text:
Euroopa keskkonnaõigus pärast Lissaboni: sissejuhatus – European Environmental Law 2.0
Euroopa keskkonnaõigus pärast Lissaboni: sissejuhatus∗
1) Sissejuhatus
2) Peamised õigusnormid aluslepingutes
3) Euroopa keskkonnaõiguse sätete ajalugu Euroopa lepingutes
Üldisi märkusi
Nizza leping
PSL jõustumata eelnõu
4) Valik teemasid
Siseturu rajamine
Keskkonnajaotis
Käesolev tekst on lühike sissejuhatus keskkonnakaitsega tegelevale osale Euroopa Liidu õigusest. Kõigepealt tutvustab autor põhilisi keskkonnakaitset ja säästvat arengut käsitlevaid sätteid Euroopa Liidu toimimise lepingus (ELTL) ja Euroopa Liidu lepingus (ELL). Kolmas peatükk käsitleb Euroopa keskkonnaõiguse sätete ajalugu Euroopa lepingutes. Edasi vaadeldakse õigusakte (Ühtne Euroopa leping, Maastrichti, Amsterdami, Nizza ja Lissaboni lepingud), mis muutsid EMÜ lepingut. Puudutatakse ka jõustumata jäänud Põhiseaduslikku lepingut. Ülevaade keskendub keskkonda ja säästvat arengut puudutavates sätetes tehtud muudatustele. Neljandas peatükis käsitletakse kaupade vaba liikumist ja keskkonnakaitset, siseturgu ja keskkonnakaitset ning direktiive ja määruseid. Töö viimane osa tegeleb keskkonnaõiguse-alase kohtupraktikaga.
Art. 3 lg 3 ELL (end. EÜ asutamislepingu art. 2)
Art. 21 lg 2 p-d d ja f ELL (end. EÜ asutamislepingu art. 36)
ELi eesmärgid (sh säästev areng, kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine)
ELi välispoliitika toetab arengumaade säästvat keskkonna-alast arengut ning aitab töötada välja rahvusvahelisi meetmeid keskkonna seisundi säilitamiseks ja parandamiseks ning maailma loodusvarade säästvaks majandamiseks, et tagada säästev areng
Art. 11 ELTL (end. art. 6)
Art. 13 ELTL (end. protokoll 10 lisatud Amsterdami lepingule)
Lõimimispõhimõte, säästev areng
Art. 34 ELTL (end. art. 28) Koguseliste impordipiirangute keelamine
Art. 36 ELTL (end. art. 30) Inimeste, taimede ja loomade elu ja tervise kaitsest ajendatud erandid art 34 sätestatud keelule
Art. 114 ELTL (end. art. 95) siseturg
Art. 191 ELTL (end. art. 174) keskkonnakaitse
Art. 192 ELTL (end. art. 175) Õiguslik alus keskkonnameetmete kasutusele võtmiseks
Art. 193 ELTL (end. art. 176) Liikmesriikide rangemad kaitsemeetmed
Kuigi EÜ asutamislepingutes sõna „keskkond” ei esinenud, on keskkonnakaitset alates 1972. aastast loetud üheks EÜ eesmärkidest. Sel ajal koostati keskkonnaalaseid tegevuskavasid, milles kirjeldati EÜ eesmärke ja tegutsemispõhimõtteid ning kehtestati eelisteemad, mille puhul oli vajalik kohene tegutsemine.
Põhiliselt EMÜ lepingu siseturu sätetele toetudes (praegune ELTL art. 114) kehtestati näiteks välisõhu- ja veesaastet reguleerivad normid. Selleks et mitte takistada ühendusesisest kaubandust, vältida ebavõrdse konkurentsiolukorra kujunemist ning tagada tervise-ja keskkonnakaitse toimimine, otsustati liikmeriikide keskkonnameetmed ühtlustada.
Praeguseks hetkeks on loodud sadu keskkonnaalased meetmeid, mis mõjutavad praktiliselt kõiki liikmesriikide keskkonnaõiguse tahke. Käesoleval ajal on enam kui pool liikmesriikide keskkonnaõigusest Brüsseli-poolsete mõjutustega või sealt ette kirjutatud.
1. juulil 1987. aastal muudeti EMÜ lepingut ÜEA-ga. Selle käigus lisati lepingusse selgesõnaline viide keskkonnale (art. 100a – siseturg, nüüd ELTL art. 114) ning eraldi jaotis keskkonnaalaste sätete jaoks (art.-d 130 R – T, ELTL nüüd art.-d 191-193). Samas ei tunnustatud keskkonnakaitset veel EMÜ formaalse eesmärgina.
Maastrichti lepingu jõustumisel 1. novembril 1993. aastal sai keskkonnakaitse endale koha teiste EL eesmärkide seas EÜ lepingu (nii nimetati ümber eelnevalt EMÜ-na tuntud leping) artiklis 2. Sellest hetkest eksisteeris EÜ kõrval Euroopa Liit.
Amsterdami leping jõustus 1. mail 1999. aastal. Valdav osa EÜ lepingu artiklitest sai uue numeratsiooni. Varem EÜ artiklis 130R kajastunud lõimimispõhimõte toodi lepingu avasätetesse. Artikli 6 kohaselt peavad keskkonnakaitse nõuded olema lõimitud artiklis 3 toodud ühenduse poliitika ja tegevuse määratlemisse ja rakendamisse. Sealjuures peab eelkõige silmas pidama säästva arengu edendamist. Siseturgu reguleeriv artikkel 95 (end. art. 100A, nüüd ELTL art. 114) lubab Euroopa ühtlustavatest reeglitest hoolimata liikmesriikidel rakendada rangemaid kaitsenõudeid. Lõpuks tuleb rõhutada, et kaasotsustusmenetlus, mis teatud juhtudel annab Euroopa Parlamendile vetoõiguse, rakendus nüüd nii artiklile 95 (nüüd ELTL art. 114) kui 175 (nüüd ELTL art. 192) tuginevatele meetmetele.
Keskkonnakaitse seisukohast ei kujuta Nizza leping endast suurt edasiminekut. Kuigi VVK kava oli keskkonnaküsimustes suhteliselt tagasihoidlik, jäid isegi selles käsitletud eesmärgid saavutamata. Nizza põhiliseks puuduseks oli mõne keskkonnaküsimustega seotud menetluse status quo säilimine. Nii ei õnnestunud nn keskkonnamaksude küsimuses ühehäälsuse nõudelt üle minna kvalifitseeritud häälteenamusele. See muutis aga otsuste tegemise antud valdkonnas raskeks, pidades eriti silmas EL peatset laienemist.
Nizza lepingu üheks võimalikuks puuduseks oli veel asjaolu, et keskkonnaartikli sõnastuses asendati „veeressursside kättesaadavust … puudutavad meetmed“ sõnadega „mõjutavad meetmed“. Ulatuslikum sõnastus võib siin viia muuhulgas olukorrani, kus senisest enamate meetmete tarvituselevõtmine tuleb otsustada ühehäälsuse alusel.
PSL kavandatud teksti neli osa sisaldavad mitmeid keskkonnaküsimusi puudutavaid sätteid. I osas rõhutatakse, et säästev areng (art. I-3 lg 3), mis tugineb muuhulgas keskkonna kvaliteedi parandamisele, ja kogu maailmas säästva arengu edendamine (art. I-3 lg 4) kuuluvad EL-i eesmärkide hulka. Keskkonnaküsimused jäävad jagatud pädevuse valdkonnaks (art. I-13). II osa (EL põhiõiguste harta) preambulis võtab EL endale kohustuse edendada tasakaalustatud ja säästvat arengut. Nii II osas (art. II-37) kui ka EL-i poliitikat ja toimimist käsitlevas III osas (art. III-4) kajastub vajadus lõimida keskkonnakaitsenõuded EL-i poliitikavaldkondadesse. Art III-4 on sisult praktiliselt sama kui varasem EÜ art. 6. Art II-37 sõnastab kohustuse tagada kõrge keskkonnakaitse tase ning parandada keskkonna kvaliteeti „säästva arengu põhimõtte kohaselt”. Art. II-3 lg 1 väljendab õigust kehalisele (ja vaimsele) puutumatusele, art. II-7 kaitseb õigust era- ja perekonnaelule. Need sätted võivad osutuda oluliseks ulatusliku keskkonnasaaste esinemise korral. Art.-d III-129 kuni III-131 käsitlevad keskkonnaküsimusi ning on praktiliselt identsed EÜ artiklitega 174-176. Ühehäälsuse nõue säilib otsustamisel maksumeetmete üle, linna- ja maaplaneeringute koostamisel ning teatud vee-, maa- ja energiakasutuse küsimuste puhul. Art. III-43 asendab EÜ artikli 30 (end. art. 36), kuid selles toodud loetellu ei lisata keskkonnakaitset. Seega jääb antud valdkonnas endiselt oluliseks EK praktikast tulenev mõistlikkuse põhimõte. Art. III-65 asendab EÜ lepingu artikli 95, kusjuures võimalus viidata keskkonnakaalutlustele kui ajendile kehtestamaks liikmesriigis EL õiguses ettenähtust rangemad nõuded oluliselt ei muutu. Lepingu teksti lisati ka uus energeetikaalane artikkel (III-157), mis rõhutab vajadust keskkonda säilitada ja parandada. Kui rahvahääletused liikmesriikides oleksid õnnestunud ning leping jõustunud, oleks see iseäranis põhiõiguste harta sätteid arvestades andnud keskkonnakaitsele ja säästvale arengule palju enam kaalu. Rahvahääletused Prantsusmaal ja Hollandis andsid PSL-le aga negatiivse hinnangu ning selle asemele loodi Lissaboni leping.
Lissaboni leping hõlmab kahte lepingut: Euroopa Liidu lepingut (ELL) ja Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELTL). Lissaboni leping jõustus 2009. aasta 1. detsembril. Sellest hetkest alates ei põhine Euroopa Liidu struktuur enam sammastel. Kaasotsustamismenetlusest, mille raames võtavad nõukogu ja EP otsuseid vastu ühiselt, on saanud seadusandlik tavamenetlus.
ELTL artikkel 194 loob EL-le pädevuse energeetikavaldkonnas. Selles otsuseid vastu võttes tuleb arvestada keskkonna, siseturu ning liikmesriikidevahelise solidaarsusega. Ainus muudatus, mis on sisse viidud keskkonnakaitsealastesse erisätetesse sisaldub ELTL artikkel 191 lõikes 1. Nimetatud sätte kohaselt edendab EL rahvusvahelisi meetmeid, tegelemaks piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega. Lissaboni lepingus toob sättesse lisanduse, mille kohaselt võivad need meetmed olla eelkõige suunatud kliimamuutuste vastu võitlemisele. Kuigi mõne arvamuse kohaselt lisab see Brüsselile antud valdkonnas võimu, jääb tegelik õiguspraktiline olukord samaks. Nimelt võis EL juba enne Lissaboni lepingu jõustumist kliimamuutuste vastu võitlemiseks vastavaid meetmeid rakendada. Eelpoolmainitud lisa artikkel 191 esimesele lõikele (mida EPL ei sisaldanud) kujutab endast aga pelgalt selgitust.
Kuigi Põhiõiguste harta, mis asub ELL-s küll vaid lisana, on ELL artikkel 6 kaudu siiski õigluslikult siduv. Harta kehtestab keskkonnakaitse kõrge taseme ning säästva arengu põhimõtte (art. 37). Lisaks liitub Euroopa Liit tulevikus Euroopa inimõiguste konventsiooni (EIÕK) süsteemiga.
Liikmesriikide keskkonnapoliitika peab järgima liidu vastavates direktiivides või määrustes sätestatud nõudeid. Neid puudutab autor ainult ulatuses, milles nad on kohaldatavad siseturu ja keskkonna valdkondadele. Kui vastavaid erinõudeid pole loodud, kohaldatakse ELTL üldisi sätteid. Liidusisest kaubandust mõjutavate liikmesriigi keskkonnakaitsenõuete seisukohast on oluline ELTL artiklis 34 (end. EÜ art. 28) sätestatud keeld. Koguselised impordipiirangud ja kõik samaväärse toimega meetmed on üldiselt keelatud. Erandi sellest reeglist moodustavad juhud, kus eelpooltoodud piirangud ja meetmed on vajalikud inimeste, loomade ja taimede tervise kaitseks (ELTL art. 36, end. EÜ art. 30). Keskkonnakaitse kujutab endast samuti ühte võimalikku erandit, kuid allub samas mõistlikkuse põhimõttele. Üheks näiteks mõistlikkuse põhimõtte kohaldamisest EK-s on lahend asjas Danish Bottles C-302/86. Kohus leidis, et eelpoolnimetatud keelde ja piiranguid ei või kasutada meelevaldse diskrimineerimise vahendina või varjatud tõkkena liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Samuti peavad keelud ja piirangud olema proportsionaalsed, st mitte piirama kaubandust enam kui taotletud eesmärgi saavutamiseks vajalik (nn kõige vähem kaubandust piirava meetme test).
ELTL artikkel 114 (end. EÜ art. 95) võimaldab võtta kasutusele meetmeid, mille eesmärgiks on siseturu rajamine ja selle toimimise tagamine. Nimetatud artikli lg 3 kohustab lähtuma kaitstuse kõrgest tasemest, seda muuhulgas keskkonna- ja tervishoiuküsimustes. Lg 4 lubab liikmesriikidel teatud tingimustel säilitada olemasolevad keskkonna- ja töökeskkonnaalased kaitsemeetmed. Lg 5 lubab isegi võtta uusi ja rangemaid kaitsemeetmeid. Kohtuasjas C-430/05 Land Oberösterreich v. Komisjon tuli ilmsiks keskkonnakaitse erandile tuginemise keerulisus. Ülem-Austria liidumaa väljendas muret uue GMO direktiivi 2001/18 vastuvõtmise üle ning soovis vastu võtta rangema seadusandluse. Austria valitsus teavitas liidumaa plaanidest Komisjoni. Komisjon lükkas taotluse tagasi põhjendusega, et liidumaa ei olnud esitatud uusi teaduslikke andmeid ega tõendeid.
