KOV määruste valdkondlik liigitus: Rahandus ja eelarve → Raamatupidamine
§ 1 Väike-Maarja valla raamatupidamise sise-eeskirja eesmärk ja üldpõhimõtted2 Raamatupidamise korraldus
§ 2 Raamatupidamissüsteemi struktuur ja korraldamine3 Majandustehingute kajastamise üldpõhimõtted
§ 3 Majandustehingute dokumenteerimine ja kirjendamine4 Kontoplaan
§ 4 Kontoplaani liigendus5 Rahaliste vahendite arvestus
§ 5 Rahaliste vahendite arvestus6 Arvelduste arvestus
§ 6 Lühiajalised nõuded ja ettemaksed
§ 7 Kohustuste arvestus
§ 8 Sihtfinantseerimise arvestus7 Varude arvestus
§ 9 Varude arvestus8 Materiaalne ja immateriaalne põhivara
§ 10 Põhivara arvestus
§ 11 Kinnisvarainvesteeringud
§ 12 Osalused tütar- ja sidusettevõtjates ning mittetulundusühingutes9 Palkade, tasude ja hüvituste arvestus
§ 13 Töötasu arvestus10 Tulude ja kulude kajastamine
§ 14 Tulude ja kulude arvestus11 Inventeerimine
§ 15 Varade ja kohustuste inventeerimine12 Aruandlus
§ 16 Aruandlus13 Raamatupidamisdokumentide säilitamine
§ 18 Muu info ja lisad14 Rakendussätted
Väljaandja:Väike-Maarja VallavalitsusAkti liik:määrusTeksti liik:algtekst-terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:24.04.2016Redaktsiooni kehtivuse lõpp:29.04.2017Avaldamismärge:RT IV, 21.04.2016, 21
Väike-Maarja Vallavalitsuse raamatupidamise sise-eeskiriVastu võetud 13.04.2016 nr 3Määrus kehtestatakse raamatupidamise seaduse § 11 ja Väike-Maarja Vallavolikogu 25.11.2010 määruse nr 25 „Küsimuste lahendamise delegeerimine“ alusel.1. peatükk Üldsätted § 1. Väike-Maarja valla raamatupidamise sise-eeskirja eesmärk ja üldpõhimõtted (1) Raamatupidamise sise-eeskirja (edaspidi sise-eeskiri) eesmärgiks on Väike-Maarja valla hallatavate asutuste raamatupidamisarvestuse ja finantsaruandluse korra kehtestamine ning tsentraliseeritud raamatupidamise aruandluse tagamine. (2) Sise-eeskiri kehtestab täiendavad arvestuse ja aruandluse nõuded, mis reguleerivad raamatupidamiskohuslase: 1) majandustehingute dokumenteerimist ja kirjendamist; 2) kontoplaani; 3) raamatupidamisregistrite pidamist; 4) arvutitarkvara kasutamist raamatupidamises; 5) aruannete koostamise korda; 6) algdokumentide käivet ja säilitamist; 7) vara põhi- ja käibevaraks liigitamise kriteeriume; 8) varade ja kohustuste inventeerimist. (3) Käesolevas sise-eeskirjas käsitlemata juhtudel lähtutakse raamatupidamise seadusest, Riigi raamatupidamise üldeeskirjast, RTJ või rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamise standartides toodud põhimõtetest. Vajadusel konsulteeritakse audiitoriga.2. peatükk Raamatupidamise korraldus § 2. Raamatupidamissüsteemi struktuur ja korraldamine (1) Väike-Maarja Vallavalitsusel on õigus ja kohustus pidada iseseisvalt oma raamatupidamise arvestust lähtudes käesolevast eeskirjast. (2) Majandusaasta pikkus on 12 kuud. Majandusaasta algab 01. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril. (3) Raamatupidamise arvestuse pidamisel kasutatakse arvutiprogrammi Pmen.Pmen on integreeritud tarkvaraprogramm, mis ühendab raamatupidamise korraldamiseks vajalikud alamprogrammid (eelarve, kassa/pank, arveldused, palgaarvestus, põhivahendid, pearaamat). Kasutusel on kõik standardkomplekti kuuluvad programmid. (4) Sise-eeskirja kohaldatakse Väike-Maarja valla asutustele. (5) Väike-Maarja valla asutusteks on Väike-Maarja Vallavalitsus ametiasutusena ja vallavalitsuse hallatavad asutused (allasutused). (6) Väike-Maarja Vallavalitsus (edaspidi Vallavalitsus) korraldab raamatupidamiskohuslasena allasutuste raamatupidamist tsentraliseeritult vallavalitsuse koosseisus olevate rahandusosakonna töötajatega. (7) Raamatupidamise eest vastutab raamatupidamiskohuslase tegevjuhina vallavanem. (8) Vallavalitsuse igapäevast tegevust, sealhulgas raamatupidamise korraldamist juhib vallavanem. (9) Raamatupidamist korraldab vahetult rahandusosakonna juhataja, kelle õigused, kohustused ja vastutus on määratud tema ametijuhendis. Pearaamatupidaja ja raamatupidajad, kellede õigused, kohustused ja vastutus määratakse ametijuhenditega, vastutavad vahetult oma töölõikude eest. (10) Vallavalitsuse allasutuses juhib igapäevast tegevust juht, kelle õigused, kohustused ja vastutus määratakse allasutuse põhimääruses, ametijuhendis, töölepingus. (11) Vallavalitsuses esimese allkirja õigusega isikuks on vallavanem ja abivallavanem ning teise allkirja õigusega on rahandusosakonna juhataja ja pearaamatupidaja. (12) Raamatupidamisarvestus peab olema korraldatud nii, et oleks tagatud aktuaalse, olulise, objektiivse ja võrreldava informatsiooni saamine asutuse eelarve täitmise ja majandusliku tegevuse ning rahavoogude kohta. (13) Raamatupidamise arvestust peetakse kahekordse kirjendamise põhimõttel tekkepõhiselt üldeeskirjaga kehtestatud kontoplaani alusel. (14) Raamatupidamiskohuslane on kohustatud tagama, et kõik varad, kohustused, tulud ja kulud kajastuvad raamatupidamisaruannetes ainult üks kord. (15) Eelarve täitmise aruande, pearaamatu ja kõikide kuuaruannete väljatrükke tehakse igakuuliselt. Väljatrükkimise kuupäeva kindlaks ei määrata. (16) Analüütilist arvestust kontode lõikes peetakse iga programmi alalõikes eraldi ja pearaamatusse imporditakse andmed alamprogrammidest. (17) Bilansikontode saldod ja tulemiaruanded trükitakse välja vastavalt raamatupidamise üldeeskirja § 8 punktides 1 - 3 kehtestatud perioodidele. (18) Raamatupidamise dokumentide kontrolli eest vastutab ametiasutuse või struktuuriüksuse töötaja (vastavalt ametijuhendile), kes kontrollib: 1) dokumendi on vastavust RS kehtestatud nõuetele; 2) raamatupidamiskontode, tehingupartneri, tegevusala, allika, rahavoo ja eelarveklassifikaatorikoodide õigsust; 3) tehingu kooskõla eelarvega; 4) maksetähtpäeva ja tekkepõhist perioodi; 5) kas antud kauba, teenuse või muu hüve eest ei ole varem tasutud; 6) kas tehing on kinnitatud juhi poolt. (19) Vastavalt riigieelarveseadusele koostatakse eelarve ja jälgitakse selle täitmist eelarveklassifikaatorite lõikes. (20) Vastavalt eelarveliste vahendite olemasolule võib töid ja teenuseid tellida vallavanem või allasutuse juht. Vara soetamisel, tööde või teenuste tellimisel tuleb jälgida hankijate paljususe ja eraldatud vahendite säästliku kasutamise põhimõtet. Allasutuse juht peab kooskõlastama enne lepingu sõlmimist vallavanemaga või tema asendajaga need lepingud, mille eeldatav maksumus ületab 2000 EUR ilma käibemaksuta. (21) Ettemakseid võimaluse korral välditakse. Ettemaksu tegemine võib ette tulla juhul, kui ettemakse teostamine tuleneb lepingust.3. peatükk Majandustehingute kajastamise üldpõhimõtted § 3. Majandustehingute dokumenteerimine ja kirjendamine (1) Raamatupidamine on kohustatud kõiki majandustehinguid dokumenteerima ning kirjendama raamatupidamisregistrites mõistliku aja jooksul pärast majandustehingu toimumist selliselt, et oleks tagatud õigusaktidega ettenähtud aruannete tähtaegne esitamine. (2) Raamatupidamiskirjendi aluseks on majandustehingut tõendav algdokument või algdokumentide alusel koostatud koonddokument.Raamatupidamiskirjend peab sisaldama järgmiseid andmeid: 1) majandustehingu kuupäeva; 2) raamatupidamiskirjendi järjekorranumber; 3) debiteeritavad ja krediteeritavad kontod ja vastavad summad; 4) majandustehingu lühikirjeldus; 5) algdokumendi nimetus ja number; 6) tehingupartneri kood. (3) Vallavalitsuse raamatupidamises tehakse algdokumendile kirjend infosüsteemi sisestamise lihtsustamiseks, milles märgitakse debiteeritavad ja krediteeritavad kontod, kuluartikkel ning kuluobjekt. Kuna raamatupidamisprogramm võimaldab iga päeva kohta teha kannete väljatrükid, kus kajastuvad kõik majandustehingud RS § 6 punkt 5 esitatud nõuetele, on algdokumendile märgitav kirjend informatiivse iseloomuga ega ole kohustuslik. (4) Raamatupidamisregistrid on andmekogumid, mis sisaldavad informatsiooni kontodel kajastatud raamatupidamiskirjendite ja saldode kohta, samuti andmekogumid, mis sisaldavad raamatupidamiskirjendite aluseks olevat üksikasjalikku informatsiooni. Kõik majandustehingud dokumenteeritakse ning kirjendatakse kronoloogilistes ja süstemaatilistes raamatupidamisregistrites. Raamatupidamisregister vormistatakse kronoloogilises järjekorras ja kontode kaupa. Kõik kontode aruanded ja registrid koostatakse kasutatava raamatupidamisprogrammi alusel. Raamatupidamisregistreid vormistatakse trükitud dokumendina või kirjalikku taasesitamist võimaldaval infokandjal, kui on tagatud sellel säilitatava info autentsus. (5) Arvestamisel kasutatakse alljärgnevaid dokumente: 1) arved (ostuarved, müügiarved); 2) saatelehed, üleandmis- ja vastuvõtuaktid; 3) sularaha kviitungid, tšekid; 4) kassa sissetuleku ja väljamineku orderid; 5) avansi- ja töölähetusaruanded; 6) palgadokumendid (koondpalgalehed, palgalehed, tööaja arvestuse tabelid, käskkirjad, lepingud); 7) pangakonto väljavõtted; 8) ümberhindlus- ja mahakandmisaktid (põhivara, väheväärtuslik inventar); 9) lepingud; 10) raamatupidamisõiendid; 11) inventuurilehed; 12) avaldused. (6) Raamatupidamise algdokument on majandustehingu toimumist kinnitav kirjalik tõend, millel peavad olema järgmised andmed (RS § 7): 1) dokumendi nimetus ja number; 2) koostamise kuupäev; 3) tehingu majanduslik sisu; 4) tehingu arvnäitajad (kogus, hind, summa); 5) tehingu osapoolte nimed; 6) tehingu osapoolte aadressid; 7) majandustehingut kirjendavat raamatupidamiskohuslast esindava isiku allkiri (allkirjad), mis kinnitab (kinnitavad) majandustehingu toimumist; 8) vastava raamatupidamiskirjendi järjekorranumber. (7) Elektroonsel kujul säilitavaid algdokumente peab olema võimalik kirjalikult taasesitada. Aruande koostamisel tehtavate reguleerimiskannete algdokumendiks on raamatupidamises koostatud raamatupidamisõiendid. (8) Allasutustes ja struktuuriüksustes on kulusid tegema volitatud isikuks juht. (9) Volitatud isik vastutab, et: 1) dokument kajastab majandustehingut õigesti; 2) dokumendil kajastatud kogused, hinnad ja muud tingimused vastavad eelnevalt sõlmitud lepingutele; 3) tehing on seaduspärane ja vajalik; 4) tehing on kooskõlas eelarvega; 5) tehingu tingimused vastavad parimatele analoogsete tehingute tingimustele; 6) kokkulepete sõlmimisel on lähtutud kokkuhoidlikkuse printsiibist; 7) dokument jõuaks raamatupidamisse õigeaegselt ja sellele oleks märgitud selgitused, milleks kulu tehti, kui see ei kajastu dokumendi sisust. (10) Raamatupidamise alg- ja koonddokumentidel olevat informatsiooni ning raamatupidamiskirjendeid ei ole lubatud kustutada. Ebakorrektne raamatupidamiskirjend parandatakse paranduskirjendiga koos raamatupidaja kinnitusallkirjaga. Raha liikumist tõendavate dokumentide parandamine on keelatud. (11) Dokumendikäive vallavalitsuses:
Dokumendi eest vastutav isik
Tarnijate arved, sularahaarved
Kohe pärast arve saabumist ja kinnitamist
Allasutuse juht või struktuuriüksuse juht
