Tubakaseadus – Riigi Teataja
Tubakaseadus (lühend - TubS)
Tubakaseadus - sisukord
§ 2 Tubakas
§ 3 Tubakatoode
§ 4 Pakend
§ 5 Tootemark
§ 6 Käitlemine
§ 7 Suitsetamine
2 TUBAKATOOTE KÄITLEMINE
1 Tubakatootele esitatavad nõuded
§ 8 Sigarettide tõrva-, nikotiini- ja vingugaasisisaldus
§ 9 Sigarettide koostise kontrollimine
§ 10 Tubakatoote koostisest teatamine
2 Tubakatoote pakendile esitatavad nõuded
§ 11 Tubakatoote pakendile esitatavad üldnõuded
§ 12 Tubakatoote pakendi märgistus
§ 13 Suitsetatava tubakatoote terviseohu hoiatused
§ 14 Suitsuvaba tubakatoote terviseohu hoiatus
§ 15 Teave sigarettide tõrva-, nikotiini- ja vingugaasisisalduse kohta
§ 16 Terviseohu hoiatuste ning sigarettide tõrva-, nikotiini- ja vingugaasisisaldust käsitleva teabe paigutus
§ 17 Sigarettide hulk müügipakendis
3 TUBAKATOOTE KÄITLEMISELE ESITATAVAD ERINÕUDED
§ 18 Tegutsemine registreeringu alusel
§ 19 Tubakatoote võõrandamine täite- või pankrotimenetluses
§ 20 Arveldamine tubakatoote hulgimüügil
§ 21 Kaubadokumendile esitatavad erinõuded
§ 22 Keelud tubakatoote jaemüügil
§ 23 Ettevõtja kaasaaitamiskohustus
§ 24 Suitsuvaba tubakatoote käitlemise piiramine
4 SPONDEERIMISPIIRANG JA TUBAKATOOTE MÜÜGIEDENDUSE KEELD
§ 25 Spondeerimispiirang ja sponsorteated
§ 26 Tubakatoote müügiedenduse keeld
5 TUBAKATOOTE TARBIMISE KEELUD JA PIIRANGUD
1 Alaealisele kohaldatav keeld ja meetmed keelu tagamiseks
§ 27 Alaealisele kohaldatav keeld
§ 28 Meetmed alaealisele kohaldatava keelu tagamiseks
2 Suitsetamiseks keelatud ja lubatud kohad
§ 29 Suitsetamiseks keelatud kohad
§ 30 Kohad, kus suitsetamine on piiratud
§ 31 Suitsetamine toitlustusettevõttes
§ 32 Järelevalve teostajad
§ 33 Järelevalvet teostavate ametiisikute õigused
§ 34 Järelevalvet teostava ametiisiku ettekirjutus
§ 35 Sunniraha
§ 36 Ettekirjutuse vaidlustamine
§ 37 Tubakatoote koostisest teatamata jätmine
§ 38 Tubakatoote kohta kehtestatud nõuete rikkumine
§ 39 Tubakatoote käitlemise korra rikkumine
§ 40 Sigarettidega kauplemine ettenähtust kõrgema hinnaga
§ 41 Tubakatoote käitlemisel kehtivate erinõuete rikkumine
§ 42 Spondeerimispiirangu rikkumine
§ 43 Tubakatoote müügiedenduse keelu rikkumine
§ 44 Alaealise kallutamine tubakatoote tarvitamisele
§ 45 Tubakatoote käitlemisel vanusepiirangu rikkumine
§ 46 Tubakatoote ostmine, pakkumine või üleandmine alaealisele
§ 47 Tubakatoote tarvitamine alaealise poolt
§ 48 Tubakatoote omandamine ja omamine alaealise poolt
§ 49 Suitsetamine selleks keelatud kohas
§ 50 Suitsetamiskoha piiramise nõude rikkumine
§ 51 Menetlus
§ 52 Konfiskeeritud tubakatootega tehtavad toimingud
2 Erisätted
§ 54 Tubakatoodete tarbimise leviku vähendamise strateegiline tegevuskava
§ 55 Sotsiaalministri iga-aastane ettekanne
4 Seaduse jõustumine
Tubakaseadus1
Vastu võetud 04.05.2005
RT I 2005, 29, 210
jõustumine 05.06.2005, osaliselt vastavalt §-le 59.
(1) Käesolev seadus sätestab tubakatootele ja selle pakendile kohaldatavad nõuded, tubakatoote käitlemisele esitatavad erinõuded, spondeerimispiirangu ja tubakatoote müügiedenduse keelu ning keelud ja piirangud tubakatoote tarbimisele, samuti järelevalve seaduse täitmise üle ning vastutuse seaduse rikkumise eest. Käesoleva seaduse esmane eesmärk on tagada inimese tervise kaitse.
(2) Tubakatoote müügipakend maksumärgistatakse alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse (RT I 2003, 2, 17; 48, 345; 88, 591; 90, 602; 2004, 84, 569) kohaselt.
(3) Käesolevas seaduses käsitatakse Euroopa Ühenduse territooriumi, liikmesriiki ning ühendusvälist riiki alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse § 11 tähenduses.
(4) Käesolevas seaduses tubakatootele ja selle pakendile sätestatud nõudeid ei kohaldata:
1) alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse § 27 lõike 1 punktis 11 nimetatud juhul;
2) tubakatootele, mida vähemalt kaheksateistaastane reisija seaduses sätestatud kogustes ja tingimustel toimetab koos temaga liikuvas pagasis Eestisse mittekaubanduslikul eesmärgil;
3) tubakatootele, mille saadab tarbimiseks vähemalt kaheksateistaastasele isikule Eestis ühendusvälises riigis elav füüsiline isik seaduses sätestatud kogustes ja tingimustel või mille saadab tarbimiseks vähemalt kaheksateistaastasele isikule Eestis liikmesriigis elav füüsiline isik;
4) tubakatoote jaemüügil ühendusvälisel reisil laeva või õhusõiduki pardal.
(5) Käesolevas seaduses tubakatoote pakendile sätestatud nõudeid ei kohaldata:
1) tubakatoote jaemüügil liikmesriikidevahelisel reisil laeva või õhusõiduki pardal;
2) tubakatoote jaemüügil tollikontrolli tsoonis asuvas müügipunktis;
3) tubakatoote kaugmüügil alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse § 212 lõike 1 tähenduses;
4) tubakatootele, mida toodetakse või ladustatakse aktsiisilaos välisriiki võõrandamise eesmärgil.
(6) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seadust (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 117; 78, 527), arvestades käesoleva seaduse erisusi.
§ 2. Tubakas
Tubakas on taim, mis kuulub perekonda Nicotiana.
§ 3. Tubakatoode
(1) Tubakatoode on kas täielikult või osaliselt tubakast valmistatud toode suitsetamiseks, närimiseks, imemiseks või ninna tõmbamiseks.
(2) Tubakatooted rühmitatakse suitsetatavateks ja suitsuvabadeks tubakatoodeteks.
(3) Suitsetatavate tubakatoodete liigid on sigaret, sigar, sigarillo ning suitsetamistubakas alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse § 16 lõigete 2–4 tähenduses.
(4) Suitsuvabade tubakatoodete liigid on närimistubakas alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse § 16 lõike 5 tähenduses ning muu tubakatoode, mille eesmärgipärasel tarvitamisel ei teki suitsu.
§ 4. Pakend
(1) Tubakatoote müügipakend on tubakatoote pakend pakendiseaduse (RT I 2004, 41, 278; 89, 611) § 3 lõike 1 punkti 1 tähenduses.
(2) Tubakatoote rühmapakend on pakend pakendiseaduse § 3 lõike 1 punkti 2 tähenduses.
§ 5. Tootemark
Tootemark käesoleva seaduse tähenduses on tubakatootele antud nimi koos tubakatoodet või selle müügipakendit iseloomustava laiendiga või ilma selleta.
§ 6. Käitlemine
(1) Tubakatoote käitlemine on:
1) tubakatoote valmistamine, töötlemine ja pakendamine (edaspidi tubakatoote tootmine );
2) tubakatootega kauplemine;
3) tubakatoote hoidmine, ladustamine või edasitoimetamine kaubanduslikul eesmärgil või kaubanduslikus koguses.
(2) Isiku valduses oleva tubakatoodete hulga määramisel kaubanduslikuks koguseks kohaldatakse alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seadust.
