text:
väljaannet
koolitatud spetsialisti
Õigusabi Võta meiega ühendust
Koolitused Registreeru või telli
Tehtud tööd Meie kogemus
Uudiskiri Keskkonnaõigusest
Osalusjuhised Räägi otsustamisel kaasa
KeÜS Seaduse kommentaarid
Tuleb suunata kogu energia sellesse, et loobuksime põlevkivienergeetikast hiljemalt aastaks 2030, kirjutab meie kliimavaldkonna huvikaitse ekspert Kadi-Kaisa Kaljuveer.
Analüüs: märgalaviljeluse võimalused ja väljakutsed Eestis
Kaasaegse majandustegevuse vormina on märgalaviljelus nii Eestis kui ka mujal maailmas üsna uus nähtus. Viimaste sajandite jooksul on turbaalade ja märgalade majandamine olnud peamiselt rajatud alade kuivendamisele, et neid saaks kasutada samamoodi kui tavapäraseid põllumajanduslikke maaalasid.
Aprillikuu uudiskirja pikemas uudises kirjutame Euroopa Komisjoni aruandest, milles antakse ülevaade keskkonnapoliitika ja -eeskirjade rakendamise olukorrast igas ELi liikmesriigis. Eesti probleemidena tuuakse välja ressursitõhusus, ökoinnovatsioon ning jäätmekäitlus, kuid Eesti eelarvetulu keskkonnatasudest ja -maksudest on üks EL suurimaid.
Kuidas korraldada vastutustundlikke ja keskkonnahoidlikke riigihankeid kohalikus omavalitsuses?
Keskkonnaõiguse Keskusel on koostöös MTÜga Mondo valminud nõuannete kogu kohalikele omavalitsustele vastutustundlike riigihangete korraldamisest.
Keskkonnaõiguse Keskus esindas kohtus edukalt maaomanikke Maanteeameti vastu
Alates 2017. a nõustasime ning esindasime kohtus edukalt maaomanikke, kelle kodu lähistele kavandati maantee ümberehitust ja laiendust.
Märtsikuu uudiskirjas kajastame mitmeid hiljutisi kohtulahendeid. Riigikohus selgitas erinevaid planeeringutingimusi – taristu väljaehitamist ja naabrite kaasamist ehitus- ja kasutuslubade andmisesse. Euroopa Kohus vaagis, kas uuringud taimekaitsevahendite mõjust on avalikustamisele kuuluv keskkonnainfo.
Keskkonnaõiguse Keskus pakub õigusteaduste tudengitele praktikavõimalust nii kevadel kui sügisel.
Vabaühendused kutsuvad ministreid üles toetama Euroopa Komisjoni puhta planeedi visiooni
4. ja 5. märtsil kohtuvad Brüsselis ELi riikide ministrid, et muuhulgas arutada Euroopa Komisjoni pakutud pikaajalist strateegilist visiooni kliimaneutraalse majanduseni jõudmiseks ehk visiooni „Puhas planeet kõigile“ (“A Clean Planet for All”). Keskkonnaõiguse Keskus koos Eestimaa Looduse Fondiga, Eesti Rohelise Liikumisega ja Arengukoostöö Ümarlauaga saatsid majandus- ja taristuminister Kadri Simsonile ning keskkonnaminister Siim Kiislerile sel teemal avaliku üleskutse:
Analüüs: ilutulestiku kasutamist on võimalik piirata
Möödunud aastalõpu lähenedes tõusis ühiskonnas taas terava tähelepanu alla ilutulestiku kasutamine ning samuti võimalused selle piiramiseks ja keelamiseks. See teema tõmbas nii kohalike omavalitsuste kui ka elanike tähelepanu. Lisaks vana aasta õhtule ja ööle lubab korrakaitseseadus ilutulestikku piiramatult kasutada veel kahel korral aastas - peagi läheneval iseseisvuspäeval ning juunikuus võidupüha puhul. Tallinna Keskkonnaameti tellimusel koostas KÕK õigusliku analüüsi, et selgitada välja, millised on võimalused ilutulestikuga kaasnevate keskkonnahäringute vähendamiseks.
Eesti Keskkonnaühenduste Koda (EKO) avaldas täna koondhinnangu erakondade keskkonnalubadustele. Erakondade valimisprogrammides on keskkonnateemad varasematest aastatest enam esindatud - pea iga erakond on andnud lubadusi metsanduse valdkonna probleemide lahendamiseks, mitmes on esitatud visioon kliimamuutuse ja energeetikaküsimustega tegelemiseks.
Kliimadebatt - järelvaatamine ja fotod
6. veebruaril toimus Energia avastuskeskuses erakondade debatt, kus teemaks oli Eesti kliimapoliitika.
KUTSE valimiste-eelsele kliimadebatile: Planeedil on juba kiire, aga Eestil?
Ootame Sind 6. veebruaril kl 18.00 meie kõigi tulevikku puudutavale sündmusele - valimiste-eelsele erakondade kliimadebatile Energia avastuskeskusesse!
Jaanuari keskkonnaõiguse uudiskiri
Jaanuarikuu uudiskirjas kajastame peateemana detsembris Poolas toimunud 24. ÜRO kliimakonverentsi tulemusi. Kliimamuutuste teemal on veelgi uudiseid: Eesti liitus ÜRO kliimasõbraliku metsanduse deklaratsiooniga ning avalikustati Eesti energia- ja kliimakava aastani 2030 eelnõu.
KÕKi pühadetervitus
Keskkonnaõiguse Keskus soovib teile mõnusat pühadeaega ning rohkelt häid mõtteid ja tegusid uueks aastaks!
Detsembrikuu keskkonnaõiguse uudiskiri
Detsembrikuu uudiskirja pikemas uudises leiab kajastamist Euroopa Kohtu lahend, milles kohus täpsustas nn Natura hindamise kohustuse ulatust. Muu hulgas käsitles kohus termini „projekt“ sisu loodusdirektiivi tähenduses ning selgitas, kuidas tuleb loodusdirektiivi kohaldada korduvale tegevusele, nagu näiteks regulaarne väetamine ja karjatamine.
Avalik pöördumine: Eesti peab toetama Euroopa Komisjoni puhta planeedi visiooni
Keskkond peab olema valimiste üks võtmeküsimusi
Eesti Keskkonnaühenduste Koda (EKO) uurib eelseisvate Riigikogu valimiste valguses erakondadelt nende meelsust põletavamates keskkonnaküsimustes. Ühendused leiavad, et erakondade programmid peaksid sisaldama kõiki olulisi keskkonnaga seotud eesmärke ja konkreetseid lubadusi, sh kliimamuutuse leevendamiseks ja sellega kohanemiseks ning säästva metsanduse arendamiseks. Ühenduste koostatud poliitikasoovitustega saab tutvuda siin: www.eko.org.ee/tegevus/poliitikasoovitused
Novembrikuu uudiskirja peateema on uudiskirja külalisautorite päralt. Osalemise ja kaasamise teemal avaldavad mõtteid TÜ sotsiaalteaduslike rakendusuuringute keskuse analüütik Maie Kiisel ning Rein Kalle ja Martin Nurme Keskkonnaametist.
KÕKi praktikant Heliise Harriet: tundsin end kui osake KÕKi meeskonnast
Kui KÕKi praktikale kandideerisin, oli mul tugev huvi keskkonnakaitse vastu, kuid sellegipoolest tundsin end keskkonnaõiguse valdkonnas veel kaugena. Seetõttu soovisin, et praktika avardaks minu silmaringi keskkonnaõiguse vallas ja oleks seejuures põnev ning arendav. Kokkuvõttes sain praktikalt rohkem, kui lootsin – lisaks uutele kogemustele, teadmistele ja enesearengule sain tuttavaks ka väga tarkade ja toredate inimestega, kes panid mind selle pooleteise kuu jooksul tundma kui osake oma kollektiivist. Mind võeti väga soojalt vastu ning alati, kui mul mõni “algaja” küsimus tekkis, vastati sellele põhjalikult, avatult ja hea meelega.
Oktoobrikuu keskkonnaõiguse uudiskiri
Oktoobrikuu uudiskirjas on kolm pikemat uudist, mis puudutavad erinevaid kohtuotsuseid. Esimeses kohtuotsuses selgitas Riigikohus riikliku huvi ja planeeringuala määratlemist riigi eriplaneeringus, teises KMH läbiviimise kohustuslikkust ja keskkonnaeesmärkidele tuginemist loast keeldumisel. Kolmandas peauudises kirjutame sellest, kuidas MTÜ Roheline Liikumine kaotas Reidi tee ehitusloa kohtuvaidluse, milles palus ehitusloa tühistamist ennekõike põhjusel, et keskkonnamõju hindamisest oli möödunud kümme aastat.
Täna avalikustasid 11 keskkonnaühendust visiooni Eesti metsanduse tulevikust
Homme 23. oktoobril arutatakse Riigikogus olulise tähtsusega riikliku küsimusena põlevkivienergeetikast väljumise võimaluste üle. Keskkonnaühendused tunnustavad rahvasaadikuid otsuse eest teemat käsitleda ning panevad neile südamele, et hiljuti avaldatud hoiatava IPCC kliimaraporti valguses on iseäranis oluline võtta juba täna selge suund põlevkivienergialt taastuvenergiale üleminekuks.
Kasvav surve veekogudele sunnib Euroopa Liitu veepoliitika raamdirektiivi üle vaatama
Euroopa Keskkonnaagentuur (EKA) avaldas juulis raporti Euroopa riikide vee seisukorra kohta. Peale raporti ilmumist hoiatas Euroopa Komisjon, et võib liikmesriikide suhtes võtta õiguslikke meetmeid ELi veekvaliteeti käsitlevate õigusaktide täitmata jätmise eest. EKA aruande kohaselt on EL riikide järvede, jõgede ja suudmealade keskkonnanõuete täitmine olnud puudulik.
Septembrikuu keskkonnaõiguse uudiskiri
Septembrikuu uudiskirja üheks peateemaks on Euroopa Kohtu otsus, mille kohaselt ei saa Euroopa Komisjon seadusandliku protsessi läbiviimise ajal piirata „blanketselt“ juurdepääsu olulisele keskkonnateabele. Teises suures uudises tutvustame Riigikogu menetluses olevaid eelnõusid, mis tuleb Riigikogu koosseisul kas kevadeks ära menetleda või siis otsast alustada.
Viljakad põllumajandusmaad lähevad hinda
Vabariigi Valitsusse on jõudnud väärtuslikku põllumajandusmaad käsitlev õiguslik regulatsioon. See sisustab esmakordselt Eestis väärtusliku põllumajandusmaa mõiste ning on konkreetne maailma rahvaarvu kasvu ja sellest tuleneva toiduainete nõudluse suurenemist peegeldav samm. Eelnõu mõte on kaitsta ja säilitada Eesti keskmisest viljakamate muldadega põllumajandusmaid, mis rahvaarvu kasvades väärtuslikuks toiduainete kasvatamise maaks võiksid osutuda. Erinevate uuringute kohaselt peab maailma toidutootmine 2050. aastaks tänasega võrreldes suurenema 50-70% . Et põllumajandusmaa laiendamise võimalused on praeguseks valdavalt ammendunud, muutub oluliseks olemasoleva põllumajandusmaa kaitsmine. Ühtlasi peaks eelnõuga plaanitavad muudatused kaasa aitama ”Põllumajanduse ja kalanduse valdkondlik arengukava 2030” seatud eesmärgile kaitsta väärtuslikke põllumajandusmaid liigse keskkonnakoormuse ja kasutusotstarbe muutmise eest. Eelnõu järgi jaotataks väärtuslik põllumajandusmaa riikliku ja kohaliku tähtsusega põllumajandusmaaks. Kokku on Eestis sellist maad ca 700 000 ha ehk 63% kogu põllumajandusmaast.
Eelnõuga kavandatavad muudatused tooksid lisaks Põllumajandusametile (PMA), kaasa omajagu muudatusi ka maaomanikele ja kohalikele omavalitsustele (KOV).
KÕKi praktikant Heliise Harriet: kümnest sõrmest jääb väheks, et loetleda üles valdkonnad, mis vajavad tähelepanu ja kaitset
Septembri keskpaigast oktoobri lõpuni praktiseerib Keskkonnaõiguse Keskuses Tartu Ülikooli õigusteaduskonna magistrant Heliise Harriet Harusoo. Heliise mõtiskles veidi ja pani kirja enda mõtted sellest, miks ta otsustas KÕKi praktikandiks kandideerida ja millised on tema ootused praktika kuuele nädalale.
Õiguskantsler: tee ehitusest puudutatud inimesi tuleb kaasata ka projekteerimistingimuste menetlusse
Õiguskantsler avaldas 18. juulil seisukoha seoses kaasamisega projekteerimistingimuste menetluses. Õiguskantsleri poole pöördus kinnistuomanik, keda ei kaasatud tema kinnistuga piirneva kergliiklustee rajamisse. Õiguskantsler leidis, et linnavalitsus rikkus menetlusreegleid, jättes kaasamata maaomanikud, kelle õigusi (sh kinnistule juurdepääsu kaudu) liikluskorralduse muudatus piirab.
Keskkonnaõiguse Keskus kutsub kohalike omavalitsuste ametnikke looduskaitsealastes küsimustes tasuta nõu saama
Keskkonnaõiguse Keskus (KÕK) kutsub omavalitsuste ametnikke pöörduma looduskaitsealaste küsimuste ja probleemidega tasuta nõuandlasse. Nõuandla kaudu saab juristidelt abi näiteks looduskaitselistest piirangutest mõjutatud ehitus- ja planeerimisküsimustes.
Euroopa Kohus: et uue elupaiga loomise kasulik mõju avaldub pikema aja jooksul, on tegemist kompensatsioonimeetmega, mitte leevendava meetmega
KÕKis asus juristina tööle Kaarel Relve
Septembrist töötab KÕKis juristina Kaarel Relve. Kaarel tegeleb keskkonnaõiguse uudiskirja koostamisega, õigusabi pakkumisega, sh looduskaitse nõuandla kaudu, ning osaleb Justice and Environment võrgustiku töös.
Uus määrus nõuab radoonitaseme mõõtmist tööruumides
Augustikuu keskkonnaõiguse uudiskiri
Augustikuise uudiskirja põhiuudis tutvustab lähemalt Riigikohtu lahendit, milles kohus lahendas küsimust Hiiu maakonna merealade teemaplaneeringu õiguspärasusest. Erialaringkondades juba tänaseks palju vastukaja saanud lahendis selgitas kohus KSH rolli planeerimismenetluses ning seda, millise täpsusega tuleb mõjusid hinnata kõrgema tasandi, üldisema loomuga planeeringute puhul.
Suviste uudiskirjade loetuimad lood
Juunis ja juulis tõmbasid meie uudiskirja lugejate tähelepanu enim Euroopa Liidu veekogude kehv seisund, mis võib lõppeda nii mõnelegi riigile kohtuskäiguga, aga ka kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise, muldade kaitse ja välisõhu saastamise vähendamise teemad.
