Maksukorralduse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 13.12.2011, 1
06.12.2011 otsus nr 24
Vastu võetud 23.11.2011
Maksukorralduse seaduses (RT I, 14.03.2011, 44) tehakse järgmised muudatused:
1) seaduse tekstis asendatakse sõnad „maksuhalduri pangakontole” sõnadega „selleks määratud kontole”;
„(3) Käesolevas seaduses sätestatut kohaldatakse kaupade importimisel ja eksportimisel tasumisele kuuluvatele maksudele, kui tollieeskirjades nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1–50), tähenduses ei ole sätestatud teisiti.”;
„(11) Kui käesoleva seaduse § 18 lõike 1 punktis 4 nimetatud mitteresidendist juriidiline isik ei ole Euroopa Liidu liikmesriigi või sellise riigi resident, kellega Eestil on sõlmitud välisleping, mis võimaldab Maksu- ja Tolliametil saada selle riigi maksuhaldurilt vajalikku teavet, märgib ta avalduses lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmetele ka äriühingu iga aktsionäri või osaniku nime ja registri- või isikukoodi, isikukoodi puudumisel sünnikuupäeva, -kuu ja -aasta.”;
4) paragrahvi 26 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Juurdepääsu maksusaladusele võivad omada Rahandusministeeriumi valitsemisala asutuse töötajad, kes tegelevad maksuhalduri info- ja sidesüsteemide hooldamise ja arendamisega.”;
5) paragrahvi 29 täiendatakse punktiga 35 järgmises sõnastuses:
„35) notarile, kui see on vajalik pärimisseaduses sätestatud ülesannete täitmiseks;”;
6) paragrahvi 29 täiendatakse punktiga 36 järgmises sõnastuses:
„36) ajutisele pankrotihaldurile või pankrotihaldurile ulatuses, mis on vajalik pankrotiseaduses sätestatud ülesannete täitmiseks.”;
7) paragrahvi 30 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Maksu- ja Tolliamet võib maksukohustuslase ja kolmanda isiku nõusoleku ning teadmiseta avaldada maksusaladust sisaldavat teavet:
1) välisriigi pädevale asutusele välislepingus ettenähtud korras;
2) Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide asutustele, kes on pädevad maksukohustuslasega seotud teabe vahetamiseks Euroopa Liidu õigusaktides ettenähtud korras.”;
8) paragrahvi 31 lõike 3 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) aegumisega (§ 33 lõige 4, § 132);”;
9) paragrahv 51 tunnistatakse kehtetuks;
10) seadust täiendatakse peatükiga 31 järgmises sõnastuses:
§ 511. Rahvusvaheline ametiabi
(1) Rahvusvahelist ametiabi nende riikide pädevatele asutustele, kes kuuluvad Euroopa Liitu või kellega kehtib Eestil vastavasisuline välisleping (edaspidi välisriigi pädev asutus), osutab Maksu- ja Tolliamet.
(2) Maksu- ja Tolliametil on õigus taotleda rahvusvahelist ametiabi välisriigi pädevalt asutuselt.
(3) Rahvusvahelist ametiabi taotletakse ja osutatakse välislepingu alusel ning Eesti ja Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud korras ja ulatuses.
(4) Ametiabi osutava asutuse pädevus ning menetlusosaliste õigused ja kohustused määratakse kindlaks riigisiseste õigusaktidega.
(5) Maksu- ja Tolliamet võib keelduda rahvusvahelise ametiabi andmisest, kui:
1) taotletavat teavet ei ole võimalik hankida;
2) taotletava teabe edastamine kahjustaks maksukohustuslase äri-, tootmis- või ametisaladust;
3) taotletava teabe edastamine ohustaks Eesti riigi julgeolekut või kahjustaks avalikku korda;
4) taotluses olevate nõuete kogusumma jääb alla 1500 euro.
§ 512. Teabevahetus rahvusvahelise ametiabi korras
(1) Maksu- ja Tolliamet vahetab välisriigi pädeva asutusega teavet riigi, kohaliku omavalitsuse või muu haldusüksuse kogutavate nõukogu direktiivi 2010/24/EL vastastikuse abi kohta maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel (ELT L 84, 31.03.2010, lk 1–12) artiklis 2 sätestatud maksude ja maksete ning nendega seotud kõrvalkohustuste, rahaliste karistuste ja makstavate toetuste (edaspidi kogutavad maksud) kohta.
(2) Maksu- ja Tolliamet võib korrapäraselt ilma eraldi taotluseta vahetada välisriigi pädeva asutusega talle kättesaadavat ja maksumenetluses välisriigi residentide kohta kogutavat teavet järgmiste tulude kohta:
1) töösuhtest saadud tasu ning töövõtu-, käsundus- või muu võlaõigusliku lepingu alusel makstud töö- või teenustasu;
5) kinnisvaratulu;
6) muud tulud.
(3) Välisriigis õige maksukohustuse määramise tagamiseks võib Maksu- ja Tolliamet edastada maksumenetluses kogutavat teavet asjassepuutuvale välisriigi pädevale asutusele omaalgatuslikult.
§ 513. Sissenõudmine rahvusvahelise ametiabi korras
(1) Sissenõudmis-, teavitamis- või teabetaotluse või ettevaatusabinõusid käsitleva taotluse esitanud välisriigi, selle kohaliku omavalitsuse või muu haldusüksuse kogutavate maksude sissenõudmiseks Eestis elavalt või asuvalt või Eestis vara omavalt maksukohustuslaselt osutab rahvusvahelist ametiabi Maksu- ja Tolliamet.
(2) Maksu- ja Tolliamet võib esitada välisriigi pädevale asutusele sissenõudmis-, teavitamis- või teabetaotluse või ettevaatusabinõusid käsitleva taotluse Eestis kogutavate maksude sissenõudmiseks välisriigis elavalt või asuvalt või välisriigis vara omavalt maksukohustuslaselt.
(3) Välisriigi pädeva asutuse esitatud ettevaatusabinõusid käsitleva taotluse alusel on Maksu- ja Tolliametil õigus sooritada täitetoiminguid käesoleva seaduse §-s 1361 sätestatud korras.
§ 514. Sundtäitmine rahvusvahelise ametiabi korras
(1) Sissenõudmistaotluse esitanud välisriigi, selle kohaliku omavalitsuse või muu haldusüksuse kogutavate maksude sundtäitmiseks Eestis elavalt või asuvalt või Eestis vara omavalt maksukohustuslaselt osutab rahvusvahelist ametiabi Maksu- ja Tolliamet.
(2) Maksu- ja Tolliamet võib välisriigi pädevale asutusele esitatavas sissenõudmistaotluses taotleda Eestis kogutavate maksude sundtäitmist välisriigis elavalt või asuvalt või välisriigis vara omavalt maksukohustuslaselt.
(3) Maksu- ja Tolliamet võib rahvusvahelise ametiabi osutamiseks kasutada käesoleva seaduse 13. peatükis sätestatud volitusi.
(4) Sundtäitmine toimub välisriigi pädeva asutuse esitatud sissenõudmistaotluse ja ühtse juriidilise dokumendi alusel.
(5) Ühtne juriidiline dokument peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
1) asjakohane teave täitmisele pööramist lubava esmase juriidilise dokumendi identifitseerimiseks, nõude kirjeldus, sealhulgas nõude laad, nõudega hõlmatud ajavahemik, kõik täitmisele pööramise seisukohast olulised kuupäevad ning nõude suurus ja selle erinevad komponendid (maksmisele kuuluv põhisumma, intressid);
2) isiku identifitseerimist võimaldavad andmed (ees- ja perekonnanimi või ärinimi; isiku- või registrikood; isikukoodi puudumisel sünnikuupäev, -kuu ja -aasta);
3) välisriigi pädeva asutuse nimetus, aadress ja muud kontaktandmed, et oleks võimalik saada täiendavat teavet nõude või maksukohustuse vaidlustamise võimaluste kohta.
(6) Maksu- ja Tolliamet peab võlgnikule kätte toimetama sundtäitmise hoiatuse ja ühtse juriidilise dokumendi.
(7) Sundtäitmise hoiatuses teatab Maksu- ja Tolliamet, et ühtse juriidilise dokumendi vaidlustamiseks tuleb vaie või kaebus esitada välisriigi pädevale asutusele.
(8) Maksu- ja Tolliamet kannab välisriigi nõudega seoses sissenõutud summad ja intressi üle sissenõudmistaotluse esitanud välisriigi pädevale asutusele.
(9) Rahvusvahelise ametiabi osutamisel peatatakse sundtäitmine, kui välisriigi pädeva asutuse esitatud ühtse juriidilise dokumendi aluseks olev täitedokument on välisriigis vaidlustatud ning Maksu- ja Tolliamet saab huvitatud isikult või sissenõudmistaotluse esitanud pädevalt asutuselt sellekohase teabe.
§ 515. Välisriigi ametniku kaasamine maksumenetlusse
(1) Maksumenetlusse võib kaasata välisriigi pädeva asutuse ametnikke, kui seoses maksumenetlusega on vaja kontrollida ka välisriigis tekkinud või tekkivat maksukohustust ning välisriik tagab maksusaladuse kaitse. Välisriigi pädeva asutuse nõusolekul võib Maksu- ja Tolliameti ametnik osaleda välisriigi pädeva asutuse läbiviidavas maksumenetluses.
(2) Maksumenetlusse kaasatud välisriigi pädeva asutuse ametnikul on läbiviidavas maksumenetluses õigus osaleda kõigis käesolevas seaduses sätestatud menetlustoimingutes, tutvuda kogutud dokumentidega ning teha neist koopiaid ja väljavõtteid.
§ 516. Rahvusvahelise ametiabi kulude hüvitamine
(1) Ametiabi andmise kulud kannab üldjuhul rahvusvahelise ametiabi andja.
(2) Kui rahvusvahelise ametiabi andmine on seotud väga suurte kulude või organiseeritud kuritegevusega, võib Maksu- ja Tolliamet taotluse esitanud välisriigi pädeva asutusega kokku leppida ametiabi andmiseks tehtud kulude hüvitamises.”;
11) paragrahvi 59 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Maksuhaldur kasutab maksusumma määramise, maksude tasumise õigsuse kontrollimise või õigusrikkumise tõkestamise eesmärgil kõiki tollieeskirjade rakendamiseks seadusega antud õigusi. Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kaubandusega, rahvusvaheliste postisaadetistega ja ühest liikmesriigist teise siirduvate isikutega seoses maksusumma määramise, maksude tasumise õigsuse kontrollimise või õigusrikkumise tõkestamise eesmärgil kasutab maksuhaldur kõiki tollieeskirjade rakendamiseks seadusega antud õigusi juhul, kui tal on alust arvata, et maksuseadust ei täideta.”;
12) paragrahvi 61 lõike 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kolmandalt isikult teabe nõudmiseks annab maksuhaldur käesoleva seaduse §-s 46 sätestatud nõuetele vastava korralduse, kuhu märgitakse ka selle maksukohustuslase nimi või muud identifitseerimist võimaldavad andmed, kelle maksuasjaga seoses teavet kogutakse, ning kolmanda isiku poole pöördumise põhjus.”;
13) paragrahvi 74 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
14) paragrahvi 89 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui maksukohustuslane enne maksusumma määramise aegumist (§ 98) avastab, et tema või tema nimel esitatud deklaratsioonis esinevad vead või on andmed puudulikud ning seetõttu on deklareeritud maksusumma väiksem maksuseaduse alusel tasumisele kuuluvast maksusummast, teavitab ta sellest viivitamata maksuhaldurit kirjalikult, kui maksuseaduses või tollieeskirjades ei ole sätestatud teisiti.”;
15) paragrahvi 912 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Tulumaksuseaduse § 14 lõikes 7 ja § 50 lõikes 4 nimetatud seotud isikute vahel tehtud tehingute väärtuse kindlaksmääramise suhtes käesolevas jaos sätestatud korda ei kohaldata.”;
16) paragrahvi 105 lõikes 1 asendatakse sõna „pangakontole” sõnaga „kontole”;
17) paragrahvi 115 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Rahvusvahelise ametiabi osutamisel arvestatakse välisriigis tasumisele kuuluvalt maksusummalt intressi alates päevast, mis järgneb päevale, millal maksuhaldurile laekus välisriigi pädeva asutuse sissenõudmistaotlus, kuni maksu tasumise päevani, viimane kaasa arvatud.”;
18) paragrahvi 119 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) saneerimismenetluses kuni saneerimiskava kinnitamiseni.”;
19) paragrahvi 119 täiendatakse lõigetega 8 ja 9 järgmises sõnastuses:
„(8) Intressi ei arvestata tollimaksu ja käibemaksu summalt, mis tuleb tasuda tagasiulatuvalt kehtestatud dumpinguvastaselt või tasakaalustavalt tollimaksult.
(9) Intressi ei arvestata tollimaksu ja käibemaksu summalt, mis tuleb tasuda, kuna Euroopa Komisjon ei eraldanud tagatud tariifikvoodile kvooti.”;
20) paragrahvi 126 lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Selleks määratud kontole makstud tagatissumma tagastatakse kümne päeva jooksul vastava taotluse esitamisest arvates, välja arvatud juhul, kui õigusaktis on ette nähtud teisiti. Kui isik ei ole esitanud ühe aasta jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolude ilmnemisest arvates taotlust tagatissumma tagastamiseks, kannab maksuhaldur tagatissumma isiku ettemaksukontole.
