus õpilaskandidaadi (trükitakse kood) vastuvõtmise või mittevastuvõtmise kohta tehakse sisseastujale ja ta esindajale teatavaks kooli infostendil ja kooli koduleheküljel.
(8) Õpilasel ja tema vanemal on õigus tutvuda hinnatud testiga ning saada selgitusi testide tulemuste kohta.
(1) Kool teavitab käesoleva korra alusel koostatud vastuvõtu ajakavast igal aastal hiljemalt 1. veebruariks kooli koduleheküljel.
(3) Vastuvõtukorda saab muuta kooli direktori või hoolekogu ettepanekute alusel, kusjuures gümnaasiumiastmele vastuvõtmisel kohaldatavas vastuvõtu korras ei tohi muudatusi kehtestada 1. veebruarist järgmise õppeaasta alguseni.
Määrust rakendatakse 1. veebruarist 2007.a.

matches:
§ 4
§ 5
§ 6
§ 4
§ 5
§ 6


text:
2-16-18957/51 Riigikohtu tsiviilkolleegium 13.11.2019
PankrS § 117
PankrS § 113 lg 2
Ainuüksi lepinguliste suhete olemasolu ei saa üldjuhul tingida isikute ühist majanduslikku huvi PankrS § 117 lg 2 p 5 mõttes. (p 11.1)
PankrS § 113 lg 2 kohaselt eeldatakse, et võlgniku lähikondne teadis võlgniku maksejõuetust. See säte loob võlgniku lähikondse teadmise eelduse, mitte võlgniku maksejõuetuse esinemise eelduse. Võlgniku maksejõuetus tuleb ka lähikondsele täidetud rahalise kohustuse täitmise tagasivõitmise puhul tuvastada. (p 12.4)
3-2-1-92-16 Riigikohus 12.10.2016
Kui pankrotimenetluses on võlgniku ja tema abikaasa vahel varaühisuse varasuhe, ei saa rahaülekanded olla PankrS § 113 alusel tagasivõidetavad, sest PKS § 25 järgi on varaühisuse puhul ka abikaasade pangakontol olev raha eelduslikult ühisvara. Võlgniku osa eraldamiseks tuleb enne ühisvara jagada, milleks saab hagi esitada ka pankrotihaldur. (p 16)
Pankrotivõlgniku poolt raha maksmine ei ole käsutustehing, mida saab tehinguna tagasi võita. Rahaülekannete tagasivõitmise aluseks on PankrS § 113. (p 15)
3-2-1-151-13 Riigikohus 30.04.2014
VÕS § 29 lg 1 kohaselt tuleb lepingu tõlgendamisel lähtuda küll eelkõige lepingupoolte ühisest tegelikust tahtest. Samas on ühise tegeliku tahte tõendamise kohustus poolel, kes sellele tugineb. Kui poolte ühist tegelikku tahet ega ka VÕS § 29 lg-s 3 nimetatud asjaolusid ei ole tõendatud, saab lepingu tõlgendamisel lähtuda mõistliku isiku positsioonist (vt nt Riigikohtu 11. mai 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-44-09, p 11). (p 11)
PankrS § 114 tagatise andmise tagasivõitmise kohta saab kohaldada ka nõude loovutamise tehingule, mis tehti eesmärgiga tagada mingi kohustuse täitmist, st tagatisloovutamisele. Sel juhul saab tagatise andmisena kehtetuks tunnistada nõude loovutamise käsutustehingu (vt Riigikohtu 15. jaanuari 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-149-13, p 50). (p 11)
PankrS § 114 lg 1 p 2 järgi on tagatise andmise kehtetuks tunnistamise eelduseks, et tagatis anti kuue kuu jooksul enne ajutise halduri nimetamist, ning täiendavateks alternatiivseteks eeldusteks on, et pant seati juba tekkinud kohustuse tagamiseks ja võlgnik ei olnud kohustuse tekkimisel sellise tagatise andmiseks kohustatud või võlgnik oli tagatise andmise ajal maksejõuetu ja tagatise saaja teadis või pidi teadma võlgniku maksejõuetusest. Lisaks on tagasivõitmise üldiseks eelduseks PankrS § 109 lg 1 järgi võlausaldajate huvide kahjustamine. ( 12)
3-2-1-63-09 Riigikohus 29.05.2009
PankrS § 113 lg 1 p 3 järgi tagasivõitmise hagi rahuldamise üheks eelduseks on PankrS § 109 lg-st 1 tulenevalt võlausaldajate huvide kahjustamise tuvastamine. Mitte igasugune ühe võlausaldaja eelistamine teisele ei ole iseenesest teiste võlausaldajate huvide kahjustamine.
Kui hageja tugineb sellele, et rahalise kohustuse täitmisel eelistati üht võlausaldajat teistele, kellega sõlmitud tehingutest, mis on võlgniku majandustegevuse jätkamise seisukohalt sama olulised või olulisemad, kui tehingud, millest tekkinud kohustused täideti, tuleb kohtul hinnata selle väite tõendatust ja võrrelda erinevate kohustuste täitmise olulisust võlgniku majandustegevuse jätkamise seisukohalt.
Maksuvõlgade tasumise eelistamine majandustegevuse jätkamiseks vajalikest tehingutest tekkinud kohustuste täitmisele ei ole üldjuhul põhjendatud.
Enne 1. jaanuari 2009.a kehtinud TsMS § 654 lg 5 kohaselt pidi ringkonnakohus võtma põhjendatud seisukoha poolte kõigi esitatud faktiliste ja õiguslike väidete kohta, muu hulgas seletama lühidalt, miks üks või teine asjaolu ei oma asja lahendamisel tähendust. Sama põhimõte on sätestatud kehtiva TsMS § 654 lg 5 esimeses lauses.
3-2-1-115-07 Riigikohus 19.12.2007
Hea usu põhimõtte üheks funktsiooniks on takistada õiguste kuritarvitamist. Lepingust või seadusest tulenevate õiguste teostamist loetakse alati õiguse kuritarvitamiseks siis, kui õigusi teostatakse vastuolus hea usu põhimõttega. Käsundi andmine kohustuse täitmiseks lähikondsest kolmandale isikule eesmärgiga vabaneda võlgniku pankroti korral soorituse tagasivõitmise võimalusest võib olla oma õiguste kuritarvitamine, mis on hea usu põhimõttest tulenevalt vastuvõtmatu.
Soorituse (teo tegemine) eesmärk on sageli lepingu või muu tehingu täitmine, sh makse tegemine. Sooritus ei ole tehing ning seetõttu ei ole võimalik ega vajalik sooritust tühistada. PankrS § 113 näeb pankrotimenetluses erandina ette rahalise kohustuse tagasitäitmiseks võlausaldajale rahalise kohustuse täitmise tühistamise võimalused raha pankrotivarasse tagasisaamise eesmärgil ilma kohustust ennast kehtetuks tunnistamata. PankrS § 113 alusel hagi rahuldamine eeldab üldjuhul tagasivõidetava rahalise kohustuse täitmist hageja võlausaldajale. Nimetatud sätte alusel rahalise kohustuse täitmise tagasivõitmine on võimalik ka kolmandalt isikult, kuid üksnes juhul, kui kolmas isik täitmist vastu võttes teadis või pidi teadma asjaolust, et sooritus võidakse tunnistada kehtetuks PankrS § 113 alusel, sel juhul võib võlgnik hea usu põhimõttest tulenevalt nõuda üleantu tagastamist kolmandalt isikult.
Tagasivõitmise hagi rahuldamise üheks eelduseks on ka PankrS § 113 järgi PankrS § 109 lg-st 1 tulenevalt võlausaldajate huvide kahjustamise tuvastamine. Ainuüksi asjaolu, et makse tehti lähikondsele, ei anna veel alust järelduseks, et tehing kahjustas võlausaldajate huve. Vt ka Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-43-07.
PankrS § 113 alusel tagasivõitmiseks ei pea kohus tunnistama kehtetuks mitte tehingut, vaid sooritust, s.o rahalise kohustuse täitmist. Seega on PankrS § 110 küll üldnormiks §-dele 111, 112 ja 114, kuid mitte §-le 113, sest nimetatud säte ei reguleeri tehingu tagasivõitmist. Seetõttu on võimalik rahalise kohustuse täitmist tagasi võita PankrS § 113 alusel, täitmise aluseks olevat tehingut aga ka PankrS § 110 alusel. Kohtud saavad kaaluda erinevate pankrotiseaduse tagasivõitmise aluste kohaldamist üksnes siis, kui hageja esitatud asjaolud seda võimaldavad.
Töötasu maksmine sularahas ei ole ebatavaline maksevahend PankrS § 113 lg 1 p 2 mõttes. Ebatavaliseks maksevahendiks võib PankrS § 113 lg 1 p 2 mõtte kohaselt olla näiteks töötasu maksmine kaubaga.
3-2-1-98-04 Riigikohus 06.10.2004
Apellatsioonkaebusega ühinenud kolmanda isiku apellatsioonimenetluses kantud kulutused saab võrdsustada TsMS § 60 lg-te 1 ja 8 järgi poole kohtukuludega. Seega on tal õigus nõuda hagejalt põhjendatud kohtukulude hüvitamist.
