Eesti politsei Project Profiles
Projects » Eesti politsei » Profiles show advanced controls
Karl Paddar MP (1900 - 1941)
Saaga EAA.3172.1.131:289?964,2862,853,113,0 Saaga EAA.3269.1.5:218?841,2758,1116,141,0 Saaga EAA.3150.1.760:11?478,837,2059,413,0 politseikooli õpilane View Karl Paddar's genealogy profile
Aivar Golberg MP (1961 - 2011)
View Aivar Golberg's genealogy profile
Tiit Väärt MP (1960 - 2010)
View Tiit Väärt's genealogy profile
Arnold Härm ← Hermann MP (1897 - 1952)
"Härn"
EELK Sangaste kogudus Personaalraamat X. Restu, Puka, Keeni; EAA.1298.1.209; 1884-1940, kaader 34: Petseri valla p.am. 18.märtsi 1935.a. otsusega määratud uueks perekonnanimeks HÄRM Postimees 1...
View Arnold Härm ← Hermann's genealogy profile
Mihail (Mihkel) Raab MP (1905 - 1934)
Sünd: Saaga EAA.1963.1.374:42?540,2394,2866,694,0 Elukoht Tallinnas Päewaleht, nr. 113, 26 aprill 1934
Heinrich Nikkeborn MP (1897 - 1978)
NIKEPORN, Heinrich, Joosep, s. 1897 Virumaa Porkuni v., 3 kl, arr. 23.04.51 Tallinn, NL NKVD direktiiv 22.12.51 §58-1a, 25+5; Irkutski obl. Ozjorlag. [ar 16088] Saaga TLA.1359.2.63:268?68,253,1026,28...
View Heinrich Nikkeborn's genealogy profile
Thorvald Hjalmar Andersen MP (1895 - 1931)
Kurt Hjalmari isa oli politseiametnik, ema kooliõpetaja. Varajasemad eluaastad elati Keila-Joal, kus isa oli politseikonstaabliks. Peale isa surma 1932. a. koliti taas Tallinna. Tallinna Jaani kogudu...
View Thorvald Hjalmar Andersen's genealogy profile
Kustu Iin MP (1882 - 1953)
Elas Tallinnas Roosikrantsi 19 - 2. 5 / IX 1928. aastal läinud teadmata kuhu. Laulatus Liisa Post iga 7. juunil 1910. aastal (vana kal. järgi) Valjala kirikus Saaga EAA.3138.1.71:42?190,1573,3580,2...
View Kustu Iin's genealogy profile
Mihkel [Mihhail] Rebase MP (1925 - c.1944)
sünd Saaga EAA.1999.1.438:265?412,2516,3574,700,0 Petseri Peetri koguduse personaalraamat: View Mihkel [Mihhail] Rebase's genealogy profile
Arved Jaaska MP (1942 - 2007)
View Arved Jaaska's genealogy profile
Karl-Eduard Abel MP (1900 - 1996)
View Karl-Eduard Abel's genealogy profile
Leo Peeter Lembaru MP (1920 - 1944)
langes Tartu rindel Jõgeva juures Pärnumaa mees SS-Ustuf. Leo-Peeter Lembaru (1.8.1920 - 19.9.1944) 9./46.Rgt., EK II Raamat "Vabaduse eest" lk. 166-167. Vänrikki LEO PEETER LEMBARU ( VR4, EK II )/...
View Leo Peeter Lembaru's genealogy profile
Lembit Nehring MP (1939 - 1998)
View Lembit Nehring's genealogy profile
Evald Tarto MP (1914 - 1958)
Vkj sündis 28.1.1914 Suusatamise tulemused: info EE's: www.okupatsioon.ee/memento 1996: TARTO, Evald, Jüri s. 1914 Harjumaa Kolga v., eluk. sama, arr. 06.11.44, trib. 09.02.45 §58-1a, 10+4. [ük] ...
View Evald Tarto's genealogy profile
Aadu [Adalbert Sigismund] Tillisoo [Tillisson] MP (1892 - 1941)
Aadu Tillisoo (kuni 1935 Adalbert Tillisson, 25. märts 1892 Aru vald, Tartumaa – 23. november 1947) oli Eesti politseinik. (Aadu Tillisoo [Adalbert Tillisson] 25.3.1892) 28.3.1915 kirikutäht ...
View Aadu [Adalbert Sigismund] Tillisoo [Tillisson]'s genealogy profile
Karl Lukats MP (1900 - 1968)
PR 1911 Põlva: PR 1913-1940 Tartu Peetri: Saaga ERA.1.5.1909:397?166,428,2374,1416,0
View Karl Lukats's genealogy profile
Eduard Alver MP (1886 - 1939)
"Eduard Hans Christian"
Korporatsiooni Fraternitas Estica vilistlane: Eduard Alver VR I/3 (15. märts 1886 Valga – 15. august 1939 Tallinn) oli Vabadussõja ajal Kaitseliidu ülem. Eduard Alver 50 lk. 1 , lk. 2 ja lk. 3
View Eduard Alver's genealogy profile
Pjotr Sokolov MP (1949 - 2016)
View Pjotr Sokolov's genealogy profile
Jakob Kurmet MP (1908 - d.)
Saaga ERA.R-64.1.836:285?76,292,2190,1152,0
View Jakob Kurmet's genealogy profile
Herbert Ant MP (1908 - 1967)
Sünd: Saaga TLA.1359.2.62:139?172,550,1028,196,0 korp. Vironia liige View Herbert Ant's genealogy profile
Eerik / Erich Rudolf Teentalu ← Tendal MP (1908 - 1938)
Eerik Teentalu (kuni 1937 Erich Rudolf Tendal, 24. juuni 1908 Ingliste vald (Juuru kihelkond), Harjumaa – 1. jaanuar 1938 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (lipnik) ja politseinik. Sünd: Sündinute ja ri...
Jossif Ploom MP (1928 - 1999)
"Josif", "Iosif", "Joss"
Ploom, Josif. Orava valla perekonnaregister, köide 2, lk 595. Tartu Õpetajate Instituut kooliõpetaja, Hanikase 7.klassiline Kool1954-1957 eluaegne piirkonnavolinik Vastse-Kuuste ja selle lähiümbr...
View Jossif Ploom's genealogy profile
Robert Anton MP (1900 - d.)
Petrogradi Kontroll-Opteerimise Komisjon. Optantide isiklikud toimikud. View Robert Anton's genealogy profile
Aarne Aleksander Arak MP (1922 - 1944)
Arak Aarne Aleksander, sotamies	4/JR 200, Haapsalu	12.03.1922, suri 12.07.1944 Kilpisaarel saadud haavadesse. Maetud Malmi kalmistule. Elulood; Album Raamat "Vabaduse eest" lk. 44. Saaga ERA.R-64....
View Aarne Aleksander Arak's genealogy profile
Alide Altosaar MP (1911 - 1995)
Elas 1929 a. samal aadressil Hilda ja Emmelinega 15. 11.1908 View Alide Altosaar's genealogy profile
Eduard Kivimägi MP (1907 - d.)
Sünd: Saaga ERA.R-64.1.836:211?118,74,2226,1498,0 Saaga ERA.R-64.1.836:213?150,174,2116,568,0 Saaga ERA.R-64.1.836:214?164,122,2124,262,0
View Eduard Kivimägi's genealogy profile
Lembit Valfred Eelmäe MP (1924 - 2004)
EELMÄE, Lembit, Ants s. 09.11.24 Valgamaa Taagepera v., arr. 28.12.44 Tallinn, trib. 22.02.45 §58-1a, 15+5, 1955.a. väh. 10 ; Komi ANSV; Krasnojarski krai Norillag, vab. 19.01.55. [ük] Saaga ERA.R-...
View Lembit Valfred Eelmäe's genealogy profile
Bruno Bloom MP (1904 - 1964)
Personaalraamat. Saksa pihtkond; EAA.1272.1.126; 1849-1908, 1933 Bruno Bloom (5. september 1904 – 6. august 1964 Holzminden, Saksamaa) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant). Ohvitseride andmeko...
Erich Carl Altosaar MP (1908 - 1941)
Olümpiasportlane – kandis 1936 Berliini OM-il Eesti lippu Snd 01.08.1908 vkj 14.08.1908 Tln, hukatud 11.10.1941 (arr 07.06.41 Tln, trib 19.08.41 §58-13; surmaotsus; kinnip-k Kirov [ük 2226/1627]). Lõpe...
View Erich Carl Altosaar's genealogy profile
Alfred Kõlli MP (1898 - 1942)
laulatus EELK Laura Läti kog. Personaalraamat. I, J-Liiv. IX kd; EAA.1271.1.253; 1903-1940 Saaga ERA.29.6.28:126?258,780,1924,512,0
View Alfred Kõlli's genealogy profile
Eduard Uduste < Umberg MP (1902 - 1993)
Korporatsiooni Fraternitas Estica vilistlane: * Saaga EAA.1218.1.233:136 Eduard Uduste mälestusfondist View Eduard Uduste < Umberg's genealogy profile
Erich Karl Taar MP (1908 - 1986)
Ta alustas poksiga tegelemist Tallinna "Võitlejas", hiljem võistles ta ka teiste seltside eest. Ta tegutses ka poksikohtunikuna. Ta harrastas ka kergejõustikku ja jalgpalli. Erich Taar oli kokku seit...
View Erich Karl Taar's genealogy profile
Theodor Eduard Müürsepp MP (1892 - 1952)
"Müürsep"
Personaalraamat 1911-1930 (EELK Põlva kogudus - Joosu) abielu; View Theodor Eduard Müürsepp's genealogy profile
Adolf Noortoots MP (1902 - 1945)
abielu: Saaga ERA.29.6.28:241?467,1088,1646,336,0
View Adolf Noortoots's genealogy profile
Juhan Tobias ← Toppenberg MP (1875 - 1957)
Haridus ja teenistuskäik Haapsalu linnakool Omandas kooliõpetaja elukutse 1895-1902 Harju maakonnas Peningi vallas kooliõpetaja Harjumaal Kolga vallakohtu kirjutaja 1902-1917 ja kohaliku post...
Paul Friedrich Sammet MP (1910 - 1989)
Paul Friedrich Sammet (6/19. oktoober 1910 Koluvere vald, Läänemaa – 3. detsember 1989) oli Eesti politseinik ja sõjaväelane (nooremleitnant). pere SAMMET, Paul-Friedrich, Jaan s. 1910 Läänemaa K...
View Paul Friedrich Sammet's genealogy profile
Paul Elmar Vilimäe MP (1912 - d.)
View Paul Elmar Vilimäe's genealogy profile
Ferdinand Vilimäe MP (1910 - 2010)
View Ferdinand Vilimäe's genealogy profile
Otto Kraav MP (1902 - d.)
sünd Saaga EAA.3172.1.117:216?184,2808,1275,625,0 ÜS "Concordia" liige Tln 1. politseijsk konstaabel View Otto Kraav's genealogy profile
Arnold Viiding MP (1911 - 2006)
Korporatsiooni Fraternitas Estica vilistlane: Üliõpilasseltsi "Liivika" liige. View Arnold Viiding's genealogy profile
Alfred Sammet MP (1908 - 1941)
pere pere pere ohvitseride andmekogu View Alfred Sammet's genealogy profile
Karl Mullas MP (1906 - 1997)
MULLAS: Personaalraamat. Kuusiku, Sikeldi, Seli, Kodila, ...; EAA.1219.1.209; 1902-1929 PR: Saaga TLA.1359.2.48:286?260,1446,1202,136,0 MULLAS, Karl, Otto 14.03.06 Rapla, eluk. Tallinn, Virmalise...
View Karl Mullas's genealogy profile
Arnold Voldemar Raidmaa / Borissov MP (1916 - 1973)
Arnold Woldemar Borissov jt Lahkus Eestist 1944.a RAIDMAA, Arnold Voldemar, sotamies. Sündis 18.02.1916 Harjumaal Rae vallas. Politseinik, elas Pajupea külas. Eesti kaitseväes reamees pioneeriü...
View Arnold Voldemar Raidmaa / Borissov's genealogy profile
Hellat Rumvolt MP (1935 - 2011)
Hellat Rumvolt (11. mai 1935 Tallinn – 18. aprill 2011 Tallinn) oli Eesti poksija. Rumvolt töötas hiljem liikluspolitseis (ta oli ka Nõukogude ajal Eesti NSV Siseministeeriumi Riikliku Autoinspektsioon...
View Hellat Rumvolt's genealogy profile
Nigul Reimo MP (1887 - 1941)
"Nikolai Karl Eduard Reimann"
Nigul Reimo (kuni 1937 Nikolai Karl Eduard Reimann; 20. detsember 1887 – 17. detsember 1941 Solikamsk) oli eesti jurist. 1909–1914 ja 1921–1927 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (lõpetas 1927 cu...
View Nigul Reimo's genealogy profile
Johannes Martin Uik ← Kichlefeldt MP (1901 - 1981)
Kichlefeldt, Johannes Martin (al 1935 Uik, Johannes) Snd 23.11.1901 Tln, srn 23.06.1981 Järvakandis. Võidelnud Vabadussõjas. Olnud teenistuses sõjaväelasena. Politseiametnik: al 1920 Paides, hiljem Tln...
View Johannes Martin Uik ← Kichlefeldt's genealogy profile
Eduard Tobreluts MP (1911 - 1998)
Tartu linna 1. politseijaoskond,. kordnik Saaga ERA.1.4.671:25?761,1662,432,89,0 Death/Surm: Vaba Eestlane (Toronto : 1952-2001) nr.72 | 29. september 1998 | lk 10 Personaalraamat XLI (Timo mõisa R...
