Puidurafineerimistehase püstitamiseks ja selle toimimiseks vajaliku taristu rajamiseks riigi eriplaneeringu koostamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise lõpetamine – Riigi Teataja
Puidurafineerimistehase püstitamiseks ja selle toimimiseks vajaliku taristu rajamiseks riigi eriplaneeringu koostamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise lõpetamine
RT III, 14.11.2018, 1
Vastu võetud 12.11.2018 nr 290
Korraldus kehtestatakse planeerimisseaduse § 29 lõike 1 alusel ülekaalukal avalikul huvil põhineval põhjusel.
1. ASJAOLUD, MENETLUSE KÄIK JA ÄRAKUULAMINE
30. jaanuaril 2017. a esitas EST-FOR Invest OÜ (edaspidi Est-For) Rahandusministeeriumile (edaspidi RaM) taotluse riigi eriplaneeringu algatamiseks, et rajada puidurafineerimistehas (edaspidi ka tehas).1
12. mail 2017. a algatas Vabariigi Valitsus korraldusega nr 141 „Puidurafineerimistehase püstitamiseks ja selle toimimiseks vajaliku taristu rajamiseks riigi eriplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine“2 (edaspidi VV korraldus) riigi eriplaneeringu. Riigi eriplaneeringu koostamise eesmärk on leida tehase püstitamiseks ja selle toimimiseks vajaliku taristu rajamiseks sobivaim asukoht Viljandi ja Tartu maakonnas Emajõe vahetus läheduses ja koostada sobivasse asukohta detailne lahendus ehitusõiguse määramiseks.
10. juulil 2017. a sõlmisid RaM ja Est-For riigi eriplaneeringu koostamiseks ja mõjude hindamiseks koostöökokkuleppe (edaspidi leping).3 Lepingu p 4.1.1 järgi kinnitab Est-For, et on teadlik sellest, et lepingu sõlmimine ei tekita õiguspärast ootust planeeringu sisu suhtes ega õiguspärast ootust, et planeering võetakse vastu või kehtestatakse sõltumata planeeringu menetlemise ajast ja kulutustest. Lepingu p 4.1.4 alusel võib planeeringu koostamise planeerimisseaduses sätestatud mõjuvatel põhjustel lõpetada. Lepingu p 4.3 järgi ei hüvita RaM seadustest tulenevatel põhjustel planeeringu menetlemise peatamisest või lõpetamisest tulenevaid võimalikke kahjusid ning Est-Fori tehtud kulutusi. Lepingu p 2.2 kohaselt tasub Est-For planeeringu koostamise ja selleks vajalike uuringute tellimiseks tarvilike teenuste eest. Praeguseks ei ole planeeringu koostamiseks ja selleks vajalike uuringute tellimiseks kulutusi tehtud.
17. augustil 2017. a avaldas Riigi Tugiteenuste Keskus riigihanke riigi eriplaneeringu koostamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise konsultandi leidmiseks ning riigi eriplaneeringuga seotud uuringute tegemiseks. Pooleliolevate vaidluste tõttu ei ole konsultandiga töövõtulepingut sõlmitud ega riigi eriplaneeringut sisuliselt koostama asutud.
VV korraldusega algatatud riigi eriplaneeringu koostamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise (edaspidi KSH) lõpetamiseks esitasid kohtule kaebuse esialgu eri keskkonnaorganisatsioonid (haldusasi 3-17-1897 (MTÜ Eesti Metsa Abiks, kohtuotsus jõustunud) ja haldusasi 3-17-2132 (MTÜ Emajõe Kaitseks, kohtuotsus jõustunud)) ning hiljem ka Tartu linn (haldusasi 3-18-982, kohtuotsus jõustumata).
17. novembril 2017. a moodustasid Tartu linnaosaseltsid tehase kavandamise tõttu algatusrühma Tartu puhta õhu ja vee kaitseks.4, 5
7. märtsil 2018. a andis Tartu apelli töörühm Tartu Linnavolikogu erakorralisel istungil Tartu linnapeale ja volikogu esimehele üle petitsiooni tehase vastu.6
7. märtsil 2018. a võttis Tartu Linnavolikogu vastu deklaratsiooni VV korraldusega algatatud riigi eriplaneeringu koostamise menetluse lõpetamiseks.7 Deklaratsiooni poolt olid kõik istungil osalenud volikogu liikmed, ühtegi vastuhäält ei olnud.
9. märtsil 2018. a esitas Tartu Linnavolikogu Vabariigi Valitsusele avalduse VV korraldusega algatatud riigi eriplaneeringu lõpetamiseks (kiri nr 9-3.2/07241).8
19. märtsil 2018. a esitas Tartu Linnavalitsus Vabariigi Valitsusele taotluse VV korraldusega algatatud riigi eriplaneeringu koostamise lõpetamiseks (kiri nr 9-3.2/07241).9
22. märtsil 2018. a toetas Tartu Vallavolikogu otsusega nr 21 „Ühinemine Tartu Linnavolikogu avaldusega“ Tartu Linnavolikogu 7. märtsi 2018. a istungil tehtud avaldust.
28. märtsil 2018. a kogunes Tartumaa Omavalitsuste Liidu üldkoosolek ja otsustas toetada Tartu Linnavalitsuse taotlust lõpetada VV korraldusega algatatud riigi eriplaneering. Tartumaa Omavalitsuste Liitu kuuluvad kõik VV korraldusega määratud planeeringuala Tartu maakonna kohaliku omavalitsuse üksused.
17. aprillil 2018. a teavitas riigihalduse minister Jaak Aab Tartu Linnavolikogu ja Tartu Linnavalitsust (kiri nr 15-1/2115-2), et Vabariigi Valitsus arutas nimetatute pöördumisi 5. aprillil 2018. a toimunud valitsuskabineti nõupidamisel. Valitsuskabineti nõupidamisel oldi seisukohal, et riigi eriplaneeringu koostamisse tuleb omavalitsused kaasata vastavalt planeerimisseadusele. Vajaduse korral tuleb kaasata väliseksperte.10
17. mail 2018. a esitas Tartu linn Tallinna Halduskohtule kaebuse kohustada Vabariigi Valitsust lõpetama VV korraldusega algatatud riigi eriplaneeringu koostamine ja KSH või kohustada Vabariigi Valitsust uuesti otsustama haldusakti andmist riigi eriplaneeringu koostamise ja KSH lõpetamiseks. Alternatiivina palus Tartu linn tuvastada VV korralduse õigusvastasus ning Vabariigi Valitsuse 5. aprilli 2018. a otsuse õigusvastasus (haldusasi 3-18-982, kohtuotsus jõustumata).
Mais ja juunis toimusid Tartu maakonnas meeleavaldused kavandatava tehase vastu.
21. juunil 2018. a arutas Vabariigi Valitsus valitsuskabineti nõupidamisel tehase püstitamiseks vajaliku riigi eriplaneeringuga seonduvat. Arutelu tulemusel andis Vabariigi Valitsus RaMile ülesande alustada riigi eriplaneeringu koostamise ja planeeringu KSH lõpetamise menetlust.
22. juunil 2018. a toimunud kohtumisel teavitas RaM Est-Fori VV korraldusega algatatud riigi eriplaneeringu koostamise ja selle KSH lõpetamise menetlusega alustamisest.
3. juulil 2018. a edastas Tartu Vallavolikogu RaMile enda 28. juuni 2018. a otsuse nr 40 „Võimaliku asukohana Tartu valda puidurafineerimistehase (tselluloositehase) rajamisega mittenõustumine“.11
13. septembril 2018. a esitati käesoleva korralduse eelnõu kooskõlastamiseks Keskkonnaministeeriumile (edaspidi KeM) ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile (edaspidi MKM).12, 13 Eelnõu saadeti samal päeval arvamuse avaldamiseks ja vastuväidete esitamiseks Est-Forile, Viljandi vallale, Tartu linnale, Tartu vallale, Elva vallale, Kambja vallale, Kastre vallale, Luunja vallale ja Peipsiääre vallale.14, 15 Eelnõu kohta avaldasid arvamust või esitasid vastuväited Kastre vald, Tartu Vallavalitsus, Tartu Linnavalitsus ja Est-For.
27. septembril 2018. a kirjutas Kastre Vallavalitsus, et tal ei ole vastuväiteid Vabariigi Valitsuse korralduse „Puidurafineerimistehase püstitamiseks ja selle toimimiseks vajaliku taristu rajamiseks riigi eriplaneeringu koostamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise lõpetamine“ eelnõu kohta. Korralduse eelnõu on vajalikul määral ning arusaadavalt põhjendatud ja motiveeritud (kiri nr 5-2/1077-1).16
1. oktoobril 2018. a nõustus Tartu Vallavalitsus eelnõus esitatud seisukohtadega (kiri nr 7-6/2229-2).17 Lisaks palus vallavalitsus eelnõus viidata Tartu Vallavolikogu 22. märtsi 2018. a otsusele nr 21. Nimetatud otsusega toetas Tartu Vallavolikogu Tartu Linnavolikogu 7. märtsi 2018. a istungil tehtud avaldust. Ettepanekut on arvestatud.
8. oktoobril 2018. a esitas Est-For põhjendatud taotluse pikendada Vabariigi Valitsuse korralduse „Puidurafineerimistehase püstitamiseks ja selle toimimiseks vajaliku taristu rajamiseks riigi eriplaneeringu koostamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise lõpetamine“ eelnõu kohta arvamuse ja vastuväidete esitamise tähtaega kuni 30. novembrini 2018. a.18
12. oktoobril 2018. a pikendas RaM kõikide menetlusosaliste arvamuse ja vastuväidete ärakuulamise tähtaega 21 päeva võrra (kiri nr 15-1/7636-2). Esialgu määratud tähtaja pikendamisega 21 päeva võrra on RaMi hinnangul tagatud kõikidele menetlusosalistele võimalus esitada eelnõu kohta oma arvamus ja vastuväited.19
29. oktoobril 2018. a nõustus Tartu Linnavalitsus, et Vabariigi Valitsuse korraldusega nr 141 algatatud riigi eriplaneeringu koostamine ja KSH tuleb lõpetada (kiri nr 9-3.2/07241).20 Lisaks pidas Tartu Linnavalitsus vajalikuks täpsustada eelnõu seletuskirja. Kõiki ettepanekuid on arvestatud. 7. novembril 2018. a esitas Tartu Linnavalitsus täiendavalt vastuväited Est-Fori eelnõu kohta esitatud arvamusele (kiri nr 9-3.2/07241).21
30. oktoobril 2018. a esitas Viru-Nigula Vallavalitsus Vabariigi Valitsusele seisukoha laiendada VV korraldusega algatatud riigi eriplaneeringu planeeringuala Viru-Nigula valla territooriumile (kiri nr 14-3/1652).22 Lisaks on Viru-Nigula Vallavolikogu 25. oktoobri 2018. a otsusega nr 97 toetanud Est-Fori taotlust algatada planeering Viru-Nigula vallas. Ettepanekut ei arvestatud, põhjendused on esitatud Est-Fori seisukohtadega arvestamata jätmise selgituse juures.
31. oktoobril 2018. a esitas Häädemeeste Vallavolikogu Vabariigi Valitsusele taotluse VV korraldusega algatatud riigi eriplaneeringu koostamise lõpetamiseks (kiri nr 6-3/1694).23
2. novembril 2018. a esitas Est-For eelnõu kohta vastuväited ja seisukohad ja lisas ka Saarde Vallavolikogu 17. oktoobri 2018. a otsuse nr 4324, Viru-Nigula valla 30. oktoobri kirja nr 14-3/1652 (viidatud eespool) ja Est-Fori nõusoleku Viru-Nigula valla 30. oktoobri 2018. a kirjaga nr 14-3/1652.25, 26
Est-For ei nõustu VV korraldusega algatatud riigi eriplaneeringu ja KSH lõpetamisega. Est-For toob esile, et korralduse eelnõus ja eelnõu seletuskirjas ei ole tuvastatud suure riikliku huvi äralangemist. Korralduse eelnõu lähtub vaid väidetavast regionaalse iseloomuga avalikust huvist. Est-Fori hinnangul ei saa väidetav ülekaalukas avalik regionaalne huvi prevaleerida Vabariigi Valitsuse poolt riigi eriplaneeringu algatamisel tuvastatud suure riikliku huvi üle. Seda eriti praeguses olukorras, kus mõjude hindamist ei ole isegi veel alustatud.
Veel tegi Est-For ettepaneku muuta riigi eriplaneeringu algatamise VV korraldust selliselt, et riigi eriplaneeringu planeeringuala hõlmaks Pärnu maakonna Saarde valla ja Lääne-Viru maakonna Viru-Nigula valla territooriumi.
Lisaks nähtub Est-Fori kirjast, et konsultatsioonid kohaliku omavalitsuse üksustega on alles pooleli, ja sellest võib järeldada, et planeeringuala laiendamise ettepanek ei ole lõplik. Seepärast oleks võimalik planeeringuala laiendamine praegu ennatlik.
Vabariigi Valitsus kaalub esitatud arvamusi ja vastuväiteid. Käesolevas korralduses on esitatud põhjendused, miks on praegusel juhul riigi eriplaneeringu koostamine ja KSH otstarbekas lõpetada.
Riigi huvi realiseerimist võib kaaluda ka mõnes teises asukohas kui VV korraldusega piiritletud planeeringualal (näiteks Pärnu, Lääne-Viru, Põlva ja Võru maakonnas).
Puidurafineerimistehase riigi eriplaneeringu planeeringuala ei laiendata, sest ei ole selge, millist maa-ala see Pärnu, Lääne-Viru, Põlva ja Võru maakonnas või Eestis üldse hõlmama peaks. Praegu ei ole võimalik ühelegi Est-Fori arvamuses nimetatud valla territooriumile riigi eriplaneeringu planeeringuala laiendada. Näiteks jääb selgusetuks, millist mageveeressurssi (üks tehase asukohavaliku baaskriteeriume, mis on toodud Est-For 30. jaanuaril 2017. a esitatud riigi eriplaneeringu algatamise taotluses) kasutataks puidurafineerimistehase käitamiseks, kui seda soovitakse kavandada Viru-Nigula valda.
Saarde valda puidurafineerimistehast planeerides ei piisaks sellest, et planeeringuala hõlmab üksnes Saarde valla territooriumi. Sellisel juhul peaks planeeringuala olema määratud ka maa-alale, kus asuvad tehase toimimiseks vajalikud kommunikatsioonid (sh torujuhtmed toorvee ja heitvee juhtimiseks). Seega peaks planeeringuala asuma näiteks ka Häädemeeste valla territooriumil, kes esitas 31. oktoobril 2018. a Vabariigi Valitsusele taotluse VV korraldusega algatatud riigi eriplaneeringu koostamise lõpetamiseks.
