Töötajate üleühenduselise kaasamise seadus – Riigi Teataja
Töötajate üleühenduselise kaasamise seadus (lühend - TÜÜKS)
Töötajate üleühenduselise kaasamise seadus - sisukord
§ 41 Informeerimise ja konsulteerimise sisseseadmine
§ 131 Euroopa töönõukogu pädevus või muu informeerimis- ja konsulteerimismenetluse ulatus
§ 221 Uute läbirääkimiste alustamise kohustus
§ 222 Kohalike töötajate esindajate informeerimine
§ 361 Euroopa töönõukogu informeerimise ja töönõukoguga konsulteerimise kooskõlastamine Eesti töötajate esindusorganitega
§ 401 Läbirääkimiste erikomisjoni ja Euroopa töönõukogu liikme õigus koolitusele
3 TÖÖTAJATE KAASAMINE EUROOPA ÄRIÜHINGU JA EUROOPA ÜHISTU TASANDIL NING ÄRIÜHINGUTE PIIRIÜLESE ÜHINEMISE KORRAL
§ 411 Käesoleva peatüki kohaldamise erisused Euroopa ühistu suhtes
§ 412 Töötajate ühingu juhtimises osalemine äriühingute piiriülese ühinemise korral
§ 42 Euroopa äriühing ja Euroopa ühistu
§ 43 Euroopa äriühingu asutamises osalevad äriühingud ja Euroopa ühistu asutamises osalevad juriidilised isikud
§ 44 Asjaomane kontrollitav ettevõtja ja ettevõte
§ 47 Euroopa äriühingu ja Euroopa ühistu läbirääkimiste erikomisjon
§ 49 Töötajate esinduskogu ja Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu pädeva organi koostöö
§ 52 Läbirääkimiste erikomisjoni moodustamine Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu asutamisel ühinemise teel
§ 53 Läbirääkimiste erikomisjoni koosseisu muutmine
§ 54 Läbirääkimiste erikomisjoni Eesti töötajaid esindavate liikmete valimine
§ 55 Eesti töötajate esindatus läbirääkimiste erikomisjonis
§ 56 Kokkuleppe sõlmimine ja läbirääkimiste erikomisjoni informeerimine
§ 57 Otsuste tegemine läbirääkimiste erikomisjonis
§ 60 Läbirääkimiste erikomisjoni otsus läbirääkimiste alustamata jätmise või lõpetamise kohta
§ 61 Läbirääkimiste erikomisjoni kulud
§ 75 Töötajate osalemine Euroopa äriühingus ja Euroopa ühistus
§ 76 Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu nõukogu, haldusnõukogu või juhatuse Eesti töötajaid esindava liikme valimine
§ 81 Euroopa äriühingu ja Euroopa ühistu väärkasutus
§ 82 Euroopa äriühingu ja Euroopa ühistu väärkasutusega seotud vaidluse lahendamine kohtus
§ 851 Konfidentsiaalse teabe hoidmise kohustuse rikkumine
RT I, 04.07.2011, 4
[RT I 2007, 22, 112 - jõust. 23.03.2007]
jõustumine 11.02.2005
14.02.2007 RT I 2007, 22, 112 23.03.2007
16.06.2011 RT I, 04.07.2011, 1 14.07.2011
2) töötajate kaasamiseks Euroopa äriühingu (Societas Europaea, edaspidi SE) ja Euroopa ühistu (Societas Cooperativa Europaea, edaspidi SCE) tegevusse.
2) töötajate informeerimine, konsulteerimine ja osalemine SE ning SCE tegevuses.
1) informeerimine tähendab töötajate esindajatele asjakohasel tasandil teabe edastamist viisil, mis võimaldab töötajatel saada õigeaegselt selget ja piisavalt põhjalikku ülevaadet ettevõtja struktuurist, majanduslikust ja tööhõive olukorrast ning nende võimalikust arengust ja muudest töötajate huve puudutavatest asjaoludest, samuti saada aru olukorra ja muude asjaolude mõjudest töötajatele ning vajaduse korral valmistuda konsulteerimiseks;
[RT I, 04.07.2011, 1 - jõust. 14.07.2011]
2) konsulteerimine tähendab töötajate esindajate ja ettevõtja vahelist seisukohtade vahetamist ning dialoogi pidamist asjakohasel tasandil ja viisil, mis võimaldab töötajate esindajatel esitada mõistliku aja jooksul arvamusi konsulteerimise teemaks olevate kavandatavate meetmete kohta, mida ettevõtja võib otsustamisprotsessis arvesse võtta, ning saada ettevõtjalt põhjendatud vastuseid esitatud arvamustele;
3) üleühenduselise ettevõtja või üleühenduselise ettevõtjate grupi kontrolliva ettevõtja keskjuhatus ei asu liikmesriigis ja keskjuhatuse esindajat liikmesriikides määratud ei ole, kuid mille liikmesriikide võrdluses suurima töötajate arvuga ettevõte või suurima töötajate arvuga kontrollitav ettevõtja asub Eestis.
(3) Olenemata käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust, kohaldatakse töötajate arvu kindlaksmääramisel Eestis käesoleva seaduse §-s 9 sätestatut ning läbirääkimiste erikomisjoni ja Euroopa töönõukogu Eesti töötajaid esindavate liikmete valimisel käesoleva seaduse §-des 17 ja 25 sätestatut.
§ 41. Informeerimise ja konsulteerimise sisseseadmine
Töötajate kaasamise edendamiseks üleühenduselise ettevõtja või üleühenduselise ettevõtjate grupi tasandil asutatakse Euroopa töönõukogu või seatakse sisse muu informeerimis- ja konsulteerimismenetlus. Informeerimis- ja konsulteerimismenetlus tuleb kehtestada ning rakendada viisil, mis tagab informeerimis- ja konsulteerimismenetluse ning üleühenduselise ettevõtja või üleühenduselise ettevõtjate grupi otsustusprotsessi tõhususe.
Käesolevas seaduses ettevõtja kohta sätestatut kohaldatakse ka muudele juriidilistele isikutele, välja arvatud riik ja kohaliku omavalitsuse üksus.
[Kehtetu - RT I, 04.07.2011, 1 - jõust. 14.07.2011]
(5) Olenemata käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatust, ei loeta ettevõtjat kontrollivaks teise ettevõtja suhtes, kus ettevõtjal on osalus, kui esimesena nimetatud ettevõtja on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 24, 29.01.2004, lk 1–22) artikli 3 lõike 5 punktis a või c sätestatud äriühing.
Euroopa töönõukogu on töötajaid esindav organ, mis on moodustatud vastavalt käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud kokkuleppele või vastavalt käesoleva peatüki 2. jao 3. jaotise sätetele eesmärgiga informeerida ja konsulteerida üleühenduselise ettevõtja ja üleühenduselise ettevõtjate grupi töötajaid.
§ 131. Euroopa töönõukogu pädevus või muu informeerimis- ja konsulteerimismenetluse ulatus
(1) Euroopa töönõukogu pädevus informeerimisel ja konsulteerimisel või muu informeerimis- ja konsulteerimismenetlus piirdub riigiüleste küsimustega.
(2) Riigiülesed küsimused puudutavad üleühenduselist ettevõtjat või ettevõtjate gruppi tervikuna või vähemalt kahte eri liikmesriikides asuvat ettevõtet või ettevõtjate gruppi kuuluvat ettevõtjat.
(2) Töötajatel või nende esindajatel on õigus läbirääkimiste alustamise taotlemise otsustamiseks saada keskjuhatuselt teavet eelkõige töötajate arvu ja nende jaotuse kohta liikmesriikides ettevõtjate ja ettevõtete vahel, samuti saada teavet ettevõtja või ettevõtjate grupi struktuuri kohta.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule on töötajatel või nende esindajatel, samuti ettevõtjate gruppi kuuluvatel ettevõtjatel õigus saada ettevõtetelt, ettevõtjatelt ja ettevõtjate gruppi kuuluvatelt ettevõtjatelt teavet, mis on vajalik üleühenduselise ettevõtja või üleühenduselisse ettevõtjate gruppi kuulumise kontrollimiseks ja keskjuhatuse ülesannete täitja väljaselgitamiseks. Teave hõlmab eelkõige käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud teavet.
(2) [Kehtetu - RT I, 04.07.2011, 1 - jõust. 14.07.2011]
(4) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatule jaotatakse töötajate esindajate kohad läbirääkimiste erikomisjonis proportsionaalselt üleühenduselise ettevõtja või üleühenduseliste ettevõtjate grupi töötajate arvuga igas liikmesriigis, eraldades igale liikmesriigile täiendavalt ühe koha sellise töötajate arvu kohta, mis moodustab kõikide liikmesriikide töötajate koguarvust 10%.
(1) Läbirääkimiste erikomisjon annab keskjuhatusele ja asjaomastele Euroopa töötajate ning tööandjate ühingutele viivitamata teada läbirääkimiste alustamisest ja oma liikmetest, näidates nende nimed ja kontaktandmed, samuti ettevõtja või ettevõtte, kelle töötajaid liige esindab. Asjaomaste Euroopa töötajate ja tööandjate ühingute nimekirja avaldab Euroopa Komisjon.
(4) Läbirääkimiste erikomisjon võib ülesannete tulemuslikumaks täitmiseks läbirääkimistele omal valikul kaasata abistavaid eksperte, kes osalevad läbirääkimistel nõuandjatena. Ekspertideks võivad muu hulgas olla ühenduse tasandi ametiühingute esindajad.
(5) Läbirääkimiste erikomisjonil on õigus enne ja pärast kohtumist keskjuhatusega korraldada oma liikmete koosolek, kus keskjuhatuse esindajad ei osale, ning kutsuda sinna omal valikul osalejaid ja kasutada selleks vajalikke kommunikatsioonivahendeid.
(1) Läbirääkimiste erikomisjoni ja keskjuhatuse kokkulepe Euroopa töönõukogu asutamise kohta peab olema kirjalik ning selles peavad sisalduma vähemalt järgmised tingimused:
2) Euroopa töönõukogu koosseis, liikmete arv, ametiaeg ja kohtade jaotus, mis arvestab võimaluse korral töötajate proportsionaalset esindatust nende tegevusvaldkonna, kategooriate ja soo alusel;
3) Euroopa töönõukogu ülesanded, selle informeerimis- ja konsulteerimiskord;
4) Euroopa töönõukogu informeerimis- ja konsulteerimiskorra kooskõlastamine Eesti töötajate esindusorganitega, arvestades nende pädevust ja tegevusvaldkondi, samuti, et informeerimine ja konsulteerimine peab toimuma asjakohasel tasandil ning hõlmama riigiüleseid küsimusi;
5) Euroopa töönõukogu koosolekute pidamise koht, sagedus ja kestus;
6) vajaduse korral Euroopa töönõukogu juhtkomisjoni koosseis, liikmete nimetamise kord, ülesanded ja töökord;
7) Euroopa töönõukogule eraldatud rahalised ja materiaalsed vahendid;
8) kokkuleppe jõustumise kuupäev, kokkuleppe kestus, kokkuleppe muutmise ja lõppemise kord ning uute läbirääkimiste alustamise kord ja tingimused, sealhulgas juhul, kui toimuvad struktuurimuudatused.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud kooskõlastamine ei tohi kitsendada riigisiseseid sätteid töötajate informeerimise ja nendega konsulteerimise kohta.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud kooskõlastamise puudumisel informeeritakse Euroopa töönõukogu ja Eesti töötajate esindusorganeid ning konsulteeritakse nendega, kui kavandatakse otsuseid, millega muudetakse oluliselt töökorraldust või lepingulisi suhteid.
§ 221. Uute läbirääkimiste alustamise kohustus
(1) Kui üleühenduselise ettevõtja või üleühenduselise ettevõtjate grupi struktuuri oluliselt muudetakse ja kui kokkuleppes puuduvad sätted uute läbirääkimiste alustamise kohta või kui kahe või enama kokkuleppe sätted on vastuolulised, alustab keskjuhatus läbirääkimisi vastavalt käesoleva seaduse § 15 lõikele 1.
(2) Lisaks käesoleva seaduse § 16 lõike 4 kohaselt määratud liikmetele kuulub läbirääkimiste erikomisjoni kolm liiget tegutsevast Euroopa töönõukogust või igast tegutsevast Euroopa töönõukogust.
(3) Läbirääkimiste ajal jätkab tegutsev Euroopa töönõukogu oma tegevust kooskõlas Euroopa töönõukogu ja keskjuhatuse vahel sõlmitavate kokkulepetega.
§ 222. Kohalike töötajate esindajate informeerimine
Arvestades käesoleva seaduse §-s 38 sätestatut, informeerib Euroopa töönõukogu või vajaduse korral informeerivad juhtkomisjoni liikmed üleühenduseliste ettevõtjate ettevõtete või ettevõtjate gruppi kuuluvate ettevõtjate töötajate esindajaid, nende puudumisel töötajaid, informeerimise ja konsulteerimise sisust ja tulemustest.
(4) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatule jaotatakse töötajate esindajate kohad Euroopa töönõukogus proportsionaalselt üleühenduselise ettevõtja või üleühenduseliste ettevõtjate grupi töötajate arvuga igas liikmesriigis, eraldades igale liikmesriigile täiendavalt ühe koha sellise töötajate arvu kohta, mis moodustab kõikide liikmesriikide töötajate koguarvust 10%.
23.02.2015 11:09
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas "koosseisu" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
(1) Euroopa töönõukogu valib oma liikmete hulgast kuni viieliikmelise juhtkomisjoni, kes juhib Euroopa töönõukogu igapäevast tegevust. Juhtkomisjoni tegevuseks peavad olema loodud vajalikud tingimused.
(2) Juhtkomisjoni kuuluvad Euroopa töönõukogu esimees, samuti kuni neli valitud liiget, kes esindavad ettevõtjaid või ettevõtteid eri liikmesriikidest.
(3) Juhtkomisjon võtab vastu töökorra.
(4) Kui juhtkomisjoni ei moodustata, juhib Euroopa töönõukogu igapäevast tegevust Euroopa töönõukogu esimees või töönõukogu määratud muu liige.
