Struktuuritoetuse andmise tingimused keskhariduseta täiskasvanute tagasitoomiseks tasemeõppesse – Riigi Teataja
Struktuuritoetuse andmise tingimused keskhariduseta täiskasvanute tagasitoomiseks tasemeõppesse
Struktuuritoetuse andmise tingimused keskhariduseta täiskasvanute tagasitoomiseks tasemeõppesse - sisukord
§ 2 Terminid
§ 3 Toetuse andmise eesmärk
§ 4 Rakendusüksus ja rakendusasutus
§ 5 Vaide esitamine
2 Toetatavad tegevused, kulude abikõlblikkus ja toetuse määr
§ 6 Toetatavad tegevused ja sihtgrupp
§ 7 Kulude abikõlblikkus
§ 8 Abikõlblikkuse periood
§ 9 Toetuse piirsumma ja osakaal
3 Nõuded taotlejale, partnerile ja taotlusele
§ 10 Nõuded taotlejale ja partnerile
§ 11 Nõuded taotlusele
§ 12 Taotleja kohustused
4 Toetuse taotlemine
§ 13 Taotlusvooru avamine
§ 14 Toetuse taotlemise tähtaeg ja taotluse esitamise viis
5 Taotluste menetlemine
§ 15 Taotluse menetlemine
§ 16 Taotleja, partneri, taotluse ja projekti nõuetele vastavaks tunnistamine
§ 17 Hindamiskomisjoni moodustamine
§ 18 Projektide hindamine, valikukriteeriumid ja valiku kord
§ 19 Taotluse rahuldamise tingimused ja kord
§ 20 Taotluse rahuldamata jätmise tingimused ja kord
§ 21 Taotluse osaline või kõrvaltingimustega rahuldamine
6 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
§ 22 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
7 Toetuse maksmise tingimused
§ 23 Toetuse maksmine
8 Aruannete esitamine
§ 24 Toetuse kasutamisega seotud aruannete esitamine
9 Toetuse saaja, partneri ja rakendusüksuse õigused ja kohustused
§ 25 Toetuse saaja ja partneri kohustused
§ 26 Toetuse saaja ja partneri õigused
§ 27 Rakendusüksuse kohustused
§ 28 Finantskorrektsioonid
RT I, 18.03.2020, 9
Vastu võetud 05.01.2016 nr 1
RT I, 06.01.2016, 31
jõustumine 09.01.2016
11.06.2019 RT I, 19.06.2019, 1 22.06.2019
12.03.2020 RT I, 18.03.2020, 1 01.04.2020
Määrus kehtestatakse perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 14 alusel.
Määrusega reguleeritakse „Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014–2020” (edaspidi rakenduskava) prioriteetse suuna „Ühiskonna vajadusele vastav haridus ja hea ettevalmistus osalemaks tööturul” meetme „Täiskasvanud elanikkonna kompetentside arendamine” tegevuse „Madala haridustasemega täiskasvanute tagasitoomine tasemekoolitusse ja õppes osalemise toetamine” eesmärkide elluviimist Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest.
§ 2. Terminid
Käesolevas määruses tähistab termin „õppeasutus” üldhariduskooli või kutseõppeasutust, milles toimub üldhariduse mittestatsionaarne õpe põhi- või keskhariduse tasemel või mõlemal.
[RT I, 19.06.2019, 1 - jõust. 22.06.2019]
§ 3. Toetuse andmise eesmärk
(1) Toetuse andmise eesmärk on toetada haridustee katkestanud täiskasvanute tagasitoomist põhi- ja üldkeskharidusõppes ning nende õpingute edukat lõpetamist, pidurdades õppijate arvu langust mittestatsionaarses õppes.
(2) Toetuse andmisega panustatakse Eesti elukestva õppe strateegia 2020 eesmärgi 5 „Võrdsed võimalused elukestvaks õppeks ja õppes osaluse kasv” saavutamisse ning täiskasvanuhariduse programmi meetmesse 1.2 „Madala haridustasemega täiskasvanute tagasitoomine põhi- ja üldkeskharidusõppesse”.
(3) Toetust saavad projektid panustavad rakenduskava meetme 6 „Täiskasvanud elanikkonna kompetentside arendamine” tegevuse 1.6.1 „Madala haridustasemega täiskasvanute tagasitoomine tasemekoolitusse ja õppes osalemise toetamine” väljundnäitajasse.
§ 4. Rakendusüksus ja rakendusasutus
(1) Rakendusüksus on Riigi Tugiteenuste Keskus (edaspidi rakendusüksus).
[RT I, 18.03.2020, 1 - jõust. 01.04.2020]
(2) Rakendusasutus on Haridus- ja Teadusministeerium (edaspidi rakendusasutus).
§ 5. Vaide esitamine
Rakendusüksuse või rakendusasutuse toimingu või otsuse peale tuleb enne halduskohtusse kaebuse esitamist esitada vaie rakendusasutusele vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-le 51. Juhul kui vaie esitatakse rakendusüksuse toimingu või otsuse peale, esitatakse see läbi rakendusüksuse rakendusasutusele. Vaie vaadatakse läbi haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.
2. peatükk Toetatavad tegevused, kulude abikõlblikkus ja toetuse määr
§ 6. Toetatavad tegevused ja sihtgrupp
(1) Toetust antakse projektile, mille tegevused vastavad käesoleva määruse §-s 3 toodule.
(2) Toetatavate projektide sihtgrupp on põhi- või keskhariduseta isikud, kellel on põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel õigus õppida üldhariduse mittestatsionaarses õppes (edaspidi täiskasvanud) ja nimetatud isikutega tegelev õppeasutuste personal.
(3) Toetatavad tegevused:
1) põhi- või keskhariduseta täiskasvanute leidmine, teavitamine ja motiveerimine õppimise juurde toomiseks;
2) õppimist toetavate tingimuste loomine ning tugitegevuste väljatöötamine ja pakkumine õppes püsimise ja õpingute lõpetamise toetamiseks;
3) täiendavate õppimist toetavate lisa- ja tasanduskursuste väljatöötamine ja läbiviimine;
4) õppimisoskuse ja -võimekuse parandamisele suunatud koolitused, individuaalne juhendamine, konsultatsioonid jm tegevused;
5) väljaspool õppeasutust õppetöö läbiviimisega kaasnevad täiendavad tegevused;
6) õppe paindlikumaks muutmisele suunatud arendustegevused õppeasutustes.
(4) Toetust antakse ainult projektile, mille raames viiakse läbi vähemalt kaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tegevust, millest üks peab olema punktis 1 nimetatud tegevus.
§ 7. Kulude abikõlblikkus
(1) Abikõlblikud on järgmised käesoleva määruse § 6 kohase tegevuse elluviimiseks vajalikud kulud vastavalt §-s 9 sätestatud piirmääradele ja taotluse rahuldamise otsusele, sealhulgas:
1) personalikulud vastavalt Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. a määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” (edaspidi ühendmäärus) §-s 3 sätestatud tingimustele;
2) kaudsed kulud 15% otsestest personalikuludest vastavalt ühendmääruse § 9 lõigetele 1 ja 3–6;
3) projekti abikõlblike kuludega kaasnev erisoodustusena käsitletav kulu ja erisoodustuselt tasutav maks;
4) teavitamiskulud;
5) infomaterjali koostamise ja tõlkimise kulud;
6) ürituste ja seminaride kulud;
7) transpordikulud;
8) muud projekti elluviimiseks otseselt vajalikud kulud.
(2) Lisaks ühendmääruse §-s 4 loetletud mitteabikõlblikele kuludele on määruse raames mitteabikõlblikud järgmised kulud:
1) statsionaarses õppes õppijatele suunatud tegevuste kulud;
2) õppekohaga seotud kulud, mis on kaetud muudest vahenditest ja seotud otseselt õppekava täitmisega;
3) õppijatele makstav stipendium või muu rahaline toetus;
4) investeeringud kinnisvarasse, sealhulgas ehitamine, rekonstrueerimine ja renoveerimine;
5) kaudse kuluna hüvitatavad kulud kuludokumentide alusel.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud abikõlblikud kulud peavad olema kooskõlas ühendmääruse §-ga 2 ja käesolevas määruses sätestatud tingimustega.
§ 8. Abikõlblikkuse periood
(1) Meetme abikõlblikkuse periood on 1. oktoober 2015 kuni 31. detsember 2020.
(2) Projekti abikõlblikkuse periood sätestatakse taotluse rahuldamise otsuses. Projekti abikõlblikkuse periood ei tohi olla pikem kui 24 kuud.
(3) Varaseim projekti abikõlblikkuse alguskuupäev teatakse taotlusvooru väljakuulutamisel.
§ 9. Toetuse piirsumma ja osakaal
(1) Taotletava toetuse maksimaalne summa on 250 000 eurot projekti kohta.
(2) Projektide puhul, mille Euroopa Sotsiaalfondi toetuse summa on kuni 50 000 eurot, on toetuse saaja kohustatud abikõlblike kulude hüvitamisel muuhulgas kasutama ka käesoleva määruse § 7 lõike 1 punktis 2 sätestatud kaudsete kulude arvestamise tingimusi.
(3) Toetuse maksimaalne osakaal (edaspidi toetuse määr) on kuni 100% abikõlblike kulude maksumusest.
(4) Taotlusvoorus esitatavate projektide toetuse määrast ja avatud taotlusvooru eelarvest teavitab rakendusasutus rakendusüksust taotlusvooru väljakuulutamise ettepanekus.
3. peatükk Nõuded taotlejale, partnerile ja taotlusele
§ 10. Nõuded taotlejale ja partnerile
(1) Taotleja võib olla õppeasutuse pidaja või õppeasutuse pidaja volikirja alusel õppeasutus.
(2) Taotleja võib projekti kaasata partnereid. Partneriteks võivad olla teised mittestatsionaarset üldharidusõpet pakkuvad õppeasutused volikirja alusel või õppeasutuse pidajad.
(3) Taotlejaks ja partneriks saab olla:
1) üldhariduskool, milles on taotlemisele eelnevalt vähemalt kolmel viimasel õppeaastal toimunud mittestatsionaarne õpe ning mille mittestatsionaarses õppes õppijate arv 2014/2015. õppeaastal oli vähemalt 75;
2) riigigümnaasium, milles toimub mittestatsionaarne õpe;
3) kutseõppeasutus, milles toimub üldhariduse mittestatsionaarne õpe.
(4) Taotleja ja partner peavad vastama Vabariigi Valitsuse 21. augusti 2014. a määruse nr 133 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse taotlemise ja taotluste menetlemise nõuded ja tingimused toetuse andmise tingimuste määruse kehtestamiseks” (edaspidi taotluste menetlemise määrus) § 2 nõuetele, välja arvatud punktide 3 ja 4 osas, ning § 3 lõigetes 1 ja 2 esitatud nõuetele.
§ 11. Nõuded taotlusele
(1) Taotlus peab lisaks taotluste menetlemise määruse § 4 lõikes 1 sätestatule, välja arvatud punkti 12 osas, vastama järgmistele nõuetele:
1) projekt peab panustama käesoleva määruse §-s 3 esitatusse ja täiskasvanuhariduse programmi eesmärkide täitmisse;
2) taotluses tuleb näidata tegevused ja tegevuste maksumused, juhul kui taotleja kaasab projekti partnereid, tuleb taotluses näidata tegevused ja tegevuste maksumused taotleja ja partneri(te) lõikes.
(2) Taotlus peab sisaldama lisaks taotluste menetlemise määruse § 4 lõikes 2 sätestatud kinnitustele ka järgmisi kinnitusi, andmeid või dokumente:
1) volikiri, kui esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel;
2) partneri(te) kaasamise korral partneri(te) kinnituskiri projektis osalemise kohta.
(3) Kui taotleja on projektile või osale projekti tegevustest taotlenud toetust samal ajal mitmest meetmest või muudest riigieelarve, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest, peab taotleja esitama sellekohase teabe.
§ 12. Taotleja kohustused
Taotleja on kohustatud:
1) tõendama, et taotluses esitatud teave vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele ja tingimustele;
2) esitama rakendusüksuse nõudmisel lisateavet või täiendavaid dokumente nõutud vormis ja tähtaja jooksul;
3) tõendama rakendusüksuse nõudmisel projekti omafinantseeringu ja mitteabikõlblike kulude tasumise suutlikkust;
4) võimaldama kontrollida taotleja, taotluse ja partneri vastavust nõuetele, sealhulgas teha kohapealset kontrolli;
5) teavitama rakendusüksust viivitamata taotluses esitatud andmetes toimunud muudatustest või ilmnenud asjaoludest, mis võivad mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist;
6) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi.
4. peatükk Toetuse taotlemine
§ 13. Taotlusvooru avamine
(1) Toetuse andmiseks kuulutab rakendusüksus rakendusasutuse ettepanekul välja avatud taotlusvooru. Ettepanek sisaldab muuhulgas taotlusvooru eelarvet, taotletava toetuse maksimaalset määra ja ajakava.
(2) Taotlusvooru tähtajast, taotletava toetuse määrast ja taotlusvooru eelarvest teavitab rakendusüksus vähemalt kahes üleriigilise levikuga päevalehes ja oma veebilehel vähemalt 45 kalendripäeva enne taotluste esitamise tähtpäeva.