Veel tuleb märkida, et Est-Fori ja kohaliku omavalitsuse üksuste vahelisi konsultatsioone silmas pidades ei pruugi tehase kavandamise järgmiseks sammuks olla poolelioleva riigi eriplaneeringu planeeringuala laiendamine. Järgmiste sammudena tulevad kõne alla näiteks ka uuringute tegemine enne lõpliku planeeringuala määramist või planeeringuliigi valimist. Lõppastmes on sama eesmärk (puidurafineerimistehase püstitamine) võimalik saavutada ka nii, et lõpetatakse poolelioleva riigi eriplaneeringu koostamine ja pärast lõpliku planeeringuala selgumist algatatakse uus riigi eriplaneering või kohaliku omavalitsuse eriplaneering. Samuti on võimalik puidurafineerimistehase asukoha valimine üldplaneeringu koostamise käigus.
Planeerimisseaduse (edaspidi PlanS) § 29 lõike 1 kohaselt võib riigi eriplaneeringu koostamise algataja riigi eriplaneeringu koostamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise lõpetada eelkõige punktides 1–3 sätestatud juhtudel. PlanS § 29 lõike 1 punktides 1–3 kehtestatud riigi eriplaneeringu ja KSH lõpetamise aluste loetelu ei ole ammendav. Ka planeerimisseaduse eelnõu seletuskirjas selgitatakse, et ei ole välistatud riigi eriplaneeringu koostamise lõpetamine muudel juhtudel kui sättes nimetatud põhjused.27 Seega on Vabariigi Valitsusele kui riigi eriplaneeringu ja KSH algatajale ja kehtestajale jäetud avar kaalutlusruum, millistel juhtudel võib ta riigi eriplaneeringu ja KSH koostamise lõpetada.
PlanS § 28 lõike 2 punkti 2 kohaselt ei algatata riigi eriplaneeringu koostamist ja KSH-d juhul, kui selleks on ülekaalukas avalikul huvil põhinev põhjus. Seega on ülekaalukas avalik huvi alus, millele tuginedes jäetakse riigi eriplaneeringu koostamine ja KSH algatamata. Tulenevalt eeltoodust on ülekaalukas avalik huvi põhjendatud juhul ka alus planeeringu lõpetamiseks, kui ülekaalukas avalik huvi avaldub pärast planeeringu algatamist.
Riigi eriplaneeringu koostamise võib lõpetada PlanS § 29 lõike 1 alusel, kui ilmnevad PlanS § 28 lõike 2 kohased asjaolud.
3. KAALUTLUSED
3.1. Planeerimisseaduse eesmärk
Ruumilise planeerimise regulatsiooni üldise eesmärgi kogu seaduse tõlgendamiseks ja kaalutlusõiguse teostamiseks sätestab PlanS § 1 lõige 1: „Käesoleva seaduse eesmärk on luua ruumilise planeerimise (edaspidi planeerimine) kaudu eeldused ühiskonnaliikmete vajadusi ja huve arvestava, demokraatliku, pikaajalise, tasakaalustatud ruumilise arengu, maakasutuse, kvaliteetse elu- ning ehitatud keskkonna kujunemiseks, soodustades keskkonnahoidlikku ning majanduslikult, kultuuriliselt ja sotsiaalselt jätkusuutlikku arengut.“.
PlanS eelnõu seletuskirja kohaselt on ruumilise planeerimise huvikeskmes inimene ja tema heaolu, samuti tema interaktiivne suhe keskkonnaga.28 Ruumiline planeerimine peab olema demokraatlik, kõikehaarav, funktsionaalne ning pikaajalisusele orienteeritud. Seadusega on seadusandja muu hulgas väljendanud, et PlanSga soovitakse tagada inimese ja tema heaolu kaitse. Seda eesmärki tuleb arvesse võtta PlanS üldise eesmärgi saavutamisel.
3.2. Riigi eriplaneering
3.2.1. Riigi eriplaneeringu eesmärk
Riigi eriplaneeringu eesmärk on sellise olulise ruumilise mõjuga ehitise püstitamine, mille asukoha valiku või toimimise vastu on suur riiklik või rahvusvaheline huvi. Riigi eriplaneering koostatakse eelkõige maakonnaüleste huvide väljendamiseks riigikaitse ja julgeoleku, energeetika, gaasi transpordi, jäätmemajanduse ning maavarade kaevandamise valdkonnas või eespool nimetatud huvide väljendamiseks avalikus veekogus ja majandusvööndis (PlanS § 27 lõige 1).
Riigi eriplaneeringu menetluses tuvastas RaM koostöös MKMi ning KeMiga suure riikliku huvi nii tehase toimimise kui ka asukoha vastu ja ei tuvastanud asjaolusid, mistõttu oleks tulnud riigi eriplaneering algatamata jätta. VV korralduse eelnõu kehtestamisele eelnenud eelnõu kohta arvamuste küsimisel ministeeriumidelt, kohaliku omavalitsuse üksusi koondavatelt organisatsioonidelt jt isikutelt ei ilmnenud samuti asjaolusid, mille tõttu tulnuks planeering algatamata jätta.29
VV korraldusega andis Vabariigi Valitsus RaMile ülesande selgitada planeerimismenetluses välja, kas tehase rajamine on võimalik, kuhu ja millistel tingimustel seda on Viljandi ja Tartu maakonnas Emajõe vahetus läheduses võimalik ehitada, millised olulised mõjud (sh keskkonnamõjud, sotsiaalsed, majanduslikud ja kultuurilised mõjud) sellega kaasnevad ning kas negatiivsed mõjud on leevendatavad.
3.2.2. Asukoha eelvalik ja detailne lahendus
Riigi eriplaneeringu regulatsiooni kohaselt koosneb eriplaneeringu menetlus kahest osast – asukoha eelvalikust ja detailse lahenduse koostamisest.
Esmalt tuleb välja selgitada, kas ehitise rajamiseks leidub määratud planeeringualal sobiv asukoht, võrrelda erinevaid sobivaid asukohti omavahel ja leida kõige sobivam asukoht, kus tehase rajamisega ei kaasne olulisi negatiivseid keskkonnamõjusid, majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi mõjusid või need mõjud on leevendatavad (PlanS §-d 30–41).
Pärast asukoha eelvaliku otsuse langetamist koostatakse riigi eriplaneeringu detailne lahendus (PlanS §-d 42–48). Riigi eriplaneeringu detailse lahenduse puhul on tegemist detailplaneeringu sarnase instrumendiga, millega määratakse kavandatavale ehitisele ehitusõigus ja lahendatakse muud detailplaneeringuga lahendatavad asjakohased ülesanded ning hinnatakse tegevusega kaasnevaid mõjusid.
3.2.3. VV korraldusega algatatud riigi eriplaneeringu asukoha eelvalik
Tulenevalt PlanS § 30 lõikest 2 on riigi eriplaneeringu asukoha eelvaliku olulisim eesmärk planeeringualal erinevate võimalike asukohtade võrdlemise teel leida kavandatavale tegevusele sobivaim asukoht. VV korralduse seletuskirja kohaselt on tehase rajamiseks sobiv asukoht, mis sobib nii tehase rajamiseks kui ka tasuvaks toimimiseks ning arvestab ümberkaudsete elanike, kogukondade ja looduse taluvuse ning vajadustega.30
Pärast VV korralduse vastuvõtmist selgus, et algatamisel kindlaks määratud planeeringualal ei ole ülekaalukal avalikul huvil põhineval põhjusel võimalik leida tehasele VV korralduse seletuskirjas kirjeldatud sobivat asukohta. Planeeringualale tehase rajamise vastuseisu on väljendanud Tartumaa Omavalitsuste Liit (kes koondab kõiki Tartu maakonda jääva planeeringuala kohaliku omavalitsuse üksusi), Tartu linn, Tartu vald, Tartumaa kohalikud kodanikuühendused ja keskkonnaorganisatsioonid. Tartumaa kohalike kodanikuühenduste vastuseisu iseloomustavad Tartu linnaosaseltside avalikud pöördumised, Tartu apelli petitsioonid ning laiaulatuslikud avalikud meeleavaldused Tartu linnas ja Tartu vallas Tabivere alevikus. Kohaliku omavalitsuse üksuste vastuseisu iseloomustavad pöördumised Vabariigi Valitsuse poole, samuti on Tartu linn esitanud kaebuse Tallinna Halduskohtusse ja toetuse arvamuse avaldamiseks saadetud riigi eriplaneeringu lõpetamise eelnõule. Keskkonnaorganisatsioonide vastuseisu iseloomustavad MTÜ Eesti Metsa Abiks ja MTÜ Emajõe Kaitseks kaebused kohtutele.
Eeltoodust nähtub, et Tartu maakonna olemasoleva keskkonna säilimist soovivad tungivalt Tartu maakonna kohaliku omavalitsuse üksused, kes väljendavad kohalikke huve, mis kannavad endas ka kogukondlikke väärtusi. Vabariigi Valitsusel on avar kaalutlusruum selliste huvide arvestamiseks. Kogukondlike väärtustega arvestamist toetab PlanS-s elukeskkonna parendamise põhimõte (PlanS § 8), mille kohaselt tuleb planeeringuga luua eeldused kasutajasõbraliku ning turvalise elukeskkonna ja kogukondlikke väärtusi kandva ruumilise struktuuri olemasoluks ja säilitamiseks ning esteetilise miljöö arenguks, säilitades olemasolevaid väärtusi.
Vabariigi Valitsus asus 21. juuni 2018. a valitsuskabineti nõupidamisel riigi eriplaneeringuga seonduvalt seisukohale, et käesoleval juhul ei ole mõistlik planeeringu menetlust jätkata. Konkreetsel juhul on võimalik suure riikliku huvi realiseerimine ka muus asukohas kui ainult Viljandi või Tartu maakonnas Emajõe vahetus läheduses. Sellele viitab ka Est-Fori 2. novembril 2018. a esitatud taotlus laiendada riigi eriplaneeringut Viru-Nigula valla territooriumile Lääne-Viru maakonnas ja Saarde valla territooriumile Pärnu maakonnas. Võimalik, et riigi eriplaneeringut saaks laiendada mujalegi Eesti territooriumile (Põlva ja/või Võru maakonda), sest Est-Fori ja kohaliku omavalitsuse üksuste konsultatsioonid ei ole veel lõppenud.
Hankevaidluste tõttu ei ole asukoha eelvaliku tegemisega alustatud. Seepärast on eespool loetletud osalised enda arvamust kavandatava riigi eriplaneeringu kohta väljendanud etteruttavalt. Sellest hoolimata arvestab Vabariigi Valitsus käesoleval juhul vastandlike ja põrkuvate huvide kaalumisel ülekaaluka avaliku huviga juba planeeringu menetluse praeguses etapis.
Lähtudes ülekaalukast avalikust huvist, ei ole Vabariigi Valitsuse hinnangul Tartu maakonnas kavandatava tehase asukoha eelvaliku tegemisel perspektiivi.
Üksnes planeeringuala Viljandi maakonda jääval osal riigi eriplaneeringu koostamise jätkamine muudaks aga planeeringuala niivõrd oluliselt, et muutuks kogu asukoha eelvaliku olemus. Planeeringuala peab olema piisavalt suur, et see võimaldaks kaaluda mitut võimalikku asukohta (PlanS § 30 lg 2). Jätkates riigi eriplaneeringu koostamist planeeringuala Viljandi maakonda jääval osal, jääks aga VV korraldusega määratud planeeringualast (Tartu ja Viljandi maakonnas, Emajõe läheduses) järele ainult ligi 5%. Seega on Vabariigi Valitsus seisukohal, et VV korraldusega määratud planeeringuala piires tehasele sobiliku asukoha leidmine ei ole käesoleval ajal heade väljavaadetega.
3.3. Riigi huvi ja ülekaalukas avalik huvi
Riigi huvi on käsitatud kui riigi üldise arengu seisukohalt vajalikku või riigikaitselist huvi, mis on väljendatud riiklikult kehtestatud strateegilistes jm dokumentides. Antud planeeringu puhul riigikaitselist puutumust ei ole.
Enne VV korraldusega riigi eriplaneeringu algatamist selgitas RaM välja, kas Est-Fori esitatud taotluses kirjeldatud tehase planeerimise vastu on praegusel juhul olemas suur riiklik huvi. VV korralduse ettevalmistamise käigus tuvastati suure riikliku huvina mõju riigi majandusele ning keskkonnale.
MKM tõi 28. märtsi 2017. a kirjas nr 1.1-16/17-003/17-2722 esile, et tehase rajamine aitab kaasa mitmete riiklike eesmärkide saavutamisele nii transpordi, energeetika kui ka majandusarengu valdkondades. Olulisemate strateegiliste dokumentidena, milles riigi huvi väljendatakse, nimetati muu hulgas „Eesti ettevõtluse kasvustrateegiat 2014–2020“, „Transpordi arengukava 2014–2020“, konkurentsivõime kava „Eesti 2020“ ja „Energiamajanduse arengukava aastani 2030“. KeM tõi 27. märtsi 2017. a kirjas nr 7-15/17/1716-3 riigi huvina esile Eesti metsamajanduse struktuuri mitmekesistamise ja tugevdamise ning puidutoorme väärindamise.
Avalik huvi on määratlemata õigusmõiste. Näiteks on õiguskirjanduses avaliku huvina (ka ühiskonna huvina) käsitatud kõike seda, mis puudutab kõikide eesmärke ja kutsub esile kõikide ühise tegemise. Veel on märgitud, et riigi huve ei saa vastandada avalikele huvidele ja avalik huvi paneb riigile kohustuse tegutseda kooskõlas selle huviga. Seega ei ole täitevvõim oma tegudes täiesti vaba, vaid seotud oma eesmärgiga, milleks on demokraatlikus riigis avaliku hüve või avaliku heaolu hoidmine ja edendamine.31 See asjaolu väljendub ka PlanS § 54 kohases sättes, mille järgi on igal isikul õigus riigi eriplaneeringu kehtestamise otsus vaidlustada, kui ta leiab, et otsus on vastuolus avaliku huviga.
Planeerimisotsuste puhul on tegemist eelkõige kaalutlusotsustega, mille eesmärgiks on anda otsustajale iga üksikjuhtumi puhul võimalus konkreetses olukorras sobivaim lahendus leida. Kaalutlusotsuse tegemisele eelneb kaalutlusõiguse teostamine, mille raames tuleb kaaluda ja tasakaalustada vastandlikke ja põrkuvaid huvisid. Pärast VV korraldusega riigi eriplaneeringu algatamist on ilmnenud ülekaalukas avalik huvi planeeringualal senise olukorra säilimiseks ning puudub teave mõjuvate asjaolude kohta, mis tingiksid tehase ehitamise just ja ainult VV korralduses määratud planeeringualale ning oleksid seetõttu kaalukamad avalikust huvist planeeringualal senise olukorra säilimiseks.
Seda enam, et riigi huvi on võimalik teostada teises asukohas või planeerides tehast mõne teise planeeringuliigiga (näiteks kohaliku omavalitsuse eriplaneeringuga). Vabariigi Valitsus on kaalunud, et riigi huvi tehase rajamiseks planeeringu algatamise VV korralduses määratud konkreetsele planeeringualale ei kaalu käesoleval juhul üles Tartu maakonna kohaliku omavalitsuse üksuste huvi väljakujunenud elu- ja looduskeskkonna säilimiseks ja kogukondlike väärtuste kaitsmiseks.
