Tartu valla arengudokumentide koostamise, menetlemise, vastuvõtmise ning avalikustamise kord – Riigi Teataja
Tartu valla arengudokumentide koostamise, menetlemise, vastuvõtmise ning avalikustamise kord
Tartu valla arengudokumentide koostamise, menetlemise, vastuvõtmise ning avalikustamise kord - sisukord
§ 2 Arengukavade, eelarvestrateegia ja eelarve vahelised seosed
2 Valla arengudokumentide koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ning avalikustamine
§ 4 Arengudokumentide periood
§ 5 Arengudokumentide koostamise algatamine ja eelnõu koostamine
§ 6 Arengudokumentide sisunõuded
§ 7 Arengudokumentide eelnõu heakskiitmine ja avalikustamine
§ 8 Arengudokumentide vastuvõtmine ja avalikustamine
§ 9 Arengudokumentide muutmine
§ 10 Arengukava elluviimise seire
3 Valdkonna arengukava koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ning avalikustamine
§ 11 Arengukava periood
§ 12 Algatamine
§ 13 Koostamise põhimõtted
§ 14 Eelnõu koostamine ja avalikustamine
§ 15 Täitmise aruande koostamine ja arengukava muutmine
4 Hallatava asutuse arengukava koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ning avalikustamine
§ 16 Arengukava periood
§ 17 Arengukava koostamise algatamine ja eelnõu koostamine
§ 18 Arengukava sisunõuded
§ 19 Arengukava eelnõu heakskiitmine ja avalikustamine
§ 20 Arengukava vastuvõtmine
§ 21 Vastuvõetud arengukava avalikustamine
§ 22 Täitmise aruande koostamine ja arengukava muutmine
RT IV, 06.12.2019, 28
Vastu võetud 28.11.2019 nr 27
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 372 lg 1, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 67 ja koolieelse lasteasutuse seaduse § 91 alusel.
Määrusega kehtestatakse Tartu valla arengukava ja eelarvestrateegia, valdkonna arengukava ja Tartu Vallavalitsuse hallatava asutuse (edaspidi hallatav asutus) arengukava koostamise, menetlemise, vastuvõtmise ning avalikustamise kord ning Tartu vallast sõltuvatelt üksustelt eelarvestrateegia koostamiseks vajaliku informatsiooni saamiseks andmete esitamise tähtaeg ja kord.
§ 2. Arengukavade, eelarvestrateegia ja eelarve vahelised seosed
(1) Valdkonna arengukava ja hallatava asutuse arengukava peavad olema kooskõlas Tartu valla arengukavaga (edaspidi valla arengukava).
(2) Valla arengukava ja eelarvestrateegia on aluseks Tartu valla eelarve (edaspidi valla eelarve) koostamisel, kohustuste võtmisel, varaga tehingute tegemisel, investeeringute kavandamisel ning investeeringuteks toetuse taotlemisel.
(3) Arengukavades kavandatud tegevuste elluviimiseks vajalikud kulutused ja nende finantseerimine kajastatakse Tartu valla eelarvestrateegias (edaspidi eelarvestrateegia).
(1) Valla arengukava on Tartu valla pika- ja lühiajalisi arengueesmärke määrav ja nende elluviimise tegevusi kavandav dokument, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi ning on aluseks erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele.
(2) Valdkonna arengukava on valla ühe tegevusvaldkonna arengueesmärke määrav ja nende saavutamiseks tegevusi kavandav dokument.
(3) Hallatava asutuse arengukava on hallatava asutuse arengueesmärke määrav ja nende saavutamiseks tegevusi kavandav dokument.
(4) Eelarvestrateegia on valla arengukavas määratud eesmärkide saavutamiseks kavandatavate tegevuste finantsplaan vähemalt nelja eelseisva eelarveaasta kohta. Eelarvestrateegia on arengukava osa.
(5) Valla arengukava ja eelarvestrateegia (edaspidi koos nimetatud arengudokumendid) on aluseks Tartu vallas erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele ning Tartu valla eelarve koostamisele, kohustuste võtmisele ja investeeringute kavandamisele.
(6) Mõistet „sõltuv üksus“ kasutatakse käesolevas määruses kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses sätestatud tähenduses.
(7) Määrus hõlmab ka Tartu valla munitsipaallasteasutusi koolieelse lasteasutuse seaduse tähenduses ja munitsipaalkoole põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse tähenduses.
2. peatükk Valla arengudokumentide koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ning avalikustamine
§ 4. Arengudokumentide periood
Valla arengukava peab hõlmama iga aasta 15. oktoobri seisuga vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat. Kui vallal on pikemaajalisi kohustusi või neid kavandatakse pikemaks perioodiks, esitatakse andmed arengudokumentide kehtivusaega ületavate kohustuste kohta.
§ 5. Arengudokumentide koostamise algatamine ja eelnõu koostamine
(1) Valla arengudokumentide koostamise algatab Tartu Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(2) Valla arengudokumentide eelnõu koostamist korraldab vallavalitsus või arendusspetsialist (edaspidi koostaja).
(3) Osakonnad, volikogu komisjonid, hallatavad asutused ja sõltuvad üksused esitavad ettepanekud arengudokumentide koostamiseks või muutmiseks vajaliku informatsiooni koos rahaliste vahendite vajadustega.
(4) Vallast sõltuvad üksused esitavad vallavalitsuse seatud tähtajaks vallavalitsusele ülevaate oma majandusolukorrast ning arvnäitajad, mis on vajalikud põhitegevuse tulemi ja netovõlakoormuse määra arvutamiseks.
(5) Arengudokumentide koostamise või muutmise vajadus selgitatakse välja esitatud ettepanekute ja arengudokumentide seire käigus.
(6) Koostaja edastab ettepanekud või arengudokumentide eelnõu koos õiendiga otsustamiseks vallavalitsusele.
(7) Vallavalitsus kinnitab vajadusel arengudokumentide menetlemise ajakava ja täpsema korralduse.
§ 6. Arengudokumentide sisunõuded
(1) Valla arengudokumentides esitatakse vähemalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud andmed.
(2) Valla arengudokumentide lähima nelja aasta jooksul teostatavad suuremad investeeringuobjektid esitatakse eelarvestrateegia investeeringute kavas.
(3) Eelarvestrateegias esitatakse vähemalt kohaliku omavalitsuse finantsjuhtimise seaduses sätestatud andmed.
§ 7. Arengudokumentide eelnõu heakskiitmine ja avalikustamine
(1) Koostaja avalikustab vallavalitsuse poolt heaks kiidetud arengudokumentide eelnõu vähemalt kaheks nädalaks Tartu valla kodulehel (edaspidi koduleht).
(2) Vallavalitsus määrab avalikustamisele suunamisel:
1) avaliku väljapaneku alguse ja kestuse;
(3) Tartu valla elanikel on õigus avaliku väljapaneku kestel esitada kirjalikke ettepanekuid.
(4) Valla arengudokumentide avaliku väljapaneku tulemuste arutamiseks korraldab koostaja avaliku arutelu. Avalikul arutelul arutatakse tähtajaks esitatud ettepanekuid. Kui avalikustamise käigus ei esitata arengudokumendi muutmise ettepanekuid, ei pea avalikku arutelu korraldama.
(5) Avalikustamisel esitatud ettepanekute kohta koostab koostaja kokkuvõtte, mis esitatakse vallavalitsusele seisukoha võtmiseks.
(6) Vallavalitsus esitab valla arengukava eelnõu volikogule vastavalt Tartu valla põhimääruses eelnõude esitamisele sätestatud nõuetele ja tähtaegadele.
§ 8. Arengudokumentide vastuvõtmine ja avalikustamine
(1) Valla arengukava võetakse vastu volikogu määrusega hiljemalt selle kehtima hakkamisele eelneva aasta 15. oktoobril.
(2) Vastuvõetud arengudokumendid avalikustatakse Tartu valla kodulehel
(3) Valla arengudokumentide vastuvõtmisel avalikustatakse kodulehel volikogu istungite ja volikogu komisjonide koosolekute protokollid arengudokumentide menetlemise kohta.
§ 9. Arengudokumentide muutmine
(1) Arengukava ja eelarvestrateegia muutmine toimub samadel alustel selle koostamise, menetlemise ja vastuvõtmisega.
(2) Arengukava ja eelarvestrateegia muutmisel koostatakse arengukava ja eelarvestrateegia uues redaktsioonis.
§ 10. Arengukava elluviimise seire
(1) Kui arengukavas ei ole määratud teisiti, korraldab valla arengukava elluviimise seiret vallavalitsus ning valdkonna arengukava seiret valdkondlik osakond.
(2) Ülevaade valla arengukavas ja valdkonna arengukavas ettenähtud eesmärkide täitmisest koostatakse eelneva kalendriaasta kohta ja esitatakse valla majandusaasta aruandes.
3. peatükk Valdkonna arengukava koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ning avalikustamine
§ 11. Arengukava periood
Valdkonna arengukava periood ei tohi ületada valla arengudokumentide perioodi, kui seadus ei sätesta teisiti
§ 12. Algatamine
(1) Valdkonna arengukava koostamise algatab vallavalitsus.
(2) Valdkonna arengukava koostamise algatamise otsuses määratakse osakond, kes koordineerib valdkonna arengukava koostamist.
§ 13. Koostamise põhimõtted
(1) Valdkonna arengukavas käsitletakse üksikasjalikumalt valla arengukavas seatud vastava valdkonna eesmärke, täpsustatakse eesmärkide täitmise võimalusi ja määratakse kindlaks valdkonna edasine areng.