(3) Rakendusüksus võib rakendusasutuse ettepanekul korraldada mitu taotlusvooru, kui meetme eelarve seda võimaldab.
§ 14. Toetuse taotlemise tähtaeg ja taotluse esitamise viis
(1) Taotlus esitatakse käesoleva määruse § 13 lõike 2 kohaselt teatatud tähtpäevaks.
(2) Taotlus esitatakse rakendusüksusele taotleja esindusõigusliku isiku poolt struktuuritoetuse registri vahendusel. Kui register ei võimalda taotluste esitamist, esitatakse taotlus rakendusüksusele digitaalselt allkirjastatuna registriväliselt.
(3) Kui registri töös esineb tehniline viga, mis takistab taotluse tähtaegset esitamist, siis loetakse esitamise tähtpäevaks järgmine tööpäev pärast vea likvideerimist.
5. peatükk Taotluste menetlemine
§ 15. Taotluse menetlemine
(1) Taotluse menetlemine koosneb selle registreerimisest, menetlusse võtmisest või vastu võtmata jätmisest, selgituste ja lisateabe küsimisest, taotleja, partneri ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollist, nõuetele vastavate taotluste hindamisest ning otsuse tegemisest esitatud taotluste kohta.
(2) Kui taotlust ei esitata tähtaegselt, tehakse perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 21 lõike 3 alusel otsus jätta taotlus tähtaega ennistamata vastu võtmata.
(3) Rakendusüksus edastab taotlejale taotluse vastu võtmata jätmise otsuse digitaalselt allkirjastatuna, võimaluse korral struktuuritoetuse registri kaudu viie tööpäeva jooksul alates taotluse esitamisest.
(4) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 60 tööpäeva taotluse rakendusüksusele esitamise tähtpäevast. Taotluse menetlemise aega võib pikendada taotlejale puuduste kõrvaldamiseks antud aja võrra.
(5) Rakendusüksus võib taotluse menetlemise käigus nõuda taotlejalt selgitusi ja lisadokumente taotluses esitatud andmete kohta, taotluse täiendamist või muutmist, kui ta leiab, et taotlus ei ole piisavalt selge või selles esinevad puudused, näidates ühtlasi, millised asjaolud vajavad täiendavat selgitamist, täiendamist või lisainformatsiooni. Kui puudus kõrvaldatakse, loetakse puudusega seotud nõue täidetuks.
(6) Rakendusüksusel on õigus teha taotlejale ettepanek muuta taotletud toetuse summat ja projektis kavandatud tegevusi tingimusel, et toetuse summa ja toetuse osakaal ei suurene, v.a juhul kui see on vajalik arvutusvea parandamiseks.
§ 16. Taotleja, partneri, taotluse ja projekti nõuetele vastavaks tunnistamine
(1) Rakendusüksus viib taotluste nõuetele vastavuse kontrolli läbi 10 tööpäeva jooksul taotluse esitamise tähtpäevast. Rakendusüksus kontrollib taotleja, partneri(te) ja taotluse tehnilist vastavust nõuetele ning kohustuslike lisadokumentide olemasolu. Juhul kui taotluses esineb puudusi, informeerib ta viivitamatult taotlejat ja annab ühe taotluse raames kuni 5 tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks. Juhul kui taotleja ei ole lõike 1 punktis 2 nimetatud tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud, teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata.
(2) Rakendusüksusele antud taotluste nõuetele vastavuse kontrolli tähtaeg pikeneb käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 taotlejale puuduste kõrvaldamiseks antud tähtaja võrra.
(3) Rakendusüksus tunnistab taotleja ja partneri vastavaks juhul, kui nad vastavad käesoleva määruse §-s 10 sätestatud nõuetele.
(4) Rakendusüksus tunnistab taotluse nõuetele vastavaks juhul, kui on täidetud kõik käesoleva määruse §-s 11 taotlusele sätestatud nõuded.
(5) Taotlejat või partnerit ei tunnistata nõuetele vastavaks, kui partner või taotleja ei vasta käesoleva määruse §-s 10 sätestatud nõuetele.
(6) Taotlust ei tunnistata nõuetele vastavaks, kui esineb vähemalt üks järgnevatest asjaoludest:
1) taotlus ei vasta käesoleva määruse §-s 11 sätestatud nõuetele ja taotleja ei ole taotluses esinevaid puudusi määratud tähtaja jooksul kõrvaldanud;
2) taotleja ei võimalda perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 21 lõike 7 alusel kohapealse kontrolli raames tuvastada taotluses esitatud andmete õigsust.
(7) Taotleja, partneri või taotluse nõuetele mittevastavaks tunnistamise korral teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
§ 17. Hindamiskomisjoni moodustamine
(1) Hindamiskomisjoni moodustab rakendusüksus rakendusasutuse ettepanekul.
(2) Rakendusüksus võib hindamisprotsessi kaasata täiendavaid eksperte.
(3) Hindamiskomisjoni liikmed ja eksperdid peavad deklareerima oma erapooletust ja sõltumatust hinnatavatest projektidest, taotlejatest ja partneritest ning vastama struktuuritoetuse seaduse § 21 lõikes 4 sätestatud tingimustele.
§ 18. Projektide hindamine, valikukriteeriumid ja valiku kord
(1) Nõuetele vastavaks tunnistatud projekte hinnatakse järgmiste valikukriteeriumide alusel, mille osakaalud koondhindest on järgmised:
1) projekti mõju meetme ja täiskasvanuhariduse programmi eesmärkide saavutamisele – 30% maksimaalsest koondhindest;
2) projekti ja tegevuste põhjendatus – 30% maksimaalsest koondhindest;
3) projekti kuluefektiivsus – 20% maksimaalsest koondhindest;
4) toetuse taotleja (ja partnerite) suutlikkus projekti ellu viia – 10% maksimaalsest koondhindest;
5) jätkusuutlikkus – 10% maksimaalsest koondhindest.
(2) Hindamine viiakse läbi rakendusüksuse kinnitatud hindamismetoodika järgi. Hindamismetoodika koostamisel lähtub rakendusüksus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud valikukriteeriumidest.
(3) Rakendusüksus kooskõlastab hindamismetoodika enne kinnitamist rakendusasutusega ja avalikustab selle oma veebilehel hiljemalt taotlusvooru väljakuulutamise päeval, kooskõlas taotluste menetlemise määruse § 7 lõikega 2.
(4) Iga hinnatava taotluse kohta täidab hindamiskomisjon konsensusliku hindamislehe, kuhu märgitakse hindamiskriteeriumide lõikes taotlusele antud punktid ja põhjendused antud punktide kohta. Hindamislehe allkirjastavad kõik taotlust hinnanud hindamiskomisjoni liikmed.
(5) Projektide hindamise tulemusena moodustatakse pingerida. Hindamiskomisjon teeb rakendusüksusele ettepaneku pingereas olevate taotluste rahuldamiseks. Põhjendatud juhtudel võib hindamiskomisjon teha rakendusüksusele ettepaneku taotluses kirjeldatud projektidele täiendavate tingimuste seadmiseks, nt toetussumma vähendamiseks või tegevuste muutmiseks.
(6) Juhul kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud valikukriteeriumide alusel on taotlus saanud koondhindeks vähem kui 55% maksimumsummast, ei kuulu taotlus rahuldamisele ning rakendusüksus teeb rahuldamata jätmise otsuse.
(7) Kui pingereas olevate projektide maht on suurem, kui meetme taotlusvooru eelarve vabade vahendite jääk, eelistatakse võrdse koondhindega projektide korral taotlust, mida on käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 1 alusel hinnatud kõrgemate hindepunktidega. Kui ka sellisel juhul on hindepunktid võrdsed, heidetakse valiku tegemiseks liisku.
§ 19. Taotluse rahuldamise tingimused ja kord
(1) Hindamise käigus tekkinud pingerea järgi rahuldatakse nõuetele vastavaks tunnistatud taotlused, mis on saanud koondhindeks käesoleva määruse § 18 lõikes 1 loetletud valikukriteeriumide alusel vähemalt 55% maksimumsummast ning jäävad taotlusvooru eelarve piiresse.
(2) Taotluse rahuldamise otsuses sätestatakse taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 4 esitatu, täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi ning kehtestatakse tingimusi.
(3) Taotlus ja selle kohta täiendavalt esitatud teave on toetuste menetlemise määruse § 8 lõike 6 kohaselt taotluse rahuldamise otsuse lahutamatu lisa. Taotluse rahuldamise otsuses võib jätta märkimata taotluses sisalduva teabe ja sellele viidata, kui teavet võetakse otsustamisel arvesse taotluses esitatud sõnastuses.
§ 20. Taotluse rahuldamata jätmise tingimused ja kord
(1) Taotlus jäetakse rahuldamata käesoleva määruse § 6 lõikes 4, § 16 lõikes 7, § 18 lõikes 6 ning taotluste menetlemise määruse § 8 lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 esitatule võib rakendusüksus jätta taotluse rahuldamata, kui taotluses esitatud ja taotluse menetlemisel kogutud teavet hinnates ilmneb, et projekti eesmärgid on saavutatavad ilma toetuseta.
(3) Käesoleva määruse § 18 lõike 5 alusel moodustatud pingereas olevate taotluste kohta, mille rahaline maht ületab taotlusvooru eelarve vaba jäägi ja mida ei ole võimalik vastavalt taotluste menetlemise määruse § 9 lõikes 1 sätestatule osaliselt rahuldada, tehakse taotluste menetlemise määruse § 8 lõike 2 punkti 6 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsus.
(4) Taotluse rahuldamata jätmise otsuses märgitakse taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 5 sätestatud teave.
(5) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus edastatakse taotlejale elektrooniliselt või struktuuritoetuse registri kaudu 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
§ 21. Taotluse osaline või kõrvaltingimustega rahuldamine
(1) Taotluse võib osaliselt rahuldada vastavalt taotluste menetlemise määruse § 9 lõikes 1 sätestatule ning lisaks juhul, kui:
1) toetust on osaliselt taotletud selliseks tegevusteks või selliste kulude katteks, mis ei ole abikõlblikud või projekti eesmärkide, tulemuste või väljundite seisukohast põhjendatud;
2) projekti eesmärgid, tulemused või väljundid on saavutatavad ka taotletust väiksema toetuse summaga;
3) taotluse rahaline maht ületab taotluste rahastamise eelarve vaba jäägi.
(2) Taotluse võib taotluste menetlemise määruse § 9 lõike 1 kohaselt osaliselt rahuldada tingimusel, et taotleja on nõus rakendusüksuse ettepanekuga taotletud toetuse summa vähendamiseks või rahastamiseks seatud kõrvaltingimustega. Kui taotleja ei ole nõus rakendusüksuse ettepanekuga, teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(3) Taotluse rahuldamise otsuse võib teha kõrvaltingimustega vastavalt taotluste menetlemise määruse § 9 lõigetes 3 ja 4 sätestatule.
(4) Taotluse kõrvaltingimustega rahuldamisel ei teki toetuse saajal õigust toetuse maksetele. Õigus toetusega seotud maksetele tekib toetuse saajal pärast rakendusüksuse seatud tingimuse saabumist või täitmise tuvastamist toetuse saaja esitatud teabe põhjal, v.a kui rakendusüksusel on võimalik teavet tuvastada infosüsteemi vm registrist või andmeallikast.
6. peatükk Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
§ 22. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Taotluse rahuldamise otsust muudetakse rakendusüksuse algatusel või toetuse saaja sellekohase kirjaliku avalduse alusel taotluste menetlemise määruse §-s 10 sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Toetuse saaja on kohustatud taotlema rakendusüksuselt taotluse rahuldamise otsuse muutmist, kui projekti eelarve muutub üle 15% kavandatud tegevuste kaupa. Väiksemate muudatuste korral tuleb rakendusüksust kirjalikult teavitada ja rakendusüksus kooskõlastab muudatused kirjalikult taasesitatavas vormis.
(3) Vastavalt taotluste menetlemise määruse §-s 11 sätestatule ei ole toetuse saajal õigust taotleda projekti toetuse summa suurendamist.
(4) Vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 22 lõikele 3 võib rakendusüksus tunnistada taotluse rahuldamise otsuse kas osaliselt või täielikult kehtetuks või teha § 45 lõike 1 alusel finantskorrektsiooni otsuse.
7. peatükk Toetuse maksmise tingimused
§ 23. Toetuse maksmine
(1) Toetuse maksmisel lähtutakse perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-dest 28 ja 29, ühendmääruse §-dest 11–15 ning käesolevas määruses ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud maksete tegemise täpsustavatest tingimustest ja korrast.
(2) Toetust makstakse välja ühendmääruse § 14 lõike 1 punkti 1 alusel. Käesoleva määruse § 7 lõike 1 punktis 2 nimetatud kulud hüvitatakse ühendmääruse § 15 lõigetes 1 ja 4 sätestatud korras.
