Töövõimetoetuse seadus – Riigi Teataja
Eurovoc: 16 MAJANDUS → 1606 majanduspoliitika → majanduslik toetus → tööhõiveabi
Eurovoc: 28 SOTSIAALKÜSIMUSED → 2826 ühiskondlik elu → sotsiaalpoliitika → puudega inimene
Eurovoc: 44 TÖÖHÕIVE JA TÖÖTINGIMUSED → 4411 tööturg → tööturg → juurdepääs tööle
Eurovoc: 44 TÖÖHÕIVE JA TÖÖTINGIMUSED → 4411 tööturg → tööturg → tööhõivetalitus
Töövõimetoetuse seadus (lühend - TVTS)
Töövõimetoetuse seadus - sisukord
§ 3 Korraldav asutus
§ 4 Töövõimetoetuse rahastamine
2 Töövõime hindamine
§ 5 Töövõime hindamise alused
§ 6 Töövõime hindamise taotlemine
§ 7 Töövõime hindamine
§ 8 Osalise või puuduva töövõime kestus
§ 9 Töövõime hindamise otsuse tegemise tähtaeg ja otsuse teatavakstegemine
§ 10 Tõend osalise või puuduva töövõime kohta
3 Töövõimetoetus
§ 11 Töövõimetoetus
§ 12 Õigus töövõimetoetusele
§ 13 Töövõimetoetuse suurus
§ 14 Päevamäära suurus
§ 15 Töövõimetoetuse taotlemine
§ 16 Töövõimetoetuse määramine
§ 17 Töövõimetoetuse maksmine
§ 18 Töötuna arvel olevale osalise töövõimega isikule töövõimetoetuse maksmise peatamine
§ 19 Töövõimetoetuse maksmise lõpetamine
§ 191 Töövõimetoetuse maksmise jätkamine
§ 20 Enammakstud töövõimetoetuse tagasinõudmine
§ 201 Töövõimetoetuse tagasinõudmine vastutavalt kindlustusandjalt
4 Töövõime hindamise ja töövõimetoetuse andmekogu ning andmevahetus
§ 22 Töövõime hindamise ja töövõimetoetuse andmekogu
§ 221 Andmevahetus
5 Vaidluste lahendamine
§ 23 Vaidluste alluvus
6 Haldusjärelevalve
§ 24 Haldusjärelevalve tegija
§ 25 Haldusjärelevalve tegija pädevus
§ 26 Ettekirjutus
§ 27 Üleminekusätted
§ 73 Vähenenud töövõimega isikute toetamine tööturul
RT I, 29.06.2017, 2
Vastu võetud 19.11.2014
RT I, 13.12.2014, 1
25.11.2015 RT I, 17.12.2015, 1 20.12.2015, paragrahvides 1, 2, 5–13, 15–21, 23 ja 27 asendatud läbivalt sõna „inimene” sõnaga „isik” vastavas käändes.
07.12.2016 RT I, 21.12.2016, 2 01.01.2017
19.12.2016 RT I, 24.12.2016, 1 01.01.2017, osaliselt 31.12.2016
(1) Käesoleva seaduse eesmärk on pikaajalise tervisekahjustuse tõttu vähenenud töövõimega isikute töötamise ja töölesaamise toetamine ning neile seaduses sätestatud tingimustel ja ulatuses sissetuleku tagamine.
(2) Käesoleva seadusega kehtestatakse töövõime hindamise alused ning töövõimetoetuse määramise ja maksmise tingimused ja kord.
(4) Kui Eesti Vabariigi sõlmitud välisleping sisaldab käesolevas seaduses sätestatud toetuste määramiseks või maksmiseks teistsuguseid sätteid, kohaldatakse välislepingut.
(1) Käesolevas seaduses sätestatud töövõime hindamisele ja töövõimetoetusele on õigus 16-aastasel kuni vanaduspensioniealisel isikul, kes on:
1) Eestis elav Eesti kodanik või pikaajalise elaniku elamisloa või alalise elamisõiguse alusel Eestis elav välismaalane;
2) tähtajalise elamisloa või tähtajalise elamisõiguse alusel Eestis elav välismaalane;
3) Eestis viibiv rahvusvahelise kaitse saaja või varjupaigataotleja, kellel on õigus Eestis töötada välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduses sätestatud tingimustel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud Eesti elanikul, kelle elukoht on mitmes riigis, on õigus töövõime hindamisele ja töövõimetoetusele, kui ta on resident tulumaksuseaduse § 6 lõike 1 tähenduses või kui ta elab Eestis püsivalt välismaalaste seaduse tähenduses.
(3) Seaduses sätestatud juhul hinnatakse töövõimet ka alla 16-aastasel või vanaduspensioniealisel isikul.
§ 3. Korraldav asutus
Töövõimet hindab ning töövõimetoetust määrab ja maksab Eesti Töötukassa (edaspidi töötukassa).
§ 4. Töövõimetoetuse rahastamine
Töövõimetoetust rahastatakse riigieelarvest Sotsiaalministeeriumi eelarve kaudu.
2. peatükk Töövõime hindamine
§ 5. Töövõime hindamise alused
(1) Töövõime hindamisega tuvastatakse pikaajalise tervisekahjustusega isiku töövõime ulatus.
(2) Töövõime hindamisel võetakse arvesse isiku terviseseisundit ning sellest tulenevaid tegutsemise ja osalemise piiranguid, nende prognoosi ja eeldatavat kestust.
(3) Töövõime hindamise tulemusena tuvastatakse isikul töövõime ulatus järgmiselt:
1) töövõime ei ole vähenenud, kui tema töötamine ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud asjaolusid arvesse võttes takistatud;
2) osaline töövõime, kui tema töötamine on käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud asjaolusid arvesse võttes osaliselt takistatud, või
3) puuduv töövõime, kui ta ei ole võimeline käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud asjaolusid arvesse võttes töötama.
(4) Töövõime hindamise tingimused ja töövõimet välistavate seisundite loetelu kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 6. Töövõime hindamise taotlemine
(1) Isik esitab töövõime hindamiseks nõuetekohase taotluse töötukassale. Töövõime hindamise taotluse esitamisel annab isik nõusoleku töövõime hindamisel tema kohta tervise infosüsteemis olevate andmete kasutamiseks.
(2) Isik võib esitada taotluse töövõime hindamiseks töötukassale Sotsiaalkindlustusameti kaudu, kui taotlus esitatakse koos puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse alusel Sotsiaalkindlustusametile esitatava puude raskusastme tuvastamise taotlusega.
(3) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega töövõime hindamise taotlusele kantavate andmete loetelu, milles sisalduvad:
1) töövõime hindamist taotleva isiku nimi, sünniaeg ja sugu või isikukood, kontaktandmed, andmed hariduse ja töötamise, abivahendite ja kõrvalise abi kasutamise ning rehabilitatsiooni kohta;
2) nende töövõimet välistavate seisundite loetelu ning tegutsemispiirangute loetelu, mis iseloomustavad isiku töötamiseks vajalikku kehalist ja vaimset võimekust.
(4) Isik peab olema kuue kuu jooksul enne töövõime hindamise taotluse esitamist käinud perearsti, teda põhiliselt raviva eriarsti või töötervishoiuarsti (edaspidi arst) vastuvõtul.
(5) Kui isik ei ole kuue kuu jooksul enne töövõime hindamise taotluse esitamist arsti vastuvõtul käinud, teavitab töötukassa isikut arsti vastuvõtul käimise vajadusest ja määrab selleks tähtaja.
(6) Töötukassal on õigus teha päring tervise infosüsteemi, et:
1) kontrollida käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud nõude täitmist;
2) kontrollida, kas isiku kohta on tervise infosüsteemi andmed sisestatud;
3) saada teada andmeid esitanud arsti ees- ja perekonnanimi.
(7) Töövõime hindamise taotluse esitamise päevaks loetakse päev, millal taotlus esitatakse töötukassale või käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhul Sotsiaalkindlustusametile. Kui töövõime hindamise taotlus saadetakse posti teel, loetakse taotluse esitamise päevaks lähtekoha postitempli kuupäev.
§ 7. Töövõime hindamine
(1) Töötukassa hindab isiku töövõimet, kaasates eksperdiarvamuse saamiseks vajaduse korral tervishoiuteenuse osutajaid ja teisi eksperte.
(2) Töötukassa sõlmib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tervishoiuteenuse osutajaga tsiviilõigusliku lepingu. Eksperdiarvamus ei ole käibemaksuga maksustatav käibemaksuseaduse § 16 lõike 1 punkti 2 tähenduses.
(3) Kui olemasolevate andmete põhjal ei ole võimalik isiku töövõimet hinnata, on töötukassal õigus suunata isik tema töövõime kohta arvamuse saamiseks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tervishoiuteenuse osutaja vastuvõtule. Tervishoiuteenuse osutaja vastuvõtule saatmisel hüvitab töötukassa vajaduse korral isikule või tasub isiku eest vastuvõtul käimisega seotud erivajadusest tingitud lisakulud. Kui isik mõjuva põhjuseta ei lähe tervishoiuteenuse osutaja vastuvõtule, võib töötukassa jätta töövõime hindamise taotluse läbi vaatamata.
