Kalender oktoober 2016
OKTOOBER KUU LOOSUNG: Seal, kus on Issanda Vaim, on vabadus. 2Kr 3,17
1. Laupäev Mu hing on alati mu pihus ja sinu Seadust ma ei unusta. Ps 119,109 Issand, kelle juurde me peaksime minema? Sinul on igavese elu sõnad. Jh 6,68 Eelista tõde ja õigust ka siis, kui nad ei paista tulusad, tulusana näivatele valele ja ebaõiglusele. Moses Maimonides 2Ms 23,20-25(26-27); Jr 38,14-28
19. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Tee mind terveks Issand, siis ma saan terveks; aita mind, siis ma saan abi. Jr 17,14 Mk 2,1-12; 2Ms 34,4-10; Ps 109 Jutlus: Ef 4, 22-32
2. Pühapäev Kõik ilmamaa otsad on näinud meie Jumala päästet. Ps 98,3 Ja Jeesus ütles: "Kas lamp tuuakse tuppa selleks, et seda panna vaka või voodi alla? Eks ikka selleks, et see pandaks lambijalale?!" Mk 4,21 Sina oled tuli. Sina oled valgus ja tõde. Kingi meile põlemist Sinus, et Sinu armastus kulutaks meid ja Sinu rahu paistaks meist kõige kaugema inimeseni. Keegi meist ei suuda seda ilma Sinuta. Aga me kõik, kui elame Sinus, oleme maailma valgus. Jörg Zink
3. Esmaspäev Heida Issanda peale oma koorem, ja tema hoolitseb sinu eest. Ps 55,23 Ärge muretsege ühtigi, vaid teie vajadused saagu kõiges Jumalale teatavaks tänuütlemisega palumises ja anumises. Fl 4,6 Tahaksin tõrkumata võtta vastu, mis mulle tuleb Sinu käest. Las edu ja ebaedu tuuled puhuda jälgi jätmata üle mu elu, ilma selle tasakaalu kõigutamata! Luba mind jääda vait ja lasta toimida ning kõnelda Sinul. Siis, kui ma ei soovi enam midagi, saan kõik. Sina, Jumal, oled ise see kõik! Toomas Paul 2Ms 15,22-27; Jr 39,1-18
4. Teisipäev Tema käes on maa sügavused ja tema päralt on mägede tipud. Ps 95,4 Jumal, kes on teinud maailma ja kõik, mis siin sees, kes taeva ja maa Issandana ei ela templites, mis on kätega tehtud. Ap 17,24 Võta nüüd Issandat, vägevat Kuningat, kiita, oh minu hingeke, ära sa aega nüüd viida! Rõõmusta, meel, hõisates laula, mu keel! Kandled ja pasunad hüüdku! KLPR 306:1. Joachim Neander Lk 5,12-16; Jr 40,1-16
5. Kolmapäev Kui su vend, su ema poeg, või su oma poeg või tütar või naine, kes su süles on, või su sõber, kes sulle on nagu su enese hing, ahvatleb sind salaja, öeldes: "Lähme ja teenime teisi jumalaid!", siis ära kuula teda. 5Ms 13,7.9 Vennad, kui inimest peaks ka tabatama mingilt üleastumiselt, siis teie, vaimusaanud, parandage niisugust tasase vaimuga, jälgides ennast, et te ise ei satuks kiusatusse. Gl 6,1 Ainult see, kes valu ja vaevaga on patu vastu võidelnud, võib abiks olla ka teisele, sest kui ta ise on palve ja kannatusega oma patu vastu võidelnud, on tal nõu ka teise jaoks. Osvald Tärk Lk 13,10-17; Jr 41,1-18
6. Neljapäev Kõik mehe teed on ta enese silmis õiged, aga Issand katsub südamed läbi. Õp 21,2 Kõike on mul luba teha, aga kõigest ei ole kasu; kõike on mul luba teha, aga miski ei tohi saada meelevalda minu üle. 1Kr 6,12 Senikaua kui sulle pole veel täiesti selgeks saanud Jumala tee ega pole sa veel täiesti läbi tunginud Jumala valgusesse, on sul tarvis lasta Tema armul töötada enese kallal. Sa pead veel paluma, et Tema Püha Vaim sind õpetaks. Sa pead veel võitlema eesõiguse pärast saada jäägitult Tema omaks. Harri Haamer Mt 8,14-17; Jr 42,1-22
7. Reede Ja kui ka kogu see sugupõlv oli koristatud oma vanemate juurde, tõusis pärast neid teine sugupõlv, kes ei tundnud Issandat ega ka mitte neid tegusid, mis ta Iisraelile oli teinud. Km 2,10 Siimeon palvetas: Sa oled pääsete valmistanud kõigi rahvaste silme ees: valguse, mis on ilmutuseks paganaile, ja kirkuse sinu rahvale Iisraelile. Lk 2,31-32 Säragu siis Sinu selgus, kui mu hingel pime käes, vaigistagu Sinu valgus südant kõigis tormides! Kas ma rõõmustan või nutan, Sinu valgusele ruttan! KLPR 58:7. Wilhelm Kentmann Jr 17,13-17; Jr 43,1-13
8. Laupäev Kui su sõnad avanevad, annavad nad valgust, tehes arukaks kohtlasi. Ps 119,130 Sest mis iganes enne on kirjutatud, see on kirjutatud meile õpetuseks, et meil kannatlikkuse ja Pühakirja julgustuse kaudu oleks lootust. Rm 15,4 Sõbrad, Jumala Sõna ei pöördu kunagi tühjalt tagasi. See Sõna on ise tõelisus. Jumal ütles ja see sai. See Sõna on Jumala loov tegu. See kutsub esile uue elu, otsekui kevadine soe vihm. Joosep Tammo Ap 14,8-18; Jr 44,1-14
LÕIKUSTÄNUPÜHA Kõikide silmad ootavad sind, Issand, ja sina annad neile nende roa omal ajal. Mi 6,8 Lk 12,(13-14)15-21; Mt 6,25-34; Js 58,7-12; Ps 65 Jutlus: 2Kr 9,6-15
9. Pühapäev Issand ütles: "Ma annan andeks, nagu oled palunud!" 4Ms 14,20 Nii nagu Issand teile on andeks andnud, nõnda tehke teiegi! Kl 3,13 Jumala andestus meile on eelduseks, et me ise suudame ligimesele andeks anda. Jumal andestab Jeesuse pärast. Tema andestuse ainus tingimus on usaldav meelsus. Frederik Wislöff
10. Esmaspäev Sest Issand on õiglane, ta armastab õiglust. Ps 11,7 Käige nagu valguse lapsed - valguse vili on ju igasuguses headuses ja õigluses ja tões. Ef 5,8-9 Patu orjamise aeg on läbi, on alanud kuninglik valitsemise aeg. Sinu elu miinustest ei saa mitte ainult plussid, vaid midagi palju enamat. See "palju enama" ei asu meie elus kusagil kõrgel, kättesaamatus kauguses. See on kättesaadav kõigile, kes usus Jumala armu Jeesuses Kristuses vastu võtavad. Hukkub vaid see, kes Jumala kingituse teadlikult tagasi lükkab. Joosep Tammo 2Ts 3,6-13; Jr 44,15-30
11. Teisipäev Ma meenutan Issanda heldust, Issanda kiiduväärsust, kõige selle pärast, mida Issand meile on osutanud. Js 63,7 Te olete tunda saanud, et Issand on helde. 1Pt 2,3 Jumala arm avaldub selles, et taipame: tasu ei sõltu mitte meie vaevanägemisest, vaid see sõltub Jumalast, Tema armust. See sõltub meie Õnnistegijast Jeesusest Kristusest. Vahel tundub see küll töötegijale kurb. Kuidas nii? See on ju ebaõiglane! Aga uskuge: see on tõelise rõõmu, tõelise kindluse allikas, kui teame, et tasu ei olene meist. Joel Luhamets Rm 13,1-7; Jr 45,1-5
12. Kolmapäev Vaata, mina ise otsin oma lambaid ja hoolitsen nende eest. Hs 34,11 Kui Jeesus Galilea mere ääres kõndis nägi Jeesus ta Siimonat ja tema venda Andreast noota järve heitvat, nad olid ju kalurid. Ja Jeesus ütles neile: "Järgnege mulle!" Mk 1,16-17 Maailma on tulvil päästmist vajavaid inimesi. Meie tööks on nad leida ja jutustada neile rõõmusõnumist. Corrie ten Boom Ef 5,25-32; Nl 1,1-11.17-22
13. Neljapäev Mina olen Issand, see on mu nimi, ja mina ei anna oma au teisele ega oma kiidetavust nikerdatud kujudele. Js 42,8 Jah, kui olekski nõndanimetatud jumalaid, olgu taevas või maa peal, nõnda nagu inimeste meelest on jumalaid palju ja isandaid palju, siis on meil ometigi ainult üks Jumal, Isa, kellest on kõik asjad ja kellesse me suundume, ja üks Issand Jeesus Kristus, kelle läbi on kõik ja ka meie tema läbi. 1Kr 8,5.6 Tahan armastada Sind headusena ja hea pärast ning kõike Sinult tulevat kui head! Sinu headusel on loendamatud vormid, kuid Sina seal taga oled üks ja ainus. Tõepoolest, kõik on üks ja üks on kõik Sinus, Sa meie Looja ning Lunastaja, esimene ning viimne! Toomas Paul 1Kr 14,26-33; Nl 3,1-33
14. Reede Mu rahvas on teinud kahekordse süüteo: minu, elava vee allika, jätsid nad maha, et raiuda enestele kaevusid, pragulisi kaevusid, mis ei pea vett. Jr 2,13 Naine ütles talle: "Isand, ämbrit sul ei ole ja kaev on sügav. Kust sa siis saad selle "elava vee"? Jh 4,11 Issand, lase meil tunda janu, sest muidu hukkume petlikus rahulolus. Näita, et Sinuta raiutud kaevud ei jooda meid igaveseks eluks. Juhata meid Elu allikale! Marcus Hermen Jh 18,28-32; Nl 3,34-66
