§ 1 Reguleerimisala2 KOHTUTÄITUR1 Kohtutäituri ametitegevus
§ 12 Erialase enesetäiendamise kohustus2 Kohtutäituri ametitegevuse registreerimine ja dokumendid
§ 16 Kohtutäituri ametitoimingute tegemiseks kohustamine3 Kohtutäituri ametisse nimetamine, ametist vabastamine ja ametivolituste peatamine, kohtutäituri büroo töötajad
§ 24 Kohtutäituri abide nimekiri4 Kohtutäituri asendamine
§ 27 Kohtutäituri asendaja tasu5 Kohtutäituri ametitoimingu tasu1 Ametitoimingu tasustamise alused
§ 33 Ettemaksu tasumata jätmine ja ettemaksu tagastamine2 Ametitoimingu tasu määrad täitemenetluses
§ 42 Dokumendi koopia valmistamise ja õiendi väljastamise tasu3 Kohtutäituri lisatasu täitemenetluses
§ 47 Lisatasu tunnitasuna4 Kohtutäituri tasu menetlusdokumentide kättetoimetamise, pärandi inventuuri tegemise ja ametliku enampakkumise korraldamise eest
§ 51 Dokumendi koopia valmistamise ja õiendi väljastamise tasu5 Kohtutäituri tasu maksmise vaidlustamine
§ 53 Kohtutäituri tasu tagastamine6 Järelevalve ja distsiplinaarvastutus1 Järelevalve
§ 55 Järelevalve teostamine2 Distsiplinaarvastutus
§ 66 Kohtutäituri omal soovil ametist vabastamine3 KOHTUTÄITURITE JA PANKROTIHALDURITE KODA1 Koja üldsätted
§ 78 Koja ülesanded2 Koja organid
§ 79 Koja organid1 Ameti- ja kutsekogu
§ 86 Ameti- ja kutsekogu ülesanded2 Eestseisus ja koja esimees
§ 90 Koja kantsler3 Ameti- ja kutsekogu juhatus
§ 92 Ameti- ja kutsekogu juhatuse ülesanded4 Eksamikomisjon
§ 97 Täiendusõpe5 Revisjonikomisjon
§ 98 Revisjonikomisjon6 Aukohus
§ 103 Aukohtu otsus4 RAKENDUSSÄTTED1 Üleminekusätted
§ 116 Kindlustusjuhtumitele kohaldatav seadus2 Seaduste muutmine ja kehtetuks tunnistamine3 Seaduse jõustumine
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:algtekst-terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:01.01.2010Redaktsiooni kehtivuse lõpp:30.06.2010Avaldamismärge:RT I 2009, 68, 463
Välja kuulutanudVabariigi President22.12.2009 otsus nr 588Kohtutäituri seadusVastu võetud 09.12.20091. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. Reguleerimisala (1) Käesolev seadus sätestab kohtutäituri ametitegevuse alused, kohtutäituri üle järelevalve teostamise ja distsiplinaarvastutuse korra, kohtutäituri tasustamise korra ning kohtutäiturite ja pankrotihaldurite ühise kutseühenduse tegevuse alused. (2) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi. Haldusmenetluse seadust ei kohaldata täitemenetlusele.2. peatükk KOHTUTÄITUR 1. jagu Kohtutäituri ametitegevus § 2. Kohtutäituri õiguslik seisund (1) Kohtutäitur peab avalik-õiguslikku ametit enda nimel ja vastutusel vaba elukutsena. (2) Kohtutäituri ametitegevus jaguneb ametitoiminguteks ja ametiteenusteks. (3) Kohtutäitur peab ametitegevuses olema erapooletu ning äratama usaldust kõigis isikutes, kelle kasuks või kelle suhtes ta toiminguid teeb. (4) Kohtutäitur peab järgima oma ametivannet ning käituma väärikalt ka väljaspool ametitegevust. (5) Kohtutäituril on ametimärk ja -pitsat. (6) Ametimärgi ja -pitsati kirjelduse ning nende kasutamise korra kehtestab justiitsminister määrusega.§ 3. Kohtutäiturite arv ja tööpiirkonnad Kohtutäiturite ametikohtade arvu ja tööpiirkonnad määrab justiitsminister.§ 4. Kohtutäituri büroo (1) Kohtutäitur tegutseb oma büroo kaudu. (2) Kohtutäituri büroo peab asuma tema tööpiirkonnas ning sobima isikute vastuvõtuks. (3) Büroo lahtiolekuaeg ja kohtutäituri vastuvõtuaeg tehakse avalikkusele teatavaks Justiitsministeeriumi veebilehel ning Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja (edaspidi koda) veebilehel, samuti pannakse teave nähtavale kohale kohtutäituri büroo sissepääsu juures. Justiitsminister võib määrusega kehtestada lahtioleku- ja vastuvõtuaja alampiiri. (4) Samas tööpiirkonnas tegutsevad kohtutäiturid võivad justiitsministri loal pidada ühist bürood. Ühist bürood pidavad kohtutäiturid määravad omavahelised õigused ja kohustused kirjaliku lepinguga. Ka ühise büroo pidamise korral teeb kohtutäitur ametitoiminguid ja osutab ametiteenuseid enda nimel ja kannab ametitegevuse eest isiklikku vastutust. (5) Kohtutäiturit käsitatakse raamatupidamise alal füüsilisest isikust ettevõtjana. Ühist bürood pidavatel kohtutäituritel võib olla ühine raamatupidamine.§ 5. Ametialased kitsendused (1) Kohtutäitur ei või kohtutäituri ameti kõrval pidada teisi tasustatavaid ameteid ega olla muul tasustataval tööl, välja arvatud õppe-, teadus- ja loometöö ning tegutsemine pankrotihaldurina. (2) Kohtutäitur ei või tegelda ettevõtlusega ega: 1) olla täisühingu osanik, usaldusühingu täisosanik ega sellise tulundusühistu liige, mille põhikirjas on ette nähtud liikme isiklik vastutus tulundusühistu kohustuste eest; 2) olla äriühingu juhatuse või nõukogu liige, prokurist või likvideerija, välja arvatud kohtu poolt määratud likvideerija; 3) olla välismaa äriühingu filiaali juhataja; 4) olla pankrotitoimkonna liige ega kinnisasja sundvalitseja. (3) Koja veebilehel avaldatakse äriühingu, mille osad või aktsiad kohtutäiturile kuuluvad, nimi ja registrikood. Infot ei pea avaldama avalikult emiteeritud väärtpaberite omamise kohta. Andmed veebilehel avaldamiseks saadab kojale kohtutäitur.§ 6. Kohtutäituri ametitoimingud (1) Kohtutäitur teeb ametitoiminguid: 1) täitemenetluse läbiviimisel täitemenetluse seadustiku alusel; 2) dokumentide kättetoimetamisel kohtumenetlusseaduste alusel; 3) pärandi inventuuri tegemisel ja pärandvara valitsemisel pärimisseaduse alusel; 4) seaduses ettenähtud juhtudel ja korras kohtu või haldusorgani taotlusel enampakkumise (edaspidi ametlik enampakkumine) läbiviimisel väljaspool täitemenetlust. (2) Kohtutäitur võib keelduda ametitoimingu tegemisest ainult seaduses ettenähtud alustel ja korras.§ 7. Ametikohustuste isiklik täitmine (1) Kohtutäitur täidab isiklikult järgmisi ametikohustusi: 1) täitemenetluse peatamine ja lõpetamine; 2) täitemenetluse seadustiku §-des 101 ja 102 sätestatud viisil võlgniku vara müümine; 3) täitemenetluses toimunud enampakkumisel müüdud vara kohta kinnistusosakonnale kinnistamisavalduse ja teistele vararegistritele omandi üleandmise avalduste esitamine; 4) täitemenetluses vara müügist saadud tulemi jaotamine; 5) täitedokumendi täitmine lapsega suhtlemise õiguse ja lapse väljaandmise asjas; 6) pärandi inventuuri nimekirja allkirjastamine. (2) Menetlusosalisel on õigus taotleda seoses ametitoiminguga selgitusi otse kohtutäiturilt.§ 8. Ametiteenuse osutamine (1) Kohtutäitur võib isiku taotlusel ametiteenusena: 1) viia läbi vallas- ja kinnisasja enampakkumise (edaspidi eraenampakkumine); 2) toimetada kätte dokumendi; 3) anda õigusnõu ja koostada õigusdokumente, kui tema haridus vastab kohtute seaduse § 47 lõike 1 punktis 1 sätestatule. (2) Kohtutäitur teatab enne ametiteenuste osutamist kojale, millist liiki ametiteenuse osutamisega ta soovib tegelema hakata, ning sõlmib ametikindlustuslepingu nimetatud teenuste osutamisest tekkiva kahju hüvitamise tagamiseks käesoleva seaduse §-s 10 ettenähtud korras. (3) Kohtutäituril on õigus keelduda ametiteenuse osutamisest. (4) Kui kohtutäitur on nõustunud ametiteenuse osutamisega, ei saa ta sellest mõjuva põhjuseta loobuda. (5) Ametiteenuse osutamise tingimused ning tasustamise kord lepitakse teenuse taotlejaga kokku kirjalikult. Kokkulepitud tingimused ja tasu peavad olema kooskõlas hea ametitavaga. (6) Kohtutäitur ei või ametiteenuse osutamisel kasutada neid õigusi, mis kohtutäiturile on ametitoimingute tegemiseks seaduse alusel antud või mis tulenevad tema ametikohast.§ 9. Vastutus (1) Kohtutäitur vastutab oma ametitegevuse käigus süüliselt tekitatud kahju eest riigivastutuse seaduses sätestatud alustel ja ulatuses. Kohtutäitur vastutab ka tema büroo töötajate poolt süüliselt tekitatud kahju eest. (2) Käesoleva seaduse §-s 96 nimetatud väljaõppel viibiva kohtutäituri poolt süüliselt tekitatud kahju eest vastutab koda. (3) Ametist vabastatud kohtutäitur vastutab oma ametisoleku ajal toime pandud ametikohustuste süülise rikkumise eest ka pärast ametist vabastamist. (4) Kohtutäituri asendaja tegevuse eest vastutab asendatav kohtutäitur, kui kohtutäituri asendajana tegutseb asendatava kohtutäituri abi. Kui kohtutäiturit asendab muu kohtutäituri abi, siis vastutab asendaja tegevuse eest koda. (5) Kui kahju tekitamise eest vastutab ka menetlusosaline või kolmas isik, vastutab kohtutäitur ametikohustuste süülisest rikkumisest tekkinud kahju eest ulatuses, milles menetlusosaliselt või kolmandalt isikult ei ole võimalik hüvitist saada. Kui menetlusosaliselt või kolmandalt isikult ei olnud võimalik hüvitist saada kogu ulatuses, milles ta kahju tekitas, on kohtutäituril menetlusosalise või kolmanda isiku vastu tagasinõude õigus ulatuses, mille kohtutäitur on tasunud tema eest. (6) Kui kohtutäituri ametitoiminguga tekitatud kahju hüvitamise nõudeid ei ole võimalik rahuldada kohtutäituri või muu kahju eest vastutava isiku vara arvel või seda ei ole võimalik teha täies ulatuses, vastutab tekkinud kahju eest koda, seejärel riik. Kojal ja riigil on tagasinõude õigus hüvitatud kahju ulatuses kohtutäituri või muu kahju eest vastutava isiku vastu. Riik võib tagasinõude esitada ka koja vastu. (7) Käesolevas paragrahvis nimetatuga kaasnevad koja kulud kaetakse koja kohtutäiturite ametikogu (edaspidi ametikogu) eelarvest. (8) Kohtutäituri poolt kahju hüvitamisega seotud vaidlused vaadatakse läbi maakohtus. (9) Käesoleva paragrahvi lõikest 1 tulenev nõue aegub kolme aasta möödumisel päevast, millal kannatanu sai teada kahjust ja seda hüvitama kohustatud isikust, ning hiljemalt kümne aasta möödumisel kahju tekitamisest arvates.§ 10. Ametikindlustus (1) Kohtutäituri ametitegevuses tekitatud kahju hüvitamise tagamiseks peab kohtutäitur sõlmima ametikindlustuslepingu kindlustusandjaga, kes on Eestis kindlustustegevuseks luba omav äriühing, järgmistel tingimustel: 1) kindlustusjuhtumiks on kindlustusperioodi jooksul toimunud kohtutäituri kohustuse rikkumine, mille tõttu tekkinud kahju on kohtutäitur kohustatud käesoleva seaduse alusel hüvitama; 2) kindlustussumma alampiir ühe kindlustusjuhtumi kohta on vähemalt üks miljon krooni ning kõigi kindlustusperioodil toimunud kindlustusjuhtumite kohta väljamakstavate kindlustushüvitiste ülempiir vähemalt kolm miljonit krooni; 3) kui kindlustusleping on sõlmitud omavastutusega, hüvitab kindlustusandja kogu tekitatud kahju, kuid mitte üle kindlustussumma, ja nõuab omavastutuse summa tagasi kindlustusvõtjalt. (2) Kohtutäitur ei pea kindlustama kohustuse tahtlikust rikkumisest tekkivat vastutust. (3) Kohtutäitur võib vastutuse ametiteenuste osutamisega tekitatud kahju eest kindlustada ka ainult käesoleva seaduse § 8 lõikes 2 nimetatud ulatuses. Sellisel juhul ei või kohtutäitur kindlustuslepinguga katmata ametiteenuseid osutada. (4) Kohtutäitur esitab ametikindlustuslepingu ärakirja ja kindlustuspoliisi viivitamata pärast ametikindlustuslepingu sõlmimist ametikogu juhatusele. Ametikogu on kohustatud kontrollima kohtutäituri ametikindlustuse olemasolu. (5) Kui kohtutäituril ei ole kehtivat ametikindlustuslepingut, esitab ametikogu juhatus justiitsministrile ettepaneku kohtutäituri ametivolituste peatamiseks. (6) Kohtutäitur teatab ametikogu juhatusele kirjalikult võlaõigusseaduse § 514 lõigetes 1 ja 3 loetletud asjaoludest kahe nädala jooksul nendest teadasaamisest arvates. Kohtutäitur edastab ametikogu juhatusele info kahjustatud isikule kindlustusandja poolt kindlustushüvitise väljamaksmise, hüvitise suuruse ja kindlustusjuhtumi põhjustanud sündmuse kohta kahe nädala jooksul kindlustushüvitise väljamaksmisest arvates. (7) Väljaõppel viibiva kohtutäituri tekitatud kahju hüvitamiseks sõlmib kindlustuslepingu ametikogu.