text:
GOBUS AS (10085032) - Media report @ Inforegister.ee
28.04.2020 Go Groupi juht: kaheksa hotellikülalisega oleme Tallinnas turuliidrite seas GO GROUP AS, Jüri Etverk, STATISTIKAAMET
11.02.2020 Alanud on vedelkütuse- ja gaasimüüjate heitlus. Kliimaeesmärgid ajasid osalised tülli Alan Vaht, CO2 OÜ, Deniss Boroditš, EESTI GAAS AS, Janek Parkman, JETGAS OÜ, KROONING AS, Mart Raamat, RAHANDUSMINISTEERIUM, Raul Kotov, Riho Rõuk
20.12.2019 Jõuluvana keeras bussirooli Martin Kasepuu
05.11.2019 Pärnu-Jaagupi elanikud saavad tihedamini linna sõita Andrus Kärpuk, MAANTEEAMET, PÄRNU POSTIMEES OÜ, PÄRNUMAA ÜHISTRANSPORDIKESKUS MTÜ
12.09.2019 Atko pilvebusside endine hooldaja: meie käe all olid Atko bussid alati korras Bruno Kubja, IV PLUSS AS, MAANTEEAMET, Mika Männik, MK OÜ, ÖU OÜ, SEBE AS
12.09.2019 Halb õnn või hoolimatus? Riiklik kontroll käsutab ATKO busse ränkade tehnovigade pärast tee äärde ATKO GRUPP AS, BHX OÜ, Erik Teder, HANSABUSS AS, Indrek Kalda, MAANTEEAMET, Mika Männik, MK OÜ, ÖU OÜ, Peeter Nõmme, TARGA OÜ, TEHNOTOP OÜ, Vello Jõgisoo
02.09.2019 Päevaga sai liikluses vigastada 10 inimest IDA-VIRU KESKHAIGLA SA, PUIESTEE OÜ
26.08.2019 GoBus hakkab septembrist sõitma Valga maakonnaliinidel Kalle Saviste, Liia Rätsep
22.07.2019 Teedel vurab endiselt mitu tuhat turvavöödeta bussi MAANTEEAMET, Mika Männik, MK AUTOBUSS AS, POSTIMEES GRUPP AS, Valdo Põder
28.06.2019 Muudatused bussiliikluses on tekitanud segaduse KAGU ÜHISTRANSPORDIKESKUS MTÜ, Ly Mikheim, POSTITEE MTÜ, Sander Saar, TRAVELING OÜ
18.06.2019 Palgaralli kogub hoogu: ridamisi ettevõtteid teatab suurest palgatõusust Andrei Mändla, CIRCLE K OÜ, CIRCLE K EESTI AS, EESTI PANK, TARTU LINNAVALITSUS, Ursula Altmets
30.10.2018 TOP: Riigihankesüsteem veab sõitjateveo sektori alla AUTOETTEVÕTETE LIIT MTÜ, Üllar Kallas, Villem Tori
04.10.2018 Monopolist või lihtsalt teistest osavam ärimees? ÄRIPÄEV AS, Hugo Osula, KONKURENTSIAMET, LUX EXPRESS ESTONIA AS, Maarja Uulits, T GRUPP AS, Tiit Pruul, Tiit Pruuli
25.09.2018 Bussijuhid võivad otsa saada: "See ei ole hirmutamine, vaid tegelikkus." ALLTOURS OÜ, ÄRIPÄEV AS, AS OÜ, ECOLINES ESTONIA OÜ, HANSABUSS AS, Henri Aaslav-Kaasik, LÄÄNE-HARJU VALLAVALITSUS, LUX EXPRESS ESTONIA AS, ÖU OÜ, Villem Tori
09.01.2018 GoBus saigi Tartu liinilepingu EESTI BUSS AS, Rein Haak, TARTU LINNAVALITSUS
06.12.2017 Tartu bussihankesaaga jätk: GoBus kindlustas võitu Aivo Pärn, ÄRIPÄEV AS, EESTI BUSS AS, Rein Vinni, TARTU HALDUSKOHUS, TARTU LINNAVALITSUS, TARTU RINGKONNAKOHUS, Valvo Semilarski
20.10.2017 Tartu linn ja Eesti Buss eitavad kokkumängu Aivo Pärn, Andres Puskar, Anneli Apuhtin, ÄRIPÄEV AS, EESTI BUSS AS, EESTI BUSS OÜ, Enn Randmaa, HANSA OÜ, TARTU HALDUSKOHUS, TARTU LINNAVALITSUS, TARTU RINGKONNAKOHUS, Valvo Semilarski, Veikko Puolakainen
20.10.2017 Aivo Pärnal näpud Tartu bussiveohanke juures Aivo Pärn, Andres Puskar, Andrus Koha, ÄRIPÄEV AS, EESTI BUSS AS, Enn Randmaa, Rein Vinni, TARTU LINNAVALITSUS, Valvo Semilarski
19.10.2017 Sarivahistatud Aivo Pärn Aivo Pärn, Artjom Suvorov, Georg Trašanov, HARJU MAAKOHUS, Jaan Uibo, Oliver Kruuda, Tarmo Sild, UP OÜ, UP VARUD OÜ, Valvo Semilarski, Villu Reiljan
20.08.2017 Pruuli ja Vichmann triivisid GoBusi suurest kahjumist välja ÄRIPÄEV AS, Marcel Vichmann, Tiit Pruuli
15.03.2017 Saksamaa hiiglane kalastab Eesti bussiturul Ain Tatter, ÄRIPÄEV AS, ARRIVA OÜ, EESTI BUSS AS, Enn Randmaa, GO GROUP AS, Hugo Osula, Jüri Etverk, MAANTEEAMET, MAJANDUSMINISTEERIUM, Malle Raud, Marcel Vichmann, Margo Tomingas, Neeme Tammis, SEBE AS, Tiit Pruuli, Toomas Kästik
04.09.2016 DELFI VIDEO ja FOTOD: Kuressaares põrutasid turistid Opeliga bussile otsa DELFI AS
17.03.2016 Perekond Osula suurtehing avab ukse Euroopasse Andres Osula, Enn Randmaa, Erki Lipre, Hugo Osula, Marek Tuul, RIDANGO AS, CTL
11.08.2015 Tants Superbussi ümber Andres Puskar, EESTI BUSS OÜ, Enn Randmaa, Kirke Williamson, MAANTEEAMET
29.01.2015 GoBus ja ametiühing jõudsid palgavaidluses kokkuleppele DELFI AS, Enn Randmaa
23.01.2015 GoBusi bussijuhid kaaluvad taas streiki: vaata, kui palju nad teenivad DELFI AS
19.01.2015 Bussijuhid võitlevad palgatõusu nimel ÄRIPÄEV AS, Arno Mikkor, DELFI AS
19.01.2015 Bussijuhid võitlevad palgatõusu nimel Aare Kübarsepp, Andrus Klaos, EESTI BUSS AS, Evald Lass, Henn Pärn
19.01.2015 Bussifirmadel jalgealune õõnes EESTI BUSS AS, Enn Randmaa, Gunnar Obolenski, Kuldar Väärsi, SEBE AS
16.01.2015 GoBusi sohvrid hakkavad varsti streikima DELFI AS
16.01.2015 GoBusi bussijuhid valmistuvad streigiks Aare Kübarsepp
07.01.2015 Miljonärid omavahel: bussiparun süüdistab Pruuli ja Vichmanni firmat pettuses DELFI AS, EESTI BUSS AS, TARTU MAAVALITSUS, VALGA MAAVALITSUS, Valter Keis
16.10.2014 Bussijuhid tahaks suuremat palka MAALEHT AS
10.10.2014 Sebe juht: meie pakkumine vastas bussijuhtide soovile DELFI AS, SEBE AS
10.10.2014 Transpordi ametiühing nõuab palgatõusu ja korraldab esmaspäeval hoiatusstreigi DELFI AS
02.09.2014 Priit Pärna Animafilmifestival tuleb taas DELFI AS, Priit Pärn
28.08.2014 GoBus võttis kasutusele ühiskaardi, millega saab kaugliinidel sõita sularahata DELFI AS, Kuno Koger
28.08.2014 Hollandlane sattus Kärdla asemel hoopis Kuressaarde MAALEHT AS
17.06.2014 Suur osa bussiettevõtteid kardab nutitelefonidesse ostetud pileteid Andres Osula, EKSPRESS OÜ, Kuno Koger, SEBE AS, Vassili Pavlov
16.04.2014 Bussijuhid nõuavad homsel piketil palgatõusu DELFI AS
03.04.2014 Bussijuhid nõuavad pikettidega palgatõusu
03.04.2014 Bussijuhid nõuavad pikettidega palgatõusu DELFI AS
05.03.2013 Reisijad veavad bussijuhiga vägikaigast DELFI AS
05.03.2013 Kolme bussi graafik muutub Toomas Talts
14.12.2012 Endine maavanem jäi lõplikult kaotajaks Aivo Pärn, TARTU MAAKOHUS, VALGA MAAVALITSUS, Valter Keis
06.12.2012 Romek Kosenkranius: Busse tuleb liinidele juurde ja tänavavalgustus taastub MAANTEEAMET
16.08.2012 Pildigalerii: Pärnu praegune ja endine meer kuulasid linlaste arvamusi bussiliinide reformist PÄRNU POSTIMEES OÜ, Toomas Talts
01.08.2012 On-line-intervjuu: küsimustele vastasid Pärnu bussireformi elluviijad Andrus Kärpuk, PÄRNU POSTIMEES OÜ, Toomas Talts
31.07.2012 On-line-intervjuu: küsi Pärnu bussireformi kohta PÄRNU POSTIMEES OÜ, Toomas Talts
27.07.2012 Maria Murakas-Ollo: Pärnakaid on bussiliinireformist informeeritud PÄRNU LINNAVALITSUS, PÄRNU POSTIMEES OÜ
27.07.2012 Eeskiri käsib lapsevankrid linnabussis hoida ümbrises Andrus Kärpuk
28.11.2011 Tartu varub Sebele ligi miljon eurot lisaks SEBE AS
22.11.2011 Trašanov kaotas vaidluse töötushüvitiseta jäämises Valter Keis
01.11.2011 GoBus sai liiga vana bussiga sõitmise eest trahvi SAARE MAAVALITSUS
18.10.2011 Aivo Pärn: ei näe probleemi, kui naine pole juht Aivo Pärn, DELFI AS
05.10.2011 Rikaste TOP: Kümme eesti rikkaimat inimest Anatoli Kanajev, ÄRIPÄEV AS, Armin Karu, DELFI AS, EDELARAUDTEE AS, Fjodor Berman, Hillar Teder, Igor Izraeljan, Marcel Vichmann, MERKO EHITUS AS, Oleg Ossinovski, Priit Piilmann, Toomas Annus, Valeri Kovalenko
26.08.2011 Trašanov ilmus Tartu vanglasse karistust kandma Aivo Pärn, TARTU MAAKOHUS, TARTU RINGKONNAKOHUS, VALGA MAAVALITSUS, Valter Keis
26.08.2011 VIDEO: Georg Trašanov tuli Tartu vanglasse karistust kandma TARTU VANGLA, Valter Keis
25.08.2011 Advokaat: Trašanov ei kavatse vanglasse minekust kõrvale hoida Aivo Pärn, JUSTIITSMINISTEERIUM, Krista Tamm, TARTU MAAKOHUS, TARTU RINGKONNAKOHUS, VALGA MAAVALITSUS, Valter Keis
25.08.2011 Vangla taotleb Trašanovi sunniviisiliselt vanglasse toomist Krista Tamm, Priit Talv, TARTU MAAKOHUS, TARTU RINGKONNAKOHUS, Valter Keis
04.08.2011 Bussipeatuste nimemuutus tekitab segadust SEBE AS
21.07.2011 Trašanov vaidlustas oma vanglasse saatmise Aivo Pärn, Krista Tamm, TARTU MAAKOHUS, TARTU RINGKONNAKOHUS, VALGA MAAVALITSUS, Valter Keis
19.07.2011 Trašanovi vanglasse minek lükkus edasi Aivo Pärn, Sirje Must, TARTU MAAKOHUS, TARTU RINGKONNAKOHUS, VALGA MAAVALITSUS, Valter Keis
14.06.2011 Riigikohus ei võtnud Trašanovi süüasja uuesti menetlusse Aivo Pärn, Sirje Must, Vello Luik
14.06.2011 Riigikohus ei võtnud Trašanovi süüasja uuesti menetlusse Sirje Must, TARTU MAAKOHUS, Valter Keis, Vello Luik
06.06.2011 Ruhnu väikebuss sõitis Munalaiust mereteele Aivar Tuulberg, Aivo Pärn, RUHNU EKSPRESS MTÜ
13.05.2011 Trašanov taotleb taas vangistuse edasilükkamist Krista Tamm, TARTU MAAKOHUS, VALGA MAAVALITSUS
11.05.2011 Ka Taisto ja Gobus tõstavad bussipiletite hindu Madis Lepp, Rene Alpius, SEBE AS
16.02.2011 Romek Kosenkranius: Muutuv ühistransport
14.02.2011 Trašanov peab minema vangi Aivo Pärn, Maria Mägi-Rohtmets, Sirje Must, TARTU MAAKOHUS, TARTU RINGKONNAKOHUS, VALGA MAAVALITSUS, Valter Keis
14.02.2011 Valga endine maavanem Georg Trašanov peab vangi minema DELFI AS, Sirje Must
27.01.2011 Bussijuhid ei tohi lapsevankriga emasid aidata
