§ 7 Isiklik abistaja
§ 9 Teenuse saaja tagasiside ja järelevalve
§ 10 Teenuse väljundid
RT IV, 28.04.2018, 119
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja lõike 2, sotsiaalhoolekande seaduse § 28 ja Lääneranna Vallavolikogu 15.02.2018 määruse nr 12 „Lääneranna valla sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord“ § 17 lõike 1 punkti 5 alusel.
Käesolevas korras kasutatud mõisted:
(1) Teenus määratakse raske ja sügava liikumis-, nägemis- või kuulmispuudega täisealistele isikutele, kes oma puude tõttu vajavad iseseisvaks toimetulekuks ning osalemiseks ühiskonnas füüsilist kõrvalabi.
(2) Teenuse eesmärk on puudega inimese abistamine igapäevastes tegevustes, mida ta ei ole võimeline ilma kõrvalise abita sooritama, toetades seeläbi tema toimetulekut ja osalemist kõigis eluvaldkondades ning pereliikmete hoolduskoormuse vähendamine.
(3) Teenuse saajat abistatakse tema igapäevaelu tegevustes:
(5) Teenuse sisu, osutamise sagedus ja kestus määratakse lähtuvalt iga teenuse saaja vajadustest ning fikseeritakse lepingus koostöös teenuse saaja või seaduslik esindaja, isikliku abistaja ja kohaliku omavalitsuse üksuse sotsiaalvaldkonna ametnikuga. Teenuse osutamise koht lepitakse kokku lepingu osapoolte vahel.
(1) Teenuse taotlemine ja määramine kohaliku omavalitsuse üksuse finantseerimisel toimub
1) teenuse saamiseks esitab teenuse taotleja või tema seaduslik esindaja kohaliku omavalitsuse üksusele taotluse;
6) sotsiaalvaldkonna ametnik teavitab teenuse taotlejat arusaadaval viisil teenuse määramise või keeldumise kohta 5. tööpäeva jooksul, arvates otsuse tegemise päevast.
7) kui teenuse taotlejal on õigusteenust saada, soovitab või aitab sotsiaalvaldkonna ametnik leida sobivaid teenusepakkujaid. Kui hindamise käigusteenuse taotleja teenuse vajadust ei tuvastata, soovitab sotsiaalvaldkonna ametnik tal toimetuleku ja/või hoolduse tagamiseks ja/või kõrvalabi katteks teisi meetmeid. Kui teenuse taotleja sellega ei nõustu, on tal õigus esitada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras vaie;
8) teenuse taotleja või tema seaduslik esindaja lepib vallavalituse ja teenuse osutajaga kokku teenuse osutamise algusaja, koha, mahu ja isikliku abistaja töökohustused;
9) kui teenuse taotleja on võimeline öeldut või loetut mõistma, teavitatakse teda teenuse osutamise alustamisel suuliselt või kirjalikult tema õigustest ja piirangutest teenuse saamise ajal, sh kaebuste esitamise võimalustest ning korrast. Kui teenuse taotleja ei ole võimeline öeldut või loetut mõistma, teavitatakse teenuse taotleja õigustest ja piirangutest, sh kaebuste esitamise võimalustest ning korrast, tema seaduslikku esindajat;
10) teenuse taotlejal on õigus kohtuda enne teenuse saamist isikliku abistajaga omavahelise sobivuse hindamise eesmärgil.
(4) Kohaliku omavalitsuse üksus selgitab välja teenuse saaja abivajaduse ja sellele vastava abi. Kõrvalabi vajaduse määra hinnatakse ja täpsustatakse iga teenuse saaja puhul eraldi (SHS § 15).
(5) Teenuse osutamise perioodil kõrvalabi vajaduse määra muutumisel teenuse saaja terviseseisundi või elukeskkonna tõttu tuleb läbi viia korduv hindamine (SHS § 28 lg 1).
Teenuse osutaja võib olla füüsilisest isikust ettevõtja, juriidiline isik ja vallavalitsus või valla hallatav asutus.
§ 7. Isiklik abistaja
(2) Isikliku abistaja tööülesanded ja tööaeg sätestatakse osapoolte vahelises lepingus, mille sõlmivad teenuse saaja, isiklik abistaja ja vallavalitsus. Juhul, kui teenust osutab juriidiline isik, sõlmitakse leping teenuse osutaja ja vallavalitsuse vahel.
(3) Teenuse saajal on õigus valida endale ise sobiv isiklik abistaja. Soovi esitamise korral abistab vallavalitsus teenuse saajat isikliku abistaja leidmisel. Teenuse saajal on õigus omavahelise sobivuse hindamiseks isikliku abistajaga kohtuda.
3) isiku, kes elab alaliselt või püsivalt samas eluruumis teenuse saajaga.
(7) Isiklik abistaja peab olema:
§ 9. Teenuse saaja tagasiside ja järelevalve
Lähtutakse kohaliku omavalitsuse üksuse a/või teenuse osutaja välja töötatud teenuse osutamise korrast, arvestades eelkõige:
§ 10. Teenuse väljundid
(1) Kohaliku omavalitsuse üksuse ja/või teenuse osutaja välja töötatud teenuse osutamise kord ning analüüs, mis koostatakse teenuse saajalt saadud tagasiside (lisa 2) põhjal.
(1) Lähtutakse käesolevast teenuse osutamise korrast.
(3) Teenuse osutamise järelevalvet teostab teenuse osutaja ja vallavalitsus.
(6) Kui teenuse saajal on pretensioone teenuse osutaja vastu, siis kontrollib vallavalitsus kaebuste õigustatust ja teeb vajadusel teenuse osutajale ettekirjutise puuduste kõrvaldamiseks.
(8) Riiklikku järelevalvet käesolevas õigusaktis sätestatud nõuete täitmise üle teostab alates 01.01.2018. a Sotsiaalkindlustusamet.


Loomakasvatusehitise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord – Riigi Teataja
Loomakasvatusehitise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord
Vastu võetud 09.11.2007 nr 129
RTL 2007, 87, 1461
Määrusega kehtestatakse loomakasvatusehitise investeeringutoetuse (edaspidi toetus) saamise nõuded taotleja, kavandatava tegevuse ja taotluse kohta, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, taotluse vorm, toetuse määr ja suurus ning abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, nõuded toetuse saajale, taotluse hindamise kriteeriumid ja taotluse hindamise kord, taotluse rahuldamise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise alused ja kord ning toetuse väljamaksmise kord.
(1) Toetust võib taotleda veise-, sea-, lamba-, kitse-, hobuse- või linnukasvatusega tegelev ettevõtja, kelle omatoodetud põllumajandussaaduste müügitulu ja omatoodetud põllumajandussaaduste töötlemisest saadud põllumajandustoodete müügitulu kas koos või eraldi oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal vähemalt 50% ettevõtja kogu müügitulust, kui ettevõtja peab vastavalt «Raamatupidamise seadusele» tekkepõhist raamatupidamise arvestust, või ettevõtja kogu ettevõtlustulust, millest on maha arvatud tulu ettevõtluses kasutatud vara võõrandamisest ja ettevõtlusega seotud toetused, kui ettevõtja peab vastavalt «Raamatupidamise seadusele» kassapõhist raamatupidamise arvestust (edaspidi taotleja).
(2) Sama investeeringuobjekti kohta võivad toetust taotleda ka kaks või enam taotlejat ühiselt, kui investeeringuobjekt kuulub nende kaasomandisse.