View Eduard Tobreluts's genealogy profile
Lembit Raitar MP (1928 - 1985)
View Lembit Raitar's genealogy profile
Ermi Juhandi MP (deceased)
Tartu linna 1. politseijaoskond, kordnik Saaga ERA.1.4.671:25?761,1662,432,89,0
View Ermi Juhandi's genealogy profile
Elmar Raudheiding MP (1897 - 1945)
RAUDHEIDING, Elmar, Ann, s. 04.05.1897 Võrumaa Valgjärve v., 6 kl., politseinik, arr. 25.12.44 Tartumaa Veski v. §58-1a. Oli Saksa politseiteenistuses. 29.03. 45 saadeti sõjavangide laagrisse. [ar 3768...
View Elmar Raudheiding's genealogy profile
Jaan Tüits MP (1874 - 1926)
"Tüüts"
Paistu PR VIII. Pahuvere, Tuhalaane, Morna, ...; 1877?-1889 Paistu PR X. Holstre, Pahuvere, Tuhalaane;1890-1930 vanemad, õved Abielukanne Abielukandes märkus, et töötas maakonna politseiülema abina
View Jaan Tüits's genealogy profile
Nikolai Aleksander August Kivi MP (1891 - 1933)
Evald Adalbert Pärn ← Pern MP (1901 - 1942)
"Ewald Adelbert", "Pärn"
Sünd: Saaga EAA.3150.1.748:150?178,2445,1918,573,0 PERN : EELK Tartu Peetri kogudus Personaalraamat. P-S (II pihtkond), IV kd; EAA.3150.1.760; 1913-1940 Lõpetas Politseikooli kõrgema klassi ekstern...
View Evald Adalbert Pärn ← Pern's genealogy profile
Harri Henn MP (1942 - 2016)
Harri Henn (28. aprill 1942 Tartu – 25. veebruar 2016[1]) oli Eesti poliitik, kõrgharidusega noorsootöötaja, riigikaitseõpetaja, erusõjaväelane (kapten) ja Tallinna linna munitsipaalpolitseinik. Harr...
Hugo Johannes Kirsch MP (1908 - 1967)
"Kirss"
Tartu lijna 2. politseijaoskond, kordnik Saaga ERA.1.4.671:25?761,1662,432,89,0 KIRSCH = KIRSS : Personaalraamat XIII (Vaimastvere, Kärde, Ripuka); EAA.2434.1.172; 1893-1940 View Hugo Johannes Kirsch's genealogy profile
Oskar Leopold Pelliste MP (1889 - 1941)
Tartu linna 3. politseijaoskond, vanemkordnik Saaga ERA.1.4.671:25?761,1662,432,89,0
View Oskar Leopold Pelliste's genealogy profile
Hermann Kruus MP (1895 - c.1941)
sünd Saaga EAA.1918.1.23:114?368,2469,3137,649,0 abielu Saaga EAA.3150.1.755:22?260,1274,1782,241,0 foto View Hermann Kruus's genealogy profile
Voldemar Aasoja/ Ambos MP (1907 - 1943)
Voldemar Aasoja (kuni 1936. aastani Voldemar Ambos, 27. aprill 1907 – 13. august 1943 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). Korporatsiooni "Sakala" liige Foto - View Voldemar Aasoja/ Ambos's genealogy profile
Boris Lillemägi MP (1921 - 1987)
Personaalraamat LILLEMÄGI Boris, sotamies, s. 22. XI 1921 Harjumaal Padise vallas. Politseiametnik. Soome armeesse 5. XI 1943, väljaõppel Jokelas, Taavettis ja Jalkalas 4./JR200-s. Tõrjelahinguis Kar...
View Boris Lillemägi's genealogy profile
Felix-Jaan Raeksoo / Raekson MP (1899 - 1937)
Felix-Jaan Jaagu p. Raeksoo, sünd. 11. sept. 1899. a., teenis 1. pol.-jaoskonnas kordnikuna. 28. aug. s. a. [1937] K.-Kalamaja ja Kopli tän. nurgal kinnipeetud rahurikkuja pol.-jaoskonda toimetamisel t...
View Felix-Jaan Raeksoo / Raekson's genealogy profile
Nigul / Nikolai Pääbo MP (1895 - 1981)
Nigul Pääbo (Nikolai Pääbo; 27. november 1895 Tallinn – 30. detsember 1981 Lund, Rootsi) oli Eesti politseinik. Ohvitseride andmekogu Ta oli aastail 1928–1940 Viru-Järva kriminaalkomissar. 1939 V...
View Nigul / Nikolai Pääbo's genealogy profile
Verner Bärengrub MP (1906 - 1989)
Korporatsiooni Fraternitas Estica vilistlane: BÄRENGRUB, Verner, Martin, 28.03.06, laevaomanik, polpolitseiagent, arr. Tallinn, Uus 20-6, erin. 12.03.42 §58-6, 10a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, 2. S...
View Verner Bärengrub's genealogy profile
Aleksander Leesmann ⇒ Leet MP (1914 - 1943)
24.1.1943 Nõukogude õhurünnakus Narvale hukkuvad Narva politsei I jaoskonna konstaablid Aleksander Leet ja Karl Põld Raamat "Sõjasurmad aastatel 1939/1945" lk. 97.
View Aleksander Leesmann ⇒ Leet's genealogy profile
Karl Põld MP (1914 - 1943)
24.1.194 Nõukogude õhurünnakus Narvale hukkuvad Narva politsei I jaoskonna konstaablid Aleksander Leet ja Karl Põld. Raamat "Sõjasurmad aastatel 1939/1945" lk. 97.
Jaan Piirson MP (1886 - 1920)
Jaan Jüri p. Piirson, sünd. 1887. a., teenis rajooniülemana Kõnnu vallas, ööl vastu 15. jaan. 1920. a. korraldati haarang Anija ja Kolga vallas politseiametnike ja kaitseliitlaste poolt väejooksikute t...
View Jaan Piirson's genealogy profile
Jakob Johannes Põvvat MP (1890 - 1921)
Tartu-Maarja linnakoguduse ja Pauluse koguduse ...; EAA.5357.1.68; 1884-1939 - Abielu; Johannes Põvvat (14. juuli 1890 – 5. aprill 1921) oli Eesti politseinik. 5. aprillil läks ta koos kollee...
View Jakob Johannes Põvvat's genealogy profile
Andres Taakel MP (1878 - 1962)
391. Andres Taakel - Georgi risti IV ja III järk (sünd. 1878 Tarvastus, 1906-1912 Viljandis ratsapolitseinik) View Andres Taakel's genealogy profile
Artur Tamm MP (1892 - d.)
Georgi risti kavaler VS II LR soomusrong nr II Poliitiline politsei 1. jaan 1921 kuni surmani Poliitilise politsei komissar Narvas. Ohvitseride andmekogu View Artur Tamm's genealogy profile
Jaan Vajakas MP (1915 - 2000)
VAJAKAS Jaan, alikersantti, s. 4. IX 1916 Läänemaal Märjamaa vallas. Politseinik. Eesti mereväes madrus. Teenis Saksa sv-s. Soome armeesse 7. VI 1943, väljaõppel Peastaabi raadioüksuses, seejärel merev...
View Jaan Vajakas's genealogy profile
Mihkel Ausmaa MP (1889 - 1941)
Lõpetas Uruste kihelkonnakooli iseõppijana, 1910 - 1914 Läänemaal õpetaja, 1920 - 1927 Pärnu kriminaalpolitseis, 1927 - 1932 Mõisaküla jsk Laiksaare raj konstaabel, sai 24.02.1938 Valgetähe teenetemä...
View Mihkel Ausmaa's genealogy profile
Salme Barlo-Roose MP (1899 - 1971)
Sünd vkj 10 jaan. BARLO - vanematega Laiuse koguduse personaalraamatus 1893-1939 Salme was born on January 22, 1899 in Laiuse, the fifth child of Theodor and Luise Roos Barlo. As a young girl she w...
View Salme Barlo-Roose's genealogy profile
Eduard Maar MP (1919 - d.)
MAAR Eduard, sotamies, s. 3. XII 1919 Tallinnas. Politseiassistent. Soome armeesse 29. VIII 1943, rindel Rajajoel III/JR47-s, väljaõppel Taavettis allohvitserikoolis ja Jalkalas 3./JR200-s. Tõrjelahing...
View Eduard Maar's genealogy profile
Egon Parbo (ukj.15. aprill 1910 Tallinn – 24. aprill 1942 Sosva vangilaager) oli Eesti jalg- ja korvpallur. EW politseiametnik Foto: View Egon Parbo's genealogy profile
Woldemar Johannes Puusaag MP (1913 - 1948)
PUUSAAG, Juhan, Jaan (d), s. 14.02.13 Tartumaa Kambja v., 9 kl., teenistuja, arr. 31.03.45 Tallinn, Imanta 57-5, erin. 24.09.45 §58-1a, 10a.; Jaroslavli obl. Volgolag, surn. 20.01.48. Oli politseikonst...
View Woldemar Johannes Puusaag's genealogy profile
Julius Johannes Hõbemägi MP (1894 - 1942)
HÕBEMÄGI, Julius, Karl, s. 1894 Rakvere, keskharidus, politseikonstaabel, arr. 29.06.41 Virumaa Haljala v. Haljala a-k §58-4, 58-13; Permi obl. Ussollag, surn. 16.03.42. Oli Isamaaliidus ja poliitpolit...
View Julius Johannes Hõbemägi's genealogy profile
Alfred Herodes MP (1912 - d.)
Sünd vkj. 16.08.1912 HERODES, Alfred, Johannes, s. 1912 Järvamaa Käru v., keskharidus, varustusosak.juhataja, arr. 20.07.47 Tallinn, Pirita tee 4-2, erin. 27.12.47 §58-1a, 10a. Töötas Saksa politseis...
View Alfred Herodes's genealogy profile
Sergei Herm MP (1894 - 1943)
Sõjaväelane, auastmelt vanem alam ohvitser Sergei Herm 17 november 1893, sündis Viptema külas Laimjala vallas. Teenis tsaariarmees 1915-1920. Teenis Tallinna Poliitilises Politseis alates 1920 . Süüdis...
View Sergei Herm's genealogy profile
Jaan Sylvester Hammas MP (1917 - d.)
HAMMAS, Jaan, Jaan, s. 1918 Petserimaa Roodva v., 8 kl., talunik, arr. 06.03.45 Viljandimaa Viljandi v. Moori k., trib. 17.05.45 §58-1a, 20+5. Teenis politseis. [ar 7410] View Jaan Sylvester Hammas's genealogy profile
Kuno Haasma ← Hansuson MP (1910 - d.)
"Kuuno"
HAASMA, Kuuno, Hans, s. 20.07.10 Järvamaa Väätsa v. Nõmme k., 6 kl., puusepp, arr. 31.10.44 Kareda v. Esna k., trib. 12.02.45 §58-1a, 10+5. Oli saksa ajal politseikonstaabel. [ar 5805] Türi sündinu...
View Kuno Haasma ← Hansuson's genealogy profile
Ida Inn MP (1904 - d.)
INN, Ida, Jaan, 10.05.04 Tartu, kõrgh., jurist, kriminaalpolitsei assistent, arr. Tartu, Meltsiveski 88, erin. 04.03.42 Â§58-4, 10a.; Sverdlovski obl. Sevurallag; Krasnojarski krai, vab. laagrist 1952,...
View Ida Inn's genealogy profile
Willem Ilumäe ← Schönberg MP (1892 - 1980)
ILUMÄE, Villem, Gustav, s. 03.08.1892 Läänemaa Taebla v. Kirimäe k., eluk. sama, 3 kl., talunik, arr. 10.12.44, trib. 28.05.45 §58-1a, 10+5, vab. 16.10.54. Oli tsaariarmees. Oli Saksa politseis. Avalda...
View Willem Ilumäe ← Schönberg's genealogy profile
Juho Uudre MP (1911 - 1992)
UUDRE, Juho, Kustas, s. 16.10.11 Järvamaa Väätsa v., kesk., teenistuja, arr. 29.10.44 Saaremaa Kärla v., trib. 25.04.45 §58-1a, 15+5, vab. 13.10.55. Teenis Saksa ajal politseis. [ar 6044] Venelaste p...
View Juho Uudre's genealogy profile
Aleksander Urbel MP (1915 - d.)
URBEL, Aleksander, Aleksander, s. 1915 Pärnumaa Abja v., 7 kl., autojuht, arr. 23.06.50 Tahkuranna v. Vaskrääma k., trib. 12.04.51 §17-58-1a, 25+5. Teenis sõja ajal politseis. [ar 26604] URBEL : EELK...
View Aleksander Urbel's genealogy profile
Eduard (Arkadi) Mõttus MP (1906 - 1953)
Eduard Mõttus sündis 5. 04.1906 Võrumaal, endises Vana-Roosa vallas (praegu Rõuge v) Sadrametsa külas. Talupidajate Juhan ning Anna Mõttuse peres oli kolm poega ning üks tütar. Noorim poeg Eduard sai a...
View Eduard (Arkadi) Mõttus's genealogy profile
Mihkel Püss MP (1891 - d.)
PÜSS, Mihkel, Jaak s. 1891 Viljandimaa Pärsti v., keskharidus, jurist, arr. 05.02.50 Tallinn-Nõmme, Nurme 55-3, ENSV ÜK otsus 11.09.50 §58-10 lg.2, 58-2, 25+5; Irkutski obl. Tai?etlag. Vabadussõjas. 19...
