text:
Otsuse jõustamise menetlused - Tšehhi
See tähendab kehtestatud kohustuste täitmist täitedokumendi abil isegi vastu selle isiku tahtmist, kellele kohustus kehtestati. Kui ta ei täida vabatahtlikult kohustust, mis on talle täitmisele kuuluva kohtuotsusega kehtestatud, võib võlausaldaja taotleda kohtult või kohtutäiturilt kohtulikku täitmisele pööramist või jõustamist.
Kohus annab korralduse täitmisele pööramise kohta ja teostab täitmise. Erandiks on haldus- või maksumenetlustes täidetavad täitedokumendid. Seega saab võlausaldaja tsiviilasjades alati kohtusse pöörduda.
Sissenõudja saab pöörduda ka kohtutäituri poole. Kohtutäitur pöörab kohtuotsuse täitmisele kohtu loaga, välja arvatud järgmiste kohtuotsuste puhul:
alaealise eest hoolitsemist puudutavad kohtuotsused;
koduvägivalla vastase kaitse juhtumites tehtud kohtuotsused;
Euroopa Liidu institutsioonide otsused;
välisriikide kohtuotsused.
Täitmistaotluse saab aga esitada ka siis, kui täitmine peab toimuma vastavalt alaealise hooldamist puudutavale kohtuotsusele või välisriigi kohtuotsusele, kui see on tunnistatud täidetavaks otseselt kohaldatava Euroopa Liidu õigusakti, rahvusvahelise lepingu või tunnustamisotsuse kohaselt.
Kohtuotsuse täitmisele pööramist kohtu kaudu reguleeritakse muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 §-dega 251–351a. Perekonnaõiguse asjades tehtud kohtuotsuste täitmisele pööramisel kohalduvad siiski muudetud erimenetluse seaduse nr 292/2013 §-d 492–513.
Kohtuotsuse täitmisele pööramist kohtutäituri kaudu reguleeritakse peamiselt kohtutäitureid ja täitetoiminguid käsitleva muudetud seaduse nr 120/2001 (täitemenetluse seadustik) §-dega 35–73. Ka kohtutäitur menetleb asja vastavalt tsiviilkohtu menetluse seadustikule, eelkõige kohtuotsuse täitmisele pööramise üksikmeetodite reguleerimisel.
Pädevus anda kohtuotsuse täitmise korraldus ja täitmist teostada on üldiselt kostja esimese astme kohtul (muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 § 252 lõige 1). Selle eeskirja erandid on määratletud tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-s 252.
Üksikasju kostja esimese astme kohtu kohta saate vaadata jaotisest „Kohaliku kohtualluvuse põhireegel“ (teabelehe „Kohtualluvus – Tšehhi“ punkt 3.2.1).
Täitmist saavad teostada kohtud ja kohtu määratud kohtutäiturid. Kohtuotsust täitev kohus, kes on selles asjas pädev, on ringkonnakohus vastavalt kohtutäitureid ja täitetoiminguid käsitleva muudetud seaduse nr 120/2001 paragrahvile 45 (täitemenetluse seadustik). Kohtuotsust täitev kohaliku kohtualluvusega kohus on kohus, kelle ringkonnas on kostja alaline elukoht, välisriigi kodaniku riigis viibimise eesmärgi järgne elukoht Tšehhis, registrijärgne asukoht ja nii edasi. Kohtualluvuse küsimust käsitletakse lähemalt täitemenetluse seadustiku osutatud sättes.
Rohkem teavet leiate ka küsimuse „Mida tähendab täitmine tsiviil- ja kaubandusasjades?“ all.
Kui kostja ei täida vabatahtlikult kohustusi, mis on talle täitmisele kuuluva kohtuotsusega kehtestatud, saab menetlust alustada ainult siis, kui võlausaldaja esitab taotluse. Vastavalt erimenetluse muudetud seadusele nr 292/2013 annab kohus mõne esialgse kohtuotsuse puhul täitmise korralduse ka ilma taotluseta, nt koduvägivallavastase kaitse asjades.
Kohtuotsuse täitmisele pööramise korralduse saab anda üksnes siis, kui kohtuotsuses on kirjas nii võlausaldaja kui ka võlgniku andmed, selles on selgitatud, millised on selle kohustuse ulatus ja sisu, mille täitmiseks on täitetaotlus esitatud, ning määratud kohustuse täitmise tähtaeg. Kui kohtuotsuses ei ole kohustuse täitmise tähtaega määratud, tuleb seda mõista nii, et kohtuotsusega kehtestatud kohustus tuleb täitmisele pöörata kolme päeva jooksul ning väljatõstmise korral viieteistkümne päeva jooksul alates kohtuotsuse jõustumisest. Kui kohustust peab kohtuotsuse kohaselt täitma mitu kostjat ja see on jagatav, peavad seda täitma võrdselt kõik kostjad, välja arvatud juhul, kui kohtuotsuses on määratud teisiti.
Kohtuotsuse täitmisele pööramise taotlemisel ei pea võlausaldajat esindama advokaat.
Kui taotletakse sellise kohtuotsuse täitmisele pööramist, millega kehtestatakse kohustus maksta mingi rahasumma, tuleb märkida konkreetne täitmisele pööramise viis ja muud seaduses ettenähtud eeltingimused. Koos kohtuotsuse täitmisele pööramise taotlusega tuleb esitada koopia kohtuotsusest, millele on lisatud kinnitus selle täitmisele pööramise kohta. Sellise kinnitusega kohtuotsuse väljastab kohus, kes tegi esimese astme kohtuna selles asjas otsuse. Kohtuotsuse koopiat ei pea lisama, kui kohtuotsuse täitmisele pööramise taotlus esitatakse kohtule, kes tegi esimese astme kohtuna selles asjas otsuse.
Otsused tehakse täitmisele pööramise menetlustes alati resolutsiooni kujul.
Üldjuhul annab kohus täitmisele pööramise korralduse ilma kostjat ära kuulamata.
Tšehhis tuleb kohtumenetluste korral tasuda kohtulõivu (vt kohtulõive käsitlev muudetud seadus nr 549/1991). Põhjendatud juhtudel nähakse seadusega ette kohtulõivudest vabastamine.
Täitmist teostab kohtutäitur, kelle võlausaldaja nimetab kohtuotsuse täitmisele pööramise taotluses. Kohtutäituri tehtavaid toiminguid käsitatakse kohtuotsust täitva kohtu toimingutena.
Täitemenetlus algatatakse võlausaldaja või selle isiku taotlusel, kes tõendab, et kohtuotsuses nimetatud nõue on talle üle antud. Menetlus algatatakse kuupäeval, mil taotlus on kohtutäiturile esitatud. Kohtutäitur võib alustada kostja varade väljaselgitamist ja kaitsmist alles pärast seda, kui kohus on andnud talle loa ja täitekorralduse.
Kohtuotsuse täitmise taotlus peab sisaldama järgmist:
täitmist juhtiva kohtutäituri andmed, tema registrijärgse asukoha andmed (kohtutäiturite nimekiri asub Tšehhi Vabariigi kohtutäiturite koja (Exekutorská komora České republiky) veebisaidil http://www.ekcr.cz/seznam-exekutoru.php&w. Kohtutäituritel ei ole kohalikku pädevust, st iga kohtutäitur võib tegutseda kogu Tšehhis);
teave taotluse aluseks oleva küsimuse kohta ja selle eesmärk;
poolte ehk võlausaldaja või selle isiku andmed, kellel on kohtuotsusest tulenev nõue, ja kostja andmed; füüsiliste isikute puhul tähendab see eesnime, perekonnanime, poolte alalist elukohta või välisriigi kodaniku riigis viibimise eesmärgi järgset elukohta Tšehhis; ning vajaduse korral poolte isikukoodid või sünnikuupäev või juriidiliste isikute puhul ettevõtte nimi või ärinimi, registrijärgne asukoht ja registrikood;
täpne teave täitmisele pööratava nõude kohta;
täitemenetlusega täitmisele pööratav kohustus ja teave selle kohta, kas ja vajaduse korral millises ulatuses on kostja täitnud talle täitmiseks kehtestatud kohustuse;
vajaduse korral teave võlausaldaja nõude aluseks olevate tõendite kohta;
Täitmise taotlusele tuleb lisada täitedokumendi originaal või kinnitatud ärakiri, millele on lisatud kinnitus selle täitmisele pööramise kohta või täitmisele kuulumist kinnitava notariaalakti ärakiri, välja arvatud juhul, kui täitedokumendi on väljastanud kohtuotsust täitev kohus. Täitedokumendi täitmisele pööramise kohta annab kinnituse selle väljastanud ametiasutus, ent vaidluste lahendamiste ja kokkulepete puhul need heaks kiitnud ametiasutus.
Kui kehtestatud kohustust ei ole vabatahtlikult täidetud, saab kohtuotsuse täitmisele pööramise (täitmise) korralduse anda täitedokumendi alusel.
Täitedokument on:
täitmisele pööratav kohtu või kohtutäituri otsus, kui sellega tunnustatakse nõuet, kehtestatakse kohustus või mõjutatakse varasid;
täitmisele pööratav kohtu või muu uurimis-, süüdistus- või kohtuasutuse otsus, kui sellega tunnustatakse nõuet või mõjutatakse varasid;
täitmisele pööratav vahekohtuotsus;
täitmisele pööramist lubav notariaalakt, mis on koostatud vastavalt eriõigusaktidele;
riigiasutuse väljastatud täitmisele pööratav otsus või muu täitedokument;
muud täitmisele pööratavad otsused ning heakskiidetud kokkulepped ja dokumendid, mille täitmisele pööramine on seadusega lubatud.
Kui täitedokumendis ei ole kohustuse täitmise tähtaega määratud, tuleb seda mõista nii, et täitedokumendiga kehtestatud kohustus tuleb täitmisele pöörata kolme päeva jooksul ning väljatõstmise korral viieteistkümne päeva jooksul alates kohtuotsuse jõustumisest.
Kohtulik täitmisele pööramine
Kostja esimese astme kohtul on pädevus teha kohtuotsus ja pöörata see täitmisele, teha enne täitmisele pööramise ja varadest teatamise korralduse andmist kohtutoiminguid, välja arvatud juhul, kui muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 §-s 252 on sätestatud teisiti.
Täitmisele pööramise korralduse saab anda üksnes võlausaldaja taotletud ulatuses, mis on kohtuotsuse kohaselt piisav tema nõude rahuldamiseks (muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 § 263 lõige 1).
Kui juba taotlusest selgub, et saadavatest tuludest ei piisa isegi täitekulude katmiseks, lükkab kohus täitmisele pööramise taotluse tagasi (muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 § 264 lõige 2).