27.01.2011 Bussijuhid ei tohi lapsevankriga emasid aidata Enn Kirsman, Kristiina Kivisild, LÄÄNE-VIRU MAAVALITSUS, Liina Kanter, MAJANDUSMINISTEERIUM, Piret Järvis, Rein Kaljuveer, Rene Alpius, SOTSIAALMINISTEERIUM
18.01.2011 Libedus paiskas segi busside sõidugraafikud
03.01.2011 GoBus jõudis väsinult üle finišijoone SEBE AS, Valter Keis
15.12.2010 Kroonide eest ostetud üksikpiletid kehtivad jaanuari lõpuni SEBE AS
10.12.2010 Ringkonnakohus jättis Trašanovi-otsuse jõusse Aivo Pärn, Krista Tamm, TARTU MAAKOHUS, TARTU RINGKONNAKOHUS, VALGA MAAVALITSUS, Valter Keis
10.12.2010 Ringkonnakohus jättis Trašanovi süüdimõistmise jõusse TARTU MAAKOHUS, VALGA MAAVALITSUS
22.11.2010 Ametiühing nõuab ka GoBusi palgatõusu ATKO GRUPP AS, Rene Alpius, Valter Keis
24.10.2010 Täna 2 aastat tagasi otsis politsei Viisitamme kontori läbi Alo Kelder, Andres Hunt, ÄRIPÄEV AS, Edgar Savisaar, Enn Pant, Gunnar Lambing, KREDEX SA, TARTU MAAKOHUS
07.10.2010 Volikogus päevakorral TAEBLA VALLAVALITSUS
01.09.2010 Transpordi ametiühing taotleb seniste bussijuhtide jätkamist Tartu linnaliinidel OÜ AS
17.06.2010 Harjumaa Liinid süüdistab Tartut bussiliiniveo hanke rikkumises Terje Eipre
04.06.2010 Automen lõpetab linnaliinidel Valter Keis
03.06.2010 Tartlasi tahab sõidutada viis firmat Kuldar Väärsi, Madis Lepp, Rein Vinni, Rene Alpius, SEBE AS, TARTU LINNAVALITSUS
25.03.2010 Prokurör esitas Trašanovi süüasjas apellatsioonkaebuse Aivar Pärn, Aivo Pärn, TARTU RINGKONNAKOHUS, VALGA MAAVALITSUS, Valter Keis
18.03.2010 Tippkohtumine Valgas Aivo Pärn, Toomas Hendrik Ilves, Vadim Šamrai
18.03.2010 Tippkohtumine Valgas
14.03.2010 Aivo Pärn kaebas kohtuotsuse edasi Aivo Pärn, TARTU MAAKOHUS
12.03.2010 Kohtu otsus GoBusi tööd veel ei takista Aivo Pärn, TARTU MAAKOHUS, Valter Keis
11.03.2010 Trellide taha kukkunud maavanem hüvitist ei saa Valter Keis
10.03.2010 Endine Valga maavanem mõisteti vangi TARTU MAAKOHUS, Valter Keis
10.03.2010 Kohus mõistis Trašanovile reaalse vangistuse Aivo Pärn, TARTU MAAKOHUS, VALGA MAAVALITSUS, Valter Keis
12.01.2010 Trašanovi kohtuotsus tuleb märtsis Aivo Pärn, Anne Tammer, Krista Tamm, Tarvo Lindma, Valter Keis
20.11.2009 Rein Lang ähvardab ajakirjanikud vangi panna Aivo Pärn, EKSPRESS OÜ, Ivo Parbus, JUSTIITSMINISTEERIUM, POSTIMEES GRUPP AS, Rein Kilgi, Rein Lang, Sergo Selder, Sulev Vedler, Taavi Aas, Villu Reiljan
15.10.2009 Valga maavanema ja GoBusi kohtuvaidlus jätkub detsembris OÜ AS, TARTU MAAKOHUS
13.10.2009 Valga endist maavanemat ähvardab vangistus, GoBusi 10miljoniline trahv Anne Tammer, Sirje Must, Tarvo Lindma
11.10.2009 Endise Valga maavanema kohtutee jätkub uuel nädalal Aivo Pärn, Anne Tammer, Krista Tamm, Sirje Must, Tarvo Lindma, VALGA MAAVALITSUS, Valter Keis
17.06.2009 Martin Pau: streik või posserdus REKLAAM OÜ, TARTU LINNAVALITSUS
16.06.2009 Pärnus toetatakse streiki koosolekutega PÄRNU HAIGLA SA, PÄRNU LINNAVALITSUS, PÄRNU POSTIMEES OÜ
16.06.2009 Tuhanded inimesed otsustasid täna streikida EDELARAUDTEE AS, Heino Rüütel, Peep Peterson
18.05.2009 Pärnu ja Gobus arutavad liinimahu vähendamist PÄRNU LINNAVALITSUS
15.05.2009 Valga maavanema ja GoBusi kohtuasi jätkub sügisel Aivo Pärn, TARTU MAAKOHUS, Valter Keis
14.05.2009 Valga maavanema ja GoBusi kriminaalasja kohtuvaidlus toimub oktoobris
30.04.2009 Maksuamet vahistas 33 miljonit krooni teeninud bussijuhi
21.04.2009 Kohus lõpetas Trašanovi protsessil tunnistajate kuulamise Aivo Pärn, Anne Tammer, Sirje Must, TARTU MAAKOHUS, Tarvo Lindma, VALGA MAAVALITSUS, Valter Keis
14.04.2009 Trašanov: süüdistused on väljamõeldud KAITSELIIT, Valter Keis
13.04.2009 Algas kohus endise Valga maavanema kriminaalasjas OÜ AS, Valter Keis
13.04.2009 Algas kohus endise Valga maavanema kriminaalasjas Aivo Pärn, MUST OÜ, TARTU MAAKOHUS, VALGA MAAVALITSUS, Valter Keis
09.04.2009 Kohus hakkab arutama GoBusi ja Valga endise maavanema kriminaalasja
09.04.2009 Esmaspäeval algab Valga maavanema ja Aivo Pärna kohtuasi TARTU MAAKOHUS, Valter Keis
10.02.2009 Peeter Laurson: kas korruptsioon või hale saamatus? Peeter Laurson
05.02.2009 Ametiühing esitas GoBusile ettepanekud Andrus Kärpuk, ETTA AS, Rene Alpius
04.02.2009 Bussijuhtide streigi üks korraldajaid sai teenetemärgi AU OÜ, Villem Tori
13.01.2009 GoBusi piletihinna langus ajas konkurendid ärevile Hugo Osula, SARETA AS, SEBE AS
13.01.2009 Kuressaare-Tallinn liinil piletihinda langetanud GoBus ajas konkurendid segadusse Hugo Osula
30.12.2008 GoBus jätkab Tartus liinivedudega
17.12.2008 Reiljan: Pärnaga rääkisime hoopis bussiterminalist Villu Reiljan
17.12.2008 GoBusi garantiikirjast pole kippu ega kõppu Marek Toome, Margus Hanson, Valter Keis
14.12.2008 Reformierakond: GoBusi dotatatsiooni Tartus tuleb tõsta TARTU LINNAVALITSUS
14.12.2008 Reformierakond: opositsioon pistab käe tartlaste taskutesse Margus Hanson, TARTU LINNAVALITSUS, Tõnu Ints
12.12.2008 Bussijuhtide kõnekoosolek möödus rahulikult Heiki Mägi, Mark Soosaar, PÄRNU MAAVALITSUS
11.12.2008 Bussiuuring põhjustas vastupidiseid arvamusi Margus Hanson, Tõnu Ints
04.12.2008 Bussijuhid tulevad maavalitsuse ette PÄRNU MAAVALITSUS
26.11.2008 Bussifirmad odava kütusega teenitavast kasumist loobuda ei taha Hugo Osula, SEBE AS, Silvia Pärmann
17.11.2008 GoBus jätkab uuel aastal Tartu linnaliinide teenindamist DELFI AS, Urmas Kruuse
17.11.2008 GoBus jätkab uuel aastal Tartu linnaliinide teenindamist
31.10.2008 Aas: pistiseistung võiks olla avalik TARTU MAAKOHUS
30.10.2008 Pilv: kinniseid kohtuistungeid massiliselt tulema ei hakka Aivar Pilv, TARTU MAAKOHUS
30.10.2008 GoBusi pistiselugu peidetaksegi ärisaladuse taha Aivo Pärn, TARTU MAAKOHUS, Valter Keis
30.10.2008 GoBusi ja Valga eksmaavanema kohtuasi kuulutati kinniseks TARTU MAAKOHUS, Valter Keis
30.10.2008 Advokaat püüab teha pistisevõtust ärisaladuse TARTU MAAKOHUS
29.10.2008 GoBusi ja Valga eksmaavanema kohtuasi võib kinniseks muutuda OÜ AS, TARTU MAAKOHUS
20.10.2008 Pärn: praegu sõidetakse mõttetuid marsruute Aivo Pärn
14.10.2008 Omanik ampsab GoBusist mahlakaid laenuintresse
28.08.2008 Trašanovi ja GoBusi üle mõistab kohut Põlva kohtunik OÜ AS, TARTU MAAKOHUS
05.08.2008 Maavalitsused jagavad bussiliine ümber
04.08.2008 Äripäev: suur bussifirma vaagub hinge ÄRIPÄEV AS, Marcel Vichmann, Tiit Pruuli
04.08.2008 GoBusi omanikel jaks lõppemas Ivo Volt, Marcel Vichmann, SEBE AS, Tiit Pruuli
21.06.2008 Riigiprokuratuur: suurem kontroll advokaatide üle EKSPRESS OÜ
19.06.2008 Kapo kuulas pealt ärimeeste piinlikke vestlusi
30.05.2008 Endine Valga maavanem ja GoBusi juhatuse liikmed said süüdistuse Valter Keis
22.05.2008 Hanson: Tartus piletikontrolli muutus lisakulusid kaasa ei too Edgar Savisaar
13.05.2008 GoBus nörritab reisijaid bussikõkatsiga
21.04.2008 Purjus mopeedijuht varises sõiduteele
12.03.2008 Bussijuht jättis lapsevankriga ema tee äärde
06.03.2008 Rävala kinnistu müük tõi riigile 36 miljoni krooni nõude Villu Reiljan
06.03.2008 Ametiühing saavutas GoBusiga soodsa palgaleppe SEBE AS
06.03.2008 Reiljanilt hakati võtma saadikupuutumatust DELFI AS, EKSPRESS OÜ, Tarmo Sild, Villu Reiljan
06.03.2008 Prokuratuur asus Villu Reiljanilt saadikupuutumatust võtma EKSPRESS OÜ, Tarmo Sild, Villu Reiljan
08.02.2008 Sebe koondab 38 inimest Riivo Seppar, SEBE AS
08.02.2008 GoBus jätkab tööd Valgamaa liinidel mai lõpuni VALGA MAAVALITSUS
26.01.2008 Kolme maakonna bussiliiklus ähvardab seiskuda Aare-Villu Kattel, Kalev Härk
22.01.2008 Transpordi ametiühing ja GoBus sõlmisid kollektiivlepingu Peep Peterson
31.12.2007 Kas Reiljanile esitatakse uuel aastal süüdistus? DELFI AS, Einar Vettus, Ester Tuiksoo, Kalev Kangur, Kalle Muru, Toomas Annus, Tullio Liblik, Villu Reiljan
31.12.2007 Kas Reiljanile esitatakse uuel aastal süüdistus? Aivar Pilv, Aivo Pärn, Dimitri Klenski, Dmitri Linter, Einar Vettus, Ester Tuiksoo, Irina Mikson, Jüri Pihl, Kalev Kangur, Kalle Muru, Marko Uibu, Tarmo Pedjasaar, Tarmo Sild, Toomas Annus, Tullio Liblik, Valter Keis, Villu Reiljan
31.12.2007 Kas Reiljanile esitatakse uuel aastal süüdistus? Aivar Pilv, Einar Vettus, Irina Mikson, Kalev Kangur, Toomas Annus, Tullio Liblik, Villu Reiljan
12.12.2007 Transpordi ametiühing kiitis palgaleppe heaks
11.12.2007 Keskpäev toob bussijuhtide streigi suhtes selguse majja AS OÜ, Hugo Osula, JÄRVE BUSSIPARK AS, Peep Peterson, SEBE AS, Tiit Pruuli
10.12.2007 Löögi alla sattus Reiljani ihuadvokaat Aivo Pärn, Edgar Savisaar, EKSPRESS OÜ, HARJU MAAKOHUS, Maire Lukk, Marcel Vichmann, Tarmo Sild, TARTU ÜLIKOOL, Tiit Tamm
06.12.2007 Reiljani ihuadvokaat sattus löögi alla DELFI AS, EKSPRESS OÜ, Tarmo Sild, Villu Reiljan
05.12.2007 GoBusi eksjuhti kahtlustatakse Reiljanile pistise andmises Aivo Pärn, DELFI AS, Tarmo Sild, Villu Reiljan
05.12.2007 Bussijuhid kavandavad streiki etappidena Aare Kübarsepp, ATKO GRUPP AS, Eda Tagamets, Henn Pärn, LÄÄNE MAAVALITSUS, TARTU MAAVALITSUS
