Hoolekandeasutusse suunamise korraldamise ja teenuse eest linnaeelarve vahenditest osalise tasumise kord – Riigi Teataja
Hoolekandeasutusse suunamise korraldamise ja teenuse eest linnaeelarve vahenditest osalise tasumise kord
Hoolekandeasutusse suunamise korraldamise ja teenuse eest linnaeelarve vahenditest osalise tasumise kord - sisukord
§ 2 Teenuse eest osalise tasumise taotlus
§ 3 Keskuse toimingud taotluse menetlemisel
§ 5 Majandusliku olukorra arvestamine
§ 7 Teenuse eest osalise tasumise tähtaeg
§ 8 Omaosalustasu ja osalustasu muutmine
RT IV, 12.04.2016, 72
Vastu võetud 17.12.2014 nr 52
RT IV, 23.12.2014, 44
jõustumine 26.12.2014
30.03.2016 RT IV, 12.04.2016, 34 15.04.2016, rakendatakse alates 01.04.2016
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 20 alusel.
[RT IV, 12.04.2016, 34 - jõust. 15.04.2016, rakendatakse alates 01.04.2016]
(1) Määrus reguleerib hoolekandeasutusse hooldamise teenusele (edaspidi teenus) suunamise korraldamist ja Kohtla-Järve linna eelarve vahenditest (edaspidi linnaeelarve vahendid) osalise tasumise tingimusi ja korda.
(2) Määruse alusel tasutakse teenuse eest osaliselt linnaeelarve vahenditest rahvastikuregistri andmetel Kohtla-Järve linnas (edaspidi linn) elava täisealise isiku eest, kui:
1) isik vajab terviseseisundi või tegevusvõime piiratuse tõttu pidevat kõrvalabi, hooldamist, põetamist ja/või järelevalvet ja
2) isiku abivajadust ei ole võimalik katta teiste sotsiaalteenuste või muu abi osutamisega ja
3) isik ning tema abikaasa, täisealised esimese ja teise astme ülenejad ja alanejad sugulased (edaspidi ülalpidamiskohustuslane) ei suuda majandusliku olukorra tõttu tasuda teenuse kogu maksumust ja
4) teenust osutab hoolekandeasutus (edaspidi teenuseosutaja), kellele Kohtla-Järve Sotsiaalhoolekandekeskus (edaspidi keskus) on andnud kinnituse selle isiku teenuse eest osaliselt tasuda.
(3) Teenuseosutajateks on:
1) ööpäevane hoolekandeasutus - asutus, kus viibivad isikud, kes erivajaduste või sotsiaalse olukorra tõttu ei ole suutelised iseseisvalt elama ning kui nende toimetulekut ei ole võimalik tagada teiste sotsiaalteenuste või muu abi osutamisega;
2) üldhooldekodu - vanuritele ja puuetega isikutele elamiseks, hooldamiseks ja rehabilitatsiooniks loodud asutus;
3) erihooldekodu - vaimuhaigetele ja raskete vaimsete puuetega isikutele elamiseks, nende hooldamiseks ja rehabilitatsiooniks loodud asutus.
(4) Linn tasub teenuse maksumuse ulatuses, mida ei kata teenust saava isiku makstav summa (edaspidi omaosalustasu) ja/või tema ülalpidamiskohustuslase makstav summa (edaspidi osalustasu).
§ 2. Teenuse eest osalise tasumise taotlus
(1) Teenust vajav isik, kes taotleb teenust ja teenuse eest tasumisel abi (edaspidi taotleja), esitab keskusele kirjaliku taotluse, milles märgitakse:
1) taotleja nimi, isikukood, elukoht ja kontaktandmed;
2) taotleja kontaktisiku andmed;
3) teenuse vajaduse põhjendus: nimetatakse asjaolud, mis tingivad pideva kõrvalabi, hooldamise, põetamise ja järelevalve vajaduse, ning selgitatakse, miks ei ole võimalik abivajadust katta teiste sotsiaalteenuste või muu abi osutamisega;
4) taotlus tasuda linnaeelarve vahenditest teenuse hinnast osa, mida ei kata omaosalustasu ja osalustasu;
5) kinnitus, et taotleja omandis ei ole kinnisasju ning sõidukeid, väärtpabereid jm väärtuslikku vallasvara, mille võõrandamisest on võimalik saada raha teenuse eest tasumiseks;
6) nõusolek kasutada kuni 100%, kuid mitte vähem kui 85%, oma pensionist või muust igakuisest sissetulekust teenuse hinna tasumiseks;
7) andmed pensionile või muule igakuisele sissetulekule pööratud sissenõuete kohta;
8) kinnitus esitatud andmete õigsuse kohta;
9) nõusolek isikuandmete töötlemise kohta.
(2) Keskusel on õigus nõuda taotlejalt lisaandmeid või -dokumente, sealhulgas arvelduskonto väljavõtteid. Lisaandmete ja -dokumentide nõue esitatakse taotluse vastuvõtmisel või kirjalikult kümne tööpäeva jooksul pärast taotluse vastuvõtmist.
(3) Keskusel on õigus kontrollida esitatud andmete õigsust.
(4) Keskus võib alustada menetlust ilma taotleja taotluseta, kui teenuse eest tasumisel abi vajava isiku terviseseisund ei võimalda tal endal taotlust esitada ja tal puudub seaduslik esindaja.
2) tervishoiuteenuse osutaja dokumendid taotleja terviseseisundi ja teenuse vajaduse kohta;
3) muud teenuse vajalikkust tõendavad dokumendid;
4) teenuse eest linnaeelarve vahenditest osalise tasumise õigust tõendavad dokumendid.
§ 3. Keskuse toimingud taotluse menetlemisel
(1) Keskus menetleb taotlusi saabumise järjekorras. Eelisjärjekorras menetletakse isiku taotlust, kes:
1) viibib haiglaravil, kuid aktiivravi vajadus on lõppenud ja isiku vajadustele vastab ainult ööpäevases hoolekandeasutuses hooldamise teenus;
2) vajab teenust viivitamata seoses hooldamise ja kõrvalabi vajaduse ootamatu suurenemisega.
(2) Keskuse spetsialist külastab taotlejat tema elu- või viibimiskohas ja hindab teenuse vajadust. Kui taotleja viibib ravil haiglas või hooldusel hoolekandeasutuses, võib teenuse vajaduse hindamisel aluseks võtta nende/selle asutuste arvamuse.
(3) Keskus selgitab välja taotlejale sobiva teenuseosutaja, arvestades linnaeelarve vahendite säästlikku kasutamist ning arvutab teenuse hinna katteks kalendrikuus linnaeelarve vahenditest vajamineva summa.
(1) Kui taotlejal on ülalpidamiskohustuslasi, selgitab keskus välja nende võimalused teenuse eest tasuda ja osalustasu suuruse. Keskusel on õigus nõuda ja/või teha päringuid andmebaasidesse taotleja ülalpidamiskohustuslaste kohta:
1) viimase kuue kuu sissetulekut tõendavaid andmeid;
2) omandis olevate kinnisasjade ning sõidukite, väärtpaberite jm väärtusliku vallasvara kohta andmeid, kui vara võõrandamisest on võimalik saada raha teenuse eest tasumiseks.
(2) Ülalpidamiskohustuslane, kes on oma majanduslikust olukorrast tulenevalt võimeline ülalpidamiskohustust täitma, annab selleks kirjaliku nõusoleku, milles märgitakse:
3) kohustus tasuda osalustasu suuremas summas, kui suureneb teenuse hind ja/või paraneb suutlikkus täita ülalpidamiskohustust;
(3) Ülalpidamiskohustuslane, kes ei ole oma majanduslikust olukorrast tulenevalt võimeline ülalpidamiskohustust täitma, annab kirjaliku kinnituse kohustuse täitmise võimatuse kohta.
§ 5. Majandusliku olukorra arvestamine
(1) Teenuse eest tasutakse osaliselt linnaeelarve vahenditest, kui:
1) taotleja igakuine sissetulek ei kata teenuse eeldatavat hinda ja/või
2) taotleja kasutuses ei ole vahendeid teenuse eest tasumiseks ja/või
3) taotlejale ei kuulu vara, mille võõrandamisest saadud rahast saaks tasuda teenuse eest, või on taotlejale kuuluv vara vajalik tema perekonnaliikmete toimetulekuks ja/või
4) taotlejal ei ole ülalpidamiskohustuslasi või ei suuda nad oma kohustust täita.
(2) Ülalpidamiskohustuslaselt ei saa nõuda teenuse eest tasumist, kui:
1) ülalpidamiskohustuslase igakuine sissetulek taotluse esitamisele eelneval kuuel kalendrikuul on väiksem Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu poolteisekordsest alammäärast kuus ja iga ülalpeetava kohta väiksem kui 80% kehtivast töötasu alammäärast kuus ja/või
2) ülalpidamiskohustuslasele ei kuulu vahendeid või vara, mille võõrandamisest saadud rahast saaks tasuda teenuse eest.
(1) Keskus teeb Kohtla-Järve Linnavalitsuse sotsiaalkomisjonile (edaspidi komisjon) ettepaneku valida konkreetne teenuseosutaja ja esitab koopiad järgmistest dokumentidest:
1) teenuse eest osalise tasumise taotlus;
3) teenuse eest osalise tasumise otsus;
4) teenust vajava isiku terviseseisundit ja hooldusvajadust tõendavad dokumendid;
5) omaosalustasu maksmise nõusolek.
(2) Komisjon teeb 30 päeva jooksul pärast taotluse ja kõigi nõutud lisadokumentide või -andmete esitamist või nende esitamise tähtaja möödumist teenuse eest osalise tasumise otsuse (edaspidi otsus) või taotluse rahuldamata jätmise põhjendatud otsuse.
(3) Otsuses märgitakse:
2) otsuse õiguslik alus ja põhjendus;
3) omaosalustasu suurus protsendina igakuisest sissetulekust ja omaosalustasu arvuline suurus otsuse tegemise ajal;
4) osalustasu igakuine arvuline suurus.
(4) Keskus teatab otsusest teenuseosutajale kirjalikult:
1) isiku andmed, tema omaosalustasu suuruse protsendina igakuisest sissetulekust ning omaosalustasu arvulise suuruse;
2) ülalpidamiskohustuslase osalustasu igakuise arvulise suuruse;
3) linnaeelarve vahenditest makstava summa igakuise arvulise suuruse.
(5) Otsuse koopia saadetakse taotlejale ja ülalpidamiskohustuslasele, kelle kohustus maksta osalustasu on otsuses märgitud.
§ 7. Teenuse eest osalise tasumise tähtaeg
(1) Otsuses ei märgita üldjuhul teenuse eest osalise tasumise tähtaega.
(2) Otsus tehakse tähtajaline, kui:
1) taotlejal, kes vajab teenust viivitamata ja vältimatult, on vara, mille võõrandamisest saadava rahaga on võimalik teenuse eest tasuda ja
2) taotleja on andnud kirjaliku kinnituse talle kuuluva vara viivitamatuks võõrandamiseks ning vara võõrandamisest saadud raha kasutamiseks teenuse eest tasumiseks.
(3) Tähtajalises otsuses märgitakse lisaks § 6 lõikes 1 nimetatule:
1) taotleja kinnitus, et ta võõrandab talle kuuluva vara ning kasutab vara võõrandamisest saadud raha teenuse eest tasumiseks;
2) linna või Kohtla-Järve Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) eestkostel oleva taotlejale kuuluva vara võõrandab seaduses sätestatud korras linnavalitsus ning vara võõrandamisest saadud raha kasutatakse teenuse eest tasumiseks;
3) eestkostel oleva taotleja vara võõrandab seaduses sätestatud korras eestkostja ning vara võõrandamisest saadud raha kasutatakse teenuse eest tasumiseks;
4) tähtpäev, milleni teenuse eest tasutakse osaliselt linnaeelarve vahenditest. Tähtaeg on maksimaalselt kuus kuud otsuse tegemisest.
(4) Kui taotleja ei ole võõrandanud talle kuuluvat vara otsuses märgitud tähtpäevaks, võib komisjon taotleja põhjendatud taotlusel tähtaega pikendada.
§ 8. Omaosalustasu ja osalustasu muutmine
(1) Kui teenuse saaja ja/või tema ülalpidamiskohustuslase majanduslik olukord ei võimalda teenuse hinna suurenemise korral või muul mõjuval põhjusel teenuse eest varasemast rohkem maksta, võib teenuse saaja ja/või tema ülalpidamiskohustuslane taotleda linnaeelarve vahenditest makstava summa suurendamist.
(2) Keskus kontrollib teenuse saaja ja tema ülalpidamiskohustuslase võimalusi tasuda teenuse hinda, võttes aluseks §-s 5 sätestatud tingimused. Vajaduse korral teeb keskus komisjonile ettepaneku suurendada linnaeelarve vahenditest makstavat summat.
(3) Kui keskusele saab teatavaks, et teenuse saaja või tema ülalpidamiskohustuslane on võimeline teenuse eest ise tasuma, lõpetab keskus linnaeelarve vahenditest teenuse eest tasumise komisjoni otsuse alusel.
(4) Kui komisjon otsustab muuta linnaeelarve vahenditest makstava tasu suurust või lõpetada selle maksmise, teavitab ta sellest teenuseosutajat, teenuse saajat ja ülalpidamiskohustuslast, kes on otsuse kohaselt kohustatud osalustasu maksma.
(1) Isik, kelle õigusi on taotluse menetlemisel rikutud, võib esitada vaide linnavalitsusele. Vaie haldusakti või toimingu peale tuleb esitada 30 päeva jooksul arvates päevast, millal isik vaidlustatavast haldusaktist või toimingust teada sai või oleks pidanud teada saama.


text:
Eelotsusetaotlus – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala – Määrus (EL) nr 1215/2012 – Kohtualluvus, kohtuotsuste tunnustamine ja täitmine tsiviil- ja kaubandusasjades – Kohaldamisala – Artikli 24 punkti 1 esimene lõik – Erandlik kohtualluvus kinnisasjaõigustega seotud asjades – Artikli 7 punkti 1 alapunkt a – Valikuline kohtualluvus lepingutega seotud asjades – Hagi, millega palutakse tuvastada kinnisasja kinkelepingu tühisus ja kustutada kinnistusraamatust kanne omandiõiguse kohta
– W. Schmidt, esindaja: Rechtsanwalt C. Beck,
– C. Schmidt, esindaja: Rechtsanwalt M. Bartlmä,
– Euroopa Komisjon, esindajad: G. von Rintelen ja M. Wilderspin,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT 2012, L 351, lk 1) artikli 24 punkti 1 esimese lõigu tõlgendamist.
2 Taotlus esitati Wolfgang Schmidti ja Christiane Schmidti vahelises kohtuvaidluses seoses nõudega tuvastada Austrias asuva kinnisasja kinkelepingu tühisus.
3 Määruse nr 1215/2012 põhjendused 15, 16 ja 34 on sõnastatud järgmiselt:
(16) Lisaks kostja alalisele elukohale peaks kohtualluvuse määramisel olema ka muid aluseid, mis toetuksid tihedale seosele kohtu ja menetluse vahel või aitaksid kaasa tõrgeteta õigusemõistmisele. Tihe seos peaks tagama õiguskindluse ja hoidma ära võimaluse, et kostja vastu esitatakse hagi liikmesriigi kohtusse, mida ta ei saanud mõistlikult ette näha. […]
(34) Tuleks tagada [27. septembri] 1968. aasta […] konventsiooni [kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil‑ ja kaubandusasjades (EÜT 1972, L 299, lk 32)], [nõukogu 22. detsembri 2000. aasta] määruse (EÜ) nr 44/2001 [kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 2001, L 12, lk 1)] ja käesoleva määruse vaheline järjepidevus ning selleks tuleks ette näha üleminekusätted. Järjepidevust on vaja ka Euroopa Liidu Kohtu tõlgendustes [27. septembri] 1968. aasta […] konventsiooni [kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil‑ ja kaubandusasjades] ja seda asendavate määruste kohta.“
4 Määruse nr 1215/2012 artikli 1 lõige 1 ja lõike 2 punkt a, mis asuvad määruse I peatükis „Reguleerimisala ja mõisted“, näevad ette:
a) füüsiliste isikute õigus- ja teovõime, abielusuhtest või suhtele kohaldatava õiguse kohaselt abielule sarnase toimega suhtest tulenevad varalised õigused“.
