Mootorsõiduki ja selle haagise tehnonõuetele vastavuse kontrollimise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Mootorsõiduki ja selle haagise tehnonõuetele vastavuse kontrollimise tingimused ja kord
Mootorsõiduki ja selle haagise tehnonõuetele vastavuse kontrollimise tingimused ja kord - sisukord
§ 3 Ülevaatuse korraldamise üldnõuded
§ 4 Nõuded ülevaatuspunktile ja selle inventarile
§ 5 Lepingu kohustuslikud tingimused
§ 6 Ülevaatusele esitamise tähtajad
§ 7 Ülevaatusel nõutavad dokumendid
§ 8 Ülevaatuse töömaht
§ 9 Ülevaatuse tulemuste hindamine
§ 10 Otsused ja nendest tulenevad piirangud
§ 11 Ülevaatuse tulemuste vormistamine
§ 111 Rakendussätted
RT I, 19.07.2019, 9
Mootorsõiduki ja selle haagise tehnonõuetele vastavuse kontrollimise tingimused ja kord1
Vastu võetud 18.07.2011 nr 77
RT I, 22.07.2011, 1
jõustumine 25.07.2011
25.04.2014 RT I, 30.04.2014, 1 03.05.2014
20.07.2015 RT I, 29.07.2015, 1 01.09.2015, osaliselt 01.01.2016
28.08.2017 RT I, 01.09.2017, 1 04.09.2017, osaliselt 01.10.2017; 01.11.2017 ja 01.01.2018
27.04.2018 RT I, 04.05.2018, 14 07.05.2018, osaliselt 01.06.2018
14.07.2019 RT I, 19.07.2019, 3 22.07.2019, osaliselt 01.02.2020
Määrus kehtestatakse liiklusseaduse § 73 lõike 12, § 83 lõike 5 ja § 192 lõike 4 alusel.
[RT I, 01.09.2017, 1 - jõust. 04.09.2017]
(1) Määrus kehtestab nõuded mootorsõiduki ja selle haagise (edaspidi sõiduk) tehnonõuetele vastavuse kontrollimisele (edaspidi ülevaatus).
(2) Määrust ei kohaldata traktori, liikurmasina ja nende haagiste, liiklusjärelevalve korras või enne registreerimist kontrollitava ning Kaitseväe ja Kaitseliidu sõidukite registris oleva sõiduki ülevaatusele.
[RT I, 30.04.2014, 1 - jõust. 03.05.2014]
(3) Traktori, liikurmasina ja nende haagiste, liiklusjärelevalve korras või enne sõiduki registreerimist ning Kaitseväe ja Kaitseliidu sõidukite registris oleva sõiduki kontrollimise tingimused ja kord kehtestatakse eraldi määrustega.
(4) Ülevaatuse eesmärk on sõiduki liiklusele ohutu ja loodushoidliku tehnoseisundi tagamine, sõiduki registreerimistunnistuse andmete õigsuse tagamine ning liiklusregistri andmete täpsustamine.
Määruses on kasutatud järgmisi mõisteid:
1) ADR-sõiduki ülevaatus on ohtlike veoste autoveol kasutatava sõiduki tehnoseisundile kehtestatud nõuetele vastavuse kontrollimine;
[RT I, 19.07.2019, 3 - jõust. 22.07.2019]
2) kiirabisõiduki ülevaatus on kiirabisõidukile kehtestatud lisanõuetele vastavuse kontrollimine;
[RT I, 29.07.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
3) direktiiv on Euroopa Liidu direktiiv;
4) eksamisõiduki ülevaatus on eksamisõidukile kehtestatud lisanõuetele vastavuse kontrollimine;
5) erakorraline ülevaatus on sõiduki ülevaatus ülevaatuspunktis või liiklusregistri andmete täpsustamine Maanteeametis, mille määrab liiklusjärelevalve teostaja, kui esineb liiklusseaduse § 73 lõikes 71 nimetatud asjaolu;
6) esmase registreerimise kuupäev on majandus- ja kommunikatsiooniministri 3. märtsi 2011. a määruse nr 19 „Mootorsõiduki ja selle haagise registreerimise tingimused ja kord” nõuete kohaselt sõiduki mis tahes riigi vastavasse registrisse esmakordse kandmise kuupäev;
7) kasutatud sõiduk on sõiduk, millel pärast esmakordset kasutuselevõttu on möödunud käesoleva määruse § 6 lõigete 1–3 kohane korralisele ülevaatusele esitamise tähtaeg;
[RT I, 01.09.2017, 1 - jõust. 01.01.2018]
8) kontrollasutus on asutus, mis on akrediteeritud või hinnatud ja tõendatud erialaselt pädevaks vastavalt „Mõõteseadusele”;
9) kontrollkaart on sõiduki ülevaatusel koostatav lisa 5 kohane dokument, millele märgitakse avastatud rikked ja puudused ning otsus sõiduki tehnoseisundi kohta;
10) korduvülevaatus on ülevaataja poolt määratud ülevaatus sõidukile, millel korralisel ülevaatusel avastati olulisi rikkeid või puudusi;
11) korraline ülevaatus on tähtajaline sõiduki ülevaatus määrusega ettenähtud mahus ja sagedusega;
12) CEMT-sõiduk on Rahvusvahelise Transpordifoorumi Euroopa Transpordiministrite Konverentsi (CEMT) veolubade kvoodisüsteemis käsitletud „ohutu veoauto”, „EURO III ohutu veoauto”, „EURO IV ohutu veoauto”, „EURO V ohutu veoauto”, „EEV ohutu veoauto”, „EURO VI ohutu veoauto” ja nende haagised;
13) tehnoülevaatuse rahvusvaheline tunnistus on dokument, mida väljastatakse rahvusvahelises liikluses osalevale N2, N3, M2, M3, O3 ja O4 kategooria sõidukile täismassiga üle 3500 kg ning mida tunnustatakse 13. novembri 1997. a Viinis koostatud „Ratassõidukite korralistele tehnoülevaatustele ühtsete nõuete kehtestamise ja selliste ülevaatuste vastastikuse tunnustamise kokkuleppega” ühinenud riikides;
[RT I, 29.07.2015, 1 - jõust. 01.09.2015]
14) [kehtetu - RT I, 04.05.2018, 14 - jõust. 07.05.2018]
15) tehnonõuded on sõiduki tehnoseisundile ja selle varustusele kehtestatud nõuded;
16) õppesõiduki ülevaatus on õppesõiduki tehnoseisundi kehtestatud lisanõuetele vastavuse kontrollimine;
17) [kehtetu - RT I, 01.09.2017, 1 - jõust. 01.01.2018]
18) ülevaataja on tehnonõuetele vastavuse kontrollija, kes vastab liiklusseaduse §-s 74 kehtestatud nõuetele ja on töösuhtes liiklusseaduse § 191 lõikes 1 nimetatud äriühinguga;
19) ülevaatuspunkt on liiklusseaduse § 191 lõikes 1 nimetatud äriühingu poolt kasutatavad nõuetekohase varustusega ruumid ja territoorium sõidukite ülevaatuse teostamiseks;
20) vanasõiduk on teaduse või tehnika arengut kajastav, ajaloolis-kultuurilise väärtusega, kollektsionääridele või muuseumidele huvi pakkuv sõiduk, mille valmistamisest on möödunud vähemalt 35 aastat ja mis on vanasõidukiks tunnustatud;
21) vanasõidukiks tunnustamine on vanasõidukina registreeritava sõiduki tehnoseisundile ja originaalsusele kehtestatud nõuetele vastavuse kontrollimine. Vanasõidukiks tunnustamist teostavad vähemalt viie vanasõidukiklubi poolt volitatud ja Maanteeametipoolt tunnustatud kaks asjatundjat ning väljastavad vanasõidukiks tunnustamise akti;
22) [kehtetu - RT I, 01.09.2017, 1 - jõust. 04.09.2017]
23) [kehtetu - RT I, 01.09.2017, 1 - jõust. 04.09.2017]
24) eriliigiline ülevaatus on kiirabisõidukile, õppesõidukile, eksamisõidukile, ADR-sõidukile, CEMT-sõidukile ja taksole, mille tellimine ja hinna arvestamine toimub infoühiskonna teenuse vahenduseta, kehtestatud lisanõuetele vastavuse kontrollimine.
§ 3. Ülevaatuse korraldamise üldnõuded
(1) Sõidukite ülevaatust korraldab ja selle nõuetekohast läbiviimist ning kvaliteeti kontrollib Maanteeamet.
(2) Kõik liiklusregistrisse kantud sõidukid kuuluvad korralisele ülevaatusele, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud sõidukid. Mootorsõidukite ja nende haagiste jaotus kategooriatesse on toodud liiklusseaduse § 73 lõike 11 alusel mootorsõidukile ja selle haagisele kehtestatud tehnonõuetes.
(3) Korralist, korduv- ja erakorralist ning eriliigilist ülevaatust teostatakse ülevaatuspunktis. Maanteeametisse liiklusregistri andmete täpsustamiseks suunatud sõiduki korduv- või erakorralise ülevaatuse teeb Maanteeamet.
[RT I, 04.05.2018, 14 - jõust. 01.06.2018]
(31) Liiklusjärelevalve käigus Maanteeametisse liiklusregistri andmete täpsustamiseks suunatud sõiduki korralise ülevaatuse kehtivuse taastab Maanteeamet pärast liiklusregistri andmete täpsustamist.
[RT I, 19.10.2016, 1 - jõust. 30.04.2017]
(4) Sõiduki võib, sõltumata selle registreerimiskohast, esitada korralisele ja erakorralisele ülevaatusele mis tahes ülevaatuspunkti, kellel on õigus teostada selle kategooria sõiduki korralist ja erakorralist ülevaatust. Korduvülevaatuseks peab sõiduki esitama samasse ülevaatuspunkti, kus korduvülevaatus määrati. Liiklusregistri andmete täpsustamiseks tuleb sõiduk esitada Maanteeametisse.
(5) Korralise, korduv- ja erakorralise ülevaatuse tulemusena tuvastatakse sõiduki kehtivatele tehnonõuetele vastavus või mittevastavus ning määratakse sõiduki järgmise korralise ülevaatuse tähtaja kuu ja aasta, mille möödumisel kaotab sõiduk kehtivatele tehnonõuetele vastavuse.
(51) Eriliigilise ülevaatuse tulemusena tuvastatakse sõiduki eriliigilise tehnonõuetele vastavus või mittevastavus ning määratakse sõiduki järgmise eriliigilise ülevaatuse tähtaja kuu ja aasta, mille möödumisel kaotab sõiduk eriliigilisele sõidukile kehtestatud tehnonõuetele vastavuse.
(6) [Kehtetu - RT I, 01.09.2017, 1 - jõust. 04.09.2017]
(7) Ülevaatusele ei kuulu mopeed ja võistlussõiduk.
(8) [Kehtetu - RT I, 01.09.2017, 1 - jõust. 04.09.2017]
§ 4. Nõuded ülevaatuspunktile ja selle inventarile
(1) Ülevaatuspunkt ja selle inventar peab vastama käesoleva määruse lisas 2 sätestatud nõuetele ning seadmed ja nende kasutamine peab olema kooskõlas tootja esitatud tehniliste nõuetega.
(2) Ülevaatuspunktis kasutatav pikkusmõõtevahend peab olema kalibreeritud või taadeldud ja heitgaaside analüsaator peab olema taadeldud.
(3) Ülevaatuspunktis kasutatava mõõteseadme kahe järjestikuse kalibreerimise vahe ei tohi ületada järgmist perioodi:
1) pidurdusjõu mõõtevahendi korral – 24 kuud;
2) rõhumõõtevahendi korral – 24 kuud;
3) heitgaaside suitsususe mõõturi korral – 12 kuud;
4) klaaside läbipaistvusmõõturi korral – 60 kuud;
5) müramõõturi korral – 24 kuud;
6) pikkusmõõtevahendi korral, kui see ei ole taadeldud – 60 kuud;
7) massimõõtevahendi korral, kui see ei ole taadeldud – 24 kuud;
8) pidurdusaeglustuse mõõturil – 24 kuud.
(4) Mõõtevahendi kalibreerib akrediteeritud kalibreerimislabor.
(5) Kalibreerimistulemustele lisatakse hinnang, kas mõõtevahend vastab määruse lisa 2 nõuetele.
§ 5. Lepingu kohustuslikud tingimused
[Kehtetu - RT I, 30.04.2014, 1 - jõust. 03.05.2014]
§ 6. Ülevaatusele esitamise tähtajad
(1) M1- L3e-, L4e-, L5e-, L7e- ja O1-kategooria sõiduk esitatakse korralisele ülevaatusele hiljemalt 48 kuu möödumisel selle esmaregistreerimisest.
(2) N1-kategooria sõiduk esitatakse korralisele ülevaatusele hiljemalt 24 kuu möödumisel selle esmaregistreerimisest.
(3) M2-, M3-, N2-, N3-, O2-, O3-, O4-kategooria sõiduk esitatakse korralisele ülevaatusele hiljemalt 12 kuu möödumisel selle esmaregistreerimisest.
(4) Kasutatud, mitte üle kümne aasta vanune M1-, L3e-, L4e-, L5e- ja L7e-kategooria sõiduk esitatakse korralisele ülevaatusele hiljemalt 24 kuu möödumisel viimasest ülevaatusest. Üle kümne aasta vanune M1-, L3e-, L4e-, L5e- ja L7e-kategooria sõiduk esitatakse korralisele ülevaatusele hiljemalt 12 kuu möödumisel viimasest ülevaatusest.
(5) Kasutatud N-, O2-, O3-, O4-kategooria sõiduk esitatakse korralisele ülevaatusele hiljemalt 12 kuu möödumisel viimasest ülevaatusest.
(6) Kasutatud mitte üle kümne aasta vanune M2- ja M3-kategooria sõiduk esitatakse korralisele ülevaatusele hiljemalt 12 kuu möödumisel viimasest ülevaatusest. Üle kümne aasta vanune M2- ja M3-kategooria sõiduk esitatakse korralisele ülevaatusele hiljemalt 6 kuu möödumisel viimasest ülevaatusest.
(7) Kasutatud O1-kategooria sõiduk esitatakse korralisele ülevaatusele hiljemalt 24 kuu möödumisel viimasest ülevaatusest.
(8) Vanasõiduk esitatakse korralisele ülevaatusele hiljemalt 48 kuu möödumisel vanasõidukina tunnustamisest või viimasest ülevaatusest.