3.4. Huvide tasakaalustamise ja lõimimise põhimõte
Nõuded ruumilisele planeerimisele on sätestatud PlanS eraldiseisvate põhimõtetena §-des 8–12. Üheks üldiseks põhimõtteks on huvide tasakaalustamise ja lõimimise põhimõte.
PlanS § 10 lõike 1 kohaselt peab planeerimisalase tegevuse korraldaja tasakaalustama erinevaid huve, sealhulgas avalikke huve ja väärtusi, kaaluma neid vastavalt planeerimise põhimõtetele ja planeeringu eesmärkidele ning lõimima need planeeringulahendusse.
Vastavalt PlanS § 10 lõikele 2 peab riiklikku huvi väljendav planeering lähtuma riiklikest huvidest, arvestades võimaluse korral kohalikke huve ja vajadusi.
Lähtudes huvide tasakaalustamise ja lõimimise põhimõttest on RaM riigi eriplaneeringu koostamise korraldajana kohustatud planeeringulahenduse väljatöötamisel tasakaalustama ja kaaluma erinevaid huve.
Praegusel juhul põrkuvad planeeringumenetluses juba enne planeeringualal asukoha eelvalikule asumist kaks antud juhul vastandlikku huvi, mis välistavad Vabariigi Valitsuse hinnangul tasakaalustatud planeeringulahenduse väljatöötamise. Esiteks enne VV korralduse jõustumist välja selgitatud suur riiklik huvi tehase rajamiseks ja teiseks pärast VV korralduse jõustumist ilmnenud ülekaalukas avalik huvi väljakujunenud elu- ja looduskeskkonna säilimiseks. On selge, et tehase püstitamine ja selle toimimiseks vajaliku taristu rajamine muudab planeeringuala harjumuspärast elu- ja looduskeskkonda – keskkond kujundatakse ümber, suureneb liikluskoormus, suureneb välisõhu ja vee kvaliteedi halvenemise oht jne.
Riigi huvi (tehase toimimisest tingitud majandusvaldkonna strateegiliste eesmärkide saavutamise toetamine ja metsamajanduse tugevdamine) realiseerimist võib kaaluda ka mõnes teises asukohas kui VV korraldusega piiritletud planeeringualal (näiteks Pärnu, Lääne-Viru, Põlva ja Võru maakonnas). Planeeringuala laiendamise võimalust möönab oma arvamuses ka Est-For. Kuna aga on ilmselge, et ülekaalukas avalik huvi väljakujunenud elu- ja looduskeskkonna säilimiseks raskendab oluliselt VV korraldusega piiritletud planeeringualal Viljandi ja Tartu maakonnas tehasele sobiliku asukoha leidmist32, ja riigi huvi realiseerimist on praegusel juhul võimalik kaaluda teises asukohas, siis kaalub ülekaalukas avalik huvi selles kontekstis riigi huvi üles. Ülekaaluka avaliku huvi kaalukust huvide kaalumisel toetab ka PlanS seletuskiri33, mille kohaselt juhul, kui esineb ülekaalukas huvi, on teatud juhtudel siiski põhjendatud teiste huvide või väärtuste taandumine.
Eelnevast nähtub, et VV korraldusega kindlaks määratud planeeringualal ja taotluses kirjeldatud tehase jaoks ei ole planeeringumenetluses praegusel juhul võimalik planeerimise põhimõtteid arvestavat ja planeerimisseaduse eesmärki saavutada aitavat planeeringulahendust välja töötada. Arvestades, et juba menetluse alguses on ilmnenud asjaolud, mis oleksid saanud olla aluseks planeeringu algatamata jätmisele, ning tuvastatud on ülekaalukas avalik huvi senise olukorra säilimiseks, mis kaalub käesoleval juhul üles riigi huvi rajada tehas VV korralduses määratud alale, lõpetatakse riigi eriplaneeringu koostamine.
Riigi eriplaneering koostatakse riigi huvide väljendamiseks, seepärast on riigil õigus planeeringu koostamine ka lõpetada. Seda isegi siis, kui mõjusid ei ole veel hinnatud, kuid ilmnenud on olulised planeeringu lõpetamist tingivad asjaolud. Eriti kui riigi huvi on võimalik teostada teises asukohas või planeerides tehast mõne teise planeeringuliigiga (näiteks kohaliku omavalitsuse eriplaneeringuga).
Kuna tegemist on riigi huvidest lähtuva planeeringuga, siis ei saa selle lõpetamisel olla küsimuseks võimalik Est-Fori huvide (ettevõtlusvabaduse) riive. Est-Fori huve (ettevõtlusvabadust) ei ole Vabariigi Valitsuse hinnangul pöördumatult kahjustatud. Est-Fori ja RaMi sõlmitud lepingu punkti 4.1.1 järgi ei tekita lepingu sõlmimine õiguspärast ootust planeeringu sisu suhtes ega õiguspärast ootust, et planeering võetakse vastu või kehtestatakse sõltumata planeeringu menetlemise ajast ja kulutustest.
Haldusmenetluse seaduse § 5 lõike 2 kohaselt viiakse haldusmenetlus läbi eesmärgipäraselt ja efektiivselt, samuti võimalikult lihtsalt ja kiirelt, vältides üleliigseid kulutusi ja ebameeldivusi isikutele. Seega on menetluse lõpetamine kooskõlas ka haldusmenetluse eesmärgipärasuse põhimõttega. Menetluse jätkamine olukorras, kus on ilmselge, et menetluse tulemusena sellel planeeringualal PlanS eesmärki ja põhimõtteid arvestava planeeringu kehtestamise otsuseni ei jõuta, tooks kaasa põhjendamatuid aja- ja ressursikulutusi kõigile osalistele.
Lähtudes eeltoodust ja PlanS § 29 lõike 1 alusel ülekaalukal avalikul huvil põhineval põhjusel otsustab Vabariigi Valitsus:
1. Lõpetada Vabariigi Valitsuse 12. mai 2017. a korraldusega nr 141 „Puidurafineerimistehase püstitamiseks ja selle toimimiseks vajaliku taristu rajamiseks riigi eriplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine“ algatatud riigi eriplaneeringu koostamine ja keskkonnamõju strateegiline hindamine.
2. Puidurafineerimistehase püstitamiseks ja selle toimimiseks vajaliku taristu rajamiseks riigi eriplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise lõpetamise korralduse ja seletuskirjaga saab tutvuda Rahandusministeeriumi veebilehel.34
1 dokumendiregister.rahandusministeerium.ee/?id=57672209
2 Vabariigi Valitsuse 12.05.2017 korraldus nr 141
3 dokumendiregister.rahandusministeerium.ee/?id=61866362
4 www.tartu.ee/et/puidurafineerimistehas#Tartu-apell-ja-linnaosaseltside-algatusrühm
5 tartlane.ee/uudised/tartu-linnaosaseltside-algatus
6 tartuapell.voog.com/jooksev-info
7 info.raad.tartu.ee/dhs.nsf/web/viited/gpunid/GF73552A7839CB325C225824A00234133
8 dhs.riigikantselei.ee/avalikteave.nsf/documents/NT00320242?open
9 dhs.riigikantselei.ee/avalikteave.nsf/documents/NT003225E6?open
10 adr.rik.ee/ram/dokument/5693381
11 adr.rik.ee/ram/dokument/5858202
12 adr.rik.ee/ram/dokument/5970536
13 adr.rik.ee/ram/dokument/5970520
14 adr.rik.ee/ram/dokument/5970543
15 adr.rik.ee/ram/dokument/5970498
16 adr.rik.ee/ram/dokument/5993993
17 adr.rik.ee/ram/dokument/5998958
18 adr.rik.ee/ram/dokument/6013481
19 adr.rik.ee/ram/dokument/6020619
20 adr.rik.ee/ram/dokument/6046773
21 adr.rik.ee/ram/dokument/6064309
22 atp.amphora.ee/virunigulavv/index.aspx?itm=120617
23 dhs.riigikantselei.ee/avalikteave.nsf/documents/NT003379DA?open
24 atp.amphora.ee/saardevv/index.aspx?itm=196599
25 atp.amphora.ee/virunigulavv/index.aspx?itm=120809
26 adr.rik.ee/ram/dokument/6059173
27 Planeerimisseaduse eelnõu (571 SE) seletuskiri, lk 85
28 Planeerimisseaduse eelnõu (571 SE) seletuskiri, lk 7
29 www.rahandusministeerium.ee/sites/default/files/document_files/ruumiline/vv_korraldus_rep_algatamine_sk.pdf. VV korralduse seletuskirja lisa 1 eelnõu kooskõlastamise käigus esitatud märkuste ja ettepanekutega arvestamise tabel
30 VV korralduse seletuskiri, lk 1
31 K. Ikkonen. Avalik huvi kui määratlemata õigusmõiste. Juridica III/2005, lk 187–199
32 Sobiv on asukoht, mis sobib nii tehase rajamiseks kui ka tasuvaks toimimiseks ning arvestab ümberkaudsete elanike, kogukondade ja looduse taluvuse ning vajadustega (viide 31)
33 Planeerimisseaduse eelnõu (571 SE) seletuskiri, lk 42
34 www.rahandusministeerium.ee


Koolitöötajate miinimumkoosseis – Riigi Teataja
Koolitöötajate miinimumkoosseis
Koolitöötajate miinimumkoosseis - sisukord
§ 2 Koolitöötajate miinimumkoosseis
§ 3 Hariduslike erivajadusega õpilaste kooli töötajate miinimumkoosseis
§ 4 Õpilaskodu ja pikapäevarühma töötajate miinimumkoosseis
RT I, 15.12.2010, 5
Vastu võetud 08.12.2010 nr 74
Määrus kehtestatakse „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 74 lõike 2 alusel.
(1) Käesolev määrus sätestab põhikooli ja gümnaasiumi (edaspidi kool) tegevuse tagamiseks vajaliku minimaalse töötajate koosseisu.
(2) Käesolevas määruses sätestatud koolitöötaja ülesannete täitmiseks võib sõlmida lepingu juriidilise isiku või riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusega, kui kooli direktor ja kooli pidaja:
1) tagavad, et tellitav teenus on õpilastele kättesaadav kooli ruumides;
2) veenduvad enne teenuse tellimist, et tellitav teenus on kvaliteetne ning teenuse osutaja vastab haridus- ja teadusministri määrusega vastavale ametikohale kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele.
(3) Teenuse osutamiseks vajalike ruumide puudumisel koolis ja õpilase või piiratud teovõimega õpilase vanema nõusolekul võib kooli pidaja poolt tellitavat teenust osutada õpilasele ka maakonna õppenõustamiskeskuses.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tingimuste täitmisel võib kooli pidaja tellitava teenuse ulatuses vähendada käesoleva määrusega vastavale ametikoha grupile kehtestatud minimaalset ametikohtade arvu.
§ 2. Koolitöötajate miinimumkoosseis
(1) Kooli tegevuse tagamiseks vajaliku minimaalse töötajate koosseisu osas lähtutakse käesoleva määruse lisast.
(2) Lasteaed-põhikooli töötajate koosseisu määramisel lähtutakse lasteaia osas haridusministri 6. detsembri 1999. a määrusest nr 58 „Koolieelse lasteasutuse personali miinimumkoosseisu kinnitamine” ja põhikooli osas käesolevast määrusest.
(3) Õpetajate koosseisu määramisel on aluseks kooli õppekava tunnijaotusplaan ja Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud haridustöötajate tööaeg.
(4) Eripedagoogi ametikoht luuakse iga 40–50 eripedagoogilist abi vajava õpilase kohta.
(5) Kui koolis töötab koor, tantsurühm või vähemalt 12-liikmeline orkester, luuakse koolis vastavaks tööks täiendavalt 0,1 ringijuhi ametikohta.
(6) Muude töötajate (majandusjuhataja, raamatupidaja, koristaja, kokk, laohoidja, abitööline jt) koosseisu määramisel lähtuvad kooli direktor ja kooli pidaja teenuse vajadusest, kooli hoone(te), maa-ala (sh staadioni) suurusest ja seisundist, ruumide koormatusest ja õpilaste arvust.
(7) Koolitöötajate miinimumkoosseis laieneb ka gümnaasiumile, kus toimub üksnes mittestatsionaarne õpe. Sellisel juhul rakendatakse õpilaste arvu määramisel koefitsienti 0,8.
§ 3. Hariduslike erivajadusega õpilaste kooli töötajate miinimumkoosseis
(1) Hariduslike erivajadustega õpilaste kooli tegevuse tagamiseks vajaliku minimaalse töötajate koosseisu osas lähtutakse käesoleva määruse lisast.
(2) Hariduslike erivajadustega õpilaste koolis lisandub käesoleva määruse lisas ametikoha grupile kehtestatud minimaalsele ametikohtade arvule:
1) juhtimise ja administreerimise ametikoha grupis 0,5 ametikohta alla 50 õpilasega kooli kohta ja 1 ametikoht üle 50 õpilasega kooli kohta;
2) noorsootöö ametikoha grupis 0,5 ametikohta;
3) tugiteenuste ametikoha grupis 1,5 ametikohta.
§ 4. Õpilaskodu ja pikapäevarühma töötajate miinimumkoosseis
(1) Õpilaskodu kasvatajate koosseisu määramisel lähtutakse järgnevast:
1) põhikooliõpilaste osas saadakse kasvatajate miinimumkoosseis rühmade nädala tööaja (aeg kooli õppetöö lõpust öörahuni) jagamisel kasvataja nädala tööaja arvestusliku normiga (30 tundi);
2) gümnaasiumiõpilaste osas luuakse üks kasvataja ametikoht vähemalt iga kahe rühma kohta.
(2) Kasvataja abi viibib õpilaskodus rühma ööajal. Õpilaskodu kasvataja abide miinimumkoosseis saadakse rühma nädala ööaja (aeg öörahust äratuseni) jagamisel kasvataja abi nädala tööaja arvestusliku normiga (40 tundi).
(3) Õpilaskodu paiknemisel mitmes hoones luuakse kasvatajate ja kasvataja abide ametikohad käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustel iga eraldiseisva magamiskorpuse kohta.
(4) Pikapäevarühma kasvatajate miinimumkoosseis saadakse rühmade tööaja jagamisel pikapäevarühma nädala tööaja arvestusliku normiga (30 tundi).
(5) Päevase kasvataja abi ametikoht luuakse lihtsustatud, toimetuleku- või hooldusõppel olevate või liitpuuetega õpilaste pikapäeva ja/või õpilaskodu rühmades. Päevase kasvataja abide miinimumkoosseis saadakse rühma nädala tööaja (sh õppetöö) jagamisel kasvataja abi nädala tööaja arvestusliku normiga (40 tundi).
Koolid viivad oma töötajate koosseisud käesoleva määrusega vastavusse hiljemalt 2011. aasta 1. septembriks. Kuni vastavusse viimiseni lähtuvad koolid koolitöötajate miinimumkoosseisu määramisel enne käesoleva määruse jõustumist kehtinud haridusministri 15. septembri 1999. a määrusest nr 48 „Lasteaed-algkooli, algkooli, põhikooli ja gümnaasiumi personali miinimumkoosseisu kinnitamine”.
