Töötuna ja tööotsijana arvel olevate isikute ning tööturuteenuste osutamise registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Töötuna ja tööotsijana arvel olevate isikute ning tööturuteenuste osutamise registri pidamise põhimäärus
Töötuna ja tööotsijana arvel olevate isikute ning tööturuteenuste osutamise registri pidamise põhimäärus - sisukord
§ 1 Registri asutamine ja ametlik nimetus
2 Registri ülesehitus ja pidamise kord
§ 5 Andmete andjad
§ 6 Alusdokumendid
§ 7 Registriandmete kaitse
§ 8 Andmete tähendus
1 Registrisse kantavad isikuandmed
§ 9 Füüsilise isiku andmed
§ 10 Töötu andmed
§ 11 Tööotsija andmed
§ 12 Muu tööturuteenust saanud isiku andmed
2 Individuaalse tööotsimiskava andmed
§ 13 Töötu individuaalse tööotsimiskava andmed
§ 14 Tööotsija ja muu tööturuteenust saanud isiku individuaalse tööotsimiskava andmed
3 Tööandja ja tööturuteenuse osutaja andmed
§ 15 Tööandja ja tööturuteenuse osutaja andmed
4 Tööturuteenuste andmed
§ 16 Tööturuteenuse osutamise andmed
§ 17 Töövahendus
§ 18 Tööturukoolitus
§ 19 Karjäärinõustamine
§ 20 Ettevõtluse alustamise toetus
§ 21 Palgatoetus
§ 22 Avalik töö
§ 23 Tööpraktika
§ 24 Tööharjutus
§ 25 Tööruumide ja -vahendite kohandamine
§ 26 Töötamiseks vajaliku abivahendi tasuta kasutamiseks andmine
§ 27 Abistamine tööintervjuul
§ 28 Tugiisikuga töötamine
§ 29 Tööalane rehabilitatsioon
§ 30 Tööhõiveprogrammi alusel osutatavate tööturuteenuste andmed
5 Tööturuteenuse osutamise korraldamise andmed
§ 31 Tööturuteenuse osutamise korraldamise dokumentide andmed
6 Tööturutoetuse andmed
§ 32 Tööturutoetuse maksmise andmed
§ 33 Töötutoetus
§ 34 Stipendium
§ 35 Sõidu- ja majutustoetus
7 Töökoha täitmiseks välismaalasega loa taotlemise andmed
§ 36 Töökoha täitmiseks välismaalasega loa taotlemise andmed
8 Sotsiaalmaksu maksmise andmed
§ 37 Sotsiaalmaksu maksmise andmed
4 Juurdepääs registrisse kantud andmetele
§ 38 Juurdepääs registrisse kantud andmetele
§ 39 Andmevahetus
5 Registrisse kantud andmete ja nende alusdokumentide säilitamine
§ 40 Andmete säilitamine ja arhiveerimine
6 Järelevalve registri pidamise üle, registri finantseerimine ja likvideerimine
§ 41 Järelevalve registri pidamise üle
§ 42 Registri pidamise finantseerimine
§ 43 Registri likvideerimine
§ 44 Ülemineku- ja rakendussätted
§ 45 Määruse jõustumine
RT I, 22.12.2015, 52
Vastu võetud 18.12.2015 nr 140
Määrus kehtestatakse tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 8 lõike 2 alusel.
(1) Töötuna ja tööotsijana arvel olevate isikute ning tööturuteenuste osutamise register on asutatud Vabariigi Valitsuse 29. jaanuari 2002. a määrusega nr 57 „Tööotsijate ja tööturuteenuste riikliku registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus”.
(2) Registri ametlik nimetus on töötuna ja tööotsijana arvel olevate isikute ning tööturuteenuste osutamise register (edaspidi register).
(1) Registrit peetakse Eesti Töötukassa järgmiste ülesannete täitmiseks:
1) tööealise elanikkonna võimalikult kõrge tööhõive määra saavutamise ning pikaajalise töötuse ja tööturult tõrjutuse ennetamise eesmärgil tööturuteenuste ja -toetuste seadusega ning Vabariigi Valitsuse määruse, valdkonna eest vastutava ministri määruse või käskkirjaga kinnitatud tähtajaliste tööhõiveprogrammidega (edaspidi tööhõiveprogramm) pandud ülesanded;
2) töötajate vaba liikumise soodustamiseks Euroopa Liidu õigusaktide alusel pandud ülesanded;
3) tööandjale töökoha täitmiseks välismaalasega loa andmise otsustamine välismaalaste seaduse alusel;
4) sotsiaalmaksuseaduse alusel sotsiaalmaksu maksmine tuumakatastroofi, tuumakatsetuse või aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimisest osavõtnud mittetöötavate isikute eest.
(2) Sotsiaalministeeriumile tagatakse registrisse kantud andmete alusel statistilised andmed tööturu olukorra kohta statistiliste ja teaduslike uuringute tegemiseks.
Registri vastutav töötleja on Eesti Töötukassa.
2. peatükk Registri ülesehitus ja pidamise kord
1) digitaalsed alusdokumendid;
2) digitaalne andmebaas.
§ 5. Andmete andjad
Registrisse andmete andjad on:
1) töötu;
2) tööotsija;
3) tööturuteenuse osutamist taotlenud ja tööturuteenust saanud isik, kes ei ole töötuna ega tööotsijana arvele võetud (edaspidi muu tööturuteenust saanud isik);
4) tööandja;
5) tööturuteenuse osutaja;
6) Eesti Töötukassa;
7) tuumakatastroofi, tuumakatsetuse või aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimisest osavõtnud mittetöötav isik, kelle eest Eesti Töötukassa maksab sotsiaalmaksu (edaspidi sotsiaalmaksu maksmist taotlenud isik).
§ 6. Alusdokumendid
1) avaldus töötuna või tööotsijana arvelevõtmiseks ja sellele lisatud dokumendid;
2) avaldus töötutoetuse saamiseks ja sellele lisatud dokumendid;
3) taotlus tööturuteenuse saamiseks ja sellele lisatud dokumendid;
4) tööturuteenuse osutaja esitatud dokument, mis tõendab isiku tööturuteenuse saamist;
5) tööturuteenuse osutamise korraldamise dokumendid;
6) tööandja taotlus saada luba töökoha täitmiseks välismaalasega ja sellele lisatud dokumendid;
7) avaldus tuumakatastroofi, tuumakatsetuse või aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimisest osavõtnud mittetöötava isiku eest sotsiaalmaksu maksmiseks ja sellele lisatud dokumendid.
§ 7. Registriandmete kaitse
(1) Registriandmete kaitse hõlmab andmete:
1) käideldavust – andmete kaitse juhusliku hävimise ja tahtliku hävitamise eest ning õigustatud isikule andmete kättesaadavuse takistamise eest;
2) terviklust – andmete kaitse juhusliku või tahtliku volitamata muutmise eest;
3) konfidentsiaalsust – andmete kaitse volitamata töötlemise eest.
(2) Registriandmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks rakendatakse organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid.
(3) Registri turvaklass on K2T1S2.
(4) Registri turbeaste on keskmine.
§ 8. Andmete tähendus
Registriandmetel on informatiivne ja statistiline tähendus.
1. jagu Registrisse kantavad isikuandmed
§ 9. Füüsilise isiku andmed
(1) Registrisse kantakse töötu, tööotsija, muu tööturuteenust saanud isiku ja sotsiaalmaksu maksmist taotlenud isiku kohta järgmised andmed:
1) isikukood, isikukoodi puudumisel sünniaeg ja sugu;
4) elamisloa või elamisõiguse kehtivuse aeg;
5) rahvusvahelise kaitse saaja seisund;
6) varjupaigataotleja seisund;
7) elukoha aadressiandmed;
8) kontaktandmed (sidevahendi liik ja number ning e-posti aadress).
(2) Peale lõikes 1 nimetatud andmete kantakse registrisse:
1) töötu kohta §-des 10 ja 13 nimetatud andmed;
2) tööotsija kohta §-des 11 ja 14 nimetatud andmed;
3) muu tööturuteenust saanud isiku kohta §-des 12 ja 14 nimetatud andmed;
4) sotsiaalmaksu maksmist taotlenud isiku kohta §-s 37 sätestatud andmed.
(3) Alaealise ja muu piiratud teovõimega isiku kohta kantakse registrisse esindusõiguse ja esindaja andmed.
§ 10. Töötu andmed
(1) Töötuna arvelevõtmise taotlemisel kantakse registrisse:
1) töötuna arvelevõtmise avalduse esitamise kuupäev;
2) töötuna arvelevõtmise otsustamise alusandmed.
(2) Lõike 1 punktis 2 nimetatud töötuna arvelevõtmise otsustamise alusandmed on andmed selle kohta, kas:
1) isik töötab või on tööta ja töötamise lõppkuupäev;
2) isik on juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liige ning saab selle eest tasu, välja arvatud äriühingu juhtimis- või kontrollorgani liikme tasu;
3) isik on registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjana;
4) isik osaleb füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtte tegevuses abikaasana ja on kantud maksukohustuslaste registrisse;
5) isik õpib statsionaarses või täiskoormusega õppes, sealhulgas viibib akadeemilisel puhkusel, ning täiskoormusega õppiva ja kutseõppes statsionaarses õppes õppiva isiku töötamise andmed viimase 12 kuu jooksul;
6) isik viibib aja-, asendus- või reservteenistuses;
7) isik saab abikaasatasu;
8) isikule on määratud ennetähtaegne vanaduspension;
9) isik saab vanaduspensioni ootel oleva päästeteenistuja toetust.
(3) Kui isik võetakse töötuna arvele, kantakse registrisse:
1) töötuna arvelevõtmise otsuse kuupäev ja number;
2) töötuna arvelevõtmise kuupäev;
3) Eesti Töötukassasse pöördumise aeg;
4) töötuna arveloleku lõpetamise otsuse kuupäev ja number;
5) töötuna arveloleku lõpetamise kuupäev ja põhjus.
(4) Kui isikut ei võeta töötuna arvele, kantakse registrisse:
1) töötuna arvelevõtmise avalduse läbivaatamata jätmise teate kuupäev ja number või
2) töötuna arvelevõtmisest keeldumise otsuse põhjus, kuupäev ja number.
(5) Kui töötuna arvelevõtmise, arvelevõtmisest keeldumise või arveleoleku lõpetamise otsust muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks, kantakse registrisse vastava otsuse kuupäev ja number.
§ 11. Tööotsija andmed
(1) Tööotsijana arvelevõtmise taotlemisel kantakse registrisse tööotsijana arvelevõtmise avalduse esitamise kuupäev.
(2) Kui isik võetakse tööotsijana arvele, kantakse registrisse:
1) tööotsijana arvelevõtmise otsuse kuupäev ja number;
2) tööotsijana arvelevõtmise kuupäev;
4) tööotsijana arveloleku lõpetamise otsuse kuupäev ja number;
5) tööotsijana arveloleku lõpetamise kuupäev ja põhjus.
(3) Kui isikut ei võeta tööotsijana arvele, kantakse registrisse:
1) tööotsijana arvelevõtmise avalduse läbivaatamata jätmise teate kuupäev ja number või
2) tööotsijana arvelevõtmisest keeldumise otsuse põhjus, kuupäev ja number.
(4) Kui tööotsijana arvelevõtmise, arvelevõtmisest keeldumise või arveloleku lõpetamise otsust muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks, kantakse registrisse vastava otsuse kuupäev ja number.
(5) Kui tööotsijale osutatakse karjäärinõustamist tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 14 alusel, kantakse registrisse:
1) töö- või teenistussuhte lõpetamise kohta teate saamise andmed;
2) töö- või teenistussuhte lõpetamise kuupäev.
(6) Kui tööotsijale osutatakse tööalase rehabilitatsiooni teenust tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 91 lõike 2 alusel, kantakse registrisse andmed selle kohta, kas:
1) isik töötab;
2) isik on registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjana;
3) isik osaleb füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtte tegevuses abikaasana ja on kantud maksukohustuslaste registrisse;
4) isik omandab põhi-, üldkesk-, kutse- või kõrgharidust;
5) isik saab sotsiaalhoolekande seaduse alusel sotsiaalse rehabilitatsiooni teenust;
6) isikul on tuvastatud puue;
7) isikul on tuvastatud püsiv töövõimetus;
8) isikule on määratud invaliidsusgrupp tähtajatult;
9) isikul on tuvastatud osaline töövõime.
§ 12. Muu tööturuteenust saanud isiku andmed
(1) Muu tööturuteenust saanud isiku kohta kantakse registrisse:
1) tööturuteenuste ja -toetuste seaduses või tööhõiveprogrammis sätestatud tööturuteenuse saamise tingimustele vastamist tõendavad andmed;
2) individuaalse tööotsimiskava andmed, kui tööturuteenuste ja -toetuste seaduse või tööhõiveprogrammi alusel koostatakse isikule individuaalne tööotsimiskava;
3) Eesti Töötukassasse pöördumise aeg.
(2) Kui isikule osutatakse tööalase rehabilitatsiooni teenust tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 91 lõike 2 alusel, kantakse registrisse käesoleva määruse § 11 lõikes 6 nimetatud andmed.
2. jagu Individuaalse tööotsimiskava andmed
§ 13. Töötu individuaalse tööotsimiskava andmed
(1) Töötule koostatud individuaalse tööotsimiskava kohta kantakse registrisse tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 10 lõikes 2 nimetatud andmed.
(2) Individuaalses tööotsimiskavas sisalduvad isiku kutse- ja tööalaseid oskusi ning tööle asumist ja töötamise jätkamist soodustavaid asjaolusid kirjeldavad andmed on:
1) töötamise ja töökogemuse andmed;
2) füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise andmed;
3) ettevõtluskogemuse andmed;
4) hariduse ja antud kutse, pädevuse või ameti andmed;
5) keelteoskuse andmed;
6) arvuti kasutamise ja tarkvara valdamise andmed;
7) mootorsõiduki juhtimise õiguse andmed;
8) muude tööle asumist ja töö säilitamist soodustavate oskuste andmed, mis selguvad tööotsimiskava koostamisel.
(3) Individuaalses tööotsimiskavas sisalduvad isiku tööle asumist ja töötamise jätkamist takistavaid asjaolusid kirjeldavad andmed on:
1) vähene töökogemus või selle puudumine;
2) tööks vajalike oskuste vähesus või nende puudumine;
3) puude raskusastme algus- ja lõppkuupäev;
4) püsiva töövõimetuse algus- ja lõppkuupäev;
5) tähtajatult määratud invaliidsusgrupi lõppkuupäev;
6) osalise või puuduva töövõime algus- ja lõppkuupäev;
7) tervisest tulenevad piirangud ja nende mõju tegutsemisvõimekusele;
8) soovitused isikule sobivate töötingimuste ja töövõimet toetavate tegevuste kohta;
9) muude tööle asumist ja töö säilitamist takistavate asjaolude andmed, mis selguvad tööotsimiskava koostamisel.