(9) Sõiduki peab esitama eriliigilisele ülevaatusele enne sõiduki eriliigilise sõidukina kasutuselevõttu ja hiljemalt 12 kuu möödumisel viimasest eriliigilisest ülevaatusest. Kiirabisõidukit ei pea esitama eriliigilisele ülevaatusele, kui selle esmaregistreerimisest on möödunud vähem kui 12 kuud.
(91) Sõiduk, mis võetakse kasutusele taksoveol, mille tellimine ja hinna arvestamine toimub ainult infoühiskonna teenuse vahendusel, tuleb esitada ülevaatusele hiljemalt 12 kuu möödumisel pärast sõidukile ühistranspordiseaduse kohase sõidukikaardi andmist, ning pärast seda iga 12 kuu järel.
(10) Kui sõiduk esitatakse korralisele ülevaatusele kahe kuu jooksul enne määratud ülevaatuse aega, loetakse see korralisele ülevaatusele esitatuks määratud ajal. Järgmise korralise ülevaatuse aeg arvatakse määratud ajast alates.
(12) ADR-sõiduki eriliigilise ülevaatuse kehtivus määratakse kuupäeva täpsusega. Kui ülevaatus on teostatud ühe kuu jooksul pärast või enne viimase ülevaatuse kehtivusaja lõppu, määratakse järgmise ülevaatuse kuupäev viimase ülevaatuse kehtivusaja lõpu kuupäevast arvates.
(13) Erakorralisele ülevaatusele suunamine muudab korralise ülevaatuse kehtivusaja kehtetuks. Kui erakorralisele ülevaatusele suunati liiklusregistri andmete täpsustamiseks, siis jääb pärast andmete täpsustamist kehtima varem määratud korralise ülevaatuse aeg.
(14) Eriliigiline ülevaatus on kehtiv ainult koos kehtiva korralise ülevaatusega.
(15) Sõiduki järgmise korralise ülevaatuse aeg on sama eriliigilise ülevaatuse ajaga, kui eriliigilise ülevaatuse aeg saabub varem, kui enne eriliigilise ülevaatuse teostamist määratud korralise ülevaatuse aeg.
(16) Sõiduki eriliigilisena kasutamise lõpetamisel on järgmise korralise ülevaatuse aeg sama varem määratud eriliigilise ülevaatuse ajaga.
(17) Kui kindlustusandja loeb sõiduki hävinenuks, kaotab sõiduk kehtivatele tehnonõuetele vastavuse ning sõidukile määratud järgmise korralise ülevaatuse aeg muutub kehtetuks. Kanne hävinemise kohta tehakse elektrooniliselt liikluskindlustuse registris, millest saadetakse liiklusregistrisse elektrooniline teave sõiduki korralise ülevaatuse aja kehtetuks muutumise kohta.
§ 7. Ülevaatusel nõutavad dokumendid
(1) Sõiduki korraliseks, korduv-, erakorraliseks ja eriliigiliseks ülevaatuseks peab sõiduki omanik, valdaja või kasutaja esitama ülevaatajale järgmised dokumendid:
1) sõiduki registreerimistunnistuse või selle B-osa;
2) [kehtetu - RT I, 19.07.2019, 3 - jõust. 22.07.2019]
3) [kehtetu - RT I, 01.09.2017, 1 - jõust. 04.09.2017]
4) erakorralisel ülevaatusel liiklusjärelevalve korras kontrollimisel väljastatud kontrollkaart.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud dokumentidele tuleb esitada:
1) ohtliku veose paak- või anumakogumiga sõiduki ülevaatuseks kontrollasutuse väljastatud veoanuma ADR-vastavuse tunnistus;
2) CEMT-sõiduki ülevaatusel valmistaja või tema Eestis volitatud esindaja poolt väljastatud vormikohased tunnistused selle kohta, et veoauto ehitus vastab müra ning heitgaaside osas erinõuetele ning veoauto ja tema haagis vastavad kõrgendatud ohutusnõuetele;
3) taksomeetri kohandamistunnistus, kui sõidukit soovitakse kasutada taksoveol, mille tellimine ja hinna arvestamine toimub infoühiskonna teenuse vahenduseta;
4) vanasõidukil vanasõidukiks tunnustamise akt.
§ 8. Ülevaatuse töömaht
(1) Sõiduki, välja arvatud vanasõiduki, korralisel ülevaatusel kontrollitakse kohustuslikult sõiduki registriandmeid ja lisas 4 esitatud sõiduki osasid, seadmeid, sõlmi ning varustust, mille kontrollimine on jaotatud järgmistesse valdkondadesse:
7) raam, kere ja sellele kinnituvad osad;
10) täiendavalt kontrollitavad sõlmed reisijate veoks kasutataval M2- ja M3-kategooria sõidukil.
(2) Sõiduki, välja arvatud vanasõiduki, tehnonõuetele vastavuse kontroll ja selle metoodika peavad vastama käesoleva määruse lisas 4 toodud nõuetele.
(3) Vanasõiduki korralisel ülevaatusel kontrollitakse vastavust liiklusseaduse § 83 lõike 5 alusel vanasõidukile kehtestatud nõuetele ning hinnatakse visuaalselt üldist vastavust originaalsusnõuetele, võttes aluseks vanasõidukiks tunnustamise akti.
(4) Vanasõidukiks tunnustamisel peab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodule kontrollima sõiduki vastavust originaalsuse nõuetele. Hinnangu andmisel sõiduki originaalsusele peab see vastama originaalsusele kehtestatud minimaalsetele nõuetele vastavalt sõiduki kategooriale käesoleva määruse lisas 11 või 12 nimetatud igas hindamisgrupis.
(5) [Kehtetu - RT I, 01.09.2017, 1 - jõust. 04.09.2017]
(6) Pärast korduvülevaatuse määramist võib korduvülevaatus piirduda kontrollkaardil esitatud puuduste kõrvaldamise kontrollimisega, kui sõiduk esitatakse korduvülevaatusele:
1) enne kehtiva korralise ülevaatuse tähtaja lõppu ja 30 päeva jooksul pärast korralise ülevaatuse tähtaega;
2) 30 päeva jooksul pärast korduvülevaatuse määramist, kui sõidukil puudus kehtiv korraline ülevaatus;
3) 60 päeva jooksul pärast korduvülevaatuse määramist, kui sõiduki korralise ülevaatuse lõpuni on rohkem kui 60 päeva.
(7) Erakorralisel ülevaatusel peab kontrollima sõiduki tehnonõuetele vastavust korralise ülevaatuse nõuetele täies mahus vastavalt käesoleva paragrahvi lõigetele 1–4 .
(8) Takso, mille tellimine ja hinna arvestamine toimub infoühiskonna teenuse vahenduseta, CEMT-sõiduki ning õppe- ja eksamisõiduki ülevaatusel peab kontrollima sõiduki tehnonõuetele vastavust ühistranspordiseaduse § 45 lõikes 3 ja § 64 lõigetes 3 ja 4 ning liiklusseaduse § 73 lõike 11 ja § 100 lõike 7 või § 112 lõike 2 alusel kehtestatud lisanõuetele.
(9) CEMT-sõiduki, mille esmaregistreerimisest ei ole möödunud rohkem kui 12 kuud, ülevaatusel võib väljastada käesoleva määruse lisades 7, 8, 9 või 10 toodud vormi kohase tunnistuse kuni sõiduki esmaregistreerimisel määratud korralise ülevaatus tähtajani ilma sõidukit käesoleva paragrahvi lõikes 7 toodud mahus kontrollimata.
(10) ADR-sõiduki eriliigilisel ülevaatusel kontrollitakse sõiduki vastavust autoveoseaduses sätestatud nõuetele ning erivarustuse ja tähistuse olemasolu.
(11) Kiirabisõiduki ülevaatusel peab kontrollima sõiduki vastavust liiklusseaduse § 84 lõike 6 alusel kehtestatud lisanõuetele.
(12) Kehtiva korralise ülevaatuse korral väljastatakse tehnoülevaatuse rahvusvaheline tunnistus ilma sõidukit täiendavalt kontrollimata. Tehnoülevaatuse rahvusvahelise tunnistuse kehtivusajaks määratakse kehtiva korralise ülevaatuse kehtivuse tähtaeg.
(13) Ohtliku veose paak- või anumakogumiga sõiduki, autokraana ning üle 7-tonnise tõstevõimega hüdrotõstukiga või üle 3-meetrise tõstekõrgusega korvtõstukiga varustatud sõiduki ülevaatusel peab kontrollima seadme ohutuse seaduse kohase auditi kehtivust.
[RT I, 01.09.2017, 1 - jõust. 04.09.2017, kohaldatakse üle 3-meetrise ja kuni 10-meetrise tõstekõrgusega korvtõstukiga varustatud sõidukile alates 2018. aasta 1. juulist.]
§ 9. Ülevaatuse tulemuste hindamine
(1) Sõiduki ülevaatusel avastatud rikked või puudused peab ülevaataja kandma kontrollkaardile. Kontrollkaart täidetakse elektrooniliselt liiklusregistris. Ülevaataja peab iga avastatud rikke või puuduse tõsidust hindama vastavalt käesoleva määruse lisas 4 toodud nõuetele.
(2) Ülevaataja peab kontrollkaardile märkima seadmetega kontrollitud pidurite ja heitmete mõõtmistulemused, mootorsõiduki odomeetri näidu ning käesoleva määruse §-s 10 nimetatud otsuse.
(3) Ülevaatusel tuvastatud rikked ja puudused raskusastmed jaotatakse järgmiselt:
1) väheoluline rike ja puudus – rike või puudus, mis ei ole oluline ega ohtlik ja mille esinemisel loetakse sõiduk tehnonõuetele vastavaks;
2) oluline rike ja puudus – rike või puudus, mille esinemine eeldab korduvülevaatust;
3) ohtlik rike ja puudus – rike või puudus, mis otseselt ja vahetult ohustab isiku elu, tervist, vara või keskkonda.
(4) Kui sõidukil või selle haagisel on rohkem kui neli riket või puudust samas käesoleva määruse § 8 lõike 1 punktides 1–10 nimetatud valdkonnas, siis liigitatakse rikked või puudused järgmisesse rikke või puuduse raskusastmesse.
[RT I, 01.09.2017, 1 - jõust. 01.10.2017]
(5) Rikkeid või puudusi võib liigitada järgmisesse raskusastmesse ka juhul, kui esineb vähemalt kaks riket või puudust samas käesoleva määruse § 8 lõike 1 punktides 1–10 nimetatud valdkonnas ning nendest tingituna on sõiduki ohutus halvenenud määral, mille kõrvaldamise kontrollimiseks on vajalik korduvülevaatus või on sõiduk omal jõul sõitmiseks kõlbmatu.
§ 10. Otsused ja nendest tulenevad piirangud
(1) Korralisel, korduv- või erakorralisel ülevaatusel avastatud rikete või puuduste iseloomu, ohtlikkust ja arvu arvestades peab ülevaataja ülevaatuse kontrollkaardile märkima ühe alljärgnevatest otsustest:
1) „tehniliselt korras” – sõiduki tegelikud andmed vastavad liiklusregistri andmetele ja sõidukil ei esine olulist või ohtlikku riket või puudust. Sõiduki omanik või kasutaja peab kõrvaldama kontrollkaardile kantud väheolulise rikke või puuduse esimesel võimalusel. Sõidukit ei pea rikke või puuduse kõrvaldamise kontrollimiseks korduvülevaatusele esitama;
2) „esitada liiklusregistri andmete täpsustamisele” – tehniliselt korras sõiduki tegelikud andmed ei vasta liiklusregistri andmetele, sõiduk on omavoliliselt ümber ehitatud või sõidukile on omavoliliselt paigaldatud lisaseadmed. Sõiduki ülevaatus teostatakse täies mahus ja kontrollkaardile märgitakse kõik avastatud rikked ja puudused. Dokumendi või tehasetähise võltsingu või võltsimise kahtluse korral peab ülevaataja sellest kohe teatama politseiasutusele ja Maanteeametile. Sõiduk tuleb liiklusregistri andmete täpsustamiseks esitada Maanteeametisse, kes määrab pärast liiklusregistri andmete täpsustamist sõidukile järgmise ülevaatusele esitamise tähtaja. Kuni liiklusregistri andmete täpsustamiseni loetakse sõiduk kehtivatele nõuetele mittevastavaks, kuid sõidukiga võib liikluses osaleda kuni kehtiva korralise ülevaatuse lõpuni ning 30 päeva pärast seda, kuid mitte kauem, kui 60 päeva pärast liiklusregistri andmete täpsustamisele suunamist või kuni 30 päeva, kui sõidukil puudus kehtiv korraline ülevaatus;
3) „esitada korduvülevaatusele” – sõidukil on oluline rike või puudus. Kuni vea kõrvaldamiseni loetakse sõiduk kehtivatele nõuetele mittevastavaks, kuid sellises tehnoseisundis sõidukiga võib liikluses osaleda kuni kehtiva korralise ülevaatuse lõpuni ning 30 päeva pärast seda, või kuni 30 päeva, kui sõidukil puudus kehtiv korraline ülevaatus, kuid mitte kauem, kui 60 päeva pärast korduvülevaatuse määramist;
4) „omal jõul sõitmiseks kõlbmatu” – sõidukil on vähemalt üks ohtlik rike või puudus. Pärast rikke või puuduse kõrvaldamist tuleb sõiduk esitada korduvülevaatusele, milleks on lubatud sõita mööda lühimat teed ülevaatuspunktini.
(2) Eriliigilisel ülevaatusel peab ülevaataja ülevaatuse kontrollkaardile märkima ühe alljärgnevatest otsustest:
1) „vastab nõuetele” – sõiduki tegelikud andmed vastavad asjakohastele esitatud lisadokumentidele ja sõiduk vastab asjakohasele eriliigilisele sõidukile kehtestatud nõuetele. Määratakse uus järgmise ülevaatuse aeg vastavalt käesoleva määruse §-s 6 toodule;
2) „ei vasta kehtestatud nõuetele” – sõiduki tegelikud andmed ei vasta asjakohastele esitatud lisadokumentidele või sõiduk ei täida kasvõi ühte asjakohasele eriliigilisele sõidukile kehtestatud nõuet. Kehtiv korraline ülevaatus jääb kehtima. Järgmise eriliigilise ülevaatuse aega ei määrata.
