Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seadus – Riigi Teataja
Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seadus (lühend - STS2007_2013)
Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seadus - sisukord
6 JÄRELEVALVE JA RIKKUMISTEST TEAVITAMINE
§ 31 Järelevalveametniku pädevus
8 EUROOPA LIIDU TERRITORIAALSE KOOSTÖÖ RAKENDUSKAVADE VÄLJATÖÖTAMINE JA ELLUVIIMINE
§ 37 Euroopa Liidu territoriaalse koostöö rakenduskava alusel toetuse taotlemine, andmine ja kasutamine
§ 38 Euroopa Liidu territoriaalse koostöö rakenduskava alusel toetuse andmise ja kasutamise kontroll, seire ning hindamine
§ 39 Struktuuritoetuse seaduse muutmine
18.12.2006 otsus nr 52
(1) Käesolev seadus sätestab struktuuritoetuse andmise ja kasutamise, tagasinõudmise ja tagasimaksmise alused ning korra, samuti struktuuritoetuse andmise ning kasutamise järelevalve alused ning vaidemenetluse korra.
(3) Nõukogu määruse nr 1083/2006 artikli 3 lõike 2 punktis c nimetatud Euroopa Liidu territoriaalse koostöö eesmärgi (edaspidi EL territoriaalne koostöö) rakenduskavade alusel struktuuritoetuse andmisel ja kasutamisel kohaldatakse käesoleva seaduse §-des 2, 5 ja 14, § 21 lõikes 1, §-s 22, § 25 lõigetes 1–2 ja 4–8, §-des 26–28, 32 ja 33 ning 8. peatükis sätestatut.
(4) Käesoleva seaduse 8. peatükis sätestatu laieneb ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1638/2006, milles kehtestatakse üldsätted Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi loomiseks (ELT L 310, 09.11.2006, lk 1–14), alusel elluviidavatele piiriülese koostöö programmidele.
1) struktuuritoetus (edaspidi toetus) on rahaline abi, mida antakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 1 nimetatud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahenditest või Eesti riigi poolt nende vahendite kasutamise kaasrahastamiseks sihtotstarbeliselt eraldatavatest täiendavatest vahenditest;
2) abikõlblik kulu on kulu, mis on põhjendatud, mõistlik ja vajalik projekti elluviimiseks ning mis on tehtud kooskõlas õigusaktides või toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud nõuetega;
3) omafinantseering on toetuse saaja või teise projektis osaleva füüsilise või juriidilise isiku, riigiasutuse või kohaliku omavalitsuse asutuse (edaspidi projektis osalev isik) rahaline või rahaliselt mõõdetav panus projekti. Omafinantseeringu hulka arvatakse ainult toetuse saaja või projektis osaleva isiku tehtavad abikõlblikud kulud. Omafinantseeringut toetuse hulka ei arvata, samuti ei saa toetust kasutada omafinantseeringuks;
9) toetuse saaja on füüsiline või juriidiline isik, riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle taotlus toetuse saamiseks on rahuldatud või kes on toetuse saaja meetme tingimustes, programmis või programmi elluviijaga sõlmitavas halduslepingus või EL territoriaalse koostöö rakenduskavas või selle lisades sätestatu kohaselt.
(1) Struktuuritoetuse register (edaspidi register) on riiklik register andmekogude seaduse tähenduses.
2) peetakse toetuse andmise ja kasutamise arvestust toetuse andmise ja kasutamise juhtimiseks ning järelevalveks;
(3) Registri pidamise põhimääruse kinnitab Vabariigi Valitsus .
(4) Registri kasutamise korra kehtestab rahandusminister .
Toetuse andmise ja kasutamisega seotud dokumente säilitatakse vähemalt 2025. aasta 31. detsembrini. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 88 sätestatud juhul säilitatakse dokumente kuni Vabariigi Valitsuse määratud tähtpäevani.
(3) Otsuse akrediteerimise või mitteakrediteerimise kohta teeb Vabariigi Valitsus rahandusministri ettepaneku alusel.
(5) Akrediteerimise tingimused ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
(1) Korraldusasutus nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 59 lõike 1 punkti a tähenduses on Vabariigi Valitsuse nimetatud ministeerium .
(1) Makseasutus nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 59 lõike 1 punkti b tähenduses on Vabariigi Valitsuse nimetatud ministeerium . Makseasutus täidab nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 61 nimetatud ja muid käesolevas seaduses või teistes õigusaktides sätestatud ülesandeid.
