§ 3 Jahimaa
§ 4 Jahiulukid
§ 5 Jahipiirkond
§ 6 Maaomaniku õigused jahinduses
§ 7 Jahipidamisõigus ja tasu jahipidamisõiguse eest
§ 8 Jahiaasta
§ 9 Jahindusnõukogu
§ 10 Halduskoostöö jahinduses
2 Jahipiirkonna moodustamine ja kasutamine
§ 11 Jahipiirkonna moodustamine
§ 12 Jahipiirkonna piiride muutmine
§ 13 Jahipiirkonna kasutusõigus
§ 14 Jahipiirkonna kasutusõiguse luba
§ 15 Jahipiirkonna kasutusõiguse loa taotlemine
§ 16 Jahipiirkonna kasutusõiguse loa taotluse avalikustamine
§ 17 Jahipiirkonna kasutusõiguse loa andmine ja sellest keeldumine
§ 18 Jahipiirkonna kasutusõiguse loa kehtivuse pikendamine
§ 19 Jahipiirkonna kasutusõiguse loa muutmine
§ 20 Jahipiirkonna kasutusõiguse loa kehtivuse lõppemine ja loa kehtetuks tunnistamine
3 Jahiulukite seire, küttimismaht ja -struktuur
§ 21 Jahiulukite seire
§ 22 Jahiulukite küttimismaht ja -struktuur
§ 23 Jahipidamine
§ 24 Jahipidamisvahendid ja -viisid
§ 25 Kinnisasja kasutamine jahipidamiseks
§ 26 Jahitulirelva ja laskemoona kasutamine
§ 27 Jahivibu kasutamine
§ 28 Püünise kasutamine
§ 29 Jahikoera kasutamine
§ 30 Peibutusvahendi kasutamine
§ 31 Ühisjaht
§ 32 Ohutusnõuded jahipidamisel
§ 33 Marutauditunnustega uluki surmamine ja sellest teavitamine
§ 331 Sigade Aafrika katku tunnustega metssea surmamine ja sellest teavitamine
§ 34 Jahisaadus
5 Jahipidamisõigust tõendav dokument
§ 35 Jahipidamisõigust tõendavad dokumendid
§ 36 Jahitunnistus
§ 37 Jahitunnistuse kehtivuse peatamine
§ 38 Jahitunnistuse kehtivuse peatamise tagajärjed ning kehtivuse taastamine ja uuendamine
§ 39 Jahitunnistuse kehtetuks tunnistamine
§ 40 Jahiluba
§ 41 Jahiloa täitmine, tagastamine ja säilitamine
§ 42 Suuruluki laskekatse tunnistus ja vibujahi laskekatse tunnistus
6 Uluki tekitatud kahju hüvitamine
§ 43 Uluki tekitatud kahju hüvitamine jahipiirkonna kasutaja vahenditest
§ 44 Uluki tekitatud kahju osaline hüvitamine jahipiirkonna kasutaja vahenditest lepingu puudumisel
§ 45 Reservfond ja fondist makstud summade kompenseerimine
§ 46 Uluki tekitatud kahju hüvitamine riigi poolt
7 Riiklik järelevalve ja keskkonnale tekitatud kahju
§ 47 Riiklik järelevalve
§ 472 Riikliku järelevalve erisused
§ 473 Vahetu sunni kasutamine
§ 474 Sunniraha määr
§ 48 Keskkonnale tekitatud kahju
§ 49 Jahitunnistuseta jahipidamine
§ 50 Jahiloata jahipidamine
§ 51 Suuruluki laskekatse tunnistuseta jahipidamine
§ 52 Vibujahi laskekatse tunnistuseta jahipidamine
§ 53 Jahipidamine jahipidamisõiguse eest tasumata
§ 54 Jahipidamine jahikoeraga, kellel puudub jahikoerapass ning muu jahikoera tõugu tõendav dokument
§ 55 Jahikoera katsetamine ja õpetamine keelatud ajal ning ilma loata
§ 56 Jahipidamiseks vajaliku dokumendi jahipidamisel kaasasoleku nõude rikkumine
§ 57 Keelatud vahendiga ja viisil, keelatud ajal ja keelatud kohas jahipidamine
§ 58 Jahipidamise nõuete rikkumine
§ 59 Uluki tabamise ja haavamise kohta jahiloale märke tegemata jätmine ning teadvalt vale märke tegemine
§ 60 Jahiloa andmise, tagastamise ja jahiloale kantud andmete arvestuse nõuete rikkumine
§ 61 Keskkonnaameti kehtestatud küttimismahu ja -struktuuri rikkumine
§ 62 Jahipiirkonna kasutusõiguse loaga kaasnevate kohustuste täitmata jätmine
§ 63 Maaomanikule väikeuluki jahiloa andmise nõuete täitmata jätmine
§ 64 Konfiskeerimine
§ 66 Jahiseaduse kehtetuks tunnistamine
§ 67 Üleminekusätted
§ 72 Seaduse jõustumine
RT I, 01.12.2015, 7
(1) Riik võib kaasata jahindustegevuse korraldamisse eraõiguslikust juriidilisest isikust jahindusorganisatsiooni. Jahindusorganisatsioonide kaasamiseks võib valdkonna eest vastutav minister sõlmida halduslepingu käesoleva seaduse § 29 lõikes 3, § 36 lõikes 8 ja § 42 lõikes 8 nimetatud ülesande üleandmiseks halduskoostöö seaduses sätestatud korras.
