text:
IRL Rae valla osakonna blogi: Volikogu revisjonikomisjonist ja tema tööst
Agu Laius 11 August 2011 at 16:34
Vallavolikogu revisjonikomisjoni teema on paljude alusetute süüdistustega kuumaks köetud. Pisut pingelangust tuli 9.08 volikogu istungil, kui otsustati revisjonikomisjon muuta 3-liikmeliseks. Sellele ei olnud vastu ka opositsioon.
Raivo ütles oma istungi sõnavõtus küll, et mina polevatki Enn Männile helistanud.
Egas midagi - helistasin eile (10.08) Enn Männile ja pärisin, et kuidas ta nii sai Raivole öelda. Enn Mänd vastas, et jutt olevat olnud "viimasest ajast". Nii seda tõde avalikkuse jaoks vääantaksegi.
Leppisime selle kõne ajal siis uuesti kokku, et ootan opositsiooni poolt konstruktiivseid ettepanekuid revisjonikomisjoni liikmete ja esimehe kandidatuuride osas. Enn Mänd (keskerakonna Rae osakonna liider) lubas ka seekord.
Volikogu keskerakonna nimekirjas on aga toimunud mitmesugused ümberrivistumised: mõned on välja astunud keskerakonnast, Raivo juhtimisel moodustati fraktsioon, Raivo hakkas sotsiks, 2 keskerakondlast (Enn Mänd ja Indrek Uuemaa)ei kuulu fraktsiooni. Kõik see muudab seal ühise seisukoha saavutamise keeruliseks.
Igal juhul kordan uuesti, et volikogu koalitsioon on valmis aktsepteerima kahte opositsiooni liiget revisjonikomisjonis (ka komisjoni esimehena) ja avatud sellekohaseks asjalikuks dialoogiks. Seni ei ole opositsioonis aga leidunud kandidaate.
Revisjonikomisjon on vallavalitsust abistav (NB!)tema töö üle järelvalvet teostav struktuur. Vallavanema ja komisjoni esimehe suhted peavad olema töised ja asjalikud. Volikogu liige, kes avalikes infokandjates, aga ka volikogu istungitel solvab vallavanemat ja vallavalitsuse liikmeid, ei sobi komisjoni esimeheks.
"Demokraatliku hea tava printsiip" tähendab seda, et opositsiooni esitatud kandidaadi osas lepitakse koalitsiooni ja opositsiooni vahel kokku. Selliselt kokkulepituna on revisjonikomisjoni esimehed leitud ka teistes omavalitsustes. Meil paraku mitte, sest opositsioon tema kõneisiku kaudu käitub ultimatiivselt.
Agu Laius 14 August 2011 at 11:14
Raivo vastab oma foorumis blogi ülalolevale kommentaarile ning muidugi süüdistab ennekõike oponenti, et ei olevat fakte. Kas tõesti vaja näiteid tuua mida tema foorumis ja kodulehel saab igaüks ise leida ja lugeda?
Olgu siis seekord nii – esitan mõned faktid.
Väide: Teema on kuumaks köetud. Näiteks Raivo pidevalt korratud väide, et koalitsioon ei ole tahtnud või ei taha revisjonikomisjoni esimeest opositsioonist. Olen mitmel korral kirjutanud, kuidas olen seda korduvalt pakkunud opositsioonile ja ühel korral ka Raivole. Raivo hilisem tegutsemine volikogu liikmena, sh tema avalikud kirjatööd on näidanud, et midagi head vallale sellest ei tuleks. Opositsioonis on aga veel 7 liiget, kelle hulgast ootangi kandidaati.
Raivo napsas minu kommentaari IRL Rae blogist, tõstis selle eraldiseisvaks artikliks oma kirjatöösse ja asus lõikude kaupa kommenteerima. Tema nõutud faktid (mida ta hästi teab) on aga IRL Rae blogi sama teema avaloos kenasti olemas. Raivo soovib oma kirjatöödes süüdistamiste ja sildistamistega vastandumise õhkkonda luua ja selleks on kõik vahendid head.
Teine näide: Vallavanema solvamised.
Kas ka ei ole fakte? Igaüks, kes vaevub lugema Raivo foorumit või tema kodulehte, teab neid hulgi. Raivo foorum ja kodulehe lood ju kubisevad neist alates ajast, mil moodustus praegune koalitsioon, aga ka valimiskampaania perioodist. Üsna piinlik on neile viidata ja olen jätnud selle tegemata.
Olgu seekord siis erandina toodud 2 näidet - üks hiljutisest, teine koalitsiooni loomise ajast:
Foorumis “Keskkonnateemast ja suhtumisest tänases Rae vallas“. Üks konkreetne viide Raivo kodulehele http://www.raivouukkivi.ee/files/File/Keskkonnast.pdf, aga neid leidub antud teemas veelgi. Ja see ei ole ainus teema, kus Raivo väljendab oma suhtumist vallavanemasse ja vallavalitsuse liikmetesse.
Näiteks foorumis teema „Rae valla poliitikast ja erakondade tutvustus“ RE all-lehekülg. See teema ja all-lehed näitavad kenasti, millises võtmes foorum teemasid arutab.
Nende esitatud näidete vahele ja ka valimiseelse aja kohta võib foorumis leida teisigi, räigemaidki, ütlemisi vallavanema ja abivallavanema(te) kohta.
Kas keegi tõesti usub, et nii on loodud hea alus vallavalitsuse ja revisjonikomisjoni esimeheks pürgija asjalikuks koostööks? Usun, et on mõistetav, miks koalitsioon ei poolda lisavõimaluse andmist selliselt väljenduvale volikogu liikmele. Volikogus ja revisjonikomisjonis on vaja teha asjalikku tööd, mitte pidevalt lahata ühe opositsionääri tigedust vallavanema ja vallavalitsuse suhtes.
Marko Mitt 18 August 2011 at 00:28
Esmalt tervitust Agule!
Suhtlesin eile-täna õiguskantsleri kantseleiga. Selgus, et vastus normikontrolli avalduse kohta tuleb järgmisel nädalal. Seega otsustasin käesoleval nädalal esitada seisukoha revisjonikomisjoni temaatika osas. Positiivne, et Agu ja Raivo on käivitanud sellekohase diskussiooni.
Lugeda saab minu kirjatööd järgneva lingi kaudu:
https://docs.google.com/viewer?a=v&pid=explorer&chrome=true&srcid=0B-iqW-1qkUs_MzFiMDEyNTItMjI2OC00NTI5LWExNGYtYjBhZmE5ZmNkODM1&hl=en_US
Agu Laius 18 August 2011 at 21:12
Tervitan omalt poolt vastu!
Minu vastust Marko koostatud hinangule, mis osutus pikemaks kommentaari mahust, saab lugeda aadressil:
https://sites.google.com/site/irlrae/irl-ajaveeb/agu-laius/vastus-marko-miti-hinnangule-revisjonikomisjoni-teemal
Marko Mitt 19 August 2011 at 01:36
Postitan Agu vastusele vastuse lingina:
https://docs.google.com/viewer?a=v&pid=explorer&chrome=true&srcid=0B-iqW-1qkUs_MWE5ODQ0MzYtMTc1ZC00Mzk2LThkNzEtNjQ3NzA2ZjdiOTUw&hl=en_US
Agu Laius 19 August 2011 at 09:20
Marko,Enn Männiga seonduv lõik räägib revisjonikomisjoni esimehe koha andmisest opositsioonile. Enn Männile tegin "vastava ettepaneku" - esitada opositsioonist kandidaat.
Rae koalitsioon ongi poolteist aastat püüdnud järgida head tava ja anda revisjonikomisjoni koht opositsioonile. Selleks oli minu kirjeldus igati omal kohal. Vaidlusel on alati kaks poolt ja lahendust peavad otsima mõlemad. Ühe poole jäikus - meil on vaid üks kandidaat ja te peate tema võtma - ei ole lahenduse otsimine, vaid ultimaatum.
Marko pahandab, et julgesin öelda, et tema järeldused ei põhine millelgi. Vaatame seda uuesti.
Marko järeldas allikate alusel: "„See /revisjonikomisjoni esimees, AL/ saab ...... olla mööndusteta vaid opositsiooni poolt väljapakutud kandidaat.“ ja „Samas tuleb ka asuda seisukohale, et vastav hea tava ei näe ette, et koalitsioon peaks ise saama valida, keda ta komisjoni esimehe kohale opositsiooni ridadest soovib.“
Minu vastuses olevas selgituses ei ole midagi "jaburat". Marko viidatud allikad ei kinnita, et opositsiooni kandidaadi peab vastu võtma "mööndusteta"; samuti tõestasin KOKS põhjal ära, et koalitsioon ikkagi valib revisjonikomisjoni esimeest. Marko pingutas allikaid lugedes oma järeldustega üle.
Head tavad rakenduvad, kui osalised käituvad üksteise suhtes lugupidavalt. Ei ole vaja üle korrata, kelle poolt pole lugupidamist olnud. Kui koostöö ei suju, siis tegutsetakse vastavalt seadustes olevatele miinimumnormidele.
Marko, teoreetiliselt mõistavad kõik viidatud head tava ühtemoodi. Nii mõistan ka mina seda. Praktikas rakendamisel on aga vaja lähtuda konkreetsest olukorrast. Nii läheneb asjale ka KOKS. Ja veel kord - kui kõik need viidatud allikad oleksid soovinud, et revisjonikomisjoni esimees oleks "mööndusteta" opositsioonist, siis oleks neil kõigil olnud piisavalt mõju, et see oleks sätestatud KOKS-is. KOKS on piisavalt autoriteetne allikas, millele ma korduvalt viitasin.
Juri Kivit 19 August 2011 at 11:06
Minu arvates seda vaidlust peame vaatlema talupojamõistuse tasandilt, mitte laskuma juriidika peensustesse.
Olen ise viimastel aastatel jälginud koalitsiooni ja volikogu tööd ja pean selles osas Aguga nõustuma, et soovitakse konstruktiivset revisjonikomisjoni, mitte iga hinna eest kritiseerivat. Samas, jälgides Raivo sõnavõtte, osa neist on aiendatud isiklikest emotsioonidest ja vahest on need inimesi solvavad ja ründavad. Selle tulemusena ei ole eriti mõeldav, et olles revisjonikomisjonis muutuks Raivo konstruktiivsemaks ja viisakamaks.
Kui meenutada veel solvavaid Raivo kirjutisi Gutmanni ja Kasemaa kohta, siis ma olen nõus, et selline komisjoni esimees tekitaks kuhjaga pingeid ja Raivo kasutegur revisjonikomisjonis ei oleks kõrgem kui volikogu liikmena, arupärimisi esitades.
Opositsioonis on piisav hulk inimesi et leida nendest revisjonikomisjoni esimehe.
Marko Mitt 19 August 2011 at 16:20
Kokkuvõte lühidalt Agu viimaste vastuste selgituste põhjal:
1. Küsisin 11. juulil Agult: „[O]len erinevate kirjutiste põhjal aru saanud, et Raivo soovib saada revisjonikomisjoni esimeheks. ... miks talle seda kohta ei võimaldata?“
Agu vastas mulle 11. juulil: „Mingil ajal eelmisel aastal tegin talle ise sellise ettepaneku /.../ Tegin vastava ettepaneku ka keskerakonna liidrile Enn Männile.“
Seega ma ei ole küsinud kas Agu on teinud Raivole ettepaneku esitada opositsiooni kandidaat ja Agu ei ole ka ise selles vastuses öelnud, et ta tegi Ennule ettepaneku opositsiooni kandidaadi esitamiseks – jutt käib ikka sellest, kellele esimehe kohta koalitsiooni poolt võimaldatakse ja kellele mitte. Kui Agu on mulle vastates tollal lihtsalt eksinud sõnastusega, siis ei ole muud kui lihtsalt teha tagantjärele parandus, mis tähendab tunnistada eksimust.
2. Agu väidab, et opositsioonil on ultimaatum, et opositsiooni kandidaat esimehe kohale on Raivo. Kuid seevastu ilmneb koalitsiooni ultimaatum, et neile Raivo ei sobi. Seega on siinkohal tegemist kahe vastanduva ultimaatumiga. Mida nüüd siis teha? Seadus näeb ette, et komisjone moodustatakse enamuspõhimõttel. Seega on igasugune õigus otsustada enamusel keda nad kuskil komisjonis näha tahavad (v.a mõned piirangud põhiseadusest tulenevast demokraatiaprintsiibist ja KOKS § 47 lg-st 1, nagu ka oma hinnangus 17. juulil kirjeldasin).
Kuid seevastu tunnistavad nii pooled kui ka valdkonna spetsialistid, et siinkohal on kasutusel hea tava, mis näeb ette, et revisjonikomisjon on opositsiooni pärusmaa. Tähendades, et koalitsioon annab revisjonikomisjoni juhtimise üle opositsioonile. Sellest tulenevalt kandus poolte vahel vaidlus selle peale, et kas koalitsioon võiks hea tava kohaselt ka seada sellele nn komisjoni juhtimise loovutamisele ka mingeid eritingimusi (nt öelda ette, et keda nad opositsiooni ridadest sinna komisjoni tahavad ja keda mitte). Sellest ajendatult ehitasin ma oma kirjatöö just sellest vaatenurgast üles.
Kirjatööst selgus, juhindudes eelkõige Veneetsia Komisjoni hea tava koodeksist ja Riigikontrolli aruannetest, et revisjonikomisjoni tööeesmärke, võimude lahususe põhimõtet ja demokraatia aluspõhimõtteid arvesse võttes ei saa asuda seisukohale, et hea tava järgimine näeb antud kontekstis ette ka eritingimuste seadmisi. Vastasel juhul ei ole lihtsalt tegemist hea tava järgimisega. Tähendades, et kui Agu väidab, et ma olen oma vastavad järelduse teinud mittemillelegi toetudes ja kasutatud allikad seda ei kinnita, siis peab Agu esitama põhjaliku vastulause eelkõige Veneetsia Komisjoni hea tava koodeksi ja Riigikontrolli aruannetes esitatud probleemide kohta. Seejuures peaks ta ümber lükkama nii revisjonikomisjoni tööeesmärgid, võimude lahususe põhimõtte jne.
Marko Mitt 19 August 2011 at 16:23
3. Peale selle väidab Agu, et ta tõestas KOKS-i põhjal ära, et koalitsioon ikkagi valib revisjonikomisjoni esimeest(?). Sellise seisukoha peale olen vast enim hämmingus(!). Selles on kaks aspekti.
Nimelt, kui tsiteerides klassikuid, siis see on kui lahtisest uksest sissemurdmine. Kuna ma ju oma 17. juuli kirjatöös kirjutasin sõnaselgelt, et KOKS § 22 lg 1 p-i 20 järgi on enamuse ainupädevuses komisjonide moodustamine. Seega millest selline tõestus veel omakorda Agu poolt – selle üle ju vaidlust ei ole.