1) taotleja majandustegevus oli kasumis taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal või taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastale eelnenud majandusaastal;
2) taotleja võlakordaja ehk võõrkapitali osakaalu näitaja, mille arvutamisel jagatakse lisas 1 toodud äriplaanis märgitud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kohta märgitud kohustuste summa koguvara summaga, ei olnud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 0,7;
3) taotleja maksevõime näitaja, mille arvutamisel jagatakse lisas 1 toodud äriplaani tabelis 5 märgitud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kohta märgitud käibevara summa lühiajaliste kohustuste summaga, oli taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 1;
5) taotleja täidab keskkonna-, toiduhügieeni- ja loomade heaolu nõudeid;
6) taotleja ei ole saanud ega taotle samal ajal sama investeeringuobjekti kohta toetust riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest või muud tagastamatut riigiabi;
7) kui taotleja on saanud varem toetust riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest või on saanud muud tagastamatut riigiabi, mis on kuulunud tagasimaksmisele, on tagasimaksmisele kuulunud summa tähtajal tagasi makstud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral on tagasimaksed tasutud ettenähtud tähtajal ja summas;
(2) Kui toetust taotlevad taotlejad ühiselt, peavad kõik taotlejad vastama toetuse saamise nõuetele ning taotlejad on pidanud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal loomi, mille loomakohtade kohta taotletakse toetust.
(1) Nooreks ettevõtjaks loetakse füüsilisest isikust ettevõtja, kes on taotluse esitamise ajal noorem kui 40-aastane (edaspidi noor ettevõtja).
(4) Kui toetust taotlevad kaks või enam taotlejat ühiselt, siis kohaldatakse noore ettevõtja kohta sätestatud nõudeid juhul, kui kõik taotlejad vastavad lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele.
(1) Toetust võib taotleda järgmiste tegevuste kohta, kui investeeringuobjekt asub küla, alevi või aleviku territooriumil:
1) veise, sea, lamba, kitse, hobuse või linnu (edaspidi põllumajandusloom) pidamiseks kasutatava loomakasvatushoone või -rajatise või loomade pidamiseks piiritletud ala (edaspidi loomakasvatusehitis) ehitamine «Ehitusseaduses» sätestatud tingimustel ja korras;
2) loomakasvatusehitise juurde kuuluva juurdepääsutee ehitamine «Ehitusseaduses» ja «Teeseaduses» sätestatud tingimustel ja korras, kui nimetatud tee on eratee «Teeseaduses» § 52 tähenduses;
3) loomakasvatusehitise juurde kuuluva sõnniku-, silo- või söödahoidla ehitamine «Ehitusseaduses» sätestatud tingimustel ja korras;
4) sõnniku-, silo- või söödahoidlasse paigaldatava statsionaarse tehnoloogilise seadme ostmine ja paigaldamine, kui see on ehitusprojektiga ette nähtud «Ehitusseaduses» sätestatud tingimustel ja korras;
5) loomakasvatusehitisse paigaldatava statsionaarse tehnoloogilise seadme ostmine ja paigaldamine, kui see on ehitusprojektiga ette nähtud «Ehitusseaduses» sätestatud tingimustel ja korras.
1) kavandatava investeeringuobjektiga kaasnev tellitud projekteerimistöö ning projekteerimiseks vajalik ehitusgeoloogiline ja -geodeetiline töö (edaspidi ettevalmistav töö);
2) lõike 1 punktides 1–3 nimetatud kavandatava ehitustöö üle «Ehitusseaduse» ja «Teeseaduse» alusel kehtestatud korras omanikujärelevalve (edaspidi omanikujärelevalve) tegemine.
(3) Investeeringuobjekti osaks võib olla ka investeeringuobjekti juurde kuuluv automaat- või infotehnoloogia seade.
(4) Taotleja rekonstrueeritav loomakasvatusehitis peab olema registreeritud «Loomatauditõrje seaduse» § 7 lõike 2 alusel kehtestatud korras.
(5) Investeeringuobjekt ja selle alune maa peavad olema taotleja omandis. Lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevuse puhul peab loomakasvatushoone, mille juurde kuuluva juurdepääsutee ehitamiseks toetust taotletakse, olema samuti taotleja omandis.
(6) Kui toetust taotlevad kaks või enam taotlejat ühiselt, peavad investeeringuobjekt ja selle alune maa olema nende kaasomandis.
(7) Kavandatava investeeringu tegemist ei või alustada varem ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval, v.a ettevalmistav töö, mille puhul töö tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui 2007. aasta 1. jaanuaril.
1) investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus, mis koosneb investeeringuobjekti väljavalitud käibemaksuta hinnapakkumise maksumusest, abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuta maksumusest, kui taotleja on käibemaksukohustuslane;
2) investeeringuobjekti käibemaksuga maksumus, mis koosneb investeeringuobjekti väljavalitud käibemaksuga hinnapakkumise maksumusest, abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuga maksumusest, kui taotleja ei ole käibemaksukohustuslane;
3) ettevalmistava töö maksumus kuni 12% toetuse suurusest;
4) omanikujärelevalve tegemise maksumus kuni 3% toetuse suurusest.
(2) Abikõlblikud kulud peavad olema põhjendatud, selged ja üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekad ja vajalikud tegevuse eesmärgi saavutamiseks. Taotleja tagab kasutatava raha otstarbeka ja säästliku kasutamise.
2) teisaldatava seadme, sh traktori ning söödamikseri ja muu teisaldatava söötmis- ja jootmisseadme ostmiseks tehtud kulutused;
3) teevalgustusrajatise ostmiseks ja paigaldamiseks tehtud kulutused;
4) kasutatud seadme ja masina ostmiseks tehtud kulutused;
5) käibemaks juhul, kui taotlejal on võimalik taotleda selle tagastamist «Käibemaksuseaduse» alusel;
6) liisingumakse, kui asja omandiõigus ei lähe üle toetuse saajale;
7) kulud, mis on seotud kapitalirendi lepingu sõlmimise, intresside, kindlustuse jms kuludega;
8) tolli-, sisseveo- ja muu maks, mida hüvitatakse, tasaarveldatakse ja kustutatakse mingil muul moel ning mis ei moodusta osa Eesti maksusüsteemist või mis on ebaproportsionaalselt suur kulutus tegevuse mis tahes osale;
9) ehitiste lammutamiseks tehtud kulutused, juhul kui nimetatud tegevus ei moodusta osa ehitusprojektis ettenähtud ehitustöödest;
10) remondi- ja rendikulud, kütuse-, palga-, koolitus-, side- ja transpordikulud ning muud üldkulud;
11) sularahamakse, teenustasu pangatoimingu eest, intress, tagatismakse ja finantsteenusega seotud muu kulud;
12) juriidilise konsultatsiooni ja raamatupidamisteenuse eest tasumiseks tehtud kulutus, tasu patendi ja litsentsi ostmiseks ning teostatavusuuringu eest, välja arvatud ehitise projekteerimiseks vajalike ehitusgeoloogilise ja -geodeetilise tööga seotud kulutused;
14) toreduslikud kulutused «Tsiviilseadustiku üldosa seaduse» § 63 tähenduses ja muud ebaotstarbekad kulutused;
15) muud kulud, mis ei ole investeeringuobjektiga otseselt seotud;
16) lihtsa asendusinvesteeringu tegemiseks tehtud kulutused pärast samalaadse põhivara kasuliku eluea lõppemist;
17) muud kulud, mis on vastuolus nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 71 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15–73), artiklis 55 kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumitega.
(4) Lõike 3 punktis 16 nimetatud lihtsaks asendusinvesteeringuks loetakse investeering, mille abil asendatakse olemasolev ehitis või selle osa uue ajakohastatud ehitise või selle osaga ilma tootmise laadi või kasutatavat tehnoloogiat põhjalikult muutmata. Asendusinvesteeringuks ei loeta vähemalt 30 aasta vanuse põllumajandusehitise täielikku lammutamist ja asendamist ajakohastatud ehitisega ega põllumajandusehitise rekonstrueerimist (kui selle kulud moodustavad vähemalt 50% uue samaväärse ehitise väärtusest). Asendusinvesteeringuks ei loeta ka rohkem kui kümne aasta vanuse statsionaarse tehnoloogilise seadme asendamist uute statsionaarse tehnoloogilise seadmega.
§ 7. Nõuded investeeringuobjekti hinnapakkumise kohta
(1) Kui taotleja taotleb toetust § 5 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud investeeringuobjekti kohta, peab taotleja olema selle investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt kolm võrreldavat investeeringuobjekti hinnapakkumist koos pakkumise tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile (edaspidi investeeringuobjekti hinnapakkumine), kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 469 398 krooni.