(3) Toetuse saaja esitab maksetaotluse struktuuritoetuse registri kaudu või registri väliselt rakendusüksuse kinnitatud vormil. Maksetaotlus esitatakse vähemalt kord kvartalis ja mitte tihedamini kui kord kuus. Juhul kui toetuse saaja on riigiasutus ning makstud abikõlblikud kulud kalendrikuus on võrdsed või ületavad riigihanke piirmäära, esitatakse maksetaotlus kord kuus.
(4) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele 10. detsembriks järgneva eelarveaasta väljamaksete prognoosi. Esimese eelarveaasta väljamaksete prognoosi esitab toetuse saaja viieteistkümne tööpäeva jooksul arvates toetuse taotluse rahuldamise otsuse tegemisest. Esimese maksetaotluse võib esitada koos väljamaksete prognoosiga.
(5) Esitatud maksetaotluses sisalduvate kulude abikõlblikkust ning kuludega seotud toetuse saaja kohustuste nõuetekohast täitmist kontrollib rakendusüksus mitte kauem kui 90 kalendripäeva alates maksetaotluse saamisest.
(6) Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 30 lõikes 1 sätestatud juhul võib rakendusüksus maksetaotluse menetlemise osaliselt või täielikult peatada.
(7) Kui maksetaotluse menetlemisel ilmneb puudusi, mida on võimalik määratud tähtaja jooksul kõrvaldada, siis määrab rakendusüksus puuduste kõrvaldamiseks tähtaja vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 30 lõikele 2.
(8) Rakendusüksus võib teha toetuse maksmisest osalise või täieliku keeldumise otsuse juhul, kui:
1) esitatud maksetaotlus või kuludokumendid ei vasta nõuetele;
2) esitatud kuludokumendid ei vasta projekti taotluses esitatud projekti abikõlblikkuse perioodile, tegevustele või eesmärkidele;
3) läbiviidud tegevused ei vasta projektis esitatud tegevustele või nende toimumine ei ole tõendatud.
(9) Lõppmakse tehakse pärast projekti tegevuste elluviimise ja tulemuste saavutamise, projekti kulude abikõlblikkuse ja kulude maksmise tõendamist ning lõpparuande kinnitamist. Lõppmakse suurus on vähemalt 5% projektile taotluse rahuldamise otsusega määratud toetuse summast.
8. peatükk Aruannete esitamine
§ 24. Toetuse kasutamisega seotud aruannete esitamine
(1) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele rakendusüksuse kehtestatud vormil ja tähtpäevadeks vahearuandeid ja lõpparuande. Rakendusüksus esitab aruanded rakendusasutusele teadmiseks 10 tööpäeva jooksul pärast aruande aktsepteerimist.
(2) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele projekti elluviimise kohta aruande vähemalt üks kord aastas. Toetuse taotluse rahuldamise otsuses võib ette näha sagedasema vahearuande esitamise korra.
(3) Rakendusüksus kehtestab aruande vormi ja avalikustab selle oma veebilehel.
(4) Lõpparuanne esitatakse rakendusüksusele 30 kalendripäeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppu.
9. peatükk Toetuse saaja, partneri ja rakendusüksuse õigused ja kohustused
§ 25. Toetuse saaja ja partneri kohustused
(1) Toetuse saaja tagab perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-des 24 ja 26 sätestatud kohustuste täitmise ja projekti eduka elluviimise taotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegade ja tingimuste kohaselt.
(2) Toetuse saaja kogub vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 24 punktile 7 tegevustes osalejate kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 2 punktis e nimetatud andmeid ja esitab need rakendusüksusele rakendusüksuse kehtestatud vormil ja tähtajaks.
(3) Partner peab täitma perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-s 25 nimetatud kohustusi.
§ 26. Toetuse saaja ja partneri õigused
(1) Toetuse saajal ja partneril on õigus saada rakendusüksuselt informatsiooni ja nõuandeid, mis on seotud toetuse kasutamise, õigusaktides sätestatud nõuete ja toetuse saaja kohustustega.
(2) Toetuse saajale antakse võimalus esitada oma seisukohad perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 23 lõikes 2 sätestatud juhtudel ja puuduste kõrvaldamise raames.
§ 27. Rakendusüksuse kohustused
Rakendusüksus on kohustatud lisaks perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 8 lõikes 2 loetletud ülesannetele:
1) korraldama taotlusvoorude ja vajaduse korral vahehindamise läbiviimist, sealhulgas koostama vajalikud juhendid, vormid, töökorrad jms, ja tagama hindamiskomisjoni tehnilise teenindamise;
2) kinnitama taotlusvormid ning need eelnevalt rakendusasutusega kooskõlastama;
3) sisestama taotluse, projekti seire- ja muud andmed struktuuritoetuse registrisse, kui taotlejal või toetuse saajal ei ole võimalik esitada andmeid läbi struktuuritoetuse registri;
4) seirama meetme tegevuse rahalisi jääke ja vajadusel esitama rakendusasutusele selle kohta ülevaateid;
5) teavitama rakendusasutust rakendusüksuse otsustest, mis puudutavad taotluse kehtetuks tunnistamist;
6) menetlema ja kinnitama toetuse kasutamise aruandlust;
7) koostama rakendusasutusele vajaminevaid aruandeid;
8) nõustama toetuse saajat riigihangete osas vastavalt rakendusüksuse protseduuridele;
9) koostama ja avalikustama kodulehel toetuse andmise ja kasutamise ülevaated;
10) teavitama rakendusasutust toetuse kasutamist takistavatest asjaoludest;
11) teavitama toetuse saajat vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 35 lõike 3 kohaselt dokumentide ja tõendite säilitamise tähtaja algusest ja lõpust;
12) teostama kontrolle toetuse saaja juures vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 41 lõikele 2 ja §-le 42;
13) tegema muid perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduses ja selle alusel antud õigusaktides ning käesolevas määruses sätestatud toimingud.
§ 28. Finantskorrektsioonid
(1) Finantskorrektsiooni otsus tehakse vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-des 45–47 ja ühendmääruse §-des 21–23 sätestatule.
(2) Toetus makstakse tagasi vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-s 48 sätestatule. Toetuse tagasimaksmist võib ajatada ühendmääruse §-s 24 sätestatud tingimustel.
(3) Kui tagasimaksmise tähtpäevaks toetust tagasi ei maksta, peab toetuse saaja maksma viivist vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse §-s 49 sätestatule.


AÕS § 349 lg 3 alusel saab üle minna ka pankrotimenetluses tunnustatud nõue. Asjaolu, et võlgnik ei täitnud laenulepingut, annab laenuandjale õiguse nõuda laenulepingu täitmist ja/või lepingu täitmata jätmisega tekitatud kahju hüvitamist, kuid selle lepingu rikkumine ei anna laenu tagamiseks hüpoteegiga koormatud kinnisasja arvel laenuandja nõude rahuldamise korral kinnisasja omanikule alust nõuda võlgnikult kahju hüvitamist. Nõude üleminek hüpoteegiga koormatud kinnisasja omanikule AÕS § 349 lg 3 esimese lause alusel ei välista kinnisasja omaniku (pantija) muid nõudeid võlgniku vastu nende omavahelisest õigussuhtest, sh käsunduslepingust.
3-2-1-118-11 Riigikohus 08.12.2011
Eesti Vabariik taotles võlgniku pankrotimenetluses nõude tunnustamist. Nõude aluseks on Eestis elava välisriigi maksukohustuslaselt võlgniku maksuvõlg ja viivis. Kui välisriigi pädevad ametivõimud on pöördunud Eesti Vabariigi pädevate ametivõimude poole taotlusega Eestis elava või asuva või Eestis vara omava maksukohustuslase maksukohustuse või sellega seotud kõrvalkohustuste sundtäitmiseks, toimub nimetatud ametiabi taotluse alusel esitatud täitedokumendi sundtäitmine MKS § 134 lg-s 2 märgitud eeldustel, st täitedokumendist peavad selguma nõude suurus ja kehtivus. Täitmise aluseks olev haldusakt ei ole vaidlustatav ametiabi andva riigi kohtus. Kuivõrd ametiabi andva riigi kohus ei kontrolli esitatud täitedokumendi õiguspärasust, ei ole ta pädev otsustama ka maksuvõla aegumise üle ning võlgnikul tuli maksuvõla kehtivuse ja tähtaegsusega seotud vastuväited esitada ametiabi taotleva riigi pädevatele ametivõimudele.
Kuna TMS § 221 lg 2 kohaselt võib vastuväide kohtulahendi korral põhineda vaid sellisel asjaolul, mis on tekkinud pärast kohtulahendi jõustumist, siis ei ole võimalik sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagis vaidlustada neid asjaolusid, mis on tuvastatud jõustunud kohtulahendiga. Muu hulgas võib TMS § 221 alusel esitada hagi leppetrahvi või viivise vähendamiseks aja eest pärast kohtulahendi jõustumist. Seda aga vaid juhul, kui leppetrahv või viivis ei ole kohtulahendis välja mõistetud kindla summana või kui selle lõplik suurus ei ole lahendist tulenevalt välja arvutatav (protsent võlgnetavast summast kohtulahendiga kindlaksmääratud kuupäevani). Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-101-07. Juhul kui võlgnik on täitemenetluses esitanud sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi ning pärast seda on välja kuulutatud võlgniku pankrot, võib pankrotihaldur PankrS § 43 lg 1 järgi astuda protsessi võlgniku seadusliku esindajana. Seadus ei näe ette võimalust kohaldada TMS § 221 lg-t 1 olukorras, kus võlgniku vastu ei ole algatatud sundtäitmise menetlust, kuid on algatatud pankrotimenetlus. Kuna aga pankrotimenetlus on sundtäitmise menetluse eriliik, siis saab TMS § 221 lg-t 1 kohaldada pankrotimenetluses analoogia alusel selliselt, et pankrotihalduril on õigus esitada võlgniku seadusliku esindajana hagi jõustunud kohtulahendi täidetavuse vaidlustamiseks. Sellise hagi aegumise tähtaeg on TMS § 221 lg 3 analoogia järgi samuti 30 päeva. See tähtaeg hakkab kulgema ajast, millal pankrotihaldurile teatati nõudest võlgniku vastu PankrS §-s 93 jj sätestatud korras. Enne nõuete kaitsmise koosolekut esitatud sundtäitmise täidetavuse vaidlustamise hagiga vaidlustatud nõue on tunnustamata nõue seni, kuni jõustub selle hagi kohta tehtav kohtulahend. Kui eelnimetatud hagi rahuldatakse, mõjub tehtud kohtuotsus nõude tunnustamise menetluses nagu iga muu jõustunud kohtulahend PankrS § 103 lg 4 järgi. Leppetrahvi või viivise vähendamiseks pankrotihalduri esitatud sundtäitmise täidetavuse vaidlustamise hagi rahuldamise korral on varasema kohtulahendiga rahuldatud nõue tunnustatud PankrS § 103 lg 4 järgi üksnes osas, milles leppetrahvi uue kohtulahendiga ei vähendatud. Juhul kui võlgniku vastu oli algatatud täitemenetlus, võlgnikule oli kätte toimetatud täitedokument, kuid pärast seda algatati võlgniku pankrotimenetlus, siis hakkab jõustunud kohtulahendi täidetavuse vaidlustamise hagi 30-päevane tähtaeg kulgema TMS § 221 lg 3 järgi, s.o alates võlgnikule täitmisteate kättetoimetamisest.
Kuna aktsiaseltsi kasuks on jõustunud kohtuotsusega nõue rahuldatud, siis tuli PankrS § 103 lg 4 alusel aktsiaseltsi nõuet tunnustada ilma selle kaitsmiseta hagimenetluse korras. PankrS § 103 lg 4 kohaselt loetakse nõuete kaitsmise koosolekul kaitsmiseta tunnustatuks nõue, mis on kohtu või vahekohtu jõustunud lahendiga rahuldatud. Enne nõuete kaitsmise koosolekut esitatud sundtäitmise täidetavuse vaidlustamise hagiga vaidlustatud nõue on tunnustamata nõue seni, kuni jõustub selle hagi kohta tehtav kohtulahend. Kui eelnimetatud hagi rahuldatakse, mõjub tehtud kohtuotsus nõude tunnustamise menetluses nagu iga muu jõustunud kohtulahend PankrS § 103 lg 4 järgi. Leppetrahvi või viivise vähendamiseks pankrotihalduri esitatud sundtäitmise täidetavuse vaidlustamise hagi rahuldamise korral on varasema kohtulahendiga rahuldatud nõue tunnustatud PankrS § 103 lg 4 järgi üksnes osas, milles leppetrahvi uue kohtulahendiga ei vähendatud.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-101-07. Juhul kui võlgnik on täitemenetluses esitanud sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi ning pärast seda on välja kuulutatud võlgniku pankrot, võib pankrotihaldur PankrS § 43 lg 1 järgi astuda protsessi võlgniku seadusliku esindajana. Seadus ei näe ette võimalust kohaldada TMS § 221 lg-t 1 olukorras, kus võlgniku vastu ei ole algatatud sundtäitmise menetlust, kuid on algatatud pankrotimenetlus. Kuna aga pankrotimenetlus on sundtäitmise menetluse eriliik, siis saab TMS § 221 lg-t 1 kohaldada pankrotimenetluses analoogia alusel selliselt, et pankrotihalduril on õigus esitada võlgniku seadusliku esindajana hagi jõustunud kohtulahendi täidetavuse vaidlustamiseks. Sellise hagi aegumise tähtaeg on TMS § 221 lg 3 analoogia järgi samuti 30 päeva. See tähtaeg hakkab kulgema ajast, millal pankrotihaldurile teatati nõudest võlgniku vastu PankrS §-s 93 jj sätestatud korras. Juhul kui võlgniku vastu oli algatatud täitemenetlus, võlgnikule oli kätte toimetatud täitedokument, kuid pärast seda algatati võlgniku pankrotimenetlus, siis hakkab jõustunud kohtulahendi täidetavuse vaidlustamise hagi 30-päevane tähtaeg kulgema TMS § 221 lg 3 järgi, s.o alates võlgnikule täitmisteate kättetoimetamisest.