Viie tööpäeva jooksul lähetusest saabumise päevast
Hiljemalt järgmise kuu 3. tööpäeval
Aruandev isik
Hiljemalt jooksva kuu viimaseks tööpäevaks Vallasekretär, Allasutuse juht Töövõimetuslehed
Esimesel tööle tuleku päeval
Tööaja arvestuse tabelid
Hiljemalt kuu viimasel tööpäeval
Allasutuse juht,Vallasekretär
Vallasekretär, Allasutuse juht Puhkuseavaldus
Vähemalt 2 nädalat enne puhkuste ajakava muutmist
Rahalised lepingud
Koheselt pärast lepingu allkirjastamist
Vallavanem, Allasutuse juht Ametiautode sõidukulu aruanne
Järgneva kuu kolmandal tööpäeval
Ametiauto kasutaja
Piletite, saunapääsmete ja sularahakviitungite eest laekuv raha
Hiljemalt järgmise kuu kolmandal tööpäeval
Piletite, saunapääsmete ja sularahakviitungite kasutajad
4. peatükk Kontoplaan § 4. Kontoplaani liigendus (1) Raamatupidamine juhindub üldeeskirja § 6 (arvestades muudatusi) kinnitatud kontoplaanist. Kontoplaan (kontode loetelu) on majandustehingute ja reguleerimiskannete kirjendamiseks. Kontod on liigendatud 5-ks rühmaks. Rühma tähistab konto koodi esimene number: 1) 1 - bilansi aktivakirjete kontod; 2) 2 - bilansi passivakirjete kontod; 3) 3 - tulude kontod; 4) 4, 5, 6 - kulude kontod; 5) 9 - statistilised kontod. (2) Valitud kontole lisatakse tehingupartneri, tegevusala, allika või rahavoo kood, kui kontol on vastavas veerus märge “nõutav”. (3) Majandustehingute kirjendamisel raamatupidamises kasutatakse majandusinformatsiooni liigendamiseks, lisaks kontoplaanile järgmisi täiendavaid tunnuseid: 1) eelarveklassifikaatorid – tunnused eelarve koostamiseks ning eelarve täitmise jälgimiseks eelarve struktuuris. Rahakäibe liigendamine tagab informatsiooni eelarve kassalise täitmise kohta, muu majandusinformatsiooni liigendamine tagab informatsiooni eelarve täitmise kohta; 2) objekti-, projekti- vms. koodid - lisatunnused, millised võimaldavad liigendada ja analüüsida majandusinformatsiooni täiendavalt.5. peatükk Rahaliste vahendite arvestus § 5. Rahaliste vahendite arvestus (1) Kassaoperatsioonide arvestust peetakse Pmen programmi alamprogrammis kassa/pank. Kassaoperatsioonide arvestusega tegeleb raamatupidaja, kellega on sõlmitud materiaalse vastutuse leping. (2) Sularahas laekuvad kassasse kommunaalmaksed, lasteaia õppekulud, riigilõivud, erastamisega seotud korralduskulud, jms. Iga sularaha tehingu kohta koostatakse sissetuleku ja väljamineku order. Sularaha vastuvõtmise kohta antakse maksjale kviitung (teine pool orderist), millel on raha vastuvõtja allkiri. (3) Iganädalaselt toimub kassaraamatu esitamine koos sissetuleku ja väljamineku orderitega allkirjastamiseks rahandusosakonna juhatajale. Väljamineku orderid kinnitab vallavanem ja rahandusosakonna juhataja. (4) Kassa sissetuleku- ja väljaminekuorderitel ei ole lubatud teha parandusi. (5) Kassasse kogutud vahendite arvelt võib teha väljamakseid eelnevalt nõuetekohaselt vormistatud väljaminekuorderi alusel: kulutuste hüvitamiseks, toetuste maksmiseks, inkasseerimiseks arvelduskontole või vajadusel vahendite tagastamiseks maksjale. Kogutud rahaliste vahendite tagastamisel maksjale on kohustuslik kasutada vastavate sissetulekute liigendamisel kasutatud majandustehingute tunnuseid. (6) Töötasud ja preemiad kantakse töötaja pangaarvele. Erandjuhtudel makstakse sularahas kassast (töötaja nõudmisel). (7) Allasutustes laekuv toiduraha, paljundusteenuste eest laekuv raha, vms tuuakse ametiasutuse kassasse või viiakse arvelduskontole. (8) Allasutuste tasulistel üritustel kasutatakse Väike-Maarja Vallavalitsuse raamatupidamisest väljastatavaid pileteid. Teenuste ja ruumide kasutamise korral koostatakse kassa sissetulekuorder või allasutuse juhi poolt raamatupidajale edastatud andmete alusel vastavasisuline arve. (9) Sularahakassa limiit on 3000 eurot. Igal majandusaasta viimasel tööpäeval viiakse kassast sularaha arvelduskontole. (10) Sularaha arvestatakse kontol 100000. 1) Sularaha laekumine kassasse;Riigilõivu laekumine:
K 320700
Vallasekretäri tõestamistoimingute riigilõiv
2) erastamisega seotud korralduskulud:
K 323320
Tulu mitteeluruumidelt
3) Muud tulud:
K 322430
Üldhooldekodude tulud
4) Sularaha väljamaks Tulu kandmine pangakontole:
D 100100
(11) Arvestus arvelduskontol 1) Rahaliste vahendite hoidmiseks ja arvelduste ning maksete teostamiseks avatakse arvelduskontod pangas. Ülekannete tegemisel kasutatakse internetipanka. 2) Elektroonilisi ülekandeid on õigusteostada rahandusosakonna juhatajal ja pearaamatupidajal. Rahaliste ülekannete tegemisel osaleb kaks isikut. Pearaamatupidaja sisestab ostuarved arveldustesse, rahandusosakonna juhataja impordib maksekorraldused ja saadab nõuetele vastavad ülekanded internetipanka tasumiseks. 3) Deebetkaartide ja krediitkaartide võtmine ning kasutamise õigust omavate isikute nimekiri kinnitatakse vallavanema käskkirjaga. (12) Laekumiste ja pangateenustasu kirjendamise aluseks on elektrooniline pangaväljavõte. Kontol 100100 arvestatakse arvelduskontol toimuvaid jooksvaid muudatusi. 1) Raha laekumine arvelduskontole: Saadud tegevuskulude kirjendamine:
Kodumaine sihtfinantseerimine tegevuskuludeks
2) Intressi laekumine arvelduskontole:
K 655000
Intressitulu deposiitidelt
3) Raha maksmine arvelduskontolt: Kohustuste tasumine tarnijale:
D 201...., 55....
Kohustused, majandamiskulud
D 601000; 203000
K 100100
6. peatükk Arvelduste arvestus § 6. Lühiajalised nõuded ja ettemaksed (1) Nõuete ja ettemaksete arvestust peetakse Pmen arvelduste programmis isikute ja asutuste lõikes koos tehingupartneri koodi näitamisega. Nõuded ja tehtud ettemaksed kajastatakse vastavalt RTJ 3 nõuetele. Kontodel 103... arvestatakse nõudeid ostjate vastu, mille laekumise tähtaeg on jooksval majandusaastal. 1) nõuded ostjate vastu Arveldusi ostjatega arvestatakse klientide lõikes: D 103000
Lühiajalised nõuded ja ettemaksed
K 3.....
Tulukonto
2) vähemalt iga kvartali lõpus hinnatakse nõuete laekumise tõenäosust, analüüsitakse iga nõuet eraldi (individuaalne hindamine). Nõuded, mille maksmise tähtaeg on ületanud 90-180 päeva, hinnatakse alla 50%. Nõuded, mille maksmise tähtaeg on ületanud 180 päeva, hinnatakse alla 100%. 3) aasta lõpul hinnatakse ebatõenäoliselt laekuvate nõuete jääki ja tehakse korrigeerimiskanded olenevalt sellest, kas summa suurenes või vähenes. Nõuete laekumise ebatõenäoliseks tunnistamine vormistatakse raamatupidamise memoriaalorderiga. Ebatõenäoliseks arvatud nõude laekumisel näidatakse varem kajastatud kulu vähendamist perioodis, mil laekumine toimus ning ühtlasi vähendatakse nii nõude enda kui selle kontrakonto saldot. Kui nõude allahindlus kajastati ebatõenäoliselt laekuvate nõuete kontol, kuid hiljem selgub, et nõude laekumine on lootusetu, kantakse nii nõue kui ka selle allahindlus vastaval kontrakontol bilansist välja. Täiendavat kulu sel hetkel enam ei teki. Võla summa kohta teeb raamatupidamine kande:
605... ebatõenäoliselt laekuvad muud nõuded
103... muud lühiajalised nõuded
103009 – ebatõenäoliselt laekuvateks loetud nõuded
4) nõue loetakse lootusetuks juhul, kui puuduvad igasugused võimalused nõude kogumiseks, kui võlgnik on pankrotis või kui selle tagasinõudmiseks tehtavad kulutused ületavad hinnanguliselt laekumisest saadaolevat tulu. Nõude mahakandmine bilansist toimub vallavalitsuse korralduse alusel. 5) nõuded võlgniku suhtes esitab valla nimel kohtulikus ja kohtuvälises korras vallavalitsuse vastavate volitustega ametnik. Kui vallavara hulka kuuluv nõue osutub lootusetuks või selle sissenõudmise protseduur ei ole majanduslikult põhjendatud, võib nõude esitamisest või sissenõude pööramisest loobumise otsustada vallavalitsus. Nõudest loobumine vormistatakse korraldusega. (2) Viitlaekumised arvestatakse kontogrupis 1031. Viitlaekumised kajastatakse tekkepõhiselt tuludena, mille kohta ei ole esitatud nõudedokumenti (arvet, deklaratsiooni).Laekumata intressid:
K 103100
Laekumata intressid
(3) Ettemakstud tulevaste perioodide kulud 1) Kontol 103930 arvestatakse töötajatele tehtud ettemakseid tulevaste kuude töötasude eest (puhkustasud), mis kuuluvad kulusse kandmisele tekkepõhiselt sellel kuul, mille eest puhkustasu arvestati. 2) Kontol 103931 deklareeritud sotsiaalmaks ja 103932 deklareeritud töötuskindlustusmaks kajastatakse töötasu ettemaksetelt arvestatud ja deklareeritud maksukulu, mis kuuluvad kulusse kandmisele järgmistel perioodidel. (4) Ettemaksed tulevaste perioodide kulude eest (perioodika tellimine, autokindlustus) ettemaksed võetakse üles vastavalt kontode 103990 ja 103910 deebetisse. Ettemaksed tulevaste perioodide kulude eest kajastatakse kuluna perioodis, mille eest ettemakse tehti. Kui tulevaste perioodide kulude ettemakse arve summa on alla 2000 EUR (ilma käibemaksuta ja arvestades muudatusi), siis kantakse arve koheselt kuluks.Üle 2000 EUR (arvestades muudatusi) ettemakstud tulevaste perioodide kulud kantakse kogu summas kuluks järgmise eelarveaasta alguses. 1) Ettemakstud summade kuluks kandmine:
D 551307550001
Sõiduki kindlustus
D 601000203000
K 103910103990
Ettemakstud kindlustusEttemakstud muud kulud
2) Ettemakstud puhkustasu ja maksude arvestus:
TP TT D 103930 Puhkustasude ettemaks 800699 K 202000 Töötasu arvestus 800699 TP TT D 103931 Sotsiaalmaksu ettemaks 800699 K 203010 Sotsiaalmaksu arvestus 014003 TP TT D 103932 Töötuskindlustuse ettemaks 800699 K 203030 Töötuskindlustus 014003 3) Kanded puhkuse kuul
TP TT D 500004
500284 Arvestatud puhkusetasu 800699 K 103930 Puhkustasu ettemaks 800699 TP TT D 506000 Arvestatud sotsiaalmaks 800699 K 103931 Sotsiaalmaksu ettemaks 800699 (5) Pikaajalisi nõudeid kajastatakse kontol 1532. Siin kajastatakse laenulepingutest ja kapitalirendilepingutest tulenevaid pikaajalisi nõudeid.§ 7. Kohustuste arvestus (1) Kohustuste kajastamisel lähtutakse RTJ 3, RTJ 8 ja RTJ 9 nõuetest.Kohustusi kajastatakse tekkepõhiselt. Kohustused on lühi- ja pikaajalised.Lühiajalised kohustused on kohustused, mille maksmise tähtaeg on alla ühe aasta ja pikaajalised on kohustused, mille maksmise tähtaeg on üle ühe aasta. See osa kohustustest tuleb tasuda järgneval majandusaastal.Lühiajalised kohustused on võlad tarnijatele (kontogrupp 201), võlad töövõtjatele (kontogrupp 202), muud kohustused (kontogrupp 2036) jne. (2) Lühiajalised kohustused hankijatele ostetud kauba ja teenuste eest kajastatakse kontol 201000. Kohustus ostetud põhivara eest kajastatakse kontol 201010, v.a käibemaks, mis kajastatakse kontol 201000. (3) Analüütilist arvestust peetakse iga hankija kohta ja saldosid võrreldakse pearaamatuga iga kuu lõpul. Kui hankijaks on avaliku sektori üksus, siis võrreldakse jääke kvartali lõpu seisuga. Kohustusi kajastatakse tekkepõhiselt. Kui arve laekub eelmise kuu eest pärast 20-ndat kuupäeva, siis kulu kajastatakse jooksval kuul. 1) Arve saabumisel teeb raamatupidamine kande: TP
D 55....