(4) Maksukohustuslane võib taotleda tagatise tagastamata jätmist ning selle kasutamist teiste maksuhalduri ees tekkinud või tekkivate nõuete tagamiseks.”;
21) paragrahvi 133 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Maksuvõlgade sissenõudmisel likvideerimis-, pankroti-, saneerimis-, võlgade ümberkujundamise ja kohtumenetluses esindab valda või linna maksuhalduri volitustega valla või linna ametiasutus.”;
22) paragrahv 134 tunnistatakse kehtetuks;
23) paragrahvi 1361 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise määruse peale võib nii maksuhaldur kui ka maksukohustuslane esitada määruskaebuse. Ringkonnakohtu määruse peale määruskaebuse kohta võib esitada määruskaebuse.”;
24) seadust täiendatakse §-ga 1683 järgmises sõnastuses:
„§ 1683. Valla ja linna esindamine
Enne 2012. aasta 1. jaanuari tekkinud maksukohustustega seotud maksuvõlgade sissenõudmisel likvideerimis-, pankroti-, saneerimis-, võlgade ümberkujundamise ja kohtumenetluses võib valda või linna esindada Maksu- ja Tolliamet vastavalt talle kohalike maksude seaduse alusel sõlmitud halduslepingus üleantud pädevusele.”;
25) seaduse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Nõukogu direktiiv 77/799/EMÜ liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise valdkonnas (EÜT L 336, 27.12.1977, lk 15–20), viimati muudetud direktiiviga 2006/98/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 129–136);
komisjoni direktiiv 2006/84/EÜ, millega kohandatakse komisjoni direktiivi 2002/94/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 76/308/EMÜ (vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 362, 20.12.2006, lk 99–100);
nõukogu direktiiv 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT L 9, 14.01.2009, lk 12–30);
nõukogu direktiiv 2010/24/EL vastastikuse abi kohta maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel (ELT L 84, 31.03.2010, lk 1–12);
nõukogu direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.03.2011, lk 1–12).”;
„Komisjoni direktiiv 2006/84/EÜ, millega kohandatakse komisjoni direktiivi 2002/94/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 76/308/EMÜ (vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 362, 20.12.2006, lk 99–100);
nõukogu direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.03.2011, lk 1–12).”
Kohalike maksude seaduses (RT I 1994, 68, 1169; 31.12.2010, 3) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 15 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
„§ 161. Rakendussäte
Enne 2012. aasta 1. jaanuari tekkinud müügi- ja paadimaksukohustuse ning nende maksude tasumise ja sissenõudmise suhtes rakendatakse kuni nimetatud kuupäevani kehtinud käesoleva seaduse § 3 lõikeid 3 ja 5, § 5 punkte 3 ja 4 ning § 8 ja 9.”
Krediidiasutuste seaduse (RT I, 02.11.2011, 8) § 88 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
„(61) Krediidiasutus võib vastavalt maksukorralduse seaduses sätestatule maksuhalduri järelepärimise vastusena avaldada pangasaladust, kui maksuhalduri järelepärimises on ära näidatud selle kliendi, kelle suhtes järelepärimine on esitatud, nimi või ärinimi koos isikukoodi, sünniaja või registrikoodiga või kliendi pangakonto number või muu kordumatu tunnus, mis võimaldab kliendi isiku identifitseerimist.”
§ 4. Tulumaksuseaduse muutmine
Tulumaksuseaduses (RT I, 04.03.2011, 14) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 13 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) avalikule teenistujale, töötajale või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmele tööandja või tema asemel kolmanda isiku makstavat teenistus-, töö- või ametilähetusega seotud kulude hüvitist ning välislähetuse päevaraha ja välislähetustasu, samuti teenistuja perekonnaliikme eest makstavat nimetatud kulude hüvitist ning teises paikkonnas asuvale ametikohale nimetamisega seotud kolimiskulude hüvitist. Välislähetuse päevaraha maksuvaba piirmäär on 32 eurot. Käesoleva punkti esimeses lauses nimetatud kulude hüvitiste ja välislähetuse päevaraha maksmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega;”;
2) paragrahvi 19 lõike 3 punkt 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„10) paragrahvi 13 lõike 3 punktis 1 nimetatud piirmääras ja korras spordiseaduse §-s 7 nimetatud isikule spordilähetusega ning loomeliidu poolt loovisikule tema loometööga seotud lähetusega seoses makstavat kulude hüvitist ning välislähetuse päevaraha;”;
3) paragrahvi 48 lõike 4 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) teenistus-, töö- või ametilähetusega seotud kulude hüvitamine ja välislähetuse päevaraha maksmine § 13 lõike 3 punktis 1 sätestatud piirmäära ületavas osas (§ 13 lõike 3 punkt 1, § 31 lõike 1 punkt 7) või töö tegemise kohas kehtivaid piirmäärasid ületavas osas, kui töö tegemise koht asub välisriigis (§ 13 lõike 3 punkt 11);”.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 26 jõustub 2013. aasta 1. jaanuaril.


Kahju hüvitamise nõue äriühingu juhtorganite liikmete vastu - Pluss
Kahju hüvitamise nõue äriühingu juhtorganite liikmete vastu
http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=RK/3-2-1-113-16
Riigikohtu 19.12.2016 lahend nr 3-2-1-113-16
ÄS § 315 lg 2
ÄS § 327 lg 2
ÄS § 167.1 lg 1
ÄS § 289.2 lg 1
VÕS § 1044 lg 2
AS X (pankrotis) pankrotihaldur (hageja, haldur) esitas maakohtule hagi isiku X (kostja I), isiku Y (kostja II), isiku Z (kostja III) ja isiku C (kostja IV) vastu, milles palus mõista kostjatelt solidaarselt välja 332 106 euro 33 sendi suuruse kahjuhüvitise. Hagiavalduse kohaselt on kostja I AS X juhatuse liige ja kostjad II-IV nõukogu liikmed.
Maakohus rahuldas hagi ja mõistis kostjatelt AS X kasuks solidaarselt välja 332 106 eurot 33 senti. Ringkonnakohus tühistas maakohtu otsuse kostjalt I 168 832 euro 48 sendi väljamõistmise osas ja kostjaid II-IV puudutavas osas täielikult. Muus osas (kostjalt I 163 273 euro 85 sendi väljamõistmise osas) jättis ringkonnakohus maakohtu otsuse muutmata. Hageja esitas kassatsioonkaebuse.
1. Äriühingu juhatuse liikme hoolsuskohustus tähendab seda, et juhatuse liige peab tegutsema heas usus ja äriühingu huvides, samuti olema otsuste vastuvõtmiseks piisavalt informeeritud ega tohi ühingule võtta põhjendamatuid riske. Lojaalsuskohustus tähendab muu hulgas kohustust vältida huvide konflikti ja mitte eelistada isiklikke huve äriühingu omadele.
2. ÄS § 315 lg-s 2 sätestatud nõude tõendamiskoormis jaguneb selliselt, et aktsiaselts peab nõude maksmapanekul tõendama, et juhatuse liige on rikkunud oma kohustusi ja et just nende rikkumiste tulemusena on aktsiaseltsile tekkinud kahju. Seejärel on juhatuse liikmel omakorda võimalus tõendada, et ta on tegutsenud korraliku ettevõtja hoolsusega.
3. Ringkonnakohus on valesti jaganud tõendamiskoormise, leides, et hagejal tuleb tõendada, et kostja I kasutas AS X pangakontolt võetud raha muul otstarbel kui AS X hüvanguks. Olukorras, kus juhatuse liige on äriühingu pangakontolt välja võtnud sularaha, ei saa hagejalt mõistlikult võttes nõuda, et ta esitaks tõendeid selle kohta, kuidas juhatuse liige sularaha kasutas. Raha kasutamist AS X huvides peab tõendama kostja I. Olukorras, kus juhatuse liige on äriühingu pangakontolt võtnud välja sularaha ning ei ole tõendanud, et väljavõetud sularaha on kasutatud äriühingu huvides, on ta rikkunud äriühingu vara hoidmise kohustust.
4. Üldjuhul saab nõukogu järelevalve kohustuse rikkumist jaatada vaid siis, kui on kindlaks tehtud juhatuse liikme kohustuste rikkumine. Analoogselt ÄS § 315 lg-ga 2 jaguneb ÄS § 327 lg-s 2 sätestatud nõude tõendamiskoormis selliselt, et aktsiaselts peab nõude maksmapanekul tõendama, et nõukogu liige on rikkunud oma kohustusi ja et just nende rikkumiste tulemusena on aktsiaseltsile tekkinud kahju. Seejärel on nõukogu liikmel omakorda võimalus tõendada, et ta on tegutsenud korraliku ettevõtja hoolsusega.
5. Kolleegium on varem leidnud, et ÄS § 167.1 lg 1 on deliktiõiguslik kaitsenorm VÕS § 1045 lg 1 p 7 mõttes. ÄS § 167.1 lg-s 1 sätestatud keelu rikkumine võib olla ka lepingu rikkumiseks. Juhul kui osaühingule selliselt tekitatud varaline kahju on hõlmatud rikutud lepingulise kohustuse kaitse-eesmärgiga VÕS § 127 lg 2 mõttes, on deliktiõiguse kohaldamine VÕS § 1044 lg-st 2 tulenevalt välistatud.
6. Juhatuse liikmeks olek on tehinguline õigussuhe osaühingu ja juhatuse liikme vahel, milleks on vajalik mõlema poole tahteavaldus. Olemuslikult sarnaneb see suhe enim käsunduslepingule VÕS § 619 mõttes. Arvestades äriühingu ja juhatuse liikme õigussuhte eripära ja sarnasust lepingulise suhtega, kohaldub kolleegiumi arvates äriühingu kahju hüvitamise nõuetele juhatuse liikme vastu analoogia alusel VÕS § 1044 lg 2, mis välistab olulises osas deliktiõiguslike nõuete esitamise.
7. HagisnõudishagejakostjateltAS-leXtekitatudvaralisekahjuhüvitamist, misonjubahõlmatudkostjaIkuijuhatuseliikmekohustusekaitse-eesmärgigaVÕS § 127 lg 2 mõttes. Seega on praegusel juhul VÕS § 1044 lg-st 2 tulenevalt ÄS § 289.2 lg 1 kohaldamine välistatud.


Regionaalsete investeeringutoetuste programmi vahenditest toetuse taotlemise, andmise, kasutamise ning tagasinõudmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Regionaalsete investeeringutoetuste programmi vahenditest toetuse taotlemise, andmise, kasutamise ning tagasinõudmise tingimused ja kord
Regionaalsete investeeringutoetuste programmi vahenditest toetuse taotlemise, andmise, kasutamise ning tagasinõudmise tingimused ja kord - sisukord
§ 4 Kulude abikõlblikkus ja projekti periood
§ 5 Toetuse ja omafinantseeringu suurus ning nõuded esitatud taotluste arvule
§ 6 Programmi vahendite jaotus
3 Toetuse taotlejale, investeeringu objektile ja taotlusele esitatavad nõuded
§ 7 Toetuse taotleja ja nõuded toetuse taotlejale
§ 8 Investeeringu objekt ja nõuded investeeringu objektile
§ 9 Taotluse esitamise tähtpäev ja nõuded taotlusele
4 Taotluse menetlemine, hindamine ja otsuste tegemine
§ 10 Taotluste menetlemine EASis
§ 11 Maakondlik komisjon
§ 12 Maakonna projektide hindamine
§ 13 Taotluste vastavuskontroll EASi poolt
§ 14 Programmi komisjon
§ 15 Üleriigiliste projektide hindamine ning taotlusvoorus laekunud üleriigiliste ja maakonna projektide kohta otsuste tegemine
§ 16 Programmi komisjoni otsuste kehtetuks muutumine
5 Toetuse saaja, toetuse kasutamine ja toetuse tagasinõudmine
§ 17 Toetusleping, toetuse saaja õigused ja kohustused
§ 19 Väljamakse tegemine
§ 20 Muudatused toetuse kasutamisel ja toetuslepingu muutmine
§ 22 Määruse rakendussätted
RT I, 07.11.2017, 9
Vastu võetud 15.09.2016 nr 102
RT I, 17.09.2016, 1
jõustumine 20.09.2016
02.11.2017 RT I, 07.11.2017, 8 10.11.2017
Määrus kehtestatakse hasartmängumaksu seaduse § 7 lõike 3 alusel.
(1) Määrus reguleerib regionaalsete investeeringutoetuste programmi (edaspidi programm) vahenditest toetuse (edaspidi toetus) taotlemist, andmist, kasutamist ja tagasinõudmist.
(2) Programmi eesmärk on investeeringute kaudu parandada maakonna tasandi teenuste kättesaadavust ja kvaliteeti ning kohaliku tasandi teenuste säästlikumat korraldamist.
(3) Programmi eesmärgi saavutamiseks antakse taotluse alusel toetust laste, noorte, perede, vanurite ja puuetega inimeste (edaspidi sihtgrupp) õppimis-, hoolekande-, sportimis- ja vaba aja veetmise tingimuste parandamiseks vajalikeks investeeringuteks, mis on vajalikud programmi sihtgrupile teenuste osutamiseks.
(4) Toetust taotletakse, antakse ja kasutatakse projektipõhiselt.
