text:
osahaldusakt
siseakt
haldusakti ja siseakti piiritlemine
haldusakti ja õigustloova akti piiritlemine
isiku kasuks
tühistatud haldusakti tagasitäitmine
haldusakti õigusvastaseks tunnistamise tagajärjed
Kokku: 25| Näitan: 1 - 20
3-15-241/62 Riigikohtu halduskolleegium 19.12.2019
STS2007_2013 § 18 lg 6 p 1
STS2007_2013 § 26 lg 2 p 1
Lähtudes Euroopa Kohtu seisukohtadest asjas nr C-349/17: Eesti Pagar, muudab kolleegium RKHK otsuses asjas nr 3-3-1-8-16 võetud seisukohti liikmesriigi asutuse poolt ergutava mõju kindlakstegemise, abi tagasinõudmise kohustuse ja abisaaja õiguspärase ootuse kohta. (p 14)
Vastustajal polnud praegusel juhul pädevust tuvastada abi võimalikku ergutavat mõju muude asjaolude alusel, nagu nt lepingust väljumise kulu või projekti võimalik elluviimine muudetud kujul. Euroopa Kohus leidis samuti, et ELTL art 108 lg 3 järgi peab liikmesriigi asutus omal algatusel nõudma tagasi määruse nr 800/2008 alusel antud abi, kui ta hiljem tuvastab, et selle määrusega seatud tingimused ei olnud täidetud (Eesti Pagar, p 95). Ühtlasi asus Euroopa Kohus seisukohale, et liikmesriigi asutus ei saa juhul, kui ta annab abi määrust nr 800/2008 ekslikult kohaldades, tekitada abisaajal õiguspärast ootust, et abi on seaduslik (p 106). (p 17)
Kaebaja nõude aluseks on faktiliselt abi tagasinõudmise otsus (mitte vastustaja tegevus toetuse andmisel) ning õiguslikult HMS § 67 lg 3. Nõude tekkimine sellel alusel eeldab isiku usaldust ehk õiguspärast ootust, et haldusakt jääb kehtima. Euroopa Kohtu seisukohad Eesti Pagari asjas ei jäta praegusel juhul ka HMS § 67 lg 3 kontekstis ruumi kaebaja usaldusest kõnelemiseks. Asjakohatud on aga halduskohtu viited HMS § 67 lg 4 p-dele 2 ja 4. Kaebaja kasutas abi toetuse andmise otsuses määratud eesmärgil ning usaldust ei välista igasugune võimalus haldusakt kehtetuks tunnistada (vt lähemalt RKHK otsus asjas nr 3-3-1-9-14, p 16). Eriseadustes ja määrustes sätestatud võimalus tunnistada õigusvastane riigiabi otsus kehtetuks kattub sisuliselt HMS § 65 lg-s 1 sätestatud universaalse võimalusega. (p 29)
ebaseadusliku abi tagasinõudmine
Euroopa Kohus kinnitas Eesti Pagari asjas halduskohtu ja ringkonnakohtu seisukohta, et praeguse juhtumiga sarnastes olukordades, kus riigisisene õigus ei sätesta asjakohast tähtaega, tuleb lähtuda määruse nr 2988/95 art 3 lg-s 1 sätestatud nelja-aastasest aegumistähtajast (p 128). (p 18)
Euroopa Kohtu selgituse kohaselt katkeb aegumine mh siis, kui pädev asutus teatab kõnealusele isikule eiramisega seotud juurdluse algatamisest. Juurdluse algatamine tähistab mis tahes toimingut, mis piisavalt täpselt hõlmab tehinguid, millega seoses eeskirjade eiramist kahtlustatakse. Viidatud sättes nimetatud tingimust tuleb pidada täidetuks, kui kõik faktilised asjaolud võimaldavad järeldada, et juurdluse algatamine on kõnealusele isikule tõepoolest teatavaks tehtud (Eesti Pagar, p 126).
Euroopa Kohus on varem selgitanud, et aegumistähtaegade eesmärk on üldiselt tagada õiguskindlus. See ülesanne ei oleks täidetud, kui aegumistähtaja saaks peatada mis tahes üldise kontrollitoiminguga, millel ei ole mingit seost piisavalt täpselt piiritletud tehinguid puudutavate eiramiste kahtlusega (otsused asjades nr C-278/02: Handlbauer, p 40; C-367/09: SGS Belgia, p 68; C-465/10: Chambre de commerce, p 60; C-52/14: Pfeifer & Langen, p 41). Määruse nr 2988/95 art 3 lg 1 kolmanda lõigu kohaselt peab tegemist olema menetlusega, mida viib läbi riigisisese õiguse kohaselt uurimis- ja menetlustoimingute tegemiseks pädev asutus (Pfeifer & Langen, p 33). Juurdlust algatades tuleb piisava täpsusega esile tuua tehingud, mis on tekitanud eiramiskahtlusi. See nõuab, et juurdlust algatades oleks mainitud konkreetse karistuse määramise või haldusmeetme võtmise võimalust (Pfeifer & Langen, p 47). (p 20)
Juhindudes Euroopa Kohtu otsusest Eesti Pagari asjas, täiendab RKHK otsuses asjas nr 3-3-1-8-16 intressi kohta esitatud seisukohti. Intressi määramine ebaseadusliku riigiabi andmise ja tagasinõudmise vahelise aja eest on põhimõtteliselt võimalik niivõrd, kui see on vajalik abisaaja tegeliku eelisseisundi tasandamiseks. (p 22)
Euroopa Kohus on selgitanud, et sedalaadi asjades peab liikmesriigi asutus ELTL art 108 lg 3 alusel kohustama abisaajat maksma intressi ajavahemiku eest, mil ebaseaduslik olukord kestis. Kuna liidu õigusnormides pole kindlaks määratud intressi arvutamise reegleid, peab need kehtestama liikmesriik. Seejuures ei või riigisisene õigus nurjata liidu õiguse kohaldamist sellega, et muudab liikmesriigi kohtutel või asutustel võimatuks tagada ELTL art 108 lg 3 kolmanda lause järgimine. Riigisisesed normid peavad tagama intressi maksmise kogu ajavahemiku eest, mille vältel sai isik abi kasutada, ning intress peab olema samaväärne sellega, mida oleks kohaldatud juhul, kui ta oleks pidanud abisumma selleks ajavahemikuks turult laenama (Eesti Pagar, p-d 134–135, 139, 141). (p 23)
Kolleegium jääb asjas nr 3-3-1-8-16 tehtud otsuse p-s 41 võetud seisukoha juurde, et Eesti õiguses pole õigusselguse põhimõttele vastavat normi, mille alusel abi andmise ja tagasinõudmise vahelise aja eest intressi nõuda ja arvestada. Ilma EL-i õiguse mõjuta välistaks STS 2007–2013 § 28 lg 2 erinormina nii sama paragrahvi lg 1 kui ka HMS § 69 lg 1 ja selles viidatud eraõiguse alusetu rikastumise sätete kohaldamise. Osas, milles STS § 2007–2013 § 28 lg 2 on vastuolus ELTL art 108 lg-le 3 antud tõlgendusega, tuleb vastustajal ja kohtutel see norm aga kohaldamata jätta. See võimaldab vaidlusalusaluse ajavahemiku puhul kohaldada sama paragrahvi lg-t 1 niivõrd, kui see on vajalik ELTL art 108 lg-st 3 tuletatud kohustuste täitmiseks. (p 24)
Euroopa Kohus on asjas nr C-42/17: M.A.S. ja M.B. tehtud otsuse p-s 61 selgitanud, et kui liikmesriigi kohus jõuab järeldusele, et karistusseadustiku sätete kohaldamata jätmine läheb vastuollu kuritegude ja karistuste seaduses sätestatud põhimõttega, siis ei pea ta seda kohustust täitma, isegi kui täitmine võimaldaks heastada liidu õigusega vastuolus oleva riigisisese olukorra. Niisiis tuleb karistuste kohaldamisel jälgida, et liikmesriigi kohtu meetmed liidu õigusest tuleneva kohustuse täitmiseks ei satuks vastuollu selliste oluliste õiguspõhimõtetega nagu karistusnormi ettenähtavus, täpsus ja tagasiulatuva jõu puudumine (samas, p 51 jj). (p 25)
ELTL art 108 lg-st 3 tuletatud intressikohustuse eesmärk pole siiski karistamine, vaid õigusvastase eelise tasandamine. Vastustajal ja kohtutel tuleb abi andmise ja tagasinõudeotsuse tegemise vahelise aja suhtes STS 2007–2013 § 28 lg-t 1 kohaldades jälgida, et intress piirduks vaid summaga, mida abisaaja oleks pidanud maksma abile vastavat laenu turult võttes. Tegelikult säästetud intressikulu ületavas osas pole STS 2007–2013 § 28 lg-s 2 sätestatud intressi tasumise ajaline piirang vastuolus EL-i õigusega. Osas, milles STS 2007–2013 § 28 lg 2 on EL-i õigusega kooskõlas, tuleb kohtul seda sätet kohaldada. Teiseks on Euroopa Kohus oluliseks pidanud just konkreetse abisaaja eelisolukorra kõrvaldamist ja laenutingimusi, mis oleks kehtinud just tema puhul (Eesti Pagar, p-d 141–142). Kolmandaks tuleb jälgida, et intressil ei tekiks õigusselgusetus olukorras karistavat toimet. (p 26)
Üldise grupierandi määruse art 8 lg-s 2 sätestati, et selle määruse alusel väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele antaval abil loetakse olevat ergutav mõju, kui abisaaja on enne projekti või tegevuse teostamiseks töö alustamist esitanud asjaomasele liikmesriigile abi saamiseks taotluse. Euroopa Kohtu tõlgenduse kohaselt on töid selle sätte tähenduses alustatud, kui projekti või tegevuse jaoks mõeldud seadmete esimene tellimus on tehtud tingimusteta ja õiguslikult siduva kohustuse võtmise teel enne abitaotluse esitamist, olenemata sellest, kui suur on võimalik kohustusest väljumise kulu (C-349/17: Eesti Pagar, p 82). (p 15)
Vt p-d 14–16, 18, 20, 22, 23, 26, 29.
3-14-52793/59 Riigikohtu halduskolleegium 18.03.2019
ORAS § 18 lg 1
TsÜS § 3 lg 1
HKMS § 233 lg 3
ORAS § 12 lg 3 p 3
AÕS § 95 lg 3
Heauskset omandamist ei teki tehinguga, millega omandireformi kohustatud subjekt võõrandab omandireformi objektiks oleva vara, mida ta ei tohtinud seaduse järgi võõrandada. Sellise tehingu tühisuse tuvastamist ei takista, et isik, kes ostis asja omandireformi kohustatud subjektilt, käitus heauskselt. (p 20)
ORAS § 12 lg 3 p 3, mille järgi füüsilise isiku heauskses omandis olevat õigusvastaselt võõrandatud vara ei tagastata, laieneb esmajoones enne omandireformi tekkinud omandisuhetele ning omandisuhetele, mis tekkisid pärast omandireformi kohustatud subjektilt saadud vara võõrandamist. (p 20)
ORAS § 18 lg 1 keelab omandireformi kohustatud subjektil tühisuse ähvardusel teha tehinguid õigusvastaselt võõrandatud varaga selleks, et vara oleks võimalik tagastada. ORAS § 18 lg 1 kaitseb omandireformi õigustatud subjekti, mitte aga isikut, kes omandas tagastamisele kuuluva vara omandireformi kohustatud subjektilt. ORAS § 18 lg 1 eesmärk on luua eeldused õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamiseks. Sätte eesmärgiga ei oleks kooskõlas jätta vara tagastamata ning hüvitada vara tagastamata jätmine, kui tehingute tagasitäitmine ja seega ka vara tagastamine on võimalik, ning hüvitada selle turuväärtus või maksta vara eest seadusega sätestatud kompensatsiooni, mis kaugeltki ei kata vara turuväärtust. (p 23)
Seadus ei seosta õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamist tagastamise taotluse esitanud isiku praeguse kodakondsusega, samuti nagu ei sõltu eluruumi erastamise õigus taotleja kodakondsusest. (p 49)
Saksamaale ümberasunutele kuulunud õigusvastaselt võõrandatud vara õiguslik režiim muutus 12.10.2006, mil jõustus Riigikohtu üldkogu 12.04.2006. a otsus asjas nr 3-3-1-63-05. Sellest ajast saab seda vara tagastada, kompenseerida ja erastada omandireformi aluste seadusega sätestatud üldises korras. (p 29)
Seisukoht 10.03.2008. a otsuse asjas nr 3-3-2-1-07 p-s 43, et ORAS § 7 lg 3 kehtivuse kaotamise tõttu tuleb selle sätte alusel rahuldamata jäetud avalduste menetlemist käsitada mitte haldusmenetluse uuendamisena, vaid seadusega nõutava haldusmenetluse alustamisena, oli suunatud tulevikku, ehkki omistas minevikus toimunule ebaehtsa tagasiulatuva mõju. Selle otsusega viidi kõigi ORAS § 7 lg-s 3 nimetatud isikute avalduste läbivaatamine 2008. a-l ühtsetele alustele, sõltumata sellest, kas avaldus oli varasemas heitlikus või ebajärjekindlas halduspraktikas jäetud rahuldamata või läbi vaatamata või polnudki veel läbi vaadatud. (p 34)
Õigusvastaselt võõrandatud varaks kui omandireformi objektiks on ORAS §-s 11 nimetatud vara, sõltumata sellest, kas see on või ei ole tunnistatud omandireformi objektiks. ORAS § 18 lg-s 1 sätestatud vara võõrandamise keeld ja selle rikkumise õiguslik tagajärg laieneb varale, mille kohta oli seaduses ettenähtud ajal esitatud tagastamise avaldus. See keeld pidi kehtima ka ajal, mil oli avanenud võimalus esitada avaldusi, mida ORAS § 7 lg 3 kehtivuse tõttu ei saanud rahuldada. (p 28)
omandireformi kohustatud subjekt
Riigikohtu tsiviilkolleegiumi praktikast nähtub, et omandireformi kohustatud subjektiga tehtud tehingu tühisuse tuvastamisel tuleb lähtuda ainult ORAS § 18 lg-s 1 sätestatud keelu rikkumise faktist. (p 22)
Riigikohtu tsiviilkolleegium ei ole kohaldanud AÕS § 95 lg-t 1 tehingutele, millega omandireformi kohustatud subjekt võõrandas vara, mis ei olnud ORAS § 18 lg-s 1 sätestatud keelu tõttu erastatav enne, kui on otsustatud vara tagastamise üle. Tsiviilkolleegium on sellistel juhtudel järjekindlalt kohaldanud ORAS § 18 lg-t 1 ja/või EES § 3 lg 5 p 4 ning asunud seisukohale, et sellised erastamistehingud on tühised ja asjaõiguslepingu tühisuse tõttu ei tekkinud omandiõigust isikul, kes sõlmis lepingu omandireformi kohustatud subjektiga. (p 41)
heauskne omandaja
Riigikohtu tsiviilkolleegiumi praktikast ei saa teha järeldust, et omandireformi aluste seaduse mõttes tuleb heauskset omandit või heauskset omandamist mõista kuidagi teisiti, kui seda tehakse eraõiguses. Omandireformi aluste seadusega on heauskse omandaja suhtes kehtestatud erisuseks eraõiguse normidest ORAS § 12 lg 3 p 3 järgmine lauseosa: „eelkõige ei saa heauskseks omandajaks olla isik, kes on osa võtnud vara omaniku kohtuvälisest represseerimisest või tema vara õigusvastasest võõrandamisest“. See lause seostab heausksuse puudumise vara omandanud isiku varasema käitumisega omandireformi õigustatud isiku suhtes, mitte tema käitumise või teadmisega vara omandamisel. (p 21)
Kui seaduses ei nähta selgelt ette erandit, siis tuleb avaliku õiguse normides kasutatud eraõiguse mõisteid eeldatavasti sisustada ühtmoodi nii avalikus kui ka eraõiguses, praegusel juhul haldusakti ja selle alusel tehtud eraõigusliku tehingu õiguspärasuse hindamisel. Juhinduda tuleks TsÜS §-s 3 sätestatud tõlgendamise põhimõttest, mis on kohaldatav ka väljaspool eraõigust. (p 21)