(3) Tubakatootega kauplemine on:
1) tubakatoote müügiks pakkumine ja müük hulgikaubanduse korras (edaspidi tubakatoote hulgimüük);
2) tubakatoote müügiks pakkumine ja müük jaekaubanduse korras (edaspidi tubakatoote jaemüük).
(4) Kui ettevõtja võimaldab kasutada piipu, milles suits kulgeb läbi vedeliku (edaspidi vesipiip), sellekohase suitsetamistubaka (edaspidi vesipiibutubakas) tarvitamiseks, käsitatakse seda tubakatoote jaemüügiga seonduva teenusena, millele kohaldatakse tubakatoote jaemüügi kohta kehtivaid sätteid.
§ 7. Suitsetamine
Suitsetamine käesoleva seaduse tähenduses on sigareti, sigari, sigarillo või suitsetamistubaka eesmärgipärane tarvitamine sõltumata asjaolust, kas ja millist vahendit selleks kasutatakse.
2. peatükk TUBAKATOOTE KÄITLEMINE
1. jagu Tubakatootele esitatavad nõuded
§ 8. Sigarettide tõrva-, nikotiini- ja vingugaasisisaldus
(1) Sigarettide tõrvasisaldus on anhüdraatse nikotiinivaba suitsu toorkondensaadi hulk, mis ei tohi ületada kümmet milligrammi sigareti kohta.
(2) Sigarettide nikotiinisisaldus on nikotiinsete alkaloidide hulk, mis ei tohi ületada ühte milligrammi sigareti kohta.
(3) Sigarettide vingugaasisisaldus on põlemisel tekkiva vingugaasi hulk, mis ei tohi ületada kümmet milligrammi sigareti kohta.
§ 9. Sigarettide koostise kontrollimine
Sigarettide tõrva-, nikotiini- ja vingugaasisisalduse laboriuuringute nõuded ja korra kehtestab sotsiaalminister .
§ 10. Tubakatoote koostisest teatamine
(1) Tubakatooteid võõrandamiseks Eestisse toov või Eestis tubakatooteid tootev ettevõtja esitab iga aasta 10. oktoobriks Sotsiaalministeeriumile kirjalikus vormis aruande tema poolt möödunud aasta neljandas kvartalis ning jooksva aasta kolmes esimeses kvartalis käideldud tubakatoodete koostisainete ja nende koguste kohta.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aruanne koosneb kolmest nimekirjast:
1) tähestikulises järjekorras esitatud nimekiri kõigist tubakatoodete koostisainetest, mida lisatakse tubakale, millest valmistatakse Eesti turul müüdavaid tubakatooteid; nimekirja märgitakse igas tootemargis kasutatava maksimaalse koguse põhjal koostisainete maksimaalne kogus ja funktsioon;
2) masside kahanevas järjekorras esitatud nimekiri kõigist tubakatoodete koostisainetest, mis sisalduvad järgmistes materjalides, mida kasutatakse Eesti turul müüdavate tubakatoodete valmistamisel: sigaretipaber, küljeühenduse liim, monogrammitindid, filterpaberid, filtreerimismaterjal ja filtriliimid; nimekirja märgitakse iga kategooria maksimaalne kogus igas tootemargis kasutatava maksimaalse koguse põhjal;
3) masside kahanevas järjekorras ja tootemarkide kaupa esitatud nimekiri tubakatoodete koostisainetest, mida kasutatakse iga Eesti turul müüdava tubakatoote valmistamisel; nimekirja märgitakse kasutatavad lõhna- ja maitseained eraldi liigina.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aruandele tuleb lisada ettevõtjale kättesaadavad andmed tubakatoodetes kasutatavate koostisainete toksilisuse kohta nende ainete põletatud või põletamata kujul, viidates eelkõige nende tervisemõjule ja võttes arvesse nende sõltuvusttekitavat toimet.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigete 1–3 alusel esitatud andmed avaldatakse Sotsiaalministeeriumi veebilehel iga aasta 1. novembriks. Andmeid avaldades, välja arvatud tubakatoodete tõrva-, nikotiini- ja vingugaasisisaldust käsitlevate andmete puhul, arvestatakse tubakatoote koostisega seotud ärisaladuse kaitse vajadust.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigete 1–3 alusel esitatavad andmed edastab Sotsiaalministeerium igal aastal Euroopa Komisjonile.
2. jagu Tubakatoote pakendile esitatavad nõuded
§ 11. Tubakatoote pakendile esitatavad üldnõuded
(1) Tubakatoote pakendi kuju ja märgistus ei tohi tarbijat pakendi sisu suhtes eksitada.
(2) Tubakatoote pakendil ei tohi kasutada selliseid tekste, nimetusi, kaubamärke ja kujutisi või märke, mis jätavad mulje, et asjaomane tubakatoode on teistest tubakatoodetest vähem kahjulik.
(3) Tootjapartii tähistus peab olema tubakatoote pakendil nähtav pakendit avamata ja tavapärase tähelepanu juures selgelt eristatav.
(4) Märgistuse trükkimine tubakatoote pakendamisel kasutatud läbipaistvale ümbrisele on keelatud.
§ 12. Tubakatoote pakendi märgistus
(1) Tubakatoote müügipakendile ja rühmapakendile trükitakse:
1) suitsetatava tubakatoote puhul valikuline terviseohu üldhoiatus ja valikuline terviseohu lisahoiatus, närimistubaka puhul suitsuvaba tubakatoote terviseohu hoiatus;
2) tubakatoote liik, tootemark ja tükiarv või kogus grammides;
3) mentooli või muu lõhna- ja maitseaine olemasolu (lõhna- ja maitseainega sigarettide puhul siis, kui vastava aine olemasolu ei kajastu tootemargis);
4) filtri puudumine (filtrita sigarettide puhul siis, kui filtri puudumine ei kajastu tootemargis);
5) tootjapartii tähistus.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule trükitakse sigarettide müügipakendile teave tõrva-, nikotiini- ja vingugaasisisalduse kohta.
(3) Käesoleva paragrahvi lõiget 1 ei kohaldata sigarettide rühmapakendile, kui selleks on vaid läbipaistev ümbris.
(4) Tubakatoote rühmapakendite paljususe korral kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõiget 1 vaid müügipakendit vahetult ümbritsevale rühmapakendile.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teabe võib sigari, sigarillo, suitsetamistubaka või närimistubaka müügipakendil ja rühmapakendil esitada kleebistel. Kleebise kasutamine on kohustuslik siis, kui eelnimetatud tubakatoote rühmapakendiks on vaid läbipaistev ümbris. Kleebis kinnitatakse nii, et seda ei ole võimalik pakendit kahjustamata eemaldada. Kleebisel esitatud tekst peab olema kulumiskindel.
§ 13. Suitsetatava tubakatoote terviseohu hoiatused
(1) Suitsetatava tubakatoote terviseohu hoiatused jagunevad terviseohu üldhoiatusteks ja terviseohu lisahoiatusteks.
(2) Terviseohu üldhoiatused on järgmised eestikeelsed tekstid:
1) «Suitsetamine võib tappa.»;
2) «Suitsetamine kahjustab raskelt sinu ja sind ümbritsevate inimeste tervist.»
(3) Terviseohu lisahoiatused on järgmised eestikeelsed tekstid:
1) «Suitsetamine lühendab eluiga.»;
2) «Suitsetamine ahendab artereid ning põhjustab südameinfarkti ja ajurabandust.»;
3) «Suitsetamine põhjustab kopsuvähki.»;
4) «Raseduse ajal suitsetamine kahjustab sinu last.»;
5) «Kaitse lapsi: ära sunni neid hingama tubakasuitsu.»;
6) «Suitsetamisest loobumiseks saad abi arstilt või apteekrilt.»;
7) «Suitsetamine tekitab kergesti sõltuvust. Ära alusta!»;
8) «Suitsetamisest loobumine vähendab ohtu haigestuda südame- ja kopsuhaigustesse.»;
9) «Suitsetamine võib põhjustada aeglase ja valuliku surma.»;
10) «Otsi abi suitsetamisest loobumiseks: küsi nõu oma perearstilt või apteekrilt.»;
11) «Suitsetamine põhjustab vereringehäireid ja impotentsust.»;
12) «Suitsetamisega kaasneb naha kiire vananemine.»;
13) «Suitsetamine kahjustab spermat ja vähendab viljakust.»;
14) «Tubakasuits sisaldab benseeni, nitrosoamiini, formaldehüüdi ja sinihapet.»