§ 11. Ametisaladuse hoidmise kohustus (1) Kohtutäitur on kohustatud hoidma ametisaladust ning mitte avaldama seoses ametitegevusega saadud andmeid. Kohustus kehtib ka pärast kohtutäituri ametist lahkumist. (2) Ametisaladuse hoidmise kohustust peavad järgima kohtutäituri büroo ja koja töötajad ning ka kõik muud isikud, kellele kohtutäitur on seoses oma ametitegevusega andmeid avaldanud. (3) Kohtutäitur peab avaldama seoses ametitegevusega saadud andmeid: 1) menetlusosalistele; 2) kohtule; 3) kohtuvälisele menetlejale, uurimisasutusele ja prokuratuurile väärteo- või kriminaalmenetluses, samuti välislepingus sätestatud korras välisriigist saabunud õigusabi taotluse alusel; 4) kojale ja Justiitsministeeriumile järelevalve- ja distsiplinaarmenetluses; 5) muudele isikutele, kellel on seadusest tulenevalt õigus andmeid saada või kellele andmete avaldamine on seadusest tuleneva ülesande täitmiseks põhjendatult vajalik. (4) Kui täitemenetluses on lapse elatisnõue olnud sissenõutav üle 60 päeva, avaldab kohtutäitur sissenõudja nõusolekul võlgniku nime, isikukoodi või selle puudumisel sünniaja ning võlasumma suuruse koja veebilehel. Kohtutäitur kustutab võlgniku andmed koja veebilehelt 10 tööpäeva jooksul elatisnõude täitmisest arvates. (5) Kui ametitoimingu tegemisel ilmneb, et isik on toime pannud süüteo tunnustega teo, teatab kohtutäitur sellest pädevale asutusele väärteo- või kriminaalmenetluse alustamise otsustamiseks.§ 12. Erialase enesetäiendamise kohustus Kohtutäitur ja kohtutäituri abi peavad oma erialateadmisi pidevalt täiendama ning läbima käesoleva seaduse §-s 97 ettenähtud perioodilise õigusalase täiendusõppe.2. jagu Kohtutäituri ametitegevuse registreerimine ja dokumendid § 13. Ametitegevuse registreerimine (1) Kõik kohtutäituri ametitoimingud ja -teenused registreeritakse ametitegevuse raamatus. (2) Isikule, kelle taotlusel või kelle suhtes ametitoiming tehti või ametiteenus osutati, väljastatakse tema kirjaliku avalduse alusel väljavõte ametitegevuse raamatust. (3) Kohtutäituri ametitegevuse raamatule esitatavad nõuded, vormi ja pidamise korra kehtestab justiitsminister määrusega. (4) Justiitsminister võib määrata kindlaks aruandeperioodi, aruandluseks vajalike andmete loetelu ning aruande esitamise viisi.§ 14. Dokumentide säilitamine (1) Kohtutäituri poolt ametitoimingute käigus loodud ja saadud dokumendid on avalikud arhivaalid arhiiviseaduse tähenduses. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud dokumentide säilitamise ja üleandmise korra ning tähtajad kehtestab justiitsminister määrusega.§ 15. Dokumentide ja asjaajamise üleandmine kohtutäituri ametist vabastamise ning ametivolituste peatamise korral (1) Ametist lahkuva (edaspidi lahkuv kohtutäitur) või surnud kohtutäituri poolt ametitoimingute tegemisel loodud dokumendid ning nendega seotud õigused ja kohustused, sealhulgas täitemenetluses makstud ettemaksud ning kohtutäituri ametialane arvelduskonto, lähevad üle asjaajamist ülevõtvale kohtutäiturile (edaspidi ülevõttev kohtutäitur). Ülevõtmist korraldab ametikogu. (2) Lahkuv kohtutäitur ja ülevõttev kohtutäitur allkirjastavad pooleliolevate ametitoimingute, sealhulgas täitemenetlustega seotud nõuete ja nende nõuetega seotud ettemaksude üleandmise kohta üleandmis-vastuvõtmisakti, mille koopia edastatakse kojale ja Justiitsministeeriumile. (3) Lahkuv kohtutäitur peab säilitama ametitoimingutega seotud dokumendid ja muudel teabekandjatel oleva teabe ning edastama need ülevõtvale kohtutäiturile. (4) Lahkuv kohtutäitur annab lõpetatud ametitoimingutega seotud toimikud arhiivi arhiivipidamist reguleerivate õigusaktide kohaselt. (5) Lahkuv kohtutäitur peab tagama koja poolt määratud isikutele juurdepääsu kohtutäituri büroo ruumidesse ja ametitoimingutega seotud toimikute üleandmiseks vajalikule teabele. (6) Justiitsminister kehtestab määrusega ametitoimingutega seotud dokumentide, nendega seotud asjaajamise ning õiguste ja kohustuste üleandmise ja vastuvõtmise korra. (7) Kui kohtutäituri ametivolitused on peatatud ja selline seisund kestab üle kahe kuu, annab kohtutäitur teda asendavale kohtutäiturile üle enda poolt ametitoimingute tegemisel loodud dokumendid ning nendega seotud õigused ja kohustused käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 2, 5 ja 6 sätestatud korras. Ametivolituste taastamisel antakse üleantud dokumendid ning nendega seotud õigused ja kohustused kohtutäiturile tagasi käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 2, 5 ja 6 sätestatud korras.§ 16. Kohtutäituri ametitoimingute tegemiseks kohustamine Justiitsministril ja ametikogul on õigus kohustada kohtutäiturit tegema ametist vabastatud või peatatud ametivolitustega kohtutäituri ametitegevusega seotud ametitoiminguid.3. jagu Kohtutäituri ametisse nimetamine, ametist vabastamine ja ametivolituste peatamine, kohtutäituri büroo töötajad § 17. Kohtutäituriks saamise tingimused (1) Kohtutäituriks võib nimetada Euroopa Liidu liikmesriigi kodaniku, kes valdab kõnes ja kirjas eesti keelt, on aus ja kõlbeline ning on omandanud riiklikult tunnustatud bakalaureusekraadi või läbinud riiklikult tunnustatud rakenduskõrgharidusõppe õiguse õppesuunal või omandanud vastava kvalifikatsiooni Eesti Vabariigi haridusseaduse § 28 lõike 22 tähenduses või vastava välisriigi kvalifikatsiooni ning kes on: 1) tegutsenud kohtutäituri abina, vandeadvokaadina, kohtunikuna, notarina või pankrotihaldurina vähemalt ühe aasta või 2) töötanud enne kohtutäituri ametisse kandideerimist vähemalt viis aastat akadeemilist või rakenduslikku juriidilist kõrgharidust nõudval tööl ja sooritanud kohtutäiturieksami. (2) Kohtutäituriks ei või nimetada isikut: 1) keda on kriminaalkorras karistatud tahtlikult toimepandud kuriteo eest; 2) kes on kohtuniku-, notari-, vandetõlgi- või kohtutäituriametist tagandatud; 3) kes on advokatuurist välja heidetud; 4) kes on avalikust teenistusest vabastatud distsiplinaarsüüteo eest; 5) kes on pankrotivõlgnik; 6) kelle audiitori kutsetegevus on lõpetatud, välja arvatud lõpetamine audiitori avalduse alusel; 7) kellelt on pankrotihalduri või patendivoliniku kutse ära võetud, välja arvatud kutse äravõtmine isiku enda avalduse alusel.§ 18. Kohtutäituri ja kohtutäituri abi ametisse kandideerija usaldusväärsuse kontrollimine Kohtutäituri ja kohtutäituri abi ametisse kandideerija usaldusväärsuse kontrollimisel kohaldatakse kohtute seaduse § 1171.§ 19. Kohtutäituri ametisse nimetamine ja ametisse asumine (1) Käesoleva seaduse § 17 lõike 1 tingimustele vastav isik võib kandideerida vabale kohtutäiturikohale. (2) Kohtutäituri vaba ametikoht täidetakse konkursi alusel. Konkurss kuulutatakse välja kindla tööpiirkonna kohtutäituri ametikohale. (3) Vaba kohtutäituri ametikoha täitmise vajaduse üle otsustab ning kohtutäituri ametikoha täitmise konkursi kuulutab välja Justiitsministeerium. (4) Konkursil osalemiseks esitatakse eksamikomisjonile avaldus, millele lisatakse järgmised dokumendid: 1) isikut ja kodakondsust tõendava dokumendi ärakiri; 2) käesoleva seaduse § 17 lõikes 1 nõutava hariduse olemasolu tõendava dokumendi ärakiri; 3) senist töö- ja teenistuskäiku tõendava dokumendi ärakiri; 4) elulookirjeldus; 5) kandideerija omakäeline kinnitus selle kohta, et ta vastab käesoleva seaduse §-s 17 sätestatud tingimustele. (5) Kohtutäituri ametikoha täitmise konkursi läbiviimise korra kehtestab justiitsminister määrusega. (6) Kohtutäituri ametikoha täitmise konkursi viib läbi koja eksamikomisjon (edaspidi eksamikomisjon). (7) Kohtutäituri nimetab ametisse justiitsminister. Kohtutäitur nimetatakse ametisse tähtajatult. (8) Pärast ametisse nimetamist ja enne ametisse asumist peab isik läbima käesoleva seaduse §-s 96 nimetatud väljaõppe. Väljaõppel olev kohtutäitur võib teha kohtutäituri nimel kõiki kohtutäituri ametitoiminguid ning olla kohtutäituri asendaja. (9) Väljaõpet ei pea läbima käesoleva seaduse § 17 lõike 1 punktis 1 nimetatud isik. (10) Kohtutäitur peab ametisse asuma nelja kuu jooksul pärast seda, kui eksamikomisjon loeb väljaõppe läbituks. Käesoleva paragrahvi lõikes 9 nimetatud isik peab ametisse asuma nelja kuu jooksul pärast ametisse nimetamist.§ 20. Ametivanne Enne ametisse asumist annab kohtutäitur justiitsministrile ja kohtutäituri asendaja ametikogu juhatusele kohtutäituri ametivande: «Tõotan oma au ja teadmiste juures olla truu Eesti Vabariigile ning järgida tema põhiseadust ja seadusi. Tõotan pidada oma ametit ausalt, väärikalt ja erapooletult.»§ 21. Ametist vabastamine ja tagandamine (1) Justiitsminister vabastab kohtutäituri ametist: 1) kohtutäituri kirjaliku avalduse alusel; 2) kohtutäituri terviseseisundi tõttu, mis ei võimalda tal kohtutäiturina püsivalt töötada. (2) Justiitsminister tagandab kohtutäituri ametist: 1) kui kohtutäituri suhtes on jõustunud tahtlikult toimepandud kuriteo eest süüdimõistev kohtuotsus või muu süüdimõistev kohtuotsus, millega mõistetud karistus teeb võimatuks kohtutäiturina tegutsemise; 2) kui kohtutäiturile on kohaldatud distsiplinaarkaristusena ametist tagandamine; 3) käesoleva seaduse § 97 lõikes 5 nimetatud alusel; 4) kui ei ole täidetud käesoleva seaduse § 17 lõikes 1 või 2 nimetatud nõuded või kui pärast ametisse nimetamist selgub, et kohtutäitur on ametisse kandideerimisel esitanud tahtlikult valeandmeid; 5) käesoleva seaduse § 96 lõikes 6 nimetatud alusel; 6) kui kohtutäitur ei asu ametisse käesoleva seaduse § 19 lõikes 10 ettenähtud ajal; 7) kui kohtutäituri suhtes on välja kuulutatud pankrot või kui pankrotimenetlus on lõpetatud raugemise tõttu.