ELTL artikkel 191 (end. EÜ art. 174) kirjeldab ELi keskkonnapoliitika eesmärke ja põhimõtteid. Artikkel 191 (2) nõuab kaitstuse kõrget taset, kuid lubab samas regionaalsetest erinevustest tulenevaid erandeid. Artikkel192 (end. EÜ art. 175) sisaldab tegelikku õiguslikku alust keskkonnameetmete võtmiseks ning sätestab vastava menetluse. Artikkel 193 (end. EÜ art. 176) annab liikmesriikidele võimaluse säilitada või kehtestada EL-i meetmetest rangemad kaitsemeetmeid. Rangemad meetmed peavad olema kooskõlas aluslepingutes sätestatuga ning nendest tuleb teavitada Komisjoni.
Eeskätt võetakse keskkonnajaotise alusel kasutusele meetmeid, mille seos siseturu toimimisega ei ole vahetu, nt keskkonnakaitsemeetmed. Siiski on selle sätte alusel vastu võetud näiteks jäätmedirektiiv 2008/98.
ELTL artikkel 288 (end. EÜ art. 249) kohaselt on liikmesriikidele kohustuslik direktiivides sätestatud eesmärgi kindlaks tähtpäevaks saavutamine. Liikmesriikidel on vabadus valida eesmärgi saavutamiseks vajalikud vorm ja meetodid. Üksikisikud võivad oma nõuetes tugineda direktiivi sätetele, mille liikmesriigi seadusandja on kas täielikult või osaliselt jätnud üle võtmata. Säte, millele soovitakse tugineda, peab olema selge, täpne ja tingimusteta. Eristada tuleb olukordi, kus liikmesriigi normid on direktiivi omadest kas rangemad või leebemad. Esimesel juhul võivad asjast otseselt huvitatud isikud tugineda ELTL sätetele, teisel juhul võivad kolmandad isikud mõnikord vastavaid sätteid kasutada liikmesriigi (kuid mitte teiste üksikisikute) vastu.
Määrused on kõikides liikmesriikides otsekohaldatavad (ELTL art. 288, end. EÜ art. 249). Määrust kasutatakse õigusakti vormina valdkondades, mida soovitakse kõikides liikmesriikides ühetaoliselt reguleerida. Sellisteks valdkondadeks on näiteks jäätmete import ja eksport ning ohustatud taime- ja loomaliikidega kauplemine.
Euroopa Kohus on EL õiguse küsimustes viimase astme kohtuks. Kohus koosneb Euroopa Kohtust, Üldkohtust ning Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse kohtust. Kohust abistab kaheksa kohtujuristi, kes esitavad vajadusel arvamusi, millega kohus siiski seotud ei ole. EK tõlgendab ja kohaldab EL õigust institutsioonide või üksikisikute poolt menetlusse esitatud avalduste alusel.
ELTL artikkel 258 (end. EÜ art. 226) võimaldab komisjonil algatada EK-s rikkumismenetluse, kui komisjoni hinnangul ei täida liikmesriik oma EL õigusest tulenevaid kohustusi. Tegemist on vaid menetluse lõppstaadiumiga. Enne kui asi jõuab kohtusse, toimuvad komisjoni ja liikmesriigi vahel mitmeetapilised läbirääkimised. Kõigepealt toimub mitteametlik teabevahetus. Kui selle tulemusena ei jõuta pooli rahuldava lahendini, saadab komisjon liikmesriigile ametliku teatise, milles osutab komisjoni hinnangul toimunud EL õiguse rikkumistele. Kui liikmesriik rikkumist ei kõrvalda, edastab komisjon põhjendatud arvamuse, millele järgneb kahekuune täiendav rakendusaeg. Pärast seda võib komisjon pöörduda kohtusse. Kui EK leiab, et komisjoni hagi on põhjendatud, on liikmesriik kohustatud oma seadusandlust muutma ja rakendama EL normi. Ühtlasi on võimalik määrata rahaline karistus. Esimeseks liikmesriigiks, kellele taoline trahv määrati, oli Kreeka (vt lahend C-387/97).
ELTL artikkel 267 (end. EÜ art. 234) näeb ette, et liikmesriigi kohus võib (kui tegemist on viimase astme kohtuga, siis peab) edastada EK-le küsimused EL õiguse tõlgendamise kohta, mis on tõstatunud üksikisikutevahelises vaidluses. Olulisimad eelotsusevaldkonnad on ELL/ELTL tõlgendamine ning EL meetmete kehtivus. EK poolt antud tõlgendus EL õiguse kohta on liikmesriigi kohtule siduv.
Olulisemad EK lahendid keskkonnavaldkonnas on nn Valloonia jäätmete kaasus C-2/90 9. juulist 1992, milles EK leidis, et täielik ohtlike jäätmete sisseveo keeld ei ole kooskõlas üksikisiku huvide kaalumise menetluse kehtestava direktiiviga 84/631, ning lahend nn Taani mesilaste asjas C-67/97 3. detsembrist 1998, kus Kohus leidis, et väikesaare suhtes kehtestatud teatud mesilasliikide sisseveokeeld ei olnud põhjendatud ELTL artikli 36 (end. EÜ artikkel 30) kohase erandina loomade elu ja tervise kaitseks. Värskematest kohtulahenditest on olulisemad C-297/08 Komisjon v. Itaalia, mis käsitleb jäätmeladestuse õiget menetlust, ning C-378/08 Raffinerie Mediterranee (ERG), mis puudutab saastaja maksab põhimõtet ning vastutust.
inglise keelest eesti keelde: Meelis Leesik, 2004; Marja-Liisa Laatsit, 2010.
∗ Translated from English by Meelis Leesik and Marja-Liisa Laatsit

matches: Kohus Kohus Kohus kohus kohus Kohus


Kuidas uuendada oma PS4 kõvaketast mehaaniliselt SSD-le – Eesti
Kuidas uuendada oma PS4 kõvaketast mehaaniliselt SSD-le
Vaatamata asjaolule, et tahkiskettad (SSD) loevad ja kirjutavad andmeid palju kiiremini kui mehaanilised kõvakettad, on PlayStation 4 ja isegi PlayStation 4 Pro siiski viimasega kaasas. Õnneks tegi Sony PS4 kõvaketta vahetatavaks, nii et kasutajad saavad laiendada konsooli sisemist salvestusruumi või, mis veelgi parem, vahetada mehaaniline draiv välja kiiremini laaditava tahkiskettaga. Siin on ülevaade sellest, mida SSD teie jaoks teha saab, ja juhised PS4 kõvaketta enda täiendamiseks. Kui te ei soovi kõvaketta asendamiseks oma PS4 avamist, saate oma salvestusruumi täiendada ka välise draivi abil. Selle juhendi viimases osas käsitleme seda, kuidas seda teha.
SSD-d vs mehaanilised kõvakettad
Enne kui PS4 kõvaketas SSD-ga välja vahetasime, testisime süsteemiga kaasas olnud kõvaketast, mõõtes PS4-ga ekraanile jõudmiseks vajaminevat aega, kus OS palub teil vajutada oma kontrolleri PS-nuppu . Testisime seda kaks korda ja ajad olid 27 sekundit ja 24,9 sekundit.
Pärast PS4 kõvaketta eemaldamist ja ülesande täitmist, mille me teile ette näeme, viisime uuesti alglaadimise testid läbi. Saime alglaadimisajad 19,2 ja 19,4 sekundit, kui SSD oli seal. Nii et alglaadimine on SSD-ga umbes 5-8 sekundit kiirem kui mehaanilise kõvakettaga, millega PlayStation 4 kaasas on.
Kui te arvate, et see pole oluline, pidage meeles, et ka salvestatavate mängude, laadimistasemete ja muu laadimine muutub oluliselt kiiremaks. Aja jooksul muudavad need raseeritud sekundid teie PS4 tunde palju kiiremaks.
Previous Previous post: Haarake Amazonist Garmin Instinct Outdoor Watchi eest, mille hind on 31 dollarit vähem
Next Next post: Uus hiiglasliku planeedi rände ajakava võib meie päikesesüsteemi ajalugu ümber kirjutada


text:
Väljasõidukohustusest tuleneb nii isiku kohustus lahkuda riigist kui ka kohustus astuda mõistlikke samme selle kohustuse täitmiseks vajalike eelduste loomiseks, sh viibimisaluse saamiseks teises riigis. Väljasõidukohustuse täitmine on võimatu kui pärast mõistlike sammude astumist selgub, et isikule välisriigis viibimisalust ei anta. Väljasõidukohustuse täitmise nõudmine on õigusvastane, kui puudub riik, kuhu isik saaks ise välja sõita, samuti ka juhul kui väljasõidukohustuse täitmine tooks kaasa põhiõiguste rikkumise või VSS § 171 lg-s 1 nimetatud tagajärje. Inimeselt ei tohi nõuda käitumist, mida tal pole võimalik täita. Inimeselt ei saa ka nõida käitumist, mis tooks kaasa tema põhiõiguste rikkumise või võib kaasa tuua VSS § 171 lg-s 1 nimetatud tagajärje. Sunnivahendi ähvardusel riigist lahkumisega näiteks perekonnapõhiõigusele tekkida võivad tagajärjed on HKMS § 45 lg 1 ja RVastS § 5 lg 1 mõttes reeglina kas pöördumatud või hilisema õiguskaitse korras ebamõistlikult keeruliselt kõrvaldatavad.
Enne 1. jaanuari 2012 reguleeris keelamiskaebust RVastS § 5 lg 1 ning kohus kohaldas halduskohtumenetluse seadustiku kohustamiskaebuse sätteid (vt otsuse nr 3-3-1-3-04, p 13). Pärast 1. jaanuari 2012 esitatud keelamiskaebuse lubatavuse ja kaebeõiguse hindamisel tuleb lähtuda RVastS § 5 lg-st 1 ja kehtivast halduskohtumenetluse seadustikust nende koostoimes. HKMS § 45 lg 1 sätestab keelamiskaebuse menetlusõigusliku lubatavuse eeldused, mis peavad esinema üheaegselt. RVastS § 5 lg 1 ei sätesta, et isikul peab olema põhjust arvata, et tema õigusi rikkuv haldusakt antakse või toiming sooritatakse. Muus osas ei ole RVastS § 5 lg-l 1 ja HKMS § 45 lg-l 1 sisulist erinevust.
Kui lahkumisettekirjutuse täitmine tooks kaasa isiku põhiõiguste rikkumise või võib kaasa tuua VSS § 171 lg-s 1 nimetatud tagajärje, siis on nii väljasõidukohustuse täitmise nõudmine kui ka väljasaatmine õigusvastane. Sellisel juhul on põhjendatud nii keelamiskaebus lahkumisettekirjutuse täitmise tagamise vahendite edasise kohaldamise vastu kui ka keelamiskaebus väljasaatmise vastu. Väljasõidukohustuse täitmise nõudmise või väljasaatmise võimalikkus või võimatus võib sõltuda viibimisaluse olemasolust või puudumisest. Viibimisalusena tuleb kõige üldisemalt mõista õigust siseneda välisriiki ja elada selles riigis, samuti dokumenti, mis annab selle õiguse, kui niisugune dokument on välisriiki sisenemiseks ja seal elamiseks nõutav. Viibimisaluseks väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse mõttes ei saa pidada viisat. Välisriigis viibimisaluse mittesaamisel on õigusvastane nõuda isikult väljasõidukohustuse täitmist. Sellel juhul on põhjendatud keelamiskaebus lahkumisettekirjutuse täitmise tagamise vahendite edasise kohaldamise vastu. Keelamiskaebuse võib küll esitada tähtajatult, kuid selle rahuldamiseks ei ole alust, kui samadel asjaoludel esitatud tühistamiskaebus on jäänud esitamata või rahuldamata. Keelamiskaebus ei ole mõeldud olukordadeks, kus isik ei ole kasutanud tühistamiskaebust või see on jäetud rahuldamata. Keelamiskaebuse läbivaatamisel lähtub kohus haldusakti siduvuse põhimõttest, mida on võimalik selles tuvastatud asjaolude piires ületada tühistamiskaebusega. Kehtivast õigusest tulenevalt ei saa olla keelamiskaebuse rahuldamise põhjenduseks üksnes see, et lahkumisettekirjutuse tegemisest on möödunud pikk aeg. Seadus ei seosta lahkumisettekirjutuse kehtivust selle andmisest möödunud ajaga.
HKMS § 45 lg 1 ja RVastS § 5 lg 1 alusel esitatud keelamiskaebuse saab tagastada HKMS § 121 lg 2 p 1 alusel põhjendusega, et kaebajal puudub ilmselgelt kaebeõigus, eeldades, et tema faktilised väited on tõendatud. Enne 1. jaanuari 2012 halduskohtumenetluse seadustiku ja RVastS § 5 lg 1 alusel esitatud keelamiskaebuse saab tagastada HKMS v.r § 23 lg 3 p 1 alusel kui ilmselgelt perspektiivitu (vt ka HKMS § 283 lg-t 1 ja kohtupraktikat asjades nr 3-3-1-20-10, 3-3-1-11-11, 3-3-1-57-11). Samas ei ole menetlusõiguslikku takistust sisuliselt läbi vaadata ja kohtuotsusega lahendada kaebus, mille kohus võib seaduse alusel tagastada. HKMS § 45 lg 1, varem kehtinud halduskohtumenetluse seadustik ja RVastS § 5 lg 1 üksinda ei võimalda lahendada küsimust, kas keelamiskaebus on lubatav (vs. lubamatu) või perspektiivikas (vs. ilmselgelt perspektiivitu) iga üksiku, erineva seaduse pinnalt peetava vaidluse puhul. Need sätted töötavad koos teiste seadustega, praegusel juhul koos väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seadusega. Lubatav keelamiskaebus kuulub rahuldamisele vaid siis, kui on täidetud RVastS § 5 lg-s 1 sätestatud eeldused. Muu hulgas peab keelatav haldusakt või toiming olema õigusvastane.