Teine aspekt on märksa sisulisem. Nimelt tsiteerib Agu minu järeldusi „hea tava“ kohta, kus ma sätestan, et koalitsioon peaks mööndusteta just „hea tava“ kohaselt andma komisjoni esimehe koha opositsioonile. Selle peale esitab Agu ühe selgitusena, et ta samuti tõestas ka KOKS-i põhjal ära, et koalitsioon ikkagi valib komisjoni esimeest ja seega ei saa siin rääkida mööndusteta koha loovutamisest vms.
Kuid sellega teeb Agu väga põhimõttelise loogikavea. Kuna vaidlus käib antud juhul tavade, mitte seaduste üle. Nagu ka oma kirjatöö teisel leheküljel märkisin, on tava ikkagi õiguse eelaste. Seega ei saa tava tõestamiseks tuua tõestusmaterjaliks õigusnormi, mida see tava just praktika kohaselt täiendab. Tava tõestamiseks on relevantne esitada tõestusmaterjali ikkagi tava praktikast ja sellega seotud seisukohtadest (nagu tegin ka 17. juuli kirjatöös). Tava ja õigusnorm on ikkagi kaks erinevat asja ja seega on loogikavastane neid tõestamisprotsessis omavahel hakata siduma.
4. Agu kahe viimase lõigu puhul saan aru, et Agu ikkagi mõistab head tava antud kontekstis nii nagu seda mõistan ka mina (st ilma eritingimusteta). Jah, võib nõustuda, et teoreetiliselt see just nii ongi, kuid eks tavad paraku kirjutamata reeglid olegi. Seega tavade rakendamise või mitterakendamise üle otsustab ikkagi see kellele vastav pädevus on antud. Kui volitatu on arvamusel, et tava järgimine ei ole tema jaoks piisavalt põhjendatud, võib ta õiguskindlalt sellest ka mööda vaadata. Karistuseks on kas rohkemate või vähemate inimeste pahameel – kas see on piisav või mitte jääb volitatu enda otsustada.
5. Mis puudutab väidet, et minu poolt viidatud allikate autorid on nii mõjuvõimsad, et kui nad oleks tahtnud siis oleks ka seadusesse see tava sisse kantud, siis soovitan lugeda uuesti minu poolt 17. juulil kirjutatud hinnangut, kus nähtub nende sellekohane seisukoht.
Lõpetuseks soovin teemale mingi konstruktiivse lahenduse leida. Kui tänaseks on selgunud, et koalitsioon ei taha mööndusteta head tava järgida, siis ei ole ka mul selle kohta enam midagi konstruktiivset lisada. Seevastu teen opositsioonile ettepaneku, et nad selgitaksid miks on nende valikuks just Raivo ja peale seda ehk koalitsioon vastandub opositsiooni põhjendustele ning saame selle pikale veninud teemaga edasi liikuda.
Marko Mitt 19 August 2011 at 16:52
Kui päris täpne olla siis tänane vaidlus vaatabki juriidikast mööda tavade poole. Vastasel juhul ei oleks siin millegi üle ka praegu arutada. Kuid paraku on tavapraktika sellise hea tava ette näinud ja sellest ka erimeelsused.
Ma isiklikult väldin argumente haldusorganisatsiooni otsustusprotsessi juures, mis taanduvad üksikisiku meeleolude valdkonda. Mõistlikku piiri on siin poliitilise debateerimise ehk demokraatia lahutamatu kaasnähtuse sõnavabaduse puhul avalikus sektoris väga keeruline ja võib öelda ka kahjulik tõmmata. Kokkuvõttes pean seda poliitilises diskussioonis lihtsalt kohatuks ja ei ühe ega teise poole argumente selles osas toetama ei hakka. Seega seisukohad alustel, et kes kellele midagi ennem ütles ja kes selle peale ennem solvus peaks jääma volikogu tasandilt eranditult välja. Kui tõesti on tegemist millegi ebasündsaga siis peaks see riivatu ennast kas enda nõu ja jõu või kohtu abil kaitsema.
Mis puudutab Jüri märkust, et Raivo kasutegur piirduks sarnaselt volikogu lihtliikmena arupärimiste esitamisega siis ei saa ma sellest mõttearengust just kõige paremini aru. Nimelt volikogu liikmel on just arupärimine peamiseks poliitilise kontrolli teostamise vahendiks vallavalitsuse üle. Seega kui Raivo seda ka pidevalt kasutab, siis st et tal tahtmist ja südikust järelevalve teostamiseks justkui oleks. Niisiis pigem järeldub sellest, et ta oleks ideaalne lahendus revisjonikomisjoni juhiks. Siinkohal võiks kõrvale vaadata, et kui palju ülejäänud volikogu liikmed on sarnaselt huvi tundnud vallavalitsuse tegevuse vastu. Seeläbi jõuaksime ka ehk selgusele, et kes ikkagi võiks olla hea lahendus Rae vallale revisjonikomisjoni esimehe kohale – st kas aktiivsem või väheaktiivsem volikogu liige.
Peale selle on ka Jüri ise avaldanud pahameelt siinsamas blogis, et Raivo arupärimised nii detailplaneeringute kui ka õigusabikulude kohta on vallaelanike jaoks tähtsad. Seepeale ei olnud ka Jüri rahul vallavalitsuse vastusega neile arupärimistele. Seega küsin Jürilt, et kas oled tänaseks vastavad vastused saanud?
Juri Kivit 19 August 2011 at 17:05
Marko, vastan.
Ei ole ma saanud vastuseid ei nendele, ei paljudele teistele küsimustele. Kuid siiski arvan, et järelvalve funktsiooni teostab Raivo hästi ka volikogu liikmena. Revisjonikomisjonil on pisut laiemad volitused ja kaldun arvama, et, eriti valimiste eel, võib ta neid kasutama hakkama mitte vallaelanike huvides vaid rohkem oma poliitilistes huvides.
Agu Laius 19 August 2011 at 17:44
Seisukohad on tõesti üsna selgelt esitatud. Pikemalt ei ole mõtet selle üle hetkel mõtteid vahetada. Edasine sõltub juba volikogu liikmete kokkulepetest. Kui selleks jagub osalistel head tahet, saab ka edasi liikuda.
Vaid ühest asjast Sinu kommentaarides ma ei saa aru - mida Sa pead silmas, kui räägid revisjonikomisjoni kontekstis võimude lahususest?
Võimude lahusus tähendab ju seadusandliku, täitev- ja kohtuvõimu lahusust. Valla kontekstis seega kahte esimest ja kolmas on niigi lahutatud.
Vallas on seadusandlik ja täitevvõim ka kenasti lahutatud. Volikogu võtab vastu õigusakte, mis eelnevalt arutatakse läbi volikogu komisjonides ja seejärel esitatakse otsustamiseks volikogu istungile.
Vallavalitsus viib neid ellu ja töötab vastavalt seadustele.
Revisjonikomisjon ning koalitsioon ja opositsioon ei ole võimustrktuurid, mistõttu ei seostu kuidagi ka võimude lahususe printsiibiga.
Agu Laius 20 August 2011 at 12:24
Siiski lisan siia ühe mõtte Veneetsia komisjoni poliitiliste parteide hea tava koodeksist.
CODE OF GOOD PRACTICE IN THE FIELD OF POLITICAL PARTIES http://www.venice.coe.int/docs/2009/CDL-AD(2009)002-e.pdf
Marko hinnangu artiklis esitatud lk 2 lõige 2.
Marko refereerib poliitiliste parteide hea tava koodeksi punkti 53 ja esitab selle kohta oma kokkuvõtte. Punkt ise on aga järgmine:
53. Normally, the legal requirements of the function of opposition is lower than that for
government or even non-existant. Opposition function implies scrupulous control, scrutiny
and checks on authorities and officials behaviour and policies. However, good governance
advises that parties in opposition (as well as ruling parties) refrain from practices that may
erode the democratic debate and which, could eventually undermine the trust of citizens in
politicians and parties.
Tõstaksin siin esile Marko poolt tema hinangus pisut mahendatud mõtte. Hea tava originaalis esitatud säte (p. 53 viimane lause) soovitab opositsioonil (lisaks ka koalitsiooniparteidel) hoiduda praktikatest, mis võib murendada demokraatlikku debatti ja mis lõpuks võib õõnestada kodanike usaldust poliitika ja parteide vastu. Siin juhitakse tähelepanu ennekõike just opositsioonile hoiduda tegevustest, mis õõnestab demokraatlikku debatti. Hea tava rõhutab siin just opositsiooni rolli konstruktiivse debati pidamisel.
Selles hea tava kontekstis (näiteks solvangud ja anonüümsed väljaütlemised Raivo foorumis) tasub mõelda vallas koalitsiooni ja opositsiooni debati üle ning mõelda, miks koalitsioon mingis olukorras tegutseb nii, nagu ta tegutseb.
Näiteid demokraatliku debati õõnestamise asjas? Neid leiab hulgi, kui vaevuda lugema Raivo kodulehte ja foorumit, aga olgu siinkohal toodud neist üks: „Millest Gutmann oma nägemuste nägemiseks jõudu ammutab, seda ma ei tea. Olen kuulnud küll, et näiteks narkarid näevad nägemusi. Võib olla uus koalitsioon tekkiski mõne sellise peo tulemusel?“
(http://www.raivouukkivi.ee/files/File/Veelkord%202010%20aasta%20eelarvest.pdf)
Agu Laius 21 August 2011 at 10:48
Aadi Potter esitas Raekodaniku (sotside?) foorumis (Teema: Volikogu 09.08) oma mõtted revisjonikomisjoni teemal. Kõigepealt kiidab Markot ja siunab tema oponenti eksides seejuures Marko poolt pidevalt rõhutatu vastu, et oma ütlemisi on vaja argumentidega kinnitada. Ei näita, kus oli häma, ei näita, mis oli piinlik. Aga see ongi foorumi (opositsiooni) stiil ja enamikule selle lugejatest sellisest lahmimisest piisab.
Reageerin aga põhjusel, et Aadi kommentaarist selgub kenasti (loodetavasti nüüd ka Markole) opositsiooni ultimatiivne käitumine revisjonikomisjoni esimehe asjus.
Opositsiooni seisukohad Aadi esitatuna:
1. on vaid üks kandidaat;
2. Ülo Timuska peab lahkuma komisjoni esimehe kohalt - me ju avaldasime umbusaldust.
Ja võtab ultimatiivselt kokku - "need on otsused, mis on opositsioonis kokku lepitud ja nii neid tuleb ka võtta".
Juba enne Ülo Timuska umbusaldamist andsin opositsioonile Enn Männi kaudu teada, et Ülo Timuska on valmis tagasi astuma, kui opositsioon esitab kandidaadi, kes ei ole Raivo.
Poliitika on kompromissides kokkuleppimine. Koalitsioon on teinud kompromissi - Ülo Timuska on valmis tagasi astuma ning sellega astunud omapoolse sammu. Opositsioon ei ole kompromissiks valmis - esitab oma seisukohad ultiamtiivselt (sh umbusalduse avaldamine on ka ultimatiivne samm).
Mäletatavasti 2010.a. käitus opositsioon ultimatiivselt sel moel, et jättis hea tava kohaselt revisjonikomisjoni esimehe kandidaadi korduvalt esitamata ja toetas nii ise koalitsiooni kandidaati sellel kohal.
Pall on siiski opositsiooni käes, kui soovitakse kompromissi. Ultimaatum lihtsalt seiskab mängu.
Huvitav, et sotsid, kes on nüüd volikogus esindatud, ei ütle erakonnana selles asjas midagi.
Marko Mitt 21 August 2011 at 16:26
Selgitus Agu 19. augusti postitusele:
Agu esitab küsimuse võimude lahususe kohta ja avaldab arusaamatust selle mõistmise osas antud kontekstis. Peale mida esitab ka võimude lahususe printsiibi selgituse ja oma mõttearengu vaidluse sisu arvesse võttes.
Paraku läheb Agu oma selgituse alustega liiga süviti. Võimude lahususe alge on ikka kõige tavapärasem ja lihtsalt mõistetav – võimud peaksid olema lahus ja vältima võimutäiuse kontsentreerumist. Sellest tulenevalt peavad nad üksteist kontrollima, tasakaalustama ja tegutsema sõltumatult. Agu esitab aga klassikalise võimude lahususe kolmikjaotuse, mis paraku vaidluse konteksti üheselt ei kohandu tõesti.
Kuid võimude lahususel on lisaks kolmikjaotusele veel ka erinevaid komponente. Funktsionaalne võimude lahusus viitab riigivõimu funktsioonide lahutatusele erinevate organite vahel. Personaalne võimude lahusus eeldab, et ühe võimuharu esindajad ei kuuluks teise võimuharu juurde (nt põhiseaduse § 63 lg 1 keelab Riigikogu liikmel teises riigiametis olemise). Riigikohus (RKPJKo III-4/A-6/94) on seejuures märkinud: „Kui üks isik täidab samaaegselt riigivõimu kahe haru funktsioone ja tema tegevust tasustatakse mõlemalt poolt, siis võib see põhjustada eetilise ja huvide konflikti täidetavate võimufunktsioonide ning sellest johtuvalt ka isiklike ning avalike huvide vahel. Huvide konflikt kui olukord, kus riigiametnik üheaegselt täidab olemuselt vastandlikke ülesandeid ja taotleb vastandlikke eesmärke, võib põhjustada minetusi ametikohustuste täitmisel ja võib luua eeldused korruptsiooniks. Huvide konflikti peab vältima kõigis riigiametites.“
Eesti üks silmapaistvamaid haldusõiguse teoreetikuid Artur-Tõeleid Kliimann on 1928. aastal tabavalt sõnastanud järgmise mõtte: „Ka vaba kaalutluse sisemisis piires ametnik on seotud õigusega: ta peab taotlema normi sihte ja määratlema teostusvahendid, lastes end juhtida üksnes üldisest huvist (Õigus 1928, nr 3).
Seega tuleks võimude lahususe mõtestamisel vaidluse kontekstis lähtuda arusaamast, et kontrollija ei saa sõltuda kontrollitavast, vastasel juhul on tegemist huvide konfliktiga (mis omakorda soodustab korruptsiooni). Tähendades, et see läheks vastuollu võimude lahususe põhimõttega. Teisisõnu ei saa ka koalitsiooni liige Ülo Timuska kontrollida koalitsiooni.
Kui nüüd jätkates Kliimanni mõttega, siis on kohane lähtuda normi eesmärgist ehk arvesse võtma revisjonikomisjoni tööeesmärke (sisuliselt koalitsiooni kontrollimine) ja lähtuma üldisest huvist (et koalitsiooni kontrollitaks). Niisiis ongi siinkohal lahenduseks otsuse tegemisel võimude lahususe põhimõte – revisjonikomisjoni juhib opositsioon. Kuid nüüd takerdume järjekordselt sellele igavikulisele küsimusele, st kas võimude lahususe põhimõte näeb ette ka koalitsiooni poolt sobiva kandidaadi valikuvõimaluse olemasolevate opositsionääride leerist? Teisisõnu, kas kontrollija saab ise kontrollitavaid valida?