Juulikuu keskkonnaõiguse uudiskiri
Südasuvine uudiskiri on puhkuste ajale kohaselt lühike. Rohkem uudiseid on kliimamuutuste valdkonnas. Näiteks on jõustunud kaks EL määrust (maakasutuse ja ühiste kohustuste teemal) ja kavandamisel veel üks uus määrus (kliima- ja energiapoliitika haldamise teemal), mis aitavad liikmesriikidel kliimamuutuste vähendamisega seotud eesmärke saavutada
Uudiskirja peauudises kirjutame lahti EL ringmajanduse aluseks olevate eelnõude sisu. Veel saab uudistest teada, et EL teeb otsustavaid samme ühekordseks kasutuseks mõeldud plasttoodete kasutuse piiramiseks. Komisjoni kavandatav direktiiv puudutab igapäevaseid tooteid alates toidunõudest kuni õhupallideni.
Silvia Lotman: kaitsealadega seotud suhtlemisega tegeleb riigis kordades vähem inimesi, kui selle töö tegemiseks tegelikult vaja oleks
Üleeuroopaline looduskaitsealade võrgustik on tuntud ka hellitusnimega Natura 2000. Suurem osa Eesti kaitsealasid kuulub ka sellesse võrgustikku. Euroopa Komisjon, kes võrgustiku lõi, saab riikidelt regulaarselt aruandeid võrgustiku seisukorra kohta, vaatab läbi kaebusi, rahastab näidisprojekte ning vahendab teavet ekspertide ja ametnike vahel. Igapäevane looduskaitse töö tehakse igal kaitsealal ja igas liikmesriigis loomulikult kohapeal.
Maikuu keskkonnaõiguse uudiskiri
Maikuu uudiskirjas saavad taas sõna uudiskirja külalisautorid. Kuna käimas on looduskaitsekuu, on keskpunktis looduskaitselised teemad, eelkõige Natura kaitsealadega seonduv.
Aprillikuu uudiskirja loetuimad lood
Eelmise kuu uudiskirja enim tähelepanu tõmmanud uudised puudutasid ruumilist planeerimist ning oodatult Keskkonnaministeeriumi planeeritavaid muudatusi keskkonnavaldkonna rahastamises, keskkonnatasude korralduses ja õhusaasteainete reguleerimisel.
KÕKi kevadise praktikandina alustas ökoloogist juuratudeng
Maist juuni alguseni toimetab koos meiega praktikant Maris Markus. Maris on magistrikraadiga ökoloog ja õpib praegu lisaks õigusteadust. Ökoloogina on Maris eelkõige teinud välitöid – seiranud kahepaikseid ja roomajaid. Juura juurde tõi Marise tahtmine saada teadmisi, mis annavad laiema arusaamise õiguslikust raamistikust, milles elame, ja teisalt soov lisada loodusteaduslikele teadmistele uut aspekti.
Riigikogule anti üle 1079 inimese pöördumine, toetamaks põlevkivilt taastuvenergiale üleminekut
Täna andis MTÜ Eesti Roheline Liikumine Riigikogule üle rahvaalgatuse “Eesti vajab põlevkivienergeetikast väljumise strateegiat ehk PÕXITit” pöördumise koos 1079 toetusallkirjaga. Ühispöördumisele allakirjutanud soovivad riigilt selget otsust ning laiapõhjalist plaani, kuidas tulevikus põlevkivienergiast loobuda ning järk-järgult taastuvatele energialahendustele üle minna.
Tänasest hakkavad maaomanikud saama tasuta õigusabi looduskaitsealastes küsimustes
Keskkonnaõiguse Keskus (KÕK) ja Eestimaa Looduse Fond (ELF) alustavad tänasest tasuta juriidilise ja looduskaitsealase nõu pakkumist maaomanikele, kes puutuvad kokku looduskaitseliste piirangutega ning kellel on sellega seoses tekkinud küsimusi või lahendamist vajavaid olukordi. Looduskaitse nõuandla on virtuaalne nõustamiskeskkond, kus maaomanikud saavad KÕKi ja ELFi ekspertidelt nõu, kuidas tegutseda looduskaitsealadel nii, et inimeste heaolu kõrval ka loodusväärtused hoitud oleksid.
Lähtudes enda muljetest ja sellest, et õiguskantslerile pole juba pikka aega esitatud avaldusi, milles oleks kurdetud, et keskkonnavaidlustes kohtusse pöördumine oleks raskendatud, julgen arvata, et juurdepääs õigusemõistmisele on tagatud. Iseküsimus on, et kas kvaliteetne õigusabi on inimestele ka tegelikult kättesaadav, kuna see maksab palju. Teisisõnu, õiguslikud võimalused kohtu poole pöördumiseks on olemas, kuid seda pole alati võimalik kasutada. Seejuures ei pea ma silmas üksnes avalike huvide kaitset, vaid keskkonda puudutavaid vaidlusi laiemalt, sh juhtumeid, mil isik soovib vaidlustada riigi otsust, et kaitsta enda õigusi.
Aprillikuu uudiskirja peauudises anname ülevaate Euroopa Kohtu lahendist, milles kohus analüüsis keskkonnaasjades kohtukulude vähendamise teemat. Täpsemalt selgitas kohus, millistel juhtudel ning kuidas tuleb EL riikidel tagada, et kohtusse pöördumisel kaasnevad kulud ei oleks isikutele üle jõu käivad ja ei takistaks seetõttu kohtusse pöördumist.
Riigikohus määras omavalitsusele 7000 eurot trahvi kohtulahendi täitmata jätmise eest
Riigikohus tegi 13. märtsil lahendi asjas, kus vaidluse all oli, kas vallal oli planeerimismenetluses õigus kõrvale kalduda Riigikohtu otsuses antud juhistest. Riigikohus kohustas varasemas kohtuvaidluses oma 6.11.2016 otsusega valda otsustama hiljemalt 1.03.2017, kas varasemad menetlusetapid läbinud üldplaneering kehtestada või jätta kehtestamata. Vald otsustas üldplaneeringu osaliselt kehtestada ning teise osas menetlust jätkata, mistõttu ei teinud vald kohtu poolt antud tähtajaks otsust kogu üldplaneeringu kehtestamise või kehtestamata jätmise kohta. Sellega jäi vallal Riigikohtu otsus tähtajaks täies ulatuses täitmata. Kinnistu omanik taotles kohtult vallale rahatrahvi määramist kohtulahendi täitmata jätmise eest.
Veel viimast nädalat saab toetada PÕXITi rahvaalgatust
MTÜ Eesti Roheline Liikumine kutsub toetama PÕXITi rahvaalgatust. PÕXIT ehk põlevkivi-exit tähendab järkjärgulist üleminekut põlevkivilt taastuvatele energiaallikatele. Kollektiivse pöördumisega soovitakse riigilt selget otsust ning laiapõhjalist plaani põlevkivienergiast loobumiseks ning taastuvate energialahenduste leidmiseks. Põlevkivienergeetika on täna Eestis üks suurimaid keskkonnaprobleeme, põhjustades näiteks vee ja õhu saastumist, põhjavee taseme langust ning mitmeid tervisehädasid. Algatust on tänaseks toetanud üle 700 inimese, oma allkirja saab anda veel nädala jooksul siin. Pöördumine jõuab Riigikokku arutusele ainult siis, kui koos on vähemalt 1000 allkirja.
Märtsikuu uudiskirja peateemaks on kemikaalide registreerimist ja käitlemist reguleeriv REACH-määrus, mida Komisjon on asunud üle vaatama. Eesmärgiks on muuta määrus lihtsamaks ja tõhusamaks, sh valdkonna ettevõtjate jaoks paremini rakendatavaks.
Århusi konventsioon on keskkonnakaitse ja inimõiguste seostamisel teedrajav rahvusvaheline kokkulepe. Juba aastaid oli maailma erinevates piirkondades toiminud liikumine, mida inglise keeles kutsutakse „environmental justice“. Juristi kõrvale kõlab otsetõlge „keskkonnaõiglus“ kohmakalt ja viitab justkui sellele, et õigluse subjektiks on keskkond, mitte inimene. Keskkonnaõigluse liikumise tunnuseks olid ja on tänaseni inimesed, keda mõjutavad keskkonnas nende teadmata ellu viidud ulatuslikud muutused, mis otseselt ja vahetult mõjutavad nende elukvaliteeti ja tervist. Keskkonnaõigluse liikumise ja Århusi konventsiooni keskmes on inimene ja tema õigus teada saada, millises seisundis on teda ümbritsev keskkond, õigus kaasa rääkida keskkonda puudutavate otsuste tegemises ja neid otsuseid ka vaidlustada.
Veebruarikuu uudiskirja neli loetuimat lugu
Veebruarikuu keskkonnaõiguse uudiskirja lugejate suurima tähelepanu osaliseks said tänavu 20. aastaseks saava keskkonnainfo avalikustamist, otsustes osalemist ja kohtusse pöördumist reguleeriva Århusi konventsiooni puudutavad lood, aga ka uus jäätmeseaduse eelnõu ning lugu sellest, et kliima ja energeetika valdkonnas jääb Eesti 180 riigi võrdluses 155. kohale. Veebruari uudiskirja neli loetuimat lugu:
Kliimamuutustega hakkama saamine nõuab riigilt senisest julgemaid samme
Eestis on hästi inimeste teadlikkusega – kliimamuutustest räägitakse üha enam ja ilmselt pole enam kedagi, kes ei teaks, et selline nähtus on olemas. Positiivne on ka see, et Eesti on juba täitnud oma 2020. aastaks seatud taastuvenergia eesmärgi - 2015. aastal oli taastuvenergia osakaal energia lõpptarbimisest Eestis 28,6%.[1]
Seekordne uudiskiri on sarnaselt veebruarikuuga lühike. Samas on see eriline, kuna esimest korda uudiskirja kümne aasta pikkuse ilmumise ajaloos sisaldab uudiskiri artikleid külalisautoritelt, kes seekord arutlevad Århusi konventsiooni teemadel.
„Ma väga tahaksin, et keskkonnapoliitilised otsused arvestaksid praegusest rohkem tegeliku olukorraga ehk oleksid päriselt hästi rakendatavad ja aitaksid hoida nii looduskeskkonda kui ka inimeste heaolu ja tervist,“ ütles Tartu Ülikoolis õigusteaduse bakalaureuse õppe lõpetanud ning Euroülikoolis keskkonnakaitset ja –poliitikat tudeeriv Jolanda Lipu, kui möödunud kevadel meie juurde praktikale tuli. Meie möödunud aasta teine praktikant õigusteaduse tudeng Henrik Link tuli praktikale väga praktilise sooviga meie juures õppida, mida tähendab keskkonnaõiguslike vaidluste lahendamine ja regulatsioonide kujunemine. Selle kõrval pidas ta silmas aga ka pikemat perspektiivi: „eriti õnnelikuks teeks mind, kui rabamatkad ka veel mitme inimpõlve pärast niivõrd toredaid elamusi tooksid, miljarditehas Eesti metsasid täiesti tühjaks ei tõmbaks ja Reidi tee äärde mõned merevaatega kohvikud tekiksid. Ma ei ole ka selle vastu, et kohalikud omavalitsused veenduksid raielubade olemasolus enne, kui sae käima tõmbavad."
Tartu Ülikooli õigusteaduste tudeng Marian Hiire, kes varem oli õppinud loodusteaduste suunal, soovis praktika jooksul ühendada enda teadmised ja kire looduse, ökoloogia ja põllumajanduse valdkonna vastu õigusala teadmistega. Lisaks tahtis ta praktika lõpuks paremini aru saada sellest, et kes, kus ja miks otsuseid langetavad ning kuidas on võimalik otsustusprotsessi õiguslike vahenditega sekkuda.
Jaanuarikuu uudiskirja neli loetuimat lugu
Meie igakuise uudiskirja viiesajapealine tellijaskond on jaanuarikuu uudiskirja lugudest enim huvi tundnud ühe valla ja perekonna vahelise vaidluse vastu. Aga ka Riigikohtu otsus jäätmeseaduse tõlgendamisest, lugu kliimapaketi kokkuleppest EL institutsioonide vahel ning Õiguskantsleri seisukoht lendorava püsielupaiga moodustamisele kuluva aja kohta on pälvinud suure hulga lugejate tähelepanu:
Harukadaka-Hõbekuuse juhtum: valla nõudmine tee rekonstrueerimiseks oli õigusvastane
Kõnealune juhtum on eelkõige oluline tulevase praktika kujundamise mõttes. Uute elamute rajamisel soovivad vallad ja linnad sageli teede ehitamise või rekonstrueerimise kohustust kinnistuomanikele seada. Selle juhtumiga sai oluliselt selgemaks, millistel tingimustel ja millal võib kohalik omavalitsus nõuda kinnistuomanikult avalike teede rekonstrueerimist. Samuti näitas juhtum, et kodanikel on ka avaliku võimu tegevusetuse korral võimalik oma õiguseid kohtus kaitsta.
Riigikohus: korraldatud jäätmeveoga liitumisest saab isikut vabastada vaid erandkorras
Riigikohus selgitas, et jäätmeseaduse eesmärgiks on teha tiheasustusaladel korraldatud jäätmeveoga liitumine kohustuseks otse seaduse alusel. Jäätmeseaduse kohaselt loetakse nii suvila, elu- kui ka äriruumi omanik automaatselt korraldatud jäätmeveoga liitunuks kinnisasja asukohajärgses kohalikus omavalitsuses. Seejuures ei oma tähtsust kinnisasja omaniku (jäätmevaldaja) tegelik elukoht ega registrijärgne aadress. Samuti ei pea kohalik omavalitsus kontrollima, kas jäätmevaldaja elab või tegutseb talle kuuluval kinnistul, vaid võib kinnistul elamist eeldada. Kui kinnistu omanik soovib korraldatud jäätmeveost vabastamist, siis peab ta tõendama, et ta kinnistul ei ela.
EL institutsioonid jõudsid põhimõttelisele kokkuleppele uue kliimapaketi osas
Olgugi, et Eesti saavutas eesistumise aja lõpuks esialgsed kokkulepped LULUCF määruse, nn kohustuste jagamise määruse ja heitgaaside kauplemissüsteemi osas, mis tähendab, et EL 2030 kliimapoliitika õiguslik raamistik on nüüd paigas, on Eesti tegevus eesistujariigina saanud ka kriitikat.
Õiguskantsler: püsielupaikade määramisega viivitamine on vastuolus hea halduse tavaga
Õiguskantsler analüüsis ühe maaomaniku palvel lendorava kaitseks püsielupaiga moodustamise praktikat ja leidis, et ebamõistlikult pika menetlusega rikutakse hea halduse tava. Samuti võib ebamõistlikult pikk viivitus rikkuda maaomaniku PS §-s 14 sätestatud üldist põhiõigust tõhusale õiguskaitsele ja PS §-ga 32 tagatud omandipõhiõigust.