Seadusele tagasiulatuvalt antud tõlgendused on Riigikohtu praktikas paratamatud ja sellised tõlgendused laienevad ka nendele kohtuasjadele, milles on teised menetlusosalised. (p 31, vrd p 32)
piiratud kaalutlusõigus
Kaalutlusõigus haldusakti tagasiulatuval kehtetuks tunnistamisel võib olla piiratud. (p 43)
tehingu tühisuse kindlakstegemine
Tehingu tühisuse tuvastamine halduskohtu otsuse põhjendavas osas ei ole eraõiguslikes suhetes siduv. Samas on RKHK asjas nr 3-3-1-14-15 tehtud otsuse p-s 27 võtnud seisukoha, et kuna kõrgema astme kohtu õiguslikud seisukohad ja suunised on kohustuslikud asja uuesti läbi vaatavale kohtule, siis on need seisukohad ja suunised kohustuslikud ka kohtu ettekirjutuse alusel asja uuesti lahendavale haldusorganile. See seisukoht on asjakohane ka olukorras, kus kohus, tegemata haldusorganile ettekirjutust, on haldusorgani otsuse tühistanud. (p 37)
Eraõigusliku lepingu tühisuse tuvastamiseks seadus aegumist ei sätesta. (p 38)
Haldusakti kehtivuse kaitse ei tähenda selle alusel kujunenud õigussuhete lõplikku kivistamist. HMS § 64 jj näevad ette võimaluse haldusmenetluses tehtud vigade parandamiseks. Asjaolud, mis toovad kaasa tsiviilõigusliku lepingu tühisuse, võivad olla ka aluseks haldusakti kehtetuks tunnistamisel. (p 44)
otsuse jõustumise tagajärjed
Seisukoht 10.03.2008. a otsuse asjas nr 3-3-2-1-07 p-s 43, et ORAS § 7 lg 3 kehtivuse kaotamise tõttu tuleb selle sätte alusel rahuldamata jäetud avalduste menetlemist käsitada mitte haldusmenetluse uuendamisena, vaid seadusega nõutava haldusmenetluse alustamisena, oli suunatud tulevikku, ehkki omistas minevikus toimunule ebaehtsa tagasiulatuva mõju. Selle otsusega viidi kõigi ORAS § 7 lg-s 3 nimetatud isikute avalduste läbivaatamine 2008. aastal ühtsetele alustele, sõltumata sellest, kas avaldus oli varasemas heitlikus või ebajärjekindlas halduspraktikas jäetud rahuldamata või läbi vaatamata või polnudki veel läbi vaadatud. (p 34)
PS §-s 33 sätestatud seaduse reservatsioonidest tulenevalt kaitseb see säte kodu või valdust kui privaatsfääri osa, mitte aga kodu kui asja selle äravõtmise eest. (p 49)
3-3-1-87-15 Riigikohus 12.04.2016
ORAS § 17 lg 5
HMS § 60 lg 2
Soodustava haldusakti resolutsiooniga ekslikult tuvastatud asjaolu haldusorgani poolt hilisemas menetluses kõrvale jätmine on mõjult samasugune kui soodustava haldusakti kehtetuks tunnistamine. Sellise haldusakti kõrvale jätmisel on asjakohane arvesse võtta ka HMS sätteid, mis reguleerivad soodustava haldusakti kehtetuks tunnistamist isiku kahjuks. (p 18)
ORAS § 17 lg 5 välistab õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ka siis, kui selle vara eest Saksa riigilt saadud kompensatsioon on tagasi makstud. (p 9)
ÕVVTK maakonnakomisjoni pädevuses on teha kompensatsiooni saamise kohta vaid menetluslikke otsuseid, mitte anda lõplikke hinnanguid, mis on siduvad vara tagastamise otsustamisel. Kui maakonnakomisjon on tuvastanud, et kompensatsiooni pole makstud, siis on kohaliku omavalitsuse täitevorgan vara tagastamise otsustamisel pädev seda ümber hindama. (p 13)
HMS § 60 lg-st 2 tuleneb, et niisuguse asjaolu, mida pole nimetatud „Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise korra" p-s 19, tuvastamine maakonnakomisjoni otsuses ei ole valla- või linnavalitsusele siduv. Tulenevalt HMS § 68 lg 2 esimesest lausest saab valla- või linnavalitsus kui vara tagastamise otsustuspädevust omav organ ise tühistada maakonnakomisjoni otsuse osas, milles komisjon on vara tagastamise otsustamiseks tuvastanud, et kompensatsiooni ei ole saadud. (p 17)
Eesti riigi poolt Rahandusministeeriumi kaudu Saksamaa Liitvabariigile tehtud ettepanekust (vt otsuse punkti 2 teine lõik) ei ole võimalik teha järeldust, et ORAS § 17 lg 5 ei kohaldata, kui isik on õigusvastaselt võõrandatud vara eest Saksamaal saadud kompensatsiooni tagasi maksnud. Sellise erandi kehtivast seadusest saab PS § 123 lg 2 järgi teha vaid Riigikogus ratifitseeritud välislepinguga. (p 20)
3-2-1-178-15 Riigikohus 28.03.2016
RVastS § 22 lg 3
Kui avalik võim otsustab haldusakti alusel isikule maksta lisatasu, on see haldusakt väljamakse õiguslikuks aluseks (HMS § 60 lg 1). Selleks, et lisatasu oleks makstud õigusliku aluseta, peab haldusorgan lisatasu maksmise aluseks oleva haldusakti tagasiulatuvalt kehtetuks tunnistama (HMS § 60 lg 1, § 61 lg 2) (RKHKo nr 3-3-1-50-09, p 13), halduskohus lisatasu maksmise aluseks oleva haldusakti tühistama (HKMS § 5 lg 1 p 1) või selle tühisuse tuvastama (HKMS § 5 lg 1 p 6, HMS § 63). (p 13)
Selleks, et haldusakt, millega otsustatakse lisatasu maksta, kehtima hakkaks ja taaslooks raha maksmiseks õigusliku aluse, tuleb selle haldusakti kehtetuks tunnistamise aluseks olnud otsus kehtetuks tunnistada, tühistada või tuvastada selle tühisus. Kui seda ei tehta, on raha maksmise aluseks olnud haldusakt endiselt tagasiulatuvalt kehtetuks tunnistatud ning seetõttu on raha makstud õigusliku aluseta. (p 13)
Kui isikule on otsuse alusel raha välja makstud, ei ole tegemist õiguse lõpliku realiseerimise või isikule peale pandud kohustuse täitmisega HMS § 61 lg 2 mõttes. Ka pärast väljamakse tegemist on otsusel tuvastuslik mõju ja praktiline tähendus, kuna sellega on loodud raha maksmise õiguslik alus. (p 19)
Maakohus saab kontrollida, kas haldusakt, millega haldusorgan tunnistab kehtetuks raha maksmise aluseks olnud haldusakti, on: •isikule teatavaks tehtud või kättetoimetatud; •haldusorgani poolt kehtetuks tunnistatud või halduskohtu poolt tühistatud; •kehtivusaja kaotanud (kui on tähtajaline haldusakt); •realiseeritud või sellest tulenev kohustus täidetud. (p 18.1)
Kuigi avalik-õiguslikus suhtes alusetu rikastumise vaidlus on olemuslikult avalik-õiguslik vaidlus, on seadusandja RVastS § 22 lg-ga 3 näinud ette, et alusetult üle antud asi või raha tuleb avaliku võimu kandjal isiku käest tagasi nõuda eraõiguse sätete alusel ja korras. Sellest järeldub, et neid vaidlusi on pädev lahendama maakohus. (p 14)
Maakohus saab kontrollida, kas vara on ümber paigutunud. Tegemist on eelkõige fakti tuvastamise küsimusega, kas haldusorgan tegi isikule väljamakse või mitte. (p 16)
Selgitamiskohustuse täitmata jätmine on oluline menetlusnormi rikkumine, kuna selgitamata jätmise tagajärjest sõltub suure tõenäosusega hagi rahuldamine või rahuldamata jätmine. (p 21)
3-3-1-66-14 Riigikohus 27.11.2014
Olemas oli kehtiv haldusakt, millega määrati PäästeTS § 14 lg s 3 sätestatud hüvitis. HMS § 61 lg 2 järgi haldusakt kehtib kuni kehtetuks tunnistamiseni, kehtivusaja lõppemiseni, haldusaktiga antud õiguste lõpliku realiseerimiseni või kohustuse täitmiseni. Haldusakti, millega määrati PäästeTS § 14 lg 3 alusel hüvitis, ei ole tervishoiuteenuse kvaliteedi ekspertkomisjoni pädevuse puudumise tõttu võimalik kehtetuks tunnistada ega hüvitist tagasi nõuda, hoolimata sellest, et jõus on ka praeguses asjas vaidlustamata jäetud Tööinspektsiooni Lääne inspektsiooni 5. juuni 2012. a kokkuvõte, mille tegevusse kaasati ekspertarst ja milles leiti endiselt, et tegemist ei ole tööõnnetusega. Hüvitise tagasinõudmine oleks vastuolus HMS § 67 lg ga 2. (p 28)
PäästeTS § 14 lg s 3 on sätestatud avalik-õiguslik regulatsioon ja seetõttu on selles sättes nimetatud hüvitise määramise ja maksmise üle peetav vaidlus avalik-õiguslik, sõltumata sellest, kas päästeteenistuja tegutses töölepingu alusel või riigiametnikuna. HKMS § 4 lg 1 järgi on selline vaidlus halduskohtu pädevuses. (p 20)
Kuna ei ole kinnitust leidnud, et PäästeTS § 14 lg s 3 sätestatud hüvitise saamiseks esitatud taotluste läbivaatamisel viivitati õigusvastaselt, siis ei ole alust rahuldada ka Päästeameti vastu esitatud kaebust mittevaralise kahju eest rahalise hüvitise väljamõistmiseks. (p 30) Ka ei võimalda RVastS § 9 lg 1 välja mõista elukvaliteedi languse tõttu tekkinud mittevaralist kahju, isegi kui haldus- ja kohtumenetlusse astumine on tingitud vastustajate õigusvastasest tegevusest. (p 31)
intress ja viivis
Päästeteenistuse seadus ei sätesta kohustust tasuda hüvitise määramise ja maksmisega viivitamise eest viivist ja intressi ning kompenseerida inflatsiooni.
Intressi ei ole avalik-õiguslikus suhtes võimalik nõuda, kui avalik-õiguslik norm ei näe ette intressi maksmise kohustust või õigust selle maksmist nõuda. Seda kinnitab ka võlaõigusseaduse (VÕS) § 94 lg 1, mis eraõiguses seostab intressi maksmise kohustuse sellise kohustuse sätestamisega seaduses või lepingus. Viivitusintressi (viivise) näeb eraõiguslikes suhetes ette VÕS § 113, mille 1. lõike kohaselt võib rahalise kohustuse täitmisega viivitamise korral võlausaldaja nõuda võlgnikult viivitusintressi (viivist), arvates kohustuse sissenõutavaks muutumisest kuni kohase täitmiseni. Kolleegium on seisukohal, et avalik-õiguslikus suhtes on võimalik viivist nõuda RVastS § 7 lg 1 alusel koostoimes VÕS § ga 113 RVastS § 7 lg s 4 tehtud viite kaudu. Viivist on võimalik käsitada erilaadse kahjuhüvitisena, kui on täidetud RVastS § 7 lg s 1 sätestatud eeldused. Inflatsiooni tõttu kaotatud raha ei ole avalik-õiguslikus suhtes võimalik nõuda. Kõigepealt pole see ette nähtud ei avalik-õiguslike ega ka eraõiguslike sätetega. Teiseks on viivis (viivitusintress) määratud kompenseerima ka inflatsioonikadusid. (p 19)
PäästeTS § 14 lg s 3 ei sätestata sõnaselgelt, et hüvitist makstakse üksnes siis, kui püsiva töövõimetuse tekkimine on põhjuslikus seoses asutuse põhiülesannete täitmisel saadud vigastuse või tekkinud haigusega. Sellest sättest võib välja lugeda, et hüvitise määramiseks piisab, kui püsiv töövõimetus on tingitud asutuse põhiülesannete täitmise ajal saadud vigastuse või tekkinud haiguse tagajärjel, st hüvitise saamiseks ei ole nõutav põhjuslik seos teenistusülesannete täitmise ja püsiva töövõimetuse tinginud tervisekahjustuse vahel. PäästeTS § 14 lg t 3 tuleb tõlgendada nii, et selles sättes nimetatud hüvitise maksmiseks ei piisa, et püsiv töövõimetus on tekkinud asutuse põhiülesannetest tulenevate teenistuskohustuste täitmisel, vaid et nõutav on ka põhjuslik seos teenistusülesannete täitmise ja püsiva töövõimetuse tinginud vigastuse või haigestumise vahel. (p 21)
PäästeTS § 14 lg s 3 ei sätestata sõnaselgelt, et hüvitist makstakse üksnes siis, kui püsiva töövõimetuse tekkimine on põhjuslikus seoses asutuse põhiülesannete täitmisel saadud vigastuse või tekkinud haigusega. Sellest sättest võib välja lugeda, et hüvitise määramiseks piisab, kui püsiv töövõimetus on tingitud asutuse põhiülesannete täitmise ajal saadud vigastuse või tekkinud haiguse tagajärjel, st hüvitise saamiseks ei ole nõutav põhjuslik seos teenistusülesannete täitmise ja püsiva töövõimetuse tinginud tervisekahjustuse vahel. PäästeTS § 14 lg t 3 tuleb tõlgendada nii, et selles sättes nimetatud hüvitise maksmiseks ei piisa, et püsiv töövõimetus on tekkinud asutuse põhiülesannetest tulenevate teenistuskohustuste täitmisel, vaid et nõutav on ka põhjuslik seos teenistusülesannete täitmise ja püsiva töövõimetuse tinginud vigastuse või haigestumise vahel. (p 21) TTKS § 502 lg 1 järgi on tervishoiuteenuse kvaliteedi ekspertkomisjon nõuandev komisjon, mille eesmärk on patsiendile osutatud tervishoiuteenuse kvaliteedile hinnangu andmine ning hinnangust tulenevalt Terviseametile, Eesti Haigekassale ja tervishoiuteenuse osutajatele ettepanekute tegemine. Komisjoni pädevus on sätestatud sama paragrahvi lõikes 2. Selles sättes ei ole töövõimetuse põhjuse tuvastamise pädevust ette nähtud. PäästeTS § 14 lg s 3 sätestatud hüvitise määramisel ei saanud lähtuda tervishoiuteenuse kvaliteedi ekspertkomisjoni seisukohast. (p 27)
3-3-1-9-14 Riigikohus 08.05.2014
HMS § 67 lg 4 p 2 välistab usalduse ja seega hüvitamisnõudes HMS § 67 lg‑le 3 tuginemise muu hulgas juhul, kui haldusakti kehtetuks tunnistamise võimalus (muutmisreservatsioon) on sätestatud seaduses. Siin ei peeta silmas HMS-s sätestatud haldusakti kehtetuks tunnistamise aluseid, sest need kehtivad universaalselt igasuguste haldusaktide puhul. Vastasel korral ei saaks HMS § 67 lg 3 alusel üldse kunagi hüvitist nõuda. HMS § 67 lg 4 p‑s 2 peetakse silmas eriseaduses sisalduvaid täiendavaid muutmisreservatsioone. (p 16)
PlanS § 9 lg‑t 1 ja § 27 lg‑t 1 tuleb koostoimes mõista selliselt, et need jätavad planeeringu kehtimajäämisest huvitatud kinnistuomanikule õigustatud ootuse, et tal on vähemalt lähiaastate jooksul pärast detailplaneeringu kehtestamist mõistlik võimalus detailplaneeringus sätestatud krundi ehitusõigus realiseerida. (p 20)
Õiguslikke vaidlusi detailplaneeringu kehtetuks tunnistamise ja selle usaldamisega tekitatud kahju hüvitamise üle aitaks vältida see, kui seadusandja sätestaks tähtajad, mille jooksul isik saab planeeringu kehtimajäämist usaldada ja mille möödumisel tekib kohalikul omavalitsusel senisest lihtsam võimalus tunnistada detailplaneering kehtetuks. Samuti on võimalik detailplaneeringu realiseerimise tähtaeg määrata detailplaneeringus (HMS § 53 lg 1 p 1). (p 21)
