Anguse, Haljala, Kadrina, Kiltsi, Kullaaru, Kunda, Laekvere, Mahu, Nõmmküla, Pajusti, Porkuni, Rakke, Ranna, Simuna, Tamsalu, Triigi, Tõrma, Uhtna, Varangu, Viitna, Vinni, Viru-Nigula, Vohnja ja Väike-Maarja jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine – Riigi Teataja
Anguse, Haljala, Kadrina, Kiltsi, Kullaaru, Kunda, Laekvere, Mahu, Nõmmküla, Pajusti, Porkuni, Rakke, Ranna, Simuna, Tamsalu, Triigi, Tõrma, Uhtna, Varangu, Viitna, Vinni, Viru-Nigula, Vohnja ja Väike-Maarja jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine
RTL 2007, 47, 832
Vastu võetud 29.05.2007 nr 38
(1) Anguse jahipiirkonna pindala on 62 910 hektarit.
Anguse jahipiirkonna piir läheb Nurkse–Põlula maantee ja Tallinna–Narva raudtee ristumiskohast mööda Tallinna–Narva raudteed Prügimäe teeni, jätkudes mööda Prügimäe teed Sonda–Tudu endise raudteeni ning mööda Sonda–Tudu endist raudteed Tudu metskonna kvartali TU116 idasihini; edasi mööda Tudu metskonna kvartali TU116 idasihti Tudu–Oandu–Lüganuse maanteeni; sealt mööda Tudu–Oandu–Lüganuse maanteed Rakvere–Rannapungerja maanteeni; teeristist mööda Rakvere–Rannapungerja maanteed Oonurme–Aadomäe maanteeni, jätkudes mööda Oonurme–Aadomäe maanteed Sonda–Avinurme–Mustvee endise raudteeni; siitpeale mööda Sonda–Avinurme–Mustvee endist raudteed Raja sihini ning mööda Raja sihti Põrna teeni; sealt mööda Põrna teed Rakvere–Luige maanteeni, jätkudes mööda Rakvere–Luige maanteed Triigi metskonna kvartali RO124 lõunasihini; edasi mööda Triigi metskonna kvartalite RO124, RO123, RO121, RO120, RO116, RO115, RO113 ja RO112 lõunasihti Rahkla–Viru-Jaagupi maanteeni; seejärel mööda Rahkla–Viru-Jaagupi maanteed Aruküla–Kulina maanteeni, jätkudes mööda Aruküla–Kulina maanteed Rakvere–
Luige maanteeni (Kulina) ning mööda Rakvere–Luige maanteed Küti–Anguse maanteeni; teeristist mööda Küti–Anguse maanteed Männikvälja–Roostava teeni, jätkudes mööda Männikvälja–Roostava teed Rakvere–Rannapungerja maanteeni; edasi mööda Rakvere–Rannapungerja maanteed Nurkseni; Nurksest mööda Nurkse–Põlula maanteed Narva–Tallinna raudteeni.
§ 2. Haljala jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Haljala jahipiirkonna pindala on 15 330 hektarit.
(2) Haljala jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Haljala jahipiirkonna piir läheb Sagadi kraavi ja Palmse–Sagadi–Karula maantee ristumiskohast mööda Palmse–Sagadi–Karula maanteed Vainupea–Võle maanteeni, jätkudes mööda Vainupea–Võle maanteed Kandle sihini; sealt mööda Kandle sihti Vainupea jõeni ning mööda Vainupea jõge Haljala–Karepa maanteeni; siis mööda Haljala–Karepa maanteed Tatruse–Põdruse maanteeni; teeristist mööda Tatruse–Põdruse maanteed Põdruse–Kunda maanteeni, jätkudes mööda Põdruse–Kunda maanteed Tallinna–Narva maanteeni; teeristist mööda Tallinna–Narva maanteed Kadaka teeni; edasi mööda Kadaka teed Käspri sihini ning mööda Käspri sihti Sagadi kraavini, jätkudes mööda Sagadi kraavi Palmse–Sagadi–Karula maanteeni.
§ 3. Kadrina jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Kadrina jahipiirkonna pindala on 5900 hektarit.
(2) Kadrina jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Kadrina jahipiirkonna piir läheb Tallinna–Narva raudtee ja Lillemäe kinnistu kirdepiiri ristumiskohast mööda Tallinna–Narva raudteed Tapa–Rakvere maanteeni, jätkudes mööda Tapa–Rakvere maanteed Hulja teeni ning mööda Hulja teed Hulja–Saukse maanteeni; teeristist mööda Hulja–Saukse maanteed Tallinna–Narva raudteeni; siis mööda Tallinna–Narva raudteed Kõrgemäe teeni ning mööda Kõrgemäe teed Kõrgemäe–Mädapea kõrgepingeliini trassini, jätkudes mööda kõrgepingeliini trassi Mädapea–Vasivere maanteeni; edasi mööda Mädapea–Vasivere maanteed Triigi metskonna kvartali SM046 põhjasihini; seejärel mööda kvartalite SM046 ja SM047 põhjasihti kvartali SM047 idasihini, sealt mööda kvartalite SM047 ja SM051 idasihti kvartali SM051 lõunasihini; siis mööda Triigi metskonna kvartalite SM051 ja SM050 lõunasihti Vasivere–
Mädapea maanteeni ning mööda Vasivere–Mädapea maanteed Tapa–Rakvere kõrgepingeliini trassini; edasi mööda Tapa–Rakvere kõrgepingeliini trassi Assamalla–Kadrina maanteeni, jätkudes mööda Assamalla–Kadrina maanteed Sihvardi kinnistu loodepiirini; siitpeale mööda Sihvardi kinnistu loodepiiri Hobujärve sihini ning mööda Hobujärve sihti Triigi metskonna kvartali PX007 põhjasihini; siis mööda Triigi metskonna kvartali PX007 põhja- ja läänesihti Metsavahi kinnistu lõunapiirini, jätkudes mööda Metsavahi kinnistu lõunapiiri suusabaasi teeni ning mööda suusabaasi teed Valgma–Saksi maanteeni; teeristist mööda Valgma–Saksi maanteed Ämmamäe teeni; sealt mööda Ämmamäe teed Triigi metskonna kvartali SM039 edelasihini, jätkudes mööda Triigi metskonna kvartalite SM038, SM037, SM036 ja SM031 edelasihti Ristamäe–Kiku maanteeni; seejärel mööda Ristamäe–Kiku maanteed Tapa–Rakvere maanteeni ja mööda Tapa–Rakvere maanteed Lillemäe kinnistu kirdepiirini ning mööda Lillemäe kinnistu kirdepiiri Tallinna–Narva raudteeni.
§ 4. Kiltsi jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Kiltsi jahipiirkonna pindala on 10 730 hektarit.
(2) Kiltsi jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Kiltsi jahipiirkonna piir läheb Tapa–Tartu raudtee ja Tamsalu–Väike-Maarja elektriliini trassi ristumiskohast mööda Tamsalu–Väike-Maarja elektriliini trassi Veski teeni, jätkudes mööda Veski teed Sääse–Vao teeni ning mööda Sääse–Vao teed Mäeotsa teeni; edasi mööda Mäeotsa teed Vao–Väike-Maarja maanteeni ning mööda Vao–Väike-Maarja maanteed Vao–Ebavere maanteeni; teeristist mööda Vao–Ebavere maanteed Rakvere–Jõgeva maanteeni, jätkudes mööda Rakvere–Jõgeva maanteed Nõmme teeni ning mööda Nõmme teed Nõmme jõeni; seejärel mööda Nõmme jõge Räitsvere–Ao maanteeni ning mööda Räitsvere–Ao maanteed Räitsvere paisjärveni; sealt mööda Räitsvere paisjärve idakallast Ilmandu jõeni, jätkudes mööda Ilmandu jõge Aojärve sihini ning mööda Aojärve sihti Triigi metskonna kvartali VG145 lõunasihini; seejärel mööda Triigi metskonna kvartalite VG145, VG144 ja VG143 lõunasihti Saunaküla teeni ning mööda Saunaküla teed Padaküla teeni; teeristist mööda Padaküla teed Pargimetsa teeni, jätkudes mööda Pargimetsa teed Piiri sihini ning mööda Piiri sihti Piiri teeni; siis mööda Piiri teed Pikevere–Puhmu maanteeni ja mööda Pikevere–Puhmu maanteed Tammevälja kinnistu lõunapiirini ning mööda Tammevälja kinnistu lõunapiiri Puhmu sihini; siitpeale mööda Puhmu sihti Karjalaski kinnistu läänepiirini; edasi mööda Karjalaski kinnistu läänepiiri Metsaääre kinnistu läänepiirini, jätkudes mööda Metsaääre kinnistu läänepiiri Vaoäärse kinnistu läänepiirini ning mööda Vaoäärse kinnistu läänepiiri Rava metskonna kvartali HU002 idasihini; sealt mööda Rava metskonna kvartali HU002 idasihti kvartali HU002 põhjasihini ning mööda kvartalite HU002 ja HU001 põhjasihti Altrahva teeni, jätkudes mööda Altrahva teed Karinu–Ebavere maanteeni; teeristist mööda Karinu–Ebavere maanteed Katku–Ällivere teeni ning mööda Katku–Ällivere teed Bruntali teeni; seejärel mööda Bruntali teed Triigi metskonna kvartali VG207 loodesihini, jätkudes mööda Triigi metskonna kvartali VG207 loodesihti Kadaka kinnistu kagupiirini ning mööda Kadaka kinnistu kagupiiri Kuke teeni; siis mööda Kuke teed Raigu–Vajangu maanteeni, jätkudes mööda Raigu–Vajangu maanteed Mäetaguse teeni ning mööda Mäetaguse teed Nurga teeni; sealt mööda Nurga teed Proosa teeni; edasi mööda Proosa teed Ilmandu jõeni, jätkudes mööda Ilmandu jõge Ilmandu sihini ning mööda Ilmandu sihti Triigi metskonna kvartali VG067 idasihini; siitpeale mööda Triigi metskonna kvartalite VG067, VG061, VG0658, VG049 ida- ja kvartalite VG050, VG051, VG052, VG053 kagusihti Triigi metskonna kvartali PX124 loodesihini, jätkudes mööda kvartalite PX124 ja PX125 loodesihti Tapa–Tartu raudteeni ning mööda Tapa–Tartu raudteed Tamsalu–Väike-Maarja elektriliini trassini.