2018.a esimene keskkonnaõiguse uudiskiri on valmis. Peateemaks on seekord EL kliimapakett, milles EL institutsioonid Eesti eesistumise lõpuks põhimõttelisele kokkuleppele jõudsid. Paketi olulisemad osad on maakasutust ja metsandust käsitlev nn LULUCF määrus, seda täiendav kohustuste jagamise määrus ning hoonete energiatõhususe direktiivi muudatused.
Keskkonnaõiguse Keskus nõustas edukalt kahte perekonda, kes soovisid endale Raasiku valda kodud rajada. Selleks olid perekonnad 2015. aastal taotlenud vallalt ka detailplaneeringu koostamist, nagu seadus ette näeb. Kui detailplaneering oli algatatud, leidis vald, et perekondadel tuleks välja ehitada ka nende kinnistutega piirnev avalik tee. Vald nõudis seejuures väga täpselt, et tulevane tee peab vastama konkreetsetele standarditele (nt nõudis vald, et see kaetaks freesasfaldiga). Kuna kinnistuomanikud sellega ei nõustunud, jättis vald detailplaneeringu menetluse soiku. Pärast ligi aastast seisakut pöördusid kinnistuomanikud meie poole.
Värske keskkonnaõiguse uudiskiri toob teieni veel selle aastanumbri sisse mahtunud arengud keskkonnaõiguse valdkonnas.
Analüüsime kahte Riigikohtu lahendit, milles kohus on vaaginud juriidilise isiku kaebeõigust ja kasutuslubade põhjendamise ning menetlusse kaasamise kohustust.
Novembrikuu uudiskirjas käsitleme põhjalikumalt kahte teemat. Esimene neist puudutab Euroopa Kohtu lahendit, kus keskseks vaidlusküsimuseks Natura 2000 võrgustiku liidetud alade hilisemad võrgustikust eemaldamise võimalused. Teise teemana kirjutame lahti EL uue kiirgusohutuse direktiivi ülevõtmiseks kavandatavad kiirgusseaduse muudatused.
Lühemates uudistes tuleb juttu mitmetest EL kliimamuutustega võitlemise meetmetest, mis on eriti päevakorrale kerkinud seoses äsjatoimunud kliimakõnelustega Bonnis. Analüüsime ka EL tasandil toimuvat nn glüfosaadi-tüli ja EL väetiste määruse muudatusi.
Eesti tasandi uudistest vahendame mitmeid kavandatavaid määrusi ja anname ülevaate Eesti kavatsusest liituda maastikukonventsiooniga.
Neid ja teisi uudiseid saab lugeda siit.
Siim Vahtrus: Alati pole vaja kohtusse minna
Viimasel aastal on esile kerkinud arvukalt kodanike ja riigi või arendajate vahelisi mõõduvõtmisi keskkonnaküsimustes. Üha rohkem on selliseid vaidlusi, mille lahendamiseks on kodanikud ja ühendused valmis kohtusse pöörduma. Kas see on aga tingimata parim viis erimeelsuste lahendamiseks?
Kodanikuühiskonna sihtkapital KÜSK valis KÕKi inspireerivate edulugude hulka
Kui Keskkonnaõiguse Keskus 10 aastat tagasi tegevust alustas, olid keskkonnateemad ühiskonnas praegusest märksa tagasihoidlikuma tähelepanu all, ent mitte olematud. Vaikselt hakkas esile kerkima üha enam olukordi, mille lahendamiseks olid hädavajalikud õigusalased teadmised. Kõige enam läks neid tarvis üksikutel kodanikel ja kogukondadel, ent teadmisi keskkonnaõigusest ja selle rakendamisest nappis ka amentikel. Tühimik laiutas ka seal, kus oli võimalus seista keskkonnaga seotud avalike huvide eest seadusloomes ja poliitika kujundamises.
Kuidas tulla toime häiriva müraga?
On see liiklus või ehitus, meelelahutusasutused või muu müraallikas, väga raske on leida täiesti müravaba kohta. Mingil määral me ka harjume müraga ja ei pane seda seega mõnikord tähele. Tuleks siiski panna, sest liiga intensiivsel müral võivad olla meie tervise ning sedakaudu üldisele heaolule tõsised tagajärjed.
Seekordses uudiskirjas anname pikema ülevaate värskest Riigikohtu lahendist, millel on oluline tähendus ka keskkonnavaldkonna vaidluste jaoks. Ehitusluba puudutavas naabrite vahelises vaidluses rõhutas kohus muuhulgas, et kahtluse korral tuleb kaebusi menetleda, isegi kui kaebaja õiguste riive (nt keskkonnahäiringute läbi) näib väheoluline.
KÕKis asus juristina tööle Merlyn Mannov
Oktoobrist töötab KÕKis juristina Merlyn Mannov. Merlyn osaleb keskkonnaõiguse uudiskirja koostamisel ja tegeleb õigusabi pakkumisega.
EKO ja KÕKi ühisseisukoht: ehitusmaavarade arengukava elluviimist ei tohiks lõpetada
Reedel, 29. septembril saatsid EKO ja KÕK keskkonnaministeeriumile ühisseisukoha ehitusmaavarade arengukava (EHMAAK) lõpetamise ettepaneku kohta. Keskkonnaühendused leiavad, et 2020. aastani kehtivat EHMAAKi täitmise lõpetamine pole õige samm. Selle asemel soovitavad EKO ja KÕK arengukava üle vaadata või alustada uue välja töötamist. Keskkonnaorganisatsioonid toovad oma kirjas keskkonnaministeeriumile välja kolm peamist põhjust, miks arengukava täitmise ennetähtaegselt lõpetamine ohustab keskkonnakaitselisi huve.
Septembrikuu uudiskirja pikemas uudises anname ülevaate Keskkonnaministeeriumi eelnõust, mille eesmärgiks on piirata nn keskmiste põletusseadmete õhuheidet. Määrus puudutaks ligikaudu 1000 põletusseadet üle kogu Eesti, nõudes neilt mitmeid investeeringuid, kuid samas vähendades oluliselt ka õhuheidet.
KÕKis asub praktikandina tööle Marian Hiire
Käesoleva aasta kolmanda praktikandina alustas septembris meie juures tööd Marian Hiire. Ühe praktilise tööna aitab Marian meil teha ülevaadet tõendamiskoormistest keskkonnaasjades ehk ta võrdleb praktikat ja kehtivat keskkonnaõigust.
Augustikuu uudiskirjas anname pikema ülevaate Euroopa Kohtu otsusest, milles kohus selgitas, millistel juhtudel on EL liikmesriikidel õigus kehtestada keskkonnavastutuse direktiiviga „paralleelseid“ kahju hüvitamise mehhanisme. Kohus leidis, et sellised reeglid on lubatud, kui nad täidavad sarnast eesmärki, on direktiivi nõuetest rangemad, ent samas mõõdukad.
Keskkonnaõiguse Keskus otsib juristi
Keskkonnaõiguse Keskus (KÕK) otsib taibukat juristi, kelle peamisteks ülesanneteks on klientide nõustamine ja analüüside koostamine.
Südasuvises uudiskirjas käsitleme mitmeid seadusemuudatusi, mille Riigikogu jõudis enne suveperioodi vastu võtta, nt metsade raievanuste, harrastuspüügi piirangute ja kütuste kliimasõbralikumaks muutmise vallas. Samuti toome teieni kaks uut ja olulist Riigikohtu otsust. Esimeses neist selgitas kohus millal on põlevkivi kaevandamisel tekkiv kaevandamisjääde kõrvalsaaduseks ja millal jäätmeks. Teises otsuses käsitles kohus planeeringuotsuste põhjendamist ehk motiveerimist.
Juba 20. sajandi keskpaigast on mitmed ökoloogilised (nt energiakriis USAs, kõrbestumine, võõrliigid jms) ja inimtekkelised (nt Tšernobõl) kriisid, süvenenud mõistmine loodusvarade piiratusest ja loodusteaduslike teadmiste areng ning järgnenud kokkulepped ja muud reageeringud (nt Rachel Carson'i "Vaikne kevad", Brundtlandi raport, säästva arengu tegevuskavad, eesmärgid jms) maailmas jõuliselt teed näidanud vajadusele arvestada inimtekkelise keskkonnamõjuga. Arusaam, et ühiskond eksisteerib sõltumata keskkonnast ja looduses paika pandud reeglitest on muutunud ja muutumas. Hoolimata sellest vajab keskkonnamõju hindamine jätkuvalt järele aitamist.
Keskkonnaõiguse uudiskiri number 100
Head keskkonnaõiguse uudiskirja lugejad! Teie ees on uudiskirja sajas number. Selle tähtsa sündmuse puhul räägivad uudiskirja tegijad seekordses numbris uudiskirja saamisloost ja selle arengust läbi üheksa aasta. Lugejaile avatakse ka uudiskirja valmimise telgitaguseid ja huvitavaid statistilisi fakte.
Analüüs: Kohalik omavalitsus võib inimeste elukeskkonna hoidmiseks ka kasutuslubadele kõrvaltingimusi seada
Äsja valminud analüüsis uurisime õigusnorme ja kohtupraktikat, et saada kinnitust, kas nt tegevusaja piiramine, müra summutavate lisaseadmete kasutamise kohustus jms võiksid olla nõuded, mida kohalik omavalitsus võiks inimeste elu- ja looduskeskkonna hoidmiseks ehitise kasutusloas seada.
Maikuu uudiskirjas toome teieni uudised nii Eesti kui EL tasandilt. Eesti on seejuures tempokalt asunud kaasajastama keskkonnaalaseid infosüsteeme. Keskkonnaseire seaduse muudatustega kavatsetakse asutada uus keskkonnaseire andmekogu. Samal ajal on asutamisel ka uus keskkonnaotsuste infosüsteem KOTKAS, mille kaudu toimuks edaspidi keskkonnalubade taotlemine, aruandlus ja seire. Mõlemal puhul on eesmärgiks kasutajamugavus ja ametnike paberitöö vähendamine.
Aprilli lõpus avaldas Euroopa Komisjon tegevuskava, kuidas peatada loodusliku mitmekesisuse kadu 2020. aastaks. Selle nimel, et Euroopa Komisjon looduskaitsedirektiivide muutmise asemel nende parema rakendamise kallal töötaks, tegelesid eelmise aasta lõpus aktiivselt paljud keskkonnaorganisatsioonid üle Euroopa. Nii saatsime ka meie möödunud novembris ühes Eesti Keskkonnaorganisatsioonide Kojaga sellesisulise kirja Euroopa Komisjoni asepresidendile Andrus Ansipile. Samuti esitasime Justice and Environment (JE) võrgustiku liikmena jaanuaris 2017 koos Euroopa teiste keskkonnaorganisatsioonidega konkreetsed ettepanekud Euroopa Komisjonile direktiivide rakendamise tegevuskavas arvesse võtmiseks. Need tuginesid muu seas JE tehtud õiguslikul analüüsil, mille tulemustest võib järeldada, et arendusprojektide keskkonnamõjude hindamisel kaitstavatele aladele esineb riikides olulisi puudujääke, ka Eestis.
Tere tulemast meie praktikandile Jolandale!
Teisipäeval 2. mail liitus meiega Jolanda Lipu, kes püüab kuu aja jooksul selgust saada, milliseid probleeme esineb kohaliku omavalitsuse ja riigi tasandil keskkonnaõigusega seotud küsimustes ning aidata kaasa lahenduste leidmisele.
Aprillikuu uudiskirjas käsitleme ühe peateemana Aarhusi konventsiooni kontrollkomitee otsust, milles leiti, et Euroopa Liidu õigus on vastuolus Aarhusi konventsiooni nõuetega. Puuduseks on, et EL institutsioonide (Euroopa Komisjon, EL Nõukogu jt) otsuseid ei saa avalikkus piisavalt tõhusalt vaidlustada. Teises peauudises on vaatluse all Riigikogus arutusel olevad keskkonnamõju hindamise (KMH) süsteemi muudatused, millega Eesti võtab üle EL KMH direktiivi muutunud nõudeid.
Märtsikuu keskkonnaõiguse uudiskirja peauudises teeme kokkuvõtte kuu alguses avaldatud OECD ülevaatest Eesti keskkonnavaldkonna arengute kohta. Raporti põhisõnum Eesti jaoks on ühene ja selge – Eesti kui kõige süsinikumahukama majandusega OECD riik peab põlevkivisõltuvuse vähendamiseks seadma senisest ambitsioonikamad eesmärgid ja rakendama konkreetseid samme nende saavutamiseks.
Aasta lühima kuu uudiskirjas on meil vastavalt ka vaid lühemat sorti uudised – samas sisu on neis jätkuvalt palju. Näiteks on Euroopa Komisjoni koostanud ülevaate keskkonnapoliitika rakendamise kohta liikmesriikides ja selle avalikustanud. Ülevaate kohaselt on Eestis probleemiks tööstuse ressursimahukus ja jäätmete liigne põletamine, teistest paremini on meil lood elurikkusega.
Seisukohad maapõue strateegia eelnõule
Keskkonnaministeerium tutvustab täna 31. jaanuaril KUMUs riigi maapõue strateegia eelnõud. Meie ja EKO hinnangul soodustab valminud eelnõu kaevandamise intensiivistumist. See on aga vastuolus globaalsete suundumustega ega aita Eestil vähendada kaevandamisest tulenevat keskkonnamõju ehk surve nii looduskeskkonnale kui inimeste heaolule jätkub.
Aasta esimeses uudiskirjas on pikemas uudises luubi alla võetud Eesti kliimamuutuste raamstrateegia, millega pannakse paika kliimapoliitika põhialused aastani 2050. Keskkonnaministeeriumis koostatud arengukava on koos kliimamuutustega kohanemise strateegiaga saadetud Riigikogule arutamiseks ja heakskiitmiseks.
Maapõuepoliitika põhialustega tutvumiseks on jäetud vaid kaks nädalat
Keskkonnaministeerium avalikustas 19. jaanuaril Maapõuepoliitika põhialused 2050. Avalikkusele on ministeerium jätnud konsulteerimisaega kõigest kaks nädalat ehk 2. veebruarini. Selle dokumendiga pannakse paika maapõue uurimise ja kasutamise, sealhulgas kaevandamise planeerimise põhimõtted 30 aastaks. Nii olulisse ja meie elu pikaajaliselt mõjutama määratud dokumenti sisuliselt süvenemiseks ja arvamuse avaldamiseks on aeg napp. Teisalt läheb sedavõrd lühike tähtaeg vastuollu ka kaasamise hea tavaga, mis näeb ette vähemalt nelja nädala pikkust konsulteerimisaega, mida on põhjendatud juhtudel võimalik nii lühendada kui ka pikendada.
Selle aasta viimases uudiskirjas on peauudiseks Euroopa Komisjoni puhta energia pakett, mille eesmärgiks on järgmise kümnendi jooksul vähendada kasvuhoone gaaside heidet 40% võrra. Missuguseid meetmeid kavatseb EL selleks kasutada, millised on kava plussid ja miinused, saab lähemalt lugeda uudiskirjast.