(1) Auditeeriv asutus nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 59 lõike 1 punkti c tähenduses on Vabariigi Valitsuse nimetatud ministeerium . Auditeeriv asutus täidab nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 62, artikli 88 lõikes 2 ja artiklis 98 nimetatud ning muid käesolevas seaduses või teistes õigusaktides sätestatud ülesandeid.
(3) Auditi tegemise ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 lõike 1 punktis e nimetatud lõpetamise deklaratsiooni ning artikli 62 lõike 1 punkti d alapunktis iii nimetatud osalise lõpetamise deklaratsiooni esitamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
1) meetme väljatöötamine ja kinnitamine ;
2) meetme rakendamiseks rahaliste vahendite planeerimine ;
3) toetuse andmise põhimõtete väljatöötamine ja vastavate õigusaktide kehtestamine ;
(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik või asutus või rakendusüksuse ülesandeid täitev rakendusasutus või korraldusasutus ei täida talle pandud rakendusüksuse ülesandeid, otsustab Vabariigi Valitsus rahandusministri ettepanekul isiku või asutuse volituste peatamise, jätkamise või lõpetamise ning rakendusüksuse ülesannete edasise täitmise.
(1) Toetust võib anda tagastamatu või tagastatava toetusena.
(4) Meetme tingimused kehtestab rakendusasutuse juht . Kui rakendusasutuseks on Riigikantselei, kehtestab meetme tingimused Vabariigi Valitsus . Meetme tingimustes sätestatakse meetme rakendamiseks toetuse andmise ning kasutamise tingimused ja kord.
13) elektroonilise andmeside kaudu edastatavatele dokumentidele vajaduse korral esitatavad lisanõuded.
4) taotleja on varem riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest saadud ja tagasimaksmisele kuulunud summa tähtajal tagasi maksnud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral tasunud tagasimaksed ettenähtud tähtajal ja summas;
7) taotlejal või projektis osaleval isikul on projekti elluviimiseks vajalik kvalifikatsioon, kogemus või projekti elluviimiseks vajalikud õiguslikud eeldused;
12) taotleja vastab muudele meetme tingimustes või EL territoriaalse koostöö puhul rakenduskavas sätestatud nõuetele.
4) taotluses sisalduva projekti tegevused planeeritakse lõpetada hiljemalt 2015. aasta 31. augustiks;
(1) Nõuetele vastavaid taotlusi hindavad kompetentsed ja taotleja suhtes erapooletud isikud meetme tingimustes sätestatud korras ja hindamiskriteeriumide alusel. Rakendusüksus teeb hindamistulemuste põhjal otsuse taotluse täieliku või osalise rahuldamise kohta (edaspidi taotluse rahuldamise otsus) või taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(5) Hindamistulemuste alusel taotluste paremusjärjestuse koostamisel eelistatakse võrdsete näitajatega taotluste korral meetme tingimustes sätestatu kohaselt taotlust, millel on suurem omafinantseeringumäär, või ajaliselt varem esitatud taotlust või heidetakse võrdsete näitajatega taotluste vahel liisku.
1) projekti abikõlblike kulude eelarve suureneb avatud pakkumismenetlusega riigihanke kallinemise tõttu või
(1) Riikliku või piirkondliku tähtsusega investeeringuprojektide, sealhulgas nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 39 tähenduses suurprojektide kohta võib rakendusasutus koostada investeeringute kava, mis koosneb projektide nimekirjast või eelistusnimekirjast ning milles on märgitud vähemalt projektide hinnanguline maksumus ja projektidele antava toetuse maksimaalne määr. Investeeringute kava koostamisel lähtutakse meetme tingimustes sätestatust.
(4) Toetuse andmiseks investeeringute kava alusel sätestatakse meetme tingimustes :
(7) Programmi tegevused peab olema võimalik lõpetada hiljemalt 2015. aasta 31. augustiks.