(1) Määruses kasutatakse termineid järgmises tähenduses:
1) projekt – kindla eesmärgi saavutamisele suunatud ajas ja ruumis piiritletud ühekordne tegevus või tegevuste kogum, milleks toetust taotletakse ja kasutatakse;
2) teenus – avalikust huvist lähtuv vastavale programmi sihtgrupile piiramatu ligipääsuga pakutav avalik teenus;
3) kohaliku tasandi teenus – programmi sihtgrupile pakutav teenus kohaliku omavalitsuse üksuse kohustuslike või vabatahtlike ülesannete täitmiseks;
4) maakonna tasandi teenus – programmi sihtgrupile pakutav teenus, mida pakutakse sellises mahus maakonnas üldjuhul ühes asukohas ja mida kasutab programmi sihtgrupp mitmest kohaliku omavalitsuse üksusest, eelistatult kogu maakonnast;
5) üleriigiline teenus – programmi sihtgrupile pakutav teenus, mida pakutakse riigis üldjuhul ühes kohas ja mida kasutab programmi sihtgrupp mitmest maakonnast, eelistatult kogu riigist;
6) kohaliku tasandi teenuste säästlik korraldamine – teenuste sisuline ümberkorraldamine, teenuste pakkumiseks kasutatava pinna vähendamine, ruumide kohandamine olemasolevate teenuste pakkumiseks kasutatava pinna vähendamise arvelt samal pinnal uute teenuste pakkumiseks, teenuste koondamine multifunktsionaalsetesse hoonetesse, hoone energiaklassi parandamine, hoone energiatarbe vähendamine vähemalt 20% võrra, teenuste pakkumine kohaliku omavalitsuse üksuste koostöös või uuenduslike/nutikate lahenduste kasutamine;
[RT I, 07.11.2017, 8 - jõust. 10.11.2017]
7) e-teenindus – Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (edaspidi EAS) veebilehel asuv portaal, mille kasutamiseks sõlmib taotleja esindusõiguslik isik EASiga e-teeninduse kasutamise lepingu ning mille kohustuslikud tingimused on taotlejale kättesaadavaks tehtud EASi e-teeninduse portaalis;
8) [kehtetu - RT I, 07.11.2017, 8 - jõust. 10.11.2017]
9) maakondlik komisjon – riigihalduse ministri käskkirjaga moodustatud vähemalt viieliikmeline komisjon, kes hindab § 10 lõikes 4 nimetatud taotlusi;
10) maakondlikku komisjoni teenindav organisatsioon – organisatsioon, kellele maakonna kohaliku omavalitsuse üksuste volikogud on kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 61 lõike 2 alusel andnud täitmiseks ülesande kavandada maakonna arengut ja suunata selle elluviimist ning kelleks saab olla kohaliku omavalitsuse üksuste maakondlik liit, koostöökokkuleppe alusel kokku lepitud kohaliku omavalitsuse üksus või omavalitsusüksuste või omavalitsusüksuste liidu asutatud mittetulundusühing või sihtasutus.
(2) Termineid „ehitis”, „hoone”, „rajatis”, „ehitamine”, „ehitise laiendamine”, „ehitise ümberehitamine ehk rekonstrueerimine”, „tehnosüsteem”, „ehitusprojekt” ja „ehitusluba” kasutatakse ehitusseadustiku tähenduses.
(3) Terminit „kohaliku omavalitsuse üksusest sõltuv üksus” kasutatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse tähenduses, programmi mõistes on see kohaliku omavalitsuse üksusest sõltuv mittetulundusühing või sihtasutus.
(1) Programmi raames on abikõlblikud tegevused, mis on otseselt vajalikud § 1 lõikes 2 nimetatud programmi eesmärgi saavutamiseks.
(2) Kohaliku tasandi teenustega seotud investeeringu objekte toetatakse programmist üksnes tingimusel, et projekti tulemuseks on kohaliku tasandi teenuste säästlik korraldamine.
(3) Programmi raames toetatakse tegevusi:
1) haridusteenuse kvaliteedi või kättesaadavuse parandamiseks või säästlikumaks korraldamiseks koolieelsetes lasteasutustes või üldhariduskoolides (sealhulgas koolide spordihoonetes ja -rajatistes ning õpilaskodudes) jms;
2) hoolekandeteenuse kvaliteedi või kättesaadavuse parandamiseks või säästlikumaks korraldamiseks päevakeskustes, sotsiaalmajades, sotsiaalkorterites, hoolde- või turvakodudes ja muudel puuetega ja erivajadustega inimestele hoolekandeteenust pakkuvatel objektidel jms;
3) sportimis- ja vaba aja veetmise teenuse kvaliteedi või kättesaadavuse parandamiseks või säästlikumaks korraldamiseks spordihoonetes, -rajatistes, -väljakutel, huvikoolides, noorte- ja vaba aja keskustes, rahvamajades, kultuurikeskustes või raamatukogudes jms.
(4) Abikõlblikud tegevused on:
1) ehitustööd lõikes 3 nimetatud investeeringu objektil;
2) otseselt teenuste pakkumiseks vajalike ja vähemalt viieaastase kasutusajaga seadmete või mööbli soetamine ja paigaldus lõikes 3 nimetatud investeeringu objektil;
6) energiaaudit.
(5) Mitteabikõlblikud tegevused on:
1) ehitustööd ja muud tegevused investeeringu objektil, mis on suunatud eeskätt ettevõtluskeskkonna arendamisele ja mis täidab ettevõtluskeskkonna funktsioone;
2) ehitustööd ja muud tegevused investeeringu objektil, mis on suunatud eeskätt turismi või külastuskeskkonna arendamisele või mis täidab külastuskeskkonna funktsioone, sealhulgas muuseumihoone või -rajatis;
3) ehitustööd ja muud tegevused usulise ühenduse pühakojas, välja arvatud ruumides, mis on otseselt vajalikud programmi sihtgrupile suunatud lõikes 3 nimetatud tegevusteks;
4) tervise-, spordi-, suusa-, matka-, õppe-, seiklus- või loodusraja rajamine ja sinna juurde kuuluva väikerajatise, viida, pingi, infostendi ostmine, paigaldamine või hooldamine;
5) puhkealade väljaarendamine koos sinna juurde kuuluva infrastruktuuriga (rannaalad, ujumiskohad);
6) parkimisplatsi või tee, sealhulgas kergliiklustee, rajamine, ehitamine või rekonstrueerimine koos juurde kuuluva valgustuse või muu infrastruktuuriga;
7) mänguväljaku rajamine või rekonstrueerimine koos sinna juurde kuuluvate väikerajatiste või haljastusega;
8) maa ja ehitise ostmine;
9) ehitise või maa üürimine või rentimine;
10) helitehnika ostmine;
11) kontori- või konverentsitehnika ostmine;
12) turvakaamera või muu jälgimisseadme ostmine;
13) õppematerjalide või töövahendite ostmine,
14) alla viieaastase kasutusajaga spordiseadmete ja spordivahendite ostmine;
15) tekstiiltoote ostmine;
16) muu sellise seadme või pisiinventari ostmine, mille kasutusiga on lühem kui viis aastat.
§ 4. Kulude abikõlblikkus ja projekti periood
(1) Abikõlblikud kulud on:
1) ehitustööde eest töö tegijale makstav tasu;
3) ehitusmaterjali või ehitustööliste investeeringu objekti asukohta transportimise kulu;
4) paragrahvi 3 lõike 4 punktis 2 nimetatud otseselt teenuste pakkumiseks vajalike vähemalt viieaastase kasutusajaga seadmete või mööbli soetamise või paigaldamise kulud;
5) omanikujärelevalve eest makstav tasu juhul, kui kasutatakse sisseostetavat tasulist teenust;
6) muinsuskaitselise järelevalve eest makstav tasu, kui kasutatakse sisseostetavat tasulist teenust;
7) projekti investeeringutega seotud projekteerimine või energiaaudit;
8) toetuse saamisest teavitamisega seotud kulud vastavalt siseriiklikest regionaalarengu programmidest teavitamise juhendile, mis on kättesaadav EASi veebilehel.
(2) Mitteabikõlblikud kulud on:
1) projektijuhtimisega seotud kulu;
2) projekti üld- ja personalikulu;
3) trahvid, viivised ja muud rahalised karistused ning kohtukulu;
4) laenu-, liisingu ja pangagarantii kulu ning nendega kaasnev kulu;
5) kindlustamine ja sellega kaasnev kulu;
6) intressi- ja pangakulu;
7) paragrahvi 3 lõikes 5 nimetatud mitteabikõlblike tegevuste kulu.
(3) Programmi raames on abikõlblikud ainult need tegevused ja kulud, mida tehakse projekti perioodi jooksul, välja arvatud projekteerimine ja energiaauditi koostamine, mis on abikõlblikud kuni kaks aastat enne projekti perioodi algust.
(4) Kuludokumendid, välja arvatud projekteerimise ja energiaauditi koostamise kuludokumendid, peavad olema väljastatud projekti perioodil või projekti perioodile järgneva 20 tööpäeva jooksul.
(5) Projekti periood algab § 9 lõikes 1 nimetatud taotluste esitamise tähtpäevast või taotluses märgitud hilisemast kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kuus kuud taotluste esitamise tähtpäevast arvates.
(6) Projekti perioodi lõpptähtaeg on hiljemalt 24 kuud lõikes 5 nimetatud projekti perioodi algusest alates.
(7) Projekti lõppedes peavad kõik projektis kavandatud tegevused olema ellu viidud.
(8) Toetust võib taotleda määruses sätestatud tegevuste kohta, kui taotleja:
1) ei ole saanud toetust sama kulu hüvitamiseks riigieelarvelistest vahenditest või Euroopa Liidu või muudest välisvahenditest või muud tagastamatut toetust;
2) ei taotle sama kulu hüvitamist riigieelarvelistest vahenditest või Euroopa Liidu või muudest välisvahenditest või muud tagastamatut toetust.
(9) Abikõlblike kulude hulka ei arvata kulusid, mis tulenevad tehingust tulumaksuseaduse tähenduses seotud isikute vahel.
(10) Käibemaks on abikõlblik, kui on tõendatud, et toetuse saaja on lõpptarbija, kellel ei ole vastavalt käibemaksuseadusele õigust projekti raames tasutud käibemaksu oma maksustatavast käibest maha arvata või käibemaksu tagasi taotleda ning talle ei hüvitata käibemaksu muul moel.
§ 5. Toetuse ja omafinantseeringu suurus ning nõuded esitatud taotluste arvule
(1) Maksimaalne toetuse summa on 120 000 eurot ja minimaalne toetuse summa on 20 000 eurot.
(2) Taotlejal on taotlusvoorus õigus esitada üks taotlus.
(3) Erandina saab kaks taotlust esitada kohaliku omavalitsuse üksus, mille elanike arv on rahvastikuregistri andmetel taotluste esitamise tähtpäeva aasta 1. jaanuari seisuga üle 8000 elaniku.
(4) [Kehtetu - RT I, 07.11.2017, 8 - jõust. 10.11.2017]
(5) [Kehtetu - RT I, 07.11.2017, 8 - jõust. 10.11.2017]
(6) Toetuse maksimaalne määr on 75 protsenti projekti abikõlblikest kuludest. Oma- ja kaasfinantseeringu minimaalne määr on 25 protsenti projekti abikõlblikest kuludest.
(7) Oma- või kaasfinantseeringuna ei tohi kasutada teisest EASi rakendatavast meetmest saadud toetust.
(8) Programmist saadud toetust ei tohi kasutada teise projekti oma- või kaasfinantseeringuna.
(9) Omafinantseeringuna ei arvestata Euroopa Liidu asutuselt või fondilt või muult abiskeemilt saadud tagastamatut abi.
(10) Kui taotlejaks või kaasfinantseerijaks on kohaliku omavalitsuse üksus või temast sõltuv mittetulundusühing või sihtasutus, peavad toetuse saamiseks olema täidetud kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse §-s 341 sätestatud nõuded.
(11) EAS küsib taotluste menetlemise ajal Rahandusministeeriumilt infot, kas kohaliku omavalitsuse üksusel või kohaliku omavalitsuse üksusest sõltuval üksusel on taotlejana ja oma- või kaasfinantseeringu katmise kohustuse korral täidetud kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse §-s 341 sätestatud tingimused.
§ 6. Programmi vahendite jaotus
(1) Hasartmängumaksu seaduse § 7 lõike 2 punkti 3 alusel programmile laekuvad riigieelarvelised vahendid (edaspidi programmi vahendid) jaotatakse järgmiselt:
1) 99,5 protsenti – toetuste andmiseks (edaspidi toetusvahendid);
2) 0,5 protsenti – programmi halduskuludeks ja programmi komisjoni teenindamisega seotud kulude katteks.
(2) Toetusvahendeid jaotatakse järgmiselt:
1) kuni viis protsenti regionaalselt oluliste üleriigiliste projektide toetamiseks, kui investeeringu objektil pakutakse üleriigilist teenust;
2) 95 protsenti või rohkem regionaalselt oluliste maakonna projektide toetamiseks, kui investeeringu objektil pakutakse maakonna tasandi teenust või kohaliku tasandi teenust.
3) [kehtetu - RT I, 07.11.2017, 8 - jõust. 10.11.2017]
(3) Kui üleriigilisi projekte toetatakse väiksemas mahus kui viis protsenti toetusvahenditest, suunatakse kasutamata jäänud vahendid samas voorus maakonna projektide toetamiseks.
(4) Lõike 2 punktis 2 nimetatud maakonna projektide toetusvahenditest jagatakse 50 protsenti maakondadele võrdselt ja 50 protsenti maakondadele rahvastikuregistri andmetel elanike arvu osakaalu alusel taotluste esitamise tähtpäeva aasta 1. jaanuari seisuga. Harju maakonna elanike osatähtsuse määramisel ei arvestata Tallinna elanike arvuga.
(5) Rahandusministeerium koostab lõikes 2 nimetatud toetusvahendite jaotuse üleriigilistele ja maakonna projektidele ning lõikes 4 nimetatud maakonna projektide toetusvahendite ligikaudse jaotuse maakondade kohta (edaspidi maakonna jaotussumma).
(6) Rahandusministeerium avalikustab oma veebilehel § 6 lõikes 5 nimetatud toetusvahendite jaotuse hiljemalt 1. veebruariks.