§ 5. Kullaaru jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Kullaaru jahipiirkonna pindala on 8500 hektarit.
(2) Kullaaru jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Kullaru jahipiirkonna piir läheb Aaspere–Kihlevere ja Tallinna–Narva maantee ristumiskohast mööda Tallinna–Narva maanteed Haljala ojani, jätkudes mööda Haljala oja Selja jõeni ning mööda Selja jõge Tallinna–Narva maanteeni; sealt mööda Tallinna–Narva maanteed Arkna–Rakvere maanteeni; teeristist mööda Arkna–Rakvere maanteed Tallinna–Narva raudteeni, jätkudes mööda Tallinna–Narva raudteed Saukse–Hulja maanteeni ning mööda Saukse–
Hulja maanteed Rakvere–Tapa maanteeni; teeristist mööda Rakvere–Tapa maanteed Hulja teeni, jätkudes mööda Hulja teed Kanavõhma rabateeni ning mööda Kanavõhma rabateed Hulja ojani; seejärel mööda Hulja oja Auküla kraavini; edasi mööda Auküla kraavi Karja teeni ning mööda Karja teed Auküla–Kihlevere maanteeni; teeristist mööda Auküla–Kihlevere maanteed Lohu–Mäeotsa teeni; edasi mööda Lohu–Mäeotsa teed Koplimäe–Niilikse maanteeni ning mööda Koplimäe–Niilikse maanteed Kihlevere–Aaspere maanteeni, jätkudes mööda Kihlevere–Aaspere maanteed Tallinna–Narva maanteeni.
§ 6. Kunda jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Kunda jahipiirkonna pindala on 10 870 hektarit.
(2) Kunda jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Kunda jahipiirkonna piir läheb Selja jõe suudmest Kunda lahes mööda Kunda lahe rannajoont Piirivalve teeni (jahipiirkonna juurde kuulub ka mere akvatooriumi osa, mis ulatub 200 meetri kaugusele rannajoonest), jätkudes mööda Piirivalve teed Toolse teeni ning mööda Toolse teed Koidu teeni; teeristist mööda Koidu teed Metsavahi teeni ning mööda Metsavahi teed Laoplatsi teeni, jätkudes mööda Laoplatsi teed Rakvere–Kunda raudteeni; edasi mööda Rakvere–Kunda raudteed Aiandi teeni ning mööda Aiandi teed Kunda jõeni, siis mööda Kunda jõge Kunda–Viru-Nigula maanteeni; sealt mööda Kunda–Viru-Nigula maanteed Malla teeristini; Malla teeristist mööda Kunda–Viru-Nigula vana maanteed Vana-Töökoja teeni ja mööda Vana-Töökoja teed Kutsalani Kunda–Viru-Nigula uuel maanteel; Kutsalast mööda Kunda–Viru-Nigula uut maanteed turbakarjääri teeni, jätkudes mööda turbakarjääri teed turbaraba betoonteeni ning mööda turbaraba betoonteed Raba kraavini; seejärel mööda Raba kraavi Raba sihini ning mööda Raba sihti Sonda metskonna kvartali QN204 lõunasihini; siitpeale mööda kvartali QN204 lõunasihti ja Kambi kinnistu läänepiiri Kongla ojani, jätkudes mööda Kongla oja Rätsepa kraavini ning mööda Rätsepa kraavi Sonda metskonna kvartali QN204 lõunanurgani; sealt mööda Kraavide sihti Sonda metskonna kvartali QN202 kirdenurka; seejärel mööda Sonda metskonna kvartalite QN202, QN201, QN200, QN199 põhjasihti kvartali QN199 loodenurgani, jätkudes mööda kraavi Sonda metskonna kvartali QN173 edelanurgani; siis mööda Varudi–Alaküla sihti Kunda jõeni ning mööda Kunda jõge Kärestiku kinnistu lõunapiirini; siitpeale mööda Kärestiku kinnistu lõunapiiri Uhtna–Kunda maanteeni; edasi mööda Uhtna–Kunda maanteed Aru karjääri piirini ning mööda Aru karjääri piiri Kunda–Rakvere raudteeni; sealt mööda Kunda–Rakvere raudteed Jõeäärse kraavini ja mööda Jõeäärse kraavi Selja jõeni ning mööda Selja jõge Põdruse–Kunda maanteeni; edasi mööda Põdruse–Kunda maanteed Katela teeristini; Katela teeristist mööda Katela–Saariku–Selja–Karepa maanteed Karepa sillani Selja jõel, jätkudes mööda Selja jõge selle suudmeni Soome lahes.
§ 7. Laekvere jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Laekvere jahipiirkonna pindala on 20 970 hektarit.
(2) Laekvere jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Laekvere jahipiirkonna piir läheb Rohu–Rünga maantee ja Kütiraja tee ristumiskohast mööda Rohu–Rünga maanteed Viru-Jaagupi–Rahkla maanteeni; teeristist mööda Viru-Jaagupi–Rahkla maanteed Triigi metskonna kvartali RO111 lõunasihini, jätkudes mööda Triigi metskonna kvartalite RO111, RO112, RO113, RO114, RO115, RO116, RO120, RO121, RO123 ja RO124 lõunasihti Rakvere–Luige maanteeni ning mööda Rakvere–Luige maanteed Kaasiksaare–Västriku maanteeni; teeristist mööda Kaasiksaare–Västriku maanteed Rajametsa teeni ning mööda Rajametsa teed Venevere–Sadala maanteeni, jätkudes mööda Venevere–Sadala maanteed Piiri sihini; sealt mööda Piiri sihti Lammassaare teeni ning mööda Lammassaare teed Venevere–Luusika–Käru maanteeni; siitpeale mööda Venevere–Luusika–Käru maanteed Imukvere jõeni ja mööda Imukvere jõge Piiri kraavini ning mööda Piiri kraavi Piiri sihini; seejärel mööda Piiri sihti Sootaguse kraavini; sealt mööda Sootaguse kraavi Sootaguse sihini ning mööda Sootaguse sihti Triigi metskonna kvartali WT066 kagunurgani; siis mööda Triigi metskonna kvartalite WT066, WT065 ja WT064 lõuna- ning kvartalite WT064, WT050 ja WT051 läänesihti Padu peakraavini; edasi mööda Padu peakraavi Koila sihini ning mööda Koila sihti Sirevere kraavini, jätkudes mööda Sirevere kraavi Sirevere sihini ning mööda Sirevere sihti Raba teeni; seejärel mööda Raba teed Simuna–Muuga maanteeni ning mööda Simuna–Muuga maanteed Õiemetsa teeni; teeristist mööda Õiemetsa teed Simuna–Roela maanteeni, jätkudes mööda Simuna–Roela maanteed Rohu–Rünga maanteeni ning mööda Rohu–Rünga maanteed Kütiraja teeni.
§ 8. Mahu jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Mahu jahipiirkonna pindala on 7380 hektarit.
(2) Mahu jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Mahu jahipiirkonna piir läheb Pada jõe suudmest Soome lahes mööda Pada jõge Adriku ojani, jätkudes mööda Adriku oja Orgu–Kalvi teeni ning mööda Orgu–Kalvi teed Sonda metskonna kvartali QN156 kirdenurgani; sealt mööda Sonda metskonna kvartalite QN156, QN159 ja QN162 idasihti Ardeoja kinnistu piirisihini, jätkudes mööda Ardeoja kinnistu piirisihti Verioja ojani; seejärel mööda Verioja oja Aseri–Viru-Nigula maanteeni ning mööda Aseri–Viru-Nigula maanteed Viru-Nigulani; Viru-Nigulast mööda Viru-Nigula–Kunda endist maanteed Viru-Nigula–Kunda uue maanteeni (Malla teeristini); Malla teeristist mööda Viru-Nigula–Kunda uut maanteed Kunda jõeni ning mööda Kunda jõge Kunda–Simunamäe maanteeni, jätkudes mööda Kunda–Simunamäe maanteed Lontova teeni; teeristist mööda Lontova teed Kunda sadama teeni ning mööda Kunda sadama teed Kunda sadamani ja sealt mööda Kunda lahe rannajoont Pada jõe suudmeni (jahipiirkonna juurde kuulub mere akvatooriumi osa, mis ulatub 200 meetri kaugusele rannajoonest).
§ 9. Nõmmküla jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Nõmmküla jahipiirkonna pindala on 9920 hektarit.