Linnujahi normid on Eestis liiga leebed
Värskelt valmis saanud analüüsis jõudsime järeldusele, et Eestis kehtiv veelindude jahi regulatsioon ei lähtu avalikest huvidest ega toeta jahipidamist säästval, ökoloogiliselt tasakaalustatud ja jätkusuutlikul moel. Probleemiks on ka kehtestatud reeglite sage rikkumine, ent rikkumiste tuvastamine on keeruline ning sanktsioonid ebapiisavad nende ennetamiseks ja vältimiseks.
Loodus võib küll valmistuda talviseks vaikeluks, ent keskkonnaõiguse vallas on oktoobris palju uudiseid! Põhjalikumalt tutvustame sellekuises uudiskirjas uut energiamajanduse arengukava, mida Riigikogu lähiajal arutama asub. Kaua ettevalmistatud kavas on nii positiivset, nt soov arendada taastuvenergiat, ent samas tekitab mulluse Pariisi leppe valguses kõhklusi plaan jätkata ja isegi suurendada investeeringuid põlevkivitööstusesse kui Eesti süsinikujalajälje suurimasse panustajasse.
Keskkonnaõiguse Keskus kutsub koolitusele "Õhu kvaliteedi kaitse ja müra piiramine – uued nõuded KOVidele alates 2017"
1. jaanuarist 2017 jõustub uus välisõhu kaitset puudutav seadus, mis näeb ette rea uusi kohustusi, aga ka võimalusi omavalitsustele, millest olulisimad on:
Välisõhus leviva müra kaardistamine ja tegevuskavade koostamine
Õhukvaliteedi normide ületamise korral õhukvaliteedi parandamise kava koostamine ja rakendamine
Kaasarääkimise võimalused õhusaastelubade väljastamisel ja saasteainete vähendamise tegevuskavade osas
Septembrikuus võib olla küll palju uut, ent meie uudiskiri jätkab ka sügisel lugejate informeerimist viimastest arengutest keskkonnaõiguse ja –poliitika alal. Sellekuises uudiskirjas on teiste seas kaks uudist looduskaitse valdkonnast. Õiguskantsler on Riigikogule teinud ettepaneku viia põhiseadusega kookõlla looduskaitseliste piirangutega maade riigile ostmise kord. Keskkonnaministeerium on aga ette valmistamas looduskaitseseaduse muudatusi, millega soovitakse lihtsustada asjaajamist ja täpsemalt reguleerida ehitustegevust hoiualadel.
Augustikuises uudiskirjas on meil lausa kaks pikemat uudist! Ühe peateemana käsitleme Euroopa Komisjoni uut kliimapaketti, mis sisaldab meetmeid kasvuhoonegaaside vähendamiseks transpordi-, põllumajandus-, maakasutus-, jt majandussektorites. Teise peauudisena analüüsime Riigikohtu hiljutist lahendit, mis andis vastuse mitmele olulisele küsimusele müranormide rakendamisel. Muuhulgas selgitas Riigikohus mürahäiringu planeeringus käsitlemise nõudeid ning Natura-hindamise läbiviimise korda.
Keskkonnaõiguse Keskus otsib kommunikatsioonijuhti
Keskkonnaõiguse Keskuse (KÕK) otsib hakkajat ja nupukat kommunikatsioonijuhti.
Justice&Environment avaldas Natura 2000 teemalise uudiskirja
Keskkonnaorganisatsioonide võrgustik Justice and Environment (J&E) on avaldanud oma suvise uudiskirja Natura 2000 teemal. Fookuses on Euroopa Komisjoni tellitud ja kaua oodatud uuring EL direktiivide 92/43/EMÜ (nn loodusdirektiiv) ja 2009/147/EÜ (nn linnudirektiiv) ülevaatamise („Fitness Check“) kohta. Pea 700-lk koosnevas raportis leitakse, et mõlemad direktiivid on elurikkuse kaitse eesmärkide saavutamiseks igati sobivad ja nende muutmine oleks ebasoovitav. Samas juhitakse tähelepanu mitmetele puudujääkidele, sh seoses nn Natura-hindamisega.
Juulikuu uudiskiri on valmis! Peauudisena tutvustame uue atmosfääri kaitse seaduse olulisemaid tahke. Lühiuudistes kirjutame Riigikogus enne suvepuhkust vastu võetud turba ja põlevkivi maksustamise muudatustest, veeseaduse ja –seireprogrammi puudutavatest muudatustest ning sügisel jõustuvast uuest kiirgusseadusest.
Euroopa Komisjon alustas Brüsselis toimunud seminariga KSH-direktiivi hindamist
Möödunud nädalal toimus Brüsselis Euroopa Komisjoni korraldatud seminar, kus eksperdid erinevatest riikidest jagasid oma kogemusi keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiivi (2001/42/EÜ, nn KSH direktiiv) praktikast. Esindatud olid nii akadeemikud kui praktikud era- ja avalikust sektorist. Siim Vahtrus KÕKist osales üritusel võrgustiku Justice&Environment esindajana.
Maikuu uudiskiri on valmis! Seekordses uudiskirjas on uudiseid nii globaalselt, EL kui kohalikult tasandilt. Võitlus kliimamuutustega jätkub: New Yorkis allkirjastati kliimakokkulepe, millele kirjutasid alla rohkem kui 165 erinevat riiki üle maailma. Euroopa Liit võitleb kliimamuutustega ka uues Arktika-poliitikas, mis äsja avalikustatud sai.
Täna esitletakse Maamessil uut veekaitsemeetmete käsiraamatut
Aprillikuu pikemas uudises tutvustame, milliseid muudatusi toob kaasa uue maapõueseaduse eelnõu, mis on viimaks jõudnud Riigikogu menetlusse. Muudatused puudutab mitmeid maapõue kasutuse aspekte nt loamenetlust, maardlate jaotust, turba ja põlevkivi kaevandamise regulatsioone, samuti ka ehitustegevust maardlate alal jm. Keskkonna seisukohalt on eelnõus mõningaid positiivseid muudatusi, kuid leidub ka negatiivseid arenguid.
Märtsikuu uudiskirja peauudises räägime Keskkonnaministeeriumi kavatsusest leevendada raiereegleid. Muudatuste kohaselt soovitakse mh lihtsustada lageraie alternatiivide kasutamist ning alandada raievanust kuusikutes. Veel teinegi uudis puudutab puude raiet – keskkonnakomisjon arutab võimalust anda KOV-dele otsustusõigus puuderaieks linnades.
Võrgustik Justice&Environment laienes Bulgaariasse
Möödunud nädalal toimus Bratislavas võrgustiku Justice&Environment iga-aastane üldkoosolek. Teiste teemade seas otsustati võtta vastu uus liige Bulgaariast – organisatsioon nimega Bluelink. Uuel aastal teeb J&E tegemistes taas kaasa ka Slovakkia organisatsioon Via Iuris, mis viimasel paaril aastal oli vähem aktiivne.
Keskkonnaühendused: uues põlevkivi arengukavas on suured puudused
Eesti keskkonnaühendused (sh KÕK) saatsid Riigikogu liikmetele seisukohad ja ettepanekud „Põlevkivi kaevandamise ja kasutamise arengukava 2016-2030“ eelnõule. Praegu laual olev põlevkivi arengukava ei ole kestlik, kõiki kaevandamisega kaasnevaid mõjusid arvesse võttev ning tulevikku vaatav nutika riigi visioon. Keskkonnaorganisatsioonid loodavad, et Riigikogu saadikud peatavad ulatuslikult keskkonda ja elukvaliteeti kahjustava arengukava menetluse ning nõuavad valitsuselt selle olulist täiendamist.
KÕKi ülevaade: uued maakonnaplaneeringud maavarade kasutuse praktikat ei muudaks
2014. a lõpus koostas KÕK analüüsi võimalustest kavandada maavarade kasutust planeeringutega. Analüüsi põhijärelduseks oli, et maakonnaplaneeringutes eelistatud kaevanduspiirkondade ning ruumikasutuse konfliktide lahendamine oleks mõistlik samm. Käesoleva aasta alguses koostasime oma analüüsi jätkutegevusena uute, koostamisel olevate maakonnaplaneeringute ülevaate. Ülevaate eesmärgiks oli hinnata seda, kas ja kuivõrd muutuks maavarade kasutuse ja kaevandamise praktika uute planeeringute kehtestamisel.
KÕK kutsub omavalitsuste ametnikke kaasamise teemalisele koolitustele
Kaasamine on väga tähtis planeerimismenetluses, uue ehitusseadustiku kohaselt võib see nõutav olla ka projekteerimistingimuste andmisel. Kaasamise nõuete hea tundmine aitab teha sisuliselt häid otsuseid ning vältida otsuste tühistamist kohtus. Samas on nõuete süsteem keeruline: lisaks planeerimisseadusele ja ehitusseadustikule tuleb silmas pidada kohtupraktikat, keskkonnaseadustiku üldosa seadusest tulenevaid nõudeid, EL- ja rahvusvahelise õiguse reegleid.
Keskkonnaõiguse uudiskiri rõõmustab lugejaid ka 2016. aastal! Aasta esimeses uudiskirjas võtame lähema vaatluse alla Euroopa Kohtu lahendi seoses Natura-hindamisega. Euroopa Kohus selgitab uues otsuses, kuidas käituda, kui Natura 2000 võrgustiku ala mõjutada võivale projektile on luba antud enne ala võrgustikuga liitmist, ent projekti elluviimine toimub alles pärast seda.
Selle aasta viimane uudiskiri on pühadeelselt sisutihe ja mitmekesine. Peateemana leiab kajastamist uus rahvusvaheline kliimakokkulepe, mis Pariisis sõlmiti ning mis sisaldab mitmeid ambitsioonikaid eesmärke. Erinevad osapooled nendivad samas, et planeet pole sellega veel päästetud ja töö peab jätkuma.
Brüsselis tutvustati esialgseid järeldusi Natura-direktiivide muutmise vajaduse osas
Eelmisel reedel, 20. novembril toimus Brüsselis konverents, kus Euroopa Komisjoni tellimusel tegutsenud eksperdid tutvustasid EL nn linnudirektiivi ja loodusdirektiivi muutmise teemal koostatud analüüsi esialgseid tulemusi. Üritusel osales KÕKi ja võrgustiku Justice&Environment esindajana ka Siim Vahtrus.
Novembrikuu uudiskirja pikemad uudised käsitlevad Euroopa Kohtu ja Eesti Riigikohtu lahendeid. Euroopa Kohus selgitas kaebeõiguse eripärasid keskkonnaasjades; Riigikohtu lahend aga selgitab, millest peaksid kohalikud omavalitsused lähtuma geoloogilisi uuringulube kooskõlastades. Kohtupraktikat kajastame ka lühiuudistes: Euroopa Kohus on teinud taaskord ühe otsuse keskkonnaasjades Euroopa Komisjoni dokumentide kättesaadavuse kohta.
Euroopa keskkonnaühendused arutlesid Brüsselis EL jätkusuutliku tuleviku üle
Möödunud nädalal toimus Brüsselis Euroopa keskkonnaühenduste võrgustiku European Environmental Bureau (EEB) iga-aastane konverents, millele järgnes organisatsiooni üldkoosolek. Üritustel osales võrgustiku Justice&Environment (J&E) nimel ka KÕKi jurist ja juhatuse liige Siim Vahtrus.
Seekordse keskkonnaõiguse uudiskirja peateemaks on uue jäätmeseaduse eelnõu, mille keskkonnaministeerium on kooskõlastamiseks saatnud. Artiklis keskendume uuendustele, mis puudutavad korraldatud olmejäätme vedu ja jäätmekäitlustegevuse registreerimise temaatikat.
KÕK asub hindama keskkonnaotsustesse kaasamist
Keskkonnaõiguse Keskus on oma loomisest saati tegelenud avalikkuse keskkonnaotsustesse kaasamise küsimustega. Oleme avaldanud juhiseid nii kodanikele kui ametnikele, eesmärgiga tõsta nii osalejate kui kaasajate teadmisi ja oskusi. Selle aasta sügisest asume lisaks hindama ja võrdlema avalikkuse kaasamist oluliste keskkonnaotsuste tegemisse. Uue hindamissüsteemi lähtekohaks on sel suvel valminud juhis „Keskkonnainfo kättesaadavus ja kaasamine keskkonnaotsuste tegemisse“
Ühishuviprojektid - mis need on ja miks need meid huvitama peaks?
EL ühishuviprojektideks (projects of common interest - PCI) energeetika valdkonnas loetakse energia transpordiga ja energiavõrkude arendamisega seotud projekte, mis saavad vastavalt EL õigusele erikohtlemise osaks. Taoliste projektide puhul peavad liikmesriigid tagama kiire otsusetegemise ning neil on õigus saada soodustingimustel toetust. Olulised on projektid seega nii Eesti asutustele kui maksumaksjatele.
Septembrikuu keskkonnaõiguse uudiskiri on lugemiseks valmis! Seekordses peauudises anname ülevaate Riigikogus menetlusjärge ootavatest eelnõudest. Muudatusi on oodata jahiseaduse, jäätmeseaduse, veeseaduse mitmetes punktides; täiesti uues kuues soovitakse kehtestada kemikaaliseadus.
KÕK kutsub ametnikke praktilisele kaalutlusotsuste tegemise koolitusele
Kaalutlusnõuete tundmine ning eriti otsuste põhjendamine on planeerimis- ja keskkonnaasjades olulise tähtsusega. Nõuete ebapiisav täitmine võib praktikas kaasa tuua keerukad ja kulukad kohtuvaidlused. Ent kuidas rakendada abstraktseid nõudeid konkreetse üksikjuhtumi lahendamisel?
Analüüs: Transatlantiline kaubanduslepe (TTIP) võib seada ohtu Euroopa inimeste tervise ja keskkonna
Täna avalikustas Keskkonnaõiguse Keskus (KÕK) lühianalüüsi Transatlantilise kaubandus- ja investeerimispartnerluse ehk TTIP mõjudest EL ja Eesti õigusele. Analüüsis järeldatakse, et plaanitavas leppes leidub vastuolusid läänelike õiguspõhimõtetega. Pikemas plaanis võivad leppe tagajärjel tõenäoliselt alaneda ELi standardid kemikaali- ja toiduohutuses ning samuti geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) lubamises.
KÕKi meeskonnaga liitus uus nooremjurist
1. septembrist asus KÕKis nooremjuristina tööle Kadi-Kaisa Kaljuveer. Kadi-Kaisa lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas bakalaureuseõppe ning jätkab hetkel õpinguid magistrantuuris. Oma magistritöö plaanib Kadi-Kaisa samuti kirjutada keskkonnaõiguse alal.
Uus käsiraamat aitab ametnikel kohalikke paremini kaasata
Keskkonnaõiguse Keskus (KÕK) koostas ametnikele ja teistele huvilisele juhendi, mis aitab paremini mõista rahvusvahelisest ja Euroopa Liidu õigusest tulevaid keskkonnainfo avalikustamise nõudeid ning osavamalt kaasata kohalikke inimesi. Keerulisi ning sageli mitmeti tõlgendatavaid juriidilisi nõudeid on lahti kirjutanud ja näidetega ilmestanud KÕKi juristid.