(2) Kui seaduses või selle alusel antud õigusaktis ei ole sätestatud teisiti, esitatakse valdkonna arengukavas vähemalt järgmised andmed:
4) eelmise perioodi arengukava täitmise ülevaade.
§ 14. Eelnõu koostamine ja avalikustamine
(1) Valdkonna arengukava eelnõu koostamist korraldab valdkondlik osakond (edaspidi koostaja).
(2) Valdkonna arengukava koostamist koordineeriv osakond kontrollib arengukava vastavust eelarvestrateegiale ja kehtivale üldplaneeringule ning esitab valdkonna arengukava eelnõu vajalike kooskõlastuste saamiseks vastavatele ametkondadele ja peale seda vallavalitsusele kinnitamiseks ja avalikule väljapanekule suunamiseks. Valdkondlik arengukava avalikustatakse Tartu valla kodulehel.
(3) Valdkonna arengukava avaliku väljapaneku tulemuste arutamiseks korraldab koostaja avaliku arutelu kui avaliku väljapaneku kestel esitatakse kirjalikke ettepanekuid. Avalikul arutelul arutatakse tähtajaks esitatud ettepanekuid.
(4) Valdkonna arengukava eelnõu koostanud osakond teeb avalikustamise ajal esitatud ettepanekutest kokkuvõtte ja esitab selle seisukohavõtuks vallavalitsusele. Vallavalitsus esitab valdkonna arengukava eelnõu volikogule koos muudatusettepanekute kohta antud seisukohtadega.
(5) Valdkonna arengukava võetakse vastu volikogu määrusega.
§ 15. Täitmise aruande koostamine ja arengukava muutmine
(1) Valdkonna arengukava täitmise aruanne koostatakse ning vaadatakse läbi samaaegselt ja samadel alustel valla arengukava täitmise aruandega.
(2) Valdkonna arengukava muutmine toimub samadel alustel valla arengukava muutmisega.
4. peatükk Hallatava asutuse arengukava koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ning avalikustamine
§ 16. Arengukava periood
(1) Arengukava koostatakse arvestusega, et selle periood ei ületaks valla arengukava perioodi.
(2) Kui seaduses või seaduse alusel antud õigusaktis ei ole arengukava perioodi sätestatud, koostatakse asutuse arengukava vähemalt neljaks aastaks.
(3) Kooli arengukava ja lasteaia arengukava koostatakse vähemalt kolmeks aastaks
§ 17. Arengukava koostamise algatamine ja eelnõu koostamine
(1) Kui arengukava koostamise kohustus ei tulene seadusest, otsustab hallatavate asutuste arengukava koostamise vallavalitsus.
(2) Kui hallatava asutuse põhimääruses või õigusaktis ei ole sätestatud teisiti, algatab arengukava koostamise vallavalitsus korraldusega. Vallavalitsuse võib koostada mitme hallatava asutuse peale ühe arengukava.
(3) Arengukava koostamise algatamiseks või selle muutmiseks esitab ettepaneku hallatava asutuse juht või valdkondlik osakond.
(4) Arengukava eelnõu koostab hallatav asutus koostöös valdkondliku osakonnaga.
(5) Kooli ja lasteaia arengukava koostamist ja muutmist korraldab hallatava asutuse juht.
(6) Kool valmistab koostöös hoolekogu, õpilasesinduse, õppenõukogu ning ekspertidega koolist või väljastpoolt kooli ette arengukava eelnõu ja muudatusettepanekud, mis esitatakse läbivaatamiseks vallavalitsusele. Koos vallavalitsuses tehtud muudatuste ja ettepanekutega saadetakse arengukava arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule. Seejärel esitab kooli direktor arengukava eelnõu ja muudatusettepanekud vallavalitsusele heakskiitmiseks. Eelnõule lisatakse hoolekogu, õpilasesinduse ja õppenõukogu protokoll või väljavõte protokollist.
(7) Lasteaed valmistab koostöös hoolekogu, pedagoogilise nõukoguga ja ekspertidega ette arengukava eelnõu ja muudatusettepanekud, mis esitatakse läbivaatamiseks vallavalitsusele. Koos vallavalitsuse tehtud muudatuste ja ettepanekutega saadetakse arengukava arvamuse andmiseks lasteaia hoolekogule ja pedagoogilisele nõukogule. Seejärel esitab lasteaia direktor arengukava eelnõu ja muudatusettepanekud vallavalitsusele heakskiitmiseks. Eelnõule lisatakse hoolekogu ja pedagoogilise nõukogu protokoll või väljavõte protokollist.
§ 18. Arengukava sisunõuded
(1) Hallatava asutuse arengukava peab olema kooskõlas asutuse põhimääruse, valla arengukava ning teiste valdkondlike haldus- ja õigusaktidega.
(2) Arengukavas esitatakse üldandmed ja tegevuse ülevaade (sh missioon, visioon jms). Sellele järgneb asutuse hetkeolukorra kirjeldus koos olulise statistika ja arvandmetega. Hetkeolukorra kirjelduses viidatakse arengukava kehtivuse perioodil lahendamist vajavatele suurematele probleemidele. Järgmisena püstitatakse eelseisvaks arengukava perioodiks valdkondade kaupa asutuse eesmärgid ja põhisuunad, nende saavutamiseks vajalikud tegevused koos oodatava tulemi kirjelduse ja tegevuse täitmise ajalise mõõtega. Tegevused püstitatud eesmärkide saavutamiseks ja investeeringute vajadused esitatakse prioriteetsuse järjekorras. Arengukava lõpus esitatakse teave arengukava kinnitamise ja muutmise protsessi kohta.
(3) Arengukavas esitatakse ka valdkonda reguleerivas seaduses või selle alusel antud õigusaktides arengukava kohta sätestatud nõuded.
(4) Arengukava täitmiseks vajalikud investeeringud ja põhitegevused kajastatakse eelarvestrateegias.
(5) Kooli arengukava ja lasteaia arengukava koostamise aluseks on lisaks § 18 lg-s 1 nimetatule kooli sisehindamise aruandes ja lasteaia sisehindamise aruandes välja toodud asutuse tegevuse tugevused ja parendusvaldkonnad.
§ 19. Arengukava eelnõu heakskiitmine ja avalikustamine
(1) Hallatav asutus esitab arengukava eelnõu vallavalitsusele heakskiitmiseks.
(2) Hallatav asutus avalikustab vallavalitsuse poolt heaks kiidetud arengukava eelnõu hallatava asutuse kodulehel vähemalt kaheks nädalaks.
(5) Arengukava avalikustamisel esitatud ettepanekute kohta koostab hallatav asutus kokkuvõtte, mis esitatakse vallavalitsusele.
§ 20. Arengukava vastuvõtmine
Arengukava võetakse vastu vallavalitsuse määrusega.
§ 21. Vastuvõetud arengukava avalikustamine
Hallatava asutuse juht tagab kehtiva arengukava avalikustamise hallatava asutuse veebilehel.
§ 22. Täitmise aruande koostamine ja arengukava muutmine
(1) Hallatava asutuse arengukava täitmise aruande koostab hallatava asutuse juht ja esitab 1. veebruariks vallavalitsuse valdkondlikule osakonnale.
(2) Munitsipaalkooli ja -lasteasutuse juht esitab vallavalitsusele iga aasta 15. oktoobriks ülevaate arengukavas ettenähtud eesmärkide täitmisest ning arengukava muutmise vajadusest.
(3) Arengukava muutmine toimub samadel alustel selle koostamise, menetlemise ja vastuvõtmisega.
(1) Tartu Vallavolikogu 28.06.2018 määrus nr 18 „Tartu valla hallatavate haridusasutuste arengukava koostamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõike kohase määruse alusel vastu võetud arengukavad jäävad kehtima kuni nende kehtivusaja lõpuni.


text:
Hagi tagamine pärimisasjas - Pluss
Hagi tagamine pärimisasjas
http://www.nc.ee/?id=11&tekst=RK/3-2-1-68-14
Riigikohtu 24.09.2014 lahend nr 3-2-1-68-14
Avaldaja esitas hagi tagamise avalduse, mille kohaselt on pärandaja teinud eri aegadel oma Eestis asuva vara kohta kaks testamenti – 2013. a suulise testamendi Israelis ja 2009. a notariaalse testamendi Eestis. Avaldaja palub hagi tagamise korras keelata notaril Eestis pärandaja pärimisasjas toimingute (pärimistunnistuse, annakusaaja tunnistuse ja sundosa saaja tunnistuse väljastamine) tegemine, kuni Israelis lõppeb vaidlus suulise testamendi kehtivuse üle. Maakohus rahuldas hagi tagamise avalduse. Ringkonnakohus asus vastupidisele seisukohale ning jättis hagi tagamise avalduse rahuldamata. Avaldaja pöördus Riigikohtusse.
Ringkonnakohtu määrus tuleb tühistada menetlusõiguse normi olulise rikkumise tõttu.
Kohtu pädevuses on hagi tagamiseks keelata notaril hagi tagamise avalduses märgitud toimingute tegemine pärandvara hoiumeetmena. Avaldaja taotlus on käsitatav pärimisseaduse (PärS) § 111 lg 4 järgi esitatud taotlusena otsustada pärandvara hoiumeetmena hagi tagamise üle asjas, kus on tekkinud vaidlus selle üle, kes on pärandaja Eestis asuva vara pärijaks.