Riigikohus korrigeerib senist praktikat ja leiab, et selgelt tuleb eristada ühelt poolt väljasõidukohustust ja lahkumisettekirjutuse täitmise tagamiseks VSS § 10 alusel kohaldatavat sunniraha ja järelevalvemeetmeid (edaspidi lahkumisettekirjutuse täitmise tagamise vahendid) ning teiselt poolt väljasaatmist. Samuti tuleb selgelt eristada ühelt poolt väljasõidukohustuse täitmise ja lahkumisettekirjutuse tagamiseks kohaldatud vahendite edasise kasutamise ning teiselt poolt väljasaatmise faktilist võimalikkust (võimatust) ja õiguspärasust (õiguslikku võimatust). Väljasõidukohustus on nii lahkumisettekirjutuse tegemise kui ka väljasaatmise eelduseks. Isikule, kellel lasub väljasõidukohustus, saab teha VSS § 7 alusel lahkumisettekirjutuse. Väljasaatmine on käsitatav asendustäitmisena olukorras, kus isik ei täida tal lasuvat väljasõidukohustust, mis tuleneb vahetult seadusest või lahkumisettekirjutusest. Väljasõidukohustuse äralangemisel on väljasaatmine õigusvastane. Väljasõidukohustus ja väljasaatmine on olemuselt erinevad, seetõttu tuleb erinevatelt alustelt lähtuvalt hinnata väljasõidukohustuse täitmise kui isiku teataval viisil käitumise ja selle nõudmise võimalikkust ja õiguspärasust ning väljasaatmise kui riikidevahelisel suhtlusel põhineva Eesti riigi käitumise võimalikkust ja õiguspärasust.
Välismaalasest kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabanemise võimalus sõltub otseselt elamisloa olemasolust, sest tema avalduse menetluse tulemus on ette ära otsustatud, kui tal pole elamisluba. Seega võib elamisloa andmisest keeldumine teatud tingimustel rikkuda kinnipeetava õigusi või huve. See, milliseid subjektiivseid õigusi või isiku huve võidakse kinnipeetavale elamisloa andmisest keeldumisega rikkuda, sõltub konkreetsetest asjaoludest. Elamisloa taotluste läbivaatamise praktika ei tohi kujundada olukorda, kus tingimisi enne tähtaja lõppemist vangistusest vabastamise avalduste läbivaatamisel diskrimineeritakse välismaalasi. Kehtiva õigusega ei ole vastuolus, kui kinnipeetava elamisloa taotluse menetlemine lükatakse edasi ja kaalutletud otsus tehakse ajaks, mil kinnipeetaval avaneb õigus esitada avaldus katseajaga tingimise ennetähtaega vangistusest vabastamiseks. Kinnipeetaval peab aegsasti olema teada, kas ta saab taotleda tingimisi ennetähtaega vabastamist.
Vabadusekaotuslikku karistust kandvale välismaalasele elamisloa andmisest keeldumine võib teatud tingimustel rikkuda isiku õigusi, sealhulgas ka õigust elada perekonnaelu Eestis. See, milliseid subjektiivseid õigusi või isiku huve võidakse kinnipeetavale elamisloa andmisest keeldumisega rikkuda, sõltub konkreetsetest asjaoludest. Kui aga elamisloa andmisest keeldumine ei saa mõjutada isiku õigusi, siis ei saa kaalutlusviga haldusaktis kaasa tuua haldusakti tühistamist ja asja haldusorganile uueks otsustamiseks saatmist. Välismaalasest kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabanemise võimalus sõltub otseselt elamisloa olemasolust, sest tema avalduse menetluse tulemus on ette ära otsustatud, kui tal pole elamisluba. Tähtajalise elamisloa taotluse üle otsustamisel ei ole Kodakondsus- ja Migratsiooniametil pädevust kaaluda ennetähtaegse vabastamise võimalikkust. Otsus mitte anda elamisluba võib aga kinnipeetava õigusi rikkuda, kui selles otsuses tehtud kaalutlusviga muudab ennetähtaegse vabastamise avalduse läbivaatamise võimatuks. Elamisloa taotluste läbivaatamise praktika ei tohi kujundada olukorda, kus tingimisi enne tähtaja lõppemist vangistusest vabastamise avalduste läbivaatamisel diskrimineeritakse välismaalasi. Kehtiva õigusega ei ole vastuolus, kui kinnipeetava elamisloa taotluse menetlemine lükatakse edasi ja kaalutletud otsus tehakse ajaks, mil kinnipeetaval avaneb õigus esitada avaldus katseajaga tingimise ennetähtaega vangistusest vabastamiseks. Kinnipeetaval peab aegsasti olema teada, kas ta saab taotleda tingimisi ennetähtaega vabastamist.

matches:
§ 171
§ 171
§ 45
§ 5
§ 5
kohus
§ 5
§ 45
§ 5
§ 5
§ 45
§ 171
kohus
§ 45
§ 5
§ 121
§ 5
§ 23
§ 283
kohus
§ 45
§ 5
§ 5
Riigikohus
§ 10
§ 7


Postiseadus – Riigi Teataja
Süstemaatiline liigitus: HALDUSÕIGUS → Post ja side
Postiseadus (lühend - PostiS)
Postiseadus - sisukord
§ 1 Seaduse reguleerimisala ja eesmärk
§ 2 Postiteenus
§ 3 Postisaadetise saaja ja saatja ning postiteenuse kasutaja
§ 4 Postisaadetise ja postiteenuse liigid
§ 5 Universaalne postiteenus ja universaalse postiteenuse osutaja
§ 6 Universaalse postiteenuse osutaja määramine
§ 61 Kasutajalt universaalse postiteenuse eest võetav taskukohane tasu
§ 62 Universaalse postiteenuse osutaja määramise erisused
§ 7 Postivõrk
§ 8 Postkastile ja selle paigutamisele esitatavad nõuded
§ 9 Postimaksevahend
2 TEGEVUSLUBA JA TEGEVUSEST TEATAMINE
§ 10 Loakohustus
§ 11 Tegevusloa taotlemine
§ 12 Tegevusloa kontrolliese
§ 13 Tegevusloa andmisest keeldumise alused
§ 14 Tegevusloa kõrvaltingimused
§ 15 Tüüptingimuste ja tegevusloa kõrvaltingimuste muutmine
§ 16 Tegevusloa kehtivus
§ 17 Tegevusloa kehtivusaeg
§ 18 Avaliku konkursi korraldamise aeg
§ 19 Tegevusloa kehtivuse peatamine
§ 20 Tegevusloa kehtetuks tunnistamise erisused
§ 21 Teatamiskohustus
3 POSTITEENUSELE JA POSTITEENUSE OSUTAJALE ESITATAVAD NÕUDED
§ 22 Postiteenuse osutaja ja postiteenuse osutamine
§ 23 Töövõtt
§ 24 Teise postiteenuse osutaja postivõrgu kasutamine
§ 25 Postiteenuse osutamisest keeldumine
§ 26 Postiteenuse tasu
§ 27 Tüüptingimused
§ 28 Postisaadetise märgistamine
§ 29 Postisaadetise kättetoimetamine
§ 30 Postisaadetise kättetoimetamise võimatus
§ 31 Kättetoimetamise võimatuse tõttu edastamata postisaadetise hoiustamine, müümine ja hävitamine
§ 32 Postisaadetise avamine
§ 33 Postisaladus
§ 34 Isikuandmete kasutamine
4 UNIVERSAALNE POSTITEENUS
1 Universaalsele postiteenusele ja selle osutajale esitatavad nõuded
§ 35 Rahvusvaheline postiteenus
§ 36 Finantsteenused
§ 361 Perioodilise väljaande ja menetlusdokumendi edastamine
§ 37 Universaalse postiteenuse kvaliteet
§ 38 Kvaliteedi kontrollimine
§ 40 Tulu- ja kuluarvestuse eraldatus
§ 41 Standardid
2 Universaalse postiteenuse rahastamine
§ 411 Universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud kulud
§ 412 Universaalse postiteenuse rahastamise allikas, makse ja makse määr
§ 413 Rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja
§ 414 Universaalse postiteenuse makse tasumine, laekumine ja kasutamine
5 RIIKLIK JÄRELEVALVE
§ 42 Teavitamine
§ 43 Riiklik järelevalve
§ 431 Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 44 Sunniraha määr
§ 45 Teabe esitamise kohustus
§ 46 Kaebuste lahendamine
§ 47 Aruandlus
§ 51 Universaalse postiteenuse osutaja ainuõigus
§ 52 Postiteenuse osutajate riikliku registri tegevuse lõpetamine
§ 53 Üleminekusätted
§ 56 Seaduse jõustumine
RT I, 12.07.2014, 107
Postiseadus1
Vastu võetud 06.04.2006
RT I 2006, 18, 142
jõustumine 01.07.2006, § 5 lõike 2 punkt 3 osas 01.01.2007. a.
10.01.2007 RT I 2007, 7, 38 01.01.2008
06.12.2007 RT I 2007, 69, 424 01.01.2008
04.12.2008 RT I 2008, 53, 297 01.01.2009
§ 1. Seaduse reguleerimisala ja eesmärk
(1) Käesolev seadus sätestab:
1) postiteenusele esitatavad nõuded;
2) postiteenuse osutajale esitatavad nõuded;
3) riikliku järelevalve korralduse;
4) vastutuse käesoleva seaduse rikkumise eest.
(2) Käesoleva seaduse eesmärk on tagada:
1) universaalse postiteenuse osutamine;
2) kvaliteetse postiteenuse osutamine;
3) postiteenuse kasutaja õiguste kaitse.
(4) [Kehtetu - RT I, 29.06.2014, 1 - jõust. 01.07.2014]
(5) Universaalse postiteenuse osutaja rahvusvahelisele postiteenusele kohaldatakse käesolevat seadust Eesti territooriumil toimuva postisaadetise edastamise puhul niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus Eesti Vabariigile siduvate Ülemaailmse Postiliidu aktidega.
(6) Käesoleva seaduse 3. peatükki kohaldatakse postiteenusele, mille osutamiseks nõutakse tegevusluba.
§ 2. Postiteenus
(1) Postiteenus on adresseeritud postisaadetise edastamine majandustegevusena.
(2) Edastamine on protsess, mis hõlmab postisaadetiste kogumist, sorteerimist, vedu ja saajale kättetoimetamist.
(3) Postisaadetis loetakse adresseerituks, kui see kannab postisaadetise saaja nime ja postiaadressi või sellele viitavat märgistust või on varustatud postiaadressile osutava saatedokumendiga.
(4) Riigisisese postiteenuse puhul asuvad postisaadetise saaja ja saatja Eestis.
(5) Rahvusvahelise postiteenuse puhul asub postisaadetise saaja või saatja väljaspool Eestit.
(6) Postiteenus ei ole kirjalike teadete ning muude saadetiste kättetoimetamine enda nimel ja enda majandustegevuse tarbeks.
[RT I 2008, 53, 297 - jõust. 01.01.2009]
§ 3. Postisaadetise saaja ja saatja ning postiteenuse kasutaja
(1) Postisaadetise saaja (edaspidi saaja) on isik, kellele või kelle postiaadressil tuleb postisaadetis saatja tahte kohaselt kätte toimetada.
(2) Postisaadetise saatja (edaspidi saatja) on isik, kes vastutab postisaadetise sisu eest ning kelle tahtel ja nimel on postisaadetis postiteenuse osutajale edastamiseks üle antud.
(3) Postiteenuse kasutajad on saaja ja saatja.
§ 4. Postisaadetise ja postiteenuse liigid
(1) Postisaadetised on:
1) kirisaadetis;
2) postipakk;
3) perioodiline väljaanne.
(2) Kirisaadetis on postiteenuse osutajale edastamiseks üleantud adresseeritud ning nõuetekohaselt pakitud ese või esemed. Kirisaadetis on näiteks kiri, trükis ja pisipakk.
(3) Postipakk on postiteenuse osutajale edastamiseks üleantud adresseeritud ning nõuetekohaselt pakitud ese või esemed.
(4) Perioodiline väljaanne on saatjalt tellitav ja tema poolt postiteenuse osutajale perioodiliselt, sagedusega vähemalt üks kord kvartalis edastamiseks üleantav adresseeritud trükis.
(5) Postiteenused on:
1) lihtsaadetise edastamine;
2) tähtsaadetise edastamine;
3) väärtsaadetise edastamine;
31) partiisaadetise edastamine;
4) kullerpostisaadetise edastamine (edaspidi kullerpost);
5) otsepostisaadetise edastamine (edaspidi otsepost);
6) perioodilise väljaande edastamine;
7) muud postiteenused.
(6) Lihtsaadetisena edastatakse kirisaadetis ja postipakk:
1) mis väljastatakse saajale või tema esindajale ilma allkirjata;
2) mille väärtus on postiteenuse osutajale avaldamata;
3) mille kaotsimineku või kahjustumise korral puudub postiteenuse osutajal kohustus maksta hüvitist.
(7) Tähtsaadetisena edastatakse kirisaadetis ja postipakk:
1) mis väljastatakse saajale või tema esindajale allkirja vastu või muu isikusamasuse tuvastamist võimaldava tunnuse alusel;
3) mille kaotsimineku või kahjustumise korral maksab postiteenuse osutaja saatjale postiteenuse osutaja eelnevalt määratud garantiisumma.
(8) Väärtsaadetisena edastatakse kirisaadetis ja postipakk:
2) mille väärtus on postiteenuse osutajale avaldatud;
3) mille kaotsimineku või kahjustumise korral maksab postiteenuse osutaja saatjale tema avaldatud saadetise väärtuse.
(81) Partiisaadetisena edastatakse:
1) kirisaadetis, mis antakse saatja poolt postiteenuse osutajale samaaegselt üle edastamiseks vähemalt 100 saajale;
2) postipakk, mis antakse saatja poolt postiteenuse osutajale samaaegselt üle edastamiseks vähemalt 25 saajale.
(9) Kullerpostisaadetisena edastatakse kirisaadetis ja postipakk:
2) mis edastatakse kulleriga kiirel ja usaldusväärsel viisil;
3) mille saatjal on võimalus igal hetkel saada informatsiooni saadetise asukoha kohta selle teekonnal, sekkuda saadetise kättetoimetamisse ja vajaduse korral korraldada ümber selle edastamist.
(10) Otsepostisaadetisena edastatakse kirisaadetis:
2) mille sisuks on turunduslik või avalik materjal;
3) mida edastatakse samaaegselt vähemalt 100 saajale;
4) mille sisu, kaal ja mõõtmed on identsed teiste samaaegselt edastatavate saadetiste omadega, välja arvatud saaja nimi, postiaadress, identifitseerimisnumber ning muud teisendused, mis ei muuda sõnumi olemust;
5) mille pakendile on kantud märge «reklaam», «reklaam posti teel» või «otsepost».