§ 22. Ametivolituste peatamine (1) Justiitsminister võib peatada kohtutäituri ametivolitused järgmistel asjaoludel: 1) käesoleva seaduse § 21 lõike 1 punktis 2 sätestatud juhul kohtutäituri ametist vabastamise otsustamiseni; 2) kohtutäituri suhtes distsiplinaarmenetluse algatamise korral distsiplinaarmenetluse lõpuni; 3) kohtutäiturile kriminaalkorras süüdistuse esitamise korral süüdistuse esitamisest kuni kriminaalmenetluse lõpetamiseni või õigeksmõistva kohtulahendi jõustumiseni; 4) kohtutäituril ei ole käesoleva seaduse §-s 10 sätestatud nõuetele vastavat ametikindlustuslepingut; 5) kohtutäituri taotlusel tema erialase enesetäiendamise korral kuni üheks aastaks; 6) kohtutäituri taotlusel, kui ta asub koja või rahvusvahelise kohtutäiturite esindusorganisatsiooni teenistusse, kuni viieks aastaks; 7) muul mõjuval põhjusel kuni kolmeks aastaks. (2) Ametivolituste peatamise ajal ei kohaldata kohtutäiturile ametitoimingute tegemisega seotud kohtutäituri tegevust reguleerivaid õigusnorme. Ametivolituste peatamise ajal säilib kohtutäituri kohustus käituda ja tegutseda väärikalt. (3) Ametivolituste peatamise ajal on kohtutäituril keelatud teha ametitoiminguid ja osutada ametiteenuseid. (4) Kohtutäituri ametivolitused taastab justiitsminister viivitamata pärast ametivolituste peatamise aluse äralangemisest teadasaamist.§ 23. Kohtutäituri büroo töötajad (1) Kohtutäituri büroo töötajad on kohtutäituri abid ja muud büroo töötajad. (2) Kohtutäituri büroo töötajaks võib olla isik, kes valdab kõnes ja kirjas eesti keelt ning on aus ja kõlbeline. Kohtutäituri abi peab lisaks eelnevale olema läbinud riiklikult tunnustatud bakalaureuseõppe või rakenduskõrgharidusõppe õiguse õppesuunal, tema puhul ei või esineda käesoleva seaduse § 17 lõikes 2 nimetatud kohtutäituri ametisse nimetamist välistavaid asjaolusid, ta peab olema sooritanud kohtutäiturieksami ning kantud kohtutäituri abide nimekirja. (3) Kohtutäituri büroo töötaja on pädev kohtutäituri nimel ja vastutusel toimetama kätte ametitegevuse käigus loodud dokumente ning abistama kohtutäiturit ametitegevuses. Kohtutäituri abi on pädev tegema kohtutäituri nimel ja vastutusel kõiki ametitoiminguid, mida kohtutäitur ei pea käesoleva seaduse § 7 lõike 1 kohaselt tegema isiklikult. (4) Kohtutäituri abi, kes on kohtutäituri abina töötanud vähemalt ühe aasta, võib käesolevas seaduses ettenähtud juhtudel ja korras asendada kohtutäiturit. (5) Kohtutäitur, kes on ametis olnud üle kahe aasta, peab tagama, et tema büroos töötab vähemalt üks kohtutäituri abi. Ametikogu juhatus võib kohtutäituri mõjuval põhjusel nimetatud kohustuse täitmisest tähtajaliselt vabastada. (6) Kohtutäituri abina võib tegutseda ka kojas töötav isik, kes vastab kohtutäituri abile esitatavatele nõuetele.§ 24. Kohtutäituri abide nimekiri (1) Kohtutäituri abide kohta peab nimekirja koda. Ametikogu juhatus kannab kohtutäituri taotluse alusel või omal algatusel nimekirja isikud, kes 1) vastavad kohtutäituri abile esitatavatele nõuetele; 2) on töösuhtes kojaga või kohtutäituriga. (2) Ametikogu juhatus märgib nimekirjas eraldi ära kohtutäiturite abid, kellel on õigus tegutseda kohtutäituri asendajana. (3) Ametikogu juhatus kustutab kohtutäituri taotluse alusel või omal algatusel nimekirjast kohtutäituri abid, kelle suhtes on ära langenud käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud nimekirja kandmise alus. (4) Kohtutäitur peab viivitamata taotlema ametikogu juhatuselt nimekirjas muudatuse tegemist, kui selline vajadus tuleneb seoses kohtutäituri büroos töötava abiga. (5) Nimekirjast kustutatud kuid kohtutäiturile esitatavatele nõuetele vastav kohtutäituri abi, kes on tegutsenud kohtutäituri abina vähemalt ühe aasta, võib seitsme aasta jooksul nimekirjast kustutamisest arvates kandideerida vabale kohtutäituri ametikohale kohtutäiturieksamit uuesti sooritamata. (6) Nimekirja märgitakse kohtutäituri abi nimi ja kohtutäituri nimi, kelle büroos abi töötab. (7) Nimekiri avaldatakse koja veebilehel. Kohtutäituri abide nimekirja pidamise ja selle avaldamise täpsemad nõuded nähakse ette koja põhikirjas.4. jagu Kohtutäituri asendamine § 25. Kohtutäituri asendamine (1) Kui kohtutäitur soovib viibida ametikohustuste täitmisest eemal üle kahe kuu kalendriaastas, peab ta selleks taotlema ametikogu kaudu justiitsministrilt ametivolituste peatamist. Kui kohtutäitur ei saa nimetatud taotlust esitada, teavitab ametikogu Justiitsministeeriumi kohtutäituri ametikohustuste täitmisest eemalviibimisest. (2) Kui kohtutäitur soovib viibida või on sunnitud viibima oma ametikohustuste täitmisest eemal üle kümne tööpäeva kalendrikuus, peab ta sellest kirjalikult teavitama ametikogu, kes määrab kohtutäiturile asendaja. Kohtutäituri taotlusel võib kohtutäiturile määrata asendaja ka lühema eemalviibimise korral. (3) Kohtutäitur esitab koos käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud taotluse või teatisega ettepaneku asendajaks sobiva isiku kohta. Koja teenistuses olev kohtutäituri abi, asendatava kohtutäituri büroos töötav kohtutäituri abi ja asendatava kohtutäituriga samas piirkonnas tegutsev kohtutäitur ei või mõjuva põhjuseta asendamisest keelduda. (4) Asendataval kohtutäituril on keelatud teha ametitoiminguid ja osutada ametiteenuseid. (5) Kui kohtutäituri ametikoht on ajutiselt täitmata, võib ametikogu määrata sellele kohale asendaja. Justiitsministeeriumi nõudmisel määrab ametikogu täitmata ametikohale asendaja. (6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud asendaja tegutseb koja kulul, kulud kaetakse ametikogu eelarveosast. Asendaja tegevuse tulemusena laekuvad tulud on ametikogu tulud. (7) Kohtutäituri asendamise korra kehtestab ametikogu otsusega.§ 26. Kohtutäituri asendaja (1) Kohtutäiturit võib asendada teine kohtutäitur või käesoleva seaduse § 23 lõikes 4 nimetatud kohtutäituri abi. Asendaja määramisel eelistatakse asendatava kohtutäituri büroos töötavat kohtutäituri abi. (2) Kui pärast kohtutäituri abi asendajaks määramist selgub, et isik ei vasta kohtutäituri asendajale esitatavatele nõuetele, jäävad asendaja poolt selle hetkeni tehtud ametitoimingud ja osutatud ametiteenused kehtima. (3) Kohtutäituri asendaja suhtes kohaldatakse käesolevas seaduses kohtutäituri kohta sätestatut, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.§ 27. Kohtutäituri asendaja tasu (1) Kui kohtutäituri asendajaks määratakse teine kohtutäitur või kohtutäituri abi, kes ei ole asendatava kohtutäituri büroo töötaja, peab asendatav kohtutäitur maksma selle eest ametikogule tasu. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tasu suuruse, samuti koja poolt asendajale makstava tasu suuruse kehtestab ametikogu otsusega. Koda ei pea maksma asendamise eest tasu kohtutäituri abile, kes on asendatava kohtutäituri büroo töötaja, välja arvatud käesoleva seaduse § 25 lõikes 5 nimetatud juhul. (3) Käesoleva seaduse § 25 lõikes 5 nimetatud asendajale maksab koda lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tasule lisatasu, mille suurus võrdub poolega kohtutäituri büroo tegevuse puhaskasumist asendamise ajal.5. jagu Kohtutäituri ametitoimingu tasu 1. jaotis Ametitoimingu tasustamise alused § 28. Kohtutäituri tasu ametitoimingu eest (1) Kohtutäituri ametitoiming on tasuline. (2) Kohtutäituril on õigus võtta tasu ametitoimingu eest ja nõuda sellega seotud kulude hüvitamist ainult käesolevas seaduses sätestatud juhtudel, ulatuses ja korras. Kohtutäituril on keelatud sõlmida kokkuleppeid käesolevas seaduses sätestatud tasumäärade või tasu võtmise korra muutmiseks.§ 29. Kohtutäituri tasu liigid (1) Kohtutäituri tasu võib koosneda menetluse alustamise tasust, menetluse põhitasust ja täitetoimingu lisatasust. (2) Kohtutäituril on õigus nõuda tasu ettemaksu seaduses sätestatud juhtudel ja ulatuses. Ettemaksu ei või nõuda isikult, kes esitab täitmiseks elatusraha nõude.§ 30. Kohtutäituri tasu maksma kohustatud isik (1) Menetluse alustamise tasu maksab isik, kes taotleb ametitoimingu tegemist, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti. Täitemenetluses tasub menetluse alustamise tasu võlgnik, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. (2) Täitemenetluses tasub menetluse põhitasu võlgnik, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Muude ametitoimingute eest tasub menetluse põhitasu isik, kes taotleb ametitoimingu tegemist, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. (3) Ettemaksu tasub isik, kes taotleb ametitoimingu tegemist.§ 31. Kohtutäituri tasu otsus (1) Kohtutäitur teeb tasu, sealhulgas ettemaksu, sissenõudmiseks otsuse. (2) Kohtutäituri tasu otsuses peab olema märgitud: 1) kohustatud isiku nimi ja aadress; 2) kohtutäituri nimi, kontaktandmed ja ametialase konto number; 3) otsuse kuupäev, täiteasja number, täitedokumendi täitmise korral selle andmed; 4) kohtutäituri tasu suurus koos käibemaksuga ja ilma selleta ning viited käesoleva seaduse sätetele, mille alusel on tasu määratud; 5) viited tasu otsuse peale kaebuse esitamise korrale. (3) Kohtutäituri tasu otsusele kirjutab alla kohtutäitur.§ 32. Kohtutäituri tasu sissenõudmine (1) Menetluse alustamise tasu muutub sissenõutavaks menetluse alustamisega. (2) Rahalise nõude täitmisel muutub põhitasu sissenõutavaks täitmisteate kättetoimetamisega võlgnikule. Mitterahaliste nõuete täitmisel ja muude täitetoimingute tegemisel muutub põhitasu sissenõutavaks täitetoimingute lõpetamisega. (3) Kohtutäituri tasule lisandub käibemaks. (4) Rahalise nõude täitmisel selgitatakse täitmisteates võlgnikule, et kui ta täidab täitedokumendi enne vabatahtlikuks täitmiseks antud tähtaja möödumist, siis peab ta maksma põhitasu üksnes pooles ulatuses. Täitmisteates märgitakse numbritega kogu põhitasu suurus koos käibemaksuga ning vabatahtliku täitmise korral tasumisele kuuluv pool põhitasust koos käibemaksuga. Kui täitedokument täidetakse enne täitedokumendi vabatahtlikuks täitmiseks antud tähtaja möödumist, võib võlgnikult nõuda menetluse põhitasu üksnes pooles ulatuses seaduses ettenähtust. (5) Kui täitmisel olev rahaline nõue nõutakse sisse osaliselt, on kohtutäituril õigus saada põhitasu üksnes summas, mis on võrdeline sissenõutud summaga. (6) Kui täitemenetluse asi antakse ühelt kohtutäiturilt teisele üle ning menetluse alustamise tasu on selle menetluse eest juba tasutud, ei või täitemenetluse asja ülevõttev kohtutäitur nõuda menetluse alustamise tasu maksmist.§ 33. Ettemaksu tasumata jätmine ja ettemaksu tagastamine (1) Kui sissenõudja ei tasu ettemaksu, võib kohtutäitur jätta täitemenetluse alustamata, tagastades sissenõudjale täitedokumendi. (2) Kui kohtutäitur alustab täitemenetlust ettemaksu nõudmata või selle tasumata jätmisest olenemata, ei ole tal õigust hiljem nõuda ettemaksu tasumist. (3) Kui kohtutäituri tasu on võlgnikult täies ulatuses sisse nõutud, tagastab kohtutäitur sissenõudjale ettemaksu ühe kuu jooksul tasu laekumisest arvates. (4) Kui täitemenetlus tuleb lõpetada nõuet rahuldamata, ei tagastata sissenõudjale kohtutäituri tasu ettemaksu.2. jaotis Ametitoimingu tasu määrad täitemenetluses § 34. Täitemenetluse alustamise tasu Täitemenetluse alustamise tasu on 250 krooni.§ 35. Sissenõude summast sõltuvad põhitasu määrad (1) Kui täitmiseks esitatakse täitedokument, millega võlgnik kohustub sissenõudjale tasuma rahasumma kuni 50 000 krooni, arvutatakse kohtutäituri tasu ettemaks ja kohtutäituri põhitasu järgnevas tabelis toodud nõude summa ja tasumäära järgi.