3-2-2-4-09 Riigikohus 29.04.2009
TsMS § 457 lg 5
TsMS § 680 lg 2
Kehtivad õigusaktid ei kohusta kohut pankrotimenetluses nõude tunnustamise hagisid liitma, kuigi selguse huvides oleks soovituslik sellised hagid liita ühte menetlusse.
TsMS § 702 lg 2 p-s 2 nimetatud teistmise aluse korral ei pea avaldaja esile tooma uut asjaolu. Kuna nimetatud punkt annab aluse teistmiseks juhul, kui teistmisavalduse esitaja on jäetud tema kohta kehtiva lahendiga lõppenud menetlusse kaasamata (enne 1. jaanuari 2006. a kehtinud TsMS § 372 terminoloogia kohaselt kohtuviga), siis ei saa tema jaoks olla olemas uusi asjaolusid § 702 lg 1 tähenduses, sest ta ei ole menetluses osalenud.
Pankrotimenetluses PankrS § 106 lg 1 kohaselt esitatud nõude tunnustamise hagi kohta tehtud kohtulahend kehtib kõikide pankrotivõlausaldajate kohta, olenemata sellest, kas võlausaldaja osales menetluses või mitte. Selline kohtuotsus kehtib ka pankrotivõlgniku kohta, seda isegi juhul, kui nõudele on vastu vaielnud pankrotihaldur PankrS § 103 lg 2 alusel ja pankrotivõlgniku vastu on (eraldi) esitatud nõude tunnustamise hagi ning pankrotivõlgnikku ei ole kaasatud menetlusse, milles üks võlausaldaja esitas nõude tunnustamise hagi teise võlausaldaja vastu. PankrS § 103 lg 2 esimese lause kohaselt loetakse nõue või selle rahuldamisjärk ning nõuet tagav pandiõigus tunnustatuks, kui sellele ei vaidle nõuete kaitsmise koosolekul vastu haldur ega ükski võlausaldaja. Seda sätet tuleb tõlgendada niimoodi, et kui haldur või kas või üks võlausaldaja on nõudele vastu vaielnud ning järgnevas kohtuvaidluses jäetakse nõue kohtuotsusega tunnustamata, siis kehtib selline kohtuotsus samuti kõikide võlausaldajate kohta. Selline kehtivus on otsusel ka juhul, mil mõne varasema kohtuotsusega on (sama) nõuet mõne teise võlausaldaja nõude alusel (teistsuguses ulatuses) tunnustatud. Kehtivad õigusaktid ei kohusta kohut pankrotimenetluses nõude tunnustamise hagisid liitma, kuigi selguse huvides oleks soovituslik sellised hagid liita ühte menetlusse.


Meeste lhnade müük osta uus auto - Helikopteri sõit hind john hinds lecture
Meeste lhnade müük osta uus auto. llesummer lu hind sebraruloo hind
Black friday is coming up julukuuskede müük viljandis. tanksaapad müük sinine safiir hind.kaatrite müük eestis bmw 2002 black müük.veerennide müük yamaha quad müük..
Mida kinkida 18 aastasele sotsiaalmaksu soodustus 2020. swedbank aktsia dividendid kingitus õele.kubota traktorite müük black friday 2020 online ads.best black friday offers best telefonide tv sales black friday online..
Kikilipsude müük müük black friday tickets friday orlando
Soojapuhurite müük black meil laulud aitavad elada vita snad millist kohvimasinat valida friday pricesmart Kruusa müük kuressaares kümblustünn müük tartuAutosit sooduskood miniature market black friday list dacia logan hind rasketehnika müük lätis.sims 4 kivisöe müük viljandis toyotade müük hind looduskaamera müük Mulla müük müük samsung keilas bensiinimootorid müük Puitbriketi müük valgamaal kelk hind xbox one controller black friday toru müük tartu puksiirauto müük best buy astri ee kampaania lõunakeskus.mööblifurnituuri müük müüa
Kõnnirobot müük hind bigbox müük sooduskood
Black friday oneplus 6t uk osta w.Velgede müük tallinnas tõrvapapp müük.Rula hindi meaning husqvarna 254 müük.Grillpannide müük isover puistevill hind.Iphone xr 128 hind crouse hinds müük by eaton.Black friday 2020 ps4 sale black friday electronics deals amazon.Pakkumised ee tulekustuti hind.Sõiduauto müük käibemaks vedel lämmastik müük.Subaru müük eestis renault black captur müük.Raspberry pi 3 b osta sagedusmuundurite müük.Odav ööbimine hiiumaal meme peegel liuguksed müük.Dell arvuti müük ebay black friday 2020 coupon code.Huawei p20 pro hind forelli filee hind.Surface pro 6 black friday 2020 costco aliexpress black friday warehouse robots.Kingitused kallimale rula hind
Arlo pro auto 2 black lhnade friday canada nba shop black friday.Sõiduautode varuosade müük uber hindi pronunciation
Lillede müük tartus nike air max thea müük.Tamme istikud müük kasutatud brändiriiete müük.Jai hind india sony xperia auto x review in hindi.Viktoriin ebay black friday 2020 discount code.Gps hindi movie mustika hind 2020.Apple watch 4 müük sohvat osta.Black friday weltwirtschaftskrise 1929 rehvi müük tartus.Black friday electronics amazon opel zafira müük.Taastatud talverehvide müük hüdrauliline käsipidur müük.Ufc ps4 müük ps4 black friday price 2020.Kust osta mokatubakat rulluiskude müük tartus.Piletilevi kinkekaardi kasutamine fresh klapp hind.Black friday electronics deals bock õlu hind.Osta korter haapsalus elektriauto soodustused North face black friday meeste lhnade müük osta uus auto macbook pro review in meeste lhnade müük osta uus auto hindi.Black friday brawl 2020 samsonite luggage black friday 2020 Disc golf korv müük black friday ikea espaa ettevõtte osakute müük soome osta finnair tasopisteitä interflora sooduskood firma müük Helikopteri sõit hind john hinds lecture.Glükool müük bugatti veyron müük.Asos amazon black friday code müük ps4 mängud.Perforeeritud plekk hind selveri nädala pakkumine.Kanakuutide müük osta konditsioneer.Sears black friday sales results esta viisa hind.Saunauksed hind dominos black friday hours.Siinide müük ruutmeetri hind kalamajas.Mis kellast saab alkoholi osta dolce gusto kapslid osta.Traktor t25 müük reima näidiste müük.Huawei black friday special vilma kalev eu kampaania
Osta google pixel hind 2 xl myfitness soodustused.Hindsight ukulele chords inhalaatori müük.Kärude müük polar loop 2 hinta prisma.Suvilate müük mähel paatide müük soomes.Liisinguauto müük sony blu ray player target black friday.Graanuli müük pärnus klaasfiiber müük.Samsung galaxy s6 edge features in hindi black friday dell outlet.John hinds dds millist printerit osta.Pa paandi hindi dubbed movie don sfinks müük.Kannattaako ostaa ps3 terrassilaud kingitus 70 juubeliks.Costo nulla osta fiat black friday watches 2020 south africa.F hinds jewellers milton keynes diivani kanga vahetus hind.Maasikate müük jõgevamaal playstation 4 müük.Ford kuga müük osta windows osta 7 professional.Välikäimla müük tartus pocophone f1 black friday sale Huawei mate 10 pro osta asus zenbook ux305 hind.Vineeri müük norras tartus turu tn 4g netipulk müük.Elementmaja hind foorum myfitness soodustused.Halutaan ostaa corgi osta eesti rahvariided.Solidworks tutorial in hindi pdf office 365 osta.Vann vannis hind peotelkide müük tallinnas.Best television black friday deals elektritööde 2020 maasikate müük valgamaal.Automakk müük voodrilaua müük viljandis.Zara black friday 2020 us samsung s10 unboxing hindi.Värska vesi hind kust osta eetrit.Selveri e kinkekaart kaalud müük tartu.Garaazi ehituse maksumus kõne hind euroopa liidus Xiaomi redmi 6 müük gaasiboiler müük.Kitchenaid artisan mixer black friday uk kingitused pärnus.Discgolfi kettad müük tequila wakila hindi bacardi cartoon.Uaz müük pruun labradori retriiver müük.Bmw m5 e34 müük rõdupiirded hind.Galaxy s6 hind puitbrikett müük pärnu.Leonberger hunde größe kannelde müük.Peugeot nukud 508 rxh hind lays kampaania.Doula mean in hindi siberi kass hind.Euronics black friday tufano black friday 2020 graphic cards.Black friday tv panasonic mootorsae kett müük.Nissan micra details in hindi samsung gear fit 2 müüa.Honda civic müük nokia 8110 4g review in hindi.Eesti pagar kampaaniad tequila hindi song download
Gopro hero hind auto livu veepark hind.Adidas black friday shoes steam kinkekaart lhnade
Laminaat aknalaud hind aux bluetooth adapter müük.Swedbank aktsiate hinnasiht surnuaia pink müük.Autoraadiod müük tartu korkparkett hind.Photo booth video no sound kingitus aastasele tüdrukule.Laste atv müük skoda kodiaq hind eestis.Golden hind heller valmis saunade müük.2020 pakkumised black müük friday predictions terrassi ruudu hind.Termomeeter hind black friday movie theater deals.Soojuspump hind linea shop sooduskood.Forsüütia müük converse pronounce in hindi.Http vilma kalev ee kampaania black friday dominos voucher.Gearbest black friday 2020 eesti mesi hind.Msg hindi status mööbli müük tallinnas.Iphone 8 black friday target apple watch black friday 2020 predictions
Aeroc plokid hind 3d note 8 hindi telerite müük internetis printerid müük Maja ostaszewska wiek iglane janek vaateratas turvaukse hind pomeranian ka hindi name hind mercedes x class hinta Microblading kulmud hindi osta pilet mobiiliga.Nobeli auhind black friday 2020 ps4 pro.Birkenstock black friday australia ümartoru müük osta tartus.Värske angerja müük gta v hindustan gamer hindi mai.Katteloor müük hind samsung galaxy s8 hindi.Gtx 750 ti müük ukse lukkude müük.Baaritoolide müük tulikivi ahjud hind.Oculus rift video 360 jõulukuuse hind 2020.Laminaatparkett hind mops kutsikate müük.Mulla hindi me alpaka bad hindelang.Kasutatud beebiasjade müük roomatt hind.Hauakivide müük black friday 2020 expert volantino.Müüa maja eestis gta 5 ostatnia misja kogo zabić
Meeste lhnade müük osta uus auto. hindistanda iphone 8 plus fiyatlar moodulmajade müük
Meeste lhnade müük osta uus auto. küttepindude müük harjumaal skyscanner black friday promo code


13) riiklik registreerimismärk – „Liiklusseaduse” § 76 lõike 13 alusel riiklikele registreerimismärkidele kehtestatud nõuete kohane sõiduki tunnusmärk, millele on kantud sõidukile omistatud registreerimisnumber;
14) teisaldatav riiklik registreerimismärk (edaspidi ka PROOV-märk) – Eestisse toodud või Eestis valmistatud registrisse kandmata sõiduki piiratud kasutamise võimaldamiseks ettenähtud lisa 3 kohane registreerimismärk;
(5) Sõiduki kasutajal on õigus sõidukit kasutada.
(8) Maanteeamet keeldub registritoimingu tegemisest, kui esitatud andmed on ebaõiged või pädev isik on tuvastanud, et esitatud dokument on võltsitud.
(4) Registreerimiseelse tehnonõuetele vastavuse kontrolli aktile kantakse dokumendi nimetus ja number, VIN- või TIN-kood (identifitseerimisnumber), sõiduki kategooria, mark, tüüp, kaubanduslik nimetus, esmase registreerimise kuupäev, kere tüüp, uste arv, värvus, mootori tüüp, töömaht (cm3), võimsus (kW), pikkus (mm), laius (mm), kõrgus (mm), istekohtade arv koos juhiga, seisukohtade arv, telgede arv kokku, veotelgede arv, telgede vahe (mm), tühimass, täismass, registrimass, lubatud ja registri teljekoormused, kandevõime, koormus haakeseadmele, piduriteta ja piduritega haagise suurim mass, kiiruse piirang, rehvid, tüübikinnituse number, tüübikood, mudelikood, alusdokumendid, tüübivastavuse tunnistus, päritoluriik, märkused, kuupäev, liiklusregistri büroo või ettevõtte nimetus, otsus, allkiri ning pitser.