5 Määruse II peatüki 2. jagu kannab pealkirja „Valikuline kohtualluvus“. Selles jaos asuv artikkel 7 sätestab:
6 Määruse samas jaos asuv artikkel 8 näeb ette:
7 Määruse nr 1215/2012 II peatüki 6. jaos asuvas artiklis 24 „Erandlik kohtualluvus“ on sätestatud:
8 Austria õiguse asjakohased sätted asuvad tsiviilseadustikus (Allgemeines Bürgerliches Gesetzbuch, edaspidi „ABGB“) ja kinnistusraamatuseaduses (Grundbuchsgesetz, edaspidi „GBG“).
9 ABGB § 380 on sõnastatud järgmiselt:
10 ABGB § 425 näeb ette:
11 ABGB § 431 on sõnastatud järgmiselt:
12 ABGB § 444 sätestab:
13 GBG §‑s 8 eristatakse järgmisi kinnistusraamatu kandeid:
1. kinnistamiskanded (Einverleibungen) (õiguste omandamine või kustutamine ilma täiendavate tingimusteta – kinnistusraamatusse kandmine (Intabulation) või kinnistusraamatu kande kustutamine (Extabulation)), mille tulemus on kinnistusraamatusse kantava õiguse tingimusteta omandamine, üleandmine, piiramine või kaotamine, või
2. eelmärked (õiguste tingimuslik omandamine või kustutamine), mis tagavad vastava kinnistusraamatusse kantava õiguse omandamist, üleandmist, piiramist või kaotamist ainult hilisema õigustuse olemasolul, või
3. muud märked.“
14 GBG § 9 kohaselt võib kinnistusraamatusse kanda ainult asjaõigused ja koormatised, samuti tagasiostuõiguse ja ostueesõiguse ning kasutusõiguse.
15 GBG § 61, mis puudutab vaidluste kohta kinnistusraamatusse märke kandmist, näeb ette järgmist:
16 Austrias elav W. Schmidt oli Viinis (Austria) asuva kinnisasja omanik. Ta kinkis kinnisasja 14. novembril 2013 Viinis tõestatud notariaalakti alusel oma tütrele C. Schmidtile, kes on alates sellest kuupäevast kantud selle kinnisasja omanikuna kinnistusraamatusse. Kinke tegemise ajal elas C. Schmidt Saksamaal, kus ta elab ka praegu.
17 Euroopa Kohtu käsutuses olevast toimikust nähtub, et psühhiaatriaekspertiisi tulemusel koostatud arvamuses viidati 2013. aasta mais tekkinud tõsistele psüühikahäiretele, mistõttu seati W. Schmidtile 17. novembri 2014. aasta otsusega eestkoste.
18 Landesgericht für Zivilrechtssachen Wien’ile (tsiviilasju lahendav Viini piirkondlik kohus, Austria) 24. märtsil 2015 esitatud hagis nõudis W. Schmidt oma eestkostja kaudu 14. novembri 2013. aasta kinkelepingu tühisuse tuvastamist ja sellest tulenevalt seda kinnisasja puudutava C. Schmidti omanikukande kustutamist kinnistusraamatust, kuna see kanne on ebaõige. Põhikohtuasja hageja nõudel rahuldati 25. märtsi 2015. aasta määrusega hageja taotlus kanda kinnistusraamatusse märge kustutamishagi kohta GBG § 61 lõike 1 alusel.
19 C. Schmidt väitis, et põhikohtuasja hagi ei allu eelotsusetaotluse esitanud kohtule, kuna määruse nr 1215/2012 artikli 24 punkt 1 kõnealusele kohtule seda pädevust ei anna, sest hagi ei puuduta kinnisasjaõigust selle sätte tähenduses.
20 Landesgericht für Zivilrechtssachen Wien’il (tsiviilasju lahendav Viini piirkondlik kohus) on tekkinud kahtlus määruse nr 1215/2012 artikli 24 punkti 1 tõlgendamisega seoses ning ta viitab esiteks Euroopa Kohtu 5. aprilli 2001. aasta määrusele Gaillard (C‑518/99, EU:C:2001:209), milles jäeti hagi puhul, mis puudutas kinnisasja müügilepingu tühistamist, erandliku kohtualluvuse reegel kinnisasjaõigustega seoses kohaldamata, ja teiseks 3. aprilli 2014. aasta kohtuotsusele Weber (C‑438/12, EU:C:2014:212), mille kohaselt kuulub erandliku kohtualluvuse alla hagi, milles nõutakse kinnisasja koormava ostueesõiguse teostamise kehtetuse tuvastamist.
21 Eelotsusetaotluse esitanud kohus täpsustab, et kohtuotsus, millega rahuldatakse GBG § 61 lõike 1 alusel kustutamishagi, on täidetav nii C. Schmidti kui ka vaidluse kohta kinnistusraamatusse tehtud märke tõttu nende kolmandate isikute suhtes, kes on menetluse ajal omandanud kõnealuse kinnisasja suhtes asjaõiguseid.
22 Neil asjaoludel otsustas Landesgericht für Zivilrechtssachen Wien (tsiviilasju lahendav Viini piirkondlik kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
23 Oma küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas määruse nr 1215/2012 artikli 24 punkti 1 esimest lõiku tuleb tõlgendada nii, et hagi kinkija teovõimetuse tõttu kinnisasja kinkelepingu tühisuse tuvastamiseks ja kingisaaja omandiõiguse kohta kinnistusraamatust kande kustutamiseks on selle sätte tähenduses hagi, „mille esemeks on kinnisasjaõigus“.
24 Kõigepealt tuleb märkida, et selline hagi kuulub määruse nr 1215/2012 esemelisse kohaldamisalasse.
25 Kuigi selle määruse artikli 1 lõike 2 punktiga a on määruse kohaldamisalast välja jäetud füüsiliste isikute õigus- ja teovõime, ei ole siiski – nagu sisuliselt täheldas kohtujurist oma ettepaneku punktides 27–31 – kinkija teovõime kindlaksmääramine põhikohtuasjas kõne all oleva ja kinke õiguslikku kehtivust käsitleva hagi põhiese, vaid sellele eelnev küsimus.
26 Määruse nr 1215/2012 artikli 24 punkti 1 esimese lõigu sõnastusest ilmneb, et olenemata poolte elukohast alluvad kinnisasja asukohaliikmesriigi kohtutele (forum rei sitae) erandlikult kinnisasjaõigusi puudutavad hagid. Kuivõrd see säte võtab põhiosas üle määruse nr 44/2001 artikli 22 punkti 1 esimese lõigu, siis tuleb nentida, et kuna määrus nr 44/2001 asendati määrusega nr 1215/2012, kehtib Euroopa Kohtu tõlgendus esimesena nimetatud määruse sätete kohta ka määruse nr 1215/2012 suhtes, kui nende kahe liidu õigusakti sätteid võib pidada samaväärseks (vt analoogia alusel kohtuotsus, 16.6.2016, Universal Music International Holding, C‑12/15, EU:C:2016:449, punkt 22 ja seal viidatud kohtupraktika).
27 Euroopa Kohus on leidnud määruse nr 44/2001 artikli 22 punkti 1 kohta, et liikmesriikidele ja huvitatud isikutele sellest määrusest tulenevate õiguste ja kohustuste võrdsuse ja ühetaolisuse võimalikult paremaks tagamiseks tuleb väljendi „mille objektiks on kinnisvaraga seotud in rem õigused“ tähendus liidu õiguses määratleda autonoomselt (kohtuotsused, 3.4.2014, Weber, C‑438/12, EU:C:2014:212, punkt 40, ja 17.12.2015, Komu jt, C‑605/14, EU:C:2015:833, punkt 23).
28 Määrust nr 44/2001 käsitlevast Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast nähtub ühtlasi, et kuivõrd sama määruse artikli 22 punkti 1 sätted kujutavad endast erinorme selles määruses ette nähtud kohtualluvuse üldnormidest ja eelkõige määruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud üldnormist, mille kohaselt kaevatakse nimetatud määruse sätteid arvestades isikud, kelle alaline elukoht on liikmesriigis, selle liikmesriigi kohtutesse, ei tohi artikli 22 punkti 1 sätteid tõlgendada laiemalt, kui nende eesmärk nõuab. Nende sätete toimel jäävad pooled nimelt ilma neile muidu kuuluvast kohtu valiku õigusest ja teatud juhtudel tuleb neil pöörduda kohtusse, mis ei ole neist kummagi alalise elukoha järgne kohus (kohtuotsus, 17.12.2015, Komu jt, C‑605/14, EU:C:2015:833, punkt 24).
29 Mis puutub eespool viidatud sätete eesmärki, siis nähtub nii aruandest, mis käsitleb konventsiooni kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 1979, C 59, lk 1), kui ka Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast seoses määruse nr 44/2001 artikli 22 punkti 1 esimese lõiguga, et peamine põhjus, miks asi allub erandlikult selle osalisriigi kohtutele, kus kinnisasi asub, on see, et asukohajärgsel kohtul on oma läheduse tõttu parimad eeldused teada faktilisi asjaolusid ning kohaldada õigusnorme ja tavasid, mis on üldjuhul kinnisasja asukohariigi normid ja tavad (kohtuotsus, 17.12.2015, Komu jt, C‑605/14, EU:C:2015:833, punkt 25).
30 Lisaks on Euroopa Kohus täpsustanud, et kinnisasja asukoha osalisriigi kohtute erandlik kohtualluvus ei hõlma kõiki kinnisasjaõigusi puudutavaid hagisid, vaid nende hulgast ainult selliseid, mis kuuluvad kõnealuse konventsiooni või vastavalt kõnealuse määruse kohaldamisalasse ning millega esiteks taotletakse kinnisasja ulatuse, koosseisu, omandi, valduse või kinnisasja koormavate muude asjaõiguste kindlaksmääramist ja teiseks nende õiguste omanike seisundist tulenevate õiguste kaitse tagamist (kohtuotsus, 17.12.2015, Komu jt, C‑605/14, EU:C:2015:833, punkt 26 ja seal viidatud kohtupraktika).
31 Samuti tuleb meenutada, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt seisneb erinevus asjaõiguse ja isikliku õiguse vahel selles, et esimene, millega kehaline ese on koormatud, kehtib igaühe suhtes, samas kui teisele saab tugineda vaid võlgniku suhtes (kohtuotsus, 17.12.2015, Komu jt, C‑605/14, EU:C:2015:833, punkt 27 ja seal viidatud kohtupraktika).
32 Käesolevas asjas nähtub eelotsusetaotlusest, et Austria tsiviilõiguses on kinkija teovõimetuse tõttu kinkelepingu tühisuse tuvastamisel ex tunc toime, mille tagajärjel tuleb omandatud asi tagasi anda. Nende lepingute puhul, mille esemeks on kinnisasi, tähendab tagastamine kinnistusraamatus selle isiku omanikukande kustutamist, kes sinna on omanikuna kantud.
33 Kuna W. Schmidt nõuab oma hagiga esiteks oma teovõimetuse tõttu kinkelepingu tühisuse tuvastamist ja teiseks oma tütre omandiõiguse kohta kinnistusraamatu kande kustutamist, tuleb hinnata selle hagi olemust kummagi nõude põhjal.
34 Mis puudutab esiteks kinnisasja kinkelepingu tühisuse tuvastamise nõuet, siis nähtub eelotsusetaotlusest, et see nõue põhineb lepingu väidetaval tühisusel põhikohtuasja hageja teovõimetuse tõttu. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei piisa aga sellest, kui hagi puudutab kinnisasjaõigust või kui hagil on seos kinnisasjaga, et asi alluks kinnisasja asukohariigi kohtule. Haginõue peab hoopis põhinema asjaõigusel, mitte isiklikul õigusel (vt selle kohta kohtumäärus, 5.4.2001, Gaillard, C‑518/99, EU:C:2001:209, punkt 16).
35 Seda tõlgendust toetab muu hulgas Schlosseri aruanne, mis käsitleb konventsiooni Taani Kuningriigi, Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ühinemise kohta konventsiooniga kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades ning protokolliga, mis käsitleb konventsiooni tõlgendamist Euroopa Kohtus (EÜT 1979, C 59, lk 71, punktid 170–172) ja milles on märgitud, et segahagide puhul, mis tuginevad isiklikule õigusele ja millega taotletakse asjaõiguse omandamist, räägivad mitmed asjaolud selle poolt, et nendes hagides on ülekaalus isiklik laad ja seetõttu ei ole kinnisasjade puhul kasutatav erandliku kohtualluvuse reegel kohaldatav (vt analoogia alusel kohtumäärus, 5.4.2001, Gaillard, C‑518/99, EU:C:2001:209, punkt 21).
36 Nagu sisuliselt nentis kohtujurist oma ettepaneku punktis 40, ei ole küsimusel, kas leping, mille tühisus palutakse tuvastada, puudutab kinnisasja, lepingu kehtivust käsitlevate kaalutluste seisukohast mingit tähtsust, kuivõrd asjaolu, et lepingu ese on kinnisasi, on selles kontekstis üksnes kõrvalise tähtsusega (vt analoogia alusel kohtuotsus, 18.5.2006, ČEZ, C‑343/04, EU:C:2006:330, punkt 34).
37 Olgu ka lisatud, et selline tõlgendus ei kahjusta hea õigusemõistmise nõuet, mis – nagu nähtub käesoleva kohtuotsuse punktist 29 – on aluseks määruse nr 1215/2012 artikli 24 punktile 1, sest kohtul, kes menetleb teovõimetuse tõttu kinkelepingu tühisuse tuvastamise nõuet, ei ole vaja teostada asjaomase kinnisasjaga tihedalt seotud kontrolli, mis võiks õigustada selles artiklis ette nähtud erandliku kohtualluvuse reegli kohaldamist.
38 Kuid nagu märkis kohtujurist oma ettepaneku punktis 50 ja Tšehhi valitsus oma kirjalikes seisukohtades, võib eelotsusetaotluse esitanud kohus tugineda kinnisasja kinkelepingu tühisuse tuvastamise nõude korral kohtualluvuse küsimuses määruse nr 1215/2012 artikli 7 punkti 1 alapunktile a.
39 Selle sätte sõnastuse kohaselt võib nimelt lepinguid puudutavaid vaidlusi menetleda selle paiga kohus, kus tuleb täita asjaomane kohustus, see tähendab kohustus, mis vastab sellele lepingulisele õigusele, millele hageja nõue tugineb (vt selle kohta kohtuotsus, 6.10.1976, De Bloos, 14/76, EU:C:1976:134, punktid 10–14). Käesolevas asjas tugineb põhikohtuasja hagi lepingulise kohustuse tühisusele, kusjuures lepinguline kohustus seisneb kinnisasja omandi üleandmises ning üleandmine peab lepingu kehtivuse korral toimuma ja esialgu toimuski Austrias.