(2) Nõmmküla jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Nõmmküla jahipiirkonna piir läheb Loobu metskonna kvartali SM213 läänesihi ja Tapa linnaku kinnistu lõunapiiri ristumiskohast mööda Tapa linnaku kinnistu lõuna- ja idapiiri Kalevi teeni, jätkudes mööda Kalevi teed Tapa–Koigi maanteeni; teeristist mööda Tapa–Koigi maanteed Pärnu–Rakvere maanteeni ning mööda Pärnu–Rakvere maanteed Tapa–Tartu raudteeni; edasi mööda Tapa–
Tartu raudteed Tallinna–Narva raudteeni, jätkudes mööda Tallinna–Narva raudteed Lillemäe kinnistu kirdepiirini ning mööda Lillemäe kinnistu kirdepiiri Rakvere–Tapa maanteeni; seejärel mööda Rakvere–Tapa maanteed Ristamäe–
Kiku maanteeni ning mööda Ristamäe–Kiku maanteed Triigi metskonna kvartali SM031 edelasihini, jätkudes mööda kvartalite SM036, SM037, SM038 ja SM039 edelasihti Ämmamäe teeni; siis mööda Ämmamäe teed Jõepere–Vahakulmu maanteeni; teeristist mööda Jõepere–Vahakulmu maanteed suusabaasi teeni ning mööda suusabaasi teed Metsavahi kinnistu lõunapiirini; seejärel mööda Metsavahi kinnistu lõunapiiri Triigi metskonna kvartali PX007 läänesihini, jätkudes mööda Triigi metskonna kvartali PX007 läänesihti Uuevälja I kinnistu idapiirini ning mööda Uuevälja I kinnistu idapiiri Triigi metskonna kvartali PX010 põhjasihini; sealt mööda Triigi metskonna kvartali PX010 põhja- ja läänesihti Videviku kinnistu läänepiirini; siis mööda Videviku kinnistu läänepiiri Lasila–Saksi maanteeni ning mööda Lasila–Saksi maanteed Saksi–Porkuni maanteeni; teeristist mööda Saksi–Porkuni maanteed Kalle teeni ning mööda Kalle teed Moe–Nõmmküla maanteeni, jätkudes mööda Moe–Nõmmküla maanteed Tapa–Tartu raudteeni ja mööda Tapa–Tartu raudteed Uudeküla–Alupere maanteeni; seejärel mööda Uudeküla–Alupere maanteed Tamsalu–Ambla maanteeni; teeristist mööda Tamsalu–Ambla maanteed Rava metskonna kvartali RA189 kirdesihini, jätkudes mööda Rava metskonna kvartali RA189 kirde- ning kvartali RA188 põhja- ja loode- ning kvartali RA187 loodesihti Pihlaka teeni; edasi mööda Pihlaka teed Koigi–Tapa maanteeni; teeristist mööda Koigi–Tapa maanteed karjääriteeni ning mööda karjääriteed Rava metskonna kvartali RA167 lõunasihini, jätkudes mööda Rava metskonna kvartalite RA167 ja RA168 lõunasihti kvartali RA168 idasihini ning mööda kvartalite RA168, RA166 ja RA163 idasihti kvartali RA163 kirdesihini; edasi mööda kvartalite RA163 ja RA162 kirdesihti Loobu metskonna kvartali SM213 läänesihini ning mööda kvartali SM213 läänesihti Tapa linnaku kinnistu lõunapiirini.
§ 10. Pajusti jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Pajusti jahipiirkonna pindala on 8280 hektarit.
(2) Pajusti jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Pajusti jahipiirkonna piir läheb Rakvere ringtee ja Rakvere–Luige maantee ristumiskohast mööda Rakvere–Luige maanteed Vilgu–Vinni maanteeni, jätkudes mööda Vilgu–Vinni maanteed Vinni–Mõdriku maanteeni; teeristist mööda Vinni–Mõdriku maanteed Kantküla–Kehala maanteeni ning mööda Kantküla–
Kehala maanteed Rakvere–Luige maanteeni Kehalas; Kehalast mööda Kehala–
Viru-Jaagupi maanteed Viru-Jaagupi–Veadla kõrgepingeliini trassini, sealt mööda Viru-Jaagupi–Veadla kõrgepingeliini trassi Sõjaväe teeni ning mööda Sõjaväe teed Rohu–Veadla maanteeni; siis mööda Rohu–Veadla maanteed Väike-Maarja–
Vinni maanteeni, jätkudes mööda Väike-Maarja–Vinni maanteed Koeravere–
Tõrma maanteeni; teeristist mööda Koeravere–Tõrma maanteed Rakvere–Jõgeva maanteeni; edasi mööda Rakvere–Jõgeva maanteed Rakvere ringteeni ning mööda Rakvere ringteed Rakvere–Luige maanteeni.
§ 11. Porkuni jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Porkuni jahipiirkonna pindala on 7730 hektarit.
(2) Porkuni jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Porkuni jahipiirkonna piir läheb Saksi–Porkuni ja Saksi–Lasila maantee ristumiskohast mööda Saksi–Lasila maanteed Videviku kinnistu läänepiirini, jätkudes mööda Videviku kinnistu läänepiiri Triigi metskonna kvartali PX009 läänesihini ning mööda Triigi metskonna kvartali PX009 lääne- ja põhja- ning kvartali PX010 põhjasihti Uuevälja Ikinnistu idapiirini; seejärel mööda Uuevälja I kinnistu idapiiri Triigi metskonna kvartali PX008 läänesihini; sealt mööda Triigi metskonna kvartalite PX008, PX007 lääne-, kvartali PX007 lõuna-, lääne- ja põhja- ja kvartali PX007 idasihti Kameruni teeni ning mööda Kameruni teed Saksi–Lasila maanteeni; siitpeale mööda Saksi–Lasila maanteed Rakvere–Jõgeva maanteeni; teeristist mööda Rakvere–Jõgeva maanteed Kullenga–Tamsalu maanteeni ning mööda Kullenga–Tamsalu maanteed Väike-Maarja–Järva-Jaani maanteeni, jätkudes mööda Väike-Maarja–Järva-Jaani maanteed Tapa–Tartu raudteeni ning mööda raudteed Nõmmküla–Moe maanteeni; siitpeale mööda Nõmmküla–Moe maanteed Kalle teeni, jätkudes mööda Kalle teed Saksi–Porkuni maanteeni ning mööda Saksi–Porkuni maanteed Saksi–Lasila maanteeni.
§ 12. Rakke jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Rakke jahipiirkonna pindala on 20 830 hektarit.
(2) Rakke jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Rakke jahipiirkonna piir läheb Puhmu–Pikevere maantee ja Piiri tee ristumiskohast mööda Piiri teed Piiri sihini, jätkudes mööda Piiri sihti Pargimetsa teeni ning mööda Pargimetsa teed Padaküla teeni; sealt mööda Padaküla teed Saunaküla teeni ning mööda Saunaküla teed Triigi metskonna kvartali VG143 edelanurgani; seejärel mööda Triigi metskonna kvartalite VG143, VG144 ja VG145 lõunasihti Aovere sihini ning mööda Aovere sihti Ilmandu jõeni, jätkudes mööda Ilmandu jõge Räitsvere paisjärveni; edasi mööda Räitsvere paisjärve idakallast Räitsvere–Ao maanteeni ning mööda Räitsvere–Ao maanteed Nõmme jõeni; sealt mööda Nõmme jõge Nõmme teeni ning mööda Nõmme teed Rakvere–Jõgeva maanteeni, jätkudes mööda Rakvere–Jõgeva maanteed Siloaugu–Kärsa teeni; teeristist mööda Siloaugu–Kärsa teed Kurtna peakraavini ja mööda Kurtna peakraavi Uhe uudismaa läänepoolse piirdekraavini; seejärel mööda Uhe uudismaa läänepoolset piirdekraavi Haavaboi sihini ning mööda Haavaboi sihti Triigi metskonna kvartali WT234 loodenurgani; edasi mööda Triigi metskonna kvartali WT234 põhja- ja idasihti Mähkvere sihini ning mööda Mähkvere sihti Mähkvere teeni, jätkudes mööda Mähkvere teed Väike-Tammiku–Salla maanteeni; teeristist mööda Väike-Tammiku–Salla maanteed Tammiku teeni ning mööda Tammiku teed Paasvere metskonna kvartali WT011 loodenurgani; siitpeale mööda kvartali WT011 lääne-ja lõunasihti Peetri sihini, jätkudes mööda Peetri sihti Salla kraavini ning mööda Salla kraavi Salla jõeni; edasi mööda Salla jõge Käru–Tammiku maanteeni; siis mööda Käru–Tammiku maanteed Simuna–Sadala maanteeni; teeristist mööda Simuna–Sadala maanteed Kerro sihini ning mööda Kerro sihti Kangrovälja sihini, jätkudes mööda Kangrovälja sihti Andrese sihini; edasi mööda Andrese sihti Laanemetsa kinnistu lõunasihini, jätkudes mööda Laanemetsa sihti Kangrumetsa sihini ning mööda Kangrumetsa sihti Topi kinnistu lõunasihini; siitpeale mööda Topi kinnistu lõunasihti Paasvere metskonna kvartali WT232 kagunurgani; sealt mööda Paasvere metskonna kvartali WT232 lõuna- ja kvartali WT230 ida- ning lõunasihti Tõntsutoa sihini; edasi mööda Tõntsutoa sihti Kokametsa sihini ning mööda Kokametsa sihti Rakvere–Jõgeva gaasitrassini; seejärel mööda Rakvere–Jõgeva gaasitrassi Villakvere uudismaa lõunapoolse piirdekraavini, jätkudes mööda Villakvere uudismaa lõuna- ja läänepoolset piirdekraavi Väljaotsa sihini ning mööda Väljaotsa sihti Laiuse metskonna kvartali VZ073 kirdenurgani; sealt mööda Laiuse metskonna kvartalite VZ073 ja VZ072 põhjasihti Uueturu sihini ning mööda Uueturu sihti Mäe sihini, jätkudes mööda Mäe sihti Rakvere–Jõgeva maanteeni ning mööda Rakvere–Jõgeva maanteed Külaotsa teeni; teeristist mööda Külaotsa teed Laiuse metskonna kvartali VZ049 kagunurgani; siis mööda Laiuse metskonna kvartalite VZ049, VZ048, VZ047, VZ046, VZ035, VZ034, VZ033 ja VZ032 lõunasihti Põltsamaa jõeni ning mööda Põltsamaa jõge Vilba teeni; siitpeale mööda Vilba teed Piibe–Preedi maanteeni; teeristist mööda Piibe–Preedi maanteed Piibe–Lahu maanteeni ning mööda Piibe–Lahu maanteed Aravete–
Jõgeva maanteeni; sealt mööda Aravete–Jõgeva maanteed Lahu teeni, jätkudes mööda Lahu teed Ao–Vahuküla maanteeni ning mööda Ao–Vahuküla maanteed Varangu jõeni; edasi mööda Varangu jõge Kapu–Rakke maanteeni; seejärel mööda Kapu–Rakke maanteed Puhmu–Pikevere maanteeni ning mööda Puhmu–Pikevere maanteed Piiri teeni.