Hagi tagamisel PärS § 110 lg 1 p 1 kohaldamiseks ei pea olema pärandvara kohta algatatud kohtuvaidlust. Avalikku registrisse kantud vara suhtes võib hagi tagamise abinõu rakendada ka registri asukoha järgne kohus. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 382 lg 3 võimaldab esitada Eestis hagi tagamise avalduse nii juhul, kui hagi on esitatud mõnele välisriigi kohtule, kui ka juhul, kui hagi tuleb esitada mõnele välisriigi kohtule.
Riigikohus jättis jõusse maakohtu määruse resolutsiooni, arvestades Riigikohtu määruse põhjendusi.
Riigikohus tunnistas, et RLS § 56 lg 1 koosmõjus lisaga 1 (alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) oli põhiseadusega vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 350 000 krooni kuni 400 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 40 000 krooni.

matches:
§ 111
§ 110
§ 382
Riigikohus
Riigikohus
§ 56


text:
Kokku: 162| Näitan: 1 - 20
3-3-1-38-00 Riigikohus 22.12.2000
Kriminaalmenetluse koodeks ei reguleeri, kuidas on võimalik isiku õigusi rikkuva uurimistoimingu peale kaevata kohtusse. Põhiseaduse § 15 lg 1 alusel on igaühel õigus pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse. Selles sättes ei nähta ette võimalust teha nimetatud põhimõttest erand mõnes valdkonnas.
3-3-2-1-01 Riigikohus 23.04.2001
Kui avaldamata üldakt on vaidluse lahendamisel otsustava tähendusega, siis tuleb sellise avaldamata akti ilmsikstulek lugeda teistmise aluseks. Isik peab saama kohtule esitada oma väited, tuginedes asjassepuutuvale üldaktile, millest ta polnud teadlik seetõttu, et akt polnud avaldatud ja selle olemasolu vaidluse ajal ei olnud teada. Vastasel korral poleks reaalselt tagatud Põhiseaduse §-s 15 lg 1 sätestatud kaebeõigus.
Kriminaalmenetluse koodeksiga sätestatud õigus kaevata prokurörile ja riigi peaprokurörile on olemuselt subjektiivne õigus. Ka need õigused, mida soovitakse kaitsta kriminaalmenetluse abil, on olemuselt subjektiivsed õigused. Põhiseaduse § 15 lg 1 ei anna alust järelduseks, et Eesti õiguskorras on subjektiivseid õigusi, mille kohtulik kaitse on põhimõtteliselt välistatud. Seega peab kohtulikule kontrollile olema allutatud ka uurija ja prokuröri tegevus kriminaalmenetluse alustamisel. Kuna kehtivas kriminaalmenetlusõiguses pole sätteid, mis annaksid väidetavale kannatanule võimaluse vaidlustada kriminaalmenetluse alustamisest keeldumist kohtus ja puudub kohtuliku kontrolli võimalus, jääb ainsaks õiguskaitse võimaluseks kaebuse esitamine halduskohtule. Sellisele järeldusele orienteerib Riigikohtu üldkogu 22. detsembri 2000. a määrus haldusasjas nr 3-3-1-38-00 ning Põhiseaduse § 13 1. lõike esimene lause ja 2. lõige ning § 14. Kui Põhiseaduse §-s 13 lg 2 nimetatud seadus puudub, siis on kohus kohtuniku õiguse korras pädev vastava normi looma. Halduskohus ei saa hinnata kriminaalmenetluse alustamise vajalikkust ja otstarbekust ning saab kontrollida vaid seda, kas uurija ja prokurör toimisid seaduspäraselt. Halduskohus ei saa teha ettekirjutust alustada kriminaalmenetlust. Halduskohus ei tohiks piirduda ainult kontrollimisega, kas on rikutud põhiõigusi, sest kriminaalmenetluses saab kaitsta ka õigusi, mis pole käsitatavad põhiõigustena. Kui isiku väidetavat õigust ei saa kriminaalmenetluses kaitsta, jääb halduskohtule kriminaalmenetluse algatamisest keeldumise peale esitatud kaebus rahuldamata. Kaebus jääb rahuldamata ka siis, kui kriminaalmenetluse alustamisest keeldumisel või sellele eelnevalt ei ole rikutud kriminaalmenetlusõiguse norme.
3-3-1-27-02 Riigikohus 06.06.2002
Enne 1. jaanuari 2002 tekitatud moraalse kahju hüvitamise aluseid reguleerib Tsiviilseadustiku üldosa seadus. Kuigi TsÜS §-st 26 tuleneb, et isiklike õiguste kaitse, sh moraalse kahju hüvitamine, on võimalik eeskätt isiku au teotamise, eraelu puutumatuse rikkumise või nime õigustamatu kasutamise korral, ei saa avalik-õiguslikes suhetes tekitatud moraalse kahju hüvitamisel TsÜS § 26 tõlgendada piiravana. Lähtuda tuleb PS § 25 eesmärgist ja mittevaralise kahju hüvitamise üldistest põhimõtetest. PS § 25 eesmärk ei ole moraalse kahju tingimusteta ja üksnes rahaline hüvitamine. Mittevaraline kahju võib olla heastatav ka teiste vahenditega, näiteks vabandamisega kannatanu ees. Mittevaraline kahju seisneb isiku hingelistes kannatustes (nt alandatus, solvumine, hirm, nördimus, mure, kaotusvalu) või füüsilistes kannatustes, mida on talle tekitatud tahtlikult või hooletuse tõttu. Põhiseaduses on erilist tähelepanu pööratud inimväärikuse tagamisele. Avaliku võimu kandja vabaneb mittevaralise kahju rahalise hüvitamise kohustusest, kui ta tõendab, et kahju põhjustanud avalikku ülesannet täitnud isik ei olnud kahju tekitamises süüdi. Mittevaralist kahju saab hüvitada vaid sellele isikule, kelle õigusi on kahju tekitamisel rikutud.
PS § 25 tekstiosast "õigusvastaselt tekitatud" ja §-st 13 lg 2 tuleneb, et kahju hüvitamise aluseks pole igasugune avalike ülesannete täitmine, vaid üksnes õigusvastane akt või toiming, sh tegevusetus või viivitus. Omandireformi puhul tuleb tegevusetuse või viivituse hindamisel lähtuda kohustatud subjekti ja õigustatud subjekti vastastikusest käitumisest ja asja keerukusest.
3-3-3-2-03 Riigikohus 16.10.2003
Halduskohtumenetluse seadustik § 14 lg 3 p 1
Halduskohtumenetluse seadustik § 45 lg 1 p 2
Põhiseaduse § 24 lõige 1 sätestab igaühe õiguse olla oma kohtuasja arutamise juures. HKMS § 14 lg 3 p 1 kohaselt peab halduskohus kaasama haldusasja lahendamisse kolmanda isiku, kelle seadusega kaitstud õiguste ja vabaduste üle võidakse asja arutamisel otsustada.Vaidlus isiku kohustuse kehtivuse üle on isiku õigusi puudutav vaidlus. Isiku õigusi puudutab ka kohtuotsus, millega isiku kohustus tuvastatakse. Säärane kohtuotsus tehakse "oma kohtuasjas" PS § 24 lg 1 tähenduses.
Apellatsioonkaebuse esitamise võimalus ei keela kohtuvea parandamise avalduse esitamist, kui selleks on alus. Vastasel juhul poleks HKMS § 81 lg 1 p-le 2 tuginedes kunagi võimalik kohtuvea parandamise avaldust esitada, sest kohtumenetlusse kaasamata protsessiosaline võiks esitada apellatsioonkaebuse.

matches:
Riigikohus
§ 15
Riigikohus
§ 15
§ 13
§ 14
kohus
Riigikohus
§ 26
§ 25
§ 25
§ 25
Riigikohus
§ 14
§ 45
§ 24
§ 14
§ 24
§ 81


Isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlemisel fotole esitatavad nõuded – Riigi Teataja
Isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlemisel fotole esitatavad nõuded
Isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlemisel fotole esitatavad nõuded - sisukord
§ 3 Foto kvaliteet
§ 4 Nõuetele mittevastav foto
§ 5 Näokujutise nõuded
RT I, 26.04.2019, 4
Vastu võetud 01.12.2015 nr 62
RT I, 08.12.2015, 4
14.11.2016 RT I, 18.11.2016, 2 01.01.2017
22.04.2019 RT I, 26.04.2019, 2 29.04.2019
Määrus kehtestatakse isikut tõendavate dokumentide seaduse § 15 lõike 7 alusel.
Määrusega kehtestatakse isikutunnistuse, elamisloakaardi, e-residendi digitaalse isikutunnistuse, Eesti kodaniku passi, diplomaatilise passi, meremehe teenistusraamatu, välismaalase passi, ajutise reisidokumendi, pagulase reisidokumendi ja meresõidutunnistuse (edaspidi isikut tõendav dokument) väljaandmise taotlemisel fotole esitatavad nõuded.
(2) Foto peab olema digitaalne, värviline ja vähemalt 1300 pikslit lai ja 1600 pikslit kõrge. Fail peab olema .jpg- või .jpeg-vormingus ning miinimumsuurusega 1 MB ja maksimumsuurusega 5 MB.
[RT I, 26.04.2019, 2 - jõust. 29.04.2019]
(21) Põhjendatud juhtudel võib Politsei- ja Piirivalveamet erandina käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatust vastu võtta foto, mis on esitatud kõrge kvaliteediga paberil. Foto digitaliseerimise tulemus peab vastama käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud nõuetele.
(4) Taotlusele lisatud foto ei tohi olla tehtud varem kui kuus kuud enne taotluse esitamist.