Vaadeldes asja minimalistlikult võib ehk tundudagi, et mis siin ikka nii valet saab olla. Kuid vaadeldes asja märksa laiemalt, tekib sellisele minimalistlikule suhtumisele üsna tõsiseid vastuolusid. Nt on ju absurdne mõelda, et uuritav saab ise endale uurijaid valida, süüdistatav saab ise endale süüdistajaid valida või kohtualune saab ise endale kohtunike valida. Seega ei saa ka nõustuda koalitsiooni seisukohaga, et nad peaksid saama ise endale kontrollijaid valida – see on ebaloogiline.
Marko Mitt 21 August 2011 at 16:27
Selgitus Agu 20. augusti postitusele:
1. Veneetsia Komisjoni tsiteering. Agu tõstatab esile, et ma olevat pisut Veneetsia Komisjoni mõtet mahendanud. Esitan asjassepuutuvad tsiteeringud ning peale seda annan selgituse.
„However, good governance advises that parties in opposition (as well as ruling parties) refrain from practices that may erode the democratic debate and which, could eventually undermine the trust of citizens in politicians and parties.“
Minu tõlgendus 17. augustil: „Seejuures näeb hea tava ette, et opositsioon ja koalitsioon peavad hoiduma praktikast, mis võib vähendada demokraatlikku arutelu ja seega õõnestada kodanike usaldust poliitiliste jõudude vastu.“
Agu tõlgendus 20. august: „Hea tava originaalis esitatud säte (p. 53 viimane lause) soovitab opositsioonil (lisaks ka koalitsiooniparteidel) hoiduda praktikatest, mis võib murendada demokraatlikku debatti ja mis lõpuks võib õõnestada kodanike usaldust poliitika ja parteide vastu. Siin juhitakse tähelepanu ennekõike just opositsioonile hoiduda tegevustest, mis õõnestab demokraatlikku debatti. Hea tava rõhutab siin just opositsiooni rolli konstruktiivse debati pidamisel.“
Eeltoodu põhjal selgub, et tõlkimisel ma midagi mahendanud ei ole. Minu ja Agu tõlkel on kaks sisulisemat erinevust. Minu tõlgendusel oli kasutatud koalitsiooni sarnaselt opositsiooniga sulgudest väljas. Selle põhjuseks on eelkõige asjaolu, et sulgudesse ma märgin üldjuhul täpsustavaid mõtteid. Siinkohal ei olnud aga vajadust koalitsiooni opositsioonist eraldada, kuna taoline hea tava reegel kehtib mõlemale poolele võrdväärselt. St et ei saa asuda seisukohale, et ühele poolele kohaldub see ennekõike, nagu seda tegi Agu. Sulgudesse on märgitud üheselt mõistetavalt „as well – ka, samuti, lisaks, sama hästi; as – nagu; saame sõnaühendi: sama hästi nagu / samuti nagu jne“. Seega ei näe ma siin mingit vajadust hakata opositsiooni meelevaldselt üle tähtsustama – reegel kehtib ikka mõlemale ühtmoodi. Tähendades, et mingit mahendust ma siinkohal teinud ei ole. Teine erinevus oli politicians – mina tõlge: poliitikud / Agu tõlge: poliitikad.
Marko Mitt 21 August 2011 at 16:29
2. Veelkord solvamisest ja solvumisest. Agu kirjutas tegelikult juba 18. augustil, et ma esitasin keeruka seletuse solvamise ja solvumise asjas. Sellest järeldus, et ta ei olnud minu sellekohase mõttearenguga päri või ei saanud korralikult aru. Esmalt tsiteering minu vastavast tööst:
„Siinkohal selgituseks, et kellegi solvamine tähendab lõpule viidud tegevust, läbi mille on saabunud tagajärg. Täpsemalt, kui üks teeb või ütleb teisele midagi solvavat, siis see peab mõjuma adressaadile just solvanguna – st et viimane peab selle peale solvuma. Vastasel juhul ei saa olla tegemist solvamisega.“
Selgitan selguse huvides veelkord oma vastavat seisukohta. Nimelt kui me räägime mingist teost siis sellele teole peab järgnema ka vastav tagajärg. Vastasel juhul ei ole rikutud õigushüve. Toon esmalt näite ähvardamisest. Kui keegi kedagi ähvardab siis ähvardatav peab tundma ka hirmu – see peab olema suunatud konkreetses kannatanus hirmutunde tekitamisele. Ähvardamine peab olema veenev, st kannatanul peab olema alust karta ähvarduse täideviimist. Kui ta seda ei tunne, siis ei saa ka KarS § 120 järgi ähvardajat ähvardamises süüdi tunnistada, kuna puudub süüasja objektiivne koosseis.
Sarnase näite saab tuua kehalise väärkohtlemise osas. Nt kui keegi kedagi lööb, siis löödav peab tundma ka valu. Kui viimane ütleb, et teda küll löödi aga tema valu ei tundnud, siis ei saa me ka rääkida kehalisest väärkohtlemisest KarS § 121 mõttes, kuna jällegi puudub objektiivne koosseis.
Mida eeltoodud näidete põhjal on võimalik aru saada? Eelkõige juhivad nad tähelepanu korrektse õiguspraktika peamisele aspektile. Nimelt ei ole võimalik süüdistada kedagi mingis asjas, kui tegelikult seda asja saabunud ei ole. Niisiis ei ole võimalik kedagi süüdistada ähvardamises, kui keegi tegelikult ennast ähvardatult ei tunne, ja kedagi ei ole võimalik süüdistada kehalises väärkohtlemises, kui keegi tegelikult valu pole tundnud, ja seega ei saa kedagi süüdistada ka solvamises, kui keegi ennast solvatuna ei tunne. Tähendades, et kui Agu väidab, et keegi ei olegi solvunud, siis ei ole ka kedagi võimalik solvamises süüdistada. Ei saa ju minna kohtusse ja öelda, et tema solvas mind aga mina solvunud ei ole, aga siiski tuleb tema solvamise eest süüdi mõista – see ei ole süüteo koosseis ja nii lihtne see ongi, ei mingit keerukust.
Marko Mitt 21 August 2011 at 16:32
3. Ja veelkord solvamisest ja solvumisest. Agu on toonud 20. augustil näite Raivo poolsest solvamisest. Põhistades oma seisukohta Veneetsia Komisjoni hea tava koodeksiga. Selle põhjal järeldab, et ta õõnestab sellega demokraatlikku debatti ja taoline käitumine ongi aluseks Raivo kandidatuuri boikoteerimisele.
Olen ka varasemalt märkinud, et solvamine ja sellega paratamatult kaasnev solvumine ei saa olla argumendiks vallapoliitikas. Otsustust juhib sel juhul ikkagi eelkõige üksikisiku meeleolu, mitte ratsionaalsus avalikkuse parimaid huve järgides. Sellest tulenevalt ei ole mul absoluutselt mingit tahtmist ka solvumise temaatikat põhjalikult analüüsida, kuna kellegi meeleolu täna-homme või ülehomme ei saa nagunii olema minu jaoks väärt argument. Meeleolud on selleks liialt kõikuvad nähtused, mis sõltuvad liialt paljudest kõrvalistest asjadest. Sellel ei ole lihtsalt ühte selget mõõdet, mille järgi saaks objektiivset seisukohta kujundada. Mis ühe jaoks on solvav ei pruugi seda teise jaoks olla. Seega kui üldse mingit alust otsida, siis peaks solvatav esmalt ütlema, et jah ta solvus. Kuid siis tekib küsimus, et mis siis? Avaliku elu tegelasel lasubki teadupärast suurem koormis kriitika ees. Ühesõnaga on solvamise ja solvumine üle arutlemise lapsik ning see mingeid lahendusi ei paku.
Kuid sellegipoolest peatun hetkeks ja loodetavasti ka viimast korda kahel solvamise temaatikal põhjalikumalt, eesmärgiga tõestada täiendavalt minu eelmise lõigu viimases lauses öeldut. Nimelt Agu esitab Raivo tsitaadi, kus viimane irooniliselt vihjab, et Veigo nägevat mingeid nägemusi. Samas ka narkarid nägevat mingeid nägemusi ja ehk koalitsioon tekkiski mõne sellise peo tulemusel – st kas siis narkarite peol nägemusest või nägemuste nägemise peol nägemusest. Teisisõnu Raivo justkui vihjaks küsivalt, et ehk koalitsioon tekkiski kas narkarite peol nägemusest või nägemuste nägemise peol nägemusest vms.
Marko Mitt 21 August 2011 at 16:35
Seega Agu lahtiseletatult ütleb, et Raivo proovib oma enesetunnet turgutada läbi ennastkiitva mõttearengu, mida tõestavat viimase kuulutus uue partei loomiseks järgmisteks valimisteks. Agule seejuures tundub, et rott Raivo ja mingid teised rotid on hakanud koos rott Raivoga uut parteid põgenedes looma. Siinkohal veel selgub, et ka need on rotid kes sinna uude parteisse lähevad, kuna ka nemad selle mõttearengu kohaselt põgeneksid rottidena sinna parteisse. Tähendades, et Agu sõnadest võib aru saada, et ka kõik uued noorpoliitikud, kes loodavasse parteisse lähevad, on juba eos rottideks tembeldatud(?).
Niisiis Agu, kas me nüüd oleme kõik asjaga ennastületavalt konstruktiivselt edasi liikunud? Ega vist ikka ole küll. Selliste teemade üle arutamine ja neid argumentidena esitlemine on väga lapsik ning seega teen ettepaneku, et ärme enam ehita oma otsuseid mingite emotsionaalsete mõttepursete peale üles.
Nagu korduvalt olen märkinud siis poliitiline sõnavabadus on põhiseaduse poolt üsnagi kaitstud ja selle sõnavabaduse keelamine on ikka kohtu ülesanne. Seniks ei ole ega saagi olema minu jaoks tõsiseltvõetavaks mingid iroonilised seisukohad nägemustest, narkaritest ja rottidest. Valla juhtimise juures ei võimalik lihtsalt otsustuse aluseid selle peale toetada – see oleks äärmiselt lühinägelik avalikkuse suhtes.
Kokkuvõttes on Veneetsia Komisjoni eesmärk kaitsta ikkagi head tava. Käesoleval juhul on heaks tavaks, et revisjonikomisjoni juhtimine antakse mööndusteta opositsioonile. Kui aga ei anta siis on head tava rikutud ja seega ka Veneetsia Komisjoni hea tava koodeksit, kuna head tava tuleks järgida.
Absurdne on hakata Veneetsia Komisjoni hea tava koodeksi põhjal kontrollima, et mis on poliitilises arutelus solvavam ja debatti kahjustavam, nt kas nägemuste nägemine, narkarite pidu või põgenevate rottide partei – see on jabur lähenemine. Hea tava rikkumisena tuleks siinkohal ikka osata näha konkreetselt mõõdetavat tava – komisjoni juhtimise üleandmist mööndusteta, mille mittejärgimine õõnestab avalikkuse suhtumist vastavatesse poliitilistesse jõududesse.
Minult kõik, st et ma omapoolset seisukohat siinkohal 21. augusti postitustele Agu, Aadi ja Raivo poolt ei anna.
Marko Mitt 21 August 2011 at 16:47
Minu eelneva ehk 16:35 postitatud postituse ette käib tegelikult veel ka järgev lõik:
Samas Agu kirjutab oma 16.03.2011 kirjatöös järgnevat:
„Ülejäänu RU tekstis on poliitiline mõttearendus enesekiituse teemal. Eks kuidagi on ju vaja oma enesetunnet turgutada, kui kohe midagi ei õnnestu. Sellele viitab ka RU kuulutus oma foorumis, et hakkab tegema oma kohalikku parteid järgmisteks valimisteks. Huvitav miks? Tundub, et rotid on asunud laevalt põgenema.“
Vabandan segaduse pärast
Agu Laius 21 August 2011 at 20:50
1. Sellises kõrges kogus, nagu Veneetsia Komisjon on kõik sõnad ja ka kirjavhemärgid väga läbikaalutlut kirja pandud ja seda tuleb ka nende tekstide tõlke esitamisel ning nendest arusaamisel arvestada. Rõhuasetus opositsioonile ei ole seal juhuslik.
Sina tõlgendad sätet omamoodi endale sobivalt ja esitad oma tõlgenduse oma seisukoha tõestuseks. See on ükse võte väitluses, kuid kergelt ümberlükatav. Hilisem veelgi pikem õigustus asja paremaks ei tee.
2. Kui keegi on mind solvanud, siis saan kohtule esitada sellekoahse avalduse. Seal ei pea ma kirjutama, kas ma olen või olin ka solvunud. Piisab, kui väidan, et mind on solvatud. Kohus arutab, kas öeldu-kirjutatu oli või ei olnud solvang, mitte, kas solvatu ka solvus.
Ei ole vaja seletada sinna juurde ei ähvardusi ega kehalist väärkohtlemist. See on katse viia arutelu teistele teemadele. Sel korral ma Sinu sellsite võtetega enam kaasa ei lähe.
3. See, et võtsid analüüsida ühte kuudetagust minu kirjutist on jällegi katse arutelu teisele teemale viia. "Rottide põgenemine uppuvalt laevalt" on laialt kasutatav ütlemine.
Selle asetamine ühele pulgale teadaandmisega, et koalitsioon moodustati narkopeol, iseloomustab selle esitajat väitluses mitte kõige paremast küljest. Täielik demagoogia on sellega seoses erakonnaga liituvate noorpoliitikute rottideks tembeldamise jutt.
Jah, Marko, oled selles väitluses muutunud tõesti lapsikuks. Seda juhtub, kui väga pikalt ja pingsalt hakkad oma seisukohti kaitsma.
Edaspidi, kui oma hinnanguid ja analüüse millegi kohta esitad, jäta kindlasti mainimata, et need on sisulised ja/või objektiivsed. Oled valinud poole ja kaitsed selle poole seisukohti. Vastuargumente ignoreerid või kuulutad nad tähtsusetuks, ja põhjendad seda ikka ja jälle hea tavaga.
Mina omalt poolt olen jätkuvalt valmis selgitama ka endaja koalitsiooni seisukohti.
Marko Mitt 23 August 2011 at 00:18
Ma lülitusin sellesse debatti eesmärgiga, et tuua Agu ja Raivo vahelisse vaidlusse selgust hea tava mõttest revisjonikomisjoni kontekstis. Pooled mõistsid, et eksisteerib hea tava, mille kohaselt antakse revisjonikomisjon esimehe koht opositsioonile. Kuid poolte vahel tekitas arusaamatust asjaolu, et kas koalitsioonil on hea tava kohaselt õigus opositsiooni kandidaadile esitada ka mingeid eritingimusi. Nt öelda ette, keda nad aktsepteerivad järelevalve tegijana ja keda mitte.
Seepeale esitasin objektiivse sisulise hinnangu hea tava mõtte kohta, mille põhjendasin erinevate autoriteetsete allikate (nagu Veneetsia Komisjoni hea tava koodeksi, Riigikontrolli, siseministeeriumi, regionaalministri, õiguskantsleri jne), revisjonikomisjoni tööeesmärkide ning võimude lahususe printsiibi (sh huvide konflikti) põhjal. Sellest järeldus loogiliselt, et hea tava ei näe ette võimalust eritingimuste seadmist opositsiooni kandidaadile. Tähendades, et koalitsioon peaks mööndusteta opositsiooni poolt esitatavat kandidaati aktsepteerima. Kui koalitsioon ikkagi seab mingeid eritingimusi, nt ütleb keda nad soovivad komisjoni juhtima ja keda mitte, siis ei ole tegemist hea tava järgimisega antud kontekstis – sellega on vaidlus ennast ammendanud, kuna mingeid õiguslikke aluseid hea tava järgimise kohustamiseks käesoleval juhul ei ole.