3. peatükk Toetuse taotlejale, investeeringu objektile ja taotlusele esitatavad nõuded
§ 7. Toetuse taotleja ja nõuded toetuse taotlejale
(1) Toetust võib taotleda ja taotluse esitada:
1) kohaliku omavalitsuse üksus, sealhulgas kohaliku omavalitsuse üksuse hallatava asutuse projekti puhul;
2) mittetulundusühing, sealhulgas usuline ühendus, või sihtasutus, mis ei ole äriühingu valitseva mõju all ning mille tegutsemise eesmärk on suunatud avalikkusele ja tegevused toimuvad ühenduse liikmes- ja töötajaskonnast laiema sihtgrupi heaks (edaspidi ka ühendus).
(2) Kohaliku omavalitsuse üksusel on õigus toetust taotleda, kui tal on kehtiv kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 372 kohane arengukava, arvestades Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 141 lõigetes 44, 46, 5, 51 ja 52 sätestatud erisusi.
(3) Ühendusel on õigus toetust taotleda, kui see on asutatud vähemalt kaks aastat enne taotluste esitamise tähtpäeva.
(4) Lõikes 3 nimetatud piirangut ei kohaldata ühendusele, mis on kohaliku omavalitsuse üksuse või riigi asutatud ja tema valitseva mõju all.
(5) Ühenduste majandusaasta aruanded peavad olema korrektselt esitatud mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrile.
(6) Toetuse taotleja (edaspidi taotleja) maksu- või maksevõlg koos intressidega ei tohi olla suurem kui 100 eurot või maksevõlg peab olema ajatatud.
(7) Taotlejaks ei või olla:
2) äriühing või äriühingute (ettevõtjate) liit;
3) ameti-, kutse- ja erialaliit;
4) elamu-, korteri-, garaaži-, aiandus-, suvila- või muu mittetulundusühingute seaduse alusel tegutsev ühistu;
5) riigiasutus;
6) Tallinn kohaliku omavalitsuse üksusena;
7) mittetulundusühing või sihtasutus, mis ei tegutse avalikes huvides;
8) avalikes huvides tegutsev mittetulundusühing või sihtasutus, mis on äriühingu valitseva mõju all.
§ 8. Investeeringu objekt ja nõuded investeeringu objektile
(1) Investeeringu objekt peab asuma programmi sihtpiirkonnas. Programmi sihtpiirkond on Eesti, välja arvatud Tallinn. Erandina võib investeeringu objekt asuda Tallinna territooriumil, kui toetust taotleb § 7 lõike 1 punktis 2 nimetatud ühendus ja investeeringu objektil pakutakse üleriigilist teenust.
(2) Investeeringu objekt peab olema § 7 lõikes 1 nimetatud taotleja omandis.
(3) Toetust võib taotleda ühele investeeringu objektile, mis asub üldjuhul ühel kinnistul.
(4) Taotlusega saab toetust taotleda investeeringu objektile, kus teenuse pakkujaks on kas taotleja ise või muu isik, kes on programmi mõistes abikõlblik taotleja, ja pakutav teenus vastab programmi eesmärkidele. Kui lisaks taotlejale pakub investeeringu objektil teenust mõni teine teenuse pakkuja, kes ei vasta § 7 lõikes 1 nimetatud taotlejale kehtestatud nõuetele või kelle pakutav teenus ei vasta programmi eesmärkidele, loetakse vastav osa projekti maksumusest mitteabikõlblikuks.
(5) Projekti ei toetata, kui taotleja on saanud programmi eelnevates taotlusvoorudes toetust sama investeeringu objekti jaoks ning § 9 lõikes 1 sätestatud taotluste esitamise tähtpäeva seisuga ei ole varasemas taotlusvoorus toetust saanud projekt täies ulatuses ellu viidud ja taotleja ei ole EASile varasemas taotlusvoorus saadud toetuse kasutamise aruannet esitanud.
(6) Projekti lõppedes peab investeeringu objekt olema kasutusele võetud. Kasutusluba on nõutav sõltuvalt tööde iseloomust ja vastavalt ehitusseadustiku lisale 2.
(7) Investeeringu objekt ja § 3 lõike 4 punktis 2 nimetatud abikõlblike tegevustega soetatud vara peavad olema toetuse saaja omandis vähemalt viis aastat projekti lõppemisest arvates.
(8) Toetuse saaja peab tagama investeeringu objekti kasutuse viie aasta jooksul projekti lõppemisest arvates samaks sihtotstarbeks kooskõlas programmi eesmärgiga ja pakkuma teenuseid programmi sihtgrupile.
§ 9. Taotluse esitamise tähtpäev ja nõuded taotlusele
(1) Taotluse esitamise tähtpäev on 1. märts. Taotleja esindusõigusliku isiku digitaalselt allkirjastatud taotlusi saab esitada EASi e-teeninduse kaudu taotlusvooru avamisest kuni taotluse esitamise tähtpäeval kella 16:30-ni.
(2) Rahandusministeerium kuulutab taotlusvooru välja vähemalt kaks kuud enne lõikes 1 nimetatud taotluste esitamise tähtpäeva.
(3) EAS koostab taotlusvormi, mille kooskõlastab Rahandusministeeriumiga ja teeb e-teeninduses kättesaadavaks vähemalt kaks kuud enne lõikes 1 nimetatud taotluste esitamise tähtpäeva.
(4) Taotlus koosneb täidetud taotlusvormist ja järgmistest lisadest:
1) ehitusprojekt vähemalt eelprojekti staadiumis olenevalt tööde iseloomust vastavalt ehitusseadustikule;
2) lähteülesanne ja sellel põhinev majandustegevuse registris registreeritud ettevõtja koostatud hinnakalkulatsioon, milles on eraldi näidatud käibemaksu osa, välja arvatud juhul, kui taotleja on läbi viinud ehitustööde või muude investeeringute riigihanke (edaspidi hange) vastavalt riigihangete seadusele. Sellisel juhul peab esitama hankedokumendid ja muud hankega seotud dokumendid;
3) investeeringu objekti omandiõigust tõendavad dokumendid, juhul kui need ei ole kättesaadavad avalikest registritest;
4) ehitusseadustiku kohaselt ehitusluba või ehitusteatis ning muud projekti elluviimiseks vajalikud load, kooskõlastused ja ettekirjutused;
5) hoone energiaaudit olenevalt tööde iseloomust;
6) kaasfinantseeringut tõendav garantiikiri, juhul kui lisaks taotleja omafinantseeringule panustavad projekti eelarvesse kaasfinantseerijad.
(6) [Kehtetu - RT I, 07.11.2017, 8 - jõust. 10.11.2017]
(7) Lõike 4 punktis 4 nimetatud dokumendid esitatakse taotluse esitamisel või kolme kuu jooksul taotluse kohta otsuse tegemise päevast arvates. Kui lõike 4 punktis 4 nimetatud dokumente pole koos taotlusega esitatud, teeb programmi komisjon projekti rahastamisel kõrvaltingimusega otsuse, milles märgitakse vajalike dokumentide esitamise kuupäev, ja toetusleping sõlmitakse pärast nõutud dokumentide esitamist EASile.
(8) [Kehtetu - RT I, 07.11.2017, 8 - jõust. 10.11.2017]
(9) [Kehtetu - RT I, 07.11.2017, 8 - jõust. 10.11.2017]
(10) [Kehtetu - RT I, 07.11.2017, 8 - jõust. 10.11.2017]
4. peatükk Taotluse menetlemine, hindamine ja otsuste tegemine
§ 10. Taotluste menetlemine EASis
(1) Taotluste menetlemine algab taotluste esitamisest e-teeninduse kaudu. EAS ei menetle pärast § 9 lõikes 1 sätestatud taotluste esitamise tähtpäeva esitatud taotlusi ning teavitab taotlejat taotluse menetlusse võtmata jätmisest. Kui taotleja esitab rohkem taotlusi, kui § 5 lõigetes 2 ja 3 on lubatud, teavitab EAS taotlejat taotlustest, mis ületavad lubatud taotluste arvu. Kui taotleja lubatud taotluste arvu ületavaid taotlusi tagasi ei võta, arvestatakse taotluste menetlemisel taotluste esitamise järjekorda ning lubatud taotluste arvu ületavad taotlused jäetakse läbi vaatamata.
(2) EAS kontrollib taotluse ja taotleja vastavust § 5 lõigetes 1–3 ja lõikes 6 ning §-s 7 sätestatud nõuetele ning § 9 lõikes 4 nimetatud nõutud lisade olemasolu. Puuduste korral teavitab EAS taotlejat kirjalikult ning annab puuduste kõrvaldamiseks kuni kolm tööpäeva.
(3) EAS saadab taotlusvoorus laekunud projektide taotlejate ja kaasfinantseerijate nimekirja Rahandusministeeriumile kontrollimiseks, kas kohaliku omavalitsuse üksusel või kohaliku omavalitsuse üksusest sõltuval üksusel on taotlejana ja oma- või kaasfinantseeringu katmise kohustuse korral täidetud kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 341 tingimused.
(4) EAS saadab investeeringu objekti asukohajärgsele maakondlikku komisjoni teenindavale organisatsioonile hiljemalt 15. märtsiks maakondlike projektide täidetud taotlusvormid ja muud hindamiseks vajalikud dokumendid koos teabega projektide § 10 lõigete 2 ja 3 alusel tehtud kontrolli kohta.
(5) EAS saadab programmi komisjoni liikmetele vähemalt viis tööpäeva enne programmi komisjoni koosolekut üleriigiliste projektide täidetud taotlusvormid ja muud hindamiseks vajalikud dokumendid koos infoga projektide lõigete 2 ja 3 alusel tehtud kontrolli kohta.
(7) [Kehtetu - RT I, 07.11.2017, 8 - jõust. 10.11.2017]
§ 11. Maakondlik komisjon
(1) Paragrahvi 10 lõikes 4 nimetatud taotlusi hindavad investeeringuobjektide asukohajärgsed maakondlikud komisjonid.
(2) Riigihalduse minister moodustab oma käskkirjaga 15 maakondlikku komisjoni.
(3) Maakondlike komisjonide moodustamiseks ja maakondlikku komisjoni teenindavate organisatsioonide nimetamiseks küsib Rahandusministeerium ettepanekuid maakondadest. Maakondlikku komisjoni teenindava organisatsiooni ülesanne on maakondlikku komisjoni teenindada.
(31) Maakondliku komisjoni koosseisu peab kuuluma vähemalt üks mittetulundusühenduste esindaja. Maakondliku komisjoni koosseisust kuni 50% võivad olla linna- või vallavolikogu liikmed, linna- või vallavalitsuse liikmed ning linna- või vallavalitsuse ametnikud ja töötajad.
(4) Maakondliku komisjoni liikmetel on õigus külastada investeeringu objekti kohapeal. Objekti külastamisest teavitab maakondlikku komisjoni teenindav organisatsioon taotlejat kolm tööpäeva ette.
(5) Maakondliku komisjoni koosoleku toimumiseks vajalik kvoorum on vähemalt 50 protsenti komisjoni liikmete arvust ja iga projekti hindamiseks vajalik kvoorum peab olema vähemalt 40 protsenti komisjoni liikmete arvust.
(6) Maakondlikul komisjonil on õigus teha ettepanekud:
1) taotluse rahuldamiseks;
2) taotluse osaliseks rahuldamiseks;
3) taotluse rahuldamata jätmiseks.
(7) Taotluse osalise rahuldamise ettepaneku võib maakondlik komisjon teha juhul, kui:
1) toetust on taotletud tegevustele või kuludele, mis ei ole abikõlblikud;
2) toetust on taotletud tegevustele või kuludele, mis projekti eesmärkide või tulemuste seisukohast pole põhjendatud.
(8) Taotluse osalise rahuldamise ja taotluse rahuldamata jätmise ettepanekuid peab maakondlik komisjon põhjendama ja protokollis kajastama.
(9) Taotlusi hinnatakse maakondliku komisjoni koosolekul. Maakondliku komisjoni koosolekud protokollitakse.
§ 12. Maakonna projektide hindamine
(1) Rahandusministeerium koostab EASiga koostöös maakonna projektide prioriteetsuse hindamiseks hindamismetoodika (edaspidi hindamismetoodika), milles sätestatakse hindamise skaala, lõikes 5 nimetatud hindamiskriteeriumide kirjeldused, alakriteeriumid, lävend ja osakaalud.
(2) Hindamismetoodika ning hindamistabelite ja pingerea vormid kinnitatakse riigihalduse ministri käskkirjaga ja tehakse kättesaadavaks nii Rahandusministeeriumi kui ka EASi veebilehel hiljemalt kaks kuud enne taotluste esitamise tähtpäeva.
(3) Maakondlik komisjon lähtub taotluste hindamisel hindamismetoodikast.
(4) Taotlusi hinnatakse hindamismetoodika kohaselt taotlustes toodud info alusel.
(5) Taotluste hindamisel lähtutakse järgmistest kriteeriumidest:
1) projekti mõju programmi eesmärgi saavutamisele;
3) projekti prioriteetsus ning tulenevus arengukavadest või planeeringutest;
4) projekti eelarve ja tegevuste põhjendatus.
(7) Juhul kui projekti elluviimise perioodiga vähemalt osaliselt kattuval ajal tehakse samal investeeringu objektil taotleja enda või muu riikliku kaasrahastusega ehitustöid, mis lõpetatakse projekti elluviimise lõpptähtajaks, tuleb nende kaasnevate investeeringute mõju arvesse võtta lõike 5 punktides 1–3 nimetatud kriteeriumi hindamisel.
(8) Maakondlikku komisjoni teenindaval organisatsioonil on õigus küsida taotlejalt ja EASilt taotluse kohta lisainformatsiooni.
(9) Maakondlikul komisjonil on õigus lisaks taotluses toodud informatsioonile võtta hindamisel arvesse ka objekti külastusel saadud informatsiooni.