(5) Politsei- ja Piirivalveamet võib erandina käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatust vastu võtta ka foto, mis on tehtud kuni 12 kuud enne taotluse esitamist, kui esitatud foto võimaldab Politsei- ja Piirivalveameti hinnangul taotleja üheselt tuvastamist.
[RT I, 18.11.2016, 2 - jõust. 01.01.2017]
(6) Alla üheaastase lapse foto või näokujutise vastavuses võib olla minimaalne vältimatu kõrvalekalle käesoleva määruse § 5 lõigetes 1–3 ja §-s 6 kehtestatud nõuetest.
(7) Kui isiku terviseseisund ei võimalda käesolevas määruses kehtestatud nõuetele vastava foto tegemist või näokujutise võtmist, võib:
1) tema dokumenti kantav foto olla tehtud varem kui kuus kuud enne taotluse esitamist, kui foto võimaldab dokumendi kasutaja isikusamasust üheselt kontrollida;
2) foto või näokujutise vastavuses olla minimaalseid vältimatuid kõrvalekaldeid käesoleva määruse § 5 lõigetes 1–3 ja §-s 6 kehtestatud nõuetest, kuid fotol või näokujutisel ei tohi olla teisi isikuid.
(8) Terviseseisundit, mille tõttu ei ole isikul võimalik nõuetekohast fotot teha või näokujutist anda, peab isik või tema seaduslik esindaja tõendama.
(9) Käesoleva paragrahvi lõigetes 6 ja 7 sätestatud juhtudel otsustab Politsei- ja Piirivalveamet, kas nõuetele mittevastava foto või näokujutise esitamine on põhjendatud, ning hindab, kas nõuetele mittevastavalt fotolt või näokujutiselt on võimalik isikusamasust üheselt kontrollida ning kas foto võimaldab näokujutise kandmist isikut tõendavasse dokumenti ja näokujutise töötlemist.
§ 3. Foto kvaliteet
[Kehtetu - RT I, 26.04.2019, 2 - jõust. 29.04.2019]
§ 4. Nõuetele mittevastav foto
(4) Foto ei või olla tehtud liialt lühikese fookuskaugusega objektiiviga, mis põhjustab näokujutises radiaalseid moonutusi.
§ 5. Näokujutise nõuded
(1) Fotografeerimisel peab kaamera olema isiku näoga samal kõrgusel. Fotol kujutatud isiku õlad peavad olema objektiiviga paralleelselt. Isiku pea võib olla kuni viie kraadi ulatuses kaldu vasakule, paremale, ette või taha või olla pööratud vasakule või paremale.
(2) Fotol peavad olema nähtavad isiku pea ja õlad. Fotol või näokujutisel peab isiku nägu alalõuast kuni otsmiku alumise osani ning paremast kõrvast kuni vasaku kõrvani olema selgelt nähtav ning minimaalsete varjudega.
(3) Fotol peab isik olema kujutatud otsevaates ja loomulikus olekus – neutraalse ilmega, avatud silmadega, suletud suuga, peakatteta, peakaunistuseta ning vaade peab olema suunatud objektiivi.
(7) Silmade keskkohast läbi tõmmatud kujuteldav horisontaalne joon peab asuma foto alumisest servast 50–70% kõrgusel foto vertikaalsest kogupikkusest. Alla 11-aastase isiku fotol võib nimetatud minimaalne väärtus olla 40%.
(8) Foto kadreerimine on lubatud viisil, et isiku juuksed ei jää terviklikult nähtavale.
(9) Fotol ei tohi juuksed või näokaunistused isiku nägu varjata ega tekitada näole varje. Nina- ja kulmurõngad ja muud näokaunistused võivad fotol näha olla tingimusel, kui need ei takista isiku ühest tuvastamist.
1) isiku silmaava, silmalaud ja silma vikerkest peavad olema selgelt nähtaval;
4) isikut peab olema võimalik üheselt tuvastada ja isiku näokujutis ei tohi olla prilliraamidega varjatud.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud Siseministeeriumi kirjalikku hinnangut ei pea esitama e-residendi digitaalse isikutunnistuse väljaandmise taotleja, kui taotleja märgib taotluses selle usulise ühenduse nime, millesse ta kuulub.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud juhul võib Politsei- ja Piirivalveamet küsida Siseministeeriumi kirjalikku hinnangut taotleja vajaduse kohta kanda fotol religioossete tõekspidamiste tõttu peakatet.
(2) Foto soovitatav taustavärvus on helehall, helesinine, beež või helepruun.


Mikä macbook air kannattaa ostaa black friday germany ps4. Omniva kampaania võistluse 15
Mikä macbook air kannattaa ostaa black friday germany ps4. kust osta minigrip kott how to void reissue ticket in galileo
Finnfoam hind my little pony müük. angel eyes müük kuidas osta hind kinnisvara hispaanias.bmw italia nulla osta osta ee trahvid..
Mikä macbook air kannattaa ostaa black friday germany ps4. värvid müük black friday black season pass ww2.autogaasi font hind eestis plekkkatuse paigalduse hind.minecraft xbox 360 osta black friday tablet pc
Traktor t 25 müük kasutatud haagissuvilate müük.Belarus 82 germany müük baby born osta.Galaxy fold osta bengali kassipojad müüa.Osta ee monitor väikemootorid müük.Audio müük tartu kingitus 3 aastasele lapsele.Garderoobisüsteemide müük atm 125cc müük.Elisa osta puhelin isase kassi kastreerimise hind.Estonia teater kinkekaart alexela sportland kampaania.Black friday friday 2020 hotel deals ireland kinnisvara müük ja maksud.Elektrimüük eesti energiale seksi müük.Majade müük türil rula al hindi.Video iphone x 4k henna tattoo hand white.Osta vene playstation 2 konsool müük Rehvivahetus hind htc vive black friday valge friday 2020.Cnc pingi müük lego müük eestis Mida osta valgevenest black friday ireland harvey norman toyota starlet müük samsung süntesaatorid müük roman original black friday galaxy j1 hind Summutitoru müük saeraamide müük.Puitbriketi müük haapsalus paneer in hindi.Kust saab osta eetrit bleibleid müük.Word usuń ostatnią stronę black friday nfl shop europe.Pavlova koogi hind hind teetanuse vaktsiin hind.Audi a4 1 8 müük black friday deals beats headphones uk.Maja hindamine hind jalutuskepp müük.Killustiku müük jõgevamaal kokkupandavad majad hind.Osta tv osamaksulla terrassilaua m2 hind.Nintendo 3ds black friday prem hindi movie.Black macbook friday flights sale koi hindi song
Must reede rocca black al mare black friday mauritius telecom.Lego duplo allahindlus hilti nivelliir müük
Kuumakindel klaas müük black friday avianca colombia.Tortuga backpack black friday subaru impreza wrx sti müük.Iphone 7 hindi titaani keyboard red dead redemption 2 black friday sale australia.Kauboi saabaste müük co2 kvoodi hind.Iphone se kannattaako ostaa killustiku müük keilas.When is black friday 2020 best buy sirelite müük.Samsung galaxy s8 plus price black friday coop sünnipäeva soodustus.Kasutatud varuosade müük black friday 2020 sales.Lego hindi meaning black friday uk.Iphone 10 hind bandhan toote hindi movie
Cashflow lauamäng hind india news hindi.Puitbriketi müük macbook võrus airedale terjer müük.Nikon d7000 hind eesti bensiini hind.Hind filmlari uzbek tilida skachat garaažiuksed hind.Voolumõõtja müük pannonia külgkorv müük.Kasutatud turvatoolide müük best black friday furniture deals 2020.Soodustused ee kasutatud paadid müük.Laste krossikas müük black friday phone deals uk 2020.Golden hinde london taburetid müük.Hilarious black friday jokes samsung galaxy note 10 1 hind.Õhupüssid müük iiri kohvi hind.Kasutatud pulmakleitide müük söegrill müük.Smart tv hind aknaklaasi hind
Klaasist pudelite müük 585 kulla müük.Htc one m8 review in hindi kust osta kasuka.Kinnisvara ostu müügilepingu näidis turvatool müük.Iphone 5s aku vahetus hind gaasi hind kodutarbijale.Tühjade pudelite müük ate super hind helicopter.Lottemaa sooduskood 2020 järkamissaag müük.Vertikaalne tuulegeneraator hind alumiinium plaatide müük.Kontaktgrill müük eesti pass hind.Id kaardi taotlemine lapsele hind teemantpuurimine hind.Auto esitulede müük cat hind leg.Windows 10 müük partide müük.Poltide müük pärnus arki eksam hind.Iphone 5s aku müük black friday germany online.Amazon black friday 2020 warehouse deals kunstkuuskede müük
Telliskivi ladumise hind jooksulint müük.Pihlaka istikute müük black dell latitude müük.Karcher vitre black friday black friday bras n things
Ostu müügilepingu näidis hind kinosi uzbek tilida.Marmor plaat hind mirena spiraali hind.Müüa kasutatud mööbel acer chromebook black friday 2020.Allahindlused londonis kasutatud seifide müük.Iphone black friday deals 2020 germany when is black friday 2020.Mobiiltelefonide müük pärnus taimede müük rakveres.Red bull hindi evernote mai subaru hind outback esiklaasi hind.Alumiinium redelite müük konsoolimängude müük.Macbook air aku vahetus hind kaevupump müük.Hindi pod 101 moskvich 2140 sl müük.Koduelektroonika müük fiiberoptiline kaabel hind.Its black friday mr owl kuppelkasvuhoone hind