D 601000; 203000 Käibemaks
2) Põhivara ostmisel:
D 155....
601000; 203000
Hankija käibemaksu osa
Hankija põhivara
§ 8. Sihtfinantseerimise arvestus (1) Sihtfinantseerimisena kajastatakse sihtotstarbeliselt antud ja teatud tingimustega seotud toetusi. (2) Sihtfinantseerimist kajastatakse raamatupidamises esmakordselt raha ülekandmisel või laekumisel või toetuse tekkepõhisel kuupäeval (üldeeskirja § 25 lõige 3), milleks loetakse maksetaotluse aktsepteerimise kuupäev (kulude abikõlbulikuks tunnistamise kuupäev). (3) Juhul kui sihtfinantseerimine on küll laekunud, kuid mõned selle kasutamisega seotud tingimused on veel täitmata, kajastatakse saadud summad sihtfinantseerimiseks saadud vahendite ettemaksete kontodel. (4) Kui kulutused on tehtud ja sihtfinantseerimise maksetaotlus aktsepteeritud, kuid see on veel laekumata, kajastatakse tuluna ja saamata sihtfinantseerimise nõudena. (5) Tegevuskulude sihtfinantseerimise kajastamisel lähtutakse tulude ja kulude vastavuse printsiibist. Sihtfinantseerimist kajastatakse tuluna hetkel, kui selle laekumine on kindel (maksetaotlus on toetuse andja või vahendaja poolt aktsepteeritud), üksus on täitnud sihtfinantseerimisega seonduvaid lisatingimusi ning teinud kulutused, mille hüvitamiseks antud toetus on mõeldud. (6) Vastavalt üldeeskirja § 26 lõikele 3 võib tegevuskulude katteks saadud ja antud sihtfinantseerimist kajastada laekumisel kohe tuluna ja ülekandmisel kuluna, kui lepingujärgne summa on väiksem 2000 EUR (ilma käibemaksuta). (7) Põhivara sihtfinantseerimise korral lähtutakse sihtfinantseerimise kajastamisel brutomeetodist- sihtfinantseerimise abil soetatud vara võetakse arvele tema soetusmaksumuses ning varade soetamise toetuseks saadud sihtfinantseerimise summa kajastatakse bilansis kohustusena kui tulevaste perioodide tulu sihtfinantseerimisest Soetatud vara amortiseeritakse kulusse ja sihtfinantseerimise kohustus tulusse soetatud vara kasuliku eluea jooksul. (8) Vastavalt üldeeskirja § 27 lõikele 1 kajastab omavalitsus avaliku sektori üksuselt saadud põhivara sihtfinantseerimist toetuse saamise tekkepõhisel momendil tuluna ning ei kasuta sel juhul tulude ajatamist põhivara kasuliku eluea jooksul. (9) Projekti eest vastutav isik viib läbi alljärgnevad toimingud: 1) esitab rahandusosakonnale projekti rahastatud lepingu koopia; 2) jälgib projekti eelarvet ning kaasfinantseerimise vajadusel esitab vallavalitsusele taotluse selle rahastamiseks; 3) kinnitab oma allkirja ja kuupäevaga projekti kuludokumendid, kirjutab nimetatud dokumentidele peale projekti nimetuse ning teeb vajadusel dokumentidest koopiad; 4) koondab projekti rahastaja poolt ette nähtud dokumendid ühte toimikusse; 5) esitab määratud tähtajaks ja mahus projekti finantseerijale väljamaksetaotlused ning vahe- ja lõpparuanded. (10) Projektipõhisteks raamatupidamisdokumentideks on esitatud arved, saatelehed, maksekorraldused, pangakonto väljavõtted, töövõtulepingud, jt lepingud, tööde vastuvõtu aktid, tööaja arvestuse tabelid jne. Projektipõhistele kuludele lisatakse raamatupidamisprogrammi PMEN sisestamisel projektiga seotud tulude ja kulude eristamiseks projekti nimetus, viitenumber või lepingu number. Projektipõhised algdokumendid allkirjastab raamatupidamiskohustuslast esindav (volitatud) isik. (11) Projektipõhiste kulude originaaldokumentide, kui projekti dokumentatsiooni säilitamisetähtaeg on väiksem kui raamatupidamisdokumentidele kehtestatud säilitamistähtaeg, säilitamine toimub vastavalt raamatupidamisdokumentide säilitamise korrale vastavates raamatupidamise registraatorites. Kui projekti dokumentatsiooni säilitamise tähtaeg ületab raamatupidamisdokumentidele kehtestatud säilitamistähtaja, säilitatakse projektiga seotud kulude originaaldokumendid projektiga seotud dokumentide registraatoris ja nendest tehtud koopiad säilitatakse raamatupidamisdokumentide registrites märkega originaaldokumendi asukoha kohta. (12) Projekti raames soetatud või renoveeritud põhivara võetakse arvele selle soetusmaksumuses. Juhul, kui materiaalse põhivara objekt koosneb üksteisest eristatavatest komponentidest, millel on erinev kasulik eluiga, võetakse need komponendid raamatupidamises arvele eraldi varaobjektidena. Neile määratakse ka eraldi amortisatsiooninormid, vastavalt nende kasulikule elueale. Sel juhul tuleb müügidokumendile märkida ka põhivara eri komponentide hinnad, et nende soetusmaksumust oleks võimalik välja arvutada. (13) Kogusumma lepingu puhul, mille müügidokumentidel ei ole eraldi maksumusi välja toodud, siis piisab töövõtja hinnangust või selle puudumisel eksperthinnangust eri osade maksumuse kujunemise kohta. Nimetatud maksumuse kujunemise arvutus tuleb välja tuua kuludokumentidel või lisada arvestusmeetod kuludokumentidele, et oleks võimalik näha projekti kulude kujunemist. (14) Üks aasta pärast projekti lõppu Euroopa Liidu Struktuurifondist finantseeritud projekti kaust arhiveeritakse ja säilitatakse järgmiselt; 1) Kõiki programmiperioodi 2004-2006 struktuurifondide vahenditest finantseeritud projektide dokumente säilitatakse kuni 31.12.2015; 2) Kõiki programmiperioodi 2007-2013 struktuurifondide vahenditest finantseeritud projektide dokumente säilitatakse kuni 31.12.2025. (15) Kui projekti rahastaja esitab eelmises punktis sätestatule erinevaid nõudeid dokumentide säilitamisele, rakendatakse neid nõudeid.7. peatükk Varude arvestus § 9. Varude arvestus (1) Varud: 1) ametiasutusel ja allasutustel varusid strateegiliste varude mõistes ei ole; 2) materjalid kantakse soetamise hetkel kuludesse ja materjalide analüütilist arvestust peetakse bilansiväliselt; 3) toiduained kantakse soetamise hetkel kuludesse ja toiduainevarude analüütilist arvestust peetakse bilansiväliselt allasutustes kohapeal; 4) toiduainete laoarvestust peavad allasutuste juhtide käskkirjaga määratud töötajad; 5) toiduainete sissetuleku aluseks on arved, saatelehed, ostu-müügilepingud ja väljamineku aluseks on menüülehed; 6) koostatakse toiduainete liikumise kuukoondaruanne, mis allkirjastatakse koostaja poolt. (2) Bilansiväliste varade arvestus: 1) varad, mille kasutamisiga on üle 1 aasta ja mille soetamismaksumus on kuni põhivara kapitaliseerimise alampiirini, arvestatakse bilansivälise varana; 2) bilansivälise vara arvele võtmise alla 300 EUR otsustab allasutuse juht, tehes vastava märke arvele või mõnele muule vara saamist tõendavale dokumendile; 3) olenemata maksumusest peetakse bilansiväliste varade nimekirjades arvestust rendile antud vara kohta; 4) bilansiväliste varade nimekirjas peetakse raamatuid avalikes raamatukogudes, kus raamatute hoidmine ja väljalaenutamine avalikkusele on põhitegevuseks kui ka haridusasutuste raamatukogudes kohapeal. Raamatukogudes raamatuid põhivarana arvele ei võeta. Ostetud raamatud kantakse kohe kuluks. 5) Bilansiväline vara kantakse soetamise hetkel kuludesse ja arvestust jätkatakse bilansiväliselt; 6) bilansivälise vara arvestust peetakse nimekirjaliselt, koguseliselt, summaliselt ja vastutavate isikute lõikes.8. peatükk Materiaalne ja immateriaalne põhivara § 10. Põhivara arvestus (1) Põhivara arvestust peetakse Pmen programmis “varad”.Põhivara on vara, mida kasutatakse pikema perioodi jooksul kui üks aasta ja mille maksumuse alampiiriks on 2000 EUR (ilma käibemaksuta ja arvestades piirmäära muudatusi); välja arvatud maa, mis võetakse soetusmaksumuses arvele olenemata maksumusest. Kõik muu vara on käibevara ja kajastatakse perioodikuluna.Põhivara jaguneb materiaalseks ja immateriaalseks ning arvestuses lähtutakse RTJ 5 esitatud põhimõtetest. (2) Materiaalne ja immateriaalne põhivara.Materiaalseks ja immateriaalseks põhivaraks on vara, mille kasutusiga on rohkem kui üks aasta ja mille soetusmaksumus on alates 2000 EUR (ilma käibemaksuta ja arvestades piirmäära muudatusi). Materiaalset põhivara kajastatakse sõltuvalt põhivara liigist kontorühmas 155 ja immateriaalset põhivara kontorühmas 156 (tarkvara, litsentsid).Põhivara võib arvele võtta ka kogumina kui see on otstarbekas ja kui kogumi maksumus kokku on alates 2000 EUR ilma käibemaksuta (arvestades piirmäära muudatusi).Põhivara võetakse arvele soetusmaksumusega ilma käibemaksuta. Soetusmaksumusse võetakse arvele ka kulutused, mis on vajalikud põhivara töökorda seadmiseks ja kohale toimetamiseks. Tasuta saadud ja üleantud põhivara ühelt riigiasutuselt teisele käsitletakse kui siiret, mille puhul antakse üle ja võetakse arvele vara soetusmaksumus ja kulum.Põhivara soetusel tuleb näidata tehingupartneri kood, mis näitab, kellelt vara soetati ja tegevusala kood, mis näitab, millisel tegevusalal vara kasutatakse. Nimetatud koodid on nõutavad ainult aruandeaasta soetuste korral, kus rahavoo koodiks on 01. (3) Materiaalse põhivara rahavoo koodi (arvestades muudatusi) kasutatakse järgmiselt: 1) 00 – aruandeaasta algsaldo; 2) 01 – vara soetus; 3) 02 – vara müügid, mille eest laekub raha; 4) 05 – kohustuse soetus; 5) 06 – kohustuse tasumine, müük; 6) 11 – varade kulum ja allahindlus; 7) 12 – varade mahakandmine; 8) 13 – üleviimised materiaalse põhivara grupist kinnisvarainvesteeringute gruppi; 9) 14 – üleviimine kinnisvarainvesteeringute grupist materiaalse põhivara gruppi; 10) 15 – varade mitterahalised siirded (üleandmine); 11) 16 - varade mitterahalised siirded (saamine); 12) 17, 18 – mitterahalised sissemaksed (üleandmine, saamine) 13) 19 – mitterahaline sihtfinantseerimine (saamine) 14) 20 – varade tasuta rendile andmine (kapitalirent, saamine) 15) 21 – varade ümberhindlused 16) 22 – intresside ja viiviste arvestus 17) 23 – ümberklassifitseerimine 18) 24 – mitterahaline sihtfinantseerimine (üleandmine) 19) 25 – varade tasuta rendile andmine (kapitalirent, üleandmine) 20) 26 – üleviimine põhivara grupist müügiootel põhivarade gruppi 21) 27 – üleviimine müügiootel põhivara grupist põhivara gruppi 22) 28 – arvestuspõhimõtete muutus 23) 29 – muud mitterahalised kanded varadega (4) Põhivara arvelevõtmise aluseks on üleandmise-vastuvõtmise akt või ostuarve, mille põhjal koostatakse arvelevõtmise akt. Raamatupidamine teeb nõuetekohaselt vormistatud ja kinnitatud põhivara arvelevõtmise dokumentide alusel kande. 1) Ostuarve alusel kanne:
D 155...
01112,.....
D 601002
K 201010
Hankijad põhivara eest
Hankijad käibemaks
2) Varade üleandmine ühelt RRK asutuselt teisele: TP
D 710010
Põhivara jääkväärtus
K 155....