15. Laupäev Teie päevil ütlen ma sõna ja viin selle täide, ütleb Issand Jumal. Hs 12,25 Peetrus kirjutab: Meie Issanda Jeesuse Kristuse väge ja tulemist ei ole me teile teatanud mingeid targutavaid müüte jäljendades, vaid me oleme tema suurust näinud oma silmaga. 2Pt 1,16 Ateistid... Mis alust on neil väita, et ülestõusmine pole võimalik? Mis on keerulisem, kas sündimine või ülestõusmine, kas see, et inimene, keda pole kunagi olemas olnud, hakkab olema, või see, et inimene, kes on olemas olnud, hakkab uuesti olema? Kas olemisse tulla on keerulisem kui sinna tagasi tulla? Harjumus muudab esimese meie silmis lihtsaks, harjumus teeb teise võimatuks. Üldrahvalik mõtteviis! Blaise Pascal Õp 3,1-8; Nl 5,1-22
21. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Ära lase kurjal võitu saada enese üle, vaid võida sina kuri heaga. Rm 12,21 Mt 5,38-48; Jr 29,1.4-7.10-14; Ps 42 Jutlus: Ef 6,10-17
16. Pühapäev Meeletu ütleb oma südames: "Jumalat ei ole!" Ps 14,1 Aga igavene elu on see, et nad tunneksid sind, ainsat tõelist Jumalat, ja Jeesust Kristust, kelle sina oled läkitanud. Jh 17,3 Niisuguse suure ürituse alguses, nagu seda on rahu- ja õnneriigi loomine maa peale, peaksime arvestama ajaloolisi kogemusi. Need juhivad meie tähelepanu sellele, et ilma inimese uueks looduks saamiseta ei tule sellest midagi välja. Ainult siis, kui Jumal on ta kaduva asja teenistusest vabastanud, kui ta on päästetud kõigest sellest, mis teda kaduva, õnnetu ja hukkumisele määratud maailma külge köitis - ainult siis võib ta saada selles kavandatud rahu- ning õnneriigis õnnistuse toojaks ja õnnistuse osaliseks. Ainult uus inimene loob uue maailma. Harri Haamer
17. Esmaspäev Issand on suur ilmamaa ääreni. Mi 5,3 Sinu riik tulgu. Mt 6,10 Jumala hea ja armuline tahtmine sünnib küll ilma meie palveta, aga me palume selles palves, et see sünniks ka meie juures. Kuidas see sünnib? Kui Jumal rikub ja takistab kõike kurja nõu ja tahtmist, mis ei taha lasta meid Tema nime pühitseda ja Tema riiki tulla, nii nagu on kuradi, maailma ja meie liha tahtmine, vaid kui Ta meid kinnitab ja hoiab kindalt oma Sõnas ja usus meie eluotsani; see on Tema armuline ja hea tahtmine. Martin Luther Rm 12,17-21; 2Kr 1,1-11
18. Teisipäev Teie olete minu tunnistajad, ütleb Issand. Js 43,10 Me ei kuuluta ju iseendid, vaid Jeesust Kristust Issandana. 2Kr 4,5 Oh Püha Vaim, kes Sa juhtisid apostlite keeli, nii et nad kuulutasid Jumala vägevaid tegusid, anna ka minu keelele taevaliku tarkuse tuld. Johann Gerhard 2Kr 10,1-6; 2Kr 1,12-24
19. Kolmapäev Issand, sinu heldus kestab igavesti! Ära jäta maha oma kätetööd! Ps 138,8 Sest meie oleme tema teos, Kristuses Jeesuses loodud heade tegude tegemiseks, nii nagu Jumal on juba enne meile seadnud, et me teeksime seda. Ef 2,10 Tänasel päeval või paljugi kohta ütelda, et see ei ole võimalik. Pole võimalik tulla kirikusse, teha ühte, teist või kolmandat asja. Ja nendel on täielik õigus, kui nad arvestavad selle maailma tegelikkusega. Aga need, kes arvestavad Jumala reaalsusega, neile on kõik võimalik. Joel Luhamets 1Ms 13,5-12(13-18); 2Kr 2,1-11
20. Neljapäev Olge tasa Issanda Jumala ees! Sest Issanda päev on ligidal. Sf 1,7 Olge siis arukad ja kained palveteks. Üle kõige olgu püsiv teie omavaheline armastus. 1Pt 4,7-8 Seisan Su ees Sinu lapsena. Aga ma palvetan nende eest, kes on lootusetud sellepärast, et nad ei tunne Sind, kõikide inimeste Isa. Jörg Zink 3Ms 19,1-3.13-18; 2Kr 2,12-17
21. Reede Issand ütleb: Ma pöördun teie poole ja teen teid viljakaks, lasen teid saada arvurikkaks ja jõustan oma lepingu teiega. 3Ms 26,9 Jumala põllumaa, Jumala hoone olete teie. 1Kr 3,9 Kogu inimese elu - külviaeg ja lõikus see. Vahelduvad rõõm ja valu ajatiivul lennates. Kui me oma teed ja rada käime usujulgusega, õnnistust siis lõikusel näeme elusügisel. KLPR 156:2. Aleksander Abel Lk 22,49-53; 2Kr 3,1-11
22. Laupäev Sest päikesetõusu poolt päikeseloojaku poole on mu nimi paganate seas suur, ütleb vägede Issand. Ml 1,11 Paljud tulevad idast ja läänest ning istuvad lauda Aabrahami ja Iisaki ja Jaakobiga taevariigis. Mt 8,11 Kui me hüüame, siis kuule, kinnita ja hoia meid! Oma Sõna väega tule murdma patu ahelaid! Palju murtud siin ja seal, aga palju murda veel! Valguseks saa paganaile, nii kui tõotanud Sa meile! ULR 372:7. Albert Knapp 2Tm 2,1-5(6); 2Kr 3,12-18
22. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Sinu käes on andeksand, et sind kardetaks. Ps 130,4 Mt 18,21-35; Mi 6,6-8; Ps 143 Jutlus: Fl 1,3-11
23. Pühapäev Oh, et sa ometi käristaksid taevad lõhki ja tuleksid alla. Js 64,1 Ja siis nähakse Inimese Poega tulevat pilvedes suure väe ja kirkusega. Mk 13,26 Mis vaevab sinu südant, mis iial nõuad ka, Ta hoolde, kes me Issand, kõik julgelt usalda! Kes tuuli, pilvi, taevast, kõik hästi valitseb, küll see sind päästab vaevast ja su eest muretseb. KLPR 342:1. Paul Gerhardt
24. Esmaspäev Rahus ma heidan maha ning uinun, sest sina üksi, Issand, asetad mind julgesti elama. Ps 4,9 Sest tema on meie rahu. Ef 2,14 Rahu algab sellest, et meil on rahu Jumalas. Siis on meil rahu ka isekeskis. Osvald Tärk Ho 12,1-7; 2Kr 4,1-6
25. Teisipäev Vaata, eelmised sündmused on aset leidnud ja ma kuulutan uusi; enne kui need toimuma hakkavad, teen ma need teile teatavaks. Js 42,9 Ja vastuvaieldamatu suur on jumalakartuse saladus: Jumal on avalikuks saanud lihas, õigeks mõistetud Vaimus, ilmunud inglitele, kuulutatud paganate seas, usutud maailmas, üles võetud ausse! 1Tm 3,16 Kõik oled Sina teinud mu õnneks heldesti, kui oli hukka läinud hing, ihu ühtlasi; kui olin riigist lahti, kus rõõm on järjesti, siis Sinu läbi tehti mind rõõmsaks, Jeesuke. KLPR 3:3. Paul Gerhardt Rm 3,9b-20; 2Kr 4,7-18
26. Kolmapäev Nõnda ütleb Issand: Ma mäletan su noorpõlve kiindumust, su mõrsjapõlve armastust, kui sa käisid mu järel kõrbes, külvamata maal. Jr 2,2 Pidagem vankumatult kinni lootuse tunnistusest, sest ustav on, kes seda on tõotanud. Hb 10,23 Me oleme nõrgad, kinnita meid! Me oleme oskamatud, valgusta meid! Me oleme määrdunud, puhasta meid oma veres! Me oleme ümbritsetud nähtavatest ja nähtamatutest vaenlastest, varja meid oma kõigevälise jõuga ja hoia meid kindalt oma kätes, et ükski ei või meid neist lahti rebida! Paneme oma lootuse Sinu peale, kes Sa oled ustav ja armuline ning ei lase kellelgi jääda häbisse, kes loodab Sinu peale. Magnus Friedrich Roos 1Ms 33,1-11; 2Kr 5,1-10
27. Neljapäev Ärge kavatsege südames üksteisele kurja! Sk 7,10 Ent silm ei või öelda käele: "Mul ei ole sind tarvis!" või jälle pea jalgadele: "Mul ei ole teid tarvis!", vaid hoopis vastupidi - need ihuliikmed, mis tunduvad olevat nõrgemad, on tingimata vajalikud. 1Kr 12,21-22 Issand, aita mul ustavalt käia oma teed. olles õigel kohal selles suures inimkonna protsessioonis. Üle kõige aita mind Sind tunda ja Sind aidata minu kaaslastes, palverändureis. Michel Quoist Ilm 3,14-22; 2Kr 5,11-15
28. Reede Nõudke Issandat ja tema võimsust, otsige alati tema palet! Ps 105,4 Issand, õpeta meidki palvetama. Lk 11,1 Kui inimesed pöörduksid oma vaimses, hingelises ja ihulikus pimeduses iga kord Jumala poole, siis läheksid nende silmad lahti ja nad näeksid eluteed ja kõnniksid seal. Kahju, et nad nii sageli loodavad inimeste abile. Ja ainult inimeste abile. Jaan Lattik 1Jh 3,19-24; 2Kr 5,16-21
29. Laupäev Gideon ütles: "Ei valitse mina teie üle ega valitse mu poeg teie üle - Issand valitseb teie üle!" Km 8,23 Ja Jeesus ütles: "Te teate, et need, keda peetakse rahvaste valitsejateks, peremehetsevad nende üle ja nende suured meelevallatsevad nende kallal. Nõnda ärgu olgu teie seas, vaid kes iganes teie seas tahab saada suureks, olgu teie teenija." Mk 10,42-43 Sina oled Jumal, ja kaitsed siiski süüdlasi. Sina eraldad tõe valest, ja varjad sellele vaatamata langenuid õiglaste õiguse eest. Sina ei vaja vägivalda ega pelga ennast ohverdada. Lase meil kulgeda koos Sinuga, Sind järgida! Jörg Zink Js 1,18-20(21-25)26-27; 2Kr 6,1-10
23. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kuningate Kuningas ja isandate Issand, kellel ainsana on surematus, Tema päralt olgu au ja igavene võimus. 1Tm 6,15.16 Mt 22,15-22; 1Ms 18,20-21.22b-33; Ps 125 Jutlus: Fl 3,17(18-19)20-21
30. Pühapäev Õigete ootus on rõõm. Õp 10,28 Olge siis teiegi pika meelega, kinnitage oma südant, sest Issanda tulemine on lähedal! Jk 5,8 Me ootame Sind, Jeesus Krist, kes istud taevatroonil! Me ihkame Su ilmumist, mil ehid aukroonil. Kõik ootajad, nüüd tõstke pead! Tal rõõmsalt vastu minge! Ta päästab ihu, hinge. KLPR 5:1. Philipp Friedrich Hiller
USUPUHASTUSPÜHA Jah, teist alust ei saa keegi rajada selle kõrvale, mis on juba olemas - see on Jeesus Kristus. 1Kr 3,11 Mt 5,2-10(11-12); Js 62,6-7.10-12; 2Kr 6,11-7,1 Jutlus: Rm 3,21-28
31. Esmaspäev Hõiska ja rõkata rõõmust, Siioni elanik, sest Iisraeli Püha on teie keskel suur! Js 12,6 Jumal ei säästnud oma Poegagi, vaid loovutas tema meie kõikide eest, kuidas ta ei peaks siis koos Pojaga meile kõike muud kinkima? Rm 8,32 Ei aita meie nõu ja töö, see on küll peagi lõpnud. Üks mees on võitlemisele meil' Isast appi tulnud! Kas tunned seda meest? Ta nimi: Jeesus Krist! See Issand suurest väest, see ainus Jumal tõest, võit Temale peab jääma! KLPR 163:2. Martin Luther
1. oktoober Jumal kinnitab teid ka lõpuni, et te oleksite laitmatult puhtad meie Issanda Jeesuse Kristuse päeval. 1Kr 1:8 Ps 148;Mt 5:17–19;
Õhtul: Ps 108:2–7;Js 30:15–18
noorkuu 03.11
2. oktoober Nende usku nähes ütles Jeesus halvatule: „Poeg, sinu patud on sulle andeks antud!” Mk 2:5
20. pühapäev pärast nelipüha Usk ja uskmatus - Tee mind terveks, Issand, siis ma saan terveks; aita mind, siis ma saan abi. Jr 17:14 KLPR 66 Ps 78:1–8;1Ms 15:1–6 ;Rm 4:16–25;Mk 2:1–12 Issand, meie Jumal, me vajame Sinu andestuse jõudu, mis ainsana meid vabastab uueks alguseks. Kingi meile oma lõpmatus headuses abi ja päästet, et me elaksime Sinu läheduses ning saaksime terveks ihu ja hinge poolest. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Trk 13:1–9
Õhtul: Ps 108:2–7;Ef 3:8–13
3. oktoober Sina, Issand, istud aujärjel igavesti ja Sinu mälestus kestab põlvest põlve. Ps 102:13 Ps 71:1–12;Mk 10:46–52;2Ms 15:22–27;
07.31 18.47
4. oktoober Aabram uskus Issandat ning see arvati temale õiguseks. 1Ms 15:6 Ps 40:10–18;Lk 5:12–16;Rm 4:7–13;
5. oktoober Aabraham uskus, kui lootus näis lootusetu, et ta saab paljude rahvaste isaks, selle ütluse järgi: „Nõnda peab olema sinu sugu.“ Rm 4:18 Ps 59:2–5,10–11,17–18;2Ms 32:1–6,15–20;Js 6:66–69;
07.36 18.42
6. oktoober Issanda parem käsi on tõusnud kõrgele, Issanda parem käsi teeb vägevaid tegusid! Ps 118:16 Ps 125:1–4;Jd 1–2, 20–25;Jr 17:13–17;
07.38 18.39
7. oktoober Me jutustame tulevasele põlvele Issanda kiituseväärt tegudest, Tema vägevusest ja Tema imedest, mis Ta on teinud. Ps 78:4 Ps 55:2-9,17-19,23;Lk 23:46-47;Jh 8:21–30;
07.41 18.36
8. oktoober Usk arvestatakse samuti meile õiguseks, sest me usume Temasse, kes äratas surnuist üles meie Issanda Jeesuse. Rm 4:24 Ps 62:2–13;Ap 14:8–18;
Õhtul: Ps 108:2–7 Km 10:11–16
07.43 18.33
9. oktoober Jeesus ütles: „Vaadake ette ja hoiduge igasuguse ahnuse eest, sest külluseski ei olene kellegi elu sellest, mis tal on!” Lk 12:15
Lõikustänupüha Igapäevane leib - Kõikide silmad ootavad Sind ja Sina annad neile nende roa omal ajal. Ps 145:15 KLPR 154 Ps 104:1,13–14,27–28,33;5Ms 8:7–18;2Kr 9:6–11(12–15);Lk 12:(13–14)15–21 Jumal, meie Looja, Sina ei väsi meile andmast oma häid ande, Sinult saame, mida me vajame ja kasutame. Me täname Sind selle aasta lõikuse eest. Lase ka oma armu viljadel – õiglusel ja armastusel – küpseda meie sees. Anna meile tänulik süda ja õpeta meid Sinu ande kasutama kõigi inimeste heaks. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 5:9–6:1
Õhtul: Ps 108:2–7 Rm 14:1–8
I_veerand 07.33
07.45 18.30
10. oktoober Jumal õnnistagu meid ja kõik ilmamaa otsad kartku Teda! Ps 67:8 Ps 71:1–12;Ap 9:1-9;Ap 9:10-19a;
07.48 18.27
11. oktoober Enne kui ma sind emaihus valmistasin, tundsin ma sind, ja enne kui sa emaüsast välja tulid, pühitsesin ma sinu: ma panin su rahvastele prohvetiks. Jr 1:5 Ps 40:10–18;Ap 16:25–34;Mt 10:5-15;
07.50 18.24
12. oktoober Tuleb aeg, mil nad ei salli tervet õpetust, vaid otsivad endile oma himude järgi õpetajaid, kes kõditavad nende kõrvu. 2Tm 4:3 Ps 59:2–5,10–11,17–18;Mt 10:24-31;Lk 14:12–14;
13. oktoober Maa peal tuntaks Sinu teed, Jumal, kõigi rahvaste seas Sinu päästet! Ps 67:3 Ps 125:1–4;Jos 1:1-9;Ap 10:21–36;
07.55 18.18
14. oktoober Sind ülistavad, Issand, kõik Sinu teod, ja Su vagad tänavad Sind. Nemad kõnelevad Sinu riigi auhiilgusest ja nad räägivad Su vägevusest. Ps 145:10-11 Ps 55:2–9,7–19,23;Jh 15:18–21;1Kn 2:1-4;
07.57 18.16
15. oktoober Sinu riik on kõigi ajastute riik ja Sinu valitsus kestab rahvapõlvest rahvapõlve. Ps 145:13 Ps 62:2–13;Ilm 19:9–10;
Õhtul: Ps 108:2–7;Gl 1:1–12
08.00 18.13
16. oktoober Ametimees ütles Jeesusele: „Issand, tule alla, enne kui mu laps sureb!” Jeesus ütles talle: „Mine, sinu poeg elab!” Ja inimene uskus sõna, mis Jeesus talle ütles, ning läks. Jh 4:49-50
22. pühapäev pärast nelipüha Usuvõitlus - Ära lase kurjal võitu saada enese üle, vaid võida sina kuri heaga! Rm 12:21 KLPR 192 Ps 46:2–8;Js 33:20–22 (või Jr 3:14–15);Rm 1:16–17 (või Ef 6:10–18);Jh 4:46–53 Halastaja Jumal ja Isa, usu jõul saadad Sa ka meie elus korda imelisi tegusid. Aita meil uskuda Sinu sõnasse, panna sellele oma lootus ning rajada Sinu armastusele oma elu. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Lm 28–43
Õhtul: Ps 108:2–7;Ilm 14:6–7
täiskuu 07.23
08.02 18.10
17. oktoober Ma tahan rääkida Su tunnistustest kuningate ees ja mitte häbeneda. Ps 119:46 Ps 71:1–12;Mt 10:32–33;1Kr 1:10–18;
08.05 18.07
18. oktoober Pöörduge ümber, taganenud lapsed, ütleb Issand, sest mina olen võtnud teid oma valdusesse. Jr 3:14 Ps 40:10–18;Ne 8:1–8;Jos 24:1–2a,14–18;
08.07 18.04
19. oktoober Ma ei häbene evangeeliumi, see on ju Jumala vägi päästeks igaühele, kes usub, juudile esmalt ja siis kreeklasele. Rm 1:16 Ps 59:2–5,10–11,17–18;Gl 3:11;1Kr 4:15–20;
20. oktoober Vägede Issand on meiega, Jaakobi Jumal on meile kindlaks varjupaigaks. Ps 46:12 Ps 125:1–4;Rm 10:9–10;2Kn 2:1,6–15a;
08.12 17.59
21. oktoober Jumal on oma linna keskel, ei ta kõigu; Jumal aitab teda hommiku koites. Ps 46:6 Ps 55:2–9,17–19,23;1Tm 4:7–9;1Aj 16:23–31;
08.15 17.56
22. oktoober Saage vägevaks Issandas ja Tema tugevuse jõus! Pange ülle Jumala sõjavarustus, et te suudaksite seista kuradi salanõude vastu! Ef 6:10-11 Ps 62:2–13;Js 32:1–3;
Õhtul: Ps 108:2-7;Jr 7:1-11
viimane_veerand 22.14
08.17 17.53
23. oktoober Kuningas ütles oma sulasele: „Sa tige sulane! Ma kustutasin kogu sinu võla, sest sa palusid mind. Eks siis sinagi oleksid pidanud halastama oma kaassulase peale, nõnda nagu mina sinu peale halastasin!” Mt 18:32-33
23. pühapäev pärast nelipüha Andke üksteisele andeks - Sinu käes on andeksand, et Sind kardetaks. Ps 130:4 KLPR 329 Ps 119:162–168;1Ms 50:15–21;Ef 4:25–32;Mt 18:23–35 Armuline Jumal, Sina ilmutad oma väge halastuse ja armastuse kaudu. Muuda ja uuenda meid, et õpiksime üksteist armastama, nagu Sina armastad meid, ja andeks andma, nii nagu Sina andestad meile. Luba oma lepituse väel aidata seda kannatavat maailma. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 35:12-19
Õhtul: Ps 108:2-7;Ne 5:1-13
08.19 17.50
24. oktoober Vihkamine õhutab riidu, aga armastus katab kinni kõik üleastumised. Õp 10:12 Ps 71:1-12;Õp 17:9-17;Hs 33:7-11;
08.22 17.47