05.12.2007 Bussijuhid kavandavad streiki etappidena
24.11.2007 GoBusil puudub lepingu lõpetamiseks alus OÜ AS, VALGA MAAVALITSUS
23.11.2007 Valga maavalitsus: GoBusil puudub lepingu lõpetamiseks õiguslik alus DELFI AS, VALGA MAAVALITSUS
23.11.2007 Valga maavalitsus: GoBusil puudub lepingu lõpetamiseks õiguslik alus VALGA MAAVALITSUS
14.11.2007 GoBus lõpetab Valgamaal liiniveod OÜ AS
02.11.2007 Maabussiliinid: kaks suurt, paar keskmist ja pisitegijad Arvo Sarapuu, AUTOBAAS OÜ
31.10.2007 Streik bussijuhtidele oodatud palgakasvu lootust ei andnud ATKO GRUPP AS
30.10.2007 GoBusi juht: me ei saa kulusid juurde võtta Rene Alpius
30.10.2007 Bussijuhid: kolleegi surma võis põhjustada ületöötamine SEBE AS
30.10.2007 Bussijuhid lubavad streikimist jätkata DELFI AS, SAARE OÜ
30.10.2007 Ka ATKO Paide bussijuhid nõuavad piketiga palgatõusu
30.10.2007 Ka ATKO bussijuhid nõuavad piketiga palgatõusu ATKO TRANS AS, DELFI AS
30.10.2007 Ka ATKO bussijuhid nõuavad piketiga palgatõusu
30.10.2007 JUHTKIRI: Streik küll – kuid kelle vastu?
30.10.2007 GoBusi hoiatusstreik mõjutab enim Pärnut
30.10.2007 Parts muudaks ühistranspordi korraldamist
29.10.2007 GoBusi bussijuhid streigivad homme OÜ AS, DELFI AS
29.10.2007 Pärn: ma oleksin lapsi peaaegu alt vedanud Vallo Reimaa
27.10.2007 GoBusi aktsionärid võtsid täna Aivo Pärna ametist maha
27.10.2007 Kriminaalasi avas GoBusi suuromanikele võimaluse juhte vallandada Valter Keis
26.10.2007 GoBusi bussijuhid streigivad halbade töötingimuste vastu DELFI AS
26.10.2007 GoBusi bussijuhid streigivad halbade töötingimuste vastu
26.10.2007 GoBus bussijuhid nõuavad palgatõusu
26.10.2007 Politsei tabas Valga maavanema ja GoBusi töötaja otse teolt
26.10.2007 Minister: Go Busi altkäemaksujuhtum on raskesti seostatav teistega Vallo Reimaa
26.10.2007 Trašanovit kahtlustatakse korduvas altkäemaksu võtmises DELFI AS
26.10.2007 Trašanov võttis korduvalt altkäemaksu? Aivo Pärn, Valter Keis
26.10.2007 GoBusi juhatuse esimees Aivo Pärn peeti tunnistuste andmiseks kinni Aivo Pärn
25.10.2007 Kapo pidas kinni Valga maavanema ja ärimees Pärna Tiit Pruuli
11.10.2007 GoBus nõuab dotatsiooni juurde DELFI AS
11.10.2007 GoBus nõuab dotatsiooni juurde
27.09.2007 Järvalased jäävad uutest bussidest ilma DELFI AS
27.09.2007 Järvalased jäävad uutest bussidest ilma
11.05.2007 Bussijuhtide palga tõus pani bussifirmad maavalitsuselt toetusi küsima DELFI AS, SAARE MAAVALITSUS
11.05.2007 Bussijuhtide palga tõus pani bussifirmad maavalitsuselt toetusi küsima
23.04.2007 Pruuli, Vichmann ja Pärna annavad GoBusile 30 miljonit krooni juurde Anti Selge, GO GROUP AS, Marek Toome, Tiit Pruuli
23.04.2007 GoBus teenis aastaga 31 miljonit krooni kahjumit Anti Selge, DELFI AS, GO GROUP AS, Marek Toome, Tiit Pruuli
23.04.2007 GoBus teenis aastaga 31 miljonit krooni kahjumit Anti Selge, GO GROUP AS, Marek Toome, Tiit Pruuli
20.04.2007 GoBus võib Tartu bussipiletite hinda järsult tõsta Aivo Pärn, TARTU LINNAVALITSUS
19.04.2007 Padar loovutab riigi osaluse firmas GoBus
19.04.2007 Riik loobub osalusest firmas GoBus DELFI AS
19.04.2007 Riik loobub osalusest firmas GoBus
18.04.2007 Gigantide võimutüli tõukab liinibussiliiklust allamäge MTG AS
09.04.2007 GoBus küsib liini käigushoidmiseks Saaremaa valdadelt toetust
09.04.2007 GoBusi bussijuhid nõuavad 11 000 kroonist kuupalka ETTA AS
09.04.2007 GoBusi bussijuhid nõuavad uuest aastast kuupalgaks 11 000 krooni DELFI AS, ETTA AS
09.04.2007 GoBusi bussijuhid nõuavad uuest aastast kuupalgaks 11 000 krooni ETTA AS
26.03.2007 GoBusi töötajad võivad streikima hakata
26.03.2007 GoBusi töötajad võivad streikima hakata DELFI AS
26.03.2007 Mõnes maaliinide bussis sõidad kui pommi otsas DELFI AS, MTG AS
26.03.2007 Mõnes maaliinide bussis sõidad kui pommi otsas MTG AS
31.01.2007 Valgamaa bussiliine teenindavad uued bussid
02.11.2006 Pruuli ja Vihmann ostsid Rävala kinnistu tütarfirma juhilt 441 miljoni krooni eest GO GROUP AS, Tiit Pruuli, Tiit Tamm
02.11.2006 Atko Grupp valis jälle venitamistaktika
07.08.2006 Ministeerium müüb Rävala 8 teisele ostjale Aare Kilp, Aivo Pärn, HARJU MAAKOHUS, KESKKONNAMINISTEERIUM, Marcel Vichmann, REALWAY OÜ, Tiit Pruuli, Tiit Tamm, Villu Reiljan
19.07.2006 Vichmann ja Pärn mängivad Rävala kinnistu ostuga KESKKONNAMINISTEERIUM, Marcel Vichmann, REALWAY OÜ
09.08.2008 Enn Pandile orden? Mille eest? Aivo Pärn, DELFI AS, Enn Pant
22.08.2009 Ametiühing sõlmis GoBusiga kollektiivlepingu DELFI AS, Peep Peterson
13.08.2010 Kuressaare-Tallinn liinil piletihinda langetanud GoBus ajas konkurendid segadusse DELFI AS, Hugo Osula
01.01.1970 Фирма GoBus отштрафована за нарушение договора DELFI AS
06.03.2013 Organization was mentioned is the comments of "Värinat jääb Tartu Mazides vähemaks".
Content: Enne MAZi busse GObusi poolt kasutatud väikesed marsad mulle isegi meeldisid. Vaiksed, korralikud ja soojad. Sõitsid kiirelt ja sujuvalt pealekauba
Comment published: 06.03.2013
12.04.2012 Organization was mentioned is the comments of "FOTOD: Tallinna kesklinnas lekkis päevi näinud liinibussist kütust".
Content:Pärnus pole enam maalrit, kes busse värviks. Pealegi GoBus-i poolt kasutusel olev valge buss GoBus kirjaga disain pole võrdväärne TAK- i värvilahendusega ja parem on kui kõiki Pärnu busse üleni valgeks ei värvita, pigem katku need reklaamidega, siis on vähe põnevam vaadata...
Comment published: 12.04.2012
06.03.2012 Organization was mentioned is the comments of "Tallinna ühistranspordi streik toimub 75-protsendilise kindlusega".
Content:Sebe ja GoBus võtavad Tallinna linnaliinid üle. pärast streiki võib TAK ja TTTK laiali saata, sest ei saa hakkama tööga. samal päeval kui nemad streigivad lubas linnavalitsus linlastele tasuta transporti, järelikult ei saa ka linnaviletsus tööga hakkama. seega tuleks Edgar koos oma saamatute jüngritega pensionile saata ja uus juhtimine linna tuua. saaks võib olla ka korrutsioonipealinna tiitlist lahti.
31.12.2011 Organization was mentioned is the comments of "Tiit Pruuli näeb vene turistde tulva taga Eesti riigi tarka tegutsemist".
Content:Pruuli ei paku ühtegi analüüsi ega põhjuslik-tagajärg seost oma väidetele. Eriti väitele, et vene turistide tulva taga on justnimelt Eesti riigi tark tegutsemine. Loomulikult võib mõju olla ka riigi ponnistustel ja süstemaatilisel mainekujundusel aga selle raudkindlaks väitmiseks tuleks asja natuke süsteemsemalt uurida. Näiteks kas turistide tulv on suurenenud ainult Eestisse või on see tulv samas suurusjärgus suurenenud ka näiteks Soome, Lätti, ja mujale EL-i. või oli mujal on vene turistide tulv stabiilne ja nüüd on hakanud ka Eestis pärast pronksisündmuste kaugenemist vene turistide tulv taastuma. See artiklike tundub tõepoolest väike sõbramehe kiidulaul Partsile, et majandusministri positsiooni kaitsta elamislubade skandaalis ja eesseisvatel IRL kokkutulekul. Sõnumitoojat nahutada, siis Pruuli on tõepoolest jätnud endast mulje kui klassikalisest sahkerdajast. Pani rublatehinguga oma rantjee ja "ärimehe" elule aluse ja hilisem käitumine ärimaastikul ebaeetilist ja kuritegeliku varjundiga käitumist ainult kinnitanud. Kas ei olnud Pruuli see mees, kes koos Aivo Pärnaga GoBus-i linnaliini hankega end kenasti maksumaksja rahanisa otsa riputas. Kus äriplaani tuumaks oli GoBus-i rahastamine Pruuli poolt ca25% intressise laenuga, samal ajal kui pangad pakkusid üle kahe korra odavamalt raha - aga eraettevõte võib laenata kus tahab ja maksumaksja rahaga hoiti seda "ots-otsaga vaevu välja tulevat" bussi äri "patriootlikult" püsti. Arvestades seltskonda kellega Pruuli oma äris suhtleb, siis "hämar" on selle kohta päris hästi öeldud. Kui liita "hämara" päritoluga raha, sõprussuhted poliitikutega-parteidega - ei taha aasta viimasel päeval enam edasi mõelda - mäda on me riik ja eliit.
Comment published: 31.12.2011
18.10.2011 Organization was mentioned is the comments of "Aivo Pärn: ei näe probleemi, kui naine pole juht".
Content:Hea kuulda, et Aivo jälle GoBusi juhatuse esimees
20.09.2011 Organization was mentioned is the comments of "Pilvega suhtlev piletisüsteem külvab segadust ja sööb mõistatuslikult raha".
Content:Ainult et jääb arusaamatuks, miks üldse see uus süsteem kasutusele võeti. Esiteks pikendab (mitte ei lühenda) see bussipeatustes veedetavat aega, kuna bussijuht peab ikka ise oma masinaga askeldama. Teiseks on see tekitanud segadust selle suhtes, et kui varem sai GoIn-kaardiga kõigis GoBusi ja Tarbusi bussides tasuda, siis nüüd peab näiteks igapäevaselt Tartu-Elva vahet sõitval inimesel, kes lisaks Tartumaa siseliinidele kasutab ka näiteks Elvat läbivaid Valga busse, olema soodustuse saamiseks nii GoIn-kaart (Valga bussides tasumiseks) kui ka see uus kontaktivaba kaart. Soodustuse saamiseks tuleb mõlemal kaardil suhteliselt suurt summat raha peal hoida. Mulle tundub, et siin on tegemist eht-eestlasliku kilplusega. Keegi tubli müügimees müüs osavalt Tarbusile kontaktivaba kaardi kontseptsiooni ja need seal sattusid vaimustusse, et oo! kui uuenduslik! oo! ikkagi kontaktivaba!, ja tehtigi ära. Senimaani pole mina veel näinud ühtegi selgitust või arusaadavat või loogilist põhjendust selle süsteemi kasutuselevõtmisele. Mis GoIn-kaardil viga oli?! Keegi teadjam võiks natuke selle kontaktivaba süsteemi implementeerimise tagamaid avada. Seni jään skeptiliseks (ja natuke nördinuks).
27.01.2011 Organization was mentioned is the comments of "Bussijuhid ei tohi lapsevankriga emasid aidata".
Content:Praegu küll GOBusi pressiesindaja nahas olla ei tahaks. Et bussiga sõita, pead olema pagasita, noor, terve tugev mees :))))
Comment published: 27.01.2011
10.03.2009 Organization was mentioned is the comments of "Ühistransport - mu lemmiksport!".
Content:ah sa tallinna snoob üritad siin asja huvitavaks teha aga ei ole teil seal midagi põnevat, vot tartus on huvitav - pooled liinid on asendatud "marsadega" e. siis 12 kohalised mikrobussid, kuhu tipptunnil pannakse 30+ inimest sisse (lugesin 34 kunagi, aga on ka rohkem sees olnud... siis pole ruumi lugeda), ühistranspordi elamus nagu indias, mitte nagu teil seal - sport, meil on EKSTREEMsport! elagu GOBUS ja teibituuning, istmete remondiks muide on parim vahend isepuuriva otsaga KRUVI!
Comment published: 10.03.2009
13.01.2009 Organization was mentioned is the comments of "GoBusi piletihinna langus ajas konkurendid ärevile".
Content:AS Sareta juhi Henno Liivi hinnangul ei ole GoBusi poolt piletinna langetamine mitte millegagi põhjendatud. _Ta (Jakovets) põhjendas piletihinna langust ainult kolmel nädalasisesel päeval, kuna just sel ajal on busside täituvusega probleemid. On olemas küsimus ja vastus, kas keegi pole koolis käinud või? Kui piletihind oleks näiteks 100 krooni, siis võidaks klient väga palju. Teised firmad on ikka veel pilvedes.
Comment published: 13.01.2009
14.12.2008 Organization was mentioned is the comments of "Reformierakond: GoBusi dotatatsiooni Tartus tuleb tõsta".
Content:Selle GoBusi lepingud tuleks kõik üles öelda.Igas linnas käib väljapressimine.Odavamaid vedajaid saab mujaltki,kasvõi Venemaalt.
Comment published: 14.12.2008
11.11.2008 Organization was mentioned is the comments of "Tartu ootab Go Busilt täna vastust".
Content: Nagu tavaks, jäävad GoBusi omanikud uudisnupukestes saladuseks. vastus
17.10.2008 Organization was mentioned is the comments of "Linnaliinibussid võivad Tartus seisma jääda".
Content:Et GoBus saaks rohkem raha. Raha tuleb sõitjate taskust ja kui mitte otse sealt, siis linna taskust, mis kaudselt ka sõitjate oma - miski jääb linnas tegemata, kui GoBusi/e taskut rohkem täita. Nõus, bussid on mustad, lehkavad mõnigi kord ekskrementide järele, teinekord surub silmist vee välja desovahendi lõhn, millest istmed veel niisked. Kord palavaga köetakse ja külmaga hoitakse uksi pärani, nii et tuul puhub sõitjad vilinal läbi (mitte muidugi iga bussijuhiga, kuid bussijuhtidel võiks soovitada arvestada ilmastikuolusid), lõpp-peatustest väljuvad bussid ühel ajal, nii et kui üks rida on läinud, tuleb uut seeriasõitu oodata üle veerandtunni, arvestatud ei ole ummikkohti liinil, graafik selline, et bussid hilinevad. Raudteejaama pikk peatus 20ndal bussil on ebaotstarbekas - koolist, haiglast,Riiamäelt pealetulijad ja Tähtverre sõitjad istuvad viieminutise sõidu järel raudteejaamas veerand tundi, et siis 5-7 minutit edasi sõita. pakkidega ja vanemad inimesed ei lähe seda maad jala kõndima. Tulge, GoBusi juhid, ja vaadake liiklust läbi bussiakna, mitte oma auto aknast, millega ringi tuiskate.
