Arestimaja sisekorraeeskiri – Riigi Teataja
Arestimaja sisekorraeeskiri
Jõustumine: 25.01.200813.09.200301.06.2002
RTL 2000, 125, 2009
Määrus kehtestatakse «Vangistusseaduse» (RT I 2000, 58, 376; 72, õiend) paragrahvi 156 lõike 5 alusel:
§ 1. Arestimaja sisekorraeeskirja rakendusala
Arestimaja sisekord täpsustab vahistatu ja arestialuse «Vangistusseadusega» (RT I 2000, 58, 376; 72, õiend), «Kriminaalmenetluse koodeksiga» (ENSV ÜT 1961, 1, 4 ja lisa; RT I 2000, 56, 369; 75, õiend; 84, 533; 86, 542) ja «Haldusõiguserikkumiste seadustikuga» (RT 1992, 29, 396; RT I 1999, 41, 496; 45 õiend; 58, 608; 60, 616; 87, 792; 92, 825; 95, 843; 2000, 10, 58; 25, 141; 28, 167; 29, 169; 40; 247; 49, 301 ja 305; 51, 321; 54, 346, 348 ja 351; 55, 361; 58, 376; 84, 533; 86, 544 ja 548; 89, 578) kehtestatud kinnipidamise tingimusi ja korda politsei arestimajas (edaspidi arestimaja).
(1) Ametnik käesoleva määruse tähenduses on politseiametnik.
(2) Teenistuja käesoleva määruse tähenduses on arestimaja koosseisuline teenistuja.
(3) Arestialuse kohta sätestatut kohaldatakse ka kõigile teistele arestimajas kinnipeetavatele isikutele, kui määruses ei ole sätestatud teisiti.
§ 3. Arestialuste eraldi hoidmise printsiip
Arestimajas hoitakse teistest arestialustest eraldi lisaks «Vangistusseaduse» paragrahvides 12 ja 90 nimetatud isikutele ka kainenemisele paigutatud isikuid ja väljasaadetavaid.
§ 4. Arestimajja lubamine
(1) Arestimajja lubatakse:
1) prokurör, seoses tööülesannete täitmisega (kõikidesse ruumidesse);
2) õiguskantsler (kõikidesse ruumidesse);
3) politseiametnik, kes kontrollib arestimaja tööd (kõikidesse ruumidesse);
4) uurija (uurimistoimingu teostamiseks ettenähtud ruumi);
5) arestimajja paigutatud isiku kaitsja (selleks ettenähtud kohtumisruumi);
6) meditsiinitöötaja, kes on kutsutud arestimajja paigutatud isikule meditsiinilist abi osutama (eraldi ruumi või sõltuvalt abivajaja seisundist kinnipidamiskambrisse);
7) tervisekaitsetalituse töötaja, kes kontrollib arestimaja sanitaarset seisundit (kõikidesse ruumidesse) või desinfitseerib ruume (desinfitseerimist vajavatesse ruumidesse);
8) isik, kes täidab tööülesandeid ning kellel on politseiprefekti sellekohane luba (loal märgitud ruumidesse);
9) vaimulik (kohtumisruumi);
10) Piinamise ja Ebainimliku või Alandava kohtlemise või Karistamise Tõkestamise Euroopa Komitee liikmed (kõikidesse ruumidesse);
11) konsulaartöötaja oma riigi kodaniku taotlusel (kohtumisruumi);
12) isik, kes on lubatud kohtumisele (kohtumisruumi).
(2) Lõike 1 punktides 1–9 nimetatud isikud lubatakse arestimajja töötõendi, punktis 10 nimetatud isikud Euroopa Nõukogu või kompetentse riigiasutuse poolt väljastatud dokumendi, mis selgitab delegatsiooni liikmete isikud, nende õigused ja külastuse eesmärgi, punktis 11 nimetatud isik konsulaarpassi, punktis 12 nimetatud isik isikut tõendava dokumendi esitamisel. Arestimajja paigutatud isiku kaitsja peab esitama advokaadi volikirja või dokumendi, mis kinnitab tema volitust esineda selle isiku kaitsjana (haldusõigusrikkumise menetluses order, kriminaalmenetluses volitus ja uurija või kohtu vastav luba).
(3) Arestimajja ei lubata kõrvalisi või ilmsete joobetunnustega isikuid.
ISIKU VASTUVÕTMINE ARESTIMAJAS
§ 5. Dokumentide kontroll isiku vastuvõtmisel
(1) Arestimaja ametnik või teenistuja kontrollib isikut vastu võttes viimase arestimajja paigutamise aluseks olevaid dokumente ning isikut tõendavaid dokumente.
(2) Isiku arestimajja paigutamise aluseks olevad dokumendid on:
1) isiku kahtlustatavana kinnipidamise protokoll;
2) kohtu määrus;
3) kohtu otsuse ärakiri aresti või haldusaresti määramise kohta;
4) kohtumääruse ärakiri vahi alla võtmise või väljasaatmise kohta;
5) haldusõigusrikkumise protokoll, kui haldusõigusrikkumise eest võib kohaldada haldusaresti;
6) joobeseisundis isiku kainenema paigutamise protokoll;
7) uurija või kohtu määrus sundtoomise kohaldamise kohta.
(3) Kui dokumendid on koostatud ebakorrektselt või puudulikult, siis isikut arestimajas vastu ei võeta.
(4) Arestimajja vastuvõetav isik peab olema tuvastatud isikut tõendava dokumendi või selle puudumise korral politsei koostatud isikusamasuse tuvastamise dokumendi alusel. Kui arestimaja ametnik või teenistuja on põhjendatult veendumusel, et isik ei ole tuvastatud, on tal õigus keelduda isikut vastu võtmast ning nõuda isiku täiendavat tuvastamist.
(5) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud dokumentidele on vaja isiku vastuvõtmisel arestimajja esitada arestimaja ametnikule või teenistujale ka isiku kinnipidamise protokoll ning õiend isiku karistatuse kohta.
§ 6. Isiku vastuvõtmise kord
(1) Arestimajja paigutatavaid isikuid võetakse vastu ööpäev läbi. Kui korraga on toodud mitu isikut, paigutatakse nad kuni kaheks tunniks eraldi läbiotsimiseks ettenähtud ruumidesse või sellise võimaluse puudumise korral võetakse isikud vastu arestimajja toomise järjekorras. Valve kuni vastuvõtmiseni kindlustab isiku toonud saatemeeskond.
(2) Vastuvõetud isikute andmed kantakse arestimaja töö arvestuse raamatusse, kainenemisele toimetatud isiku andmed kainenemisele toimetatud isikute arvestuse raamatusse.
(3) Arestimajja vastuvõetavat isikut küsitletakse tema terviseseisundi kohta ja tehakse tervisekontroll. Pedikuloosi (riide- või peatäide) olemasolu korral teostatakse sanitaarprotseduurid.
(4) Vajadusel kutsutakse välja kiirabi. Kui isik toimetatakse haiglasse, informeeritakse sellest viivitamatult politseiprefektuuri korrapidajat, kes tagab valve korraldamise haiglas. Isikut, kes põeb nakkus-, vaimu- või muud haigust, mis võib ohustada teda ennast, teiste arestialuste või arestimaja ametnike ja teenistujate tervist, arestimajja vastu ei võeta. Selline isik suunatakse ravile haiglasse või vangla alalisse ravipunkti.
(5) Tervisekontrolli ning vestlust isiku tervislikust seisundist viiakse läbi eraldi ruumis, milles samal ajal ei viibi teisi arestialuseid.
(6) Arestimajja vastuvõetava isiku ning tema asjad otsib põhjalikult läbi isikuga samast soost ametnik või teenistuja. Ese ja aine, mida arestikambris ei tohi hoida, võetakse arestimajja hoiule. Arestimajja hoiulevõetud asjade kohta koostatakse protokoll, mille üks koopia pannakse arestialuse isiklikku toimikusse.
(7) Selgitatakse andmed isikute kohta, keda informeerida arestialuse ootamatu haiguse või muu vajaduse korral. Andmed lisatakse arestialuse isiklikku toimikusse.
§ 7. Identifitseerimisabinõud
(1) Fotografeerimist ja daktüloskopeerimist ei tehta, kui isik tuuakse arestimajja vanglast ning tema isiklikus toimikus on vastavad dokumendid olemas.
(2) Arestimajja vastuvõetava isiku signaleetiliste fotode negatiive hoitakse arestialuse isiklikus toimikus koos fotode ja daktüloskoopilise kaardiga.
§ 8. Sisekorraeeskirja tutvustamine
Vastuvõetavale isikule tutvustatakse temale arusaadavas keeles ja viisil allkirja vastu arestimaja sisekorraeeskirja, tema õigusi ja kohustusi, päevakava ning antakse kirjalik teave nende kohta.
§ 9. Isiku tualett
Vastuvõetaval isikul võimaldatakse end pesta. Kui isik, kes on antisanitaarses seisundis ja see võib ohustada nii arestimajja paigutatava isiku enda kui ka teiste isikute tervist, keeldub end pesemast, siis võib isikut pesta sunniviisiliselt temaga samast soost ametnik või teenistuja.
§ 10. Arestialuste suhtlemine
Arestimaja juht on kohustatud rakendama meetmeid, et välistada eri kambritesse paigutatud arestialuste omavaheline suhtlemine ja sidepidamine.
§ 11. Hügieen arestimajas
(1) Kambreid ning teisi ruume tuleb iga päev koristada ning vajadusel puhastada desinfitseerivate vahenditega.
(2) Arestialusel võimaldatakse kord nädalas kasutada sauna, dušši või vanni ning vahetada voodipesu.
(3) Arestimajas kasutatavaid toidunõusid pestakse desinfitseerivate ainetega.
(4) Arestialune kannab arestimajas isiklikke riideid ja vahistatu vanglast toomise korral vangla antud riietust.
§ 12. Arestimaja päevakava
(1) Politseiprefekt kinnitab arestimaja päevakava, milles sätestatakse arestialuste toitlustamise, öörahu jm ajad ning kestus.
(2) Arestimaja päevakava koostatakse nii, et arestialusele oleks tagatud vähemalt 8-tunnine pidev uneaeg.
§ 13. Arstiabi arestimajas
(1) Arestimaja ametnikul ja teenistujal on kohustus osutada arestialusele esmaabi.
(2) Arestimajas peab olema ametnikele ja teenistujatele kättesaadav käsiapteek.
(3) Vajadusel, arestialuse haigestumise või surma korral kutsutakse arestimajja kiirabi, kes osutab abi kohapeal, toimetab haige ravile haiglasse või tuvastab surma, väljastades sellekohase õiendi. Surnu toimetamiseks surnukuuri kutsutakse kohale vastav teenistus. Arestimaja töö arvestuse raamatusse tehakse asjaomane sissekanne.
(4) Arestimaja ametnik või teenistuja informeerib viivitamatult aretialuse raskest haigestumisest, raviasutusse toimetamisest või surmast:
1) kohut, uurijat või muud ametiisikut või ametiasutust, kelle määruse või otsuse alusel isik arestimajja paigutati;
2) tema omakseid või tema soovil mõnda teist isikut.
Arestimaja ametnik või teenistuja teeb märke arestimaja töö arvestuse raamatusse informatsiooni edastamise aja ning informeeritud isiku andmete kohta.
(3) Ravimit, mida arestialusele on vaja manustada regulaarselt, võidakse hoida arestimaja ametniku või teenistuja valduses ning seda antakse isikule arsti ettekirjutuse kohaselt.
§ 14. Vahistatu ümberpaigutamine teise kinnipidamiskohta
(1) Vahistatu võib ümber paigutada ühest arestimajast teise või kinnise vangla eelvangistusosakonda, kui seda on vaja eeluurimise huvides, julgeoleku kaalutlustel või nõuab seda prokurör, kohtunik või uurija, kes menetleb kriminaalasja. Vahistatu ümberpaigutamisel saadetakse sinna ka vahistatu isiklik toimik ja hoiulevõetud asjad.
(2) Alaealine vahistatu võidakse ümber paigutada vanglasse, et võimaldada tal jätkata põhi- või üldkeskhariduse omandamist. Arestimaja juht teeb sellekohase ettepaneku eeluurimisega tegelevale isikule.