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud terviseohu üldhoiatus kantakse suitsetatava tubakatoote müügipakendile ja seda vahetult ümbritsevale rühmapakendile korrapäraselt vaheldumisi. Terviseohu üldhoiatus kantakse müügipakendi kõige nähtavamale pinnale ja müügipakendit vahetult ümbritseva rühmapakendi pinnale. Läbipaistvast ümbrisest rühmapakendile terviseohu üldhoiatust ei kanta.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 loetletud terviseohu lisahoiatus kantakse suitsetatava tubakatoote müügipakendile ja seda vahetult ümbritsevale rühmapakendile korrapäraselt vaheldumisi. Terviseohu lisahoiatus kantakse müügipakendi teisele hästi nähtavale pinnale ja müügipakendit vahetult ümbritseva rühmapakendi pinnale. Läbipaistvast ümbrisest rühmapakendile terviseohu lisahoiatust ei kanta.
§ 14. Suitsuvaba tubakatoote terviseohu hoiatus
(1) Suitsuvaba tubakatoote terviseohu hoiatus on järgmine eestikeelne tekst:
«See tubakatoode kahjustab sinu tervist ja tekitab sõltuvust.»
(2) Suitsuvaba tubakatoote terviseohu hoiatus kantakse müügipakendi kõige nähtavamale pinnale ning müügipakendit vahetult ümbritseva rühmapakendi pinnale. Läbipaistvast ümbrisest rühmapakendile terviseohu hoiatust ei kanta.
§ 15. Teave sigarettide tõrva-, nikotiini- ja vingugaasisisalduse kohta
(1) Teave sigarettide tõrvasisalduse kohta väljendatakse milligrammides (ümardatult lähima täisarvuni) järgmise eestikeelse tekstina: «Tõrva ... mg».
(2) Teave sigarettide nikotiinisisalduse kohta väljendatakse milligrammides (ümardatult lähima kümnendikuni) järgmise eestikeelse tekstina: «Nikotiini ... mg».
(3) Teave sigarettide vingugaasisisalduse kohta väljendatakse milligrammides (ümardatult lähima täisarvuni) järgmise eestikeelse tekstina: «Vingugaasi ... mg».
§ 16. Terviseohu hoiatuste ning sigarettide tõrva-, nikotiini- ja vingugaasisisaldust käsitleva teabe paigutus
(1) Terviseohu üldhoiatus kantakse suitsetatava tubakatoote müügipakendi ja seda vahetult ümbritseva rühmapakendi kõige nähtavamal pinnal valgele taustale, mis peab katma vähemalt 30 protsenti pakendi vastavast välispinnast.
(2) Terviseohu lisahoiatus kantakse suitsetatava tubakatoote müügipakendi ja seda vahetult ümbritseva rühmapakendi teisel hästi nähtaval pinnal valgele taustale, mis peab katma vähemalt 40 protsenti pakendi vastavast välispinnast.
(3) Suitsuvaba tubakatoote terviseohu hoiatus kantakse närimistubaka müügipakendi ja seda vahetult ümbritseva rühmapakendi kõige nähtavamal pinnal valgele taustale, mis peab katma vähemalt 30 protsenti pakendi vastavast välispinnast.
(4) Kui sigarite, sigarillode, suitsetamistubaka ja närimistubaka müügipakendi või seda vahetult ümbritseva rühmapakendi kõige nähtavam pind ületab 75 ruutsentimeetrit, peab valge taust, millele kantakse terviseohu hoiatus, katma vähemalt 22,5 ruutsentimeetrit sellest pinnast.
(5) Sigarettide tõrva-, nikotiini- ja vingugaasisisaldust käsitlev teave trükitakse sigarettide müügipakendi ühel külgpinnal asuvale valgele taustale, mis peab katma vähemalt 10 protsenti sellest külgpinnast.
(6) Terviseohu hoiatused ning sigarettide tõrva-, nikotiini- ja vingugaasisisaldust käsitlev teave trükitakse:
1) valge tausta keskele;
2) pakendi ülaservaga paralleelselt, välja arvatud käesoleva lõike punktis 3 nimetatud juhul;
3) pakendi ülaservaga risti – sigarettide tõrva-, nikotiini- ja vingugaasisisaldust käsitlev teave müügipakendil, mille külgpinna laius on alla 15 millimeetri;
4) musta värviga;
5) kasutades kirjatüüpi Helvetica ja kirjalaadi Bold;
6) kasutades sellist kirja suurust, mis võimaldab katta nõutava teksti jaoks ettenähtud valgest taustast võimalikult suure osa.
(7) Suitsetatava tubakatoote terviseohu hoiatuste ning sigarettide tõrva-, nikotiini- ja vingugaasisisaldust käsitleva teabe puhul ümbritsetakse valge taust musta värvi raamiga, mille joone laius ei tohi olla väiksem kui kolm millimeetrit ja suurem kui neli millimeetrit. Raami ei loeta valge tausta sisse ja see ei tohi takistada valgel taustal esitatud teksti lugemist.
(8) Terviseohu hoiatused ning sigarettide tõrva-, nikotiini- ja vingugaasisisaldust käsitlev teave peavad paiknema nii, et pakendi avamine ei muuda teksti loetamatuks, arusaamatuks või moonutatuks.
§ 17. Sigarettide hulk müügipakendis
Sigarettide müügipakend peab sisaldama vähemalt 20 sigaretti.
3. peatükk TUBAKATOOTE KÄITLEMISELE ESITATAVAD ERINÕUDED
§ 18. Tegutsemine registreeringu alusel
(1) Tubakatoote hulgimüügi õigus on äriregistrisse ja hulgimüüjana majandustegevuse registrisse kantud ettevõtjal, kellel on majandustegevuse registri registreeringus märge tubakatoote hulgimüügi kohta. Kui ettevõtja soovib seejuures teostada tubakatoote importi alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse § 10 tähenduses või eksporti alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse § 11 tähenduses, tehakse registreeringus sellekohane märge.
(2) Tubakatoote jaemüügi õigus on ettevõtjal, kellel on majandustegevuse registri registreeringus märge tubakatoote jaemüügi kohta.
(3) Tubakatootega kauplemise õiguse saamiseks esitatakse valla- või linnavalitsusele, tema poolt volitatud valla- või linnavalitsuse asutusele või valla- või linnavalitsuse struktuuriüksusele taotlus, milles peavad sisalduma vähemalt:
3) ettevõtte nimi selle olemasolu korral;
4) tegevuskoha aadress või käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud teave;
(4) Kui esitatakse taotlus tubakatoote jaemüügiks avalikul üritusel, märgitakse taotluses tegevuskoha aadressi asemel selle avaliku ürituse nimetus, toimumise aeg, toimumispaik ja selle ettevõtja müügikohtade arv. Koos taotlusega esitatakse avaliku ürituse korraldaja kirjalik nõusolek.
(5) Registreerimismenetlusele kohaldatakse kaubandustegevuse seaduses (RT I 2004, 12, 78) ja majandustegevuse registri seaduses (RT I 2004, 12, 79) sätestatut käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
§ 19. Tubakatoote võõrandamine täite- või pankrotimenetluses
(1) Kohtutäitur või pankrotihaldur võib arestitud või pankrotivara hulka kuuluva nõuetekohase tubakatoote võõrandada vastavalt täite- või pankrotimenetluses isikule, kellel on tubakatoote hulgi- või jaemüügi õigus.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul kohaldatakse kohtutäiturile ja pankrotihaldurile kõiki hulgimüügiga tegeleva ettevõtja kohta käesoleva seadusega kehtestatud nõudeid, välja arvatud käesoleva seaduse § 18 lõikes 1 nimetatu.
§ 20. Arveldamine tubakatoote hulgimüügil
Tubakatoote hulgimüügil arveldatakse sularahata arvelduse korras.
§ 21. Kaubadokumendile esitatavad erinõuded
Tubakatoote kohta vormistatud saatedokumendil, sealhulgas ettevõttesisesel saatedokumendil, peab olema märgitud:
1) selle tubakatoote tootjapartii tähistus;
2) sigarettide puhul maksimaalne jaehind.
§ 22. Keelud tubakatoote jaemüügil
(1) Tubakatoote jaemüük on keelatud müügikohas, mis paikneb järgmiste asutuste ruumides või nende piiratud maa-alal:
1) laste hoolekandeasutus;
2) koolieelne lasteasutus, lasteaed-algkool, algkool, põhikool, gümnaasium, kutseõppeasutus, huvikool, avatud noortekeskus või noorte- ja projektlaager;
3) haigla.