Kohtutäitur teostab täitmisele pööramist kohtu loal, välja arvatud eespool toodud kohtuotsuste puhul (punkt 1).
Kui kohtutäitur saab täitetaotluse, taotleb ta kohtuotsust täitvalt kohtult viieteistkümne päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest luba ja täitekorraldust. Kui kõik seaduses määratud eeltingimused on täidetud, annab kohus loa viieteistkümne päeva jooksul. Kui kõik seaduses määratud eeltingimused täitmise teostamiseks ei ole täidetud, annab kohus kohtutäiturile juhise lükata täitetaotlus osaliselt või täielikult tagasi, keelduda sellest või peatada täitemenetlus. See juhis on kohtutäiturile siduv.
Kohtuotsust täitev kohus, kes on selles asjas pädev, on ringkonnakohus.
Kohtuotsust täitev kohaliku kohtualluvusega kohus on kohus, kelle ringkonnas on füüsilisest isikust kostja alaline elukoht või välisriigi kodaniku riigis viibimise eesmärgi järgne elukoht Tšehhis. Kui kostja on juriidiline isik, on kohaliku kohtualluvusega see kohus, kelle ringkonnas asub kostja registrijärgne asukoht. Kui füüsilisest isikust kostjal ei ole alalist elukohta või elukohta Tšehhis või kui juriidilisest isikust kostjal ei ole Tšehhis registrijärgset asukohta, on kohaliku kohtualluvusega see kohus, kelle ringkonnas asuvad kostja varad.
Muudetud erimenetluste seaduses nr 292/2013, nt §-s 511, on mõni kohaliku kohtualluvuse erand.
Täitetoimingut võib mõne erandiga teha nii vallas- kui ka kinnisvara, nõuete ja muude varade puhul.
Täitetoimingut ei või vastavalt muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 §-dele 321–322 teha eelkõige järgmise suhtes:
esemed, mille müük on eriõigusaktide kohaselt keelatud või mille suhtes ei kohaldata eriõigusaktide kohaselt täitmisele pööramist;
kostjale kuuluvad esemed, mida kostja vajab enda ja oma pere materiaalsete vajaduste täitmiseks või oma töö tegemiseks, ja muud esemed, mille müük läheb vastuollu moraalinormidega (eelkõige tähendab see tavalisi rõivaesemeid, tavapäraseid kodutarbeid, abielusõrmuseid ning muid samalaadseid esemeid, meditsiinitarbeid ja muid esemeid, mida kostja vajab oma haiguse või kehalise puude tõttu, raha kuni eriõigusaktidele vastavas isiku elatusmiinimumi kahekordses summas ning loomad, keda ei peeta esmajoones majanduseesmärkidel ja kes on lemmikloomad);
kui kostja on ettevõtja, siis talle kuuluvad esemed, mida ta vajab oma äritegevuseks (see ei kehti juhul, kui nende suhtes kehtib pandiõigus ja kui selle pandiõiguse eesmärk on nõuda võlausaldaja nõue sisse);
tehnikaseadmed, milles ta eriõigusaktide kohaselt peab investeerimisvahendite registrit või säilitab selles registris olevate andmetega seotud dokumente ning mille kaudu ta saab eriõigusaktide kohaselt andmeid nende investeerimisvahendite omanike kohta;
esemed, mille kostja on omandanud asendusvaradena (see ei kehti juhul, kui kostjal on õigus neid esemeid vabalt käsutada või kui täitmisele pööramine hõlmab surnud isiku võlgade või asendusvaradena omandatud esemete volikirjapõhise haldamisega seotud võlgade sissenõudmist).
Võlausaldaja võib alati taotleda eespool loetletud esemete arestimist, kui need omandas kostja, kes tahtlikult kuritegu toime pannes tekitas selle kuriteo teel alusetult rikastumisega kahju, juhul kui see võlausaldaja on selle kuriteo tõttu kahju kannatanud pool.
Samuti ei kohaldata täitmisele pööramist järgmise suhtes:
nõuded hüvitise suhtes, mille on kindlustuspoliisi alusel maksnud välja kindlustusselts, kui hüvitist kasutatakse uue hoone ehitamiseks või olemasoleva hoone remontimiseks;
sotsiaalhoolduse rahalised hüvitised, toimetulekutoetused, riigi sotsiaaltoetused, eluasemetoetused, ühekordsed sotsiaaltoetused ja kasupere toetused;
nõuded, mille kostja on omandanud asendusvaradena; see ei kehti juhul, kui kostjal on õigus neid nõudeid vabalt käsutada või kui täitmisele pööramine hõlmab testaatori võlgade või asendusvaradena omandatud esemete volikirjapõhise haldamisega seotud võlgade sissenõudmist;
täitmisele pööratakse vaid kaks viiendikku füüsilisest isikust ettevõtjate nõuetest, mis neil on oma äritegevuse käigus tekkinud; kui aga esitatakse taotlus mingi eelisnõude täitmisele pööramiseks, pööratakse neist täitmisele kolm viiendikku;
kui kostja on autor, pööratakse täitmisele vaid kaks viiendikku autoritasunõuetest; kui aga esitatakse taotlus mingi eelisnõude täitmisele pööramiseks, pööratakse neist täitmisele kolm viiendikku (sama kehtib esitajate õigustest tulenevate nõuete ja tööstusomandi loojate õigustest tulenevate nõuete kohta).
See nimekiri sisaldab põhilisi piiranguid varade arestimisel täitmisele pööramise või täitetoimingutes. Tsiviilkohtumenetluse seadustik sisaldab veel mõningaid eripiiranguid, nt §-s 267b.
Abikaasade ühisvara arestimise viisid on sätestatud muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 § 262a lõikes 1 ja 2 ning muudetud täitemenetluse seadustiku seaduse nr 120/2001 §-s 42. Abikaasade ühisvara hulka kuuluva vara puhul saab täitmisele pööramise korralduse anda ka sellise võla sissenõudmiseks, mis tekkis abielu ajal või eel vaid ühel abikaasal. Täitmisele pööramise korralduse mõttes käsitatakse kostja ja tema abikaasa ühisvara osana ka vara, mis ei ole ühisvara osa pelgalt seetõttu, et kohus tühistas abikaasade ühisvara või vähendas selle olemasolevat ulatust, või seetõttu, et abikaasade ühisvara ulatust vähendati lepinguga või tehti lahusvara korraldus või lepinguga määrati abikaasade ühisvara päritolu abielu lõpetamise kuupäeva seisuga.
Abikaasade ühisvara osa moodustava võla sissenõudmiseks võidakse anda täitmisele pööramise korraldus mahaarvamiste tegemiseks kostja abikaasa töötasust või muust sissetulekust, kostja abikaasa konto arestimiseks finantsasutuses, kostja abikaasa muude rahaliste nõuete arestimiseks või kostja abikaasa muude varade arestimiseks.
Kohtulik täitmisele pööramine:
rahasumma maksmine saab toimuda töötasust mahaarvamisena, arestimisena, kinnisvara haldamisena, vallas- ja kinnisvara müümisena, tootmisrajatise arestimisena ning kohtuliku pandiõiguse seadmisena kinnisvarale (muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 § 258 lõige 1).
Sellise kohustuse täitmisele pööramine, mis ei seisne rahasumma maksmises, oleneb kehtestatud kohustuse laadist. Seda saab teostada väljatõstmisega, esemete äravõtmisega, ühiste esemete osadeks jagamisega, töö ja muude toimingute lõpuleviimisega (muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 § 258 lõige 2).
Täitmisele pööramist pandi müümise kaudu saab arestitud pandi puhul teostada panditud vallas- ja kinnisvara, ühiste esemete ja esemekomplektide müümisega, panditud rahalise nõude arestimisega ning muude panditud omandiõiguste arestimisega (muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 § 258 lõige 3).
Pärast täitmisandmete kandmist algatatud täitmiste registrisse hindab kohtutäitur, kuidas täitmist teostatakse, ning väljastab või tühistab nende varadega seotud täitekorralduse, mida täitmine puudutab. Täitekorraldus tähendab korraldust teostada täitmine ühel muudetud täitemenetluse seadustiku seaduses nr 120/2001 kindlaks määratud viisil. Kohtutäitur peab täitekorralduses valima täitmisele pööramise viisi, mis ei ole ilmselgelt sobimatu, esmajoones mis ei ole ebaproportsionaalne, arvestades kostja võlgade suurust ja selle objekti hinda, millega kavatsetakse kostja võlakohustus täita.
Rahasumma maksmist hõlmavat täitmist saab teostada töötasust ja muudest sissetulekutest mahaarvamisena, konfiskeerimisena, vallas- ja kinnisvara müümisena, tootmisrajatise arestimisena ning kohtutäituri pandiõiguse seadmisena kinnisvarale, kinnisvara haldamisena või juhiloa kehtivuse peatamisena.
Sellise kohustuse täitmise meetod, mis ei seisne rahasumma maksmises, oleneb kehtestatud kohustuse laadist. Seda saab teostada väljatõstmisega, esemete äravõtmisega, ühiste esemete osadeks jagamisega, töö ja muude toimingute lõpuleviimisega.
Täitmist pandi müümise teel saab arestitud nõude puhul teostada panditud vallas- ja kinnisvara müümisega.
Varade käsutamise keeldu reguleeritakse muudetud täitemenetluse seadustiku seaduse nr 120/2001 §-ga 44a ja § 47 lõikega 5. Kui kohtutäitur ei otsusta teisiti, ei tohi kostja pärast täitmise alustamise teate kättesaamist käsutada oma vara, sealhulgas kinnisvara ja abikaasade ühisvara hulka kuuluvat vara, välja arvatud tavapärane äritegevus ja toimingud, kostja enda ning nende isikute põhivajaduste rahuldamine, kelle suhtes on kostjal ülalpidamiskohustus, ning varade korrashoid ja haldus. Igasugune õigustoiming, millega kostja seda kohustust rikub, on tühine. Siiski käsitatakse õigustoimingut kehtivana, kui kohtutäituril, võlausaldajal või registreeritud võlausaldajal ei ole selle kehtivuse kohta vastuväiteid eesmärgiga tagada täitmisele pööratava nõude rahuldamine. Kehtivuse vaidlustamise õiguslik mõju algab õigustoimingu jõustumise hetkel, kui täitekorraldus või kohtutäituri, võlausaldaja või registreeritud võlausaldaja muu tahteavaldus on kätte toimetatud kõigile selle õigustoimingu osalistele, mille kehtivuse kohtutäitur, täitmist taotlev pool või registreeritud võlausaldaja on vaidlustanud.