(7) Käsutamise keelumärkega koormatud sõiduki registriandmete muutmiseks sõiduki võõrandamisel või kasutaja või vastutava kasutaja lisamisel või muutmisel peab esitama vastava keelumärke kehtestaja kirjaliku või elektroonilise nõusoleku.
(9) Kui Maanteeametile on esitatud lõikes 7 nimetatud taotlus ja sõiduki omandaja ei ole ettenähtud aja jooksul esitanud taotlust sõiduki registriandmete muutmiseks, on Maanteeametil õigus §-s 8 sätestatud korras muuta registriandmed omal algatusel.
(1) Kui sõiduki omanik ei ole teatanud registriandmete muutusest või nende ebaõigsusest ja Maanteeamet saab sellest teada muul viisil, on Maanteeametil õigus kanda puuduolevad andmed registrisse või parandada või kustutada ebaõiged andmed kooskõlas „Liiklusseaduse” § 173 lõike 2 alusel kehtestatud määrusega.
(1) Sõiduki ajutine registrist kustutamine on sõiduki registris oleku ajutine peatamine, mille ajal ei rakendu omanikule või vastutavale kasutajale sõiduki kasutamisega seonduvad kohustused.
1) registrisse kantud omanik teatab § 7 lõikes 7 nimetatud viisil sõiduki võõrandamisest, kuid omandaja ei ole viie tööpäeva jooksul esitanud taotlust sõiduki registriandmete muutmiseks;
(6) Käsutamise keelumärke või muu piiranguga koormatud sõiduki registrist kustutamiseks tuleb Maanteeametile esitada vastava piirangu kehtestaja kirjalik või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis nõusolek. Sõiduki registrist kustutamisel lõike 1 punktides 2 ja 4 nimetatud juhtudel ei ole piirangu kehtestaja nõusolek vajalik, kuid Maanteeamet peab teda sõiduki registrist kustutamisest teavitama.
(1) Maanteeamet väljastab sõiduki registreerimisel ja registriandmete muutmisel omanikule või tema esindajale lisas 1 toodud vormi kohase registreerimistunnistuse. Kui Maanteeamet teeb kande registrisse omal algatusel, säilitatakse väljastatavat registreerimistunnistust Maanteeametis § 3 lõikes 10 sätestatud korras. Registreerimistunnistusele võib vajadusel määrata kehtivusaja.
(2) Registreerimistunnistus peab olema võltsimiskindel, kasutades vähemalt kahte punktides 1–4 toodud meetoditest:
1) sõiduki registrijärgne omanik ja omandaja esitavad registriandmete muutmiseks sõiduki võõrandamisel § 7 lõikes 4 nimetatud taotluse ja sõiduki registrijärgse omaniku või tema seadusjärgse esindaja isik tuvastatakse Maanteeametis;
2) Maanteeametile on esitatud § 7 lõikes 7 nimetatud taotlus ja liiklusregistrisse on tehtud vastav märge sõiduki omandi üleandmise kohta;
(4) Asendatav registreerimistunnistus tunnistatakse uue registreerimistunnistuse väljastamisel kehtetuks.
(1) Registreerimismärgi väljastab Maanteeamet sõiduki registreerimisel ja vajadusel registriandmete muutmisel. Sõidukil on lubatud kasutada ainult lisa 5 kohast Maanteeameti tellimusel valmistatud registreerimismärki.
(8) Maanteeamet võib sõiduki omaniku või tema esindaja või sõiduki kasutamiseks õigustatud isiku taotluse alusel väljastada täiendava registreerimismärgi sõiduki tagaosas kasutatavale seadmele, mis varjab registreerimismärki. Täiendava registreerimismärgi väljastamise kohta tehakse märge registrisse.
(9) Registreerimismärgid sõidukil peavad olema identsed. Samaaegselt ei ole lubatud kasutada Euroopa Liidu tunnusmärgiga ja tunnusmärgita registreerimismärke.
(2) Eritellimusel valmistatav registreerimismärk on sõiduki omaniku või tema esindaja taotluse alusel valmistatav majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt riiklikele registreerimismärkidele kehtestatud nõuete tüübi A2 kohane registreerimismärk.
(3) Registreerimisnumber üksikkorras valmistataval registreerimismärgil peab vastama headele kommetele, ei tohi olla eksitav ning numbri seeria peab algama number ühest.
(4) Eritellimusel valmistatavale registreerimismärgile ei või kanda tähtedest ja numbritest koosnevat tunnust, mis ei ole vasta headele kommetele.
(6) Täiendavad nõuded käesolevas paragrahvis nimetatud registreerimismärkidele on toodud kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister ning nende väljastamise võimalikkuse otsustab Maanteeamet.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 24. augusti 2004. a määrus nr 175 „Mootorsõiduki ja selle haagise registreerimise eeskiri” (RTL 2004, 116, 1815; RT I 2010, 65, 485) tunnistatakse kehtetuks.


Kõik Sõidukid (13243) Kinnisvara (30880) Ehitus, Küte (4296) Kodu (10471) Elektroonika (5928) Garderoob (11571) Lastekaubad (9042) Vaba aeg (6116) Koduloomad (783) Töö ja Äri (4199) Täiskasvanutele (51) Muu (302)
Kõik Arvutid (649) Arvutite osad, lisaseadmed (866) Konsoolid (653) Olmeelektroonika (2695) Telefonid (1065)
Kõik Konsoolid (222) Mängud (329) Muu (102)
Müüa: Microsoft Xbox360 pult xbox 360 controller
Äri 14 Oktoober, 14:04 Muu Tallinn
Müüa: Xbox one Kinect sensor xb1
Äri 14 Oktoober, 14:03 Muu Tallinn
Müüa: Ps3 dualshock pult sony playstation 3 controller
Äri 14 Oktoober, 13:49 Muu Tallinn
Müüa: PS4 wireless controller pult Playstation 4
Äri 14 Oktoober, 13:40 Muu Tallinn
Müüa: Xbox360 kinect sensor for xbox 360
Äri 14 Oktoober, 13:39 Muu Tallinn
Müüa: Sony Ps2 mälukaart 32mb playstation 2
Äri 14 Oktoober, 13:31 Muu Tallinn
Müüa: Microsoft xbox360 Guitar + Guitar HEro cd xbox 360
Äri 13 Oktoober, 15:29 Muu Tallinn
Müüa: Sony Wireless Stereo Headset 2.0 - Black PS3/PS4
Äri 13 Oktoober, 15:27 Muu Tallinn
Müüa: Palju Erinevad Ninentdo Wii Puldid wii controller
Äri 13 Oktoober, 15:26 Muu Tallinn
Müüa: Xbox One pult
12 Oktoober, 15:37 Muu Harjumaa
Müüa: PLAYSEAT SHIFTER HOLDER / tooli käigukasti alus
10 Oktoober, 18:20 Muu Tallinn
Müüa: Xbox360 fat Xbox 360 konsool
Äri 8 Oktoober, 03:26 Muu Tallinn
Müüa: Microsoft kinect adapter for xbox one s / Xbox One
Äri 8 Oktoober, 03:24 Muu Tallinn
Müüa: Ps4 Sony Playstation 4 Camera EyeCam
Äri 8 Oktoober, 03:22 Muu Tallinn
Müüa: Xbox360 Kinect Sensor + Dr. Kawashimas xbox 360
Äri 5 Oktoober, 14:26 Muu Tallinn
Müüa: Nintendo Wii Balance Board
Müüa: Logitech G920 Driving Force Xbox One & Pc rool
4 Oktoober, 19:33 Muu Tartumaa
Müüa: Esperanza USB mängupult
1 Oktoober, 08:56 Muu Tartu
Müüa: PS4 Playstation 4 kaamera V2 uusim
28 September, 12:00 Muu Tallinn
Müüa: PS4 VR + 2 mängu ja 2 move pulti, täiskomplekt
26 September, 12:28 Muu Tallinn
Müüa: Xbox puldid 2 tk
25 September, 20:01 Muu Võrumaa
Müüa: XBOX ONE ELITE puldid garantiiga 21.1.2019
25 September, 14:32 Muu Tallinn
Müüa: PS3 juhtmevaba kitarr, Xbox 360 juhtmevaba rool
24 September, 19:20 Muu Tallinn
Müüa: XB1 MICROSOFT WIRELESS ADAPTER WINDOWS XBOX ONE
Äri 24 September, 14:19 Muu Tallinn
Müüa: Nintendo Wii Charging Station laadija
Äri 24 September, 14:18 Muu Tallinn
Müüa: Nintendo Wii Balance Board + Game Wii Fit Plus
Äri 24 September, 14:17 Muu Tallinn
Müüa: Xbox 360 konsool
Müüa: Xbox one puldi wifi adapter
21 September, 15:03 Muu Viljandimaa
Müüa: XBOX ONE originaal pult
21 September, 14:57 Muu Viljandimaa
Müüa: Ps3 + Wireless pult
20 September, 22:18 Muu Tallinn
Müüa: Logitech driving force GT
20 September, 20:12 Muu Tallinn
Müüa: Xbox360 Slim E Power Suply AC adapter vooluadapter
Äri 20 September, 15:20 Muu Tallinn
Müüa: XBOX360 WIRELES COTROLLER JUHTMEVABA PULT XBOX 360
Äri 20 September, 15:14 Muu Tallinn
Müüa: Nintendo wii controller,pult.remote controller
Äri 20 September, 15:12 Muu Tallinn
Müüa: Xbox 360 Slim või fat HDD Xbox360 kõvaketas
Äri 20 September, 15:10 Muu Tallinn
Müüa: Nitnendo Wii Balance Board
Äri 20 September, 15:09 Muu Tallinn
Otsi Elektroonika : Konsoolid : MuuKategooria


text:
Retriiverite Working Testi reeglid (RWT) | Eesti Retriiverite Tõuühing
Eesti Retriiverite Working Testi reeglid on koostatud FCI‚ Guidelines for International Gundog Working Test for Retrievers’ põhjal. These guidlines were approved by the FCI General Committee in March 2007 in Amsterdam. They are effective from July 1st, 2007.
Kinnitatud EKL juhatuse poolt 02.07.2009.a. Kehtivad vastuvõtmise hetkest.
Retriiverite Working Testi reeglid (pdf)
1.1. Käesolevate reeglite järgi võivad ametlikke Retriiverite Working Testi (RWT) katseid korraldada MTÜ Eesti Retriiverite Tõuühing (ERTÜ), teised retriiverite ühingud ning muud koeraorganisatsioonid, kes on Eesti Kennelliidu (EKL) liikmesorganisatsioonideks.
Retriiverite WT katses võivad osaleda koerad, kes on vähemalt kaheksa (8) kuu vanused ja retriiverite tõukatsed positiivselt sooritanud.
4.1.1. Katse korraldustoimkonnal on õigus vastu võtta vastu hilinenuid registreerimisi, kui katses on vabu kohti. Pärast registreerimistähtaja lõppu lisanduvad koerad tuleb kooskõlastada hindava kohtunikuga. 4.2. Registreerimised kehtivad vaid siis, kui osalustasu on makstud nõuetekohaselt.
Käesolevate reeglite üldsätetes reguleerimata küsimustes lähtutakse EKL’i poolt kehtestatud eeskirjadest. Eesti Retriiverite Working Testi reeglid on koostatud FCI‚ Guidelines for International Gundog Working Test for Retrievers’ põhjal. These guidlines were approved by the FCI General Committee in March 2007 in Amsterdam. They are effective from July 1st, 2007.
II Retriiverite Working Testi reeglid
§ 1 Katse eesmärk
Katse peamiseks eesmärgiks on hinnata retriiverite sobivust ning töötahet jahiolukorras esinevate ülesannete sooritusel, võttes ühtlasi arvesse ka aretuseesmärke.
§ 2 Katse korraldamine
Katsete taotlemisel ning korraldamisel on kohustuslik järgida eeskirja osas üks (1) loetletud üldisi reegleid ja määruseid ning kennelliidu üldisi määruseid.
§ 3 Katsete klassid
Algklass (ALG), kus saavad osaleda retriiverite tõukatse edukalt läbinud koerad. ALG 1. järgu saanud koer siirdub avaklassi. Avaklass (AVA), kus saavad osaleda ALG 1. järgu saanud koerad. AVA 1. järgu saanud koer siirdub võitjaklassi. Võitjaklass (VOIT), kus saavad osaleda AVA 1. järgu saanud koerad. Koer võib jätkata osalemist alamates klassides selle kalendriaasta lõpuni, mil ta saavutas kõrgemasse klassi siirdumist võimaldava tulemuse. Kui koer võtab osa kõrgema klassi katsetest, siis ta enam alamates klassides osaleda ei saa.
§ 4 Koerajuht
Koerajuht peab täitma kohtunike ja korraldajate juhiseid. Hindamise ajal ei ole koerad rihma otsas, kui kohtunik ei määra teisiti. Koera suunatakse selgete käemärkidega. Koera juhtimisel katse käigus on soovituslik kasutada vilet. Kui koerajuht kutsub koera soorituse ajal tagasi kõrvale, hinnatakse seda ava- ja võitjaklassis kui selle etapi soorituse katkestamist.