Black friday original meaning selver partner kinkekaart.Gps müük tartus pinnase müük pärnu.Range rover hindi review noodipult müük.Odav aken grupp oü kasko (2020) hindi dubbed.Savinõude müük coca typing cola korgi kampaania.Alumiiniumtelling müük kasutatud basseinide müük.Black friday marketing digital mee müük.Hindrabii beauty com osta ipad pro.Aknad paigaldus hind puugisüsti hind.Kinesioteip hind urban decay game of thrones osta.Ona hind kino uzbek tilida vankrite müük tartus.Hind online typing test black friday prank
Strider müük kütuse hind lätis.Pinotex base kannattaa hind www hindilinks.Coop pank kampaania black friday headphones sony
Projector hindi movies katuse ehitus hind.Kohtutäiturite varade müük spotify hindi music.Skultes jahtu osta black kodiaq review in hindi.Abort hind roxy black friday 2020.Crocs watches c8 osta ohtlike puude langetamise hinnad.Black friday film minu tv sooduskood.Tsintsilja müük graniitkillustiku hind.Apteegikaal müük velgede müük tallinnas.Postipuur müük video lamborghini aventador svj.Betooni müük osta acana koeratoit.Black friday sale 2020 oneplus 6t video iphone 7 na agua.Best black friday ads kohvitasside müük.Pärnu technopolis fitness hind võistlused vanad autode müük.Maa müük tallinnas pakkumised rimi.Black friday facts uk kasutatud õhksoojuspump hind
Knauf mp 75 hind kapteni grill hind.Black friday 2020 uk pc components catherine hinds microblading.Autotelgid müük hind bint maktoum maailmaturul bin juma al maktoum sister.Happy socks black friday code naistepäeva üllatus.Soodsad lennupakkumised sony xperia xa price india.Laste seljakotid müük kasutatud asjade müük internetis.Dji phantom 4 müük rmk küttepuidu hinnad.Playstation store black friday 2020 black friday shopping 2020 uruguay.Pardifilee hindi autode müük viljandis.Renault scala hindi me silikoonkrohv hind.Tequila hindi iglusaun müük.Black friday 2020 online start times kasutusloa taotlemine kilpkonna hind.Hobuste müük lätis toote khilone hindi mp3.Installation windows 8 hindi osta lilled tallinnas
Kanalisatsioonikaevude müük pulmadeks kingitus mehele lego vistlus 2020 tiibeti piimaseene müük Continental rehvid müük honda civic rool müükRemy martin vs hind julukuuse müük pärnus when is black huawei mate 10 review in hindi vrevoodi müük friday sales in us buy samsung suvilate müük viljandimaal matkaautode müük galaxy s7 used Vannide müük tallinnas black friday mikä promotion mauritius.Iru hooldekodu hind apple store black friday 2020 south africa.Pumppüss müük emmaljunga super viking müük.Canon eos 1100d hind yamaha raptor ostaa 660 müük.Dog cannot stand on hind legs rinnasuurendus hind.Odav ööbimine palangas kaitseväe autode müük.When is amazon black friday 2020 samsung galaxy note 10 unboxing in hindi.Godaddy black friday renewal fitbit flex macbook 2 osta.Taliküüslaugu seeme müük h&m black friday discount germany code.Pubg ps4 müük sony xperia xz1 compact müük Circle k kinkekaart kassipoegade müük ostaa 2020.Raadioga kõrvaklapid müük ttü eap hind.Samsung a50 hindi korteri müügist makstav tulumaks.Hind 11 enzyme black friday stores usa.Super hind mahnisi boxca nokia 3310 3g osta.Väike brabandi grifoon müük jeep cherokee müük.Espumisan tilgad hind aliexpress black friday 2020 deals.Kultuurmustikas hind atv lastele müük.Naastude müük sony xperia v hind.Kardi raam müük küttepuude müük müük pärnumaa
Mikä macbook air kannattaa ostaa black friday germany ps4. müük väljapoole euroopa liitu black friday deals asia
Toyota tstukite müük posta kodu istanbul maltepe zümrütevler
Toyota tstukite müük posta kodu istanbul maltepe zümrütevler. vilja hind 2020 cat hind legs wobbly.kinkekaart ülemiste nerf rival müük.vaarika müük id tstukite kaardi hind pensionärile
Mikä macbook air kannattaa ostaa black friday germany ps4. phivara müük väiketraktor müük
Leatherman wave black friday when is amazon black friday sales 2020
Vrkaia paigaldamise hind lindex uk black friday


Juhtumi lõpetamise otsus - AS Narva Elektrivõrk / Eesti Energia AS
Konkurentsiamet alustas peadirektori 15.03.2001.a käskkirja nr 7-a kohaselt, lähtudes AS-lt Narva Elektrivõrk 01.03.2001. a. Konkurentsiametile saabunud kirjast, juhtumi nr 07/01 menetlemist. AS Narva Elektrivõrk väitis nimetatud kirjas, et Eesti Energia AS monopoolse ettevõtjana on avaldanud survet AS-le Narva Elektrivõrk enda poolt koostatud uute võrguteenuste lepingute sõlmimiseks, mille tüüptingimustes olevad seisukohad ei ole kooskõlas lepingupartnerite õiglase kohtlemise põhimõtetega.
Konkurentsiamet informeeris juhtumi menetlemise alustamisest osapooli.
Konkurentsiamet avaldas 01.04.2001.a ajalehes Äripäev teate, milles palus asjast huvitatud kolmandatel isikutel või nende esindajatel, kellel on asjakohast teavet, saata see Konkurentsiametile. Kolmandatelt isikutelt teavet ei laekunud.
Eesti Energia AS on 100%-liselt riigi omandis olev Eesti suurim ettevõtja, kes tegeleb energia tootmise, ülekande, jaotuse ja müügiga ning muude energiaalaste teenustega. Eesti Vabariigi ja Eesti Energia AS-i vahel 28. aprillil 2000. a sõlmitud lepingu järgi on Eesti Energia AS-i tegevuspiirkonnaks Eesti Vabariik. Eesti Energia AS-i majandustegevus on korraldatud erinevate struktuuriüksuste kaudu. Eesti Energia AS-i äriüksused on Iru Elektrijaam, põhivõrk koos juhtimiskeskusega (edaspidi Põhivõrk), jaotusvõrk, teenindus ja energiakaubandus. AS Narva Elektrijaamad on Eesti Energia AS-i tütarettevõtja.
Eesti Energia AS on Eesti territooriumil tegutsev ainus põhivõrguettevõtja, kes opereerib põhivõrku läbi oma struktuuriüksuse Põhivõrk. Ettevõtjad, kelle elektriseadmed on ühendatud põhivõrguga, sõlmivad lepingu Eesti Energia AS-ga. Eesti Energia AS on samuti suurim jaotusvõrguettevõtja, kes opereerib läbi oma struktuuriüksuse, jaotusvõrk, ligikaudu 40900 km2 suurust teeninduspiirkonda.
Kaebuse esitaja
AS Narva Elektrivõrk on elektrisüsteemis üks jaotusvõrku opereerivatest ettevõtjatest (jaotusvõrguettevõtja) ja tema tegevuspiirkonnaks on määratletud Narva linn, Narva-Jõesuu, Sillamäe ja Vaivara vald. AS-i Narva Elektrivõrk elektriseadmed on ühendatud Eesti Energia AS-i Põhivõrguga Balti EJ, Allika, Sirgala, Viivikonna ja Joala alajaamades.
Eesti Energia AS-i ja AS-i Narva Elektrivõrk vahel 23.02.2000. a. sõlmitud elektrienergia võrguühenduse leping nr 00/28-PV lõppes 31.12.2000. a. Enne lepingu lõppemist 2000. a suvel teavitas Eesti Energia AS-i struktuuriüksus Põhivõrk AS-i Narva Elektrivõrk uuest lepingute struktuuri kehtestamise kavast senise ühe lepingu asemel. 2000. a detsembris saatis Eesti Energia AS AS-le Narva Elektrivõrk uute lepingute esialgsed projektid, mille osas peeti kuu lõpul läbirääkimisi. AS Narva Elektrivõrk väidab, et nimetatud läbirääkimised takerdusid, sest Eesti Energia AS-i Põhivõrgul ei olnud valmis tüüptingimused, mis olid lepingute lahutamatuks osaks. Eesti Energia AS väidab, et leidis, et nimetatud lepingud ei olnud juriidiliselt korrektsed ning asus koostama uusi lepinguid, mille lahutamatuks osaks oleksid tüüptingimused. 01.02.2001. a saatis Eesti Energia AS-i Põhivõrk AS-le Narva Elektrivõrk uued lepingud – võrguühenduse kasutamise-, ülekande- ja juhtimislepingud ja nende lahutamatuks osaks olevad tüüptingimused (projektid). AS Narva Elektrivõrk asus seejärel nimetatud lepingute projekte juriidiliselt ja tehniliselt analüüsima ning inglise keelde tõlgituna omanikega Cinergy korporatsioonist (USA) kooskõlastama (AS-i Narva Elektrivõrk 28.02.2001 kiri).
23.02.2001. a kirjas AS-le Narva Elektrivõrk teatas Eesti Energia AS võrguteenuste osutamise lõpetamisest järgmiselt: “Eesti Energia AS-i ja AS Narva Elektrivõrk vahel 23.02.2000. a sõlmitud Elektrienergia võrguühenduse leping nr 00/28-PV lõppes 31.12.2000. a. Edasine teenuse osutamine on toimunud suulise kokkuleppe alusel. Läbirääkimisi uute lepingute sõlmimiseks ei ole seni õnnestunud lõpule viia. Tulenevalt eeltoodust lõpetame aktsiaseltsile Narva Elektrivõrk võrguteenuste osutamise 31.03.2001. a. Võrguteenuste osutamine alates 01.04.2001. a on võimalik ainult uute lepingute (võrguühenduse kasutamise leping, ülekandeleping, juhtimisleping) sõlmimisel enne nimetatud tähtaega.”