§ 13. Ranna jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Ranna jahipiirkonna pindala on 6000 hektarit.
(2) Ranna jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Ranna jahipiirkonna piir läheb Selja jõe suudmest Soome lahes mööda Selja jõge Karepa sillani Karepa–Selja maanteel, jätkudes mööda Karepa–Selja maanteed Mäemetsa–Pehka teeni ning mööda Mäemetsa–Pehka teed Kraavi kinnistu läänepiirini; sealt mööda Kraavi kinnistu läänepiiri Tidriku kinnistu kagunurgani; Tidriku kinnistu kagunurgast mööda Tidriku kinnistu lõunapiiri Loobu metskonna kvartali QN026 kagunurgani; edasi mööda Loobu metskonna kvartalite QN026, QN025 ja QN024 lõunasihti Jõe kinnistu idapiirini, jätkudes mööda Jõe kinnistut läbivat sihti Selja jõeni; seejärel mööda Selja jõge Loobu metskonna kvartali VU189 kagunurgani; siis mööda kvartali VU189 lõunasihti Liivoja sihini ning mööda Liivoja sihti Karulõpe–Rutja teeni; sealt mööda Karulõpe–Rutja teed Ringu sihini ning mööda Ringu sihti Aaviku kraavini, jätkudes mööda Aaviku kraavi Nurgametsa sihini ning mööda Nurgametsa sihti Kopliotsa sihini; edasi mööda Kopliotsa ja Kruusamäe sihti Võle–Vainupea maanteeni; sealt mööda Võle–Vainupea maanteed Loobu metskonna kvartali VU054 läänesihini ning mööda Loobu metskonna kvartalite VU054, VU046, VU044 ja VU018 läänesihti Soome lahe rannajooneni, jätkudes mööda Soome lahe rannajoont Selja jõe suudmeni Soome lahes (jahipiirkonna juurde kuulub ka mere akvatooriumi osa, mis ulatub 200 meetri kaugusele rannajoonest).
§ 14. Simuna jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Simuna jahipiirkonna pindala on 17 100 hektarit.
(2) Simuna jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Simuna jahipiirkonna piir läheb Luteri-Lepiku tee ja Rastla–Määri–Rohu maantee ristumiskohast mööda Rastla–Määri–Rohu maanteed Roela–Simuna maanteeni; teeristist mööda Roela–Simuna maanteed Õiemetsa teeni, jätkudes mööda Õiemetsa teed Simuna–Muuga maanteeni ning mööda Simuna–Muuga maanteed Raba teeni; teeristist mööda Raba teed Sirevere sihini ning mööda Sirevere sihti Sirevere kraavini; sealt mööda Sirevere kraavi Koila sihini ning mööda Koila sihti Padu kraavini; seejärel mööda Padu kraavi Triigi metskonna kvartali WT051 loodenurgani; siis mööda Triigi metskonna kvartalite WT051, WT050 ja WT064 lääne- ning kvartalite WT064, WT065 ja WT066 lõunasihti Sootaguse sihini; sealt mööda Sootaguse sihti Sootaguse kraavini ning mööda Sootaguse kraavi Piiri sihini, jätkudes mööda Piiri sihti Piiri kraavini ning mööda Piiri kraavi Imukvere jõeni; siitpeale mööda Imukvere jõge Venevere–Luusika–
Käru maanteeni ning mööda Venevere–Luusika–Käru maanteed Lammassaare teeni; teeristist mööda Lammassaare teed Kroonu kraavini, jätkudes mööda Kroonu kraavi Kroonu sihini ning mööda Kroonu sihti Imukvere jõeni; siis mööda Imukvere jõge Ollisaare sihini; sealt mööda Ollisaare sihti Triigi metskonna kvartali WT229 edelanurgani, jätkudes mööda Triigi metskonna kvartali WT229 edela- ja läänesihti Laiuse metskonna kvartali LA001 kagunurgani; edasi mööda Laiuse metskonna kvartali LA001 idasihti Pedja jõeni ning mööda Pedja jõge Käru peakraavini, jätkudes mööda Käru peakraavi Kerro sihini; sealt mööda Kerro sihti Allikakaela sihini ning mööda Allikakaela sihti Simuna–Sadala maanteeni; edasi mööda Simuna–Sadala maanteed Käru–Tammiku maanteeni, jätkudes mööda Käru–Tammiku maanteed Salla jõeni ning mööda Salla jõge Salla kraavini; seejärel mööda Salla kraavi Peetri sihini, jätkudes mööda Peetri sihti Paasvere metskonna kvartali WT011 kagunurgani; sealt mööda Paasvere metskonna kvartali WT011 lõuna- ja läänesihti Tammiku teeni ning mööda Tammiku teed Väike-Tammiku–Salla maanteeni; teeristist mööda Väike-Tammiku–
Salla maanteed Mähkvere teeni ning mööda Mähkvere teed Mähkvere sihini; siis mööda Mähkvere sihti Metsatuka sihini, jätkudes mööda Metsatuka sihti Haavaboi sihini ning mööda Haavaboi sihti Uhe uudismaa läänepoolse piirdekraavini; edasi mööda Uhe uudismaa läänepoolset piirdekraavi Kurtna peakraavini ning mööda Kurtna peakraavi Kärsa vesiveski teeni; sealt mööda Kärsa vesiveski teed Kärsa–Äntu maanteeni, jätkudes mööda Kärsa–Äntu maanteed Ebavere–Simuna maanteeni; teeristist mööda Ebavere–Simuna maanteed Lutteri–
Lepiku teeni ning mööda Luteri-Lepiku teed Rastla–Määri–Rohu maanteeni.
§ 15. Tamsalu jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Tamsalu jahipiirkonna pindala on 13 220 hektarit.
(2) Tamsalu jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Tamsalu jahipiirkonna piir läheb Rava metskonna kvartali RA193 idasihi ja Ambla–Tamsalu maantee ristumiskohast mööda Ambla–Tamsalu maanteed Alupere–Uudeküla maanteeni, jätkudes mööda Alupere–Uudeküla maanteed Järva-Jaani–Väike-Maarja maanteeni ning mööda Järva-Jaani–Väike-Maarja maanteed Tamsalu–Kullenga maanteeni; teeristist mööda Tamsalu–Kullenga maanteed Porkuni–Väike-Maarja maanteeni, jätkudes mööda Porkuni–Väike-Maarja maanteed Järva-Jaani–Väike-Maarja maanteeni ning mööda Järva-Jaani–Väike-Maarja maanteed Kasemäe teeni; edasi mööda Kasemäe teed Soo teeni ning mööda Soo teed Sääse–Vao teeni, jätkudes mööda Sääse–Vao teed Veski teeni; seejärel mööda Veski teed Tamsalu–Väike-Maarja elektriliini trassini; edasi mööda Tamsalu–Väike-Maarja elektriliini trassi Tapa–Tartu raudteeni ning mööda Tapa–Tartu raudteed Triigi metskonna kvartali PX125 loodesihini; sealt mööda Triigi metskonna kvartalite PX125 ja PX126 loodesihti Triigi metskonna kvartali VG053 kagusihini ning mööda Triigi metskonna kvartalite VG053, VG052, VG051 ja VG050 kagu- ja kvartalite VG049, VG058, VG061, VG067 idasihti Ilmandu sihini, jätkudes mööda Ilmandu sihti Ilmandu jõeni ning mööda Ilmandu jõge Proosa teeni; seejärel mööda Proosa teed Nurga teeni ning mööda Nurga teed Mäetaguse teeni, jätkudes mööda Mäetaguse teed Vajangu–Raigu maanteeni; teeristist mööda Vajangu–Raigu maanteed Kuke teeni ning mööda Kuke teed Kadaka kinnistu kagupiirini; edasi mööda Kadaka kinnistu kagupiiri Triigi metskonna kvartali VG207 loodesihini; sealt mööda Triigi metskonna kvartali VG207 loodesihti Bruntali teeni ning mööda Bruntali teed Ällivere–Katku teeni, jätkudes mööda Ällivere–Katku teed Ebavere–Karinu maanteeni; teeristist mööda Ebavere–Karinu maanteed Karinu–Võhmuta maanteeni ning mööda Karinu–
Võhmuta maanteed Järva-Jaani–Tamsalu maanteeni, siis mööda Järva-Jaani–
Tamsalu maanteed Võhmuta–Ambla maaneeni; teeristist mööda Võhmuta–Ambla maanteed Liivaku–Vajangu teeni, jätkudes mööda Liivaku–Vajangu teed Kosletski teeni ning mööda Kosletski teed Metsavahi sihini; edasi mööda Metsavahi sihti Einmani sihini, jätkudes mööda Einmani sihti Rava metskonna kvartali RA195 idasihini ning mööda Rava metskonna kvartalite RA195 ja RA193 idasihti Ambla–Tamsalu maanteeni.
§ 16. Triigi jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Triigi jahipiirkonna pindala on 7850 hektarit.
(2) Triigi jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Triigi jahipiirkonna piir läheb Veadla–Rohu maantee ja Autodroomi tee ristumiskohast mööda Veadla–Rohu maanteed Kütiraja teeni, jätkudes mööda Kütiraja teed Rünga–Rohu maanteeni ning mööda Rünga–Rohu maanteed Rohuni; Rohust mööda Roela–Simuna maanteed Rohu–Määri–Rastla maanteeni, sealt mööda Rohu–Määri–Rastla maanteed Rastlani; Rastlast mööda Rastla–Eipri maanteed Väike-Maarja–Simuna maanteeni ning mööda Väike-Maarja–Simuna maanteed Eipri–Naraka maanteeni; teeristist mööda Eipri–Naraka maanteed Triigi metskonna kvartali TR054 edelanurgani; sealt mööda kvartalite TR054 ja TR046 lääne- ning kvartali TR038 lõuna- ja idasihti Autodroomi teeni, jätkudes mööda Autodroomi teed Veadla–Rohu maanteeni.
