Vastu võetud 12.06.2008 nr 59
RTL 2008, 52, 728
jõustumine 30.06.2008
9.07.2009 nr 75 (RTL 2009, 57, 833) 20.07.2009, osaliselt 1.01.2010
Määrusega kehtestatakse Leader-meetme raames antava kohaliku tegevusgrupi toetuse ja projektitoetuse saamise nõuded taotleja, kavandatava tegevuse ja taotluse kohta, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, taotluse vorm, toetuse määr ja suurus ning abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, nõuded toetuse saajale, taotluse hindamise kriteeriumid ja taotluse hindamise kord, taotluse rahuldamise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise alused ja kord ning toetuse väljamaksmise kord.
KOHALIKU TEGEVUSGRUPI TOETUS
Kohaliku tegevusgrupi toetuse saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse määr ja suurus
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetust võib taotleda mittetulundusühing, kelle põhikirjaline eesmärk on suunatud kohaliku elu arendamisele ning kes vastab kohaliku tegevusgrupi kohta esitatavatele nõuetele, sealhulgas tegevuspiirkonna ja liikmelisuse kohta esitatavatele nõuetele (edaspidi kohalik tegevusgrupp).
2) tal ei ole taotluse esitamise ajal riikliku maksu maksuvõlga või riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud. Maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksud tasutud ajakava kohaselt;
[RTL 2009, 57, 833 – jõust. 20.07.2009]
4) ta on saanud varem toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi, mis on kuulunud tagasimaksmisele, on tagasimaksmisele kuulunud summa tähtajal tagasi makstud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral on tagasimaksed tasutud ettenähtud tähtajal ja summas;
6) ta eristab selgelt oma raamatupidamises toetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest;
7) ta edastab tegevuspiirkonna elanikele teavet kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse esitamise kavatsusest neile kättesaadavas väljaandes.
(3) Arengustrateegia (edaspidi strateegia) väljatöötamiseks võib toetust taotleda kohalik tegevusgrupp, kelle juhatuse liikmetest vähemalt pooltel on varasem kogemus riigieelarvelistest või Eesti riigi poolt kaasfinantseeritava Euroopa Liidu programmi vahenditest antava toetuse taotlemisel ja toetuse abil tehtava tegevuse elluviimisel, kuid kes ei ole saanud toetust «Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurfondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006» meetme 3.6 «Kohaliku initsiatiivi arendamine – Leader-tüüpi meede» (edaspidi meede 3.6) raames.
(4) Strateegia rakendamiseks võib toetust taotleda kohalik tegevusgrupp, kes on saanud toetust meetme 3.6 raames või kohaliku tegevusgrupi toetust strateegia väljatöötamiseks.
(2) Kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonna elanike arv peab olema vahemikus 10 000 kuni 100 000. Kohaliku tegevusgrupi elanike arvus on lubatud põhjendatud erisused.
(3) Kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonna elanike arvu kindlakstegemisel enne taotluste vastuvõtmist lähtutakse Statistikaameti kogumikus «Linnad ja vallad arvudes» taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud aasta kohta avaldatud andmetest.
(5) Kohaliku tegevusgrupi põhikirjas peavad muu hulgas olema sätestatud:
(6) Kui määruses ei ole sätestatud, et kohaliku tegevusgrupi rakenduskava või kohaliku tegevusgrupi toetuse või projektitoetusega seotud otsuse võtab vastu üldkoosolek, võib nimetatud otsuse võtta vastu ka muu põhikirjas sätestatud organ, kui selle liikmed on esindatud nii, et kohalike omavalitsusüksuste esindajate ja riigi või kohaliku omavalitsusüksuse osalusega eraõiguslike juriidiliste isikute esindatus on alla 50%.
(7) Kohaliku tegevusgrupi liikmeteks olevatest kohalikest omavalitsusüksustest võivad lõike 5 punktis 2 ja lõikes 6 nimetatud organi tegevuses osaleda ainult § 3 lõikes 1 toodud kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonda kuuluvad kohalikud omavalitsusüksused.
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetust võib taotleda §-s 7 toodud nõuetele vastava strateegia väljatöötamiseks ja rakendamiseks.
(2) Strateegia väljatöötamiseks võib taotleda toetust järgmiste tegevuste kohta:
1) strateegia koostamine;
2) kohaliku tegevusgrupi arendamine, sealhulgas koostöö-alane tegevus.
(3) Strateegia rakendamiseks võib taotleda toetust järgmiste tegevuste kohta:
1) strateegia meetmete väljatöötamine ja rakendamise korraldamine;
(4) Kavandatava tegevuse elluviimist ei või alustada varem ja tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval.
(1) Strateegia väljatöötamiseks toetuse taotlemise korral peab kohalik tegevusgrupp olema üldkoosoleku otsusega vastu võtnud lisas 1 toodud vormi kohase strateegia väljatöötamise tegevuskava (edaspidi tegevuskava), mis vastab nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005 maaelu arengu toetuste kohta sätestatud ühe või mitme telje (edaspidi telg) tegevustele.
(2) Tegevuskava koosneb järgmistest osadest:
1) väljatöötatava strateegia põhisuunad, mis vastavad ühe või mitme telje tegevustele;
2) kohaliku tegevusgrupi juhatuse liikmete § 2 lõikes 3 nimetatud kogemuse kirjeldus ja juhul, kui kohalikul tegevusgrupil või tema liikmetel on asjakohane kogemus riigieelarvelistest, sealhulgas Euroopa Liidu vahenditest antava toetuse taotlemisel ja toetuse abil tehtava tegevuse elluviimisel;
3) kohaliku tegevusgrupi suuruse, ühise majandusliku, kultuurilise ja sotsiaalse huvi ning geograafilise ühtsuse kirjeldus;
4) kohaliku tegevusgrupi tegutsemise põhimõtted ja partnerluspõhimõtte rakendamise kirjeldus;
5) strateegia väljatöötamisse kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonna ja erinevate elanikegruppide kaasamise kirjeldus;
6) kohaliku tegevusgrupi majandusliku elujõulisuse ja kavandatavate tegevuste jätkusuutlikkuse kirjeldus;
7) kavandatavate tegevuste kirjeldus ning tegevuste eelarve ja ajakava
(1) Strateegia rakendamiseks toetuse taotlemise korral peab kohalik tegevusgrupp olema välja töötanud oma tegevuspiirkonna kohta kohaliku arengu strateegia, mis vastab strateegia kohta esitatud nõuetele.
(2) Strateegia koostamise ja muutmise korral peab arvestama, et strateegia aitaks kaasa ühe või mitme telje eesmärgi saavutamisele.
(3) Strateegia peab olema integreeritud, jätkusuutlik, sisaldama uuenduslikkuse elemente ning koosnema vähemalt järgmistest osadest:
1) üldosa, mis sisaldab andmeid kohaliku tegevusgrupi, tegevuspiirkonna, liikmete ning tegevusgrupi arengu ja kogemuste kohta;
5) strateegia seosed arengukava ja telgedega, sealhulgas kirjeldus, kuidas aitab strateegia kaasa arengukava üldiste eesmärkide saavutamisele; strateegia prioriteetide vaheline rahajaotus suhtarvudes vastavalt telgedele ning strateegia rakendamiseks kavandatavate meetmete loetelu;
10) strateegia oodatavad tulemused, sealhulgas kohaliku tegevusgrupi majandusliku elujõulisuse ja strateegias toodud tegevuste jätkusuutlikkuse kirjeldus, seatud indikaatorid ja sihttasemed, arvestades arengukavas ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005 maaelu arengu toetuste kohta seatud eesmärke;
13) lisad, mis sisaldavad tegevuspiirkonda iseloomustavaid skeeme, kaarte ja muud illustreerivat materjali.
(4) Strateegia peab hõlmama vähemalt ajavahemikku strateegia rakendamise toetuse taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast kuni 31. detsembrini 2013, strateegia väljatöötamise korral vähemalt ajavahemikku alates ühe aasta möödumisest taotluse rahuldamise otsuse tegemisest kuni 31. detsembrini 2013.
(5) Strateegiat võib muuta alates 2010. aastast, kui ilmnevad asjaolud, mille tõttu kohalik tegevusgrupp ei vasta enam §-des 3, 4 ja 5 toodud nõuetele või strateegia ei vasta kohaliku tegevusgrupi vajadustele.
(6) Strateegia ja selle muudatused võetakse vastu üldkoosoleku otsusega.
§ 8. Nõuded strateegia meetme kohta
(1) Strateegia rakendamiseks töötab kohalik tegevusgrupp välja strateegia meetmed, mis peavad vastama arengukava peatükis 5.3.4 Leader-meetme kohta ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005 maaelu arengu toetuste kohta sätestatud nõuetele, selle lisas toodud maksimaalsetele toetussummadele ja -määradele ning riigiabi reeglitest tulenevatele nõuetele.
(2) Kohalik tegevusgrupp koostab strateegia meetmed, mis koosnevad vähemalt järgmistest osadest:
7) viide nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005 toodud artikli numbrile, mis käsitleb asjakohast meedet, ning meetme kood komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 74–84), lisa II kohaselt;
11) maksimaalne toetussumma ja -määr strateegia meetme rakendamisel.
§ 9. Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlemise korral
(1) Abikõlbliku kulu moodustavad toetatavate tegevuste elluviimiseks vajalike kulude käibemaksuta maksumus, kui kohalik tegevusgrupp on käibemaksukohustuslane, ja käibemaksuga maksumus, kui kohalik tegevusgrupp ei ole käibemaksukohustuslane.
(2) Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlemisel on abikõlblikud järgmised kulud:
1) personalikulud, sealhulgas töötaja töötasu, puhkusetasu, sõidukulu, lähetuskulu ja koolituskulu;
4) sõidukulud ning isikliku sõiduauto kasutamise kulud, mille hüvitamise määr on kuni 4 krooni kilomeetri kohta;
9) asjakohase oskusteabega spetsialistilt, organisatsioonilt või asutuselt strateegia väljatöötamisega ja rakendamisega seotud uuringu, sealhulgas tasuvusuuringu või teenuse tellimise kulud;
11) siseriiklikul ja välisriigis toimuval seminaril, konverentsil, messil või õppereisil osalemise kulud, sealhulgas osavõtutasu ning riigisisese lähetuse ja välislähetuse kulud;
13) koostöö arendamise korral kulutused kingitustele kuni 12 000 krooni aastas;
14) stipendiumi maksmise kulud.
(3) Kohaliku tegevusgrupi strateegia rakendamiseks toetuse taotlemise korral on lisaks lõikes 2 nimetatud kuludele abikõlblikud ka järgmised kulud:
1) mootorsõiduki liisimise kulud kuni 5000 krooni kuus või mootorsõiduki ostmise kulud kuni 250 000 krooni kohaliku tegevusgrupi kohta programmperioodi jooksul, kusjuures ühe kohaliku tegevusgrupi kohta on abikõlblikud vaid ühe mootorsõiduki liisimise või ostmise kulud;
2) reklaammaterjali väljaandmise ning reklaamkingituse soetamise kulud.
4) sularahamaksed üle 1000 krooni kuus, välja arvatud lähetuskulud;
5) riigilõiv, teenustasu pangatoimingu eest, tagatismakse, intress ja muu finantsteenusega seotud kulu, välja arvatud kohaliku tegevusgrupi raamatupidamis- ja audiitorteenuse eest tasumiseks tehtud kulud;
8) kulutused annetustele ja kingitustele (välja arvatud kingitus koostöö arendamise korral ja reklaamkingitus);
9) erisoodustuselt «Tulumaksuseaduse» § 48 lõike 4 mõistes tasutav maks;
12) kulud, mis on seotud liisingulepingu sõlmimise, intresside, kindlustuse jms kuludega;
13) kulud, mis on vastuolus nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 71 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 74–84), artiklis 55 kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumitega.
(6) Kohalik tegevusgrupp võib strateegia väljatöötamise raames muuta eelarvet lõikes 2 nimetatud kulude osas kuni 10% ilma eelarves toodud kogusummat suurendamata.
§ 10. Nõuded investeeringu ja tegevuse hinnapakkumise kohta
(1) Kui tegevuse või investeeringu käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni, peab kohalik tegevusgrupp olema saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist või olema saanud vähemalt ühe hinnapakkumise kui investeeringu või tegevuse asjaomases valdkonnas on ainult üks teenuse pakkuja.
(2) Väljavalitud hinnapakkumine ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase tegevuse või investeeringu eest tasutava hinnaga.
(3) Kohaliku tegevusgrupi juhatuse liige või tegevjuht ei tohi omada osalust hinnapakkuja äriühingus ega kuuluda tema juhatusse ega nõukokku juhul, kui tegevuse või investeeringu maksumus ületab 156 466 krooni.
(4) Kui hinnapakkuja on kohaliku tegevusgrupi juhatuse liige või tegevjuht või kui kohaliku tegevusgrupi juhatuse liige või tegevjuht on hinnapakkuja osanik, aktsionär, juhatuse või nõukogu liige, peab taotleja olema saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui tegevuse või investeeringu maksumus ületab 15 646 krooni.