Lisa Koolitöötajate minimaalne ametikohtade arv gruppide ja õpilaste arvu lõikes


- Tööandjate positiivsed kogemused
- Teenused ja toetused
1. TÖÖANDJALE
Riigipoolsed sotsiaalteenused
riigipoolne sotsiaalmaksu tasumine töövõimetuspensioni saavate isikute eest (SMS § 6 lõike 1 punkt 5 ja lõige 3).
Riik maksab töövõimetuspensioni saava töötaja eest sotsiaalmaksu sotsiaalmaksu-seaduses nimetatud kuumääralt (2013. aastal 290 eurolt ehk 95,70 eurot kuus).
puhkusetasu ja keskmise töötasu hüvitamine riigieelarvest (TLS § 57).
Töövõimetuspensioni saajatel on õigus 35-kalendripäevasele põhipuhkusele tavalise 28-kalendripäevase põhipuhkuse asemel. Ettenähtud 28-kalendripäevast põhipuhkust ületav puhkuseosa hüvitatakse riigieelarvest. Puhkusetasu hüvitamise taotlemiseks tuleb tööandjal täita andmik riigieelarvest puhkusetasu hüvitise taotlemiseks ning esitada see Sotsiaalkindlustusametile.
maksuvaba hüvitis isikliku auto kasutamise korral kodu ja töökoha vahelisteks sõitudeks puudega töötajale (TuMS § 13 lõike 3 punkt 21 ja TuMS § 48 lõike 51).
Maksuvaba hüvitist võib maksta puudega töötajale isikliku auto kasutamise korral kodu ja töökoha vahelisteks sõitudeks, kui selleks ei ole võimalik kasutada ühistransporti või ühistranspordi kasutamine põhjustab liikumis- ja töövõime olulist langust, kuni 0,30 eurot kilomeetri kohta ja kokku mitte rohkem kui 256 eurot kuus. Tööandja võib ka ise maksuvabalt korraldada puudega töötaja transporti kodu ja töökoha vahel, kui töötajal ei ole võimalik kasutada selleks ühistransporti või ühistranspordi kasutamine põhjustab liikumis- ja töövõime olulist langust.
tööandja poolt puudega töötajale või töövõimetuspensionärile soetatud abivahenditele tehtud kulutuste tulumaksuvabastus (TuMS § 13 lõike 3 punkt 8).
Tööandjal on võimalik puudega töötajale tulumaksuvabalt anda abivahendeid juhul, kui töötajal on tuvastatud töövõime kaotus alates 40% (kuulmispuude puhul kuulmislangus alates 30 detsibellist) või talle on määratud puude raskusaste. Abivahendi väärtus ei tohi sellisel juhul ületada 50% töötajale kalendriaasta jooksul makstud ja sotsiaalmaksuga maksustatud väljamaksete summast.
sotsiaalmaksu soodustus töövõimetuspensionäridele (SMS § 6 lõike 1 punkt 5 ja lõige 3).
Töötaja puhul, kes saab riiklikku pensioni, ei ole tööandjal kohustust maksta sotsiaalmaksu vähemalt riigieelarvega kehtestatud kuumääralt, vaid aluseks võetakse talle tegelikult makstud tasu. Sama põhimõte kehtib füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtlustulult sotsiaalmaksu maksmisel.
tööandja poolt töötaja tööõnnetuse või kutsehaiguse tagajärjel saadud tervisekahjustuse ravile tehtud kulutuste tulumaksuvabastus (TuMS § 13 lõike 3 punkt 10).
Maksusoodustuste kasutamise korral tuleb tööandjal lisada raamatupidamis-dokumentide juurde dokument, mille alusel on vajadusel võimalik tõendada Maksu- ja Tolliametile puudega töötaja või töövõimetuspensionäri töötamist.
Töötukassa abi erivajadusega inimese töölevõtmisel
Kui tööandja võtab tööle (või juba töötab) puudega või pikaajalise tervisehäirega inimese, pakub töötukassa mitmeid toetavaid ja töötajat ning tööandjat abistavaid teenuseid:
Aidatakse suhelda tööle kandideerijaga
Kui tööle kandideeriv inimene vajab puude või pikaajalise tervisehäire tõttu suhtlemisel tuge (näiteks suhtleb viipekeeles), leiab töötukassa töövestluse ajaks tugiisiku või viipekeeletõlgi ning tasub sellega seotud kulud.
Kohandatakse tööruumid ja –vahendid
Kui tööandja juures töötab või asub tööle inimene, kellel ei ole puude tõttu võimalik teha tööd ettevõtte ruumides või tavapäraste töövahenditega, aitab töötukassa muuta töökeskkonna või -vahendid puudega töötajale ligipääsetavaks ja kasutatavaks.
Kui puudega inimene juba töötab, hüvitab töötukassa tehtud kohanduse mõistlikust maksumusest kuni 50%.
Kui tööandja juurde on tööle asumas puudega inimene, hüvitab töötukassa 50-100% tehtud kohanduse mõistlikust maksumusest.
Töötaja puudest või tervisehäirest tingitud kohanduste hüvitamist saab taotleda üks kord kolme aasta jooksul.
Töötajale antakse tasuta kasutada tehniline abivahend
Kui töötaja vajab puude või tervisehäire tõttu töö tegemiseks tehnilist abivahendit, annab töötukassa selle talle tasuta kasutada. Abivahendit saab kasutada sõlmitud töö- või teenistuslepingu ajal, kuid mitte kauem kui kolm aastat järjest. Vajadusel pikendatakse pärast kolme aasta möödumist abivahendi kasutamise aega.
Tasutakse tugiisiku töö eest
Kui töötaja vajab puude või tervisehäire tõttu tööl tavapärasest rohkem abi ja juhendamist, korraldatakse tööandjaga kokkuleppel tugiisikuga töötamine ja tasutakse sellega seotud kulud kuni ühe aasta jooksul. Tugiisikut saab kasutada, kui puudega inimese töösuhe kestab vähemalt kuus kuud.
Hüvitatakse ümber- või täiendõppe kulud
Kui töötaja ei tule oma tööülesannete täitmisega terviseseisundi tõttu toime ning tööandja on valmis pakkuma talle pärast ümber- või täiendõppe läbimist teist tööd, hüvitab töötukassa tööandjale koolituse kulud 25% ulatuses. Kui tööandja võtab tööle (või juba töötab) puude või pikaajalise tervisehäirega inimese, pakub töötukassa tööandjale mitmeid toetavaid ja töötajat abistavaid teenuseid.
Palgatoetus (TTTS § 18)
Töötukassa maksab palgatoetust tööandjale, kes palkab pikka aega tööta olnud inimese.
Palgatoetus on tööandjale töötu töölerakendamiseks makstav toetus. Palgatoetusega saab tööle rakendada töötu, kes on töötuna arvelevõtmisele eelnenud 12 kuu jooksul vabanenud vanglast ning töötu, kes on olnud töötuna arvel järjest üle 12 kuu ega ole tööd leidnud. 16–24-aastase töötu saab palgatoetusega tööle rakendada, kui ta on olnud töötuna arvel järjest üle kuue kuu ega ole tööd leidnud.
2. ISIKULE
Sotsiaalkindlustusameti toetus isikule
Püsiva töövõimetuse ja puude raskusastme ning puudest tulenevate lisakulude tuvastamiseks tuleb täita ekspertiisitaotlus. Püsiv töövõimetus ulatusega 40–100% annab õiguse taotleda töövõimetuspensioni. Puude tuvastamise korral on õigus taotleda puudega inimese sotsiaaltoetusi.
Puudega tööealise inimese toetust makstakse igakuiselt puudest tingitud lisakulude osaliseks hüvitamiseks. Toetust makstakse mitte vähem kui 65% sotsiaaltoetuste määrast (16,62 eurot) ja mitte rohkem kui 210% sotsiaaltoetuste määrast (53,70 eurot) kuus (2013. aastal).
Töötamistoetust makstakse 16-aastasele ja vanemale töötavale puudega inimesele. Seda on isikul õigus saada juhul, kui tal on puudest tingitud tööga seotud lisakulutusi. Töötamistoetust makstakse tegelike töötamisega seotud kulutuste osaliseks hüvitamiseks kuni 255,70 eurot kolme aasta kohta.
Rehabilitatsiooniteenuse eesmärk on parandada isiku iseseisvat toimetulekut ja soodustada töötamist või tööle asumist. Rehabilitatsiooniteenuse käigus hinnatakse isiku toimetulekut ja kõrvalabi vajadust, tehakse ettepanekuid kodu-, töö- ja õpikeskkonna kohandamiseks, abivahendi saamiseks ja kasutamiseks. Rehabilitatsiooniteenuse saamiseks tuleb täita rehabilitatsiooniteenuse taotlus.
Töötamise korral saab taotleda täienduskoolitustoetust. Toetust makstakse tegelike koolituskulude osaliseks hüvitamiseks kuni 613,68 eurot kolme aasta kohta.
Maavalitsuse teenused ja toetused
Elukohajärgsest maavalitsusest saab isik taotleda soodustingimustel tehniliste abivahendite ostmist või laenutamist või nendega seotud teenuste esmakordse kompenseerimist. Soodustuse või kompensatsiooni saamiseks väljastab maavalitsus (arstitõendi või rehabilitatsiooniplaani alusel) isikliku abivahendi kaardi.
Erivajadustega inimesed saavad elukohajärgsest kohalikust omavalitsusest taotleda mitmeid igapäevaelu ja töötamist kergendavaid ja abistavaid teenuseid: tugiisiku teenus, isikliku abistaja teenus, sotsiaaltransporditeenus, eluruumi kohandamise teenus, sotsiaalnõustamise teenus, puudega inimese sõiduki parkimiskaart.
Valla- või linnavalitsus võib määrata ja maksta täiendavaid sotsiaaltoetusi kohaliku omavalitsuse eelarvest kohaliku omavalitsuse volikogu kehtestatud tingimustel ja korras. Täpsema informatsiooni saamiseks tuleb pöörduda elukohajärgse valla- või linnavalitsuse sotsiaalosakonda.
Tööturuteenused ja -toetused, mida tuleb taotleda Töötukassast:
töötuna arvelevõtmine (TTTS § 6)
Arvelevõtmiseks pöörduda sobivasse Töötukassa osakonda. Kaasa võtta isikut tõendav dokument.
töötuskindlustushüvitis (TKindlS § 6)
Taotlemiseks esitada tööandja tõend töötasude ja töötuskindlustusmaksete ning töösuhte lõpetamise kohta.
töötutoetus (TTTS § 26–33)
Taotlemiseks esitada avaldus oma konsultandile. Töötutoetust ei maksta töövõimetuspensionärile, kui tema sissetulek on suurem töötutoetuse määrast.
töövahendus (TTTS § 12)
Tööpakkumistega saab tutvuda Töötukassa osakondades ja kodulehel (vt edastatud tööpakkumised). Jälgida tuleb ka töökuulutusi töövahendusportaalides ja ajalehtedes. Euroopas töötamise võimaluste kohta leiab infot EURES kodulehelt www.eures.ee.
Abi töö otsimisel:
karjäärinõustamine (TTTS § 14)
Karjäärinõustaja nõustab klienti eriala või töökoha valikul, hinnates teadmisi ja kogemusi, isikuomadusi ja sotsiaalseid oskusi.
Töötukassa osakondade juures avatud karjääriinfotubadest saab teavet ning nõu tööturu ja töö otsimise võimaluste kohta, samuti kandideerimisdokumentide koostamisel ja töövestluseks valmistumisel.
Töötukassa osakonnad korraldavad kohapeal tööotsingu töötubasid, milles osalejad saavad teadmisi, oskusi ja praktilisi näpunäiteid töö otsimiseks.
tööpraktika (TTTS § 15)
Tööpraktikat pakutakse juhul, kui tööotsimisel on selgunud, et töölesaamiseks on vaja praktilist kogemust, mille olemasolul saab sel ametikohal iseseisvalt tööle asuda. Tööpraktika vajadust hinnatakse iga kliendi puhul individuaalselt, lähtudes tema oskustest ja kogemustest, tööpakkumise spetsiifikast ning teiste sellele kohale sobivate kandidaatide profiilist. Tööpraktikateenuse osutamise vajaduse otsustab Töötukassa konsultant. Tööpraktika kestab kuni neli kuud. Praktika ajal makstakse stipendiumi ja hüvitatakse sõidukulud.
tööturukoolitus (TTTS § 13)
Täiendus- või ümberõpet pakutakse juhul, kui töölesaamine eeldab teadmiste ja oskuste omandamist või täiendamist. Koolitusvajadust hinnatakse iga kliendi puhul individuaalselt, lähtudes tema oskustest ja kogemustest, tööpakkumise spetsiifikast ning teiste sellele kohale sobivate kandidaatide profiilist. Teenuse osutamise vajaduse otsustab Töötukassa konsultant. Koolituses osalejale makstakse stipendiumi ja hüvitatakse sõidukulud.
ettevõtlustoetus (TTTS § 19)
Ettevõtluse alustamiseks maksab Töötukassa toetust kuni 4474 eurot. Toetust saab taotleda, kui omatakse majandusharidust või ettevõtluskogemust või on läbitud ettevõtluskoolitus. Taotlemiseks tuleb esitada äriplaan.
tööharjutus (TTTS § 17)
Kaua aega tööta olnud isik saab tööharjumuse omandamiseks või taastamiseks osaleda tööharjutusel, kus tehakse koos juhendajaga lihtsamaid töid. Tööharjutuses osalejale makstakse stipendiumi ja hüvitatakse sõidukulud.
avalik töö (TTTS § 16)
Koostöös kohalike omavalitsustega pakutakse võimalust teha ajutist tasulist tööd töötuskindlustushüvitisele või töötutoetusele õigust kaotamata.
E-post: info tootukassa.ee
Faks: 614 8501
Töötajate e-post: eesnimi.perenimi tootukassa.ee
Üldpostiaadress: Lasnamäe 2, Tallinn 11412, reg nr. 74000085
Veebilehekülg: http://www.tootukassa.ee/
Koostatud: oktoober 2013
Siin on võimalik välja printida või salvestada Teenused ja toetused 2013. aasta oktoobri seisuga
Materjalid on valminud projekti "Tööandjate teadlikkuse suurendamine ja julgustamine kurtide inimeste tööhõive positiivsel lahendamisel" raames.