(2) Kui täitmiseks esitatakse täitedokument, millega võlgnik kohustub sissenõudjale tasuma rahasumma, mis ületab 50 000 krooni, arvutatakse kohtutäituri põhitasu järgmiselt: 1) nõude summalt 50 001–60 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 14,75% nõude summast, kuid mitte rohkem kui 8250 krooni; 2) nõude summalt 60 001–70 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 13,75% nõude summast, kuid mitte rohkem kui 8575 krooni; 3) nõude summalt 70 001–80 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 12,25% nõude summast, kuid mitte rohkem kui 9000 krooni; 4) nõude summalt 80 001–90 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 11,25% nõude summast, kuid mitte rohkem kui 9450 krooni; 5) nõude summalt 90 001–100 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 10,5% nõude summast, kuid mitte rohkem kui 9500 krooni; 6) nõude summalt 100 001–200 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 9,5% nõude summast, kuid mitte rohkem kui 18 500 krooni; 7) nõude summalt 200 001–400 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 9,25% nõude summast, kuid mitte rohkem kui 36 000 krooni; 8) nõude summalt 400 001–600 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 9% nõude summast, kuid mitte rohkem kui 52 500 krooni; 9) nõude summalt 600 001–800 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 8,75% nõude summast, kuid mitte rohkem kui 68 000 krooni; 10) nõude summalt 800 001–1 000 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 8,5% nõude summast, kuid mitte rohkem kui 80 000 krooni; 11) nõude summalt 1 000 001–2 000 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 8% nõude summast, kuid mitte rohkem kui 150 000 krooni; 12) nõude summalt 2 000 001–3 000 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 7,5% nõude summast, kuid mitte rohkem kui 217 500 krooni; 13) nõude summalt 3 000 001–4 000 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 7,25% nõude summast, kuid mitte rohkem kui 260 000 krooni; 14) nõude summalt 4 000 001–5 000 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 6,5% nõude summast, kuid mitte rohkem kui 275 000 krooni; 15) nõude summalt 5 000 001–6 000 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 5,5% nõude summast, kuid mitte rohkem kui 285 000 krooni; 16) nõude summalt 6 000 001–7 000 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 4,75% nõude summast, kuid mitte rohkem kui 315 000 krooni; 17) nõude summalt 7 000 001–8 000 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 4,5% nõude summast, kuid mitte rohkem kui 320 000 krooni; 18) nõude summalt 8 000 001–9 000 000 krooni on kohtutäituri põhitasu 4% nõude summast. (3) Kohtutäituri põhitasu üle 9 000 000-krooniselt nõudesummalt on 360 000 krooni + 0,5% summalt, mis ületab 9 000 000 krooni. (4) Kohtutäituri tasu ettemaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud nõude summadelt on 3000 krooni ja käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud nõude summalt 5000 krooni.§ 36. Kindla põhitasu määraga täitetoimingud (1) Kindla põhitasu määra alusel makstakse kohtutäituri tasu järgmiste täitetoimingute eest: 1) vallasasja väljanõudmine; 2) kinnisasja väljaandmine (väljatõstmine); 3) lapse üleandmine ja lapsega suhtlemise võimaldamine; 4) kaasomanikevahelise enampakkumise korraldamine; 5) sundvõõrandatava kinnisasja üleskirjutamine ja hindamine; 6) sundvõõrandatava kinnisasja valduse ülevõtmise ja -andmise korralduse täitmine; 7) muu toimingu tegemiseks kohustava lahendi täitmine. (2) Kohtutäituri põhitasu käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 ja 7 nimetatud toimingu eest on 2200 krooni ja kohtutäituri tasu ettemaks 1450 krooni. (3) Kaasomanikevahelise enampakkumise korral on kohtutäituri põhitasu 4350 krooni. Tasu maksab parima pakkumise teinud kaasomanik. (4) Sundvõõrandamistoimingute põhitasu maksab sundvõõrandi saaja. Tasu arvutatakse käesoleva seaduse § 35 alusel järgmiselt: 1) sundvõõrandatava kinnisasja üleskirjutamise ja hindamise eest on kohtutäituri tasu pool tasumäärast, mis vastab üleskirjutatud kinnisasja hinnale hindamisakti kohaselt; 2) sundvõõrandatava kinnisasja valduse ülevõtmise ja -andmise korralduse täitmise eest on kohtutäituri tasu üks kolmandik tasumäärast, mis vastab määratud sundvõõranditasu suurusele.§ 37. Elatusraha (elatise) sissenõudmise eest makstav tasu (1) Elatusraha sissenõudmise eest makstav menetluse alustamise tasu on ühekordne summa, mis vastab seadusega kehtestatud elatusraha miinimummäärale. Menetluse alustamise tasu nõutakse sisse koos esimese igakuise elatusrahaga. Kui võlgnik tasub elatusraha esimese igakuise makse osaliselt, võtab kohtutäitur menetluse alustamise tasu võrdeliselt sissenõutud summaga. (2) Elatusraha sissenõudmise eest makstav põhitasu arvestatakse käesoleva seaduse § 35 alusel sissenõutavaks muutunud elatusraha võlgnevuse summalt. Kui võlgnik tasub elatusraha osaliselt, võtab kohtutäitur tasu võrdeliselt sissenõutud summaga. Põhitasu ei arvestata, kui võlgnik maksab elatusraha maksed enne nende sissenõutavaks muutumist.§ 38. Hagi tagamise eest makstav põhitasu (1) Hagi tagamise määruse täitmise põhitasu sõltub hagi hinnast ja tasu makstakse järgmiselt: 1) kuni 50 000-kroonise hagi hinna korral on tasu 1100 krooni; 2) 50 001–200 000-kroonise hagi hinna korral on tasu 2200 krooni; 3) üle 200 000-kroonise hagi hinna korral on tasu 4350 krooni. (2) Kui hagi tagamise määrus käsitleb mitterahalist nõuet või kui hagi hind on määramata või kui hagi on hinnata, samuti hagi tagamise tühistamise määruse või kohtuotsuse täitmise korral on kohtutäituri põhitasu 1450 krooni. (3) Kui hagi tagamise määrus käsitleb nii rahalist nõuet kui ka mitterahalist nõuet, liidetakse käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 ettenähtud tasumäärad. (4) Hagi tagamise määruse täitmise eest, samuti hagi tagamise tühistamise korral maksab kohtutäituri tasu isik, kes taotles hagi tagamise abinõu rakendamist. (5) Kohtutäituri tasu muutub sissenõutavaks hagi tagamise määruse esitamisega sundtäitmiseks. Kui sissenõudja ei maksa kohtutäituri tasu, võib kohtutäitur jätta täitemenetluse algatamata.§ 39. Võlgniku asenduskaristuse korral kohtutäiturile makstav tasu Asenduskaristuse määramise korral maksab nii menetluse alustamise tasu kui ka menetluse põhitasu sissenõudja. Kohtutäituri põhitasu on 260 krooni. Tasu nõuab sisse kohtutäitur, kelle avalduse alusel asenduskaristus määrati.§ 40. Varalise karistuse mõistmiseks ja kuriteoga saadud vara konfiskeerimiseks vajalike andmete kindlakstegemise tasu (1) Kui kohtutäitur teeb uurimisasutuse määruse alusel kindlaks andmed, mida menetleja vajab varalise karistuse mõistmiseks või kuriteoga saadud vara konfiskeerimiseks, maksab kohtutäituri tasu menetleja. (2) Kohtutäituri põhitasu sõltub kindlakstehtud vara väärtusest ja tasu makstakse järgmiselt: 1) kuni 500 000 krooni väärtusega varalt 500 krooni; 2) 500 001–1 000 000 krooni väärtusega varalt 1000 krooni; 3) üle 1 000 000 krooni väärtusega varalt 1500 krooni.Tasu muutub sissenõutavaks alates varalise seisundi kohta koostatud õiendi esitamisest menetlejale.§ 41. Kohtutäituri tasu täitemenetluse lõpetamise korral nõude varasema lõppemise tõttu (1) Kui täitemenetluse käigus selgub, et võlgnik on nõude sissenõudja ees nõuetekohaselt täitnud enne sissenõudja poolt avalduse esitamist kohtutäiturile, maksab sissenõudja menetluse alustamise tasu ja pool menetluse põhitasust. Kui võlgnik täidab nõuetekohaselt nõude pärast avalduse kohtutäiturile esitamist, kuid enne täitmisteate saamist, maksab võlgnik menetluse alustamise tasu. Kui nõude täitmine toimus samal päeval kui täitmisteate kättetoimetamine, loetakse täitmine toimunuks pärast täitmisteate kättetoimetamist ning võlgnik maksab menetluse alustamise tasu ja pool menetluse põhitasust. (2) Kui sissenõudja taotleb täitemenetluse lõpetamist enne nõude täielikku sissenõudmist kohtutäituri poolt ning kohtutäitur on nõude sissenõudmiseks teinud täitetoiminguid, maksab sissenõudja menetluse alustamise tasu ja pool menetluse põhitasust, arvestatuna sissenõudmata jäänud summalt.§ 42. Dokumendi koopia valmistamise ja õiendi väljastamise tasu (1) Dokumendi koopia valmistamise eest tasub koopia tegemist taotlenud isik. Sätet ei kohaldata haldusorganile, kellel on seadusest tulenev õigus saada täitetoimikust teavet. (2) Kohtutäituri tasu dokumendi koopia valmistamise eest on: 1) A4 formaadis lehekülje eest viis krooni; 2) A3 formaadis lehekülje eest seitse krooni. (3) Täitemenetlust käsitleva õiendi väljastamise eest on kohtutäituri tasu 25 krooni.3. jaotis Kohtutäituri lisatasu täitemenetluses § 43. Kohtutäituri lisatasu (1) Kui käesoleva seaduse §-des 44–47 nimetatud täitetoiming on tehniliselt või õiguslikult keerukas või ajaliselt kulukas, on kohtutäituril õigus nõuda käesolevas seaduses sätestatud ulatuses lisatasu. Lisatasu määratakse kindla summana või tunnitasuna. Lisatasu lisandub põhitasule ja seda saab nõuda üksnes juhul, kui võlgnik on jätnud nõude täitmata vabatahtliku täitmise tähtaja jooksul ning kohtutäitur on teinud täitetoimingu, mille tegemise eest on õigus saada lisatasu. (2) Lisatasu väljamõistmise otsus väljastatakse võlgnikule pärast täitetoimingu tegemist. Tasu otsuses peab olema märgitud lisaks käesoleva seaduse § 31 lõikes 2 nimetatud andmetele täitetoimingu sisu, tegemise aeg ja koht ning lisatasu nõudmise põhjendused. Lisatasu nõutakse sisse koos põhitasuga, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.§ 44. Lisatasu arestimistoimingu tegemise eest Väljaspool kohtutäituri bürood tehtava arestimistoimingu eest, mis seisneb võlgniku valduses olevate vallasasjade või kinnisasjade arestimises, arvestatakse kohtutäituri lisatasu tunnitasuna esimesest tunnist alates käesoleva seaduse §-s 47 sätestatud määras. Lisatasu väljamõistmise otsus väljastatakse maksmiseks kohustatud isikule viivitamata pärast arestimistoimingu tegemist.§ 45. Lisatasu enampakkumise korraldamise ja läbiviimise eest (1) Enampakkumise korraldamise, läbiviimise ja tulemi jaotamise eest on kohtutäituril õigus nõuda lisatasu kuni 3% vara müügihinnast. Lisatasu nõuda ei ole õigust enampakkumise nurjumise korral, välja arvatud siis, kui enampakkumine nurjus ostja poolt ostusumma tasumata jätmise tõttu. Sel juhul on kohtutäituril õigus saada lisatasuna 3% suurune summa ostja tasutud tagatisrahast. (2) Lisatasu väljamõistmise otsus väljastatakse võlgnikule ja sissenõudjale pärast enampakkumise lõppu ning tasu võetakse tulemi jaotamisel täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.§ 46. Lisatasu vara muul viisil müügi eest Vara müügi eest muul täitemenetluse seadustikus lubatud viisil on kohtutäituril õigus nõuda lisatasu kuni 1% vara müügihinnast.§ 47. Lisatasu tunnitasuna (1) Käesoleva seaduse §-des 36 ja 38 nimetatud täitetoimingute tegemisel väljaspool kohtutäituri bürood on kohtutäituril õigus teisest tunnist alates nõuda lisatasu, mille suurus on 300 krooni. Lisatasu väljamõistmise otsus väljastatakse maksmiseks kohustatud isikule viivitamata pärast täitetoimingu tegemist. (2) Tunnitasuna määratud tasu puhul ümardatakse toimingu tegemiseks kulutatud aeg, mis läheb üle täis- või pooltunni, vastavalt täis- või pooltunniks.4. jaotis Kohtutäituri tasu menetlusdokumentide kättetoimetamise, pärandi inventuuri tegemise ja ametliku enampakkumise korraldamise eest § 48. Menetlusdokumentide kättetoimetamise tasu (1) Menetlusdokumentide kättetoimetamise eest on kohtutäiturile makstav tasu 350 krooni. (2) Kohtutäituril on õigus nõuda tasu pärast kättetoimetamisteatise esitamist ametitoimingu taotlejale, väljastades kohtutäituri tasu otsuse. Kui menetlusdokumenti ei õnnestunud kätte toimetada, kuigi kohtutäitur kasutas selleks kõiki seaduses sätestatud võimalusi, on kohtutäituril õigus nõuda tasu 200 krooni, väljastades kohtutäituri tasu otsuse ja aruande selle kohta, mida ta on dokumendi kättetoimetamiseks teinud. (3) Kui menetlusdokument antakse kohtutäiturile korduvaks kättetoimetamiseks, sest kohtutäitur ei ole dokumendi kättetoimetamisel oma kohustusi asjakohaselt täitnud, siis kättetoimetamise eest lisatasu kohtutäiturile ei maksta.