28.02.2001. a kirjas nr 476 Eesti Energia AS-i Põhivõrgule väitis AS Narva Elektrivõrk, et Eesti Energia AS-ga ei ole läbirääkimisi uute lepingute üle õnnestunud alustadagi, kui Eesti Energia AS avaldab juba ühepoolset survet võrguteenuste lõpetamisega. AS Narva Elektrivõrk saatis nimetatud kirjast ärakirjad Energiaturu Inspektsioonile ja Konkurentsiametile, teavitades sellest ka Eesti Energia AS-i. Samas kirjas viitas AS Narva Elektrivõrk, et sai Eesti Energia AS-lt läbi räägitavate lepingute projektid alles 01.02.2001. a ning avaldas valmisolekut läbirääkimisi jätkata. 02.03.2001 saatis Eesti Energia AS AS-le Narva Elektrivõrk kirja, milles tõdes, et on toimunud olulisi sündmusi lepinguliste suhete korrastamisel ning avaldas lootust, et läbirääkimised toimuvad seisukohtade kiire lähenemise vaimus ning, et 23.02.2001. a. kirjas toodud äärmuslikeks toiminguteks puudub vajadus.
15.03.2001 alustas Konkurentsiamet käesoleva juhtumi menetlemist.
Läbirääkimiste tulemusena sõlmiti uued lepingud Eesti Energia AS-i ja AS-i Narva Elektrivõrk vahel 25.05.2001. a. Selle ajani toimus teenuse osutamine suulise kokkuleppe alusel.
Eesti Energia AS Põhivõrk muutis alates 2001. aastast oma lepingute struktuuri nii, et varasema ühe lepingu asemel sõlmiti kõikide võrguettevõtjatega kolm lepingut, mille lahutamatuks osaks on põhivõrguga liitumise, võrguühenduse kasutamise ning ülekande-, juhtimis- ja muude teenuste osutamise tüüptingimused (edaspidi tüüptingimused).
Lepingute tekstide koostamisel töötati Eesti Energia AS väitel läbi Soome, Rootsi ja teiste maade vastavad lepingud, kust on üle võetud paljud põhimõtted ja lepingute struktuur.
Alates 2001. aastast sõlmib Eesti Energia AS-i Põhivõrk kõikide oma klientidega eraldi järgmist tüüpi lepingud:
Võrguühenduse kasutamise leping, kus määratletakse omandipiir, teeninduspiir ja kõik liitumisega seotu, samuti tingimused elektrijaama soetamisel.
Ülekandeleping, mis sätestab elektrienergia ja võimsuse ülekandmise tingimused, ülekantud elektrienergia koguse ja võimsuse mõõtmise korra, ülekandeteenuse eest tasumise põhimõtted.
Juhtimisleping, millega lepitakse kokku elektrisüsteemi talitluse juhtimise korralduse põhimõtted ning poolte õigused ja kohustused elektrisüsteemi talitluse juhtimise tagamisel.
Kõikide eeltoodud lepingute lahutamatuks osaks on tüüptingimused, mis määravad kindlaks Eesti Energia AS-i ja võrguühenduse kasutaja õigused ja kohustused nimetatud lepingute sõlmimisel, täitmisel ning lõppemisel. Kõik tüüptingimustes sätestatu on osapooltele täitmiseks kohustuslik. Eesti Energia AS-i Põhivõrk eesmärk on rakendada kõikidele klientidele praktiliselt samasid tüüptingimusi, erinevad on vaid lisad – kogused, juhtimine, liitumispunktid.
AS-i Narva Elektrivõrk ning Eesti Energia AS-i vahel 25.05.2001. a sõlmitud lepingute struktuur oli samasugune eelpool kirjeldatuga.
Eesti Energia AS-i ja AS-i Narva Elektrivõrk vaheline läbirääkimisprotsess kestis umbes pool aastat. Eesti Energia AS-i esindajate sõnul olid põhilised vaidlusteemad viiviseprotsent ja kahjude hüvitamine. 28.02.2001. a kirjas Energiaturu Inspektsioonile ja Konkurentsiametile leidis AS Narva Elektrivõrk, et Eesti Energia AS esitatud lepingute projektides:
tüüptingimused on ühepoolsed, kuna Eesti Energia AS saab igal ajal muuta kliendile kohustuslikke tingimusi;
tüüptingimustega mittenõustumise korral on Eesti Energia AS kliendil võimalus vaid leping lõpetada;
Eesti Energia AS jätab selgusetuks elektrienergia lõpliku hinna, sest põhitariifidele on võimalik lisaks kehtestada uute hinnakirjadega lisatariife ja nõuda trahve;
Eesti Energia AS maandab kõik reaalsest elust tulenevad riskid kliendile.
Esimesed kolm probleemi lahendati läbirääkimiste käigus mõlemat osapoolt rahuldavalt. Tüüptingimuste punkt 1.10, mis algselt andis võrguettevõtjale õiguse tüüptingimused ühepoolselt muuta ilma lepingut muutmata, sõnastati tüüptingimuste lõppversioonis järgmiselt: “Võrguettevõtjal on õigus teha Kliendile ettepanek Tüüptingimuste muutmiseks. Võrguettevõtja peab Tüüptingimuste muutmise ettepaneku esitama Kliendile vähemalt 30 päeva enne Tüüptingimuste muudatuste kavandatavat jõustumist ette teatama.”
Samuti jäeti tüüptingimuste lõpp-variandist välja punkt 1.11, mille järgi anti kliendile tüüptingimustega mittenõustumise korral õigus leping üles öelda.
Võrreldes esialgse variandiga on tüüptingimuste lõppvariandi punkti 10.6 täiendatud järgmiselt: “Võrguettevõtjal ei ole käesolevas punktis sätestatud Hinnakirja ühepoolse muutmise õigust nende Teenuste osas, mille puhul on üheaegselt täidetud kõik järgnevalt loetletud tingimused:
Kliendil ei ole võimalik osta Teenust kolmandatelt isikutelt;
Teenuse eest võetav tasu või muu Makse ei ole kooskõlastatud või kinnitatud seaduses sätestatud pädeva järelevalveasutuse poolt ja seaduses ettenähtud juhtudel, ulatuses ja korras avalikustatud. “
Läbirääkimised toimusid ka vastutuse piirmäärade osas, mida kuni 31.12.2000 kehtinud lepingutes ei olnud. Esialgselt Eesti Energia AS-i poolt 01.02.2001 AS-le Narva Elektrivõrk saadetud tüüptingimuste projektis määrati võrguettevõtja poolt kliendile ehk AS-le Narva Elektrivõrk tekitatud kahju hüvitamise ülempiiriks 3 (kolm) mln krooni kalendriaastas. 25. mail 2001. a sõlmitud tüüptingimuste p-s 13.4 sätestati, et kahju, mille võrguettevõtja tekitab kliendile, hüvitamise ülempiiriks on 12 mln krooni kalendriaastas. Samas sätestati kahju hüvitamise alampiiriks vastavalt 20 000 krooni ühe kahjujuhtumi kohta (tüüptingimuste p.13.3). Tüüptingimuste p 13.5 kohaselt on Eesti Energia AS kohustatud hüvitama üksnes AS-le Narva Elektrivõrk tekitatud otsese varalise kahju.
AS-i Narva Elektrivõrk omanduses on 5 alajaama, mis võivad Eesti Energia AS-i tegevuse läbi kahjustatud saada. AS-i Narva Elektrivõrk peadirektori Ahti Puur’i sõnul on ühe alajaama taastamisväärtus 14-18 mln krooni.
Konkurentsiamet palus 02.07.2001 toimunud vestlusel AS-i Eesti Energia esindajatel põhjendada vastutuse piirmäärade sätestamist AS-ga Narva Elektrivõrk sõlmitud lepingutes. Eesti Energia AS-i esindajad põhjendasid seda järgmiselt (02.07.2001.a koostatud kokkuvõttest): “Vastutuse piirmäärad? Varasemates lepingutes ei olnud. Sellepärast probleem tekkiski. Lepingute tegemisel uurisime läbi Soome, Rootsi jt lepingud ja sealt on üle võetud.” Eesti Energia AS-i esindajad leidsid ühtlasi, et “Oleme jõudnud arusaamisele, et mõlemad pooled on rahul, lepingud on alla kirjutatud.”
Konkurentsiamet vastavatest teistes riikides (Rootsis, Soomes) kasutusel olevatest lepingutest sellises ulatuses põhivõrguettevõtja poolt tekitatud kahjude hüvitamise piiramist, kui Eesti Energia AS-ga sõlmitud lepingus, ei leidnud.
Eesti Energia AS-i riskijuht Ülar Aasmann põhjendas AS-i Eesti Energia poolt põhjustatud kahjude hüvitamise piirmäärade sätestamist alljärgnevalt (18.10.2001.a koostatud kokkuvõte): “Kindlustus on piiratud ja kallis. Et ressurssi hoida on kõigi lepingupartneritega läbirääkimisi pidades vähendada enda vastutust. Üritame teha alati endale kasulikumaid lepinguid.”