(4) Tööturuteenuse osutamise otsustamiseks kantakse registrisse andmed selle kohta, kas isik on saanud sotsiaalhoolekande seaduse alusel sotsiaalset rehabilitatsiooni, erihoolekandeteenust või abivahendi.
(5) Individuaalse tööotsimiskava täitmise ja iseseisva tööotsingu andmed on:
1) Eesti Töötukassasse pöördumise viis ja aeg;
2) Eesti Töötukassasse määratud ajal pöördumata jätmise põhjus;
3) tööotsimiskavas kokkulepitud tööturuteenuses osalemine või sellest keeldumine;
4) andmed iseseisvalt töö leidmise võimaluse kohta.
§ 14. Tööotsija ja muu tööturuteenust saanud isiku individuaalse tööotsimiskava andmed
(1) Kui individuaalne tööotsimiskava koostatakse tööalase rehabilitatsiooni teenuse osutamiseks tööotsijale või muule tööturuteenust saanud isikule, kantakse registrisse tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 10 lõike 2 punktides 1–3, 5, 9 ja 10 sätestatud andmed.
(2) Kui tööhõiveprogramm näeb ette individuaalse tööotsimiskava koostamise isikule, kes ei ole töötuna arvele võetud, kantakse registrisse individuaalse tööotsimiskava andmed tööhõiveprogrammis sätestatud ulatuses.
3. jagu Tööandja ja tööturuteenuse osutaja andmed
§ 15. Tööandja ja tööturuteenuse osutaja andmed
(1) Kui tööandja või tööturuteenuse osutaja on juriidiline isik, kantakse registrisse juriidilise isiku vorm, registrikood, nimi, peamine tegevusala ja kontaktandmed (postiaadress, telefon, faks, e-posti aadress).
(2) Kui tööandja või tööturuteenuse osutaja on füüsilisest isikust ettevõtja, kantakse registrisse füüsilisest isikust ettevõtja isikukood, nimi, peamine tegevusala ja kontaktandmed (postiaadress, telefon, faks, e-posti aadress).
(3) Kui tööandja või tööturuteenuse osutaja on füüsiline isik, kantakse registrisse § 9 lõike 1 punktides 1, 2, 7 ja 8 nimetatud andmed.
4. jagu Tööturuteenuste andmed
§ 16. Tööturuteenuse osutamise andmed
Töötule, tööotsijale, muule tööturuteenust saanud isikule ja tööandjale osutatud tööturuteenuse kohta kantakse registrisse §-des 17–30 nimetatud andmed.
§ 17. Töövahendus
(1) Töövahenduse kohta kantakse registrisse:
1) tööandja andmed;
2) töökoha nimetus;
3) töökoha asukoht;
4) töö kestus (tähtajatu või tähtajaline);
5) töökohale kandideerijale esitatavad nõuded;
6) pakutava töötasu suurus, kui tööandja on selle teatanud;
7) töökoha vahendamise viis;
8) töötu keeldumine pakutud sobivast tööst.
(2) Töövahendusteenuse osutamisel Euroopa tööturuasutuste võrgustiku (EURES võrgustik) kaudu kantakse registrisse peale lõikes 1 nimetatud andmete vabade töökohtade ja töötaotlejate vahendamist reguleerivates Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud andmed.
(3) Kui isik on andnud nõusoleku oma isikuandmete edastamiseks tööandjale, tehakse registrisse vastavasisuline märge.
§ 18. Tööturukoolitus
Tööturukoolituse kohta kantakse registrisse:
1) tööturuteenuse osutaja andmed;
2) tööturukoolituse nimetus;
3) tööturukoolituse toimumise koht;
4) tööturukoolituse toimumise ajavahemik;
5) tööturukoolituse kestus;
6) tööturukoolituse kogumaksumus ja maksumus osavõtja kohta;
7) isiku tööturukoolitusel osalemise aeg.
§ 19. Karjäärinõustamine
Karjäärinõustamise kohta kantakse registrisse karjäärinõustamisel osalemise aeg ja isikule antud soovitused.
§ 20. Ettevõtluse alustamise toetus
(1) Ettevõtluse alustamise toetuse kohta kantakse registrisse:
1) ettevõtluse alustamise toetuse avalduse ja sellele lisatud dokumentide esitamise kuupäev;
2) andmed ettevõtluskoolituse läbimise, majandusalase kutse- või kõrghariduse või ettevõtluskogemuse kohta.
(2) Ettevõtluse alustamise toetuse andmise korral kantakse registrisse:
1) otsuse kuupäev ja number;
2) asutatava ettevõtja vorm;
3) asutatava ettevõtte tegevusala;
4) ettevõtluse alustamise toetuse suurus;
5) ettevõtluse alustamise toetusega loodavate töökohtade arv;
6) ettevõtluse alustamise toetuse sihtotstarbelise kasutamise kontrollimise kuupäev;
7) ettevõtluse alustamise toetuse sihtotstarbelise kasutamise kontrollimise tulemus.
(3) Kui ettevõtluse alustamise toetust ei anta, kantakse registrisse:
1) ettevõtluse alustamise toetuse avalduse läbivaatamata jätmise teate kuupäev ja number või
2) ettevõtluse alustamise toetuse andmisest keeldumise otsuse kuupäev, number ja põhjus.
(4) Kui ettevõtluse alustamise toetuse andmise otsust muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks, kantakse registrisse kehtetuks tunnistamise või muutmise otsuse kuupäev, number ja põhjus.
§ 21. Palgatoetus
Palgatoetuse kohta kantakse registrisse:
2) selle isiku isikukood, kelle tööle võtmise korral tööandjale palgatoetust makstakse;
3) töökoha nimetus ja asukoht ning töölepingu kestus;
4) palgatoetuse maksmise eeldatav ajavahemik ja töötasu suurus;
5) tööandjale töölepingu seaduse § 66 alusel riigieelarvest hüvitatud puhkusetasu suurus ja töötaja puhkuse aeg;
6) töötajale makstud töötasu suurus;
7) tööandjale makstava palgatoetuse suurus;
8) ajavahemik, mille eest palgatoetust arvutati;
9) palgatoetuse arvutamise kuupäev;
10) isiku töösuhte lõpetamise kuupäev ja põhjus.
§ 22. Avalik töö
Avaliku töö kohta kantakse registrisse:
2) avaliku töö nimetus;
3) avaliku töö toimumise koht;
4) avaliku töö toimumise ajavahemik;
5) isiku avalikus töös osalemise aeg.
§ 23. Tööpraktika
Tööpraktika kohta kantakse registrisse:
2) tööpraktika nimetus;
3) tööpraktika toimumise koht;
4) tööpraktika toimumise ajavahemik;
5) tööpraktika juhendaja nimi;
6) juhendamistasu arvutamise kuupäev ja ajavahemik, mille eest juhendamistasu arvutati;
7) tööandjale makstava juhendamistasu suurus;
8) isiku tööpraktikal osalemise aeg.
§ 24. Tööharjutus
Tööharjutuse kohta kantakse registrisse:
2) tööharjutuse toimumise koht;
3) tööharjutuse toimumise ajavahemik;
5) tööharjutuse kogumaksumus ja maksumus ühe osavõtja kohta;
6) isiku tööharjutusel osalemise aeg.
§ 25. Tööruumide ja -vahendite kohandamine
Tööruumide ja -vahendite kohandamise kohta kantakse registrisse:
2) isiku tööle asumise kuupäev;
3) kohandatava ehitise, ruumi, töökoha või töövahendi nimetus ja kohandamise viis;
4) tööruumide ja -vahendite kohandamise eeldatav valmimise tähtaeg, maksumus ja hüvitamise määr;
5) tööruumide ja -vahendite kohandamise eest tööandjale kuludokumentide alusel hüvitatud summa, hüvitamise määr ja kuupäev;
6) isiku töö- või teenistussuhte lõpetamise kuupäev ja põhjus.
§ 26. Töötamiseks vajaliku abivahendi tasuta kasutamiseks andmine
(1) Töötamiseks vajaliku abivahendi tasuta kasutamiseks andmise kohta kantakse registrisse:
3) töökoha nimetus;
4) töötamiseks vajaliku abivahendi liik ja nimetus;
5) töötamiseks vajaliku abivahendi maksumus;
6) töötamiseks vajaliku abivahendi kasutamise algus- ja lõppkuupäev;
7) töötamiseks vajaliku abivahendi Eesti Töötukassale tagastamise kuupäev.
(2) Kui töötamiseks vajalik abivahend pärast töötamise lõppemist võõrandatakse isikule, kes seda kasutas, kantakse registrisse võõrandamise kuupäev ja põhjus.
§ 27. Abistamine tööintervjuul
(1) Tööintervjuul abistamise kohta kantakse registrisse:
4) tööintervjuu toimumise koht ja kuupäev;
5) tööintervjuul abistamise viis;
6) tööintervjuul abistamise eest makstava tasu suurus.
(2) Kui tööintervjuul abistamise teenust osutas isik oma vabast ajast ja tasu saamata, kantakse registrisse:
1) isikule sõidukulu hüvitamise taotluse andmed;
2) hüvitatud sõidukulu suurus.
§ 28. Tugiisikuga töötamine
Tugiisikuga töötamise kohta kantakse registrisse:
1) tööandja või tööturuteenuse osutaja andmed;
4) tugiisikuga töötamise algus- ja lõppkuupäev;
5) tugiisikuga töötamise tundide arv kuus;
6) tugiisikuga töötamise eest makstava tasu suurus;
7) tugiisikuga töötamise eest tasu arvutamise kuupäev ja ajavahemik, mille eest tasu arvutati.
§ 29. Tööalane rehabilitatsioon
Tööalase rehabilitatsiooni kohta kantakse registrisse:
2) rehabiliteeriva tegevuse või rehabilitatsiooniprogrammi nimetus;
3) tööalase rehabilitatsiooni teenuse osutamise koht;
4) tööalase rehabilitatsiooni teenuse osutamise ajavahemik;
5) tööalase rehabilitatsiooni kestus;
6) tööalase rehabilitatsiooni maksumus;
7) isiku tööalase rehabilitatsiooni teenuses osalemise aeg.
§ 30. Tööhõiveprogrammi alusel osutatavate tööturuteenuste andmed
Tööhõiveprogrammi alusel tööturuteenuse osutamise korral kantakse registrisse:
2) tööhõiveprogrammis sätestatud tööturuteenuse saamise tingimustele vastamist tõendavad andmed;
3) tööturuteenust saanud isiku ja tööandja andmed;
4) isikule ja tööandjale osutatud tööturuteenuse andmed.
5. jagu Tööturuteenuse osutamise korraldamise andmed
§ 31. Tööturuteenuse osutamise korraldamise dokumentide andmed
(1) Registrisse kantakse tööturuteenuse osutamise korraldamiseks sõlmitud lepingu number, kuupäev ja kehtivuse ajavahemik ning tööturuteenus, mille osutamiseks leping sõlmiti.
(2) Kui tööturuteenuse osutamiseks sõlmitud lepingut muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks, kantakse registrisse vastava lepingu lisa kuupäev ja number.
(3) Kui tööturuteenuse osutamisel võtab Eesti Töötukassa isikult tööturuteenuse eest tasu maksmise kohustuse üle, kantakse registrisse:
1) isiku tööturuteenuse saamiseks registreerimise teate number ja kuupäev;
2) tööturuteenuse osutajale isiku eest tasu maksmist kinnitava dokumendi number ja kuupäev.
(4) Kui tööhõiveprogrammis on sätestatud tööturuteenuse osutamisel kulu hüvitamine isikule või tööandjale seda tõendava dokumendi alusel, kantakse registrisse kulu tõendava dokumendi andmed.
6. jagu Tööturutoetuse andmed
§ 32. Tööturutoetuse maksmise andmed
Töötule, tööotsijale ja muule tööturuteenust saanud isikule makstud tööturutoetuse kohta kantakse registrisse §-des 33–35 nimetatud andmed.
§ 33. Töötutoetus
(1) Töötutoetuse taotlemisel kantakse registrisse:
1) töötutoetuse saamiseks avalduse esitamise kuupäev;
2) töötuna arvelevõtmisele eelnenud 12 kuu jooksul tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 26 lõigetes 3 ja 4 nimetatud tegevusega hõivatus ning hõive algus- ja lõppkuupäev;
3) viimase töö- või teenistussuhte lõpetamise põhjus;
4) andmed selle kohta, kas töötu kuusissetulek on suurem kui 31-kordne töötutoetuse päevamäär.
(2) Kui töötule määratakse töötutoetus, kantakse registrisse:
1) töötutoetuse määramise otsuse kuupäev ja number;
2) ajavahemik, mille jooksul isikul on õigus saada töötutoetust.
(3) Kui töötutoetust ei määrata, kantakse registrisse:
1) töötutoetuse saamise avalduse läbivaatamata jätmise teate kuupäev ja number;
2) töötutoetuse määramata jätmise põhjus, otsuse kuupäev ja number.
(4) Töötutoetuse arvutamisel kantakse registrisse:
1) töötutoetuse arvutamise kuupäev;
2) ajavahemik, mille eest töötutoetust arvutatakse;
3) arvutatud töötutoetuse suurus.
(5) Töötutoetuse maksmise peatamisel kantakse registrisse:
1) töötutoetuse maksmise peatamise otsuse kuupäev ja number;
2) ajavahemik, mille eest töötutoetust ei maksta;
3) töötutoetuse maksmise peatamise põhjus.
(6) Töötutoetuse maksmise ennetähtaegse lõpetamise korral kantakse registrisse:
1) töötutoetuse maksmise lõpetamise otsuse kuupäev ja number;
2) töötutoetuse maksmise lõpetamise põhjus ja kuupäev.
(7) Töötutoetuse maksmise ajavahemiku pikendamisel vanaduspensioniikka jõudmiseni kantakse registrisse:
1) töötutoetuse maksmise ajavahemiku pikendamise avalduse esitamise kuupäev;
2) töötutoetuse maksmise ajavahemiku pikendamise kuupäev;
3) ajavahemik, mille jooksul töötul on õigus saada töötutoetust.
(8) Kui töötutoetuse määramise või määramata jätmise otsust või töötutoetuse maksmise peatamise, pikendamise või ennetähtaegse lõpetamise otsust muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks, kantakse registrisse vastava otsuse kuupäev ja number.