40 Mis puudutab teiseks nõuet kustutada kinnistusraamatust kingisaaja omanikukanne, siis tugineb see nõue omandi üleandmise tühisusele ja seega kõnealust kinnistut puudutavale asjaõigusele, millele põhikohtuasja hageja tugineb.
41 Selline nõue, mille eesmärk on asjaõigusest tulenevate õiguste tagamine, allub määruse nr 1215/2012 artikli 24 punkti 1 esimese lõigu kohaselt erandlikult selle liikmesriigi kohtule, kus kinnisasi asub.
42 Arvestades asjaolu, et kingisaaja omanikukande kinnistusraamatust kustutamise nõue allub erandlikult selle liikmesriigi kohtule, kus kinnisasi asub, allub sellele kohtule ka, nagu märkis kohtujurist oma ettepaneku punktides 51–58, määruse nr 1215/2012 artikli 8 lõike 4 kohaselt seotuse tõttu kinnisasja kinkelepingu tühisuse tuvastamise nõue, kuna mõlemad nõuded on suunatud sama kostja vastu ning need saab ühendada, nagu nähtub Euroopa Kohtu käsutuses olevast toimikust.
43 Eespool toodud kaalutlusi arvestades tuleb esitatud küsimusele vastata järgmiselt:
– Määruse nr 1215/2012 sätteid tuleb tõlgendada nii, et hagi kinkija teovõimetuse tõttu kinnisasja kinkelepingu tühisuse tuvastamiseks ei kuulu sama määruse artikli 24 punkti 1 kohaselt selle liikmesriigi kohtu erandlikku kohtualluvusse, kus kinnisasi asub, vaid selle suhtes on kohaldatav määruse artikli 7 punkti 1 alapunktis a ette nähtud valikuline kohtualluvus.
– Hagi kingisaaja omandiõiguse kohta tehtud kande kustutamiseks kinnistusraamatust kuulub sama määruse artikli 24 punktis 1 sätestatud erandlikku kohtualluvusse.

matches:
§ 380
§ 425
§ 431
§ 444
§ 9
§ 61
§ 61
kohus
§ 61
kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus


«Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtse programmdokumendi aastateks 2004-2006» meetme 2.4 «Turismi arendamine" osa "Keskvalitsuse turismiinvesteeringu projektid" tingimused ning toetuse kasutamise kava koostamise kord – Riigi Teataja
«Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtse programmdokumendi aastateks 2004-2006» meetme 2.4 «Turismi arendamine" osa "Keskvalitsuse turismiinvesteeringu projektid" tingimused ning toetuse kasutamise kava koostamise kord
«Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtse programmdokumendi aastateks 2004-2006» meetme 2.4 «Turismi arendamine" osa "Keskvalitsuse turismiinvesteeringu projektid" tingimused ning toetuse kasutamise kava koostamise kord - sisukord
§ 3 Alameetme eesmärk ja objekt
§ 5 Abikõlblikud kulutused
§ 6 Kulude abikõlblikkuse algus- ja lõppkuupäev
§ 7 Toetuse määr ning omafinantseerimise määr
2 KAVA KOOSTAMINE
§ 8 Kava
§ 9 Kava koostamine
§ 10 Projektide hindamine
§ 11 Kava muutmine
3 TÄISTAOTLUSE MENETLEMINE
§ 12 Nõuded täistaotlusele ja taotlejale
§ 13 Täistaotluse registreerimine ja läbivaatamine
§ 14 Taotleja ja täistaotluse vastavaks tunnistamine
§ 15 Taotleja kohustused
§ 16 Täistaotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus
§ 17 Toetuse saaja kinnitus toetuse kasutamiseks ja toetusest loobumine
§ 18 Täistaotluse rahuldamise otsuse muutmine
4 TOETUSEST VÄLJAMAKSETE TEOSTAMISE TINGIMUSED, TOETUSE SAAJA KOHUSTUSED NING SIHTASUTUSE ÕIGUSED
§ 19 Toetuse väljamaksmise tingimused
§ 21 Sihtasutuse õigused
Vastu võetud 13.04.2005 nr 44
RTL 2005, 45, 623
18.04.2006 RTL 2006, 35, 614 27.04.2006
14.07.2008 RTL 2008, 61, 869 26.07.2008
Määrus kehtestatakse « Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse » § 17 lõike 2 alusel.
[RTL 2008, 61, 869 - jõust. 26.07.2008]
Määrus kehtestab «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punktis 1 nimetatud arengukava «Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006» (edaspidi arengukava) 2. prioriteedi «Ettevõtluse konkurentsivõime» meetme number 2.4 «Turismi arendamine» osa «Keskvalitsuse turismiinvesteeringu projektid» (edaspidi alameede) toetuse taotlemise ja menetlemise, toetuse rahaliste vahendite kasutamise ning toetuse kasutamise kava (edaspidi kava) koostamise tingimused ja korra (edaspidi kord).
1) alameetme rakendusasutus on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium;
2) alameetme rakendusüksus on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (edaspidi S ihtasutus);
3) atraktsioon on turistidele atraktiivne ja ilma eelneva broneerimiseta külastajatele avatud sihtkoht, kus on võimalused meelelahutuseks, teadmiste täiendamiseks ning kus korraldatakse temaatilisi üritusi. Atraktsioonide peamisteks liikideks on mõisahooned ja mõisapargid, kindlused, loodusparkide ja rahvusparkide külastuskeskused, muuseumid ja galeriid, käsitöökojad, vaatetornid, botaanika- ja loomaaiad;
4) taotlus on on vormikohane kirjalik avaldus ja sellele lisatud dokumendid toetuse saamiseks. Taotlus jaguneb eel- ja täistaotluseks;
5) eeltaotlus on taotlus, milles esitatakse lühikokkuvõte projekti sisust, eesmärkidest, tegevustest, juhtimisest ning hinnanguline eelarve. Eeltaotlus on kava koostamise aluseks;
6) täistaotlus on taotlus, millega taotletakse toetust eeltaotluse alusel edasi arendatud, kavas sisalduva projekti kaasrahastamiseks;
7) projekt on taotluses kirjeldatud tegevus, mille kaasrahastamist taotletakse.
§ 3. Alameetme eesmärk ja objekt
(1) Alameetme eesmärk on suurendada Eesti kui reisisihi atraktiivsust ja pikendada välisturistide ööbimiste kestust, arendades välja välisturistidele huvipakkuvad atraktsioonid.
(2) Alameetme objektiks on järgmised atraktsioonid:
1) ministeeriumi valitsemisel olevad riigivaraks olevad või toetuse abil loodavad või parendatavad atraktsioonid;
2) atraktsioonid, mille loomiseks või parendamiseks vajalikule kinnisasjale on ministeeriumi kasuks seatud hoonestusõigus;
3) sihtasutuse või mittetulundusühingu omandis olevad või toetuse abil loodavad atraktsioonid, kui sihtasutuses või mittetulundusühingus teostab ministeerium asutaja- või liikmeõigusi.
(3) Alameetme raames toetatakse lõikes 2 toodud tingimustele vastavate ministeeriumide projekte.
(1) Alameetme raames toetatakse «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 17 lõike 2 alusel kinnitatud toetuse kasutamise kavas sisalduvate välisturistidele huvipakkuvate suuremahuliste turismi arendusprojektide elluviimist, mille arendamine loob eeldused ettevõtluse arengule lisateenuste väljaarendamise kaudu, motiveerib turistide liikumist Eestis ning soodustab külastusaja pikenemist.
(2) Projektide elluviimisel toetatakse järgmiseid tegevusi:
1) olemasolevate atraktsioonide parendamine või uute atraktsioonide loomine, sealhulgas projekteerimine, ehitamine, renoveerimine ja objektiga seotud infrastruktuuri arendamine Eestis;
2) punktis 1 nimetatud atraktsioonides ekspositsiooni loomine või olemasoleva ekspositsiooni parendamine.
§ 5. Abikõlblikud kulutused
(1) Alameetme raames on võimalik taotleda toetust järgmiste projektiga otseselt seotud kulutuste katmiseks kooskõlas §-s 7 sätestatud piirmääradega:
1) projekteerimise, ehitamise, renoveerimise ja siseviimistlusega seotud kulud;
2) objektiga seotud juurdepääsuteede ja parklate ehitamisele, haljastustöödele ning maastikuarhitektuurile tehtavad kulud;
3) turismiinfo viitade ja tahvlite hanke- ja paigalduskulud;
4) ekspositsiooni loomise või parendamisega seotud kulud;
5) turunduskulud;
6) kulud § 20 punktis 11 toodud kohustuse täitmiseks;
7) käibemaks käesoleva paragrahvi lõigetes 3–7 sätestatud tingimustel.
(2) Alameetme raames ei ole abikõlblikud järgmised kulutused:
1) kinnisvara ost;
2) üldkulud ning amortisatsioon;
3) trahvid, kohtukulud, viivised;
4) finants-, panga- ja kindlustuskulud;
5) projektijuhtimise kulud;
6) tehingud «Tulumaksuseaduse» mõistes seotud isikute vahel, välja arvatud, kui see on vältimatu projekti elluviimise seisukohast;
7) kulud, mille jaoks on saadud tagastamatut toetust teiste Euroopa Ühenduse või siseriiklike programmide raames;
8) muud toetatavate tegevustega mitte seotud või projekti elluviimise seisukohast põhjendamatud ja ebaolulised kulud.
(3) Käibemaks on abikõlblik, kui toetuse saaja ei ole käibemaksukohustuslane vastavalt «Käibemaksuseaduse» §-des 19 ja 20 sätestatule.
(4) Kui toetuse saaja muutub käibemaksukohustuslaseks vastavalt «Käibemaksuseaduse» §-le 19 või 20, peab ta sellest teavitama Sihtasutust. Käibemaksukohustuslaseks registreerimise järgselt esitatava §-s 19 toodud nõuete kohase maksetaotlusega koos tuleb esitada maksuhalduri tõend käibemaksukohustuslasena registreerimise kohta. Alates käibemaksukohustuslasena registreerimise kuupäevast on käibemaks kas abikõlbmatu või abikõlblik vastavalt §-le 3.
(5) Käibemaksukohustuslasest toetuse saaja puhul on käibemaks abikõlblik, kui projekti raames soetatakse kaupu ja teenuseid vaid maksuvaba käibe tarbeks või ettevõtlusega mitteseotud eesmärkidel, mille sisendkäibemaks ei kuulu mahaarvamisele vastavalt «Käibemaksuseaduse» § 29 lõikes 1 sätestatule. Maksuvaba käive on toodud «Käibemaksuseaduse» §-s 16.
(6) Käibemaks ei ole alameetmest rahastatava projekti raames abikõlblik, kui:
1) käibemaks on arvestatud või on võimalik arvestada maksukohustuslase poolt mahaarvatava sisendkäibemaksu hulka vastavalt «Käibemaksuseaduse» § 29 lõikes 1 sätestatule;
2) toetuse saaja kasutab proportsionaalset sisendkäibemaksu mahaarvamise meetodit vastavalt «Käibemaksuseaduse» §-s 33 sätestatule.
(7) Kui toetuse saaja kustutatakse käibemaksukohustuslasena registrist vastavalt «Käibemaksuseaduse» §-le 22, peab ta sellest teavitama Sihtasutust. Käibemaksukohustuslase staatuse muutmisele registreerimise järgselt esitatava §-s 19 toodud nõuete kohase maksetaotlusega koos tuleb esitada maksuhalduri tõend käibemaksukohustuslasena registrist kustutamise kohta. Juhul kui toetuse saaja ei ole Sihtasutust käibemaksukohustuslase staatuse muutumisest teavitanud, loetakse käibemaks jätkuvalt mitteabikõlblikuks.
§ 6. Kulude abikõlblikkuse algus- ja lõppkuupäev
(1) Kulude abikõlblikkuse algus- ja lõppkuupäev sätestatakse täistaotluse rahuldamise otsuses.
(2) Kulude abikõlblikkuse alguskuupäev ei või olla varasem kui kava kinnitamise aeg.
(3) [Kehtetu – RTL 2008, 61, 869 - jõust. 26.07.2008]
(4) Enne täistaotluse esitamise kuupäeva tehtud abikõlblikud kulud, mille hüvitamist taotletakse, peavad olema täistaotluses eraldi näidatud.
§ 7. Toetuse määr ning omafinantseerimise määr
(1) Toetuse minimaalne summa taotluse kohta on 15 miljonit Eesti krooni.
(2) Toetuse maksimaalne summa taotluse kohta on 30 miljonit Eesti krooni.
(3) Vähemalt 25% projekti abikõlblikest kogukuludest peab moodustama toetuse saaja omafinantseering avaliku sektori vahenditest.
(4) Avaliku sektori vahenditeks loetakse projekti finantseerimist:
1) riigi;
2) kohaliku omavalitsuse;
3) muu avalik-õigusliku juriidilise isiku;
4) või juriidilise isiku, kelle üle käesoleva lõike punktides 1–3 nimetatud isikud omavad «Konkurentsiseaduse» tähenduses valitsevat mõju, poolt.
(5) Kui projekti elluviimist finantseeritakse täiendavalt muudest kui avaliku sektori vahenditest, ei loeta seda täiendavat finantseeringut omafinantseeringu hulka.
2. peatükk KAVA KOOSTAMINE
§ 8. Kava
(1) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium korraldab koostöös Sihtasutusega arengukava perioodiks lisas 3 toodud vormi kohase kava koostamise. Kava koostatakse vastavuses arengukava meetme eesmärgiga ning Riigikogu 23. oktoobri 2002. a otsusega «Riikliku turismiarengukava aastateks 2002–2005 kinnitamine» (edaspidi riiklik turismiarengukava).
(2) Kava ning kava alusel toetatavate projektide hinnangulised maksumused projektide lõikes kinnitab Vabariigi Valitsus majandus- ja kommunikatsiooniministri ettepanekul.
§ 9. Kava koostamine
(1) Kava koostatakse ministeeriumide poolt esitatud eeltaotluste alusel. Eeltaotlus tuleb esitada lisas 1 toodud vormi kohaselt ning vormis loetletud lisadega Sihtasutusele nii paberkandjal kirjalikult kui elektroonilise koopiana. Sihtasutus teavitab ministeeriume eeltaotluste esitamise tähtpäevast kirjalikult.
(2) Iga ministeerium võib esitada Sihtasutusele kuni kaks eeltaotlust. Paragrahvi 3 lõike 2 punktis 2 toodud nõuet hoonestusõiguse olemasolu kohta arvestatakse eeldusel, et sellele vastavus peab olema tagatud täistaotluse esitamisel Sihtasutusele.
(3) Eeltaotluses sisalduva projekti kavasse lisamise tingimuseks on projekti vastavus § 12 lõike 4 punktides 2–5 toodud tingimustele. Paragrahvi 12 lõike 2 punktis 5 toodud nõuet omafinantseeringu olemasolu kohta arvestatakse eeldusel, et selle olemasolu peab olema tagatud täistaotluse esitamisel Sihtasutusele.
(4) Kava koostamisel lähtutakse järgmistest kriteeriumitest ja osakaaludest:
1) projekti vastavus riiklikule turismiarengukavale ning muudele arengukavadele, kuni 10% maksimaalsest koondhindest;
2) projekti olulisus ja mõju atraktsiooni konkurentsivõimele, sh mõju ettevõtluse ning piirkonna arengule üldiselt, kuni 35% maksimaalsest koondhindest;
3) projekti ettevalmistuse kvaliteet, sh tegevuste loogilisus, ajakava realistlikkus ning projekti meeskonna ja ekspertide kogemus valdkonnas, kuni 15% maksimaalsest koondhindest;
4) projekti eelarve põhjendatus ja projekti elluviimiseks vajalike täiendavate rahaliste vahendite olemasolu, kuni 10% maksimaalsest koondhindest;
5) projekti tulemuste jätkusuutlikkus, sh planeeritud turundustegevused ja kliendile suunatud tegevused, äriplaani realistlikkus, kuni 20% maksimaalsest koondhindest;
6) projekti kuuluvus lõikes 5 toodud eelistuse hulka, kuni 10% maksimaalsest koondhindest.