§ 49. Kohtutäituri tasu pärandi inventuuri eest (1) Kohtutäituri tasu maksmise eest pärimismenetluses pärandi valitsemisel ning pärandi inventuuri tegemisel vastutavad pärija ja pärimismenetluse algataja solidaarselt. (2) Kohtutäituri tasu on 0,1% pärandvara nimekirja kantud vara hulka kuuluvate õiguste koguväärtusest, kuid mitte vähem kui 550 krooni ja mitte rohkem kui 52 200 krooni. (3) Kohtutäituri tasu pärandi inventuuri tegemise eest muutub sissenõutavaks pärandvara nimekirja esitamisest notarile.§ 50. Kohtutäituri tasu ametliku enampakkumise läbiviimise eest (1) Enampakkumise läbiviimise eest tasub enampakkumise taotleja. (2) Enampakkumisel müüdava vara üleskirjutamise ja hindamise eest on kohtutäituri tasu pool tasumäärast, mis vastab üleskirjutatud vara hinnale hindamisakti kohaselt. Tasu arvestatakse käesoleva seaduse §-s 36 nimetatud alustel. (3) Enampakkumise korraldamise ja läbiviimise eest on kohtutäituri tasu 3% vara müügihinnast. (4) Kohtutäituril on õigus saada tasu pärast enampakkumise läbiviimist, väljastades kohtutäituri tasu otsuse. Enampakkumise nurjumisel on kohtutäituril õigus nõuda tasu käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud toimingute eest.§ 51. Dokumendi koopia valmistamise ja õiendi väljastamise tasu (1) Käesolevas jaotises sätestatud ametitoimingutega seotud dokumentidest koopia valmistamisel on kohtutäituril õigus saada tasu käesoleva seaduse § 42 lõikes 2 sätestatud määras. (2) Käesolevas jaotises sätestatud ametitoimingute kohta õiendi väljastamisel on kohtutäituri tasu 25 krooni.5. jaotis Kohtutäituri tasu maksmise vaidlustamine § 52. Kaebuse esitamine Kohtutäituri tasu väljamõistmise otsuse võib kohustatud isik vaidlustada täitemenetluse seadustikus kohtutäituri otsuse vaidlustamiseks ettenähtud korras.§ 53. Kohtutäituri tasu tagastamine Kui kohus on tunnistanud kohtutäituri tegevuse tasu sissenõudmisel või tasu suuruse määramisel seadusvastaseks, tagastab kohtutäitur alusetult nõutud ja tasutud summa kohustatud isikule kümne päeva jooksul kohtulahendi jõustumisest arvates.6. jagu Järelevalve ja distsiplinaarvastutus 1. jaotis Järelevalve § 54. Järelevalve teostaja (1) Järelevalvet kohtutäituri tegevuse üle teostab Justiitsministeerium. Järelevalvet koja põhikirja, organite otsuste ja koja kehtestatud hea ametitava täitmise üle teostab koja aukohus (edaspidi aukohus). (2) Justiitsministeerium võib järelevalve teostamisse kaasata koja. (3) Justiitsminister võib määrusega anda järelevalve teostamise üle kojale järgmistes valdkondades: 1) teiste elukutsete esindajatega ühistes ametiruumides töötamise keelust kinnipidamine; 2) büroo nõuetekohastest lahtiolekuaegadest kinnipidamine; 3) ametialastest kitsendustest kinnipidamine; 4) kohtutäiturile seadusega pandud ametikohustuste isiklik täitmine; 5) ametikindlustuse olemasolu ja vastavus kehtestatud nõuetele; 6) ametitoimingute registreerimise nõuetest kinnipidamine; 7) statistika koostamine ja aruannete esitamine. (4) Järelevalve teostamiseks üle antud valdkondades võib justiitsminister või tema volitatud isik anda juhiseid ning järelevalve teostamisel koja vastuvõetud otsuseid kehtetuks tunnistada.§ 55. Järelevalve teostamine (1) Järelevalve teostaja kontrollib kohtutäituri ametitegevuse nõuetekohasust, sealhulgas käesoleva seaduse § 54 lõikes 3 nimetatud valdkondi ja: 1) kohtutäituri ametialase arvelduskonto käivet; 2) kohtutäituri tasu ettemaksu ja täitekulu, sealhulgas tasu võtmise seaduslikkust; 3) ametitoimingute registreerimist ja infotehnoloogilise töö korraldust; 4) õigusaktidest või heast ametitavast tulenevate muude nõuete, kohustuste ja tähtaegade järgimist. (2) Järelevalve ei hõlma ametitoimingu tegemisel kohtutäituri valitud õigusliku lahenduse otstarbekuse hindamist. (3) Kohtutäituri ametitegevuse üle järelevalve teostamise korra kehtestab justiitsminister määrusega.2. jaotis Distsiplinaarvastutus § 56. Kohtutäituri distsiplinaarsüüteod Kohtutäituri distsiplinaarsüüteod on: 1) ametitegevuses ja ametipidamises õigusaktidest ning koja otsustest ja heast ametitavast tulenevate kohustuste süüline täitmata jätmine või mittenõuetekohane täitmine, sealhulgas kohtutäituri tasumääradele mittevastava tasu võtmine; 2) vääritu tegu, mis on vastuolus üldtunnustatud kõlblusnormidega või mis vähendab usaldust kohtutäituri ameti vastu, sõltumata sellest, kas tegu pandi toime ametikohustusi täites või mitte.§ 57. Distsiplinaarkaristused (1) Kohtutäiturile määratavad distsiplinaarkaristused on: 1) noomitus; 2) rahatrahv; 3) ametist tagandamine. (2) Kui distsiplinaarmenetluse läbiviimisel tekib põhjendatud kahtlus, et ametiteenuste osutamine võib olla takistuseks kohtutäituri ametikohustuste nõuetekohasel täitmisel, võib lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud distsiplinaarkaristuse määramisele keelata kohtutäituril ametiteenuste osutamise kuni kolmeks aastaks. (3) Kohtutäiturile distsiplinaarkaristuse määramise õigus on Justiitsministeeriumil ja aukohtul. (4) Aukohus võib määrata distsiplinaarkaristuse käesoleva seaduse §-s 100 nimetatud asjade menetlemisel.§ 58. Distsiplinaarmenetluse üleandmine ja lõpetamine (1) Justiitsministeerium võib anda kohtutäituri suhtes algatatud distsiplinaarmenetluse aukohtule lahendada. (2) Kui Justiitsministeerium on algatanud kohtutäituri suhtes distsiplinaarmenetluse, lõpetab aukohus samas asjas aukohtumenetluse.§ 59. Distsiplinaarmenetluse algatamine (1) Justiitsministeerium võib algatada distsiplinaarmenetluse, kui kohtutäituri ametitegevuse järelevalve tulemused või isiku kaebus või muu dokument või teade annab alust arvata, et kohtutäitur on toime pannud distsiplinaarsüüteo. (2) Aukohus algatab ja viib läbi aukohtumenetluse käesoleva seaduse §-des 101 ja 102 sätestatud korras. (3) Distsiplinaarmenetluse algatamise aluseks olevate asjaolude kohta nõuab distsiplinaarmenetluse algataja kohtutäiturilt kirjalikku seletust. (4) Kui aukohus esitab Justiitsministeeriumile ettepaneku kohtutäituri ametist tagandamise otsustamiseks, ei pea Justiitsministeerium algatama distsiplinaarmenetlust ning võib aukohtu poolt edastatud süüteo tuvastamise asjaolude ja esitatud ettepaneku alusel teha otsuse kohtutäituri ametist tagandamise või tagandamata jätmise kohta. Kui aukohus ei ole distsiplinaarmenetluse käigus piisavalt tõendeid kogunud, võib Justiitsministeerium ise täiendavaid tõendeid koguda või saata distsiplinaarasja tagasi aukohtule täiendavate tõendite kogumiseks.§ 60. Justiitsministeeriumi määratavad distsiplinaarkaristused (1) Justiitsministeeriumi kohtutäiturile määratavad distsiplinaarkaristused on: 1) noomitus; 2) rahatrahv 1000–100 000 krooni; 3) ametist tagandamine. (2) Rahatrahv tuleb tasuda kolme kuu jooksul selle määramisest arvates. Trahv kantakse riigituludesse. (3) Kohtutäituri võib ametist tagandada raske distsiplinaarsüüteo eest, kustumata või kustutamata distsiplinaarkaristuse ajal toimepandud distsiplinaarsüüteo eest või sellise vääritu teo eest, mis teeb kohtutäiturina töötamise võimatuks. Enne kohtutäituri ametist tagandamist kuulatakse ära kohtutäituri selgitused ja koja seisukoht.§ 61. Distsiplinaarkaristuse määramise tähtajad (1) Distsiplinaarsüüteo eest võib distsiplinaarkaristuse määrata kolme aasta jooksul distsiplinaarsüüteo toimepanemisest arvates. (2) Distsiplinaarsüüteo aegumine peatub distsiplinaarasja menetluse ajal, sealhulgas menetluse ajal kohtus, samuti apellatsioon- ja kassatsioonkaebuse esitamise tähtajal. (3) Kui kohus tühistab määratud distsiplinaarkaristuse distsiplinaarsüüteole mittevastavuse tõttu, võib uut distsiplinaarmenetlust algatamata määrata uue karistuse ühe kuu jooksul kohtuotsuse jõustumisest arvates.§ 62. Ühe distsiplinaarsüüteo eest mitme distsiplinaarkaristuse määramise keeld (1) Ühe distsiplinaarsüüteo eest võib määrata ühe distsiplinaarkaristuse. (2) Distsiplinaarsüüteo jätkumine pärast distsiplinaarkaristuse määramist on uus distsiplinaarsüütegu ja selle eest võib määrata uue distsiplinaarkaristuse.§ 63. Distsiplinaarkaristuse ühitamine haldus-, kriminaal- ja materiaalse vastutusega Kohtutäiturile distsiplinaarkaristuse määramine ei takista tema võtmist haldus-, kriminaal- või materiaalsele vastutusele, ja vastupidi.§ 64. Distsiplinaarkaristuse kustumine Distsiplinaarkaristus on kustunud, kui kohtutäiturile ei ole kolme aasta jooksul karistuse määramisest arvates määratud uut distsiplinaarkaristust.§ 65. Distsiplinaarkaristuse määramise peale kaebuse esitamine Kohtutäitur võib distsiplinaarkaristuse määramise peale esitada kaebuse oma büroo asukohajärgsele maakohtule hagita menetluses lahendamiseks ühe kuu jooksul karistuse määramisest teadasaamisest.§ 66. Kohtutäituri omal soovil ametist vabastamine Kui kohtutäituri suhtes on algatatud distsiplinaarmenetlus, ei vabastata teda omal soovil ametist enne, kui distsiplinaarmenetlus on lõpetatud.3. peatükk KOHTUTÄITURITE JA PANKROTIHALDURITE KODA 1. jagu Koja üldsätted § 67. Koja õiguslik seisund (1) Koda on avalik-õiguslik juriidiline isik, mille liikmeteks on kõik kohtutäiturid ja pankrotihaldurina tegutsemise õigust omavad isikud (edaspidi pankrotihaldur). (2) Koda registreeritakse riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris.§ 68. Koja põhikiri (1) Koja põhikiri võetakse vastu ning seda muudetakse ametikogu ja kutsekogu otsusega. Põhikirja või selle muutmise eelnõu kooskõlastatakse enne vastuvõtmist Justiitsministeeriumiga. (2) Koja põhikirjas sätestatakse koja organite töökorraldus, organite ja koja liikmete vahelised õigussuhted, koja asjaajamise ja majandamise kord ning reguleeritakse teisi koja tegevusega seonduvaid küsimusi.§ 69. Koja arengukava (1) Koja eelarve ja tegevuse planeerimise aluseks on koja arengukava, millega seatakse koja ning kohtutäituri ametitegevuse ja pankrotihalduri kutsetegevuse arengu eesmärgid järgnevaks neljaks eelarveaastaks. Arengukava vaadatakse üle vähemalt iga kahe aasta järel. (2) Arengukava eelnõu koostamise korraldab koja eestseisus, arvestades kojale õigusaktidega pandud ülesandeid. Arengukava eelnõu tuleb enne ameti- ja kutsekogule vastuvõtmiseks esitamist kooskõlastada Justiitsministeeriumiga.§ 70. Koja tegevuse õiguspärasuse tagamine (1) Järelevalvet koja tegevuse õiguspärasuse üle teostab Justiitsministeerium, kes võib nõuda koja eestseisuselt ja nii ameti- kui ka kutsekogu juhatuselt järelevalve teostamiseks vajalike andmete ja dokumentide esitamist ning esitada koja organi akti või toimingu peale halduskohtule protesti. (2) Justiitsministeeriumil on õigus kontrollida ka koja majandustegevust. (3) Koda esitab Justiitsministeeriumile hiljemalt iga aasta märtsis aruande koja tegevuse kohta lõppenud aastal ja töökava koja põhiülesannete täitmiseks jooksval aastal. (4) Kui koda ei täida talle seadusega pandud kohustusi, võib Justiitsministeerium teha kojale ettekirjutuse. Ettekirjutuse täitmise tagamiseks võib Justiitsministeerium määrata kojale sunniraha kuni 100 000 krooni asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.§ 71. Koja vara (1) Koja vara moodustub: 1) kohtutäiturite ja pankrotihaldurite kohustuslikest liikmemaksudest; 2) aukohtu otsuse alusel laekuvatest trahvidest; 3) koja vahendite paigutamisest saadavast tulust; 4) annetustest; 5) muudest laekumistest. (2) Koja eestseisus võib anda ametikogu eelarveosa arvelt kohtutäiturile ametitegevuse alustamiseks või ametitegevusega seotud oluliste muudatuste elluviimiseks laenu või tagada samal otstarbel kohtutäituri poolt võetavat laenu. (3) Justiitsministri, ameti- või kutsekogu või revisjonikomisjoni nõudel määrab eestseisus koja majandustegevuse või majandustegevuse aastaaruande audiitorkontrolli. Audiitorkontrolli viib läbi ameti- ja kutsekogu nimetatud audiitor.