ARESTIALUSE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 15. Arestialuse õigused
(1) Arestialusel on õigus:
1) teada kinnipidamise põhjust, enda õigusi ja kohustusi;
2) saada korrapäraselt ja toiduhügieenile vastavat toitu vastavuses elanikkonna üldiste toitumistavadega ning silmas pidades elutegevuseks vajalikku toidutarvet;
3) saada arstiabi ning ravimeid, arsti ettekirjutusel dieettoitu;
4) juhul, kui teda hoitakse arestimajas kauem kui kolm ööpäeva, viibida võimaluse ja soovi korral värskes õhus valve all vähemalt üks tund päevas;
5) piiramatult kohtuda oma kaitsjaga segamatult ja vahetult;
6) segamatult kohtuda vaimulikuga; arestialusele võimaldatakse vaimulikuga kohtuda üks kord nädalas kuni kaks tundi;
7) tutvuda isikliku toimikuga arestimaja ametniku või teenistuja juuresolekul;
8) omal kulul kirjavahetust pidada, samuti telefoni kasutada, kui arestimajas on selleks tehnilised tingimused;
9) lugeda riigi päevalehti ja ajakirju ning raamatukogu olemasolu korral sealolevat kirjandust;
10) hoida kambris kriminaal- või haldusõigusrikkumise asja menetlusega seoses olevaid dokumente ja märkmeid;
11) kohtuda järelevalve all oma perekonnaliikmete ja teiste isikutega lähtuvalt arestimaja võimalustest ja kooskõlas seadusega;
12) kord nädalas käia saunas, vannis või duši all ning saada voodipesu;
13) esitada politseiprefektuuri juhtkonnale suulisi või kirjalikke avaldusi ja kaebusi arestimaja töö kohta;
14) abikaasa, isa, ema, vanaisa, vanaema, lapse, lapsendaja, lapsendatu, venna või õe parandamatult raske haiguse või surma või muu erakorralise sündmuse korral vabaneda arestimaja juhi nõusolekul kuni kolmeks päevaks, kusjuures aresti kandmine peatub;
15) tehnilise võimaluse korral hoida arestimaja juhi loal kambris isiklikku raadiot ja televiisorit, kui nende kasutamine ei häiri teisi isikuid.
(2) Arestialusel on õigus hoida kambris järgmisi toiduaineid ja esemeid:
1) leiva- ja saiatooteid, kuivi kondiitritooteid;
2) soolakala, täissuitsuvorsti, termiliselt töödeldud või soolaliha, rasvaineid;
3) juustu, konserve (mitte klaas- ega metalltaaras), piimatooteid, kuivsuppe;
4) juur- ja puuvilju, mahla (mitte klaas- ega metalltaaras);
5) halvaad, kompvekke (välja arvatud karamell) ja mett;
6) ühte komplekti hooajalist üleriietust, peakatet, jalatseid;
7) kahte komplekti aluspesu, sukki-sokke, kindaid (külmal hooajal), taskurätte;
8) tualetttarbeid (seep, hambahari, hambapasta, seebikarp, kamm, käterätt, tualettpaber), elektri- või mehhaanilist pardlit;
9) prille, prillitoosi, arsti ettekirjutusel proteese ja karke;
10) suitsetamistarbeid, tubakatooteid, tikke, arsti ettekirjutusel ravimeid;
11) oma kriminaal- või haldusõigusrikkumise menetlust puudutavaid määrusi, otsuseid ja muid dokumente;
12) kirjapaberit, ümbrikke, postmarke, kirjatarbeid ja õppematerjale;
13) ilukirjandust, ajalehti ja ajakirju (kuni viis eksemplari);
14) naisarestialusel hügieenitarbeid, lokirulle, meikimisvahendeid, vööd;
15) valmistajatehase kehtestatud ohutusnõuetele vastavat vee kiirkeetjat (kuni 0,5 kW);
16) malet, kabet, doominod (üks komplekt);
17) plastnõusid, käekella.
(3) Arestialusel kaasas olevate ja arestimajja hoiule antud või võetud esemete kogukaal ei tohi ületada 50 kilogrammi.
(4) Lõikes 2 nimetatud esemeid võib arestialuselt ära võtta, kui need ohustavad teiste arestimajas viibivate isikute elu või tervist.
§ 16. Keelatud esemetega toimimine
(1) Esemed ja ained, mida ei tohi tsiviilkäibes või arestimajas hoida, võetakse arestialuselt ära ning nendega toimitakse seaduses ettenähtud korras.
(2) Äravõetud dokumendid jäetakse hoiule arestimaja juhi kätte ning tagastatakse arestialusele tema vabastamisel.
(3) Vahistatu ümberpaigutamisel ühest arestimajast teise või vanglasse antakse sinna üle ka temalt hoiule võetud esemed, ravimid, dokumendid jms.
(4) Raha, väärtesemed ja -paberid antakse esemete hoiule võtmise protokolli alusel vastutavale hoiule politseiprefektuuri raamatupidamistalitusele. Asjade hoiulevõtmise protokolli üks koopia antakse arestialusele ja teine koopia paigutatakse tema isiklikku toimikusse. Kainenema paigutatud isikule antakse nimetatud koopia pärast kainenemist.
§ 17. Arestialuse kohustused
(1) Arestialune on kohustatud:
1) täitma «Vangistusseaduse», arestimaja sisekorraeeskirja ja arestimaja päevakava nõudeid;
2) alluma vastuvaidlematult arestimaja ametniku või teenistuja seaduslikule korraldusele;
3) mitte takistama arestimaja ametnikul või teenistujal kohustuste täitmist ega häirima teisi arestialuseid;
4) viivitamatult teatama arestimaja ametnikule või teenistujale kõikidest asjaoludest, mis võivad ohustada arestimaja julgeolekut, sisekorda või teise isiku elu või tervist;
5) suhtuma heaperemehelikult tema valduses olevatesse esemetesse;
6) hoolitsema isikliku hügieeni eest, olema korrastatud välimusega, hoidma puhtust kambris ja arestimaja teistes ruumides;
7) hoidma arestimaja ruumides liikudes käed selja taga.
(2) Arestialusel on keelatud:
1) rikkuda kambrikaaslaste või arestimaja rahu, pidada mis tahes vormis sidet teises kambris viibiva isikuga kirjavahetuse ja koputamise teel või muul viisil;
2) takistada kambri jälgimist arestimaja ametniku või teenistuja poolt;
3) rikkuda kambrit või selle sisustust;
4) mängida varalise või muu kasu saamise eesmärgil;
5) tätoveerida ennast või kambrikaaslast;
6) suitsetada, kui sellega ei nõustu teine samas kambris viibiv isik;
7) müüa, kinkida või vahetada isiklikku eset või ainet.
PAKKIDE SAAMISE KORD
§ 18. Õigus saada pakki
Vahistatul on õigus üks kord nädalas saada käsi- või postipakki kogukaaluga kuni viis kilogrammi.
§ 19. Käsipakkide vastuvõtu korraldus
(1) Pakkide vastuvõtmine arestimajas korraldatakse vähemalt kahel päeval nädalas päevasel ja õhtusel kellaajal.
(2) Pakkide vastuvõtmise ruumis peab nähtaval kohal olema lubatud esemete ja toiduainete nimekiri ning teave vastuvõturuumi töökorralduse, pakkide vastuvõtmise korra ning vastutuse kohta nimetatud korra rikkumise eest.
(3) Käsipaki tooja esitab arestimajale vastavasisulise avalduse kahes eksemplaris.
(4) Paki vastuvõtmisel arestimajja kontrollib arestimaja ametnik või teenistuja selle sisu paki tooja juuresolekul. Paki üleandmisel paki saajale toimub kontroll selle saaja juuresolekul.
(5) Paki vastuvõtmisel allkirjastatakse pakitooja avaldus. Avalduse üks eksemplar tagastatakse paki toojale. Avalduse teisele eksemplarile annab paki saanud isik allkirja paki kättesaamise kohta. Avaldus pannakse paki saaja isiklikku toimikusse.
(6) Paki saamise kohta teeb ametnik või teenistuja sissekande arestimaja töö arvestamise raamatusse.
§ 20. Pakis keelatud esemed
(1) Pakis ei tohi olla kasutusaega ületanud toiduainet, samuti ei ole soovitatav pakki panna kiiresti riknevat toiduainet (maasikad, kohupiim, keeduvorst, suitsukala jne).
(2) Toiduaine kontrollitakse enne selle üleandmist pakisaajale (leiva-, saiatoode, vorst, juust jm tahke aine tükeldatakse, vedelaine valatakse ümber teise nõusse või sõelutakse jms).
(3) Pakis ei tohi olla kirja ega sedelit.
(4) Paki tagastamise põhjuste kohta teeb ametnik või teenistuja sissekande arestimaja töö arvestuse raamatusse.
§ 21. Postipakkide vastuvõtu korraldus
(1) Postipakk võetakse vastu ainult siis, kui paki saaja viibib selles arestimajas.
(2) Teise arestimajja või vanglasse paigutatud vahistatu nimele saabunud pakki vastu ei võeta, kuid postiteenust osutavale ettevõtjale teatatakse tema uus aadress.
(3) Arestimajast vabastatud või surnud isiku nimele saabunud pakki vastu ei võeta.
(4) Postiteenust osutavale ettevõtjale teatatakse postipaki adressaadile üleandmata jätmise põhjus.
(5) Saadud postipakk avatakse ning vaadatakse läbi vahistatu juuresolekul. Pakist leitud ning vahistatule keelatud ese ja aine võetakse ära ning koostatakse võetuse protokoll. Võetud eseme, aine ja dokumendiga toimitakse käesoleva eeskirja paragrahvis 16 kehtestatud korras.
§ 22. Kartserisse paigutatud vahistatu pakisaamise korraldus
Kartserisse paigutatud vahistatule toodud käsi- või postipakk võetakse vastu, kuid antakse talle kätte pärast distsiplinaarkaristuse ärakandmist.
ARESTIALUSE ARESTIMAJAVÄLINE SUHTLEMINE
§ 23. Kokkusaamine arestimajas
(1) Arestialusel on õigus lühiajalisele kokkusaamisele üks kord nädalas, kestusega kuni kaks tundi.
(2) Vahistatul on õigus lühiajalisele kokkusaamisele üks kord kuus, kestusega kuni kolm tundi.
(3) Arestimajas viibimise ajal ei võimaldata pikaajalisi kokkusaamisi.
§ 24. Kokkusaamise tingimused
(1) Kokkusaamine toimub arestimaja territooriumil kokkusaamisruumis arestimaja ametniku või teenistuja järelevalve all.
(2) Kokkusaamisruumis võib arestialuse ja temaga kokkusaamisele tulnud isiku (edaspidi kokkusaaja) eraldada klaasist või traatvõrgust vaheseinaga.
(3) Arestialusele võimaldatakse kokkusaamine korraga kuni kahe täiskasvanud isikuga. Kokkusaamisele võib täiskasvanu kaasa võtta lapsi.
§ 25. Kokkusaamise taotlemine
(1) Kokkusaamine toimub arestialuse või kokkusaaja kirjaliku taotluse alusel ja arestimaja juhi või tema poolt volitatud isiku loal.
(2) Kokkusaamise võimaldamisel tehakse vastav kanne arestimaja tööarvestuse raamatusse.
§ 26. Kokkusaamise taotluses esitatavad andmed
2) isiku ees- ja perekonnanimi, kellega kokkusaamist taotletakse;
3) kui kokkusaamisele võetakse kaasa lapsed, siis märge selle kohta;
4) kokkusaamisel suhtlemiseks kasutatav keel;
5) soovitav kokkusaamise aeg;
(2) Kokkusaaja märgib lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele veel ka järgmised andmed:
1) oma sünniaeg ja -koht;
4) isikut tõendava dokumendi number ja väljaandmise kuupäev;
5) tema suhe arestialusega (perekonnaliige, sõber, tuttav, elukaaslane jne).
(3) Kokkusaamise taotlus pannakse arestialuse isiklikku toimikusse.