Kuni 01.01.2003 kehtinud PankrS § 45 kohaldamise eelduseks on võlausaldajate huvide kahjustamise tuvastamine. Selle eelduse puudumisel on nimetatud paragrahvi rakendamine ebaõige. Kui võlausaldajate huvide kahjustamine ei leia tuvastamist, siis puudub vajadus hinnata, kas võlg tasuti enne pankrotimenetluse algatamist ebatavalise maksevahendiga või enne maksetähtaega või üht võlausaldajat teisele eelistades.
Kuni 01.01.2004 kehtinud PankrS § 86 lg 1 p-st 1 tulenevalt ei kahjusta pandiga tagamata nõudeid omavate võlausaldajate huve asjaolu, kas pandieseme müügist saadud rahast tehakse pankrotimenetlusega seotud väljamakseid või mitte.
3-2-1-58-03 Riigikohus 03.06.2003
Ka siis, kui kostjat on teistele võlausaldajatele eelistatud, kuna temale tasuti võlg, kuid võlausaldajatele, kelle nõuded on varasemates järkudes või ka samas järgus, milles saaks olla kostja võlanõue, võlga ei tasutud, ei saa sellist ühe võlausaldaja eelistamist teistele pidada iseenesest teiste võlausaldajate kahjustamiseks.
PankrS § 45 alusel pole üldjuhul tagasivõidetav sellisest tehingust tekkinud võla tasumine, mis mõlemapoolselt täideti kolme kuu jooksul enne pankrotimenetluse algatamist või pankrotimenetluse algatamisest kuni pankroti väljakuulutamiseni ja kui mõlemapoolne täitmine toimus majandustegevuses tavalise tähtaja jooksul.
Teiste võlausaldajate kahjustamine võib toimuda ka korrapärase majandustegevuse raames.
3-2-1-53-03 Riigikohus 20.05.2003
Ringkonnakohus ei ole piisavalt põhjendanud, miks ta leiab, et kostja ei ole käsitatav hageja lähikondsena PankrS § 49 lg 2 p 4 ja lg 3 tähenduses, kuigi kohtud on tuvastanud, et hageja juhtorganite liikmeteks olid kostja töötajad.
Kui võlgnik täidab kohustuse olukorras, kus ta ei suuda enam kõiki oma kohustusi täita, esmajoones endaga seotud isikutele, siis kahjustab ta oma valikuga eeldatavalt teadlikult teiste võlausaldajate huve. Sellise teadliku valiku eeldamine on põhjenduseks, et lähikondsetega tehtud tehinguid saab tagasi võita ja neile tasutud võlgasid tagasi nõuda pikema aja eest.
Lähikondsena, kellel on võlgnikuga ühine oluline majanduslik huvi, tuleb käsitada isikuid, kelle tegutsemist majandussuhetes saab vaadelda võlgnikuga ühiste huvide tõttu majanduslikus mõttes kooskõlastatuna. Ühine majanduslik huvi peab olema lähikondsuse alusena hindamiseks sedavõrd suur, et üldiselt ja objektiivselt võib arvata, et võlgnik ja temaga seotud isik tegutsevad teineteise kasuks ja teiste võlausaldajate kahjuks. Juhtorganite liikmete täielik või osaline kattumine on ühise majandusliku huvi üheks oluliseks hindamise indikaatoriks.
3-2-1-45-02 Riigikohus 08.04.2002
PankrS § 45 p 1 alusel esitatud hagi ei kuulu rahuldamisele, kuna võlgnik ei kahjustanud võla tasumisega pärast pankrotimenetluse algatamist võlausaldajate huve. Võlgniku kohustuste täitmine kostja ees oli tagatud pandiga, pandieseme müügist saadud raha arvel poleks teiste võlausaldajate nõudeid rahuldada saanud.
PankrS § 45 p 2 alusel võla tagasinõudmise hagi lahendamisel pole apellatsioonikohtu otsuses tuvastatud, et hageja oleks võlgade tagasimaskmisel kohelnud võlausaldajaid võrdselt ning rahuldanud kõigi võlausaldajate võlanõudeid võrdeliselt võlgade suurusega. Vaidluse lahendamisel ei oma tähtsust, kas teistelt võlausaldajatelt, kellele sellel perioodil võlga tasuti, on seda tagasi nõutud või mitte.
3-2-1-33-01 Riigikohus 12.03.2001
Kostja avalduse alusel lõpetas hageja tähtajalise hoiuse lepingu ennetähtaegselt ja kandis rahasumma esmalt samas pangas olevale kostja arvelduskontole, seejärel kostja käsundi alusel samas pangas asuvatele kostja poolt näidatud isikute arvelduskontodele. Kuna raha kandmisega kostja arvelduskontole täitis hageja tähtajalise hoiuse lepingust tuleneva kohustise kostja suhtes enne maksetähtaega ja sellega eelistas kostjat teistele võlausaldajatele PankrS § 45 p 2 tähenduses, siis tuleb tasutud võlg kostjalt sisse nõuda hageja pankrotivarasse.
3-2-1-161-00 Riigikohus 20.12.2000
PankrS § 42 kohaselt on pant tagasivõidetav. Asjas kuulus kohaldamisele PankrS § 43. See paragrahv sätestab pankrotimenetluses tehingu, s.h kommertspandilepingu, kehtetuks tunnistamise üldised alused. Kuna kohus tuvastas, et kommertspandileping sõlmiti ühe aasta jooksul enne pankrotimenetluse algatamist ja selle lepinguga võlgniku teadliku võlausaldajate huvide kahjustamise, siis kuulus kohaldamisele PankrS § 43 lg 1 p 2. Asjas ei kuulunud kohaldamisele PanrS § 48, sest selles paragrahvis on sätestatud pandi tagasivõitmise alused ja tähtajad juhtudeks kui pole tähtsust asjaolul, kas võlgnik teadlikult kahjustas võlausaldajate huve ja kas pandipidaja oli võlausaldajate huvide kahjustamisest teadlik.
3-2-1-93-00 Riigikohus 19.06.2000
Hageja tasus võla 16. oktoobril 1995. a ja hageja pankrot kuulutati välja 30. okoobril 1995. a. Hagejal oli õigus esitada hagi tasutud võla tagasinõudmiseks kuni 30. oktoobrini 1996. a, sest hageja tasus võlga summas, mis oluliselt halvendas tema majanduslikku olukorda ja mida ei saa tavaliseks võlatasumiseks pidada. Seega ka kuni 31. jaanuarini 1997. a kehtinud PankrS § 45 p 1 redaktsiooni kohaselt oli pankrotiseaduse mõtte kohaselt võimalik pankrotimenetluse algatamisest kuni pankroti väljakuulutamiseni tasutud võlga tagasi nõuda.
3-2-1-82-99 Riigikohus 20.09.1999
PankrS § 45 p 1 kohaselt on võlgniku tasutud võla tagasinõudmise vajalikuks tingimuseks võla tasumisega võlausaldajate huvide kahjustamine.

matches:
§ 117
§ 113
§ 117
§ 113
Riigikohus
§ 113
§ 25
§ 113
Riigikohus
§ 29
§ 29
§ 114
§ 114
§ 109
Riigikohus
§ 113
§ 109
§ 654
§ 654
Riigikohus
§ 113
§ 113
§ 113
§ 113
§ 109
§ 113
kohus
§ 110
§ 113
§ 110
§ 113
§ 113
Riigikohus
§ 60
§ 45
§ 86
Riigikohus
§ 45
Riigikohus
§ 49
Riigikohus
§ 45
§ 45
Riigikohus
§ 45
Riigikohus
§ 42
§ 43
kohus
§ 43
§ 48
Riigikohus
§ 45
Riigikohus
§ 45


text:
Õpilaste tunnustamise kord – Riigi Teataja
Õpilaste tunnustamise kord - sisukord
§ 2 Tunnustamise alused ja määr
§ 3 Tunnustuse määramine
§ 4 Õpilasele tunnustuse üleandmine
RT IV, 03.05.2019, 39
Vastu võetud 25.04.2019 nr 7
(1) Määrusega kehtestatakse Harku valla eelarvest iga õppeaasta 31. detsembri seisuga Harku valla elanikena Eesti rahvastikuregistrisse kantud (edaspidi ka valla elanik) üldhariduskoolide ja/või muusika- ja kunstikoolide (edaspidi ka ainsuses kool või mitmuses koolid) lõpetajate ja koolides õppivate õpilaste (edaspidi ka ainsuses õpilane või mitmuses õpilased) tunnustamise kord ja määrad.
(2) Tunnustus on Harku Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) poolt koolide andekatele õpilastele makstav ühekordne toetus.
§ 2. Tunnustamise alused ja määr
(1) Vallavalitsus tunnustab kiitusega või medaliga koolide lõpetajaid järgnevalt:
1) gümnaasiumi lõpetamine kuldmedaliga - 500 eurot;
2) gümnaasiumi lõpetamine hõbemedaliga - 400 eurot;
3) põhikooli 9. klassi lõpetamine kiitusega - 250 eurot;
4) muusika- ja kunstikooli lõpetamine kiitusega - 250 eurot.
(2) Vallavalitsus tunnustab koolide õpilasi väljapaistvalt eduka esinemise eest rahvusvahelistel või vabariiklikel olümpiaadidel või konkurssidel järgnevalt:
1) I -VI koht rahvusvahelisel olümpiaadil või konkursil - kuni 150 eurot;
2) I-VI koht vabariiklikul olümpiaadil või konkursil - kuni 100 eurot.