(2) Kui taotleja taotleb toetust § 5 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud investeeringuobjekti kohta, peab taotleja olema selle investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumise, kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ei ületa 469 398 krooni.
(3) Kui taotleja taotleb toetust § 5 lõike 1 punktides 4 ja 5 nimetatud investeeringuobjekti kohta, peab taotleja olema selle investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni.
(4) Kui taotleja taotleb toetust § 5 lõike 1 punktides 4 ja 5 nimetatud investeeringuobjekti kohta, peab taotleja olema selle investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumise, kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ei ületa 156 466 krooni.
(5) Kui ettevalmistava töö või omanikujärelevalve tegemise käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni, peab taotleja olema ettevalmistava töö või omanikujärelevalve tegemise kohta saanud vähemalt kolm hinnapakkumist, ning kui nimetatud maksumus ei ületa 156 466 krooni, peab taotleja olema saanud vähemalt ühe hinnapakkumise.
(6) Kui taotleja taotleb toetust hoone või rajatise rekonstrueerimiseks, peab investeeringuobjekti hinnapakkumine sisaldama ka uue samaväärse investeeringuobjekti ehitamise hinda.
(7) Investeeringuobjekti hinnapakkumine peab olema iga tegevuse ja investeeringuobjekti kohta eraldi.
(8) Väljavalitud hinnapakkumine ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase tegevuse ja investeeringuobjekti eest tasutava hinnaga.
(9) Taotleja ja hinnapakkuja ning nende osanik, aktsionär või liige ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise juhatusse ega nõukokku.
(1) Paragrahvi 5 lõike 1 punktides 1 ja 5 nimetatud investeeringuobjektide puhul arvutatakse toetuse suurus ehitusprojektis ettenähtud loomakohtade arvu ja lisas 2 toodud maksimaalse toetatava loomakoha maksumuse järgi, kuid see ei tohi ületada:
1) 40% investeeringuobjekti abikõlbliku kulu maksumusest;
2) 50% investeeringuobjekti abikõlbliku kulu maksumusest, kui investeeringuobjekt asub «Eesti maaelu arengukavas 2004–2006» nimetatud ebasoodsamas piirkonnas (edaspidi ebasoodsam piirkond) või kui toetust taotleb noor ettevõtja;
3) 60% investeeringuobjekti abikõlbliku kulu maksumusest, kui toetust taotleb noor ettevõtja, kelle investeeringuobjekt asub ebasoodsamas piirkonnas.
(2) Paragrahvi 5 lõike 1 punktides 2–4 nimetatud investeeringuobjektide puhul arvutatakse toetuse suurus investeeringuobjekti maksumuse järgi, kuid see ei tohi ületada:
2) 50% investeeringuobjekti abikõlbliku kulu maksumusest, kui investeeringuobjekt asub ebasoodsamas piirkonnas või kui toetust taotleb noor ettevõtja;
(3) Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta on 7 823 300 krooni programmiperioodi jooksul.
(4) Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta selles määruses sätestatud toetuse puhul koos arengukava 5. peatükis nimetatud meetme 1.4.1 «Mikropõllumajandusettevõtte arendamise investeeringutoetus» ja meetme 1.4.3 «Bioenergia tootmise investeeringutoetus» raames antavate toetustega on 9 387 960 krooni programmiperioodi jooksul kokku.
(5) Kui kaks või enam taotlejat taotlevad ühiselt toetust taotleja kohta suuremale loomade arvule võrrelduna taotleja loomade arvuga eelnenud majandusaasta viimase päeva seisuga, siis investeeringuobjektis kavandatud taotlejatele kuuluvate põllumajandusloomade loomakohtade arvuline suhe peab olema sama võrreldes taotlejatele kuuluvate põllumajandusloomade arvulise suhtega taotlemisele vahetult eelnenud majandusaasta viimase päeva seisuga. Toetuse suuruse arvestamisel ümardatakse loomakoha arv täisarvuni, kuid kokku ei tohi ühiste taotlejate puhul loomakohtade arv ületada ehitusprojektis ettenähtud loomakohtade arvu.
(6) Kontserni kuuluvad taotlejad ei saa kontserni kohta toetust rohkem kui 7 823 300 krooni programmiperioodi jooksul.
(7) Kui toetust taotlevad kaks või enam taotlejat ühiselt, on lõike 1 punktides 2 ja 3 ning lõike 2 punktides 2 ja 3 nimetatud määral võimalik toetust saada vaid juhul, kui kõik taotlejad vastavad §-s 4 sätestatud nõuetele.
(8) Kui ettevõtja suhtes omab «Konkurentsiseaduse» § 2 lõike 4 mõistes valitsevat mõju taotlejaga samas tegevuskohas ja samal põllumajandussaaduste tootmise alal tegutsev ettevõtja, ei saa need ettevõtjad toetust rohkem kui 7 823 300 krooni programmiperioodil kokku.
(1) Taotleja esitab toetuse taotlemiseks selleks ettenähtud tähtajal Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) kavandatava investeeringuobjekti asukohajärgses piirkonnas taotluste vastuvõtmiseks volitatud ametniku kaudu lisas 3 toodud vormi kohase avalduse ja äriplaani ning neis esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi taotlus).
(3) Paragrahvis 10 nimetatud dokumendid esitatakse originaaldokumentidena, kui määruses ei ole ette nähtud dokumendi ärakirja esitamist.
(4) Taotleja võib ettenähtud tähtajal esitada ühe taotluse, millega võib toetust taotleda mitme investeeringuobjekti kohta. Ühe taotluse esitanud taotleja võib sellele lisaks esitada ka ühise taotluse koos kahe või enama taotlejaga.
(5) Kui toetust taotlevad kaks või enam taotlejat ühiselt, esitavad taotlejad ühise taotluse, kuid:
1) paragrahvi 10 lõigetes 2–3 nimetatud dokumendid ning äriplaani ja avalduse esitab iga taotleja taotluse juurde eraldi;
2) paragrahvi 10 lõigetes 4–6 nimetatud dokumendid esitatakse ühiselt.
§ 10. Taotluse kohta esitatavad nõuded
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIAle avalduse ja äriplaani ning neis esitatud andmeid tõendavad dokumendid, mis on loetletud lõigetes 2–6.
3) mitte varasema kui taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päeva seisuga nimekiri kõikide osanike või aktsionäride või liikmete ja nende osanike või aktsionäride kohta koos osaluse protsendiga;
4) mitte varasema kui taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päeva seisuga nimekiri kõikide osanike või aktsionäride või liikmete ja nende osanike või aktsionäride kohta koos osaluse protsendi, sünniaja või isikukoodiga, kui taotleja on äriühing, kes taotleb toetust § 8 lõike 1 punktides 2 ja 3 või lõike 2 punktides 2 ja 3 nimetatud määral;
5) [Kehtetu – RTL 2008, 18, 263 – jõust. 3.03.2008]
6) mitte varasema kui taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päeva seisuga Veterinaar- ja Toiduameti õiend selle kohta, et taotlejale ei ole tehtud ettekirjutust või ettekirjutuses märgitud puudus on kõrvaldatud või taotleja kohta ei ole jõustunud süüdimõistvat süüteo otsust loomade heaolu ja toiduhügieeni rikkumise eest ajavahemikus taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta algusest kuni taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päevani.
(3) Taotleja esitab järgmised raamatupidamise andmeid tõendavad dokumendid:
1) äriühingu puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta aruande või kontserni puhul konsolideeritud aruande kinnitatud majandusaasta aruande ärakiri, mis kajastab ettevõtja tegevust vähemalt kuue kuu jooksul juhul, kui majandusaasta aruanne ei ole kättesaadav äriregistrist;
2) füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta bilansi ja kasumiaruande ärakiri või «Raamatupidamise seaduse» kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta raamatupidamisregistrite alusel koostatud koonddokument tulude ja kulude kohta, seejuures majandusaasta bilanss ja kasumiaruanne või koonddokument tulude ja kulude kohta, mis kajastab ettevõtja vähemalt kuue kuu tegevust;
3) taotluse esitamise aastale eelnenud majandusaastale eelnenud majandusaasta aruande või konsolideeritud aruande ärakiri või füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale eelnenud majandusaastale eelnenud majandusaasta bilansi ja kasumiaruande ärakiri või «Raamatupidamise seaduse» kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale eelnenud majandusaastale eelnenud majandusaasta raamatupidamisregistrite alusel koostatud koonddokument tulude ja kulude kohta, seejuures majandusaasta bilanss ja kasumiaruanne või koonddokument tulude ja kulude kohta, mis kajastab ettevõtja vähemalt kuue kuu tegevust, kui PRIA peab seda vajalikuks § 3 lõike 1 punktis 1 nimetatud kasumi kontrollimisel;
4) taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta lõpu seisuga majandusaasta põhivara nimekiri, milles kajastub põhivara soetamise aasta ning põhivara soetamis- ja jääkmaksumus.