§ 72. Koja eelarve (1) Koja eelarveaasta on kalendriaasta. Koja eelarve kinnitab eestseisus hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta detsembris. (2) Koja eelarve koosneb ametikogu eelarveosast, kutsekogu eelarveosast ja ühisest eelarveosast. (3) Ühises eelarveosas kajastatakse ameti- ja kutsekogu ühise tegevusega seotud tulu ja kulu, ameti- ja kutsekogu tegevusega otseselt mitteseotud koja tulu ja kulu ning koja ülalpidamiskulu. Ameti- ja kutsekogu eelarveosas kajastatakse üksnes vastava kogu tegevusega seotud koja tulu ja kulu. (4) Ühises eelarveosas kajastatavate kulude katteks eraldatakse rahalised vahendid nii ameti- kui ka kutsekogu eelarveosa arvelt. Ühise eelarveosa jaoks eraldatav summa jaotatakse ameti- ja kutsekogu vahel proportsionaalselt, lähtudes kummagi kogu liikmete arvust, kui eestseisus ei otsusta teisiti. Otsuse poolt peab olema kaks kolmandikku eestseisuse liikmetest.§ 73. Koja majandusaasta Koja majandusaasta on kalendriaasta.§ 74. Koja liikmemaks (1) Koja liikmemaksu miinimummäära kehtestavad ameti- ja kutsekogu, olles selle eelnevalt kooskõlastanud Justiitsministeeriumiga. (2) Kohtutäiturite liikmemaksu suuruse ja selle arvestamise alused kehtestab ametikogu, pankrotihaldurite liikmemaksu suuruse ja selle arvestamise alused kutsekogu, arvestades liikmemaksu miinimummäära. Liikmemaks tuleb kehtestada suuruses, mis tagab koja piisava rahastatuse õigusaktidega ja koja arengukavaga seatud eesmärkide saavutamiseks ning ülesannete täitmiseks. (3) Liikmemaks laekub vastavalt kas ameti- või kutsekogu eelarveossa. Koja liige, kes tegutseb nii kohtutäiturina kui ka pankrotihaldurina, tasub liikmemaksu ametikogule. (4) Liikmemaksu tasumise kohustuse täitmisega viivitamise korral peab oma kohustust rikkunud koja liige maksma ameti- või kutsekogule viivist võlaõigusseaduse § 113 lõikes 1 sätestatud määras.§ 75. Hea ameti- ja hea kutsetava (1) Ametikogu kehtestab hea ametitava, mis on kohtutäituritele järgimiseks kohustuslik. (2) Kutsekogu kehtestab hea kutsetava, mis on pankrotihalduritele järgimiseks kohustuslik. (3) Hea ameti- või hea kutsetava eelnõu, samuti kummagi muutmise eelnõu tuleb enne kehtestamist kooskõlastada Justiitsministeeriumiga.§ 76. Õigus kasutada riigivappi sisaldavat tähist (1) Kojal on Eesti riigivapi kujutisega pitsat. (2) Kojal on õigus kasutada dokumentidel ja siltidel Eesti riigivappi sisaldavat tähist.§ 77. Koja veebileht (1) Koda teeb oma veebilehel kättesaadavaks avalikkusele vajaliku teabe kohtutäiturite ja pankrotihaldurite kohta, eelkõige büroode aadressid, vastuvõtuajad ja sidevahendite numbrid. Veebilehel avaldatakse koja põhikiri, hea ameti- ja hea kutsetava ning teised avalikud dokumendid. (2) Justiitsminister võib kehtestada määrusega koja veebilehe kaudu kättesaadavaks tehtavate andmete loetelu.§ 78. Koja ülesanded Koja ülesanded on muu hulgas: 1) kohtutäiturite ameti- ja pankrotihaldurite kutsetegevuse edendamine; 2) hea ameti- ja hea kutsetava väljatöötamine ja avaldamine ning nende järgimise üle järelevalve teostamine; 3) kohtutäituri ametikoha täitmise konkursi korraldamine; 4) kohtutäiturite, kohtutäituri abide ja pankrotihaldurite nimekirja pidamine; 5) kohtutäiturite ja pankrotihaldurite täiendusõppe korraldamine; 6) järelevalve kohtutäiturite ameti- ja pankrotihaldurite kutsetegevuse ning väärika käitumise üle; 7) soovituste koostamine kohtutäiturite ameti- ja pankrotihaldurite kutsepraktika ühtlustamiseks; 8) kohtutäiturite ja pankrotihaldurite väljaõppe läbiviimine; 9) kohtutäituri, kohtutäituri abi ja pankrotihalduri eksami läbiviimine; 10) kohtutäiturite ja pankrotihaldurite täiendusõppe kohustuse täitmise kontrollimine; 11) kohtutäiturite asendamisega seotud küsimuste korraldamine ning kohtutäiturite ja pankrotihaldurite kohta avalikkusele vajaliku info kättesaadavuse tagamine koja veebilehel; 12) Justiitsministeeriumi abistamine kohtutäiturite ja pankrotihaldurite üle riikliku järelevalve teostamisel; 13) kohtutäiturite ja pankrotihaldurite tööks vajalike infosüsteemide arendamine ja haldamine; 14) välissuhtlusega seotud küsimuste korraldamine ning koja liikmete esindamine kodu- ja välismaiste institutsioonide juures; 15) kohtutäiturite tegevuse kohta statistiliste aruannete koostamine ja esitamine Justiitsministeeriumile justiitsministri määratud tähtaegadel; 16) andmete väljastamine kohtutäituri ametitegevuse raamatust selleks õigustatud isikutele; 17) kohtutäiturite ja pankrotihaldurite arhiveeritavate dokumentide haldamise korraldamine ameti- või kutsekogu otsuse alusel; 18) kohtutäiturite ameti- ja pankrotihaldurite kutsekindlustuse olemasolu kontrollimine; 19) ameti- ja kutsekogu otsuse alusel kindlustusandjaga kohtutäiturite ja pankrotihaldurite kollektiivse ameti- või kutsekindlustuse sõlmimine; 20) koja vara valitsemine; 21) kohtutäituritele täitmiseks antavate avalik-õiguslike nõuete jaotamine vastavalt õigusaktidega kehtestatud korrale; 22) täitemenetluses ja pankrotimenetluses müüdava vallasvara ühislao pidamine.2. jagu Koja organid § 79. Koja organid (1) Koja organid on: 1) ametikogu; 2) kutsekogu; 3) eestseisus; 4) ametikogu juhatus; 5) kutsekogu juhatus; 6) eksamikomisjon; 7) revisjonikomisjon; 8) aukohus. (2) Koja eestseisusel on õigus moodustada komisjone koja pädevusse kuuluvate ülesannete täitmiseks.1. jaotis Ameti- ja kutsekogu § 80. Ameti- ja kutsekogu (1) Ameti- ja kutsekogu on koja kõrgeimad organid. (2) Ametikogusse kuuluvad kõik kohtutäiturid. (3) Kutsekogusse kuuluvad kõik pankrotihaldurid.§ 81. Korraline ameti- ja kutsekogu (1) Korraline ameti- ja kutsekogu kogunevad ühiselt iga aasta märtsikuu esimesel reedel. (2) Eestseisus teatab koja liikmetele korralise ameti- ja kutsekogu päevakorra ning kogunemise aja ja koha vähemalt kolm nädalat enne kogunemist. (3) Päevakorda võib ameti- ja kutsekogu muuta, kui selle poolt on vähemalt kaks kolmandikku ametikogu esindatud häältest ja kutsekogu esindatud häältest.§ 82. Erakorraline ameti- ja kutsekogu (1) Erakorraline ameti- ja kutsekogu kutsutakse kokku vastavalt vajadusele. Erakorraline ameti- ja kutsekogu ei pea kokku tulema ühiselt ega ühel ajal. (2) Erakorralise ameti- ja kutsekogu kutsub eestseisus kokku: 1) omal algatusel; 2) ameti- või kutsekogu juhatuse ettepanekul; 3) justiitsministri ettepanekul; 4) vähemalt ühe kolmandiku ameti- või kutsekogu liikmete algatusel. (3) Eestseisus teatab ameti- või kutsekogusse kuuluvatele koja liikmetele erakorralise ameti- või kutsekogu päevakorra ning kogunemise aja ja koha üks kuu enne kogunemist. (4) Eestseisus võib erakorralise ameti- või kutsekogu kokkukutsumise asemel anda lahendamist vajava küsimuse ameti- või kutsekogule otsustamiseks käesoleva seaduse §-s 84 sätestatud korras. (5) Kui eestseisus ei kutsu ameti- või kutsekogu kokku ühe kuu jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ettepaneku saamist või ei anna sama aja jooksul küsimust otsustamiseks käesoleva seaduse §-s 84 sätestatud korras, on ettepaneku teinud organil või isikutel õigus erakorraline ameti- või kutsekogu ise kokku kutsuda. (6) Erakorralise ameti- või kutsekogu kokkukutsumise algataja määrab ka päevakorra. Päevakorda võib ameti- või kutsekogu muuta, kui selle poolt on vähemalt kaks kolmandikku ameti- või kutsekogul osalevatest liikmetest.§ 83. Ameti- ja kutsekogu otsuste vastuvõtmine (1) Koja liige on kohustatud isiklikult osalema ameti- või kutsekogu töös. (2) Koja liige ei või ameti- või kutsekogus otsustatavate küsimuste otsustamises osalemisest loobuda ega keelduda. (3) Kui käesoleva seaduse kohaselt on otsuse vastuvõtmiseks vaja, et selle poolt on nii ameti- kui ka kutsekogu, siis on otsus vastu võetud, kui selle poolt on hääletanud üle poole korralisel või erakorralisel ametikogul osalenud liikmetest ja üle poole korralisel või erakorralisel kutsekogul osalenud liikmetest. (4) Ameti- või kutsekogu pädevuses olevate küsimuste otsustamiseks on otsuse vastuvõtmiseks vaja, et selle poolt on hääletanud üle poole korralisel või erakorralisel ameti- või kutsekogul osalenud liikmetest. (5) Igal koja liikmel on ameti- või kutsekogus, kuhu ta kuulub, üks hääl. Kui kohtutäitur kuulub nii ameti- kui ka kutsekogusse, loetakse tema hääl ametikogu hääleks.§ 84. Otsuse vastuvõtmine ameti- ja kutsekogu kokku kutsumata (1) Ameti- või kutsekogu liikmetel on eestseisuse ettepanekul õigus vastu võtta otsuseid ameti- või kutsekogu pädevuses olevates küsimustes ameti- või kutsekogu kokku kutsumata. Sellisel juhul toimub otsustamine elektrooniliselt. (2) Ameti- või kutsekogu liige ei või keelduda ega loobuda käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras küsimuste otsustamises osalemisest. Liige peab otsustamises osalema isiklikult. (3) Kui otsus tehakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras, on otsus vastu võetud, kui selle poolt on hääletanud üle poole ameti- või kutsekogu liikmetest. Kui käesoleva seaduse kohaselt on otsuse vastuvõtmiseks vaja, et selle poolt on nii ameti- kui ka kutsekogu, siis on otsus käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras vastu võetud, kui selle poolt on hääletanud üle poole nii ameti- kui ka kutsekogu liikmetest. (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras ei saa valida koja organeid. (5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras küsimuste otsustamise täpne kord sätestatakse koja põhikirjas.§ 85. Koja organite valimise kord Koja organitesse ameti- või kutsekogu poolt liikmete valimisel lähtutakse järgmistest põhimõtetest: 1) iga organi liikmed valitakse eraldi; 2) hääletamine on salajane; 3) valituks osutub enim hääli saanud kandidaat, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teistsugust nõuet; 4) häälte võrdse jagunemise korral korraldatakse valimise teine voor võrdselt hääli saanud kandidaatide vahel. Valituks osutub kõige rohkem hääli saanud kandidaat. Teises voorus häälte võrdse jagunemise korral heidetakse liisku; 5) ühe valitava organi liige ei või samal ajal olla teise valitava organi liige.§ 86. Ameti- ja kutsekogu ülesanded (1) Ameti- ja kutsekogu: 1) võtavad vastu koja põhikirja; 2) võtavad vastu koja arengukava; 3) kinnitavad liikmemaksu miinimummäära; 4) kinnitavad eestseisuse eelarveaasta tegevusaruande; 5) kinnitavad koja majandusaasta aruande; 6) nimetavad audiitori. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud otsuste vastuvõtmiseks on vajalik nii ameti- kui ka kutsekogu liikmete poolthäälteenamus. (3) Ametikogu: 1) valib ja kutsub vajaduse korral enne tähtaja lõppemist tagasi ametikogu juhatuse; 2) valib kaks kohtutäiturit revisjonikomisjoni töös osalemiseks; 3) valib kolm kohtutäiturit aukohtu töös osalemiseks; 4) valib ühe kohtutäituri eksamikomisjoni töös osalemiseks; 5) kehtestab kohtutäiturite liikmemaksu suuruse; 6) kehtestab kohtutäiturite hea ametitava; 7) annab juhiseid kohtutäiturite ametipraktika ühtlustamiseks; 8) otsustab teisi seaduses ja koja põhikirjas ettenähtud küsimusi. (4) Kutsekogu: 1) valib ja kutsub vajaduse korral enne tähtaja lõppemist tagasi kutsekogu juhatuse; 2) valib kaks pankrotihaldurit revisjonikomisjoni töös osalemiseks; 3) valib kolm pankrotihaldurit aukohtu töös osalemiseks; 4) valib ühe pankrotihalduri eksamikomisjoni töös osalemiseks; 5) kehtestab pankrotihaldurite liikmemaksu suuruse; 6) kehtestab pankrotihaldurite hea kutsetava; 7) annab juhiseid pankrotihaldurite kutsepraktika ühtlustamiseks; 8) otsustab teisi seaduses ja koja põhikirjas ettenähtud küsimusi.2. jaotis Eestseisus ja koja esimees § 87. Eestseisus (1) Eestseisus on koja juhtorgan, kes juhib ja planeerib koja tegevust ning korraldab koja raamatupidamist ja muud aruandlust. Eestseisus tagab ameti- ja kutsekogu otsuste elluviimise ning kojale õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmise. (2) Eestseisus on pädev andma nii ameti- kui ka kutsekogu juhatusele korraldusi ning delegeerima neile ülesandeid. (3) Eestseisus nimetab ametisse koja kantsleri ning kinnitab kantsleri ametijuhendi ja kantslerile makstava tasu suuruse. (4) Eestseisusesse kuuluvad nii ameti- kui ka kutsekogu juhatuse liikmed ning justiitsministri nimetatud isik. Eestseisuse liikme volitused lõpevad samal ajal kui tema volitused ameti- või kutsekogu juhatuse liikmena. Justiitsministri nimetatud eestseisuse liikme volitused lõpevad uue eestseisuse liikme nimetamisega.