View Mihkel Püss's genealogy profile
Oskar Pärn MP (1909 - 1942)
PÄRN, Oskar, Karl s. 1909 Tartu, arr. 14.06.41 Tallinn, Vene 11 a-6, trib. 28.02.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl, maha lastud 24.04.42. Kaitseliit, Viljandi-Pärnu prefekt. Avaldatud uu...
View Oskar Pärn's genealogy profile
Jüri Põld MP (1884 - d.)
sünd PÕLD, Jüri, Mihkel, s. 1884 Läänemaa Massu v., 3 kl., politseinik, arr. 14.06.45 Tallinn, Luite 19-1, trib. 26. 11.45 §58-1a, 10+5. [ar 9029] View Jüri Põld's genealogy profile
Voldemar Põder MP (1901 - 1942)
PÕDER, Voldemar, Jaan s. 08.12.01 Vjatka kub, kõrgharidus, politseikomissar, arr. 14.06.41 Paide, Rüütli 46, erin. 12.03.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovsk; Sverdlovski linna vangla, otsus täi...
View Voldemar Põder's genealogy profile
1-100 of 392 people


Külade uuendamise ja arendamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord – Riigi Teataja
Külade uuendamise ja arendamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord - sisukord
§ 8 Nõuded taotluse kohta
§ 12 Komisjoni koosseis
§ 13 Komisjoni istung
§ 18 Nõuded toetuse saajale
§ 19 Investeeringu tegemist tõendavate dokumentide esitamine
§ 20 Toetuse maksmine osaliselt tasutud kuludokumentide alusel
§ 21 Toetuse maksmine ja toetuse maksmisest keeldumine
RT I, 29.12.2010, 91
Vastu võetud 22.12.2010 nr 120
Määrusega kehtestatakse külade uuendamise ja arendamise investeeringutoetuse (edaspidi toetus) saamise täpsemad nõuded taotleja, kavandatava tegevuse ja taotluse kohta, abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, toetuse määr ja suurus, sealhulgas toetuse maksimaalne suurus, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, taotluse vorm, taotluse hindamise kriteeriumid ja taotluse hindamise kord, nõuded toetuse saajale ning toetuse väljamaksmise kord ja taotluse rahuldamise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise kord kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 18 lõike 4 alusel heaks kiidetud „Eesti maaelu arengukavaga 2007–2013” (edaspidi arengukava).
(1) Toetust võib taotleda mittetulundusühing, sihtasutus või valla või vallasisese linna, mille elanike arv on alla 4000 elaniku (arengukava tabel 3), või kuni 4000 elanikuga (arengukava tabel 2) väikelinna territooriumil (edaspidi maapiirkond) tegutsev väikese ja keskmise suurusega ettevõtja (edaspidi taotleja).
(2) Toetust võib taotleda:
1) mittetulundusühing, keda ei ole asutanud riik või kohaliku omavalitsuse üksus pärast 1. jaanuari 2007 ning kelle liige ei ole pärast nimetatud kuupäeva riik või kohaliku omavalitsuse üksus;
2) sihtasutus, keda ei ole asutanud riik või kohaliku omavalitsuse üksus;
3) mittetulundusühing või sihtasutus, kes on taotluse esitamise ajaks tegutsenud vähemalt kuus kuud.
(3) Kui mittetulundusühing või sihtasutus on asutatud tähtajaliselt, ei või see tähtaeg olla lühem kui viis aastat arvates Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (edaspidi PRIA) poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(4) Toetust võib taotleda maapiirkonnas tegutsev väikese ja keskmise suurusega ettevõtja komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (ELT L 214, 09.08.2008, lk 3–47), artikli 2 punkti 7 tähenduses:
1) kui kavandatava investeeringu puhul ei saa investeeringuobjektist või sellega seotud tegevusest vähemalt viie aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest ärikasumit, mis ületab majandusaastal 25% kavandatava investeeringuobjekti maksumusest. Nimetatud ärikasumi arvutamisel ei arvestata kavandatava investeeringuobjekti kulumit ja väärtuse langust;
2) kes on taotluse esitamise ajaks tegutsenud vähemalt üks aasta.
1) tal ei ole riikliku maksu maksuvõlga või riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud. Maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksud tasutud ajakava kohaselt;
2) ta ei ole saanud ega taotle samal ajal toetust investeeringuobjekti kohta või sellega seotud toetatava tegevuse osaks oleva tegevuse kohta riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi või vähese tähtsusega abi;
3) ta on saanud varem toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või on saanud muud tagastamatut riigiabi või vähese tähtsusega abi, mis on kuulunud tagasimaksmisele, ja tagasimaksmisele kuulunud summa on tähtajal tagasi makstud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral on tagasimaksed tasutud ettenähtud tähtajal ja summas;
4) tema suhtes ei toimu likvideerimismenetlust ega ole tehtud pankrotiotsust;
5) ta eristab selgelt oma raamatupidamises toetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest.
(1) Toetust võib taotleda maapiirkonna elukeskkonna arendamiseks tehtavate järgmiste tegevuste kohta, mis aitavad kaasa arengukavas nimetatud meetme eesmärkide saavutamisele ja mis ei ole suunatud tulu teenimisele, kui investeeringuobjekt asub maapiirkonnas:
1) seltsimaja, kultuurimaja, spordisaali või muu sellise teistele isikutele kasutamiseks avatud hoone või selle osa ehitamine;
2) pargi, haljasala, puhkeala või muu sellise teistele isikutele kasutamiseks avatud rajatise rajamine või parendamine;
3) mängu- või spordiväljaku või muu sellise teistele isikutele kasutamiseks avatud vaba aja veetmise rajatise rajamine või parendamine;
4) küla-, lõkke-, kiigeplatsi või muu sellise teistele isikutele kasutamiseks avatud rajatise rajamine või parendamine;
5) matkaraja, terviseraja või õpperaja või muu sellise teistele isikutele kasutamiseks avatud rajatise rajamine või parendamine;
6) paadisilla või muu sellise teistele isikutele kasutamiseks avatud rajatise rajamine või parendamine;
7) ujumiskoha või muu sellise teistele isikutele kasutamiseks avatud rajatise rajamine või parendamine;
8) küla tutvustava püsiviida ja kaardi ostmine ja paigaldamine;
9) seltsimaja, kultuurimaja, spordisaali või muu sellise teistele isikutele kasutamiseks avatud hoone ruumide sisustuse ostmine;
10) sporditarviku ostmine;
11) muusikariista või helitehnika ostmine;
12) Eesti rahvariiete ostmine;
13) infopunktiks vajaliku hoone ehitamine;
14) infopunkti sisustuse ostmine;
15) infopunktis kasutatava infotehnoloogiaseadme (riist- ja tarkvara) ostmine;
16) multifunktsionaalse teeninduskeskuse ehitamine;
17) sellises kasutuses mitteoleva ja taaskasutuseks sobimatu põllumajandusliku ehitise lammutamine, mis on kantud riiklikusse ehitisregistrisse ehitise kasutamise otstarvete loetellu koodide 12710–12719 või koodi 24224 alla.
(2) Lõikes 1 nimetatud tegevuse kohta võib toetust taotleda juhul, kui hoone või rajatise (edaspidi ehitis) ehitamine vastab „Ehitusseaduses” sätestatud tingimustele ja korrale.
(3) Lõike 1 punktis 16 nimetatud tegevuse kohta võib toetust taotleda mittetulundusühing ja sihtasutus.
(4) Lõike 1 punktis 17 nimetatud tegevuse kohta võib toetust taotleda juhul, kui sellise ehitise lammutamise vajadus on ette nähtud asjakohase küla, alevi, aleviku, väikelinna või muu piirkonna kehtivas arengukavas (edaspidi piirkondlik arengukava).
(5) Toetatava tegevuse osaks võib olla:
1) mittetulundusühingu või sihtasutuse kavandatava investeeringuobjektiga kaasnev tellitud projekteerimistöö ja projekteerimiseks vajalik ehitusgeoloogiline ja -geodeetiline töö ning lisas 1 toodud vormi kohase avalduse ja lisas 2 toodud vormi kohase piirkondliku arengukava lühikokkuvõtte ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenus (edaspidi ettevalmistav töö);
2) lõike 1 punktides 1–7, 13, 16 ja 17 nimetatud tegevuste puhul kavandatava ehitamise üle „Ehitusseaduse” alusel kehtestatud korras omanikujärelevalve (edaspidi omanikujärelevalve) tegemine;
3) kavandatava investeeringuobjektiga kaasnev elektrivõrguga, veevarustusvõrguga, küttesüsteemiga ja telekommunikatsiooniga liitumine.
(6) Väikese ja keskmise suurusega ettevõtjale lõikes 1 ning lõike 4 punktides 2 ja 3 nimetatud tegevuste elluviimiseks antav toetus on regionaalabi komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 13 tähenduses.
(7) Kavandatava investeeringu tegemist ei või alustada varem ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem, kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval, v.a ettevalmistav töö, mille puhul töö tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui 2007. aasta 1. jaanuaril.
(1) Paragrahvis 3 nimetatud toetatava tegevuse ja investeeringuobjekti abikõlbliku kulu (edaspidi investeeringuobjekti maksumus) moodustavad:
1) tegevuse käibemaksuta maksumus, mis koosneb investeeringuobjekti väljavalitud käibemaksuta hinnapakkumusest, abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuta maksumusest, kui taotleja on käibemaksukohustuslane;
2) tegevuse käibemaksuga maksumus, mis koosneb investeeringuobjekti väljavalitud käibemaksuga hinnapakkumusest, abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuga maksumusest, kui taotleja ei ole käibemaksukohustuslane;
4) omanikujärelevalve tegemise maksumus kuni 3% § 3 lõike 1 punktides 1–7, 13, 16 ja 17 nimetatud selle investeeringuobjekti maksumusest, mille üle omanikujärelevalvet tehakse.
(2) Kui ettevalmistavaks tööks on avalduse ja piirkondliku arengukava lühikokkuvõtte ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenus, siis nimetatud töö ja teenuse kulud hüvitatakse kuni 320 euro ulatuses ühe taotluse kohta.
(3) Investeeringuobjekti maksumus peab olema põhjendatud, selge, üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekas ja vajalik tegevuse eesmärgi saavutamiseks. Taotleja tagab kasutatava toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.
3) tolli-, sisseveo- ja muu maks, mida hüvitatakse, tasaarveldatakse ja kustutatakse mõnel muul moel ning mis ei moodusta osa Eesti maksusüsteemist või mis on ebaproportsionaalselt suur kulutus tegevuse mis tahes osale;
4) käibemaks juhul, kui taotlejal on võimalik taotleda selle tagastamist „Käibemaksuseaduse” alusel;
6) töötasu ja koolituskulud ning remondi-, rendi-, kütuse-, side- ja transpordikulud ning muud üldkulud;
7) sularahamakse, riigilõiv, teenustasu pangatoimingu eest, intress, tagatismakse ja finantsteenusega seotud muu kulu;
8) õigus- ja raamatupidamisteenuse eest tasumiseks tehtud kulud, patendi ja litsentsi ostmise ning teostatavusuuringu tegemise kulud, v.a ehitise projekteerimiseks vajaliku ehitusgeoloogilise ja -geodeetilise töö kulud;
9) viivis, trahv ja muu rahaline karistus ning kohtumenetluse korral menetluskulud;
10) notaritasu;
12) kasutatud seadme ja masina ostmise kulud;
13) sellise kontoritehnika (sh paljundusmasin) ostmise kulud, mis ei ole vajalik infopunkti kasutaja tavapäraseks teenindamiseks;
14) sellise sülearvuti, arvutimängu ning riist- ja tarkvara ostmise kulud, mis ei ole vajalik infopunkti kasutaja tavapäraseks teenindamiseks;
15) maneeži ehitamise kulud;
16) mobiilsidemasti ehitamise kulud;
17) muud kulud, mis ei ole investeeringuobjektiga otseselt seotud;
18) kulud, mis on vastuolus nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 71 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15–73), artiklis 55 kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumitega.
(1) Kui investeeringuobjekti või § 3 lõikes 5 nimetatud tegevuse käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, peab taotleja olema investeeringuobjekti või § 3 lõikes 5 nimetatud tegevuse kohta saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust koos tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile (edaspidi hinnapakkumus).
(2) Kui investeeringuobjekti või § 3 lõikes 5 nimetatud tegevuse käibemaksuta maksumus ei ületa 5000 eurot või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks teenusepakkuja, peab taotleja olema saanud vähemalt ühe hinnapakkumuse.
(3) Väljavalitud hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase tegevuse ja investeeringuobjekti eest tasutava hinnaga. Kui taotleja ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust, peab ta tehtud valikut põhjendama.
(4) Taotleja ja hinnapakkuja ning nende osanik või aktsionär või tulundusühistu, juhatuse või nõukogu liige ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise juhatusse või nõukokku.
(1) Toetust antakse mittetulundusühingule ja sihtasutusele kuni 90% investeeringuobjekti maksumusest, v.a Tallinnaga piirnevas vallas, kus toetust antakse kuni 70% investeeringuobjekti maksumusest.
(2) Toetust antakse maapiirkonnas tegutsevale väikese suurusega ettevõtjale kuni 70% investeeringuobjekti maksumusest ning Harjumaal kuni 60% investeeringuobjekti maksumusest.
(3) Toetust antakse maapiirkonnas tegutsevale keskmise suurusega ettevõtjale kuni 60% investeeringuobjekti maksumusest ning Harjumaal kuni 50% investeeringuobjekti maksumusest.