Projekti teostas Eesti Kurtide Liit Koostööpartner Eesti Töötukassa
Projekti rahastasid Eesti Sotsiaalministeerium ja Eesti Puuetega Inimeste Fond
DVD-sid on võimalik juriidilistele isikutele tasuta tellida Eesti Kurtide Liidust, Eesti Töötukassast ja Eesti Puuetega Inimeste Kojast


 inkasso kaelas - juura.ee
kohtutäituri nõuet nõuab inkasso uuesti (0)
inkasso kaelas
Marii 16.05.2018 13:26 (4 kuud tagasi)
Tere! Palun infot. Minu mäletamist mööda ei tohi muud nõuded inkassos olla suuremad kui põhinõue.Kliendi võlg: 20,58 EUR ( 10,59 eur tasumata arve + kliendi kahjunõue 9,99 Eur) Viivis: 0,00 EUR Nõudekulu: 30,00 EUR Nõue kokku: 50,58 EUR Kuidas peaksin edasi talitama? Kas piisab kui tegeliku võlgnevuse tasun ja muud nõuded tasumast keeldun? Palun abi. Esialgu saadeti mulle arved kus oli ära toodud, et minu võlg on 50,58 ja kui ma kinnitasin, et mul on need arved makstud siis saadeti mulle nõue sellisel kujul. Kas mul piisab põhivõla maksmisest siis nad ei saa sinna intressi lisada. Lugupidavalt,
Reelika 16.05.2018 15:28 (4 kuud tagasi)
Pärast lepingu lõppemist võib majandus- või kutsetegevuses tegutsev võlausaldaja nõuda tarbijalt tarbijaga sõlmitud lepingu alusel sissenõudmiskulude hüvitist kogusummas kuni 30 eurot kui võlausaldaja nõue on kuni 500 euro (VÕS § 113´2 lg 2 p 1). Inkasso ei saada arveid ja intresse ei lisa.
Marii 16.05.2018 17:45 (4 kuud tagasi)
Tere! Kas on kellegil kogemust, et kui ma maksan otse firmale selle võla 10,59 ära. Kas siis inkassofirma võib mind tülitada. Kas ma võin olla mitte nõus seda läbi inkassofirma lahendama. Millised tulemused ja kogemused on? Kas inkasso tülitab kui olen juba võla firmale otse ära maksnud?
Onari Kämmal 17.05.2018 06:20 (4 kuud tagasi)
Siin on kaks varianti - kas võlausaldaja loovutas antud võlgnevuse inkassofirmale, millisel juhul te nüüd oletegi inkassofirmale võlgu, või (antud juhul ja selles suuruses võla puhul tõenäolisemalt) võlausaldaja ostab inkassofirmalt võlanõudmise teenust sisse. Seaduse järgi on seda 30€ võlgade sissenõudekulu tegelikult õigus nõuda võlausaldajal, lihtsalt nad palkasid inkassofirma seda enda eest tegema, seega ka võlausaldajale otse võlgnevuse tasudes te selle summa inkassole tasumisest ei pääse.
A 17.05.2018 06:41 (4 kuud tagasi)
Siin oleneb sellest, kas endine võlausaldaja on oma nõude inkassole loovutanud (VÕS § 164-172) või tegutseb võlausaldaja esindajana. Esimesel juhul pead maksma inkassole, teisel juhul aga võid maksta endisele võlausaldajale. Olenemata aga sellest, kellele maksad, on niikuinii võlausaldajal õigus nõuda sissenõudmiskulude hüvitamist, kusjuures vähemtasumisel arvatakse tasumine kõigepealt sissenõudmiskulude katteks (VÕS § 88 lg 8). Ja sellist sätet, et kõrvalnõuded ei tohi ületada põhinõuet, seaduses ei ole. Kõrvalnõudeid saab vähendada kas võlausaldaja ise või siis kohus võlgniku taotlusel, kui need on ebamõistlikult suured (VÕS § 113.2 lg 5). Tuleks välja selgitada, milles seisneb kahjunõue 9,99 eurot. Kui tegemist ongi sissenõudmiskuludega, siis inkassol täiendavalt nõuda ei ole midagi ning kui inkasso ei esita dokumenti, et nõue on talle loovutatud (VÕS § 172), siis võid üldse inkassole tasumisest keelduda.


Kindlustuskelmus | Kindlustuskelmus | Olavi-Juri Luik - JDSupra
Kindlustuskelmus Olavi-Jüri Luik Vandeadvokaat Advokaadibüroo LEXTAL The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu 21.veebruar 2014 Kindlustuskelmus Kindlustuskelmusi iseloomustab „Robin Hood´ilik“ käitumine – kindlustus on rikas ja temalt raha võtmine ei ole kuritegu. Näiteks näitavad Saksamaal ja USA-s läbiviidud uurimused, et 90-95% inimestest ei pea kindlustusseltsilt raha väljapetmist kuritegelikuks. Kuigi eespool viidatult leitakse, et keskmiselt 10% hüvitistest (väljamakstud rahast) on pettuse teel saadud, siis vastav arv tuleneb vaid 2-3% klientidest, s.o. 97-98% klientidest käitub ausalt. Nimetatust järeldub, et kindlustuskelmuse läbi saadav kindlustushüvitis ületab mitmekordselt keskmist kindlustushüvitist. Soome 2012 aasta uuringu kohaselt teab 27% küsitletutest kedagi, kes on enda kindlustusseltsi petnud. USA-s on kindlustuskelmused maksupettuste järel teine suurim ühiskonnale majanduslikku kahju toov majanduskuritegevuse liik, tekitades igaaastaselt kahju 100 miljardit USD. Kindlustuskelmus Uurimustes on leitud, et mida kõrgem haridustase, seda suurem tõenäosus on, et isik sooritab kindlustuskelmusi – nii näiteks on leitud, et kindlustuskelmide haridustase on: 7% lõpetamata keskharidus, 12% keskharidus, 15% kesk- eriharidus, 31% lõpetamata kõrgharidus ja 35% kõrgharidus. Sama uuringu järgi jagunevad kindlustuskelmid vanuseliselt: 15% 18-22 aastased, 34% 22-25 aastased, 33,5% 25-30 aastased, 12% 30-35 aastased, 3% 35-40 aastased ja 2,5% üle 40 aastased. Naiste osakaal kindlustuskelmide seas on 47,3%. Antud uurimuses võetakse kokku „keskmise“ kindlustuskelmi tunnused: abielus 21-35 aastane kõrgharidusega erasektoris töötav isik, eelnevalt karistamata, hea iseloomustusega ning kindlustussektorit mõistev ning majanduslikult kindlustatud. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustuskelmus Erinevates käsitlustes leitakse, et ca 10% kindlustushüvitistest on kindlustuskelmused. Üle-Euroopalise kindlustusandjaid ühendava organisatsiooni uuringu kohaselt on 70% kindlustuskelmustest seotud sõidukitega. Näiteks Suur-Britannia Kindlustusseltside Liidu hinnangul kaotasid Suur-Britannia kindlustusseltsid seoses kindlustuskelmustega eelmisel aastal ca 2 miljard naela. Eesti Kindlustusseltside Liidu hinnangul üritati 2013 aastal ühtekokku 306 kindlustuskelmust, millega püüti välja petta üle 2,3 miljoni euro. Võrreldes 2012 aastaga kindlustuskelmuste rahaline maht oluliselt ei muutunud, kuid tuvastatud kindlustuskelmuste arv kasvas 23% võrra. Aga ametlik riiklik statistika? Kindlustuskelmus Justiitsministeeriumi andmete kelmuste jagunemine 2013 aastal: Justiitsministeeriumi andmete kohaselt registreeriti kindlustuskelmusi: 19 (2005), 15 (2006), 27 (2007), 57 (2008), 65 (2009), 56 (2010), 51 (2011), 39 (2012), 39 (2013). The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustuskelmus Venemaa teaduskirjanduses tuuakse välja, et seal tuvastatakse vaid 5% kindlustuskelmustest ja sellest 85% juhtudel ei pöördu kindlustusandjad õiguskaitseorganite poole. Eesti 2013 aasta statistika oli: kindlustusandjate väidete kohaselt avastati 306 juhtumit aga riigi statistika kohaselt registreeriti vaid 39 juhtumit ehk vaid 12,7% kindlustusandjate avastatud juhtumitest leidis väljundi kriminaalmenetluses. Seega saab eeldada, et ka Eestis käituvad kindlustusandjad analoogselt Venemaa kindlustusandjatele. Kindlustuskelmus Kindlustusandjad eelistavad kindlustuskelmuse korral keeldumisotsuse tegemist, lepingust taganemist ja kelmile kahju hüvitamise nõude esitamist kuriteokaebuse esitamisele. Mida teha olukorras, kus kindlustusandjad ise on sisuliselt passiivsed kindlustuskelmuse vastu võitlemisel? Kuidas mitmetes Euroopa riikides suhtutakse kindlustusandja poolsesse kindlustuskelmusest õiguskaitseorganitele mitteteatamisse? The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustuskelmus Milline on keskmine kindlustuskelmus? Näiteks Saksamaa statistika kohaselt 10-20% kelmuse juhtumitest on tegemist kindlustusjuhtumi lavastamisega ja 80-90% juhtumite puhul on tegemist „liialdamisega“ kahju suuruses. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustuskelmus Kindlustuskelmuse tsiviilõiguslik tagajärg Tsiviilõiguslikult on küsimuseks, et kui näiteks kindlustusvõtja annab juhtunu kohta teadvalt valeinfot suurendades kahju suurust (näiteks väidab, et reaalselt juhtunud liiklusõnnetuses sai vigastada ka mingi muu auto detail, mis tegelikult oli vigastatud eelnevalt) ja kindlustusandja tüüptingimused sätestavad valeinfo puhul õiguse hüvitise maksmisest keelduda kas siis kindlustusandja vabaneb täies ulatuses kahju hüvitamise kohustusest või ainult nn valetatu osas. Leian, et üldjuhul ei saa pelgalt kindlustuskelmuse toimumise fakt formaalselt olla kindlustusandja täitmiskohustusest vabastav tingimus osas milles süütegu ei sooritatud. Sellekohane tüüptingimus on vastavalt VÕS § 42 lg 1 ja 2 tühine, sest tingimuse kasutamine võib ebamõistlikult kahjustada kindlustusvõtjat. Kindlustusandja ei saa võtta endale karistusõiguslikku funktsiooni (seda see oleks kui kindlustusandjal oleks ka reaalselt kindlustusjuhtumis vigastada saanud vara hüvitamisest keeldumise õigus olukorras, kus kindlustusvõtja teda muus osas üritas petta). Analoogne säte on sisutu ka osas, milles leiab tuvastamist kindlustusvõtja süütegu – juhul kui kindlustuskelmusena on kindlustusvõtja poolt teatud eelnevad vigastused deklareeritud üheks sündmuseks, siis ei kuulu need hüvitamisele, kuna tegemist ei ole kindlustusjuhtumiga. Seega võib analoogne regulatsioon omada mõtet ainult kindlustuskelmuste preventsiooni seisukohalt. • Kindlustussektoris toimepandavad kuriteod Kindlustusandja vastu suunatud Kindlustusvõtja vastu suunatud Reaalse kindlustustegevuse käigus Väline Fiktiivse kindlustustegevuse raames Firmasisene Töötajad Vahendajad Kindlustusvõtjad ja soodustatud isikud Töötajad Vahendajad Fiktiivse tegevusega tegelejad KarS § 209, KarS § 2172, KarS § 201, KarS § 293 ja 294, KarS 299 KarS § 209, KarS § 299, KarS § 201, KarS § 217, KarS § 2221, KarS § 284, KarS § 206, KarS § 213 KarS § 212, KarS § 344 KarS § 209, KarS § 299 KarS § 209, KarS § 372 KarS § 209, KarS § 372 KarS § 299, KarS § 344, KarS § 384 Tänan tähelepanu eest !!! Olavi-Jüri Luik Vandeadvokaat Advokaadibüroo LEXTAL The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu


Sotsiaalteenuste osutamise ja sotsiaaltoetuste maksmise kord – Riigi Teataja
Sotsiaalteenuste osutamise ja sotsiaaltoetuste maksmise kord
Sotsiaalteenuste osutamise ja sotsiaaltoetuste maksmise kord - sisukord
§ 3 Sotsiaalteenuse ja –toetuse subjekt
§ 4 Sotsiaalteenuse ja – toetuse taotlemine
§ 5 Sotsiaalteenuse ja – toetuse määramine
§ 6 Sotsiaaltoetuse maksmine
§ 7 Käina valla elanikule osutatavad sotsiaalteenused
§ 9 Eluruumi tagamine
§ 11 Sotsiaaltransporditeenus
§ 13 Päevakeskuseteenus
§ 14 Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
§ 15 Täisealise isiku hooldus
§ 16 Riigi rahastatav asenduskoduteenus
§ 17 Riigi rahastatav lapsehoiuteenus
§ 18 Lapse hooldamine perekonnas
§ 19 Muud teenused
§ 20 Sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused
§ 21 Sünnitoetus ja täiendav lapsetoetus
§ 22 Ranitsatoetus
§ 23 Juubelitoetus
§ 24 Hooldusperetoetus
§ 25 Hooldajatoetus
§ 26 Suure pere toetus
§ 27 Matusetoetus
§ 28 Väikelapse toetus
§ 29 Koduse lapse toetus
4 Sissetulekust sõltuv sotsiaaltoetus
§ 30 Sissetulekust sõltuv sotsiaaltoetus ja selle määramise kord
5 Riigieelarvest kaetavad sotsiaaltoetused
§ 31 Toimetulekutoetus
§ 32 Täiendav sotsiaaltoetus isiku toimetuleku soodustamiseks
§ 33 Vajaduspõhine peretoetus
6 Vältimatu sotsiaalabi
§ 34 Vältimatu sotsiaalabi
7 Abi andmine juhtumikorralduse põhimõttel
§ 35 Juhtumikorraldus
§ 36 Vaidemenetlus
§ 38 Varasemate määruste kehtetuks tunnistamine
RT IV, 28.04.2018, 107
Vastu võetud 24.03.2016 nr 47
RT IV, 29.03.2016, 344
15.12.2016 RT IV, 23.12.2016, 10 01.01.2017
21.12.2017 RT IV, 29.12.2017, 135 01.01.2018
19.04.2018 RT IV, 28.04.2018, 95 01.05.2018
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalhoolekandeseaduse § 14 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse sotsiaalteenuste ja sotsiaaltoetuste osutamise kord rahvastikuregistri järgi Käina valla elanikele ja vältimatu abi andmise kord isikule, kes ajutiselt viibib Käina valla haldusterritooriumil.
(2) Korras reguleerimata küsimustes lähtutakse kõikide teenuste ja toetuste osas sotsiaalhoolekande seadusest.
1) hüvitis – isikule sotsiaalkaitseks makstav rahaline hüvitis või antav mitterahaline hüvitis;
3) sotsiaaltoetus – isiku või perekonna toimetuleku soodustamiseks antav rahaline toetus;
4) Käina valla elanik – isik, kelle elukohaks rahvastikuregistri järgi on Käina vald;
5) isik – isik, kellele osutatakse sotsiaalteenuseid või eraldatakse sotsiaaltoetust;
6) isiku esindaja – isiku poolt volitatud isik või tema eestkostja;
7) perekond – samas eluruumis elavad isikud, nende lapsed ja vanemad või muud üht või enamat tuluallikat ühiselt kasutavad või ühise majapidamisega isikud;
8) ülalpidamiskohustusega isik – perekonna- ja kooseluseaduse mõistes seadusjärgne ülalpidaja;
9) tugiisik – tugiisikuteenust osutav isik, kes töötab käsunduslepingu alusel ja lähtub oma töös sotsiaalala töötaja eetikakoodeksist ning omab vastavat ettevalmistust;
10) isiklik abistaja – töötaja, kes vastavalt lepingule abistab isikut füüsiliselt igapäevastes tegevustes, millega isik puude tõttu iseseisvalt toime ei tule;
11) toimetulek – isiku või perekonna füüsiline või psühhosotsiaalne võime igapäevases elus toime tulla;
12) asenduskodu – füüsilisest isikust ettevõtja, juriidiline isik, kohaliku omavalitsuse asutus, valitsuse asutus, kellele on teenuse osutamiseks antud kehtiv tegevusluba;
13) hoolekandeasutus – päevaselt või ööpäevaringselt tegutsev asutus, kus viibivatele isikutele tagatakse nende eale ja seisundile vastav hooldamine, põetamine, kasvatamine ja arendamine;
14) üldhooldekodu – eakatele ja puudega isikule elamiseks ja hooldamiseks loodud ööpäevaringselt tegutsev asutus;
15) vältimatu sotsiaalabi – piisavate elatusvahenditeta isiku olukorrale vastavad hädavajalikud sotsiaalhoolekandelised abinõud, mis tagavad vähemalt toidu, riietuse ja peavarju.