§ 11. Ülevaatuse tulemuste vormistamine
(1) Sõiduki, millel pärast esmaregistreerimist ei ole veel saabunud § 6 lõigete 1–3 kohane korralise ülevaatuse tähtaeg, registreerimisel peab Maanteeamet kandma registreerimistunnistusele järgmise korralise ülevaatuse kuu ja aasta, mille kinnitab allkirjaga.
(2) Sõiduki korralise, korduv- ja erakorralise ülevaatuse kohta peab ülevaataja:
1) tehniliselt korras sõiduki puhul tegema registreerimistunnistusele sissekande järgmise ülevaatuse kuu, aasta ja kontrollkaardi numbri kohta ja kinnitama sissekande allkirjaga ning väljastama väheolulise rikke või puuduse avastamisel elektrooniliselt kontrollkaardi või selle väljatrüki otsusega „Tehniliselt korras” ning omaniku või valdaja soovil kontrollkaardi juhul, kui rikkeid või puudusi ei avastatud;
2) tehniliselt mittekorras sõidukile väljastama kontrollkaardi väljatrüki, millel on otsus „esitada korduvülevaatusele” või „omal jõul sõitmiseks kõlbmatu”;
3) sõidukile, mis tuli esitada liiklusregistri andmete täpsustamisele, väljastama kontrollkaardi väljatrüki, millel on otsus „esitada liiklusregistri andmete täpsustamisele”.
(3) ADR-sõiduki ülevaatuse kohta peab ülevaataja väljastama:
1) nõuetele vastavale sõidukile – sõiduki ohtliku veose autoveole lubamise tunnistuse või pikendama selle kehtivust;
2) nõuetele mittevastavale sõidukile – kontrollkaardi väljatrüki, millel on otsus „ei vasta kehtestatud nõuetele”.
(4) CEMT-sõiduki ülevaatuse kohta peab ülevaataja väljastama:
1) nõuetele vastavale sõidukile – käesoleva määruse lisades 7–10 esitatud vormi kohased tunnistused;
(5) Takso, mille tellimine ja hinna arvestamine toimub infoühiskonna teenuse vahenduseta, ning õppe-, eksami- ja kiirabisõiduki ülevaatuse kohta peab ülevaataja:
1) nõuetele vastavale sõidukile – tegema sõiduki registreerimistunnistusele sissekande järgmise ülevaatuse kuu, aasta ja sõiduki otstarbe osas vastava märke ning kinnitama sissekande allkirjaga;
2) nõuetele mittevastavale sõidukile – väljastama kontrollkaardi väljatrüki, millel on otsus „ei vasta kehtestatud nõuetele”.
(51) Käesoleva paragrahvi lõike 5 punktis 1 nimetatud sõiduki otstarbe märked takso puhul on järgmised:
1) takso;
2) [kehtetu - RT I, 04.05.2018, 14 - jõust. 07.05.2018]
(52) Paragrahvi 6 lõikes 91 nimetatud sõiduki puhul ühistranspordiseaduse kohase sõidukikaardi väljastamisel kannab Maanteeamet liiklusregistrisse § 6 lõike 91 kohase ülevaatuse tähtaja. Omaniku, vastutava kasutaja või kasutaja soovil kantakse muudetud tähtaeg sõiduki registreerimistunnistusele.
(6) CEMT-sõiduki ülevaatusel või ADR-sõiduki ülevaatusel väljastatava tunnistuse kaotamise korral väljastatakse duplikaattunnistus mis tahes vastavat eriliigilist ülevaatust teostavas ülevaatuspunktis. Tehnoülevaatuse rahvusvahelise tunnistuse kaotamise korral väljastatakse duplikaattunnistus mis tahes vastavat õigust omavas ülevaatuspunktis.
(7) [Kehtetu - RT I, 01.09.2017, 1 - jõust. 04.09.2017]
(8) Sõiduki registreerimistunnistuse vahetamisel peab Maanteeamet kandma uuele registreerimistunnistusele eelmisel registreerimistunnistusel olevad viimased kehtivad sissekanded sõiduki ülevaatuse kohta ja kinnitama selle allkirjaga.
(9) Vanasõiduki tunnustamisel väljastatakse nõuetele vastava vanasõiduki kohta lisas 11 (M, N ja O kategooria sõiduk) või 12 (L kategooria sõiduk) toodud vanasõidukiks tunnustamise akt, mille teine eksemplar edastatakse akti koostajate poolt Maanteeametile. Vanasõidukiks tunnustamise akti kehtivusaeg on 12 aastat, hilisem vanasõidukina tunnustamise akt muudab varasemalt väljastatud akti kehtetuks.
(10) Sõiduki registreerimistunnistuse vahetamisel seoses vanasõidukiks tunnustamise akti väljastamisega peab Maanteeamet kandma uuele registreerimistunnistusele märkuse sõiduki ülevaatuse kohta ja kinnitama selle allkirjaga.
(11) Rahvusvahelises liikluses osalevale sõidukile väljastatakse omaniku või valdaja soovil käesoleva määruse lisas 6 toodud tehnoülevaatuse rahvusvaheline tunnistus või pikendatakse selle kehtivust.
§ 111. Rakendussätted
(1) Määruse lisa 2 punkti 8.3. kohaldatakse enne 2017. aasta 1. septembrit kasutusele võetud tehnoülevaatuspunktile alates 2023. aasta 20. maist.
(11) Määruse lisa 2 punkte 8.2.1., 8.2.2., 8.2.3. ja 8.10. kohaldatakse tehnoülevaatuspunktile alates 2023. aasta 20. maist.
(12) Määruse lisa 2 punkte 8.18., 8.19. ja 8.20. kohaldatakse tehnoülevaatuspunktile alates 2020. aasta 1. veebruarist.
(2) Enne 2018. aasta 1. jaanuari määratud sõiduki tehnoülevaatuse tähtaeg kehtib kuni ülevaatusel määratud tähtpäevani.
(3) Käesoleva määruse § 8 lõiget 13 kohaldatakse üle 3-meetrise ja kuni 10-meetrise tõstekõrgusega korvtõstukiga varustatud sõidukile alates 2018. aasta 1. juulist.
(4) Paragrahvi 11 lõike 52 esimest lauset kohaldatakse alates 2017. aasta 1. novembrist.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.04.2014, lk 51–128).
Lisa 1 Kontrollimisele kuuluvate sõidukite grupid
Lisa 2 Nõuded ülevaatuspunktile ja selle inventarile
Lisa 3 Ülevaatuspunkti passile kantavad andmed
Lisa 4 Sõiduki ülevaatusel kontrollitavate osade, seadmete, sõlmede ja nendel avastatud vigade loetelu ning kontrollimise metoodika (alates 01.02.2020)
[RT I, 19.07.2019, 3 - jõust. 01.02.2020]
Lisa 5 Kontrollkaardile kantavad andmed
Lisa 6 Tehnoülevaatuse rahvusvaheline tunnistus
Lisa 7 „Mootorsõidukite ja haagiste tehnoseisundi vastavuse ECMT tunnistus” eestikeelne vorm
Lisa 8 „Mootorsõidukite ja haagiste tehnoseisundi vastavuse ECMT tunnistus” inglisekeelne vorm
Lisa 9 „Mootorsõidukite ja haagiste tehnoseisundi vastavuse ECMT tunnistus” prantsusekeelne vorm
Lisa 10 „Mootorsõidukite ja haagiste tehnoseisundi vastavuse ECMT tunnistus” saksakeelne vorm
Lisa 11 M, N ja O kategooria sõiduki vanasõidukiks tunnustamise aktile kantavad andmed
Lisa 12 L kategooria sõiduki vanasõidukiks tunnustamise aktile kantavad andmed


text:
Ümbersõnastatud Brüsseli I määrus - Eesti
Eesti menetlusõiguse kohaselt teavitatakse kolmandat isikut kohtumenetlusest kolmanda isiku kaasamise avalduse kättetoimetamisega. Menetluse pool, kes võib kohtuvaidluse lahendamise korral tema kahjuks esitada kolmanda isiku vastu enda arvates lepingu rikkumisest tuleneva või kahju hüvitamise või hüvituskohustusest vabastamise nõude või kellel on alust eeldada kolmanda isiku sellise nõude esitamist tema vastu, võib esitada asja menetlevale kohtule avalduse kolmanda isiku menetlusse kaasamiseks. Kohus toimetab avalduse kolmandale isikule kätte ja teatab avaldusest teisele poolele ning annab neile tähtaja seisukoha võtmiseks. Kui avaldus vastab seaduses sätestatud nõuetele ja pool põhistab kolmanda isiku kaasamise vajaduse, kaasab kohus määrusega kolmanda isiku menetlusse. Iseseisva nõudeta kolmas isik on Eesti menetlusõiguse kohaselt menetlusosaline, kuid ta ei ole menetluse pool (hageja või kostja). Kui ilmneb, et kolmas isik on kaasatud menetlusse põhjendamatult, võib kohus ta määrusega menetlusest kõrvaldada. Hageja või kostja poolel menetlusse kaasatud või sinna astunud iseseisva nõudeta kolmas isik peaks eelduslikult toetama vastava poole positsiooni menetluses, st esitama argumente selle poole toetuseks, olles huvitatud, et see pool menetluse võidaks. Iseseisva nõudeta kolmas isik võib teha kõiki menetlustoiminguid peale nende, mida saab teha üksnes hageja või kostja, muu hulgas saab ta asjas tehtud lahendi peale kaevata. Tema avaldusel, kaebusel või muul menetlustoimingul on menetluses õiguslik tähendus üksnes juhul, kui see ei ole vastuolus selle hageja või kostja avalduse, kaebuse või toiminguga, kelle poolel kolmas isik menetluses osaleb. Kaebuse esitamiseks või muu menetlustoimingu tegemiseks kehtib kolmanda isiku suhtes sama tähtaeg kui selle hageja või kostja suhtes, kelle poolel ta menetluses osaleb, kui seadusest ei tulene teisiti.
Kui pool esitas isiku kaasamiseks kolmanda isikuna avalduse, kuid kohus isikut menetlusse ei kaasa või on kolmanda isiku menetlusest kõrvaldanud, ei ole põhimenetluse lahend tema suhtes õiguslikult siduv.
Kui pool esitas isiku kaasamiseks kolmanda isikuna avalduse ja isik kaasati menetlusse kolmanda isikuna, ei või ta hageja või kostja suhtes, kelle poolel ta menetlusse astus või kaasati, põhimenetlusele järgnevas menetluses tugineda sellele, et menetluses tehtud lahendi resolutsioon on ebaõige või et asjaolud on ebaõigesti tuvastatud. Kui menetluse pool algatab iseseisva nõudeta kolmanda isiku vastu menetluse eelmisele menetlusele tuginedes, võib kolmas isik esitada ka vastuväite, mille ta on esitanud menetluses kolmanda isikuna ja mis on vastuolus poole avaldustega. Kolmas isik võib esitada ka vastuväite, et ta ei saanud esitada taotlust, väidet või tõendit või kaebust, kuna ta astus menetlusse või kaasati sinna liiga hilja või ta ei saanud neid esitada hageja või kostja, kelle poolel ta menetluses osales, avalduste või toimingute tõttu. Ta võib samuti esitada vastuväite, et hageja või kostja ei esitanud tahtlikult või raskelt hooletult taotlust, väidet, tõendit või kaebust, mis oli kolmandale isikule teadmata.
3) Kas põhimenetluses antud õiguslikul hinnangul on siduv mõju?
Kui pool esitas isiku kaasamiseks kolmanda isikuna avalduse, kuid kohus isikut menetlusse ei kaasanud või on kolmanda isiku menetlusest kõrvaldanud, ei ole põhimenetluse lahend kolmanda isiku suhtes õiguslikult siduv, sh õigusliku hinnangu osas
4) Kas tuvastatud asjaoludel, mida kolmas isik ei saanud vaidlustada põhimenetluse käigus, nt põhjusel, et pooled ei vaidlustanud neid, on siduv mõju?
Kolmanda isiku suhtes ei ole õiguslikult siduvad kohtu poolt tuvastatud asjaolud, mida kolmas isik ei saanud vaidlustada põhjusel, et pooled neid ei vaidlustanud või kui pool, kelle kasuks kolmas isik menetlusse kaasati, ei nõustunud asjaolu kolmanda isiku poolt vaidlustamisega.
5) Kas kolmanda isiku kaasamine jõustub sõltumata sellest, kas kolmas isik ühines põhimenetlusega või mitte?
Kuivõrd Eesti menetlusõiguse kohaselt ei toimu kolmanda isiku iseseisvat teavitamist, vaid kolmandat isikut teavitatakse poole esitatud kolmanda isiku kaasamise avalduse kättetoimetamisega, sõltuvad õiguslikud tagajärjed sellest, kas kolmas isik kaasati menetlusse või mitte.
6) Kas kolmanda isiku kaasamine mõjutab kolmanda isiku ja teavitava poole vastaspoole vahelist suhet?
Kui pool esitas avalduse kolmanda isiku menetlusse kaasamiseks, kuid kohus kolmandat isikut menetlusse ei kaasanud, ei mõjuta see suhteid tema ja kaasamise avalduse esitanud poole vastaspoole vahel, välja arvatud juhul, kui kolmas isik kaasati menetlusse.
Iseseisva nõudeta kolmanda isiku menetlusse kaasamist ja kaasamise tagajärgi reguleerivad tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-d 214 ja 216.
- Eestis maakohus
- Eestis ringkonnakohus selle maakohtu kaudu, kelle määrust määruskaebusega vaidlustatakse
- Eestis Riigikohus
- Eestis inglise keel
- Eestis tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 86 (kohtualluvus vara asukoha järgi) juhul, kui nõue ei ole seotud isiku selle varaga; tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 100 (tüüptingimuste kasutamise lõpetamise nõue) ulatuses, milles hagi esitatakse kohtusse, kelle tööpiirkonnas tüüptingimusi kasutati.