25. oktoober Joosep ütles oma vendadele: „Te mõtlesite küll mu vastu kurja, aga Jumal pööras selle heaks, et teha, mis tänapäeval ongi tehtud: hoida palju rahvast elus.“ 1Ms 50:19-20 Ps 40:10-18;Jh 20:21-23;Ii 19:1-5,21;
08.24 17.45
26. oktoober Jätke vale ja rääkige tõtt oma ligimesega, sest me oleme üksteise liikmed. Kui vihastute, siis ärge tehke pattu! Ärgu päike loojugu teie vihastumise üle! Ef 4:25-26 Ps 59:2-5,10-11,17-18;Mt 7:1-5;1Ms 33:1-11;
08.27 17.42
27. oktoober Vaata, kui hea ja armas on see, et vennad üheskoos elavad! Ps 133:1 Ps 125:1-4;Lk 17:1-10;Mt 26:26-29;
08.29 17.39
28. oktoober Ma pean Su korraldusi ja Su tunnistusi, sest kõik mu teed on Snu ees. Ps 119:168 Ps 55:2-9,17-19,23;Lk 23:32-34;1Ts 5:12-15;
08.32 17.37
29. oktoober Olge üksteise vastu lahked, halastajad, andestage üksteisele, nii nagu ka Jumal on teile andestanud Kristuses. Ef 4:32 Ps 62:2-13;Js 1:18-27;
Õhtul: Ps 108:2-7;Mk 6:45-52
08.34 17.34
30. oktoober Jeesus ütles: „Andke nüüd keisrile keisri oma tagasi ja Jumalale Jumala oma!” Mt 22:21 Trk 11:22 – 12:2;Ps 108:2-7;Tn 4:1-14;
24. pühapäev pärast nelipüha Kahe riigi kodanik – Kuningate Kuningas ja isandate Issand, kellel ainsana on surematus, Tema päralt olgu au ja igavene võimus. 1Tm 6:15,16 KLPR 289 Ps 75:2–8,10–11;1Aj 29:10–12 (või Jr 27:4–7);Fl 3:17–4:1 (või Ap 4:18–21);Mt 22:15–22 Püha Jumal, maailmas on meil ahastust, aga Sina oled oma Poja läbi maailma kurjuse ära võitnud. Aita meil Sinule loota siis, kui meil on raskusi, ja anna tarkust ülevalt, et võiksime kõiges Sind teenida ja Sinule selles maailmas elada. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
noorkuu 19.38
07.37 16.32
31. oktoober Mina tunnen mõtteid, mis ma teie pärast mõlgutan, ütleb Issand: need on rahu, aga mitte õnnetuse mõtted, et anda teile tulevikku ja lootust. Jr 29:11 Ps 71:1-12;Ap 16:16-24,35-40;Ap 17:1–10;
Usupuhastuspüha. Reformatsiooni aastapäev Usu alused - Teist alust ei saa keegi rajada selle kõrvale, mis juba olemas – see on Jeesus Kristus! 1Kr 3:11 KLPR 161 Ps 46:2–3,5,8;Js 62:6–7,10–12;Rm 3:21–28;Mt 5:1–10(11–12) Püha Jumal, me täname Sind, et Sa oma sõna ja Vaimu toel hoiad usku elavana ja uuendad oma Kirikut. Täida kogudus oma Püha Vaimu andidega. Anna oma rahvale katsumustes rahu, meeleheites jõudu, kahtluste keskel kindlat veendumust ja paigaletardumise puhul julgust otsast alata. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
07.39 16.29


Koduteenuste osutamise tingimused ja kord Saue vallas – Riigi Teataja
Koduteenuste osutamise tingimused ja kord Saue vallas
Koduteenuste osutamise tingimused ja kord Saue vallas - sisukord
§ 3 Koduteenuste loetelu ja maht
§ 8 Koduteenuste osutamise lepingu lõpetamine
§ 9 Koduteenuste eest tasumine
§ 10 Koduteenuste osutamine
RT IV, 06.04.2016, 72
Vastu võetud 31.03.2011 nr 2
RT IV, 25.09.2012, 39
28.03.2016 RT IV, 06.04.2016, 6 09.04.2016, rakendatakse alates 01.04.2016
Määrus kehtestatakse “Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5 ja lõike 2, "Sotsiaalseadustiku üldosa seaduse" § 15 lõike 2, “Sotsiaalhoolekande seaduse” § 14, § 16 lõike 1, § 17 lõike 1 ja § 18 lõike 2 alusel.
[RT IV, 06.04.2016, 6 - jõust. 09.04.2016, rakendatakse alates 01.04.2016]
Käesolev kord sätestab koduteenuste osutamise tingimused ja korra ning teenuste loetelu.
1) koduteenus – isikule kodustes tingimustes selliste põhi- ja tugiteenuste osutamine, mis tagavad temale toimetuleku oma harjumuspärases keskkonnas;
2) põhiteenus – teenus, mille mitteosutamine ohustaks otseselt isiku toimetulekut kodus ja põhjustaks tema hooldusasutusse suunamise;
3) koduabiteenus – abistamine igapäevaeluks vajalike toimingute sooritamisel, välja arvatud füüsilist kontakti vajav abistamine;
4) isikuabiteenus – abistamine igapäevaeluks vajalike toimingute sooritamisel, mis nõuavad teenust vajava isikuga füüsilist kontakti;
5) tugiteenus – isiku toimetuleku toetamine (teenused on tasulised);
6) sotsiaaltöötaja – vastava erialase ettevalmistusega sotsiaaltööd tegev Saue Vallavalitsuse ametnik või töölepinguline töötaja.
§ 3. Koduteenuste loetelu ja maht
(1) Koduteenus jaguneb põhiteenusteks, milleks on koduabiteenus ja isikuabiteenus, ning tugiteenusteks.
(2) Koduabiteenused on muuhulgas:
1) eluruumi koristamine vastavalt vajadusele isikule kuuluvate vahenditega ühe isiku kohta kuni 51 m2 või 2-toaline korter;
2) riiete hooldus ja pesu pesemise korraldamine (sotsiaalkeskuses pesu pesemise eest tasub klient vastavalt kehtivale teenuse hinnale);
3) kütmisabi (kütte tellimine, küttepuude lõhkumise ja varju alla paneku korraldamine, küttepuude tuppa toomine);
4) toiduainete, ravimite ja muude esmatarbekaupade kojutoomine vastavalt vajadusele (üldjuhul mitte sagedamini kui kord nädalas);
5) terviseabi korraldamine (ühenduse pidamine pere- ja eriarstidega, transpordi korraldamine arsti visiidile või haiglaravile/rehabilitatsiooniteenusele suunamise korral);
6) abi toidu valmistamisel ja vajadusel nõude pesemisel, vajadusel valmistoidu kojutoomine;
7) ühekordne asjaajamine (abi maksete tasumisel, asjaajamisel ametiasutustega ja dokumentide vormistamisel).
(3) Isikuabiteenused on muuhulgas:
1) abistamine pesemisel (duši kasutamise eest sotsiaalkeskuses tasub klient vastavalt kehtivale teenuse hinnale);
3) abistamine söömisel;
5) abistamine tualetis käimisel/mähkmete vahetamisel.
(4) Tugiteenused on muuhulgas:
1) transporditeenus (valla invabussi kasutamise eest maksab klient vastavalt kehtivale teenuse hinnale);
2) ühekordne asjaajamine (kirjavahetuse korraldamine, ajakirjanduse tellimine jne);
3) kojukutsete korraldamine ( juuksur, fotograaf, korstnapühkija jt, klient tasub vastavalt teenuse osutaja hinnakirjale).
(1) Koduteenuseid on õigus saada Eesti rahvastikuregistri andmetel Saue vallas elavatel ja igapäevaeluks vajalike toimingute sooritamisel abi vajavatel isikutel:
2) kellel on seadusjärgsed ülalpidajad, kuid kelle enda ja seadusjärgsete ülalpidajate materiaalsed võimalused ei ole piisavad isiku iseseisvaks toimetulekuks ja vajaliku hoolduse kindlustamiseks;
3) kelle seadusjärgsed ülalpidajad keelduvad mõjuvatel põhjustel oma kohustusi täitmast või ei saa neid täita;
(2) Võimalusel võib koduteenuseid osutada ka isikutele, kes vastavad lõike 1 esimeses lauses toodud tingimustele ja kellel on seadusjärgsed ülalpidajad, kes tasuvad koduteenuste osutamise eest vastavalt kehtivale hinnakirjale.
(1) Koduteenuste saamiseks esitab teenuse osutamist sooviv isik või tema seaduslik esindaja Saue Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus ) kirjaliku taotluse.
2) isiku ja tema esindaja kontaktandmed;
3) koduteenuste vajaduse põhjendus;
(3) Vallavalitsusel on õigus vajaduse korral nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid ja dokumente.
(4) Taotlusele lisatakse arstitõend teenuse taotleja põetavate nakkushaiguste või nende puudumise kohta.
(1) Koduteenuste osutamise otsustamiseks vajalike andmete kogumiseks teeb sotsiaaltöötaja pärast taotluse ja dokumentide laekumist kodukülastuse, mille käigus hindab vallavalitsuse poolt kinnitatud hooldusvajaduse hindamise testiga teenuse taotleja toimetulekuvõimet ja koduteenuse osutamise vajadust.
(2) Vallavalitsus otsustab koduteenuse osutamise või osutamata jätmise ja määrab koduteenuste osutamise tingimused (maht, tasumise kohustuse ulatus jms) õigusaktides sätestatud tähtaja jooksul.
(3) Vallavalitsusel on õigus delegeerida otsuse tegemine koduteenuste osutamise või sellest keeldumise kohta vastava valdkonna abivallavanemale.
(4) Sotsiaaltöötaja teeb otsuse teatavaks teenuse osutajale ja taotluse esitajale või tema seaduslikule esindajale õigusaktides sätestatud viisil ja tähtaja jooksul.