Comment published: 17.10.2008
14.10.2008 Organization was mentioned is the comments of "Omanik ampsab GoBusist mahlakaid laenuintresse".
Content: Hakkab silma, et (peaaegu) kunagi ei kirjutata, kes on GoBusi omanik(ud). EÜS on ära keelanud ? vastus
Comment published: 14.10.2008
01.10.2008 Organization was mentioned is the comments of "Go Bus ei taha Tartus reisijaid enam kahjumiga vedada".
Content: Hakkab silma, et reeglina ei kirjutata, kes on GoBusi omanik(ud). Kas EÜS on ära keelanud? vastus
05.09.2008 Organization was mentioned is the comments of "Arco Vara suuromanik on uus tegelane Reiljani skandaalis".
Content: Äripäev 11.08.2006 :”Idee Go Groupi ühe suuromaniku Tiit Pruuli isikust kirjutada kerkib seoses keskkonnaministeeriumi teatega, et tema ja Marcel Vichmanni omanduses olev OÜ Realway tahab 460 miljoni krooniga osta riigi Rävala tänaval asuva maja. Pruuli viibib sel ajal seoses GoTraveli seiklusreiside sarjaga pooleteisekuisel reisil Mongooliasse ja Burjaatiasse. Vahepeal kulgevad sündmused Eestis omasoodu. Keskkonnaministeerium on algselt võitjaks kuulutatud Realway peale kuri, et see kaebas neli päeva enne kokkulepitud tehinguaega ministeeriumi kohtusse, kuna pole rahul hanketingimustega. Ootamatult kinnitab ministeerium Rävala pst 8 kinnistu ostjaks paremuselt teise, Aivo Pärnale kuuluva ASi Wipestrex Grupi pakkumise hinnaga 420 miljonit krooni, kusjuures Realway peab maksma 31,5 miljonit krooni kahjutasu. Kahtlustatakse ilmselget KOKKUMÄNGU, sest Pärn töötab Pruuli firmas GoBus juhatuse esimehe ametis. Grupi juhtkange tõmbab omamoodi Miina Härma Gümnaasiumi (MHG) maffia: juba kooli ajal kirjutas Pruuli pinginaaber Marcel Vichmannilt matemaatikat maha ja ise hiilgas ideedega. MHGst pärinevad kolmas osanik Anti Selge, tegevjuht Aare Kilp ning Aivo Pärn, samuti köögikuningas Käärst.“ Jne. vastus
05.09.2008 Organization was mentioned is the comments of "VIDEO: Reiljan kohtus".
05.08.2008 Organization was mentioned is the comments of "Maavalitsused jagavad bussiliine ümber".
Content:no tore oleks kui GoBus mõne liini töösse ka jätaks:S harjumaal näiteks GoBusi bussid lõpetasid liini millega inimesed 8ks keilasse ja 9ks tallinnasse tööle said:S lihtsalt auk jäi hommikusesse graafikusse. ebanormaalne:S
Comment published: 05.08.2008
04.08.2008 Organization was mentioned is the comments of "GoBus vaagub hinge".
Content:riigil ei jää muud üle, kui täiendav raha leida. Küll leitakse ka ja reisijaid veetakse edasi. Ka GoBus
Comment published: 04.08.2008
13.05.2008 Organization was mentioned is the comments of "GoBus nörritab reisijaid bussikõkatsiga".
Content:Tulika maksitaksod on ka suuremad kui GOBusi bussid!
Comment published: 13.05.2008
08.05.2008 Organization was mentioned is the comments of "Rüütel: Rahvaliidus on 10 000 ausat inimest".
Content: Endine keskkonnaminister Villu Reiljan avaldas oma advokaadi kaudu uusi maadevahetuse kriminaalmenetlusega seotuid aspekte. Muuhulgas selgub, et GoBusi eksjuhti Aivo Pärna kahtlustatakse Reiljanile pistise andmises. http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti...
01.05.2008 Organization was mentioned is the comments of "Pärn kutsus vaesuses virelejaid bussijuhtideks".
Content: huvitav. mina mõtlesin tõega, et GoBusi võetaksegi kõik vastu, nagu nt ka Taistosse. Mida vähem kogemust, seda parem! Huvitav, mis neile bussijuhtidele siis makstakse, et nii vaesuse ringist välja saab? vastus
Comment published: 01.05.2008
29.04.2008 Organization was mentioned is the comments of "Pärn kutsus vaesuses virelejaid bussijuhtideks".
Content: Pärn valetab, kõne GOBUS-i andis vastuse, et juhul, kui puuduvad resijateveo tunnistus ja rahvusvahelise veo kogemus, rääkimata korralikust sisesest reisijateveo kogemusest, pole lootustki saada Go Bussis bussijuhiks. vastus
Comment published: 29.04.2008
11.03.2008 Organization was mentioned is the comments of "Uut õiguskantslerit ootab ees Reiljani küsimus".
Content:Juntsud, õppige alljärgnevast skeemist, kuidas võib tüssata riiki IRLi semukapitalistide moodi. Ja kuidas semukapitalistide kavalalt kavandatud skeem võib vahel viltu minna. Ja kuidas semukapitalistid võivad uue valitsuse kaudu omakasu ikkagi välja pressida. KRONOLOOGIA ¤ Keskkonnaministeerium pani 2006.a. mais müüki Rävala 8 kinnistu, korraldades selleks enampakkumise. ¤ Osales 33 soovijat, kelle hulgast keskkonnaminister Villu Reiljan tunnistas 12. juulil parimaks pakkumiseks Marcel Vihmannile ja Tiit Pruulile kuuluva OÜ RealWAY (426 mln kr), paremuselt teiseks Aivo Pärna ASi Wipestrex Grupp (420 mln kr). ¤ Võitjaks tunnistati RealWAY, kes vaidlustas 28. juulil Tallinna halduskohtus valikpakkumise tulemused, sh iseenda võitjaks tunnistamise, ning taotles müügi keelamist ja õiguskaitset sunniviisilise asja omandamise eest. ¤ Müügilepingu tingimuste läbirääkimiste käigus esitas teise pakkumise üksnes AS Wipestrex Grupp hinnaga 380 miljonit krooni, seejuures pakuti hoonet kasutavate riigiasutuste üüritingimuste säilitamist ühe aasta asemel viieks aastaks, mis keskkonnaministeeriumile sobis. ¤ 31. augustil sõlmisid keskkonnaministeerium ja Aivo Pärna Wipestrex Grupp Rävala pst 8 kinnistu ostu-müügilepingu. ¤ RealWAY ostis hiljem Wipestrexilt kinnistu 441 miljoni krooniga. “Meie huvi kinnistu omandamise vastu on olnud püsiv, nüüd olime sunnitud (?) ostma kinnistu Wipestrex Grupilt oluliselt kõrgema hinnaga,” kommenteeris toona GoGrupi ning RealWAY juhataja Aare Kilp. (ÄP 6. 12 2007) Niisiis sai riik müügist loodetud 426 miljoni asemel 380 miljonit krooni ja semukapitalistid tõstsid raha ringi. Marcel Vichmann & Tiit Pruuli & Aivo Pärn on omavahel seotud bussifirma GoBus kaudu. Aga asjal on üks „konks“: seoses pakkumistest taganemistega tuli ettevõtetel tasuda trahv, mis moodustas kokku 63 miljonit krooni ja kokkuvõttes teenis riik koos tagatistega makstud summadega Rävala 8 kinnistu müügiga 443 miljonit krooni. Vaat, ilmselt seda „konksu“ ei suuda semukapitalistid Reiljanile andestada! Ilmselt seepärast ongi semukapitalistide tuttavad juurakoridoridest Reiljanile üht, teist ja kolmandat inkrimineerida üritatanud. T.Pruuli oli M.Laari esimese valitsuse nõunik. Bussifirma GoBus on juba umbes pool aastat kõva kõma tekitanud. Novembri ETV saates Aeg Luubis anti teada, et bussifirma GoBus oli turuliider ja elas maksumaksja kulul – sai 80 miljonit dotatsiooni. Firma tahtis riigilt aina rohkem ja rohkem. Firma ähvardas mitmes maakonnas bussiga sõidutamise lõpetada, kui riigilt raha juurde ei saa. Novembri lõpus küsis IRL-i majandusminister Juhan Parts riigieelarvest 41,5 miljonit lisakrooni maakondlike bussiliinide ja reisirongiliikluse toetuseks. Lõviosa sellest rahast pidid saama Vichmanni&Pruuli firmad GoBus ja Edelaraudtee. Pole midagi imestada - IRLi peasekretäri nõustav Tiit Riisalo oli veel 2006.a. mais Vichmanni&Pruuli GoGroupi kontserni teenistuses. (D.28.11.07, 4.12.07). Veebruaris anti teada, et et T.Pruuli rahastab T.H.Ilvesest tehtavat filmi. Seega, T.Pruulil on raha Ilvesest tehtava filmi rahastamiseks! Sinna see GoBusile antav maksumaksja raha siis lähebki? Tiit Pruuli osales 2006.aastal president Ilvese valimiskampaanias ja 24.02.2007 & 2008.a. tema pingviiniparaadil.
Comment published: 11.03.2008
07.03.2008 Organization was mentioned is the comments of "Villu Reiljan ootab õiguskantsleri otsust".
Content:Juntsud, õppige alljärgnevast skeemist, kuidas võib tüssata riiki IRLi semukapitalistide moodi. Ja kuidas semukapitalistide kavalalt kavandatud skeem võib vahel viltu minna. KRONOLOOGIA ¤ Keskkonnaministeerium pani 2006.a. mais müüki Rävala 8 kinnistu, korraldades selleks enampakkumise. ¤ Osales 33 soovijat, kelle hulgast keskkonnaminister Villu Reiljan tunnistas 12. juulil parimaks pakkumiseks Marcel Vihmannile ja Tiit Pruulile kuuluva OÜ RealWAY (426 mln kr), paremuselt teiseks Aivo Pärna ASi Wipestrex Grupp (420 mln kr). ¤ Võitjaks tunnistati RealWAY, kes vaidlustas 28. juulil Tallinna halduskohtus valikpakkumise tulemused, sh iseenda võitjaks tunnistamise, ning taotles müügi keelamist ja õiguskaitset sunniviisilise asja omandamise eest. ¤ Müügilepingu tingimuste läbirääkimiste käigus esitas teise pakkumise üksnes AS Wipestrex Grupp hinnaga 380 miljonit krooni, seejuures pakuti hoonet kasutavate riigiasutuste üüritingimuste säilitamist ühe aasta asemel viieks aastaks, mis keskkonnaministeeriumile sobis. ¤ 31. augustil sõlmisid keskkonnaministeerium ja Aivo Pärna Wipestrex Grupp Rävala pst 8 kinnistu ostu-müügilepingu. ¤ RealWAY ostis hiljem Wipestrexilt kinnistu 441 miljoni krooniga. “Meie huvi kinnistu omandamise vastu on olnud püsiv, nüüd olime sunnitud (?) ostma kinnistu Wipestrex Grupilt oluliselt kõrgema hinnaga,” kommenteeris toona GoGrupi ning RealWAY juhataja Aare Kilp. (ÄP 6. 12 2007) Niisiis sai riik müügist loodetud 426 miljoni asemel 380 miljonit krooni ja semukapitalistid tõstsid raha ringi. Marcel Vichmann & Tiit Pruuli & Aivo Pärn on omavahel seotud bussifirma GoBus kaudu. Aga asjal on üks „konks“: seoses pakkumistest taganemistega tuli ettevõtetel tasuda trahv, mis moodustas kokku 63 miljonit krooni ja kokkuvõttes teenis riik koos tagatistega makstud summadega Rävala 8 kinnistu müügiga 443 miljonit krooni. Vaat, ilmselt seda „konksu“ ei suuda semukapitalistid Reiljanile andestada! Ilmselt seepärast ongi semukapitalistide tuttavad juurakoridoridest Reiljanile üht, teist ja kolmandat inkrimineerida üritatanud.
Comment published: 07.03.2008
06.03.2008 Organization was mentioned is the comments of "Reiljanilt hakati võtma saadikupuutumatust".
Content:Aa, see on vist järjekordne keiss, kus keegi tandemist (klassivendadest, ärikaaslastest) Vichmamm & Pruuli midagi noolis.Tallinnas Rävala puiestee 8 asuva kinnistu müümises 2006. aastalOksjonil tegid kõige suuremad pakkumised ärimees Marcel Vichmann ning bussifirma GoBus kaudu Vichmanniga seotud Aivo PärnKuigi Vichmann lubas kinnistu eest koguni 426 miljonit krooni, otsustas ministeerium tekkinud segaduses müüa objekti siiski Pärnale, kes pakkus 380 miljonit krooni. Müügiprotsess huvitas juba toona ajakirjandust ning eri osapoolte tülid jõudsid ka meediasse Kurjad keeled räägivad, et üks punt kõik! Räägitakse, et oligi niisugune äriplaan: Vichmann tõmbub pärast pakkumisvõitu tagasi ja siis saab järgmine pakkuja objekti odavalt kätte. Veel räägitakse, et Vichmann maksis ostust loobumise eest Keskkonnaministeeriumile trahvi. See ajab ju tigedaks! Tuleb kuidagi Reiljanile kätte maksta!
Comment published: 06.03.2008
Content:Huvitav, kas Pärn tegigi proksiga diili ära. Teatavasti Pärn võeti GoBusi eest alkemaksu andmisega vahele ning tahab nüüd oma nahka päästa. Arvatavasti kogu asi põhinebki Pärna ütlustel, muidu oleks juba 2006 aastal sellega sama aktiivselt tegeletud.
23.01.2008 Organization was mentioned is the comments of "VIDEO: reisijaid vedas juhitamatu liinibuss".
Content:See ei ole mingi ime. Meie liinidel sõidab iga päev hulgaliselt tehnilise rikkega busse. Nagu teatas Gobus, on igal bussil peal süsteem, milline ei lase bussil liikuma hakata enne, kui uksed on TÄIELIKULT sulgunud. Paistab, et tavaliselt see süsteem EI TÖÖTA, kuidas muidu seletada inimeste jäämist ukse vahele ja nende bussi järel lohisemist... Kiidan igati heaks tihendatud tehnilise kontrolli!
Comment published: 23.01.2008
06.12.2007 Organization was mentioned is the comments of "Reiljani ihuadvokaat sattus löögi alla".
Content: firma GoBus, mille peremehed on Pärn ja Eesti üks jõukamaid ettevõtjaid Marcel VichmannSamal ajal pidasid Pärn ja Vichmann ägedat kohtuvaidlust keskkonnaministeeriumiga. Jutt käis Tallinna kesklinnas asuva nn Tööstusprojekti maja ostmisest Aina korduvad samad nimed, aina korduvad! Eestis on maaomanikel seaduslik võimalus vahetada looduskaitsealuseid ja seetõttu äritegevuseks vähesobivaid maatükke maa vastu mujal Eestis ja teenida nii vaheltkasu (allikas: D 21.12.2006). Seaduslikust maadevahetusest fabritseeritud skandaali tuum on väidetavalt selles, et praegusele valitsusele väga tähtsad persoonid ei saanud eelmise valitsuse ajal seda, mida tahtsid. „Maa-ameti maadevahetuse skandaalist koorub esile, et ärimehed said vahetada oma maapiirkondade kaitsealused maatükid suurlinnade äri- ja elamukruntide vastu, küll aga ei saanud sama teha paljud teised soovijad, sealhulgas näiteks ärimehed Marcel Vichmann ja Armin Karu”(D. 6.10.2006). Armin Karu on kasiinoketi Olympic suuromanik, Eesti rikkaim mees, Isamaaliidu sponsor. Marcel Vichmann on M.Laari kunagise kurikuulsa nõuniku T.Pruuli äripartner. Vichmann&Pruuli on praegu kõva kõmu tekitava bussifirma GoBus omanikud. Novembri ETV saates Aeg Luubis anti teada, et bussifirma on turuliider ja elab maksumaksja kulul – saab 80 miljonit dotatsiooni. Firma tahtvat riigilt aina rohkem ja rohkem, äsja jäi firma vahele altkäemaksu pakkumisega maavanemale (s.o. valitsuse esindajale) Valgamaal. Firma on ähvardanud mitmes maakonnas sõidutamise lõpetada, kui raha ei saa. Novembri lõpus küsis IRL-i majandusminister Juhan Parts riigieelarvest ülepeakaela 41,5 miljonit lisakrooni maakondlike bussiliinide ja reisirongiliikluse toetuseks. Lõviosa sellest rahast pidid saama Vichmanni&Pruuli firmad GoBus ja Edelaraudtee. Parts ei saanud riigieelarvest raha juurde, kuid peab ümber paigutama ministeeriumi enda eelarve. See tähendab, et GoBus ja Edelaraudtee rahata ei jää. Pole midagi hämmastuda - praegu IRLi peasekretäri nõustav Tiit Riisalo oli veel mullu mais Vichmanni&Pruuli GoGroupi kontserni teenistuses. (D.28.11.07, 4.12.07). “Maadevahetuse suunas tagatubadesse Kranich. Algul valitsuse otsustada olnud maadevahetused viidi ametnike tagatubadesse ajal, mil keskkonnaminister oli reformierakondlane Heiki Kranich (1999 -2003), kes tunnistab samas ka ise, et teenib looduskaitsemaade vahetusega tulu. Asjatundjad märgivad, et just aastal 2001 tekkisid uut tüüpi kinnisvarakuulutused — “ostame maad looduskaitsealadel”” (D.16.10.2006). Väidetavalt said praegusele valitsusele vajalikud inimesed augustis lootuse, et edaspidi mõõdetakse neile seda maad, mida nad vajavad. “Maadevahetamine võib jätkuda uue hooga” (D. 11.08.07). Keskkonnaministriks on ju kevadest saadik taas reformierakondlane! Ja muilt ministreilt saab kõike muud vajalikku. Oktoobris kinnitas peaminister Ansip, et tema valitsus järgib musketäride põhimõtet: üks valitsuspartei kõigi valitsusparteide eest ja kõik valitsusparteid ühe valitsuspartei eest.