(1) Euroopa töönõukogul on õigus informeerida ja konsulteerida, arvestades käesoleva seaduse §-s 131 sätestatut.
(1) Juhtkomisjonil on õigus saada õigeaegselt informatsiooni töötajate huve olulisel määral mõjutavate asjaolude või otsuste kohta, eelkõige ettevõtjate või ettevõtete ümberpaigutamise ja sulgemise või kollektiivsete koondamiste kohta.
(2) Juhtkomisjonil on õigus taotleda kohtumist keskjuhatuse või juhtkonnaga või üleühenduselise ettevõtja või ettevõtjate grupi juhtimistasandi iseseisvat otsustamisõigust omava muu isiku või isikutega ning saada informatsiooni ja konsultatsiooni.
(3) Euroopa töönõukogu liikmed, kelle on valinud üleühenduseliste ettevõtjate või ettevõtete töötajad, keda kõnealused asjaolud või otsused otseselt mõjutavad, võivad koos juhtkomisjoniga koosolekutest osa võtta.
Kohalike töötajate esindajaid informeeritakse käesoleva alljaotise sätete kohase informeerimise ja konsulteerimise sisust ja tulemustest vastavalt käesoleva seaduse §-s 222 sätestatule.
§ 361. Euroopa töönõukogu informeerimise ja töönõukoguga konsulteerimise kooskõlastamine Eesti töötajate esindusorganitega
Euroopa töönõukogu informeerimise ja töönõukoguga konsulteerimise kord kooskõlastatakse Eesti töötajate esindusorganitega, arvestades käesoleva seaduse § 21 lõike 1 punktis 4 ning lõigetes 2 ja 3 sätestatut.
(1) Eestis töötavate läbirääkimiste erikomisjoni liikmete, Euroopa töönõukogu liikmete ning käesoleva seaduse § 22 kohaselt informeerimis- ja konsulteerimismenetluses osalevate töötajate esindajate, kes on üleühenduselise ettevõtja või ettevõtjate grupi töötajad, tagatiste suhtes kohaldatakse töölepingu seaduses töötajate esindajatele ettenähtud tagatiste kohta sätestatut.
(3) Euroopa töönõukogu liikmetele peavad olema tagatud vahendid, mis on vajalikud nende käesolevast seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks, sealhulgas üleühenduselise ettevõtja või üleühenduselise ettevõtjate grupi töötajate huvide kollektiivseks esindamiseks.
§ 401. Läbirääkimiste erikomisjoni ja Euroopa töönõukogu liikme õigus koolitusele
Läbirääkimiste erikomisjoni ja Euroopa töönõukogu liikmele tuleb tagada koolitus seesuguse sisuga ja ulatuses, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks rahvusvahelisel tasandil. Koolituses osalemise aja eest säilitatakse keskmine töötasu.
3. peatükk TÖÖTAJATE KAASAMINE EUROOPA ÄRIÜHINGU JA EUROOPA ÜHISTU TASANDIL NING ÄRIÜHINGUTE PIIRIÜLESE ÜHINEMISE KORRAL
(1) Käesolevat peatükki kohaldatakse juhul, kui asutamisel oleva SE ja SCE registrijärgseks asukohaks saab Eesti.
(2) Olenemata käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust, kohaldatakse SE või SCE läbirääkimiste erikomisjoni ja töötajate esinduskogu Eesti töötajaid esindavate liikmete valimisel käesoleva seaduse §-des 54 ja 66 sätestatut.
(3) Kui SE või SCE on üleühenduseline ettevõtja või üleühenduselise ettevõtjate grupi kontrolliv ettevõtja käesoleva seaduse §-de 7 ja 10 tähenduses, kohaldatakse SE ja SCE ning nende kontrollitavate ettevõtjate suhtes käesolevat peatükki. Kui SE või SCE läbirääkimiste erikomisjon otsustab vastavalt §-le 60 mitte alustada läbirääkimisi või lõpetada juba alustatud läbirääkimised, kohaldatakse käesoleva seaduse 2. peatükki.
(4) Käesoleva peatüki kohaldamine ei piira töötajatele muu seadusega ettenähtud õigust informeerimisele ja konsulteerimisele.
§ 411. Käesoleva peatüki kohaldamise erisused Euroopa ühistu suhtes
(1) Käesoleva peatüki teist jagu kohaldatakse:
1) vähemalt kahe juriidilise isiku poolt asutatud või ümberkujundamise teel loodava SCE suhtes;
2) üksnes füüsiliste isikute või ühe juriidilise isiku ja füüsiliste isikute asutatud SCE suhtes, millel on kokku vähemalt 50 töötajat vähemalt kahes liikmesriigis.
(2) Üksnes füüsiliste isikute või ühe juriidilise isiku ja füüsiliste isikute asutatud SCE-s, millel on kokku vähem kui 50 töötajat või millel on 50 või rohkem töötajat üksnes ühes liikmesriigis, korraldatakse töötajate kaasamine järgmiselt:
1) SCE suhtes kohaldatakse tema registrijärgse asukoha liikmesriigi ning SCE kontrollitavate ettevõtjate ja ettevõtete suhtes nende registrijärgse asukoha liikmesriigi õigusnorme, mida selles liikmesriigis kohaldatakse sama liiki juriidiliste isikute ja nende kontrollitavate ettevõtjate ja ettevõtete suhtes;
2) kui töötajate osalemist rakendava SCE registrijärgne asukoht viiakse ühest liikmesriigist teise, säilitatakse töötajate osalemisõigus vähemalt samal tasemel.
(3) Kui pärast käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud SCE registreerimist vähemalt kolmandik SCE ja tema vähemalt kahes liikmesriigis asuvate kontrollitavate ettevõtjate ja ettevõtete töötajaid seda nõuab, kohaldatakse SCE suhtes käesoleva peatüki teist jagu, käsitades osaleva juriidilise isikuna SCE-d ning asjaomase kontrollitava ettevõtja või ettevõttena SCE kontrollitavat ettevõtjat või ettevõtet.
(4) Kui pärast käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud SCE registreerimist jõuab selle töötajate koguarv vähemalt kahes liikmesriigis 50-ni või ületab selle, kohaldatakse SCE suhtes käesoleva peatüki teist jagu, käsitades osaleva juriidilise isikuna SCE-d ning asjaomase kontrollitava ettevõtja või ettevõttena SCE kontrollitavat ettevõtjat või ettevõtet.
§ 412. Töötajate ühingu juhtimises osalemine äriühingute piiriülese ühinemise korral
(6) Kui piiriülese ühinemise tulemusel Eesti äriregistrisse kantud osaühing või aktsiaselts rakendab töötajate osalemise süsteemi käesoleva seaduse § 46 tähenduses, peavad nimetatud äriühingud kolme aasta jooksul ühinemise registrisse kandmisest arvates tagama samaväärse töötajate osalemise süsteemi rakendumise ka Eesti äriregistrisse kantud äriühinguga ühinemise korral.
§ 42. Euroopa äriühing ja Euroopa ühistu
(1) Euroopa äriühing (SE) on äriühing, mis on asutatud vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (EÜT L 294, 10.11.2001, lk 1–21).
(2) Euroopa ühistu (SCE) on ühistu, mis on asutatud vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1435/2003 Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta (ELT L 207, 18.08.2003, lk 1–24).
§ 43. Euroopa äriühingu asutamises osalevad äriühingud ja Euroopa ühistu asutamises osalevad juriidilised isikud
(1) SE asutamises osalevad äriühingud käesoleva seaduse tähenduses on äriühingud, mis otseselt osalevad SE asutamises (edaspidi SE asutamises osalevad juriidilised isikud).
(2) SCE asutamises osalevad juriidilised isikud käesoleva seaduse tähenduses on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 48 lõikes 2 nimetatud äriühingud, sealhulgas tulundusühistud, ning muud juriidilised isikud, mis on moodustatud liikmesriigi õiguse kohaselt ja mille suhtes seda õigust kohaldatakse ning mis otseselt osalevad SCE asutamisel.
§ 44. Asjaomane kontrollitav ettevõtja ja ettevõte
Asjaomane kontrollitav ettevõtja või ettevõte käesoleva peatüki tähenduses on SE või SCE asutamises osaleva juriidilise isiku kontrollitav ettevõtja või ettevõte, millest saab SE või SCE asutamise tulemusena SE või SCE kontrollitav ettevõtja või ettevõte.
SE ja SCE pädevad organid informeerivad töötajate esinduskogu või töötajate esindajaid küsimustes, mis puudutavad SE-d või SCE-d ja selle liikmesriikides asuvaid kontrollitavaid ettevõtjaid või ettevõtteid või mis ületavad ühes liikmesriigis tegutseva ettevõtte organi pädevust. Informeerimine toimub sellisel ajal, viisil ja sellise sisuga, mis lubab töötajate esindajatel otsuste võimalikku mõju põhjalikult uurida ja vajaduse korral valmistuda konsultatsioonideks SE või SCE pädeva organiga.
Töötajate osalemine käesoleva peatüki tähenduses on töötajate esinduskogu või töötajate poolt SE või SCE tegevuse mõjutamine järgmiste õiguste teostamise kaudu:
1) õigus valida või nimetada osa SE või SCE nõukogu, haldusnõukogu või juhatuse liikmetest või
2) õigus kõigi või osa SE või SCE nõukogu, haldusnõukogu või juhatuse liikmete nimetamise suhtes soovitusi anda või vastuseisu väljendada.
§ 47. Euroopa äriühingu ja Euroopa ühistu läbirääkimiste erikomisjon
SE või SCE läbirääkimiste erikomisjon (edaspidi läbirääkimiste erikomisjon) on organ, mis on moodustatud eesmärgiga pidada SE või SCE asutamises osalevate juriidiliste isikute pädevate organitega läbirääkimisi töötajate kaasamise menetluse sisseseadmiseks SE-s või SCE-s.
Töötajate esinduskogu on töötajaid esindav organ, mis on moodustatud vastavalt käesoleva seaduse §-s 62 nimetatud kokkuleppele või vastavalt käesoleva peatüki 2. jao 3. jaotise sätetele eesmärgiga SE või SCE ja tema liikmesriikides asuvate kontrollitavate ettevõtjate ja ettevõtete töötajaid informeerida ja nendega konsulteerida ning vajaduse korral rakendada töötajate osalemise õigust SE-s või SCE-s.
§ 49. Töötajate esinduskogu ja Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu pädeva organi koostöö
(1) Töötajate esinduskogu ja SE või SCE pädev organ teevad koostööd vastastikuse usalduse alusel, arvestades vastastikuseid huve ja kohustusi.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud põhimõtet kohaldatakse SE või SCE nõukogu, haldusnõukogu või juhatuse ja töötajate esindajate vahelisele koostööle seoses töötajate informeerimise ja konsulteerimise menetlusega.
(1) Kui SE ja SCE asutamises osalevate juriidiliste isikute (edaspidi osalevad juriidilised isikud) juhatused või haldusnõukogud koostavad SE või SCE moodustamise kava, peavad nad kohe pärast ühinemislepingu või valdusäriühingu asutamiseks asutamislepingu sõlmimist või kontrollitava ettevõtja asutamise kava või äriühingu SE-ks või juriidilise isiku SCE-ks ümberkujundamise kava heakskiitmist võtma tarvitusele vajalikud meetmed, sealhulgas andma teavet osalevate juriidiliste isikute ning nende kontrollitavate ettevõtjate ja ettevõtete nimede ja nende töötajate arvu kohta, et alustada osalevate juriidiliste isikute töötajate esindajatega läbirääkimisi töötajate kaasamise korralduse üle SE-s või SCE-s.
(3) Kui töötajatel on osalevates juriidilistes isikutes osalemise õigus, antakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud andmetele teavet ka töötajate osalemise vormi ja ulatuse kohta, näidates töötajate esindajate suhtarvu osalevate juriidiliste isikute töötajate koguarvust.
(1) Käesoleva seaduse §-s 50 nimetatud läbirääkimiste pidamiseks moodustatakse osalevate juriidiliste isikute ning asjaomaste kontrollitavate ettevõtjate või ettevõtete töötajate esindajatest läbirääkimiste erikomisjon.
(2) Läbirääkimiste erikomisjoni liikmed valitakse või nimetatakse proportsionaalselt töötajate arvuga iga liikmesriigi kohta, kus asuvad osalevad juriidilised isikud ning asjaomased kontrollitavad ettevõtjad või ettevõtted, eraldades igale liikmesriigile ühe koha selle liikmesriigi töötajate arvu kohta, mis moodustab kuni 10% kõikide liikmesriikide osalevate juriidiliste isikute ning asjaomaste kontrollitavate ettevõtjate või ettevõtete töötajate arvust. Liikmed valitakse igas liikmesriigis vastavalt selles liikmesriigis ettenähtud valimise või nimetamise korrale.
§ 52. Läbirääkimiste erikomisjoni moodustamine Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu asutamisel ühinemise teel
(1) Kui läbirääkimiste erikomisjoni liikmed on käesoleva seaduse § 51 lõike 2 kohaselt valitud või nimetatud ning SE või SCE asutatakse ühinemise teel, valitakse või nimetatakse vastava liikmesriigi õiguse kohaselt täiendavad liikmed, kui ühinemise tulemusena iseseisva juriidilise isikuna tegevust lõpetav osalev juriidiline isik ei ole oma liikme kaudu esindatud.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud täiendavate liikmete arv vastab läbirääkimiste erikomisjonis esindust mitteomavate osalevate juriidiliste isikute arvule. Täiendavate liikmete koguarv ei tohi ületada 20% käesoleva seaduse § 51 lõike 2 kohaselt määratud liikmete arvust.
(3) Kui käesoleva seaduse § 51 lõike 2 kohaselt läbirääkimiste erikomisjonis liikme kaudu mitteesindatud osalevate juriidiliste isikute arv on alla 20% läbirääkimiste erikomisjoni liikmete arvust, esitab iga mitteesindatud osalev juriidiline isik ühe täiendava liikme.