(5) Juhul kui koduteenust osutatakse ühekordselt, siis võib teenust osutada ilma vallavalitsuse otsuseta ning lepingu sõlmimine ei ole vajalik.
(1) Koduteenuste osutamiseks korraldab vallavalitsus lepingu sõlmimise kõikide teenuse osutamisega seotud osapoolte vahel.
(2) Leping sõlmitakse tähtajatult.
§ 8. Koduteenuste osutamise lepingu lõpetamine
(1) Vallavalitsusel on õigus koduteenuste osutamise leping koheselt lõpetada alljärgnevatel tingimustel:
1) teenuse saaja toimetulek on paranenud määral, mis võimaldab isiku toimetuleku ilma koduteenuste osutamiseta;
2) teenuse saaja asub elama teise omavalitsuse haldusterritooriumile;
4) teenuse saaja käitumine (agressiivsus, ebaviisakas käitumine, alkoholi kuritarvitamine, narkootiliste ainete tarvitamine vms) teeb teenuse osutamise võimatuks;
(2) Vallavalitsus teatab teenuse saajale või tema seaduslikule esindajale lepingu lõpetamisest kirjalikult 10 tööpäeva jooksul pärast lepingu lõpetamist tingivate asjaolude ilmnemist.
§ 9. Koduteenuste eest tasumine
(1) Teenuse saaja tasub koduteenuste osutamise eest vallavalitsuse poolt kehtestatud hindade alusel.
(2) Tasuta koduteenuste osutamisele on õigus isikul:
1) kes saab toimetulekutoetust;
2) kelle sissetulek on väiksem Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud palga alammäärast.
(3) Koduteenuseid on õigus saada soodushinnaga (omaosalustasu) isikul, kelle sissetulek on küll suurem Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud palga alammäärast, kuid kellel ei ole seadusjärgseid ülalpidajaid.
(4) Perioodil, mil isik ei vasta käesoleva paragrahvi lõike 2 tingimustele, tasub isik lõikes 1 sätestatud alusel.
(5) Paragrahvi 3 lõikes 2 nimetatud isikud tasuvad koduteenuste eest vallavalitsuse poolt kehtestatud koduteenuse tunnihinna alusel.
(6) Koduteenuste osutamise eest tasumise arvestuse aluseks on kalendrikuu. Teenuse saaja tasub teenuste eest arve alusel, mille teenuse osutaja esitab hiljemalt teenuste osutamise kuule järgneva kuu 10. kuupäevaks. Teenuste eest tasutakse teenuste osutamisele järgneva kuu 20. kuupäevaks.
§ 10. Koduteenuste osutamine
(1) Koduteenuste osutamist korraldab vallavalitsus.
(2) Vallavalitsusel on õigus sõlmida lepinguid asutustega, kelle tegevus põhimääruse järgi on sotsiaalteenuste osutamine, et tellida nendelt koduteenuse osutamise teenust.
(3) Koduteenuseid osutab:
1) vallavalitsus sotsiaaltöötaja kaudu;
2) vallavalitsusega sõlmitud lepingu alusel asutused, mille tegevus põhimääruse järgi on sotsiaalteenuste osutamine.
(4) Koduteenuste osutamise üle peab arvestust teenuse osutaja.
(1) Koduteenuste hinnad kehtestab ja koduteenuste osutamisega seonduvate dokumentide vormid kinnitab vallavalitsus.
(2) Saue Vallavolikogu 25. mai 2006 määruse nr 009 „Koduhoolduse osutamise tingimused ja kord Saue vallas’’ alusel sõlmitud koduteenuste osutamise lepingud kehtivad kuni lepingus märgitud kuupäevani, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2011.
(4) Määrus jõustub 5. aprillil 2011.


text:
Eesti omavalitsuste haldusreform - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia
Eesti omavalitsuste haldusreform oli haldusreform, mille käigus toimusid Eestis 2017. aastal kohalike omavalitsuste vabatahtlikud ühinemised ja sundliitmised ning külanimede ja maakonnapiiride muutmised. Tulemusena jäi senise üle 200 omavalitsusüksuse asemele alles 79 (15 linna ja 64 valda)[1].
Haldusreformi käigus muudeti paljude külade nimesid (enamik neist Saare- ja Võrumaal) sellepärast, et samas omavalitsuses ei või olla mitut samanimelist küla.[2] Kokku muutus 50 küla nimi, 9 küla kadus täiesti peale liitmist mõne teise külaga.[3]
Poliitilistel kaalutlustel ning omavalitsuste tugeva vastuseisu tõttu ei suudetud reformi sellisel kujul varem teostada, kuid alates 2004. aastast pakkus riik valdadele ühinemistoetust. Peamiselt omal initsiatiivil on mitmed omavalitsused seetõttu ka liitunud, näiteks 1997–2008 ühines 47 kohalikku omavalitsust kahekümneks omavalitsusüksuseks.[4] Aktiivsem liitumine algas 2015. aastal ja haldusreform jõudis lõpule 2017. aastal.
1 Haldusreformi algatamine Vabariigi Valitsuse poolt
1.1 Vabariigi Valitsuse poolt algatatud ühinemiste protsess
1.2 Vabariigi Valitsuse algatatud ühinemiste planeeritud ajakava
1.3 Kinnitatud Vabariigi Valitsuse algatatud ühinemised
2 Vaidlustamine
2.1 Kohaliku omavalitsuse üksuse ettepanek erandi kohaldamiseks
2.2 Vabariigi Valitsuse vastus
2.3 Ühinemislepingu vaidlustamine
2.4 Vaidlustamine praktikas
3 Ühinemine volikogude algatusel
3.1 Haldusterritoriaalse korralduse muutmise viisid ja rakendamine
3.2 Valdade ja linnade haldusterritoriaalse korralduse muutmise algatamine volikogu poolt
3.3 Volikogu poolt algatatud ühinemisprotsess
5 2017. aastal liitunud omavalitsused
6 Muudetud külade nimed
6.1 Hiiu maakond
6.2 Lääne ja Pärnu maakond
6.3 Saare maakond
6.4 Rapla maakond
6.5 Võru maakond
6.6 Ida-Viru maakond
7 Haldusreformi kriteerium ja erandid
7.1 Haldusreformi eesmärk
7.2 Kriteeriumid
7.3 Erandid
Haldusreformi algatamine Vabariigi Valitsuse poolt[muuda | muuda lähteteksti]
2017. aasta haldusterritoriaalse korralduse muutmise algatamine Vabariigi Valitsuse poolt ehk kohalike omavalitsuste sundliitmine oli 2017. aasta haldusreformi etapp, mille käigus tegi Vabariigi Valitsus 15.02.2017 ühinemisettepanekud kohalikele omavalitsustele, kes polnud omaalgatuslikult ühinenud. Vabariigi Valitsuse algatusel haldusterritoriaalse korralduse muutmise korra sätestab haldusreformi seaduse 3. peatükk.[5] Sundliitmine Vabariigi Valitsuse poolt algatati nende kohalike omavalitsuse üksuste suhtes, milles elas 2017 aasta 1. jaanuari seisuga vähem kui 5000 elanikku (omavalitsusüksuse miinimumsuuruse kriteerium) ning mille suhtes ei saanud kohaldada erandeid haldusreformi seaduse § 9 lg-s 3 loetletud juhtude alusel.[5] Sundliitmisega alustati, sest leiti, et vähem kui 5000 elanikuga kohaliku omavalitsuse üksused ei ole võimelised tagama seadusest tulenevate ülesannete korraldamiseks vajalikku võimekust ega ole võimelised osutama kõigile kohaliku omavalitsuse üksustele kvaliteetseid avalikke teenuseid kooskõlas haldusreformi eesmärgiga.[5]
Vabariigi Valitsuse poolt algatatud ühinemiste protsess[muuda | muuda lähteteksti]
Rahandusministeerium esitas volikogudele arvamuse avaldamiseks Vabariigi Valitsuse määruse haldusterritoriaalse korralduse ja piiride muutmise kohta. Kui kohaliku omavalitsuse üksus ei esitanud Vabariigi Valitsuse ettepaneku kohta 2017. aasta 15. maiks arvamust, loeti ettepanek vastuvõetuks.[5] Kui kohaliku omavalitsuse üksus vaidles Vabariigi Valitsuse ettepanekule vastu, võis Valitsus kohaliku omavalitsuse üksuse arvamuses esitatud põhjendustele tuginedes lõpetada haldusterritoriaalse korralduse muutmise menetluse või otsustada omavalitsusüksuste haldusterritoriaalse korralduse muutmise oma määrusega, kui arvamuses toodud põhjendused ei olnud Valitsuse arvates piisavalt kaalukad.[5]
leppida hiljemalt 2017. aasta 15. juuniks teiste asjaomaste volikogudega kokku omavalitsusüksuse nime, haldusüksuse liigi ja sümboolika, haldusterritoriaalse korralduse või piiride muutmisega kaasnevate võimalike organisatsiooniliste, eelarveliste ja muude varalisi kohustusi ja õigusi käsitlevate küsimuste lahendamine ning uue omavalitsusüksuse põhimääruse ja teiste õigusaktide vajalike muudatuste ettevalmistamine.[5]
Vabariigi Valitsusel oli sundliitmisel kohustus arvestada võimaliku mõjuga elanike elutingimustele, avalike teenuste kvaliteedile, haldussuutlikkusele, demograafilisele olukorrale, transpordi ja kommunikatsiooni korraldusele, ettevõtluskeskkonnale, hariduse olukorrale ning omavalitsusüksuse toimimisele ühtse teenuspiirkonnana. Samuti tuli silmas pidada ajaloolist põhjendatust ning elanike ühtekuuluvustunnet.[6] Miinimumsuurusele mittevastava ehk vähem kui 5000 elanikuga kohale omavalitsuse üksuste puhul võib Valitsus kohaldada erandit ja sundliitmist mitte nõuda, kui sellega ei kaasne negatiivset mõju eelnimetatud asjaoludele ning omavalitsusüksuse puhul on täidetud üks järgnevatest tingimustest:
moodustamisel oleva kohaliku omavalitsuse üksuse elanike arv vastas rahvastikuregistri andmete kohaselt 2016. aasta 1. jaanuari seisuga omavalitsusüksuse miinimumsuuruse kriteeriumile, kuid elanike arvu vähenemise tõttu ei vasta 2017. aasta 1. jaanuari seisuga enam sellele kriteeriumile.[5]
Vabariigi Valitsuse algatatud ühinemiste planeeritud ajakava[muuda | muuda lähteteksti]