§ 88. Koja esimees (1) Eestseisus valib eestseisuse liikmete hulgast koja esimehe ja aseesimehe. Koja aseesimees ei tohi kuuluda koja esimehega samasse ameti- või kutsekogusse. Esimeheks ja aseesimeheks ei või valida justiitsministri nimetatud eestseisuse liiget. (2) Koja esimehe ja aseesimehe volitused kestavad kolm aastat, kuid nimetatud tähtajast olenemata ei kesta need kauem kui nende volitused eestseisuse liikmena. Volituste tähtaja lõppemisel võib koja esimehe ja aseesimehe tagasi valida. Koja esimehe ja aseesimehe võib enne nende volituste tähtaja lõppemist tagasi kutsuda. (3) Koja esimees esindab koda kõigis õigustoimingutes, kui põhikirjas ei ole ette nähtud teisiti. Nii ameti- kui ka kutsekogu juhatuse esimees esindab koda vastavalt oma vastutusvaldkonnale koja esimehe määratud korras ja ulatuses, kui põhikirjas ei ole ette nähtud teisiti. Koja kantsler esindab koda esimehe määratud korras ja ulatuses, kui põhikirjas ei ole ette nähtud teisiti. (4) Koja esimees korraldab eestseisuse tegevust. Esimehe puudumisel korraldab eestseisuse tegevust koja aseesimees. (5) Koja esimehe töövõimetuse korral asendab teda aseesimees. Muul juhul asendab esimeest aseesimees koja esimehe määratud korras.§ 89. Eestseisuse koosolekud ja otsuste vastuvõtmine (1) Eestseisuse koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kord kvartalis. (2) Eestseisuse koosoleku kutsub kokku koja esimees. Koosoleku kokkukutsumise ja pidamise kord nähakse ette koja põhikirjas. (3) Eestseisus on otsustusvõimeline, kui otsuse tegemisest võtab osa üle poole eestseisuse liikmetest, kui seadusest ei tulene teisiti. (4) Eestseisuse otsus on vastu võetud, kui selle poolt on hääletanud üle poole otsuse tegemisel osalenud eestseisuse liikmetest, kui seadusest ei tulene teisiti. Häälte võrdse jagunemise korral loetakse, et otsust ei ole vastu võetud. (5) Eestseisus võib otsuseid vastu võtta koosolekut kokku kutsumata koja põhikirjas ettenähtud korras.§ 90. Koja kantsler Koja kantsler on kojas alaliselt töötav isik, kes korraldab koja tegevust, juhatab koja kantseleid ja tagab koja organite teenindamise. Kantsler allub koja esimehele.3. jaotis Ameti- ja kutsekogu juhatus § 91. Ameti- ja kutsekogu juhatus (1) Ameti- ja kutsekogu juhatus on koja alaliselt tegutsevad juhtorganid, kes juhivad koja tegevust ja viivad ellu ameti- ja kutsekogu ning eestseisuse otsuseid. Kumbki juhatus vastutab koja ülesannete täitmise eest oma ameti- või kutsetegevuse valdkonnas. (2) Ametikogu juhatusse kuulub kolm kohtutäiturit. Kutsekogu juhatusse kuulub kolm pankrotihaldurit. Kummagi juhatuse liikmete volituste tähtaeg on viis aastat. (3) Nii ameti- kui ka kutsekogu juhatus valib oma juhatuse liikmete hulgast juhatuse esimehe, kes korraldab juhatuse tööd. (4) Kummagi juhatuse töökord nähakse ette koja põhikirjas.§ 92. Ameti- ja kutsekogu juhatuse ülesanded Ameti- ja kutsekogu juhatuse ülesanded on sõltuvalt nende ameti- või kutsetegevuse valdkonnast järgmised: 1) viia ellu vastavalt ameti- või kutsekogu otsuseid ning eestseisuse otsuseid; 2) korraldada õigustatud isikutele teabe väljastamist kohtutäituri ametitegevuse raamatust ja koja arhiveeritud pankrotiasjade toimikutest; 3) osaleda koja arengukava eelnõu koostamisel ning eelarve planeerimisel ja koostamisel; 4) teostada järelevalvet liikmemaksu tähtaegse tasumise üle; 5) teostada järelevalvet ameti- ja kutsekindlustuse olemasolu üle; 6) koostada hea ameti- või hea kutsetava eelnõu; 7) nimetada kohtutäiturile seaduses sätestatud juhtudel asendaja; 8) nimetada pankrotihalduri kutse taotlejale juhendaja; 9) sõlmida ametikogu liikme poolt ametitegevusega tekitatud kahju hüvitamiseks käesoleva seaduse § 10 tingimustele vastav kindlustusleping; 10) täita muid seadusest ja koja põhikirjast tulenevaid ülesandeid.4. jaotis Eksamikomisjon § 93. Eksamikomisjon (1) Eksamikomisjon moodustatakse viieliikmelisena viieks aastaks. (2) Eksamikomisjoni kuuluvad: 1) üks kohtutäiturite ametikogu määratud kohtutäitur; 2) üks pankrotihaldurite kutsekogu määratud pankrotihaldur; 3) kaks justiitsministri määratud isikut; 4) üks audiitorkogu määratud audiitor. (3) Eksamikomisjon on otsustusvõimeline, kui otsuse tegemisel osaleb üle poole komisjoni liikmetest. Eksamikomisjoni koosolekut juhib eksamikomisjoni esimees, kelle komisjoni liikmed valivad endi hulgast lihthäälteenamusega. Otsuste vastuvõtmisel häälte võrdse jagunemise korral on otsustav eksamikomisjoni esimehe hääl. (4) Eksamikomisjoni koosoleku kokkukutsumise ja pidamise kord nähakse ette koja põhikirjas.§ 94. Eksamikomisjoni pädevus Eksamikomisjon: 1) korraldab ja viib läbi kohtutäituri ametikoha täitmise konkursi; 2) korraldab ja viib läbi kohtutäituri ja pankrotihalduri eksami; 3) kontrollib kohtutäituri abi ametisse kandideerija ja pankrotihalduri kutse taotleja usaldusväärsust; 4) viib läbi hindamisvestlusi ja otsustab kohtutäituri, kohtutäituri abi või pankrotihalduri täiendavale eksamile saatmise ning eksami sooritamise tähtaja, kui kohtutäitur, kohtutäituri abi või pankrotihaldur ei ole täitnud täiendusõppe kohustust käesolevas seaduses sätestatud korras; 5) eksamineerib täiendavale eksamile suunatud kohtutäitureid, kohtutäituri abisid ja pankrotihaldureid; 6) kehtestab juhendi erialase teadus- ja pedagoogilise töö arvestamiseks täiendusõppe kohustuse täitmise hindamisel; 7) koostab kohtutäituri ja pankrotihalduri väljaõppekava ning hindab selle täitmist.§ 95. Eksamite korraldus (1) Kohtutäituri eksamil ja pankrotihalduri eksamil kontrollitakse eksamineeritava erialateadmisi ja isiksuseomaduste sobivust. Eksami viib läbi eksamikomisjon ja selle täpsem korraldus nähakse ette koja põhikirjas. Eksam koosneb erialateadmiste testist ja vestlusest. Vestlus viiakse läbi erialateadmiste testi sooritanud eksamineeritavaga. (2) Vestluse käigus hinnatakse eksamineeritava isiksuseomaduste sobivust kohtutäituri ametikohustuste täitmiseks või pankrotihaldurina tegutsemiseks. Vestlusel võib esitada küsimusi erialateadmiste testi vastuste täpsustamiseks. (3) Kohtutäituri ja pankrotihalduri eksami erialateadmiste testi valdkonnad ja eksami hindamise korra kehtestab justiitsminister määrusega. (4) Eksamid korraldatakse Justiitsministeeriumi ettepanekul või koja algatusel. Kohtutäituri eksam ja pankrotihalduri eksam korraldatakse vähemalt üks kord aastas. Eksami toimumise aja ja koha ning eksamil osalemiseks vajalike dokumentide loetelu ja dokumentide esitamise tähtaja määrab eksamikomisjon. Teade eksami toimumise kohta avaldatakse koja veebilehel. (5) Enne pankrotihalduri eksami ja käesoleva seaduse § 97 lõikes 4 nimetatud eksami ning korduseksami sooritamist peab eksamineeritav tasuma kojale tasu 2000 krooni.§ 96. Väljaõpe (1) Pärast kohtutäituri ametisse nimetamist justiitsministri poolt või pankrotihalduri eksami sooritamist koostab eksamikomisjon isikule individuaalse väljaõppekava. Pankrotihalduri väljaõppekava koostatakse arvestusega, et selle täitmine ei takista töötamist põhitöökohal. (2) Väljaõpet korraldavad ameti- ja kutsekogu juhatus ning eksamikomisjon. Väljaõppe korraldus ja hindamise kord nähakse ette koja põhikirjas. (3) Väljaõppel olijale määrab ameti- või kutsekogu juhatus vähemalt kaks juhendajat, kes esitavad väljaõppe lõppemisel eksamikomisjonile kirjaliku põhistatud arvamuse juhendatava kohta. (4) Väljaõppekava täitmise kohta esitab kohtutäitur eksamikomisjonile aruande kuue kuu jooksul ja pankrotihalduri eksami sooritanud isik kümne kuu jooksul väljaõppekava kinnitamisest arvates. Isiku avalduse alusel võib eksamikomisjon väljaõppekava täitmise aruande esitamise aega pikendada. (5) Väljaõppekava täitmise aruande ja juhendajate arvamuse alusel loeb eksamikomisjon väljaõppe läbituks või mitteläbituks. Eksamikomisjon võib jätta pankrotihalduri väljaõppe tulemused hindamata ja pikendada väljaõppekava täitmise aega. (6) Kui eksamikomisjon hindab kohtutäituri väljaõppe mitteläbituks või tema isiksuseomaduste tõttu kohtutäiturina tegutsemiseks sobimatuks, teeb ametikogu juhatus justiitsministrile ettepaneku kohtutäituri ametist tagandamiseks. (7) Kui eksamikomisjon hindab pankrotihalduri eksami sooritanud isiku väljaõppe mitteläbituks või tema isiksuseomaduste tõttu pankrotihaldurina tegutsemiseks sobimatuks, ei anta talle pankrotihalduri kutset. (8) Väljaõppel olevale kohtutäiturile maksab tasu koda ametikogu eelarveosast.§ 97. Täiendusõpe (1) Täiendusõppe kohustuse täitmist kontrollib eksamikomisjon kord viie aasta jooksul (edaspidi hindamisperiood). Nõuded täiendusõppele ja täiendusõppe mahu kehtestab justiitsminister määrusega. (2) Eksamikomisjon saadab vähemalt kaks kuud enne hindamisperioodi lõppemist isikule teate hindamisperioodi lõppemise kohta ning selgitab, millised andmed ja milliseks tähtpäevaks tuleb täiendusõppe kohustuse täitmise kohta esitada. (3) Isik, kes on hindamisperioodi jooksul omandanud magistri- või doktorikraadi õigusteaduses, ei pea sel perioodil täiendusõpet läbima. Koja täiendusõpet ei pea läbima ka vandeadvokaadid, vandeadvokaadi vanemabid ja audiitorid, kes läbivad täiendusõppe kas advokatuuris või audiitorkogus. (4) Kui isik ei ole hindamisperioodi jooksul läbinud täiendusõpet nõutavas mahus või ei ole määratud tähtpäevaks eksamikomisjonile täiendusõppe läbimise kohta andmeid esitanud, suunab eksamikomisjon isiku eksamile. Eksam tuleb sooritada nelja kuu jooksul eksamile suunamisest arvates. Kui isik eksamit ei soorita, suunatakse ta korduseksamile. Eksamile mõjuva põhjuseta ilmumata jätmisel loetakse eksam mittesooritatuks. (5) Kui kohtutäitur või kohtutäituri abi ei ilmu mõjuva põhjuseta korduseksamile või ei soorita seda, esitab ametikogu juhatus justiitsministrile ettepaneku kohtutäituri ametist tagandamiseks või kustutab kohtutäituri abi käesoleva seaduse §-s 24 nimetatud nimekirjast. (6) Kui pankrotihaldur ei ilmu mõjuva põhjuseta eksamile või ei soorita eksamit kahel katsel, esitab eksamikomisjon pankrotihaldurite kutsekogu juhatusele ettepaneku isikult pankrotihalduri kutse äravõtmiseks.5. jaotis Revisjonikomisjon § 98. Revisjonikomisjon (1) Revisjonikomisjon kontrollib koja majandustegevust ja asjaajamist. Revisjonikomisjonil on õigus saada koja organitelt, koja esimehelt ja kantslerilt oma ülesannete täitmiseks vajalikke dokumente ja teavet. (2) Koja eestseisus esitab koja tegevusaruande ja majandusaasta aruande enne koja ameti- ja kutsekogule kinnitamiseks esitamist revisjonikomisjonile arvamuse avaldamiseks. Tegevusaruande ja majandusaasta aruande kontrollimisel jälgib revisjonikomisjon ka kontrollitava perioodi eelarve vastavust arengukavale. Revisjonikomisjon esitab oma arvamuse ameti- ja kutsekogule. (3) Revisjonikomisjon moodustatakse neljaliikmelisena viieks aastaks. Revisjonikomisjon valib oma liikmete hulgast esimehe.6. jaotis Aukohus § 99. Aukohus (1) Aukohus moodustatakse seitsmeliikmelisena viieks aastaks. (2) Aukohtusse kuulub kolm kohtutäiturit, kolm pankrotihaldurit ja üks justiitsministri määratud isik. (3) Aukohtu liikmed valivad aukohtu esimehe kohtutäituritest või pankrotihalduritest liikmete seast. (4) Aukohus arutab asja vähemalt kolmeliikmelises koosseisus. (5) Aukohus võtab otsuse vastu asja arutamisel osalenud liikmete häälteenamusega. (6) Kui aukohtu liige ei saa arutatavas asjas olla erapooletu, peab ta end asja arutamisest taandama.§ 100. Aukohtu pädevus Aukohus võib lahendada: 1) koja otsustest ning heast ameti- ja heast kutsetavast tulenevate kohustuste süülise täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmise süütegusid; 2) kohtutäituri või pankrotihalduri käitumise kohta esitatud kaebusi; 3) kohtutäituri või pankrotihalduri tegevuse kohta esitatud kaebusi või algatatud distsiplinaarasju, mille on arutamiseks andnud Justiitsministeerium.§ 101. Aukohtumenetluse algatamine (1) Aukohtumenetluse algatamiseks võib koja poole pöörduda huvitatud isik. Taotlus aukohtumenetluse algatamiseks tuleb esitada kuue kuu jooksul arvates päevast, millal taotluse esitaja sai teada või oleks pidanud teada saama taotluse aluseks olevatest asjaoludest. (2) Aukohus algatab aukohtumenetluse huvitatud isiku, Justiitsministeeriumi või koja muu organi taotlusel, kui on alust arvata, et kohtutäitur või pankrotihaldur on toime pannud aukohtu menetletava distsiplinaarsüüteo. (3) Aukohtumenetluse algatamise otsustab aukohus ühe kuu jooksul arvates päevast, millal ta sai teada distsiplinaarsüüteo tunnustele vastava teo toimepanemisest. Aukohus edastab aukohtumenetluse algatamise või algatamata jätmise otsuse viivitamata ameti- või kutsekogu juhatusele ja Justiitsministeeriumile. (4) Justiitsministeeriumi poolt esitatud kaebuse edastamisega aukohtule loetakse aukohtumenetlus algatatuks.