(5) Kui kohalik tegevusgrupp on hankija «Riigihangete seaduse» tähenduses, peab ta hangete läbiviimisel järgima lisaks selles paragrahvis sätestatud nõuetele «Riigihangete seaduses» kehtestatud nõudeid.
§ 11. Kohaliku tegevusgrupi toetuse määr ja suurus
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetust antakse kuni 100% abikõlblike kulude maksumusest.
(2) Strateegia väljatöötamise korral antakse kohaliku tegevusgrupi toetust taotletud summas, kuid mitte rohkem kui 2 000 000 krooni ühe kohaliku tegevusgrupi kohta Leader-meetme raames kokku olenevalt baasrahastamisest ja tegevuskava kvaliteedist, mida hindab hindamiskomisjon.
(3) Strateegia väljatöötamise taotluste rahastamise eelarve jaotus kohalike tegevusgruppide vahel määratakse järgmiselt: baasrahastamine ühe kohaliku tegevusgrupi kohta on 800 000 krooni ning tegevuskava hindamisel on maksimumhindepunktide arv võrdne 1 200 000 krooniga.
(4) Strateegia rakendamiseks antakse kohaliku tegevusgrupi toetust kohaliku tegevusgrupi kohta kuni 20% strateegia rakendamise ja projektitoetuse eelarvest.
(5) Põllumajandusminister kehtestab kavandatava strateegia rakendamise ja projektitoetuse eelarve suuruse iga kohaliku tegevusgrupi kohta lõigetes 6 ja 7 sätestatud strateegia jaotamise aluste põhjal kahes osas: kuni 31. detsembrini 2010 (edaspidi esimene periood) ning alates 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013 (edaspidi teine periood).
(6) Strateegia rakendamise ja projektitoetuse eelarve jaotus strateegiat rakendavate kohalike tegevusgruppide vahel määratakse järgmiselt:
(7) Strateegia rakendamise ja projektitoetuse eelarve esimene osa moodustab strateegia rakendamise ja projektitoetuse eelarvest 20% jagatuna võrdselt kohalike tegevusgruppide vahel. Strateegia rakendamise ja projektitoetuse eelarve teine osa moodustab kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonna rahvaarvu osa 40% jagatuna võrdeliselt kohalike tegevusgruppide rahvaarvuga, pindala osa 20% jagatuna võrdeliselt kohalike tegevusgruppide pindalaga, üksikisiku tulumaksu laekumise osa 8% jagatuna pöördvõrdeliselt tulumaksu laekumisega kohalikes tegevusgruppides ning saarelisuse osa 2% jagatuna võrdselt kohalike tegevusgruppide liikmeteks olevate saarel paiknevate kohalike omavalitusüksuste vahel.
(8) Lõike 6 punktis 2 nimetatud eelarve osade arvutamisel arvestatakse § 3 lõikes 1 toodud kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonda kuuluvate kohalike omavalitsusüksuste näitajatega.
(9) Strateegia kvaliteedist sõltuv osa on kõikide kohalike tegevusgruppide jaoks kokku 10% strateegia rakendamise ja projektitoetuse eelarvest.
(10) Teisel perioodil on strateegia kvaliteedist sõltuva 10% hulgas strateegia rakendamise kvaliteedi näitaja ning toetuse tagasinõuete vähesus kohalikult tegevusgrupilt.
(11) Toetatavate tegevuste eest saadud tuludest laekuv summa arvestatakse kohaliku tegevusgrupi omafinantseeringuna, mis märgitakse tegevuskava või rakenduskava eelarvesse. Kohaliku tegevusgrupi toetusest arvestatakse maha nimetatud tuludest laekunud summa, mis ületab eelarves märgitud omafinantseeringu.
(12) Kui PRIA kuulutab välja lisataotlusvooru strateegia rakendamise toetuse taotlemiseks, moodustub strateegia rakendamise ja projektitoetuse eelarve lõike 6 punktide 1 ja 2 alusel kohaliku tegevusgrupi kohta.
Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlemine
§ 12. Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse esitamine ja taotluse esitamise tähtaeg
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotleja esitab selleks ettenähtud tähtajal PRIAle kohaliku tegevusgrupi asukohajärgses piirkonnas taotluste vastuvõtmiseks volitatud ametniku kaudu taotluse ning selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlus).
(3) Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotleja võib esitada ettenähtud tähtajal ühe taotluse. Toetuse taotlus esitatakse kolme aasta kohta, kui taotletakse toetust strateegia rakendamiseks.
§ 13. Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse kohta esitatavad nõuded
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlemiseks esitab kohaliku tegevusgrupi toetuse taotleja PRIAle järgmised dokumendid:
1) lisas 2 toodud vormi kohane kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlus;
3) seadusjärgse esindusõiguseta isiku puhul tema volitusi tõendav volikiri.
(2) Strateegia väljatöötamise korral esitab kohaliku tegevusgrupi toetuse taotleja PRIAle lisaks lõikes 1 loetletud dokumentidele järgmised dokumendid:
1) lisas 1 toodud vormi kohane tegevuskava;
2) ärakiri kohaliku tegevusgrupi üldkoosoleku otsusest tegevuskava vastuvõtmise kohta.
(3) Strateegia rakendamise korral esitab kohaliku tegevusgrupi toetuse taotleja PRIAle lisaks lõikes 1 loetletud dokumentidele järgmised dokumendid:
1) strateegia digitaalsel andmekandjal, välja arvatud juhul, kui kohalik tegevusgrupp soovib esitada sama strateegia, mis esitati meetme 3.6 raames või Leader-meetme raames;
2) ärakiri kohaliku tegevusgrupi üldkoosoleku otsusest strateegia ja selle muudatuste vastuvõtmise kohta.
§ 14. Rakenduskava kohta esitatavad nõuded
(1) Strateegia rakendamise toetuse taotlemise korral koostab kohalik tegevusgrupp lisas 3 toodud vormi kohase strateegia rakendamise kava (edaspidi rakenduskava), mille esitab PRIAle iga aasta 1. novembriks. Taotluse esitamise aastal esitatakse rakenduskava koos taotlusega.
(2) Rakenduskava sisaldab selle esitamise aastale järgneval kalendriaastal kavandatud tegevuste ja § 8 lõikes 2 toodud strateegia meetmete kirjeldust ning nende elluviimiseks kavandatud eelarvet.
(3) Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse esitamise aastal ei pea rakenduskavas ära tooma strateegia meetmete kohta kavandatavaid kulutusi.
(4) Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse esitamise aastal võib rakenduskavas olla ära toodud kuni 40% § 11 lõikes 4 toodud eelarvest.
(5) Rakenduskava võib muuta üks kord aastas hiljemalt 1. septembriks.
(6) Rakenduskava võetakse vastu üldkoosoleku või § 4 lõikes 6 nimetatud muu organi otsusega.
(7) PRIA otsustab rakenduskava nõuetele vastavuse üle 40 tööpäeva jooksul arvates selle saamisest. Taotluse esitamise aastal otsustab PRIA rakenduskava nõuetele vastavuse üle 60 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast.
Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse menetlemine
§ 15. Kohaliku tegevusgrupi taotluse vastuvõtmine
PRIA kontrollib kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse esitamisel nõutavate dokumentide olemasolu ja taotluse tähtaegset esitamist.
§ 16. Kohaliku tegevusgrupi ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimine
(3) Kohalik tegevusgrupp ja taotlus vastavad kohaliku tegevusgrupi toetuse saamiseks esitatud nõuetele, kui:
(4) Kui kohaliku tegevusgrupi ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et kohalik tegevusgrupp või taotlus ei vasta nõuetele, teeb PRIA «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 456 lõike 2 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
§ 17. Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluste hindamine ja taotluste paremusjärjestuse moodustamine
(1) Strateegia väljatöötamiseks esitatud nõuetele vastavaid taotlusi hinnatakse esitatud tegevuskava alusel ning strateegia rakendamiseks esitatud nõuetele vastavaid taotlusi hinnatakse strateegia alusel.
(2) Põllumajandusminister hindab taotlusi ja kinnitab taotluste paremusjärjestuse.
(3) PRIA esitab taotluste ärakirjad põllumajandusministrile tutvumiseks kahe tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast.
(4) PRIA esitab kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlejate nimekirja põllumajandusministrile väljastusteatega tähtkirjaga 35 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast, märkides eraldi nende kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlejate nimed, kelle taotlus ei ole nõuetele vastavaks tunnistatud.
(5) Nõuetele vastavaks tunnistatud taotluste hindamiseks ning taotluste paremusjärjestuse kohta ettepaneku saamiseks moodustab põllumajandusminister hindamiskomisjoni (edaspidi komisjon).
§ 18. Komisjoni koosseis
(1) Komisjon koosneb Põllumajandusministeeriumi ja PRIA ametnikest ning teiste riigiasutuste teenistujatest ja asjaomaste organisatsioonide esindajatest (edaspidi komisjoni liige).
(1) Komisjoni istung toimub 15 tööpäeva jooksul arvates § 17 lõikes 4 nimetatud taotlejate nimekirja saamisest.
(2) Komisjoni esimehel on õigus taotluse hindamiseks vajaliku lisateabe saamiseks kutsuda komisjoni istungile kohaliku tegevusgrupi esindaja, pädev spetsialist või muu isik. Sellekohase põhjendatud kirjaliku ettepaneku võib komisjoni esimehele teha ka komisjoni liige.
(3) Komisjoni liige hindab esitatud tegevuskava või strateegiat hindamiskriteeriumide alusel, täites lisas 4 või 5 toodud vormi kohase hindamislehe iga kohaliku tegevusgrupi kohta.
§ 20. Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse hindamise kriteeriumid ja taotluse hindamise kord
(1) Strateegia väljatöötamiseks kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlemise korral on taotlusele võimalik anda lisas 4 toodud hindamiskriteeriumide alusel kuni 4 hindepunkti iga kriteeriumi kohta lähtuvalt sellest, milline on tegevuskavas esitatud:
1) kohaliku tegevusgrupi või tema liikmete kogemus kohaliku algatuse ja koostööprogrammi rakendamisel;
2) kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonna ühtsus;
3) kohaliku tegevusgrupi tasandil partnerluspõhimõtte arvestamine ning mitmesektorilisus;
4) kohaliku tegevusgrupi haldamise funktsionaalsus;
5) piirkondlik koostöö;
6) rahvusvaheline koostöö;
7) kohaliku tegevusgrupi tegevustes kogu tegevuspiirkonna kaasatuse määr;
8) kohaliku tegevusgrupi tegevustes erinevate elanikegruppide kaasatuse määr;
9) eelarve selgus ja põhjendatus ning kaasrahastamise mitmekesisus;
10) esitatud kavandatavate tegevuste selge esitus ning ajakava elluviidavus.
(2) Strateegia rakendamiseks kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlemise korral on taotlusele võimalik anda lisas 5 toodud hindamiskriteeriumide alusel kuni 4 hindepunkti iga kriteeriumi kohta lähtuvalt sellest, milline on strateegias esitatud:
1) kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonna ühtsus;
2) kohaliku tegevusgrupi tasandil partnerluspõhimõtte arvestamine ning mitmesektorilisus;
3) kohaliku tegevusgrupi haldamise funktsionaalsus;
4) majanduslik elujõulisus ning kaasrahastamise mitmekesisus;
7) strateegia uuenduslikkus;
8) strateegia seesmine sidusus;
9) integreeritud lähenemine teistele arengukavadele ja strateegiatele ning lisanduvus teistele programmidele;
10) kohalike arenguvõimaluste kasutamine;
11) kohaliku tegevusgrupi tegevustes kogu tegevuspiirkonna kaasatuse määr;
12) kohaliku tegevusgrupi tegevustes erinevate elanikegruppide kaasatuse määr;
13) noortele suunatud meetmete kasutamine, noorte kaasamine strateegia koostamisse ja teavitustegevusse;
14) strateegia jätkusuutlikkus;
15) esitatud strateegia selgus, ajakava elluviidavus ning rahastamiskava selgus ja põhjendatus.
§ 21. Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluste paremusjärjestuse moodustamine
(2) Taotluste paremusjärjestuse moodustamiseks liidetakse komisjoni istungil osalenud komisjoni liikmetelt taotluse kohta saadud hindepunktid kokku.
(4) Võrdsete näitajatega taotluste puhul moodustatakse taotluste paremusjärjestus «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõike 2 alusel komisjoni liikmete hääletuse tulemuste alusel. Komisjoni otsus võetakse vastu lihthäälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral loetakse vastuvõetuks otsus, mille poolt hääletas komisjoni esimees. Tulemused märgitakse lisades 6 ja 7 toodud vormi kohasesse komisjoni ettepanekusse.
(5) Põllumajandusminister kinnitab komisjoni ettepaneku alusel taotluste paremusjärjestuse.
(6) Põllumajandusministeerium edastab taotluste paremusjärjestuse koos lõikes 4 nimetatud vormikohaste ettepanekutega PRIAle 15 tööpäeva jooksul arvates § 17 lõikes 4 nimetatud taotlejate nimekirja saamisest.
§ 22. Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluste hindamise tulemusel moodustatud paremusjärjestuse alusel rahuldatakse kõik taotlused, mis on saanud vähemalt 20% maksimumhindepunktidest.