Kuigi seekordne uudiskiri on südasuviselt õhuke, leiab keskkonnaõiguse vallast siiski huvitavaid arenguid. Tutvustame näiteks maaparandusseaduse eelnõu, millega soovitakse kehtestada täiendavad nõuded veekogude kaitseks, samuti turbaalade nimekirja täiendamise plaane. Lisaks on Riigikogule esitatud jahiseaduse muudatuste eelnõu, mille eesmärk on kiiresti piirata metssigade arvukust seoses sigade Aafrika katku levimisegaga.
Hoolimata puhkusehooaja algusest on äsja valminud juulikuu keskkonnaõiguse uudiskiri vägagi sisukas. Teiste seas on töökas olnud Euroopa Kohus, kes on teinud kolm olulist otsust. Kahes otsuses selgitab kohus juurdepääsu keskkonnaga seotud infole, kolmandas aga sedastas kohus, et EL vee raamdirektiivist tuleneb mh kohustus mitte lubada projekte, mis ohustavad veekogude seisundit. Seda juhist tuleb tulevikus järgida ka Eestis planeeringute ja lubade andmisel.
1. juulist jõustuva uue planeerimisseaduse selgitamiseks uuendas Keskkonnaõiguse Keskus veebijuhist „Oska osaleda”. Lisaks kodanike abistamisele planeeringute menetluses osalemisel selgitatakse juhistes ka samaaegselt jõustuvaid muudatusi keskkonnamõju hindamise reeglites.
Seekordse keskkonnaõiguse uudiskirja peateemana käsitleme Riigikontrolli põlevkivijäätmete teemalise auditi järeldusi. Mai lõpus avaldatud dokumendis hinnati riigi tegevust põlevkivijäätmete tekke ja käitlemise suunamisel. Auditi käigus selgus, et riigi kontroll jäätmeid tekitavate ettevõtjate üle ei ole olnud piisavalt tõhus, puudub täielik ülevaade jäätmete kogusest, käitlemisest ja mõjudest ning riik peaks otsustavamalt sekkuma jäätmete koguste ja ladestamise vähendamisesse.
Osalusvõimaluste teabepäevad juunis: Mäetaguse ja Tartu
Jätkub KÕKi maakondlik infopäevade sari, juunikusse jäävad veel kaks viimast infopäeva:
2. juunil 2015 kell 18 - Ida-Virumaa, Mäetaguse vald, Pagari seltsimaja
8. juunil 2015 kell 18:30 - Tartumaa, Tartu linn, kohvik Anna Edasi
Maikuu keskkonnaõiguse uudiskiri on valmis saanud! Peateemaks on seekord Riigikohtu lahend, milles kohus selgitab kaebeõigust keskkonnaasjades. Uudises tutvustame antud kohtulahendi valguses kohtusse pöördumise õigust ka peale KeÜS jõustumist möödunud aasta augusti alguses.
KÕKi kontor on nüüd ametlikult roheline
14. mail sai KÕKi kontor Eesti Keskkonnajuhtimise Assotsiatsioonilt Euroopa Rohelise Kontori tunnistuse. Sellega kuulume nüüdsest nende valitud töökollektiivide ridadesse, kes on oma tegevuses süsteemselt ja mõtestatult sisse viinud keskkonnahoiu põhimõtted.
Keskkonnaseadustiku kommentaarid ja teabepäevad teevad uue seaduse inimestele arusaadavamaks
SA Keskkonnaõiguse Keskus (KÕK) eestvedamisel ilmusid täiendatud kommentaarid hiljuti jõustunud ja Eesti õigusruumis uuenduslikule keskkonnaseadustiku üldosale. Kommentaarid aitavad inimestel uues seaduses märkimisväärselt paremini orienteeruda ning muudavad lihtsamaks nn katusseaduse kasutamise nii ettevõtetele, avaliku võimu asutustele kui ka tavalisele inimesele.
KÕKiga saab ühendust uuel aadressil
Alates tänasest, 13. aprillist, tegutseb KÕKi meeskond uues kontoris, mille asukohaks on Kastani 42, 50410, Tartu (Riia ja Kastani tn nurgal). Meie telefoninumbrid, meiliaadressid ja muud andmed jäävad samaks.
Osalusvõimaluste teabeõhtud aprillis: Kassari ja Muhu
Jätkame infopäevadega kohalikele kogukondadele keskkonnaotsustes kaasarääkimise võimaluste teemal.
Aprillis toimuvad infopäevad:
13. aprill kell 17.30 Hiiumaal, Kassari rahvamajas
14. aprill kell 16 Muhu lasteaia saalis
Märtsikuu uudiskiri: uus ehitusseadustik, KMH muudatused jpm
Valminud on märtsikuine keskkonnaõiguse uudiskiri! Sellekuises uudiskirja numbris tutvustame lähemalt kahte väga olulist uut seadust. Esimene on täiesti uus ehitusseadustik, mis lisaks ehitusõiguse reeglite uuendamisele ühildab üldreeglitega ka maanteede, raudteede, puurkaevude jms eriliste objektide ehitamise nõuded. Teine on keskkonnamõju hindamise muudatuste pakett, mis muudab põhjalikult senist ülesannete jaotust erinevate asutuste vahel, aga ka nõudeid ekspertidele jpm.
Lugejad on keskkonnaõiguse uudiskirjaga jätkuvalt rahul
2015. aasta lugejaküsitluse tulemused näitasid, et keskkonnaõiguse igakuise uudiskirja lugejad on jätkuvalt uudiskirjaga rahul. Küsitlusele vastas kokku 52 uudiskirja lugejat, kellest valdav osa on rahul nii uudiskirja sisulise poole kui ka edastamise viisi ja uudiskirja ilmumissagedusega. Täname kõiki vastajaid!
Osalusvõimaluste teabeõhtud märtsis: Linnamäe ja Raikküla
KÕKi juristid jätkavad infopäevade korraldamisega kohalikele kogukondadele. Märtsis toimuvad infopäevad:
10. märtsil kell 18 - Läänemaa, Linnamäe, Oru endine vallamaja
19. märts 2015 kell 16.30 - Raplamaa, Raikküla vald, Lipa küla, Raikküla Valla Vabaajakeskus
KÕK pakub võimalust suvel praktikale tulla
16. märtsini on õigusteaduse üliõpilased oodatud kandideerima KÕKi kahele praktikakohale. Eduka praktika korral pakume sügisest ka osalise koormusega tööd! Praktikat saab sooritada ajavahemikus 15. juunist 28. augustini (täpsem aeg kokkuleppel). Keskkonnaõiguse ja KÕK tegemistega saab tutvuda meie juristide juhendamisel KÕKi Tartu kontoris. Kandideerimiseks saada oma CV ja lühike motivatsioonikiri (max 500 sõna) aadressile siim@k6k.ee.
Ilmunud on veebruarikuine keskkonnaõiguse uudiskiri! Seekordse numbri pikemas uudises tutvustame uut planeerimisseadust, mille lahkuv Riigikogu jõudis veel viimastel nädalatel lõpuni menetleda. Kuna veel mõni päev enne uudiskirja valmimist võeti vastu ka ehitusseadustik ja mõlema seaduse rakendusseadus, pühendume neile teemadele juba järgmises numbris.
Kogukonnad: maavarade kasutust tuleb paremini planeerida
Möödunud reedel ja laupäeval (13. ja 14. veebruaril) kogunes Lääne-Virumaal Miila küla seltsimajas lai ring Eesti kohalike kogukondade esindajaid maavarade teemalistele kärajatele. Kärajatel osalejad leidsid, et üksteiselt õppimine on oluline ning lisaks kaardistati mitmeid süsteemseid vigu riiklikus maavarade kasutamise praktikas.
Osalusvõimaluste teabeõhtud veebruaris: Sadala, Leevi, Otepää
KÕKi juristid jätkavad infopäevade korraldamisega kohalikele kogukondadele. Veebruaris toimuvad infopäevad:
16. veebruaril kell 16.30 – Jõgevamaa, Sadala Rahvamajas (Torma vald, Sillasoo 4)
18. veebruaril kell 19 – Põlvamaa, Veriora vald, Leevi kultuurimaja
27. veebruaril kell 16 – Valgamaa, Otepää looduskeskuses (Otepää, Kolga tee 28)
Ootame arvamusi uudiskirja kohta
Hea uudiskirja lugeja! Palun aita meil keskkonnaõiguse uudiskirja tulevikus veelgi paremaks teha vastates lühikesele küsimustikule. Küsimustikule vastamine võtab aega 2-3 minutit ning on anonüümne. Aitäh kõigile vastajatele!
Osalusvõimaluste teabeõhtud jaanuaris: Mõniste, Soomaa, Pärnu-Jaagupi
Jätkame infopäevade korraldamisega kohalikele kogukondadele. Jaanuaris toimuvad infopäevad:
15.01 kell 18 Mõniste kultuurimajas (Võrumaa)
22.01 kell 18 Tipu külamajas Tipu külas, Kõpu vallas (Viljandimaa)
28.01 kell 18 Pärnu-Jaagupi raamatukogus, Halinga vallas (Pärnumaa)
Ilmunud on detsembrikuine keskkonnaõiguse uudiskiri! Selles numbris tutvustame lähemalt värsket Riigikohtu lahendit Põhja-Kiviõli II karjääri teemal. Lahend on oluline kahel põhjusel. Esiteks selgitab Riigikohus kaevandamislubade tingimuste olulisust ja seost kaevandamise projektiga. Teiseks aga sedastas kohus, et keskkonnaasjades ei tohi menetluskulud olla takistavalt kallid. Seetõttu võib kohus oluliselt vähendada kulusid, mille kaebajad peavad hüvitama arendaja advokaatidele makstud tasude eest.
Ilmunud on novembrikuine keskkonnaõiguse uudiskiri! Selles numbris võtame lähema vaatluse alla kolm olulist arengut. Avalikustatud on uus põlevkivi kasutamise arengukava, mis näeb ette Eesti tähtsaima maavara ja suurima saasteallika kasutussuunad kuni aastani 2030. Lisaks on ellu rakendama asutud keskkonnatasude raamkava 2016 +: mõned muudatused on juba Vabariigi Valitsuse poolt vastugi võetud, teisi ootab ees menetlus Riigikogus. Euroopa Liidu liikmesriigid aga leppisid kokku kliima ja energeetikaeesmärkides aastani 2030.
Kutsume ametnikke keskkonnaseadustiku üldosa koolitusele
KÕK kutsub kohalike omavalitsuse ametnikke aasta viimastele avalikele koolitustele, kus tutvustatakse augustis jõustunud keskkonnaseadustiku üldosa seadust ja selle tähendust KOVidele. Koolitused toimuvad 2. detsembril Tartus ja 9. detsembril Pärnus.
Kutsume uut kodulehte uudistama ja kommenteerima!
Tähelepanelikud KÕKi kodulehe külastajad on juba märganud, et kodulehel on toimunud olulised muudatused. Kujundust ja ülesehitust muutsime eelkõige selleks, et veebileht oleks kasutajasõbralikum, kasulik info paremini leitav ning meie mõju selgemini väljendatud.
Soovite nõu ja abi keskkonnaotsustes osalemisel? Kutsuge KÕKi juristid külla!
SA Keskkonnaõiguse Keskuse (KÕK) juristid korraldavad 2014. a sügisest kuni 2015. a kevadeni tasuta infopäevi sellest huvitatud kogukondadele, kel soov kohaliku tasandi keskkonnaküsimuste otsustamise võimalustes selgust saada ning kaasa rääkida.
Soovist arutada juristidega kogukonnale või seltsile olulisi küsimusi ja osalemise võimalusi palume märku anda Kärt Vaarmarile (kart@k6k.ee, tel 5274761).
Ilmunud on oktoobrikuine keskkonnaõiguse uudiskiri. Selles numbris tutvustame lähemalt keskkonnamõju hindamise süsteemi kavandatud muudatusi, mis on kaheaastase pausi järel taas avalikustatud ning saadetud Justiitsministeeriumile kooskõlastamiseks. Kavandatud muudatustest olulisimaks on senise KMH/KSH järelevalve mehhanismi kaotamine, millel võib olla oluline mõju mõjude hindamise sisulisele kvaliteedile.
Kodanikuühendused: ühiskond peab saama põlevkivi kaevandajatelt õiglast tasu
Vabaühendused kohtuvad täna keskkonnaminister Keit Pentus-Rosimannusega, et tutvustada oma seisukohti põlevkivi keskkonnatasude ja kaevanduste planeerimise küsimustes. Eestimaa Looduse Fond ja Eesti Maavarade Ühing leiavad, et põlevkivi tasude määr peab olema tänasest oluliselt kõrgem, et olla kooskõlas tööstuse keskkonnamõjude ning kodanike huvidega. Kohtumisel esitlevad Keskkonnaõiguse Keskuse juristid ettepanekuid maavarade kasutuse paremaks korraldamiseks riiklikul tasandil.
Rahvusvaheline keskkonnajuristide konverents keskendus strateegilisele hagelemisele keskkonnaasjades
Eelmisel nädalal, 15.-18. septembril toimus Saksamaal, Lenzenis avalikes huvides tegutsevate keskkonnajuristide võrgustiku Environmental Law Alliance Worldwide (ELAW) aastakonverents.
Septembrikuises keskkonnaõiguse uudiskirjas võtame lähema vaatluse alla uue veeseaduse eelnõu, mis peaks asendama juba 20 aastat tagasi vastu võetud kehtiva seaduse.
Uue maapõueseaduse arutelud peavad jätkuma
Eile, 11. septembril saatsime KÕKi poolt Keskkonnaministeeriumile kirja uue maapõueseaduse eelnõu sisuliste ja menetluslike puudujääkide kohta.
Kärt Vaarmari tutvustas Moldova ja Valgevene keskkonnakaitsjatele õiguslikke võimalusi
Möödunud nädalal korraldas organisatsioon Regional Environmental Center (REC) Valgevene ja Moldova keskkonnaorganisatsioonide töötajate õppereisi Eestisse, mille raames tutvustati külalistele Eesti keskkonnaasutuste ja –organisatsioonide toimimist.
Keskkonnaseadustiku üldosa jõustus, seaduse kommentaarid täiendamisel, teabepäevad tulekul
1. augustist jõustus keskkonnaseadustiku üldosa seadus (KeÜS). Ehkki jõustumisjärgsetel nädalatel on ajakirjanduses tekitanud peaasjalikult diskussiooni võõral maal liikumise uued reeglid, on uues seaduses palju muud olulist nii tavainimeste, ettevõtjate kui ametnike jaoks.
Augusti alguses jõustus pärast pikka ooteaega keskkonnaseadustiku üldosa seadus, mis peaks looma ühtse raamistiku kogu Eesti keskkonnaõigusele.