- Eestis tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-d 212–216
11. novembril 1992 Tallinnas allakirjutatud Leedu Vabariigi, Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vaheline õigusabi ja õigussuhete leping,
27. novembril 1998 Tallinnas allakirjutatud Eesti Vabariigi ja Poola Vabariigi vaheline leping õigusabi osutamise ja õigussuhete kohta tsiviil-, töö- ja kriminaalasjades,

matches:
Kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
Riigikohus
§ 86
§ 100


text:
03 Dets 2014, 09:56 Tere,Kuna olin sattunud masu ajal antud käendustest tulenevalt võlgadesse siis oli ainukesesk lahenduseks algatada füüsilise isiku pankrot. Seda ma siis ka tegin. Menetlus algatati ning määrati pankrotihaldur, kes siis tegi minu seisust kokkuvõtte, ning aasta pärast algatati võlgadest vagastamise menetlusega. Usaldusisikuks määrati üks võlausaldajate esindajatest. Kuna võlgnevus aga oli soldaarne kolmana isikuga siis tekkis meil usaldusisikuga vaidlus peale seda kui kolmas osapool oli nö. oma osa võlausaldajale tasunud. Seejärel palusin usaldusisikul teavitada võlgnevuse jäägist, mis on jäänud veel minu tasuda. Seda ta aga keeldus ütlemast. Peatasin mõneks ajaks maksed ja nõudsin kohtu kauda jäägi väljaselgitamist. Selleks vaidluseks kulus umbes pool aastat, kui usaldusisik lõpuks soostus jääki kohtule kinnitama. Samas oli ta selle aja jooksul teinud avalduse minu tööandjale, et too peaks kinni minu töötasu. kohe kui sain kohtult kinnituse võla jäägi kohta kandsin kogu summa usaldusisiku arvele. Seega kõik nõudes olid rahuldatud. Samas usaldusisik keeldus võtmast tagasi tööandjalt avaldust töötasu kinnipidamise kohta, ning rahasid kanti ikka edasi usaldusisiku kontole, kuigi selleks alus puudus. Lõpuks ej jäänud muud üle kui paluda kohtul usaldusisiku avaldus tühistada. Tänaseks on minu suhtes pankrotimenetlus lõpetatud, kuid usaldusisk ei soost mulle tagastama summat, mis laekus tema arvele ning ei ole võlausaldajate võlgade katteks tarvilik. Kuidas ma peaksin käituma, et saada usaldusisikult tagasi raha, mis ei kuulu võlausaldajate võlgnevuste katteks. Summa on siiski päris märkimisväärne, mis ta rohkem enda arvele korjas. Kas ma peaksin tegema kohtule avalduse alusetu rikastumisega seoses vms.Lugupidamisega
Postitusi: 4Liitunud: 03 Dets 2014, 09:36
04 Dets 2014, 08:46 Kõigepealt peab küsija välja selgitama, milline summa jäi usaldusisikule.Selleks soovitan siiski sama tsiviilasja raames, kus toimus nii pankrotimenetkus kui ka kohustustest vabastamise menetlus, teha kohtule taotlus, milles paluda, et kohus nõuaks välja nii tööandjalt kui ka sellelt usaldusisikult, mis summas 1) tööandja tegi ülekandeid usaldusisikule ja 2) usaldusisik annaks andmeid, mis summa kokku laekus tema kontole. Ja kindlasti paluda kohtul määrata andmete andmiseks tähtaeg. Samas: PankrS § 172 lg 4 kohaselt esitab usaldusisik võlgniku kohustustest vabastamise menetluse lõpuks kohtule aruande. Kas sellist aruannet ei esitatud? Usaldusisik ei pea seda aruannet võlgnikule esitama, kuid võlgnik on selles protsessis osapool ja võlgnik võib sellega tutvuda kasvõi kohtutoimiku kaudu. Selles aruandes peaks olema kirjas, kui palju laekus raha ja kui palju usaldusisik võlausaldajtele edasi kandis (saan aru, et oli siiski ainult 1 võlausaldaja). Ka sealt saaks näha, millised summad on liikunud. Kui tsiviilasi on lõpetatud, siis on toimik arhiivis. Inimene saab minna kohtu kantseleisse oma isikut tõendava dokumendiga ja küsida toimiku arhiivist välja ja sellega tutvuda, siis ta peaks seda aruannet nägema. Seda eeldusel, et usaldusisik on aruande ausalt koostanud.Ka saab küsija minna Maksu- ja Tolliametisse ja võtta kohustustest vabastamise menetluse perioodi kohta väljavõtte oma tulude kohta. Sellest saab ka ise väljaarvutada, milline oli brutopalk ja milline netopalk ning mis summa kandis tööandja küsijale töötasuna. Jääk pidi siis eelduslikult usaldusisikule minema.Ja veel üks variant usaldusisikule tasutud rahade suuruse kindlakstegemiseks:PankrS § 173 lg 4 kohaselt peab usaldusisik talle loovutatud tulust võlgnikule üle kandma 25 %. Seega saab inimene selle alusel arvutada samuti summa suuruse, mis usaldusisiku valdusesse jäi. Seda muidugi eeldusel, et usaldusisik on ikka ausalt tegutsenud ja 25 % loovutatud tulust võlgnikule kandnud.Kui küsija on välja selgitanud, milline summa jäi alusetult usaldusisikule, peab usaldusisik selle võlgnikule tagastama. Millisel viisil seda teha, on küsija otsustada. Üks variant on muidugi hagi alusetu rikastumise alusel ja just selleks ongi tal vaja teada summa täpset suurust, mida usaldusisikult kohtu kaudu küsida. Kohtusse ei saa ju minna, et palun välja mõista umbes 1000 eurot.Kaaluda võiks ka seda, et äkki pankrotimenetlust menetlev kohtunik annab korralduse usaldusisikul tagastada enamkinnipeetud summa küsijale, kuid ma ei tea, kas see on võimalik...Vastas Ly Müürsoo.
Postitusi: 3938Liitunud: 18 Apr 2011, 17:06
04 Dets 2014, 15:06 Võlausaldajaid oli kaks millest üks hiljem loobus oma nõudest. 05.12.2013 kinnitas usaldusisik kohtule võlgnevuse jäägiks summa 9357,63 eurot, mis sai kantud usaldusisiku kontole minu poolt 11.13.2013. Sellega said võlausaldajate nõuded rahuldatud. Kuid usaldusisik keeldus peale seda tagasi võtma avaldust tööandjalt töötasu kinnipidamise kohta ning tööandja ei saanud ka ilma temapoolse avalduseta kinnipidamiste tegemist lõpetada. Lõpuks oli sunnitud kohus tegema määruse kinnipidamiste lõpetamiseks (kuna selleks puudus igasugune alus) ning see juhtus 24.03.2014. Ehk siis ajavahemikul 11.12.2013-24.03.2014 jõudis tööandja kinni pidada summa 1325.89 eurot. mis kanti usaldusisiku kontole ning ei kuulunud enam võlausaldajate võlgade katteks. 25.06.2014 teeb usaldusisik kohtule tema ametist vabastamise taotluse, kus ta kinnitab, et minu nõuded võlausaldajate ees on rahuldatud, kui ei esita mitte mingisugust aruannet. Lõpuks 27.08.2014 vabastab kohus usaldusisiku ja lõpetab minu suhtes kohustustest vabastamise menetluse. Kui küsisin kohtunikult, et mis saab sellest 1325.89 euro tagasi nõudmisest, siis selle kohta tal konkreetne nõuanne puudub. Usaldusisik ise väidab, et see summa on ette nähtud tema töötasuks ja et ma sain isegi soodsalt hakkama. Mina aga siinkohal ei ole sellega nõus ning leian, et summa 1325.89 on usaldusisiku poolt ebaseaduslikult omandatud. Samas ei tea ma mida edasi teha, et endale kuuluvat tagasi nõuda?
05 Dets 2014, 08:45 Hakkan vastama lõpust:Pankrotiseadus ei näe ette üldse usaldusisikule tasu maksmist. Küll aga võib kohus usaldusisiku taotlusel usaldusisikule mingi tasu määrata. Praktikas tähendab see seda, et võlausaldajad on tasu enne kohustustest vabastamise menetluse algatamist võlausaldajate üldkoosolekul kinnitatud. Kui seda ei ole tehtud enne kohustustest vabastamise menetluse algatamist, siis juhul, kui usaldusisik taotleb endale tasu määramist, edastab kohus tavaliselt sellisel juhul usaldusisiku taotluse nii võlgnikule kui ka võlausaldajatele seisukoha saamiseks ja pärast seisukoha saamist teeb kohus määruse, millega kas siis kinnitab usaldusisikule tasu taotletud määras või siis arvestab võimalike vastuväidetega ja vähendab tasu suurust. Usaldusisiku tasu on minu praktikas 10 % võlausaldajatele väljamakstavast summast, aga olen kuulnud, et kohus kinnitab ka väiksema %.Kuna antud juhul ei ole ilmselt summa seotud võlausaldajatele väljamakstava summa suurusega, vaid usaldusisik on ise n-ö otsustanud, et töötasust alusetult kinnipeetud tasu peaks justnagu jääma tema tasuks, siis selliselt käituda küll ei tohiks. Mistahes tasu peab kinnitama kohus. Antud juhul võiks tasu määramisel ilmselt kohaldada analoogijat ajutise halduri tunnitasu määraga (PankrS § 23 lg 3), kuid usaldusisik peaks taotluses märkima, mida ja mitu tundi ta on teinud.Kuna summa suurus on täpselt teada ja kohus ei ole usaldusisikule tasu kinnitanud, siis on usaldusisik selle tõepoolest alusetult saanud. Soovitan teha usaldusisikule kirjalik pöördumine, kust küsija küsib raha tagasi mingiks tähtajaks (kindlasti märkida oma konto number, kuhu raha tasuda), lisada võiks, et juhul, kui raha selleks tähtajaks ei tagastata, siis pöördub küsija hagiga kohtu poole ja sellisel juhul lisanduvad riigilõiv jm kohtukulud.Huvitav, kas usaldusisik saadud tasust makse ka makab? Ka sellele võiks oma pöördumises vihjata...Vastas Ly Müürsoo.
06 Jaan 2015, 14:32 Saatsin eelmise aasta lõpus usaldusisikule pöördumise, nagu Te soovitasite, tähitud kirja näol. Paraku aga usaldusisik ei võtnud seda vastu ning kiri jõudis minuni tagasi. Muidugi võib ju olla, et inimene on kolinud vms. Kahjuks ei ole mul muud aadressi, kui see, mis oli edastatud kohtule võlgadest vabastamise menetluse ajal. Kas nüüd esasi on mõistlik minna kohtusse selle asjaga. Kas ma peaksin seda käsitlema kui alusetut rikastumist ja kui suurte kuludega tuleks mul arvestada kui ma esitan hagi kohtule (riigilõiv jms.). Märgin veel ära, et uurisin ka kohtunikult, ka usaldusisik esitas kohtule aruande ja vastusesks sain , et ei esitanud. Kohtunik mainis ka, et enam ei saa usaldusisiku käest aruannet nõuda, ning ma peaksin alusetult kinnipeetud summa tagasisaamiseks pöörduma kohtusse.
20 Jaan 2015, 10:53 Tere,Ma nüüd talitusin Teie soovituse järgi, ning saatsin usaldusisikule pöördumise tähitud kirjana. Paraku aga ei võtnud/saanud usaldusisik seda kätte, ning kiri saadeti mulle tagasi. Kas ma peaksin saatma kirja korduvalt või tuleks mul siiski nüüd kohtu poole pöörduda? Kui nüüd peaksin pöörduma maakohtusse, kuid millisesse siis? Seni menetleti antud tsiviilasja Pärnu maakohtus. Ehk siis minu elukohajärgselt. Kas ma peaksin hagiavalduse usaldusisiku poolt alusetult kinnipeetud summa suhtes esitama maakohtule usaldusisiku elukoha alusel. Olen üritanud selgust saada ka kui suure riigilõivuga pean arvestama, kuid see on jäänud üsna segaseks mulle. Ehk siis küsimus, kui suure riigilõivuga peab arvestama kui nõude suurus on 1325,89 eurot.Lugupisdamisega.
28 Jaan 2015, 16:11 Minu silmis on inimene teinud kõik endast oleneva, et asja lahendada kohtuvaidluseta. Tegemist on siiski lubamatu käitumisega usaldusisiku poolt.Kui tahta raha tagasi saada, on vaja pöörduda kohtusse kas siis alusetu rikastumise alusel või alusetult saadu tagastamiseks. Selleks on aga vaja kindlasti selle usaldusisiku, ehk siis kostja aadressi. Samas võib kohtule kostja aadressiks panna ka sellesama aadressi ja hagisse kirjutada, et muid kostja aadresse ei ole hagejale teada. Pole ju ka teada, kas usaldusisik teadlikult selliselt ei käitu (ei võta teadlikult vastu talle adresseeritud kirju).Riigilõiv summalt 1325 € on 200 €.Inimene võib taotleda kohtult riigilõivust vabastamist või siis riigilõivu ositi tasumise võimalust. Ka võib kohtult taotleda riigipoolset advokaadiabi.Kui kohus hagi rahuldab, mõistab ta kostjalt (usaldusisikult) tasutud riigilõivu ja tasutud õigusabikulud välja.Soovitan kindlasti ikkagi hagi koostamiseks jurist võtta või taotleda riigipoolset advokaadiabi, sest kui midagi valesti teha, võib see hiljem halvasti lõppeda.Ja koos hagiga ka võiks teha ka taotluse hagi tagamiseks (arestida kostja konto hagetava summa ulatuses). Vastas Ly Müürsoo.
28 Jaan 2015, 16:12 Ma isiklikult arvan, et uuel tähitud kirja saatmisel ei ole mõtet. Kui usaldusisik tahab kirja ignoreerida, siis ta seda ka teeb. Postitöötaja jätab teate usaldusisiku postkasti ja sealt on näha, kellelt on kiri.Võiks veel korra proovida nii, et las küsija saadab tavakirja. Selle saab usaldusisik kätte ja ta avab selle. Sealt saab usaldusisik näha, et küsija on järjekindel ja pöördub nii-kui-nii kohtusse. Küsija võiks oma kirja täiendada veel sellega, et märgib, et hagi korral on riigilõiv 200 € ja see mõistetakse kostjalt välja, samuti lisanduvad advokaadiabikulud. Selles kirjas võiks märkida mingi konkreetse kuupäeva, millal peaks see tagasiküsitav summa laekuma ja hoiatus, et juhul, kui küsitud kuupäevaks ei ole summa laekunud, esitatakse hagi ... maakohtusse. Äkki siis see endine usaldusisik näeb, et asi on tõsine ja tagastab küsitud summa ilma kohtuvaidluseta.Juhul, kui peab ikka hagi esitama, siis hagi tuleb esitada kostja elukoha järgsesse kohtusse.Riigilõiv on 200 €.Vastas Ly Müürsoo.