(4) Kui käesoleva seaduse § 51 lõike 2 kohaselt läbirääkimiste erikomisjonis liikme kaudu mitteesindatud osalevate juriidiliste isikute arv on üle 20% läbirääkimiste erikomisjoni liikmete arvust, jagatakse täiendavad kohad esindamata osalevate juriidiliste isikute vahel. Jaotus tehakse vastavalt osalevate juriidiliste isikute töötajate arvule. Täiendavate kohtade jaotust alustatakse suurimast osalevast juriidilisest isikust ja jätkatakse kahanevas järjestuses vastavalt töötajate arvule.
§ 53. Läbirääkimiste erikomisjoni koosseisu muutmine
Kui läbirääkimisteks ettenähtud perioodil muutub oluliselt osalevate juriidiliste isikute töötajate arv või toimuvad muudatused osalevate juriidiliste isikute struktuuris ja need muudatused mõjutavad liikmesriikidele eraldatud kohtade jaotust, jaotatakse kohad ümber.
§ 54. Läbirääkimiste erikomisjoni Eesti töötajaid esindavate liikmete valimine
(1) Eestis asuva osaleva juriidilise isiku ja asjaomase kontrollitava ettevõtja või ettevõtte töötajaid esindava läbirääkimiste erikomisjoni liige või liikmed valitakse käesoleva seaduse §-s 17 sätestatud korras, arvestades käesolevast paragrahvist tulenevaid erisusi.
(2) Ühisesindus võtab läbirääkimiste erikomisjoni Eesti esindaja või esindajate valimisel arvesse järgmisi tingimusi:
1) iga osalev juriidiline isik on võimaluse korral läbirääkimiste erikomisjonis esindatud vähemalt ühe liikme kaudu;
2) kui läbirääkimiste erikomisjoni Eesti liikmete arv on väiksem kui SE või SCE asutamisel Eestis asuvate osalevate juriidiliste isikute arv, võetakse esmalt arvesse suurima töötajate arvuga osalev juriidiline isik.
(3) Kui Eestil on õigus valida läbirääkimiste erikomisjoni täiendavaid liikmeid, valitakse need liikmed käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
§ 55. Eesti töötajate esindatus läbirääkimiste erikomisjonis
Kui esindatavate töötajate arv on läbirääkimiste erikomisjonis hääletamisel määrava tähtsusega, esindavad Eestist valitud liikmed töötajaid arvul, mis saadakse kõikide Eestis asuvate osalevate juriidiliste isikute, asjaomaste kontrollitavate ettevõtjate või ettevõtete töötajate koguarvu jagamisel läbirääkimiste erikomisjoni Eesti esindajate arvuga.
§ 56. Kokkuleppe sõlmimine ja läbirääkimiste erikomisjoni informeerimine
(1) Läbirääkimiste erikomisjon ja osalevate juriidiliste isikute pädevad organid määravad kirjaliku kokkuleppega kindlaks töötajate kaasamise korra SE-s või SCE-s. Selleks informeerivad osalevate juriidiliste isikute pädevad organid läbirääkimiste erikomisjoni SE või SCE asutamise kavast ja selle tegelikust asutamisprotsessist kuni SE või SCE registrisse kandmiseni.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kokkulepe on selle jõustumise järel siduv SE-le või SCE-le, selle liikmesriikides asuvatele kontrollitavatele ettevõtjatele ja ettevõtetele ning nende töötajatele.
§ 57. Otsuste tegemine läbirääkimiste erikomisjonis
(1) Läbirääkimiste erikomisjon võtab otsuseid vastu oma liikmete absoluutse häälteenamusega tingimusel, et see esindab ka töötajate absoluutset enamust. Igal läbirääkimiste erikomisjoni liikmel on üks hääl.
1) SE või SCE asutatakse ühinemise teel ja kui osalemine hõlmab vähemalt 25% osalevate juriidiliste isikute töötajate koguarvust;
2) SE asutatakse valdusäriühingu või kontrollitava ettevõtja loomise teel ja kui osalemine hõlmab vähemalt 50% osalevate juriidiliste isikute töötajate koguarvust või
3) SCE asutatakse mis tahes muul moel kui ühinemise teel, kui osalemine hõlmab vähemalt 50% osalevate juriidiliste isikute töötajate koguarvust.
(3) Töötajate osalemise õiguse vähendamisega on tegemist siis, kui SE või SCE nõukogu, haldusnõukogu või juhatuse liikmete suhtarv on väiksem kui osalevate juriidiliste isikute suurim suhtarv.
(1) Läbirääkimiste eesmärgil võib läbirääkimiste erikomisjon kaasata enda valitud eksperte, et need läbirääkimiste erikomisjoni tema töös abistaksid. Ekspertidena võib muu hulgas kaasata Euroopa Ühenduse asjakohase tasandi ametiühingute esindajaid.
(2) Eksperdid võivad läbirääkimiste erikomisjoni liikmete taotlusel osaleda läbirääkimistel nõuandva pädevusega, kui see on vajalik Euroopa Ühenduse tasandil ühtsuse ja järjepidevuse edendamise seisukohalt.
(1) Läbirääkimised kestavad kuni kuus kuud läbirääkimiste erikomisjoni moodustamisest arvates.
(2) Läbirääkimiste erikomisjon teatab läbirääkimiste alustamisest asjaomastele ametiühingutele ja muudele kolmandatele isikutele.
(3) Pooled võivad kokkuleppel otsustada läbirääkimisi pikendada kuni ühe aastani läbirääkimiste erikomisjoni moodustamisest arvates.
§ 60. Läbirääkimiste erikomisjoni otsus läbirääkimiste alustamata jätmise või lõpetamise kohta
(1) Läbirääkimiste erikomisjon võib käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud häälteenamusega otsustada, et läbirääkimisi ei alustata või lõpetatakse juba alustatud läbirääkimised ning rakendatakse töötajate informeerimise ja konsulteerimise reegleid, mis kehtivad selles liikmesriigis, kus SE-l või SCE-l on töötajaid. Otsus peatab käesoleva seaduse §-s 62 sätestatud kokkuleppe sõlmimise menetluse. Sellisel juhul ei kohaldata käesoleva jao 3. jaotises sätestatut.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse tegemiseks on vaja 2/3 läbirääkimiste erikomisjoni nende liikmete häältest, kes esindavad vähemalt 2/3 töötajatest, kaasa arvatud nende liikmete hääled, kes esindavad vähemalt kahe liikmesriigi töötajaid.
(3) Kui SE või SCE asutatakse ümberkujundamise teel, ei kohaldata käesolevat paragrahvi juhul, kui ümberkujundatavas juriidilises isikus on töötajatel osalemise õigus.
(4) Läbirääkimiste erikomisjon kutsutakse uuesti kokku kõige varem kaks aastat pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse tegemist, kui vähemalt 10% SE või SCE, tema kontrollitavate ettevõtjate või ettevõtete töötajatest või nende esindajad seda kirjalikult taotlevad, välja arvatud juhul, kui pooled lepivad kokku varasemas läbirääkimiste taasalustamises. Kui läbirääkimiste erikomisjon otsustab taasalustada läbirääkimisi, kuid läbirääkimiste tulemusena kokkuleppele ei jõuta, siis käesoleva jao 3. jaotises sätestatut ei kohaldata.
§ 61. Läbirääkimiste erikomisjoni kulud
Osalevad juriidilised isikud hüvitavad läbirääkimiste erikomisjoni moodustamise ja tööga, sealhulgas nendega peetavate läbirääkimistega kaasnevad kulud käesoleva seaduse § 20 lõike 6 kohaselt.
(1) Osalevate juriidiliste isikute pädevad organid ja läbirääkimiste erikomisjon peavad koostöö ja vastastikuse usalduse alusel läbirääkimisi eesmärgiga jõuda kokkuleppele SE või SCE töötajate kaasamise menetluse suhtes.
(2) Arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud erisust, määratakse lõikes 1 nimetatud osalevate juriidiliste isikute pädevate organite ja läbirääkimiste erikomisjoni vahelise kirjaliku kokkuleppega kindlaks:
2) esinduskogu koosseis, liikmete arv ning kohtade jaotus ja see, kes on SE või SCE pädeva organi arutelupartner SE või SCE, tema kontrollitavate ettevõtjate ja ettevõtete töötajate informeerimise ja konsulteerimise korra küsimustes;
7) kui pooled läbirääkimiste käigus otsustavad sisse seada töötajate osalemise korra, siis selle korra sisu, kaasa arvatud vajaduse korral SE või SCE nõukogu, haldusnõukogu või juhatuse liikmete arv, keda töötajatel on õigus valida, nimetada, soovitada või tagasi lükata, ja nende liikmete valimise, nimetamise, soovitamise või tagasilükkamise kord ning liikmete õigused;
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punkti 8 kohaldamisel SCE suhtes võib uusi läbirääkimisi alustada juhul, kui SCE või tema kontrollitava ettevõtja või ettevõtte struktuur pärast SCE asutamist muutub.
(4) Kui SE või SCE on loodud ümberkujundamise teel, tagab kokkulepe, et töötajate kaasamine säilitatakse vähemalt samal tasemel kui selles juriidilises isikus, mis kujundatakse ümber SE-ks või SCE-ks, arvestades muu hulgas käesoleva seaduse § 41 lõikes 4 sätestatut.
(5) Kokkuleppele kirjutavad alla osalevate juriidiliste isikute esindajad ning kokkuleppe poolt hääletanud läbirääkimiste erikomisjoni liikmed. Kokkuleppele lisatakse koosoleku protokoll, kus näidatakse läbirääkimiste erikomisjoni hääletustulemused.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikega 2 vastuolus sõlmitud kokkulepe on tühine. Sellisel juhul kohaldatakse käesoleva jao 3. jaotises sätestatut.
Töötajate esinduskogu asutatakse käesoleva jaotise kohaselt alates SE või SCE Eestis registreerimise kuupäevast, kui:
2) käesoleva seaduse §-s 59 sätestatud tähtajaks ei ole kokkulepet sõlmitud ja iga osaleva juriidilise isiku pädev organ otsustab jätkata SE või SCE registreerimist ning läbirääkimiste erikomisjon ei ole vastu võtnud § 60 lõikes 1 nimetatud otsust.
(1) Käesoleva jaotise töötajate osalemist reguleerivaid sätteid kohaldatakse, kui SE asutatakse ümberkujundamise ja ühinemise teel ning valdusäriühingu ja kontrollitava ettevõtja asutamise teel või kui SCE asutatakse mis tahes moel.
(2) Töötajate osalemist reguleerivaid sätteid kohaldatakse SE või SCE asutamisel ümberkujundamise teel, kui liikmesriigis kehtivaid töötajate nõukogus, haldusnõukogus või juhatuses osalemise reegleid kohaldati SE-ks või SCE-ks ümberkujundatud juriidilise isiku suhtes.
(3) Töötajate osalemist reguleerivaid sätteid kohaldatakse SE või SCE asutamisel ühinemise teel, kui:
1) enne SE või SCE registreerimist kohaldati ühes või mitmes osalevas juriidilises isikus üht või mitut osalemise vormi, mis hõlmab vähemalt 25% kõigi osalevate juriidiliste isikute töötajate koguarvust või
2) enne SE või SCE registreerimist kohaldati ühes või mitmes osalevas juriidilises isikus üht või mitut osalemise vormi, mis hõlmab vähem kui 25% kõigi osalevate juriidiliste isikute töötajate koguarvust, ja kui läbirääkimiste erikomisjon nii otsustab.
1) enne SE registreerimist kohaldati ühes või mitmes osalevas juriidilises isikus üht või mitut osalemise vormi, mis hõlmab vähemalt 50% kõigi osalevate juriidiliste isikute töötajate koguarvust või
2) enne SE registreerimist kohaldati ühes või mitmes osalevas juriidilises isikus üht või mitut osalemise vormi, mis hõlmab vähem kui 50% kõigi osalevate juriidiliste isikute töötajate koguarvust, ja kui läbirääkimiste erikomisjon nii otsustab.
(5) Töötajate osalemist reguleerivaid sätteid kohaldatakse SCE asutamisel muul moel kui ümberkujundamise või ühinemise teel, kui:
1) enne SCE registreerimist kohaldati ühes või mitmes osalevas juriidilises isikus üht või mitut osalemise vormi, mis hõlmab vähemalt 50% kõigi osalevate juriidiliste isikute töötajate koguarvust või
2) enne SCE registreerimist kohaldati ühes või mitmes osalevas juriidilises isikus üht või mitut osalemise vormi, mis hõlmab vähem kui 50% kõigi osalevate juriidiliste isikute töötajate koguarvust, ja kui läbirääkimiste erikomisjon nii otsustab.
(6) Läbirääkimiste erikomisjon informeerib osalevate juriidiliste isikute pädevaid organeid käesoleva paragrahvi lõike 3 punkti 2, lõike 4 punkti 2 ja lõike 5 punkti 2 kohaselt tehtud otsusest.
(7) Kui ühegi osaleva juriidilise isiku suhtes ei kohaldatud enne SE või SCE registreerimist töötajate osalemise sätteid, ei ole SE või SCE kohustatud kehtestama töötajate osalemist reguleerivaid sätteid.
(1) Töötajate esinduskogu koosseisu kuuluvad SE või SCE, tema kontrollitavate ettevõtjate ja ettevõtete töötajad, kes valitakse või nimetatakse igas vastavas liikmesriigis selleks ettenähtud korras.
(2) Töötajate esinduskogu liikmed valitakse või nimetatakse vastavalt iga liikmesriigi osalevate juriidiliste isikute ja asjaomaste kontrollitavate ettevõtjate ja ettevõtete töötajate arvule, eraldades igale liikmesriigile ühe koha selle riigi töötajate arvu kohta, mis moodustab kuni 10% kõikides liikmesriikides asuvate osalevate juriidiliste isikute ja asjaomaste kontrollitavate ettevõtjate ja ettevõtete töötajate koguarvust.
(3) SE või SCE pädevale organile tehakse teatavaks töötajate esinduskogu koosseis.