Põhivara maksumus
3) Tasuta saadud ühelt RRK asutuselt TP
K 700010
Siirded (jääkväärtus)
(5) Iga põhivara objekti kohta peetakse arvestust põhivarakaartidel elektrooniliselt vastutavate isikute lõikes. Põhivarakaardil on kajastatud detailne informatsioon põhivara kohta: 1) nimetus; 2) vastutav isik; 3) inventarinumber; 4) tüüp, mark, tehnilised andmed; 5) kasutuselevõtmise aeg; 6) registrikood selle olemasolul, hoone puhul aadress, sõidukil registreerimisnumber; 7) komplekti tunnus (kui on kasutusel komplektina arvele võetud); 8) kehtiv amortisatsiooni norm; 9) parendused (renoveerimisel lisandunud summad) ja kajastamise aeg; 10) vara asukoht; 11) arvestatud amortisatsioon (6) Parendusega seotud kulud arvestatakse maksumuse suurendamiseks juhul, kui need oluliselt parandavad põhivara kvaliteeti, tõstavad esialgset tootlustaset ja pikendavad järelejäänud kasulikku tööiga ning nende maksumus ilma käibemaksuta on vähemalt 2000 EUR (arvestades piirmäära muudatusi). Kulutused, mis taastavad küll vara esialgset tootlustaset ja võimaldavad vara kasutamist järelejäänud eluea lõpuni esialgses kvaliteedis, kajastatakse perioodi kuluna. (7) Põhivara amortiseeritakse lineaarsel meetodil nende kasuliku eluea jooksul. Maad ja varasid, mille väärtus aja jooksul ei vähene, ei amortiseerita. Vara hakatakse amortiseerima alates selle kasutusele võtmise kuust ning lõpetatakse selle täieliku amortiseerimise või väljalangemise kuule eelneval kuul. Täielikult amortiseerunud vara kajastatakse bilansis kuni mahakandmiseni nii soetusmaksumuses kui ka kogunenud kulum. Ettepaneku amortisatsiooni normi kehtestamiseks teeb vara tundev spetsialist, lähtudes vara kasutuseast. Uute ja sagedamini ostetavate põhivarade amortisatsiooninormid on:Põhivara liikAmortisatsiooni norm protsentidesMaa - Hooned 2% - 10%Eluhooned 1,5% - 4%Rajatised 3% - 20%Teed 5% - 25%Masinad ja seadmed 5% - 20%Transpordivahendid 20%Muu amortiseeruv inventar 5% - 20%Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 20%Mitteamortiseeruv põhivara - Immateriaalne põhivara 20%Amortisatsiooni arvestamisel teeb raamatupidamine kande:TPTTARD611......Materiaalse põhivara amortisatsioon 01112D613......Immateriaalse põhivara amortisatsioon01112K1551..Materiaalse põhivara kulum11K156010Immateriaalse põhivara kulum11 Kui ilmneb, et põhivara kasulik tööiga on oluliselt erinev esialgu hinnatust, siis tuleb amortisatsiooniperioodi muuta. Muutus kajastatakse aruandeperioodis ja järgmistes perioodides, mitte tagasiulatuvalt. (8) Üldjuhul põhivara ümber ei hinnata. Erandina asendatakse põhivara algne soetusmaksumus ümberhinnatud väärtusega juhul, kui objekti väärtus erineb oluliselt tema bilansilisest jääkmaksumusest, tingituna vähemalt ühest juhendi RTJ 5 § 33 nimetatud asjaolus: 1) põhivara on soetatud 1995. a või varem 2) põhivara kohta puuduvad korrektsed andmed Põhivara ümberhindlus, mis on soetatud 1995. a ja varem, viiakse läbi hiljemalt 31.12.2005. a vastavat kvalifikatsiooni omava eksperdi poolt. Eksperdi valiku kinnitab vallavanem. Materiaalse põhivara ümberhindlust on lubatud läbi viia ainult üks kord. (9) Põhivara kantakse bilansist maha, kui vara on kasutuskõlbmatu või vara enam ei eksisteeri (on hävinenud vms.) mahakandmisakti alusel, mis on vallavalitsuse poolt kinnitatud. Inventeerimiskomisjoni poolt esitatakse raamatupidamisele mahakandmise akt, kuhu on märgitud vara nimetus, inventari number, kogus, soetusmaksumus ja mahakandmise põhjus. Vara mahakandmisel kantakse jääkmaksumus kuluks amortisatsioonina (kontorühm 611 – materiaalse põhivara kulum või 613 – immateriaalse põhivara kulum). Akti alusel teeb raamatupidamine kande. 1) Vara mahakandmine kasutuskõlbmatuks muutumisel TPTTARD611......Põhivara jääkväärtus 01112D155......Materiaalse põhivara kulum12K155...Põhivara maksumus12 Mahakantud vara kuulub utiliseerimisele või hävitamisele, mille korraldamise eest vastutab inventeerimiskomisjon. (10) RRK üksuste vahelist põhivara müüki, tasuta võõrandamist ja tasuta kasutusse andmist käsitletakse kui siiret, mille puhul antakse üle vara soetusmaksumus ja kulum. Põhivara müügi tulemust kajastatakse kontogruppides 381 (kasum/kahjum põhivara müügist). 1) Kanded müügi kajastamisel ostjale väljastatud arve alusel:TPTTARD103010Nõue müüdud põhivara eestXD3811.. Põhivara jääkväärtusXD155...Põhivara kulum02K155...Põhivara maksumus02K3811..Põhivara müügihindX§ 11. Kinnisvarainvesteeringud Kinnisvarainvesteeringute kajastamisel lähtutakse juhendi RTJ 6 “Kinnisvarainvesteeringud” põhimõtetest, võttes arvesse avaliku sektori liikmetele kehtivaid alljärgnevaid erisusi: 1) kinnisvarainvesteeringuks loetakse ainult sellist maad või hoonet, mida renditakse välja avalikku sektorisse mittekuuluvale üksusele või hoitakse turuväärtuse tõusmise eesmärgil ja mida ükski avaliku sektori üksus ei kasuta oma põhitegevuses; 2) kinnisvarainvesteeringuid kajastatakse kontodel 154000 ja 154010 soetusmaksumuse meetodil (soetusmaksumus, millest on maha arvatud kogunenud kulum ja võimalikud allahindlused), amortisatsiooni kontol 610000 ja müügiga seotud tehinguid kontogrupis 3810; 3) kinnisvarainvesteeringutega seotud toimingud on samased põhivaraga seotud toimingutega.§ 12. Osalused tütar- ja sidusettevõtjates ning mittetulundusühingutes (1) Tütarettevõtjat loetakse kontrolli all olevaks, kui aruandekohustuslane omab üle 50% tütarettevõtja hääleõiguslikest aktsiatest või osadest, on võimeline kontrollima tütarettevõtja tegevus- ja finantspoliitikat või omab õigust nimetada või tagasi kutsuda enamikku nõukogu liikmetest. (2) Sidusettevõtjaks loetakse ettevõtjat, milles omatakse hääleõigusega aktsiatest või osadest 20 kuni 50 %. Osalusi tütar- ja sidusettevõtjate aktsiates ja osades kajastatakse kapitaliosaluse meetodil. (3) Aruandekohustuslase bilansis kajastatakse neid osalusi mittetulundusühingutes, mille üle raamatupidamiskohustuslasel on valitsev või oluline mõju. Osalused on bilansis kajastatud kapitaliosaluse meetodil.9. peatükk Palkade, tasude ja hüvituste arvestus § 13. Töötasu arvestus (1) Tööjõukulud kajastatakse tekkepõhiselt perioodis, mille eest kulu arvestati. Töötasu arvestust peetakse Pmeni palgaarvestuse alamprogrammis struktuuriüksuste, töötasuliikide, kuluartiklite ja kinnipidamiste lõikes. Palgaarvestusprogrammist saab importida töötasuandmed teistesse vajalikesse alamprogrammidesse. Palgaprogrammist saab koostada ettenähtud maksudeklaratsioonid ja edastada need maksuametile failina. (2) Töötasu arvestuse aluseks on: 1) Väike-Maarja Vallavolikogu ja Vallavalitsuse õigusaktid; 2) vallavanema käskkirjad; 3) kinnitatud puhkuste ajakavad; 4) töötajatega sõlmitud lepingud; 5) töövõimetuslehed; 6) tööajatabelid. (3) Töötasu arvestamisel juhindutakse töö tasustamist reguleerivatest õigusaktidest. Töötasu maksmine toimub hiljemalt järgneva kuu 11. kuupäevaks. Töötasu kantakse üldjuhul töötaja pangaarvele. (4) Vallavalitsuse palgalehed koostab raamatupidaja. Palgalehed koostatakse ja tehakse väljatrükid struktuuriüksuste lõikes. Vallavalitsuse palgalehtedele kirjutavad alla vallavanem, rahandusosakonna juhataja ja koostaja. Töötajatele väljastatakse igakuuliselt elektrooniliselt palgaarvestuslehed. Iga majandusaasta lõpus trükitakse välja isikukaardid. (5) Töötasude ja maksude õigeaegse maksmise eest vastutab raamatupidaja.Tööjõukuludega seotud maksukulud kajastatakse selles perioodis, mille eest nad olid arvestatud. Tööjõukulude arvestamisel teeb raamatupidamine kande vastavalt ametialapõhigruppide ja töötasuliikide lõikes m/o nr 5 1) Töötasu arvestamisel kanne:
D 500...
K 202000
Töötasu võlgnevus
2) Maksuarvestuse kanded, arvestades, et töötasu makstakse järgmisel kuulArvestatud sotsiaalmaksu:
D 500600
Sotsiaalmaks töötasudelt
K 202001
Deklareerimata sotsiaalmaksukohustus
Arvestatud töötuskindlustusmaksu:
D 506040
K 202003
Deklareerimata kinnipeetud ja arvestatud töötuskindlustusmakse
3) Kanded töötasude ülekandmisel:
Deklareerimata sotsiaalmaksu kohustus
Deklareerimata kinnipeetud tulumaks
Deklareerimata töötuskindlustusmakse
Deklareerimata kinnip. kogumispension
Üksikisiku tulumaksu kohustus
Töötuskindlustusmakse kohustus
Kogumispensioni kohustus
Muud kohustused (a/ü maksud jm)
(6) Puhkustasude arvestamisel lähtutakse kehtivatest õigusaktidest ja puhkuste ajakavast ning makstakse välja eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust. Puhkuste ajakava koostatakse iga kalendriaasta kohta I kvartalis ja esitatakse raamatupidamisele 31. märtsiks. Puhkuse ajakava muutmiseks esitatakse avaldus vähemalt kaks nädalat enne puhkusele jäämist. Puhkusetasud kajastatakse selle kuu kuludes, mille eest see oli arvestatud. Puhkusetasu väljamaksmisel puhkusele eelnenud kuul järgnevate kuude eest kajastatakse ettemaksetena. 1) Puhkusetasu arvestuse kanne
D 103930
Töö- ja puhkustasu ettemaksed
2) Sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmakse arvestus puhkustasudelt
D 103931
Dekl. sotsiaalmaksu kulu töötasu ettemaksetelt
K 203010
Sotsiaalmaksu kohustus
D 103932
Dekl. töötuskindlustusmakse kulu töötasu ettemaksetelt
K 203030
(7) Töötaja esitab palgata puhkuse saamiseks avalduse ametiasutuse või allasutuse juhile, kes käskkirjaga vormistab puhkuse ning esitab käskkirja koopia raamatupidamisele. (8) Kasutamata puhkusepäevade kohustust arvestatakse üks kord aastas vallasekretäri ja allasutuse juhi poolt. Raamatupidamine koostab koondlehe puhkustasude kohustuse kohta ja teeb kande vastavalt kas eelmise aasta lõpul bilansis oleva kohustuse suurenemise või vähenemise osas memoriaalorderis L 5. Puhkusekohustused arvestatakse vastavalt Vabariigi Valitsuse määruses 278 23.08.2001.a. sätestatud korrale.Kohustuse suurenemine: TP
Puhkusetasud
01112,....
