Politsei andmekogu põhimäärus – Riigi Teataja
Politsei andmekogu põhimäärus
Politsei andmekogu põhimäärus - sisukord
§ 1 Politsei andmekogu nimetus
§ 2 Infosüsteemi pidamise eesmärk
§ 4 Infosüsteemi pidamise viis
§ 5 Infosüsteemi vastutav ja volitatud töötleja
2 INFOSÜSTEEMI KOOSSEIS
1 Infosüsteemi ülesehitus
§ 6 Infosüsteemi ülesehitus
§ 7 Andmekogudevaheline andmevahetus
2 Infosüsteemi kantavad andmed
§ 8 Ühiste infoobjektide andmestik
§ 9 Süüteomenetluse andmestik
§ 91 Haldustegevuse andmestik
§ 10 Ennetava tegevuse andmestik
§ 11 Reageeriva tegevuse andmestik
§ 12 Arestimajade tegevuse andmestik
§ 13 Otsimise andmestik
§ 14 Jälitusmenetluse andmestik
§ 15 Andmeandjad
§ 16 Andmete infosüsteemi kandmine
§ 19 Infosüsteemile juurdepääs
§ 191 Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskuse juurdepääs infosüsteemile
§ 20 Infosüsteemist andmete väljastamine
§ 21 Andmete edastamine välisriigile või rahvusvahelisele organisatsioonile
§ 22 Andmete kaitse
§ 23 Infosüsteemi turvameetmed
5 ANDMETE SÄILITAMINE, JÄRELEVALVE INFOSÜSTEEMI PIDAMISE ÜLE, INFOSÜSTEEMI RAHASTAMINE JA LIKVIDEERIMINE
§ 24 Andmete säilitamine
§ 25 Infosüsteemi arhiiv
§ 26 Andmete kustutamine
§ 28 Infosüsteemi rahastamine
§ 29 Infosüsteemi likvideerimine
§ 30 Üleminekusätted
RT I, 12.03.2019, 39
Vastu võetud 22.12.2009 nr 92
RTL 2009, 97, 1450
23.02.2012 RT I, 27.02.2012, 1 01.03.2012
31.01.2013 RT I, 07.02.2013, 1 10.02.2013, rakendatakse alates 1.01.2013
21.12.2016 RT I, 29.12.2016, 1 01.01.2017
09.01.2017 RT I, 13.01.2017, 2 16.01.2017
12.06.2017 RT I, 20.06.2017, 1 01.07.2017
21.12.2018 RT I, 29.12.2018, 3 01.01.2019
Määrus kehtestatakse politsei ja piirivalve seaduse § 8 lõike 3 alusel.
§ 1. Politsei andmekogu nimetus
Andmekogu ametlik nimetus on «Infosüsteem POLIS» (edaspidi infosüsteem).
§ 2. Infosüsteemi pidamise eesmärk
(1) Infosüsteemis töödeldakse korrakaitse ja süüteomenetlusega seotud andmeid, et tagada avalik kord ja siseturvalisus.
(2) Politseilised ülesanded käesoleva määruse tähenduses on avaliku korra ja siseturvalisuse tagamiseks riigiasutusele pandud ülesanded.
(3) Infosüsteemi andmeid kasutatakse politseitegevusega seonduvate tegevuste ja sündmuste analüüsimisel ja statistilistel eesmärkidel koos politsei sisemise töökorralduse vajadusteks peetavate andmekogudega.
(1) Infosüsteemi andmetel ei ole õiguslikku tähendust, kui seadusest ei tulene teisiti.
(2) Infosüsteem on piiratud juurdepääsuga ja infosüsteemi andmed on ainult ametialaseks kasutamiseks, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
§ 4. Infosüsteemi pidamise viis
(1) Infosüsteemi peetakse ühetasandilise infotehnoloogilise andmekoguna.
(2) Infosüsteemi pidamisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust ja andmed säilitatakse digitaalsel kujul.
§ 5. Infosüsteemi vastutav ja volitatud töötleja
(1) Infosüsteemi vastutav töötleja on Politsei- ja Piirivalveamet (edaspidi vastutav töötleja).
(2) Infosüsteemi volitatud töötleja on käesoleva määruse § 15 lõikes 2, § 19 lõikes 2 ja § 191 nimetatud asutus.
2. peatükk INFOSÜSTEEMI KOOSSEIS
1. jagu Infosüsteemi ülesehitus
§ 6. Infosüsteemi ülesehitus
Infosüsteem koosneb järgmistest andmestikest:
2) süüteomenetluse andmestik;
21) haldustegevuse andmestik;
[RT I, 13.01.2017, 2 - jõust. 16.01.2017]
3) ennetava tegevuse andmestik;
4) reageeriva tegevuse andmestik;
5) arestimajade tegevuse andmestik;
6) otsimise andmestik;
7) jälitusmenetluse andmestik.
§ 7. Andmekogudevaheline andmevahetus
(1) Infosüsteemi vastutav töötleja võib seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga talle pandud ülesannete täitmiseks esitada päringuid ja saada andmeid teistest riigi, kohaliku omavalitsuse või muu avalik-õigusliku isiku või avalikke ülesandeid täitva eraõigusliku isiku andmekogudest.
(2) Infosüsteem vahetab E-toimikuga süüteomenetluse andmestiku andmeid kooskõlas «Kriminaalmenetluse seadustikuga», «Väärteomenetluse seadustikuga» ning E-toimiku pidamise põhimäärusega.
(3) «Karistusregistri seaduse» nõuetele vastavad andmed edastatakse karistusregistrile E-toimiku vahendusel.
(4) Riigi, kohaliku omavalitsuse või muu avalik-õigusliku isiku või avalikke ülesandeid täitva eraõigusliku isiku andmekogule väljastatakse andmeid neile seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga pandud ülesannete täitmiseks läbi riigi infosüsteemi andmevahetuskihi (X-tee).
2. jagu Infosüsteemi kantavad andmed
§ 8. Ühiste infoobjektide andmestik
Ühiste infoobjektide andmestikku kantakse järgmised andmed:
1) isiku kohta – eesnimi, perekonnanimi, isanimi, isikukood, foto, sünniaeg, sugu, kodakondsus, haridus, perekonnaseis, surma aeg, hüüdnimi, täiendav teave;
2) ettevõtte kohta – asukohariik, registreerimise kood, liik, ametlik nimi, lühinimi, rahvusvaheline nimi, tegevusala, täiendav teave;
3) aadressi kohta – aadress-süsteemi kood, haldusüksuse (EHAK) kood, tänava või maantee kood, maja nr/krunt, korter/talu nimi, koordinaadid, sihtnumber, seos konstaablipiirkonnaga, täiendav teave;
4) sõiduki kohta – liik, mark, mudel, väljalaske aasta, kere tüüp, värv, registreerimise number, VIN-kood, registreerimise riik, täiendav teave;
5) sidevahendi kohta – liik, number või e-posti aadress, täiendav teave;
6) eseme kohta – liik, nimi, firma, mark, mudel, eseme number, aasta, hind, kogus, ühik, täiendav teave;
7) dokumendi kohta – liik, seeria, number, juhiloa kategooria, väljastamise aeg, väljaandja, kehtivuse lõpu aeg, täiendav teave;
8) relva kohta – liik, mark, mudel, relvanumber, kaliiber, väljastamise aasta, täiendav teave.
§ 9. Süüteomenetluse andmestik
(1) Süüteomenetluse andmestik koosneb kriminaal- ja väärteomenetluste andmetest.
(2) Kriminaalmenetluse osas kantakse süüteomenetluse andmestikku järgmised andmed:
1) menetluse kohta – kriminaalasja number, alustamise aeg, kvalifikatsioon, menetluse alustanud ametnik, menetlev ametnik, menetlev asutus, olek, täiendav teave;
2) kuriteoteate kohta – teate number, sündmuse toimumise aeg, toimumise koht, sündmuse liik, olek, menetlev asutus, hukkunud isikute arv, vigastatud isikute arv, kahju ja summa, kvalifikatsioon, kuriteoteatega seotud infoobjektid vastavalt §-le 8, täiendav teave;
3) statistilised – kuriteo täiendav liigitus, isiku kindlaks tegemise kuupäev, isiku kindlaks teinud ametnik, isiku kindlaks teinud asutus, relva kasutamine, vägivald, täideviija joove, kannatanu suhe kahtlustatavaga, kuriteo motiiv, toimepanemise vahend, grupp;
4) menetlusotsustuste ja toimingute kohta – otsustuse tegemise aeg, liik, alus, süüteo kvalifikatsioon, koostaja/menetleja, seotud infoobjektid vastavalt §-le 8, otsustuse või toimingu sisu või kirjeldus, täiendav teave, dokumendi fail.
(3) Väärteomenetluse osas kantakse süüteomenetluse andmestikku järgmised andmed:
1) menetluse kohta – väärteoasja number, alustamise aeg, teoga rikutud õigusnorm ning väärteo kvalifikatsioon, menetluse alustanud ametnik, menetlev ametnik, menetlev asutus, olek, täiendav teave;
2) väärteoteate kohta – teate number, sündmuse toimumise aeg, toimumise koht, sündmuse liik, olek, menetlev asutus, vigastatud isikute arv, kahju ja summa, kvalifikatsioon, seotud infoobjektid vastavalt §-le 8, täiendav teave;
3) menetlusotsustuste ja toimingute kohta – otsustuse number, otsustuse tegemise aeg, liik, alus, süüteo kvalifikatsioon, koostaja/menetleja, otsustuse või toimingu sisu või kirjeldus ja põhistus, karistuse liik ja määr või hoiatustrahvi määr või mõjutustrahvi määr, menetluskulude liik ja summa, viitenumber, jõustumisaeg, tasumise/täitmise tähtaeg, seotud infoobjektid vastavalt §-le 8, täiendav teave, dokumendi fail;
[RT I, 29.12.2018, 3 - jõust. 01.01.2019]
4) maksete kohta – makse aeg, maksja nimi, viitenumber, summa, makse selgitus, seotud menetlusotsustus, täiendav teave.
§ 91. Haldustegevuse andmestik
(1) Haldustegevuse andmestik koosneb korrakaitseliste ülesannetega seotud haldusmenetluse andmetest.