(4) Töövõimet hindaval arstiõppe läbinud töötukassa töötajal ja käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tervishoiuteenuse osutajal on isiku nõusolekul juurdepääs tervise infosüsteemis olevatele töövõime hindamiseks vajalikele järgmistele isikuandmetele:
(5) Töövõime hindamiseks vajalike tervise infosüsteemi andmete loetelu ja päringute perioodid käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud juhul kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(6) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud andmed tervise infosüsteemis puuduvad või need on töövõime hindamiseks ebapiisavad, edastab arst töötukassa taotletud andmed tervise infosüsteemi või töötukassale kümne tööpäeva jooksul töötukassalt asjakohase taotluse saamisest arvates.
§ 8. Osalise või puuduva töövõime kestus
(1) Töötukassa tuvastab isikul osalise või puuduva töövõime alates töövõime hindamise taotluse esitamise päevast kuni viieks aastaks, kuid mitte kauemaks kui vanaduspensionieani, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Töötukassa tuvastab isikul puuduva töövõime alates töövõime hindamise taotluse esitamise päevast kuni vanaduspensionieani, kui töövõimet välistav seisund, arvestades isiku tervisekahjustuse iseloomu ja eeldatavat kestust, ei muutu või on progresseeruv.
(3) Töötukassa tuvastab isikul osalise või puuduva töövõime alates eelmise töövõime hindamise otsusega määratud osalise või puuduva töövõime kestusele järgnevast päevast, kui isik esitab töövõime hindamiseks taotluse 50 tööpäeva jooksul enne kehtiva töövõime hindamise otsusega määratud osalise või puuduva töövõime kestuse viimast päeva.
§ 9. Töövõime hindamise otsuse tegemise tähtaeg ja otsuse teatavakstegemine
(1) Töötukassa teeb töövõime hindamise otsuse 30 tööpäeva jooksul nõuetekohase töövõime hindamise taotluse saamisest arvates. Töötukassa võib mõjuval põhjusel taotluse läbivaatamise tähtaega pikendada. Tähtaja pikendamisest koos põhjendustega teatab töötukassa taotluse esitajale viivitamata.
(2) Töötukassa saadab isikule käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse vastavalt isiku poolt töövõime hindamise taotluses tehtud valikule elektrooniliselt või tähtkirjaga või teeb selle kättesaadavaks töötukassa kohalikus osakonnas viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
§ 10. Tõend osalise või puuduva töövõime kohta
Töötukassa teeb isikule andmed tema osalise või puuduva töövõime kohta kättesaadavaks elektrooniliselt või väljastab talle soovi korral sellekohase dokumendi.
3. peatükk Töövõimetoetus
§ 11. Töövõimetoetus
Töövõimetoetust makstakse käesolevas seaduses sätestatud tingimustel sissetuleku tagamiseks isikule, kellel on tuvastatud osaline või puuduv töövõime.
§ 12. Õigus töövõimetoetusele
(1) Osalise töövõimega isikul on õigus töövõimetoetusele, kui ta vastab vähemalt ühele järgmistest tingimustest:
1) töötab töölepingu alusel või töövõtulepingu, käsunduslepingu või muu teenuse osutamiseks sõlmitud võlaõigusliku lepingu alusel või on avalikus teenistuses;
2) on avaliku teenistuse seaduse § 2 lõike 3 punktides 1–8 ja 11 nimetatud isik või kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu palgaline esimees või palgaline aseesimees või valla- või linnavalitsuse palgaline liige, sealhulgas vallavanem või linnapea;
3) peab sõltumatu isikuna avalik-õiguslikku ametit;
4) on juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liige;
6) on kantud maksukohustuslaste registrisse füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtte tegevuses osaleva abikaasana;
7) on tööturuteenuste ja -toetuste seaduse kohaselt töötuna arvele võetud ja täidab tööturuteenuste ja -toetuste seaduses sätestatud töötule pandud kohustusi;
8) omandab põhi-, kesk-, kutse- või kõrgharidust;
9) kasvatab vähemalt ühte alla kolmeaastast last;
10) hooldab abivajavat raske või sügava puudega pereliiget või puudega isikut sotsiaalhoolekande seaduse § 26 alusel;
11) saab loomeliidu poolt määratud loometoetust;
12) on paigutatud nõusolekuta hoolekandeasutusse ööpäevaringset erihooldusteenust saama;
13) viibib ambulatoorsel või statsionaarsel ravil või tema suhtes kohaldatakse seaduses sätestatud asenduskaristust või mõjutusvahendit, millest tulenevalt isikul ei ole võimalik käesoleva lõike punktides 1–11 nimetatud tingimusi täita;
14) viibib aja-, asendus- või reservteenistuses.
(2) Puuduva töövõimega isikul on õigus töövõimetoetusele.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 9 sätestatud alusel on õigus töövõimetoetusele ühel vähemalt ühte alla kolmeaastast last kasvataval vanemal, eestkostjal või hooldajal, kellega on sõlmitud kirjalik perekonnas hooldamise leping.
(31) Osalise töövõimega isikul, kes pärast põhi-, kesk-, kutse- või kõrghariduse omandamist kavatseb jätkata hariduse omandamist samal või muul haridustasemel või kõrgharidusastmel, on õigus töövõimetoetusele käesoleva paragrahvi lõike 1 tingimusi täitmata pärast õppeasutuse nimekirjast välja arvamist kuni õppima asumiseni, kuid mitte kauem kui 95 päeva.
(4) Töövõimetoetusele ei ole õigust isikul, kellele makstakse pensioni, vanaduspensioni ootel oleva päästeteenistuja toetust, prokuröri töövõimehüvitist või välisteenistuse seaduse või avaliku teenistuse seaduse alusel makstavat abikaasatasu.
(5) Töövõimetoetusele ei ole õigust akadeemilisel puhkusel oleval osalise töövõimega isikul, välja arvatud juhul, kui akadeemiline puhkus on tingitud tervislikest põhjustest või kui isik vastab vähemalt ühele käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tingimusele.
(6) Töövõimetoetusele ei ole õigust isikul, kes kannab karistust vanglas või kes viibib vahi all.
(7) Töövõimetoetusele ei ole isikul õigust nende päevade eest, millal ta kannab karistust arestimajas.
§ 13. Töövõimetoetuse suurus
(1) Töövõimetoetuse arvutamise aluseks on käesoleva seaduse §-s 14 sätestatud töövõimetoetuse päevamäär (edaspidi päevamäär).
(2) Toetuse suurus ühe kalendripäeva eest on:
1) osalise töövõimega isikul – 57 protsenti päevamäärast;
2) puuduva töövõimega isikul – 100 protsenti päevamäärast.
(3) Kui osalise või puuduva töövõimega isiku sissetulek töövõimetoetuse maksmise kuule eelnenud kalendrikuul ületab 90-kordset kehtivat päevamäära, arvutatakse toetuse suurus ümber, vähendades tema toetust töövõimetoetuse maksmise kuu eest summa võrra, mis on pool tema sissetuleku ja 90-kordse päevamäära vahest.
(31) Kui töövõimetoetuse saaja on tõendanud, et tasu või hüvitist maksti ettenähtud kalendrikuust erineval ajal, loetakse tasu või hüvitis väljamakstuks kalendrikuul, millal maksja oleks pidanud selle tegelikult välja maksma.
(32) Kui töövõimetoetuse saaja on tõendanud, et tema sissetulek töövõimetoetuse maksmise kuule eelnenud kalendrikuus ületas 90-kordset kehtivat päevamäära seetõttu, et talle on makstud puhkuse- ja töötasu samas kalendrikuus, loetakse puhkusetasu väljamakstuks puhkusel viibitud kuul. Kui puhkuse periood hõlmab mitut kuud, võib töötukassa lugeda puhkusetasu väljamakstuks mitmel kuul proportsionaalselt puhkuse kestusega.
(33) Kui töövõimetoetuse saaja on tõendanud, et ta osutas teenust pikema kui ühekuulise võlaõigusliku lepingu alusel ja talle on tasu välja makstud lepingu kestusest vähemate kuude eest, võib töötukassa väljamakstud tasude summa jagada lepingu kestuse kalendrikuude arvuga.
(4) Töövõimetoetuse maksmise kuu on kalendrikuu, mille eest toetust makstakse.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud sissetulek ühes kalendrikuus arvutatakse, võttes arvesse Maksu- ja Tolliameti andmeid tasu kohta, millelt makstakse sotsiaalmaksu sotsiaalmaksuseaduse § 2 lõike 1 punktide 1, 3, 4, 6 ja 9 alusel, ning andmeid välisriigist saadava töötasu kohta. Sissetulekuks loetakse ka töötuskindlustushüvitis, vanemahüvitis, ajutise töövõimetuse hüvitis ja tööandja makstav haigushüvitis.
