Eelarvestrateegia ja arengukavade koostamise kord – Riigi Teataja
Eelarvestrateegia ja arengukavade koostamise kord
Eelarvestrateegia ja arengukavade koostamise kord - sisukord
2 Valla arengukava ja eelarvestrateegia
§ 4 Valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamine ja muutmine
§ 5 Valla arengukava täitmise aruanne
3 Valdkonna arengukava
§ 6 Valdkonna arengukava
§ 7 Valdkonna arengukava koostamine ja muutmine
4 Ametiasutuse hallatava asutuse arengukava
§ 8 Ametiasutuse hallatava asutuse arengukava
§ 9 Hallatava asutuse arengukava koostamine ja muutmine
§ 10 Kooli arengukava koostamine ja muutmine
§ 11 Lasteaia arengukava koostamise ja muutmine
§ 13 Määruste kehtetuks tunnistamine ja muutmine
RT IV, 27.02.2018, 3
Vastu võetud 15.02.2018 nr 6
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 37² lõike 1, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 67 lõike 2 ning koolieelse lasteasutuse seaduse § 9¹ lõike 3 lõike alusel.
Määrusega kehtestatakse Põltsamaa valla arengukava (edaspidi valla arengukava) ja eelarvestrateegia, valdkonnapõhise ning Põltsamaa Vallavalitsuse kui ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) hallatavate asutuste arengukavade koostamise, menetlemise, vastuvõtmise ning avalikustamise kord.
2. peatükk Valla arengukava ja eelarvestrateegia
(1) Valla arengukava on valla pika- ja lühiajalise arengu eesmärke määrav ja nende elluviimiseks tegevusi kavandav dokument, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi ning on aluseks erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele.
(2) Valla arengukava koosneb:
1) tegevusvaldkondade hetkeolukorra analüüsist, tuues välja arengueeldused ja probleemid;
2) tegevusvaldkondade strateegilistest eesmärkidest;
3) strateegiliste eesmärkide täitmiseks vajalikest ülesannetest ja tegevuskavast;
4) visioonist, missioonist.
(3) Valla arengukava peab arvestama Põltsamaa valla üldplaneeringut.
(4) Valla arengukava peab hõlmama iga aasta 15. oktoobri seisuga vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat.
(5) Kui vallal on pikemaajalisi kohustusi või neid kavandatakse pikemaks perioodiks, tuleb valla arengukavas esitada andmed arengukava kehtivusaega ületavate kohustuste kohta.
(1) Eelarvestrateegia on valla arengukavast tulenev selgitustega finantsplaan, mis on arengukava ühe osana või lisana koostatud dokument. Eelarvestrateegia koostatakse valla arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks, et planeerida kavandatavate tegevuste finantseerimist. Eelarvestrateegia on aluseks vallaeelarve koostamisel, kohustuste võtmisel, varaga tehingute tegemisel, investeeringute kavandamisel ja toetuste taotlemisel.
(3) Ametiasutus esitab andmed Rahandusministeeriumile eelarvestrateegia kohta eelarveaastale eelneva aasta 30. oktoobriks.
(4) Kui valla arengukava muudetakse ja sellega kaasneb mõju vallaeelarvele, tuleb eelarvestrateegia viia arengukavaga kooskõlla.
§ 4. Valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamine ja muutmine
(1) Valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamise või muutmise eelnõu valmistab ette ametiasutus.
(2) Ametiasutus korraldab avaliku arutelu kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamisse ja muutmisse.
(3) Ametiasutus avalikustab valla arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu projekti või muudatusettepanekud vähemalt kaheks nädalaks Põltsamaa valla veebilehel (edaspidi valla veebilehel) ja valla raamatukogudes. Teade valla arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu projekti või muudatusettepanekute avalikustamise kohta avaldatakse valla veebilehel ja kohalikus ajalehes hiljemalt üks nädal enne avalikustamise algust. Avalikustamise, arutelu ja ettepanekute esitamise aja kehtestab Põltsamaa Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) oma korraldusega.
(4) Igal isikul on õigus avalikustamise ajal esitada kirjalikke (sh elektronposti teel) ettepanekuid.
(5) Pärast avalikustamise lõppu esitab vallavalitsus valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamise või muutmise eelnõu ja arvamuse esitatud ettepanekute kohta Põltsamaa Vallavolikogule (edaspidi volikogu).
(6) Volikogu kinnitab valla arengukava ja eelarvestrateegia või nende muudatused määrusega hiljemalt 15. oktoobriks.
(7) Valla arengukava, eelarvestrateegia ning volikogu istungite ja volikogu komisjonide koosolekute protokollid valla arengukava ja eelarvestrateegia menetlemise kohta avaldatakse valla veebilehel seitsme tööpäeva jooksul valla arengukava ja eelarvestrateegia vastuvõtmisest või muutmisest volikogu poolt.
§ 5. Valla arengukava täitmise aruanne
(1) Vallavalitsus esitab arengukava täitmise aruande valla arengukavas ettenähtud eesmärkide täitmisest volikogule pärast eelarveaasta lõppu hiljemalt 1. maiks. Indikaatorite rakendamisel esitatakse aruandes kavandatud ja tegelike indikaatorite andmed.
(2) Arengukava täitmise aruanne on aluseks valla arengukava ja eelarvestrateegia muutmisele ja järgmise perioodi arengukava koostamisele.
3. peatükk Valdkonna arengukava
§ 6. Valdkonna arengukava
(1) Valdkonna arengukava on arengudokument, mis käsitleb valla ühte tegevusvaldkonda, võttes arvesse kehtivaid riiklikke vastava valdkonna arengut suunavaid arengudokumente.
(2) Valdkonna arengukava on valla arengukava osa ja sellega kooskõlas.
(3) Valdkonna arengukava sisaldab:
1) hetkeolukorra analüüsi;
2) eesmärke;
3) eesmärkide saavutamiseks vajalikke tegevuskavasid;
4) järelevalvemeetodeid.
(4) Valdkonna arengukava koostatakse vähemalt nelja eelseisva eelarveaasta kohta.
§ 7. Valdkonna arengukava koostamine ja muutmine
(1) Valdkonna arengukava koostamise või muutmise eelnõu valmistab ette ametiasutus.
(2) Ametiasutus korraldab avaliku arutelu kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise valdkonna arengukava koostamisse ja muutmisse.
(3) Ametiasutus avalikustab valdkonna arengukava projekti või muudatusettepanekud vähemalt kaheks nädalaks valla veebilehel ja valla raamatukogudes. Teade valdkonna arengukava projekti või muudatusettepanekute avalikustamise kohta avaldatakse valla veebilehel ja kohalikus ajalehes hiljemalt üks nädal enne avalikustamise algust. Avalikustamise, arutelu ja ettepanekute esitamise aja kehtestab vallavalitsus oma korraldusega.
(5) Pärast avalikustamise lõppu esitab vallavalitsus valdkonna arengukava koostamise või muutmise eelnõu ja arvamuse esitatud ettepanekute kohta volikogule.
(6) Valdkonna arengukava kinnitab volikogu oma otsusega.
4. peatükk Ametiasutuse hallatava asutuse arengukava
§ 8. Ametiasutuse hallatava asutuse arengukava
(1) Ametiasutuse hallatava asutuse (edaspidi hallatav asutus) arengukava käsitleb konkreetse asutuse tegevust, püstitatud eesmärke ja nende saavutamiseks vajalike tegevuste määramist ja korraldamist.
(2) Hallatava asutuse arengukava on kooskõlas valla arengukavaga.
(3) Hallatava asutuse arengukava koostatakse vähemalt nelja eelseisva eelarveaasta kohta.
(4) Hallatava asutuse arengukava lõpptähtpäev ei või ületada valla arengukava lõpptähtpäevaga.
§ 9. Hallatava asutuse arengukava koostamine ja muutmine
(1) Hallatava asutuse arengukava koostamine on kohustuslik kõikidele hallatavatele asutustele.
(2) Hallatava asutuse arengukava koostamist ja muutmist korraldab hallatava asutuse juht.
(3) Hallatava asutuse arengukava muutmise aluseks on hallatava asutuse eelnenud perioodi arengukava täitmise aruanne, mis esitatakse ametiasutusele hiljemalt 31. märtsiks.
(4) Ametiasutus avalikustab hallatava asutuse arengukava projekti või muudatusettepanekud valla ja hallatava asutuse veebilehel vähemalt kaheks nädalaks. Avalikustamise, arutelu ja ettepanekute esitamise aja kehtestab vallavalitsus oma korraldusega.
(5) Igal isikul on õigus avalikustamise ajal esitada kirjalikke (sh elektronposti teel) ettepanekuid.
(6) Hallatava asutuse arengukava projekt või muudatusettepanekud esitatakse enne kinnitamist arvamuse andmiseks hallatava asutuse nõukogule või hoolekogule.
(7) Hallatava asutuse arengukava kinnitab volikogu, kui seadusest ei tulene teisiti.
§ 10. Kooli arengukava koostamine ja muutmine
(1) Kooli järjepideva arengu tagamiseks koostatakse kooli arengukava vähemalt neljaks eelseisvaks eelarveaastaks.
(2) Kooli arengukava koostamise aluseks on valla arengukava ning sisehindamise aruandes märgitud kooli tegevuse tugevused ja parendusvaldkonnad.
(3) Kool töötab välja arengukava projekti koostöös hoolekoguga, õpilasesindusega, õppenõukoguga ning ekspertidega koolist või väljastpoolt kooli ning esitab selle vallavalitsusele.
(4) Kool avalikustab kooli arengukava projekti või muudatusettepanekud vähemalt kaheks nädalaks valla ja kooli veebilehel.
(6) Arengukava projekt koos esitatud muudatusettepanekutega saadetakse tagasi kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule arvamuse andmiseks.
(7) Kooli arengukava kinnitab volikogu oma otsusega.
(8) Kool avalikustab kooli arengukava oma veebilehel ja loob võimaluse arengukavaga tutvumiseks koolis paberil.
(9) Käesolevas paragrahvis reguleerimata küsimustes lähtutakse hallatava asutuse arengukava kohta sätestatust.
§ 11. Lasteaia arengukava koostamise ja muutmine
(1) Lasteaia järjepideva arengu tagamiseks koostatakse lasteaia arengukava vähemalt neljaks eelseisvaks eelarveaastaks.
(2) Arengukava koostamise ja muutmise aluseks on valla arengukava ning sisehindamise aruandes väljatoodud lasteasutuse tegevuse tugevused ja parendusvaldkonnad.
(3) Lasteaed töötab välja arengukava projekti koostöös hoolekoguga ja pedagoogilise nõukoguga ning esitab selle vallavalitsusele.
(4) Lasteaed avalikustab lasteaia arengukava projekti või muudatusettepanekud vähemalt kaheks nädalaks valla ja lasteaia veebilehel.
(6) Arengukava projekt koos muudatusettepanekutega saadetakse tagasi lasteaia hoolekogule ja pedagoogilisele nõukogule arvamuse andmiseks.
(7) Lasteaia arengukava kinnitab volikogu oma otsusega.
(8) Lasteaed avalikustab lasteaia arengukava oma veebilehel ja loob võimaluse arengukavaga tutvumiseks lasteaias paberil.
(1) Valla arengukava täitmise eest vastutab vallavalitsus.
(2) Valdkondliku arengukava täitmise eest vastutab vallavalitsus.
(3) Hallatava asutuse arengukava täitmise eest vastutab hallatava asutuse juht.
§ 13. Määruste kehtetuks tunnistamine ja muutmine
Põltsamaa Linnavolikogu 22. aprilli 2014 määrus nr 9 „Põltsamaa linna arengukava, eelarvestrateegia ning valdkondlike ja hallatavate asutuste arengukavade koostamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.