matches:
kohus
§ 172
§ 173
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 23
kohus
kohus


text:
[RT I 2006, 57, 429 - jõust. 01.01.2007]
Vastu võetud 22.04.2003 nr 124
RT I 2003, 37, 248
14.12.2006 nr 254 (RT I 2006, 57, 429) 1.01.2007
Määrus kehtestatakse «Välissuhtlemisseaduse» § 8 lõike 1 punkti 11 alusel.
[RT I 2006, 57, 429 – jõust. 1.01.2007]
§ 1. Arengu- ja humanitaarabi andmist korraldavad institutsioonid
(1) Arengu- ja humanitaarabi andmist korraldab Välisministeerium koostöös teiste asjaomaste asutuste ja isikutega.
(2) Arengu- ja humanitaarabi andmise aluseks oleva arengukoostööprojekti (edaspidi projekt) kiidab heaks või lükkab tagasi välisminister, lähtudes Eesti arengukoostöö põhimõtetest, projekti võimalikust mõjust sihtriigi arengule ja projekti maksumusest ning kuulates eelnevalt ära arengukoostöö komisjoni ettepaneku.
Välisministeerium teavitab Vabariigi Valitsust antud arengu- ja humanitaarabist üks kord aastas.
§ 2. Arengukoostöö komisjon
1) hindab esitatud projekte, lähtudes Eesti arengukoostöö põhimõtetest, projekti võimalikust mõjust sihtriigi arengule ning projekti maksumusest;
2) küsib vajaduse korral projekti esitajalt lisateavet ning teeb projekti muutmise ettepanekuid;
3) teeb välisministrile ettepaneku projekt heaks kiita või tagasi lükata.
(3) Komisjoni kuuluvad Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Rahandusministeeriumi, Siseministeeriumi ja Välisministeeriumi esindajad. Vajaduse korral kaasab komisjon oma tegevusse muude valitsusasutuste esindajaid ja teisi spetsialiste.
(4) Komisjoni tegevust korraldab ja komisjoni teenindab Välisministeerium.
§ 3. Arengukoostööprojekti esitamine
(1) Projekti võib esitada Välisministeeriumile asutus või isik sihtriigi abitaotluse alusel, rahvusvahelise organisatsiooni üleskutse alusel või valitsusvälise organisatsiooni initsiatiivil. Projekti võib esitada ka Välisministeerium omal algatusel.
(2) Välisministeerium edastab §-s 4 toodud nõuetele vastava projekti komisjonile hindamiseks.
§ 4. Nõuded arengukoostööprojektile
Projekt peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
1) probleemi tutvustus;
2) projekti eesmärgid ja oodatavad tulemused;
3) projekti elluviimise eelarve;
4) tegevuskava;
5) projekti elluviimise kontrollmehhanism ja
6) selle täitmise eest vastutav isik või asutuse nimi ja kontaktandmed.
§ 5. Projekti elluviimine
(1) Välisministeeriumi ja projekti elluviimise eest vastutava isiku või asutuse (edaspidi projekti elluviimise eest vastutaja) vahel sõlmitakse pärast projekti rahastamiseks vajalike vahendite olemasolu selgumist leping, mis sätestab poolte kohustused ja vastutuse, samuti projekti elluviimise ajakava, aruandluse ja projekti täitmise kontrolli(edaspidi leping).
(2) Kui projekti elluviimise eest vastutaja on Välisministeerium, esitatakse vormikohane projekt ja aruanded, kuid lepingut projekti elluviimiseks ei sõlmita.
§ 6. Kontroll ja aruanded
(1) Välisministril või lepingus määratud Välisministeeriumi ametnikul on õigus nõuda projekti elluviimise eest vastutajalt vahearuandeid projekti elluviimise kohta.
(2) Välisministeerium esitab vahearuande komisjonile läbivaatamiseks ning välisminister või lepingus määratud Välisministeeriumi ametnik võib komisjoni arvamuse põhjal teha projekti elluviimise eest vastutajale ettepanekuid projekti edasise elluviimise kohta.
(3) Projekti lõppemise järel esitab projekti elluviimise eest vastutaja Välisministeeriumile lõpparuande. Välisministri või lepingus määratud Välisministeeriumi ametniku soovi korral peab projekti elluviimise eest vastutaja esitama lisainformatsiooni.
(4) Välisministeerium esitab lõpparuande komisjonile läbivaatamiseks. Komisjon hindab lõpparuande põhjal projekti eesmärkide saavutamist ning esitab aruande koos oma arvamusega välisministrile kinnitamiseks.

matches:
§ 8
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


Sotsiaalministri 14. detsembri 2000. a määruse nr 79 "Tehniliste abivahendite taotlemise ja soodustingimustel eraldamise tingimused ja kord" muutmine – Riigi Teataja
Sotsiaalministri 14. detsembri 2000. a määruse nr 79 "Tehniliste abivahendite taotlemise ja soodustingimustel eraldamise tingimused ja kord" muutmine
RTL 2006, 9, 170
Vastu võetud 12.01.2006 nr 7
Määrus kehtestatakse «Sotsiaalhoolekande seaduse» § 12 lõike 2 ja § 46 lõike 2 alusel.
§ 1. Sotsiaalministri 14. detsembri 2000. a määruses nr 79 «Tehniliste abivahendite taotlemise ja soodustingimustel eraldamise tingimused ja kord» (RTL 2000, 136, 2156; 2004, 11, 151) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
« 5) isikud, kellel on rinnavähi tagajärjel eemaldatud rind.»;
« (6) 20 000 krooni ja rohkem maksva abivahendi kompenseerimise aluseks on lastel ja tööealistel isikutel rehabilitatsiooniplaan või eriarsti tõend ning vanaduspensionieas olevatel isikutel eriarsti tõend või kohaliku ekspertkomisjoni nõudmisel rehabilitatsiooniplaan.»;
3) paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Isikliku abivahendi kaart väljastatakse isikutele, kellel on rinnavähi tagajärjel eemaldatud rind, rinnaproteesi ostmiseks.»;
4) paragrahvi 4 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) isik vajab abivahendit maksumusega alates 20 000 kroonist, mis sisaldab abivahendi maksumust koos pakutava kasutus- ja hooldusõpetuse teenusega;»;
« (4) Ettevõtted peavad eraldi arvestust soodustingimustel laenutatud tehniliste abivahendite üle.»;
6) paragrahvi 10 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Maavalitsustel on õigus jätta riigieelarvest maavalitsustele tehniliste abivahendite soodustingimustel ostmise ja laenutamise kuludeks määratud vahendeid reservi kuni 25% ulatuses. Reservi kasutamiseks teeb maavanemale ettepaneku kohalik ekspertkomisjon.»;
7) paragrahvi 10 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 10 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Abivahendi eest tasumisel kaetakse abivahendi maksumusest riigi osaluse protsent pärast isiku omaosaluse protsendi tasumist või ettevõtte poolt maavalitsusele esitatud isiku ning ettevõtte vahel koostatud kirjaliku maksegraafiku esitamist koos ettevõttepoolse kirjaliku kinnitusega vähemalt ühe osamakse tasumise kohta.»;
9) paragrahvi 10 täiendatakse lõigetega 7–9 järgmises sõnastuses:
« (7) Isiku omaosalus on abivahendi maksumuse ja käesoleva määruse lisa 1 või lisa 2 kindlaks määratud riigi osaluse vahe, kuid mitte väiksem kui 200 krooni. Erandkorras võib kohaliku ekspertkomisjoni otsusega abivahendi omaosalust vähendada 5 protsendini abivahendi kogumaksumusest.
3) 90 protsenti, kui abivahendit taotletakse kuni 24-aastasele isikule, kes õpib põhikoolis, gümnaasiumis, kutseõppeasutuses, rakenduskõrgkoolis või kõrgkoolis ning kes vastab käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktis 2 sätestatud nõuetele.»;
10) paragrahvi 11 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgnevalt:
« (2) Maavalitsused esitavad Sotsiaalministeeriumile iga kvartali järgneva kuu 20. kuupäevaks aruanded nendega lepingulistes suhetes olevate ettevõtete poolt soodustingimustel müüdud ja laenutatud abivahendite kohta käesoleva määruse lisas 5 toodud vormi kohaselt ja aruanded taotlejate registri kohta, mis sisaldab § 8 lg 3 toodud andmeid.»;
11) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«Paragrahvi 10 lõikes 7 nimetatud isiku omaosaluse minimaalset piirmäära 200 krooni ei kohaldata nendele § 2 lõigetes 3–5 nimetatud taotlustele, mis on esitatud maavanemale või abivahendeid väljastavale ettevõttele enne 1. veebruari 2006. a.»;
12) lisa 1 «Lastele, puuetega inimestele ja vanuritele soodustingimustel eraldatavate tehniliste väikeabivahendite loetelu», lisa 2 «Lastele, puuetega inimestele ja vanuritele soodustingimustel eraldatavate keerulisemate tehniliste abivahendite loetelu» ja lisa 6 «Piirhinnad inkontinentsitoodetele» kehtestatakse uues sõnastuses (käesoleva määruse vastavad lisad 1, 2 ja 3).»
(1) Määrus jõustub 1. veebruaril 2006. a.
(2) Määruse § 1 punkti 6 kohaldatakse tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2006. a.
Märkus. Lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. (Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 20.01.2006. a resolutsioon nr 17-1/0600523.)
Lisa 983425 Lisa 1
Lisa 983426 Lisa 2
Lisa 983427 Lisa 3


Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise ning hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord – Riigi Teataja
Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise ning hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord
Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise ning hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord - sisukord
2 HOOLDUSE SEADMISE JA HOOLDAJA MÄÄRAMISE TAOTLEMINE JA HINDAMINE
§ 5 Hooldusvajaduse hindamine
3 HOOLDUSE SEADMINE JA HOOLDAJA MÄÄRAMINE NING HOOLDUSE SEADMISEST JA HOOLDAJA MÄÄRAMISEST KEELDUMINE
§ 6 Hoolduse seadmine ja hooldaja määramine
§ 7 Hooldaja kohustused
§ 8 Hoolduse seadmisest ja hooldaja määramisest keeldumine
4 HOOLDUSE LÕPETAMINE
§ 9 Hoolduse lõpetamine
5 HOOLDAJATOETUSE TAOTLEMINE JA MAKSMINE
§ 10 Hooldajatoetuse taotlemine
§ 11 Hooldajatoetuse maksmine ja hooldajatoetuse määr
6 HOOLDAJATOETUSE MAKSMISEST KEELDUMINE JA MAKSMISE LÕPETAMINE, PEATAMINE JA ÜMBERARVESTAMINE
§ 12 Hooldajatoetuse maksmisest keeldumine
§ 13 Hooldajatoetuse maksmise lõpetamine, peatamine, ümberarvestamine
RT IV, 30.05.2014, 19
Vastu võetud 20.04.2011 nr 2
Käesolev määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 23 lõike 1 ja § 282 lõike 5 alusel.
(1) Käesolev kord reguleerib hoolduse seadmist ja hooldaja määramist ning riigieelarvest valla eelarvesse eraldatud vahendite arvelt hooldajatoetuse määramist ja maksmist isikutele, kes vastavad käesolevas määruses hooldajatoetuse saamise tingimustele.
(2) Hoolduse seadmisel ja hooldaja määramisel ning hooldajatoetuse määramisel ja maksmisel kohaldatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seadust, perekonnaseadust, puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seadust, haldusmenetluse seadust ning hooldajatoetuse määramist ja maksmist käsitlevaid Vabariigi Valitsuse õigusakte.
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi põhimõisteid:
1) hooldaja – täisealine teovõimeline isik, kes Häädemeeste Vallavalitsuse (edaspidi Vallavalitsus) korralduse alusel hooldab ja abistab:
1) 3-16-aastast keskmise, raske või sügava puudega last ja elab rahvastikuregistri järgi samal aadressil ning on mittetöötav;
2) 16-18 aastast raske või sügava puudega last ja elab rahvastikuregistri järgi samal aadressil ning on mittetöötav;
3) üle 18 aastast raske või sügava puudega isikut;
2) hooldatav – raske või sügava puudega isik, kelle hooldusvajadus on välja selgitatud hindamisinstrumendi abil ja kes vajab oma igapäevatoimingutes kõrvalabi;
3) hindamisinstrument – hooldusvajaduse väljaselgitamiseks ekspertide poolt väljatöötatud ja Sotsiaalministeeriumi poolt kinnitatud hindamismetoodika, mille alusel sotsiaaltöötaja selgitab välja hooldusvajaduse;
4) hooldajatoetus – puudega isiku hooldajale makstav rahaline toetus või teenus, mille vajadus selgitatakse välja hindamisinstrumendi abil;
5) hooldajatoetuse määr – ühe isiku hooldamise eest makstav tasu kuus, mille suurus sõltub hooldatava hooldusvajadusest.
2. peatükk HOOLDUSE SEADMISE JA HOOLDAJA MÄÄRAMISE TAOTLEMINE JA HINDAMINE
(1) Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse täisealisele isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks, kui eestkoste sellele isikule ei ole vajalik.
(2) Hooldus võidakse seada ja hooldaja määrata sotsiaalhoolekande seaduse § 9 lõigetes 2 ja 3 nimetatud isikutele ning isikutele, kelle elukoht on Eesti rahvastikuregistri andmetel Häädemeeste vallas.
(3) Puudega lapse puhul seatakse hooldus ja määratakse hooldajaks üks vanematest või võõrasvanem last kasvatavate vanemate kokkuleppe alusel; eestkostja või sotsiaalhooldekande seaduse § 252 lõikes 1 nimetatud isik. Juhul, kui vanemad ei jõua hooldaja isiku suhtes omavahel kokkuleppele, määrab puudega lapsele hooldaja vallavalitsus.
(4) Hooldajaks võib määrata teovõimelise isiku, kelle elukoht asub rahvastikuregistri andmetel Häädemeeste vallas.
(5) Hooldajaks ei määrata isikut, kellel on puuetega inimeste sotsiaaltoetuse seaduse mõttes raske või sügav puue.
(6) Hooldaja saab olla korraga kuni kahe isiku hooldajaks.
§ 4. Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise taotlemine
(1) Taotluse hoolduse seadmiseks esitab hooldust vajav isik Häädemeeste Sotsiaalkeskusele (edaspidi Sotsiaalkeskus) koos isikut tõendava dokumendi ja arstliku ekspertiisi otsusega puude raskusastme kohta.