(5) Kava koostamisel eelistatakse projekte, mis aitavad kaasa turismiteenuste geograafia laiendamisele väljapoole Tallinna linna.
§ 10. Projektide hindamine
(1) Sihtasutus korraldab eeltaotlustes sisalduvatele projektidele § 9 lõikes 4 toodud kriteeriumidest lähtudes eskpertiisi tegemise ning edastab ekspertiisi tulemused koos eeltaotlustega Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile hiljemalt 30 tööpäeva jooksul § 9 lõikes 1 nimetatud tähtpäevast arvates.
(2) Majandus- ja kommunikatsiooniminister moodustab projektide hindamiseks ja kava eelnõu koostamiseks komisjoni, mille töösse võib vajadusel kaasata eksperte. Komisjon hindab projekte pärast Sihtasutuse poolt projektidele tehtud ekspertiisi tulemustega tutvumist lõigetes 4 ja 5 sätestatud korras.
(3) Eeltaotluses toodud andmete kontrollimiseks ja täiendamiseks võivad Sihtasutus, komisjon ja eksperdid küsida eeltaotluse esitanutelt lisainformatsiooni ja -dokumente.
(4) Projekte hinnatakse iga § 9 lõikes 4 toodud kriteeriumi osas skaalal 0–4. Projektide hindamisel teeb komisjon konsensusliku otsuse. Hindamise tulemusel koostatakse projektidest paremusjärjestuses nimekiri.
(5) Kava eelnõusse ei esitata projekte, mis saavad mis tahes § 9 lõike 4 punktides 1–5 toodud kriteeriumide osas hindeks 0.
(6) Komisjon esitab 20 tööpäeva jooksul Sihtasutuselt lõikes 1 nimetatud dokumentide saamisest arvates majandus- ja kommunikatsiooniministrile kava eelnõu, mis koosneb alameetme raames abikõlblike taotlejate loetelust, taotletava toetuse hinnangulisest maksumusest projektide lõikes ning projekti raames kavandatavatest tegevustest. Kava eelnõu sisaldab projektide põhinimekirja, arvestades alameetme eelarvet, ja projektide lisanimekirja.
§ 11. Kava muutmine
Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib teha Vabariigi Valitsusele ettepaneku kava muutmiseks, kui:
1) pärast toetuse väljamakseid kavas nimetatud projektidele jääb alameetme eelarvesse kasutamata vahendeid;
2) kava muutmine on vajalik muudest asjaoludest tulenevalt.
3. peatükk TÄISTAOTLUSE MENETLEMINE
§ 12. Nõuded täistaotlusele ja taotlejale
(1) Sihtasutus teavitab täistaotluse esitamise tähtpäevast kirjalikult ministeeriume, kelle projektid on kava paremusjärjestuses sellisel järjekohal, mille toetamiseks on alameetme eelarves vabasid vahendeid.
(2) Toetuse saamiseks esitatakse Sihtasutusele hiljemalt 120 tööpäeva jooksul lõikes 1 nimetatud teate saamisest arvates määruse lisas 2 toodud vormi kohane täistaotlus paberkandjal kirjalikult või digitaalselt allkirjastatuna elektrooniliselt. Täistaotluse paberkandjal esitamise korral esitatakse lisaks elektrooniliselt koopiad taotlusvormist ning võimaluse korral selle lisadest.
(3) Täistaotluse võib esitada kavas nimetatud ministeerium (edaspidi taotleja).
(4) Täistaotluses sisalduv projekt peab vastama järgmistele nõuetele:
1) projektiga teostatakse kavas nimetatud investeeringut;
2) projekti tulemusel valminud objekti ei ole kavas võõrandada vähemalt viie aasta jooksul toetusest viimase väljamakse tegemisest arvates;
3) projektis sisalduv ajakava peab võimaldama projekti alusel planeeritud tegevused ellu viia hiljemalt «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 19 lõike 1 punktis 5 sätestatud tähtajaks;
4) projekti lõppedes peab atraktsioon olema külastajatele avatud;
5) projekti elluviimiseks on olemas nõutav omafinantseering avaliku sektori vahenditest.
(5) Sõltuvalt projekti iseloomust lisatakse täistaotlusele järgmised dokumendid:
1) projekti äriplaan, sealhulgas turundusplaan;
2) projekti eelarve tegevuste lõikes kululiikide kaupa, mille koostamise aluseks on vähemalt kolme tarnija või tööde teostaja võrreldavad hinnapakkumised koos koopiatega hinnapakkumistest, maksumuste põhjendus või edukalt läbiviidud riigihanke tulemused;
3) atraktsiooni haldamisega kaasnevate iga-aastaste kulude ja tulude detailne analüüs kuni kahe aasta kohta projekti lõppemisest arvates;
4) ehituslik projektdokumentatsioon vähemalt ulatuses, mis võimaldab hinnata projekti teostatavust ning hanke väljakuulutamist;
5) ehitustööde hankedokumentatsioon;
6) ekspositsiooni tutvustus (eksponeerimisplaan);
7) ekspositsiooni hankedokumentatsioon;
8) kasutatud asjade ostu puhul müüja tõend selle kohta, et asjadega seoses ei ole eelneva 7 aasta jooksul antud siseriiklikku ega Euroopa Ühenduse toetust;
9) omandisuhet või hoonestusõiguse olemasolu kinnitavad dokumendid;
10) projekti elluviimiseks sõlmitud koostöökokkulepe;
11) projekti elluviimiseks vajalikud load ja kooskõlastused;
12) taotleja kinnitus nõutavate vahendite olemasolu kohta toetuse omafinantseerimiseks.
§ 13. Täistaotluse registreerimine ja läbivaatamine
(1) Täistaotluse menetlemise tähtaeg Sihtasutuses on kuni 20 tööpäeva täistaotluse Sihtasutuses registreerimisest arvates.
(2) Kui täistaotluse menetlemisel avastatakse selles esinevaid ebatäpsusi või puudusi, teavitatakse sellest viivitamatult taotlejat ja määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Puuduste kõrvaldamiseks antakse üldjuhul kuni 10 tööpäeva, mille võrra pikeneb täistaotluse menetlemise tähtaeg Sihtasutuses.
§ 14. Taotleja ja täistaotluse vastavaks tunnistamine
(1) Taotleja ja täistaotluse vastavuse kontrollimiseks hinnatakse taotleja ja täistaotluse vastavust kavale ja käesoleva määruse nõuetele.
(2) Taotleja ja täistaotluse vastavaks tunnistamise otsuse teeb Sihtasutuse juhatus. Taotleja ja täistaotluse vastavaks tunnistamise otsuse võib vormistada koos täistaotluse rahuldamise otsusega.
(3) Kui projekti raames kavandatud tegevused või muud projekti elluviimise seisukohast olulised tingimused erinevad sisult oluliselt eeltaotluses esitatust, võib Sihtasutus küsida Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi hinnangut muudatuste otstarbekuse ja vastavuse kohta kava koostamise aluseks olnud kriteeriumidega. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi negatiivse hinnangu korral täistaotlust vastavaks ei tunnistata.
(4) Lisaks lõikes 3 nimetatud juhule ei tunnistata täistaotlust vastavaks järgmistel juhtudel:
1) täistaotlus ei vasta kavale või määruse nõuetele;
2) täistaotluses on esitatud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid või kui taotleja mõjutab pettuse või ähvardusega või muul viisil õigusvastaselt otsuse tegemist (edaspidi valeandmed);
3) taotleja ei võimalda teostada täistaotluse nõuetele vastavuse kontrolli.
(5) Taotleja või täistaotluse nõuetele mittevastavusel teeb Sihtasutuse juhatus täistaotluse rahuldamata jätmise otsuse.
§ 15. Taotleja kohustused
1) vastama taotleja ja täistaotluse kohta esitatud küsimustele;
2) võimaldama teostada taotleja ja täistaotluse nõuetele vastavuse kontrolli ning esitatud andmete tegelikkusele vastavuse kontrolli;
3) esitama ettenähtud vormil, viisil ja tähtajaks nõutud informatsiooni;
4) teavitama viivitamatult kirjalikult kõigis esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada Sihtasutuse või taotleja poolt oma kohustuste täitmist;
5) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi ja esitama Sihtasutusele informatsiooni, mis võib mõjutada täistaotluse kohta otsuse tegemist.
§ 16. Täistaotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus
(1) Rahuldamisele kuuluvad kõik vastavaks tunnistatud täistaotlused, arvestades alameetme eelarve vabu vahendeid ning käesolevast paragrahvist tulenevaid erisusi.
(2) Sihtasutuse juhatus teeb täistaotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse kavas toodud eelistusjärjekorda ja toetuse hinnangulist maksumust arvestades. Projekte, mille rahastamiseks ei ole Sihtasutusele tähtpäevaks täistaotlusi esitatud, ei arvestata.
(3) Täistaotlus kuulub rahuldamisele osaliselt või täielikult. Täistaotluse osaline rahuldamine on lubatud üksnes põhjendatud juhtudel ning tingimusel, et projekti eesmärk on saavutatav. Täistaotluse osalisel rahuldamisel võib vähendada toetuse summat ning muuta toetatavaid tegevusi.
(4) Täistaotluse osaline rahuldamine on põhjendatud järgmistel juhtudel:
1) täistaotluse rahaline maht ületab täistaotluste rahastamise eelarve vaba jäägi;
2) alameetme eelarves avaneb vabasid vahendeid;
3) kui toetust on taotletud tegevustele või kulude katteks, mis ei ole projekti elluviimise seisukohast olulised, põhjendatud või abikõlblikud.
(5) Täistaotluse rahuldamata jätmise otsus tehakse § 14 lõikes 5 nimetatud alustel või juhul, kui käesolevast paragrahvist tulnevalt ei ole võimalik täistaotlust täielikult või osaliselt rahuldada.
(6) Kui kava põhinimekirjas olevat projekti sisaldava täistaotluse osas tehakse täistaotluse rahuldamata jätmise otsus või kui taotleja loobub toetuse taotlemisest või ei esita täistaotlust ettenähtud tähtpäevaks, läheb toetuse saamise võimalus üle lisanimekirjas prioriteetsuselt järgmisel kohal olevale projektile, arvestades alameetme eelarve vabasid vahendeid ning § 6 lõikes 3 ning § 12 lõike 4 punktis 3 ettenähtud tähtaegu.
(7) Täistaotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi, kohustusi ning seatakse tingimusi. Muuhulgas sätestatakse otsuses:
6) toetuse suurus summana Eesti kroonides ja osakaaluna projekti abikõlblikest kuludest;
7) otsus ettemakse või osalise ettemakse tegemise kohta;
8) kulude abikõlblikkuse algus- ja lõppkuupäev;
9) projekti ajakava ja riigieelarveliste väljamaksete prognoos eelarveaastate kaupa;
10) tähtaeg projekti elluviimiseks;
11) projekti teostamise tingimused;
12) projekti aruandlus.
(8) Täistaotluse rahuldamata jätmise otsuses märgitakse:
4) viide otsuse vaidlustamise võimaluse kohta.
(9) Täistaotluse rahuldamise ja rahuldamata jätmise otsused vormistatakse eraldi otsustena.
(10) Otsus täistaotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta toimetatakse toetuse saajani või taotlejani lihtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga 5 tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemist.
(11) Otsuse peale võib esitada vaide «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» §-s 22 sätestatud alusel ning vaie vaadatakse läbi «Haldusmenetluse seaduses» sätestatud korras.
§ 17. Toetuse saaja kinnitus toetuse kasutamiseks ja toetusest loobumine
(1) Toetuse saaja on kohustatud 10 tööpäeva jooksul täistaotluse rahuldamise otsuse kättesaamisest esitama Sihtasutusele kinnituskirja toetuse vastuvõtmise ja sihipärase kasutamise kinnitamise ning täistaotluse rahuldamise otsuses esitatud tingimustega nõustumise kohta.
(2) Kui toetuse saaja esitab avalduse toetusest loobumiseks või ei esita lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul kinnituskirja, tunnistab Sihtasutuse juhatus täistaotluse rahuldamise otsuse kehtetuks. Sel juhul läheb toetuse saamise võimalus üle lisanimekirjas prioriteetsuselt järgmisel kohal olevale projektile, arvestades alameetme eelarve vabasid vahendeid.
§ 18. Täistaotluse rahuldamise otsuse muutmine
(1) Toetuse saaja on kohustatud taotlema Sihtasutuselt täistaotluse rahuldamise otsuse muutmist, kui toetuse saaja soovib muuta:
1) projekti tegevusi;
2) projekti eelarvet, kui planeeritav muudatus on suurem kui 5% projekti eelarves konkreetsetele tegevustele ettenähtud eelarverea mahust;
3) projekti algus- või lõppkuupäeva ja kulude abikõlblikkuse algus- või lõppkuupäeva.
(2) Toetuse saajal ei ole õigust taotleda toetuse kogumaksumuse suurendamist ning projekti eesmärkide muutmist.
(3) Sihtasutus kiidab kavandatud muudatused heaks või keeldub muudatuste heakskiitmisest vastavalt kavandatavate muudatuste olulisusele ja iseloomule.
(4) Sihtasutuse juhatus teeb täistaotluse rahuldamise otsuse muutmise otsuse või keeldub vastava otsuse tegemisest, teavitades sellest toetuse saajat kirjalikult 20 tööpäeva jooksul kavandatavatest muudatustest teadasaamisest ja põhjendades keeldumist.
(5) Ärakiri täistaotluse rahuldamise otsuse muutmise otsusest toimetatakse toetuse saajale lihtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga 5 tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemist.
(6) Kui Sihtasutus ei kiida planeeritavaid muudatusi heaks, on toetuse saaja kohustatud projekti ellu viima vastavalt täistaotluse rahuldamise otsusele.
4. peatükk TOETUSEST VÄLJAMAKSETE TEOSTAMISE TINGIMUSED, TOETUSE SAAJA KOHUSTUSED NING SIHTASUTUSE ÕIGUSED
§ 19. Toetuse väljamaksmise tingimused
(1) Toetuse väljamaksed tehakse toetuse saajale vastavalt täistaotluse rahuldamise otsuses toodud tingimustele vastavalt «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 11 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud struktuuritoetuse väljamaksmise korrale.
(2) Toetuse saaja esitab toetuse väljamaksmiseks vastavasisulise taotluse (edaspidi maksetaotlus) vastavalt lõikes 1 nimetatud õigusaktile.
(3) Alameetme raames on võimalikud ettemaksed vastavalt lõikes 1 nimetatud õigusaktile. Ettemakse andmise ja suuruse otsustab Sihtasutus.
(4) Toetuse saajale toetuse väljamakse tegemise eelduseks on:
1) kulude abikõlblikkus ja vastavus määruses ning täistaotluse rahuldamise otsuses toodud tingimustele;
2) kulud on tehtud pärast kulude abikõlblikkuse alguskuupäeva ja enne abikõlblikkuse lõppkuupäeva.
(4) Toetuse saaja võib maksetaotluse esitada mitte sagedamini kui üks kord kuus.
(5) Sihtasutus teeb ettepaneku makseasutusele toetuse väljamaksmiseks hiljemalt 20 tööpäeva jooksul pärast toetuse saajalt maksetaotluse saamist.
