text:
Päeva Sõnum. Nr 70. 28. jaan – 3. veebr 2018
5. nädal: 28. jaanuar – 3. veebruar 2018
3. pühapäev enne paastuaega. Septuagesima
Pühapäeva ladinakeelne nimi septuagesima (“seitsmekümnes”) väljendab päevade arvu, mis jääb ülestõusmispühadeni. Seda pühapäeva on nimetatud ka 9. pühapäevaks enne ülestõusmispüha. Kogudus pöörab nüüd pilgu saabuvatele pühadele. Vanasti algas sellest pühapäevast preestrite paas-tuaeg. Kogudust kutsutakse üles kannatlikult elama ja tegutsema, lootes Jumala armule.
Pühapäeva evangeeliumitekstides tuletatakse meelde, et Jumala armu ei saa ära teenida. Tema headus on sama kõigi suhtes.
Meelespeetav kirjakoht: Me ei heida oma anumisi Su palge ette mitte oma õiguse pärast, vaid Sinu suure halastuse pärast! Tn 9:18
Nii teeb ka Taaniel. Ta on näinud, et Jeruusalemma oli tabanud kogu see õnnetus, mida proh-vetid olid ennustanud. See oli varemetes, aga sellele oli tõotatud ka uut algust. Eriti mõtleb Taaniel hävitatud templile. Selle uuesti ülesehitamine oli talle kõige südamelähedasem. Tempel oli Jumala tõotuste täitumiste nähtav sümbol. See oli koht, kust Jumal oli eriti tõotanud kuulda oma rahvast. Pealegi oli see ainus koht, kus iisraellased tohtisid Issandale ohverdada. Pole siis ime, et Taaniel palub eriti seda, et Jumal laseks oma palet s.t. oma armu paista hävitatud templile. Selle uuesti ülesehitamine oleks kõigile nähtav tunnistus karistusaja lõppemisest.
Kõik need uue aja palved toob Taaniel Issanda ette usaldades Tema armu ja mitte mingeid inimeste omadusi. Lõppude lõpuks on linna uuesti ülesehitamine Jumala armutegu, mitte inimeste võimekuste teene. Kui üldse keegi, siis Taaniel teadis seda. Ta oli näinud kuidas Jumal võib ühe hetkega tõugata maailma kõige võimsama riigipeamehe aastateks alla koos veistega rohtu sööma.
Nii tunnistab Taaniel lõpuks Jumalale, et tema ja ta rahvas on täiesti sõltuv sellest mida Jumal teeb. Tema hoiak on hoopis teistsugune, kui see mida võis näha Juuda elanike hulgas enne templi hävitamist. Siis oli rahvas kummalise kõigutamatu enesepettuse võimuses. Seda ei suutnud kõiguta-da isegi Jumala saadetud prohvetite manitsused.
Palvetagem: Kõigeväeline igavene Jumal, Sinul on rohkem valmidust meid kuulata, kui meil Sind paluda, ja Sina annad enam, kui meie küsime. Kingi meile oma täiuslikud annid, ehkki me seda väärt ei ole, ning vabasta meid kõigest, mis koormab meie südametunnistust. Kuule meid Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
TEE MEIST USALDAVAD INIMESED!
Pühapäev – 28. jaanuar
Jeesus ütleb: “Nõnda ka teie: kui te olete teinud kõik, mida teil on kästud, siis öelge: Me ole-me tühised sulased, me oleme ju teinud, mis meie kohus oli teha.” Lk 17:10
Kui kellelgil on nii suur usk, võib tal tekkida vaimuliku uhkuse kiusatus. Jeesus õpetab aland-likkust, viidates orjade tavapärasele kohtlemisele (Lk 17:7-10). Päeva lõpul ei kutsu isand orja söö-ma (kuigi meie Issand tegi seda ja palju enamgi! Lk 12:37;22:27) Pigem käsib ta orjal teda söögi ajal teenida. Isand ei täna orja, kui see teeb, mis tal kästi teha. Ori täitis vaid oma kohust. Nii on ka Jumala sulastega (“orjadega”).
Meilt nõutakse täiuslikkust (Mt 5:48). Alati, kui ülesande täide viime, ei saa me väita, et ole-ksime teinud rohkem, kui tulnuks teha. Meie parimgi teenistus ei too Jumalale mingit kasu ega anna meile mingit õigust Temalt midagi nõuda (vrd 1Kr 9:16). Parimal juhul oleme täitnud vaid, mis meie kohus oli teha. Öeldakse, et sama väitis ka rabi Johanan b. Zakkai: “Kui sa oled palju Seaduse nõudeid täitnud, ära pea seda enda teeneks, sest sel eesmärgil on sind loodudki.”
Kas Kõigevägevamal on head sellest, et sa oled õiglane, või kasu, kui su eluviisid on laitmatud? (Ii 22:3) Kui sa oled õige, mida sa temale võiksid anda? Või mida olekski tal võtta sinu käest? (Ii 35:7) Sest kui ma evangeeliumi kuulutan, ei saa ma sellega kiidelda, kuna see kohustus on pandud mu peale, ja häda mulle, kui ma evangeeliumi ei kuuluta! (1Kr 9:16)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Mida tähendab olla ustav inimene? Kas sügaval sisemuses ma tõesti tahan teenida Jumala soosingut? Arm on just vastupidine. Ustav inimene teeb õiget asja selle väljenduseks, et ta kuulub Jumalale. Palveta läbi oma suhted inimestega ja eriti palu Jumalal teha selgeks, mis motiveerib sind Teda teenima.
JUMALAIGATSUS
Esmaspäev – 29. jaanuar
Kristlastena küsime ikka endalt: miks Jumal varjab ennast? Sama keeruline on seletada nutva-le lapsele, miks tema ema on toast lahkunud. Ning Taavet nutab just nagu laps Jumala ees. Tema tunded on väga hellad. Seejärel näeme järsku, kuidas ta tuju muutub (Ps 13:5). Mis on selle põhjus? On see õrn hääl või tuttav nägu?
Meil tuleb oodata lõpuni, et teada saada. Nii, nagu kasvav laps õpib ajapikku hoolitseva vane-ma eemalolekut taluma, rahuneb Taavet Jumala armastuse teadmises. Kaugus või raskused ei tähen-da hülgamist. Küsimus “Kui kaua?” ei leia vastust, kuid keset hirmuunenägu näeb see nuttev laps uksepraost natuke valgust.
Enamik meist lähevad mingil eluhetkel läbi sellistest raskustest, et me kaotame lootuse ning hakkame arvama, et Jumal on meid unustanud. Nii Aabraham, Saara kui Haagar tundsid seda koge-must. Suur julgustus on teada, et Jumal ise teab ja mõistab selliseid tundeid ning et need on selgelt Tema sõnas kirjas. Antud tunnete väljendamist ei peaks nägema kui kahtlust või usaldamatust. Mõ-nikord mõtleme või meid pannakse mõtlema, et selliste asjade väljaütlemine mingil viisil vale või isegi Jumalat teotav. Piibel seda ei väljenda. Selliste tunnete väljendamine on osa suhtest, sõprusest Jumalaga, et saame Talle öelda täpselt, mida tunneme.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Kui Jumal tundub kaugel olevat, hüüa Teda!
ALANDUV ARM
Teisipäev – 30. jaanuar
Inimene näeb, mis on silma ees, aga Issand näeb, mis on südames. 1Sm 16:7
Siin on tähtis õppetund, mis meile võibolla küll ammu teada on, aga mis ometi ikka ja jälle üle kordamist vajab. Jumal pidi isegi oma prohveti tähelepanu juhtima sellele, et tähtis pole mitte see milline on inimene väliselt, vaid see milline on ta sisemiselt. Ka Saul oli väliselt otse kui kunin-gaks loodud, aga tal puudusid sisemised omadused et olla Issandale meelepärane kuningas. Inimes-tena me püüame ikka oma halbu külgi varjata ja häid esile tõsta. Sammuti mõjutavad meie hinnan-gud teiste kohta suurelt osalt esmajoones välised näitajad. Sellised nagu väljanägemine, esindlikus, koolitus, jõukus ja ühiskondlik positsioon. Selles suhtes leiame ühe õpetliku näite varajase kiriku ajaloost. Nimelt oli ühe koguduse piiskopina tegutsenud ori. Päevasel ajal teenis ta orjana oma pere-mehi. Kristlaste koosviibimistel, aga küsiti temalt nõu kõikvõimalikes koguduse elu ja isikliku usu-elu puudutavates küsimustes.
Läbi aegade on Jumal kasutanud oma plaanide elluviimisel inimesi, kes inimlike mõõdupuude järgi on tagasihoidlikud ja “väikesed”. Ta vaatab milline on inimene sisemiselt ja kasutab oma riigi edasi viimiseks mõnikordki inimesi, keda meie poleks võibolla märganudki.
Ühtlasi reedab see Jumala ütlus meile veel ühe olulise asja. Inimese südames on tema tõeline olemus, tema iseloom ja väärtushinnangud. Just need määravad inimese usaldusväärsuse ja sobivuse mingisse ametisse. Nagu näeme on see tähtis Jumala jaoks.
Sauli nõrkusi oleme juba näinud. Nende tõttu osutas ta lõpuks Jumalale kasutuskõlbmatuks, ehki Jumal oli ta teiseks meheks muutnud ja ta Püha Vaimuga täitnud. Ilmselt on ka kristlase iseloo-mul ja väärtushinnangutel suurem tähtsus, kui me oleme osanud arvata. Jumala arm ei muuda ini-mese automaatselt Jumalale meelepärasemaks. Pigem kasutab Ta elus ja usuelus ette tulevaid kat-sumusi selleks, et kujundada inimese iseloom ja väärtushinnangud selliseks nagu soovib Jumal. Kui aga inimene end kujundada ei lase, siis võib tema käsi käia lõpuks sama moodi nagu Saulil.
Issand, teie Jumal, on jumalate Jumal ja isandate Isand, suur, vägev ja kardetav Jumal, kes ei vaata isiku peale ega võta vastumeelehead. (5Ms 10:17) Tõepoolest, nüüd ma mõistan, et Jumal ei ole erapoolik. (Ap 10:34) Ja sina, mu poeg Saalomon, õpi tundma oma isa Jumalat ja teeni teda siira südamega ja sõnakuuleliku hingega, sest Issand uurib läbi kõik südamed ning mõistab kõiki mõtteid ja püüdeid! Kui sa teda otsid, siis sa leiad ta, aga kui sa ta maha jätad, siis ta heidab su ä-ra igaveseks ajaks. (1Aj 28:9) Lõppegu ometi õelate kurjus ja kinnita õiget; sest sina oled südame-te ja neerude läbikatsuja, sina, õiglane Jumal! (Ps 7:10) Aga vägede Issand on õiglane kohtumõist-ja, kes katsub läbi neerud ja südame. Lase mind näha, et sa neile kätte tasud, sest ma olen oma riiu-asja sinule avaldanud! (Jr 11:20) Ning kõik kogudused saavad aru, et mina olen see, kes uurib läbi meeled ja südamed, ning annan igaühele teist teie tegusid mööda. (Ilm 2:23).
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Tänu sulle Isa, et kõik sinu plaanid mu elu jaoks on tehtud armastuses ning sa arvestad ka minu tunnetega, viies täide oma nõu.
JUMALA ÕIGUSE KINNITAMINE
Kolmapäev – 31. jaanuar
Oh inimene, kes sina õigupoolest oled, et sa tahad Jumalaga vaielda? Ega siis savinõu ütle oma voolijale: “Miks sa mu nõnda oled teinud?” Rm 9:20
Paulus viib meid pottsepa töökotta ja näitab, kuidas Jumala suhe inimesega on võrreldav pott-sepa suhtumisega savisse. Ühel pool on meister oma ideede, plaanide ja otsustega, teisel pool savi oma alluva suhtumisega. Seesama käsi võib valmistada kalli vaasi või lihtsa kausi – vastavalt vaja-dusele, millest savi ise midagi ei tea. Inimene pidagu meeles, et mõte, kava, oskus ja otsustus kuuluvad Jumalale. Tema viimseid eesmärke teab inimene sama vähe kui savi meistri mõtteid.
Inimese normaalne suhe Jumalaga avaldubki selles, et ta laseb suurel meistril ennast vormida. See on tema õnn, kui taevased käed kujundavad ta elu ja iseloomu. Suur ajaratas pöörleb, ja ühes sellega ka inimene, nagu tükike savi pottsepa rattal. Ka keerlemise näilises virvarris töötab Jumal oma meistrikäega. Ta võtab midagi ja lisab midagi. Selles on mõttekust ja otstarvet. Selles on valmi-mine. Alles siis näeme, kui tark ja kaunis oli Jumala mõte, kui Ta oma töö meiega lõpule on viinud.
Oh teie põikpäisust! Kas peetakse savi võrdseks potissepaga, kas ütleb töö oma tegijale:
“Tema ei ole mind teinud!” või ütleb kuju oma voolijale: “Tema ei oska midagi!”? (Js 29:16) Häda sellele, kes riidleb oma valmistajaga – kild teiste savikildude seas. Kas ütleb savi oma vormijale:
“Mis sa teed?” ja su töö: “Tal ei ole käsi!”? (Js 45:9)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: “Miks sa mu nõnda oled teinud?” Seda fraasi ei tule mõista nõnda, et ühed inimesed on loodud kõlbeliselt headeks ja teised kurjadeks, vaid sellest seisukohast lähtuvalt, mida Jumal igaühele annab oma suure õnnistuskava kohaselt, nimelt vastavalt sellele, mil-line on kellegi loomus. Pottsepp ei loo ise savi, vaid kasutab seda anumate valmistamiseks, mida vajatakse erinevaks otstarbeks.
Neljapäev – 1. veebruar
Psalmis hüüab õige Jumala poole. Ta palub, et Jumal oleks talle kalju, mille varju ta võiks põ-geneda. Teda piirab pilkavate vaenlaste hulk. Sest mu elu on kulunud südamevalus ja mu aastad oh-kamises; mu ramm on raugenud mu pahategude pärast ja mu luud on vajunud kokku (Ps 31:11)
Kuid sellest kirjakohast algab usaldaja uus tase, sest jälle paistab selge taevas. Ta kinnitab nüüd oma ustavust Jumala vastu. Kui ta enne oli näinud ainult oma viletsust ja kannatust, siis palve ja Jumala usaldamine oli pannud teda nägema ka Jumala headuse küllust.
Sa varjad neid oma palge varju all meeste õeluse eest; sa peidad nad ulualla tigedate keelte riiu eest. Tänu olgu Issandale, et ta kitsikuses on minule imeliselt osutanud oma heldust! (Ps 31:21, 22).