(4) Kui § 2 lõikes 4 nimetatud taotleja on saanud § 3 lõikes 1 ning lõike 5 punktides 2 ja 3 nimetatud tegevuste puhul sama tegevuse või investeeringuobjekti kohta tagastatavat riigiabi või vähese tähtsusega abi, ei tohi toetuse suurus koos tagastatava riigiabiga või vähese tähtsusega abiga ületada lõigetes 2 ja 3 sätestatud määra.
(5) Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta on 60 000 eurot aastas.
(6) Paragrahvi 3 lõike 1 punktis 17 nimetatud tegevuse kohta toetuse taotlemise korral on toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta 9587 eurot aastas.
(7) Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta on 300 000 eurot arengukava programmiperioodil kokku.
(1) Taotleja esitab selleks ettenähtud tähtajal PRIAle kavandatava investeeringuobjekti asukohajärgses piirkonnas lisas 1 toodud vormi kohase avalduse ja lisas 2 toodud vormi kohase piirkondliku arengukava lühikokkuvõtte ning neis esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi taotlus).
(3) Taotluse esitamisel lisatakse ärakirjad § 8 lõigetes 1 ja 2 nimetatud dokumentidest.
§ 8. Nõuded taotluse kohta
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIAle avalduse ja piirkondliku arengukava lühikokkuvõte ning neis esitatud andmeid tõendavad järgmised dokumendid:
1) mitte varasema kui taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päeva seisuga nimekiri aktsionäride kohta, kelle aktsiatega on esindatud üle 20% aktsiakapitalist, nimekiri osanike kohta, kelle osaga on esindatud üle 20% osakapitalist, või nimekiri tulundusühistu, mittetulundusühingu, välja arvatud usulised ühendused, liikmete või sihtasutuse asutajate kohta;
2) asutamislepingu ärakiri, kui taotleja on mittetulundusühing, kes on asutatud pärast 1. jaanuari 2007;
3) paragrahvi 2 lõikes 4 nimetatud raamatupidamise andmete ja maksukohustuslasele esitatud nõuete täitmise tõendamiseks äriühingu puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kinnitatud majandusaasta aruande ärakirja, mis kajastab tema tegevust vähemalt kuue kuu jooksul, kui majandusaasta aruanne ei ole kättesaadav äriregistrist;
4) paragrahvi 5 lõikes 1 nimetatud juhul vähemalt kolme pakkuja hinnapakkumuse ärakiri ning § 5 lõikes 2 nimetatud juhul vähemalt ühe pakkuja hinnapakkumuse ärakiri;
5) paragrahvi 5 lõikes 1 nimetatud juhul lisas 3 toodud vormi kohane hinnapakkumuste võrdlustabel. Väljavalitud hinnapakkumus peab olema objektiivselt põhjendatud;
6) ärakiri kohaliku omavalitsuse üksusega sõlmitud investeeringuobjekti avaliku kasutamise lepingust või eelkokkuleppest, mis kehtib alates taotluse esitamisest kuni vähemalt viie aasta möödumiseni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, millest nähtuvad avalikuks kasutamiseks mõeldud investeeringuobjekti täpne nimetus ja kirjeldus, investeeringuobjekti avaliku kasutamise tingimused ning lepingupoolte õigused ja kohustused investeeringuobjekti avaliku kasutamise tagamiseks. Avaliku kasutamise lepingut või eelkokkulepet ei pea esitama § 3 lõike 1 punktides 8–12, 14, 15 ja 17 nimetatud investeeringuobjektide puhul;
7) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et kavandatav investeeringuobjekt kuulub taotleja omandisse või on antud taotlejale õiguslikul alusel kasutamiseks taotluse esitamisest kuni vähemalt viieks PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisele järgnevaks aastaks. Nimetatud dokumenti ei pea esitama § 3 lõike 1 punktides 8 ja 12 nimetatud investeeringuobjektide puhul;
8) paragrahvi 3 lõike 1 punktis 17 nimetatud tegevuse puhul ärakiri ehitusloast „Ehitusseaduse” § 22 tähenduses ehitise lammutamise kohta;
9) paragrahvi 3 lõike 1 punktis 8 nimetatud tegevuse puhul ärakiri kinnisasja omaniku kirjalikust nõusolekust;
10) ärakiri piirkondlikust arengukavast, mis kehtib vähemalt kolm aastat pärast taotluse esitamist ja mis on aluseks lisas 2 toodud vormi kohase lühikokkuvõtte täitmisel. Piirkondliku arengukava lühikokkuvõtte aluseks on selle piirkonna arengukava, kuhu investeeringuobjekt kavandatakse;
11) ehitise puhul ärakiri ehitusprojekti joonistest ehitise üldvaadete kohta koos ehitusprojekti seletuskirjaga;
12) ärakiri haljastusprojektist, kui investeeringuobjekt on park, haljas- või puhkeala.
(2) Kui taotleja taotleb toetust ka ettevalmistava töö kohta, esitab ta ärakirja arve-saatelehest või arvest, mille on väljastanud isik, kellelt ta tellis ettevalmistava töö või teenuse, ning nimetatud arve-saatelehe või arve ärakirjal märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava arvelduskonto väljavõtte või maksekorralduse ärakirja.
(1) PRIA kontrollib taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja toetatava tegevuse vastavust määruses sätestatud nõuetele.
(2) Paragrahvi 11 lõikes 1 nimetatud juhul kontrollib PRIA vastuvõetud taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja kavandatava tegevuse vastavust määruses sätestatud nõuetele pärast taotluste hindamist. Nõuetele vastavust kontrollitakse üksnes nende taotluste puhul, mis kuuluksid rahuldamisele hindamistulemuste alusel koostatud taotluste paremusjärjestuse kohaselt.
(4) Kui taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et taotleja või taotlus ei vasta nõuetele, teeb PRIA „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 62 lõike 2 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(1) Taotlusi hinnatakse „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 60 lõike 2 alusel enne taotleja, taotluse ja kavandatava tegevuse nõuetele vastavuse kontrollimist §-s 14 sätestatud hindamiskriteeriumide alusel, andes taotlusele hindepunkte § 14 kohaselt.
(2) Investeeringuobjekti asukohajärgse maakonna maavanem (edaspidi maavanem) annab arvamuse kavandatava investeeringuobjekti toetuse eesmärkidega sobivuse ning maapiirkonna arenguvajadustele vastavuse kohta.
(3) Lõikes 2 nimetatud arvamuse andmiseks moodustab maavanem taotluste hindamiseks ja taotluste paremusjärjestuse koostamiseks hindamiskomisjoni (edaspidi komisjon) ning kinnitab taotluste paremusjärjestuse.
(4) PRIA esitab taotluste ärakirjad koos esitatud taotluste nimekirjaga kümne tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast maavanemale arvamuse andmiseks.
§ 12. Komisjoni koosseis
(1) Komisjon on vähemalt seitsmeliikmeline, kuid mitte suurem kui 15-liikmeline, ja selle liikmeid on paaritu arv.
(2) Komisjon koosneb vähemalt kahest mittetulundusühingu või sihtasutuse esindajast ja vähemalt kahest ettevõtjast, kes tegutsevad kavandatava investeeringuobjekti asukohajärgse maakonna territooriumil, ning asjaomase maavalitsuse esindajast ja vähemalt kahest asjaomase maakonna kohaliku omavalitsuse üksuse esindajast (edaspidi komisjoni liikmed). Avaliku sektori esindajate osakaal peab jääma alla 50%.
(3) Komisjoni liikmele võib määrata ka asendusliikme, kellel on kõik komisjoni liikme õigused ja kohustused.
(4) Maavanem teatab PRIAle viie tööpäeva jooksul arvates komisjoni koosseisu määramisest komisjoni liikmete ja asendusliikmete nimed ning selle organisatsiooni nime või nende isikute nimed, keda liige esindab. Komisjoni liikmete ja asendusliikmete nimed avalikustatakse PRIA veebilehel.
(5) Komisjoni tööd juhib maavanem või tema volitatud maavalitsuse ametnik (edaspidi komisjoni esimees).
§ 13. Komisjoni istung
(1) Komisjoni töövorm on kinnine istung, mille valmistab ette maavalitsus. Komisjoni töö tehnilise teenindamise tagab maavalitsus.
(2) Komisjoni istungi kutsub kokku komisjoni esimees, kooskõlastades istungi toimumise aja PRIAga. Komisjoni esimees teatab komisjoni liikmetele ja Põllumajandusministeeriumile posti teel või elektrooniliselt komisjoni istungi toimumise aja ja koha viie tööpäeva jooksul arvates taotluste nimekirja saamisest.
(3) Komisjon on otsustusvõimeline, kui istungist võtavad osa vähemalt pooled komisjoni liikmetest, sealhulgas komisjoni esimees.
(4) Kui komisjon ei ole otsustusvõimeline, kutsub komisjoni esimees kokku uue komisjoni kümne tööpäeva jooksul arvates eelmise komisjoni istungi toimumisest, kooskõlastades istungi toimumise aja PRIAga.
(5) Komisjoni esimehel on õigus avalduse, piirkondliku arengukava lühikokkuvõtte või kavandatava investeeringuobjekti kohta vajaliku lisateabe saamiseks kaasata komisjoni istungile ekspert. Sellekohase põhjendatud kirjaliku ettepaneku võib komisjoni esimehele teha ka komisjoni liige.
(6) Komisjoni istungil osaleb PRIA määratud järelevalveametnik vaatlejana. Komisjoni istungil võivad osaleda Põllumajandusministeeriumi esindaja ja lõikes 5 nimetatud komisjoni istungile kutsutud isik. Nimetatud isikud ei osale taotluste paremusjärjestuse koostamises.
(7) Komisjoni liige hindab taotlusi §-s 14 sätestatud hindamiskriteeriumide alusel, võrreldes selleks avalduses, piirkondlikus arengukavas ja selle lühikokkuvõttes esitatud andmeid omavahel ning täites iga taotleja kohta lisas 4 toodud vormi kohase hindamislehe.
(8) Kui komisjoni liige ei võta hindamisest osa või kui esinevad „Haldusmenetluse seaduse” § 10 lõikes 1 sätestatud asjaolud, taandab ta ennast komisjoni istungilt ning teatab sellest viivitamata komisjoni esimehele ja oma asendusliikmele.
(9) Kui asendusliige ei saa lõikes 8 nimetatud põhjustel hindamisest osa võtta, teatab ta sellest viivitamata komisjoni esimehele, kes määrab asendusliikme komisjoni teiste asendusliikmete hulgast, eelistades lähedase tegevusvaldkonnaga organisatsiooni esindajat.
(10) Komisjoni istungil koostatakse lisas 5 toodud vormi kohane komisjoni ettepanek (edaspidi komisjoni ettepanek).
(1) Investeeringuobjekti sobivusele toetuse eesmärkidega hinnangu andmise korral on võimalik anda:
1) kuni 5 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral investeeringuobjekt suurendab elukeskkonna atraktiivsust;
2) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral investeeringuobjekt suurendab maapiirkonna elukvaliteeti;
3) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral investeeringuobjekt suurendab maapiirkonna elanike omaalgatust ja võimalust teha koostööd ning tugevdab sotsiaalseid suhteid;
4) kuni 15 hindepunkti lähtuvalt sellest, kas külal, alevil, alevikul või väikelinnal on olemas arengukava ning millisel määral on selle koostamisse kaasatud elanikud;
5) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral on investeeringuobjekti kavandatav majandamine tegelikkuses teostatav;
6) kuni 5 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral on investeeringuobjekti kavandatav kasutajate arv vastavuses investeeringuobjektile tehtavate kulutustega.
(2) Investeeringuobjekti vastavusele maapiirkonna arenguvajadustele hinnangu andmise korral on maksimaalselt võimalik anda:
1) kuni 5 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral investeeringuobjekt vastab piirkondliku arengukava lühikokkuvõttes sätestatud arengueeldustele;
2) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral investeeringuobjekt vastab piirkondliku arengukava lühikokkuvõttes sätestatud strateegilistele eesmärkidele või arengusuundadele;
3) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral on investeeringuobjekt kajastatud piirkondliku arengukava lühikokkuvõttes märgitud tegevustes;
4) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral aitab investeeringuobjekt säilitada maapiirkonna kultuuripärandit ja parandada selle kvaliteeti;
5) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral on investeering vajalik ehitise ehitamise lõpetamiseks.
(2) Taotluste paremusjärjestuse koostamiseks liidetakse kõigilt komisjoni liikmetelt saadud taotluse hindepunktid kokku.
(3) Võrdse hindepunktide summa saanud taotluste puhul eelistatakse taotlust, mis on komisjoni liikmete hääletuse tulemuste alusel saanud rohkem hääli. Komisjoni otsus võetakse vastu lihthäälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral loetakse vastuvõetuks otsus, mille poolt hääletas komisjoni esimees. Nimetatud hääletuse tulemused märgitakse komisjoni ettepanekusse.
(4) Komisjon teeb maavanemale ettepaneku taotluste paremusjärjestuse kinnitamiseks. Taotluste hindepunktide summa märgitakse komisjoni ettepanekusse taotluste ja hindepunkte andnud komisjoni liikmete kaupa.
(5) Komisjoni ettepanekule kirjutavad alla komisjoni esimees ja komisjoni liikmed ning PRIA järelevalveametnik.
(6) Maavanem kinnitab komisjoni ettepaneku korraldusega.
(7) Kui maavanem ei nõustu komisjoni ettepanekuga, kutsub komisjoni esimees komisjoni kokku kümne tööpäeva jooksul arvates eelmise komisjoni istungi toimumisest, kooskõlastades istungi toimumise aja PRIAga.