(2) Hooldaja määramiseks esitavad hooldust vajav isik ja võimalik hooldaja Sotsiaalkeskusele ühisavalduse, millele lisatakse võimaliku hooldaja isikut tõendav dokument ja hooldatava kirjalik nõusolek talle hooldaja määramise kohta.
(3) Kui esitatud taotluses on puudusi või on jäetud esitamata nõutavad dokumendid, määrab Sotsiaalkeskus taotlejale vähemalt 5-päevase tähtaja puuduse kõrvaldamiseks.
§ 5. Hooldusvajaduse hindamine
(1) Hoolduse seadmiseks ja hooldaja määramiseks vajaliku hindamise viib läbi Sotsiaalkeskuse sotsiaaltöötaja hiljemalt 10 tööpäeva jooksul taotluse saamise päevast arvates.
(2) Hooldusvajaduse hindamisel täidetakse hindamisinstrument, mille põhjal selgitatakse välja hooldust vajava isiku abivajadus, hooldaja ülesanded ja hooldaja võimekus hooldaja ülesannete täitmiseks.
3. peatükk HOOLDUSE SEADMINE JA HOOLDAJA MÄÄRAMINE NING HOOLDUSE SEADMISEST JA HOOLDAJA MÄÄRAMISEST KEELDUMINE
§ 6. Hoolduse seadmine ja hooldaja määramine
(1) Hooldust teostab hooldust vajavale isikule Vallavalitsuse korraldusega määratud hooldaja. Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse hooldatava nõusolekul.
(2) Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise otsustab Vallavalitsus korraldusega hiljemalt 30 päeva jooksul taotluse saamise päevast arvates.
(3) Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse tähtajaliselt:
1) tähtajaliselt määratud arstliku ekspertiisi otsuse alusel puude raskusastme kehtivuse lõpptähtajani;
2) tähtajatult määratud arstliku ekspertiisi otsuse alusel üheks aastaks.
(4) Hooldajaks määratud isikul on õigustaotleda hooldajatoetust käesolevas määruses kehtestatud korras.
§ 7. Hooldaja kohustused
3) teavitama Sotsiaalkeskust hooldusega seoses tekkinud probleemidest;
4) teavitama Sotsiaalkeskust hooldusvajaduse lõppemisest või edasist hooldust võimatuks muutva(te)st asjaolu(de)st kümne päeva jooksul vastava(te) asjaolu(de) tekkimisest arvates.
§ 8. Hoolduse seadmisest ja hooldaja määramisest keeldumine
(1) Hooldust ei seata ja hooldajat ei määrata isikule:
1) kellel puudub pidev abi- ja hooldusvajadus vaimse või kehalise puude tõttu oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks;
2) kellele osutatakse muud abi või sotsiaalteenuseid, mis tagavad tema hooldusvajaduse rahuldamise.
(2) Hooldajaks ei määrata isikut, kes nähtuvalt täidetud hindamisinstrumendist ei tule toime hooldust vajava isiku hooldusvajaduse rahuldamisega.
(3) Hooldust ei seata ja hooldajat ei määrata, kui hooldust vajav isik või võimalik hooldaja ei ole nõus hoolduse seadmise või hooldaja määramisega.
(4) Hoolduse seadmisest ja hooldaja määramisest keeldumisest teatatakse taotlejale kirjalikult hiljemalt 30 päeva jooksul taotluse laekumisest arvates, esitades hoolduse seadmisest ja hooldaja määramisest keeldumise põhjused.
4. peatükk HOOLDUSE LÕPETAMINE
§ 9. Hoolduse lõpetamine
(1) Hooldus lõpetatakse ja hooldaja vabastatakse hoolduskohustusest Häädemeeste Vallavalitsuse korraldusega järgmistel juhtudel:
1) hooldatava või hooldaja avalduse alusel;
2) hooldatava elamaasumisel ööpäevaringset hooldusteenust pakkuvasse hoolekandeasutusse enam kui 30 kalendripäevaks;
3) hooldatava või hooldaja surma korral;
4) hooldatava hooldusvajaduse äralangemise korral;
5) hooldaja poolt oma kohustuste mittetäitmise korral;
6) hooldatava või hooldaja elamaasumisel teise kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumile rahvastikuregistrisse kantud andmete alusel.
(2) Hooldaja või hooldatav on kohustatud vallavalitsust teavitama käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaoludest hiljemalt 10 päeva jooksul asjaolude tekkimisest arvates.
(3) Vallavalitsus otsustab hoolduse lõpetamise ja hooldaja hoolduskohustusest vabastamise hiljemalt 15 päeva jooksul vastava taotluse saamisest või vastavast asjaolust teadasaamisest arvates.
5. peatükk HOOLDAJATOETUSE TAOTLEMINE JA MAKSMINE
§ 10. Hooldajatoetuse taotlemine
(1) Hooldajatoetust võib määrata ja maksta:
1) Vallavalitsuse korraldusega 3-18-aastase keskmise, raske või sügava puudega lapse hooldajaks määratud isikule või kohtu poolt määratud keskmise, raske või sügava puudega isiku eestkostjale, kes elab koos hooldatavaga rahvastikuregistri andmetel Häädemeeste vallas, kes ei saa töötada puudega lapse kasvatamise tõttu ning kellel ei ole puuetega inimeste sotsiaaltoetuse seaduse mõttes rasket ega sügavat puuet;
2) Vallavalitsuse korraldusega 18-aastase või vanema inimese hooldajaks määratud teovõimelisele isikule või eestkostjale, kes elab rahvastikuregistri andmetel Häädemeeste vallas ning kellel ei ole puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse mõttes raske või sügavat puuet.
(2) Hooldajatoetuse määramise aluseks on hooldatava või asjast huvitatud isiku (edaspidi Avaldaja) poolt Sotsiaalkeskusele esitatud kirjalik avaldus ja seda põhjendavad dokumendid.
(3) Taotlust põhjendavateks dokumentideks on:
1) vallavalitsuse korraldus hooldajaks määramise kohta või kohtuotsus eestkostjaks määramise kohta;
2) arstliku ekspertiisikomisjoni otsus hooldatava kohta või selle koopia;
3) isikuttõendavate dokumentide koopiad;
4) hooldatava isiklik rehabilitatsiooniplaan (olemasolul);
5) omakäeline selgitus hoolduse tagamise kohta.
(4) Sotsiaalkeskusel on õigus nõuda täiendavaid dokumente või selgitusi.
(5) Ettepanekud hooldajatoetuse määramiseks või toetusest keeldumiseks esitab Sotsiaalkeskus Vallavalitsusele kinnitamiseks kuu aja jooksul arvates taotluse laekumise kuupäevast.
(6) Toetuse saajad ja makstava toetuse suuruse kinnitab Sotsiaalkeskuse ettepanekul Vallavalitsus korraldusega ja teavitab otsusest hooldatavat, hooldajat ja sotsiaalosakonda kirjalikult 5 tööpäeva jooksul istungi toimumise päevast arvates.
§ 11. Hooldajatoetuse maksmine ja hooldajatoetuse määr
(1) Hooldajatoetuse maksmist alustatakse toetuse määramise päevast.
(2) Hooldajatoetust makstakse hooldajale jooksva kuu 28. kuupäevaks tema pangaarvele kandmisega või erandjuhtudel Vallavalitsuse kassast sularahas.
(3) Hooldajatoetust makstakse vastavalt hooldajatoetuse määrale.
(4) Hooldajatoetuse määr raske puudega isiku hooldamise eest on 15,34 eurot kuus ja hooldajatoetuse määr sügava puudega isiku hooldamise eest on 25,56 eurot kuus.
6. peatükk HOOLDAJATOETUSE MAKSMISEST KEELDUMINE JA MAKSMISE LÕPETAMINE, PEATAMINE JA ÜMBERARVESTAMINE
§ 12. Hooldajatoetuse maksmisest keeldumine
Hooldajatoetust ei maksta:
1) isikutele, kellele on puuetega inimeste sotsiaaltoetuse seaduse alusel määratud raske või sügav puue;
2) statsionaarses õppevormis õppivale isikule;
3) 18-aastase ja vanema raske või sügava puudega isiku hooldajale, kui hooldajatoetuse taotlejal on hooldatava suhtes ülalpidamiskohustus perekonnaseaduse mõistes;
4) juhul, kui hooldatava toimetulekut on võimalik tagada teiste sotsiaalteenuste, haridusteenuste, täiendavate toetuste või muu abi osutamisega.
§ 13. Hooldajatoetuse maksmise lõpetamine, peatamine, ümberarvestamine
(1) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse Vallavalitsuse korraldusega Sotsiaalkeskuse ettepanekul juhul, kui on ära langenud käesolevas määruses toodud hooldajatoetuse määramise alused.
(2) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse või peatatakse hooldajatoetuse maksmist tingivate asjaolude tekkimise kuule järgneva kuu 1. kuupäevast alates.
(3) Hooldajatoetuse maksmine peatatakse, kui hooldatav viibib haiglaravil enam kui 30 kalendripäeva.
(4) Hooldajatoetuse suuruse ümberarvestamine toimub hooldatava hooldusvajaduse muutumisel.
(5) Arvestust hooldajate määramise ja hooldajatoetuse maksmise kohta peab Sotsiaalkeskus.
(6) Hooldajatoetusega kaasnevad maksud tasub Vallavalitsus vastavalt kehtivale seadusandlusele ja esitab vajalikud andmed ravikindlustuse andmekogusse.
(7) Hooldajatoetuse saaja on kohustatud teavitama Sotsiaalkeskust kirjalikult asjaoludest, mis toovad kaasa hooldajatoetuse maksmise lõpetamise, peatamise või toetuse suuruse muutumise.
(8) Hooldajatoetuse saaja poolt valeandmete esitamisel võib Vallavalitsus liigselt makstud summad tagasi nõuda.
Toetuse saaja võib toetuse määramise või sellest keeldumise otsuse vaidlustamiseks taotleda hooldusvajaduse ümberhindamist või esitada vaide vastavalt haldusmenetluse seadusele.
(1) Häädemeeste Vallavolikogu 23.03.2009.a määruse nr 6 „Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord“ alusel tehtud hooldajatoetuse määramise otsused kehtivad nende aluseks olevas arstliku ekspertiisi otsuses määratud puude raskusastme kehtivuse lõpptähtajani, välja arvatud otsused, mis ei vasta käesoleva määruse tingimustele. Hooldajatoetuse määramise otsused, mis ei vasta käesoleva korra tingimustele, lõpetatakse 1. juunist 2011. a Sotsiaalkeskus teatab hooldajatoetuse saajale toetuse maksmise lõpetamisest kirjalikult.
(2) Häädemeeste Vallavolikogu 23.03.2009.a määruse nr 6 „Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord“ alusel tehtud hooldajatoetuse määramise otsused, mille aluseks olevas arstliku ekspertiisi otsuses on puude raskusaste määratud tähtajatult, kehtivad kuni korduvhindamise kuupäevani.
(3) Häädemeeste Vallavolikogu 23.03.2009. a määrus nr 6 „Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(4) Määrus jõustub 29. aprillil 2011. a.
Toomas Troska


Ettevõtlustoetuse andmise kord – Riigi Teataja
Ettevõtlustoetuse andmise kord
Ettevõtlustoetuse andmise kord - sisukord
§ 3 Mitteabikõlblike tegevusalade loetelu
§ 5 Kulude abikõlblikkuse periood
§ 6 Toetuse piirmäärad
§ 7 Nõuded taotlejale
§ 10 Nõuded uuele töökohale
§ 14 Taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamine
§ 16 Aruandlus ja kontroll
§ 18 Vallavalitsuse kohustused
§ 19 Vallavalitsuse õigused
RT IV, 03.01.2019, 2
Vastu võetud 20.12.2018 nr 59
jõustumine 15.01.2019
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 alusel.
(1) Ettevõtlustoetuse andmise kord (edaspidi kord) reguleerib Põlva valla eelarve vahenditest uute töökohtade loomise toetamist ja eraldatud toetuse (edaspidi toetus) kasutamist.
(2) Toetuse andmise eesmärk on aidata kaasa jätkusuutlike, kasvule orienteeritud, väikeettevõtete arengule ja laienemisele ning neis ettevõtetes uute töökohtade loomisele. Toetuse eraldamise kaudu toetatakse ja arendatakse väikeettevõtlust Põlva vallas.
(3) Toetus on vähese tähtsusega abi Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 mõistes, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes. Toetusele kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse paragrahvis 33 sätestatut.
1) abikõlblik kulu on kulu, mis on põhjendatud, mõistlik ja vajalik toetuse taotluses märgitud projekti elluviimiseks ja/või uute töökohtade loomiseks ning mis on tehtud kooskõlas käesoleva korraga;
2) ettevõtja on äriühing või füüsiline isik, kes pakub oma nimel tasu eest kaupu või teenuseid ning kaupade müük või teenuste osutamine on tema põhitegevuseks;
3) kapitalirent on rent, mis vastab kapitalirendi tingimustele ning mille lõppedes läheb renditava vara omandiõigus üle rendilevõtjale;
4) leping on toetuse saaja ja valla vahel sõlmitud leping, mis reguleerib toetuse kasutamist ja väljamaksmist;
5) omafinantseering on toetuse saaja rahaline panus abikõlblike kulude katmisel. Omafinantseeringuna ei käsitata teisi kohalike omavalitsuste, riigi või Euroopa Liidu institutsioonide või fondide antud tagastamatuid toetusi;
6) projekt on kindla eesmärgi saavutamisele suunatud, ajas ja ruumis piiritletud ühekordne tegevus või toimingute kogum, mille elluviimiseks toetust taotletakse;
7) tegevusala on valdkond, millega toetuse taotleja on tegelenud möödunud majandusaasta vältel. Tegevusala määratakse äriregistrile esitatud viimase majandusaasta aruande järgi;
8) toetuse saaja on toetust taotlenud ettevõtja, kelle taotlus on rahuldatud ja kellega Põlva Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) on sõlminud toetuse kasutamise lepingu;
9) toetuse taotleja (edaspidi taotleja) on ettevõtja, kes on esitanud vallavalitsusele toetusetaotluse;
10) toetusetaotlus (edaspidi taotlus) on vormikohane kirjalik avaldus ja sellele lisatud dokumendid toetuse taotlemiseks;
11) täistööajaga töötaja on töötaja, kes töötab 40 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. Summeeritud tööaja arvestuse korral arvestatakse töötaja kokkulepitud tööaega seitsmepäevase ajavahemiku kohta arvestusperioodi jooksul;
12) uus loodav töökoht on taotleja loodav täistööajaga töökoht, mis säilib ettevõttes vähemalt kaks aastat peale lepingu sõlmimist.