(2) Haldustegevuse andmestikku kantakse järgmised andmed:
1) menetluse kohta – haldusasja number, alustamise aeg, menetlust alustanud ametiisik, menetlev ametiisik, menetlev asutus, olek, täiendav teave;
2) teate kohta – teate number, sündmuse toimumise aeg, toimumise koht, sündmuse liik, olek, teadet menetlev asutus, teatega seotud infoobjektid vastavalt §-le 8, täiendav teave;
3) haldustoimingute või haldusaktide kohta – toimingu/akti number, koostamise aeg, koostamise alus, koostaja, toimingu/akti sisu või kirjeldus, sunnivahendi liik, sunniraha määr/asendustäitmise summa, tasumise/täitmise tähtaeg, seotud infoobjektid vastavalt §-le 8, täiendav teave, dokumendi või salvestise fail;
4) maksete kohta – makse aeg, maksja nimi, viitenumber, summa, makse selgitus, seotud haldustoiming/haldusakt, täiendav teave.
§ 10. Ennetava tegevuse andmestik
(1) Ennetava tegevuse andmestik koosneb piirkondlikest infoteadetest, infost õigusevastase teo toime pannud alaealiste kohta ning automaatse järelevalvesüsteemi või numbrituvastuskaamerate teadetest.
(2) Piirkondlike infoteadete osas kantakse ennetava tegevuse andmestikku järgmised andmed:
1) juhtumite/tähelepanekute, mis on seotud toimepandud või tõenäoliselt tulevikus toimepandava õiguserikkumise, kohta – aeg, koht vastavalt § 8 punktile 3, liik, sisu, seotud isikud, ettevõtted, sõidukid vastavalt § 8 punktidele 1, 2 ja 4, info usaldusväärsus, allika usaldatavus;
2) hinnanguline ohumärge piirkonnas tegutsevate isikute, kes on toime pannud või tõenäoliselt tulevikus paneb toime õiguserikkumise, kohta – isiku andmed vastavalt § 8 punktile 1, täiendav teave;
3) piirkonnas asuvate ettevõtete kohta – ettevõtte andmed vastavalt § 8 punktile 2, täiendav teave;
4) hinnanguline ohumärge piirkonna aadresside kohta, mis on seotud või tõenäoliselt võivad tulevikus olla seotud õiguserikkumistega – aadressi andmed vastavalt § 8 punktile 3, konstaablipiirkond, täiendav teave.
(3) Õigusevastase teo toime pannud alaealise kohta kantakse ennetava tegevuse andmestikku järgmised andmed:
1) alaealise isiku kohta vastavalt § 8 punktile 1;
2) järelevalve aeg;
3) järelevalve põhjus;
4) täiendav teave.
(4) Automaatse järelevalvesüsteemi teate kohta kantakse ennetava tegevuse andmestikku järgmised andmed:
1) automaatse järelevalvesüsteemi osaks oleva dokumenteerimisseadme unikaalne nimi või tähis;
2) salvestise unikaalne nimi või tähis;
3) automaatse järelevalvesüsteemiga tuvastatud juhtumi salvestamise aeg, sealhulgas kuupäev, kuu, aasta ja kellaaeg;
4) vähemalt üks kõrgresolutsioonis foto või video liiklusreegleid rikkunud sõidukist;
5) automaatse järelevalvesüsteemi osaks oleva dokumenteerimisseadme asukoht, sealhulgas tänava või tee nimi või number, tee kilomeeter, asukoha koordinaadid, sõidusuuna kirjeldus;
6) suurim lubatud sõidukiirus;
7) mõõtmistel saadud sõiduki kiiruse väärtus;
8) mõõteobjekti sõidusuund, näiteks lähenev, kaugenev;
9) foorikontrolleri andmed, sealhulgas murdosa täpsusega mitu sekundit oli põhifoto tegemise ajal põlenud kollane ja seejärel punane foorituli;
10) muud automaatse järelevalvesüsteemi valmistajatehase ettenähtud andmed, sealhulgas mõõtesessiooni algusaeg kuupäeva ja kellaaja täpsusega, mõõtesessiooni tähis, pildikäivituse piirväärtus, sõiduraja number ja mootorsõiduki kategooria olenevalt sõiduki gabariitidest;
11) sõiduki registreerimismärgi tähis;
12) lubatud sõidukiiruse ületamise juhtumi puhul lõpliku mõõtetulemuse arvutamine mõõtmisel saadud mootorsõiduki kiiruse väärtusest asjaomase laiendmääramatuse lahutamise teel.
(5) Numbrituvastuskaamera teate kohta kantakse ennetava tegevuse andmestikku järgmised andmed:
1) foto sõidukist ja selle registreerimismärgist;
2) sõiduki fotografeerimise aeg ja koht.
§ 11. Reageeriva tegevuse andmestik
(1) Reageeriva tegevuse andmestikku kantakse järgmised andmed:
1) patrulltoimkonna liikme kohta – ees- ja perekonnanimi, sidevahendi kutsung;
2) patrulltoimkonna andmete kohta – kutsung, liik/kategooria, asukoht, olek, aeg, marsruut;
3) isikutelt saabuvate teadete kohta – laekumise aeg, teataja andmed vastavalt § 8 punktile 1, teates kirjeldatud sündmuse koht vastavalt § 8 punktile 3, teatega seotud muud infoobjektid vastavalt §-le 8, täiendav teave ning kui teate sisuks on politseipatrulli väljakutse, siis väljakutse prioriteet, seotud patrulltoimkond (väljakutse edastamise aeg ja patrulltoimkonna kutsung), meetmed väljakutse teenindamisel.
(2) Reageeriva tegevuse andmestikku võib kanda andmeid ka teiste politseilisi ülesandeid täitvate asutuste patrulltoimkondade ja vanglate saateautode kohta.
§ 12. Arestimajade tegevuse andmestik
Arestimajade tegevuse andmestikku kantakse:
1) arestimaja nimetus;
2) arestimajas kinnipeetud isiku andmed vastavalt § 8 punktile 1;
3) kinnipidamise alus (otsuse tegija, kuupäev, number, süüteo kvalifikatsioon);
4) arestimajas viibimise aeg;
5) kambri number;
6) kambris viibimise aeg;
7) täiendav teave.
§ 13. Otsimise andmestik
(1) Otsimise andmestikku kantakse järgmised andmed:
1) tagaotsitavate ja teadmata kadunud isikute kohta – isiku andmed vastavalt § 8 punktile 1, otsimise alustamise ja lõpetamise aeg, põhjus, olemasolu korral foto, tundemärgid, tegevus leidmisel, täiendav teave;
2) tundmatute laipade kohta – tundemärgid, leidmise aeg, leidmise koht vastavalt § 8 punktile 3, täiendav teave;
3) isikute otsimise kohta – isiku andmed vastavalt § 8 punktile 1, otsimise alustamise ja lõpetamise aeg, põhjus, tegevus leidmisel, täiendav teave;
4) liikluses juhtimiselt kõrvaldatud isikute kohta – isiku andmed vastavalt § 8 punktile 1, juhtimiselt kõrvaldamise aeg ja põhjus, täiendav teave;
5) kriminaalhooldusaluste kohta – isiku andmed vastavalt § 8 punktile 1, järelevalve aeg, põhjus, täiendav teave;
51) isikute õiguste ja piirangute kohta – isiku andmed vastavalt § 8 punktile 1, õiguse või piirangu algus- ja lõppemisaeg, põhjus, tegevus leidmisel, täiendav teave;
6) objekti otsimise kohta – sõiduki, eseme, dokumendi või relva andmed vastavalt § 8 punktidele 4, 6, 7 ja 8, otsimise alustamise ja lõpetamise aeg, põhjus, foto (olemasolul), eritunnused, tegevus leidmisel, täiendav teave;
7) leitud objekti kohta – sõiduki, eseme või dokumendi andmed vastavalt § 8 punktidele 4, 6 või 7, leidmise aeg, leidmise koht, foto (olemasolul), leidja kontaktandmed, leiu hoiukoht, täiendav teave.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 7 nimetatud andmed, välja arvatud isikuandmed, on avalikud. Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 ja 6 nimetatud andmeid võib politseiliste ülesannete täitmise huvides avalikustada ulatuses, mis on proportsionaalne eesmärgi täitmiseks.
§ 14. Jälitusmenetluse andmestik
(1) Jälitusmenetluse andmestikku kantakse andmed jälitustegevuse käigus kogutud teabe kohta ning teabe kogumisel kasutatud meetodeid, taktikat ja vahendeid käsitlevat teave.
[RT I, 07.02.2013, 1 - jõust. 10.02.2013, rakendatakse alates 1.01.2013]
(2) Tulenevalt avaliku teabe seaduse § 2 lõike 2 punktist 1 ei kohaldata jälitusmenetluse andmestiku suhtes avaliku teabe seadust.
§ 15. Andmeandjad
(1) Infosüsteemi esitab andmeid Politsei- ja Piirivalveamet.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asutusele annavad andmeid:
1) Maksu- ja Tolliamet – ühiste infoobjektide, süüteomenetluse, ennetava tegevuse ning jälitusmenetluse andmestikku;
[RT I, 27.02.2012, 1 - jõust. 01.03.2012]
2) Kaitsepolitseiamet ja Justiitsministeeriumi vanglate osakond – ühiste infoobjektide, ennetava tegevuse ning jälitusmenetluse andmestikku;
3) prokuratuur – ühiste infoobjektide ning jälitusmenetluse andmestikku;
4) Maanteeamet – ennetava tegevuse andmestikku;
5) Keskkonnainspektsioon – ühiste infoobjektide, süüteomenetluse andmestiku kriminaalmenetluse ossa ning ennetava tegevuse andmestikku;
6) Häirekeskus – reageeriva tegevuse ja otsimise andmestikku.
[RT I, 29.12.2016, 1 - jõust. 01.01.2017]
7) vanglad – ühiste infoobjektide, ennetava tegevuse, otsimise ning jälitusmenetluse andmestikku;
8) kohus – otsimise andmestikku.
§ 16. Andmete infosüsteemi kandmine
(1) Andmed kantakse infosüsteemi selle kasutamiseks loodud tarkvara abil.
(2) Andmete infosüsteemi kandmiseks õigustatud ametnikud ja töötajad määrab käesolevas määruse § 15 lõigetes 1 ja 2 nimetatud andmeandja. Andmeandja esitab infosüsteemi vastutavale töötlejale põhjendatud taotluse õigustatud ametnikele ja töötajatele ligipääsu võimaldamiseks.
(3) Andmed kantakse infosüsteemi viivitamata, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul arvates andmete infosüsteemi kandmise aluseks oleva teabe laekumisest, sündmuse toimumisest või toimingu või -otsustuse tegemisest.
(4) Infosüsteemi kantakse andmed alusdokumentide, isikutelt saabunud teadete või politseilise tegevusega saadud info alusel.
Andmeandja vastutab tema poolt infosüsteemi kantud andmete õigsuse eest andmete infosüsteemi kandmise ajal.