(8) Maavanem edastab kinnitatud taotluste paremusjärjestuse koos komisjoni ettepanekuga ja koos hindamislehtedega PRIAle 35 tööpäeva jooksul arvates PRIAlt taotluste ärakirjade saamisest, kuid mitte hiljem kui 50 tööpäeva jooksul lõikes 7 ja § 13 lõikes 4 sätestatud juhtudel.
(1) Kui § 11 lõike 1 alusel on taotluste hindamise tulemusel koostatud taotluste paremusjärjestus, rahuldatakse „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 60 lõike 5 punkti 2 alusel parimad nõuetele vastavad taotlused, mis on saanud vähemalt 30% võimalikust maksimaalsest hindepunktide summast ja mille rahastamise summa ei ületa taotluste rahastamise eelarvet maakonna kohta.
(2) Taotluste rahastamise eelarve jaotatakse maakondade vahel järgmiselt:
1) 50% toetusele ettenähtud vahenditest võrdselt 15 maakonna vahel;
2) 50% võrdeliselt maapiirkonna elanike arvuga maakonnas.
(3) Lõikes 2 nimetatud taotluste rahastamise eelarve hulka arvatakse ka maakonna eelmise taotlusvooru eelarve jääk.
(4) Kui taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole võimalik või põhjendatud, võib PRIA teha taotluse osalise rahuldamise otsuse „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 62 lõike 4 alusel.
(5) PRIA teeb lõikes 1 nimetatud taotluse rahuldamise otsuse, lõikes 4 nimetatud taotluse osalise rahuldamise otsuse või „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 62 lõike 2 või 4 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse 100 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast.
(6) Kui ettevalmistav töö ei vasta § 3 lõike 5 punktis 1 ja lõikes 7, § 4 lõike 1 punktis 3, § 4 lõikes 2 ning § 5 lõigetes 1–4 sätestatud nõuetele, jäetakse taotlus rahuldamata ettevalmistava töö osas.
(1) Alates taotluse esitamisest kuni viie aasta möödumiseni arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest teavitab taotleja või toetuse saaja viivitamata PRIAt kirjalikult oma postiaadressi või kontaktandmete muutumisest ning PRIAlt kirjalikult nõusoleku saamiseks:
2) ettevõtja töötajate arvu suurenemisest üle 250 või kui ettevõtja aastakäive ja bilansimaht ületavad komisjoni määruses (EÜ) nr 800/2008 sätestatud määrasid;
3) mittetulundusühingu või sihtasutuse ühinemisest või jagunemisest.
§ 18. Nõuded toetuse saajale
(1) Toetuse saaja teeb investeeringu ja esitab PRIAle investeeringut tõendavad dokumendid kuni neljas osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
1) pidama investeeringust saadava ärikasumi määramiseks kavandatava investeeringuobjekti ja sellega seotud tegevuste kohta eraldi tulude ja kulude arvestust alates taotluse esitamisest viie aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
2) säilitama ja kasutama sihipäraselt toetuse eest soetatud investeeringuobjekti vähemalt viie aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
3) vastama komisjoni määruses (EÜ) nr 800/2008 ja § 2 lõikes 4 väikese ja keskmise suurusega ettevõtja kohta sätestatud nõuetele kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni, kui ta on ettevõtja;
4) saadud toetusraha mittesihipärase kasutamise korral PRIA nõudmisel tagasi maksma;
§ 19. Investeeringu tegemist tõendavate dokumentide esitamine
(1) Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja PRIAle pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist kulude deklareerimiseks lisas 6 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos ärakirjadega järgmistest dokumentidest:
1) selle isiku, kellelt toetuse saaja tellis teenuse või töö või ostis kaupa, väljastatud arve-saateleht või arve;
2) punktis 1 nimetatud arve-saatelehel või arvel märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendav maksekorraldus või arvelduskonto väljavõte;
3) selle isiku, kellelt taotleja tellis teenuse või töö või ostis kaupa, väljastatud osutatud teenuse või tehtud töö või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendav dokument juhul, kui toetust taotletakse ehitamise kohta.
(2) Kapitalirendi (liising) puhul esitab toetuse saaja toetuse väljamaksmiseks PRIAle pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest kapitalirendi lepingus ettenähtud korras täielikult või osaliselt tasumist lõikes 1 nimetatud kuludeklaratsiooni koos ärakirjadega järgmistest dokumentidest:
1) selle isiku, kellelt kapitalirendile andja tellis teenuse või töö või ostis kaupa, väljastatud arve-saateleht või arve;
3) kapitalirendile andja ja toetuse saaja vahel sõlmitud kapitalirendi leping ja maksegraafik.
(3) Lisaks lõigetes 1 ja 2 nimetatud dokumentidele on investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ka:
1) ehitise puhul ehitusluba või kohaliku omavalitsuse kirjalik nõusolek ning pärast investeeringu täielikku tegemist kasutusluba, kui see on nõutav „Ehitusseaduse” kohaselt;
2) ehitise lammutamise korral väljavõte ehitisregistrist;
3) paragrahvi 8 lõike 1 punktis 6 nimetatud kehtiv leping;
4) ehitise lammutamise korral jäätmearuanne.
(4) Kapitalirendile andjaks võib olla „Krediidiasutuste seaduse” alusel ja korras tegutsev krediidiasutus või tema konsolideerimisgruppi kuuluv finantseerimisasutus.
(5) Lõike 1 punktis 1 ja lõike 2 punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve ärakirjal näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku hinnapakkumusele.
§ 20. Toetuse maksmine osaliselt tasutud kuludokumentide alusel
(1) Toetuse võib taotluses kavandatud investeeringu tegemiseks välja maksta osaliselt tasutud kuludokumentide alusel, kui toetuse saaja on esitanud pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest vähemalt omafinantseeringuga võrdse rahasumma tasumist PRIAle lisas 6 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos §-s 19 nimetatud dokumentide ärakirjadega.
(2) Toetuse saaja tasub pärast toetuse saamist kuludokumentide alusel tasumata jäänud kogusumma viivitamata isikule, kellelt ta tellis teenuse või töö või ostis kaupa, ning esitab PRIAle lõikes 1 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos § 19 lõike 1 punktis 2 nimetatud dokumentidega seitsme tööpäeva jooksul arvates toetusraha laekumisest oma arvelduskontole.
(3) Toetuse saaja võib osaliselt tasutud kuludokumentide alusel saadud toetust kasutada vaid kavandatud investeeringu abikõlblike kulude hüvitamiseks.
(4) PRIA võib keelduda toetuse saajale osaliselt tasutud kuludokumentide alusel toetuse väljamaksmisest, kui toetuse saaja ei ole täitnud lõikes 2 või 3 sätestatud nõudeid või kui kuludokumendid ei ole nõuetekohased.
(1) PRIA otsustab toetuse maksmise sellise aja jooksul, et oleks võimalik kanda toetusraha toetuse saaja arvelduskontole või kapitalirendi puhul toetuse saaja nimetatud kapitalirendile andja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates § 19 lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest.
(2) PRIA jätab toetuse maksmata „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 62 lõike 5 teises lauses sätestatud juhtudel. Sellisel juhul ei hüvitata toetuse saajale ka ettevalmistava töö eest tehtud kulutusi.
Määruse alusel esitatud dokumente taotlejale ei tagastata. PRIA säilitab nimetatud dokumente kuni 2025. aasta 31. detsembrini.
(1) Paragrahv 20 jõustub 1. aprillil 2011. aastal.
(2) Juhul kui § 16 lõigetes 2 ja 3 nimetatud eelarvevahendid jäävad mõnes maakonnas kasutamata, siis kasutamata eelarve summa eraldatakse sellele maakonnale, kus on programmiperioodi jooksul esitatud kõige rohkem taotlusi maapiirkonna ühe elaniku kohta.
(3) Põllumajandusministri 10. oktoobri 2007. a määrus nr 122 „Külade uuendamise ja arendamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” (RTL 2007, 78, 1359; 2009, 93, 1947) tunnistatakse kehtetuks.
(4) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2011. aastal.
Lisa 1 Külade uuendamise ja arendamise investeeringutoetuse avaldus
Lisa 2 Piirkondliku arengukava lühikokkuvõte
Lisa 4 Hindamisleht
Lisa 5 Komisjoni ettepanek
Lisa 6 Kuludeklaratsioon investeeringuks tehtud kulutuste deklareerimiseks


Maksumaksja portaal - Usun, ei usu… EML - 2014 > august (nr 8) - EML ajakiri MaksuMaksja
EML ajakiri MaksuMaksja > 2014 > august (nr 8) > Usun, ei usu… EML
Usun, ei usu… EML
„Ma ei usu näärimeest ka präänikute eest,“ laulis kultusbänd Turist ja tema õigusjärglane Singer-Vinger kuldsetel kaheksakümnendatel. Nüüd, pea 30 aastat hiljem, otsitakse Eestis neid, kes usuvad, et maksuameti superandmebaas ei leki (sest seaduses on kirjas, et ei tohi lekkida) ja et kui panna kõik raamatupidajad iga kuu 20. kuupäeval kätekõverdusi tegema, vähenevad käibemaksupettused (sest nii on kirjas 88 lehekülje pikkuses seletuskirjas).
Nagu me juba maikuu MaksuMaksjas kirjutasime, kuulutas president teisel katsel vastu võetud käibemaksuseaduse muudatused välja ja 1. novembrist hakkab kõikide raamatupidajate suureks „rõõmuks“ kehtima kohustus esitada käibedeklaratsiooni lisa üle 1000 euro suuruste arvete kohta.
Järgmine instants, kelle poole sellistes olukordades tavaliselt pöördutakse, on õiguskantsler. Nii ka juhtus. Pöördumise auväärsele õiguskantslerile läkitas nii Eesti Kaubandus-Tööstuskoda kui Teenusmajanduse Koda. Osaliselt nende pöördumised kattusid, osaliselt erinesid. Olgu mis oli, igatahes mõlemale pöördumisele saadi vastuseks, et õiguskantsler ei usu, et käibemaksuseaduse muudatus võiks olla vastuolus põhiseadusega. Kuigi pöördujad seda usuvad. Uurimegi siis lähemalt, mida kirjutati.
Kaubanduskoja pöördumise kohaselt võib kohustus esitada käibedeklaratsiooni lisa (KMD INF) ebaproportsionaalselt piirata Eesti käibemaksukohustuslaste ettevõtlusvabadust. Seadusemuudatuse eesmärkide saavutamiseks saaks rakendada teisi vähem koormavamaid meetmeid, mille võimalust ei ole aga kaalutud. Muudatus toob ettevõtjatele kaasa märkimisväärsed kulud, mis võivad osutuda isegi suuremaks kui KMD INF rakendamise tulemusena riigile laekuv täiendav käibemaks. Samuti ei vasta käibemaksuseaduse muudatus Euroopa Liidu õigusele.
Õiguskantsler leidis, et käibemaksuseaduse muudatus on põhiseadusega kooskõlas, ja põhjendab oma arvamust järgmiselt.[1]
Põhiseaduse (PS) § 31 sätestab õiguse tegeleda ettevõtlusega. Ettevõtlusvabaduse tuumaks on riigi kohustus mitte teha põhjendamatuid takistusi ettevõtluseks. Ettevõtlusvabadust riivab seega iga abinõu, mis takistab, kahjustab või kõrvaldab mõne ettevõtlusega seotud tegevuse. Ettevõtlusvabaduse kaitseala on samuti riivatud siis, kui seda vabadust mõjutatakse avaliku võimu poolt ebasoodsalt. Käibedeklaratsiooni lisa esitamise nõue tekitab käibemaksukohustuslastele täiendava ressursikulu ja halduskoormuse, mistõttu riivab see nõue käibemaksukohustuslaste ettevõtlusvabadust.
Asjaolu, et esineb ettevõtlusvabaduse riive, ei tähenda iseenesest, et ettevõtjate põhiõigus on rikutud. Ettevõtlusvabadus ei ole nimelt absoluutne põhiõigus. PS § 31 teine lause lubab seadusandjal kehtestada ettevõtlusvabadusele piiranguid. Ettevõtlusvabaduse piiramiseks piisab igast mõistlikust põhjusest. Lisaks peab piirang olema selle seadmise eesmärgi suhtes proportsionaalne.
Seletuskirjast tuleneb, et eelnõu üks peamisi eesmärke on tõhustada Maksu- ja Tolliameti (MTA) käibemaksukontrolli, täpsemalt aidata kaasa selleks vajaliku analüüsi tegemisele. Tõhusam analüüs võimaldab omakorda lihtsustada ja kiirendada enammakstud käibemaksu tagastamist ausatele ettevõtjatele, avastada käibemaksupettusi (sh paremini valida ettevõtjaid, kelle maksuarvestuse õigsust põhjalikumalt kontrollida) ning välistada pahatahtlike ettevõtjate liikumist ühest (MTA kõrgendatud tähelepanu alla sattunud või seadusandja tihedamalt reguleeritud) tegevusvaldkonnast teise eesmärgiga jätkata käibemaksupettuste toimepanemist.
Muudatusega kaasneb ka käibemaksukohustuslaste parem maksudistsipliin — teades, et MTA-l on rohkem infot tehingute kohta ning on olemas võimalus võrrelda omavahel müüja ja ostja deklareeritud andmeid, võivad mõned käibemaksukohustuslased otsustada jätta mõned maksuõigusrikkumised toime panemata. Kõikide nende järelmite koosmõjul peaks vähenema käibemaksupettuste arv, riigieelarvesse laekuma rohkem käibemaksu ning Eesti ettevõtluskeskkond parenema. Kõiki eelnimetatud eesmärke tuleb pidada legitiimseteks ettevõtlusvabaduse riivamise eesmärkideks.