§ 27. Kokkusaamise läbiviimine
(1) Enne kokkusaamisele lubamist tehakse järgmised toimingud:
1) kontrollitakse kokkusaaja isikusamasus esitatud isikut tõendava dokumendi alusel;
3) tehakse kokkusaajale ettepanek anda kokkusaamise ajaks arestimaja vastutavale hoiule asjad, mis ei ole arestialusele lubatud.
(2) Enne ja pärast kokkusaamist otsitakse arestialune ja kokkusaaja läbi. Läbiotsimist teostab läbiotsitavaga samast soost arestimaja ametnik või teenistuja.
(3) Läbiotsimisel kokkusaajalt leitud arestialusele arestimajas keelatud asjad võetakse hoiule ja tagastatakse kokkusaajale pärast kokkusaamise lõppu. Toimingu kohta koostatakse protokoll.
(5) Arestialusel ja kokkusaajal on keelatud üksteisele üle anda asju.
(6) Kokkusaamisel suhtlevad asjaosalised kokkusaamise taotluses märgitud keeles. Kui arestimaja ametnik või teenistuja ei valda seda keelt, kasutatakse tõlgi abi.
§ 28. Kokkusaamise katkestamine
(1) Arestimaja ametnikul või teenistujal on õigus kokkusaamine kohe katkestada, kui see võib ohustada arestimaja julgeolekut või sisekorda või kui kokkusaamisel kasutatakse muud keelt, kui on märgitud kokkusaamise taotluses.
(2) Kohtumise katkestamisest kannab selle katkestanud ametnik või teenistuja kohe ette arestimaja juhile, kes võtab vastu lõpliku otsuse kohtumise katkestamise või lõpetamise kohta.
§ 29. Kokkusaamine kaitsja või vaimulikuga
(1) Kokkusaamist kaitsja või vaimulikuga korraldatakse selleks ettenähtud omaette ruumis.
(2) Kokkusaamine peab olema vahetu, mitte läbi klaasseina telefoni või muu sidevahendi kaudu.
(3) Kokkusaamist on lubatud jälgida, kuid mitte pealt kuulata. Kokkusaamist ei ole lubatud katkestada.
§ 30. Eriolukord
Epideemia või muu ähvardava eriolukorra puhul, mis võib häirida arestimaja normaalset tegevust, võib politseiprefekt arestimaja juhi ettepanekul kokkusaamised kirjaliku korraldusega ajutiselt ära keelata.
§ 31. Kirjade saatmine ja saamine
(1) Arestialuse kirjad saadetakse arestialuse enda kulul.
(2) Kirjade saatmine ja saamine toimub arestimaja juhi kaudu.
§ 32. Kirjavahetuse edastamine avatud ja kinnises ümbrikus
(1) Arestialune annab oma kirja avatud ümbrikus vahetult üle kirjavahetuse eest vastutavale arestimaja ametnikule või töötajale, kes kontrollib ümbriku sisu. Seejärel kleebib arestialune arestimaja ametniku või teenistuja juuresolekul ümbriku kinni.
(2) Kaitsjale adresseeritud kirjad võib arestialune arestimaja ametnikule või teenistujale üle anda kinnises ümbrikus, mida arestimaja ametnik või teenistuja ei või avada.
(3) Kinnise ümbriku tagaküljele peab arestialune kirjutama oma nime ja kirja arestimaja ametnikule või teenistujale edastamise kuupäeva.
§ 33. Kirja väljasaatmine
Väljaminev kiri postitatakse kolme tööpäeva jooksul arestialuse poolt kirja arestimaja ametnikule või teenistujale edastamisest arvates.
§ 34. Arestialusele saadetud kiri
(1) Kiri edastatakse allkirja vastu arestialusele kolme tööpäeva jooksul kirja arestimajja saabumisest arvates.
(2) Õiguskantslerilt arestialusele saabunud kiri antakse arestialusele allkirja vastu vahetult kätte viivitamata selle saabumisel ja suletud ümbrikus.
§ 35. Sidekanalite kasutamine
(1) Arestialune kasutab sidekanaleid oma kulul.
(2) Telefoni ja muud sidekanalit on vahistatul õigus kasutada juhul, kui arestimajas on vastavad tehnilised võimalused ja kui seda õigust ei ole kriminaalmenetluse huvides piiranud uurija, prokurör või kohus.
(3) Sidekanalite kasutamine tuleb korraldada nii, et oleks välistatud eri kambritesse paigutatud vahistatute omavaheline sidepidamine või kokkusaamine.
(4) Arestimajas telefonitaksofoni olemasolu korral lubatakse seda kasutada telefonikaardiga.
(5) Arestialusel, kelle telefoni kasutamise õigust ei ole piiratud, on lubatud omada telefonikaarti, mida hoitakse arestimajja hoiule võetud asjade juures.
§ 36. Kirjavahetuse ja sidekanalite kasutamise piiramine
(1) Kui arestimaja juhil on põhjust arvata, et vahistatu poolt kirjavahetuse pidamine või sidekanalite kasutamine takistab kriminaalmenetluse läbiviimist, teatab ta sellest kirjalikult uurijale, prokurörile või kohtule.
(2) Uurija, prokuröri või kohtu taotlus piirata kirjavahetuse pidamist või sidekanalite kasutamist paigutatakse koos arestimaja juhi vastavasisulise otsusega vahistatu isiklikku toimikusse.
(3) Kirjavahetust, telefoni ja muude üldkasutatavate sidekanalite kasutamist ei piirata, kui vahistatu suhtleb riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja nende ametiisikutega või kaitsjaga.
§ 37. Avalduste ja kaebuste esitamine
(1) Arestialune võib esitada suulisi või kirjalikke avaldusi või kaebusi.
(2) Arestialuse palvel antakse avalduse või kaebuse kirjutamiseks paber ja kirjutusvahend.
(3) Õiguskantslerile, riigiasutustele, kohalikele omavalitsustele ja nende ametiisikutele ning oma riigi konsulaartöötajale adresseeritud avaldused ja kaebused võib arestialune arestimaja ametnikule või teenistujale üle anda kinnises ümbrikus, mida arestimaja ametnik või teenistuja ei või avada.
(4) Arestimaja ametnik või teenistuja teeb avalduse või kaebuse esitamise kohta sissekande arestimaja töö arvestuse raamatusse.
§ 38. Avalduste ja kaebuste edastamine
(1) Avaldused või kaebused arestimaja töö kohta edastab arestimaja juht politseiprefektile, kes vaatab need kohe läbi ja võtab vastu asjakohase otsuse või määrab asjaolude kindlakstegemiseks distsiplinaarjuurdluse, mille viib läbi tema poolt nimetatud ametnik.
(2) Avalduse esitanud arestialusele antakse lahenduse kohta kirjalik vastus seaduses ettenähtud tähtaja jooksul ning selgitatakse edasikaebamise korda.
(3) Riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusele või ametiisikutele adresseeritud avalduse ja kaebuse edastab politseiprefektuur saatekirjaga, mille ärakiri lisatakse arestialuse isiklikku toimikusse. Vajadusel selgitatakse arestialusele ametiasutuste kompetentsi.
(4) Avaldus kohtule, prokuratuurile, õiguskantslerile ja Justiitsministeeriumile edastatakse politseiprefektuuri kulul.
§ 39. Avalduste ja kaebuste registreerimine
Kirjalik avaldus registreeritakse politseiprefektuuri arestialuste avalduste ja kaebuste registris.
§ 40. Avalduste ja kaebuste vastustega tutvustamine
(1) Saadud vastus edastatakse avaldajale hiljemalt kolme tööpäeva jooksul selle saamisest.
(2) Arestialusele tutvustatakse vastust ning seejärel paigutatakse vastus tema isiklikku toimikusse.
ARESTIALUSE DISTSIPLINAARNE MÕJUTAMINE
§ 41. Distsiplinaarmenetlus
(1) Distsiplinaarmenetluse viib läbi politseiprefekti korraldusel arestimaja juht või tema poolt määratud ametnik.
(2) Distsiplinaarmenetluse käik protokollitakse. Protokollile kirjutab alla menetluse läbi viinud ametnik või teenistuja.
(3) Distsiplinaarmenetluse materjal lisatakse arestialuse isiklikku toimikusse.
(4) Arestialuse ümberpaigutamisel teise kinnipidamisasutusse lisatakse tema isiklikku toimikusse õiend distsiplinaarkaristuse kandmise kohta.
§ 42. Distsiplinaarkaristuse määramine
(1) Distsiplinaarkaristuse määrab politseiprefekt arestimaja juhi või distsiplinaarmenetluse teinud ametniku või teenistuja ettepanekul.
(2) Raske distsiplinaarrikkumise korral on arestimaja juhil või tema ülesannetes oleval ametnikul õigus paigutada distsipliinirikkuja eraldi kambrisse enne distsiplinaarmenetluse lõpetamist, kuid mitte kauemaks kui 24 tunniks.
(3) Arestimaja ametnik või teenistuja teeb sellekohase sissekande arestimaja töö arvestuse raamatusse.
§ 43. Distsiplinaarkaristuse täideviimine
(1) Distsiplinaarkaristuse täideviimiseks kartserisse paigutatud arestialust hoitakse kartseris üksinda. Arestialune ei tohi enda juures hoida isiklikke asju ega toiduaineid, talle ei edastata kirju ega pakke, ei võimaldata kasutada telefoni ega muud sidevahendit, kohtuda omaksete ega mõne teise isikuga.
(2) Kartseris võib arestialusel olla vaid piibel, arestimaja sisekorraeeskiri, seep, hambapasta, hambahari, käterätt, rull tualettpaberit ja naisarestialusel hügieenisidemed.
(3) Kartserisse paigutatud arestialuse kutsumine uurija või prokuröri juurde või kohtusse ei vabasta teda distsiplinaarkaristuse edasisest kandmisest.
(4) Arestialuse juures kambris olnud isiklikud asjad antakse arestimajja hoiule ning tagastatakse talle pärast kartserist vabastamist.
ARESTIMAJAST VABASTAMINE
§ 44. Vabastamise korraldus
(1) Arestialuse vabastamisel tagastatakse isikule allkirja vastu arestimajas hoiul olnud raha, väärtpaberid, dokumendid ja muud esemed, samuti kviitung aine või eseme kohta, mida ei tagastatud. Allkirjastatud dokument kättesaamise kohta paigutatakse arestialuse isiklikku toimikusse.
(2) Vabastatud isikul on õigus nõuda kirjalikku õiendit arestimajas viibimise aja kohta.
(3) Vabastatav isik peab rikkumatult tagastama temale arestimajas kasutamiseks antud voodivarustuse ja muu inventari. Juhul kui isik on kahjustanud kambrit või nimetatud vara või selle hävitanud, tehakse talle ettepanek hüvitada tekitatud kahju vabatahtlikult (mille kohta võetakse vastav allkiri) või nõutakse see temalt sisse seaduses ettenähtud korras.
(4) Kainenema paigutatud isiku kainenemisel öisel ajal võimaldatakse tema soovil jääda arestimajja kuni hommikuni.
(5) Arestimaja ametnik või teenistuja teeb arestialuse vabastamise kohta sissekande arestimaja töö arvestuse raamatusse.
ARESTIMAJA AMETNIKUD JA TEENISTUJAD
§ 45. Ametnike ning teenistujate õigused ja kohustused
(1) Arestimaja ametnikul ja teenistujal on kohustus teenistusülesannete täitmisele asumisel ning teenistuse ajal jälgida kambrisse paigutatud arestialust.
(2) Arestimaja ametnikul ja teenistujal on õigus igal ajal ning kohustus vähemalt kord vahetuse ajal arestialune ja kamber läbi otsida, et leida keelatud ese või aine, hoida ära võimalik põgenemiskatse ettevalmistamine ning arestimaja ruumi või inventari rikkumine ja lõhkumine. Arestialuse otsib läbi temaga samast soost isik.
(3) Keelatud aine või eseme leidmisel koostatakse protokoll ning aine või ese võetakse arestimaja hoiule.
(4) Arestimaja ametnik ja teenistuja teevad läbiotsimise ja selle tulemuse kohta kellaajalise sissekande arestimaja töö arvestuse raamatusse.
(5) Arestimaja ametnikud ja teenistujad tagavad arestialuste kambritest väljaviimise ning nende liikumise saatmise arestimaja piires.