§ 34. Stipendium
Stipendiumi maksmise kohta kantakse registrisse:
1) tööturuteenuse liik, millel osalemise eest stipendiumi makstakse;
2) isiku tööturuteenuses osalemise ajavahemik;
3) tööturuteenuses osaletud päevade arv;
4) stipendiumi arvutamise kuupäev;
5) arvutatud stipendiumi suurus.
§ 35. Sõidu- ja majutustoetus
Sõidu- ja majutustoetuse maksmise kohta kantakse registrisse:
1) tööturuteenuse liik, millel osalemise eest sõidu- ja majutustoetust makstakse;
2) tööturuteenuses osalemise ajavahemik;
4) tööturuteenuse osutamise koha ja isiku elukoha vaheline kaugus kilomeetrites;
5) sõidu- ja majutustoetuse arvutamise kuupäev;
6) arvutatud sõidu- ja majutustoetuse suurus.
7. jagu Töökoha täitmiseks välismaalasega loa taotlemise andmed
§ 36. Töökoha täitmiseks välismaalasega loa taotlemise andmed
(1) Töökoha täitmiseks välismaalasega loa taotlemisel kantakse registrisse:
4) töökohale esitatavad kvalifikatsiooni- ja kutsenõuded;
5) töökoha asukoht.
(2) Kui tööandjale antakse luba töökoha täitmiseks välismaalasega, kantakse registrisse otsuse kuupäev ja number.
(3) Kui tööandjale ei anta luba töökoha täitmiseks välismaalasega, kantakse registrisse:
1) taotluse läbivaatamata jätmise teate kuupäev ja number või
2) loa andmisest keeldumise põhjus, otsuse kuupäev ja number.
(4) Kui töökoha täitmiseks välismaalasega loa andmise või sellest keeldumise otsust muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks, kantakse registrisse vastava otsuse kuupäev ja number.
8. jagu Sotsiaalmaksu maksmise andmed
§ 37. Sotsiaalmaksu maksmise andmed
(1) Sotsiaalmaksu maksmist taotlenud isiku kohta kantakse registrisse:
1) sotsiaalmaksu maksmise avalduse esitamise kuupäev;
2) tuumakatastroofi, tuumakatsetuse või aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimises osalemist tõendavad andmed;
3) andmed selle kohta, kas isik töötab või on tööta;
4) andmed selle kohta, kas isik on registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjana;
5) andmed selle kohta, kas isik saab riiklikku pensioni.
(2) Kui isiku eest makstakse sotsiaalmaksu, kantakse registrisse:
1) sotsiaalmaksu maksmise otsuse kuupäev ja number;
2) sotsiaalmaksu maksmise alguskuupäev.
(3) Kui isiku eest ei maksta sotsiaalmaksu, kantakse registrisse:
1) sotsiaalmaksu maksmise avalduse läbivaatamata jätmise teate number ja kuupäev või
2) sotsiaalmaksu maksmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev.
(4) Kui isiku eest sotsiaalmaksu maksmine lõpetatakse, kantakse registrisse:
1) sotsiaalmaksu maksmise lõpetamise otsuse kuupäev ja number;
2) sotsiaalmaksu maksmise lõpetamise kuupäev ja põhjus.
(5) Kui isiku eest sotsiaalmaksu maksmise, maksmisest keeldumise või maksmise lõpetamise otsust muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks, kantakse registrisse vastava otsuse kuupäev ja number.
4. peatükk Juurdepääs registrisse kantud andmetele
§ 38. Juurdepääs registrisse kantud andmetele
(1) Juurdepääs registrisse kantud andmetele võimaldatakse kooskõlas avaliku teabe seaduse ja isikuandmete kaitse seadusega.
(2) Digitaalsesse andmebaasi kantud andmete sisestamise, muutmise, kustutamise ja arhiveerimise üle peetav arvestus on digitaalne ning sisaldab muu hulgas toimingu tegija nime ja toimingu tegemise aega.
§ 39. Andmevahetus
(1) Andmevahetus teiste andmekogudega toimub riigi infosüsteemide andmevahetuskihi X-tee kaudu avaliku teabe seaduse § 439 lõike 1 punkti 5 alusel kehtestatud õigusakti kohaselt.
(2) Register saab järgmistest andmekogudest järgmisi andmeid:
1) Eesti Hariduse Infosüsteem – põhi-, üldkesk-, kutse- või kõrghariduse õppetasemel õppima asumise, õpingute lõpetamise ja katkestamise kohta õppeasutuse, õppetaseme, õppevormi, õppekoormuse ja akadeemilise puhkuse andmed;
2) Eesti rahvastikuregister – füüsilise isiku isikuandmed, esindusõiguse ja esindaja andmed ning lapse vanuse andmed;
3) kaitseväekohustuslaste register – isiku aja-, asendus- ja reservteenistuses viibimise aja andmed;
4) kutseregister – isikule antud kutse, pädevuse ja ameti andmed;
5) maksukohustuslaste register – isiku töötasu ja füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtte tegevuses abikaasana osalemise andmed ning töötamise registrisse kantud töötamise andmed;
6) riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklik register – tööandja ja tööturuteenuse osutaja andmed;
7) kinnipeetavate, vahistatute, arestialuste ja kriminaalhooldusaluste andmekogu – isiku vahi all, vanglas ja arestimajas viibimise aja andmed;
8) riiklik pensionikindlustuse register – puude, püsiva töövõimetuse, tähtajatult määratud invaliidsusgrupi, riikliku pensioni määramise ja maksmise, sotsiaalse rehabilitatsiooni ja erihoolekandeteenuse saamise andmed ning tööandjale töölepingu seaduse § 66 alusel hüvitatud puhkusetasu andmed;
9) riigiabi ja vähese tähtsusega abi register – ettevõtjale antud riigiabi ja vähese tähtsusega abi andmed;
10) riiklik rahvusvahelise kaitse andmise register – rahvusvahelise kaitse saaja ja varjupaigataotleja seisundi andmed;
11) sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregister – hooldamise ja hooldajatoetuse saamise andmed;
12) töötuskindlustuse andmekogu – töötuskindlustushüvitise saamise andmed;
13) töövõime hindamise ja töövõimetoetuse andmekogu – osalise ja puuduva töövõime, töövõimetoetuse saamise ning töövõime hindamisel tuvastatud tervisest tulenevate tööle asumist ja töötamise jätkamist takistavate piirangute ja antud soovituste andmed;
14) äriregister – tööandja ja tööturuteenuse osutaja andmed, füüsilisest isikust ettevõtjana ning juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena tegutsemise andmed.
5. peatükk Registrisse kantud andmete ja nende alusdokumentide säilitamine
§ 40. Andmete säilitamine ja arhiveerimine
(1) Andmete arhiveerimisel, säilitamisel ja hävitamisel lähtutakse arhiiviseadusest ja vastutava töötleja kehtestatud korrast.
(2) Vastutav töötleja säilitab registrisse kantud andmeid kümme aastat arvates andmete registrisse kandmisest.
(3) Vastutav töötleja säilitab §-s 37 nimetatud andmeid 55 aastat arvates andmete registrisse kandmisest.
(4) Vastutav töötleja säilitab andmetöötlusandmeid kaks aastat.
6. peatükk Järelevalve registri pidamise üle, registri finantseerimine ja likvideerimine
§ 41. Järelevalve registri pidamise üle
Järelevalvet registri pidamise üle teeb andmekaitse järelevalveasutus vastavalt oma pädevusele.
§ 42. Registri pidamise finantseerimine
Registri pidamist finantseeritakse Eesti Töötukassa tegevuskulude eelarvest eraldatud vahenditest.
§ 43. Registri likvideerimine
(2) Register likvideeritakse kooskõlas arhiiviseadusega ja avaliku teabe seaduse § 439 lõike 1 punkti 6 alusel kehtestatud õigusaktiga.
§ 44. Ülemineku- ja rakendussätted
(1) Vabariigi Valitsuse 27. jaanuari 2006. a määrus nr 27 „Töötuna ja tööotsijana arvel olevate isikute ning tööturuteenuste osutamise registri pidamise põhimäärus” tunnistatakse kehtetuks.
(2) Enne 1. jaanuari 1999. a töötuna arvel olnud isikute pensioniõiguslikku staaži tõendavaid andmeid säilitatakse 55 aastat arvates töötuna arvelevõtmisest.
(3) Kui registrisse kantud andmeid ei ole § 40 lõikes 2 sätestatud tähtajaks kantud tööpoliitika infosüsteemi, säilitatakse andmeid kuni tööpoliitika infosüsteemi kandmiseni.
(2) Paragrahvi 11 lõike 6 punkt 9, § 13 lõike 3 punktid 5–8 ja § 39 lõike 2 punkt 13 jõustuvad 1. juulil 2016. a.


Diislikütuse erimärgistamise ja selle üle kontrolli teostamise kord – Riigi Teataja
Diislikütuse erimärgistamise ja selle üle kontrolli teostamise kord - sisukord
§ 2 Eriotstarbelise diislikütuse määratlus
§ 3 Kerge kütteõli ja eriotstarbelise diislikütuse tolliterminali, tollilattu või aktsiisilattu paigutamine
§ 4 Diislikütuse erimärgistamise korraldamine
§ 51 Erimärgistamise luba dosaatorsüsteemi kasutajale
§ 52 Erimärgistamise loa omaniku kohustused
§ 53 Erimärgistamise loa kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
§ 11 Eriotstarbelise diislikütuse impordiks vabastamine või aktsiisilaost väljastamine
RT I, 14.06.2019, 5
[RT I, 28.10.2014, 10 - jõust. 01.01.2015]
23.10.2014 RT I, 28.10.2014, 10 01.01.2015
30.12.2016 RT I, 04.01.2017, 18 20.01.2017
12.06.2019 RT I, 14.06.2019, 3 17.06.2019
Määrus kehtestatakse vedelkütuse erimärgistamise seaduse § 3 lõike 6 alusel.
Käesolevat korda rakendatakse Eestisse toimetatud ja Eestis toodetud diislikütuse erimärgistamisel ja erimärgistatuse kontrollimisel.
§ 2. Eriotstarbelise diislikütuse määratlus
Käesolevas korras käsitatakse eriotstarbelist diislikütust vastavalt kütuseaktsiisi sätestavale seadusele.
§ 3. Kerge kütteõli ja eriotstarbelise diislikütuse tolliterminali, tollilattu või aktsiisilattu paigutamine
[Kehtetu - RTL 2008, 99, 1396 - jõust. 22.12.2008]
§ 4. Diislikütuse erimärgistamise korraldamine
(1) Erimärgistamiseks ettenähtud diislikütuse erimärgistamist korraldab vastavalt ajutise ladustamise koha, tollilao või aktsiisilaopidaja (edaspidi erimärgistamise korraldaja), arvestades vedelkütuse erimärgistamise seaduse §-s 3 sätestatut.
[RT I, 14.06.2019, 3 - jõust. 17.06.2019]
(2) [Kehtetu - RT I, 14.06.2019, 3 - jõust. 17.06.2019]
(3) [Kehtetu - RT I, 14.06.2019, 3 - jõust. 17.06.2019]
(1) Diislikütus erimärgistatakse üldjuhul statsionaarses mahutis.
(2) Tolli kirjalikul nõusolekul võib diislikütust erimärgistada ka mittestatsionaarses mahutis tingimusel, et erimärgistamiseks kasutatavate ainete ühtlane segunemine diislikütusega on tagatud.
§ 51. Erimärgistamise luba dosaatorsüsteemi kasutajale
(1) Erimärgistamise luba annab aktsiisilaopidajale õiguse erimärgistada diislikütust mittestatsionaarses mahutis, kasutades selleks nõuetekohast dosaatorsüsteemi. Dosaatorsüsteemiks käesoleva määruse tähenduses loetakse vedelkütuse automaatseks erimärgistamiseks kasutatavat seadmestikku, mille hulka loetakse ka:
1) imemis- ja survetorustik;
2) dosaatorpump;
3) injekteerimissõlmed;
4) erimärgistusainete mahutid;
5) kaitseklapid ja tagasilöögiklapid;
6) vooluhulgamõõturid;
7) mikserid;
8) eelprogrammeerimist ja seadmestiku oluliste parameetrite automaatset juhtimist ning tegevuste salvestamist võimaldav elektrooniline seade.
(2) Erimärgistamise luba võib taotleda aktsiisilaopidaja, kes täidab kõik järgmised tingimused:
1) isikul ja tema juhtimis- või kontrollorgani liikmetel on laitmatu ärialane reputatsioon;
2) isikul ei ole maksuvõlga ega ajatatud maksuvõlga;
3) isik ning tema juhtimis- ja kontrollorgani liikmed kokku ei ole viimase kolme aasta jooksul toime pannud korduvat maksuseaduste, tollialaste õigusaktide, vedelkütuse seaduse ega vedelkütuse erimärgistamise seaduse rikkumist ning isiku ega tema juhtimis- ega kontrollorgani liikme suhtes ei ole alustatud maksuseaduste, tollialaste õigusaktide, vedelkütuse seaduse ega vedelkütuse erimärgistamise seaduse rikkumise süüteomenetlust;
4) isik on vähemalt ühe aasta tegutsenud kütuse aktsiisilaopidajana ja isiku aktsiisilao tegevusluba ei ole erimärgistamise loa taotlemisele eelneva 12 kalendrikuu vältel peatatud;
5) isiku mõõtetulemuste jälgitavus on mõõteseaduse alusel tõendatud;
6) isik esitab erimärgistamise korraldust ja tehnoloogilist protsessi kirjeldava dokumendi. Tehnoloogiline protsess peab võimaldama erimärgistamist tagantjärele kontrollida ja erimärgistamise üle järelevalvet teostada ning tagama erimärgistamiseks kasutatavate ainete ühtlase segunemise diislikütusega ja erimärgistamisainete kontsentratsiooni diislikütuses alati vähemalt nõutaval miinimumtasemel;
7) isik kasutab dosaatorsüsteemi, mis tagab erimärgistamiseks kasutatavate ainete jälgitavad mõõtetulemused;
8) isik peab mõõtetulemused dokumenteerima ja säilitama vähemalt seitse aastat pärast erimärgistamist ning tagama, et säilitatavaid andmeid ei saaks tagantjärele muuta. Nimetatud dokumenteerimise, säilitamise ja muutmiskindluse nõue hõlmab ka erimärgistamise eest vastutatava isiku nime, erimärgistamise kuupäeva ja kellaaega, erimärgistatud diislikütusele vastavat kombineeritud nomenklatuuri kaubakoodi vastavalt alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seadusele, erimärgistatud diislikütuse kogust liitrites arvutatuna temperatuuril 15 ºC oleva kütuse kohta ning selle mahuti tüüpi, milles diislikütuse erimärgistamine toimus;
9) isik viib §-s 9 nimetatud labori juuresolekul läbi diislikütuse näitliku kõigile käesolevas määruses sätestatud nõuetele vastava erimärgistamise dosaatorsüsteemiga, seejuures võtab labor erimärgistatud kütusest proovi ja kontrollib erimärgistatud kütuse nõuetele vastavust. Maksu- ja Tolliametile võimaldatakse näitliku dosaatorsüsteemiga erimärgistamise juures viibimine;
10) isik esitab §-s 9 nimetatud labori ekspertarvamuse, mis kinnitab tema vastavust punktides 6–9 sätestatule.