Hanked – Eesti loots
LOOTSI TELLIMINE
Lootsitasud
Avaleht / Ettevõte / Hanked
Eesti Lootsi hanked
AS Eesti Loots hankeplaan 2019
1 Sõiduautod (3 tk) Sõidukite kasutusrent 2019 65 000 Hankemenetlus I kvartal
2 Lootside transporditeenus pukseriga Lootside transporditeenus pukseriga Põhja-Eesti sadamate teenindamisel 100 000 Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlus I kvartal
3 Rohuneeme kai sadama remont Sadama kai remont 60 000 Hankemenetlus II kvartal
4 Kindlustus Personali ja varade kindlustus 65 000 Hankemenetlus IV kvartal
5 Lootsilaevade hooldus-remont Hooldus-remont 200 000 Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlus IV kvartal
AS Eesti Loots hankekord
KINNITATUD AS Eesti Loots juhatuse koosoleku 07.09.2017 otsusega
1. AS Eesti Loots (edaspidi ka „ettevõte“) lähtub riigihangete läbiviimisel ja hankelepingute sõlmimisel riigihangete seadusest (edaspidi RHS), seaduse alusel kehtestatud õigusaktidest ning käesolevast Hankekorrast (edaspidi juhend).
2. Planeeritavad hanked kantakse hankeplaani ja selle järgi toimub hangete teostamine. Erakorralisi hankeid teostatakse plaaniväliselt vastavalt vajadusele. Hankeplaan koostatakse ja kinnitatakse iga-aastaselt juhatuse otsusega hiljemalt 1. veebruariks. Hankeplaan sisaldab vähemalt asjade, teenuste, ehitustööde, sotsiaal- ja eriteenuste hankeid alates 30 000 eurost.
3. Hangete planeerimisel ja teostamisel lähtutakse põhimõttest, mille kohaselt samalaadsed või funktsionaalselt koostoimivad asjad, teenused või ehitustööd tellitakse ühtse hankena nii, et kaetud on kogu ettevõtte vajadus.
4. Enne tehingu tegemist peab ostu ettevalmistav isik veenduma eelarvevahendite olemasolus ja lepingute sõlmimise õigus on äriregistri B-kaardil märgitud allkirjaõiguslik isik. Ostu ettevalmistav isik on ettevõtte töötaja, kelle vastutusalasse hankeobjekt kuulub.
5. Ostu ettevalmistav isik on ettevõtte töötaja, kelle vastutusalasse hankeobjekt kuulub.
6. Riigihanke eest vastutav isik on ettevõtte töötaja, kelle ametijuhend näeb ette riigihangete läbiviimise kohustuse.
7. Korras sätestatud juhtudel moodustatakse ettevõtte juhatuse esimehe käskkirjaga riigihanke läbiviimise komisjon. Komisjonis peab olema vähemalt 3 liiget. Komisjoni koosseisu peab kuuluma ka isik, kes omab riigihanke objektile vastavas valdkonnas eriteadmisi. Komisjoni otsus on vastu võetud, kui selle poolt on antud üle poole komisjoni liikmete häältest. Kui komisjoni liikmete hääled jagunevad võrdselt, siis on otsustavaks komisjoni esimehe hääl.
8. Ostu ettevalmistav isik, riigihanke eest vastutav isik ja komisjoni liige peab tagama, et nad pole ühegi riigihankes pakkumuse esitanud pakkujaga seotud viisil, mis on käsitletav konkurentsi kahjustava huvide konfliktina või toimingupiirangute rikkumisena. Vastavad isikud kinnitavad eelnimetatud olukordade puudumist riigihanke protokollide allkirjastamisega. Vastava olukorra tekkimisel on töötajal kohustus teavitada kirjalikult asutuse juhti ning asutuse juhil on kohustus taandada vastav töötaja riigihankes otsuste tegemise protsessist.
9. Riigihankega seonduv dokumentatsioon säilitatakse riigihangete registris ja registris säilitamisele mitte kuuluv dokumentatsioon säilitatakse ettevõte ühiskettal riigihangete kaustas. Dokumentatsiooni säilitamise tagavad vastavalt oma kohustustele ostu ettevalmistav isik ja riigihanke eest vastutav isik.
10. Riigihanke eest vastutaval isikul on riigihanke läbiviimisel järgmised ülesanded, välja arvatud juhul kui hanketeenus sisse ostetakse:
10.1. Hanke alusdokumentide koostamine (v.a lähteülesandest tulenev informatsioon);
10.2. lähteülesande alusel koostöös lähteülesande esitajaga hankemenetluse valiku tegemine;
10.3. esitatud dokumentide alusel riigihangete registrisse õigeaegne kannete tegemine;
10.4. õigeaegne küsimustele vastamine ja teadete edastamine, kui seda kohustust ei ole pandud teisele isikule;
10.5. pakkujate ja taotlejate kvalifikatsiooni, kõrvaldamise aluste ja pakkumuste vastavuse kontrollimine ning pakkumuste hindamine koos komisjoni liikmetega;
10.6. protokollide ja otsuste eelnõude vormistamine.
11. Riigihanke komisjonil on riigihanke läbiviimisel järgmised ülesanded:
11.1. vajadusel hanke alusdokumentide ettevalmistamine;
11.2. laekunud pakkumuste avamine;
11.3. pakkujate kvalifikatsiooni ja kõrvaldamise aluste kontroll ning juhatuse esimehele otsustamiseks vastava ettepaneku tegemine;
11.4. pakkumuste vastavuse kontroll ja juhatuse esimehele otsustamiseks vastava ettepaneku tegemine;
11.5. pakkumuste hindamine ja juhatuse esimehele otsustamiseks vastava ettepaneku tegemine;
11.6. seisukoha andmine muudes riigihankega seotud küsimustes.
12. Ostu ettevalmistaval isikul on riigihanke läbiviimisel järgmised ülesanded:
12.1. lepingu sõlmimiseks vajaliku teabe kogumine;
12.2. lepingu esemega seotud sisuliste küsimuste lahendamine (vajalike läbirääkimiste korraldamine, koguse planeerimine, mahu hindamine, eeldatava maksumuse, kvaliteedinõuete määramine jne);
12.3. tehnilise kirjelduse, pakkumuse hindamiskriteeriumide ja pakkujate kvalifitseerimistingimuste koostamine (kui need ülesanded on antud täitmiseks kolmandale isikule, siis osaleb nende väljatöötamisel);
12.4. sisulistes küsimustes hanke alusdokumentide kohta selgituste andmine;
12.5. omapoolse hinnangu andmine pakkujate kvalifitseerimistingimustele ja pakkumuste vastavuse osas;
12.6. lepingu täitmise järelevalve ja sellega seotud teabevahetus;
12.7. riigihangete registris lepingu kohta avaldatava teabe edastamine riigihangete korraldamise eest vastutavale isikule;
12.8. vajadusel vaidlustuskomisjonis või kohtus Eesti Lootsi esindamisel osalemine;
12.9. muude riigihanke objektiga seotud küsimuste lahendamine.
II Otseost
13. Otseost on riigihange, mille eeldatav maksumus on asjade ja teenuste puhul väiksem kui 5000 eurot ning ehitustööde, eriteenuste, sotsiaalteenuste puhul väiksem kui 10 000 eurot.
14. Otseostu korral kohaldatakse RHS §-s 3 sätestatud üldpõhimõtteid selliselt, et ostu läbiviimise protsess toimuks võimalikult efektiivselt, ehk ettevõttele kaasneks võimalikult väike aja-, raha- ja tööjõukulu. See tähendab, et kui ilma pakkumusi võrdlemata suudetakse hanke tulemus saavutada ettevõtte jaoks mõistliku hinna ja kvaliteedi suhtega, siis ei ole ostu ettevalmistaval isikul kohustust võrdlevaid pakkumusi võtta.
15. Otseostu läbiviimise, dokumenteerimise ja lepingu täitmise järelevalve korraldab ostu ettevalmistav isik, kui konkreetse riigihanke puhul pole teisiti sätestatud.
16. Otseostuga seonduv dokumentatsioon peab sisaldama:
16.1. pakkumuste võtmise korral pakkumusi (hinnapäringuid);
16.2. kirjalikku lepingut (alates 20 000 eurost);
16.3. arvet;
16.4. vastuvõtu akti (kui hankeobjekti spetsiifikast tulenevalt on vajalik).
III Väikehange
17. Väikehange on riigihange, mille lepingu eeldatav maksumus on asjade ja teenuste puhul vähemalt 5000 eurot, kuid väiksem kui 30 000 eurot, ehitustööde puhul vähemalt 10000 eurot, kuid väiksem kui 60 000 eurot, eriteenuste puhul vähemalt 10 000 eurot, kuid väiksem kui 60 000 eurot ning sotsiaalteenuste puhul vähemalt 10 000 eurot kuid väiksem kui 300 000 eurot.
18. Ettevõtte väikehanke läbiviimise ja vajadusel lepingu sõlmimise korraldab ostu ettevalmistav isik.
19. Väikehanke läbiviimisel tagatakse RHS §-s 3 sätestatud üldpõhimõtetest kinnipidamine, sealhulgas peab rahalisi vahendeid kasutama säästlikult ja otstarbekalt, tagades konkurentsi korral erinevate pakkumuste võrdlemise teel parima võimaliku hinna ja kvaliteedi suhte.
20. Väikehanke dokumentatsioon peab sisaldama vähemalt:
20.1. pakkumust või pakkumusi;
20.2. ostu ettevalmistava isiku poolt kinnitatud protokolli. Protokollis antakse ülevaade saadud pakkumustest ning põhjustest, miks tehakse ettepanek konkreetse pakkujaga lepingu sõlmimiseks või pakkumuste tagasilükkamiseks. Juhul kui pakkumus küsitakse ühelt isikult, tuleb protokollis selgitada vastavaid põhjuseid;
20.3. kirjalikku lepingut, kui ostu maksumus on vähemalt 20 000 eurot;
20.4. riigihankes pakkujatega toimunud kirjavahetust.
21. Väikehanke tulemusel sõlmitud lepingute muutmisel tuleb tagada, et lepingute muutmisel ei võetaks ettevõttele lepingu raames täiendavaid rahalisi kohutusi, mis suurendaksid lepingu eeldatavat maksumust üle punktis 9 nimetatud väikehanke ülemmäära.
IV Lihthankemenetlus
22. Lihthankemenetlus on riigihange, mille lepingu eeldatav maksumus on asjade ja teenuste puhul vähemalt 30 000 eurot, kuid väiksem kui 60 000 eurot, ehitustööde puhul vähemalt 60 000 eurot, kuid väiksem kui 150 000 eurot.
23. Lihthankemenetluse läbiviimise, dokumenteerimise ja lepingu täitmise järelevalve korraldab ostu ettevalmistav isik, kui konkreetse riigihanke puhul pole teisiti sätestatud.
24. Lihthankemenetluse korraldamise otsustab juhatuse esimees käskkirjaga ning moodustatakse hankekomisjon.
25. Lihthankemenetlus on õigus korraldada väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlusena RHS § 125 lg 3 sätestatud tingimustel.
26. Lihthankemenetluse läbiviimisel kohaldatakse RHS § 125 kehtestatud korda, sealhulgas:
26.1. tagatakse RHS §-s 3 sätestatud üldpõhimõtetest kinnipidamine;
26.2. määratakse lihthankemenetluse alusdokumentides riigihanke läbiviimise kord ja tingimused;
26.3. kui lihthankemenetluse käigus soovitakse pidada läbirääkimisi või soovitakse lihthankemenetlust läbi viia järjestikuste etappidena, sätestatakse riigihanke alusdokumentides vastav võimalus ja tingimused;
26.4. lihthankemenetluse läbiviimine toimub üldjuhul e-riigihangete keskkonnas, kui ei esine põhjendatud vajadust riigihanget muul viisil läbi viia;
26.5. lihthankemenetluse alustamiseks esitatakse riigihangete registrile avaldamiseks lihthankemenetluse hanketeade (välja arvatud lihthankemenetluse korraldamisel väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlusena) ning pakkumuste esitamiseks määratakse mõistlik tähtaeg, mis ei tohi olla asjade ja teenuste puhul lühem kui 5 tööpäeva ja ehitustööde puhul lühem kui 15 päeva;
26.6. riigihanke protokoll kinnitatakse juhatuse esimehe poolt;
26.7. kontrollitakse enne lepingu sõlmimist ettevõtjal RHS § 95 lg 1 sätestatud kõrvaldamise aluste puudumist;
26.8. hankelepingu sõlmimiseks ei anta nõustumust enne 5 tööpäeva möödumist pakkumuse edukaks tunnistamise otsuse või hankelepingu sõlmimise kohta teate esitamisest;
26.9. pakkujaga sõlmitakse kirjalik leping. Lepingu sõlmimisel lähtutakse RHS § 120 lg 1, 3-5 ja lepingu muutmisel RHS § 123;
26.10. tagatakse hankimise protsessi dokumenteerimine vastavalt korra punktile 27;
26.11. teatatakse lihthankemenetluse lõppemisest Riigihangete registrile RHS § 83 sätestatud korras.