Ajakirjas „European Energy and Environmental Law Review“ ilmus Siim Vahtruse artikkel käitaja üldkohustustest
Augustis ilmus Kluweri kirjastuse poolt väljaantavas ajakirjas „European Energy and Environmental Law Review“ Siim Vahtruse ja Hannes Veinla poolt kirjutatud artikkel käitaja üldkohustustest.
Täna, 15. augustil esitas Keskkonnaõiguse Keskus keskkonnaministrile oma seisukohad seoses uue välisõhu kaitset puudutava seaduse – atmosfääriõhu kaitse seaduse – eelnõuga. Eelnõu avalikustati keskkonnaministeeriumi poolt 15. juulil, tänasega lõppes kommentaaride ja märkuste esitamise tähtaeg.
Lääne Elu tutvustas Noarootsi karusnahakasvanduse probleeme
Augusti alguses avaldas ajaleht Lääne Elu artikli pealkirjaga „Noarootsi elanikud kaebasid valla kohtusse“, milles tutvustatakse Noarootsi valda Nucko OÜ poolt kavandatava Suur-Nõmmküla farmiga seotud probleeme.
Suurest suvest hoolimata on viimase kuu jooksul keskkonnaõiguses toimunud mitmeid olulisi arenguid. Enne puhkusele siirdumist jõudis Riigikohus vastu võtta mitu olulist seadust, sh seaduse, millega jõustub 1. augustist põhiosa keskkonnaseadustiku üldosast ja vastakaid arvamusi tekitanud korraldatud jäätmeveo reegleid muutva eelnõu.
25.-26. juunil toimus Brüsselis EL Regioonide Komitee täiskogu istung, millel osales külalisena ka KÕKi jurist Mirjam Reinthal. EL Regioonide Komitee on nõuandev organ, mis esindab kohalikke ning piirkondlikke omavalitsusi Euroopa Liidu tasandil. Täiskogu istungil arutati ning kiideti heaks muu hulgas neli keskkonnateemalist arvamust.
Seekordses uudiskirjas kajastame kokku viit Euroopa Kohtu lahendit. Olulisimaks neist võib pidada otsust asjas C-521/12. Euroopa Kohus leidis vaidluses, mis puudutas Hollandisse rajatavat kiirteed, et Natura 2000 võrgustiku alasid mõjutavate projektide keskkonnamõjude hindamisel ei tohi arvestada hüvitusmeetmetega juba mõjude väljaselgitamise etapis.
Kärt Vaarmari osales Euroopa keskkonnajuristide kohtumisel
22. mail toimus Brüsselis Euroopa Keskkonnabüroo (EEB) juristide töögrupi kohtumine, millel osales KÕKist Kärt Vaarmari. EEB on Euroopa keskkonnaorganisatsioonide võrgustik, mis esindab keskkonnakaitselist huvi EL institutsioonidega suheldes ja hoiab tihedalt silma peal Brüsselis kujundataval õigusloomel. Juristide töögrupp koguneb tavaliselt kaks korda aastas, et arutada aktuaalseid teemasid ja vahetada kogemusi.
Äsja ilmunud uudiskirjas on kolm pikemat uudislugu, milles tutvustame jõustunud keskkonnamõjude hindamise direktiivi muudatusi ning kahte olulist Riigikohtu lahendit.
KÕKi meeskond täienes uue juristiga
12. mail liitus KÕKi meeskonnaga uus jurist Mirjam Reinthal. Mirjam tunneb hästi haldusmenetlust ning omab õigusnõustamise ja kohtus esindamise kogemust.
Keskkonnaõiguse Keskuselt saab kaevandamise küsimustes tasuta õigusabi
Alates maikuust saavad kodanikud ja kodanikuühendused, kellel on küsimusi või probleeme seoses maavarade kaevandamisega, tasuta õigusabi Keskkonnaõiguse Keskuse (KÕK) juristidelt.
Seekordse uudiskirja pikem uudis tutvustab Euroopa Kohtu uut lahendit Natura 2000 võrgustiku alade teemal.
Linnade ja valdade päevadel arutati KOVide keskkonnaalaseid ülesandeid ja väljakutseid
26. ja 27. märtsil toimusid Tallinnas juba traditsiooniliseks muutunud linnade ja valdade päevad. Suurüritusel oli sarnaselt eelmise aastaga üheks teemavaldkonnaks keskkond ning sellega seotud KOVide ülesanded.
Kodanikuühendused: Maapõueseaduse eelnõu vajab põhjalikku arutelu
Keskkonnaõiguse Keskus (KÕK), Eesti Maavarade Ühing (EMÜ) ning Eesti Keskkonnaühenduste Koda (EKO) sedastasid sel nädalal keskkonnaministeeriumile saadetud pöördumises, et märtsi alguses avalikustatud uus maapõueseaduse eelnõu vajab täiendamist ning põhjalikku arutelu.
Kohus: kaevandamislubade otsustamisel on võrdselt tähtsad nii keskkonnakaitse kui varustuskindlus
Tallinna Ringkonnakohus leidis märtsi lõpus tehtud otsuses, et Vabariigi Valitsuse kehtestud Ehitusmaavarade kasutamise riikliku arengukava 2011-2020 ei ole õigusvastane. Samas möönis kohus, et arengukavast ei saa järeldada, nagu peaks kaevandamine olema igas olukorras prevaleeriv huvi, vaid arvesse tuleb võtta ka keskkonnakaitset.
Kodanikeühendused: maavarade kasutamine tuleb otsustada ühiselt
Eestimaa Looduse Fond (ELF), Keskkonnaõiguse Keskus (KÕK) ning Eesti Maavarade Ühing (EMÜ) sõlmisid koostööleppe, et suurendada ühiskonna kaasatust Eesti looduslike maavarade kaevandamise otsustesse. Kodanikeühenduste hinnangul tuleb kaevanduste planeerimise ja rajamise otsustamisel kaasata rohkem osapooli ning muuta kogu protsessi läbipaistvamaks. Olukorra parandamiseks asuvad kolm ühendust järgnevatel aastatel kohalikke kogukondi toetama.
Märtsikuu uudiskirja pikem lugu tutvustab uut Riigikohtu lahendit ruumilise planeerimise teemal. Täpsemalt andis Riigikohus vastuse küsimusele, kas ja millistel tingimustel saab kohalik omavalitsus jätta detailplaneeringu kehtestamata põhjusel, et tal ei ole piisavalt ressursse planeeringualal teede, tehnovõrkude ja -rajatiste väljaehitamiseks.
Maavarade Ühing võtab tööle koordinaatori
KÕKi koostööpartner Eesti Maavarade Ühing (EMÜ) otsib endale eestvedajat ja koordinaatorit. Uue inimese esimeseks ülesandeks on panustada peagi algava KÕKi, EMÜ ja Eestimaa Looduse Fondi ühisprojekti elluviimisesse.
Täna, 26. veebruaril, saatis KÕK Riigikogu majanduskomisjonile kirja, milles juhib rahvasaadikute tähelepanu menetletava planeerimisseaduse eelnõus sisalduvatele puudustele.
KÕK pakub suveks praktikavõimalusi
10. märtsini on kõigil õigusteaduse üliõpilastel taas võimalik kandideerida kahele praktikakohale (praktikat on võimalik sooritada ajavahemikus 16. juunist 29. augustini). Praktika toimub KÕKi juristide juhendamisel meie Tartu kontoris. Kandideerimiseks saada CV ja lühike motivatsioonikiri (max 500 sõna) aadressile siim@k6k.ee
Seekordse uudiskirja pikem uudis tutvustab Euroopa Komisjoni nägemust EL kliima- ja energiapoliitikaks perioodil 2020-2030. Jaanuari lõpus väljakäidud meetmepakett on oma vähese ambitsioonikuse tõttu saanud kriitikat nii keskkonnaorganisatsioonidelt kui Euroopa Parlamendilt; nii ettepanekute kui kriitika sisust saate pikemalt lugeda juba uudiskirjast endast.
J&E võrdlev analüüs: vastutus keskkonnakahju tekitamise eest toimiks paremini, kui EL normid oleksid liikmesriikide õigusesse paremini integreeritud
Euroopa keskkonnaõiguse organisatsioonide ühendus Justice & Environment avalikustas 2013. a lõpus võrdleva analüüsi erinevate EL liikmesriikide keskkonnavastutuse regulatsioonist. Analüüs annab ülevaate 7 EL liikmesriigi (Austria, Eesti, Saksamaa, Hispaania, Ungari, Sloveenia ning Rumeenia) õigusnormidest, mis käsitlevad keskkonnakahju ning näevad ette künnised, millisest piirist alates tekib vastutus sellise kahju tekitamise eest. Eesti kohta koostas ülevaate KÕKi jurist Kärt Vaarmari.
KÕKi plaanid aastaks 2014: selgemad eesmärgid ja mõju
1. augustil jõustunud keskkonnaseadustiku üldosa seadus (KeÜS) näeb lisaks eriseadustes jäätmekäitlejatele, katlamajade käitajatele ja teistele käitajatele sätestatud spetsiifilistele kohustustele ette ka üldisemad kohustused, mida peavad järgima kõik käitajad.
KÕK liitus sotsiaalsete ettevõtete võrgustikuga
Eelmisel nädalal, täpsemalt 15. jaanuaril, sai KÕKist Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustiku (SEV) liige. Võrgustiku eesmärgiks on kasvatada sotsiaalsete ettevõtete arvu, suutlikust ja mõju ning sotsiaalse ettevõtluse tuntust ja tunnustatust.
Ootame uudiskirja lugejatelt tagasisidet
Hea uudiskirja lugeja! Aita meil keskkonnaõiguse uudiskirja tulevikus veelgi paremaks teha.
2014. a esimeses uudiskirjast leiate lausa kolm pikemat uudist. Kahes neist tutvustame lähemalt uue planeerimisseaduse ja ehitusseadustiku poolt toodavaid muutusi. Mõlemad eelnõud on käesolevaks hetkeks jõudnud Riigikogu menetlusse.
2013. a lõpus koostasid Euroopa keskkonnaõiguse organisatsioonide võrgustiku Justice&Environment juristid võrdleva analüüsi, milles vaadeldi avalikkuse osalemise võimalusi ruumilisel planeerimisel.
Siin on meie selleaastane pühadetervitus. Rahulikke jõule ja toredate kohtumisteni uuel aastal.
2013. a viimane keskkonnaõiguse uudiskiri on valmis! Seekordses sisutihedas numbris tutvustame pikemalt Riigikohtu hiljutist otsust, mille kohaselt oli 2012. a lõpus toimunud keskkonnatasude ootamatu tõstmine põhiseadusega vastuolus.
Juridica Internationalis ilmus Siim Vahtruse artikkel käitaja üldkohustustest
Detsembris avaldatud rahvusvahelise õigusajakirja „Juridica International“ 2013. a numbris ilmus teiste seas KÕKi juristi Siim Vahtruse ja Tartu Ülikooli keskkonnaõiguse õppejõu Hannes Veinla artikkel „Operators’ General Obligations as an Environmental Duty of Care“. Ingliskeelses artiklis tutvustatakse keskkonnaseadustiku üldosa seaduses (KeÜS-s) sätestatud käitajate üldkohustuste sisu, tausta ja olemust.
KÕK toetas ametnikke otsuste tegemisel juhendi ja sisukate koolitustega
Novembri lõpus Eesti erinevates linnades toimunud koolitustega sai eduka punkti KÕKi kaalutlusotsuste tegemise teemaline projekt. Projekti raames toimunud koolitustel osales kokku 56 ametnikku; ühtlasi valmis Eestis ainulaadne kaalutlusotsuste tegemise juhend.
ELF ja EOÜ vaidlustasid Paldiski LNG terminali puudutava kohtuotsuse
SA Eestimaa Looduse Fond (ELF) ning MTÜ Eesti Ornitoloogiaühing (EOÜ) esitasid 29. novembril Tallinna Ringkonnakohtule apellatsioonkaebuse, millega vaidlustasid Tallinna Halduskohtu poolt Paldiski LNG terminali teemaplaneeringu asjas tehtud otsuse. ELFi, EOÜ ning neid kohtus esindava Keskkonnaõiguse Keskuse (KÕK) hinnangul ei ole planeering õiguspärane ning võib kahjustada loodusväärtusi.
Keskkonnaõiguse Keskuse uus juhis aitab ametnikel osapoolte huvisid sisulisemalt kaaluda
SA Keskkonnaõiguse Keskus (KÕK) avalikustas juhise keskkonnaasjades kaalutlusotsuse tegemiseks, mille eesmärk on aidata ametnikel keskkonda puudutavaid otsuseid senisest paremini kaaluda ja põhjendada. See annab võimaluse võtta erinevate osapoolte huve selgemini arvesse, ning aitab paremini aru saada, miks just sellist lahendust otsustaja poolt õigeks peeti.
KÕKi uus strateegia seab prioriteedid järgnevateks aastateks
KÕKi nõukogu kinnitas novembri alguses KÕKi uue strateegia aastateks 2013-2020, mis paneb paika senisest konkreetsemad ja selgemad tegevusfookused ning eesmärgid.
Novembrikuine uudiskiri on valmis saanud! Seekord tutvustame mitut uut kohtulahendit, millest kõige tähtsamaks on Riigikohtu otsus Ruu lubjakivikarjääri kohta.
Looduskaitsjad kaebavad Paldiski LNG terminali puudutava kohtuotsuse edasi
Tallinna Halduskohus avalikustas täna otsuse Paldiski LNG terminali teemaplaneeringu kohtuasjas. Eestimaa Looduse Fondi (ELF) ja Eesti Ornitoloogiaühingu (EOÜ) kaebus jäeti rahuldamata. Organisatsioonid kavatsevad otsuse edasi kaevata, kuna terminali ehitamine Pakri poolsaarele kahjustab sealseid loodusväärtusi. KÕK on ELFi ja EOÜ esindajaks.
Uuring: inimesed peavad oma huvi keskkonnaküsimuste vastu suureks, mõjutamisvõimalust väikeseks
SA Keskkonnaõiguse Keskuse (KÕK) eestvedamisel värskelt valminud uuringu kohaselt hoolivad eestlased küll keskkonnast, ent osalevad seda puudutavate otsuste tegemises harva. Üheks peamiseks põhjuseks võib pidada madalat usku kaasarääkimise võimalustesse
PRESSITEADE: Ess-soo pääses kaevandamisest
Oktoobrikuine uudiskiri on valminud! Seekordses numbris on peateemaks septembris Riigikogu menetlusse võetud metsaseaduse muudatused.
Siim Vahtrus rääkis KUKU raadios metsaseaduse muudatustest
28. septembril rääkis KÕKi jurist Siim Vahtrus „Ilmaparandaja“ saates hetkel Riigikogu menetluses olevatest metsaseaduse muudatustest.
Metsanduse reegleid määravad raiemahud, elurikkusega arvestatakse vähem
Keskkonnaõiguse Keskusel (KÕK) valmis koostöös Eestimaa Looduse Fondiga analüüs metsaseadusest ja selle muudatustest aastatel 1998-2013. a. Uuring näitas, et seadusandjad käsitlevad metsa esmajärjekorras puiduressursi allikana, mistõttu võib ohtu sattuda metsade elustik.