§ 17. Tõrma jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Tõrma jahipiirkonna pindala on 11 500 hektarit.
(2) Tõrma jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Tõrma jahipiirkonna piir läheb Tallinna–Narva raudtee ja Haljala–Rakvere maantee ristumiskohast mööda Haljala–Rakvere maanteed Rakvere ringteeni, jätkudes mööda Rakvere ringteed Rakvere–Jõgeva maanteeni ning mööda Rakvere–Jõgeva maanteed Tõrma–Koeravere maanteeni; teeristist mööda Tõrma–
Koeravere maanteed Vinni–Väke-Maarja maanteeni; siis mööda Vinni–Väike-Maarja maanteed Aburi teeni; sealt mööda Aburi teed Jõgeva–Rakvere maanteeni, jätkudes mööda Jõgeva–Rakvere maanteed Assamalla–Kadrina maanteeni ning mööda Assamalla–Kadrina maanteed Lasila–Saksi maanteeni; teeristist mööda Lasila–Saksi maanteed Kameruni teeni ning mööda Kameruni teed Triigi metskonna kvartali PX007 idasihini; sealt mööda Triigi metskonna kvartali PX007 idasihti Hobujärve sihini ning mööda Hobujärve sihti Sihvardi kinnistu loodepiirini; seejärel mööda Sihvardi kinnistu loodepiiri Assamalla–Kadrina maanteeni, jätkudes mööda Assamalla–Kadrina maanteed Tapa–Rakvere kõrgepingeliini trassini ning mööda kõrgepingeliini trassi Vasivere–Mädapea maanteeni; siitpeale mööda Vasivere–Mädapea maanteed Triigi metskonna kvartali SM050 lõunasihini; sealt mööda Triigi metskonna kvartalite SM050 ja SM051 lõunasihti kvartali SM051 idasihini, jätkudes mööda kvartalite SM051 ja SM047 idasihti kvartali SM047 põhjasihini ning mööda kvartalite SM047 ja SM046 põhjasihti Vassivere–Mädapea maanteeni; sealt mööda Vassivere–Mädapea maanteed Mädapea–Kõrgemäe kõrgepingeliini trassini ning mööda Mädapea–Kõrgemäe kõrgepingeliini trassi Kõrgemäe teeni; edasi mööda Kõrgemäe teed Tallinna–
Narva raudteeni ning mööda Tallinna–Narva raudteed Haljala–Rakvere maanteeni.
§ 18. Uhtna jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Uhtna jahipiirkonna pindala on 18 750 hektarit.
(2) Uhtna jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Uhtna jahipiirkonna piir läheb Pikaristilt Tallinna–Narva maanteel mööda Pikaristi–Samma–Voorse teed Pada–Uljaste maanteeni, jätkudes mööda Pada–
Uljaste maanteed Sonda metskonna kvartali SO081 kirdenurgani; edasi mööda kvartali SO081 ida- ja lõunasihti Liivoja kinnistu läänepiirini ning mööda Liivoja kinnistu läänepiiri Sonda metskonna kvartali SO095 põhjasihini; sealt mööda kvartali SO095 põhjasihti Põdra sihini ning mööda Põdra sihti Sonda metskonna kvartali SO095 läänesihini; seejärel mööda kvartali SO095 läänesihti Aansalu kraavini ning mööda Aansalu kraavi Sämi–Kiviõli maanteeni, jätkudes mööda Sämi–Kiviõli maanteed Ollimaa kinnistu pinnasteeni; seejärel mööda Ollimaa kinnistu pinnasteed Narva–Tallinna raudteeni ning mööda Narva–Tallinna raudteed Kabalani; Kabalast mööda Põlula–Nurkse maanteed Nurkseni; Nurksest mööda Rakvere–Rannapungerja maanteed Rägavere teeristini; Rägavere teeristist mööda Rägavere-Kaarli maanteed Kaarlini Narva–Tallinna maanteel, jätkudes mööda Narva–Tallinna maanteed Selja jõeni ning mööda Selja jõge Jõeäärse kraavini; edasi mööda Jõeäärse kraavi Rakvere–Kunda raudteeni ning mööda Rakvere–Kunda raudteed Aru karjääri piirini; siis mööda Aru karjääri piiri Kärestiku kinnistu lõunapiirini, jätkudes mööda Kärestiku kinnistu lõunapiiri Kunda jõeni; seejärel mööda Kunda jõge Varudi–Alaküla sihini ning mööda Varudi–Alaküla sihti Sonda metskonna kvartali QN173 edelanurgani; siitpeale mööda kraavi Sonda metskonna kvartali QN199 loodenurgani, siis mööda Sonda metskonna kvartalite QN199, QN200, QN201 ja QN202 põhjasihti kvartali QN202 kirdenurka; sealt mööda Kraavide sihti Sonda metskonna kvartali QN204 lõunanurka; edasi mööda Rätsepa kraavi Kongla ojani ning mööda Kongla oja Kusma teeni, jätkudes mööda Kusma teed Männikmägede teeni; teeristist mööda Männikmägede teed Tallinna–Narva maanteeni ning mööda Tallinna–Narva maanteed Pikaristini.
§ 19. Varangu jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Varangu jahipiirkonna pindala on 7450 hektarit.
(2) Varangu jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Varangu jahipiirkonna piir läheb Mäemetsa–Pehka tee ja Karepa–Selja maantee ristumiskohast mööda Karepa–Selja maanteed Seljani, jätkudes mööda Selja–Saariku–Katela maanteed Kunda–Põdruse maanteeni ning mööda Kunda–
Põdruse maanteed Selja jõeni; sealt mööda Selja jõge Haljala ojani ning mööda Haljala oja Tallinna–Narva maanteeni; seejärel mööda Tallinna–Narva maanteed Põdruse–Kunda maanteeni; teeristist mööda Põdruse–Kunda maanteed Põdruse–Tatruse maanteeni ning mööda Põdruse–Tatruse maanteed Haljala–
Karepa maanteeni, siit mööda Karepa–Haljala maanteed Vainupea jõeni ning mööda Vainupea jõge Kandle sihini; sealt mööda Kandle sihti Võle–Vainupea maanteeni ning mööda Võle–Vainupea maanteed Kruusamäe sihini; siis mööda Kruusamäe ja Kopliotsa sihti Nurgaotsa sihini ning mööda Nurgaotsa sihti Aaviku kraavini, jätkudes mööda Aaviku kraavi Ringu sihini; sealt mööda Ringu sihti Karulõpe–Rutja teeni, jätkudes mööda Karulõpe–Rutja teed Liivoja sihini; seejärel mööda Liivoja sihti Loobu metskonna kvartali VU189 edelanurgani; seejärel mööda kvartali VU189 lõunasihti Selja jõeni ning mööda Selja jõge Jõe sihini, jätkudes mööda Jõe sihti Loobu metskonna kvartali QN024 edelanurgani; edasi mööda Loobu metskonna kvartalite QN024, QN025 ja QN026 lõunasihti Tidriku kinnistu edelanurgani; Tidriku kinnistu edelanurgast mööda Tidriku kinnistu lõunapiiri Kraavi kinnistu läänepiirini ning mööda Kraavi kinnistu läänepiiri Pehka–Mäemetsa teeni, jätkudes mööda Pehka–Mäemetsa teed Karepa–Selja teeni.
§ 20. Viitna jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Viitna jahipiirkonna pindala on 14 740 hektarit.
(2) Viitna jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Viitna jahipiirkonna piir läheb Läsna–Loobu maantee ja Tallinna–Narva maantee ristumiskohast mööda Tallinna–Narva maanteed Loobu metskonna kvartali LB087 läänesihini, jätkudes mööda Loobu metskonna kvartalite LB087 ja LB080 ida- ja kvartali LB076 ida- ja kirdesihti kvartali LB075 põhjasihini; siis mööda Loobu metskonna kvartali LB075 põhjasihti kvartali LB069 idasihini; seejärel mööda kvartali LB069 ida- ja kirdesihti kvartali LB064 edelasihini; sealt mööda kvartali LB064 edela- ja loodesihti kvartali KZ209 kirdesihini ning mööda kvartali KZ209 kirdesihti Põisma kinnistu loodepiirini; edasi mööda Põisma kinnistu loodepiiri Pikkeri kinnistu loodepiirini; sealt mööda Pikkeri kinnistu loodepiiri Palmse teeni; edasi mööda Palmse teed Koljaku–Viitna maanteeni; teeristist mööda Koljaku–Viitna maanteed Palmse–Sagadi maanteeni ning mööda Palmse–Sagadi maanteed Sagadi kraavini, jätkudes mööda Sagadi kraavi Käspri sihini; seejärel mööda Käspri sihti Kadaka teeni; sealt mööda Kadaka teed Tallinna–Narva maanteeni; teeristist mööda Tallinna–Narva maanteed Aaspere–Kihlevere maanteeni, jätkudes mööda Aaspere–Kihlevere maanteed Niilikse–Koplimäe maanteeni; siis mööda Niilikse–Koplimäe maanteed Lohu–
Mäeotsa teeni ning mööda Lohu–Mäeotsa teed Auküla–Kihlevere maanteeni; teeristist mööda Auküla–Kihlevere maanteed Karja teeni ning mööda Karja teed Auküla kraavini; edasi mööda Auküla kraavi Hulja ojani; seejärel mööda Hulja oja Kanavõhma raba teeni, jätkudes mööda Kanavõhma raba teed Hulja maanteeni ning mööda Hulja maanteed Rakvere–Tapa maanteeni; teeristist mööda Rakvere–Tapa maanteed Loobu jõeni; seejärel mööda Loobu jõge Kurme kinnistu idapiirini; siis mööda Kurme kinnistu idapiiri Käritsa karjääri teeni ning mööda Käritsa karjääri teed Loobu–Tapa maanteeni; teeristist mööda Loobu–Tapa maanteed Lossi teeni ning mööda Lossi teed Loobu metskonna kvartali LB160 läänesihini, jätkudes mööda Loobu metskonna kvartali LB160 läänesihti kvartali LB168 loodesihini; edasi mööda kvartali LB168 loodesihti Kopase II kinnistu lõunapiirini, seejärel mööda Kopase II kinnistu lõunapiiri Läsna jõeni ning mööda Läsna jõge Metsaküla teeni; edasi mööda Metsaküla teed Mõndavere maanteeni; teeristist mööda Mõndavere maanteed Kõnnu–Läsna teeni, jätkudes mööda Kõnnu–Läsna teed Läsna–Loobu maanteeni ning mööda Läsna–Loobu maanteed Tallinna–Narva maanteeni.