(2) Strateegia rakendamise toetuse raames kõige suurema hindepunktide summa saanud kohaliku tegevusgrupi eelarvet suurendatakse 20% ja kõige väiksema hindepunktide summa saanud kohaliku tegevusgrupi eelarvet ei suurendata, kõigi ülejäänud kohalike tegevusgruppide eelarvet suurendatakse proportsionaalselt vastavalt kohaliku tegevusgrupi kohale paremusjärjestuses.
(3) Strateegia väljatöötamiseks esitatud kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse kohta teeb PRIA «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõike 1 punkti 3 alusel taotluse rahuldamise või sama paragrahvi lõike 5 või 6 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(4) Strateegia rakendamiseks esitatud kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse kohta teeb PRIA põllumajandusministri kehtestatud strateegia rakendamise toetuse ja projektitoetuse eelarve jaotust arvestades «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõike 1 punkti 3 alusel taotluse rahuldamise otsuse esimese või teise perioodi kohta tingimusel, et § 14 lõike 1 kohaselt esitab kohalik tegevusgrupp nõuetele vastava rakenduskava, või «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõike 5 või 6 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(5) PRIA teeb lõigetes 3 ja 4 nimetatud otsused 60 tööpäeva jooksul alates kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast. Vajaduse korral võib PRIA otsuse tegemise tähtaega pikendada kuni 90 tööpäevani.
(6) Kui kohalik tegevusgrupp ei esita nõuetele vastavat rakenduskava, teeb PRIA taotluse rahuldamise otsuse muutmise või selle kehtetuks tunnistamise otsuse esimese või teise perioodi lõpuks.
(7) Kui kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole võimalik või põhjendatud, võib PRIA teha taotluse osalise rahuldamise otsuse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõike 6 alusel.
(8) Strateegia väljatöötamiseks esitatud kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse osalise rahuldamise korral esitab kohalik tegevusgrupp uue eelarve.
(1) Kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni teavitab kohaliku tegevusgrupi toetuse taotleja või toetuse saaja PRIAt viivitamata kirjalikult käibemaksukohustuslaseks registreerimisest «Käibemaksuseaduse» § 20 lõike 3 või 4 alusel.
1) kohaliku tegevusgrupi jagunemisest, ühinemisest teise kohaliku tegevusgrupiga, ümberkujundamisest või lõpetamisest;
3) kohaliku tegevusgrupi toetuse saamise või toetuse kasutamisega seotud muust asjaolust, mille tõttu kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluses esitatud andmed ei ole enam täielikud või õiged;
4) pärast 2010. aastat tekkinud strateegia muutmise vajadusest.
Nõuded kohaliku tegevusgrupi toetuse saajale ja toetuse väljamaksmise kord
(1) Kohalik tegevusgrupp teeb abikõlblikud kulutused ja esitab PRIAle tegevuse elluviimist või investeeringu tegemist tõendavad dokumendid kuni kord kuus, kuid mitte hiljem kui kahe aasta jooksul pärast kulutuste tegemist.
(2) Kohalik tegevusgrupp on kohustatud:
1) säilitama ja kasutama sihipäraselt kohaliku tegevusgrupi toetuse abil soetatud investeeringuobjekti vähemalt viie aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
2) kuulutama strateegia rakendamiseks toetuse taotlemise korral taotluse esitamisele järgnevast aastast alates välja projektitoetuste taotluste vastuvõtuajad;
3) edastama tegevuspiirkonna elanikele kättesaadavas väljaandes ning oma veebileheküljel selle olemasolu korral teavet projektitoetuse taotluste vastuvõtuaegade ja projektitoetuse taotlemise tingimuste kohta vähemalt kaheksa nädalat enne taotluste vastuvõtu algust;
4) edastama tegevuspiirkonna elanikele kättesaadavas väljaandes ning oma veebileheküljel selle olemasolu korral teavet elluviidud projektide ja nende tulemuste kohta;
5) teavitama PRIAt projektitoetuse taotluste vastuvõtuaegadest vähemalt seitse tööpäeva enne taotluste vastuvõtu algust;
6) edastama PRIAle projektitoetuse taotlejate nimekirja, kelle taotlused on heakskiidetud, kahe nädala jooksul pärast taotluste heakskiitmist, esitades taotlejate paremusjärjestuse koos toetussummadega;
7) teavitama PRIAt koolituse, seminari või infopäeva toimumisest vähemalt seitse tööpäeva ette;
8) täitma § 4 lõikes 6 sätestatud nõuet;
9) esitama viimase kuludeklaratsiooni 30. juuniks 2015;
10) tagama kohaliku tegevusgrupi nõuetele vastavuse vastavalt § 3 lõikele 2 vähemalt viie aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
11) teavitama projektitoetuse taotlejat kirjalikult taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või mitterahuldamise otsusest. Osalise rahuldamise ja mitterahuldamise otsused peavad sisaldama nimetatud otsuste kohta põhjendusi.
(3) Strateegia välja töötamiseks toetuse taotlemise korral kohustub toetuse saaja töötama strateegia välja ühe aasta jooksul alates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetuse väljamaksmiseks esitab kohalik tegevusgrupp pärast tegevuse elluviimist või investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist PRIAle lisas 8 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos ärakirjadega kõikidest vajalikest dokumentidest, sealhulgas:
1) selle isiku, kellelt taotleja tellis teenust või tööd või ostis kaupa, väljastatud arve-saateleht või arve;
3) selle isiku, kellelt taotleja tellis teenust või tööd või ostis kaupa, väljastatud osutatud teenuse või tehtud töö või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendav dokument juhul, kui tegemist on ehitus- või parendustööga;
5) töötasu maksmist ja töötasuga kaasnevate maksude tasumist tõendav maksekorraldus, arvelduskonto väljavõte või väljatrükk;
7) tööajatabel juhul, kui toetuse saaja täidab organisatsioonis lisaks kohaliku tegevusgrupi toetuse raames tehtavale tööle ka muid ülesandeid;
8) koolituse, seminari või infopäeva päevakava ja osavõtjate nimekiri, millel on märgitud osalejate kontaktandmed ning allkirjad;
10) lähetusse saatmise korraldus, lähetuskulude aruanne koos majutus- ja sõidukulude dokumentide ja päevarahade arvestusega ning lähetuskulude väljamaksmist tõendav maksekorraldus, arvelduskonto väljavõte või väljatrükk;
11) mootorsõiduki kasutamist tõendavad dokumendid, sealhulgas sõidupäevik odomeetri alg- ja lõppnäidu, lähte- ja sihtpunkti andmetega sõidu kuupäeva, eesmärgi ja läbisõidu kohta ja sõiduki omaniku kohta ning sõiduki registreerimistunnistuse ärakiri;
12) ehitise puhul ehitusloa või kohaliku omavalitsusüksuse kirjaliku nõusoleku ja kasutusloa ärakiri, kui see on nõutav «Ehitusseaduse» kohaselt;
13) ehitise puhul ärakiri ehitusprojekti joonistest ehitise üldvaadete kohta koos ehitusprojekti seletuskirjaga;
14) väljavõte kohaliku tegevusgrupi üldkoosoleku protokollist, mis peab sisaldama asjakohast otsust, juhul kui üldkoosolekul kinnitatud tegevuskava on muudetud või täpsustatud;
15) kohaliku tegevusgrupi üldkoosoleku otsusega vastuvõetud strateegia.
(2) Liisingu puhul esitab toetuse saaja PRIAle pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist liisingulepingus ettenähtud korras toetuse väljamaksmiseks kuludeklaratsiooni koos ärakirjadega järgmistest dokumentidest:
1) selle isiku, kellelt liisinguandja ostis kaupa, väljastatud arve-saateleht või arve;
(4) Lõike 1 punktis 1 ja lõike 2 punktis 1 nimetatud arve-saatelehel või arvel näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku hinnapakkumisele.
(2) Kohaliku tegevusgrupi toetust ei maksta «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõikes 8 sätestatud juhtudel.
(3) PRIA teeb kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsuse või taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamise otsuse 25 tööpäeva jooksul arvates toetuse maksmisest keeldumise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest.
(4) PRIAl on õigus alates 2010. aastast kohaliku tegevusgrupi toetuse väljamakseid mitte teha, kuni rahastatavate projektitoetuste rahuldamise otsuste osakaal moodustab kohaliku tegevusgrupi kohta vähemalt 80% kehtestatud strateegia rakendamise toetuse ja projektitoetuse eelarvest.
§ 261. Ettemakse kohalikule tegevusgrupile
(1) Ettemakse on toetuse osaline väljamakse pärast PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemist kuid enne abikõlblike kulutuste tegemist.
(2) Ettemakse saamiseks esitab kohalik tegevusgrupp pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist PRIAle lisas 12 toodud vormi kohase taotluse, milles on muu hulgas kirjeldatud ettemakse vajadust ja esitatud andmed kavandatavate kulutuste kohta.
(3) Strateegia väljatöötamise korral võib ettemakse moodustada § 11 lõike 2 kohaselt arvestatud toetuse summast kuni 20%.
(4) Strateegia rakendamise korral võib ettemakse moodustada § 11 lõike 4 kohaselt arvestatud toetuse summast kuni 10%.
(5) Strateegia rakendamise korral esitatakse ettemaksetaotlus PRIAle hiljemalt kuus kuud enne strateegia rakendamise ja projektitoetuse eelarve esimese või teise perioodi lõppu. Strateegia väljatöötamise korral esitatakse ettemaksetaotlus PRIAle 1. augustiks 2009.
(6) Ettemakse tegemise võimaluse otsustab PRIA kaalutlusõigusele tuginedes iga taotluse puhul eraldi. Otsustamise aluseks võetakse kohaliku tegevusgrupi senise tegutsemise selgus ja jätkusuutlikkus. PRIAl on õigus taotletud ettemaksesummat vähendada.
(7) PRIA teeb ettemakse kohalikule tegevusgrupile 20 tööpäeva jooksul arvates ettemaksetaotluse laekumisest.
(8) Ettemakse peab olema abikõlblike kulude hüvitamiseks ära kasutatud strateegia väljatöötamise korral 1. detsembriks 2009 ja strateegia rakendamise korral esimesel perioodil 1. detsembriks 2010 või teisel perioodil 1. detsembriks 2013 ning selle tõendamiseks esitatakse PRIAle §-s 25 nimetatud dokumendid.
(9) PRIAl on õigus nõuda lõikes 8 sätestatud ettemakse kasutamise tähtaja lühendamist, kui kohaliku tegevusgrupi tegevuses ilmnevad asjaolud, mis seavad kahtluse alla kohaliku tegevusgrupi võime kasutada ettemakset sihipäraselt ja tähtaegselt.
(10) Paragrahvi 26 lõikes 4 nimetatud asjaolude selgumise korral on PRIAl alates 2010. aastast õigus jätta ettemaksetaotlus rahuldamata.
(11) Vajaduse korral võib PRIA kohalikult tegevusgrupilt nõuda asjakohase pangatagatise esitamist.
Projektitoetuse saamiseks esitatavad nõuded
§ 28. Projektitoetuse taotlejale esitatavad nõuded
(1) Projektitoetust võib taotleda strateegia rakendamiseks toetust saanud kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonnas tegutsev ettevõtja, sihtasutus, mittetulundusühing, sealhulgas kohalik tegevusgrupp, seltsing ja kohalik omavalitsusüksus (edaspidi projektitoetuse taotleja).
2) ta vastab põllumajandusministri määruses toetuse saamiseks taotlejale sätestatud nõuetele, kui strateegia meede vastab arengukavas toodud meetmele. Muudel juhtudel peab projektitoetuse taotleja vastama nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005 maaelu arengu toetuste kohta sätestatud nõuetele ning riigiabi reeglitest tulenevatele nõuetele;
3) ta eristab selgelt oma raamatupidamises projektitoetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest;
4) tal ei ole taotluse esitamise ajal riikliku maksu maksuvõlga või riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud. Maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksud tasutud ajakava kohaselt;
5) ta ei ole saanud ega taotle samal ajal sama tegevuse või investeeringuobjekti kohta toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi;
6) ta on saanud varem toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või on saanud muud tagastamatut riigiabi, mis on kuulunud tagasimaksmisele, ja on tagasimaksmisele kuulunud summa tähtajal tagasi makstud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral on tagasimaksed tasutud ettenähtud tähtajal ja summas;
§ 29. Toetatavad tegevused
(1) Projektitoetust võib taotleda strateegia meetmetes toodud tegevuse, sealhulgas koostööprojekti elluviimiseks.
(2) Toetatava tegevuse osaks võib olla kavandatava ehitustöö üle “Ehitusseaduse” alusel kehtestatud korras omanikujärelevalve (edaspidi omanikujärelevalve) tegemine.
(21) Toetatav tegevus peab vastama järgmistele nõuetele:
1) ehitis, mida ehitatakse (v.a uus püstitatav hoone) või kuhu seade paigaldatakse, või sõidu- ja veovahend, kuhu seade paigaldatakse, peab olema taotleja omandis või peab olema antud talle õiguslikul alusel kasutamiseks vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
2) uue hoone püstitamise korral peab kavandatava ehitise alune maa olema taotleja omandis või peab taotleja kasuks olema seatud hoonestusõigus.