(4) Kui osalevate juriidiliste isikute töötajate arv oluliselt muutub või toimuvad muud muudatused osalevate juriidiliste isikute struktuuris ja need muudatused mõjutavad esinduskogu kohtade jaotust ja liikmete arvu, viiakse esinduskogu liikmekohtade jaotus ja arv vastavusse toimunud muudatustega.
(2) Kui võetakse vastu otsus pidada läbirääkimisi kokkuleppe sõlmimiseks, on esinduskogul samad õigused ja kohustused nagu läbirääkimiste erikomisjonil vastavalt käesoleva seaduse §-des 55–62 sätestatule. Kui läbirääkimiste lõpupäevaks ei ole kokkulepet sõlmitud, jätkatakse käesoleva jaotise kohaselt esialgse korra kohaldamist.
SE või SCE hüvitab töötajate esinduskogu ja juhtkomisjoni tegevusega seotud kulud vastavalt käesoleva seaduse §-s 32 sätestatule.
Töötajate esinduskogu pädevus informeerimisel ja konsulteerimisel on piiratud küsimustega, mis puudutavad SE-d või SCE-d ennast ja tema mõnda teise liikmesriigi territooriumil asuvat kontrollitavat ettevõtjat või ettevõtet, või küsimustega, mille puhul ühe liikmesriigi otsuseid tegevad organid ei ole pädevad otsustama.
(1) Töötajate esinduskogul on õigus informeerimisele ja konsulteerimisele pädeva organi koostatud regulaarselt esitatavate aruannete alusel, mis käsitlevad SE või SCE tegevust ja edasist arengut, ning sellel eesmärgil kohtuda SE või SCE pädeva organiga vähemalt üks kord aastas. Sellest teavitatakse ka kohalikke juhtimise eest vastutavaid isikuid.
(2) SE või SCE pädev organ esitab esinduskogule haldusnõukogu, juhatuse ja nõukogu koosoleku päevakorra ning ärakirjad kõikidest dokumentidest, mis on esitatud aktsionäride või SCE liikmete üldkoosolekule.
(2) Töötajate esinduskogul on õigus taotleda kohtumist SE või SCE pädeva organiga ning SE või SCE iga juhtimistasandi iseseisvat otsustusõigust omavate juhtimise eest vastutavate isikutega, et saada teavet töötajate huve oluliselt puudutavate meetmete kohta ning pidada nendes küsimustes konsultatsioone. Kiireloomulistes asjades on juhtkomisjonil õigus taotleda kohtumist töötajate esinduskogu otsuse alusel.
(3) Kui pädev organ otsustab mitte tegutseda vastavalt esinduskogu arvamusele, on esinduskogul õigus taotleda uut kohtumist SE või SCE pädeva organiga. Uuel kohtumisel üritavad pooled jõuda kokkuleppele.
(1) Enne kohtumist SE või SCE pädeva organiga on töötajate sellise esinduskogu või juhtkomisjoni liikmetel, mille koosseisu vastavalt käesoleva seaduse § 72 lõikele 4 on vajaduse korral laiendatud, õigus omavahel kohtuda pädeva organi esindajate juuresolekuta.
Töötajate esinduskogu liikmed informeerivad SE või SCE, tema kontrollitavate ettevõtjate ja ettevõtete töötajate esindajaid informeerimis- ja konsulteerimismenetluse sisust ja tulemustest.
§ 75. Töötajate osalemine Euroopa äriühingus ja Euroopa ühistus
(1) Kui SE või SCE on asutatud ümberkujundamise teel ja enne SE või SCE registreerimist kohaldati liikmesriigi õigusaktide sätteid töötajate osalemisele nõukogus, haldusnõukogus või juhatuses, jätkatakse SE või SCE suhtes töötajate osalemise kõikide sätete kohaldamist. Käesoleva paragrahvi lõikeid 2–6 kohaldatakse töötajate osalemisele, arvestades SE või SCE asutamisest tulenevaid erisusi.
(2) Kui SE või SCE on asutatud muul viisil kui ümberkujundamise teel, on SE või SCE, tema kontrollitavate ettevõtjate ja ettevõtete töötajatel või töötajate esinduskogul õigus valida, nimetada, soovitada või tagasi lükata osa SE või SCE nõukogu, haldusnõukogu või juhatuse liikmetest, arvestades, et liikmete arv vastab osalevate juriidiliste isikute suurimale suhtarvule enne SE või SCE registreerimist.
(3) Kui osalevates juriidilistes isikutes esineb mitu töötajate osalemise vormi, otsustab läbirääkimiste erikomisjon, milline neist vormidest kehtestada SE-s või SCE-s. Läbirääkimiste erikomisjon informeerib osalevate juriidiliste isikute pädevaid organeid käesoleva lõike kohaselt tehtud otsusest.
(4) Töötajate esinduskogu otsustab proportsionaalselt SE või SCE töötajate arvuga igas liikmesriigis nõukogu, haldusnõukogu või juhatuse kohtade jaotuse eri liikmesriikide töötajaid esindavate liikmete vahel või millisel viisil SE või SCE töötajad võivad nende organite liikmete nimetamisel soovitusi anda või vastuseisu väljendada.
(5) Kui kohtade jaotuse tagajärjel ei ole liikmesriigi töötajatel nõukogus, haldusnõukogus või juhatuses esindajat, määrab töötajate esinduskogu ühe käesoleva paragrahvi lõike 4 kohaselt jagatud kohtadest sellele liikmesriigile, eelistades SE või SCE registrijärgse asukoha liikmesriiki. Kui SE või SCE registrijärgse asukoha liikmesriigi esindajale on koht juba eraldatud, määratakse koht liikmesriigile, kus on kõige rohkem töötajaid.
(6) Töötajate esinduskogu või töötajate valitud, nimetatud või soovitatud SE või SCE nõukogu, haldusnõukogu või juhatuse liige on täisliige, kellel on samad õigused ja kohustused nagu aktsionäre või SCE liikmeid esindavatel liikmetel, kaasa arvatud õigus hääletada.
§ 76. Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu nõukogu, haldusnõukogu või juhatuse Eesti töötajaid esindava liikme valimine
Kui Eestile on eraldatud SE või SCE nõukogus, haldusnõukogus või juhatuses üks või mitu kohta, valitakse töötajaid esindav liige või liikmed käesoleva seaduse §-s 54 sätestatud korras, arvestades SE või SCE nõukogu, haldusnõukogu või juhatuse liikme või liikmete valimise erisusi.
(1) Keelatud on töötajate esinduskogu ja läbirääkimiste erikomisjoni õigusi piirata, sealhulgas takistada ja mõjutada nende moodustamist ning tegevust, samuti informeerimis-, konsulteerimis- ja osalemismenetluse sisseseadmist ning teostamist.
(1) Läbirääkimiste erikomisjoni liikmetel, töötajate esinduskogu liikmetel, kaasatud ekspertidel ja tõlkidel ning käesoleva seaduse § 62 lõike 2 punkti 6 kohaselt informeerimis- ja konsulteerimismenetluses osalevatel töötajate esindajatel on keelatud avaldada kolmandatele isikutele või muul viisil käesoleva seaduse vastaselt kasutada neile nende ülesannete täitmisel selgelt konfidentsiaalsena edastatud teavet. Konfidentsiaalse teabe hoidmise kohustus jätkub ka pärast nimetatud isikute volituste lõppemist.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikud, välja arvatud eksperdid ja tõlgid, ei nõustu edastatud teabe konfidentsiaalsusega, on SE või SCE või osaleva juriidilise isiku nõukogu, haldusnõukogu või juhatus kohustatud töötajate esindaja nõudmisel põhjendama teabe konfidentsiaalsust.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustus ei laiene töötajate esinduskogu liikme suhtlemisele teiste vastava esinduskogu liikmetega ning SE või SCE, tema kontrollitavate ettevõtjate ja ettevõtete töötajate esindajatega, kui nendele tuleb käesoleva seaduse §-s 62 sätestatud kokkuleppe või § 74 kohaselt teatavaks teha informeerimis- ja konsulteerimismenetluse sisu ja tulemused, samuti suhtlemisele tõlkide ja ekspertidega, kes abistavad esinduskogu tema töös.
2) töötajate esindajale, kes käesoleva seaduse § 62 lõike 2 punktis 6 nimetatud kokkuleppe kohaselt suhtleb informeerimis- ja konsulteerimismenetluses tõlkide ja ekspertidega ning Eestis asuva SE või SCE, tema kontrollitavate ettevõtjate ja ettevõtete töötajate esindajatega, kui neile tuleb § 62 lõike 2 punktis 6 sätestatud kokkuleppe kohaselt teatavaks teha informeerimis- ja konsulteerimismenetluse sisu ja tulemused.
(5) SE või SCE või osaleva juriidilise isiku nõukogu, haldusnõukogu või juhatus võib keelduda teabe andmisest, kui objektiivsete kriteeriumide põhjal otsustades sellise iseloomuga teabe avalikustamine oluliselt kahjustab või võib kahjustada osaleva juriidilise isiku või SE või SCE või tema kontrollitavate ettevõtjate ja ettevõtete tegevust. See õigus ei laiene teabele töötajate arvu kohta. Teabe andmisest keeldumise korral on SE või SCE või osaleva juriidilise isiku nõukogu, haldusnõukogu või juhatus kohustatud esitama objektiivsetele kriteeriumidele tugineva põhjenduse, miks teabe avaldamine oluliselt kahjustab või võib kahjustada ettevõtja või ettevõtte tegevust.
Eestis töötavate läbirääkimiste erikomisjoni liikmete, töötajate esinduskogu liikmete, informeerimis- ja konsulteerimisülesannete täitmisega seotud töötajate esindajate ning SE või SCE nõukogusse, haldusnõukogusse või juhatusse kuuluvate töötajate esindajate, kes on SE või SCE, tema kontrollitava ettevõtja või ettevõtte või osaleva juriidilise isiku töötajad, tagatiste suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 40 sätestatut.
§ 81. Euroopa äriühingu ja Euroopa ühistu väärkasutus
(1) Kui pärast SE või SCE registreerimist tehakse olulisi muudatusi SE-s või SCE-s tema kontrollitava ettevõtjaga või ettevõttega seoses ning võib järeldada, et SE või SCE asutamisel oli eesmärk töötajad kaasamise õigusest ilma jätta või nende õiguste kasutamist piirata, peetakse uued läbirääkimised.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud läbirääkimisi alustatakse töötajate esinduskogu või SE või SCE uute kontrollitavate ettevõtjate või ettevõtete töötajate esindajate kirjalikul taotlusel. Läbirääkimiste pidamiseks kohaldatakse SE või SCE asutamisel ettenähtud töötajate kaasamise läbirääkimiste korraldust, arvestades, et:
1) osalevaid juriidilisi isikuid käsitatakse pärast SE või SCE registreerimist vastavalt SE-na või SCE-na ning tema kontrollitavate ettevõtjate ja ettevõtetena;
2) läbirääkimiste erikomisjoni käsitatakse pärast SE või SCE registreerimist töötajate esinduskoguna;
3) käesoleva seaduse § 64 lõigetes 3–5 sätestatud SE või SCE registreerimisele eelnevat perioodi käsitatakse läbirääkimiste ebaõnnestumisele eelnenud perioodina.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud oluliste muudatuste all mõeldakse muudatusi SE või SCE ning tema kontrollitavate ettevõtjate ja ettevõtete struktuuris, töötajate arvus või registrijärgses asukohas, kui need oleksid käesoleva seaduse § 64 kohaselt põhjustanud käesoleva peatüki 2. jao 3. jaotise teistsuguse kohaldamise ning kui §-s 64 nimetatud asjaolud oleksid esinenud enne SE või SCE asutamist ja sellel ajal peetud läbirääkimised oleksid ebaõnnestunud.
(4) Kui ei suudeta tõendada vastupidist, eeldatakse, et käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud olulised muudatused näitavad kavatsust asutada SE või SCE viisil, mis jätab töötajad ilma kaasamise õigusest või piirab seda õigust juhul, kui olulised muudatused esinevad SE või SCE registreerimisele järgneva aasta jooksul.
(5) Kui SE või SCE asutati eesmärgiga jätta töötajad ilma kaasamise õigusest või seda õigust piirata, ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud läbirääkimiste pidamine piiratud SE või SCE asutamisele järgnevate muudatustega.
§ 82. Euroopa äriühingu ja Euroopa ühistu väärkasutusega seotud vaidluse lahendamine kohtus
(1) Töötajate esinduskogu liikmel ja SE või SCE uute kontrollitavate ettevõtjate või ettevõtete töötajate esindajal on õigus pöörduda SE või SCE väärkasutusest tuleneva vaidluse lahendamiseks kohtusse läbirääkimiste õiguse tunnustamise nõudega.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõue aegub ühe aasta jooksul, arvates päevast, millal töötajate esinduskogu liige või SE või SCE uute kontrollitavate ettevõtjate või ettevõtete töötajate esindaja sai teada või pidi teada saama oluliste muudatuste esinemisest SE-s või SCE-s.
(1) Olenemata üleühenduselise ettevõtja või üleühenduselise ettevõtjate grupi kontrolliva ettevõtja keskjuhatuse asukohast või SE või SCE registrijärgsest asukohast, teostab riiklikku järelevalvet seaduse nõuete täitmise üle Tööinspektsioon töötervishoiu ja tööohutuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Ettekirjutuse täitmata jätmise korral on sunniraha igakordse rakendamise ülemmäär 3200 eurot.