(6) Arestialune viiakse kambrist välja, kui teda on vaja viia uurimistoimingule väljapoole arestimaja ruume, uurimisruumi, kohtumisruumi, meditsiinitöötaja juurde, duši- või pesemisruumi, tualetti, vanglasse, raviasutusse, teise kinnipidamiskambrisse või kui kamber tuleb läbi otsida, koristada või desinfitseerida või kui arestialust on vaja läbi otsida, konvoeerida või arestimajast vabastada.
(7) Arestialuste järelevalvet arestimajas korraldab politseiprefektuur viisil, mis tagab «Vangistusseadusega» sätestatu ja arestimaja sisekorraeeskirjaga ettenähtud nõuete täitmise ning üldise julgeoleku arestimajas.
(8) Arestimaja sisekorraeeskirja täitmise ja arestialuste julgeoleku eest arestimajas vastutab arestimaja juht.
§ 46. Töö korraldus
(1) Arestimaja ametnike ja teenistujate teenistus korraldatakse vahetustega.
(2) Töögraafikud kinnitab politseiprefekt.
(3) Arestimaja sisekorraeeskirjas reguleerimata töökohustused määratakse arestimaja töö juhendiga, mille kinnitab politseipeadirektor. Tööjuhendiga kinnitatakse ka arestimajas kasutatavate dokumentide vormid.
(4) Ametniku või teenistuja ametikohustused määratakse ametniku või teenistuja ametijuhendiga.
(5) Politseiametnikud kannavad tööl olles politseivormiriietust, koosseisulised teenistujad eraldusmärkideta politseivormiriietust.
ARESTIMAJA DOKUMENTATSIOONI SÄILITAMINE
§ 47. Arestimaja dokumentatsiooni säilitamine
(1) Arestialuste isiklikke toimikuid säilitatakse kuni viis aastat.
(2) Arestimaja töö arvestuse raamatuid säilitatakse üks aasta pärast viimast sissekannet.
(3) Arestialuste avalduste ja kaebuste registrit säilitatakse üks aasta pärast viimast sissekannet.
(4) Kainenema toimetatud isikute raamatut säilitatakse üks aasta pärast viimast sissekannet.
Siseministri 10. augusti 1999. a määrus nr 72 «Politsei arestimaja sisekorra eeskirja kinnitamine» (RTL 1999, 122, 1670; 2000, 21, 276) tunnistatakse kehtetuks.
Minister Tarmo LOODUS
Kehtetu – RTL 2008, 6, 66 – jõust. 25.01.2008


redaktsioon 13.01.2019 - 01.01.2020 [RT I, 03.01.2019, 5]
§ 2. <!- END 1 -!> name="para2"> Kogumispension
( <!- START 2 -!> 1) Kogumispensioni liigid on:
§ 3. <!- END 2 -!> name="para3"> Pensionifond
( <!- START 3 -!> 1) Pensionifond on lepinguline investeerimisfond, mille põhieesmärk on kogumispensioni võimaldamine pensionifondi osakuomanikule käesolevas seaduses ja investeerimisfondide seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
§ 4. Pensionif <!- END 3 -!> ondi nimetus
§ 5. Investeerimisfondide se <!- START 4 -!> aduse ja haldusm <!- END 4 -!> enetluse seaduse kohaldamine
(1) Pensionifondile, pensionifondi valitsev <!- START 5 -!> ale fondivalitsejale või tema filiaalile (edaspidi mõlemad pensionifondivalitseja), pensionifondivalitsejana tegutsenud isikule, pensionifondi depositooriumile ning kogumispensioni sisse- ja väljamaksete tegemisele kohaldatakse investeerimisfondide seaduses sätestatut, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.
(2) Pensionifondi osakust tulenevad õigused ja kohustused ning tehingud pensionifondi osakuga sätestatakse investeerimisfondide seaduses käesolevast seadusest tulenevate erisustega. Pensionifondi osakutele sissenõude pööramisele kohaldatakse investeerimisfondide seaduse § 64 lõigetes 11-13 sätestatut.
<!- END 5 -!> class="level3">1. jagu Kohustusliku kogumispensioni makse
Kohustatud isik on tulumaksuseaduse § 6 lõikes 1 sätestatud residendis <!- START 6 -!> t füüsiline isik, kelle eest sotsiaalmaksu maksja on kohustatud maksma sotsiaalmaksu või kes enda eest maksab sotsiaalmaksu ning kes on kohustatud tasuma kohustusliku kogumispensioni makset (edaspidi makse) käesoleva seaduse §-s 7 sätestatud tasudelt.
(1) Mak <!- END 6 -!> set tasutakse käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud ajavahemi <!- START 7 -!> kul sotsiaalmaksuseaduse § 2 lõike 1 punktides 1-6, 8 ja 9 ning § 6 lõike 1 punktis 2 nimetatud tasudelt.
(1) Makse tasumise periood on kalendrik <!- END 7 -!> uu.
(2) Füüsilisest isikust ettevõtja puhul <!- START 8 -!> on makse tasumise periood kalendriaasta.
Makse määr on 2% käesoleva seaduse § 7 lõikes 1 ni <!- END 8 -!> metatud tasudelt.
(1) Kohustatud isikule, kes on kuni kol <!- END 9 -!> meaastast Eestis elavat last kasvatav vanem, vanema abikaasa, eestkostja <!- START 10 -!> või hoolduspere vanem sotsiaalhoolekande seaduse § 455 lõike 2 tähenduses (edaspidi käesolevas paragrahvis vanem), eraldatakse riigieelarvest kohustuslikku pensionifondi (edaspidi käesolevas peatükis pensionifond) sissemaksete tegemiseks täiendavalt 4% Eesti keskmisest sotsiaalmaksuga maksustatavast ühe kalendrikuu tulust (edaspidi täiendav sissemakse) iga kuni kolmeaastase lapse kohta. Täiendavat sissemakset pensionifondi tehakse korraga ühe vanema eest.
1) isiku üldandmed - isikukood, perekonna- ja eesnimi, elukoha ja kontaktandmed, andmed perekonnaseisu, surma, surnuks tunnistamise, teadmata kadumise või tagaotsimise või eeskoste seadmise kohta, andmed isikuhooldusõiguse äravõtmise kohta, andmed elamisloa või -õiguse ja kodakondsuse kohta;
(1) Kohustatud isikul, kes vastab nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja Euroopa ühenduste muude teenistujate <!- END 10 -!> teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.03.1968, lk 1-7) (edaspidi nõukogu määrus) sätestatu <!- START 10b1 -!> d tingimustele, on õigus kanda Euroopa ühenduste institutsioonis töötatud perioodi jooksul kogutud pensionivahendite summast 6/22 kohustuslikku pensionifondi vastavalt riikliku pensionikindlustuse seaduse § 12 lõike 21 alusel kehtestatud korrale.
1) kontrollima isikukoodi järgi, kas sotsiaalmaksuseaduse § 2 lõike 1 punktides 1, 3, 8 ja 9 ning § 6 lõike 1 punktis 2 nimetatud tasu saaja on kohustatud isik, ja pidama kohustatud <!- END 10b1 -!> isiku sellelt tasult kinni makse käesoleva seaduse §-s 9 nimetatud määras <!- START 11 -!> ;
(2) Samaa <!- END 11 -!> egselt käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud summade ülekandmisega edastab Maksu- ja Tolliamet registripidaja <!- START 12 -!> le nende isikute kohta, kelle summad registripidajale üle kanti, järgmised andmed:
(2) Makse kinnipidaja kohta rakendatakse maksukorralduse seaduses maksu kinnipidaja kohta sätestatut ja kohustatud isiku <!- END 12 -!> kohta rakendatakse maksukorralduse seaduses maksumaksja kohta sätestatut. Nende isikute suhtes rak <!- START 13 -!> endatakse maksumaksjale ja maksu kinnipidajale seadusega sätestatud kohustuste rikkumise eest maksukorralduse seaduses ja muus karistusseaduses ettenähtud sanktsioone.
(2) Valikuavalduse esitamise õigus tekib isikul tema 18-aastaseks saamisega. Seadusliku esindaja kirjalikul <!- END 13 -!> nõusolekul võib valikuavalduse esitada ka vähemalt 16-aastane isik.
(21) Seadusliku esindaja kirjalikul nõusolekul võib valikuavalduse esitad <!- START 14 -!> a ka noorem kui 16-aastane isik, kellel on käesoleva seaduse § 10 kohaselt täiendavate sissemaksete õigus.
6) isiku kinnitus, <!- END 14 -!> et tal on olnud võimalik tutvuda kõikide registreeritud kohustusli <!- START 15 -!> ke pensionifondide tingimuste, prospektide ja põhiteabega;
(2) Kontohaldur tuvastab valikuavalduse esitamiseks õigustatud isiku või tema esindaja isikusamasuse isikut tõendava <!- END 15 -!> dokumendi alusel ning edastab valikuavalduse andmed viivitamata registripidaj <!- START 16 -!> ale väärtpaberite registri pidamise seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides ning nende alusel registripidaja poolt kehtestatud tingimustel ja korras.
(3) Pensionikonto avamata jätmisest ja selle põhjustest teavitab registripidaja viivitamata valikuavalduse esitanud isikut või kontohaldurit, edastades infosüsteemi kaudu vastava elektroonilise veateate. Kontohaldur teavitab veateatest viivitamata valikuavalduse esitanud isikut. Pensionikonto avamiseks peab isik <!- END 16 -!> esitama uue nõuetekohase valikuavalduse.
<!- START 17 -!> (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud veateade peab sisaldama:
2) osakuomaniku poolt pensionifondi osakute vahetamisel käesoleva seaduse §-des 23-27 sätestatu kohaselt;
3) pensionifondi osakute omandamisel pensionifondivalitseja poolt vastavalt investeerimisfondide seaduse §-des 68-71 sätestatule;
< <!- END 17 -!> a name="para18lg1p4"> 4) osakute omandamisel teise pensionifondi likvideerimisel vastavalt käesoleva seaduse §-des 37-39 sätestatule;
5) osa <!- START 18 -!> kute omandamisel kahju hüvitamiseks käesoleva seaduse §-des 34 ja 35 ning tagatisfondi seaduse §-des 70-73 sätestatud korras.
(4) Kui on alustatud sissemaksete tegemist registripidaja määratud pensionifondi ja kohustatud isik esitab valikuavalduse, asendab registripidaj <!- END 18 -!> a loosi teel valitud pensionifondi valikuavalduses märgitud pensionifondiga v <!- START 19 -!> iivitamata, kuid mitte hiljem kui kolmandal tööpäeval registripidaja poolt valikuavalduse vastuvõtmisest arvates.
(3) [Kehtetu - <!- END 19 -!> ef="https://www.riigiteataja.ee/akt/118022011001">RT I, 18.02.2011, 1 - jõust. <!- START 20 -!> 01.08.2011]
(31) [Kehtetu - RT I, 18.02.2011, 1 - jõust. 01.08.2011] <!- END 20 -!>
(4) Registripidaja keeldub valikuavalduse vas <!- START 21 -!> tuvõtmisest, kui temale esitatud või kontohalduri kaudu edastatud valikuavaldus ei vasta käesolevas seaduses sätestatud nõuetele või selle pensionifondi, millesse isik soovib hakata sissemakseid tegema, osakute väljalaskmine on investeerimisfondide seaduse alusel keelatud. Registripidaja keeldub kontohalduri kaudu edastatud valikuavalduse vastuvõtmisest ka juhul, kui selle valikuavalduse esitamise kuupäev on varasem registripidaja poolt juba vastuvõetud valikuavalduse esitamise kuupäevast.
<!- END 21 -!> class="mm">[RT I 2008, 48, 269 - jõu <!- START 22 -!> st. 01.01.2011]
§ 24. Pensionifondi osakute <!- END 22 -!> vahetamise tingimused
(1) [Kehtetu - RT I 2008, 48, 269 - jõust. 01.01.2011] < <!- START 23 -!> /p>
§ 25. <!- END 23 -!> Pensionifondi osakute vahetamise avaldus
(1) Pensionifondi os <!- START 24 -!> akute vahetamiseks esitab osakuomanik kontohaldurile või registripidajale pensionifondi osakute vahetamise avalduse (edaspidi käesolevas paragrahvis avaldus). Avalduse suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 14 lõigetes 2-3 ning § 16 lõigetes 1-8 sätestatut.