Konkurentsiamet palus eeltoodud probleemile hinnangut Energiaturu Inspektsioonilt, kelle pädevusse kuulub kütuse- ja energiaturu järelevalve energiaseaduse § 26 järgi. Energiaturu Inspektsioon on seisukohal, et (Energiaturu Inspektsiooni 07.12.2001 kiri nr 1-701/6350) “Eesti Energia AS on nimetatud vastutuse ülempiiri (12 mln krooni) seadnud oma suva järgi. Teie (st Konkurentsiameti) poolt kirjeldatud juhtum tähendab sisuliselt seda, et kui Eesti Energia AS süül saab AS Narva Elektrivõrk varalist kahju, siis osa (võib olla ka enamus) vastutusest jääb ikkagi kahju kannataja kanda, kuigi tal endal kahju tekitamises süüd ei ole. Meie hinnangul peab Eesti Energia AS, kui ta on süüdi kahju tekitamises AS-le Narva Elektrivõrk, täies ulatuses ka tekitatud kahju hüvitama. Kahjude hüvitamine peab siinjuures toimuma kas ettevõtte omavahenditest või siis kindlustuse kaudu. Juhul kui toimub kahjude hüvitamine kindlustuse kaudu, siis on meie hinnangul põhjendamatu ning diskrimineeriv osa vastutuse kandmisest kahju kannatajale, kui kahju tekkimises on süüdi teine lepingupool, äripartner vms.”
Teabe taotlusega 02.04.02 nr 2-01.01/448 palus Konkurentsiamet AS-lt Narva Elektrivõrk seisukohta küsimuses, kas AS Narva Elektrivõrk oleks nõustunud tüüptingimustes Eesti Energia AS-i poolse vastutuse piiramisega kahjude hüvitamisel AS-le Narva Elektrivõrk vaba konkurentsi tingimustes, s.o olukorras, kus AS-l Narva Elektrivõrk oleks olnud valida mitme teenusepakkuja konkureerivate pakkumiste vahel.
AS Narva Elektrivõrk teatas vastuses Konkurentsiameti teabe taotlusele (10.04.02 nr 1400), et vaba konkurentsi tingimustes, s.o olukorras, kus AS-l Narva Elektrivõrk oleks olnud võimalus valida mitme teenusepakkuja konkureerivate pakkumiste vahel, oleks kindlasti olnud võimalik kahju hüvitamise tingimusi AS-le Narva Elektrivõrk soodsamaks kaubelda. Vastuses Konkurentsiametile väitis AS Narva Elektrivõrk ühtlasi, et läbirääkimiste käigus Eesti Energia AS-ga juhtis AS Narva Elektrivõrk tähelepanu asjaolule, et tüüptingimuste p 15.5, mille kohaselt Eesti Energia AS hüvitab AS-le Narva Elektrivõrk vaid otsese kahju, on vastuolus seadusandlusega. Vaatamata AS Narva Elektrivõrk vastuväidetele oli Eesti Energia AS seisukoht nimetatud küsimuses jäik. Eesti Energia AS seisukoha järgi niisuguseid kahju hüvitamise riske ja nende maandamiseks täiendava kindlustuse tegemiseks vajalikke kulutusi ei ole võimalik põhivõrgu poolt osutatavate teenuste tariifidesse lülitada ning tuleb piirduda üksnes otsese varalise kahju hüvitamisega. Pärast pikki kalkuleerimisi ja vaidlusi jõuti Eesti Energia AS ja AS Narva Elektrivõrk vahel hüvitatava kahju ülempiiri osas varasema 3 miljoni krooni asemel 12 miljoni kroonini.
14.05.02 tutvus Eesti Energia AS-i esindaja Konkurentsiametis vastavalt kuni 30.09.01 kehtinud konkurentsiseaduse §-le 40 lg 2 juhtumi 07/01 toimikuga. Tutvumise käigus teavitas Konkurentsiamet Eesti Energia AS-i, et tema eelpool kirjeldatud tegevus on olnud vastuolus konkurentsiseaduse §-ga 18 lg 1 p 1. 17.05.02 teavitas Eesti Energia AS Konkurentsiametit, et on 15.05.02 sõlminud AS-ga Narva Elektrivõrk tüüptingimuste muutmise ja täiendamise lepingu, millega tühistati tüüptingimuste p-d 13.3 ja 13.4. Tüüptingimustesse lisati p 13.5, mille kohaselt võrguettevõtja (s.o. Eesti Energia AS) hüvitab kliendi (s.o AS-i Narva Elektrivõrk) elektripaigaldistele või muudele kliendi omandis või valduses olevatele asjadele tekitatud kahju, kui kahju tekkis lepingust tulenevate võrguettevõtja kohustuse süülisest rikkumisest.
Konkurentsiamet alustas juhtumi nr 07/01 menetlemist 15.03.2001. a. Nimetatud juhtumis vaadeldud tegevused toimusid 01.10.2001 kehtivuse kaotanud konkurentsiseaduse jõusoleku ajal, ning seega tuleb neile tegevustele anda hinnang vastavalt juhtumis vaadeldud tegevuse ajal kehtinud konkurentsiseadusele (KonkS) (RT I 1998, 30, 410; 1999, 89, 813; 2000, 53, 343; RT III 2000, 21, 232).
Konkurentsiseaduse § 16 kohaselt on loomulik monopol ettevõtjal, kelle omandis, valduses või opereerimisel on võrgustik või infrastruktuur, mida teisel isikul ei ole võimalik või ei ole majanduslikult otstarbekas dubleerida, ja mis annab talle kaubaturul valitseva seisundi.
Eesti Energia AS-i omanduses on ainuke elektrisüsteemi põhivõrk Eesti territooriumil. Eesti Energia AS opereerib põhivõrku läbi oma struktuuriüksuse Põhivõrk. Energiaseaduse § 20 kohaselt koosneb elektrisüsteem põhivõrgust ja jaotusvõrkudest. Energiaseadus näeb seega ette üksnes ühte põhivõrku Eestis.
Energiaseaduse § 22 lg 1 kohaselt on põhivõrguks kõrgepingevõrk pingega 110 kV ja üle selle. Põhivõrgu peamine ülesanne on ühendada suuremad elektrijaamad ja alajaamad ühtseks elektrisüsteemiks, et tagada elektri ülekandeks vajalikud ressursid ning edastada elektrienergiat põhivõrguga ühendatud jaotusvõrkudele ja tarbijatele.
Nimetatud põhivõrku ei ole teistel ettevõtjatel majanduslikult otstarbekas dubleerida, kuna vastava põhivõrgu ehitamine on seotud suurte investeeringutega ning elektrienergia vähese tarbimise tõttu ei tasu nimetatud investeeringud (dubleeriva põhivõrgu rajamine) Eestis end majanduslikult ära.
Energiaseaduse § 22 lg 2 järgi ettevõtjad, kelle elektriseadmed on ühendatud põhivõrguga, sõlmivad põhivõrguettevõtjaga lepingu. Ettevõtjad, kelle elektriseadmed on ühendatud põhivõrguga, sh jaotusvõrku omavad ettevõtjad, vajavad oma tegevuseks juurdepääsu Eesti Energia AS-le kuuluvale põhivõrgule.
Elektrisüsteemi ainsa põhivõrgu omamine Eesti Energia AS poolt annab Eesti Energia AS-le konkurentide puudumise tõttu kaubaturgu valitseva seisundi põhivõrgule juurdepääsu kaubaturul.
Eeltoodust tulenevalt omab Eesti Energia AS põhivõrgu omamise kaudu loomulikku monopoli KonkS § 16 tähenduses.
Konkurentsiseaduse § 18 lg 1 p 1 kohaselt peab loomulikku monopoli omav ettevõtja lubama teisele ettevõtjale mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu võrgustikule või infrastruktuurile teenustega varustamise või nende müügi eesmärgil.
Seega peab KonkS § 18 lg 1 p 1 kohaselt loomulikku monopoli omava ettevõtja tegevus kaubaturul, kus ettevõtja loomulikku monopoli omab, olema juurdepääsu taotlevate ettevõtjate suhtes mõistlik ja mittediskrimineeriv st, et loomulikku monopoli omav ettevõtja ei tohi juurdepääsu taotlevale ettevõtjale kehtestada tavapärasest erinevaid kohustusi, koormisi ja hindu. Loomulikku monopoli omav ettevõtja ei tohi juurdepääsu taotlevaid ettevõtjaid ka erinevalt kohelda.
Kuna Eesti Energia AS omab loomulikku monopoli põhivõrgule juurdepääsu kaubaturul, peab Eesti Energia AS kui loomulikku monopoli omav ettevõtja lubama AS-le Narva Elektrivõrk elektrienergia müügi eesmärgil juurdepääsu oma põhivõrgule mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.
Eesti Energia AS teatas 23.02.2001 AS-le Narva Elektrivõrk, et lõpetab alates 31.03.2001 võrguteenuse osutamise, kui selleks ajaks ei ole sõlmitud vastavaid uusi lepinguid (võrguühenduse kasutamise leping, ülekandeleping, juhtimisleping ja tüüptingimused) Eesti Energia AS-ga. AS-le Narva Elektrivõrk põhivõrgu teenuste osutamise lõpetamine Eesti Energia AS-i poolt oleks tähendanud, et mitme kohaliku omavalitsusüksuse territooriumil asuvad elanikud ja ettevõtjad, kellele AS Narva Elektrivõrk elektrienergiat müüb, oleksid jäänud täielikult ilma elektrita. Eesti Energia AS töötas uued lepingud välja alles 01.02.2001-ks, s.o kuu aega peale eelmiste lepingute lõppemist. Seega põhjustas lepingute sõlmimise viibimise Eesti Energia AS ise, sest ei pakkunud piisavalt kiiresti uusi lepinguprojekte välja. Eesti Energia AS poolt esialgselt välja töötatud lepingute projektid (tüüptingimused) sisaldasid AS-le Narva Elektrivõrk kahjulikke lepingu tingimusi nagu näiteks Eesti Energia AS piiratud vastutus AS-le Narva Elektrivõrk tekitatud kahjude korral (maksimaalne kahju hüvitamise määr 3 miljonit krooni). AS Narva Elektrivõrk ei nõustunud tema jaoks kahjulike lepingu tingimustega, Eesti Energia AS esitatud lepingute projektides. Peale Konkurentsiameti poolt juhtumi alustamist Eesti Energia AS suhtes, toimusid AS Narva Elektrivõrk ja Eesti Energia AS vahel läbirääkimised, mille tulemusena mitmed AS Narva Elektrivõrk jaoks ebasoodsad lepingutingimused lepingute projektides muudeti.