Reede – 2. veebruar
Jeesus Kristus kõneleb 66. psalmis kristliku kogudusega. Ta tuletab meelde Jumala suuri te-gusid ajaloos. Ta tunnistab, kuidas on Jumal ajaloos oma rahva eest hoolt kandnud ja sellepärast pe-aks iga iisraellane Teda tänama ja ülistama. Mitte keegi ei saa lahti öelda lepingust, mille Jumal oma rahvaga on teinud (Ps 66:5–7): “Tulge ja vaadake Jumala tegusid, kes on kardetav oma tegemistes inimlaste juures. Tema muudab mere kuivaks maaks; jalgsi minnakse läbi jõe; rõõmutsegem siis te-mast! Tema valitseb oma vägevuses igavesti, ta silmad on valvel paganarahvaste üle; kangekael-sed ärgu tõstku endid kõrgeks!” See pole aga piisav. Kristus kutsub selle ülistusega liituma kõiki rahvaid (Ps 66:8–9): “Tänage, rahvad, meie Jumalat, kostku valjusti tema kiitus! Tema paneb elama meie hinge ega lase meie jalgu kõikuda.”
Me oleme Psalmi 22 juures näinud, kuidas Jeesus ülistab Jumala suuri armutegusid ning kut-sub kõiki, nii iisraellasi kui paganaid Jumalat tänama ja osalema koguduse keskel peetaval pidusöö-gil. Koguduse keskel loetakse Jumala sõna ning õpitakse veel enamgi tundma, mida head on Jumal enda omadele ajaloo jooksul teinud. Kõige olulisem Jumala päästetegu on see, et Ta päästis Jeesuse surmavallast. Vana Testamendi päästeteod on selle suure sündmuse eelkujud. Uues Testamendis kut-suvad Issanda volitatud apostlid kristlasi uurima Jumala suuri tegusid ajaloos ning nägema neis Ju-mala juhtimist. Kirja heebrealastele alguses öeldakse (Hb 1:1–2): “Jumal, kes muiste palju kordi ja mitmel viisil rääkis esivanematele prohvetite kaudu, on nüüd päevade lõpul meile rääkinud Poja kaudu, kelle ta on seadnud kõigi asjade pärijaks, kelle läbi ta on ka maailmad teinud.”
Psalmis tuletatakse meelde, et Jumal päästab enda omad kitsikusest (Ps 66:10–12). Katsumu-sed kasvatavad kristlast. Sellepärast räägib kirja heebrealastele kirjutaja usu eeskujudest (Hb 11) ja kutsub kristlasi üles olema kannatustes kannatlikud (Hb 12:1–3).
Palvetagem: Issand Jumal, Sina läkitasid maailma oma Poja valguseks paganaile ja kirkuseks oma rahvale Iisraelile. Anna ka meile näha oma valgust, nii et näeksime Jeesuses Kristuses Sinu ar-mu ja tõde. Aita meil Tema läbi võitu saada pimeduse vägede üle, päästa meid kõigest kurjast ja lase viimaks jõuda Sinu rahva rõõmusse, kus me Sind taevases selguses näeme ja austame igavesti. Jee-suse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Mida on Jumal teinud sinu heaks sel nädalal? Sel aastal? Millised on Jumala “kardetavad teod” sinu elus?
JUMALAL ON ÕIGUS ANDA ARMU OMA TAHTE JÄRGI
Laupäev – 3. veebruar
Issand ju ütleb Moosesele: “Ma halastan, kellele ma halastan, ja heidan armu, kellele ma hei-dan armu.” Nõnda siis ei sõltu see inimese tahtest ega pingutusest, vaid Jumalast, kes halastab. Rm 9:15,16
Selle kirjakoha (15. salmis tsiteerib Paulus 2. Moosese 33:19) mõistmiseks on oluline teada aega, millal Jumal seda ütles. Jumal oli võimsate imedega rahva Egiptusest välja toonud ja juhtis neid nüüd Siinaile. Mooses läks mäele ja jäi sinna neljakümneks päevaks. Iisrael arvas, et Mooses on kadunud, ning Aaron valmistas rahva soovi kohaselt kuldvasika, keda hakati teenima jumalana. Karistuseks kuulutas Jumal, et Ta on valmis oma rahva maha jätma, kuna rahvas oli Tema maha jät-nud. See oli õiglane otsus. Jumal lubas nüüd teha Moosese suureks rahvaks, sest Mooses oli olnud ustav. Ka see oli õiglane otsus. Kuid Moosese palve peale kasutas Jumal kõrgemat otsust ja andis eksinud rahvale armu. Jumal kasutas oma armuandmise õigust. Iga Iisraeli inimene pidi nüüd tead-ma, et tal endal pole teeneid Jumala ees, mille alusel Jumal peaks ta tõotatud maale viima, vaid et kõik oli antud talle armust.
Meie ei saa oma tahtmisega Jumala armu ära teenida. Armu ei saa keegi nii, et hakkab tahtma, ja seetõttu on Jumal kohustatud talle armu andma. Arm ei ole enam arm, kui seal on veel mingisu-gused eksinu teened. Muidugi ei tähenda see, et meil ei peaks tahet olema, “sest Jumal on see, kes teis tegutseb, et te tahate ja toimite tema hea nõu kohaselt.” (Fl 2:13) Jumal ise äratab meis tahte õigete asjade järele ja meie kohus on seda kasutada.
Seevastu inimese tahe ei kohusta Jumalat. Meie ei saa Jumala armu oma aktiivsusega ära tee-nida. Meie aktiivsus ei kohusta Jumalat millekski. Muidugi ei tähenda see, et me ei peaks olema aktiivsed, “sest Jumal on see, kes teis tegutseb, et te … toimite tema hea nõu kohaselt.” (Fl 2:13)
Õige aktiivsus on armuand. Me peame seda kasutama. Meie tahtmine ja aktiivsus on asjatud, kui Jumal ei halasta. Seda kinnitab Paulus ja seda usume ka meie.
Ja tema vastas: “Ma lasen sinu eest mööduda kogu oma ilu ja kuulutan sinu ees Issanda ni-me. Ja ma olen armuline, kellele olen armuline, ja halastan, kelle peale halastan.” (2Ms 33:19)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Peame meeles pidama, et arm ei ole meie tahtmise ja aktiivsuse tulemus.
KÜSIMUSI ENDA LÄBIKATSUMISEKS
Kas sa usud, et sa võtad vastu püha õhtusöömaajas Jeesuse ihu ja verd kõikide pattude andekssaamiseks?
Rõõmustud sa armulauast, või on see hirm, sest et su südametunnistus tuletab meelde, et sa pead nüüd uues elus käima, mida sa ei ole mõelnud?
Kas sa tuled sealt lepitust otsima?
Kas sa igatsed tõepoolest Jumala armu, või oled sa selle vastu ükskõikne?
Kas sa pead armulaual käimise päeva eriliselt pühaks, või püüad sa seda kohe maailma asjadesse laskudes unustada?
Küsimusi enda läbikatsumiseks. – Eesti Kirik 04.01.1940, lk 2
Laato, Antti (2014) Kristus Psalmides: Kristus on patuta ja kutsub enda omasid Jumalat ülistama (Ps 66). Meie Kirik http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3876
Morris, Leon (2008) Luuka evangeelium. Tallinn: Logos, lk 324
Page, Claire (2009) Jumalaigatsus (Ps 13). Piiblivõti. Avatud Piibli Ühing http://www.avatudpiibel.ee/piiblivoti/2009/06/14
Piibliõppekursus “Piibel kaanest kaaneni”: Taavet (1Sm 16:1-17:32); Kuidas ma palvetan? (Tn 9:7-20). Pühakirja selgitab Rannamõisa koguduse õpetaja Aare Kimmel. Pereraadio
Tärk, Osvald (2002) Rooma kirja seletus. Tallinn: Logos, lk 57,361-362,368
Tärk, Osvald (2014) Psalmide seletus. Tallinn: Logos, lk 59
Koostas Indrek Lundava. Jaanuar 2018
4 nädal: 21. – 27. jaanuar 2018
Jeesuse avalik tegevus on alanud. Inimesi õpetades ja haigeid parandades ilmutab Ta oma jumalikkust. Jeesuse imeteod ja nende tunnistused, kes on kogenud Tema väge, äratavad inimestes, sõltumata nende rahvusest, usku Temasse – meie aitajasse ja päästjasse.
Meelespeetav kirjakoht: Tuleb inimesi idast ja läänest, põhjast ja lõunast, ja nad istuvad lauas Jumala riigis. Lk 13:29
Jumala riigi kodanikkonna lõplik koosseis pakub palju üllatusi. Sinna koguneb inimesi maail-ma neljast nurgast; see tähendab, et ka paganrahvad on esindatud rohkearvuliselt (vrd Js 45:6;49:12) . Niisugune asjade seis üllatab juute, kes on arvanud, et neil on Jumala riigile eelisõigus.
Fraas istuvad lauas kujutab Messia pidusööma; seda sümbolit lõpuaja rõõmust armastasid juu-did väga. Neile oli kindlasti äärmiselt ehmatav kuulda, et sellest söömast võtavad äkki osa hoopis paganad, ja nemad on välja jäetud.
Tegu on kahekordse vapustusega: nemad on välja jäetud, aga põlatud paganad on sees. Juutide hülgamine võib olla täielik, nagu osutab juba järgmine salm. Jumala teed ei ole meie teed.
Ja sinu sugu saab maapõrmu sarnaseks ja sa levid õhtu ja hommiku, põhja ja lõuna poole, ja sinu ja su soo nimel õnnistavad endid kõik maailma suguvõsad. (1Ms 28:14) Ja paljud rahvad lähe-vad ning ütlevad: “Tulge, mingem üles Issanda mäele, Jaakobi Jumala kotta, et ta meile õpetaks oma teid ja et võiksime käia tema radu: sest Siionist lähtub Seadus ja Jeruusalemmast Issanda sõ-na!” (Js 2:3) “Sellest on vähe, et sa mu sulasena taastad Jaakobi suguharud ja tood tagasi Iisraeli jäägi: ma panen sind paganaile valguseks, et mu pääste ulatuks ilmamaa ääreni. (Js 49:6) Ja rah-vad tulevad su valguse juurde ning kuningad paistuse juurde, mis sinust kumab. (Js 60:3) Sest päi-kesetõusu poolt päikeseloojaku poole on mu nimi paganate seas suur, ja igas paigas suitsutatakse ning tuuakse mu nimele puhas roaohver. Sest mu nimi on paganate seas suur”, ütleb vägede Issand. (Ml 1:11)
Palvetagem: Kõigeväeline Jumal, rahvaste Issand, Sa oled ilmutanud oma tahet kõigile rah-vastele ja tõotanud oma abi meile kõigile. Aita meil kuulda ja teha, mida Sina tahad, et pimedus saaks võidetud Sinu valguse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja va-litseb igavesest ajast igavesti.
ELU MÕTE ON TERVENDADA SÜDAME SILMAD, ET NÄEKSIME JUMALAT.
Pühapäev – 21. jaanuar
Õhtu jõudes, kui päike oli loojunud, toodi Jeesuse juurde kõik haiged ja kurjast vaimust vae-vatud. Ja ta tervendas paljusid, kes põdesid mitmesuguseid haigusi, ning ajas välja palju kurje vaime. Mk 1:32,34
Niipea kui päike oli loojunud ja sellega hingamispäev lõppenud, algas linnas vilgas liikumine Peetruse kodu poole, kus oli Jeesus. Vigased tulid oma karkude ja keppidega, pimedaid talutati, ras-kemaid haigeid kanti Jeesuse juurde. Varsti ei olnud tubades enam ruumi ja Jeesus võttis neid vastu väljas ukse ees. Nüüd esines esmakordselt Jeesuse töös massiline tervendamine.
Jeesuse võimed ületasid meie võimeid. Piiblist leiame, et loomisel anti inimesele võim kogu looduse üle. Inimene pandi maailma hoidma ja harima, s.o. loodus pidi saavutama Jumalast seatud eesmärgi inimese töö kaudu. Inimene ise pidi aga elama Jumala tahte järgi. Ta pidi olema igas asjas Jumalale kuulekas. Kuid inimene kaotas kuulekuse ja sellega ühtlasi suurel määral ka võimu loodu-se üle. Sõnakuulmatus tõi inimesesse vastukäivad soovid. Inimene sattus hingelistesse konfliktides-se ja füüsilistesse haigustesse. Ta ei kaotanud ainult oma võimu looduse üle, vaid suurel määral ka enese üle. Ühelt poolt käsib südametunnistuse hääl arvestada Jumala tahtega, aga oma rikutud tahe astub vahele ja takistab teda. Nii ongi tekkinud olukord, et inimene ei allu Jumalale, vaid patule.
Kuid Jeesus elas ja oli Jumalale täielikult kuulekas. Poeg tegi ainult seda, mida Isa tahtis (Jh 5:19). Selle tõttu oli Tal maailmas olles meelevald kogu looduse üle. Ta oli Inimese Poeg ja Temas teostus Jumala esialgne plaan inimese kohta. Seda võimu kasutas Ta ka haigete tervendamiseks. Mis aga andis oma korda julge veendumuse sellest, et Jeesuse kaudu saabub kord kõigi surnute ülestõus-mine ja lõplik võit haiguste üle. Tema pühib ära iga pisara nende silmist ning surma ei ole enam ega leinamist ega kisendamist, ning valu ei ole enam, sest endine on möödunud. (Ilm 21:4)
Kristlase ülesanne on Jeesuse eeskuju järgimine. Meie kohus on armastuses aidata iga inimest, kaasa arvatud ka tema ihu. Ärgem pidagem inimese ihu abistamist tühiseks teoks! Hoia inimese ter-vist ja ravi seda oma võimete ulatuses. Kui meie ei suuda haigeid tervendada, siis on meil võimalus vähemalt neid vaatama minna. Just “vaatamist” hindas Jeesus viimses kohtus (Mt 25:36). Kogudus kuulutagu täit evangeeliumi, ja selle hulka kuulub ka inimese ihu abistamine ja tervendamine.
Inimesed, kes päikeseloojangu ajal olid lahkunud oma kodudest vigastena ja haigetena, tulid tagasi tervetena. Rõõm kõnnib Jeesuse jälgedes.
Aga kurjad vaimudki läksid välja paljudest, ise kisendades: “Sina oled Jumala Poeg!” Ja te-ma sõitles kurje vaime ega lasknud neil rääkida, sest nad teadsid, et tema on Messias. (Lk 4:41) Tema käis Pauluse ja meie kannul ning hüüdis: “Need inimesed on kõigekõrgema Jumala sulased, kes kuulutavad teile päästmise teed.” (Ap 16:17) Ent kuri vaim kostis neile: “Jeesust ma tunnen ja Paulust ma tean, aga kes teie olete?” (Ap 19:15)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: On sul kiire? Aega napib ja liiga palju teha? Pühenda järgmised paar minutit ainult Jumalale – see on kindlalt rohkem väärt kui arvad.
JUMALA TULEK
Esmaspäev – 22. jaanuar
Vana seaduse rahvas ootas Issanda päeva. Prohvetid rõhutasid korduvalt selle kardetavust. Siis, kui tuli Jeesus, nägid ta kõige lähedasemad Temas Jumala armu ja tõde. See tuli võitva jõuna.
Nelipühal ilmusid torm, tulekeeled ja kohkunud inimeste kahetsuspisarad. Küsiti ahastuses: “Mis me peame tegema?” Evangeelium tuli ja võitis. Oma taastulekut aga võrdleb Jeesus välgu sähvatusega. See tuleb ootamatult ja selle sähvatuse valgel näeb maailm ainsa momendiga elu uues valguses.