§ 3. Tunnustuse määramine
(1) Kool või õpilane või alaealise õpilase seaduslik esindaja (edaspidi ka taotleja) esitab vallavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonnale (edaspidi ka osakond) vastavas elektroonilises keskkonnas vormikohase taotluse õpilase tunnustamiseks (edaspidi ka taotlus).
(2) Taotleja märgib taotluses õpilase kohta järgmised andmed:
2) arveldusarve number (alaealise õpilase puhul seadusliku esindaja arveldusarve number);
3) tunnustuse määramise põhjendus;
4) tunnustuse määramise aluseks olevate dokumentide koopiad.
(3) Taotleja esitab taotluse kooli õpilase tunnustamiseks väljapaistvalt eduka esinemise eest rahvusvahelisel või vabariiklikul olümpiaadil või konkursil osakonnale hiljemalt jooksva õppeaasta 25. maiks.
(4) Taotleja esitab osakonnale taotluse kooli lõpetaja tunnustamiseks esimesel võimalusel (hiljemalt kahe nädala jooksul) peale kooli lõpetamise tulemuste selgumist.
(5) Osakond menetleb õpilaste tunnustamiseks esitatud taotlusi, vajadusel pärib taotlejalt lisaandmeid ning otsustab käesoleva määruse alusel õpilase tunnustamise.
§ 4. Õpilasele tunnustuse üleandmine
Vallavalitsus kannab õpilasele tunnustuseks määratud toetuse õpilase või tema seadusliku esindaja arveldusarvele.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 2
§ 3
§ 4


3-1-1-93-11 Riigikohus 19.12.2011
KrMS § 499 lg 2
KrMS § 508 lg 1
PS § 20 lg 2 p 1
Määruskaebe korras vaidlustatav kohtumäärus on siseriiklikus kriminaalmenetluses tõusetunud üksikküsimust lahendav kohtu põhistatud otsustus, mis on kirjalikult vormistatud KrMS § 145 sätestatut järgides. Euroopa vahistamismäärus, vaatamata nimetuse sarnasusele, ei ole siseriiklikus kriminaalmenetluses tõusetunud üksikküsimust lahendav kohtumäärus, vaid selle näol on tegemist Euroopa Liidu Nõukogu 13. juuni 2002. a vahistamismäärust käsitlevast raamotsusest (edaspidi Raamotsus) lähtuva ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise õigusabi ühte alaliiki tagava meetmega. Euroopa vahistamismääruse sisu, vorm ja edastusviis peavad vastama KrMS §-s 508 sisalduvatele nõuetele ja KrMS §-s 145 sätestatud nõuded ei ole selle dokumendi koostamiseks asjakohased. Euroopa vahistamismäärus ei ole määruskaebe korras vaidlustatav üksnes põhjusel, et see erineb formaalselt tavalisest kohtumäärusest, vaid ka seetõttu, et sellega ei tekitata isikule, kelle loovutamist taotletakse, mingeid uusi või täiendavaid tema kaebeõigust tingivaid põhiõiguste riiveid.
Tulenevalt KrMS § 508 lg 1 p-st 3 peab Eesti pädevate ametiasutuste esitatud Euroopa vahistamismääruses sisalduma märge menetlusdokumendi (vahistamismääruse või jõustunud kohtuotsuse) kohta, millest nähtub legitiimne alus piirata Eesti Vabariigis taotletavast riigist siia loovutatud isiku vabadust. Eesti kriminaalmenetluses on eraldi tagatud kaebeõigus vahistamismääruse vaidlustamiseks. Samuti on Eestis enne seda, kui jõutakse seadusjõustunud kohtuotsuseni, võimalus vaidlustada sisulist kohtulahendit ja koos sellega ka vahistamise küsimust nii apellatsiooni- kui kassatsiooni korras. Vaidlused selle üle, kas Eestile loovutatava isiku vabaduse piiramiseks Eesti territooriumil on olemas legitiimne alus või mitte, ei saa tingida Eesti poolt esitatud Euroopa vahistamismääruse vaidlustamist Eestis. Küll aga võib Eestile loovutatud isik, kelle vabaduse piiramiseks Eesti territooriumil puudus legitiimse alus, tõstatada talle tekitatud kahju heastamise küsimuse.
Tulenevalt KrMS § 499 lg-test 1 ja 2 ning Raamotsusega sätestatud loovutamismenetluse põhireeglistikust tuleb loovutamisvahistamise definitsioonist hälbivaks ja kokkuvõttes seaduse kohaldajat eksitavaks pidada KrMS § 507 lg-tes 21 ja 22 sätestatud Eesti pädevate asutuste võimalust taotleda ja kohaldada loovutamisvahistamist enne Euroopa vahistamismääruse koostamist juhtudel, mil Eesti on loovutamismenetluses taotlevaks riigiks. Eesti kui loovutamismenetlust taotlev riik saab tuginevalt KrMS § 507 lg-le 5 taotleda teiselt riigilt, et loovutatavale isikule kohaldatakse ennetavat loovutamisvahistamist enne Euroopa vahistamismääruse esitamist. Kuid vastavalt § 508 lg 1 p-le 3 peab Euroopa vahistamismääruses olema ära näidatud KrMS § 130 lg-s 2 nimetatud vahistamisalustele tuginev vahi alla võtmise määrus ja seda ei saa asendada neid vahistamisaluseid eirav loovutamisvahistamise määrus.
Kahtlemata tekivad loovutataval isikul tema kaebeõigust tingivad põhiõiguste riived taotletavas riigis seoses Euroopa vahistamismääruse täitmisega – seega seoses asjaoluga, et talle kohaldatakse selles riigis loovutamisvahistamist ja et teda kavatsetakse toimetada taotlevasse riiki. Kuid selline kaebeõigus peab olema ja ongi tagatud taotletavas riigis, mitte taotlevas riigis.
Tulenevalt KrMS § 316 p-st 1 ja § 412 lg 1 teisest lausest koos õigeksmõistva kohtuotsuse kuulutamisega kaob siseriiklik alus isiku Eestis vahi alla pidamiseks. Juhul, kui puudub siseriiklik alus isiku vahi all pidamiseks Eestis (näiteks isiku vabaduse võtmist ei saa lugeda seaduslikuks, kui kohus ei ole seda igal üksikul juhul eraldi otsustanud), ei saa isiku ebaseaduslik vahi all pidamine olla aluseks Euroopa vahistamismäärusele.
Isikute ajutise loovutamise küsimused vajavad endiselt seadusandjapoolset reguleerimist (vt otsuse p 24 ja RKKKo 3-1-1-54-10, p 12).
Kui süüdistatava suhtes on jõustunud teda süüdimõistev kohtuotsus, siis puudub tal õigus taotleda hüvitist riigi poolt isikule alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamise seaduse (AVVKHS) alusel. Samas tuleneb Riigikohtu üldkogu poolt 2011. aastal tehtud otsustest haldusasjades nr-d 3-3-1-69-09; 3-3-1-85-09; 3-3-1-15-10; 3-3-1-35-10, et süüteomenetlustega põhjustatud kahju hüvitamise tänast üldist korda ei saa lugeda põhiseadusega kooskõlas olevaks ja et ka vabaduse võtmisega põhjustatud kahju heastamist taotledes ei saa tugineda pelgalt vaid AVVKHS-s sätestatule. Seega kui alusetult vahi all peetud süüdistatav ja tema kaitsja leiavad, et süüdistatavale on Eestis vabaduse piiramisega tekitatud kahju, võivad nad pöörduda selle heastamiseks taotlusega halduskohtusse, näidates seejuures ära, milles kahju seisnes.


F5i haldur (APM) koolitus Gurgaonis
F5 juurdepääsu eeskirjade haldur (APM)
F5-i ligipääsupoliitika haldur (APM) koolituskursus ja sertifitseerimine
F5 juurdepääsu eeskirjade halduri kursus
See kursus annab võrguadministraatoritele, võrguoperaatoritele ja inseneridele funktsionaalse arusaama BIG-IP-i juurdepääsupoliitika haldurist, kuna see on tavaliselt kasutusel nii rakenduste tarnevõrgustikes kui kaugpöörduse seadetes. Kursus tutvustab õpilasi BIG-IP-le Juurdepääsu eeskirjade haldur i e APM, selle konfiguratsioonielemendid, kuidas seda tavaliselt kasutatakse ja kuidas täidetakse tüüpilisi haldus- ja operatiivtegevusi.
Ühtse globaalse juurdepääsu lubamine
Ühendage oma infrastruktuur ja lihtsustage juurdepääsu haldamist ja kontrolli
Saavuta dünaamiline, tsentraliseeritud, kontekstuaalne juurdepääsukontroll
Tagada parema juurdepääsu ja turvalisus
Saage paindlikkust, head jõudlust ja mastaapsust
Saate URL-i filtreerimist pluss veebi ja pahavara kaitse
See kursus on mõeldud süsteemi ja võrguadministraatorite jaoks, kes vastutavad paigaldamise, seadistamise, konfigureerimise ja administreerimise eest BIG-IP Juurdepääsu eeskirjade haldur.
APM-i sertifitseerimise eeltingimused
Õpilased peaksid olema tuttavad F5 BIG-IP toodete komplektiga ja eelkõige BIG-IP LTM-süsteemi häälestamise ja konfigureerimisega, sealhulgas virtuaalserverite, basseinide, profiilide, VLAN-ide ja ise-IP-aadressidega.