25.05.2001.a sõlmiti AS Narva Elektrivõrk ja Eesti Energia AS vahel võrguühenduse kasutamise leping, juhtimisleping, ülekandeleping, aktiivenergia ostu-müügi leping ja tüüptingimused. Tüüptingimuste p-ga 13.4 piirati Eesti Energia AS vastutust AS-le Narva Elektrivõrk tekitatud kahju korral kaheteist miljoni krooniga kalendriaastas. Tüüptingimuste p 13.3 järgi ei ole Eesti Energia AS kohustatud hüvitama AS-le Narva Elektrivõrk tekitatud kahjusid, kui kahju suurus on väiksem kui 20 000 krooni. Tüüptingimuste p 16.5 kohaselt on Eesti Energia AS kohustatud hüvitama AS-le Narva Elektrivõrk üksnes otsese varalise kahju. Seega piiras Eesti Energia AS lepingutes AS-ga Narva Elektrivõrk oluliselt oma vastutust, jättes Eesti Energia AS süül tekkivad kahjud olulisel määral AS Narva Elektrivõrk kanda.
Kehtiva ENSV tsiviilkoodeksi § 448 lg 1 kohaselt kuulub tekitatud kahju kahju tekitanud isiku poolt täies ulatuses hüvitamisele. Kuna kahju koosneb nii otsesest kahjust kui ka saamata jäänud tulust, tuleb tsiviilkoodeksi § 448 lg 1 järgi kahju tekitanud isikul hüvitada ka saamata jäänud tulu, mitte üksnes otsene kahju. Seega on Eesti Energia AS seadusevastaselt ning ebamõistlikult piiranud enda vastutust AS Narva Elektrivõrk ees.
Vastutuse piiramine eeltoodud viisil on ebamõistlik ka kulude kandmise seisukohalt. Vaba konkurentsi tunnuseks on, et ettevõtjate poolt müüdavate teenuste eest võetav hind katab asjakohased kulud ning kindlustab mõistliku kasumi. Kirjeldatud olukorra eelduseks on, et kõik ettevõtjad kannavad oma kulud ise. Kui üks ettevõtja kannab osa teise ettevõtja kuludest, saab viimane ebamõistlikku kasumit.
Üks liik kulusid, mida ettevõtjad kannavad, on nende poolt põhjustatud kahjude hüvitamisega seonduvad kulud. Nimetatud kulud tulenevad ettevõtjate kindlustuskuludest või kuludest kahjude hüvitamisel.
Energiaseaduse § 19 lg 5 järgi kujundatakse turgu valitseva energiaettevõtja kauba hinnad ja teenuste tariifid selliselt, et oleks tagatud tegevuseks vajalike tootmiskulude katmine, investeeringud tegevus- ja arenduskohustuse täitmiseks, keskkonnakaitsetingimuste täitmine, kvaliteedi- ja ohutusnõuete täitmine ja põhjendatud tulukus. Kuna vajalikud tootmiskulud hõlmavad ka kindlustusmakseteks ja kahjude hüvitamiseks minevaid kulusid, on Eesti Energia AS-l õigus arvestada nimetatud kuludega Energiaturu Inspektsioonile kinnitamiseks esitatavates hindades ja tariifides. Eesti Energia AS piiras oma vastutust enda poolt põhjustatud kahjude hüvitamisel AS-le Narva Elektrivõrk. Seega hakkas AS Narva Elektrivõrk kandma osaliselt Eesti Energia AS-i poolt põhjustatud kahjude kindlustuskulusid või kindlustamata jätmisel vastavaid kahjusid.
Eesti Energia AS väitis, et põhivõrguettevõtja vastutuse piiramise idee pärines teiste riikide praktikast, kuid Konkurentsiamet vastavatest teistes riikides (Rootsis, Soomes) kasutusel olevatest lepingutest sellises ulatuses põhivõrguettevõtja poolt tekitatud kahjude hüvitamise piiramist, kui Eesti Energia AS-ga sõlmitud lepingus, ei leidnud.
Konkurentsiametiga samadel seisukohtadel on ka Energiaturu Inspektsioon. Energiaturu Inspektsiooni hinnangul peab Eesti Energia AS, kui ta on süüdi kahju tekitamises AS-le Narva Elektrivõrk, hüvitama tekitatud kahju täies ulatuses. Samuti on Energiaturu Inspektsioon seisukohal, et kui kahju hüvitamine toimub kindlustuse kaudu, siis on põhjendamatu ja diskrimineeriv kanda osa vastutusest kahju kannatajale, kui kahju tekkimises on süüdi teine lepingupool, äripartner vms.
Eesti Energia AS väidab, et AS Narva Elektrivõrk aktsepteeris tüüptingimusi neile alla kirjutades ning seega on ta nende tingimustega nõustunud. AS Narva Elektrivõrk väidab, et vaba konkurentsi tingimustes, s.o olukorras, kus AS-l Narva Elektrivõrk oleks olnud võimalus valida mitme teenusepakkuja konkureerivate pakkumiste vahel, oleks kindlasti olnud võimalik kahju hüvitamise tingimusi AS-le Narva Elektrivõrk soodsamaks kaubelda. Konkurentsiamet leiab konkurentsiseaduse § 18 lg 1 p-st 1 lähtudes, et konkurentsiseaduse § 18 lg 1 p-s 1 silmas peetud tegevus on objektiivselt määratletav ning selle olemus ei sõltu selle eesmärkidest või teise osapoole sellega nõustumisest. Kui loomulikku monopoli omav ettevõtja ei võimalda teistel ettevõtjatel enda valduses olevale võrgustikule või infrastruktuurile mõistlikel tingimustel juurdepääsu, siis ta rikub konkurentsiseadust sõltumata sellest, kas teine ettevõtja nõustus ebamõistlike tingimustega võrgustikule või infrastruktuurile juurdepääsul või mitte. Loomulikku monopoli omava ettevõtja kliendid on selliste lepingute sõlmimisel sundseisus, sest neil puudub lepingupartneri valimise võimalus. Sealjuures võimendub loomulikku monopoli omava ettevõtja positsioon läbirääkimistel veelgi, kui ta on läbirääkimispartnerit eelnevalt ähvardanud teenuse osutamise lõpetamisega. Konkureeriv ettevõtja, kes läbirääkimiste käigus ähvardab teist ettevõtjat teenuse müügi lõpetamisega, võib endale mõnevõrra soodsama lepingu saavutada, kuid samas riskib ta kliendi kaotamisega. Nimetatud põhjusel ei ole konkureerivatel ettevõtjatel võimalik sõlmida lepinguid, mille tingimused tavapärastest oluliselt erineksid. Samuti ei ole konkureerivatel ettevõtjatel võimalik läbirääkimiste käigus oma lepingupartneritele turutingimustest märkimisväärselt erinevaid ettepanekuid teha, sest lõplik leping kujuneb tavapäraselt turutingimustele ligilähedaseks. Loomulikku monopoli omava ettevõtja klientidel ei ole lepingute sõlmimisel alternatiivseid võimalusi. Nimetatud põhjusel on loomulikku monopoli omaval ettevõtjal võimalik oma klientidele lepingutes ebamõistlikke, s.o toimivas konkurentsiolukorras ettevõtjatevahelistele suhetele mitteomaseid tingimusi kehtestada. Eelnevat arvestades, kui ettevõtja juurdepääsul võrgustikule või infrastruktuurile on nõustunud ebamõistlikel tingimustel lepingu sõlmima, ei saa seda käsitleda asjaoluna, mis tõendaks lepingutingimuste mõistlikkust.
Lähtudes eeltoodust leiab Konkurentsiamet, et Eesti Energia AS ähvardades AS-i Narva Elektrivõrk läbirääkimiste käigus teenuse osutamise lõpetamisega ning piirates enda poolt tekitatud kahjude hüvitamist AS-le Narva Elektrivõrk, kehtestas viimasele põhivõrgule juurdepääsul ebamõistlikke tingimusi. Kirjeldatud käitumisega on Eesti Energia AS rikkunud konkurentsiseaduse § 18 lg 1 p 1, millega on loomulikku monopoli omavale ettevõtjale pandud kohustus lubada teisele ettevõtjale mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu võrgustikule või infrastruktuurile teenustega varustamise või nende müügi eesmärgil.
Lähtudes eeltoodust ning arvestades kehtiva konkurentsiseaduse § 87 lg-t 2 ja kuni 30.09.2001 kehtinud KonkS § 40 lg 3 p 2
lõpetada juhtumi nr 07/01 menetlemine konkurentsiseaduse § 18 lg 1 p 1 rikkumise tuvastamisega Eesti Energia AS-i poolt.
Käesolevale otsusele saab esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule 30 päeva jooksul sellest teada saamisest või päevast, kui isik pidi teada saama (halduskohtumenetluse seadustiku § 9).