Iga kord, kui Jumal ilmub inimestele, kuulutab ta tulek õigust. Kuid lõpliku kuju võtab see Kristuse taastulekul.
Taevad jutustavad Jumala au ja taevalaotus kuulutab tema kätetööd. (Ps 19:2)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Uskliku tunnuseks peaks olema patu vihkamine. Kuidas Jumal aitab meid meie võitlustes?
SÕNA ON ELU
Teisipäev – 23. jaanuar
Issand tahab mõista õigust oma rahvale ja halastada oma sulaste peale, kui Ta näeb, et nende jõud on kadunud ja pole jäänud orja ega vaba. 5Ms 32:36
Jumala rahva vaenlastest rääkides kasutatakse kõnekaid, piltlike kujundeid Soodomast, Go-morrast ja rästikute mürgist (5Ms 32:32,33). Need kujutavad pattu ja kõlvatust, kurjust ja Jumala vastaseid jõude. Sellepärast kuuluvad nad ka kohtu alla. Omal ajal hävivad nad sama moodi, nagu Soodoma ja Gomorra.
Tähelepanu väärne on seegi, mida öeldakse iisraeli rahva kohta. Jumal annab talle oma abi alles siis kui ta on kulutanud ära oma jõu ja nõrkenud. Selle põhimõtte kohaselt toimib Jumal enda omadega läbi aegade. Ta laseb inimesel üritada, ponnistada ja pürgida. Ta laseb meil joosta peaga vastu seina nii kaua kui me üks kord mõistame, et see ei aita. Sest alles pärast seda hakkab meile kõlbama võtta vastu tema abi. Ka Paulus ütles, et mul ongi hea meel nõtruses, vägivalla all, häda-des, tagakiusamistes ja ahistustes Kristuse pärast, sest kui ma olen nõder, siis ma olen vägev. (2Kr 12:10)
Seni kui inimene pole oma nõrkust tõeliselt mõistnud, arvab ta tavaliselt: “Mina teen ja Jumal aitab!” Ka arvab inimene, et tema ise peab olema võimalikult tugev selleks et Jumal võiks teda aida-ta. Tegelikult on vastupidi. Seni kui inimene arvab, et oma jõududega suudab Jumalale olla meele-pärane ja edasi viia Jumalariigi tööd. Ei ole ta muutunud selliseks nõrgaks ja väsinuks, kes vajaks tõeliselt Jumala abi. See nõrkuse õppetunni selgeks õppimine ja ellu rakendamine on meie jaoks vist üks raskemaid usuelu õppetunde üldse.
Sest Issand mõistab kohut oma rahvale ja halastab oma sulaste peale. (Ps 135:14)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Jumal igatseb oma rahva peale halastada ja teda taastada. Ehk tunned sa pärast seda lõiku, et peaksid suhtuma oma jumalasuhtesse ja Tema sõnadesse tõsise-malt. Sest see ei ole tühine sõna, mis teile korda ei lähe, vaid see on teie elu, ja selle sõna läbi te pikendate oma päevi sellel maal. (5Ms 32:47)
KÕIGE TRÖÖSTI JUMAL
Kolmapäev – 24. jaanuar
Issand julgustab meid igas meie ahistuses, et me suudaksime julgustada neid, kes on mis tahes ahistuses, julgustusega, millega Jumal meid endid julgustab. 2Kr 1:4
Kui mõelda millal inimene vajab julgustust või lohutust, siis esmalt meenuvad meie rasked olukorrad elus ehk ahistused. Sellistel puhkudel vajab inimene kedagi, kes tuleb ta juurde ja kes on valmis kõndima tema kõrval kõigis tema raskustes. Just seda Jeesus oma järgijatele tõotaski kui meenutame Johanesse evangeeliumi. Ja ma palun Isa ja ta annab teile teise Lohutaja, et tema oleks teiega igavesti: Tõe Vaimu, keda maailm ei saa võtta vastu, sest ta ei näe teda ega tunne teda ära. Teie tunnete tema ära, sest ta jääb teie juurde ja on teie sees. Ma ei jäta teid orbudeks, ma tulen teie juurde. (Jh 14:16-18)
See Lohutaja on meile ka Nõuandja, Toetaja, Jõustaja, Asjaajaja ehk tänapäevases keeles Tugiisik. Ta on keegi kes tuleb meie juurde ja oskab mitte ainult lohutada vaid ka tõeliselt aidata. Kes on selleks piisavalt pädev. Jeesus räägib siin Pühast Vaimust. Pealegi ütleb Jeesus, et Ta ei jätta enda omasid orbudeks, kes on oma vanematest ilma jäänud ja peavad ise vaatama kuidas neil õn-nestub ilmas ära elada. Püha Vaim aga ei ole keegi muu, kui kõikvõimsa Jumala kolmas isik.
Pauluse sõnade kohaselt on õieti Jumal ise kõige julgustuse Jumal. Pole raske mõista, et kui Jumala lapse kõrval on Tugiisikuks Jumal ise oma nähtamatu Püha Vaimu läbi, siis on see hoopis rohkem kui lihtsalt lohutav asjaolu. Tõsi küll lohutus ja julgustus ei seisne selles, et raskused võeta-kse ära aga koos Jumalaga on neist läbipääsemine kindel.
Õiget tabab palju õnnetusi, aga Issand tõmbab tema neist kõigist välja. (Ps 34:20)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Püüa endale ette kujutada elu ilma Jumalata … ja siis voo-laku sinusse tänulikkus, sest sa ei pea nii elama! Teadmine imest ja privileegist olla armastatud Loo-ja poolt täitku sind ja küllastagu su päeva.
JUMALA TULEKU MÕJU SIIONILE
Neljapäev – 25. jaanuar
Apostel Pauluse pöördumispäev ehk Paavlipäev
Jumala rahvas rõõmustab väärvaadete kadumisest. Kes ei rõõmustuks selle üle, et suured hul-gad maailmas on vabanenud väärjumalate kummardamisest.
Palvetagem: Kõigeväeline Jumal, Sina andsid apostel Paulusele ülesande viia evangeeliumi valgust laiali kõikjale maailma. Me meenutame täna tema imelist pöördumist ja palume: aita meil püsida tema kuulutatud elu sõnas. Luba meil kõigil üheskoos rõõmustada Kristuse taastulemise päe-val. Kuule meid oma Poja Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Meie elu on täiuslik, kui me Talle kuuletume. Patu võim toob valu ja ahastust, aga Jumala Vaim rahu ja rõõmu. Millised peaksid olema Jumala kummarda-jad?
JUMALA ABI KOHUSTAB MEID TULEVIKU EES.
Reede – 26. detsember
Ta on vaadanud oma pühast kõrgusest, Issand on taevast vaadanud ilmamaad, et kuulda van-gide ägamist ja vabastada surmalapsed. Ps 102:20,21
Jumal vaatab taevast ja kuuleb vangide ägamist ja vabastab surma lapsed. Vangide ägamine pole mingi muusika, mida inimesed tahaksid kuulda. Inimesed tavaliselt eemalduvad viletsuse pai-kadest. Jumal aga ei põgene selle muusika eest. Tema kuuleb neid nii, nagu arst kuuleb haigete oi-geid. Ta kuuleb neid selleks, et aidata.
Jumala rahva abi on alati tulnud Jumalalt endalt. Tema elab ja valitseb igavesti. Usklike ar-mastus püsigu ka siis, kui Siion on varemetes.
Lase tulla oma palge ette vangide ägamine; oma käsivarre suurusega jäta ellu surmalapsed (Ps 79:11)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Psalm 102 on suures ahastuses oleva inimese palve. Suur ahastus võib kaasa tuua suure aususe. Mida tahaksid sina oma südame põhjast täna Jumalale öelda?
RASKUSED MUUTUVAD KAASTUNDLIKUKS
Laupäev – 27. jaanuar
Otsekui meil on küllaga Kristuse kannatusi, nõnda on meil küllaga ka julgustust Kristuse kaudu. 2Kr 1:5
Paulus peab siin silmas, et tema kogemustest on kasu ka teistele kristlastele kellel on samu raskusi. Kasuks tulevad seejuures need raskused ise, kui ka julgustus mida Jumal meile jagab. Mida ise oled Jumalalt saanud, sellega on hea ka teisi julgustada.
Jutt Kristuse kannatustest, mis on saanud osaks ka Paulusele ja Timoteusele ei ole päris liht-salt mõistetavad. Neid sõnu on tõlgendatud väga erinevalt. Näiteks ühed arvavad, et Paulus tahab öelda et sammuti nagu Jeesus kohtas vastuseisu, kohtab seda ka Tema saadik ehk apostel. Teised arvavad, et Paulus viitab juutlikule õpetusele, mille kohaselt messiaanliku aja tulekule eelnevad mitmesugused ahistused mida nimetatakse ka sünnitusvaludeks. Kolmas tõlgendus – Kristus, kes kannatas ristil jätkab kannatamist nendes kes usuvad Temasse nii kaua kui praegune maailma aeg kehtib. Ükski neist seletustest ei tundu sugugi võimatu. Lisaks kõigele on Paulus võinud meelega väljavalida väljendi mida saab mõista laialt ja mitmekülgselt. Kõigis neis seletustes on ühiseks mõtteks, et nimetatud ahistused on selle tagajärg et inimene kuulub Kristusele.
Kui Martin Luther omal ajal määratles ehtsa kristliku kiriku seitse tundemärki, siis pani ta seitsmendaks püharisti. “Püha kristlikku rahvast tuntakse väliselt püha risti pühakspidamisest. Ta peab kuradi, maailma ja omaenda liha poolt kannatama õnnetust ja tagakiusamist, kiusatust ning kurja, nagu me palume Meie Isa palves – olema seesmiselt kurb ja hirmutatud, väliselt vaene, teota-tud ja nõder, et ta saaks oma pea, Jeesuse Kristuse, sarnaseks. Selle kannatuse põhjuseks on, et ta püsib Kristuse ning Jumala sõna juures ja kannatab nõnda Kristuse pärast.
Kristlased olgu ustavad, tasased, kuulekad, teenigu ihu ja varaga ülemust ja igaüht ning ärgu tehku kellelegi ülekohut. Aga ometi ei tule ühelgi rahval maailmas säärast kibedat vaenu taluda kui nendel. Neid neetakse ja peetakse kõige kahjulikumateks inimesteks kogu maailmas. Jah, need ar-vavad end koguni teenivat Jumalat, kes neid poovad, uputavad, mõrvavad, piinavad, jälitavad, vae-vavad. Keegi ei halasta nende peale, vaid neid joodetakse ka mürriga ja sapiga, kui neil on janu. See kõik ei juhtu mitte seepärast, et nad oleksid abielurikkujad, mõrvarid, vargad või petjad, vaid et nad hoiavad end ainult Kristuse poole ega taha omada ühtki teist jumalat. Kus sa nüüd taolist näed või kuuled, seal tea, et siin on püha kristlik kirik – Kristuse sõna järele: “Õndsad olete teie, kui ini-mesed teid minu pärast laimavad ja taga kiusavad ja valetades räägivad teist kõiksugust kurja. Ol-ge rõõmsad ja ilutsege, sest teie palk on suur taevas” (Mt 5,11j).”
Ehkki Paulusele ja tema kaastöölistele saab küllaga Kristuse kannatusi, sest vana ajastu veel kestab, saavad nad Kristuse läbi küllaga ka julgustust, sest messiaanlik ajastu on juba alanud. Nagu oleme näinud, võib see julgustus esineda nii viletsusest pääsemisena kui ka viletsustes saadava julgustusena, mis aitab neid taluda.
Nüüd ma rõõmustan oma kannatustes teie pärast, ja oma ihus ma täidan puuduvat osa Kris-tuse kannatustest tema ihu, see tähendab koguduse heaks. (Kl 1:24)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Alusta sellest, et täna Jumalat selle eest et Ta on kaastunde Isa, halastuse Issand. Too oma või mõne teise inimese raskused Jumala ette ja palu Temalt tröösti.
Kas sa tänad Jumalat, et sa oled ristitud?
Kas sa uuendad igapäev oma ristimise lepingut?
Kas sa ütled end lahti saatanast, ta tööst ja kõigest sellest, mis temaga ühenduses?
Kas sa heidad igapäev endast ära vana inimese?
Kas sa ehid end igapäev uue inimesega?
Kas annad sa igapäev end Kolmainu Jumala hoolde?
Ilmselt arm ei oleks arm, kui sellega ei kaasneks ka tõde. Mis on vastand teesklemisele ja pal-jale vormile. “Lapsed, ärgem armastagem sõnaga ja keelega, vaid teoga ja tõega!” (1Jh 3:18) Mida Jumal tõeliselt tahab, seda võib tunnetada ainult see, kes kohtab Jumalat ennast. Sellepärast ütleb Jeesus: “Mina olen tõde” (Jh 14:6) ehk kus Ta on isiklikult ligi, seal puudutab Jumal tõeliselt inime-si, nad saavad jumalikult valgustatud.
Pärast Johannese vangistamist tuli Jeesus Galileasse ja kuulutas Jumala evangeeliumi: “Aeg on täis saanud ja Jumala riik on lähedal. Parandage meelt ja uskuge evangeeliumisse!” Mk 1:14,15
Kahetsus ja sellele järgnev pöördumine omandavad tõelise väärtuse alles sel juhul kui nad juhivad inimese uskuma evangeeliumisse ehk heasse sõnumisse Jeesusest. Seepärast ka Jeesus ei piirdunud ainult üleskutsega, “Parandage meelt” vaid lisas sellele ka “Uskuge evangeeliumisse!”
“Parandage meelt, sest taevariik on lähedal!” (Mt 4:17)
Jumala rahvas arvaku tõelise Jumal tundmist oma õnnistuseks! Iisraelil ärgu olgu häbi tunnis-tada oma Jumalat sel ajal, kui teised rahvad tema ümber austavad Baali, Ra´d, Zeusi või Jupiteri. Nüüd on kõik teised tolleaegsed nimed kadunud, aga elava Jumala nimi püsib ja jääb igavesti. Selle-pärast võib iga usklik öelda: “Mina ei häbene evangeeliumi” (Rm 1:16). Needki võivad rõõmustada, kes Jumalat alles “otsivad”. Need liiguvad oma usuelus õiges suunas.
Teised aga on aru saanud, et Jumala riigi saabumine täitub alles siis kui see vana maailm on hävinud tules, ning Jumal loob uue taeva ja uue maa. Ja seal saab olema taevane Jeruusalemm ning kogu prohveteering on vaid võrdpilt taevasest “kuldsest linnast”.
Prohvet kutsub meid üles lakkamatule palvele – me ei tohi anda Issandale “puhkust”, vaid meil tuleb anuda ja paluda nii kaua kui ta tuleb ning rajab oma riigi nii, et kõik inimesed saavad seda näha.
Sündides Maarjast, ei kaotanud Jumal-Poeg midagi oma jumalikkusest, aga Ta võttis omaks kõik, millest inimene koosneb. “… kes on olnud kõigiti kiusatud nii nagu meie, ja siiski ilma patu-ta.” kirjutab Paulus heebrealastele (4:15).