Sellele kursusele ei ole nõutavaid F5i eeltingimusi, kuid BIG-IP-ga mitte tundma õppivatele õpilastele oleks väga kasulik enne, kui osalesite ühe järgnevaga:
BIG-IP V11 juhendaja juhitud kursuse haldamine
F5 sertifitseeritud BIG-IP-administraator
Lisaks sellele saavad piiratud BIG-IP-i administreerimise ja konfigureerimisega üliõpilased väga kasulikuks järgmised veebipõhised kursused:
Alustuseks BIG-IP veebipõhine koolitus
Alustamine BIG-IP-i juurdepääsupoliitika halduri (APM) veebipõhise koolitusega
Õpilased peaksid mõistma:
Võrgu kontseptsioonid ja seadistused
Turvalisuse mõisted ja terminoloogia
DNS-i konfiguratsioon ja resolutsioon
Veebirakenduse kohaletoimetamine
§ 1BIG-IP-süsteemi seadistamine
Loeng 1BIG-IP-süsteemi tutvustamine
Loeng 2Esialgu BIG-IP-süsteemi seadistamine
Loeng 3BIG-IP-süsteemi arhiivi loomine
Loeng 4F5i tugiressursside ja -vahendite võimendamine
Loeng 5BIG-IP süsteemi seadistuslabid
§ 2APM liikluse töötlemine
Loeng 6Virtuaalserverid ja juurdepääsuprofiilid
Loeng 7APMi konfiguratsiooni võlurid
Loeng 8Logimine, istungid
§ 3APM-i juurdepääsu eeskirjad ja profiilid
Loeng 9Juurdepääsu eeskirjade ülevaade, juurdepääsupoliitika filiaalid
Loeng 10Juurdepääsu poliitika lõppu
Loeng 11Juurdepääsupoliitika ja profiilide seadistamine
Loeng 12Veebipankide kasutamine
Loeng 13Juurdepääsuprofiilide eksportimine ja importimine
§ 4APM portaali juurdepääs
Loeng 14Portaali kasutamise ülevaade
Loeng 15Portaali ligipääsu konfigureerimine
Loeng 16Rewrite Profiles
Loeng 17SSO ja sertifikaatide vahemällu salvestamine
§ 5APM-võrguühendus
Loeng 18Võrgujuurdepääsu ülevaade
Loeng 19Võrgupääsu konfigureerimine
Loeng 20BIG-IP Edge Client
§ 6APM juurdepääsu kontrollnimekirjad
Loeng 21Ressursside ülevaade juurdepääsu kontroll
Loeng 22Juurdepääsu kontrollnimekirjad
§ 7APM-i rakenduse juurdepääs ja veebipoes
Loeng 23Ülevaade rakenduste juurdepääsust ja veebipäevikutest
Loeng 24Rakenduse juurdepääs
Loeng 25Kaugtöölauajuurdepääsu seadistamine
Loeng 26Veebituppa seadistamine
§ 8BIG-IP LTM kontseptsioonid
Loeng 27LTM basseinid ja virtuaalserverid
Loeng 28Monitori kontseptsioonid ja seadistused
Loeng 29Turvaline võrguaadresside tõlkimine (SNAT)
§ 9Veebirakenduste juurdepääs LTM-i jaoks
Loeng 30Veebirakendused Access for LTM
Loeng 31APM ja LTM koos seadistamine
Loeng 32profiilid
Loeng 33Profiilitüübid ja sõltuvad
Loeng 34Profiilide konfigureerimine ja kasutamine
Loeng 35SSL-i lõpetamine / algatamine
Loeng 36SSL-i profiili konfiguratsioon
§ 10APM-i makrosid ja autentimisserverid
Loeng 37Juurdepääsupoliitika makrosid
Loeng 38Juurdepääsupõhimakavade seadistamine
Loeng 39Autentimine juurdepääsupoliitika halduriga
Loeng 40Radius Serveri autentimine
Loeng 41LDAP-serveri autentimine
Loeng 42Active Directory serveri autentimine
§ 11Kliendipoolne lõppkasutaja turvalisus
Loeng 43Ülevaade kliendipoolsetest lõppkasutaja turvalisusest
Loeng 44Kliendipoolne lõpptulemuse turvalisuse osa 1
Loeng 45Kliendipoolne lõpptulemuse turvalisuse osa 2
§ 12Seansi muutujad ja iRules
Loeng 46Seansi muutujad
Loeng 47Tutvustame Tcl-i
Loeng 48Juurdepääs iRules'i sündmustele
Loeng 49Tüüpiline APM iRule kasutusjuhtum
Loeng 50Juurdepääsu iRulete seadistamine
§ 13APM täiustatud teemad
Loeng 51Serveripoolsed kontrollid
Loeng 52Üldotstarbeline tegevus
Loeng 53Dünaamilised ACL-id
Loeng 54Ühekordsed paroolid
§ 14Customization
Loeng 55Kohandamise ülevaade
Loeng 56BIG-IP Edge Client
Loeng 57Täiustatud redigeerimisrežiimi kohandamine
Loeng 58SAMLi kontseptuaalne ülevaade
Loeng 59SAMLi konfiguratsiooni ülevaade
§ 16APMi konfiguratsiooni projekt


Põhiseadusvastane kohustus rahastada munitsipaalkoolis õppimist - Pluss
Põhiseadusvastane kohustus rahastada munitsipaalkoolis õppimist
https://www.riigikohus.ee/et/lahendid?asjaNr=5-17-8/8
Riigikohtu 09.11.2017 lahend nr 5-17-8/8
2010. aastal jõustus põhikooli- ja gümnaasiumiseadus (edaspidi PGS). Vallavolikogu otsustas 2017. aastal esitada Riigikohtule taotluse tunnistada põhiseaduse vastaseks olukord, kus riik ei ole kehtestanud regulatsiooni PGS § 83 lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmiseks riigieelarvest, kui Riigikohtu hinnangul on eelmainitud kohustus riiklik. Kohustuse riiklikuks mittetunnistamisel palus vallavolikogu alternatiivselt tunnistada PGS § 83 lõige 1 põhiseaduse vastaseks ja kehtetuks.
1. Eesti Vabariigi põhiseaduse (edaspidi PS) § 154 lõikest 2 lähtuvalt tuleb kohalikule omavalitsusele (edaspidi KOV) seadusega pandud riikliku kohustusega seotud kulud katta riigieelarvest. Kohustusliku kohaliku ülesande täitmisel peab omavalitsusüksusele jääma kaalutlusruum selle ülesande täitmise viisi valikul. KOV-le seadusega pandud kohustust teise omavalitsusüksuse munitsipaalkooli pidamise ülesande täitmisel, kokkulepet sõlmimata ja kaasarääkimise õigust omamata, kohaliku ülesande täitmiseks pidada ei saa.
2. Igaühe õiguse haridusele ja selle kättesaadavuse sätestab PS § 37. KOV-il lasub kohustus tagada kõigile ühetaoline võimalus käia munitsipaalkoolis, kuid puudub kohustus hariduse omandamist rahastada eraüldhariduskoolide kaudu. KOV-i kohustus oma elaniku teise omavalitsusüksuse munitsipaalkoolis õppimise rahastamine on põhiseadusest tulenevaks vältimatuks kohustuseks üksnes juhul, kui KOV ei ole loonud oma rahvastikuregistri järgsele elanikule võimalust omandada haridust enda munitsipaalkoolis. PS § 37 lõikest 2 ei tulene aga KOV-i kohustust osaleda rahvastikuregistri järgsest elanikust õpilase õppekulude hüvitamisel mistahes juhul, kui õpilane on vanema või eestkostja kokkuleppel teise KOV-iga asunud õppima vabale õppekohale teises munitsipaalkoolis.
3. Kui seadusandja on otsustanud, et teise omavalitsusüksuse munitsipaalüldhariduskooli rahastamisel osalemise kohustus on KOV-il ka õpilaste puhul, kellele on tagatud võimalus saada haridust oma elukohaks oleva omavalitsusüksuse koolis, on tegemist KOV-ile pandud riikliku kohustusega tulenevalt PGS § 83 lõikest 1.
4. Kui riik kohustab omavalitsusüksusi kandma teise omavalitsusüksuse üldhariduskoolide tegevuskulud juhul, kus KOV-id suudavad oma koolides pakkuda kohta kõigile õigustatud isikutele, võib tekkida olukord, kus nõrgestatakse KOV-ide võimet täita nende põhiülesannet, kulutades enda kohustuste täitmiseks vajalikku raha riigi kohustuste täitmiseks. See võib ohustada PS § 37 lõikes 1 sätestatud hariduspõhiõigust kvaliteetsele tasuta haridusele KOV-i koolides ning ei vasta sama paragrahvi lõikes 2 sätestatud eesmärgile ega mõttele.
5. PS § 154 lõike 2 kohaselt kaetakse seadusega KOV-ile pandud riiklike kohustustega seotud kulud riigieelarvest, mistõttu peab selline kulude katmine olema õiguslikult sätestatud. Seetõttu on PS § 154 lõikega 1 ja 2 vastuolus selliste õigustloovate aktide andmata jätmine, mis sätestaksid omavalitsuse üksustele PGS § 83 lõikega 1 pandud kohustuste rahastamise riigieelarvest, kui KOV on taganud kõigile oma rahvastikuregistri järgsetele elanikele võimaluse õppida oma munitsipaalkoolis.