(10) Maakondlikul komisjonil on õigus jätta hindamata need projektid, mis § 10 lõigete 2 ja 3 kontrolli tulemusel ei vasta programmi tingimustele või mille puhul ei ole taotleja puudusi tähtajaks likvideerinud. Sellised projektid lisatakse ilma hindamistulemuseta maakonna projektide pingerea lõppu.
(11) Hindamistulemuste alusel koostab maakondlik komisjon maakonna projektide pingerea.
(12) Maakondlikku komisjoni teenindava organisatsiooni juht esitab hiljemalt 15. aprillil EASile ja Rahandusministeeriumile:
1) maakondliku komisjoni koosoleku protokolli;
2) maakonna projektide vormikohase hindamistabeli;
3) maakonna projektide vormikohase pingerea.
(13) Lõikes 12 nimetatud vormidel kajastatakse:
1) hinnatud maakonna projektide hinded koos hindamismetoodikast lähtuvate sisuliste põhjendustega;
2) hindamisel lisaks taotluses esitatud informatsioonile hindamistulemust mõjutanud objekti külastusel saadud informatsioon;
3) põhjendatud ettepanekud taotluse kõrvaltingimusega või osaliseks rahuldamiseks või taotluse rahuldamata jätmiseks.
(14) EAS, Rahandusministeerium ja maakondlikke komisjone teenindavad organisatsioonid võivad § 10 lõigetes 4 ja 5 ning käesoleva paragrahvi lõikes 12 nimetatud dokumendid tunnistada asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks avaliku teabe seaduses sätestatud alustel ja korras.
§ 13. Taotluste vastavuskontroll EASi poolt
(1) EAS teeb vastavuskontrolli:
1) kõigile § 10 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele vastanud üleriigilistele projektidele;
2) maakondade pingeridade alusel § 10 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele vastanud maakonna projektidele, mille taotletav toetuse summa mahub maakonna pooleteisekordse (1,5-kordse) jaotussumma piiridesse.
(2) Projekti puhul, mis mahub maakonna pooleteisekordse jaotussumma piiridesse osaliselt, teeb EAS lõike 1 punktis 2 sätestatud vastavuskontrolli ainult juhul, kui projekt mahub maakonna pooleteisekordse jaotussumma piiridesse vähemalt 50 protsendi ulatuses.
(3) [Kehtetu - RT I, 07.11.2017, 8 - jõust. 10.11.2017]
(4) Vastavuskontrolli käigus kontrollib EAS taotluses esitatud andmete õigsust, taotleja, kaasfinantseerija, toetatavate tegevuste ja kulude vastavust käesoleva määrusega kehtestatud nõuetele.
(5) Vastavuskontroll tehakse taotlustes esitatud ja maakondlikku komisjoni teenindavalt organisatsioonilt saadud informatsiooni alusel. EASil on õigus küsida taotlejalt ja maakondlikku komisjoni teenindavalt organisatsioonilt lisainformatsiooni.
(6) EASil on õigus vajaduse korral külastada investeeringu objekti kohapeal, teavitades sellest taotlejat kolm tööpäeva ette.
(7) Taotluse ja lisade kontrollimisel puuduste ilmnemisel teavitatakse sellest viivitamata taotlejat ja määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Üldjuhul antakse puuduste kõrvaldamiseks aega kuni kümme tööpäeva.
(8) Kui EAS avastab vastavuskontrolli käigus asjaolusid, mis oleksid mõjutanud hindamistulemust, aga mida maakondlik komisjon ei saanud arvestada, võib EAS saata taotluse maakondlikku komisjoni teenindavale organisatsioonile ühe või mitme hindamiskriteeriumi suhtes uuesti hindamiseks.
(9) EAS koostab kontrollitud projektide kohta vormikohased hinnangud.
(10) Hinnanguvormi koostab EAS kooskõlastatult Rahandusministeeriumiga.
(11) EAS saadab lõikes 9 nimetatud hinnangud programmi komisjonile hiljemalt 15. maiks.
§ 14. Programmi komisjon
(1) Rahandusministeeriumi juurde moodustatakse alaline otsustusõigusega komisjon (edaspidi programmi komisjon). Programmi komisjoni teenindavad EAS ja Rahandusministeerium.
(2) Programmi komisjoni koosseis kinnitatakse riigihalduse ministri käskkirjaga ning sellesse kuuluvad Rahandusministeeriumi, EASi, Kultuuriministeeriumi, Sotsiaalministeeriumi ning Haridus- ja Teadusministeeriumi esindajad.
(3) Üleriigiliste projektide hindamise ja taotlusvoorus laekunud taotluste kohta programmi komisjonis otsuste tegemise koosolek toimub hiljemalt 22. mail.
(4) Programmi komisjoni koosolekut juhatab komisjoni esimees, tema äraolekul komisjoni aseesimees.
(5) Programmi komisjoni koosoleku toimumiseks vajalik kvoorum on vähemalt 50 protsenti komisjoni liikmete arvust ja iga projekti hindamiseks vajalik kvoorum peab olema vähemalt 40 protsenti komisjoni liikmete arvust.
(6) Programmi komisjoni otsuse vastuvõtmiseks on vajalik kohal viibivate programmi komisjoni liikmete lihthäälteenamus, häälte võrdse jagunemise korral on otsustav koosoleku juhataja hääl.
(7) Programmi komisjonil on õigus põhjendatud juhul muuta maakonna projektide pingerida. Pingerea muutmiseks vajalikud dokumendid teeb programmi komisjonile kättesaadavaks EAS.
(8) Programmi komisjonil on õigus teha järgmisi otsuseid:
1) taotluse rahuldamata jätmine;
2) taotluse rahuldamine;
3) taotluse osaline rahuldamine;
4) taotluse kõrvaltingimusega rahuldamine.
(9) Osalise rahuldamise otsuse võib programmi komisjon teha taotleja nõusolekul.
(10) Programmi komisjoni koosolekud protokollitakse.
§ 15. Üleriigiliste projektide hindamine ning taotlusvoorus laekunud üleriigiliste ja maakonna projektide kohta otsuste tegemine
(1) Programmi komisjon hindab üleriigilisi projekte hindamismetoodika kohaselt taotlustes toodud info ja EASi koostatud hinnangute alusel.
(2) Programmi komisjon moodustab hindamistulemuste alusel üleriigiliste projektide pingerea.
(3) Programmi komisjon ei hinda üleriigilisi projekte, mis § 10 lõigete 2 ja 3 alusel tehtud kontrolli tulemusel või § 13 lõike 1 punkti 1 alusel tehtud vastavuskontrolli tulemusel ei vasta määruses sätestatud tingimustele või kui taotleja ei ole puudusi tähtaegselt likvideerinud, sellised projektid lisatakse ilma hindamistulemuseta üleriigiliste projektide pingerea lõppu ning nende kohta teeb komisjon taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(4) Programmi komisjon lähtub üleriigiliste projektide menetlemisel ja nende kohta otsuste tegemisel:
1) paragrahvi 10 lõigete 2 ja 3 alusel tehtud kontrolli tulemustest;
2) paragrahvi 13 lõike 1 punkti 1 alusel tehtud vastavuskontrolli tulemustest;
3) üleriigiliste projektide pingereast;
4) taotlusvooru üleriigiliste projektide toetusvahenditest § 6 lõike 2 punkti 1 alusel.
(5) Programmi komisjon lähtub maakonna projektide menetlemisel ja nende kohta otsuste tegemisel:
2) paragrahvi 12 lõike 12 kohaselt maakondlikku komisjoni teenindava organisatsiooni saadetud materjalidest, sealhulgas § 12 lõikes 2 nimetatud vormidel kajastatust;
3) paragrahvi 13 lõike 1 punkti 2 alusel tehtud vastavuskontrolli tulemustest;
4) EASi poolt § 13 lõike 9 alusel koostatud hinnangutest;
5) taotlusvooru maakonna projektide toetusvahenditest § 6 lõike 2 punkti 2 alusel;
6) maakonna ligikaudsest jaotussummast;
7) toetusvahendite jagunemise maakondadevahelisest tasakaalustatusest.
(6) Programmi komisjoni otsused taotlusvooru laekunud projektide kohta vormistatakse koosoleku protokolli lisana. Programmi komisjoni koosoleku protokolli lisa saadetakse hiljemalt 4. juunil maakondlikke komisjone teenindavatele organisatsioonidele ning avalikustatakse EASi ja Rahandusministeeriumi veebilehel. Lisaks teavitab EAS taotlejaid programmi komisjoni otsustest kirjalikult.
§ 16. Programmi komisjoni otsuste kehtetuks muutumine
(1) Kui toetuse saaja ei ole § 9 lõike 4 punktis 4 nimetatud dokumente kolme kuu jooksul taotluse kõrvaltingimusega rahuldamise otsuse tegemise päevast alates EASile esitanud, tunnistab programmi komisjon otsuse vastava taotleja suhtes kehtetuks.
(2) Kui toetuse saaja ei ole nelja kuu jooksul taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või kõrvaltingimusega rahuldamise otsuse tegemise päevast alates toetuslepingut sõlminud, tunnistab programmi komisjon otsuse vastava taotleja suhtes kehtetuks.
5. peatükk Toetuse saaja, toetuse kasutamine ja toetuse tagasinõudmine
§ 17. Toetusleping, toetuse saaja õigused ja kohustused
(1) EAS sõlmib toetuse kasutamise tingimuste kohta toetuse saajaga toetuslepingu. Toetuslepingu vormi koostab EAS kooskõlastatult Rahandusministeeriumiga.
(2) EAS ei sõlmi toetuslepingut enne § 9 lõike 4 punktis 5 nimetatud dokumentide esitamist.
(3) Toetuse summa kantakse toetuse saajale üle vastavalt toetuslepingu tingimustele.
(4) Toetuse saajal on õigus:
1) saada EASi kaudu nõuandeid ja informatsiooni, mis on seotud lõikes 5 nimetatud kohustuste täitmisega;
2) muuta projekti eelarvet oma- või kaasfinantseeringu arvel juhul, kui projekti eelarve suureneb ning projektis ette nähtud eesmärgid ja tegevuste maht ei muutu;
3) muuta projekti eelarvet juhul, kui projekti eelarve väheneb, kuid seda kuni minimaalse oma- ja kaasfinantseeringu määrani.
1) tagama toetuse andmise otsuses ette nähtud oma- või kaasfinantseeringu olemasolu;
2) kasutama toetust vastavuses esitatud taotluse, selle rahuldamise, osalise rahuldamise või kõrvaltingimusega rahuldamise otsuse ja toetuslepinguga;
3) pidama eraldi raamatupidamisarvestust toetuse ning oma- või kaasfinantseeringu kasutamise kohta;
4) eristama raamatupidamises toetatava projekti kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest toetuse saaja kuludest ning kulu- ja maksedokumentidest;
5) esitama EASi ettenähtud vormil, viisil ja tähtaja jooksul nõutud informatsiooni ja aruanded;
6) projekti eesmärgi muutumisel taotlema selleks EASi kaudu programmi komisjonilt nõusolekut;
7) projekti kestuse ja projekti tegevuste muudatuste korral ning projekti eelarve muutumisel, kui projekti maksumus väheneb sedavõrd, et oma- ja kaasfinantseering väheneb alla minimaalse oma- ja kaasfinantseeringuks ette nähtud määra, taotlema selleks EASilt nõusolekut;
8) võimaldama teha kontrolltoiminguid ja auditit toetuse ning oma- või kaasfinantseeringut kajastavate kulu- ja maksedokumentide, soetatud seadmete, materjalide ja tehtud tööde suhtes, sealhulgas võimaldama kontrollijal juurdepääsu projektiga seotud ruumidesse ja territooriumidele;
9) andma kontrollija käsutusse kõik soovitud andmed ja dokumendid viie tööpäeva jooksul vastava nõude saamisest arvates;
10) võtma arvesse kõik järelevalvetoimingute ja auditi tulemusena tehtud ettepanekud;
11) näitama toetuse kasutamisel EASi veebilehel kättesaadavas siseriiklikest regionaalarengu programmidest teavitamise juhendis ette nähtud viisil, et investeeringu objekti on toetatud regionaalsete investeeringutoetuste programmi vahenditest;
12) säilitama taotluse, toetuse kasutamise ja projekti elluviimisega seonduvat dokumentatsiooni seitse aastat;
13) kooskõlastama eelnevalt kirjalikult EASiga kõik esitatud andmetes toimunud muudatused või asjaolud, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saajal oma kohustuste täitmist, sealhulgas nime, aadressi ja põhimääruse või põhikirja muutmine, seaduslike või volitatud esindajate muutumine, ühinemine, jagunemine või ümberkujundamine, pankroti väljakuulutamine, likvideerimine ja tegevuse lõpetamine ka siis, kui eelnimetatud muudatused on registreeritud avalikus registris või avalikustatud massiteabevahendite kaudu;
14) informeerima viivitamata kirjalikult EASi kaudu programmi komisjoni projekti elluviimise käigus ilmnenud projekti negatiivse tulemuse suurest tõenäosusest või vältimatusest ning projekti edasise jätkamise otstarbekuse kaheldavusest;
15) kooskõlastama eelnevalt EASi kaudu programmi komisjoniga toetuse eest loodud või soetatud vara omandi- või kasutusõiguse üleandmise korral üleandmise tingimused ning edasise vastutuse vara sihtotstarbelise kasutamise eest.
(1) Toetuse saaja esitab toetuse kasutamise kohta lõpparuande toetuslepingus määratud tähtajaks.
(2) Kui toetussumma ületab 40 000 eurot, võib toetuse saaja esitada vahearuandeid iga kolme kuu järel või harvem. Soov vahearuannete esitamiseks peab kajastuma taotluses.