Järgnevalt on vaja hinnata, kas riive on nende eesmärkide suhtes proportsionaalne. Riive vastavust proportsionaalsuse põhimõttele kontrollitakse Riigikohtu praktika järgi järjestikku kolmel astmel — kõigepealt kontrollitakse põhiõigust riivava abinõu sobivust, siis vajalikkust ning vajadusel ka proportsionaalsust kitsamas tähenduses ehk mõõdukust.
Õiguskantsler nõustub, et ettevõtlusorganisatsioonide pakutud alternatiivlahendused võivad olla Eesti käibemaksukohustuslastele vähem koormavad. Samas ei pruugi need alternatiivsed abinõud olla vähemalt sama efektiivsed kui käibedeklaratsiooni lisa täitmise nõue.
Käibemaksupettuste avastamiseks ja tõkestamiseks ning MTA töö efektiivsemaks muutmiseks vajaliku analüüsi tõhustamise eesmärki võib saavutada eelkõige siis, kui MTA-l on võimalikult palju eelinfot võimalikult paljude ettevõtjate ja nende tehtud tehingute kohta. Kui MTA uurib nt mõnda tehingute ahelat eesmärgiga tuvastada ja tõkestada käibemaksupettuse toimepanemist või kui käibemaksukohustuslane esitab MTA-le taotluse enammakstud käibemaksu tagastamiseks, siis eelinfo olemasolu tehingute kohta võimaldab MTA-l paremini hinnata maksukohustuslase tehingutega seonduvat riski (kellega maksukohustuslane tehinguid teeb; kas mõlemad tehingupooled deklareerivad väidetavalt toimunud tehinguid; kas maksu tasumiseks kohustatud pool deklareerib müüki, mida tema partner on ostuna oma deklaratsioonil kajastanud jne) ning vajadust täiendavate kontrolltoimingute järele.
See aga eeldab, et MTA-le eelinfona esitatav teave on selline, mis võimaldab MTA-l saada enam-vähem tervikpildi käibemaksukohustuslase tegevuse kohta, st suures osas kõikide maksukohustuslase tehingute kohta. Kui seada käibedeklaratsiooni lisa esitamise kohustus sõltuvusse 1000 eurost kõrgema lävendi saavutamisest — nt 3000 euro või 5000 euro suuruse piirmäära saavutamisest, siis ei jõua MTA-ni info väga paljude Eestis tehtavate tehingute kohta. Selle tagajärjel ei saa MTA tõenäoliselt ilma maksukohustuslasega ühendust võtmata ja täiendavaid kontrolltoiminguid teostamata selgust nt küsimuses, kas ja kellega maksukohustuslane tehinguid teinud on. See tähendab omakorda, et MTA ei saa piisavalt tõhusalt teostada analüüsi ehk valida täpsemalt käibemaksukontrolli objekte, vähendada tarbetuid kontakte käibemaksukohustuslastega ning tagastada ausatele maksumaksjatele enammakstud käibemaksu kiiresti.
Õiguskantsleri hinnangul ei pruugi olla mõttekas nõuda käibedeklaratsiooni lisa esitamist vaid nendelt ettevõtjatelt, kelle puhul eksisteerib suurem maksupettuste risk, või lasta deklareerida käibedeklaratsiooni lisal andmed ainult tehingupartnerite lõikes, konkreetsete arvete kohta infot andmata. Sel juhul ei oleks MTA-l võimalik tõhustada oma analüüsialast tegevust. Enammakstud käibemaksu tagasitaotlemise põhjendatuse kontrollimiseks või käibemaksupettuse tuvastamiseks vajaliku teabe saamiseks peaks MTA ikka pöörduma paljudel juhtudel maksumaksja poole ning nõudma temalt täiendavaid dokumente ja selgitusi.
Abinõu mõõdukuse üle otsustamiseks tuleb kaaluda ühelt poolt põhiõigustesse sekkumise ulatust ja intensiivsust, teiselt poolt aga eesmärgi tähtsust. Mida intensiivsem on põhiõiguse riive, seda kaalukamad peavad olema seda õigustavad põhjused.
Ettevõtlusvabaduse riive intensiivsuse kindlakstegemine nõuab konkreetseid andmeid selle kohta, kui suurt kulu üks või teine käibemaksukohustuslane käibedeklaratsiooni lisa tõttu kannab ning kas see kulu on selle ettevõtja jaoks suur või väike. Kuna Eesti käibemaksukohustuslaste olukorrad võivad olla väga erinevad, tähendab see, et ühe ettevõtja puhul võib ettevõtlusvabaduse riive, mis tekib käibedeklaratsiooni lisa kasutuselevõtmise tõttu, olla suhteliselt intensiivne, teise puhul aga mitte. Erinevate käibemaksukohustuslaste andmeid koondades ja koondnäitajatega opereerides ei ole võimalik anda ühest hinnangut, et käibedeklaratsiooni esitamise nõude tõttu esinev ettevõtlusvabaduse riive on üldjuhul ettevõtjatele äärmiselt intensiivne.
Õiguskantsler ei ole nõus sellega, et ettevõtlusvabaduse riive proportsionaalsuse peamiseks mõõdupuuks tuleks võtta KMD INF kehtestamise tagajärjel eeldatavalt riigile täiendavalt laekuva rahasumma, milleks on hinnanguliselt 30 miljonit eurot. Arvesse tuleb võtta ka seda, et uue deklareerimissüsteemi rakendamisel muutub kiiremaks ja täpsemaks MTA analüüsi ja järelevalve tööprotsess, MTA suudab täpsemalt selekteerida käibemaksukohustuslasi, kelle suhtes alustatakse sisulist kontrolli, mis omakorda tähendab, et MTA kasutab oma ressurssi efektiivsemalt, tülitab ausaid maksumaksjaid vähem ja nii mõnelegi maksumaksjale tagastab enammakstud käibemaksu kiiremini, ning paljud ebaausad ettevõtjad kaotavad oma konkurentsieelise, mis parandab ausate ettevõtjate olukorda turul.
Hetkel ei saa kindel olla, et kõik need mõjud käibedeklaratsiooni lisa kasutuselevõtmise tagajärjel suuremastaapselt saabuvad, kuid teatud positiivset mõju käibedeklaratsiooni lisa kasutuselevõtt ettevõtluskeskkonnale siiski omab ning võimaldab MTA tööd tõhusamaks muuta. Arvestades, et need mõjud on Eesti ettevõtjate jaoks küllaltki olulised, leiab õiguskantsler, et kohustus esitada KMD INF on siiski mõõdukas.
Samuti tuleb arvestada, et 30 miljoni euro laekumist loodetakse tulenevalt ettevõtjate käitumise muutumisest seoses KMD INF rakendamisega. MTA tõhusamate kontrollide tulemusel määratavad summad ning käibemaksupettustega tõhusama võitluse tulemusel kogutavad summad lisanduvad sellele 30 miljonile juurde.
Eelnevast tulenevalt teeb õiguskantsler järelduse, et abstraktselt hinnates ei ole käibedeklaratsiooni lisa esitamise nõue ebaproportsionaalne ega seega põhiseadusvastane.
Mis puudutab käibemaksuseaduse muudatuste vastavust EL õigusele, siis kuna Riigikohtu praktika kohaselt ei ole õiguskantsleril pädevust taotleda Riigikohtult seaduste kehtetuks tunnistamist põhjusel, et seadus on vastuolus Euroopa Liidu õigusega, ei pidanud õiguskantsler vajalikuks seda osa taotlusest sisuliselt analüüsida.
Õiguskantsleri poole pöördus ka Teenusmajanduse Koda, kes oma märgukirjas tõi välja ka ärisaladuse kaitse probleemi. Ka selles osas leidis õiguskantsler, et põhiseadusega vastuolu puudub.[2]
Pöördumises väljendati seisukohta, et käibemaksuseaduse muudatus riivab käibemaksukohustuslaste omandipõhiõigust, sest käibedeklaratsiooni lisa esitamise nõude tõttu väheneb käibemaksukohustuslaste ärisaladuse kaitse. Kuna kehtiv õigus ei paku piisavalt tõhusat kaitsemehhanismi käibemaksukohustuslaste andmete kuritarvitamise vastu, siis ei ole nõue esitada ärisaladust sisaldavad andmed MTA-le mõõdukas.
Õiguskantsler teatas oma vastuses, et uus kohustus võib tõesti riivata nii ettevõtlusvabadust kui ka omandipõhiõigust, kui ta ei ole veendunud, et see riive on ebaproportsionaalne ja seetõttu põhiseadusvastane. Nõue esitada MTA-le ärisaladusega hõlmatud teavet ei riiva käibemaksukohustuslaste põhiõigusi äärmiselt intensiivselt, sest andmete avaldamisega MTA-le ei kaasne suur andmete lekkimise risk.
MKS § 26 lõige 1 paneb MTA-le, tema ametnikele ja töötajatele kohustuse hoida saladuses maksukohustuslast puudutavat teavet, sealhulgas kõiki andmekandjaid (otsused, aktid, teated ja muud dokumendid) maksukohustuslase kohta, teavet andmekandjate olemasolu kohta, äri- ja pangasaladust, mida nad teavad seoses maksude tasumise õigsuse kontrollimise, maksu määramise, maksuvõla sissenõudmise, maksuõigusrikkumise asja menetlemise või muude teenistus- või töökohustuste täitmisega. Maksusaladuse säilimist garanteerib see, et MKS § 26 lõike 1 järgi ei lõpe maksusaladuse hoidmise kohustus teenistus- või töösuhte lõppemisega.
MKS § 26 lõikes 1 sätestatud kohustuse rikkumine on ka karistatav. Nimelt karistatakse karistusseadustiku § 157 järgi kutse- või ametitegevuses teatavaks saanud teise isiku äritegevust puudutava teabe (st mh äri- ja maksusaladuse) avaldamise eest isikut, kellel on seadusest tulenev kohustus hoida sellist teavet saladuses. Õiguskantsler leiab, et maksukorralduse seaduse ning karistusseadustiku normidega on piisavalt tagatud maksuhalduri kätte sattunud ärisaladuse kaitse.
Õiguskantsleril puudub alus arvata, et käibemaksukohustuslaste ärisaladus võib lekkida nt selle tõttu, et MTA kasutatavad infotehnoloogilised lahendused ei ole piisavalt turvalised. MTA käes oleva teabe kaitsmiseks on õigusaktides sätestatud ranged nõuded. Muu hulgas sisaldavad õigusaktid reegleid selle kohta, milliseid turvameetmeid tuleb andmekogude puhul rakendada (vt nt avaliku teabe seaduse peatükk 51, Vabariigi Valitsuse 20.12.2007 määrus nr 252 „Infosüsteemide turvameetmete süsteem“ jne). Nende reeglite järgimise üle teostab järelevalvet Riigi Infosüsteemi Amet (avaliku teabe seaduse § 531 lg 1).
MTA-l on suur kogemus tema tegevuse raames maksumaksjate kohta kogutud teabe hoidmisel. Õiguskantsler ei usu, et MTA kavatseks kohelda käibedeklaratsiooni lisa vahendusel maksukohustuslastelt saadavat teavet kuidagi teistmoodi kui muud tema valduses olevat ja maksusaladusega hõlmatud teavet. Eelnevast tulenevalt järeldas õiguskantsler, et saladuse lekkimise risk ei ole eriti kõrge ning seetõttu ei ole ettevõtja põhiõiguste riive ärisaladuse kaitse aspektis intensiivne.
Lisaks märkis õiguskantsler, et käibedeklaratsiooni lisa rakendamise tagajärjel tekkiv põhiõiguste riive ei kaalu üles võimalikke positiivseid tagajärgi — uue deklareerimissüsteemi rakendamisel muutub kiiremaks ja täpsemaks MTA analüüsi ning järelevalve tööprotsess, MTA suudab senisest täpsemalt selekteerida käibemaksukohustuslasi, kelle suhtes alustatakse sisulist kontrolli, MTA tülitab ausaid maksumaksjaid vähem ja tagastab enammakstud käibemaksu kiiremini. Kui MTA suudab paremini tuvastada ja takistada käibemaksupettusi, muutub Eesti ettevõtluskeskkond ausamaks.
Mis edasi? Järgmine võimalus on minna vaidlusega kohtusse. See aga eeldab, et keegi konkreetne maksumaksja on jätnud käibedeklaratsiooni lisa esitamata ja saab MTA-lt selle eest sunniraha või trahvi, või näiteks toimub andmete leke ja sellega seoses esitatakse kahju hüvitamise nõue. Sel juhul saab taotleda halduskohtult lisaks kõigele muule ka põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse algatamist. Sellisel juhul on tegemist juristide keeles „konkreetse normikontrolliga“ või nagu ütleb laulusalm, saab sel juhul „kätega katsuda“ konkreetset kaasust ja hinnata, kas maksumaksjale pandud kohustused on „vajalikud, sobivad ja mõõdukad“. Siis ehk saame ka lõpuks teada, kas maksab uskuda päkapikke kummutite peal või hoopis triipudesse kannika peal. Seniks aga muusikat.
[1] Seisukoht vastuolu mittetuvastamise kohta. Õiguskantsleri 29.07.2014 kiri nr 6-1/140791/1403230 vastuseks Eesti Kaubandus-Tööstuskoja 02.06.2014 pöördumisele. – www.oiguskantsler.ee.
[2] Seisukoht vastuolu mittetuvastamise kohta. Õiguskantsleri 29.07.2014 kiri nr 6-1/140942/1403229 vastuseks 17.06.2014 MTÜ Teenusmajanduse Koda pöördumisele. – www.oiguskantsler.ee.


Black friday ps4 store deals 2020 anesi toodete müük Tiina talumees kleitide müük dell g3 15 gaming laptop black friday
Black friday ps4 store deals 2020 anesi toodete müük. daniel wellington black friday amazon evernote premium black friday
Aida black friday 2020 selutud mulla müük pärnus
Aida black friday 2020 selutud mulla müük pärnus. pir plaat hind asuntoauto esimene isadepäeva kingitus.samsung galaxy s8 ostatnia aktualizacja kruusa hind.motonet kinkekaart kaup 24 must reede
Klaaside müük www osta targalt ee
Klaaside müük www osta targalt ee. hübriidratas müük samsung müük smartwatch osta black friday 2020.stalkeri auhind playmobil müük
Black friday is coming marmoleum hind
Black friday is coming marmoleum hind. alpaca hindi meaning veokonksude müük ja paigaldus.espak iphone kampaaniad arestitud vara müük
Black friday ps4 store deals 2020 anesi toodete müük
Black friday ps4 store deals 2020 anesi toodete müük. kanafilee anesi hind brikett müük tallinnas.kust osta hennat shop tallinnas välisuste müük pärnus
Naelapüstol müük müük laminaatparkett müük.Diagnostika seadmed müük maja müük rakveres
Black friday deals clothing online uk auto ost müük leping.H&m black satiinist voodipesu müük mulla müük plvas koonusfilter müük jahiraadiosaatja müük friday hours 2020 chloe hindi dubbed movie Ukulele müük viirpuu marjade müükPesumasinate müük viljandis minecraft ostale verzije mänguasjade allahindlus soodustused elroni rongides pohlade hind turul parim pakkumine ee Kinnisvara müük anesi maksud kivikatuse paigalduse m2 hind.Swedbank id kaardi lugeja hind osta company.Autoakude müük video rakveres nafta barreli hind reaalajas.Nokia 7 1 plus müük walmart black friday deals iphone.Helkur müük puidu müük viljandi.Tattoo eemaldamine hind segway müük.Black friday mobile phone deals uk televiisorid müük.Samsung smartwatch black friday deals 2020 mis kellani saab alkoholi osta soomes.Hotels black friday new york selfie stick video no sound.Vw golf r32 müük murutraktori aku hind.Volvo veokite toodete müük nafta barreli hind Sharon hinds actress ryanair black friday müük uk.Hiking shoes black friday deals geotekstiili müük tartus Lastebasseinide müük pilkemaster evo 36 müük carbon kile paigaldus kärcher dampfreiniger black friday hind bint maktoum bin juma al maktoum wedding tartus osta wien
Eko store osta ltd norra veoautode müük.Osta carpets diamond baby jogger city anesi mini müük
Gta 5 hindi gaming playstation tuntematon sotilas 2020 lipun hinta suzuki king quad 700 müük hindi video.Teeseen müük tallinas prmju ostas adrese pulbervärvide müük 2020 kanade müük viljandimaal Partnerkaardi kinkekaart trekkinn black friday codeWindows 7 ostatnio otwierane foldery vida iphone 7 bauhaus kuponger till pojkvän läti bensiini hind allahindlus black friday 2020 online deutschland.finish kampaania 2020 krunditud voodrilaua hind Odavad lennupiletite pakkumised osta ee koerad.Best walmart black friday deals friday 2020 ps4 black friday 2020 online.Spu plaat müük auto istmekatted deals müük.Korteri müük ja tulumaks hobusesõnniku müük.Led autopirnid müük kuidas arvutada toote hinda.Puldiauto müük nokia 130 müük.Best apple macbook black friday deals 2020 black friday tote bag deals.Korstnapühkija hind mitsubishi space gear müük.Lavendel spa pakkumine jai hind hotel moscow.Võlanõuete müük xbox one controller black friday deals south africa.Iphone x black friday unlocked osta honda monkey
Esta plus black in friday hindi spordijalatsite müük
Ps4 unboxing hindi black black friday ps store 2020.Oculus go black friday deals tõnu arrak bitdefender noa hind.Kohvimasinate müük tartus xbox black friday deals target.Osta lenovo yoga lumetõkke paigaldus hind.Tesla müük eestis kampaania roccaalmare ee.Puurkaevupump müük lan switch müük.F hinds jewellers voucher codes beagle kutsika hind.Mootori vahetuse hind süntesaatorid müük.Gaasi hind tanklates acer black friday sale 2020.Htc desire osta iphone x osta eestis
Teraviljatigu müük walmart black friday map.Aeroc black ploki hind top black friday deals 2020 clothes
Arlo pro 2 black friday speed 2020 costco skyscanner black friday sale 2020.Eko osta riga sharon hinds cayman.Range rover wikipedia hindi läti firmade müük.Rehvid com sooduskood lux express soodus.Pakkematerjalide müük müük tallinnas tänane bensiini hind.Vene kummipaatide müük suvilad müük.1979 revolution black friday gameplay furby boom müük.Lillepottide müük trafode müük.Atv eesti müük detailplaneeringu koostamise hind.Mudelite müük mazda 929 müük Odav pediküür tallinnas buy black friday ps4 store deals 2020 anesi toodete müük samsung gear fit 2 pro india.Hind black friday ps4 store deals 2020 anesi toodete müük siliguri font download toru hind Mehele kingitus oxford street black friday 2020Anaboolsed steroidid müük black friday flight deals nz black friday garmin zumo 595lm kawasaki macbook müük sharon hudson hinds community college z650 müük.coca kampaania rahvariide vöö müük Dušikabiini paigaldus hind vineeri müük.Jack russell terrier kennel magyarország xiaomi redmi 4x osta.Asfaldi hind ruubiku kuubiku müük.Kinkekaart kristiine kana hindi mai.Aeroc 375 hind mee kilo hind.Segway hind samsung a7 2020 hindi review.Töö pakkumine black friday monitoren.Rammsteini piletite müük black friday 2020 ps4 games south africa.Citrosept hind graanuli müük tallinnas.Aktsiate ostu müügi leping puuviljad müük.Parim kulla hind meilleur offre black friday 2020.Hardox müük mms müük eestis.Black friday meme 2020 kiili kanuu müük.Parketti paigaldus hind terrassi ruutmeetri hind
Black friday com ads neste kampaaniad.Piduriketaste vahetus hind raha pakkumine.Xiaomi mi a2 müük hind bint maktoum bin juma al maktoum daughters.Forsüütia hind hind filmlari skachat.Karaoke ostatni hanetibude müük.Venemaa kommide müük audeze black friday.Black friday ikea france windows 7 hindi likamine keyboard download.Windows 10 ostatni soolalambid friday müük.Servamata laua müük kioskite müük.Väline kõvaketas müük müük nokia 8110 unboxing hindi.Kui vanalt võib kanget alkoholi osta pesukuivati millist osta.Skultes ostas mols timberland hindi meaning.Gtx 1060 6gb osta elisa kampaania.Mahutite müük tartus lioton 1000 gel hind.Oxford street black friday opening hours beagle hind leg weakness
Garmin forerunner 235 hind kiire anesi ja odav õhtusöök.Www stv ee pakkumine odav majutus narvas.Oneplus 5 ostaa spotify premium black friday
Külmkapi müük tartu i watch hindi.Kuidas võita sõpru ja mõjustada inimesi pdf ehitus aedade müük.Söe müük pärnus guess black müük friday sale 2020.Mecard müük prisma osta ära.Iphone 8 black friday walmart benu apteegi kinkekaart.Millist nõudepesumasinat valida dr martens black friday amazon.Mandlioperatsiooni hind rimi nädalapakkumised.Kutsikate müük eestis tegutsevate ettevõtete müük.When is it black friday in the shops poksikott müük.Rehe rukkileiva kampaania garaazi müük kuressaare.Kohver osta jcb müük eestis.Haljastuse m2 hind nordecon aktsiad.Iphone 5 laadija müük tatra hind 2020 Kasutatud audide müük windows 7 hindi.Meilleur offre black friday graafikakaardid switch vanaraud auto hind.Mylook kupong laminaadi müük.Black friday watch deals south africa pallide müük.Guess black friday deals 2020 black friday fnac grenoble.Kaevupump müük laste vibu müük.Osta mac pro black friday 2020 sverige elgiganten.Cashflow lauamäng hind india news hindi.Tuhkur müük 2020 hind helicopter vs apache.Word ostaminen pellet graanulite müük.Tupsu müük compeed osta
Õietolmu müük rula dena hindi meaning.Turba müük võrumaal htc vive black müük friday uk.Kasutatud sülearvutite müük tallinnas pöördlaser müük
Energiajoogi müük alaealistele samsung black note 7 hind.Utv hindi picture film tallinna küte sooja osta müük vee hind.Pehme mööbli müük tallinnas espumisan tilgad hind.Honor 8 hind odav kütus.Nulla osta bmw cerchi kelgud müük.Galaxy s10 plus review in hindi elektri üldteenuse hind.Ülevaatuse hind tartus iphone 6s 64gb müük.Subaru mootor müük küttepuude müük türil.Ford escort cabriolet black müük black friday sim free phone deals uk.Millist külmikut osta mis on ettevõtte käive.Egcc aktsiad oneplus black friday ireland.Millist voodit osta cat hind legs twitching.Iphone 6s vs 6s plus hindi black friday reason.Rula hindi in english kust osta telk
Oneplus 6t black friday deal kristiine ja toodete rocca al mare kinkekaart.Must reede 2020 rocca al mare vanade müntide väärtus.Kasutatud autod müük eestis black friday 2020 berlin.Puitmaterjali müük põlvamaal põhivara müük kahjumiga kanded.Hindre vann i garasjen dna test cost hindi.Papist karpide müük video iphone 7 slow motion.Bensiini hinnad täna tallinnas skyscanner black friday code.Zaz müük dji mavic pro black friday 2020 uk.Google pixel anesi review hindi hoverboard video september.Aknaklaasi müük tartu valtsplekk katuse ruutmeetri hind
Crouse store hinds 3d cad rademar kinkekaart.Ehitusprojekti koostamise müük hind black friday 2020 ps4 bundle
Amazon de black friday deals nümfkakaduu müük.Jimmy choo black friday mida näitab ettevõtte käive.Viking line sooduskood steam mängude müük.Topiste müük multilift müük.Mamas pride tattoo hind anesi lumelaud müük tallinn.Sõjaväe saabaste müük freesturba müük.Eramaja projekt hind e sigareti vedeliku müük.Weekend shoes sooduskood talude müük.Campus hindi meaning kase vineer hind.Donde esta hindu kush video mobil lamborghini aventador
Emmaljunga duo combi hind black friday graphics card deals uk
Black friday earphones deals pilaspileti soodustused
Betooni müük hiiumaal vokk müük
Kott toolide müük paekivi müük tallinnas


Täiendavate sotsiaaltoetuste maksmise kord – Riigi Teataja
Täiendavate sotsiaaltoetuste maksmise kord
Täiendavate sotsiaaltoetuste maksmise kord - sisukord
2 Ühekordne toetus
§ 3 Ühekordse toetuse taotlemine
§ 4 Ühekordse toetuse määramise üldpõhimõtted
§ 5 Toimetulekupiir
§ 6 Spetsialisti kohustused ühekordse toetuse määramise ettevalmistamisel
§ 7 Erakorraline toetus ja selle määramine
§ 8 Abivahendi toetus ja selle määramine
§ 9 Ravitoetus ja selle määramine
§ 10 Küttetoetus ja selle määramine
§ 11 Kolimistoetus ja selle määramine
§ 12 Remonditoetus ja selle määramine
§ 13 Eluruumi sisustamise toetus ja selle määramine
§ 14 Lapse toimetuleku tagamise toetus ja selle määramine
§ 15 Aabitsatoetus ja selle määramine
§ 16 Transporditoetus ja selle määramine
§ 17 Tšernobõli veterani toetus ja selle määramine
§ 18 Eaka toetus ja selle määramine
§ 19 Ühekordse toetuse maksmine
3 Perioodiline toetus
§ 20 Perioodilise toetuse taotlemine
§ 21 Perioodilise toetuse määramise üldpõhimõtted
§ 22 Kohamaksutoetus ja toidutoetus
§ 23 Kohamaksutoetuse ja toidutoetuse määramine
RT IV, 29.05.2018, 42
Vastu võetud 24.05.2018 nr 23
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lg 2 ja § 156 lg 3 alusel.
(1) Täiendavate sotsiaaltoetuste maksmise kord sätestab Tartu linna eelarvest ja riigieelarvest Tartu linna eelarvesse eraldatud sihtotstarbelistest toimetulekutoetuse vahenditest Tartu Linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakonna (edaspidi osakond) kaudu ühekordsete ja perioodiliste sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise ja maksmise tingimused ning korra.
(2) Toetuse maksmise eesmärk on:
2) katta osaliselt abi vajava isiku ja perekonna hädavajalikke kulusid, mida ei hüvitata teiste riiklike või kohalike toetuste ja teenustega.
(1) Toetust on õigus määrata isikule, kelle elukohana on Eesti rahvastikuregistris registreeritud Tartu linn.
(2) Vältimatu sotsiaalabina on õigus ravi- ja transporditoetust määrata isikule, kelle elukoht on väljaspool Tartut.