Toetuse saaja tagab projekti juhtimise ja eduka elluviimise projekti täistaotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegade ja tingimuste kohaselt, sealhulgas:
1) kasutab toetust vastavuses esitatud täistaotluse ja täistaotluse rahuldamise otsusega;
2) tagab ehitamise omanikujärelevalve kooskõlas «Ehitusseadusega»;
3) järgib projektiga seotud hangete läbiviimisel «Riigihangete seaduse» nõudeid, kui toetuse saaja on ostja «Riigihangete seaduse» § 5 mõistes;
4) tagab projekti elluviimiseks vajalike õigusaktides ette nähtud lubade ja kooskõlastuste taotlemise ja saamise;
5) esitab Sihtasutuse poolt ettenähtud vormil, viisil ja tähtaja jooksul nõutud informatsiooni ja aruanded;
6) peab eraldi raamatupidamisarvestust toetuse ning omafinantseeringu kasutamise kohta ning tagab toetatava projekti kulude ja neid kajastavate kulu- ja maksedokumentide muudest kulu- ja maksedokumentidest selgelt eristatavuse;
7) annab kontrollija kasutusse kõik soovitud andmed ja dokumendid 3 tööpäeva jooksul arvates vastava nõude saamisest;
8) osutab riikliku järelevalve toimingute ja auditi kiireks läbiviimiseks igakülgset abi;
9) esitab Sihtasutusele vajalikud andmed toetuse lõpetamise deklaratsiooni koostamiseks;
10) tagab võrdsete võimaluste, keskkonnakaitsenõuete ja konkurentsireeglite järgimise;
11) näitab toetuse kasutamisel, et tegemist on struktuuritoetusega, kasutades selleks etteantud sümboolikat;
12) tagastab eraldatud toetuse eest soetatud vara (nii asjad kui õigused) võõrandamise või üleandmise korral projekti teostamise ajal ja kuni 5 aasta jooksul arvates toetuse saajale toetusest viimase makse tegemisest, võõrandatud või üleantud vara väärtusest toetusele vastava osa Sihtasutuse nõudmisel;
13) säilitab täistaotluse, toetuse ja projekti teostamisega seonduvat dokumentatsiooni vähemalt 2015. aasta 31. detsembrini;
14) informeerib kirjalikult viivitamatult Sihtasutust kõigis esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja poolt oma kohustuste täitmist, sealhulgas projekti teostamise käigus ilmnenud projekti negatiivse tulemuse suurest tõenäosusest või vältimatusest ning projekti edasise jätkamise kaheldavast otstarbekusest;
15) täidab muid õigusaktides ning käesolevas määruses sätestatud kohustusi.
§ 21. Sihtasutuse õigused
1) kontrollida projekti teostamist toetuse saaja territooriumidel, ruumides või mis tahes muul moel, samuti toetuse saaja raamatupidamist ning toetuse kasutamise tingimuste täitmist;
2) teostada riikliku järelevalve toiminguid ja/või auditit toetuse ja omafinantseeringu kasutamist kajastavate kulu- ja maksedokumentide, soetatud asjade ja teostatud tööde osas;
3) nõuda toetatava projekti tegevuste ja kulutuste kohta täiendavate asjakohaste andmete ja dokumentide esitamist;
4) vähendada toetust, kui toetuse saaja omafinantseering väheneb alla täistaotluse rahuldamise otsuses toodud määra;
5) tutvuda riigihanke läbiviimiseks vajalike dokumentide ja andmetega ning koosolekute protokollidega;
6) osaleda vaatlejana pakkumiste hindamisel ja töövõtulepingu sõlmimisele eelnevatel läbirääkimistel, mis on vajalikud riigihanke läbiviimiseks ja lepingu sõlmimiseks;
7) osaleda vaatlejana tööde teostamise käigus toimuvatel nõupidamistel ja koosolekutel;
8) tutvuda projekti ettevalmistamise ning tööde teostamise käigus loodavate dokumentidega;
9) algatada täistaotluse rahuldamise otsuse muutmist või kehtetuks tunnistamist;
10) lõpetada toetuse väljamaksmine ning nõuda toetuse osalist või täielikku tagastamist, kui toetuse saaja rikub «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduses» või määruses sätestatud tingimusi või kaldub muul viisil kõrvale taotluses või taotluse rahuldamise otsuses sätestatust;
11) teostada muid õigusaktides ning käesolevas määruses sätestatud toiminguid.
Märkus. Lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. (Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lg 2, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi 18.04.2005. a kiri nr 12-5-2/5063 ja riigisekretäri resolutsioon nr 17-1/0503433.)
MM_44 Lisa 1
MM_44 Lisa 2
MM_44 Lisa 3


Klassifikaatorite süsteem – Riigi Teataja
Klassifikaatorite süsteem - sisukord
§ 2 Klassifikaator
§ 3 Klassifikaatorite süsteem
§ 4 Statistikaameti ülesanded klassifikaatorite süsteemi koordineerimisel
§ 5 Klassifikaatorile esitatavad nõuded
§ 6 Klassifikaatori haldamine
§ 7 Klassifikaatori kehtestamine
§ 8 Klassifikaatori muutmine
§ 9 Klassifikaatori kehtetuks tunnistamine
§ 10 Klassifikaatori kasutamine
RT I 2008, 4, 27
Vastu võetud 10.01.2008 nr 11
Määrus kehtestatakse «Avaliku teabe seaduse» § 439 lõike 1 punkti 1 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse klassifikaatorite (klassifikatsioonide) süsteem ja selle koosseis ning klassifikaatorite haldamise kord.
(2) Klassifikaatorite süsteemi koordineeriv asutus on Statistikaamet.
§ 2. Klassifikaator
(1) Klassifikaator on riigi infosüsteemi kuuluvas andmekogus kasutatav täpselt kirjeldatud, üksteist välistavate ning number- või tähtkoodiga tähistatud kategooriate põhjalik ja korrastatud süsteem.
(2) Klassifikaatoriks käesoleva määruse mõistes ei loeta infosüsteemis kasutatavaid abivahendeid, nagu andmekogus registreeritavale andmeobjektile omistatavat identifitseerivat koodi, samuti andmekogu tarkvaralahenduses kasutatavat rakenduse toimimiseks vajalikku liigitust (rakenduse menüüd, veateadete liigitus jms) ja muid abivahendeid, kui nende alusel ei toimu andmevahetus riigi infosüsteemi kuuluvate andmekogude vahel.
(3) Iga klassifikaator on unikaalne.
(4) Iga klassifikaator on avalik, kui seadusega või muu õigusaktiga ei ole sätestatud teisiti.
§ 3. Klassifikaatorite süsteem
(1) Klassifikaatorite süsteem on klassifikaatorite haldamise ja kasutamise ühtsete põhimõtete kogum.
(2) Klassifikaatorite süsteem koosneb:
5) klassifikaatoreid väljastavatest andmeteenustest.
§ 4. Statistikaameti ülesanded klassifikaatorite süsteemi koordineerimisel
Statistikaamet klassifikaatorite süsteemi koordineerimisel:
1) nõustab klassifikaatorite haldajaid;
2) kooskõlastab klassifikaatoreid;
3) korraldab klassifikaatorite esitamiseks soovitatava XML mudeli väljatöötamist ja haldamist;
4) korraldab klassifikaatorite XML kujul kirjeldamise juhendi väljatöötamist ja haldamist;
5) tagab klassifikaatorite haldajate teavitamise muudatustest XML kujul kirjeldamise süsteemis;
6) korraldab klassifikaatoritega seotud üksikjuhtumite lahendamist.
§ 5. Klassifikaatorile esitatavad nõuded
(1) Klassifikaator registreeritakse riigi infosüsteemi halduse infosüsteemis (edaspidi RIHA).
(2) RIHA-sse kantavas klassifikaatori kirjelduses esitatakse järgmised andmed:
1) klassifikaatori täielik nimetus;
2) lühinimetus;
3) rahvusvaheline alusklassifikaator;
4) haldaja (registrikood);
5) õiguslik alus;
6) kehtiv seisund;
7) kehtivusaja algus;
8) kehtivusaja lõpp;
9) uuendamissagedus;
10) eelneva klassifikaatori nimetus;
11) klassifikaatori struktuuri kirjeldus;
12) lühiiseloomustus;
13) sidusklassifikaatorid;
14) klassifitseeritav valdkond;
15) viide klassifikaatorile;
16) viide klassifikaatori üleminekutabelile.
(3) Klassifikaator ja klassifikaatori üleminekutabelid peavad olema kättesaadavad XML kujul.
(4) Klassifikaator peab olema kättesaadav riigi infosüsteemi andmevahetuskihi (X-tee) kaudu.
§ 6. Klassifikaatori haldamine
(1) Klassifikaatori haldamine on klassifikaatori kehtestamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine.
(2) Klassifikaatorit haldab klassifikaatori registreerinud asutus või isik, kes võib vajadusel haldamise delegeerida mõnele teisele pädevale asutusele või isikule.
(3) Klassifikaatorite haldajate üle peetakse arvestust RIHA-s.
(4) Klassifikaatori haldaja tagab klassifikaatori, klassifikaatori kirjelduse ning muude klassifikaatoriga seotud dokumentide, nagu selgitavad märkused ja üleminekutabelid, avaliku elektroonilise kättesaadavuse, kui seadusega või muu õigusaktiga ei ole sätestatud teisiti.
§ 7. Klassifikaatori kehtestamine
(1) Klassifikaator kehtestatakse, kui tekib vajadus kasutada klassifikaatorit, mida veel ei ole kehtestatud ja millel puudub haldaja.
(2) Enne klassifikaatori kehtestamist kontrollib klassifikaatori haldaja RIHA kaudu klassifikaatori nimetuse unikaalsust ning võrdleb loodavat klassifikaatorit varem kehtestatud klassifikaatoritega.
(3) Klassifikaatori haldaja tagab rahvusvahelise klassifikaatori alusel väljatöötatud klassifikaatori ühilduvuse rahvusvahelise klassifikaatoriga ja fikseerib vastava viite rahvusvahelisele klassifikaatorile.
(4) Klassifikaatori haldaja registreerib kehtestatava klassifikaatori RIHA-s, mille kaudu saadetakse see kooskõlastamiseks Statistikaametile. Statistikaamet kooskõlastab või jätab selle põhjendatult kooskõlastamata 20 tööpäeva jooksul klassifikaatori kooskõlastamisele esitamise päevast arvates.
(5) Klassifikaator loetakse kehtestatuks, kui Statistikaamet on klassifikaatori RIHA kaudu kooskõlastanud.
§ 8. Klassifikaatori muutmine
(1) Klassifikaatori muutmisena käsitatakse klassifikaatori kirjelduses sisalduvate andmete muutmist ja klassifikaatoris sisuliste muudatuste tegemist ning vormi-, keele- ja trükivigade parandamist. Klassifikaatoris sisuliste muudatuste tegemisega kaasneb klassifikaatori uue versiooni loomine.
(2) Klassifikaatori muutmise algatab klassifikaatori haldaja vastava vajaduse tekkimisel. Klassifikaatori muutmise aluseks on seaduse või muu õigusaktiga kehtestatud muudatused, RIHA vastutava töötleja, Statistikaameti või klassifikaatori kasutaja põhjendatud ettepanek või vastava rahvusvahelise alusklassifikaatori muutmine.
(3) Klassifikaatori kirjelduses sisalduvate andmete ja klassifikaatori sisuliseks muutmiseks saadab klassifikaatori haldaja muutmise ettepaneku RIHA kaudu Statistikaametile kooskõlastamiseks.
(4) Statistikaamet kooskõlastab lõikes 3 kirjeldatud klassifikaatori muutmise või jätab selle põhjendatult kooskõlastamata 20 tööpäeva jooksul klassifikaatori muutmise kooskõlastamisele esitamise päevast arvates.
(5) Klassifikaatori vormi-, keele- ja trükivigade parandamiseks klassifikaatori muutmist Statistikaametiga kooskõlastama ei pea.
(6) Statistikaamet võib põhjendatud juhtudel lubada klassifikaatori haldajal teha muudatusi ilma lõike 3 kohase kooskõlastuseta. Sellise loa kohta tehakse vastav märge RIHA-sse.
(7) Klassifikaatori muutmisest teavitatakse RIHA kaudu kõiki registreerunud klassifikaatori kasutajaid vähemalt üks kuu enne klassifikaatori uue versiooni kehtivusaja algust, kui seadus või muu õigusakt ei näe ette teisiti.
(8) Klassifikaatori haldaja tagab klassifikaatori muutmisel seose eelnevalt kehtestatud klassifikaatori ja klassifikaatori uue versiooni vahel, luues vastavad üleminekutabelid.
§ 9. Klassifikaatori kehtetuks tunnistamine
(1) Klassifikaatori kehtetuks tunnistamise algatab klassifikaatori haldaja, põhjendades kehtetuks tunnistamise vajadust ja edastades vastava ettepaneku RIHA kaudu Statistikaametile kooskõlastamiseks.
(2) Statistikaamet kooskõlastab klassifikaatori kehtetuks tunnistamise või jätab selle põhjendatult kooskõlastamata 20 tööpäeva jooksul klassifikaatori kehtetuks tunnistamise kooskõlastamisele esitamise päevast arvates.
(3) Klassifikaatori kehtetuks tunnistamisest teavitab klassifikaatori haldaja RIHA kaudu kõiki registreerunud klassifikaatori kasutajaid ja teeb RIHA-s vastavad muudatused.
§ 10. Klassifikaatori kasutamine
(1) Riigi infosüsteemi kuuluvas andmekogus on RIHA-s registreeritud klassifikaatorite kasutamine kohustuslik.
(2) Muude andmekogude puhul on klassifikaatorite kasutamine soovituslik.
Käesoleva määruse jõustumisel viiakse kasutusel olevad klassifikaatorid vastavusse käesolevas määruses sätestatud nõuetega ja registreeritakse RIHA-s 6 kuu jooksul määruse jõustumise päevast arvates.


3. mai 1728 – algas loosungite väljajagamine Herrnhutis
26. mai - Misjoniohvri nädal
1. mai 2. paasakolmapäev Ap 5:17-26; Ps 34:2-3,4-5,6-7,8-9; Jh 3:16-21 R: Armetu hüüdis, ja Issand kuulis teda. või p. Joosep, töömees
2. paasakolmapäev R: Issand, kinnita meie kätetööd.
2. mai p. Athanasius, piiskop ja Kiriku doktor Ap 5:27-33; Ps 34:2+9,17-18,19-20; Jh 3:31-36 R: Armetu hüüdis, ja Issand kuulis teda.
3. mai P-D APOSTLID FILIPPUS JA JAAKOBUS, KIRIKUPÜHA 1Kr 15:1–8; Ps 19:2–3,4–5ab; Jh 14:6–14 R: Üle kogu ilmamaa käib nende kõla.
4. mai 2. paasalaupäev Ap 6:1-7; Ps 33:1-2,4-5,18-19; Jh 6:16-21 R: Sinu heldus, Issand, olgu meie peal, nõnda nagu me ootame Sind.
5. mai ÜLESTÕUSMISAJA 3. PÜHAPÄEV Ap 5:27b-32,40b-41; Ps 30:2+4,5-6,11-12ab+13cd; Ilm 5:11-14; Jh 21:1-19 või Jh 21:1-14 R: Sind, Issand, ma ülistan, sest Sina tõid mu välja hädast.
6. mai 3. paasaesmaspäev Ap 6:8-15; Ps 119:23-24,26-27,29-30; Jh 6:22-29 R: Õndsad on need, kelle elutee on laitmatu.
7. mai 3. paasateisipäev Ap 7:51-8:1a; Ps 31:3cd-4,6+7c+8a,17+21ab; Jh 6:30-35 R: Issand, Sinu kätte ma usaldan oma vaimu.