1) paragrahvi 7 lõigetes 1, 3 ja 5 nimetatud juhtudel vähemalt kolme pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumise ärakirjad koos tehnilise spetsifikatsiooniga ning § 7 lõigetes 2, 4 ja 5 nimetatud juhtudel vähemalt ühe pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumise ärakiri koos tehnilise spetsifikatsiooniga;
2) paragrahvi 7 lõigetes 1 ja 3 nimetatud juhtudel lisas 4 toodud vormi kohane investeeringuobjekti hinnapakkumiste võrdlustabel. Väljavalitud hinnapakkumine peab olema objektiivselt põhjendatud;
3) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et kavandatav investeeringuobjekt kuulub taotleja omandisse;
4) kaasomaniku kirjalik nõusolek investeeringu tegemiseks, kui kavandatav investeeringuobjekt, mille kohta toetust taotletakse, on kaasomandis ja kaasomanikud ei taotle toetust ühiselt;
5) väljavõte ehitusprojekti põhijoonistest koos ehitusprojekti seletuskirjaga;
6) ehitise puhul ehitusloa või kohaliku omavalitsusüksuse kirjaliku nõusoleku ärakiri, kui see on nõutav «Ehitusseaduse» kohaselt;
7) ärakiri keskkonnamõju hindamise aruandest, kui see on nõutav «Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse» kohaselt;
8) juurdepääsutee ehitamise korral kohaliku omavalitsusüksuse kinnitus, et investeeringuobjekt on eratee «Teeseaduse» § 52 mõistes;
9) juurdepääsutee ehitamise korral ehitusloa ärakiri, kui see on nõutav «Teeseaduse» kohaselt;
10) elektrisüsteemi investeeringu puhul litsentseeritud isiku kooskõlastus;
11) kasutusel oleva keskkonnakompleksloa kohustusega käitise puhul «Saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse» § 7 lõigete 3 ja 4 alusel maakonna keskkonnateenistuse väljastatud keskkonnakompleksloa ärakiri, millest nähtub, et investeeringuobjekt vastab «Saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse» § 4 lõikes 1 ja §-s 18 nimetatud parima võimaliku tehnika nõuetele.
(5) Kui taotleja taotleb toetust ka ettevalmistava töö kohta, esitab ta ärakirja arve-saatelehest või arvest, mille on väljastanud isik, kellelt taotleja tellis ettevalmistava töö või teenuse. Kui ettevalmistava töö eest on tasutud enne taotluse esitamist, esitab taotleja nimetatud arve-saatelehe või arve ärakirjal märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava arvelduskonto väljavõtte või maksekorralduse ärakirja või väljatrüki.
(6) Kui taotleja ei ole saanud nõutud arvu investeeringuobjekti hinnapakkumisi, lisatakse taotlusele sellekohane põhjendus.
(1) PRIA kontrollib vastuvõetud taotluse nõuetekohasust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja toetatava tegevuse vastavust määruses sätestatud nõuetele.
(2) Toetuse taotleja ja taotlus vastavad toetuse saamiseks esitatud nõuetele, kui:
3) täidetud on kõik määruses sätestatud nõuded.
(3) Taotluses esitatud andmete kontrollimiseks on PRIAl õigus kasutada teiste riiklike registrite andmeid.
(4) Kui taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et taotleja või taotlus ei vasta nõuetele, teeb PRIA «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 456 lõike 2 kohaselt taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(5) PRIA esitab Keskkonnainspektsioonile (edaspidi KKI) pärast taotluse esitamise tähtpäeva nimekirja kõikide taotlejate kohta. KKI teavitab PRIAt keskkonnanõudeid rikkunud taotlejatest, kelle suhtes on ajavahemikus taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta algusest kuni taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päevani tehtud puuduste kõrvaldamiseks ettekirjutus, mis on jäetud tähtpäevaks täitmata, või kelle suhtes on eespool nimetatud ajavahemikus jõustunud süüdimõistev süüteo otsus.
(1) Kui kõigi nõuetele vastavaks tunnistatud taotluste rahastamise summa ületab toetatava tegevuse rahastamise eelarve, hindab PRIA nõuetele vastavaid taotlusi lisas 5 toodud hindamiskriteeriumide põhjal, andes taotlusele hindepunkte.
(2) Taotluste paremusjärjestuse moodustamisel loetakse paremaks suurema hindepunktide summa saanud taotlus. Võrdsete näitajatega taotluste puhul eelistatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõike 2 alusel taotlust, milles taotletav toetuse summa on väiksem.
(3) Kui toetust taotlevad kaks või enam taotlejat ühiselt, siis hinnatakse iga hindamiskriteeriumi alusel kõiki taotlejaid eraldi ja taotluse hindepunktide summa saamiseks arvutatakse taotlejate hindepunktide aritmeetiline keskmine.
(1) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ei ületa toetatava tegevuse rahastamise eelarvet, rahuldatakse kõik nõuetele vastavad taotlused «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõike 3 alusel.
(2) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab toetatava tegevuse rahastamise eelarve, rahuldatakse taotluste hindamise tulemusel moodustatud taotluste paremusjärjestuse alusel parimad taotlused «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõike 1 punkti 2 alusel.
(4) PRIA teeb lõigetes 1 ja 2 nimetatud taotluse rahuldamise otsuse, lõikes 3 nimetatud taotluse osalise rahuldamise otsuse või «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 457 lõike 5 või 6 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse 100 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtpäevast.
(5) Kui ettevalmistav töö ei vasta § 5 lõike 2 punktis 1 ja § 5 lõikes 7, § 6 lõike 1 punktis 3, § 7 lõigetes 5 ja 8, § 10 lõikes 5 ning § 17 lõikes 4 toodud nõuetele, jäetakse taotlus rahuldamata ettevalmistava töö osas.
(2) Alates taotluse esitamisest kuni viie aasta möödumiseni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest teavitab taotleja või toetuse saaja viivitamata PRIAt kirjalikult:
(3) Alates taotluse esitamisest kuni viie aasta möödumiseni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest teavitab taotleja või toetuse saaja viivitamata PRIAt kirjalikult nõusoleku saamiseks:
(1) Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja pärast investeeringu täielikku või osalist tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist PRIAle lisas 6 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
3) osutatud teenuse või tehtud töö või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi ärakiri.
3) osutatud teenuse või tehtud töö või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi ärakiri;
4) kapitalirendile andja ja toetuse saaja vahel sõlmitud kapitalirendi lepingu ja maksegraafiku ärakiri.
§ 18. Toetuse maksmine ja maksmisest keeldumine
(1) PRIA otsustab toetuse maksmise sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole või kapitalirendi korral toetuse saaja nimetatud kapitalirendile andja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates § 17 lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest.
(3) Toetust ei maksta ettevalmistava töö osas, kui toetuse saaja ei ole ettevalmistava töö kohta esitanud nõuetekohaseid investeeringu tegemist tõendavaid dokumente.
(1) 2007. aastal alanud taotluse esitamise tähtajal võib taotleda toetust investeeringu kohta, mille tegemist tõendavad dokumendid ei ole väljastatud varem kui 2007. aasta 1. jaanuaril.
(2) Kui taotleja on alustanud investeeringu tegemist enne taotluse esitamist, võib ta esitada § 17 lõigetes 1 ja 2 nimetatud investeeringu tegemist tõendavad dokumendid koos taotlusega.