Kostja ei või täitekorraldusega hõlmatud varasid teisele isikule üle kanda, neid koormata ega muul viisil käsutada. Igasugune õigustoiming, millega kostja seda kohustust rikub, on tühine.
Need meetmed kehtivad kuni täitmise peatamiseni, nõude, selle lisaelementide ja täitekulude sissenõudmiseni jne. Kui kostja deponeerib kohtutäituri juures summa, mis võrdub sissenõutava nõude, täitekulude ja võlausaldaja kuludega, lõpetatakse varade käsutamise keeld sellekohase otsusega.
Kohtuotsuse kohtuliku täitmisele pööramise ajal on võimalik esitada apellatsioonkaebus vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku apellatsioonkaebuste esitamise üldsätetele. Kostja peab kaebuse esitama 15 päeva jooksul alates kohtuotsuse ärakirja kättesaamisest kohtule, kelle otsus edasi kaevatakse. Kui apellatsioonkaebuse esitamise õigusega isik esitab selle ettenähtud tähtaja jooksul, ei jõustu kohtuotsus enne, kui apellatsioonikohus teeb apellatsioonkaebuse kohta lõpliku otsuse (vt ka muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 § 254).
Kohtuotsuse täitmisele pööramise ajal ei ole seadusest tulenevatel põhjustel võimalik menetlust peatada ja tähtaja järgimisest loobuda. Samuti ei ole võimalik hagi esitada täitmisele pööramise taasalgatamiseks. Küll aga on võimalik esitada tühistamishagi, kuid üksnes juhul, kui hagi on esitatud selle apellatsioonikohtu lõppotsuse vastu, kes lükkas apellatsioonkaebuse tagasi või lõpetas selle menetlemise; ning ka selle apellatsioonikohtu lõppotsuse vastu, kes kinnitas esimese astme kohtu otsuse apellatsioonkaebuse tagasilükkamise või läbivaatamise kohta või muutis seda viivituse tõttu (vt ka muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 § 229 lõige 4 ja § 254 lõige 2).
Õigust varadele, mille puhul täitmisele pööramine ei ole lubatud, saab võlausaldaja vastu teostada taotlusega arvata need varad täitmisele pööramisest välja vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 267 lõikele 1.
Sellise taotluse abil saab mutatis mutandis teostada õigust abikaasade ühisvara hulka kuuluvale varale või täitmisele pööramise korralduse eesmärgil varale, mida käsitatakse kostja ja tema abikaasa ühisvara hulka kuuluvana, kuigi sissenõutavat nõuet ei saa sellest varast rahuldada (tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 267 lõige 2).
Ka tulude jaotamisel või muul viisil kohtuotsuse täitmisele pööramisel rahuldatud nõuete ehtsuse, suuruse, rühma või järjekorra vaidlustamiseks tuleb esitada taotlus võlausaldaja vastu vastavalt seadusega kindlaksmääratud vara vähendamise meetoditele (tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 267a).
Menetlusosaline võib mõne kohtuotsuse kohta esitada vastuväiteid. Need on näiteks kostja vastuväited varade inventuuri kohta, vastuväited tootmisrajatise juhtimist käsitleva aruande või vahekohtuotsuse kohta.
Lisaks võib kostja täitmisele pööramise ja täitemenetluse ajal esitada taotluse kohtuotsuse täitmisele pööramise (täitmise) edasilükkamiseks või peatamiseks. Kohtuotsuse täitmisele pööramise (täitmise) edasilükkamist ja peatamist reguleeritakse tsiviilkohtumenetluse seadustikuga ja täitemenetluse seadustikuga (eelkõige muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 §-dega 266, 268 ja 269 ning muudetud täitemenetluse seadustiku seaduse nr 120/2001 §-dega 54, 55 ja 55a).
Edasikaebuse esitamine täitemenetluses
Täitemenetluse seadustikuga (vt § 55c) lubatud juhtudel saab kohtutäituri otsuse edasi kaevata.
Kohtutäituri otsuse vastu saab esitada taotluse eemaldada mõni ese nimekirjast. Selleks tuleb vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-le 267 esitada kohtuotsust täitvale kohtule taotlus eseme väljajätmise kohta 30 päeva jooksul alates kohtutäituri otsusest, mille kohaselt kohtutäitur ei täitnud – ka mitte osaliselt – taotlust eemaldada ese nimekirjast. Eseme nimekirjast eemaldamise taotluse esitamise ja selle tähtaja saabumise vahelisel ajal ning hagi menetlemise jooksul ei ole nimekirjas olevat vallasvara võimalik müüa.
Menetlusosaline võib kaheksa päeva jooksul alates menetluskulude maksmise korralduse saamisest esitada selle kohta vastuväiteid.
Täitmise edasilükkamise või peatamise taotluse kohta vt punkt „Opravné prostředky při soudním výkonu rozhodnutí“.
Pärast täitekorralduse andmist (täitemenetluse seadustiku § 44 jj) ei kehti varade käsutamise keeld kostja tavapärase äritegevuse ja tavapäraste toimingute kohta, kostja enese ning nende isikute põhivajaduste rahuldamise kohta, kelle suhtes kostjal on ülalpidamiskohustus, ning varade korrashoiu ja halduse kohta. Lisaks saab kostja esitada kohtutäiturile taotluse, et käsutamiskeeldu ei kohaldataks osa tema vara suhtes. Selles taotluses peab kostja tõendama, et tema ülejäänud varad on sissenõutava nõude, sealhulgas võlausaldaja kulude ja täitekulude katmiseks selgelt ja kahtlemata piisavad.
Samuti on kostjal võimalik pärast kohtutäituri maksenõude saamist – mis peab sisaldama teavet maksetähtaja ja maksmatajätmise võimalike tagajärgede kohta –, tasuda sissenõutav nõue ja deposiit vähendatud kuludega. Vara käsutamise keeld (täitemenetluse seadustiku § 44a lõige 1 ja § 46 lõige 6) lõpetatakse sissenõutava nõude täitmisel ja deposiidi tasumisel. Muul juhul asub kohtutäitur täitmist teostama.
Kostja on vastavalt Tšehhi Vabariigi justiitsministri ringkonna- ja piirkonnakohtute kodukorda käsitleva 23. detsembri 1991. aasta muudetud määruse nr 37/1992 §-le 65 kaitstud eelkõige olukorras, kus ta tõstetakse välja korterist või muust kinnisvaraüksusest, kus ta elab. See on nii põhjusel, et kui täideviija avastab kinnisvaraüksusest, ehitisest, korterist või toast väljatõstmisel, et väljatõstetav isik on voodihaige inimene või äsja sünnitanud või raseduse viimases staadiumis naine ja et väljatõstmine võib selle isiku tervist tõsiselt ohustada, ei ole selline täitmisele pööramine lubatud. Kui arstitõendit ei ole esitatud või kui kohtutäitur kahtleb sellise tõendi õigsuses, küsib ta arsti arvamust.
Osa võlgnikule kuuluvaid esemeid on vabastatud vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustikule. Vt ka küsimus „Jaký druh majetku může být předmětem výkonu soudních rozhodnutí?“

matches:
Kohus
§ 252
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 263
kohus
§ 264
kohus
kohus
kohus
§ 262
kohus
§ 258
§ 258
§ 258
§ 47
§ 254
§ 229
§ 254
§ 267
§ 267
§ 267
§ 55
§ 44
§ 44
§ 46


Kuidas jagada PS4 ekraanikuvasid Online
> Ressursi > Video > kuidas lüüa Screenshot PS4
Teil on nüüd lihtne lüüa ekraanikuvasid kohta oma PS4 lisamine uue SHARE nupp DualShock 4 kontrollerit. Seda saab teha kas läbi pika või lühikese press seaded konfigureerida SHARE nupp. Järgi mind lahkelt läbi erinevaid võimalusi, mis teil on kuidas jäädvustada ja jagada oma PS4 ekraanikuvasid; Variant 1: läbi SHARE nupp või; Variant 2: eraldi platvorm.
Variant 2: A eraldi platvorm
Sa ei saa mööda SHARE nupp Uus kontroller Viimane PS4. Ta istub vasakul pool puuteplaati (nagu näidatud pildil). Lühike vajutage SHARE nupp (vaikimisi) jõuate selle aktsia liides. Tabamiseks on ekraani shot, peate täitma pikk vajutus. Võite ka muuta Osa seaded Lihtne ekraanikuvasid kui ajakirjandus töötab maksejõuetute seaded vastupidist.
1 upload ekraanikuvasid
Valige Pildil laadidaselle aktsia liides tagasi minna. Lihtsalt sirvida screenshot, et teile meeldib jagada või laadida ja seejärel klõpsake selle valimiseks ühe korra. Valikud võivad tabada ka hoopis eelvaate üksikasju enne screenshot.
2 jagada Facebook või Twitter
Kui soovite, et jagada oma ekraanikuvasid online kaudu Facebook või Twitter. Palun võtke teadmiseks, peab Logi sisse oma Facebook või vidistama kontole enne üleslaadimist oma ekraanikuvasid ja küsitaks luba anda sõnumiga. Ainult pead minema läbi seda üks kord.
3 Lisa kommentaar
Valige kas üks konto, jagada oma pildistatud pildid ja enne kui jätkata nuppu Jaga nimetada seda samuti tüüp iganes kommentaarides on. Nüüd olete valmis minema!
Te saate samuti ühiskasutada oma PS4 pildistatud pildid eraldi platvorm nagu Wondershare Video Editor. Saate lihtsalt drag-and-drop liides, oma ekraanikuvasid õmblema, isikupärastada mõjuga ja isegi lisada oma lemmik lugu, sest taustamuusika.
Muud kui, et saate ka teisendada oma ekraanikuvasid failivormingut, mis ühildub teie kandeseade; uploading onto YouTube (koos vidistama kui ka Facebook jagada); põletada oma enda DVD ja palju muud. Lae prooviversiooni ja seda kohe proovida.