(11) Otsepost ei ole:
1) arvete edastamine;
2) käesoleva paragrahvi lõike 10 punktides 1–5 sätestatud tingimustele vastava postisaadetise edastamine koos nimetatud tingimustele mittevastava postisaadetisega.
(12) Kui otsepostisaadetis ei vasta vähemalt ühele käesoleva paragrahvi lõike 10 punktides 1–4 sätestatud tingimusele, loetakse see lihtsaadetiseks.
(13) Täht- ja väärtsaadetise universaalse postiteenusena edastamisele esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 5. Universaalne postiteenus ja universaalse postiteenuse osutaja
(1) Universaalne postiteenus on käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud postiteenuste järjepidev, kvaliteetne ja taskukohase tasu eest osutamine kogu Eesti Vabariigi territooriumil õigusaktidega sätestatud alustel ja korras.
(2) Universaalse postiteenuse moodustavad järgmised riigisisesed ja rahvusvahelised postiteenused:
1) kirisaadetise edastamine liht-, täht- ja väärtsaadetisena kaaluga kuni 2 kilogrammi;
2) postipaki edastamine täht- ja väärtsaadetisena kaaluga kuni 20 kilogrammi.
(3) Universaalse postiteenuse hulka ei kuulu postisaadetise edastamine partiisaadetisena.
(4) Universaalse postiteenuse osutaja on isik, kellele on väljastatud tegevusluba universaalse postiteenuse osutamiseks.
(5) Universaalse postiteenuse osutaja on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 2 punktis 18 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.
§ 6. Universaalse postiteenuse osutaja määramine
(1) Universaalse postiteenuse osutaja määratakse avaliku konkursiga, mille korraldab Konkurentsiamet.
(2) Kui avalik konkurss ebaõnnestub, paneb Konkurentsiamet universaalse postiteenuse osutamise kohustuse kuni viieks aastaks postiteenuse osutajale, kellel käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud konkursi korraldamise ajal oli universaalse postiteenuse osutamise tegevusluba.
(3) Avaliku konkursi võitnud isikule või isikule, kellele on pandud universaalse postiteenuse osutamise kohustus käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatu alusel, väljastab Konkurentsiamet universaalse postiteenuse osutamise tegevusloa.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatu alusel universaalse postiteenuse osutaja määramisel arvestatakse vajadust tagada universaalse postiteenuse osutamine lühikeses ja pikas perspektiivis kuluefektiivselt, konkurentsi kahjustamata ning taskukohase tasu eest.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avaliku konkursi läbiviimise tingimused kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 61. Kasutajalt universaalse postiteenuse eest võetav taskukohane tasu
(1) Käesoleva seaduse § 6 lõikes 5 nimetatud avaliku konkursi läbiviimise tingimustes peab olema märgitud taskukohase tasu suurus § 5 lõikes 2 sätestatud teenuste eest.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taskukohase tasu suuruse määrab valdkonna eest vastutav minister määrusega. Konkurentsiameti ettepanekul iga universaalse postiteenuse alla kuuluva teenuse osas ühesugusena kogu riigi territooriumil.
§ 62. Universaalse postiteenuse osutaja määramise erisused
(1) Käesoleva seaduse § 6 lõikes 5 nimetatud avaliku konkursi läbiviimise tingimustes peab sisalduma pakkuja kohustus esitada vähemalt järgmised andmed:
1) universaalse postiteenuse osutamisega lisanduvad kulud ja kaasnevad tulud;
2) universaalse postiteenuse osutamise kohustuseta tehtava tavapärase äritegevuse kulud ja käesoleva seaduse § 5 lõikes 2 sätestatud teenuste osutamise eest kasutajalt võetavad tasud.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud kulude määramisel:
1) arvestatakse üksnes universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmiseks vajalikke kulutusi;
2) jäetakse arvestamata kulud, mida postiteenuse osutaja kannaks universaalse postiteenuse osutamise kohustuseta (tavapärase äritegevuse kulud), ning kulud, mis on tehtud enne pakkumise esitamise kalendriaasta algust.
§ 7. Postivõrk
(1) Postivõrk on seadmete ja vahendite süsteem, mida postiteenuse osutaja kasutab postisaadetise edastamiseks. Postivõrk jaguneb kogumis- ja jaotusvõrguks.
(2) Kogumisvõrk on seadmete ja vahendite süsteem, mida postiteenuse osutaja kasutab postisaadetiste kogumiseks juurdepääsupunktidest.
(3) Jaotusvõrk on seadmete ja vahendite süsteem, mida postiteenuse osutaja kasutab postisaadetise saajale kättetoimetamiseks.
(4) Juurdepääsupunkt on nii tegevuskoht kui ka vahend, mida kasutatakse postiteenuse osutamiseks.
(5) Postkontor on püsiv tegevuskoht, kus on tagatud kõigi tegevusloaga hõlmatud postiteenuste osutamine.
(6) Kirjakast on postiteenuse osutaja kogumisvõrgus olev püsivalt paigaldatud vahend postisaadetiste kogumiseks.
(7) Universaalse postiteenuse osutamiseks kasutatavatele juurdepääsupunktidele ja nende paiknemisele esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 8. Postkastile ja selle paigutamisele esitatavad nõuded
(1) Postkast on saaja valduses olev vahend postisaadetise kättetoimetamiseks.
(2) Postkast ja selle paigutamine peavad tagama postisaadetise säilimise.
(3) Postkastile märgitakse korteri või maja number või talu nimi. Juriidilise isiku postkastile märgitakse lisaks juriidilise isiku nimi.
(4) Postiteenuse osutajale tuleb tagada juurdepääs postkastile.
(5) Linnas, alevis ja alevikus paigaldatakse postkast eramu või ridaelamu esist piirava aia külge või kortermaja esimese korruse eesruumi. Kui eramul või ridaelamul puudub aed, paigutatakse postkast tänavapoolse välisukse lähedusse valgustatud kohta.
(6) Külas paigutatakse postkast selle omaniku ja universaalse postiteenuse osutaja vahelise kokkuleppe kohaselt isiku elu- või asukohast mõistlikul kaugusel asuvasse ja transpordivahendiga aastaringselt ligipääsetavasse kohta.
(7) Postkasti paigutamisest või selle asukoha muutmisest teatatakse universaalse postiteenuse osutajale tema tüüptingimustes sätestatud korras.
(8) Käesolevas paragrahvis postkastile ja selle paigutamisele esitatavate nõuete järgimata jätmisel on postiteenuse osutajal õigus jätta postisaadetised saajale edastamata käesoleva seaduse §-s 30 sätestatud kättetoimetamise võimatuse tõttu.
§ 9. Postimaksevahend
(1) Postimaksevahend on postmark ja frankeerimismasina jäljend või postisaadetise edastamise eest tasumist tõendav postisaadetisele kantav muu jäljend.
(2) Postmargi kinnitamisega postisaadetisele tõendatakse postiteenuse eest tasumist. Postmargile trükitakse sõna «Eesti» ja margi nimiväärtus araabia numbritega.
(3) Postmarki saab kasutada ainult universaalse postiteenuse eest tasumise tõendamiseks.
(4) Postmarkide käibele laskmise ja kehtetuks tunnistamise korraldamise ainuõigus on universaalse postiteenuse osutajal.
(5) Postmarkide käibele laskmisel ja kehtetuks tunnistamisel lähtub universaalse postiteenuse osutaja seadustest, ülemaailmsest postikonventsioonist ja rahvusvaheliselt üldtunnustatud tavadest.
(6) Postmarkide käibele laskmise ja kehtetuks tunnistamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
2. peatükk TEGEVUSLUBA JA TEGEVUSEST TEATAMINE
§ 10. Loakohustus
(1) Tegevusluba on nõutav järgmiste postiteenuste osutamiseks:
1) universaalne postiteenus;
2) kirisaadetise edastamine nii liht-, täht-, väärt- kui ka partiisaadetisena;
3) postipaki edastamine nii liht-, täht-, väärt- kui ka partiisaadetisena.
(2) Universaalse postiteenuse osutamiseks väljastatakse tegevusluba ainult ühele isikule.
(3) Tegevusluba käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 või 3 nimetatud postiteenuse osutamiseks lubab asjaomast postiteenust osutada nii riigisiseselt kui ka rahvusvaheliselt, välja arvatud juhul, kui ettevõtja on taotlenud luba üksnes riigisisese postiteenuse osutamiseks.
(4) Tegevusluba ei ole vaja perioodilise väljaande edastamiseks, otsepostiks ega kullerpostiks.
[RT I 2007, 69, 424 - jõust. 01.01.2008]
(5) Tegevusluba antakse viieks aastaks.
§ 11. Tegevusloa taotlemine
(1) Tegevusloa taotluse lahendab Konkurentsiamet.
1) kui ettevõtja soovib käesoleva seaduse § 10 lõike 1 punktis 2 või 3 nimetatud postiteenust osutada üksnes riigisiseselt, siis vastavasisuline märge;
2) dokumendid, mis tõendavad teenuse osutamiseks vajaliku postivõrgu olemasolu või selle kasutusõigust tegevusloa kehtivusaja ulatuses;
3) ettepanek käesoleva seaduse § 14 lõikes 1 sätestatud tegevusloa kõrvaltingimuste kohta;
4) postiteenuse osutamise tüüptingimused (edaspidi tüüptingimused).
§ 12. Tegevusloa kontrolliese
(1) Tegevusluba antakse ettevõtjale (edaspidi taotleja), kui ta vastab järgmistele nõuetele:
1) taotleja ja taotluses nimetatud tegevus vastab käesolevas seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud nõuetele;
2) taotleja ja teda juhtima õigustatud isiku kohta ei ole karistusregistris karistusandmeid ameti- või majandusalase kuriteo kohta;
3) taotleja esitatud tüüptingimused on kooskõlas õigusaktidega ja vastavad käesoleva seaduse eesmärkidele;
4) taotlejal on teenuse osutamiseks vajalik postivõrk või selle kasutusõigus.
(2) Kui taotlejal on käesoleva seaduse § 10 lõike 1 punktis 2 või 3 nimetatud postiteenuse osutamiseks üksnes riigisisene tegevusluba, ei kohaldata tema suhtes nõudeid, mis on seotud asjaomase postiteenuse rahvusvahelise osutamisega.
§ 13. Tegevusloa andmisest keeldumise alused
[Kehtetu - RT I, 25.03.2011, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]
§ 14. Tegevusloa kõrvaltingimused
(1) Tegevusloale lisatakse järgmised kõrvaltingimused:
1) tegevuse alustamise kuupäev;
2) geograafiline piirkond, kus tegevusloa omaja osutab ise teenust, ja vajaduse korral geograafiline piirkond, kus tema nimel osutab teenust teine postiteenuse osutaja;
3) juurdepääsupunktide arv, nende asukoha andmed ja postkontorite minimaalsed lahtiolekuajad;
4) muud tingimused, mis tulenevad käesolevas seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud õigustest või kohustustest.
(2) [Kehtetu - RT I, 25.03.2011, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]
(3) Riigisisese postiteenuse osutamisel võib käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud geograafiliseks piirkonnaks olla:
1) Eesti Vabariik;
2) regioon A, mis hõlmab järgmised seitse maakonda: Harju maakond, Hiiu maakond, Järva maakond, Lääne maakond, Pärnu maakond, Rapla maakond ja Saare maakond, või
3) regioon B, mis hõlmab järgmised kaheksa maakonda: Ida-Viru maakond, Jõgeva maakond, Lääne-Viru maakond, Põlva maakond, Tartu maakond, Valga maakond, Viljandi maakond ja Võru maakond.
(4) Universaalse postiteenuse osutamise geograafiline piirkond on Eesti Vabariik.
(5) [Kehtetu - RT I, 25.03.2011, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]
(6) Tegevusloa kõrvaltingimuste kehtestamisel arvestatakse:
1) taotleja ettepanekut;
2) avalikku huvi;
3) vajadust kaitsta postiteenuse kasutaja õigusi;
4) käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud õigusi ja kohustusi.
(7) [Kehtetu - RT I, 25.03.2011, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]
§ 15. Tüüptingimuste ja tegevusloa kõrvaltingimuste muutmine
(1) Konkurentsiamet võib muuta kehtiva tegevusloa kõrvaltingimusi ja kehtestada uusi kõrvaltingimusi õigusaktidest tuleneva kohustuse täitmiseks ja tegevusloa omaja põhjendatud taotluse alusel.
(2) Tegevusloa kõrvaltingimuste muutmise otsustab Konkurentsiamet 30 päeva jooksul tegevusloa omaja vastava taotluse saamisest või õigusaktide muudatuste jõustumisest arvates.
(3) Tüüptingimuste muudatuste kooskõlastamise või kooskõlastamata jätmise otsustab Konkurentsiamet 30 päeva jooksul tegevusloa omaja vastava taotluse saamisest arvates.
(4) Konkurentsiamet keeldub tüüptingimuste muudatuste kooskõlastamisest või tegevusloa kõrvaltingimuste muutmisest, kui soovitud tüüptingimused või kõrvaltingimused on vastuolus õigusaktide nõuetega või käesoleva seaduse eesmärkidega.
(5) Konkurentsiamet toimetab tüüptingimuste muudatuste kooskõlastamise või kooskõlastamata jätmise otsuse ning tegevusloa kõrvaltingimuste muutmise või muutmisest keeldumise otsuse tegevusloa omajale kätte viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(6) Konkurentsiamet toimetab tema algatusel tegevusloa kõrvaltingimuste muutmise või uute kõrvaltingimuste kehtestamise otsuse tegevusloa omajale kätte vähemalt 60 päeva enne tegevusloa kõrvaltingimuste muudatuste või uute kõrvaltingimuste jõustumist.
(7) Tüüptingimuste muudatus jõustub taotleja soovitud ajal, kuid mitte enne 30 päeva möödumist Konkurentsiameti otsuse tegemise päevast arvates.