§ 102. Aukohtumenetlus (1) Aukohus võib asja lahendada kirjalikus menetluses. (2) Aukohtus nõuab asja arutamisel asjaosalistelt selgitusi. Aukohus on kohustatud välja selgitama menetletavas asjas olulised asjaolud ja vajaduse korral koguma selleks tõendeid omal algatusel. Aukohtu nõudel on kohtutäitur, kohtutäituri abi või pankrotihaldur kohustatud esitama aukohtule enda käsutuses olevad tõendid. (3) Aukohus lahendab distsiplinaarsüüteoasja kolme kuu jooksul aukohtumenetluse algatamisest arvates, tehes selle kohta põhistatud otsuse. Mõjuval põhjusel võib aukohus pikendada distsiplinaarsüüteoasja arutamist kuni kaks kuud. Distsiplinaarsüüteoasja menetlemise aja hulka ei arvestata aega, millal distsiplinaarsüüteoasja ei ole võimalik arutada isiku tõttu, kelle suhtes aukohtumenetlus on algatatud.§ 103. Aukohtu otsus (1) Aukohtu määratavad distsiplinaarkaristused on noomitus ja rahatrahv 1000 kuni 100 000 krooni, mis laekub vastavalt ametikogu või kutsekogu eelarveosasse. Koja aukohus võib rahatrahvi määramise otsuses ette näha, et trahv tasutakse kindlaksmääratud tähtpäevadel osade kaupa ühe aasta jooksul. (2) Kui aukohus on tuvastanud sellise distsiplinaarsüüteo toimepanemise, mille eest on kohane karistus ametist tagandamine või kutsealal tegutsemise õiguse äravõtmine, teeb aukohus justiitsministrile ettepaneku kohtutäituri ametist tagandamiseks või kutsekogu juhatusele ettepaneku pankrotihaldurilt tegutsemise õiguse äravõtmiseks. Aukohus lisab ettepanekule aukohtumenetluse käigus kogutud materjalid. (3) Aukohtu distsiplinaarkaristuse määramise otsus tehakse pärast otsuse vaidlustamistähtaja möödumist teatavaks ameti- või kutsekogu liikmetele olenevalt sellest, kelle tegevuse peale esitatud kaebust aukohus läbi vaatas. (4) Aukohtu otsuse peale võivad kohtutäitur ja pankrotihaldur esitada kaebuse halduskohtule.4. peatükk RAKENDUSSÄTTED 1. jagu Üleminekusätted § 104. Kohtutäituri haridusnõude erisus Kuni 2002. aasta 1. juulini ametisse nimetatud kohtutäiturile ei kohaldata käesoleva seaduse § 17 lõikes 1 sätestatud haridusnõuet.§ 105. Kohtutäituri distsiplinaarkaristuse aegumise erisus Enne käesoleva seaduse jõustumist määratud distsiplinaarkaristus on kustunud, kui kohtutäiturile ei ole ühe aasta jooksul karistuse määramisest arvates määratud uut distsiplinaarkaristust.§ 106. Kohtutäituri asendamise erisus (1) Enne käesoleva seaduse jõustumist kohtutäituri asendaja eksami sooritanud või atesteerimise läbinud isikul on õigus kohtutäiturit asendada, kuni täitub viis aastat kohtutäituri asendaja eksami sooritamisest või viimasest atesteerimisest. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohtutäituri asendaja asendab kohtutäiturit käesolevas seaduses sätestatud korras.§ 107. Kohtutäituri tasumäärade rakendamine Enne käesoleva seaduse jõustumist tehtud kohtutäituri ametitoimingu eest võetakse tasu vastavalt toimingu tegemise ajal kehtinud tasumäärale ja tasu võtmise korrale.§ 108. Koja liikmeks saamise tingimused (1) Kõik käesoleva seaduse jõustumisel kohtutäiturina tegutsevad isikud ja justiitsministri poolt kohtutäituri seaduse (RT I 2001, 16, 69; 2008, 59, 330) § 17 lõikes 5 nimetatud kohtutäituri asendajad saavad seaduse jõustumisel koja liikmeks. (2) Pankrotihaldur, vandeadvokaat ja vandeadvokaadi vanemabi, kes soovivad jätkata tegevust pankrotihaldurina, esitavad kahe kuu jooksul seaduse jõustumisest arvates Justiitsministeeriumile koja liikmeks astumise avalduse. Kui pankrotihaldur ei esita tähtaegselt avaldust koja liikmeks astumiseks, võtab justiitsminister isikult pankrotihaldurina tegutsemise õiguse.§ 109. Esimese ameti- ja kutsekogu kokkukutsumine Justiitsminister kutsub kokku esimese ameti- ja kutsekogu, kes valivad koja organid. Kuni eestseisuse ja juhatuste valimiseni juhib koda justiitsministri määratud isik.§ 110. Menetluses olevate pankrotiasjade üleandmine (1) Pankrotihaldur, vandeadvokaat või vandeadvokaadi vanemabi, kes ei soovi koja liikmeks astuda, võib menetleda lõpuni pankrotiasjad, milles ta on halduriks nimetatud. (2) Isik, kes on pankrotimenetluses nimetatud pankrotihalduriks või ajutiseks halduriks pärast käesoleva seaduse jõustumist ning kes ei esita käesoleva seaduse § 107 lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul koja liikmeks astumise avaldust, on kohustatud sellest kohtule teatama. Kohus vabastab pankrotihalduri pankrotiseaduse §-s 68 sätestatud korras.§ 111. Koja põhikiri Esimene ameti- ja kutsekogu võtavad vastu Justiitsministeeriumiga eelnevalt kooskõlastatud põhikirja. Kui esimene ameti- ja kutsekogu põhikirja vastu ei võta, kutsutakse kokku erakorraline ameti- ja kutsekogu kahe kuu jooksul esimesest ameti- ja kutsekogust arvates. Kui erakorraline ameti- ja kutsekogu ei võta vastu Justiitsministeeriumiga eelnevalt kooskõlastatud põhikirja, siis kehtestab koja põhikirja justiitsminister määrusega. Justiitsministri määrus tunnistatakse kehtetuks, kui ameti- ja kutsekogu võtavad vastu eelnevalt Justiitsministeeriumiga kooskõlastatud põhikirja, mis hakkab kehtima justiitsministri määruse kehtetuks tunnistamisest.§ 112. Liikmemaksu miinimummäär (1) Esimene ameti- ja kutsekogu kehtestavad liikmemaksu miinimummäära Justiitsministeeriumiga eelnevalt kooskõlastatud suuruses. Liikmemaksu miinimummäär peab esimesel viiel aastal olema vähemalt kolm protsenti koja eelarveaastal kohtutäituri tasuna laekunud summadest või pankrotihalduri tasuna või ajutise halduri tasuna kohtu määratud summadest, kuid mitte vähem kui 500 krooni kuus. (2) Kui esimene ameti- või kutsekogu liikmemaksu miinimummäära ei kehtesta, kehtestab justiitsminister need määrusega. Justiitsminister võib miinimummäära kehtestada tasuna kuni viis protsenti koja eelarveaastal kohtutäituri tasuna laekunud summadest või pankrotihalduri tasuna või ajutise halduri tasuna kohtu määratud summadest, kuid mitte vähem kui 500 krooni kuus. (3) Justiitsministri määrus tunnistatakse kehtetuks, kui ameti- ja kutsekogu kehtestavad eelnevalt Justiitsministeeriumiga kooskõlastatud liikmemaksu miinimummäärad, mida kohaldatakse justiitsministri määruse kehtetuks tunnistamisest.§ 113. Esimene täiendusõppe kohustuse täitmise hindamisperiood ja seonduvate aktide kehtestamise aeg Kohtutäiturite ja pankrotihaldurite täiendusõppe kohustuse täitmise esimese hindamisperioodi alguseks loetakse käesoleva seaduse jõustumise päev.§ 114. Kohtutäiturite täiskogu tegevuse lõpetamine Käesoleva seaduse jõustumisel lõpetatakse kohtutäiturite täiskogu tegevus ning see likvideeritakse. Likvideerimise viivad läbi täiskogu juhatuse liikmed. Kui nad otsustavad anda täiskogu vara üle kojale, siis jääb see vara kohtutäiturite ametikogu kasutusse.§ 115. Pankrotimenetluste infosüsteemile ja kohtutäiturite infosüsteemile esitatavad nõuded (1) Justiitsminister võib kehtestada määrusega nõudeid pankrotimenetluste infosüsteemi ning kohtutäiturite infosüsteemi sisule ja andmetöötlusele ning määrata kindlaks, millises ulatuses peavad need võimaldama digitaalset andmevahetust teiste andmekogudega. (2) Elektroonilise enampakkumise oksjonikeskkond võetakse kasutusele hiljemalt 2013. aasta 1. jaanuaril. Enne oksjonikeskkonna kasutuselevõtmist viiakse läbi suulised enampakkumised.§ 116. Kindlustusjuhtumitele kohaldatav seadus Enne käesoleva seaduse jõustumist toimunud kindlustusjuhtumite suhtes kohaldatakse kindlustusjuhtumi toimumise ajal kehtinud seadust ja kindlustuslepingu tingimusi.2. jagu Seaduste muutmine ja kehtetuks tunnistamine § 117. Advokatuuriseaduses (RT I 2001, 36, 201; 2009, 1, 1) tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 6 järgnevas sõnastuses:
«7) tegutsema pankrotihaldurina, kui ta on koja liige.»§ 118. Asjaõigusseaduse (RT I 1993, 39, 590; 2009, 37, 251) § 239 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:«(11) Kui reaalkoormatisega tagatud rahalist nõuet ei täideta, on õigustatud isikul õigus nõuda sundtäitmist täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.»§ 119. Audiitortegevuse seaduse (RT I 1999, 24, 360; 2008, 31, 194) § 8 lõike 2 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«7) valib audiitorkogu esindajad audiitorite kutsekomisjoni ning Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja eksamikomisjoni;».§ 120. Halduskohtumenetluse seadustiku (RT I 1999, 31, 425; 2008, 59, 330) § 32 lõike 3 teine lause ja § 471 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks.§ 121. Karistusseadustikus (RT I 2001, 61, 364; 2009, 59, 388) tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 82 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(5) Täitmisele pööratud rahalise karistuse ja varalise karistuse sissenõue aegub, kui rahalist karistust või varalist karistust ei ole sisse nõutud seitsme aasta jooksul kriminaalasjas tehtud kohtuotsuse jõustumisest. Täitmise aegumine peatub võlgniku vangistuses viibimise ajaks.»§ 122. Kohtute seadust (RT I 2002, 64, 390; 2009, 15, 94) täiendatakse §-ga 82 järgmises sõnastuses:«§ 82. Menetlusdokumentide registreerimine kohtus
(2) Kohtusse saabunud ja välja saadetud menetlusdokumente ei registreerita dokumendiregistris juhul, kui menetlusosalisele on tagatud juurdepääs menetlusdokumentidele veebilehe või infosüsteemi kaudu.»§ 123. Kriminaalmenetluse seadustiku (RT I 2003, 27, 166; 2009, 39, 261) § 417 lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu «kohtuotsuse ärakiri» sõnadega «kümne päeva jooksul».§ 124. Liiklusseadust (RT I 2001, 3, 6; 2009, 33, 213) täiendatakse §-ga 504 järgmises sõnastuses:«§ 504. Viivistasu sundtäitmise aegumine
Viivistasu sundtäitmise aegumisele kohaldatakse maksukorralduse seaduse §-s 132 muude maksuhalduri poolt sissenõutavate rahaliste kohustuste sundtäitmise aegumise kohta sätestatut.»§ 125. Pankrotiseaduses (RT I 2003, 17, 95; 2009, 11, 67) tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 2 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«2. peatükkAJUTISE HALDURI NIMETAMINE JA PANKROTI VÄLJAKUULUTAMINE»;
«1. jaguAjutise halduri nimetamine»;
2009. aasta 31. detsembril pankrotihaldurina tegutsemise õigust omavale isikule ei kohaldata käesoleva seaduse § 57 lõike 1 punktis 1 nimetatud hariduse ja töökogemuse nõuet ning ta ei pea olema läbinud sama lõike punktis 5 nimetatud väljaõpet ja nimetatud nõuetele mittevastavus ei ole temalt pankrotihaldurina tegutsemise õiguse äravõtmise aluseks.»§ 126. Reklaamiseaduses (RT I 2008, 15, 108; 2009, 49, 331) tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 14 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Pankrotihalduri reklaamiks ei loeta pankrotihalduri nime, akadeemiliste kraadide, büroo töö- ja vastuvõtuaja, aadressi ja sidevahendite avalikkusele teatavakstegemist.»§ 127. Riigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; 2009, 49, 331) § 55 tunnistatakse kehtetuks.§ 128. Tsiviilkohtumenetluse seadustikus (RT I 2005, 26, 197; 2009, 30, 178) tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 183 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
5) paragrahvi 496 lõike 4 esimeses lauses asendatakse sõnad «kolme nädala jooksul» tekstiosaga «15 päeva jooksul, maksekäsu välismaal kättetoimetamise korral 30 päeva jooksul».§ 129. Täitemenetluse seadustikus (RT I 2005, 27, 198; 2009, 51, 349) tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 2 lõiget 1 täiendatakse punktiga 181 järgmises sõnastuses:
53) paragrahvi 202 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.§ 130. Väärteomenetluse seadustikus (RT I 2002, 50, 313; 2009, 34, 224) tehakse järgmised muudatused:1) paragrahvi 203 lõikest 5 jäetakse välja sõnad «ega täideta»;
2) paragrahvi 204 lõiget 3 täiendatakse pärast sõnu «täitmisele pöörav asutus» sõnadega «kümne päeva jooksul».§ 131. Kohtutäituri seadus (RT I 2001, 16, 69; 2008, 59, 330) tunnistatakse kehtetuks.3. jagu Seaduse jõustumine § 132. Jõustumine (1) Käesolev seadus jõustub 2010. aasta 1. jaanuaril. (2) Käesoleva seaduse §-d 120, 122 ja 128 jõustuvad üldises korras.