(3) Lõikes 2 nimetatud juhul otsustatakse toetuse maksmine sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja või kapitalirendi korral toetuse saaja poolt nimetatud kapitalirendile andja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
(4) 2007. aastal alanud taotluste esitamise tähtajal on taotluse esitamise aastale eelnenud majandusaastaks enne 2007. aastat lõppenud viimane majandusaasta.


text:
3-1-1-86-10 Riigikohus 08.11.2010
KrMS § 385 lg 1 p 6
KrMS § 136
KrMS § 262
KrMS § 385 lg 1 p 16
KrMS § 263 lg 1 p 7
Vahistamismäärust ei saa paigutada KrMS § 385 p 16 toimealasse, mille järgi on keelatud vaidlustada kohtumäärust, mis on tehtud kohtumenetluses kohtumenetluse poole taotluse lahendamiseks.
Ringkonnakohtu määrust, millega rahuldatakse prokuratuuri määruskaebus maakohtu vahistamata jätmise määruse peale, saab määruskaebe korras vaidlustada Riigikohtus.
Kohtuniku pädevus eelistungil tõkendit kohaldada või muuta ei ole sõltuvuses sellest, kas süüdistatav antakse kohtu alla või mitte.
Ringkonnakohus võib saata kriminaalasja maakohtule uueks arutamiseks teises kohtukoosseisus üksnes maakohtu sisulist lahendit tühistades. Kriminaalasjas, kus maakohus ei ole sisulist lahendit veel teinud, ringkonnakohtul selline pädevus aga puudub.
Otsustamaks isiku jätkuva vahi all pidamise küsimust, peab kohus iga vahistatu puhul eraldi analüüsima ja põhjendama, kas tema suhtes esinevad vahistamise alused.
3-1-1-62-09 Riigikohus 24.07.2009
Vahistamismäärust ei saa paigutada KrMS § 385 p 16 toimealasse, mille järgi on keelatud vaidlustada kohtumäärust, mis on tehtud kohtumenetluses kohtumenetluse poole taotluse lahendamiseks. Selline järeldus tuleneb esmalt KrMS § 385 punktist 6, milles tehakse muuhulgas erand vahistamise ja vahistamise tähtaja pikendamise määruste peale kaebuse esitamise võimalikkuse osas. Kooskõlas KrMS § 385 p-s 6 sätestatuga nähakse ka KrMS §-s 136 ette, et prokuratuur, vahistatu või tema kaitsja võivad esitada määruskaebuse vahistamise või vahistamisest keeldumise, samuti vahistamise tähtaja pikendamise või sellest keeldumise peale KrMS 15. peatükis sätestatud korras.

matches:
Riigikohus
§ 385
§ 136
§ 262
§ 385
§ 263
§ 385
kohus
Riigikohus
§ 385
§ 385
§ 385


§ 37 – Malene Vahl Rasmussen svar: Boligopsparing – KamikPosten.gl
§ 37 – Malene Vahl Rasmussen svar: Boligopsparing
14. juni 2018 Redaktion § 37 Spørgsmål🇬🇱, Demokraatit🇬🇱 0
Inatsisartunut ilaasortaq,
§37-i najoqqutaralugu ilinniartunut ineqarnermut ileqqaartalernissaq pillugu apeqquteqaammut akissuteqaat.
Inuit ilinniakkaminnik naammassinnittartut amerlassusaannut naatsorsuutit maannakkut pigineqartut aallaavigalugit, taava apeqqummut tunngavilersuummi allaaserineqartoq tunngavigalugu ineqarnermut ileqqaartalernissaq qanormita akeqassava?
Ataani takussutissiarineqarpoq inuit 2017-imi inuussutissarsiornermik ilinniagaqartut imaluunniit annertusisamik ilinniagaqaqqittut ilinniakkanik naammassisaqartut amerlassusaat.
Ilinniagaq Naammassinnittut amerlassusaat
2017 Katillugu sivissussuseq qaammatinngorlugu matumani ilanngullugu ilinniagaqaqqinnissamut piareersaataasumik inuusuttut ilinniarfii Aningaasat tunniunneri qaammatikkaarlugit
Inuussutissarsiornermik ilinniagaqarneq 429 48 20.592
Annertusisamik ilinniagaqaqqinneq naatsoq 57 60 3.420
Bachelor 41 72 2.952
Professionsbachelor-imut ilinniagaqarneq 108 90 9.720
Kandidat 38 96 3.648
Katillugit 673 40.332
* Takuuk: Matumani ilinniagaqarnerup sivisussusaa ukiunik 4, 2, 3, 4,5 aammalu 5-inik sivisussuseqarlutik takitigineri toqqammaviussapput, tamatumanilu ilinniagaqaqqinnissamut piareersaataasumik inuusuttut ilinniarfii ukiuni 3-ni sivisussuseqarlutik takitigineri toqqammaviussallutik.
Kisitsitit taaneqartut toqqammavigalugit ineqarnermut ileqqaarinissamik aaqqissuussineq qaammammut 850 kr.-iussappat ukiumut 34.282.200 kr.-inik akeqassaaq.
Siunnersuut qanoq akeqassava taggikkutsigu Ilinniarnersiutinik pisinnaatitaasut tamarmik ilinniakkaminnik naammassinnittartut?
Ataani takussutissiap takutippai, inuit inuussutissarsiornermik ilinniagaqartut imaluunniit annertusisamik ilinniagaqartut ukioq 2017 ilinniartuusut amerlassusaat. Inuit 2.453 ilinniartuusutut pineqartumi naatsorsorneqarput.
Ilinniagaq Ilinniartuusut amerlasusaat
2017 Katillugu sivis-sussuseq qaamma-tinngorlugu matumani ilanngullugu ilinniaga-qaqqinnissamut piareersaa-taasumik inu-usuttut ilinniar-fii Aningaasat tunniunneri qaammatik-kaarlugit
Inuussutissarsiornermik ilinniagaqarneq 1.175 48 56.400
Annertusisamik ilinniagaqaqqinneq naatsoq 193 60 11.580
Bachelor 319 72 22.968
Professionsbachelor-imut ilinniagaqarneq 599 90 53.910
Kandidat 167 96 16.032
Katillugit 2.453 160.890
* Takuuk: Matumani ilinniagaqarnerup sivisussusaa ukiunik 4, 2, 3, 4,5 aammalu 5-inik sivisussuseqarlutik takitigineri toqqammaviussapput, tamatumanilu ilinniagaqaqqinnis-samut piareersaataasumik inuusuttut ilinniarfii ukiuni 3-ni sivisussuseqarlutik takitigineri toqqammaviussallutik.
Kisitsisit taaneqartut toqqammavigalugit 100%-imillu ilinniakkanik naammassinninneq toqqammavigissagaanni ineqarnermut ileqqaartalernissaq qaammammut 850 kr.-iuppat ukiumut 136.756.500 kr.-iussaaq.
Naalakkersuisunut naatsorsorlugu takussuseqquneqarpoq siunnersuut akileraarutitigut inuuneq naallugu qanoq isertitaqarnerulersitsisinnaanersoq nunani allani ilinniartut
10, 20, 30, 40, 50, 60, 70, 80, 90 aamma/imaluunniit 100 procentii Kalaallit Nunaannut angerlartalertuugaluarpata nunani allani najugaqaannaratik. Naalakkersuisut qinnuigineqarput maannakkut kisitsit pissarsiarineqarsinnaasut tunngavigeqqullugit.
Naatsorsuineq taaneqartoq § 37-i najoqqutaralugu apeqquteqarnerup avataaniippoq, pissutsinut piviusuusut attuumassuteqanngimmat. Tapiliullugu missingersuusiorneqartariaqassagaluarput assigiissarneqanngitsut soorlu matumani ilanngullugit akissarsiat ineriartorneri, siunissami naammassinnittartut procent-inngorlugit naatsorsuutigineqarneri, akileraarutit annertussusilerneqarnissai, soraarnerussutisiaqalersussat ukiui il.il.
Naalakkersuisut suliamut tunngatillugu allanik soqutiginaateqarsinnaasunik paasissutissiisinnaappat?
Naalakkersuisut allanik ilanngussassaqanngillat.
Medlem af Inatsisartut,
§37-besvarelse af spørgsmål vedr. boligopsparingsordning for studerende.
Hvis man tager udgangspunkt i de nuværende tal for unge mennesker, der gennemfører en uddannelse, hvad vil det så koste at indføre en boligopsparingsordning som beskrevet i begrundelsen for dette spørgsmål?
Nedenstående tabel viser antallet af personer, der gennemførte en erhvervsuddannelse eller en videregående uddannelse i 2017.
Uddannelse Antal
2017 Samlet længde i
Måneder inkl. studieforberedende ungdomsuddannelse Måneder til
Erhvervsuddannelse 429 48 20.592
Kort videregående uddannelse 57 60 3.420
Professionsbachelor 108 90 9.720
Total 673 40.332
* Note: Det er forudsat, at uddannelserne er hhv. 4, 2, 3, 4,5 og 5 år lange, mens studieforberedende ungdomsuddannelse er 3 år.
På baggrund af disse tal, vil en boligopsparingsordning med en ydelse på 850 kr. pr. måned koste 34.282.200 kr. årligt.
Hvad vil forslaget koste, hvis vi antager, at 100 procent af de SU-berettigede gennemfører deres uddannelse?
Nedenstående tabel viser antallet af personer, der var aktive på en erhvervsuddannelse eller en videregående uddannelse i 2017. I alt var 2.453 personer aktive på en uddannelse på dette niveau.
Erhvervsuddannelse 1.175 48 56.400
Kort videregående uddannelse 193 60 11.580
Professionsbachelor 599 90 53.910
Total 2.453 160.890
På baggrund af disse tal og en antagelse om 100% gennemførelse vil en boligopsparingsordning med en ydelse på 850 kr. pr. måned koste 136.756.500 kr. årligt.
Naalakkersuisut bedes foretage en beregning, der viser, hvad forslaget vil generere i ekstra skatteindtægter set over en livsperiode såfremt dette forslag kan få henholdsvis 10, 20, 30, 40, 50, 60, 70, 80, 90 og/eller 100 procent af de studerende i udlandet til at flytte tilbage til Grønland i stedet for at blive i udlandet. Naalakkersuisut bedes tage udgangspunkt i de nuværende, tilgængelige tal om, hvor mange der flytter hjem.
Denne beregning ligger uden for rammerne for et §37-spørgsmål, da det ikke vedrører faktuelle forhold. I tillæg vil der skulle foretages en række ikke-trivielle antagelser herunder antagelser om lønudvikling, fremtidige gennemførelsesprocenter, skattesatser, pensionsalder etc.
Naalakkersuisut har ikke yderligere at tilføje.
🇬🇱Niels Thomsen’s § 37 akissut: Fædres retsstilling
🇬🇱🎬Furos Image: Vlog 11 – GoPro Hero 5 Session


text:
Õigusbüroo Liivak&Suurväli
Vanemahüvitis on üks sotsiaaltoetuse liike. See on mõeldud abistamaks lapse ema või isa, kui ta kodus peab last hoidma. Reeglina hoiab last ema ja sellest ka nimetus - emapalk.
Öeldakse et laps on investeering tulevikku ning õige planeerimise korral see paljudel Eesti peredel nii ongi. Seda lausa lähitulevikus, sest raskel ajal, mil töö leidmisega on keeruliseks läinud, võib emapalk muutuda perele lausa ainsaks sissetulekuks.
Lapse saamist tasuks seega planeerida nii, et lapse sünnitamisele eelnenud aasta palk oleks võimalikult kõrge. Vanemahüvitise seaduse kohaselt võetakse just arvesse lapsehoolduspuhkusele jääva lapsevanema eelmise aasta palgatulu.
Emapalga saamise puhul on tähelepanuväärne see, et mõned pered on kasutanud seda võimalust kunstlikult suurendada teenistust, et saada võimalikult suurt emapalka. Eriti lihtne on see firmaomaniku puhul, kes siis näiteks võtab oma firma palgale oma naise lisasissetuleku saamiseks.
Esiteks mis on maksimaalne emapalk? Aastal 2011 on selleks 2157.03 eurot kuus.
Sellise emapalga teenimiseks peab sünnitamisele eelneval aastal teenima 12 kuud * 2157.03 = 25888.36 eurot.
Oletades, et ema saab keskmist palka brutos 1000 eurot. Aastas 12000 eurot. Selleks et saada maksimaalne emapalk, peab ema teenima juurde 13888.36 eurot aastas. Siinjuures näidatakse teinekord mõnes firmas lisasissetulekut. Reaalselt ei pruugita midagi üle kanda tulevasele emale, kuid maksud tuleb maksta.
Sotsiaalmaksu 33% = 4583,15 eurot.
Töötuskindlustus 4,2% = 583.31 eurot
Tulumaks 21% =2916,55 eurot
Kokku makstes täiendavalt makse 8083 eurot saab emapalka igakuiselt 2157.03 eurot.
Seega 1157*18 - 8083 = 12743 eurot 18 kuu peale plussis.
Teise lapse saamisel võib samuti saada automaatselt edasi maksimaalset emapalka, eeldades et ema sünnitab teise lapse mitte hiljem, kui esimene laps on 2 aastat ja 6 kuud vana.
Näiteks kolme lapse puhul juba saada aja jooksul 116 000.- eurot.
Posted by Liivak&Suurvali at 11:51 PM No comments:
Tehingud juriidilise isikuga
Juriidilised isikud on teatavasti firmad (nt OÜ ja AS) ja ühishuvi organisatsioonid - tulundusühingud (nt TÜ, MTÜ ja KÜ). Viimased jagunevad kaheks - tulunduslikeks (nt tarbijaühistud) ja mittetulunduslikud (nt KÜ). Nende kõikide ühine nimetaja on aga, et neid esindab juhatus. Juhatus võib olla ühe või mitme liikmeline.
Just see viimati nimetatud juhatus omab õigust teha tehinguid juriidilise isiku nimel. Selle jaoks, et te saaksite kontrollida, kas nimetatud firma on üldse olemas ja kas sellel juhatusel on õigus sõlmida lepuinguid on loodud äriregister. Sealt on võimalik kontrollida, kas firma on olemas (asutamisel firmaga on ka võimalik tehinguid sõlmida) ja kes on selle firma juhatuses. Samuti on seal märgitud kui juhatus on õigusvõimeline üksnes sõlmides lepinguid kõik juhatuse liikmed koos.
Firmat võib esindada ka prokurist (sellisel juhul on märgitud tema õigused äriregistri väljavõttes). Samuti on väga populaarne, et firmat esindab (lihtkirjaliku) volituse alusel keegi kolmas isik (nt arendusdirektor). Sellisel juhul tuleb kaaluda, kas nimetatud volikiri annab sellele kodanikule volitused tehingu tegemiseks. Volikirjade tegemine on keerukas protseduur. Sageli kiputakse volikirju valesti vormistama või mitte tunnustama. Lihtne olukord, kus volikirjadega võite hätta sattuda on näiteks pangas või postkontoris. Olgugi, et nendes organisatsioonides peaks olema lihtkirjalik volikiri lubatud ei pruugi see teisele poolele sobida. Kuivõrd pangas on olemas teie ja teenusepakkuja vahel leping, mis reguleerib omavahelist asjaajamist siis postkontoris seda ei ole. Sageli ei väljastata kirja volikirja olemasolu korral kuid veel hullem on, et teiste isikute kirjasid väljastatakse suvalistele kodanikele.
Eelnevalt käsitlesin juba olukorda, kus asjaajamise korraldamiseks on kasutatud lepingulist suhet. Ühtne raamleping võimaldab leppida kokku isikute ringi, kes omavad volitusi midagi teha. Konkreetse näitema saab siinkohal tuua üürilepingu. Nendes lepingutes on sageli välja toodud üürniku kui ka üürilevõtja esindajad. Samas on need lepingud sageli ka kõige probleemsemad. Üürilepingud on sõlmitud reeglina pikaajalistena ja seega võib tulla olukorda kus nimetatud esindajad on mõlemal pool vahetunud. Sageli ei täiendata seda lepingud uute inimestega ja lõpuks võib tekkida olukord kus poolte omavaheline suhtlus ei oma mitte mingit tähendust.
Seega soovitan teil kontrollida oma lepingud üle, kas kokkulepped, mis olete sõlminud oma lepingupartneritega omavad ka õigusliku alust. Parimal juhul piisab kontrollimisest, halvimal juhul võite ilma jääda oma varast või olete kohustatud tasuma krõbedaid leppetrahve.
Posted by Liivak&Suurvali at 2:39 AM No comments:
Juhatuse vastutuse ABC
Siiamaani tekib juhatuse vastutuse kohta küsimusi niinimetatud rohujuure tasandil. Sellejaoks kordaks veelkorra juhatuse vastutuse ABC üle. Kindlasti ärge häbenege pärida meilt neid peamisi alustõdesid sest juba neid valesti mõistes tekitate palju muret nii endale kui ka meile.
Äriühingud on osaühingud ja aktsiaseltsid. Igal ettevõttel peab olema juhataja või juhatus. Juhatus peab olema sellepärast, et osaühingut (ega ka aktsiaseltsi ega ka mittetulundusühingut ega ka usaldusühingut ega ka lõpmatu hulk organisatsioonilisi vorme ... ) ei ole füüsiliselt olemas. See tähendab, et need organisatsioonid on kunstlikud moodustised, mis on moodustatud kellegi poolt. Keegi võib olla üks isik (näiteks OÜ ja AS) või mitu isikut (näiteks MTÜ). (Märkus eelneva juurde: OÜ ja AS võib olla ka mitu omanikku/asutajat). Juhul kui nende organisatsioonide taga ei ole füüsilist isikut siis nad ei saa eksisteerida. Seega ei saa tekkida olukorda kus ettevõtte teeb tehinguid kuid keegi nende eest ei vastuta.
Eestis kasutatakse avaliku registri põhimõtet. Seega kui avalikus registris on kanne, et juhataja on see ja see kodanik siis kolmanda isiku jaoks omab see õigusliku tähendust. Mis omakorda tähendab, et juhatuse liikme välja arvamiseks ei piisa üksnes otsusest või tahteavaldusest, et keegi kodanik ei ole enam juhatuse liige. Teoreetiliselt juhul kui selline olukord peakski tekkima siis ei tohiks enam keegi nimetatud äriühingu nimel tehinguid teha. Juhul kui ei leita uut juhatajat siis peaks eelmine juhataja viima registrile taotluse ettevõtte likvideerimise kohta. Igasugune muu tegevus on süüline tegevus kaasa arvatud vana juhatuse liikme tegevusetus. Õnneks ei praktiseerita sellist tegevusetuse trahvimist kohtus eriti tihti kuid mõtlemisainet peaks olema siinkohas ka MTÜ tegelastele. Tavapraktikas väljendub see näiteks MTÜ ühe tavalisema vormi korteriühistu juhtimisel. Kui majaelanikud on omavahel riidu läinud hääletanud vana juhatuse maha siis ei tohiks keegi enam teha tehinguid KÜ nimel. Saab teha tehinguid isikliku vastutuse alusel kuid see ei tähenda näiteks, et majaelanikud peavad aktsepteerima tehtuid tehinguid. Illustreerimaks nimetatud näidet võiks tuua olukorra kus ilma juhatuseta majas lõhkeb soojatoru. Vana juhatuse liige tellib avariitöö. Maja aga ei aktsepteeri avariitöö hinda või vaidlustab selle. (Märkusena eelneva juurde: avariitöid ei saa reeglina vaidlustada küll aga saab vaidlustada nõndanimetatud taastamistööd). Sellisel juhul peab see vana juhatuse liige omast taskust üldise remondi kinni maksma sest ta ületas oma volitusi tehinguid tehes. Tegemist on teoreetiliselt süülise käitumisega sest vana juhatuse liige teadis, et tal ei ole volitusi tehinguid teha. Olenevalt kahju suurusest ja mitme isikuga sellisel juhul tegemist on võidakse sellist süüteo eest määrata ka reaalne šokivangistus (eeldab muidugi, et asja ajab teiselt poolt jurist või mõni pädevam advokaat).
Seega ei lõpe juhatuse vastutus juhataja suvast, et ta enam ei viitsi olla juhataja. Põhimõtteliselt laieneb juhatuse vastutus veel ajaliselt (seoses nõndanimetatud tankistidega). Samas võib öelda, et juhatuse vastutus algab akseptist millega kodanik nõustub olema juhatuse liige.
Seetõttu peab olema väga tähelepanelik olukordades, kus te olete üks paljudest juhatuse liikmetest. Teiste liikmete tehtud tehingutel on tagajärjed ka Teile. Näiteks võiksin siinkohas tuua olukorra kus juhatuse liikmed võtavad ettevõttele kohustuse mille täitmine on majanduslikult mitte mõistlik (näiteks riigihanke korras). Juhatuse liikme vahetuse korral ei saa väita juurde tulnud juhataja, et tema ei oleks sõlminud tehingut seega ettevõtte ei vastuta tehingu eest. Juhul kui selline kohustus on tekkinud peab ettevõtte hindama, kas täita kohustus kanda kahju, maksta välja lepingu rikkumise kahjud või kuulutada välja pankrot.
Nüüd jõudes välja viimase punktini - juhatuse liige peab teatama ka olukorrast kui organisatsioon muutub maksevõimetuks. Sellekohta peab ta esitama siis vastavasisulise avalduse registrile. Sellise avalduse mitte esitamisel omavad kõik järgmised tehingud süülise käitumise tunnuseid. (Märkusena eelneva juurde: seaduses on jäetud sellekohase avalduse tegemise kohta teatud teatamise tähtaeg).
Kokkuvõtlikult peaksid juhatuse liikmed jälgima oma volituste ulatust (volitused võivad olla piiratud ajaliselt kuid volitusi saab piirata ka muul viisil - põhikiri, üldkoosoleku otsus jne). Volituste ületamisel käitub juhatus süüliselt. Süülise käitumise tõendamisel teise poole poolt tähendab isiklikku vastutust ning osadel juhtudel ka karistamist karistusseadustiku alusel. Lisaks sellele on ka seaduses sätestatud vastutuse ulatus. Seoses sellega, et seadus on dünaamiline ja subjektiivne siis ei saa siinkohal enam edasi üldistada. Volituste ulatust oleks õige lasta alati enne tehingu tegemist juristil üle kontrollida. Kiire küsimus hoiab ära hilisemad kallid kohtuvaidlused.
Posted by Liivak&Suurvali at 2:09 AM No comments:
Vaidluste lahendamine läbi vahendusmenetluse
Euroopa Liit toetab aktiivselt alternatiivseid vaidluste lahendamise meetodeid, näiteks vahendusmenetluse kasutamist. Vahendusmenetluse direktiiv võeti vastu 2008. aastal. Direktiiv käsitleb vahendusmenetluse kasutamist tsiviil- ja kaubandusasjades.
Vahendusmenetluse kasutamine hõlbustab vaidluste lahendamist ning aitab vältida kohtumenetlusega kaasnevaid muresid, ajakulu ja kulutusi, võimaldades seega kodanikel kaitsta oma seaduslikke õigusi tõhusal viisil.
Vahendusmenetluse direktiivi kohaldatakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlevate piiriüleste vaidluste puhul. See hõlmab vaidlusi, mille puhul vähemalt ühe poole alaline elu- või asukoht on muus liikmesriigis kui menetluse teistel pooltel kuupäeval, mil osapooled nõustuvad vahendusmenetluse kasutamisega või mil vahendusmenetluse kasutamist nõuab kohus.
Nimetatud õigusakti peamine eesmärk on julgustada liikmesriikides vahendusmenetluse kasutamist.
Selleks on direktiivis esitatud viis sisulist tingimust:
Liikmesriigid on kohustatud soodustama vahendajate väljaõpet ja tagama vahendusmenetluse kõrge kvaliteedi.
Kui kohtunik leiab juhtumi kõiki asjaolusid arvestades, et vaidluse lahendamiseks võiks kasutada vahendusmenetlust, on tal direktiivi alusel õigus teha pooltele ettepanek püüda lahendada vaidlus vahendusmenetluse teel.
Direktiivis sätestatakse, et vahendusmenetluse tulemusena saavutatud kokkulepped võib mõlema osapoole taotlusel tunnistada täidetavaks. Selle võib näiteks saavutada, kui kohus annab nõusoleku või kui notar on need tõestanud.
See tagab vahendusmenetluse konfidentsiaalsuse. Direktiivis sätestatakse, et vahendusmenetluse osapoolte edaspidise vaidluse korral puudub vahendajal kohustus esitada kohtus tõendusmaterjali vahendusmenetluse käigus toimunu kohta.
Sellega tagatakse, et osapooled ei jää vahendusmenetlusele kulutatud aja tõttu ilma võimalusest pöörduda kohtu poole: kohtule hagi esitamise ajapiirangud on vahendusmenetluse ajal peatatud.
Liikmesriigid hakkavad direktiivi sätteid järgima hiljemalt 21. mail 2011.
Posted by Liivak&Suurvali at 5:01 AM No comments:
Korteriomanikud ja parkimine
Teatavasti on parkimiskohtadega tihtipeale probleeme, eriti ebamugav on jõuda koju ja leida, et parkmiskoht on võetud ning kohta pole. Talvel on mure, et kui teed koha puhtaks, võib sinna keegi teine nahaalselt oma auto parkida. Siit tõusetubki küsimus, et kuidas saaksid kortermajade elanikud määrata kindlaks isikliku parkimiskoha kasutusõiguse.
Esiteks saab teha notariaalse kasutuskorra kokkuleppega. See oleks rahumeelne lahendus.
Kasutuskorra seadmiseks on vajalik kaasomanike otsus. Asjaõigusseaduse § 72 lg-st 1 sätestab, et kaasomandis oleva asja valdamist ja kasutamist võib reguleerida kokkuleppel või kaasomanike enamuse otsuse alusel, kui sellele enamusele kuulub suurem osa ühises asjas. Vastavalt korteriomandiseaduse (KOS) § 12 lg-le 1 võivad korteriomanikud reguleerida korteriomandi reaalosa ja kaasomandi eseme kasutamist omavahelise kokkuleppega.
18. jaanuari 2011. a kohtumääruses nr 3-2-1-151-10 on riigikohus selgitanud, kuidas toimub parkimiskohtade kindlaksmääramine korteriühistus. Kuna tegu on korteriomanike jaoks olulise küsimusega, siis on parkimiskohtade jagamiseks vaja kõigi korteriomanike nõusolekut. Kaasomanike kokkuleppega saab lisaks parkimiskohtadele leppida kokku ka parkimiskohtade kasutamistingimustes (nt lumekoristus).
Kuna igaühe on põhiseaduslik õigus oma omandile, siis on sellest riigikohus lähtunud 09. veebruari 2011. a otsuses nr 3-2-1-146-10 , et korteriühistu üldkoosoleku otsused ei ole tähtsamad, kui omandiõigus. Kohus on nimetatud otsuses rõhutanud, et korteriomanike üldkoosoleku otsused ei ole korteriomanike kokkulepped ning neid saaks selliselt käsitleda üksnes juhul, kui koosolekul osaleksid kõik korteriomanikud ning kõik hääletaksid otsuse vastuvõtmise poolt. Järelikult tuleb parkimiskohtade kasutuskorra kindlaksmääramiseks saada kõigi kaasomanike nõusolekud.
Seadus võimaldab kaasomanikel vaidluste korra pöörduda kohtusse, ehk siis parkimiskoha kindlaksmääramist võib nõuda kohtu kaudu. Kohtuotsus asendab sellisel juhul kokkuleppe sõlmimisega mittenõustunud kaasomaniku nõusoleku.
Tuleb siiski silmas pidada seda, et kaasomanikevahelistes suhetes tuleb lähtuda hea usu põhimõttest ning nagu riigikohus on rõhutanud, peab arvestama kõigi kaasomanike ühiste huvide, senise kasutuskorra jms oluliste asjaoludega. Seega ei pruugi 100% kindlusega oodata , et kohtus võidetakse.
Kasutuskorda on mõistlik sõlmida notariaalselt, kui seda aga ei tehta, siis korteriomanike vahetamisel kaotab see kehtivuse uue omaniku suhtes.
Kokkuvõttes, kui soovitakse sätestada hoovis parkimiskorda (notariaalse) kasutuskorra alusel, siis ei piisa üksnes elanike enamuse otsusest. KÕIK kaasomanikud (sh ka need, kellel isiklikku autot ei ole) peavad andma oma nõusoleku. See küsimus ei puuduta üksnes parkmist, vaid ka muid kasutuskorra kokkuleppeid, sh puukuuride, keldrite, aiapeenrate, ühissauna/jõusaali kasutamist jne.
Posted by Liivak&Suurvali at 11:11 AM No comments:
Töölepingute lõpetamisest
Töölepingu lõpetamisel peab silmas pidama, et seadus kaitseb alati nõrgemat poolt. Nõrgemaks pooleks loetakse alati töötajat. Sellest tulenevalt peab tööandja järgima täpseid vorminõudeid sest vastasel korral kasutatakse neid kõiki Teie vastu ära.
Paljudele võib see eelmine väide muige suunurgale venitada kuid siis kui Te olete juhtumisi ise Tööandja ja peate minema töövaidluskomisjoni või kohtusse siis ei pruugi see enam niipalju nalja valmistada. Seadus on paindumatu ja erandeid reeglina ei tunne. Tööandjal peab hullumoodi õnne olema kui suudate tõestada tegelikult toimunud sündmused juhul kui olete jätnud konflikti või halvemal juhul õnnetuse korralikult vormistamata. Mitte mingi nippiga ei saa tõestada ei joobes olekut ega tahtliku õnnetuse põhjustamist tagant järele.
Samas peate Tööandjana kindlasti teadma, et juhul kui firmal on makseraskusi ja te ei suuda Töötajaga varem kokku leppida hilisema makse tasumise osas siis olete Te lepingut rikkunud. Tõenäoliselt on ka Töötaja Teiega sellest rääkinud ja seega juhul kui Te ei suuda ikkagi Töötajale palka välja maksta siis olete käitunud pahatahtlikult selles olukorras. Pahatahtliku käitumise puhul võidakse kasutada isiklikku vastutust ja seega võib juhtuda, et peate oma lubadused isiklikust rahakotist kinni maksma.
Seetõttu me ei soovita Töötajatel tühjasid lubadusi anda vaid alati rääkida probleemidest. Sellisel juhul leiate sageli Töötajate seast ka sümpaatiat (sest tegelikult pingutate siiski ühe eesmärgi nimel). Samuti ei tasu karta ka Töötajate koondamist sest kui näete, et Te ettevõtte ei suuda normaalselt majandada siis ei ole ka põhjust Töötajate ja ka Teie enda aega raisata. Siinkohal tuletaks meelde ka kõikidele Töötajatel, et vaid koondamisest tulenevad Teie õigused igasugustele hüvitistele. Jäädes kindlaks enda jonni juurde võib Teile hiljem kätte maksta ja tekitada olukorra kus Te ei saa üldse oma tasu.
Posted by Liivak&Suurvali at 12:01 AM No comments:
Tööõiguse muudatused
1. maist 2011 jõustub tööturuteenuste ja -toetuste seaduse ning töötuskindlustuse seaduse muutmise seadus. Seaduses täpsustatakse töötu kohustusi. Muuhulgas ei pea töötu isiklikult kohale alati ilmuma, vaid võib ID kaardi või telefoni vmt vahendi teel kokkuleppeid sõlmida.
Oluline muudatus on veel see, et enam ei rakendata 7-päevast ooteaega, kui hüvitist korduvalt taotletakse.
Posted by Liivak&Suurvali at 1:39 AM No comments:
Liivak&Suurvali

matches:
kohus
§ 72
§ 12
riigikohus
riigikohus
Kohus
riigikohus