(8) [Kehtetu - RT I, 25.03.2011, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]
§ 16. Tegevusloa kehtivus
§ 17. Tegevusloa kehtivusaeg
§ 18. Avaliku konkursi korraldamise aeg
Universaalse postiteenuse osutamise tegevusloa kehtivuse lõppemisel korraldab Konkurentsiamet käesoleva seaduse §-s 6 nimetatud avaliku konkursi vähemalt 180 päeva enne nimetatud tegevusloa kehtivusaja lõppu.
§ 19. Tegevusloa kehtivuse peatamine
(1) Kui tegevusloa omaja ei saa täita tegevusloa kõrvaltingimusi või käesolevas seaduses ettenähtud kohustusi, peab ta sellest viivitamata Konkurentsiametit kirjalikult teavitama. Teates tuleb loetleda kohustused, mida tegevusloa omaja ei suuda täita, nimetada täitmata jätmise põhjused ja tegevusloa kehtivuse peatamise tähtaeg.
(3) [Kehtetu - RT I, 25.03.2011, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]
§ 20. Tegevusloa kehtetuks tunnistamise erisused
(1) Konkurentsiamet võib lisaks majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses sätestatud alustele tegevusloa kehtetuks tunnistada ka järgmistel juhtudel:
1) tegevusloa omaja ei ole tegevusloas nimetatud tegevust alustanud tegevusloas ettenähtud kuupäevaks või lõpetab nimetatud tegevuse tegevusloa kehtivusajal;
2) tegevusloa omaja suhtes on välja kuulutatud pankrot.
(2) Uue tegevusloa saamiseks esitatakse taotlus Konkurentsiametile vähemalt 60 päeva enne tegevusloa kehtivusaja lõppemist.
§ 21. Teatamiskohustus
(1) Majandustegevusteate peab esitama järgmiste postiteenuste osutamise korral:
1) kullerpost;
2) otsepost;
3) perioodilise väljaande edastamine;
4) muud postiteenused.
(2) Lisaks majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses sätestatud andmetele märgitakse teates ka postiteenuse osutamise geograafiline piirkond.
(3) Käesolevas paragrahvis sätestatud teatamiskohustus täidetakse üksnes Eesti teabevärava või notari kaudu.
[RT I, 29.06.2014, 1 - jõust. 01.07.2014, kohaldatakse alates 2016. aasta 1. juulist.]
3. peatükk POSTITEENUSELE JA POSTITEENUSE OSUTAJALE ESITATAVAD NÕUDED
§ 22. Postiteenuse osutaja ja postiteenuse osutamine
(1) Postiteenuse osutaja on ettevõtja, kes osutab ühte või mitut postiteenust. Ainult postisaadetiste vedu ei ole postiteenuse osutamine.
(2) Postiteenuse osutaja on kohustatud osutama tegevusloaga määratud postiteenust igaühele, kes seda soovib, ja tegema seda võrdsetel tingimustel.
(3) Postiteenuse osutamise võib peatada või lõpetada tegevusloa kehtivusajal ainult käesoleva seaduse §-des 19 ja 20 sätestatud tingimustel Konkurentsiameti vastavasisulise otsuse alusel või vääramatu jõu tõttu.
(4) Postiteenuse osutamine peab vastama käesolevas seaduses, selle alusel kehtestatud õigusaktides, postiteenuse osutamiseks sõlmitud lepingus ja tegevusloas sätestatud nõuetele.
§ 23. Töövõtt
(1) Postiteenuse osutaja ei pea täitma postiteenuse osutamiseks sõlmitud lepingust tulenevaid kohustusi isiklikult.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatu ei vabasta saatjalt postisaadetise edastamiseks vastuvõtnud postiteenuse osutajat kohustusest tagada käesolevas seaduses, selle alusel kehtestatud õigusaktides, postiteenuse osutamise lepingus ning tegevusloas sätestatud nõuete täitmine.
§ 24. Teise postiteenuse osutaja postivõrgu kasutamine
(1) Teise postiteenuse osutaja postivõrgu kasutamine postiteenuse osutamise eesmärgil on lubatud üksnes vastava kirjaliku lepingu olemasolu korral (edaspidi postivõrgu kasutamise leping). Postivõrgu kasutamise tingimused ja tasud peavad olema kõigile tasuta kättesaadavad postiteenuse osutaja veebilehel ja kõigis tema postkontorites.
(2) Juurdepääs teise postiteenuse osutaja postivõrgule peab olema kättesaadav võrdsetel tingimustel ja sama kvaliteediga, millega teine postiteenuse osutaja seda võimaldab oma ema- ja tütarettevõtjale, klientidele või äripartneritele.
(3) Postiteenuse osutaja võib taotleda juurdepääsu muu hulgas järgmistele postivõrgu osadele või vahenditele:
1) postiindeksite süsteem;
2) nimekastid;
3) saadetiste ümbersuunamise teenus;
4) saatjale tagastamise teenus;
5) jaotusvõrk.
(4) Postiteenuse osutaja on kohustatud teise postiteenuse osutaja soovi korral pidama heas usus läbirääkimisi postivõrgu kasutamise võimaldamiseks, kui see on vajalik postiteenuse osutamiseks.
(5) Postiteenuse osutajatel on õigus vabalt kokku leppida postivõrgu kasutamise tehnilistes ja ärilistes tingimustes, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatut.
(6) Postivõrgu kasutamise lepingus tuleb kokku leppida kõikides olulistes tingimustes, sealhulgas:
1) postivõrgu kasutamise ulatus;
2) postisaadetise üleandmise protseduur;
3) postivõrgu kasutamise tasu ja arveldamise kord;
4) postisaadetise saajale kättetoimetamise tingimused;
5) kättetoimetamise võimatuse tõttu edastamata postisaadetise hoiustamise ja tagastamise tingimused.
(7) Teise postiteenuse osutaja postivõrgu kasutamise tasu peab olema kulupõhine ja võib sisaldada mõistlikku kasumit.
(8) Postivõrgu kasutamise lepingu koos taotlusega tegevusloa kõrvaltingimuste muutmiseks edastab teise postiteenuse osutaja postivõrku kasutav postiteenuse osutaja Konkurentsiametile kolme tööpäeva jooksul lepingu sõlmimisest arvates.
(9) Postiteenuse osutaja võib keelduda postivõrgu kasutamise lepingu sõlmimisest, kui juurdepääsu võimaluse loomine on ebamõistlikult koormav või kahjustab tema postivõrgu terviklikkust või esinevad muud objektiivsed alused, mis on sätestatud konkurentsiseaduse § 18 lõikes 2.
(10) Postivõrgule juurdepääsuga seotud vaidlused lahendab Konkurentsiamet, juhindudes käesolevast seadusest ja konkurentsiseadusest.
§ 25. Postiteenuse osutamisest keeldumine
(1) Postiteenuse osutaja keeldub postisaadetise edastamisest, kui selgub, et postisaadetis sisaldab:
1) [kehtetu - RT I 2007, 7, 38 - jõust. 01.01.2008]
2) [kehtetu - RT I 2007, 7, 38 - jõust. 01.01.2008]
3) pisar- ja närvigaasi balloone;
4) lõhkevaid ja kergesti süttivaid aineid;
5) mürgiseid ja radioaktiivseid aineid;
6) bioloogilisi nakkusohtlikke aineid;
7) narkootilisi ja teisi psühhotroopseid aineid;
8) happeid;
9) kiiresti riknevaid toiduaineid;
10) elusloomi, välja arvatud siidiussid, mesilased ja kaanid;
11) mürgiseid taimi;
12) esemeid, mis oma omaduste tõttu või pakendiga võivad ohustada postisaadetise saajat ja postitöötajaid või rikkuda teisi postisaadetisi;
13) sündsusetuid ja kõlblusvastase sisuga trükiseid ja esemeid;
14) raha;
15) esemeid, mille sissevedu on keelatud või piiratud edastamise sihtriigi õigusaktidega;
16) esemeid, mille sisse- või väljaveo keeld või piirang on sätestatud teiste õigusaktidega.
(2) Postiteenuse osutaja võib täpsustada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud loetelu oma tüüptingimustes vastavalt ülemaailmsele postikonventsioonile.
(3) Postisaadetisest lähtuva võimaliku füüsilise ohu korral isikutele või asjadele teavitab postiteenuse osutaja sellest viivitamata häirekeskust.
§ 26. Postiteenuse tasu
(1) Postiteenuse osutajal on õigus kehtestada postiteenuse kasutajale sõltuvalt postisaadetise kaalust, mõõtmetest, kättetoimetamise ajast ja käitlemise viisist erineva suurusega tasusid.
(11) Postiteenuse osutajal on õigus kehtestada postiteenuse kasutajale erineva suurusega tasusid, mis sõltuvad postiteenuse osutajale üleantud postisaadetiste kogusest. Postiteenuse osutaja võib rakendada allahindlust objektiivselt põhjendatult, ühetaoliselt ning võrdselt kõigi isikute suhtes, kes vastavad allahindluse tingimustele, ning seda ei tohi siduda muu postiteenuse kasutamise kohustusega. Allahindluse määr peab olema kulupõhine ning põhjendatav suure koguse üleandmisega kaasneva kulude kokkuhoiuga.
(2) Postiteenuse osutajal on õigus kehtestada tema postivõrku postiteenuse osutamiseks kasutavale teisele postiteenuse osutajale tasu, lähtudes postisaadetise kättetoimetamise geograafilisest piirkonnast või selle asustustihedusest.
(3) Postiteenuse osutaja võib rakendada postiteenuse tasu puhul allahindlust, kui postisaadetise edastamise kulu on tavateenuse osutamise kulust väiksem.
(4) Postiteenuse tasud ja allahindluse põhimõtted peavad olema kõigile tasuta kättesaadavad postiteenuse osutaja veebilehel ja kõigis tema postkontorites.
(5) Postiteenuse osutaja tehtud allahindlus ja sellega seotud tingimused peavad olema läbipaistvad ja lähtuma võrdse kohtlemise printsiibist.
§ 27. Tüüptingimused
(1) Tüüptingimused kehtivad postiteenuse osutamisel postiteenuse kasutajale, kui temaga ei ole sõlmitud teistsugust kokkulepet.
(2) Tüüptingimustes esitatakse:
1) postiteenuse liik või liigid;
2) postiteenuse kirjeldus;
3) postisaadetisele esitatavad nõuded (postisaadetise mõõtmed, kaal, lubatud sisu kirjeldus, pakendamine, postiaadressi kohustuslikud osad);
4) postiteenuse kvaliteedinõuded (postisaadetise kättetoimetamise viis, aeg, sagedus) ja asjaolud, mida teenuse osutaja loeb vääramatuks jõuks, ning vajaduse korral käesoleva seaduse § 37 alusel kehtestatud erandid;
5) edastamiseks keelatud esemete loetelu;
6) postiteenuse eest tasumise kord ja viis ning tasu muutusest teavitamise kord ja viis;
7) postisaadetise edastamise, edastamise ümberkorraldamise, tagasisaatmise ja väljastamise tingimused ning postisaadetise hoiustamise tähtajad;
8) isikuandmete töötlemise ja kasutamise kord;
9) postkasti paigutamisest või selle asukoha muutmisest teatamise kord universaalse postiteenuse osutamise korral;
10) postiteenuse osutajale kaebuse esitamise ja selle lahendamise kord, sealhulgas menetlus vastutaja väljaselgitamiseks juhtudel, millesse on kaasatud rohkem kui üks ettevõtja;
11) hüvitised postisaadetise kaotsimineku ja kahjustumise korral;
12) viide käesolevas seaduses nimetatud võimalusele pöörduda kaebusega Konkurentsiametisse või kohtusse;
13) muud postiteenuse osutamiseks vajalikud tingimused.
(3) Universaalse postiteenuse osutaja tüüptingimustes sätestatud postisaadetise miinimum- ja maksimummõõtmed ning kaal peavad vastama Eesti Vabariigile siduvates Ülemaailmse Postiliidu aktides esitatule.
(4) Tüüptingimused peavad olema kõigile tasuta kättesaadavad postiteenuse osutaja veebilehel ja kõigis tema postkontorites.
§ 28. Postisaadetise märgistamine
(1) Postiteenuse osutaja märgistab postisaadetise või postiaadressile osutava postisaadetise saatedokumendi viisil, mis tagab postiteenuse osutaja ärinime, postisaadetise edastamiseks üleandmise koha ja kuupäeva tuvastamise.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule eristatakse universaalse postiteenuse osutamise raames märgistusega käesoleva seaduse § 37 lõike 7 alusel kokkuleppelise kättetoimetamisajaga lihtsaadetisena edastatavad kirisaadetised.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatut ei kohaldata perioodiliste väljaannete puhul.
§ 29. Postisaadetise kättetoimetamine
(1) Postisaadetis loetakse kättetoimetatuks, kui postisaadetis on saajale üle antud postkontoris, väljastatud isiklikult või postkasti kaudu.
(2) Lihtsaadetisena edastatav kirisaadetis ja perioodiline väljaanne toimetatakse saajale kätte postkasti kaudu, kui puudub teistsugune kokkulepe.
§ 30. Postisaadetise kättetoimetamise võimatus
(1) Postisaadetise kättetoimetamise võimatus käesoleva seaduse tähenduses on olukord, kus:
1) postisaadetist ei ole võimalik saajale edastada tema postiaadressi puudumise, selle ebatäpsuse, loetamatuse või muu sellesarnase põhjuse tõttu;
2) postisaadetise saaja ei tule postiteenuse osutaja määratud aja jooksul postisaadetisele postkontorisse järele või keeldub postisaadetist vastu võtmast;
3) postisaadetise eest ei ole tasutud või on tasutud postiteenuse osutaja kehtestatud tasumäärast vähem ja saaja keeldub puuduvat osa tasumast;
4) postisaadetist ei ole võimalik saajale edastada postkasti puudumise, postkastile ligipääsu puudumise või käesolevas seaduses postkasti kohta sätestatud nõuete järgimata jätmise tõttu.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud juhul peab postiteenuse osutaja tegema mõistlikke pingutusi postisaadetise saaja postiaadressi väljaselgitamiseks.
(3) Postisaadetise kättetoimetamise võimatuse korral tagastatakse postisaadetis saatjale. Postiteenuse osutajal on õigus nõuda tagastamise eest saatjalt mõistlikku tasu.