Kuna detailplaneering koostatakse lähiaastate tarvis ning PlanS § 8 lg‑s 1 seda üldplaneeringu puhul ei rõhutata, on põhjendatud seisukoht, et üldplaneering peaks olema PlanS mõtte kohaselt püsivam kui detailplaneering. Järelikult on KOV-l õigus ka realiseerimata detailplaneering vähemalt neli aastat pärast kehtestamist ümber vaadata. Isik peab arvestama, et realiseerimata planeering võidakse ülevaatamise tulemusena kehtetuks tunnistada. Järeldus, et isik ei või pärast nelja aasta möödumist enam usaldada detailplaneeringu kehtimajäämist, ei tulene seadusest siiski piisava selgusega. KOV-del ja vajaduse korral kohtutel tuleb HMS § 67 lg 3 ja lg 4 p 2 kohaldamisel igal üksikjuhtumil hinnata, millise ajani isik võis loota, et tal õnnestub planeering ellu viia. Seejuures tuleb muu hulgas arvestada detailplaneeringu kehtestamisest möödunud aega, planeeringu senist elluviimist takistanud asjaolusid ja isiku seost detailplaneeringu kehtetuks tunnistamise põhjustega. (p 22-23)
Isik ei saa PlanS § 9 lg 1, § 27 lg 1 ja § 29 lg 1 tõttu enam loota detailplaneeringu kehtimajäämisele pärast seda, kui KOV on teavitanud isikut, et ta asub detailplaneeringut ümber vaatama (kaalub selle kehtetuks tunnistamist). Pärast teavitamist ei ole enam tegemist pelgalt seaduses sätestatud abstraktse võimalusega planeering kehtetuks tunnistada, vaid kohaliku omavalitsuse konkreetse tegevusega, mis võib tuua kaasa planeeringu kehtivuse lõppemise. Pärast nelja aasta möödumist detailplaneeringu kehtestamisest ei lõpe õiguspärane ootus detailplaneeringu kehtimajäämise suhtes iseenesest. Küll aga võib enam kui nelja aasta möödumine detailplaneeringu kehtestamisest anda alust HMS § 67 lg‑s 3 sätestatud hüvitise vähendamiseks. (p 24)
varalise kahju hüvitamine
HMS § 67 lg 3 järgi ei tule hüvitada kogu varalist kahju, mis isikul haldusakti kehtetuks tunnistamise tõttu tekib. Sätte kohaldamise eelduseks on küll haldusakti kehtetuks tunnistamine, kuid hüvitatav kahju peab olema põhjuslikus seoses ka tegudega, mida isik tegi, lootes põhjendatult haldusakti kehtimajäämisele. Teisalt ei ole tegemist ka pelgalt haldusorgani või kohtu äranägemisel määratava hüvitisega õiglases ulatuses (vrd RVastS § 16 lg 1). HMS § 67 lg 3 sätestab erikoosseisu spetsiifilise, nn usalduskahju hüvitamiseks. Õiguspäraselt ja õigusvastaselt tekitatud kahju ei tule hüvitada samas ulatuses. Õiguspäraselt tekitatud kahju puhul ei ole PS § 25 asjakohane. Küll aga võib kahju hüvitamine olla vajalik, et haldusakti usaldanud isiku õiguspärase ootuse ning omandiõiguse ja ettevõtlusvabaduse riive oleks haldusakti kehtetuks tunnistamisel proportsionaalne (PS § 11, § 31 ja § 32 lg 2). Õiguspärase ootuse põhimõte ning asjakohased põhiõigused ei tähenda, et haldusakti kehtetuks tunnistamine ei tohi isiku varalist olukorda üldse halvendada. PS-ga on kooskõlas see, kui ülekaaluka avaliku huvi tõttu haldusakti kehtetuks tunnistamise korral asetatakse isik varaliselt niisugusesse olukorda, milles isik oleks siis, kui haldusakti poleks antudki. Samad põhimõtted kehtivad ka saamata jäänud või saamata jääva tulu korral. (p-d 32-33 ja 41)
HMS § 67 lg-s 3 ettenähtud hüvitis tuleb määrata koos haldusakti kehtetuks tunnistamisega. Haldusorgan peab juba haldusakti kehtetuks tunnistamise menetluses selgitama isikule tema õigust saada hüvitist (HMS § 36 lg 1 p 1) ning koguma teavet ja tõendeid võimaliku kahju suuruse kohta (HMS § 6). Juhul kui isik jätab tõendid põhjendamatult esitamata, on võimalik jätta kahju vastavas osas hüvitamata. Kui hüvitise suuruse üle otsustamine on aeganõudev, võib haldusorgan koos haldusakti kehtetuks tunnistamisega otsustada kahju hüvitamise mõnede asjaolude üle esmalt eelhaldusaktiga (HMS § 52 lg 1 p 2) ning jätkata menetlust veel lahendamata küsimustes. (p 46)
Haldusorganil võib olla keeruline koos haldusakti kehtetuks tunnistamisega hüvitist määrata, kui haldusorgani ja isiku vahel on erimeelsused, milline kahju tuleb HMS § 67 lg 3 alusel hüvitada. Samas peab haldusorgan arvestama, et haldusakti kehtimajäämist usaldanud isik ei vastuta sellise ebakindla olukorra tekkimise eest. Hüvitamiskohustust kaasa toov olukord luuakse ülekaaluka avaliku huvi tõttu. Avaliku võimu kandja rahaliste vahendite arvel viivise maksmine avalikes huvides tehtava otsuse tagajärgede eest ei ole ebaõiglane. Kuna HMS § 67 lg‑s 3 sätestatud hüvitise maksmine on haldusorgani kohustus, mis ei sõltu nõude esitamisest, ei ole viivis vastuolus ka selle kohustuse avalik-õigusliku iseloomuga. Viivis on isikule kompensatsiooniks selle eest, et ta ei saa hüvitist kohe, ning viivise maksmise kohustus kallutab haldusorganit maksma hüvitist võimalikult kiiresti. Järelikult tuleb haldusorganil arvestada hüvitiselt viivist alates haldusakti kehtetuks tunnistamisest kuni hüvitise väljamaksmiseni. (p 49-50)
RVastS § 16 lg 3 on põhimõtteliselt kohaldatav ka HMS § 67 lg‑s 3 sätestatud hüvitise piiramise alusena, kuid seda tuleb kohaldada HMS § 67 lg 3 eripära ja eesmärke arvestades. (p 55)
3-3-1-87-13 Riigikohus 20.03.2014
Kaebaja ei saa nõuda, et planeeritavale kinnistule üldse ei ehitataks (vt otsus asjas nr 3-3-1-25-02, p 21). (p 20) Asjaolu, et kaebajat vastustaja põhjendused ei veena ja ta üritab neid kohtumenetluses ümber lükata, ei tähenda, et haldusakti põhjendus ei vastaks vähemalt seadusega nõutud ja õiguste kaitsmiseks vajalikule miinimumstandardile. See, et kaebaja poolt kohtumenetluses esitatud väidete ümberlükkamiseks esitab vastustaja haldusaktis väljendatud põhimotiivide toetuseks täiendavaid põhjendusi, ei viita iseenesest haldusakti põhjendamispuudustele ega tähenda haldusakti põhjendamise lubamatut ülekandumist kohtumenetlusse. Kui haldusaktis on esitatud kaalukad põhimotiivid, mis võivad kaebaja väidetele vastamiseks vajada täiendamist ja täpsustamist kohtumenetluses, ei ole tegemist haldusakti tühistamist tingiva põhjendamisveaga (vt otsus asjas nr 3-3-1-28-12, p 19). (p 16)
Kui haldusaktis on esitatud kaalukad põhimotiivid, mis võivad kaebaja väidetele vastamiseks vajada täiendamist ja täpsustamist kohtumenetluses, ei ole tegemist haldusakti tühistamist tingiva põhjendamisveaga (vt otsus asjas nr 3-3-1-28-12, p 19). (p 16)
Otsustus selle üle, milline asjassepuutuvatest ja kaitsmist väärivatest õigustest ja huvidest on kaalukam, on halduse kaalutlusõiguse tuum. Sellise kaalumisotsuse tegemise pädevus on täitevvõimul, mitte kohtul. Õiguste ja huvide ebaõigele väärtustamisele saab kohus tugineda vaid juhul, kui see on toimunud ilmselgelt meelevaldselt, ebaratsionaalselt või vastuolus diskretsioonivolituse eesmärgiga, õiguse üldpõhimõtetega või senise kohtupraktikaga. (p 19)
PlanS § 8 lg 7 kohaselt on detailplaneeringu koostamise kohustusega aladel ja juhtudel detailplaneeringute koostamise aluseks kehtiv üldplaneering. Koostamisel olevat üldplaneeringut ei tule detailplaneeringu kehtestamisel järgida kui õigusakti. HMS § 60 lg 1 kohaselt loob õiguslikke tagajärgi ja on täitmiseks kohustuslik ainult kehtiv haldusakt. Samas ei ole kohalikul omavalitsusel keelatud planeeringu kaalumisel võtta arvesse asjakohaseid mittesiduvaid dokumente, sh koostamisel oleva kõrgema astme planeeringu eesmärke. Avalik haldus peab vältima vastuolulist tegutsemist. Kaalutlusõiguse teostamisel ei tule arvestada üksnes õigusaktidega, vaid kõigi oluliste asjaoludega (HMS § 4 lg 2). (p 12)
PlanS § 8 lg 7 kohaselt on detailplaneeringu koostamise kohustusega aladel ja juhtudel detail-planeeringute koostamise aluseks kehtiv üldplaneering. Koostamisel olevat üldplaneeringut ei tule detailplaneeringu kehtestamisel järgida kui õigusakti. HMS § 60 lg 1 kohaselt loob õiguslikke tagajärgi ja on täitmiseks kohustuslik ainult kehtiv haldusakt. Samas ei ole kohalikul omavalitsusel keelatud planeeringu kaalumisel võtta arvesse asjakohaseid mittesiduvaid dokumente, sh koostamisel oleva kõrgema astme planeeringu eesmärke. Avalik haldus peab vältima vastuolulist tegutsemist. Kaalutlusõiguse teostamisel ei tule arvestada üksnes õigusaktidega, vaid kõigi oluliste asjaoludega (HMS § 4 lg 2). (p 12) Ühe asjakohase kriteeriumina tuleb ruumilisel planeerimisel võtta arvesse piirkonnas juba väljakujunenud olustikku (PlanS § 1 lg-d 2 ja 3). Olustikuga tuleb arvestada nii täpsemate alusdokumentide puudumise kui ka nende olemasolu korral. Üldine põhimõte on, et kavandatav objekt peab ümbrusesse sobima. (p 13)
HKMS § 158 lg 3 sätestab, et kaalutlusõiguse alusel antud haldusakti või tehtud toimingu õiguspärasust hinnates kontrollib kohus ka kaalutlusõiguse piiride ja eesmärgi ning muude kaalutlusreeglite järgimist haldusorgani poolt. Kohus ei hinda eraldi kaalutlusotsuse otstarbekust. Kohus ei teosta haldusakti või toimingu õiguspärasust kontrollides kaalutlusõigust haldusorgani eest. (p 17) Õiguste ja huvide ebaõigele väärtustamisele saab kohus tugineda vaid juhul, kui see on toimunud ilmselgelt meelevaldselt, ebaratsionaalselt või vastuolus diskretsioonivolituse eesmärgiga, õiguse üldpõhimõtetega või senise kohtupraktikaga. (p 19) Halduse kaalutlus- ehk diskretsiooniotsuste kohtulik kontroll on seega piiratud (vt ka otsus asjas nr 3-3-1-54-03, p 38). (p 17)
Vt ka annotatsioon asjas nr 3-3-1-54-03.
3-3-1-74-11 Riigikohus 24.11.2011
Töötuskindlustuse seaduses ei ole eriregulatsioon töötuskindlustuse hüvitise määramist puudutava haldusakti kehtetuks tunnistamise kohta, kohaldatakse haldusmenetluse seadust.
Haldusakti kehtetuks tunnistamise otsustamisel kaalutlusõiguse teostamisel tuleb arvestada haldusakti andmise ja haldusakti kehtetuks tunnistamise tagajärgi isikule. Samuti isiku usaldust, et haldusakt jääb kehtima, avalikku huvi ja haldusaktiga koormatud isiku huvi, et haldusakt tunnistataks kehtetuks. Usalduse kaitse ja avaliku huvikaalumiseks on üldjuhul vajalik ka isiku ärakuulamine, vastasel korral ei pruugi haldusorganil olla piisavalt teavet haldusakti kehtetuks tunnistamise otsustamiseks.
Isik ei saa haldusakti kehtetuks tunnistamisel tugineda usaldusele, kui ta oli haldusakti õigusvastasusest teadlik või ei olnud sellest oma süü tõttu teadlik. Käesolevas asjas ei ole see põhimõte kohaldatav. Kuna tegemist oli keeruka õigusliku olukorraga ei pidanud isik aru saama töötuskindlustushüvitise määramise õigusvastasusest ning isik võis usaldada Töötukassa ametniku pädevust selles küsimuses.
TKindlS § 46 lg 1 ei reguleeri töötuskindlustuse hüvitise maksmise aluseks oleva haldusakti kehtetuks tunnistamist, vaid puudutab üksnes hüvitise tagasinõudmist hüvitise saajalt. Kuna töötuskindlustuse seaduses ei ole eriregulatsioon töötuskindlustuse hüvitise määramist puudutava haldusakti kehtetuks tunnistamise kohta, kohaldatakse haldusmenetluse seadust.
Kui töötuskindlustuse hüvitise määramise kohta käiv haldusakt on kehtetuks tunnistatud või kui hüvitist on makstud ilma selle aluseks oleva haldusaktita, paneb TKindlS § 46 lg 1 Töötukassale imperatiivselt kohustuse hüvitis selle saajalt tagasi nõuda, välja arvatud kui kohaldamisele kuuluvad sama paragrahvi lõiked 2-4.
3-3-1-80-10 Riigikohus 21.02.2011
Järelevalveorgan peab olema veendunud, et tema poolt tehtud ettekirjutuse õiguslik ja faktiline alus ei ole ära langenud ning puuduvad alused ettekirjutuse muutmiseks või tühistamiseks. Haldusorgan peab eelnimetatud asjaolusid hindama ning vajadusel oma varasema otsuse muutma või kehtetuks tunnistama ka olukorras, kus ettekirjutuse üle käib kohtuvaidlus ja ettekirjutuse täitmine on peatatud. Haldusorgani selline kohustus ei sõltu sellest, kas ettekirjutuse adressaat on esitanud menetluse uuendamise taotluse või mitte.
Haldusorgan on kohustatud menetlema isiku nõuetekohast taotlust menetluse uuendamiseks või nõuet koormava haldusakti tühistamiseks. Haldusorgan peab tuvastama, kas esinevad asjaolud, mille tõttu on menetluse uuendamine kohustuslik HMS § 44 lg 1 või asjassepuutuva eriseaduse normide kohaselt.
Menetluse uuendamine ei ole välistatud ka siis, kui see ei ole õigusnormist tulenevalt kohustuslik, kuid menetlust ei tohi uuendada kergekäeliselt. Säärases olukorras peab haldusorgan hindama menetluse uuendamise vajadust kaalutlusreeglite kohaselt. Menetluse uuendamist on Riigikohus selgitanud ka 10.11.2004 otsuses haldusasjas nr 3-3-1-36-04.
Kui haldusorgan on kindlaks teinud HMS § 44 lg-s 1 sätestatud aluse olemasolu, siis ta peab menetluse uuendama, kuid see ei tähenda, et vastav haldusakt tuleb tingimata tühistada või muuta. Isiku taotluse menetluse uuendamiseks võib jätta rahuldamata üksnes juhul, kui HMS § 44 lg-s 1 nimetatud asjaolu ei ole tõendatud ega usutavalt põhjendatud või kui see asjaolu on haldusorgani poolt ümber lükatud. Menetluse uuendamisest keeldumine vormistatakse haldusaktiga.