01.01.2017–15.07.2017 Vabariigi Valitsuse poolt ühinemiste ettevalmistamine, algatamine ja lõplik otsustamine [7]
15.02.2017 Vabariigi Valitsuse ettepanek omavalitsustele ühinemiseks [7]
15.05.2017 Omavalitsuste tähtaeg Vabariigi Valitsuse ettepanekule arvamuse esitamiseks [7]
15.06.2017 Tähtaeg omavalitsuste valimistoimingute tegemiseks [7]
15.07.2017 Vabariigi Valitsuse määrus haldusterritoriaalse korralduse muutmiseks (vähemalt 90 päeva enne kohalike omavalitsuste volikogude valimisi) [7]
15.10.2017 Kohalike omavalitsuste volikogude valimised, ühinemiste jõustumine volikogu valimiste tulemuste kinnitamisega [7]
Kinnitatud Vabariigi Valitsuse algatatud ühinemised[muuda | muuda lähteteksti]
Lääne-Harju vald Harjumaal [8]
Hiiumaa vald Hiiumaal [8]
Alutaguse vald Ida-Virumaal [8]
Lüganuse vald Ida-Virumaal [8]
Kohtla-Järve Viivikonna linnaosa üleandmine Vaivara vallale Ida-Virumaal [8]
Järva vald Järvamaal [8]
Väike-Maarja vald Lääne-Virumaal [8]
Pärnu linn Pärnumaal [8]
Rapla vald Raplamaal [8]
Saaremaa vald Saaremaal [8]
Peipsiääre vald Tartumaal [8]
Kambja vald Tartumaal [8]
Tartu vald Tartumaal [8]
Tartu linn Tartumaal [8]
Otepää vald Valgamaal [8]
Võru vald Võrumaal [8]
Setomaa vald Võrumaal [8]
Vaidlustamine[muuda | muuda lähteteksti]
Kohaliku omavalitsuse üksuse ettepanek erandi kohaldamiseks[muuda | muuda lähteteksti]
Vabariigi Valitsuse vastus[muuda | muuda lähteteksti]
Ühinemislepingu vaidlustamine[muuda | muuda lähteteksti]
Ühinenud omavalitsus ei saa pöörduda ühinemise tulemusena moodustunud omavalitsuse, kes on ühinenud omavalitsuse üldõigusjärglane, vastu kaebusega kohtusse. KOV elanikel ei ole ühinemislepingu täitmise suhtes subjektiivseid õigusi, seetõttu ei saa elanikud pöörduda oma subjektiivsete õiguste kaitseks ühinemislepingu punktide täitmata jätmise korral halduskohtusse. Ühinemislepingu täitmise üle on võimalik teha järelevalvet sisekontrolli korras näiteks KOKS § 48[9] alusel moodustatud volikogu revisjonikomisjonil. Haldusjärelevalvet saab Vabariigi Valitsuse seaduse (VVS) § 85 järgi ühinemislepingu täitmise üle teostada maavanem, alates 1. jaanuarist 2018 Justiitsministeerium VVS § 59 lõike 1 (Justiitsministeeriumi valitsemisalas on järelevalve kohaliku omavalitsuse üksuste haldusaktide üle) ja § 753 alusel[10].
Vaidlustamine praktikas[muuda | muuda lähteteksti]
Luunja valla (4251 elanikku) liitmiseks Tartu linna ja Tähtvere vallaga (Tartu linn, 99 503 elanikku)[11]
Näiteks saab tuua Loksa ja Kuusalu vallad. Piirkondlik komisjon leidis, et puudub ühtekuuluvustunne, vaatamata mitmetele koostöö algatustele ei ole toimivat sidusust ning kaks omavalitsust ei ole seni integreerunud terviklikuks teenuspiirkonnaks ja asustussüsteemiks[12]. Lisaks esitasid mitmed vallad taotluse haldusterritoriaalse korralduse muutmise määruste punktide põhiseadusvastaseks tunnistamiseks Riigikohtule Põhiseadusest tuleneva kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõiguse ja ärakuulamisõiguse rikkumise alusel, mis jäeti rahuldamata[13].
Lisaks leidis Riigikohus, et kohaliku omavalitsuse haldusterritoriaalse korralduse muutmise eesmärk on parandada omavalitsusüksuste võimekust osutada avalikke teenuseid ja selline eesmärk on põhiseadusega kooskõlas. Omavalitsusüksuste osutatavad teenused on seotud põhiõiguste ja –vabadustega ning nende kaitsmine on riigivõimu kohustus. Kolleegiumi sõnul aitab haldusreformi seadus sellist eesmärki saavutada, kuivõrd eeldatavasti suudavad suuremad omavalitsusüksused neile pandud ülesandeid paremini täita kui suudavad seda väiksema elanike arvuga omavalitsusüksused. Seadusandjal on riigi territooriumi haldusjaotuse kehtestamisel suur otsustusruum ning kohtuvõim ei saa asuda seadusandja asemel valima, milliseid haldusterritoriaalse korralduse muutmise kriteeriume eelistada[14].
Ühinemine volikogude algatusel[muuda | muuda lähteteksti]
Haldusterritoriaalse korralduse muutmise viisid ja rakendamine[muuda | muuda lähteteksti]
Valdade ja linnade haldusterritoriaalset korraldust muudeti haldusreformi rakendamisel kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu või Vabariigi Valitsuse algatusel. Haldusreformi elluviimise korraldamise eest vastutas Rahandusministeerium.[15]
Valdade ja linnade haldusterritoriaalse korralduse muutmise algatamine volikogu poolt[muuda | muuda lähteteksti]
ei olnud saanud teise kohaliku omavalitus üksuse volikogu vastavat ettepanekut;
pidi esitama 2016. aasta 1. oktoobriks teisele kohaliku omavalitsuse üksuste volikogudele ettepaneku läbirääkimiste alustamiseks.[16]
Tähtaeg oli seatud 5000 elaniku kriteeriumile mittevastavatele omavalitsustele, kes ei olnud veel algatanud ega osalenud mõnes ühinemisläbirääkimises. Tähtaja seadmisel arvestati hiliseima võimaliku tähtajaga, milleks kohalikel omavalitsustel oli võimalik teha ettepanek läbirääkimiste alustamiseks ning sellele seaduses sätestatud tähtaja jooksul positiivse vastuse saades valmistada ette haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlus. Samuti andis tähtaeg selge sisendi Vabariigi Valitsusele oma tegevuste kavandamisel, teades 01.10.2016 seisuga, milliste KOVide osas tuleb Vabariigi Valitsusel endal initsiatiiv võtta ning neile sobivad partnerid leida. Tähtaja ületamisel ei rakendatud muid eraldi sanktsioone peale Vabariigi Valitsuse poolt ühinemiste algatamise nende KOVide osas vabatahtliku etapi lõppemise järel. KOV pidi viimasel juhul arvestama, et talle ei maksta Vabariigi Valitsuse algatatud ühinemise korral ühinemistoetust.[17] Ühinemistoetuse teemal on oma seisukoha avaldanud ka riigikohus asjas 3-4-1-3-16 punktis 198: kolleegium on seisukohal, et ühinemistoetuse mittemaksmine Vabariigi Valitsuse algatatud haldusterritoriaalse korralduse muutmise korral ei riiva PS § 154 lõike 2 teisest lausest tulenevat kohaliku omavalitsuse finantstagatist. Nagu eespool selgitatud, rikub finantstagatist üksnes see, kui kohalikule omavalitsustele pandud riiklike kohutustega seotud kulusid ei kaeta riigieelarvest.[18]
Volikogu poolt algatatud ühinemisprotsess[muuda | muuda lähteteksti]
Esitatakse ühinemissoov: haldusterritoriaalse korralduse muutmiseks (valdade ja linnade ühinemine) volikogu algatusel esitab ühinemist sooviv KOVi üksus volikogu otsusena vormistatud ettepaneku ühinemisläbirääkimiste alustamiseks teisele KOVi volikogule.[19]
Põhjenduse vajalikkus: haldusterritoriaalse korralduse muutmise üle läbirääkimiste alustamisest keeldumise otsus peab olema põhjendatud.[20]
Ettepanek ühinemise algatamiseks saadetakse ka maavanemale ja Rahandusministeeriumile.[21]
Ei nõustuta: kui mõni asjaomane volikogu ei nõustu haldusterritoriaalse korralduse muutmisega, lõpetatakse selle valla või linna osas vastav menetlus.[22]
Nõustutakse: haldusterritoriaalse korralduse muutmise algatamisega nõustumisel tagab iga asjaomane valla- või linnavalitsus läbirääkimiste protsessi läbipaistvuse ja avalikustamise[23] ning selle valla või linna elanike arvamuse väljaselgitamise[24] ning alustab ühinemislepingu koostamist.
Avalik väljapanek ja otsuse vastuvõtmine: pärast ühinemislepingu avalikku väljapanekut võtavad KOV volikogud vastu otsuse, millega nad kinnitavad ühinemislepingu ning otsustavad taotleda valdade ja linnade ühinemist, saates nõutava dokumentatsiooni maavanemale.[25] Ühinemislepingud esitatakse maavanemale ja ministeeriumile koos piirkondliku komisjoni arvamusega, mis lisaks ETHS § 7 lg 5 loetletud asjaoludele peab sisaldama ka hinnangut moodustuva KOVi territoriaalse terviklikkuse kohta ning hinnangu, kuidas see võtab arvesse piirkonna eripära ja on kooskõlas asustussüsteemiga.
Esimese ettepaneku haldusreformiks tegid 1997. aasta jaanuaris Koonderakonna ja Maarahva Ühenduse ministrid Jaak Leimann, Mart Opmann ja Raivo Vare. Nemad soovitasid jätta Eestisse neli maakonda ning vähendada kohalike omavalitsuste arvu 2/3 võrra.[4]
Hiljem on sarnaseid ettepanekuid teinud mitmed poliitikud, näiteks 2000. aasta kevadel siseminister Tarmo Loodus ja sügisel regionaalminister Toivo Asmer. Toonased kavad lükkas tagasi rahandusminister Siim Kallas.[4]
Haldusreformi kava ja seaduseelnõu, mis näeb ette omavalitsuste ühinemist piirkonnas väljakujunenud tõmbekeskuste ümber, pakkus 2013. aastal välja regionaalminister Siim Kiisler. Selle reformi tulemusel jääks Eestisse pärast 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimisi kuni 63 omavalitsust.