(1) Riikidevahelise informeerimise, konsulteerimise või töötajate kaasamise takistamise eest –
§ 851. Konfidentsiaalse teabe hoidmise kohustuse rikkumine
Konfidentsiaalse teabe hoidmise kohustuse rikkumise eest läbirääkimiste erikomisjoni liikme, Euroopa töönõukogu ja töötajate esinduskogu liikme, informeerimisse ja konsulteerimisse kaasatud eksperdi ja tõlgi ning seaduse § 22 ja § 62 lõike 2 punkti 6 kohaselt informeerimis- ja konsulteerimismenetluses osalevate töötajate esindajate poolt –
(1) Töötajate arvu või nende jaotuse kohta liikmesriikides teabe esitamata jätmise või ebapiisava teavitamise või valeandmete esitamise eest –
(1) Iga-aastase või erakorralistel asjaoludel toimuva informeerimise või konsulteerimise kohustuse täitmata jätmise, ebapiisava teavitamise või valeandmete esitamise eest –
(1) Käesoleva seaduse §-des 85–87 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(11) Käesoleva seaduse 2. peatükki, välja arvatud käesoleva seaduse § 221, ei kohaldata üleühenduselisele ettevõtjale või ettevõtjate grupile, kus:
1) nõukogu direktiivi 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (EÜT L 254, 30.09.1994, lk 64–72) artikli 13 lõike 1 või nõukogu direktiivi 97/74/EÜ, millega laiendatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes direktiivi 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (EÜT L 10, 16.01.1998, lk 22–23) artikli 3 lõike 1 alusel on sõlmitud kokkulepe, mis hõlmab üleühenduselise ettevõtja või ettevõtjate grupi töötajate informeerimist ja konsulteerimist, või
2) nõukogu direktiivi 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (EÜT L 254, 30.09.1994, lk 64–72) artikli 6 alusel sõlmitud kokkulepe on alla kirjutatud või läbi vaadatud ajavahemikul 5. juunist 2009 kuni 4. juunini 2011.
(12) Käesoleva paragrahvi lõike 11 punktis 2 nimetatud ettevõtjate suhtes kohaldatakse sätteid, mis kehtisid kokkuleppe allakirjutamise või läbivaatamise ajal.
(2) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 11 nimetatud kokkuleppe lõppemisel võivad pooled kokkulepet pikendada. Kui pooled kokkulepet ei pikenda, kohaldatakse käesolevat seadust.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/38/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise korra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (ELT L 122, 16.05.2009, lk 28–44);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/56/EÜ piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta (ELT L 310, 25.11.2005, lk 1–9);
nõukogu direktiiv 2003/72/EÜ, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas (ELT L 207, 18.08.2003, lk 25–36);
nõukogu direktiiv 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes (EÜT L 294, 10.11.2001, lk 22–32).
Viiteid direktiiviga 2009/38/EÜ kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena direktiivile 2009/38/EÜ.


Lapsevanem.ee - Sisukestev õpe lapsevanemale :: Vanemaõigustest loobumine
Üüri kõrvalkulud
Sissetuleku arestimisest täitemenetluses
Vanemaõigustest loobumine
Võlg ja viivised
Mind kaevati kohtusse
Räägime erinevatel teemadel » Vanemaõigustest loobumine
Lapsevanem.ee - Sisukestev õpe lapsevanemale :: Vanemaõigustest loobumine Matemaatika, füüsika, ajalugu, inimeseõpetus jne. Kõik selleks et abistada õppijat.Vanemaõigustest loobumine,Matemaatika, ekool, e-kool, füüsika, ajalugu, seks, abort
Isa- / emaõigustest loobumine
Üsna sageli puutun kokku oma praktikas arusaamaga, et lapse ema või isa, kes ei täida oma kohustusi ,saab loobuda oma õigustest lapse suhtes. Kuidas siis sellega on?
Perekonnaseaduse § 116 lg 1 kehtestab vanematele võrdsed õigused ja kohustused oma lapse suhtes. Vanemate kohustusi ja õigusi ei ole seaduses loeteluna välja toodud ning erinevad õigused ja kohustused tulenevad erinevatest seadustest (nt perekonnaseadus, karistusseadustik, lastekaitseseadus) ja sätetest. Perekonnaseadus laias laastus kohustab oma lapsi ülal pidama (PKS § 97) ja nende eest hoolitsema (PKS § 116 lg 2) ning need on kohustused, mis on seotud isiku endaga.
Täna kehtiv perekonnaseadus (§ 137) annab vanematele võimaluse ühise hooldusõiguse lõpetamiseks, kui vanemad elavad alaliselt lahus või muul põhjusel ei soovi nad ühist hooldusõigust teostada. Vastava avalduse kohtule saab teha üks kõik kumb vanem. Kuna seadus on veel nn uus siis lahendeid uue seaduse pinnalt on veel vähe, kuid üks taoline avaldus on kohtu poolt rahuldatud. Tartu Maakohus rahuldas avaldaja avalduse tsiviilasjas 2-10-37919, milles avaldaja palus lõpetada ühise hooldusõiguse. Ühise hooldusõiguse lõpetamise põhjuseks oli teise vanema ükskõiksus lapse suhtes ehk lapse isa ei olnud aastate jooksul lapse kohta huvi tundnud, lapsega suhelnud ega osalenud lapse kasvatamises. Lapse isa kinnistas ka kohtuistungil, et ei soovi osaleda lapse kasvatamises ega lapsega suhelda. Antud lahendi raames kuulati ära ka laps, kes ei soovinud isaga kohtuda ning valla- ja linnavalitsuse töötaja ja lapse esindaja leidsid, et ainuhoolduse andmine lapse huve ei kahjusta. Seega anti lapse emale ainuhooldusõigus lapse suhtes.
Viidates eeltoodule on vanematel võimalik hooldusõiguse küsimustes pöörduda avaldusega kohtu poole, kui üks vanematest ei osale lapse kasvatamisel ning lapse vanemad ei ela koos või ei soovi mõnel muul põhjusel ühist hooldusõigust teostada. See tähendab, et vanem, kes ei soovi ühist hooldusõigust teostada saab esitada kohtule avalduse loobumaks lapse hooldusõigusest. Kohus otsustades hooldusõiguse andmist ühele vanemale lapse huvidest lähtuvalt võttes arvesse mõlema vanema vaimset ja majanduslikku valmisolekut last kasvatada, hingelist seotust lapsega ja senist pühendumist lapse eest hoolitsemisele ning lapse tulevasi elutingimusi (PKS §137 lg 3).
Aga ülalpidamiskohustus? Perekonnaseadus kohustab vanemaid oma lapsi ülal pidama ja see ei ole sõltuvuses hooldusõigusega. Kui hooldusõigus on antud üle teisele vanemale ei vabane teine vanem ülalpidamiskohustusest. Lapsel on õgis saada ülalpidamist mõlemalt vanemalt (PKS § 96 ja 97) olenemata sellest kelle juures laps elab või kes lapse eest hoolitseb. Sama kehtib ka suhtlemisõiguse kohta ehk lahuselaval vanemal on õigus ja kohustus suhelda oma lapsega ning teine vanem ei saa teha takistusi selles osas (PKS § 143). Isegi kui lahuselaval vanemal ei ole hooldusõigust on tal õigus ja kohustus lapsega suhelda isiklikult.
Kristin Kraft
E-Nõustaja OÜ jurist
www.e-noustaja.ee
kristin.kraft@e-noustaja.ee
mob 555 37 883
viimati toimetatud: 8. 03. 2011. 02:14
Märksõnade pilv: Elektriside Pikkusühikud Tasuta tarkvara Презервативы Emakakaela vähk Norton antiviirus Lumekoristus tööd Pillid tsükli edasilükkamise jaoks GIMP Kaelasideme ajalugu Massiühikud Teine maailmasõda Mähkmetermatiid Dementsus Arvuta peast spordivigastuste järgne teraapia ja taastumine Lumekoristus Kiirusühikud / kiiruse ühikud Motokataloog Ajaühikud / aja ühikud µTorrent Rasestumisvastaste vahendite ajalugu Abort Põlva Talurahva Muuseum Matemaatika valemid Avast antiviirus Arvuti tarkvara puhastamine Eesti Rahva Muuseum alaselja-ja põlvevalud Naise kaal, trenn


3-16-903/32 Riigikohtu halduskolleegium 25.05.2018
TuMS § 15 lg 5 p 2
TuMS § 15 lg 4 p 5
TuMS § 15 lg 5 p 1
Kuna TuMS § 15 lg 5 p 2 järgi on maksuvabastus ette nähtud kogu kinnisasja müügist saadud kasule, ei saa eluruumiga kinnisasja müügil võimalikku tulumaksuvabastust arvestada katastriüksuste kaupa eraldi. (p 12) Pärimise puhul ei toimu asja võõrandamist ega soetamist, vaid olemasoleva omandisuhte osaline asendub teis(t)e isiku(te)ga (RKHK otsus asjas nr 3-3-1-97-13, p 13). Seetõttu ei välista omandireformi käigus tagastatud vara pärimine TuMS § 15 lg 5 p-s 2 nimetatud tulumaksuvabastuse kohaldamist põhjusel, et tegemist ei ole otse pärijale omandireformi käigus tagastatud vara võõrandamisega. Õigustatud subjektile tagastatud vara võõrandamise puhul ei ole maksuvabastuse üleminekut pärijale TuMS-is piiratud (vrd TuMS § 38 lg 1^1). (p-d 15 ja 20) Eelnevast erinevalt sätestab TuMS § 15 lg 5 p 1 tulumaksuvabastuse eeldusena tingimuse, et maksumaksja kasutab võõrandatavat eluruumi võõrandamiseni oma elukohana. Tegemist on maksuvabastuse subjekti puudutava tingimusega, mida keegi teine tema eest täita ei saa (vt ka RKHK otsus asjas nr (3-3-1-97-13, p 12). See on isikuga lahutamatult seotud õigus, mis pärijale üle ei lähe. Samas saab pärija maksuvabastust kasutada, kui ta ka ise elas enne võõrandamist selles eluruumis. (p 19)
maksukohustuse üleminek pärimisega
Pärimise puhul ei toimu asja võõrandamist ega soetamist, vaid olemasoleva omandisuhte osaline asendub teis(t)e isiku(te)ga (RKHK otsus asjas nr 3-3-1-97-13, p 13). Seetõttu ei välista omandireformi käigus tagastatud vara pärimine TuMS § 15 lg 5 p-s 2 nimetatud tulumaksuvabastuse kohaldamist põhjusel, et tegemist ei ole otse pärijale omandireformi käigus tagastatud vara võõrandamisega. (p 15) TuMS § 15 lg 5 p-s 2 nimetatud maksuvabastuse üleminek pärijale sõltub sellest, kas tegemist on pärandaja isikuga lahutamatult seotud õigusega või kas seadusandja on välistanud selle õiguse ülemineku pärijale (vt ka MKS §-d 35 ja 36 lg 1, PärS § 130 lg 1). (p 16) TuMS § 15 lg 5 p-ga 2 maksuvabastusele kehtestatud tingimus, mille kohaselt võõrandatud kinnisasi peab olema läinud maksumaksja omandisse õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise teel, puudutab üksnes võõrandatud kinnisasja omandamise viisi ega ole sellisena pärandaja isikuga lahutamatult seotud. (p 18) Õigustatud subjektile tagastatud vara võõrandamise puhul ei ole maksuvabastuse üleminekut pärijale TuMS-is piiratud (vrd TuMS § 38 lg 1^1). (p 20)


text:
seadusjärgsed pärijad
abikaasa seadusjärgse pärijana
abikaasa eelosa
3-2-1-10-99 Riigikohus 08.02.1999
Vastavalt AÕSRS § 18 lg 1 (03.03.1997 red) talumaa põlise kasutamise õigus on päritav.
3-2-1-110-98 Riigikohus 18.11.1998
Vastavalt 1990. aastal kehtinud aiandusühistu (-kooperatiivi) tüüppõhikirja p 13 lg 3 anti aiandusühistu liikme surma korral ühistusse astumise eelisõigus ühele surnud liikme pärijatest.
3-2-1-13-96 Riigikohus 31.01.1996
Endise aianduskooperatiivi liikme surma korral määratakse pärandvara koosseis ja maksumus kindlaks pärandi avanemise ajal kehtinud kooperatiivi põhikirjas ettenähtud korras.
III-2/1-86/95 Riigikohus 23.11.1995
III-2/3-1/94 Riigikohus 01.02.1994

matches:
Riigikohus
§ 18
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus


savisaar « Peeter P. Mõtsküla
Tag Archive for 'savisaar'
Edgar, hirmus mereröövel
2009-02-03 Tags: autoriõigus, copyright, CreativeCommons, eesti, savisaar.	6. jaanuaril kommenteeris Edgar Savisaar oma ajaveebis Mart Laari 4. jaanuari blogipostitust, kasutades oma kirjatüki illustreerimiseks Mihkel Maripuu fotot. Laari nime märkis Savisaar oma postituses ära, Maripuu oma mitte.
28. jaanuaril võttis teema üles Eesti Päevaleht Online, kus toimetaja Tuuli Aug vahendas fotopanga Scanpix juhi Art Soonetsi kinnitust, mille kohaselt tema firma ei ole seda fotot Savisaarele müünud, ning kirjutas, et Savisaare blogis ei ole ühegi pildi juures autorit märgitud.
EPL Online’ile järgnesid peagi Postimees Online ja Delfi, paar päeva hiljem jõudsid sündmuskohale ka Reporteri uudistehagijad.
Art Soonets olevat lubanud asja politseisse anda.
Täna õhtul seisis Savisaare skandaalse postituse lõpus kiri: “Pilt pärineb lehelt: http://www.postimees.ee/280307/esileht/olulised_teemad/riigikogu_2007/252285_foto.php“. Autori nime seal ei olnud. Seega on alust kahtlustada, et Edgar on rikkunud Mihkel Maripuu õigust autorsusele (autoriõiguse seaduse § 12 lg 1 p 1).
Savisaare postitust lähemalt uurides selgub, et pilti serveeritakse Keskerakonna serverist (http://www.keskerakond.ee/savisaar/wp-content/uploads/image/ansip%20ja%20laar.jpg), kus ka Edgari blogi ise asub. Juhul, kui Savisaar pildi kasutusõigusi legaalselt ei omandanud, on ta rikkunud foto autori varaliste õiguste valdaja õigust teose reprodutseerimisele ja teose üldusele kättesaadavaks tegemisele (AutÕS § 13 lg 1 p-d 1 ja 91). AutÕS § 18 lg 1 lubab füüsilisel isikul õiguspäraselt avaldatud teost isikliku kasutamise eesmärkidel reprodutseerida ja tõlkida, kui selline tegevus ei taotle ärilisi eesmärke. Pildi reprodutseerimise saaks Edgar ehk osavate juristide abiga õiguspäraseks rääkida (“poliitilised eesmärgid ei ole ärilised ja tegemist on minu isikliku blogiga, mis siis, et see asub minu juhitava erakonna serveris”), aga selle üldusele suunamist § 18 lg 1 ikkagi ei õigusta.