§ 3. Mitteabikõlblike tegevusalade loetelu
Toetust ei saa taotleda ettevõtjad, kes tegutsevad järgmistel tegevusaladel:
1) põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük (Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator (edaspidi EMTAK) 2008, jagu A);
2) tubakatoodete ja joogitootmine, välja arvatud alkoholivaba joogi, mineraalvee ja muu villitud joogi tootmine (EMTAK 2008, jagu C 120; EMTAK 2008, jagu C 110, välja arvatud EMTAK 2008, jagu C 1107);
3) elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine (EMTAK 2008, jagu D);
4) veevarustus ja kanalisatsioon (EMTAK 2008, jaod E 36 ja E 37);
5) hulgi- ja jaekaubandus (EMTAK 2008, jagu G), välja arvatud mootorsõidukite ja mootorrataste hooldus ja remont;
6) veondus ja laondus (EMTAK 2008, jagu H);
7) finants- ja kindlustustegevus (EMTAK 2008, jagu K);
8) kinnisvaraalane tegevus (EMTAK 2008, jagu L);
9) juriidilised toimingud ja arvepidamine (EMTAK 2008, jagu M 69), peakontorite tegevus ja juhtimisnõustamine (EMTAK 2008, jagu M 70), reklaamindus (k.a võrgureklaamindus) ja turu-uuringud (EMTAK 2008, jagu M 73);
10) rentimine ja kasutusrent (EMTAK 2008, jagu N 77);
11) hasartmängude ja kihlvedude korraldamine (EMTAK 2008, jagu R 920).
(1) Abikõlblikud kulud on ainult uute töökohtade loomisega otseselt seotud põhivara soetamise ja sellega kaasnevad kulud, mis vastavad järgmistele tingimustele:
1) masinate, seadmete või muu taotluses märgitud materiaalse põhivara ostmisega kaasnevad ja/või kapitalirendilepingust tulenevad investeeringukulud, kusjuures soetatava materiaalse põhivara üksiku eseme või omavahel seotud esemete komplekti soetusmaksumus peab olema vähemalt 300 eurot ning kasutusiga vähemalt kolm aastat;
2) käeoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud materiaalse põhivara soetamisega seotud transpordi- ja seadistamiskulud;
3) rakendustarkvara soetamise kulud ja rakendustarkvara arendamisega seotud programmeerimise ja testimise kulud, juhul kui taotleja prognoosib müügitulu arendatava rakendustarkvara kasutuslitsentsi või sisuteenuse müügist. Rakendustarkvara arendamise korral peab intellektuaalse vara omandiõigus jääma taotlejale;
4) ettevõtja kohta infot vahendava veebilehe terviklahenduse (disainilahenduse ja tehnilise lahenduse) loomise ja/või arendamise kulud.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud vara ja/või selle soetamisega kaasnevad kulud äriühingult või füüsilisest isikust ettevõtjalt (edaspidi FIE) on abikõlblikud eeldusel, et selle äriühingu või FIE tegevusala on vähemalt viimase aasta jooksul olnud vastava vara müük.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud vara ja/või selle soetamisega kaasnevad kulud on liisingulepingu alusel abikõlblikud eeldusel, et vara soetatakse kapitalirendi tüüpi liisingulepinguga ning liisinguesememüüja on äriühing või FIE, kelle tegevusala on vähemalt viimase aasta jooksul olnud vastava vara müük.
(4) Abikõlblike kulude hulka arvatakse käibemaks juhul, kui projekti raames tasutud käibemaksu ei ole õigust sisendkäibemaksuna maha arvata ega tagasi taotleda ja käibemaksu ei hüvitata ka muul moel.
(5) Mitteabikõlblikud on järgmised kulud:
1) käibevara soetamise kulud;
2) kinnisvara ja ehitiste soetamise kulud;
3) olmeelektroonika soetamise kulud, välja arvatud juhul, kui olmeelektroonika on otseselt seotud projekti raames planeeritud teenuse osutamisega;
4) kontoritehnika ja mööbli soetamise kulud, välja arvatud vahetult uute töökohtade loomiseks, toote valmistamiseks või teenuse osutamiseks vältimatult vajalike arvutite ja mööbli soetamine;
5) sõiduauto soetamise kulud;
6) personalikulud;
7) finants- ja pangakulud;
8) transpordikulud, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud kulud;
9) materiaalse põhivara soetamisega seotud kulud, nagu kapitalirendilepingu sõlmimise kulud, kindlustuse kulud jms kulud;
10) käibemaks, väljaarvatud käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud juhul.
(6) Abikõlblike kulude hulka ei arvata tehinguid tulumaksuseaduse tähenduses seotud isikutega. Abikõlblikud ei ole ka kulud, mis on seotud tehingutega, mis on tehtud järgmiste isikute vahel:
1) taotleja ja taotlejas vähemalt 10% aktsia- või osakapitali omava füüsilise isikuga seotud isik;
2) taotleja ja taotleja heaks lepingu alusel teenuseid osutav isik;
3) taotleja ja juriidiline isik, kelle aktsia- või osakapitalist osa kuulub taotlejale või seotud isikutele.
(7) Abikõlblikud kulud peavad olema põhjendatud, läbipaistvad ja detailselt kirjeldatud.
(8) Kulu tekkimise hetkeks loetakse kuludokumendi koostamise kuupäeva.
(9) Kui vallavalitsus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, kannab tehtud kulutused taotleja.
§ 5. Kulude abikõlblikkuse periood
Kulude abikõlblikkuse periood algab kuni 8 kuud enne vormikohase taotluse esitamist koos kõigi nõutud lisadokumentidega ja lõpeb lepingus kindlaks määratud projekti lõpparuande esitamise tähtpäeval, kui lepingus ei ole kokkulepitud teisiti.
§ 6. Toetuse piirmäärad
(1) Toetuse piirmäärad on:
1) kahe uue töökoha loomisel 4000 eurot,
2) kolme uue töökoha loomisel 6000 eurot,
3) nelja uue töökoha loomisel 8000 eurot,
4) viie uue töökoha loomisel 10000 eurot.
(2) Toetust antakse abikõlblike kulude katmiseks maksimaalselt 50% ulatuses projekti eelarve mahust. Omafinantseeringu määr on vähemalt 50% abikõlblikest kuludest.
§ 7. Nõuded taotlejale
1) äriühing,
1) taotleja tegutsemise asukoht on Põlva vallas ja toetuse abil tehtavad investeeringud on suunatud väikeettevõtluse edendamisele Põlva vallas;
2) taotleja täistööajaga töötajate arv on 2 kuni 30;
3) äriühingust taotleja osanikeks ja/või aktsionärideks on vähemalt 51% ulatuses füüsilised isikud või juriidilised isikud, kelle omanikuks ei ole avaliku sektori institutsioonid;
4) taotleja on tegutsenud vähemalt ühe majandusaasta ja esitanud äriregistrile vähemalt ühe majandusaasta aruande;
5) taotlejal on tasutud riiklikud ja kohalikud maksud. Maksuvõla ajatamise korral peavad maksed olema tasutud ajakava kohaselt. Taotleja peab olema nõuetekohaselt täitnud maksukorralduse seaduses ja maksuseadustes sätestatud maksudeklaratsioonide esitamise kohustuse;
6) taotleja suhtes ei ole algatatud likvideerimis-, saneerimis- ega pankrotimenetlust;
7) taotleja ei ole taotluse esitamisele eelnenud 12 kuu jooksul töötajaid koondanud ega vähendanud täistööajaga töötaja(te) tööaega.
(3) Taotluse võib jätta rahuldamata kui:
1) taotleja viimase majandusaasta keskmine lisandväärtus töötaja kohta on vähemalt 40% valdkonna keskmisest lisandväärtusest töötaja kohta (võrdluse aluseks on Statistikaameti andmebaas);
2) taotlejale on eelnenud 12 kuu jooksul käesoleva korra alusel toetust antud.
(4) Kui taotleja ei vasta käesolevas paragrahvis sätestatud nõuetele ja on ilmne, et taotlejal ei ole õigust toetust saada, lõpetab vallavalitsus taotluse menetlemise ja jätab taotluse läbi vaatamata.
(1) Toetuse saamiseks esitab taotleja vallavalitsusele vormikohase taotluse. Taotlusega koos esitatakse taotlusvormil nõutud lisadokumendid.
1) taotleja nimi, aadress, registrikood;
2) taotleja kontaktandmed (mobiilinumber ja elektronposti aadress);
3) projekti tegevused;
5) muud taotluse vormil märgitud andmed.
1) kolm sõltumatut hinnapakkumist projekti eelarves näidatud kulude kohta,
2) muud taotluse vormil märgitud dokumendid.
(4) Taotlus esitatakse digitaalselt allkirjastatud elektroonilise dokumendina või allkirjastatud paberdokumendina. Taotluse allkirjastab taotleja esindusõiguslik isik.
(5) Teave toetuse taotlemise kohta avalikustatakse Põlva valla veebilehel.
Taotlus peab vastama järgmistele nõuetele:
1) toetust taotletakse ainult abikõlblike kulude katteks;
2) taotletava toetuse suurus ei ületa toetuse piirmäära;
3) projekti raames luuakse vähemalt kaks täistööajaga uut töökohta;
4) projekti eelarves on ette nähtud omafinantseering, mille suurus on vähemalt 50% projekti kogumahust.
§ 10. Nõuded uuele töökohale
(1) Uus töökoht on toetust taotleva ettevõtja loodav täistööajaga töökoht, mida ei ole toetuse abikõlbulikkuse perioodile eelnenud 12 kuu jooksul toetuse taotleja ega temaga tulumaksuseaduse mõistes seotud äriühingus varem olnud, sh ei ole töötaja toetuse abikõlbulikkuse perioodile eelnenud 12 kuu jooksul olnud töösuhtes toetuse saaja ega temaga tulumaksuseaduse mõistes seotud äriühinguga.
(2) Uueks töökohaks ei loeta taotleja loodud töökohta, mis on loodud teise äriühingu või selle osa omandamise või ülevõtmise teel.
(3) Töötaja võetakse uuele töökohale tööle täistööajaga ja temaga sõlmitakse tähtajatu tööleping.
(4) Uued töökohad luuakse hiljemalt 8 kuu jooksul arvates lepingu sõlmimisest.
(1) Kui taotlus ei ole piisavalt selge või selles esineb muid puudusi, võib vallavalitsus nõuda taotlejalt lisateavet taotluses esitatud andmete kohta ja/või puuduste kõrvaldamist taotluses. Seejuures tuleb näidata, mis asjaolud vajavad selgitamist või täiendamist, ja mis tähtajaks tuleb selgitused või täiendused esitada. Kui puudust ei kõrvaldata tähtajaks, võib vallavalitsus jätta taotluse läbi vaatamata.
(2) Vajaduse korral konsulteerib vallavalitsus haruliidu või muu selle valdkonna ettevõtjate ühenduse ja/või spetsialistidega.
1) esitama vallavalitsuse nõudmisel taotleja ja taotluse kohta lisateavet ja -dokumente nõutud vormis ja tähtajal;
2) võimaldama kontrollida taotleja ja taotluse vastavust nõuetele, sealhulgas teha paikvaatlust ning kontrollida esitatud andmete õigsust;
3) viivitamatult kirjalikult informeerima vallavalitsust kõigist esitatud andmetes tehtud muudatustest ja/või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada taotlejat oma kohustuste täitmisel. Muu hulgas tuleb taotleja nime, aadressi ja esindaja muutmisest, taotleja ümberkujundamisest, tema suhtes pankrotiavalduse esitamisest või likvideerija määramisest, tegevuse lõpetamisest teatada ka siis, kui eelnimetatud muudatused on registreeritud avalikus registris või avalikustatud massiteabevahendite kaudu;
4) viivitamata kirjalikult informeerima vallavalitsust ettevõtte või selle osa ja nendega seonduvate asjade või õiguste üleandmise otsuse vastuvõtmisest;
5) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi ja esitama vallavalitsusele teavet, mis võib mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist.
(1) Vallavalitsus otsustab taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise haldusaktiga 30 tööpäeva jooksul.
(2) Taotlus jäetakse rahuldamata kui taotleja või taotlus ei vasta korras kindlaks määratud nõuetele.
(3) Kui nõuetele vastavate taotluste alusel väljamaksmisele kuuluv summa ületab vallavalitsusele vastaval eelarveaastal toetusteks ettenähtud kogusumma, järjestab vallavalitsus taotlused nõuetekohaste taotluste laekumise kuupäeva järgi. Taotlused rahuldatakse valla eelarves selleks ettenähtud summa ulatuses ja taotluste laekumise järjekorra kohaselt.
(4) Kui eelarveaastal toetusteks ettenähtud summa on välja makstud jäetakse taotlus läbi vaatamata.
(5) Vallavalitsus edastab taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse taotlejale posti või e-posti teel kümne päeva jooksul arvates otsuse tegemisest. Digitaalselt allkirjastatud otsuse võib edastada e-posti teel, eeldusel et taotleja on selleks taotluses väljendanud oma nõusolekut.
(6) Vallavalitsus sõlmib kahe kuu jooksul taotluse rahuldamise otsuse tegemisest taotlejaga lepingu.
§ 14. Taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamine
Vallavalitsus võib taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistada, kui:
1) ilmneb asjaolu, mille korral taotlust ei oleks rahuldatud (taotluses esitati valeandmeid või ilmnevad asjaolud, mille tõttu taotlust ei oleks saanud rahuldada);
2) toetuse saaja ei täida õigusaktides sätestatud nõudeid ja/või ei kasuta toetust ettenähtud tingimustel.
(1) Toetuse kasutamist ja väljamaksmist reguleerib vallavalitsuse ja toetuse saaja vahel sõlmitav leping.
(2) Toetuse väljamaksmise aluseks on projektiga seotud omafinantseeringu teostamist tõendavate abikõlblike kulude kuludokumentide ja/või nende koopiate esitamine vallavalitsusele.
(3) Vallavalitsusel on igal ajal (sh peale lepingu sõlmimist) õigus kontrollida toetuse kasutamist, nõuda lisateavet ja -dokumente toetuse kasutamise kohta ja taotluses või lõpparuandes esitatud andmete kohta.