2) osakuomaniku konta <!- END 24 -!> ktandmed;
3) isiku eelistused temale teatiste edastamise viisi <!- START 25 -!> ja vastavate volituste kohta;
(5) Kui käesoleva seaduse § 24 lõikes 3 sätestatud pensionifondi osakute vahetamise päeval pensionifondi, mille osakuid osakuomanik soovib talle kuuluvate osakute eest omandada, osakute väljalaskmine on käesoleva seaduse § 23 lõikes 2 sätestatud asjaoludel keela <!- END 25 -!> tud, keeldub registripidaja pensionifondi osakute vahetamisest ja teavitab sellest viivitam <!- START 26 -!> ata avalduse esitajat või kontohaldurit. Kontohaldur teavitab osakute vahetamisest keeldumisest viivitamata avalduse esitanud isikut.
(2) Pärijal on õigus kanda päritud osakud oma pensionikontole või võtta tagasi käesolevas seaduses sätestatud tingimustel ja korras. Avaldus osakute ülekandmiseks või tagasivõtmiseks on ühepoo <!- END 26 -!> lne tehing tsiviilseadustiku üldosa seaduse tähenduses.
(3) Registripidaja tunni <!- START 27 -!> stab pärandvara hulka kuuluvad osakud omal algatusel kehtetuks, kui pärast kümne aasta möödumist pärandi avanemisest ei ole osakuid tagasi võetud ega pärija pensionikontole kantud.
[RT I 2010, 38, 231 <!- END 27 -!> - jõust. 01.07.2010]
<!- START 28 -!> me="para29lg1p2"> 2) ei ole enam kohustatud isik käesoleva seaduse tähenduses, kuid talle on avatud pensionikonto;
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaega ei kohaldata pärija suhtes, kellel puudub võimalus osakute ülekandmiseks oma pensionikontole käesoleva seaduse § 29 lõike 1 kohaselt, samuti pärija <!- END 28 -!> suhtes, kes pärimistunnistuse tõestamise ajal vastab käesoleva seaduse § 29 lõike 1 punktis 3 s <!- START 29 -!> ätestatud tingimustele.
[<!- END 29 -!> f="https://www.riigiteataja.ee/akt/113122013001">RT I, 13.12.2013, 1 - <!- START 30 -!> jõust. 01.01.2014]
5) iga pensionifondi nimetus, <!- END 30 -!> mille osakuid füüsilisest isikust pärija soovib kanda oma pensionikontole, ja nende osakute arv;
<!- START 31 -!> name="para31lg1p6"> 6) iga pensionifondi nimetus, mille osakuid pärija soovib tagasi võtta, ja nende osakute arv;
(3) Käesolevas jaos sätestatud korras ei hüvitata kahju, mis tekitati tagatisfondi sead <!- START 32 -!> use §-s 62 sätestatud osakuomanikele.
<!- END 32 -!> ass="mm">[RT I, 18.02.2011, 1< <!- START 33 -!> /a> - jõust. 01.08.2011]
< <!- END 33 -!> /a>5) esildise esitamise kuupäev;
(2) Esildis tuleb esi <!- START 34 -!> tada Finantsinspektsioonile vähemalt 30 päeva enne käesoleva seaduse § 33 lõike 2 punktis 3 ja käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 42 nimetatud tähtaegu. Kui Finantsinspektsioon ei ole kümne kalendripäeva jooksul esildise saamisest alates esitanud vastuväiteid, edastab pensionifondivalitseja selle registripidajale täitmiseks. Esildises ilmnenud puudused kõrvaldab pensionifondivalitseja Finantsinspektsiooni määratud tähtpäevaks.
Pensionifondivalitseja on kohustatud kolme tööpäeva jooksul käesoleva seaduse § 34 lõikes 1 nimetatud esildise Finantsins <!- END 34 -!> pektsioonile esitamise päevast arvates avaldama vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes ja oma veebilehel või konsolideerimisgrupi, millesse ta kuulub, veebilehel teate, milles on vähemalt järgmised andmed:
<!- START 35 -!> >1) pensionifondi nimetus, mille osakuomanikele tekitatud kahju hüvitatakse;
(2) Uue pensionifondi valib osakuomanik käesoleva seaduse § 16 lõigetes 1 ja 3 sätestatud tingimustele vastava avaldusega kahe kuu jooksul pärast likvideerimisteate avaldamist vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes, kui Finantsinspektsioon ei ole määranud pikemat t <!- END 35 -!> ähtaega. Avalduse esitamisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 14 lõigetes 5 ja 5<!- START 36 -!> p>1 ning § 16 lõikes 71 sätestatut
7) isiku k <!- END 36 -!> innitus, et tal on olnud võimalik tutvuda kõikide registreeritud kohustuslike pensionifondide tingimuste, prospektide ja põhiteabega;
[RT I, 31.12.2016, 3 - jõust. 10.01.2017] < <!- START 37 -!> /span>
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud summa ulatuses, millest on eraldatud käesol <!- END 37 -!> eva paragrahvi lõikes 3 nimetatud summa, kannab registripidaja pensionikontodele Eesti väärtpaberite keskregistr <!- START 38 -!> is vastava arvu uue pensionifondi osakuid.
(2) Alates käesoleva seaduse § 37 lõikes 7 sätestatud uue pensionifondi loosimise päevale järgnevast päevast omandab osakuomanik käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud vahendite ja järgnevate sissemaksete eest käesoleva seaduse § 37 lõikes 2 sätestatud avalduses märgitud või käesoleva seaduse § 37 lõigetes 5-7 sätestatud alustel kindlaks määratud uue pensionifondi osakuid.
(2) Kogumi <!- END 38 -!> spensioni saamiseks on osakuomanikul õigus käesolevas jaos sätestatud tingimustel ja korras sõlmida k <!- START 39 -!> indlustusandjaga pensionileping, leppida pensionifondivalitsejaga kokku fondipension või taotleda ühekordset väljamakset pensionifondist.
(2) Pensionilepingu sõlmimise õigus on annuiteedi tege <!- END 39 -!> vusluba omaval Eestis asutatud kindlustusandjal ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis asutatud kindlustusandja Eesti filiaalil, kes on Tagatisfondi seaduses ette nähtud pensionilepingute osafondi fondiosaline ning kellel on registripidajaga kehtiv väärtpaberite registri pidamise seaduse § 371 lõikes 1 nimetatud leping.
(3) Kui kindlustusvõtja ei ole määranud teisiti, võetakse pensionilepingu sõlmimisel tagasi kõik kindlustusvõtjale kuuluvad pensionifondide osakud ja neile vastava summa eest tehakse üh <!- START 40 -!> ekordne kindlustusmakse isiku valitud kindlustusandjale. Osakutele vastav summa saadakse tagasivõetavate osakute arvu ja nende puhasväärtuse korrutamisel. Osakute tagasivõtmise ja raha kandmise pensionifondist kindlustusandjale korraldab registripidaja.
(5) Osakuomanikul on õigus sõlmida mitu pensionilepingut ja jaotada kõik talle kuuluvad pensionifondi osakud või vähemalt 700-kordsele riikliku pensionikindlustuse s <!- END 40 -!> eaduse alusel kehtestatud rahvapensioni määrale (edaspidi rahvape <!- START 41 -!> nsioni määr) vastavad pensionifondi osakud sõlmitavate pensionilepingute vahel.
§ 43. Ühekordne väl <!- END 41 -!> jamakse pensionifondist
(1) Kui os <!- START 42 -!> akuomanikule kuuluvate osakute koguväärtus on võrdne kümnekordse rahvapensioni määraga või on sellest väiksem, on osakuomanikul õigus nõuda kõigi osakute tagasivõtmist ning neile vastava summa korraga väljamaksmist (edaspidi ühekordne väljamakse).
(3) Käesolevas paragrahvis sätestatut kohaldatakse ka juhul, kui osa <!- END 42 -!> kute koguväärtus on lõikes 1 nimetatud summani vähenenud fondipensioni väljamaksete tulemu <!- START 43 -!> sel.
(3) [Kehtetu - RT <!- END 43 -!> I, 03.07.2017, 2 - jõust. 01.01.2018]
(31) Pensionilepingu garanteeritud intressimä <!- START 44 -!> är ei või olla negatiivne.
<!- END 44 -!> pan class="mm">[RT I, 07.07.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
< <!- START 45 -!> a name="para45lg5p4"> 4) esimene pensionimakse tehakse pensionilepingu esimesel pensioniaastal;
(11) Pensionilepinguid sõlmiv kindlustusandja on kohustatud pakkuma vähemalt käesoleva paragrahvi lõigetes 1-10 kehtestatud tingimustele vastavat pensionilepingut. Nimetatud tingimustest kõrvale kalduv tingimus on tühine, välja arvatud juhul, kui selline tingimus lepiti kokku käesoleva seaduse § 46 alusel.
(1) Investeerimisriskiga pensionileping on pensionileping, kus kindlustusvõtjale ei ole garanteeritud pensionimaksed vähemalt suuruses, mis vastab nullprotsendilise garanteeritud intressimääraga arvutatud pensionimaksetele, ning mille alusvara <!- END 45 -!> ga seotud investeerimisriski kannab vastavalt lepingule kindlustusvõtja.
<!- START 46 -!> ame="para46b1lg2"> (2) Investeerimisriskiga pensionilepingu alusvaraks võivad olla üksnes kohustusliku pensionifondi osakud.
(3) Kindlustatud isik ei pea ühise pensionil <!- END 46 -!> epingu sõlmimise ajal ega käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhul olema osakuomanik ega vanadusp <!- START 46b1 -!> ensioniealine, kuid õigus pensionimaksetele tekib tal vanaduspensioniikka jõudmisel.
[RT I 2008, 48, 269 - jõust. 14.1 <!- END 46b1 -!> 1.2008]
<!- END 47 -!> a>1) käesoleva seaduse § 523 lõikes 3 sätestatud kestusega, kui osakute kogu <!- START 48 -!> väärtus on väiksem kui 50-kordne rahvapensioni määr;
<!- END 48 -!> > (7) Tähtajalist pensionilepingut ei või sõlmida käesoleva seaduse § 46 lõigetes 1-3 säte <!- START 48b1 -!> statud eritingimustega.
<!- END 48b1 -!> name="para49lg7p1"> 1) keeldumise õiguslikku alust;
(9) Kindlustusvõtjal on õigus 14 päeva jooksul pensionilepingu sõlmimisest arvates lepingust taganeda, esitades selleks nimetatud tähtaja jooksul kindlustusandjale kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis taganemisavalduse. Kindlustusandja on kohustatud registripidajat viivitamata teavitama talle esitatud taganemisavaldusest, esitades käesoleva seaduse § 52 lõike 4 punktides 1-4 ja 11 nimetatud andmed.
10) selgitama osakuomanikule tema õigust kindlustusandja pakkumusega mitte nõustuda, samuti teavitama õigusest sõlmitud pensionilepingust taganeda 14 päeva jooksul lepingu <!- END 49 -!> sõlmimisest arvates;
11) esitama pädeva järelevalveasutuse kontaktandmed, mi <!- START 50 -!> llel osakuomanik võib esitada kaebuse kindlustusandja tegevuse peale;
(3) Kui kindlustusandjale laekunu <!- END 50 -!> d kindlustusmakse on suurem, kui pakkumuses märgitud, on kindlustusandja koh <!- START 51 -!> ustatud vastavalt suurendama ka pensionilepingu pensionimakseid.
51) <!- END 51 -!> viide sellele, kas tegemist on investeerimisriskiga pensionilepinguga või mitte;
(8) Käesoleva parag <!- END 52 -!> rahvi lõikes 5 sätestatut ei kohaldata kindlustusvõtja surma korral, välja arvatud ühise pensionilepingu puhul, mille sõlminud teine kindlustusvõtja või milles kindlustatud isik veel elab.