Paraku on lisaks eeltoodule tekkinud ka paralleelvaidlus mõttetute ja lapsikute asjade üle. Tõden kahetsusväärselt, et taoliste teemade osas pean järjekordselt selguse huvides sõna võtma. Seejuures nii mõnigi neist kategoriseerub pseudoprobleemide alla. Eeltoodust tulenevalt üritan väljendada ennast võimalikult lühidalt.
1. Arusaamatus tulenevalt sulgudest. Selgituseks, et grammatikareeglid ei näe ette, et sulgude sees olevatel sõnadel oleks sulgudest väljas olevatest sõnadest nõrgem mõju. Toon selgitava näite järgneva lause põhjal: „ ... meestele (samuti nagu naistele) ...“. Eeltoodu põhjal selgub väga selgelt, et mehi ja naisi tuleb mõista sellise väljenduse alusel võrdväärselt. Meelevaldne on asuda seisukohale, et mehi tuleks naistele selle lause ülesehituse järgi eelistada. Usun, et see arusaamatus on piisavalt lahti seletatud ja peaks nüüdseks olema ammendunud.
2. Arusaamatus seoses solvamise ja solvumisega. Minu jaoks on see teema ehk kõige mõttelagedam. Nimelt pean juba kolmandat korda selgitama, et kui esitada argumendina, et keegi on kedagi solvanud, siis peab solvatu ka ütlema, et ta selle peale on solvunud. Üritasin seda eelnevas postituses lahti seletada karistusõiguse põhjal. Tõin välja, et kui kedagi milleski süüdistada siis peab süüdistuse aluseks olema ka mingi rikutud õigushüve. Vastasel juhul ei ole rikkumist toimunud. Seega peab solvatu ka tunnistama, et ta on solvunud.
Eeltoodut tõestab ka Tartu Ülikooli kriminaalõiguse professor Jaan Sootaki ja Riigikohtu krimaalkolleegiumi esimehe Priit Pikamäe poolt 2009. aastal koostatud „Karistusseadustik kommenteeritud väljaanne“, kus on sätestatud: „Solvamine on tegu, mis riivab kannatanu autunnet (nn sisemist au ehk väärikust)“. Seega, kui solvatu ei tunnista, et ta on solvunud ehk tema autunnet on riivatud, siis ei ole ka kellegi õigushüve rikutud ehk pole ka kedagi solvatud. Siiralt usun, et olen piisavalt seda pseudoprobleemi selgitanud ja see on nüüdseks üheselt mõistetav kõigile lugejatele – seega teema ammendunud.
Marko Mitt 23 August 2011 at 00:19
3. Kellegi solvamine ja kellegi solvumine argumendina vallapoliitikas. See on kahtlemata teema, mis minu poolt peetavas dialoogis ei ole ega saagi olema argumendiks, mis on väärt esile toomist. St et ma ei hakka ka poolt valima erinevate solvamiste vahel. Minu jaoks on arulage võrrelda, et kelle solvang oli tõsisem ja kelle vähemtõsisem. Selliste teemade üle arutlemine on lapsik ja see ei sobi poliitilisse dialoogi. Kui keegi kedagi kuskil solvab siis see on nende omavaheline asi ja see on nende enda klaarida. Avalikku elu puudutavaid otsuseid ei saa hakata tegema mingite solvamiste ja solvumiste põhjal – olen seda käesolevas debatis korduvalt rõhutanud.
Sellest tulenevalt on absurdne hakata toetama või mittetoetama seisukohti, et väljend nagu rottide põgenemine uppuvalt laevalt on erakonnast lahkuvate volikogu liikmete kohta mittesolvav, kuna tegemist on laialt kasutatava ütlemisena. Paraku assotsieerub rottidega pigem rohkem negatiivsust kui positiivsust. Sama kehtib ka nt oinaste, lammaste või lehmade kohta – olenemata kui levinud nendega seotud ütlemised on, mõjub inimeste võrdlemine ülekantud tähenduses rottide, oinaste, lammaste või lehmadega ennekõike halvustavalt.
Seega Agu väljendatud pahameel, et ma ei analüüsi kummagi poole emotsionaalseid ütlemisi nagu narkopidu, nägemuste nägemine ja rottide põgenemine, on arutu. Rõhutatult annan jätkuvalt nii lugejale kui ka Agule teada, et selliste asjade üle arutamine on lapsik ja mina kummagi poole, st ei Raivo ega Agu, sellelaadseid avaldatud mõtteid hindama ega toetama ei hakka ja sarnaselt sõna ei võta. Järgin oma sõnavõttudes eranditult kvaliteetse argumentatsiooni põhimõtteid, kust mh puuduvad isikutele suunatud emotsionaalsed väljaütlemised.
4. Teema suunamine minu isikuomadustele. Kui keegi üritab debati käigus tähelepanu minu argumentidelt suunata minule, siis kahtlemata teen oponendile vastava märkuse, kuna selline käitumine on kõike muud kui konstruktiivne. Oma aega ma isikuomaduste üle arutlemise peale ei ole nõus kulutama. Osalen nii siin, eelnevates kui ka tulevastes poliitilistes diskussioonides eesmärgiga tuua dialoogi objektiivsust ja konstruktiivsust läbi põhjendatud seisukohtade.
Samas tuleb ette eksimusi meil kõigil. Seega ei ole midagi tavapäratut, kui mõnes seisukohas võin algselt eksida. Kui oponent minu eksimusele põhjendatult tähelepanu juhib, siis ei ole see muud, kui et dialoogis on suudetud ühiselt konstruktiivselt edasi liikuda. Kui oponent vastavaid süüdistusi ei põhjenda, siis ei ole mul võimalik ka eksimusest aru saada ja seda tunnistada. Süüdistuste põhjendamata jätmine on aga otseselt destruktiivseks tegevuseks. Selliselt dialoogide pidamise jaoks ei ole mul absoluutselt mingisugust motivatsiooni.
Paraku olen sunnitud Agule just vastava märkuse tegema. Nimelt on ta oma viimases postituses pidanud vajalikuks rünnata mind isiklikul tasandil, öeldes et ma olen selles väitluses lapsikuks muutunud ja et ma edaspidi ei tohi nimetada oma seisukohti sisulisteks ja objektiivseteks. Tunnistan siiralt, et selline emotsionaalne väljaütlemine tänase volikogu esimehe poolt on äärmiselt kahetsusväärne – mu ootused on olnud oluliselt kõrgemad. Kuid seejuures jään lootma, et ehk oli tegemist hetkelise tujutsemisega.
Marko Mitt 23 August 2011 at 00:20
Kokkuvõttes vabandan lugejate ees, et käesolev avalik diskussioon on tänaseks minetanud oma sihi. Seejuures tunnistan kahetsusega, et üritasin kohati liialt põhjalikult mõningaid pseudoprobleeme lahti seletada. Kuid tegelikkuses sellel sisulist väärtust ei ole. Seega tulevastes diskussioonides püüan väitluses minu ja oponendi vahel sihitu erimeelsuse resoluutsena juba eos kokku võtta. Tähendades, et tulevikus panustan peetavates mõttevahetustes veelgi rohkem kvaliteetsemale ja sisulisemale mõttearengule.
Agu Laius 23 August 2011 at 10:00
Jah, teema läks emotsionaalseks. Siiski - mõndagi saime selgemaks, ka selle, et on olemas erinevad arusaamad ja lähenemised lahendustele.
Igal juhul on väga selgelt esitatud nii koalitsiooni kui ka opositsiooni seisukohad volikogu revisjonikomisjoni liikmete ja esimehe valimise ja poolteise aasta jooskul toimunud protsessi kohta.
Kindlasti aga teadsid pooled - nii Raivo kui ka mina - ammu enne seda väitlust, et eksisteerib hea tava. Seisukohad on lahknenud selle rakendamisel. Sealjuures kõrvalekalde selle mittejärgimisel käivitas opositsioon, kui ta 2010.a. ei esitanud korudvalt oma kandidaati revisjonikomisjoni esimehe kohale. Marko, selle jätsid millegipärast korduvalt tähelepanuta, kuidas opositsioon soovib hea tava järgida valikuliselt.
Seisukohad lahknesid ka selles, et kas hea tava lükkab ümber KOKSis sätestatu, et revisjonikomisjoni esimees valitakse volikogu liikmete poolt.
Koalitsioon on pakkunud läbirääkimisi, opositsioon on jäik ja hoidub kokkulepetest. Puudub selgus, mida opositsioon soovib: kas Ülo Timuska lahkumist komisjoni esimehe kohalt, millega koalitsioon on nõustunud ja avanud tee opositsiooni liikme valimiseks revisjonikomisjoni esimeheks või ilmtingimata vaid ühe oma kandidaadi nimetamist revisjonikomisjoni esimeheks.
Koalitsioon on avanud ruumi läbirääkimisteks ja kokkuleppimiseks, mille tulemusel on alati võimalik edasi liikuda ka samm-sammult. Opositsioonile see millegipärast ei sobi.
See oleks olnud teema, mis väärinuks arutamist, kuid hoidusid sellest kogu arutelu käigus.
1. Sulgudest. Kui mingis lauses midagi väidetakse, siis see väide käibki selle kohta, mida sela väidetakse. Sulgudes viidatakse sama kehtivust ka kellegi-millegi teise kohta. Sulud on sellistes tekstides olulised. Iga järgnev seletamine ei tee asja paremaks.
2. Aitäh, Marko, Jaan Sootaki solvamise määratluse esitamise eest! Sinu järeldus paraku ei ole endiselt korrektne. Lugejate mõistmise kohta ei tea me ka midagi, mistõttu selle kuulutamisest väitlsues tasuks hoiduda.
Sisemise au ehk väärikuse riivamist ei pea alati kohus arutama. See on iga inimese ja ühtlasi ühiskonna eetika ja moraali teema. Kui soovid, siis hea tava teema. Au ja väärikuse riivamise kohta kannatanu osas võib iga inimene oma seisukoha välja öelda. Selle mahavaikimine või õigustamine viitab vähesele eetilisusele ja moraalile.
Minu sellekohaste väljaütlemsite kohta oled ise küsinud näiteid. Esitasin ühe neist ja pean sellist väljendamist koalitsiooni suunas endiselt solvanguks. Kui see on ütleja stiiliks ja Sina aktsepteerid seda, siis see ei tähenda, et ka mina pean sellega leppima ega või oma seisukohta välaj öelda.
Marko, Sina võtsid siin kasutusele võtte, tuua kõrvale minu ühest kommentaarist üks teine väljend ja eemalduda nii arutelu all olevast.
Võid mind pidada arutuks, kuigi Sind ennast kriibib alati väga, kui mina Sinu kohta mõne hinnangu annan. Muuseas, minu lspsikuks nimetamisega alustasid ju Sina (vt oma kommentaar enne minu oma). Mina vaid jätkasin arutelu Sinu poolt ette antud vaimus. Võimendasin seda, et Sa tajuksid vajadust hoiduda sellistest hinnangutest. Ehk hoidume tõesti edaspidi selliseid hinnaguid andmast!
Jah, aruteludes tuleb igal väitlejal eksimusi ette . Marko, kui Sa midagi arutelus kuulutad kahetsusväärseks, siis loodan väga, et edaspidi hoidud ka ise samadest kahetsusväärsetest ja väga kategoorilistest väljaütlemistest. Näiteks ka volikogu esimehe kirjutatu nimetamise tujukuseks. Saan aru, et nii püüad luua lugejate eelhäälestuse nii minu kui ka enda kirjutatusse. Ka oma kirjatööde sisulisuse ja objektiivsuse võiksid jätta lugejate hinnata. Seega- ka minu ootused on samuti olnud oluliselt kõrgemad.
Ka mina teen järeldused debatist ja olen edaspidi veelgi konkreetsem. Debatid selleks ju ongi, et nende kaudu õppida ja teada saada.
Marko Mitt 23 August 2011 at 13:03
Lühidalt järelkaja Agu viimasele postitusele:
1. Olen selgitanud varasemalt põhjust miks debatti lülitusin. Eesmärk oli tuua vaidlusse selgust hea tava mõtte kohta, kuna sellest arusaamine pooltel erines. Asjade varasem käekäik ei oma mingit tähtsust hea tava mõistmiseks. Küsimus oli, et kas head tava järgitakse või mitte – järeldus, et ei järgita ja asi selge.
2. Agu kolmanda lõigu mõte jääb arusaamatuks.
3. Teema, mis oleks väärinud arutamist, kuid ma olevat hoidunud selle arutelu käigust. Selle väitega ma ei nõustu. Nimelt andsin ka siin blogis teada, et küsin opositsioonilt selgitust selle kohta, et miks on nende kandidaadiks Raivo. Selle vastusest selgub, et nad peavad teda kõige kompetentsemaks kandidaadiks. Paistab, et opositsioonil on kandidaadi osas asi üsna selge. See mis edasi saab on ikka koalitsiooni voli, st kas järgida head tava või mitte. Seega pole mul siin millestki ka hoiduda.
4. Sulgudest. Agu tõdeb, et sulgudes viidatakse sama kehtivust ka kellegi-millegi teise kohta. Seega oleme selle igavikulise erimeelsuse lahendanud. Saame ühtmoodi aru, et vastav hea tava reegel kehtib mõlemale poolele võrdväärselt.
5. Solvumisest. Jääb arusaamatuks, et kuidas järeldus ei ole korrektne. Seejuures olen arvamusel, et lugejad ikka mõistavad mida nad loevad. Iseküsimus on, et kas kohus peaks arutama solvamist või mitte. Paraku on tegemist määratlemata õigusmõistega ja seega on objektiivselt raske hinnata, mis ühe või teise jaoks on solvav. Kui küsida minu käest, et kas ma poolte taoliste ütlemiste peale solvuks, siis see oleneks väga paljudest erinevatest asjaoludest. Kuid kuna tegemist ei ole minu semudega, siis pigem asuksin seisukohale, et mind sellised väljaütlemised võivad solvata jah. Paraku oleks see minu ja solvajate vaheline isiklik teema ja see avalikkust puudutavate otsuste alusteks ei saaks kuidagimoodi olla. Vastupidine käitumine läheks avaliku huvi teenimisega vastuollu, kuna prevaleeriks isiklikud ambitsioonid.
Mis puudutab solvatu kaitseks väljaastumist siis olen Aguga ühel meelel, et võib või isegi teatud olukorras peaks seda iga inimene tegema. Kuid nagu olen ka läbivalt rõhutanud, et argument ise – st et keegi on kedagi solvanud, ei saa olla vallajuhtimise otsuste aluseks. Kui sellele tahetakse toetuda, siis peab olema paratamatult objektiivne seisukoht kohtust, kuna tegemist on määratlemata õigusmõistega. Probleem on nimelt selles, et kellele anda vastasel juhul voli selle üle otsuste tegemise. Kas vallavalitsus hakkab siis kaardistama vallaelanike käitumist ja väljaütlemisi ning nii kui midagi solvavat on keegi teinud/öelnud siis teda ka vallavalitsus vastavalt oma võimalustele karistab – see oleks aristokraatia.