(3) Erimärgistamise loa andmiseks on Maksu- ja Tolliametil õigus nõuda loa taotlejalt täiendavaid asjassepuutuvaid dokumente ja andmeid lisaks käesolevas paragrahvis sätestatule ning muudatuste tegemist erimärgistamise korralduses ja tehnoloogilises protsessis, arvestades lõike 2 punktis 6 sätestatut.
(4) Maksu- ja Tolliamet annab esmase loa kehtivusega üheks aastaks, kui lõigetes 2 ja 3 nimetatud tingimused on täidetud ning dokumendid ja andmed on Maksu- ja Tolliamet aktsepteerinud. Erimärgistamise luba antakse või selle andmisest keeldumise otsus tehakse taotlejale kättesaadavaks 45 päeva jooksul kõigi käesolevas paragrahvis nimetatud andmete ja dokumentide esitamise päevast alates.
(5) Kui erimärgistamise luba omav aktsiisilaopidaja soovib luba pikendada, määratleb Maksu- ja Tolliamet, millist osa käesolevas paragrahvis nimetatud teabest vajatakse. Pikendatud erimärgistamise luba antakse kuni viieks aastaks.
[RT I, 04.01.2017, 18 - jõust. 20.01.2017]
§ 52. Erimärgistamise loa omaniku kohustused
(1) Erimärgistamise loa omanik on kohustatud eelnevalt informeerima tolli kalendripäeval toimuvatest dosaatorsüsteemiga erimärgistamistest samal kalendripäeval, esitades erimärgistatava diislikütuse kavandatava summaarse koguse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Tolliametnikul on õigus nõuda, et erimärgistamise loa omanik ei lähetaks oma tegevuskohast erimärgistatud diislikütust enne, kui erimärgistamise loa omanik tõendab §-s 9 nimetatud labori analüüsi tulemusega vastavust erimärgistatusele kehtestatud nõuetele.
(2) Erimärgistamise loa omanik on kohustatud tellima §-s 9 nimetatud laborilt esimese saja dosaatorsüsteemiga erimärgistamise puhul vähemalt igast kümnendast erimärgistamisest proovi ja analüüsiakti erimärgistatud diislikütuse §-s 91 sätestatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks. Erimärgistamise loa omanik on kohustatud säilitama proovi vähemalt kuus kuud pärast erimärgistamist ja §-s 9 nimetatud labori analüüsiakti vähemalt seitse aastat pärast erimärgistamist, märkides arvestuses erimärgistamise kuupäeva ja erimärgistatud diislikütuse koguse.
(3) Kui §-s 9 nimetatud labor tuvastab, et dosaatorsüsteemiga erimärgistamine ei vasta nõuetele, on erimärgistamise loa omanik kohustatud Maksu- ja Tolliametit sellest viivitamata teavitama kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis, esitades kirjaliku selgituse nõuetele mittevastava erimärgistamise oluliste asjaolude kohta.
(4) Erimärgistamise loa omanik on kohustatud eelnevalt teavitama Maksu- ja Tolliametit kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis erimärgistamise loa taotlemise aluseks olnud andmete muutumisest ning rakendama need muudatused pärast Maksu- ja Tolliameti poolt nõusoleku saamist.
(5) Erimärgistamise loa omaniku suhtes ei kohaldata §-des 5, 6 ja 9 ning § 12 lõikes 1 sätestatut.
§ 53. Erimärgistamise loa kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Maksu- ja Tolliamet võib erimärgistamise loa peatada, kui isik rikub § 51 lõike 2 punktis 8 või § 52 lõikes 1, 2 või 4 sätestatud kohustusi või kui dosaatorsüsteemiga erimärgistamine ei vasta nõuetele.
(2) Maksu- ja Tolliamet tunnistab erimärgistamise loa kehtetuks, kui:
1) isiku aktsiisilao tegevusluba on tunnistatud kehtetuks või kui mõõtetulemuste jälgitavus ei ole mõõteseaduse alusel enam tõendatud;
2) isik ei vasta enam § 51 lõike 2 punktides 3 ja 7 sätestatud tingimustele;
3) sik rikub korduvalt § 52 lõikes 1 sätestatud tolli informeerimise kohustust;
4) isik rikub § 52 lõikes 1 sätestatud lähetamise keeldu või § 52 lõike 2 esimeses lauses või § 52 lõikes 3 sätestatud kohustust;
5) isik ei täida korduvalt § 52 lõike 2 teises lauses või § 52 lõikes 4 sätestatud kohustust;
6) dosaatorsüsteemiga erimärgistamine ei ole korduvalt vastanud nõuetele;
7) isiku suhtes on algatatud pankrotimenetlus;
8) on vastu võetud isiku jaotumise otsus;
9) erimärgistamise loa omanik taotleb loa kehtetuks tunnistamist.
Eriotstarbelise diislikütuse erimärgistatuse õigusaktidele vastavuse kontrollimiseks võtab erimärgistamise korraldaja või käesoleva määruse §-s 9 nimetatud labori esindaja eriotstarbelisest diislikütusest proovi, juhindudes vastavatest õigusaktidest.
Labor kasutab proovi analüüsimisel erimärgistusainete tuvastamiseks ja kontsentratsiooni määramiseks vedelkütuse erimärgistamise seaduse § 4 lõike 2 ja § 5 lõike 3 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruse lisades 1–3 toodud metoodikaid.
Kui labori poolt tehtud analüüsi tulemusest selgub, et erimärgistamise eesmärgil eriotstarbelisele diislikütusele lisatud ainete kontsentratsioon ei vasta vedelkütuse erimärgistamise seaduse § 2 lõike 2 alusel kehtestatud valdkonna eest vastutava ministri määruses ettenähtule, viib erimärgistamise korraldaja selle vastavusse kehtestatud nõuetega. Pärast nimetatud toimingut võtab labori esindaja eriotstarbelisest diislikütusest uue proovi ja analüüsib seda vastavalt §-s 91 sätestatule.
§ 11. Eriotstarbelise diislikütuse impordiks vabastamine või aktsiisilaost väljastamine
Eriotstarbeline diislikütus lubatakse vabasse ringlusse ja väljastatakse aktsiisilaost, kui erimärgistatud diislikütuse erimärgistatus vastab õigusaktiga kehtestatud nõuetele.
(1) Erimärgistatuse kehtestatud nõuetele vastavust tõendatakse labori analüüsi tulemusega, mis esitatakse tollile eriotstarbelise diislikütuse impordil koos tollideklaratsiooniga või kauba aktsiisilaost väljastamisel saatedokumendiga.
(2) Teabe eriotstarbelise diislikütuse erimärgistatuse kohta esitab aktsiisilaopidaja saatedokumendil ning deklarant tollideklaratsioonil.


Vabariigi Presidendi 6. jaanuari 2009. a otsusega nr 412
Vastu võetud 17. detsembril 2008. a
I. Patendiseaduses (RT I 1994, 25, 406; 2007, 13, 69) tehakse järgmised muudatused:
« 2) inimalge geneetilise identiteedi muutmise meetodeid;»;
« 4) looma geneetilise identiteedi muutmise meetodeid, mis tekitavad loomale kannatusi ega anna olulist kasu inimese või looma tervisekaitse seisukohalt, ning nende meetodite kasutamise tulemusena saadud loomi;
5) olemuselt bioloogilisi meetodeid bioloogilise aine, taime või looma saamiseks, välja arvatud mikrobioloogilised meetodid mikroorganismide saamiseks;»;
« (3) Bioloogilise aine, taime või looma saamise olemuselt bioloogiline meetod käesoleva seaduse tähenduses on meetod, mis täielikult põhineb looduslikul nähtusel, nagu ristamine ja selektsioon.»
« (2) Leiutis on uus, kui see erineb tehnika tasemest. Tehnika tase määratakse kindlaks kogu tehnikateabe põhjal, mis enne patenditaotluse esitamise kuupäeva või prioriteedinõude puhul enne prioriteedikuupäeva on ükskõik millises maailma osas avalikkusele teatavaks saanud kirjaliku või suulise kirjeldamise kaudu, kasutamise läbi või mis tahes muul viisil. Uudsuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka Patendiametile varem esitatud patenditaotluste ja kasuliku mudeli seaduse kohaselt esitatud kasuliku mudeli registreerimise taotluste sisu vastavalt nende esitamise kuupäevale või prioriteedinõude puhul prioriteedikuupäevale tingimusel, et patenditaotlused on avaldatud või avaldatuks loetud käesoleva seaduse § 24 järgi ja kasuliku mudeli registreerimise taotlused avaldatud kasuliku mudeli seaduse § 33 järgi.»
§ 3. Paragrahvi 10 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Patendinõudlus on leiutise, millele taotletakse patendikaitset, olemuse selge, täpne ja lühike sõnaline väljendus. Leiutise olemus esitatakse patendinõudluses leiutise oluliste tehniliste tunnuste kogumina. Patendinõudlus on ühe- või mitmepunktiline.»
§ 4. Paragrahvi 16 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) patenditud leiutise kasutamist leiutist ennast puudutavates katsetustes, sealhulgas patenditud leiutist sisaldava ravimi kasutamist ravimi kliinilistes uuringutes;».
§ 5. Seaduse IV peatükki täiendatakse §-ga 181 järgmises sõnastuses:
« § 181. Kompensatsioon salastatud riigikaitselise leiutise korral
(6) Vaidlused kompensatsiooni ja tasu suuruse üle lahendab Harju Maakohus.»
§ 6. Paragrahvi 19 lõiget 2 täiendatakse punktidega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
« 4) patenditaotluse salastamise taotlus ja Kaitseministeeriumi või välisriigi pädeva asutuse tõend leiutise salastamise kohta, kui patenditaotlus sisaldab vastavalt kas kaitseministri poolt salastatud riigikaitselist leiutist või välisriigis salastatud leiutist, mille patentimise taotlus on esitatud välislepingu alusel;
5) välisriigi pädeva asutuse luba leiutise patentimiseks Eesti Vabariigis, kui tegemist on välisriigis salastatud leiutisega ning kui käesoleva lõike punktis 4 nimetatud salastamise taotluse esitab välisriigi pädeva asutuse asemel patenditaotleja.»
§ 7. Paragrahvi 20 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Patenditaotluse esitamise eest tasutakse riigilõiv kahe kuu jooksul patenditaotluse esitamise kuupäevast arvates. Nimetatud riigilõivu tasumise tähtaega ei saa pikendada.»
« 2) patenditaotleja nimi ja aadress või andmed, mis võimaldavad edastada talle Patendiameti teateid;»;
« (4) Kui Patendiametisse saabunud dokumentide kontrollimisel selgub, et dokumentide kogumist puudub mõni käesoleva paragrahvi 1. lõikes loetletud patenditaotluse element, teatab Patendiamet sellest patenditaotluse esitanud isikule. Puuduvad elemendid tuleb esitada kahe kuu jooksul Patendiameti teate kuupäevast arvates.»;
3) lõike 11 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) käesoleva paragrahvi 4. lõikes nimetatud juhul Patendiameti teates loetletud puudused kahe kuu jooksul Patendiameti teate kuupäevast arvates kõrvaldamata;».
« (51) Kui patenditaotlusele ei ole lisatud patenditaotluse salastamise taotlust, kuid Patendiameti hinnangul võib Kaitseministeeriumi poolt edastatud teabe põhjal olla tegemist salastamisele kuuluva riigikaitselise leiutisega, esitab Patendiamet Kaitseministeeriumile järelepärimise otsustamiseks, kas patenditaotlus tuleb salastada. Kui otsust patenditaotluse salastamise kohta ei ole nelja kuu jooksul järelepärimisest arvates Patendiametile edastatud, tähendab see, et patenditaotlust ei tule salastada.»;
« (7) Kui käesoleva paragrahvi 5. lõikes sätestatud kontrollimisel tuvastatakse patenditaotluse mõne dokumendi puudumine või patenditaotluse avaldamist või ekspertiisi alustamist takistavaid dokumentide sisu või vormi puudusi või mõne dokumendi sisu ei ole piisav või on ebaselge või ilmneb muid ekspertiisi takistavaid asjaolusid, teatab Patendiamet sellest patenditaotlejale kirjalikult ning määrab tähtpäeva puuduste kõrvaldamiseks või selgituste andmiseks või vastuväite esitamiseks vastavalt käesoleva seaduse §-le 291.»;
« (9) Patendiamet teeb patenditaotluse tagasilükkamise otsuse, kui käesoleva paragrahvi 7. lõikes sätestatud juhul ei ole patenditaotluse avaldamist või ekspertiisi alustamist takistavaid asjaolusid ettenähtud tähtpäevaks kõrvaldatud ja ei ole käesoleva seaduse §-s 291 nimetatud juhul esitatud Patendiameti poolt määratud tähtpäevaks kirjalikku vastuväidet või nõutud § 292 2. lõike kohaselt suulist menetlust või Patendiamet ei ole nõustunud vastuväitega. Patendiamet teatab patenditaotlejale patenditaotluse tagasilükkamise otsusest kirjalikult.»
« (2) Patendiamet võib nõuda patenditaotlejalt suulist või kirjalikku selgitust ning patendinõudluse, leiutiskirjelduse, joonise ja leiutise olemuse lühikokkuvõtte parandamist või täiendamist või patenditaotleja esitatud võõrkeelsete dokumentide tõlkeid. Patendiamet määrab tähtpäeva selgituste andmiseks või paranduste, täienduste ja tõlgete esitamiseks või vastuväite esitamiseks vastavalt käesoleva seaduse §-le 291.»;
« (5) Patendiamet teeb patenditaotluse tagasilükkamise otsuse ja teatab sellest patenditaotlejale kirjalikult järgmistel juhtudel:
8) Patendiamet ei ole nõustunud vastuväitega.»
