EELK Usuteaduse Instituut - Põhikiri
EESTI EVANGEELSE LUTERLIKU KIRIKU
§ 1. Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (edaspidi: EELK) Usuteaduse Instituudi (lühendina EELK Usuteaduse Instituut või EELK UI; põhikirjas edaspidi: Instituut) asutasid EELK Konsistooriumi (edaspidi: Konsistoorium) korraldusel Tartu Ülikooli usuteaduskonna õppejõud ja üliõpilased 03. mail 1946. Vahepeal kandis õppeasutus nime Usuteaduse Kõrgem Katsekomisjon.
§ 2. Käesolev põhikiri sätestab Instituudi staatuse, tegevuse eesmärgi ja ülesanded, juhtimise ja struktuuri, õppekorralduse, töötajate, üliõpilaste ja õpilaste põhiõigused ja põhikohustused, vaimuliku teenimise, vara haldamise korra ning finantseerimise alused, järelevalve, aruandluse ja kontrolli põhimõtted.
§ 3. Instituut on EELK asutatud rakenduskõrgkool erakooli staatuses, mis juhindub oma tegevuses erakooliseadusest, rakenduskõrgkooli seadusest ja teistest riiklikest õigusaktidest, kirikuseadustest, käesolevast põhikirjast ja Instituudi sisestest õigusaktidest.
§ 4. Kõrgkooli nimi inglise keeles on The Institute of Theology of the Estonian Evangelical Lutheran Church (lühendina: IT of the EELC).
§ 5. Instituudi eesmärgiks on valmistada ette vaimulikke ning ilmiktöötajaid teoloogilist ja teoloogiaga haakuvat kvalifikatsiooni eeldavatele ametikohtadele EELKs ja EELK partnerkirikutes, avalikus ja erasektoris ning tagada akadeemilisel haridus- ja teadustegevusel põhineva kõrghariduse andmine teoloogias ja teoloogiaga haakuvatel erialadel.
§ 6. Eesmärgi saavutamiseks Instituut:
1) korraldab õpet rakenduskõrghariduse ja magistriõppe õppekavade alusel usuteaduse õppekavagrupis;
2) korraldab kutse- ja täiendusõpet;
3) edendab haridus- ja teadustööd teoloogias ja teoloogiaga haakuvatel erialadel;
4) viib läbi sihtfinantseerimisega teadusuuringuid ning tellimuslikke teadus- ja arendustöid;
5) arendab kirjastustegevust ning annab välja õppekirjandust ja muid väljaandeid;
6) arendab raamatukogu, pidades eeskätt silmas Instituudi üliõpilaste, õpilaste, õppejõudude ja teadustöötajate vajadusi, kuid teenindades ka teisi lugejaid;
7) arendab välissidemeid, teeb koostööd ja sõlmib lepinguid teiste teadus- ja haridusasutuste ning organisatsioonidega nii Eestis kui ka välismaal.
§ 7. Instituudil on enesekorraldamise ning omavalitsemise õigus, mis hõlmab õigust:
1) kehtestada õppekorralduslikke alusdokumente ja eeskirju;
2) kehtestada lähtuvalt Eesti Vabariigis kehtestatud Kõrgharidusstandardist üliõpilaste ja õpilaste vastuvõtu-, õppe- ja Instituudi lõpetamise tingimused ning kord;
3) määrata oma sisemine struktuur sellesse kuuluvate akadeemiliste ja tugistruktuuri üksustega;
4) otsustada teisi tema pädevusse kuuluvaid küsimusi.
§ 8. Instituudil on oma pitsat ja sümboolika. Instituut kasutab pangakontosid, mis on EELK poolt avatud sihtotstarbeliselt seoses Instituudi tegevusega.
§ 9. Instituut asub Tallinnas, aadressil Pühavaimu 6. Tema struktuuriüksused võivad paikneda väljaspool Tallinna.
§ 10. Instituudi õppe- ja asjaajamiskeel on eesti keel.
2.1. EELK kui Instituudi pidaja
§ 12. Instituudi pidaja EELK kõrgeim kollektiivne seadusandlik ja korraldav juhtorgan on kirikukogu. Kirikukogu pädevusse Instituudi suhtes kuulub:
1) Instituudi ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine;
2) Instituudile EELK Konsistooriumi eelarvest eraldatavate vahendite üldmahu määramine.
§ 13. Instituudi pidaja valitsusorgan on EELK Konsistoorium (edaspidi: Konsistoorium).
Konsistoorium:
1) kinnitab Instituudi põhikirja ja selle muudatused;
2) kinnitab Instituudi nõukogu ettepanekul Instituudi pastoraalseminari põhimääruse ja selle muudatused;
3) kinnitab Instituudi nõukogu ettepanekul Instituudi arengukava;
4) kinnitab Instituudi nõukogu ettepanekul Instituudi eelarve;
5) [Kehtetu - EELK Konsistooriumi otsus nr 93, 15.05.2018]
6) nimetab kaks esindajat Instituudi nõukogusse;
7) kinnitab Instituudi nõukogu ettepanekul õppemaksu suuruse ja tasumise korra;
8) kinnitab Instituudi nõukogu ettepanekul Instituudi tasemeõppe õppekavad ja pastoraalseminari õppekava;
9) kuulutab välja rektori ametikoha täitmiseks konkursi ning valib ja määrab ametisse rektori;
10) vabastab Konsistooriumi presidendi ettepanekul rektori;
11) kinnitab Instituudi nõukogu ettepanekul Instituudi sümboolika.
§ 14. Enne Instituuti puudutavate otsuste langetamist peavad EELK Kirikukogu, Konsistooriumi ja teiste EELK otsustuskogude liikmed tutvuma Instituudi seisukohaga antud küsimuses.
2.2. Instituudi nõukogu
§ 15. (1) Instituudi kõrgeim kollegiaalne otsustuskogu on Instituudi nõukogu (edaspidi: Nõukogu), mille moodustavad ex officio, nimetatavad ja valitavad liikmed.
(2) Nõukogu ex officio liikmed on EELK peapiiskop, EELK vastava tegevusala assessor, Instituudi rektor (edaspidi: rektor), Instituudi prorektorid, akadeemiliste üksuste juhatajad ning Instituudi Tartu Teoloogia Akadeemia (edaspidi: TTA) juhataja.
(3) Nõukogu nimetatavad liikmed on Konsistooriumi poolt nimetatud kaks esindajat ja Eesti Apostliku-Õigeusu Kiriku (edaspidi: EAÕK) poolt nimetatud üks esindaja.
(4) Nõukogu valitavad liikmed on Instituudi õppejõudude ja üliõpilaste esindajad, kusjuures mõlemate esindajate arv peab olema vähemalt 1/5 Nõukogu koosseisust.
(5) Õppejõudude ja üliõpilaste esindajate valimise ja tagasikutsumise korra kehtestab Nõukogu.
(6) Üliõpilaste esindajate volitused kestavad üks aasta, õppejõudude ja Konsistooriumi poolt nimetatud esindajate volitused neli aastat. EAÕK esindaja nimetatakse tähtajatult.
(7) Nõukogu valitavaid liikmeid võib tagasi kutsuda ülesannete olulisel määral täitmata jätmise või Nõukogu koosolekutelt korduva puudumise tõttu. Samuti kutsutakse tagasi õppejõudude esindaja, kui tema ja Instituudi vaheline töösuhe on lõpetatud, ning üliõpilaste esindaja, kui ta ei õpi enam Instituudis.
§ 16. Nõukogu:
1) teeb Konsistooriumile ettepanekuid käesoleva põhikirja muutmiseks;
2) võtab vastu Instituudi arengukava ja esitab selle kinnitamiseks Konsistooriumile;
3) võtab vastu Instituudi tasemeõppekavad ja pastoraalseminari õppekava ning esitab need kinnitamiseks Konsistooriumile;
4) kinnitab Instituudi õppekavad, mis ei ole nimetatud punktis 3;
5) kinnitab Instituudi akadeemilistele ametikohtadele valimise eeskirja;
6) määrab akadeemilise üksuse juhi ettepanekul korraliste õppejõudude ja teadustöötajate arvu ja koormuse ning valib korralised õppejõud;
7) kinnitab õppejõudude kvalifikatsiooni hindamise ning üliõpilaste varasema õpi- ja töökogemuse arvestamise tingimused ja korra;
8) kinnitab akadeemiliste kraadide põhimääruse, mis sisaldab nende kaitsmise korda ja tingimusi;
9) kinnitab üliõpilaste ja õpilaste vastuvõtu- ja väljaarvamise eeskirjad;
10) kinnitab teaduskonna ja akadeemiliste osakondade õppekorralduseeskirjad;
11) kinnitab üliõpilase õpinguraamatu vormi;
12) teeb Konsistooriumile ettepaneku õppemaksu suuruse ja tasumise korra kinnitamiseks;
13) asutab, reorganiseerib ja likvideerib Instituudi struktuuriüksusi;
14) kinnitab Instituudi akadeemiliste struktuuriüksuste (välja arvatud pastoraalseminari), TTA ja tugistruktuuri üksuste põhimäärused ja nende muudatused;
15) võtab vastu pastoraalseminari põhimääruse ja selle muudatused ning saadab need kinnitamiseks Konsistooriumile;
16) kinnitab rektori ettepanekul ametisse prorektorid;
17) võtab vastu eelarve ja esitab selle kinnitamiseks Konsistooriumile;
18) kinnitab Instituudi eelarve täitmise aruande ja esitab selle vastava tegevusala assessori
kaudu konsistooriumile; [Muudetud - EELK Konsistooriumi otusega nr 93, 15.05.2018]
19) otsustab õigusaktidega sätestatud ulatuses ja korras Instituudi kasutusse antud varaga seotud küsimusi;
20) kehtestab Instituudi poolt antavad aunimetused ja nende andmise korra;
21) kuulab ära rektori aruanded;
22) vaatab läbi kaebusi rektori tegevuse peale ja võib avaldada rektorile umbusaldust;
23) teeb Konsistooriumile ettepaneku Instituudi sümboolika kinnitamiseks;
24) otsustab teisi käesoleva põhikirjaga, seadusega või seaduse alusel tema pädevusse antud küsimusi.