(1) Kui andmeandja või andmete töötleja avastab ebaõiged andmed, võtab ta tarvitusele vajalikud meetmed nende parandamiseks.
(2) Andmesubjektil on õigus nõuda andmete töötlejalt ebaõigete isikuandmete parandamist. Kui andmesubjekti nõudmine on põhjendatud, parandab andmete töötleja andmesubjekti ebaõiged isikuandmed viivitamata. Kui andmesubjekti nõudmine ei ole põhjendatud, keeldub andmete töötleja andmete parandamisest, põhjendades seda kirjalikult.
§ 19. Infosüsteemile juurdepääs
(1) Andmetele juurdepääs võimaldatakse selleks loodud tarkvara abil.
(2) Infosüsteemist on õigus saada andmeid:
1) Politsei- ja Piirivalveametil – kõigist infosüsteemi andmestikest politseile seadusega pandud ülesannete täitmiseks;
2) Maksu- ja Tolliametil – ühiste infoobjektide andmestikust, süüteomenetluse andmestikust süüteomenetluse läbiviimisel, ennetava tegevuse andmestikust menetluste tagamiseks, otsimise andmestikust tagaotsitavate isikute tabamiseks, teadmata kadunud isikute leidmiseks ja varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud sõidukite leidmiseks, jälitusmenetluse andmestikust jälitustegevuse teostamisel ning reageeriva tegevuse andmestikust andmeid Maksu- ja Tolliameti patrulltoimkondade kohta ja põhjendatud teadmisvajadusel taotluse alusel teiste patrulltoimkondade asukoha kohta politseiliste ülesannete täitmisel;
3) Justiitsministeeriumi vanglate osakonnal ja vanglatel – ühiste infoobjektide andmestikust, süüteomenetluse andmestikust süüteomenetluse läbiviimisel, ennetava tegevuse andmestikust menetluste tagamiseks, otsimise andmestikust tagaotsitavate isikute tabamiseks ja jälitusmenetluse andmestikust jälitustegevuse teostamisel;
4) Kaitsepolitseiametil – ühiste infoobjektide andmestikust, süüteomenetluse andmestikust süüteomenetluse läbiviimisel, ennetava tegevuse andmestikust menetluste tagamiseks ja julgeolekuasutuse ülesannete täitmiseks, otsimise andmestikust tagaotsitavate isikute tabamiseks, jälitusmenetluse andmestikust jälitustegevuse teostamisel ja julgeolekuasutuse ülesannete täitmisel ning reageeriva tegevuse andmestikust andmeid patrulltoimkondade asukoha põhjendatud teadmisvajadusel taotluse alusel julgeolekuasutuse ülesannete täitmisel;
5) Välisluureametil – ühiste infoobjektide andmestikust, süüteomenetluse andmestikust, ennetava tegevuse andmestikust, otsimise andmestikust ja jälitusmenetluse andmestikust julgeolekuasutuse ülesannete täitmiseks;
[RT I, 20.06.2017, 1 - jõust. 01.07.2017]
6) Siseministeeriumil – ühiste infoobjektide andmestikust, süüteomenetluse andmestikust, ennetava tegevuse andmestikust, reageeriva tegevuse andmestikust, arestimajade tegevuse andmestikust, otsimise andmestikust siseturvalisuse valdkonda puudutava operatiivinformatsiooni kogumiseks, analüüsimiseks ja edastamiseks ning jälitusmenetluse andmestikust jälitustegevuse seaduslikkuse ja põhjendatuse kontrollimiseks;
7) prokuratuuril – ühiste infoobjektide andmestikust, süüteomenetluse andmestikust, ennetava tegevuse andmestikust, otsimise andmestikust ja jälitusmenetluse andmestikust kriminaalmenetluse juhtimise tagamiseks ja jälitustegevuse seaduslikkuse üle järelevalve teostamisel;
8) Registrite ja Infosüsteemide Keskusel – süüteomenetluse andmestikust E-toimiku süsteemi kriminaalmenetluse liidese kaudu edastatavate kriminaalmenetluse andmete kvaliteedi analüüsimiseks, tervikluse ja õigsuse tuvastamiseks ning ebaõigete või puudulike andmete parandamiseks E-toimiku süsteemis;
9) Keskkonnainspektsioonil – ühiste infoobjektide andmestikust, süüteomenetluse andmestikust kriminaalmenetluse osast süüteomenetluse läbiviimisel, ennetava tegevuse andmestikust menetluse tagamiseks ja otsimise andmestikust tagaotsitavate isikute tabamiseks, teadmata kadunud isikute leidmiseks ja varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud sõidukite leidmiseks“;
10) Häirekeskusel – reageeriva tegevuse ja otsimise andmestikust teadete menetlemiseks.
11) Kaitseväel – ühiste infoobjektide andmestikust, ennetava tegevuse andmestikust ja otsimise andmestikust Kaitseväe korralduse seaduses sätestatud taustakontrolli teostamiseks.
(3) Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskusele võimaldatakse andmetele juurdepääs vastavalt §-le 191.
§ 191. Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskuse juurdepääs infosüsteemile
(1) Juurdepääs infosüsteemile on Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskuse töötajatel neile tööülesannete täitmiseks määratud ulatuses. Juurdepääsu saamiseks infosüsteemile esitab Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus, välja arvatud lõikes 2 nimetatud töötaja osas, taotluse vastutavale töötlejale vastutava töötleja poolt kehtestatud korras.
(2) Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskuse töötajal, kes on süsteemiadministraator, on juurdepääsuõigus §-s 6 nimetatud andmestikele, millele juurdepääsuks on vastutav töötleja andnud nõusoleku.
(3) Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus esitab lõikes 2 nimetatud nõusoleku taotlemiseks vastutavale töötlejale nimekirja süsteemiadministraatoritest. Nimekirjas märgitakse iga süsteemiadministraatori juurde §-s 6 nimetatud andmestiku nimetus, millele juurdepääs on tööülesannete täitmiseks süsteemiadministraatorile vajalik.
(4) Juurdepääsuvajaduse lõppemisest teavitatakse vastutavat töötlejat viivitamatult.
§ 20. Infosüsteemist andmete väljastamine
(1) Andmete väljastamine toimub infosüsteemi vastutava töötleja kehtestatud korras. Andmed väljastatakse paberkandjal või digitaalselt.
(2) Andmeid väljastatakse:
1) teabenõude täitmisega kooskõlas «Avaliku teabe seadusega»;
2) päringule vastamisega.
(3) Kohtutäituril on õigus vastavalt «Täitemenetluse seadustiku» § 26 lõikele 4 saada andmeid isikute elu- või asukoha kohta.
(4) Andmesubjektil on õigus saada Politsei- ja Piirivalveametilt kõiki tema kohta infosüsteemi kantud andmeid, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(5) Muudel isikutel, haldusorganitel ja kohtul on õigus infosüsteemist andmeid saada juhul, kui andmete saamiseks on õiguslik alus.
(6) Andmeid väljastatakse tasuta, välja arvatud «Avaliku teabe seaduse» § 25 lõikes 2 sätestatud juhtudel.
(7) Andmete väljastaja peab arvestust selle üle, kellele, mis eesmärgil, millal, kuidas ja missuguseid andmeid väljastati.
§ 21. Andmete edastamine välisriigile või rahvusvahelisele organisatsioonile
Välisriigile või rahvusvahelisele organisatsioonile võib andmeid saata Euroopa Liidu õigusest tuleneva kohustuse täitmiseks, rahvusvaheliste konventsioonide, välislepingute või riigiasutuste koostöölepinguga ettenähtud juhtudel ja korras.
§ 22. Andmete kaitse
(1) Isikuandmete töötlemisel peab vastutav töötleja tagama isikuandmete kaitset reguleerivate õigusaktide ja «Avaliku teabe seaduse» nõuete järgimise.
(2) Rassilist kuuluvust, poliitilisi vaateid või usulisi või muid veendumusi kirjeldavaid isikuandmeid ning andmeid isikute tervisliku seisundi ja seksuaalelu kohta ei ole lubatud infosüsteemi kanda, välja arvatud kuriteo ennetamiseks, tõkestamiseks, avastamiseks või tagaotsitava tabamiseks.
§ 23. Infosüsteemi turvameetmed
(1) Infosüsteemi turvaklass on K3T3S3, andmete kaitsmiseks rakendatakse organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid.
(2) Infosüsteemi kasutamise õigus antakse üksnes neile ametnikele ja töötajatele, kellel see on vajalik teenistuskohustustest tulenevalt.
(4) Infosüsteemi kasutamise õiguspärasust kontrollitakse tarkvaraliste ja organisatsiooniliste meetmete abil. Iga infosüsteemi tehtud päringu või kande (andmete lisamise, muutmise, sulgemise või kustutamise) kohta säilitatakse vähemalt järgmised andmed:
(5) Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus tagab infosüsteemi majutamiseks vajaliku infotehnoloogilise taristu ja selle tehnilise valmisoleku ning teeb vastutavale töötlejale ettepanekuid infosüsteemi arendamiseks.
5. peatükk ANDMETE SÄILITAMINE, JÄRELEVALVE INFOSÜSTEEMI PIDAMISE ÜLE, INFOSÜSTEEMI RAHASTAMINE JA LIKVIDEERIMINE
§ 24. Andmete säilitamine
(1) Ühiste infoobjektide andmestiku andmeid säilitatakse alljärgnevalt:
1) isikuandmeid, mis ei ole seotud infosüsteemi teise andmestikuga, säilitatakse infosüsteemis 1 aasta andmete infosüsteemi kandmisest arvates;
2) isikuandmeid, mis on seotud infosüsteemi teise andmestikuga, säilitatakse vastava andmestiku säilitamistähtaja lõppemiseni;
3) paragrahvi 8 punktides 2, 3, 4 ja 8 nimetatud andmeid, mis ei ole seotud infosüsteemi teise andmestikuga, säilitatakse 5 aastat andmete infosüsteemi kandmisest arvates;
4) paragrahvi 8 punktides 5–7 nimetatud andmeid, mis ei ole seotud infosüsteemi teise andmestikuga, säilitatakse 1 aasta andmete infosüsteemi kandmisest arvates;
5) paragrahvi 8 punktides 2–8 nimetatud andmeid, mis on seotud infosüsteemi teise andmestikuga, säilitatakse vastava andmestiku säilitamistähtaja lõppemiseni.