(6) Kui osalise või puuduva töövõimega isikule määratakse töövõimetoetus perioodi eest, mille eest talle maksti töötutoetust, vähendatakse sama perioodi eest makstavat töövõimetoetust töötutoetuse summa võrra.
(7) Töövõimetoetust vähendatakse välisriigist töövõimetoetusega samal eesmärgil makstava toetuse, pensioni või muu rahalise hüvitise võrra.
§ 14. Päevamäära suurus
(1) Töövõimetoetuse päevamäär on 11,25 eurot.
(2) Töötukassa indekseerib päevamäära suurust iga aasta 1. aprillil riikliku pensionikindlustuse seaduse § 26 lõike 6 alusel kehtestatud riikliku pensioni indeksiga, võttes indekseerimisel aluseks jooksva kalendriaasta 31. märtsil kehtinud päevamäära. Päevamäära suuruse arvutamisel ümardatakse summa pärast indekseerimist ühe sendi täpsuseni.
(3) Töötukassa avaldab kehtiva päevamäära suuruse oma kodulehel.
§ 15. Töövõimetoetuse taotlemine
(1) Isik, kellel on tuvastatud osaline või puuduv töövõime, esitab töövõimetoetuse taotlemiseks töötukassale taotluse. Töövõimetoetuse taotluse võib esitada koos töövõime hindamise taotlusega.
(2) Käesoleva seaduse § 6 lõikes 2 sätestatud juhul võib töövõimetoetuse taotluse koos töövõime hindamise taotlusega esitada töötukassale Sotsiaalkindlustusameti kaudu.
(3) Töövõimetoetuse taotlusele kantakse:
1) toetust taotleva isiku nimi, isikukood või sünniaeg, kontaktandmed ja pangakonto number;
2) andmed käesoleva seaduse §-s 12 sätestatud asjaolude kohta.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 2 nimetatud andmed ei ole kättesaadavad andmekogudest, on töötukassal õigus nõuda töövõimetoetuse taotlejalt dokumente, mis tõendavad käesoleva seaduse §-s 12 sätestatud asjaolusid.
(5) Töövõimetoetuse taotluse esitamise päevaks loetakse päev, millal taotlus esitatakse töötukassale või käesoleva seaduse § 6 lõikes 2 sätestatud juhul Sotsiaalkindlustusametile. Kui töövõimetoetuse taotlus saadetakse posti teel, loetakse taotluse esitamise päevaks lähtekoha postitempli kuupäev.
§ 16. Töövõimetoetuse määramine
(1) Töövõimetoetus määratakse isikule töövõimetoetuse taotluse esitamise päevast, kuid mitte varem kui käesolevas seaduses sätestatud tingimustele vastamise päevast kuni tuvastatud osalise või puuduva töövõime kestuse lõpuni.
(11) Töövõimetoetus määratakse isikule alates kehtiva töövõimetoetuse maksmise perioodi lõpule järgnevast päevast, kui töövõimetoetuse taotlus esitatakse käesoleva seaduse § 8 lõikes 3 nimetatud tähtaja jooksul.
(2) Töövõimetoetus määratakse isikule ravikindlustuse seaduse § 57 lõike 1 järgi haigushüvitise saamise õiguse lõppemise päevast kuni tuvastatud osalise või puuduva töövõime kestuse lõpuni, kui:
1) isik esitab töövõimetoetuse taotluse ajal, kui talle on välja kirjutatud haigusleht ravikindlustuse seaduse tähenduses ja
2) töötukassa ei ole eelnevalt tuvastanud tema osalist või puuduvat töövõimet käesoleva seaduse § 8 alusel või ta ei ole töövõimetoetuse taotlemise ajal riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel püsivalt töövõimetu või talle ei ole riiklike elatusrahade seaduse alusel määratud invaliidsusgruppi tähtajatult ning
3) isik vastab käesolevas seaduses sätestatud tingimustele.
(3) Töötukassa teeb töövõimetoetuse määramise otsuse käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 11 nimetatud isikule kümne tööpäeva jooksul töövõimetoetuse taotluse ja sellele lisatud dokumentide saamise päevast arvates, kuid mitte varem kui kümne tööpäeva jooksul töövõime hindamise otsuse tegemise päevast arvates.
(4) Töötukassa teeb töövõimetoetuse määramise otsuse käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isikule kümne tööpäeva jooksul päevast arvates, kui lõpeb ravikindlustuse seaduse § 57 lõike 1 alusel isiku õigus saada haigushüvitist, kuid mitte varem kui kümne tööpäeva jooksul töövõime hindamise otsuse tegemise päevast arvates.
(5) Töötukassa saadab isikule käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud töövõimetoetuse määramise otsuse vastavalt isiku poolt töövõimetoetuse taotluses tehtud valikule elektrooniliselt, lihtkirjaga või tähtkirjaga või teeb selle kättesaadavaks töötukassa kohalikus osakonnas viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
§ 17. Töövõimetoetuse maksmine
(1) Töötukassa maksab töövõimetoetuse välja igakuiselt eelmise kalendrikuu eest jooksva kalendrikuu kümnendaks kuupäevaks.
(2) Töövõimetoetust makstakse vastavalt isiku soovile:
1) tema arvelduskontole Eestis maksja kulul;
2) tema töötukassas vormistatud kirjaliku avalduse, digitaalselt allkirjastatud elektroonilise avalduse või notariaalselt tõestatud avalduse alusel teise isiku, sealhulgas kohaliku omavalitsuse üksuse arvelduskontole Eestis maksja kulul;
3) posti teel kojukandena saaja kulul või
4) tema arvelduskontole välisriigis saaja kulul.
(3) Põhjendatud taotluse esitamise korral maksab töötukassa töövõimetoetust sügava puudega isikule, kellel on liikumistakistus või kes elab hajaasustusalal ja kellele pangateenus on raskesti kättesaadav, oma kulul posti teel kojukandega.
(4) Kui isik on olnud vahi all, kuid ta mõisteti õigeks, makstakse töövõimetoetus vahi all viibimise aja eest tagantjärele.
§ 18. Töötuna arvel olevale osalise töövõimega isikule töövõimetoetuse maksmise peatamine
(1) Töötuna arvel olevale osalise töövõimega isikule peatatakse töövõimetoetuse maksmine enne käesoleva seaduse § 16 lõigetes 1–2 nimetatud perioodi lõppemist kümneks kalendripäevaks, kui ta esmakordselt:
1) ei tule mõjuva põhjuseta talle määratud ajal töötukassasse vastuvõtule – vastuvõtule tulemata jätmise päevale järgnevast päevast arvates;
2) keeldub mõjuva põhjuseta tööturuteenuste ja -toetuste seaduse §-s 10 sätestatud individuaalse tööotsimiskava täitmisest või sama seaduse § 12 lõigetes 3 ja 4 sätestatud sobivast tööst – toetuse saamise õigust mõjutavate asjaolude tekkimise päevale järgnevast päevast arvates.
(2) Töötuna arvel olevale osalise töövõimega isikule peatatakse töövõimetoetuse maksmine enne käesoleva seaduse § 16 lõigetes 1–2 nimetatud perioodi lõppemist kolmekümneks kalendripäevaks, kui ta teistkordselt:
(3) Kui isiku töötuna arvelolek ja töövõimetoetuse maksmine lõpetatakse ajal, kui tema töövõimetoetuse maksmine oli peatatud ja ta võetakse uuesti töötuna arvele, tekib tal õigus töövõimetoetusele pärast peatamise perioodi lõppemist.
(4) Töötukassa teeb töövõimetoetuse maksmise peatamise otsuse viie tööpäeva jooksul selle aluseks olevast asjaolust teadasaamise päevast arvates.
(5) Töötukassa toimetab kätte osalise töövõimega isikule käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud otsuse vastavalt isiku poolt töövõimetoetuse taotluses tehtud valikule elektrooniliselt, lihtkirjaga või tähtkirjaga või teeb selle kättesaadavaks töötukassa kohalikus osakonnas viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
§ 19. Töövõimetoetuse maksmise lõpetamine
(1) Osalise töövõimega isikule lõpetatakse toetuse maksmine enne käesoleva seaduse § 16 lõigetes 1–2 nimetatud perioodi lõppemist, kui:
1) tema töötuna arvelolek lõpetatakse – tööturuteenuste ja -toetuste seaduse alusel töötuna arveloleku lõpetamise päevale järgnevast päevast arvates või
2) ta ei vasta ühelegi käesoleva seaduse § 12 lõike 1 punktides 1–6 ja 8–14 sätestatud tingimusele – lõpetamise aluseks oleva asjaolu tekkimise päevale järgnevast päevast arvates.
(2) Töövõimetoetuse maksmist osalise töövõimega isikule ei lõpetata, kui ta hiljemalt 14 kalendripäeva möödudes:
1) käesoleva seaduse § 12 lõike 1 punktides 1–6 või 8–14 sätestatud tingimustele vastamise lõppemise päevast arvates on töötuna arvele võetud;
2) töötuna arveloleku lõpetamise päevast arvates vastab vähemalt ühele käesoleva seaduse § 12 lõike 1 punktides 1–6 või 8–14 sätestatud tingimusele või
3) ühele käesoleva seaduse § 12 lõike 1 punktides 1–6 või 8–14 sätestatud tingimusele vastamise lõppemise päevast arvates vastab samale või teisele viidatud punktides sätestatud tingimusele.