(2) Tubakatoote jaemüük on keelatud:
1) kandekaubanduses;
2) müügiautomaadist;
3) tänava- ja turukaubanduses kaubandustegevuse seaduse § 17 tähenduses;
4) apteegis;
5) aktsiisilaos.
(3) Tubakatootega tükikaupa või avatud müügipakendist või lahtiselt kaalu järgi kauplemine on keelatud, välja arvatud:
1) sigari jaemüügil avatud müügipakendist tingimusel, et sigarid on pakendatud ühekaupa ja iga sigar on eraldi maksumärgistatud;
2) sigari jaemüügil toitlustusettevõttes avatud müügipakendist tingimusel, et sigar on pärit nõuetekohasest müügipakendist ja see pakend asub müügikohas;
3) vesipiibutubaka jaemüügil toitlustusettevõttes või avaliku ürituse müügikohas kohapeal tarbimiseks tingimusel, et vesipiibutubakas on pärit nõuetekohasest müügipakendist ja see pakend asub müügikohas.
(4) Keelatud on kaubelda tubakatootega ja muu tootega, mis asuvad ühtses pakendis.
(5) Sigarettide jaemüügil on keelatud rakendada võtteid, mille eesmärgipärane või võimalik tulem on sigarettide maksimaalse jaehinna ületamine.
(6) Müüjal on keelatud anda kasutusse vesipiibu suulist, mida on juba tarvitatud.
§ 23. Ettevõtja kaasaaitamiskohustus
(1) Ettevõtja, kes teostab tubakatoote jaemüüki kaupluses, rändkaupluses, kioskis või avaliku ürituse müügikohas, peab:
1) võtma tubakatoote tarbimise leviku vähendamise ideed edendava riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse, mittetulundusühingu või sihtasutuse esindajalt vastu Sotsiaalministeeriumiga kooskõlastatud trükised, mis on ette nähtud tasuta levitamiseks tubakatoote tarbimise leviku vähendamise eesmärgil;
2) panema käesoleva lõike punktis 1 nimetatud trükised välja tarbija nägemis- ja käeulatusse kohas, kus tubakatoodet müügiks pakutakse.
(2) Ettevõtja võib tubakatoote tarbimise leviku vähendamise ideed edendava riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse, mittetulundusühingu või sihtasutuse esindajalt nõuda, et ta tõendaks oma isikut, volitust ja tema poolt üle anda soovitavate trükiste kooskõlastamist Sotsiaalministeeriumiga, ning tõenduse puudumisel keelduda trükiste vastuvõtmisest.
§ 24. Suitsuvaba tubakatoote käitlemise piiramine
Närimistubakast erineva suitsuvaba tubakatoote käitlemine on keelatud.
4. peatükk SPONDEERIMISPIIRANG JA TUBAKATOOTE MÜÜGIEDENDUSE KEELD
§ 25. Spondeerimispiirang ja sponsorteated
(1) Keelatud on tubakatoote käitlemisega mitteseotud isiku või tegevuse spondeerimine, see tähendab mis tahes viisil materiaalne toetamine, kui sellise tegevuse eesmärk on edendada konkreetsete tubakatoodete müüki või tubakatoodete tarbimist.
(2) Juhul kui spondeerijaks on tubakatoodete käitleja, võib spondeerimisega seoses avalikustada andmeid sponsori isiku või tema antud materiaalse toetuse kohta.
(3) Tubakatoote käitleja võib spondeerimisega seoses avalikustada kaubamärki viisil, mis ei viita tubakatootele või selle tarbimisele.
§ 26. Tubakatoote müügiedenduse keeld
(1) Keelatud on tubakatoote müügi suurendamiseks avalikkusele suunatud tegevus, mis seisneb tarbijale tubakatoote või sellega seotud toote või teenuse tasuta või tubakatoote maksimaalsest võimalikust jaemüügihinnast oluliselt madalama hinnaga pakkumises või kingituste jagamises või müüki edendava tarbijavõistluse, -mängu või -loterii korraldamises (edaspidi müügiedendus).
(2) Müügiedenduseks käesoleva seaduse tähenduses ei loeta:
1) tubakatoote müügikohas antavat kaubanduslikku teavet kaubandustegevuse seaduse § 10 tähenduses, sealhulgas tubakatoote nimetust kaubamärgi kaudu ja teavet tubakatoote olulistest omadustest;
2) tubakatoote käitleja tegevuskoha tähistust, sealhulgas käitleja tegevuskoha tähistamist käitlejale kuuluvate või tema poolt kasutatavate kaubamärkidega;
3) tubakatoote hinnakujundust ja selle kohta teabe avalikustamist tubakatoote müügikohas;
4) tubakatoote või sellega seotud informatsiooni edastamist tubakatoote käitlejatele suunatud erialases väljaandes või tubakatoote tutvustamist tubakatoote käitlejatele suunatud erialasel messil või näitusel või muul vastaval üritusel;
5) tubakatoodete kaubandusega seotud mis tahes kommunikatsiooni või tegevusi, mis toimuvad vaid erinevate tubakatoodete käitlejate vahel.
5. peatükk TUBAKATOOTE TARBIMISE KEELUD JA PIIRANGUD
1. jagu Alaealisele kohaldatav keeld ja meetmed keelu tagamiseks
§ 27. Alaealisele kohaldatav keeld
Alla kaheksateist aasta vanusel isikul (edaspidi alaealine) on suitsetamine või suitsuvaba tubakatoote tarvitamine keelatud.
§ 28. Meetmed alaealisele kohaldatava keelu tagamiseks
(1) Alaealisel on keelatud omandada ja omada tubakatoodet.
(2) Keelatud on müüa tubakatoodet alaealisele. Selle keelu järgimiseks on müüjal õigus nõuda ostjalt tema isikut tõendava dokumendi esitamist ja keelduda tubakatoote müümisest, kui dokumenti ei esitata.
(3) Täisealine ei tohi alaealisele tubakatoodet osta, pakkuda ega üle anda.
(4) Alaealisele ei tohi müügiks pakkuda ega müüa tooteid, mille kuju sarnaneb tubakatoote omaga.
(5) Alaealist on keelatud rakendada töödel, mis on seotud tubakatoote käitlemisega.
2. jagu Suitsetamiseks keelatud ja lubatud kohad
§ 29. Suitsetamiseks keelatud kohad
Suitsetamine on keelatud:
1) laste hoolekandeasutuse ruumides ja asutuse piiratud maa-alal;
2) koolieelse lasteasutuse, lasteaed-algkooli, algkooli, põhikooli, gümnaasiumi, kutseõppeasutuse, huvikooli, avatud noortekeskuse või noorte- ja projektlaagri ruumides ning nende piiratud maa-alal;
3) apteegi ruumides;
4) ettevõtte tootmis- ja laoruumis;
5) kaupluse ja rändkaupluse müügisaalis;
6) toitlustusettevõttes, välja arvatud käesoleva seaduse § 31 lõikes 1 sätestatud ruumis;
7) ettevõttes, kus pakutakse kaubandustegevuse seaduse § 3 lõike 2 punktis 4 nimetatud teenuseid või muid teenuseid, klientidele avatud ruumis (välja arvatud majutusettevõttes);
8) sportimiseks ettenähtud ruumis;
9) riietusruumis ja tualettruumis, kui need ei ole erakasutuses;
10) ühistranspordi ootekojas, reisijate ootesaalis ja reisiterminalis;
11) sõitjateveoteenuse osutamiseks kasutatavas sõidukis, välja arvatud käesoleva seaduse § 30 lõike 2 punktis 6 nimetatud sõidukis;
12) tanklaeva, kütusemahuti või tankuri vahetus läheduses;
13) tule- või plahvatusohtlike kemikaalide läheduses, tule- või plahvatusohtlike ruumidega objektil, ohtlike veoste laadimise kohas, pealelaadimist ootavate saadetiste lähedal, seisva veoüksuse juures ja veoüksuses;
14) lõhkematerjali lao territooriumil, lõhkematerjali hoidmiskohast laeval kuni 20 meetri kaugusel, pürotehniliste toodete lao ruumides või lõhkematerjali sisaldava laskemoona läheduses;
15) kaevanduse kaeveõõntes, lambikodade ja laadimislaudade ruumides ning šahtisuudmele lähemal kui 20 meetrit;
16) padrunite laadimisel püssirohu läheduses, relvahoidlas, relvalaos või relvaruumis;
17) metsas ja muu taimestikuga kaetud alal tuleohtlikul ajal;
18) jalakäijate tunnelis;
19) korterelamu koridoris, trepikojas ja korterelamu muus üldkasutatavas ruumis;
20) õigusaktis ettenähtud muus kohas.