27. Lihthankemenetluse dokumentatsioon peab sisaldama vähemalt:
27.1. riigihanke korraldamise käskkirja ja tingimusi:
27.2. pakkumust või pakkumusi;
27.3. juhatuse esimehe poolt kinnitatud lihthankemenetluse protokolli;
27.4. kõrvaldamise aluste kontrollimist tõendavat dokumentatsiooni;
27.5. kirjalikku lepingut;
27.6. riigihankes pakkujatega toimunud kirjavahetust.
V Sotsiaal- ja eriteenuste menetlus
28. Sotsiaal- ja eriteenuste erimenetlus on riigihange, mis korraldatakse direktiivi 2014/24/EL XIV lisas nimetatud sotsiaal- või eriteenuste tellimiseks ja mille hankelepingu eeldatav maksumus on eriteenuste puhul vähemalt 60 000 eurot ja sotsiaalteenuste puhul vähemalt 300 000 eurot.
29. Sotsiaal- ja eriteenuste riigihanke läbiviimise, dokumenteerimise ja lepingu täitmise järelevalve korraldab ostu ettevalmistav isik, kui konkreetse riigihanke puhul pole teisiti sätestatud.
30. Sotsiaal- ja eriteenuste riigihanke korraldamise otsustab juhatuse esimees käskkirjaga ning moodustatakse hankekomisjon.
31. Sotsiaal- ja eriteenuste riigihange on õigus korraldada väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlusena RHS § 126 lg 6 sätestatud tingimustel.
32. Kui sotsiaal- ja eriteenuste erimenetluse korraldatakse avatud, piiratud, konkurentsipõhise läbirääkimistega hankemenetlusena, innovatsioonipartnerlusena, võistleva dialoogina või ideekonkursina, kohaldatakse vastava menetluse kohta RHS-s sätestatud korda.
33. Sotsiaal- ja eriteenuste riigihanke läbiviimisel kohaldatakse RHS § 126 kehtestatud korda, sealhulgas:
33.1. RHS §-s 3 sätestatud üldpõhimõtteid kohaldatakse selliselt, et riigihankes tagatakse ettevõtte vajadustele parim võimalik tulemus ning arvestades sotsiaal- ja eriteenuste eripärasid (sealhulgas võib arvesse võtta teenuste kvaliteedi, katkematuse, ligipääsetavuse, taskukohasuse, kättesaadavuse ja terviklikkuse tagamise kaalutlusi, erinevate kasutajagruppide, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate isikute erivajadusi, kasutajate kaasamist ja innovatsiooni);
33.2. määratakse riigihanke alusdokumentides riigihanke läbiviimise kord ja tingimused;
33.3. sotsiaal- ja eriteenuste alustamiseks esitatakse Riigihangete registrile avaldamiseks hanketeade või eelteade (välja arvatud sotsiaal- ja eriteenuste riigihanke korraldamisel väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlusena) ning pakkumuste esitamiseks määratakse mõistlik tähtaeg. Menetluse alustamisel eelteatega kohaldatakse RHS § 126 lg 5 sätestatud korda;
33.4. riigihanke protokoll kinnitatakse juhatuse esimehe poolt;
33.5. kontrollitakse enne lepingu sõlmimist ettevõtjal RHS § 95 lg 1 sätestatud kõrvaldamise aluste puudumist;
33.6. pakkujaga sõlmitakse kirjalik leping. Enne hankelepingu sõlmimist kohaldatakse RHS § 120 sätestatud ooteaega ja teisi nimetatud paragrahvis sätestatud lepingu sõlmimise nõudeid. Lepingu muutmisel lähtutakse RHS § 123;
33.7. tagatakse hankimise protsessi dokumenteerimine vastavalt korra punktile 34;
33.8. teatatakse riigihanke lõppemisest Riigihangete registrile RHS § 83 sätestatud korras. Hankelepingu sõlmimise teated võib koguda ja edastada ühe kvartali jooksul sõlmitud hankelepingute kohta korraga. Selliselt kogutud teated edastatakse 30 päeva jooksul sama kvartali lõppemise kuupäevast alates.
34. Sotsiaal- ja eriteenuste erimenetluse dokumentatsioon peab sisaldama vähemalt:
34.1. riigihanke korraldamise käskkirja ja tingimusi:
34.2. pakkumust või pakkumusi;
34.3. juhatuse esimehe poolt kinnitatud hanke protokolli;
34.4. kõrvaldamise aluste kontrollimist tõendavat dokumentatsiooni;
34.5. kirjalikku lepingut;
34.6. riigihankes pakkujatega toimunud kirjavahetust.
VI Riigihanke hankemenetluse korraldamine
35. Hankemenetlus on riigihange, mille lepingu eeldatav maksumus on asjade ja teenuste puhul vähemalt 60 000 eurot ja ehitustööde puhul vähemalt 150 000 eurot.
36. Hankemenetluste korral esitab ostu ettevalmistav isik riigihanke lähteülesande riigihanke eest vastutavale isikule hiljemalt hankeplaanis määratud lähteülesande esitamise tähtpäevaks või selle puudumisel vastutava isiku poolt nimetatud tähtpäevaks. Lähteülesandes sisalduva informatsiooni õigsuse eest vastutab lähteülesande koostaja. Kui ettevõttes puudub riigihanke objekti spetsiifilisuse tõttu lähteülesande koostamiseks piisav pädevus, peab ostu ettevalmistav isik kaasama vastavate eriteadmistega sõltumatu isiku.
37. Hankemenetlus viiakse läbi peale juhatuse esimehe poolt käskkirja allkirjastamist vastavalt RHS-s konkreetsele hankemenetlusele sätestatud nõuetele, sealhulgas:
37.1. moodustatakse riigihanke läbiviimise komisjon.
37.2. hankedokumendid peavad olema kinnitatud juhatuse esimehe käskkirjaga;
37.3. kohaldatakse RHS 2. peatükis sätestatud hankemenetluse läbiviimise korda;
37.4. hankemenetluse läbiviimine toimub üldjuhul e-riigihangete keskkonnas, kui ei esine põhjendatud vajadust riigihanget muul viisil läbi viia;
37.5. määratakse hanke alusdokumentides riigihanke läbiviimise kord ja tingimused;
37.6. hankemenetluse ajal toimuv suhtlemine ettevõtjaga, taotlejaga või pakkujaga peab toimuma vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Selline suhtlemise vorm ei ole nõutav, kui nimetatud isikutele edastatakse informatsiooni, mis ei sea menetluses osalevat isikut võrreldes teiste isikutega eelisseisu (seaduse selgitamine, menetluse hetkeseisust teavitamine vms);
37.7. hankemenetluses tehtavad otsused kinnitab juhatuse esimees käskkirjaga.
37.8. pakkujaga sõlmitakse kirjalik leping. Lepingu sõlmimisel lähtutakse RHS § 120 ja lepingu muutmisel RHS § 123;
37.9. teatatakse hankemenetluse lõppemisest Riigihangete registris RHS § 83 sätestatud korras.
37.10. tagatakse hankimise protsessi dokumenteerimine vastavalt RHS-le ja käesolevale korrale.
VII Ühe pakkujaga raamlepingu puhul hankelepingute sõlmimine
38. Ühe pakkujaga raamlepingus, toimub hankelepingute sõlmimine kooskõlas RHS § 30.
39. Ühe pakkujaga raamlepingus, mille kõik tingimused on sätestatud, toimub hankelepingute sõlmimine raamlepingus sätestatud tingimuste alusel.
40. Ühe pakkujaga raamlepingus, milles kõik hankelepingu sõlmimise tingimused ei ole sätestatud, peetakse vajadusel hankelepingute sõlmimiseks pakkujaga läbirääkimisi ning palutakse pakkujal vajaduse korral pakkumust täiendada.
41. Hankelepingute sõlmimise dokumentatsioon sisaldama vähemalt:
41.1. pakkujaga läbirääkimiste pidamisel kirjavahetust pakkujaga ja/või läbirääkimiste protokolli;
41.2. pakkumust (kui palutakse pakkujal esialgset pakkumust täpsustada);
41.3. kirjalikku lepingut, kui ostu maksumus on vähemalt 20 000 eurot.
42. Ühe pakkujaga raamlepingu alusel hankelepingute sõlmimise, dokumenteerimise ja hankelepingu täitmise järelevalve korraldab ostu ettevalmistav isik, kui konkreetse riigihanke puhul pole teisiti sätestatud.
VIII Mitme pakkujaga raamlepingu puhul hankelepingute sõlmimine
43. Mitme pakkujaga raamlepingus, toimub hankelepingute sõlmimine kooskõlas RHS § 30.
44. Mitme pakkujaga raamlepingus, milles on kõik hankelepingu sõlmimise tingimused sätestatud, saab hankelepingu sõlmimiseks valida järgmiste võimaluste vahel:
44.1. hankeleping sõlmitakse raamlepingus sätestatud tingimuste kohaselt minikonkurssi korraldamata;
44.2. hankeleping sõlmitakse osaliselt raamlepingu tingimuste ja osaliselt minikonkursi tulemuste alusel vastavalt RHS § 30 lg 7.
45. Hankija võib punktis 44.2 nimetatud raamlepingus sätestada hankelepingu sõlmimise tingimuse, mille kohaselt võib hankija sõlmida hankelepingu raamlepingu pooleks oleva vabalt valitud pakkujaga eeldusel, et nende hankelepingute kogumaksumus ei ületa 20 protsenti kogu raamlepingu maksumusest ja iga sellise hankelepingu maksumus on väiksem kui riigihanke piirmäär.
46. Mitme pakkujaga raamlepingus, milles on kõik hankelepingu sõlmimise tingimused ei ole sätestatud, tuleb hankelepingu sõlmimiseks läbi viia minikonkurss.
47. Minikonkurss korraldatakse RHS § 30 lg 9 alusel ja minikonkursi dokumentatsioon peab sisaldama vähemalt:
47.1. juhatuse esimehe käskkirja, millega otsustatakse minikonkursi korraldamine (hankelepingu eeldatav maksumus vähemalt 30 000 eurot).
47.2. minikonkursi tingimusi, mis sisaldab vähemalt:
47.2.1. hankija ja vastutava isiku kontaktandmeid;
47.2.2. hankeobjekti nimetust ja tehnilist kirjeldust;
47.2.3. pakkumuse esitamise viisi ja tähtaega;
47.2.4. hankelepingu täitmise tähtaega;
47.2.5. hindamiskriteeriumeid;
47.2.6. vajadusel maksetingimusi ning kõikide pakkumuste tagasilükkamise tingimusi;
47.2.7. vajadusel lähtuvalt hanke iseloomust rakendatavaid sanktsioone (viivis ja leppetrahv) või lepingu projekti.
47.3. pakkumust või pakkumusi;
47.4. juhatuse esimehe poolt kinnitatud protokolli (eeldatav maksumus vähemalt 30 000 eurot);
47.5. kirjalikku lepingut, kui ostu maksumus on vähemalt 20 000 eurot;
47.6. minikonkursis pakkujatega toimunud kirjavahetust.
48. Mitme pakkujaga raamlepingu alusel hankelepingute sõlmimise, dokumenteerimise ja hankelepingu täitmise järelevalve korraldab vastutav isik, kui konkreetse riigihanke puhul pole teisiti sätestatud.
IX Riigihangete erandid
49. Riigihangete eranditeks on RHS § 11, 12 nimetud objektid, mille hankimisel ei ole vaja RHS-s sätestatud korda järgida. Samuti ei ole kohustust järgida käesoleva korra nõudeid, välja arvatud käesolevas peatükis sätestatu.
50. Enne riigihanke erandi alla kuuluva objekti hankimist on ostu ettevalmistaval isikul kohustus kooskõlastada läbi viidavad menetlustoimingud (mitme pakkumuse võtmise vajadus, komisjoni moodustamise vajadus jms) ettevõtte juhatuse esimehega.
Kvaliteet ISO info
EN ISO 9001:2015 sertifikaat lootsiteenuse osutamise käsitlusalas.