(2) Süüteomenetluse andmestiku andmeid säilitatakse infosüsteemis alljärgnevalt:
1) kriminaalmenetluse alustamata jätmise, kriminaalmenetluse lõppemise või kriminaalasja kohtueelse menetluse kokkuvõttega prokuratuuri saatmise korral 15 aastat alustamata jätmisest, lõpetamisest või prokuratuuri saatmisest arvates;
2) «Karistusseadustiku» § 81 lõikes 2 loetletud kuriteo korral alaliselt;
3) lõpetatud väärteoasjades 1 aasta väärteomenetluse lõpetamisest arvates;
4) väärteomenetluse alustamata jätmise korral ja suulise hoiatamise korral 1 aasta alustamata jätmisest või hoiatamisest arvates;
41) kirjaliku hoiatamismenetluse andmeid kuni hoiatustrahvi laekumiseni;
42) väärteo lühimenetluse andmeid kuni lühimenetluse otsuse jõustumiseni;
5) otsusega väärteoasjades 3 aastat lahendi tegemisest arvates;
6) täitmata lahendite korral täitmise aegumiseni;
7) sama isiku poolt korduvalt süütegude toimepanemise korral säilitatakse kõikide süütegude andmeid 5 aastat ajaliselt viimasena toime pandud süüteo materjalide prokuratuuri saatmisest või lahendi jõustumisest arvates, kui käesolevas paragrahvis ei sätestata andmete pikemat säilitamise tähtaega.
(21) Haldustegevuse andmestiku andmeid säilitatakse alljärgnevalt:
1) haldusmenetluse andmeid, mis ei ole seotud süüteomenetluse andmestiku või riiginõudega, säilitatakse kolm aastat haldusmenetluse lõppemisest arvates;
2) haldusmenetluse andmeid, mis on seotud riiginõudega, säilitatakse kolm aastat või kuni riiginõude täitmiseni;
3) haldusmenetluse andmeid, mis on seotud süüteomenetluse andmestikuga, säilitatakse süüteomenetluse andmete säilitamistähtaja lõppemiseni.
(3) Politsei ennetava tegevuse andmestiku andmeid säilitatakse alljärgnevalt:
1) piirkondlikke infoteateid 3 aastat andmete infosüsteemi kandmisest arvates;
2) õigusevastase teo toime pannud alaealise kohta kuni tema täisealiseks saamiseni;
3) numbrituvastuskaamera teadet, mis ei ole seotud infosüsteemi teise andmestikuga, kuni 3 kuud teate saabumisest arvates;
31) automaatse järelevalvesüsteemi teadet, mis ei ole seotud infosüsteemi teise andmestikuga, kuni 1 aasta teate saabumisest arvates;
4) automaatse järelevalvesüsteemi või numbrituvastuskaamera teadet, mis on seotud infosüsteemi teise andmestikuga, säilitatakse vastava andmestiku säilitamistähtaja lõppemiseni.
(4) Politsei reageeriva tegevuse andmestiku andmeid säilitatakse infosüsteemis 3 aastat väljakutse laekumisest arvates.
(5) Politsei arestimajade tegevuse andmestiku andmeid säilitatakse infosüsteemis 3 aastat arestimajast vabanemisest arvates.
(6) Otsimise andmestiku andmeid, mis on seotud süüteomenetluse andmestikuga, säilitatakse süüteomenetluse andmete säilitamistähtaja lõppemiseni, ülejäänud otsimise andmestiku andmeid säilitatakse 1 aasta andmete otsimise andmestikku kandmise põhjuse äralangemisest arvates.
(7) Jälitusmenetluse andmestikus andmeid säilitatakse 25 aastat andmete infosüsteemi kandmisest arvates, kui seaduses või seaduse alusel antud õigusaktiga ei ole ette nähtud teistsugust tähtaega.
(8) Käesoleva paragrahvis sätestatud säilitustähtaegade möödumisel kantakse andmed arhiivi, välja arvatud lõike 3 punktis 2 nimetatud andmed, mis säilitustähtaja möödumisel kustutatakse.
§ 25. Infosüsteemi arhiiv
(1) Arhiveeritud andmeid säilitatakse digitaalselt.
(2) Arhiivist on õigus saada andmeid:
1) politseiametnikul ja muul isikul põhjendatud teadmisvajadusel;
2) andmesubjektil tema kohta käivaid andmeid.
§ 26. Andmete kustutamine
(1) Paragrahvi 24 lõikes 1 nimetatud andmed kustutatakse infosüsteemi arhiivist järgmiselt:
1) punktis 1 nimetatud andmed 50 aasta möödumisel andmete arhiveerimisest arvates;
2) punktis 3 nimetatud andmed 5 aasta möödumisel andmete arhiveerimisest arvates;
3) punktis 4 nimetatud andmed 1 aasta möödumisel andmete arhiveerimisest arvates;
4) punktides 2 ja 5 nimetatud andmed vastava andmestiku andmete kustutamisel.
(2) Paragrahvi 24 lõikes 2 nimetatud andmed kustutatakse infosüsteemi arhiivist järgmiselt:
2) punktis 4 nimetatud andmed 1 aasta möödumisel andmete arhiveerimisest arvates;
3) punktides 3, 5 ja 6 nimetatud andmed 10 aasta möödumisel süüteomenetluses lahendi jõustumisest arvates;
4) punktis 41 ja 42 nimetatud andmed 7 aasta möödumisel andmete arhiveerimisest arvates;
5) punktis 7 nimetatud andmed 5 aasta möödumisel andmete arhiveerimisest arvates.
(21) Paragrahvi 24 lõikes 21 nimetatud andmed kustutatakse infosüsteemi arhiivist järgmiselt:
1) punktis 1 nimetatud andmed 1 aasta möödumisel arhiveerimisest arvates;
2) punktis 2 nimetatud andmed 4 aasta möödumisel arhiveerimisest arvates;
3) punktis 3 nimetatud andmed süüteomenetluse andmete kustutamisel.
(3) Paragrahvi 24 lõikes 3 nimetatud andmed kustutatakse infosüsteemi arhiivist järgmiselt:
1) punktides 1 ja 4 nimetatud andmed 5 aasta möödumisel andmete arhiveerimisest arvates;
2) punktides 3 ja 31 nimetatud andmed 3 aasta möödumisel andmete arhiveerimisest arvates.
(4) Paragrahvi 24 lõikes 4 nimetatud andmed kustutatakse infosüsteemi arhiivist 2 aasta möödumisel andmete arhiveerimisest arvates.
(5) Paragrahvi 24 lõigetes 5 ja 6 nimetatud andmed kustutatakse infosüsteemi arhiivist 5 aasta möödumisel andmete arhiveerimisest arvates.
(6) Paragrahvi 24 lõikes 7 nimetatud andmed kustutatakse infosüsteemi arhiivist 50 aasta möödumisel andmete arhiveerimisest arvates.
(1) Järelevalvet infosüsteemi pidamise üle teostab Andmekaitse Inspektsioon vastavalt oma pädevusele.
(2) Järelevalvet teostaval isikul on õigus tutvuda infosüsteemi kantud andmete ja nende alusdokumentidega, siseneda ruumidesse, kus andmeid töödeldakse või kus paiknevad nende töötlemiseks kasutatavad seadmed, ja saada vastutavalt töötlejalt teavet andmete väljastamise ja kasutamise kohta.
(3) Puuduste ilmnemisel on infosüsteemi vastutav töötleja kohustatud likvideerima järelevalvet teostanud isikute ettekirjutustes kajastatud puudused nende määratud tähtajaks.
§ 28. Infosüsteemi rahastamine
Infosüsteemi pidamist ning hooldus- ja arendustöid rahastatakse riigieelarvest vastutavale töötlejale ja Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskusele selleks otstarbeks eraldatud vahenditest.
§ 29. Infosüsteemi likvideerimine
Infosüsteemi likvideerimise otsustab siseminister. Infosüsteemi likvideerimisel otsustatakse andmete teise andmekogusse või riiklikku registrisse või riiklikku arhiivi üleandmine või andmete hävitamisele kuulumine ja nende üleandmise või hävitamise tähtaeg.
§ 30. Üleminekusätted
Enne käesoleva määruse jõustumist «Infosüsteemi POLIS» kantud andmetele kohaldatakse käesolevat määrust.
(1) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2010. a.
(2) Käesoleva määruse § 26 jõustub 1. jaanuaril 2011. a.


§ 2 Sünnitoetus
§ 3 Lapsehoiuteenuse ja lasteaiakoha kasutamise toetus
§ 4 Aabitsatoetus
§ 5 Toetused Luunja valla elanike registris olevatele kooliõpilastele
§ 6 Juubelitoetus
§ 8 Erandkorras makstav toetus
RT IV, 05.04.2019, 61
RT IV, 07.02.2018, 66
jõustumine 10.02.2018
28.03.2019 RT IV, 05.04.2019, 39 08.04.2019
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 p 5, sotsiaalhoolekande seaduse § 5 lg 1 ja § 8 ja koolieelse lasteasutuse seaduse § 10 ja § 15 lg 2 ja 3 alusel.
(1) Sotsiaaltoetustena käsitletakse käesolevas korras järgmisi toetusi: sünnitoetus, lapsehoiuteenuse toetus, lasteaia kohatasu toetus, aabitsatoetus, toetused kooliõpilastele, juubelitoetus, matusetoetus ja erandkorras makstav toetus.
(2) Sotsiaaltoetusi makstakse vallavalitsuse korralduse alusel (välja arvatud § 3 lg 4) vallaeelarvelistest vahenditest taotlemiseks kehtestatud blanketil.
§ 2. Sünnitoetus
(1) Sünnitoetust makstakse lapse vanemale või eestkostjale, kui lapse üks vanematest, üksikvanem või eestkostja on rahvastikuregistri andmetel olnud Luunja valla elanik vähemalt kuus kuud enne lapse sündi ja lapse sünni registreerimisest kuni sünnitoetuse viimase osamakseni on mõlema vanema, üksikvanema või eestkostja elukoht pidevalt registreeritud Luunja valda.
(2) Sünnitoetust makstakse lapse vanemale, üksikvanemale või eestkostjale kolmes osas alljärgnevates määrades:
1) Toetuse I osa (makstakse pärast lapse sünni registreerimist)
- esimese ja teise lapse puhul 300 eurot,
- kolmanda ja iga järgmise lapse puhul 420 eurot.
2) Toetuse II osa (makstakse lapse 1-aastaseks saamisel) 150 eurot.
3) Toetuse III osa (makstakse lapse 2-aastaseks saamisel) 150 eurot.
(3) Mitmike sünni korral rakendatakse igale lapsele toetuse maksimaalmäära.
(4) Iga sünnitoetuse osa taotlemiseks esitatakse eraldi avaldus.
§ 3. Lapsehoiuteenuse ja lasteaiakoha kasutamise toetus
(1) Lapsehoiuteenuse toetust on õigus taotleda kui:
(2) Lapsehoiuteenuse toetust makstakse, kui lapsehoiuteenuse maksumus ületab lähipiirkonna lasteaia kohamaksumuse.