§ 5 Äratoodavad esemed
Katsete ajal tuleb kasutada selleks eesmärgiks valmistatud, avalikult saadaval olevaid, kangast kattematerjaliga kaetud äratoomisesemeid – dummysid. Valdav enamus dummysid peavad olema ca 0,5 kg raskusega.
§ 6 Katse sooritamine
Working Test koosneb vähemalt neljas erinevas soorituspaigas läbiviidavast etapisooritustest. Ülesanded on koostatud selliselt, et nad vastaksid võimalikult täpselt reaalsetele jahiolukordadele. Kui võimalik, tuleb koer panna läbima katseid nii ärasaatmiskohast, kui maastikul jahiketis (walking-up) liikudes, kui ka vees. Koerale tuleb anda võimalus demonstreerida oma markeerimisoskusi ning kasutada retriiverite kaasasündinud omadusi.
Dummysid ei tohiks paigutada selliselt, et koer, minnes ühe dummy äratoomistrajektoorile, möödub teisest dummyst liialt lähedalt. Äratoomisdistantsid kahe dummy vahel ei tohi samas olla suuremad kui 150 meetrit.
Markeerimisülesanded tuleb korraldada selliselt, et koeral on võimalik saagi allalaskmised markeerida. Lask tehakse alati enne dummy viset. Laskja asukoht peab olema selline, mis vastab reaalsele laskmisvahemaale. Soovitatakse kasutada haavlipüssi, ent kui olukord seda nõuab, siis on lubatud kasutada stardipüstolit või sellele vastavat relva. Kõikidele koertele tuleb visked teha sama suurte ja sama värvi dummydega. Visetel on lubatud kasutada dummypüssi.
Otsimisülesannete puhul antakse koerajuhtidele teada dummyde kukkumise piirkond, kuid mitte nende täpset asukohta. Dummyde asukohti vahetatakse selliselt, et töötingimused oleksid võimalikult võrdsed kõikide koerte jaoks. Ulatuslikud otsingupiirkonnad ei kuulu selle katseliigi juurde. Ülesannete raskendamiseks kasutatakse ära maastiku võimalusi ja iseärasusi, dummyde arv hoitakse madalal (1-3 tk) ja dummyd paigutatakse väga hoolikalt (peidetakse, kui vaja). Koerte sooritusjärjestus määratakse peamiselt loosi alusel.
§ 7 Hindamine
Kohtunik võib hinnata ühte või enamat osasooritust. Samas soorituspaigas võib tööd teha ka mitu kohtunikku. Kohtunik vastutab selle eest, et iga koer saab võimalikult hea ning võrdse võimaluse demonstreerida oma võimeid retriiverina. Ülesande alguses annab kohtunik koerajuhile ülesande sooritamiseks vajalikud juhised. Juhised võib anda ka kogu katses osalevale rühmale ühiselt, sissejuhatuse käigus. Osasoorituse järel kommenteerib kohtunik mõne sõnaga koera sooritust. Koera saadud punktiarvu selles etapis ei mainita.
7.1. Hinnatavad omadused
Retriiver peab järgnema tihedalt koerajuhi küljel, olema vait ning püsima paigal, ilma et koerajuht peaks üldse koerale mingit tähelepanu pöörama. Retriiver peab demonstreerima head otsimisoskust, initsiatiivi, haistmismeele kasutamist ja „saagi” leidmisoskust. Koer ei tohi ühtegi maastikutüüpi vältida ning peab vette minema ilma õhutuseta.
Hea markeerimisoskus on väga oluline. Koer peab teraselt jälgima laskude suunda ning jätma meelde kukkumiskohad. Iseseisev ning sirgejooneline kukkumiskohale minek ning dummy kiire leidmine on märk koera suurepärasest markeerimisvõimest. Kui koer saadetakse saaki ära tooma, mille kukkumist tal ei olnud võimalik näha, peab ta käske innukalt täitma ja tegema head koostööd koerajuhiga. Üldiselt vajavad parimad koerad kõige vähem juhendamist ning nende käes tunduvad kõik ülesanded lihtsate ja hõlpsatena.
Kui retriiver leiab dummy üles, võtab ta selle koheselt ja omaalgatuslikult suhu, toob kiirelt ja pehme, tasakaalustatud võttega tagasi ning loovutab koerajuhile kätte. Kui koer laseb dummyl maha kukkuda selleks, et saavutada paremat võtet, ei peeta seda väga suureks veaks.
7.2. Katse katkestamine
Katse katkestatakse, kui koer käitub mõnel alljärgneval viisil:
pidev ja häiriv vingumine või haukumine;
ilmne laskude kartus;
liigselt kõva võte dummyst;
koer keeldub vees töötamast;
Lisaks ülaltoodule tuleb katse katkestada, kui koerajuht karistab koera katsepaigas või kui koer saab katse käigus viga selliselt, et katse edasine sooritamine põhjustab talle valu või piina.
7.3. Punktid
Igal soorituspaigal läbitud ülesannete eest on võimalik saada maksimaalselt 20 punkti. Kui koer teeb mõne allloetletud vigadest, saab ta null (0) punkti:
koer otsib, dummy suus;
koer vahetab dummyt;
koer keeldub dummyt ära toomast;
koer stardib liiga vara saaki ära tooma;
koer ei allu enam kontrollile.
Kui koer ei suuda dummyt üles leida, langeb reeglina kogu osasoorituse tulemus nullile. Sõltuvalt ülesannetest ja katseklassist, võib rakendada ka varianti, kus samal soorituspaigal läbitud ülesandeid hinnatakse eraldi (10+10 punkti). Viga, mis viib null punkti saamiseni, välistab koera järgu saamise, kuid koer võib katset jätkata juhul, kui kohtunikud ei otsusta teisiti.
Üks tõsine viga võtab koeralt maha vähemalt pooled ülesande võimalikust maksimumpunktimäärast. Kaks tõsist viga annavad ülesande tulemuseks null punkti.
Tõsised vead on:
halb järgnemine koerajuhile;
rahutu käitumine ärasaatmiskohas;
vingumine või haukumine;
halb kontrollitavus;
koera põhjendamatu häirimine koerajuhi poolt katseolukorras;
valjuhäälne koera juhtimine;
koer on liialt sõltuv koerajuhist;
aeglane ja/või vastumeelne töötamine;
hoolimatu äratoomisvõte dummyst;
halb markeerimisoskus.
7.4. Finaal
Working Test viiakse reeglina läbi selliselt, et punktid liidetakse kokku enne viimast soorituspaika. Koerad, kellel veel on võimalus saada esimene järk, kutsutakse finaali, mida kõik kohtunikud hindavad üheskoos. Finaalis hinnatakse kõiki koeri samaaegselt, kas siis samal äratoomiskohal või äratoomistrajektooril liigeldes. Vajaduse korral jagatakse koerad mõistliku suurusega rühmadesse. Muude koerte järjestus määratakse enne finaalsooritust saadud punktimäärade põhjal.
Kui pärast finaali läbimist on kaks või enam koera viigiseisus, korraldatakse nendele korduskatse. Korduskatse korral antakse koerale nii palju äratoomisvõimalusi, kui kohtunikud vajalikuks peavad. Kordussooritused ei mõjuta enam koera tulemusi järjestuses.
§ 8 Järkude andmine
Esimene (1.) järk antakse koerale, kes on saanud vähemalt 75% tulemuse maksimumpunktimäärast ja vähemalt 11 punkti igalt soorituspaigalt.
Teise (2.) järgu saamine eeldab vähemalt 60% tulemust maksimumpunktimäärast ning vähemalt 8 punkti igalt soorituspaigalt.
Kolmanda (3.) järgu saamine eeldab vähemalt 50% tulemust maksimumpunktimäärast ning vähemalt 5 punkti igalt soorituspaigalt.
Kui koera punktimäärast ei piisa järgu saamiseks või kui kohtunik on olnud sunnitud katse katkestama, märgitakse järgukoha juurde null (0).
Kui koerajuht katkestab soorituse olukorras, mil kohtuniku hinnangul oleks koeral olnud veel võimalus jõuda järgukohale, märgitakse tulemuseks kriips (-).
Viimane uuendus: 2011/04/11

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


Aldo Vassar ja Dina Tanaga - Tööandja roll ja vastutus täitemenetluses - Advokaadibüroo LINDEBERG
Võlgniku suhtes toimuva täitemenetluse raames võib kohtutäitur pöörduda ka võlgniku tööandja poole. Nimelt võib kohtutäitur võlgniku tööandjale kätte toimetada sissetuleku arestimisakti, mille kohaselt peab tööandja kinni pidama osa töötaja töötasust ning kandma selle kohtutäiturile üle.
Töötasu arestitakse arestimisaktis määratud ulatuses. Arestimisaktis märgib kohtutäitur, et töötajale jäetakse iga kuu alles kuupalga alammäära suurune summa. Samuti märgib kohtutäitur talle teadaolevate andmete põhjal võlgniku ülalpeetavate kohta arestimisele mittekuuluva summa.[1]
Küll aga võib erandjuhul miinimumtöötasu saava töötaja sissetulekust osa kinni pidada siis, kui talle kuuluvast muust varast nõude rahuldamiseks ei piisa. Sellisel juhul peab tööandja lisaks arestimisaktile lähtuma ka seadusest tulenevatest piirangutest (TMS § 130-136), mille eesmärk on tagada võlgnikule nii enda kui tema ülalpeetavate ülalpidamiseks minimaalselt vajalikud vahendid.
Miinimumpalka saavale töötajale peab pärast maksude maha arvamist igal juhul kätte jääma Statistikaameti avaldatud arvestuslik elatusmiinimum (2018. a 207,23 eurot). Kui võlgnikul on ülalpeetavaid, suureneb mittearestitav summa 1/3 võrra palga alammäärast kuus iga ülalpeetava kohta (2018. a 166,67 eurot). Ülejäänud summalt võib kinni pidada sõltumata täitemenetluste arvust ühes kuus kuni 20%.[2] Kui töötaja sissetulek jääb alla elatusmiinimumi, ei saa sellest midagi kinni pidada. Küll aga näeb seadus ette erandeid elatisnõude puhuks – selle täitmiseks saab arestida kuni pool töötaja sissetulekust, mis ei ületa palga alammäära. Juhul kui elatisnõude täitmiseks arestitav summa jääb alla poole palga alammäärast, võib arestida kuni 1/3 võlgniku sissetulekust.[3]
Kuni 10.06.2018. a. kehtinud täitemenetluse redaktsiooni § 132 lg 12 oli oma sõnastuses lakoonilisem, sätestades, et kui sissenõude pööramine võlgniku muule varale ei ole viinud või eeldatavalt ei vii nõude täielikule rahuldamisele, võib arestida kuni 20 protsenti käesoleva paragrahvi (TMS § 132) lõikes 1 nimetatud sissetulekust. Sissetulekut ei arestita, kui see jääb alla kehtestatud toimetulekupiiri.
Praegu kehtivas redaktsioonis on seadusandja normi täpsustanud. Seega hetkel kehtiva seaduse sõnastuse kohaselt kui sissenõude pööramine võlgniku muule varale ei ole viinud või eeldatavalt ei vii nõude täielikule rahuldamisele, võib sõltumata võlgniku suhtes läbiviidavate täitemenetluste arvust arestida ühes kuus kuni 20 protsenti sissetulekust, mis ei ole suurem kui käesoleva paragrahvi (TMS § 132) lõikes 1 nimetatud sissetulek, millest on maha arvatud Statistikaameti avaldatud arvestuslik elatusmiinimum.
Muudatuse eesmärgiks oli seadusandja selgituste kohaselt õigusselguse suurendamine. Seadusandja on selgitanud, et täitemenetluse seadustiku § 132 lg 12 lubab täituril arestida võlgniku alampalga (ja sellest väiksema) suurusega sissetulekust kuni 20% kuus, kui võlgniku muust varast ei piisa võlausaldaja nõuete rahuldamiseks. Seejuures tuleb kõigepealt lahutada alampalgast maha arvestuslik elatusmiinimum ja alles seejärel saab leida 20%, mis võib võlgnikult ära võtta (näide: võlgniku sissetulek on 500 eurot, arvestuslik elatusmiinimum on 2017. aasta kohta Statistikaameti arvutatuna 207,23 eurot. Valem oleks (500-207,23)x20%=58,55 eurot). Nii on võlgnik sunnitud jätkuvalt panustama võlausaldaja nõuete rahuldamisse, kuid tema panustamise määr on kehtiva õigusega võrreldes oluliselt väiksem ning kindlasti on isikule tagatud arvestusliku elatusmiinimumi suurune sissetuleku säilitamine. Seda regulatsiooni ei kohaldata elatisvõlgnikele, sest nende jaoks kehtib TMS § 132 lg 11.