Karistusseadustiku § 63 lg 1 näeb ette, et kui isik on toime pannud ühe teo, mis vastab mitmele eri süüteokoosseisule, siis määratakse või mõistetakse talle üks karistus seadusesätte alusel, mis näeb ette raskeima karistuse. Nii AutÕS § 813 lg 1 kui § 814 lg 1 näevad — vastavalt autori isiklike ja varaliste õiguste rikkumise eest — ette kuni 300 trahviühiku (18 000 krooni) suuruse rahatrahvi.
Edgar Savisaar on ilge piraat. Tehtud!
Lõpp hea, kõik hea? Tegelt ei.
OÜ Scanpix Baltics elektrooniliste toodete kasutamise üldtingimustes sisaldub säte, mis kohustab kasutajat lisama pildi juurde selle omaniku ja agentuuri nime. Savisaare postituse lõpus pildi allikana viidatud Postimehe artikli pildiallkirjas aga pole Scanpixi mainitud.
Ma ei ole Scanpixi ja Postimehe vahelist lepingut näinud. Seetõttu on täiesti võimalik, et Scanpix on andnud Postimehele üldtingimustest kõrvalekalduva õiguse agentuuri pildiallkirjades mitte mainida. Aga: kust kurat pidi Edgar sellisel juhul teada saama, et peab pildi kasutusõiguse saamiseks Scanpixi poole pöörduma?
See selleks. Postimehelt ja/või Maripuult oleks ta ikkagi pidanud luba küsima, nii et nii või teisiti on Edgar hirmus mereröövel. EdgARRRRR!
Aga miks ma sellest üldse kirjutan?
Ennekõike seepärast, et Edgari kaasus on hea näide nendest protsessidest, mis meie üha enam võrgustuvas ühiskonnas aset leiavad. Kui järjest suurem osa ühiskonnast osaleb teoste loomises, töötlemises ja levitamises, tuleks ehk tõsiselt päevakorda võtta ajale paratamatult jalgu jääva autoriõiguse regulatsiooni reformimine.
Loomulikult on Etsi kallal hea kraaksuda — va ninasarvik on ju teada-tuntud kaabakas ja närukael, kes nüüd kohe oma teenitud palga peab saama — aga visaku esimene kivi see, kes on ise patuta.
P.S. Toomas ja Marit Hinnosaar postitasid täna artikli “Mida peaks blogijad teadma autoriõigusest“, kus muude kasulike ja praktiliste näpunäidete hulgas leidub ka soovitus kasutada Creative Commons litsentse ja nende alusel jagatavaid teoseid.


Kolga-Jaani Hooldekodu põhimäärus – Riigi Teataja
Kolga-Jaani Hooldekodu põhimäärus - sisukord
§ 4 Haldusala ja õiguslik seisund
3 Hooldekodusse vastuvõtmine, hooldekodust lahkumine ja väljaarvamine
4 Hooldekodu tegevuse korraldamine
§ 8 Hooldekodu struktuur ja juhtimine
§ 9 Hooldekodu juhataja
5 Hooldekodu vara, finantseerimine, aruandlus ja järelevalve
§ 10 Hooldekodu vara
§ 11 Rahalised vahendid
§ 12 Kohamaks
§ 15 Hooldekodu tegevuse ümberkorraldamine või lõpetamine
§ 16 Põhimäärus ja selle muutmine
RT IV, 05.04.2019, 3
Vastu võetud 27.03.2019 nr 67
Kolga-Jaani Hooldekodu põhimäärus sätestab asutuse ametliku täieliku nime ja asukoha, tegevuse eesmärgid ja ülesanded, juhtimise ja struktuuri, vara valdamise ja kasutamise korra, finantseerimise alused, ümberkorraldamise ja lõpetamise ning põhimääruse muutmise korra.
Asutuse ametlik nimi on Kolga-Jaani Hooldekodu (edaspidi hooldekodu).
Hooldekodu asukoht on Põltsamaa mnt 2C, Kolga-Jaani alevik, Viljandi vald ja postiaadress Põltsamaa mnt 2C, Kolga-Jaani alevik, Viljandi vald, 70301 Viljandi maakond.
§ 4. Haldusala ja õiguslik seisund
(1) Hooldekodu on Viljandi Vallavalitsuse ametiasutuse hallatav hoolekandeasutus, mis tegutseb Viljandi Vallavalitsuse ametiasutuse haridus-, kultuuri-, noorsootöö-, spordi- ja sotsiaalvaldkonna haldusalas.
(2) Hooldekodus osutatakse üldhooldusteenust.
(3) Hooldekodu juhindub oma tegevuses käesolevast põhimäärusest ja kehtivatest õigusaktidest.
(1) Hooldekodu on ööpäevaselt tegutsev eakatele või puuetega inimestele (edaspidi klient) ajutiseks või alaliseks elamiseks loodud asutus, mille eesmärk on tagada seal viibivatele isikutele nende eale ja seisundile vastav eneseväärikust säilitav elustandard ning igapäevaeluga toimetulek ja hooldus.
(2) Hooldekodu osutab teenuseid eelkõige isikutele, kelle elukohana on Eesti rahvastikuregistris märgitud Viljandi vald. Teiste omavalitsuste elanikke võetakse hooldekodusse vabade kohtade olemasolul.
(3) Oma eesmärkide saavutamiseks täidab hooldekodu järgmisi ülesandeid:
1) juhendab ja abistab kliente igapäevaelus vajalike toimingute sooritamisel;
2) tagab toitlustamise vähemalt kolm korda päevas;
3) loob klientidele turvalised elamis- ja hooldamistingimused;
4) kindlustab klientidele vajadusel esmatasandi arstiabi (sh koostöös perearstiga kliendi raviasutusse paigutamise);
6) korraldab klientidele ühistegevusi;
7) korraldab klientidele abivahendite soetamist ja rentimist;
8) abistab klienti ametiasutuses dokumendi taotlemisel (Politsei- ja Piirivalveamet, pank, Sotsiaalkindlustusamet jne);
9) koostab kliendi hooldusplaani;
10) osutab tasulisi teenuseid Viljandi Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) poolt kinnitatud hinnakirja alusel;
11) teeb koostööd füüsiliste ja juriidiliste isikutega eesmärgiga võimaldada klientidele tegevusvõime säilitamiseks ja arendamiseks vajalikke teenuseid;
12) korraldab lähedase või seadusliku esindaja puudumisel kliendi matused.
(4) Hooldekodu teenuste osutamine toimub riiklikest kvaliteedipõhimõtetest lähtudes vastavalt teenuste osutamise tingimustele ja asutuse töökorrale.
(5) Hooldekodu teeb oma ülesannete täitmisel koostööd füüsiliste ja eraõiguslike juriidiliste isikute ning vabatahtlikega.
3. peatükk Hooldekodusse vastuvõtmine, hooldekodust lahkumine ja väljaarvamine
(1) Hooldekodusse võetakse vastu inimesed, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei ole püsivalt suutelised iseseisvalt elama ja oma elu korraldama.
(2) Hooldekodu teenuseid vajava isikuga või tema seadusliku esindajaga sõlmib hooldekodu juhataja tähtajalise või tähtajatu hooldusteenuse lepingu.
(3) Hooldekodusse vastuvõtmine toimub kliendi või tema seadusliku esindaja kirjaliku avalduse alusel ja pärast teenuse vajaduse hindamist Viljandi Vallavalitsuse ametiasutuse sotsiaaltöö spetsialisti poolt. Hooldekodusse võib isiku vastu võtta ka Viljandi Vallavalitsuse ametiasutuse sotsiaaltöö spetsialisti avalduse alusel.
(1) Hooldekodust lahkumine toimub kliendi või tema seadusliku esindaja kirjaliku avalduse alusel.
(2) Kliendi võib hooldekodust välja arvata, kui:
1) klient või tema seadusjärgne või lepinguline ülalpidaja ei täida endale hooldusteenuse lepinguga võetud kohustusi kahe kuu jooksul;
2) klient ei pea kinni hooldekodus kehtestatud kodukorrast;
3) klient vajab ööpäevaringset hooldust teist tüüpi hooldusasutuses.
(3) Hooldusteenuse leping lõpeb kliendi surma korral.
4. peatükk Hooldekodu tegevuse korraldamine
§ 8. Hooldekodu struktuur ja juhtimine
(1) Hooldekodu struktuuri, töötajate koosseisu ja palgamäärad kinnitab vallavalitsus juhataja ettepanekul.
(2) Hooldekodus töötamine toimub töölepingu alusel ja kooskõlas töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.
§ 9. Hooldekodu juhataja
(1) Hooldekodu tegevust juhib ja korraldab juhataja.
(2) Vallavalitsus korraldab juhataja vaba ametikoha täitmiseks konkursi.
(3) Juhatajaga sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem. Hooldekodu juhataja ülesanded on määratud käesoleva põhimäärusega.
1) juhib hooldekodu, tagades põhimääruses ettenähtud ülesannete täitmise;
2) sõlmib lepinguid hooldekodu ülesannete täitmiseks ja esindab hooldekodu talle antud volituste ulatuses kõigis õigustoimingutes (sh tegevusloa taotlemisega seotud tegevused);
3) sõlmib, muudab ja lõpetab töötajatega töölepingud ning määrab kindlaks töötajate tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutuse;
4) töötab välja töötajate tööülesannete kirjelduse;
5) kinnitab hooldekodu töökorralduse reeglid ja muud hooldekodu sisesed eeskirjad;
6) annab hooldekodu töö sisemiseks korraldamiseks käskkirju;
7) esitab Viljandi Vallavalitsuse ametiasutusele hooldekodu eelarve projekti;
8) vastutab hooldekodu valduses oleva kinnis- ja vallasvara heaperemeheliku kasutamise ja säilimise eest;
9) vastutab eelarve vahendite sihipärase ja säästliku kasutamise eest;
10) rakendab abinõusid hooldekodu töötingimuste ajakohastamiseks ning töötajate kvalifikatsiooni tõstmiseks;
11) korraldab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise;
12) esitab vallavalitsusele ettepanekuid põhimääruse muutmise kohta;
14) vastutab hooldekodu üldseisundi ja arengu eest, vara säilimise eest ning kindlustab hooldekodu tulemusliku ja häireteta töö.
(5) Juhataja äraolekul täidab tema kohuseid juhataja käskkirjaga määratud asendaja.
5. peatükk Hooldekodu vara, finantseerimine, aruandlus ja järelevalve
§ 10. Hooldekodu vara
(1) Hooldekodu vara moodustavad hooldekodule sihtotstarbeliseks valdamiseks ja kasutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, rahalised vahendid, inventar ja muu vara.
(2) Hooldekodu vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub Viljandi Vallavolikogu kehtestatud vallavara valitsemise korra kohaselt.
§ 11. Rahalised vahendid
(1) Hooldekodul on Viljandi valla eelarve koosseisus oma eelarve, milles nähakse ette asutuse tegevuseks vajalikud tulud ja kulud.
(2) Hooldekodu võib vastu võtta äriühingutelt, sihtasutustelt, mittetulundusühingutelt ja üksikisikutelt eraldisi ja annetusi, millest teavitatakse Viljandi Vallavalitsuse ametiasutuse finantsvaldkonda, kes võtab need arvele õigusaktidega kehtestatud korras.
(3) Hooldekodu tagab eraldiste ja annetuste sihipärase kasutamise.
(4) Hooldekodu raamatupidamist korraldab Viljandi Vallavalitsuse ametiasutuse finantsvaldkond.
(5) Hooldekodu kohamaksu määra ja teenuste hinnakirja kinnitab juhataja ettepanekul vallavalitsus.
§ 12. Kohamaks
(1) Kohamaks sisaldab majutust, ööpäevaringset hooldust, toitlustamist ja järelevalvet hooldekodus (sh ravimeid, hooldusvahendeid ja transporti kliendile vajalikele teenustele).
(2) Kliendi ajutised koduskäigud ei vabasta lepingulist osapoolt kohamaksu tasumisest (v.a toiduraha).
(3) Kohamaksu määra on õigus muuta üks kord aastas, teavitades sellest lepingupartnereid jt asjast puudutatud is ikuid kirjalikult vähemalt üks kalendrikuu ette.
(1) Järelevalvet hooldekodu tegevuse üle teostab vallavalitsus.
(2) Hooldekodu vara kasutamist kontrollib Viljandi Vallavolikogu revisjonikomisjon ja vallavalitsus.
§ 15. Hooldekodu tegevuse ümberkorraldamine või lõpetamine
(1) Hooldekodu ümberkorraldamise ja lõpetamise otsustab Viljandi Vallavolikogu vallavalitsuse ettepanekul. Hooldekodu ümberkorraldamist ja lõpetamist korraldab vallavalitsus.
(2) Hooldekodu ümberkorraldamine seisneb, kas asutuste ühinemises, jagunemises või ümberkujundamises.
§ 16. Põhimäärus ja selle muutmine
(1) Põhimääruse ja selle muutmise eelnõu töötab välja Viljandi Vallavalitsuse ametiasutus või hooldekodu juhataja.
(2) Hooldekodu põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks Viljandi Vallavolikogu.
Tunnistada kehtetuks Kolga-Jaani Vallavolikogu 24.09.2010 määrus nr 13 „Kolga-Jaani Hooldekodu põhimäärus“.