§ 11. Paragrahvi 24:
« (21) Salastatud patenditaotlus loetakse uudsuse ja leiutustaseme kindlaksmääramisel avaldatuks pärast 18 kuu möödumist patenditaotluse esitamise kuupäevast või prioriteedinõude korral prioriteedikuupäevast, välja arvatud juhul, kui patenditaotlus on enne nimetatud tähtpäeva tagasi võetud, loetud tagasivõetuks või tagasi lükatud.»;
2) lõiget 4 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) patenditaotlus on salastatud.»
§ 12. Paragrahvi 25 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Parandused ja täiendused muudavad leiutise olemust, kui need sisaldavad leiutise olulisi tunnuseid, mida ei olnud patendinõudluses, leiutiskirjelduses, joonisel või muus illustreerivas materjalis patenditaotluse esitamise kuupäeval.»
« (1) Patenditaotleja võib esitada patenditaotluse tagasivõtmise nõude ja võtta tagasi menetluses oleva patenditaotluse. Patenditaotluse tagasivõtmise kuupäevaks on patenditaotluse tagasivõtmise nõude Patendiametisse saabumise kuupäev. Patenditaotluse dokumente ei tagastata.»;
« (3) Patendiamet loeb patenditaotluse tagasivõetuks:
4) käesoleva seaduse § 11 5. lõikes sätestatud juhul.»
§ 14. Paragrahvi 27 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kui patenditaotleja jätab mõne toimingu, mille tähtaja käesoleva seaduse kohaselt määrab Patendiamet, ettenähtud tähtpäevaks tegemata, peatab Patendiamet patenditaotluse menetluse ja teatab sellest patenditaotlejale kirjalikult. Patenditaotluse menetlust ei peatata, kui patenditaotleja ei ole järginud käesoleva seaduse § 22 7. lõike või § 23 2. lõike kohaselt vastuväite esitamiseks määratud tähtpäeva.»
§ 15. Paragrahvi 29 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Käesoleva paragrahvi 1.–3. lõike sätted ei laiene käesoleva seaduse § 9 2. lõikes, § 21 2., 7. ja 9. lõikes ning § 33 3. lõikes sätestatud tähtaegadele.»
§ 16. Seadust täiendatakse §-ga 292 järgmises sõnastuses:
« § 292. Suuline menetlus
7) menetlusest osavõtnute allkirjad.»
« (4) Registreeringu kanne tehakse käesoleva seaduse § 23 4. lõike kohase patendi väljaandmise otsuse alusel, kui patenditaotleja tasub kolme kuu jooksul vastava otsuse kuupäevast arvates riigilõivu. Kui riigilõivu eelnimetatud tähtaja jooksul ettenähtud määras ei ole tasutud, loetakse patenditaotlus tagasivõetuks.»;
2) lõike 8 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Patendiamet avaldab leiutise registreerimisel registris oma ametlikus väljaandes patendi väljaandmise teate ja avalikustab patendikirjelduse, välja arvatud juhul, kui patenditaotlus on salastatud.»
§ 18. Paragrahvi 351 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Registrist ei väljastata salajastena määratletud ärisaladust või oskusteavet puudutavaid andmeid, samuti salastatud patenditaotluse andmeid.
(3) Registritoimikuga tutvumiseks või registrist ärakirjade või väljatrükkide saamiseks esitatakse kirjalik avaldus koos andmetega iga registritoimiku, dokumendi ärakirja ja väljatrüki eest riigilõivu tasumise kohta. Patenditaotlejale, patendiomanikule ja autorile on oma leiutise registritoimikuga tutvumine tasuta. Registritoimikuga tutvumine on nimetatud isikute volituse olemasolu korral tasuta ka muule isikule.»
§ 19. Paragrahvi 391 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Meditsiinitoodete ja taimekaitsetoodete täiendav kaitse (edaspidi täiendav kaitse) sätestatakse nõukogu määruses (EMÜ) nr 1768/92 meditsiinitoodete täiendava kaitse sertifikaadi kasutuselevõtu kohta (EÜT L 182, 02.07.1992, lk 1–5), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1901/2006 pediaatrias kasutatavate ravimite ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (ELT L 378, 27.12.2006, lk 1–19) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1610/96 taimekaitsetoodete täiendava kaitse sertifikaadi kasutuselevõtu kohta (EÜT L 198, 08.08.1996, lk 30–35) (edaspidi täiendava kaitse määrused) ja käesolevas seaduses.»
§ 20. Paragrahvi 392:
« (2) Täiendava kaitse taotluse esitamise eest tasutakse riigilõiv kahe kuu jooksul täiendava kaitse taotluse esitamise kuupäevast arvates. Nimetatud riigilõivu tasumise tähtaega ei saa pikendada.»;
« (21) Pediaatrias kasutatavate ravimite täiendava kaitse pikendamise taotluse esitamise eest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1901/2006 artiklile 36 tasutakse riigilõiv kahe kuu jooksul täiendava kaitse pikendamise taotluse esitamise kuupäevast arvates.»
§ 21. Paragrahvi § 396 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Pediaatrias kasutatavate ravimite täiendava kaitse pikendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1901/2006 artiklile 36 tasutakse riigilõiv kuue kuu jooksul enne täiendava kaitse kehtivuse lõppemist.»
§ 22. Paragrahvi 41 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Riigilõivu tasub patenditaotleja, patendiomanik, täiendava kaitse omanik või mõni muu isik, kes on huvitatud käesolevas seaduses ettenähtud toimingute sooritamisest, dokumentide väljastamisest või patenditaotluse, patendi või täiendava kaitse jõushoidmisest. Kokkuleppel patenditaotleja, patendiomaniku või täiendava kaitse omanikuga võib nende eest riigilõivu tasuda ka teine isik. Patenditaotluse, patendi või täiendava kaitse ülemineku korral tasub riigilõivu patenditaotleja, patendiomanik, täiendava kaitse omanik või isik, kellele patenditaotlus, patent või täiendav kaitse üle läheb, või temaga kokkuleppel teine isik.
(2) Riigilõiv loetakse tasutuks, kui andmed tasutud riigilõivu kohta on esitatud Patendiametile, kaebuse ja vaidlustusavalduse puhul aga apellatsioonikomisjonile.»
« (7) Riigilõiv täiendava kaitse iga järgneva kehtivusaasta eest ja pediaatrias kasutatavate ravimite täiendava kaitse kehtivusaja pikendamise eest tuleb tasuda tasumistähtpäeval või kuue kuu jooksul enne tasumistähtpäeva. Tasumistähtpäevaks loetakse selle kalendrikuu viimane päev, millal täiendava kaitse kehtivusaasta või pediaatrias kasutatavate ravimite korral täiendava kaitse pikendatud kehtivusaeg algab.»;
« (11) Kehtivusaasta riigilõivu võib tasuda ka juhul, kui see jäi tasumata vääramatu jõu või patenditaotlejast, patendiomanikust, täiendava kaitse omanikust või nende esindajast sõltumatu muu takistuse tõttu. Patendiamet taastab patenditaotluse menetluse, patendi kehtivuse või täiendava kaitse kehtivuse, kui patenditaotleja, patendiomanik või täiendava kaitse omanik kahe kuu jooksul pärast takistuse kadumist esitab patenditaotluse menetluse, patendi kehtivuse või täiendava kaitse kehtivuse taastamise nõude, tõendab vääramatu jõu või temast või tema esindajast sõltumatu muu takistuse olemasolu ja tasub kehtivusaasta riigilõivu ning käesoleva paragrahvi 3., 8. või 10. lõikes ettenähtud juhtudel täiendava riigilõivu ja riigilõivu patenditaotluse menetluse, patendi kehtivuse või täiendava kaitse kehtivuse taastamise eest. Eelnimetatud nõude saab esitada ühe aasta jooksul käesolevas paragrahvis ettenähtud tähtpäevast arvates, 3., 8. või 10. lõikes sätestatud juhtudel aga nimetud lõigetes sätestatud tähtaja lõppemisest arvates.»
§ 24. Paragrahvi 44 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Patenditaotleja andmete muutmiseks patenditaotluses peab patenditaotleja või isik, kellele patenditaotlus üle läheb, esitama Patendiametile avalduse ja andmed tasutud riigilõivu kohta. Kui avalduse esitab isik, kellele patenditaotlus üle läheb, peab ta avaldusele lisama usaldusväärsed üleminekut tõendavad dokumendid.»
§ 25. Paragrahvi 45 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Patendiomaniku või täiendava kaitse omaniku andmete kande muutmiseks registreeringus peab patendiomanik või isik, kellele patent või täiendav kaitse üle läheb, esitama Patendiametile avalduse ja andmed tasutud riigilõivu kohta. Kui avalduse esitab isik, kellele patent või täiendav kaitse üle läheb, peab ta avaldusele lisama usaldusväärsed üleminekut tõendavad dokumendid.»
§ 26. Paragrahvi 47 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
« (8) Patendiga kaitstud farmaatsiatoodete importimiseks või eksportimise eesmärgil tootmiseks sundlitsentsi saamise hagi esitamise korral kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 816/2006, milles käsitletakse rahvatervise probleemidega riikidesse eksportimiseks toodetavate farmaatsiatoodete patentide sundlitsentsimist (ELT L 157, 09.06.2006, lk 1–7).»
§ 27. Seaduse X peatükki täiendatakse §-ga 471 järgmises sõnastuses:
« § 471. Riiklik ärieesmärgita kasutamine
(3) Riikliku ärieesmärgita kasutamise otsuse tegemise ja patendiomanikule kompensatsiooni määramise tingimused sätestatakse seaduses.»
§ 28. Paragrahvi 55 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Käesoleva seaduse §-de 47–49 ja 51 ning § 54 1.–3., 5. ja 6. lõike kohased hagid ning §-de 50 ja 52 kohased kaebused ja hagid alluvad Harju Maakohtule.»
§ 29. Paragrahvi 59 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Eestis salastatud riigikaitselist leiutist sisaldava patenditaotluse esitamiseks välisriiki peab olema Kaitseministeeriumi luba.»
§ 30. Paragrahvi 61 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Salastatud leiutist sisaldavate patenditaotluste korral kohaldatakse lisaks käesolevas seaduses sätestatule riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ning välislepingus sätestatut.»
§ 31. Seadust täiendatakse normitehnilise märkusega järgmises sõnastuses:
«1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/44/EÜ biotehnoloogialeiutiste õiguskaitse kohta (EÜT L 213, 30.07.1998, lk 13–21); nõukogu määrus (EMÜ) nr 1768/92 ravimite täiendava kaitse tunnistuse kasutuselevõtu kohta (EÜT L 182, 02.07.1992, lk 1–5); Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1901/2006 pediaatrias kasutatavate ravimite ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (ELT L 378, 27.12.2006, lk 1–19); Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1610/96/EÜ taimekaitsevahendite täiendava kaitse sertifikaadi kasutuselevõtu kohta (EÜT L 198, 08.08.1996, lk 30–35); Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 816/2006, milles käsitletakse rahvatervise probleemidega riikidesse eksportimiseks toodetavate farmaatsiatoodete patentide sundlitsentsimist (ELT L 157, 09.06.2006, lk 1–7).»
II. § 32. Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduse (RT I 2002, 38, 233; 2004, 20, 141) § 4 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Euroopa patenditaotlus esitatakse kas ühes Euroopa Patendiameti ametlikus keeles (inglise, prantsuse ja saksa keel) või konventsioonis sätestatud tingimustel mis tahes muus keeles.»
III. Kaubamärgiseaduses (RT I 2002, 49, 308; 2006, 61, 456) tehakse järgmised muudatused:
§ 33. Paragrahvi 10 lõike 1:
« 3) mis on identne või sarnane varasema registreeritud või registreerimiseks esitatud kaubamärgi või valdavale enamusele Eesti elanikkonnast tuntud kaubamärgiga, millel on õiguskaitse teist liiki kaupade või teenuste tähistamiseks, kui hilisema kaubamärgiga võidakse ebaausalt ära kasutada või kahjustada varasema kaubamärgi mainet või eristusvõimet, mis oli omandatud hilisema kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäevaks või prioriteedikuupäevaks;»;
« 5) mis on identne või eksitavalt sarnane Eestis enne taotluse esitamise kuupäeva, rahvusvahelise registreerimise kuupäeva või prioriteedikuupäeva registreeritud ravimpreparaadi nimetusega, kui kaubad, mille tähistamiseks kaubamärki kasutatakse või kavatsetakse kasutada, kuuluvad meditsiini valdkonda;».
§ 34. Paragrahvi 12 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) registrisse või Büroo rahvusvahelisse registrisse kantud kaubamärgi reproduktsioon.»
§ 35. Paragrahvi 13 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kui kaubamärgialaseid toiminguid Patendiametis ja apellatsioonikomisjonis teevad mitu isikut ühiselt, võivad nad oma esindajaks volitada patendivoliniku või määrata enda hulgast esindaja (edaspidi ühine esindaja), kelle elu- või asukoht või tegutsev kaubandus- või tööstusettevõte on Eestis. Ühisel esindajal on õigus sooritada taotlejate nimel kõiki taotluse menetlemisega seotud toiminguid.»
§ 36. Paragrahvi 16 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kaubamärgiomanikul ei ole õigust keelata tema poolt või tema loal kaubamärgiga tähistatud ja Eestis või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigis käibesse lastud kauba edasist ärieesmärgil kasutamist, välja arvatud juhul, kui kaubamärgiomanikul on õigustatud huvi olla kauba edasise ärieesmärgil kasutamise vastu, eriti juhul, kui kauba omadused on pärast käibesse laskmist muutunud.»
§ 37. Paragrahvi 32:
« 7) volikirja väljaandmise kuupäev.»
§ 38. Paragrahvi 35 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) taotleja nimi ja andmed, mis võimaldavad Patendiametil suhelda taotleja või tema esindajaga.»
§ 39. Paragrahvi 36 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Mõne käesoleva seaduse §-s 35 nimetatud taotluse andme puudumise korral teatatakse sellest taotlejale ja määratakse kahekuuline tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks.
(3) Patendiametil ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud teatamiskohustust, kui esitatud dokumendid ei sisalda käesoleva seaduse § 35 punktis 4 nimetatud andmeid. Sellisel juhul võib taotleja oma algatusel esitada kõik puuduvad, §-s 35 loetletud andmed kahe kuu jooksul algselt esitatud dokumentide Patendiametile saabumise kuupäevast arvates.»
§ 40. Paragrahvi 41 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Vaidlustusavalduse menetlusosaline, keda ei rahulda apellatsioonikomisjoni otsus kaubamärgi kaitstavuse küsimuses, võib esitada tööstusomandi õiguskorralduse aluste seaduse § 64 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul hagi teise menetlusosalise vastu kaubamärgi õiguskaitset välistava asjaolu või selle puudumise kindlakstegemiseks.»