(3) EAS kontrollib 20 tööpäeva jooksul aruande EASile laekumise päevast alates toetuse ja oma- ja kaasfinantseeringu sihtotstarbelist ja toetuslepingu tingimustele vastavat kasutamist ja hangete läbiviimise õigsust ning informeerib vajaduse korral kontrolli tulemustest Rahandusministeeriumi ja maakondlikku komisjoni teenindavat organisatsiooni.
(4) Toetuse mittesihtotstarbelise kasutamise või toetuslepingu tingimuste muu rikkumise korral on EASil õigus toetusleping üles öelda ja nõuda saadud toetuse kas täielikku või osalist tagastamist vastavalt programmi komisjoni otsusele.
(5) EASil on õigus vähendada toetust juhul, kui toetuse saaja oma- ja kaasfinantseering väheneb alla 25 protsendi projekti maksumusest.
(6) Kui EAS tuvastab toetuse kasutamise kontrollimisel, et projekti elluviimisel on tehtud mitteabikõlblikke kulusid, on EASil õigus need kulud projekti maksumusest maha arvestada ja kinnitada aruanne vähendatud maksumusega, lähtudes lõikest 4.
(7) Kui EAS tuvastab toetuse kasutamise kontrollimisel, et projekt viidi ellu eelarves ettenähtust väiksemate kuludega ja projekti kogumaksumus on vähenenud, on EASil õigus kinnitada aruanne vähenenud summas, lähtudes lõikest 5, ning toetussummat vähendada.
(8) Kui EAS tuvastab toetuse kasutamise kontrollimisel, et toetuse saaja ei ole projekti elluviimisel järginud riigihangete seadust, teavitab EAS sellest Rahandusministeeriumi.
§ 19. Väljamakse tegemine
(1) Toetus makstakse välja toetuse saajale.
(2) Toetuse iga osa väljamaksmiseks tuleb toetuse saajal esitada EASile maksetaotlus.
(3) Pärast toetuslepingu sõlmimist kannab EAS toetuse saaja esitatud nõuetekohase maksetaotluse alusel 20 tööpäeva jooksul toetuse saajale ettemaksena üle kuni 30 protsenti toetussummast.
(4) Toetuse saaja tõendab ettemaksena saadud toetuse kasutamise hiljemalt lõpparuande esitamise tähtajaks. Toetuse saajal ei ole õigust taotleda järgnevaid makseid enne, kui kogu ettemaksena saadud toetuse kasutamine on tõendatud.
(5) Pärast vastavas etapis ette nähtud tegevuste elluviimist, omafinantseeringu osa tasumist ja nõuetekohase aruande kinnitamist EASis ning toetuse saajalt nõuetekohase maksetaotluse saamist kannab EAS 20 tööpäeva jooksul toetuse saajale üle vastavas etapis tehtud kulude toetuse osa toetuslepingus määratud osakaalu alusel.
(6) Aruande kinnitamiseks peab toetuse saaja olema kandnud omafinantseeringu osa kuludest.
(7) Lõikes 6 nimetatud juhtudel on toetuse saaja kohustatud seitsme tööpäeva jooksul toetuse saamisest arvates tasuma kuludokumentide kogusumma ning esitama EASile maksekorraldused.
§ 20. Muudatused toetuse kasutamisel ja toetuslepingu muutmine
(1) Toetuse saaja peab enne muudatuste tegemist EASi teavitama kirjalikult kõikidest muudatustest esialgse taotlusega võrreldes.
(2) Kui toetuse kasutamise ja projekti elluviimise käigus ilmneb, et projekti on vaja muuta, vormistab EAS toetuslepingu muudatuse.
(3) Kui toetuse saaja soovib muuta projekti eesmärki, on selleks vaja programmi komisjoni nõusolekut. Projekti eesmärgi muutmisel vormistab EAS toetuslepingu muudatuse programmi komisjoni otsuse alusel.
(4) Kui investeeringu objektile tehtavad kulud on suurenenud, katab taotleja need omafinantseeringu arvel. Kui investeeringu objektile tehtavad kulud on vähenenud, vähendatakse toetussummat ja oma- ja kaasfinantseeringut tingimusel, et oma- ja kaasfinantseeringu osatähtsus moodustab vähemalt 25 protsenti projekti abikõlblikest kuludest.
(1) Programmi komisjonil on õigus nõuda toetus tagasi, kui:
1) ilmnevad asjaolud, mille korral toetuse saamise taotlust ei oleks rahuldatud;
4) ilmneb, et projekti eesmärki või kavandatud tulemusi ei saavutata;
5) toetuse saaja ei ole täitnud talle toetuslepingus pandud kohustusi.
(3) Toetuse tagasimaksmise tähtaja määrab programmi komisjon. Põhjendatud juhtudel võib programmi komisjon toetuse saaja poolt kirjalikult esitatud põhjendatud taotluse alusel toetuse tagasimaksmise tähtaega mõistliku aja võrra pikendada.
(4) Kui toetuse saajalt ei ole võimalik toetust tagasi saada, otsustab edasise tegevuse programmi komisjon.
(5) Kui toetuse saaja ei taga toetuslepingus nõutud tähtaja lõpuni projekti tulemusena loodud või soetatud vara säilimist või avalikku kasutust taotluses ning toetuslepingus nimetatud eesmärkidel ja tingimustel või sooritab selle varaga tehinguid, mis annavad nimetatud aja jooksul mõnele isikule või asutusele põhjendamatu eelisseisundi, vähendatakse tegevuse või tegevuste kogumi toetuse summat proportsionaalselt ajaga, mille jooksul on alates projekti lõpptähtpäevast vara puhul toetuslepingu nõudeid rikutud, ning EAS nõuab programmi komisjoni otsuse alusel toetuse osaliselt või täielikult tagasi.
(6) Kui toetuse saaja ei saavuta projekti eesmärke või saavutab projekti eesmärgid osaliselt, otsustab programmi komisjon toetuse osalise või täieliku tagasinõudmise, kaaludes otsuse tegemisel elluviidud tegevuste mõju eesmärgi saavutamisele, ning EAS nõuab programmi komisjoni otsuse alusel toetuse tagasi. Programmi komisjonil on kohustus valitud toetuse tagasimaksmise määra toetuse tagasinõudmise otsuses põhjendada.
(7) Kui toetuse saaja ei võimalda EASil teha kohapealset kontrolli, auditit või järelevalvet, ei anna nõutud tähtpäevaks kontrollija käsutusse kõiki soovitud andmeid või dokumente või takistab muul moel tahtlikult kontrollija tegevust, nõuab EAS programmi komisjoni otsuse alusel tagasi 20–100 protsenti toetusest.
(8) Kui ilmneb, et toetuse saaja on eiranud oma muid kohustusi või talle kehtestatud nõudeid, nõuab EAS programmi komisjoni otsuse alusel tagasi 5–100 protsenti toetusest.
(9) Kui ilmneb, et toetuse saaja on eiranud § 17 lõike 5 punktis 11 nimetatud juhendis sätestatud teavitamise nõudeid ja nõuete hilisem täitmine ei ole võimalik, teeb programmi komisjon otsuse nõuda tagasi viis protsenti projektile eraldatud toetusest, kuid kõige rohkem 1000 eurot. EAS nõuab toetuse tagasi vastavalt programmi komisjoni otsusele.
(10) Võttes arvesse avalike vahendite säästliku kasutamise vajadust ja tagasinõudemenetlusele kuluvat ressurssi, nõutakse toetus tagasi, kui toetuse saaja poolt tagasimakstav summa on üle 100 euro.
§ 22. Määruse rakendussätted
(1) 2016. aasta I voorus rahastatud taotluste menetlemisel ning varasemate aastate voorudes rahastatud taotluste menetlemisel kohaldatakse Vabariigi Valitsuse 28. mai 2009. a määrust nr 82 „Regionaalsete investeeringutoetuste andmise programmi vahenditest toetuse taotlemise, andmise, kasutamise ning tagasinõudmise tingimused ja kord”.


KO 2003, 13, 363
Vastu võetud 22.01.2003 nr 5
Võttes aluseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (RT I 1993, 37, 558; 1999, 82, 755; 2000, 51, 322; 2001, 82, 489; 100, 642; 2002, 29, 174; 36, 220; 50, 313; 53, 336; 58, 362; 61, 375; 63, 387; 64, 390 ja 393; 82, 480; 96, 565; 99, 579; 2003, 1, 1; 4, 22) § 6 ja § 22 lõike 1 punkti 362, § 663 ja § 66 (4), väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313; 110, 654) § 9 punkti 2, karistusseadustikuga seonduvate seaduste muutmise ja täiendamise seaduse, Rakvere Vallavolikogu määrab:
1. Kehtestada «Koerte ja kasside pidamise eeskiri».
Rakvere Vallavolikogu 22. jaanuari 2003. a
määrusega nr 5
1. Koerte ja kasside pidamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab koerte ja kasside pidamise korra Rakvere valla haldusterritooriumil.
2. Eeskiri on kohustuslik kõigile koerte või kasside pidajatele ja omanikele (edaspidi omanik).
3. Koera või kassi pidamisel tuleb arvestada loomakaitseseaduse, loomatauditõrje seaduse, veterinaarkorralduse seaduse, muude õigusaktide ja käesoleva eeskirja nõudeid.
4. Koera või kassi omanik kannab eeskirja rikkumise eest vastutust kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 66³ alusel ning väärteomenetluse seadustikus kehtestatud korras.
II. OMANIKU KOHUSTUSED
5. Omanik on kohustatud:
5.1. registreerima koerad Rakvere valla kantseleis hiljemalt kümne kalendripäeva jooksul pärast koera neljakuuseks saamist, hulkuva koera omandamisel või muudel juhtudel, kui omandatakse vanem koer, tuleb koer registreerida kümne tööpäeva jooksul koera omandamisest;
5.2. koera registreerimisel esitama järgmised andmed:
5.2.1. omaniku nimi, elukoht ja telefoninumber;
5.2.2. koera nimi ja asukoht;
5.2.3. koera vaktsineerimist tõendav dokument;
5.2.4. koera kadumisel või koera surma korral peab omanik sellest teatama kahe nädala jooksul vallavalitsuse kantseleisse looma registrist kustutamiseks;
5.3. tagama oma koerale või kassile eluks vajalikud tingimused;
5.4. koristama koera või kassi reostatud trepikoja, tänava või muu avalikult kasutatava koha;
5.5. laskma koera või kassi marutaudi vastu vaktsineerida ja revaktsineerida vastavalt kehtestatud korrale, pädeva ametiisiku nõudmisel esitama vaktsineerimist tõendava dokumendi;
5.6. informeerima kurja koera olemasolust, paigaldades territooriumi sissepääsu juurde hoiatussildi ning garanteerima ametiülesandeid täitva ametiisiku ohutu juurdepääsu territooriumile.
6. Koera või kassi on lubatud pidada individuaalelamus, korteris, õues ketis ja kinnisel territooriumil nii, et oleks takistatud koera väljapääsemine.
7. Avaliku kohta võib koera viia rihma otsas, vajadusel suukorviga. Omanik peab avalikus kohas tagama inimeste ja loomade ohutuse ning heakorra.
8. Koera või kassi ei tohi tahtlikult vigastada, abitusse seisundisse jätta, piinata, hüljata ega muul viisil talle tahtlikult kannatusi tekitada.
9. Koera või kassi ei tohi viia avalikult kasutatavatesse ruumidesse või piiratud territooriumile ilma valdaja loata.
10. Koera või kassiga ei tohi viibida avalikul üritusel korraldaja loata.
11. Inimest või looma hammustanud koera või kassi omanik on kohustatud:
11.1. teatama sellest viivitamata veterinaararstile;
11.2. vajadusel hoidma koera või kassi karantiinis vastavalt veterinaararsti korraldusele (isoleerituna inimestest ja loomadest);
11.3. esitama kannatanule tema nõudmisel kassi või koera vaktsineerimist tõendava dokumendi.
12. Koera või kassi hukkumisest on omanik kohustatud teavitama viivitamata veterinaararsti.
III. HULKUVAD JA/VÕI OHTLIKUD KOERAD JA KASSID
13. Hulkuvaks loetakse koer või kass, kes viibib järelevalveta väljaspool eeskirja punktis 6 toodud kohti.
14. Hulkuv koer või kass kuulub püüdmisele.
15. Loomapidaja juurest lahti pääsenud kodulooma püüdmist korraldab omanik. Kui loomapidaja juurest lahti pääsenud looma kinnipüüdmise korraldab kohalik omavalitsus, kannab püüdmise ja pidamisega seotud kulud omanik.
16. Püütud looma hoitakse 14 päeva, mille kestel omanik võib oma looma tagasi saada, kui ta tasub püüdmis- ja ülalpidamiskulud. 14 päeva möödumisel antakse loom uuele omanikule või hukatakse.
17. Ohtliku hulkuva koera, kes on inimest rünnanud, tekitades kehavigastusi ning on jätkuvalt ohtlik, võib koerapüüdja või politseiametnik kohapeal hukata.
18. Koera võib kohapeal hukata, kui ohtu on sattunud inimese elu.
19. Muudel juhtudel, kui on vajalik koera või kassi hukkamine (haigus, haiguse leviku tõkestamine jne), peab see toimuma vastavalt loomakaitseseadusele.


§ 6 Vallavalitsuse otsused hanke menetlemisel
§ 8 Lihthanke korraldamine
§ 12 Riigihankega seotud teabehaldus
RT IV, 31.01.2018, 10
Vastu võetud 24.01.2018 nr 1
Määrus kehtestatakse riigihangete seaduse § 9 lõike 1 ja 4, Tapa Vallavolikogu 30.10.2014 määruse nr 25 “Tapa vallavara valitsemise kord” § 7 lõike 2 ning Tamsalu Vallavolikogu 24.05.2006 määruse nr 28 „Vallavara eeskirja kehtestamine“ alusel.