(3) Kavandatava tegevuse või investeeringu tegemist ei või alustada varem ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui PRIAle taotluse esitamise päevale järgneval päeval, välja arvatud rahvusvahelise koostööprojekti puhul.
(4) Mitme nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005 sätestatud meetme hulka kuuluvate integreeritud tegevuste puhul kohaldatakse iga osa kohta selle meetme tingimusi, mille reguleerimisalasse tegevuse osa selgelt kuulub.
§ 30. Nõuded koostööprojekti kohta
(1) Koostööprojektis osaleb kohalik tegevusgrupp koos teise kohaliku tegevusgrupiga või muu avaliku ja erasektori partnerlusel põhineva ühendusega, kelle põhikirjaline tegevus on suunatud maaelu arendamisele ja kes on oma tegevuspiirkonna kohta töötanud välja strateegia.
(2) Koostööprojektis osalejad sõlmivad koostöökokkuleppe, milles on muu hulgas toodud koostööprojekti nimetus, uute osapoolte koostööprojektiga liitumise kord, koordineeriva kohaliku tegevusgrupi nimi, esindaja nimi ja kontaktandmed, koostööprojekti eesmärkide ja põhitegevuste kirjeldus, kasusaajad, eeldatavate tulemuste kirjeldus, projektis kasutatavate meetodite kirjeldus ja nende rakendamise kord, projekti rakendamise ajavahemik ning osapoolte kohustused, osapoolte eeldatavate tegevuste kirjeldus ja kavandatud eelarve iga osapoole kohta ning projekti maksumus kokku.
(3) Ärakiri rahvusvahelise koostöö kokkuleppest esitatakse PRIAle, kes edastab selle Põllumajandusministeeriumile. Viimane teavitab rahvusvahelise koostöö kokkuleppest Euroopa Komisjoni.
(4) Rahvusvahelise koostööprojekti elluviimist võib alustada pärast Põllumajandusministeeriumi poolt heakskiidu saamist.
§ 31. Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud projektitoetuse taotlemise korral
(1) Tegevuse või investeeringuobjekti abikõlbliku kulu moodustavad:
1) tegevuse või investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus, taotleja mitterahaline omafinantseering, abikõlbliku tegevuse või investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuta maksumus, kui taotleja on käibemaksukohustuslane;
2) tegevuse või investeeringuobjekti käibemaksuga maksumus, taotleja mitterahaline omafinantseering, abikõlbliku tegevuse või investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuga maksumus, kui taotleja ei ole käibemaksukohustuslane;
3) [Kehtetu – RTL 2009, 57, 833 – jõust. 20.07.2009]
(2) Kasutatud seadme ostmine on abikõlblik, kui projektitoetust taotlev mittetulundusühing või sihtasutus tõendab, et:
1) seadme ostmiseks ei ole pakkuja varem saanud toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi;
(3) Abikõlblikud kulud peavad olema põhjendatud, selged, üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekad ja vajalikud tegevuse eesmärgi saavutamiseks. Taotleja tagab kasutatava toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.
2) käibemaks juhul, kui taotlejal on võimalik taotleda selle tagastamist «Käibemaksuseaduse» alusel või kui taotleja on kohalik omavalitsusüksus või muu avalik-õiguslik organisatsioon nõukogu määruse (EÜ) 1698/2005 artikli 71 lõike 3 punkti a tähenduses;
6) juriidilise konsultatsiooni ja raamatupidamisteenuse eest tasumiseks tehtud kulud;
9) kulutused stipendiumile, annetustele ja kingitustele;
10) erisoodustuselt «Tulumaksuseaduse» § 48 lõike 4 mõistes tasutav maks;
12) sõiduauto või muu mootorsõiduki ostmise kulud, välja arvatud sellise mootorsõiduki, sealhulgas rändkauplusauto ostmise kulud, mille sihtotstarve on tegevusgrupi tegevuspiirkonnas elanikele teenuste osutamine ning kui toetust taotleb ettevõtja;
14) liisingumakse, kui asja omandiõigus ei lähe hiljemalt viie aasta möödudes arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest üle projektitoetuse saajale;
17) muud kulud, mis ei ole tegevuse või investeeringuobjektiga otseselt seotud;
18) kulud, mis on vastuolus nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 71 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 74–84), artiklis 55 kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumitega;
19) projekti elluviimisega seotud üldkulud, välja arvatud projektijuhi tasu, sotsiaal- ja tulumaks ning kohustusliku kogumispensioni ja töötuskindlustusmaksed;
20) projekti elluviimisega seotud projektijuhi tasu, kui taotleja on kohalik omavalitsusüksus, ettevõtja, seltsing või kohalik tegevusgrupp, välja arvatud rahvusvahelise koostööprojekti elluviimisega seotud projektijuhi tasu.
§ 32. Nõuded investeeringu ja tegevuse hinnapakkumise kohta
(1) Kui elluviidava tegevuse või investeeringu käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni, peab projektitoetuse taotleja olema tegevuse või investeeringu kohta saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist koos tehniliste tingimuste loeteluga (edaspidi hinnapakkumine).
(2) Kui investeeringu või tegevuse käibemaksuta maksumus ei ületa 156 466 krooni või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks teenuse pakkuja, peab taotleja olema saanud vähemalt ühe hinnapakkumise või olema koostanud kululiikide kaupa kavandatava tegevuse eeldatava maksumuse.
(3) Väljavalitud hinnapakkumine ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase investeeringu või tegevuse eest tasutava hinnaga.
(4) Taotleja ja hinnapakkuja ning nende osanik, aktsionär, juhatuse või nõukogu liige või seltsinglane ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise juhatusse ega nõukokku, välja arvatud juhul, kui taotleja on kohalik tegevusgrupp ja tegevuse või investeeringu maksumus ei ületa 156 466 krooni.
(5) Kui taotleja on kohalik tegevusgrupp ja hinnapakkuja on kohaliku tegevusgrupi juhatuse liige või tegevjuht või kohaliku tegevusgrupi juhatuse liige või tegevjuht on hinnapakkuja osanik, aktsionär, juhatuse või nõukogu liige, peab taotleja olema saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui tegevuse või investeeringu maksumus ületab 15 646 krooni.
(6) Kui projektitoetuse taotleja on hankija «Riigihangete seaduse» tähenduses, peab ta hangete läbiviimisel järgima lisaks selles paragrahvis sätestatud nõuetele «Riigihangete seaduses» kehtestatud nõudeid.
§ 33. Projektitoetuse määr ja suurus
(1) Projektitoetuse määra ning suuruse määramisel arvestatakse määruses, arengukavas, nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005 maaelu arengu toetuse kohta sätestatud nõuetest ning riigiabi reeglitest tulenevate piirangutega, lähtudes lõigetes 2–6 toodud toetuse määrast ja suurusest.
(2) Projektitoetust antakse mittetulundusühingule, sihtasutusele ja kohalikule omavalitsusüksusele kuni 90% abikõlblike kulude maksumusest.
(21) Projektitoetust antakse seltsingule kuni 100% abikõlblike kulude maksumusest.
(3) Projektitoetust antakse ettevõtjale kuni 60% abikõlblike kulude maksumusest.
(4) Infrastruktuuriinvesteeringu tegemiseks toetuse taotlemise korral antakse projektitoetust kuni 60% abikõlblike kulude maksumusest. Infrastruktuuriinvesteeringud on elektrivarustuse, veevarustuse ja kanalisatsiooni ja telekommunikatsiooni investeeringud ning investeeringud teedesse.
(41) Mootorsõiduki ostmiseks toetuse taotlemise korral antakse ettevõtjale projektitoetust kuni 40% abikõlblike kulude maksumusest.
(5) Maksimaalne toetussumma ühe projektitoetuse taotluse kohta on 3 129 320 krooni. Kui nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 punkti a alapunktis v ja punkti b alapunktides iii ja iv nimetatud projektitoetused ning sama määruse kolmanda telje projektitoetused on käsitatavad vähese tähtsusega abina komisjoni määruse (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 379, 28.12.2006, lk 5–10), mõistes, ei tohi jooksva majandusaasta ja kahe eelmise majandusaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi koos taotletava toetusega ületada vähese tähtsusega abi ülempiiri 3 129 320 krooni.
(6) Seltsingule antakse projektitoetust kuni 156 466 krooni ühe projekti kohta, välja arvatud juhul, kui rakendatakse arengukava meetmeid, mille puhul seltsing on taotlejana lubatud.
§ 34. Projektitoetuse taotleja mitterahaline omafinantseering
(1) Mittetulundusühingust või sihtasutusest projektitoetuse taotleja omafinantseeringu osaks võib olla komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 54 alusel mitterahaline omafinantseering. Mitterahaline omafinantseering on tegevuse või investeeringu tegemiseks vajalik projektitoetuse taotleja tehtud vabatahtlik tasustamata töö.
(2) Vabatahtlik tasustamata töö võib moodustada kuni 10% abikõlblike kulude maksumusest.
§ 35. Projektitoetuse taotluse esitamine ja tähtaeg
(1) Projektitoetuse taotleja esitab projektitoetuse taotluse kohalikule tegevusgrupile, kes hindab kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonnas kavandatud tegevuste vastavust § 7 lõike 3 punktis 6 sätestatud projektide üldistele valikukriteeriumitele ning väljastab hindamistulemuste alusel projektitoetuse taotlejale kohaliku tegevusgrupi kirjaliku kinnituse selle kohta, et projektitoetuse taotlus vastab kohaliku tegevusgrupi strateegiale ning rakenduskavale.
(2) Kirjalikul kinnitusel peab olema märgitud kohaliku tegevusgrupi nimi, aasta, mille rakenduskava alusel projekt on heaks kiidetud taotluse heakskiitmise kuupäev § 24 lõike 2 punkti 6 kohaselt, ning kohaliku tegevusgrupi esindaja allkiri.
(3) Kohalik tegevusgrupp ei tohi anda projektitaotlustele rohkem kirjalikke kinnitusi kui rakenduskavas esitatud eelarve ette näeb.
(4) Projektitoetuse taotleja esitab PRIAle kavandatava tegevuse või investeeringuobjekti asukohajärgses piirkonnas taotluse ning selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi projektitoetuse taotlus) kahe kuu jooksul ning põhjendatud juhtudel nelja kuu jooksul arvates kohaliku tegevusgrupi poolt taotluse heakskiitmise kuupäevast.
(5) PRIA teatab ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded projektitoetuse taotluse vastuvõtmise alustamise päeva.
(6) Dokumendid esitatakse originaaldokumentidena, kui määruses ei ole ette nähtud dokumendi ärakirja esitamist.
§ 36. Nõuded projektitoetuse taotluse kohta
(1) Projektitoetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIAle järgmised dokumendid:
1) lisas 9 toodud vormi kohane taotlus ja lisas 10 toodud vajalikud seirenäitajate andmed;
3) äriühingu puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kinnitatud majandusaasta aruande või kontserni puhul majandusaasta konsolideeritud aruande ärakiri, kui majandusaasta aruanne ei ole kättesaadav äriregistrist;
4) füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta bilansi ja kasumiaruande ärakiri või “Raamatupidamise seaduse” kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava taotleja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaasta kohta Maksu- ja Tolliametile esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormi E ärakiri;
5) [Kehtetu – RTL 2009, 57, 833 – jõust. 20.07.2009]
6) rahandusministri 22. aprilli 2004. a määruse nr 80 “Vähese tähtsusega abi teatise esitamise kord ja vorm” lisas toodud vormi kohane teatis jooksval majandusaastal ja kahel eelmisel majandusaastal vähese tähtsusega abi saamise kohta juhul, kui ta on saanud abi, mis on käsitatav vähese tähtsusega abina ja kui taotletakse toetust kolmanda telje eesmärkide täitmiseks või nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 punkti a alapunktis v ja punkti b alapunktides iii ja iv sätestatud toetust ning see on käsitatav vähese tähtsusega abina;
7) ärakiri § 35 lõikes 1 nimetatud kinnitusest, välja arvatud juhul, kui projektitoetuse taotleja on kohalik tegevusgrupp ise või kui kinnitus on märgitud projektitoetuse taotlusel.