8. mai 3. paasakolmapäev Ap 8:1b-8; Ps 66:1b-3ab,4-5,6-7a; Jh 6:35-40 R: Hõisake Jumalale, kõik ilmamaa.
9. mai 3. paasaneljapäev Ap 8:26-40; Ps 66:8-9,16-17,20; Jh 6:44-51 R: Hõisake Jumalale, kõik ilmamaa.
† isa Andrejs Pavlovskis OFMCap (2000, Riia)
10. mai 3. paasareede Ap 9:1-20; Ps 117:1,2ab; Jh 6:52-59 R: Kuulutage evangeeliumi kogu maailmale.
11. mai 3. paasalaupäev Ap 9:31-42; Ps 116:12-13,14-15,16-17; Jh 6:60-69 R: Kuidas ma tasun Issandale kõik Tema heateod minu vastu?
12. mai ÜLESTÕUSMISAJA 4. PÜHAPÄEV Ap 13:14,43b-53; Ps 100:2,3,5; Ilm 7:9,14b-17; Jh 10:27-30 R: Me oleme Issanda rahvas ja Tema kari.
13. mai 4. paasaesmaspäev Ap 11:1-18; Ps 42:2-3.43:3,4; Jh 10:1-10 R: Mu hing januneb elava Jumala järele. või Fatima maarjapäev
14. mai P. APOSTEL MATTIAS, KIRIKUPÜHA Ap 1:15–17,20–26; Ps 113:1bc-2,3–4,5–6,7–8;Jh 15:9–17 R: Issand pani ta istuma oma rahva õilsate kõrvale.
15. mai 4. paasakolmapäev Ap 12:24-13:5a; Ps 67:2-3,5,6+8; Jh 12:44-50 R: Jumal, Sinule laulgu tänu rahvad, Sinule laulgu tänu kõik rahvad.
16. mai 4. paasaneljapäev Ap 13:13-25; Ps 89:2-3,21-22,25+27; Jh 13:16-20 R: Ma laulan Issanda heldusest igavesti.
17. mai 4. paasareede Ap 13:26-33; Ps 2:6-7,8-9,10-11; Jh 14:1-6 R: Sina oled mu Poeg, täna ma sünnitasin sinu.
18. mai 4. paasalaupäev Ap 13:44-52; Ps 98:1,2-3ab,3cd-4; Jh 14:7-14 R: Maa on näinud oma Päästjat. või p. Johannes I, paavst ja märter
19. mai ÜLESTÕUSMISAJA 5. PÜHAPÄEV Ap 14:21b-27; Ps 145:8-9,10-11,12-13ab; Ilm 21:1-5a; Jh 13:31-33a,34-35 R: Ma kiidan Sind kõrgeks, mu Jumal ja kuningas.
20. mai 5. paasaesmaspäev Ap 14:5-18; Ps 115:1-2,3-4,15-16; Jh 14:21-26 R: Mitte meile, Issand, vaid oma nimele anna au. või Siena p. Bernardino, preester
21. mai 5. paasateisipäev Ap 14:19-28; Ps 145:10-11,12-13ab,21; Jh 14:27-31a R: Las Sinu usklikud kuulutavad Sinu riigist. või p-d Christophorus Magallanes, preester ja märter, ja kaaslased, märtrid
22. mai 5. paasakolmapäev Ap 15:1-6; Ps 122:1bc-2,3-4ab,4bc-5; Jh 15:1-8 R: Läheme rõõmuga Issanda kotta. või Cascia p. Rita, orduõde
23. mai 5. paasaneljapäev Ap 15:7-21; Ps 96:1-2a,2b-3,10; Jh 15:9-11 R: Jutustage rahvaste seas Issanda au.
24. mai 5. paasareede Ap 15:22-31; Ps 57:8-9,10-12; Jh 15:12-17 R: Ma tahan Sind tänada rahvaste seas, Issand.
25. mai 5. paasalaupäev Ap 16:1-10; Ps 100:1b-2,3,5; Jh 15:18-21 R: Hõisake Issandale, kõik ilmamaad. või p. Gregorius VII paavst või p. Maria Magdalena de Pazzi, neitsi või p. Auväärne Beda, preester ja Kiriku doktor
26. mai ÜLESTÕUSMISAJA 6. PÜHAPÄEV Ap 15:1-2,22-29; Ps 67:2-3,5,6+8; Ilm 21:10-14,22-23; Jh 14:23-29 R: Jumal, Sinule laulgu tänu kõik rahvad.
27. mai 6. paasaesmaspäev Ap 16:11-15; Ps 149:1bc-2,3-4,5-6a+9b; Jh 15:26–16:4a R: Issandal on hea meel oma rahvast. või Canterbury p. Augustinus, piiskop
28. mai 6. paasateisipäev Ap 16:22-34; Ps 138:1bc-2a,2b-3,7e-8; Jh 16:5-11 R: Issand, Sinu parem käsi aitab mind.
29. mai 6. paasakolmapäev Ap 17:15,22-18:1; Ps 148:1bc-2,11-12,13-14abcd; Jh 16:12-15 R: Taevas ja maa on täis Sinu kirkust.
30. mai KRISTUSE TAEVAMINEMISE SUURPÜHA Ap 1:1-11; Ps 47:2-3,6-7,8-9; Ef 1:17-23; Lk 24:46-53 R: Jumal läks üles rõõmuhõisetel, Issand läks üles pasunahäältel.
31. mai PÜHIMA NEITSI MAARJA KÜLASKÄIGUPÜHA (HEINAMAARJAPÄEV) Sf 3:14–18 või Rm 12:9–16ab; [ps] Js 12:2–3,4bcde,5–6; Lk 1:39–56 R: Iisraeli Püha on teie keskel suur.
1. Kolmapäev LNK lastetöö konverents, Tallinn, Kevadpüha, Apostlite Filippuse ja Jaakobus Noorema päev e viilipipäev Õp 6:1-11 Kauplemine talentidega
2. Neljapäev Mt 25:14-30 Kauplemine talentidega
3. Reede 2Tm 1:6-18 Kauplemine talentidega
4. Laupäev EKB Liidu naiste kevadkonverents, Tallinn 1Pt 4:1-11 Kauplemine talentidega
5. Pühapäev Ühinenud piibliseltside palve- ja ohvripäev Jh 21:1-19; Ap 5:27-32; Ps 30:2-13; Ilm 5:11-14 Taevane juhtimine
6. Esmaspäev 4Ms 10:11-36 Taevane juhtimine
7. Teisipäev Jos 24:1-15 Taevane juhtimine
8. Kolmapäev Rt 4:1-22 Taevane juhtimine
9. Neljapäev Euroopa päev zx 1Sm 9:14-27 Taevane juhtimine
10. Reede Ap 16:1-10 Taevane juhtimine
11. Laupäev Ap 18:18-28 Taevane juhtimine
12. Pühapäev EMADEPÄEV zx Jh 10:27-30; Ap 13:43-52; Ps 100:1-6; Ilm 7:14-17 Jeesus tervendab haigeid
Kiviõli Baptistikogudus (80)
13. Esmaspäev Mk 1:21-28 Jeesus tervendab haigeid
14. Teisipäev Lk 8:40-56 Jeesus tervendab haigeid
15. Kolmapäev Jh 9:1-25 Jeesus tervendab haigeid
16. Neljapäev Mt 8:1-10 Jeesus tervendab haigeid
17. Reede Mt 9:1-8 Jeesus tervendab haigeid
18. Laupäev Lk 7:1-10 Jeesus tervendab haigeid
19. Pühapäev Jh 13:31-35; Ap 14:21-27; Ps 145:8-13; Ilm 21:1-5 Jumalakartlikud naised
Mooste Baptistikogudus, Tallinna Kalju Baptistikogudus (135), Valga Betaania Baptistikogudus
20. Esmaspäev Ap 16:11-15 Jumalakartlikud naised
21. Teisipäev Vanematekogu koosolek 1Ms 21:8-21 Jumalakartlikud naised
22. Kolmapäev Rt 1:1-22 Jumalakartlikud naised
23. Neljapäev Ap 1:4-11 Jumalakartlikud naised
24. Reede Õp 31:10-31 Jumalakartlikud naised
25. Laupäev Est 4:1-17 Jumalakartlikud naised
26. Pühapäev Ülemaailmne evangeeliumipäev Jh 14:23-29; Ap 15:22-29; Ps 67:2-8; Ilm 21:10-23 Pühakirja alusel
Lihula Baptistikogudus, Palivere EK Vabakogudus, Rakvere Karmeli Kogudus (125), Tapa EKB Kogudus
27. Esmaspäev Ps 119:80-96 Pühakirja alusel
28. Teisipäev Õp 8:1-17 Pühakirja alusel
29. Kolmapäev 5Ms 17:14-20 Pühakirja alusel
30. Neljapäev Kristuse taevaminemise püha Rm 10:8-21 Pühakirja alusel
31. Reede Meeste palveöö, Avispea Jk 2:14-26 Pühakirja alusel


§ 4 Mõisted ja põhimõtted
2 Pere sissetulekust mittesõltuvate toetuste liigid
§ 6 Hõbelusikas vastsündinule
§ 8 Ranitsatoetus
§ 9 Õpilaste sõidutoetus
§ 10 Jõulupakkide toetus
§ 11 Eakate juubeli- ja sünnipäevatoetus
§ 12 Toetus Tšernobõli AEJ avarii likvideerimises osalenud isikutele
§ 13 Erakorraline toetus
3 Pere sissetulekust sõltuvate toetuste liigid
§ 14 Lastele suunatud toetused
§ 15 Kodukütte toetus
§ 16 Täisealiste ravimite, raviteenuste ja abivahendite toetus
§ 17 Sotsiaaltoetus raske majandusliku olukorra tõttu
4 Toetuse taotlemine, menetlemine, määramine ja maksmine ning toetuse andmisest keeldumine ja tagastamine
§ 19 Toetuse taotlemise tähtaeg
§ 20 Taotluste menetlemine ja määramine
§ 22 Sotsiaaltoetuse andmisest keeldumine
§ 23 Alusetult saadud toetuste tagasinõudmine
§ 24 Vaide esitamine
5 Riigieelarvest makstavad toetused
§ 25 Toimetulekutoetus
§ 26 Riigieelarvest makstav perekonna sissetulekust sõltuv toetus
RT IV, 03.05.2018, 13
Vastu võetud 24.04.2018 nr 36
(1) Määrusega kehtestatakse Kastre valla elanikele valla eelarve ja riigieelarvest Kastre vallale toetuste määramiseks ja maksmiseks ning sotsiaaltoetuste ja –teenuste osutamiseks eraldatud vahenditest makstavate sotsiaaltoetuste (edaspidi toetus) liigid ning toetuse taotlemise, määramise ja maksmise tingimused ja kord.
(2) Valla eelarvest makstavad toetused jagunevad sissetulekust mittesõltuvateks ja sissetulekust sõltuvateks sotsiaaltoetusteks.
(3) Toetuste suurused kinnitab Kastre Vallavolikogu (edaspidi volikogu).
(4) Toetuste taotluste vormid kinnitab Kastre Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
Sotsiaaltoetuse maksmise eesmärk on toetada taotleja ja tema perekonna toimetulekuvõimet.
1) isik, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Kastre vald;
2) sotsiaalhoolekande seaduse § 5 lõigetes 2–5 nimetatud juhtudel.
(2) Toetust võib taotleda toetust vajava isiku huvides eestkostja, hooldaja, sotsiaaltöötaja või muu isik, kellel on andmeid Kastre vallas elava abivajava isiku kohta.
§ 4. Mõisted ja põhimõtted
(1) Sotsiaaltoetus on isiku või perekonna toimetuleku soodustamiseks antav rahaline või mitterahaline hüvitis.
(2) Sissetulekust mittesõltuvad toetused on toetused, mille eesmärk on tagada sotsiaalne kaitse ja mille puhul hüvitatakse kulud konkreetse sündmuse esinemisel või kulude tekkimisel ja isiku abivajadust eraldi ei hinnata.
(3) Sissetulekust sõltuvad toetused on toetused, mille eesmärk on pakkuda täiendavat toetust abivajaduse ilmnemisel ning mille puhul hinnatakse iga konkreetse juhtumi puhul isiku ja tema perekonna toimetulekut ning vajadust konkreetse abimeetme järgi.
(4) Sissetulekust sõltuva sotsiaaltoetuste määramisel:
1) lähtutakse esmajärjekorras isiku abivajadusest;
3) toetuse saamise aluseks on taotleja tegelik abivajadus ning toetuse saaja ja tema perekonnaliikmete sissetulekud;
4) toetuse määramisel loetakse perekonnaliikmeteks abielus või abielulistes suhetes olevad samas eluruumis elavad isikud, nende abivajavad lapsed ja vanemad või muud üht või enamat tuluallikat ühiselt kasutavad või ühise majapidamisega isikud;
5) on toetusele õigustatud isik, kelle taotlemisele eelnenud 4 kalendrikuu keskmine netosissetulek perekonnaliikme kohta on alla riiklikult kehtestatud toimetulekupiiri kahekordset määra.
2. peatükk Pere sissetulekust mittesõltuvate toetuste liigid
Sünnitoetuse maksmise kord on kehtestatud Kastre Vallavolikogu määrusega.
§ 6. Hõbelusikas vastsündinule
(1) Hõbelusikas on asjaline toetus, mille õigus on kõigil sünnitoetuse 1.osa saanud Kastre valla vastsündinutel lastel.
(2) Nimeline hõbelusikas kingitakse valla vastsündinutele vallavanema vastuvõtul tingimusel, et lapse registrijärgne elukoht sündmuse eel on Kastre vallas.
Matusetoetuse maksmise kord on kehtestatud Kastre Vallavolikogu määrusega.
§ 8. Ranitsatoetus
(1) Toetus makstakse lapsevanemale, eestkostjale või perehoolduslepingu alusel last hooldavale isikule lapse Kastre valla koolide, muukeelse või erivajadustega laste õppeasutuse 1. klassi õppima asumisel tingimustel, et vähemalt üks lapsevanem ning kooli õppima asuv laps on rahvastikuregistri andmetel toetuse väljamaksmise hetkel Kastre valla elanikud.
(2) Ranitsatoetuse avaldusi võetakse vastu ja toetusi makstakse välja ajavahemikul 20. august kuni 31. oktoober.
§ 9. Õpilaste sõidutoetus
(1) Kastre valla koolides õppivatele õpilastele, kes kasutavad õppeasutusse ja tagasi sõitudeks ühistransporti, väljastatakse taotluse alusel olenevalt kasutusregulaarsusest kiipkaart või kompenseeritakse sõidupiletite maksumus ühistranspordi sõidupiletite alusel. Taotlus kiipkaardi saamiseks või sõidupiletite kompenseerimiseks esitatakse piirkonna sotsiaaltööspetsialistile, kes korraldab sõidutoetuse maksmise ja kiipkaartide kätte toimetamise.
(2) Väljaspool Kastre valda õppivatele muukeelse põhikooli, erikooli ja gümnaasiumi õpilastele väljastatakse olenevalt kasutusregulaarsusest kiipkaart või kompenseeritakse sõidu maksumus õppeasutusse ja tagasi ühistranspordi piletite alusel. Täiskasvanute gümnaasiumi õpilastele hüvitatakse sõidu maksumus kuni 19-aastaseks saamiseni. Toetuse saamiseks esitatakse piirkonna sotsiaaltööspetsialistile taotlus.