§ 30. Kohad, kus suitsetamine on piiratud
(1) Käesoleva seaduse §-s 29 nimetamata juhtudel otsustab ruumis või piiratud maa-alal suitsetamise lubamise vastavalt ruumi või piiratud maa-ala valdaja enda äranägemisel, arvestades käesoleva paragrahvi lõikeid 3 ja 4 ning käesoleva seaduse § 31.
(2) Järgmistes kohtades on suitsetamine lubatud üksnes suitsetamisruumis või suitsetamisalal:
1) riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuse ruumides;
2) kõrgkooli ruumides;
3) kultuuriasutuse ruumides;
4) vabaajakeskuse ruumides;
5) tervishoiuteenust osutava asutuse või ettevõtte ruumides;
6) kohalikus rongis, kaugsõidurongis ja reisilaevas;
7) ruumis, kus korraldatakse õnnemängu, kihlvedu või totalisaatorit;
8) ettevõtte kontoriruumis ja muudes üldkasutatavates ruumides;
9) spordihoones ning spordi- ja puhkerajatises.
(3) Suitsetamisruum on ehitises või sõidukis asuv ruum, mille kohta kehtivad järgmised nõuded:
1) ruum on tähistatud suitsetamist lubava sõnalise teabe või sellekohase tingmärgiga;
2) ruumis asub nähtaval kohal mõistlikus suuruses eestikeelne teave: «Suitsetamine kahjustab tervist!»;
3) ruum on alarõhuline;
4) õhu väljatõmme ruumis on vähemalt 8,4 liitrit sekundis ruutmeetri kohta, kusjuures ruumi mittekasutamisel võib õhu väljatõmmet vähendada 25 protsendini normaalõhuvahetusest;
5) õhu väljatõmbe ventilatsioonisüsteem on iseseisev ja pidev või ühendatud teiste pidevalt toimivate õhu väljatõmbe süsteemidega eraldi püstiku kaudu.
(4) Suitsetamisala on ehitises või sõidukis asuv piireteta ala, millel on paikne ventilatsioonisüsteem ja mille kohta kehtivad järgmised nõuded:
1) ala on tähistatud suitsetamist lubava sõnalise teabe või sellekohase tingmärgiga;
2) alal asub nähtaval kohal mõistlikus suuruses eestikeelne teave: «Suitsetamine kahjustab tervist!»;
3) toimiv ventilatsioonisüsteem tagab, et õhk liigub suitsetamisalalt otse väliskeskkonda.
§ 31. Suitsetamine toitlustusettevõttes
(1) Toitlustusettevõttes on suitsetamine lubatud üksnes suitsetamiseks ettenähtud suitsetamisruumis või toitlustusettevõtte müügikoha vahetus läheduses väljaspool siseruume asuval hooajalisel laiendusel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud suitsetamisruumis ei toimu toitlustamist, mille korral müüakse toitu koos valmistamise ja serveerimisega kohapeal tarbimiseks või serveerimisega kohapeal tarbimiseks.
(3) Müüjal on õigus jätta teenindamata isik, kes eirab toitlustusettevõttes suitsetamise kohta kehtivaid keelde ja piiranguid, ning nõuda selle isiku lahkumist.
§ 32. Järelevalve teostajad
Käesoleva seadusega kehtestatud nõuete järgmise üle teostavad järelevalvet järgmiste asutuste ametiisikud:
1) Maksu- ja Tolliamet – tubakatoote kohta kehtestatud nõuetest kinnipidamise ja tubakatoote käitlemise korra ning tubakatoote käitlemisel kehtivate erinõuete järgimise üle vastavalt ameti põhimääruses sätestatud ülesannetele;
2) Tarbijakaitseamet – tubakatoote kohta kehtestatud nõuetest kinnipidamise ja tubakatoote käitlemise korra, tubakatoote käitlemisel kehtivate erinõuete ning suitsetamiskoha piiramise nõuete järgmise üle vastavalt ameti põhimääruses kehtestatud ülesannetele, samuti spondeerimispiirangu ja tubakatoote müügiedenduse keelu järgmise üle;
3) politseiprefektuurid – kõigi nõuete järgmise üle politseiprefektuuri teenindataval territooriumil, välja arvatud spondeerimispiirangu ja sponsorteadete, tubakatoote müügiedenduse keelu ning suitsetamisruumile ja suitsetamisalale kehtestatud nõuete järgimise üle;
4) valla- ja linnavalitsused – kõigi nõuete järgimise üle oma haldusterritooriumil, välja arvatud suitsetamisruumile ja suitsetamisalale kehtestatud nõuete järgimise üle;
5) Tervisekaitseinspektsioon – suitsetamisruumile ja suitsetamisalale kehtestatud nõuete järgimise üle vastavalt inspektsiooni põhimääruses sätestatud ülesannetele.
§ 33. Järelevalvet teostavate ametiisikute õigused
(1) Järelevalve teostajal on õigus oma pädevuse piires:
2) kontrollimiseks takistamatult siseneda tubakatoote käitleja valdusse ja avada tema veovahendeid käitleja või tema esindaja juuresolekul;
3) nõuda asjakohaseid seletusi ja dokumente, saada väljavõtet või koopiat igast talle esitatud asjakohasest dokumendist, kontrollida saadud teavet kohapeal, kasutada asjaolude jäädvustamiseks avalikult tehnikavahendeid, koostada asjaolude fikseerimiseks akt;
4) võtta proove laboriuuringuteks ja suunata need analüüsimiseks vastavateks analüüsideks volitatud laborisse;
5) võtta näidiseid ja esitada need võrdlemiseks isikule, kellele kuuluvat kaubamärki võib selle tubakatoote käitlemine kahjustada, samuti selle isiku õiguste valdajale või esindajale;
6) nõuda õigusrikkumise lõpetamist, esialgse olukorra taastamist või edasiseks õiguspäraseks käitumiseks vajalike toimingute tegemist;
7) plommida või pitseerida konfiskeerimisele kuuluda võiva tubakatoote hoiukoht;
8) konfiskeerimisele kuuluda võiva tubakatoote avastamisel mootorsõidukis või selle haagises suunata mootorsõiduk selles sõidukis või selle haagises edasitoimetatava tubakatoote mahalaadimiseks lähimasse kohta, kus on võimalik äravõetud tubakatoodet hoida;
9) teha ettepanek tubakatoote käitlemise õigust andva dokumendi kehtetuks tunnistamiseks või majandustegevuse registri registreeringus tubakatoote käitlemise alase märke kustutamiseks ja saada selle ettepaneku rahuldamata jätmise korral põhjendatud vastus.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud proovide ja punktis 5 nimetatud näidiste võtmise kohta koostatakse akt.
§ 34. Järelevalvet teostava ametiisiku ettekirjutus
(1) Järelevalvet teostav ametiisik võib käesoleva seaduse § 33 lõike 1 punktis 6 sätestatud nõude vormistada ettekirjutusena, mis sisaldab järgmisi andmeid:
1) ettekirjutuse koostaja nimi ja ametikoht ning järelevalvet teostava asutuse nimetus ja aadress;
2) ettekirjutuse tegemise kuupäev ja koht;
4) ettekirjutuse tegemise aluseks olevad asjaolud või viide dokumendile, kus need on kajastatud;
5) ettekirjutuse õiguslik alus;
6) ettekirjutuse resolutsioon, milles nimetatakse ettekirjutuse saaja kohustused ja nende täitmise tähtaeg;
7) viide võimalusele kohaldada ettekirjutusega pandud kohustuse täitmata jätmise korral sunniraha;
9) ettekirjutuse koostaja allkiri.
(2) Ettekirjutus koostatakse kahes eksemplaris, millest üks jääb ettekirjutuse koostajale ja teine ettekirjutuse saajale.
(3) Kui ettekirjutusest on vaja teavitada kolmandat isikut, toimetatakse talle posti teel või elektrooniliselt kätte ettekirjutuse koostaja kinnitatud ettekirjutuse ärakiri.