Puhkusetasude kohustus
(9) Hüvitised teenistusest vabastamisel või töölepingu lõpetamisel kajastatakse üldjuhul kuluna teenistus- või töölepingu lõpetamise hetkel, sõltumata sellest, millal tegelikult vastav hüvitis välja maksti. Raamatupidamises koostatakse palgaleht ja raha kantakse töötaja pangakontole hiljemalt viimasel tööpäeval. (10) Igakuuliselt tehakse väljatrükid tasuliikide lõikes ja lisatakse m/o L 5 juurde. Palgalehed asuvad pangaväljavõtete juures eraldi kaustas.10. peatükk Tulude ja kulude kajastamine § 14. Tulude ja kulude arvestus (1) Tulude ja kulude kajastamisel lähtutakse üldeeskirja peatükkidest 7, 8, 9. Tulud ja kulud kajastatakse tekkepõhiselt. Tulude ja kulude kajastamisel tulu- ja kululiikide viisi lähtutakse kinnitatud tulude ja kulude klassifikaatorist. (2) Tulude arvestust peetakse tululiikide lõikes lähtuvalt tulu sisust ja kinnitatud tulude klassifikaatorist. 1) Arve kassasse tasumisel:
K 103000
2) Ülekandega maksmise laekumine arvelduskontole:
3) Toetuste laekumine toetuste kontole:
Kodumaine sihtfinantseerimine
K 352000
Riigieelarvest tasandusfondi
Mitteeluruumide rent
(3) Tegevuskulude all kajastatakse tööjõukulud ja majandamiskulud. Tööjõukuludena kajastatakse võlaõiguslike lepingute alusel tekkepõhiselt arvestatud töötasud, preemiad, toetused ja lisatasud ning nendelt arvestatud maksud. Aruandeperioodil väljamaksmata tööjõuga seotud kulud kajastatakse kohustusena töövõtjale. Majandamiskulud on mitmesuguste kaupade ja teenuste ostmiseks tehtud kulud: lähetuskulud, koolituskulud, hoonete kulud jne. Kulude arvestust peetakse kuluartiklite lõikes lähtuvalt kulu sisust vastavalt kinnitatud kulude klassifikaatorile. (4) Personalikulusid kajastatakse tekkepõhiselt kontoklassis 50, mille eest kulu arvestati. Maksukulu kajastatakse kontorühmas 506. Tehingupartneri koodiks on füüsilise isiku kood 800699. Maksukohustusi arvestatakse kontogrupis 2030 ning vastava grupi kontod peavad võrduma Maksuameti kontokaartidel kajastatud maksunõuete tekkepõhise saldoga. (5) Administreerimiskulud hõlmavad kulusid bürootarvetele (paber, kirjutusvahendid, kaustad jms.), trükistele (perioodika tellimine, erialane kirjandus), sideteenustele (telefon ja fax koos abonent- ja kuutasudega), postikulud (postiteenuste kasutamine, ümbrikud, margid), personaliteenustele (tööpakkumiskuulutused), esinduskulud, kingitused jne. Mobiiltelefonide limiidid kehtestatakse vallavanema või allasutuse juhi käskkirjaga. Administreerimiskulude kulusse kandmisel teeb raamatupidamine kande arve alusel jaotatuna kuluiseloomule vastavalt kontodele kululiikide lõikes tekkepõhiselt:
Administreerimiskulu
800399,800599,...
01112,......
601000;203000
(6) Lähetuskulud on seotud töö- ja teenistuslähetustega ja nende maksmisel lähtutakse Vabariigi Valitsuse määruste alusel kehtestatud teenistus- ja töölähetuskulude hüvitamise ja päevaraha maksmise tingimustest, ulatusest ja korrast ning ametiasutuse või allasutuse juhi käskkirjast. Vajadusel võib ka hüvitada sõidukulud eelneva või järgneva kuupäevaga sõidupileti eest, kui ei ole võimalik lähetuse päeval vastavaks kellaajaks ja lähetusest lahkumine ei ole samal päeval võimalik. Välislähetusse saatmise korral makstakse päevaraha volikogu otsuse või ametiasutuse juhi käskkirja alusel. Lähetusest saabumisel esitab lähetatu aruande, mis on kinnitatud ametiasutuse või allasutuse juhi poolt ja raamatupidamine kannab dokumentaalselt tõestatud kuludokumentide alusel lähetusega seotud kulutused lähetatu pangaarvele. Lähetuskulude aruannete alusel teeb raamatupidamine kande vastavalt kulu iseloomule. Lähetuskulude käibemaksu kulu eraldatakse juhul, kui on sõidupiletil käibemaks näidatud.
5503..
Võlg töövõtjale
Koolituslähetuse aruande alusel tehakse kanne vastavalt kululiikidele:
5504..
(7) Koolituskulud on oma töötajate koolitamiseks ja täiendõppeks tehtavad kulud, mis on otseselt vajalikud tööülesannete täitmisega. Välislähetus kajastatakse koolituskuludes ainult sel juhul, kui teenistuja on suunatud ennast täiendama. (8) Kinnistute, hoonete ja ruumide majandamiskulud hõlmavad kulutusi hoonetele. Kuludesse kandmine toimub arve või sularahatšeki alusel.Arve saabudes teeb raamatupidamine kande:
5511..
Kinnistute ja hoonete majandamiskulud
800599, ......
Võlg hankijatele
(9) Sõidukite ülalpidamiskulud kajastavad Vallavalitsuse bilansis olevate sõiduautode ja kasutusrendilepingu alusel kasutusele võetud sõiduautode kulutusi ning isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise kulude hüvitamist. (10) Igale ametiautole on vallavanema või allasutuse juhi käskkirjaga kehtestatud kütuse ja küttekulu limiit. (11) Kütusekulu kantakse kuludesse vastavalt tegelikule tarbimisele kütusefirma poolt esitatud arve ja sõidukulu aruande ning kütuse limiitkaardi alusel, kus on näidatud ametisõitude sõiduotstarve, marsruut ja läbisõit. Aruanne esitatakse raamatupidamisele järgneva kuu kolmandal tööpäeval. (12) Remondi ja hoolduskulude kandmise aluseks on arved ja sularahatšekid. Isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise kulude hüvitamisel lähtutakse Vabariigi Valitsuse määrusest ja vallavanema või allasutuse juhi käskkirjast.Sõiduauto kulude kandmisel teeb raamatupidamine kande: TP
5513..
Sõidukite majandamiskulud
(13) Kasutusrendi puhul renditud vara bilansis arvele ei võeta ja amortisatsiooni ei arvestata. Kasutusrent kantakse koos intressidega kuludesse igakuuliselt esitatud arve alusel:
Sõidukite kasutusrent
(14) Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kulud: Antud kulude alla kuuluvad kulud riist- ja tarkvara soetamiseks, laua- ja mobiiltelefonide ost v.a. põhivarana arvele võetavad seadmed, kulud hooldusele ja remondile ja muud kulud. Infotehnoloogilisi varasid soetab informaatikaosakonna juhataja või allasutuse juht eelarves ettenähtud rahaliste vahendite piires. Tehtud kulude kohta esitatakse raamatupidamisele arve.Arve alusel teeb raamatupidamine kande: TP
5514..
Info- ja komm. tehnoloogia kulud
(15) Inventari majandamiskulud: Inventarikuludena kajastatakse kulud büroosisustusele (mööbel, laualambid, aknakatted ja muu ruumi sisustus), büroomasinatele v.a. põhivarana käsitletavad, inventari hooldus ja remondikulud, rendikulud jms.Esitatud arve alusel teeb raamatupidamine kande: TP
5515..
Inventari majandamiskulud
(16) Kulud toiduainetele kajastatakse kontol 552100 ja kulud raamatute soetuseks kontol 552300. (17) Meditsiini ja hügieenikulude all kajastatakse töötajate meditsiinilist läbivaatust, hügieenivahendeid. Esitatud arve alusel teeb raamatupidamine kande:
Meditsiini ja hügieenitarbed
Võlad majanduskulude eest
(18) Kontogrupis 5524 kajastatakse õppevahenditele tehtud otsekulud. Kulude kandmise dokumendiks on arved ja sularahatšekid. Algdokumendi alusel tehakse kanne:
5524..
Õppevahendite kulu
800399,800599,.....
(19) Kontogrupis 5525 kajastatakse kultuuriürituste ja vaba aja korraldamise kulusid. Arve või sularahatšeki saamisel teeb raamatupidamine kande:
08208,....
Majanduskulu võlg töötajale
Võlg hankijale
(20) Kontogrupis 5540 kajastatakse mitmesuguseid majanduskulusid. (21) Erisoodustuseks on isikliku sõiduauto kulude hüvitamine üle piirmäära, lähetuskulud üle piirmäära, õppekulud ja õppelaenu kustutamine oma töötajatele, ametiautode kasutamine töö- või teenistusülesannetega mitteseotud tegevuse korral, kingitused oma töötajatele ja muud Tulumaksuseaduse § 48 sätestatud juhud. Erisoodustused maksustatakse ja deklareeritakse erisoodustuse väljamaksmise kuu järgi. 1) Erisoodustuse maksud arvestatakse järgmiselt:
Tulumaks erisoodustuselt
Erisoodustuse tulumaksu kohustus
Sotsiaalmaks erisoodustuselt
11. peatükk Inventeerimine § 15. Varade ja kohustuste inventeerimine (1) Inventuurid on korralised ja erakorralised. Erakorralised inventuurid viiakse läbi materiaalselt vastutavate isikute vahetumisel, varguse, loodusõnnetuse või muudel puhkudel. Inventeerimise eesmärgiks on oluliste varade ja kohustuste tegeliku olemi väljaselgitamine. (2) Vallavanema käskkirjaga määratakse mahakandmise- ja inventeerimiskomisjon, kuhu kuulub kolm liiget ja näidatakse ära inventuuri eest vastutav isik, kelleks on komisjoni esimees. (3) Inventeerimisnimestikele kirjutavad alla komisjoni esimees ja kõik liikmed ning materiaalselt vastutavad isikud. Inventeerimise käigus avastatud puudu- ja ülejäägid kajastatakse raamatupidamises peale inventuuri lõppu. Kasutuskõlbmatuks osutunud vara mahakandmisakt esitatakse raamatupidamisele. (4) Vähemalt üks kord aastas viiakse läbi varade ja kohustuste põhjalik aastainventuur. Aastainventuurid korraldatakse kas aastalõpu seisuga või kaks kuud enne aruandeaasta lõppu: 1) põhivara inventuur; 2) väheväärtusliku vara inventuur; 3) nõuete inventuur ja kinnituskirjade saatmine; 4) kohustuste inventuur ja kinnituskirjade saatmine; 5) pankadele kinnituskirjade saatmine pangakontode saldode ning pankadega sõlmitud tehingute kinnitamiseks; 6) avaliku sektori saldoandmikke esitavate üksuste omavaheliste saldode võrdlemine; 7) sularahakassa inventuur. (5) Inventeerimise ajaline jaotus 1) sularahakassa – vähemalt kord aastas ootamatu kontroll. Inventeerimiskomisjoni poolt inventuur aasta lõpus; 2) pangakonto – igapäevane saldode võrdlus ja aasta lõpus kinnituskirjad; 3) maksunõuded ja – kohustused – võrdlus maksuameti kontokaartidega e-maksuameti infosüsteemist kvartaalselt; 4) muud nõuded ja ettemaksed – aastalõpu seisuga saldokinnituskirjad kõikidelt deebitoridelt alates 100 EUR; 5) põhivara ja väikevara – kaks kuud enne aruandeaasta lõppu; 6) kohustused ja saadud ettemaksed – igakuiselt saldode võrdlus, aastalõpu seisuga saldokinnituskirjad kõikidelt kreeditoridelt alates 100 EUR; 7) saldoandmikke esitavate avaliku sektori üksuste omavahelised saldod – võrdlus iga kvartal e-posti teel. (6) Inventeerimise ja hindamise protseduurid: 1) sularaha inventuuri käigus loetakse üle kassas asuv sularaha ja tulemused dokumenteeritakse sularahainventuuri aktiga, mis allkirjastatakse inventuuri osaliste poolt; 2) puudujääk kajastatakse kontol 103690 ja ülejääk võetakse arvele tuluna kontol 388890; 3) pangakontode saldosid võrreldakse igapäevaliselt pangaväljavõtetega; 4) nõuete klassifitseerimine lühi- ja pikaajalisteks; 5) nõuete ebatõenäosuse hindamine; 6) nõuete ja ettemaksete saldokinnituse saatmine ja saabunud vastuste võrdlus raamatupidamisandmetega; 7) põhivara inventuuri läbiviimisel hinnatakse varade allahindluse teostamise vajadust. Inventuuri lõppaktis tuuakse eraldi välja kasutuskõlbmatu vara, veendutakse amortisatsioonimäärade õigsuses. Inventeerimislehtedes toodud märkuste põhjal koostatakse vara mahakandmise ja allahindluse aktid, mille põhjal koostab raamatupidamine korrigeerimiskanded; 8) kohustuste ja saadud ettemaksete inventeerimisel klassifitseeritakse kohustused lühi- ja pikaajalisteks. Maksukohustuste võrdlemine Maksuametiga, saldokinnituste saatmine ja saabunud vastuste võrdlemine raamatupidamisandmetega; 9) saldoandmike esitamiseks võrreldakse avalike sektori üksustega iga kvartali lõpu seisuga omavahelised saldod. Saldode võrdlemiseks saadetakse tehingupartnerile kõik oma saldod (nõuded, kohustused, tulud, kulud) e-posti teel. Kinnituskirja saaja on kohustatud vastama. Erinevuste olemasolu tuleb