(3) Osalise või puuduva töövõimega isikule lõpetatakse töövõimetoetuse maksmine enne käesoleva seaduse § 16 lõigetes 1 ja 2 nimetatud perioodi lõppemist:
1) kui tal puudub õigus töövõimetoetusele käesoleva seaduse § 12 lõigete 4–6 kohaselt – lõpetamise aluseks oleva asjaolu tekkimise päevast arvates;
2) tema soovil – avalduse esitamisele järgnevast päevast arvates või
3) tema surma korral – surma päevale järgnevast päevast arvates;
4) kui ta ei vasta käesoleva seaduse § 2 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustele – mittevastavuse kindlakstegemise päevast arvates;
5) kui tema töövõimet hinnatakse osalise või puuduva töövõime kestuse ajal, välja arvatud juhul, kui töövõimetoetuse taotlus esitati käesoleva seaduse § 8 lõikes 3 sätestatud tähtaja jooksul – korduva töövõime hindamise ja sellega seotud töövõimetoetuse perioodi alguse päevast arvates.
(4) Töötukassa teeb toetuse maksmise lõpetamise otsuse 15 tööpäeva jooksul selle aluseks olevast asjaolust teadasaamise päevast arvates.
(5) Töötukassa toimetab kätte käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud otsuse vastavalt isiku poolt töövõimetoetuse taotluses tehtud valikule elektrooniliselt, lihtkirjaga või tähtkirjaga või teeb selle kättesaadavaks töötukassa kohalikus osakonnas viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(6) Töötukassa on kohustatud välja selgitama menetletavas asjas olulise tähendusega asjaolud ja vajaduse korral koguma selleks tõendeid oma algatusel haldusmenetluse seaduse § 6 tähenduses. Töötukassa ei tohi töövõimetoetuse maksmist peatada või lõpetada enne käesoleva seaduse § 18 lõigetes 1 ja 2 või § 19 lõikes 1 nimetatud asjaolude väljaselgitamist.
§ 191. Töövõimetoetuse maksmise jätkamine
(1) Isikule, kelle töövõime on hinnatud osaliseks või puuduvaks käeoleva seaduse alusel ja kes esitas töövõime hindamise ja töövõimetoetuse uued taotlused käesoleva seaduse § 8 lõikes 3 sätestatud tähtaja jooksul, jätkatakse sissetuleku tagamiseks töövõimetoetuse maksmist, kui tema eelmise töövõime hindamise otsusega määratud osalise või puuduva töövõime kestus on lõppenud ja töötukassa on tema töövõime hindamise taotluse menetlemise tähtaega pikendanud isikust olenemata põhjusel.
(2) Töövõimetoetust makstakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhul seni määratud suuruses alates eelmise töövõimetoetuse maksmise perioodi lõpule järgnevast päevast kuni uue töövõimetoetuse otsuse tegemise kalendrikuu lõpuni.
(3) Kui isikule on makstud töövõimetoetust käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel, siis ei maksta talle sama perioodi eest töövõimetoetust käesoleva seaduse § 16 lõike 11 alusel. Kui uue töövõimetoetuse määramise otsuse alusel on toetus suurem käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel makstud toetusest, makstakse nende vahe järgmise töövõimetoetuse maksega.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel töövõimetoetuse väljamaksmisele ei kohaldata käesoleva seaduse § 12 lõikes 1 ning § 13 lõigetes 3 ja 5–7 sätestatut.
§ 20. Enammakstud töövõimetoetuse tagasinõudmine
(1) Töötukassa võib nõuda õigusliku aluseta määratud ja makstud töövõimetoetuse selle saajalt tagasi.
(2) Vastavalt isikuga sõlmitud kirjalikule kokkuleppele maksab isik õigusliku aluseta makstud toetuse tagasi korraga või osade kaupa tagasimaksegraafiku alusel või see peetakse korraga või osade kaupa kinni järgmiste kalendrikuude eest makstavast toetusest.
(3) Kui kirjaliku kokkuleppeni ei jõuta või isik ei täida kokkulepet, on töötukassal õigus enammakstud summa töövõimetoetusest korraga või osade kaupa kinni pidada. Töövõimetoetuse kinnipidamisel säilitatakse vähemalt 50 protsenti maksmisele kuuluvast summast.
(4) Töövõimetoetusest võib käesoleva paragrahvi lõigete 2 ja 3 alusel kinni pidada 50 protsenti maksmisele kuuluvast summast. Isiku kirjalikul nõusolekul võib kinni pidada rohkem kui 50 protsenti maksmisele kuuluvast summast.
(5) Kui töövõimetoetuse maksmine lõpetatakse enne enammakstud summa tagasimaksmist ja töövõimetoetuse saaja ei maksa enammakstud summat tagasi, tehakse enammakstud summa tagasinõudmiseks ettekirjutus koos hoiatusega. Hoiatuses märgitud tähtaja jooksul ettekirjutuse täitmata jätmise korral on töötukassal õigus anda ettekirjutus sundtäitmiseks täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
(6) Töötukassa toimetab kätte ettekirjutuse koos hoiatusega töövõimetoetuse saajale elektrooniliselt, lihtkirjaga või tähtkirjaga või teeb selle kättesaadavaks töötukassa kohalikus osakonnas viie tööpäeva jooksul ettekirjutuse ja hoiatuse tegemise päevast arvates.
§ 201. Töövõimetoetuse tagasinõudmine vastutavalt kindlustusandjalt
Töötukassa nõuab liikluskindlustusega tegelevalt kindlustusandjalt isikule väljamakstud töövõimetoetuse tagasi, kui töövõimetoetust saaval isikul tekib nõudeõigus liikluskindlustusega tegeleva kindlustusandja vastu.
Isik on kohustatud töötukassale viivitamata teatama asjaoludest, mis mõjutavad tema õigust saada töövõimetoetust ja selle suurust, sealhulgas välisriiki elama ja tööle asumisest ning välisriigis saadavast töötasust, töötuskindlustushüvitisest, vanemahüvitisest, ajutise töövõimetuse hüvitisest ja pensionist ning töövõimega seotud hüvitisest, pensionist või toetusest.
4. peatükk Töövõime hindamise ja töövõimetoetuse andmekogu ning andmevahetus
§ 22. Töövõime hindamise ja töövõimetoetuse andmekogu
(1) Töövõime hindamise ja töövõimetoetuse andmekogu (edaspidi andmekogu) on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, mida peetakse töövõime hindamiseks, töövõimetoetuse maksmiseks ja osalise või puuduva töövõimega töötaja eest sotsiaalmaksu maksmiseks erijuhtudel.
(2) Andmekogu vastutav töötleja on töötukassa.
(3) Andmekogu sisaldab ja selles töödeldakse järgmisi andmeid:
1) töövõime hindamist ja töövõimetoetust taotleva isiku andmed – nimi, sünniaeg ja sugu või isikukood, kontaktandmed, kodakondsus, elamisloa või elamisõiguse kehtivusaeg ning rahvusvahelise kaitse saaja või varjupaiga taotleja seisund;
2) töövõime hindamise andmed;
3) töövõimetoetuse andmed;
4) sotsiaalmaksu maksmise erijuhtude üle arvestuse pidamise andmed.
§ 221. Andmevahetus
(1) Sotsiaalkindlustusametil on õigus saada töötukassalt õigusaktides sätestatud ülesannete täitmiseks järgmisi andmeid:
1) puude raskusastme tuvastamiseks – töövõime hindamisel antud eksperdiarvamust, töövõime hindamise taotluse ja otsuse andmeid ning töövõime hindamise taotlusega koos esitatud puude raskusastme tuvastamise taotluse andmeid;
2) riikliku pensioni, prokuröri töövõimehüvitise, spordiseaduse alusel toetuse määramiseks ja maksmiseks – töövõime hindamise otsuse, määratud ja makstud töövõimetoetuse ning teisest riigist töövõimetoetusega samal eesmärgil makstava toetuse, pensioni või muu rahalise hüvitise andmeid;
3) kuriteoohvri hüvitise määramiseks ja maksmiseks – töövõime hindamisel antud eksperdiarvamust, töövõime hindamise otsuse andmeid ning määratud ja makstud töövõimetoetuse andmeid;
4) tööõnnetuse ja kutsehaiguse tagajärjel tekkinud kahju hüvitise määramiseks ja maksmiseks ning välislepingu alusel andmete töötlemiseks – töövõime hindamisel antud eksperdiarvamust, töövõime hindamise otsuse andmeid ning määratud ja makstud töövõimetoetuse andmeid;
5) sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse osutamiseks – töövõime hindamisel antud eksperdiarvamust ja töövõime hindamise otsuse andmeid;
6) erihoolekandeteenuste osutamiseks – töövõime hindamisel antud eksperdiarvamust, välja arvatud selles sisalduvaid käesoleva seaduse § 7 lõikes 4 nimetatud tervise infosüsteemi andmeid, ja töövõime hindamise otsuse ning määratud ja makstud töövõimetoetuse andmeid;
[RT I, 21.12.2016, 2 - jõust. 01.01.2017]
7) abivahendi eest tasumiseks – töövõime hindamisel antud eksperdiarvamust, välja arvatud selles sisalduvaid käesoleva seaduse § 7 lõikes 4 nimetatud tervise infosüsteemi andmeid, ja töövõime hindamise otsuse andmeid;
8) püsiva töövõimetuse otsuse kehtetuks tunnistamiseks ja riikliku pensioni maksmise lõpetamiseks – töövõime hindamise otsuse andmeid;
9) töötavale isikule töölepingu seaduse §-s 57 ettenähtud põhipuhkuse 28 kalendripäeva ületava osa hüvitamiseks tööandjale – töövõime hindamise otsuse andmeid;
10) peretoetuste ja vanemahüvitiste määramiseks ja maksmiseks teises Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna riigis või Šveitsis elavale isikule – määratud ja makstud töövõimetoetuse andmeid;
11) eriseadustes sätestatud töövõime ulatuse ja teenistusülesannete või muude seaduses sätestatud ülesannete täitmisel saadud vigastuse või tekkinud haiguse vahelise seose tuvastamiseks – töövõime hindamisel antud eksperdiarvamust ja töövõime hindamise otsuse andmeid.