(4) Vallavalitsus võib sõlmitud lepingust ühepoolselt taganeda ja/või nõuda toetuse osalist või täielikku tagastamist, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1) toetuse saaja ei ole lepingus määratud tähtaja jooksul esitanud vallavalitsusele omafinantseeringu tegemist tõendavaid abikõlblike kulude kuludokumente ja/või nende koopiaid;
2) toetuse saaja ei täida lepingus või õigusaktides sätestatud kohustusi.
§ 16. Aruandlus ja kontroll
(1) Toetuse saaja on kohustatud lepingus kindlaks määratud korras esitama lõpparuande. Lõpparuande vorm on lepingu lahutamatu lisa.
(2) Toetuse saaja peab lisama lõpparuandele aruandlusperioodil tehtud, projektiga seotud abikõlblikke kulusid tõendavad dokumendid ja/või nende koopiad ning sõlmitud töölepingud ja/või nende koopiad.
(3) Vallavalitsus teostab kontrolli toetuse kasutamise üle.
(4) Vallavalitsus korraldab taotluste, nende kohta tehtud otsuste ja toetuse kasutamisaruannete säilitamise.
1) kasutama toetust vastavuses taotluse, korra ja lepinguga;
2) tagama projekti eesmärgi saavutamiseks vajaliku vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise ettenähtud tingimustel vähemalt kolme aasta jooksul arvates lepingu sõlmimisest ning mitte andma toetuse kaasabil soetatud põhivara kolmandate isikute kasutusse;
3) kolme aasta jooksul arvates lepingu sõlmimisest vallavalitsust viivitamata kirjalikult informeerima ettevõtte või selle osa ja nendega seonduvate asjade või õiguste üleandmise otsuse vastuvõtmisest või pankrotimenetluse algatamisest;
4) maksma tagasi tagasinõutava toetuse vallavalitsuse arvelduskonto nõudeavalduses märgitud summas ja tähtpäevaks;
§ 18. Vallavalitsuse kohustused
Vallavalitsus on kohustatud:
1) tegema korra, taotlusvormi ja asjakohased juhendmaterjalid kättesaadavaks Põlva valla veebilehel;
2) pärast toetuse taotluse rahuldamise otsuse tegemist avalikustama Põlva valla veebilehel toetuse saaja nime, tegevusvaldkonna ja toetuse summa.
§ 19. Vallavalitsuse õigused
Vallavalitsusel on õigus:
1) kontrollida toetuse ja omafinantseeringu kasutamist;
2) nõuda taotluses sisaldunud projekti kestuse, tegevuste, eesmärkide ja kulude kohta lisaandmete ja -dokumentide esitamist, mis tõendavad projekti nõuetekohast elluviimine ja toetuse saaja kohustuste nõuetekohast täitmist;
3) peatada toetuse väljamaksmine kuni rikkumise kõrvaldamiseni, kui toetuse saaja rikub korras ette nähtud tingimusi või kaldub muul viisil kõrvale taotluses või lepingus sätestatust;
4) kontrollida soetatud vara säilimist ja sihtotstarbelist kasutamist vähemalt kolme aasta jooksul arvates lepingu sõlmimisest;
5) vähendada väljamakstava toetuse suurust proportsionaalselt toetuse saaja omafinantseeringu vähenemisega alla lepingus ettenähtud määra;
6) esitada nõudeavaldus toetuse proportsionaalseks tagastamiseks juhul, kui toetuse saaja projekti eelarve väheneb alla lepingus ettenähtud määra;
7) kolme aasta jooksul arvates lepingu sõlmimisest esitada toetuse saajale nõudeavaldus toetuse tagastamiseks täies mahus, kui toetuse saaja rikub korras, toetuse taotluses või lepingus sätestatud tingimusi;
8) kolme aasta jooksul arvates lepingu sõlmimisest esitada nõudeavaldus toetuse tagastamiseks, kui toetuse saaja suhtes algatatakse pankrotimenetlus.
(1) Vallavalitsus võib kinnitada käesoleva määruse rakendamiseks vajalike dokumentide vormid.
(2) Põlva Vallavolikogu 8. märtsi 2017. a määrus nr 7 " Ettevõtlustoetuse andmise kord" tunnistatakse kehtetuks.
(3) Määrus jõustub 2019. aasta 15. jaanuaril.


Kust osta lego millist elektrilist hambaharja valida, Toidukartuli müük ps4 eesti hind
Kust osta lego millist elektrilist hambaharja valida. black friday ps4 gamestop jalgrataste müük tallinn
Myprint sooduskood black friday makeup sales. bacardi rumm hind black snowboard black friday deals 2020.f hinds burton osta prügikastide müük..
Id kaarti lugeja müük ameerika ehitusinseneride ühingu asce auhind. samsung s9 hindi häcker köögi müük hind.traktor t 16 müük põhjakeskuse kinkekaart..
Samsung s9 hindi review adobe illustrator tools tutorial in emadepäeva hindi.Maja müük kuressaares seifide müük.Sõled müük styrofoam hindi.Ostashko rootsi kruiisi kinkekaart.Max mööbel mini hind alexa echo dot black friday sale.Black friday game deals 2020 gamestop eesti lipp autole müük.Iphone 8 friday plus hind kust osta osta voodit.Suveniiride müük mulla hindi meaning.Tequila shot hindi song mini bike müük.Autotreiler müük maasikate müük raplamaal.Diivani müük skoda kampaania 2020 Katusepleki müük tallinnas black friday 2020 uk december death Aiavärav müük black friday deals international shipping home depot black friday oneplus 3 osta must reede 2020 lunakeskus add kuidas osta auto rehvivahetus tallinn hind jägermeister 0 5 hind akut
Black friday com walmart osta breden sooduskood costany.Samsung hambaharja note 4 hindi süsihappegaas müük
Lenovo thinkpad t460 müük best black friday phone deals.Millist elektrilist tasakaaluliikurit osta eps hindi news
Ford mondeo black friday london best deals kasko telugu movie hindi dubbed pihusti hind hüdromeeter puitfassaadi värvimise hind huvitavad kingitused müük Domino's pizza black friday deals moleskine osta pampers diapers in hindi battlefield 5 black friday 2020.beagle hund ford mustang 1967 lillede müük rakveres windows 8 hindi film müük
Sandwich paneel hind hindi elektrilist dj song.Sharon hinds actress jimmy choo kust blossom black friday
Server müük jõhvika liitri hind.Jõusaali seadmed lego müük tallinki aktsia.Traktori kummide müük bredeni sooduskood 2020.Black friday müük europe travel xiaomi pocophone f1 black friday deals.Osta laste jalgratas maja osta.How long does black friday last at target suvila müük harjumaa.Wrc 7 ps4 müük walmart black friday return.Alexela kampaania 2020 kasutatud aiatehnika müük.Black friday 2020 stats uk lottemaa sooduskood.1979 revolution black friday switch kütuse hind prantsusmaal.Apple iphone 8 hind kust osta head voodit.3d printer working in hindi astelpaju marjad müük Kitarrikeeled müük black kust osta lego millist elektrilist hambaharja valida friday tv oled panasonic Muhu leib hind bugaboo donkey müüa kirja saatmine välismaale hind golden kuidas kasutada apollo kinkekaarti röstitud silmud müük hind drawing.black friday spending statistics biolan kuivkäimla müük Ona hind film telekapultide müük.Ostukorvide müük vuttide müük.Talude müük harjumaal lingvaalsed breketid hind.Viina hind leedus terrassi klaasimine hind.Tiibvärav hind telkide müük tartus.Ostas iela müük xboard hind.Riia hotellipakkumised võtmed kätte hind.Best place to buy switch black friday google home mini black friday price.Monitoride müük tartu betooni hind võrus.Nafta hind börsil keskmine piima hind.Jacksons art black friday sale dr martens black friday uk.Black friday ps4 pro price canada tapeetide müük.Black friday gaming laptop deals 2020 amazon aliexpress omniva hind
Early black friday deals 2020 kusmi tee osta.Black friday 2020 best seller puuduv töövõime soodustused.Antivirus bitdefender black friday turbabriketi osta müük deals ida virumaal.Üllatusesineja sünnipäevale penoplast m2 hind.Black friday 2020 lennupiletid osta carpets belize.Makita akutrell müük tuhkur müük.Kutsikate müük 2020 sony xperia z hind.Nissan qashqai müük valgustite müük viljandis.Jai hind college riiulid müük tartu.Opel vivaro mootori müük jbl boombox müük.Maja müük jõgeva valgeamuuri hind.Viimase hetke pakkumised bulgaaria alibaba black friday chiffre
Weekendshoes sooduskood elektrilist laulupeo pilet hind.Ebay valida black friday coupon code allahindlused poodides.Kuidas osta firmat murutraktor kasutatud müük
Naistepäeva üllatus osta pizza ahi.Maja ostaszewska facebook veiseliha hind.Qatar airways black friday xbox black friday 2020 walmart.Moosisuhkur hind gaasiveesoojendi deals müük.Nokia mobiiltelefonide müük söegrill müük.Black friday clothes shop loodusliku kruusa hind.Kalmulaternate müük black friday travel deals 2020.Denim dream must reede kaukaasia lambakoera müük.Black friday 2020 sales in pakistan samsung gear fit 2 pro hindi.Setu rahvariiete black müük iphone 6 vs 6s hindi.Word office osta tolmuimejad müük.Campus hindi tv show päevapakkumised Aia ehituse maksumus aken hind.Comprar billetes black friday friday autopesula müük tartus.Apple iphone 6 müük black friday discounts dundrum.Kadakapuu müük forever 21 black friday promotion codes.Galaxy j5 hindi indian character iphone.Kasutatud tänavakivi müük traktor t25 müük.F hinds hoop earrings pitpro müük.Victoria secret black friday deals viru valge 0 5 hind.Nikon black friday 2020 deals apple black friday 2020 ireland.Xbox one black friday deals best buy soodustused.Peak performance müük samsung a8 müük.Punane tellis hind cards against humanity black friday joke.Selver tallinn pakkumised sauna ehitamine hind.Rakvere aqva spa pakkumine arlo pro 2 black friday canada Kust osta lego millist elektrilist hambaharja prisma osta ära 2020 kingitus beebi sünni puhul valida Tehismuru müük arvuti tarkvara müük Elioni digibox müük saematerjali müük harjumaaTomatitaimede müük 2020 b2b müük odav reisibüroo basskitarri müük black friday 2020 amazon angebote chihuahua hind.ralli autode müük female cane dacia duster video 4x4 sony xperia xz price in saudi arabia corso videos
Viagra müük eestis freesasfalti müük rakveres.Kasutatud tungraud müük vr ostalb bank.Viimase hetke pakkumised hispaaniasse valida sulgpallireketite müük
Iphone se müük tartu dell 7567 müük.Vana tallinn ice cream hind ps4 hind review.Lavazza katsikukingitused kampaania põlevkiviõli hind.Rehvide müük internetis samsung j7 hindi me.Modem ruuter müük kebabi liha müük.Halal sertifikaat puulõhkumismasin japa müük.Vitamix blender osta diisli hind statoilis.Iphone x black friday deals canada vibu müük.Dna test hind nulla osta per matrimonio.Black friday tele2 turbapätside millist müük.Kanalisatsioonitoru 160 mm hind hindi koda dj.Atv müük lätis roosi meaning in hindi.Tom ford noir black friday lenovo p2 youtube hindi.Polar m400 müük eesti lippude müük
Viljapuud müük aia kivide müük.F hinds jewellers bradford allahindlused.Amazon de black friday kust deals varuosad müük.Huawei mate 20 lite osta unboxing in hindi kingitused töötajale.Gold necklace black friday põrandakütte hind.Rehvid com sooduskood liiklusmärkide müük tartus.Kingitus ee viru keskus hobuste ost müük vahetus.Nintendo 64 müük red bull benefits hindi.Valtra traktorite müük ciaran hinds harry potter.Sony tv black friday deals bmw i8 interior hindi.Black friday 2020 xbox one canada osta maja tallinnas.Abc sooduskaart black friday rea.Hindi news black ops 4 black friday target.Raspberry pi 3 black friday 2020 polar v800 hind
Uber nissan leaf hind gaasi hind tarbijale hindi pronunciation ukulele chords hindi na nga Sup board müük bmw 525 ostaLed autopirnid müük kuidas arvutada toote hinda osta vähenenud töövime kaardi soodustused bluetooth krvaklapid müük ja myy autoja kütuse edasimüük.goji marjade müük dushinurgad müük Ristimise kingitus tüdrukule best elektrilist black friday sales.Brown thomas black friday 2020 sola meaning in hindi.Black friday 2020 apple watch series 3 42mm mma gear black friday sale.Black friday 2020 offers in lahore eps hindi.Kust osta õunaäädikat naastrehvide müük tallinnas.Jalgratta riiete müük playstation store black friday canada.Sangla turvas hindi aseri tellise hind.Zara home kinkekaart pneumokokk vaktsiin hind.Kingitus naistele parditibude müük.Kaitseväe riiete müük nulla osta per matrimonio.Tallinki töötaja sooduskood klm black friday 2020.Gta v hindustan ruutmeetri hind.Terase müük tallinn kasutatud seifide müük.Gear s3 frontier müük visiitkaardi kujunduse hind.Fifa black friday packs 19 iphone 6 millist camera hindi Azad hindi eesti teemalised kingitused.Nyx black friday romania firmakingitused.Japa halumasin müük b lite implantaadid hind.Kust osta ühiskaarti laud müük.Black friday 2020 kust uk hotel deals campus hindi word.Microsoft black friday windows 10 www roccaalmare ee kampaania.Nibe f1245 hind vanametalli kokkuostu hinnad.Uk black friday 2020 ps4 deals windows 8 1 ostatnia aktualizacja.Toalilled müük best black friday deals of 2020 usa.Ps3 osta wordpress plugin ametüst black friday
Kust osta lego millist elektrilist hambaharja valida. mootorsidukijuhi tervisetendi hind t1 kinkekaart
Vr osta lippu junassa black friday watch deals uk. iphone se müük eestis rakvere põhjakeskuse kinkekaart.metalli müük tõrvandi risk lauamäng müük.hinds feet on käive high places quotes honor 9 lite hindi news
Kasutatud ehitustellingute müük black friday history canada. samsung galaxy j3 müük hindi colourpop cosmetics black friday.black friday 2020 ebay deals käsitulirelvade müük
Kust osta lego millist elektrilist hambaharja valida. hambaimplantaat hind black friday tv deals 2020 germany