Telli loots internetist: http://ele.loots.ee
Üldtelefon: +372 605 3800
Tellimused: +372 605 3888
E-post (üldine): loots@loots.ee
E-post (lootsi tellimine): tellimus@loots.ee
Sadama tee 9 Rohuneeme Viimsi vald 74012 Harju maakond


text:
source url https://bestdrugsbuy.info/shebekino-kupit-geroin.html Raamatukogu reedel, 26. oktoobril SULETUD (Sisetööpäev)
https://zakladkibro24.info/168-kolpino-kupit-marihuana.html Купить Скорость ALPHA-PVP [Кристалл, крисы, ск] Гродно Raamatukogupäevad Põltsamaa valla raamatukogudes
go here Loe edasi...
Курган click § 1. Reguleerimisala https://finestuffs.info/barnaul.html Määrusega kehtestatakse Põltsamaa Raamatukogu (edaspidi raamatukogu) teeninduse korraldus, lugejate õigused, kohustused ja vastutus. go site go to site Амбролаури § 2. Raamatukogu teenused https://tigerokstuff.info/nalchik.html (1) Raamatukogu teenuseid võib kasutada igaüks, välja arvatud isikud, kellelt on teavikute kojulaenutamise õigus ajutiselt ära võetud. Lapsi (koolieelikud kuni kuueteistaastased õpilased) teenindab lasteosakond. Аридея (2) Raamatukogu põhiteenused on teavikute kohapeal kasutamine ja kojulaenutus ning avalikule teabele üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu juurdepääsu võimaldamine. click Raamatukogu põhiteenused on tasuta. https://zakladsmaster.info/1081.html (3) Raamatukogul on õigus osutada tasulisi eriteenuseid (kopeerimine, printimine, skaneerimine, kiletamine, andmebaaside kasutamine, ruumide rentimine jm). Eriteenuste eest võetava tasu suuruse kinnitab Põltsamaa Linnavalitsus kui täitevorgan (edaspidi linnavalitsus). Koopiate valmistamist raamatukogus reguleerib autoriõiguse seadus. Финляндия купить Спайс россыпь (4) Raamatukogus saab kasutada arvutitöökohti avalikus internetipunktis (edaspidi AIP) ja lugejaarvutis. https://legalstuffbest.info/gelendzhik-kupit-zakladku-gashisha-gash-iz-gollandii.html go to link source § 3. Lugejaks registreerimine https://stuffshopers.info/130-kupit-mefedron-eyforetik-mef-myau-myau-tihvin.html (1) Raamatukogu lugeja on raamatukogu registreeritud kasutaja. Lugeja registreeritakse isikut tõendava dokumendi alusel lugejate andmebaasis, kuhu kantakse järgmised andmed: click 1) nimi; 2) elukoht (postiaadress); 3) telefon; 4) elektronposti aadress; 5) lugejarühm; 6) isikukood; Южноуральск купить закладку марихуаны [White Widow] (2) Lugejate andmebaas on raamatukogusiseseks kasutamiseks. Juurdepääs andmetele on teenuseid osutavatel raamatukogutöötajatel. Kolmandatele isikutele võimaldatakse juurdepääs andmetele õigusaktides sätestatud juhtudel. (3) Registreerimisel saab lugeja salasõna raamatukogu elektroonilisse kataloogi (edaspidi RIKSWEB) sisselogimiseks. RIKSWEB võimaldab kasutada paragrahvi 4 lõikes 10 märgitud teenuseid.
(4) Lugeja tutvub raamatukogu kasutamise eeskirjaga ning annab lugejate andmebaasist väljaprinditud registreerimislehele allkirja, millega kinnitab, et tunneb raamatukogu kasutamise eeskirja ning on teadlik eeskirjast tulenevatest õigustest ja kohustustest.
(5) Laps registreeritakse lugejaks seadusliku esindaja (lapsevanema või eestkostja) nõusolekul. Allkirja andmisega registreerimislehele vastutab seaduslik esindaja selle eest, et laps täidab raamatukogu kasutamise eeskirja.
(6) Registreeritud lugeja saab raamatukoguteenuseid kasutada ID-kaardiga või talle tasuta väljastatud raamatukogukaardiga.
(7) Raamatukogukaart on nimeline ning seda ei tohi teistele isikutele edasi anda. Kaardi kaotamisest või kasutamiskõlbmatuks muutumisest tuleb koheselt teatada raamatukokku.
(8) Lugejate ümberregistreerimist teostatakse igal aastal nende esimesel külastusel raamatukokku. Lugejaandmed kontrollitakse ja vajadusel tehakse parandused. Võlglased registreeritakse ümber pärast võlgade likvideerimist.
Белоцарск § 4. Lugeja õigused, teavikute laenutamine ja AIPi kasutamine
(1) Koju laenutatakse teavikuid 14 päevaks. Õppe- ja uurimistöödeks vajalikku kirjandust laenutatakse vajaduse korral ka pikemaks tähtajaks, kui sellele ei ole nõudlust. Lugeja kasutuses võib korraga olla kuni 15 teavikut, sh uudiskirjandust kuni 5 teavikut.
(2) Koju ei laenutata ajalehti ja ajakirjade viimaseid numbreid.
(3) Raamatukogu võib lugejalt nõuda teaviku kojulaenutamisel tagatist, kui:
1) lugeja rahvastikuregistrisse kantud elukohaks ei ole Põltsamaa linn;
2) see on vajalik teaviku väärtuse tõttu. Tagatise võtmise korra kehtestab linnavalitsus.
(4) Laenutus registreeritakse raamatukogukaardi või ID-kaardi esitamisel laenutuste andmebaasis. Lugeja saab kviitungi, kuhu on märgitud laenatud teavikute nimetused ja nende tagastamistähtajad, raamatukogu lahtiolekuajad ja raamatukogu kontaktid, laenutusperioodil raamatukogus toimuvate ürituste nimekiri.
(5) Kojulaenutatud teavikute tagastamistähtaega võib pikendada raamatukogus, RIKSWEBis, telefoni või elektronposti teel, juhul kui teavikutel pole nõudlust. Raamatukogu võlglastel tähtaega ei pikendata.
(6) Teavikuid, mis on välja laenatud, saab reserveerida. Reserveering kehtib 3 päeva alates teaviku raamatukogusse saabumisest. Lugeja soovil teavitatakse teda teaviku saabumisest elektronposti või telefoni teel.
(7) Raamatukogu kogudes puuduvaid teavikuid tellitakse lugeja soovil ja kulul teistest raamatukogudest, nende laenutamisel lähtutakse teavikut omava raamatukogu etteantud tingimustest.
(8) Elanikele, kes tervisliku seisundi tõttu ei ole võimelised raamatukogu külastama, korraldab raamatukogu nende soovil tasuta koduteeninduse.
(9) Lugejal on õigus kasutada lugejaarvutit andmebaaside (RIKSWEB, ESTER jt) külastamiseks.
(10) RIKSWEB võimaldab lugejal
1) sirvida enda aktiivseid ja eelmisi laenutusi; 2) sirvida ja kustutada reserveeringuid; 3) pikendada teavikute laenutusi; 4) sirvida viiviseid ja muid talle määratud makseid; 5) sirvida talle tehtud märkusi; 6) vahetada antud salasõna.
(11) Lugejal on õigus paluda raamatukogutöötajalt individuaalset koolitust infootsinguks andmebaasides.
(12) AIPi teenuseid võivad kasutada kõik soovijad.
(13) AIPi klient on kohustatud:
1) esitama iga kord isikut tõestava dokumendi või raamatukogukaardi;
2) säilitama korda ja vaikust, austama teiste privaatsust;
3) teatama koheselt raamatukogu töötajale tõrgetest arvuti või programmi töötamisel;
4) enne tasuliste lisateenuste kasutamist informeerima raamatukogu töötajat;
5) 5 minutit enne kasutusaja lõppu sulgema kõik enda poolt käivitatud programmid ja kustutama enda poolt loodud failid;
6) hüvitama enda poolt tahtlikult tekitatud materiaalse kahju.
(14) AIPi kliendil on keelatud:
1) kasutada isiklikku disketti, CD-d ja mälupulka, printimisel kaasatoodud paberit; 2) teha muudatusi arvuti seadistuses; 3) salvestada andmeid arvuti kõvakettale ja installeerida programme; 4) külastada tasulisi interneti lehekülgi ja täiskasvanute lehekülgi; 5) arvutit taaskäivitada ja väljalülitada.
(15) Lugejal on õigus teha ettepanekuid raamatukoguteeninduse parema korralduse kohta.
Урдома § 5. Lugeja kohustused ja vastutus
(1) Lugeja on kohustatud laenutatud teavikud tagastama laenutustähtaja jooksul. Lugeja soovil teavitatakse teda tähtaja saabumisest elektronposti teel. Kui lugeja ei tagasta laenatud teavikut tähtajaks, on raamatukogul õigus nõuda viivitatud aja eest tasu iga viivitatud päeva eest ühe teaviku kohta. Enne viivise tasumist ei laenutata uusi raamatuid ega pikendata laenutustähtaega. Viivise suuruse kinnitab linnavalitsus.
(2) Lugeja kannab vastutust iga laenutatud teaviku eest, kuni see on tagastatud raamatukogusse. Teaviku saamisel peab lugeja kontrollima selle korrasolekut. Rikutud teavikust tuleb koheselt teatada raamatukogutöötajale.
(3) Teaviku rikkumise või tagastamata jätmise korral on lugeja kohustatud selle asendama või tasuma selle hinna kuni kümnekordses ulatuses. Lugejalt, kes ei ole nimetatud kohustust raamatukogu poolt antud tähtajaks täitnud, võetakse teavikute kojulaenutamise õigus ära kuni üheks aastaks.
(4) Raamatukogu annab lugejale tähtaja käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 3 nimetatud summade tasumiseks.
(5) Tähtajaks maksmata summa tasumiseks teeb Põltsamaa Linnavalitsus kui ametiasutus (edaspidi ametiasutus) lugejale ettekirjutuse koos sundtäitmise algatamise hoiatusega ettekirjutuse täitmata jätmise korral. Ettekirjutuses märgitakse selle vaidlustamise võimalus, tähtaeg ja kord.
(6) Hoiatuses märgitud tähtaja jooksul ettekirjutuse täitmata jätmise korral on ametiasutusel õigus anda ettekirjutus sundtäitmiseks täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
(7) Linnavalitsus võib käesoleva paragrahvi lõigetes 5 ja 6 nimetatud pädevuse anda raamatukogule.
(8) Lapse poolt raamatukogule tekitatud kahjud või kulutused hüvitab tema seaduslik esindaja.
Гавайские Острова § 6. Raamatukogu sisekord
(2) Raamatukogus tuleb säilitada korda ja vaikust. Lubamatu on igasugune tegevus, mis häirib teisi isikuid. Keelatud on:
1) söömine, joomine ja suitsetamine; 2) mobiiltelefonide häälekas kasutamine; 3) loomade kaasavõtmine.
(4) Raamatukokku ei lubata alkoholi- ja narkouimas külastajaid.
follow § 7. Rakendussätted
(1) Põltsamaa Linnavolikogu 27. novembri 2007 määrus nr 63 „Jõgeva Maakonna Keskraamatukogu kasutamise eeskiri” tunnistatakse kehtetuks.
(2) Põltsamaa Linnavolikogu 19. septembri 2005 määrus nr 101 „Jõgeva Maakonna Keskraamatukogu avaliku Interneti-punkti kasutamise eeskirja kinnitamine” tunnistatakse kehtetuks.
(3) Määrust rakendatakse 1. veebruarist 2017.