“Arm” ja “tõde” on Jumala atribuudid, mille asemel Vana Testamendis kasutakse termineid “headus” ja “truudus”. “Arm” tähendab muidugi ka armastust, halastust ja kaastunnet. “Tõe” juurde kuuluvad püsivus, lojaalsus, meelekindlus, truudus. Neid väärtusi peab ka kristlane silmas pidama.
Teine moodus on avaldatud sõnaga “mängige”. Inimesed kasutavad mitmesuguseid häält teki-tavaid abinõusid, mis peavad täiendama inimese võimeid. Jumala rahvas on kasutanud neidsamu vahendeid.
Teiseks on Jesaja raamatu tsitaadis jutt nende parandamisest, kellel on murtud süda. Messias tuleb nende juurde, kes on kõlbeliselt ja vaimulikult läbikukkunud. Tõsi Talle pandi seda pahaks, aga see peale ütles Jeesus: “Ei vaja arsti terved, vaid haiged.” (Mt 9:12) Sisemiselt haiged ja mur-tud südamega on inimesed, kes ei ole elu võitlustes vastupidanud vaid on langenud pattudesse ja on selle pärast õnnetud. Nad elavad raske süükoormaga, mis on purustanud nende südame. Selliste inimeste südamed ehk sisemist elu on Messias tulnud parandama. Jeesus ütles mõnelegi inimesele, et sinu patud on sinule andeks antud (Lk 5:20;7:48).
Kolmandaks on Messias tulnud kuulutama vangidele vabakslaskmist. Küllap on jutt enne kõi-ke inimestest, keda patt sisemiselt orjastab. Aga siin võib olla mõeldud vabanemist laiemalt. “Kui nüüd Poeg teid vabastab, siis olete tõepoolest vabad.” (Jh 8:36)
Päeva Sõnum. Nr 66. 31. detsember 2017 – 6. jaanuar 2018
1 nädal: 31. detsember 2017 – 6. jaanuar 2018
Sel pühapäeval meenutame Püha Perekonda Naatsaretist, kes on meile usu ja jumalakartuse eeskujuks. Evangeeliumi loetakse Siimeonist ja Hannast, kes ootasid templis Jumala tõotuste täitu-mist. Kuigi Jeesus-laps ei erinenud teistest lastest, nägid nad siiski Temas maailma aja pöördepun-kti. Jeesus elas samades tingimustes nagu meiegi, et meid lunastada ning anda meile õigus elada Jumala lastena.
Meelespeetav kirjakoht: Suured on Issanda teod, uuritavad kõigile, kellel neist on hea meel. Ps 111:2
Usklik piibliuurija tungib Jumala sõna sügavustesse, avastades seal tõdesid ja Jumala tegusid, mida tavaline lugeja ei leia.
Pühapäev – 31. detsember
See kurb psalm räägib surmast ja haigusest. Ent mitte ainult. See räägib ka usust ja lootusest. Surm võib tulla nii haiguse kui vaenlase käe läbi. Kui inimene teab oma surma ette, siis on see õn-nis surm, sest inimene saab oma suhted Jumalaga korraldada. Öeldakse, et kriitilisel hetkel käib kogu elu inimese silme eest läbi. On parem kui oma elule saab tagasi vaadata pikema aja jooksul kui üks hetk. Et me aga ei saa oma surmahetke valida, tuleb selleks juba aegsasti valmistuda.
Keegi on öelnud: “Ela iga päev nii, nagu peaksid surema homme.” See on lihtne tõde, kuid raske täita. Sellepärast on paljud inimesed oma eluõhtul olukorra eest, kus nad peavad tunnistama kahetsust ja piina oma möödunud elus tehtud halva pärast. Seda tõdedes ei ole veel hilja, Jumal on ikka ootamas. Jumal ootab, et inimene temaga rahu teeks, Ta on ikka valmis andestama, kui inimene mõistab oma süüd ja tunnistab seda.
Seda tehes võime minna lootuses vastu teispoolsusele. Nüüd on võimalik kõik oma eluhetked julgelt Jumala kätte anda. Jumala lähedus muudab rõõmsaks ja julgeks.
Issand, anna mulle teada mu elu ots ja mu päevade mõõt, et ma tunneksin, kui kaduv ma olen. (Ps 39:5) Su silmad nägid mind juba mu eos ja su raamatusse kirjutati kõik päevad, mis olid mää-ratud, ehk küll ühtainustki neist ei olnud olemas. (Ps 139:16)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Ära rutta koguduses hädasolijaid kohe oma lohutusega üle puistama. Mõnel on palju enam vaja lihtsalt olla koos kellegagi, kes usub Jumala lohtust, aga samas on sel inimesel vaja ka välja öelda kui lootusetu või ahastuses olevana ta tegelikult end tunneb.
Palvetagem: Igavene Jumal, me täname Sind kõige eest, mida Sa möödunud aastal oled meile jaganud. Anna andeks meie teadmatult ja teadlikult tehtud eksimused. Luba meid uuesti algusest alata. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Esmaspäev – 1. jaanuar
Tegutsemine “kellegi nimel” tähendab ühtaegu tema esindamist ning volitusi selleks. Pauluse manitsus on seepärast teretulnud kontrollvahendiks käitumises (“Kas ma tõesti võin seda teha, kui esindan Issandat Jeesust?”) ning julgustuseks tema nimel jätkama ettevõetud raskete ülesannete täit-mist, teades, et selleks antakse ka vajalik jõud. Ja taas lisab Paulus endale iseloomuliku rõhu: Tema läbi Jumalat Isa tänades!
Kristliku elu keskpunkt on Jumala tänumeelne teenimine, mis mõjutab “kõike, mida me iga-nes teeme”. Kuna “kõik” on loodud Kristuse läbi ja põhimõtteliselt tema läbi ka lunastatud, võivad kristlased kõike, olgu see käsitöö, perekonna loomine, kirja kirjutamine või mis iganes, teha tema nimel ja tänumeeles. Jeesus, Jumala tõeline jumalik/inimlik kuju, tema, kelle rist tagab meie lepitu-se, on meie tänumeele põhjus, “kelle läbi” me võime nüüd tänada Isa ennast.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Kuidas tunnistada? Vasta siis, kui sinult küsitakse, aga ela nii, et oleks küsijaid.
Palvetagem: Issand Jeesus Kristus, Sa tulid kaduvasse maailma, et anda meile igavene elu. Me alustame Sinu nimel uut aastat ja palume: kinnita meid, et võiksime usus ja lootuses vastu selle aasta rõõmud ja raskused. Sinule olgu ülistus ja au nüüd ja igavesti.
PÄÄSTETUTE HÄMMASTAV RÕÕM
Teisipäev – 2. jaanuar
See laul on päästetu rõõm Jumala üle. See on ülistus selle eest, et Jumal on lõpuks viinud täi-de oma plaani millest Ta rääkis esimest korda Paradiisis esimestele inimestele, kui need olid end mao ahvatlusest petta lasknud. Nad kuulsid tõotuse Sõna mis öeldi maole: “Naise seeme purustab ta pea!” (1Ms 3:15) Edasi sai seda tõotust kuulata lastetu mees, kes elas Kaldea Uuris.
Moosese esimese raamatu 12. peatükki esimeses kolmes salmis on kirjas – Ja Issand ütles Aabramile: “Mine omalt maalt, omast sugukonnast ja isakojast maale, mille ma sulle näitan! Ma teen sind suureks rahvaks ja õnnistan sind, ma teen su nime suureks, et sa oleksid õnnistuseks! Siis ma õnnistan neid, kes sind õnnistavad, panen vande alla selle, kes sind neab, ja sinu nimel õnnis-tavad endid kõik suguvõsad maa peal!”
Jesaja laul on selle Aabramile antud õnnistuse tõotuse ülistus. Tema soost sündis omal ajal ka Jeesus Kristus, kes on tõesti saanud õnnistuseks kõikidele maailma rahvastele. See oli tõesti kaua kavandatud plaan inimeste päästmiseks ja prohvet nägi seda kõike juba teostatuna. Sellepärast puh-kes ta rõõmsalt laulma ja sellega tohime ühineda ka meiegi. Sest juba praegugi tohime pääste lootu-se üle rõõmustada.
Pauluse sõnade kohaselt tohime ka meie selle üle kiidelda. “Et me nüüd oleme saanud õigeks usust, siis on meil rahu Jumalaga meie Issanda Jeesuse Kristuse läbi, kelle läbi me oleme usus saa-nud ligipääsu ka sellele armule, milles me seisame, ja me kiitleme oma lootusest Jumalalt saadava-le kirkusele.” (Rm 5:1,2)
Mu tugevus ja mu kiituslaul on Issand, tema oli mulle päästeks. Tema on mu Jumal ja ma ülis-tan teda, tema on mu isa Jumal ja ma kiidan teda kõrgeks. (2Ms 15:2) Ka see on tulnud vägede Is-sandalt; tema nõu on imeline ja tema tarkus suur. (Js 28:29)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Mõtle ühele võimalusele, kuidas sina võiksid laulda Issanda võidulaulu – nii oma isiklikes suhetes, kui ühiskonnas laiemalt. Millseid praktilisi tegevusi võiks see hõlmata?
Kolmapäev – 3. jaanuar
Kui tuli õige aeg saatis Jumal maailma oma Poja Jeesuse, et teha ka meidki Jumala poega-deks. See on endise olukorrast hoopis uuem ja kõrgem positsioon. On tähelepanu väärne, et uskliku inimese kohta kasutab Paulus siin sama sõna nagu Jeesuse Kristuse kohta. See sõna tähendab mitte enam väikest alaealist last, vaid see rõhutab suhet. Seda, et tegu on poja õigustega isikuga. See on laia tähendusega sõna, mis loomulikult hõlmab nii mehi kui naisi. Nii suuri kui väikeseid. Sõltumata rahvusest, rassist või seisusest.
Usklikel inimestel ja Jeesusel Kristusel on samasugune positsioon. Kristlane on isegi pärija koos Jeesusega. Ilmselt käib see meile üsna üle mõistuse, et Jumal võib tõsta meie sugused inime-sed nii kõrgele. On isegi oht et see ajab meid uhkeks ja paneb pea ringi käima, aga tegelikult ongi nii. Jeesus ei häbene meid nimetamast vendadeks kuna nii Pühitseja ja pühitsetavad on kõik ühe Isa lapsed, nagu on öeldud kirjas heebrealastele (Hb 2:11).
Sellepärast annab Issand ise teile tunnustähe: ennäe, neitsi jääb lapseootele ja toob poja il-male ning paneb temale nimeks Immaanuel. (Js 7:14) Ja vaata, sa jääd lapseootele ja tood ilmale poja ja paned talle nimeks Jeesus. (Lk 1:31) Sest te ei ole saanud orjuse vaimu, et peaksite jälle kartma, vaid te olete saanud lapseõiguse Vaimu, kelles me hüüame: “Abba! Isa!” (Rm 8:15)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: On hämmastav, et saame tulla Jumala kui oma Isa juurde – ning imeline, et Ta meist, kui oma lastest nii suurt rõõmu tunneb. “Isa, ava palun mu kõrvad oma Sõnale täna ning häälesta mu süda oma armastuses.”
Neljapäev – 4. jaanuar
Rooma kirja 3. peatükkis räägitakse meile Jumala õigusest, mis on Jeesuses ilmunud ilma Seaduseta, ja päästmisest Jeesusesse uskumise kaudu. Jeesuses viidi Jesaja kuulutus täide: Temas mõistis Jumal kohut patu üle ja ühtlasi kinkis läbi aegade päästmise kõigile, kes oma pattu kahetse-vad ja Jumala pääste vastu võtavad. “Kes lükkab minu kõrvale ega võta vastu mu kõnet, sellel on juba kohtumõistja. Sõna, mis ma olen rääkinud, see mõistab tema üle kohut viimsel päeval” (Jh 12:48).
Sellele mõeldes on sobiv küsida: ega mina ole ometi muutunud Tema vaenlaseks? Kas on mi-nu südames ehk protestimeelsust või vimma kellegi vastu?
Eelnevate kogemuste najal julgustatakse, meid Issanda rahvast oma minevikust hoolimata taas kord Jumala poole pöörduma. Ja seda eelkõige sellepärast, milline meie Jumal on: helde, kiiduväärt, hea, halastaja, isa, päästja, armastav, kaastundlik ja hooliv. Küsime endalt, millised õnnistused ja tõotused on Piiblis seotud sõnaga jumalakartus!
Reede – 5. detsember
Mina ootan alati ja suurendan kogu kiidetavust. Ps 71:14
Psalmis 71 tervikuna kaalub üles kõik võitlused ja vaevad – nii tõelised ja rasked kui need ka pole – Taaveti tugev usaldus Jumala vastu (s 14,20,21), ja soov Teda kiita (s 17,22-24). See ei ole faktide eest põgenemine, vaid pigem on see aus äratundmine, selle kohta, et isegi kui Jumal on luba-nud tal läbi minna valutoovaist olukordadest, ei jäta Ta teda ahastusse, vaid taastab ja ehitab teda taas üles. Elukestev kogemus Jumala tööst Taaveti isiklikus elus annab talle veendumuse, et ka nüüd ei saa olema teisiti – Jumal ei jäta teda maha.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Kui mõtled oma elu peale, meenuta hetki, kus Jumal on tulnud sulle appi. Ja siis täna Teda selle eest.
Laupäev – 6. jaanuar
Kristuse ilmumise püha ehk kolmekuningapäev Epiphanias
Kristuse ilmumise püha (ld dies epiphaniae Domini – “Issanda ilmumine”) on ristikoguduse üks vanemaid pühasid, mille ajalugu ulatub jõuludest kaugemale. Lääne kiriklikus traditsioonis on ilmumispüha evangeeliumiks ja seega ka päeva teemaks Idamaa tähetarkade külaskäik Petlemma, et avaldada austust juutide vastsündinud kuningale.
Targad tulid paganarahvaste keskelt ja nende külaskäik Jeesus-lapse juurde väljendab Jumala plaani, et Kristus on valgus kõigile maailma rahvastele. Sellega tuletab ilmumispüha kogudusele meelde Kiriku misjoniülesannet. Jõulude sõnum puudutab kõiki inimesi.
Kõikidele tolle aja juutidele oli tuttav ajaloo jaotamine “käesolevaks ajastuks” ja “tulevaseks ajastuks” (vrd nt Mt 12:32). Uues Testament õpetab aga, et “tulevane ajastu” saabus juba Jeesuse tu-lekuga. Tema juhatas selle sisse, nii et nüüd mõlemad ajastud otsekui katavad teineteist. Kristlased on päästetud sellest käesolevast ajastust (Gl 1:4) ning nad on juba hakanud maitsma tulevase ajastu väge (Hb 6:5). Ka antud tekstis nimetatud pimeduse kohta on öeldud, et see on mööduv. Tõeline valgus, mis juba paistab, on Jeesus Kristus, kelle tulekuga valgus tuli “maailma” (Jh 3:19). Jeesus Kristus on tõeline mitte lihtsalt vastandatuna valele, vaid eristades reaalset ebareaalsest, tõelist eset pelgalt varjust, võrdkuju tõelisest, millele võrdkujuga osutatakse.