(4) Kui postisaadetise saatja andmed ei ole postisaadetiselt tuvastatavad või saatja keeldub talle tagastatavat postisaadetist vastu võtmast, on postiteenuse osutajal õigus postisaadetis avada vastavalt käesoleva seaduse §-s 32 sätestatule.
(5) Kui ka postisaadetise avamisel ei selgu selle saatja või saatja keeldub talle tagastatavat postisaadetist vastu võtmast, hoiustab postiteenuse osutaja postisaadetist vastavalt käesoleva seaduse §-s 31 sätestatule.
(6) Kui postiteenuse osutajale tagastatakse teise postiteenuse osutaja poolt edastamiseks vastuvõetud postisaadetis, on tal kohustus teist postiteenuse osutajat sellest teavitada ja korraldada talle postisaadetise üleandmine. Postisaadetise tagastamise eest on õigus võtta tasu.
§ 31. Kättetoimetamise võimatuse tõttu edastamata postisaadetise hoiustamine, müümine ja hävitamine
(1) Postisaadetise hoiustamisele ja müügile kohaldatakse võlaõigusseaduse 6. peatükis sätestatut käesolevas paragrahvis toodud erisustega.
(2) Postiteenuse osutaja on kohustatud kättetoimetamise võimatuse tõttu edastamata postisaadetist hoiustama kuus kuud kättetoimetamise võimatuse esmakordsest ilmnemisest arvates.
(3) Kättetoimetamise võimatuse tõttu edastamata postisaadetise, mille sisu on kiiresti riknev või mis sisaldab reklaam- või turundustrükist, võib postiteenuse osutaja kohe hävitada.
(4) Kui saaja või saatja ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud aja jooksul postisaadetist välja nõudnud, korraldab postiteenuse osutaja selle müümise või hävitamise.
(5) Postisaadetises sisalduv kirjalik teade ja väheväärtuslikud esemed hävitatakse käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud aja möödumisel. Muu postisaadetises sisalduv müüakse tingimusel, et see ei riku saatja ega saaja eraelu puutumatust.
§ 32. Postisaadetise avamine
(1) Postiteenuse osutajal on suletud postisaadetise avamise õigus:
1) kahjustatud postisaadetise sisu kaitsmiseks või selle seisundi fikseerimiseks;
2) postisaadetise kättetoimetamise võimatuse korral saatja kindlakstegemiseks;
3) postisaadetise tollikontrolli võimaldamiseks.
(2) Saaja nõudmisel avatakse täht- ja väärtsaadetis kättetoimetamisel postiteenuse osutaja juuresolekul.
(3) Postiteenuse osutajal on õigus nõuda saatjalt täht- ja väärtsaadetise avamist nende vastuvõtmisel.
(4) Avatud postisaadetis märgistatakse ja avamise kohta koostatakse protokoll postiteenuse osutaja kehtestatud korras.
(5) Avatud postisaadetise sisuga on keelatud tutvuda põhjalikumalt, kui seda eeldab avamise põhjus. Postisaadetise avamise juures viibiv isik on kohustatud hoidma postisaadetise avamisel teada saadud postisaladust.
§ 33. Postisaladus
(1) Postisaladus on postisaadetise sisu ja konkreetse isiku postikäivet puudutav informatsioon.
(2) Postiteenuse osutaja, tema töötaja ja postiteenuse osutajat juhtima õigustatud isik peavad hoidma postisaladust nii teenuse osutamise ajal kui ka pärast seda.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isikud ei tohi hankida teavet postisaadetise sisu või postikäibe täpsemate asjaolude kohta suuremas ulatuses kui postiteenuse osutamiseks vajalik. Sellise teabe kasutamine muul eesmärgil kui postiteenuse osutamine on keelatud.
(4) Erandeid käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud postisaladuse hoidmise kohustusest võib teha üksnes seadusega sätestatud juhtudel ja korras.
§ 34. Isikuandmete kasutamine
(1) Postiteenuse osutajal on õigus postiteenuse osutamiseks kasutatava aadressiregistri koostamiseks ja pidamiseks koguda ning töödelda saatja ja saaja mittedelikaatseid isikuandmeid õigusaktidega sätestatud korras.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatu ei anna õigust koguda, töödelda ja kasutada postisaadetise sisu puudutavaid andmeid.
(3) Postiteenuse osutaja võib kogutud isikuandmeid töödelda ja kasutada isiku nõusolekul oma reklaami, kliendinõustamise või turu-uuringu eesmärgil. Isikuandmete töötlemise ja kasutamise kord on sätestatud postiteenuse osutaja tüüptingimustes.
(4) Postiteenuse osutaja ei või kasutada isikuandmeid kolmandale isikule teenuse osutamisel.
(5) Postiteenuse osutaja võib isikuandmeid üle anda kolmandale isikule üksnes seadusega sätestatud juhtudel ja korras.
4. peatükk UNIVERSAALNE POSTITEENUS
1. jagu Universaalsele postiteenusele ja selle osutajale esitatavad nõuded
§ 35. Rahvusvaheline postiteenus
(1) Universaalse postiteenuse osutajal on kohustus osutada rahvusvahelisi postiteenuseid vastavalt Eesti Vabariigile siduvatele Ülemaailmse Postiliidu aktidele.
(2) Euroopa Liidu liikmesriigi universaalse postiteenuse osutajaga lõppmakse kohta sõlmitud lepingus tuleb lähtuda järgmisest:
1) lõppmakse suurus sõltub saabuva postisaadetise töötlemise ja kättetoimetamise kuludest;
2) lõppmakse suurus sõltub postiteenuse osutamise kvaliteedist;
3) lõppmakse on läbipaistev ja lähtub võrdse kohtlemise printsiibist.
(3) Lõppmaksena mõistetakse käesoleva seaduse tähenduses postisaadetise edastamiseks vastuvõtnud välisriigi postiteenuse osutaja poolt postisaadetise Eesti territooriumil kättetoimetamise eest universaalse postiteenuse osutajale makstavat tasu või universaalse postiteenuse osutaja poolt vastuvõtvale postiteenuse osutajale makstavat tasu postisaadetise kättetoimetamise eest sihtriigis.
§ 36. Finantsteenused
(1) Universaalse postiteenuse osutajal on kohustus osutada oma postivõrgu vahendusel üle Eesti järgmisi finantsteenuseid:
1) pensionide ja toetuste väljamaksmine;
2) rahasiirded.
(2) Finantsteenuste osutamine toimub kooskõlas võlaõigusseaduses maksekäsundile sätestatud nõuetega.
§ 361. Perioodilise väljaande ja menetlusdokumendi edastamine
(1) Universaalse postiteenuse osutajal on kohustus oma postivõrgu vahendusel edastada üle Eesti perioodilisi väljaandeid.
(2) Perioodilise väljaande saajale kättetoimetamine tuleb tagada kuuel päeval nädalas üks kord päevas.
(3) Universaalse postiteenuse ja kirisaadetise edastamise teenuse osutaja peab kohtu- või haldusmenetluses kättetoimetamisele kuuluvaid saadetisi edastama sõltumata nende kaalust.
(4) Menetlusdokumentide kättetoimetamisele kohaldatakse käesolevas seaduses sätestatut ja postiteenuse osutaja tüüptingimustes postisaadetise kättetoimetamise kohta ettenähtut üksnes ulatuses, milles see ei ole vastuolus menetlusdokumentide kättetoimetamise sätetega menetlusseaduses.
§ 37. Universaalse postiteenuse kvaliteet
(1) Universaalse postiteenuse osutaja tagab postisaadetiste kogumise ja saajale kättetoimetamise kõigil tööpäevadel ning mitte vähem kui viiel päeval nädalas ja üks kord päevas kogu Eesti territooriumi ulatuses.
(2) [Kehtetu - RT I 2007, 69, 424 - jõust. 01.01.2008]
(3) Universaalse postiteenuse osutajal on õigus kehtestada püsivaid erandeid postisaadetiste kogumise ja kättetoimetamise sagedusest:
1) rahvuspüha ja riigipüha ajal;
2) saare puhul, millega puudub regulaarne praami-, laeva- või lennuühendus, mis võimaldab postisaadetise kättetoimetamist ettenähtud sagedusega.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 2 nimetatud juhul tuleb postisaadetisi koguda ja kätte toimetada vähemalt sagedusega, mis vastab praami-, laeva- või lennuliikluse sagedusele. Erandid ei kehti postisaadetise korral, mille saatja ja saaja asuvad sama saare territooriumil ning saarel on vähemalt üks postkontor.
(5) Vähemalt 90 protsenti lihtsaadetisena edastatavatest kirisaadetistest, mis on riigisisese postiteenuse osutamiseks universaalse postiteenuse osutajale üle antud kirjakasti või postkontori kaudu enne kirjakasti hiliseimat tühjendusaega, tuleb saajale kätte toimetada üleandmise päevale järgneval tööpäeval.
(6) Universaalse postiteenuse osutajal on õigus pakkuda kokkuleppel postiteenuse kasutajaga käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatust erinevat postisaadetise kättetoimetamise aega.
(7) Vähemalt 90 protsenti lihtsaadetisena edastatavatest kirisaadetistest, mille kättetoimetamise aeg on kokkuleppel postiteenuse kasutajaga pikem kui saadetise üleandmise päevale järgnev tööpäev ja mis on riigisisese postiteenuse osutamiseks universaalse postiteenuse osutajale üle antud kirjakasti või postkontori kaudu enne kirjakasti hiliseimat tühjendusaega, tuleb saajale kätte toimetada mitte hiljem kui üleandmise päevale järgneval kolmandal tööpäeval.
(8) Kui kirisaadetis antakse üle hiljem kui ettenähtud hiliseim kirjakasti tühjendusaeg, loetakse üleandmise päevaks järgmine päev, millal toimub kirisaadetiste kogumine.
§ 38. Kvaliteedi kontrollimine
(1) Universaalse postiteenuse osutaja tagab, et temast sõltumatu isik kontrollib universaalse postiteenuse kvaliteedi nõuetele vastavust.
(2) Universaalse postiteenuse osutaja on kohustatud üks kord aastas koostama ja tegema avalikkusele kättesaadavaks aruande käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kontrollimise tulemuste kohta. Aruanne peab sisaldama informatsiooni universaalse postiteenuse suhtes esitatud kaebuste arvu ja nende lahendamise kohta.
§ 39. [Kehtetu - RT I 2008, 53, 297 - jõust. 01.01.2009]
§ 40. Tulu- ja kuluarvestuse eraldatus
(1) Universaalse postiteenuse osutaja peab tulu- ja kuluarvestust eraldi:
1) universaalse postiteenuse kogumisse kuuluva postiteenuse kohta;
2) iga teenuse lõikes, mille osutamiseks kasutatakse universaalse postiteenuse kogumisse kuuluva postiteenusega ühiseid ressursse.
(2) Universaalse postiteenuse osutaja peab rakendama tegevuspõhist kuluarvestust.
(3) Universaalse postiteenuse osutaja tulu- ja kuluarvestus peab lähtuma universaalse postiteenuse osutamise protsessist ning selgelt piiritlema selleks vajalikud ressursid, tegevused ja teenused.
(4) Universaalse postiteenuse osutamise korral tuleb järgida kuluefektiivsuse põhimõtet.
(5) Universaalse postiteenuse osutaja tulu- ja kuluarvestus peab lähtuma järgnevatest põhimõtetest:
1) põhjuslik seos – kulu peab olema seotud selle tegevuse ja teenusega, mis kulu põhjustab;
2) objektiivsus – kulu jagamise põhimõtted peavad põhinema objektiivsetel alustel ega tohi tekitada universaalse postiteenuse osutajale põhjendamatut kasu või kahju.
(6) Universaalse postiteenuse osutaja tulu- ja kuluarvestusele esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(7) Tulu- ja kuluarvestuse vastavust käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele hindab sõltumatu audiitor.
(8) Universaalse postiteenuse osutaja esitab majandusaasta aruande lisadena raamatupidamisbilansi ja kasumiaruande tegevusalade kaupa.
(9) Universaalse postiteenuse osutaja lisab majandusaasta aruandele selgituse temaga samasse kontserni kuuluva ettevõtja kulude jaotamise põhimõtete kohta. Nimetatud põhimõtete muudatusi ja nende tegemise põhjusi kirjeldatakse majandusaasta aruandes.
(10) Vabariigi Valitsus võib määrusega kehtestada universaalse postiteenuse osutaja raamatupidamise ja aruannete avalikustamise suhtes kohaldatavad põhjendatud lisanõuded, et tagada universaalse postiteenuse osutamisega seotud tegevuse tulude ja kulude ning samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate vaheliste tehingute selge eristatus.
§ 41. Standardid
(1) Käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud kohustuste täitmisel lähtub universaalse postiteenuse osutaja harmoneeritud standarditest.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud standardite kohta annab informatsiooni Konkurentsiamet.
2. jagu Universaalse postiteenuse rahastamine
§ 411. Universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud kulud
(1) Universaalse postiteenuse osutaja võib Konkurentsiametile esitada taotluse universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud ebamõistlikult koormavate kulude hüvitamiseks. Taotlus tuleb esitada hiljemalt aruandekvartalile järgneva kuu 10. kuupäeval.
(2) Universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud kulude hindamisel kontrollib Konkurentsiamet nimetatud kulude põhjendatust.
(3) Kui Konkurentsiamet leiab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud hindamise tulemusel, et universaalse postiteenuse osutajale on universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmine ebamõistlikult koormav, võttes arvesse nimetatud kohustuse täitmisega kaasnevat tulu ja turueeliseid, otsustab Konkurentsiamet universaalse postiteenuse osutamise kohustusega seotud kulude hüvitamise käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud ulatuses.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kulud hüvitatakse universaalse postiteenuse osutajale üksnes ulatuses, milles käesoleva seaduse §-s 61 nimetatud kasutajalt võetav tasu ei võimalda universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud põhjendatud kulude katmist ja mõistliku kasumi saamist.
(5) Käesolevas paragrahvis nimetatud kulude hindamiseks töötab Konkurentsiamet välja ühtse, kaalutud keskmisel kapitalikulul põhineva metoodika. Asjakohane metoodika avalikustatakse Konkurentsiameti veebilehel.