6. Riigieelarve peab kajastama kulusid, mis PS § 154 lõike 2 teise lause kohaselt tekivad KOV-idele pandud riiklike kohustustega seotud kulude katmisel (kõikehaaravuse põhimõte), ning riigieelarves peab olema selgelt ja läbinähtavalt kindlaks määratud see, kui palju ühe või teise kohalikele omavalitsustele pandud riikliku kohustuse täitmiseks raha eraldatakse (läbipaistvuse põhimõte).
Riigikohus rahuldas vallavolikogu taotluse ja tunnistas põhiseadusega vastuolus olevaks selliste õigustloovate aktide andmata jätmise, mis sätestaksid kohaliku omavalitsuse üksusele PGS § 83 lõikega 1 pandud kohustuste rahastamise riigieelarvest.


Nõmme linnaosa üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine
Tallinna Linnavalitsus 19.09.2007 korraldus number 1627
Redaktsiooni kehtivus: 19.09.2007 - ...
19. september 2007 nr 1627-k
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 3, Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 33 lg 1 p 2, § 34 lg 1, § 35 lg 1, 2, 5, § 56 lg 5 ja Planeerimisseaduse § 8 lg 9 alusel ning kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 22. veebruari 2001 otsusega nr 46 „Nõmme linnaosa üldplaneeringu algatamine”:
1. Algatada Tallinna Linnavolikogu 22. veebruari 2001 otsusega nr 46 algatatud Nõmme linnaosa üldplaneeringu keskkonnamõju strateegiline hindamine. Üldplaneeringu eesmärgiks on Nõmme linnaosa territooriumi ruumilise ja maakasutusliku arengu põhimõtete kavandamine koos elamuehituseks ja ettevõtluse arengualadeks võimalike piirkondade määramisega.
2. Üldplaneeringu:
2.1 koostamise korraldaja ja koostaja on Tallinna Linnaplaneerimise Amet (aadress Vabaduse väljak 7, 15198 Tallinn);
2.2 keskkonnamõju strateegilise hindamise korraldaja on Tallinna Keskkonnaamet (aadress Harju tn 13, 10130 Tallinn), kes korraldab keskkonnamõju strateegilise hindamise programmi ja aruande avalikud väljapanekud ja arutelud ning esitab programmi ja aruande heakskiitmiseks Harjumaa Keskkonnateenistusele;
2.3 kehtestab Tallinna Linnavolikogu (aadress Vana-Viru 12, 15080 Tallinn).
3. Nõmme linnaosa üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise otsusega saab tutvuda Tallinna Keskkonnaametis, Harju tn 13 esmaspäeviti kella 14.00 kuni 18.00 ja neljapäeviti kella 9.00 kuni 12.00.
4. Tallinna Keskkonnaametil avaldada keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise otsus 14 päeva jooksul otsuse tegemisest arvates ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded ja ajalehes, milles Tallinna linn avaldab oma ametlikke teadaandeid.


text:
tähtaja algus ja lõpp
tähtpäeva saabumine
2-15-6538/82 Riigikohtu tsiviilkolleegium 18.04.2018
VÕS § 475 lg 3
TsÜS § 136 lg 2
Kuna TsÜS § 136 lg 2 järgi möödub aastates arvutatav tähtaeg kohustuse täitmise tähtpäevale vastaval päeval (vt Riigikohtu 2. aprilli 2014 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-162-13, p-d 29 ja 33) , möödub VÕS § 475 lg-s 3 sätestatud tähtaeg ühe aasta möödumisel kindlustusandja otsuse kättesaamise päevast. (p 15)
TsÜS § 69 lg 2 järgi loetakse e-kiri saajani jõudnuks, kui see on saabunud saaja või tema valitud teenusepakkuja serverisse, kuid e-kiri on kätte saadud alles siis, kui saajal on mõistlik võimalus sellega tutvuda. Majandus- ja kutsetegevuses saab lugeda e-kirja kättesaaduks hiljemalt järgmisel päeval pärast e-kirja saabumist saaja või tema valitud teenusepakkuja serverisse (Riigikohtu 21. detsembri 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-123-07, p 12; 24. novembri 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-129-15, p 18). (p 14)
3-2-1-162-13 Riigikohus 02.04.2014
TsÜS § 151 lg 1
TsÜS § 136 lg 8
TsÜS § 167 lg 2
TsÜS § 167 lg 1
TsMS § 373
Läbirääkimised peatavad aegumise üksnes juhul, kui need sisuliselt ka toimuvad. Aegumise peatumise aluseks ei ole ainuüksi võlgnikule korduvate kirjade saatmine, kui võlgnik ei ole sellele läbirääkimiste pidamise tahtega vastanud (vt Riigikohtu 22. märtsi 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-178-10, p 28) (p 32).
Üldjuhul saab TsÜS § 151 lg 1 esimese lause järgi lugeda nõude aegumise algusajaks aega, mil isik pidi teada saama asjaoludest, millest saab järeldada rikastumisnõude olemasolu, st rikastumise toimumist ja rikastumise põhjustaja isikut. Oluline ei ole, et isik saaks ka õiguslikult aru nõude olemasolust (p 43).
Aastates arvutatava tähtaja puhul saabub tähtpäev TsÜS § 136 lg 2 järgi viimase aasta vastaval kuul ja päeval. Kolleegiumi arvates peetakse selle all aegumistähtaja puhul silmas kohustuse täitmise tähtpäevale või kohustuse täitmise tähtaja viimasele päevale vastavat päeva aastates arvutatava tähtaja möödumisel (p 29). Vastavaks päevaks ei saa lugeda TsÜS § 147 lg-s 1 märgitud nõude sissenõutavaks muutumise päeva. (p 32) Nõude maksma panekuks on võlausaldajal aega kolm täisaastat. TsÜS § 147 lg 1 esimese lause järgse nõude sissenõutavaks muutumise ja ühtlasi aegumise alguspäeva väljaarvamine aegumistähtajast pikendaks aastat kunstlikult ühe päeva võrra (p 29).
Aegumistähtaja viimase päeva sattumine riigipühale või muule puhkepäevale pikendab TsÜS § 136 lg 8 järgi aegumist (vt Riigikohtu 24. märtsi 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-144-13, p 12) (p 31).
Võlatunnistus peab olema antud kirjalikus vormis. (p 39)
krediidilepingu mõiste
VÕS § 396 lg 2 rakendamiseks peab võlgnik olema isiklikult võlgu laenuks vormistatud nõude saanud isikule (vt Riigikohtu 17. jaanuari 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-146-11, p 11) ( p 37)
Aastates arvutatava tähtaja puhul saabub tähtpäev TsÜS § 136 lg 2 järgi viimase aasta vastaval kuul ja päeval. Kolleegiumi arvates peetakse selle all aegumistähtaja puhul silmas kohustuse täitmise tähtpäevale või kohustuse täitmise tähtaja viimasele päevale vastavat päeva aastates arvutatava tähtaja möödumisel (p 29). Vastavaks päevaks ei saa lugeda TsÜS § 147 lg-s 1 märgitud nõude sissenõutavaks muutumise päeva. (p 32) Nõude maksma panekuks on võlausaldajal aega kolm täisaastat. TsÜS § 147 lg 1 esimese lause järgse nõude sissenõutavaks muutumise ja ühtlasi aegumise alguspäeva väljaarvamine aegumistähtajast pikendaks aastat kunstlikult ühe päeva võrra ( p 29)
Võlatunnistus peab olema antud kirjalikus vormis (p 39).
Tehingu seadusest tuleneva vorminõude järgimata jätmist kui lepingu tühisuse alust peab kohus asja lahendamisel arvestama sõltumata sellest, kas pooled sellele sõnaselgelt tuginevad (vt nt Riigikohtu 13. veebruari 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-140-07, p 21; 8. juuni 2010. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-40-10, p 14).
Kehtivaks saaks vormipuudusega leping muutuda üksnes AÕS § 119 lg 2 kohaselt, kui selle lepingu alusel sõlmitaks asjaõigusleping kinnisomandi üleandmiseks ja tehtaks vastav kanne kinnistusraamatusse (vt Riigikohtu 13. veebruari 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-140-07, p 23). (p 38).
Kui ostja ja müüja on kokkuleppinud kõrgemas ostuhinnas, kui seda on kajastatud notariaalselt tõestatud müügilepingus, võib olla tegemist näiliku tehinguga, millega varjatakse teist tehingut (notariaalselt tõestamata kokkulepet) TsÜS § 89 lg 3 mõttes (p 38).
Vt Riigikohtu 19. veebruari 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-169-13, p 12 (p 20).
Kui võlgnik on andnud konstitutiivse võlatunnistuse, peab ta sellest tuleneva haginõude rahuldamise vältimiseks esitama vastuhaginõude võlatunnistuse tagastamiseks alusetu rikastumise tõttu VÕS § 1028 jj alusel, kui võlatunnistus on antud kohustuse täitmise tagamiseks ja seda kohustust ei ole, kohustus ei teki või langeb hiljem ära, mh kui see on täidetud (vt Riigikohtu 24. aprilli 2006. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-149-11, p 21). Sisuliselt on vastuhagi esemeks võlatunnistusega antud nõudeõiguse lõpetamine võlgnikule loovutamise (kokkulangemise) kaudu (VÕS § 206) või võlatunnistusele edasise tuginemise keelamine (p 41).
Kui hageja nõuab laenulepingu järgi eraldi raha kummaltki kostjalt, on hagejal haginõuded eraldi mõlema kostja vastu ja kostjad osalevad haginõuete osas TsMS § 207 lg 2 mõttes menetluses iseseisvalt (p 18).
Vastukassatsioonkaebuse esitamise tähtaeg ei hakka kulgema enne, kui vastustajale on kätte toimetatud Riigikohtu määrus selle kohta, et kassatsioonkaebus on menetlusse võetud, st vastustajal ei ole põhjust esitada vastukassatsioonkaebust (ja teha selleks kulutusi) enne, kui on selge, et kassatsioonkaebus on nõuetekohane ja et seda ka menetletakse (p 25).
Kui lepingus on märgitud kinnitus raha saamise kohta, ei ole tegu lepingulise kokkuleppega, vaid kviitungiga raha kättesaamise kohta VÕS § 95 mõttes, mille saab teiste tõenditega ümber lükata (vt Riigikohtu 17. detsembri 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-137-09, p 11) (p 37).
Tõendamaks, et võlgnikud tunnistasid laenulepinguga kohustusi võlausaldaja ees konstitutiivse võlatunnistusega VÕS § 30 mõttes, tuleb võlausaldajal esmalt tõendada võlgnike tahe luua iseseisev kohustus (vt Riigikohtu 24. aprilli 2006. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-21-16, p 13; 17. jaanuari 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-146-11, p-d 9 ja 10; 6. veebruari 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-149-11, p-d 20 ja 21). Poolte tahet luua just konstitutiivne kohustus või asendada senine kohustus peab tõendama võlausaldaja, vastasel juhul tuleb lähtuda sellest, et tegemist on deklaratiivse võlatunnistusega (vt Riigikohtu 24. aprilli 2006. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-21-06 , p 17; 6. veebruari 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-149-11, p 22). Kui võlausaldaja tõendab konstitutiivse võlatunnistuse olemasolu, saavad võlgnikud välistada hagi rahuldamise võlatunnistusest tuleneva kohustuse lõpetamise teel alusetust rikastumisest tuleneva vastunõude alusel (p 36).
Deklaratiivse võlatunnistuse alusel esitatud hagile saab vastuväiteid esitada ka vastuhagi esitamata (p 44).
Deklaratiivse võlatunnistuse alusel esitatud hagile saab vastuväiteid esitada ka vastuhagi esitamata. (p 44)
3-2-1-82-12 Riigikohus 10.10.2012
Kooskõlas TsÜS § 134 lg-ga 2 võib töölepingu tähtaja määrata ka sündmuse saabumisega.
Kui kohus lõpetab töölepingu TLS § 107 lg 2 järgi, maksab tööandja kooskõlas TLS § 109 lg-ga 1 töötajale hüvitist tema kolme kuu keskmise töötasu ulatuses. Arvestades töölepingu ülesütlemise asjaolusid ja poolte huve, võib kohus hüvitise suurust muuta. TLS § 109 lg 1 teise lause alusel võib kohus arvestada hüvitise suuruse muutmisel mh nii töötatud aja kui ka poolte käitumisega. TLS § 109 lg-s 1 sätestatud hüvitise nõue muutub sissenõutavaks ajast, kui kohus lõpetab TLS § 107 lg 2 alusel töölepingu, s.o ajast, mil leping oleks lõppenud ülesütlemise kehtivuse korral. Asjaolu, et kohtuotsus, millega kohus töölepingu lõpetab, jõustub pärast töölepingu lõppemise aega, ei muuda hüvitise maksmise kohustuse sissenõutavaks muutumise aega. Võlausaldaja võib rahalise kohustuse täitmisega viivitamise korral nõuda võlgnikult viivist arvates kohustuse sissenõutavaks muutumisest kuni kohase täitmiseni. TLS § 84 lg 1 kohaselt muutuvad kõik töölepingust tulenevad nõuded sissenõutavaks töölepingu lõppemisest. Kui kohtule on esitatud viivisenõue ja kostja vaidleb hageja viivisenõudele vastu, siis tuleb tal esitada kohtule nõue VÕS § 113 lg 8 alusel vähendada viivist juhul, kui kohus selle temalt hageja kasuks välja mõistab. VÕS § 113 lg 8 ja § 162 järgi ei vähenda kohus viivist omal algatusel, vaid üksnes võlgniku taotlusel.
Kooskõlas TsÜS § 134 lg-ga 2 võib töölepingu tähtaja määrata ka sündmuse saabumisega. Sellisel juhul peab tööandja tõendama, millal saabus sündmus, millega pooled töölepingu lõppemise sidusid.
TLS § 109 lg-s 1 sätestatud hüvitise nõue muutub sissenõutavaks ajast, kui kohus lõpetab TLS § 107 lg 2 alusel töölepingu, s.o ajast, mil leping oleks lõppenud ülesütlemise kehtivuse korral. Asjaolu, et kohtuotsus, millega kohus töölepingu lõpetab, jõustub pärast töölepingu lõppemise aega, ei muuda hüvitise maksmise kohustuse sissenõutavaks muutumise aega.
3-2-1-97-09 Riigikohus 30.09.2009
TsÜS § 135 lg-t 1 ei saa tähtaja kulgemise alguse osas kohaldada nii, et kui tähtaja algust määrav kalendripäev või sündmus ei lange tööpäevale, algab tähtaja kulgemine järgmisel tööpäeval. Selline kord on kehtestatud ainult tähtpäeva saabumise kohta TsÜS § 136 lg-s 8.
Kohtutel tuleb tagada toimikusse ainult korrektselt täidetud kättetoimetamist tõendavate dokumentide lisamine. Vastasel korral on oluliselt raskendatud mh selle asjaolu selgitamine, kas menetlustähtaeg on hakanud kulgema või mitte.
Üks menetlusdokumendi esindajale kättetoimetamise eesmärke ja ühtlasi tagajärg on see, et menetlusdokumendi kättetoimetamisest esindajale hakkab kulgema menetlustähtaeg, sh nt apellatsioonkaebuse esitamise tähtaeg.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-84-07.
3-2-1-62-09 Riigikohus 09.06.2009
MTÜS § 32 lg 3
Aegumistähtaja kulg algas enne 1. juulit 2002 kehtinud § 116 esimese lause kohaselt päevast, mil isik sai teada või pidi teada saama oma õiguse rikkumisest. Sama paragrahvi teise lause kohaselt võis seadus sätestada hagemisõiguse tekkimise muu aja. Enne 1. juulit 2002 kehtinud MTÜS § 32 lg 3 alusel algas mittetulundusühingu juhatuse või muu organi liikme vastu esitatava nõude aegumistähtaeg rikkumise toimumisest või rikkumise algusest. Kuna MTÜS § 32 lg 3 sätestas aegumise erikorra, ei kohaldu TsÜS § 116 esimene lause.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-34-08.
Rikkumise toimumise ajaks MTÜS § 32 lg 3 tähenduses on aeg, millal isik kasutas teise isiku raha viimase kahjuks, st pööras teise isiku raha õigusvastaselt enda või kolmanda isiku kasuks.
Enne 1. juulit 2002 kehtinud MTÜS § 32 lg 3 alusel algas mittetulundusühingu juhatuse või muu organi liikme vastu esitatava nõude aegumistähtaeg rikkumise toimumisest või rikkumise algusest. Kuna MTÜS § 32 lg 3 sätestas aegumise erikorra, ei kohaldu enne 1. juulit 2002 kehtinud TsÜS § 116 esimene lause.
3-2-1-95-08 Riigikohus 12.11.2008
TsÜS § 160 lg 2 p 3 kohaselt on hagi esitamisega võrdsustatud avalduse esitamine maksekäsu kiirmenetluses. Seega ei olnud aegumistähtaja peatumine seotud makseettepaneku kättetoimetamisega võlgnikule, vaid hagi aegumistähtaeg peatus hageja jaoks maksekäsu kiirmenetluse avalduse esitamisega kohtule. Seda kinnitab ka TsMS § 484 lg 2 p 5, mille kohaselt tuleb makseettepanekus selgitada, et maksekäsu kiirmenetluse avalduse esitamisega peatub nõude aegumistähtaeg samamoodi kui hagi esitamise korral.
aegumise mõiste
Kohus peab aegumist kontrollima eraldi kõikide nõuete korral.
TsÜS § 147 lg 3 teise lause osa "muutub sissenõutavaks arve esitamisega" tuleb mõista nii, et nõude sissenõutavus peab olema seotud arvete esitamisega.
Tähtaegade alguse ja lõppemise korral on aga oluline ka kellaaeg, otsuses oleks tulnud märkida aegumistähtaja algus ja lõppemine ka kellaajaliselt.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-28-08.
3-2-1-82-07 Riigikohus 14.11.2007
TsÜS § 135 lg 2 järgi lõpeb tähtaeg tähtpäeva saabumisel. TsÜS § 136 lg 2 kohaselt saabub tähtpäev aastates arvutatava tähtaja korral viimase aasta vastaval kuul ja päeval. Viimase aasta vastava kuu vastavaks päevaks on päev, millega määrati kindlaks tähtaja algus.
Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 135 lg-st 1 tuleneb, et reeglina ei hakka tähtaeg kulgema mitte tähtaja algust määrava sündmuse toimumise päeval ega kindlaksmääratud kalendripäeval, vaid sündmusele või kalendripäevale järgneval päeval. Erandina võib tähtaeg hakata kulgema ka muul ajal, kuid sellisel juhul peab tähtaja erinev algus tulenema seadusest või lepingust. VÕSRS § 9 lg-s 2 ongi selgelt sätestatud, et aegumistähtaega arvestatakse alates 1. juulist 2002. a. Nii VÕSRS § 9 lg 2 sõnastusest kui ka seadusandja soovist siduda lühemate tähtaegade kulgemise algus tsiviilseadustiku üldosa seaduse uue redaktsiooni ja võlaõigusseaduse jõustumise hetkega saab järeldada, et VÕSRS § 9 lg-st 2 tulenebki eelnimetatud erand.

matches:
§ 475
§ 136
§ 136
§ 475
§ 69
Riigikohus
§ 151
§ 136
§ 167
§ 167
§ 373
§ 151
§ 136
§ 147
§ 147
§ 136
§ 396
§ 136
§ 147
§ 147
kohus
§ 119
§ 89
§ 1028
§ 206
§ 207
§ 95
§ 30
Riigikohus
§ 134
kohus
§ 107
§ 109
kohus
§ 109
kohus
§ 109
kohus
§ 107
kohus
§ 84
§ 113
kohus
§ 113
§ 162
kohus
§ 134
§ 109
kohus
§ 107
kohus
Riigikohus
§ 135
§ 136
Riigikohus
§ 32
§ 116
§ 32
§ 32
§ 116
§ 32
§ 32
§ 32
§ 116
Riigikohus
§ 160
§ 484
Kohus
§ 147
Riigikohus
§ 135
§ 136
§ 135
§ 9
§ 9
§ 9


Samsung galaxy a50 hind range rover owner hindi: Vanemuise kostüümilaenutus hind matkaauto müük eestis
Samsung galaxy a50 hind range rover owner hindi gta v mitä osakkeita kannattaa ostaa igemeravi hind
Htc u11 hind black friday asia flights. puslede müük meeste hind ülikondade müük.kaubaaluste müük tallinnas apple tv 4 hind.makita df330d müük fassaadiplaadid hind
Fiat 500 hind lhv aktsiaraamat. põhivara müük aktsiaraamat käibemaks fiat kasutatud riided müük.kipsikarkass hind dyson v8 black friday canada
Tena toodete müük land rover discovery müük. t25 kabiin müük millist köögikombaini valida.ps4 pro hindi tsingitud plekk hind.väävel müük eterniitkatuse tarkvara paigaldus hind
Samsung galaxy a50 hind range rover owner hindi
Samsung galaxy a50 hind range rover owner hindi. pesumasinate varuosade müük nike ostatnie party.odav baasvedelik range suzuki vitara müük
Macbook air 13 müük grand rose pakkumine.Mi 24 hind hind flight simulator owner järelhaagis müük
Eesti krooni väärtus nexplanon hind.Kaup24 ee sooduskood vr ostaa lippu.Katuseakna hind galaxy viimase hetke pakkumine türgi.Küülikuliha müük nyx cosmetics black friday 2020.Nintendo 3ds black friday sale 2020 suupill müük.Veeautomaat hind bumerang müük.Apollo kinkekaart kasutamine uberkids range black friday.Jack russell terrier kennel cough gopro hero 7 black friday canada.Linoleum hindi translate pärnu kaubamajaka kinkekaart.Acer nitro 5 black friday price kanade müük lääne virumaal.Von baer sooduskood tequila wakila hindi.Energía hindú 3d printer hindi.Odav auto värvimine delta airlines black friday.Mets müük telia telerite müük.Kodumasinate müük tallinnas telia must reede
Trikoo müük black friday rover pccomponentes.Kulla kokkuostuhind kaup24 sooduskoodi sisestamine
Bussi müük korterite müük viljandis.Kuldse retriiveri kutsikate hind bmw e60 esituled müük.Playstation 4 pelin ostaminen best black hinnad friday deals ads.Htc müük hindi keyboard prügikonteiner müük.Henna tattoo hand vorlagen synvisc hind.Windows 10 hindi video swedbank aktsiahind.Parkimisandurite paigaldus hind black ops 4 black friday uk.Odav massaaz tallinnas eramu projekti hind.Jukukeskus kampaania silmaoperatsiooni hind.Katusekivi m2 hind arlo pro 2 black friday walmart.Google home mini black friday france kipsplaadi m2 hind.Mdf müük tallinn windows 7 hindi notes.Black friday special fifa 17 black friday player prices.Egcc aktsia müük osta 1 toaline korter tallinnas.Does cult beauty have a black friday sale kuponger subway
Heelium hind chia seemnete odav terrassilaud roostevaba teras müük oculus rift eesti müük ph tester müük müük When is the black friday sale in canada aktiivne müükWww osta ee nintendo 2ds black friday 2020 arvuti tarkvara müük üldnarkoosiga hambaravi hind catering hind inimese kohta coca cola video matkauisud müük osta kalastuksenhoitomaksu.hüdrosilindrite müük galaxy s10 news in hindi
Ostanko iphone 7 vai 8 samsung black hindi friday sale 2020.Veet sensitive precision hind helly hansen jope müük.Gaming pc black friday deals uk eps perimeeter hind.Mootoriketi vahetuse hind black friday and cyber monday 2020 stats.Kasutatud köögitehnika müük black friday 2020 online amazon.Samsung s4 mini müük arestitud autode müük.Liimpuit müük kasvulava müük.Samsung j5 6 hindi maahärra kampaania.Zara black friday canada kuponger kupolen.Osta black ja myy hanko black friday meme electricity.Klassiõhtu viktoriin post office recruitment 2020 hindi.Šoti terjer müük black friday deutschland ps4.Toornafta hind maailmaturul nba live black friday
Ps4 jailbreak 5 05 hindi overclockers samsung galaxy a50 hind range rover owner hindi uk black friday samsung galaxy a50 hind range rover owner hindi Pliit soojamüüriga hind swedbank kontojääk kampaania video iphone 7 format co2 revolver müük.must reede ikodor hind pärnu linnaliini bussipileti hind 2020 eestis http kampaania pergale ee hind leg off a donkey origin värske angerja müük Pap test hindi muru niitmine hind.Photopoint must reede ruloo müük tartu.Pontooni müük lavendli müük.Bolonka kutsikad müük eripakkumised auto.Emmaljunga nxt60 hind lg g4 aku müük.Samsung smartwatch black friday vans uk saematerjali tihumeetri hind.Nulla osta cosa e jänese kostüüm müük.Rottweileri kutsikate müük black friday 2020 date dubai.Black friday 2020 usa hotel deals oneplus 6 müük eestis.Metsa müük hiiumaal ebay black friday deal.Gps hindi full form black friday camera deals 2020
Saunavihad müük lol üllatusmuna.Sülearvutite akude müük beretta müük.Dog standing with hind legs close rover together red dead redemption samsung 2 black friday sale australia
Jooksujalatsite müük owner korterite üürimine otse omanikult.Samsung s9 kampaania ps vr black friday micromania.Osta müü hind vaheta õiglase kaubanduse nädal.Papagoid müük ee black friday offers 2020.Early black friday deals online now k 700 müük.Kontorimööbli müük tartus kümblustünni ahi müük.Gta 5 müüa ps3 fatbike müük eestis.Clt hindi meaning suusad osta.Liiva müük tartumaal xbox one pelien ostaminen.Akira hindi movie download kristiine keskus must reede.Kust saab osta kanepit kipsi ruudu hind.Partner kinkekaart kehtib polli õunte müük müük
Karaoke ostanus nahkistmed müük.Nikon black friday deals 2020 south africa jänes müük.Põllumaa hind jõgevamaal bonus rzd.Yamaha deals tzr 50 müük istutuskastide müük.Huawei honor 10 osta hindi põltsamaa mahlad kampaania 2020.Yorkshire terjer müüa kasutatud raamatute müük tallinnas.Kämpingumajade müük puudega inimese soodustused.Õlle hind lätis kasutatud batuutide müük.Fazer ee kampaania osta carpets kashqai.Elisa cavaletti black friday black friday 2020 date in uae.Mahuti hind black friday 2020 usa deaths
Röntgeni hind black galaxy friday gamestop 2020 ad.Peugeot 406 müük kardinate müük tallinnas.Nuvaring in hindi dell neste black friday 2020 ad.Eesti raha müük pop up telk hind.Bernhardiini kutsikad müüa longboard video meaning girl.Aia värvimise hind fifa black friday 2020.Dom perignon müük diisel pihustite müük.Black friday headphones bluetooth kunsti müük.Amazon black friday deals 2020 ad thomann black friday sale.Samsung galaxy core prime müük eesti mark hind.1kw tunni hind www tolmets ee loterii
Black ops 4 black friday canada erimärgistusega diislikütuse hind.Jai hind jai bharat film silopalli kile hind.Eko owner osta riepu pārstrāde black friday luxury watches 2020.Barneys new york black friday 2020 millist iphone valida.How much would a ps4 be on black friday aprilia varuosade müük.Elektri hind praegu black friday vs cyber monday south africa.Gaasi hind tallinnas which com black friday deals.Silikageel müük tolmuimejad müük.Kingitus 8 aastasele poisile mtü spordiselts soodustused.Viirpapagoi müük tartus oculus rift video games.Apple iwatch müük asus zenfone 2 laser hindi.Audi a6 esiklaasi hind hummer rover h3 müük.Best cane corso video iphone aku hind.Osta linnajalgratas relvaloa hind
Teenuse black friday ps4 games walmart prisma peremarket pakkumised pakkumine black friday amazon 2020 date walmart skullcandy black friday cnc pingi müük.Ipad pro 2020 osta tõde ja õigus osta Rc drift auto müük sünnipäev pakkumisedValge portselani müük fotoklaasi hind gogonano sooduskood odav ööbimine tallinnas.milline robottolmuimeja osta nimeline kingitus beebile fibo moodulkorstna hind iphone hindi hind helicopter toy black friday samsung tablet K rauta allahindluskood betoonplokid müük.Alumiiniumi müük tallinnas black friday hindi weekend food deals.Tamaris cipő black friday kasutatud beebiasjade müük.Galliano hindi huawei b525 müük.Black friday online clothing sales uk black friday 2020 amazon laptop deals.Kipsi ruudu hind musta pori näkku hind.Osta ära range kampaania black friday cyber monday 2020 walmart.Black friday 2020 shop online osta photoshop.Graniitkivi müük tartus amazon uk black friday nintendo switch.Black friday 2020 hotel deals london liiva müük harjumaal.Best deals black friday 2020 amazon male indie lublin Süstad müük lilleampel müük.Emmaljunga müük sporditarvete müük tartu.Swedbank visa platinum soodustused munna hindi meaning.Osta max sarm hind filmlari uzbekcha tarjima.Ülemiste keskus pakkumised ettevõte müük.Black friday 2020 tallinn fiat multipla müük.Samsung galaxy vrus s7 edge unboxing hindi klaaspakett m2 hind.Sony nutitelefonide müük fortnite ps4 müük.Ruukki metalli müük hindusim abort.Black friday countdown us müüa kohviveski.Maxima kampaania meie eesti parim odav nutitelefon.Rihvel pleki müük alumiiniumi kokkuostuhind


text:
Riigikohus hindas taastuvenergia toetussüsteemi vastavust põhiseadusele - Omanikud
Riigikohus hindas taastuvenergia toetussüsteemi vastavust põhiseadusele
16.detsember 2015
Riigikohtu üldkogu leidis tänases otsuses, et tarbija kohustus maksta taastuvenergia tasu läbi võrguettevõtja, on põhiseadusega kooskõlas. Riigikohus ei hinnanud tänast taastuvenergia tasu suurust, vaid vaidluse all oli enne 2012. aasta märtsi kehtinud toetussüsteemi põhiseaduspärasus.