Omadussõna tõeline on üks Johannese lemmiksõnu. Kristus on tõeline ehk reaalne valgus, millest füüsiline valgus on vaid peegeldus, nii nagu ta on ka tõeline leib ja tõeline viigipuu (Jh 1:9; 6:32;15:1). Tõeline mõiste valgusest, viinapuust, leivast jne on taevane reaalsus; maised, materiaal-sed asjad, mida meie nimetame “valguseks”, “viinapuuks”, “leivaks”, on vaid tõelise koopiad (“taevase kuju ja vari”; Hb 8:5).
Tõeline valgus, mis valgustab iga inimest, oli maailma tulemas. (Jh 1:9) Öö on lõpule jõud-mas ja päev on lähedal. Pangem siis maha pimeduse teod, rõivastugem valguse relvadega! (Rm 13:12)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Mõtle mõnele inimesele oma koguduses kellega sul on ras-ke läbi saada. Pane kirja vähemalt kolm nende head omadust ning täna Jumalat nende eest järgneva-tel päevadel kuni tunned, et su suhtumine neisse on muutunud. Kui võimalik räägi neile, et tänad Jumalat nende eest.
Palve takistused.
Pahasti palumine, Jk 4:3 Te palute, aga ei saa, sest te palute halva jaoks, tahtes seda kulutada oma lõbudeks.
Patt, Js 1:15 Kui te käsi sirutate, peidan ma oma silmad teie eest, kui te ka palju palvetate,
ei kuule ma mitte, sest teie käed on täis verd! Js 59:1:2 Vaata, Issanda käsi ei ole päästmi-seks lühike ega ole ta kõrv kuulmiseks kurt. Hs14:3 Inimesepoeg, need mehed on võtnud oma ebajumalad südamesse ja on pannud oma süü komistuskivi oma palge ette. Kas ma tõesti pean laskma ennast nende poolt küsitleda?
Uskmatus, Jk 1:5-7 Kui kellelgi teist jääb vajaka tarkust, siis ta palugu Jumalalt, kes kõigi-le annab heldelt ega tee etteheiteid, ja talle antakse. Aga ta palugu usus, ilma kahtlemata, sest kahtleja sarnaneb tuule tõstetud ja sinna-tänna paisatud merelainega. Selline inimene ärgu ometi arvaku, et ta midagi saab Issandalt.
Andeksandmatu süda, Mk 11:25 Ja kui te olete palvetamas, siis andke andeks, kui teil
on midagi kellegi vastu, et ka teie Isa taevas annaks teile andeks teie eksimused.
Päeva Sõnum. Nr 65. 24. – 30. detsember 2017
24. – 30. detsember 2017
Terve sinu õnnelik elu on siis ju ainsam tunnistus ristiinimese säravast rõõmust.
Palvetagem: Issand, meie Jumal, me rõõmustame koos Neitsi Maarjaga Sinu suurte tegude üle. Valmista meie südamed vastu võtma rõõmusõnumit Päästja sündimisest ja lase sellel uuendada meie elu ning teha meist rahu ja armastuse saadikud. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Pühapäev – 24. detsember
Nii haaravalt lihtne ning selge kui Matteuse jutustatud Jeesuse sünnilugu ka ei tundu, on see siiski koormatud paljuvaieldud sisulise problemaatikaga. Õieti ei kirjeldagi see pärimus otseselt Jee-suse ilmaletulekut, vaid pigem tema imelist saamist Püha Vaimu läbi. Matteus nimetab Maarjat ka Joosepi “kihlatuks”, tema “naiseks” ja jutustuse algul koguni Jeesuse “emaks”.
Uurijaid hämmastanud või pahandanud neitsistsünni motiiv asetub Matteuse evangeeliumi pä-rimuse taustal üsna loomulikku valgusse: Jumal kasutab oma päästetahte läbiviimiseks alles puutu-tamatut, “neitsilikku” naist ning laseb tema kaudu oma Poja ilmale tulla esisündinuna. Lõputuid vaidlusi põhjustanud neitsistsünni mõte seisabki ju selles, et Jeesus on algusest peale puhtakujuline Jumala tahte kehastus. Tema saamise olemasolu ime saab teoks ilma ühegi inimesepoolse algatuse-ta, ilma “mehe tahteta”.
Palvetagem: Kõigeväeline Jumal, valguse Isa, me täname Sind Sinu suure armastuse eest, et Sa oled keset inimkonna pimedat patuööd oma ainusündinud Poja meile valguseks andnud. Paistku Tema valgus jõulusõnumis meiegi südametesse, täitku meid tõelise rõõmuga ning avagu meie huuled Sind kiitma ja ülistama Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsu-ses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Esmaspäev – 25. detsember
Selles on armastus – ei, mitte selles, et meie oleme armastanud Jumalat, vaid et Tema on armastanud meid ja on läkitanud oma Poja lepitusohvriks meie pattude eest. 1Jh 4:10
Jumala armastus avaldub ja on avaldunud paljudel eri viisidel. Kahtlemata avaldub see alali-selt taevas (kuigi mitte inimsilmade jaoks) salapärastes suhetes Kolmainsuse liikmete vahel. Meie, inimeste seas aga on Jumala armastus avaldunud ülimalt Tema Poja annis, kuigi ilmnes juba varem Iisraeli valimises, lunastamises ja kaitsmises.
Jumala Poja saatmine oli ühtaegu nii Tema armastuse ilmutus kui ka armastuse olemuse väl-jendus. Esimene pole mitte meie armastus, vaid Jumala armastus – sundimatu, põhjuseta ja spon-taanne; meie armastus on vaid Tema armastuse peegeldus ja vastus sellele.
Kristuse tulek on seepärast Jumala armastuse konkreetne avaldumine ajaloos, sest armastus on eneseohverdus, teisele hüve otsimine enda kulul; suuremat enese andmist kui Jumala and oma Pojas pole kunagi olnud ega saagi olla.
Tema on lepitusohver meie pattude eest, kuid mitte üksnes meie, vaid ka terve maailma pat-tude eest. (1Jh 2:2) Ent Jumal teeb nähtavaks oma armastuse meie vastu sellega, et Kristus suri meie eest, kui me olime alles patused. (Rm 5:8)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Mõtiskle palves oma perekonna, koguduse või töösuhete üle. Kuidas võiksid kasvatada armastust ning pagendada hirmu?
Palvetagem: Kõigeväeline Jumal, Sinu igavene Sõna on saanud lihaks ja Temas on meile paistnud Sinu kirkus. Ava meie südamed, et me mõistaksime seda imet ning ülistaksime ja kuulu-taksime Sinu päästet, mille Sa oled meile valmistanud Jeesuses Kristuses, Sinu Pojas, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Teisipäev – 26. detsember
Jumal ise määrab ka need põhjused, mis toovad tema vagadele surma. Uskliku inimese surma põhjus võib inimeste arvates olla õnnetu juhus, kuid Jumala meelest on tema vagade surm nii oluli-ne, et see saabub alati õigel ajal ja kohal. See tähendab, et uskliku surm on Jumala kaitse all. Kui meie surm peaks saabuma seal, kus ükski sõbralik süda ei ole meie lähedal ega keegi kergenda me viimast vaeva, siis on ometi Jumal seal. Viimne vaenlane surm ei ole meile hirmutav, sest Jumal tuleb meiega surmavarju orgu. Jeesus ütleb: “Ole ustav surmani!” (Ilm 2:10)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Palugem, et meie usk Jumalasse, meie Isasse ja Jeesusesse, saaks avalikuks meie elu kaudu!
Palvetagem: Halastuse ja armastuse Jumal, Sina oled meile saatnud oma Poja, et meid, kes me sageli Sinu vastu tegutseme, enesega lepitada. Aita meilgi oma vaenlasi armastada ja järgida Püha Stefanose eeskuju, kes oma hukkajate eest palvetas. Luba meil koos temaga näha Sinu kirkust. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Kolmapäev – 27. detsember
Nii kõneleb see tänane kirjakoht meile inimolemise põhikorrast, sellest alusest, millel meie elu peab seisma, et see oleks õige Jumala ees. Seal ei ole paigalpüsimist, vaid on kasvamine, mis jätkub niikaua, kuni meile päevi on antud. Kasvama Tema ees, Tema lapsena, kokkukuuluvuses ja ühtsuses taevase Isaga, nagu me kunagi kasvasime oma maiste vanemate lastena.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Ärgem otsigem maailmas rikkust ja au, vaid seda, mis Jumal on meile valmis pannud. Seal on ikka Tema armastav süle, Tema kaisvad käed. Ta ei ole muud kui armastus.
Palvetagem: Kõigeväeline Jumal, Sa avasid apostel ja evangelist Johannese kaudu meile ligi-pääsu Sinu igavese Sõna saladustele. Valgusta meie mõistust oma Püha Vaimuga ja lase meil armas-tava südamega taibata, mida Püha Johannes meile Kristusest on kuulutanud. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Neljapäev – 28. detsember
See kirjakoht on täis müristavat viha, Jumala viha. Need, kes on püüdnud või soovinud Püha-kirja ära nudida, välja visates sellest kõik viited Jumala vihale, ei oma selget arusaamist sellest, mi-da teevad. Nad pole läbi mõtelnud mis on taolise “parandamise” tagajärjed.
Just seda aga tegid prohvetid, kelle kohuseks oli tegelikult avardada Jumala rahva arusaamist ning kujutlusvõimet, innustades neid muutma oma eluviisi, et rahvas hakkaks mõistma mis nendega / nende keskel toimub ning kuhu see viib. Selle asemel aga levitasid toonased prohvetid rahva seas mugavaid, mitte midagi nõudvaid nägemusi, vältides iga viidetki Jumala viha, meeleparanduse või muutuse suunas, rahustades inimesi meelitustega. Vastukaaluks võimaldab Nutulaulude autor meil kuulda Jumalale ustava prohveti häält (Nl 2:1-22), kes mõistab sügava valuga tõde, et ilma võimalu-seta kogeda Jumala majesteetlikku, isiklikku ja hoolivat viha, ei saa olla ka mingit tõelist kogemust Tema armastusest.
See, mis oli toimunud Siioni kogukonnas, omas väga sügavat tähendust. Jumal oli neid armas-tanud ning valinud saama päästeks kõikidele inimestele – nemad aga olid muutunud korrumpeeru-nuks, ebausklikuks, pealiskaudseiks ning täielikult hoolimatuks oma tõelise kutsumuse osas. Siioni segipaiskamine ning vangiviimine oli Jumala valus strateegia, mis pidi rahva tagasi tooma tõe tun-netamisele.
Palvetagem: Taevane Isa, võta oma armastavatesse kätesse koos Petlemma lastega kõik, kes süütult on surma saadetud. Aita meil seista kurjuse vastu ja too meie keskele oma õigluse ja armas-tuse riik. Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Reede – 29. detsember
Jumala päästmine ja õigus on ta avaldatud teod. Neid näevad isegi paganad. Jumala mõtted on kõrgemad meie omadest. Ta tegudes on paljugi, mis ei allu meie seletustele. Aga oma päästmistöö ja õige kohtumõistmise on ta teatavaks teinud kogu maailmale. See on Kristuse evangeeliumi kuulutu-se sisu. Iga inimene võtku teatavaks, et temal on pattudest pääsemise võimalus ja see on Jumala ko-hus, mis on õige. Sellest suudavad kõik aru saada.
Mu silmad on näinud sinu päästet, (Lk 2:30) siis saavad kõik inimesed näha Jumala päästet! (Lk 3:6)
POEG ESINDAB ISA
Laupäev – 30. detsember
Sõna sai lihaks ja elas meie keskel, ja me nägime Tema kirkust nagu Isast Ainusündinu kir-kust, täis armu ja tõde. Jh 1:14
Jeesuses Kristuses inimeseks saanud Sõna oli tõepoolest täis armu. Mitte kellelegi, kes loeb Jeesuse vestlusest samaaria naisega, sündinud pimedale nägemise tagasiandmisest, näljase rahva-hulga toitmisest, Laatsaruse ülesäratamisest, jüngrite jalgade pesemisest ja muudest kannatusnädala sündmustest, ei jää märkamata, kui armuliselt alandus Jeesus inimeste madala seisundini. Ta oli täi-es tões; Johannese evangeeliumis on kõige täielikum aruanne Tema õpetusest enda kohta, Tema missiooni olemusest ja eesmärgist; siin on ka kõige selgem pilt kõikide nende teadmatusest ja ruma-lusest, kes lasevad selle maailma pimedusel end pimestada.
Mida meil tuleb paluda.
1Jh 5:14,15 Ja see ongi see julgus, mis meil on tema ees, et kui me midagi tema tahtmist möö-da palume, siis tema kuuleb meid. Kuna me teame, et ta meid kuuleb, mida tahes me paluksime, siis teame ka, et meil on käes need palved, mis me oleme temalt palunud.
Meil tuleb paluda kõike seda, mis on Tema tahtmine. Me teame mis on Tema tahtmine, kui me uurime Jumala Sõna ja Püha Vaim valgustab, õpetab ja istutab meie südamesse Jumala Sõna. Kui me loeme Jumala Sõna, siis võtame ka ta enese südamesse ja hoiame teda seal ning talitame tema õpetuse järgi. Aga kui me anname endid Jumala käsu alla ja kõnnime Temaga, siis õpime paluma, nõnda kui Jumal tahab.
Fl 4:6 Ärge muretsege ühtigi, vaid teie vajadused saagu kõiges Jumalale teatavaks tänuütle-misega palumises ja anumises.
Palume Jumalat tänuga kõigi asjade pärast.
Päeva Sõnum. nr 64. 17. – 23. detsember 2017
17. – 23. detsember 2017
Pühapäeva keskmes on Ristija Johannes. Tema kutse patukahetsusele ja meeleparandusele puudutab meidki. Johannes osutab Jeesusele kui Jumala Tallele, kes kannab ära maailma patu. Sel-lele Kristuse toodud lunastusele lootes saab inimene tunnistada oma pattu. See on peamine jõulude-ks valmistumises – jõulupaastus.
Ei ole olemas teed Jumala juurde, küll on aga olemas Jumala tee meie juurde. See tee on raja-tud selleks, et meie pääseksime patu vangipõlvest. Jumala tee inimlaste juurde manifesteerub keset ajaloo tõuse ja mõõnu.
Jumala plaanidel on universaalsem iseloom. Ta ilmutab end ikka ja jälle rõhututele. Meie oo-tuste keskmes on laps sõimes, kelle ilmumise saladuse lävel me seisame. Nagu apostel Paulus ütles: “Mõtelge iseenestes sedasama, mida Kristuses Jeesuses: kes, olles Jumala kuju, ei arvanud osaks olla Jumalaga võrdne, vaid loobus iseenese olust, võttes orja kuju, saades inimese sarnaseks; ja ta leiti välimuselt inimesena. Ta alandas iseennast, saades kuulekaks surmani, pealegi ristisurmani.” (Fl 2.5-8)
Ta tuleb inimesena, saades inimese sarnaseks. Mitte inimest ei ülendata Jumalaks, vaid Jumal saab inimeseks. Ta tuleb maises kuues. See advendisõnum on meile lapsepõlvest tuttav.