[RT I, 03.07.2017, 2< <!- START 52b1 -!> /a> - jõust. 01.01.2018]
(6) Kui kindlustusvõtja esitab kindlustusandjale pensionilepingu ülesütlemise avalduse, on kindlustusandja kohustatud viie tööpäeva jooksul esitama kindlustusvõtjale kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis tema pensionilepingu tagastusväärtuse suuruse lepingu lõppemise hetkel. Pensionilepingu ülesütlemisest teavitab kindlustusandja registripidajat enne lepingu lõppemist viivitamata, esitades avalduse, milles märgitakse käesoleva seaduse § 52 lõike 4 punktides 1-5, 8, 10 ja 11 nimetatud andmed.
(7) Pensionilepingu tagastusväärtus on lepingu tulevaste rahavoogude nüüdisväärtus tagastusväärtuse arvutamise hetkel või käesoleva paragrahvi lõike <!- END 52b1 -!> s 6 sätestatud juhul pensionilepingu lõppemise hetkel. Pensionilepingu tagastusväärtus on sõltuvalt pensionilepin <!- START 52b2 -!> gu tingimustes sätestatust kas selle lepingu tulevaste rahavoogude:
(8) Uus pensionileping sõlmitakse pärast ülesöeldud pensionilepingu lõppemist. Uue pensionilepingu sõlmimisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 49 lõigetes 1-9 ja 11 sätestatut. Käesoleva seaduse § 49 lõikes 5 nimetatud avalduses näidatakse § 52 lõike 4 punktides 1-5, 8, 9 ja 11 sätestatud andmed.
2) üksteist pensioniaastat, kui osakuomanik on 61-62-aastane;
3) kümme pensioniaastat, kui osakuomanik on 63-64-aastane;
4) üheksa pensioniaastat, kui osakuomanik on 65-66-aastane;
5) kaheksa pensioniaastat, kui osakuomanik on 67-68-aastane;
6) seitse pensioniaastat, kui osakuomanik on 69-70-aastane;
7) kuus pensioniaastat, kui osakuomanik on 71-72-aastane;
8) viis pensioniaastat, kui osakuomanik on 73-74-aastane;
9) neli pensioniaastat, kui osakuomanik on 75-76-aastane;
10) kolm pensioniaastat, kui osakuomanik on 77-78-aastane;
1) viis pensioniaastat, kui osakuomanik on 60-64-aastane;
2) neli pensioniaastat, kui osakuomanik on 65-69-aastane;
3) kolm pensioniaastat, kui osakuomanik on 70-74-aastane;
4) kaks pensioniaastat, kui osakuomanik <!- END 52b2 -!> on 75-aastane või vanem.
<!- START 52b3 -!> e="para52b3lg6"> (6) Fondipensioni väljamaksete aluseks olev osakute arv leitakse iga kord enne väljamakse tegemist. Osakuomanikule tehakse väljamakseid vastavalt osakute piirmäärale.
(8) Kui osakuomanikul on mitme pensionifondi osakuid, võetakse käesoleva paragrahvi lõike 7 punktides 2-4 nimetatud osaku puhasväärtuseks erinevates pensionifondides osakuomanikule kuuluvate osakute arvuga kaalutud osakute puhasväärtuste aritmeetiline keskmine.
(3) Fondipensioni lõpetamiseks esitab osakuomanik kontohaldurile või registripidajale avalduse, millel märgitakse käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1-4, 8 ja 9 nimetatud andmed.
(4) Käesoleva seaduse §-s 43 sätestatud ühekordse väljamakse saamiseks esitab osakuomanik kontohaldurile või registripidajale ühekordse väljamakse avalduse, kus märgitakse käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1-4, 6, 8 ja 9 nimetatud andmed.
(5) Fondipensioni avalduse, selle lõpetamise avalduse ja ühekordse väljamakse avalduse suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 16 lõigetes 1-4 ja 6 sätestatut ning käesoleva paragrahvi lõigetes 2-4 nimetatud andmed esitatakse avaldustel registripidaja ette antud vormil.
1) registripidajale esitatud või kontohalduri kaudu edastatud avaldus ei vasta käesolevas paragr <!- END 52b3 -!> ahvis kehtestatud nõuetele;
<!- START 52b4 -!> > 3) avalduses toodud andmed ei vasta tegelikkusele või on vastuolulised;
(7) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud osakuomanik <!- END 52b4 -!> u osakute koguväärtus on 1. aprilli seisuga võrdne 50-kordse rahvapensioni määraga või sellest suurem, lõpeb f <!- START 52b5 -!> ondipension ning osakuomanikul on õigus saada kogumispensioni käesoleva seaduse §-des 41-43 sätestatud tingimustel ja korras.
(9) Käesoleva paragrahvi lõigetes 5-7 sätestatut kohaldatakse ka osakute suhtes, mis jäeti fondipensioni kokkuleppimisel osakuomaniku pensionikontole põhjusel, et nende tagasivõtmine oli investeerimisfondide seaduse alusel keelatud, kuid mille tagasivõtmise piirangud on ära langenud.
(12) Isiku taotlusel on tööandja, kes tegi tema eest sissemakseid, kohustatud talle kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis selgitama, millised on võimalused sissemaksete t <!- END 52b5 -!> egemise jätkamiseks pärast töölt lahkumist ja õigused seoses omandatud vabatahtliku pensionifondi osakutega, ning soovitama kaaluda lahendusi, mis võimaldavad osakutele vastavat summat kasutada eelkõige pensionieas.
<!- START 53 -!> lass="mm">[RT I, 03.07.2017, 2 - jõust. 21.05.2018]
1) talle on e-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seaduse nõuete kohaselt välja antud sertifikaat digitaalallkirja andmiseks ning taotlus esitatakse digitaalallkirjaga registripidaja veebilehe kaudu, kasutades selleks määratud tarkva <!- END 53 -!> rarakendust, või
2) tema isikusamasus tuvastatakse registripidaja ja kontohalduri vahelise kokkuleppe kohaselt asjakohaste organisatsiooniliste ning ri <!- START 54 -!> ist- ja tarkvaraliste vahenditega ning taotlus esitatakse kirjalikku taasesitamist ja isiku identifitseerimist võimaldaval kujul.
(6) Pensionifondivalits <!- END 54 -!> eja ei pea hindama vabatahtliku pensionifondi osakute asjakohasust isikule, kui isik on ise avaldanud soovi omandada vabatahtliku pensionifondi osakuid ja pensionifondivalitseja on isikut hoiatanud, et sellisel juhul ei nõuta vabatahtliku pensionifondi osakute asjakohasuse hindami <!- START 54b1 -!> st ning isiku huvid võivad olla seetõttu vähem kaitstud.
(4) Vabatahtliku pensionifondi osakute vahetamisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 23 lõigetes 2-4 ja §-s 26 kohustusliku pensionifondi osakute vahetamise kohta sätestatut.
4) osakute arv, mille vahetamist osakuomanik taotl <!- END 54b1 -!> eb;
<!- START 55 -!> > 51) osakute liik, mida osakuomanik soovib omandada, kui pensionifondil on mitut liiki osakuid;
(4) Vabatahtliku pensionifondi osakute vahetamisel makstakse pensionifondivalitsejale osakuomaniku arvel vastava pensionifondi tingimustes ja prospektis ettenähtud ulatuses osakute tagasivõtmistasu ja väljalasketasu, kusjuures tagasivõtmistasu suurus võib erineda sõltuvalt vahetat <!- END 55 -!> avate vabatahtliku pensionifondi osakute omandamise ajast.
(2) Os <!- END 56 -!> akute tagasivõtmiseks esitab pärija kontohaldurile või registripidajale avalduse ja pärimistunnistuse.<!- START 57 -!> r> [RT I, 26.06.2017, 1 - jõust. 01.09.2018]
< <!- END 57 -!> span class="mm">[Kehtetu - RT I, 18.02.2011, 1 - jõust. <!- START 58 -!> 01.08.2011]
(1) Kindlustusvõtja ja kindlustatu võib olla üksnes füüsili <!- END 58 -!> ne isik.
(2) Kindlustusvõtja on lepingu alusel kohustatud tasuma kindlustusmakseid seaduses ja l <!- START 59 -!> epingus ettenähtud korras. Kindlustusvõtja eest võib kindlustusmakseid tasuda tema tööandja. Alates lepingus sätestatud tähtpäeva saabumisest tekib kindlustusandjal kohustus maksta kindlustuspensioni lepingus sätestatud korras.
(21) Isiku taotlusel on tööandja, kes tasus tema eest kindlustusmakseid, kohustatud talle kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis selgitama, millised on võimalused kindlustusmaksete tasumise jätkamiseks pärast töölt lahkumist ja õigused seoses sõlmitud täiendava kogumispensioni kindlustuslepinguga, ning soovitama kaaluda lahendusi, mis võim <!- END 59 -!> aldavad kindlustussummat kasutada eelkõige pensionieas.
[RT I, 29.03.2012, 1 - jõust. 30.03.20 <!- END 60 -!> 12]
[<!- START 61 -!> >RT I, 18.02.2011, 1 - jõust. 01.08.2011]
(52) Käesoleva paragrahvi <!- END 61 -!> lõikes 51 nimetatud summasid kindlustusvõtjale välja ei maksta ja ül <!- START 62 -!> esöeldud lepingu kindlustusandja kannab vastavalt lepingu kogu tagastusväärtuse või osa tagastusväärtusest lepingus ettenähtud tähtaja jooksul, kuid mitte hiljem kui kaks kuud pärast lepingu ülesütlemise avalduse saamist, kindlustusvõtja sõlmitud teise lepingu kindlustusmaksena selle lepingu sõlminud kindlustusandjale või kooskõlastatult kindlustusvõtja valitud vabatahtliku pensionifondi fondivalitsejaga kindlustusvõtja sissemaksena vabatahtlikku pensionifondi.
(53) Käesoleva paragrahvi lõikes 52 sätestatut võ <!- START 63 -!> ib lepingu lõppemisel kohaldada kindlustusvõtja soovil ka selle lepingu alusel väljamaksmisele kuuluva kindlustuspensioni suhtes.
§ 66. Makse maksmise kohustuse rakendamine ja valikuavalduse esitamise erisused aastatel 2002-2010
(1) Kohustusliku kogumispensioni makset ei pea tasuma i <!- END 63 -!> sikud, kes on sündinud enne 1983. aasta 1. jaanuari.
(2) Käesol <!- START 64 -!> eva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikutel on õigus maksta kohustusliku kogumispensioni makset ja omandada kohustusliku pensionifondi osakuid, kui nad on esitanud valikuavalduse hiljemalt:
1) 2002. aasta 31. oktoobril - isikud, kes on sündinud aastatel 1942-1956;
2) 2003. aasta 31. oktoobril - isikud, kes on sündinud aastatel 1957-1961;
3) 2004. aasta 31. oktoobril - isikud, kes on sündinud aastatel 1962-1964;
4) 2005. aasta 31. oktoobril - isikud, kes on sündinud aastatel 1965-1967;
5) 2006. aasta 31. oktoobril - isikud, kes on sündinud aastatel 1968-1970;
6) 2007. aasta 31. oktoobril - isikud, kes on sündinud aastatel 1971-1973;
7) 2008. aasta 31. oktoobril - isikud, kes on sündinud aastatel 1974-1976;
8) 2009. aasta 31. oktoobril - isikud, kes on sündinud aastatel 1977-1979;
9) 2010. aasta 31. oktoobril - isikud, kes on sündinud aastatel 1980-1982.
<!- END 64 -!> (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud isikul tekib kohustusliku kogum <!- START 65 -!> ispensioni makse tasumise õigus ja kohustus valikuavalduses märgitud kohustuslikku pensionifondi alates valikuavalduse esitamise aastale järgneva aasta 1. jaanuarist tingimusel, et valikuavaldus on esitatud hiljemalt 31. oktoobril. Ajavahemikul 1. novembrist kuni 31. detsembrini valikuavalduse esitanud isikul tekib makse tasumise kohustus alates ülejärgmise aasta 1. jaanuarist.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud isiku eest tehakse käesoleva seaduse § 661 lõikes 2 nimetatud täiendavaid sissemakseid kohustuslikku pensi <!- END 65 -!> onifondi käesoleva seaduse § 661 lõikes 2 nimetatud hüvitise maksmise perioodil hüvitise määramisest arvates, kuid mitte enne valikuavalduse esitamise aastale järgneva aasta 1. jaanuari tingimusel, et valikuavaldus on esitatud ja valikuavalduses märgitud andmed on registripidajale laekunud 31. oktoobriks.