6. Ilmneb, et meil on Aguga järjekordselt väga põhimõtteliselt erinev arusaam argumenteerimisest. Nimelt ma ei ole kordagi öelnud, et Agu ise on arutu, lapsik, lühinägelik, absurdne, jabur, ebaloogiline, mõttetu, sihitu jne. See oleks äärmiselt meelevaldne interpretatsioon ja liialdamine. Nimelt on need märkused eranditult tema poolt esitatu kohta. Arutu on nõuda analüüsi minult solvamiste kohta, lapsik on esitada vallajuhtimise juures argumentidena solvamist, jabur on analüüsida solvamist Veneetsia Komisjoni hea tava koodeksi järgi, valla juhtimise juures otsuste toetamine solvamise peale on lühinägelik jne. Tähendades, et Agu on kategooriliselt valed järeldused teinud ja sellest tulenevalt on ütlemine, et ma olevat lapsikuks muutunud, on kohatu. Seega viisakas oleks Agul vabandada.
7. Ei ole põhjust muretseda selle üle, et kuidas ma oma kirjatöid pealkirjastan. Eks lugeja oskab ka ise kirjutatust omad järeldused teha.
8. Jään ootama edaspidist konkreetsust Agu poolt. Tuletan meelde, et kord ta lubas ka faktidega kõike tõestada, kuid paraku eiras ta lubadust juba järgmise postitusega.
Juri Kivit 19 September 2011 at 22:15
Pikalt jälgin seda revisjonide lugu. Paar märkust:
1. Uukkivi ei soovinud seda kohta, teades, et tema võimu ajal oli komisjon muudetud suht formaalseks.
2. Ref-IRL koalitsioon lubas taastada revisjonikomisjoni rolli. Seda minuteada uue põhimäärusega ka tehti.
3. Uue Põhimääruse vastuvõtmise järel hakkas Uukkivi soovima revisjonikomisjonis kohta.
4. Ma pole kordagi kuulnud, et keegi IRList oleks selle vastu, kuid arvestades Raivo solvavaid artikleid mõnede koalitsiooni liikmete suhtes, ei ole kahtlust, et koalitsioonile tervikuna see ei sobi. Eelistatakse pädevat kuid samas korrektse sõnapruugiga komisjoni esimeest.
Hetkel komisjon on oma tööga tupikus. Olen pakkunud Ülo Timuskale (tänane revisjonikomisjoni esimees) oma abi komisjoni töös. Nii komisjoni liikmena kui komisjonivälise töö korras. Olen hõvatud, kuid valmis mõned tunnid nädalas sellele tegevusele kulutama. Lubamatu on olukord, kus revisjonikomisjon aasta jooksul ei ole oma tööd teinud. Paraku paistab, et ka minu seisukohad ei sobi koalitsioonile ja oma ettepanekutele ma pole tagasisidet saanud.
Seega kordan oma valmisolekut osaleda revisjonikomisjoni töös, tingimusel, et on tagatud ametnike vastamine küsimustele ja vajaliku dokumentatsiooni esitamine.
Marko Mitt 20 September 2011 at 00:45
Hindan Jüri tahet lahendust leida ja ühtlasi ka julgust otsekohene olla. Revisjonikomisjoni liikmesus on piiratud volikogu liikmesusega ja/või peab tegemist olema arvestuse, rahanduse või õiguse asjatundjaga. Kuna Jüri volikogu liige ei ole siis jäävad üle nn asjatundja kriteeriumid. Kui Jüri ühele neist kvalifitseerub siis ei tohiks kandidatuuri ülesseadmisel probleemi tekkida.
Teine võimalus on panustada revisjonikomisjoni töösse komisjoni väliselt. Kuidas seda aga reguleerida on iseküsimus, kuid kui head tahet on siis ehk on võimalik luua ka vastav õiguslik konstruktsioon.
Marko Mitt 30 September 2011 at 14:10
Minu poolt üks parandus viimase/eelneva postituse kohta. Nimelt vaatasin põhimäärusest, et selle § 34 lg 1 ja lg 2 nägi ette, et revisjonikomisjoni liige võib olla ka volikogu väline isik (kel siis teadmised arvestuse, rahanduse või õiguse valdkonnas). Paraku ei taibanud ma vaadata rakendussätteid PM §-s 99, kus on sätestatud, et PM § 34 jõustub selles osas alles 2013. aastal.
Tunnistan eksimust, kuid samas tõden, et sellist põhimääruse konstruktsiooni võib pigem pidada segadust tekitavaks. Nimelt PM § 34 lg 1 ja lg 2 on 2013. aastal kehtima hakkava KOKS redaktsiooni § 48 lg 1, lg 2 ja lg 2 prim kombinatsioon, millele lisaks on ka siit-sealt sõnastust teiste õigusnormide arvelt kohati täiendatud ning veel omakorda on määratlust avatud audiitortegevuse seaduse § 97 lg 3 kaudu.
Seevastu on KOKS lahendanud sama asja oluliselt selgemalt. Nimelt kehtiv redaktsioon väljendab vaid kehtivat õigust. Uus redaktsioon jõustub 2013. aastal, kus on sisult sarnased täiendused nagu praegu juba PM-s. Siinkohal ilmneb (ka järgmine) põhimääruse ja KOKS ülesehituse erinevus. Nimelt uues KOKS redaktsioonis on öeldud, et revisjonikomisjoni liikmed peavad vastama audiitortegevuse seaduses kehtestatud nõuetele. Põhimääruses on aga peetud vajalikuks neid nõudeid ka täiendavalt loetleta.
Saan aru, et volikogu esimehe eesmärk on läbi sellise erinevate seaduste dubleerimise olnud volikogu liikmete elu n-ö lihtsamaks teha (st et kõik vajalik on ühes dokumendis). Kuid paraku võib see viia hoopis vastupidise tulemuseni. Kui volikogu esimees on läinud seda teed, et kõrgemalseisvaid õigusaktide õigusnorme on peetud vajalikuks põhimääruses dubleerida, siis peab järjepidevalt nende seaduste muudatusi ka põhimääruses operatiivselt sisse viima.
Nt olukord kus peale 2013. aastat täiendatakse audiitortegevuse seaduse § 97 lg 3 loetelut lisaks rahanduse, arvestuse ja õiguse asjatundjatele ka nt sotsiaalvaldkonna spetsialisti võrra, siis põhimääruse järgi pole viimasel revisjonikomisjoni asjagi. Seevastu KOKS järgi ei muutuks midagi, kuna selles on ajas muutumatu viide audiitortegevuse seaduse tingimustele.
Seega dubleerimise näol esineb põhjendatud oht, et kõrgemalseiva õigusakti muutmine jääb tähelepanuta või ei tehta madalamalseivas õigusaktis vajalikke muudatusi õigeaegselt. Sellest tulenevalt tekib probleem seoses seaduslikkuse põhimõttega ehk määruse seadusele vastavusega. Lisaks sellele on see problemaatiline madalamalseisva õiguse rakendamise prioriteedi põhimõtet silmas pidades. Nimelt sellest tulenevalt tuleb KOV-l järgida määruse sätteid isegi siis, kui ollakse juba teadlik selle vastuolust seadusega ja mille tulemusel antakse seega nt õigusvastane haldusakt või toiming. Peale selle on veel paratamatu ka erinevate õigusaktide sõnastuste tõlgendamise ja võrdlemise vaev.
Eeltoodu selgituste põhjal ongi mõistlik järgida KOKS § 7 lg-s 4 sätestatut eelnõude koostamisel ning välistada seaduste kordamist.
Seega kokkuvõttes ei saagi Jüri enne 2013. aastat oma võimekust rahanduse, arvestuse ja/või õiguse valdkonnas proovile panna.
Aga muideks Jüri, kas oled vastuse saanud?
Juri Kivit 30 September 2011 at 14:22
Tänan, Marko, küsimast.
Ma olen harjunud sellega, et osa minu küsimustest ja ettepanekutest jäävad vastuseta. Reeglina nende kordamissagedus on 1 kuu. Ja seega kordan ka siin oma ettepaneku.
Mis puutub revisjonikomisjoni pädevust, siis täna on selle eesotsas ebapädev inimene (Ülo teab seda ka ise). Samas, kui leitakse, et formaalselt sobib Ülo sellele kohale, siis pole see minu asi. Pakkusin vaid oma jõukohase abi komisjonile, sh komijonivälise töö korras. Minul pole mingit liikmelisust ega staatust selleks vaja. Tahaks et asi liiguks õiges suunas. Hetkel toppab.
Agu Laius 1 October 2011 at 09:57
Oleme lahti rääkinud, et revisjonikomisjoni moodustamise alused KOKSis ja nende rakendamise tulemusel ei ole tagatud teovõimelise revisjonikomisjoni moodustamine vallavolikogus.
Mingi lahenduse pakub 1.01.2013 kehtima hakkav KOKS säte. Paraku ei ole ka see piisav.
Valla PM eelnõu ühes versioonis oli sätestatud revisjonikomisjoni õigus rakendada revisjoni läbiviimiseks asjatundjaid volikogu otsuse alusel ning neile selle töö eest tasuda.
Hiljem muutus PM § 35 lõike 3 sõnastus ning praegune sõnastus ei võimalda komisjoni välist asjatundjat kaasata. Selle sätte osas esitan muutmisettepaneku (valla PM muudatused on volikogu menetluses).
See on ka vastus Jüri tahteavaldusele osaleda revisjonikomisjoni töös. Kui Jüri ei ole suutnud valla PM-st välja lugeda, et see on hetkel võimatu ja ka Marko ei ole osanud talle seda viidet anda, siis olgu see siinkohal vastuseks nii Jürile kui ka Markole.
Ülo Timuska on avaldanud soovi astuda tagasi revisjonikomisjoni esimehe kohalt. Nii on jälle avatud võimalus opositsioonil asuda komisjoni tööd juhtima. Tegin asjakohase ettepaneku ka opositsiooni liidrile leida enda ridadest kandidaat komisjoni juhiks. Ikka samadel tingimustel, nagu varem. Ootan opositsioonilt vastust.
Juri Kivit 17 October 2011 at 10:36
Lugesin, et 18/10 revisjonikomisjoni tööplaan on selline:
"1. Kinnitada revisjonikomisjoni kontrollimiste plaan 2011. aastaks järgnevalt:
1.1 Rae Vallavalitsuse poolt 2011. aasta I poolaastal sõlmitud varaliste kohustuste lepingutele hinnangu andmine – II poolaasta 2011;
1.2 2011.a I poolaastal arendajatega sõlmitud lepingute otstarbekuse hindamine osas, mis puudutab arendajatega kokkulepitud nn sotsiaalkohustusi väljaspool detailplaneeringute alasid;
1.3 2011.a I poolaasta õigusabikuludega seotud kulude otstarbekuse hindamine;
1.4 2011.a majanduslike huvide deklaratsioonide esitamise kontroll."
Tekib küsimus et kuhu kaob 2010. aasta vallavalitsuse töö revideerimine?

matches:
§ 47
§ 22
§ 63
Riigikohus
§ 120
§ 121
Kohus
kohus
kohus
§ 34
§ 34
§ 34
§ 48
§ 97
§ 97
§ 7
§ 35


7 TOIDU EESTISSE TOIMETAMINE JA EKSPORT
§ 41 Toidu Eestisse toimetamine ja ekspordi tingimused
§ 421 Piiripunkt
§ 422 Imporditava toidu ametliku kontrollimise koht
§ 43 Ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud toidu eksportimise korral
§ 44 Toidu Eestisse toimetamisest teavitamine
§ 513 Proovide võtmine ja analüüsimine ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tegemisel
§ 52 Laboratooriumi volitamine ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tegemisel võetud proovide analüüsimiseks
§ 54 Juriidilise isiku haldusvastutus
§ 55 Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja menetlemine
§ 56 Haldusõiguserikkumise objektiks oleva toidutoorme ja toidu erikonfiskeerimine
§ 63 Tegutsevate ettevõtete tunnustamine ja riiklike tegevuslitsentside kehtivus
§ 651 Teavitamine enne 2004. aasta 1. maid turuleviidud toidulisanditest
§ 656 Tunnitasu määra kohaldamine
RT I, 04.12.2019, 30
(2) Kui riikliku järelevalve käigus on kindlaks tehtud, et toit on otseselt või kaudselt inimese tervisele ohtlik ja seda võidakse turule viia mõnes muus Euroopa Liidu liikmesriigis, või kui selline toit on avastatud kauba Eestisse toimetamisel, teavitavad Maksu- ja Tolliamet ning Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet ohust Veterinaar- ja Toiduametit, kes teavitab sellest käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kiirhoiatussüsteemi kaudu Euroopa Komisjoni.


Aegviidu Lasteaia põhimäärus – Riigi Teataja
Aegviidu Lasteaia põhimäärus
Aegviidu Lasteaia põhimäärus - sisukord
§ 3 Lasteaia juhtimine
§ 5 Õppe- ja kasvatuskorraldus
§ 6 Laste ja vanemate õigused ja kohustused
§ 7 Lasteaia töötajate õigused ja kohustused
§ 8 Põhimääruse muutmise kord
RT IV, 29.03.2018, 6
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ning koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõigete 2 ja 3 alusel.
(1) Lasteaia nimi on Aegviidu Lasteaed (edaspidi lasteaed).
(2) Lasteaed on Anija Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
(4) Lasteaia juriidiline aadress on Kase tn 10, 74501 Aegviidu alev, Anija vald, Harjumaa.
(5) Lasteaed on koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist võimaldav õppeasutus.
(6) Lasteaia teeninduspiirkond on Anija valla haldusterritoorium.
(7) Lasteaed teenindab väljastpoolt teeninduspiirkonda lapsi vabade kohtade olemasolu korral.
(8) Lasteaia eelarve kinnitab Anija Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) Anija valla eelarve osana.
(9) Lasteaia rahastamine toimub valla- ja riigieelarve vahenditest, vanemate poolt kaetavast osast ja annetustest.
(10) Lasteaia vara ja rahaliste vahendite sihipärast kasutamist jälgib vallavalitsus.
(11) Lasteaial võib olla oma nimega sümboolika.
(12) Lasteaias toimub õppe- ja kasvatustegevus eesti keeles.
(13) Laste lasteaeda vastuvõtu ja sealt väljaarvamise korra kehtestab vallavalitsus.
(14) Lasteaias toimub toidu valmistamine Aegviidu Kooli õpilastele.
(15) Lasteaed juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi, vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(2) Lasteaias on kolm rühma:
1) sõimerühm – pooleteise kuni kolmeaastastele lastele;
2) lasteaiarühm – kolme- kuni seitsmeaastastele lastele;
3) liitrühm – kahe- kuni viieaastastele lastele.