Kaitstava loodusobjekti või kaitsmata loomaliigi isendi hävitamise või kahjustamisega ning võõrliigi isendi loodusesse laskmisega tekitatud keskkonnakahju hüvitamise kord ja hüvitise määrad – Riigi Teataja
Kaitstava loodusobjekti või kaitsmata loomaliigi isendi hävitamise või kahjustamisega ning võõrliigi isendi loodusesse laskmisega tekitatud keskkonnakahju hüvitamise kord ja hüvitise määrad
Kaitstava loodusobjekti või kaitsmata loomaliigi isendi hävitamise või kahjustamisega ning võõrliigi isendi loodusesse laskmisega tekitatud keskkonnakahju hüvitamise kord ja hüvitise määrad - sisukord
1 KESKKONNAKAHJU HÜVITAMISE KORD
§ 2 Keskkonnakahju tekitamine
§ 3 Kaitseala või hoiuala kahjustamine
§ 4 Püsielupaiga hävitamine ja kahjustamine
§ 5 Kaitstava looduse üksikobjekti hävitamine ja kahjustamine
§ 6 Kaitsealuse kivistise leiukoha hävitamine ja kahjustamine
§ 7 Kaitsealuse liigi isendi hävitamine ja kahjustamine
§ 8 Keskkonnakahju suuruse kindlaksmääramise akti vorm
§ 9 Keskkonnakahju hüvitise määrade arvutamise erisused
§ 10 Puu mõõtmine keskkonnakahju arvutamisel
2 KESKKONNAKAHJU HÜVITISE MÄÄRAD
§ 11 Hüvitise määr I kaitsekategooria taimeliigi isendi ning püsielupaiga hävitamise või kahjustamise eest
§ 12 Hüvitise määr I kaitsekategooria seene-, sambliku- ja samblaliigi isendi ning püsielupaiga hävitamise või kahjustamise eest
§ 13 Hüvitise määr II kaitsekategooria taime-, sambla-, sambliku- ja seeneliigi isendi ning püsielupaiga hävitamise või kahjustamise eest
§ 14 Hüvitise määr III kaitsekategooria taime-, sambla-, sambliku- ja seeneliigi isendi ning püsielupaiga hävitamise või kahjustamise eest
§ 15 Hüvitise määr I kaitsekategooria loomaliigi isendi hävitamise või kahjustamise eest
§ 16 Hüvitise määr II kaitsekategooria loomaliigi isendi hävitamise või kahjustamise eest
§ 17 Hüvitise määr III kaitsekategooria loomaliigi isendi hävitamise või kahjustamise eest
§ 18 Hüvitise määr I kaitsekategooria loomaliigi isendi püsielupaiga hävitamise või kahjustamise eest
§ 19 Hüvitise määr II kaitsekategooria loomaliigi isendi püsielupaiga hävitamise või kahjustamise eest
§ 20 Hüvitise määr III kaitsekategooria loomaliigi isendi püsielupaiga hävitamise või kahjustamise eest
§ 21 Hüvitise määr III kaitsekategooria kuklaseliigi pesa hävitamise eest
§ 22 Hüvitise määr kaitstava looduse üksikobjekti hävitamise või kahjustamise eest
§ 23 Hüvitise määr kaitseala kahjustamise eest
§ 24 Hüvitise määr hoiuala kahjustamise eest
§ 25 Hüvitise määr kaitse all mitteoleva linnu- ja imetajaliigi isendi, välja arvatud jahiuluki, hävitamise eest
§ 26 Hüvitise määr kivistise leiukoha hävitamise või kahjustamise eest
§ 261 Hüvitise määr looduslikku tasakaalu ohustava võõrliigi isendi loodusesse laskmise, istutamise ja külvamise eest
§ 27 Hüvitise määr EL nõukogu määruse nr 338/97 lisades A–D nimetatud loomaliikide isenditega tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest
§ 28 Hüvitise määr EL nõukogu määruse nr 338/97 lisades A–D nimetatud taimeliikide isenditega tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest
[RT I 2009, 63, 410 - jõust. 26.12.2009]
Vastu võetud 08.04.2005 nr 69
RT I 2005, 21, 134
jõustumine 29.04.2005
10.12.2009 RT I 2009, 63, 410 26.12.2009
Määrus kehtestatakse «Looduskaitseseaduse» § 77 lõike 1 alusel.
1. peatükk KESKKONNAKAHJU HÜVITAMISE KORD
Määrusega kehtestatakse kaitstava loodusobjekti või muu linnu- ja imetajaliigi, välja arvatud jahiuluki, isendi hävitamise või kahjustamisega tekitatud keskkonnakahju hüvitamise kord ja hüvitise määrad.
§ 2. Keskkonnakahju tekitamine
(1) Keskkonnakahju tekitamine käesoleva määruse tähenduses on kaitstava loodusobjekti või kaitsmata loomaliigi, välja arvatud jahiuluki, isendi hävitamine või kahjustamine ning looduslikku tasakaalu ohustava võõrliigi isendi keskkonda laskmine.
(2) Kalapüügil või jahipidamisel lubatud püüniste kasutamisel ei käsitata kaitsealuse loomaliigi isendi püünises hukkumist keskkonnakahju tekitamisena.
(3) Keskkonnakahju tekitamiseks käesoleva määruse tähenduses ei loeta riigikaitselise väljaõppe käigus mittetahtliku kahju tekitamist, kui riigikaitselise väljaõppe korraldajal on «Metsaseaduse» § 36 lõikes 2 sätestatud Vabariigi Valitsuse luba või § 36 lõike 1 punktis 4 sätestatud erametsaomaniku luba metsa kasutamiseks riigikaitseliseks väljaõppeks, millega võivad kaasneda metsakahjustused.
§ 3. Kaitseala või hoiuala kahjustamine
Kaitseala või hoiuala kahjustamine on:
1) puittaimestiku raiumine või raadamine keelatud ajal või kohas, kus kasutatav raieliik või raadamine on keelatud;
2) raietööde tegemisel raietingimuste rikkumine;
3) pinnase kahjustamine loata või loa nõudeid rikkudes;
4) puit- või rohttaimestiku põletamine või loata või loa nõudeid rikkudes lõkke tegemine;
5) risustamine või saastamine.
§ 4. Püsielupaiga hävitamine ja kahjustamine
(1) Püsielupaiga hävitamine käesoleva määruse tähenduses on õigusvastane tegevus, mille tagajärjel liigi edasine säilimine selles püsielupaigas ei ole prognoosimisulatusse jäävas tulevikus võimalik.
(2) Püsielupaiga kahjustamine käesoleva määruse tähenduses on tegevus, mis on seaduse või määruse kohaselt isendi püsielupaigas või pesa kaitsetsoonis keelatud (välja arvatud viibimine), mille tulemusena liigi, mille kaitseks püsielupaik on «Looduskaitseseaduse» § 10 lõike 2 alusel või § 50 lõike 2 kohaselt loodud, soodne seisund halveneb, kuid mis ei põhjusta püsielupaiga hävimist.
§ 5. Kaitstava looduse üksikobjekti hävitamine ja kahjustamine
(1) Kaitstava looduse üksikobjekti hävitamine käesoleva määruse tähenduses on selle õigusvastane purustamine, likvideerimine või kahjustamine ulatuses, mille tagajärjel hävib oluline osa või enam kui 50% objektist.
(2) Kaitstava looduse üksikobjekti kahjustamine käesoleva määruse tähenduses on selle kuju või asukoha õigusvastane muutmine, ilme rikkumine, mehaaniliste, keemiliste või muude vigastuste tekitamine.
§ 6. Kaitsealuse kivistise leiukoha hävitamine ja kahjustamine
(1) Kaitsealuse kivistise leiukoha hävitamine käesoleva määruse tähenduses on kaitsealuse kivistise loata või loa nõudeid rikkudes leiukohast eemaldamine või kahjustamine ulatuses, mille tagajärjel hävib oluline osa või enam kui 50% leiukohast.
(2) Kaitsealuse kivistise leiukoha kahjustamine käesoleva määruse tähenduses on õigusvastane tegevus, millega tekitatakse leiukohale mehaanilisi, keemilisi või muid vigastusi.
§ 7. Kaitsealuse liigi isendi hävitamine ja kahjustamine
(1) Kaitsealuse loomaliigi isendi hävitamine käesoleva määruse tähenduses on isendi õigusvastane surmamine, elujõuetuseni vigastamine (sealhulgas reostusest tulenev), loodusest eemaldamine, looma või selle osa võõrandamine.
(2) Kaitsealuse loomaliigi isendi kahjustamine käesoleva määruse tähenduses on isendi õigusvastane häirimine või vigastamine (sealhulgas reostusest tulenev), mis vähendab isendi eluvõimet, kuid ei takista tema paljunemist.
(3) Kaitse all mitteoleva linnu- ja imetajaliigi, välja arvatud jahiuluki, isendi hävitamine käesoleva määruse tähenduses on isendi õigusvastane surmamine, elujõuetuseni vigastamine (sealhulgas reostusest tulenev) või loodusest eemaldamine.
(4) Kaitsealuse taime-, sambla-, seene- ja samblikuliigi isendi hävitamine käesoleva määruse tähenduses on isendi õigusvastane kasvujõuetuks muutmine, eemaldamine kasvukohast, isendi või selle osa võõrandamine.
(5) Kaitsealuse taime-, sambla-, seene- ja samblikuliigi isendi kahjustamine käesoleva määruse tähenduses on isendi osaline eemaldamine kasvukohast.
(6) EL nõukogu määruse nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (EÜT L 061, 3.03.1997, lk 1) lisades A–D nimetatud liikide isendite kahjustamiseks loetakse nimetatud määruse ja selle alusel kehtestatud reeglite rikkumist.
§ 8. Keskkonnakahju suuruse kindlaksmääramise akti vorm
Keskkonnakahju tekitamise avastamisel koostab järelevalveasutus keskkonnakahju suuruse kindlaksmääramise akti vastavalt määruse lisas esitatud vormile.
§ 9. Keskkonnakahju hüvitise määrade arvutamise erisused
(1) Kaitsealuse loomaliigi isendi või püsielupaiga või muu linnu- ja imetajaliigi isendi hävitamise või kahjustamise eest tiinus-, imetamis- või pesitsusperioodil kohaldatakse käesoleva määrusega igale konkreetsele liigile kehtestatud keskkonnakahju määra kolmekordses ulatuses.
(2) Kaitsealuse linnuliigi munakurna või munadega pesa kahjustamisel või munade loata või loa nõudeid rikkudes korjamisel kohaldatakse kahju hüvitamiseks määrusega vastava linnuliigi isendile kehtestatud keskkonnakahju määra pooles ulatuses ühe muna kohta; kui munade arvu ei ole võimalik kindlaks teha, siis kolmekordses ulatuses ühe pesa kohta.
(3) I kaitsekategooria kotkaliigi ja must-toonekure munadeta või poegadeta pesa hävitamisel kohaldatakse määrusega kehtestatud keskkonnakahju määra pooles ulatuses pesa kohta.
(4) Taime osi, mis koguse järgi võivad kuuluda ühele isendile, käsitatakse ühe isendina. Taime osana ei käsitata puu tüve ja oksi.