§ 41. Paragrahvi 43 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kui kaubamärgi ekspertiis sõltub varasema kaubamärgi kohta tehtavast otsusest, peatab Patendiamet hilisema kaubamärgi registreerimise menetluse varasema kaubamärgi kohta lõpliku otsuse jõustumiseni, teavitades sellest taotlejat. Kaubamärgi ekspertiis sõltub varasema kaubamärgi kohta tehtavast otsusest, kui varasema kaubamärgi registreerimine on hilisema kaubamärgi suhtes käesoleva seaduse §-s 10 sätestatud õiguskaitset välistavaks asjaoluks.
(2) Patendiamet võib taotleja põhjendatud avalduse alusel peatada menetluse kokku kuni 24 kuuks.»
§ 42. Paragrahvi 44 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Taotleja võib taotluse jagada kaheks või enamaks taotluseks, jagades kaubad ja teenused nende vahel. Taotlust võib jagada kaubamärgi registreerimise või registreerimisest keeldumise otsuse tegemiseni, samuti nende otsuste kohta esitatud kaebuste või neist otsustest tulenevate vaidlustusavalduste menetluse lõpuni. Taotluse jagamiseks tuleb esitada vastav avaldus ja andmed tasutud riigilõivu kohta.»
§ 43. Paragrahvi 47 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Taotleja võib nõuda menetluse taastamist, kui Patendiamet on lõpetanud menetluse, lugedes taotluse tagasivõetuks käesoleva seaduse § 37, 38 või 46 alusel, ja kui taotleja toimingud jäid sooritamata vääramatu jõu või taotlejast või tema esindajast sõltumatu muu takistuse tõttu.»
§ 44. Paragrahvi 48 lõike 2 punkt 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 10) kaubamärgiomaniku esindaja nimi, kui kaubamärgiomanikul on esindaja;».
§ 45. Paragrahvi 505 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Litsentsi kohta registrisse kande tegemise avaldusele lisatakse litsentsilepingu väljavõte, mille vastavuse originaalile kinnitab Patendiamet ning mis sisaldab kande tegemiseks vajalikke andmeid lepingupoolte, litsentsi iseloomu, ulatuse ja tähtaja kohta. Samuti lisatakse avaldusele andmed riigilõivu tasumise kohta. Väljavõtet ei pea esitama, kui litsentsi kohta registrisse kande tegemise avaldusele on alla kirjutanud nii litsentsiandja kui ka litsentsisaaja ning avaldus sisaldab kande tegemiseks vajalikke andmeid.»
§ 46. Paragrahvi 52:
« (1) Asjast huvitatud isik võib esitada hagi kaubamärgiomaniku vastu tema ainuõiguse tühiseks tunnistamiseks käesoleva seaduse §-des 9 ja 10 sätestatud õiguskaitset välistava asjaolu olemasolul, kui see asjaolu oli olemas ka kaubamärgi registreerimise otsuse tegemise ajal.
2) tähtajatult, kui kaubamärgi registreerimise taotlus oli esitatud pahauskselt.»;
«Kui teises riigis õiguskaitset omava kaubamärgiga identne või eksitavalt sarnane kaubamärk on registreeritud kaubamärgiomaniku esindaja nimele tema nõusolekuta, on teise riigi kaubamärgiomanikul viie aasta jooksul pärast kaubamärgi esindaja nimele registreerimisest teada saamist õigus esitada hagi kaubamärgi endale üleandmise nõudes.»;
§ 47. Paragrahvi 53 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hagi ei saa esitada lõike 1 punktide 3 ja 4 alusel, kui registreeritud kaubamärki on enne hagi esitamist hakatud käesoleva seaduse § 17 tähenduses kasutama pärast viieaastast mittekasutamist.»
§ 48. Paragrahvi 716 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Ühenduse kaubamärgi määruse artikli 159a punktis 5 sätestatud tingimustel võib varasema kaubamärgi omanik või muu varasema õiguse omaja registreeritud Ühenduse kaubamärgi omaniku vastu esitada käesoleva seaduse § 57 lõikes 1 nimetatud ainuõiguse kaitse hagi Ühenduse kaubamärgi Eestis kasutamise keelamiseks.»
§ 49. Paragrahvi 72 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
« (51) Kui Patendiameti poolt kaubamärgi registreerimise otsuse tegemisel kuulusid kohaldamisele enne 2004. aasta 1. maid kehtinud kaubamärgi registreerimisest keeldumise alused, kohaldatakse neid aluseid ka kaubamärgiomaniku ainuõiguse tühiseks tunnistamise hagi läbivaatamisel.»
§ 50. Seadust täiendatakse normitehnilise märkusega järgmises sõnastuses:
«1 Esimene nõukogu direktiiv 89/104/EMÜ, kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 40, 11.02.1989, lk 1–7); EL nõukogu määrus (EÜ) nr 40/94 Ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 011, 14.01.1994, lk 1–36).»
IV. Tööstusomandi õiguskorralduse aluste seaduses (RT I 2003, 18, 98; 2007, 12, 66) tehakse järgmised muudatused:
§ 51. Paragrahv 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 5. Registrid
6) Tööstusdisainilahenduste register.»
§ 52. Paragrahvi 10 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Enne Patendiameti poolt avalikustamist tagasivõetud, tagasivõetuks loetud või tagasilükatud taotlusega ja salastatud patenditaotlusega ning salastatud patendi kirje andmetega ja registritoimiku dokumentidega tutvumine on keelatud kõikidele isikutele, välja arvatud taotlejale, salastatud patendi omanikule ja Patendiameti volitatud töötajale.»
§ 53. Paragrahvi 45 lõike 3 teine lause tunnistatakse kehtetuks.
§ 54. Paragrahvi 47:
2) kui kaebus või vaidlustusavaldus ei kuulu apellatsioonikomisjoni pädevusse või ei ole esitatud tähtajaks ning apellatsioonikomisjoni esimees lükkab selle vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 3 tagasi.»;
§ 55. Paragrahvi 541 lõiget 2 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Lõplike seisukohtade esitamist ei võimaldata menetlusosalisel, kes ei ole apellatsioonikomisjonile esitanud kirjalikke seisukohti.»
§ 56. Paragrahvi 58 lõike 5 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kaebajal on õigus esitada kaebus Patendiameti otsuse peale Harju Maakohtusse 30 päeva jooksul apellatsioonikomisjonis menetluse lõpetamise otsuse tegemise päevast arvates.»
§ 57. Paragrahvid 63 ja 64 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« § 63. Apellatsioonikomisjoni otsuse jõustumine kaebuse korral
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hagi esitatakse, kuid kohus ei võta hagi menetlusse, jätab hagi läbi vaatamata või lõpetab menetluse otsust tegemata, jõustub apellatsioonikomisjoni otsus vastava kohtumääruse jõustumise hetkest, kui kohtumäärusest ei tulene teisiti.»
V. Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses (RT I 2007, 16, 77; 2008, 35, 213) tehakse järgmised muudatused:
§ 58. Paragrahvi 7 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) riigikaitselisi leiutisi ja uuringuid ning nende tulemusi käsitlev teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse vajaduse korral salajasel või madalamal tasemel kuni 30 aastaks;».
§ 59. Paragrahvi 11 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Käesoleva seaduse § 7 punktis 6 nimetatud teabe salastamistaseme ja -tähtaja kehtestab kaitseminister iga leiutise ja uuringu puhul eraldi. Kaitseministeerium edastab Patendiametile teabe riigikaitselist tähtsust omada võivate ja salastamisele kuuluda võivate tehnikavaldkonna teemade kohta. See teave salastatakse vajaduse korral piiratud tasemel või tunnistatakse asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks.»
VI. Täitemenetluse seadustikus (RT I 2005, 27, 198; 2007, 25, 130) tehakse järgmised täiendused:
§ 60. Paragrahvi 2 lõiget 1 täiendatakse punktiga 23 järgmises sõnastuses:
« 23) nõukogu määruse (EÜ) nr 40/94 Ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 011, 14.01.1994, lk 1–36) artiklis 82 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 Ühenduse disainilahenduse kohta (EÜT L 003, 05.01.2002, lk 1–24) artiklis 71 nimetatud Siseturu Ühtlustamise Ameti otsused.»
§ 61. Paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
« (22) Käesoleva seadustiku § 2 lõike 1 punktis 23 nimetatud täitedokumendile lisab kinnituse otsuse täidetavuse kohta Patendiamet.»
VII. Riigilõivuseaduses (RT I 2006, 58, 439; 2008, 47, 263) tehakse järgmised muudatused:
§ 62. Paragrahvi 130 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Patendiga kaitstud meditsiinitoote või taimekaitsetoote täiendava kaitse taotluse ja patendiga kaitstud meditsiinitoote täiendava kaitse pikendamise taotluse esitamise eest tasutakse riigilõivu 1600 krooni.»
§ 63. Paragrahvi 141 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Patenditaotluse menetluse, patendi kehtivuse ja täiendava kaitse kehtivuse taastamise nõude esitamise eest tasutakse riigilõivu 500 krooni.»
§ 64. Paragrahvi 144 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Pediaatrias kasutatavate ravimite täiendava kaitse pikendamise eest tasutakse riigilõivu 4000 krooni.»
VIII. Rakendussäte
Käesolev seadus jõustub 2009. aasta 1. märtsil.


Riikliku rahvusvahelise kaitse andmise registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Riikliku rahvusvahelise kaitse andmise registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus
Riikliku rahvusvahelise kaitse andmise registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus - sisukord
2 REGISTRI PIDAMINE JA KOOSSEIS, REGISTRISSE KANTAVAD ANDMED JA ANDMETE TÖÖTLEMISE KORD
§ 7 Varjupaigataotleja andmed
§ 8 Varjupaigataotleja abikaasa või elukaaslase ning teiste perekonnaliikmete andmed
§ 81 Pagulase staatuse või täiendava kaitse saanud välismaalase perekonnaliikme andmed
§ 9 Varjupaigataotluse menetluse andmed
§ 10 Ajutise kaitse alusel elamisloa taotleja andmed
§ 11 Ajutise kaitse alusel esitatud taotluse menetluse andmed
§ 12 Rahvusvahelise kaitse alusel elamisloa pikendamise taotleja ja perekonnaliikme elamisloa pikendamise taotleja ning taotluse menetluse andmed
§ 13 Varjupaigataotleja tööloa taotluse menetluse andmed
§ 14 Andmete õiguslik režiim
§ 15 Registriandmete esitajad
§ 17 Andmete registrisse kandmine
§ 18 Registriandmete õigsuse tagamine
§ 19 Ebaõigete andmete parandamine
§ 20 Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele
§ 21 Registrist andmete väljastamine
§ 22 Andmete edastamine välisriigile
5 REGISTRI ANDMETE ARHIVEERIMINE, JÄRELEVALVE REGISTRI PIDAMISE ÜLE, REGISTRI RAHASTAMINE JA LIKVIDEERIMINE
§ 27 „Riikliku pagulaste registri” andmed
RT I, 15.10.2013, 8
Vastu võetud 03.08.2006 nr 180
RT I 2006, 37, 281
jõustumine 14.08.2008
Määrusega asutatakse andmekogu ametliku nimega „Riiklik rahvusvahelise kaitse andmise register” (edaspidi register).
Registri asutamise ja pidamise eesmärk on „Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse” alusel elamisloataotluse esitanud ja elamisloa saanud isikute isikuandmete ning nimetatud seaduse alusel läbiviidud varjupaigamenetluse või ajutise kaitse menetlusega seotud andmete töötlemine.
Registri vastutav töötleja on Siseministeerium (edaspidi vastutav töötleja) ning volitatud töötlejad on Politsei- ja Piirivalveamet ning Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus (edaspidi volitatud töötleja).
2. peatükk REGISTRI PIDAMINE JA KOOSSEIS, REGISTRISSE KANTAVAD ANDMED JA ANDMETE TÖÖTLEMISE KORD
(1) Registrit peetakse ühetasandilise infotehnoloogilise andmekoguna ja paberkandjal toimikutena.
Registri vastutaval ja volitatud töötlejal on lubatud seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga talle pandud ülesannete täitmiseks esitada päringuid ja saada andmeid teistest riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogudest vastavalt andmekogude vastutavate töötlejate vahelisele kokkuleppele kooskõlas Vabariigi Valitsuse 19. detsembri 2003. a määrusega nr 331 „Infosüsteemide andmevahetuskihi rakendamine”.
2) terviklikkuse osas, välistades andmete tahtmatu või tahtliku muutmise;
(2) Registri andmete käideldavuse, terviklikkuse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks rakendatakse organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid.
(3) Registri andmete turbeaste on kõrge (H) ja registri turvaklass on K3T3S3.
§ 7. Varjupaigataotleja andmed
Varjupaigataotleja (edaspidi taotleja) kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) isikuandmed (eesnimed, perekonnanimed ja muud nimed, mida taotleja kasutab või on kasutanud, sugu, sünniaeg, vanus, kui pole teada täpset sünniaega, Eesti ja päritoluriigi isikukood, kui need on olemas, sünniriik, perekonnaseis);
5) DNA proovide tulemusena saadud andmed;
6) kodakondsus, varasemad kodakondsused;
8) usk, rahvus või rahvusrühma kuulumine;
14) viimase alalise elukoha andmed päritoluriigis;
15) andmed taotleja Eestisse saabumise ja siin viibimise ning Eestis elavate sugulaste ja tuttavate kohta;
17) andmed varasemate varjupaigataotluste või muude kaitsetaotluste kohta;
26) andmed taotleja tervisliku seisundi ja varem põetud või taotlemise hetkel põetavate haiguste kohta;
28) muu informatsioon või märkused.
§ 8. Varjupaigataotleja abikaasa või elukaaslase ning teiste perekonnaliikmete andmed
Varjupaiga taotlemisel kantakse registrisse taotleja abikaasa või elukaaslase ning teiste perekonnaliikmete kohta järgmised andmed või märkused nende puudumise kohta:
1) abikaasa või elukaaslase isikuandmed (eesnimed, perekonnanimed, muud nimed, mida taotleja abikaasa või elukaaslane kasutab või on kasutanud, sugu, sünniaeg, vanus, kui pole teada täpset sünniaega, Eesti isikukood, kui on olemas, sünniriik, kodakondsus, rahvus või rahvusrühm, keelteoskus, abielu sõlmimise või kooselu alguse aeg, asukohariik, esitatud varjupaigataotluse ja elukoha andmed);
2) teiste perekonnaliikmete isikuandmed (seos taotlejaga, eesnimed, perekonnanimed, sugu, sünni- ja surmaaeg, vanus, kui pole teada täpset sünniaega, sünniriik, kodakondsus, perekonnaseis, laste arv, asukohariik, esitatud varjupaigataotlused, elukoht).