(3) Lasteaia kohtade arvu kinnitab lasteaia direktor kooskõlastatult vallavalitsusega.
(4) Vajadusel võib moodustada sobitusrühma.
§ 3. Lasteaia juhtimine
5) esitab hoolekogule ja vallavalitsusele kirjaliku ülevaate lasteaia õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest iga aasta 01. juuliks;
9) sõlmib, muudab ja ütleb üles töölepinguid lasteaia töötajatega;
10) esitab hoolekogu koosseisu vallavalitsusele kinnitamiseks 15. oktoobriks;
11) kutsub kokku lasteaia lastevanemate üldkoosoleku vähemalt üks kord õppeaastas;
12) korraldab lasteaia pedagoogilise nõukogu tegevust;
13) moodustab vastavalt vajadusele ja võimalusele sõime-, lasteaia-, liit- või sobitusrühmad;
14) kinnitab lapse rühma nimekirja arvamise ja sealt väljaarvamise;
19) tagab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise.
(1) Hoolekogu on lasteaia juures alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on jälgida, et õppe- ja kasvatustegevus vastaks laste arengule ja huvidele ning teha koostööd lasteaia personaliga.
(2) Hoolekogu liikmete valimine toimub järgmiselt:
1) iga rühma vanemad valivad õppeaasta algul 10. oktoobriks rühma lastevanemate koosolekul oma esindajad lihthääletamise alusel;
2) õpetajate esindaja valitakse õppeaasta algul septembrikuu jooksul pedagoogilise nõukogu koosolekul lihthääletamise alusel;
3) vallavalitsus nimetab hoolekogu koosseisu ühe isiku, kes jälgib lasteasutuse tegevuse vastavust valla huvidele.
4) teeb ettepanekuid vallavalitsusele lasteaia aastaringse või hooajalise tegutsemise ning lasteaia lahtioleku aja kohta;
5) avaldab arvamust lasteaia õppekava kohta;
7) kinnitab lasteaia õpetajate, õppealajuhataja ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi korra;
10) osaleb lasteaia arengukava koostamisel;
11) otsustab teisi tema pädevusse antud küsimusi.
(4) Hoolekogul on õigus saada lasteaia direktorilt ning vallavalitsuselt oma tööks vajalikku informatsiooni.
(5) Oma töö korraldamiseks valib hoolekogu oma liikmete hulgast esimehe.
(6) Hoolekogu töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt üks kord kvartalis hoolekogu või esimehe või lasteaia direktori ettepanekul.
(7) Hoolekogu on otsustusvõimeline kui koosolekust võtab osa vähemalt pool hoolekogu liikmetest.
(8) Hoolekogu liikmete volitus kestab kuni uue hoolekogu koosseisu kinnitamiseni.
§ 5. Õppe- ja kasvatuskorraldus
(3) Lasteaia ja kodu koostööks toimuvad igal õppeaastal rühma ja lasteaia lastevanemate koosolekud.
(4) Lasteaia igal rühmal on oma tegevus- ja päevakava.
(5) Lasteaia õppekava läbinule annab lasteaed välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused.
(7) Lasteaia aastaringse või hooajalise tegutsemise ning lasteaia lahtioleku aja otsustab vallavalitsus hoolekogu ettepanekul.
§ 6. Laste ja vanemate õigused ja kohustused
2) nõuda vajalike tingimuste loomist laste mitmekülgseks arenguks ja kasvatamiseks, aidates ise kaasa nende tingimuste kujunemisele;
1) looma lapsele kodus soodsad tingimused arenemiseks ja alushariduse omandamiseks;
§ 7. Lasteaia töötajate õigused ja kohustused
(1) Lasteaia töötajad (edaspidi personal) on pedagoogid, tervishoiutöötaja ja lasteaia majandamist tagavad ning õpetajaid abistavad ning lasteaeda teenindavad töötajad. Pedagoogid on direktor, õppealajuhataja, õpetajad ja teised õppe- ja kasvatusalal töötavad isikud.
(6) Pedagoogid on kohustatud:
(7) Personal (v.a pedagoogid) on kohustatud:
§ 8. Põhimääruse muutmise kord
Tunnistada kehtetuks Aegviidu Vallavolikogu 18.09.2013 määrus nr 28 „Aegviidu Lasteaia põhimääruse kinnitamine“.


§ 2 Reklaami mõiste
2 REKLAAMI ÜLDNÕUDED
§ 4 Eksitav reklaam
§ 41 Võrdlev reklaam
§ 5 Kõlvatu reklaam
§ 6 Halvustav reklaam
§ 7 Eraelu ja omandi kaitse
§ 8 Varjatud reklaam
§ 9 Lastele suunatud reklaam
3 REKLAAMI PIIRANGUD JA ERITINGIMUSED
§ 10 Tubakatoote reklaam
§ 11 Alkohoolse joogi reklaam
§ 12 Kange alkohoolse joogi reklaam
§ 13 Lahja alkohoolse joogi reklaam
§ 14 Ravimireklaam
§ 141 Tervishoiuteenuse reklaam
§ 142 Meditsiiniseadme reklaam
§ 15 Finantsteenuse reklaam
§ 16 Mürgise, tuleohtliku ja muul viisil ohtliku toote reklaam
§ 161 Biotsiidi reklaam
§ 17 Narkootilise ja psühhotroopse aine reklaam
§ 18 Relva ja laskemoona reklaam
§ 19 Hasartmängu reklaam
§ 20 Prostitutsiooni reklaam
§ 201 Toidu reklaam
4 REKLAAMIALASE TEGEVUSE JÄRELEVALVE
§ 21 Reklaamialase tegevuse järelevalve
§ 22 Reklaami reprodutseeriva koopia säilitamise kohustus
§ 23 Kohustuslik ettekirjutus käesoleva seaduse rikkumise korral
§ 231 Seaduse rikkumise eest vastutavad isikud
§ 232 Reklaami üldnõuete rikkumine
§ 233 Reklaami piirangute ja eritingimuste rikkumine
§ 26 Trahvide laekumine
§ 27 Rakendussäte
18.02.1999 RT I 1999, 27, 388 27.03.1999
14.02.2001 RT I 2001, 23, 127 01.05.2001
(1) Reklaamiseadus sätestab reklaami mõiste, kehtestab reklaami üldnõuded, reklaami piirangud ning nende ulatuse, reklaami eritingimused ning reguleerib reklaamialase tegevuse järelevalvet ja kehtestab vastutuse käesoleva seaduse rikkumise eest.
2. peatükk REKLAAMI ÜLDNÕUDED
(4) [Kehtetu – RT I 2001, 23, 127 - jõust. 01.05.2001]
§ 41. Võrdlev reklaam
(1) Võrdlev on reklaam, milles otseselt või kaudselt osutatakse samal kaubaturul tegutsevale konkurendile või konkurendi poolt pakutavale tootele või teenusele, mis täidab samu vajadusi või on ette nähtud samaks otstarbeks kui reklaamitav toode või teenus.
(2) Võrdlev reklaam peab võrdluse osas põhinema võrreldavate toodete või teenuste ühel või mitmel asjakohasel, olulisel ja tõestataval tunnusel, milleks võib olla ka hind.
(3) Võrdlev reklaam ei tohi võrdluse osas:
1) põhjustada võrreldavate konkurentide või nende kaubamärkide, ärinimede, toodete või teenuste või nende oluliste tunnuste või müügitingimuste segiajamist või tõenäolist segiajamist;
2) olla halvustav või laimav konkurendi kaubamärgi, ärinime, toodete või teenuste või nende tunnuste või müügitingimuste suhtes;
3) põhineda konkurendi kaubamärgi, ärinime või muude eristatavate tunnuste maine või võrreldavate toodete päritolu enda huvides ärakasutamisel;
4) põhineda geograafilise tähise kaitse seaduse (RT I 1999, 102, 907; 2000, 40, 252) tähenduses erineva geograafilise tähisega märgistatud toodete või teenuste võrdlemisel;
5) esitada toodet või teenust kaitstud kaubamärgiga tähistatud toote või teenuse mis tahes koopia või jäljendamisena.
(4) Reklaamis sisalduv toote või teenuse tavapärasest erinevale pakkumisele viitav võrdlus peab sisaldama selget ja ühest teavet sellise pakkumise lõppkuupäeva või selle seotuse kohta pakutava toote lõppemisega, samuti teenuse kättesaadavusega ning pakkumise muude eritingimuste kohta. Kui reklaami avalikustamisel tavapärasest erinev pakkumine ei ole veel alanud, peab reklaamis sisalduma ka sellise pakkumise alguskuupäev.
[RT I 2001, 23, 127 - jõust. 01.05.2001]
(4) Eesti Panga poolt käibele lastud pangatähtede ja müntide kujunduse kasutamine reklaamis on lubatud ainult Eesti Panga eelneval nõusolekul.
[RT I 1999, 27, 388 - jõust. 27.03.1999]
3. peatükk REKLAAMI PIIRANGUD JA ERITINGIMUSED
(3) Keelatud on alkohoolse joogi reklaam, mis propageerib alkohoolse joogi kasutamise alustamist või mis sisaldab otsest üleskutset selliste toodete ostmiseks või tarbimiseks või on suunatud peamiselt alla 21 aasta vanustele isikutele (edaspidi - lapsed või noored).
§ 14. Ravimireklaam
Nõudedravimireklaamile ja vastutusravimireklaaminõueterikkumiseeestsätestatakseravimiseaduses( RT I 2005, 2, 4 ).
[RT I 2005, 2, 4 - jõust. 01.03.2005]
§ 141. Tervishoiuteenuse reklaam
(1) Tervishoiuteenuse pakkujatena võivad end reklaamida ainult tervishoiuteenuste korraldamise seadusega kooskõlas tegutsevad tervishoiuteenuste osutajad.
(2) Tervishoiuteenuse reklaamis võivad sisalduda ainult tervishoiuteenuse osutaja nimi, tööaeg, tegevuskoht, eriala, tervishoiutöötajate nimed, erialad ja akadeemilised kraadid ning osutatavad tervishoiuteenused.
(3) Tervishoiuteenuse reklaamis peab sisalduma tervishoiuteenuse pakkuja tegevusloa number.
[RT I 2001, 50, 284 - jõust. 01.01.2002]
§ 142. Meditsiiniseadme reklaam
Meditsiiniseadme reklaam esitatakse selliselt, et oleks arusaadav, et reklaamitakse meditsiiniseadet. Selline reklaam peab sisaldama üleskutset lugeda tähelepanelikult kasutusjuhendit ja vajaduse korral konsulteerida arstiga. Ainult professionaalseks kasutamiseks mõeldud meditsiiniseadme reklaam peab sisaldama sellekohast märget.
(1) Finantsteenusena käesoleva seaduse mõistes käsitletakse krediidiasutuste seaduse (RT I 1995, 4, 36) § 5 lõike 1 punktides 1-12 nimetatud teenuseid.
(4) Igas reklaamis või avalikkusele kättesaadavas pakkumises, millega keegi teavitab oma valmisolekust tarbijakrediidi andmiseks või selliste lepingute vahendamiseks ning mis sisaldab andmeid intressimäära või muude krediidikulude suuruse kohta, tuleb ära näidata, vajaduse korral vastavate näidete lisamisega, krediidi kulukuse määr.
§ 161. Biotsiidi reklaam
(1) Biotsiidi reklaamile tuleb lisada laused: «Biotsiidi kasutada ohutult! Enne kasutamist alati lisatud teave läbi lugeda!»
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud laused peavad olema ülejäänud reklaamist selgesti eristatavad.
(3) Reklaamis võib mõiste «biotsiid» asendada reklaamitava tooteliigi nimetusega.
(4) Biotsiidireklaamis on keelatudesitadatoodetviisil, misvõib olla eksitavsellemõjusuhtesinimestelevõikeskkonnale.
(5) Biotsiidireklaamis ei tohikasutadaväljendeid «madalariskiastmegabiotsiid», «mittetoksiline», «terviseleohutu» võimuidsamalaadseidväljendeid.
[RT I 2004, 45, 315 - jõust. 27.05.2004]
§ 201. Toidu reklaam
(1) Toidu reklaamimisel on keelatud:
1) omistada toidule omadusi või toimet, mida sellel ei ole;
2) omistada toidule eriomadusi, kui kõigil toidugruppi kuuluvatel toitudel on ühesugused omadused;
3) viidata toidu haigusi tõkestavatele, ravivatele või leevendavatele omadustele.
(2) Imiku piimasegu reklaam on keelatud.
4. peatükk REKLAAMIALASE TEGEVUSE JÄRELEVALVE
§ 22. Reklaami reprodutseeriva koopia säilitamise kohustus
Reklaami avalik esitaja, üldsusele näitaja või üldsusele ülekandja on kohustatud säilitama reklaami reprodutseeritava koopia vähemalt 30 päeva, arvates reklaami viimasest avalikustamisest, ja esitama reklaami koopia kontrollimiseks reklaamialast järelevalvet teostavale ametnikule tema esimesel nõudmisel.
§ 231. Seaduse rikkumise eest vastutavad isikud
Seadusega reklaamile kehtestatud nõuete täitmata jätmise või kehtestatud piirangutest üleastumise eest vastutavad reklaami avalikustajatena käesolevas seaduses sätestatud korras:
1) reklaami tellija, kui tema tellitud reklaam rikub käesoleva seadusega reklaamile kehtestatud nõudeid või piiranguid, välja arvatud käesoleva paragrahvi punktides 2 ja 4 sätestatud juhtudel;
4) käesoleva paragrahvi punktides 1–3 nimetatud reklaami avalikustajad solidaarselt, kui nende tegevus rikub käesoleva seadusega reklaamile kehtestatud nõudeid või piiranguid ning nende eraldi vastutust ei ole võimalik tuvastada.
§ 232. Reklaami üldnõuete rikkumine
(1) Eksitava, kõlvatu, halvustava või varjatud reklaami, eraelu või omandi privaatsust rikkuva reklaami eest, samuti võrdlevale või lastele suunatud reklaamile esitatavate nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 233. Reklaami piirangute ja eritingimuste rikkumine
(1) Toote või teenuse reklaami avalikustamise eest, eirates kehtestatud piiranguid ja eritingimusi, samuti keelatud reklaami eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
(1) Käesoleva seaduse §-des 232 ja 233 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 232 ja 233 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
3) Ravimiamet (ravimite reklaami osas).
§ 24-25. [Kehtetud - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
Kui hoiatustrahvi või rahatrahvi määranud kohtuväline menetleja on valla- või linnavalitsus, kantakse käesoleva seaduse §-des 23 2 ja 233 sätestatud väärtegude eest määratud hoiatustrahv ja rahatrahv otsuse teinud kohaliku omavalitsuse eelarvesse.


Uudised › 2013 › Peraküla 2013
Kohtumiseni Dirhamis
Peraküla 2013 Dirhami, 06.-07. juulil 2013
Tulemused 1 päev
Vaheajad 1 päev
Tulemused 2 päev
Vaheajad 2 päev
Stardiprotokoll 1 päev
Stardiprotokoll 2 päev
Toimub Paralepas 11.09.2013 koos päevakuga.