(5) Püsielupaiga, kaitseala või hoiuala hävitamise või kahjustamisega kaasneva kaitsealuse liigi isendi hävimise või kahjustamise korral hüvitise määrad liidetakse.
(6) Kui kaitsealuse liigi isendi hävitamisega või kahjustamisega kaasneb EL nõukogu määruse nr 338/97 ja selle alusel kehtestatud reeglite rikkumine, hüvitise määrad liidetakse.
§ 10. Puu mõõtmine keskkonnakahju arvutamisel
Puu tüve läbimõõt mõõdetakse koos koorega 10 sentimeetri kõrguselt juurekaelast risti tüve pikiteljega. Kui puu juurekael asub maapinnast madalamal, mõõdetakse tüve läbimõõt 10 cm kõrguselt maapinnast.
2. peatükk KESKKONNAKAHJU HÜVITISE MÄÄRAD
§ 11. Hüvitise määr I kaitsekategooria taimeliigi isendi ning püsielupaiga hävitamise või kahjustamise eest
(1) Hüvitise määr I kaitsekategooria taimeliigi isendi hävitamise eest on 130 eurot isendi kohta ja kahjustamise eest 32 eurot isendi kohta.
(2) Hüvitise määr I kaitsekategooria taimeliigi püsielupaiga hävitamise või kahjustamise eest on:
1) püsielupaiga iga ruutmeetri hävitamise korral 260 eurot, kuid ühe püsielupaiga kohta mitte rohkem kui 9600 eurot;
2) püsielupaiga iga ruutmeetri kahjustamise korral 130 eurot, kuid ühe püsielupaiga kohta mitte rohkem kui 3200 eurot.
§ 12. Hüvitise määr I kaitsekategooria seene-, sambliku- ja samblaliigi isendi ning püsielupaiga hävitamise või kahjustamise eest
(1) Hüvitise määr I kaitsekategooria seene-, sambliku- ja samblaliigi isendi:
1) hävitamise eest on 96 eurot isendi kohta;
2) kahjustamise eest on 16 eurot isendi kohta.
(2) Hüvitise määr I kaitsekategooria seene-, sambliku- ja samblaliigi püsielupaiga hävitamise või kahjustamise eest:
1) püsielupaiga iga ruutmeetri hävitamise korral on 260 eurot, kuid ühe püsielupaiga kohta mitte rohkem kui 9600 eurot;
2) püsielupaiga iga ruutmeetri kahjustamise korral on 130 eurot, kuid ühe püsielupaiga kohta mitte rohkem kui 3200 eurot.
§ 13. Hüvitise määr II kaitsekategooria taime-, sambla-, sambliku- ja seeneliigi isendi ning püsielupaiga hävitamise või kahjustamise eest
(1) Hüvitise määr II kaitsekategooria ühe- ja kaheaastase rohttaimeliigi isendi:
1) hävitamise eest on 64 eurot isendi kohta;
2) kahjustamise eest on 6,40 eurot isendi kohta.
(2) Hüvitise määr II kaitsekategooria sõnajalgtaime-, mitmeaastase rohttaimeliigi isendi, puhma, põõsa, kuni ühe meetri kõrguse puu või luuderohu ühe meetri varreosa:
1) hävitamise eest on 130 eurot isendi kohta;
2) kahjustamise eest on 32 eurot isendi kohta.
(3) Hüvitise määr II kaitsekategooria sambla-, sambliku- ja seeneliigi isendi hävitamisel:
1) värske sambliku, sambla ja seene või nende osade eest on 3,20 eurot ühe grammi kohta;
2) kuivanud sambliku, sambla ja seene või nende osade eest on 6,40 eurot ühe grammi kohta.
(4) Hüvitise määr II kaitsekategooria sambla-, sambliku- ja seeneliigi isendi kahjustamise eest:
1) värske sambla, sambliku ja seene või nende osade eest on 1,30 eurot ühe grammi kohta;
2) kuivanud sambla, sambliku ja seene või nende osade eest on 3,20 eurot ühe grammi kohta.
(5) Hüvitise määr II kaitsekategooria puu, mille tüve läbimõõt on kuni 10 sentimeetrit:
1) hävitamise eest on 64 eurot puu kohta;
2) kahjustamise eest ulatuses, mis vähendab puu elujõudu, on 13 eurot puu kohta.
(6) Hüvitise määr II kaitsekategooria puu, mille tüve läbimõõt on 10–30 sentimeetrit:
1) hävitamise eest on 130 eurot puu kohta;
2) kahjustamise eest ulatuses, mis vähendab puu elujõudu, on 20 eurot puu kohta.
(7) Hüvitise määr II kaitsekategooria puu, mille tüve läbimõõt on üle 30 sentimeetri:
1) hävitamise eest on 320 eurot puu kohta;
2) kahjustamise eest ulatuses, mis vähendab puu elujõudu, on 64 eurot puu kohta.
(8) Hüvitise määr II kaitsekategooria taime-, sambla-, sambliku- ja seeneliigi püsielupaiga kahjustamise või hävitamise eest:
1) püsielupaiga iga ruutmeetri hävitamise korral on 130 eurot, kuid ühe püsielupaiga kohta mitte rohkem kui 9600 eurot;
2) püsielupaiga iga ruutmeetri kahjustamise korral on 32 eurot, kuid ühe püsielupaiga kohta mitte rohkem kui 3200 eurot.
§ 14. Hüvitise määr III kaitsekategooria taime-, sambla-, sambliku- ja seeneliigi isendi ning püsielupaiga hävitamise või kahjustamise eest
(1) Hüvitise määr III kaitsekategooria taime-, sambla-, sambliku- ja seeneliigi isendi hävitamise eest:
1) värske taime, sambla, sambliku ja seene või nende osade korral on 1,60 eurot ühe grammi kohta;
2) kuivanud taime, sambliku ja seene või nende osade korral on 3,20 eurot ühe grammi kohta.
(2) Hüvitise määr III kaitsekategooria taime-, sambla-, sambliku- ja seeneliigi isendi kahjustamise eest:
1) värske taime, sambla, sambliku ja seene või nende osade korral on 0,64 eurot ühe grammi kohta;
2) kuivanud taime, sambla, sambliku ja seene või nende osade korral on 1,60 eurot ühe grammi kohta.
(3) Hüvitise määr kuni ühe meetri kõrguse III kaitsekategooria puu:
1) hävitamise eest on 32 eurot puu kohta;
2) kahjustamise eest ulatuses, mis vähendab puu elujõudu, on 6,40 eurot puu kohta.
(4) Hüvitise määr üle ühe meetri kõrguse ja kuni 10-sentimeetrise tüve läbimõõduga III kaitsekategooria puu:
1) hävitamise eest on 45 eurot puu kohta;
2) kahjustamise eest ulatuses, mis vähendab puu elujõudu, on 9,60 eurot puu kohta.
(5) Hüvitise määr 10–30-sentimeetrise tüve läbimõõduga III kaitsekategooria puu:
(6) Hüvitise määr üle 30-sentimeetrise tüve läbimõõduga III kaitsekategooria puu:
1) hävitamise eest on 200 eurot puu kohta;
2) kahjustamise eest ulatuses, mis vähendab puu elujõudu, on 32 eurot puu kohta.
(7) Hüvitise määr III kaitsekategooria taime-, sambla-, sambliku- ja seeneliigi püsielupaiga hävitamise või kahjustamise eest:
1) püsielupaiga iga ruutmeetri hävitamise korral on 64 eurot, kuid ühe püsielupaiga kohta mitte rohkem kui 9600 eurot;
2) püsielupaiga iga ruutmeetri kahjustamise korral on 13 eurot, kuid ühe püsielupaiga kohta mitte rohkem kui 3200 eurot.
§ 15. Hüvitise määr I kaitsekategooria loomaliigi isendi hävitamise või kahjustamise eest
(1) Hüvitise määr I kaitsekategooria selgroogse loomaliigi isendi kahjustamise eest on 200 eurot isendi kohta.
(2) Hüvitise määr I kaitsekategooria loomaliigi isendi hävitamise eest:
1) kahepaikseliigi isendi korral on 640 eurot isendi kohta;
2) linnuliigi või imetajaliigi isendi korral on 1300 eurot isendi kohta.
(3) Hüvitise määr I kaitsekategooria selgrootu loomaliigi isendi hävitamise või kahjustamise korral on 320 eurot isendi kohta.
§ 16. Hüvitise määr II kaitsekategooria loomaliigi isendi hävitamise või kahjustamise eest
(1) Hüvitise määr II kaitsekategooria loomaliigi isendi hävitamise eest:
1) selgrootu loomaliigi isendi korral on 64 eurot isendi kohta;
2) kala-, kahepaikse-, roomaja- või käsitiivaliseliigi isendi korral on 320 eurot isendi kohta;
3) linnuliigi isendi korral on 640 eurot isendi kohta;
4) imetajaliigi isendi korral on 960 eurot isendi kohta.
(2) Hüvitise määr II kaitsekategooria selgroogse loomaliigi isendi kahjustamise eest on 64 eurot isendi kohta.
§ 17. Hüvitise määr III kaitsekategooria loomaliigi isendi hävitamise või kahjustamise eest
(1) Hüvitise määr III kaitsekategooria loomaliigi isendi hävitamise eest:
1) selgrootu loomaliigi (välja arvatud pisiteo-, kuklase- ja kimalaseliigi) isendi korral on 32 eurot isendi kohta;
2) kalaliigi isendi korral on 64 eurot isendi kohta;
3) roomaja- või kahepaikseliigi isendi korral on 32 eurot isendi kohta;
4) linnuliigi isendi korral on 320 eurot isendi kohta;
5) kasetriibiku, pähklinäpi või lagritsa isendi korral on 320 eurot isendi kohta;
6) pringli, ahmi või saarma isendi korral on 640 eurot isendi kohta.
(2) Hüvitise määr III kaitsekategooria selgroogse loomaliigi isendi kahjustamise eest on 32 eurot isendi kohta.
§ 18. Hüvitise määr I kaitsekategooria loomaliigi isendi püsielupaiga hävitamise või kahjustamise eest
Hüvitise määr I kaitsekategooria loomaliigi isendi püsielupaiga:
1) hävitamise eest on 9600 eurot püsielupaiga kohta;
2) kahjustamise eest on 3200 eurot püsielupaiga kohta.
§ 19. Hüvitise määr II kaitsekategooria loomaliigi isendi püsielupaiga hävitamise või kahjustamise eest
Hüvitise määr II kaitsekategooria loomaliigi isendi püsielupaiga:
1) hävitamise eest on 3200 eurot püsielupaiga kohta;
2) kahjustamise eest on 1600 eurot püsielupaiga kohta.