Seoses HMS § 44 lg 1 p-ga 1 on oluline, et menetluse uuendamise nõudmiseks annab aluse vaid sellise asjaolu muutumine, mis oli asjassepuutuv esialgse haldusakti andmisel. Muudatus peab võimaldama teha isiku jaoks soodsamat otsust. Menetluse uuendamise nõue ei eelda, et esialgne haldusakt tuleks uute asjaolude valguses lugeda õigusvastaseks.
Kohtud on eksinud tõendamise nõuete vastu. Kui kohtud hindavad haldusakti arvestades väidetavalt muutunud asjaolusid, tuleb kohtuotsuses tugineda kohtumenetluses uuritud tõenditele, millest saab järeldada, kas haldusakti aluseks olnud asjaolud on muutnud ulatuses, mis tingiksid haldusakti muutmist või selle tühistamist. Käesoleval juhul ei nähtu kohtuasja materjalidest, et selliseid tõendeid oleks kogutud ja hinnatud.
Ehitise määratlemiseks ei piisa üksnes selle tuvastamisest, kas asi on rajatud inimtegevuse käigus ning kas ja kuidas on see teisaldatav. Arvestada tuleb ka selle asja põhilist kasutusotstarvet (eesmärki), kasutamise viisi, kestvust ja muid asja iseloomustavaid tunnuseid, mis kogumis võimaldavad eristada ehitist teistest asjadest.
Halduskohtumenetluses kehtivast uurimispõhimõttest tulenevalt on kohtul kohustust selgitada välja kaebuse esitaja eesmärk ja tegelik tahe kohtusse pöördumisel, tõlgendada esitatud kaebust ja taotlusi sellest lähtuvalt ning juhtida tähelepanu isiku õiguste kaitseks tulemuslikuma taotluse esitamise võimalusele (vt nt Riigikohtu 26.03.2004 määrust asjas nr 3-3-3-1-04, 05.02.2004 otsust asjas nr 3-3-1-3-04, 13.11.2008 otsust asjas nr 3-3-1-26-08, 25.11.2010 otsust asjas nr 3-3-1-77-10). Kui halduskohus ei ole selgitanud välja kaebaja tegelikku tahet ja on mõjutanud teda esitama ebaefektiivset nõuet, on kohus oluliselt rikkunud menetlusõigust, sh HKMS § 11 lg 1 p 3 nõudeid. Muudetud taotluse alusel ei olnud kohtud õigustatud hindama esialgses taotluses nimetatud asjaolusid. Kohtud on hinnanud ka kaebust, mida halduskohus ei ole menetlusse võtnud. Kohtud on oluliselt eksinud HKMS § 19 lg 7 ja § 25 lg 4 nõuete vastu. Lisaks nendele olulistele menetluslikele rikkumistele on kohtud eksinud ka tõendamise nõuete vastu. Kui kohtud hindavad haldusakti arvestades väidetavalt muutunud asjaolusid, tuleb kohtuotsuses tugineda kohtumenetluses uuritud tõenditele, millest saab järeldada, kas haldusakti aluseks olnud asjaolud on muutnud ulatuses, mis tingiksid haldusakti muutmist või selle tühistamist. Käesoleval juhul ei nähtu kohtuasja materjalidest, et selliseid tõendeid oleks kogutud ja hinnatud.
3-3-1-50-09 Riigikohus 12.10.2009
Halduskohtumenetluse seadustik § 11 lg 1 p 3
Haldusakti õigusvastasuse tuvastamine ei muuda haldusakti kehtetuks - täitmiseks on kohustuslik ka õigusvastane, kuid kehtiv haldusakt. Haldusakti õigusjõu murdmiseks on vajalik selle kehtetuks tunnistamine (HMS § 60 lg 1, § 61 lg 2).
Haldusmenetluse uuendamisest keeldumise kohta tehtav otsustus on haldusakt. Kuivõrd haldusmenetluse uuendamise taotluse eesmärk on haldusakti kehtetuks tunnistamine või muutmine, on haldusmenetluse uuendamise taotluse näol tegemist haldusakti andmise taotlusega.
HKMS § 11 lg 1 p-s 3 sätestatud kohustuse rikkumine kohtu poolt võib kujutada endast mõjuvat põhjust kaebetähtaja ennistamiseks.
Uurimisprintsiibist tulenev selgitamiskohustus hõlmab ka kohtu kohustust nõustada kaebajat asjakohase taotluse valikul. HKMS § 11 lg 1 p 3 näeb ette halduskohtu kohustuse kontrollida enne kaebuse menetlusse võtmist, kas kaebuses on esitatud selle eesmärgi saavutamiseks võimalikud ja asjakohased taotlused ning teha vajaduse korral kaebuse esitajale ettepanek kaebust muuta. Riigikohus leidis 03.04.2007 otsuse haldusasjas nr 3-3-1-6-05 p-s 17, et halduskohtunik võib nii eelmenetluse jooksul kui ka kohtuistungil enne kohtuvaidlusi selgitada kaebajale, milline nõue oleks tema õiguste kaitseks tulemuslikum, ning võimaldama kaebajal taotlust muuta.
3-3-1-30-09 Riigikohus 28.04.2009
Halduskohtumenetluse seadustik § 24 lg 1 p 4
Planeerimisseadus § 26 lg 1
Vaidemenetluses kui vaidlustamistähtaegadega piiratud õiguskaitsemenetluses kehtivad haldusakti kehtetuks tunnistamisele teistsugused reeglid kui tavapärasele haldusakti kehtetuks tunnistamisele haldusorgani poolt. Sisuliselt toimib haldusorgan vaidemenetluses samamoodi nagu halduskohus. Vaidemenetluses ei pea haldusorgan HMS §-de 64-70 alusel kaaluma, kas esineb argumente õigusvastase haldusakti kehtimajätmiseks. Vastasel juhul muutuks vaidemenetluse instituut mõttetuks ning sisuliselt samaväärseks haldusorgani poolt haldusakti tavapärase kehtetuks tunnistamise menetlusega.
Kuna vaideotsus on haldusakt, siis laienevad sellele üldised haldusakti vorminõuded, sh haldusakti motiveerimise nõue. Eeskätt peab vaideorgan vaideotsuses põhjendama, miks ta leiab, et haldusakt on õigusvastane ning kas tegemist on sellise õigusvastasusega, mis tingib haldusakti kehtetuks tunnistamise. Kuna haldusorgan ei pea kehtetuks tunnistamist tingiva õigusvastasuse tuvastamisel kaaluma haldusakti kehtimajätmist, siis ei pea haldusorgan sellekohaseid põhjendusi vaideotsuses esitama.
Juhtum, kus haldusorgan annab haldusakti ilma, et sellise haldusakti andmiseks oleks selles situatsioonis materiaalõiguslikku alust, ei ole samastatav juhtumiga, kus haldusorganil puudub pädevus haldusakti andmiseks. Kui iseenesest pädev haldusorgan on andnud haldusakti ilma, et selleks oleks õiguslikku alust, võib haldusakt olla seetõttu õigusvastane. HMS § 68 lg-st 2 tulenevalt on haldusakti kehtetuks tunnistamine reeglina selle haldusorgani pädevuses, kes selle haldusakti andis. Tühine on haldusakt HMS § 63 lg 2 p 3 alusel üksnes siis, kui haldusorganil puudus pädevus sellise haldusakti andmiseks.
kohtu selgitamiskohustus
Kohtul on uurimisprintsiibist tulenevalt selgitamiskohustus kaebaja suhtes, kuid uurimisprintsiibiga on kooskõlas kohtu selgitamiskohustus ka kolmanda isiku suhtes(vt ka Riigikohtu 03.04.2002 otsust haldusasjas nr 3-3-1-14-02). Selgitamiskohustus on eriti juhul, kui esimese astme kohtuotsus oli kolmanda isiku jaoks negatiivne ning ta esitab apellatsioonkaebuse.
Riigikohus on HMS § 112 lg-t 2 tõlgendades asunud seisukohale, et sellest sättest ei tulene, et Haldusmenetluse seaduse kohaldamiseks mingis konkreetses valdkonnas peaks eriseaduses sisalduma viitenorm. Selleks, et erivaldkonnas toimuvat haldusmenetlust saaks käsitada HMS § 112 lg-s 2 nimetatud "eriseadusega reguleeritud haldusmenetlusena", peab vastav eriregulatsioon olema sellise mahu, tiheduse ja detailsusastmega, mis on võrreldav Haldusmenetluse seaduse enda regulatsiooniga ja tagab isikule Haldusmenetluse seadusega võrreldava menetlusliku õiguskaitse. Kui konkreetses valdkonnas toimuv haldusmenetlus on vaid osaliselt reguleeritud eriseadusega, ei ole Haldusmenetluse seaduse kohaldamiseks nõutav eriseaduses sisalduv viitenorm (vt Riigikohtu 04.04.2003 määrust haldusasjas nr 3-3-1-32-03). Kolleegium jääb selle seisukoha juurde. Kuigi planeerimisseadus ei näe ette, et planeeringu vaidlustamine vaidemenetluses on võimalik, ei saa sellest teha järeldust, et vaidemenetlus on planeerimismenetluses keelatud. Tegemist on Planeerimisseaduses reguleerimata valdkonnaga ja seega on eelnimetatud seisukohast tulenevalt võimalik kohaldada Haldusmenetluse seadust. Järelikult on vaidemenetlus planeerimismenetluses võimalik.
Vaidemenetlust ei välista ka PlanS § 26 lg-st 1, sest selle sätte eesmärk on reguleerida eeskätt seda, kellel on õigus planeeringu vaidlustamiseks kohtusse pöörduda, st kaebeõigust. Vaidemenetlust detailplaneeringu kehtestamise otsuse vaidlustamiseks on Riigikohtu halduskolleegium aktsepteerinud ka oma varasemas praktikas (vt nt Riigikohtu 09.06.2004 otsust haldusasjas nr 3-3-1-28-04).
3-3-1-85-07 Riigikohus 07.05.2008
ÜLTS § 6 lg 2
ÜLTS § 6 lg 1
Haldusakt peab olema selge ja üheselt mõistetav (vt nt Riigikohtu 17.10.2007 otsust asjas nr 3-3-1-39-07). Haldusakti muutmine ja varasema haldusakti jõusse jätmine olukorras, kus muutmisega antakse sisuliselt uus haldusakt, ei ole selge ega üheselt mõistetav.
Haldusorganil on nii või teisiti omal algatusel võimalik haldusakti muuta ja kehtetuks tunnistada (HMS §-d 64-67). Seejuures tuleb arvestada haldusmenetluse üldpõhimõtetega, muu hulgas hea halduse põhimõttega.
Vastavalt HKMS § 92 lg-le 5 kannab vastustaja kohtukulud, kui kohus lõpetab menetluse HKMS § 24 lg 1 p-s 4 sätestatud alustel. Kuigi HKMS § 92 lg-s 5 on kasutatud mõistet "kohtukulud", tuleb selle mõiste sisu ja maht samastada HKMS § 83 lg-s 1 defineeritava mõiste "menetluskulud" omadega (vt ka Riigikohtu 09.04.2007. a määrust asjas nr 3-3-1-92-06).
Ringkonnakohus kontrollib apellatsioonimenetluses esimese astme kohtu lahendi seaduslikkust selle tegemise hetkel. Haldusakti tühistamine pärast halduskohtu otsuse tegemist ei saa mõjutada halduskohtu otsuse seaduslikkust (vt Riigikohtu 17.05.1999 määrust asjas nr 3-3-1-16-99).
vt p 37.
vt p 38.
vt p 39.
Kui Eesti kohtul tekib kahtlus EL teisese õiguse vastavuses EL esmasele õigusele, tuleb menetlus peatada ja paluda Euroopa Kohtult EL õigusakti kehtivuse ja vajadusel tõlgenduse osas eelotsust (vt Euroopa Kohtu 22.10.1987 otsust kohtuasjas 314/85: Foto-Frost vs. Hauptzollamt Lübeck-Ost, 06.12.2005 otsust kohtuasjas C-461/03: Gaston Schul ja 10.01.2006 otsust kohtuasjas C-344/04: International Air Transport Association jt). Kui EL teisese õiguse õiguspärasuses kahtlusi ei teki või Euroopa Kohtu vastus kinnitab teisese õiguse õiguspärasust, kuid tekib kahtlus Eesti õiguse vastavusest EL õigusele, siis võib Eesti õiguse EL õigusega kooskõla küsimuse lahendada, toetudes varasemale Euroopa Kohtu praktikale või vajadusel paluda Euroopa Kohtult EL õiguse tõlgendamiseks eelotsust. Eelistada tuleks Eesti õiguse tõlgendamist võimalikult kooskõlas EL õigusega.
EL teisese õiguse õiguspärasust hindab Euroopa Kohus ja selle normi kehtivust liikmesriigis ei saa mõjutada vastuolu liikmesriigi põhiseadusega (vt Euroopa Kohtu 17.12.1970 otsust kohtuasjas C-11/70: Internationale Handelsgesellschaft). Põhiseaduse täiendamise seadusega võeti Eesti õigusesse üle liitumislepingust tulenevad õigused ja kohustused, sealhulgas EL teisene õigus (vt Riigikohtu 11.05.2006 otsuse asjas nr 3-4-1-3-06 punkte 15 ja 16). Seetõttu puudub juhul, kui Euroopa Kohus leiab, et siseriikliku õiguse aluseks olev EL õigus on EL esmase õigusega kooskõlas, vajadus nende EL õigusaktide ja üldjuhul ka nende alusel antud Eesti õiguse põhiseaduspärasuse kontrollimiseks.
Osaliselt EL õiguse alusel antud Eesti õiguse põhiseaduslikkuse järelevalve võib aset leida eeskätt vaid Eesti õiguse nendes osades, mis ei tulene Euroopa Liidu õigusest. Samuti erandina juhul, kui EL õigus sh Euroopa Kohtu praktika võimaldab EL õiguse ülevõtmisel ja rakendamisel liikmesriigile teatud diskretsiooniõigust, mille teostamisel on liikmesriik seotud oma põhiseaduse ja sellest tulenevate põhimõtetega. Lisaks saab üldjuhtudel põhiseaduslikkuse järelevalvet teostada EL õigust üle võtvate Eesti seaduste formaalse õiguspärasuse hindamiseks.
Välistatud ei ole EL esmase õiguse muudatuste (EL aluslepinguid muutvad lepingud) ning nendega kaasnevate selliste sätete, mis delegeerivad Euroopa Liidule täiendavat pädevust, põhiseaduslikkuse järelevalve põhiseaduse aluspõhimõtteid ja täiendamise seaduse kaitseklauslit silmas pidades. Seda juhul, kui Riigikohus on selleks kehtiva Eesti õiguse kohaselt pädev.
EL õigusega seotud, st EL õigusest tuleneva, seda täpsustava või rakendava Eesti õiguse kohaldamisel ja tõlgendamisel tuleb kohtul esmalt kontrollida, kas Eesti õigus on EL õigusega vastavuses. Seejuures on soovitav vaadelda EL õigust laiemalt kui ainult asjassepuutuv EL õigusakt. Analüüsida tuleks tarvidusel seda, kas Eesti õigus, vajadusel ka asjassepuutuv EL teisene õigus on vastavuses EL esmase õigusega, EL õiguse üldprintsiipide ning Euroopa Liidus tunnustatud põhimõtete, sh põhiõiguste- ja vabaduste austamisega. Kui selgub, et Eesti õigus on vastuolus EL õigusega, siis tuleb vastuolus olev Eesti õigus jätta kohaldamata põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetlust algatamata.
3-3-1-53-07 Riigikohus 08.11.2007
Isikule ei saa ette heita seda, et ta ei pöördunud ajal, mil haldusakt oli tühistatud, kahju hüvitamise kaebusega halduskohtusse. Kuna haldusakti kehtetuks tunnistamisega möönis linnavalitsus selle alusetust, oli isikul põhjendatud alus eeldada, et linnavalitsus kõrvaldab pärast haldusakti tühistamist selle tagajärjed enda initsiatiivil (vt ka Riigikohtu 15.06.2005 määrust haldusasjas nr 3-3-1-25-05).