(3) Väljaspool Tartu maakonda õppivatele põhikooli ja gümnaasiumi õpilastele, kes õpivad munitsipaal- või erikoolides, kompenseeritakse sõidu maksumus õppeasutusse ja tagasi ühistranspordi piletite alusel kuni kahe sõidukorra eest kuus. Toetuse saamiseks esitatakse piirkonna sotsiaaltööspetsialistile taotlus.
(4) Ühistranspordiga hõlmamata piirkonnas, kui vahemaa lähima koolini või bussipeatuseni on üle 3 km, makstakse nimetatud vahemaa läbimise eest õpilase vanemale sõidutoetust. Toetuse määramisel lähtutakse lähima kooli või bussipeatuse ja koduvahelise teekonna pikkusest ning vajadusel võib sotsiaaltööspetsialist kontrollida koolikohustuse täitmist. Toetuse saamiseks esitab lapsevanem taotluse.
§ 10. Jõulupakkide toetus
(1) Jõulupakkide toetus on asjaline toetus, mille saamise õigus on kõigil Kastre valla eelkooliealistel lastel ja Kastre valla koolieelsetes munitsipaallasteasutustes käivatel lastel ning asendushooldusel olevatel lastel.
(2) Jõulupakkide kätte toimetamise korraldab valla sotsiaalosakond.
§ 11. Eakate juubeli- ja sünnipäevatoetus
(1) Juubeli- ja sünnipäevatoetust makstakse isikutele alates 75. eluaastast iga viie aasta järel ja alates 90.eluaastast igal järgneval sünnipäeval.
(2) Juubelitoetuste kätte toimetamise korraldab valla sotsiaalosakond.
§ 12. Toetus Tšernobõli AEJ avarii likvideerimises osalenud isikutele
(1) Tšernobõli AEJ avarii likvideerimises osalenud isikutele määratakse taotluse alusel ravimitoetus, raviteenuse ja abivahendite toetus kulude osaliseks või täielikuks hüvitamiseks.
(2) Ravimite, raviteenuste ja abivahendite toetus makstakse taotlejale välja kuludokumentide alusel.
§ 13. Erakorraline toetus
(1) Toetust makstakse isikule või perekonnale, kes on sattunud kriisiolukorda loodusõnnetuse, tulekahju, kuriteo jms tõttu.
(2) Toetuse määr ja abi osutamine sõltub konkreetsest juhtumist ning isiku olukorrast. Toetuse määramiseks võib vallavalitsus küsida lisadokumente.
3. peatükk Pere sissetulekust sõltuvate toetuste liigid
§ 14. Lastele suunatud toetused
(1) Koolieelse lasteasutuse kohamaksu ja toiduraha toetus:
1) koolieelses lasteasutuses või lapsehoius käiva lapse kohamaksu ja toidutoetust määratakse kuni üheks õppeaastaks lapse toiduraha ja lapsevanema osalustasu osaliseks või täielikuks hüvitamiseks.
(2) Koolitoidutoetus:
1) koolitoidutoetus on toetus, mida makstakse peredele laste hommikusöögi, koolilõuna ja pikapäevarühma toidukulude katmiseks;
2) toetus määratakse kuni üheks õppeaastaks koolitoidu täieliku või osalise maksumuse hüvitamiseks;
3) toetus kantakse koolipidaja või koolides toitlustamist korraldava ettevõtte arvelduskontole esitatud arvete alusel.
(3) Prillitoetus:
1) laste prillitoetus määratakse eelkooliealistele lastele ning kuni 18-aastastele õppuritele prilliklaaside maksumuse hüvitamiseks;
2) toetust makstakse kuludokumendi alusel üks kord aastas.
(4) Ravimite, abivahendite, raviteenuste toetus:
1) Ravimite, abivahendite, raviteenuste toetust makstakse eelkooliealistele lastele ning kuni 18-aastastele lastele ravimite, abivahendite ja raviteenuste maksumuse hüvitamiseks;
2) toetust makstakse kuludokumentide alusel.
(5) Sotsiaaltoetus lastele:
Ühekordne toetus, mida makstakse perekondadele laste laagrituusikute, õppevahendite, riiete, jalanõude ja muu hädavajaliku ostmiseks või kooli lõpetamisega seotud kulutuste osaliseks või täielikuks tasumiseks.
§ 15. Kodukütte toetus
Kodukütte toetust on võimalik taotleda küttematerjali soetamiseks mitte-kaugküttesüsteemiga eluruumi kasutajale. Koduküttetoetus on ühekordne toetus üksi elavale isikule ja/või tema perekonnale. Kodukütte toetuse määramisel võetakse aluseks leibkonna liikmete arv.
§ 16. Täisealiste ravimite, raviteenuste ja abivahendite toetus
(1) Toetus määratakse toimetulekuraskustes (k.a ravikindlustuseta isikud) olevatele isikutele raviteenuse saamise, retseptiravimite ostmise, abivahendi soetamise või rentimise omaosaluse kulude osaliseks või täielikuks kompenseerimiseks.
§ 17. Sotsiaaltoetus raske majandusliku olukorra tõttu
Ühekordne sotsiaaltoetus määratakse toimetulekuraskustes isikule hädavajalike kulutuste osaliseks katmiseks.
4. peatükk Toetuse taotlemine, menetlemine, määramine ja maksmine ning toetuse andmisest keeldumine ja tagastamine
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja vallavalitsusele vormikohase taotluse.
(2) Taotlust ei ole vallavalitsusele vajalik esitada käesolevas määruses §-des 6, 10 ja 11 sätestatud toetuste puhul.
(3) Kui toetuse taotlusele ei ole lisatud kõiki vajalikke dokumente, annab taotlust menetlev ametnik taotlejal teada, millised dokumendid tuleb taotlusele lisada ja määrab puuduste kõrvaldamiseks tähtaja.
§ 19. Toetuse taotlemise tähtaeg
Toetust on õigustaotleda kahe kuu jooksul pärast nende kulutuste tegemist, milleks toetust taotletakse või pärast sündmust, mille korral toetust makstakse (v.a § 8 toodud juhul).
§ 20. Taotluste menetlemine ja määramine
(1) Sissetulekust mittesõltuvad toetused:
1) Käesoleva määruse § 8, § 9 ja § 12 korral kontrollib sotsiaalosakond taotluse vastavust kehtestatud tingimustele ning määrab toetuse hiljemalt 10 tööpäeva jooksul. Taotluse mitterahuldamise otsustab vallavalitsus korraldusega.
2) Käesoleva määruse § 6, § 10 ja §11 korral määratakse toetused registritest tulenevate andmete põhjal.
1) Sotsiaalosakond menetleb taotlust ja hindab (kodukülastus, vestlus, majandusliku olukorra analüüs) taotleja abivajadust ja taotluse põhjendatust.
2) Sotsiaalosakond teeb abivajaduse hindamise analüüsist tulenevalt vallavalitsusele ettepaneku toetuse määramise või määramata jätmise ning toetuse suuruse kohta.
3) Otsus toetuse määramise või määramata jätmise kohta tehakse 10 tööpäeva jooksul alates nõuetekohase taotluse ja muude vajalike dokumentide laekumisest.
(3) Käesoleva määruse § 13 - §17 nimetatud toetuse taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või mitterahuldamise otsustab vallavalitsus korraldusega.
(4) Vallavalitsusel on õigus rahaliste vahendite olemasolu korral põhjendatud juhtudel ja kaalutlusotsuse alusel teha erandeid määrusega kehtestatud toetuste määramise tingimustes. Erandi tegemise otsustab vallavalitsus korraldusega.
1) kantakse toetuse saaja arvelduskontole;
2) põhjendatud juhul taotleja poolt volitatud isiku arvelduskontole;
4) kasutatakse taotleja sihtotstarbeliste maksete kompenseerimiseks, arvete või teenuste eest tasumiseks.
§ 22. Sotsiaaltoetuse andmisest keeldumine
(1) Toetuse andmisest võib keelduda ja taotluse jätta rahuldamata juhul, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
3) perekonna sissetulekust sõltuvate toetuste puhul, kui taotleja või tema pereliikmete kasutuses või omandis olevad vallas- ja kinnisasjad tagavad temale või tema pereliikmetele toimetulekuks piisavad elatusvahendid;
7) taotlejal on täitmata rahalisi kohustusi Kastre valla ees;
8) taotleja ja tema pereliikmete või leibkonna sissetulekud ületavad kahekordset kehtestatud toimetulekupiiri.
(2) Toetuse määramisest keeldumise otsus tehakse isikule teatavaks kirjalikus vormis paberkandjal või digitaalselt allkirjastatult elektrooniliselt viie tööpäeva jooksul, arvates otsuse tegemise päevast.
§ 23. Alusetult saadud toetuste tagasinõudmine
Alusetult saadud toetuse tagasinõudmine toimub sotsiaalseadustiku üldosa seaduse §-des 31–35 sätestatud korras.
§ 24. Vaide esitamine
Toetuse määramise või määramata jätmise otsusega mittenõustumise korral on võimalik esitada vaie Kastre Vallavalitsusele haldusmenetluse seaduses sätestatud tähtaegadel ja korras või kaebus Tartu Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras 30 päeva jooksul korralduse teatavakstegemisest.
5. peatükk Riigieelarvest makstavad toetused
§ 25. Toimetulekutoetus
Riigieelarvest kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvesse laekunud toetuste määramise ja maksmiseks eraldatud vahenditest määrab ja maksab vallavalitsus toimetulekutoetust ja täiendavat sotsiaaltoetust sotsiaalhoolekande seadusega kehtestatud ulatuses, tingimustel ja korras.
§ 26. Riigieelarvest makstav perekonna sissetulekust sõltuv toetus
Sotsiaaltoetuste ja –teenuste osutamiseks eraldatud vahenditest võib vallavalitsus määrata ja maksta abivajavatele isikutele toimetuleku soodustamiseks käesoleva määruse 3.peatükis nimetatud pere sissetulekust sõltuvaid toetusi.
1) Haaslava Vallavolikogu 12.10.2012.a määrus nr 39 „Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord“;
2) Mäksa Vallavolikogu 25.01.2016.a määruse nr 1 „Sotsiaaltoetuste maksmise tingimused ja kord“ § 1, § 2, § 3, § 4, § 6, § 8, § 9, §10, §11, § 12, § 13, § 14;
3) Mäksa Vallavolikogu 25.01.2016.a määruse nr 4 „Sotsiaaltoetuste määrade kehtestamine“ § 1 lg 1 p 2, p 4, p 5, p 6, p 7, p 8, p 10; lg 2;
4) Mäksa Vallavolikogu 16.05.2016.a määruse nr 18 „Toimetulekuraskustes isikutele täiendavate sotsiaaltoetuste maksmise tingimused ja kord“;
5) Võnnu Vallavolikogu 28.04.2016.a määruse nr 15 „Võnnu valla sotsiaaltoetuste maksmise kord“.


text:
TREV-2 GRUPP AS - 10047362 | ScoreStorybook | TREV-2 GRUPP AS: edulugu
55 458 542 €
TREV-2 GRUPP AS krediidiskoor on täna Usaldusväärne
5 007 616€
Kasutasime TREV-2 GRUPP AS kliendirahulolu mõõtmiseks soovitusindeksit, kus tulemus kujunes ühe küsimuse alusel: „Kui tõenäoliselt Te soovitaksite TREV-2 GRUPP AS-i oma sõbrale või äripartnerile?“
TREV-2 GRUPP AS alustas peaaegu 23 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed Einar Kuutok, Lembit Makstin, Kaido Kaup, Aulet Randoja ja Peeter Vilipuu, seda juhtima hakkasid.TREV-2 GRUPP AS valdkond on teede ja kiirteede ehitus. Samas valdkonnas (EMTAK 42111) on tegutsevaid ettevõtteid 2018 aasta seisuga kokku 243 tükki, kes annavad tööd kokku 3141-le inimesele ja kogu valdkonna 2018 käibeprognoos on ca 333.57 miljonit eurot.
TREV-2 GRUPP AS – Varad ja finantsid 2017
Ühe töötaja tootlikkus: 199 163€
Käive tõusis: 31% (70 902 000€)
TREV-2 GRUPP AS on ettevõte, kelle käive moodustab 2018 aastal turuosast ca 17 protsenti. Viimase viie aasta jooksul on ettevõte teeninud omanikutulu 4 miljonit eurot, tehes selleks käivet kokku 345.65 miljonit eurot.
2013 – 103 110 000 EUR
2014 – 66 342 000 EUR / langes 35,66 protsenti
2015 – 51 369 000 EUR / langes 22,57 protsenti
2016 – 53 930 000 EUR / tõusis 4,99 protsenti
2017 – 70 902 000 EUR / tõusis 31,47 protsenti
HIIU TEED OÜ / Kustutatud Põhikapital: 6 391 EUR
VOOREMAA TEED AS / Kustutatud Põhikapital: 591 821 EUR
KARILAN OÜ / Kustutatud Põhikapital: 5 496 EUR
TREV-2 GRUPP AS juhatuse liikmed
TREV-2 GRUPP AS juhatuse liige Sven Pertens
Sven Pertens alustas äritegevusega juba 22 aastat tagasi, olles tol ajal 32 aastane. Kokku on ta aastate jooksul juhtinud 13 ettevõtet, millest täna on 6 ettevõtte juhatuses ja 5 neist on aktiivse majandustegevusega (sh.käibemaksukohuslased).
1. Teede ja kiirteede ehitus (2017 käive kokku 156 029 000€ ja 2018 prognoos 108 987 000€ , tööjõumaksud kokku 2 403 428€ ja töötajaid kokku 761 tk)
2. Muude ettevõtjate ja tööandjate organisatsioonide tegevus (2017 käive kokku 397 298€ ja 2018 prognoos 203 000€ , tööjõumaksud kokku 27 167€ ja töötajaid kokku 28 tk)
3. Vaba aja veetmise, meelelahutuse ja kultuurilise tegevusega või huvialadega seotud ühendused ning huviklubid (2017 käive kokku 23 492€ , tööjõumaksud kokku 1 166€ ja töötajaid kokku 3 tk)
4. Sõiduautode ja väikebusside (täismassiga alla 3,5 t) rentimine ja kasutusrent (2017 käive kokku 151 925€ ja 2018 prognoos 62 000€ , tööjõumaksud kokku 509€ ja töötajaid kokku 1 tk)
5. Hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms) (2017 käive kokku 1 228 054€ , tööjõumaksud kokku 582€ ja töötajaid kokku 3 tk)
6. Muu jaemüük väljaspool kauplusi, kioskeid ja turge (Põhikapital 25 600€)
Sven Pertens (kõik seotud ettevõtted)
Aktiivsete ettevõtete tööjõumaksud kokku: 4 338 931€
Käibed kokku: 71 477 515 EUR
Kasumid kokku: 3 473 149 EUR
2018 aasta prognooskäibed kokku kõikides: 56 739 000 EUR
Sven Pertens juhitud endistest ettevõtetest, on täna kõige edukam YIT INFRA EESTI AS. Seda ettevõtet juhib 1 juhatuse liiget, kes annab tööd 342-le inimesele ja teevad käivet 52.51 miljonit(2018 a.prognoos). Sven oli selles ettevõtes juhatuse liige 3 aastat tagasi, juhtides tol ajal ettevõtet kokku ligikaudu 18 aastat. Viimati lahkus Sven Pertens 3 aastat tagasi ettevõttest YIT INFRA EESTI AS, jõudes juhtida seda ettevõtet 18 aastat. Ettevõtte staatus on Registrisse kantud.
TREV-2 GRUPP AS juhatuse liige Tarvo Kuusk
Tarvo Kuusk alustas äritegevusega juba 9 aastat tagasi, olles tol ajal 33 aastane. Kokku on ta aastate jooksul juhtinud 6 ettevõtet, millest täna on 3 ettevõtte juhatuses ja 2 neist on aktiivse majandustegevusega (sh.käibemaksukohuslased).