§ 81. Pagulase staatuse või täiendava kaitse saanud välismaalase perekonnaliikme andmed
(1) Pagulase staatuse või täiendava kaitse saanud välismaalase perekonnaliikme kohta kantakse registrisse § 7 punktides 1–6, 8–15 ja 17–28 loetletud andmed.
(2) Lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele kantakse registrisse perekonnaliikme abikaasa isikuandmed (eesnimed, perekonnanimed, sugu, sünniaeg, vanus, kui pole teada täpset sünniaega, Eesti isikukood, kui on olemas, sünniriik, kodakondsus, abielu sõlmimise aeg) või teise perekonnaliikme isikuandmed (seos taotlejaga, eesnimed, perekonnanimed, sugu, sünniaeg, vanus, kui pole teada täpset sünniaega, sünniriik, kodakondsus).
§ 9. Varjupaigataotluse menetluse andmed
Taotluse menetluse kohta kantakse registrisse täiendavalt järgmised andmed:
1) taotluse andmed (registreerimise kuupäev ja kellaaeg, taotluse number, taotluse vastuvõtnud ametiasutus);
2) andmed pärast varjupaigataotluse esitamist läbiviidud toimingute kohta;
3) kui taotlus võeti vastu piiril, siis andmed Politsei- ja Piirivalveametile edastatavate dokumentide kohta;
4) taotluse vastuvõtmise juures viibinud taotleja volitatud esindaja, seadusjärgse esindaja või muu isiku ees- ja perekonnanimi ning kontaktandmed (postiaadress, kontakttelefon ja e-posti aadress);
5) taotluse vastuvõtmisel osalenud tõlgi ees- ja perekonnanimi ning kontaktandmed (postiaadress, kontakttelefon ja e-posti aadress) ning andmed tõlgi poolt menetlustoimingu läbiviimisel vahendatud keele kohta;
6) taotluse täitnud ja vastuvõtnud ametniku ees- ja perekonnanimi ning ametikoht;
7) andmed varjupaigataotleja tunnistuse, selle väljastamise ja kehtetuks tunnistamise kohta;
9) küsitlusel viibinud taotleja esindaja, seadusjärgse esindaja või muu isiku ees- ja perekonnanimi ning kontaktandmed (postiaadress, kontakttelefon ja e-posti aadress);
10) küsitlusel osalenud tõlgi ees- ja perekonnanimi ning kontaktandmed (postiaadress, kontakttelefon ja e-posti aadress) ning andmed tõlgi poolt menetlustoimingu läbiviimisel vahendatud keele kohta;
§ 10. Ajutise kaitse alusel elamisloa taotleja andmed
(1) Ajutise kaitse alusel elamisloa taotleja (edaspidi ajutise kaitse saaja) kohta kantakse registrisse § 7 punktides 1–3, 6–15 ja 20–28 ning § 9 punktides 1, 3–6, 8–10 ja 14–16 loetletud andmed.
(2) Lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele kantakse ajutise kaitse saaja kohta registrisse järgmised andmed:
2) abikaasa või elukaaslase isikuandmed (eesnimed, perekonnanimed, muud nimed, mida taotleja abikaasa või elukaaslane kasutab või on kasutanud, sugu, sünniaeg, vanus, kui pole teada täpset sünniaega, Eesti isikukood, kui on olemas, sünniriik, kodakondsus, rahvus või rahvusrühm, keelteoskus, abielu sõlmimise või kooselu algus, asukohariik ja elukoht);
3) teiste perekonnaliikmete isikuandmed (seos ajutise kaitse saajaga, eesnimed, perekonnanimed, sugu, sünni- ja surmaaeg, vanus, kui pole teada täpset sünniaega, sünniriik, kodakondsus, perekonnaseis, laste arv, asukohariik, elukoht).
§ 11. Ajutise kaitse alusel esitatud taotluse menetluse andmed
Ajutise kaitse alusel esitatud taotluse menetluse kohta kantakse registrisse täiendavalt järgmised andmed:
1) andmed pärast ajutise kaitse alusel esitatud taotluse esitamist läbiviidud toimingute kohta;
§ 12. Rahvusvahelise kaitse alusel elamisloa pikendamise taotleja ja perekonnaliikme elamisloa pikendamise taotleja ning taotluse menetluse andmed
(1) Rahvusvahelise kaitse alusel elamisloa pikendamise taotleja ja perekonnaliikme elamisloa pikendamise taotleja kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) isikuandmed (eesnimed, perekonnanimed, sugu, sünniaeg, Eesti isikukood, sünniriik);
(2) Taotluse menetluse kohta kantakse registrisse täiendavalt järgmised andmed:
1) taotluse andmed (registreerimise kuupäev, taotluse number);
2) taotluse vastuvõtnud ametniku ees- ja perekonnanimi ning ametikoht;
§ 13. Varjupaigataotleja tööloa taotluse menetluse andmed
(1) Tööloa taotleja kohta kantakse registrisse taotleja isikuandmed (eesnimed, perekonnanimed, sünniaeg, kodakondsus).
(2) Tööloa taotluse menetluse kohta kantakse registrisse täiendavalt järgmised andmed:
3) andmed Politsei- ja Piirivalveameti otsuse kohta;
§ 14. Andmete õiguslik režiim
Registrikaartidel olevatel andmetel on informatiivne tähendus ja menetlustoimikutes olevatel alusdokumentidel on õiguslik tähendus.
§ 15. Registriandmete esitajad
2) Sotsiaalministeerium, varjupaigataotlejate majutuskeskus ja kinnipidamiskeskus;
3) kinnipidamisasutused.
1) vormikohane varjupaiga ja elamisloa taotlus, elamisloa taotlus ajutise kaitse alusel, elamisloa pikendamise taotlus ja rahvusvahelise kaitse alusel antud või perekonnaliikme elamisloa kehtetuks tunnistamise taotlus, varjupaigataotleja tööloa taotlus ning neile lisatud dokumendid;
2) viisa, elamis- ja tööloa andmise, pikendamise ja kehtetuks tunnistamise taotlus, elamis- ja tööloa andmete välisriigi reisidokumenti kandmise taotlus ning neile lisatud dokumendid;
4) taotleja poolt esitatud tõendid ja dokumendid;
5) muu füüsilise või juriidilise isiku poolt esitatud dokumendid või muud tõendid;
10) Politsei- ja Piirivalveameti poolt taotlejale antud luba elamiseks väljaspool majutuskeskust või Sotsiaalministeeriumi määratud kohta;
13) [kehtetu - RT I, 29.12.2011, 138 - jõust. 01.01.2012]
14) dokumendid Politsei- ja Piirivalveameti otsuste edasikaebamiste ja jõustunud kohtuotsuste kohta;
15) jõustunud kohtuotsus isiku kriminaalkorras karistatuse kohta;
16) dokumendid välismaalase Eestist lahkumise või ettekirjutuse sundtäitmise kohta;
17) dokumendid välismaalase kohalikku omavalitsusüksusesse elama asumise kohta;
18) perekonnaseisuosakonna või kohaliku omavalitsuse teatis isiku surma kohta;
19) Sotsiaalministeeriumi ja kohaliku omavalitsusüksuse vaheline leping pagulase kohalikku omavalitsusüksusesse elama asumise kohta;
20) Eesti Vabariigi ja välisriigi poolt väljastatav isikut tõendav dokument.
§ 17. Andmete registrisse kandmine
(1) Politsei- ja Piirivalveamet kannab andmed registrikaardile hiljemalt andmete vastuvõtmise päevale järgneval tööpäeval.
(2) Kui Politsei- ja Piirivalveamet võttis vastu taotluse mõnes muus keeles kui eesti keel, siis kannab Politsei- ja Piirivalveamet andmed registrikaardile hiljemalt nende eesti keelde tõlkimise päevale järgneval tööpäeval.
(3) Kui taotlus võeti vastu piiril, siis edastatakse andmed hiljemalt järgmisel tööpäeval Politsei- ja Piirivalveameti volitatud ametnikule, kes kannab andmed registrikaardile hiljemalt andmete vastuvõtmise päevale järgneval tööpäeval.
§ 18. Registriandmete õigsuse tagamine
Andmete esitaja vastutab tema poolt esitatud andmete ning alusdokumentidel olevate andmete õigsuse eest alusdokumendi esitamise ajal. Politsei- ja Piirivalveamet vastutab tema poolt registrikaardile kantud andmete vastavuse eest andmete esitaja poolt esitatud andmetele.
(1) Kui Politsei- ja Piirivalveamet avastab registris ebaõigeid andmeid või teavitab andmete esitaja teda registris olevatest ebaõigetest andmetest, on Politsei- ja Piirivalveamet kohustatud parandama need registris kolme tööpäeva jooksul ebaõigetest andmetest teada saamise päevast arvates.
(2) [Kehtetu - RT I, 29.12.2011, 138 - jõust. 01.01.2012]
§ 20. Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele
(2) Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele on vastutava ja volitatud töötleja ametnikel ja töötajatel neile teenistuskohustuste täitmiseks määratud ulatuses ning järelevalveasutusel seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks.
(5) Andmekogu vastutav töötleja otsustab kolmandatele isikutele infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu andmetele juurdepääsu andmise selleks seadusest tuleneva aluse olemasolul ning kooskõlas „Avaliku teabe seaduse” ja „Isikuandmete kaitse seadusega”. Vajaduse korral sõlmitakse andmesaajaga leping, kus sätestatakse nende andmete koosseis, millele võimaldatakse juurdepääs, ning andmetele juurdepääsu andmise õiguslik alus, eesmärk, tingimused, kord ja viis.
§ 21. Registrist andmete väljastamine
(1) Registrist andmete väljastamine toimub teabenõude täitmisega vastavalt „Avaliku teabe seadusele” või päringule vastamisega.
(2) Registrist väljastatakse andmeid riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustele, avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele ja eraõiguslikele juriidilistele isikutele, kes on riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogude volitatud töötlejad, kui see on vajalik neile seaduse või seaduse alusel antud õigusaktidega pandud ülesannete täitmiseks.
(3) Teistele andmesaajatele väljastatakse registrist andmeid nende taotluse alusel juhul, kui see pole vastuolus seaduste, teiste õigusaktide ja käesoleva määruse sätetega.
(4) Registri vastutav töötleja otsustab kolmandatele isikutele andmetele juurdepääsu andmise andmesideühenduse kaudu neile seadusega pandud ülesannete täitmise tagamiseks.
(6) Registrist väljastatud andmeid on lubatud kasutada vaid seaduses või seaduse alusel antud õigusaktis ettenähtud korras, asutustel vaid seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga neile pandud ülesande täitmiseks. Väljastatud andmete kasutamisel tuleb tagada andmekaitsenõuete täitmine.
(7) Andmesubjektil on õigus saada kõiki tema kohta registrisse kantud andmeid.
§ 22. Andmete edastamine välisriigile
Taotleja kohta kogutud andmete edastamine välisriigile on lubatud välislepingust või Euroopa Liidu õigusest tuleneva kohustuse täitmiseks, tagades, et teavet ei anta üle nimetatud välismaalase päritoluriigile, kus teda ähvardab „Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse” §-s 4 ja § 5 lõikes 2 nimetatud tagajärg.
5. peatükk REGISTRI ANDMETE ARHIVEERIMINE, JÄRELEVALVE REGISTRI PIDAMISE ÜLE, REGISTRI RAHASTAMINE JA LIKVIDEERIMINE
(1) Arhiiv koosneb:
(2) Arhiivi peab Politsei- ja Piirivalveamet. Arhiveerimisel lähtutakse „Arhiiviseadusest”, selle alusel antud õigusaktidest ning Politsei- ja Piirivalveametis kehtestatud arhiveerimiskorrast.
(1) Registri üle järelevalvet teostama volitatud isikul on õigus tutvuda registrisse kantud andmete ja nende alusdokumentidega, siseneda ruumidesse, kus andmeid töödeldakse või kus paiknevad nende töötlemiseks kasutatavad seadmed, ja saada volitatud töötlejalt teavet andmete väljastamise ja kasutamise kohta.
(2) Registri pidamisel tekkinud puuduste ilmnemisel on volitatud töötleja kohustatud likvideerima järelevalvet teostanud isiku ettekirjutuses kajastatud puudused määratud tähtajaks.
(1) Andmekogu hooldustöid ja pidamist rahastatakse riigieelarvest vastutavale töötlejale ning Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskusele selleks otstarbeks eraldatud vahenditest.
Registri likvideerimisel otsustatakse andmete teise andmekogusse või riiklikku arhiivi üleandmine või andmete hävitamisele kuulumine ja nende üleandmise või hävitamise tähtaeg.
§ 27. „Riikliku pagulaste registri” andmed
Vabariigi Valitsuse 10. detsembri 2003. a määrusega nr 310 „Riikliku pagulaste registri pidamise põhimäärus” asutatud „Riikliku pagulaste registri” andmed loetakse käesoleva määrusega asutatud „Riikliku rahvusvahelise kaitse andmise registri” andmeteks.


Are vallavara valitsemise kord – Riigi Teataja
Are vallavara valitsemise kord
Are vallavara valitsemise kord - sisukord
§ 6 Asja ostmine, teenuse või ehitustöö tellimine riigihangete seaduses sätestatud korra järgimise kohustuse puudumise korral
§ 18 Vallavara kasutusse andmine enampakkumise korras
§ 20 Vallavara üürile või rendile andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras
§ 21 Vallavara üürile või rendile andmine otsustuskorras
§ 22 Vallavara üürile või rendile andmine otsustuskorras soodustingimustel
§ 23 Üüri- või rendilepingu muutmine ja vallavara allüürile või -rendile andmine
§ 26 Üüri- või rendilepingu ja tasuta kasutamise lepingu lõppemine ja pikenemine
§ 27 Vallavara käsutamise mõiste
§ 28 Vallavara võõrandamise mõiste ja tingimused
§ 29 Vallavara võõrandamise otsustamine ja viisid
§ 31 Vallavara müük eelläbirääkimistega pakkumise korras
§ 33 Vallavara koormamine
§ 35 Vallavara hulka kuuluvate nõuete esitamine ja nõuetest loobumine
RT IV, 05.03.2013, 43
Vastu võetud 27.02.2013 nr 7
(1) Are vallavara valitsemise kord (edaspidi kord) sätestab Are valla omandis oleva vara (edaspidi vallavara) valitsemise, kasutamise ja käsutamise õiguslikud alused.