(3) Lapsehoiuteenuse toetuse taotlusele lisatakse:
1) taotleja isikut tõendava dokumendi koopia (esmakordsel taotlemisel);
2) lapsehoiuteenuse osutaja tegevusloa koopia ja teenuste hinnakiri.
(4) Lapsehoiuteenuse toetus makstakse välja kolmepoolse (lapsevanem, teenuse pakkuja, vallavalitsus) lepingu alusel peale teenusepakkuja poolse arve esitamist.
(5) Vallavalitsusel on õigus kolmepoolse lepingu sõlmimisest keelduda, kui teenuse maksumus ületab oluliselt piirkonna keskmist teenuse maksumust.
(6) Lasteaiakoha kasutamise toetust makstakse Tartu linna munitsipaallasteaias lasteaiakohta kasutava lapse vanemale Tartu linna ja Luunja valla poolt kehtestatud kohamaksumuste vahe ulatuses igakuiselt lapsevanema ühekordse sellekohase taotluse alusel ja vallavalitsuse korralduse alusel.
(7) Lasteaiakoha kasutamise toetust on õigus taotleda sama paragrahvi lõikes 1 toodud tingimustel.
§ 4. Aabitsatoetus
(1) Aabitsatoetust makstakse 170 eurot esmakordselt I klassi õppima asuva lapse vanemale, kui lapse ja mõlema vanema, üksikvanema või eestkostja elukoht avalduse esitamise ajaks on olnud elanike registri andmetel eelnevad kolm kuud Luunja vald.
(2) Aabitsatoetuse saamiseks esitab § 4 lg 1 tingimustele vastava lapse vanem või eestkostja hiljemalt jooksva õppeaasta 31. detsembriks avalduse vallavalitsusele.
§ 5. Toetused Luunja valla elanike registris olevatele kooliõpilastele
(1) Koolilõuna toetusena põhikooli- ja gümnaasiumiastme õpilastele kompenseeritakse riigieelarvest makstava ja koolilõuna tegeliku maksumuse vahe.
(2) Koolilõuna toetusena kutsekooliõpilastele (põhikooli baasil) makstakse avalduse esitamisel 50 eurot kvartalis õppetöö perioodil. Avaldusele lisatakse õppeasutuse väljastatud õiend õpilase puudumiste kohta. Õpilasel ei tohi olla üle 10 tunni põhjuseta puudumise kvartalis.
(3) Luunja Keskkooli ja Kavastu Algkool-Lasteaia õpilastele kompenseeritakse hommikusöögi maksumus.
(4) Gümnaasiumiastme õpilastele, kes õpivad väljaspool Luunja valda, kompenseeritakse töövihikute maksumus.
(5) Ühistranspordi kasutamise maksumus kompenseeritakse vähekindlustatud peredest pärit või muukeelse põhikooli-, gümnaasiumiastme ja põhikooli baasil kutsekooli õpilastele, kes kasutavad kooli sõiduks ühistransporti, sh Tartu linnaliine.
1) Kompensatsiooni saamiseks tuleb esitada põhjendatud avaldus vallavolikogu sotsiaalkomisjonile, millele on lisatud sõidukulu dokumendid. Kompensatsiooni on õigus taotleda samal õppeaastal kasutatud sõidupiletite maksumuse hüvitamiseks.
(6) Maakonna liine kasutavatele Luunja valla koolide õpilastele väljastatakse esmane sõidukaart, mille saamiseks esitab lapsevanem või eestkostja vallavalitsusele septembrikuu jooksul avalduse. Avalduses märgitakse lapse ja kooli nimi ning sõidumarsruut.
§ 6. Juubelitoetus
(1) Toetust makstakse inimestele, kelle elukoht on elanike registri andmetel viimased kuus kuud registreeritud Luunja valda ning kelle tegelik elukoht on Luunja vallas, alljärgnevalt:
1) 70. aasta juubeliks 40 eurot,
2) 75. aasta juubeliks 45 eurot,
3) 80. aasta juubeliks 50 eurot,
4) 85. aasta juubeliks 55 eurot,
5) 90. aasta juubeliks 60 eurot,
6) 95. aasta juubeliks 65 eurot,
7) 100. aasta juubeliks 130 eurot.
(2) Juubelitoetust makstakse isikule üldjuhul sünnipäeval või erandkorras kuni kolme tööpäeva jooksul enne või peale sünnipäeva.
(3) Juubelitoetus kantakse isiku poolt esitatud arveldusarvele või makstakse talle välja sularahas valla raamatupidaja poolt.
(1) Matusetoetust makstakse surmakande koostamise hetkel rahvastikuregistri andmetel Luunja valla elanike registris olnud isiku surma korral 450 eurot.
(2) Matusetoetus makstakse välja matuse korraldajale avalduse (lisa 1) ja surmatõendi esitamise alusel.
(3) Erandkorras makstakse matusetoetust matuse korraldajale:
1) kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Luunja vald ning kes taotleb toetust isiku matmise kuludeks, kellel puudus rahvastikuregistri järgne elukoht või kelle eest ei ole saadud matusetoetust teisest kohaliku omavalitsuse üksusest.
[RT IV, 05.04.2019, 39 - jõust. 08.04.2019]
2) kellel puudub rahvastikuregistris elukoht või kellel ei olnud võimalik saada toetust enda elukohajärgsest kohaliku omavalitsuse üksusest ning kes taotleb toetust isiku matmiseks, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht asus surma registreerimisel Luunja vallas.
(4) Tundmatu või omasteta surnud isiku matused korraldab ja kannab matuse korraldamise kulu Luunja Vallavalitsus.
§ 8. Erandkorras makstav toetus
(1) Erandkorras võib erakorraliste asjaolude ilmnemisel sotsiaaltoetust taotleda inimene, kelle elukoht on registreeritud Luunja vallas ja kes tegelikult elab Luunja valla territooriumil. Erandkorras makstava toetuse saamiseks esitab taotleja vastavasisulise põhjendatud kirjaliku avalduse koos sissetulekut ja eluasemekulusid tõestavate dokumentidega vallavolikogu sotsiaalkomisjonile. Avalduse võib esitada isik ise, tema eestkostja või valla ametnik isiku kirjalikul nõusolekul.
(2) Erandkorras võib mõjuvate põhjuste ilmnemisel sotsiaaltoetust taotleda inimene, kes ei vasta käesolevas määruses sätestatud toetustingimustele, esitades vastavasisulise põhjendatud kirjaliku avalduse vallavolikogu sotsiaalkomisjonile.
(3) Vallavolikogu sotsiaalkomisjonil ja vallavalitsusel on õigus nõuda taotlejalt täiendavaid asjakohaseid andmeid või dokumente, millest taotlejat informeeritakse taotluse vastuvõtmisel või viie tööpäeva jooksul pärast taotluse vastuvõtmist. Taotlus jäetakse rahuldamata, kui täiendavalt nõutud andmeid või dokumente ei esitata taotluse esitaja poolt kümne tööpäeva jooksul.
Lisa Avaldus matusetoetuse maksmiseks


RTL 2003, 117, 1872
Vastu võetud 11.11.2003 nr 240
Määrus kehtestatakse «Raudteeseaduse» (RT I 1999, 29, 405; 2001, 31, 170; 93, 565; 2002, 47, 297; 63, 387) § 16 lõike 2 alusel.
§ 1. Teede- ja sideministri 9. juuli 1999. a määrusega nr 39 (RTL 1999, 127, 1773; 2000, 54, 836; 2001, 129, 1870) kinnitatud «Raudtee tehnokasutuseeskirjas» tehakse järgmised muudatused:
1) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» täiendatakse punktiga 361 järgmises sõnastuses:
« 361. Raudteeülesõidukoha kasutamine sätestatakse «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhendis» (lisa 4)»;
2) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» täiendatakse lisaga 4 «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhend» (lisatud);
3) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» punkti 36 teise lõigu teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: «Uute ülesõidukohtade avamise kord sätestatakse «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhendis» (edaspidi raudteeülesõidukohtade hoiu juhend)».
§ 2. Määrus jõustub 1. jaanuaril 2004. a, «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhendi» § 3 «Ülesõidukohtade kategooriad» jõustub 1. jaanuaril 2005. a.
majandus- ja kommunikatsiooniministri 11. novembri 2003. a määruse nr 240
«Teede- ja sideministri 9. juuli 1999. a määruse nr 39 «Raudtee tehnokasutuseeskirja kinnitamine» muutmine» juurde
«Lisa 4
teede- ja sideministri 9. juuli 1999. a määruse nr 39 «Raudtee tehnokasutuseeskirja kinnitamine» juurde
RAUDTEEÜLESÕIDUKOHA EHITAMISE, KORRASHOIU JA KASUTAMISE JUHEND
Raudteeülesõidukoha (edaspidi ülesõidukoht) ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhendiga (edaspidi raudteeülesõidukoha hoiu juhend) sätestatakse ülesõidukoha rajatiste ja seadmete hoiu ning käitamise tehnilised nõuded, kehtestatakse ülesõidukoha ehitamise, signalisatsiooniseadmetega seadmestamise ja liiklusohutuse tagamise nõuded. Juhend kehtib ekspluatatsioonis, ehitusjärgus ja projekteerimise staadiumis olevatele ülesõidukohtadele.
(1) Ülesõidukoha automaatne foorisignalisatsioon on signalisatsioonisüsteem, mis reguleerib sõidukite liiklust ülesõidukohal «Liikluseeskirja» (edaspidi LE) ülesõidufooride 71, 72 ja 73 abil. Rongi või muu raudteeveeremi (edaspidi veerem) lähenemisel ülesõidukohale lülituvad vilkuvad punased foorituled automaatselt tööle ehitusprojektis ettenähtud tingimustel. Sellega tagatakse enne fooritulede töösse rakendumist sõitu alustanud sõidukite ohutu ülesõit rööbasteest, st enne rongi või muu veeremi jõudmist ülesõidukohale. Ülesõidufoorid katkestavad signaliseerimise vilkuvate punaste tuledega pärast veeremi läbisõitu ülesõidukohast ja ülesõidukoht taasavaneb teeliikluseks. Vilkuvad punased foorituled võib täiendada helisignaaliga. LE ülesõidufoorid 72 ja 73 on täiendatud aeglaselt vilkuva valge tulega. Valge vilkuva fooritule olemasolul võivad sõidukid, jalakäijad ja teised liiklejad ületada raudteeülesõidukoha. Kustunud valge vilkuva ja mitte vilkuvate punaste foorituledega ülesõidukohta võib ületada nagu reguleerimata ülesõidukohta.