Justice&Environment plaanid: rohkem fookust ja mõju
16.-20. septembril Horvaatias toimunud Justice&Environment (J&E) kohtumisel otsustasid võrgustiku liikmed selle tegevussuundi võrreldes varasemaga vähendada, pühendades enam ressursse EL keskkonnaõiguse võtmevaldkondadesse.
Head lugejad! Äsjavalminud uudiskirjas tutvustame ühe uudsema arenguna EL värsket eelnõud invasiivsetest võõrliikidest tuleneva ohu ennetamiseks.
Ootame ametnikke avalikele koolitustele
KÕK ja Väitluskoolitus korraldavad kaks koolitust teemal „Argumenteerimine ja kaalutlusotsuste tegemine planeerimisvaldkonnas“.
KÕKi juristid rääkisid KUKU raadios mürast
3. augustil rääkisid KÕKi juristid Siim Vahtrus ja Kärt Vaarmari KUKU raadio saates „Ilmaparandaja“ mürast.
Valminud on augustikuu uudiskiri, mille peauudises anname ülevaate sügisel Riigikogus arutlusele tulevatest eelnõudest, sh Riigikogu liikmete poolt juunis algatatud jäätmeseaduse ja looduskaitseseaduse muutmise eelnõust.
Valmis on saanud südasuvine keskkonnaõiguse uudiskiri. Seekordse numbri suur uudis keskendub juuli alguses avalikustatud keskkonnaseadustiku üldosa seaduse (KeÜS) muutmise ja rakendamise seadusele.
Siim Vahtrus rääkis KUKU raadios keskkonnatasudest
22. juunil oli KUKU raadio eetris „Ilmaparandaja“ saade, milles KÕKi jurist Siim Vahtrus rääkis keskkonnatasudest.
Tartu Ringkonnakohus tegi 19. juunil 2013. a otsuse, milles leidis, et Urvaste valla otsus Ess-soo kaitse alla võtta oli õiguspärane. Seega asus ringkonnakohus samale seisukohale, nagu Tartu Halduskohus 18. novembri 2011. a otsuses.
KÕKi strateegiliste suundade arutelu
Viimastel kuudel oleme hakanud mõtlema KÕKi strateegilistele suundadele järgmistel aastatel.
Äsjavalminud uudiskirjas kajastame mitut olulist eelnõud. Riigikogu on menetlusse võtnud keskkonnajärelvalve seaduse eelnõu, millega reguleeritaks Keskkonnainspektsiooni valveaega ja elektroonilisi andmekogusid.
KÕKi juristid rääkisid KUKU raadios NIMBY sündroomist
25. mail oli KUKU raadio eetris „Ilmaparandaja“ saade, milles KÕKi juristid Kärt Vaarmari ja Siim Vahtrus rääkisid NIMBY sündroomist Laguja prügila juhtumi näitel.
Keskkonnaotsuste protsessis osalemine – lihtne või keeruline?
Avalikkuse osalemine keskkonnaotsuste tegemises aitab nende otsuste tegemisel paremini erinevate huvidega arvestada ja tähendab seega lõppkokkuvõttes paremaid otsuseid. Samas on osalemisvõimalusi reguleerivad õigusnormid sageli keerulised ning ka praktika muutunud üha keerulisemaks.
Müraregulatsioon vajab uuendamist
Keskkonnaõiguse Keskuse aastapikkuse töö tulemusena on valminud analüüs välisõhus leviva müra normtasemete regulatsiooni kaasajastamise võimalustest.
Äsja ilmunud uudiskirja peauudistena tutvustame kaht uut seadust. 1. juunist jõustuv uus tööstusheite seadus hakkab reguleerima teatud tööstusvaldkondades tegutsevate ettevõtete (keemiatööstuse, põletusseadmete jmt) tegevust ning asendab senise saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli seaduse. Uus jahiseadus seevastu suurendab maaomanike õigusi jahinduses.
KÕKi nõukogu koosolek
8. mail toimus Keskkonnaõiguse Keskuse nõukogu koosolek. Koosolekul arutati KÕKi tegevusplaani 2013. aastaks ning kiideti heaks KÕKi majandusaasta aruanne 2012. aasta kohta. KÕKi nõukogu hinnang möödunud aastale oli positiivne – tegevused olid sisukad ja mitmekülgsed. Koosolekul pikendati ka KÕKi juhatuse volitusi, organisatsiooni juhtimist jätkavad sarnaselt senisega Kärt Vaarmari ja Siim Vahtrus.
KÕKi juristid rääkisid KUKU raadios õiguste ja huvide kaitsmisest
27. aprillil olid KÕKi juristid Kärt Vaarmari ja Siim Vahtrus taas KUKU raadio „Ilmaparandaja“ saates. Seekord räägiti keskkonnaalastest õigustest, keskkonnaga seotud avalikust huvist ning nende kaitsmisest kohtus.
Head lugejad! Äsja ilmunud aprillikuises keskkonnaõiguse uudiskirjas on üheks peateemaks mere-ja rannikualade planeerimine, mille kohustust Euroopa Komisjon eelmisel kuul avalikustatud uue direktiivi eelnõuga seada soovib. Teise olulise teemana käsitleme Euroopa Kohtu lahendit seoses liikmesriikide poolt määratud künnisväärtustega keskkonnamõju eelhinnangu läbiviimiseks.
KÕKi uus analüüs tutvustab viimase 10 aasta kohtupraktikat
Analüüs tutvustab kohtupraktikat 11 teema osas, mis on praktikas vaidlusi ja tõlgendusprobleeme tekitanud, lisatud on KÕKi poolsed kommentaarid. Analüüsi peamiseks eesmärgiks on aidata keskkonnaõiguse rakendajatel ning teistel huvilistel leida lahendusi praktikas tõusetuvatele küsimustele ning vältida asjatuid ja kulukad vaidlusi.
Hakkame koostama kaalutlusotsuse juhendit
Aprillis alustame olulise uue tegevusena juhendi koostamist õiguspäraste kaalutlusotsuste tegemiseks. Juhend muudab kaalutlusnõuetest arusaamise kergemaks ja on mõeldud eelkõige keskkonnaotsuseid tegevatele ametnikele.
Uuring eestlaste keskkonnaõiguse alasest teadlikkusest
Kui teadlikud on inimesed oma keskkonnaga seonduvatest õigustest ja kohustustest? Mis mõjutab teadlikkuse taset? Kas keskkonnaõiguse alaseid teadmisi on lihtne hankida ja kasutada? Neile küsimusele hakkame vastust otsima aprillist algava projekti „Keskkonnaõigusalase teadlikkuse uuring“ raames.
KÕKi juristid rääkisid KUKU raadios kallasrajast
23. märtsil KUKU raadio eetris olnud „Ilmaparandaja“ saates tutvustasid KÕKi juristid Kärt Vaarmari ja Siim Vahtrus kallasraja temaatikat. Jutuks olid kallasrajaga seotud õigused-kohustused, praktikas esinevad probleemid ja võimalikud lahendused.
Märtsikuine uudiskiri on valminud! Seekordses numbris tuleb juttu kahest olulisest uuringust, uutest EL avalikest konsultatsioonidest ning muudest arengutest. Uus rubriik „KÕKi uudised“ toob lugejateni viimase kuu uudised KÕKi uudisvoost, sh lugejaküsitluse tulemuste kokkuvõtte.
Selgusid lugejaküsitluse tulemused
Keskkonnaõiguse uudiskirja lugejate seas läbiviidud küsitlus näitas, et valdav osa vastanuid on rahul uudiste mahu ja sisuga, selle levitamise sageduse ja viisiga ning ka uudiskirja uue kujundusega. 21. jaanuarist 18. veebruarini vastas uudiskirjale 75 lugejat – aitäh kõigile vastanutele!
KÕKi uue strateegia koostamine
Algamas on KÕKi uue strateegia koostamine perioodiks 2013-2020, selleks ootame ka kõigilt huvilistelt arvamusi, kas KÕKi tegevused on seni olnud mõjusad ning milliste teemade või tegevustega võiksime edaspidi tegeleda (oma mõtted palume saata KÕKi üldaadressile k6k@k6k.ee).
Siim Vahtrus jagas Kosovos KÕKi teadmisi keskkonnainfo kättesaadavusest
25.-26. veebruaril osales KÕKi jurist Siim Vahtrus Kosovo pealinnas Prištinas toimunud seminaril, mille teemaks oli keskkonnainfo kättesaadavus.
Osalusvõimaluste teabeõhtute materjalid
Reedel toimus viimane teabeõhtu keskkonnaotsuste tegemises osalemise võimaluste teemal, kõik ettekannete materjalid on nüüd kättesaadavad projekti Oska osaleda veebilehel.
Kokku toimus projekti käigus 4 teabeõhtut Audevälja külas, Tallinnas, Pärnus ja Tartus, kokku osales neil 57 inimest.
Ilmunud on veebruarikuu uudiskiri! Seekordses numbris tutvustame mh Euroopa Kohtu lahendit, milles selgitatakse, milliseid asjaolusid võib Euroopa Komisjon ohtlike ainete kasutamise piiramisel arvesse võtta ning sõnnikukäitluse nõuete kavandatavaid muudatusi.
KÕKi juristid tutvustasid Linnade ja Valdade Päevadel keskkonnaõiguse eripära ja eelmise aasta kohtupraktikat
Eile alanud 9. Linnade ja Valdade Päevadel astusid teiste seas üles ka KÕKi juristid Kärt Vaarmari ja Siim Vahtrus. Ettekannetes tutvustati keskkonnaõiguse eripärasid ja tähendust kohalikele omavalitsustele ning eelmise aasta olulisemaid Riigikohtu lahendeid keskkonna- ja planeerimisõiguse valdkonnas.
Suvised praktikavõimalused KÕKis
4. märtsini on kõigil õigusteaduse üliõpilastel võimalik kandideerida kahele praktikakohale (praktika läbiviimise aeg vastavalt alates 17. juunist ning 29. juulist). Praktika toimub KÕKi juristide juhendamisel meie Tartu kontoris.
Teabeõhtud osalemisvõimaluste teemal Tartus ja Pärnus
Tulekul on järgmised teabeõhtud teemal, kuidas osaleda keskkonnaotsuste tegemises, 19. veebruaril Pärnus ja 22. veebruaril Tartus.
Õiguskantsler vastas KÕKi avaldusele seoses müra mõõtmise standardite kohustuslikkusega
Vahelahenduse on saanud üks teema, mille tõstatasime KÕKi poolt juba 2008. aastal Türi mürajuhtumi raames. Nimelt selgus juhtumi käigus, et müra mõõtmine Eestis peab toimuma vastavalt teatud standarditele, ent standardid ise on kättesaadavad vaid tasu eest.
Roheline Värav tutvustab KÕKi tegevust müraregulatsiooni kaasajastamisel
Portaalis Roheline Värav avaldati eile artikkel müraprobleemidest ning nende lahendustest. KÕKi jurist Kärt Vaarmari tutvustab artiklis probleeme, mis on põhjustatud müraküsimuse õiguslikust regulatsioonist ning KÕKi tegevust normide kaasaajastamisel.
Teabeõhtud keskkonnaotsustes osalemise võimaluste teemal
Jaanuaris ja veebruaris jätkame koos koostööpartneritega üle Eesti teabeõhtute korraldamist teemal, kuidas osaleda keskkonnaotsuste tegemises, järgmine teabeõhtu toimub juba homme, 23. jaanuaril Tallinnas.
Hea uudiskirja lugeja! Aita meil keskkonnaõiguse uudiskirja tulevikus veelgi paremaks teha,
Uue aasta esimeses uudiskirjas kirjutame, millised tagajärjed võivad olla EL õigusaktide ülevõtmata jätmisel, tutvustame põlevkivi kasutamise arengukava (2016-2030) koostamise ettepanekut, veeseaduse muutmise eelnõud ja paljust muust.

matches: Riigikohus Kohus kohus kohus Riigikohus kohus kohus kohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus Riigikohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus Riigikohus kohus Riigikohus Kohus Riigikohus


Tugiisikuteenuse osutamise tingimused ja kord Mulgi vallas – Riigi Teataja
Tugiisikuteenuse osutamise tingimused ja kord Mulgi vallas
Tugiisikuteenuse osutamise tingimused ja kord Mulgi vallas - sisukord
§ 5 Teenuse osutajale esitatavad nõuded
§ 6 Teenuse korraldaja
§ 8 Teenuse osutamise lepingu sõlmimine, muutmine ja lõpetamine
RT IV, 28.04.2018, 76
Vastu võetud 18.04.2018 nr 21
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seadus § 22 lõike 1 punkti 5 ja sotsiaalhoolekandeseaduse § 14 lõike 1, § 16 lõike 1 ja § 23 lõike 1 alusel.
Tugiisikuteenuse osutamise tingimused ja kord Mulgi vallas (edaspidi määrus) sätestab tugiisikuteenuse (edaspidi teenus) taotlemise, taotluse menetlemise ning teenuse osutamise tingimused ja korra Mulgi vallas.
(1) Teenuse osutamise eesmärk on iseseisva toimetuleku toetamine olukordades, kus isik ja/või perekond vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogilise või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvalabi.
(2) Lapsele tugiisikuteenuse osutamise eesmärk on koostöös last kasvatava isikuga lapse arengu toetamine, sealhulgas vajaduse korral puudega lapse hooldustoimingute teostamine.
(1) Teenuse sisuks lapse puhul on:
1) igapäevaelus toimetuleku õpetamine kodus ja väljaspool kodu, sealhulgas iseenda ja oma ümbruse eest hoolitsema õpetamine;
2) abistamine ja juhendamine haridusasutuses arendus- ja õppeprotsessis osalemisel;
3) lapse turvalisuse jälgimine kodus ja haridusasutuses;
4) emotsionaalse toe pakkumine, kogemuste ja teabe vahendamine.
(2) Teenuse sisuks täiskasvanud isiku või perekonna puhul on:
1) juhendamine lapse kasvatamisel ja õpetamisel;
2) toimetuleku toetamine ümbritsevas sotsiaalses keskkonnas;
3) vajadusel isiku saatmine spetsialistide vastuvõttudel või muudel kohtumisel ja üritustel;
(1) Teenust on õigust saada rahvastikuregistri andmetel Mulgi vallas elavatel isikutel või peredel.
4) täiseealisele sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemidega inimestele toimetuleku tagamiseks;
§ 5. Teenuse osutajale esitatavad nõuded
(1) Teenuse osutaja on nõuetele vastav füüsiline või juriidiline isik, kellelt tellitakse teenust vastavalt kokkulepitud tingimustele.
2) on läbinud tugiisiku tööks vajaliku koolituse või on oma isikuomaduste ja võimete poolest sobiv;
5) ei ela teenuse saajaga alaliselt samas eluruumis.
§ 6. Teenuse korraldaja
Teenuse osutamist korraldab Mulgi Vallavalitsus.