§ 20. Hüvitise määr III kaitsekategooria loomaliigi isendi püsielupaiga hävitamise või kahjustamise eest
Hüvitise määr III kaitsekategooria loomaliigi isendi püsielupaiga:
1) hävitamise eest on 1600 eurot püsielupaiga kohta;
2) kahjustamise eest on 640 eurot püsielupaiga kohta.
§ 21. Hüvitise määr III kaitsekategooria kuklaseliigi pesa hävitamise eest
Hüvitise määr III kaitsekategooria kuklaseliigi pesa hävitamise eest:
1) on 320 eurot pesa kohta, kui pesa põhja läbimõõt maapinnal kõige laiemas kohas on üks meeter või enam;
2) on 130 eurot pesa kohta, kui pesa põhja läbimõõt maapinnal kõige laiemas kohas on alla ühe meetri.
§ 22. Hüvitise määr kaitstava looduse üksikobjekti hävitamise või kahjustamise eest
(1) Hüvitise määr kaitstava looduse üksikobjekti:
1) hävitamise eest on 1600 eurot üksikobjekti kohta;
2) kahjustamise eest on 320 eurot üksikobjekti kohta.
(2) Hüvitise määr kaitstavaks looduse üksikobjektiks määratud puu:
1) hävitamise eest on 2000 eurot üksikobjektiks määratud puu kohta;
2) kahjustamise eest on 640 eurot üksikobjektiks määratud puu kohta.
§ 23. Hüvitise määr kaitseala kahjustamise eest
(1) Kaitseala piires arvestatakse puittaimestiku raie või raadamise käigus keskkonnale tekitatud kahju «Metsaseaduse» § 67 alusel.
(2) Kaitseala piires väljaspool õuemaad asuvates poollooduslikes ja sookooslustes pinnase ebaseaduslikul kahjustamisel on hüvitise määr piiranguvööndis 1,60 eurot ruutmeetri kohta ja sihtkaitsevööndis 2,30 eurot ruutmeetri kohta.
(3) Kaitseala piires väljaspool õuemaad asuvate poollooduslike ja sookoosluste ebaseadusliku põlengu põhjustamisel on hüvitise määr piiranguvööndis 0,96 eurot ruutmeetri kohta ja sihtkaitsevööndis 1,60 eurot ruutmeetri kohta.
(4) Kaitseala piires väljaspool õuemaad asuvate poollooduslike ja sookoosluste ebaseaduslikul risustamisel on hüvitise määr piiranguvööndis 1,60 eurot ruutmeetri kohta ja sihtkaitsevööndis 2,30 eurot ruutmeetri kohta.
(5) Kaitseala piires väljaspool õuemaad ebaseadusliku saastamise põhjustamisel on hüvitise määr piiranguvööndis 1,60 eurot ruutmeetri kohta, sihtkaitsevööndis 2,30 eurot ruutmeetri kohta ja reservaadis 9,6 eurot ruutmeetri kohta.
§ 24. Hüvitise määr hoiuala kahjustamise eest
(1) Hoiuala piires arvestatakse puittaimestiku raie või raadamise käigus keskkonnale tekitatud kahju «Metsaseaduse» § 67 alusel.
(2) Hoiuala piires väljaspool õuemaad asuvates poollooduslikes kooslustes pinnase ebaseaduslikul kahjustamisel on hüvitise määr 1,60 eurot ruutmeetri kohta.
(3) Hoiuala piires väljaspool õuemaad asuvate poollooduslike koosluste ebaseadusliku põlengu põhjustamisel on hüvitise määr 0,96 eurot ruutmeetri kohta.
(4) Hoiuala piires väljaspool õuemaad asuvate poollooduslike koosluste ebaseaduslikul risustamisel on hüvitise määr 1,60 eurot ruutmeetri kohta.
(5) Hoiuala piires väljaspool õuemaad ebaseadusliku saastamise põhjustamisel on hüvitise määr 1,60 eurot ruutmeetri kohta.
§ 25. Hüvitise määr kaitse all mitteoleva linnu- ja imetajaliigi isendi, välja arvatud jahiuluki, hävitamise eest
Hüvitise määr kaitse all mitteoleva linnu- ja imetajaliigi isendi, välja arvatud jahiuluki, hävitamise eest:
1) pütlase, merisklase, kurvitslase, tüllase, kaklase, änlase, tuvilase, kägulase, piiritajalase, rähnlase sugukondade liigi ja värvuliste seltsi liigi korral on 32 eurot isendi kohta;
2) siililiigi, kärbi, nirgi ja kühmnokkluige isendi korral on 64 eurot isendi kohta;
3) punktis 1 nimetamata kaitse all mitteoleva linnuliigi isendi korral on 6,40 eurot isendi kohta.
§ 26. Hüvitise määr kivistise leiukoha hävitamise või kahjustamise eest
(1) Hüvitise määr I kaitsekategooria kivistise leiukoha:
1) iga ruutmeetri hävitamise eest on 640 eurot, kuid kokku ühe leiukoha kohta mitte rohkem kui 9600 eurot;
2) iga ruutmeetri kahjustamise eest on 320 eurot, kuid kokku ühe leiukoha kohta mitte rohkem kui 3200 eurot.
(2) Hüvitise määr II kaitsekategooria kivistise leiukoha:
1) iga ruutmeetri hävitamise eest on 320 eurot, kuid kokku ühe leiukoha kohta mitte rohkem kui 9600 eurot;
2) iga ruutmeetri kahjustamise eest on 160 eurot, kuid kokku ühe leiukoha kohta mitte rohkem kui 3200 eurot.
§ 261. Hüvitise määr looduslikku tasakaalu ohustava võõrliigi isendi loodusesse laskmise, istutamise ja külvamise eest
(1) Looduslikku tasakaalu ohustava taimeliigi isendi loodusesse istutamise või külvamise eest on hüvitise määr 13 eurot isendi kohta.
(2) Looduslikku tasakaalu ohustava loomaliigi isendi loodusesse laskmise eest on hüvitise määr 320 eurot isendi kohta.
§ 27. Hüvitise määr EL nõukogu määruse nr 338/97 lisades A–D nimetatud loomaliikide isenditega tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest
(1) Hüvitise määr lõigetes 2–11 nimetamata imetajate klassi liikide isenditega tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on:
1) elusa isendi korral 200 eurot isendi kohta;
2) lisas A nimetatud liigi loodusest pärit elusa isendi korral 640 eurot isendi kohta;
3) teistes lisades nimetatud liikide loodusest pärit elusa isendi korral 320 eurot isendi kohta;
4) isendist valmistatud toote korral 200 eurot toote kohta.
(2) Hüvitise määr esikloomaliste ehk primaatide seltsi liikide isenditega tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on:
1) elusa isendi korral 320 eurot isendi kohta;
2) lisas A nimetatud loodusest pärit elusa isendi korral 20 000 eurot isendi kohta;
3) teistes lisades nimetatud liikide loodusest pärit elusa isendi korral 3200 eurot isendi kohta;
4) lisas A nimetatud liigi isendist valmistatud toote korral 640 eurot toote kohta;
5) teistes lisades nimetatud liigi isendist valmistatud toote korral 320 eurot toote kohta;
6) liha või toiduks mõeldud toote korral 200 eurot iga kilogrammi kohta.
(3) Hüvitise määr inimahvlaste ülemsugukonna liigi isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on:
1) elusa isendi korral 640 eurot isendi kohta;
2) loodusest pärit elusa isendi korral 64 000 eurot isendi kohta;
3) isendist valmistatud toote korral 6400 eurot toote kohta;
4) liha või toiduks mõeldud toote korral 640 eurot iga kilogrammi kohta.
(4) Hüvitise määr vaalaliste seltsi isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on:
1) toote korral 32 eurot toote kohta;
2) liha ja rasva korral 64 eurot iga kilogrammi kohta.
(5) Hüvitise määr koerlaste sugukonna liigi isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on:
2) loodusest pärit elusa isendi korral 320 eurot isendi kohta;
3) naha korral 200 eurot naha kohta;
4) kolju korral 32 eurot kolju kohta;
5) ühest tervest või mitmest loomast valmistatud toote korral 200 eurot toote kohta;
6) vähem kui ühest loomast valmistatud toote korral 64 eurot toote kohta.
(6) Hüvitise määr karulaste sugukonna liigi isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on:
1) elusa isendi korral 960 eurot isendi kohta;
2) loodusest pärit elusa isendi korral 1600 eurot isendi kohta;
3) karusapi korral 64 eurot iga grammi kohta;
4) karu organismi koostisosa sisaldusega medikamendi korral 0,64 eurot toote iga grammi kohta;
5) kolju korral 64 eurot kolju kohta;
6) naha korral 640 eurot naha kohta;
7) liha korral 48 eurot iga kilogrammi kohta;
8) ühest tervest või mitmest loomast valmistatud toote korral 960 eurot toote kohta;
9) vähem kui ühest loomast valmistatud toote korral 200 eurot toote kohta.
(7) Hüvitise määr kärplaste, mangustlaste või kärpkaslaste sugukonna liigi isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on:
1) elusa isendi korral 64 eurot isendi kohta;
2) lisas A nimetatud liigi loodusest pärit elusa isendi korral 320 eurot isendi kohta;
3) lisas A nimetatud liigi isendi naha korral 200 eurot naha kohta;
4) lisas A nimetatud liigi isendi kolju korral 32 eurot kolju kohta;
5) teistes lisades nimetatud liigi isendi naha korral 64 eurot naha kohta.
(8) Hüvitise määr kaslaste sugukonna liigi isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on:
1) lisas A nimetatud liigi (välja arvatud ilvese) elusa isendi korral 20 000 eurot isendi kohta;
2) lisas A nimetatud liigi (välja arvatud ilvese) loodusest pärit elusa isendi korral 64 000 eurot isendi kohta;
3) lisas A nimetatud liigi loomast (välja arvatud ilvesest) valmistatud jahitrofee korral 20 000 eurot jahitrofee kohta;
4) lisas A nimetatud liigi isendist valmistatud derivaadi ja traditsioonilise medikamendi korral 0,64 eurot toote iga grammi kohta;
5) lisas A nimetatud liigi (välja arvatud ilvese) ühest tervest või mitmest loomast valmistatud toote korral on 20 000 eurot toote kohta;
6) lisas A nimetatud liigi (välja arvatud ilvese) kuni ühest isendist valmistatud toote korral 640 eurot toote kohta;
7) lisas B nimetatud liigi elusa isendi korral 3200 eurot isendi kohta;
8) lisas B nimetatud liigi loodusest pärit elusa isendi korral 6400 eurot isendi kohta;
9) lisas B nimetatud liigi loomast valmistatud jahitrofee korral 1300 eurot jahitrofee kohta;
10) lisas B nimetatud liigi isendist valmistatud derivaadi ja traditsioonilise medikamendi korral 32 eurot toote iga kilogrammi kohta;
11) lisas B nimetatud liigi ühest tervest või mitmest isendist valmistatud toote korral 3200 eurot toote kohta;
12) lisas B nimetatud liigi kuni ühest isendist valmistatud toote korral 200 eurot toote kohta;
13) ilvese elusa isendi korral 640 eurot isendi kohta;
14) ilvese naha korral 450 eurot naha kohta;
15) ilvese kolju korral 32 eurot kolju kohta;
16) ühest või mitmest ilvesest valmistatud toote korral 640 eurot toote kohta;
17) kuni ühest ilvese isendist valmistatud toote korral 130 eurot toote kohta.