1) oma kinnisasja piires – maaomanik;
2) jahipiirkonnas – jahipiirkonna kasutaja, kui maaomanik ei ole seadnud piiranguid.
7) ambu, õhkrelva, helisummutit ning laser- ja öösihikut kasutades;
(2) Jahipidamisõigust tõendavad dokumendid peavad jahipidamise ajal kaasas olema, välja arvatud käesoleva seaduse § 31 lõikes 4 nimetatud juhul.
(1) Jahitunnistus on dokument, mis tõendab füüsilise isiku oskust jahti pidada.
(8) Jahitunnistuse annab ja jahitunnistuste üle peab arvestust, samuti korraldab jahiteooriaeksami ja laskekatse läbiviimist Keskkonnaamet või käesoleva seaduse § 10 lõike 1 alusel Keskkonnaministeeriumiga halduslepingu sõlminud isik (edaspidi koos tunnistuse andja).
2) tunnistuse saanud isikut on karistatud käesoleva seaduse §-des 50–63 nimetatud tegevuste eest.
(2) Jahitunnistuse kehtivus peatatakse tunnistuse andja otsusega, mis toimetatakse viivitamata tunnistuse omanikule kätte väljastusteatega tähtkirjaga.
(2) Kui jahitunnistuse kehtivuse peatamise otsuse peale esitati vaie või kaebus kohtule ja vaiet lahendav haldusorgan või kohus tunnistas jahitunnistuse kehtivuse peatamise seadusega vastuolus olevaks, on tunnistuse andja kohustatud jahitunnistuse pärast otsuse jõustumist viivitamata tagastama.
(21) Täitemenetluse seadustiku § 1772 lõike 1 punktis 1 sätestatud jahipidamisõiguse kehtivuse peatatus lõpeb täitemenetluse seadustiku § 1775 lõike 1 alusel tehtud kohtumääruse jõustumisel. Käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud põhjusel jahipidamisõiguse kehtivuse peatatuse lõppemisel tagastab jahitunnistuse andja hoiulevõetud jahitunnistuse.
(2) Vibujahi laskekatse tunnistus on jahitunnistust omavale isikule antav dokument, mis tõendab tema õigust osaleda väikeulukijahil kütina ja kasutada väikeuluki laskmiseks jahivibu.
(8) Suuruluki laskekatsete ja vibujahi laskekatsete läbiviimist korraldab ja suuruluki laskekatse tunnistusi ja vibujahi laskekatse tunnistusi annab Keskkonnaamet või käesoleva seaduse § 10 lõike 1 alusel Keskkonnaministeeriumiga halduslepingu sõlminud isik.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud põllumajanduskultuurid on komisjoni määruses (EÜ) nr 1200/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut loomühikute koefitsientide ja karakteristikute määratluste osas (ELT L 329, 15.12.2009, lk 1–28), nimetatud põllumajanduskultuurid.