(1) Hankekord reguleerib riigihangete planeerimist, riigihanke eest vastutavate isikute määramist ja riigihangete, sh alla riigihanke piirmäära jäävate hangete ning sotsiaal- ja eriteenuste riigihangete korraldamist Tapa Vallavalitsuses (edaspidi vallavalitsus) ja Tapa Vallavalitsuse hallatavates asutustes (edaspidi hallatav asutus).
(2) Riigihange (edaspidi hange) on käesoleva määruse kohaselt asjade ostmine, teenuste tellimine, ideekonkursside korraldamine, ehitustööde tellimine ja ehitustööde ning teenuste kontsessioonide andmine.
(3) Käesolevat määrust rakendatakse koostoimes riigihangete seaduse (edaspidi RHS) ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega.
(1) Hankealase töö kavandamiseks koostatakse igaks eelarveaastaks hankeplaan koos üldise ajakavaga. Hankeplaanis kajastatakse riigihanked, mille eeldatav maksumus asjade ostmisel ja teenuste tellimisel on 5000 eurot või rohkem ning ehitustööde tellimisel 10 000 eurot või rohkem.
(2) Vallavalitsuse osakonnajuhatajad/abivallavanemad ja hallatavate asutuste juhid esitavad nimekirjad vallavalitsuse hankespetsialisti ülesandeid täitvale isikule kahe nädala jooksul eelarve kinnitamisest planeeritavate riigihangete kohta. Nimekiri peab sisaldama:
1) hanke objekti;
3) hankelepingu sõlmimise eeldatav tähtaega;
4) hankelepingu eeldatavat maksumust.
(3) Hankespetsialist koostab käesoleva paragrahvi lõike 2 kohase informatsiooni põhjal eelarveaastal korraldatavate hangete kohta hankeplaani ning esitab selle vallavalitsusele kinnitamiseks. Vallavalitsus kinnitab hankeplaani hiljemalt ühe kuu jooksul pärast Tapa valla eelarve vastuvõtmist.
4) eeldatav hanke korraldamise aeg kuu(de) täpsusega;
(1) Vallavalitsuse korraldusega otsustatakse üle lihthanke piirmäära riigihanke korraldamine aasta eelarve kuludes ettenähtud vahendite piires.
(2) Hanked maksumusega üle lihthanke piirmäära viiakse läbi elektrooniliselt e-riigihangete keskkonna vahendusel.
4) riigihanke eest vastutav isik ja hankelepingu täitmise eest vastutav isik;
7) väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse korral isikud, kellele esitatakse alusdokumendid.
(4) Vallavalitsus võib volitada teisi isikuid teostama hankemenetlusega seotud toiminguid.
(6) Hanke korraldamise alla lihthanke piirmäära otsustab oma tegevusvaldkonnas aasta eelarve kuludes ettenähtud vahendite piires vallavalitsuse osakonnajuhataja, vallavanem või hallatava asutuse juht.
(1) Hanke eest vastutav isik on määratud hankeplaanis.
2) teostab riigihangete registris vajalikud toimingud riigihanke väljakuulutamiseks;
4) tagab hanketeate, hankelepingu sõlmimise teate, lepingu lõppemise andmete jm dokumentide ja andmete õigeaegse esitamise riigihangete registrile vastavalt õigusaktidele;
5) tagab valla veebilehel hanke kohta teabe avaldamise;
6) täidab muid käesolevast määrusest ja RHS-st tulenevaid riigihanke eest vastutava isiku ülesandeid.
(3) Alla lihthanke piirmäära jäävatel hangetel on vastutavaks isikuks teenistuja, kellele asjade ostmine, ehitustööde või teenuste tellimine tegevusvaldkonnas on tööülesandeks vastavalt ametijuhendile või vallavanema või abivallavanema/osakonnajuhataja poolt määratud isik. Hallatavas asutuses on vastutavaks isikuks asutuse juht või tema poolt käskkirjaga määratud isik.
(1) Üle lihthanke piirmäära jäävate hangete läbiviimiseks moodustatakse vallavalitsuse korraldusega vähemalt kolmeliikmeline komisjon.
(2) Hankekomisjon avab pakkumused, kontrollib pakkujate või taotlejate kvalifikatsiooni, pakkumiselt kõrvaldamise asjaolude puudumist, pakkumuste vastavust riigihanke alusdokumentides esitatud tingimustele ning hindab pakkumusi. Vajadusel peab komisjon läbirääkimisi.
(4) Hankekomisjoni koosolekute kohta koostatakse riigihangete e-keskkonnas protokollid, millele kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed. Hankekomisjoni liikmel on õigus lisada protokollile oma kirjalik eriarvamus.
§ 6. Vallavalitsuse otsused hanke menetlemisel
Hankekomisjoni ettepanekul otsustab vallavalitsus:
4) põhjendamatult madala maksumusega pakkumuse tagasilükkamise;
5) kõigi pakkumuste tagasilükkamise;
8) hankemenetluse lõpetamise;
(1) Riigihanke hankemenetluse korraldamise kohustuse maksumuse piirmäär on
2) ehitustööde hankelepingu korral 150 000 euro.
§ 8. Lihthanke korraldamine
(1) Lihthanke korraldamise kohustuse maksumuse piirmäär on
(1) Hange alla lihthanke piirmäära on väikehange ehk hange, mille hankelepingu eeldatav maksumus asjade ostmisel ja teenuste tellimisel on vähemalt 3000 eurot ning ehitustööde tellimisel vähemalt 10 000 eurot.
(2) Väikehankel tuleb olemasolevat konkurentsi ära kasutades tagada rahaliste vahendite kõige ratsionaalsem ja säästlikum kasutamine ning RHS §-s 2 toodud eesmärgi ja RHS §-s 3 sätestatud riigihangete korraldamise üldpõhimõtete järgimine.
(3) Väikehanke korral tuleb konkurentsi olemasolul teha ettepanek pakkumuse esitamiseks vähemalt kahele isikule. Ettepaneku pakkumuse esitamiseks võib teha ühele isikule, kui esinevad asjaolud, mille korral on riigihangete seaduse kohaselt lubatud korraldada riigihange väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse korras. Käesolevas lõikes sätestatud korras saadud pakkumuses esitatud asjade, teenuste või ehitustööde hind peab olema mõistlik ning põhjendatud.
(4) Asjade ja teenuste tellimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 3000 euro ning ehitustööde tellimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 10 000 euro (nn minihange), võib teha ettepaneku pakkumuse tegemiseks ühele isikule. Käesolevas lõikes sätestatud korras saadud pakkumuses esitatud hind peab olema mõistlik ning põhjendatud.
(5) Ettepaneku tegemisel pakkumuse esitamiseks tuleb reeglina koostada soovitud asjade, teenuste või ehitustööde tehniline kirjeldus, vajadusel nõuded pakkuja kvalifikatsioonile.
(6) Olenevalt hankelepingu eseme keerukusest ja selle tehnilise kirjelduse mahust võib hanke läbiviimiseks moodustada komisjoni ja koostada hankedokumendid, mis kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega.
(7) Eduka pakkumuse valiku põhjendus fikseeritakse hanke eest vastutava isiku poolt vormistatud protokollis, mille kinnitab abivallavanem/osakonnajuhataja.
(8) Pakkumuse edukaks tunnistamise otsustab vallavalitsus korraldusega, kui asja ostmise või teenuse tellimise maksumus on rohkem kui 3000 eurot ja ehitustööde maksumus rohkem kui 10 000 eurot.
(9) Asja ostmise ning teenuse või ehitustöö tellimise kohta avaldatakse teade valla veebilehel, kui eeldatav maksumus on 5000 eurot või rohkem.
(1) Sotsiaal- ja eriteenuste hankelepingu sõlmimisel tuleb järgida RHS § 126, 127 ja 144 ja käesolevas määruses sätestatud korda.
(2) Sotsiaal- ja eriteenuste hankelepingu sõlmimisel, mille eeldatav maksumus jääb vahemikku 5000 eurost kuni 300 000 euroni ja eriteenuste puhul 5000 eurost kuni 60 000 euroni, tuleb konkurentsi ära kasutades tagada rahaliste vahendite kõige ratsionaalsem ja säästlikum kasutamine, selleks tuleb teha ettepanek pakkumuse esitamiseks vähemalt kahele isikule.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhtudel võib teha ettepaneku pakkumuse esitamiseks ühele isikule, kui teenuse osutamisel puudub konkurents ning võimalused ettepaneku tegemiseks kahele isikule. Käesolevas lõikes sätestatud korras saadud pakkumuses esitatud teenuste hind peab olema mõistlik ning põhjendatud.
(4) Sotsiaal- ja eriteenuste hankelepingu sõlmimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 5000 eurot, võib teha ettepaneku pakkumuse esitamiseks ühele isikule. Pakkumuses esitatud teenuste hind peab olema mõistlik ning põhjendatud.
(5) Ettepaneku tegemisel pakkumuse esitamiseks tuleb reeglina koostada soovitavate teenuste tehniline kirjeldus ning selgitada pakkumuste hindamise kriteeriumeid. Pakkumuse hindamise kriteeriumeid ei tule selgitada, kui ettepanek tehakse ühele isikule. Kõiki pakkujaid tuleb kohelda võrdselt.
(1) Hankeleping sõlmitakse eduka pakkujaga kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis alates 5000 eurost. Riigihanke korral, mille maksumus on eeltoodust väiksem, võib hankelepingut asendada pakkuja poolt esitatud arve või muu asja ostmist, teenuse või ehitustöö tellimist tõendav dokument.
(2) Vallavalitsuse nimel sõlmib hankelepingu vallavanem või teda asendav isik, kui vallavalitsus ei ole otsustanud teisiti. Hallatavas asutuses allkirjastab lepingu asutuse juht või tema poolt määratud töötaja.
(3) Hankelepingut võib muuta riigihangete seaduses sätestatud alustel. Muutmise põhjendused tuuakse ära muutmise aluseks olevas haldusaktis või hankelepingus. Muutmise otsustab hankelepingu sõlmimise otsuse teinud isik või organ.
§ 12. Riigihankega seotud teabehaldus
(1) Kui riigihange viiakse läbi riigihangete e-keskkonnas, siis riigihangete registris koostatud dokumente ei pea vallavalitsuse dokumendiregistris registreerima.
(2) Kui riigihanget ei korraldata riigihangete e-keskkonnas, tuleb registreerida kõik riigihankega seotud dokumendid vallavalitsuse või hallatava asutuse dokumendiregistris vastavalt selle kasutamise nõuetele.
(3) Riigihanke eest vastutav isik tagab riigihanke dokumentatsiooni säilimise seitsme aasta jooksul riigihanke alustamisest arvates. Välisabi kasutamise abikõlbulikkuse tõendamiseks peab riigihanke dokumentatsioon olema kättesaadav 10 aastat pärast perioodi lõppu.
Meetmed huvide konflikti ennetamiseks, tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks kehtestatakse (on kehtestatud) vallavalitsuse töökorraldust käsitlevas dokumendis.
(1) Vabariigi Valitsuse 05.01.2017 määruse nr 13 “Tamsalu valla ja Tapa valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995 määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” muutmine“ alusel moodustus haldusreformi tulemusel Tamsalu valla ja Tapa valla ühinemisel uus omavalitsusüksus Tapa vald, kes Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 92 lõike 2 alusel on ühinenud omavalitsusüksuste õigusjärglane. Arvestades eelmärgitut ning haldusreformi seaduse § 16 lõiget 1 ja Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 14¹ lõikeid 4¹ - 4², tunnistada kehtetuks:
1) Tapa Vallavalitsuse 19.04.2012 määrus nr 1 „Tapa valla hankekord“.
2) Tamsalu Vallavalitsuse 15.05.2012 määrus nr 3 „Tamsalu valla hankekord“.


üürileping | Juriidiline esmaabi
Tag Archives: üürileping
1-16-9171 17. nov. 2019
Sergey Kuznetsovi kaitsja vandeadvokaat Sven Sillari määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 27. augusti 2019. a määruse peale. Sergey Kuznetsovi vahistuse põhjendatuse kontroll.
1-18-9683 14. nov. 2019
Romek Niggulise kaitsja vandeadvokaadi abi Merike Allikmäe kassatsioon Tallinna Ringkonnakohtu 13. mai 2019. a otsuse peale kriminaalasjas Romek Niggulise süüdistuses KarS § 199 lg 2 p-de 4, 7 ja 8; § 423-1; § 422 lg 1 ning § 215 lg 2 p 1 järgi.
1-18-4372 13. nov. 2019
Lääne Ringkonnaprokuratuuri eriasjade prokurör Kaido Tuulemäe kassatsioon Tallinna Ringkonnakohtu 20. mai 2019. a otsuse peale kriminaalasjas Laima Gundega Geme süüdistuses KarS § 316 lg 1 - § 22 lg-te 1 ja 3 järgi.
1-17-8179 12. nov. 2019
Roman Fedortšenko-Jungi kaitsja vandeadvokaat Leelo Viili kassatsioon Tallinna Ringkonnakohtu 14. märtsi 2019. a otsuse peale kriminaalasjas Roman Fedortšenko-Jungi süüdistuses KarS § 199 lg 2 p-de 7, 8 ja 9 ning § 184 lg 2 p 2 järgi.