Ja siiski osutab selle sõnumi vastuvõtmine aeg-ajalt raskeks. Kas see trööstib meid surma üksinduses ja valus? Kas see kannab meid kahtlustes ja Jumalast kauges eluvoolus? On vaja suurt usku, et sellest trööstist osa saada. Isegi kui meie ei näe endi ees mingit teed, jääb Jumala tee meie juurde ikkagi avatuks.
Elava Jumala eesmärk on jõuda minu ja sinuni.
Palvetagem: Kõigeväeline Jumal, Sina kutsusid kord Ristija Johannese tunnistama Sinu Poja tulemist ja valmistama Talle teed. Pööra meie kangekaelsed südamed järgima Sinu tahet, et me Kristuse tulemisest maailmale tunnistaksime ja Talle teed valmistaksime. Kuule meid Jeesuse Kris-tuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
RISTIJA JOHANNES VALMISTAS TULIJALE TEED INIMESTE SÜDAMES
Pühapäev – 17. detsember
Ristija Johannes lausus: “Mina olen hüüdja hääl kõrbes: Tehke tasaseks Issanda tee, nõnda nagu prohvet Jesaja on ütelnud.” Jh 1:23
Ristija Johannes ei väitnud ega võinudki väita, et ta on Messias või keegi suurtest Vana Tes-tamendi kujudest, kes juutide uskumumuste kohaselt enne Messia tulekut pidid surnuist üles tõus-ma. Vastupidi, kui juudid saatsid preestrid ja leviidid selle mälestusväärse nädala esimesel päeval Johannest küsitlema, kinnitas Johannes igasuguste reservatsioonideta ja sügavas alanduses, et ta pole ei Kristus, ei Eelija ega ka prohvet, kelle Jumal tõotas äratada teise Moosesena (vt 5Ms 17:15). Johannes pidas ennast tagasihoidlikult hääleks, kuigi mitte vähemaks kui hääl, mis kuulutas Iisraeli vabastamist Paabeli vangipõlvest (vt Js 40:3).
See oli ühtaegu karm ja trööstiv hääl. See kuulutas kõrbes valjult maailma vajadustest ja osutas Temale, kes üksi võib neid rahuldada. Kuid see hääl kutsub ka üles valmistama teed Tema tulekuks, kõrvaldades kõik, mis käitumises kõverad ja maailmavaates kitsast – nii nagu pöörduvad inimesed kõveralt kitsalt kõrbeteelt kuninglikule, laiale ja sirgele maanteele.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: “Sina, Issand, tunned mind, näed mind ja katsud läbi mu südame.” (Jr 12:3) Jeesus annab Johannesele tema tõelise tähenduse. Ükski inimene pole see, mida ta iseendast arvab. Ta on ainult see, kelleks Jeesus teda peab.
Esmaspäev – 18. detsember
Märkimisväärne on, et Ristija Johannese üleskutset valmistada Issandale teed mainitakse kõi-kides evangeeliumides (vt Mt 3:3; Mk 1:2,3; Lk 3:4; Jh 1:23). See pole materiaalne tee, see on vai-mne valmistumine, et lasta Jumalal tulla meie südamesse.
Teisipäev – 19. detsember
Issand kuulutab rahu oma rahvale ja ütleb oma vagadele, et nad ei pöörduks alpuse poole. Ps 85:9
Teine viga, mis teeme, seisneb selles, et palume küll Jumalat, aga siis võtame asjaajamise enda kätte. Issand on pidanud korduvalt näitama, et koorem tuleb veeretada temale. Kui sinul on see sel-gus, et Jumal korraldab sinu asju, siis oota, sest tema toimetab kõik hästi. Kõige selgemad vastused on need, mis tulevad Sõna kaudu.
VIIMASED SÕNAD OLGU JUMALA ÜLISTUSEKS
Kolmapäev – 20. detsember
Ainsale, targale Jumalale – Temale olgu kirkus igavesti Jeesuse Kristuse läbi! Aamen. Rm 16:27
Jumala tarkus on ainulaadne ja ületamatu, seepärast ütleb Paulus: “Ainsale targale Jumalale olgu au.” Ainus au, mis on Jumalale vastuvõetav, on “Jeesuse Kristuse läbi”. Austamise kestvus ol-gu “ajastute ajastuteni.” Viimane kinnitus on “aamen”. Nii lõpeb Rooma kiri.
See jätab meid vaatama tulevaid ajastuid, mida need iial tooksid. Kui palju ajastuid üksteisele järgneb, me ei tea, aga seda teame, et läbi kõikide ajastute kõlab Jumala ülistuslaul. Siis alles näe-me, mida tähendas õigeksmõistmine Kristuses Jeesuses. Siis need, kes on õigeksmõistetud armust usu läbi, ainult ei näe ega kuule Jumala ülistust, vaid laulavad ise selles kooris kaasa.
Jumala au jäägu helisema meie südamesse!
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: “Kui kellelgi teist jääb vajaka tarkust, siis ta palugu Jumalalt, kes kõigile annab heldelt ega tee etteheiteid, ja talle antakse.” (Jk 1:5)
Neljapäev – 21. detsember
Jumala palge valgus oli see, mida Iisrael vajas. Valguskiir Jumala palge valgusest muudab Iis-raeli öö valgeks. Vaenlased põgenevad nagu putukad, mis olid varjul kivi all, kuni päikese valgus neile paistis. “Siis oleme päästetud”. Üksainus kiir Jumala palge valgusest toob pääsemise.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Kas oskame hinnata Jumala abi? Kas oskame sõltuda Te-mast? Kas meie vaimulik osa on nii suur, et see kaalub üles teised huvid?
UUS LOOTUS JUMALA TÕOTATUD ABILE
Reede – 22. detsember
Õigus käib Tema eel ja järgib Tema samme. Ps 85:14
See kirjakoht võib esmalt tunduda ebaselge. Õigus käib Jumala eel nagu teevalmistaja, aga sa-mal ajal ka Jumala järel. Kui õigus käib Jumala eel, kuidas saab Ta siis järel käia? Kuid ainult nii on see tõepoolest mõeldav. Jumalat ümbritseb õigus. See on Tema ees ja taga. Õigus valmistab Jumala-le teed, aga samal ajal esitab nõudmisi ka neile, kes on Jumala vastu võtnud. Õigus jätab oma jäljed teele nende heaks, kes tahavad kõndida Jumala järel. Jumal ootab igalt oma järgijalt, et see peaks õigust tegema ja õiglusele elama.
Arm ja tõde on Jeesuses Kristuses tulnud ja nüüd on maailmas uued võimalused. Õigeksmõis-tetud inimese hinge tuleb esmalt rahu, siis tõuseb tõde, heldus ja headus esile. Maa võib olla uskli-kule nagu taeva alumine korrus. Kui Kristuse esimene tulek on toonud nii suuri õnnistusi, mida siis võiksime oodata Tema teisest tulekust?
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Mõtle probleemidele, millega praegu oled vastakuti ja asjadele mille eest saad Jumalat tänada.
ISAMEHE KOHUSTUSED
Laupäev – 23. detsember
“Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema.” Jh 3:30
Oluline on märkida, et Johannese viimane tunnistus Jeesusest on paigutatud konteksti vaid-lusest Johannese jüngrite ja ühe juudi vahel puhastamise üle (Jh 3:22-36). Ristija Johannese suut-matus tagada tõelist puhastamist on üks põhjus, miks ta ei saanud olla Kristus. Tema ülesanne oli, nagu ta ise varmalt möönis, käia Kristuse eel, nagu isamees saadetakse peigmehe poolt tegema vii-maseid ettevalmistusi pulmadeks: ta võib rõõmu tunda oma tagasihoidlikust rollist pulmas ning kui ülesanne on täidetud, taandub tagaplaanile. Nende ülesannete täitmisel on tema rõõm täielik.
Kuigi Johannes on Jumalast määratud Kristuse eelkäijaks, on ta – nagu kõik teisedki inimli-kud õpetajad – maise päritoluga ja sunnitud kasutama inimlikku keelt. Seepärast ei suuda ta kõnele-da taevastest asjadest selle tunnetusega, mis kuulub ainult Temale, kes on saadetud otse taevast ja on seega kaugelt üle kõigist teistest. Selline taevast saadetud Saadik kõneleb Jumala enda sõnu; kuna Ta on Poeg, kes on oma taevase Isa armastuse alaline objekt, on Talle usaldanud kõik, mida Jumala kohta ilmutatakse. Tema õpetuse vastu võtta tähendab seepärast tunnistada, et Jumal on tõeline (Jh 3:33); teiselt poolt – seda hüljata tähendab teha Jumal valelikuks (vt 1Jh 1:10;5:10).
Kelle eest tuleb paluda?
Kõikide inimeste eest: 1Tm 2:1-4
Kõikide usklike eest: Ef 6:18
Usklike ühenduste eest: Ef 1:15-20; Fl 1:4; Kl 1:9-12
Haigete eest: Jk 5:14-16
Jumala Sõna kuulutajate eest: Ef 6:19,20, Kl 4:3; 2Ts 3.1,2
Nende eest, kes on pöördunud Jumala poole meie kaudu: 1Ts 3:9-13
Iisraeli eest: Rm 10:1; Js 62:6,7
Nende eest, kes on meie suhtes ebaõiglased: Mt 5:44; Ap 7:60; Lk 23:34
Kõikide valitsejate eest: 1Tm 2:2
10. – 16. detsember 2017
Inimestena võime küsida: Millal tuled Sina, Issand, ja tood lõpliku lahenduse? Kirjatunnistu-ses öeldakse: pange tähele tunnusmärke!
Pungade pakatamine kuulutab suve lähenemist. See ei ole märk suve saabumise päeva ega tundi kohta, vaid seda, et suvi paratamatult läheneb ja tema tulemist ei ole võimalik kuidagi takis-tada ega tagasi hoida. Nõnda ei ole ka võimalik Kristuse tulemist – Inimese Poja ilmumist suure väe ja auhiilgusega – tagasi hoida. Ta tuleb ja rahva pääsemise tund läheneb. Ka siis, kui me ei tea päeva ega tundi, millal see toimub. Ta tuleb ootamatult kõigile, kes maailmas elavad. Seepärast valvake siis igal ajal, paludes, et te oleksite väärilised põgenema kõige selle eest, mis tuleb, ja seisma Ini-mese Poja ees! (Lk 21:36)
Meie vajame just niisugust Jeesust. On meie õnn, et ta ei tule veel kogu aus ja hiilguses, et ta ei tule veel kohtumõistjana. Seega on meile kingitud armuaeg, antud võimalus kasutada seda patuste Õnnistegija vastuvõtmiseks ja endale igaveseks õnnistuseks.
Ent mitte üksnes loodu, vaid needki, kellel on Vaimu esmaand, ka meie ise ägame iseenestes, oodates lapseõigust, oma ihu lunastust. (Rm 8:23)
Palvetagem: Jumal, meie kohtumõistja ja lunastaja, Sina oled oma Poja läbi meile teada and-nud, et taevas ja maa hävivad ja meid kõiki ootab Sinu kohus. Hoia meid kindlalt oma sõna juures, nii et me valvame ja palvetame ning Sinu Poja tulles pääseme Sinu kirkuse kuningriiki. Seda palu-me Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
MEENUTA NOA AEGA JA LOTI PÄEVI
Pühapäev – 10. detsember
Jeesus ütleb: “Otsekui välk, mis taeva all välgatades sähvib ühest kohast teise, nõnda on Ini-mese Poeg oma päeval.” Lk 17:24
Jumala riik tuleb, nagu välgusähvatus – see on kõigile inimestele korraga nähtav. See on oota-matu ja tähendab ühtlasi Jumala kohut suurele osale inimestest – neile, kes elavad Noa ajal ja Loti päevil.
Meie aja inimesed kasutavad mõnikord väljedit Noa aeg, Noe-aegne. Selle väljendiga märgi-takse tänapäeval lootusetult vananenud asja ja mõtteid. Mõtteid, mis tänapäeva ei sobi, ja asju, mida tänapäeval ei kasutata.
Piibli järgi see nõnda ei ole. Noa-aegne mõtteviis on kaasaegne ellusuhtumine ja see kestab maailma aja lõpuni, Kristuse taastulemiseni. See kinnitab, et inimesed on jäänud, hoolimata toimu-nud muudatustest, põhiliselt samaks. Nad söövad ja joovad, võtavad naisi ja lähevad mehele, osta-vad ja müüvad, istutavad ja ehitavad. Nad teevad seda Jumalata ja Jumalale mõtlemata nagu Noa päevil. Päevakorral on ainult maised huvid. Neil pole aega Piibli lugemiseks ega kirikus käimiseks. Neil pole aega igavikule mõtlemiseks ega palvetamiseks.
Noa aeg ja Loti päevad tuletavad meile meelde ka Jumala tegu. Tolleaegsed inimesed olid kaotanud õiguse edasi elada. Seepärast tuli nende peale Jumala hävitav nuhtlus. Maailm naerab selle tõsiasja üle nagu inimesed Noa ajal ja Soodoma elanikud Loti päevil, aga ega uskmatus ja pilge Ju-mala tegu tühista, ei Jumala armu ega Jumala kohut. Üht Ta teeb küll: jätab uskmatu inimese Jumala armust ilma.
Usklik aga mõistab: auline on see, kuhu Issand oma rahva viib. Ka siis, kui taevavägesid kõi-gutatakse, kui maa ja taevas hukkuvad. Kui Issand tuleb, viib Ta endale lõpuni ustavad aulisele või-dule.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Millist osa mängib tulevik sinu mõtetes ja ambitsioonides? Issand, aita mul elada olevikku tuleviku valguses, nii et ma poleks häbistatud sinu tulemisel.
Esmaspäev – 11. detsember
Siis, kui Jaakob oma surma eel õnnistas Joosepi poegi, nimetas ta Jumalat oma karjaseks (1Ms 49:24). Jaakob, kes ise oli ööl ja päeval hoolitsenud oma karja eest, ütles Laabanile: Päeval piinas mind palavus ja öösel külm, ja uni põgenes mu silmist (1Ms 31:40). Oma surma eel leidis ta Juma-las niisuguse Karjase. Issand oli teda kaitsnud, toitnud, sidunud ta haavad ja äratanud temas uut us-ku. Sellepärast võis ka Jeesus nimetada ennast Heaks Karjaseks. Aga kas meie oskame hinnata Ju-mala abi?
Sa juhtisid nagu lammaste karja oma rahvast Moosese ja Aaroni käega. (Ps 77:21) Kui Taa-veti kojale anti teada ja öeldi, et Süüria on liidus Efraimiga, siis vabises ta enese ja ta rahva süda, otsekui vabiseksid metsapuud tuule käes. (Js 7:2)
SEISTES ISSANDA EES
Teisipäev – 12. detsember
Nõnda ütleb Issand, Iisraeli kuningas, ja tema lunastaja, vägede Issand: Mina olen esimene ja viimane, ja ei ole muud Jumalat kui mina. Js 44:6
Elame ajal, mil Jumala Vaim tegutseb ja meie oleme vaimulik järelkasv. Kas me oleme aga valmis tõusma püsti ja saama loetud kui Issanda omad? Iisrael oli rahvas, kes oli teiste rahvaste ja kogukondade poolt kergesti äratuntav. Nüüd on Vaim see, kes ühendab kõiki usklikke ja elab ka meis.