selgitada ja leppida kokku nende parandamine. Erimeelsuse osas teatada Rahandusministeeriumile. (7) Inventeerimiskomisjoni toimingud: 1) aastainventuuri läbiviimise kohta moodustatakse allasutuse juhi käskkirjaga kolmeliikmeline inventeerimiskomisjon Väike-Maarja Gümnaasiumis, Väike-Maarja Õppekeskuses, Kiltsi Põhikoolis, Simuna Koolis ja Väike-Maarja Lasteaias; 2) inventeerimisjuhend väljastatakse komisjonile; 3) põhivahendite ja väikevahendite inventuur tuleb läbi viia 31.oktoobri seisuga; 4) inventuuride läbiviimise aeg on 01. november kuni 20. detsember; 5) tööülesanded jaotab komisjoni esimees oma liikmete vahel suusõnalise korraldusega; 6) inventeerimislehe väljastab raamatupidaja komisjoni esimehele, kes määrab inventeerimislehe täitja; 7) väljaantud inventeerimislehe arvestust peab raamatupidaja, kes registreerib kirjalikult tagasisaadud nimestikud; 8) inventeerimislehele märgitakse inventeerijate nimed; 9) inventeerimine viiakse läbi igas allasutuses ja materiaalselt vastutavate isikute viisi; 10) loetud varad tuleb märgistada topelt lugemise vältimiseks; 11) ettetäidetud lugemislehed koostab raamatupidaja 31.oktoobri seisuga. Põhivara lugemislehed koostatakse Pmen programmi „Varad” alusel, näidates ära inventari numbri, vara nimetuse, soetuse aasta, soetus- ja jääkmaksumuse. Põhivara ettetäidetud lugemislehed koostatakse materiaalselt vastutavate isikute viisi. Bilansivälise vara lugemisleht koostatakse Pmen-is peetud arvestuse alusel ning kajastatakse ettetäidetud lugemislehel vara nimetus, kogus ja summa; 12) materiaalse põhivara, bilansivälise vara inventeerimiseks ettetäidetud lugemislehtedele kantakse komisjoni liikmete poolt inventuuri tegelik seis. Tegeliku seisu võib lugemislehtedel täita käsitsi tindi- või pastapliiatsiga ja parandused nimestikes tohib teha mahatõmbamisega, milline kinnitatakse allkirjaga; 13) inventuuri lugemislehed allkirjastada komisjoni liikmete ja materiaalselt vastutava isiku poolt ning lugemislehed esitada raamatupidajale võrdluste teostamiseks hiljemalt 20. detsembriks; 14) raamatupidaja kinnitab lugemislehe pärast võrdluste teostamist oma allkirjaga; (8) Pärast võrdluste läbiviimist koostab inventeerimiskomisjon inventuuriakti, milles komisjon toob esile: 1) materiaalsete väärtuste jäägid lugemislehtede alusel ja võrdluse raamatupidamisandmetega; 2) otsused puudu– ja ülejääkide kohta ning nende edaspidiseks vältimiseks meetmete rakendamise ettepanekud; 3) ettepanekud varade vastuvõtu, hoiu ja väljaandmise korrastamiseks ning arvestuse ja väärtuste säilivuse kontrolli parandamiseks; 4) hinnangu varade ümberhindluse teostamise vajadusest ja amortisatsioonimäärade õigsuses 5) ettepanekud kasutuskõlbmatu (nii füüsiliselt kui ka moraalselt amortiseerunud) vara ja kasutuses mitteoleva vara allahindluseks või mahakandmiseks. (9) Inventuuriaktile lisatakse komisjoni poolt lugemislehtedele kantud märkuste põhjal koostatud varade mahakandmise, allahindluse või ümberhindluse aktid, mis esitatakse vallavalitsusele kinnitamiseks. (10) Inventuuri aktile kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed ja varade eest vastutav isik ning inventuuriaktid esitatakse raamatupidajale lõppakti koostamiseks hiljemalt järgmise aasta 15. jaanuariks. Lõppakti kinnitab vallavanem; (11) Kassa inventuuri viib läbi vallavanema käskkirjaga Väike-Maarja Vallavalitsuse ametnikest moodustatud inventeerimiskomisjon, mille üheks liikmeks on Väike-Maarja Valla raamatupidaja, kes vastutab inventeeritava kassa eest vastavalt ametijuhendile. Sularaha inventuuri käigus loetakse üle kassas asuv sularaha ja tulemused dokumenteeritakse. Inventuuri tulemuste kohta koostatakse inventuurileht, milles kajastuvad alljärgnevad andmed ja rekvisiidid: inventuuri läbiviimise kuupäev; komisjoni koosseisu kuuluvate töötajate nimed ja ametikohad; viimane sissetuleku- ja väljaminekuorderi number; sularaha jääk numbrite ja sõnadega kas ja kui suur oli erinevus võrreldes raamatupidamisandmetega; komisjoni liikmete allkirjad.12. peatükk Aruandlus § 16. Aruandlus (1) Raamatupidamisaruanded koostatakse ja esitatakse asjakohaste ametkondade ja Rahandusministeeriumi poolt kehtestatud korras, mahus ja tähtaegadel. (2) Iga iseseisva raamatupidamisega asutus (tütar-ja sidusettevõtjad) on kohustatud koostama ja esitama ametiasutuse rahandusosakonnale saldoandmikke ja majandusaasta aruandeid vastavuses üldeeskirjas esitatud arvestuspõhimõtetega, tähtaegadeks ja korras. (3) Väike-Maarja Vallavalitsus koostab konsolideeritud majandusaasta aruande, lähtudes “Raamatupidamise seaduses” ja RTJ-des toodud nõuetest aastaaruandele ning üldeeskirjas esitatud arvestuspõhimõtetest ja avalikustab selle valla kodulehel. (4) Valla konsolideeritud majandusaasta aruandesse kuuluvad: 1) konsolideerimisgrupi raamatupidamise aastaaruanne koos eelarve täitmise aruandega; 2) tegevusaruanne vastavalt RPS-le; 3) reservfondi kasutamise aruanne; 4) audiitori järeldusotsus; 5) muud volikogu poolt ettenähtud andmed. (5) Valla konsolideerimisgrupi raamatupidamise aastaaruanne koosneb järgmistest osadest: 1) konsolideeritud bilanss; 2) konsolideeritud tulemiaruanne; 3) konsolideeritud rahavoogude aruanne; 4) konsolideeritud netovara muutuste aruanne; 5) raamatupidamise aastaruande lisad; 6) eelarve täitmise aruanne. (6) Kui RTJ-des esitatud arvestuspõhimõtted erinevad üldeeskirjas sätestatud põhimõtetest, siis lähtutakse majandusaasta aruande koostamisel üldeeskirjas sätestatud arvestuspõhimõtetest. (7) Väike-Maarja valla eelarve täitmise kuuaruanded koostatakse rahandusministri poolt kinnitatud vormil ja esitatakse Rahandusministeeriumile elektrooniliselt määratud tähtajaks. (8) Maksudeklaratsioonid koostatakse ja esitatakse Maksu- ja Tolliametile elektrooniliselt seadusega ettenähtud korras ja tähtaegadel. Maksudeklaratsioonid trükitakse igakuuliselt pärast elektroonilist edastamist maksuametile ja allkirjastatakse aruande koostaja poolt. (9) Statistikaametile esitatakse aruanded Riigi Statistikaameti kehtestatud korras ja tähtaegadel. Statistika aruanded allkirjastatakse asutuse juhi ja aruande koostaja poolt.13. peatükk Raamatupidamisdokumentide säilitamine § 17. Dokumentide säilitamine (1) Raamatupidamise algdokumente peab säilitama seitse aastat alates selle majandusaasta lõpust, mil algdokument raamatupidamises kajastati. (2) Raamatupidamisregistreid, lepinguid, raamatupidamisaruandeid ja muid dokumente peab säilitama seitse aastat. (3) Pikaajaliste kohustuste või õigustega seotud dokumente tuleb säilitada seitse aastat pärast kehtimistähtaja möödumist. (4) Isikukaarti säilitatakse 50 aastat. (5) Raamatupidamise sise-eeskirja tuleb säilitada seitse aastat pärast selle muutmist või täiendamist. (6) Aruandeperioodil raamatupidamisse esitatud dokumentide hoidmise eest vastutab oma töölõigu piires raamatupidaja. Eelmiste perioodide raamatupidamisdokumentide säilitamise eest vastutab vallavanem. (7) Raamatupidamisdokumente hoitakse raamatupidamises kaks aastat. Seejärel antakse dokumendid ametiasutuse arhiivi tsentraliseeritud hoidmisele, kus neid säilitatakse vastavalt Väike-Maarja Vallavalitsuse asjaajamiskorrale. (8) Jooksvatest raamatupidamise andmetest, mida hoitakse arvutis, koostatakse varukoopiad automaatselt serveris vähemalt üks kord nädalas.§ 18. Muu info ja lisad (1) Sise-eeskirjades on kajastatud enamkasutatavad lausendid majandustehingute kajastamiseks. Vähemkasutatava lausendi koostamisel lähtutakse üldeeskirja näidiskannetest ja sise-eeskirjades täiendust ei tehta. (2) Raamatupidamiskirjendid ja/või raamatupidamiskanded süstematiseeritakse järgmiste memoriaalorderitena: 1) L 1 – kassadokumentide kanded; 2) L 2 – pangaväljavõtete kanded; 3) L 4 – ostuarvete ja müügiarvete kanded; 4) L 5 – töötasude kanded; 5) L 6 – raamatute kanded; 6) L 8 – avansiaruannete kanded; 7) L 11 – põhivara soetamiste ja parenduste, amortiseerimise ja bilansist väljakandmise kanded; 8) L 16 – parandus- ja lisakanded; 9) L 20 – tegelikud tulukanded; 10) L 21 – sihtfinantseerimise kanded; 11) L 22 – tegelikud kulukanded, 12) L 52 – muud reguleerivad kanded; 13) L 53 – koosseisude statistiliste näitajate kajastamine; 14) L 54 – kontingendi statistiliste näitajate kajastamine; 15) L 55 – bilansiväliste statistiliste näitajate kajastamine; 16) L 56 – ebatõenäoliste nõuete kanded.14. peatükk Rakendussätted § 19. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine Tunnistada kehtetuks Väike-Maarja Vallavalitsuse 28.05.2014 määrus nr 3 „Väike-Maarja Vallavalitsuse raamatupidamise sise-eeskiri“.§ 20. Määruse jõustumine Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.Indrek KeskülavallavanemMaris Kõrgmäevallasekretär


Relvastatud pardasaatja ja teise riigi pädeva asutuse ametniku ametirelva alaliigid ning teise riigi pädeva asutuse ametniku ametirelva ja selle laskemoona käitlemise kord – Riigi Teataja
Relvastatud pardasaatja ja teise riigi pädeva asutuse ametniku ametirelva alaliigid ning teise riigi pädeva asutuse ametniku ametirelva ja selle laskemoona käitlemise kord
Relvastatud pardasaatja ja teise riigi pädeva asutuse ametniku ametirelva alaliigid ning teise riigi pädeva asutuse ametniku ametirelva ja selle laskemoona käitlemise kord - sisukord
§ 2 Ametirelva alaliigid
§ 3 Ametirelva käitlemine
§ 4 Ametirelva kandmine
§ 5 Ametirelva ja selle laskemoona hoidmine
§ 7 Ametirelva Eestisse sissetoomine
RT I, 27.03.2015, 19
Vastu võetud 19.01.2009 nr 6
RTL 2009, 10, 120
jõustumine 30.01.2009
Määrus kehtestatakse «Relvaseaduse» § 31 lõike 5 alusel.
Määrusega kehtestatakse relvastatud pardasaatja (edaspidi pardasaatja) ja teise riigi pädeva asutuse ametniku (edaspidi ametnik) ametirelva alaliigid ning ametniku ametirelva ja selle laskemoona käitlemise kord.
§ 2. Ametirelva alaliigid
(1) Ametnikule on lubatud järgmised ametirelva alaliigid:
1) tulirelv - püss, püstol, revolver;
3) külmrelv - kumminui, teleskoopnui;
(2) Pardasaatjale on lubatud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1, 3 ja 4 nimetatud ametirelva alaliigid.
§ 3. Ametirelva käitlemine
Käesolevas määruses mõistetakse ametirelva käitlemise all ametirelva kandmist, hoidmist ja Eestisse sissetoomist kavatsusega sama kaup muutmata kujul tagasi viia.
§ 4. Ametirelva kandmine
(1) Ametivormi kandev ametnik kannab ametirelva vööl kabuuris. Erariietes ametnik kannab ametirelva varjatult.
(2) Ametirelva kandval ametnikul on keelatud:
1) anda ametirelva kõrvalise isiku kätte;
2) kanda ametirelva, olles alkoholijoobes, samuti narkootilise või psühhotroopse aine mõju all;
3) kanda ametirelva miitingul, demonstratsioonil, pidustustel ja muul avalikul üritusel, välja arvatud juhul, kui selle kandmine on seotud ametiülesande täitmisega.
§ 5. Ametirelva ja selle laskemoona hoidmine
(1) Ühisoperatsiooni eest vastutav isik võib määrata politseiasutuse struktuuriüksuse, kes kohustub võtma hoiule ametniku ametirelva ja selle laskemoona ametniku ühisoperatsiooni vahetust kaasamisest vabal ajal.
[RT I, 06.05.2011, 2 - jõust. 09.05.2011]
(2) Ametirelva ja laskemoona hoiuleandmise ja tagastamise kohta koostatakse ametirelva ja selle laskemoona hoiuleandmise ja tagastamise akt (edaspidi akt), mida säilitatakse relva hoiustavas politseiasutuse struktuuriüksuses (lisa 1).