§ 17. (1) Nõukogu koosolekud on korralised ja erakorralised.
(2) Korralised koosolekud kutsub kokku rektor, tema äraolekul rektori asendaja. Koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas.
(3) Erakorralise koosoleku kutsub kokku rektor vähemalt 1/3 nõukogu liikmete või vähemalt ühe akadeemilise struktuuriüksuse nõudel.
(4) Nõukogu kokkukutsuja saadab välja koosoleku päevakorra hiljemalt kaks nädalat enne Nõukogu koosolekut.
§ 18. (1) Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt pooled hääleõiguslikest liikmetest.
(2) Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega; kui hääled jagunevad pooleks, otsustab juhataja hääl.
(3) Põhikirja muutmise või uue põhikirja koostamise algatamiseks ja akadeemilise struktuuriüksuse asutamiseks või likvideerimiseks on vajalik 2/3 Nõukogu liikmete kohalolek. Vastava otsuse vastuvõtmiseks on vajalik vähemalt 2/3 häälteenamus.
(4) Nõukogu otsus jõustub selle vastuvõtmise päevast, kui Nõukogu ei ole otsustanud teisiti.
(5) Koosolekuid juhatab rektor, tema äraolekul rektori asendaja. Koosolek protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokolli ärakiri saadetakse Konsistooriumile. Nõukogu seisukohad vormistatakse otsustena, millele kirjutab alla rektor või tema asendaja.
§ 19. Nõukogu otsusega mittenõustumisel ei kirjuta rektor otsusele alla ja esitab küsimuse uuesti läbivaatamiseks Nõukogu järgmisele koosolekule. Seal langetatav otsus on lõplik.
§ 20. Nõukogu otsuse võib vaidlustada ka mõni muu Instituudi kollegiaalne otsustuskogu või akadeemilise üksuse juhataja, esitades protesti rektorile, kes otsustab küsimuse teistkordse läbivaatamise Nõukogus.
§ 21. Nõukogu otsused, mis sisaldavad üldisi eeskirju, avaldatakse Instituudi töötajatele ja üliõpilaskonnale/õpilaskonnale. Otsuste täitmine on Instituudi töötajatele ja üliõpilaskonnale/õpilaskonnale kohustuslik. Nõukogu otsus üksikküsimuses tehakse teatavaks asjaosalistele.
§ 22. Nõukogu võib moodustada oma liikmetest alalisi või ajutisi komisjone, kes:
1) valmistavad ette küsimusi Nõukogus arutamiseks;
2) avaldavad arvamusi Nõukogu päevakorda võetud küsimuste kohta;
3) teevad ettepanekuid rektorile;
4) arutavad küsimusi, mida rektor või Nõukogu esitab komisjonile seisukohavõtuks.
2.3. Rektor
§ 23. Instituuti juhib ja esindab rektor.
§ 24. Rektor kannab vastutust Instituudi üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
§ 25. Rektor:
1) teostab oma pädevuse piires kõrgemat haldus- ja distsiplinaarvõimu;
2) esindab Instituuti ja tegutseb Instituudi nimel käesolevas põhikirjas sätestatud õiguste piires;
3) tagab Instituudi haldussuutlikkuse;
4) sõlmib Instituudi nimel lepinguid ja teeb muid tehinguid vastavalt seadusele ja käesolevale põhikirjale;
5) nimetab ametisse teaduskonna dekaani teaduskonna nõukogu esildise alusel ja akadeemiliste osakondade juhatajad;
6) esindab EELK-d kui tööandjat suhetes Instituudi töötajatega, sh sõlmib, muudab ja lõpetab nendega töölepinguid;
7) kinnitab Instituudi töökorralduse reeglid, raamatupidamise sise-eeskirja ja asjaajamiskorra;
8) teeb korraldusi ja annab käskkirju, mis on Instituudi töötajatele, üliõpilastele ja õpilastele täitmiseks kohustuslikud;
9) immatrikuleerib ja eksmatrikuleerib üliõpilasi ning võtab vastu ja arvab Instituudist välja õpilasi vastava akadeemilise üksuse juhataja esildise alusel;
10) teeb ettepaneku Nõukogule prorektori ametisse kinnitamiseks;
11) määrab rektori asendamise korra;
12) on Nõukogu koosolekute kokkukutsuja ja juhataja;
13) tagab Instituudi eelarveprojekti ja finantseerimistaotluse koostamise;
14) otsustab olulisemaid majandusküsimusi;
15) käsutab Instituudi eelarvevahendeid käesoleva põhikirja ning seadustega antud volituste piires;
16) otsustab stipendiumite ja abirahadega seotud küsimusi;
17) on aruandekohustuslik Nõukogu ja Konsistooriumi ees;
18) tühistab struktuuriüksuste õigusakte, kui need on vastuolus käesolevast põhikirjast tulenevaga;
19) otsustab teisi käesoleva põhikirjaga, seadusega või seaduse alusel tema pädevusse antud küsimusi.
§ 26. Rektori ametikoha täitmiseks kuulutab Konsistoorium välja konkursi. Rektori ametisse võib kandideerida teoloogilise kõrgharidusega vaimulik, kellel on doktorikraad ja kirikliku teenimise kogemus.
§ 27. Rektori valib ja määrab ametisse Konsistoorium. Uue rektori ametisse astumiseni jätkab endine rektor oma ametiülesannete täitmist, kui Konsistoorium ei otsusta teisiti.
§ 28. Rektori ametiajaks on viis aastat.
§ 29. Rektoriga sõlmib töölepingu, muudab seda ja lõpetab selle Konsistooriumi president. Konsistooriumi president otsustab tööandja esindajana kõiki küsimusi, mis on seotud Rektori töösuhetega (enam kui 10 päeva kestvad välislähetused, ergutused, karistused jne), kui käesolevas põhikirjas ei ole sätestatud teisiti. Rektori töötasu, preemiad ja tema tegevusega seotud muud kulud kaetakse Instituudi eelarvest.
§ 30. Kui Rektoriks valitakse Instituudi põhikohaga töötaja, peatatakse tema tööleping Rektoriks oleku ajaks ning tal on õigus jätkata töötamist sellel ametikohal Rektori ametist vabastamisel.
§ 31. Rektori surma, tagasikutsumise või tagasiastumise korral täidab tema ülesandeid uue Rektori määramiseni Konsistooriumi poolt selleks volitatud isik.
§ 32. (1) Rektor vabastatakse ametist enne tähtaega:
1) umbusalduse avaldamise korral;
2) Konsistooriumi motiveeritud otsusel;
3) muudel seaduses sätestatud juhtudel.
(2) Umbusaldust võidakse avaldada juhul, kui rektor süüliselt rikub riigi või kiriku seadusi, käesolevat põhikirja või ei tule toime töökohustuste täitmisega. Umbusalduse küsimuse võivad Nõukogu ees tõstatada vähemalt kolm akadeemilist üksust ühisavaldusega või Konsistooriumi president või Konsistooriumi vastava tegevusala assessor oma pöördumisega. Rektorile umbusalduse avaldamise otsustab Nõukogu salajasel hääletusel, kui selle poolt hääletab vähemalt 2/3 Nõukogu liikmetest.
(3) Rektori vabastab Konsistooriumi presidendi ettepanekul Konsistoorium.
§ 33. Rektori nõuandva ja Instituudi tegevust administreeriva organina tegutseb rektoraat, mille põhimääruse kinnitab Nõukogu, koosseisu ja töökorra rektor.
2.4. Akadeemiline nõukogu
§ 34. Akadeemiline nõukogu:
1) töötab välja õppejõududele ja teadustöötajate kvalifikatsiooni hindamise korra;
2) hindab professori- ja dotsendikandidaatide vastavust Kõrgharidusstandardis kehtestatud nõuetele;
3) esitab kandidaate akadeemiliste aunimetuste saamiseks;
4) teostab akadeemilist kvaliteedikontrolli.
§ 35. (1) Akadeemilise nõukogu koosseisu kuuluvad doktorikraadiga: rektor, prorektorid, usuteaduskonna dekaan, TTA juhataja, usuteaduskonna õigeusu õppetooli juhataja ja õppetoolide hoidjad. Juhul kui eespoolnimetatul doktorikraad puudub, osaleb ta akadeemilise nõukogu töös sõnaõigusega.
(2) Akadeemilise nõukogu esimehel on õigus kutsuda akadeemilise nõukogu koosseisu doktorikraadiga liikmeid väljastpoolt Instituuti.
(3) Akadeemilise nõukogu esimees on rektor. Akadeemilise nõukogu kutsub rektor kokku vastavalt vajadusele.
(4) Akadeemiline nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt pooled Instituuti esindavad doktorikraadiga liikmed.
(5) Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega; kui hääled jagunevad pooleks, otsustab juhataja hääl.
INSTITUUDI STRUKTUUR
§ 36. Instituudi akadeemilisi ja tugistruktuuri üksusi asutab, reorganiseerib ja likvideerib Nõukogu.
3.1. Akadeemiline struktuur
§ 37. Instituudi akadeemilise struktuuri moodustavad akadeemilised üksused ja nendega seotud struktuurid.