(2) Töötukassal on õigus saada Sotsiaalkindlustusametilt õigusaktides sätestatud ülesannete täitmiseks järgmisi andmeid:
1) töövõimetoetuse määramiseks ja maksmiseks – riikliku pensioni määramise ja maksmise, prokuröri töövõimehüvitise, vanemahüvitise, välisriigist töövõimetoetusega samal eesmärgil makstava toetuse, pensioni või muu rahalise hüvitise andmeid ning andmeid isiku nõusolekuta paigutamise kohta hoolekandeasutusse ööpäevaringset erihoolekandeteenust saama ja hooldatava isiku puude raskusastme andmeid;
2) töövõimetoetuse kojukandeks – puude raskusastme andmeid;
3) töövõime hindamiseks – püsiva töövõimetuse ja tähtajatult määratud invaliidsusgrupi andmeid ning puude raskusastme tuvastamise taotlusega koos esitatud töövõime hindamise taotluse andmeid;
4) töövõimetoetuse suuruse kindlaksmääramiseks – püsiva töövõimetuse andmeid, kordusekspertiisi tähtaega ja makstava töövõimetuspensioni suurust.
(21) Maksu- ja Tolliametil on õigus saada töötukassalt õigusaktides sätestatud ülesannete täitmiseks teavet isiku osalise või puuduva töövõime perioodi kohta.
(22) Maksu- ja Tolliametil on õigus saada Sotsiaalkindlustusametilt õigusaktides sätestatud ülesannete täitmiseks teavet isiku töövõimetuspensioni või töövõimetuse alusel rahvapensioni saamise perioodi kohta.
(3) Töövõime hindamisel antud eksperdiarvamuses sisalduvate käesoleva seaduse § 7 lõikes 4 nimetatud tervise infosüsteemi andmete töötlemise õigus on seaduses sätestatud juhul tervishoiuteenuse osutajal, arstiõppe läbinud isikul või muul isikul.
5. peatükk Vaidluste lahendamine
§ 23. Vaidluste alluvus
Isik, kes leiab, et töövõime hindamisel või töövõimetoetuse määramisel ja maksmisel on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, võib esitada vaide töötukassale.
6. peatükk Haldusjärelevalve
§ 24. Haldusjärelevalve tegija
Haldusjärelevalvet käesolevas seaduses sätestatud töötukassa kohustuste täitmise üle teeb Sotsiaalministeerium (edaspidi haldusjärelevalve tegija). Haldusjärelevalve tegijal on õigus kaasata haldusjärelevalve tegemisse eksperte.
§ 25. Haldusjärelevalve tegija pädevus
(1) Haldusjärelevalve tegijal on õigus:
1) tutvuda töötukassa käsutuses olevate tõendite ja andmetega, mille alusel on võimalik kindlaks teha haldusjärelevalve tegija ülesannete täitmiseks olulised asjaolud, saada dokumentidest ärakirju või väljavõtteid;
2) teha töötukassale ettekirjutusi käesoleva seadusega ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega sätestatud nõuete rikkumise lõpetamiseks, edasiste rikkumiste ärahoidmiseks ja rikkumisega tekitatud tagajärgede kõrvaldamiseks.
(2) Haldusjärelevalve tegija on kohustatud oma ülesannete täitmisel olema hinnangutes erapooletu ning tuginema oma otsustustes õigusaktidele ja usaldusväärsele teabele.
(3) Haldusjärelevalve tegija võib ettekirjutuse täitmata jätmise korral rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 640 eurot.
§ 26. Ettekirjutus
4) haldusjärelevalvet teinud ametiisiku nimi, ametikoht ja allkiri;
(2) Haldusjärelevalve tegija toimetab ettekirjutuse töötukassale kätte kümne tööpäeva jooksul selle tegemise päevast arvates.
(3) Ettekirjutusega mittenõustumise korral on töötukassal õigus esitada vaie valdkonna eest vastutavale ministrile ühe kuu jooksul ettekirjutuse kättesaamisest arvates.
§ 27. Üleminekusätted
(1) Käesolevat seadust kohaldatakse 2016. aasta 1. juulist kuni 2016. aasta 31. detsembrini isikule, keda ei ole pärast 2010. aasta 1. juulit tunnistatud riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel püsivalt töövõimetuks või kellele ei ole riiklike elatusrahade seaduse alusel määratud invaliidsusgruppi tähtajatult.
(2) Isikule, kes oli riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel tunnistatud viimase püsiva töövõimetuse ekspertiisiga püsivalt töövõimetuks kestusega vähemalt kaks aastat ja kes esitab hiljemalt püsiva töövõimetuse ekspertiisi otsuses märgitud korduvekspertiisi tähtajal käesoleva seaduse alusel töövõime hindamise taotluse ning kellel tuvastatakse osaline või puuduv töövõime, või isikule, kellele riiklike elatusrahade seaduse alusel tähtajatult määratud invaliidusgrupp on riikliku pensionikindlustuse seaduse § 58 kohaselt loetud vastavaks vanaduspensioni eani määratud püsivale töövõimetusele töövõime kaotusega 40–100 protsenti, makstakse töövõimetoetust suuruses, mis on võrdne talle viimati riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel makstud töövõimetuspensioniga kalendripäeva kohta, kui käesoleva seaduse alusel makstav töövõimetoetus kalendripäeva kohta on sellest väiksem. Riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel makstud töövõimetuspensioni suurus kalendripäeva kohta leitakse töövõimetuspensioni kuu üldsumma jagamisel 30-ga.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud suuruses makstavale töövõimetoetusele kohaldatakse käesolevas seaduses töövõimetoetuse kohta sätestatut.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud suuruses makstavat töövõimetoetust ei indekseerita.
(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isikul tuvastab töötukassa osalise või puuduva töövõime ka kordushindamisel, kohaldatakse talle makstava töövõimetoetuse suurusele käesoleva paragrahvi lõikeid 2–4.
(6) Kui isiku töövõime on hinnatud käesoleva seaduse alusel ja ta esitab töövõimetoetuse taotluse Sotsiaalkindlustusameti tuvastatud püsiva töövõimetuse kestuse ajal, määratakse töövõimetoetus töövõimetuspensionile või töövõimetuse alusel makstavale rahvapensionile õiguse lõppemise päevale järgnevast päevast.
(7) Et tagada ülemineku korral töövõimetuspensioni maksmiselt töövõimetoetuse maksmisele isikule sissetulek, teeb töötukassa isikule, kes esitas töövõime hindamise ja töövõimetoetuse taotlused püsiva töövõimetuse korduvekspertiisi tähtajal, töövõimetoetuse ettemakse. Ettemakse tehakse pärast töövõimetoetuse määramist hiljemalt töövõimetuspensioni õiguse lõppemise kalendrikuule järgneva kuu kümnendaks kuupäevaks.
(71) Isikule, kes esitas töövõime hindamise ja töövõimetoetuse taotlused püsiva töövõimetuse kestuse ajal, kuid pärast korduvekspertiisi tähtaega, teeb töötukassa käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud eesmärgil töövõimetoetuse ettemakse viie päeva jooksul töövõimetoetuse määramisest arvates, kuid mitte enne töövõimetuspensioni või töövõimetuse alusel makstava rahvapensioni saamise õiguse lõppemist.