§ 21. Vinni jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Vinni jahipiirkonna pindala on 13 690 hektarit.
(2) Vinni jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Vinni jahipiirkonna piir läheb Rakvere ringtee ja Rakvere–Luige maantee ristumiskohast mööda Rakvere ringteed Näpini; Näpist mööda Tapa–Narva raudteed Sõmeru jõeni, jätkudes mööda Sõmeru jõge Tallinna–Narva maanteeni ning mööda Tallinna–Narva maanteed Kaarli–Rägavere maanteeni; teeristist mööda Kaarli–Rägavere maanteed Rakvere–Rannapungerja maanteeni ning mööda Rakvere–Rannapungerja maanteed Männikvälja–Võhunõmme–Roostava teeni, jätkudes mööda Männikvälja–Võhunõmme–Roostava teed Küti–Anguse maanteeni; edasi mööda Küti–Anguse maanteed Rakvere–Luige maanteeni (Kütil), jätkudes mööda Rakvere–Luige maanteed Kulina–Aruküla maanteeni ning mööda Kulina–Rakvere maanteed Viru-Jaagupi–Rahkla maanteeni; teeristist mööda Viru-Jaagupi–Rahkla maanteed Rünga–Rohu maanteeni ja mööda Rünga–Rohu maanteed Kütiraja teeni; sealt mööda Kütiraja teed Rohu–Veadla maanteeni ning mööda Rohu–Veadla maanteed Sõjaväe teeni; seejärel mööda Sõjaväe teed Veadla–Viru-Jaagupi kõrgepingeliini trassini, jätkudes mööda Veadla–Viru-Jaagupi kõrgepingeliini trassi Viru-Jaagupi–Kehala maanteeni; siitpeale mööda Viru-Jaagupi–Kehala maanteed Kehalani; Kehalast mööda Kehala–Kantküla maanteed Vinni–Mõdriku maanteeni; siis mööda Vinni–Mõdriku maanteed Vinni–Vilgu maanteeni, jätkudes mööda Vinni–Vilgu maanteed Rakvere–Luige maanteeni ning mööda Rakvere–Luige maanteed Rakvere ringteeni.
§ 22. Viru-Nigula jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Viru-Nigula jahipiirkonna pindala on 7400 hektarit.
(2) Viru-Nigula jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Viru–Nigula jahipiirkonna piir läheb Viru-Nigulast mööda Viru-Nigula–Aseri maanteed Kalvi–Raudna maanteeni, jätkudes mööda Kalvi–Raudna maanteed Raudnani; Raudnast mööda Tallinna–Narva maanteed Kooguni; Koogust mööda külateed Koogu mõisani ning Koogu mõisast mööda Padaoru kraavi Kalle kraavini; seejärel mööda Kalle kraavi Kalle sihini, jätkudes mööda Kalle sihti gaasitrassini ning mööda gaasitrassi Pada-Aruküla sihini; sealt mööda Pada–Aruküla sihti Sonda metskonna kvartali SO066 idasihini; edasi mööda Sonda metskonna kvartalite SO066, SO059 ja SO056 idasihti kvartali SO056 kirdenurgani; kvartali SO056 kirdenurgast mööda kvartalite SO056, SO055 ja SO054 põhjasihti Metsavälja kinnistu kagunurka; sealt mööda Metsavälja kinnistu lõunapiiri Pada–Uljaste maanteeni, jätkudes mööda Pada–Uljaste maanteed Voorseni; Voorsest mööda Voorse–Samma–Pikaristi teed Narva–Tallinna maanteeni ning mööda Narva–Tallinna maanteed Männikmägede teeni; seejärel mööda Männikmägede teed Kusma teeni, jätkudes mööda Kusma teed Kongla ojani ning mööda Kongla oja Kambi kinnistu edelanurgani; siitpeale mööda Kambi kinnistu läänepiiri Sonda metskonna kvartali QN204 lõunasihini, jätkudes mööda kvartali QN204 lõunasihti Raba sihini ning mööda Raba sihti Raba kraavini; siis mööda Raba kraavi turbaraba betoonteeni ning mööda turbaraba betoonteed turbakarjääri teeni, jätkudes mööda turbakarjääri teed Viru-Nigula–Kunda maanteeni; teeristist mööda Viru-Nigula–Kunda maanteed Kutsalani ning Kutsalast mööda Vana-Töökoja teed Kunda–Viru-Nigula vana maanteeni, jätkudes mööda Kunda–Viru-Nigula vana maanteed Viru–Nigulani.
§ 23. Vohnja jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Vohnja jahipiirkonna pindala on 11 800 hektarit.
(2) Vohnja jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Vohnja jahipiirkonna piir läheb Udriku Suurjärve tee ja Mõndavere maantee ristumiskohast mööda Mõndavere maanteed Metsaküla teeni; edasi mööda Metsaküla teed Läsna jõeni ning mööda Läsna jõge Kopase II kinnistu lõunapiirini, jätkudes mööda Kopase II kinnistu lõunapiiri Loobu metskonna kvartali LB168 loodesihini ning mööda kvartali LB168 loodesihti kvartali LB160 läänesihini; sealt mööda Loobu metskonna kvartali LB160 läänesihti Lossi teeni ning mööda Lossi teed Loobu–Tapa maanteeni; teeristist mööda Loobu–Tapa maanteed Käritsa karjääri teeni ning mööda Käritsa karjääri teed Kurme kinnistu idapiirini; siis mööda Kurme kinnistu idapiiri Loobu jõeni, jätkudes mööda Loobu jõge Tallinna–Narva raudteeni ning mööda Tallinna–Narva raudteed Valgejõeni; sealt mööda Valgejõge Aegviidu metskonna kvartali AE284 idasihini; seejärel mööda Aegviidu metskonna kvartalite AE284, AE278, AE267, AE230, AE190 ja AE172 idasihti Ohepalu Suurjärve teeni ning mööda Ohepalu Suurjärve teed Udriku Suurjärve teeni, jätkudes mööda Udriku Suurjärve teed Mõndavere maanteeni.
§ 24. Väike-Maarja jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Väike-Maarja jahipiirkonna pindala on 11 060 hektarit.
(2) Väike-Maarja jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Väike-Maarja jahipiirkonna piir läheb Kullenga–Tamsalu maantee ja Väike-Maarja–Porkuni maantee ristumiskohast mööda Kullenga–Tamsalu maanteed Rakvere–Jõgeva maanteeni, jätkudes mööda Rakvere–Jõgeva maanteed Aburi teeni ning mööda Aburi teed Väike-Maarja–Vinni maanteeni; sealt mööda Väike-Maarja–Vinni maanteed Veadla–Rohu maanteeni; teeristist mööda Veadla–Rohu maanteed Autodroomi teeni ning mööda Autodroomi teed Triigi metskonna kvartali TR038 kirdenurgani; edasi mööda Triigi metskonna kvartali TR038 ida- ja lõuna- ning kvartalite TR046 ja TR054 läänesihti Naraka–Eipri maanteeni; sealt mööda Naraka–Eipri maanteed Väike-Maarja–Simuna maanteeni ning mööda Väike-Maarja–Simuna maanteed Eipri–Rastla maanteeni; teeristist mööda Eipri–Rastla maanteed Äntu–Määri–Rohu maanteeni, jätkudes mööda Äntu–Määri–Rohu maanteed Luteri-Lepiku teeni ning mööda Luteri-Lepiku teed Ebavere–Simuna maanteeni; sealt mööda Ebavere–Simuna maanteed Äntu–Kärsa maanteeni ning mööda Äntu–Kärsa maanteed Kärsa vesiveski teeni; seejärel mööda Kärsa vesiveski teed Kurtna peakraavini; siis mööda Kurtna peakraavi Kärsa–Siloaugu teeni, jätkudes mööda Kärsa–Siloaugu teed Rakvere–Jõgeva maanteeni ning mööda Rakvere–Jõgeva maanteed Vao–Ebavere maanteeni; teeristist mööda Vao–Ebavere maanteed Vao–Väike-Maarja maanteeni ning mööda Vao–Väike-Maarja maanteed Mäeotsa teeni; siitpeale mööda Mäeotsa teed Vao–Sääse maanteeni, jätkudes mööda Vao–Sääse maanteed Soo teeni ning mööda Soo teed Kasemäe teeni; edasi mööda Kasemäe teed Järva-Jaani–
Väike-Maarja maanteeni; siitpeale mööda Järva-Jaani–Väike-Maarja maanteed Väike-Maarja–Porkuni maanteeni ning mööda Väike-Maarja–Porkuni maanteed Kullenga–Tamsalu maanteeni.
§ 25. Jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja
Anguse, Haljala, Kadrina, Kiltsi, Kullaaru, Kunda, Laekvere, Mahu, Nõmmküla, Pajusti, Porkuni, Rakke, Ranna, Simuna, Tamsalu, Triigi, Tõrma, Uhtna, Varangu, Viitna, Vinni, Viru-Nigula, Vohnja ja Väike-Maarja jahipiirkonna kasutusõiguse loa annab Lääne-Virumaa Keskkonnateenistus.