§ 38. (1) Instituudi akadeemilisteks üksusteks on usuteaduskond ja akadeemilised osakonnad.
(2) Instituudi akadeemilisteks osakondadeks on pastoraalseminar, kirikumuusikaosakond, täiendusõppe osakond ja raamatukogu.
(3) Usuteaduskonna struktuuriüksusteks on TTA ja õigeusu õppetool.
§ 39. Akadeemiline üksus on Instituudi akadeemilise struktuuri põhiüksus, mis kätkeb endas õppetööd, teaduskonna puhul ka teadustööd.
§ 40. Akadeemilise üksuse ülesandeks on Instituudi põhieesmärgi teostamine oma valdkonnas.
§ 41. Akadeemilise üksuse tegevuse alused ja korra sätestab üksuse põhimäärus, mille kinnitab Nõukogu, pastoraalseminari puhul Nõukogu ettepanekul Konsistoorium.
§ 42. Usuteaduskonda juhib dekaan, akadeemilisi osakondi juhivad valitavad või nimetatavad juhatajad.
§ 43. Usuteaduskonna kollektiivseks otsustuskoguks on teaduskonna nõukogu. Akadeemilistel osakondadel on õigus moodustada spetsiifiliselt oma valdkonda käsitlevaid küsimusi otsustav nõukogu.
§ 44. Akadeemiliste üksuste juhid ja nõukogud on aruandekohustuslikud rektori ees, lähtudes käesolevas põhikirjas ja struktuuriüksuste põhimäärustes sätestatud korrast.
§ 45. Akadeemilistel üksustel on õigus moodustada konkreetsete projektide läbiviimiseks allüksusi või käivitada ja läbi viia projekte. Allüksuste ülesanded ja töökorralduse kinnitab akadeemilise üksuse juht.
3.1.1. Usuteaduskond
§ 46. Usuteaduskonna ülesandeks on anda vastavalt kiriklikele nõudmistele ja riiklikult kehtestatud akadeemilistele tingimustele kõrgharidust teoloogias ja teoloogiaga haakuvatel erialadel, ühendades nii teadus- ja õppetöö kui ka praktika.
§ 47. (1) TTA tegevus usuteaduskonna struktuuriüksusena sätestatakse TTA põhimäärusega, mille kinnitab Instituudi nõukogu.
(2) Õigeusu õppetooli tegevus usuteaduskonna struktuuriüksusena sätestatakse usuteaduskonna õigeusu õppetooli põhimäärusega, mille kinnitab Instituudi nõukogu. Põhimääruse eelnõu ja põhimääruses tehtavad muudatused kooskõlastatakse enne vastuvõtmist EAÕK-ga.
3.1.2. Pastoraalseminar
§ 48. Pastoraalseminari ülesandeks on korraldada ettevalmistust preestri- ja diakoniametiks EELKs.
3.1.3. Kirikumuusikaosakond
§ 49. Kirikumuusikaosakonna ülesandeks on anda kirikumuusika alast koolitust põhiliselt EELK kirikumuusikutele ning Instituudi teiste akadeemiliste üksuste õpilastele.
3.1.4. Täiendusõppe osakond
§ 50. Täiendusõppe osakonna ülesandeks on korraldada täienduskoolitust vaimulikele, kiriku ilmiktöötegijatele ning teistele spetsialistidele.
3.1.5. Raamatukogu
§ 51. Raamatukogu ülesandeks on teoloogilise kirjanduse varamu täiendamine, teavikute ja inforessursside kogumine ning töötlemine, nende säilitamine ja kättesaadavaks tegemine ning informatsioonile vaba juurdepääsu tagamine.
3.2. Tugistruktuur
§ 52. Instituudi tugistruktuuri üksused on rektoraat ja haldusosakond. Teisi tugistruktuuri üksusi asutab Nõukogu. Tugistruktuuri üksuse tegevuse alused ja korra sätestab üksuse põhimäärus, mille kinnitab Nõukogu.
§ 53. Rektoraati juhib rektor. Teiste tugistruktuuri üksuste juhid nimetab ametisse rektor.
4.1. Õppekava
§ 54. Õppetöö Instituudi tasemeõppes toimub Kõrgharidusstandardile ja Nõukogus kehtestatud nõuetele vastavate tasemeõppe õppekavade alusel. Tasemeõppe õppekava on õpingute alusdokument, mis koostatakse teaduskonna poolt, võetakse vastu Nõukogus ja kinnitatakse Konsistooriumis.
§ 55. Õppetöö Instituudi kutseõppes toimub Konsistooriumi (pastoraalseminari puhul) või Nõukogu poolt (kirikumuusikaosakonna puhul) kinnitatud õppekavade alusel.
§ 56. Õppekavast lähtudes võib üliõpilane või õpilane kooskõlastatult akadeemilise üksuse juhatajaga koostada endale individuaalse õpingukava.
4.2. Üliõpilaste/õpilaste vastuvõtt
§ 57. Instituudi üliõpilaste/õpilaste vastuvõtmise kord ja tingimused sätestatakse vastuvõtueeskirjadega.
§ 58. Vastuvõtueeskirjad peavad sisaldama vastuvõtutingimusi ning avalduste vastuvõtmise ja sisseastumiseksamite läbiviimise korda.
§ 59. Vastuvõtueeskirjad tasemeõppes kehtestatakse eraldi rakenduskõrgharidusõppele ja magistriõppele.
§ 60. Vastuvõtueeskirjad kinnitab Nõukogu, lähtudes akadeemiliste üksuste ettepanekutest.
§ 61. Rektoril on õigus võtta Instituuti vabakuulajaid.
§ 62. Üliõpilaseks immatrikuleeritakse rektori käskkirjaga sisseastumiseksamite põhjal usuteaduskonna dekaani esildise alusel.
§ 63. Instituudi õpilaseks võetakse vastu rektori käskkirjaga sisseastumiseksamite põhjal akadeemilise üksuse juhataja esildise alusel.
§ 64. Üliõpilasele antakse õpinguraamat, mille vormi kinnitab Nõukogu.
§ 65. Õppeaasta kestel võib individuaalkorras üliõpilaseks immatrikuleerida varem eksmatrikuleeritud isikuid ja teistest kõrgkoolidest üle tulnud üliõpilasi.
§ 66. Instituut võib avada õppekohti, milleks vajalikud koolituskulud katavad teised tellijad.
4.3. Õppetöö korraldamine
§ 67. Usuteaduskonna õppekorralduseeskirjas sätestatakse üldnõuded õppetöö korraldusele ja õppetöö erinevatele vormidele, õppejõudude ja üliõpilaste õigused ja kohustused õppetööga seoses, samuti üliõpilaste eksmatrikuleerimise ja reimmatrikuleerimise tingimused, akadeemilise puhkuse saamise tingimused ning teised õppetööd puudutavad üldreeglid.
§ 68. Akadeemilise osakonna õppekorralduseeskirjas sätestatakse üldnõuded õppetöö korraldusele ja õppetöö erinevatele vormidele, õppejõudude ja õpilaste õigused ja kohustused õppetööga seoses, samuti õpilaste vastuvõtu ja väljaarvamise tingimused ning teised õppetööd puudutavad üldreeglid.
§ 69. Instituudi õppeaasta koosneb kahest semestrist ja õppetöö on korraldatud sessioonidena.
§ 70. Instituudis on võimalik tasemeõppes õppida statsionaarõppes täis- või osakoormusega. Vastav kokkulepe sõlmitakse teaduskonna ja üliõpilase vahel üliõpilase isikliku avalduse alusel.
§ 71. Õppetöö mahu ühikuks on EAP (inglise k ECTS), mille sisu määratakse vastavalt Kõrgharidusstandardile õppekorralduseeskirjas.
§ 72. Nõuded tasemeõppe lõputöödele ja nende kaitsmise kord sätestatakse akadeemiliste kraadide põhimääruses, mille kehtestab Nõukogu.
§ 73. Tasemeõppe õppekavas sätestatud nõuded täitnud üliõpilased sooritavad lõpueksamid või lõputöö Nõukogu kehtestatud korras ning neile antakse riigi õigusaktidest tulenevatele nõuetele vastav diplom koos akadeemilise õiendiga.
§ 74. Õppekavas sätestatud nõuded täitnud õpilased sooritavad lõpueksamid või kaitsevad lõputöö Nõukogu kehtestatud korras ning neile antakse tõend/tunnistus läbitud õpingute kohta.
4.4. Õppetöö finantseerimine
§ 75. Õppetöö Instituudis on tasuline. Õppemaksu suuruse ja tasumise korra kinnitab Nõukogu ettepanekul Konsistoorium.
§ 76. Üliõpilane/õpilane ja rektor (EELK kui Instituudi pidaja esindajana) sõlmivad lepingu, mille vorm vastab erakooliseaduses ettenähtud nõuetele.
§ 77. Üliõpilaste/õpilaste õppemaksu võib rektori otsusel vähendada või maksta võimaluse korral stipendiumi või abiraha.
INSTITUUDI LIIKMESKOND
§ 78. Instituudi liikmeskonna moodustavad rektor, prorektorid, õppejõud, teadustöötajad ja teised töötajad ning üliõpilased ja õpilased.
§ 79. Instituudi liikmeskonda kuuluvad isikud on oma tegevuses ja käitumises kohustatud järgima EELK-s kehtivaid moraali- ja eetikanorme.
5.1. Õppejõud, teadustöötajad ja teised töötajad
§ 80. Õppejõuna võetakse üldjuhul tööle EELK liige. Tasemeõppe suunale võetakse tööle eelistatavalt tegevvaimulikest õppejõude.