(2) Ülesõidukoha automaatne foorisignalisatsioon automaattõkkepuudega on signalisatsioonisüsteem, kus rongi või muu veeremi sisenemisel lähenemispiirkonda lülitub tööle automaatne foorisignalisatsioon ja helisignaal ning tõkkeprussid, mis pärast liiklusohutuse tagamiseks ettenähtud aja möödumist laskuvad ja võtavad automaatselt suletud asendi. Pärast veeremi täielikku läbisõitu ülesõidukohast tõkkeprussid tõusevad ja võtavad automaatselt avatud asendi.
(3) Foorisignalisatsioon – sõltuvuse seade ülesõidukohasignalisatsiooni ja spetsiaalsete fooride vahel, mida kasutatakse tõkkefooridena. Võib kasutada ainult haruteedel ja linnades juhul, kui ei ole võimalik rakendada arvestuslikult normaalpikkusega lähenemispiirkondi.
(4) Kohalik juhend on raudtee valdaja kinnitatud ülesõidukoharajatise ja selle seadmete tehnokasutuse juhend, millega sätestatakse ülesõidukoha seadmete käitamise, hoiu ja teenindamise kord.
(6) Hädapeatus on sõiduki peatamine ülesõidukohal tehnilise rikke, takistuse või muul ettenägemata põhjusel.
(7) Teatesignalisatsioon on signalisatsioonisüsteem, kus ülesõidukorraldaja saab teate rongi või muu veeremi lähenemisest ülesõidukohale optilise ja helisignaaliga. Selle saamisel katkestab ülesõidukorraldaja teeliikluse üle ülesõidukoha kohalikus juhendis sätestatud korras.
(8) Tõkkepuu on tõkkeprussist ja ajamist koosnev seadeldis, mis tõkestab teeliikluse üle ülesõidukoha. Automaatsignalisatsiooni korral on tõkkepuu dubleeriv seadeldis, mis täiendavalt automaatsignalisatsioonile tõkestab teeliikluse mehhaanilise tõkkena kõigile teeliiklejatele üle ülesõidukoha.
Sõltuvalt töörežiimist liigitatakse tõkkepuud järgmiselt:
1) automaatsed tõkkepuud – tõkkeprussid tõkestavad teeliikluse automaatselt pärast rongi või muu veeremi sisenemist lähenemispiirkonda ja ülesõidufooride töösse rakendumist. Pärast veeremi läbisõitu ülesõidukohast tõkkeprussid tõusevad automaatselt ja võtavad avatud asendi ning ülesõidufoorid lõpetavad keelusignaalide andmise;
2) poolautomaatsed tõkkepuud – tõkkeprussid tõkestavad teeliikluse automaatselt rongi või muu veeremi sisenemisel lähenemispiirkonda või vastava sõltuvuse olemasolul rongile väljasõidufoori avamisel pärast vajutust ettenähtud nupule jaamakorraldaja juhtimispuldil. Tõkkeprussid tõusevad ja võtavad avatud asendi pärast rongi läbisõitu ülesõidukohast ja vajutust ettenähtud nupule ülesõidukorraldaja juhtimispuldil;
3) elektrilised tõkkepuud – tõkkeprussid tõkestavad teeliikluse pärast teatesignaali saamist ja vajutust ettenähtud nupule ülesõidukorraldaja juhtimispuldil. Tõkkeprussid tõusevad ja võtavad avatud asendi pärast rongi läbisõitu ülesõidukohast ja ülesõidukorraldaja juhtimispuldi sissevajutatud nupu tõmbamist normaalasendisse;
4) mehaanilised tõkkepuud – tõkkeprussid, mida avab ja sulgeb ülesõidukorraldaja või kohalikus juhendis nimetatud töötaja käsitsi;
5) horisontaalselt pööratavad tõkkepuud (tavajuhul tagavaratõkkepuud) – on käsitsi teenindatavad tõkkeprussid. Ülesõidukoha tee on avatud teeliikluseks, kui tõkkeprussid on teega rööbiti ja teeliikluseks suletud, kui tõkkeprussid on risti teega. Käsitsi teenindatavate tõkkeprussidega ülesõidukoha teenindamise korra kehtestab raudtee valdaja, kelle infrastruktuuri koosseisu ülesõidukoharajatis kuulub.
(9) Valvega ülesõidukoht on ülesõidukoht, mida teenindab raudtee valdaja määratud ülesõidukorraldaja.
(10) Videovalvega ülesõidukoht on ülesõidukoht, kus ülesõidukohal toimuvat jälgitakse videokaamerate abil, mis võivad olla täiendatud muude seadmetega.
(11) Ülesõidukoha piir on mõeldav sirgjoon teeosal, mille asukoha määrab tõkkepuu telgjoon. Kui ülesõidukohal tõkkepuid ei ole, siis tähistab seda kohta LE märk 121 «Üherööpmeline raudtee» või LE märk 122 «Mitmerööpmeline raudtee».
(12) Ülesõidukoha piir rööbasteel on rööbasteega risti olev mõtteline sirgjoon, mis asub ülesõidukoha katte äärest 50 meetri kaugusel, mõõdetuna ülesõidukohast mõlemale poole mööda rööbastee telgjoont.
(13) Ülesõidukohasignalisatsioon on ülesõidukoha signalisatsioonisüsteemide üldnimetus.
(14) Raudtee ülesõidukoht on tee ja raudtee samatasandiline ristumiskoht.
§ 3. Ülesõidukohtade kategooriad
(1) Raudtee ja tee samatasandiline ristumiskoht ehk ülesõidukoht peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et oleks tagatud takistuseta ohutu liiklus raudteeveeremile mööda rööbasteed ning sõidukitele ja teistele liiklejatele mööda teed. Ülesõidukoht seadistatakse ehitusprojektiga ja antud juhendiga ettenähtud seadmetega. Igal kalendriaastal mai- või juunikuus korraldab raudtee valdaja tema omandisse või valdusse kuuluva ülesõidukoha ja selle seadmete ning ülesõidukohale suubuvate teede liikluskorraldusvahendite komisjonilise ülevaatuse. Ülevaatuse komisjoni kutsutakse esindajad kohalikust omavalitsusest, tee valdajalt, Raudteeametist ja politseist. Komisjoni otsused vormistatakse aktiga, mis edastatakse ülesõidukoharajatise valdajale või omanikule.
(2) Ülesõidukohad liigitatakse kasutuse järgi järgmiselt:
1) avalikult kasutatav – raudtee samatasandiline ristumine avalikult kasutatava teega;
2) piiratud kasutamisega – raudtee samatasandiline ristumine mitteavalikult kasutatava teega (sõltumata tee omandivormist);
3) raudtee samatasandiline ristumiskoht kinnisel territooriumil (sadamad, laod, depood, elevaatorid, tööstusettevõtted jms) asuva ettevõttesisese teega kuulub tehnoloogiliste ülesõidukohtade hulka. Neile käesoleva juhendi sätted ei laiene. Ohutu liikluse nendel tagab territooriumi omanik või valdaja, kus ülesõidukoht asub. Tehnoloogilise ülesõidukoha kasutamise, seadistamise, korrashoiu tagamise ja teenindamise korra ning avamise ja sulgemise tingimused sätestatakse raudtee valdaja ja territooriumi omaniku või valdaja vahelise lepinguga.
(3) Avalikult kasutatavad ülesõidukohad, sõltuvalt raudtee- ja teeliikluse intensiivsusest, jaotatakse kolme kategooriasse (tabel 1).
Raudteeliikluse sagedus (summaarne paaritu ja paarissuund) rongi ööpäevas
Teeliikluse sagedus (vaatlusperioodi hetkesagedus) sõidukit ööpäevas
<200 201–1000 1001–3000 3001–6000 >6000
Kuni 16 peateel, manöövriliikumisel jaama- ja haruteedel III III III II II
17 kuni 100 III III II II I
üle 100 III II II I I
(4) Ülesõidukoht võib olla reguleeritud ja reguleerimata. Ülesõidukohad jagunevad järgmiselt:
1) valvega reguleeritud ülesõidukoht seadistatakse ülesõidukoha automaatsignalisatsiooniga ja automaatsete või poolautomaatsete tõkkepuudega. Ülesõitu teenindab ülesõidukorraldaja. Siia kuuluvad olemasolevad I kategooria ülesõidukohad, kus ei ole tagatud 50 m kaugusel äärmisest rööpast olevale autole rongi nähtavus järgmiselt:
rongi kiirusel 25 km/h ja alla selle 100 m;
rongi kiirusel 26–40 km/h 150 m;
rongi kiirusel 41–80 km/h 250 m;
rongi kiirusel 81–120 km/h 400 m;
samuti ülesõidukohad üle 3 ja enama peatee.
Erandkorras ja kooskõlastatult politsei, kohaliku omavalitsuse ja Raudteeametiga võib ülesõidukorraldaja poolt teenindatav ülesõidukoht olla automaatsignalisatsioonita ja seadistatud ainult elektriliste tõkkepuudega;
2) videovalvega reguleeritud ülesõidukoht seadmestatakse ülesõidukoha automaatsignalisatsiooni ja automaatsete tõkkepuudega, videokaameratega ülesõidukoha seisundi ja teeliikluse jälgimiseks ning telekontrolli seadmetega, mis teatavad tõrgete või rikete olemasolust ülesõidukoha automaatsignalisatsiooni seadmete töös. Videovalvega ülesõidukohta jälgitakse lähima jaama korraldaja, rongidispetšeri või mõne teise raudteeomaniku või valdaja poolt määratud liiklustöötaja poolt. Siia kuuluvad olemasolevad punktis 1) nimetamata I kategooria ülesõidukohad ja kui üle ülesõidukoha toimub trammi- või trollibussiliiklus;
3) valveta reguleeritud ülesõidukoht seadistatakse ülesõidukoha automaatsignalisatsiooniga. Siia kuuluvad kõik II kategooria ülesõidukohad ja need III kategooria ülesõidukohad, kus ei ole tagatud lõike (4) punktis 1) toodud rongi nähtavuse kaugus ja mille liiklusintensiivsus on üle 50 auto ja üle 16 rongi ööpäevas;
4) reguleerimata ülesõidukoht tähistatakse ainult LE-s ettenähtud kohustuslike liiklusmärkidega. Ohutu sõidu ja jalakäijate liiklemise üle rööbastee sellisel ülesõidukohal tagab sõiduki juht ja liikleja ise. Siia kuuluvad ülesõidukohad, mida ei ole nimetatud käesoleva lõike punktides 1), 2) ja 3) ning erandkorras kooskõlastatult politsei, kohaliku omavalitsuse ja Raudteeametiga ka punktis 3) nimetatud olemasolevad ülesõidukohad, kusjuures sõidukile peab olema tagatud lõike (4) punktis 1) toodud rongi nähtavuskaugus.