§ 35. Sunniraha
(1) Kui ettekirjutuse saaja jätab ettekirjutuse selles esitatud tähtajaks täitmata, on järelevalvet teostaval ametiisikul õigus sunnivahendina kohaldada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras.
(2) Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
§ 36. Ettekirjutuse vaidlustamine
(1) Kui ettekirjutuse saaja ei nõustu järelevalvet teostava ametiisiku ettekirjutusega, on tal õigus esitada järelevalvet teostava asutuse juhile kirjalik vaie kümne tööpäeva jooksul alates päevast, kui ta on vaidlustatavast ettekirjutusest teada saanud või oleks pidanud teada saama.
(2) Järelevalvet teostava asutuse juht vaatab vaide läbi ja teeb otsuse kümne tööpäeva jooksul vaide esitamise päevast alates. Vaide läbivaatamisest ei või osa võtta ametnik, kelle ettekirjutuse peale on vaie esitatud.
(3) Vaide esitamine ei vabasta kohustusest täita ettekirjutus. Järelevalvet teostava asutuse juht võib kaevatava ettekirjutuse täitmise kuni vaideotsuse tegemiseni peatada, kui ilmnevad haldusmenetluse seaduse §-s 81 nimetatud asjaolud.
(4) Isikul, kelle vaie jääb vaidemenetluses rahuldamata või kelle õigusi on vaidemenetluses rikutud, on õigus pöörduda halduskohtumenetluse seadustikus (RT I 1999, 31, 425; 33, õiend; 40, õiend; 96, 846; 2000, 51, 321; 2001, 53, 313; 58, 355; 2002, 29, 174; 50, 313; 53, 336; 62, 376; 2003, 13, 67; 23, 140; 2004, 46, 329; 56, 403; 2005, 15, 85) sätestatud tingimustel ja korras kaebusega halduskohtusse.
§ 37. Tubakatoote koostisest teatamata jätmine
(1) Käesoleva seaduse alusel nõutavate andmete Sotsiaalministeeriumile esitamisest keeldumise, andmete tähtajaks esitamata jätmise, andmete mittetäieliku esitamise või valeandmete esitamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
§ 38. Tubakatoote kohta kehtestatud nõuete rikkumine
(1) Närimistubakast erineva suitsuvaba tubakatoote või lubatust suurema tõrva-, nikotiini- või vingugaasisisaldusega sigarettide hoidmise, ladustamise või edasitoimetamise eest kaubanduslikul eesmärgil või kaubanduslikus koguses, samuti sellise tubakatoote tootmise või sellise tubakatootega kauplemise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut või arestiga.
§ 39. Tubakatoote käitlemise korra rikkumine
(1) Maksumärgistamata või nõuetele mittevastavas müügipakendis või mittenõuetekohases rühmapakendis tubakatoote hoidmise, ladustamise või edasitoimetamise eest kaubanduslikul eesmärgil või kaubanduslikus koguses, samuti sellise tubakatootega kauplemise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut või arestiga.
§ 40. Sigarettidega kauplemine ettenähtust kõrgema hinnaga
(1) Sigarettide jaemüügi eest nende müügipakendile kinnitatud maksumärgile trükitud maksimaalsest jaehinnast kõrgema hinnaga – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 41. Tubakatoote käitlemisel kehtivate erinõuete rikkumine
(1) Käesoleva seadusega tubakatoote käitlemise kohta kehtestatud erinõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 42. Spondeerimispiirangu rikkumine
(1) Spondeerimispiirangu rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 43. Tubakatoote müügiedenduse keelu rikkumine
(1) Tubakatoote müügiedenduse keelu rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 44. Alaealise kallutamine tubakatoote tarvitamisele
Täisealise isiku poolt alaealise ahvatlemise, ähvardamise või muu teoga mõjutamise eest alustama või suurendama tubakatoote tarvitamist või tubakatoote tarvitamisest mitte loobuma – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 45. Tubakatoote käitlemisel vanusepiirangu rikkumine
(1) Tubakatoote käitlemisel vanusepiirangu rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
§ 46. Tubakatoote ostmine, pakkumine või üleandmine alaealisele
Täisealise isiku poolt tubakatoote alaealisele ostmise, pakkumise või üleandmise eest, kui puudub käesoleva seaduse §-s 44 või 45 sätestatud väärteokoosseis, – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
§ 47. Tubakatoote tarvitamine alaealise poolt
Alaealise poolt suitsetamise või suitsuvaba tubakatoote tarvitamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 10 trahviühikut.
§ 48. Tubakatoote omandamine ja omamine alaealise poolt
Alaealise poolt tubakatoote omandamise või omamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 10 trahviühikut.
§ 49. Suitsetamine selleks keelatud kohas
Suitsetamise eest kohas, kus suitsetamine on keelatud, – karistatakse rahatrahviga kuni 20 trahviühikut.
§ 50. Suitsetamiskoha piiramise nõude rikkumine
(1) Suitsetamise võimaldamise eest kohas, kus seaduse alusel ei ole suitsetamine lubatud, samuti suitsetamisruumile või suitsetamisalale kehtestatud nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
§ 51. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 37–50 loetletud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601; 2004, 7, 40; 46, 329; 54, 387; 56, 401; 88, 600; 2005, 20, 126) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313; 110, 654; 2003, 26, 156; 83, 557; 88, 590; RT III 2004, 9, 96; RT I 2004, 46, 329; 54, 387 ja 390; 56, 403) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-s 37 nimetatud väärteo kohtuväline menetleja on Sotsiaalministeerium.
(3) Käesoleva seaduse §-des 38–50 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on valla- või linnavalitsus.
(4) Käesoleva seaduse §-des 38–41 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on Maksu- ja Tolliamet.
(5) Käesoleva seaduse §-des 38–41 ja 44–50 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on politseiprefektuur.
(6) Käesoleva seaduse §-s 50 nimetatud väärteo kohtuväline menetleja suitsetamisalale ja suitsetamisruumile kehtestatud nõuete osas on Tervisekaitseinspektsioon.
(7) Käesoleva seaduse §-des 38–43 ja 50 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tarbijakaitseamet.
(8) Käesoleva seaduse §-des 38 ja 39 nimetatud väärtegude toimepanemise vahetuks objektiks olnud eseme konfiskeerimine on kohustuslik. Konfiskeerimise otsustab kohus, Maksu- ja Tolliamet või politseiprefektuur.
§ 52. Konfiskeeritud tubakatootega tehtavad toimingud
Konfiskeeritud tubakatoode hävitatakse tolliseaduse (RT I 2004, 28, 188) või väärteomenetluse seadustiku alusel kehtestatud korras.
(1) Kehtetuks tunnistatava tubakaseadusega tubakatootele ja selle müügipakendile ning müügipakendit vahetult ümbritsevale rühmapakendile kehtestatud nõuetele vastavate sigarettide jae- ja hulgimüüki võib teostada ühe aasta vältel, arvates käesoleva seaduse jõustumisest. Kehtetuks tunnistatava tubakaseadusega tubakatootele ja selle müügipakendile ning müügipakendit vahetult ümbritsevale rühmapakendile kehtestatud nõuetele vastavate sigarite, sigarillode, suitsetamistubaka ja närimistubaka jae- ja hulgimüüki võib teostada kahe aasta vältel, arvates käesoleva seaduse jõustumisest.
(2) Kehtetuks tunnistatava tubakaseaduse § 7 lõike 3 punktides 2 ja 3 nimetatud tegevusluba kehtib, kui tegevusloaga lubatud tegevus ei ole vastuolus käesolevas seaduses sätestatuga, kuni tema omaja kandmiseni hulgimüüjana majandustegevuse registrisse ning registri registreeringus tubakatoote hulgimüügi kohta, vajaduse korral ka tubakatoote impordi või ekspordi kohta märke tegemiseni, kuid mitte kauem tegevusloale märgitud tähtpäevast.
2. jagu Erisätted
§ 54. Tubakatoodete tarbimise leviku vähendamise strateegiline tegevuskava
(1) Vabariigi Valitsus kehtestab tubakatoodete tarbimise leviku vähendamise strateegilise tegevuskava käesoleva seaduse jõustumisest alates viie kuu jooksul.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevuskava teostamise kulud nähakse ette sihtotstarbeliste kuludena riigieelarves.