§ 81. Vakantsest õppejõu ja teadustöötaja ametikohast teatab rektor vähemalt üks kuu enne vastavate ametikohtade täitmist EELK häälekandjas.
§ 82. Õppejõu ja teadustöötaja ametikohale kandideerivad isikud esitavad sooviavalduse ja muud vajalikud dokumendid vastavalt Nõukogu kehtestatud korrale.
§ 83. Õppejõu kohta ei ole üldjuhul lubatud koondada õppesemestri keskel.
§ 84. Instituudi õppejõudude ametikohtade nimetused on professor, dotsent, lektor, õpetaja ja assistent. Teadustöötajad on vanemteadur ja teadur.
§ 85. Instituudi õppejõud ja teadustöötajad jagunevad korralisteks ja erakorralisteks õppe-jõududeks ja teadustöötajateks.
§ 86. Korraliste õppejõudude ja teadustöötajate ametikohtade täitmisel juhindutakse Instituudi akadeemilistele ametikohtadele valimise eeskirjast.
§ 87. Korralised õppejõud ja teadustöötajad valitakse ametisse konkursi korras ning atesteeritakse
vähemalt ühe korra nende iga viie tööaasta jooksul. Atesteerimise kord sätestatakse instituudi õppejõudude ja teadustöötajate kvalifikatsiooni hindamise korras ja tingimustes. Kui korraline õppejõud või teadustöötaja ei läbi atesteerimist, võib temaga sõlmitud töölepingu erakorraliselt üles öelda töölepingu seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
§ 88. Konkursi korras täitmata jäänud korraliste õppejõudude ja teadustöötajate ametikohtadele, samuti riiklike ja kiriklike programmide ja tähtajaliste ülesannete täitmiseks võetakse kuni üheks aastaks tööle erakorralised õppejõud ja teadustöötajad, kellele kehtivad samad kvalifikatsiooninõuded kui korralistele õppejõududele ja teadustöötajatele.
§ 89. Instituudi õppejõudude ja teadustöötajate kohuseks on teha õppe- ja teadustööd, samuti täita ülesandeid valitavatel ja määratavatel akadeemilistel ametikohtadel.
§ 90. Instituudis õppe- või teadustööd tegevatele isikutele, kellega Instituut ei ole sõlminud töölepingut, võib rektor anda külalisõppejõu või külalisteaduri nimetuse. Külalisõppejõul ja -teaduril on Instituudi töötajatega võrdsed õigused instituudi infrastruktuuri kasutamisel.
§ 91. Instituudi töötajad on Instituudis töölepingu ja teiste lepingute alusel töötavad isikud.
5.2. Üliõpilaskond/õpilaskond
§ 92. Üliõpilased on Instituudi tasemeõppekavade alusel õppivad isikud ja õpilased kutse- või täiendusõppe õppekavade alusel õppivad isikud.
§ 93. Instituudi üliõpilaskonna hulka kuulumist tõendab Instituudi poolt välja antud üliõpilaspilet.
§ 94. Üliõpilastel ja õpilastel on õigus:
1) kasutada auditooriume, raamatukogu, inventari, seadmeid ja muud vara Instituudis kehtestatud korras;
2) õppekavaväliselt kuulata loenguid ning sooritada seminare, eksameid ja arvestusi, kusjuures õppejõud võib tingimuste (töökohad, õppevahendid jne.) puudumisel üliõpilaste/õpilaste osavõttu õppekavavälisest õppest piirata;
3) saada õppimiseks vajalikke õppekavu, -programme, nõustamist ja muud informatsiooni;
4) taotleda stipendiumi või abiraha;
5) saada õppelaenu riigi õigusaktidega kehtestatud korras;
6) valida oma esindaja ja olla valitud Instituudi nõukogusse (üliõpilastel);
7) saada akadeemilist puhkust õppekorralduseeskirjas kehtestatud korras (üliõpilastel);
8) esitada rektorile põhjendatud taotlus korduseksami või -arvestuse sooritamiseks vastava komisjoni ees;
9) läbida stuudium teaduskonna nõukogu loal õppekavas sätestatust lühema ajaga (üliõpilastel).
§ 95. Instituudi üliõpilased ja õpilased peavad järgima Instituudi põhikirja ja muude õigusaktidega üliõpilastele ja õpilastele kehtestatud kohustusi ning kandma vastutust nende rikkumise korral.
§ 96. Instituudi üliõpilastel on omavalitsus, kes teostab üliõpilaste õigust iseseisvalt otsustada ja korraldada üliõpilaselu küsimusi, lähtudes üliõpilaste huvidest ja vajadustest. Üliõpilaskonna omavalitsus esindab üliõpilaskonda Instituudi sisestes suhetes ja suhetes teiste isikutega.
§ 97. Üliõpilaskonna omavalitsuse moodustamise kord ja tegevuse alused fikseeritakse üliõpilaskonna põhikirjas ja üliõpilasesinduse valimise korras, mille kinnitab üliõpilaste valitud esindajate ettepanekul Nõukogu.
INSTITUUDI VAIMULIK TEENIMINE
§ 98. Instituudi vaimulik teenimine toimub rektori juhtimisel ja vastutusel. Instituudi vaimulikus teenimises osalevad Instituudi töötajad, üliõpilased ja õpilased. Instituudi vaimulikku teenimist korraldab rektor.
§ 99. Instituudi vaimulikkonna moodustavad Instituudis töötavad ordineeritud õppejõud ja töötajad.
§ 100. Instituudi vaimulikkonna ülesanne on üliõpilaste, õpilaste, õppejõudude ja töötajate vaimulik teenimine jumalateenistuste, palvuste, hingehoiu ja teiste vajalike tegevuste läbi.
INSTITUUDI VARA JA FINANTSEERIMINE
§ 101. Instituudi tegevuseks kasutatakse EELK-le kuuluvat vara ja teiste isikute poolt Instituudi kasutusse antud vara.
§ 102. Instituudil on oma eelarve, mille kinnitab Konsistoorium.
§ 103. Instituudi finantsvahendid moodustuvad EELK rahalistest eraldistest, Instituudi tegevusest omandatud rahalistest vahenditest ning muudest seaduslikest tuludest.
§ 104. Instituudi poolt tema tegevuse käigus omandatud finantsvahenditeks on:
1) annetused, pärandused ja eraldised;
2) õppemaks;
3) Instituudi väljaannete kirjastamisest ja levitamisest või muude Instituudi põhikirjalistest eesmärkidest tulenevate tasuliste ürituste korraldamisest saadav sissetulek;
4) muud seaduslikud laekumised, mida kasutatakse Instituudi põhikirjalise tegevuse arendamiseks.
§ 105. Instituudi vara kasutatakse Instituudi põhikirjaliste eesmärkide teostamiseks.
§ 106. Instituudile haldamiseks ja kasutamiseks eraldatud vara fikseeritakse Konsistooriumi bilansis.
§ 107. Instituudi tegevusega seotud rahalisi ja majanduslikke küsimusi lahendavad Konsistoorium ja rektor.
JÄRELEVALVE, ARUANDLUS JA KONTROLL
§ 108. Järelevalvet Instituudi tegevuse üle teostavad Konsistoorium ja teistes seadustes määratud ametiasutused ja ametiisikud.
§ 109. Konsistooriumi presidendil ja Konsistooriumil on õigus peatada rektori ja Nõukogu ning teiste Instituudi otsustuskogude otsused ja esitada need teistkordseks aruteluks.
§ 110. Instituudi majandustegevuse üle teostatakse järelevalvet vastavalt EELK põhikirjas sätestatule.
INSTITUUDI ÜMBERKORRALDAMINE JA
§ 111. Instituut korraldatakse ümber või tema tegevus lõpetatakse EELK Kirikukogu otsusega Konsistooriumi ettepanekul või riigi seadustega ette nähtud juhtudel. Enne ettepaneku tegemist kuulab Konsistoorium ära Nõukogu seisukoha.
§ 112. Instituudi tegevuse lõpetamisel järelejäänud vara kasutatakse vastavalt EELK põhikirjale.
§ 113. Instituudi tegevuse lõpetamisel korraldab Konsistoorium üliõpilastele ja õpilastele võimaluse jätkata õpinguid vastava taseme hariduse omandamist võimaldavas õppeasutuses.
Käesoleva põhikirja jõustumisel ametis olev Instituudi rektor loetakse ametisse kinnitatuks põhikirja §-s 28 nimetatud viieaastaseks tähtajaks alates 21. veebruarist 2012.
Kinnitatud EELK Konsistooriumi 5.02.2013 otsusega nr 18.
Muudetud EELK Konsistooriumi 10.02.2015 otsusega nr 18.
Muudetud EELK Konsistooriumi 07.02.2017 otsusega nr 21.
Muudetud EELK Konsistooriumi 15.05.2018 otsusega nr 93.


Füüsilise isiku ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamine | Maksu- ja Tolliamet
Avaleht Eraklient Tulu deklareerimine Füüsilise isiku ettevõtlustulu lihtsustatud maksus...
Alates jaanuarist 2019 on eraisikul võimalus avada LHV Pangas ettevõtluskonto ning täita oma maksukohustus ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seaduse alusel.
Ettevõtluskonto on mõeldud ühe eraisiku poolt teisele eraisikule osutatud teenuse või era- või juriidilisele isikule kauba müügist saadud tasult maksukohustuse lihtsustatud täitmiseks.
Ettevõtluskonto omanik näeb ettevõtluskonto kõiki laekumisi ja maksuarvestust e-MTA kaudu („Registrid ja päringud“ → „Minu päringud“ → „Ettevõtluskonto“).