Eraldi on rõhutatud, et 20% saab võlgnikult ära võtta ainult ühe korra kalendrikuus sõltumata sellest, mitut täitemenetlust võlgniku suhtes läbi viiakse. Seadusandja on välja toonud, et varasemalt kehtinud normi alusel on osad täiturid toiminud nõnda, et mitme võlanõude olemasolul on võetud võlgniku alampalga suurusest sissetulekust ära mitu korda 20% kuniks võlgnikule on kätte jäänud 140 eurot. Seadusandja on märkinud, et sellist sissetuleku vähendamist ei saa kindlasti pidada õigeks ja see tuleks seaduse tekstis selgelt välistada.
Siinkohal on asjakohane täiendavalt märkida, et seaduses on ka reguleeritud sissenõude pööramine varjatud sissetulekule – olukorras, kus töötaja palub oma töötasu kanda kolmanda isiku kontole, loetakse töötasu hoolimata kokkuleppest jätkuvalt võlgniku omaks ning selle pealt tuleb samuti teha vastavaid kinnipidamisi. Vastavat põhimõtet on kinnitanud ka Riigikohus.
Oluline on ka silmas pidada, et arestimise piirang TMS §-de 132 ja 133 tähenduses on ühekordne, st sõltumata võimalusest, et võlgnikul on mitu sissetulekuallikat ja üks sissetulek kantakse ühele kontole ja teine teisele kontole või makstakse välja sularahas, jäetakse siiski arestimata üks summa ühe kuu palga alammäära ulatuses. Tööandja kohustuseks ei ole aga kindlasti uurida, ega töötaja ei tööta veel mõne tööandja juures. Tööandja peab arestimisakti täitma lähtudes aktis endas ja talle juba teadaolevast teabest.
Kui kohtutäiturile ei ole teada võlgniku ülalpeetavate olemasolu või võlgniku sissetulekuallikad, on võlgnikul õigus esitada kohtutäiturile asjakohane avaldus, mille alusel tühistab kohtutäitur kolme tööpäeva jooksul konto arestimise ulatuses, mis tagab võlgnikule arestimisele mittekuuluva sissetuleku. Seadus ei näe tööandjale ette õigust arestimisakti vaidlustada.
Kohtutäituril on õigus pöörduda täitemenetluseks vajaliku suulise ja kirjaliku teabe saamiseks kolmanda isiku poole (sh võlgniku elu- või asukoht ning kontaktandmed), kui on alust arvata, et kolmas isik neid teab. Kohtutäitur võib tööandjalt nõuda vajalikke andmeid võlgniku tasunõude ja muude hüvede kohta.
Seega lasub tööandjal kohustus võlgniku kohta kohtutäiturile andmeid esitada üksnes kohtutäituri nõudel ning üksnes sellise teabe kohta, mis on tööandjale kättesaadav. Tööandjal ei ole täiendavat kohustust uurida, mitu ülalpeetavat töötajal on. Kui tööandja ei tea võlgniku ülalpeetavate arvu, ei ole tal võimalik seda arestimisakti täitmisel arvestada. Sellise teabe edastamise kohustus on seadusest tulenevalt võlgnikul endal. Töötaja peab ise aktiivselt täitemenetluses osalema, tagamaks endale mittearestitava summa nõuetekohast arvutamist.
Kohtutäituri esitatud arestimisakt on tööandjale täitmiseks kohustuslik.
Kohtutäitur teeb sunniraha määramise hoiatuse, kui kolmas isik, kellele on esitatud arestimisakt, keeldub seda täitmast või ei täida nõuetekohaselt. Need kolmandad isikud võivad olla nii tööandjad, kui ka muude lepingute teised pooled või ka lepinguväliste võlasuhetega võlgnikuga seotud isikud.
Täitemenetluses kehtib prioriteedipõhimõte, mis tähendab, et mitme arestimisakti puhul rahuldatakse nõudeid alati saabumise järjekorras. Erandiks on lapse elatisnõude alusel koostatud arestimisakt – sõltumata saabumise hetkest loetakse see alati esimesena saabunuks. Pärast seadusega lubatud ulatuses kinnipidamist üle jääv sissetuleku osa jääb töötaja kätte tema enda elementaarsete vajaduste katmiseks ega tohi minna teise arestimisakti täitmiseks.
Kokkuvõttes peegeldab kogu kirjeldatu täitemenetluse üldist iseloomu ja eesmärki –pärast kohtuotsust ei tohi enam keegi hinnata, kas see on õige või vale, õiglane või ebaõiglane. See oleks lubamatu sekkumine õigusemõistmisse. Sellepärast nimetatakse täitemenetlust formaliseeritud menetluseks, kus kohtutäitur täidab vaid täitedokumendis nimetatud nõuet. Seaduses on püütud leida võlgniku ja võlausaldaja vastanduvate huvide vahel õiglane tasakaal ja seaduse mõtte järgi peab võlgnik olema täitemenetluses hoolas ja aktiivne ehk kui miinimumpalgaline töötaja leiab, et arestimisakt ei vasta seadusele, peab töötaja ise sekkuma, mitte tööandja.
Artikkel on avaldatud RMP-s.
[1] TMS § 133 lg 1.
[2] TMS § 133 lg 12-13.
[3] TMS § 133 lg 11.


text:
+ Põhiseadus
Reede, 15 Juuli 2016 11:53	Vastu võetud rahvahääletusel 28. juunil 1992 (RT 1992, 26, 349),jõustunud 3. juulil 1992.
Muudetud järgmiste seadustega (vastuvõtmise aeg, avaldamine Riigi Teatajas, jõustumise aeg):6. mai 2015 (RT I 15.05.2015, 1) 13. august 201513. aprill 2011 (RT I 27.04.2011, 1) 22. juuli 201112. aprill 2007 (RT I 2007, 33, 210) 21. juuli 200725. veebruar 2003 (RT I 2003, 29, 174) 17. oktoober 20055. oktoober 2003 (RT I 2003, 64, 429) 6. jaanuar 2004
Eesti on riiklikult korralduselt ühtne riik, mille territooriumi haldusjaotuse sätestab seadus. § 3. Riigivõimu teostatakse üksnes põhiseaduse ja sellega kooskõlas olevate seaduste alusel. Rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtted ja normid on Eesti õigussüsteemi lahutamatu osa.
1) süüdimõistva kohtuotsuse või kohtu poolt määratud aresti täitmiseks;2) kohtu korralduse täitmata jätmise korral või seadusega sätestatud kohustuse täitmise tagamiseks;3) kuriteo või haldusõiguserikkumise ärahoidmiseks, sellises õiguserikkumises põhjendatult kahtlustatava toimetamiseks pädeva riigiorgani ette või tema pakkumineku vältimiseks;4) alaealise üle kasvatusliku järelevalve sisseseadmiseks või tema toimetamiseks pädeva riigiorgani ette, et otsustada sellise järelevalve sisseseadmine;5) nakkushaige, vaimuhaige,alkohooliku või narkomaani kinnipidamiseks, kui ta on endale või teistele ohtlik;6) ebaseadusliku Eestisse asumise tõkestamiseks ning Eestist väljasaatmiseks või välisriigile väljaandmiseks.
RAHVAS § 56. Kõrgeimat riigivõimu teostab rahvas hääleõiguslike kodanike kaudu:
1) Riigikogu valimisega;2) rahvahääletusega.
1) tema asumisega mõnda teise riigiametisse;2) teda süüdi mõistva kohtuotsuse jõustumisel;3) tema tagasiastumisega seaduses sätestatud korras;4) kui Riigikohus on otsustanud, et ta on kestvalt võimetu oma ülesandeid täitma;5) tema surma korral.
1) võtab vastu seadusi ja otsuseid;2) otsustab rahvahääletuse korraldamise;3) valib Vabariigi Presidendi vastavalt põhiseaduse §-le 79;4) ratifitseerib ja denonsseerib välislepinguid vastavalt põhiseaduse §-le 121;5) annab peaministri kandidaadile volitused Vabariigi Valitsuse moodustamiseks;6) võtab vastu riigieelarve ja kinnitab selle täitmise aruande;7) nimetab Vabariigi Presidendi ettepanekul ametisse Riigikohtu esimehe, Eesti Panga nõukogu esimehe, riigikontrolöri ja õiguskantsleri; [RT I, 27.04.2011, 1 - jõust. 22.07.2011]8) nimetab Riigikohtu esimehe ettepanekul ametisse Riigikohtu liikmed;9) nimetab Eesti Panga nõukogu liikmed;10) otsustab Vabariigi Valitsuse ettepanekul riigilaenude tegemise ja riigile muude varaliste kohustuste võtmise;11) esineb avalduste ja deklaratsioonidega ning pöördumistega Eesti rahva, teiste riikide ning rahvusvaheliste organisatsioonide poole;12) kehtestab riiklikud autasud, sõjaväelised ja diplomaatilised auastmed;13) otsustab umbusalduse avaldamise Vabariigi Valitsusele, peaministrile või ministrile;14) kuulutab riigis välja erakorralise seisukorra vastavalt põhiseaduse §-le 129;15) kuulutab Vabariigi Presidendi ettepanekul välja sõjaseisukorra, mobilisatsiooni ja demobilisatsiooni;16) lahendab muid riigielu küsimusi, mis ei ole põhiseadusega antud Vabariigi Presidendi, Vabariigi Valitsuse, teiste riigiorganite või kohalike omavalitsuste otsustada.
1) esindab Eesti Vabariiki rahvusvahelises suhtlemises;2) nimetab ja kutsub tagasi Vabariigi Valitsuse ettepanekul Eesti Vabariigi diplomaatilised esindajad ning võtab vastu Eestisse akrediteeritud diplomaatiliste esindajate volikirjad;3) kuulutab välja Riigikogu korralised valimised ja vastavalt põhiseaduse §-dele 89, 97, 105 ja 119 Riigikogu erakorralised valimised;4) kutsub kokku Riigikogu uue koosseisu vastavalt põhiseaduse §-le 66 ja avab selle esimese istungi;5) teeb Riigikogu esimehele ettepaneku Riigikogu erakorralise istungjärgu kokkukutsumiseks vastavalt põhiseaduse §-le 68;6) kuulutab välja seadused vastavalt põhiseaduse §-dele 105 ja 107 ning kirjutab alla ratifitseerimiskirjadele;7) annab seadlusi vastavalt põhiseaduse §-dele 109 ja 110;8) algatab põhiseaduse muutmist;9) määrab peaministri kandidaadi vastavalt põhiseaduse §-le 89;10) nimetab ametisse ja vabastab ametist valitsuse liikmed vastavalt põhiseaduse §-le 89, 90 ja 92;11) teeb Riigikogule ettepaneku Riigikohtu esimehe, Eesti Panga nõukogu esimehe, riigikontrolöri ja õiguskantsleri ametissenimetamiseks; [RT I, 27.04.2011, 1 – jõust. 22.07.2011]12) nimetab Eesti Panga nõukogu ettepanekul ametisse Eesti Panga presidendi;13) nimetab Riigikohtu ettepanekul kohtunikud;14) [Kehtetu – RT I, 27.04.2011, 1 – jõust. 22.07.2011]15) annab riiklikke autasusid, sõjaväelisi ja diplomaatilisi auastmeid;16) on Eesti riigikaitse kõrgeim juht;17) teeb Riigikogule ettepanekud sõjaseisukorra, mobilisatsiooni ja demobilisatsiooni ning vastavalt põhiseaduse §-le 129 erakorralise seisukorra väljakuulutamiseks;18) kuulutab Eesti vastu suunatud agressiooni korral välja sõjaseisukorra ja mobilisatsiooni vastavalt põhiseaduse §-le 128; [RT I, 27.04.2011, 1 – jõust. 22.07.2011]19) vabastab süüdimõistetud nende palvel armuandmise korras karistuse kandmisest või kergendab karistust;20) algatab õiguskantsleri kriminaalvastutusele võtmise vastavalt põhiseaduse §-le 145.
1) ametist tagasiastumisega;2) teda süüdi mõistva kohtuotsuse jõustumisega;3) tema surma korral;4) uue Vabariigi Presidendi ametisseastumisega.
1) viib ellu riigi sise- ja välispoliitikat;2) suunab ja koordineerib valitsusasutuste tegevust;3) korraldab seaduste, Riigikogu otsuste ja Vabariigi Presidendi aktide täitmist;4) esitab Riigikogule seaduseelnõusid ning ratifitseerimiseks ja denonseerimiseks välislepinguid;5) koostab riigieelarve eelnõu ja esitab selle Riigikogule, korraldab riigieelarve täitmist ning esitab Riigikogule riigieelarve täitmise aruande;6) annab seaduse alusel ja täitmiseks määrusi ja korraldusi;7) korraldab suhtlemist teiste riikidega;8) kuulutab loodusõnnetuse ja katastroofi korral või nakkushaiguse leviku tõkestamiseks välja eriolukorra riigis või selle osas;9) täidab muid ülesandeid, mis põhiseaduse ja seadustega on antud Vabariigi Valitsuse otsustada.
1) Riigikogu uue koosseisu kokkuastumisel;2) peaministri tagasiastumise või surma korral;3) kui Riigikogu avaldab Vabariigi Valitsusele või peaministrile umbusaldust.
1) Riigikogu liikmel;2) Riigikogu fraktsioonil;3) Riigikogu komisjonil;4) Vabariigi Valitsusel;5) Vabariigi presidendil põhiseaduse muutmiseks.