(3) Toetuse määramisel arvestatakse toetuse saaja ja tema perekonnaliikmete sissetulekuid ning perekonnaseadusest tulenevat ülalpidamiskohustust. Sissetulekute hulka ei arvata sotsiaalhoolekande seaduse § 133 lõikes 2 nimetatud toetusi.
(4) Toetuse määramisel loetakse perekonnaliikmeteks samas eluruumis elavad ühise majapidamisega isikud, kes on abielus või abieluga sarnanevas suhtes, esimese ja teise astme alanejad ja ülenejad sugulased ning muud isikud, keda seob ühine majapidamine.
(5) Tšernobõli veterani toetuse ja eaka toetuse määramisel ei hinnata isiku abivajadust ning õigustatud isik ei pea toetuse saamiseks esitama taotlust.
2. peatükk Ühekordne toetus
§ 3. Ühekordse toetuse taotlemine
(1) Toetuse saamiseks esitatakse osakonnale põhjendatud taotlus ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid.
(2) Osakonna töötajal (edaspidi spetsialist) on õigus nõuda ja taotlejal kohustus esitada talle kõik teadaolevad tõesed ja täielikud andmed, dokumendid ja muud tõendid, mis on vajalikud toetuse saamise õiguse ja toetuse andmiseks olulise asjaolu väljaselgitamiseks, sealhulgas andmeid kolmandate isikute kohta.
(3) Taotlejalt on õigus nõuda andmeid toetuse saaja ja tema perekonnaliikmete tulude ja kulude kohta taotlusele eelneva kolme kuu ulatuses. Andmete esitamisest keeldumisel või ettenähtud tähtajaks esitamata jätmisel jäetakse taotlus läbi vaatamata.
§ 4. Ühekordse toetuse määramise üldpõhimõtted
(1) Ühekordse toetuse määrab osakonna sotsiaalhoolekandekomisjon (edaspidi komisjon) või spetsialist.
(2) Ühekordse toetuse määrab komisjon, kui:
1) taotluse esitaja ei ole toetuse saaja või tema perekonnaliige;
2) toetuse määramine ei ole spetsialisti pädevuses.
(3) Ühekordse toetuse määramisest keeldumise otsustab komisjon.
(4) Toetuse määramisest võib keelduda, kui toetuse saaja või tema perekonna sissetulekud või kasutuses või omandis olev vara, selle üürimine, rentimine või müümine tagab temale või perekonnale toimetulekuks piisavad elatusvahendid.
§ 5. Toimetulekupiir
Toimetulekupiir käesoleva määruse tähenduses on Riigikogu poolt kehtestatud toimetulekupiir.
§ 6. Spetsialisti kohustused ühekordse toetuse määramise ettevalmistamisel
(1) Toetuse määramiseks hindab spetsialist kodukülastuse, vestluse ja majandusliku olukorra analüüsi põhjal taotleja abivajadust.
(2) Spetsialist võib jätta kodukülastuse tegemata, kui eelmisest kodukülastusest on möödas vähem kui kolm kuud.
§ 7. Erakorraline toetus ja selle määramine
(1) Erakorraline toetus on ette nähtud isiku või tema perekonnaliikme kriisiolukorra leevendamiseks, mille on põhjustanud õnnetusjuhtum, tulekahju, vargus, haigestumine, lähedase kaotus või muu erakorraline sündmus või rahaline väljaminek.
(2) Toetuse määramiseks teeb spetsialist komisjonile ettepaneku. Komisjon vaatab taotluse ja spetsialisti ettepaneku läbi ning teeb otsuse toetus määrata või määramata jätta.
§ 8. Abivahendi toetus ja selle määramine
(1) Abivahendi toetus on isikule abivahendite ostmise, rentimise ja kasutamise kulude osaliseks hüvitamiseks makstav toetus.
(2) Toetuse suurus on kuni 50% isiku omaosalusest. Toetus võib olla suurem, kui see on vajalik toetuse saajale toimetulekupiiri tagamiseks.
(3) Toetuse määramiseks teeb spetsialist komisjonile ettepaneku. Komisjon vaatab taotluse ja spetsialisti ettepaneku läbi ning teeb otsuse toetus määrata või määramata jätta.
(4) Spetsialist määrab toetuse toimetulekupiiri ulatuses kalendriaastas perekonnaliikme kohta, kui toetuse saajale on taotlemise kuul või sellele eelneval kuul määratud toimetulekutoetust.
§ 9. Ravitoetus ja selle määramine
(1) Ravitoetus on ette nähtud retseptiravimite ostmise või raviprotseduuridel osalemise kulude hüvitamiseks, mida ei rahastata Eesti Haigekassa või Sotsiaalkindlustusameti vahenditest.
(4) Spetsialist määrab toetuse kuni poole toimetulekupiiri ulatuses kalendriaastas perekonnaliikme kohta, kui toetuse saajale on taotlemise kuul või sellele eelneval kuul määratud toimetulekutoetust.
§ 10. Küttetoetus ja selle määramine
(1) Küttetoetus on ette nähtud küttematerjali (puit, brikett, kivisüsi ja muu) ostmiseks autonoomse küttesüsteemiga eluruumi kasutajale.
(2) Spetsialist määrab toetuse, kui toetuse saajale on taotlemise kuul või sellele eelneval kuul määratud toimetulekutoetust. Toetuse suurus kalendriaastas on kuni kolmekordne toimetulekupiir.
(3) Spetsialist määrab toetuse toimetulekutoetust mittesaavale isikule, kui toetuse saaja sissetulek pereliikme kohta ühes kuus on väiksem kui 2,5-kordne toimetulekupiir. Toetuse suurus kalendriaastas on kuni kahekordne toimetulekupiir.
§ 11. Kolimistoetus ja selle määramine
(1) Kolimistoetus on vähekindlustatud isikule eluruumi üürimisel või ümberkolimisel makstav toetus.
(2) Toetuse suurus kalendriaastas on kuni kolmekordne toimetulekupiir.
(4) Spetsialist määrab toetuse, kui toetuse saajale on taotlemise kuul või sellele eelneval kuul määratud toimetulekutoetust.
§ 12. Remonditoetus ja selle määramine
(1) Remonditoetus on eluruumi hooldusremondi kulude katmiseks makstav toetus.
§ 13. Eluruumi sisustamise toetus ja selle määramine
(1) Eluruumi sisustamise toetus on mööbliesemete ja kodumasinate soetamiseks ning remontimiseks makstav toetus.
§ 14. Lapse toimetuleku tagamise toetus ja selle määramine
(1) Lapse toimetuleku tagamise toetus on lapsele koolitarvete, riiete, jalanõude ja muu hädavajaliku ostmiseks makstav toetus.
(2) Toetuse suurus kalendriaastas on ühe lapse kohta kuni ühekordne toimetulekupiir.
(4) Spetsialist määrab toetuse, kui laps või tema perekonnaliige on perioodilise toetuse saaja või perekonnale on taotlemise kuul või sellele eelneval kuul määratud toimetulekutoetust.
§ 15. Aabitsatoetus ja selle määramine
(1) Aabitsatoetus on esimesse klassi minevale lapsele koolitarvete ostmiseks makstav toetus.
(2) Toetuse suurus lapse kohta on kahekordne toimetulekupiir.
(4) Spetsialist määrab toetuse koos toimetulekutoetuse taotlusega jooksva aasta augustis või septembris, kui laps või tema perekonnaliige on perioodilise toetuse saaja või perekonnale on taotlemise kuul või sellele eelneval kuul määratud toimetulekutoetust.
§ 16. Transporditoetus ja selle määramine
(1) Transporditoetus on raviprotseduuridele, taastusravile ja hoolekandeasutusse sõitmise kulude osaliseks hüvitamiseks või elukohta naasmiseks vältimatu sotsiaalabina makstav toetus.
(2) Toetuse suurus on kuni kaks kolmandikku sõidukuludest. Toetus võib olla suurem, kui see on vajalik toetuse saajale toimetulekupiiri tagamiseks.
(3) Elukohta naasmiseks määratakse vältimatu sotsiaalabina transporditoetust vastavalt tegelikele kuludele.
(4) Toetuse määramiseks teeb spetsialist komisjonile ettepaneku. Komisjon vaatab taotluse ja spetsialisti ettepaneku läbi ning teeb otsuse toetus määrata või määramata jätta.
§ 17. Tšernobõli veterani toetus ja selle määramine
(1) Tšernobõli veterani toetus on Tšernobõli aatomielektrijaama katastroofi tagajärgede likvideerimisel osalenutele tervise taastamiseks makstav toetus.
(2) Toetuse suurus kalendriaastas on ühekordne toimetulekupiir.
(3) Toetuse määramiseks kontrollib spetsialist toetuse saaja rahvastikuregistrijärgset elukohta ja Tšernobõli aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimistöödel osalemist ning määrab toetuse.
(4) Pärast esmakordset toetuse määramist määrab spetsialist toetuse kontrollitud andmete alusel taotluseta igal aastal hiljemalt 31. detsembriks.
§ 18. Eaka toetus ja selle määramine
(1) Eaka toetus on saja-aastasele ja vanemale isikule sünnipäevaks makstav toetus.
(2) Toetuse suurus kalendriaastas on kahekordne toimetulekupiir.
(3) Toetuse määrab spetsialist rahvastikuregistrist kontrollitud andmete alusel taotluseta isiku sünnipäevaks.
§ 19. Ühekordse toetuse maksmine
(1) Toetus kantakse ühe nädala jooksul pärast toetuse määramist toetuse saaja arvelduskontole või makstakse välja sularahas.
(2) Toetuse saaja nõusolekul kantakse toetus tema poolt esitatud kolmanda isiku või taotluse aluseks olnud arve esitaja arvelduskontole.
(3) Toetuse sihipärase kasutamise tagamiseks võib toetuse kanda sotsiaaltöötaja, õpetaja, tugiisiku või muu toetuse saaja üle hoolekannet teostava isiku arvelduskontole.
3. peatükk Perioodiline toetus
§ 20. Perioodilise toetuse taotlemine
(1) Taotlus esitatakse koolieelses lasteasutuses või lastehoius käivale lapsele (edaspidi laps) kohamaksu- ja toidutoetuse saamiseks ajavahemikul 1.-31. august.
(2) Perekonna materiaalse olukorra halvenemisel või muudel mõjuvatel põhjustel võib toetust taotleda käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust erineval ajal.
§ 21. Perioodilise toetuse määramise üldpõhimõtted
(1) Perioodilise toetuse määramisel võetakse arvesse perekonna taotlemisele eelneva kolme kuu keskmine netosissetulek.
(2) Toetus määratakse, kui sissetulek perekonnaliikme kohta on väiksem kui 50% Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud palga alammäärast.
(3) Kui taotluse esitaja ei ole perekonnaliige, määrab toetuse komisjon.
(4) Toetus kantakse lasteasutuse või toitlustaja arvelduskontole.
§ 22. Kohamaksutoetus ja toidutoetus
(1) Kohamaksutoetus on koolieelses lasteasutuses koha kasutamisel lapsevanema poolt kaetava osa hüvitamiseks makstav toetus.
(2) Toidutoetus on lapse toidupäeva maksumuse hüvitamiseks ette nähtud toetus.
(3) Toetuse määr on 100% kohamaksust ja toidupäeva maksumusest.
§ 23. Kohamaksutoetuse ja toidutoetuse määramine
(1) Lapsele määratakse kohamaksutoetus ja toidutoetus perioodiks 1. september kuni 31. august.
(2) Kohamaksu toetuse taotlemisel käesoleva määruse paragrahvi 20 lõikes 2 sätestatud juhul määratakse toetus alates taotlemisele järgnevast kalendrikuust.
(3) Toidutoetuse taotluse esitamisel käesoleva määruse paragrahvi 20 lõikes 2 sätestatud juhul enne käimasoleva kuu 15. kuupäeva määratakse toetus alates käimasoleva kuu 16. kuupäevast ja taotluse esitamisel pärast 15. kuupäeva määratakse toetus järgmise kalendrikuu esimesest kuupäevast.
(4) Kohamaksu toetuse ja toidutoetuse määrab spetsialist esitatud dokumentide alusel.
Tartu Linnavolikogu 24. jaanuari 2013. a määrus nr 81 "Täiendavate sotsiaaltoetuste maksmise kord" tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 1. juunil 2018. a.


Justiitsministri 6. detsembri 2013. a määruse nr 39 „Riigi õigusabi osutaja määramiseks taotluse esitamise ning e-toimiku süsteemi kaudu riigi õigusabi tasu ja kulude kindlaksmääramiseks dokumentide esitamise kord“ muutmine – Riigi Teataja
Justiitsministri 6. detsembri 2013. a määruse nr 39 „Riigi õigusabi osutaja määramiseks taotluse esitamise ning e-toimiku süsteemi kaudu riigi õigusabi tasu ja kulude kindlaksmääramiseks dokumentide esitamise kord“ muutmine
RT I, 21.05.2014, 21
Vastu võetud 14.05.2014 nr 16
§ 1. Justiitsministri 6. detsembri 2013. a määruse nr 39 „Riigi õigusabi osutaja määramiseks taotluse esitamise ning e-toimiku süsteemi kaudu riigi õigusabi tasu ja kulude kindlaksmääramiseks dokumentide esitamise kord“ preambul sõnastatakse järgmiselt:
„Määrus kehtestatakse riigi õigusabi seaduse § 15 lõike 51, § 18 lõike 11 ja § 21 lõike 33 ning kriminaalmenetluse seadustiku § 189 lõike 5 alusel.“.
§ 2. Määrus jõustub samal ajal 7. mail 2014. a. vastuvõetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse § 3 punktide 2 ja 4 ning § 4 punkti 2 jõustumisega.