Ettevõtluskontost ja Sotsiaalkindlustusameti makstavatest hüvitistest
Ettevõtluskontole ei tohi kanda rahasid, mis on teenitud teenuse osutamisest või kauba müügist perioodil, millal ettevõtluskonto omanik on sotsiaalselt kindlustatud mõnes teises Euroopa Majanduspiirkonna riigis (Euroopa Liidu liikmesriigid, Norra, Liechtenstein, Šveits) või sotsiaalkindlustuslepingu riigis (Kanada, Ukraina, Austraalia, Valgevene), kus on see tulu maksustatav sotsiaalkindlustusmaksetega.
Ettevõtluskonto avanud inimesel ei ole kohustust end ettevõtjana registreerida ega tulude ja kulude arvestust pidada. Ettevõtluskonto omanik ei või olla käibemaksukohustuslane ega tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana (FIE) samal või sarnasel tegevusalal.
Ettevõtluskonto omanike osas saab teha avaliku päringu eesti, vene ja inglise keeles.
Mis on ettevõtluskonto teenuse eesmärk?
Kellele on kasulik ettevõtluskonto?
Kellele ei ole kasulik ettevõtluskonto?
Kuidas ettevõtluskonto teenus toimib?
Mis on ettevõtlustulu maksu määr?
Kuidas erineb maksukohustus ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise ja füüsilisest isikust ettevõtja puhul?
Kuidas toimub maksustamine teenuse osutamisel residendist äriühingule, mittetulundusühingule, sihtasutusele ja juriidilisest isikust usulisele ühendusele?
Kuidas erineb ettevõtluskonto arvelduskontost?
Ettevõtluskontole ekslikult laekunud summa
Ettevõtluskonto loob ettevõtlusega tegelemiseks uue lihtsa ja soodsa tegutsemisvormi. Ettevõtluskontot kasutades ei pea koostama raamatupidamis- ja maksuaruandeid, sest maksukohustuse täitmine toimub ettevõtluskonto laekumiste alusel. Ettevõtluskonto omanik ei esita arveid, sest ta ei ole ettevõtja ega raamatupidamiskohustuslane. Ettevõtluskonto omanik saab suulise kokkuleppe alusel osutada teenust või müüa kaupu. Samas saab ta vajadusel sõlmida ka lihtsa kirjaliku lepingu, kus olulised teenuse osutamise või kauba müügi andmed kirjas. Kirjalik leping võib olla ka pangakonto väljavõte, makseterminali kviitung või sularahas tasumisel kassaorder.
Näiteks on ettevõtluskontole ülekande tegemisel juriidilisele isikule täiesti sobiv kuludokument pangakonto väljavõte (maksekorraldus) või kassa väljaminekuorder, kus on ära näidatud kauba või teenuse nimetus, kogus, hind ja summa.
LHV Pank võimaldab ettevõtluskonto omanikele ka makseterminale (kaardiga tasumisel). Makseterminal väljastab kviitungi, millele saab juurde kirjutada kauba nimetuse ja see on ka täiesti sobiv kuludokument.
Samuti näiteks kui ettevõtluskonto omanik müüb juriidilisele isikule laadal omavalmistatud käsitööd, siis on juriidilisele isikule sobiv kuludokument kassa sissetulekuorder tema koostatud kassa väljaminekuorder, kus on ära näidatud kuupäev, müüja ja ostja andmed ning kauba nimetus, kogus, hind ja summa. Kui ettevõtluskonto omanik saab teenuse osutamisel või kauba müügil sularaha, siis kannab ta ise selle oma ettevõtluskontole, et maksukohustus täita.
Kuna juriidilised isikute puhul reguleerib majandustehingute dokumenteerimist, algdokumentide käivet ja säilitamist raamatupidamise sise-eeskiri, siis võivad olla nõuded erinevad, kuid Maksu- ja Tolliamet aktsepteerib ettevõtluskonto puhul lihtsustatud dokumente.
Ettevõtluskonto on kasulik inimesele, kes osutab teistele eraisikutele teenuseid tegevusaladel, millega ei kaasne otseselt kulusid, või kes müüb eraisikutele ja juriidilistele isikutele kaupu, mis on omavalmistatud või väikese materjali- või soetuskuluga.
Näiteks võib tuua lapsehoidja, koduabilise, aiahoolduse, remondi- või ehitustööde teenused, millega ei kaasne otseseid kulusid või mille puhul kannab kulud teenuse tellija. Näiteks remondi- või ehitusteenuse tellija ostab ise remondivahendid ja -materjalid.
Näiteks võib tuua ka omavalmistatud kauba müügi nii eraisikutele kui ka juriidilistele isikutele juhul, kui kauba tooraine või lähtematerjali kulu on madal võrreldes kauba müügihinnaga. Näiteks käsitöö, kunsti, omakasvatatud või omavalmistatud toidu, istikute, taimede vm müük.
Samuti on ettevõtluskonto sobiv lahendus uutele ettevõtlusvormidele, näiteks sõidujagamise teenuse platvormide Uber, Taxify, Bolt vm kaudu eraisikult eraisikule osutatud teenustelt saadud tasu lihtsustatud maksustamisele.
Kuna ettevõtlustulu maksuga maksustatakse kogu ettevõtluskontole laekunud summa, mitte teenuse osutamisest või kaupade müügist saadud kasum, siis ei ole võimalik kulusid maha arvata. Seetõttu on tegevusaladel, millega kaasnevad otsesed või suured kulud, kasulikum tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana või äriühingu kaudu. Näiteks kauba müügil või vahendamisel on oluline kauba soetuskulud tulust maha arvata.
Eraisik avab LHV Pangas ettevõtluskonto.
Ettevõtluskonto lepingu sõlmimiseks peab isik olema eelnevalt LHV Panga klient.
LHV Panga kliendil tuleb siseneda LHV internetipanka, valida rubriigist „Info ja seaded“ lehekülg „Lepingud“ ja real „Ettevõtluskonto“ vajutada nuppu „Sõlmi leping“. Lepingu saab allkirjastada Smart-ID, Mobiil-ID või ID-kaardiga. Oluline on eelnevalt tutvuda ettevõtluskonto lepingu tingimustega!
Lepingu sõlmimisega annab ettevõtluskonto omanik LHV Pangale korralduse broneerida ettevõtluskontole laekunud summadelt ettevõtlustulu maks ning kanda ettevõtlustulu maks üle Maksu- ja Tolliametile.
LHV Pank teatab ettevõtluskonto avanud või sulgenud isiku andmed ja ettevõtluskonto kontonumbri (IBAN) Maksu- ja Tolliametile ning kannab kalendrikuus ettevõtluskontole laekunud summadelt broneeritud ettevõtlustulu maksu koheselt üle Maksu- ja Tolliametile. Ettevõtluskontol olevat vaba raha saab konto omanik vabalt kasutada sarnaselt tavapärasele arvelduskontole.
kannab LHV Pangalt saadud maksumaksja andmed ettevõtluskonto avamise lepingu sõlmimisel maksukohustuslaste registrisse ja kustutab maksumaksja andmed ettevõtluskonto lepingu lõppemisel registrist,
jaotab laekunud ettevõtlustulu maksu, kui maksumaksja on kogumispensioni kohustatud isik:
tulumaksu osa määr 20/55 ettevõtlustulu maksu määrast,
sotsiaalmaksu osa määr 33/55 ettevõtlustulu maksu määrast,
kohustusliku kogumispensioni makse osa määr 2/55 ettevõtlustulu maksu määrast;
jaotab laekunud ettevõtlustulu maksu, kui maksumaksja ei ole kogumispensioni kohustatud isik:
tulumaksu osa määr 20/53 ettevõtlustulu maksu määrast,
sotsiaalmaksu osa määr 33/53 ettevõtlustulu maksu määrast;
edastab kohustusliku kogumispensioni makse osa andmed pensioniregistri pidajale ning sotsiaalmaksu osa andmed Haigekassale ja Sotsiaalkindlustusametile.
Ettevõtlustulu maksu määr on 20% ettevõtluskontole laekunud summast, kui summa ei ületa 25 000 eurot kalendriaastas ning 40% ettevõtluskontole laekunud 25 000 eurot ületavast summast kalendriaastas.
Kui ettevõtluskontole laekunud tasu ületab 40 000 eurot kalendriaastas, siis on füüsilisel isikul kohustus end äriregistris ettevõtjana (FIE, OÜ) ning Maksu- ja Tolliametis käibemaksukohustuslasena registreerida. Registreeritud ettevõtja on kohustatud pidama raamatupidamis- ja maksuarvestust.
Pensionär Toomas osutab oma isikliku traktoriga teenust (kündmine, kartulivõtt, lumekoristus vm). Ta teeb traktori töökorras hoidmiseks ka kulutusi (remont, varuosad, kütus vm).
Toomasele laekub 2019. aastal teenuse osutamisest 6000 eurot ja ta teeb kulutusi 4000 eurot.
Kui Toomas avab LHV Pangas ettevõtluskonto ja kasutab ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamist, siis on tema ettevõtlustulu maksukohustus 1200 eurot (6000 × 20%), sest ettevõtlustulust ei ole lubatud kulusid maha arvata.
Kui Toomas registreerib end äriregistris füüsilisest isikust ettevõtjana (FIE), siis on tal ettevõtlustulust lubatud kulud maha arvata.
Toomase tuludeklaratsiooni vormil E kujuneb tema ettevõtlustulu enne sotsiaalmaksuga korrigeerimist 6000 – 4000 = 2000 eurot ning sotsiaalmaksuga korrigeerimisel 2000 ÷ 1,33 = 1503,76 eurot.
Toomase sotsiaalmaksukohustus FIEna on 496,24 eurot (1503,76 × 33%).
Toomase tulumaksukohustus kujuneb füüsilise isiku tuludeklaratsiooni alusel.