(3) Ametniku ametirelv ja selle laskemoon võetakse hoiule ning tagastatakse isikut tõendava dokumendi alusel.
(4) Akti kantakse relva ja laskemoona hoiuleandmisel vähemalt järgmised andmed:
1) relva ja laskemoona hoiulevõtmise kuupäev, kellaaeg ja asutus;
2) relva liik, mark, mudel, kaliiber ja number;
3) laskemoona liik ja kogus;
4) relva ja laskemoona hoiuleandnud isiku ees- ja perekonnanimi, sünniaeg või isikukood, isikut tõendava dokumendi nimetus ja number, töötõendi number ning kontaktandmed;
5) relva ja laskemoona hoiulevõtnud isiku ees- ja perekonnanimi, ametikoht ning kontaktandmed.
(5) Akti kantakse relva ja laskemoona tagastamisel vähemalt järgmised andmed:
1) relva tagastamise kuupäev, kellaaeg ja koht (asutuse nimi);
2) ametniku ees- ja perekonnanimi, kellele relv ja laskemoon tagastatakse, isikut tõendava dokumendi number ning töötõendi number;
3) relva ja laskemoona tagastaja ees- ja perekonnanimi ning ametikoht.
(6) Mõlemad isikud kinnitavad ametirelva ja selle laskemoona hoiule võtmisel ning tagastamisel akti kantud andmete õigsust oma allkirjaga.
Käesoleva määruse § 5 lõikes 2 nimetatud akti säilitatakse viis aastat selle koostamisest arvates.
§ 7. Ametirelva Eestisse sissetoomine
(1) Ametirelva võib Eestisse sisse tuua kavatsusega sama kaup muutmata kujul tagasi viia, kusjuures ametirelv peab olema määratud tähtajaks Eestist välja viidud.
(2) Ametirelva ja laskemoona Eestisse sissetoomisest teavitab ametiasutus kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis Maksu- ja Tolliametit vähemalt 24 tundi enne teenistusrelva ja laskemoona Eestisse sissevedu ning esitab järgmised andmed:
1) relva mudel, mark, kaliiber ja seerianumber, laskemoona nimetus ja kogus;
2) relva ja laskemoona sissevedava isiku nimi ja kontaktandmed;
3) relva ja laskemoona Eestisse sissetoomise ja Eestist väljaviimise aeg;
4) riik, kust relv ja laskemoon Eestisse tuuakse;
(3) Ametirelv ja laskemoon peavad olema teatise alusel täpselt identifitseeritavad. Ametirelva ja laskemoona nomenklatuur ei tohi erineda teatisel märgitud nomenklatuurist ning nende kogus ei tohi ületada teatisel näidatud kogust.
(4) Ametirelva ja laskemoona võib kolmandast riigist Eestisse sisse tuua ja Eestist kolmandasse riiki välja viia rahvusvaheliseks liiklemiseks avatud piiripunkti kaudu.
(5) Ametirelva ja laskemoona ladustamine tolliladustamise protseduuriga ei ole lubatud.
Lisa 1 Ametirelva ja selle laskemoona hoiuleandmise ja tagastamise akt
Lisa 2 Ametirelva ja laskemoona Euroopa Ühenduses edasitoimetamise luba
[Kehtetu - RT I, 27.03.2015, 7 - jõust. 01.04.2015]


text:
Maksukurjategijad mõisteti süüdi - Raamatupidaja
Maksukurjategijad mõisteti süüdi
Harju maakohus mõistis täna kokkuleppemenetluses süüdi OÜ Marienbergi ja Sivart Saarmanni, Priidu ja Roberti suures ulatuses maksude maksmisest kõrvalehoidmises.
Peamisele süüdistatavale Sivart Saarmannile mõistis kohus koos varasema kandmata karistusega kolme aasta ja kümne kuu pikkuse reaalse vangistuse, suhkru ja armatuurterasega kaubelnud OÜ-d Marienberg karistas kohus 60 000 euro suuruse rahalise karistusega, teatas Põhja Ringkonnaprokuratuur.
Robertit ja Priitu karistas kohus kolmeaastase vangistusega, millest Robert on reaalselt ära kandnud seitse kuud ja kümme päeva ning Priit kuus kuud ja 20 päeva. Ülejäänud vangistust ei pöörata täitmisele, kui nad ei pane kolme-aastase katseaja jooksul toime uut tahtlikku kuritegu ja täidavad kriminaalhooldaja kontrollnõudeid.
Samuti mõistis kohus Sivart Saarmannilt, Robertilt ja Priidult konfiskeerimise asendamise korras riigile välja süüteoga saadud, kuid ärakasutatud vara asemel kokku 91 335 eurot. Lisaks konfiskeeriti ligi 8800 eurot arestitud varasid.
N-ö tankistidena kuriteole kaasa aidanud Joonase ja Rain K. osas lõpetas kohus menetluse otstarbekuse põhimõttel ning kohustas Raini tegema 120 tundi üldkasulikku tööd ja Joonast tasuma riigituludesse 1673 eurot. Samas kriminaalasjas kohtu all olnud Marti ja Rain R. osas on materjalid eraldatud ning kohus arutab neid eraldi.
Äripäev on varem kirjutanud, et maksu- ja tolliameti uurijad pidasid tänavu 22. mail kuriteos kahtlustatavatena kinni seitse inimest. Menetlust juhtiva Põhja ringkonnaprokuröri Stella Veberi taotlusel võttis kohus kolm kahtlustatavat vahi alla.
OÜ Marienberg andis süüdistuse kohaselt septembrist 2012 kuni maini 2013 maksu- ja tolliametile käibedeklaratsioonides valeandmeid ja jättis tasumata kokku 597 691 eurot käibemaksu, teatas prokuratuur.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2014/02/05/maksukurjategijad-moisteti-suudi

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


text:
Juurdepääs oma maale üle võõra maa, võimalused ja välistused. - Advokaadibüroo Biin ja Biin
Juurdepääs oma maale üle võõra maa, võimalused ja välistused.
Ikka ja jälle tekivad probleemid juurdepääsuga kodule üle võõra maa. Aitamaks probleemipuntras orienteeruda selgitame alljärgnevalt kes on õigustatud ja kellelt nõudma juurdepääsu kinnisasjale üle võõra maa.
Asjaõigusseaduse § 156 lõige 1 on sõnastatud järgmiselt: „Omanikul, kelle kinnisasjale puudub vajalik juurdepääs avalikult kasutatavalt teelt või kinnisasja eraldiseisvalt osalt, on õigus nõuda juurdepääsu üle võõra kinnisasja. Juurdepääsu asukoht, kasutamise tähtaeg ja tasu määratakse kokkuleppel. Kui kokkulepet ei saavutata, määrab juurdepääsu ja selle kasutamise tasu kohus. Juurdepääsu määramisel tuleb arvestada koormatava kinnisasja omaniku huve.“
Tsiteeritud õigusnormist saame vastuse esimesele küsimusele – juurdepääsu on üle võõra kinnisasja õigustatud nõudma kinnisasja omanik, kelle kinnisasjale puudub juurdepääs avalikult kasutatavalt teelt. Vastav nõudeõigus ei kuulu kinnisasja rentnikule, üürnikule või muul alusel kinnisaja kasutavale isikule.
Isegi juhul kui juurdepääs avalikult kasutatavalt teelt kinnisasjale puudub ei ole omanikul mitte alati õigust nõuda juurdepääsu üle võõra kinnisasja. Erandi sätestab asjaõigusseaduse § 156 kolmas lõige mille kohaselt kinnisaja omanikul ei ole õigust juurdepääsu nõuda, kui senine ühendus avalikult kasutatava teega on katkenud omaniku tahtel. Selliseid juhuseid praktikas esineb. Vahel on omanik senise juurdepääsutee lihtsalt likvideerinud, vahel on omanik senisele juurdepääsuteele ehitanud hoone ja seejärel esitanud nõude naabri vastu juurdepääsu nõudes. Kui tuvastatakse omaniku tahe senise juurdepääsu likvideerimiseks, siis nõue naabri vastu viimase kinnisasja kasutamiseks rahuldamisele ei kuulu.
Kui naabrid saavutavad kokkuleppe juurdepääsuõiguses üle võõra kinnisasja on mõistlik vastav kokkulepe vormistada notari juures lepinguga ning seejärel kinnistusraamatusse kanda sellekohane teeservitut. Mida aga teha siis kui kokkuleppele ei jõuta?
Asjaõigusseaduse § 156 kohaselt määrab sellisel juhul juurdepääsu ja selle kasutamise tasu suuruse kohus. Seega omanik kes soovib juurdepääsu üle võõra kinnisasja peab pöörduma kohtusse.
Tsiviilasju lahendatakse üldjuhul hagimenetluses, kus hageja esitab kostja vastu nõude, mille kohus lahendab. Samas lahendatakse hulk asju hagita menetluses. Alates 1. jaanuarist 2009 lahendatakse avalikult kasutatavale teele juurdepääsu asjad hagita menetluses. Kui hagimenetluses lahendab kohus hageja poolt esitatud konkreetse nõude hageja poolt märgitud isiku ehk kostja vastu ja kohus ei või väljuda haginõude piiridest, siis hagita menetluses on kohtu roll aktiivsem ja kohus ei ole seotud menetlusosaliste taotluste ega asjaoludega ning nende hinnangutega asjaoludele. Hagita menetluses selgitab kohus ise välja asjaolud ja kogub tõendid. Mida see praktikas tähendab?
Esiteks ei ole kohus seotud kinnisasja omaniku nõudega konkreetse naabri vastu selle kinnistu kasutamiseks vaid kohus peab ja kaasab kõik naaberkinnisasjade omanikud kohtumenetlusse ning selgitab ise välja millise naabri kinnisaja kasutades on kõige õigem tagada juurdepääs. Siin kaalutakse ühelt poolt erinevaid juurdepääsu tehnilisi võimalusi aga asjaõigusseaduse §-st 156 tulenevalt erinevate kinnisasjade omanike huve ning otsustatakse, kust ja millisel viisil on kõige õigem võimaldada juurdepääs. Seega mitte alati ei pruugi kohus määrata juurdepääsu nimelt sealt kus omanik nõuab vaid sealt kus kohus kõiki asjaolusid kaaludes õigeks peab ehk teisti öeldes nõue on esitatud naaber Jaani vastu, kohus aga määrab juurdepääsu üle naaber Juhani kinnistu.
Ülalmärgitust on üks erand. Nimelt sätestab asjaõigusseaduse § 156 teine lõige, et kui kinnisasja osalise võõrandamise tagajärjel võõrandatud või allesjäänud osa kaotab ühenduse avalikult kasutatava teega, peab selle omanik, mille kaudu ühendus seni toimus, võimaldama teise osa omanikul ühendust pidada oma kinnisasja kaudu. Praktikas tähendab märgitu seda, et juurdepääsu nõude aluseks on asjaõigusseaduse § 156 lõige 2 ja nõue on võimalik esitada ainult eraldatud kinnisasja omaniku mitte aga teiste naaberkinnisasjade omanike vastu.
Hagita menetluses lahendab kohus asja mitte otsusega vaid kohtumäärusega. Kohtumääruses määratakse juurdepääs ja selle kasutamise tasu. Kohtumääruse alusel on võimalik kinnistusraamatuse kanda isiklik kasutusõigus naabri kinnisasja juurdepääsuks kasutamiseks.
Juurdepääsuõigus on tasuline. Praktikas tekitab tasu suurus tihti vaidlusi. Sellest aga kirjutame järgmises blogipostituses.
← Riigilõivud suurenesid alates 01.07.2014
Kinnisvara müügilepingu olulised tingimused →

matches:
§ 156
§ 156
§ 156
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 156
§ 156
kohus


text:
Korterelamute toetuste ja restaureerimistoetuste määramise kord – Riigi Teataja
Korterelamute toetuste ja restaureerimistoetuste määramise kord
Korterelamute toetuste ja restaureerimistoetuste määramise kord - sisukord
§ 3 Korterelamute kinnistute heakorrastamise toetus
§ 4 Korterelamute rekonstrueerimise toetus
§ 5 Muinsuskaitse eritingimuste tellimise toetus
§ 6 Paide vanalinna muinsuskaitsealale jäävate hoonete restaureerimise toetus
§ 9 Taotluste menetlemine ja toetuse määramine
RT IV, 29.12.2018, 137
Vastu võetud 20.12.2018 nr 67
Käesoleva korraga reguleeritakse Paide linna eelarvest linna haldusterritooriumil asuvate korterelamute (edaspidi toetuse taotleja) toetuste ja restaureerimistoetuste taotlemise, taotluste läbivaatamise ja toetuste andmise kord.
1) korterelamute kinnistute heakorrastamise toetus;
2) korterelamute rekonstrueerimise toetus;
3) Paide vanalinna muinsuskaitsealale jäävate hoonete restaureerimiseks tellitavate muinsuskaitse eritingimuste tellimise toetus;
4) Paide vanalinna muinsuskaitsealale jäävate hoonete restaureerimise toetus.