16) vähekindlustatud isik või perekond – toimetulekuraskustes isik või perekond;
17) vallavalitsus - Käina Vallavalitsus;
18) volikogu – Käina Vallavolikogu;
19) ametnik – Käina Vallavalitsuse sotsiaalvaldkonna ametnik.
§ 3. Sotsiaalteenuse ja –toetuse subjekt
Sotsiaalteenust ja –toetust on õigus saada:
1) Käina valla elanikul;
2) asenduskodu kasvandikul või perekonnas hooldamisel olevallapsel, kes oli enne asenduskodusse paigutamist või hooldusperre asumist Käina valla elanik;
3) alaealise lapse eestkostjal või perekonnas hooldajal, kui laps on Käina valla elanik;
4) kinnipidamiskohast või kinnisest hoolekandeasutusest vabanenul, kes oli enne kinnisesse asutusse paigutamist ning on pärast vabanemist Käina valla elanik;
5) hoolekande asutuses hooldusel oleval eakal või puudega inimesel, kes oli enne hooldekodusse paigutamist Käina valla elanik;
6) matusekorraldajal.
§ 4. Sotsiaalteenuse ja – toetuse taotlemine
(1) Sotsiaalteenuse või – toetuse määramiseks esitab isik vallavalitsusele avalduse.
(2) Erandina võib avalduse esitada juriidiline isik, kes taotleb toetust või teenust määruse § 3 nimetatud isikule.
(3) Ametnikul on õigus nõuda isikult või tema esindajalt andmeid perekonna vara ja sissetulekute kohta, samuti kuludokumente eluaseme- jm kuludele.
(4) Ametnikul on õigus kontrollida esitatud andmete õigsust. Toetuse taotleja perekonna abivajaduse hindamiseks viib ametnik vajadusel läbi sotsiaalnõustamise. Taotleja perekonna abivajaduse hindamiseks on ametnikul õigusteha taotleja juurde kodukülastus.
(5) Valeandmete alusel määratud ja väljamakstud toetus tuleb tagastada. Juhul, kui isik keeldub valeandmete alusel saadud toetust vabatahtlikult tagastamast, võib vallavalitsus anda ettekirjutuse sundtäitmisele täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
§ 5. Sotsiaalteenuse ja – toetuse määramine
(1) Sotsiaalteenus ja -toetus määratakse Käina valla eelarves sotsiaalseks kaitseks ettenähtud vahenditest (edaspidi eelarve).
(2) Sotsiaalteenuse määramise või mittemääramise (v.a eluasemeteenus, päevakeskuse teenus) ning sissetulekust mittesõltuva sotsiaaltoetuse ja riigieelarvest kaetava sotsiaaltoetuse määramise või sellest keeldumise otsustab ametnik kuu aja jooksul arvates toetuse taotlemiseks viimase vajaliku dokumendi saamise päevast.
(3) Sissetulekust sõltuva sotsiaaltoetuse määramise otsustab vallavalitsus sotsiaalkomisjoni (edaspidi: komisjon) ettepaneku alusel. Vallavalitsusel on õigus otsustada erinevalt tehtud ettepanekust.
(4) Isik võib soovi korral osaleda komisjoni töös teda puudutava küsimuse arutelul, samuti on komisjonil õigus kutsuda isik komisjoni koosolekule ja kuulata ära tema arvamus ning esitada täiendavaid küsimusi.
(5) Vältimatu sotsiaalabi andmine toimub vajaduse tekkimisel.
(6) Sissetulekust mittesõltuva sotsiaaltoetuse määra kehtestab vallavalitsus määrusega.
(7) Toetuse määramise ja mittemääramise otsusest teatatakse toetuse taotlejale kas suuliselt või kirjalikult viie tööpäeva jooksul, kusjuures toetuse mittemääramise puhul näidatakse ära keeldumise põhjus.
(8) Toetuse võib jätta määramata järgmistel põhjustel:
1) valla eelarves toetusteks ettenähtud rahaliste vahendite puudumise või ebapiisavuse tõttu;
2) taotleja elukoht ei ole rahvastikuregistri andmetel Käina vald;
3) taotleja on teadlikult esitanud valeandmed või andmeid varjanud;
4) kui taotlejal või tema perekonnal on piisavalt elatusvahendeid oma abivajaduse rahuldamiseks;
§ 6. Sotsiaaltoetuse maksmine
(1) Sissetulekust sõltuv sotsiaaltoetus makstakse välja üks kord kuus vallavalitsuse korralduse alusel ja kantakse taotleja pangakontole või pangakonto puudumisel sularahas valla kassast.
(2) Sissetulekust mittesõltuv sotsiaaltoetus makstakse välja 10 tööpäeva jooksul arvates ametniku otsuse tegemisest ja kantakse taotleja pangakontole, pangakonto puudumisel sularahas valla kassast või kantakse teenust osutava isiku või asutuse pangakontole.
§ 7. Käina valla elanikule osutatavad sotsiaalteenused
(1) Vallavalitsuse poolt osafinantseerimisega sotsiaalteenused:
2) eluruumi tagamine;
6) päevakeskuse teenus;
7) väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus;
8) täisealise isiku hooldus.
(2) Riigi poolt finantseeritavad teenused:
1) riigi rahastatav asenduskoduteenus;
2) riigi rahastatav lapsehoiuteenus;
3) lapse hooldamine perekonnas.
(1) Koduteenus on täisealise isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamine kodustes tingimustes, säilitades ja parandades tema elukvaliteeti.
(2) Koduteenuse osutamise korra kehtestab volikogu.
(3) Koduteenuse hinna, omaosaluse suuruse ja osutamise tasu kehtestab vallavalitsus.
§ 9. Eluruumi tagamine
(1) Eluruumi tagamise teenus on eluruumi kasutamise võimaluse kindlustamine isikule, kes ei ole sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt võimeline enda ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama.
(2) Puudega isikul, kellel on puudest tingituna raskusi eluruumis liikumise, endaga toimetuleku või suhtlemisega, abistab vallavalitsus eluruumi kohandamisel või sobivama eluruumi saamisel. (3) Eluruumi kohandamise teenust korraldab vallavalitsus isiku põhjendatud avalduse alusel ja osalisel finantseerimisel.
(1) Tugiisikuteenus on iseseisva toimetuleku toetamine olukordades, kus isik vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvalabi. Kõrvalabi seisneb juhendamises, motiveerimises ning isiku suurema iseseisvuse ja omavastutuse võime arendamises.
(2) Teenuse sihtrühmaks on perekond, kus kasvab erivajadusega, sõltuvusprobleemiga, käitumis- ja/või õpiraskusega laps ning vähese toimetulekuvõimega perekond.
(3) Tugiisik on professionaalne töötaja, kes on saanud vastava ettevalmistuse ja kes ei ole isiku perekonnaliige ning kes osutab teenust lepingu alusel.
(4) Tugiisikuteenust rahastab vallavalitsus.
§ 11. Sotsiaaltransporditeenus
(2) Sotsiaaltransporditeenuse korra kehtestab volikogu.
(1) Isikliku abistaja teenusega suurendatakse puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puude tõttu füüsilist kõrvalabi vajava täisealise isiku iseseisvat toimetulekut ja osalemist kõigis eluvaldkondades, vähendades teenust saava isiku seadusjärgsete hooldajate hoolduskoormust
Isikliku abistaja teenust on õigustatud saama sügava liikumis- või nägemispuudega isik.
(2) Isikliku abistaja põhiülesandeks on isiku füüsiline abistamine liikumisel, eneseteenindamisel jt spetsiifilistes toimingutes (kirjutamine, kõnelemine, lugemine vms.)
(3) Isikliku abistaja leiab endale isik, võimaluste piires aitab isikliku abistaja leidmisel ametnik.
(4) Isikliku abistaja konkreetsed tööülesanded ja tööaja määrab isik.
(5) Isiklik abistaja ei ole isiku perekonna liige.
(6) Isikliku abistaja teenuse osutamiseks sõlmib ametnik lepingu.
(7) Teenust rahastab ja hinna kehtestab vallavalitsus.
§ 13. Päevakeskuseteenus
(1) Päevakeskusteenus on eakale või puudega täisealisele isikule huvitegevuses osalemise võimaldamine, teavitamine, vabatahtliku töö ja eneseabiliikumise soodustamine.
(2) Päevakeskuse teenust osutab teenuse pakkuja, kellega sõlmib lepingu vallavanem.
(3) Teenuse pakkuja leidmiseks kuulutatakse välja konkurss vastavalt vallavara korrale.
§ 14. Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
(1) Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla ning tema toimetulekut ei ole võimalik tagada teiste sotsiaalteenuste või muu abi osutamisega.
(2) Osaliselt vallavalitsuse poolt finantseeritavale hooldusele hoolekandeasutuses paigutatakse isik, kellel puudub ülalpidamiskohustusega isik või nimetatud isik ei suuda arvestataval põhjusel täita talle seadusega pandud kohustusi.
(3) Isik on kohustatud tasuma oma ülalpidamiskulude katteks vähemalt 85% oma pensionist.
(4) Juhul, kui ülalpidamiskohustusega isik ei ole suuteline täies mahus katma isiku ülalpidamisega seotud igakuiseid kulusid, siis võib ametnik ülalpidamiskohustusega isiku avalduse alusel ja piisavate rahaliste vahendite olemasolul osaliselt tasuda teenuse kulu eelarvest.
(5) Isik võib viibida väljaspool kodu osutataval üldhooldusteenusel ajutiselt või alaliselt.
§ 15. Täisealise isiku hooldus
(2) Täisealise isiku hoolduse seadmise ja hooldaja määramise ning hooldajatoetuse maksmise korra kehtestab volikogu.
§ 16. Riigi rahastatav asenduskoduteenus
(2) Asenduskoduteenuse taotlemine ja osutamine toimub sotsiaalhoolekande seaduse kohaselt.
§ 17. Riigi rahastatav lapsehoiuteenus
[Kehtetu - RT IV, 28.04.2018, 95 - jõust. 01.05.2018]
§ 18. Lapse hooldamine perekonnas
(1) Lapse perekonnas hooldamine on lapse hooldamine sobivas perekonnas, kelle liikmete hulka ta ei kuulu.
(2) Lapse hooldamine perekonnas toimub sotsiaalhoolekandeseaduses kehtestatud korras.
§ 19. Muud teenused
Varjupaiga-, turvakodu- ja võlanõustamisteenust osutatakse sotsiaalhoolekande seaduse alusel.
§ 20. Sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused
1) sünnitoetus ja täiendav lapsetoetus;
3) juubelitoetus;
4) hooldusperetoetus;
6) [kehtetu - RT IV, 23.12.2016, 10 - jõust. 01.01.2017]
8) väikelapse toetus;
9) koduse lapse toetus.
§ 21. Sünnitoetus ja täiendav lapsetoetus
(1) Sünnitoetust makstakse Käina valla elanikuks sündinud lapse vanemale või eestkostjale tema avalduse alusel.
(2) Täiendavat lapsetoetust makstakse avalduse alusel lapse ühe ja kahe aastaseks saamisel.
[RT IV, 23.12.2016, 10 - jõust. 01.01.2017]
(3) Mitmike sünni puhul makstakse sünnitoetust ja täiendavat lapsetoetust iga lapse kohta.
(4) Käina valla elanikuks saanud lapsele ja tema seaduslikule esindajale antakse 12 kuu jooksul pidulikul vastuvõtul kingitus.
§ 22. Ranitsatoetus
(1) Ranitsatoetust makstakse lapsevanemale või eestkostjale avalduse alusel, kelle laps on rahvastikuregistri andmetel Käina valla ja elanik ning, kes astub Hiiu maakonnas I klassi.
(2) Toetus makstakse välja hiljemalt 15. augustiks.
§ 23. Juubelitoetus
(1) Juubelitoetus makstakse välja rahvastikuregistri andmetel Käina valla elanikule alates 70-ndast eluaastast igal 0-ga ja 5-ga lõppeval sünnipäeval ja alates 90. eluaastast igal sünnipäeval ning viiakse koju koos lillekimbuga.
(2) Isiku soovi korral kantakse juubelitoetus tema pangakontole ja juubilari ei külastata.
§ 24. Hooldusperetoetus
Hooldusperetoetust makstakse perekonnale, kus kasvab Käina valla elanikuna vanemliku hoolitsuseta jäänud laps.
§ 25. Hooldajatoetus
(1) Hooldajatoetust makstakse isikule, kes on ametniku otsusega määratud puudega isiku hooldajaks, hooldamisega seotud kulude osaliseks katmiseks üks kord kuus 15. kuupäevaks pangakontole.
(2) Hooldajatoetuse määramise ja maksmise korra täisealise isiku ja lapse hooldajale kinnitab volikogu.
§ 26. Suure pere toetus
[Kehtetu - RT IV, 23.12.2016, 10 - jõust. 01.01.2017]
§ 27. Matusetoetus
[Kehtetu RT IV, 29.12.2017, 135 - jõust. 01.01.2018]
§ 28. Väikelapse toetus
(1) Väikelapse toetust on õigustaotleda vanemal, üksikvanemal või eestkostjal vanemahüvitise seaduse alusel saadava vanemahüvitise maksmise lõppemisest kuni lapse kahe aastaseks saamiseni.
(2) Toetust võib taotleda vanem või eestkostja kui:
1) lapse mõlemad vanemad või üksikvanem või eestkostja või faktiliselt lahus elavatest vanematest last kasvatav vanem on avalduse esitamisel rahvastikuregistri andmetel Käina valla elanik;
2) laps ei ole kantud ühegi koolieelse lasteasutuse nimekirja ega saa lapsehoiuteenust;
3) üks vanem on lapsega kodune.
(3) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja vallavalitsusele isikut tõendava dokumendi, avalduse ja noorema kui 1,5 aastase lapse puhul pensioniameti tõendi, mis kinnitab vanemahüvitise maksmise lõpukuupäeva.
(4) Otsuse toetuse andmise või sellest keeldumise kohta teeb sotsiaalkomisjon 30 kalendripäeva jooksul arvates toetuse taotlemiseks viimase vajaliku dokumendi saamise päevast. Vallavalitsusel on erandliku juhtumi korral võimalik otsustada hüvitise maksmine lõike 2 punktis 1 nimetatud tingimusele mittevastamise või näiteks hooldusperede jms juhtude korral.
(5) Toetust makstakse avalduse esitamise päevast, kuid mitte varem kui vanemahüvitise maksmise lõppemise päevast. Toetus kantakse üle taotluses toodud arvelduskontole iga kalendrikuu 10. kuupäevaks eelmise kuu eest. Lõikes 6 nimetatud toetuse maksmise lõppemise aluseks oleva asjaolust teavitab taotleja vallavalitsust kaks nädalat ette vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(6) Toetuse maksmine lõpeb:
1) lapse kahe aastaseks saamisel;
2) vanema tööle asumisel;
3) lapse koolieelse lasteasutuse nimekirja kandmisel või lapsehoiuteenuse osutamisel;
4) lapse või vanema(te) elukoha registreerimisel teise omavalitsuse territooriumile.
§ 29. Koduse lapse toetus
(1) Koduse lapse toetust on õigustaotleda 1,5 kuni kolme aastase lapse vanemal, üksikvanemal või eestkostjal juhul kui vanem on esitanud avalduse lapsele Käina Lasteaeda koha saamiseks ning kellele vallavalitsus ei suuda pakkuda kohta Käina Lasteaias või osutada lapsehoiuteenust.
(2) Toetust võib taotleda vanem või lapse eestkostja kui:
2) laps ei ole kantud ühegi koolieelse lasteasutuse nimekirja;
3) vallavalitsusel ei ole pakkuda lasteaia kohta või osutada lapsehoiuteenust.
(3) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja vallavalitsusele isikut tõendava dokumendi ja avalduse.
(4) Otsuse toetuse andmise või sellest keeldumise kohta teeb sotsiaalkomisjon 30 kalendripäeva jooksul arvates toetuse taotlemiseks viimase vajaliku dokumendi saamise päevast. Vallavalitsusel on erandlikul juhul võimalik otsustada hüvitise maksmine näiteks lõike 2 punktis 1 nimetatud tingimusele mittevastamise või hooldusperede jms juhtude korral.
(5) Toetust makstakse avalduse esitamise päevast, kuid mitte varem kui lapse 1,5 aastaseks saamise ning lasteaia koha mittesaamise päevast. Toetus kantakse üle taotluses toodud arvelduskontole iga kalendrikuu 10. kuupäevaks eelmise kuu eest. Toetust ei maksta juuli kuu eest. Lõikes 6 nimetatud toetuse maksmise lõppemise aluseks oleva asjaolust teavitab taotleja vallavalitsust kaks nädalat ette vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
1) lapse kolme aastaseks saamisel;
2) lasteaia koha pakkumisel ka juhul, kui lasteaia kohta vastu ei võeta;
3) lapse või vanema(te) elukoha registreerimisel teise omavalitsuse territooriumile.
4. peatükk Sissetulekust sõltuv sotsiaaltoetus
§ 30. Sissetulekust sõltuv sotsiaaltoetus ja selle määramise kord
(1) Vähekindlustatud isikule või perekonnale makstakse Käina valla eelarvest toetust:
1) lasteaia osalustasu ning lasteaiatoidu eest tasumiseks;
2) jalanõude ja rõivaste ostmiseks;
3) ravimite, tehniliste abivahendite (nt ratastool, tugiraam, mähkmed jms) ja osutatud rehabilitatsiooniteenuse maksumuse osaliseks tasumiseks;
5) õppurile õpilaskodu üüri ja kommunaalkulude osaliseks tasumiseks;
6) huvialaharidust omandavate laste õppekulude osaliseks kompenseerimiseks;
7) transporditoetuseks raviasutusse sõitmisel;
8) muu nimetamata kulu osaliseks või täies ulatuses kompenseerimiseks.
(2) Toetuse saamiseks tuleb esitada avaldus vallavalitsusele hiljemalt 15. kuupäevaks.
(3) Toetuse määramise kaalutleb vallavalitsuse komisjon isiku või tema perekonna sissetulekut, toimetulekuvõimet, perekonna liikmete arvu ja võtab arvesse ka muid üldteada olevaid andmeid/asjaolusid.
(4) Toetus makstakse välja vallavalitsuse korralduse alusel.
(5) Makstud summa sihipärase kasutamise kohta esitab taotleja vallavalitsusele kuludokumendi.
5. peatükk Riigieelarvest kaetavad sotsiaaltoetused
§ 31. Toimetulekutoetus
(1) Toimetulekutoetust on õigus saada isikul või perekonnal, kelle kuu netosissetulek pärast eluruumi alaliste kulude mahaarvamist on alla kehtestatud toimetulekupiiri.
(2) Toimetulekutoetuse määramine toimub sotsiaalhoolekande seaduse paragrahvides 131 – 135 kehtestatud ulatuses, tingimustel ja korras.
(3) Toimetulekutoetuse määramisel eluruumi alaliste kulude piirmäärad kehtestab volikogu.
§ 32. Täiendav sotsiaaltoetus isiku toimetuleku soodustamiseks
(1) Toimetulekutoetuse saajal, kelle kõik teised perekonna liikmed on alaealised, on õigus saada koos toimetulekutoetusega täiendavat sotsiaaltoetust.
(2) Täiendavat sotsiaaltoetust makstakse sotsiaalhoolekande seaduse § 156 lõikes 3 nimetatud sotsiaaltoetuste ja –teenuste osutamise toetuse ja Vabariigi Valitsuse 6.2.2015 määruse nr 16 „Riigieelarve seaduses kohaliku omavalitsuse üksustele määratud toetusfondi vahendite jaotamise ja kasutamise tingimused ja kord“ § 4 alusel eraldatud vahenditest.
§ 33. Vajaduspõhine peretoetus
(1) Vajaduspõhist peretoetust makstakse isikule, kellele makstakse riiklike peretoetuste seaduse alusel lapsetoetust sotsiaalhoolekandeseadusega määratud korra alusel.
(2) Vajaduspõhist peretoetust on õigus saada perekonnal, kelle liikmete hulka kuulub vähemalt üks riiklike peretoetuste seaduse alusel lapsetoetust saav laps, kui perekonna keskmine kuu netosissetulek on taotluse esitamise kuule eelnenud kolmel kalendrikuul olnud alla vajaduspõhise peretoetuse sissetulekupiiri.
(3) Vajaduspõhise peretoetuse määramine ja maksmine toimub sotsiaalhoolekande seaduse kehtestatud ulatuses, tingimustel ja korras.
6. peatükk Vältimatu sotsiaalabi
§ 34. Vältimatu sotsiaalabi
(1) Vältimatu sotsiaalabi on piisavate elatusvahenditeta isiku olukorrale vastavad hädavajalikud sotsiaalhoolekandelised abinõud, mis tagavad vähemalt toidu, riietuse ja ajutise peavarju.
(3) Kui vältimatut sotsiaalabi osutatakse isikule, kes ei ole Käina valla elanik, esitab vallavalitsus tema rahvastikuregistrijärgsele omavalitsusele arve toetuse või teenuse osutamise eest.
7. peatükk Abi andmine juhtumikorralduse põhimõttel
§ 35. Juhtumikorraldus
Kui isik vajab iseseisva toimetuleku parandamiseks pikaajalist ja mitmekülgset abi, mis hõlmab vajadust koordineerida mitme organisatsiooni koostööd abi andmisel, kasutatakse sotsiaalhoolekande seaduse kohast juhtumikorralduse põhimõtet.
§ 36. Vaidemenetlus
Käina valla eelarvest rahastatava sotsiaalteenuse, sotsiaaltoetuse, vältimatu sotsiaalabi või muu abi ning toimetulekutoetuse ja vajaduspõhise peretoetuse otsusega mittenõustumise korral on taotlejal õigus esitada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras vaie kohaliku omavalitsuse üksuse kaudu maavanemale.
§ 38. Varasemate määruste kehtetuks tunnistamine


RT I, 09.06.2017, 12
Vastu võetud 06.06.2017 nr 30
Määrus kehtestatakse 2017. aasta riigieelarve seaduse § 12 alusel.
(2) Programmi oodatav tulemus on toetust saanud ettevõtja lisandväärtuse kasv töötaja kohta või töökohtade loomine.
Toetust saanud ettevõtja lisandväärtuse kasv töötaja kohta kaks aastat pärast
projekti lõppu võrreldes taotluse esitamisele eelnenud aastaga.
Kaks aastat pärast projekti lõppu täistööajaga töökohtade olemasolu minimaalse
palgafondiga 33 600 eurot aastas ettevõtjal, kel varasem tegevus puudub.
kaks töökohta
(1) Võrk – käesoleva määruse tähenduses elektri-, vee- ja kanalisatsiooni- või sidevõrk.
(2) Programmi sihtrühmaks on kõik taotluse esitamise hetkel äriregistrisse kantud ettevõtjad.
(1) Programmiga toetatavad tegevused on olemasoleva või rajatava võrguühenduse projekteerimine ja väljaehitamine, kui see on vajalik ettevõtlustegevuseks.
(3) Võrreldavuse tagamiseks peab mittevõrguettevõtja teostatavate ehitustööde puhul olema taotlejal võetud lisaks võrguettevõtja pakkumisele kaks võrreldavat hinnapakkumist. Juhul kui võrguga liitumise ehitamiseks või projekteerimiseks on sätestatud erinõuded, peab mittevõrguettevõtjal kvalifitseerumiseks olema vastav pädevus.
3) võrguühenduse projekteerimise ja väljaehitamise kulud, tingimusel, et toetuse taotluse esitamise hetkeks ei ole sõlmitud kehtivat ehitus- või projekteerimislepingut, mille täitmise vahendeid soovitakse käesoleva määruse alusel taotleda.
(6) Võrgulepingu sõlmimine võrguettevõtjaga peab jääma projekti abikõlblikkuse perioodi.
(3) Taotleja peab saavutama oma majandustegevusega programmis soovitava tulemuse lisandväärtuse kasv töötaja kohta rohkem kui 10 protsenti kaks aastat pärast projekti lõppemist, või kaks täistööajaga töökohta minimaalse palgafondiga 33 600 eurot sama ajaperioodi jooksul, kui tegu on alustava ettevõtjaga, kel puudub varasem tegevus.
(7) Taotlus koosneb taotleja kinnitusest omafinantseeringu olemasolu kohta, taotlusvormist, mis avaldatakse Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse veebilehel, liitumistaotlusest ning üksuse asukoha kohaliku omavalitsuse üksuse kaaskirjast, mis sisaldab hinnangut projekti kohta.
(8) Taotlusele tuleb lisada võrguettevõtja liitumispakkumine või täiendavalt võrguühenduse ehitamise kaks võrreldavat hinnapakkumist vastavalt käesoleva määruse § 8 lõikele 3.
8) ettevõtja või võrguga liituva üksuse arendamise tegevuskava lisandväärtuse suurendamiseks töötaja kohta ja töökohtade loomiseks, ning ekspordi saavutamiseks, kui on planeeritud ekspordi saavutamine või kasvatamine;
(5) Nõuetele vastavaid taotlusi hindab Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse moodustatud hindamiskomisjon, mille koosseis kooskõlastatakse eelnevalt ministeeriumiga ja avalikustatakse Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse veebilehel.
(6) Hindamiskomisjoni tööd reguleerib Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse hindamiskomisjonide töökord.
(7) Hindamiskomisjon hindab vastavaks tunnistatud taotlusi järgmiste kriteeriumite lõikes:
(1) Hindamiskomisjon teeb Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele ettepaneku projekti rahuldamiseks, osaliseks rahuldamiseks, kõrvaltingimusega rahuldamiseks või rahuldamata jätmiseks. Taotluse rahuldamise otsuse teeb Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus.
(2) Rahuldamise tehakse käesoleva määruse § 11 lõikes 7 nimetatud kriteeriumite alusel lävendi ületanud projekti puhul, kui selle rahastamise summa ei ületa programmi eelarvet.
(3) Osalise rahuldamise tehakse käesoleva määruse § 11 lõikes 7 nimetatud hindamiskriteeriumite alusel lävendi ületanud projekti puhul, kui taotluse täielik rahuldamine ei ole võimalik taotluste rahastamiseks ette nähtud toetuse mahu tõttu või kui see ei ole põhjendatud, arvestades taotletud toetuse summat, projekti tegevusi ja nendega saavutatavaid tulemusi. Osalise rahuldamise otsuse puhul on vajalik taotleja nõusolek, mille puudumise korral teeb Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(4) Kõrvaltingimusega rahuldamise tehakse käesoleva määruse § 11 lõikes 7 nimetatud hindamiskriteeriumite alusel lävendi ületanud projekti puhul, kui ettevõtja või võrguga liituva üksuse arendamise tegevuskava elluviimiseks on taotlejal vajalik kaasata raha väljastpoolt ettevõtjat, kuid selle rahastuse osas puudub taotluste hindamise hetkel lõplik otsus, puudub kehtiv rendileping või muul põhjendatud juhul. Hindamiskomisjon teeb ettepaneku ka lõpptähtaja seadmiseks tingimuse täitmisele, mis ei või olla hilisem kui kuus kuud tingimusliku rahuldamise otsuse kuupäevast.
(5) Rahuldamata jätmise ettepanek tehakse projektide puhul, mis ei ületa käesoleva määruse § 11 lõikes 7 nimetatud hindamiskriteeriumite alusel lävendit või mille rahaline maht ületab meetme taotluste rahastamise eelarve vaba jäägi. Taotluse rahuldamata jätmise otsus tuleb vormistada 30 tööpäeva jooksul alates asjaolude teatavaks saamisest Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele.
(8) Taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või kõrvaltingimusega rahuldamise otsuses tuleb vormistada 30 tööpäeva jooksul alates asjaolu teatavaks saamisest Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele. Muutmisotsus tuleb vormistada 30 tööpäeva jooksul alates asjaolu teatavaks saamisest Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele.
(2) Projekti rakendusdokumendid kehtestab Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus kooskõlastatult ministeeriumiga ja avalikustab need oma veebilehel.


text:
Video: laternaposti maha driftinud BMW juht lahkus sündmuskohalt | Autogeenius
7. veebr. 2020 kell&nbsp10:25
Karistusest see teda ei päästnud, vaid tõi hiljem hoopis karistuse sündmuskohalt lahkumise eest.
Liiklusjärelevalve keskuse postituses on näha, kuidas grupp sõidukeid linnapeal “lõbutseb”, aga ühel läheb “näpust ära”. Tagumine ots tabab posti ja tuli kustub. Seejärel lahkutakse sündmuskohalt.
§ 236. Liiklusõnnetusest mitteteatamine
(1) Liiklusõnnetuses osalenud sõiduki juhi poolt liiklusõnnetusest politseile teatamise nõuete rikkumise eest, kui teatamine oli kohustuslik, -karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut, arestiga või sõiduki juhtimisõiguse äravõtmisega kuni kaheteistkümne kuuni.
(2) Kohus või kohtuväline menetleja võib kohaldada käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud süüteo eest lisakaristusena sõiduki juhtimisõiguse äravõtmist kolmest kuust kuni üheksa kuuni.