(6) Käesolevas paragrahvis nimetatud kulude hüvitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 412. Universaalse postiteenuse rahastamise allikas, makse ja makse määr
(1) Käesoleva seaduse §-s 411 nimetatud kulud hüvitatakse universaalse postiteenuse makse kohustusega (edaspidi rahastamiskohustus) postiteenuse osutaja tasutavast universaalse postiteenuse maksest.
(2) Universaalse postiteenuse makse on rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja tasutav makse käesoleva seaduse §-s 411 nimetatud kulude hüvitamiseks. Makse suuruse kindlaksmääramisel järgitakse läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtet.
(3) Rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja on kohustatud universaalse postiteenuse makse tasuma tegevusloaga hõlmatud postiteenuste eelmise aruandekvartali käibest 0–5 protsenti või tegevusloaga hõlmatud postiteenuste eelmise aruandekvartali mahust lähtudes järgmiselt:
1) kirisaadetise edastamine lihtsaadetisena, sealhulgas partiisaadetisena, 0–0,19 eurot ühiku eest;
2) kirisaadetise edastamine täht- ja väärtsaadetisena, sealhulgas partiisaadetisena, 0–1,59 eurot ühiku eest;
3) postipaki edastamine liht-, täht- ja väärtsaadetisena, sealhulgas partiisaadetisena, 0–1,15 eurot ühiku eest.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud makse määra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud ettepaneku esitamisel võtab valdkonna eest vastutav minister aluseks Konkurentsiameti ettepaneku.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud ettepaneku esitamisel lähtub Konkurentsiamet:
1) tegevusloaga hõlmatud postiteenuste mahust, käibest ja osutajate arvust;
2) käesoleva seaduse §-s 411 nimetatud kulude võimalikust suurusest;
3) käesoleva seaduse § 414 lõikes 5 sätestatud kasutamata universaalse postiteenuse makse suurusest.
§ 413. Rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja
(1) Rahastamiskohustus on postiteenuse osutajal, kes on käesoleva seaduse § 10 lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud postiteenuste osutamiseks saanud tegevusloa.
(2) Rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja peab raamatupidamisarvestuses eraldi sisse seadma tegevusloaga hõlmatud teenuste osutamise tulu- ja kuluarvestuse.
(3) Rahastamiskohustus lõpeb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikul tegevusloa kehtetuks tunnistamisest või kehtetuks muutumisest.
(4) Kui rahastamiskohustus tekib või lõpeb enne kalendrikuu 15. kuupäeva, arvatakse rahastamiskohustus tekkinuks või lõppenuks kalendrikuu algusest.
(5) Kui rahastamiskohustus tekib või lõpeb pärast kalendrikuu 15. kuupäeva, arvatakse rahastamiskohustus tekkinuks või lõppenuks järgmisest kalendrikuust.
(6) Rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja peab Konkurentsiametile esitama kirjaliku deklaratsiooni tulu- ja kuluarvestuse andmetega hiljemalt aruandekvartalile järgneva kuu 10. kuupäeval.
(7) Konkurentsiamet võib käesolevas paragrahvis sätestatud deklaratsiooni esitamise kohustuse täitmata jätmise korral määrata deklaratsiooni esitamiseks uue tähtaja ning teha hoiatuse, et kohustuse täitmata jätmise korral võidakse rakendada sunniraha. Sunniraha ülemmäär on maksukorralduse seaduse § 91 lõikes 4 sätestatud ülemmäär. Sunniraha rakendatakse ja nõutakse sisse vastavalt maksukorralduse seaduses sätestatule.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tulu- ja kuluarvestuse andmete deklareerimise nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega. Nõuetes sätestatakse:
1) deklaratsiooni esitamise kord;
2) deklaratsioonis esitatavad andmed ja deklaratsiooni vorm;
3) deklareeritud andmete kasutamise kord.
§ 414. Universaalse postiteenuse makse tasumine, laekumine ja kasutamine
(1) Universaalse postiteenuse makse tasutakse hiljemalt aruandekvartalile järgneva kuu 25. kuupäeval.
(2) Universaalse postiteenuse makse tasumiseks saadab Konkurentsiamet rahastamiskohustusega postiteenuse osutajale vastavasisulise teate vähemalt seitse päeva enne universaalse postiteenuse makse tasumise tähtpäeva. Konkurentsiamet hüvitab universaalse postiteenuse osutajale universaalse postiteenuse osutamise kohustusega seotud kulud käesoleva seaduse § 411 lõikes 4 sätestatud ulatuses hiljemalt aruandekvartalile järgneva kuu 30. kuupäeval.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teade on haldusakt, mis peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
1) teate koostanud ametniku ees- ja perekonnanimi ning ametikoht;
2) teate koostamise kuupäev;
3) rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja nimi ja aadress;
4) tasumisele kuuluva universaalse postiteenuse makse suurus;
5) teate õiguslik ja faktiline alus, sealhulgas tasumisele kuuluva universaalse postiteenuse makse arvutamise alused;
6) universaalse postiteenuse makse maksetähtpäev;
7) hoiatus sundtäitmise algatamise kohta universaalse postiteenuse makse tähtpäevaks tasumata jätmise korral.
(4) Kui rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja universaalse postiteenuse makset käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtpäevaks ei tasu, on Konkurentsiametil õigus anda lõikes 2 nimetatud teade sundtäitmiseks täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
(5) Kui kalendriaastal tasutud universaalse postiteenuse maksed ületavad sellel kalendriaastal universaalse postiteenuse osutajale vastavalt käesoleva seaduse §-le 411 hüvitatud kulusid, jäetakse kalendriaastal tasutud kasutamata universaalse postiteenuse maksed tulevaste maksete ettemakseks.
(6) Rahastamiskohustuse lõppemisel tasutud universaalse postiteenuse makseid ei tagastata.
(7) Universaalse postiteenuse makse laekub riigieelarvesse.
(8) Universaalse postiteenuse makse riigieelarvesse laekumise ja selle kasutamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
5. peatükk RIIKLIK JÄRELEVALVE
§ 42. Teavitamine
(1) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium teatab Euroopa Komisjonile:
1) universaalse postiteenuse osutaja nime, isiku- või registrikoodi ja asukoha aadressi;
11) meetmetest, mis on võetud universaalse postiteenuse osutamise tagamiseks;
2) kuidas on tagatud postiteenuse kasutaja ja postiteenuse osutaja teavitamine universaalse postiteenuse juurdepääsu tingimustest, tüüptingimustest ja tasudest;
3) käesoleva seaduse §-s 37 sätestatud universaalse postiteenuse kvaliteedinõuded ja lubatud erandid.
(2) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning Konkurentsiamet on vastava nõude esitamise korral kohustatud andma Euroopa Komisjonile piisava ja asjakohase teabe, mida Euroopa Komisjon vajab ülesannete täitmiseks, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (EÜT L 15, 21.01.1998, lk 14–25) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2008/6/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega (ELT L 52, 27.02.2008, lk 3–20).
(3) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning Konkurentsiamet võivad anda teavet postiteenuse osutajate kohta teiste Euroopa Liidu liikmesriikide, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide ja Euroopa Liidu kandidaatriikide järelevalveasutustele.
(4) Kui Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi või Konkurentsiameti poolt Euroopa Komisjonile antav teave puudutab sellist informatsiooni, mis on saadud postiteenuse osutajalt, peab selle valdaja teavitama postiteenuse osutajat teabe esitamisest Euroopa Komisjonile.
(5) Kui Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium või Konkurentsiamet leiab, et Euroopa Komisjonile esitatud teabe avaldamine teiste Euroopa Liidu liikmesriikide, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide ja Euroopa Liidu kandidaatriikide järelevalveasutustele ei ole põhjendatud, peab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium või Konkurentsiamet Euroopa Komisjonile vastava teabe esitamisel teavitama Euroopa Komisjoni, et ta ei soovi vastava teabe avaldamist nimetatud järelevalveasutustele, ning esitama teabe avaldamata jätmise põhjendused.
(6) Kui Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium või Konkurentsiamet on andnud teavet ühele Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Euroopa Liidu kandidaatriigi järelevalveasutusele, siis peab ta põhjendatud nõudmise korral andma samasisulist teavet ka teistele nimetatud järelevalveasutustele.
§ 43. Riiklik järelevalve
(1) Käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete järgimise üle teostab riiklikku järelevalvet Konkurentsiamet (edaspidi korrakaitseorgan).
(2) Korrakaitseorganil on õigus kontrollida rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja tegevusloaga määratud teenuste osutamise tulu- ja kuluarvestust.
(3) Korrakaitseorganil on õigus kontrollida universaalse postiteenuse makse tasumise õigsust ja teha riigieelarvest väljamakseid universaalse postiteenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud ebamõistlikult koormavate kulude hüvitamiseks universaalse postiteenuse osutajale.
§ 431. Riikliku järelevalve erimeetmed
Korrakaitseorgan võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-s 30 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
§ 44. Sunniraha määr
Ettekirjutuse täitmata jätmise korral on asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras rakendatava sunniraha ülemmäär 640 eurot.
§ 45. Teabe esitamise kohustus
(1) Konkurentsiameti peadirektoril ja tema volitatud ametnikul on õigus nõuda postiteenuse osutajalt ja teistelt isikutelt käesoleva seadusega Konkurentsiametile pandud ülesannete ja kohustuste täitmiseks vajalikku teavet. Postiteenuse osutajalt on õigus nõuda andmeid postikäibe ning majandustegevuse rahaliste ja mitterahaliste vahendite kohta. Postiteenuse osutaja postiteenuse osutamisega seotud dokumente ja töövahendeid võib kontrollida tema tööajal.
(2) Teabe või dokumendi saamise taotluse vormistab Konkurentsiamet kirjalikult ja määrab selles teabe või dokumendi esitamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui kümme päeva.
(3) [Kehtetu - RT I, 29.06.2014, 1 - jõust. 01.07.2014]
(4) Konkurentsiameti ametnik peab tagama talle seoses tööülesannete täitmisega teatavaks saanud posti- ja ärisaladuse hoidmise ning tal on õigus kasutada nimetatud teavet ainult oma tööülesannete täitmiseks.
§ 46. Kaebuste lahendamine
(1) Postiteenuse osutaja tegevuse peale, mis on vastuolus õigusaktidega või tema tegevusloa kõrvaltingimustega, võib iga isik esitada kirjaliku kaebuse Konkurentsiametile.
(2) Konkurentsiameti peadirektor või tema volitatud isik vaatab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaebuse läbi ja teeb selle kohta otsuse 60 päeva jooksul kaebuse saamisest arvates.
(3) Konkurentsiameti peadirektoril ja tema volitatud isikul on õigus nõuda lisaandmeid isikult, kellel on või kellel võib olla käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud otsuse tegemiseks vajalikku teavet, ning teha ekspertiisi või korraldada kolmanda isiku poolt ekspertiisi tegemine. Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja kulgemine peatub Konkurentsiameti peadirektori või tema volitatud isiku poolt vastava taotluse esitamisest alates kuni nõutud lisaandmete esitamiseni või ekspertiisi tulemuste saamiseni, kuid mitte kauemaks kui 120 päevaks.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaebuse kohta tehtud otsuse toimetab Konkurentsiamet viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates kätte kaebuse esitajale ja isikule, kelle tegevuse peale kaevati.
§ 47. Aruandlus
(1) Konkurentsiamet esitab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile iga aasta teises kvartalis kirjaliku aruande postiteenuste valdkonnas toimunud arengute ja esilekerkinud probleemide ning Konkurentsiameti tegevuse kohta nimetatud valdkonnas eelmise kalendriaasta jooksul.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aruanne peab kajastama:
1) ülevaadet majandustegevusest postiteenuste valdkonnas koos aasta jooksul toimunud muutuste kirjelduse ja olukorra analüüsiga;
2) ülevaadet postiteenuste kvaliteedi kohta postside valdkonnas ja olukorra analüüsi;
3) Konkurentsiameti tegevuse analüüsi, tegevuses esile kerkinud probleeme ning ettepanekuid edasise tegevuse kavandamiseks;
4) arvamust universaalse postiteenuse osutaja tulu- ja kuluarvestuse vastavuse kohta käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele;
5) ülevaadet universaalse postiteenuse maksete kasutamise kohta ning universaalse postiteenuse makse määra ja universaalse postiteenuse taskukohase tasu prognoosi järgmiseks kalendriaastaks.
(3) Konkurentsiamet avaldab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aruande oma veebilehel, jättes avaldamata asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud teabe.
§ 48. - § 50. [Kehtetud - RT I, 12.07.2014, 1 - jõust. 01.01.2015]
§ 51. Universaalse postiteenuse osutaja ainuõigus
(1) Universaalse postiteenuse osutajal on kuni 50 grammi kaaluva kirja riigisisese edastamise ainuõigus 2009. aasta 31. märtsini.
(2) Ainuõigus ei laiene:
1) perioodilise väljaande edastamisele;
2) otsepostile;
3) kuni 50 grammi kaaluvale riigisisesele kirjale, mille edastamise tasu on võrdne või kõrgem kui 2,5-kordne universaalse postiteenuse osutaja poolt kirja kõige madalamale kaalukategooriale kehtestatud tasu.
§ 52. Postiteenuse osutajate riikliku registri tegevuse lõpetamine
(1) Postiteenuse osutajate riikliku registri tegevus lõpetatakse 2006. aasta 1. oktoobril.
(2) Postiteenuse osutajate riiklikusse registrisse kantud universaalse postiteenuse osutaja andmed kantakse üle majandustegevuse registrisse 2006. aasta 1. oktoobriks.
(3) Postiteenuse osutajate riiklikus registris sisalduvad mitteaktuaalsed andmed kantakse üle riiklikku arhiivi 2006. aasta 1. detsembriks seadusega ettenähtud tingimustel ja korras.
(4) Postiteenuse osutajate riikliku registri tegevust reguleerivad õigusaktid kehtivad käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtpäevani.
§ 53. Üleminekusätted
(1) Universaalse postiteenuse osutamiseks enne käesoleva seaduse jõustumist väljastatud tegevusluba kehtib kuni tegevusloas märgitud kuupäevani. Universaalse postiteenuse osutaja on kohustatud esitama tüüptingimused ja käesoleva seaduse § 11 lõike 2 punktis 4 sätestatud ettepaneku tegevusloa tingimuste kohta Konkurentsiametile hiljemalt 2006. aasta 1. oktoobriks.