Comment published: 06.12.2007
05.12.2007 Organization was mentioned is the comments of "GoBusi eksjuhti kahtlustatakse Reiljanile pistise andmises".
Content:Mis see GoBus maadevahetusse puutub? Imelik?
Comment published: 05.12.2007
29.11.2007 Organization was mentioned is the comments of "GoBusi juhatuse esimees Aivo Pärn peeti tunnistuste andmiseks kinni".
Content: Nädala tegija pilt Hinnaralli muusikamängus Reklaamviited * Kõige rohkem kinnisvara pakkumisi * TASUV TÖÖKOHT * 81 640 kuulutust! * Samsung notebook R60 mõistliku hinnaga! * Mööbel soodushinnaga! * PUHKUS HISPAANIAS AL 4995 KR! * OTSI ETTEVÕTTEID * Sõida tasuta INDIASSE! * Siit ei saa mitte midagi osta.. * Alati värsked Eesti Päevalehe uudised siit! * ALUSTA OMA ÄRIGA KOHE! Kuum * Mängud ja kampaaniad | Eile 08:00 Vali 2007. aasta poliitiline võit ja läbikukkumine (54) GoBusi juhatuse esimees Aivo Pärn peeti tunnistuste andmiseks kinni (2) 26. oktoober 2007 Paber | Trüki Autor: Holger Roonemaa Lugejate kommentaarid Tagasi artikli juurde Viimase tunni jooksul sisestatud kommentaarid on värvilisel taustal. Kommentaar, mille saldo langeb alla -5, kustub automaatselt. Kommentaaride hindamiseks pead sisse logima. Seda saad teha siin. Küsija 26. oktoober 2007 13:29:56 Kommenteeri seda kommentaari Imelik küll aga tundub ,et reformikad on täiel jõul asunud omasid tapma.Kas keegi teab miks. irw 26. oktoober 2007 19:25:45 Kommenteeri seda kommentaari See Alpius on üks Eesti ajaloo debiilsemaid mehi, kes on oma kriminaalsete klassivendade poolt nii kõrgele kohale uditud, selle mehe IQ on ca 60, mitte grammi rohkem ja ilma naljata. Ta on lihtsalt nii juhm, et teda ei saa mitte üheski intelligentses krimitöös süüdistada. Sina nüüd küll ei ole teise inimese IQ määraja.Alpius on IQ testid läbinud,muidu poleks nii kõrget ametikohta saanudki.Sinu IQ ütleb ilma testimata ära.Ebard!
22.11.2007 Organization was mentioned is the comments of "GoBus tohib vabalt reisid lõpetada".
Content:Kas GoBusil on kuukaartid?
Comment published: 22.11.2007
05.11.2007 Organization was mentioned is the comments of "Rahvas tahab Reiljani ja Tuiksoo lahkumist".
Content: Eestis on maaomanikel seaduslik võimalus vahetada looduskaitsealuseid ja seetõttu äritegevuseks vähesobivaid maatükke maa vastu mujal Eestis ja teenida nii vaheltkasu (allikas: D 21.12.2006) Seaduslikust maadevahetusest imetud skandaali tuum on väidetavalt selles, et praegusele valitsusele väga tähtsad persoonid ei saanud eelmise valitsuse ajal seda, mida tahtsid. „Maa-ameti maadevahetuse skandaalist koorub esile, et ärimehed said vahetada oma maapiirkondade kaitsealused maatükid suurlinnade äri- ja elamukruntide vastu, küll aga ei saanud sama teha paljud teised soovijad, sealhulgas näiteks ärimehed Marcel Vichmann ja Armin Karu”(D. 6.10.2006). Armin Karu on kasiinoketi Olympic suuromanik. Marcel Vichmann on M.Laari kunagise kurikuulsa nõuniku T.Pruuli äripartner. Kuuldavasti on Vichmann &.Pruuli praegu kõva kõmu tekitava bussifirma GoBus omanikud. ETV saates Aeg Luubis anti teada, et bussifirma on turuliider ja elab maksumaksja kulul – saab 80 miljonit dotatsiooni. Firma tahtvat riigilt aina rohkem ja rohkem, äsja jäi firma vahele altkäemaksu pakkumisega maavanemale (s.o. valitsuse esindajale) Valgamaal. “Maadevahetuse suunas tagatubadesse Kranich. Algul valitsuse otsustada olnud maadevahetused viidi ametnike tagatubadesse ajal, mil keskkonnaminister oli reformierakondlane Heiki Kranich (1999 -2003), kes tunnistab samas ka ise, et teenib looduskaitsemaade vahetusega tulu. Asjatundjad märgivad, et just aastal 2001 tekkisid uut tüüpi kinnisvarakuulutused — “ostame maad looduskaitsealadel”” (D.16.10.2006). Vahepealseil aastail, kui Keskkonnaministeerium polnud Reformi halduses, ei saanud mõned väga olulised isikud seda, mida hing ihaldas. Väidetavalt mõõdetakse edaspidi praegusele valitsusele vajalikele inimestele seda, mida nad vajavad. “Maadevahetamine võib jätkuda uue hooga” (D. 11.08.07). Keskkonnaministriks on ju taas reformierakondlane! Peaminister Ansip kuulutas hiljuti avalikult, et tema valitsus järgib musketäride põhimõtet: üks valitsuspartei kõigi valitsusparteide eest ja kõik valitsusparteid ühe valitsuspartei eest.
Comment published: 05.11.2007
31.10.2007 Organization was mentioned is the comments of "Vigisejad ja väljapressijad, minge õppima".
Content:Kallis Erika, paraku need asjad siiski nii ei käi. Bussijuht on firma töötaja, reeglina erafirma töötaja. Erafirmas saab töötaja küsida raha vastavalt sellele, kui palju tema töö firmale sisse toob. Firmajuht lihtsalt on fakti ees, et kui liiga vähe maksab, siis pole tal töötajaid. Lihtne iseregulatsioon. Kuni pakutava raha eest bussijuhte jätkub, siis järelikult see töökoht ongi just nii palju väärt kui makstakse. Aga milleks streik? Tore muidugi on räusata ja raha juurde nõuda. Olgem ausad - eriti intelligentsed need bussijuhtide nõudmised ju ei ole. Mõtlen just seda, et bussijuht ei teadvusta üleüldse, kust tema palk pärineb. Mingi kummaline loogika on neil inimestel, et mis see 600 000 EEK kuus (GoBusi kalkulatsioon) ikka firmal juurde maksta on. Justkui ettevõtjal kasvaks raha puu otsas. Sama loogika järgi arvavad töötajad, et firmajuht peab investeerima ja rabelema ainult selle nimel, et töötajatele saaks palka maksta. Juba natukese kasumi puhul hinnatakse ettevõtjat "muidusööjaks" ja "ekspluateerijaks".
Comment published: 31.10.2007
Organization was mentioned in "Go Groupi juht: kaheksa hotellikülalisega oleme Tallinnas turuliidrite seas"
Organization was mentioned in "Alanud on vedelkütuse- ja gaasimüüjate heitlus. Kliimaeesmärgid ajasid osalised tülli"
Organization was mentioned in "Jõuluvana keeras bussirooli"

matches: Riigikohus Riigikohus Kohus Kohus kohus kohus Kohus


text:
Käibemaksukohustuslasteregistrist ei tohi isikut kustutada põhjusel, ettema ettevõtlus onainult osaliselt tõendatud | Leinonen Estonia
Käibemaksukohustuslaste registrist ei tohi isikut kustutada põhjusel, et tema ettevõtlus on ainult osaliselt tõendatud 22. juuli
Käesoleva aasta aprillis tegi Riigikohus (Riigikohtu halduskolleegiumi 25. aprillil 2016 aasta otsus asjas nr 3-3-1-79-15) otsuse, milles ütles et isikut ei saa käibemaksukohustuslaste registrist kustutada selle tõttu, et ta ei ole esitanud maksuhaldurile kõiki nõutud dokumente ja sellega ei ole tõendanud kogu tema majandustegevust. Riigikohus rõhutas, et ettevõtlusega tegelemise kontroll ja maksude tasumise ning arvestamise kontroll on kaks täiesti erineva mahu ja eesmärgiga kontrolli.
Ettevõtlusega tegelemise kontrolli käigus ilmus maksukohustuslase esindaja maksuhalduri juurde ja andis seletusi ning hiljem vastas e-kirjaga seletuste andmisel vastamata jäänud küsimustele. Äriühing esitas 46 lehel dokumendid erinevate äriühingutega tehtud tehingute kohta ja valikulised väljavõtted äriühingu pangakontodest. Maksukohustuslane ei esitanud siiski kõiki nõutud dokumente. Samuti väitis maksuhaldur, et esindusõigusliku isiku selgitused olid liiga üldised. Maksukohustuslasel puudusid igapäevased äritegevust tõendavad kulutused, nagu kulud sidevahenditele, kontoril ja ka palgakulud. Maksuhaldur väitis, et esitatud tõendid ei ole piisavad tõendamaks ettevõtlusega tegelemist. Kaebaja ei täitnud kaasaaitamiskohustust, jättes esitamata maksuhalduri nõutud muud dokumendid. Maksuhaldur selgitas ise välja, et maksukohustuslane esitas tõendid ainult 12,59% tehingute kohta. Ülejäänud 87,41% osas on äriühing teinud tehinguid äriühingutega, kes ei ole maksuhaldurile kättesaadavad.
Maksukohustuslane väitis vastu, et esitatud dokumentidega on tema ettevõtlus piisavalt tõendatud. Tehingute, mille toimumist MTA kahtluse alla ei seadnud, maht ületab KMS § 19 lgs 1 toodud käibemaksukohustuslaseks registreerimise piimäära, mille ületamisel tekib isikul käibemaksukohustuslasena registreerimise kohustus. Ehk, siis maksuhaldur kustutas isiku registrist, aga teisalt on tema poolt aktsepteeritud tehingute maht üle kohustusliku registreerimise piirmäära. Seega peaks maksukohustuslane kohe pärast registrist kustutamist ennast uuesti käibemaksukohustuslaseks registreerima.
Riigikohus on varem märkinud, et KMS § 22 lg 3¹ sõnastusest ja seaduseelnõu seletuskirjast tulenevalt on ettevõtlusega tegelemise tõendamise kohustus maksukohustuslasel1. Seega on ettevõtlusega tegelemise tõendamine eelkõige maksukohustuslase ülesanne. Kui maksukohustuslane on esitanud ettevõtlusega tegelemise tõendamiseks piisavalt dokumente ja andnud seletusi, ei saa asjaolu, et ta ei esitanud kõiki maksuhalduri nõutud dokumente või etteheited tema maksukäitumisele, anda alust järelduseks, et ta ei tegele ettevõtlusega või et ta ei ole ettevõtluse tõendamiseks dokumente esitanud.
Ettevõtlusega tegelemise kontrolli puhul on tegemist maksukontrolli eriliigiga, mille tulemuseks võib olla isiku registrist kustutamine. Ettevõtlusega tegelemise kontrolli eesmärgiks ei ole isiku maksude arvestamise ja tasumise õigsuse kontroll ega isiku maksukohustuse kindlaksmääramine.
Praegusel juhul alustas maksuhaldur isiku ettevõtlusega tegelemise kontrolli, nõudes isikult praktiliselt kõigi kontrollitava ajavahemiku raamatupidamisdokumentide esitamist. Selline nõutavate dokumentide maht on omane maksude arvestamise ja tasumise kontrollile (üksikjuhtumi kontroll või revisjon). Ettevõtlusega tegelemise kontrollimisel pole sellises mahus ettevõtte raamatupidamise dokumentide esitamine vajalik. Samuti väljub ettevõtlusega tegelemise kontrolli raamidest üksikasjaliku teabe nõudmine isiku kõigi tehingute ja tehingupartnerite kohta.
KMS § 2 järgi on ettevõtlus KMS tähenduses isiku iseseisev majandustegevus, mille käigus võõrandatakse kaupa või osutatakse teenust, olenemata tegevuse eesmärgist või tulemustest. Ettevõtluse mõiste sisustamisel ei ole seatud tingimusi majandustegevuse ulatusele.
Riigikohus ei nõustunud ringkonnakohtuga, et hoolimata sellest, et isiku ettevõtlusega tegelemine on tõendatud, võib isiku käibemaksukohustuslaste registrist kustutada, kui maksuhalduril on põhjendatud kahtlus, et äriühingut kasutatakse käibemaksupettuste toimepanemiseks, ning isik ei ole suutnud seda kahtlust ümber lükata. KMS-s puudub selline alus isiku käibemaksukohustuslaste registrist kustutamiseks. Seetõttu ei saa sellisel alusel isiku registrist kustutamine olla õiguspärane ka siis, kui maksuhalduri kahtlused hilisemas kontrollimenetluses kinnitust leiavad. Registrist kustutamine KMS § 22 lg 31alusel oleks õiguspärane, kui isik ei ole üldse tõendanud ettevõtlusega tegelemist.