(2) Füüsilisest isi <!- END 66 -!> kust ettevõtja tasub 5/12-lt 2009. aastal saadud sotsiaalmaksuseaduse § 2 lõike 1 punktis 5 nimet <!- START 66b1 -!> atud tulult (edaspidi ettevõtlustulu) makset käesoleva seaduse §-s 9 sätestatud makse määras. 2010. aastal saadud ettevõtlustulult füüsilisest isikust ettevõtja makset ei tasu.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud avalduses märgitakse käesoleva seaduse § 15 lõike 1 punktides 1, 2 ja 8-11 sätestatud andmed. Avalduse suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 14 lõikes 51ja § 16 lõigetes 1-8 sätestatut. 2009. aasta 1. augustist kuni 30. septembrini esitatud kirjalike avalduste andmed edastab kontohaldur registripidajale esimesel võimalusel. Avalduse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud avalduse esitanud isiku puhul tehakse alates 2010. aasta 1. jaanuarist makstud käesoleva seaduse § 7 lõikes 1 nimetatud tasudelt käesoleva seaduse §-s 9 sätestatud määras sissemakseid. Nimetatud isiku puhul ei kohaldata alates 2010. aasta 1. jaanuarist käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 sätestatut.
(3) Makse määra ajutise tõstmise avalduse esitamise õigust ei ole aastatel 1942-1954 sündinud kohustatud isikul, kes esitas käesoleva seaduse § 671 lõikes 4 nimetatud avalduse.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud makse määra ajutine tõstmine lükkub aasta võrra edasi, kui 2012. a <!- END 66b1 -!> asta ja sellele järgneva vastava aasta sisemajanduse koguprodukti nominaalkasv on väiksem kui 5%. Makse määra ajutist tõstmist ei rak <!- START 67 -!> endata hiljem kui 2017. aastast.
(6) Lõikes 5 nimetatud juhul kehtestab makse määra ajutise tõstmise avalduse esitamise uue tä <!- END 67 -!> htaja Vabariigi Valitsus määrusega makse määra ajutise tõstmis <!- START 67b1 -!> e rakendumise aastale eelneva aasta 15. aprilliks.
§ 69. Päritud kohustusliku pensionifondi osakute kasutamisega seotud tähtajad< <!- END 67b1 -!> br> [RT I 2008, 48, 269 <!- START 67b2 -!> - jõust. 14.11.2008]
§ 721. <!- END 67b2 -!> me="para72b1"> Eesti keskmise sotsiaalmaksuga maksustatava tulu arvutamine 2013. aastaks< <!- START 68 -!> /h3>
[RT I, 13.12.2014, 1 - jõust. 01.07.2016 (jõustumine muudetud - <!- END 68 -!> RT I, 17.12.2015, 1)]
§ 723. Valikuavalduse esi <!- START 68b1 -!> tamise erisused aastal 2020
(1) Ajavahemikul 1970-1982 sündinud isikul, kes ei esitanud valikuavaldust käesoleva seaduse § 66 lõikes 2 sätestatud tähtpäevaks, tekib õigus maksta kohustusliku kogumispensioni makset ja omandada kohustusliku pensionifondi osakuid, kui ta esitab valikuavalduse ajavahemikus 2020. aasta 1. jaanuarist kuni 30. novembrini.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud valikuavalduse esitanud isikule k <!- END 68b1 -!> ohaldatakse käesolevas seaduses kohustatud isiku kohta sätestatut käesolevast paragrahvist tulenevate erisustega.
(3) Valikuavalduse esitanud isikul tekib õigus ja kohustus tasuda kohustusliku kogumispensioni makset alates 2021. aa <!- START 69 -!> sta 1. jaanuarist.
<!- END 69 -!> name="para72b3lg5"> (5) Käesoleva seaduse §-s 10 kehtestatud täiendavai <!- START 70 -!> d sissemakseid tehakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud valikuavalduse esitanud isiku eest lapse kohta, kes on sündinud 2021. aasta 1. jaanuaril või hiljem.
<!- END 70 -!> (7) Täiendavate sissemaksete tegemise taotlemiseks tuleb esitada Sotsiaalkindlustusametile kä <!- START 70b1 -!> esoleva seaduse § 10 lõikes 3 nimetatud avaldus.
§ 73. - § 76. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(2) Kuni käesoleva seaduse § 11 lõike 1 punktides 4 ja 5, § 12 lõikes 3, § 15 lõikes 2, § 16 lõikes 9, § 21 lõikes 9, § 35 lõikes 4, § 73 punktis 3 <!- END 70b1 -!> sätestatud sotsiaalmaksuseaduse § 11 lõikes 3 nimetatud õigusaktide kehtesta <!- START 71 -!> miseni lähtutakse käesoleva seaduse § 72 lõikes 2 nimetatud õigusaktides sätestatust, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.<!- END 71 -!> p>
1 - EL Nõukogu direktiiv 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukind <!- START 72 -!> lustustegevuse alustamise ja jätkamisega se <!- END 72 -!> otud õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 228, 16.8.1973, lk 3, muudetud: direktiiviga 76/580/EMÜ EÜT L 189, 13.7.1976, lk 13; direktiiv <!- START 72b1 -!> iga 84/641/EMÜ EÜT L 339, 27.12.1984, lk 21; direktiiviga 87/343/EMÜ EÜT L 185, 4.7.1987, lk 72; direktiiviga 87/344/EMÜ EÜT L 185, 4.7.1987, lk 77; direktiiviga 88/357/EMÜ EÜT L 172, 4.7.1988, lk 1; direktiiviga 90/618/EMÜ EÜT L 330, 29.11.1990, lk 44; direktiiviga 92/49/EMÜ EÜT L 228, 11.8.1992, lk 1; direktiiviga 95/26/EÜ EÜT L 168, 18.7.1995, lk 7; direktiiviga 2000/26/EÜ EÜT L 181, 20.7.2000, lk 65; direktiiviga 2002/13/EÜ EÜT L 77, <!- END 72b1 -!> 20.3.2002, lk 17; direktiiviga 2002/87/EÜ EÜT L 35, 11.2.2003, lk 1);
- EL Nõukogu direkti <!- START 72b2 -!> iv 88/357/EMÜ otsekindlustustegevusega, välja arvatud elukindlustustegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta, millega nähakse ette sätted teenuste osutamise vabaduse tegeliku kasutamise hõlbustamiseks ja muudetakse direktiivi 73/239/EMÜ (EÜT L 172, 4.7.1988, lk 1, muudetud: direktiiviga 90/618/EMÜ EÜT L 330, 29.11.1990, lk 44; direktiiviga 92/49/EMÜ EÜT L 228, 11.8.1992, lk 1);
- EL Nõuk <!- END 72b2 -!> ogu direktiiv 92/49/EMÜ otsekindlustustegevusega, välja arvatud elukindlustustegevusega seotud õigusnormide koosk <!- START 72b3 -!> õlastamise kohta, millega muudetakse direktiive 73/239/EMÜ ja 88/375/EMÜ (kolmas kahjukindlustuse direktiiv) (EÜT L 228, 11.8.1992, lk 1, muudetud: direktiiviga 95/26/EÜ EÜT L 168, 18.7.1995, lk 7; direktiiviga 2000/64/EÜ EÜT L 290, 17.11.2000, lk 27; direktiiviga 2002/87/EÜ EÜT L 35, 11.2.2003, lk 1);
- Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2002/83/EÜ elukindlustuse kohta (EÜT L 345, 19.12.2002, lk 0001-0051);
- Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/50/EL, mis käsitleb miinimumnõudeid liikmesriikidevahelise töötajate liikuvuse suurendamiseks täiendavate pensioniõiguste omandamise ja säilitamise parandamise teel (ELT L 128, 30.4.2014, lk 1-7);
- Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/2341 tööandja kogumispensioni asutuste tegevuse ja järelevalve kohta (ELT L 354, 23.12.2016, lk 37-85).
<!- END 72b3 -!> <!- START 77 -!> <!- END 77 -!>


Jõhvi arveveski seismapanek | Prokuratuuri aastaraamatud
Rita Hlebnikova: olin kindel, et arveveskid töötavad Tallinnas ja Tartus, aga mitte Virumaal
Kuni kriminaalmenetluse alustamiseni selles kriminaalasjas olin ma kindel, et arveveskid töötavad Tallinnas ja Tartus, aga mitte Virumaal. Kohtueelse menetluse käigus veendusin, et arveveski jahvatas suurejooneliselt ka Virumaal.
17.01.2014 alustati kriminaalmenetlust KarS § 3891 lg 1 tunnustel. 22.11.2016 tegi Viru Maakohus kuritegeliku ühenduse looja suhtes süüdimõistva otsuse, mis jõustus 18.10.2017.
Kuritegeliku ühenduse loojad Andrei Leppik ja Vladimir Popenko lõid kuritegeliku ühenduse juba enne 01.01.2014 ja see tegutses kuni 12.11.2014, kui võtmeisikud kinni peeti. Kuritegeliku ühenduse eesmärk oli arveveski teenuse osutamine tegutsevatele ettevõtetele ning sellega maksupettuste toimepanemisele kaasaaitamine ja sellest kriminaaltulu teenimine. Ühendusse olid värvatud ja kuulusid püsivalt 11 isikut. Arveveski kasutajaid oli kokku 37 äriühingut, kes kandsid/tasusid kokku üheksale varifirmale raha 3 118 815 eurot.
Maksupettuste teostamiseks soetas ja kasutas kuritegelik ühendus Andrei Leppiku juhtimisel üheksat variäriühingut. Iseloomulik oli, et iga variäriühingut kasutati paar kuud, seejärel võeti kasutusele uus äriühing ja uued kontod pankades. Kõigil variäriühingutel olid arvelduskontod eri pankades, kuid neil puudusid mistahes majandustegevusele viitavad tunnused – töötajad, tehnika ja majandustegevusega seonduvad kulutused.
Andrei Leppiku ja Vladimir Popenko loodud kuritegeliku ühenduse vahendusel osutati arveveski teenust variäriühingute pangakontode kaudu, millele laekunud summad võeti kohe sularahas välja AS-i Tavid ja ATM-de kaudu.
Andrei Leppik ja tema kuriteokaaslased koostasid eelviidatud variäriühingute alt tegelikkusele mittevastavaid arveid, arveid-saatelehti ja muid maksuarvestuseks vajalikke dokumente. Arvete ja muude raamatupidamise algdokumentide väljastamise ning pankades asuvate arvelduskontode käsutamisega võimaldati päriselt tegutsevatel äriühingutel kanda oma ettevõtlusest maksuvabalt välja sularaha ja esitada maksude tasumisest kõrvalehoidmise eesmärgil maksudeklaratsioonides valeandmeid. Maksupettuste toimepanemiseks koostati variäriühingute nimel arveid erinevate näiliste ostu-müügi, teenuste osutamise ja muude tehingute kohta vastavalt arveid tellinud äriühingu tingimustele.
Andrei Leppiku ja Vladimir Popenko loodud kuritegeliku ühenduse liikmed koostasid ja edastasid 37 tegutsevale ettevõttele võltsarveid kogusummas 3 118 815,19 eurot, millest kuritegeliku ühenduse liikmete käsutusse ja kasutusse jäi 10%.
Selliselt osutati arveveski teenust 37 tegutsevale äriühingule. Firmad esitasid käibedeklaratsioonides tahtlikult valeandmeid soetamisel tasutud käibemaksu osas, mille tulemusel jäi riigile maksudena laekumata käibemaksu summas 501 114,09 eurot.
Kuriteokahtlustuse said lisaks kuritegeliku ühenduse liikmetele neli tegutsevat äriühingut ning nende juhatuse liikmed, kes tellisid ja kasutasid äriühingute raamatupidamises ja deklaratsioonide esitamisel arveveski arveid tegelikkuses mittetoimunud tehingute kohta, mille tulemusena jäi riigieelarvesse maksudena laekumata käibemaksule vastav summa.