(5) Piiratud kasutusega ülesõidukoht on reguleerimata ülesõit ja varustatakse lukustatud tõkkepuudega. Ülesõidukoha korrashoiu ja kasutamise korra kehtestab tee valdaja kooskõlastatult raudtee valdajaga. Piiratud kasutamisega kohaliku tähtsusega ülesõidukoht võib töötada kohaliku omavalitsusega sõlmitud lepingu alusel kehtestatud ajakava järgi. Sel juhul peab ta olema varustatud § 3 lõike (4) kohaselt.
§ 4. Nõuded olemasolevatele ülesõidukohtadele
(1) Avalikult kasutatava ülesõidukoha korrashoiu ja kasutamise korra kehtestab raudtee valdaja.
(2) Ülesõidukoha korrashoidu ja teenindamist teostab raudtee valdaja ja tee valdaja omavahendite arvelt, vastavalt ülesõidukoha rajatise ehitiste kuuluvusele.
(3) Üle ekspluatatsioonis oleva ülesõidukoha ei ole lubatud avada trammi- ega trollibussiliiklust. Sõiduplaani alusel sõitjateveo teenust osutav autobussiliin avatakse üle linnas asuva ülesõidukoha § 3 lõikes 1 nimetatud komisjoni otsuse alusel.
(4) Raudtee valdaja kontrollib raudteeliikluse ja maanteeliikluse intensiivsust üle ülesõidukoha, vaatab üle ülesõidukorraldaja töötingimusi ja vajadusel aktualiseerib kategooriaid ning teostab muid rajatise valdajale ettenähtud ülevaatusi ja toiminguid, kuid mitte harvem kui üks kord aastas.
(5) Ülesõidukohale määratakse kategooria raudtee valdaja ettepanekul rongide liiklusgraafikuga ettenähtud rongiliikluse ja maanteeliikluse intensiivsuse kontrollimisel fikseeritud liiklusmahtude alusel, kusjuures maanteeliikluse intensiivsust kontrollib tee valdaja ja raudteeliikluse intensiivsust raudtee valdaja. Liiklusmahtude alusel koostatakse nende ülesõidukohtade loetelu, kus peetakse otstarbekohaseks valve lõpetamist või taastamist, asendamist videovalvega või muude korraldusotsuste tegemist. Koostatud loetelu ja kavandatavad otsused kooskõlastatakse Raudteeameti, tee valdaja, politsei ja kohaliku omavalitsusega.
(6) Enne reguleeritud ülesõidukoha üleviimist reguleerimata ülesõidukoha kategooriasse tuleb kontrollida ja veenduda järgmises:
1) ülesõidukoht on seadmestatud käesolevas juhendis reguleerimata ülesõidukohale ettenähtud seadmetega;
2) ülesõidukoht on tähistatud LE-s reguleerimata ülesõidukohale ettenähtud liiklusmärkidega;
3) liiklusmärgid ja seadmed, mis olid vajalikud reguleeritud ülesõidukoha teenindamiseks, on demonteeritud;
4) on koostatud ülesõidukoha kontrollimise akt ja vastuvõetud komisjoniline otsus, mis kinnitab ülesõidukoha valmidust tööks reguleerimata ülesõidukohana. Otsus on saanud positiivse kooskõlastuse kohalikult omavalitsuselt, politseilt, Raudteeametilt ja tee omanikult.
(7) Reguleeritud ülesõidukoha üleviimine reguleerimata ülesõidukoha kategooriasse või reguleerimata ülesõidukoha üleviimine reguleeritud ülesõidukoha kategooriasse toimub raudtee valdaja initsiatiivil. Üks kalendrikuu (mitte alla 30 kalendripäeva) enne valve mahavõtmist või reguleeritud ülesõidukoha üleviimist reguleerimata ülesõidukohaks pannakse ülesõidukoha nähtavasse kohta teadised: «Ülesõidukoht on alates (kuupäev) valveta (reguleerimata)».
(8) Kasutusel oleva ülesõidukoha rajatise lammutamine või suletud ülesõidukoha kasutusele võtmine (olenemata kas alaliselt või ajutiselt) toimub raudtee valdaja ja kohaliku omavalitsuse sellekohase kokkuleppe ja otsuse alusel.
(9) Alatiseks suletaval ülesõidukohal võetakse üles ülesõidukoha kate, piiratakse juurdesõidutee kogu tee laiuselt raskete aluste või püsipaigutusega tõkkega (piirdeaed jms), mille külge kinnitatakse LE märgid 684 «Hoiatustara». Tõkked pannakse ülesõidukoha rajatise äärmisest rööpast mitte lähemale kui 10 m. Liiklemiseks suletud ülesõidukohalt demonteeritakse kõik ülesõidukoha rajatise seadmed.
(10) Ülesõidukoha ajutisel sulgemisel:
1) pannakse ülesõidukoha rööbastee äärmisest rööpast 10 m kaugusele tee laiuselt hoiatustõkked ja LE märgid 684 «Hoiatustara», suletakse tagavaratõkkepuud ja pannakse LE märgid 331 «Sissesõidu keeld»;
2) ümbersõiduteede algusse paigaldatakse teave muutunud liikluskorralduse kohta ja tee tähistatakse teetööde standardiga ettenähtud korras;
3) jäetakse jalakäijatele nõuetekohaselt ehitatud jalgtee raudteeületuseks (kui selleks on õigustatud vajadus);
4) lülitatakse ülesõidukoha automaatsignalisatsiooni seadmed tööst välja.
(11) Ülesõidukoha likvideerimisel võetakse ajutised teabe- ja LE liiklusmärgid maha või vajadusel asendatakse ajutised märgid püsimärkidega kuu aja möödumisel alates ülesõidukoha tee maanteeliikluseks sulgemise päevast.
(12) Raudtee valdaja teavitab ülesõidukoha ajutisest või alalisest sulgemisest või lammutamisest tee valdajat, politseid, Päästeametit ja Raudteeametit vähemalt 24 tundi ette.
(13) Ülesõidukoha rajatise valdaja peab pidama ülesõidukoha passi. Passi kantud andmeid kontrollitakse ja vajadusel korrigeeritakse või uuendatakse, kuid mitte harvem kui üks kord kalendriaasta jooksul.
§ 5. Nõuded uute ülesõidukohtade projekteerimiseks ja ehitamiseks
(1) Üle avalikuks kasutamiseks määratud raudteeliini ja muude peateede ei ole lubatud avada uut:
1) I ja II kategooriasse kuuluvat ülesõidukohta;
2) III kategooriasse kuuluvat ülesõidukohta üle raudteeliini kolme või enama peatee, üle raudtee, mis paikneb süvendis või teistes kohtades, kus ei ole tagatud nõuetele vastav nähtavus;
3) ülesõidukohta ligemale kui 2 km viaduktile.
(2) Juhul kui olemasoleval ülesõidukohal ehitatakse juurde peatee ja peateede arv on kolm või enam, tuleb ühetasandiline ülesõidukoht sulgeda ja ehitada viadukt. Juhul kui raudteede valdajaid on rohkem kui üks, koordineerib viadukti ehitust kohalik omavalitsus.
(3) Loa uue III kategooriasse kuuluva ülesõidukoha ehitamiseks ja avamiseks annab raudtee valdaja, kelle infrastruktuurile ülesõidukoha rajatis ehitatakse. Ülesõidukoha rajamine kooskõlastatakse politsei, tee valdaja, Raudteeameti ja kohaliku omavalitsusega. Ehitusluba ja kasutusluba antakse uue III kategooria ülesõidukoha rajatisele ainult sel juhul, kui alternatiivseid liiklemisvariante ei ole.
(4) Ülesõidukoht ja selle seadmed peavad vastama ehitusprojektile ja ehitusnormidele, «Raudtee tehnokasutuseeskirja» ning käesoleva juhendi nõuetele.
(5) Ülesõidukoht rajatakse sirgele raudteelõigule ja kohta, kus on tagatud nõuetekohased nähtavustingimused. Tee ja rööbastee ristumisnurk peab olema võimalikult täisnurga lähedane, kuid mitte väiksem kui 60 kraadi.
(6) Reguleeritud ülesõidukohal tuleb tagada tabeliga 2 ja 3 ettenähtud nähtavuse normid nii sõiduki- kui ka vedurijuhile. Reguleerimata ülesõidukohta peab vedurijuht nägema liinil sõitvalt rongilt vähemalt 1000 m kauguselt, sõidukijuhile tuleb tagada nähtavus tabel 2 järgi.
Ülesõidukoha nähtavuse nõuded autojuhile
Projektkiirus km/h
Maanteesõiduki peatumisteekond (LA) m
Rongi piirkiirus, km/h
30 80 100 150 30 80 100 150
60 85 65 170 210 320 110 190 230 330
80 140 85 230 280 420 170 270 320 450
100 200 100 270 340 500 230 340 390 540
Kaldest tingitud peatumisteekonna parandused (meetrites)
Pikikalle %
+3 +6 –3 –6
60 –3 –6 +3 +10
80 –6 –10 +6 +15
100 –10 –15 +10 +25
Joonis 1. Ülesõidukoha vaatevälja piir
§ 6. Ülesõidukoha nähtavus vedurijuhile
(1) Liinil rongiga sõitvale vedurijuhile peab olema tagatud nii reguleeritud videovalvega kui ka valveta reguleeritud ülesõidukoha nähtavus kauguselt, mis on võrdne kaubarongi arvestusliku maksimaalse pidurdusmaaga antud liinil + 50 m.
Kaubarongi pidurdusmaa
Tee kalle
Kaubarongi pidurdusmaa, sõltuvalt rongi sõidukiirusest (meetrites)
km/h 100 km/h
0 120 200 340 480 640 840 1080 1360
6 140 240 380 560 740 990 1300 1600
10 180 280 440 610 880 1160 1480 1880
§ 7. Nõuded ülesõidukorraldajale ja tema töökohale
(1) Ülesõidukorraldajaks tohib nimetada ja panna tööle isikut, kes on saanud ametialase väljaõppe raudtee valdaja kinnitatud koolitusprogrammi alusel ja sooritanud teooriaeksami ning praktikakatse Raudteeameti poolt aktsepteeritud teadmiste ulatuses.
(2) Ülesõidukorraldajal peab valvesolekul enda juures olema:
1) üks karp petarde (6 tükki);
2) kaks signaallippu (punane ja kollane);
3) signaallatern (või signaallamp).