See, et isik jättis osa maksuhalduri nõutud dokumentidest esitamata, ei ole isiku käibemaksukohustuslaste registrist kustutamise aluseks. Ettevõtlusega tegelemise kontroll on oma mahult oluliselt väiksem kui maksude tasumise kontroll.
1 Riigikohtu halduskolleegiumi 7. mai 2015. a otsus asjas nr 3-3-1-17-15, p 15.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 19
Riigikohus
§ 22
§ 2
Riigikohus
§ 22


Väärteomenetluses otsuse põhiosale esitatavad nõuded on täitmata, kui kohus vaid üldsõnaliselt nõustub kohtuvälise menetleja otsuses isiku teole antud õigusliku hinnanguga.
Kohtul tuleb ka isiku õigeksmõistmisel oma järeldust jälgitavalt põhistada. Seda mitte tehes rikub kohus oluliselt väärteomenetlusõigust VTMS § 150 lg 1 p 7 tähenduses.
Riigihangete nõuete rikkumisega 2001. a riigihangete seaduse § 73^1 lg 1 mõttes oli tegemist ka siis, kui riigihange jaotati sama seaduse § 12 lg-s 2 nimetatud eesmärgil osadeks.
Riigihanke "osadeks jaotamine" 2001. a riigihangete seaduse § 12 lg 2 mõttes on koondmõiste, mis hõlmab mitmeid osategusid, millest igaüks eraldivõetuna võib realiseerida sama seaduse § 73^1 lg-s 1 sätestatud süüteokoosseisu.
Olukorras, kus riigihanke teostamiseks kehtestatud korra või nõuete järgimise vältimiseks sõlmitakse ühe lepingu asemel mitu lepingut, tuleb lisaks lepingute sõlmimise otsustamisele käsitada riigihanke osadeks jaotamisena ka nende lepingute allkirjastamist. Ilma lepinguid allkirjastamata ei oleks võimalik riigihanke osadeks jaotamist lõpule viia.
Otsustamaks, kas mingite ehitustööde tellimine mitme eraldiseisva töövõtulepinguga on käsitatav riigihanke osadeks jaotamisena 2001. a riigihangete seaduse § 12 lg 2 mõttes, tuleb hinnata lepingute objektiks olnud tööde sisulist sarnasust, samuti nende tööde teostamiseks lepingute sõlmimise asjaolusid (näiteks lepingute sõlmimise aeg, lepingute pooled jne).
Kuna 2001. a riigihangete seaduse § 12 lg 2 keelab riigihanke osadeks jaotamise "riigihanke teostamiseks kehtestatud korra või nõuete järgimise vältimiseks", on selle sätte rikkumine sama seaduse § 73^1 lg 1 järgi karistatav üksnes juhul, kui riigihanke osadeks jaotamine pandi toime riigihanke teostamiseks kehtestatud korra või nõuete järgimata jätmise eesmärgil. See tähendab, et isiku karistamine 2001. a riigihangete seaduse § 12 lg 2 rikkumise eest on võimalik üksnes siis, kui tegu on toime pandud kavatsetult KarS § 16 lg 2 mõttes.


Arstlike komisjonide arv, komisjoni liikmete erialad ja arvuline koosseis, komisjoni töökorra ja otsuse vorminõuded ning kaitseväekohustuslase, tegevteenistusse võetava isiku ja kaitseväelase arstlikku komisjoni suunamise kord – Riigi Teataja
Arstlike komisjonide arv, komisjoni liikmete erialad ja arvuline koosseis, komisjoni töökorra ja otsuse vorminõuded ning kaitseväekohustuslase, tegevteenistusse võetava isiku ja kaitseväelase arstlikku komisjoni suunamise kord
Arstlike komisjonide arv, komisjoni liikmete erialad ja arvuline koosseis, komisjoni töökorra ja otsuse vorminõuded ning kaitseväekohustuslase, tegevteenistusse võetava isiku ja kaitseväelase arstlikku komisjoni suunamise kord - sisukord
1 ARSTLIKE KOMISJONIDE ARV, KOMISJONI LIIKMETE ERIALAD JA ARVULINE KOOSSEIS
§ 1 Kaitseressursside Ameti arstlike komisjonide arv, komisjoni liikmete erialad ja arvuline koosseis
§ 2 Kaitseväe arstlik komisjon, komisjoni liikmete erialad ja arvuline koosseis
§ 3 Kaitseministeeriumi arstlik keskkomisjon ja selle arvuline koosseis
2 ARSTLIKE KOMISJONIDE TÖÖKORD JA OTSUSE VORMINÕUDED
1 Arstlike komisjonide töökord
§ 4 Arstliku komisjoni juhtimine
§ 5 Arstliku komisjoni esimees
§ 6 Arstliku komisjoni liikmed
§ 7 Arstliku komisjoni töövorm
§ 8 Arstliku komisjoni õigused
§ 9 Arstliku komisjoni asjaajamise korraldamine
§ 10 Arstliku komisjoni otsuse tegemine
§ 11 Arstliku komisjoni otsuse kehtivus
§ 12 Kaitseväekohustuslase, tegevteenistusse võetava isiku ja kaitseväelase tervisekaart
§ 13 Arstliku komisjoni otsuse koostamine ja edastamine
§ 14 Arstliku komisjoni otsuse peale vaide või kaebuse esitamine
§ 15 Arstliku komisjoni otsuse ning tervisekaardi säilitustähtajad a arhiveerimine
§ 16 Arstlike komisjonide tehniline teenindamine
2 Arstlike komisjonide otsuse vorminõuded
§ 17 Arstliku komisjoni otsuse vormistamine
§ 18 Arstliku komisjoni otsuse kohustuslikud rekvisiidid
§ 19 Arstliku komisjoni otsuse tekst
3 TEGEVTEENISTUSSE VÕETAVA ISIKU JA KAITSEVÄELASE ARSTLIKKU KOMISJONI SUUNAMISE KORD
1 Arvelevõetud kutsealuse arstlikku komisjoni suunamise kord
§ 20 Kutse Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni kohustusliku ilmumise aja ja koha kohta
§ 21 Kroonilise raske haiguse, kehalise või vaimse puudega kutsealuse tervise seisundit kajastavate dokumentide edastamine
§ 22 Kutsealuse arstlik läbivaatus
§ 23 Ajateenistusest ajapikendust saanud kutsealuse ning ajateenistust jätkama kutsutava kaitseväekohustuslase suunamine arstlikku komisjoni
2 Õppekogunemisele kutsutud reservväelase arstlikku komisjoni suunamise kord
§ 24 Õppekogunemisele kutsutud reservväelase suunamine arstlikku komisjoni
§ 25 Õppekogunemisele kutsutud reservväelase saabumine arstlikku komisjoni
3 Lepingulisse tegevteenistusse võetava isiku arstlikku komisjoni suunamise kord
§ 26 Lepingulisse tegevteenistusse võetava isiku suunamine arstlikku komisjoni
§ 27 Lepingulisse tegevteenistusse võetava isiku saabumine arstlikku komisjoni
4 Kaitseväelase kaitseväe arstlikku komisjoni suunamise kord
§ 28 Kaitseväelase suunamine arstlikku komisjoni
§ 29 Kaitseväelase saabumine arstlikku komisjoni
RT I, 15.03.2011, 9
Vastu võetud 01.08.2005 nr 21
RTL 2005, 88, 1309
jõustumine 14.08.2005
17.07.2007 RTL 2007, 61, 1099 29.07.2007
27.08.2010 RT I 2010, 63, 461 10.09.2010
07.03.2011 RT I, 15.03.2011, 2 18.03.2011
Määrus kehtestatakse «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 42 lõike 2 alusel.
1. peatükk ARSTLIKE KOMISJONIDE ARV, KOMISJONI LIIKMETE ERIALAD JA ARVULINE KOOSSEIS
§ 1. Kaitseressursside Ameti arstlike komisjonide arv, komisjoni liikmete erialad ja arvuline koosseis
(1) Kaitseressursside Ameti arstlikke komisjone on kokku 14.
(2) Kaitseressursside Ameti arstlikud komisjonid tegutsevad Tallinnas, Tartus, Pärnus, Haapsalus, Kuressaares, Kärdlas, Raplas, Paides, Jõgeval, Rakveres, Kohtla-Järvel, Viljandis, Valgas ja Võrus.
(3) Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni liikmeteks on:
1) sisehaiguste arst, perearst või erakorralise meditsiini arst;
[RTL 2007, 61, 1099 - jõust. 29.07.2007]
2) üldkirurg või ortopeed;
3) psühhiaater.
(4) Kaitseressursside Ameti Tallinna arstliku komisjoni koosseisu kuulub kaks igas käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 1 – 3 nimetatud arsti.
(5) Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni koosseisu võib kuuluda asendusliige, kes vastab käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tingimustele ja on kaitseministri poolt nimetatud arstliku komisjoni asendusliikmeks. Asendusliikmel on arstliku komisjoni liikme õigused ja kohustused.
§ 2. Kaitseväe arstlik komisjon, komisjoni liikmete erialad ja arvuline koosseis
(1) Kaitseväe arstlik komisjon tegutseb Kaitseväe Logistikakeskuse Tervisekeskuses.
(2) Kaitseväe arstliku komisjoni liikmete erialad on:
1) sisehaiguste arst või perearst;
(3) Kaitseväe arstliku komisjoni koosseisu kuulub kaks igas käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1 – 3 nimetatud arsti.
§ 3. Kaitseministeeriumi arstlik keskkomisjon ja selle arvuline koosseis
(1) Kaitseministeeriumi arstlik keskkomisjon tegutseb Kaitseministeeriumi juures.
(2) Kaitseministeeriumi arstliku keskkomisjoni liikmete erialad on:
1) sisehaiguste arst;
2) perearst;
3) üldkirurg või ortopeed.
2. peatükk ARSTLIKE KOMISJONIDE TÖÖKORD JA OTSUSE VORMINÕUDED
1. jagu Arstlike komisjonide töökord
§ 4. Arstliku komisjoni juhtimine
Arstliku komisjoni tööd juhib kaitseministri määratud esimees või aseesimees.
§ 5. Arstliku komisjoni esimees
(1) Arstliku komisjoni töö juhtimiseks arstliku komisjoni esimees:
1) nimetab vajadusel komisjoni koosseisu kuuluvate komisjoniliikmete hulgast ühe liikme aseesimeheks, kes täidab esimehe äraolekul esimehe ülesandeid ja korraldab arstliku komisjoni liikme asendamist;
2) korraldab arstliku komisjoni asjaajamist;
3) koostab tegevteenistusse võetavate isikute läbivaatusgraafiku ja kooskõlastab selle arstliku komisjoni tööd tagava asutusega;
4) suunab kutsealuse, kelle tervise seisundit ei ole võimalik arstliku läbivaatuse või tema seisundit kajastavate dokumentide alusel objektiivselt hinnata, täiendavale arstlikule läbivaatusele või uuringutele elukohajärgsesse või spetsialiseeritud raviasutusse;
5) väljastab arstliku komisjoni nimel dokumente;
6) korraldab Kaitseressursside Ametilt saadud teabe edastamise komisjoni liikmetele;
7) teostab seadusest ja muudest õigusaktidest tulenevaid õigusi ja kohustusi.
(2) Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni esimehe volitused lõpevad kaitseministri otsusel:
2) Kaitseressursside Ameti peadirektori motiveeritud ettepaneku alusel;
(21) Kaitseväe arstliku komisjoni esimehe volitused lõpevad kaitseministri otsusel:
2) kaitseväe juhataja motiveeritud ettepaneku alusel;
(22) Kaitseministeeriumi arstliku keskkomisjoni esimehe volitused lõpevad kaitseministri otsusel:
2) kaitseväeteenistuse osakonna juhataja motiveeritud ettepaneku alusel;
(3) Arstliku komisjoni esimees vormistab oma otsused kirjalikult ning otsused registreeritakse.
§ 6. Arstliku komisjoni liikmed
(1) Arstliku komisjoni liikmel on õigus:
1) saada õigeaegselt tegevteenistusse võetava isiku ja kaitseväelase terviseseisundi kohta käivaid dokumente;
2) suunata tegevteenistusse võetav isik ja kaitseväelane vajadusel täiendavatele tervisekonsultatsioonidele;
3) avaldada oma arvamust enne arstliku komisjoni otsuse tegemist;
4) jääda otsuse tegemisel eriarvamusele, mis vormistatakse kirjalikult tervisekaardil.
(2) Arstliku komisjoni liikmel on kohustus:
1) olla oma otsuse tegemisel sõltumatu ja vaba;
2) hoida salajas arstliku komisjoni töö käigus talle teatavaks saanud andmeid tegevteenistusse võetava isiku ja kaitseväelase tervisliku seisundi kohta;
3) osaleda arstliku komisjoni töös;
4) teatada õigeaegselt arstliku komisjoni esimehele komisjoni töös osalemast takistavatest asjaoludest;
5) täita talle seadusest ja muudest õigusaktidest tulenevaid kohustusi.
(3) Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni liikme volitused lõpevad kaitseministri otsusel:
2) Kaitseressursside Ameti peadirektori või arstliku komisjoni esimehe motiveeritud ettepaneku alusel;
(31) Kaitseväe arstliku komisjoni liikme volitused lõpevad kaitseministri otsusel:
2) kaitseväe juhataja või arstliku komisjoni esimehe motiveeritud ettepaneku alusel;
(32) Kaitseministeeriumi arstliku keskkomisjoni liikme volitused lõpevad kaitseministri otsusel:
2) kaitseväeteenistuse osakonnajuhataja või arstliku keskkomisjoni esimehe motiveeritud ettepaneku alusel;
§ 7. Arstliku komisjoni töövorm
(1) Komisjoni esimees moodustab komisjoni liikmeks nimetatud arstide hulgast komisjoni, arvestades määruse §-s 1 või 2 toodud komisjoni koosseisu.
(2) Arstliku komisjoni töövorm on koosolek.
(3) Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni toimumise aja ja komisjoni kutsutavate kaitseväeteenistuskohustuslaste piirarvud määrab Kaitseressursside Ameti peadirektor.
(4) Kaitseväe arstliku komisjoni ja Kaitseministeeriumi arstliku keskkomisjoni koosoleku toimumise aja määrab komisjoni esimees või aseesimees vähemalt viis tööpäeva enne koosoleku toimumist.
§ 8. Arstliku komisjoni õigused
Oma ülesannete täitmisel on arstlikul komisjonil õigus:
1) saada riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustelt tööks vajalikke andmeid ja dokumente;
2) väljastada dokumente;
3) kontrollida kutsealuse terviseseisundit tema elukohas;
4) kontrollida esitatud terviseandmete õigsust ning nõuda kutsealuste, tegevteenistusse võetava isikute ja kaitseväelaste haiguslugusid ja -kaarte tutvumiseks või nende väljavõtteid;
[RT I 2010, 63, 461 - jõust. 10.09.2010]
5) täita teisi «Kaitseväeteenistuse seaduses» sätestatud ülesandeid.