Teistest uskudest ja kogukondadest eristab meid see, et oleme Vaimuga täidetud inimesed. Kuid sageli tekib kiusatus pugeda peitu ja vältida oma kuuluvuse avalikuks saamist. Arvestades seda, et me teenime ainukest tõelist Jumalat, on see tegelikult mõistusevastane kiusatus!
Kui meeletult me käitume, kui teeme materiaalsed asjad või inimeste arvamused tähtsamaks sellest, et näidata end Kuninga järeltulijatena. Meil on ju osadus elava Jumalaga! Kui meil on soov laulda ja hüüda, sest meile on andestatud, siis salmid Js 44:21-23 näitavad seda, kuidas ka Jumal meie üle rõõmustab.
“Tuleta seda meelde, Jaakob, ja sina, Iisrael, sest sa oled mu sulane: mina olen su valmista-nud, sa oled mu sulane: Iisrael, ma ei unusta sind! Ma kaotan su üleastumised nagu pilved ja su patud nagu pilvituse. Pöördu minu poole, sest ma lunastan sinu! Hõisake, taevad, et Issand seda teeb, hüüdke, maa sügavused, rõkatage rõõmust, mäed, metsad ja kõik metsapuud, et Issand lunas-tab Jaakobi ja ilmutab Iisraelis oma au!”
Need salmid väljendavad kaunilt külluslikult rõõmu meie lunastusest. Need kajavad ka Uues Testamendis, mis kinnitab, et Jeesus pidas ristil vastu “… tema ette seatud rõõmu …” tõttu (Hb 12:2)
Kes on seda teinud ja teostanud? See, kes algusest peale on kutsunud rahvapõlvi: Mina, Is-sand, olen esimene ja olen viimastegi juures seesama. (Js 41:4) Kuule mind, Jaakob, ja Iisrael, mu kutsutu! See olen mina! Mina olen esimene, mina olen ka viimne. (Js 48:12) Kui ma teda nägin, lan-gesin ma tema jalge ette nagu surnu. Ning tema pani oma parema käe mu peale ja ütles: Ära
karda! Mina olen Esimene ja Viimne. (Ilm 1:17)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Täna Jumalat kõige eest, mida Ta sulle viimastel päevadel rääkinud on. Palu, et ta kõnetaks sind ka täna.
Kolmapäev – 13. detsember. Luutsinapäev
Olge nüüd pika meelega, vennad, Issanda tulemiseni! Vaata, põllumees ootab kallist põlluvil-ja pika meelega, kuni ta saab varase ja hilise vihma. Jk 5:7
Siin räägitakse kannatlikust põllumehest, kes ootab pikameelselt vilja küpsemist. Seoses vilja küpsemisega ootab aga põllumees ka hilist vihma. Tuleb meeles pidada, et tegemist on idamaa, mit-te Eestimaa põllumehega. Meil siinmail vähemalt tundub nii, et vihmad tulevad ja lähevad ilma suu-rema reeglipärasuseta, siis kui ise tahavad. Kuid idamaas saabuvad suurem osa vihmadest kindlatel aegadel. Hiline vihm annab vilja lõplikuks küpsemiseks vajamineva kasvujõu ja selle saabumine on ajamärk. Põllumees teab seda ning ootab vihma kannatlikult; ta ootab nii varast kui ka hilist vihma kannatlikult, sest teab, et see peab tulema. Tegemist on teatud võrdumiga usukindlusest Jumala tõo-tustesse. Jumala oma Sõna taga samamoodi nagu loodusseadused loodusnähtuste taga.
Olge nüüd pika meelega, vennad, Issanda tulemiseni! Nii nagu taevane Põllumees ootab pika meelega lõikust, nii oodakem ka meie seda pika meelega teadmises, et see on lähedal, “ukse ees” (Jk 5:9)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Mõtiskle täna meie Issanda tagasitulemisest ning pane Tema ette kõik oma tulevikuplaanid.
KÜLVILE JÄRGNEB LÕIKUS
Neljapäev – 14. detsember
Issand on meile suuri asju teinud, me oleme rõõmsad. Ps 126:3
Tagasitulnud juudid võtsid uue heateo Jumalalt tänuga vastu. Head sündmused ei ole endast mõistetavad. Usklikel on kalduvus seda unustada. Leidub lapsi, kes võtavad oma vanemate head teod vastu nii, nagu võlgneksid vanemad neile seda. Nad ei vaevu tänamagi. Tõeliselt on vanemad meile Jumalast antud ja meie võlgneme tänu neile ja Jumalale.
Iisrael sai usuliselt vabaks ja oli tänulik Kooresele (Js 44:28;45:1) ja Jumalale. Usuvabadus ei ole inimkonna ajaloos olnud endastmõistetav hüve. Hinnakem seda! Ärgem võtkem seda nii, et maailm võlgneb seda meile! Olgem selle eest tänulikud Jumalale ja inimestele, kelle kaudu seda saame!
Usklikud, kes on kogenud Jumala heategu, ärgu häbenegu oma rõõmu. Maailmas on rõõmu nii vähe, et selle suurendamine usulise rõõmuga on heategu kogu inimkonnale.
Sest mulle on suuri asju teinud Vägev, ja püha on tema nimi. (Lk 1:49)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Tulles täna Jumala ette mõtle sellele, et sa ei ole “enam hirmu vang vaid Jumala laps” (Rm 8:15)
Reede – 15. detsember
Me ei tagane Sinust! Elusta meid, siis me kuulutame Sinu nime! Issand, vägede Jumal, uuen-da meie olukord, lase paista oma pale, siis oleme päästetud! Ps 80:19,20
Oleme niisuguses olukorras, kus peame tunnistama, et ise ei suuda ennast päästa, vaid Jumal võib seda teha. Oleme kord juba niisugused nõdrad inimesed, et ise suudame pattu teha, aga oma patu tagajärgi me likvideerida ei suuda. Me võime teistelt elu võtta, aga elu tagasi anda enam ei saa. Me võime ennast ise rikkuda, aga seda rikutud olekut me enam parandada ei suuda. Me satume ko-hutavate jõudude kätte, mis hakkavad meid allapoole kiskuma ja meie ainsaks lootuseks jääb, et tu-leks appi see jõud, mis on temast tugevam. Ainult Jumala arm võib seda teha.
JUMALA RIIK ON MEIE KESKEL
Laupäev – 16. detsember
Jeesus ütles: “Jumala riik ei tule ettearvatavalt ega öelda: “Ennäe, siin!” või “Seal!”, sest ennäe, Jumala riik on teie seas!” Lk 17:20,21
Jumala riik maa peal ei ole silmaga nähtav. Ei öelda ka : vaata, ta on siin või ta on seal! Tä-hendab, Jumala riigisaabumist ei ole võimalik vaadelda nagu päiksetõusu või mõnd näitemängu. Õpetlased ei suuda tema saabumist välja arvutada nagu päikese- või kuuvarjutust.
Jumala riik tuleb inimestele märkamata. Meil ei ole silmi ta nägemiseks ega südant selle vas-tuvõtmiseks. Ta tuleb äkki nagu varas öösel. Samuti ei näe me tema saabumist ennustavaid märke. Ja seepärast ärgem muretsegem tuleviku, vaid oleviku pärast. Ärgem küsige, millal ta ükskord tuleb, küsigem, kuidas ta võiks just praegu meie juures alata, sest Jumala riik on juba meie keskel. Jeesus on meie juures. Temaga on Jumala riik alanud. Nüüd on vaja, et me pöörduksime ja ta vastu võta-ksime. Kui see on sündinud, siis on ka kõik muu meile arusaadav. Kui see algus on käes, saabub ka auline lõpp.
See on vastus ka neile, kes tänapäeval kannatamatult ootavad: millal saab see kord avalikuks, mis toob maa peale evangeeliumi õnnistuse? Pöörakem end kõigepealt Kristuse poole. Otsigem pat-tude andeksandmist ja võtkem see Issandalt vastu. Enne seda on kõnelemine Jumala riigist ja selle lõplikult tulemisest asjatu. Esmalt võtkem Jeesus vastu. Kui Jeesusega ja Tema läbi on uus algus meie juures aset leidnud, alles siis on võimalik Jumala riigi lõplikust saabumisest aru saada.
Kui ei ole algust, siis ei ole ka lõppu.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Kas oskad näha Jumala toimimist praeguses ajas? Issand Jeesus, aita mul hoida oma silmad sinul, ka keset elukriise ning ebakindlust. Sina oled minu Päästja, Issand ja Kuningas.
Palvetage püsivalt, valvake tänupalves! (Kl 4:2) Tänades alati Jumalat ja Isa meie Issanda Jeesuse Kristuse nimel. (Ef 5:20)
Paastudes: Kui need siis Issandat teenisid ja paastusid, ütles Püha Vaim: “Eraldage mulle Barnabas ja Saulus tööle, milleks ma olen nad kutsunud!” Siis nad paastusid ja palvetasid, panid oma käed nende peale ning saatsid nad teele. (Ap 13:2,3) Ja Jeesus ütles neile: “See tõug ei lähe välja millegi muu kui palvega.” (Mk 9:29)
Teistega ühes: Tõesti, taas ma ütlen teile, kui iganes maa peal kaks teie seast on ühel meelel mingi asja suhtes, mida nad iganes paluvad, siis nad saavad selle minu Isa käest, kes on taevas. Sest kus kaks või kolm on minu nimel koos, seal olen mina nende keskel. (Mt 18:19,20)
MA OLEN HÕIVATUD, … KUID MILLEGA?
Jeesus ütleb: “Nõnda valvake nüüd, sest te ei tea, millal majaisand tuleb, kas õhtul või kesk-ööl või kukelaulu ajal või varahommikul.” Mk 13:35
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Mida tähendab sinu jaoks “valvamine”? Võib-olla on aeg mõelda selle üle, kuidas su elu on korrladatud: kas on vaja olla rohkem või vähem tegus? Palveta meie ühiskonnas tegutsevate jõudude pärast, mis loovad pideva kiirustamise vajalikkust, janu jõude-aja ja luksuse järele ning apaatiat. Issand, taasta meie ellu distsipliin ja tasakaal!
Taavet tahab öelda, et Jumal on “aegade lainetest üle”. Tema võib lühikese ajaga teha seda milleks meie arvates on vaja tuhandeid aastaid. Ja tema võib võtta selleks tuhanded aastad, mis meie arvates tuleks ära teha kohe. Inimene ärgu püüdku mõõta Jumala aega oma piiratud arusaamadega. Inimese eluiga ja tema ajalugu ilmneb oma tõelises lühiduses alles siis, kui asetame selle Jumala igaveste aegade taustale.
Otsekui haljad lehed kaharal puul: ühed varisevad, teised puhkevad – nõnda on ka liha ja vere sooga: üks sureb, teine sünnib. (Srk 14:18)
Me ei saa sinna parata, et uskmatus on üks meie kiusatustest – et aegajalt kogeme kahtluste koormat ning suurt raskust nii uskumisel kui ka sellest lähtuva elu elamisel. Kiusatus on osa meie elust: ka Jeesus talus kiusatusi ja ta on meie juures selleks, et aidata.
Probleem tekib aga siis kui kahtlus muutub skeptilisuseks, ning skeptilisus küünilisuseks ning küünilisus omakorda naeruvääristamiseks. See on pikk teekond – kus aga mingil hetkel vahetub usk uskmatusega.
Mis saab hoida meie usu kõikumatuna? Otsustavaks on siin Jumala teede tundmine (Hb 3:10) – see tähendab, tunda Jumalat nii hästi, et meid ei üllata enam, kui tema toimimine on teistsugune, kui see mida teised suures kindluses ootavad. See oli Jumala “teistsugusus”, mis tekitas probleemid kõrbeteekonnal, ning sama võib olla ka meie probleem.
Jeesus võrdleb oma kannatusteed Joona ahistusega: “Nii nagu Joona oli merekoletise kõhus kolm päeva ja kolm ööd, nõnda peab ka Inimese Poeg olema maapõues kolm päeva ja kolm ööd” (Mt 12:40).
Jeesus on käinud kõigis neis sügavikes, kuhu patune on sattunud. Joona palve suure kala kõ-hus ütleb kristlasele, kuidas iga inimene võib sügavaimast surmavalla kuristikust pöörduda Jumala poole: “Vesi ümbritses mind kõrist saadik, süvavesi piiras mind, mererohi mähkis mu pead. Ma va-jusin alla mägede alusteni, maa riivid sulgusid mu kohal igaveseks. Aga sina tõid mu elu hauast üles, Issand, mu Jumal! Kui mu hing nõrkes mu sees, mõtlesin ma Issandale ja mu palve tuli sinu juurde su pühasse templisse” (Jn 2:6–8).
Päevade arvestamise tulemuseks on tark süda. Tark süda on rohkem kui tark pea. Tark süda ar-vestab sedagi, mis on “ülem kui kõik mõistus”. Tark süda näeb, kui ligidal on igavik, ning valmis-tab ennast selle vastu. Tark süda on alandlik, sest ta teab, et varsti puhkame mulla põrmus. Tark sü-da näeb, kui mõttetu on maailma varande ahnitsemine. Tark süda teab, kui mõttetu on tülitsemine maiste põhjuste pärast. Tark süda peab aega kalliks, sest varsti saabub viimane minut.
Juuda kirja 20 salm ütleb: “Teie aga, armsad, olles rajanud endid oma kõige pühamale usule ja palvetades Pühas Vaimus.” (Vt ka Ef 6:18;2:18; Rm 8:26,27)

matches:
kohus
kohus
kohus
kohus
Ps 102
Ps 111
Ps 71
Ps 85
Ps 85
Ps 126
Ps 80


Maaparandussüsteemi ehitusprojekti sisu- ja vorminõuded - sisukord
§ 2 Maaparandussüsteemi ehitusprojekti koostamise üldnõuded
2 EHITUSPROJEKTI SISU- JA VORMINÕUDED
§ 4 Ehitusprojekti tiitelleht ja sisukord
§ 5 Ehitusprojekti seletuskiri
§ 6 Ehitusprojekti seletuskirja üldosa
§ 7 Ehitusprojekti seletuskirja geoloogia ja mullastiku osa
§ 8 Ehitusprojekti seletuskirja kultuurtehniline osa
§ 9 Ehitusprojekti seletuskirja kuivendussüsteemi osa
§ 10 Ehitusprojekti seletuskirja niisutussüsteemi osa
§ 11 Ehitusprojekti seletuskirja veejuhtmega seotud rajatiste osa
§ 12 Ehitusprojekti seletuskirja maaparandussüsteemi teenindava tee osa
§ 13 Ehitusprojekti seletuskirja keskkonnakaitse osa
§ 131 Ehitusprojekti seletuskirja muldade lupjamise osa
§ 14 Ehitusprojekti seletuskirja ehitustööde tegemise osa
§ 15 Ehitustööde mahud ja eeldatav maksumus
§ 16 Ehitusprojekti seletuskirja lisad
§ 17 Ehitusprojekti tehnilised joonised
RT I, 10.08.2011, 5
jõustumine 12.08.2005
12.06.2008 RTL 2008, 52, 727 30.06.2008
06.05.2009 RTL 2009, 41, 540 16.05.2009
05.08.2011 RT I, 10.08.2011, 2 01.09.2011
Määrusega kehtestatakse maaparandussüsteemi osa (edaspidi maaparandusehitis) ehitusprojekti koostamise sisu- ja vorminõuded.