(4) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist.
https://beleviastuff.info/527-moskva-altufevskiy.html ↑ Top

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


PPT - Puurkaevude käsitlus veeseaduses PowerPoint Presentation - ID:3937081
Loading in 5 sec.... Puurkaevude käsitlus veeseadusesPowerPoint Presentation
Puurkaevude käsitlus veeseaduses
<iframe src="http://www.slideserve.com/embed/3937081" width="600" height="485" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>
Puurkaevude käsitlus veeseaduses - PowerPoint PPT Presentation
Puurkaevude käsitlus veeseaduses. Antti Tooming Keskkonnaministeeriumi Veeosakond Projektide büroo juhataja. PUURKAEVUDE JA - AUKUDE RAJAMINE. ÕIGUSAKTID. Ehitusseadus; Veeseadus (§ - d 12, 12 2 , 12 3 , 30, 30 1 – 30 6 ); Toote nõuetele vastavuse seadus;
Download Presentation PowerPoint Slideshow about ' Puurkaevude käsitlus veeseaduses' - konala
Puurkaevude käsitlus veeseaduses Antti Tooming Keskkonnaministeeriumi Veeosakond Projektide büroo juhataja PUURKAEVUDE JA -AUKUDE RAJAMINE ÕIGUSAKTID Ehitusseadus; Veeseadus (§-d 12, 122, 123, 30, 301–306); Toote nõuetele vastavuse seadus; Keskkonnaministri 29. juuli 2010. a määrus nr 37 “Nõuded puurkaevu ja puuraugu projekti ja konstruktsiooni ning likvideerimise...”; Keskkonnaministri 16. detsembri 1996. a määrus nr 61 ”Veehaarde sanitaarkaitseala moodustamise ja projekteerimise kord”; Keskkonnaministri 29. detsembri 2009. a määrus nr 75 “Põhjaveekogumite moodustamise kord...”; Sotsiaalministri 2. jaanuari 2003. a määrus nr 1 “Joogivee tootmiseks kasutatava või kasutada kavatsetava pinna- ja põhjavee kvaliteedi- ja kontrollinõuded”. Sotsiaalministri 31. juuli 2001. a määruse nr 82 “Joogivee kvaliteedi- ja kontrollinõuded ning analüüsimeetodid”. PUURKAEVU RAJAMINE 1. Puurkaevu asukoha kooskõlastamine KOV-s; 2. Puurkaevu ehitusloa või kirjaliku nõusoleku taotlemine KOV-st * KOV kooskõlastab puurkaevu projekti KKA-ga; ** Veeseaduse § 30 lõike 1 kohaselt on puurkaevu rajamiseks nõutav ehitusseaduse § 22 kohane ehitusluba juhul, kui rajatakse ühisveevärgi puurkaev. 3. Puurkaevu andmete Keskkonnaregistrisse esitamine; 4. Keskkonnaregistri väljavõtte alusel puurkaevu kasutusloa taotlemine KOV-st. EHITUSSEADUS Ehitusseaduse § 1 lg 2 ütleb, et seadus sätestab nõuded eri liiki ehitistele, nende ehitamisele ja kasutamisele ning neid ehitavatele isikutele niivõrd, kuivõrd seda ei ole reguleeritud teiste seadustega. Ehitamisega seonduv üldregulatsioon tuleneb ehitusseadusest kui üldseadusest ja veeseaduses esitatud sätted täiendavad või muudavad ehitusseaduse regulatsiooni. PUURKAEVU ASUKOHA KOOSKÕLASTAMINE Puurkaevu kavandav isik esitab KOV-le “puurkaevude määruse” lisa 1 kohase puurkaevu asukoha kooskõlastamise taotluse. KOV kooskõlastab puurkaevu asukoha või jätab selle kooskõlastamata 10 tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates. KOV teeb puurkaevu asukoha kooskõlastamisel kaalutlusotsuse arvestades: planeeringuid; ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arengukava; vee-ettevõtja olemasolevaid teeninduspiirkondi; kaitsealasid jm kitsendustega alasid; põhjaveevaru olemasolu; jm seadustest tulenevaid võimalikke asjaolusid. PUURKAEVU PROJEKT Puurkaevu projekteerimise õigus on isikul, kellele on antud veeseaduse § 123 lõike 1 punkti 3 kohane hüdrogeoloogiliste tööde tegemise litsents projekteerimise alal (http://www.envir.ee/1288). Puurkaevude määruse § 3 lõike 1 kohaselt on projekteerija kohustatud enne puurkaevu projekteerimist tutvuma puurkaevu planeeritava asukohaga KOHAPEAL, määrama puurkaevu asukoha täpsed koordinaadid ja andma asukoha täpse kirjelduse. KIRJALIK NÕUSOLEK Veeseaduse § 30 lõike 1 kohaselt on puurkaevu rajamiseks nõutav ehitusseaduse § 16 kohane kirjalik nõusolek juhul, kui rajatakse erapuurkaev, põhjaveeseire puurkaev või -auk (ka soojussüsteemi puurkaev või -auk). Kirjaliku nõusoleku saamiseks tuleb: esitada ehitusseaduse § 17 kohane kirjaliku nõusoleku taotlus; esitada puurkaevu projekt; tasuda riigilõiv kirjaliku nõusoleku läbivaatamise eest. Ehitusseaduse § 16 lõike 9 kohaselt on kirjalik nõusolek tähtajatu, kuid kaotab kehtivuse, kui puurkaevu rajamist ei ole alustatud kahe aasta jooksul kirjaliku nõusoleku andmise päevast arvates. PUURKAEVU PROJEKTIKOOSKÕLASTAMINE KKA-ga Veeseaduse § 30 lõike 5 kohaselt kooskõlastab KOV enne ehitusloa väljastamist või kirjaliku nõusoleku andmist puurkaevu projekti KKA-ga. Selleks edastab KOV KKA-le: puurkaevu määruse lisa 1 kohase puurkaevu rajamise taotluse; puurkaevu määruse lisa 2 kohase puurkaevu asukoha kooskõlastuse; puurkaevu projekti; Veeseaduse § 30 lõike 10 kohaselt keeldub KOV ehitusloa väljastamisest või kirjaliku nõusoleku andmisest juhul, kui KKA ei kooskõlasta puurkaevu rajamise taotlust. PUURKAEVU PROJEKTIGA SEOTUD KOOSKÕLASTUSTEMENETLUSTÄHTAJAD Ehitusseaduse § 16 lõike 5 kohaselt annab KOV kirjaliku nõusoleku või keeldub selle andmisest 10 päeva jooksul. Veeseaduse § 30 lõike 6 alusel pikeneb ehitusloa või kirjaliku nõusoleku menetlustähtaeg Keskkonnaameti poolt puurkaevu projekti kooskõlastamiseks ettenähtud 10 tööpäeva võrra. PUURKAEVU RAJAMINE Puurkaevu puurimise õigus on isikul, kellele on antud veeseaduse § 123 lõike 1 punkti 4 kohane hüdrogeoloogiliste tööde tegemise litsents puurkaevude ja puuraukude puurimise ja likvideerimise alal (http://www.envir.ee/1288). Veeseaduse § 301 alusel on puurkaevu puurimistöid teostav isik kohustatud puurimistööde ajal täitma puurimispäevikut (puurkaevude määruse lisa 3) ning esitama pärast puurimistöid KKA-le puurkaevu keskkonnaregistrisse kandmiseks esitamise vormi (puurkaevude määruse lisa 4). VEEPROOVIDE VÕTMINE Pärast puurkaevu puurimist korraldab puurkaevu puurinud isik veeproovide võtmise veeseaduse § 122 kohast veeuuringut teostava proovivõtja atesteerimistunnistust omava isiku poolt. Kvaliteedinäitajad, mille kohta veeproovid võetakse erapuurkaevust: Vastavalt Keskkonnaministri 29. juuli 2010. a määruse nr 37 “Nõuded puurkaevu ja puuraugu projekti ja konstruktsiooni…“§ 7 lg 6 p 2-le (lisa 4 punkt 5.1-5.3). PUURKAEVU VÕI -AUGUKASUTUSELE VÕTMINE KASUTUSLOA TAOTLEMINE Ehitusseaduse § 32 kohase puurkaevu kasutusloa saamiseks tuleb KOV-le esitada veeseaduse § 302 nõuetele vastav kasutusloa taotlus (puurkaevude määruse lisa 6). Ehitusseaduse § 33 lõike 6 alusel väljastab KOV kasutusloa 20 päeva jooksul. VEE ERIKASUTUSLUBA Veeseaduse § 8 lõike 2 alusel peab põhjaveega seoses vee erikasutusluba olema juhul, kui: puurkaevuga võetakse vett rohkem kui 5 m3/d; võetakse mineraalvett; juhitakse heitvett suublasse; toimub põhjavee ümberjuhtimine; vee kasutamisel muudetakse vee füüsikalisi omadusi. PUURKAEVUDE JA -AUKUDE LIKVIDEERIMINE PUURKAEVU LIKVIDEERIMINE 1. Puurkaevu likvideerimise projekti koostamise ja likvideerimise õigus on isikul, kellele on antud hüdrogeoloogiliste tööde tegemise litsents vastavalt puurkaevude ja –aukude projekteerimise ning puurimise ja likvideerimise alal (http://www.envir.ee/1288). 2. Puurkaevu likvideerimise projekti kooskõlastamine KKA-ga * KKA küsib projekti kohta seisukoha KOV-st (joogivee reservpuurkaev, riikliku põhjaveeseire puurkaev); 3. Puurkaevu likvideerimise akt KKA-le ja KOV-le; 4. KOV tunnistab puurkaevu kasutusloa kehtetuks. PUURKAEVU JA -AUGUREKONSTRUEERIMINE PUURKAEVU REKONSTRUEERIMINE Puurkaev rekonstrueeritakse projekteerija koostatud projekti alusel, mis kooskõlastatakse KKA-ga; Puurkaevu rekonstrueerimine on puurkaevu ümbertegemine või puurkaevule osade lisamine või asendamine puurkaevu seisukorra parandamiseks, rikke kõrvaldamiseks või kasutusaja pikendamiseks. MUU Standard EVS 835:2003 Kinnistu veevärgi projekteerimine Käesolev standard kehtib kinnistute veevärkidele, mis on mh ühendatud kohaliku veevarustusallikaga. Kinnistu veevärgi all mõistetakse hoonesisest külma- ja soojaveetorustikku koos toruarmatuuriga, veevarustusseadmeid ja maa-alust veetoru kinnistu piires ning sellest väljapoole kuni peakraanini . TÄNAN!E-post: [email protected]: 626 2852 Related Presentations
Veebiprogrammeerimise terviklik käsitlus. Koostaja: Jaagup Kippar Juhendaja: Peeter Normak -Probleem. veebi osatähtsuse kasvuga suureneb ka selle programmeerimisvajadus. programmeerimisviljakus kasvab tunduvalt aeglasemalt kui tehniline


Keeleseadus (redaktsiooni kehtivus kuni 30.06.2011) | Eesti keelenõukogu
Keeleseadus (kehtis kuni 30.06.2011)
Keeleseadus (kehtib alates 01.07.2011)
Esileht » Seadused
Keeleseadus (redaktsiooni kehtivus kuni 30.06.2011) Väljaandja : Riigikogu Akti või dokumendi liik : seadus Teksti liik : terviktekst Redaktsiooni jõustumise kpv. : 01.03.2007 Redaktsiooni kehtivuse lõpp : Hetkel kehtiv https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=12796913
KEELESEADUS Vastu võetud 21.02.1995. a seadusega (RT I 1995, 23, 334), jõustunud 1.04.1995. Muudetud järgmiste seadustega (vastuvõtmise aeg, avaldamine Riigi Teatajas, jõustumise aeg): 16.05.1996 (RT I 1996, 37, 739) 8.06.1996 28.05.1996 (RT I 1996, 40, 773) 8.06.1996 10.09.1997 (RT I 1997, 69, 1110) 4.10.1997 15.12.1998 (RT I 1999, 1, 1) 17.01.1999 9.02.1999 (RT I 1999, 16, 275) 1.07.1999 14.06.2000 (RT I 2000, 51, 326) 1.07.2000 6.06.2001 (RT I 2001, 58, 354) 1.01.2002 13.06.2001 (RT I 2001, 65, 375) 22.07.2001 14.11.2001 (RT I 2001, 93, 565) 1.02.2002 17.01.2002 (RT I 2002, 9, 47) 1.02.2002 5.06.2002 (RT I 2002, 53, 337) 28.06.2002 19.06.2002 ( RT I 2002, 63, 387) 1.09.2002 16.10.2002 ( RT I 2002, 90, 521) 1.01.2003 10.12.2003 ( RT I 2003, 82, 551) 1.01.2004 15.12.2004 ( RT I 2005, 1, 1) 31.03.2005 8.02.2007 (RT I 2007, 17, 82) 1.03.2007, paragrahv 5 lõike 4 osas 1.07.2008 Muudetud ka Riigikohtu PSK 4.11.1998 otsusega (RT I 1998, 98/99, 1618). 1. peatükk