Isikule ei saa ette heita seda, et ta ei pöördunud ajal, mil haldusakt oli tühistatud, kahju hüvitamise kaebusega halduskohtusse. Kuna haldusakti kehtetuks tunnistamisega möönis linnavalitsus selle alusetust, oli isikul põhjendatud alus eeldada, et linnavalitsus kõrvaldab pärast haldusakti tühistamist selle tagajärjed enda initsiatiivil. Kui isik tegutses pärast kahju pöördumatuse ilmnemist kahjunõude esitamisel mõistliku aja jooksul, tuleb kahju hüvitamise kaebuse esitamise tähtaeg ennistada.
Täidetud, kuid seejärel tühistatud haldusakt kuulub haldusõiguse üldpõhimõtetest tulenevalt üldjuhul tagasitäitmisele, sest pärast tühistamist puudub tühistatud haldusakti tagajärgedel õiguslik alus. Tühistatud haldusakti tagajärgede kõrvaldamine ei peagi seisnema täpselt samasuguse õigusliku ja faktilise olukorra taastamises, mis oleks leidnud aset siis, kui kahju tekitanud haldusakti poleks üldse antud. Tihti on see võimatu, eriti kui haldusakti andmisest on möödunud pikk aeg. Kui algselt tekkima pidanud olukorra taastamine on võimatu, võib tühistatud haldusakti tagajärgede kõrvaldamine seisneda võimalikult samaväärse olukorra loomises.
3-3-1-6-07 Riigikohus 22.03.2007
Õiguspärase haldusakti isiku kahjuks kehtetuks tunnistamine on lubatud üksnes Haldusmenetluse seaduse § 66 lg-s 2 loetletud alustel. Isiku kahjuks haldusakti kehtetuks tunnistamisel tuleb alati kasutada kaalutlusõigust, võttes avaliku huvi kõrval arvesse nii isiku usalduse kaitset kui HMS § 64 lg-s 3 sätestatud asjaolusid. Kui haldusakti põhjendustest ei nähtu selliste kaalutluste arvessevõtmist ega kaalutlusõiguse teostamist üleülds, on haldusakt õigusvastane ning tuleb tühistada.
Maaüksus, millele ulatub must-toonekure pesapuu kaitsetsoon, on käsitatav kaitstava loodusobjekti juurde kuuluva maana, mis MRS § 20 lg 12 kohaselt ei kuulu erastamisele. Arvestades KLoS § 21 lg-s 8 sätestatut võib sellises olukorras olla asjakohane ka MRS § 31 lg 1 rakendamine. Kuivõrd vaba metsamaad erastatakse vaid metsmajandusega tegelevale isikule, saab vaba metsamaa erastamise eesmärgina näha metsa majandamist. Selle eesmärgiga oleks vastuolus sellise vaba metsamaa erastamine, kus majandustegevus on keelatud. Seega kaitseb MRS § 20 lg 12 ka metsamaa erastaja huvi reaalselt majandatava metsamaa omandamiseks.
Vaba metsamaa erastamise korralduse õiguspärasuse hindamiseks selle andmise ajal tuleb välja selgitada, kas erastamise keelu rakendumise aluseks olnud asjaolud olid või pidid erastamise ajal olema teada ka erastamist korraldavale maavanemale. Kui maavanem tegutses erastamise korralduse andmisel õiguspäraselt, ei saanud korraldus selle andmise ajal olla õigusvastane. Maavanemale Vabariigi Valitsuse 4. aprilli 2000. a määrusega nr 115 kehtestatud "Maareformi seaduse paragrahvides 231 ja 232 sätestatud vaba põllumajandus- ja metsamaa erastamise korra" § 15 lg-st 2 tulenev üldine kohustus maa erastamise oluliste tingimuste väljaselgitamiseks ei hõlma selliste asjaolude kontrollimist, mille esinemise võimaluse kohta maavanemal ei olnud mingisugust informatsiooni. Maavanem ei pea tegema alusetuid järelepärimisi.
3-3-1-48-06 Riigikohus 12.10.2006
HMS § 67 lg 2
MaaRS § 22 lg 1
Kui isik on tegutsenud haldusaktist juhindudes ja selle alusel, siis pidi ta olema haldusaktist teadlik. Sellisel juhul on haldusakt kehtiv ja õigusjõudu omav hoolimata sellest, et haldusakti ei olnud isikule teatavaks tehtud.
Üksnes isiku lootus soodustava haldusakti kehtimajäämise suhtes ei pruugi olla piisav argument, mis keelaks haldusakti kehtetuks tunnistamise tema kahjuks. Kuid kui isik on haldusakti kehtimajäämist usaldades muutnud oma elukorraldust ja teinud aktist lähtudes tehinguid oma vara käsutamiseks, siis sellisel juhul keelab HMS § 67 lg 2 haldusakti kehtetuks tunnistamise isiku kahjuks. Haldusakti võib siiski kehtetuks tunnistada, kui avalik huvi haldusakti kehtetuks tunnistamiseks on kaalukam isiku huvist akti kehtimajäämise suhtes. Kui ei ole tuvastatud selliseid olulisi avalikke huvisid või kolmandate isikute õigusi, mida haldusakt kahjustaks, siis on kehtetuks tunnistamine keelatud olenemata sellest, kas haldusakt on õigusvastane või õiguspärane. Kehtima tuleb jätta ka õigusvastane haldusakt ning see on täitmiseks kohustuslik igaühele, kui isiku õiguspärasest ootusest tulenevalt on haldusakti kehtetuks tunnistamine keelatud.
Kuni 31. augustini 2006 kehtinud HKMS § 93 lg 1võimaldas välja mõista üksnes isiku poolt juba tasutud kohtukulud (vt 20.12.2000 otsust nr 3-3-1-55-00, 17.04. 2003 otsust nr 3-3-1-28-03, 15.03.2006. a otsust nr 3-3-1-5-06). Alates 1. septembrist 2006 kehtib HKMS § 93 lg 1 teises sõnastuses ning varasema § 93 lg-ga 1 otseselt sarnast sätet seadustikus ei ole. Kehtiva HKMS § 83 lg 5 kohaselt peab kohus igas kohtuastmes arvestust asjas kantud menetluskulude kohta ning mõistet "kantud kulud" kasutatakse veel § 92 lg-s 8 ja § 93 lg-s 2. Sellest tulenevalt on halduskohtumenetluses teise poole kasuks endiselt võimalik välja mõista vaid need kulud, mille eest isik on juba tasunud.
3-3-1-79-05 Riigikohus 02.03.2006
Kaitseala valitseja poolt maaüksuse erastamisel antava kooskõlastuse näol ei ole tegemist haldusakti vaid toiminguga. Kooskõlastuse muutmisele ei laiene isiku kahjuks haldusakti kehtetuks tunnistamise regulatsioon. Seetõttu ei saa sellisel juhul tugineda õiguspärase ootuse põhimõttele, sest ainuüksi varasemad menetlustoimingud, mis võisid anda lootust teatud lõpptulemuseks, ei ole määravad. Maa ostueesõigusega erastamise lõplik otsustaja on maavanem ning erastatava maa lõplik suurus määratakse maavanema haldusaktiga.
Kaitseala valitseja poolt maaüksuse erastamisel antava kooskõlastuse näol ei ole tegemist haldusakti vaid toiminguga. Kooskõlastusega ei lahendata erastamismenetluse jätkumise või mittejätkumise küsimust ning see ei tekita iseseisvalt õigusi ja kohustusi ega oma vahetut mõju. Maa ostueesõigusega erastamise lõplik otsustaja on maavanem ning erastatava maa lõplik suurus määratakse maavanema haldusaktiga.
Kaitseala valitseja poolt maaüksuse erastamisel antava kooskõlastuse näol ei ole tegemist haldusakti vaid toiminguga. Kooskõlastusega ei lahendata erastamismenetluse jätkumise või mittejätkumise küsimust ning see ei tekita iseseisvalt õigusi ja kohustusi ega oma vahetut mõju. Samuti ei laiene kooskõlastuse muutmisele isiku kahjuks haldusakti kehtetuks tunnistamise regulatsioon. Maa ostueesõigusega erastamise lõplik otsustaja on maavanem ning erastatava maa lõplik suurus määratakse maavanema haldusaktiga.
Kui isikule erastatav maaüksus on moodustatud enne Teise maareformiga seonduvate õigusaktide muutmise seaduse jõustumist, peab talle maa erastamine toimuma Kolmanda maareformiga seonduvate õigusaktide muutmise seaduse § 26 lg 1 arvestades ning maa erastamisel tuleb järgida enne 16. juulit 2000 kehtinud maa erastamise regulatsiooni. Kolmanda maareformiga seonduvate õigusaktide muutmise seaduse § 26 lg 1 ei võimalda sellisele isikule erastada rohkem maad kui 50 ha, kuid 50 ha-st väiksemas ulatuses võib nimetatud isikule maad erastada vaid siis, kui seda nõuab enne 16. juulit 2000 kehtinud maa erastamise regulatsioon.
Kolmanda maareformiga seonduvate õigusaktide muutmise seaduse § 26 lg-s 1 sätestatud piirang ei ole üldnorm, millest MRS § 20 lg 12 ja § 221 võimaldavad teha erandeid. Nimetatud rakendussätte eesmärgiks on tagada, et kaitsealal ei erastataks varem alustatud menetluse puhul rohkem kui 50 ha. Just § 26 lg 1 on määratud erinormina reguleerima juhtumit, kus erastamine oli alanud varem. Seetõttu ei ole võimalik sellisel juhul üldnormidest - MRS § 20 lg-st 12 ja §-st 221 - lähtuda.
3-3-1-13-05 Riigikohus 28.04.2005
MaaKatS
MaaKatS § 18 lg 5
MaaKatS § 18 lg 4
Maa sihtotstarbe määramine on haldusakt, mille regulatiivsus võib väljenduda mitmes asjaolus, näiteks võib sellest sõltuda maa kasutamise viis, maamaksu suurus jne. Samuti vastab see ka muudele haldusakti tunnustele. Seetõttu tuleb katastriüksuse sihtotstarbe muutmisel lähtuda alustest, mis on ette nähtud haldusakti muutmiseks, s.t HMS §-des 64-70 sätestatust.
Maa sihtotstarbe määramine on haldusakt, mille regulatiivsus võib väljenduda mitmes asjaolus, näiteks võib sellest sõltuda maa kasutamise viis, maamaksu suurus jne. Samuti vastab see ka muudele haldusakti tunnustele. Seetõttu tuleb katastriüksuse sihtotstarbe muutmisel lähtuda alustest, mis on ette nähtud haldusakti muutmiseks, s.t HMS §-des 64-70 sätestatust.Kuna HMS on üldseadus, võib eriseadustes olla haldusakti kehtetuks tunnistamiseks sätestatud ka teistsuguseid aluseid.
maa sihtotstarbe määramine
Kuna HMS on üldseadus, võib eriseadustes olla haldusakti kehtetuks tunnistamiseks sätestatud ka teistsuguseid aluseid. Maa sihtotstarbe muutmiseks tulenevad konkreetsed alused näiteks MaaKatS § 18 lg-test 4 ja 5, mis võimaldavad katastriüksuse sihtotstarvet muuta, kui muutub sellel asuva ehitise või selle osa kasutamise otstarve. Seega ainuüksi katastriüksuse jagamine ei saa olla aluseks senise sihtotstarbe muutmisele. Ka MaaKatS § 18 lg 1 ei nõua, et katastriüksuse jagamisel peaks tekkivatele katastriüksustele määrama uued, varasemast erinevad sihtotstarbed.
Olukorra lahendamiseks, kus isikule tagastati õigusvastaselt ka osa teise isiku kasutuses olnud maast, tuleb AÕSRS § 10 lg-st 5 tulenevalt maa tagastamise õigusvastane korraldus täielikult kehtetuks tunnistada ning maa tagasi saanud isiku nõusoleku või seda nõusolekut asendava kohtuotsuse alusel kanda kinnistusraamatusse tagastatud maa omanikuna riik. Seejärel on vajaduse korral võimalik maa tagastada või erastada õiguspärases ulatuses.

matches:
§ 18
§ 26
Kohus
Kohus
§ 67
§ 67
§ 67
§ 65
Kohus
Kohus
Kohus
§ 28
§ 69
§ 2007
§ 28
Kohus
kohus
§ 28
§ 28
§ 28
Kohus
§ 18
§ 3
§ 233
§ 12
§ 95
§ 12
§ 18
§ 18
§ 18
§ 7
§ 7
§ 18
§ 7
§ 18
§ 95
§ 18
§ 18
§ 3
§ 12
§ 64
§ 7
§ 7
Riigikohus
§ 17
§ 60
§ 17
§ 60
§ 68
§ 17
§ 123
Riigikohus
§ 22
§ 60
§ 60
§ 61
§ 5
§ 5
§ 63
§ 61
§ 22
Riigikohus
§ 14
§ 61
§ 14
§ 67
§ 14
§ 4
§ 14
§ 9
§ 94
§ 113
§ 7
§ 7
§ 7
§ 14
§ 14
§ 14
§ 14
§ 502
§ 14
Riigikohus
§ 67
§ 67
§ 67
§ 67
§ 9
§ 27
§ 53
§ 8
§ 67
§ 9
§ 27
§ 29
§ 67
§ 67
§ 16
§ 67
§ 25
§ 11
§ 31
§ 32
§ 67
§ 36
§ 6
§ 52
§ 67
§ 67
§ 16
§ 67
§ 67
Riigikohus
kohus
§ 8
§ 60
§ 4
§ 8
§ 60
§ 4
§ 1
§ 158
kohus
Kohus
Kohus
kohus
Riigikohus
§ 46
§ 46
Riigikohus
§ 44
Riigikohus
§ 44
§ 44
§ 44
kohus
§ 11
§ 19
§ 25
Riigikohus
§ 11
§ 60
§ 61
§ 11
§ 11
Riigikohus
Riigikohus
§ 24
§ 26
§ 68
§ 63
Riigikohus
§ 112
§ 112
§ 26
Riigikohus
§ 6
§ 6
§ 92
kohus
§ 24
§ 92
§ 83
Kohus
Kohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 66
§ 64
§ 20
§ 21
§ 31
§ 20
§ 15
Riigikohus
§ 67
§ 22
§ 67
§ 93
§ 93
§ 93
§ 83
kohus
§ 92
§ 93
Riigikohus
§ 26
§ 26
§ 26
§ 20
§ 221
§ 26
§ 20
Riigikohus
§ 18
§ 18
§ 18
§ 18
§ 10


Majandus- ja taristuministri 4. septembri 2015. a määruse nr 114 „Eriveo tingimused ning eriveo teostamise ja erilubade väljaandmise kord ning tee omanikule tekitatud kulutuste hüvitamise, eriloa menetlustasu ja eritasu määrad” ning majandus- ja kommunikatsiooniministri 22. veebruari 2011. a määruse nr 12 „Liiklusmärkide ja teemärgiste tähendused ning nõuded fooridele” muutmine – Riigi Teataja
Majandus- ja taristuministri 4. septembri 2015. a määruse nr 114 „Eriveo tingimused ning eriveo teostamise ja erilubade väljaandmise kord ning tee omanikule tekitatud kulutuste hüvitamise, eriloa menetlustasu ja eritasu määrad” ning majandus- ja kommunikatsiooniministri 22. veebruari 2011. a määruse nr 12 „Liiklusmärkide ja teemärgiste tähendused ning nõuded fooridele” muutmine
RT I, 03.07.2018, 21
Määrus kehtestatakse liiklusseaduse § 6 lõike 6, § 7 lõike 11, § 341 lõike 7 ja § 73 lõike 11 alusel.