Toomase tulud on pension 4800 eurot ja FIE ettevõtlustulu 1503,76 eurot ehk kokku 6303,76 eurot.
Toomasel on õigus maksuvabale tulule 6000 eurot.
Toomase maksustatav tulu on 6303,76 – 6000 = 303,76 eurot.
Toomase tulumaksukohustus on 303,76 × 20% = 60,75 eurot.
Kui Toomas osutab traktoriga teenust FIEna, siis on tema 2019. aasta maksukohustus 556,99 eurot (496,24 + 60,75).
Kuna Toomasel on seoses oma ettevõtlusega olulised kulud (traktori remont, varuosad, kütus vm), siis on tema maksukohustus FIEna tegutsemisel 643,01 euro (1200 – 556,99) võrra väiksem kui ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise korral.
Ettevõtluskontot omaval inimesel on õigus ravikindlustusele, kui kalendrikuus laekunud sotsiaalmaksu osa on vähemalt sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse ulatuses. 2020. aastal on sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse aluseks olev kuumäär 540 eurot ja sotsiaalmaksu minimaalne kohustus on 178,20 eurot kuus (540 × 33%).
Kui inimene tegutseb ainult ettevõtluskonto kaudu, siis peab tal ravikindlustuse saamiseks teenuse osutamisest või kaupade müügist laekuma 2020. aastal kalendrikuus vähemalt 1485 eurot, millelt ettevõtlustulu maks on 297 eurot (1485 × 20%) ja millelt omakorda sotsiaalmaksu osa on 178,20 eurot (297 × 33/55 kogumispensioni kohustatud isiku puhul). Kuna sotsiaalmaksu miinimumkohustus on täidetud, siis on inimesel õigus ravikindlustusele.
Ravikindlustuse tekkimisest saab täpsemalt lugeda Haigekassa veebilehelt „Tööandja kindlustatud“.
2020. aasta veebruaris teenis füüsiline isik juriidilise isikuga sõlmitud töövõtulepingu alusel 400 eurot ning juriidiline isik maksis tasult sotsiaalmaksu 132 eurot. Samas laekus veebruaris ka füüsilise isiku ettevõtluskontole 800 eurot, millelt arvutati ettevõtlustulu maks 160 eurot (800 x 20%) ja millelt omakorda arvutati sotsiaalmaksu osa 96 eurot (160 × 33/55).
Samas on oluline arvestada, et ettevõtluskontole laekunud summad, millest on maha arvatud sotsiaalmaksu osa, lähevad arvesse füüsilise isiku aastatuluna ja mõjutavad seeläbi füüsilise isiku maksuvaba tulu summa suurust. Aastatulu ja maksuvaba tulu on selgitatud täpsemalt veebilehel „Maksuvaba tulu arvestamine“.
Ettevõtluskonto omanik saab teenuseid osutada ja kaupu müüa nii eraisikutele kui ka äriühingutele, mittetulundusühingutele, sihtasutustele, avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele, riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustele jt isikutele.
Teenuse osutamisel residendist äriühingule, mittetulundusühingule, sihtasutusele ja juriidilisest isikust usulisele ühendusele peab ainult arvestama, et nendel isikutel tekib täiendav tulumaksukohustus (määr 20/80), mis võrdsustab maksukoormuse tavapärase töösuhte maksukoormusega. Täiendav maksukohustus ongi ettenähtud selleks, et vältida tavapärase töösuhte suunamist soodsamale ettevõtluskontole.
Seetõttu tuleb ettevõtluskontole kantud teenustasu puhul hinnata, kes on ettevõtluskonto omaniku poolt osutatud teenuse saanud – kas tööandja (äriühing) või töötaja ning kas tegemist võib olla tööandjapoolse kulu hüvitamisega töötajale. Samuti tuleb hinnata, kas tegemist võib olla tööandjapoolse töölepingu või teenuse osutamise lepingu asendamisega ettevõtluskonto kasutamisega.
Kui teenuse on saanud töötaja ning tööandja hüvitab tööülesannetega seotud kulu töötajale, siis on see maksuvaba tulumaksuseaduse (TuMS) § 12 lg 3 alusel. Näiteks olukorras, kus töötaja kasutas Bolti taksoveoteenust ja tööandja hüvitas töötajale tööülesannetega seotud sõidukulu, on see maksuvaba kulu hüvitamine. Ka olukorras, kus taksoveoteenuse osutaja oli ettevõtluskonto omanik, ei too tööandjale (äriühingule) taksoveoteenuse kulu hüvitamine kaasa täiendavat maksukohustust TuMS § 34 punkti 13 ja § 51 lg 2 punkti 1 alusel.
Kui aga tööandja asendab töölepingu või teenuse osutamise lepingu ettevõtluskonto kasutamisega, siis tekib äriühingul täiendav maksukohustus eeltoodud sätete alusel. Näiteks olukorras, kus äriühing asendab seni töölepingu alusel töötanud autojuhti tasustamise ettevõtluskonto kaudu.
Seega äriühingul tekib täiendav tulumaksukohustus (20/80) olukorras, kus ettevõtluskonto asendab töölepingut, käsunduslepingut, töövõtulepingut või muud võlaõiguslikku teenuse osutamise lepingut.
Kaupade müümisel täiendavat tulumaksukohustust ei teki.
Seetõttu kui eraisikule laekub ettevõtluskontole teenuse osutamise eest tasu residendist äriühingult, mittetulundusühingult, sihtasutuselt või juriidilisest isikust usuliselt ühenduselt (edaspidi ka väljamakse tegija) ja tasu kuulub maksustamisele ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seaduse alusel, siis tekib nendel isikutel ettevõtlusega mitteseotud kuludelt tulumaksu (määr 20/80) tasumise kohustus (TuMS § 34 p 13 ning § 51 lõiked 1–3).
Ettevõtluskonto omanik peab väljamakse tegijat ise teavitama, et osutab teenust ettevõtluskonto kaudu ja et teenus kuulub maksustamisele ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seaduse alusel. Väljamakse tegija teab selle põhjal, et tal on kohustus deklareerida tasutud summad vormi TSD lisas 6 koodil 6080 kui ettevõtlusega mitteseotud kulud. Tasutud summadelt kuulub tasumisele tulumaks (määr 20/80).
Kui ettevõtluskonto omanik ei teavita, et osutab teenust ettevõtluskonto kaudu, siis on väljamakse tegijal kohustus füüsiliselt isikule teenuse osutamise eest tehtud väljamakse maksustada tavapäraselt kõigi tööjõumaksudega.
Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutusel, avalik-õiguslikul juriidilisel isikul ja mitteresidendist äriühingul ei teki maksukohustust TuMS § 51 lg 2 p 1 alusel.
LHV Panga mõistes on ettevõtluskonto arvelduskonto, millele rakenduvad ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise reeglid. Ettevõtluskontole kehtivad arvelduskontoga sarnased reeglid, näiteks saab ettevõtluskontole tellida pangakaardi või soovi korral kaardimakseterminali. Erandiks on investeerimisteenused – ettevõtluskontol ei ole lubatud väärtpaberitehingud.
Ettevõtluskontoga mitte seotud igapäevaste tehingute tegemiseks on eraisikul soovitatav kasutada oma igapäevast arvelduskontot, et vältida ekslike kannete tegemist Maksu- ja Tolliametile.
Kui ettevõtluskontole on laekunud ekslikult summa ja see on maksustatud ettevõtlustulu maksuga, siis tuleb maksumaksjal esitada e-MTA kaudu („Suhtlus“ → „Kirjavahetus“ → „Päringud, tõendid, taotlused“ või „Nõuded, kohustused, arvestus“) taotlus asjaoludega, et laekunud summa ei kuulu maksustamisele ettevõtlustulu maksuga. Vajadusel saab taotluse koos tõenditega esitada Maksu- ja Tolliametile ka kirjalikult. Maksu- ja Tolliamet tagastab maksumaksjale ekslikult tasutud maksu.


RT I 2007, 60, 384
Vastu võetud 08.11.2007
Vabariigi Presidendi 15. novembri 2007. a otsusega nr 197
I. Konkurentsiseaduses (RT I 2001, 56, 332; 2007, 13, 69) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 30 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Riigiabi antakse turutõrke kõrvaldamiseks kindlaksmääratud perioodiks ja ulatuses, mis on vajalik asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 nimetatud eesmärgi saavutamiseks.
3) kalandustoodete tootmise, töötlemise või turustamisega seotud abi suhtes, mille andmine on reguleeritud kalandusturu korraldamise seadusega.»
§ 2. Paragrahvi 301:
« (11) Kui riigiabi andjat ei ole võimalik üheselt kindlaks teha või abi andvad institutsioonid ei jõua kokkuleppele riigiabi andmisega seotud kohustuste täitmises, määrab riigiabi andja Vabariigi Valitsus oma korraldusega, lähtudes abi eesmärgist, abi andmise valdkonnast või muudest asjaoludest, mis mõjutavad abi andmisega seotud kohustuste täitmist.»;
« (21) Riigiabi andjal ei ole õigust alustada riigiabi andmist enne, kui Euroopa Komisjon on teinud või kui loetakse, et ta on teinud käesoleva seaduse §-s 341 nimetatud riigiabi teatise kohta lubava otsuse. Nimetatud keeld ei kehti, kui antakse grupierandiga hõlmatud riigiabi vastavalt §-s 342 sätestatule.»;
3) lõikes 3 asendatakse sõna «Rahandusministril» sõnaga «Rahandusministeeriumil».