8) äriühingu või füüsilisest isikust ettevõtja puhul, kes taotluse esitamise ajaks ei ole “Raamatupidamise seaduse” kohaselt pidanud koostama majandusaasta aruannet, tegevus-, bilansi ja kasumiaruande ärakiri või raamatupidamisregistrite alusel koostatud tulude ja kulude koonddokumendi ärakiri;
9) füüsilisest isikust ettevõtja puhul ärakiri maksukohustuslaste registri tõendist, kui taotleja ei ole kantud äriregistrisse;
10) paragrahvi 32 lõigetes 1 ja 5 nimetatud juhul vähemalt kolme pakkuja hinnapakkumise ärakirjad ning § 32 lõikes 2 nimetatud juhul vähemalt ühe pakkuja hinnapakkumise ärakiri või taotleja koostatud kavandatava tegevuse eeldatav maksumus kululiikide kaupa;
11) ehitise puhul ehitusloa või kohaliku omavalitsusüksuse kirjaliku nõusoleku ärakiri, kui see on nõutav “Ehitusseaduse” kohaselt;
12) ehitise puhul ärakiri ehitusprojekti joonistest ehitise üldvaadete kohta koos ehitusprojekti seletuskirjaga;
13) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et kavandatav ehitis või muu objekt, mida ehitatakse või kuhu seade paigaldatakse, või mootorsõiduk, kuhu seade paigaldatakse, kuulub taotleja omandisse või on taotleja kasuks seatud hoonestusõigus või on antud taotlejale õiguslikul alusel kasutamiseks vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
14) seltsingu puhul ärakiri seltsingulepingust ja seltsinglaste nimekiri;
15) äriühingu või füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale eelnenud majandusaasta seisuga põhivara nimekiri või põhjendatud juhul väljavõte nimekirjast, kui taotletakse toetust investeeringu tegemiseks. Põhivara nimekiri peab kajastama andmeid põhivara soetamise aasta ning põhivara soetamis- ja jääkväärtuse kohta;
16) mittetulundusühingu või sihtasutuse puhul kasutatud seadme ostmise korral ärakiri hinnapakkumisest, millel kajastub uue samalaadse seadme hind.
(2) Kui kavandatav tegevus vastab arenguskavas toodud meetmele, esitab taotleja põllumajandusministri määruses, millega on kehtestatud nõuded toetuse saamiseks, ettenähtud dokumendid, sealhulgas vormikohase taotluse.
Projektitoetuse taotluse menetlemine
§ 37. Projektitoetuse taotluse vastuvõtmine
§ 38. Projektitoetuse taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimine
(1) PRIA kontrollib vastuvõetud taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning projektitoetuse taotleja ja kavandatava tegevuse vastavust määruses sätestatud nõuetele.
(2) Taotluses esitatud andmete kontrollimiseks on PRIAl õigus kasutada teiste registrite andmeid.
(3) Taotleja ja taotlus vastavad projektitoetuse saamiseks esitatud nõuetele, kui:
3) täidetud on kõik määruses, strateegias, rakenduskavas ning asjakohastes õigusaktides sätestatud nõuded.
§ 39. Projektitoetuse taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine
(1) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ei ületa toetatava tegevuse kohaliku tegevusgrupi tegevuspiirkonnale mõeldud projektitoetuse eelarvet, rahuldatakse kõik nõuetele vastavad taotlused «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõike 3 alusel.
(2) Kui projektitoetuse taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole võimalik või põhjendatud, võib PRIA teha taotluse osalise rahuldamise otsuse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõike 6 alusel.
(3) PRIA teeb lõikes 1 nimetatud taotluse rahuldamise otsuse, lõikes 2 nimetatud taotluse osalise rahuldamise otsuse või «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõike 5 või 6 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse 60 tööpäeva jooksul arvates PRIAle taotluse esitamise päevast. Vajaduse korral võib PRIA nimetatud perioodi pikendada kuni 90 tööpäevani.
(4) [Kehtetu – RTL 2009, 57, 833 – jõust. 20.07.2009]
§ 40. Muudatustest teavitamine
(2) Alates projektitoetuse taotluse esitamisest kuni viie aasta möödumiseni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest teavitab taotleja või toetuse saaja viivitamata PRIAt ja kohalikku tegevusgruppi kirjalikult oma postiaadressi ja kontaktandmete muutumisest ning PRIAlt ja kohalikult tegevusgrupilt nõusoleku saamiseks:
2) projektitoetuse saamise või toetuse kasutamisega seotud muust asjaolust, mille tõttu toetuse taotluses esitatud andmed ei ole enam täielikud või õiged.
Nõuded projektitoetuse saajale ja toetuse väljamaksmise kord
§ 41. Nõuded projektitoetuse saajale
(1) Projektitoetuse saaja teeb abikõlblikud kulutused ja esitab PRIAle tegevuse elluviimist või investeeringu tegemist tõendavad dokumendid kuni neljas osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
(2) Projektitoetuse saaja säilitab ja kasutab sihipäraselt toetuse eest soetatud investeeringuobjekti vähemalt viie aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(3) Projektitoetuse saaja teatab vähemalt neli tööpäeva enne vabatahtliku tasustamata töö tegemise alustamist vabatahtliku tasustamata töö tegemise aja ning töö tegemise koha PRIAle posti teel väljastusteatega tähtkirjaga või elektrooniliselt.
(4) Projektitoetuse saaja täidab vabatahtliku tasustamata töö tegemise tõendamiseks päevikut, milles kajastub töö kirjeldus, tehtud töö maht, tegemise aeg, tehtava töö ühiku hind, töö tegijad ja töö tegemiseks kulunud aeg. Päeviku allkirjastavad töö tegija ja projektitoetuse taotleja.
(5) Paragrahvis 34 nimetatud mitterahalist omafinantseeringut võib teostada PRIA poolt toetuse rahuldamise otsuse tegemisest arvates.
(6) Projektitoetuse saaja teavitab koolituse, seminari või infopäeva toimumisest PRIAt seitse tööpäeva ette.
(7) Projektitoetuse saaja esitab viimase kuludeklaratsiooni kahe aasta jooksul arvates taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid mitte hiljem kui 30. juuniks 2015.
§ 42. Projektitoetuse tegevuse elluviimist ja investeeringu tegemist tõendavate dokumentide esitamine
(1) Toetuse väljamaksmiseks esitab projektitoetuse saaja pärast tegevuse elluviimist või investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist PRIAle lisas 11 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos § 25 lõike 1 punktides 1–11 ja lõikes 2 nimetatud dokumentide ärakirjadega.
(2) Lisaks lõikes 1 sätestatud dokumentidele esitab projektitoetuse saaja kasutatud seadme ostmise korral PRIAle seadme müüja kinnituskirja selle kohta, et seade vastab § 31 lõike 2 punktis 1 toodud nõudele.
(3) [Kehtetu – RTL 2009, 57, 833 – jõust. 20.07.2009]
(4) Liisinguandja võib olla «Krediidiasutuste seaduse» alusel ja korras tegutsev krediidiasutus või tema konsolideerimisgruppi kuuluv finantseerimisasutus.
(5) Paragrahvi 25 lõike 1 punktis 1 ja lõike 2 punktis 1 nimetatud arve-saatelehel või arvel näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku hinnapakkumisele.
(6) Lisaks lõikes 1 sätestatud dokumentidele esitab mittetulundusühingust või sihtasutusest projektitoetuse saaja PRIAle vabatahtliku tasustamata töö tegemise kohta ärakirja § 41 lõikes 4 nimetatud päevikust.
(7) Lisaks lõikes 1 sätestatud dokumentidele esitab projektitoetuse saaja ehitise puhul kasutusloa ärakirja, kui see on nõutav “Ehitusseaduse” kohaselt.
(8) Lisaks määruse § 25 lõike 1 punktis 8 toodud andmetele märgitakse koolituse puhul osavõtjate nimekirjale osaleja isikukood ning juhul, kui koolitus on käsitatav vähese tähtsusega abina, märgitakse lisaks juriidilise isiku registrikood.
§ 43. Projektitoetuse maksmine ja toetuse maksmisest keeldumine
(1) PRIA otsustab projektitoetuse maksmise sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole või kapitalirendi puhul toetuse saaja nimetatud kapitalirendile andja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates §-s 42 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest.
(2) Projektitoetust ei maksta «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõikes 8 sätestatud juhtudel.
(3) PRIA teeb projektitoetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsuse või taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamise otsuse 25 tööpäeva jooksul arvates projektitoetuse maksmisest keeldumise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest.
§ 431. Projektitoetuse maksmine osaliselt tasutud kuludokumentide alusel
(1) Projektitoetuse võib taotluses kavandatud tegevuse elluviimiseks ja investeeringu tegemiseks välja maksta osaliselt tasutud kuludokumentide alusel, kui projektitoetuse saaja on esitanud pärast tegevuse elluviimist või investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest vähemalt omafinantseeringuga võrdse rahasumma tasumist PRIAle lisas 11 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos § 25 lõike 1 punktides 1–11 ning § 42 lõigetes 2 ja 7 nimetatud dokumentide ärakirjadega.
(2) Projektitoetuse saaja tasub pärast projektitoetuse saamist kuludokumentide alusel tasumata kogusumma viivitamata isikule, kellelt ta tellis teenuse või töö või ostis kaupa, ning esitab PRIAle kuludeklaratsiooni koos § 25 lõike 1 punktides 2, 5 ja 10 nimetatud tasumist tõendavate dokumentidega seitsme tööpäeva jooksul arvates toetuse laekumisest toetuse saaja arvelduskontole.
(3) Projektitoetuse saaja võib osaliselt tasutud kuludokumentide alusel saadud toetust kasutada vaid kavandatud tegevuse või investeeringu abikõlblike kulude hüvitamiseks.
(4) PRIA võib keelduda toetuse saajale osaliselt tasutud kuludokumentide alusel toetuse väljamaksmisest, kui toetuse saaja ei ole täitnud § 431 lõikes 2 sätestatud nõudeid või kui kuludokumendid ei vasta nõuetele.
[RTL 2009, 57, 833 – jõust. 1.01.2010]
§ 44. Dokumentide säilitamine
(1) 2008. aastal võib kohaliku tegevusgrupi toetust taotleda § 9 lõikes 2 esitatud kulude hüvitamiseks, mille tegemist tõendavad dokumendid ei ole kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlejale väljastatud varem kui 2008. aasta 1. jaanuaril juhul, kui kohalik tegevusgrupp on ellu viinud meetme 3.6 raames asjakohased tegevused.
(2) Lõikes 1 nimetatud juhul võib § 9 lõikes 2 esitatud kulusid tõendavad dokumendid esitada koos kohaliku tegevusgrupi toetuse taotlusega.
(3) Lõikes 2 nimetatud juhul otsustakse kohaliku tegevusgrupi toetuse maksmine sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda kohaliku tegevusgrupi toetuse saaja või liisingu puhul toetuse saaja nimetatud liisinguandja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates kohaliku tegevusgrupi taotluse rahuldamise otsuse tegemise päevast või nõuetekohaste dokumentide esitamisest.
(4) 2008. aastal strateegia väljatöötamiseks kohaliku tegevusgrupi toetust saanud kohalik tegevusgrupp esitab strateegia rakendamiseks § 11 lõikes 12 nimetatud lisataotlusvooru raames taotluse koos rakenduskavaga § 11 lõikes 5 nimetatud eelarve esimesel perioodil ühe aasta kohta. Rakenduskava sisaldab 2010. aastaks kavandatud tegevuste ja § 8 lõikes 2 toodud strateegia meetmete kirjeldust ning nende kavandatavat eelarvet kogu esimeseks perioodiks ettenähtud eelarve mahus.
(5) Lõikes 4 nimetatud taotlusi ei hinnata ning PRIA rahuldab kõik nõuetele vastavad taotlused.


Rahvusvahelise patenditaotluse Patendiametile esitamise kord – Riigi Teataja
Rahvusvahelise patenditaotluse Patendiametile esitamise kord
Rahvusvahelise patenditaotluse Patendiametile esitamise kord - sisukord
§ 3 PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamise eeldused
2 PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamine
1 Dokumendid
§ 4 PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamiseks vajalikud dokumendid
§ 5 Dokumentide eksemplaride arv
§ 6 Dokumentide keel
2 Dokumentide sisu- ja vorminõuded
§ 7 Avaldus
§ 8 Tõlked
§ 9 Joonised
§ 10 Riigilõivu tasumist tõendav dokument
§ 11 Deklaratsioon
§ 12 Volikiri
3 Taotleja toimingud
§ 13 PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamise mõiste
§ 14 Esitaja
§ 15 PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamine
§ 16 Dokumentide esitamise tähtaeg
§ 17 Tõlgete esitamise lisaaja taotlemine
3 PCT taotluse siseriiklikku menetlusse võtmine
1 Patendiameti toimingud PCT taotluse saabumisel
§ 18 PCT taotluse vastuvõtmine
§ 19 PCT taotlusele saabumise numbri andmine ja saabumise kuupäeva määramine
§ 20 PCT taotluse siseriiklikku menetlusse võtmine
§ 21 PCT taotluse kontrollimine
§ 22 PCT taotluse puudustest teatamine
§ 23 PCT taotluse menetluse peatamine ja jätkamine
§ 24 PCT taotluse tagasivõetuks lugemine
§ 25 PCT taotluse tagasilükkamine
2 PCT taotluse avaldamine
§ 26 Avaldamisele kuuluvad PCT taotlused
§ 27 PCT taotluse avaldamise tähtpäev
§ 28 PCT taotluse avaldamist takistavad asjaolud
RT I, 10.01.2012, 25
Vastu võetud 03.01.2012 nr 25
Määrus kehtestatakse „Patendiseaduse” § 32 lõike 10 alusel.