(1) Keskkonnaministri 26. oktoobri 1998. a määrus nr 61 «Lääne-Viru maakonna rendijahipiirkondade ümberkorraldamine» (RTL 1998, 327/328, 1335; 2006, 47, 844) tunnistatakse kehtetuks.
(2) Keskkonnaministri 23. novembri 1999. a määrus nr 97 «Lääne-Viru maakonna rendijahipiirkondade ümberkujundamine» (RTL 1999, 161, 2305) tunnistatakse kehtetuks.
(3) Keskkonnaministri 23. mai 2003. a määrus nr 46 «Anguse, Kunda ja Porkuni jahipiirkonna moodustamine ja jahipiirkonna kasutusõiguse loa väljaandja määramine» (RTL 2003, 63, 890) tunnistatakse kehtetuks.
(4) Keskkonnaministri 31. mai 2006. a määrus nr 37 «Viitna ja Vohnja jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine» (RTL 2006, 47, 844) tunnistatakse kehtetuks.
1 Haljala, Kadrina, Kiltsi, Kullaaru, Kunda, Laekvere, Nõmmküla, Pajusti, Rakke, Ranna, Simuna, Tamsalu, Triigi, Tõrma, Uhtna, Varangu, Vinni, Viru-Nigula ja Väike-Maarja jahipiirkond on moodustatud keskkonnaministri 5. septembri 1994. a määrusega nr 36 «Lääne-Viru maakonna rendijahipiirkondade moodustamine» moodustatud rendijahipiirkondade baasil.
Anguse, Mahu ja Porkuni jahipiirkond on moodustatud keskkonnaministri 14. mai 2003. a määrusega nr 46 «Anguse, Kunda ja Porkuni jahipiirkonna moodustamine ja jahipiirkonna kasutusõiguse loa väljaandja määramine» moodustatud jahipiirkondade baasil.
Viitna ja Vohnja jahipiirkond on moodustatud keskkonnaministri 31. mai 2006. a määrusega nr 37 «Viitna ja Vohnja jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine» moodustatud jahipiirkondade baasil.


Konfiskeeritud vara üleandmise, vara võõrandamisest saadud raha eelarvest seaduslikule valdajale tagastamise, asitõendite arvelevõtmise ja hävitamise, arestitud vara hoidmise, hindamise ja võõrandamise ning kiiresti riknevate asitõendite hindamise, võõrandamise ja hävitamise kord – Riigi Teataja
Konfiskeeritud vara üleandmise, vara võõrandamisest saadud raha eelarvest seaduslikule valdajale tagastamise, asitõendite arvelevõtmise ja hävitamise, arestitud vara hoidmise, hindamise ja võõrandamise ning kiiresti riknevate asitõendite hindamise, võõrandamise ja hävitamise kord
Konfiskeeritud vara üleandmise, vara võõrandamisest saadud raha eelarvest seaduslikule valdajale tagastamise, asitõendite arvelevõtmise ja hävitamise, arestitud vara hoidmise, hindamise ja võõrandamise ning kiiresti riknevate asitõendite hindamise, võõrandamise ja hävitamise kord - sisukord
§ 2 Kriminaalasjas ja väärteoasjas konfiskeeritud vara valitseja
2 KONFISKEERITUD VARA ÜLEANDMINE
§ 3 Konfiskeeritud vara üleandmine
§ 4 Konfiskeeritud vara hindamine
§ 5 Välisvaluuta hindamine
§ 6 Väärtpaberite arvelevõtmine ja üleandmine
§ 7 Ajaloolise, teadusliku, kunsti- või muu kultuuriväärtusega asjade üleandmine
§ 71 Kaitsealuse liigi, võõrliigi või liigi, millega kauplemist reguleerib loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kaubanduse konventsioon, hulka kuuluva isendi või eseme tasuta üleandmine
§ 8 Teatud konfiskeeritud vara üleandmise suhtes kohaldatav erikord
§ 9 Konfiskeeritud vara hävitamine
3 ASITÕENDITE ARVELEVÕTMINE JA HÄVITAMINE
§ 10 Asitõendite arvelevõtmine
§ 11 Asitõendite hävitamine
31 ARESTITUD VARA HOIDMINE, HINDAMINE JA VÕÕRANDAMINE
§ 111 Arestitud vara hoidmine
§ 112 Arestitud vara võõrandamine
§ 113 Arestitud vara võõrandamisest saadud raha hoidmine
4 KONFISKEERITUD VARA JA KIIRESTI RIKNEVATE ASITÕENDITE VÕÕRANDAMISEST SAADUD RAHA RIIGITULUDESSE KANDMINE
§ 12 Vara riigieelarve tuludesse kandmise kord
5 KONFISKEERITUD VARA JA KIIRESTI RIKNEVATE ASITÕENDITE VÕÕRANDAMISEST SAADUD RAHA RIIGIEELARVEST SEADUSLIKULE VALDAJALE TAGASTAMINE
§ 14 Seadusliku valdaja nõudeõigus
§ 15 Võõrandamisest saadud summa seaduslikule valdajale tagastamine
6 KIIRESTI RIKNEVATE ASITÕENDITE HINDAMINE, VÕÕRANDAMINE JA HÄVITAMINE
§ 16 Kiiresti riknevate asitõendite hindamine
§ 17 Kiiresti riknevate asitõendite võõrandamine
§ 18 Kiiresti riknevate asitõendite hävitamine
§ 19 Kiiresti rikneva konfiskeeritud vara hindamine, võõrandamine ja hävitamine
§ 20 Vabariigi Valitsuse määruse kehtetuks tunnistamine
RT I, 03.02.2017, 25
[RT I, 03.02.2017, 24 - jõust. 06.02.2017]
Vastu võetud 30.07.2004 nr 263
RT I 2004, 61, 432
01.11.2004 RT I 2004, 77, 530 14.11.2004
09.06.2005 RT I 2005, 33, 253 19.06.2005
27.10.2005 RT I 2005, 59, 466 17.11.2005
30.03.2007 RT I 2007, 28, 158 07.04.2007
27.09.2007 RT I 2007, 54, 363 14.10.2007
12.05.2011 RT I, 18.05.2011, 4 21.05.2011
14.11.2013 RT I, 19.11.2013, 1 22.11.2013
02.02.2017 RT I, 03.02.2017, 24 06.02.2017
Määrus kehtestatakse «Kriminaalmenetluse seadustiku» § 126 lõigete 6 ja 7 ja § 4211 lõike 3 ning «Väärteomenetluse seadustiku» § 206 lõike 3 alusel.
[RT I, 18.05.2011, 4 - jõust. 21.05.2011]
Käesolevat korda rakendatakse vara suhtes, mis on:
1) kriminaalasjas konfiskeeritud kohtuotsuse või -määrusega;
2) väärteoasjas konfiskeeritud kohtuvälise menetleja otsuse või määrusega või kohtuotsuse või -määrusega;
21) kriminaalasjas arestitud eeluurimiskohtuniku määruse või kohtumäärusega;
[RT I 2007, 54, 363 - jõust. 14.10.2007]
3) asitõendid kriminaal- või väärteomenetluses.
§ 2. Kriminaalasjas ja väärteoasjas konfiskeeritud vara valitseja
[Kehtetu - RT I, 03.02.2017, 24 - jõust. 06.02.2017]
2. peatükk KONFISKEERITUD VARA ÜLEANDMINE
§ 3. Konfiskeeritud vara üleandmine
(1) Konfiskeeritud vara antakse konfiskeeritud vara valitsema volitatud asutusele üle üleandmis-vastuvõtmisakti alusel. Üleandmis-vastuvõtmisakt koostatakse digitaalselt või kahes pabereksemplaris, millest üks jääb üleandjale ja teine vastuvõtjale.
(2) Konfiskeeritud vara üleandmis-vastuvõtmisakti märgitakse:
1) eseme nimetus;
2) esemete kogus;
3) viide otsusele või määrusele, mille alusel esemed üle antakse;
4) eseme üleandmise koht ja aeg;
5) üleandja ja vastuvõtja ametinimetused, nimed ja allkirjad.
§ 4. Konfiskeeritud vara hindamine
§ 5. Välisvaluuta hindamine
§ 6. Väärtpaberite arvelevõtmine ja üleandmine
§ 7. Ajaloolise, teadusliku, kunsti- või muu kultuuriväärtusega asjade üleandmine
§ 71. Kaitsealuse liigi, võõrliigi või liigi, millega kauplemist reguleerib loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kaubanduse konventsioon, hulka kuuluva isendi või eseme tasuta üleandmine
§ 8. Teatud konfiskeeritud vara üleandmise suhtes kohaldatav erikord
(1) Konfiskeeritud narkootiline või psühhotroopne aine antakse üle riiklikule ekspertiisiasutusele.
(2) Konfiskeeritud ajaloo-, teadus-, kunsti- või muu kultuuriväärtusega asi antakse üle Kultuuriministeeriumile.
(3) Konfiskeeritud isend või ese, mis on kaitsealune liik või võõrliik või millega kauplemist reguleerib loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kaubanduse konventsioon, antakse üle looduskaitseseaduse § 751 lõike 2 alusel Keskkonnaministeeriumi määratud asutusele.
(4) Konfiskeeritud vara antakse üle §-s 3 nimetatud üleandmis-vastuvõtmisakti alusel.
§ 9. Konfiskeeritud vara hävitamine
3. peatükk ASITÕENDITE ARVELEVÕTMINE JA HÄVITAMINE
§ 10. Asitõendite arvelevõtmine
Uurimistoimingu protokollis märgitakse asitõendina kasutatava objekti nimetus, number, üksikasjalik kirjeldus ja asitõendi hoiukoht. Kui kriminaalasi antakse ühelt menetlejalt teisele, antakse koos toimikuga üle ka asitõendid, kui vastuvõttev menetleja peab seda vajalikuks.
§ 11. Asitõendite hävitamine
(1) Asitõendi hävitamise aluseks on menetleja määrus, kohtuvälise menetleja otsus või määrus, kohtuotsus või kohtumäärus. Kiiresti riknevate asitõendite korral on asitõendi hävitamise aluseks menetleja määrus, kohtuvälise menetleja otsus või määrus.