§ 1. Majandus- ja taristuministri 4. septembri 2015. a määruses nr 114 „Eriveo tingimused ning eriveo teostamise ja erilubade väljaandmise kord ning tee omanikule tekitatud kulutuste hüvitamise, eriloa menetlustasu ja eritasu määrad” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõiked 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Jagatava veose vedu eriveona eriloa alusel on lõikes 1 sätestatud võimalusest sõltumatult lubatud juhul, kui lisaks liiklusseaduse § 341 lõike 8 tingimustele on täidetud kõik järgmised tingimused:
1) veose kohta on vormistatud elektrooniline veoseleht või muu veose elektrooniline saatedokument;
3) autorongi koosseisus olevate sõidukite tegelikud massid ei ületa sõidukite registrimasse;
4) autorongi koosseisus olevate sõidukite tegelikud teljekoormused ei ületa sõidukite registriteljekoormusi;
5) autorongi mõõtmed ei ületa liiklusseaduse § 80 lõike 3 alusel kehtestatud suurimaid lubatud suurusi;
6) veose kaal tonnides koos andmetega autorongi asukoha kohta edastatakse Maanteeametile vastavalt Maanteeameti veebilehel avaldatud andmete edastamise tehnilistele tingimustele;
7) veoteena kasutatakse Maanteeameti veebilehel avaldatud lubatud teedevõrku või selle osa või kohaliku omavalitsuse üksuse poolt eriloale lisatud veoteed;
8) eriveo teostaja on eriloa taotluses kinnitanud, et ta täidab käesolevas lõikes sätestatud eriveo teostamise tingimusi.
(3) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud eriveoks avaldab Maanteeamet oma veebilehel eriveoks lubatud veotee. Maanteeamet võib nii lühiajalise kui pikaajalise eriloa lõigetes 1 ja 2 nimetatud eriveoks välja anda veoteele, mis hõlmab neid kohalikke teid ja erateid, milleks on vastava tee omaniku volitus.”;
2) paragrahvi 13 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Tee omanik võib kehtestada avalikult kasutataval teel määruses sätestatust väiksemad eriveo tasumäärad nii lühiajalise kui ka pikaajalise eriloa alusel § 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud eriveoks juhul, kui erivedu ei kahjusta oluliselt avalikult kasutatavat teed ja sellega ei suurene oluliselt teehoiukulu. Samuti võib tee omanik sõlmida § 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud eriveo teostajaga või veose omanikuga lepingu, mille kohaselt eriveo teostaja või veose omanik kohustub taastama eriveoga kahjustatud tee või hüvitama teele tekitatud kahju.”;
3) paragrahvi 14 lõiked 5 ja 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Lühiajalise eriloa, välja arvatud § 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud eriveoks antud lühiajalise eriloa puhul arvestatakse eriveo tasu iga eriveo eest. Paragrahvi 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud eriveoks on lühiajalise eriloa eriveo tasu määramisel arvestuse aluseks üks vedu ööpäevas.
(6) Pikaajalise eriloa, välja arvatud § 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud eriveoks antud pikaajalise eriloa puhul arvestatakse eriveo tasu määramisel vaatamata tegelikule vedude arvule eriveo sageduseks kaks vedu nädalas. Paragrahvi 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud pikaajalise eriloa eriveo tasu on esitatud määruse lisa 3 tabelis 2.”;
4) paragrahvi 16 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Paragrahvi 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud eriveo pikaajaline eriluba antakse nädalaks, kuuks, kolmeks kuuks, kuueks kuuks või üheks aastaks, kusjuures tegelik vedude arv eriloa kehtivuse perioodil ei ole piiratud.”;
5) lisa 3 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
§ 2. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 22. veebruari 2011. a määruses nr 12 „Liiklusmärkide ja teemärgiste tähendused ning nõuded fooridele” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 9 lõike 3 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) märgil 351 teine märk 351 või märgid 38, millel on teistsugune suurim sõidukiirus;”;
2) paragrahvi 25 lõige 31 sõnastatakse järgmiselt:
„(31) Märgis 949b „Kiiruspiirangu ala” tähistab märkidega 38 tähistatud kiiruspiirangu ala piiri (lisa 10 joonis 9). Märgis on punane.”;
3) paragrahvi 27 punkt 5 sõnastatakse järgmiselt:
„5) märgis 996 „Painduv püsttähis” tähistab liiklemiseks keelatud kohta ja selle post võib olla mistahes värvi.”;
4) lisa 9 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).


GABRIEL, Martin-Rudolf, Jüri 22.03.1878 Virumaa Jõhvi v. Toila k. Aru t., algh., talunik, arr. Vaivara v., erin. 12.03.42 §58-13, 5a.; Sverdlovski obl. Sosva; Krasnojarski krai, vab. 08.05.42. Kaitseliit. Vaps. Surn. 07.09.42. [7720E, 1707M]
Gabriel, Olga, Paul, abikaasa, 02.06.1885, eluk. Toila v.; Tomski obl. Vasjugani raj. Maisk, surn. asum. 08.04.54. [1707M]
Gabriel, Ulita, Rudolf-Martin, tütar, 1904, eluk. Toila v.; Maisk; Krasnojarski krai, vab. asum. 06.12.51. [1707M]
Gabriel, Valeria, Rudolf-Martin, tütar, 1904, eluk. Toila v., mitte küüditatud. [1707M]
Gabriel, Artur, Rudolf-Martin, poeg, 31.03.09 Toila v., eluk. sama; Maisk, vab. asum. 05.01.58. Kaitseliit. [1707M]
Gabriel, Laine 1934, eluk. Toila v.; Maisk. Rohkem andmeid pole. [1707M]
GALEVIUS, Anton, Jakob, 20.10.16 Pärnumaa Orajõe v., eluk. sama, kindla elukutseta, arr.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 10.09.41. Kuritegelik element. [380E]
GANGUS, Johannes, Ludvig-Johannes ka Gang-nus, Kangus, en. ka Johan lätlane, 26.04.1886 Petseri, kõrgem riigiametnik, politseinik, arr. Petseri, Poska tn., erin. 04.03.42, 5a.; Sverdlovski obl. Sevurallag; Kras-nojarski krai, surn. asum. 14.11.43. [1728M]
Gangus, Maria, Mihhail, abikaasa, ka Kangus 19.01.03, kodune; Tomski obl. Krivošeino raj. Krasnõi Jar, vab. asum. 22.05.58.
Gangus, Aleksander, Johannes, poeg, ka Kangus 06.12.28 Petseri. Õpilane.; Krasnõi Jar, vab. asum. 22.05.58.
GARŠNEK, Martin, August lätlane, 10.11.1896, äriomanik, kaupmees, Ühispanga juhataja, arr. Petserimaa Laura v., erin. 04.03.42; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sosva, otsus täide viidud 20.04.42. Kaitseliit. Vaps. Arr. toimikut pole. [1069M]
Garšnek, Elsa-Maria, Peeter, abikaasa, lätlane, 19.12.04, kaupmees; Tomski obl. Krivošeino raj. Krasnõi Jar; Läti, vab. 24.07.57.
Garšnek, Melita-Hermine, Martin, tütar, 01.08.36; Krasnõi Jar; Magadan, 1954 elas Magadanis, vab. asum. 29.03.57.
Garšnek, Irene, Martin, tütar, 01.08.38; Krasnõi Jar; Läti, vab. asum. 24.07.57.
GEERMANN, Vanda, Vidrik 28.08.27, eluk. Petseri mk. Õpilane, asum. Tomski obl. Krivošeino raj. Rõbo-lovo, edasine saatus teadmata. Toimikut pole.
GEILICH, Rosa perek. Rosenblum A.
GELTS, Albin, Tõnis, 23.07.1897, kaupmees, arr. Tallinn, Tompi 40-7; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. eeluurimisel 15.04.42. [1391M]
Feldmann, Hilda, Gustav, abikaasa, 23.02.1899 Lääne mk.; Zujevka raj.; Kirovi obl. Malmõž, vab. asum. 08.03.58.
Feldmann, Jaan, Jaan, abikaasa poeg, 16.07.24; Zujevka raj., vab. asum. 08.03.58.
GENDEL, Elchonon, Lasar ka Hendel juut, 27.02.1886 Pihkva, kõrgh., kaubakontori omanik, arr. Tallinn, Õllepruuli 3-2, erin. 25.11.42 §58-10, 8a.; Kirovi obl. Vjatlag; Mordva ANSV Dubravlag, vab. laagrist 20.08.43, 2.arr., Kirovi oblastikohus 29.06.46, §58-10 lg.2, 58-11, 10a., vab. 26.11.55. Sionistliku organisatsiooni liige. [5799E, 762R]
Gendel, Maria, Grigori, abikaasa, juut, 04.04.1899 Tallinn, keskh.; Komi ANSV Vorkuta; Kirovi obl. Malmõž, vab. asum. 04.06.56. [762R]
Gendel, Adir, Elchonon, poeg, juut, 26.09.35; Komi ANSV Vorkuta, vab. asum. 04.06.56. [762R]
GERMAN, Jakob, Johan, 02.10.1885, kaupmees, arr. Tallinn, Narva mnt. 8-1, erin. 25.02.42, 5a.; Kirovi obl. Vjatlag; Zujevka raj., vab. 26.12.45, asum. 17.03.58. [4178E, 939M]
German, Alma, Daniel, abikaasa, 03.10.1896 Võru mk.; Muhhino raj.; Zujevka raj., 28.11.46 tuli Eestisse. 06.50 saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 17.03.58. [939M]
German, Loreida, Jakob, tütar, 26.03.22; Muhhi-no raj., 28.11.46 tuli Eestisse. 06.50 saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 17.03.58. [939M]
German, Gustav, Jakob, poeg, 08.02.33 Tapa; Muhhino raj., 28.11.46 tuli Eestisse. 06.50 saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 08.10.54. [939M]
German, Ilmar-August, Jakob, poeg, 1937; Muhhino raj., surn. asum. 05.03.45. [939M]
GERŠANOVITŠ, Vulf, Abram ka Gerschanovitš juut, 1912 Tallinn, kõrgh., jurist, arr. 29.04.41 Tallinn, Tartu mnt. 7-1 §58-10; Kirov. Viimased andmed: Kirovi vang-las 07.41. Sionistliku organisatsiooni liige. [1071M]
Geršanovitš, Hinde, Abram, õde, ka Gerscha-novitš Hilde juut, 1916; Kirovi obl. Nagorski raj.; Malmõž, vab. 06.04.47, arr. Eestis 02.11.49, vab. 12.06.56.
Geršanovitš, Abram, Hilk, isa, ka Gerschanovitš juut, 1883, äriomanik, kaupmees, arr. Tallinn, erin. 01.07.42 §35, 5a.; Sverdlovski obl. Vost-urallag; Sevurallag; Novosibirsk, surn. asum. 28.01.43. Sionist. [5971E, 1071M]
Geršanovitš, Peise, Lazar, ema, ka Gerschanovitš,Paula juut, 1889 Riia; Kirovi obl. Nagorski raj., vab. 06.04.47, arr. Eestis 02.11.49, vab. 12.06.56.
GINOVKER, Ovsei, Josep in. ka Jossel, Jossif juut, 01.02.02 Riia, insener, tehaseomanik, arr. Tallinn, Laulupeo 3-3, erin. 01.07.42 §35, 5a.; Sverdlovski obl. Vosturallag, vab. 26.12.45. 1947 oli Tallinnas. Hiljem saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 25.02.60. Ginovker & KO kaasomanik. Välismaale elama asunud. [4295E, 564M]
Ginovker, Samson, Josep, vend, juut, 06.06.03 Riia, kõrgh; Kirovi obl. Kilmez, vab. asum. 13.06.58. [564M]
Ginovker, Inna, Samuil, venna abikaasa, 1920; Kilmez, läks ise kaasa. 1947 vabastati. 01.11.50 saadeti Riiast uuesti Kirovi oblastisse, vab. asum. 24.01.55. Elab Saksamaal. [564M]
Ginovker, Andrei, Samson, vennapoeg, juut, 28.06.41 Tallinn, küüdit. 01.11.50; Kirovi obl., koos emaga Riiast asumisele, vab. asum. 24.01.55. Elab Prantsusmaal. [564M]
Ginovker, Mark, venna abikaasa poeg, juut, 1944 Kirov, eluk. Riia, sündis Kirovi obl., 1947 sõitis koos emaga Riiga. 01.11.50 saadeti tagasi Kirovi obl., vab. asum. 24.01.55. Sündis Vene-maal. Praegu elab Iisraelis. [564M]
Kaplan, Ilona, Israel, venna abikaasa, tütar, juut, 20.10.50 Riia, eluk. sama, küüdit. 01.11.50; Kirovi obl., vab. asum. 24.01.55. [564M]
Ginovker, Maks, Josep, vend, 13.12.07 Tallinn; Kilmez, 06.06.47 tuli Eestisse. 20.07.50 saadeti uuesti asumisele, vab. asum. 13.06.58. [564M]
Ginovker, Leo, Josep, vend, 28.08.14, keskh., insener; Kara-Kalpaki ANSV; Kilmez, 03.06.47 tuli Eestisse. Saadeti asumisele tagasi. 1952 võeti uuesti arvele, vab. asum. 17.05.56. [564M]
Ginovker, Jossei-Nessel, Mark, isa, en. ka Josep, Jossif, in. ka Markel juut, 03.11.1875 Mogiljov, kondiiter, surn. asum. 30.10.44. [564M]
Ginovker, Haja, Filip, ema, juut, 1878, kodune, mitte küüditatud. Hukkus 1941 saksa okupatsi-ooni ajal Tallinnas. [564M]
GINSBERG, Leib, Isaak ka Ginzberg juut, 1903 Lodz, vabrikuomanik, arr. Tallinn, Leineri 10-7, erin. 27.06.42 §35, 3a.; Sverdlovski obl. Sevurallag; Novosibirsk. [8589E, 175M]
Ginsberg, Hais, abikaasa, ka Ginzberg, en. ka Haja juut, 1908; Kirovi obl. Kilmez. [175M]
Ginsberg, Ida, Leib, tütar, ka Ginzberg juut, 1935; Kilmez. [175M]
Ginsberg, Tsiba, ema, ka Ginzberg juut, 1889; Kilmez. [175M]
GLEZER, Beila, Koppel 1887 perek. Beilinson D.
GLUHHOVSKI, Zinovi, Salomon en. ka Sinovi juut, 1904 Rostov Doni ääres, äriomanik, arr. Tallinn, Kloostrimetsa tee 3-1; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. eeluurimisel 28.12.41. Tšehhi ja saksa firmade kaasomanik. [114E, 816R]
Gluhhovski, Ella, Gustav, abikaasa, en. ka Rahil 31.05.06 Virumaa Aaspere v., keskh., kodune; Faljonki raj.; Kirovi obl. Uržum, arr. asum. 24.08.46, Kirovi obl kohus 03.12.46, §58-10 lg.2, 7a., vab. laagrist 14.07.53. Pärast vabanemist saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 05.07.56. [816R]
GLUHHOVSKY, Salomon-Gerš, Zinovi ka Gluhovski, Gluhhovsky, Gluchovsky juut, 16.01.1882, äriomanik, arr. Tallinn; Sverdlovski obl. Sosva; Vjatlag, surn. kinnip-k. 11.09.41. [1351E]
Gluhhovsky, Raissa, abikaasa, 1884; Kirovi obl. Uržum. Toimikut pole.
Gluhhovsky, Jakob, Salomon, poeg, juut, 1911, arr.; Sverdlovski obl. Sevurallag.
Gluhhovsky, Leon, Salomon, poeg, juut.
GLUHOVSKAJA, Lilia, Konstantin 1948 perek. Valvas V.
GLUHOVSKAJA, Ljubov, Konstantin 1948 perek. Valvas V.
GLUHOVSKAJA, Maret, Konstantin 1953 perek. Valvas V.
GLUHOVSKAJA, Niina, Konstantin 1951 perek. Valvas V.
GLÜCK, Johannes, Mihkel, 23.06.1886 Tartumaa Ulila v., algh., tööstur, tehaseomanik, arr. 16.06.41 Tartu §58-10, 58-13; Sverdlovski obl. Sevurallag. Kaitseliit. Nõukogudevastane agitatsioon. Edaspidised andmed puuduvad. [5686E]
GOLDBERG, Benjamin juut, eluk. Tartu, äriomanik, vab. Toimikut pole.