(2) Universaalse postiteenuse osutajale enne käesoleva seaduse jõustumist postiteenuse osutamiseks väljastatud tegevusload või nende vastavad osad kehtivad kuni käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel esitatud universaalse postiteenuse tegevusloa tingimuste ja tüüptingimuste jõustumiseni.
(3) Universaalse postiteenuse osutaja on kohustatud viima oma tulu- ja kuluarvestuse vastavusse käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatuga ning esitama Konkurentsiametile kooskõlastamiseks universaalse postiteenuse kogumisse kuuluvate teenuste tasud 2006. aasta 1. oktoobriks.
(4) Isik, kes on enne käesoleva seaduse jõustumist saanud õiguse postiteenuse osutamiseks Konkurentsiameti vastavasisulise otsuse alusel, peab oma tegevuse viima kooskõlla käesoleva seaduse nõuetega 2006. aasta 1. oktoobriks.
(5) Isik, kes on enne käesoleva seaduse jõustumist saanud õiguse postiteenuse osutamiseks Konkurentsiameti vastavasisulise otsuse alusel, ei pea esitama käesoleva seaduse §-s 21 sätestatud tegevuse alustamise teadet.
(6) Isik, kes enne käesoleva seaduse jõustumist on tegelenud perioodiliste väljaannete edastamisega, peab oma tegevusest Konkurentsiametit teavitama käesoleva seaduse §-s 21 sätestatud korras 2006. aasta 1. oktoobriks.
(7) Enne 2009. aasta 1. jaanuari tegevusloa saanud isikud peavad esitama Konkurentsiametile hiljemalt 2009. aasta 31. märtsil teabe oma tegevuse kooskõlla viimise kohta käesoleva seaduse § 14 lõikes 3, § 24 lõikes 1, § 27 lõike 2 punktis 10 ja § 413 lõikes 2 sätestatud nõuetega.
(8) Konkurentsiamet vaatab käesoleva paragrahvi lõikes 7 esitatud teabe läbi ja teeb otsuse isiku tegevuse jätkamise lubamise või lubamata jätmise kohta 30 päeva jooksul alates nimetatud teabe ametisse laekumise päevast, kuid mitte varem kui 2009. aasta 31. märtsil.
(9) Alates 2009. aasta 1. jaanuarist käesoleva seaduse § 10 lõike 1 punktide 2 ja 3 alusel väljastatud postiteenuse osutamise tegevusload kehtivad alates 2009. aasta 1. aprillist.
(10) Enne 2009. aasta 1. jaanuari käesoleva seaduse alusel väljastatud universaalse postiteenuse osutamise tegevusluba kehtib kuni universaalse postiteenuse osutaja määramiseni käesoleva seaduse §-s 6 sätestatud korras, kuid mitte kauem kui 2009. aasta 31. detsembrini.
(11) Käesoleva seaduse § 412 lõikes 3 sätestatud universaalse postiteenuse makse määra kehtestab Vabariigi Valitsus 2009. aasta 1. aprilliks.
(12) Rahastamiskohustusega postiteenuse osutaja esitab käesoleva seaduse § 413 lõikes 6 sätestatud deklaratsiooni esimese aruandekvartali kohta 2009. aasta 10. juuliks.
(13) Tegevusluba ei väljastata ajavahemikul 2009. aasta 1. jaanuarist kuni 2012. aasta 31. detsembrini postiteenuse osutajale, kellele on antud teises Euroopa Liidu liikmesriigis kuni 50 grammi kaaluva kirja riigisisese edastamise ainuõigus, samuti tema kontrollitud äriühingule.
(14) Käesoleva seaduse § 21 lõiget 3 kohaldatakse alates 2016. aasta 1. juulist.
§ 54. – § 55. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
§ 56. Seaduse jõustumine
(1) Käesolev seadus jõustub 2006. aasta 1. juulil.
(2) Käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punkt 3 jõustub 2007. aasta 1. jaanuaril.
1 Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (EÜT L 015, 21.01.1998, lk 14–25);
Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2002/39/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste konkurentsile avamise jätkamise kohta (EÜT L 176, 05.07.2002, lk 21–25);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/6/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega (ELT L 52, 27.02.2008, lk 3–20).


Partnerkaardi soodustused sünnipäeval dell black friday sale / Viina hind valgevenes trossi müük
Partnerkaardi soodustused sünnipäeval dell black friday sale. emakakaelavähi vaktsiin hind bituumen sindel müük
Honda cr v vs honda hrv auto lide müük. keerdtrepp hind kääbusküülik müük.lego hindenburg bollinger real estate honda bassiklarite hindsville ar..
Nikon d7500 review in hindi black friday vs cyber monday 2020. harilik rass müük murukärg hind.pandi hindi tallinnas dubbed movie väikese koera mblusmasinate kutsikad müük.akumulatsioonipaak hind freddy jeans black friday specials..
Partnerkaardi soodustused sünnipäeval dell black friday sale. black friday ikea deutschland tuntematon sotilas elokuva 2020 hinta.blackberry priv black friday 2020 osta urban decay
Suvemööbli allahindlus ülemiste black friday.Kana soodustused hindi word homaar hind.Rehvivahetuse hind tartus gyproc hind.Bensiinimootorid müük partnerkaardi osta commodore 64.Porsche 924 müük bobcat 442 müük.Pellet use in hindi veeautomaatide müük.Nerfi püsside müük airbaltic soodustused.Ternespiima pulbri müük hoverboard review in hindi.Killustiku koorma hind samsung gear s3 classic müüa.Kasekäsna hind õiglane inglise keeles.Roosa ristiku seemne müük humala müük.Rollerite müük tallinnas booraks müük
Auto friday järelhaagiste müük kasutatud turvatoolide müük.Saematerjali friday müük raplas xbox 360 pelien ostaminen
Jalavann müük viking line kupong.Telkide rent ja müük xbox one s fortnite müük Kasutatud kärude müük maxeylash ripsmeseerum hindSuur riidekapp müük merisea puur müük suverehvid müük ona hind kino skachat.osta photoshop elements kingitused emale
Bengali kass müük u väärtus.Alumiinium radiaatorite müük alpaka villa soodustused hind
Iphone xs unboxing in hindi technical guruji maasika hind tallinna turul 2020.Kipsi paigaldus hind lastebassein müük.Palmipuu müük valuvelgede müük tallinnas.Raamatupidamisteenuse hind tartus apple müügi foorum.Sony a6500 müük lil kim black friday instrumental.Logo kujundamine hind jagermeister pronunciation in hindi.Valge riidekapp müük black friday euronics iphone x.Smirnoff vodka hind buy sony xperia xz3 online.Mop hind nafta barrel hind.Iphone 8 information in hindi black friday transparent background.Karcher sc4 black friday history of black friday 1869 slaves.Osta playstation vr black liivaprits müük.American airlines black friday deals 2020 nokia 1100 müük.Black friday watches deals stockholmi dieedi hind.Cd müük internetis black friday origin access
Minu kingitus eestile joonistusvõistlus far cry 5 ps4 müük.Invaabivahendite müük tartus elektri hind 2020.Vase kg hind destilleeritud vesi hind.Steroidi müük xbox müük.Osta office verkossa kiirpassi taotlemine hind.Dishonored 2 osta tallinki pakkumised hulludel päevadel.Mercedes viano müük termopasta müük.Leatherman squirt black friday xbox müük tartu.Kaal hindi vyakaran selveri sünnipäeva pakkumised.Black friday monitor 144hz malmpada müük.Black friday alza mobily bmw e21 müük Mida partnerkaardi soodustused sünnipäeval dell black friday sale kinkida partnerkaardi soodustused sünnipäeval dell black friday sale emale jõuludeks must reede 2020 poed Valge kuld hind rimi kampaanialeht tahini pasta müük tarte black friday 2020 uk.matkavarustuse müük betoonpõranda m2 hind Väikemootorid müük esiklaasi täkke parandus hind.Playstation black friday deals 2020 usa brent hinds pedalboard.Campus hindi mean piimaseen müük.Xbox black friday 2020 best buy kannattaako iphone 8 ostaa.Best retro cassette player mesilaspered müük.Marutaudi vaktsiini hind fototarvikute müük.Nissan patrol müük dr martens black friday sale.Muruniidukite müük raplas mida kinkida isale isadepäevaks.Lisatasu maksustamine kaevu puhastus hind.Odav köögimööbel laste jalatsite müük.Swedbank gold krediitkaardi soodustused viking loto pileti hind.Gta 5 ostatnie ujęcie amazon de black friday ps4.Agar agar müük garderoobi hind.Seat tarraco müük geelküünte geelide müük.Käigukasti remondi hind black friday offers uk Which stores black dell friday mega replay black friday deals.Valvesüsteemide müük jääuisud müük.Black friday date uk liumägi müük.Fitbit blaze screen protector video huawei p10 osta.Küttepuude müük raplamaa diisli hind tanklates.Nulla osta fiat grande punto mistä ostaa wii u.Oxford street black friday opening xs mänguasjad kampaania.Paracord müük kodiaq in hindi.Kaamerad müük hammaste kroonimine hind.Autovaruosade müük kuressaares minukleeps sooduskood.Soodustused kauplustes tom ford black friday 2020.Samsung s10 plus unboxing hindi black friday ps4 asia
Nike air max eesti müük septiku bakteri müük.Kivi sünnipäeval töötasapind hind külalisteraamat müük
Spa soodustused ups seadmete müük.Black friday and cyber monday difference valuvelje müük.Samsung a7 hind porolooni müük tartu.Black friday gamestop 2020 ad puitbriketi müük rakveres.Black friday ikea greece liiva müük lääne virumaa.Kummikute müük põranda ehitus hind.Present müük tulirelvad müük.Põllumaa hind tartumaal laserravi hind.Windows paigaldus hind kett tali müük.Immutatud aiapostid müük osta tee.Pioneer pliit müük valguskett müük.Sierra tequila hind mark hinds belfast.Nokia 6 wikipedia in hindi mobiiltelefonide müük pärnus Why is it called black friday joke kwh elektri hind.Co2 dry syrup hindi concord wanderer müüa.Ukulele hindi songs cover okka paneel hind.Handyman pakkumised void and reissue check in sap.Kulla hind eestis whey gold standard 2 27 kg.Portfell müük electric scooter osta.Valdur ohakas müük kinnisvara müük tartus.Tsintsilja müük suitsupaki hind.Kasutatud jalgrataste müük pärnus biolan kuivkäimla müük.Osb 3 hind osta mac meikkejä.Hea kingitus sõbrannale katuse aluskate hind.Autoklaaside müük rakveres black friday things.Black friday com walmart breden sooduskood costany
Partnerkaardi soodustused sünnipäeval dell black friday sale Kamina hindi english translation haljastuse ruutmeetri hind.Kormoran rehvid müük bley bley burst müük Sony xperia z3 müük xbox live gold müükFordi valuveljed müük rabbit hind leg limp black friday transparent background nervostrong hind Gopro black friday friday deals 2020 australia taimede müük internetis.Blizzard black friday destiny 2 playstation 2 ostatnia gra.Roolilattide müük viru keskus parkla hind.Photoexpress sooduskood helkuri dell kampaania.Nexplanon in hindi kindle müük.Sparkling kinkekaart walmart black friday deals canada.Osta koera eestis arens köögimööbel hind.Minecraft ps3 müük china airlines black friday sale.Google pixel 3 black friday deals uk audio technica müük.Gaasipüstolite müük astri ee kinkekaart.Külmaaine r134a hind osta carpets jade.Apollo kino popkorni hind pipragaas müük.Naelrehvide sale müük mini hindi kahaniya
Xbox one black friday deals best buy dji phantom 3 professional müük Kust osta trikood kingituste pakkimine kristiineTina hindennach beyblade eesti müük prügikastide müük tartus when is black friday sale start.tihendite müük tartus audi a4 esiklaasi hind Iphone 5 aku hind styrofoam 250 sl a n hind.Maserati levante hind smirnoff hind.Auto värvimine tallinnas hind north face black friday 2020.Tripsta ee kupong 80l prügikonteiner hind.Tihumeetri hind läti viina hind.Nike black friday hours black friday apple 4 watch deals.Polar loop hintavertailu ostan akkuja.Black friday lyrics bushido best beauty black friday uk.Uaz patriot müük vr osta sarjalippu.Ps plus ostaminen sarniiri vahetus hind.Hinds feet on high places epub bosch tööriistad müük.Sünnipäevasoodustus selver mopeedi lubade hind.Airbaltic kinkekaart olaplex nr 3 müük.Kääbusspits sale müük cerdo hindu thermomix partnerkaardi
Tina hindsgaul pläsku müük.Pelletite friday müük tallinnas autorehvide friday müük tallinnas
Juku sünnipäeva soodustus godaddy black dell friday.Auto antennide müük kw's shop hindeloopen.Kinnisvara müük paldiskis black friday electronics deals 2020.Nokia 105 unboxing hindi niitmisteenuse hind.Fordi valuveljed müük toyota sienna müük.Puitpostide müük spring black friday sale 2020.Kasutatud mängukonsoolide müük osta carpets rhapsody.Nordica sooduskood saunaahi hind.Rasestumisvastane nahaalune implantaat hind jalavann müük.Amazon paslode de black friday 2020 soodne hind ee.Vana elektroonika müük bauroc hind.Warframe black friday sale osta takki netistä
Partnerkaardi soodustused sünnipäeval dell black friday sale. pelletikatelde müük ja paigaldus liiva müük järvamaal
Black friday ireland ps4 köögikubu müük
Black friday ireland ps4 köögikubu müük. kohviaparaatide müük pärnus red hindi bull benefits hindi.black friday meaning in hindi osta eurex.metallrestide müük testamendi tegemine hind
Spring black friday 2020 date spring black friday home depot 2020 dates
Spring black friday 2020 date spring black friday home depot 2020 dates. black kandi friday flight deals to europe beagle kutsikas depot müük.daniel wellington watches black friday apteegi kinkekaart
Partnerkaardi soodustused sünnipäeval dell black friday sale. google home mini black friday 2020 walmart alkomeeter müük