§ 3. Korterelamute kinnistute heakorrastamise toetus
(1) Toetust antakse korterelamute kinnistute:
1) teede, jalgteede ja parklate remondiks ja/või ehitamiseks;
2) sademeveeprobleemide lahendamiseks;
3) haljastuse korrastamiseks ja/või rajamiseks;
4) mängu- või spordiväljaku rajamiseks;
5) prügimaja paigaldamiseks;
6) õue inventari (istepingid, prügikastid jalgrattahoidlad, vaibakloppimispuud, pesukuivatusrestid jmt) paigaldamiseks.
(2) Toetust antakse Paide linna korteri- või hooneühistule.
§ 4. Korterelamute rekonstrueerimise toetus
(1) Toetust antakse korterelamute:
1) katuse rekonstrueerimiseks või soojustamiseks;
2) fassaadi rekonstrueerimiseks ja sellega kaasnevate tööde tegemiseks;
3) ventilatsioonisüsteemi rekonstrueerimiseks või väljaehitamiseks;
4) küttesüsteemi tasakaalustamiseks;
5) korterelamu rõdude ja lodžade korrastamiseks ja projektijärgseks kinni ehitamiseks;
6) invajuurdepääsu tagamiseks kaldteede väljaehitamiseks;
7) vee- ja kanalisatsioonitorustiku rekonstrueerimiseks;
8) küttesüsteemi rekonstrueerimiseks;
9) elektrisüsteemi rekonstrueerimiseks;
10) vundamentide soojustamiseks.
(2) Toetust eraldatakse ainult nende korterelamute renoveerimiseks, mis on kasutusse võetud enne 1. jaanuari 1995.
§ 5. Muinsuskaitse eritingimuste tellimise toetus
(1) Toetust antakse muinsuskaitseseaduse nõuetest tulenevate muinsuskaitse eritingimuste koostamiseks.
(2) Muinsuskaitse eritingimused peavad olema koostatud vastavat tegevusluba omava isiku poolt ja need tuleb kooskõlastada Muinsuskaitseametiga.
§ 6. Paide vanalinna muinsuskaitsealale jäävate hoonete restaureerimise toetus
(1) Toetust antakse Paide vanalinna muinsuskaitsealal või selle kaitsevööndis asuva ehitise restaureerimiseks.
(2) Toetus on suunatud ehitise arhitektuuriväärtuse säilitamist või taastamist soodustava töö teostamiseks, seal hulgas:
1) ehitiste avariilise olukorra likvideerimine;
2) arhitektuursete detailide (rõdud, trepid, sambad, piirded jne) või avatäidete (uksed, aknad, luugid jne) restaureerimine.
1) toetust antakse üks kord viie aasta jooksul iga toetuse liigi kohta. Arvestusperiood algab toetuse avalduse esitamisele järgnevast päevast;
2) toetust määratakse 30% toetatavate tööde maksumusest, kuid mitte rohkem kui 3 000 eurot ühe taotleja kohta;
3) toetust makstakse tööde teostamise aastal või tööde teostamisele järgneval aastal esitatud avalduse alusel;
4) käibemaksukohustuslasest toetuse taotleja korral võetakse arvestuse aluseks finantseeritavate tööde lepingu hind ilma käibemaksuta, kui maksukohustuslase vastav sisendkäibemaksusumma on käibemaksuseaduse kohaselt tasumisele kuuluvast käibemaksust mahaarvatav.
(1) Toetuse saamiseks tuleb Paide Linnavalitsusele (edaspidi linnavalitsus) hiljemalt 31. augustiks esitada toetuse taotlemise avaldus.
(2) Korterelamute kinnistute korrastamise ja kortermajade rekonstrueerimise toetuse taotlemise avaldusele tuleb lisada järgmised dokumendid:
1) üldkoosoleku otsus tööde teostamise kohta;
2) ehitus- või rekonstrueerimisprojekt;
3) ehitusteatis või -luba;
4) vähemalt kaks võrdlevat hinnapakkumust;
5) üldkoosoleku või juhatuse otsus parima pakkuja valimise kohta;
6) tööde teostamise kulu- ja maksedokumendid.
(3) Muinsuskaitse eritingimuste toetuse taotlemise avaldusele tuleb lisada nimekiri töödest, mis järgnevad tingimuste koostamisele ja projekteerimisele.
(4) Vanalinna muinsuskaitsealale jäävate hoonete restaureerimise toetuse taotlemise avaldusele tuleb lisada:
1) Muinsuskaitseametiga kooskõlastatud ehitus- või rekonstrueerimisprojekt;
2) arhitektuursete detailide ja avatäidete restaureerimise puhul ülesmõõtmisjoonis(ed), hävinud originaaldetailide koopiate tegemise puhul uute detailide joonised (võimalusel arhiivijoonised), mis on kooskõlastatud Muinsuskaitseametiga ja/või osakonnaga;
3) vähemalt kaks võrdlevat hinnapakkumust;
4) enne tööde algust ja pärast tööde lõppu tehtud fotod ehitisest ja restaureeritavatest detailidest;
5) korteri- või hooneühistust taotleja korral üldkoosoleku otsust tööde teostamise kohta;
6) ehitusteatist või -luba;
7) korteri- või hooneühistust taotleja korral üldkoosoleku või juhatuse otsus parima pakkuja valimise kohta;
8) tööde teostamise kulu- ka maksedokumendid.
(5) Taotluste vormid kinnitab linnavalitsus.
§ 9. Taotluste menetlemine ja toetuse määramine
(1) Taotlusi menetleb linnamajandusosakonna vastav ametnik (edaspidi menetleja).
(2) Menetleja kontrollib tähtaegselt esitatud taotluse komplekteeritust vastavalt käesoleva korra nõuetele 15 päeva jooksul taotluse registreerimisest linnavalitsuse dokumendiregistris.
(3) Kui taotluse kontrollimise käigus selgub, et taotlus ei vasta nõuetele, annab menetleja taotlejale mõistliku aja taotluse puuduste kõrvaldamiseks. Kui taotleja menetleja poolt määratud tähtajaks puudusi ei kõrvalda, jätab linnavalitsus taotluse läbi vaatamata. Taotluse läbi vaatamata jätmisest ning selle põhjusest teavitab menetleja taotlejat kirjalikult viie tööpäeva jooksul.
(4) Nõuetele vastavalt komplekteeritud taotluste läbivaatamiseks moodustab linnavalitsus taotluste läbivaatamise komisjoni (edaspidi komisjon).
(5) Komisjon kontrollib esitatud taotluse dokumente ja teeb linnavalitsusele ettepaneku toetuse eraldamise või eraldamata jätmise kohta.
(6) Toetuse eraldamise või eraldamata jätmise kohta teeb linnavalitsus otsuse. Linnavalitsuse otsus vormistatakse korraldusega, mis edastatakse taotlejale viie tööpäeva jooksul linnavalitsuse korralduse vastuvõtmisest arvates.
(7) Taotlusi menetletakse taotluste esitamise järjekorras. Linna eelarvesse eraldatud toetusvahendite lõppemisel lükatakse ülejäänud taotlused läbi vaatamata tagasi.
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist linnavalitsusele esitatud restaureerimistoetuse taotlused menetletakse lõpuni, lähtudes Paide Linnavolikogu 20. juuni 2013 määruses nr 23 „Restaureerimistoetuste ja -preemiate määramise kord“ sätestatud nõuetest.
(2) Enne käesoleva määruse jõustumist linnavalitsusele esitatud korterelamute välisfassaadi renoveerimiseks võetud laenu intressi tasumise toetuse taotlused menetletakse lõpuni, lähtudes Paide Linnavolikogu 18. aprilli 2013 määruses nr 15 „Korterelamute välisfassaadi renoveerimiseks võetud laenu intressi tasumise toetamise kord“ sätestatud nõuetest.
(3) Enne käesoleva määruse jõustumist linnavalitsusele esitatud korterelamute renoveerimise taotlused menetletakse lõpuni, lähtudes Paide Linnavolikogu 20. juuni 2013 määruses nr 22 „Korterelamute renoveerimise ja nende kinnistutel teostatud korrastamistööde toetamise kord“ sätestatud nõuetest.
(4) Käesoleva määruse alusel toetuste avalduste vastuvõtmine algab 1. jaanuaril 2020.
(1) Paide Linnavolikogu 20. juuni 2013 määrus nr 23 „Restaureerimistoetuste ja -preemiate määramise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Paide Linnavolikogu 18. aprilli 2013 määrus nr 15 „Korterelamute välisfassaadi renoveerimiseks võetud laenu intressi tasumise toetamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(3) Paide Linnavolikogu 20. juuni 2013 määrus nr 22 „Korterelamute renoveerimise ja nende kinnistutel teostatud korrastamistööde toetamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 kuni 3 nimetatud määruste alusel antud haldusaktid kehtivad kuni nende kehtetuks tunnistamiseni või kehtivuse lõpuni.

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 9
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 9


text:
Riigikohtu otsus Rail Balticu maakonnaplaneeringute vaidluses on avalikkuses palju tähelepanu pälvinud. Seda eelkõige osas, milles Riigikohus tühistas osaliselt Pärnu maakonnaplaneeringu kehtestamise, kuna leidis, et Luitemaa linnuala Natura hindamine jäeti õigusvastaselt tegemata. Riigikohtu lahendist tuleneb samas teisigi olulisi momente, millele tähelepanu pöörata.
Esiteks, kui vaidluse all olid kõik kolm Rail Balticu raudteetrassi asukohta kindlaks määravat maakonnaplaneeringut (Harju, Rapla ja Pärnu), siis tühistati neist, ja sedagi vaid osaliselt, Pärnu maakonnaplaneering.
Teiseks, Riigikohus kinnitas üle, et maakonnaplaneeringute vaidlustamist nn populaarkaebuse vormis ehk avalikes huvides kehtiv seadus ette ei näe, sh ei ole enam sellist võimalust ka maakonnaplaneeringute puhul, mis algatati vana, enne 01.07.2015 kehtinud planeerimisseaduse kehtivuse ajal. Seega, isik saab maakonnaplaneeringut vaidlustada üksnes oma õiguste kaitseks – ei piisa väitest maakonnaplaneeringu õigusvastasuse kohta, vaid tuleb ära näidata ka kaebaja õiguste rikkumine. Juhul, kui kaebajaks on keskkonnaorganisatsioon, siis on erisuseks üldjoontes vaid see, et eeldatakse, et keskkonnaorganisatsiooni õigusi on rikutud, kui vaidlusaluse planeeringu kehtestamine on seotud organisatsiooni keskkonnakaitseliste eesmärkide või senise keskkonnakaitselise tegevusvaldkonnaga.
Kolmandaks, kui kaebajate üks põhiväiteid oli, et Rail Balticu trassi asukohta valides ei kaalutud (piisavalt) olemasolevat trassi, siis Riigikohus leidis, et olemasoleva trassi kõrvalejätmine ei olnud meelevaldne. Riigikohtu seisukoht oli ka ainumõeldav – kohus ei saa teha kaalutlusotsuseid ja otstarbekuse hinnanguid planeeringu kehtestaja eest.
Neljandaks, jättes kõrvale Luitemaa linnualaga seonduv, leidis Riigikohus, et suuremalt jaolt on trassivalikul kaalutud piisavalt alternatiivseid lahendusi, et lõplik planeeringu kehtestamise otsus oleks õiguspärane.
Viiendaks, ehkki Riigikohus tühistas Pärnu maakonnaplaneeringu vaid Luitemaa linnuala kõrval kulgeva trassilõigu asukoha määramisel tehtud vigade tõttu, tühistas Riigikohus planeeringu Pärnust lõunapoole jääva trassilõikude (3A, 4A ja 4H) osas tervikuna. Riigikohus põhjendas, et riigile peab jääma piisav kaalumisruum tuvastatud vea kõrvaldamiseks. Iseenesest on tõsi, et raudteetrass ja selle valik on üks tervik, kuna joonehitisena peavad selle erinevad lõigud kokku jooksma. Samas on vähemalt diskuteeritav, kas Riigikohus ei sekkunud siin liigselt planeeringu kehtestaja kaalutlusruumi. Juhul, kui selguks, et trassi on tarvis muuta suuremas osas kui vaid Luitemaa linnuala vahetus läheduses, saaks planeeringu kehtestaja ju ka ise omal algatusel varasema maakonnaplaneeringu suuremas osas muuta või kehtetuks tunnistada.
Kuuendaks, Riigikohus selgitas, et Pärnu maakonnaplaneeringu osalise tühistamise järel on riigil võimalik valida, kas algatada uus või uuendada vana planeerimismenetlus, kõrvaldamaks Luitemaa linnualaga seonduvad etteheited.
Kokkuvõttes, Riigikohtu otsus tervikuna kinnitas, et Rail Balticu maakonnaplaneeringute kehtestamine oli suuremas osas õiguspärane ning selgitas ka edasiste võimalike vaidluste tarvis, kas ja milliseid küsimusi saab planeeringuid vaidlustades üldse esitada.

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus kohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus