text:
Euroopa Liit ja ülejäänud maailm valmistuvad uue üleilmse elurikkuse kaitse leppe sõlmimiseks
Bioloogiline mitmekesisus on hädavajalik nii inimese heaolu, tervise kui ka majanduse jaoks. Hoolimata jätkuvatest jõupingutustest halveneb bioloogiline mitmekesisus kogu maailmas ning tänaste trendide jätkumisel prognoositakse selle veelgi kiiremat hävingut. Eelmine EL bioloogilise mitmekesisuse strateegia periood lõpeb käesoleva aastaga ning teisedki riigid üle maailma on asunud jõuliselt tegema samme üleilmse ambitsioonika 2020+ bioloogilise mitmekesisuse strateegia vastuvõtmiseks. Praegu ettevalmistamisel olev strateegia on kavas vastu võtta ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 15. konverentsil, mis toimub sügisel Hiinas, Kunmingis. Ettevalmistustest leppeks kirjutasime ka 2019. a maikuu uudiskirjas.
Euroopa Parlament ja liikmesriigid jõudsid üksmeelele selles, millist majandustegevust pidada keskkonnasäästlikuks
Riigi Teatajas avaldati ühtsete keskkonnalubade väljastamist võimaldavad muudatused KeÜSis jt seadustes
KeM 17.12.19 määrusega nr 73 uuendati nõudeid keskkonnakompleksloa taotluse ja loa sisule
Hollandi kõrgeim kohus kinnitas, et Hollandi valitsus on kohustatud kliimamuutuse vastu tõhusamaid meetmeid rakendama
Valitsus otsustas pikendada perioodi, mille jooksul võib kasvuhoonegaaside kvootidega kauplemisest saadud tulu kasutada
Euroopa Kohus: keskkonna-alaste kohtulahendite täitmata jätmise eest võib siseriiklike reeglite järgi ametnikele määrata ka aresti, aga seda vaid äärmisel juhul (C-752/18)
Euroopa Parlament ja liikmesriigid leppisid kokku tarbijaid paremini kaitsvates joogivee kvaliteedinõuetes
KeM 9.01.20 määrus nr 1 võimaldab geoloogiliste uuringute lube edaspidi andmebaasi KOTKAS vahendusel menetleda
Keskkonnaministeerium otsustas metsanduse arengukava koostamisel võtta juhtiva rolli
Muudatused ministri määrustes liigitasid põlevkivituha mitteohtlikeks jäätmeteks, lubades samas nende ladestamist ohtlike jäätmete prügilasse
KeM määruse eelnõu täpsustaks jäätmearuannete esitamise korda, et viimaseid saaks andmebaasis KOTKAS hallata
Keskkonnaõiguse Keskus ootab praktikale
EL liikmesriigid jõudsid detsembri keskel kokkuleppele keskkonnasõbraliku majandustegevuse ühtse klassifitseerimissüsteemi ehk nn taksonoomia osas. Loodav süsteem määratleb, millised majandustegevusalad on keskkonnasäästlikud. See info on kasulik ettevõtjatele ja investoritele, kes saavad selle põhjal suunata oma investeeringud kestlikumatesse tehnoloogiatesse ja ettevõtetesse, mis omakorda aitab kaasa majanduse kliimaneutraalsuse saavutamisele.
Loodav klassifitseerimissüsteem määratleb nn rohelised majandustegevusalad.
Selleks, et täita 2030. aastaks seatud Pariisi kokkuleppe eesmärke ning saavutada kliimaneutraalsus aastaks 2050, peab EL Euroopa Komisjoni hinnangul leidma igal aastal lisavahendeid ligikaudu 180 miljardi euro ulatuses. Selleks ei piisa vaid avaliku sektori vahenditest, mistõttu on rohepöördesse vaja suunata vahendeid ka erasektorist. Keskkonnasäästlike majandustegevusalade määratlemine aitabki uusi investeeringuid paremini ja läbipaistvamalt suunata kestlikesse tegevusaladesse.
Uue süsteemi kohaselt saab tegevusi määratleda keskkonnasõbraliku, „rohelisena“ vaid siis, kui nad oluliselt panustavad kliimamuutuste leevendamisesse või nendega kohanemisesse, vee ja mereressursside kestlikusse kasutamisesse ja kaitsesse, ringmajandusele üleminekusse, saastuse vältimisse ja kontrolli või elurikkuse ja ökosüsteemide kaitsesse ja taastamisse. Samuti ei tohi selline tegevus olulisel määral takistada ühegi keskkonnaeesmärgi saavutamist, see peab olema kooskõlas konkreetsete tehniliste sõelumiskriteeriumidega ning järgida tuleb sotsiaalse kaitse miinimumstandardeid. Taksonoomia jaguneb kaheks alamkategooriaks – nn võimaldavad tegevusalad ja üleminekuga seotud tegevusalad. Seejuures kehtestatakse kohustus iga finantstoote puhul avalikustada, kui suur osa investeeritakse võimaldavatesse ja üleminekuga seotud tegevustesse.
Kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist puudutav taksonoomia on plaanis kehtestada käesoleva aasta lõpuks, et tagada selle täielik kohandamine järgmise aasta lõpuks. Ülejäänud nelja eesmärki (vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse, üleminek ringmajandusele, saastuse vältimine ja kontroll ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine) puudutav taksonoomia plaanitakse kehtestada 2021. aasta lõpuks ja kohaldada see täielikult 2022. aasta lõpuks. Järgmise sammuna võtavad nõukogu ja parlament uued normid vastu pärast teksti õiguskeelelist viimistlemist varase teise lugemise kokkuleppe menetluse teel.
Riigi Teatajas avaldatud muudatused lõid aluse selleks, et alates uuest aastast hakatakse käitajatele väljastama keskkonnalube, mis hõlmavad kõiki tegevuse aspekte (nt pole kaevandustele vaja enam eraldi kaevandamis- ja vee erikasutuse luba). Kirjutasime muudatustest lähemalt eelmise aasta augusti uudiskirjas.
Keskkonnaministri 17.12.2019. a määrus nr 73 „Keskkonnakompleksloa taotlusele esitatavad täpsustavad nõuded ja loa andmise kord ning keskkonnakompleksloa taotluse ja loa andmekoosseis“
Riigi Teatajas avaldatud määruse uus versioon viib keskkonnakompleksloa ja selle taotluse andmekoosseisud vastavusse muude keskkonnalubade ja nende taotluste andmekoosseisudega. See võimaldab tulevikus mh keskkonnaluba tegevusmahu suurenedes hõlpsalt kompleksloaks ümber vormistada.
Eelmise aasta detsembris tegi Hollandi kõrgeim kohus otsuse, millega jättis kehtima nn Urgenda kohtuasjas tehtud varasemad otsused. Kohus leidis, et Hollandi valitsusel on õiguslik kohustus kiiresti ja märkimisväärselt vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid.
Keskkonnaühendus Urgenda Group pöördus Hollandi valitsuse vastu kohtusse juba 2013. aastal. Tegemist oli esmakordse kohtuasjaga maailmas, milles kodanikud leidsid, et nende valitsusel on õiguslik kohustus ohtlikke kliimamuutusi ära hoida. 2015. a otsusega kohustaski Haagi ringkonnakohus Hollandi valitsust 2020. aastaks vähendama CO2 heitkoguseid vähemalt 25% võrra (võrreldes 1990. aasta tasemega).
Hollandi riik kaebas kohtuotsuse edasi apellatsioonikohtusse, ent viimane jättis otsuse 2018. a jõusse. Hollandi riik ei jätnud jonni ja kaebas otsuse edasi Hollandi kõrgeimasse kohtusse. Detsembris tegi ka kõrgeim kohus otsuse Urgenda grupi kasuks, lõpetades sellega aastaid kestnud kohtuvaidluse. Kokkuvõtvalt leidis kohus, et Hollandi valitsusel on tulenevalt rahvusvahelistest inimõigusi käsitlevatest õigusaktidest siduvad juriidilised kohustused vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Kohus kinnitas ringkonnakohtu määrust, mille kohaselt peab Hollandi riik vähendama aastaks 2020 CO2 heitkoguseid vähemalt 25%.
Urgenda kaasus: valitsusel on õiguslik kohustus vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid.
Urgenda juhtumi näol on tegemist olulise pretsedendiga. Otsus kinnitab, et Hollandi valitsusel, kuid kaudselt ka kõigil teistel valitsustel, on õiguslikud kohustused kasvuhoonegaaside heitkogust vähendamiseks. 2013. aastal alguse saanud kohtuvaidlus algatati 886 Hollandi kodaniku nimel ning see on kliimamuutustest teinud Madalmaades poliitilise ja sotsiaalse peateema, samuti on see muutnud riigi suhtumist kliimapoliitika küsimustesse. Mõnevõrra eriliseks teeb selle vaidluse asjaolu, et Holland on kliimamuutustega kaasneva merevee taseme tõusu poolt eriti haavatav. Sellest hoolimata on kaasus inspireerinud mitmeid teisi samateemalisi kohtukaasuseid Belgias, Kanadas, Kolumbias ja teistes maailma riikides. Mõnedest neist kirjutasime ka oma 2018. a jaanuarikuu uudiskirjas. Urgenda kaasusega on mõnevõrra sarnane ka hiljutine Hollandi keskkonnaühenduste kaebus kütusetootja Shelli vastu, millega nõutakse Shellilt kasvuhoonegaaside heite vähendamist. Kaasusest kirjutasime 2019. a aprillikuu uudiskirjas.
Keskkonnaühenduse Urgenda veebileht
Valitsus võttis detsembri keskel vastu Vabariigi Valitsuse 4. novembri 2016. a määruse nr 121 "Kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise perioodi 2013–2020 enampakkumisel saadud tulu kasutamise ja aruandluse üldtingimused" muudatuse, millega pikendati lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisel saadud tulu kasutamise perioodi kahe aasta võrra. Kui varasema määrusega lõppes nn kvoodikaubandusest saadud tulu kasutamise periood 30. novembril 2022, siis muudatuse kohaselt lõpeb see 30. novembril 2024. Perioodi pikendati selleks, et enampakkumistulust rahastatavate meetmete elluviimiseks jääks pärast nende riigieelarvesse laekumist piisav aeg.
Määruse muudatus jõustus 12. detsembril 2019.
Vabariigi Valitsuse 12.12.2019. a istungi kommenteeritud päevakord (p 6)
Euroopa Kohtu suurkoda tegi 19. detsembril eelotsuse küsimuses, kas ja millal peab liikmesriik kohaldama siseriiklikus õiguses ettenähtud aresti ametnikele, kui ametiasutus keeldub täitmast kohtulahendit, millega teda kohustati täitma EL õigust.
Põhikohtuasjas esitas keskkonnaorganisatsioon Deutsche Umwelthilfe eV kaebuse, mille alusel tegi Müncheni halduskohus Baieri liidumaale ettekirjutuse muuta Müncheni linna õhukvaliteedi parendamise tegevuskava selliselt, et võimalikult kiiresti saavutada selles linnas lämmastikdioksiidi piirtaseme järgimine. Õhukvaliteedi tegevuskava koostamise kohustus tuleneb EL direktiivist 2008/50 ja selle eesmärgiks on tagada õhukvaliteedi vastavus EL normidele.
Kohtuotsus jõustus, kuid Baieri liidumaa seda ei täinud. Baieri liidumaa tasus talle seejärel määratud sunniraha, kuid ettekirjutusi õhukvaliteedi kava täiendamiseks siiski ei täidetud. Veelgi enam, Baieri liidumaa esindajad, sh peaminister teatasid avalikult, et nad ei kavatsegi kohtu ettekirjutusi täita. Müncheni halduskohus määras Deutsche Umwelthilfe taotlusel Baieri liidumaale veelkord sunniraha kohtumääruse täitmata jätmise eest, kuid ei kasutanud seadustes ette nähtud võimalust kohaldada asjasse puutuvate ministrite suhtes aresti. Eelotsuse taotluse esitanud kohus ei pidanud tõenäoliseks, et Baieri liidumaa täidaks kohtumäärust ja täiendaks õhukvaliteedi tegevuskava, samas sunniraha ei avaldanud soovitud mõju, sest sunniraha peab Baieri liidumaa maksma iseendale, st mingit reaalset kahju ta sellest ei saa. Tekkinud olukorras taotles Baieri liidumaa kõrgeim halduskohus Euroopa Kohtult eelotsust küsimuses, kas sellisel juhul võib ametnike suhtes kohaldada riigisiseses õiguses ette nähtud aresti.
Euroopa Kohus: aresti võib kohaldada vaid siis, kui ei ole olemas ühtegi vähem piiravat meedet, mis võimaldaks saavutada taotletud eesmärki.
Euroopa Kohus selgitas, et EL õiguse rakendamisel peavad liikmesriigid järgima EL harta artiklis 47 ette nähtud õigust tõhusatele õiguskaitsevahenditele, mis laieneb ka keskkonnaorganisatsioonidele. Kui riigisiseste õigusnormide tõttu tekib olukord, kus kohtulahend jääb tulemusetuks, ei ole õigus tõhusatele õiguskaitsevahenditele tagatud. Antud juhul oleks rikkumine seda olulisem, et kohtulahendi täitmata jätmine tähendaks otsest ohtu inimeste tervisele, kuna täitmata jäetud ettekirjutus kohustas võtma õhusaastet vähendavaid meetmeid. Samas märkis Euroopa Kohus, et aresti võib kohaldada vaid siis, kui ei ole olemas ühtegi vähem piiravat meedet, mis võimaldaks saavutada taotletud eesmärki. Samuti kehtib EL-is põhimõte, et riik vastutab eraõiguslikele isikutele liidu õiguse rikkumisega tekitatud kahju eest. Eeltoodu põhjal leidis Euroopa Kohus, et olukorras, kus ametiasutus keeldub jätkuvalt täitmast kohtulahendit, millega tehti ettekirjutus täita EL õigust, võib liikmesriik kohaldada ametnike suhtes aresti juhul, kui selle kohaldamise näeb ette siseriiklik õigus, see on ainus tõhus meede ning õiguslik alus on piisavalt kättesaadav, täpne ning selle kohaldamine piisavalt ettenähtav.
Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C‑752/18
Detsembris leppisid Euroopa Parlamendi, EL-i liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni läbirääkijad kokku joogivee rangemates kvaliteedinõuetes. Kokkulepe saavutati tervisele kahjulike ainete suhtes rangemate piirnormide seadmises ja tarbijate teavitamise kohustustes.
Pärast kuudepikkust arutelu jõudsid kolme institutsiooni esindajad ajutisele kokkuleppele 1998. aasta joogiveedirektiivi ajakohastamise osas. Uute eeskirjadega kaitstakse joogivett selliste uute saasteainete eest nagu mikroplast ja endokriinsüsteemi kahjustajad, mis kujutavad endast tõsist ohtu inimeste tervisele. Kokkuleppe kohaselt alandatakse joogivees lubatud plii ja kroomi piirnorme. Uued piirmäärad kehtestati hormonaalseid süsteeme kahjustavatele ainetele, näiteks bisfenool-A, mida kasutatakse plastikmaterjalides nende vastupidavuse tõstmiseks. Näiteks võivad bisfenooli sisaldada sellised tooted nagu taaskasutatavad plastist toidu- ja jooginõud sh lutipudelid, plastist mänguasjad, veepudelid jne.
Uue direktiiviga kehtestataks piir 20 kõige olulisemale perfluoroalküüliühendite (PFAS). Neid aineid nimetatakse "igavesteks kemikaalideks", sest need on äärmiselt püsivad. Tegemist on ohtlike ainetega, mis ladestuvad inimeste ja loomade kehadesse. Neid aineid kasutatakse näiteks tulekustutusvahus, immutusvahendites ja kiirtoidupakendites, praepannides, veekindlas riietuses jms. PFAS-aineid on seostatud mitmete terviseriskidega (sh vähiga).
Kui 1998. aastal vastuvõetud veedirektiiv keskendus peamiselt veekvaliteedile, siis uude teksti soovitakse lisada ka õigus joogiveele juurdepääsuks. See omakorda lisab tarnijatele kohustuse teavitada tarbijaid vee kvaliteedist, tootmisest, töötlemisest ja desinfitseerimisest. Eesmärk on suurenda kõigi juurdepääsu veele ja muuta kogu valdkond läbipaistvamaks.
Järgmise sammuna peavad Euroopa Parlament ja Nõukogu kokkulepitud teksti heaks kiitma.
European Peoples Party (EPP Group) veebileht
GREENS/EFA kokkuvõte
Keskkonnaministri 9.01.2020. a määrus nr 1 „Üldgeoloogilise uurimistöö loa ja geoloogilise uuringu loa taotluse esitamise kord, täpsustatud nõuded taotluse kohta, loa andmise kord ning taotluse ja loa andmekoosseis“
Riigi Teatajas avaldatud määruse uus versioon täidab kaht eesmärki. Ühelt poolt peegeldab see maapõueseadusesse tehtud täpsustust, mille kohaselt ei saa tulevikus üldgeoloogilise uurimistöö loa alusel enam maavara arvele võtta. Teisalt on see vajalik selleks, et lube andmebaasi KOTKAS vahendusel menetleda.
Detsembri teises pooles jõudis uue metsanduse arengukava koostamine uude ja mõnevõrra ootamatusse etappi. Algsete plaanide kohaselt pidanuks neli päeva kestma pidanud erinevaid huvirühmi koondava juhtkogu arutelud tipnema konkreetse ettepanekuga arengukava sisu osas, mida ministeerium oleks saanud vormistama asuda. Tegelikkuses otsustas aga juhtkogu, et arengukava koostamine läheb edasi ministeeriumi kätte, kes peaks võtma koostamisel juhtrolli, kaasates kriitilistes küsimustes teadlasi ja juhtkogu. Alustada tuleb sisuliselt algusest, eesmärkide sõnastamisest.
Sellega on lõplikult luhtunud ministeeriumi algne idee, et uus arengukava võiks sündida kõigi osapoolte konsensuse tulemusena (seniseid arenguid saate lugeda varasematest uudiskirja numbritest). Mõnevõrra ootuspäraselt näitasid alates 2018. a peetud arutelud, et ühisosa erinevate osapoolte, nt metsatööstuse ning keskkonnaühenduste vahel, ei ole või vähemasti mitte selles ulatuses, et suudetaks kokku leppida põhjalikus strateegias. Uute plaanide kohaselt loodetakse arengukava valitsusele esitada 2020. a lõpus.
Pööre metsanduse arengukava koostamise protsessis: erinevad huvirühmad ei suutnud konsensuslikult kokku leppida, arengukava koostamine läheb ministeeriumi kätte.
KÕKi hinnangul ei ole muutused arengukava koostamise plaanides tingimata halvad. Loomulikult oleks olnud ideaalne, kui sedavõrd olulise valdkonna arengus oleks suudetud konsensuslikult kokku leppida. Samas olukorras, kus erinevad huvirühmad on lepitamatutel positsioonidel, ongi poliitikakujundamine riigi ülesandeks, mida ei saa ära delegeerida. Suurem selgus arengukava koostamise protsessis peaks ühtlasi tooma selgema poliitilise vastutuse tehtud valikute eest.
Metsanduse arengukava koostamise materjalid
Detsembris jõustusid keskkonnaministri määruste „Jäätmete liigitamise kord ja jäätmenimistu“ ning “Prügila rajamise, kasutamise ja sulgemise nõuded” muudatused, mille eelnõusid käsitlesime lähemalt meie novembrikuu uudiskirjas.
Muudatuste tagajärjel ei käsitleta põlevkivituhka enam ohtlike jäätmete, vaid tavajäätmetena. See võimaldab põlevkivituhka varasemast suuremal määral taaskasutada, nt ehitusvaldkonnas, väetisena ja kaevanduste tagasitäitmiseks. Samuti kaotati keeld ladestada ohtlike jäätmete prügilasse muid kui ainult ohtlike jäätmeid. Keeldu ei peetud enam otstarbekaks, kuivõrd ohtlike jäätmete prügilatele kehtestatud tavapärasest rangemaid nõudeid silmas pidades on sinna võimalik ladestada ka tavajäätmeid. Mõlema määruse muudatuse koosmõjus on selle aasta jaanuarist võimalik nüüdsest tavajäätmetena käsitletavat põlevkivituhka vajadusel endiselt põlevkivituhaprügilatesse ladestada.
Määruste muudatused jõustusid 1. jaanuaril.
Keskkonnaministri määrus „Jäätmete liigitamise kord ja jäätmenimistu“
Keskkonnaministri määrus “Prügila rajamise, kasutamise ja sulgemise nõuded”
Keskkonnaministri “Jäätmearuande andmekoosseis ja aruande esitamise kord” eelnõu
Kooskõlastamisele on saadetud jäätmearuannete esitamise korda uuendava määruse eelnõu. Olulisi mõjusid täpsustustega ei kaasne, eesmärk on anda vajalik õigusraamistik aruannete KOTKAS andmebaasi kaudu esitamiseks-menetlemiseks.
Keskkonnaõiguse Keskus korraldab veebruarikuus kaks koolitust – keskkonnaõiguse põhialused ning arengud ehituse ja ruumilise planeerimise valdkonnas. Varajastele registreerujatele, mitmekesi tulijatele ning mitmel koolitusel osalejatele pakume soodsamat hinda:
Keskkonnaõiguse Keskus ootab praktikante
Keskkonnaõiguse Keskus pakub õigusteaduste tudengitele taas praktikavõimalust nii kevadel kui sügisel. Mõlemale perioodile saab juba nüüd kandideerida. Tähtaeg on 9. veebruar.

matches: kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus


Kaitseministri 9. augusti 2005. a määruse nr 24 “Kutsealuste ajateenistusse kutsumise kord” muutmine – Riigi Teataja
Kaitseministri 9. augusti 2005. a määruse nr 24 “Kutsealuste ajateenistusse kutsumise kord” muutmine
RTL 2007, 19, 294
Vastu võetud 13.02.2007 nr 5
Kaitseministri 9. augusti 2005. a määruses nr 24 «Kutsealuste ajateenistusse kutsumise kord» (RTL 2005, 90, 1340; 2006, 51, 939) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
« 2) otsustab vajadusel «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 55 lõigetes 1, 2, 21, 22 või 5 sätestatud juhul kutsealusele ajapikenduse andmise hariduse omandamiseks;»;
2) paragrahvi 2 punktis 5 jäetakse välja sõnad «füüsilise ja»;
3) paragrahvi 2 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks;
« (1) Kaitseressursside Amet määrab ajateenistusse kutsumisele 18 kuni 27 aasta (kaasa arvatud) vanuses kutsealuse, kelle Kaitseressursside Ameti arstlik komisjon on tunnistatud tegevteenistuseks kõlblikuks või tegevteenistuseks kõlblikuks piirangutega ning kes ei kuulu ajateenistusse kutsumisest vabastamisele»;
« (3) Kutsealune, kes on esitanud «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 55 lõike 11 alusel avalduse ja valinud ajateenistuskohustuse täitmisele asumise kalendriaasta, kutsutakse ajateenistusse tema valitud kalendriaastal, välja arvatud juhul, kui:
2) kutsealusele on antud ajapikendus «Kaitseväeteenistuse seaduse» §-des 53, 54 või § 55 lõigetes 22 ja 3 sätestatud alustel.»;
6) paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 31 järgmiselt:
« (31) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 1 ja 2 toodud juhtudel määrab Kaitseressursside Amet kutsealuse ajateenistusse kutsumisele arvestades käesoleva paragrahvi lõiget 2.»;
« (5) Kaitseressursside Ameti otsus kutsealuse ajateenistusse kutsumise, kutsumise aja ja väeosa kohta tehakse kutsealusele teatavaks hiljemalt 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates, kuid mitte hiljem kui üks aasta enne ajateenistusse kutsumise päeva, toimetades otsuse kutsealusele kätte «Kaitseväeteenistuse seaduse» §-s 401 sätestatud korras.»;
8) paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud üheaastast tähtaega ei kohaldata kutsealuse suhtes, kes on:
4) varem jätnud ajateenistusse ilmumata.»;
9) paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Käesoleva paragrahvi lõike 6 punktides 2 ja 4 nimetatud juhtudel kohaldatakse ühe kuu pikkust etteteatamistähtaega.»;
10) paragrahvi 4 lõike 2 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
« 2) karistusregistri andmed kutsealuse karistatusest tahtlikult toimepandud kuriteo eest, mille eest on talle mõistetud vabadusekaotuslik karistus, või narkootilise või psühhotroopse ainega seotud kuriteo toimepanemise eest;»;
11) paragrahvi 4 lõike 2 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
« 4) dokument, millest ilmneb kutsealuse ajateenistuskohustuse täitmine mõnes teises riigis või teenimine mõne teise riigi sõjaväes vähemalt 12 kuud.»;
12) paragrahvi 5 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Vahistatud kahtlustatava ja süüdistatava kutsealuse ajateenistusse kutsumine peatatakse kuni tema suhtes kriminaalasja lõpetamiseni või kohtuotsuse tegemiseni.»;
13) paragrahvi 5 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kutsealuse ajateenistusse kutsumise peatamise otsuse teeb Kaitseressursside Amet prokuratuurilt või kohtult «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 48 alusel saadud andmete alusel 14 tööpäeva jooksul andmete saamisest.»;
14) paragrahvi 5 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Otsus ajateenistusse kutsumise peatamise kohta kehtib kuni prokuratuur või kohus ei ole Kaitseressursside Ametile esitanud andmeid kutsealuse suhtes kriminaalasja lõpetamisest või kohtuotsuse tegemisest.»;
15) paragrahvi 6 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Pärast «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 55 lõikes 1 nimetatud õppeasutusse vastuvõtmist teatab kõrgharidust, mille lõpetamisel antakse välja riiklikult tunnustatud diplom, omandama asunud kutsealune Kaitseressursside Ametile kirjalikult hiljemalt 15. septembriks kalendriaasta, millal ta hiljemalt kolme aasta jooksul õppeasutusse vastuvõtmisest alates soovib asuda ajateenistuskohustuse täitmisele, kusjuures valitud kalendriaasta ei või olla hilisem kui eriala nominaalajaga lõpetamise aasta.»;
16) paragrahvi 7 lõike 1 punktis 1 asendatakse viide «§ 55 lõigetes 1 või 2» viitega «§ 55 lõigetes 1, 2 või 21»;
17) paragrahvi 7 lõiget 1 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
« 31) kutsealune õpib sisekaitselise rakenduskõrgkooli politsei-, piirivalve- või päästeerialal ja on täitnud «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 55 lõikes 22 toodud tingimused.»;
18) paragrahvi 7 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
« 5) kutsealune on vahetult peale keskhariduse omandamist immatrikuleeritud välisriigi kõrgkooli ja on täitnud «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 55 lõikes 5 toodud tingimused.»;
« (2) Kutsealune, kes kuulub ajateenistusse kutsumisele ja kellel esinevad asjaolud ajapikenduse saamiseks, esitab Kaitseressursside Ametile viivitamatult, kuid mitte hiljem kui üks kuu enne ajateenistusse kutsumise aega kirjaliku taotluse ajapikenduse saamiseks «Kaitseväeteenistuse seadus» § 54 või § 55 lõikes 3 sätestatud aluste ilmnemisel, lisades taotlusele seadusest tulenevad või ajapikenduse andmist põhjendavad dokumendid või osutades nende asukohale, kui tal puudub neile juurdepääs.»;
20) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Taotluse ajapikenduse saamiseks «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 55 lõike 5 alusel esitab kutsealune vahetult pärast keskhariduse omandamist samal aastal välisriigi kõrgkooli immatrikuleerimisest 1 kuu jooksul.»;
21) paragrahvi 7 lõikes 6 asendatakse viited «§ 55 lõikes 1 või 2» viidetega «§ 55 lõikes 1, 2 või 21»;
22) paragrahvi 7 lõikes 8 asendatakse viide «§ 55 lõikega 1, 2 või 3» viitega «§ 55 lõikega 1, 2, 21, 22, 3 või 5.»;
23) paragrahvi 7 lõikes 9 asendatakse number «7» numbriga «8»;
24) paragrahv 8 tunnistatakse kehtetuks;
25) paragrahvi 9 punkti 1 muudetakse järgmiselt:
« (1) «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 54 punktides 1 või 2 sätestatud asjaolude esinemisel esitab kutsealune viivitamatult, kuid mitte hiljem kui üks kuu enne ajateenistusse kutsumise aega kirjaliku taotluse ajapikenduse saamiseks, lisades taotlusele ajapikenduse andmist põhjendavad dokumendid või osutades nende asukohale, kui tal puudub neile juurdepääs.»;
26) paragrahvi 11 lõikes 6 asendatakse viide ««Kaitseväeteenistuse seaduse» § 39 lõikele 6» viitega ««Kaitseväeteenistuse seaduse» § 39 lõikele 7».


Eurovoc: 52 KESKKOND → 5216 keskkonnasaastus → häiring → ohtlik aine
Eurovoc: 68 TÖÖSTUS → 6811 keemia → keemiatööstus → keemiatoode
Kemikaaliseadus (lühend - KemS)
Jõustumine: 01.01.201901.07.201801.12.2015
(2) Kemikaali tootmisele, turuleviimisele ja kasutamisele nii ainena kui ka segu või toote koostisosana kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1–850) (edaspidi REACH-määrus).
(3) Kemikaali klassifitseerimisele, märgistamisele ja pakendamisele kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1–1355) (edaspidi CLP-määrus).
(2) Ohtlik kemikaal on aine või segu, mis vastab CLP-määruse I lisa osades 2–5 sätestatud füüsikaliste, tervise- või keskkonnaohtude kriteeriumidele.
Kemikaali ohtlikkust määravad olemuslikud omadused selgitatakse välja REACH-määruse artikli 13 nõuete ja komisjoni määruse (EÜ) nr 440/2008, millega kehtestatakse katsemeetodid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (ELT L 142, 31.05.2008, lk 1–739), kohaselt.
(1) Turule lastavad detergendid peavad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 648/2004 detergentide kohta (ELT L 104, 08.04.2004, lk 1–35) (edaspidi detergendimäärus) sätestatud nõuetele.
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 98/2013 lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise kohta (ELT L 39, 09.02.2013, lk 1–11) kohase piiranguga lõhkeaine lähteaine kättesaadavaks tegemisel, kasutamisel, omamisel ja sissetoomisel järgitakse nimetatud määruses sätestatud piiranguid.
(1) Eesti tolliterritooriumile on lubatud transiidina tuua kõrge lämmastikusisaldusega ammooniumnitraati üksnes siis, kui see on läbinud detonatsioonikindluse katse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta (ELT L 304, 21.11.2003, lk 1–194) (edaspidi väetisemäärus) sätestatu kohaselt.
4) keskkonnaõnnetus, mis tuleneb punktides 1−3 nimetatud juhtumitest.
(2) Käesoleva seaduse kohane luba ei ole nõutav, kui ohtlikku kemikaali käideldakse tööstusheite seaduse alusel antud keskkonnakompleksloa või lõhkematerjaliseaduse alusel antud loa alusel, mille menetluses on hõlmatud ka käesoleva seaduse kohase käitamisloa kontrolliesemes olevaid nõudeid. See ei välista käesolevast seadusest tulenevate muude kohustuste ja nõuete täitmist.
1) täita haldusülesandeid ja teha haldustoiminguid keelustatud ja rangelt piiratud käitlemisega kemikaale käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (ELT L 201, 27.07.2012, lk 60–106) (edaspidi PIC-määrus) alusel;
3) kemikaali ja seda sisaldava toote ühenduse turule sisenemisel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.08.2008, lk 30–47), 3. jao nõuetega REACH-määruse kohase registreeringu või autoriseeringu olemasolu;
(2) Tehnilise Järelevalve Amet ja Päästeamet arvestavad suurõnnetuse ohuga ettevõtete üle järelevalve tegemisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/18/EL ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 197, 24.07.2012, lk 1−37) artiklist 20 tulenevaid kohustusi. Riikliku järelevalve teostamiseks koostatud ohuprognoosis tuleb kajastada vähemalt järgmisi andmeid:
(1) Ohtliku kemikaali üle arvestuse pidamise puudumise või arvestuse pidamises oluliste puuduste esinemise eest –
(1) Käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud kemikaali käitlemis- ja ohutusnõuete, detergendimääruses sätestatud detergendi ja selles kasutatava pindaktiivse aine turule laskmise nõuete või PIC-määruses ohtliku kemikaali ekspordile ja impordile kehtestatud nõuete rikkumise eest –
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 98/2013 kohase piiranguga lõhkeaine lähteaine kättesaadavaks tegemise, sissetoomise, omamise või kasutamise nõuete rikkumise eest –
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 98/2013 II lisas nimetatud ainega või seguga, samuti ka piiranguga lõhkeaine lähteainega tehtud kahtlustäratavast tehingust, kaotsiminekust või vargusest teatamata jätmise eest –
(1) Ohtliku ettevõtte või suurõnnetuse ohuga ettevõtte poolt teabelehel esitamata ohtliku kemikaali käitlemise või teabelehel esitatust suuremas koguses ohtliku kemikaali käitlemise eest, samuti ohtliku ettevõtte või suurõnnetuse ohuga ettevõtte tegevusele kehtestatud muude nõuete rikkumise eest, kui sellega kaasnes oht inimese elule, tervisele või keskkonnale, –
(1) CLP-määrusest tulenevate kemikaali klassifitseerimise, märgistamise või pakendamise nõuete rikkumise eest –
§ 52. Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse muutmine
Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõike 1 punkt 33 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„33) ohtlikke kemikaale käitleva käitise rajamine, kui see on kemikaaliseaduse kohaselt A-kategooria suurõnnetuse ohuga ettevõte;”.
§ 53. Keskkonnavastutuse seaduse muutmine
Keskkonnavastutuse seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) oluline ebasoodne mõju merealale, pinna- või põhjaveele (edaspidi veele tekitatud kahju);”;
2) paragrahvi 2 lõiget 4 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
„8) mereala vee omadusi selliselt, et ületatakse veeseaduse § 265 lõike 10 alusel kehtestatud pinnavee keskkonna kvaliteedi piirväärtusi.”;
3) seadust täiendatakse §-ga 411 järgmises sõnastuses:
„§ 411. Veele tekitatud kahju hindamine, kui ainete keskkonna kvaliteedi piirväärtusi ei ole kehtestatud
Kui ainete keskkonna kvaliteedi piirväärtusi ei ole eelnevalt kehtestatud, lähtutakse veele tekitatud kahju hindamisel veeseaduse §-des 2615–2617 sätestatust.”.
§ 54. Planeerimisseaduse muutmine
Planeerimisseaduse § 74 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Kui planeeringualal asub kemikaaliseaduse kohaselt ohtlik ettevõte või suurõnnetuse ohuga ettevõte, tuleb üldplaneeringu koostamisel arvestada kemikaaliseaduses sätestatud nõuetega.”.
§ 55. Riigilõivuseaduse muutmine
Riigilõivuseaduse 3. osa 8. peatüki 6. jao 9. jaotis muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„9. jaotis
Kemikaaliseaduse alusel tehtavad toimingud
§ 217. Käitamisloa taotluse läbivaatamine
(1) Suurõnnetuse ohuga ettevõtte käitamisloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 320 eurot.
(2) Ohtliku ettevõtte käitamisloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 64 eurot.
§ 2171. Ohutusnõuniku eksami vastuvõtmine ning tunnistuse väljastamine
(1) Ohutusnõuniku eksami vastuvõtmise eest tasutakse riigilõivu 33 eurot.
(2) Ohutusnõuniku tunnistuse väljastamise eest tasutakse riigilõivu 33 eurot. Kui nimetatud toimingut taotletakse elektrooniliselt e-teenuste infosüsteemi kaudu, tasutakse riigilõivu 26 eurot.”.
§ 56. Tööstusheite seaduse muutmine
Tööstusheite seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 29 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) ohtliku ettevõtte ja suurõnnetuse ohuga ettevõtte puhul kemikaaliseaduse kohaselt nõutavad dokumendid;”;
2) paragrahvi 140 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Ained või segud, mis on nende lenduvate orgaaniliste ühendite sisalduse tõttu klassifitseeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivtoksiliseks ning mis kannavad või peavad kandma ohulauset H340, H350, H350i, H360D, H360F või riskilauset R45, R46, R49, R60 või R61, asendab käitaja võimalikult kiiresti ja võimalikult suures mahus vähem kahjulike ainete või segudega tehniliselt ja praktiliselt võimaliku määrani, mis on määratletud toote kemikaaliohutuse aruandes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1907/2006 sätestatud korrale.”.
§ 57. Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse muutmine
Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 7 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Keemilised ohutegurid on ettevõttes käideldavad ohtlikud kemikaalid ja neid sisaldavad materjalid.”.
§ 58. Seaduse kehtetuks tunnistamine
Kemikaaliseadus (RT I 1998, 47, 697) tunnistatakse kehtetuks.
RT I, 12.12.2018, 44
Kemikaali käitleja teavitab viivitamata Häirekeskust kemikaali käitlemisega kaasnenud keskkonnareostusest või muust õnnetusest. Häirekeskus edastab saadud teabe õnnetusega kaasnenud keskkonnahäiringu puhul esimesel võimalusel Keskkonnainspektsioonile, ja kui õnnetus toimus ohtlikus ettevõttes või suurõnnetuse ohuga ettevõttes, Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile.
(5) Ohutusnõuniku eksami korraldab Maanteeamet, raudtee valdkonnas Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet. Ohutusnõuniku eksami võib korraldada ka koolitusasutus, kui sellest on teavitatud pädevat asutust ja eksamikomisjoni tööst võtab osa vähemalt üks pädeva asutuse esindaja.
(6) Ohtliku ettevõtte ja suurõnnetuse ohuga ettevõtte käitaja teavitab ettevõtte alalise sulgemise või tegevuse lõpetamise korral Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametit vähemalt viis tööpäeva enne ettevõtte sulgemist või tegevuse lõpetamist.
1) teabelehe ja ohutuse tagamise süsteemi kirjelduse puhul Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet;
3) riskianalüüsi ja ohutusaruande puhul Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet koostöös Päästeametiga.
(4) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet ja Päästeamet lähtuvad dokumendi kooskõlastamisel käesoleva seaduse § 27 lõikes 5 sätestatud tähtaegadest. Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet kooskõlastab teabelehe 14 tööpäeva jooksul nimetatud dokumendi saamisest arvates. Kui dokumenti ei ole eelnimetatud tähtaja, sealhulgas pikendatud tähtaja jooksul kooskõlastatud, ei loeta seda vaikimisi kooskõlastatuks.
(6) Ohtlikus ettevõttes või suurõnnetuse ohuga ettevõttes selliste muudatuste tegemisel, millega kaasneb suurõnnetuse risk või selle suurenemine, edastab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet vastava teabe planeerimismenetluse algatamise vajaduse hindamiseks kohaliku omavalitsuse üksusele. Kohaliku omavalitsuse üksus hindab planeerimismenetluse algatamise vajadust ja teavitab oma arvamusest Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametit 30 päeva jooksul teavituse saamisest arvates.
(7) Pädevad asutused teevad oma ülesannete täitmisel koostööd, sealhulgas vahetavad informatsiooni kohustuslike dokumentide ja nende kooskõlastamise kohta. Kooskõlastatud teabelehe ja riskianalüüsi kokkuvõtte edastab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet teadmiseks ettevõtte asukohajärgsele kohaliku omavalitsuse üksusele.
(3) Suurõnnetuse ohuga ettevõtte käitaja teeb taotluse korral avalikult kättesaadavaks ettevõttes käideldavate ohtlike kemikaalide loetelu ja riskianalüüsi kokkuvõtte, mis hõlmab vähemalt teavet suurõnnetuse riski, inimese elule, tervisele ja keskkonnale avalduvate võimalike tagajärgede ja ohuala suuruse ning suurõnnetuse korral kohustusliku käitumise kohta. Ohtliku ettevõtte käitaja teeb taotluse korral avalikult kättesaadavaks riskianalüüsi kokkuvõtte. Riskianalüüsi kokkuvõte esitatakse ka Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile.
(1) Käitamisloa saamiseks tuleb esitada Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile taotlus. Taotlusega esitatakse käesoleva seaduse kohaselt nõutavad kohustuslikud dokumendid.
(3) Taotluse lahendab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet käitamisloa andmise või andmisest keeldumisega. Taotluse läbivaatamise tähtaeg on 60 tööpäeva kõigi nõutud dokumentide laekumise päevast arvates. Taotluse läbivaatamise tähtaega võib ühekordselt pikendada kuni 30 tööpäeva võrra. Kui taotluse läbivaatamisel on selgunud vajadus korraldada keskkonnamõju hindamine, võib taotluse läbivaatamise tähtaega pikendada keskkonnamõju hindamise aruande nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse tegemiseni. Kui Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet ei lahenda taotlust eelnimetatud tähtaja või pikendatud tähtaja jooksul, ei loeta käitamisluba vaikimisi antuks.
(4) Käitamisloa taotlusest teavitab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet ettevõtte asukohajärgset kohaliku omavalitsuse üksust. Kohaliku omavalitsuse üksus annab arvamuse kavandatava tegevuse kooskõla kohta kehtiva planeeringuga 30 tööpäeva jooksul teavituse saamisest arvates.
(5) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet edastab riskianalüüsi ja ohutusaruande ning ettevõtte hädaolukorra lahendamise plaani Päästeametile kooskõlastamiseks. Päästeamet kooskõlastab edastatud dokumendid või jätab need põhjendatult kooskõlastamata 30 tööpäeva jooksul nimetatud dokumentide saamisest arvates. Seda tähtaega võib ühekordselt pikendada kuni 30 tööpäeva võrra. Kui on selgunud vajadus korraldada keskkonnamõju hindamine, võib kooskõlastamise tähtaega pikendada keskkonnamõju hindamise aruande nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse tegemiseni. Kui dokumenti ei ole eelnimetatud tähtaja või pikendatud tähtaja jooksul kooskõlastatud, ei loeta seda vaikimisi kooskõlastatuks.
(1) Käitamisloa kehtetuks tunnistamise aluse ilmnemisel võib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet, arvestades asjaolude kaalukust, peatada käitamisloa kehtivuse. Käitamisluba peatatakse kuni peatamise aluseks olnud asjaolu kõrvaldamise või äralangemiseni.
(2) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet võib käitamisloa kehtetuks tunnistada, kui:
(2) Kui käitamisloa kehtivuse peatamise aluseks olnud asjaolu ei ole käitamisloa kehtivuse peatamise tähtaja jooksul kõrvaldatud või ära langenud, tunnistab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet tegevusloa kehtetuks.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud nõude täitmiseks võib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet rakendada asendustäitmist asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(1) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet teavitab Päästeametit, Keskkonnaametit ja Keskkonnainspektsiooni ning ettevõtte asukohajärgset kohaliku omavalitsuse üksust käitamisloa andmisest, selle kehtivuse peatamisest ja kehtetuks tunnistamisest.
(2) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet teeb käitamisloa avalikuks seadme ohutuse seaduse alusel asutatud tehnilise järelevalve infosüsteemi vahendusel.
§ 35. Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti pädevus
Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet on pädev asutus, kelle ülesanded kemikaalide valdkonnas on:
(4) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti pädevuses on järelevalve tegemine:
4) nõukogu määruse (EL) nr 98/2013 kohaselt piiranguga lõhkeaine lähteaine turustamise nõuete täitmise üle jaemüügis;
5) ohtliku ettevõtte ja suurõnnetuse ohuga ettevõtte käitamisloa kontrolliesemesse kuuluvate nõuete ning vastutuskindlustuse nõude täitmise üle;
6) ohtlikus ettevõttes ja suurõnnetuse ohuga ettevõttes ohtliku kemikaali arvestuse üle;
7) küttegaasi turule laskmise nõuete täitmise üle.
(5) [Kehtetu - RT I, 12.12.2018, 3 - jõust. 01.01.2019]
(2) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet ja Päästeamet arvestavad suurõnnetuse ohuga ettevõtete üle järelevalve tegemisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/18/EL ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 197, 24.07.2012, lk 1−37) artiklist 20 tulenevaid kohustusi. Riikliku järelevalve teostamiseks koostatud ohuprognoosis tuleb kajastada vähemalt järgmisi andmeid:
(3) Ohtliku ettevõtte ja suurõnnetuse ohuga ettevõtte töötajate esindajal, töötajate usaldusisikul ja töökeskkonnavolinikul on õigus olla Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti ja Päästeameti poolt käitises tehtavate järelevalve kontrollkäikude juures, välja arvatud kui järelevalvet tegev ametisik ei pea seda vajalikuks.
(4) Käesoleva seaduse §-des 45 ja 46 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on Politsei- ja Piirivalveamet ning § 45 osas oma pädevuse piires ka Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet ja kolmandast riigist sissetoomise osas Maksu- ja Tolliamet.
§ 52. – § 58. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


text:
Kohus lõpetas Riho Sooniku suhtes osaliselt kriminaalmenetluse ja tagastas süüdistusakti prokuratuurile | Eesti kohtud
Kohus lõpetas Riho Sooniku suhtes osaliselt kriminaalmenetluse ja tagastas süüdistusakti prokuratuurile
Harju Maakohus kuulutas kolmapäeval määruse, millega lõpetas kriminaalmenetluse Riho Sooniku suhtes omastamise süüdistuses seoses süüteo aegumistähtaja möödumisega. Lisaks tühistas kohus Riho Sooniku suhtes kohtueelsel uurimisel kohaldatud tõkendi (elukohast lahkumise keeld) ning tagastas süüdistusakti Põhja Ringkonnaprokuratuurile uue süüdistusakti koostamiseks. Ühtlasi rahuldas kohus kaitsjate taotluse tsiviilhagi läbi vaatamata jätmiseks.
Kohus lõpetas kriminaalmenetluse osaliselt, seda Riho Soonikule esitatud omastamis-süüdistuses, seoses kuritegude aegumisega, sest Soonikule süüks arvatud teod pandi toime perioodil 10.01.2010 kuni 11.11.2011, aegudes seega 2016. aasta novembris. Lisaks MTÜ Eesti Jäähokiliit vara omastamisele summas 89 565 eurot oli Riho Soonikule esitatud süüdistus ka raamatupidamiskohustuse rikkumises.
Kohus ei võtnud menetlusse MTÜ Eesti Jäähokiliit poolt kriminaalmenetluse raames esitatud tsiviilhagi, kuna nimetatud hagi on juba 2016 aasta detsembrist Harju Maakohtu menetluses tsiviilkorras.
Riho Sooniku elukohast lahkumise keeld osutus kohtu hinnangul põhjendamatuks – kohus asus seisukohale, et varem karistamata Soonikule kohaldati tõkend üksnes selleks, et peatada kriminaalasjas aegumine. Kohus leidis, et tõkendi kohaldamise motiivid olid vastuolus kahtlustatava isikust ja konkreetse kriminaalasja pinnalt nähtuvaga.
Seoses süüdistuse mahu olulise muutusega, tõkendi tühistamise ning tsiviilhagi menetlusse võtmata jätmisega pidas kohus vajalikuks tagastada süüdistusakt prokuratuurile, et luua selgus süüdistusaktis ja selles, millised on just need tõendid, mis alles jäänud süüdistuse mahtu tõendavad.
Määrusele saab esitada määruskaebuse 15 päeva jooksul.
Esimese ja teise kohtuastme avalike suhete teenistuse juht
6200104, 5202119

matches: Kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus


text:
Riigikohus tegi RASKi kliendi kasuks märgilise otsuse mahukas PRIA toetuse tagasinõude vaidluses — RASK
Riigikohus tegi RASKi kliendi kasuks märgilise otsuse mahukas PRIA toetuse tagasinõude vaidluses
Täna rahuldas Riigikohus Rannakalad MTÜ kassatsioonkaebuse, tühistades Tartu Ringkkonna otsuse, mille alusel tulnuks RASKi kliendil täisulatuses tagasi maksta Liu sadamahoone arendamiseks eraldatud PRIA poolne toetusraha 429 734eur.
MTÜ Rannakalad vaidlus PRIA-ga toetuste tagasinõude küsimuses puudutas Pärnumaal asuva sadama kala esmavastuvõtu- ja esmajahutushoone ehitamiseks ning sinna jahutusseadmete soetamiseks ja paigaldamiseks saadud PRIA toetuse kasutamist. PRIA seisukoha järgi rikuti toetuse sihtotstarbelise kasutamise nõuet. Antud põhjusel nõudis PRIA toetust tagasi.
Riigikohus leidis, et varasemalt asja lahendanud kohtud on kohaldanud õigust valesti, sest on jätnud tähelepanuta, et PRIA pidi tegevuse kestvusnõude hindamisel lähtuma erinevast tähtajast. Samuti märkis Riigikohus, et kohtud alusetult jätnud tuvastamata, et PRIA rikkus tagasinõude otsuse tegemisel kaalutlusreegleid.
Täpsemalt juhtis Riigikohus tähelepanu sellele, et toetusega rajatud hoone ja soetatud seadmete kasutaja muutmine üksi ei saa olla kestvustingimuse rikkumise tuvastamise aluseks. Analüüsida tulnuks ka seda, kas kolmanda isiku tegevus hoones tähendab meetme eesmärki arvestades tegevuse märkimisväärset muutust. Samuti märkis kohus, et toetuse taotlemiseks mittetulundusühingu moodustamine ei viita pettusele ega kuritarvitusele, kui sidemed toetust taotlenud isikute vahel ei välista kehtiva õiguse kohaselt toetuse andmist. Viimast PRIA otsusest ei nähtunud.
Seoses toetuse eesmärkide järgimisega selgitas Riigikohus, et PRIA ja kohtud on liiga kitsalt lähtunud kaebaja toetustaotlusest ja eriti taotluses kirjeldatud äriplaanist ning jätnud arvesse võtmata määruses nr 1198/2006 ja „Euroopa Kalandusfondi 2007-2013 rakenduskavas“ ette nähtud meetme „Kalanduspiirkondade säästev areng“ eesmärgi. Sellest tulenevalt oli ka ekslik PRIA hinnang, et kaebaja on toime pannud rikkumise.
Riigikohus märkis, et isegi kui kõik äriplaanis kavandatud tegevused pole realiseerunud, võib tegevus üldises plaanis olla kooskõlas toetuse aluseks oleva meetme eesmärgiga või lõpptulemusena aidata kaasa püstitatud eesmärkide saavutamisele.
Kõneluse kohtuotsuse laiem tähendus seisneb veel täiendavalt selles, et Riigikohus leidis lahendis, et PRIA pidanuks lähtuma tegevuse kestvusnõude hindamisel Euroopa Nõukogu määruses sätestatud tähtajast (5 aastat) ja tingimustest. Riigikohus täpsustas ka, et oluline pole mitte raha maksmise aeg, vaid hoopis rahastamisotsuse tegemise aeg. Kokkuvõttes on seega toetuse sihtotstarbelise kasutamise tähtaeg 5 aastat alates rahastamise otsuses.
Vaidluses klienti nõustanud RASKi advokaat Keidi Kõivu sõnul on tegemist väga laia kandepinda omava pretsedendiga struktuurfondide toetusrahade küsimustes. “Kuna Riigikohus tunnistas oma tänase otsusega sisuliselt kehtetuks 15 aastase järelevalveperioodi tähtaja, mida PRIA on rakendanud aastaid, sh kõikide mere- ja sadamarajatiste arendamisega seotud tegevustoetuste puhul, võib tänane otsus mõjutada väga paljusid vaidlusi kui ka taotlejaid.“
RASK advokaat Villy Lopman märkis, et antud lahend omab laiemat kandepinda ka selles mõttes, et Riigikohus andis selge suunise PRIA-le selle kohta, et toetustele ja toetuste sihtotstarbelisele kasutamisele ei saa läheneda grammatiliselt. Õiguskord on väärtuskord. Väärtusi ei saa kaitsta üksnes grammatika abil.
Täpsemalt saab lahendiga tutvuda siit: https://www.riigikohus.ee/et/lahendid/?asjaNr=3-18-1699/25
PRIA: Toetuste tagasinõue kasvas ettekirjutise eiramise tõttu
Pärnu Postimees: Liu sadamas tegutsevad vabaühendused ei taha endiselt toetusi tagasi maksta

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus


Mine lehele Eelmine 1, 2, 3 ... 59, 60, 61, 62, 63 Järgmine
Postitatud: Esm Jan 09, 2012 16:07 Teema:
Parem graafika!=ilusam, aga pmst. Mida rohkem polügone või taolisi asju on võimalik toetada, seda vähem on kunstnikel piiranguid.
Ma ei tea kuidas MetsJeesusele vastata, sest ma ei saa tema mõttest aru.
VeltroIII
Liitunud: 7 Jan 2012
Postitatud: Esm Jan 09, 2012 20:41 Teema:
Kahjuks siiski on teatud piirangud, nimelt raha. Mida rohkem polügone tuleb, seda kallimaks läheb tootmine.
Postitatud: Esm Jan 09, 2012 23:49 Teema:
No ma ei viitsi siis seletada rohkem vaid ütlen lihtsalt seda, et minu arvates ei ole graafika kvaliteedil mängu juures erilist tähtsust, sest minu mängukogemust see enamasti ei vähenda.
Postitatud: Teis Jan 10, 2012 00:03 Teema:
Asi ei ole mängukogemuse kvaliteedi vähendamises, vaid suurendamises. Kui mänguarendajatel on rohkem vabadust teha, mida nad tahavad, siis on tõenäolisem, et nad teevad mõnusama mängu. Uuem tehnoloogia aitab seda teha. Praegused mängukonsoolid hoiavad neid võimalusi ahelates.
Postitatud: Teis Jan 10, 2012 14:18 Teema:
Hauatagusel häälel: Someone invoked my name???
Hoidke nüüd endid, sest erick, HinnaVaatluse PC vs Konsoolid I, II ja III teemade valitsev veteran on saabunud!!! Teda toetab ei rohkem ega vähem kui 5000 tehtud postitust mis on üle nende kolme teema jagunenud perioodil 2006 - 2012!!!
See on siis mu CV lühivormis, enne kui ma asun teie mõtteid kommenteerima.
1. Kas meil on vaja uue põlvkonna konsoole?
Jah, on. Juba mitu aastat. Tavapärane konsoolipõlvkond on kestnud ajalooliselt 5 aastat. Praegune on kestnud juba 6 aastat ning kestab mõned aastad veel.
Multiplatvormsete mängude tegemine kallineb üha (järjest raskem ja kulukam on PC-kvaliteeti optimeerida alla, et see muutuks 512MB videomälu + RAM kogusele sobivaks). Sellest saab mööda, kuid hinnaks on see, et PC versioon näeb väga nõrk välja, mille tulemusena tekib inimestel alateadlik mulje, et see mäng ei ole hea graafikaga ka konsoolidel. Very bad for marketing.
Full HD resolutsiooniga mängud on jätkuvalt pigem haruldus. See ei muutu enne uue põlvkonna tulekut.
Digital distributionile üle minemine on praegu suuresti veel pidurdatud, kuna selle põlvkonna konsoolid on põhirõhuga aegunud optilise meedia mudelile.
Positiivsed tagajärjed
Sinu Core 2 Duo 3GHz, 2-4GB RAM ja mingit 2006-2007 tippkaarti omav 5 aastat vana arvuti veab kenasti välja ka uusimaid mänge, sest kõik mis jookseb konsoolidel, jookseb sinu arvutil paremini.
Wii U diferentseerub konsoolimängurite jaoks peamiselt ühe faktoriga - see suudab vedada kõiki praeguseid konsoolimänge Full HDs ja 3D toega. Kui MS ja Sony ei counter'i seda uute konsoolidega, siis Wii U sööb lihtsalt nende turuosa ära, sest Wii U platvormile tehtud port on lihtsalt kõige parema kvaliteediga (PC-versiooni välja jättes ofc). Touch-screenidega haarab veel casuale ka kamaluga juurde.