(9) Hüvitise määr elevantlaste sugukonna liigi isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on:
1) elusa isendi korral 3200 eurot isendi kohta;
3) jahitrofee (näiteks naha, kolju) korral 20 000 eurot jahitrofee kohta;
4) derivaadi ja traditsioonilise medikamendi korral 1,30 eurot toote iga grammi kohta;
5) elevandi töötlemata võha korral 320 eurot ühe kilogrammi kohta;
6) toote korral 320 eurot toote kohta.
(10) Hüvitise määr kabjaliste seltsi liigi isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on:
1) elusa isendi korral 320 eurot isendi kohta
2) isendist valmistatud jahitrofee korral 640 eurot jahitrofee kohta;
3) kabjaliste seltsi lisas A nimetatud liikide loodusest pärit elusa isendi korral 640 eurot isendi kohta;
4) ninasarviklaste sugukonda kuuluva liigi loodusest pärit elusa isendi korral 64 000 eurot isendi kohta;
5) ninasarviklaste sugukonda kuuluva liigi isendist valmistatud jahitrofee korral 20 000 eurot jahitrofee kohta;
6) ninasarviklaste sugukonda kuuluva liigi isendi korral 3200 eurot sarve ühe kilogrammi kohta;
7) ninasarviklaste sugukonda kuuluva liigi isendist valmistatud derivaadi ja traditsioonilise medikamendi korral 1,30 eurot toote iga grammi kohta.
(11) Hüvitise määr sõraliste seltsi liigi isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on:
3) lisas A nimetatud liigi isendi villast valmistatud toote korral 260 eurot toote kohta;
4) teistes lisades nimetatud liikide isendi villast valmistatud toote korral 130 eurot toote kohta;
5) lisas A nimetatud liigi isendi villa korral 64 eurot villa ühe kilogrammi kohta;
6) teistes lisades nimetatud liikide isendi villa korral 32 eurot villa ühe kilogrammi kohta;
7) kolju korral 64 eurot kolju kohta;
8) naha korral 200 eurot naha kohta;
9) muskushirve muskust sisaldava toote korral 3,20 eurot toote iga grammi kohta.
(12) Hüvitise määr lõigetes 13 ja 14 nimetamata lindude klassi isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on:
2) lisas A nimetatud liigi loodusest pärit elusa isendi korral 3200 eurot isendi kohta;
3) lisas B nimetatud liigi loodusest pärit elusa isendi korral 960 eurot isendi kohta;
4) surnud isendi ja isendist valmistatud toote korral 200 eurot toote kohta;
5) kuni ühest nahast valmistatud toote korral 13 eurot toote kohta.
(13) Hüvitise määr kulliliste ja kakuliste seltsi liigi isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on:
1) elusa isendi korral 6400 eurot isendi kohta;
2) lisas A nimetatud liigi loodusest pärit elusa isendi korral 32 000 eurot isendi kohta;
3) lisas B nimetatud liigi loodusest pärit elusa isendi korral 20 000 eurot isendi kohta;
4) naha ja ühest või mitmest nahast valmistatud toote korral 3200 eurot naha või toote kohta;
5) vähem kui ühest nahast valmistatud toote korral 64 eurot toote kohta.
(14) Hüvitise määr papagoiliste seltsi liigi isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on:
1) lisas A nimetatud liigi elusa isendi korral 3200 eurot ja loodusest pärit elusa isendi korral 9600 eurot isendi kohta;
2) lisas A nimetatud liigi surnud isendi korral 3200 eurot isendi kohta;
3) lisas B nimetatud liigi elusa isendi korral 450 eurot ja loodusest pärit elusa isendi korral 1300 eurot isendi kohta;
4) lisas B nimetatud liigi surnud isendi korral 320 eurot isendi kohta;
5) vähem kui ühest nahast valmistatud toote korral 13 eurot toote kohta.
(15) Hüvitise määr roomajate ja kahepaiksete klassi isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on:
3) lisas B nimetatud liigi loodusest pärit elusa isendi korral 450 eurot isendi kohta;
4) rohkem kui nelja surnud isendi ja isendist valmistatud toote korral 200 eurot isendi või toote kohta;
5) rohkem kui nelja ühest või mitmest isendist valmistatud toote korral 200 eurot toote kohta;
6) rohkem kui nelja vähem kui ühest isendist valmistatud toote korral 64 eurot toote kohta.
(16) Hüvitise määr kõhrkalade ja luukalade klassi liigi isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on:
1) elusa ja surnud isendi korral 13 eurot iga kilogrammi kohta, kuid mitte vähem kui 6,40 eurot isendi või 32 eurot loodusest pärit isendi kohta;
2) kaaviari korral 1300 eurot iga kilogrammi kohta.
(17) Hüvitise määr selgrootu looma isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on:
1) isendi, tema osa ja sellest valmistatud toote ja derivaadi korral 16 eurot isendi, isendi osa, toote või derivaadi kohta;
2) korallide korral 32 eurot kilogrammi kohta;
3) limuste hõimkonda kuuluva liigi isendi korral 20 eurot iga kilogrammi kohta, kuid mitte vähem kui 6,40 eurot isendi kohta.
§ 28. Hüvitise määr EL nõukogu määruse nr 338/97 lisades A–D nimetatud taimeliikide isenditega tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest
(1) Hüvitise määr agaaviliste (Agavaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
1) elustaime korral on 13 eurot isendi kohta;
2) seemnete korral on 13 eurot iga grammi kohta.
(2) Hüvitise määr lisas B nimetatud amarülliliste (Amaryllidaceae) sugukonna elustaime isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on 13 eurot isendi kohta.
(3) Hüvitise määr koerakooluliste (Apocynaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
1) elustaimede korral on 64 eurot isendi kohta;
2) koerakooluliste sugukonna isendit sisaldava toote korral on 0,64 eurot toote iga grammi kohta.
(4) Hüvitise määr araalialiste (Araliaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest on 13 eurot juurte iga 10 grammi kohta.
(5) Hüvitise määr araukaarialiste (Araucariaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
2) seemnete korral 13 eurot seemne kohta.
(6) Hüvitise määr kukerpuuliste (Berberidaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(7) Hüvitise määr bromeelialiste (Bromeliaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(8) Hüvitise määr kaktuseliste (Cactaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
1) isendite korral on 13 eurot elustaime ja iga seemne kohta;
2) lisas A nimetatud obregoonia (Obregonia denegrii) ja sõjaka postkaktuse (Pachycereus militaris) elustaime korral on 64 eurot isendi kohta;
3) kaktuseliste sugukonna isendit sisaldava toote korral on 0,64 eurot toote iga grammi kohta.
(9) Hüvitise määr nahkhiirepuuliste (Caryocaraceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(10) Hüvitise määr korvõieliste (Compositae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
1) elustaimede korral on 13 eurot isendi kohta;
2) korvõieliste sugukonna isendit sisaldava toote korral on 0,64 eurot toote iga grammi kohta.
(11) Hüvitise määr turdleheliste (Crassulacea) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(12) Hüvitise määr küpressiliste (Cupressaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(13) Hüvitise määr tsüaatealiste (Cyatheaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 64 eurot isendi kohta.
(14) Hüvitise määr palmlehikuliste (Cycadaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 200 eurot isendi kohta.
(15) Hüvitise määr diapensialiste (Diapensiaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(16) Hüvitise määr diksoonialiste (Dicksoniaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 64 eurot isendi kohta.
(17) Hüvitise määr didjeerealiste (Didiereaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(18) Hüvitise määr jamsiliste (Dioscoreaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(19) Hüvitise määr huulheinaliste (Droseraceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 32 eurot isendi kohta.
(20) Hüvitise määr piimalilleliste (Euphorbiaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
1) lisas A nimetatud elustaime korral on 32 eurot isendi kohta;
2) lisas B nimetatud elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(21) Hüvitise määr fukjeerialiste (Fouquieriaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
(22) Hüvitise määr vastaklehikuliste (Gnetaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(23) Hüvitise määr pähklipuuliste (Juglandaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
1) spooni korral on 20 eurot iga ruutmeetri kohta;
2) saematerjali korral 2000 eurot iga kuupmeetri kohta.
(24) Hüvitise määr liblikõieliste (Leguminosae, Fabaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
1) lisas A nimetatud liigi Dalbergia nigra isendist valmistatud spooni korral on 20 eurot iga ruutmeetri kohta;
2) lisas A nimetatud liigi Dalbergia nigra isendist valmistatud saematerjali korral on 6400 eurot iga kuupmeetri kohta;
3) lisas C nimetatud liigi Dipteryx panamensis elustaime korral on 13 eurot isendi kohta;
4) lisas B nimetatud liigi Pericopsis elata isendist valmistatud spooni korral on 13 eurot iga ruutmeetri kohta;
5) lisas B nimetatud liigi Pericopsis elata isendist valmistatud saematerjali korral on 3200 eurot iga kuupmeetri kohta;
6) lisas B nimetatud liigi Platymiscium pleiostocbyum isendist valmistatud spooni korral on 6,40 eurot iga ruutmeetri kohta;
7) lisas B nimetatud liigi Platymiscium pleiostocbyum isendist valmistatud saematerjali korral on 2000 eurot iga kuupmeetri kohta;
8) lisas B nimetatud liigi Pterocarpus santalinus isendist valmistatud spooni korral on 6,40 eurot iga ruutmeetri kohta;
9) lisas B nimetatud liigi Pterocarpus santalinus isendist valmistatud saematerjali korral on 2000 eurot iga kuupmeetri kohta.
(25) Hüvitise määr liilialiste (Liliaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
2) lisas B nimetatud elustaime korral on 13 eurot isendi kohta;
3) liilialiste sugukonna isendit sisaldava toote korral on 0,64 eurot toote iga grammi kohta.