Tarvo Kuusk on tegutsenud või tegutseb valdkondades:
1. Teede ja kiirteede ehitus (2017 käive kokku 70 902 000€ ja 2018 prognoos 56 474 000€ , tööjõumaksud kokku 1 480 174€ ja töötajaid kokku 419 tk)
2. Sõiduautode ja väikebusside (täismassiga alla 3,5 t) rentimine ja kasutusrent (2018 prognoos 11 000€)
3. Valdusfirmade tegevus (Põhikapital 2 500€)
4. Vee-, gaasi- ja kanalisatsioonitrasside ehitus (Põhikapital 2 500€)
5. Vee-, gaasi- ja kanalisatsioonitrasside ehitus (Põhikapital 31 956€)
Tarvo Kuusk
Tarvo Kuusk (kõik seotud ettevõtted)
Aktiivsete ettevõtete tööjõumaksud kokku: 4 240 476€
Käibed kokku: 70 902 000 EUR
Kasumid kokku: 3 380 000 EUR
Töötajad kokku: 361
2018 aasta prognooskäibed kokku kõikides: 56 485 000 EUR
Üldinfo AS TREV-2 Grupp peamisteks tegevusvaldkondadeks on teede ja rajatiste ehitamine ning hooldam...
Ehitus ja remodelleerimine Harjumaa SÜNNILUGU TREV-2 GRUPP AS
Tallinna linna kandis toimetav ettevõte, TREV-2 GRUPP AS tõmmati käima 23 aastat tagasi, veel värske...
Ehitus ja remodelleerimine Harjumaa PERSOONILUGU TREV-2 GRUPP AS
Sven Pertens alustas äritegevusega 22 aastat tagasi, olles ise siis 32-aastane. Tema äris ...
Mari Mihelson: Persoonilugu
Mari Mihelson alustas äritegevusega 16 aastat tagasi, olles ise siis 64-aastane. Tema äris...
Chadi Khaled: Persoonilugu
Aulet Randoja: Persoonilugu
Aulet Randoja alustas äritegevusega 22 aastat tagasi, olles ise siis 34-aastane. Tema äris...
Xavier Bernard Neuschwander: Persoonilugu
Mati Kõpper: Persoonilugu
Mati Kõpper alustas äritegevusega 14 aastat tagasi, olles ise siis 46-aastane. Tema &aum...
Einar Kuutok: Persoonilugu
Einar Kuutok alustas äritegevusega 22 aastat tagasi, olles ise siis 37-aastane. Tema äris ...
Grégoire François Jean Pinasseau: Persoonilugu
Ivo Tarn: Persoonilugu
Ivo Tarn alustas äritegevusega 21 aastat tagasi, olles ise siis 50-aastane. Tema äris alus...
Luc Axel Christian Camille Bodson: Persoonilugu
Tarvo Kuusk alustas äritegevusega 8 aastat tagasi, olles ise siis 33-aastane. Tema äris al...
Ehitus ja remodelleerimine Harjumaa PALGARALLILUGU TREV-2 GRUPP AS
Aasta 2018 IV kvartalis kuulus TREV-2 GRUPP AS meeskonda 386 töötajat, kellele maksti hinn...
Edulugu Ehitus ja remodelleerimine Harjumaa TREV-2 GRUPP AS
TREV-2 GRUPP AS alustas peaaegu 23 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed Kaido Kaup, Lembit Makstin, E...
Ehitus ja remodelleerimine Harjumaa Riigihangete lugu TREV-2 GRUPP AS
TREV-2 GRUPP AS on läbi aja võitnud erinevaid riigihankeid, sagedusega keskmiselt 42 korda aastas ja...
Ehitus ja remodelleerimine Ekspordilugu Harjumaa TREV-2 GRUPP AS
TREV-2 GRUPP AS püüab küll välisturgu, kuid seni on ekspordi osakaal ettevõtte käibest jäänud kasina...
Soodustuskelmusele kaasa aitamises süüdistatud Sven Pertens jäi lõplikult õigeks. Vaatme, kuidas on ...
TREV-2 GRUPP AS on taristuobjektide ja rajatiste ehitamisele ja hooldamisele keskendunud ettevõte, m...
TREV-2 GRUPP AS toetused EAS-ilt
AS TREV-2 GRUPP KONTSERNI TÖÖTAJATE TEEDEALANE T...
Projekti nimi: AS TREV-2 GRUPP KONTSERNI TÖÖTAJATE TEEDEALANE TÄIENDKOOLITUS 1.4.0501.11-3832
Projekti suurus: 2 075,00 €
Projekti ajavahemik: 15.03.2011 - 30.06.2011
TREV-2 GRUPP KONTSERNI PROJEKTIJUHTIDE AMETIALANE ...
Projekti nimi: TREV-2 GRUPP KONTSERNI PROJEKTIJUHTIDE AMETIALANE KOOLITUS 1.4.0501.11-3745
Projekti suurus: 2 876,00 €
Projekti ajavahemik: 02.02.2011 - 02.03.2011
Projekti lühikirjeldus: PROJEKTI LÜHIKIRJELDUS:NN PROJEKTIJUHTIDE KOOLITUS LÕUNA REGIOONIS PROJEKTIJUHTIDE KOOLITUS PÕHJA REGIOONIS
TREV-2 GRUPP AS võidetud hanked
KASTRE VALLA KOHALIKE KRUUSATEEDE TOLMUTÕRJE 2019
Projekti nimi: KASTRE VALLA KOHALIKE KRUUSATEEDE TOLMUTÕRJE 2019
Projekti lühikirjeldus: Kastre valla kohalike kruusateede tolmutõrje teostatamine vastavalt Maanteeameti peadirektori 12.12.2007 käskkirjaga nr 255 .
Lepingu maksumus: 594,00 €
Aeg: PERIOOD: 2019-04-29, 2019-05-31
Metsateede kaltsiumkloriidiga tolmutõrje tegemine...
Projekti nimi: Metsateede kaltsiumkloriidiga tolmutõrje tegemine 2019
Esitamise kuupäev: 11.04.2019
Projekti lühikirjeldus: Hanke eesmärgiks on raamlepingu sõlmimine ühe pakkujaga metsateede kaltsiumkloriidiga tolmutõrje tegemiseks olemasolevate metsateedel hoonete vahetus läheduses kruusateedel, mille tulemusel teekate ei tolma.
Lepingu maksumus: 52 500,00 €
Aeg: PERIOOD: N, 2019-09-01
TREV-2 GRUPP AS menetluses hanked
TREV-2 GRUPP AS teadaanded ja kuulutused
Avaldamise algus: 08.06.2018
Konkurentsiamet vastavalt KonkS § 27 lõike 1 punktile 1 tegi 08.06.2018 otsuse nr 5-5/2018-039, mille tulemusena võib Prantsusmaal registreeritud äriühing Eurovia SAS (registrikood: 348 866 260 R.C.S. Nanterre) omandada valitseva mõju AS TREV-2 Grupp (registrikood: 10047362) üle KonkS § 19 lõike 1 punktis 2 sätestatud viisil.
Teadaande number 1304535
Konkurentsiamet on saanud 25.05.2018 koondumise teate, mille kohaselt Prantsusmaal registreeritud äriühing EUROVIA SAS (registrikood: 348 866 260 R.C.S. Nanterre) kavatseb omandada valitseva mõju AS TREV-2 Grupp (registrikood: 10047362) üle KonkS § 19 lõike 1 punkti 2 tähenduses.
Teadaande number 1298634
Avaldamise algus: 10.07.2017
Avaldamise lõpp: 10.10.2017
Kohus toimetab võlgnikule, OÜ Vesiehitus (registrikood: 11205975), avalikult kätte 6.07.2017 kohtumääruse (maksekäsk) tsiviilasjas nr 2-17-107539. Maksekäsk loetakse avalikult kättetoimetatuks 15 päeva möödumisel käesoleva teate ilmumise päevast (TsMS § 317 lg 5).
Kohustada võlgnikku OÜ Vesiehitus (registrikood: 11205975) tasuma avaldajale AS TREV-2 Grupp (registrikood: 10047362) põhinõudeid summas 3 301,19 eurot ja kõrvalnõudeid summas 465,59 eurot ning hüvitama riigilõivu 118,57 eurot ja avaldaja menetluskulu 20,00 eurot.
Teadaande number 1162039
Kohus toimetab võlgnikule, OÜ Vesiehitus (registrikood: 11205975), avalikult kätte 21.04.2017 kohtumääruse (makseettepanek) tsiviilasjas nr 2-17-107539. Makseettepanek loetakse avalikult kättetoimetatuks 15 päeva möödumisel käesoleva teate ilmumise päevast (TsMS § 317 lg 5).
17.04.2017 Pärnu Maakohtule esitatud maksekäsu kiirmenetluse avalduse alusel ning juhindudes tsiviilkohtumenetluse seadustikust (TsMS § 484) teeb kohus võlgnikule OÜ Vesiehitus (registrikood: 11205975) ettepaneku tasuda avaldajale AS TREV-2 Grupp (registrikood: 10047362) makseettepaneku kättesaamisest alates 15 päeva (välisriigis kättetoimetamise korral 30 päeva) jooksul põhinõue summas 3 301,19 eurot ja kõrvalnõudeid summas 438,52 eurot ning hüvitama avaldajale riigilõivu 118,57 eurot ja menetluskulu 20,00 eurot. Avaldaja nõude aluseks on Võõrandamisleping (arve nr te154314);Kasutusleping (arve nr te153870 );Arve ( nr TE153870 ja TE154314).
Teadaande number 1143567
Kohus toimetab võlgnikule, Sira Grupp OÜ (registrikood: 12845872), avalikult kätte 3.04.2017 kohtumääruse (maksekäsk) tsiviilasjas nr 2-17-101106. Maksekäsk loetakse avalikult kättetoimetatuks 15 päeva möödumisel käesoleva teate ilmumise päevast (TsMS § 317 lg 5).
Kohustada võlgnikku Sira Grupp OÜ (registrikood: 12845872) tasuma avaldajale AS TREV-2 Grupp (registrikood: 10047362) põhinõudeid summas 1 199,18 eurot ja kõrvalnõudeid summas 57,81 eurot ning hüvitama riigilõivu 45,00 eurot ja avaldaja menetluskulu 20,00 eurot.
Teadaande number 1137135
Avaldamise algus: 15.03.2017
Konkurentsiamet vastavalt KonkS § 27 lõike 1 punktile 1 tegi 15.03.2017 otsuse nr 5-5/2017-014, mille tulemusena võib Ühendkuningriigis registreeritud BaltCap Private Equity Fund L.P. (registrikood: LP12587) omandada valitseva mõju AS TREV-2 Grupp (registrikood: 10047362) üle KonkS § 19 lõike 1 punkti 2 tähenduses.
Teadaande number 1101978
Avaldamise lõpp: 13.06.2017
Kohus toimetab võlgnikule, Sira Grupp OÜ (registrikood: 12845872), avalikult kätte 25.01.2017 kohtumääruse (makseettepanek) tsiviilasjas nr 2-17-101106. Makseettepanek loetakse avalikult kättetoimetatuks 15 päeva möödumisel käesoleva teate ilmumise päevast (TsMS § 317 lg 5).
20.01.2017 Pärnu Maakohtule esitatud maksekäsu kiirmenetluse avalduse alusel ning juhindudes tsiviilkohtumenetluse seadustikust (TsMS § 484) teeb kohus võlgnikule Sira Grupp OÜ (registrikood: 12845872) ettepaneku tasuda avaldajale AS TREV-2 Grupp (registrikood: 10047362) makseettepaneku kättesaamisest alates 15 päeva (välisriigis kättetoimetamise korral 30 päeva) jooksul põhinõue summas 1 199,18 eurot ja kõrvalnõudeid summas 41,98 eurot ning hüvitama avaldajale riigilõivu 45,00 eurot ja menetluskulu 20,00 eurot. Avaldaja nõude aluseks on Võõrandamisleping (võlgnik ostis avaldajalt asfaltbetooni ac 12 surf);Muu (arved nr: tg164070, tg164267, tg164365, tg164488);Arve ().
Teadaande number 1100908
Avaldamise algus: 22.02.2017
Konkurentsiamet on saanud 22.02.2017 koondumise teate, mille kohaselt Ühendkuningriigis registreeritud BaltCap Private Equity Fund L.P. (registrikood: LP12587) kavatseb omandada KonkS § 19 lg 1 p 2 tähenduses valitseva mõju AS TREV-2 Grupp (registrikood: 10047362) üle.
Teadaande number 1092166
Konkurentsiamet vastavalt KonkS § 27 lõike 1 punktile 1 tegi 09.02.2017 otsuse nr 5-5/2017-008, mille tulemusena võib AKTSIASELTS INFORTAR (registrikood: 10139414) omandada valitseva mõju AS TREV-2 Grupp (registrikood: 10047362) KonkS § 19 lõike 1 punkti 2 tähenduses.
Teadaande number 1087943
Konkurentsiamet on saanud 27.01.2017 koondumise teate, mille kohaselt AKTSIASELTS INFORTAR (registrikood: 10139414) kavatseb omandada KonkS § 19 lg 1 p 2 tähenduses valitseva mõju AS TREV-2 Grupp (registrikood: 10047362) üle.
Teadaande number 1081425
Avaldamise algus: 25.11.2016
Avaldamise lõpp: 26.02.2017
1) katastritunnusega 62101:001:0288, mille asukoht on Põlva maakond, Põlva vald, Lutsu küla, Kivipurustuse tee ja pindala 2399 m2.
Omanikuna kantakse kinnistusraamatusse AS TREV-2 Grupp (registrikood: 10047362).
Teadaande number 1050211
Avaldamise lõpp: 04.11.2016
Kohus toimetab võlgnikule, EST Logistica OÜ (registrikood: 11389633), avalikult kätte 5.07.2016 kohtumääruse (makseettepanek) tsiviilasjas nr 2-16-114076. Makseettepanek loetakse avalikult kättetoimetatuks 15 päeva möödumisel käesoleva teate ilmumise päevast (TsMS § 317 lg 5).
1.07.2016 Pärnu Maakohtule esitatud maksekäsu kiirmenetluse avalduse alusel ning juhindudes tsiviilkohtumenetluse seadustikust (TsMS § 484) teeb kohus võlgnikule EST Logistica OÜ (registrikood: 11389633) ettepaneku tasuda avaldajale AS TREV-2 Grupp (registrikood: 10047362) makseettepaneku kättesaamisest alates 15 päeva (välisriigis kättetoimetamise korral 30 päeva) jooksul põhinõue summas 3 554,97 eurot ja kõrvalnõudeid summas 0,00 eurot ning hüvitama avaldajale riigilõivu 106,65 eurot ja menetluskulu 20,00 eurot. Avaldaja nõude aluseks on Muu (kokkulepe-maksegraafik nr 10072015-10);Muu (arved: m00342, m00382, tg140039, tg140109, tg140276, tg140353, tg140400);Muu (arved: tg141090, tg150776);Muu (arved: tg140468, tg140530, tg140655, tg140783, tg140870, tg140890, tg141001);Muu (kokkulepe-maksegraafik nr 10072015-10).
Teadaande number 987012

matches:
§ 27
§ 19
§ 19
Kohus
§ 317
Kohus
§ 317
§ 484
kohus
Kohus
§ 317
§ 27
§ 19
Kohus
§ 317
§ 484
kohus
§ 19
§ 27
§ 19
§ 19
Kohus
§ 317
§ 484
kohus