4) ülesõidukorraldaja peab olema riietatud EN 471 kohaselt vähemalt 2. klassi oranži ohutusriietusse.
(3) Ülesõidukorraldaja valveruumis peab olema:
1) ülesõidukorraldajate nimeline valvegraafik;
2) käesolev juhend;
3) raudteeomaniku koostatud ja kinnitatud ülesõidukoha kohalik juhend;
4) väljavõte reisirongide sõiduplaanist, kus on märgitud lähimatest jaamadest väljumise ajad;
5) ülesõidukoha valvekorra üleandmise ja vastuvõtmise ning seadmete ülevaatuse raamat;
6) kell, esmaabikapp, tööriistad, mööbel ja muu tööks vajalik inventar;
7) 4 kuni 6 meetri pikkune pukseerimisvahend ülesõidukohale seismajäänud sõidukite pukseerimiseks;
8) kaks teisaldatavat punast signaalkilpi ja üks tagavara signaallatern;
9) üks komplekt signaallippe; üks karp petarde (6 tükki) – kui ülesõidukoht asub kaherajalisel raudteeliinil, ja mitte vähem kui kaks karpi petarde (12 tükki) – kui ülesõidukoht asub kolme- või enamrajalisel raudteeliinil;
10) piisav kogus liiva ülesõidukohakatte liivatamiseks talvel ja vajadusel muudel juhtudel.
§ 8. Rajatiste ehitamise ja korrashoiunõuded sõidukite läbisõiduks ja kariloomade ajamiseks raudtee alt
(1) Teede rajamiseks sõidukitele või kariloomade ajamiseks olemasoleva raudtee alla on vaja raudtee valdaja luba. Raudtee alt sõidukite ohutuks läbisõitmiseks tuleb läbikäigurajatise ehitamisel järgida järgmisi gabariidinõudeid:
1) sõidukite läbisõiduks – laius vähemalt 7 m ja kõrgus mitte alla 5 m;
2) kariloomade ajamiseks – laius vähemalt 4 m ja kõrgus mitte alla 2,5 m.
(2) Läbikäigu ette, kus kõrgus on alla 5 meetri, peab raudtee valdaja ehitama gabariitväravad. Gabariitvärava horisontaalne kontroll-latt paigaldatakse 20 cm allapoole läbikäigurajatise sildetarindit.
(3) Gabariitväravad paigaldatakse läbikäigurajatisest mõlemale poole 10 kuni 15 meetri kaugusele. Nende külge kinnitatakse LE keelumärk 343 «Kõrguse piirang» ja kui sõidutee laius on alla 3,5 meetri, täiendavalt LE keelumärk 344 «Laiuse piirang». Asula piires gabariitväravaid ei paigaldata. Asulates paigaldatakse LE keelumärgid 343 ja 344 vahetult läbikäigurajatisele vastavalt nende märkide paigaldamise tingimustele.
(4) Kui raudteealune läbikäik on kitsam kui sõiduteeosa ja vastassuunaliste sõidukite üheaegne läbisõitmine on takistatud ja ohtlik, paigaldatakse ühele poole läbikäigurajatist LE eesõigusmärk 231 «Vastassuuna eesõigus» ja teisele poole LE märk 232 «Pärisuuna eesõigus».
(5) LE keelumärgil 343 «Kõrguse piirang» peab olema näidatud läbisõidu kõrgus 30 kuni 40 cm väiksem tegelikust läbikäigurajatise kõrgusmõõdust. LE keelumärgil 344 näidatud kõrguse ja läbikäigu tegeliku kõrguse vaheline hälve tekib ja sõltub teekatte tasasusest. LE keelumärgil 344 näidatud laius peab olema tegelikust laiusest 20 cm väiksem. Kui raudteerajatise alune läbikäik on kitsam kui tee laius, siis paigaldatakse läbikäigurajatise ette LE hoiatusmärgid 161, 162, 163 «Teekitsend», vastavalt nende märkide paigaldamise tingimustele.
(6) Lähtuvalt konkreetsetest tingimustest ja projekteerimisnormidest paigaldatakse neid kaitsvad piirdekonstruktsioonid.
(7) Tee külgääred ja sildetarindi alumine äär tähistatakse vastavalt LE teemärgiste juhendile.
§ 9. Ülesõidukohtade korrashoiu korraldamine
(1) Raudtee valdaja peab tagama ülesõidukatte, fooride, tõkkepuude, rööbastee isoleerlukkude ja raudteeautomaatika nõuetekohase korrashoiu.
(2) Raudtee valdaja otsustab, kes:
1) tellib ja valmistab tõkkepuude tõkkeprussid ja varustab nendega ülesõidukohad, vahetab tagavara ja mehhaniseeritud tõkkepuud uute vastu ning hoiab töökorras valgustuse mehhaniseeritud tõkkepuude signaallaternates;
2) tagab tõkkepuude, signalisatsiooniseadmete, tõkkefooride, telefon- ja raadioside normaalse töö, vajadusel vahetab automaatsete ja poolautomaatsete tõkkepuude prussid ja punased helkurid nendel uutega;
3) tagab reguleeritaval ülesõidukohal pideva elektrivarustuse ja rongi veereosade jälgimiseks paigaldatud prožektorite, valveruumi valgustuse, välisvalgustuse ning selle automaatse sisse- ja väljalülitamise seadeldise korrasoleku.
(3) Raudtee valdaja ja tee valdaja hoiavad ülesõidukoha rajatise korras ja tagavad nõuetekohased liiklemistingimused nende valduses oleva kinnisasja ulatuses. Juhul kui teetöid tehakse lähemal kui 10 m äärmisest rööpast, kooskõlastatakse tegevus raudtee valdajaga.
(4) Ülesõidukoha korrashoiu alal tegutsevad ettevõtjad ja nende töötajad peavad jälgima hoolikalt ülesõidukoha rajatise teekatte seisundit ka selle lähetel, ülesõidukoha rajatise kontrarööbaste rennide puhtust ja vastavust kehtestatud nõuetele, automaatika- ja teiste seadmete (helisignalisatsioon, ülesõidufoorid, signaallaternad, tõkkeprussid jms), relee- ja akukappide korrasolekut ning valgustust, igaüks vastavalt oma ülesandele ja kohustustele. Rikete avastamisel tuleb rakendada abinõud nende kõrvaldamiseks.
(5) Ülesõidukoha rajatise rööbasteeosa ja raudteeseadmete tehnilise järelevaatuse ning plaanilis-ennetusremondi teostamise tagab raudtee valdaja. Raudtee kapitaalremondi tööde käigus tuleb teha kapitaalremont ka ülesõidukoha rajatisele. Remondiks vajalikud ettevalmistustööd, ehitusprojekti ja tööjooniste koostamise tagab raudtee valdaja, arvestades kohalikke liiklemistingimusi ülesõidukohal.
(6) Kui ülesõidukoha rajatise hooldus- või remonttööde teostamine häirib või takistab sõidukite liiklust, siis nende liiklus suunatakse tööde teostamise ajaks ümbersõiduna mööda ajutisi marsruute, kasutades selleks lähimaid teerajatisi ja sobivaid teisi ülesõidukohti. Vajadusel ehitatakse ajutine ülesõidukoht. Selleks tuleb raudtee valdajal anda vastavasisuline tellimusavaldus kohalikule omavalitsusele. Ülesõidukoha liikluseks sulgemise aeg ja kestvus määratakse tööde teostamise projektiga. Ümbersõiduks vajalike märkide paigaldamise ning informatsiooni edastamise kohalikule omavalitsusele ja tee valdajale tagab raudtee valdaja.
(7) Kui ülesõidukoha rajatise seadmete (tõkkepuude ja ülesõidukohasignalisatsiooni) ja rööbastee või automaatblokeeringu ja elektrivarustuse remonttöö põhjustab häireid ülesõidukoha automaatikaseadmete töös, tuleb remonditööde ehitusprojektis või tööplaanis näha ette lisaabinõud ohutu rongiliikluse tagamiseks tööde tegemise ajaks. Vedurijuhtidele antakse kirjalikud hoiatused sõidutingimuste kohta remonditaval ülesõidukohal.
(8) Ohutu liikluse tagamise eest ülesõidukohal tööde teostamise ajal vastutab raudtee valdaja määratud tööjuht või mõni teine vastutav töötaja.
(9) Tööde tegemise ajaks pannakse valveta reguleeritud ülesõidukoha ülesõidufooride ette LE eesõigusmärk 222 «Peatu ja anna teed». Selle märgi paigaldab tööjuht.
(10) Kui remonttöid ei suudeta tööpäeva jooksul lõpetada, on tööjuht kohustatud sellest teatama raudtee valdaja määratud vastutavale juhtivtöötajale, kes peab otsustama ja andma juhised tööjuhile liikluskorralduse kohta ülesõidukohal või muu ülesande, võttes aluseks kujunenud olemasolevad liiklemistingimused remonditaval ülesõidukohal.
(11) Raudtee valdaja ülesõidukoha rajatise eest vastutavad juhtivtöötajad teostavad ülesõidukoharajatise raudteeseadmete ja ülesõidukoha automaatsignalisatsiooniseadmete perioodilist ülevaatust kehtivate eeskirjade ja juhendite alusel, vastavalt raudtee valdaja kehtestatud ajakavale.
§ 10. Nõuded samatasandilisele raudteeülekäigukohale
(1) Raudteeülekäigukoha:
1) laius peab olema vähemalt 1,5 meetrit;
2) ette, äärmise rööpa välispinnast 3 meetri kaugusele pannakse hoiatavad tahvlid «Ülekäik»;
3) ette paigaldatakse vajadusel tõkked, mis ei võimalda jalgratturite otsesõitu rööbasteele;
4) võib (on ohutuse seisukohalt õigustatud) seadmestada ülekäigukoha automaatse hoiatussignalisatsiooniga – ülekäigukohafoorid kahe punase tule ja helisignaaliga;
5) rajatis peab tagama ballastiprisma korrasoleku;
6) lähted võivad kohalikest oludest lähtudes (kõrge mulle vms) olla kujundatud astmelistena;
7) raudteele paigaldatakse ülekäigust 200–500 m kaugusele rongide liikumise suunas paremale poole teed alalised hoiatavad signaalmärgid «Vile andmise koht».
(2) Kui rongid läbivad ülekäigukoha kiirusega 120 km/h ja kiiremini või kui raudtee rööbasteed ületab üle 200 jalakäija ööpäevas (ehk üle 75 000 aastas), ei ole lubatud ehitada uut samatasandilist ülekäigukohta ja jalakäijatele raudteeületamine tuleb tagada erinevates tasapindades.»