Kaugused startideni:
Esimene päev 06.07 - 350 m
Teine päev 07.07 - 750 m.
06.07 – lühendatud tavarada, koos LMV’ga, startide algus 14:00
07.07 – tavarada, startide algus 11.00
N14, N18, N21A, N21B, N40, N50, N60, N70
M14, M18, M21A, M21B, M40, M50, M60, M70, M80
06.07 – lühendatud tavarada, koos LMV’ga
Klass Km KP Klass Km KP
N14 2,3 4 M14 2,7 6
N18 3,6 11 M18 4,6 12
N21A 4,6 12 M21A 6,4 17
N21B 4,6 12 M21B 6,4 17
N40 4,6 12 M40 6,4 17
N50 3,6 11 M50 4,6 12
N60 3,6 11 M60 4,6 12
N70 3,6 11 M70 4,6 12
M80 4,6 12
07.07 – tavarada
N14 4,0 12 M14 5,2 11
N18 5,2 11 M18 6,7 14
N21A 6,7 14 M21A 9,3 20
N21B 5,2 11 M21B 6,7 14
N40 5,3 16 M40 7,2 14
N50 5,2 11 M50 6,7 14
N60 4,0 12 M60 5,3 16
N70 4,0 12 M70 5,2 11
M80 4,0 12
Lisaks on avatud rada (valikorienteerumine) kohapeal registreerimisega.
Dirhami 2012010 1:10 000, H 2,5 m.
Kaart A4.
Kaardil on punkti number järjekorranumbri kõrval. Lisalegende ei ole.
Kaardistus Meelis Zimmermann 2011-2012.
Aluseks Lidar andmed, Eesti põhikaart ja varasemad o-kaardid.
Varasemad kaardid: Dirhami 2009042 ja Rooslepa 2010034.
1. päev: Võistluskeskus on Dirhami bussipeatuses. Parkimine Dirhami sadama parklas.
2. päev: Dirhami sadama vahetus läheduses.
Võistlejatel tuleb võistluste ajal järgida kehtiva Liiklusseaduse § 22 (3 ja 4 ), § 24 (2), §25 ( 1, 2 ja 8 ) ning § 26 (2) nõudeid.
(3) Teel, kus sõidukitele kehtestatud suurim kiirus on suurem kui 20 kilomeetrit tunnis, peab jalakäija liikuma kõnniteel, selle puudumisel teepeenral. Nimetatud kohtade puudumise või liikumiseks sobimatuse korral võib jalakäija liikuda sõiduteel ainult selle ääre lähedal.
(4) Kahesuunalisel eraldusribata asulavälisel teel, kus puudub kõnnitee, peab jalakäija liikuma ainult vasakpoolsel teepeenral, selle puudumise või liikumiseks sobimatuse korral aga sõiduteel selle vasaku ääre lähedal, sõidukeid takistamata. Halva nähtavuse korral või pimeda ajal valgustamata teel tohib sõiduteel mitmekesi liikuda ainult ühes reas üksteise järel.
§ 24. Sõidutee ületamise kohad
(2) Kui käigusillale või -tunnelisse mineku koht, ülekäigurada, ülekäigukoht või ristmik ei ole kaugemal kui 100 meetrit, peab jalakäija sõiduteed ületama ainult nende kaudu. Nimetatud kohtadest kaugemal kui 100 meetrit tohib jalakäija sõiduteed ületada ainult siis, kui sõidutee on mõlemas suunas hästi näha ja sõidutee ületamisega ei tekitata liiklusohtu.
(2) Jalakäija peab sõidutee ületama lühimat teed mööda, ohutussaare olemasolul selle kaudu.
(8) Kui reguleerimata kohas sõiduteed ületav jalakäija on seisma jäänud sõidukile tee andmiseks, võib ta edasi minna alles siis, kui on veendunud ülemineku ohutuses
§ 26. Jalakäija liiklemise keeld
1) ületada sõiduteed kohas, kuhu on jalakäijaliikluse tõkestamiseks paigaldatud piire, ja asulas eraldusribaga teel väljaspool käigusilda, -tunnelit, ülekäigurada või ülekäigukohta;
4) liikuda eraldusribaga sõiduteel eraldusriba kõrval ega piki eraldusriba, kui sellel pole kõnniteed.
Luitemännikud. Läbitavus enamasti väga hea. Maastiku kirdeosas on märjad sood ja soised alad.
SPORTident elektrooniline märkesüsteem. Registreerimisel märkige oma SI-kaardi number, kui see erineb EOL andmebaasis olevast, või rendisoov. SI-kaardi renditasu: 1€.
Kuni 02. juulini 2013 Interneti Võistluskeskuse kaudu: https://www.osport.ee/.
Koos registreerimisega tasuda ka osavõtutasu OK Okas arveldusarvele 1120142656 (Swedbank).
Hilinejaid registreeritakse olemasolevate reservkohtade piires.
MN14-18 Tasuta/1. päev; 3€/2. päev.
MN21-60 8€/päev
MN70, M80 5€/päev
Arvestust peetakse kahe päeva kokkuvõttena. Põhiauhindadeks on Arne Kivistiku raamat „Looderanniku maastikuväärtused“, lisaks on eriauhindu LMV-2013 06.07.2013 arvestuses.
06.07.2013 Peraküla 2013 1. päeval lühendatud tavaraja ajal toimub samaaegselt ka Läänemaa MV 2013.
Läänemaa MV arvestuses osalevad Läänemaa elanikud ja/või Läänemaa orienteerumisklubide liikmed.
Võistlusklasside MN21 võitjad saavad maakonna meistri nimetuse, MN21 arvestusse võetakse klassides MN21A, MN21B, MN40 võistelnud võistlejad. Võistlusklasside MN14 võitjad saavad maakonna noortemeistri nimetuse. Võistlusklasside MN18 võitjad saavad maakonna juunioride meistri nimetuse. Võistlusklasside MN50 võitjad saavad maakonna veteranide meistri nimetuse, MN50 arvestusse võetakse klassides MN50, MN60, MN70, M80 võistelnud võistlejad.
LMV esikolmikule antakse Lääne Maakonna Spordiliidu medal ja diplom.
Avatud rajal pakume valikorienteerumist (kaardil on kõik KP-d). Osavõtutasu 5€, tasumine kohapeal.
Tuksi spordibaas: http://www.spordibaasid.ee/?id=89, telefon 5126037, Tarmo Tuisk.
Bergsby pansionaat B&B: http://www.bergsby.com, telefon 58117472.
Roosta puhkeküla: http://www.roosta.ee, telefon 4725190, e-post roosta@roosta.ee.
Dirhamis on toidukauplus avatud 10-22.
Sadamas on avatud kohvik
Pesemine ja WC asuvad sadamahoones.
Sadama lähedal ka ujumisvõimalus, liivarand.
Dirhami vahetus läheduses on ujumisrand.
RMK Nõva puhkeala: http://www.rmk.ee/teemad/looduses-liikujale/puhkealad/nova-puhkeala
OK Okas, Peraküla Kompass
Läänemaa meistrivõistlused 2019
Läänemaa Koolispordi Liidu meistrivõistlused 2019


Juhan Liivi nim Alatskivi Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Juhan Liivi nim Alatskivi Kooli põhimäärus
Juhan Liivi nim Alatskivi Kooli põhimäärus - sisukord
§ 2 Kooli õiguslik seisund ja asjaajamise alused
§ 3 Kooli tegevuse eesmärk, ülesanded
§ 5 Õppetöö ajaline korraldus
§ 6 Õpilaste arv klassis
§ 7 Õpilase kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine
§ 8 Õpilase arengu tagamine ja toetamine
§ 9 Õpilasele vajaliku toe väljaselgitamine ja rakendamine
§ 10 Koolis toimuva õppekavavälise tegevuse korraldamine
§ 11 Raamatukogu
§ 12 Õpilaste õigused ja kohustused
§ 13 Esimese õpilasesinduse valimise ning õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord
4 KOOLI JUHTIMINE JA PERSONAL
§ 15 Kooli juhtimine
5 KOOLI MAJANDAMINE, VÄLISSIDEMED, SISEHINDAMINE JA JÄRELEVALVE
§ 22 Rahvusvahelised sidemed
§ 23 Sisehindamine
6 KOOLI ÜMBERKORRALDAMINE, PIDAMSE ÜLEANDMINE, TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 26 Kooli pidamise üleandmine
§ 27 Kooli põhimääruse kinnitamine ja muutmine
RT IV, 11.04.2018, 9
Vastu võetud 28.03.2018 nr 14
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ja põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 1 lõike 2 ja § 66 alusel.
(1) Kooli ametlik nimetus on Juhan Liivi nim Alatskivi Kool. Juhan Liivi nim Alatskivi Kool (edaspidi Kool) on Peipsiääre Vallavalitsuse (edaspidi Vallavalitsus) hallatav munitsipaalkool. Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest seadustest ja õigusaktidest, Peipsiääre Vallavolikogu (edaspidi Vallavolikogu) ja Vallavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(2) Kooli põhimääruse kinnitamine ja selle muutmine toimub Vallavolikogu kehtestatud korra alusel.
(3) Kooli asukoht ja aadress: Kooli tn 1, Alatskivi alevik, Peipsiääre vald, 60201 Tartumaa.
(4) Koolil on oma pitsat ning sümboolika (lipp ja logo).
(5) Kooli asjaajamis- ja õppekeel on eesti keel.
(6) Juhan Liivi nim Alatskivi Kool on põhikool.
(7) Kooli õppevormiks on statsionaarne õpe I, II ja III kooliastmes.
§ 2. Kooli õiguslik seisund ja asjaajamise alused
(1) Kooli tegevuse aluseks on Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt välja antud koolitusluba.
(2) Kool on registreeritud riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris ning andmed kooli kohta kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi (EHIS) vastavalt Eesti Vabariigi haridusseaduse §-le 366.
(3) Koolil on arengukava, mille elluviimisega tagatakse Kooli järjepidev areng ja milles on määratud Kooli arenduse põhisuunad ja -valdkonnad ning tegevuskava. Arengukava ja arengukava tegevuskava muudetakse ja uuendatakse vastavalt arengukava uuendamise ja muutmise korrale ning kinnitatakse Vallavolikogu poolt.
(4) Kooli asjaajamine on reguleeritud Kooli asjaajamiskorraga. Kooli dokumentatsioon säilitatakse Kooli arhiivis vastavalt arhiiviseadusele ja arhiivieeskirjadele ning Kooli asjaajamiskorrale.
(5) Koolil on oma eelarve, mille kinnitab Vallavolikogu ning mis on valla eelarve üks osa.
1) Kool kasutab Peipsiääre Vallavalitsuse arvelduskontosid.
2) Kooli finantsmajanduslik dokumentatsioon säilitatakse Peipsiääre Vallavalitsuse arhiivis.
(6) Koolil on õigus teha oma eesmärkide realiseerimiseks koostööd riigi- ja munitsipaalasutuste, ühiskondlike organisatsioonide, eraettevõtete ja üksikisikutega Eesti Vabariigis ning välismaal.
§ 3. Kooli tegevuse eesmärk, ülesanded
(1) Kooli tegevuse eesmärgiks on luua õpilastele võimalus põhihariduse omandamiseks ning koolikohustuse täitmiseks.
(2) Kool võib lisaks üldharidusele pakkuda vabahariduslikku koolitust, mis toimub õpperingide või teiste sobivate õppevormidena.
(1) Õpingute alusdokument on Kooli õppekava, mis on koostatud riiklike õppekavade alusel ning arvestab Kooli eripära ja suundumusi. Õppekavas määratakse kindlaks õppe-eesmärgid ja - ülesanded, ajaline korraldus, kohustuslike õppeainete täpsustatud ainekavad, valikainete ainekavad ja valikutingimused, õpilaste hindamise kord.
(2) Kool võib õpilast õpetades teha muudatusi või kohendusi õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas ning koostada õpilastele riiklikes õppekavades sätestatud korras individuaalse õppekava.
§ 5. Õppetöö ajaline korraldus
(1) Õppeaasta algab 1. septembril ja lõpeb järgmise aasta 31. augustil. Õppeaasta koosneb trimestritest ja koolivaheaegadest. Õppeperioodis on vähemalt 175 õppepäeva, lõpuklassides 185 õppepäeva. Lõpueksami päeval ja vähemalt kahel päeval enne eksamit õppetunde ei toimu. Lõpueksami toimumise päev ja kaks sellele eelnenud päeva arvatakse õppepäevade hulka.
(2) Õppeperioodi arvestusühikud on õppetund, õppepäev, õppenädal, trimester ja poolaasta.
(3) Õppenädalas on viis õppepäeva.
(4) Õppetöö põhivormiks on õppetund. Õppetunni arvestuslik pikkus on 45 minutit. Õppetund vaheldub vahetunniga. Õppetunni võib jagada mitmeks osaks ning kuni kaks õppetundi võib toimuda järjest, ilma vahetunnita. Vahetunni pikkus on vähemalt 10 minutit iga õppetunni kohta. Söögivahetund kestab vähemalt 20 minutit.
(5) Õpilaste nädalane õpikoormus õppeaineti on määratud Kooli õppekavas ja vastab põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses kehtestatud nädalakoormuse piirnormidele.
(6) Koolipäeva vältel korraldatavate tegevuste toimumisjärjestus ja nende ajaline pikkus on kehtestatud päevakavas. Kooli päevakava kajastab õppetegevuse (tunniplaan) ning Kooli õppekava ja õpilase arengut toetava õppekavavälise tegevuse (õpiabisüsteemid, pikapäevarühm, huvi- ja aineringid) järjestust ja ajalist kestust. Kooli päevakava kehtestab direktor.
§ 6. Õpilaste arv klassis
(1) Klassi täituvuse ülemine piirnorm on 24 õpilast.
(2) Kooli pidaja võib erandjuhul direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul suurendada õpilaste arvu üle käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud piirnormi üheks õppeaastaks konkreetses klassis juhul, kui kõik tervisekaitse- ja ohutusnõuded on täidetud.
(3) Rühmatunde rakendatakse õppevormina lähtuvalt kooli tegelikust vajadusest ja kooli rahalistest võimalustest.
§ 7. Õpilase kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine
(1) Kool on kohustatud võtma õpilaseks vastu kõik selleks soovi avaldavad koolikohustuslikud isikud, kellele Kool on elukohajärgne kool.
(2) Õpilase kooli vastuvõtmise ja koolist väljaarvamise üldised tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel kehtestatud valdkonna eest vastutava ministri määrusega volitatud ulatuses kehtestab direktor Kooli vastuvõtu tingimused ja korra.
(4) Kool väljastab ja pikendab õpilasele antud õpilaspileti vastavalt haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud korrale ja Kooli kodukorrale.
§ 8. Õpilase arengu tagamine ja toetamine
(1) Koolis toimuvad õpilastega arenguvestlused, mis viiakse läbi vastavalt Kooli arenguvestluste korraldamise tingimustele ja korrale.
(2) Koolis tegutseb pikapäevarühm.