§ 9. Arstliku komisjoni asjaajamise korraldamine
Arstliku komisjoni asjaajamise korraldamisel võetakse aluseks vastava ametiasutuse, mille juures komisjon tegutseb, asjaajamiskord ja muud asutusesisesed õigusaktid.
§ 10. Arstliku komisjoni otsuse tegemine
(1) Arstliku komisjoni otsuseks tegevteenistusse võetava isiku või kaitseväelase kaitseväeteenistuskõlblikkuse kohta on kõige enam tegevteenistusse võetava isiku või kaitseväelase kaitseväeteenistuskõlblikkust piiranud arstliku komisjoni liikme poolt tehtud arstlik otsus.
(2) Teiste «Kaitseväeteenistuse seadusest» tulenevate ülesannete täitmiseks teeb arstlik komisjon otsuse arstliku komisjoni liikmete häälteenamusega.
(3) Arstlik komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa kõik vastava arstliku komisjoni koosseisu nimetatud liikmed. Arstliku komisjoni otsuse allkirjastab arstliku komisjoni esimees või aseesimees.
§ 11. Arstliku komisjoni otsuse kehtivus
Arstliku komisjoni otsus tegevteenistusse võetava isiku või kaitseväelase kohta kehtib tema suhtes tehtava arstliku komisjoni samaliigilise järgmise otsuseni, kui otsuses või õigusaktides pole sätestatud teisiti.
§ 12. Kaitseväekohustuslase, tegevteenistusse võetava isiku ja kaitseväelase tervisekaart
(1) Kaitseväekohustuslasele, tegevteenistusse võetavale isikule ja kaitseväelasele arstlikus komisjonis teostatud arstliku läbivaatuse ja terviseuuringute tulemused ning arstliku komisjoni otsus dokumenteeritakse ja märgitakse käesoleva määruse lisas 1 toodud tervisekaardile.
(2) Kaitseressursside Amet edastab kutsealuse tervisekaardi ajateenistusse kutsumise korral kutsealuse kutsel näidatud kaitseväe struktuuriüksuse arstile kutsealuse väeossa saabumise päeval.
(3) Tegevteenistuses oleku ajal kaitseväelasele tervishoiuteenuste osutamine dokumenteeritakse sotsiaalministri 18. septembri 2008. a määrusega nr 56 «Tervishoiuteenuse osutamise dokumenteerimise ning nende dokumentide säilitamise tingimused ja kord» kehtestatud nõuete kohaselt.
(4) Kaitseväelase arstlikku komisjoni suunamisel, reservi või erru arvamisel koostab kaitseväe struktuuriüksuse arst käesoleva paragrahvi lõike 3 kohaselt dokumenteeritud andmete põhjal kaitseväelase haigusloost väljavõtte, mis lisatakse kaitseväelase tervisekaardile.
(5) Kaitseväelase reservi või erru arvamise või surma korral saadab kaitseväelase teenistust korraldanud ülem kaitseväelase tervisekaardi kaitseväelase teenistuskohast kahekümne tööpäeva jooksul arvates reservi või erru arvamise või surmast teada saamise päevast arhiveerimiseks Kaitseressursside Ametile.
§ 13. Arstliku komisjoni otsuse koostamine ja edastamine
(1) Arstlik komisjon edastab arstliku komisjoni otsuse isikule, kelle suhtes otsus langetati.
(2) Arstliku komisjoni otsuse väljavõtte kinnitab arstliku komisjoni esimees või aseesimees.
(3) Arstliku komisjoni otsuse ärakiri esitatakse isikute osas, kelle tegevteenistuseks kõlblikkust hindas Kaitseressursside Ameti arstlik komisjon, Kaitseressursside Ametile ning isikute osas, kelle tegevteenistuseks kõlblikkust hindas kaitseväe arstlik komisjon, kaitseväelase komisjoni suunanud arstile.
(4) Kaitseministeeriumi arstliku keskkomisjoni otsus koostatakse kahes eksemplaris, millest ühte säilitatakse Kaitseministeeriumi arhiivis, teine aga edastatakse vaide esitanud isikule kümne tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(5) Arstlikud komisjonid esitavad andmed tehtud otsuste kohta Kaitseressursside Ametile kaitseväeteenistuskohustuslike Eesti kodanike riiklikusse registrisse kandmiseks vastavalt kaitseväeteenistuskohustuslike Eesti kodanike riikliku registri pidamise põhimääruses sätestatud korrale.
(6) Arstliku komisjoni otsus toimetatakse isikule kätte «Kaitseväeteenistuse seaduse» §-s 401 sätestatud korras 10 päeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
§ 14. Arstliku komisjoni otsuse peale vaide või kaebuse esitamine
(1) Kaitseressursside Ameti arstlike komisjonide ja kaitseväe arstliku komisjoni otsuse peale esitatud vaie vaadatakse läbi Kaitseministeeriumi arstlikus keskkomisjonis kahe kuu jooksul arvates vaide saamisest.
(2) Kaitseministeeriumi arstlik keskkomisjon jätab vaide läbivaatamisel esimese astme arstliku komisjoni otsuse muutmata või teeb oma pädevuse piirides uue otsuse.
(3) Kaitseministeeriumi arstliku keskkomisjoni otsuse peale võib esitada otsusega mittenõustumise korral kaebuse halduskohtule ühe kuu jooksul arvates otsuse teadasaamisest.
(4) [Kehtetu – RTL 2007, 61, 1099 - jõust. 29.07.2007]
§ 15. Arstliku komisjoni otsuse ning tervisekaardi säilitustähtajad a arhiveerimine
(1) Arstliku komisjoni otsust ja tervisekaarti säilitatakse viiskümmend aastat.
(2) Arstliku komisjoni otsuste ja tervisekaartide dokumenteerimise, arvestuse ning arhiveerimise kord nähakse ette selle ametiasutuse asjaajamiskorras, mille juures arstlik komisjon tegutseb.
§ 16. Arstlike komisjonide tehniline teenindamine
(1) Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni tehnilise teenindamise tagab Kaitseressursside Amet koostöös selle tervishoiuteenuse osutajaga, mille juures arstlik komisjon tegutseb.
(2) Kaitseväe arstliku komisjoni ja Kaitseministeeriumi arstliku keskkomisjoni tehnilise teenindamise tagab asutus, mille juures arstlik komisjon tegutseb.
2. jagu Arstlike komisjonide otsuse vorminõuded
§ 17. Arstliku komisjoni otsuse vormistamine
(1) Arstliku komisjoni otsus vormistatakse trükitult A4 formaadis paberile.
(2) Otsus nummerdatakse ja registreeritakse.
(3) Otsusel on keelatud teha parandusi ja täiendusi.
§ 18. Arstliku komisjoni otsuse kohustuslikud rekvisiidid
Arstliku komisjoni otsuse kohustuslikud rekvisiidid on:
1) arstliku komisjoni otsuse teinud arstliku komisjoni nimetus;
2) arstliku komisjoni otsuse teinud arstliku komisjoni liikmete ees- ja perekonnanimed;
3) arstliku komisjoni otsuse nimetus;
4) arstliku komisjoni otsuse registreerimise number;
5) arstliku komisjoni otsuse tegemise kuupäev ja koht;
6) isiku, kelle suhtes otsus tehakse, ees- ja perekonnanimi, isikukood;
7) arstliku komisjoni otsuse tekst;
8) arstliku komisjoni esimehe või aseesimehe allkiri;
9) arstliku komisjoni otsuse vaidlustamise viis;
10) arstliku komisjoni pitser.
§ 19. Arstliku komisjoni otsuse tekst
(1) Arstliku komisjoni otsuse tekstis esitatakse õigusaktidest tuleneva ülesande täitmisel komisjoni poolt tehtud otsus.
(2) Arstliku komisjoni otsuse tekstis ei kasutata võõrkeelseid sõnu ja väljendeid ning lühendeid ja sümboleid, mida võib mitmeti tõlgendada.
(3) Diagnooside vormistamisel juhindutakse kehtivast Rahvusvahelisest Haiguste Klassifikatsioonist.
(4) Diagnoosid vormistatakse eesti keeles.
(5) Arstliku komisjoni otsusele märgitakse diagnoosi kood.
(6) Mitme diagnoosi üheaegsel esinemisel märgitakse esimesena see, mis tingis piirangu või mittekõlblikkuse tegevteenistuseks.
(7) Põhihaiguse diagnoosi järel märgitakse ära kõik kaasuvate haiguste diagnoosid.
3. peatükk TEGEVTEENISTUSSE VÕETAVA ISIKU JA KAITSEVÄELASE ARSTLIKKU KOMISJONI SUUNAMISE KORD
1. jagu Arvelevõetud kutsealuse arstlikku komisjoni suunamise kord
§ 20. Kutse Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni kohustusliku ilmumise aja ja koha kohta
(1) Arvelevõetud kutsealusele teatab Kaitseressursside Amet kirjalikult tema tervise seisundi kontrollimiseks ja kaitseväeteenistuskõlblikkuse määramiseks Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni ilmumise aja ja koha.
(2) Kutsealusele, kellele on antud ajapikendust «Kaitseväeteenistuse seaduse» §-des 54 ja 55 sätestatud alustel, kaitseväeteenistuskõlblikkuse astme kindlaksmääramine toimub Kaitseressursside Ameti arstlikus komisjonis mitte varem kui kuus kuud enne ajapikenduse lõppu.
(3) Kutse Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni kohustusliku ilmumise aja ja koha kohta toimetatakse isikule kätte «Kaitseväeteenistuse seaduse» §-s 401 sätestatud korras.
§ 21. Kroonilise raske haiguse, kehalise või vaimse puudega kutsealuse tervise seisundit kajastavate dokumentide edastamine
(1) Kutsealuse, kes põeb kroonilist haigust või kellel on puue, mis ei võimalda Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni kohale ilmuda, tervise seisundit kajastavad dokumendid esitatakse kutsealuse vanema, eestkostja või hooldaja poolt Kaitseressursside Ameti arstlikule komisjonile ühe kuu jooksul pärast kutsealuse kutsumist Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni.
(2) Kroonilise raske haiguse, kehalise või vaimse puudega kutsealuse tervise seisundit kajastavad dokumendid on:
1) raviarsti otsus või arstliku konsiiliumi otsus, mis sisaldab haiguse diagnoosi;
2) Pensioniameti ekspertarsti või ekspertiisikomisjoni poolt väljastatud püsiva töövõimetuse ja puude arstliku komisjoni otsus.
(3) Kroonilise raske haiguse, kehalise või vaimse puudega kutsealuse tervise seisundit kajastavad dokumendid peavad vastama dokumendi väljaandja poolt kehtestatud vormi- ja sisunõuetele.
§ 22. Kutsealuse arstlik läbivaatus
(1) Kutsealune, saabudes Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni, esitab järgmised dokumendid:
1) Eesti kodaniku pass või ID-kaart;
2) perearsti tervisetõend (edaspidi tervisetõend) vastavalt määruse lisas 2 toodud vormile;
3) [Kehtetu – RT I 2010, 63, 461 - jõust. 10.09.2010]
(2) Kutsealune esitab tervisetõendi perearsti poolt pitseeritud kinnises ümbrikus, mis on varustatud kirjaga «Ainult arstile» ning kutsealuse ees- ja perekonnanime ja isikukoodiga.
§ 23. Ajateenistusest ajapikendust saanud kutsealuse ning ajateenistust jätkama kutsutava kaitseväekohustuslase suunamine arstlikku komisjoni
Kaitseressursside Amet edastab ajateenistusest ajapikendust saanud kutsealusele ning ajateenistuse katkemise käskkirja alusel Kaitseressursside Ametis arvelevõetud kaitseväekohustuslasele, kelle ajateenistuskohustus ei loetud täidetuks, teate Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni kohustusliku ilmumise aja ja koha kohta vähemalt kümme tööpäeva enne järgmise arstliku komisjoni toimumise aega.
2. jagu Õppekogunemisele kutsutud reservväelase arstlikku komisjoni suunamise kord
§ 24. Õppekogunemisele kutsutud reservväelase suunamine arstlikku komisjoni
(1) Õppekogunemisele kutsutavale reservväelasele, kelle tegevteenistuskõlblikkust ei ole määratud või kes on „Kaitseväeteenistuse seaduse” § 128 lõike 1 punkti 4 alusel teatanud Kaitseressursside Ametile oma raskest haigusest, kehalisest puudest või teistest asjaoludest, mis oluliselt mõjutavad tema kõlblikkust kaitseväeteenistuseks ja on esitanud vastavad tõendid, teatab Kaitseressursside Amet kirjalikult tema tervise seisundi kontrollimiseks määratud Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni ilmumise aja ja koha.
(2) Teade Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni kohustusliku ilmumise aja ja koha kohta tehakse teatavaks kaitseväeteenistuse §-s 401sätestatud korras.
§ 25. Õppekogunemisele kutsutud reservväelase saabumine arstlikku komisjoni
Õppekogunemisele kutsutud reservväelane, saabudes Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni, esitab Kaitseressursside Ameti arstlikule komisjonile järgmised dokumendid:
2) tervisetõend;
3. jagu Lepingulisse tegevteenistusse võetava isiku arstlikku komisjoni suunamise kord
§ 26. Lepingulisse tegevteenistusse võetava isiku suunamine arstlikku komisjoni
(1) Lepingulisse tegevteenistusse võetav isik suunatakse kaitseväe arstlikku komisjoni vastavalt määruse lisas 3 toodud vormikohase teatise alusel.
(2) Väeosa või sellega võrdsustatud asutus edastab kolme tööpäeva jooksul pärast isiku poolt avalduse esitamist tegevteenistusse võtmiseks kaitseväe arstlikule komisjonile järgmised lepingulisse tegevteenistusse võetava isiku andmed:
3) teenistuskoha nimetus, kus lepingulisse tegevteenistusse võetav isik hakkab teenistuskohustusi täitma.
(3) Kaitseväe arstliku komisjoni esimees koostab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmete alusel tegevteenistusse võetavate isikute läbivaatusgraafiku.
(4) Teatise kaitseväe arstlikku komisjoni kohustusliku ilmumise aja ja koha kohta koostab kaitseväe arstlik komisjon tegevteenistusse võetavate isikute läbivaatusgraafiku alusel ja edastab selle lepingulisse tegevteenistusse võetavale isikule vähemalt kümme kalendripäeva enne nimetatud isiku arstlikuks läbivaatuseks määratud tähtpäeva kaitseväe arstlikus komisjonis.