2015. aasta aprillis ametisse astunud Taavi Rõivase teine valitsus seadis üheks oma viiest prioriteedist riigi ja kohaliku halduse reformimise ja ääremaastumise leevendamise, sealhulgas haldusreformi läbiviimise.[26] Valitsuse tegevusprogramm seadis eesmärgiks, et 2018. aasta lõpuks elab vähemalt 95 protsenti elanikest kohalikes omavalitsustes, mis vastavad valitsuses kinnitatud võimekuse ja jätkusuutlikkuse kriteeriumitele.[27] Reformi käigus on kavas töötada välja kohalike omavalitsuste uus rahastamismudel ja omavalitsuste vabatahtlik ühinemisprotsess viia läbi 2017. aasta kohalikeks valimisteks.[26]
Valitsusliidu leppe järgi on haldusreformi eesmärk omavalitsused, kes suudavad pakkuda inimestele paremaid avalikke teenuseid, tagada piirkondade konkurentsivõime kasvu ning täita iseseisvalt neile seadusega pandud ülesandeid täita. Haldusreformi läbiviimiseks leppisid Reformierakond, Isamaa ja Res Publica Liit ning Sotsiaaldemokraatlik Erakond kokku eesmärgi võtta riigikogus 1. juuliks 2016 vastu vajalikud seadusemuudatused, mis sätestavad reformi läbiviimise lõpptähtaja.[28] Koalitsioonilepe seadis sihiks hinnata omavalitsuste vastavust "objektiivsete ja üheselt tõlgendatavate kriteeriumide põhjal", kusjuures kriteeriumitele mittevastavad omavalitsused peaksid ühinema seaduses toodud tähtajaks. Kui ühinemine ei ole läbi viidud ühe aasta jooksul pärast hindamist, viib ühendamise koalitsioonileppe järgi läbi valitsus.[28]
Haldusreformi poliitiline koordineerimine viidi peaministri juhtimise alla,[28] õigusaktide väljatöötamise eest vastutab riigihalduse minister Arto Aasale alluv rahandusministeeriumi regionaalvaldkond.
2016. aasta märtsis valitsuse heakskiidu saanud haldusreformi seaduse eelnõuga määras valitsus kriteeriumiks, millele omavalitsused peavad vastama, elanike arvu alampiiri 5000 elanikku 1. jaanuaril 2017. Eranditena lubab eelnõu väiksemat elanike arvu 1) merelistele väikesaartest valdadele (Ruhnu, Kihnu, Vormsi ja Muhu), 2) hajaasustusega valdadele pindalaga vähemalt 900 ruutkilomeetrit, 3) vähemalt nelja kultuuriliselt ja geograafiliselt seotud kohaliku omavalitsuse ühinemisel, juhul kui sünnib vähemalt 3500 elanikuga omavalitsus, 4) juhul kui vabatahtliku ühinemise läbirääkimiste ajal oli ühinevates omavalitsustes üle 5000 elaniku, kuid see väheneb 2017. aastaks alla selle piiri. Ühtlasi seadis valitsus põhimõttelise eesmärgi jõuda vähemalt 11 000 elanikuga omavalitsusteni.[29][30]
2016. aasta aprillis nõudis EKRE haldusreformi peatamist kuni järgmiste valimisteni.[31]
2017. aastal liitunud omavalitsused[muuda | muuda lähteteksti]
Eesti omavalitsuste haldusreform 2017[32][33]
Aegviidu vald, Anija vald 6 348 533 Anija vald
Käina vald, Hiiu vald 6 726 571 Hiiumaa vald
Toila vald, Kohtla vald, Kohtla-Nõmme vald 4 850 267 Toila vald
Vaivara vald, Narva-Jõesuu linn 4 543 409 Narva-Jõesuu linn
Saare vald, Avinurme vald, Lohusuu vald, Kasepää vald, Mustvee linn* 5 653 568 Mustvee vald
Järva-Jaani vald, Albu vald, Ambla vald, Imavere vald, Kareda vald, Koigi vald, Koeru vald 7 192 986 Järva vald
Lääne-Nigula vald, Noarootsi vald, Nõva vald, Martna vald, Kullamaa vald** 7 264 1 439 Lääne-Nigula vald
Lihula vald, Hanila vald, Varbla vald, Koonga vald 5 613 1 352 Lääneranna vald
Rägavere vald, Vinni vald, Laekvere vald 7 069 1 013 Vinni vald
Kunda linn, Viru-Nigula vald, Aseri vald 6 059 311 Viru-Nigula vald
Sõmeru vald, Rakvere vald 5 603 296 Rakvere vald
Kuressaare linn, Lääne-Saare vald, Orissaare vald, Pihtla vald, Valjala vald, Salme vald, Kihelkonna vald, Laimjala vald, Mustjala vald, Torgu vald, Leisi vald, Pöide vald 32 007 2 705 Saaremaa vald
Helme vald, Hummuli vald, Põdrala vald, Tõrva linn 6 386 607 Tõrva vald
Vändra alev, Vändra vald, Tootsi vald, Halinga vald 8 596 1 012 Põhja-Pärnumaa vald
Kehtna vald, Järvakandi vald 5 666 512 Kehtna vald
Märjamaa vald, Vigala vald 7 805 1 142 Märjamaa vald
Kõlleste vald, Kanepi vald, Valgjärve vald 4 891 526 Kanepi vald
Räpina vald, Veriora vald, Meeksi vald 6 661 609 Räpina vald
Piirissaare vald, Tartu vald, Laeva vald, Tabivere vald 8 159 541 Tartu vald
Mäksa vald, Võnnu vald, Haaslava vald 4 855 476 Kastre vald
Sangaste vald, Otepää vald, Palupera valla Lutike, Makita, Miti, Neeruti, Nõuni, Päidla ja Räbi küla 5 705 443 Otepää vald
Karksi vald, Abja vald, Halliste vald, Mõisaküla linn 7 793 881 Mulgi vald
Suure-Jaani vald, Võhma linn, Kõo vald, Kõpu vald 8 324 1 153 Põhja-Sakala vald
Lasva vald, Orava vald, Sõmerpalu vald, Võru vald, Vastseliina vald 8 295 555 Võru vald
Antsla vald, Urvaste vald 4 651 411 Antsla vald
Mõniste vald, Misso vald, Varstu vald, Haanja vald, Rõuge vald 5 815 971 Rõuge vald[34]
Iisaku vald, Alajõe vald, Mäetaguse vald, Tudulinna vald, Illuka vald 3 974 921 Alutaguse vald
**Taotlus esitatud Nissi valla Rehemäe küla liitmiseks.
Muudetud külade nimed[muuda | muuda lähteteksti]
Hiiu maakond[muuda | muuda lähteteksti]
Lääne ja Pärnu maakond[muuda | muuda lähteteksti]
Saare maakond[muuda | muuda lähteteksti]
Rapla maakond[muuda | muuda lähteteksti]
Võru maakond[muuda | muuda lähteteksti]
Ida-Viru maakond[muuda | muuda lähteteksti]
Kohtla-Järve Viivikonna linnaosa territooriumist moodustati Vaivara valla koosseisu kaks uut küla: Viivikonna küla ja Sirgala küla, mis pärast haldusreformi kuuluvad Narva-Jõesuu linna koosseisu.[35]
Haldusreformi kriteerium ja erandid[muuda | muuda lähteteksti]
Haldusreformi eesmärk[muuda | muuda lähteteksti]
Haldusreformi eesmärgiks oli toetada kohaliku omavalitsuse üksuste (edaspidi KOV) võimekuse kasvu kvaliteetsete avalike teenustete pakkumisel, piirkondade arengueelduste kasutamisel, konkurentsivõime suurendamisel ja ühtlasema piirkondliku arengu tagamisel. Selle eesmärgi elluviimiseks nähti seadusega ette valdade ja linnade haldusterritoriaalse korralduse muutmine, mille tulemusena peavad kohaliku omavalitsuse üksused olema võimelised iseseisvalt korraldama ja juhtima kohalikku elu ning täitma seadusest tulenevaid ülesandeid. Haldusreformi rakendamisel lähtuti ka riigivalitsemise reformi eesmärkidest riigihalduse korrastamisel, milleks on avalike teenuste hea kvaliteedi ja kättesaadavuse tagamine ning kulude kokkuhoid.[36]
Omavalitsusüksuses peab valla ja linna haldusterritoriaalse korralduse muutmise tulemusena elama vähemalt 5000 elanikku. 5000 elanikuga omavalitsusi saab pidada piisavalt võimekaks, et nad saaksid iseseisvalt korraldada ja juhtida kohalikku elu ning täita seadusest tulenevaid ülesandeid. 5000 elanikuga omavalitsus on miinimumsuurus, kuid reformi sihiks ehk soovituslikuks suunaks oli vähemalt 11 000 elanikuga omavalitsuste moodustumine. Miinimumsuuruse kriteeriumi tagamiseks anti riigile õigus sekkuda omavalitsuste ühendamise protsessi. Kui omavalitsus oli või jäi pärast kavandatavat ühinemist alla 5000 elanikuga, pidi Vabariigi Valitsus algatama nn sundühendamise, et tekiks vähemalt miinimumsuurusega omavalitsus. Vähemalt 11 000 elanikuga ehk soovitusliku suuruse kriteeriumile vastava KOVi või maakonnasuuruse omavalitsusüksuse moodustumist soodustati riigieelarvest täiendava ühinemistoetusega. Samuti toetati omavalitsusüksuste vabatahtliku ühinemise koordineerimist, mille rahvaarv pärast ühinemist oli vähemalt 11 000 elanikku.[37]
Ühinemiseks kehtestati ka erinevad erandid. Ekspertkomisjoni hinnangul ei tohtinud erandeid olla liiga palju ehk enamik kohalikest omavalitsustest peavad vastama miinimumkriteeriumile. Erandid ei rakendunud automaatselt, vaid tuli igal üksikul juhul eraldi taotleda ja põhjendada ning Vabariigi Valitsusel kaaluda.[38]
Elanike arvu vähenemise erand – kui ühinemisläbirääkimiste ajal oli uues KOVis napilt üle 5000 elaniku, kuid 2017 aastaks langes elanike arv alla 5000 (inimeste liikumine, vähenemine jne)
↑ 4,0 4,1 4,2 Alo Lõhmus "Tarmo Loodus: meie vallad on muutunud vaid riigi ripatsiks" Maaleht, 11. oktoober 2012
↑ 5,0 5,1 5,2 5,3 5,4 5,5 5,6 Haldusreformi seadus (07.06.2016). Riigi Teataja I. Kasutatud 18.04.2018 https://www.riigiteataja.ee/akt/121062016001?leiaKehtiv
↑ Eesti territooriumi haldusjaotuse seadus (22.02.1995). Riigi Teataja I. Kasutatud 30.04.2018 https://www.riigiteataja.ee/akt/104072017028
↑ 7,0 7,1 7,2 7,3 7,4 7,5 Omavalitsuste tegevused Vabariigi Valitsuse poolt ühinemisettepaneku saamisel. Rahandusministeerium. Kasutatud 18.04.2018 https://haldusreform.fin.ee/static/sites/3/2017/03/juhised-kovidele-vv-poolt-uhinemisettepaneku-saamisel-1.pdf
↑ 8,00 8,01 8,02 8,03 8,04 8,05 8,06 8,07 8,08 8,09 8,10 8,11 8,12 8,13 8,14 8,15 8,16 Vabariigi Valitsuse algatatud ühinemised. Rahandusministeerium. Kasutatud 18.04.2018 https://haldusreform.fin.ee/vv-algatatud-uhinemised/
↑ "Seletuskiri protokollilise otsuse „Haldusreformi raames läbiviidavad Vabariigi Valitsuse algatatud haldusterritoriaalse korralduse muudatused“ juurde.".