§ 55. Sotsiaalministri iga-aastane ettekanne
(1) Sotsiaalminister kannab kord aastas Riigikogu sotsiaalkomisjonile ette tubakatoodete tarbimise leviku suundumustest ning rakendatud ja kavandatavatest abinõudest, mille eesmärk on tubakatoodete tarbimise leviku vähendamine.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekanne avaldatakse Sotsiaalministeeriumi veebilehel.
§ 56–58. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
4. jagu Seaduse jõustumine
Käesoleva seaduse § 22 lõige 4, §-d 25 ja 26, § 29 punkt 6 ning § 31 lõige 1 jõustuvad kahe aasta möödumisel käesoleva seaduse jõustumise päevast.
1Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2001/37/EÜ tubakatoodete valmistamist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 194, 18.07.2001, lk 26–35).


text:
Alusetu pankrotiavaldus - Raamatupidaja
Alusetu pankrotiavaldus
09. august 2012 07:00
Pankrotiseadusest tuleneb võlausaldajale õigus esitada pankrotiavaldus võlgniku suhtes. Võlausaldajad kipuvad sageli seda õigust ära kasutama, esitades võlgniku vastu alusetu pankrotiavalduse eesmärgiga üksnes survestada viimast võlga kiiremini tasuma.
Pankrotiavalduse esitamiselt tuleb võlausaldajal tasuda 300 eurot (250 eurot avalduse esitamisel elektrooniliselt veebilehe www.e-toimik.ee kaudu), hagiavalduse esitamisel võib riigilõiv olla mitukümmend või lausa sada korda suurem. Samas tuleb võlausaldajatel ja ka võlgnikel meeles pidada, et alusetu pankrotiavalduse esitamine toob võlausaldajale kaasa lisaks riigilõivu tasumisele ja enda õigusabikuludele ka muud kohustused.
Pankrotiseaduse järgi tuleb võlausaldajal pankrotiavalduse esitamisel kohtule esiteks põhistada võlgniku püsiv maksejõuetus ja teiseks tõendada nõude olemasolu. Juhul kui võlausaldaja jätab selle piisaval määral tegemata, toob see kaasa kohtu poolt pankrotiavalduse rahuldamata jätmise.
Esimene võlausaldaja kohustus - võlgniku maksejõuetuse põhistamine - ei tähenda paljasõnaliste väidete esitamist. Kõige tüüpilisem näide selle kohta on selgitus, et ajutine haldur tuleb nimetada ja hiljem pankrot välja kuulutada seepärast, et võlgnik ei ole võlgnevust tasunud. Tõepoolest, võlgniku maksejõuetus võis põhjustada võlgnevuse tasumata jätmise, kuid samahästi võis see olla tingitud poolte vaidlusest nõude aluse ja/või sisu üle.
Väite põhistamine tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 235 järgi on kohtule väite põhjendamine selliselt, et põhjenduse õigsust eeldades saab kohus lugeda väite usutavaks. Põhistamiseks kohustatud isik võib kasutada selleks kõiki seadusega lubatud tõendeid, samuti tõendusvahendeid, mida ei ole seaduses tõendiks loetud või mis ei ole tõendile ettenähtud protsessuaalses vormis, muu hulgas allkirjastatud kinnitust, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
Võlgnik on maksejõuetu, kui ta ei suuda rahuldada võlausaldajate nõudeid ja see suutmatus ei ole võlgniku majanduslikust olukorrast tulenevalt ajutine. PankrS § 10 lg 2 järgi peab võlausaldaja võlgniku maksejõuetuse põhistamiseks muu hulgas tuginema vähemalt ühele järgmistest asjaoludest:
1. võlgnik ei ole täitnud kohustust 30 päeva jooksul pärast kohustuse sissenõutavaks muutumist ja võlausaldaja on teda kirjalikult hoiatanud kavatsusest esitada pankrotiavaldus ning võlgnik ei ole seejärel kohustust täitnud 10 päeva jooksul (ainuke asjaolu, mis nõuab nõude sissenõutavaks muutumist);
2. võlgniku suhtes toimuvas täitemenetluses ei ole kolme kuu jooksul vara puudumise tõttu saadud nõuet rahuldada või kui täitemenetluses ilmneb, et võlgnikul ei jätku vara kõigi kohustuste täitmiseks;
3. võlgnik hävitab, peidab või raiskab oma vara või teeb raskeid juhtimisvigu, mille tagajärjel ta on muutunud maksejõuetuks, või on muul viisil tahtlikult põhjustanud oma maksejõuetuse;
4. võlgnik teatab võlausaldajale, kohtule või avalikkusele, et ta ei suuda oma kohustusi täita;
5. võlgnik on lahkunud Eestist eesmärgiga hoiduda oma kohustuste täitmisest või varjab end samal eesmärgil
Kuigi PankrS § 10 lg 2 järgi on võlausaldajal kohustus maksejõuetuse põhistamisel tugineda ühele seaduses loetletud asjaolule, nähtub sätte sõnastusest selgelt, et teistele faktidele tuleb samuti tugineda. Maksejõuetuse ja ka maksejõulisuse põhistamiseks esitatakse äriühingutest võlgnike puhul bilanss, majandusaasta aruanded, näidatakse äramaksevõime üldine tase (võimekus tasuda tähtaegselt oma lühiajalisi kohustusi), maksehäirete puudumine, kas maksevõime säilib võlausaldaja nõude rahuldamiseljms ning esitatakse nende andmete pinnalt analüüs. Füüsiliste isikute puhul esitakse ülevaade kõikidest varadest ja kohustustest koos tõenditega.
Kui eeltoodu pinnalt järeldub, et võlgniku majanduslik olukord võimaldab nõude rahuldamist, jätab kohus pankrotiavalduse rahuldamata.
Võlausaldaja teiseks kohustuseks pankrotiavalduse esitamisel on tõendada nõude olemasolu. Võlausaldaja nõude olemasolu tõendavad leping, arve, arvelduskonto väljavõte, kassaorder, isegi väljavõte raamatupidamisandmetest. Hoolimata eeltoodust jätab kohus avalduse rahuldamata, kui nõue on pandiga täielikult tagatud või kui võlausaldaja pankrotiavalduse aluseks olevate nõuete suurus ei ületa aktsiaseltsi puhul 12 500 eurot, osa-, täis- või usaldusühingu puhul 2500 eurot ja teiste juriidiliste isikute või füüsilise isiku puhul 1000 eurot, välja arvatud kui nimetatud nõuete suhtes on aasta jooksul enne pankrotiavalduse esitamist tulemusteta toimunud täitemenetlus (PankrS § 15 lg 3 p 2 ja p 3).
Ühtlasi jätab kohus avalduse rahuldamata siis, kui võlgnik vaidleb nõudele põhjendatult vastu ja kohus leiab, et vaidlus nõude üle tuleb lahendada väljaspool pankrotimenetlust. See tähendab, et nõue on ebaselge ja seda ei saa selles menetluses kõrvaldada. Riigikohus on tsiviilasjas nr 3-2-1-17-02 (p 10) selgitanud ebaselge nõude kohta, et kui võlgnik on nõudele vastu vaielnud, esitanud oma põhjendused ja tõendid ning nõude olemasolu kindlakstegemine eeldab asjaolude tuvastamist ja õiguslike hinnangute andmist mahus, mis väljub pankrotimenetluse raamest, siis ei saa pankrotiavalduse aluseks olevat nõuet lugeda selgeks ja seda tuleb tõendada hagimenetluses.
Pankrotiavalduse rahuldamata jätmise puhul on võlgniku jaoks olulised kaks asja – õigusabikulud, mis jäetakse avalduse esitanud võlausaldaja kanda ja võimalik kahjunõude esitamine.
Pankrotimenetlus on hagita menetlus, mis tähendab, et õigusabikulusid saab hüvitada üksnes samas ulatuses tunnistajale makstava hüvitisega. Sellele on Riigikohus korduvalt oma lahendites tähelepanu juhtinud (vt Riigikohtu lahendeid tsiviilasjas 3-2-1-89-10 ja tsiviilasjas 3-2-1-18-11). Tunnistaja ühe tunnitasu on 1–10-kordne Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud tunnipalga alammäär, mis tänasel hetkel on 1,8 eurot. Seega lähtub kohus õigusabikulude kindlaksmääramisel sellest, et kõrgeimaks tunnitasu määraks saab olla 18 eurot.