(72) Isikule, kes esitas töövõime hindamise ja töövõimetoetuse taotlused püsiva töövõimetuse kestuse ajal ja kelle töövõime hindamise taotluse menetlemise tähtaega on pikendatud isikust olenemata põhjusel, teeb töötukassa käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud eesmärgil töövõimetuspensionist arvutatud ettemakse viie päeva jooksul töövõime hindamise taotluse menetlemise tähtaja pikendamisest arvates, kuid mitte enne töövõimetuspensioni või töövõimetuse alusel makstava rahvapensioni saamise õiguse lõppemist. Kui töövõimetuspensionist arvutatud ettemakse on väiksem määratud töövõimetoetusest, makstakse töövõimetoetuse ja ettemakse vahe järgmise töövõimetoetuse maksega.
(8) Käesoleva paragrahvi lõigetes 7 ja 71 nimetatud töövõimetoetuse suurus võrdub isikule ühe kalendripäeva eest määratud töövõimetoetuse ja selle väljamaksmise kuu kalendripäevade arvu korrutisega.
(81) Käesoleva paragrahvi lõikes 72 nimetatud ettemakse suurus võrdub isikule makstud töövõimetuspensionist arvutatud päevamäära ja väljamaksmise kuu kalendripäevade arvu korrutisega. Päevamäär leitakse töövõimetuspensioni kuu üldsumma jagamisel 30-ga.
(9) Käesoleva paragrahvi lõigetes 7–72 nimetatud ettemakse tegemisel ei kohaldata käesoleva seaduse § 12 lõikes 1 ning § 13 lõigetes 3 ja 5–7 sätestatut.
§ 28. – § 72. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
§ 73. Vähenenud töövõimega isikute toetamine tööturul
Vabariigi Valitsus korraldab vähemalt 1000 vähenenud töövõimega isiku 2020. aastaks valitsussektorisse tööle võtmise poliitika kavandamise õigusaktides arengudokumentide koostamiseks ja elluviimiseks sätestatud korras.
(1) Käesolev seadus jõustub 2016. aasta 1. juulil.
(2) Käesoleva seaduse § 49 punkt 4 ja § 55 punktid 6–8 ning 15 jõustuvad 2015. aasta 1. jaanuaril.
(3) Käesoleva seaduse § 46 punktid 1–4 ja 6, § 55 punkt 14, § 57 punktid 1–5, 8, 9, 11–22, 24–32 ja 34 ning § 58 jõustuvad 2017. aasta 1. jaanuaril.
(4) Käesoleva seaduse § 57 punkt 35 jõustub 2017. aasta 1. jaanuaril.
(5) Käesoleva seaduse § 48 punkt 3 jõustub 2021. aasta 1. juulil.
(6) Käesoleva seaduse § 66 punktid 2 ja 3 jõustuvad 2016. aasta 1. jaanuaril.


4-19-4092/26 Riigikohtu kriminaalkolleegium 28.05.2020
Väärteomenetluse lõpetamisel ei reguleeri menetlusaluse isiku makstud kaitsjatasu hüvitamist KrMS § 183, vaid VTMS § 23. (p 9)
VTMS §-st 23 järeldub, et kui väärteoasjas on kohtuväline menetleja VTMS § 9 p 2 kohaselt valla- või linnavalitsus, tuleb väärteomenetluse lõpetamisel menetlusaluse isiku kaitsjakulu hüvitada kohtuvälist menetlust toimetanud kohaliku omavalitsuse üksusel, mitte riigil (vt nt RKKKo 3-1-1-84-16, p 45). (p 9)
KrMS § 191 lg 3 on VTMS § 2 kohaselt kohaldatav ka väärteomenetluses (RKKKo 3-1-1-99-11, p 13). (p 8)
Kassatsioonimenetluse kulu hüvitamist väärteomenetluses reguleerib erinormina VTMS § 38 lg 1 koostoimes KrMS §-ga 186. See tähendab muu hulgas seda, et kasseeritud maakohtu või ringkonnakohtu otsuse osalise või täieliku tühistamise korral peab kassatsioonimenetluse kulu kandma riik ka siis, kui väärteoasjas on kohtuväline menetleja kohaliku omavalitsuse üksus. (p 13)


Loosung aprill 2020
APRILL KUU LOOSUNG: Kaduvuses külvatakse, kadumatuses äratatakse üles. 1Kr 15,42
1. Kolmapäev Mina tunnen rõõmu oma rahvast; seal ei ole enam kuulda nutu- ega hädakisahäält. Js 65,19 Nüüd on teilgi muretsemist, aga kui ma näen teid jälle, on teie süda rõõmus ja keegi ei võta teie rõõmu teilt ära. Jh 16,22 Sina, Issand, oled hea, täidad meid tänu ja rõõmuga – rõõmuga, mis kord lõputa. Hb 9,11–15; Mk 14,17–25
2. Neljapäev Jumal, sa oled mind õpetanud mu noorest east, ja sestsaadik ma kuulutan sinu imesid. Ps 71,17 Siimeon võttis Jeesuse sülle, ülistas Jumalat ja ütles: 'Issand, nüüd sa lased oma sulasel lahkuda rahus oma ütlust mööda, sest mu silmad on näinud sinu päästet.' Lk 2,28–30 Õpeta meid nägema Sinu imesid, Issand. Anna rahu ja kannatlikkust. Jr 15,15–21; Mk 14,26–31
3. Reede Õnnis on rahvas, kes tunneb püha hõiskamist; nad käivad sinu palge valguses, Issand. Ps 89,16 Käige nagu valguse lapsed – valguse vili on ju igasuguses headuses ja õigluses ja tões. Ef 5,8–9 Issand, ärata meis ülevoolav tänu Sinu vastu. Hb 10,1.11–18; Mk 14,32–42
4. Laupäev Mispärast peaksid paganad ütlema: 'Kus on nüüd nende Jumal?' Aga meie Jumal on taevas, ta teeb kõik, mis temale meeldib. Ps 115,2.3 Jumala nähtamatu olemus, tema jäädav vägi ja jumalikkus on ju maailma loomisest peale nähtav, kui mõeldakse tema tehtule. Rm 1,20 Issand, ava meie silmad ja süda nägema kõiges Sinu tahtmist ja väge. Lk 18,31–43; Mk 14,43–52
PALMIPUUDEPÜHA (PALMARUM) Nõnda peab ülendatama Inimese Poeg, et igaühel, kes usub, oleks temas igavene elu. Jh 3,14.15 Jh 12,12–19; Fl 2,5–11; Ps 88 Jutlus: Hb 12,1–3
5. Pühapäev Rahvakogudes tänage Jumalat. Ps 68,27 Järgmisel päeval kuulis pühadeks kogunenud suur rahvahulk, et Jeesus tuleb Jeruusalemma, ja palmipuude oksi võttes läks rahvas välja talle vastu ja hüüdis: 'Hoosanna! Õnnistatud olgu, kes tuleb Issanda nimel, Iisraeli kuningas!' Jh 12,12–13 Jeesus, Sina oled meie kuningas. Alandlik ja kõikvõimas, kuningas üle aegade.
6. Esmaspäev Kuigi ma kirjutan temale väga palju oma seadusi, peetakse neid võõraks asjaks. Ho 8,12 Mina olen selleks sündinud ja selleks tulnud maailma, et ma annaksin tunnistust tõe kohta. Igaüks, kes on tõe seest, kuuleb minu häält. Jh 18,37 Tänan Sind, Jeesus, et tulid päästma kadunut. Tänan, et Sina oled Tõde igale kuuljale. Mt 26,6–13; Mk 14,53–65
7. Teisipäev Issand, Iisraeli kuningas on su keskel, enam pole sul vaja näha õnnetust. Sf 3,15 Jeesus ütles jüngritele: 'Miks te olete nii arad? Kuidas teil ei ole usku?' Mk 4,40 Meie usk on väike ja me oleme kartlikud elu erinevates olukordades. Palume Sind: kasvata usaldust Sinu vastu! Ii 38,1–11; Ii 42,1–6; Mk 14,66–72
8. Kolmapäev Anna mulle tagasi rõõmustus sinu päästest, ja heameelne Vaim toetagu mind! Ps 51,14 Teie kurbus muutub rõõmuks. Jh 16,20 Rõõmus meel on kristlase pärisosa, tema olemus. Tänu Sulle, et Sinus muutuvad kurbuse päevad hõiskamiseks. Lk 22,1–6; Mk 15,1–15
SUUR NELJAPÄEV Tema on mälestuse seadnud oma imetegudele. Halastaja ja armuline on Issand. Ps 111,4 Jh 13,1–15 (34–35); 1Kr 11,23–26; Mk 15,16–23 Jutlus: Hb 2,10–18
9. Neljapäev Tulge, lähme leevendama Issanda palet ja otsima vägede Issandat! Minagi lähen! Sk 8,21 Kui nad olid laulnud kiituslaulu, läksid nad välja Õlimäele. Mk 14,26 Tänan Sind Issand, et Sa oled leitav ka paganatele. Tänan, et Sinu kutse on ka meie rahvale.