(1) Käesolevas määruses on:
1) rahvusvaheline patenditaotlus – 1970. aasta 19. juunil Washingtonis sõlmitud „Patendikoostöölepingu” (edaspidi PCT) (RT II 1994, 6/7, 21) artikli 3 kohane rahvusvaheline taotlus (edaspidi PCT taotlus);
2) taotleja – füüsiline või juriidiline isik, kes taotleb PCT taotluse alusel patenti või kasuliku mudeli õiguskaitset Eestis;
3) Rahvusvaheline Büroo – Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni (WIPO) Rahvusvaheline Büroo, kes võtab vastuvõtvatelt ametitelt vastu PCT taotlusi ja vahendab neid märgitud ametitele või märgitud ja väljavalitud ametitele ning teistele PCT ametitele;
4) vastuvõttev amet – PCT lepinguosalise riigi institutsioon või valitsustevaheline organisatsioon, kes võtab vastu PCT taotlusi edastamiseks Rahvusvahelisele Büroole;
5) märgitud amet, märgitud ja väljavalitud amet – PCT lepinguosalise riigi institutsioon, kelle ülesandeks on PCT taotluse alusel siseriikliku patendi väljaandmine või kasuliku mudeli registreerimine;
6) Patendiamet – valitsusasutus, kes täidab vastuvõtva ameti ja märgitud ameti või märgitud ja väljavalitud ameti ülesandeid Eestis;
7) rahvusvaheline menetlus – taotleja, vastuvõtva ameti, Rahvusvahelise Büroo ja teiste PCT ametite toimingud, mis on sooritatud enne PCT taotluse esitamist Patendiametile kui märgitud ametile või märgitud ja väljavalitud ametile;
8) siseriiklik menetlus – taotleja ja Patendiameti toimingud, mida sooritatakse seoses PCT taotluse esitamisega Patendiametile kui märgitud ametile või märgitud ja väljavalitud ametile ning sellele järgnevad patenditaotluse või kasuliku mudeli registreerimise taotluse menetlustoimingud.
(2) Käesolevas määruses kasutatavaid patendialaseid mõisteid, mis ei ole määratletud käesoleva paragrahvi lõikes 1 ja „Patendiseaduses”, mõistetakse ning tõlgendatakse „Tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioonis” (RT II 1994, 4/5, 19), PCT-s, „Euroopa patentide väljaandmise konventsioonis” (edaspidi EPC) (RT II 2002, 10, 40), „Patendiõiguse lepingus” (edaspidi PLT) (RT II 2003, 6, 22) ja Riigikogu poolt ratifitseeritud teistes patendialastes välislepingutes ning nende kohaldamiseks antud õigusaktides toodud määratluste kohaselt.
(1) Käesolevat määrust kohaldatakse PCT taotluste siseriikliku menetluse suhtes alates „Patendiseaduse” § 33 lõikes 1 nimetatud PCT taotluse siseriiklikku menetlusse võtmise avalduse saabumisest Patendiametisse.
(2) Käesolevat määrust kohaldatakse PCT artiklite 43 ja 44 alusel ka „Kasuliku mudeli seaduse” § 30 lõike 1 kohaselt Patendiametile esitatud kasulike mudelite rahvusvahelise registreerimise taotluste siseriikliku menetluse suhtes kasuliku mudeli seadusest tulenevate erisustega.
(3) Käesolevat määrust ei kohaldata PCT taotluste rahvusvahelise menetluse suhtes.
§ 3. PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamise eeldused
Taotleja saab siseriiklikku menetlusse esitada PCT taotluse eeldusel, et:
1) Eesti Vabariik on rahvusvahelises menetluses PCT esimese peatüki tähenduses märgitud riik või PCT teise peatüki tähenduses väljavalitud riik;
2) Eesti Vabariigi märkimist või väljavalimist ei ole rahvusvahelises menetluses tagasi võetud või tagasivõetuks loetud;
3) PCT taotlust ei ole rahvusvahelises menetluses tagasi lükatud, tagasi võetud või tagasivõetuks loetud;
4) järgitakse „Patendiseaduse” § 33 lõikes 1 sätestatud siseriiklikku menetlusse esitamise tingimusi või sama paragrahvi lõike 11 kohaldumise korral siseriikliku menetluse taastamise tingimusi.
2. peatükk PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamine
1. jagu Dokumendid
§ 4. PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamiseks vajalikud dokumendid
(1) „Patendiseaduse” § 33 lõike 1 ja PCT artiklite 22 ning 27 ja reegli 49.5 (a) alusel on PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamiseks vajalikud järgmised dokumendid:
1) PCT taotluse siseriiklikku menetlusse võtmise avaldus (edaspidi avaldus, määruse lisa 1);
2) leiutiskirjelduse eestikeelne tõlge;
3) nõudluse eestikeelne tõlge;
4) joonis või muu illustreeriv materjal (edaspidi joonis);
5) leiutise olemuse lühikokkuvõtte eestikeelne tõlge;
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentidele lisatakse:
1) deklaratsioon patendi taotlemise õiguse kohta (edaspidi deklaratsioon, määruse lisa 2), välja arvatud juhul, kui taotlejaks on autor või ühisautorsuse korral ainult ühisautorid või patendi taotlemise õigus on deklareeritud PCT taotluses sisalduvas avalduses (Form PCT/RO/101);
2) volikiri, kui PCT taotlus esitatakse vastavalt „Patendiseaduse” §-le 131 patendivoliniku kaudu või ühise esindaja poolt (määruse lisa 3);
3) dokument, mis selgitab autori või taotleja andmete muutumist, kui need erinevad PCT artikli 21 kohaselt avaldatud rahvusvahelise publikatsiooni tiitellehe andmetest;
4) taotleja andmete muutmise avaldus ja riigilõivu tasumist tõendav dokument ning „Patendiseaduse” § 44 lõikes 3 ettenähtud juhtudel patenditaotluse üleminekut tõendav dokument, kui PCT taotlus on teisele isikule üle läinud või üle antud ja üleminekut ei ole Rahvusvahelise Büroo poolt rahvusvahelises menetluses vormistatud.
(3) Kui PCT taotlus esitatakse siseriiklikku menetlusse enne selle PCT artikli 21 kohast rahvusvahelist avaldamist, lisatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentidele PCT taotluses sisalduva avalduse (Form PCT/RO/101) koopia.
(4) Taotleja võib lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud dokumentidele esitada muid dokumente ja nende eestikeelseid tõlkeid, mille esitamist ta patendikaitse taotlemise seisukohalt hädavajalikuks peab. Selliste dokumentide vajalikkuse otsustab Patendiamet. Tarbetud dokumendid tagastatakse või hävitatakse taotleja nõusolekul.
(5) Enne PCT taotluse siseriiklikku menetlusse võtmist ei saa PCT taotlusest eraldada iseseisvaid leiutisi eraldatud taotluste esitamiseks ega esitada eraldatud taotlusi.
§ 5. Dokumentide eksemplaride arv
(1) Leiutiskirjelduse ja nõudluse eestikeelne tõlge ning joonis või selle koopia, millel võõrkeelne tekst on asendatud vastavalt käesoleva määruse § 9 lõikele 2 eestikeelsega, esitatakse kolmes eksemplaris. Leiutise olemuse lühikokkuvõtte eestikeelne tõlge esitatakse kahes eksemplaris. Ülejäänud dokumendid esitatakse ühes eksemplaris. Kasuliku mudeli registreerimise taotluse korral esitatakse leiutiskirjelduse ja nõudluse eestikeelne tõlge ning joonis või selle koopia, millel võõrkeelne tekst on asendatud eestikeelsega, kahes eksemplaris.
(2) Kui samaaegselt taotletakse nii patendikaitset kui ka kasuliku mudeli õiguskaitset, peab esitatavate dokumentide eksemplaride üldarv vastama käesoleva paragrahvi lõikes 1 kummagi taotluse jaoks kehtestatud eksemplaride arvule.
§ 6. Dokumentide keel
(1) PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamisel peab käesoleva määruse § 4 lõikes 1 loetletud dokumentidest esitama lisaks muudele eestikeelsetele tõlgetele ka sama lõike punktis 1 nimetatud avalduse eestikeelse tõlke. Muude võõrkeelsete dokumentide tõlked esitakse vajadusel Patendiameti poolt „Patendiseaduse” § 19 lõike 6 või § 251 alusel määratud tähtpäevaks.
(2) Keelekasutus eestikeelsetes dokumentides ja tõlgetes peab vastama eesti kirjakeele normile „Keeleseaduse” mõttes.
2. jagu Dokumentide sisu- ja vorminõuded
(1) Avalduses peab sisalduma PCT taotluse siseriiklikku menetlusse võtmise nõue ja avaldus peab kajastama, millist leiutise õiguskaitse liiki (patendikaitse, kasuliku mudeli õiguskaitse või mõlemad) Eestis taotletakse.
(2) Avalduses peavad sisalduma järgmised andmed:
1) PCT taotluse number;
2) PCT taotluse rahvusvahelise esitamise kuupäev;
3) prioriteedikuupäev, mitme prioriteedi korral vähemalt varaseim prioriteedikuupäev;
4) teave selle kohta, kas PCT taotlus esitatakse siseriiklikku menetlusse PCT esimese või teise peatüki alusel;
5) taotleja andmed, mitme taotleja korral aga kõigi taotlejate andmed;
6) taotleja esindaja andmed, kui taotlejat esindab patendivolinik või ühine esindaja;
7) andmed kirjavahetuse pidamiseks, kui taotlejaks on Eesti Vabariigis elu- või asukohta omav isik või kui taotlejaid esindab ühine esindaja;
8) autorite andmed, kui neis on võrreldes rahvusvahelises publikatsioonis avaldatuga tehtud muudatusi;
9) leiutise nimetus eesti ja inglise keeles;
10) esitatavate dokumentide loetelu;
11) taotleja, ühise esindaja või patendivoliniku allkiri.
(3) Füüsilisest isikust taotleja korral on taotleja andmeteks tema ees- ja perekonnanimi, elukoha või ettevõtte asukoha täielik aadress ja riigi kood, juriidilise isiku korral äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse või tema asukohariigi seaduse järgi muusse ametlikku registrisse kantud täielik või lühendatud nimi, asukoha täielik aadress ja riigi kood.
(4) Autori andmeteks on autori ees- ja perekonnanimi ning aadress, millele on lisatud riigi kahetäheline kood.
(5) Leiutise õiguskaitse liik peab vastama PCT taotluses sisalduvale avaldusele (Form PCT/RO/101) märgitud ja selle alusel rahvusvahelise publikatsiooni tiitellehele kantud õiguskaitse liigile, kui leiutise õiguskaitse liik määratakse PCT kohaselt PCT taotluse rahvusvahelisse menetlusse esitamisel.
(6) Käesolevas paragrahvis nimetatud andmete sisu ja vormi puudutavate käesoleva määrusega reguleerimata küsimuste korral kohaldatakse „Patendiseaduse” § 19 lõike 4 ja § 20 lõike 4 alusel kehtestatud justiitsministri määrust (edaspidi patenditaotluse esitamise kord).
(7) Avaldus on soovitav esitada käesoleva määruse lisas 1 toodud vormikohasel plangil. Planke saab tasuta Patendiametist või Patendiameti veebilehelt.
§ 8. Tõlked
(1) Taotleja võib esitada leiutiskirjelduse ja nõudluse eestikeelse tõlke rahvusvahelise publikatsiooni põhjal või PCT artikli 19 kohaselt rahvusvahelises menetluses muudetud nõudluse ja sellele vastavalt muudetud leiutiskirjelduse põhjal.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tõlgete asemel võib taotleja esitada ka rahvusvahelise publikatsiooni põhjal tehtud leiutiskirjelduse ja nõudluse eestikeelse tõlke, millesse on viidud siseriiklikus menetluses kohaldamiseks ettenähtud muudatused tingimusel, et need ei muuda leiutise olemust ega laienda rahvusvahelises publikatsioonis avaldatud leiutise õiguskaitse ulatust.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 nimetatud muudetud leiutiskirjelduse ja nõudluse korral peab taotleja esitama Patendiameti nõudmisel Patendiameti määratud tähtaja jooksul rahvusvahelise publikatsiooni muudetud osade eestikeelsed tõlked.
(4) Kui leiutise olemuse lühikokkuvõte ei ole rahvusvahelises publikatsioonis inglise keeles või on rahvusvahelise publikatsiooniga võrreldes muudetud, peab taotleja lisaks eestikeelsele tõlkele esitama ka ingliskeelse tõlke.
(5) Tõlgete suhtes kohaldatakse patenditaotluse esitamise korra §-des 58, 59 ja 60 kehtestatud nõudeid.
§ 9. Joonised
(1) Jooniste olemasolu korral PCT taotluses esitatakse nende koopiad.
(2) Kui joonis sisaldab võõrkeelset teksti, esitatakse see PCT reegli 49.5(d) kohaselt kas joonise koopiana, millel võõrkeelne tekst on asendatud eestikeelsega, või uue joonisena. Kummalgi juhul ei tohi graafilises materjalis teha parandusi või täiendusi ega lisada või ära jätta kujutisi.
(3) Kujutise tähist FIG (lühend ingliskeelsest sõnast „figure”) ei tõlgita.