[RTL 2008, 52, 727 - jõust. 30.06.2008]
§ 2. Maaparandussüsteemi ehitusprojekti koostamise üldnõuded
2. peatükk EHITUSPROJEKTI SISU- JA VORMINÕUDED
7) seletuskirja tekstiline osa koos lisas 5 toodud vormide kohaselt koostatud seletuskirja tabelitega;
[RTL 2009, 41, 540 - jõust. 16.05.2009]
8) lisades 6–7 toodud vormide kohaselt koostatud seletuskirja lisad;
(2) Piirnevate maaparandussüsteemide või maaparandusehitiste ehitusprojekti võib vormistada ühtse dokumendina, esitades lisades 2–7 nimetatud andmed maaparandusehitiste kaupa ning lisades 3 ja 4 nimetatud andmed koondina.
(3) Kui lisades 1–7 toodud vormides esitatakse nõutust täpsemaid või täiendavaid andmeid, kooskõlastatakse vormid Põllumajandusametiga.
[RT I, 10.08.2011, 2 - jõust. 01.09.2011]
§ 4. Ehitusprojekti tiitelleht ja sisukord
2) ehitusprojekti number ja nimetus;
§ 5. Ehitusprojekti seletuskiri
91) muldade lupjamise osa;
14) maaparandussüsteemi keskkonnakaitserajatise (edaspidi keskkonnakaitserajatis) rajamise töömahud;
141) muldade lupjamise mahud;
§ 6. Ehitusprojekti seletuskirja üldosa
3) olemasoleva maaparandusehitise tehnilist seisundit ja varasema ehitusprojekti andmeid (ehitusprojekti nimetus ja number ning koostamise aeg);
31) hajureostuse leviku ohtu ja erosiooniohtu põllumajandusmaal asuva maaparandussüsteemi maa-alal;
6) projekti rakendamisel aluseks võetavate normide ja tüüpjooniste loetelu.
§ 7. Ehitusprojekti seletuskirja geoloogia ja mullastiku osa
§ 8. Ehitusprojekti seletuskirja kultuurtehniline osa
§ 9. Ehitusprojekti seletuskirja kuivendussüsteemi osa
6) drenaažitorustiku dimensioonimist, kattekonstruktsiooni, ehitusmaterjale ja dreenide vahekaugusi;
8) kuivendamise erikonstruktsioone (dreenikaeviku filtreeruv täide, dreenifiltrid, drenaažikollektorite ristumised maaparandussüsteemi teenindava teega);
9) eesvoolu või kraavi mullavalli taha koguneva vee ärajuhtimise abinõusid.
§ 10. Ehitusprojekti seletuskirja niisutussüsteemi osa
§ 11. Ehitusprojekti seletuskirja veejuhtmega seotud rajatiste osa
1) truubi torustiku konstruktsiooni;
2) truubi terastoru korrosioonivastast töötlust;
3) truubi otsakute konstruktsiooni;
4) truupregulaatori konstruktsiooni;
5) purde konstruktsiooni.
§ 12. Ehitusprojekti seletuskirja maaparandussüsteemi teenindava tee osa
11) tee klassi;
§ 13. Ehitusprojekti seletuskirja keskkonnakaitse osa
3) põllu- ja metsamajanduslikku hajureostuse levikut ja erosiooni tõkestavaid meetmeid;
4) maaparandussüsteemi vooluvees liikuva sette kinnipüüdmise meetmeid;
5) eesvoolu ökoloogilise seisundi parandamise meetmeid;
6) kohalike veevarude säästmise meetmeid;
7) metsapõlengust tingitud kahjude vähendamise meetmeid;
8) mullakaitse ja mikrokliima parandamise meetmeid;
9) veejuhtmetel asuvaid koprapaise ja nende likvideerimise meetodeid.
§ 131. Ehitusprojekti seletuskirja muldade lupjamise osa
(1) Põllumajandusmaa muldade lupjamise osas kirjeldatakse lubjatava maa-ala asukohta ning lupjamiseks kasutatavat melioranti ja meliorandi annust;
(2) Lupjamise töömahud märgitakse lisas 5 toodud vormi kohaselt koostatud tabelisse 141.
§ 14. Ehitusprojekti seletuskirja ehitustööde tegemise osa
§ 15. Ehitustööde mahud ja eeldatav maksumus
§ 16. Ehitusprojekti seletuskirja lisad
§ 17. Ehitusprojekti tehnilised joonised
1) eesvoolu valgala kaart (vajaduse korral);
51) keskkonnakaitserajatise plaan;
52) keskkonnakaitserajatise joonised;
(2) Põllumajandusmaa drenaažkuivenduse projektkaart ja kultuurtehniline kaart koostatakse vähemalt mõõtkavas 1:2000 ning põllumajandusmaa kraavkuivenduse projektkaart koostatakse vähemalt mõõtkavas 1:5000 topograafilisele kaardile. Metsamaa kraavkuivenduse projektkaart koostatakse vähemalt mõõtkavas 1:10 000. Eesvoolu valgala kaart koostatakse vähemalt mõõtkavas 1:100 000.
(3) Eesvoolu valgala kaardile kantakse:
1) eesvoolu nimetus;
2) valgala piir ja pindala;
3) pikettide numbrid.
(4) Maaparandusehitise projektkaardilekantakse:
1) maaparandusehitise reguleeriva võrgu ringpiir ja brutopindala, maaparandusehitise nimetus ja kood ning projekteeritud rajatised;
3) projekteeritud kraavitrassi maapinna ja kraavi põhja kõrgusarvud (vajaduse korral);
31) kraavi- ja teetrassi pikettide numbrid;
4) maaparandusehitise maa-alal paiknevatekatastriüksuste piirid ning nimetused ja katastritunnused;
5) kaitstavate loodusobjektide piirid ja nimetused;
6) reeperite asukohad ja kõrgusarvud;
7) kultuurtehniliste erimite piirid ja kirjeldus, kraavitrassi ettevalmistustöö maa-ala laius ja kirjeldus, kinniaetava kraavi ristlõike pindala, maapinna tasandamistöö piirkond ning maht, sügavkobestamise piirkond, maaharimise piirkond ja pindala ning kooskõlastatult maaomanikuga kivide kokkuveokohad;
8) maapealsete ja maa-aluste kommunikatsioonide nimetused ning asukohad.
(7) Tee pikiprofiil koostatakse üldjuhul horisontaalmõõtkavas 1:5000 ja vertikaalmõõtkavas 1:50 ning sellele kantakse:
4) truupide, mahasõidukohtade, möödasõidukohtade ja sõidukite tagasipööramiskoha asukohad ning andmed;
14) muud vajalikud andmed, sealhulgas tee nimetus ja kogupikkus.
(8) Keskkonnakaitserajatiste plaanile kantakse:
1) põllumajandusmaal hajureostuse leviku ohtlik maa- ala;
2) põllumajandusmaal erosiooniohtlik maa- ala;
3) hajureostuse koondatud sissevoolud reostustundlikku veekogusse;
4) olemasolevad keskkonnarajatised koos tüübi tähisega;
5) projekteeritud keskkonnarajatiste asukohad koos tüübi tähisega;
6) reguleeritava äravooluga drenaažisüsteemi maa-ala.
(9) Tehnilise joonise koostamisel kasutatakse kogumiku “Maaparandusrajatiste tüüpjoonised”1 joonistel 7.1-1–7.1-6 toodud rajatiste tingmärke.
(10) Tehnilise joonise lehel vormistatakse kirjanurk, kuhu märgitakse maaparandussüsteemi omaniku nimi, maaparanduseehitise nimetus ja asukoht, joonise nimetus, mõõtkava ja koostamise aeg, joonise koostaja nimi, allkiri ja kontaktandmed ning MATER vastutava spetsialisti nimi ja allkiri.
Kuni maaparandussüsteemide registri kaardirakenduse kasutusele võtmiseni väljastab Põllumajandusamet taotlejale koos projekteerimistingimustega maaparandusehitise plaani, millele on kantud maaparandussüsteemi ringpiir ja kood ning maaparandusehitise ringpiir, nimetus, kood, eesvool koos nimetusega, kuivenduskraavid ja truubid.
1Põllumajandusministeeriumi 2008. aasta kogumik “Maaparandusrajatiste tüüpjoonised” on avalikustatud Põllumajandusameti veebilehel aadressil http://www.pma.agri.ee
Lisa 1 Maaparandusehitise projekteerimistingimused
Lisa 2 Maaparandusehitise tehnilised projektandmed
Lisa 3 Ehitustööde koondmahud
Lisa 4 Vajalike ehitusmaterjalide ja -toodete andmed
Lisa 5 Ehitusprojekti seletuskirja tabelite vormid
Lisa 6 Ehitusprojekti kooskõlastused
Lisa 7 Olemasoleva maaparandusehitise tehnilised andmed


redaktsioon 15.03.2019 [RT I, 13.03.2019, 30]
3) alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 27 lõike 1 punktide 1, 11 ja 9-18 alusel aktsiisist vabastatud alkoholile;
(6) Liidu alkoholina käsitatakse käesolevas seaduses alkoholi, mis on liidu kauba staatuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1-101) (edaspidi tolliseadustik), artikli 5 punkti 23 tähenduses.
(3) Hulgikaubanduse, jaekaubanduse või toitlustamise tegevusalal tegutseva ettevõtja või asutuse müügikohas ja selle juurde kuuluvas laos või muus kauba hoiuruumis on keelatud hoida või ladustada alkoholi, sõltumata selle alkoholi kuuluvusest ja hoidmise või ladustamise eesmärgist, kui majandustegevuse registri andmetes märgitud tegevuskoha osas puudub käideldava alkoholi määratlus vastavalt käesoleva seaduse § 2 lõigetes 2 ja 4-7 sätestatule.
1) komisjoni määrusega (EÜ) nr 555/2008, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veinisektoris seoses toetusprogrammide, kolmandate riikidega kauplemise, tootmisvõimsuse ja kontrollidega (ELT L 170, 30.06.2008, lk 1-80);
2) komisjoni määrusega (EÜ) nr 436/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses istandusregistriga, kohustuslike deklaratsioonide esitamise ja turu jälgimiseks vajaliku teabe kogumisega, toodete veo saatedokumentidega ning veinisektoris peetavate registritega (ELT L 128, 27.05.2009, lk 15-53).
(3) Alkoholile, mille registrikanne on tähtaja möödumise tõttu kehtivuse kaotanud, kohaldatakse käesoleva seaduse § 14 lõigetes 3-6 sätestatud nõudeid.
(1) Alkoholiregistrisse kantud alkohoolse joogi tarbijapakendi märgistusel esitatud kohustusliku teabe muutumisel (välja arvatud tootjapoolse partii tähistuse või selle asukoha muutumisel) kuulub alkohoolne jook uuesti alkoholiregistrisse kandmisele käesoleva seaduse §-des 9-13 sätestatud alustel.
3) liik kui alkohoolse joogi seaduslik nimetus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18-63), artikli 17 tähenduses (edaspidi liik);
2) käideldava alkoholi määratlus vastavalt käesoleva seaduse § 2 lõigetes 2 ja 4-7 sätestatule, kusjuures vastavasisuline teave märgitakse iga tegevuskoha osas;
§ 26. - § 28. [Kehtetud - RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004]
§ 33. - § 35. [Kehtetud - RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004]
2) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor või tema volitatud politseiametnik - maakonnas tervikuna;
§ 37. - § 39. [Kehtetud - RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004]
(2) Alkohoolse joogi jaemüük kohapeal tarbimiseks on lubatud ainult käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2-6 ja 8-10 osundatud müügikohas. Alkohoolse joogi kaasamüük on keelatud ajavahemikul kella 22.00-st kuni 10.00-ni.
<!- START 48 -!> <!- END 48 -!>
<!- START 51 -!> <!- END 51 -!>
(2) Kui käesoleva seaduse §-s 491 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmega ei ole võimalik või on oluliselt raskendatud teostada järelevalvet § 47 lõigetes 2-4 sätestatud nõuete täitmise üle, kuid see on vajalik ohu väljaselgitamiseks või tõrjumiseks või korrarikkumise kõrvaldamiseks, võib § 49 lõigetes 1, 4 ja 5 nimetatud korrakaitseorgan riikliku järelevalve erimeetmena teha kontrolltehingu.
(1) Käitlemiseks mittelubatud alkoholi tootmise, samuti maksumärgiga märgistamata või käitlemiseks mittelubatud alkoholiga kauplemise või kaubanduslikul eesmärgil ladustamise, hoidmise või edasitoimetamise eest -
(1) Käitlemiseks mittelubatud alkoholi teadvalt hoidmise või edasitoimetamise eest -
(1) Puskariaparaadi valmistamise, hoidmise, edasitoimetamise, omandamise või edasiandmise eest -
<!- START 56 -!> <!- END 56 -!>
(1) Nõuetekohase saatedokumendita alkoholi ekspordi, hulgimüügi, jaemüügi või kaubanduslikul eesmärgil edasitoimetamise eest -
(1) Alkoholi ekspordil, hulgimüügil, jaemüügil või kaubanduslikul eesmärgil edasitoimetamisel nõuetekohase saatedokumendi kontrollimomendil esitamata jätmise eest -
(1) Alkoholi hulgimüügil või ekspordil nõuetekohase saatedokumendi koostamata jätmise eest -
(1) Alkoholi omandamisel või müügil käesoleva seadusega sätestatud sularahata arveldamise nõude järgimata jätmise eest -
(1) Alkohoolse joogi jaemüügil tehingu kassaaparaadis fikseerimata jätmise eest -
<!- START 63 -!> <!- END 63 -!>
(1) Alkoholi hoidmise või ladustamise eest kioskis või tänava- või turukaubanduse müügikohas -
(1) Alkohoolse joogi jaemüügil kehtivate piirangute või keeldude rikkumise eest, kui puuduvad mõne teise käesolevas peatükis nimetatud väärteo tunnused, -
(1) Alkohoolse joogi kohaleveoteenuse osutamisel kehtivate nõuete rikkumise eest -
(1) Alkohoolse joogi käitlemisel vanusepiirangu rikkumise eest -
(1) Alkohoolse joogi müümise eest joobeseisundile viitavate tunnustega isikule -
Alkohoolse joogi ostmise eest alaealisele või joobeseisundile viitavate tunnustega isikule -
<!- START 70 -!> <!- END 70 -!>
Alaealise poolt alkohoolse joogi tarbimise eest -
<!- START 72 -!> <!- END 72 -!>
Kui hoiatustrahvi või rahatrahvi määranud kohtuväline menetleja on valla- või linnavalitsus, kantakse käesoleva seaduse §-des 53-72 sätestatud väärtegude eest määratud hoiatustrahv ja rahatrahv otsuse teinud kohaliku omavalitsuse eelarvesse.