Andrei Leppiku kontrolli all olnud varifirmade pangakontodele laekunud summad liikusid sularahaautomaatida kaudu A. Leppikule. Pärast sularaha kättesaamist kohtus Andrei Leppik või tema määratud isik variettevõtete teenuseid kasutanud legaalsete äriühingute esindajatega ning edastas neile eelnevalt kokkulepitud summad. Samas vajalikud kuludokumendid edastati tavaliselt e-posti teel, saadeti Tallinnast Jõhvi Cargobusiga või anti füüsiliselt käest kätte.
Andrei Leppiku ja Vladimir Popenko loodud kuritegeliku ühenduse liikmed koostasid ja edastasid 37 tegutsevale ettevõttele võltsarveid kogusummas 3 118 815,19 eurot, millest kuritegeliku ühenduse liikmete käsutusse ja kasutusse jäi 10% arvete kogusummast ehk 311 881 eurot. Võltsarved olid sisult õigustühised ja koostatud eesmärgiga võimaldada tegutsevatel äriühingutel kasutada neid raamatupidamises ning arvata maha sisendkäibemaks. Variäriühingute nimelt esitatud võltsarvete alusel tasusid tegutsevad ettevõtted arvetel näidatud summad variäriühingute pangakontodele.
Peale selle tuvastati kohtueelses menetluses, et Andrei Leppik koos abikaasa Anastassia Leppikuga on pannud toime rahapesu suures ulatuses. See seisnes selles, et nad legaliseerisid kuritegeliku ühenduse poolt ajavahemikus 01.01.2014 kuni 12.11.2014 toimepandud maksupettuste tulemusel saadud kriminaaltulu summas vähemalt 65 195 eurot, varjates kriminaaltulu päritolu ja tegelikku omanikku, kahjustades riigi majandussüsteemi normaalset toimimist. A. Leppik kasutas kriminaaltuluna saadud raha Terrasport OÜ soetamisel ja selle majandustegevuse – Jõhvi linna jõusaali rajamine, sh vajalike ruumide renoveerimine ja seadmete soetamine – finantseerimiseks ehk pani koos Anastassia Leppikuga ja OÜ-ga Terrasport toime rahapesu.
Virumaa arveveski looja A. Leppiku kriminaalasja menetleti Viru Maakohtus üldmenetluses. Tähelepanuväärne on asja menetlemise kiirus. Kriminaalmenetlust alustati 17.01.2014 ja Viru Maakohtu süüdimõistev otsus jõustus 18.10.2017.
Kokku oli kriminaalasjas 24 süüdistatavat, kellest seitsme isiku juhtumeid menetleti üldmenetluses. Andrei Leppik mõisteti süüdi KarS § 256 lg 1; KarS § 22 lg 3 - § 3891 lg 1 ja lg 3; KarS § 394 lg 2 p 1, KarS § 344 lg 1 järgi ja teda karistati vangistusega seitse aastat.


3-15-3015/21 Tartu Ringkonnakohtu halduskolleegium 10.01.2017
Ravimiseaduse § 31 lõike 5 kohaselt võib üldapteegis müüa lisaks ravimitele, toidulisanditele ja loodustoodetele ainult meditsiini- ja hügieeniotstarbelisi tooteid. Müügist on välistatud kõik muude otstarvetega tooted, s.h tooted, millel on inimese välimust muutev või dekoreeriv eesmärk.
RavS § 83 lg 3 sõnastus on direktiivi 2001/83/EÜ artikli 87 lg-tega 2 ja 3 võrreldes kitsam ja piiravam, kuna keelab ravimireklaamis esitada teavet, mida ei ole ravimi omaduste kokkuvõttes märgitud. Selline keeld piirab ebaproportsionaalselt ettevõtlusvabadust ja ärilist sõnavabadust. Samuti ei ühti see keeld direktiivi artikli 87 lg-tes 2 ja 3 ning artikli 92 lg-tes 2 ja 3 esitatud nõuetega ega neile Euroopa Kohtu antud tõlgendusega. RavS § 83 lg-st 3 tulenev keeld on selge ja ühemõtteline ning seetõttu ei ole võimalik ka normi kooskõlaline tõlgendamine. Eesti õiguse vastavuse tagamiseks Euroopa Liidu õigusaktis sätestatuga on piisav jätta RavS § 83 lg 3 kohaldamata osas, millega keelatakse ravimi reklaamis sellise teabe sisaldumine, mida ei ole ravimi omaduste kokkuvõttes. RavS § 83 lg 3 (06.06.2008 kehtinud sõnastus) on kohaldatav järgmises ulatuses: "Ravimi reklaam peab vastama reklaamiseaduses […]toodud reklaami põhi- ja üldnõuetele ning põhinema Ravimiameti kinnitatud ravimi omaduste kokkuvõttel." RavS § 83 lg 3 kohaldatavat osa saab tõlgendada selliselt, et ravimi reklaamis on lubatud esitada ka teavet, mis ei sisaldu ravimi omaduste kokkuvõttes. See teave peab olema aga olema kooskõlas ehk täpsustama ja kinnitama kokkuvõttes märgitut ning ei tohi seda moonutada. RavS § 83 lg-s 3 sätestatud üldnõuded on kohaldatavad ka ravimite väljakirjutamise õigust omavatele isikutele, proviisoritele ja farmatseutidele suunatud ravimireklaamis. RavS § 83 ja 85 ei ole üld- ja erinormi vahekorras.
Kui ravimireklaamis esitatud väited on vastuolus ravimi omaduste kokkuvõttega, siis on see aluseks ravimireklaami avaldamise lõpetamise ettekirjutuse tegemiseks. Sellises olukorras puudub aga alus abstraktse kohustuse määramiseks, mille järgi ei tohi ka tulevikus avaldatavas ravimireklaamis üldse avaldada teavet, mida ei ole ravimi omaduste kokkuvõttes. Kõik ravimireklaamis esitatud väited ei pea sisalduma ravimi omaduste kokkuvõttes või olema kokkuvõttes loetletud andmetest tuletatavad. Ravimi väljakirjutamise või tarnimise õigust omavatele isikutele suunatud ravimireklaamis võib kasutada ravimi omaduste kokkuvõttega kooskõlas olevaid, kuid selles mittesisalduvaid väiteid. Ettekirjutuse tegemise ajal (6. juunil 2008) kehtinud RavS § 100 lg 7 p 3 tulenevalt oli järelevalve teostajal alus üksnes ravimireklaami keelustamiseks, mitte aga tulevikus avaldatava ravimireklaami kohustustuslike tingimuste kehtestamiseks. Järelevalvemenetluse üheks eesmärgiks on ka ennetava funktsiooni täitmine, mille raames on põhjendatud õigusnormide tõlgendamine ning ettekirjutuse adressaadile juhiste andmine tulevikuks. Vastavad juhised peaksid sisalduma aga ettekirjutuse põhjendustes, mitte resolutsioonis, mis on menetlusalusele isikule siduv ja järgimiseks kohustuslik.
Liikluses osalenud isiku joobeseisund tuleb sunnivahendi kohaldamiseks või süüteomenetluse läbiviimiseks tuvastada Liiklusseaduse alusel kehtestatud korras. Ravikindlustuse seaduse kohaselt on joobeseisundi tuvastamine, mis välistab õiguse töövõimetuse hüvitisele, alternatiivselt võimalik ka arsti tehtud ekspertiisiga. RaKS § 60 lg 1 p 2 kohast arsti tehtava ekspertiisi täpsemat korda ei ole õiguslikult sätestatud. Asjakohase regulatsiooni puudumine või ebapiisavus ei ole aga iseendast asjaoluks, mis välistaks sellise ekspertiisi läbiviimise või muudaks teostatava ekspertiisi õigusvastaseks. Asjakohase regulatsiooni puudumisel peab arsti ekspertiis vastama ekspertiisile tavapäraselt esitatavatele õiguslikele nõuetele. Seejuures on oluline, et joobeseisundi tuvastamine arsti tehtava ekspertiisiga RakS § 60 lg 1 p 2 tähenduses ei ole käsitatav raviteenuse alaliigina või toiminguna raviteenuse osutamisel ning selline ekspertiis pole vahetult taandatav üksnes laboratoorsete uuringute tulemustele. Arsti ekspertiis joobeseisundi tuvastamiseks peab vastama haldusmenetluses ekspertiisile esitatavatele põhinõuetele. Olukorras, kus RakS § 60 lg 1 p 2 kehtestab joobeseisundi tuvastamise nõude arsti ekspertiisi kaudu ning seda nõuet ei ole järgitud, puuduvad haigekassal alused ajutise töövõimetuse hüvitise määramisest keeldumiseks. RaKS § 60 lg 1 p 2 tulenevalt peab haigekassa hüvitise määramisel hindama ka seda, kas haigestumise või vigastuse ja joobeseisundi vahel oli põhjuslik seos.
Haldusorgani sise-eeskiri ei ole iseseisvalt halduskohtus vaidlustatav akt. Seda, kas sise-eeskirjas sätestatud ja üksikjuhtumil aluseks olnud kriteeriumid on asjakohased ning kas kaalutlused, mis tuginesid halduseeskirjas sätestatud kriteeriumitele, olid õiguspärased, saab välja selgitada halduse üksikakti halduskohtuliku kontrolli käigus. Haldusesisene akt (halduseeskiri) on esmajärjekorras suunatud haldusele enesele ning on siduv haldusorganile. Akti halduseeskirjadena kvalifitseerimine ei välista, et sätestatu avaldab mõju ka haldusevälistele isikutele nende suhetes avaliku võimuga. Halduseeskirja normid omandavad faktilise välismõju nende kohaldamise tulemusena. Kaalumisreeglite kehtestamist eelkõige haldusele enesele suunatud halduseeskirja vormis võib pidada iseenesest põhjendatuks. Kuigi halduseeskiri peab abistama haldusorganit edaspidise kaalutlusõiguse teostamisel, ei tohi eeskiri kaalumist takistada ega välistada. Haldusel peab olema põhjendatud juhtudel ning konkreetse juhtumi asjaolusid arvestades õiguspärase kaalumisotsuse saavutamiseks võimalus ka halduseeskirjas sätestatud piire ületada. Seejuures tuleb halduseeskirja kohaldades järgida võrdse kohtlemise ning proportsionaalsuse põhimõtet.
Haigekassa nõukogu 28. oktoobri 2004. a otsus "Ravi rahastamise lepingu sõlmimise ja lepingu tähtaja üle otsustamise asjaolude hindamise alused" on haldusesisene akt (halduseeskiri), mis on esmajärjekorras suunatud haldusele enesele ning siduv haldusorganile. Halduseeskiri võib avaldada mõju ka haldusevälistele isikutele nende suhetes avaliku võimuga. Nimetatud aktis sätestatu omandab haldusest väljapoole suunatud tähenduse ravi rahastamise lepingu sõlmimist taotlevate isikute suhtes, kelle vastavust hinnatakse ravikindlustuse seaduse ja selle akti pinnalt ning otsustatakse nendega lepingu sõlmimine või mittesõlmimine. Kuigi halduseeskiri peab abistama haldusorganit edaspidise kaalutlusõiguse teostamisel, ei tohi eeskiri kaalumist takistada ega välistada. Halduse diskretsiooniruum on nimetatud aktis sätestatud hindamiskriteeriumitega kahandatud minimaalseks. Haldusorgani sise-eeskiri ei ole iseseisvalt halduskohtus vaidlustatav akt. Seda, kas sise-eeskirjas sätestatud ja üksikjuhtumil aluseks olnud kriteeriumid on asjakohased ning kas kaalutlused, mis tuginesid halduseeskirjas sätestatud kriteeriumitele, olid õiguspärased, saab välja selgitada halduse üksikakti halduskohtuliku kontrolli käigus.
3-3-1-68-05 Riigikohus 20.12.2005
Politsei vastutab oma toimingute õiguspärasuse eest ka sel juhul, kui ta täidab seadusest tulenevat abiandmise kohustust. Abi osutamisel peab politsei veenduma, et abinõue on õiguspärane.
Isiku tahtevastane hoidmine raviasutuse kinnises osakonnas on käsitatav avalik-õiguslikus suhtes asetleidva vabadusevõtmisena, mis võib õigusvastasuse korral kaasa tuua riigi vastutuse.