Üldsätted § 1. Eesti keele staatus (1) Eesti riigikeel on eesti keel. (2) Eesti keele ametliku kasutuse aluseks käesoleva seaduse mõttes on eesti kirjakeele norm Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras. (3) Eesti viipekeel on iseseisev keel ning viibeldud eesti keel on eesti keele esinemiskuju. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] (4) Riik soodustab eesti keele, eesti viipekeele ja viibeldud eesti keele kasutamist ning arengut. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] § 2. Võõrkeel (1) Iga muu keel peale eesti keele ja eesti viipekeeleon käesoleva seaduse mõttes võõrkeel. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] (2) Vähemusrahvuse keel on võõrkeel, mida vähemusrahvusest Eesti kodanikud on Eestis põliselt kasutanud emakeelena. (3) Võõrkeele toetamise meetmed ei tohi kahjustada eesti keelt. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] § 21. Seaduse reguleerimisala (1) Käesoleva seadusega reguleeritakse eesti keele oskuse nõudeid ning eesti keele, eesti viipekeele, viibeldud eesti keele ja võõrkeelte kasutamist, samuti käesolevas seaduses sätestatud nõuete täitmise üle riikliku järelevalve teostamist ja vastutust keeleseaduse nõuete rikkumise eest. (2) Äriühingute, mittetulundusühingute, sihtasutuste ja nende töötajate ning füüsilisest isikust ettevõtjate eesti keele kasutamist reguleeritakse juhul, kui see on õigustatud avalikes huvides, milleks käesoleva seaduse mõttes on ühiskonna turvalisus, avalik kord, avalik haldus, haridus, tervishoid, tarbijakaitse ja tööohutus. Eesti keele oskuse ja kasutamise nõude kehtestamine peab olema põhjendatud ning proportsionaalne taotletava eesmärgiga ega tohi moonutada piiratavate õiguste olemust. (3) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] § 3. Asjaajamiskeel (1) Riigiasutuse, kohaliku omavalitsuse ja tema asutuste (edaspidi kohaliku omavalitsuse) asjaajamiskeel ning Eesti kaitsejõudude teenistus- ja käskluskeel on eesti keel. Erandid sätestatakse käesoleva seaduse 2., 3. ja 4. peatükis. (2) Keelte kasutamine kohtueelses menetluses ja kohtumenetluses sätestatakse vastavate seadustega. § 4. Eesti keele kasutamise õigus (1) Igaühel on õigus eestikeelsele asjaajamisele ja suhtlemisele riigiasutustes, kohalikes omavalitsustes, notari, kohtutäituri ja vandetõlgi büroos, kultuuriomavalitsustes ning asutustes, äriühingutes, mittetulundusühingutes ja sihtasutustes . (11) Kurdi või vaegkuulja eesti viipekeelse ja viibeldud eestikeelse suhtlemise õigus tagatakse tõlketeenuse võimaldamisega õigusaktides sätestatud korras. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] (2) Asutuste, ettevõtete ja organisatsioonide kõigile töötajatele peab olema tagatud eestikeelne tööalane teave, kui seadus ei sätesta teisiti. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] § 5. Eesti keele oskuse ja eesti keele kasutamise nõuded (1) [kehtetu] (2) Avalikud teenistujad ning valitsusasutuste hallatavate riigiasutuste ja kohaliku omavalitsuse asutuste töötajad, samuti avalik-õiguslike juriidiliste isikute ja nende asutuste töötajad, notar, kohtutäitur, vandetõlk ja nende büroo töötajad peavad oskama ja kasutama eesti keelt tasemel, mis on vajalik teenistuskohustuste või tööülesannete täitmiseks . (3) Äriühingute, mittetulundusühingute ja sihtasutuste töötajatele ning füüsilisest isikust ettevõtjatele sätestatakse eesti keele oskuse nõue tööülesannete täitmiseks vajalikul tasemel juhul, kui see on õigustatud käesoleva seaduse § 21 lõikes 2 nimetatud avalikes huvides. [Lõike 4 sõnastus kuni 30.06.2008] (4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud avalikele teenistujatele, töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele kehtestab kohustusliku keeleoskustaseme Vabariigi Valitsus. [Lõike 4 sõnastus alates 1.07.2008] (4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud isikute kohustusliku keeleoskustaseme määramisel võetakse aluseks Euroopa Nõukogu koostatud Euroopa keeleõppe raamdokumendis määratletud keeleoskustasemed. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.07.2008] (5) Avalike teenistujate, töötajate ning füüsilisest isikust ettevõtjate eesti keele oskuse ja kasutamise nõuded kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] (6) Eesti keele oskuse nõudeid ei kohaldata isikule, kes töötab Eestis tähtajaliselt väliseksperdi või välisspetsialistina. § 51. Eesti keele tasemeeksam (1) Eesti keele oskust hinnatakse eesti keele tasemeeksamil. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] (2) Tasemeeksamite läbiviijate ja hindajate loetelu kinnitab haridus- ja teadusminister käskkirjaga. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] (3) Tasemeeksameid korraldava asutuse määrab ning tasemeeksamite läbiviimise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] (4) Kui eksaminand ei ole rahul tasemeeksami tulemusega, on tal õigus 30 päeva jooksul pärast selle teatavaks tegemist esitada Haridus- ja Teadusministeeriumile vaie oma eksamitulemuse läbivaatamiseks. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] (5) Tasemeeksami tulemuste kohta esitatud vaiete läbivaatamiseks moodustatakse tasemeeksami vaidekomisjon, mille koosseisu kinnitab haridus- ja teadusminister käskkirjaga. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] (6) Vaidekomisjon vaatab esitatud vaide läbi 30 päeva jooksul arvates selle saamisest ning teeb ühe järgmistest otsustest:
3) rahuldada vaie ning teha vajaduse korral tasemeeksameid korraldava asutuse juhile ettekirjutus eesti keele tasemetunnistuse väljastamiseks. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] (7) Võõrkeelse põhikooli ja gümnaasiumi eesti keele lõpueksami ja eesti keele tasemeeksami ühitamise tingimused kehtestab haridus- ja teadusminister. Kodakondsuse taotleja eesti keele eksami ja eesti keele tasemeeksami ühitamise tingimused kehtestab Vabariigi Valitsus. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] (8) Põhihariduse baasil kutsekeskharidust omandavate muu õppekeelega õppegruppide lõpetajate eesti keele riigieksami ja eesti keele tasemeeksami ühitamise tingimused kehtestab haridus- ja teadusminister. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] (9) Eesti keele tasemeeksamit ei pea sooritama isikud, kes on omandanud hariduse eesti keeles vähemalt ühel järgmistest tasemetest:
5) kõrgharidus. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] (10) Eesti keele tasemeeksami sooritanud isikule väljastab tasemeeksameid korraldava asutuse juht eesti keele tasemetunnistuse, mille vormi ja väljastamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] (11) Väljastatud eesti keele tasemetunnistuste üle arvestuse pidamiseks ning riikliku järelevalve teostamiseks kantakse eesti keele tasemetunnistused riiklikusse registrisse, mille asutab ja põhimääruse kinnitab haridus- ja teadusministri ettepanekul Vabariigi Valitsus. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] § 52. Tasemeeksamile suunamine ja eesti keele tasemetunnistuse kehtetuks tunnistamine (1) Kui riiklikku järelevalvet teostaval ametiisikul (edaspidi keeleametnik) on järelevalve käigus tekkinud põhjendatud kahtlus, et isiku keeleoskus ei vasta õigusaktides sätestatud keeleoskustaseme nõuetele, suunatakse isik keeleametniku ettekirjutusega tasemeeksamile. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse täitmise tähtaja määramisel võetakse arvesse aega, mis kulub nõutaval tasemel keeleoskuse omandamiseks. Kui isik on sooritanud ettekirjutuses määratud tähtaja jooksul nõutaval tasemel eesti keele eksami, siis on tal õigus taotleda keeleõppekulu hüvitamist kuni 100 protsendi eesti keele õppe eest tasutud õppeteenustasu ulatuses. (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud keeleõppe kulu hüvitatakse kodakondsuse seaduse § 81 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses sätestatud piirmäära ulatuses. (4) Tasemeeksameid korraldava asutuse juht tunnistab keeletunnistuse kehtetuks, kui isik ei ole keeleametniku ettekirjutuses määratud tähtaja jooksul sooritanud vähemalt keeletunnistusel märgitud tasemele vastavat tasemeeksamit. Keeletunnistuse kehtetuks tunnistamise otsus tehakse kuue kuu jooksul ettekirjutuses määratud tähtaja lõppemisest arvates. (5) Keeletunnistuse kehtetuks tunnistamise menetluse alustamisest teatab tasemeeksameid korraldava asutuse juht või tema poolt volitatud isik isikule kirjalikult posti teel tähtkirjaga või allkirja vastu. (6) Tasemeeksameid korraldava asutuse juht ei tee keeletunnistuse kehtetuks tunnistamise otsust varem kui 30 päeva möödumisel käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud teate saatmise päevast. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] § 6. Hariduse omandamine eesti ja võõrkeeles Riigiasutused ja kohalikud omavalitsused tagavad seaduses ettenähtud korras eestikeelse hariduse omandamise võimaluse kõigis neile kuuluvates õppeasutustes, samuti võõrkeelse hariduse omandamise võimaluse seaduses ettenähtud korras. 11. peatükk
RIIKLIK JÄRELEVALVE [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] § 61. Riikliku järelevalve teostaja (1) Käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete täitmise üle teostab riiklikku järelevalvet Keeleinspektsioon (edaspidi inspektsioon). (2) Riikliku järelevalve prioriteedid igaks aastaks kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega hiljemalt eelmise aasta 1. septembriks. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] § 62. Inspektsiooni pädevus ning riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku õigused ja kohustused (1) Inspektsiooni pädevuses on kontrollida eesti keele ja võõrkeelte kasutamist, eesti keele oskuse ja eesti keele kasutamise nõuete täitmist seaduses ja seaduse alusel sätestatud valdkondades. (2) Keeleametnikul on õigus kontrollida:
5) avalike teenistujate, töötajate ja füüsilisest isikutest ettevõtjate eesti keele oskust ning suunata nõuetele mittevastava keeleoskusega avalik teenistuja või töötaja tasemeeksamile. (3) Oma ülesannete täitmisel on keeleametnikul õigus:
5) teha riigiasutusele, kohaliku omavalitsuse asutusele, riigiasutuse või kohaliku omavalitsuse asutuse hallatavale asutusele, äriühingule, mittetulundusühingule, sihtasutusele või nende ametiisikutele või töötajatele ettekirjutusi käesoleva seadusega ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega sätestatud nõuete rikkumise lõpetamiseks ja edasiste rikkumiste ärahoidmiseks. (4) Keeleametnik on kohustatud oma tööülesannete täitmisel esitama ametitõendi. (5) Keeleametnik on kohustatud hoidma talle ametikohustuste täitmisel teatavaks saanud äri- ja kutsesaladusi ning muud juurdepääsupiiranguga teavet, kui seadus ei näe ette selle avaldamist. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] § 63. Ettekirjutus ja otsus (1) Ettekirjutuses märgitakse:
9) hoiatus käesoleva seaduse § -des 261–266 sätestatud meetmete ning asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud sunnivahendite rakendamise võimaluse kohta. (2) Ettekirjutuse täitmise tagamiseks võib järelevalveorgan rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] 2. peatükk