§ 27. Lepingulisse tegevteenistusse võetava isiku saabumine arstlikku komisjoni
(1) Lepingulisse tegevteenistusse võetav isik, saabudes kaitseväe arstlikku komisjoni, esitab komisjonile järgmised dokumendid:
2) teatis kaitseväe arstlikku komisjoni kohustusliku ilmumise aja ja koha kohta.
(2) Kohustusliku ravikindlustusega kindlustatud lepingulisse tegevteenistusse võetav isik esitab lisaks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud dokumentidele talle oma perearsti tervisetõendi vastavalt määruse lisas 2 toodud vormile.
4. jagu Kaitseväelase kaitseväe arstlikku komisjoni suunamise kord
§ 28. Kaitseväelase suunamine arstlikku komisjoni
Kaitseväelase suunab kaitseväe arstlikku komisjoni kaitseväe struktuuriüksuse arst käesoleva määruse lisas 3 toodud vormile vastava saatekirja alusel.
§ 29. Kaitseväelase saabumine arstlikku komisjoni
Kaitseväelane, saabudes kaitseväe arstlikku komisjoni, esitab komisjonile järgmised dokumendid:
2) kaitseväe struktuuriüksuse arsti saatekiri;
3) kaitseväelase tervisekaart;
4) kaitseväe struktuuriüksuse arsti koostatud haigusloo väljavõte ja teostatud terviseuuringute tulemused.


§ 7 Ainealased õpingud
§ 8 Üldkasvatusteaduslikud, psühholoogilised ja ainedidaktilised õpingud ning praktika
§ 14 Kutseaasta
4 ÕPETAJA TÖÖALANE TÄIENDKOOLITUS
§ 16 Õpetaja tööalase täiendkoolituse eesmärk
§ 17 Õpetaja tööalane täiendkoolitus
§ 19 Koolieelse lasteasutuse õpetaja
§ 20 Klassiõpetaja ja põhikooli aineõpetaja
§ 21 Gümnaasiumi aineõpetaja ja kutseõppeasutuse üldhariduslike õppeainete õpetaja
§ 22 Kutseõpetaja
Määrus kehtestatakse « Eesti Vabariigi haridusseaduse » § 5 lõike 2 punkti 71 alusel.
(2) Õppejõu õpetajakoolitus toimub magistri- või doktoriõppes.
(1) Õpetajakoolituse alustamiseks kohaldatakse vastava kõrgharidusastme alustamise tingimusi, kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti. Üheaastase nominaalkestusega õpetajakoolituse alustamise tingimus on enne 1. juunit 2002. a riiklikku registrisse «Eesti Hariduse Infosüsteem» kantud vähemalt 3-aastase nominaalkestusega kõrghariduse õppekava lõpetamine.
3) üldkasvatusteaduslikud, psühholoogilised ja ainedidaktilised õpingud ning praktika.
(3) Üheaastase nominaalkestusega õpetajakoolitus koosneb üldkasvatusteaduslikest, psühholoogilistest ja ainedidaktilistest õpingutest ning praktikast.
(5) Õppejõu õpetajakoolitus koosneb üldkasvatusteaduslikest, psühholoogilistest ja ainedidaktilistest õpingutest ning praktikast. Ainealaste õpingute sisu määratakse kindlaks magistri- või doktoriõppe õppekavas täiendusena kõrghariduse esimese või teise astme õppekavale.
§ 8. Üldkasvatusteaduslikud, psühholoogilised ja ainedidaktilised õpingud ning praktika
(1) Üldkasvatusteaduslike, psühholoogiliste ja ainedidaktiliste õpingute ning praktika eesmärk on:
(2) Üldkasvatusteaduslikud, psühholoogilised ja ainedidaktilised õpingud ning praktika sisalduvad vastava kõrgharidusastme õppekavas või üheaastase nominaalkestusega õpetajakoolituse õppekavas.
(2) Huvijuhi ja huvikooli õpetaja õpetajakoolituse õppekavas määratud õpetajakoolituse maht on 140–160 ainepunkti.
(3) Koolieelse lasteasutuse õpetaja õpetajakoolituse õppekavas määratud õpetajakoolituse maht on olenevalt omandatavatest pädevustest kõrghariduse esimesel astmel 120 ainepunkti ja magistriõppes 80 ainepunkti.
(41) Põhikooli aineõpetaja, gümnaasiumi aineõpetaja, kutseõppeasutuse üldhariduslike õppeainete õpetaja ja eripedagoogi bakalaureuse- ja magistriõppe õppekavades määratud õpetajakoolituse maht kokku on 200 ainepunkti.
(5) Üheaastase nominaalkestusega õpetajakoolituse õppekavas määratud õpetajakoolituse maht on 40 ainepunkti.
(11) Vähemalt 60 protsenti klassiõpetaja õpetajakoolituse õppekavas määratud õppeainete mahust õpetavad vastavas õppevaldkonnas teadus- ja arendustööl aktiivsed doktorikraadiga või sellele vastava kvalifikatsiooniga õppejõud.
(2) Üheaastase nominaalkestusega õpetajakoolituse õppekava korral õpetavad vähemalt 40 protsenti õppekavas määratud õppeainete mahust vastavas õppevaldkonnas ja arendustööl aktiivsed doktorikraadiga või sellele vastava kvalifikatsiooniga õppejõud.
(2) Üheaastase nominaalkestusega õpetajakoolitus lõpeb lõputöö kaitsmisega. Õpetajakoolituse lõpetanule antakse õpetajakoolituse õppekava täitmist tõendav tunnistus ja akadeemiline õiend või hinneteleht.
(2) Kutseõpetajal, kellel on erialane kõrgharidus, on kutseaasta alustamise tingimus vähemalt kaheaastane erialase töö staažja läbitud või läbimisel kõrghariduse esimesele astmele järgnev õpetajakoolitus. Kui kutseõpetaja poolt õpetataval erialal ei ole võimalik omandada kõrgharidust, on kutseaastaalustamise tingimus kutsekeskharidus, pedagoogiline kõrgharidus ja vähemalt kaheaastane erialase töö staaž.
4. peatükk ÕPETAJA TÖÖALANE TÄIENDKOOLITUS
(3) Tööalasele täiendkoolitusele laienevad «Täiskasvanute koolituse seaduse» tööalase koolituse kohta käivad sätted.
4) arendama õppe-kasvatustööd koolieelses lasteasutuses.
(2) Klassiõpetaja on lisaks lõikes 1 sätestatud eripädevusnõuetele võimeline õpetama 1.-6. klassis põhiliselt kõiki õppeaineid oma klassis.
(3) Põhikooli aineõpetaja on võimeline lisaks lõikes 1 sätestatud eripädevusnõuetele õpetama 5.-12. klassis ühte või mitut õppeainet vastavalt oma kvalifikatsioonile ja võib õpetada ühte või mitut õppeainet vastavalt oma kvalifikatsioonile ka 1.-6. klassini.
(2) Gümnaasiumi aineõpetaja on võimeline lisaks lõikes 1 sätestatud eripädevusnõuetele õpetama 5.-12. klassis ühte või mitut õppeainet vastavalt oma kvalifikatsioonile ja võib õpetada ühte või mitut õppeainet vastavalt oma kvalifikatsioonile ka 1.-6. klassini.
(5) 2002. aastal koolieelse lasteasutuse õpetaja bakalaureuseõppesse vastuvõetud üliõpilane, kes täidab bakalaureuseõppe õppekava selle nominaalkestuse jooksul ning võetakse samal aastal vastu koolieelse lasteasutuse õpetaja magistriõppesse, on magistriõppe õppekava lõpetamisel võimeline lisaks § 19 lõike 2 punktides 2–4 sätestatud eripädevusnõudeile õpetama erivajadustega lapsi või olema liikumis- või muusikaõpetaja või õpetama 1.–3. klassis.
[RT I 2004, 63, 446 - jõust. 01.09.2004]


RT I, 12.06.2013, 1
Vastu võetud 03.06.2013 nr 41
Määrus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse seaduse § 42 lõike 1, § 43 lõike 5 ja § 49 lõike 1 punkti 10 ning muuseumiseaduse § 6 lõike 1 alusel ja kooskõlas Vabariigi Valitsuse 30. juuli 2004. a määruse nr 264 „Põllumajandusministeeriumi põhimäärus” § 8 lõike 2 punktiga 16.
§ 1. Põllumajandusministri 21. juuli 2000. a määrust nr 52 „Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti põhimäärus” muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 11 täiendatakse punktiga 13 järgmises sõnastuses:
„13) tagab sisekontrollisüsteemi rakendamise ja siseaudiitori kutsetegevuse korraldamise.”;
2) paragrahvi 17 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) siseauditi osakond, mille põhiülesanne on täita siseaudiitori kutsetegevusega seotud ülesandeid ametis; analüüsida ja hinnata ameti sisekontrollisüsteemide toimimist; teha ettepanekuid sisekontrollisüsteemi parandamiseks ning korraldada ja koordineerida siseaudiitori kutsetegevusega seotud ülesannete täitmist ametis eesmärgiga aidata kaasa ameti tegevuse täiustamisele ja eesmärkide saavutamisele;”.
§ 2. Põllumajandusministri 13. juuni 2007. a määruse nr 91 „Veterinaar- ja Toiduameti põhimäärus” § 8 lõike 1 punkt 5 sõnastatakse järgmiselt:
„5) tagab Ameti sisekontrollisüsteemi rakendamise;”.
§ 3. Põllumajandusministri 23. septembri 2009. a määruse nr 97 „Põllumajandusameti põhimäärus” § 8 lõike 1 punkt 5 sõnastatakse järgmiselt:
§ 4. Põllumajandusministri 8. jaanuari 2004. a määrust nr 1 „Põllumajandusuuringute Keskuse põhimäärus ning struktuur ja töötajate koosseis” muudetakse järgmiselt:
1) määruse pealkirjast jäetakse välja tekstiosa „ning struktuur ja töötajate koosseis”;
2) paragrahvi 18 punkt 10 sõnastatakse järgmiselt:
„10) tagab Keskuse sisekontrollisüsteemi rakendamise.”;
3) paragrahv 21 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 21. Keskuse osakonna koosseisu võib kuuluda büroo, laboratooriumi koosseisu võib kuuluda sektor, katsekeskuse koosseisu võivad kuuluda sektor ja katsejaam. Osakonna, laboratooriumi ja katsekeskuse pädevus, ülesanded ja juhtimine sätestatakse selle põhimääruses, mille kinnitab direktor. Keskuse struktuuri võib kuuluda väljaspool struktuuriüksust asuv töökoht. Struktuuriüksuse juhi ja väljaspool struktuuriüksust asuva töökoha ülesanded, alluvus, õigused ja vastutus lepitakse kokku töölepingus.”;
4) määruse 7. peatükk tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Põllumajandusministri 3. mai 2004. a määrust nr 82 „Jõudluskontrolli Keskuse põhimäärus” muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 2 lõike 2 punkt 7 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 4 lõike 2 punktid 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
„2) sõlmib ja lõpetab keskuse töötajaga töölepingu, kinnitab töötaja tööjuhendi ja tema töötasud, kohaldab talle ergutust ja teeb talle hoiatuse;
3) kehtestab keskuse struktuuriüksuse põhimääruse, keskuse asjaajamiskorra ning muud sisemist töökorraldust reguleerivad eeskirjad, korrad ja juhendid;”;
3) paragrahvi 4 lõiget 2 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
„9) tagab keskuse sisekontrollisüsteemi rakendamise.”.
§ 6. Põllumajandusministri 14. oktoobri 2005. a määruse nr 102 „Maamajanduse Infokeskuse põhimäärus ja struktuur” § 7 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Keskuse direktor tagab keskuse sisekontrollisüsteemi rakendamise.”.
§ 7. Põllumajandusministri 26. märtsi 2007. a määrust nr 27 „Eesti Põllumajandusmuuseumi põhimäärus” muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 3 lõike 2 punktis 2 asendatakse sõnad „väljakujunenud profiili” sõnaga „kogumispoliitika”;
2) paragrahvi 5 lõiget 2 täiendatakse punktiga 16 järgmises sõnastuses:
„16) tagab muuseumi sisekontrollisüsteemi rakendamise.”;
„(3) Muuseumi direktorit asendab tema äraolekul näituste ja muuseumiõppe osakonna juhataja. Direktori ning näituste ja muuseumiõppe osakonna juhataja samaaegsel äraolekul asendab direktorit kogude ja teadusosakonna peavarahoidja-osakonnajuhataja või nende kõigi äraolekul direktori ettepanekul ministri määratud asendaja.”;
4) paragrahvi 7 lõike 2 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) kogude ja teadusosakond, mille põhiülesanne on kogusid sihipäraselt täiendada, säilitada, süstematiseerida ja laenutada, kogude üle arvestust pidada ning hoida korras kartoteeke ja andmebaase, teha erialast teaduslikku ja metoodilist tööd, toimetada muuseumi väljaandeid, korraldada teadusüritusi ning teha koostööd teiste muuseumide, teadusasutuste ja organisatsioonidega, tagada koostöös majandusosakonna ning näituste ja muuseumiõppe osakonnaga museaalide säilitamis- ja eksponeerimistingimused ning nende tingimuste kontrollimine, samuti osaleda koostöös näituste ja muuseumiõppe osakonnaga erialaste haridusprogrammide, õpitubade ja kursuste väljatöötamisel, elluviimisel ning ekspositsioonide väljatöötamisel;”;
5) paragrahvi 7 lõike 2 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 7 lõike 2 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) näituste ja muuseumiõppe osakond, mille põhiülesanne on valmistada ette näitusi ning eksponeerida ja tutvustada neid, korraldada muuseumi avalikke suhteid, reklaami ja turundustegevust, töötada erinevatele sihtgruppidele välja haridusprogrammid, õpitoad ja kursused ning rakendada need, arendada muuseumi teenuseid ning koostööd erinevate institutsioonidega;”.
§ 8. Põllumajandusministri 23. juuli 2009. a määruse nr 83 „Carl Robert Jakobsoni Talumuuseumi põhimäärus” § 6 lõiget 2 täiendatakse punktiga 14 järgmises sõnastuses:
„14) tagab muuseumi sisekontrollisüsteemi rakendamise.”.
§ 9. Põllumajandusministri 10. detsembri 2010. a määruse nr 115 „Eesti Piimandusmuuseumi põhimäärus” § 5 lõiget 2 täiendatakse punktiga 15 järgmises sõnastuses:
„15) tagab muuseumi sisekontrollisüsteemi rakendamise.”.
§ 10. Põllumajandusministri 17. märtsi 2010. a määruse nr 30 „Põllumajandusministeeriumi valitsemisalas olevate riigimuuseumide struktuur ja töötajate koosseis” § 1 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks.
§ 11. Määrus jõustub 1. juulil 2013. a, välja arvatud § 7 punktid 3–6 ja § 10, mis jõustuvad 1. septembril 2013. a.