Koondumise teate esitamise juhend – Riigi Teataja
Koondumise teate esitamise juhend
Koondumise teate esitamise juhend - sisukord
§ 2 Teate maht
§ 3 Teate esitajad
2 ESITATAVA TEATE SISU
§ 4 Isikute andmed
§ 5 Koondumise kirjeldus
§ 6 Koondumise osaliste käive
§ 7 Osalus ja valitsev mõju
§ 8 Andmed kaubaturgude kohta
§ 9 Ühise ettevõtja mõju koostööle
§ 10 Koondumise mõju kaubaturule
§ 11 Kuulumine ettevõtjate ühendustesse
§ 12 Koondumisega seotud konkurentsipiirangud
§ 13 Koondumisega seotud kohustused
§ 14 Muud koondumisega seotud asjaolud
3 TEATE ESITAMINE
§ 15 Teate esitamine
§ 16 Tähtajad
§ 17 Teates sisalduvad ärisaladused
RTL 2006, 59, 1062
Vastu võetud 17.07.2006 nr 69
Määrus kehtestatakse «Konkurentsiseaduse» § 26 lõike 5 alusel.
Määrusega sätestatakse koondumise teate (edaspidi teade) esitamise kord.
§ 2. Teate maht
(1) Teade esitatakse täismahus või lühendatud kujul.
(2) Teade esitatakse lühendatud kujul sellistest koondumistest teatamisel, mille puhul on täidetud üks «Konkurentsiseaduse» § 26 lõike 2 tingimustest.
(3) Konkurentsiamet võib nõuda teate täismahus esitamist juhul, kui menetluse käigus tekib vajadus uurida võimalikke konkurentsiprobleeme eelkõige järgmistel juhtudel kui:
1) kaubaturge on raske piiritleda (näiteks uutel arenevatel kaubaturgudel või väljakujunenud praktika puudumisel);
2) koondumise osaline on uus või potentsiaalne kaubaturule siseneja või kaubaturul tegutsemiseks olulise patendi omanik;
3) turuosasid ei ole võimalik kindlaks määrata;
4) tegemist on kaubaturgudega, kus on kõrged sisenemise tõkked, suur kontsentratsiooni tase või teadaolevad konkurentsiprobleemid;
5) vähemalt kaks koondumise osalist või nendega samasse kontserni kuuluvat ettevõtjat tegutsevad vahetult seotud kaubaturgudel;
6) omandatakse valitsev mõju ühise valitseva mõju all oleva ettevõtja üle ning valitsevat mõju omandaval ettevõtjal ja ühisel ettevõtjal koos on tugev positsioon kaubaturul või on neil tugev positsioon vertikaalselt seotud kaubaturgudel;
7) koondumise eesmärgiks või tagajärjeks on «Konkurentsiseaduse» § 22 lõikes 2 nimetatud ettevõtjate käitumise kooskõlastamine.
§ 3. Teate esitajad
Koondumisest teatavad koondumise osalised alljärgnevalt:
1) ettevõtjad ühiselt, kui eelnevalt iseseisvalt tegutsenud ettevõtjad ühinevad «Äriseadustiku» tähenduses või kui ühendatakse ettevõtjate osad;
5) füüsilised isikud ühiselt, kes omandavad ühise valitseva mõju ühe ettevõtja või tema osa või mitme ettevõtja või nende osade üle, kui nad eelnevalt juba omavad vähemalt ühe ettevõtja üle valitsevat mõju;
6) ettevõtjate või füüsiliste isikute poolt ühise ettevõtja moodustamisel ettevõtjad ühiselt või füüsilised isikud ühiselt, kui füüsilised isikud juba eelnevalt omavad vähemalt ühe ettevõtja üle valitsevat mõju;
7) pakkumist tegev isik, kes väärtpaberite avaliku ostupakkumise teel omandab ettevõtja üle valitseva mõju.
2. peatükk ESITATAVA TEATE SISU
§ 4. Isikute andmed
(1) Käesoleva määruse §-s 3 nimetatud teatamiskohustusega isikud esitavad enda ja teiste koondumise osaliste kohta järgmised andmed:
1) ärinimi (nimi) ja registrikood;
4) telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress;
5) esindaja (nimi, amet, aadress, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress);
6) kontaktisik(ud) või volitatud isik(ud) (nimi, amet, aadress, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress), kellele tuleb Konkurentsiameti dokumendid ja otsused edastada.
(2) Ettevõtja või füüsilise isiku kohta, kes loobub valitsevast mõjust teise ettevõtja või tema osa üle, esitatakse järgmised andmed:
6) kontaktisik või volitatud isik (nimi, amet, aadress, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress).
§ 5. Koondumise kirjeldus
(1) Esitatakse ärisaladusteta koondumise lühikokkuvõte, täpsustades koondumise osalisi, koondumise laadi (näiteks ühinemine, omandamine, ühise ettevõtja moodustamine), tegevusalasid, mõjutatud kaubaturge ning koondumise strateegilisi ja majanduslikke põhjuseid. Esitatud kokkuvõte avaldatakse Konkurentsiameti kodulehel.
(2) Koondumise kohta esitatakse järgmised andmed:
1) koondumise majanduslik ja finantsiline struktuur;
2) koondumise ajagraafik;
3) koondumisega seotud äritegevuse kirjeldus;
4) tehingueelne ja -järgne omandisuhete ja valitseva mõju struktuur (arvestades nii aktsiate või osade kaudu kui ka tehingu, põhikirja või muul viisil otsest või kaudset valitseva mõju omamist, märkides osaluse suuruse või muu valitseva mõju aluse);
5) koondumisega seotud majandusharud;
6) ülevaade koondumiseni viinud asjaoludest ja koondumise eesmärkidest ning majanduslikest põhjustest.
(3) Ühise ettevõtja moodustamisel esitatakse lisaks lõikes 2 nimetatud teabele järgmised andmed:
1) ühise ettevõtja kavandatud tegutsemisaeg;
2) ühise ettevõtja äritegevuse kirjeldus;
3) ühise ettevõtja olulisemad ostjad ja varustajad;
4) ühise ettevõtja iseseisva ja püsiva äritegevuse kirjeldus;
5) ühise ettevõtja juhtimise kirjeldus.
(4) Märgitakse tehingu väärtus vastavalt ostuhinna või tehinguga seotud varade väärtusena.
§ 6. Koondumise osaliste käive
(1) Käibe kohta esitatakse järgmised andmed:
1) koondumise osaliste eelnenud majandusaasta käibed Eestis kokku;
2) iga koondumise osalise eelnenud majandusaasta käive Eestis;
3) iga koondumise osalise eelnenud majandusaasta ülemaailmne käive ettevõtjate üldise finantsjõu hindamiseks.
(2) Käive arvutatakse vastavalt «Konkurentsiseaduse» §-le 24 ja majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega kinnitatud käibe arvutamise juhendile.
§ 7. Osalus ja valitsev mõju
(1) Iga koondumise osalisega samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate kohta esitatakse loetelu. Kui need ettevõtjad tegutsevad käesoleva määruse § 8 lõigetes 3 ja 4 nimetatud kaubaturgudel, siis esitatakse teave iga ettevõtja ja koondumise osalise vahelise valitseva mõju laadi ja teostamise vahendite kohta. Loetelus peavad olema kõik ettevõtjad ja füüsilised isikud, kes koondumise osaliste üle omavad otsest või kaudset valitsevat mõju ja kõik käesoleva määruse § 8 lõikes 3 nimetatud kaubaturgudel tegutsevad ettevõtjad, kelle üle koondumise osalised omavad otsest või kaudset valitsevat mõju. Esitatud teavet võib illustreerida skeemide ja diagrammidega.
(2) Lisaks lõikes 1 nimetatud teabele esitatakse järgmised andmed, välja arvatud lühendatud kujul teate esitamise puhul:
1) iga koondumise osalise ja temaga samasse kontserni kuuluva ettevõtja kohta, kes kahe eelmise aasta jooksul on omandanud valitseva mõju ettevõtjate üle, kes tegutsevad käesoleva määruse § 8 lõikes 3 nimetatud kaubaturgudel;
2) iga koondumise osalise ja temaga samasse kontserni kuuluva ettevõtja kohta, kellel on vähemalt 10-protsendiline osalus ettevõtjas, kes tegutseb käesoleva määruse § 8 lõikes 3 nimetatud kaubaturgudel;
3) iga koondumise osalise ja temaga samasse kontserni kuuluva ettevõtja juhtimisorganite liikmete kohta, kes kuuluvad mõne teise ettevõtja, kes tegutseb käesoleva määruse § 8 lõikes 3 nimetatud kaubaturgudel, juhtimisorganitesse.
(3) Teates esitatakse iga lõigetes 1 ja 2 nimetatud ettevõtja ärinimi ja lõike 2 punktis 3 nimetatud juhtimisorgani liikme nimi ja ametikoht.
§ 8. Andmed kaubaturgude kohta
(1) Teate esitamisel nimetatakse kaubaturud, kus tegutsevad koondumise osalised ja nendega samasse kontserni kuuluvad ettevõtjad ning mille kaudu on võimalik kindlaks määrata need kaubad, mis konkureerivad või võivad konkureerida koondumise osaliste poolt valmistatud, ostetud või müüdud kaupadega.
(2) Kaubaturgude piiritlemine toimub lähtuvalt «Konkurentsiseaduse» §-s 3 sätestatud kaubaturu mõistest, kusjuures kaupade käibimise ala (geograafiline kaubaturg) hõlmab ala, kus koondumise osalised tegelevad kaupade ostmise ja müümisega.
(3) Teates nimetatakse kaubaturud, mida koondumine mõjutab (edaspidi mõjutatud kaubaturud), järgnevalt:
1) iga kaubaturg, kus tegutseb vähemalt kaks koondumise osalist või nendega samasse kontserni kuuluvat ettevõtjat ja koondumine tekitab vähemalt 15-protsendilise ühise turuosa (horisontaalsed suhted);
2) iga kaubaturg, kus tegutseb üks või mitu koondumise osalist või nendega samasse kontserni kuuluvat ettevõtjat, mis eelneb või järgneb kaubaturule, kus tegutseb mõni teine koondumise osaline või temaga samasse kontserni kuuluv ettevõtja, ning kus mõne osalise individuaalne turuosa või osaliste ühine turuosa on vähemalt 25 protsenti, olenemata sellest, kas nad on tegelikult müüja ja ostja suhetes või mitte (vertikaalsed suhted).
(4) Nimetatakse muud kaubaturud, millele koondumine võib avaldada märkimisväärset mõju, ning mis on seotud lõikes 3 sätestatud kaubaturgudega (edaspidi seotud kaubaturud), näiteks kui:
1) koondumise osalise turuosa on suurem kui 25% ja teine koondumise osaline on antud kaubaturul potentsiaalne konkurent;
2) koondumise osalise turuosa on suurem kui 25% ja koondumise teisele osalisele kuuluvad antud kaubaturul olulised intellektuaalse omandi õigused;
3) mõni koondumise osaline tegutseb kaubaturul, mis on selle turuga vahetult seotud kaubaturg, kus tegutseb teine koondumise osaline ning osaliste individuaalsed või ühised turuosad on vähemalt 25%.Nimetatakse põhjused, miks sellele kaubaturule kuuluvaid kaupu ei peaks arvestama lõikes 3 nimetatud kaubaturgudel.
(5) Esitatakse hinnang iga mõjutatud kaubaturu kogu mahu kohta rahaliselt (müügitulu) ja koguseliselt viimase kolme aasta lõikes ning antakse hinnang, kuidas iga mõjutatud kaubaturg võiks areneda järgnevatel aastatel. Kaubaturu mahust arvatakse maha kaupade väljavedu ja lisatakse kaupade sissevedu. Lisatakse arvutuste lähteallikad ja võimaluse korral arvutusi kinnitavad dokumendid.
(6) Esitatakse hinnang iga seotud kaubaturu mahu kohta rahaliselt (müügitulu) ja koguseliselt viimase kolme aasta lõikes ning antakse hinnang, kuidas nimetatud kaubaturg võiks areneda järgnevatel aastatel. Lisatakse arvutuste lähteallikad ja võimaluse korral arvutusi kinnitavad dokumendid.
(7) Esitatakse andmed iga koondumise osalise ja temaga samasse kontserni kuuluva ettevõtja müügimahu kohta igal mõjutatud kaubaturul rahaliselt (müügitulu) ja koguseliselt ning antakse hinnang koondumise osalise ja temaga samasse kontserni kuuluva ettevõtja turuosa kohta igal mõjutatud kaubaturul viimase kolme aasta lõikes. Lisatakse arvutuste lähteallikad ja võimaluse korral arvutusi kinnitavad dokumendid.
(8) Esitatakse hinnang kõikide konkurentide, sealhulgas importijate, kellele kuulub vähemalt 5%-ne turuosa igal mõjutatud kaubaturul, turuosa ning võimalusel ka müügimahu kohta. Kui võimalik, nimetatakse iga konkurendi puhul tema ärinimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress, kontaktisiku nimi ja amet. Lisatakse turuosade arvutamiseks kasutatud lähteandmed ja võimaluse korral arvutusi kinnitavad dokumendid.
(9) Esitatakse andmed nõudluse struktuuri kohta igal mõjutatud kaubaturul, sealhulgas:
1) andmed viie olulisema ostja kohta, kes ei kuulu koondumise osalisega samasse kontserni, igal mõjutatud kaubaturul. Iga ostja puhul nimetatakse ärinimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress, kontaktisiku nimi ja amet. Samuti esitatakse andmed iga nimetatud ostja ostude osakaalu kohta lõikes 7 määratletud müügitulust kolme viimase aasta lõikes;
2) kaubaturu arengufaas ning nõudluse ja pakkumise prognoos;
3) ostjate eelistuste ja tarbimisharjumuste tähtsus;
4) üleminekukulude (näiteks ajaline või rahaline kulu) olulisus ostjale varustaja vahetamisel;
5) ostjate jagunemine erinevatesse rühmadesse ja nende rühmade iseloomulikud jooned;
6) ostjate kontsentratsiooni või hajutatuse aste ja selle mõju koondumise osalise tegevusvabadusele;
7) ainuõiguslike turustuslepingute ja muud liiki pikaajaliste lepingute olemasolu ja olulisus;
8) avaliku sektori tähtsus ostjana.