1-18-7833 11. nov. 2019
Kannatanu XXX esindaja vandeadvokaadi abi Olavi Järve kassatsioon Tallinna Ringkonnakohtu 6. juuni 2019. a otsuse peale kriminaalasjas Kata Harriku süüdistuses KarS § 214 lg 1 - § 22 lg 3, § 263 lg 1 p 1 ja § 121 lg 1 järgi ning Sirli Kohvi süüdistuses KarS § 263 lg 1 p 1 järgi.
1-18-9719 7. nov. 2019
Danil Hamidžanovi kaitsja vandeadvokaat Raul Ainla määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 5. aprilli 2019. a määruse peale kriminaalasjas Danil Hamidžanovi süüdistuses KarS § 121 lg 2 p 3 järgi. Kaitsja taotlus kriminaalmenetluse lõpetamiseks KrMS § 274 lg 1 ja § 274-2 alusel.
1-18-86 6. nov. 2019
Lääne Ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokurör Indrek Kalda kassatsioon Tallinna Ringkonnakohtu 23. jaanuari 2019. a otsuse peale kriminaalasjas Siim Haukka süüdistuses KarS § 199 lg 2 p-de 1, 4, 7, 8 ja 9 järgi.
2-16-18957 12. nov. 2019
ALANDIA KV OÜ kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 20.12.2018. a otsuse peale AS Süda Maja (pankrotis) pankrotihaldur Toomas Saarma hagis ALANDIA KV OÜ vastu 216 800 euro tagasivõitmiseks
2-19-1023 12. nov. 2019
Evgeny Koltovskoy teistmisavaldus Narva Linnakohtu 15.11.2000. a tagaseljaotsuse peale ja Viru Maakohtu 9.04.2019. a määruse peale Evgeny Koltovskoy kajas Narva Linnakohtu 15. novembri 2000 tagaseljaotsuse peale tsiviilasjas nr 2-569/2000
2-17-1078 12. nov. 2019
AS SEB Pank kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 2.08.2019. a otsuse peale AS SEB Pank hagis Läänemaa Halduse OÜ (pankrotis), ÕIGUSBÜROO TULEMUS OÜ, Nõudeõigus OÜ ja pankrotihaldur Toomas Saarma vastu nõude tunnustamiseks Läänemaa Halduse OÜ pankrotimenetluses
2-18-16685 12. nov. 2019
Henry Lehtsaare (endine Värk), Krislin Saagi ja Kristel Lehtsaare määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 4.03.2019. a määruse peale SeaSnack OÜ hagis Henry Lehtsaare (endine Värk), Krislin Saagi ja Kristel Lehtsaare vastu kahju hüvitamiseks. Hagi tagamine
2-15-17822 12. nov. 2019
Aivo Pärn, Car Rent Group OÜ, OÜ SP Rally Project, OÜ Vostok Oil, AS WIPESTREX GRUPP määruskaebus Tartu Ringkonnakohtu 10.01.2019. a määruse peale UP Varud OÜ (pankrotis) pankrotimenetluses
2-18-13609 11. nov. 2019
Ollallaa OÜ kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 13.03.2019. a otsuse peale Ollallaa OÜ hagis Lauri Pallase ja Osaühingu Elektrolink vastu nõusoleku andmise kohustuse tuvastamiseks
2-17-5713 10. nov. 2019
Merlin Möll määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 30.01.2019. a määruse peale Monika Saade avalduses katusekorruse ruumide ebaseadusliku kasutamise lõpetamiseks ja ruumide üleandmise kohustamiseks
3-16-2497 13. nov. 2019
Maanteeameti kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 25.02.2018. a otsuse peale Urmas Kähäri kaebuses Maanteeameti otsuse tühistamiseks või alternatiivselt õigusvastasuse tuvastamiseks
3-16-1573 11. nov. 2019
Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti ja MTÜ Eesti Hobusekasvatajate Seltsi kassatsioonkaebused Tartu Ringkonnakohtu 29. novembri 2018. a ja 11. detsembri 2018. a otsuste peale MTÜ Eesti Hobusekasvatajate Seltsi kaebuses Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti 26. aprilli 2016. a ja 30. märtsi 2017. a otsuste osaliseks tühistamiseks ja […]
3-19-874 11. nov. 2019
Midfield OÜ määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 17.06.2019. a määruse peale MTÜ Eesti Keskerakond kaebuses Erakondade rahastamise järelevalve komisjoni ettekirjutuse tühistamiseks
3-19-681 10. nov. 2019
Politsei- ja Piirivalveameti määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 22.08.2019. a määruse peale XXX kaebuses Politsei- ja Piirivalveameti rahvusvahelise kaitse taotluse tagasilükkamise otsuse tühistamiseks ning Politsei- ja Piirivalveameti kohustamiseks
3-18-495 4. nov. 2019
XXX kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 26.03.2019. a otsuse peale Maksu- ja Tolliameti maksuotsuse tühistamiseks ning Maksu- ja Tolliameti kohustamiseks taastama töötamise registris kanne XXX töötamise kohta Baltic Tööjõud OÜ-s (likvideerimisel) ning isikustatud sotsiaalmaksu andmed
3-16-1603 16. okt. 2019
5-19-29 23. okt. 2019
434 590 külastust


Taara hindi dvd müük tartus Samsung s8 plus müük katie hinde twitter
Taara hindi dvd müük tartus. super hind mahnisi mutleq izleyin yukle päranduseks saadud metsa müük
Gopro kaamerate müük saunauksed hind
Gopro kaamerate müük saunauksed hind. dog cannot stand on hind legs müük hind telefoni lammutamise teel.puistevilla m2 hind apple arvuti müük
Apple black friday deals 2020 best buy el hind kimin eseri
Apple black friday deals 2020 best buy el hind kimin eseri. suusakomplektide müük tulumaksusoodustuse arvutamine.jõuluvana kostüümi müük laste mänguasjade müük.huawei black apple friday angebote black friday usa fight
Huawei p10 pro müük black friday funny
Huawei p10 pro müük black friday funny. black friday friday stockholm kasutatud auto müük käibemaks.ruubiku kuubik tallinna müük külakiik hind.black friday memes 2020 apple watch black friday series 1
H&m rabattkod juli 2020 black friday offers 2020 malta.Best online lisa hinds lincoln oneplus 5 128gb müük shops for osta ps move nulla osta fiat ducato black friday uk converse tennised müük Vanside müük far cry 5 müük maja jai hind elupuude müük lätis müük pärnumaa jeva koolikottide müük Mehele üllatus tartus ps3 konsool müük.Auto krokodillid müük prisma tesco kampaania Sony xperia m4 aqua price second hand pinalite müük sony wh 1000xm2 adobe illustrator hindi tutorial aux bluetooth adapter müük osta russki standart hind.seinapiltide müük google pixel 3 xl hindi snowboard black friday deals canada punane tellis müük
Kust saab osta tartus magneteid skullcandy black friday 2020
Adidas black friday outlet küttepuude müük pärnus.Sharon hindsman kasko kindlustus pakkumised.Minecraft hide n seek kaltsiumkloriid müük.Põllumaa hind võrumaal black friday iphone deals 2020 australia.Mis on pii väärtus koopiamasinate müük.Freddy pants black friday ventilaator hindi osta.Nokia 3310 dual sim müük patune pool hind.Google black friday wifi roaccutane kullanırken hindistan cevizi yağı.Red dead redemption 2 black friday sale ps4 kivivill paigaldus hind.Viimase hetke pakkumised türki iphone se 128gb müük.Nintendo wii osta espresso machine black friday.Testamendi tegemise hind eri diisli hind.Lego klotside müük lada niva müük eestis
Kingitus keskkooli black friday shopping season male hindu names lõpetajale küttepuude müük harjumaal kasutatud mannekeenide müük prisma kampaania Amazon co uk black friday code xbox one controller black friday deals south africaMercedes sprinter müük keskmise puude soodustused cat s30 hind joogamattide müük.lhv aktsiate sony xperia z2 price in qatar ujumistrikoode müük märkimine orbit kampaania 2020 Kertopuu müük harley davidson müük.Sony z3 compact müük killustiku müük võrumaal.Razer black friday canada kuponger til kjæresten.Mida osta rumeeniast suvine allahindlus.Vr prillide müük septik hind.Google pixel 3 unboxing in hindi kuponger sverige mat.Will smith selfie stick video hind filmlari ko chirib olish.Survepesurite müük tartus venemaa viisa hinnad.Millist arvutihiirt osta jääraja võistlused.Raffaello hindistan hind cevizli kartopu gofret ukulele müük eestis.Skullcandy hesh 3 black friday dünaamiline õlivahetus hind.Aia ehitamine hind asus zenfone 2 ze551ml review hindi.Gaasisoojendi müük akvamariin hindi.Google adwords video in hindi kasutatud halumasinad müük
Dell black friday deals 2020 konteiner maja müük.Tuuleveski müük squishy müük.Divaanisohva osta f hinds southampton.Niva 2121 müük m jak miłość ostatni odcinek youtube.Võrk müük tallinna vesi mulla müük.Vr bank ostalb eg retriiver hind.Rolleri rehvide müük kasutatud vankrid müük.Kasutatud uisud müük akordion weltmeister müük.Kergkruus müük palkmaja hind foorum.Sony a5100 müük top black friday deals 2020 online.Herschel black friday canada diivanite ja voodite müük.Musta reede pakkumised 2020 naisteriided müük.Mustsõstra marjade müük naiste joped müük.Pulmadeks kingitus mehele zara black friday.Aliexpress tiene black friday 2020 suusakepid müük tallinn tartus Lg v30 taara hindi dvd müük tartus hind taara hindi dvd müük tartus aerude müük tartus Kemikaalide müük koolidele millist iphone validaKyleena spiraal hind laualampide müük tartus linoleum oxford black friday specials spordivarustuse müük use in hindi iphone x eesti hind Cat b15 müük el hinduismo pdf.Black friday superdry deals 2020 domeeni hind.Millist tahvelarvutit valida kinnisvara müük läänemaal.Swedbank kampaaniad siberi kass müük.1g kulla hind olfen plaaster hind.Dna test zee news hindi bley bley müük.Viljandi humana päeva hind ümarraud müük.Posta kodu halkalı kitarr osta.Apple kell müük azad hind stamps.Valio juustu kampaania tula kandekott müük.Kõltsu mõis hind suusariiete müük.Külmikud müük interflora kupongkode.Iff suur loterii mesindustarvete müük tartus.Ruubiku kuubik hind hindi indian picture film.Alumiiniumprofiilide müük tartus naji osta panet
Iphone 8 plus hindistan fiyatı black hindi friday 2020 target.Küttepuude müük pärnus black friday cheap flight taara tickets.Osta adobe photoshop kulla hind grammides.Immutatud aiapostid müük osta tee.Millist tasakaaluliikur osta tõlke hindamine.Marineeritud angersäga hind metalli müük.Asiatees toomas black friday steam black friday 2020 countdown.Udemy black friday osta agricola.Riided müük kasutatud turbode müük.Black friday tv 4k nokia tartus 7 plus müük.Black friday 2020 fights alabama iphone 6s features hindi Pet pudelite müük majandusaasta aruande hind.Statoil akcijas black friday in mauritius.Hind filmlari o'zbek tilida xbox one s review in hindi.Ventilatsiooni soojuspump hind kingitus emale jõuludeks.Millist murutraktorit valida päevavalguslambid müük.Hind filmlari 2020 mobiiltelefonide akud müük.Elm327 müük garmin gps müük.Fibo müük oneplus 5t hindi review.Koerte müük tallinnas oneplus 7 pro müük.Ehitustööd pakkumised kas osta honda hrv.Mägimänd hind kulla grammi hind.Sarikate müük hetke bensiini hind.Office 2020 hindi font kartulite müük.Osta eee spanjeli nintendo kutsikad müük Mehele üllatus ps3 konsool müük.Ktm duke 125 müük remy martin vsop hind.Merko tartus ehitus aktsiad kia costa rica.Henna müük tallinnas windows 8 1 minecraft features in hindi.Alibaba black friday black friday lyrics steely dan.Longboard video puistevilla game veebikaamerate müük.Apollo kupongkode personaalne kingitus.Hamstri puur müük plastik voodrilaua müük.Ragulka müük best black friday sales 2020 clothing.Honor 8 pro video hindi laura ashley black friday code.Murutraktorite müük viljandis fantasia jogurt kampaania.Kasutatud suusavarustuse müük tartus javerite müük pärnus
Soome kelk osta ee kingitus valentinipäevaks.Brow henna osta fibo silluse hind.Ufc müük ps4 müük taara ps4 black friday price 2020.Arvuti mälu müük freon müük r134a müük.Pvc kangas hind klapplaud müük.Etsy black friday shirts mercedes benz w124 müük.Palmolive kampaania windows 8 1 hindi keyboard.Kingitus kasvuturba müük.Black friday deutschland jacobs kampaania.Code promo ldlc black friday laktoosivaba piim hind.Black friday in estonia tallinki kinkekaart 2020.Madratsite müük tallinn sony xperia z3 compact müüa.Makita kampaania 2020 kunsti müük online
Alkoholi müük kellaaeg tartus lätis kassi kastreerimise hind.Beyblade valtryek v3 müük betsafe bonus code
24 november 2020 black friday sportscene võtmete valmistamine hinnad.Korteri välisuks müük prillid müük.Cnc pingid müük easyjet black friday.Elamus spa kinkekaart osta ipad.Sony black friday deals ps4 hedon spa pakkumine.Jojobaõli hind tallinna vesi aktsia dividendid.Toyota land cruiser 150 müük somat kampaania.Nahk müük tallinn creed aventus müük.Fortnite switch black friday 2020 parim hind.Sauna supi hind höövel paksusmasin müük.Kanal 2 reklaami hind ukse lukkude müük.Auto värvi müük hind redpost equestrian black friday.Samsung galaxy s2 müük ferrero rocher hindi meaning