(4) Kord ei reguleeri Are vallale kuuluvate sotsiaalkorterite kasutusse andmist, mis toimub vastavalt Are Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) kinnitatud sotsiaaleluruumi andmise ja kasutamise korrale.
(5) Käesolevas korras sätestamata juhtudel otsustab vallavaraga toimingute tegemise Are Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
2) lepinguid muude kohalikule omavalitsusele seadusega pandud kohustuste täitmiseks, mis ei ole seotud eelarveaastaga.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud lepingud allkirjastab vallavanem või tema volitatud isik, lõike 4 punktis 2 nimetatud lepingute allkirjastamisest informeerib vallavanem vallavalitsust ja vallavolikogu.
(1) Vallavara arvestust peab vallavalitsuse pearaamatupidaja raamatupidamise seaduse, rahandusministri kehtestatud korra ning vallavolikogu ja -valitsuse õigus- ja haldusaktide alusel.
§ 6. Asja ostmine, teenuse või ehitustöö tellimine riigihangete seaduses sätestatud korra järgimise kohustuse puudumise korral
(1) Vallavara omandamisel käesolevas paragrahvis sätestatud korras tuleb järgida hankekorda (edaspidi hankekord). Hankekorra kehtestab vallavolikogu.
(2) Vallavara omandamise lepingu sõlmib vallavanem või tema volitatud isik.
(1) Riigihanke korraldab vallavalitsus kooskõlas riigihangete seaduse ja hankekorraga.
(2) Riigihanke teostamiseks annab loa vallavolikogu, kui hankelepinguga kavatsetakse võtta rahalisi kulutusi nõudvaid kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarve kuludes.
(2) Pärimisel testamendi järgi otsustab pärandi vastuvõtmise vallavolikogu pärast pärandvara inventuuri tegemist. Pärimisel seaduse järgi esindab valda pärimistoimingutes, pärandvara pankrotiga seotud toimingutes ja pärandvara pankrotimenetluses vallavanem või tema volitatud isik.
(1) Avalikuks otstarbeks kasutatav vallavara on avalikud asjad, mis oma iseloomu tõttu on kättesaadavad kõigile (kohalikud maanteed, tänavad, platsid, pargid jne) ja mille kasutamist ei ole seaduste või vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidega piiratud.
1) kinnisasi antakse kasutusse tähtajaga üle viie aasta;
3) kasutusse antava vallavara harilik väärtus on üle 10 000 euro.
2) vallavara väärtus on kuni 10 000 eurot;
(2) Vallavolikogu kinnitab vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatava asutuse valitsemisel oleva vara üüri või rendi hinna.
§ 18. Vallavara kasutusse andmine enampakkumise korras
(1) Vallavara kasutusse andmise enampakkumise korras otsustab vallavolikogu käesoleva korra paragrahvis 16 sätestatud juhtudel ja vallavalitsus käesoleva korra paragrahvis 17 sätestatud juhtudel.
(4) Enampakkumine on suuline või kirjalik.
(7) Vallavara üürile või rendile andmisest enampakkumise korras annab vallavalitsus teada valla veebilehel ning vajadusel muudes infokanalites. Kuulutus avaldatakse vähemalt 10 kalendripäeva enne enampakkumise korraldamist. Korduval enampakkumisel võib kuulutuse avaldamise tähtaeg olla viis kalendripäeva. Kuulutus peab sisaldama enampakkumise tingimusi või viidet tingimuste avaldamise kohale.
(2) Pärast enampakkumise tulemuste kinnitamist sõlmitakse parima pakkumuse teinud isikuga vara üürile või rendile andmise leping. Lepingu sõlmib vallavanem.
(3) Enampakkumise tulemuste kinnitamise kohta saadetakse enampakkumise võitjale vallavalitsuse korraldus e-kirjaga. Teates märgitakse kasutuslepingu sõlmimise aeg ja koht. Juhul, kui enampakkumise võitja ei ole esitanud oma e-posti aadressi, saadetakse korraldus lihtväljastusteatega.
(4) Kui enampakkumise võitja ei ilmu mõjuva põhjuseta ettenähtud tähtaja jooksul lepingu sõlmimisele, kaotab ta õiguse lepingu sõlmimiseks ja kordusenampakkumisel osalemiseks, samuti kaotab ta tagatisraha.
§ 20. Vallavara üürile või rendile andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras
(4) Vallavara üürile või rendile andmise eelläbirääkimistega pakkumise korras korraldab vallavalitsus ning see toimub korra paragrahvides 18 ja 19 sätestatud korras, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(10) Võrdväärsete pakkumuste korral antakse osalejatele võimalus viie tööpäeva jooksul oma pakkumusi täiendada. Täiendav pakkumine ei või olla väiksem esialgsest pakkumisest.
§ 21. Vallavara üürile või rendile andmine otsustuskorras
3) äriühingule, mittetulundusühingule, seltsingule, sihtasutusele, füüsilisest isikust ettevõtjale ja teistele isikutele lähtudes avalikest huvidest;
4) kui vallavara üürile või rendile andmise enampakkumise korras või eelläbirääkimistega pakkumise korras on ebaõnnestunud;
5) vallavalitsuse hallatava asutuse valitsemisel olevat vara asutuse põhimääruse järgsete ülesannete täitmiseks.
(2) Vallavara üürile või rendile andmisel otsustuskorras käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud alusel peab üürile või rendile andmise otsustaja avalikku huvi põhjendama.
1) vallavolikogu korra paragrahvis 16 sätestatud juhtudel;
2) vallavalitsus korra paragrahvis 17 sätestatud juhtudel.
§ 22. Vallavara üürile või rendile andmine otsustuskorras soodustingimustel
Vallavara üürile või rendile andmise otsustuskorras soodustingimustel otsustab ja korra paragrahvi 17 lõikes 2 nimetatud hinnast soodustuse kinnitab vallavalitsus.
§ 23. Üüri- või rendilepingu muutmine ja vallavara allüürile või -rendile andmine
(2) Vallavara allüürile- või –rendile andmiseks annab nõusoleku vallavalitsus.
(1) Vallavara tasuta kasutusse andmise määratud ajaks otsustab vallavara valitseja vastavalt korra paragrahvides 16 ja 17 sätestatule.
(2) Vallavalitsus otsustab vallavalitsuse valitsemisel oleva vara tasuta kasutusse andmise käesolevas paragrahvis nimetamata juhtudel, märkides oma korralduses vara tasuta kasutusse andmise kaalutluse.
(3) Vallavara tasuta kasutusse andmisel tuleb lähtuda järgmistest tingimustest:
(4) Bilansivälise vara raamatupidamise sisekorraeeskirja mõistes tasuta kasutusse andmise otsustab vastava vallavara valitseja.
(5) Vallavara tasuta kasutusse andmise otsustaja peab sellist otsust põhjendama ja ära näitama vara tasuta kasutuse väärtuse.
(6) Vallavara tasuta kasutamise kohta sõlmitakse kasutajaga tasuta kasutamise leping.
§ 26. Üüri- või rendilepingu ja tasuta kasutamise lepingu lõppemine ja pikenemine
(3) Üüri- või rendilepingu pikendamisel tuleb järgida korra paragrahvide 16 ja 17 sätteid.
§ 27. Vallavara käsutamise mõiste
§ 28. Vallavara võõrandamise mõiste ja tingimused
5) muudel seaduses või vallavolikogu ettenähtud juhtudel.
§ 29. Vallavara võõrandamise otsustamine ja viisid
1) vallavolikogu, kui võõrandatakse kinnisvara või vallasvara harilikus väärtuses üle 10 000 euro;
2) vallavalitsus, kui võõrandatakse vallasvara harilikus väärtuses 1000 kuni 10 000 eurot;
3) vallavanem, kui võõrandatakse vallasvara harilikus väärtuses alla 1000 euro.
(5) Korduval enampakkumisel võib alghinda vähendada.
(1) Vallavara müük enampakkumise korras toimub korra paragrahvides 18 ja 19 sätestatud korras, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(3) Enampakkumise kuulutuses märgitakse täiendavalt korra paragrahvi 18 lõikes 7 sätestatule müüdava vara ostjale üleandmise kord, müügihinna tasumise kord ja tähtajad.
§ 31. Vallavara müük eelläbirääkimistega pakkumise korras
Vallavara võõrandamine otsustuskorras toimub korra paragrahvi 29 lõikes 1 nimetatud otsustaja igakordse otsuse alusel.
§ 33. Vallavara koormamine
(3) Vallavara koormamise lepingu sõlmib valla nimel vallavanem.
1) vallavara on muutunud kasutamiskõlbmatuks ning selle võõrandamine ei ole võimalik;
(3) Vallavara mahakandmise otsustab vallavolikogu, kui vara harilik väärtus on suurem kui 10 000 eurot.
(4) Vallavara mahakandmise otsustab vallavalitsus, kui vara harilik väärtus on 1 000 kuni 10 000 eurot.
(5) Vallavara mahakandmise otsustab vallavanem, kui vara harilik väärtus on alla 1 000 euro.
§ 35. Vallavara hulka kuuluvate nõuete esitamine ja nõuetest loobumine
1) vallavolikogu, kui nõue on suurem kui 5 000 eurot;
2) vallavalitsus, kui nõue on kuni 5 000 eurot.
(1) Tunnistada kehtetuks Are Vallavolikogu 18. juuni 2004 määrus nr 8 „Are vallavara valitsemise, kasutamise ja käsutamise kord“ ja Are Vallavolikogu 26. novembri 2010 määrus nr 16 „Are Vallavolikogu määruste ja otsuste muutmine seoses euro kasutusele võtmisega“.


3-19-1501/203 Riigikohtu halduskolleegium 20.12.2019
RHS § 46
RHS § 98
erihange
sotsiaal- ja eriteenuste erimenetlus
teabevahetus ja selgitused
Vaidlusaluses sotsiaal- ja eriteenuste erimenetlusena korraldatud riigihankes tuleb pakkuja kvalifikatsiooni kontrollimisel lähtuda RHS §-dest 46 ja 98. Kuna hankedokumendid kordavad RHS § 98 lg-s 4 sätestatut, on hankija ennast selle sättega RHS § 126 lg 2 alusel sidunud. (p 13)
RHS § 46 lg 4 aluseks oleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL art 56 lg 3 võimaldab siseriiklikus õiguses sätestada dokumentide ja selgituste nõudmise teisiti kui direktiivis. Siiski on RHS § 46 lg 4 rakendamisel oluline lähtuda direktiivis seatud tingimusest, et selline täienduste tegemise nõue oleks täielikus kooskõlas võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõttega ning Euroopa Kohtu praktikaga nende põhimõtete sisustamisel. (p 16)
Euroopa Kohus on selgitamise nõudega seonduvalt öelnud, et põhimõtteliselt ei tohi pakkumust pärast selle esitamist muuta. Võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõttega pole siiski vastuolus see, kui pakkumusega seonduvaid andmeid parandatakse või täiendatakse, eriti siis, kui ilmselgelt on vaja vaid täpsustust või parandada ilmsed tehnilised vead. Hankijal on talle antud kaalutlusõiguse alusel õigus küsida taotlejatelt nende pakkumuse kohta selgitusi ning kaalutlusõiguse teostamisel kohustus kohelda taotlejaid võrdselt ja lojaalselt nii, et valikumenetluse lõppedes ja selle tulemust arvestades ei näiks, et ühte või mitut selgituste nõude saanud taotlejat on alusetult koheldud teistest soodsamalt või ebasoodsamalt. Hankija võib nõuda andmete täpsustamist või parandamist tingimusel, et see nõue puudutab selliseid dokumente või andmeid (nagu näiteks avaldatud majandusaasta aruannet), mille puhul saab objektiivselt kontrollida, et need on varasemad kui taotluste esitamise tähtaeg. Hankija peab sealjuures rangelt kinni pidama enda poolt kindlaks määratud tingimustest (otsus asjas nr C-336/12: Manova, p-d 36 ja 37, 39 ja 40).
Euroopa Kohtu seatud selgitamise nõude lubatavuse kriteeriumid on praegusel juhul täidetud ja hankija võis pakkujalt selgitusi küsida. Ringkonnakohus on sedastanud, et asjas puuduvad igasugused andmed, et pakkuja ei oleks pakkumuse esitamise ajal sisuliselt vastanud HKTS §-s 12 sätestatud usaldusväärsuse kriteeriumitele. Ka oli ringkonnakohus seisukohal, et kaebaja ei saanud pakkumuse esitamise tähtpäevaks kinnituse esitamata jätmisega märkimisväärset eelist teiste pakkujate ees. Kuna kaebaja oli pakkumuse esitanud, pidi olema hankijale selge, et kaebaja soovis pakkumuses kinnitada enda vastavust vaidlusalusele kvalifitseerimistingimusele ning et pakkumuse ebatäpsus tekkis tahtmatult. Pärast pakkumise esitamise tähtaja möödumist „Jah“ valiku tegemisega kaebaja üksnes täpsustanuks juba esitatud pakkumust. (p 17)
Hankija pidi kaaluma kaebajale võimaluse andmist täpsustada, et ta vastab vaidlusalusele kvalifitseerimistingimusele. Hankija seda ei teinud, vaid on lähtunud ekslikust seisukohast, et täpsustuse küsimine oli välistatud. Sellest järeldub, et hankija on jätnud talle antud kaalutlusõiguse kasutamata. Hankija ei ole esitanud ka ühtegi muud argumenti, miks oleks pidanud jätma kaebajale selgitamise võimaluse andmata. Praegusel juhul ei rikuks pakkumuse täpsustamine võrdse kohtlemise põhimõtet. Samuti ei kannataks seetõttu riigihanke läbipaistvus. Pakkuja peab olema küll hoolas, aga see ei tähenda, et hankija peaks ilma kaalukat põhjust omamata kõrvaldama hankemenetlusest pakkuja, kes on esitanud pakkumuses ebaselgeid andmeid, mille ebaselgus on lihtsalt kõrvaldatav. (p 18)
aus menetlus ja võrdne kohtlemine
Praegusel juhul ei rikuks pakkumuse täpsustamine võrdse kohtlemise põhimõtet. Samuti ei kannataks seetõttu riigihanke läbipaistvus. Pakkuja peab olema küll hoolas, aga see ei tähenda, et hankija peaks ilma kaalukat põhjust omamata kõrvaldama hankemenetlusest pakkuja, kes on esitanud pakkumuses ebaselgeid andmeid, mille ebaselgus on lihtsalt kõrvaldatav. (p 18)