(10) Esitatakse andmed koondumise osaliste viie olulisema varustaja kohta, kes ei kuulu koondumise osalisega samasse kontserni, igal mõjutatud kaubaturul. Iga varustaja puhul nimetatakse ärinimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress, kontaktisiku nimi ja amet. Samuti esitatakse andmed iga nimetatud varustaja osatähtsuse kohta iga koondumise osalise ostutehingutes.
(11) Esitatakse andmed üldiste asjaolude kohta igal mõjutatud kaubaturul, sealhulgas:
1) Kaubaturul valdavalt kasutatavad kaupade pakkumise turustuskanalid ja teenindusvõrgud ja nende tähtsus, ning kui suures ulatuses tegelevad turustamisega ja teenindamisega kolmandad isikud ja ettevõtjad, kes kuuluvad samasse kontserni koondumise osalistega;
2) kehtiv hinnatase igal mõjutatud kaubaturul võrreldes geograafiliselt lähedaste kaubaturgude hinnatasemega;
3) hinnang potentsiaalse konkurentsi kohta igal mõjutatud kaubaturul. Prognoosides võetakse arvesse koondumise osaliste ja konkurentide poolt väljatöötamisel olevaid kaupu, mis võidakse turule tuua lähitulevikus, ning kavandatavat müüki ja turuosasid järgmise kolme aasta jooksul;
4) muu pakkumise seisukohalt asjakohane teave.
(12) Esitatakse andmed kaubaturule sisenemist ja sealt lahkumist mõjutavate tegurite kohta, sealhulgas:
1) teate esitajale teadaolevate ettevõtjate kohta, kes on viimase kolme aasta jooksul alustanud äritegevust mõjutatud kaubaturgudel ja ettevõtjate kohta, kes on sama aja jooksul sealt lahkunud;
2) asjaolude kohta, mis mõjutavad kaubaturule sisenemist ja sealt lahkumist.
(13) Kirjeldatakse uurimis- ja arendustööd mõjutatud kaubaturgudel ja koondumise osaliste poolt tehtavat uurimis- ja arendustööd.
(14) Esitatakse andmed kaubavahetuse osatähtsuse kohta teiste riikidega, sealhulgas antakse hinnang sisse- ja väljaveetud kaupade väärtuse kohta rahaliselt (müügitulu) ja koguseliselt igal mõjutatud kaubaturul päritolu- ja sihtkohamaa osas eraldi ning tuuakse välja koondumise osalise ja temaga samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate osatähtsus kaupade sisse- ja väljaveos. Andmed esitatakse kolme viimase aasta lõikes. Samuti antakse hinnang kvootide, tollimaksude, transpordikulude ja muude tegurite mõju kohta kaupade sisseveole. Lisatakse teabe aluseks olevad dokumendid.
(15) Esitatakse üksikasjalikud andmed koondumise osaliste koostöökokkulepete kohta mõjutatud kaubaturgudel (näiteks uurimis- ja arendustöö, litsentseerimine, tootmise spetsialiseerumine, pikaajalised varustamise ja infovahetuse kokkulepped) ning vajadusel vastavate kokkulepete ärakirjad.
(16) Lühendatud kujul esitatavas teates ei kajastata lõigetes 3–15 nimetatud teavet.
(17) Lühendatud kujul esitatav teade sisaldab järgmist teavet:
1) andmed iga kaubaturu kohta, kus ühel ja samal kaubaturul tegutseb vähemalt kaks koondumise osalist või nendega samasse kontserni kuuluvat ettevõtjat (horisontaalsed suhted);
2) andmed iga kaubaturu kohta, kus tegutseb üks või mitu koondumise osalist või nendega samasse kontserni kuuluvat ettevõtjat, mis eelneb või järgneb kaubaturule, kus tegutseb mõni teine koondumise osaline või temaga samasse kontserni kuuluv ettevõtja, olenemata sellest, kas nad on tegelikult müüja ja ostja suhetes või mitte (vertikaalsed suhted);
3) hinnang punktides 1 ja 2 sätestatud kaubaturgude mahu kohta rahaliselt (müügitulu) ja koguseliselt eelmisel majandusaastal. Lisatakse arvutuste lähteallikad ja võimaluse korral arvutusi kinnitavad dokumendid;
4) andmed iga koondumise osalise ja temaga samasse kontserni kuuluva ettevõtja müügimahu kohta igal punktides 1 ja 2 sätestatud kaubaturul rahaliselt (müügitulu) ja koguseliselt ning antakse hinnang koondumise osalise ja temaga samasse kontserni kuuluva ettevõtja turuosa kohta igal kõnealusel kaubaturul eelmisel majandusaastal. Näidatakse, kas müük ja turuosad on viimase kolme majandusaasta jooksul märkimisväärselt muutunud;
5) hinnang kolme suurema konkurendi turuosa (võimaluse korral ka müügimahu) kohta igal punktides 1 ja 2 sätestatud kaubaturul. Kui võimalik, nimetatakse iga konkurendi puhul tema ärinimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress, kontaktisiku nimi ja amet. Näidatakse ära turuosade prognoosi aluseks kasutatud lähteandmed.
§ 9. Ühise ettevõtja mõju koostööle
(1) «Konkurentsiseaduse» § 22 lõike 2 kohaldamiseks esitatakse andmed koos põhjendatud seisukohtadega selle kohta, kas kaks või enam ühise ettevõtja moodustanud ettevõtjat jätkavad olulisel määral tegevust ühise ettevõtjaga samal kaubaturul või sellele kaubaturule eelneval või järgneval või muul sellega seotud kaubaturul.
(2) Kui kaks või enam ühise ettevõtja moodustanud ettevõtjat jätkavad olulisel määral tegevust ühise ettevõtjaga samal kaubaturul või sellele kaubaturule eelneval või järgneval või muul sellega seotud kaubaturul ning koondumise osaliste arvates ei vii ühise ettevõtja moodustamine ettevõtjate käitumise kooskõlastamiseni, mis mõjutab või võib mõjutada konkurentsi «Konkurentsiseaduse» § 4 lõike 1 tähenduses, esitavad koondumise osalised vastavad põhjendused. Iga käesolevas lõikes nimetatud kaubaturu kohta esitatakse andmed emaettevõtjate eelnenud majandusaasta käivete, nende käivete seisukohalt ühise ettevõtja tegevuse majandusliku tähtsuse ja emaettevõtjate turuosade kohta.
(3) Koondumise terviklikuks hindamiseks Konkurentsiameti poolt põhjendavad koondumise osalised «Konkurentsiseaduse» § 6 lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmist.
(4) Kui kaks või enam ühise ettevõtja moodustanud ettevõtjat ei jätka tegevust ühise ettevõtjaga samal kaubaturul või sellele kaubaturule eelneval või järgneval või muul sellega seotud kaubaturul, esitatakse vastavad põhjendused.
§ 10. Koondumise mõju kaubaturule
(1) Esitatakse hinnang koondumise mõjust mõjutatud ja käesoleva määruse § 8 lõike 17 punktides 1 ja 2 nimetatud kaubaturgudele.
(2) Esitatakse hinnang antud koondumisele ja põhjendused, miks tuleks koondumisele luba anda.
§ 11. Kuulumine ettevõtjate ühendustesse
(1) Nimetatakse ettevõtjate ühendused, mille liikmeks on mõjutatud kaubaturul tegutsev koondumise osaline.
(2) Lõikes 1 nimetatud ettevõtjate ühenduste kohta esitatakse nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber, e-posti aadress ning kontaktisik.
§ 12. Koondumisega seotud konkurentsipiirangud
(1) Teates nimetatakse koondumise jõustamise aluseks olevates lepingutes või muudes dokumentides sisalduvad koondumisega otseselt seotud ja selle jõustamiseks vajalikud konkurentsipiirangud ja põhjendus nende vajalikkuse kohta.
(2) Koondumisega otseselt seotud ja jõustamiseks vajalikeks piiranguteks loetakse eelkõige sellised piirangud, mis:
1) on koondumisega (põhitehinguga) tihedalt seotud ning võimaldavad ülemineku koondumise järgsele struktuurile;
2) on koondumise läbiviimiseks selliselt vajalikud, kuna nende puudumisel ei ole võimalik koondumist läbi viia või selle läbiviimine on ebakindlam ning oluliselt kulukam, aeganõudvam ja keerulisem;
3) kaitsevad üleantavate varade väärtust, säilitavad tarnete jätkuvust või võimaldavad uue üksuse tegevuse alustamist.
(3) Koondumisega otseselt seotud ja jõustamiseks vajalikud piirangud, sealhulgas nende kestvuse, sisu ja geograafilise kohaldamisala vajalikkus peavad olema koondumise läbiviimise seisukohalt põhjendatud.
§ 13. Koondumisega seotud kohustused
(1) Kui koondumine oluliselt kahjustab konkurentsi kaubaturul, eelkõige turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise kaudu, esitavad koondumise osalised konkurentsi kahjustamise vältimiseks ettepanekud konkurentsi olukorda parandavate kohustuste võtmise kohta.
(2) Kohustused esitatakse arvestusega, et Konkurentsiametil oleks «Konkurentsiseaduse» § 27 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaja jooksul võimalik hinnata esitatud kohustusi ja teha vastav otsus.
(3) Koondumise osaliste ülesanne on tõendada, et kohustuste täitmine aitab vältida konkurentsi kahjustamist kaubaturul.
§ 14. Muud koondumisega seotud asjaolud
Esitatakse nimekiri teiste riikide konkurentsiküsimustega tegelevate organite kohta, kellele on koondumisest teatatud või kavatsetakse teatada.
3. peatükk TEATE ESITAMINE
§ 15. Teate esitamine
(1) Konkurentsiametile esitatakse teade ja sellele lisatud dokumendid ühes eksemplaris.
(2) Teade peab sisaldama täpseid ja täielikke andmeid vastavalt käesoleva määruse 2. peatüki sätetele.
(3) Kui esitatakse ebatäpsed ja mittetäielikud andmed, määrab Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja «Konkurentsiseaduse» § 26 lõikest 6 tulenevalt tähtaja teates puuduste kõrvaldamiseks. Kui koondumise osalised ei kõrvalda puuduseid ettenähtud tähtajaks, loetakse teade «Konkurentsiseaduse» § 26 lõike 8 kohaselt mitteesitatuks.
(4) Koondumise teatele lisatakse originaaldokumendid või nende kinnitatud ärakirjad:
6) analüüsid, aruanded, uuringud, ülevaated ja muud võrreldavad dokumendid, mille on koostanud selleks volitatud isikud, et hinnata või analüüsida koondumist seoses turuosade, konkurentsitingimuste, müügi võimaliku kasvu või laienemisega muudele turgudele või üldiste turutingimustega;
(5) Teade ja sellele lisatud dokumendid esitatakse eesti keeles. Kokkuleppel Konkurentsiametiga võib teatele lisatud dokumendid esitada mõnes muus keeles. Ärakirjade puhul peavad teadet esitavad koondumise osalised kinnitama nende õigsust ja täielikkust.
(6) Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja võib vastavalt «Konkurentsiseaduse» § 26 lõikele 9 vabastada koondumise osalise mõnede andmete ja dokumentide esitamise kohustusest, kui need ei ole vajalikud antud koondumise menetlemisel.
(7) Teatel peab olema selle esitamise kuupäev ja esitaja allkiri. Kui teatele kirjutavad alla füüsiliste isikute või ettevõtjate esindajad, peavad nad kirjalikult tõendama oma volitusi.
(8) Ühisel teatamisel esitatakse üks teade ning koondumise osalised volitavad end esindama ühisesindajal.
§ 16. Tähtajad
(1) Teade loetakse esitatuks selle Konkurentsiametisse saabumise kuupäeval, mis on fikseeritud Konkurentsiameti dokumendiregistris.
(2) Kui teade ja lisatud dokumendid ei vasta «Konkurentsiseaduse» § 26 lõigetes 1 kuni 4 sätestatud nõuetele ja käesolevale juhendile, määrab Konkurentsiameti peadirektor või tema asetäitja tähtaja koondumise teate puuduste kõrvaldamiseks. Sellisel juhul hakkab «Konkurentsiseaduse» § 27 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaeg kulgema alates puuduste kõrvaldamisest.
(3) Kui koondumise osalised ei kõrvalda puudusi määratud tähtajaks, loetakse teade mitteesitatuks ning «Konkurentsiseaduse» § 27 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaegade kulgemine peatub kuni teabe või materjalide esitamiseni.
(4) Juhul kui teates sisalduvates faktides on pärast teate esitamist toimunud muutused, tuleb sellest viivitamata Konkurentsiametile teatada. Kui need muutused omavad olulist mõju koondumise hindamisel, võib Konkurentsiamet lugeda teate esitatuks kuupäevast, millal teade muutustest jõudis Konkurentsiametisse.
§ 17. Teates sisalduvad ärisaladused
(1) Konkurentsiameti ametnikul ei ole õigust ilma teate esitaja nõusolekuta avaldada teisele isikule teates ja sellele lisatud dokumentides sisalduvaid ärisaladusi ega neid avalikustada, kui konkurentsiseadusega ei ole ette nähtud teisiti.
(2) Teate esitaja peab määrama kindlaks ja märkima ära teabe, mida ta põhjendatult loeb ärisaladuseks, tehes neile vastava märke või esitades selle teabe eraldi lisana. Ärisaladuseks ei loeta:
1) koondumist ennast;
2) «Konkurentsiseaduse» § 26 lõike 1 punktides 1 ja 4 sätestatud teavet;
3) avalikustamisele kuuluvat või avalikustatud teavet;
4) Konkurentsiameti peadirektori või tema asetäitja otsust või ettekirjutust, millest on ärisaladused välja jäetud;
5) Konkurentsiameti peadirektori, tema asetäitja või muu ametniku koostatud dokumenti, millest on ärisaladused välja jäetud.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 6. novembri 2002. a määrus nr 3 «Koondumise teate esitamise juhend» (RTL 2002, 128, 1867) tunnistatakse kehtetuks.
kantsleri ülesannetes Maria VÄRTON