↑ "Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi otsus 3-4-1-3-16".
↑ Riigikohtu lahend 3-4-1-3-16: https://www.riigikohus.ee/et/lahendid?asjaNr=3-4-1-3-16
↑ 26,0 26,1 Riigi eelarvestrateegia 2016–2019, mai 2015, lk 8–9.
↑ 28,0 28,1 28,2 Eesti Reformierakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Erakonna Isamaa ja Res Publica Liit kokkulepe valitsuse moodustamise ja valitsusliidu tegevusprogrammi põhialuste kohta. 8.4.2015.
↑ Haldusreformi seaduse eelnõu tekst. Haldusreformi kodulehekülg rahandusministeeriumi veebis.
Haldusreformi temaatikat koondav ajaveeb, wordpress.com, vaadatud 26. august 2013
Haldusreformi kavad, Siseministeerium, vaadatud 26. august 2013
Pärit leheküljelt "https://et.bywiki.com/w/index.php?title=Eesti_omavalitsuste_haldusreform&oldid=5030517"
Selle lehekülje viimane muutmine: 18:33, 19. juuni 2018.

matches:
§ 9
§ 48
§ 85
§ 59
§ 753
riigikohus
§ 154
§ 7


text:
Kambja valla koolieelsesse lasteasutusse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord – Riigi Teataja
Kambja valla koolieelsesse lasteasutusse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord - sisukord
§ 3 Lasteasutusse vastuvõetavad lapsed
§ 4 Lasteaiakoha taotlemine
§ 5 Lapse lasteasutusse vastuvõtmine ja lepingu sõlmimine
§ 6 Lapse lasteasutusest lahkumine ja väljaarvamine
RT IV, 18.03.2017, 12
Vastu võetud 08.12.2016 nr 8
RT IV, 20.12.2016, 1
09.03.2017 RT IV, 18.03.2017, 5 21.03.2017
Käesolev kord reguleerib Kambja valla koolieelsesse munitsipaallasteasutusse (edaspidi lasteasutus) laste vastuvõtmise ning sealt lahkumise ja väljaarvamise tingimusi, aluseid ja korda.
Kambja valla koolieelsete munitsipaallasteasutuste teeninduspiirkonnaks on Kambja Vallavolikogu otsuse kohaselt Kambja vald.
(1) Lasteasutusse võetakse laps, kelle ja vähemalt ühe lapsevanema elukoht rahvastikuregistri andmetel on Kambja vald.
(2) Lasteasutusse võib võtta vabade kohtade olemasolul Kambja vallas mitteelava lapse, eelistades esmajärjekorras Kambja vallas töötavate vanemate lapsi. Väljaspool valda elavate laste vastuvõtul arvestatakse ajaliselt varem esitatud taotlusi.
(3) Erandkorras võetakse laps lasteaeda väljaspool järjekorda Kambja Vallavalitsuse otsusel.
§ 4. Lasteaiakoha taotlemine
(1) Arvestust laste lasteaiakoha taotlemise ja järjekorra kohta peetakse Kambja Vallavalitsuses (edaspidi vallavalitsus).
(2) Lasteasutusse koha taotlemiseks esitab lapse vanem või eestkostja (edaspidi lapsevanem) vallavalitsusele vormikohase avalduse (lisa). Erivajadusega lapsele sobitusrühma koha taotlemiseks lisatakse avaldusele põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse paragrahvis 50 nimetatud nõustamiskomisjoni soovitus.
(3) Avaldused registreeritakse saabumisel vallavalitsuse dokumendihaldussüsteemis. Esitatud avaldused kantakse nende registreerimise järjekorras lasteaiakoha taotlejate ühtsesse järjekorda (edaspidi järjekord).
(4) Arvestust kohataotlejate osas peetakse vanuserühmade kaupa (käimasoleva aasta 1. oktoober – järgmise aasta 30. september).
(5) Vanem saab teha muudatusi taotluse andmetes kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(6) Kui vanem ei soovi koheselt oma lapsele kohta lasteaias, jääb laps lasteaia järjekorda ning võimalusel eraldatakse lasteaiakoht järgmisel õppeaastal või vastavalt lapsevanema soovile.
(7) Laps, kes on saanud koha ühes lasteaias, kustutatakse kohataotlejate järjekorrast.
§ 5. Lapse lasteasutusse vastuvõtmine ja lepingu sõlmimine
(1) ) Lasteaeda võetakse reeglina vähemalt ühe aasta ja kuue kuu vanuseid lapsi.
(2) Lapsi võetakse lasteasutusse vabade kohtade olemasolul vastavates vanuserühmades vastavalt taotluste registreerimise järjekorrale.
(3) Vaba koha olemasolust teatab vallavalitsus järjekorras vastava vanusegrupi esimese lapse vanemale, kes on kohustatud viie tööpäeva jooksul pärast vastava teate saamist teatama, kas ta soovib last lasteaeda paigutada või jääb edasi kohataotlejate järjekorda (muudab lapse lasteaeda toomise tähtpäeva).
[RT IV, 18.03.2017, 5 - jõust. 21.03.2017]
(4) Rühmade komplekteerimine uueks õppeaastaks toimub järgmiselt.
1) Vallavalitsus komplekteerib järjekorra alusel võimalikult lapsevanemate soove arvestades uued lasteaiarühmad maikuu jooksul.
2) Vallavalitsus teavitab lapsevanemat hiljemalt 31. mail lasteaiakoha saamisest.
3) Lapsevanem teatab vallavalitsusele koha vastuvõtmisest või sellest loobumisest hiljemalt viie tööpäeva jooksul alates teate saamisest. Teatamata jätmisel loeb vallavalitsus koha vakantseks ning selle saab järjekorras olev järgmine laps.
4) Vanem informeerib kirjalikult lasteaia direktorit lapse terviseseisundist tulenevatest eritingimustest (soovitavalt esitab arstitõendi).
5) Lasteaeda vastuvõetud laste nimekirjad kinnitab direktor käskkirjaga hiljemalt 20. septembriks.
(5) Lapsevanem, kes taotleb lapsele koolipikendust, peab kirjalikult teavitama lasteaia direktorit hiljemalt sama aasta 1. maiks. Sellel juhul säilitab lasteaia direktor lapsele koha lasteaias veel üheks õppeaastaks.
(6) Lasteasutuse direktor otsustab lapse lasteasutusse vastuvõtmise ja sõlmib lapsevanemaga lasteaiakoha kasutamise lepingu (edaspidi leping).
(7) ) Käesoleva korra paragrahvi 3 lõikes 2 nimetatud laste lasteaiakoha kasutamise lepingu võib sõlmida kuni üheks õppeaastaks (õppeaasta lõpuni). Vaba koha olemasolul sõlmitakse uueks õppeaastaks uus leping.
§ 6. Lapse lasteasutusest lahkumine ja väljaarvamine
(1) Lapse lasteasutusest väljaarvamise aluseks on:
1) lapse kooliminek;
2) lapsevanema kirjalik avaldus;
3) lapse puudumine lasteasutusest mõjuva põhjuseta enam kui üks kuu;
4) toidu- ja õppekulu tasumata jätmine vähemalt kahe kuu eest.
(2) Lapse puudumiseks lasteasutusest enam kui üks kuu kirjutab lapsevanem avalduse, näidates ära puudumise põhjuse ja lapse lasteaeda tuleku aja. Vastasel juhul arvatakse laps lasteasutusest välja.
(3) Kui lapsevanem ühe kuu jooksul peale lapse lasteasutusse vastuvõtmist ei too last lasteasutusse, arvatakse laps lasteasutuse nimekirjast välja ja ta kaotab koha lasteaia järjekorras.
(4) Lapse lasteasutusest väljaarvamise otsustab direktor, väljaarvamisest lõike 1 punktide 4 ja 5 alusel teatab direktor eelnevalt kirjalikult lapsevanemale ja teavitab vallavalitsuse sotsiaalnõunikku. Vallavalitsuse kooskõlastuse saamisel teatab lasteasutuse direktor lapsevanemale lapse lasteaiast väljaarvamisest vähemalt seitse päeva ette.
(5) Lapse lasteasutusest lahkumisel on lapsevanem kohustatud tasuma toidu- ja õppekulu võlgnevuse ning lõpetama lepingu.
(1) Lasteasutuse direktor toob lasteasutuses olevad lasteaiakoha taotlused vallavalitsuse sotsiaal- ja haridusosakonda hiljemalt 10. jaanuaril 2017. a.
(3) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2017. aastal.
Lisa Avaldus lapsele koolieelses lasteasutuses koha saamiseks

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 4
§ 5
§ 6