(4) Esitatav joonis peab vastama patenditaotluse esitamise korra §-s 65 kehtestatud vormistamise nõuetele. Vormistamise nõuetele vastavaks loetakse ka joonis, mis on vormistatud rahvusvahelise patenditaotluse jooniste koostamise juhiste (Eesti Kasuliku Mudeli Leht 1995, 2, lk 5–11) kohaselt.
§ 10. Riigilõivu tasumist tõendav dokument
(1) Riigilõivu tasumise kohta kehtivad patenditaotluse esitamise korra § 54 lõigete 1 ja 2 nõuded.
(2) Riigilõivu tasumist tõendavale dokumendile märgitakse PCT taotluse number või leiutise nimetus.
(3) Kui leiutisele soovitakse samaaegselt patendikaitset ja kasuliku mudeli õiguskaitset, peab riigilõivu tasuma nii rahvusvahelise patenditaotluse kui ka kasuliku mudeli rahvusvahelise registreerimistaotluse menetlusse võtmise eest ettenähtud määras. Ühe õiguskaitse liigi eest riigilõivu tasumata jätmist loetakse sellest õiguskaitse liigist loobumiseks.
(4) Kui taotleja soovib saada ekspertiisi käigus viidatavate patendidokumentide või muude trükiste ärakirju, peab ta tasuma ettenähtud riigilõivu ja esitama avalduses sellekohase nõude.
§ 11. Deklaratsioon
(1) Kirjaliku deklaratsiooni esitamist leiutisele õiguskaitse taotlemise õiguse kohta või selle õiguse deklareerimist PCT taotluses sisalduva avalduse (Form PCT/RO/101) vastaval andmeväljal nõutakse järgmistel juhtudel:
1) taotleja on juriidiline isik;
2) taotleja ja leiutise autor ei ole sama füüsiline isik;
3) ühisautorsuse korral ei ole kõik leiutise autorid samaaegselt taotlejad;
4) mitme taotleja korral on mõni neist juriidiline isik või mõni füüsilistest isikutest ei ole samaaegselt leiutise autor;
5) taotleja on leiutise autori või mitme autori korral neist mõne õigusjärglane.
(2) Käesoleva korra lõikes 1 nimetatud juhtudel peab taotlejal olema tekkinud õigus taotleda patenti hiljemalt PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamise päevaks. „Patendiseaduse” §-s 12 sätestatust tulenevalt peab taotlejal olema nimetatud päeva seisuga võimalik tõestada oma õigusjärglust või esitada kehtiv leping, mis on sõlmitud autoriga patendi taotlemise ja patendiomanikuks saamise õiguse ülemineku kohta.
(3) Deklaratsioon peab olema koostatud eesti keeles või nii eesti kui ka muus keeles. Kui deklaratsioon ei ole koostatud eesti keeles, peab sellele olema lisatud eestikeelne tõlge. Taotleja võib deklaratsiooni koostamisel kasutada käesoleva määruse lisas 2 toodud planki.
(4) Deklaratsiooni kantakse:
1) taotleja ees- ja perekonnanimi, tema elukoha või ettevõtte asukoha aadress ja riigi kood, juriidilise isiku korral nimi, asukoha aadress ja riigi kood, mitme taotleja korral eelnimetatud andmed nende kõigi kohta;
2) leiutise nimetus ja soovitavalt PCT taotluse number, mis märgitakse leiutise nimetuse järele.
(5) Deklaratsioonis näidatakse vastava ruudu märgistamise teel patendi taotlemise ja patendiomanikuks saamise õiguslik alus. Koos deklaratsiooniga õigusjärglust kinnitava dokumendi või lepingu esitamist PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamisel ei nõuta. Patendiamet võib nõuda nimetatud dokumentide või nende kinnitatud ärakirja esitamist vaid juhul, kui patendi taotlemise ja patendiomanikuks saamise õiguslikku alust ei ole ettenähtud juhtudel deklareeritud ja Patendiameti nõutud sellekohased selgitused ei ole piisavad või tekitavad kahtlust, et patenditaotluse esitamisel on eiratud „Patendiseaduse” §-s 12 sätestatut.
(6) Kui leiutise autoreid või taotlejaid on mitu ja neil on erinevad õiguslikud alused patendi taotlemiseks, märgistatakse kõik vastavad ruudud. Mitme autori või taotleja korral võib patendi taotlemise ja patendiomanikuks saamise õigust deklareerida ka mitme eraldi vormistatud deklaratsiooniga.
(7) Deklaratsioonile kirjutab alla taotleja, mitme taotleja korral aga kõik taotlejad või volituse olemasolul ühine esindaja või patendivolinik. Allkiri ei vaja kinnitamist.
(8) Kui deklaratsiooni koostab ja selle kirjutab alla patendivolinik, peab ta enne informeerima taotlejat „Patendiseaduse” §-s 12 sätestatud patendi taotlemise õiguslikest alustest ning §-s 13 sätestatud leiutise autori õigustest.
(9) Deklaratsiooni ei ole vaja esitada, kui leiutisele õiguskaitse taotlemise õigust on deklareeritud PCT taotluses sisalduva avalduse (Form PCT/RO/101) vastaval andmeväljal.
§ 12. Volikiri
(1) Volikirja kohta kehtivad patenditaotluse esitamise korra § 55 nõuded, välja arvatud lõige 11.
(2) Volikiri peab olema koostatud eesti keeles või nii eesti kui ka muus keeles. Kui volikiri ei ole koostatud eesti keeles, peab sellele olema lisatud eestikeelne tõlge. Taotleja võib volikirja koostamisel kasutada käesoleva määruse lisas 3 toodud planki.
3. jagu Taotleja toimingud
§ 13. PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamise mõiste
PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamiseks loetakse käesoleva määruse §-s 4 nimetatud dokumentide esitamist Patendiametile.
§ 14. Esitaja
(1) Vastavalt „Patendiseaduse” §-le 131 esitab PCT taotluse siseriiklikku menetlusse rahvusvahelises menetluses taotlejana märgitud isik ise või tema poolt vahetult volitatud Eesti patendivolinik. Välisriigi patendivolinikule või muule esindajale taotleja poolt antud volitus PCT taotluse Eestis siseriiklikku menetlusse esitamiseks, samuti välisriigi patendivolinikule või muule esindajale Eesti patendivoliniku volitamiseks antud edasivolitamise õigus loetakse „Patendiseaduse” § 131 lõikes 1 sätestatuga vastuolus olevaks. Nimetatud sättega vastuolus olevaks loetakse ka volitus, mis on edasivolitamise korras saadud teiselt Eesti patendivolinikult.
(2) „Patendiseaduse” § 131 lõikes 3 sätestatud juhul võib PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitada ka ühine esindaja.
(3) Kui PCT taotluse esitab siseriiklikku menetlusse isik, kellele taotlus on üle läinud või üle antud (uus taotleja) pärast PCT taotluse rahvusvahelist avaldamist või kelle andmeid ei ole Rahvusvahelises Büroos ettenähtud korras muudetud, peab ta vastavalt „Patendiseaduse” § 44 lõikele 3 ja käesoleva määruse § 4 lõike 2 punktile 4 esitama taotleja andmete muutmise avalduse ning riigilõivu tasumist tõendava dokumendi ja taotluse üleminekut tõendava dokumendi. Kui uue taotleja andmed on Rahvusvahelises Büroos ettenähtud korras muudetud, on soovitav esitatavatele dokumentidele lisada seda tõendav Rahvusvahelise Büroo poolt väljastatud dokument.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud juhul esitab PCT taotluse siseriiklikku menetlusse patendivolinik, peab ta esitama uue taotleja antud volikirja.
§ 15. PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamine
(1) PCT taotlus esitatakse otse või posti teel Patendiameti vastuvõtuosakonda. PCT taotluse võib panna ka Patendiametis aasta kõikidel päevadel ööpäev läbi avatud tööstusomandi objektide õiguskaitse registreerimise taotluste postkasti.
(2) Telefaksi teel või teiste elektroonsete vahendite kaudu esitatud dokumente vastu ei võeta.
§ 16. Dokumentide esitamise tähtaeg
(1) PCT taotluse menetlusse võtmiseks peab taotleja esitama Patendiametile „Patendiseaduse” § 33 lõikes 1 sätestatud 31 kuu jooksul prioriteedikuupäevast, mitme prioriteedi korral aga varaseimast prioriteedikuupäevast, käesoleva määruse §-s 4 nimetatud dokumendid.
(2) PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamise päevaks loetakse dokumentide tegelik Patendiametisse saabumise päev. See kehtib ka patenditaotluse edastamisel posti- või kulleriteenust kasutades.
§ 17. Tõlgete esitamise lisaaja taotlemine
(1) Põhjendatud juhtudel võib taotleja saada „Patendiseaduse” § 33 lõike 3 alusel käesoleva määruse § 4 lõike 1 punktides 2, 3 ja 5 nimetatud tõlgete ja punktis 4 nimetatud joonise esitamiseks lisaaega, kuid mitte rohkem kui 33. kuu lõpuni prioriteedikuupäevast, mitme prioriteedi korral aga varaseimast prioriteedikuupäevast. Tõlgete esitamisel peab tasuma täiendava riigilõivu.
(2) Kui taotleja taotleb „Patendiseaduse” § 33 lõike 3 alusel tõlgete esitamiseks lisaaega, peab ta esitama Patendiametile enne 31 kuu möödumist prioriteedikuupäevast, mitme prioriteedi korral aga varaseimast prioriteedikuupäevast, vähemalt käesoleva määruse § 4 lõike 1 punktis 1 nimetatud avalduse, punktis 6 nimetatud riigilõivu tasumist tõendava dokumendi ja tõlgete esitamise lisaaja taotluse.
(3) Lisaaja taotluses peab põhjendama lisaaja vajalikkust. Käesoleva määruse lisas 1 toodud avalduse plangi kasutamise korral võib lisaaja taotluse ja põhjenduse esitada andmeväljal 12. Põhjenduse võib esitada ka andmeväljal 13.
(4) Tõlgete esitamise lisaaega ei anta, kui „Patendiseaduse” § 33 lõikes 1 sätestatud 31-kuulise tähtaja lõpuni on aega rohkem kui kaks kuud või kui puudub lisaaja vajalikkuse põhjendus.
3. peatükk PCT taotluse siseriiklikku menetlusse võtmine
1. jagu Patendiameti toimingud PCT taotluse saabumisel
§ 18. PCT taotluse vastuvõtmine
(1) PCT taotluse saabumisel kontrollib Patendiamet avalduses märgitud andmete ja esitatud dokumentide alusel järgmiste taotluse elementide olemasolu:
2) taotleja andmed;
3) leiutise õiguskaitse liik;
4) käesoleva määruse § 4 lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud tõlked või nende esitamise lisaaja taotlus;
(2) Kui taotleja taotleb „Patendiseaduse” § 33 lõike 3 alusel tõlgete esitamiseks lisaaega, otsustab Patendiamet käesoleva määruse §-s 17 sätestatut arvestades lisaaja andmise.
§ 19. PCT taotlusele saabumise numbri andmine ja saabumise kuupäeva määramine
(1) Käesoleva määruse § 18 lõikes 1 loetletud kõigi elementide olemasolu korral, § 18 lõike 2 kohaldumisel aga tõlgete esitamiseks lisaaja andmisel, antakse PCT taotlusele saabumise number ja kantakse kõigi dokumentide kõigile lehtedele saabumise kuupäev.
(2) Dokumentide saabumise kuupäevaks on dokumentide Patendiametisse saabumise tegelik kuupäev, kaasa arvatud dokumentide taotluste postkasti panemise tegelik kuupäev.
(3) PCT taotluse saabumise number koosneb neljakohalisest numbriosast, mis tähistab patenditaotluse Patendiametisse saabumise järjekorranumbrit jooksval aastal, ning kaldkriipsuga eraldatud kahekohalisest numbriosast, mis tähistab aastaarvu kahte viimast numbrit, ja suurkirjas tähisest PC.
(4) PCT taotluse saabumise kuupäevaks on käesoleva paragrahvi lõigete 1 ja 2 kohaselt dokumentidele kantud kuupäev. Kui dokumendid on saabunud eri aegadel, on PCT taotluse saabumise kuupäevaks viimasena saabunud dokumendi saabumise kuupäev.
(5) Taotleja, ühise esindaja või patendivoliniku nõudel väljastatakse tõend PCT taotluse saabumise kohta Patendiametisse, milles sisaldub PCT taotluse saabumise number ja saabumise kuupäev.
(6) PCT taotlusele ei anta saabumise numbrit ega määrata saabumise kuupäeva järgmistel juhtudel:
1) puudub mõni käesoleva määruse § 18 lõikes 1 loetletud element;
2) Patendiamet keeldub vastavalt käesoleva määruse § 17 lõikele 4 tõlgete esitamiseks lisaaega andmast;
3) riigilõivu PCT taotluse menetlusse võtmise eest on tasutud ettenähtust vähem.
(7) Kui leiutisele taotletakse nii patendikaitset kui kasuliku mudeli õiguskaitset, peab riigilõiv olema tasutud õiges määras mõlema õiguskaitse liigi eest. Vähemas määras tasumise korral arvestatakse siseriiklikku menetlusse esitatuks taotlus seda liiki õiguskaitse saamiseks, mille eest on riigilõivu tasutud õiges määras. Mitme isiku poolt eri aegadel riigilõivu tasumise korral loetakse riigilõiv tasutuks isiku poolt, kelle esitatud riigilõivu tasumist tõendav dokument saabus Patendiametisse esimesena.