1) Õpilane võetakse pikapäevarühma vastu ja arvatakse sealt välja direktori otsusega ja vanema taotluse alusel.
2) Pikapäevarühmal on oma töökorraldus ja päevakava.
(3) Kool tagab õpilaste meditsiinilise teenindamise koostöös Alatskivi perearstiga sotsiaalministri määrusega kehtestatud korras.
(4) Kool korraldab õpilaste tervisekaitsenõuetele kohase toitlustamise (koolilõuna).
(5) Kool võimaldab põhiharidust omandaval õpilasel tasuta kasutada vähemalt Kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti.
(6) Õpilaste hindamise, järgmisse klassi üleviimise, täiendavale õppetööle ning klassikursust kordama jätmise tingimused ja kord sätestatakse Kooli õppekavas.
(7) Kooli lõpetamine toimub vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega kinnitatud põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamite korraldamise ning põhikooli ja gümnaasiumi lõpetamise tingimustele ja korrale.
§ 9. Õpilasele vajaliku toe väljaselgitamine ja rakendamine
(3) Haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija määrab direktor.
(4) Kui õpilasel ilmneb vajadus saada tuge, teavitatakse sellest vanemat ning kool korraldab õpilase pedagoogilise-psühholoogilise hindamise.
(5) Kui Kooli tagatud üldine tugi ei anna õpilase arenguks soovitud tulemusi, siis võib rakendada koolivälise nõustamismeeskonna soovitusel tõhustatud tuge või erituge. Sellisel juhul on õpilane käsitletav haridusliku erivajadusega õpilasena.
(6) Kool lähtub õppe korraldamisel kaasava hariduse põhimõtetest.
(7) Õpilase õppekavas sõnastatud eesmärkide täitmiseks ja talle vajaliku toe pakkumiseks võib direktor lisaks tavaklassidele moodustada ka õpiabi- või tasemerühmi või eriklasse.
§ 10. Koolis toimuva õppekavavälise tegevuse korraldamine
(1) Kool loob tingimused ja korraldab Kooli õpilaste jaoks õppekava läbimist toetavaid, õpilasi arendavaid tegevusi ja huviringide tööd.
(2) Huviringide tegevus fikseeritakse ringipäevikus. Huviringi päevikut täidab ringijuht.
(3) Kooli huviringide tegevuseks, Kooli õpilasüritusteks on Kooli ruumide, territooriumi, rajatiste ja tehniliste vahendite kasutamine tasuta.
(4) Huvitegevust Koolis rahastatakse Peipsiääre valla eelarve vahenditest.
§ 11. Raamatukogu
(1) Raamatukogu teenuseid osutab koolimajas asuv Alatskivi Raamatukogu, arvestades haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud kooliraamatukogude töökorraldust.
(2) Raamatukogus on olemas põhi- ja õppekirjanduse kogu.
(3) Raamatukogu põhiülesanne on toetada trükiste, audiovisuaalsete ja muude infokandjate säilitamise ja kättesaadavaks tegemise kaudu Kooli õppekava järgset õpet, arendada õpilaste iseseisva õpitöö ja teabe hankimise oskust ning lugemishuvi.
§ 12. Õpilaste õigused ja kohustused
1) kvaliteetsele võimetekohasele üldharidusele;
2) vaimsele ja füüsilisele turvalisusele ning tervise kaitsele;
3) saada täiendavat pedagoogilist juhendamist vastavalt konsultatsioonide graafikule;
4) saada õpiabi vastavalt oma hariduslikule erivajadusele ja kasutada muid Koolis töötavaid tugisüsteeme;
5) valida oma huvidele ja võimetele vastavaid õppeaineid Kooli õppekavas määratud valikainete piires;
6) õppida individuaalse õppekava järgi lähtuvalt Kooli õppekava nõuetest;
7) saada teavet trimestri või poolaasta jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest trimestri või poolaasta alguses;
8) saada teavet temale kohalduva päevakava kohta;
9) olla valitud õpilasesindusse;
10) kasutada huvitegevuses tasuta Kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi jm vahendeid vastavalt kehtestatud korrale;
11) saada teavet ainelise abi ja soodustuste võimaldamise kohta Vabariigi Valitsuse ning Vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
12) saada Koolist teavet koolikorralduse, karjääri planeerimise ja õpilaste õiguste ning õppetöö sisu ja õppimisvõimaluste kohta;
13) pöörduda oma õiguste kaitseks Kooli direktori, hoolekogu, õpilasesinduse, Vallavalitsuse, Haridus- ja Teadusministeeriumi või lastekaitseorganisatsiooni poole.
1) osaleda õppetöös talle kehtiva päevakava alusel ning täita õpiülesandeid;
2) omandada teadmisi ja oskusi vastavalt oma võimetele;
3) täita Kooli kodukorra eeskirju;
4) kasutada Kooli vara säästlikult;
5) kasutada talle määratud tugi- ja mõjutusmeetmeid;
6) käituda kaasinimestega lugupidavalt ja pidada kinni väärika käitumise tavadest;
7) täita teisi õpilastele õigusaktidega määratud kohustusi.
§ 13. Esimese õpilasesinduse valimise ning õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord
(1) Esimese õpilasesinduse valimise kord:
1) direktor kuulutab käskkirjaga välja esimese õpilasesinduse valimised;
2) igast 6.-9. klassist valitakse Kooli õpilasesindusse üks kuni kolm õpilast;
3) käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud klasside klassijuhatajad korraldavad vastavates klassides demokraatlikest põhimõtetest lähtuvad valimised ning esitavad klasside esindajate nimed Kooli direktorile või direktori poolt volitatud isikule kahe nädala jooksul pärast valimiste väljakuulutamist;
4) pärast klassijuhatajate poolt õpilaste esindajate nimede esitamist avalikustab direktor ühe nädala jooksul esitatud kandidaatide nimed Kooli infotahvlil ja kooli veebilehel;
5) pärast avalikustamist kinnitab direktor ühe nädala jooksul esimese õpilasesinduse koosseisu;
6) edaspidine õpilasesinduse moodustamise kord, õpilasesinduse õigused, kohustused ja vastutus ning töökord sätestatakse õpilasesinduse põhimääruses.
(2) Õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord:
1) õpilasesinduse põhimääruse töötavad välja esimese õpilasesinduse liikmed koostöös direktori või direktori poolt volitatud isikuga;
2) põhimääruse projekt avalikustatakse ühe kuu jooksul kooli kantseleis ja veebilehel ning arutatakse läbi kõikides Kooli klassides. Arutelude käigus on võimalik õpilasesindusele kirjalikult esitada õpilasesinduse põhimääruse projekti muutmise ettepanekuid;
3) pärast avalikustamist arutab õpilasesindus laekunud ettepanekud läbi ning viib projekti sisse vajalikud muudatused;
4) pärast muudatuste sisseviimist kiidetakse õpilasesinduse põhimäärus heaks õpilaskonna lihthäälte enamusega. Hääletamine viiakse läbi kõikides Kooli klassides klassijuhatajate poolt ning tulemused edastatakse õpilasesindusele. Pärast hääletustulemuste selgumist ja projekti heakskiitmist õpilaskonna poolt esitab õpilasesindus õpilasesinduse põhimääruse projekti kinnitamiseks direktorile.
1) olla valitud Kooli hoolekogu koosseisu vastavalt Vallavolikogu poolt kehtestatud korrale;
3) olla teavitatud õpilasele kohanduvast osast Kooli päevakavas ning trimestri või poolaasta jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;
4) saada teavet lapse õppetunnist puudumise kohta vastavalt Kooli kodukorras kehtestatud korrale;
5) saada nõustamist õpilase kasvatamise ja õpetamise küsimustes;
6) pöörduda hoolekogu poole õpetamist ja/või kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral;
7) taotleda õpilasele rakendatavaid tugimeetmeid vastavalt seaduses sätestatud korrale;
8) saada Kooli veebilehelt teavet põhimääruse, õppekava ja kodukorra kohta.
1) tagada lapse koolikohustuse täitmine, teavitada Kooli lapse puudumisest vastavalt Kooli kodukorras sätestatud korrale;
2) luua õpilasele kodus õppimist soodustavad tingimused;
4) olla kursis koolielu reguleerivate õigusaktidega, Kooli kodukorraga ning toimida vastavalt nendele;
6) kasutada Kooli või Vallavalitsuse poolt pakutud tugimeetmeid;
8) osaleda Kooli lastevanemate üldkoosolekutel ja klassikoosolekutel.
4. peatükk KOOLI JUHTIMINE JA PERSONAL
§ 15. Kooli juhtimine
(2) Direktor on kooli seaduslik esindaja.
(3) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldab Vallavalitsus avaliku konkursi. Töölepingu direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja ütleb üles vallavanem.
(4) Direktor täidab põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega, teiste seadustega ja nende alusel antud õigus- ja haldusaktidega, Vallavolikogu ja Vallavalitsuse õigus- ja haldusaktidega ning ametijuhendiga talle määratud ülesandeid:
2) korraldab Kooli finantsmajanduslikku tegevust;
3) korraldab Kooli arengukava koostamist;
5) kannab vastutust Kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise ning eelarve täitmise eest;
8) koolitöötajate koosseisu kinnitamine kooli pidaja kehtestatud korras;
10) annab pädevuse piires Kooli töö korraldamiseks käskkirju ja kontrollib nende täitmist;
11) vastutab asjaajamise õigsuse ja dokumentide säilitamise eest;
13) on hoolekogu ees aruandekohustuslik;
14) direktori äraolekul asendab teda üldjuhul õppealajuhataja, direktori pikemaajalise koolist eemalviibimise korral vallavanema poolt määratud isik.
(1) Kooli hoolekogu on kooli juures alaliselt tegutsev organ, mille moodustab Vallavalitsus ja mille töökorra kehtestab kooli pidaja.
(2) Hoolekogu põhiülesanneteks on kooli õpilaste, pedagoogide, kooli pidaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
(3) Hoolekogu on vähemalt 7-liikmeline.
(4) Hoolekogu täidab põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 73 lõikes 11 sätestatud ülesandeid.
(2) Õpilasesindus lähtub oma tegevuses õpilaste huvidest, vajadustest, õigustest ja kohustustest.
(3) Õpilasesinduse põhimääruse kiidab heaks ja kinnitab direktor.
(1) Koolitöötajad (edaspidi personal) on pedagoogid ja muud töötajad. Pedagoogid on direktor, õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid, abiõpetajad, teised õppe- ja kasvatuse alal töötavad isikud.
(2) Personali õigused:
2) kuuluda erinevatesse Kooli tööga seonduvatesse töörühmadesse;
3) osaleda Kooli arendustegevuses;
4) osaleda tööalasel täiendkoolitusel vastavalt koolitusplaanile.
(3) Personali kohustused:
1) pedagoogide kohustuseks on toetada iga õpilase arengut ning aidata õpilasel kujundada huvi- ja võimetekohast õpiteed. Õppe ja kasvatuse aluseks on Kooli õppekava, õpilaste ning pedagoogide vastastikune lugupidamine ja teineteisemõistmine ning koostöö koduga. Pedagoogide ametialane kohustus on arendada oma kutseoskusi ja olla kursis haridusuuendustega;
2) personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks käesoleva põhimääruse, Kooli töösisekorra eeskirjade, ametijuhendite ja töölepingute, Kooli arengukava, õppekava, üldtööplaani ning koolisiseste eeskirjadega, mis on kooskõlas Töölepingu seaduse ja personali töösuhteid reguleerivate muude õigusaktidega;
3) majanduspersonali ülesanne on tagada kooli häireteta töö, majandamine ja vara korrasolek.
5. peatükk KOOLI MAJANDAMINE, VÄLISSIDEMED, SISEHINDAMINE JA JÄRELEVALVE
(1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad Vallavalitsuse poolt Koolile sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Kooli vara on Peipsiääre valla omand.
(3) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub vastavalt Vallavolikogu ja Vallavalitsuse õigusaktides kehtestatud korrale ja tingimustele.
(2) Kooli eelarve kava kiidavad heaks hoolekogu ja Vallavalitsus ning eelarve kinnitab Vallavolikogu.
(3) Kooli eelarve tulu moodustavad eraldised riigieelarvest, Peipsiääre valla eelarvest ja teiste omavalitsuste eelarvetest, laekumised sihtasutustelt, äriühingutelt, organisatsioonidelt ja füüsilistelt isikutelt ning õppekavavälistest tegevustest saadud tulu, annetused.
(4) Kool võib oma põhitegevuse kõrval ning seda kahjustamata tegeleda võistluste, laagrite, kursuste, kontsertide ja näituste korraldamisega ning võtta selle eest tasu.
(5) Koolil on õigus osutada tema kasutuses ja valduses oleva varaga tasulisi teenuseid, tegeleda vara ja ruumide rentimisega, lähtudes Peipsiääre vallavara valdamise, kasutamise ja käsutamise korrast.
1) iga konkreetse tehingu korral sõlmib direktor lepingu tegevuse, tasu ja varalise vastutuse kohta;
2) tasu määrad kehtestab Vallavalitsus Kooli direktori ettepanekul.
§ 22. Rahvusvahelised sidemed
(1) Koolil on õigus iseseisvalt luua ja arendada sidemeid välispartneritega.
(2) Kool valib koostöö vormid partnerkoolidega ja vastutab ettevalmistustööde eest välissuhtlemisel.
(3) Koolil on õigus vastastikusel kokkuleppel vastu võtta välisriikide õpetajaid ja õpilasi.
§ 23. Sisehindamine
(1) Koolis tehakse sisehindamist. Sisehindamine on pidev protsess, mille eesmärk on tagada õpilase arengut toetavad tingimused ja Kooli järjepidev areng. Selgitatakse välja Kooli tugevused ning parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse Kooli arengu- ja tegevuskava.
(3) Kooli sisehindamist tehakse vähemalt üks kord kooli arengukava perioodi jooksul.
(2) Kooli vara ja rahaliste vahendite kasutamist kontrollib Vallavalitsus.
(3) Teenistuslikku järelevalvet Kooli ja direktori tegevuse seaduslikkuse üle teostab kooli pidaja.
6. peatükk KOOLI ÜMBERKORRALDAMINE, PIDAMSE ÜLEANDMINE, TEGEVUSE LÕPETAMINE
(2) Kooli ümberkorraldamine ja lõpetamine toimub vastavalt Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 80 sätestatud tingimustele ja korrale.
§ 26. Kooli pidamise üleandmine
(1) Vallal on õigus anda Kooli pidamine üle riigile või teisele vallale/linnale.
(2) Kooli pidamine antakse üle vana ja uue pidaja kokkuleppel, arvestades Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 81 sätestatud tingimusi ja tähtaegu.
§ 27. Kooli põhimääruse kinnitamine ja muutmine
(2) Kehtestatud põhimääruse muutmise eelnõu valmistab ette direktor.
(3) Põhimääruse ja selle muudatused esitab Kooli direktor enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks Kooli hoolekogule, õpilasesindusele, õppenõukogule.
(4) Põhimääruse või selle muutmise eelnõu peab enne Vallavolikogule esitamist heaks kiitma Vallavalitsus.