1) kodakondsuse seadus;2) Riigikogu valimise seadus;3) Vabariigi Presidendi valimise seadus;4) kohaliku omavalitsuse valimise seadus;5) rahvahääletuse seadus;6) Riigikogu kodukorra seadus ja Riigikogu töökorra seadus;7) Vabariigi Presidendi ja Riigikogu liikmete tasu seadus;8) Vabariigi Valitsuse seadus;9) Vabariigi Presidendi ja Vabariigi Valitsuse liikmete kohtulikule vastutusele võtmise seadus;10) vähemusrahvuste kultuurautonoomia seadus;11) riigieelarve seadus;12) Eesti Panga seadus;13) Riigikontrolli seadus;14) kohtukorralduse seadus ja kohtumenetluse seadused;15) välis- ja siselaenudesse ning riigi varalistesse kohustustesse puutuvad seadused;16) erakorralise seisukorra seadus;17) rahuaja riigikaitse seadus ja sõjaaja riigikaitse seadus.
§ 111. Eesti raha emissiooni ainuõigus on Eesti Pangal. Eesti pank korraldab raharinglust ja seisab hea riigi vääringu stabiilsuse eest. § 112. Eesti Pank tegutseb seaduse alusel ja annab aru Riigikogule.
1) riigiasutuste, riigiettevõtete ja muude riiklike organisatsioonide majandustegevust;2) riigi vara kasutamist ja säilimist;3) kohalike omavalitsuste valdusse antud riigivara kasutamist ja käsutamist;4) nende ettevõtete majandustegevust, kus riigil on üle poole osakute või aktsiatega määratud häältest või kelle laene või lepinguliste kohustuste täitmist tagab riik.
1) maa- ja linnakohtutest ning halduskohtutest;2) ringkonnakohtutest;3) Riigikohtust.
§ 155. Kohaliku omavalitsuse üksused on vallad ja linnad.Muid kohaliku omavalitsuse üksusi võib moodustada seaduses sätestatud alustel ja korras.
1) rahvahääletusel;2) Riigikogu kahe järjestikuse koosseisu poolt;3) Riigikogu poolt kiireloomulisena.

matches:
§ 3
§ 56
Riigikohus
§ 111
§ 112
§ 155


text:
Riigikogu 13.06.2001 seadus; jõustumiskuupäev 01.01.2002
redaktsioon 15.03.2019 - 01.01.2020 [RT I, 13.03.2019, 181]
2) töölepingu seaduse § 88 lõike 1 punktides 3-8 nimetatud põhjusel või avaliku teenistuse seaduse § 94 alusel distsiplinaarsüüteo eest teenistusest vabastamisega;
1) kui töösuhe selle tööandjaga või ametniku teenistusstaaž kestis viis kuni kümme aastat - 30 kalendripäeva möödumisel arvates töö- või teenistussuhte lõppemisest;
2) kui töösuhe selle tööandjaga või ametniku teenistusstaaž kestis üle kümne aasta - 60 kalendripäeva möödumisel arvates töö- või teenistussuhte lõppemisest.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul ei ületa töötuskindlustushüvitise maksmine kahe või enama töötuna arveloleku ajavahemiku jooksul kokku käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-3 sätestatud päevade arvu.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõigete 1-2 alusel arvutatud kindlustatu keskmine ühe kalendripäeva töötasu ületab hüvitise arvestamise alguspäevale eelnenud kalendriaasta Eesti keskmise ühe kalendripäeva töötasu kolmekordset suurust, arvestatakse hüvitis viimati nimetatu alusel.
(4) Töötuskindlustushüvitise suurus ühe kalendripäeva eest on alljärgnev protsent käesoleva paragrahvi lõigete 1-3 alusel leitud ühe kalendripäeva töötasust:
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsus toimetatakse kindlustatule kätte elektrooniliselt, posti teel lihtkirjaga või töötukassa kohalikus osakonnas.
3) kindlustatu elektroonilise, notariaalselt tõestatud või töötukassas vormistatud kirjaliku avalduse alusel teise isiku pangakontole Eestis maksja kulul.
§ 13 <!- END 12b1 -!> . Töötuskindlustushüvitise maksmise lõpetamine
(1) Töötuskindlustushüvitise maksmine lõpetatakse enne käesoleva seaduse § 8 lõike 1 punktides 1-3 nimetatud perioodi lõppemist:
1) töötuna arveloleku lõpetamise päevale järgnevast päevast arvates, kui kindlustatu töötuna arvelolek lõpetatakse tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 7 lõike 1 punktide 1, 3, 4 ja 7-9 alusel;
(4) Töötukassa toimetab käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud otsuse kindlustatule kätte elektrooniliselt või posti teel lihtkirjaga.
1) viis kuni kümme aastat - ühe kuu keskmise töötasu või palga ulatuses;
2) üle kümne aasta - kahe kuu keskmise töötasu või palga ulatuses.
<!- START 14b3 -!>
<!- END 14b3 -!>
<!- START 14b4 -!>
(3) Töötukassa toimetab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse tööandjale ja töötajale või ametnikule kätte elektrooniliselt või posti teel lihtkirjaga.
3) elektroonilise, notariaalselt tõestatud või töötukassas vormistatud kirjaliku avalduse alusel teise isiku pangakontole Eestis maksja kulul.
<!- END 14b4 -!>
§ 15. - § 18. [Kehtetud - RT I 2009, 5, 35 - jõust. 01.07.2009]
Käesoleva seaduse tähenduses on tööandja maksejõuetu, kui:
1) kohus on tööandja pankroti välja kuulutanud;
2) kohus on lõpetanud tööandja pankrotimenetluse raugemise tõttu pankrotiseaduse § 29 lõike 1 tähenduses;
3) kohus on teinud pankrotiseaduse § 15 lõikes 41 nimetatud ajutise halduri nimetamata jätmise määruse või pankrotiseaduse § 27 lõikes 41 nimetatud pankrotiavalduse läbi vaatamata jätmise määruse;
4) kohus või muu pädev organ on teises Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis tunnistanud tööandja maksejõuetuks nõukogu määruse (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta (EÜT L 160, 30.06.2000, lk 1-18) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/848 maksejõuetusmenetluse kohta (ELT L 141, 05.06.2015, lk 19-72) tähenduses.
[RT I, 04.05.2018, 1 - jõust. 14.05.2018]
(1) Hüvitise taotlemiseks tööandja maksejõuetuse korral esitab töötukassale avalduse:
1) pankrotihaldur;
2) ajutine pankrotihaldur;
3) teises Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis määratud vastava pädevusega isik;
4) töötaja, kui tööandja on maksejõuetuks tunnistatud käesoleva seaduse § 19 punkti 3 alusel.
(11) Avalduses märgitakse:
1) töötaja nimi, isikukood ja aadress või e-posti aadress ning andmed hüvitise maksmiseks vastavalt käesoleva seaduse § 22 lõikele 5;
3) töötaja töösuhte alguse kuupäev;
4) töötaja saamata jäänud töö- ja puhkusetasu, töölepingu ülesütlemisel saamata jäänud hüvitiste ning keskmise töötasu andmed.
(12) Avaldusele lisatakse tööandja maksejõuetuks tunnistamist ning töötaja nõude alust ja suurust tõendavad dokumendid ning töötaja kinnitus nõude suuruse kohta.
21) tööandja maksejõuetuks tunnistamise korral käesoleva seaduse § 19 punkti 3 alusel ametlikult kinnitatud ärakiri pankrotiseaduse § 15 lõikes 41 või § 27 lõikes 41 nimetatud kohtumäärusest;
(1) Töötukassa vaatab tööandja maksejõuetuse korral makstava hüvitise avalduse läbi, kontrollib taotletava summa põhjendatust ja teeb otsuse hüvitise määramise või määramata jätmise kohta hiljemalt 30. päeval avalduse vastuvõtmise päevast arvates.
(3) Töötukassa toimetab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse avalduse esitajale kätte elektrooniliselt või posti teel lihtkirjaga.
3) töötaja elektroonilise, notariaalselt tõestatud või töötukassas vormistatud kirjaliku avalduse alusel teise isiku pangakontole Eestis maksja kulul.
81) täidab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/589, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURESe võrgustik), töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ja tööturgude edasist integratsiooni ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 492/2011 ja (EL) nr 1296/2013 (ELT L 107, 22.04.2016, lk 1-28), tähenduses riikliku koordinatsioonibüroo ülesandeid, on EURESe võrgustiku liige ning korraldab organisatsioonide EURESe võrgustiku liikmeks ja partneriks vastuvõtmist ning nendega koostööd;
(21) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 81 nimetatud EURESe võrgustiku liikmeks ja partneriks vastuvõtmise ning koostöö tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Töötukassal on oma eesmärgi saavutamiseks ja seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks õigus anda haldusakte automatiseeritult isiku vahetu sekkumiseta, kui see on võimalik arvestades haldusakti andmise asjaolusid ja sisu.
(1) Töötuskindlustuse andmekogu (edaspidi andmekogu) peetakse töötavate käesoleva seaduse § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud isikute, kindlustatute ja nende töötuskindlustusstaaži üle arvestuse pidamiseks, töötuskindlustushüvitise, koondamise ja tööandja maksejõuetuse korral hüvitise määramiseks ja maksmiseks ning statistika ja analüüside tegemiseks vajalike andmete tagamiseks.
1) kindlustatute isikuandmed - nimi, isikukood ja kontaktandmed;
2) tööandja andmed - nimi ja registri- või isikukood;
3) andmed kindlustatute kindlustusstaaži kohta;
4) andmed hüvitiste määramise ja maksmise kohta;
5) andmeandjate loetelu ja nendelt saadavad andmed.
(5) Andmekogusse kantud andmeid säilitatakse nende andmekogusse kandmisest kuni kümme aastat pärast isiku surma. Andmed pseudonüümitakse kord aastas säilitustähtaja möödumise kalendriaasta lõpus.
(6) Andmekogusse kantud pseudonüümitud andmed säilitatakse 65 aastat, mille möödumisel andmed anonüümitakse kord aastas kalendriaasta lõpus.
(7) Täpsemad säilitustähtajad ja säilitamise tingimused ning kord sätestatakse andmekogu põhimääruses.
(3) Töötukassal on õigus tööhõivet soodustavast Euroopa Liidu toetusest kaasrahastatavate tegevuste kulude finantseerimiseks kasutada ajutiselt kuni väljamaksetaotluse rahuldamiseni töötuskindlustushüvitiste sihtfondi vahendeid. Väljamaksetaotluse rahuldamata jätmise korral kaetakse eelnimetatud tegevuste kulud käesoleva seaduse §-s 381 ettenähtud vahenditest.
(3) Töötukassal on õigus tööhõivet soodustavast Euroopa Liidu toetusest kaasrahastatavate tegevuste kulude finantseerimiseks kasutada ajutiselt kuni väljamaksetaotluse rahuldamiseni koondamise ja tööandja maksejõuetuse korral makstavate hüvitiste sihtfondi vahendeid. Väljamaksetaotluse rahuldamata jätmise korral kaetakse eelnimetatud tegevuste kulud käesoleva seaduse §-s 381 ettenähtud vahenditest.
2) tööturutoetuste, välja arvatud töötutoetuse maksmiseks;
4) tööhõivet soodustavast Euroopa Liidu toetusest kaasrahastatavate teenuste osutamiseks ja toetuste maksmiseks.
(1) Töötukassa võib nõuda kindlustatule, töötajale või ametnikule (edaspidi hüvitise saaja) õigusliku aluseta määratud ja makstud hüvitised hüvitise saajalt tagasi.
(5) Aluseta määratud ja makstud hüvitise nõuab töötukassa käesoleva paragrahvi lõigetes 1-4 nimetatud isikult tagasi korraga või temaga kokkuleppel koostatud tagasimaksegraafiku alusel.
(7) Ettekirjutus koos hoiatusega toimetatakse kätte elektrooniliselt või posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.
§ 47. - § 51. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(17) Käesoleva seaduse § 121 rakendatakse alates 2010. aasta 1. maist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (ELT L 166, 30.04.2004, lk 1-123) artikli 90 lõikes 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (ELT L 284, 30.10.2009, lk 1-42), artikli 96 lõikes 1 nimetatud juhtudel.
(19) Käesoleva paragrahvi lõikes 18 ja käesoleva seaduse § 8 lõikes 2 nimetatud juhul ei ületa töötuskindlustushüvitise maksmine kahe või enama töötuna arveloleku ajavahemiku jooksul kokku käesoleva seaduse § 8 lõike 1 punktides 1-3 sätestatud päevade arvu.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/74/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 80/987/EMÜ töötajate kaitset tööandja maksejõuetuse korral käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (ELT L 270, 08.10.2002, lk 10-13).

matches:
§ 88
§ 94
§ 13
§ 8
§ 7
§ 15
§ 18
kohus
kohus
§ 29
kohus
§ 15
§ 27
kohus
§ 19
§ 22
§ 19
§ 15
§ 27
§ 3
§ 47
§ 51
§ 121
§ 8
§ 8