Ühtlasi tuleb võlgnikul teada, et PankrS § 10 lg 2 kohaselt peab võlausaldaja, kes on esitanud pankrotiavalduse, kuigi ta teadis või pidi teadma, et pankrotiavalduse esitamiseks puudub alus, hüvitama võlgnikule sellega tekitatud kahju. Juhul kui võlausaldaja pahatahtlikkus pankrotiavalduse esitamisel on selge ja tõendatav ning võlgnikul on selle tulemusena kahju tekkinud, on võlgnikul õigus esitada kahju hüvitamise nõue võlausaldaja vastu ja viimasel on kohustus see rahulduda.
Pankrotiavalduses esitatud väidete ümberlükkamine tähendab põhjalikku tööd. Juhul kui võlgnik jätab pankrotiavalduses esitatud väited ümberlükkamata ja oma seisukohad põhistamata, on selle tulemiks kohtu poolt ajutise halduri määramine. See tähendab omakorda ajutise halduri poolt kogu võlgniku majandusliku seisukorra ülevaatamist, selleks vajalike andmete, dokumentidega tutvumist ning lõpuks aruande koostamist, mis esitatakse kohtule ja millele on juurdepääs ka võlausaldajatel. Samuti ei oma ajutise halduri määramise teabe jõudmine tehingupartneriteni või teiste võlausaldajateni positiivset mõju viimaste ees.
Häli Jürimäe, Juuli Laanemets
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2012/08/09/alusetu-pankrotiavaldus

matches:
§ 235
kohus
§ 10
§ 10
kohus
kohus
§ 15
kohus
kohus
Riigikohus
Riigikohus
kohus
§ 10


Rakkude, kudede ja elundite hankimise, käitlemise ja siirdamise aruannete koostamise nõuded, andmete koosseis ning esitamise kord – Riigi Teataja
Rakkude, kudede ja elundite hankimise, käitlemise ja siirdamise aruannete koostamise nõuded, andmete koosseis ning esitamise kord
Rakkude, kudede ja elundite hankimise, käitlemise ja siirdamise aruannete koostamise nõuded, andmete koosseis ning esitamise kord - sisukord
§ 1 Rakkude, kudede ja elundite hankimise, käitlemise ja siirdamise aruannete esitamine ning avaldamine
§ 2 Aruannete andmete koosseis, aruannete koostamine ja esitamine rakkude, kudede ja elundite hankimise ja käitlemisega ning elundite siirdamisega tegeleva hankija, käitleja ja siirdaja poolt
§ 3 Rakendussätted
RT I, 16.03.2017, 4
Rakkude, kudede ja elundite hankimise, käitlemise ja siirdamise aruannete koostamise nõuded, andmete koosseis ning esitamise kord1
Vastu võetud 18.03.2015 nr 13
RT I, 20.03.2015, 4
jõustumine 23.03.2015
02.03.2017 RT I, 16.03.2017, 2 19.03.2017
Määrus kehtestatakse rakkude, kudede ja elundite hankimise, käitlemise ja siirdamise seaduse § 20 lõike 4 ja § 21 lõike 3 alusel.
§ 1. Rakkude, kudede ja elundite hankimise, käitlemise ja siirdamise aruannete esitamine ning avaldamine
(1) Rakkude, kudede ja elundite hankimise, käitlemise ja siirdamise aruandeid (edaspidi aruanne) koostavad ja esitavad rakkude, kudede ja elundite hankimise, käitlemise ja siirdamise seaduse § 20 lõigetes 2 ja 3 ning § 21 lõikes 2 nimetatud isikud.
(2) Ravimiamet ja riiklik siirdamisasutus kontrollivad esitatud aruandeid ning koostavad ja avaldavad koondandmed.
§ 2. Aruannete andmete koosseis, aruannete koostamine ja esitamine rakkude, kudede ja elundite hankimise ja käitlemisega ning elundite siirdamisega tegeleva hankija, käitleja ja siirdaja poolt
(1) Rakkude, kudede ja elundite hankimise ja käitlemisega ning elundite siirdamisega tegelev hankija, käitleja ja siirdaja koostab ja esitab oma tegevusest lähtuvalt kontrollitud aruanded vastavalt määruse lisades kehtestatud andmete koosseisule.
(2) Sugurakkude hankija ja käitleja koostab ja esitab aruande määruse lisa 1 „Sugurakkude ja embrüote hankimine ja käitlemine” järgi.
(3) Tüvirakkude hankija ja käitleja koostab ja esitab aruande määruse lisa 2 „Tüvirakkude hankimine ja käitlemine” järgi.
(4) Kudede hankija ja käitleja koostab ja esitab aruande määruse lisa 3 „Kudede hankimine ja käitlemine” järgi.
(5) Elundite hankija ja käitleja koostab ja esitab aruande määruse lisa 4 „Elundite hankimine ja käitlemine” järgi.
[RT I, 16.03.2017, 2 - jõust. 19.03.2017]
(6) Siirdamiskeskus koostab ja esitab aruande määruse lisa 5 „Elundite siirdamine” järgi. Asjaomased tervishoiuteenuse osutajad koostavad ja esitavad riikliku siirdamisasutuse nõudel aruande määruse lisa 5 „Elundite siirdamine” järgi oma vastutusvaldkonna ulatuses.
(7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2–4 nimetatud aruanded esitatakse eelmise kalendriaasta kohta hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 1. aprilliks Ravimiametile.
(8) Käesoleva paragrahvi lõigetes 5 ja 6 nimetatud aruanded esitatakse eelmise kalendriaasta kohta hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 1. aprilliks riiklikule siirdamisasutusele.
(9) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2–4 nimetatud aruanded esitatakse Ravimiameti veebilehel avaldatud vormis. Käesoleva paragrahvi lõigetes 5 ja 6 nimetatud aruanded esitatakse riikliku siirdamisasutuse määratud vormis.
§ 3. Rakendussätted
(1) Kõik 2015. aasta kohta käivad rakkude, kudede ja elundite hankimise, käitlemise ja siirdamise aruanded koostatakse ja esitatakse §-s 2 nimetatud andmekoosseisudes alates 1. jaanuarist 2015.
(2) Kõik 2014. aasta kohta käivad rakkude, kudede ja elundite käitlemise ja siirdamise aruanded koostatakse ja esitatakse enne 1. jaanuari 2015 kokku lepitud andmekoosseisudes Ravimiametile.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta (ELT L 102, 07.04.2004, lk 48–58); Euroopa Komisjoni direktiiv 2006/17/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise ja uurimise teatavate tehniliste nõuete osas (ELT L 38, 09.02.2006, lk 40–52), muudetud Euroopa Komisjoni direktiiviga 2012/39/EL, millega muudetakse direktiivi 2006/17/EÜ inimkudede ja -rakkude uurimise teatavate tehniliste nõuete osas (ELT L 327, 27.11.2012, lk 24–25); Euroopa Komisjoni direktiiv 2006/86/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/23/EÜ jälgitavusnõuete, rasketest kõrvaltoimetest ja tõsistest kõrvalekalletest teatamise ning inimkudede ja -rakkude kodeerimist, töötlemist, säilitamist, ladustamist ja jaotamist käsitlevate teatavate tehniliste nõuete osas (ELT L 294, 25.10.2006, lk 32–50), muudetud Euroopa Komisjoni direktiiviga (EL) 2015/565, millega muudetakse direktiivi 2006/86/EÜ seoses teatavate tehniliste nõuetega inimkudede ja -rakkude kodeerimisele (ELT L 93, 09.04.2015, lk 43–55); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/53/EL siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardi kohta (ELT L 207, 06.08.2010, lk 14–29); Euroopa Komisjoni rakendusdirektiiv 2012/25/EL, millega kehtestatakse siirdamiseks ettenähtud inimelundite liikmesriikidevahelist vahetust käsitleva teavitamise kord (ELT L 275, 10.10.2012, lk 27–32); Euroopa Komisjoni direktiiv (EL) 2015/566, millega rakendatakse direktiivi 2004/23/EÜ seoses imporditud kudede ja rakkude kvaliteedi- ja ohutusstandardite samaväärsuse kontrollimise menetlustega (ELT L 93, 09.04.2015, lk 56–68).
Lisa 1 Sugurakkude ja embrüote hankimine ja käitlemine
Lisa 2 Tüvirakkude hankimine ja käitlemine
Lisa 3 Kudede hankimine ja käitlemine
Lisa 4 Elundite hankimine ja käitlemine
Lisa 5 Elundite siirdamine