(2) Kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
3) tagama, et temal või projektis osaleval isikul on projekti abikõlblikkuse perioodil projekti elluviimiseks vajalik kvalifikatsioon või õiguslikud eeldused;
6) viivitamata kirjalikult teavitama rakendusüksust või EL territoriaalse koostöö puhul käesoleva seaduse §-s 36 nimetatud ühist tehnilist sekretariaati taotluses esitatud või projektiga seotud andmete muutumisest;
8) võimaldama auditi, järelevalve või käesoleva seaduse § 7 lõikes 3 või § 8 lõikes 2 nimetatud kontrolli teostamist ning osutama selleks igakülgset abi, sealhulgas võimaldama volitatud isikul esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks viibida toetuse saaja ja projektis osaleva isiku ruumides ja territooriumil, mis on seotud toetuse kasutamisega;
10) eristama selgelt oma raamatupidamises ja tagama, et projektis osalev isik eristaks oma raamatupidamises, toetuse kasutamisega seotud kulud muudest kuludest ning kulusid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest;
11) järgima projektiga seotud hangete tegemisel riigihangete seaduses sätestatud nõudeid, kui toetuse saaja on ostja riigihangete seaduse tähenduses, või meetme tingimustes sätestatud nõudeid, kui toetuse saajale ei kohaldata riigihangete seaduses sätestatut;
12) tagama projekti eesmärgi täitmiseks vajaliku vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise ettenähtud tingimustel ja kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 57 sätestatuga vähemalt viie aasta jooksul, arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest;
(4) Toetuse väljamaksmise tingimused ja korra kehtestab rahandusminister .
(5) Kui makseasutus on saanud korraldusasutuselt, rakendusasutuselt või rakendusüksustelt dokumentaalselt tõendatud teavet või järelevalve tulemustest, auditi aruannetest või muudest dokumentidest teavet selle kohta, et korraldusasutuse, rakendusasutuse või rakendusüksuse juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei vasta nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 58 sätestatud nõuetele või ohustavad Euroopa Ühenduse finantshuvide kaitset nõukogu määruse (EÜ) nr 2988/95 Euroopa Ühenduse finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1–4) tähenduses, võib makseasutus peatada toetuse väljamaksed, teavitades sellest viivitamata korraldusasutust, rakendusasutust ja rakendusüksust.
(7) Toetuse kasutamise ja väljamaksmise aruannete esitamise tähtajad ja korra ning aruannete vormid kehtestab rahandusminister .
(3) Seire ja hindamise korra ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 63 nimetatud seirekomisjoni moodustamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
(2) Toetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
(4) Enne taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemist või investeeringute kava või programmi kinnitamist võib avalikustada ainult statistilisi ülevaateid.
(5) Pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist või investeeringute kava või programmi kinnitamist avalikustatakse toetuse saaja nimi, toetust saava projekti nimi ja toetuse summa.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetamata andmeid toetuse saaja ja tema projekti kohta võib avalikustada, välja arvatud andmed projekti äriplaani ja tehnoloogiliste lahenduste kohta, taotluse ja projekti hindamisse kaasatud isikute isikuandmed ning muud andmed, mida loetakse ärisaladuseks või mis on tunnistatud asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks avaliku teabe seaduses sätestatud korras. Andmed projekti omafinantseeringu allikate kohta ei ole avalikud, välja arvatud omafinantseeringu osas, mis on saadud riigieelarvelistest või kohaliku omavalitsuse vahenditest.
(7) Rahuldamata jäetud taotluse ja selle esitanud taotleja andmeid ei avalikustata.
(1) Kui ilmneb, et toetust on kasutatud mitteabikõlblike kulude hüvitamiseks, teeb rakendusüksus või EL territoriaalse koostöö puhul makseasutus otsuse nõuda toetuse saajalt toetus osaliselt või täielikult tagasi (edaspidi tagasinõudmise otsus).
7) toetuse saaja ei ole täitnud talle käesoleva seadusega või selle alusel antud õigusaktidega pandud kohustusi.
(4) Riiki esindab toetuse tagasinõudmisel rakendusüksus või EL territoriaalse koostöö puhul makseasutus. Rakendusüksus pöördub vajaduse korral kaebusega halduskohtusse.
(6) Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise tingimused ning korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
(7) Kui EL territoriaalse koostöö rakenduskavas nimetatud isik või asutus esitab tagasinõude Eesti riigile, nõutakse Eesti-poolselt partnerilt toetus tagasi vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 6 alusel kehtestatud õigusaktis sätestatule.
(1) Toetuse saaja peab toetuse tagasi maksma tagasinõudmise otsuses näidatud summas ja tähtpäevaks. Tähtaeg toetuse tagasimaksmiseks peab olema vähemalt 90 kalendripäeva.
(2) Rakendusüksus või EL territoriaalse koostöö puhul makseasutus võib põhjendatud juhul toetuse saaja taotlusel ajatada toetuse tagasimaksmise, nõudes vajaduse korral tagatist.
(4) Rakendusüksus või EL territoriaalse koostöö puhul makseasutus võib peatada toetuse väljamaksed toetuse saajale tema tagasimaksega seotud projekti või toetuse saaja kõikide projektide osas kuni tagasinõutava summa lõpliku tagasimaksmiseni.
(1) Käesoleva seaduse § 26 lõigete 1 ja 2 alusel tagastatava toetuse summa jäägilt nõutakse intressi toetuse väljamaksmise valuutas. Intressimäär eurodes tagastatava toetuse summa jäägilt on kuue kuu Euribor + 5 protsenti aastas, Eesti kroonides tagastatava toetuse summa jäägilt on intressimäär kuue kuu Talibor + 5 protsenti aastas. Intressiarvestuse baasiks on 360-päevane periood.
(2) Intressi arvestatakse tagasinõudmise otsuse tegemise päevast arvates, võttes aluseks otsuse tegemise kalendrikuule eelnenud kuu viimasel tööpäeval kehtinud intressimäära. Kui toetuse taotlemisel või kasutamisel on toime pandud kuritegu, arvestatakse intressi toetuse väljamaksmise päevast arvates, võttes aluseks sellel päeval kehtinud intressimäära.
(7) Rakendusüksus või EL territoriaalse koostöö puhul makseasutus võib loobuda tagasinõutava toetuse, intressi ja viivise kogusumma jäägi nõudmisest, kui see on alla 50 krooni ning tasutud intressi ja viivise kogusummast on võimalik hüvitada tagasimaksmata toetuse summa jääk.
6. peatükk JÄRELEVALVE JA RIKKUMISTEST TEAVITAMINE
(1) Rakendusüksuse üle teostab järelevalvet rakendusasutus.
(2) Toetuse saaja tegevuse üle teostab järelevalvet rakendusüksus. Kui rakendusüksuseks on eraõiguslik juriidiline isik, teostab järelevalvet toetuse saaja üle rakendusüksus või rakendusasutus vastavalt halduslepingus kokkulepitule.
(3) Järelevalvet teostatakse selleks volitatud ametniku või töötaja (edaspidi järelevalveametnik) kaudu.
§ 31. Järelevalveametniku pädevus
(1) Rakendusüksuse üle järelevalvet teostaval järelevalveametnikul on õigus:
3) viibida järelevalve teostamiseks rakendusüksuse ruumides ja territooriumil ning teostada paikvaatlust;
4) kontrollida rakendusüksuse tegevust toetuse saaja tegevuse üle järelevalve teostamisel;
3) viibida järelevalve teostamiseks toetuse saaja ja projektis osaleva isiku ruumides ja territooriumil, mis on rajatud toetuse abil või mis on seotud toetuse kasutamisega, ning teostada paikvaatlust;
4) tutvuda toetuse abil loodud objektiga;
6) ettekirjutuse täitmata jätmise või ebakohase täitmise korral kohaldada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 6 nimetatud sunniraha ülemmäär on ühel korral 30 000 krooni ning kokku 100 000 krooni ühe ja sama kohustuse täitmisele sundimiseks.
(4) Kui järelevalveametnik avastab järelevalve käigus käesoleva seaduse § 26 lõikes 1 või 2 nimetatud asjaolu või rikkumise, teatab ta sellest viivitamata teda volitanud isikule või asutusele ja taotluse rahuldamise otsuse teinud isikule või asutusele.
(1) Rakendusüksus või EL territoriaalse koostöö puhul korraldusasutus teavitab Rahandusministeeriumi ja rakendusasutust rikkumisest, sealhulgas nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 2 punktis 7 nimetatud eeskirjade eiramisest, süüteo kahtlusest ja teistest Euroopa Liidu finantshuve kahjustavatest tegevustest ning toetuse tagasinõudmisest.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teabe edastamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
Veaparandus – Parandatud täheviga sõnas „sätestatud“. Alus: "Riigi Teataja seaduse" § 10 lõige 3.
8. peatükk EUROOPA LIIDU TERRITORIAALSE KOOSTÖÖ RAKENDUSKAVADE VÄLJATÖÖTAMINE JA ELLUVIIMINE
(1) EL territoriaalse koostöö rakenduskavade väljatöötamise ja elluviimisega seotud Euroopa Liidu õigusaktides liikmesriigile pandud ülesandeid täidab Siseministeerium.
(2) EL territoriaalse koostöö rakenduskavade väljatöötamiseks ja elluviimise korraldamiseks peab Siseministeerium läbirääkimisi komisjoniga, rakenduskavas osalevate riikide asjaomaste asutustega, rakenduskavade korraldus- ja makseasutustega ning sõlmib Eesti riigi nimel vajalikke kokkuleppeid.
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.07.2006, lk 1–11), artikli 14 lõigetes 1 ja 2 nimetatud EL territoriaalse koostöö korraldusasutus, makseasutus, auditeeriv asutus, ühine tehniline sekretariaat ja audiitorgrupp määratakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 12 punkti 8 alapunkti a kohaselt rakenduskavades nendes osalevate riikide kokkuleppel.
(2) Kui EL territoriaalse koostöö korraldusasutus, makseasutus või auditeeriv asutus asub Eestis, nimetab vastavaid ülesandeid täitva valitsusasutuse, valitsusasutuse hallatava riigiasutuse või eraõigusliku juriidilise isiku Vabariigi Valitsus regionaalministri ettepanekul. Eraõigusliku juriidilise isikuga sõlmib regionaalminister korraldusasutuse, makseasutuse või auditeeriva asutuse ülesannete täitmiseks halduslepingu.
(3) Kui EL territoriaalse koostöö ühine tehniline sekretariaat asub Eestis, määrab selle ülesannete täitmise eest vastutava isiku või asutuse regionaalminister. Juriidilise isikuga sõlmib regionaalminister ühise tehnilise sekretariaadi ülesannete täitmiseks halduslepingu.
(4) EL territoriaalse koostöö audiitorgrupi Eesti-poolsed liikmed nimetab regionaalminister.
§ 37. Euroopa Liidu territoriaalse koostöö rakenduskava alusel toetuse taotlemine, andmine ja kasutamine
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 14 lõigetes 1 ja 2 nimetatud asutuste pädevus ning ülesanded ja toetuse andmise ning kasutamise tingimused ja kulude abikõlblikkus sätestatakse rakenduskavas osalevate riikide kokkuleppel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 10802006 artiklite 12 ja 13 kohaselt rakenduskavas ja selle lisades.
(2) Kui EL territoriaalse koostöö korraldusasutus, makseasutus või auditeeriv asutus asub Eestis, on regionaalministril õigus kokkuleppel teiste rakenduskavas osalevate riikide, korraldus- ja makseasutuse ning muude asjaomaste institutsioonidega kehtestada rakenduskava juhtimise ja kontrolli küsimustes lisatingimusi ja -juhendeid ning teha ettekirjutusi.
(3) EL territoriaalse koostöö rakenduskava elluviimises osalevate Eesti-poolsete partnerite tehtavate kulude abikõlblikkuse ja mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ning korra kehtestab regionaalminister.
§ 38. Euroopa Liidu territoriaalse koostöö rakenduskava alusel toetuse andmise ja kasutamise kontroll, seire ning hindamine
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 16 lõikes 1 nimetatud kontrolli teostamise põhimõtted ja korra ning kontrolli teostamise eest vastutava asutuse või isiku määrab regionaalminister. Juriidilise isikuga sõlmib regionaalminister kontrolli teostamiseks halduslepingu.
(2) EL territoriaalse koostöö rakenduskava alusel toetuse andmise ja kasutamise hindamise ning seire kord, sealhulgas nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 63 nimetatud seirekomisjoni moodustamise kord, sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 12 punkti 8 alapunkti b kohaselt rakenduskavas. Seirekomisjoni Eesti-poolsed liikmed nimetab regionaalminister.
§ 39. Struktuuritoetuse seaduse muutmine
Struktuuritoetuse seaduses (RT I 2003, 82, 552; 2006, 7, 42) tehakse järgmised muudatused:
1) seaduse pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seadus»;
2) paragrahvi 1 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:« (3) Käesolevat seadust kohaldatakse Euroopa Liidu (edaspidi EL) Nõukogu määruse nr 1260/1999/EÜ (EÜT L 161, 26.02.1999, lk 1–42) artikli 15 lõike 5 kohaselt Euroopa Komisjoni poolt kinnitatud arengukava alusel eraldatavate vahendite andmisel ja kasutamisel.»;
3) paragrahvi 2 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (1) Struktuuritoetus (edaspidi toetus) käesoleva seaduse tähenduses on rahaline abi, mida antakse EL Nõukogu määruse 1260/1999/EÜ artikli 2 lõikes 1 nimetatud struktuurifondide, sealhulgas EL Nõukogu määruse 1260/1999/EÜ artikli 20 lõike 1 punktides a, b ja d nimetatud Euroopa Ühenduse algatuste «Interreg» (edaspidi «Interreg»), «Urban» (edaspidi «Urban») ja «Equal» (edaspidi «Equal») vahenditest, EL Nõukogu määruse 1164/1994/EÜ (EÜT L 130, 25.05.1994, lk 1–13) alusel asutatud Ühtekuuluvusfondi vahenditest või Eesti riigi poolt sihtotstarbeliselt struktuuritoetuseks eraldatud vahenditest.»;
4) paragrahvi 16 lõiget 2 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:« 8) elektroonilise andmeside kaudu esitatavatele dokumentidele vajaduse korral esitatavad lisanõuded.»;
5) paragrahvi 26 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (1) Taotluse rahuldamise otsuse teinud või eraõigusliku juriidilise isikuga halduslepingu sõlminud isik või asutus võib teha otsuse toetuse osalise või täieliku tagasinõudmise kohta (edaspidi toetuse tagasinõudmise otsus) toetuse saajalt, kui:
7) käesoleva seaduse § 25 lõike 2 punktis 5 sätestatud ettekirjutus on jäetud tähtpäevaks täitmata;
(6) Toetuse võib tagasi nõuda viie aasta jooksul pärast toetuse saajale viimase väljamakse tegemist.»;
6) paragrahv 27 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« § 27. Toetuse tagasimaksmine
(4) Toetuse tagasinõudmise otsuse teinud isik või asutus võib peatada toetuse väljamaksed toetuse saajale tema tagasimaksega seotud projekti osas kuni tagasinõutava summa lõpliku tagasimaksmiseni.»;
7) paragrahvi 28 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (1) Käesoleva seaduse § 26 lõike 1 alusel tagastatava toetuse summa jäägilt nõutakse intressi toetuse väljamaksmise valuutas. Intressimäär eurodes tagastatava toetuse summa jäägilt on kuue kuu Euribor + 5 protsenti aastas, Eesti kroonides tagastatava toetuse summa jäägilt on intressimäär kuue kuu Talibor + 5 protsenti aastas. Intressiarvestuse baasiks on 360-päevane periood.
(8) Toetuse tagasimaksmisel tehtavad maksed loetakse sooritatuks järgmises järjekorras: esimeses järjekorras loetakse tasutuks viivis, teises järjekorras intressid, vastavalt nende ajalisele tekkele, alustades varaseimast, ning viimases järjekorras tagastatav toetus või selle osad, alates varaseimast võlgnevusest.»;
8) paragrahvi 281 pealkirjas ja lõikes 1 asendatakse sõnad «auditeeriv asutus» sõnaga «Rahandusministeerium» vastavas käändes;
9) paragrahv 281 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:« (2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 nimetatud teabe edastamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.»;
10) paragrahvi 29 lõikes 1 asendatakse sõnad «§ 15 lõike 1 punkte 2–9 ja lõiget 2, § 21–22 ning 26–282» sõnadega «§ 15 lõike 1 punkte 2–9, lõikeid 2 ja 3 ning § 21–282»;
11) paragrahvi 30 lõikes 1 asendatakse sõnad «§ 7 lõikeid 1–4» sõnadega «§ 7 lõikeid 1 ja 2»;
12) paragrahvi 321 täiendatakse lõigetega 3–5 järgmises sõnastuses:« (3) Kui taotluse rahuldamise otsus tehti või haldusleping sõlmiti enne 2007. aasta 1. jaanuari ja toetuse tagasinõudmise otsus tehti pärast 2007. aasta 1. jaanuari, siis kohaldatakse intressi ja viivise arvestamisel käesoleva seaduse § 28 lõigete 1–4, 7 ja 8 alates 2007. aasta 1. jaanuarist kehtivat redaktsiooni.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud toetuselt riigiasutus intressi ja viivist tasuma ei pea. Kui Euroopa Komisjon nõuab viivise tasumist riigilt, tasub riigiasutus viivist riigi poolt Euroopa Komisjonile tasutud summa ulatuses.»
Halduskoostöö seaduse (RT I 2003, 20, 117; 2006, 29, 223) § 13 lõike 11 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse § 14 lõikes 3 ja perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 11 lõikes 2, § 20 lõikes 3, § 36 lõigetes 2 ja 3 ning § 38 lõikes 1 nimetatud haldusleping;».