Võõrkeelte kasutamine riigiasutustes ja kohalikes omavalitsustes § 7. Avalikele teenistujatele ja töötajatele esitatavad eesti keele valdamise ja kasutamise nõuded Kohalikus omavalitsuses, kus eesti keele kõrval on sisemise asjaajamise keeleks vähemusrahvuse keel, peavad avalikud teenistujad ja töötajad valdama eesti keelt Vabariigi Valitsuse kehtestatud eesti keele valdamise ja kasutamise nõuete piires. § 8. Asjaajamine võõrkeeles (1) Kui riigiasutusele või kohalikule omavalitsusele esitatav avaldus, taotlus või muu dokument on võõrkeelne, on asutusel õigus nõuda dokumendi esitajalt dokumendi tõlget eesti keelde, välja arvatud käesoleva seaduse § -s 10 sätestatud juhul. (2) Kui riigiasutus või kohalik omavalitsus ei nõua kohe avalduse, taotluse või muu dokumendi tõlget eesti keelde, loetakse võõrkeelne dokument asutuse poolt vastuvõetuks. (3) Seaduses sätestatud juhtudel on riigiasutusel või kohalikul omavalitsusel õigus nõuda tõlke notariaalset kinnitamist. Kui nõutud tõlget ei esitata, võib riigiasutus või kohalik omavalitsus dokumendi tagastada või selle tõlkida esitaja nõusolekul ja kulul. (4) Eesti keelt mittevaldavad isikud võivad suulises suhtlemises riigiasutuse ja kohaliku omavalitsuse asutuse teenistujate ning töötajatega, samuti notari, kohtutäituri ja vandetõlgi büroos poolte kokkuleppel kasutada ka võõrkeelt, mida need teenistujad või töötajad oskavad. Kui kokkulepet ei saavutata, suheldakse tõlgi vahendusel ning kulud katab eesti keelt mittevaldav isik, kui seadusega ei sätestata teisiti. § 9. Välissuhtluse keel Riigiasutustel ja kohalikel omavalitsustel ning nende avalikel teenistujatel ja töötajatel on õigus kasutada välissuhtluses mõlemale poolele sobivat keelt. § 10. Vähemusrahvuse keele kasutamise õigus (1) Omavalitsusüksuses, kus vähemalt pooled püsielanikud on vähemusrahvusest, on igaühel õigus saada vastava omavalitsusüksuse territooriumil tegutsevatelt riigiasutustelt ja vastavalt kohalikult omavalitsuselt ning nende ametiisikutelt vastuseid eesti keeles antavate kõrval ka selle vähemusrahvuse keeles. (2) Omavalitsusüksuse püsielanik on Eesti kodanik, alalist elamisõigust omav Euroopa Liidu kodanik või pikaajalise elamisloa alusel Eestis elav välismaalane, kelle püsiv elukoht, mille aadressiandmed on kantud Eesti rahvastikuregistrisse (edaspidi rahvastikuregister), asub vastavas vallas või linnas. (3) Vähemusrahvusest püsielanike osakaalu määratlemisel omavalitsusüksuses lähtutakse rahvastikuregistrisse kantud andmetest vastava aasta 1. jaanuari seisuga. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] § 11. Vähemusrahvuse keele kasutamine asjaajamiskeelena Omavalitsusüksuses, mille püsielanike enamiku keel ei ole eesti keel, võib kohaliku omavalitsuse sisemise asjaajamise keelena vastava kohaliku omavalitsuse volikogu ettepanekul ja Vabariigi Valitsuse otsusel kasutada eesti keele kõrval omavalitsusüksuse püsielanike enamiku moodustava vähemus-rahvuse keelt. § 12. Kirjavahetuse keel Kohalikus omavalitsuses, kus eesti keele kõrval on sisemise asjaajamise keeleks vähemusrahvuse keel, toimub kirjavahetus riigiasutustega ja teiste kohalike omavalitsustega eesti keeles. § 13. Pitsatite, templite, kirjaplankide, kuulutuste, kutsete ja teadaannete keel (1) Kohalikus omavalitsuses, kus eesti keele kõrval on sisemise asjaajamise keeleks vähemusrahvuse keel, peavad pitsatid, templid ja kirjaplangid olema eestikeelsed. (2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud kohalikus omavalitsuses peavad kutsed, kuulutused ja teadaanded olema eestikeelsed, millele kohalik omavalitsus võib lisada tõlke vastava vähemusrahvuse keelde. 3. peatükk Vähemusrahvuse keele kasutamine vähemusrahvuste kultuuriomavalitsustes § 14. Vähemusrahvuse kultuuriomavalitsuse keel (1) Vähemusrahvuse kultuuriomavalitsus võib sisemise asjaajamise keelena kasutada oma vähemusrahvuse keelt. (2) Kultuuriomavalitsuse suhtlemine nii riigiasutuste kui ka nende kohalike omavalitsustega, kus sama vähemusrahvuse keel pole sisemise asjaajamise keelena kasutusel, toimub eesti keeles. § 15. Vähemusrahvuse kultuuriomavalitsuse pitsatite, kirjaplankide, kuulutuste, teadaannete ja templite keel (1) Vähemusrahvuse kultuuriomavalitsuse pitsatid peavad olema eestikeelsed. (2) Ametlikud kirjaplangid, kuulutused, teadaanded ja templid peavad olema eestikeelsed, millele kultuuriomavalitsus võib lisada tõlke vastava vähemusrahvuse keelde. 4. peatükk Keelte kasutamine muudes valdkondades § 16. Tarbija õigus eestikeelsele teabele Kaupade ja teenuste tarbijal on õigus eestikeelsele teabele ja teenindamisele vastavuses tarbijakaitseseadusega. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] § 17. Aruandluse keel Eestis registreeritud asutuste, äriühingute ja mittetulundusühingute ja sihtasutuste aruandlus toimub eesti keeles seadustega ettenähtud korras. § 18 [Kehtetu – RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] 5. peatükk
Nimed, nimetused ja teave § 19. Kohanime kirjutamine Kohanime kirjutamisel lähtutakse kohanimeseaduses sätestatust. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] § 20. Isikunime kirjutamine Isikunime kirjutamisel lähtutakse nimeseaduses sätestatust. [RT I 2005, 1, 1 – jõust. 31.03.2005] § 21. Asutuse, äriühingu, mittetulundusühingu, sihtasutuse või füüsilisest isikust ettevõtja pitsatid, templid ja kirjaplangid (1) [Välja jäetud] (2) Eestis registreeritud asutuse, äriühingu, mittetulundusühingu, sihtasutuse või füüsilisest isikust ettevõtja pitsatid, templid ja kirjaplangid on eestikeelsed. Eestikeelsele tekstile võib asutus, äriühing, mittetulundusühing, sihtasutus või füüsilisest isikust ettevõtja lisada tõlke võõrkeelde. § 22. Nime rahvusvaheline kuju (1) Eesti koha-, kodaniku, asja-, äriühingu, asutuse või mittetulundusühingu ja sihtasutuse nime rahvusvaheline ladinatäheline kuju on samane Eestis kasutatavaga. (2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud nimede kirjutamisel muud tähestikku kasutavas keeles rakendatakse kirjakeele normides kehtestatud ümberkirjutusreegleid. § 23. Teabekeel (1) Avalikud sildid, viidad, kuulutused, teadaanded ja reklaam on eestikeelsed, välja arvatud käesoleva seaduse § -des 13 ja 15 sätestatud juhtudel. (2) Avaliku teabe eestikeelsele tekstile võib lisada eesti keele piirkondliku erikuju või tõlke võõrkeelde, kusjuures eestikeelne tekst peab olema esikohal ning ei tohi olla halvemini vaadeldav kui eesti keele piirkondlik erikuju või võõrkeelne tekst. (3) Avalikel üritustel tagab korraldaja olulise võõrkeelse teabe teksti tõlke eesti keelde. [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] § 24. Riiklike registrimärkide keel Riiklike registrimärkide tähekombinatsioonid võivad sisaldada ainult ladina tähti. § 25. Audiovisuaalse teose, televisiooni- ja raadiosaate ning reklaami võõrkeelse teksti tõlge (1) Audiovisuaalse teose (sealhulgas saate ja reklaami) avalikustamisel (sealhulgas edastamisel telejaama või kaabelvõrgu vahendusel), peab võõrkeelsele tekstile olema lisatud adekvaatne eestikeelne tõlge. (2) Eestikeelset tõlget ei nõuta vahetult taasedastatavate saadete, keeleõppesaadete või omatoodetud võõrkeelsete uudiste diktoriteksti ja otsesaadete puhul. (3) Eestikeelset tõlget ei nõuta võõrkeelsele kuulajale suunatud raadiosaadete puhul. (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud eestikeelse tõlketa võõrkeelsete uudiste ja otsesaadete maht ei tohi ületada 10 protsenti nädala omatoodangu mahust. § 26. Riigikogu kui Eesti seadusandliku kogu nime kasutamine (1) Riigikogu kui Eesti seadusandliku kogu nimi ei kuulu tõlkimisele. (2) Riigikogu kirjutatakse ladina tähestikku kasutavates võõrkeeltes samaselt eestikeelsega, muud tähestikku kasutavates keeltes vastavuses kirjakeele normides kehtestatud ümberkirjutusreeglitega. (3) Riigikogu kui Eesti seadusandliku kogu nime asemel või täiendina võib kasutada mitteametliku nimetusena mõistet "parlament" nii eesti keeles kui ka võõrkeeltes. 51. peatükk
VASTUTUS § 261. Eesti keele kasutamise nõuete rikkumine (1) Eesti keele kasutamise nõuete eiramise eest riigiasutuse, avalik-õigusliku juriidilise isiku ja tema asutuse, kohaliku omavalitsuse või nende hallatavate asutuste, äriühingu, mittetulundusühingu või sihtasutuse asjaajamises, kirjavahetuses, aruandluses, isikutega suhtlemises või töötajatele tööalase teabe edastamisel, samuti pitsatitel, templitel või kirjaplankidel – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut. (2) Sama teo eest, kui see on toime pandud vähemalt teist korda, – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut. (3) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, – karistatakse rahatrahviga kuni 40 000 krooni. § 262. Keelenõuete rikkumine meedias (1) Võõrkeelse audiovisuaalse teose, raadio- või telejaamade võõrkeelsete saadete või avalikkusele suunatud rahvusvaheliste ürituste edastamisel eestikeelse tõlke puudumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut. (2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, – karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni. § 263. Keelenõuete rikkumine Eesti kaitsejõududes Keelenõuete rikkumise eest Eesti kaitsejõududes – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut. § 264. Keeleoskusnõuete rikkumine Tööandja poolt töötaja suhtes keeleoskusnõuete rakendamata jätmise, samuti avaliku teenistuja või töötaja poolt keeleoskusnõuete eiramise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut. § 265. Eesti keele kasutamise nõude ja kirjakeele normi rikkumine (1) Avalikul sildil, viidal, kuulutusel, teadaandes või reklaamis eesti keele kasutamise nõude eiramise, samuti ametlikus keelekasutuses või nimede ümberkirjutuses eesti kirjakeele normi rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut. (2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, – karistatakse rahatrahviga kuni 20 000 krooni. § 266. Eesti keele kasutamise nõuete rikkumine tarbijate teenindamisel (1) Eesti keele kasutamise nõuete rikkumise eest tarbija teenindamisel ja eestikeelse märgistuse või kasutusjuhendi puudumise eest kaupadel – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut. (2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, – karistatakse rahatrahviga kuni 40 000 krooni. § 267. Menetlus (1) Käesoleva seaduse § -des 261–266 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid. (2) Käesoleva seaduse § -des 261–266 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Keeleinspektsioon. 6. peatükk
Lõppsätted §-d 27–28 [Kehtetud – RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] § 281[Kehtetu – RT I 2003, 82, 551 – jõust. 1.01.2004] § 282 [Kehtetu – RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] § 283. Riiklik programm venekeelse kooli integreerimiseks Eesti haridussüsteemi Vabariigi Valitsus käivitab 2007. aastast riikliku programmi venekeelse kooli, sealhulgas koolieelsete lasteasutuste integreerimiseks Eesti haridussüsteemi. Nimetatud programm hõlmab ka õpetajakoolitust.» [RT I 2007, 17, 82 – jõust. 1.03.2007] §-d 29–30 [Käesolevast tekstist välja jäetud] »
Lisa alamleht Köidetud versioon printimiseks


Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri Kunda linnas – Riigi Teataja
Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri Kunda linnas
Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri Kunda linnas - sisukord
§ 8 Liitumislepingu muutmine, lõpetamine ja lõppemine
§ 9 Liitumistasu ja selle arvutamise kord
§ 11 Ühisveevärgi- ja kanalisatsioonivõrku ühendamine
RT IV, 06.07.2012, 3
Vastu võetud 11.03.2009 nr 4
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkt 37 ja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 5 lõike 21 alusel.
(1) Käesolev määrus reguleerib suhteid ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liituvate või liitunud kinnistute omanike või valdajate vahel Kunda linnas.