SUUR REEDE Sest nõnda on Jumal maailma armastanud, et ta oma ainusündinud Poja on andnud, et ükski, kes temasse usub, ei hukkuks, vaid et tal oleks igavene elu. Jh 3,16 Jh 19,16–30; 2Kr 5, (14b–18) 19–21; Mk 15,24–41 Jutlus: Js (52,13–15); 53,1–12
10. Reede Õnnis on mees, kes kardab Issandat, kellele väga meeldivad ta käsud. Ps 112,1 Tema vermete varal te olete terveks saanud. Teie olite ju nagu eksijad lambad, kuid nüüd te olete pöördunud oma hingede Karjase ja Ülevaataja poole. 1Pt 2,24–25 Jeesus, Sinu ristis on meie elu. Aita meil pöörduda kogu südamega Sinu kui hingede Karjase poole.
11. Laupäev Kui meie süüteod tunnistavad meie vastu, siis, Issand, toimi meiega oma nime kohaselt! Jr 14,7 Kristus kandis ise meie patud oma ihus üles ristipuule, et meie, olles surnud pattudele, elaksime õigusele. 1Pt 2,24 Issand, anna andeks! Anna andeks meie üleastumised, meie isekus. Palun kingi tervenemist nii hingele kui ka ihule. 1Pt 3,18–22; Mk 15,42–47
1. ÜLESTÕUSMISPÜHA Kristus ütleb: Ma olin surnud, ning ennäe, ma elan igavesest ajast igavesti ning minu käes on surma ja surmavalla võtmed. Ilm 1,18 Mk 16,1–8; 1Kr 15,1–11; Mk 16,1–8 Jutlus: 1Kr 15,19–28
12. Pühapäev Vaata, pimedus katab maad ja pilkane pimedus rahvaid, aga sinu kohal koidab Issand ja sinu kohal nähakse tema auhiilgust. Js 60,2 Nädala esimesel päeval väga vara, kui päike oli just tõusmas, tulid Maarja-Magdaleena ja Jaakobuse ema Maarja ja Saloome haua juurde. Ja nad ütlesid üksteisele: 'Kes küll veeretab meil kivi hauakambri ukse eest ära?' Mk 16,2–3 Kristus on üles tõusnud! Isa, Sinu arm on mõõtmatu – tänu, tänu, tänu!
2. ÜLESTÕUSMISPÜHA Lk 24,13–35; 1Kr 15,12–20; Mk 16,9–20 Jutlus: Ap 10,34a.36–43
13. Esmaspäev Jaakob läks oma teed. Aga temale tulid vastu Jumala inglid. 1Ms 32,2 Ingel pöördus naiste poole ja ütles: 'Minge kiiresti, öelge tema jüngritele, et ta on üles äratatud surnuist! Ja vaata, ta läheb teie eele Galileasse, seal te saate teda näha.' Mt 28,5.7 Issand, kinnita meie usku. Ava meie silmad nägema Sinu tõelist olemust.
14. Teisipäev Äkitselt ligineb mu õiglus, ilmub mu pääste ja mu käsivarred mõistavad rahvaile kohut. Js 51,5 Kiidetud olgu Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes oma suurest halastusest on meid uuesti sünnitanud elavaks lootuseks Jeesuse Kristuse ülestõusmise läbi surnuist. 1Pt 1,3 Tänu Sulle Issand, kes Sa halastad, kes Sa kutsud, kes Sa hoiad, kes Sa annad meile uue elu. Jh 20,1–10; 1Kr 15,1–11
15. Kolmapäev Issand, su Jumal, on olnud sinuga, sul ei ole midagi puudunud. 5Ms 2,7 Paulus kirjutab: Me näitame end Jumala abilistena kõiges: suures kannatlikkuses, ahistustes, hädades, kitsikustes, kui kurvad, aga ikka rõõmsad; kui vaesed, kes siiski paljusid rikkaks teevad; kui need, kellel ei ole midagi ja kelle päralt on kõik. 2Kr 6,4.10 Issand, puhasta ja valgusta meid oma Vaimuga, et võiksime Sinust tunnistust anda. Jh 20,11–18; 1Kr 15,12–19
16. Neljapäev Häda neile, kes on iseenese silmis targad ja iseenese meelest arukad! Js 5,21 Meie ei ole saanud maailma vaimu, vaid Vaimu, kes on Jumalast, et me võiksime teada, mida Jumal meile armust kingib. 1Kr 2,12 Issand, milline on minu osa, milline on minu töö Sinu koguduses? Kingi selgust, alandlikku meelt ja ustavust. Jh 21,1–14; 1Kr 15,20–28
17. Reede Ole mulle kaitsjaks kaljuks, kuhu ma aina saan minna! Sina oled käskinud mind päästa. Ps 71,3 Küll Issand kisub mu välja igast kurjast teost ja viib mu varjule oma taevasesse kuningriiki. 2Tm 4,18 Minu lootus on Sinus, Issand. Hoia ja kaitse – kinnita usku. Lk 24,36–47; 1Kr 15,29–34
18. Laupäev Isegi toonekurg taeva all teab oma seatud aega, turteltuvi, pääsuke ja rästas peavad kinni oma tulemisajast, aga minu rahvas ei tunne Issanda Seadust. Jr 8,7 Jeesus Kristus on loovutanud iseenda meie eest, et meid lunastada kõigest ülekohtust ja puhastada endale pärisrahvaks, innukaks headele tegudele. Tt 2,14 Issand, puhasta meid, õpeta elama Sinu Sõna järgi. Lk 24,1–12; 1Kr 15,35–49
2. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (QUASIMODOGENITI) Kiidetud olgu Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes oma suurest halastusest on meid uuesti sünnitanud elavaks lootuseks Jeesuse Kristuse ülestõusmise läbi surnuist. 1Pt 1,3 Jh 20,19–29; 1Pt 1,3–9; Ps 16 Jutlus: Js 40,26–31
19. Pühapäev Ta hoidis oma rahvast nagu oma silmatera. 5Ms 32,10 Ära karda, sa pisike karjake, sest teie Isal on hea meel anda teile kuningriik! Lk 12,32 Tänan Sind, Issand, et Sina hoiad oma rahvast kui kallist aaret, mille oled ohvriverega lunastanud. Kaota mu hirm maailma ähvarduste ees ja juhi mind oma riiki.
20. Esmaspäev Issand ütles: Sest ma tean Aabrahamist, et ta käsib oma poegi ja järeltulevat sugu hoida Issanda teed ning teha, mis õige ja kohus. 1Ms 18,19 Et te olete saanud patust vabaks ja Jumala orjadeks, on teie vili pühitsuseks ja selle lõpp on igavene elu. Rm 6,22 Jeesus, Sina oled meid vabastanud hukatusest ja toonud meile igavese elu Jumala kirkuses. Tänu Sulle päästmise eest! 1Ms 32,22b–32; 1Kr 15,50–58
21. Teisipäev Taaniel toodi august välja ning tema küljes ei leitud ühtegi viga, sellepärast et ta oli uskunud oma Jumalasse. Tn 6,24 Valvake, seiske usus, olge mehised, saage tugevaks! 1Kr 16,13 Taanielil oli usk, mis tõi ta välja kõige raskematestki olukordadest. Issand kinnita meie usku, et suudaksime oma elu lõpetada võitjatena. Ii 42,7–13 (14–17); 1Kr 16,1–12
22. Kolmapäev Ma vandusin sulle ning tegin sinuga lepingu, ütleb Issand Jumal, ja sa said minu omaks. Hs 16,8 Nüüd te olete kõik usu kaudu Jumala lapsed Kristuses Jeesuses. Gl 3,26 Tänu usu eest, tänu usu hoidmise eest, tänu lapseseisuse eest Jeesuses Kristuses! Js 66,6–13; 1Kr 16,13–24
23. Neljapäev Mina olen su valmistanud, sa oled mu sulane: Iisrael, ma ei unusta sind! Js 44,21 Ärge siis heitke ära oma julgust, mis saab suure palga! Hb 10,35 Issand, Sa oled oma valitud rahvast saatnud ja hoidnud tänase päevani, toonud läbi erinevatest olukordadest. Palume Püha Vaimu, et me ei eksiks Sinu teedelt. Hoia ja kinnita meie usku. Jh 17,9–19; 1Pt 1,1–12
24. Reede Issand, pea meeles, ära tee tühjaks oma lepingut meiega! Jr 14,21 Ustav on Jumal, kelle poolt te olete kutsutud osadusse tema Poja Jeesuse Kristuse, meie Issandaga. 1Kr 1,9 Me täname, et Sina, Issand, oled ustav ja hea. Ka siis, kui me komistame, annad Sa kahetsejale uue võimaluse. 1Pt 2,1–10; 1Pt 1,13–16
25. Laupäev Issand on siis jälle rõõmus sinu pärast, millest sinul on kasu, nõnda nagu ta oli rõõmus sinu vanemate pärast. 5Ms 30,9 Jeesus ütleb: Kui teie peate minu käske, siis te jääte minu armastusse, nõnda nagu mina olen pidanud oma Isa käske ja jään tema armastusse. Seda ma olen teile rääkinud, et minu rõõm oleks teis ja teie rõõm saaks täielikuks. Jh 15,10–11 Issand, anna jõudu Sinu järel käia. Kasvata meie usku, et armastus Sinu vastu lööks leegitsema. Ap 8,26–39; 1Pt 1,17–21
3. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (MISERICORDIAS DOMINI) Kristus ütleb: Mina olen hea karjane. Minu lambad kuulevad minu häält ja mina tunnen neid ja nad järgnevad mulle ning ma annan neile igavese elu. Jh 10,11.27.28 Jh 10,11–16(27–30); 1Pt 2,21b–25; Ps 136 Jutlus: Hb 13,20–21
26. Pühapäev Ma hüüdsin oma kitsikuses Issanda poole ja tema vastas mulle. Jn 2,3 Ja tuli üks sünagoogi ülemaid nimega Jairus, langes Jeesust nähes ta jalge ette maha ja palus teda väga: 'Mu tütreke on hinge vaakumas. Oh et sa tuleksid, paneksid käed tema peale, et ta saaks terveks ja jääks ellu!' Ja Jeesus läks temaga. Mk 5,22–24 Ma tänan Jumalat, kes on kõikvõimas. Ma tänan Jumalat, kel on võimus haiguse ja surmagi üle.