(26) Hüvitise määr magnoolialiste (Magnoliaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(27) Hüvitise määr meelialiste (Meliaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
1) lisas C nimetatud liigi Cerdela odorata isendist valmistatud spooni korral on 6,40 eurot iga ruutmeetri kohta;
2) lisas C nimetatud liigi Cerdela odorata isendist valmistatud saematerjali korral on 1300 eurot iga kuupmeetri kohta;
3) lisas B nimetatud perekonna Swietenia spp. liigi isendist valmistatud spooni korral on 13 eurot iga ruutmeetri kohta;
4) lisas B nimetatud perekonna Swietenia spp. liigi isendist valmistatud saematerjali korral on 2600 eurot iga kuupmeetri kohta.
(28) Hüvitise määr kanntaimeliste (Nepenthaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
1) lisas A nimetatud elustaime korral on 64 eurot isendi kohta;
2) lisas B nimetatud elustaime korral on 32 eurot isendi kohta.
(29) Hüvitise määr käpaliste (Orchidaceae) sugukonna, välja arvatud Eesti liigid, isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
1) lisas A nimetatud elustaime korral on 130 eurot isendi kohta;
2) lisas B nimetatud elustaime korral on 64 eurot isendi kohta;
3) käpaliste sugukonna isendit sisaldava toote korral on 0,64 eurot toote iga grammi kohta.
(30) Hüvitise määr soomukaliste (Orobanchaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(31) Hüvitise määr palmiliste (Palmae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 32 eurot isendi kohta.
(32) Hüvitise määr magunaliste (Papaveraceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(33) Hüvitise määr männiliste (Pinaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 32 eurot isendi kohta.
(34) Hüvitise määr kivijugapuuliste (Podocarpaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
2) lisas B nimetatud elustaime korral on 64 eurot isendi kohta.
(35) Hüvitise määr portulakiliste (Portulacaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(36) Hüvitise määr nurmenukuliste (Primulaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 32 eurot isendi kohta.
(37) Hüvitise määr prootealiste (Proteaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(38) Hüvitise määr tulikaliste (Ranunculaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
1) liigi Adonis vernalis elustaime korral on 32 eurot isendi kohta;
2) liigi Hydrastis canadesis elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(39) Hüvitise määr roosõieliste (Rosaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(40) Hüvitise määr madaraliste (Rubiaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 32 eurot isendi kohta.
(41) Hüvitise määr näpitslilleliste (Sarraceniaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
1) lisasse A kuuluva elustaime korral on 32 eurot isendi kohta;
2) lisasse B kuuluva elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(42) Hüvitise määr sealõuarohuliste (Scrophulariaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(43) Hüvitise määr stangeerialiste (Stangeriaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
1) lisasse A kuuluva elustaime korral on 96 eurot isendi kohta;
2) lisasse B kuuluva elustaime korral on 130 eurot isendi kohta.
(44) Hüvitise määr jugapuuliste (Taxaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(45) Hüvitise määr tertratsentroniliste (Trochodendraceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(46) Hüvitise määr akvilaarialiste (Thymeleaceae) sugukonda kuuluva perekonna Gonystylus spp. isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest nimetatud isendist valmistatud saematerjali korral on 640 eurot iga kuupmeetri kohta.
(47) Hüvitise määr palderjaniliste (Valerianaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime juurte korral on 13 eurot 100 grammi juurte kohta.
(48) Hüvitise määr velvitšialiste (Welwitchiaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 64 eurot isendi kohta.
(49) Hüvitise määr käbikaliste (Zamiaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest:
2) lisas B nimetatud elustaime korral on 200 eurot isendi kohta.
(50) Hüvitise määr ingveriliste (Zingiberaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
(51) Hüvitise määr hedühhiumiliste (Zygophyllaceae) sugukonna isendiga tehtavate tehingute ja toimingute reeglite rikkumise eest elustaime korral on 13 eurot isendi kohta.
§ 29. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
Vabariigi Valitsuse 8. aprilli 2005. a määruse nr 69 «Kaitstava loodusobjekti või muu linnu- ja imetajaliigi isendi hävitamise või kahjustamisega tekitatud keskkonnakahju hüvitamise kord ja hüvitise määrad»
KESKKONNAKAHJU SUURUSE KINDLAKSMÄÄRAMISE AKTI VORM
Asutuse nimi, aadress, telefon
Keskkonnakahju suuruse kindlaksmääramise akt
. . . . . . . a protokolli nr . . . . . . . juurde
1. Akti koostamise aeg:
2. Akti koostamise koht:
3. Akti koostaja (ametinimetus, ees- ja perekonnanimi):
4. Kahju tekitamise aeg ja koht:
5. Kahju tekitaja:
/füüsilise isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood, aadress/
/juriidilise isiku nimi, registrikood, aadress/
6. Kahju hüvitamine:
Liigi või
kaitseala või
hoiuala nimi Isendite arv või
püsielupaiga või kaitseala
või hoiuala suurus Kahjustuse
ulatus Kahju
hüvitamise
määr Hüvitise
suurus Märkused
KOKKU: . . . . . . . . . .
7. Akti lisad: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Akti koostaja allkiri: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .


text:
2007. aasta tribunalide ja kohtute täiteseadusega loodi enamiku Ühendkuningriigi valitsuse jaoks ette nähtud kohtute ühtne ühtne struktuur, mis on jagatud esimese astme kohtu ja ülemkohtusse. Esimese astme kohtul ja ülemkohtul on erinevad kolleegiumid, mis hõlmavad erinevaid teemasid, mis toovad kokku sarnased jurisdiktsioonid. Kohtute kontaktandmed leiate kuningliku kohtuameti ( Her Majesty’s Courts and Tribunals Service) veebisaidilt.
2014. aasta tribunalide (Scotland) Act’i seadusega luuakse Šotimaa jaoks üks esimese astme ja ülemkohus. Esimesed vahekohtud viidi uude struktuuri üle 1. detsembril 2016.
Šotimaa 39. aasta seaduse paragrahv 2016 võimaldab mitme reserveeritud kohtu juhtimist ja haldamist Šotimaa jaoks.
Ühendkuningriigi esimese tasandi Avaliku Teenistuse Kohus
Ühendkuningriigi esimese astme kohus on üldkohus, mille peamine ülesanne on arutada valitsuse otsuste peale esitatud kaebusi tribunali pädevusse kuuluvates valdkondades. Teatavatel põhjustel hõlmab tribunali pädevus kogu Ühendkuningriiki, sealhulgas Šotimaad. Esimese astme kohus on praegu jagatud seitsmesse esinduskogusse:
Maksukoda
Ühendkuningriigi Upper Tribunal
Ühendkuningriigi Upper Tribunal tegeleb peamiselt, kuid mitte ainult, Ühendkuningriigi esimese astme kohtu otsustest tulenevate üleskutsetega. Tegemist on ülemkohtuga, kellel on pädevus menetleda teatavatel asjaoludel ka kohtuliku läbivaatamise juhtumeid.
Ühendkuningriigi Upper Tribunal koosneb järgmisest:
Tribunalide tunnusjooneks on nende erialateadmised apellatsioonkaebuste teema kohta. Struktuur on selline, et kohtunikud on oma jurisdiktsiooni õiguse asjatundjad ning nad ei ole juriidilised isikud, kes on oma valdkonna kogemuse põhjal kvalifitseeritud või kvalifitseeritud. Kaebuste üksikute liikide puhul on hindamiskomisjonid erinevad, sõltuvalt kaebuse teemast.
Töökohus ja töövaidlusküsimuste kohus ei ole ühendatud kohtute struktuuriga, vaid neid toetab kuningliku kohtuameti peadirektor. Nende ülesanne on täita haldusülesandeid, mis on vajalikud, et rahuldada tööhõivekohtule esitatavaid nõudeid ja määrata hiljem kindlaks apellatsioonikohtule esitatavad kaebused. Šotimaal on eraldi töövaidlusküsimuste kohus.
Šotimaal on mitu kohut. Enamikku tribunalidest juhib eraldiseisev president või esimees ning igaühel neist on erinevad jõustamisvolitused. Nad lahendavad kaebusi alates parkimistrahvidest kuni sundravini ja raske vaimse haigusega patsientide piiramiseni välja.
Šotimaa tribunalide otsuste peale esitatud kaebusi menetlevad Šotimaa tsiviilkohtud ning šerifikohus ja sessioonikohus.
Šotimaa 2014. aasta tribunalide seadusega (Scotland) on Šoti tribunalidele kehtestatud ühtlustatud kahetasandiline struktuur. Šotimaa ülemjuhataja, kes on vanemkohtunik, on koostanud uue struktuuri, mis on sarnane eespool kirjeldatud Ühendkuningriigi mudeliga. Lord president on delegeerinud hulga funktsioone pr Smith’ile, kes on määratud Šotimaa kohtu esimeheks.Upper Tribunal võtab endale vastutuse enamiku esimese astme otsustega esitatud kaebuste arutamise eest, jättes need kohtujurisdiktsioonidest välja. Esimese astme ja ülemkohut korraldab Šotimaa kohtute ja tribunalide teenistus. Vahekohtud lähevad järk-järgult üle Šotimaa tribunalidele, kusjuures esimene üleandmine algas detsembris 2016.
Haldusõigusmenetlustega (kohtulik kontroll) tegeleb Šotimaal sessioonikohus ( Court of Session). Lisateavet Šotimaa tribunalide kohta leiab Šotimaa kohtute ja tribunalide veebisaidilt.
Sheriff Operational Injury Court
See kohus asutati 22. septembril 2015 ja tegutseb isikukahju käsitlevate asjade eksperdikeskusena. Isikukahju võib kohtusse kaevata, kui kohtusse esitatud hagi summa on suurem kui 5,000 naelsterlingit. Pooltel on ka võimalus esitada personaalse kahju hüvitamise taotlused kohaliku kohtu (Sheriff Court) mis tahes väärtuse kohta. Töötajate vigastuste puhul on ette nähtud erisätted: neid, mille suurus ületab 1,000 naela, võib pöörduda otse isikute ja šerifikohtu poole, samal ajal kui alla 1,000 naelsterlingi kuuluvaid juhtumeid võib kohtusse anda, kui kohalik šerifikohus leiab, et need on piisava tähtsusega või raskustes. Alates 22. septembrist 2015 ei saa sessioonikohus enam käsitleda isikukahju meetmeid, mis jäävad alla 100,000 naela.
Lord Lyoni kohus (Court of the Lord Lyon) — tegeleb vapiküsimustega;
Šoti maa-asjade kohus ( Scottish Land Court) — tegeleb omanike ja rentnike vaheliste vaidlustega.
Lord Lyoni kohus

matches: Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus