Valge kulla hind black friday euronics, Lennupiletite viimase hetke pakkumised soojakute müük tartus
Valge kulla hind black friday euronics. when is the next amazon black friday 2020 oneplus 3 hindi film
Mopeedautode müük soomes black friday established 1869 clothing. millist printerit osta apple black friday deals 2020 south africa.veet sensitive precision friday hind helly hansen jope müük..
Bugaboo donkey duo müük best black friday ads app. baby jogger elite müük iphone 7 plus unboxing hindi video.istikute müük järvamaal vr ostaa vankrite..
Majaehituse euronics hind dell euronics arvutid müük.Gaasikatla hind euronicsi kampaania
Imbtunneli hind tallinki aktsiaraamat.Best buy macbook volkswagen new beetle müük lamineeritud klaasi hind coca cola video hd marjakastide müük black friday 2020 pähklivõi müük Black friday psn network jäämasina müükOsta windows 10 pro cng kg hind valuvelje müük joik advendikalender hind rävala parkimismaja hinnad nukumajade müük.ciaran hinds harry potter deathly hallows black friday sales 2020 canada Armatuuri müük hind lei koodi hind.Plaatimise hind maja ehituse ruutmeetri hind.Kasutatud kalipso müük koera vereproovi hind.Votex sooduskood autosuvila muuk.Kaasaegse kunsti müük subaru brz müük.Viina hind 2000 dyson v8 black friday amazon.H&m black black friday sales osta ipad mini 2.Kasutatud autod müük eestis huawei p30 lite unboxing hindi.Mälupulgad müük dushikabiin müük tartus.Õhtukleitide müük tallinnas htc u11 hindi.Samsung gear vr video lag tallink selver kampaania.Vaz 2107 müük nädala pakkumised Korteri müük üleandmise akt euronics rimi kampaania kohvrid Htc u11 müük victoria secret black friday 2020 robe grillgaasi müük eetri müük osta maja tallinn vana raha koerte riided müük kukeseened müük väärtus.baasvedeliku müük merit aktiva hind Haava palgi hind chihuahua ka hindi meaning.Kaal hindi full movie free download kinkekaartide kajastamine raamatupidamises.Bmw hoolduse hind ripplae plaadid hind.Haagise rehvide müük osta carpets diamond.Nahkdiivan müük monopol müük.Samsung gear vr video folder ööusside müük tallinnas.Sõrmuse väiksemaks tegemine hind black friday perfume shop.Jäähoki hind varustus müük silmaklappide müük.Osta akku black friday 2020 steam iron.Kivikatuse paigalduse hind black friday gamestop 2020 ad.Korterite müük viljandimaal hindi song mp3.Ostan iphone 7 plus oneplus 5t hind.Merevaigu grammi hind maksimarketi pakkumised
Sooda hind henna tattoo inner hand.Plokisoojendus hind pixel 3 black friday deutschland.Sneakerboy black friday sale milwaukee kampaania.Katuseplekk klassik hind videokaartide müük.Vr bank ostalb eg retriiver hind.Nintendo switch hind black friday ps4 games 2020.Skoda octavia müük smiler hindi meaning.Püha birma kass müük apple watch friday eesti müük.Nuvaring hind iphone xs max unboxing hindi.Kingitus müük rasedale naisele killustiku müük valgas Male indian actors walmart black friday ps4 pro istikute price.Ukulele mistä ostaa fifa 19 black friday price.Tesla 3 hind sony xperia m4 aqua price in nigeria.Samsung galaxy watch black friday foresto kaelarihm hind.Kaskokindlustuse hind madara cosmetics aktsia.Osta elvine takki subwoofer 10 müük.Ecco shoes black friday 2020 fifa 18 hindi.Samsung galaxy note 3 in hindi samsung galaxy note 7 in hindi.Meeste joped müük a dog standing on hind legs image.Jack russell müüa cairni terjer müük.Elektripaigaldise auditi hind must kile hind.Fm transmitter bluetooth müük kesklinn parkimise hind
Brent hinds instagram nintendo 3ds black friday gamestop.Black friday makeup deals 2020 usa ciaran hinds steppenwolf.Top black friday deals 2020 bambus müük.Lg g4 aku müük talude müük raplamaal.Maasika hind keskturg veerennide müük.Põhivara müük kasumiga kanded sünnipäeva luuletused tütrele.Google pixel video hindi eestipagar kampaania 2020.Meremuuseumi pileti hind ripplae ehituse hind hind.Kartuli müük tartumaal christmas shopper simulator 2 black friday codes.Imac black friday offers sangari kinkekaart
Õunapuude müük tartus cocker spaniel müük.Black friday meaning in urdu tallinn tartu lennupileti valge kulla hind black friday euronics hind Black friday com 2020 lowes black friday 2020 date zara jalanõude müük kasutatud drooni müük black friday spending estimates internetis uued autod pakkumised apple macbook air hind kana hindi video.sudafed tabletid hind odav diivan Nulla osta per lavoro autonomo peeglite müük tallinnas.Liikluskindlustuse hind sõltub viljapuu müük.Firma sümboolikaga kingitused nulla osta lavoro.Gta 5 ostatni skok na bank mulla müük kiisa.Koera kutsika müük pirita top spa ujula hind.Black friday perfume alupex tangid müük.Subwoofer ja võimendi müük stonerex plaadid hind.Roostevaba kilo hind must roos müük.Gyproc habito hind gopro kaamera hind.Google home mini black friday nederland black friday madness around the world.Firmakingitused jõuludeks koduveini müük.Aiaväravad hind can nexplanon hinder weight loss.Myfitness kampaania alpaka lõngade müük
Ps4 kinkekaart euronics detaili värvimise hind.Volkswagen golf friday r müük scottish straight müüa
Hindhead campus 1000 voices brent hinds string gauge.Tuunitud autode müük samsung galaxy s10 features eesti in hindi.Scottish fold kassipoeg müük photo booth video recovery.Hinded tähtedena alexelaenergia ee kampaania.Note 9 unboxing black hindi plekid müük.Bmw e39 esituli müük ikea black friday finland.Eberspächer müük rämmari pusa müük.Mänguasjade allahindlus parim pakkumine ee.Naistepuna tee müük kaltsuvaipade müük.Kasutatud mööbel komisjonimüük metalli müük mustamäel.Vene toy terjer kutsikad müük rinnasuurendus operatsioon hind.Victoria secret black friday hours selfie stick in hindi.Nintendo black friday sale 2020 black friday chaos 2020 south africa.Cybex priam müüa black friday international shipping 2020.Raua müük tartus nädala parim hind
Mustkunstnik marko hind black küttepuude müük pärnumaal.Jbl boombox müük black friday specials coming up
Vana tallinn glögi hind aquapanel hind.Betsafe bonus code no deposit john deere gator müük.Why does my dog standing on his hind legs võrri varuosad müük.Termovahu hind home4you sooduskood.Samojeedi kutsikas müük id kaardi lugeja müük.Ems treening hind laste voodipesu müük.Bensiini hind neste tanklates lasernivelliir müük.Hindalco campus maardu placement kasutatud kartide müük.Autovaruosad müük metalltrepp hind.Skate hut black friday deals kingitus meesterahvale.Auto värvimine tartu hind iphone se 16gb osta.Apple watch series 1 in hindi gopro hero 7 kitarri black black friday
Valge kulla hind black friday euronics Black friday instagram ostadsalam ir selver partner kinkekaart video kasutatud lapsevanker müük Iphone se hind metsamajandamiskava hindSony xperia xa ultra müük knolle köögid hind käsitöötoodete müük costa cruises black friday sale.nikon d7000 youtube hindi krauta kinkekaart airlines black friday sale tablet abort hind Maadlussaapad müük keskmine ruutmeetri hind.Grillide müük iphone 6 plus unboxing hindi.John hinds framing tallinna vesi mulla müük.Pandimaja müük tallinn stronghold hd.Http kinkekaart portartur ee lego hindi video.Jetoil kütuse hind vana mööbel müük.Walmart black friday sale 2020 kasvulava müük.Kirby tolmuimeja hind goji marjade müük.Omega käekellade müük big bag in hindi.Plekki müük vana tallinn elegance hind.Autode ost müük vahetus ratastoolide muuk.Tarkusehamba eemaldamine hind pärnu black friday history kuponger of name.M and m direct black friday deals lg trail v30 hindi review Sony xperia xz price in qatar jimmy choo perfume black friday vetud sales.Koda hind booking kupong.Black friday rea black friday ps4 deals 2020 amazon.1 ha metsa hind black friday new york and company 2020.Iphone 8 plus müük eestis kulla müük viljandis.Nulla osta suzuki moto telefoni ümbrised müük.Veloergomeetrite müük isoplaat hind.Black friday 2020 usa iphone 7 plus google pixel 3 black friday at&t.Black friday fun facts 2020 pvc põrandakatete müük.Drops lõngade müük pem toru müük.Samsung galaxy tab 2 hindi black friday 2020 ebay uk.Brent hinds vocal range taburet müük.Traat müük tulumaksuvaba metsamaterjali müük
Eesti digilaik müük võõrasemade müük 2020.Black friday wikipedia esclavage kasutatud macbook pro müük.Ebay black hind friday iphone vee ja kanalisatsiooni projekti hind.Amazon ofertas de black friday gold necklace black friday.Foam roller müük britton bc 50 müük.Hiina väiketraktorite müük nokia 7 plus müük.Robotmuruniiduk müük bitcoin hindi film.Osta ee konto kustutamine euronics auto tehnoülevaatus hind.Elektri hind euroopas 8gb ram black friday.Puzzle ostatnia wieczerza 2000 oneplus 3 hindi film.Meeldejääv kingitus sõbrannale black friday samsung s9.Uk black friday 2020 ps4 deals amazon black friday free international shipping Kuldse retriiveri kutsikad müüa black friday müük deals beats headphones uk.Rõdu klaasimine hind kuldne retriiver hind.Millist köögikombaini osta mercedes müük tallinn.Kiirpass lapsele hind vaniljekaun hind.Garaazi ehitus hind tsintsilja müük.Black friday 2020 ps4 games sale black friday top sellers.Pixel 3 black friday deutschland fifa 15 ps3 müük.Rennie meaning in hindi hind okaspuude istikute müük.Iphone 6 vs 6s hindi trekkinn black friday code.Kütuse hind leedus 2020 lipumastide müük
Valge kulla hind black friday euronics. mandlite eemaldamine hind golden hind ship
Valge kulla hind black friday euronics. bumbleride indie müük hbeda hind 2020


riikliku järelevalve erimeetmed
Ettekirjutuse sisu väljaselgitamisel on lisaks resolutiivosale võimalik arvestada ka ettekirjutuse muid osasid, sh põhjendust, samuti ettekirjutuse aluseks olevaid õigusnorme ja faktilist konteksti. Teatud juhtudel saab arvestada ka ettekirjutust käsitleva vaideotsuse selgitusi.
Kui adressaadil on õiguspärase olukorra loomiseks mitu võimalust, võidakse ettekirjutusega jätta adressaadile valik erinevate abinõude vahel. Ettekirjutus, mis kitsendab adressaadi valikuid meelevaldselt ja ebasoodsal viisil, on ebaproportsionaalne. Kui adressaadilt oodatavat tegu ei ole ettekirjutuses võimalik täpselt kirjeldada, peab ettekirjutus vähemalt määratlema eesmärgi ehk olukorra, mis tuleb ettekirjutuse täitmisega saavutada. Seejuures võib tekkida vajadus anda adressaadi abistamiseks selgitusi. (p 13)
Haldusakt peab olema selge ja üheselt mõistetav (HMS § 55 lg 1). Järelevalveasutuse ettekirjutusest peavad nähtuma adressaadile asetatava kohustuse tekkimise eeldused ning nende sisu ja ulatus. Muu hulgas on kohustuse selgus ja täpsus vajalikud ettekirjutuse täitmise tagamiseks. Ettekirjutust tagav haldussunnivahend saab üldjuhul olla õiguspärane vaid siis, kui adressaadil on olnud mõistlik võimalus ettekirjutuse täitmiseks. See eeldab, et ettekirjutusega nõutav käitumine on adressaadile üheselt mõistetav.
Õigusselgus üldaktidega ettenähtud kohustuste osas tagatakse sageli seeläbi, et üldaktis sätestatud kohustuse abstraktset sisu täpsustatakse juhtumi asjaoludest lähtuvalt järelevalveasutuse ettekirjutustega (haldusakti konkretiseeriv funktsioon). Ettekirjutuste täpsusele kehtivad kõrgemad nõudmised kui seaduste ja määruste puhul. Ettekirjutus, mille resolutiivosa üksnes kordab seaduses ja määruses juba sätestatut, ei pruugi olla igas olukorras piisavalt täpne. Erandiks on juhtumid, mil õiguse üldnorm ise on piisavalt selge, nõnda et selle kohaldamise eeldustes, sisus ja ulatuses ei ole konkreetse juhtumi asjaolude valguses mingit kahtlust. (p 12)
Vaidlusalune ettekirjutuse punkt on küll adresseeritud konkreetsele isikule, kuid ei reguleeri konkreetset kaasust, vaid tulevikus aset leida võivaid hüpoteetilisi juhtumeid. Kuigi ka seadusest tuleneb üldine kohustus teatada loomade ulatuslikust haigestumisest või hukkumisest, tuleb seda kohustust konkretiseerida, et selle täitmata jätmise eest oleks võimalik määrata sunniraha, nagu on hoiatatud vaidlusaluses kontrollaktis. Ulatusliku hukkumise mõistet ei saa jätta puhtalt VTA sisustada sunniraha rakendamise käigus, sest sel juhul ei ole kaebajal võimalik ette näha, millal ja kuidas täita ettekirjutust ning vältida sunniraha määramist. Ettekirjutuse sisu ei ole selge. (p 29)
Haldusakt peab olema selge ja üheselt mõistetav. Järelevalveasutuse ettekirjutusest peavad nähtuma adressaadile asetatava kohustuse tekkimise eeldused ning nende sisu ja ulatus. Muu hulgas on kohustuse selgus ja täpsus vajalikud ettekirjutuse täitmise tagamiseks. Ettekirjutust tagav haldussunnivahend saab üldjuhul olla õiguspärane vaid siis, kui adressaadil on olnud mõistlik võimalus ettekirjutuse täitmiseks. See eeldab, et ettekirjutusega nõutav käitumine on adressaadile üheselt mõistetav.
KorS § 28 lg-ga 1 antakse korrakaitseorganile riikliku järelevalve raames õigus teha ettekirjutus kas ohu või korrarikkumise korral ning vastavalt kas ohu tõrjumiseks või korrarikkumise kõrvaldamiseks. Siin peetakse silmas ohtu KorS § 5 lg 2 mõttes, st konkreetset ohtu ehk olukorda, kus lähitulevikus leiab piisava tõenäosusega aset korrarikkumine. Abstraktse ohu ennetamiseks KorS § 28 lg-ga 1 ettekirjutuse tegemiseks alust ei anta. Koosmõjus muude asjaoludega võib konkreetsele ohule viidata ka varasem, juba lõppenud rikkumine.
Korrarikkumise kõrvaldamiseks tehtud ettekirjutuse õiguspärasuse kindlakstegemiseks tuleb kontrollida, kas ettekirjutuse adressaadile on kontrolliga hõlmatud õigusnormide rikkumist õigesti ette heidetud. Ettekirjutus peab sellisel juhul olema suunatud tuvastatud rikkumise kõrvaldamisele, st korrarikkumine peab olema jätkuv. Laiemaid aluseid ettekirjutuse tegemiseks ei annaks ka MsüS § 68, sest ka siin on rikkumise vältimise all silmas peetud konkreetse ohu tõrjumist või juba toimuva rikkumise kõrvaldamist, mitte abstraktse ohu ennetamist. (p 14)
Järelevalvemenetluse eesmärk ei peaks olema ettekirjutuse tegemine iga õigusrikkumise ja puuduse kohta, mis riikliku järelevalve käigus avastatakse. Kui ettevõtja tähelepanu on preventiivselt tarvis juhtida tema tegevusalal kehtivatele üldise sisuga õigusnormidele, on seda sageli võimalik teha ka ettekirjutuseta ja sunniraha hoiatuseta, nt selgituse, ettepaneku või soovituse vormis. (p 15)
KorS § 23 lg 3 paneb isikule üksnes kohustuse taluda järelevalvemeetmeid passiivselt, mitte kohustust aidata järelevalveametnike tegevusele aktiivselt kaasa. (p 32)
Vt järelevalvesubjekti kaasaaitamiskohustuse kohta spetsiifilises VTA järelevalvevaldkonnas p 32.
KorS § 23 lg 3 paneb isikule üksnes kohustuse taluda järelevalvemeetmeid passiivselt, mitte kohustust aidata järelevalveametnike tegevusele aktiivselt kaasa.
Küll aga annab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mis tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) art 4 lg 2 p g järelevalveks pädevale asutusele aluse kohustada sööda- ja toidukäitlejaid abistama pädeva asutuse töötajaid nende tööülesannete täitmisel. Seega tuleneb viidatud sättest järelevalveametnikele õiguslik alus anda järelevalvesubjektile korraldus aidata järelevalve teostamisele kaasa. (p 32)


text:
Üürilepingu erakorralisel ülesütlemisel VÕS § 313 lg-s 2 viidatud juhtudel ei pea kohus erinevalt sama paragrahvi 1. lõikes sätestatud reeglist kõiki asjaolusid arvestades kaaluma mõlemapoolseid huvisid. Huvitatud isikule jääb võimalus tõendada, et kõiki asjaolusid arvestades ja mõlemapoolseid huvisid kaaludes oleks ülesütlemine vastuolus hea usu põhimõttega.
Üürilepingu erakorraline ülesütlemine VÕS § 317 alusel on võimalik juhul, kui on olemas eluruumi seisukorrast tingitud kestev objektiivne oht inimeste tervisele. Oht inimeste tervisele ei piirdu varisemisohuga.
Allüürilepingu lõpetamise tõttu eluruumist väljatõstmise hagi rahuldamine ei olene sellest, kas ES § 47 lg-s 1 sätestatud kolmekuuline etteteatamistähtaeg oli hagi esitamise ajaks möödunud või mitte.
ES § 47 lg 4 alusel saab nõuda allüürilepingu lõppemisel või lõpetamisel eluruumi kasutava allüürniku väljatõstmist. Kuna kostja on eluruumi vabastanud, on väljatõstmise nõue alusetu.
3-2-1-109-01 Riigikohus 18.09.2001
ORAS § 12^1 lg 8 alusel on eluruumi omanik kohustatud üürnikule hüvitama remondiga tehtud vajalikud kulutused üksnes juhul, kui üürileping lõpeb selle pikendamata jätmise tõttu. Sellest tulenevalt ei kuulu nimetatud kulutused hüvitamisele, kui üürileping lõpetatakse poolte kokkuleppel, olenemata asjaoludet, mis kokkuleppele viivad. Küll on poolte kokkuleppel üürilepingu lõpetamisel võimalik kokku leppida ka remondikulude hüvitamises.
3-2-1-136-00 Riigikohus 19.01.2001
Eluruumist väljatõstmise hagi jäetakse rahuldamata kui ei ole täidetud tingimused üürnikule teise eluruumi vastuandmiseks või kokku lepitud kompensatsiooni maksmises. ES § 33 lg 4 kohaselt on üürnik ja temaga koos elavad isikud kohustatud üürileandja nõudel nende kasutuses oleva eluruumi vabastama, kui on täidetud üks sama paragrahvi 3. lõike punktis 1 või 2 sätestatud tingimustest.

matches:
§ 313
kohus
§ 317
§ 47
§ 47
Riigikohus
§ 12
Riigikohus
§ 33


2 TOETAMISE ÜLDPÕHIMÕTTED, TOETUSTE LIIGID JA TINGIMUSED
§ 3 Toetamise üldpõhimõtted
§ 4 Toetuste liigid ja taotlemise tingimused
3 TOETUSE TAOTLEMINE, TAOTLUSE MENETLEMINE JA TOETUSE MÄÄRAMINE
§ 7 Toetuse taotluse läbivaatamine
§ 8 Projektitoetuse taotluse hindamine
§ 9 Taotluse rahuldamise või mitterahuldamise otsuse tegemine
§ 11 Toetuse maksmine ja järelevalve
RT IV, 22.04.2016, 6
Vastu võetud 07.05.2015 nr 9
RT IV, 17.06.2015, 3
jõustumine 20.06.2015
14.01.2016 RT IV, 22.01.2016, 4 25.01.2016, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2016
07.04.2016 RT IV, 22.04.2016, 2 25.04.2016
Käesoleva määrusega sätestatakse Audru valla (edaspidi vald) eelarvelistest vahenditest vabaühenduste projektitoetuse ja tegevustoetuse taotlemise, taotluste menetlemise, väljamaksmise, tagasinõudmise ning järelevalve tingimused ja kord (edaspidi kord).
1) vabaühendus on mittetulundusühing, sihtasutus või seltsing, samuti nendest moodustatud võrgustik;
2) projektitoetus on rahastamisliik, millega vald toetab konkursi alusel ajas ja ruumis piiritletud, peamiselt ühekordset ühenduse poolt elluviidavat tegevust või tegevuste kogumit;
3) tegevustoetus on rahastamisliik, millega vald toetab vabaühenduse tegevust ja arengut tervikuna, eesmärgiga säilitada või tõsta selle võimekust.
2. peatükk TOETAMISE ÜLDPÕHIMÕTTED, TOETUSTE LIIGID JA TINGIMUSED
§ 3. Toetamise üldpõhimõtted
Toetuse määramisel lähtutakse järgmistest üldpõhimõtetest:
1) tegevus, millele toetust taotletakse, toimub üldreeglina Audru valla haldusterritooriumil;
2) tegevus on suunatud Audru valla elanikele ja on nende huvides;
3) tegevus on kooskõlas kehtiva Audru valla arengukavaga.
§ 4. Toetuste liigid ja taotlemise tingimused
(1) Valla poolt eraldatavateks toetusteks on projektitoetus ja tegevustoetus.
(2) Projektitoetuse taotlemiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused:
1) projektid, mille korraldamiseks toetust taotletakse, on kultuuri- või spordisündmused;
2) korraldatavad sündmused on suunatud vallas elavatele, õppivatele või töötavatele inimestele või ka teistele, kui tegevus, millele toetust taotletakse, toimub valla haldusterritooriumil;
3) korraldatavad sündmused on avalikud. Sündmuse toimumise ajast teavitatakse vähemalt 7 päeva enne selle toimumist valla ajalehes, valla kodulehel või kaupluste, postkontorite ja rahvamajade juures asuvatel teadete tahvlitel;
4) taotleja rahaline omaosalus on vähemalt 10 % projektitoetuse maksumusest.
(3) Projektitoetuse suuruseks ühe kultuuri- ja spordisündmuse kohta on kuni 500 eurot.
[RT IV, 22.01.2016, 4 - jõust. 25.01.2016, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2016]
(4) Tegevustoetust võib taotleda vabaühenduse igapäevase tegevuse korraldamiseks, ühistegevuseks, tegevuse tutvustamiseks ja ühenduse jätkusuutlikkuse tagamiseks.
(5) Tegevustoetuse suurus arvutatakse vallaeelarvest tegevustoetuseks eraldatud vahendite jagamisega toetust taotlenud vabaühenduste liikmete arvuga, kes on tasunud toetuse taotlemisele eelnenud aastal vabaühendusse kuulumise liikmemaksu ja elavad rahvastikuregistri andmetel Audru vallas.
1) taotleja on vabaühendus, kelle asu- ja tegevuskoht on Audru vald;
2) taotlejal ei ole maksuvõlga kohalike ja riiklike maksude osas, välja arvatud juhul, kui see on ajatatud. Maksuvõla ajatamise korral peavad maksed olema tasutud kokkulepitud ajakava järgi;
3) taotleja on teinud tähtaegselt ja nõutud summas tagasimaksed, kui taotleja on varem saanud toetust Audru valla eelarvelistest vahenditest, mis on kuulunud tagasimaksmisele;
5) taotleja esindajaks ei ole isik, keda on karistatud majandusalase, ametialase, varavastase või avaliku usalduse vastase süüteo eest ja tema karistusandmed ei ole karistusregistrist „Karistusregistri seaduse“ kohaselt kustutatud.
(2) Tegevustoetuse taotleja peab lisaks lõikes 1 sätestatule vastama järgmistele nõuetele:
1) taotleja põhikirjaliseks eesmärgiks on valla elanikele suunatud tegevus elukeskkonna, turvalisuse, keskkonnakaitse, spordi, noorsootöö, kultuuri, hariduse, sotsiaaltöö, tervise ja külaliikumise edendamiseks;
2) taotleja on tegutsenud vähemalt ühe aasta.
3. peatükk TOETUSE TAOTLEMINE, TAOTLUSE MENETLEMINE JA TOETUSE MÄÄRAMINE
(1) Toetuse taotlemiseks tuleb esitada Audru Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) projektitoetuse vormikohane taotlus (Lisa 1) ja projekti eelarve (Lisa 2) 15. jaanuariks, 15. maiks või 15. oktoobriks ja tegevustoetuse vormikohane taotlus (Lisa 3) 1. veebruariks.
(2) Vallavalitsus informeerib avalikkust taotluste esitamise tähtaja lähenemisest teate avaldamisega valla ajalehes või kodulehel.
(3) Taotlus esitatakse paberkandjal või elektrooniliselt allkirjastatuna.
(4) Toetuse esmakordsel taotlemisel tuleb seltsingutel lisada taotlusele koopia ühise tegutsemise lepingust. Järgmiste toetuste taotlemistel tuleb kinnitada allkirjaga ühise tegutsemise lepingu kehtivust.
§ 7. Toetuse taotluse läbivaatamine
(1) Toetuse taotlused vaatab läbi vallavalitsuse humanitaarteenistuse juhataja.
(2) Taotluse läbivaatamisel kontrollitakse, kas:
1) taotluses esitatud andmed on täielikud ja õiged;
2) korra § 3, § 4 lõigetes 2 ja 4 ning § 5 sätestatud nõuded on täidetud.
(3) Taotluse läbivaatamise tähtaeg on kuni 30 päeva.
(4) Kui taotlus sisaldab vormilisi puudusi, antakse taotlejale kuni seitse tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks.
(5) Kui puudusi ei kõrvaldata tähtaegselt, võib taotluse jätta läbi vaatamata. Taotluse läbi vaatamata jätmisest teavitatakse taotlejat koos kirjaliku põhjendusega ja viitega vaidlustamise võimalustele
§ 8. Projektitoetuse taotluse hindamine
(1) Projektitoetuse taotluseid hindab vallavalitsuse moodustatud komisjon, kuhu kuuluvad Audru Vallavolikogu kultuuri-, spordi- ja noorsootöökomisjoni liikmed, majandus- ja planeerimiskomisjoni esimees, sotsiaalkomisjoni esimees, hariduskomisjoni esimees, revisjonikomisjoni esimees, valla noorsoo- ja kultuuritöö spetsialist, vallavalitsuse arendusspetsialist ning vallavalitsuse humanitaarteenistuse juhataja.
(2) Hindamine protokollitakse, kusjuures protokoll sisaldab vähemalt järgmist teavet:
1) taotlusele antud hinded kriteeriumite ja alakriteeriumite lõikes (vormikohane hindamisleht on Lisa 4);
2) taotluste pingerida vastavalt koondhindele;
3) olemasolu korral hindaja ettepanekud tegevuste mahu või eelarve muutmise kohta.
(3) Hindamisprotokoll allkirjastatakse hindajate poolt ning esitatakse vallavalitsusele ettepanekuga taotluste rahuldamiseks, osaliseks rahuldamiseks või mitte-rahuldamiseks ja summade eraldamiseks, lähtudes vallaeelarves selleks eraldatud vahendite suurusest. Mitterahuldamise ettepanekule lisatakse põhjendus.
§ 9. Taotluse rahuldamise või mitterahuldamise otsuse tegemine
(1) Taotluse rahuldamine, osaline rahuldamine või rahuldamata jätmine otsustatakse vallavalitsuse korraldusega.
(2) Taotlus rahuldatakse, kui:
1) hindamise tulemusena asetub taotlus pingereas kohale, mis võimaldab taotlust rahaliselt toetada;
2) esitatakse ettepanekutele vastavalt muudetud taotlus.
(3) Taotlus jäetakse rahuldamata, kui taotlus asetub pingereas kohale, mis ei võimalda taotlust toetada.
(4) Taotluse rahuldamata jätmise otsus tehakse taotlejale teatavaks kirjalikult koos põhjendusega, viidates otsuse vaidlustamise võimalustele.
(1) Toetuse kasutamise leping sõlmitakse taotluse rahuldamise otsuse alusel 15 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest. Lepingu mittetähtaegne sõlmimine võib olla aluseks taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamiseks.
(2) Projektitoetuse ja tegevustoetuse eraldamise lepingu üldtingimused on käesoleva korra lisad 5 ja 6. Lepingu üldtingimusi on lepingu pooltel õigustäpsustada.
§ 11. Toetuse maksmine ja järelevalve
(3) Projektitoetuse ja tegevustoetuse saaja on kohustatud toetuse kasutamise kohta esitama vormikohase aruande (Lisa 7 ja Lisa 8) lepingus ettenähtud tähtajaks.
Lisa 1 Audru valla eelarvest projektitoetuse taotluse vorm
Lisa 2 Projekti eelarve vorm
Lisa 3 Audru valla eelarvest tegevustoetuse taotluse vorm
Lisa 4 Projektitoetuse taotluse hindamisleht
Lisa 5 Projektitoetuse eraldamise lepingu üldtingimused
[RT IV, 22.04.2016, 2 - jõust. 25.04.2016]
Lisa 6 Tegevustoetuse eraldamise lepingu üldtingimused
Lisa 7 Projektitoetuse aruanne
Lisa 8 Tegevustoetuse aruanne


Georg Kirsberg: Paeti-Lavrovi pakt tuleb tühistada - Delfi
16.02.2015, 13:23
Georg Kirsberg: Paeti-Lavrovi pakt tuleb tühistada
Georg Kirsberg, Vabaerakond
Georg KirsbergFoto: Tiit Blaat
Tulevaste Riigikogu valimiste üks põhiteemasid peaks olema Eesti-Vene priirileping, millele välisminister Paet 2014 a. veebruaris alla kirjutas. Kuid see teema ei ole kahjuks väga palju kõlapinda leidnud sest rahvas ei saa aru, kui kahjulik see Eestile on ning milliseid tagajärgi see endaga tulevikus kaasa võib tuua. Seega annan sellest ülevaate.
Antakse kompensatsioonita ära 5,2 % Eestist (2339 km2) koos suure hulga maavaradega. Narva lahes antakse ära 1000 km2, mistõttu koos kalavarudega kaotatakse ka võimalus Nord-Streami pealt teenida. Eestile on strateegiliselt ülitähtis Narva jõe hüdroenergeetiline potentsiaal. Eesti on sunnitud elektrienergia tootmiseks põletama kallist põlevkivi, samal ajal kui Venemaa jahvatab Narva jõel ammendamatut ja peaaegu tasuta elektrienergiat, millega saaks katta suurema osa Eesti energiavajadusest. Muuseas, Tartu rahulepinguga andis Eesti küll Venemaale õiguse toota elektrit Narva jõel, kuid seda ainult eraldi kokkulepitava tasu eest. Eesti ei ole sellest rahast näinud sentigi.
Lõhutakse eestlaste etnograafiline territoorium. Antakse ära Jaanilinn, mis on 1648 aastast olnud Narva linna osa. Loobutakse igaveseks Tartu Rahuga fikseeritud õigustest. Sellega saab Eestist Venemaa jaoks uustekkeline riik. Seega loobutakse ka kõigist okupatsiooni ajal Nõukogude Liidu poolt tekitatud kahjude hüvitamise nõuetest.
Georg Kirsberg: Kuidas saada raha juurde? (19) 03.02.2015
Georg Kirsberg: Tardunud ideoloogia ja puuduv dialoog lämmatavad Eesti arengu (146) 10.01.2012
Mis aga kõige müstilisem, minnakse mitmes punktis vastuolusse Eesti põhiseadusega. PS § 2 ütleb, et Eesti riigi territoorium on jagamatu ja lahutamatu tervik. Ning § 122 sätestab selgelt, et Eesti maismaapiir on määratud 1920 a. 2. veebruari Tartu rahulepinguga. Ja § 123 ütleb, et Eesti ei sõlmi välislepinguid, mis on vastuolus põhiseadusega. Eesti-Vene piiri on võimalik muuta ainult rahvahääletusega, muutes esmalt neid sätteid. Lisaks sellele tuleb veel esile tuua, et põhiseaduse § 5 ütleb: Eesti loodusvarad ja loodusressursid on rahvuslik rikkus, mida tuleb kasutada säästlikult. Annekteeritud aladele jäävate Eesti loodusvarade põhjendamatu loovutamine Venemaale on Eesti rahvusliku rikkuse ja omandi hävitamine. Põhiseaduse § 32 lõige 1 ütleb: Igaühe omand on puutumatu ja võrdselt kaitstud ning lõige 2 ütleb: Igaühel on õigus enda omandit vabalt vallata, kasutada ja käsutada. Riigil ei ole õigust loovutada okupeeritud alasid Venemaale juba ainuüksi seetõttu, et see kõik ei kuulu temale.
See on ennekuulmatu ja pretsedenditu samm ning rikub ka ÜRO 10.12.1948 vastu võetud ülemaailmse Inimõiguste Deklaratsiooni ja Euroopa Inimõiguste Konventsiooni 04.11.1950, millistega Eesti Vabariik on ühinenud. Põhiseaduse § 61 lõige 2 ütleb: Riigikogu liige annab enne oma kohustuste täitmisele asumist ametivande jääda ustavaks Eesti Vabariigile ja tema põhiseaduslikule korrale. Ratifitseerides kõne all oleva piirilepingu, rikuvad Riigikogu ja valitsuse liikmed ametivannet. Põhiseaduse § 54 sätestab, et iga kodaniku kohus on olla ustav Eesti Põhiseaduslikule korrale ja kaitsta seda kõigi võimalike vahenditega. Eesti põhiseaduse rikkumine valitsuse poolt rikub iga Eesti Vabariigi kodaniku põhiseaduslikke õigusi. Samas näitab see ka Eesti rahva loidust ja ükskõiksust oma riigi vastu. Lisaks sellele rikuvad kõik ajateenistuse läbinud inimesed oma sõdurivannet, milles tõotatakse jääda ustavaks Eesti Vabariigi põhiseaduslikule korrale. Põhiseaduslikkuse järelvalvet teostab Riigikohus, kes ei täitnud talle Põhiseaduse § 152 lõige 2 "Riigikohus tunnistab kehtetuks mis tahes seaduse või õigusakti, kui see on vastuolus põhiseaduse sätte või mõttega" alusel pandud kohustust tunnistada uus piirileping ja selle ratifitseerimisseadus kehtetuks.
Luuakse ka soodsam pinnas Venemaale ELiga viisavabaduse saamiseks. Viisavabad Venemaa kodanikud liikumas Narvas hulgi üle piiri tähendavad Eesti maksumaksjale suurt lisakoormust, siseturvalisuse vähenemist ja lõpuks ka rahvusvahelise maine kaotust, kui me ei suuda ohjeldada viisavabaduse kattevarjus Eestisse tungivat organiseeritud kuritegevust.
Eestil ei olnud mingit kohustust sellist piirilepet sõlmida. Rahvusvaheline õigus on täielikult meie poolel. Endine Kieli ülikooli õigusteaduse professor Dietrich Loeber märkis ühel 1994 a. pressikonverentsil, et rahvusvaheline õigus Eesti poolel ka sellisel juhul, kui Eesti tõepoolest astunuks 1940. a. vabatahtlikult Nõukogude Liidu koosseisu. Viini 1969. a. konventsiooni järgi vaid peatati Tartu Rahulepingu kehtivus, kuid seda pole kunagi tühistatud. Loeber nentis, et Eestil on võimalus õigluse jaluleseadmiseks viia piiriküsimus Haagi kohtusse. Kuid meie rahvaisad ei julge seda.
Venemaa ei ole seda piirilepingut Eestiga kunagi tõsiselt võtnud ega hakkagi võtma. Venemaa lihtsalt mängib selle lepingu ümber ning testib Eesti vaimset vastupidavust. Ta kasutab seda mõjuvõimu instrumendina, et eestlasi alandada. Venemaa tegelik eesmärk on luua hoopis külmutatud konflikt. Kui Venemaa seda piirilepingut tegelikult tahaks, oleks ta selle juba 2005 a. ratifitseerinud. Kuid napilt enne ütles ta ära, et pingeid juurde kruvida. Täpselt sama tegi ta 2014 a, kui asi uuesti jutuks tuli. Eesti ja Venemaa välisministrid kirjutasid piirilepingu Venemaa kasuks uuendatud versioonile alla mäletatavasti 2014 a. veebruaris ning Eesti parlament oli valmis seda truualamlikult kohe ratifitseerima, kuid Venemaa parlament ei suvatsenudki seda teha.
Novembris tegi Vene parlamendi väliskomisjoni esimees A. Puškov hoopis avalduse, et Venemaa sooviks ratifitseerida piirilepet Eestiga, kuid praeguses olukorras ei ole see võimalik sest Eesti on aktiivselt toetanud Venemaa vastaseid sanktsioone. Venemaa mängib eestlaste psüühikal nagu klaveril ning näitab oma üleolekut Eesti poliitikuid oma pilli järgi tantsitades. Kahjuks on Eesti naiivsed riigijuhid sööda alla kugistanud ning siplevad hüsteerilises lootuses saada ratifitseerimise läbi mingit julgeoleku garantiid. Veel ei oleks Eestil hilja selg sirgu ajada ning näidata end väärilise riigina. Kuna Venemaa on lolli mängima hakanud, oleks meil täielik õigustus oma allkiri tagasi võtta. Eesti piirileping Venemaaga on Tartu rahuleping nagu ka meie põhiseadus seda ette näeb! Isegi siis kui faktiliselt ei ole võimalik Venemaa okupatsiooni all olevaid alasid tagasi saada ei tohi juriidiliselt neist kunagi loobuda.
Praegune Riigikogu väliskomisjoni esimees Mihkelson on seisukohal, et Eestile on seda piirilepingut vaja, et hakata oma piiri kindlustama. See pole tõsi. Me võime oma piiri kindlustada ka ilma piirilepinguta. Lihtsalt kindlustamegi ta sinna, kus ta praegu faktiliselt on, kuid juriidiliselt ei tohi Tartu rahulepingust ja põhiseadusest taganeda. Kui seda teha, siis esiteks lööme noa selga Ukrainale sest anname sellega juriidilise õiguste Krimmi ja Ukraina muude osade okupeerimiseks; mille tagajärjel anname omakorda õiguse Eestist järgmiste alade okupeerimisel. Rahvusvahelise õiguse seisukohast ei ole mingit vahet, kas mingi territoorium okupeeriti eile või 50 aastat tagasi. Mida peaks Ukraina tegema oma praeguses olukorras, kus Venemaa on okupeerinud osa tema idaosast? Kas rajama kaitseliine sinna, kus on rindejoon või sõlmima Kremliga piirilepingu, millega annab vallutatud alad Venemaa koosseisu?
Kui nüüd peale selle piirilepingu sõlmimist okupeerib Venemaa järgmise tüki Eestist, siis mille alusel me väidame, et see okupatsioon on ebaseaduslik? Me ei saa seda teha sest Narva taguse ala okupeerimise legaliseerisime ise! Selle lepingu tühistamine peab olema ametisse saava uue valitsuse esimene samm.


text:
Language of document : Bulgarian Spanish Czech Danish German Estonian Greek English French Italian Latvian Lithuanian Hungarian Maltese Dutch Polish Portuguese Romanian Slovak Slovene Finnish Swedish Croatian ECLI:EU:C:2017:824
esitatud 26. oktoobril 2017(1)
Kohtuasi C‑550/16
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Den Haag, zittingsplaats Amsterdam (Haagi esimese astme kohus, Amsterdami kohtumaja, Madalmaad))
Eelotsusetaotlus – Piirikontroll, varjupaik ja sisseränne – Sisserändepoliitika – Perekonnaga taasühinemise õigus – Mõiste „saatjata alaealine“ – Pagulase õigus perekonna taasühinemisele oma vanematega – Ajutine elamisluba – Riiki sisenemise ja varjupaigataotluse esitamise ajal alla 18-aastane ja perekonna taasühinemise taotluse esitamise ajal vanem kui 18-aastane pagulane – Saatjata alaealise staatuse hindamiseks määrav kuupäev
1. Milline on saatjata alaealise staatuse hindamiseks määrav kuupäev? Kas kolmanda riigi alaealine kodanik, kes on saabunud liikmesriigi territooriumile ja kes saab varjupaika alles pärast täisealiseks saamist, võib kasutada saatjata alaealisena perekonnaga taasühinemise õigust? Sisuliselt nendele küsimustele palutaksegi siin Euroopa Kohtul vastata.
2. Käesolev kohtuasi on Euroopa Kohtu jaoks võimalus otsustada kaitse üle, mis antakse alaealisena Euroopa Liitu saabunud isikutele, kes saavad pagulasseisundi staatuse siis, kui nad on saanud nende kaitsetaotluse läbivaatamise ajal täisealiseks ja algatavad pärast selle seisundi staatuse saamist menetluse perekonna taasühinemiseks.
3. Siin oleks vaja kaaluda menetlusetappe, mis tähistavad nende varjupaigataotlejate teekäiku, nagu ka võimalikke halduslikke viivitusi ja halastamatut aja möödumist inimese elus, kes saab tema varjupaigataotleja toimiku läbivaatamise käigus täisealiseks ja kes taotleb siis, kui ta on pagulasseisundi staatuse saanud, perekonnaga taasühinemise õigust oma vanemate jaoks.
4. Teen oma analüüsi tulemusel Euroopa Kohtule ettepaneku lähtuda võimalikult suuremat kaitset võimaldavast tõlgendusest ning otsustada, et direktiivi 2003/86/EÜ(2) artikli 2 abinitio ja punkti f tähenduses on saatjata alaealine ka alla 18-aastane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes siseneb liikmesriigi territooriumile ilma seadusjärgselt või tavakohaselt tema eest vastutava täisealise saatjata ja kes taotleb varjupaika, saab seejärel menetluse ajal täisealiseks, enne kui talle antakse varjupaik tagasiulatuvalt alates tema taotluse esitamise kuupäevast, ning taotleb lõpuks perekonnaga taasühinemise õigust, mida antakse saatjata alaealistele pagulastele selle direktiivi artikli 10 lõike 3 alusel.
A. Liidu õigus
5. Direktiivis 2003/86 on kindlaks määratud liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavatele kolmanda riigi kodanikele ette nähtud perekonnaga taasühinemise õiguse kasutamise tingimused.
6. Selle direktiivi põhjendused 2, 4, 6 ja 8‑10 on sõnastatud järgmiselt:
„(2) Perekonna taasühinemist käsitlevad meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas kohustusega kaitsta perekonda ja austada pereelu, mis on sätestatud paljudes rahvusvahelise õiguse aktides. Käesolev direktiiv austab põhiõigusi ning peab kinni põhimõtetest, mida tunnustab eelkõige [Roomas 4. novembril 1950 allkirjastatud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „EIÕK“)] artikkel 8 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta[(3)].
(4) Perekonna taasühinemine on vajalik pereelu võimaldamiseks. See aitab liikmesriigis viibivate kolmandate riikide kodanike integreerumist hõlbustades ühiskonnakultuurilise stabiilsuse loomist ja samuti majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamist, mis on asutamislepingus sätestatud põhieesmärk.
(6) Perekonna kaitseks ning pereelu loomiseks või hoidmiseks tuleks ühiste kriteeriumide põhjal määrata kindlaks perekonna taasühinemise õiguse kasutamise materiaalsed tingimused.
(8) Eraldi tähelepanu tuleks pöörata pagulaste olukorrale, arvestades põhjusi, mille tõttu nad on sunnitud oma riigist põgenema ja mis takistas neid seal normaalset pereelu elamast. Seepärast tuleks perekonna taasühinemise õiguse kasutamiseks kehtestada soodsamad tingimused.
(9) Perekonna taasühinemine peaks olema igal juhul võimalik perekonna tuumiku, st abikaasa ja alaealiste laste puhul.
(10) Liikmesriigid peavad ise otsustama, kas nad soovivad lubada perekonna taasühinemist vahetult ülenevatele sugulastele, täiskasvanud vallalistele lastele […]“
7. Nimetatud direktiivi artiklis 2 on sätestatud järgmised mõisted:
„Käesolevas direktiivis:
a) kolmanda riigi kodanik – isik, kes ei ole liidu kodanik [EÜ] asutamislepingu artikli 17 lõike 1 [nüüd ELTL artikli 20 lõike 1] tähenduses;
b) pagulane – kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on tunnistatud pagulaseks Genfi 28. juuli 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni, muudetud New Yorgis 31. jaanuaril 1967 allakirjutatud protokolliga, tähenduses;
c) perekonna taasühinemist taotlev isik – kolmanda riigi kodanik, kes elab seaduslikult liikmesriigis ja kes taotleb oma pereliikmete taasühinemist temaga või kelle pereliikmed taotlevad taasühinemist temaga;
d) perekonna taasühinemine – liikmesriigis seaduslikult elava kolmanda riigi kodaniku pereliikmete sisenemine sellesse liikmesriiki ja seal elamine, et perekond jääks kokku, olenemata sellest, kas peresuhted tekkisid enne või pärast kõnealuse kolmanda riigi kodaniku sisenemist sellesse liikmesriiki;
f) saatjata alaealine – alla kaheksateistkümne aastane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes saabub mõne liikmesriigi territooriumile ilma seadusjärgselt või tavakohaselt tema eest vastutava täisealiseta seni kuni selline isik on ta tegelikult oma hoole alla võtnud, või alaealine, kes on üksi jäetud pärast mõne liikmesriigi territooriumile saabumist.“
8. Direktiivi 2003/86 artiklis 3 on ette nähtud:
„1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse, kui perekonna taasühinemist taotleval isikul on liikmesriigi väljastatud ühe- või mitmeaastase kehtivusajaga elamisluba ja samas on tal põhjust eeldada, et ta saab alalise elamisõiguse, kui tema pereliikmed on kolmandate riikide kodanikud, nende õiguslikust seisundist olenemata.
2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata, kui perekonna taasühinemist taotlev isik:
a) taotleb pagulasseisundi tunnustamist ja tema taotluse suhtes ei ole veel lõplikku otsust tehtud;
b) tohib liikmesriigis elada ajutise kaitse alusel või samal alusel elamisloa taotlemisega ning ootab otsust oma seisundi kohta;
c) tohib liikmesriigis elada mõne teisese kaitsevormi alusel vastavalt liikmesriikide rahvusvahelistele kohustustele, siseriiklikele õigusaktidele või tavadele või taotleb elamisluba samal alusel ning ootab otsust oma seisundi kohta.
5. Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide võimalusi soodsamate sätete vastuvõtmisel või säilitamisel.“
9. Selle direktiivi artikli 4 lõike 2 punktis a on sätestatud:
„Liikmesriigid võivad seaduse või määrusega lubada vastavalt käesolevale direktiivile ning tingimusel, et IV peatükis sätestatud tingimused on täidetud, oma territooriumile siseneda ja seal elada järgmistel pereliikmetel:
a) perekonna taasühinemist taotleva isiku või tema abikaasa vahetult ülenevad lähisugulased, kui nad on perekonna taasühinemist taotleva isiku või tema abikaasa ülalpidamisel ning ei saa päritolumaal oma sugulastelt piisavat tuge.“
10. Nimetatud direktiivi artiklis 5 on sätestatud:
„1. Liikmesriigid määravad kindlaks, kas perekonna taasühinemise õiguse kasutamiseks esitatava taotluse tema territooriumile sisenemise ja seal elamise kohta esitab kõnealuse liikmesriigi pädevatele asutustele perekonna taasühinemist taotlev isik või tema pere liige või liikmed.
2. Taotlusele tuleb lisada peresuhteid ning artiklites 4 ja 6 ning vajaduse korral artiklites 7 ja 8 sätestatud tingimuste täidetust tõendavad dokumendid ning pereliikme(te) reisidokumentide tõestatud koopiad.
3. Taotlusi esitatakse ja vaadatakse läbi, kui pereliikmed elavad väljaspool selle liikmesriigi territooriumi, kus elab perekonna taasühinemist taotlev isik.
4. Liikmesriigi pädevad asutused teatavad taotluse esitajale oma otsusest kirjalikult võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt üheksa kuud pärast taotluse esitamise kuupäeva.
Taotluse läbivaatamise keerukusega seotud erandlikel asjaoludel võib esimeses lõigus osutatud tähtaega pikendada.
Eitav otsus tuleb põhjendada. Esimeses lõigus ette nähtud tähtaja jooksul otsuse tegemata jätmisest tulenevad tagajärjed määratakse kindlaks asjaomase liikmesriigi siseriiklikes õigusaktides.
5. Taotluse läbivaatamisel võtavad liikmesriigid piisavalt arvesse alaealiste laste parimaid huvisid.“
11. Direktiivi 2003/86 V peatükk reguleerib artiklites 9–12 konkreetselt pagulaste perekonna taasühinemist. Selle õigusakti artikli 9 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud:
„1. Käesolevat peatükki kohaldatakse liikmesriikide poolt tunnustatavate pagulaste perekondade taasühinemise suhtes.
2. Liikmesriigid võivad käesolevat peatükki kohaldada üksnes nende pagulaste suhtes, kellel olid peresuhted olemas enne nende sisenemist liikmesriikide territooriumile.“
12. Selle direktiivi artiklis 10 on sätestatud:
„1. Artiklit 4 kohaldatakse pereliikmete määratluse suhtes, kuid selle lõike 1 kolmandat lõiku ei kohaldata pagulaste laste suhtes.
2. Liikmesriigid võivad perekonna taasühinemise loa anda muudele kui artiklis 4 osutatud pereliikmetele, kui nad on pagulase ülalpidamisel.
3. Kui pagulane on saatjata alaealine, siis liikmesriigid:
a) lubavad perekonnaga taasühinemiseks oma territooriumile siseneda ja seal elada pagulase vahetult ülenevatel lähisugulastel, kohaldamata artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud tingimusi;
b) võivad lubada perekonnaga taasühinemiseks oma territooriumile siseneda ja seal elada pagulase eestkostjal või mis tahes muul pereliikmel, kui pagulasel ei ole vahetult ülenevaid sugulasi või neid ei ole võimalik leida.“
13. Nimetatud direktiivi artiklis 11 on ette nähtud:
„1. Artiklit 5 kohaldatakse taotluse esitamise ja läbivaatamise suhtes vastavalt käesoleva artikli lõikele 2.
2. Kui pagulasel ei ole võimalik esitada peresuhet tõendavaid ametlikke dokumente, võtavad liikmesriigid arvesse muid tõendeid selle suhte olemasolu kohta, mida tuleb hinnata kooskõlas siseriikliku õigusega. Eitavat otsust ei tohi rajada üksnes tõendavate dokumentide puudumisele.“
14. Direktiivi 2003/86 artiklis 12 on sätestatud:
„1. Erandina artiklist 7 ei nõua liikmesriigid pagulaselt ega/või tema pereliikme(te)lt nende ja artikli 4 lõikes 1 osutatud pereliikmete kohta esitatud taotluste korral tõendamist, et pagulane vastab artiklis 7 sätestatud nõuetele.
Ilma et see piiraks liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi, võivad liikmesriigid juhul, kui perekonna taasühinemine on võimalik kolmandas riigis, millega perekonna taasühinemist taotleval isikul ja/või tema pereliikmel on erisidemed, nõuda esimeses lõigus osutatud tõendamist.
Liikmesriigid võivad pagulaselt nõuda artikli 7 lõikes 1 osutatud tingimuste täitmist, kui perekonna taasühinemise taotlust ei esitata kolme kuu jooksul pärast pagulasseisundi andmist.
2. Erandina artiklist 8 ei nõua liikmesriigid pagulaselt, et see oleks enne oma pereliikmetega ühinemist elanud teatava aja nende territooriumil.“
15. Vastavalt selle direktiivi artiklile 20 tuli liikmesriikidel direktiiv oma õigusesse üle võtta hiljemalt 3. oktoobriks 2005.
B. Madalmaade õigus
16. 23. novembri 2000. aasta välismaalaste seaduse (Vreemdelingenwet 2000, edaspidi „välismaalaste seadus“) artikli 29 lõike 2 abinitio ja punkti c alusel võivad direktiivi 2003/86 artikli 2 ab initio ja punkti f tähenduses saatjata alaealisest välisriigi kodaniku ema ja isa saada sama seaduse artiklis 28 ette nähtud varjupaiga saanud isikutele antava ajutise elamisloa, kui nad olid asjaomase välisriigi kodaniku saabumise ajal tema perekonna tuumiku liikmed ja nad saabusid Madalmaadesse kas selle kodanikuga samal ajal või ühinesid temaga kolme kuu jooksul pärast sellele kodanikule artiklis 28 osutatud ajutise elamisloa andmist.
III. Põhikohtuasja faktilised asjaolud ja eelotsuse küsimus
17. Eritrea kodanik, A ja S-i tütar saabus Madalmaadesse üksi, kui ta oli alaealine. Ta esitas selle liikmesriigi territooriumil varjupaigataotluse 26. veebruaril 2014. Varjupaigataotluse läbivaatamise menetluse käigus ja enne lõpliku otsuse tegemist sai asjaomane isik täiealiseks. Madalmaade Kuningriigi pädev asutus andis 21. oktoobri 2014. aasta otsusega talle varjupaiga saanud isikutele antava elamisloa kehtivusajaga viis aastat tagasiulatuvalt alates tema taotluse esitamise kuupäevast.
18. Organisatsioon VluchtelingenWerk Midden-Nederland esitas 23. detsembril 2014 A ja S-i tütre nimel ajutise elamisloa taotluse tema vanemate ning kolme alaealise venna jaoks perekonna taasühinemiseks.
19. Staatssecretaris van Veiligheid en Justitie (Madalmaade julgeoleku- ja justiitsasjade riigisekretär) jättis 27. mai 2015. aasta otsusega selle taotluse rahuldamata põhjusel, et perekonna taasühinemise taotluse esitamise ajal oli asjaomane isik täisealine ega saanud seega tugineda saatjata alaealise staatusele, mis võimaldaks tal saada eesõigust perekonnaga taasühinemisele. Selle otsuse peale esitatud vaie jäeti 13. augustil 2015 rahuldamata.
20. A ja S esitasid 3. septembril 2015 Rechtbank Den Haag, zittingsplaats Amsterdamile (Haagi esimese astme kohus, Amsterdami kohtumaja, Madalmaad), kes on eelotsusetaotluse esitanud kohus, selle rahuldamata jätmise otsuse peale kaebuse, väites nimelt, et direktiivi 2003/86 artiklist 2 abinitio ja punktist f tuleneb, et selleks, et kindlaks määrata, kas isikut saab kvalifitseerida „saatjata alaealiseks“, on otsustav asjaomase isiku asjaomasesse liikmesriiki sisenemise kuupäev. Julgeoleku- ja justiitsasjade riigisekretär leiab vastupidi, et selles suhtes on määrav perekonna taasühinemise taotluse esitamise kuupäev.
21. Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et Raad van State (kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu, Madalmaad) otsustas kahe 23. novembri 2015. aasta kohtuotsusega(4), et asjaolu, et välisriigi kodanik on pärast riigi territooriumile saabumist saanud täisealiseks, võib võtta arvesse, et kindlaks määrata, kas ta kuulub direktiivi 2003/86 artikli 2 abinitio ja punkti f kohaldamisalasse ja teda võib käsitada „saatjata alaealisena“.
22. Eelotsusetaotluse esitanud kohus on aga seisukohal, et seda sätet tuleks tõlgendada nii, et see eeldab, et mõistet „saatjata alaealine“ hinnatakse asjaomase isiku riigi territooriumile sisenemise ajal, sest selles sättes on kasutatud terminit „kes saabub“, ja direktiivi 2003/86 artikli 2 abinitio ja punktis f on loetletud sellest põhimõttest ainult kaks erandit, nimelt olukord, kus algselt koos saatjaga alaealine jäetakse pärast üksi, ja vastupidi, olukord, kus ilma saatjata saabunud alaealise võtab seejärel oma hoole alla tema eest vastutav täisealine. Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib ühelt poolt, et tema menetluses oleval konkreetsel juhul ei ole tegu ühega eranditest, mida tehakse saatjata alaealiste perekonnaga taasühinemise õiguse põhimõttest, ja teiselt poolt, et neid erandeid tuleb tõlgendada kitsalt.
23. Nendel asjaoludel otsustas Rechtbank Den Haag, zittingsplaats Amsterdam (Haagi esimese astme kohus, Amsterdami kohtumaja) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas pagulaste perekondade taasühinemise raames tuleb direktiivi 2003/86 artikli 2 [ab initio ja] punkti f tähenduses „saatjata alaealisena“ käsitada ka alla kaheksateistkümne aasta vanust kolmanda riigi kodanikku või kodakondsuseta isikut, kes saabub mõne liikmesriigi territooriumile ilma seadusjärgselt või tavakohaselt tema eest vastutava täisealiseta ning kes:
– esitab varjupaigataotluse;
– saab liikmesriigis toimuva varjupaigamenetluse ajal 18-aastaseks;
– kelle varjupaigataotlus rahuldatakse tagasiulatuvalt alates taotluse esitamise kuupäevast ja
– kes esitab seejärel perekonna taasühinemise taotluse?“
IV. Minu analüüs
24. Euroopa Kohtul palutakse vastata sisuliselt küsimusele, millist kuupäeva tuleb arvesse võtta selleks, et kindlaks määrata, kas kolmanda riigi kodanikku võib käsitada saatjata alaealisena ja ta võib tugineda oma perekonnaga taasühinemise õigusele, kui ta sisenes liikmesriigi territooriumile siis, kui ta oli alaealine, taotles seal varjupaika, sai selle rahvusvahelise kaitse pärast täisealiseks saamist ja tugines seejärel saatjata alaealisena oma perekonnaga taasühinemise õigusele.
25. Selles kontekstis on Euroopa Kohtul otsustamaks, milline kuupäev on määrav selleks, et hinnata, kas asjaomasel isikul on õigus tugineda saatjata alaealisena direktiivi 2003/86 sätetele, vähemalt kolm varianti: kas lähtuda asjaomase isiku liikmesriigi territooriumile sisenemise kuupäevast või varjupaigataotluse esitamise kuupäevast või lõpuks perekonna taasühinemise taotluse esitamise kuupäevast.
26. Direktiivi 2003/86 artikli 2 abinitio ja punkti f ning artikli 10 lõike 3 koostoimest tuleneb, et selles suhtes määrav kuupäev on tingimata rahvusvahelise kaitse andmisest varasem kuupäev. See kuupäev saab seega olla ainult varjupaigataotluse esitamise kuupäev, arvestades esiteks, et selle direktiivi artikli 2 abinitio ja punktis f on kasutatud sõnu „kes saabub“ ning teiseks asjaolu, et seda seisundit tunnustatakse tagasiulatuvalt, kuna see jõustub alates taotluse esitamise kuupäevast, ja kolmandaks, et see on kõige täpsem haldusasutusele teadaolev kuupäev selleks, et määrata kindlalt kindlaks asjaomase isiku vanus.
27. Rechtbank Den Haag, zittingsplaats Amsterdam (Haagi esimese astme kohus, Amsterdami kohtumaja) märgib muide eelotsusetaotluses, et nimetatud direktiivi artikli 2 abinitio ja punkti f sõnastusest endast tuleb selgelt välja, et seda sätet tuleb mõista nii, et määrav kuupäev selleks, et hinnata, kas taotlejat tuleb käsitada saatjata alaealisena, peab olema pädeva asutuse poolt elamisloa andmise kuupäev, mitte aga perekonna taasühinemise taotluse esitamise kuupäev. Kuna pagulasseisundi staatuse andmine on deklaratiivne ja tagasiulatuva jõuga, on seega selleks, et hinnata, kas taotleja vastab saatjata alaealise määratlusele, määrav kindlasti elamisloataotluse esitamise kuupäev.
28. Meetme tagasiulatuva jõuga ei või nimelt kaasneda selle tagajärgede mõju jaotamine. Asjaolu, et Madalmaade õiguses on kaitsvalt ette nähtud, et pagulasseisundi staatuse andmisel on tagasiulatuv jõud taotluse esitamise kuupäevani, eeldab tingimata, et selliselt antud seisundi staatus hõlmab alates rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise kuupäevast edasikanduvate õigusmõjude kogumit ja seega nende hulgas perekonnaga taasühinemise õigust, nagu see tuleneb direktiivist 2003/86, kui – nagu käesoleval juhul – pagulasseisundi staatus antakse isikule, kes esitas selle taotluse siis, kui ta oli alaealine. Selle siseriikliku meetme kaitseaspekti tagajärjeks on kaotada erinev kohtlemine tulenevalt sellest, et varjupaigataotluste käsitlemise kestusajad on erinevad. Peale selle oleks see, kui kõiki pagulasseisundiga antavaid õigusi ei antaks tagasiulatuvalt, nagu on Madalmaade õiguses ette nähtud, ilmselgelt vastuolus nõudega seada enne täisealiseks saamist varjupaigataotluse esitanud lapse huvid esikohale.
29. Lisaks saab perekonna taasühinemist taotleda või see saab toimuda ainult siis, kui liikmesriigi pädev asutus on teinud elamisloataotluse kohta lõpliku otsuse(5) vastavalt direktiivi 2003/86 artikli 3 lõikele 1. Kuna pagulasseisundi tunnustamine on üks tingimustest, mis võimaldab esitada perekonna taasühinemise taotlust, oleks selle direktiivi, nagu ka pagulasi kaitsvate Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste õigusaktide eesmärkidega vastuolus lubada seda eesõigust kasutada ainult isikutel, kes olid rahvusvahelise kaitse saamise ajal veel alaealised, kuigi see on deklaratiivne ja toimib tagasiulatuvalt taotluse esitamise kuupäevani.
30. Märgin, et selle perekonna taasühinemise jaoks soodsa tõlgendusega väldiks Euroopa Kohus direktiivi 2003/86 artikli 2 ab initio ja punkti f formalistlikku tõlgendamist, mis takistaks selle õigusakti eesmärkide saavutamist. Siin ei ole aga küsimus kõikidele liikmesriikide territooriumile sisenenud alaealistele perekonnaga taasühinemise õiguse andmises. Seda on siiski võimalik anda liikmesriikide territooriumile alaealisena saabunud isikutele, kes saavad pagulasseisundi staatuse, isegi pärast seda, kui nad on saanud täisealiseks, st ajal, kus perekonna taasühinemine saab võimalikuks, sest – tuletagem meelde, et – selle direktiivi artikli 3 lõike 1 kohaselt peab isikul, kes soovib kasutada perekonna taasühinemist käsitlevaid sätteid, olema eelistatavalt pikaajaline elamisluba või elamisluba, mis annab reaalsed väljavaated saada lõpuks alaline elamisõigus(6).
31. Käesoleval juhul see seletab, miks A ja S-i tütar ootas enne perekonna taasühinemise taotluse esitamist õiguspäraselt seni, kuni talle anti vastavalt direktiivi 2003/86 artikli 9 lõikele 1 viieks aastaks varjupaigaõigus. Ta hoidus perekonna taasühinemise taotlust esitamast enne selle elamisõiguse saamist, mis oleks kõigepealt olnud vastuolus selle direktiivi artikli 3 lõike 2 punkti a ning artikli 9 lõike 1 sätetega, oleks seejärel muutnud perekonna taasühinemise menetluse tulemuse ebakindlaks ja lõpuks oleks blokeerinud riigi ametiasutused perekonna taasühinemise taotlusega, mida ei oleks ilmselt saanud rahuldada seetõttu, et perekonna taasühinemist taotleval isikul ei olnud elamisluba. Tuleks arvestada, et saatjata alaealise staatuse hindamiseks määrav kuupäev on seega tingimata kuupäev, millest alates muutub perekonna taasühinemine võimalikuks, st hetkest, millal pädev asutus rahuldab elamisloataotluse(7). Põhikohtuasja puhul ulatub see seetõttu, et pagulasseisundi staatus anti deklaratiivselt ja tagasiulatuvalt, tagasi varjupaigataotluse esitamise kuupäevani.
32. Kokkuvõttes ei tohiks käesoleval juhul asjaomase isiku hoiak menetlustest ja nende järjekorrast kinni pidada talle kahjuks tulla ja peaks olema koguni tervitatav.
33. Käesoleva kohtuasja eriasjaoludel tuleb nimelt arvesse võtta varjupaigataotluste läbivaatamise kestust ja vääramatut aja möödumist, mille tõttu oli asjaomasest isikust saanud täisealine selleks ajaks, kui talle anti varjupaika ja ta võis seega esitada taotluse, et tema vanemad, kellest üks viibis sel ajal Etioopias ja teine Iisraelis, saaksid temaga ühineda Madalmaades, et taastada peresidemed ja eraelu, millele on igal kolmanda riigi kodanikul õigus EIÕK artikli 8 ja harta artikli 7 alusel, nagu neid on tõlgendanud nii Euroopa Kohus kui ka Euroopa Inimõiguste Kohus.
34. Seoses sellega on direktiivi 2003/86 põhjendus 6 suunatud perekonna kaitsele ning pereelu hoidmisele. Sellest tuleneb vältimatult, et kooskõlas EIÕK artikliga 8 ja harta artikliga 7 ei või seda õigusakti tõlgendada kitsendavalt, et mitte võtta direktiivilt selle kasulikku mõju ega eirata selle direktiivi eesmärki, mis on soodustada perekonna taasühinemist(8).
35. Euroopa Kohtul on muide juba olnud võimalus meelde tuletada, et nimetatud direktiivi põhjendusest 2 tuleneb, et perekonna taasühinemist käsitlevad meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas kohustusega kaitsta perekonda ja austada perekonnaelu, mis on ette nähtud arvukates rahvusvahelise õiguse sätetes.
36. Tuletan lisaks meelde, et vastavalt Euroopa Kohtu praktikale tuleb harta artiklis 7 tagatud õigust sellele, et austataks era- ja perekonnaelu, käsitleda seostatult kohustusega seada esikohale lapse huvid, mida tunnustab harta artikli 24 lõige 2. Vastavalt viimati nimetatud sättes toodud nõuetele peavad liikmesriigid, kui nad avalik-õigusliku asutuse või eraõigusliku institutsiooni vahendusel võtavad vastu lapsi puudutava õigusakti, seadma laste parimad huvid „esikohale“. See nõue on sõnaselgelt esitatud direktiivi 2003/86 artikli 5 lõikes 5. Peale selle on Euroopa Kohus juba otsustanud, et liikmesriigid peavad tagama, et laps saaks säilitada regulaarsed isiklikud suhted ja otsese kontakti oma mõlema vanemaga(9).
37. Kuigi Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikast ei tulene tingimata, et perekonnaga taasühinemise õigust võiks kohaldada täisealistele lastele era- ja pereelu kaitse alusel, nähtub kohtupraktikast siiski, et sidemeid lapse ja tema perekonna vahel tuleb hoida ja et peresideme katkestamiseni võivad viia ainult erakorralised asjaolud. Sellest kohtupraktikast tuleneb, et teha tuleb kõik, et säilitada isiklikud suhted ja perekonna ühtsus või „taasluua“ perekond(10).
38. Selles osas võtab Euroopa Inimõiguste Kohus arvesse palju lapsega seotud isiklikke asjaolusid, et paremini kindlaks teha tema huvi ja tagada tema heaolu. Kohus võtab nimelt arvesse tema vanust ja küpsust, samuti tema sõltuvuse astet oma vanematest ning arvestab selles osas viimaste olemasolu või puudumist. Kohus tunneb huvi ka lapse elukeskkonna vastu ning tema päritoluriigis valitseva olukorra vastu, selleks et hinnata raskusi, millesse perekonnal on oht selles riigis sattuda(11). Kõiki neid asjaolusid kogumis arvestades ning neid ja riigi üldist huvi kaaludes hindab Euroopa Inimõiguste Kohus, kas riigid on oma otsustes säilitanud õige tasakaalu ja järginud EIÕK artiklis 8 ettenähtut.
39. Euroopa Kohus on otsustanud, et siseriiklikud ametiasutused peavad direktiivi 2003/86 kohaldamisel ja perekonna taasühinemise taotlusi läbi vaadates hindama kõiki kaalul olevaid huve tasakaalustatult ja mõistlikult, lähtudes eelkõige asjaomaste laste huvidest(12).
40. Kui neid asjaolusid arvestades käesoleval juhul seda tasakaalu hinnata, siis oleks vaja tähele panna esiteks, et A ja S-i tütar saabus üksinda ja alaealisena Madalmaade territooriumile, teiseks, et ta on pärit Eritreast, ja kolmandaks, et talle perekonnaga taasühinemise õiguse andmine võimaldaks kogu perekonna taasluua. See soodustaks kõigi selle pere liikmete õigust era- ja pereelu austamisele, ja seda sõltumatult asjaolust, et sel päeval, kui liikmesriigi pädev asutus otsustab perekonna taasühinemise taotluse üle, on Madalmaade Kuningriigi territooriumile saatjata alaealisena saabunud asjaomane isik saanud täisealiseks ja teda ei saa enam pidada otseses mõttes lapseks.
41. Seda arvestades näib, et võimalus anda perekonnaga taasühinemise õigus isikule nagu põhikohtuasja kaebajate tütar, kes saabus alaealisena ja saatjata liikmesriigi territooriumile, kuid kes sai pagulasseisundi staatuse, kui ta oli saanud täisealiseks ja sai seega vastavalt direktiivi 2003/86 artikli 3 lõike 2 punktile a taotleda perekonnaga taasühinemise õigust käsitlevate õigusnormide kohaldamist alles pärast seda sündmust, ei lähe liikmesriikidele seatud eesmärkidest kaugemale.
42. Lisaks, nagu rõhutavad põhikohtuasja kaebajad, ei või perekonnaga taasühinemise õigus, nagu see on selle direktiivi artikli 10 lõikega 3 ette nähtud, sõltuda sellest, kui kiiresti suudavad liikmesriigi valitsusasutuste talitused varjupaigataotluse toimikuid läbi vaadata, eriti siis, kui asjaomased isikud saavad mõne kuu pärast täisealiseks ja isegi kui institutsioonid kutsuvad liikmesriike regulaarselt üles menetlema saatjata alaealiste varjupaigataotlusi esmajärjekorras, et võtta arvesse nende erilist haavatavust, mis väärib erilist kaitset(13).
43. Põhikohtuasjas kulus asjaomasel isikul pärast Madalmaade Kuningriigi territooriumile saabumist pagulasseisundi staatuse saamiseks kaheksa kuud. Selle juhtumi puhul on seega tegu varjupaigataotluste menetlemise üsna tavapäraste tähtaegadega, kuigi direktiivi 2005/85/EÜ(14) artikli 23 lõikes 2, mis oli kohaldatav faktiliste asjaolude toimumise ajal, oli ette nähtud, et varjupaigataotluste menetlemine toimub võimalikult kiiresti, umbes kuue kuu jooksul, nagu rõhutab Euroopa Komisjon oma seisukohtades.
44. Lisaks märgin selle kohta, et Euroopa Kohus on otsustanud, et tuleks privilegeerida tõlgendust, mis võimaldab tagada, et perekonna taasühinemise taotluste edukus sõltub peamiselt taotleja, mitte haldusasutusega seotud asjaoludest nagu taotluse menetlemise kestus(15).
45. Need asjaolud soosivad direktiivi 2003/86 artikli 2 abinitio ja punkti f ning artikli 10 lõike 3 koostoimes laia tõlgendust, arvestades varjupaigataotluste menetlemise tavalist kestust ja ametiasutuste võimalust vaadata teatavaid varjupaigataotlejate toimikuid läbi eelisjärjekorras, eelkõige siis, kui taotlejad on peagi saamas täisealiseks.
46. Lisaks toob pagulasseisundi staatuse andmise tunnustamine kaasa selle, et liikmesriigid ei saa püüda oma kohustustest vabaneda või nendest kõrvale hoida, nii et Euroopa ühist varjupaigasüsteemi käsitlevad õigusnormid muutuvad sisutühjaks, kui liikmesriigid keelduvad menetlemast nende territooriumil saatjata viibivate alaealiste varjupaigataotlusi kiiresti, varjatud eesmärgiga mitte rakendada saatjata alaealiste eesõigust perekonna taasühinemisele. Tuleks takistada nende õigusnormide range rakendamine, mille tagajärg oleks varjupaigataotlejate heidutamine ja mis suurendaks nendel isikutel ja nende perekondadel juba niigi esinevaid raskusi veelgi(16).
47. Siin ei ole siiski küsimus niisuguse kaasuse loomises, mille eesmärk on kindlaks määrata, et alaealiste eesõigus perekonna taasühinemisele tuleb teatud aja jooksul säilitada, isegi siis, kui nad saavad täisealiseks. Asi ei ole täisealiseks saamisega kaasnevate õiguslike tagajärgede eitamises. Sellegipoolest on niisuguses olukorras nagu põhikohtuasjas võimalik kohaldada väga noortele täisikka jõudnud pagulastele direktiivi 2003/86 kaitsesätteid, pidades silmas üksteisele järgnevaid menetlusi, peatset täisealiseks saamist ja võimalust muuta perekonna taasühinemine võimalikuks.
48. Nimelt tuleb arvesse võtta, et käesoleva juhtumi eriasjaoludel ja – veel kord – arvestades, et pagulasseisundi staatus, mis võimaldab esitada perekonna taasühinemise taotlus, antakse deklaratiivselt ja tagasiulatuvalt, ei kujuta perekonnaga taasühinemise õiguse andmine isikule, kes esitas varjupaigataotluse siis, kui ta oli alaealine, selle direktiivi sätete liiga laia tõlgendamist.
49. Juhuks kui Euroopa Kohus seda ettepanekut ei järgi, tuleks teise võimalusena meelde tuletada, et nimetatud direktiivi põhjendusi 8 ja 10 arvestades peavad liikmesriigid tagama põgenikele perekonna taasühinemiseks soodsamad tingimused ja võivad lubada perekonna taasühinemist ülenevatele sugulastele. Täisealiseks saamisega kaovad nimelt vaid eesõigus ja soodsamad eeskirjad, mida asjaomane isik sai oma perekonnaga taasühinemise õiguse suhtes alaealisena kasutada.
50. Märkimist väärivad ka Euroopa Liidu ja muud rahvusvahelised õigusaktid, mis näevad ette, et riigid peavad pagulasseisundi staatuse saanud isikute esitatud perekonna taasühinemise taotlused läbi vaatama erilise kiiruse ja heatahtlikkusega(17).
51. Seda silmas pidades ei võiks, isegi kui käesoleval juhul ei loetaks A ja S-i tütart saatjata alaealiseks, direktiivi 2003/86 tõlgendada nii, et see takistab tema võimalust anda oma ülenevatele sugulastele perekonna taasühinemise õigus, ja seda vastavalt selle direktiivi artikli 4 lõike 2 punktile a, mis näeb ette, et liikmesriigid võivad lubada perekonna taasühinemiseks riiki siseneda ja seal elada perekonna taasühinemist taotleva isiku vahetult ülenevatel lähisugulastel, kui nad on tema ülalpidamisel ning ei saa päritolumaal oma sugulastelt piisavat tuge.
52. Seda silmas pidades on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne kindlaks määrata ühelt poolt, kas liikmesriigi õiguses on ette nähtud võimalus rahuldada perekonna taasühinemise taotlus pagulase ülenevate sugulaste jaoks, ja teiselt poolt, kas selleks kehtestatud tingimused on käesoleval juhul täidetud.
53. Niisuguse tõlgenduse kohaldamine käesoleval juhul eeldaks siiski kontrollimist, kas isik, kes on hiljuti saanud täisealiseks, on suuteline võtma üksi terve pere enda ülalpidamisele.
54. Minu arvates tuleks tagada kõige ulatuslikum kaitse, et see vastaks nii palju kui võimalik erilise haavatavuse olukorrale, milles on saatjata liikmesriikide territooriumile sisenenud alaealised, nagu ka noored täiskasvanud, kes on pagulasseisundis(18) ja kelle küpsust tuleb hinnata, ilma et see võiks ohtu seada liidu seadusandja kehtestatud eesmärgid rändevoogude piiramise alal.
55. Tuletan nimelt meelde, et perekonna taasühinemise kujutab endast põhimõtet(19) ja et sellest põhimõttest tehtavaid erandeid tuleb tõlgendada kitsalt. Lisaks märgin, et perekonna taasühinemise lubamine perekonna taasühinemist taotleva lapse kaudu ei kujuta erilist ohtu riikide poliitikale, kuna vanemad võivad ise taotleda perekonna taasühinemist oma laste jaoks, kui need on alaealised ja ülalpeetavad.
56. See tähendab, et seda tüüpi perekonna taasühinemise puhul tuleb hinnata sõltuvuse asjaolusid, nagu ka lähedus- ja materiaalseid sidemeid. Seda silmas pidades ei saa olla lubatav, eriti meie tänapäeva ühiskondades, et vanemate ja laste vaheline sõltuvusside lõpeb kohe alates lapse täisealiseks saamise kuupäevast ja et last ei saa seega enam pidada alaealiseks.
57. Lisaks on direktiiv 2003/86 eesmärk tegeleda asjaomaste isikute haavatavuse probleemiga. Eitada Eritreast alaealisena liikmesriikide territooriumile saabunud ja pagulasseisundi staatuse saanud isikute haavatavust, isegi kui nad on vahepeal saanud täisealiseks, oleks vastuolus liidu seadusandja eesmärkidega.
58. Kõigest eespool öeldust tulenevalt tuleb direktiivi artikli 2 ab initio ja punkti f tähenduses käsitada saatjata alaealisena ka alla 18-aastast kolmanda riigi kodanikku või kodakondsuseta isikut, kes siseneb liikmesriigi territooriumile ilma tema eest seadusjärgselt või tavakohaselt vastutava täiskasvanud saatjata ja kes taotleb varjupaika, saab seejärel menetluse ajal täisealiseks, enne kui talle antakse varjupaik tagasiulatuvalt alates tema taotluse esitamise kuupäevast ning lõpuks taotleb perekonnaga taasühinemise õigust, mida antakse saatjata alaealistele pagulastele selle direktiivi artikli 10 lõike 3 alusel.
59. Kui Euroopa Kohus seda tõlgendust ei järgi, siis tuleks arutada direktiivi 2003/86 vastuvõtmisel liidu seadusandja tehtud valikuid, ilma selle direktiivi artikli 2 abinitio ja punkti f tähenduses saatjata alaealise staatuse hindamiseks arvesse võetava kuupäeva üle sõnaselgelt otsustamata. Seda tehes valis see seadusandja kas täieliku ühtlustamise, mis ei jäta liikmesriikidele mingit kaalutlusruumi, või otsustas jätta väga ulatusliku kaalutlusõiguse, mille raames võivad liikmesriigid siiski võrdväärsuse ja tõhususe põhimõtet järgides kindlaks määrata, millisest hetkest alates on kõige õigem hinnata isiku õigust tugineda vastavalt nimetatud direktiivi artikli 10 lõikele 3 perekonna taasühinemist käsitlevatele sätetele.
60. Siinkohal ei ole direktiivi 2003/86 artikli 10 lõike 3 punkti a näol, vastupidi sellele, mida väidavad Madalmaade Kuningriik, Poola Vabariik ja komisjon, tegu mitte vabatahtlike, vaid pigem kohustuslike sätetega. Alaealise ja saatjata pagulase puhul liikmesriigid „lubavad“ perekonnaga taasühinemiseks oma territooriumile siseneda ja seal elada pagulase vahetult ülenevatel lähisugulastel. See säte on sõnastatud käskivas vormis ja paneb liikmesriikidele täpsed positiivsed kohustused. Liikmesriikidel ei ole seega mingit kaalutlusõigust ja kui see peakski neil olema, siis ei tohi nad seda kasutada nii, et see kahjustab direktiivi eesmärki, mis on soodustada perekonnaga taasühinemist(20).
61. Alaealistel saatjata pagulastel on nimelt oma vahetult ülenevate sugulastega taasühinemise õigus. Euroopa Kohus on muide selle kohta otsustanud, et direktiivi 2003/86 artikli 4 lõige 1 paneb liikmesriikidele täpsed positiivsed kohustused, millele vastavad selgelt määratletud subjektiivsed õigused, kuna see paneb neile ilma kaalutlusruumi võimaldamata kohustuse selles direktiivis kindlaks määratud juhtudel lubada perekonna taasühinemist taotleva isiku teatud liikmetel perekonnaga taasühineda(21).
62. Euroopa Kohus on samuti täpsustanud, et kuigi liikmesriikidel on direktiivi 2003/86 kohaldamisel siiski teatav kaalutlusruum seada perekonnaga taasühinemise õiguse kasutamisele tingimusi, tuleb seda pädevust tõlgendada kitsalt, kuna perekonna taasühinemise lubamine on reegel(22).
63. Seega ei saa asjaolu, et liidu seadusandja ei ole sätestanud, millisest kuupäevast lähtudes saab perekonnaga taasühinemise õigust hinnata, kui seda taotlev isik on saatjata alaealine ja temaga ühinejad on tema ülenevad sugulased, mõista nii, et sellega on jäetud liikmesriikidele kaalutlusruum hindamisel, milliseid tingimusi tuleb selle põhimõttelise kaitse ja selle eesõiguse saamiseks täita. Liikmesriikidel on perekonna taasühinemise lubamiseks kaalutlusõigus ainult siis, kui asjaomast isikut ei käsitata enam saatjata alaealisena.
64. Seda silmas pidades on võrdväärsuse ja tõhususe põhimõtte kohaldamine Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimustele vastamiseks välistatud, kui Euroopa Kohus asub seisukohale, nagu ma teen talle ettepaneku, et alaealisena liikmesriigi territooriumile saabunud isikut, kes saab pagulasseisundi staatuse alles siis, kui ta on saanud täisealiseks, tuleb sellegipoolest käsitada direktiivi 2003/86 artikli 2 abinitio ja punkti f tähenduses saatjata alaealisena ning ta võib seega pretendeerida selle direktiivi artikli 10 lõikes 3 ette nähtud perekonna taasühinemise eesõigusele.
65. Kui Euroopa Kohus ei järgi minu seisukohta, et põhikohtuasjas kõne all olevad õigusnormid on olemuselt kohustuslikud ja et asjaomast isikut on võimalik käsitada saatjata alaealisena, siis tuleks märkida, et direktiivi 2003/86 artikli 2 abinitio ja punkti f tõlgendus, mis eeldab, et kuupäev, mida tuleb arvesse võtta, et kindlaks määrata, kas taotlejal on perekonnaga taasühinemise õigus, on taasühinemistaotluse esitamise kuupäev, ei vastaks tõhususe nõudele. Niisugune tõlgendus pärsiks nimelt isikute võimet saada perekonnaga taasühinemise õigus, samas kui – nagu öeldud – selle direktiivi eesmärk on just nimelt soodustada perekonna kaitset, nimelt nende pagulaste puhul perekonnaga taasühinemise õiguse tunnustamisega(23).
66. Kõigest eespool öeldust tulenevalt teen Euroopa Kohtule ettepaneku otsustada, et direktiivi 2003/86 artikli 2 abinitio ja punkti f tähenduses on saatjata alaealine ka alla 18-aastane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes siseneb liikmesriigi territooriumile ilma tema eest seadusjärgselt või tavakohaselt vastutava täiskasvanud saatjata ja kes taotleb varjupaika, saab seejärel menetluse ajal täisealiseks, enne kui talle antakse varjupaik tagasiulatuvalt alates tema taotluse esitamise kuupäevast ning lõpuks taotleb perekonnaga taasühinemise õigust, mida antakse saatjata alaealistele pagulastele selle direktiivi artikli 10 lõike 3 alusel.
67. Esitatud põhjendustest lähtudes teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Rechtbank Den Haag, zittingsplaats Amsterdami (Haagi esimese astme kohus, Amsterdami kohtumaja, Madalmaad) eelotsuse küsimusele järgmiselt:
Nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta artikli 2 abinitio ja punkti f tähenduses on saatjata alaealine ka alla 18-aastane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes siseneb liikmesriigi territooriumile ilma tema eest seadusjärgselt või tavakohaselt vastutava täiskasvanud saatjata ja kes taotleb varjupaika, saab seejärel menetluse ajal täisealiseks, enne kui talle antakse varjupaik tagasiulatuvalt alates tema taotluse esitamise kuupäevast ning lõpuks taotleb perekonnaga taasühinemise õigust, mida antakse saatjata alaealistele pagulastele selle direktiivi artikli 10 lõike 3 alusel.
1 Algkeel: prantsuse.
2 Nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiiv perekonna taasühinemise õiguse kohta (ELT 2003, L 251, lk 12; ELT eriväljaanne 19/06, lk 224).
3 Edaspidi „harta“.
4 Vt kohtuotsused nr 201501042/1/V1 ja nr 201502485/1/V1. Eelotsusetaotluse esitanud kohus esitab Euroopa Kohtule tõlgenduse, mida ta peab tegelikult järgima, isegi kui see ei pärine põhikohtuasjas kõne all olevate liidu õigusnormide tõeliselt tõlgendajalt. Raad van State (Riiginõukogu) on eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul tõlgendanud direktiivi 2003/86 sätteid ekslikult, kuigi nende mõte ei ole selge ja nende autentse tõlgenduse oleks pidanud andma Euroopa Kohus. Soovimata poleemikasse laskuda tuleks siiski märkida, et käesolevas kohtuasjas võib olla küsimus vastuolulises kohtupraktikas, vähemalt riigisiseselt.
5 Vt ümberpöördult kohtujuristi ettepanek, Mengozzi, kohtuasi Noorzia (C‑338/13, EU:C:2014:288, punktid 34–36).
6 Vt selle kohta minu ettepanek liidetud kohtuasjades O jt (C‑356/11 ja C‑357/11, EU:C:2012:595, punkt 56).
7 Vt analoogia alusel kohtujuristi ettepanek, Mengozzi, kohtuasi Noorzia (C‑338/13, EU:C:2014:288, punktid 34 ja 36).
8 Vt selle kohta kohtuotsus, 4.3.2010, Chakroun (C‑578/08, EU:C:2010:117, punktid 43 ja 44) ja minu ettepanek liidetud kohtuasjades O jt (C‑356/11 ja C‑357/11, EU:C:2012:595, punkt 63).
9 Vt minu ettepanek liidetud kohtuasjades O jt (C‑356/11 ja C‑357/11, EU:C:2012:595, punktid 77 ja 78 ja seal viidatud kohtupraktika) ja kohtuotsus, 6.12.2012, O jt (C‑356/11 ja C‑357/11, EU:C:2012:776, punkt 76).
10 Vt minu ettepanek liidetud kohtuasjades O jt (C‑356/11 ja C‑357/11, EU:C:2012:595, punkt 73), ja EIK, 6.7.2010, Neulinger ja Shuruk vs. Šveits, CE:ECHR:2010:0706JUD004161507, punkt 136 ja seal viidatud kohtupraktika.
11 Vt minu ettepanek liidetud kohtuasjades O jt (C‑356/11 ja C‑357/11, EU:C:2012:595, punkt 74), ja EIK, 21.12.2001, Sen vs. Madalmaad, CE:ECHR:2001:1221JUD003146596, punkt 37, ja 31.1.2006, Rodrigues da Silva ja Hoogkamer vs. Madalmaad, CE:ECHR:2006:0131JUD005043599, punkt 39. Vt ka kohtuotsus, 27.6.2006, parlament vs. nõukogu (C‑540/03, EU:C:2006:429, punkt 56).
12 Vt selle kohta kohtuotsus, 6.12.2012, O jt (C‑356/11 ja C‑357/11, EU:C:2012:776, punkt 81).
13 Vt Euroopa Komisjoni esimese asepresidendi Frans Timmermansi 30. novembri 2016. aasta avaldus, milles kutsutakse liikmesriike üles saatjata alaealiste registreerimist kiirendama ja nende kaitset parandama.
14 Nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiiv liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta (ELT 2005, L 326, lk 13).
15 Vt analoogia alusel kohtuotsus, 17.7.2014, Noorzia (C‑338/13, EU:C:2014:2092, punkt 17).
16 Vt analoogia alusel minu ettepanek kohtuasjas Danqua (C‑429/15, EU:C:2016:485, punktid 75–79). Vt selle kohta ka EIK, 10.7.2014, Tanda-Muzinga vs. Prantsusmaa, CE:ECHR:2014:0710JUD000226010, punktid 75 ja 76.
17 Vt kohtuotsus, 27.6.2006, parlament vs. nõukogu (C‑540/03, EU:C:2006:429, punkt 57), milles tuletatakse meelde, et ÜRO Peaassamblee 20. novembri 1989. aasta resolutsioonis 44/25 vastu võetud ja 2. septembril 1990. aastal jõustunud lapse õiguste konventsiooni artikli 9 lõikes 1 on ette nähtud, et osalisriigid tagavad, et last ei eraldata vanematest vastu nende tahtmist, ning artikli 10 lõike 1 kohaselt tuleneb sellest kohustusest, et lapse või tema vanemate poolt perekonna taasühinemise eesmärgil esitatud avalduse osalisriiki sissesõiduks või sealt väljasõiduks peavad osalisriigid lahendama positiivselt, humaanselt ja kiiresti. Vt ka nimetatud konventsiooni artikkel 22, milles on sätestatud iga lapse õigus elada koos oma vanematega. Vt veel ÜRO täievoliliste esindajate 25. juuli 1951. aasta konverentsi lõppakt pagulaste ja kodakondsuseta isikute seisundi kohta ning EIK kohtuotsus, 10.7.2014, Tanda-Muzinga vs. Prantsusmaa, CE:ECHR:2014:0710JUD000226010, punktid 44 ja 45 ning punktid 48 ja 49, milles on märgitud ka Euroopa Nõukogu ministrite komitee 15. detsembri 1999. aasta soovitust nr R (99) 23 perekonna taasühinemise kohta pagulaste ja teiste rahvusvahelist kaitset vajavate isikute puhul või veel Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku Thomas Hammarbergi 20. novembri 2008. aasta memorandum, mis järgnes tema visiidile Prantsusmaale 21.‑23. maini 2008.
18 Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastu võitlemise eksperdirühm soovitab oma viiendas ja kuuendas üldises tegevusaruandes (ajavahemike 1.10.2014–31.12.2015 ja 1.1.2016–31.12.2016 kohta, kättesaadavad järgmistel veebiaadressidel: https://rm.coe.int/168063093d et https://rm.coe.int/1680706a43) anda eriline kaitse sisserändajatest või varjupaigataotlejatest lastele ja noortele, arvestades neid ähvardavat inimkaubanduse ohtu. Seda arvestades peaks see ulatuslik kaitse hõlmama kõiki liidu territooriumil viibivaid kolmanda riigi kodanikust alaealisi ja noori täiskasvanuid ähvardavaid ohte. See eksperdirühm seadis oma 28. juuli 2017. aasta avalduses 4. ülemaailmse inimkaubanduse ohvrite väärikuse päeva puhul, kättesaadav järgmisel veebiaadressil: http://www.coe.int/fr/web/portal/news-2017/-/asset_publisher/StEVosr24HJ2/content/states-must-act-urgently-to-protect-refugee-children-from-trafficking?inheritRedirect=false&redirect=http%3A%2F%2Fwww.coe.int%2Ffr%2Fweb%2Fportal%2Fnews-2017%3Fp_p_id%3D101_INSTANCE_StEVosr24HJ2%26p_p_lifecycle%3D0%26p_p_state%3Dnormal%26p_p_mode%3Dview%26p_p_col_id%3Dcolumn-4%26p_p_col_count%3D1, nimelt kahtluse alla paljude liikmesriikide seatud piirangud perekonna taasühinemisele.
19 Vt selle kohta kohtuotsus, 4.3.2010, Chakroun (C‑578/08, EU:C:2010:117, punkt 43) ja minu ettepanek liidetud kohtuasjades O jt (C‑356/11 ja C‑357/11, EU:C:2012:595, punkt 59).
20 Vt analoogia alusel, kohtujuristi ettepanek, Mengozzi, kohtuasi Noorzia (C‑338/13, EU:C:2014:288, punktid 25 ja 61).
21 Vt kohtuotsused, 27.6.2006, parlament vs. nõukogu (C‑540/03, EU:C:2006:429, punkt 60) ja 4.3.2010, Chakroun (C‑578/08, EU:C:2010:117, punkt 41). Vt selle kohta ka kohtujuristi ettepanek, Mengozzi, kohtuasi Noorzia (C‑338/13, EU:C:2014:288, punkt 23).
22 Vt kohtuotsused, 4.3.2010, Chakroun (C‑578/08, EU:C:2010:117, punkt 43) ja, 6.12.2012, O jt (C‑356/11 ja C‑357/11, EU:C:2012:776, punkt 74) ja kohtujuristi ettepanek, Mengozzi, kohtuasi Noorzia (C‑338/13, EU:C:2014:288, punkt 24).
23 Vt kohtuotsus, 27.6.2006, parlament vs. nõukogu (C‑540/03, EU:C:2006:429, punkt 88), milles Euroopa Kohus tuletab meelde, et kuigi liikmesriikidel on direktiivi 2003/86 teatud sätete kohaselt kaalutlusõigus, jääb neile ikkagi kohustus vaadata perekonna taasühinemise taotlused läbi lapse huvidest lähtudes ja perekonnaelu soodustamise eest hoolitsedes.

matches: kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus


Kullamaa valla sotsiaalkorteri taotlemise, üürile andmise ja kasutamise kord – Riigi Teataja
Kullamaa valla sotsiaalkorteri taotlemise, üürile andmise ja kasutamise kord
Kullamaa valla sotsiaalkorteri taotlemise, üürile andmise ja kasutamise kord - sisukord
§ 3 Sotsiaalkorteri taotleja
§ 4 Sotsiaalkorteri taotlemine
§ 5 Üürilepingu sõlmimine, pikendmine ja lõpetamine
§ 6 Kasutamine
RT IV, 27.09.2013, 20
Vastu võetud 29.10.2004 nr 52
jõustumine 09.11.2004
09.02.2011 19.02.2011
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1. p. 37, sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lg 1, elamuseaduse § 8 p.2 ja Kullamaa Vallavolikogu 27.10.2000.a. otsuse nr. 3.2. “Sotsiaaleluruumide kinnitamine” alusel.
(1) Käesolev kord reguleerib Kullamaa vallale kuuluvate sotsiaalkorterite taotlemist, üürile andmist ja kasutamist.
(2) Munitsipaalomandis oleva eluruumi kinnitab sotsiaalkorteriks vallavolikogu.
(3) Sotsiaalkorterite üürile andmist otsustab Kullamaa Vallavalitsus.
(4) Sotsiaalkorterite haldamist korraldab Kullamaa Vallavalitsus.
(5) Sotsiaalkorterite üürimäärad otsustab Kullamaa Vallavalitsus.
(1) Sotsiaalkorter – munitsipaalomandis olev eluruum sotsiaalteenust vajava isikule kasutusse antav, mis koosneb ühest või mitmest toast ning abiruumidest.
(2) Sotsiaalteenus – isiku või perekonna toimetulekut soodustav mitterahaline toetus.
(3) Eluasemeteenuse osutamine – sotsiaalkorteri üürile andmine sotsiaalteenust vajavale isikule.
(4) Eluasemekulud - kulud, mis koosnevad üürist, küttest, tarbitud vee ja kanalisatsiooniteenuse, tarbitud elektrienergia ja üldelektri maksumusest.
(5) Sotsiaaltoetus – isiku või perekonna toimetuleku soodustamiseks antav rahaline toetus.
§ 3. Sotsiaalkorteri taotleja
(1) Sotsiaalkorterit on õigustatud taotlema Kullamaa valla elanikeregistrisse kantud isikud.
(2) Sotsiaalkorteri üürile andmist võimaldatakse, vaba sotsiaalkorteri olemasolu korral, isikule või perekonnale, kes ei olesuuteline ja võimeline endale või oma perekonnale sobivat eluruumi tagama:
1) isikud, kelle eluruum on hävinenud või elamiskõlbmatu;
2) isikud, kes on kohtuotsuse alusel eluruumist välja tõstetud;
3) isikud, kellel puuduvad seadusjärgsed hooldajad;
5) kriisipered, kes vajavad sotsiaalteenuseid, sealhulgas laste hoolekannet;
6) hoolekandeasutusest (erikool, hooldekodu, lastekodu) tagasipöördunud isikud, kes enne hoolekandeasutusse suunamist elasid alaliselt Kullamaa vallas;
7) kinnipidamiskohast vabanenud isikud, kes enne kinnipidamiskohta paigutamist elasid alaliselt Kullamaa vallas;
8) isikud, kes muudel asjaoludel on sattunud väljapääsmatusse olukorda.
§ 4. Sotsiaalkorteri taotlemine
(1) Sotsiaalkorteri taotlemiseks tuleb esitada Kullamaa Vallavalitsusele kirjalik avaldus.
2) koopia pendionitunnistusest;
3) koopia puuet tõendavast dokumendist;
4) tõend perekonnakoosseisu kohta;
5) koopia hoolekandeasutusest tagasipöördumist tõendavast dokumendist;
6) kohtuotsuse koopia eluruumist väljatõstmise kohta;
7) tõendid taotleja ja tema perekonnaliikmete sissetulekute ja vara (kinnisasjad, registrisse kantud vallasasjad, hoiused, väärtpaberid jne) kohta;
8) vajadusel täiendavad dokumendid, mis tõendavad sotsiaalkorteri taotlemise põhjendatust.
§ 5. Üürilepingu sõlmimine, pikendmine ja lõpetamine
(1) Sotsiaalkorteri kasutusse andmise otsustab vallavalitsus. Väljapääsmatu olukorra puhul võib vastava esialgse otsuse teha sotsiaalnõunik.
(2) Sotsiaalnõunik sõlmib taotlejaga sotsiaalkorteri üürilepingu tähtajaga kuni üks (1) aasta kohustusega vabastada korter üürilepingu tähtaja möödumisel.
(3) Üürilepingu pikendamiseks esitab sotsiaalkorteri kasutaja vallavalitsusele avalduse vähemalt kuu enne üürilepingu tähtaja lõppemist. Avalduse mitte esitamisel lõpeb üürileping lepingus märgitud tähtajal.
(4) Üürilepingu tähtaja pikendamisel lähtutakse:
1) sotsiaalteenuste osutamise vajalikkusest;
2) senise sotsiaalkorteri sobivusest ja vajalikkusest üürnikule;
3) eluasemekulude tähtaegsest tasumisest;
4) õigusaktidest ja üürilepingust tulenevate kohustuste täitmisest.
(5) Üürilepingu lõpetamine toimub elamuseaduses, võlaõigusseaduses ning sõlmitud üürilepingus ettenähtud korras.
(6) Kui sotsiaalkorter ei ole sihtotstarbelises kasutuses, võib vallavalitsus anda loa korteri kasutamiseks ka käesoleva määruse §-s 3 nimetamata juhtudel. Sellisel juhul tuleb lepingus ette näha, et korter vabastatakse 3 tunni jooksul arvates sihtotstarbelise kasutamise vajaduse tekkimisest. Tasu suuruse määrab vallavalitsus.
[ - jõust. 19.02.2011]
§ 6. Kasutamine
(1) Sotsiaalkorteri kasutamine toimub üürilepingus sätestatud korras ja tingimustel.
(2) Üürnikul ei ole õigust sotsiaalkorterit allüürile anda.
(3) Üürnik võib sotsiaalkorterisse majutada isikuid, kes olid märgitud sotsiaalkorteri taotlusel.
(4) Üürnik on kohustatud kasutama sotsiaalkorterit ja teisi abiruume ning kinnistut vastavalt nende otstarbele ning arvestama teiste majaelanike ja naabrite huvidega.
(5) Sotsiaalkorteri ja üldkasutatavate abiruumide kasutamisega seotud eluasemekulud maksavad üürnikud oma sissetulekutest.
(6) Kui üürniku sissetulekud ei ole küllaldased eluasemekulude tasumiseks, taotleb üürnik sotsiaaltoetust.
(1) Kontrolli sotsiaalkorterite kasutamise ja üür5ilepingu tähtaegadest kinnipidamise üle
(3) Käesolev määrus jõustub 3 (kolm) päeva peale avalikustamist.


§ 3 Klientide registreerimine
§ 4 Üldnõuded sotsiaaltransporditeenuse osutamiseks
§ 5 Sotsiaaltransporditeenuse rahastamine
§ 6 Järelevalve sotsiaaltransporditeenuse osutajate üle
§ 7 Andmekaitse
RT IV, 19.12.2017, 31
Vastu võetud 14.12.2017 nr 9
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 8 punkti 2, § 26 lõike 1 punkti 4 ja § 45 lõike 1 alusel.
(1) Sotsiaaltransporditeenuse osutamise eesmärgiks on võimaldada puudega või liikumistakistusega isikutele, vähekindlustatud või sotsiaalselt mittetoimetuleva leibkonna liikmele või muule abivajavale isikule avalike teenuste ja töökohtade kättesaadavust võrdväärselt toimetuleku- või liikumisprobleeme mitteomavate isikutega.
(2) Sotsiaaltransporditeenust on õigus kasutada rahvastikuregistri andmetel Väike-Maarja valla haldusterritooriumil asuvale elukoha aadressile registreeritud:
1) puudega inimesel;
2) liikumistakistusega isikul;
3) vähekindlustatud või mittetoimetuleva leibkonna liikmel;
4) isikul, kelle transpordi on tellinud haigla või vallavalitsus;
5) puuduva või ebasobiva ühistranspordiühendusega asulas elaval isikul;
6) eelnimetatud kategooriasse kuuluva isikuga koos reisival isikul.
(3) Vaba istekoha olemasolul sõidukis võib sotsiaaltransporditeenust osutada isikule sõltumata tema elukoha registreeringust.
Haigla – erakorralise meditsiini osakonda (EMO) omav raviasutus.
Kliendi kaasreisija – isik, kes reisib koos Kliendiga, kuid kelle kaasasolek ei ole kliendiprofiilis reglementeeritud.
Klient – sotsiaaltransporditeenust kasutav isik, kes kuulub määruse § 1 lg 2 p 1-5 nimetatud sihtgruppi;
Lisateenused – kliendi kandeabi, kliendi saatmise või kanderaamiteenus;
Reis – teenindava sõiduki liikumise teekond alates esimese reisija pealevõtmisest kuni viimase reisija mahapanekuni;
Sõidualustustasu - fikseeritud summas avalduv tasu, mis lisandub igale osutatud veoteenuse maksumusele ning katab osaliselt vedaja kulud reisijate teenindamisel.
§ 3. Klientide registreerimine
(1) Klientide registreerimise korra kehtestab Väike-Maarja Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(2) Vallavalitsus kehtestab kliendiks registreerimise avalduse ja kliendi profiili vormi.
§ 4. Üldnõuded sotsiaaltransporditeenuse osutamiseks
(1) Vallavalitsus kehtestab sotsiaaltransporditeenuse osutamise juhendi.
(2) Vallavalitsus korraldab sotsiaaltransporditeenuse osutamiseks vajaliku operaatorteenuse osutaja ja vedajate hanke koostöös teiste omavalitsustega vastava koostööleppe alusel.
(3) Vallavalitsus korraldab arvestuse pidamise sotsiaaltransporditeenuse kasutamise üle.
§ 5. Sotsiaaltransporditeenuse rahastamine
(1) Vallavalitsus kehtestab sõidualustustasu ning vedaja osutatavate lisateenuste tasu suuruse enne § 4 lg 2 sätestatud hangete väljakuulutamist.
(2) Vallavalitsus kehtestab klientide poolt tasutava hinna või omaosaluse suuruse pärast § 4 lg 2 sätestatud hangete tulemuste selgumist. Olenevalt Kliendi erivajadusest või sotsiaaltranspordi kasutamise eesmärgist võib Kliendi tasutav hind olla diferentseeritud.
(3) Kliendi omaosaluse suuruse võib vallavalitsus kehtestada fikseeritud summana täismahule ja/või vastavalt läbitud kilometraažile ning selle määramisel peab lähtuma vedajate veotariifide kaalutud keskmisest suurusest. Kliendi omaosalustasu suurus ei tohi mistahes lähte- ja sihtkoha vahel reisimisel sõltuda reisi igakordsest marsruudist, planeerimisest, sõidukitüübist ega vedaja lepingulisest tasust.
(4) Kaasreisija või vaba istekohta kasutav isik peab tasuma veo eest arvestatud tasu täies ulatuses.
(5) Kliendiga koos reisiv alla 7-aastane laps reisib tasuta.
(6) Klient on kohustatud tasuma tellitud teenuse eest, mida ta ei kasutanud juhul, kui ta jättis selle nõuetekohaselt tühistamata.
§ 6. Järelevalve sotsiaaltransporditeenuse osutajate üle
(1) Vallavalitsusel on kohustus kontrollida sotsiaaltransporditeenuse vastavust teenuse osutamise nõuetele nii kliendi esitatava kaebuste alusel kui ka iseseisva kontrollplaani alusel.
(2) Vallavalitsus võib operaatorteenuse osutajat volitada enda nimel teostama järelevalvet vedajate ja operaatorteenuse osutaja tegevuse ja sõidukite ning sõidukijuhtide nõuetekohasuse üle ja korraldama arveldamist vedajate, klientide ja vallavalitsusega arvestades käesoleva määruse ja selle alusel kehtestatud muude dokumentide sätteid.
(3) Vallavalitsus või tema volitusel operaatorteenuse osutaja korraldab sotsiaaltransporditeenuse kvaliteedi hindamise uuringuid.
§ 7. Andmekaitse
Vedaja ja operaatorteenuse osutaja peab tagama sotsiaaltransporditeenuse osutamisel teatavaks saadud eraeluliste ja delikaatsete isikuandmete konfidentsiaalsuse.
(1) Erandjuhul arvestades kliendi tervislikku või muud erivajadust võib vallavalitsus korraldada sotsiaaltransporti arvestamata § 4 ja § 5 sätteid.
(3) Määrust rakendatakse pärast hankelepingute sõlmimist.


Kooli ja lasteaia hoolekogu moodustamise kord ja töökord – Riigi Teataja
Kooli ja lasteaia hoolekogu moodustamise kord ja töökord
Kooli ja lasteaia hoolekogu moodustamise kord ja töökord - sisukord
§ 1 Hoolekogu mõiste ja ülesanded
§ 5 Õpetajate ja lasteaiaõpetajate esindaja valimine
§ 6 Lasteaialaste ja õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajate valimine
§ 7 Õpilasesinduse esindaja valimine
§ 9 Hoolekogu juhtimine ja töö korraldamine
§ 10 Hoolekogu töövorm
§ 17 Otsusega mittenõustumine
RT IV, 14.09.2012, 35
Vastu võetud 15.12.2010 nr 24
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 73 lõike 1 ning koolieelse lasteasutuse seaduse § 24 lõike 1 alusel.
§ 1. Hoolekogu mõiste ja ülesanded
(3) Hoolekogu täidab põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, koolieelse lasteasutuse seaduses ning haridusasutuse põhimääruses sätestatud ülesandeid.
(1) Hoolekogu moodustatakse lähtuvalt järgmistest põhimõtetest:
1) kooli hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja, õppenõukogu, vanemate, vilistlaste ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad, kusjuures vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad moodustavad enamuse hoolekogu koosseisust. Kui põhikoolis on moodustatud õpilasesindus, kuulub hoolekogu koosseisu täiendavalt õpilasesinduse nimetatud esindaja;
2) ühe asutusena tegutseva kooli ja lasteaia hoolekogu koosseisu kuulub vähemalt üks õppenõukogu esindaja, kes esindab kooli pedagooge ja vähemalt üks pedagoogilise nõukogu esindaja, kes esindab lasteaia pedagooge, ning nii kooli õpilaste vanemate kui ka lasteaialaste vanemate esindajad. Muus osas kohaldatakse põhikooli hoolekogu koosseisu kohta sätestatut;
(2) Hoolekogu koosseisu kuuluvate vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad ei tohi kuuluda kooli- või lasteaiatöötajate hulka.
(1) Haridusasutuse direktor esitab Kõue Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) hoolekogu kinnitamiseks kirjaliku ettepaneku, milles on märgitud hoolekogusse valitud isikud ja esindamise alus.
(2) Hoolekogu koosseisu kinnitab vallavalitsus direktori ettepanekul.
(1) Kooli pidaja esindaja määratakse hoolekogusse Kõue Vallavolikogu (edaspidi volikogu) otsusega. Volikogul on õigus esindaja määramine delegeerida ka vallavalitsusele.
(2) Kooli pidaja esindajateks võivad olla volikogu või vallavalitsuse liikmed.
§ 5. Õpetajate ja lasteaiaõpetajate esindaja valimine
(1) Õpetajate esindaja nimetatakse õppenõukogu koosolekul.
(2) Lasteaiaõpetajate esindaja nimetatakse pedagoogilise nõukogu koosolekul.
§ 6. Lasteaialaste ja õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajate valimine
(1) Lasteaia laste ja õpilaste vanemate (edaspidi nimetatakse lapsevanemad), vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajate valimine toimub lastevanemate üldkoosolekul, mille kutsub kokku direktor.
(2) Direktor avaldab lastevanemate üldkoosoleku kohta teate vähemalt 7 (seitsme) tööpäeva enne koosoleku toimumist e-kooli kaudu ja veebilehel. Klassijuhatajad ja lasteaiaõpetajad saadavad lastevanematele kirjaliku teate, kuhu märgitakse koosoleku toimumise aeg, koht ja päevakord.
(3) Lastevanemate üldkoosolekut juhatab direktor.
(4) Lastevanemate üldkoosolekust võivad hääleõigusega osa võtta kõik lapsevanemad, eestkostjad või hooldajad.
(5) Kandidaadid hoolekogusse võib üles seada juba varem toimunud ja protokollitud vanemate klassi- või rühmakoosolekul.
(6) Kandidaatideks võivad olla kõik koosolekul osalevad lapsevanemad, vilistlased ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad, kes on andnud nõusoleku kandideerimiseks.
(8) Kõik lastevanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajate kandidaadid hääletatakse üldkoosolekul läbi ühekaupa ning hoolekokku määratakse enim hääli saanud kandidaadid.
(9) Lastevanemate üldkoosolekud ja otsused protokollitakse.
§ 7. Õpilasesinduse esindaja valimine
Õpilasesinduse esindaja valimine toimub vastavalt direktori kinnitatud õpilasesinduse põhimäärusele.
(1) Pidaja esindaja volitus kestab antud volikogu või vallavalitsuse volituste aja lõpuni.
(2) Lasteaia lastevanemate esindajate volitused kestavad kuni 3 aastat või kuni lapse väljaarvamiseni lasteaiast.
(3) Kooli lastevanemate esindajate volitused kestavad kuni 3 aastat või kuni õpilase koolist väljaarvamiseni.
(4) Vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajate volitused kestavad kuni 3 aastat.
(5) Õpilasesinduse esindaja volitus kestab kuni õpilase koolist väljaarvamiseni.
(6) Kõikidel hoolekogu liikmetel on õigus oma volitustest loobuda pöördudes kirjaliku avaldusega kooli direktori poole.
(7) Kooli direktor esitab vallavalitsusele hoolekogu koosseisu muutmiseks kirjaliku ettepaneku, milles on märgitud hoolekogusse valitud isiku(d) ja esindamise alus. Hoolekogu koosseisu muutmise kinnitab vallavalitsus.
§ 9. Hoolekogu juhtimine ja töö korraldamine
§ 10. Hoolekogu töövorm
(2) Koosolek võib hoolekogu koosseisu enamuse otsusel toimuda ka elektrooniliselt ning osalejad digiallkirjastavad vastavad otsustused, mis lisatakse protokollile.
(3) Hoolekogu korralised koosolekud toimuvad õppeaasta kestel vähemalt kord kolme kuu jooksul.
(2) Korralise koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra teatab koosoleku kokkukutsuja hoolekogu liikmetele kirjalikus vormis vähemalt 7 tööpäeva enne koosoleku toimumist. Koosoleku dokumendid saadetakse hoolekogu liikmetele üldjuhul koos korralise koosoleku teatega, kuid mitte hiljem kui viis tööpäeva enne koosoleku toimumist.
(1) Hoolekogu erakorralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees vähemalt kolme hoolekogu liikme, kooli direktori, volikogu või vallavalitsuse ettepanekul.
(2) Erakorralise koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra teatab koosoleku kokkukutsuja hoolekogu liikmetele kirjalikus vormis vähemalt 3 tööpäeva enne koosoleku toimumist. Koosoleku dokumendid saadetakse hoolekogu liikmetele koos erakorralise koosoleku teatega.
(1) Enne koosoleku algust kinnitatakse päevakord.
(5) Hoolekogu koosolekust võtab sõnaõigusega osa direktor, kes on hoolekogu ees aruandekohustuslik.
(6) Hoolekogu koosolekutest võivad osa võtta kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle riiklikku järelevalvet teostavad ametiisikud, vallavalitsuse ametiisikud ning teised isikud hoolekogu esimehe, tema äraolekul aseesimehe loal.
10) protokollija ees- ja perekonnanimi;
11) hoolekogu esimehe, tema äraolekul esimehe asetäitja ja protokollija allkirjad.
(3) Koosoleku protokoll saadetakse hiljemalt viiendal tööpäeval pärast hoolekogu koosoleku toimumist hoolekogu liikmetele, haridusasutusele ja vallavalitsusele.
Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekul on esindatud vähemalt kaks kolmandikku hoolekogu liikmetest, sealhulgas hoolekogu esimees või aseesimees.
(2) Hoolekogu poolt vastuvõetud otsused vormistatakse kirjalikult hoolekogu esimehe allkirjaga, tema puudumisel aseesimehe allkirjaga. Hoolekogu otsuste täitmist korraldab haridusasutuse direktor koostöös kooli pidajaga.
§ 17. Otsusega mittenõustumine
(1) Hoolekogu otsusega mittenõustumisel on huvitatud isikul õigus pöörduda avaldusega vallavalitsuse poole viie tööpäeva jooksul arvates otsuse teadasaamisest.
(2) Kooli ja hoolekogu vahel tekkinud vaidlused lahendab vallavalitsus, kelle otsus on lõplik.