(2) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga kaetud alal, mis on piiritletud linnavolikogu kinnitatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava kohaselt, on kõigil kinnistu omanikel õigus liituda ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga.
(3) Käesoleva eeskirja sätteid ei kohaldata ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendatud kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni suhtes, kuni ei teki nende rekonstrueerimise vajadus seose täiendavate veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste kasutamisega.
(4) Käesoleva määruse sätteid ei kohaldata ainult tootmise vajaduseks ette nähtud ühisveevärgile ja -kanalisatsioonile.
(5) Käesolev määrus on kohustuslik täitmiseks kõigile Kunda linnas asuvatele juriidilistele ja füüsilistele isikutele.
Määruses kasutatakse mõisteid Kunda linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirjas toodud tähenduses.
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga kaetaval alal peab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja seda arendama selliselt, et oleks võimalik tagada kõigi sellel alal olevate kinnistute veega varustamine ühisveevärgist ning kinnistutelt reovee ärajuhtimine ühiskanalisatsiooni.
(3) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eest maksab liituja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikule või valdajale ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise tasu (edaspidi liitumistasu). Veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuste kasutamise lõpetamisel liitumistasu ei tagastata.
(2) Liitumispunkt on ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja määratud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ühenduskoht kinnistu veevärgi või kanalisatsiooniga. Liitumispunkt asub avalikult kasutataval maal kuni üks meeter väljaspool kinnistu piiri. Liitumispunkt on ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni oluline osa. Kui liitumispunkti ei ole võimalik määrata eelnimetatud tingimustel, määratakse liitumispunkt ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja ja kinnistu omaniku või valdaja kokkuleppel
(3) Liitumispunktiks veevärgil on peakraan, mis kuulub ühisveevärgi hulka. Kui peakraan asub üle ühe meetri väljaspool kinnistu piire, siis on liitumispunktiks kinnistu piir, kui vee-ettevõtja ja klient ei ole kokku leppinud teisiti. Krundistamata hoonestuse puhul asub liitumispunkt kuni ühe meetri kaugusel väljaspool hoonestatava krundi piiri.
(2) Taotluse vormi koostab ühisveevärgi ja -kanalisatsioon omanik või valdaja
2) andmed kinnistu omandi, suuruse ning maa sihtotstarbe kohta;
3) andmed olemasoleva ja kavandatava hoonestuse ning nende kasutusotstarbe kohta;
4) andmed kavandatava veekasutuse otstarbe ja koguse kohta ühisveevärgist;
5) andmed ühiskanalisatsiooni juhtida kavandatava reovee koguse ja reostusastme kohta;
6) ettepanek liitumispunktide asukoha kohta;
7) ettepanek kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendamise tähtaja kohta;
8) tootmisotstarbelise sisseseade korral andmed vett kasutavate ja reovett eraldavate tehnoloogiliste protsesside kohta ning taotlust neist protsessidest reoveega ühiskanalisatsiooni ärajuhitava reostuse kontsentratsiooni ja koguse kohta.
(4) Taotlusele tuleb lisada kinnistu plaan mõõtkavas 1:500, millel on näidatud kõik olemasolevad ehitised (hooned, rajatised) ja nende ühendused tehnovõrkudega ning kavandatavate hoonete eeldatav paiknemine.
(5) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikul või valdajal on õigus nõuda täiendavaid andmeid ja selgitusi, kui need on vajalikud taotluse läbivaatamiseks ja liitumislepingu koostamiseks.
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja vaatab esitatud taotluse läbi 30 kalendripäeva jooksul liitumistaotluse saamisest arvates.
(2) Liitumise taotlust ei rahuldata, kui liituda soovija:
(3) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikul või valdajal on õigus rahuldada taotlus piiratud ulatuses, kui taotluse rahuldamisega võib kaasneda häireid teiste klientide veega varustamises või heitvee ärajuhtimises. Taotluse rahuldamisest keeldumist või rahuldamisest piiratud ulatuses peab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja taotlejale kirjalikult põhjendama 30 päeva jooksul liitumistaotluse saamisest arvates.
(4) Taotluse rahuldamisel väljastatakse liitujale liitumistingimused, mis on aluseks kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ühendustorustiku projekti projekteerimisele.
(5) Kinnistu liitumistingimused peavad olema koostatud selliselt, et võimaluse korral minimiseerida nii liitumiskulusid kui ka kinnistu veevärgi ja/või kanalisatsiooni ehituseks liituja kulusid tingimusel, et see ei riku kolmandate isikute õigusi ja vabadusi.
(6) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni liitumistingimustes määratakse:
1) liitumispunkti asukoht;
5) maksimaalselt antav veekogus ööpäevas ja ööpäevane tarbimisrežiim;
6) ärajuhitava reovee vastuvõtmise erinõuded (kogus, koostis, vastuvõturežiim);
7) erinõuded kontroll- ja mõõteriistade ning veemõõdusõlme ehitamise kohta.
(7) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ehitusprojekti (edaspidi liitumisprojekt ) koostamine, sisendustorustiku ning kinnistu veevärgi ja -kanalisatsiooni ehitamine ja kasutusele võtmine peab toimuma Ehitusseaduse ning Kunda linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirja kohaselt.
(1) Liitumisleping sõlmitakse 30 päeva jooksul pärast kinnistu liitumisprojekti esitamist ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikule või valdajale kooskõlastamiseks, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Liitumisprojekt esitatakse kolmes eksemplaris, milles üks tagastatakse kooskõlastatud pärast lepingu sõlmimist liitujale.
(2) Liitumislepingus määratakse kindlaks:
3) dokumendid, mille alusel teostatakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumine (liitumise tehnilised tingimused, projekt, nõuded mõõdusõlmele jne);
(3) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikul on õigus kokkuleppel liitujaga kontrollida kinnistusiseste võrkude teostust ning osaleda kõigi katsetuste ja sanitaartöötluste juures.
(4) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendatava kinnistu veevärgi ja -kanalisatsiooni vastavust nõuetele on õigus kontrollida Kunda Linnavolikogu otsusega volitatud isikul.
(5) Ühisveevärgi ja kanalisatsiooni omanikul või valdajal on õigus liitumislepingut mitte sõlmida kui liitumisprojekt ei vasta kehtivatele nõuetele või ei ole arvestatud liitumistingimustega.
§ 8. Liitumislepingu muutmine, lõpetamine ja lõppemine
(1) Liitumisleping lõpetatakse liituja taotlusel kui ta loobub ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumisest. Selleks ajaks tasutud liitumistasu ei tagastata.
(2) Ühisveevärgi omanikul või valdajal on õigus liitumisleping lõpetada:
(3) Liitumislepingu lõpetamisel katab liituja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikule või valdajale lepingu lõpetamise hetkeni tehtud tööde ja tööde katkestamisega seotud kulutused, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 toodud juhul.
(4) Liitumislepingu lõpetamisel ei kompenseerita liitujale tehtud kulutusi.
(5) Liitumisleping lõpeb, kui lepingu osapooled on täitnud lepingujärgsed kohustused, fikseerinud liitumispunktid piiritlusaktiga ning liitujal on võimalik saada lepingukohastel liitumistingimustel ühisveevärgist vett ja juhtida ühiskanalisatsiooni reovett. Liitumislepingu lõppedes sõlmib veeettevõtja liitujaga teenuslepingu veevarustuse ja reovee ärajuhtimiseks.
(6) Liitumistasu eest ehitatud või ümberehitatud ühisveevärk ja -kanalisatsioon kuni liitumispunktideni jääb ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja omandisse.
(7) Liitumislepingu kohaste liitumistingimuste muutumisel peab kinnistu omanik või valdaja taotlema nimetatud tingimuste muutmist ning selle kohta sõlmitakse uus liitumisleping. Kui kinnistu omanik või valdaja on rikkunud liitumistingimusi, on veeettevõtjal õigus pärast ühekuulist kirjalikku etteteatamist teenusleping lõpetada.
(8) Kui ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja või kinnistu omanik või valdaja taotleb liitumispunkti ümberehitamist, toimub see taotleja kulul.
§ 9. Liitumistasu ja selle arvutamise kord
(2) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavaga hõlmatud piirkonnas, kus ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga ühendatakse rohkem kui 50% elamuid, mille ehitusluba on välja antud enne 1999.a. 22. märtsi tagatakse liitumistasuga ainult kinnistu ühendamine ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga. Liitumistasu võtmise aluseks on vastava kinnistu tarbeks ehitatavate ühendustorude ja liitumispunktide ehitamise tegelikud kulud.
(3) Eelnevas lõikes mittemärgitud piirkondades tagatakse liitumistasuga peale kinnistu ühendamiskulude ka ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamiskulud.
(4) Liitumistasu ei saa teistkordselt võtta, kui kinnistu veevõrgu või kanalisatsiooni ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni liitumispunkti asukoht muutub vee-ettevõtte arendustegevuse tõttu.
(5) Tagastamatu abi korras antud vahendite arvel ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni ehitamiskulusid või kinnistute ühendamiskulusid ei arvata tegelike kulude hulka. Liitumistasu võib võtta vaid ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja kinnistu veevärgi või kanalisatsiooni liitumiseks tehtud kulutuste ulatuses.
(6) Liitumistasu arvutatakse iga teenuseliigiga (veevarustus, reovee kanalisatsioon) liitumise kohta eraldi ja summeeritakse.
(7) Liitumistasu määrad ja suurused arvutab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja.
(8) Kunda Linnavolikogu võib kehtestada liitumistasu ülempiiri.
(9) Tegelike kulude arvestamisel ei tohi ehitushinnad oluliselt erineda vastava piirkonna keskmistest ehitushindadest.
(10) Liitujal on õigus tutvuda enne liitumislepingu sõlmimist liitumistasu arvandmetega ja vastavate arvutustega.
(11) Juhul kui liituja kahtleb liitumistasu arvestuses, siis valib liituja konkureerivate hinnapakkumiste hulgast endale sobiva pakkumise.
(12) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja peab arvestama tingimustele vastava konkureeriva hinnapakkumisega, muutes oma liitumistasu arvestust või tellima tööd liituja poolt valitud pakkujalt.
(3) Liitumislepingu järgsetest maksetähtaegadest mittekinnipidamise korral maksab liituja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikule või valdajale viivist vastavalt liitumislepingule, kuid see ei või olla rohkem kui 0,5% tasumata summalt päevas.
(4) Liitumislepingu järgsest ehitustähtajast mittekinnipidamise korral maksab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja liitujale leppetrahvi mis ei või olla rohkem kui 0,1%, kuid mitte üle 30% liitumistasust .
§ 11. Ühisveevärgi- ja kanalisatsioonivõrku ühendamine
(1) Ühendamise ühisveevärgi- ja kanalisatsioonivõrku teeb vee-ettevõtja pärast akti allakirjutamist ning kui liituja on tasunud liitumistasu käesoleva määruse § 10 näidatud korras.
(2) Ühendustoru liitumislepingujärgsest ehitustähtajast mittekinnipidamisel ja liitumise kuupäeva ületamisel maksab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja liitumistasu summalt liitujale või kliendile leppetrahvi, mis ei või olla rohkem kui 0,1% liitumistasust päevas.
(3) Vee-ettevõtja alustab vee andmist ja heitvee ärajuhtimist pärast kliendilepingu sõlmimist vastavalt Kunda linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirjale, kliendilepingus kokkulepitud tähtajal.
(4) Liitumistasu eest ehitatud või ümberehitatud ühisveevärk ja -kanalisatsioon kuni liitumispunktideni jääb ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja omandisse.
Käesoleva eeskirja sätteid ei kohaldata ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendatud kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni suhtes, kuni ei teki nende rekonstrueerimise vajadus seoses täiendavate veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste kasutamisega.
Käesoleva eeskirja täitmisel tekkivad lahkarvamused ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja ning liituja vahel lahendatakse nendevaheliste läbirääkimiste teel või vastavate õigusaktidega kehtestatud korras.
Määruse jõustumisel lugeda kehtetuks Kunda Linnavolikogu 16.06.2000 aasta määrus nr 14 „Kunda linna ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamise ja sellega liitumise eeskiri“
Määrus jõustub 01. aprillil 2009.