§ 3. Paragrahv 33 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 33. Vähese tähtsusega abi
(5) Abi andja on kohustatud jälgima, et uue vähese tähtsusega abi andmisel ei ületataks vähese tähtsusega abi ülemmäära.»
§ 4. Paragrahv 34 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Paragrahv 341 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 341. Riigiabi teatise esitamine Euroopa Komisjonile
(4) Euroopa Komisjoni poolt riigiabi teatise menetlemise käigus nõutud lisateabe esitab riigiabi andja elektrooniliselt Rahandusministeeriumi kaudu Eesti Vabariigi Alalisele Esindusele Euroopa Liidu juures, kes edastab selle Euroopa Komisjonile.»
§ 6. Paragrahvi 342:
« (1) Grupierandiga hõlmatud riigiabiks loetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (EÜT L 142, 14.05.1998, lk 1–4), artiklis 1 nimetatud abi, mille kohta Euroopa Komisjon on kehtestanud vastava grupierandi määruse.
(3) Grupierandiga hõlmatud riigiabi andmise korral esitab riigiabi andja hiljemalt 20 tööpäeva enne kavandatava individuaalse riigiabi andmist või abikava rakendamist Euroopa Komisjoni kehtestatud nõuetele vastava grupierandiga hõlmatud riigiabi andmise kokkuvõtliku teabelehe (edaspidi grupierandi teatis) kirjalikult ja Euroopa Komisjoni poolt ettenähtud veebirakenduse kaudu elektrooniliselt Rahandusministeeriumile läbivaatamiseks. Koos grupierandi teatisega esitatakse Rahandusministeeriumile individuaalse riigiabi või abikava andmise aluseks olev õigusakt või selle eelnõu ja vajaduse korral abi kirjeldus, mis tõendab kavandatava riigiabi kokkusobivust Euroopa Komisjoni kehtestatud vastavas grupierandi määruses sätestatud tingimustega.»;
2) lõiked 4–6 tunnistatakse kehtetuks;
« (7) Kui grupierandi teatis vastab nõuetele, edastab riigiabi andja selle Euroopa Komisjoni poolt ettenähtud veebirakenduse kaudu elektrooniliselt Eesti Vabariigi Alalisele Esindusele Euroopa Liidu juures, kes edastab selle Euroopa Komisjonile.»;
4) täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
« (71) Kui riigiabi andja jätab nõutud andmed grupierandi teatises esitamata, grupierandi teatis ei vasta nõuetele või teatises või koos sellega esitatud teabes esineb puudusi, on Rahandusministeeriumil 10 tööpäeva jooksul alates grupierandi teatise kättesaamisest õigus küsida riigiabi andjalt lisateavet või teha ettepanek grupierandi teatist täiendada.»;
« (8) Grupierandi teatis peab olema Euroopa Komisjonile edastatud 20 tööpäeva jooksul individuaalse riigiabi andmisest või abikava rakendamisest arvates.»
§ 7. Paragrahv 42 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 42. Ebaseadusliku riigiabi ja väärkasutatud riigiabi tagastamine
(3) Kui Euroopa Komisjon või Euroopa Kohus on Eesti Vabariigile esitanud otsuse, et ebaseaduslik riigiabi või väärkasutatud riigiabi tuleb riigiabi saajal tagastada, edastatakse nimetatud otsus vastavale ebaseadusliku riigiabi või väärkasutatud riigiabi andjale. Riigiabi andja on kohustatud riigiabi saajalt vastavalt Euroopa Komisjoni või Euroopa Kohtu otsusele riigiabi tagasi nõudma koos intressidega.»
§ 8. Paragrahv 49 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 49. Riigiabi aruandlus
(5) Rahandusministeerium esitab Eestis antud riigiabi ja vähese tähtsusega abi kohta ülevaate Vabariigi Valitsusele üks kord aastas.»
§ 9. Paragrahvi 491 lõikes 2 asendatakse sõnad «EL Nõukogu määruse 659/1999/EÜ» sõnadega «Nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999».
§ 10. Seaduse 6. peatükki täiendatakse §-ga 492 järgmises sõnastuses:
« § 492. Riigiabi ja vähese tähtsusega abi register
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatut ei kohaldata käesoleva seaduse § 30 lõike 3 punktides 2 ja 3 nimetatud riigiabi ning vähese tähtsusega abi suhtes, mis sisaldub põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registris. Riigiabi ja vähese tähtsusega abi registri ning põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registri riigiabi ja vähese tähtsusega abi andmed on registrite vahel ristkasutatavad.»
§ 11. Paragrahvi 87 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Käesoleva seaduse § 33 lõige 4 ja § 49 lõige 3 kehtivad 2011. aasta 31. detsembrini.»
§ 12. Paragrahvi 90 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Käesoleva seaduse § 492 jõustub 2009. aasta 1. jaanuaril.»


(3) Tunnustatud asutus, instituut ja keskus, kus peetakse muid loomi kui lõikes 1 nimetatud ahve, peab vastama EÜ Nõukogu direktiivi 92/65/EÜ lisas C sätestatud veterinaarnõuetele.
(1) Põllumajandusministri 22. mai 2002. a määrust nr 37 «Sea või veise sperma kogumiseks ja säilitamiseks kasutatava loomakasvatushoone või -rajatise ning seal sea või veise pidamise, sealhulgas sea või veise sperma kogumise ja säilitamise, veterinaarnõuded» (RTL 2002, 79, 1219; 2004, 26, 422; 61, 1026; 157, 2364) § 9 lõiget 2 täiendatakse enne sõnu «punktile 1» sõnadega «lõike 1».
(2) Põllumajandusministri 3. oktoobri 2002. a määrust nr 73 «Põllumajanduslindude aretuse eesmärgil pidamiseks ning haudemunade ja ööpäevaste tibude turustamise eesmärgil tootmiseks kasutatava loomakasvatushoone või -rajatise, seal lindude pidamise ning haudemunade ja ööpäevaste tibude tootmise veterinaarnõuded» (RTL 2002, 116, 1679) muudetakse järgmiselt:
1) määruse preambulist jäetakse välja sõnad «ning Vabariigi Valitsuse 8. mai 2001. a määruse nr 161 «Volituste andmine «Loomatauditõrje seadusest» ja «Loomakaitseseadusest» tulenevate õigusaktide kehtestamiseks» (RT I 2001, 45, 251) punkti 1»;
2) paragrahvi 8 lõikes 2 asendatakse sõnad «24. juuli 2001. a määruse nr 52 «Tunnustamisele või registreerimisele kuuluvate loomakasvatushoonete ja -rajatiste ning loomade pidamiseks piiritletud alade loetelu ning nende tunnustamise ja registreerimise kord» (RTL 2001, 97, 1341) § 1 punktile 3» sõnadega «18. detsembri 2002. a määruse nr 88 «Registreerimisele ja teatud juhtudel tunnustamisele kuuluvate loomakasvatushoonete ja -rajatiste ning loomade pidamiseks piiritletud alade loetelu ning nende registreerimise ja tunnustamise kord» (RTL 2002, 146, 2134; 2004, 26, 422; 61, 1025) § 2 lõike 1 punktile 2».
(3) Põllumajandusministri 18. detsembri 2002. a määrust nr 88 «Registreerimisele ja teatud juhtudel tunnustamisele kuuluvate loomakasvatushoonete ja -rajatiste ning loomade pidamiseks piiritletud alade loetelu ning nende registreerimise ja tunnustamise kord» (RTL 2002, 146, 2134; 2004, 26, 422; 61, 1025) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 2 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja seda täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
« 5) ahvide (simiae ja prosimiae) pidamise või aretamisega ärilisel või mitteärilisel eesmärgil nende avalikuks näitamiseks ja rahvahariduseks, liigi säilitamiseks ning teaduslikeks alus- või rakendusuuringuteks, sealhulgas ahvide aretamiseks selliste uuringute tarvis (edaspidi asutus, instituut ja keskus).»;
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas „eesmärgil“ Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Põllumajandusministeeriumi 7.11.2013 taotlust nr 4.2-1/2468.
2) paragrahvi 2 täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Tunnustamisele kuulub asutust, instituuti ja keskust kasutada sooviva või kasutava isiku soovil ka selline asutus, instituut ja keskus, kus peetakse muid loomi kui lõike 1 punktis 5 nimetatud ahvid, EÜ Nõukogu direktiivi 92/65/EÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse (EÜT L 268, 14.09.1992, lk 54–72), artikli 2 lõike 1 punktis b toodud tähenduses.»;
3) paragrahvi 4 lõike 1 teist lauset täiendatakse pärast sõna «Ehitis» sõnadega «, välja arvatud asutus, instituut ja keskus,»;
4) paragrahvi 4 lõike 2 punkti 4 täiendatakse pärast sõnu «aadress ja» sõnadega «ehitise, välja arvatud asutus, instituut ja keskus,»;
5) paragrahvi 5 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «taotlusele» sõnadega «, välja arvatud asutuse, instituudi ja keskuse puhul,»;
« (11) Asutuse, instituudi ja keskuse puhul tuleb § 4 lõikes 2 nimetatud taotlusele lisada sellised andmed ja dokumendid, mis kirjeldavad asutuse, instituudi või keskuse vastavust EÜ Nõukogu direktiivi 92/65/EÜ lisas C sätestatud veterinaarnõuetele.»;
7) paragrahvi 6 lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu «keeldumise otsus» sõnadega «, välja arvatud asutuse, instituudi ja keskuse tunnustamise otsuse osalise või täieliku peatamise, kehtetuks tunnistamise või kehtivuse taastamise otsus,»;
8) paragrahvi 6 täiendatakse lõigetega 8 ja 9 järgmises sõnastuses:
« (8) Asutuse, instituudi ja keskuse nõuetekohasuse hindamiseks võib järelevalveametnik võtta kohapeal proove. Proovide analüüsimise tulemusi kajastavad dokumendid loetakse otsuse tegemiseks vajalikeks dokumentideks.