(2) Hävitamisele kuuluva asitõendi hävitab vastavalt uurimisasutuse või kohtuvälise menetleja juhi või tema volitatud ametniku või kohtu esimehe moodustatud asitõendi hävitamise komisjon. Komisjon peab olema vähemalt kaheliikmeline. Komisjon võib olla moodustatud ka alaliselt.
(3) Asitõend hävitatakse viisil, mis ei ole ohtlik elule, tervisele ega keskkonnale ning mis välistab asitõendi taaskasutuselevõtu.
(4) Kui asitõendiks on ese või aine, mille hävitamiseks on kehtestatud erikord või erinõuded, tuleb asitõendi hävitamine korraldada nimetatud korra või nõuete kohaselt.
(5) Asitõendi hävitamise kohta koostatakse akt, milles märgitakse asitõendi hävitaja, eseme või aine nimetus, kogus, viide otsusele, mille alusel esemed üle antakse, hävitamise viis, aeg ja koht. Asitõendi hävitamise akt koostatakse digitaalselt või kahes pabereksemplaris, millest üks lisatakse väärteo- või kriminaaltoimikule ja teine jääb akti koostanud asutusele. Akti kinnitavad allkirjaga asitõendi hävitaja ja hävitamise juures viibinud ametnikud.
(6) Asitõendi hävitamisega seonduvad kulud kannab asitõendi hävitamist korraldanud uurimisasutus, kohtuväline menetleja või kohus.
31. peatükk ARESTITUD VARA HOIDMINE, HINDAMINE JA VÕÕRANDAMINE
§ 111. Arestitud vara hoidmine
(1) Arestitud vara tuleb hoida viisil, mis tagab vara säilimise, või võõrandada vara väärtuse säilimise tagamiseks «Kriminaalmenetluse seadustikus» sätestatud alustel.
(2) Arestitud vara võõrandamisest saadud rahasummat hoitakse Rahandusministeeriumi vastaval arvelduskontol.
§ 112. Arestitud vara võõrandamine
(1) Konfiskeerimise tagamiseks arestitud vara võõrandatakse eeluurimiskohtuniku määruse alusel.
(2) Arestitud vara hindab ja võõrandab ministeerium, kelle haldusalas on kriminaalasja menetlev uurimisasutus või ministri volitusel kriminaalasja menetlev uurimisasutus.
(3) Arestitud vara hinnatakse «Tsiviilseadustiku üldosa seaduse» § 65 alusel.
(4) Arestitud vara võõrandatakse avalikul suulisel, elektroonilisel või kirjalikul enampakkumisel või eelläbirääkimistega pakkumisel, järgides Vabariigi Valitsuse 1. augusti 1995. a määrusega nr 286 «Riigivara võõrandamise korra kinnitamine» kinnitatud korra III peatükis sätestatud korda.
§ 113. Arestitud vara võõrandamisest saadud raha hoidmine
(1) Arestitud vara võõrandamisest saadud summa kantakse Rahandusministeeriumi vastavale arvelduskontole.
(2) Kui kohus teeb õigeksmõistva kohtuotsuse või kui arestitud vara osaliselt või täielikult ei konfiskeerita, siis tagastatakse arestitud vara omanikule vara võõrandamisest saadud raha koos intressidega viie pangapäeva jooksul kohtuotsuse jõustumisest. Kohtulahendi koopia saadab Rahandusministeeriumile lahendi teinud kohus.
(3) Kui kohus teeb süüdimõistva kohtuotsuse ja vara konfiskeeritakse, siis kantakse arestitud vara võõrandamisest saadud raha koos intressidega riigieelarve tuludesse viie pangapäeva jooksul kohtuotsuse jõustumisest. Kohtulahendi koopia saadab Rahandusministeeriumile lahendi teinud kohus.
4. peatükk KONFISKEERITUD VARA JA KIIRESTI RIKNEVATE ASITÕENDITE VÕÕRANDAMISEST SAADUD RAHA RIIGITULUDESSE KANDMINE
§ 12. Vara riigieelarve tuludesse kandmise kord
(1) Kiiresti riknevate asitõendite võõrandamisest saadud tulu kantakse riigieelarve tuludesse kolme pangapäeva jooksul asitõendite võõrandamisest arvates.
(2) Konfiskeeritav:
1) välisvaluuta arvestatakse arvelevõtmise päeval kehtiva Euroopa Keskpanga päevakursi alusel eurodesse ja kantakse riigieelarve tuludesse;
2) sularaha kantakse riigieelarve tuludesse kahe pangapäeva jooksul;
3) arvelduskontol olev raha kantakse riigieelarve tuludesse kahe pangapäeva jooksul arvelduskonto kasutamise õiguse saamise päevast arvates.
Konfiskeeritud vara ja kiiresti riknevate asitõendite võõrandamisest laekunud summa riigieelarve tuludesse ülekandmise, võõrandamise ja hävitamise dokumente säilitatakse kümme aastat dokumendi loomisest arvates.
5. peatükk KONFISKEERITUD VARA JA KIIRESTI RIKNEVATE ASITÕENDITE VÕÕRANDAMISEST SAADUD RAHA RIIGIEELARVEST SEADUSLIKULE VALDAJALE TAGASTAMINE
§ 14. Seadusliku valdaja nõudeõigus
(1) Sellise konfiskeeritud vara või kiiresti riknevate asitõendite, mille seaduslikku valdajat ei tuvastatud enne vara võõrandamist, hiljem tuvastatud seaduslikul valdajal on õigus nõuda konfiskeeritud vara või kiiresti riknevate asitõendite võõrandamisest saadud summa riigieelarvest tagasi pärast sellest summast vara dokumentaalselt tõestatud hoidmis-, üleandmis-, uurimis- ja võõrandamiskulude mahaarvamist.
(2) Konfiskeeritud vara ja kiiresti riknevate asitõendite seaduslikul valdajal ei ole lõikes 1 märgitud nõudeõigust «Karistusseadustiku» § 83 lõigetes 3 ja 4 nimetatud juhtudel.
§ 15. Võõrandamisest saadud summa seaduslikule valdajale tagastamine
(1) Paragrahvi 14 lõikes 1 nimetatud summa tagastab Rahandusministeerium seaduslikule valdajale kirjaliku avalduse alusel, kus on märgitud tema arvelduskonto andmed. Avaldusele tuleb lisada kohtuvälise menetleja lahendi või kohtulahendi tõestatud ärakiri.
(2) Rahandusministeerium kontrollib esitatud dokumentide õigsust ja võrdleb seadusliku valdaja poolt nõutavat summat võõrandamisest saadud ning riigieelarvesse ülekantud summaga.
(3) Rahandusministeerium kannab konfiskeeritud vara ja kiiresti riknevate asitõendite võõrandamisest saadud summa seadusliku valdaja arvelduskontole või teatab talle taotluse rahuldamata jätmisest ühe kuu jooksul kõikide dokumentide esitamise päevast arvates.
6. peatükk KIIRESTI RIKNEVATE ASITÕENDITE HINDAMINE, VÕÕRANDAMINE JA HÄVITAMINE
§ 16. Kiiresti riknevate asitõendite hindamine
Kui kiiresti rikneva asitõendi väärtust on võimalik määrata, hinnatakse seda «Tsiviilseadustiku üldosa seaduse» § 65 alusel.
§ 17. Kiiresti riknevate asitõendite võõrandamine
(1) Riigi või kohaliku omavalitsuse tervishoiu- või hoolekandeasutusele kiiresti riknevate asitõendite üleandmise kohta koostatakse üleandmis-vastuvõtmisakt, milles märgitakse asitõendite väärtus ja § 3 lõikes 2 nimetatud andmed. Akt koostatakse kolmes eksemplaris, millest üks lisatakse väärteo- või kriminaaltoimikusse, teine jääb üleandjale ja kolmas vastuvõtjale. Aktile lisatakse menetleja määrus kiiresti riknevate asitõendite tasuta üleandmise kohta. Üleandmis-vastuvõtmisakti tuleb uurimisasutuses säilitada kümme aastat.
(2) Veterinaar- ja Toiduameti või Terviseameti analüüside tulemuste põhjal nõuetekohaseks tunnistatud kiiresti riknev toidutoore ja toit võõrandatakse § 3 lõike 3 kohaselt või antakse tasuta lõikes 1 nimetatud asutusele.
(3) Hiljem tuvastatud seaduslikul valdajal on nimetatud asitõendite realiseerimisest saadud summade eelarvest tagasinõudmise õigus pärast neist selle vara hoidmis-, üleandmis-, uurimis- ja realiseerimiskulude mahaarvamist. Nimetatud summad tagastab Rahandusministeerium õigustatud isiku kirjaliku avalduse alusel.
§ 18. Kiiresti riknevate asitõendite hävitamine
(1) Kiiresti rikneva asitõendi võõrandamise võimatuse korral see hävitatakse menetleja määruse alusel.
(2) Asitõendiks olev kiiresti riknev narkootiline või psühhotroopne aine hävitatakse «Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete seaduses» ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega sätestatud korras.
(3) Kiiresti rikneva asitõendi hävitamise kohta koostatakse akt, milles märgitakse asitõendi hävitaja, hävitatava eseme või aine nimetus, kogus, viide otsusele, mille alusel esemed või ained hävitatakse, hävitamise viis, aeg ja koht. Asitõendi hävitamise akt koostatakse kahes eksemplaris, millest üks lisatakse väärteo- või kriminaaltoimikusse ja teine jääb akti koostanud asutusele. Akti kinnitavad allkirjaga asitõendi hävitaja ja hävitamise juures viibinud ametnikud.
§ 19. Kiiresti rikneva konfiskeeritud vara hindamine, võõrandamine ja hävitamine
§ 20. Vabariigi Valitsuse määruse kehtetuks tunnistamine