3. Graafika vs stiil vs gameplay
Üldiselt on prioriteedid nii:
2. stiil
3. graafika
Realiteedid on aga sellised, et AAA taseme mängudel on esimesed kaks olemas nagunii... argumendina jääb alles vaid graafika. Argument on kõva, sest graafika on sama oluline nii võhikute kui kõige hardcore'imate entusiastide jaoks. See on see, mis poodides inimeste pilke köidab, ja see, mille üle foorumites eksperdid ja asjaarmastajad vaidlevad tuhandeid lehekülgi.
4. Mida parem graafika on, seda kulukam on seda toota
Alustame sellest, et 2D/lihtsustatud 3D vs tasemel-3D see vastab absoluutselt tõele. Sealt edasi enam mitte.
Kuigi intuitiivselt võib tunduda, et see peab nii olema, siis praktikas see pole juba ammu enam nii olnud. Kõik inimesed, kes tunnevad mänguloomeprotsessi, teavad kuidas content creation pipeline töötab:
1) Kunstnik loob visiooni, piiranguid pole
2) 3D-graafik viib kunstniku visiooni 3Dsse, piiranguid pole
3) 3D-graafik räägib programmeerijatega ja nudib oma 3D mudeli selliseks, mida antud riistvaraline platvorm + mängumootor suudavad toetada
See kehtib nii mudelite kui tekstuuride kohta.
Põhimõtteliselt on igal viimase 10 aasta AAA mängul olemas high-res ja high-poly assetid, mis mängus endas on kõvasti lihtsamaks nuditud.
Kuna hi-fidelity assetid tehakse nagunii osana loomeprotsessist, siis kulukas on just nende allaoptimeerimine, et nad ikka antud riistvara peal jookseksid...
Postitatud: Teis Jan 10, 2012 21:37 Teema:
Ega hea graafika mu mängukogemust ei suurenda kah. Võibolla alguses vaatad graafikat mida ise oskan öelda, et olen ühe korra kogenud, aga 10-20 minuti pärast sa harjud graafikaga ära ja sa ei panegi seda enam tähele vaid tegeled hoopis võitlemise, rääkimise või mõne muu tegevusega ja kokkuvõttes kui graafika oli osa su mängukogemusest, siis kokkuvõttes see muu tegevus tõrjub selle hea graafika kogemise su mängukogemusest välja, sest kui tihti sa ütled, et mängi seda mängu, sest sellel on hea graafika.
Postitatud: Teis Jan 10, 2012 22:02 Teema:
Metsjeesus, sa võibolla pole nii kaua mänginud, et sa graafikat oskaksid hinnata...
Ma olen mänginud alates Pac-Man'i ajast ja pean ütlema, et praktiliselt iga viie aasta tagant on tõsine wow-moment olnud, näiteks:
Pac-Man > Wolfenstein 3D > Doom > Unreal > Half-Life 2 > Crysis
Viimane wow-moment peale Crysist oli mul allolev videoklipp, mis jookseb Unreal "3.75" mootoril reaalajas:
http://www.youtube.com/watch?v=ttx959sUORY
Postitatud: Teis Jan 10, 2012 23:32 Teema:
Ega ma ei ütleks, et ma hindan graafikat vaid, et ütlen, et uut konsooli pole vaja, sest graafikal pole minu jaoks erilist tähtsust.
Well ja mina olen mängu graafika kohta wow öelnud muidu sellistele nagu trine ja witcher 2 ja withceri kohta võin tõesti öelda, et oli hea graafika ja jäin mitu korda vaatama seda, aga trinega oli nii, et harjusin ära ja kõik.
Postitatud: Kolm Jan 11, 2012 11:32 Teema:
Nojah, kahjuks või õnneks oled sa tugevas vähemuses. X360/PS3 müük on juba mõnda aega aeglustunud (PCde ja graafikakaartide müük samas tõuseb iga aastaga), Wii on ammu ära kukkunud. Varem või hiljem kukub müük nii alla, et ainus võimalus raha teha on uus toode müüki paisata.
Postitatud: Kolm Jan 11, 2012 11:52 Teema:
Okei, PS4 võime esialgu maha kanda. Seda oli Sony poolt oodata kah.
http://ps3.ign.com/articles/121/1216256p1.html
Postitatud: Kolm Jan 11, 2012 13:58 Teema:
VeltroIII kirjutas:
Sellega nad lülitavad ennast mängukonsooliturult efektiivselt välja ka. 2016ndaks aastaks mäletavad vaid üksikud entusiastid, et nad kunagi konsoole tootsid
Postitatud: Kolm Jan 11, 2012 14:41 Teema:
See ei oleks esimene kord. Hiiglased on ennegi kukkunud - Sega ja Atari.
Sony lihtsalt ei ole enam see sama firma, mis ta oli 2006. PS3 oli massiivne rahaline kaotus ja ega Vita kah väga paljulubav ei ole. Muus elektroonikas on nad samuti maha jäänud ning põhiline sissetuleku allikas on neil kindlustuslepingud.
Mida nad selle PS4-ga praegu saavutavad? Hakkavad seda jälle kaotusega müüma järgmised 6 aastat ja siis kui sealt hakkab kasumit jooksma, lasevad konkurendid juba järgmise põlvkonna välja. Igas mõttes on Sony uue põlvkonna suhtes halvas olukorras.
Xbox bränd ei õigusta majanduslikus mõttes kah kuidagi oma eksistentsi.
Postitatud: Kolm Jan 11, 2012 15:08 Teema:
Mul hakkas seda rumalust lugedes nina verd jooksma. Mitte, et mõned spekulatiivsed faktoidi-taolised ollused ei oleks nii valusad, vaid lihtsalt üldine jutt.
*näeb, et erick postitab versus teemadel, jookseb nagu kõhulahtisus
Postitatud: Kolm Jan 11, 2012 19:26 Teema:
Nojah, kahjuks või õnneks oled sa tugevas vähemuses. X360/PS3 müük on juba mõnda aega aeglustunud.
Well ma olen iga kell arvuti poolt ja ma pole kunagi konsooli omanud ja arvatavasti ei hakkagi kunagi omama.
Postitatud: Kolm Jan 11, 2012 20:00 Teema:
Jäta, palun.
Postitatud: Nelj Jan 12, 2012 02:51 Teema:
Mina vastan oma argumendiga nii, et kavatsesin ka osta PS3 aga mängud on nii kallid et rahakoti pihta lööb valusalt, sellepärst otsingi PS2 sest odavad mängid ka graafika hea.
Kui palju teist jõuab osta PS3 või uuemate konsoolide mänge
Postitatud: Nelj Jan 12, 2012 13:22 Teema:
Kusjuures,ma nägin siin ükspäev Tallinna Kaubamajas PS3 mänge müügil nii 13-16 euroga.Tegemist polnud küll selle aasta mängudega aga siiski originaalpakend.
Postitatud: Nelj Jan 12, 2012 17:11 Teema:
Või telli lihtsalt välismaalt või/ja osta kasutatult osta.ee'st, hv'st, konsool.eu'st jms. foorumitest.
Postitatud: Reede Jan 13, 2012 10:30 Teema:
Minu arust on aus inimesi ette hoiatada. Niiet ma tegin seda, omal viisil muidugi.
Gaikai: One of Console Makers Will Pull Out from Hardware Business
Kes on riistvaraga kõige rohkem vastu pükse saanud finantsiliselt? Kes pole ainsana kuulutanud välja järgmise põlvkonna konsooli?
We're all looking at you, Sony.
Postitatud: Reede Jan 13, 2012 17:59 Teema:
Kes pole ainsana kuulutanud välja järgmise põlvkonna konsooli?
Wat, MS ka pole ju. Ning tundub, et sony pole ainuke kes 10 aastast lifespan enda konsoolile loodab Jah, tegu on küll suhteliselt vanade artiklitega (kõige uuem 2011 septembrist) kuid samas ei ole vist ka tulnud infot välja, mis öelduga vastuolus oleks?
http://uk.xbox360.ign.com/articles/991/991485p1.html
http://www.t3.com/news/xbox-720-set-to-launch-at-the-e3-expo-in-june-2015
http://nexus404.com/Blog/2010/06/21/new-xbox-360-xbox-360-slim-delays-xbox-720-till-2015-xbox-360-presently-mid-cycle-says-microsoft-weve-got-at-least-another-five-years-of-this-generation/
Lehekülg 60, lehekülgi kokku 63