(9) Asutuse, instituudi ja keskuse tunnustamise otsus peatatakse osaliselt või täielikult, tunnistatakse kehtetuks või selle kehtivus taastatakse EÜ Nõukogu direktiivi 92/65/EÜ lisa C punktis 6 sätestatud alustel ja korras.»
(4) Põllumajandusministri 4. märtsi 2004. a määrust nr 19 «Üksnes hobuse, lamba või kitse sperma kogumiseks ja säilitamiseks kasutatava loomakasvatushoone või -rajatise ning seal hobuse, lamba või kitse pidamise, sealhulgas hobuse, lamba või kitse sperma kogumise, säilitamise, töötlemise ja väljastamise veterinaarnõuded, samuti lamba või kitse sperma kogumiseks, säilitamiseks, töötlemiseks ja väljastamiseks kasutatava muu ettevõtte veterinaarnõuded» (RTL 2004, 25, 409) § 9 lõiget 1 täiendatakse enne sõnu «punktile 1» sõnadega «lõike 1».
1EÜ Nõukogu direktiiv 92/65/EÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse (EÜT L 268, 14.09.1992, lk 54–72); 95/176/EÜ (EÜT L 117, 24.05.1995, lk 23–29); 2001/298/EÜ (EÜT L 102, 12.04.2001, lk 63–68); 1282/2002/EÜ (ELT L 187, 16.07.2002, lk 3–12); 998/2003/EÜ (ELT L 146, 13.06.2003, lk 1–9); 1398/2003/EÜ (ELT L 198, 06.08.2003, lk 3–6).


Kaubandusliku loterii korraldamise, tingimuste ja teabe avaldamise juhend | Maksu- ja Tolliamet
Avaleht Äriklient Aktsiisid, vara, hasartmäng Kaubandusliku loterii korraldamise, tingimuste ja ...
Hasartmänguseaduse (edaspidi HasMS) § 66 lg 3 alusel on Maksu- ja Tolliametil õigus anda juhendeid hasartmängude korraldamisega seotud kohustuste ühetaoliseks täitmiseks. Juhend on kooskõlastatud Tarbijakaitseametiga, kellel on Tarbijakaitseameti põhimääruse § 14 lg 10 kohaselt õigus anda oma pädevuse piires välja soovituslikke juhendeid õigusaktidest tulenevate tarbijakaitsealaste nõuete järgimiseks.
2. Eesmärk ja kohaldamisala
Juhendi eesmärgiks on kaubandusliku loterii korraldamisega seotud kohustuste ühetaoline täitmine korraldajate poolt. Käesolev juhend sätestab nõuded ja tingimused kaubanduslike loteriide korraldamiseks, mille võidufond ületab 10 000 eurot. Samuti on juhend soovituslik materjal siis, kui kaubandusliku loterii võidufond on alla 10 000 euro.
Hasartmänguseadus, hasartmängumaksu seadus, reklaamiseadus, tarbijakaitseseadus, kaubandustegevuse seadus ja tulumaksuseadus.
4.1. Kaubanduslikku loteriid käsitatakse hasartmänguseaduse mõistes ehk kaubanduslik loterii on kauba või teenuse pakkuja poolt kauba või teenuse müügi edendamiseks või kauba, teenuse või nende pakkuja reklaamimiseks korraldatav klassikaline või kiirloterii.
4.2. Kuivõrd kaubanduslik loterii on hasartmäng, siis kaubanduslikus loteriis osalemise tingimuseks on mängija poolt panuse tegemine, mängu tulemusel võib mängija saada võidu ning mängu tulemus määratakse osaliselt või täielikult juhuslikkusel põhineva tegevusega. Seega tegu on hasartmänguga (sh kaubandusliku loteriiga), kui mängus esineb kolm põhi tunnust: panus, võit ja juhuslikkus. Kui üks neist puudub, siis on tegemist meelelahutusega.
4.3. Kaubandusliku loterii korraldamise mängukohana käsitatakse kohta, sh kauplust ja kaubandusliku loterii korraldaja veebilehte, mille kaudu võimaldatakse tarbijale kaubanduslikus loteriis osalemine. Vaid eelnevalt nimetatud kohtades on lubatud korraldada kaubanduslikku loteriid.
5.1. Panust käsitatakse HasMS § 2 lg 2 mõistes, koostoimes § 47 lõikega 1. Panus on mängus osalemise eest tasutud rahasumma või hasartmängus osalemise õiguse saamise eesmärgil võetav rahaliselt hinnatav kohustus. Panuseks ei peeta tasu kommunikatsioonivahendite kasutamise eest, kui see ei laeku hasartmängukorraldajale ega ületa sellise kommunikatsioonivahendi kasutamise eest tavaliselt tasutavat summat. Kaubanduslikus loteriis osalemise õigus omandatakse koos kauba või teenuse omandamisega.
6.1. Täiendavate varaliste kohustuste võtmise nõudmine kaubanduslikus loteriis osalejalt on keelatud (HasMS § 47 lg 1).
eritariifse kommunikatsioonivahendi kulu, kui see on pakutud alternatiivse võimalusena tasuta registreerumisele, tingimusel et olemas on seos kauba või teenuse ostmisega ja alternatiivse võimaluse valinutel ei tohi olla eeliseid ülejäänute ees
7.3. Kaubandusliku loterii võidufond võib olla kuni 100 000 eurot (HasMS § 47 lg 5).
8. Majandustegevusteate esitamine kaubandusliku loterii korraldamiseks
8.1. Kui soovite korraldada kaubanduslikku loteriid, mille võidufondi väärtus ületab 10 000 eurot, peate eelnevalt esitama majandustegevusteate Maksu- ja Tolliametile:
teabeväravas eesti.ee või majandustegevuse registri e-keskkonnas (teenuse kasutamine nõuab autentimist ID-kaardi, Mobiil-ID või internetipanga kaudu)
digiallkirjastatult e-posti aadressil hasart@emta.ee või
posti teel Maksu- ja Tolliameti aadressil Lõõtsa 8A, 15176 Tallinn
Majandustegevusteate esitamise juhend kaubandusliku loterii korraldamiseks (212.13 KB, PDF)
8.2. Alla 10 000 euro väärtuselise võidufondiga kaubanduslikku loterii puhul pole vaja esitada majandustegevusteadet, kuna sellisel juhul ei kuulu hasartmänguseaduse nõuded kohaldamisele. Samas on siiski tegemist hasartmänguga, juhul kui mäng vastab käesoleva juhendi punktis 4.2 nimetatud tingimustele (vt ka HasMS § 2 lg 5 p 4).
9. Kaubandusliku loterii korraldamise mängureeglid
9.1. Mängureeglid peavad sisaldama järgmist teavet (HasMS § 47 lg 3):
juhul, kui kaubanduslik loterii on kiirloterii, siis piletite tiraaži
10.1. Kaubandusliku loterii mängureeglite täistekst peab olema osalejale kättesaadav. Kaubanduslikus loteriis osaleva kauba või teenusega peab kaasas olema kirjalik teave, mis sisaldab järgmiseid andmeid:
kiirloterii puhul lisaks loteriipiletite üldarvu korraldatavas loteriis ja võiduga piletite arvu võitude lõikes, kusjuures korraldaja ei tohi mõjutada võiduga piletite paiknemist tiraažis
11.1. Hasartmängu reklaamiks ei loeta teabe avalikustamist kaubandusliku loterii kohta. Kaubanduslikku loteriid käsitatakse hasartmänguseaduse tähenduses (reklaamiseaduse § 292 lg 2).
12.1. Hasartmängumaksu seaduse (edaspidi HasMMS) § 1 lg 1 p 3 kohaselt maksustatakse hasartmängumaksuga kaubandusliku loterii korraldamisel võidufond, kui võidufondi väärtus ületab 10 000 eurot. Seega alla 10 000 euro väärtuselise võidufondiga kaubandusliku loterii korraldamisel võidufondi hasartmängumaksuga ei maksustata.
12.2. Hasartmängumaksu deklaratsiooni saab esitada:
digitaalselt allkirjastatuna Maksu- ja Tolliameti e-posti aadressil hasart@emta.ee või postiga Maksu- ja Tolliameti teenindusbüroole
e-maksuametis/e-tollis rakenduse "Hasartmängumaksu deklaratsioonid" kaudu. Hasartmängu korraldaja poolt volitatud töötajal peab olema rakenduse kasutamiseks raamatupidaja paketi volitus.
Hasartmängumaks tuleb tasuda maksustamisperioodile järgneva kalendrikuu 15. kuupäevaks (HasMMS § 4 lg 1).
12.3. Kaubandusliku loterii korraldamisel on maksustamisperiood kaubandusliku loterii korraldamise periood, mis algab mängureeglites märgitud panuste tegemise esimesel päeval ja lõpeb mängureeglites märgitud võitude väljaandmise viimasel päeval.
12.4. Hasartmängumaksu määr on 18% kaubandusliku loterii korraldamise võidufondist (HasMMS § 6 p 5).
12.5. Hasartmängumaksu deklaratsioonide vormid ja nende täitmise kord on kehtestatud rahandusministri 21. jaanuari 2014. aasta määrusega nr 46.
12.6. Tulumaksuseaduse § 49 lõike 1 kohaselt käsitatakse kingitusena kuni 10 000 euro suuruse võidufondiga kaubandusliku loterii võitu.
Kaubandusliku loterii majandustegevusteate vorm (110.95 KB, RTF)
Majandustegevuse registri lehekülg »