(1) Teenuse saamiseks esitab teenuse soovija vallavalitsusele avalduse koos teenuse vajadust tõendavate dokumentidega. Teenuse taotlusele tuleb lisada:
1) puude olemasolu korral koopia otsusest puude raskusastme kohta;
2) koopia rehabilitatsiooniplaanist olemasolul.
(2) Ettepaneku teenuse osutamiseks võib esitada kirjalikult vallavalitsuse sotsiaalvaldkonna ametnik või haridusasutuse juhtkond, kus laps õpib/viibib.
(3) Teenust osutatakse, tugiisik määratakse või määramisest keeldutakse vallavalitsuse korraldusega 30 kalendripäeva jooksul avalduse esitamisest. Juhul, kui otsuse tegemiseks on vajalik pikem tähtaeg, informeerib vallavalitsuse sotsiaalvaldkonna ametnik sellest taotlejat kirjalikult.
(4) Teenuse sisu, osutamise sagedus ja kestus on isiku vajadustest sõltuvalt erinev. Vajalikud teenused või tegevused, nende osutamise maht ja kestvus määratakse kindlaks enne teenuse osutamise alustamist sõlmitavas lepingus teenuse saaja (või tema esindaja), tugiisiku ja vallavalitsuse vahel.
(5) Teenust osutatakse vastavalt vajadusele teenuse saaja juures kodus ja/või väljaspool kodu. Teenuse osutamise koht lepitakse kokku sõlmitavas lepingus, teenuse osapoolte vahel.
(6) Teenuse saamiseks esitatud avaldust ei rahuldata, kui teenuse osutamine ei ole põhjendatud. Võimalusel soovitab vallavalitsuse sotsiaalvaldkonna ametnik isiku toetamiseks teisi sotsiaalteenuseid.
§ 8. Teenuse osutamise lepingu sõlmimine, muutmine ja lõpetamine
(1) Teenuse osutamiseks sõlmitakse tähtajaline kirjalik leping (edaspidi leping) teenuse korraldaja, teenuse osutaja vahel.
(2) Lepingusse märgitakse isikule teenuse osutamise periood, maht, teenuse sisu, teenuse osutamise koht.
(4) Teenuse osutamine lõpetatakse vallavalitsuse korraldusega:
3) teenuse osutaja ettepanekul kooskõlastatult vallavalitsusega;
4) kui teenuse saaja asub elama teise omavalitsusse;
(1) Teenus, kui selle vajalikkuse on otsustanud sotsiaalkindlustusamet, on saajale üldjuhul tasuta.
(3) Teenuse finantseerimiseks võidakse kasutada mitmesuguste fondide, sihtkapitalide, samuti mittetulunduslikust tegevusest, annetustest ja sponsorlusest laekunud vahendeid, samuti võib teenuse osutamine olla korraldatud mõne koostööpartneri või projekti kaudu.
(1) Teenuse tasu suuruse ja/või teenuse osutamisega seonduvate dokumentide vormid kinnitab Mulgi Vallavalitsus.
(2) Kuni määruse jõustumiseni sõlmitud lepingud kehtivad kuni lepingu tähtaja lõpuni.
(3) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamast.


MTÜga seotud seadusemuudatused alates 01.07.2009 - Raamatupidaja
MTÜga seotud seadusemuudatused alates 01.07.2009
Alari Rammo Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liidust annab teada, et 2009.a 1. juulist muutuvad põhjalikult mittetulundusühingute ja sihtasutuste seadused, millest osad nõuavad ühendustel oma põhikirjade ümbertegemist. Kes põhikirja muuta ei jõua, peab järgima juulist igal juhul seaduse nõudeid.
Muudatustel on mitmeid põhjuseid: aastatega kogunenud kitsaskohad, mõningate formaalsusnõuete kaotamine, osapoolte (nt juhatus ja liikmed) huvide tõhusam kaitse ning üldisem selgus õigusruumis – et mittetulunduslikele organisatsioonidele kehtiks osades asjades sarnased vormilised nõuded kui äriühingutele.
Järgnevalt lühidalt olulisemad muudatused mittetulundusühingute seaduses, mille põhimõttelised osad on sarnaselt ära muudetud ka sihtasutuste seaduses, nt valimiste, organite suhete jms regulatsioonid. Kui saame ise targemaks, täiendame alltoodut (praegu seisuga 23.04.09):
Enam ei pea notaris eraldi kinnitama juhatuse liikmete allkirjanäidiseid § 8, sest allkirjad lähevad nagunii kandeavaldusele, nii asutamisel kui muutmiskannetel. Lihtsalt üks paber vähem, muidu kõik sama.
Kui valitakse uus juhatuse liige § 8, kirjutab just tema notaris alla kandeavaldusele – olemaks kindel, et teda tagaselja juhatusse ei valita. Ettevõtjaportaalis peab küll muutmiskannet alustama senine juhatuse liige, sisestades uue inimese isikukoodi, et temal oleks võimalik sisse logida ja kanne kinnitada.
Pärast asutamisdokumentide allkirjastamist tuleb kandeavaldus esitada ühe aasta jooksul § 8. Seni tähtaeg puudus ja mõned ilmusid registrisse väga vanade paberitega.
Lõpuks on seadustatud protokollist väljavõtte esitamine § 10, kui ei taha registrile kõiki arutatud küsimusi näidata. Näiteks juhatuse liikme registrisse kandmisel võib esitada üldkoosoleku (või volinike koosoleku) protokolli, mis sisaldab vaid valimise punkti, aga muud nõuded kehtivad ikka – protokollil on koosoleku juhataja ning protokollija allkirjad ning juures osalejate nimekiri koos nende originaalallkirjadega; või vastavalt kõik digiallkirjad. Väljavõte peab olema notariaalselt tõestatud, kui seda on kogu protokoll. Register on praktikas aktsepteerinud kandeavaldust Ettevõtjaportaalis digitaalselt allkirjastatud protokolliga ka nii, kui osalenute nimekiri allkirjadega saadetakse paberil järele – saab notarit vältida ka siis, kui kõik osalenud ei saa digiallkirja anda. Samas jääb risk, et enne kui paberid kohtusse jõuavad, võib olla juba puuduste kõrvaldamise määrus tulla.
Seadusse on lisatud uus paragrahv, mis reguleerib asutajate ja juhatuse liikmete vastutust asutamisel § 10¹. Nt vastutavad valeandmete esitamisega tekitatud kahju või võetud kohustuste eest kõik solidaarselt. Nõuded aeguvad viie aastaga asutamisest.
Enam ei saa juhatuse liikmeid valida MTÜ nõukogu § 19, kui põhikirjas pole viidet, et nõukogu töötab seaduse mõttes volinike koosolekuna ehk valitud MTÜ liikmete poolt ja seast. Siiani on mõnel MTÜ-l nõukogu ja võib ka edasi olla, aga juhatuse liikmete valimise õigus peab olema vaid üldkoosolekul või kui see on antud põhikirjaga volinike koosoleku pädevusse. Nõukogu võib olla sisemine organ, aga praegu on kujunenud seaduse mõttes mingiks anomaaliaks. Juhatust valiva nõukoguga MTÜd peaksid seega põhikirja ümber tegema. Nõue jõustub 1.01.2010 ehk hiljem kui ülejäänud punktid. Paragrahv täpsustab veel mitmeid asju juhatuse ja üldkoosoleku suhetes.
Eriti põhjalikult on täpsustatud üldkoosoleku kokkukutsumist ja läbiviimist § 20. Nüüd on selgemalt öeldud, et kutses tuleb ära märkida päevakord, mida ei tohi enam muuta, või tuleb üldkoosolek edasi lükata nii, et teatamisest toimumiseni jääks seaduses nõutud seitse päeva, kui põhikirjas pole pikemat tähtaega. Senist praktikat, kus üldkoosolek kutsutakse nt kvoorumi puudumisel uuesti kokku 15 minuti pärast, uus seadus täpsemalt ei reguleeri, aga registriosakondade poolne tõlgendus on vahepeal muutunud ja niisugused protokollid ei lähe enam läbi – seega on kindlam koosolek üldises korras uuesti kokku kutsuda või tegeleda enne volikirjade kokkuajamisega kvoorumi tarvis.
Üldkoosoleku võib kokku kutsuda juhatuse asemel jätkuvalt 1/10 MTÜ liikmetest samadel tingimustel kui seda korraliselt tehtaks, aga uus võimalus on antud ka juba väljakuulutatud üldkoosoleku päevakorra täiendamiseks: 1/5 MTÜ liikmetest võib kolme päeva jooksul (põhikirjaga võib ette näha pikema aja) pärast üldkoosoleku kokkukutsumise teadet nõuda täiendavaid päevakorrapunkte. Muutunud päevakorrast § 201 tuleb teatada taas seitse päeva ette või põhikirjast tuleneva miinimumtähtajaga. Seega on mõistlik saata teade välja veel varem, et ei peaks üldkoosoleku kuupäeva muutma. Teist korda päevakorda samal moel liikmete nõudel muuta ei või, kuna muidu jäädakski päevakorda muutma ja koosolekut edasi lükkama.
Eelnevalt teatamata küsimusi § 201 võib päevakorda võtta vaid siis, kui üldkoosolekul osalevad kõik MTÜ liikmed. Paindlikum võimalus on ka: kui põhikiri ei näe üldkoosolekule ette suuremat kvooruminõuet, siis päevakorda võib eelnevalt teatamata täiendada ka juhul, kui üldkoosolekul osaleb üle poole MTÜ liikmetest ning kohalolijatest 90% on täiendustega nõus.
Korralduslikke küsimusi § 201 võib otsustada ja arutelusid pidada ka päevakorras eraldi punktita, kui ei tehta otsuseid.
Kui mõndki kokkukutsumise nõuet on rikutud, ei saa üldkoosolek otsuseid vastu võtta § 21, kui ei osale just 100% liikmeist.
Seadusest on eemaldatud piirang, et liiget võib koosolekul esindada vaid teine MTÜ liige. Igaühel on õigus määrata end esindama naine või advokaat või juriidilisest isikust liikme puhul volitatud töötaja, mitte juhatuse liige, aga vajalik on kirjalik volikiri, mis ise või selle ärakiri lisatakse protokollile ja osalejate nimekirjale. Seni viimane nõue puudus. § 21 Korteriühistute puhul kaovad samuti esindaja piirangud, ent kehtib erisus, et põhikirjaga võib sätestada esindatavate isikute ülemmäära ühe liikme kohta. KÜS 101.
Seadust täiendatakse ka üldkoosoleku protokollile esitavate nõuetega § 21, mida seni polnud: aeg, koht, päevakord, hääletustulemused, eriarvamused, allkirjad, kirjalikult esitatud ettepanekud-arvamused. Samuti, et protokoll tuleb teha liikmetele kättesaadavaks 14 päeva jooksul.
Vähemuse kaitseks on lisatud säte, et juhatuse või 1/5 liikmete nõudmisel peab üldkoosolekule kutsuma notari § 21, kes tõestab protokolli (ei kehti ametiühingutele!). Nõue tuleb juhatusele esitada kolme päeva jooksul üldkoosolekust teatamisest, kui põhikiri ei luba pikemat aega. Notariaalse tõestamise kulud võib MTÜ asemel jätta seda nõudnud liikmete kanda, kui selle poolt on 2/3 üldkoosolekul osalenuist. Sama kehtib liikmete poolt kokku kutsutud üldkoosoleku kulude kohta.
Täpsustatakse, millal liige ei või hääletada huvide konflikti tõttu. Seaduse § 22. Samuti on toodud täpsem loetelu tingimustest, mille täitmatajätmisel on üldkoosoleku otsus tühine § 241.
Kui volinike koosolekule on antud ka õigus põhikirja muuta, on keelatud nüüd muuta seda osa, mis puudutab üldkoosoleku ja volinike omavahelist pädevuste jaotust § 25 ehk ise enda volituste suurendamist.
Selgemad on keelud, kes ei tohi olla juhatuse liige, mis kehtib ka äriühingutele. Seaduse § 26.
Hulk tehnilisi täpsustusi on paragrahvis 27, mis reguleerib üldkoosoleku ja juhatuse suhteid ning volitusi tehingute tegemisel ja esindamisel.
Seni puudus seaduses vaikimisi juhatuse ametiaja pikkus. Nüüd on selleks kolm aastat, kui juhatuse liikme volitusi pole märgitud põhikirjas, aga ka põhikirjaga ei tohi ette näha ametiaega pikemana kui viis aastat. Tagasi valida võib aga alati ning selle kord on ka seaduses kirjas. Muuhulgas tuleb ka tagasi valitud juhatuse liikmest edaspidi registrile teada anda, kuid mitte kandeavaldusena, vaid lihtkirjalikult koos valimise aluseks olevate dokumentide originaalidega või digitaalselt. Sama kehtib edaspidi ka sihtasutuse nõukogu liikmete puhul § 28, mil pole tarvis enam esitada kandevaldust, vaid piisab teatamisest ettenähtud moel ja lisadokumentidega.
Seadus täienes uue paragrahviga § 281, mis reguleerib juhatuse liikmete tasustamist, peamisel ses osas, et halvenenud majandustingimustes võib nõuda tasude vähendamist, et kulud oleksid õiglased ja mõistlikud. Eks näis, kuidas see tööle hakkab.
Üksjagu on täpsustatud ka juhatuse liikme vastutust mitmetes olukordades § 32, kuna seni on seadus olnud ebamäärane, kohtuotsused erinevad ja juhatuse liikmeil puudunud lõplik selgus, mille eest nad täpselt vastutavad.
Alates järgmisest aastast peavad MTÜd esitama oma (2009. aasta kohta käiva) majandusaasta aruande äriregistrile § 36, mitte enam maksuametile. Samuti ei saa aruannet esitada enam paberkandjal, vaid elektrooniliselt, soovitavalt Ettevõtjaportaalis. Võibolla tulevast aastast muutub juba ka aruande esitamise viis, kus raamatupidamise osa pole enam pdf või doc kujul, vaid elektrooniliselt nii, et andmed muutuvad kohe töödeldavaks ja kokkuvõttes tuleb eri ametkondadele (statistika, haigekassa) vähem infot esitada.
Eemaldatud on suurem osa loetelust MTÜ lõpetamise tingimustest ja korrast ning viidatud Tsiviilseadustiku üldosa seadusele, täpsem on ka lõpetamise ja likvideerimise protseduur (§ 37 ja 40-54).
Täpsem on käitumise juhis ja vastutused MTÜ maksejõuetuse ning pankroti korral § 39, põhiideega, et vastutab mõistagi juhatus.
Selgem ja lihtsam on ka ühinemiste ning jagunemiste korraldus § 57-63, vaidlustamine, võlausaldajate kaitse jne.
MTÜde seadus (kehtib kuni 30.06-.2009)
MTÜde seadus (al 01.07.2009)
SAde seadus (al 01.07.2009)
Seaduseelnõu ja algne ning Riigikogus tehtud muudatuste seletuskirjad
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2009/05/13/mtuga-seotud-seadusemuudatused-alates-01-07-2009