§ 20. PCT taotluse siseriiklikku menetlusse võtmine
(1) PCT taotlus, millele käesoleva määruse § 19 kohaselt on antud saabumise number ja määratud saabumise kuupäev, loetakse saabumise kuupäeval siseriiklikku menetlusse esitatuks ja siseriiklikku menetlusse võetuks. Taotlejale teatatakse kirjalikult siseriiklikku menetlusse võetud PCT taotluse number ning siseriiklikku menetlusse esitamise kuupäev.
(2) Patendiamet keeldub siseriiklikku menetlusse võtmast PCT taotlust, millele käesoleva määruse § 19 lõike 6 kohaselt ei anta saabumise numbrit ega määrata saabumise kuupäeva.
(3) PCT taotluse siseriiklikku menetlusse võtmisest keeldumise korral teatatakse sellest taotlejale kirjalikult ja makstakse tasutud riigilõiv tagasi. Esitatud dokumendid tagastatakse või hävitatakse taotleja nõusolekul.
§ 21. PCT taotluse kontrollimine
(1) Patendiamet kontrollib vahetult pärast PCT taotluse menetlusse võtmist käesoleva määruse § 4 kohaselt ettenähtud dokumentide olemasolu ja nende vastavust sisu ja vormi nõuetele.
(2) Taotleja esitatud dokumentide, Rahvusvaheliselt Büroolt saadud dokumentide ja WIPO, Eesti ning teiste riikide ametlike andmekogude alusel kontrollitakse:
1) Eesti Vabariigi märkimist;
2) PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamise tähtajast kinnipidamist;
3) Eesti Vabariigi väljavalimist;
4) taotleja isiku vastavust rahvusvahelises menetluses taotlejaks olnud isikule;
5) muid käesoleva määruse §-s 7 nimetatud andmeid;
6) volikirja kehtivust;
7) deklaratsiooni esitamise vajadust ja deklaratsiooni kehtivust;
8) esitatud dokumentide vastavust vorminõuetele.
(3) Eesti Vabariigi märkimine loetakse kehtivaks, kui taotleja esitatud dokumentide, Rahvusvaheliselt Büroolt saadud dokumentide ja WIPO, Eesti ning teiste riikide ametlike andmekogude alusel ei ole tõendatud vastupidist.
(4) PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamise tähtajast kinnipidamise kontrollimiseks liidetakse PCT taotluse rahvusvahelise publikatsiooni esilehel INID-koodi 30 all avaldatud kõige varasemale prioriteedikuupäevale 31 kuud ning võrreldakse seda PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamise kuupäevaga. PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamisel on esitamise tähtajast kinni peetud, kui ajavahemik kõige varasema prioriteedikuupäeva ja PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamise kuupäeva vahel ei ületa 31 kuud.
(5) Eesti Vabariigi väljavalimine (PCT teine peatükk) tehakse kindlaks Rahvusvahelise Büroo sellekohase teate või rahvusvahelise eelekspertiisi aruande põhjal. Kui teadet ega rahvusvahelise eelekspertiisi aruannet ei ole saabunud, kontrollitakse Eesti Vabariigi väljavalimist taotluse menetluse järgmistel etappidel.
(6) Taotleja ja rahvusvahelises menetluses taotlejaks olnud isiku vastavuse kontrollimiseks tehakse kindlaks, kas PCT taotluse rahvusvahelise publikatsiooni esilehel nimetatud taotleja ja PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitanud taotleja on sama isik. Mitme taotleja korral kehtib see nõue kõigi taotlejate suhtes. Erinevuste avastamisel kontrollitakse, kas dokumentide hulgas on olemas Rahvusvahelise Büroo teade muudatuste kohta või taotleja andmete muutmise avaldus vastavalt käesoleva määruse § 4 lõike 2 punktile 4. Kui PCT taotlus on esitatud siseriiklikku menetlusse enne selle PCT artikli 21 kohast rahvusvahelist avaldamist, kontrollitakse isiku vastavust käesoleva määruse § 4 lõike 3 kohaselt esitatud PCT taotluses sisalduva avalduse (Form PCT/RO/101) koopia alusel.
(7) Kui PCT taotluse on siseriiklikku menetlusse esitanud taotleja ise, kontrollitakse tema allkirja olemasolu avaldusel. Mitme taotleja korral peavad avaldusele olema alla kirjutanud kõik taotlejad või üks neist, juhul kui sama taotleja on rahvusvahelise publikatsiooni esilehel INID-koodi 74 all ära märgitud (ühine esindaja rahvusvahelises menetluses). Kui mõnda taotlejat esindab patendivolinik, peab olema esitatud vastav volikiri. Muude isikute allkirju saatekirjal või avaldusel ei tunnustata.
(8) Patendivoliniku volikirja kehtivuse kontrollimisel tehakse kindlaks, kas volikiri vastab patenditaotluse esitamise korra § 55 nõuetele. Mitme taotleja korral peab patendivolinikul olema kõigi taotlejate volitus, mis on antud ühise või mitme volikirjaga. Selleks kontrollitakse, kas kõik taotlejad on ühises volikirjas koos või eri volikirjades kokku ära nimetatud ja kas nad kõik on ühisele volikirjale või eri volikirjadele alla kirjutanud. Kui käesoleva määruse § 14 lõikes 3 nimetatud juhul esitab PCT taotluse siseriiklikku menetlusse isik, kellele taotlus on üle läinud või üle antud (uus taotleja), peab volikirjale olema alla kirjutanud uus taotleja.
(9) Deklaratsiooni kontrollimisel tehakse kindlaks, kas leiutisele õiguskaitse taotlemise õigus on antud kõigile taotlejatele, kes ei ole autorid, ja kas õiguse ülemineku alus on deklaratsioonis märgitud. Kui deklaratsiooni ei ole käesoleva määruse § 11 lõikes 1 ettenähtud juhtudel esitatud, eeldatakse, et leiutisele õiguskaitse taotlemise õigust on deklareeritud PCT taotluses sisalduva avalduse (Form PCT/RO/101) vastaval andmeväljal, kui ei ole tõendatud vastupidist. Põhjendatud kahtluse korral võib nõuda deklaratsiooni või leiutisele õiguskaitse taotlemise õigust tõendava muu dokumendi esitamist.
(10) Esitatud dokumentide vorminõuetele vastavuse kontrollimisel kohaldatakse patenditaotluse esitamise korra nõudeid.
§ 22. PCT taotluse puudustest teatamine
(1) Kui käesoleva määruse § 21 kohasel kontrollimisel ilmneb, et PCT taotluses mõni dokument puudub või ei vasta sisu- või vorminõuetele ning see takistab menetluse jätkamist, teatatakse sellest taotlejale kirjalikult ja määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks või selgituste andmiseks.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaja määramisel ja pikendamisel kohaldatakse „Patendiseaduse” § 19 lõikes 6 või §-s 251 sätestatut.
§ 23. PCT taotluse menetluse peatamine ja jätkamine
(1) Kui taotleja jätab käesoleva määruse § 22 kohaselt „Patendiseaduse” § 251 sätestatu alusel määratud tähtaja jooksul PCT taotluses ilmnenud puudused kõrvaldamata või selgitused andmata, peatatakse menetlus. Menetluse peatamisest teatatakse taotlejale kirjalikult.
(2) PCT taotluse menetluse jätkamiseks kohaldatakse „Patendiseaduse” § 27 lõikes 3 sätestatut.
§ 24. PCT taotluse tagasivõetuks lugemine
(1) PCT taotluse tagasivõetuks lugemisel kohaldatakse „Patendiseaduse” § 26 lõike 3 punktis 1 patenditaotluse eelmenetluses tagasivõetuks lugemise kohta sätestatu analoogiat. PCT taotlus loetakse tagasivõetuks, kui:
1) PCT taotlus on käesoleva määruse § 23 lõike 1 kohaselt peatatud ja selle menetlust ei saa sama paragrahvi lõike 2 kohaselt jätkata;
2) taotleja ei ole esitanud käesoleva määruse § 22 lõike 2 kohaselt „Patendiseaduse” § 19 lõike 6 alusel määratud kahekuulise tähtaja jooksul Patendiameti poolt nõutud tõlget.
(2) PCT taotlus loetakse tagasivõetuks, kui taotleja ei ole käesoleva määruse § 17 kohaselt tõlgete esitamiseks saadud lisaajal ettenähtud tõlkeid tähtaegselt esitanud.
(3) PCT taotlus loetakse tagasivõetuks, kui käesoleva määruse § 17 kohaselt tõlgete esitamise lisaaja saamisel on taotleja jätnud riigilõivu ettenähtud tähtpäevaks tasumata.
(4) PCT taotluse tagasivõetuks lugemisest teatatakse taotlejale kirjalikult.
§ 25. PCT taotluse tagasilükkamine
(1) PCT taotluse tagasilükkamisel kohaldatakse „Patendiseaduse” § 22 lõikes 9 patenditaotluse eelmenetluses tagasilükkamise kohta sätestatut, arvestades „Patendiseaduse” §-s 291 sätestatud taotleja õigust esitada vastuväidet. PCT taotlus lükatakse tagasi, kui taotleja ei kõrvalda PCT taotlusest käesoleva määruse § 22 lõike 1 kohaselt Patendiameti poolt teatatud puudusi või antud selgitused ei ole piisavad või vastuväited põhjendatud.
(2) PCT taotlus lükatakse taotlejale vastuväite võimalust andmata tagasi, kui käesoleva määruse § 21 lõike 4 kohasel kontrollimisel selgub, et PCT taotluse siseriiklikku menetlusse esitamisel ei ole esitamise tähtajast kinni peetud.
(3) PCT taotlus lükatakse taotlejale vastuväite võimalust andmata tagasi, kui käesoleva määruse § 17 kohaselt tõlgete esitamise lisaaja saamisel ei ole taotleja tasunud riigilõivu ettenähtud tähtpäevaks ettenähtud määras.
(4) PCT taotluse tagasilükkamisest teatatakse taotlejale kirjalikult.
2. jagu PCT taotluse avaldamine
§ 26. Avaldamisele kuuluvad PCT taotlused
(1) Avaldamisele kuuluvad PCT taotlused, mille puhul taotletakse patendikaitset.
(2) PCT taotlust ei avaldata, kui see on kas tagasi võetud, tagasivõetuks loetud või tagasi lükatud.
§ 27. PCT taotluse avaldamise tähtpäev
(1) PCT taotlus avaldatakse pärast käesoleva määruse § 21 kohast kontrollimist või juhul, kui taotleja on saanud käesoleva määruse § 17 kohaselt tõlgete esitamiseks lisaaega, pärast tõlgete saabumist esimesel võimalusel.
(2) Kui PCT taotlus on esitatud siseriiklikku menetlusse enne selle PCT artikli 21 kohast rahvusvahelist avaldamist, avaldatakse see üheaegselt rahvusvahelise avaldamisega või pärast rahvusvahelist avaldamist.
(3) Kui pole ilmnenud avaldamist takistavaid asjaolusid, on PCT taotluse avaldamise tähtpäevaks „Patendiseaduse” § 24 lõike 8 alusel kehtestatud tehnilise ettevalmistuse perioodi arvestades järgmise „Eesti Patendilehe” numbri ilmumise kuupäev.
§ 28. PCT taotluse avaldamist takistavad asjaolud
PCT taotluse avaldamist takistavad asjaolud on:
1) esitatud tõlgete hulgast puudub leiutiskirjelduse või patendinõudluse tõlge või leiutise olemuse lühikokkuvõtte eesti- või ingliskeelne tõlge;
2) puudub mõni käesoleva määruse § 7 lõikes 2 nimetatud andmetest, välja arvatud punktis 4 või 10 nimetatud andmed;
3) mõni käesoleva määruse § 7 lõike 2 kohaselt esitatud andmetest ei vasta kehtestatud nõuetele, on ebaselge või ilmselgelt väär;
4) leiutiskirjelduse või patendinõudluse tõlge või joonis ei vasta avaldamiseks vajalikele vorminõuetele, sealhulgas patenditaotluse esitamise korra §-des 60 ja 65 kehtestatud nõuetele;
5) leiutiskirjelduse või patendinõudluse või leiutise olemuse lühikokkuvõtte tõlke keel ei vasta ilmselgelt eesti kirjakeele normile või ingliskeelsed tõlked ei vasta ilmselgelt inglise keele õigekirja reeglitele;
6) leiutise olemuse lühikokkuvõtte teksti sisu eesti ja inglise keeles on ilmselgelt erinev või ei vasta ilmselgelt leiutiskirjeldusele ja patendinõudlusele;
7) Rahvusvaheline Büroo ei ole PCT taotlust PCT artikli 21 kohaselt avaldanud ja prioriteedikuupäevast on möödunud vähem kui 20 kuud.
Lisa 1 PCT taotluse siseriiklikku menetlusse võtmise avalduse vorm
Lisa 2 Deklaratsiooni vorm
Lisa 3 Volikirja vorm