GOLDBERG, Leizer, Schapsel in. ka Šapsel, Stantsel juut, 28.03.189l Tartu, rätsep, äriomanik, arr. Tartu, Poe 3-3; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 27.11.41. [438E, 1702M]
Goldberg, Malke, Ševah, abikaasa, juut, 10.06.1898 Tartu; Tomski obl. Aleksandrovskoje raj. Retška Panja, vab. asum. 06.03.56. [1702M]
Goldberg, Schapse, Leizer, poeg, juut, 03.11.24 Tartu; Retška Panja, surn. asum. 06.05.42. [1702M]
Goldberg, Reisel, Leizer, tütar, juut, 28.08.26 Tartu; Retška Panja; Moskva, vab. asum. 1956. [1702M]
Goldberg, Salomon, Leizer, poeg, juut, 22.05.28 Tartu; Retška Panja, vab. 01.11.45, asum. 1956 [1702M]
Goldberg, Gold, Leizer, tütar, en. ka Gilda juut, 21.12.31 Tartu; Retška Panja, vab. asum. 1946. [1702M]
Goldberg, Agnes, Leizer, tütar, juut, 02.08.33 Tartu; Retška Panja, vab. asum. 1946. [1702M]
GOLDBERG, Meier, Moissei juut, 1878 Läti, vabrikant, kaupmees, arr. Võru, Jüri 2; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 12.12.41. Sionist. [437E, 596M]
Goldberg, Hanna, abikaasa, juut, 1879, kodu-perenaine; Tomski obl. Kargassoki raj. Nedostupnõi. [596M]
Goldberg, Leo, Meier, poeg, juut, 1907, mitte küüditatud. [596M]
Goldberg, Erna, Joel, poja abikaasa, juut, 1904 Ukraina; Nedostupnõi. [596M]
Furman, poja abikaasa ema, juut, mitte küüdita-tud. [596M]
GOLDBERG, Rosa, juut, eluk. Tartu, küüdit. 14.06.41 Tomski obl. Aleksandrovski raj. Retška Panja. [Rosenberg]
GOLDBERG, Stan, juut, s. 1924, eluk. Tartu, küüdit 14.06.41 Tomski obl. Aleksandrovski raj. Retška Panja. [Rosenberg]
GOLDBERG, Salomon juut, äriomanik, arr. Tartu; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sosva, surn. kinnip-k. Toimikut pole.
Goldberg, Cilla; Tomski obl. Aleksandrovskoje raj. Retška Panja. Toimikut pole.
Goldberg, Riva; Retška Panja, vab. Toimikut pole.
GOLDBERG, Zive, Simon en. ka Zivje juut, 1873 Põltsamaa, eluk. Tallinn, Tina 17-8, kaupmees, riidekaupluse omanik, mitte küüditatud. 1941 elas Molotovi linnas. [460M]
Olivson, Hasse, Judel, tütar, juut, 25.03.01; Kirovi obl. Malmõž, vab. asum. 18.09.54.
Olivson, Moisei-Mihhail, Hirsch, tütre abikaasa, juut, 19.06.01 Riia, äriomanik; Malmõž, vab. asum. 18.09.54.
Olivson, Judel, Moisei-Mihhail, tütrepoeg, en. ka Julius, in. ka Moisei-Mihhail juut, 1924; Kotelnitši raj.; Malmõž, tuli Eestisse, vab. asum. 17.01.47.
Olivson, Salomon, Moisei-Mihhail, tütrepoeg, juut, 1928; Kotelnitš, tuli Eestisse, vab. asum. 17.01.47.
GOLDMANN, Isser, Meier en. ka Isidor, in. ka Siimon 22.01.19 Tallinn, eluk. Tallinn-Nõmme, Mängu 15-2, keskh., hõbesepp, asum. Kirovi obl. Sovetski raj., 1946 põgenes Eestisse., 2. arr. Eestis 1951, §16-82, 3a. Alates 1953 uuesti asumisel Kirovis, vab. asum. 28.05.56, vab. ka 1958. Küüditamise põhjus: naise isa Vassermann, Herz oli kaupmees, kes suri juba 13.04.41. Selles toimikus on kolm perekonda, kes elasid eraldi leibkondades, kuid ühes majas. [470M]
Goldmann, Sore-Reize, Herz, abikaasa, juut, 07.04.19 Tallinn, üliõpilane; Sovetski raj., 1946 põgenes Eestisse. Arr. 1951, §16-82, 3a. Alates 1953 uuesti asumisel Kirovis, vab. asum. 28.05.56.
Vassermann, Perez, Herz, abikaasa vend, ka Wasserman juut, 05.08.15 Daugavpils, kõrgh., raamatupidaja; Sovetski raj.; Sovetsk, vab. asum. 11.05.56.
Vassermann, Simho-Dvoire, Movša, abikaasa vennanaine, juut, 15.03.19 Tartu, kassiir; Sovetski raj., vab. asum. 11.05.56.
Vassermann, Naftoli, Perez, abikaasa venna-poeg, juut, 03.02.47 Sovetsk, eluk. sama. Sündis Venemaal.
Vassermann, Benjamin, Perez, abikaasa venna-poeg, ka Wasserman juut, 11.06.49 Sovetsk, eluk. sama, vab. asum. 1956. Sündis Venemaal.
Vassermann, Avigdor, Perez, abikaasa venna-poeg, juut, 1954 Sovetsk, eluk. sama. Sündis Venemaal.
Vassermann, Marjaša, Herz, abikaasa õde, juut, 29.07.28 Tallinn. Õpilane.; Sovetski raj., 1945 tuli Eestisse, 14.03.50 saadeti tagasi asumisele, vab. asum. 11.05.56.
Vassermann, Daile, Perez, abikaasa ema, juut, 20.10.1888 Tallinn; Sovetski raj., surn. asum. 12.06.44.
GOLDOV, Haim-Solomon, Jakov en. ka Haim-Scholem juut, 1899 Tartu, majade omanik, arr. 10.06.41 Narva; Sverdlovski obl. Sosva, surn. kinnip-k. [78M]
Goldova, Faiga-Dina, Lazar, abikaasa, en. ka Dina-Feige juut, 1911; Tomski obl. Vasjugani raj. Medveži Tšvor, surn. asum. 18.03.43. [PV]
Goldov, Lazar, Haim-Solomon, poeg, juut, 1935; Medveži Tšvor, surn. 1942. Surn. 18.03.43. [PV]
Goldova, Frida, Haim-Solomon, tütar, juut, 1939; Medveži Tšvor. Lastekodusse 1943. [PV]
GOLDOV, Lea, juut, s. 1939, eluk. Narva Suur 21, küüd. 14.06.41 Tomski obl. Vasjugani raj. Medveži Tšvor, kuna omaksed olid tapetud, saadeti lastekodusse. [Rosenberg]
GOLDOV, Samuel, juut, s. 1936, eluk. Narva Suur 21, küüd. 14.06.41 Tomski obl. Vasjugani raj. Medveži Tšvor, tapetud 03.43 samas. [Rosenberg]
GOLOSSOV, Grigori, Anton ka Golozov venelane, 1882, äriomanik, arr. Virumaa Kohtla v. §58-4; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 28.12.42. Valgekaartlane. [7199E]
GOLUBEV, Sergei, Jakov venelane, 05.09.1888 Moskva, arr. Tallinn, Faehlmanni 11-3, erin. 28.02.42 §58-4, 10a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 25.02.42. [7999E]
GOLUBEV, Sergei, Luka venelane, 27.01.1896 Pihkva, 6 kl., äriomanik, autojuht, arr. Petseri, Sepa 5; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 29.10.41. Valgekaartlane. Kaitseliit. [274E, 93M]
Golubeva, Antonina, Ivan, abikaasa, 26.06.1900, jaamakorraldaja; Tomski obl. Krivo-šeino raj. Krasnõi Jar, 02.04.50 põgenes. Arr. 13.12.50, erin. 02.06.51, §16-82, 3a. Pärast vabanemist saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 03.10.56. [93M]
Golubev, Boris, Sergei, poeg, venelane, 04.03.25. Õpilane.; Krasnõi Jar, surn. asum. 1943. [93M]
GOLUBJATNIKOV, Dmitri, Dmitri venelane, 01.11.1896 Narva, arst, arr. 01.07.41 Kuressaare,Turu 5, trib. 08.04.42 §58-13, 10a.; Krasnojarski krai Norillag, surn. kinnip-k. 10.08.42. [7429E]
Golubjatnikov, Selma-Elfriede, Jaak, abikaasa, 23.10.1900, eluk. Kuressaare, Turu 5, küüdit. 01.07.41; Harku vangla, vab. 08.41.
Golubjatnikov, Oleg, Dimitri, poeg, 05.01.30, eluk. Kuressaare, Turu 5, küüdit. 01.07.41; Harku vangla, vab. 08.41.
Golubjatnikov, Rjurik, Dimitri, poeg, 19.06.31, eluk. Kuressaare, Turu 5, küüdit. 01.07.41; Harku vangla, vab. 08.41.
GORBATŠEV, Aleksei, Ivan ka Gorbetschev venelane, 21.03.1875 Pihkva kub. Velikolutsk, äriomanik, arr. Tallinn, Lai 5, erin. 20.06.42 §58-4, 17-58, 5a.; Sverdlovski obl. Sevurallag; Omski obl., surn. asum. 05.01.45. Kaitseliit. [8360E]
Gorbatševa, Ksenja, Danil, abikaasa, ka Gorbatscheva 03.11.1891; Tomski obl. Tšainski raj. Tatarintsevsk. Toimikut pole.
GORDIN, Benjamin, Benz juut, 16.04.1894 Pärnu, kaupluse omanik, kaupmees, arr. Pärnu, Suure-Jõe 33-3, erin. 24.06.42 §35, 5a.; Tomski obl.; Sverdlovski obl. Sevurallag, vab. 23.07.46, 2. arr. Eestis 1950, vab. asum. 15.02.60. Sionist. [6079E, 1072M]
Gordin, Scheine-Mare, Solem, abikaasa, in. ka Salomon juut, 1900 Pärnu; Tomski obl. Tšainski raj. Maiga, vab. asum. 30.06.58. [1072M]
Gordin, Schifre-Broche, Benjamin, tütar, juut, 1924 Pärnu. Õpilane.; Maiga, vab. asum. 30.06.58. [1072M]
Gordin, Haim-Benz, Benjamin, poeg, juut, 1925 Pärnu. Õpilane.; Maiga, vab. asum. 30.06.58. [1072M]
Gordin, Mirjam, Benjamin, tütar, juut, 1926 Pärnu; Maiga, 2. kinniv. Eestis, vab. asum. 23.04.58. [1072M]
Gordin, Scholem, Benjamin, poeg, en. ka Solem juut, 1927 Pärnu. Õpilane.; Maiga, arret. Eestis 28.04.50. Saadeti tagasi asumisele, vab. asum. 28.06.58. [1072M]
GORDIN, Jakob, Bentsion en. ka Jacob, in. ka Ben-Zion juut, 1889, kaupluse ja firma omanik, arr. Pärnu §35; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 03.03.42. [3935E, 1992M]
Gordin, Ševa, abikaasa, en. ka Schieva, ka Schoine, juut, 1893; Tomski obl. Tšainski raj. Maiga, surn. asum. 18.07.44. [1992M]
Gordin, Zusmann-Elias, Jakob, poeg, en. ka Susman juut, 18.12.22; Maiga, vab. asum. 18.08.54. [1992M]
GORDIN, Jette-Emma, Mendel 1867 perek. Breners S.
GORDIN, Meische, juut, s. 1900, eluk. Pärnu, arr. 14.06.41, Sverdlovski obl. Sosva. [Rosenberg]
GORDIN, Samuil, Ben-Zion en. ka Samuil juut, 1892 Pärnu, algh., tehaseomanik, arr. Pärnu, Poska 18, ka Kreuksi; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 02.02.42. Sotsiaalselt ohtlik element. [367E, 174M]
Gordin, Reise, Moses, abikaasa, juut, 1895 Pärnu; Tomski obl. Tšainski raj. Maiga, vab. 30.07.58. [174M]
Gordin, Chae-Baile, Samuil, tütar, en. ka Haja-Baule,Beile juut, 06.09.24 Pärnu; Maiga, vab. 25.06.58. [174M]
Gordin, Meische-Scharje, Samuil, poeg, en. ka Meische-Schaje juut, 11.12.32 Tallinn, eluk. Pärnu, Poska 25, ka Kreuksi; Maiga, vab. 28.05.58. [174M]
GORDIN, Schoine, juut, s. 1893, eluk. Pärnu, küüdit. 14.06.41 Tomski obl. Tšainski raj. Maiga, surn. asum. [Rosenberg]
GORELOV, Illarion, Kirill venelane, 26.10.1889 Tartumaa Meeksi v., pottsepp, arr. Tartu, Tiigi 15-1, erin. 21.03.42 §58-4, 5a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. asum. 06.06.43. Valgekaartlane. [3820E, 484R]
Gorelova, Anastasia, Ivan, abikaasa, venelane, 10.11.1892 Peterburi kub; Tomski obl. Krivošeino raj. Himleshoz, vab. asum. 21.11.55. Surn. 1976 [484R]
Gorelova, Uljana, Illarion, tütar, venelane, 1920; Himleshoz. [484R]
Gorelova, Galina, Illarion, tütar, venelane, 25.02.22 Kastre-Võnnu v; Himleshoz, vab. asum. 21.11.55. [484R]
Gorelov, Polien, Illarion, poeg, venelane, 1924, mitte küüditatud. [484R]
Gorelov, Izmail, Illarion, poeg, en. ka Viktor venelane, 23.06.29; Himleshoz, vab. asum. 1947. Oli mobiliseeritud Punaarmeesse. [484R]
Gorelov, Ivan, Illarion, poeg, venelane, 03.05.32; Himleshoz, vab. asum. 1947. Oli mobiliseeritud Punaarmeesse. [484R]
Gorelov, Nikolai, Illarion, poeg, venelane, 01.08.36; Himleshoz, vab. asum. 21.11.55. Oli mobiliseeritud Punaarmeesse. [484R]
GORJATŠIH, Ivan, Vassili venelane, 03.03.1898 Peterburi kub. Oudova, autoomanik, arr. Rakvere, Rohuaia 16, erin. 21.03.42 §58-10, 8a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 15.04.42. Valgekaartlane. Kaitseliit. [7461E, 709M]
Gorjatših, Veera, Andres, abikaasa, 27.10.06 Rakvere, eluk. sama; Tomski obl. Vasjugani raj.
Kamennõi, vab. 07.46. Tuli Eestisse ja saadeti tagasi asumisele. [709M]
Gorjatših, Eve, Ivan, tütar, 23.06.38 Rakvere, eluk. sama; Kamennõi, vab. 10.01.47. Tuli Eestis-se ja saadeti tagasi asumisele. Vab. asum. 05.06.61. [709M]
GORŠKOVA, Svetlana, Igor 1957 perek. Aring K.
GOSS, Nikolai, Emmanuel venelane, 13.06.1884 Peterburi kub, melioraator, suurtalunik, arr. Petseri, erin. 28.02.42; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sosva, surn. eeluurimisel 13.01.42. Valgekaartlane. [906R]
Goss, Anna, Joosep, abikaasa, 29.05.1898 Peterburi, kodune; Tomski obl. Kargassoki raj. Bondarka, vab. asum. 12.07.54. [PV]
GREENFELDT, Aleksander, Hendrik ka Greenfeld, 28.09.1885 Läänemaa Varbla v. Vaiste k., kantseleitöötaja, arr. Haapsalu, Suur-Liiva 18, erin. 28.02.42 §58-13, 10a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 07.01.42. [7543E]
Greenfeldt, Elfriede-Maria, Miina, abikaasa, ka Greenfeldt, 25.03.1900, arr., erin. 04.03.42 §58-4; surmaotsus; kinnip-k. Sevurallag, otsus täide viidud 24.04.42. [7311E]
GRENZ, Oskar, Gustav, 01.08.1891 Paldiski, kaupmees, äriomanik, arr. Tallinn-Nõmme, Valdeku 51-2 §58-4, 58-13; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 18.01.42. Vabadussõda. [4664E, 1043R]
Grenz, Amilde, Paul, abikaasa, 08.12.1899 Tallinn; Muhhino raj.; Slobodskoi raj.; Kirovi obl. Molotovski raj., vab. asum. 15.05.56. [1043R]
Grenz, Lia, Oskar, tütar, 03.04.33 Tallinn; Muhhino raj., 1946 tuli Eestisse, vab. asum. 04.10.46. Rehab. tõendil vab. 15.05.56. [1043R]
Grenz, Elviira, Oskar, tütar. Rohkem andmeid pole. [M 2-1]
Grenz, Valentin-Martin, Gustav, vend, 21.11.1888 Paldiski, kaugesõidukapten, arr. asumisel, 04.05.47 Kirovi obl. Molotovski raj., trib. 23.12.43, §58-10, 58-11, 10a., surn. kinnip-k. Halturin 22.02.44. Vabadussõda. Vabadusrist. Osales vandenõus asumisel. [1043R]
GREPP, August-Johan, Richard, 14.02.02 Saaremaa Leisi v., eluk. sama, arr. 01.07.41, trib. 08.04.42 §58-10, 10a.; Krasnojarski krai, surn. kinnip-k. 01.10.42. [7428E]
Grepp, Varvara, abikaasa, 1914, küüdit. 01.07.41; Harku vangla, vab. 08.41.