Kohustusliku taastuvenergia tasu maksmise eesmärk on taastuvenergia tootmise edendamine. Sellega täidetakse nii Euroopa Liidu õigusega Eestile pandud kohustust, eesmärki edendada keskkonnasäästlikumat elektrienergia tootmist kui ka eesmärki tagada energiajulgeolekut. Taastuvenergia tasuga toetatakse neid tootjaid, kes toodavad elektrienergiat taastuvatest energiaallikatest või tõhusal koostootmise režiimil.
Põhiseaduse § 113 kohaselt peab kõik avalik-õiguslikud rahalised kohustused kehtestama Riigikogu. Praeguses asjas on taastuvenergia tasu suurust kujundavad kriteeriumid kehtestatud Riigikogu poolt vastuvõetud õigusaktiga ehk elektrituruseadusega.
Seega on taastuvenergia tasu maksmise kohustus ette nähtud seadusega ja kuigi tasu kogub ning maksab toetustena välja põhivõrguettevõtja, s.o eraõiguslik juriidiline isik, on taastuvenergia tasu avalik-õiguslik tasu põhiseaduse mõttes.
Riigikohus märkis, et ehkki kohustus edendada taastuvenergia tootmist tuleneb Euroopa Liidu direktiivist, jätab Euroopa Liidu õigus liikmesriikidele ulatusliku otsustusõiguse selle üle, kuidas seda eesmärki saavutada. Oluline on, et taastuvenergia tasu kasutataks keskkonnasäästlikuma elektrienergia tootmise rahastamiseks ehk rangelt sellel eesmärgil, milleks seadusandja on selle kehtestanud. Samuti ei tohi tasu määr olla põhjendamatult kõrge.
Riigikohus möönis, et taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmine on üldjuhul kulukam kui elektrienergia tootmine fossiilsetest allikatest. Seetõttu ei ole taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmist tõenäoliselt võimalik alustada ilma toetussüsteemi või soodustusteta. Riigikohus tugines taastuvenergia toetuste suuruste ülemäärasuse välistamisel Euroopa Komisjoni seisukohale. Kuna neid ei peetud ülemäärasteks, toetussüsteem on asjakohane ja taastuvenergia tasu suurus ei riivanud ülemääraselt isiku omandipõhiõigust, oli regulatsioon põhiseadusega kooskõlas.
Samuti rõhutas Riigikohus, et muudatused elektri turuhinnas või muudes tähtsust omavates asjaoludes võivad kaasa tuua, või on juba toonud, olukorra, kus taastuvenergia toetused ja nende finantseerimiseks kehtestatud tasud on põhiseaduse mõttes ülemäärased.
Loe ka otsust siit.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 113
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus


juristaitab.ee • Vaata teemat - tasustamine tööseisakute perioodil
tasustamine tööseisakute perioodil
29 Juun 2012, 10:20 1.Kas tööandja (toitlustuskoht) võib teavitada töötajat vihmasel hommikul SMS-ga, et tööle pole sellel graafikujärgsel tööpäeval vaja kehva ilma tõttu tulla ja jätta tasu selle päeva eest maksmata? Palgamäär on lepingus miinimumtasu.2. Kuidas on reguleeritud graafikujärgsel tööl puhkepäevade graafik? Kas võib töötajat rakendada tööle kuu lõikes kõikidel nädalavahetustel ja kui pikk peab olema paus 12 tunnist pikemate tööpäevade vahel?
Postitusi: 2Liitunud: 29 Juun 2012, 10:08
Re: tasustamine tööseisakute perioodil
02 Juul 2012, 16:58 Tere Teadmata Teie töölepingu tingimusi, saab üldiselt vastata järgmist:Tööleping nagu ka muud lepingud on pooltele täitmiseks kohustuslikud, seega sõltub palju Teie töölepingu tingimustest. Samuti kohaldub töölepingu seaduse (TLS) (https://www.riigiteataja.ee/akt/125052012026) regulatsioon (seejuures töötaja kahjuks seadusest kõrvalekalduv kokkulepe on tühine). Tööandja on eelkõige kohustatud kindlustama töötaja kokkulepitud tööga ning andma selgeid ja õigeaegseid korraldusi; maksma töö eest töötasu kokkulepitud tingimustel ja ajal; andma ettenähtud puhkust ja maksma puhkusetasu; tagama kokkulepitud töö- ja puhkeaja ning pidama tööaja arvestust (TLS § 28). Tööandja võib tööaja korraldust ühepoolselt muuta, kui muudatused tulenevad tööandja ettevõtte vajadustest ja on mõlemapoolseid huve arvestades mõistlikud (TLS § 47). Täistööajaga töötamise korral on töötasu alammäär tunnis 1,80 eurot ja kuus 290 eurot, sellest madalamat töötasu ei või töötajale maksta (TLS § 29). Tööandja peab töövõimelisele ja töö tegemiseks valmis olevale töötajale maksma keskmist töötasu ka juhul, kui töötaja ei tee tööd seetõttu, et tööandja ei ole andnud tööd, ei ole teinud töö tegemiseks vajalikku toimingut või on muul viisil töö vastuvõtmisega viivitanud, välja arvatud juhul, kui töö andmata jätmise on põhjustanud töötaja süü (TLS § 35). Seega, kui tööandja soovib teha tööajakavas muudatusi või palub töötajatel mingil päeval tööle mitte tulla, paluge see korraldus esitada nii, et oleks hiljem võimalik tõendada, et tööga ei kindlustanud tööandja (kuigi Teie olite valmis tööd tegema) (nt kas SMS saadab vastava pädevusega isik?). Tööga mittekindlustamine ei tähenda, et selle aja eest ei tuleks maksta töötasu. Tööaeg ja töötasu on kokku lepitud töölepingus, seda on tööandja kohustatud täitma. Tööaeg kokku ei tohi ületada keskmiselt 48 tundi seitsmepäevase ajavahemiku kohta kuni neljakuulise arvestusperioodi jooksul (arvestusperioodi võib tervishoiu-, hoolekande-, põllumajandus- ja turismitöötajatel kollektiivlepinguga pikendada kuni 12 kuuni) (TLS § 46). Töötajale peab jääma 24-tunnise ajavahemiku jooksul vähemalt 11 tundi järjestikust puhkeaega (TLS § 51). Tööandja annab töötajale, kes töötab 24-tunnise ajavahemiku jooksul rohkem kui 13 tundi, vahetult pärast tööpäeva lõppu täiendavat vaba aega võrdselt 13 töötundi ületanud tundide arvuga. Kokkulepe, millega 13 tundi ületav töö hüvitatakse rahas, on tühine.Iganädalast puhkeaega reguleerib TLS § 52 – seitsmepäevase ajavahemiku jooksul peab olema töötajal iganädalast puhkeaega vähemalt 36 või 48 järjestikust tundi.Lugupidamisega, SA Õigusteenuste Büroo