27. Esmaspäev Aadam ja tema naine peitsid endid Issanda Jumala palge eest. 1Ms 3,8 Te ei ole saanud orjuse vaimu, et peaksite jälle kartma, vaid te olete saanud lapseõiguse Vaimu, kelles me hüüame: 'Abba! Isa!' Rm 8,15 Tänan Sind Jeesus, kes Sa oled meid vabastanud hirmust, kes Sa oled meid tõstnud lapse seisusesse ja andnud õiguse öelda Kõigeväelisele: Isa! Jh 10,1–10; 1Pt 1,22–25
28. Teisipäev Pöörake nüüd oma süda ja hing Issandat, oma Jumalat, otsima! 1Aj 22,19 Jookske nõnda, et teie auhinna saate! 1Kr 9,24 Issand, tahan Sulle ustavaks jääda lõpuni. Palun hoia ja kaitse mind, kinnita usku. Mt 9,35–10,1 (2–4) 5–7; 1Pt 2,1–10
29. Kolmapäev Tee oma jõudu mööda kõike, mida su käsi suudab korda saata. Kg 9,10 Teenige Issandat tüdimatu innuga ja vaimult tulisena. Rm 12,11 Issand, ärata mind, sütita minus uus igatsus Sinu järele. Jh 17,20–26; 1Pt 2,11–17
30. Neljapäev Jumal on tõesti hea Iisraelile, nendele, kes on puhtad südamelt. Ps 73,1 Armsad, kui meie süda ei süüdista, siis on meil julgus Jumala ees ja mida me iganes palume, seda me saame temalt, sest me peame tema käske ja teeme, mis on tema silmis meelepärane. 1Jh 3,21–22 Issand puhasta minu süda, uuenda mind igal päeval, et võiksin olla Sinu tunnistaja. Ef 4, (8–10) 11–16; 1Pt 2,18–25


Töötajate usaldusisiku seadus Prindi leht
ENL » Eesti Näitlejate Liit » Üldinfo » Vajalikud seadused » Töötajate usaldusisiku seadus
(1) Käesolev seadus reguleerib töötajate usaldusisiku (edaspidi usaldusisik) tegevust teda volitanud töötajate ja avalike teenistujate (edaspidi töötajad) esindamisel suhetes tööandjaga ning töötajatega.
USALDUSISIKU VALIMINE JA VOLITUSED
Usaldusisiku volitused kehtivad kolm aastat, kui üldkoosolek ei ole otsustanud teisiti.
USALDUSISIKU ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
3) peatada töölepingu kollektiivne lõpetamine Eesti Vabariigi töölepingu seaduse § 893 lõikes 6 toodud tingimustel;
TÖÖANDJA ÕIGUSED JA KOHUSTUSED TEABE ANDMISEL
1) tööandja struktuur, töötajate koosseis, nende muudatused ja kavandatavad otsused, mis avaldavad olulist mõju tööandja struktuurile ja töötajate koosseisule;
Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse § 9 punktides 1 ja 2, § 13 lõikes 3 ning §-des 17, 18 ja 20 sätestatud nõuete täitmise üle teostab Tööinspektsioon Eesti Vabariigi töölepingu seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(1) Informeerimise või konsulteerimise kohustuse täitmata jätmise või valeandmete esitamise eest tööandja poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
Konfidentsiaalse teabe hoidmise kohustuse rikkumise eest usaldusisiku või konsulteerimisse kaasatud eksperdi poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
(1) Käesoleva seaduse §-des 24 ja 25 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
§ 28. Ametiühingute seaduse muutmine
Ametiühingute seaduses (RT I 2000, 57, 372; 2002, 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Ametiühingu valitud esindajat, kes on tööandja töötaja ja täidab käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud valitud esindaja kohustusi (edaspidi ametiühingu usaldusisik), käsitletakse töötajate esindajana Eesti Vabariigi töölepingu seaduse tähenduses.»;
2) paragrahvi 17 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) osalemine töötajate informeerimisel ja konsulteerimisel ametiühingu usaldusisiku kaudu käesolevas seaduses sätestatud korras;»;
3) paragrahvi 20 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) andma ametiühingule võimalusel tööruumi;»;
4) paragrahvi 21 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) teatama kirjalikult tööandjale ametiühingu usaldusisiku ning ametiühingu juhatuse liikmete ees- ja perekonnanimed, töökohad ja volituste kestuse;»;
5) paragrahvi 21 lõike 1 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 21 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 7) tegema koostööd töötajate usaldusisiku, töökeskkonna voliniku ja töökeskkonna nõukoguga;»;
7) seadust täiendatakse §-ga 211 järgmises sõnastuses:
« § 211. Ametiühingu usaldusisiku ülesannete täitmise aeg
(3) Ametiühing teatab tööandjale ametiühingu usaldusisiku ülesannete täitmiseks ette nähtud aja andmiseks tööandja juures töötavate ametiühingu liikmete arvu.»;
« § 22. Ametiühingu usaldusisiku osalemine informeerimisel ja konsulteerimisel
(3) Konfidentsiaalse teabe saamisel ja hoidmisel ning teabe andmisest keeldumise korral informeerimise ja konsulteerimise kohustuse täitmisel kohaldatakse töötajate usaldusisiku seaduses sätestatut.»;
9) seadust täiendatakse 51. peatükiga järgmises sõnastuses:
10) paragrahv 263 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 263. Informeerimise ja konsulteerimise kohustuse rikkumine
Informeerimise või konsulteerimise kohustuse täitmata jätmise või valeandmete esitamise eest tööandja poolt karistatakse töötajate usaldusisiku seaduse §-des 24 ja 26 ette nähtud tingimustel ja korras.»;
11) paragrahv 264 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 264. Ametiühingu valitud esindaja kohustuste täitmata jätmine suhetes tööandjaga
Ametiühingu valitud esindaja poolt seaduse või kollektiivlepinguga määratud ajal töörahu kindlustamata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.»;
12) paragrahv 266 tunnistatakse kehtetuks;
13) seadust täiendatakse §-ga 267 järgmises sõnastuses:
« § 267. Konfidentsiaalse teabe hoidmise kohustuse rikkumine
Konfidentsiaalse teabe hoidmise kohustuse rikkumise eest ametiühingu usaldusisiku poolt karistatakse töötajate usaldusisiku seaduse §-des 25 ja 26 ette nähtud tingimustel ja korras.»;
14) seadust täiendatakse §-ga 268 järgmises sõnastuses:
« § 268. Menetlus
(2) Käesoleva seaduse §-des 261, 262, 264 ja 265 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tööinspektsioon.»
§ 29. Eesti Vabariigi töölepingu seaduse muutmine
Eesti Vabariigi töölepingu seaduses (RT 1992, 15/16, 241; RT I 2006, 31, 236) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 55 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) ajaks, mil töötaja täitis talle riigi või kohaliku omavalitsusorgani pandud ülesandeid või esindas seaduses või kollektiivlepingus ettenähtud juhtudel töötajaid;»;
2) paragrahvi 94 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Töölepingu lõpetamine tööandja algatusel töötajaga, kes on valitud töötajate esindajaks, on lubatud töötaja volituste ajal ja ühe aasta jooksul pärast volituste lõppemist, välja arvatud käesoleva seaduse § 86 punktides 1, 9 ja 11 ettenähtud alustel, üksnes tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori nõusolekul.»
§ 30. Palgaseaduse muutmine
Palgaseadust (RT I 1994, 11, 154; 2005, 39, 308) täiendatakse §-dega 301 ja 302 järgmises sõnastuses:
« § 301. Tagatis usaldusisiku ülesannete täitmise ja koolituse ajaks
Ametiühingu usaldusisiku ülesannete täitmise aja eest vastavalt ametiühingute seaduse §-le 211 säilitatakse ametiühingu usaldusisikule keskmine palk.»
Töötajate usaldusisiku seadus (RT I 1993, 40, 595; 2002, 111, 663) tunnistatakse kehtetuks.