Sündmuskohalt lahkumine võib kaasa kaasa tuua lisaks märkimisväärsele rahatrahvile, juhtimisõiguse äravõtmisele või arestile ka nõude kindlustusseltsilt. Tulemuseks “liisingusse” võetud tänavavalgustuspost, võõras sõiduk jne.
Mõnda aega tagasi toimus Tallinnas liiklusõnnetus, kus kannatada sai tänavavalgustuslamp ning süüdlane lahkus. Vanarahvas teadis rääkida, et seal, kus tegijaid, seal ka nägijaid. Tänaseks päevaks on süüdlane tuvastatud ja oma karistuse saanud. Jättes kõrvale asjaolud, miks see õnnetus üldse juhtus (põhjuseid pole raske leida), siis väike info selle kohta, mis ootab juhti ees sündmuskohalt lahkumise eest.Liiklusseadus:👉 § 223. Mootorsõiduki-, maastikusõiduki- või trammijuhi poolt varalise kahju või ettevaatamatusest tervisekahjustuse tekitamine (1) Mootorsõiduki-, maastikusõiduki- või trammijuhi poolt liiklusnõuete rikkumise eest, kui sellega on tekitatud teisele isikule varaline kahju või ettevaatamatusest tervisekahjustus, – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut, arestiga või sõiduki juhtimisõiguse äravõtmisega kuni kuue kuuni. (2) Kohus või kohtuväline menetleja võib kohaldada käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud süüteo eest lisakaristusena sõiduki juhtimisõiguse äravõtmist ühest kuust kuni kolme kuuni.👉 § 236. Liiklusõnnetusest mitteteatamine (1) Liiklusõnnetuses osalenud sõiduki juhi poolt liiklusõnnetusest politseile teatamise nõuete rikkumise eest, kui teatamine oli kohustuslik, -karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut, arestiga või sõiduki juhtimisõiguse äravõtmisega kuni kaheteistkümne kuuni. (2) Kohus või kohtuväline menetleja võib kohaldada käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud süüteo eest lisakaristusena sõiduki juhtimisõiguse äravõtmist kolmest kuust kuni üheksa kuuni.👉 Kindlustusandjal on õigus esitada tagasinõue sõidukijuhi vastu, kui sõidukijuht põhjustas kindlustusjuhtumi ning lahkus pärast kindlustusjuhtumit õigusvastaselt ja süüliselt kindlustusjuhtumi toimumise kohalt. Õnnetusi juhtub, kuid sündmuskohalt lahkumine ilma kannatanud osapoolt või politseid teavitamata võib kaasa kaasa tuua lisaks märkimisväärsele rahatrahvile, juhtimisõiguse äravõtmisele või arestile ka nõude kindlustusseltsilt. Tulemuseks "liisingusse" võetud tänavavalgustuspost, võõras sõiduk jne. Kas see on seda väärt?
Posted by Liiklusjärelevalvekeskus on Neljapäev, 6. veebruar 2020
Märksõnad: BMW, drift, politsei, trahv

matches:
§ 236
Kohus
§ 223
Kohus
§ 236
Kohus


Menetlusteenistus - 1.9.1. Kohtuväline menetleja
Home > 1.Menetlusteenistus > 1.9. Väärteomenetluse pädevus > 1.9.1. Kohtuväline menetleja
November 18, 2019, 12:01 Powered by CMSimple | Login
Narva-Jõesuu Linnavalitsus on kohtuväline menetleja väärteomenetluse seadustiku paragrahvi 9 punkti 2 tähenduses.
Kohtuväline menetleja osaleb menetluses ametniku kaudu.
Kohtuväline menetleja kinnitab nende ametikohtade loetelu, mida täitev ametnik on pädev väärteomenetluses osalema kohtuvälise menetleja nimel. Vajaduse korral võib loetelus eristada ametikohad karistuse määramise pädevusest tulenevalt.
Kohtuvälist menetlust viiakse läbi selle kohtuvälise menetleja nimel, kelle haldusterritooiumil väärtegu toime pandi.
NB! Väärteomenetluses esitatavad kaebused ja vastulaused palume edastada e-posti aadressile: met@narva-joesuu.ee
Kohtuväliste menetlejate andmed, kelle nimel viiakse läbi väärteomenetlust
Narva-Jõesuu Linnavalitsus (3851)
Telefon: (+372) 3599599
Asukoha aadress: Koidu 25, Narva-Jõesuu linn, Ida-Viru maakond
Kohalikule omavalitsusele kohtuvälise menetluse õigust andvad õigusaktid:
Õigusakti nimetuse lühend
Alussäte
1 AS Alkoholiseadus § 141 p 1
2 EhS Ehitusseadus § 130 lg 2
3 JäätS Jäätmeseadus § 127 lg 2 p 3
4 KaubTS Kaubandustegevuse seadus § 33 lg 1 p 4 ja lg 2 p 3
5 KOKS Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus § 66'4 lg 2 p 1
6 LS Liiklusseadus § 263 lg 2
7 LKS Looduskaitseseadus § 75 lg 3
9 MTRS Majandustegevuse registri seadus § 32 lg 2
10 MuKS Muinsuskaitseseadus § 49 lg 2 p 2
11 RekS Reklaamiseadus § 36 lg 2 p 5
12 TKS Tarbijakaitseseadus § 48 lg 2 p 3
13 TubS Tubakaseadus §51 lg 3
14 TurS Turismiseadus § 31'5 lg 3 p 2
15 VMTS Väärismetalltoodete seadus § 54 lg 2 p 3
16 ÜTS Ühistranspordiseadus § 54'11 lg 2 p 3
17 ÜVVKS Ühisveevärgi ja kanalisatsiooni seadus § 15'3 lg 2
18 MKS Maksukorralduse seadus § 162 lg 2 p 2
19 PakS Pakendiseadus § 33 lg 6
20 VTMS Väärteomenetluse seadustik § 52 lg 2; 3; 9: 14; 14'1


3-1-1-71-10 Riigikohus 01.11.2010
KrMS § 318 lg 3 p 3
KrMS § 189 lg 3
KrMS § 339 lg 2
KrMS § 199 lg 1 p 1
Avaliku usalduse vastased süüteod
dokumendi võltsimine ja kahjustamine
dokumendi kuritarvitamine
Õigusena KarS § 349 tähenduses saab mõista vaid tegelikku õigust. Seetõttu ei hõlma nimetatud süüteokoosseis juhtumeid, kus tähtsat isiklikku dokumenti kasutatakse või see antakse kasutada üksnes eesmärgiga omandada selline positsioon, mil isikul võib tekkida küll ootus teha tulevikus mingi tehing, aga mida ei ole võimalik vaadelda objektiivse nõudeõigusena.
Eraõiguslikust juriidilisest isikust ööklubi pidajal on õigus otsustada oma vaba äranägemise järgi selle üle, kas ta sõlmib klubisse pääseda soovivate inimestega klubisse sisenemist õigustava lepingu või mitte. Sealjuures võib klubipidaja keelduda nimetatud lepingu sõlmimisest hoolimata klubisse siseneda soovija vanusest. Seetõttu ei saa ööklubi turvamehele teise isiku dokumenti esitaval inimesel tekkida nõudeõigust enda klubisse sisse lubamise suhtes. Sellest lähtuvalt ei realiseeri isik, kes annab teisele isikule ööklubi turvamehele esitamiseks oma isikutunnistuse, KarS § 349 koosseisu.


Rahvakogu | Väiksemate haldusüksuste hääle kasv Riigikogus: ebaproportsionaalne valimissüste
Vaidla 30.01.2013
Väiksemate haldusüksuste hääle kasv Riigikogus: ebaproportsionaalne valimissüste
Üheks peamiseks küsitavuseks praeguse valimissüsteemi juures on kodanike häälte kadu. See võib olla valimiskünnisest tingitud tegelik kadu (inimesel puudub esindaja Riigikogus) või siis piirkondlikust või üleriigilisest kompensatsioonist tulenev kaudne kadu (inimese esindaja Riigikogus pole see, kelle ta sinna ise valinud on). Oluliselt puudutab see väiksemate haldusüksuste valijaid, kes tunnevad, et käesoleval kujul toimivas esindusdemokraatias ei ole nemad esindatud. Nende valijate olukorda võiks parandada väiksemaid haldusüksusi eelistava Riigikogu valimissüsteemi rakendamine.
Võib püstitada hüpoteesi, et väiksemaid haldusüksusi eelistav avalikult ja põhjendatult ebaproportsionaalne valimissüsteem tagab esindatuse tunde suuremale hulgale Eesti Vabariigi kodanikest ning on aluseks Eesti Vabariigi piirkondade arengutaseme ühtlustumisele.
Eeldused: 1) suurem tegelik esindatus tagab suurema tegeliku esindatuse ja seeläbi ka suurema esindatuse tunde; 2) väiksemaid haldusüksusi eelistav seadusloome ja esindus- ning täitevvõimu kontroll võimaldab arengu ühtlustumise tervel Eesti Vabariigi territooriumil, st. „ääremaade“ järelearenemise; 3) elanikerohkemate piirkondade elanikud lepivad oma hääle proportsionaalse nõrgenemisega Riigikogus: esiteks üldisest huvist lähtudes ning teiseks säilitades siiski mandaatite suurema hulga; 4) avalikult ja selgelt ning põhjendatult ebaproportsionaalne valimissüsteem tagab kodanikes õiglustunde ka nö. „nõrgemate kaitsmisel“.
Ebaproportsionaalne valimissüsteem
Väiksemaid haldusüksusi ning väikseid erakondi eelistava süsteemi aluseks on üleriigilise mandaadikompensatsiooni ning sealhulgas ka valimiskünnise kaotamine (st. Riigikogu valimise seaduse §62 lõigete 3-7 muutmine). Seejuures tuleks teisendada lõikes 3 esitatud regionaalne mandaadikompensatsiooni sellisel viisil, et kõik mandaadid saaksid jaotatud. Mandaatide jagamine võib jätkuvalt toimida Hare-Niemeyer'i meetodi ehk lihtkvoodi alusel (Riigikogu valimise seadus §62 lõige 1) ning see võiks olla aluseks ka ringkondlikul 2. vooru jagamisel.
Ebaproportsionaalsuse saab valimissüsteemi tuua Riigikogu valimise seaduse §6 muutmisega. Näiteks võiks säilitada valimisringkondade mitmemandaadilisuse, kuid viia ringkonnad vastavusse 1. järgu haldusüksuste ehk maakondadega Eestis. Väikese erandina võiks liita väikseima Hiiumaa kas siis Saare- või Läänemaaga. Edasi võiks muuta Riigikogu valimise seaduse §7 ning asendada proportsionaalne mandaatide jaotus ebaproportsionaalsega. Selleks võiks kasutada n. Penrose'i meetodit väiksemate üksuste häälekuse kasvatamiseks (häälte arv tähendab antud juhul mandaatide arvu).
Süsteemi tugevused
+ valimissüsteemi ebaproportsionaalsus, mis tagab teatud piirkondade eelistamise;
+ väiksemate haldusüksuste esindatuse ja seeläbi „hääle“ kasv Riigikogus;
+ tõenäoline „kohalike esindajate“ arvu tõus Riigikogus.
Süsteemi võimalused
+ väiksemate haldusüksuste ühiskondliku olulisuse ja kuuldavõetavuse kasv;
+ piirkondade arengutaseme ühtlustamisele olulise tõuke andmine väiksemaid piirkondi eelistava seadusloome ja tegevvõimu kontrolli läbi;
valimiskomisjon+ väiksemate haldusüksuste elanikele esindatuse tunde tagamine seadusandlikus kogus ja seega seadusloome ja -muute protsessis üleüldse;
+ väiksemate haldusüksuste elanikele esindatuse tunde tagamine täitevvõimu kontrollivas organis ja seeläbi tugevama sidususe loomine riigi tegelike tegevustega;
+ ühiskondliku suurema õiglustunde tagamine „nõrgemate kaitsmise“ ja kuuldavõtmisega.
Mandaatide võimalik jagunemine
Võrdlustabel võimalike mandaatide kohta.
Harjumaa: 20
Hiiu- ja Saaremaa: 5
Ida-Virumaa: 11
Jõgevamaa: 5
Järvamaa: 5
Läänemaa: 4
Lääne-Virumaa: 7
Põlvamaa: 5
Pärnumaa: 8
Raplamaa: 5
Tartumaa: 10
Valgamaa: 5
Viljandimaa: 6
Võrumaa: 5
Kui keskmise ringkonna mandaatide arv olulises ulatuses ei muutu (n. Pärnumaa või Tartu linn + Tartu- ja Jõgevamaa), siis väiksemates piirkondades on täheldatav suur mandaatide arvu kasv. N: Võru-, Valga-, ja Põlvamaa esindatus 9 kohalt 15-le, Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa esindatus 6 kohalt 9-le. Loomulikult saab see kasvamine toimuda suurima üksuse, Tallinna arvelt – Tallinna, Harjumaa ja Raplamaa mandaatide kahanemine 42 kohalt, 25-le. Seesugune näide on ehk liiga äärmuslik, kuid esitab oma äärmuslikkuses hästi võimalikku süsteemimuutuse tulemust.
link: www.vvk.ee/riigikogu-valimised-2011/yldinfo/mandaatide-jaotamine/
Süsteemi nõrkused
- valimissüsteemi ebaproprtsionaalsus, mis põhjustab teatud piirkondade eelistamise - ebavõrdsus;
- suuremate haldusüksuste esindatuse ja seeläbi „hääle“ kahanemine seadusandlikus kogus;
- kohaliku tasandita „üleriigiliste“ mandaatide vähenenemine Riigikogus.
Süsteemi ohud
- suuremate haldusüksuste kuuldavõtu kahanemine seadusande ja -muute protsessis;
- ebaproportsionaalne valimissüsteem ei evi tegelikult väljundit piirkondlikus arengus;
- ühiskondliku ebaõiglustunde külvamine ebavõrdse valimissüsteemiga;
- väiksemates haldusüksustes ei jätku piisavalt haritud, andekaid ja võimekaid inimesi, kes sooviksid Riigikogus töötada ning suuremat arvu mandaate õigustada.
Pigem vastu
Esitatud muudatused on üsna ulatuslikud ja nõuaksid Riigikogu valimisseaduse §6, §7 ja §62 ümberkirjutamist. Tõenäoliselt lihtsustuks §62, kuid §7 muutuks ilmselt oluliselt keerulisemaks. Muudatused omavad suurt mehhaanilist ja ka psühholoogilist mõju ning on ühtlasi selges vastuolus Eesti Vabariigi põhiseaduse §60-ga. Seega on antud juhul tegemist lihtsalt ühe mõttekatsetusega, mille tegelik rakendamine ei ole ilmselt soovitav.
Pakutu on majoritaarne süsteem.
Lähtutakse piirkondade võrdsemast esindatusest.
Üleriigiliselt ei otsustata üksikute piirkondade spetsiifilisi probleeme.Samas on tähtis,et kogu riigi ajupotensiaal oleks riiklikku otsustamisse kaasatud.Pakutud süsteem vähendab aga seda kaasamist.See ilmneks eriti praeguse olukorra puhul,kus Tallinna kandaadid võivad kandideerida,kus iganes.