Grepp, Maimu, August-Johan, tütar, 1931, küüdit. 01.07.41; Harku vangla, vab. 08.41.
Grepp, Richard, Mihkel, isa, 1871 Pärsama v., arr. 01.07.41, trib. 15.04.42 §58-10, 5a.; Irkutski obl., surn. 13.06.42.
Grepp, Tiina, ema, 1873, küüdit. 01.07.41; Harku vangla, vab. 08.41.
GRIEP-KISSELJOV, Nikolai, Vilhelm ka Kisseljov-Griep venelane, 02.11.1878 Tartu, kaubaagent, arr. Haapsalu, Kalevi 24, erin. 20.06.42 §58-13, 5a.; Sverd-lovski obl. Sevurallag; Omski obl., surn. asum. 01.01.43. Tsaariarmee ohvitser. [10339E]
Griep-Kisseljova, Lidia, Pjotr, abikaasa, ka Kisseljov-Griep venelane, 03.09.1888, kodune; Kirovi obl. Oritši raj., surn. 03.04.43. Toimikut pole.
Griep-Kisseljov, Georgi, Nikolai, poeg, ka Kisseljov-Griep venelane, 26.11.26. Õpilane.; Oritši raj.; Irkutski obl., vab. 1943. Tuli Eestisse. Toimikut pole. Andmed vastuolulised.
GRIGORJEV, Alevtina, Mihhail 1950 perek. Sergutšev A.
GRIGORJEV, Konstantin, Matvei, 22.04.1883 Soome, maamõõtja, arr. Petseri, Piiri 10, trib. 28.02.42 §58-13, 5a.; Krasnojarski krai, vab. 14.06.46. [8005E]
GRIGORJEVA, Nadežda, Vassili, eluk. Narva. Rohkem andmeid pole. (Toomas Käbin).
GRIIN, Voldemar, Nikolai ka Grin, 29.03.1892 Narva, keskh., ohvitser, arr. Narva, Mineviku 11-5; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. eeluurimisel 28.12.41. Vabadussõda. Kaitseliit. Valgetäht. Vabadusrist. [453E, 396M]
Griin, Nadežda, Madis, abikaasa, 1896; Tomski obl. Novo-Vasjugani raj. Kamennõi, surn. asum. 14.04.42. [393M]
Griin, Harald, Voldemar, poeg, 23.06.26; Kamennõi, surn. asum. 23.05.42. [396M]
Griin, Viktor, Voldemar, poeg, 25.01.31; Kamennõi, vab. asum. 07.49. Oli lastekodus. [396M]
GRIŠAKOV, Ivan, Jefremi venelane, 20.09.06 Piirissaare, teenistuja, vabriku kaasomanik, arr. Tartu, Riia 8, erin. 31.10.42 §35, 5a.; Sverdlovski obl. Sevurallag; Tomski obl. Krivošeino raj. Krasnõi Jar, vab. laagrist 25.12.45, vab. asum. 21.05.56. Surn. 20.12.80. [5653E, 1806M]
Grišakova, Jelizaveta, Timofei, abikaasa, vene-lane, 04.11.13; Krasnõi Jar, vab. asum. 21.05.56. Surn. 09.01.64. [1806M]
Grišakova, Taissia, Ivan, tütar, venelane, 23.10.32 Tartu; Krasnõi Jar, vab. asum. 1947. [1806M]
Grišakov, Pavel, Ivan, poeg, venelane, 12.07.35 Tartu; Krasnõi Jar, vab. asum. 21.05.56. [1806M]
GROSS, Jaan, Peeter, 10.05.1886 Pärnumaa Abja v., suurtalunik, arr. Tihemetsa v. Kamali k., erin. 24.06.42 §35, 58-13, 5a.; Sverdlovski obl. Sevurallag; Novosibirsk, surn. asum. 18.01.43. [10335E, 565M]
Gross, Maria, Juhan, abikaasa, 25.11.1891; Tomski obl. Tšainski raj. Gusljarovka, surn. asum. 06.11.44. [565M]
Gross, Alma, Jaan, tütar, 07.02.16, kaduma jäänud 06.41. [565M]
Gross, Leonhard-Johannes, Jaan, poeg, 1919 Abja v., teenistuja, arr. 07.11.44, trib. 22.12.44 §58-1b, 10+5; Krasnojarski krai Suhhobuzimskoje raj., mitte küüditatud. [565M]
Gross, Jaan, Jaan, poeg, 26.03.29; Tomski obl. Tšainski raj. Gusljarovka, vab. asum. 25.12.47. [565M]
GROSS, Mari 1861 perek. Järvik A.
GROSSBERG, August, Jaan, 21.05.1880 Tartumaa Kodijärve v., talunik, arr. Tähtvere v.; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 05.01.42. Kaitseliit. [443E, 1070M]
Grossberg, Elise-Marie, Hindrek, abikaasa, 16.04.1896 Tartu mk.; Tomski obl. Kargassoki raj. Jurta-Jerjomino, vab. asum. 20.03.58. [1070M]
Grossberg, August, August, poeg, 21.11.31 Tartu; Jurta-Jerjomino, tuli Eestisse. 1950 saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 20.03.58. [1070M]
Grossberg, Eduard, August, pojapoeg, 26.09.54 Tomsk, eluk. sama. Sündis Siberis. [1070M]
Grossberg, Selma, August, tütar, 15.12.23, mitte küüditatud. Surnud 16.07.1935. Oli nime-kirjas ja ka kõikides dokumentides. Alles 1958 võimud avastasid,et ta oli surnud. [1070M]
GROŠEVAJA, Anna, Vassili venelane, 1872 Tallinn, keskh., maja ja sauna omanik, arr. Tallinn, Niine 12-21; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 13.10.41. [389E, 941M]
Groševoi, Igor, Nikolai, poeg, 24.02.1897 Riia, advokaat; Kirovi obl. Kilmezi raj., arr. asum., erin. 06.44, §58-10, 58-11, 10a., surmaotsus täide viidud 10.11.44 Kirov. [941M]
Groševaja, Niina, Vladimir, poja abikaasa, venelane, 28.06.01 Paldiski, arst; Kilmezi raj., vab. asum. 29.04.54. [941M]
Groševaja, Natalja, Igor, pojatütar, 01.09.40; Kilmezi raj., surn. asum. 02.07.43. [941M]
Groševaja, Anna, Igor, pojatütar, 21.04.42 Kilmezi raj., eluk. sama, vab. 1954. Sündis Siberis. [941M]
GRUNS, Israel, Abram juut, 23.04.1888 Narva, äriomanik, kaupmees, arr. Narva, Jaama 6-2 §58-4; Sverdlovski obl. Sevurallag; Novosibirsk, surn. asum. 06.04.42. [4636E, 173M]
Gruns, Dvoira, Solomon, abikaasa, en. ka Veera 1897; Tomski obl. Vasjugani raj. Aipolovo, vab. asum. 08.56. [173M]
Gruns, Hackel-Abram, Israel, poeg, en. ka Hatse-Abram juut, 20.06.27; Aipolovo, surn. asum. 29.09.53 Tomsk. [173M]
GRUZD, Jelena, Gleb 1954 perek. Fomin A.
GRUZIS, Aleksander, Jaan ka Gruusis lätlane, 1901 Petserimaa Roodva v., eluk. sama, keskh, arr. 20.12.40, erin. 19.04.41 §58-10, 182, 8a.; Magadani obl. Sevvostlag, surn. 13.04.42. Ei ole küüditatud. [325M]
Gruzis, Anna, Peeter, abikaasa, ka Gruusis lätlane, 1907 Petseri mk, keskh., agronoom; Tomski obl. Baktšar. Rohkem andmeid pole.
Gruzis, Astrida, Aleksander, tütar, ka Gruusis lätlane, 1939; Baktšar. Rohkem andmeid pole.
Gruzis, Jaan, Peeter, isa, ka Gruusis lätlane, 1871 Läti Valka mk.; Baktšari raj., surn. 11.04.52.
Gruzis, Astrida, Jaan, õde, ka Gruusis lätlane, 1923, eluk. Petseri, kaupluses müüja. Rohkem andmeid pole.
Gruzis, Artur-Peeter ka Gruusis lätlane, 29.05.02, talupidaja, arr. Linnuse v.; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sosva, otsus täide viidud 14.12.41. Kaitseliit.
Paul, Kristina 1871; Tomski obl. Baktšar, surn. asum. Toimikut pole.
GRÜNHUT, Gabriel, eluk. Kuressaare, küüdit. 01.07.41; Harku vangla, vab. 08.41.
Grünhut, Jenni 1914, küüdit. 01.07.41; Harku vangla, vab. 08.41.
GRÜNHUT, Kasriel, Mendel juut, 1898 Pärnu, kaupmees, äriomanik, arr. Kuressaare, Kohtu 50, erin. 01.07.42 §35, 5a.; Novosibirski obl., 2. arr. Eestis, Tallinna Keskrajooni Rahvakohus 26.03.48, §17-109, 2a., vab. 1944. Surn. 22.09.52 Vasalemma. [9069E, 782M]
Säkk, Melanie, Joosep, elukaaslane 20.02.1890, äriomanik; Kirovi obl. Slobodskoi raj. Karinstroi, surn. asum. 19.09.41. [782M]
Säkk, Valeria, Mihkel, elukaaslase tütar, 01.06.21 Saare mk.; Prosnitsa raj.; Karinstroi, vab. asum. 29.06.54. [782M]
GRÜNTHAL, Nikolai, Adam, 17.10.1897 Petseri, kõrgem riigiametnik, arr. Petserimaa Vilo v., erin. 27.06.42 §58-4; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sosva, otsus täide viidud 25.08.42. Kaitseliit. Isamaaliit. Toimikut pole. [111M]
Grünthal, Melanie, Ivan, abikaasa, 17.03.01; Tomsk, vab. asum. 02.04.58.
Grünthal, Juta, Nikolai, tütar, 03.10.27; Tomsk; Assino, 1946 põgenes Eestisse. 1950 saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 08.04.58.
Grünthal, Viivi, Nikolai, tütar, en. ka Viive 20.03.29; Tomski obl. Krivošeino raj. Rõbolovo, 1946 põgenes Eestisse. 1950 saadeti asumi-sele tagasi. 1956 tuli koos tütre Milviga Eestisse tagasi. 12.04.57 Valga r/k mõistis ta §81 lg.2 alusel 1a. vangi. ENSV ÜNP 24.08.57 anti armu, vab. 18.11.57. Inv.
Grünthal, Milvi, Aleksander, tütretütar, 19.01.55 Tomski obl. Krivošeino raj., eluk. sama. Sündis Siberis. Viivi tütar.
GRÜNVALD, Ella-Julianna, Ida, 20.09.14 Tartu, eluk. sama, kindla elukutseta, asum. Tomski obl. Aleksand-rovskoje raj. Retška Panja, vab. asum. 03.07.58. [2083M]
GULOV, Ivan, Ivan en. ka Joann venelane, 09.10.03 Petseri mk., talunik, arr. Võru mk., erin. 28.02.42 §58-4, 10a.; Novosibirski obl.; Sverdlovski obl. Sevurallag, 2. arr., Novosibirski oblastikohus 16.05.42, 10+5, vab. 25.06.56. Kaitseliit. Isamaaliit. [5779E, 1295M]
Gulova, Klavdia, Mihhail, abikaasa, venelane, 31.10.06 Petseri mk.; Tomski obl. Krivošeino raj. Rõbolovo, 1946 lõpus tuli koos lastega Eestisse. 1947 §82 ja 162b alusel saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 27.05.58. [1295M]
Gulov, Mihhail, Ivan, poeg, venelane, 01.11.27. Õpilane.; Rõbolovo, 1946 lõpus tuli Eestisse, vab. 1947. [1295M]
Gulov, Aleksander, Ivan, poeg, venelane, 01.11.32. Õpilane.; Rõbolovo, 1946 lõpus tuli Eestisse, vab. 1947. [1295M]
Gulov, Nikolai, Ivan, poeg, venelane, 11.12.39; Rõbolovo, surn. asum. 1943. [1295M]
GURVITŠ, Salomon, Ošei ka Gurevitsch juut, 21.11.01 Läti, kaupmees, äriomanik, arr. Tallinn, Pikk 52, erin. 25.11.42 §35, 5a.; Kirovi obl. Vjatlag; Darovskoje raj.; Iževsk, vab. laagrist 24.12.43, vab. asum. 21.12.57. Oli juudi organisatsioonis. [5401E, 824M]
Gurvitš, Sarra, Efraim, abikaasa, en. ka Saara juut, 27.08.1897; Darovskoje raj., 03.47 tuli koos lastega omavoliliselt Eestisse. 08.50 saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 21.12.57. [824M]
Gurvitš, Abram, Salomon, poeg, juut, 16.03.34 Tallinn; Darovskoje, 03.47 tuli koos emaga omavoliliselt Eestisse. 08.50 saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 13.12.57. [824M]
Gurvitš, Ella, Salomon, tütar, juut, 22.10.36 Tallinn; Darovskoje raj., 03.47 tuli koos emaga omavoliliselt Eestisse. 08.50 saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 14.12.57. [824M]
Seranoser, Bejana, abikaasa ema. Mitte küüdi-tatud, Saksa okupatsiooni ajal hukati juutidena. [M 2-1]
Seranoser, Efroama, abikaasa isa. Mitte küüdi-tatud, Saksa okupatsiooni ajal hukati juutidena. [M 2-1]
GUTFELDT, Gustav, Hans, 06.01.1870 Järva mk., insener, arr. 13.06.41 Narva, erin. 24.06.42 §58-10, 5a.; Sverdlovski obl. Sevurallag; Novosibirsk, surn. kinnip-k. 20.11.42. Kaitseliit. [9066E, 339M]
Gutfeldt, Maria, Johan, abikaasa, 26.06.1876; Tomski obl. Vasjugani raj. Volkovo, surn. asum. 1943. [339M]
GUTKIN, Heinrich, Herson juut, 13.06.1879 Tallinn, kõrgh., kaupmees, majade ja kino omanik, arr. Tallinn, Viru 4-5; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 11.10.41. Riigikogu liige. Nõukogudevastaselt häälestatud. [122E, 562M]
Gutkin, Josephine, Aleksander, abikaasa, juut, 1888 Läti; Mordva ANSV Dubravlag; Kirovi obl. Malmõž, arr. asum., Kirovi oblastikohus 29.06.46, §58-10, 58-11, 7a., surn. kinnip-k. 16.10.50. [562M]
GVOZDEV, Aleksandr, Pavel venelane, 30.08.1899, kaevur, mäeinsener, arr. Kohtla-Järve §58-4; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. kinnip-k. 13.12.41. Jude-nitši armee. Nõukogudevastane agitatsioon. [158E, 1673M]
Gvozdeva, Jelena, Jevdokia, abikaasa, vene-lane, 23.03.06; Tomski obl. Vasjugani raj. Maisk, vab. asum. 1955. [1673M]
Gvozdev, Boris, Aleksander, poeg, venelane, 15.10.28; Maisk, vab. asum. 1947. [1673M]
GÄRDSTRÖM, Thomas, Johan, 29.12.05 Vormsi saar, eluk. sama. Õpetaja, arr. 19.07.41. Rohkem andmeid pole. [8945E]
GÜNHUT, Jenny 1914, eluk. Kuressaare, küüdit. 01.07.41; Harku.