Jahiloata jahipidamise eest –
Suuruluki laskekatse tunnistuseta jahipidamise eest –
Vibujahi laskekatse tunnistuseta jahipidamise eest –
Jahipidamise eest ilma jahipidamisõiguse eest tasumata –
Jahipidamise eest jahikoeraga, kellel puudub jahikoerapass või muu jahikoera tõugu tõendav dokument, –
Jahikoera katsetamise või õpetamise eest keelatud ajal või ilma asjaomase loata –
Jahitunnistuse, jahiloa, suuruluki laskekatse tunnistuse, vibujahi laskekatse tunnistuse, jahist osavõtjate nimekirja, jahikoerapassi või muu jahikoera tõugu tõendava dokumendi jahipidamisel kaasasoleku nõude rikkumise eest –
Keelatud vahendiga, keelatud viisil, keelatud ajal või keelatud kohas jahipidamise eest –
Jahipidamise nõuete rikkumise eest jahipidamise vahendite kasutamisel või jahiohutuse nõuete rikkumise eest –
Uluki tabamise või haavamise kohta jahiloale märke õigeaegse tegemata jätmise või teadvalt vale märke tegemise eest –
(1) Jahiloa andmise, tagastamise või jahiloale kantud andmete arvestuse nõuete rikkumise eest –
(1) Keskkonnaameti kehtestatud küttimismahu või -struktuuri rikkumise eest –
(1) Jahipiirkonna kasutusõiguse loaga kaasnevate kohustuste täitmata jätmise eest –
(1) Maaomanikule väikeuluki jahiloa andmise nõuete täitmata jätmise eest –
Keskkonnainspektsioon ja kohus võivad kohaldada käesoleva seaduse §-des 49–54 ja 57–59 sätestatud väärteo toimepanemise vahendi, väärteo vahetuks objektiks olnud eseme ja jahisaaduse konfiskeerimist karistusseadustiku § 83 järgi.
(2) Käesoleva seaduse §-des 49–63 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon.
§ 68. – § 71. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


§ 52 Riikliku järelevalve teostamine
§ 53 Riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku ülesanded
§ 54 Riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku õigused
§ 55 Riikliku järelevalve tulemused
RT I, 22.12.2013, 2
(1) Kutseõppeasutuse seadusega sätestatakse kutseõppeasutuse (edaspidi kool) asutamise, pidamise, üleandmise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise, õppe läbiviimise õiguse, juhtimise, õppekorralduse, riikliku koolitustellimuse ja rahastamise alused, kooli ülesanded, koolipere õigused ja kohustused ning riiklik järelevalve kooli tegevuse üle.
(1) Riigikooli asutab haridus- ja teadusminister.
(3) Kooli pidaja taotleb pärast kooli asutamist haridus- ja teadusministrilt õppe läbiviimise õigust käesolevas seaduses sätestatud tingimustel ja korras. Kui kooli asutab haridus- ja teadusminister, teeb ta õppe läbiviimise õiguse andmise otsuse samal ajal kooli asutamise otsusega.
(3) Riigikooli põhimääruse kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(1) Õppe läbiviimise õigus on haridus- ja teadusministri käskkirjaga koolile antud tähtajaline õigus viia läbi tasemeõpet asjaomases õppekavarühmas.
(1) Õppe läbiviimise õiguse andmisel tehakse õppekavarühma ekspertiis. Haridus- ja teadusminister moodustab ekspertiisikomisjoni, mis hindab:
(2) Ekspertiisi kulud katab õppe läbiviimise õiguse taotleja. Ekspertiisi kulud ja nende katmise korra kinnitab haridus- ja teadusminister käskkirjaga, kusjuures kulu ei või olla suurem kui 640 eurot.
(1) Haridus- ja teadusminister otsustab õppe läbiviimise õiguse andmise käesoleva seaduse § 9 või 10 alusel esitatud dokumentide ja käesoleva seaduse §-s 11 sätestatud ekspertiisi ning vajaduse korral lisatõendite alusel.
(2) Haridus- ja teadusminister ei anna õppe läbiviimise õigust, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
(3) Akrediteerimise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(4) Akrediteerimist korraldab Haridus- ja Teadusministeerium. Haridus- ja teadusminister võib akrediteerimise korraldamise volitada riigi sihtasutusele, sõlmides selleks halduslepingu. Halduslepingu täitmise üle teostab järelevalvet Haridus- ja Teadusministeerium.
(6) Haridus- ja teadusminister moodustab hindamisnõukogu, mis kinnitab akrediteerimisotsuse ja teeb ettepaneku õppe läbiviimise õiguse pikendamise kohta. Hindamisnõukogu on kuni 13-liikmeline ning selle koosseisu kuuluvad:
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 6 punktis 2 nimetatud ekspertidest kolm eksperti nimetab kutseseaduse § 7 lõikes 2 nimetatud kutsenõukogude esimeeste kogu ja kolm eksperti haridus- ja teadusminister.
(9) Hindamisnõukogu ettepaneku alusel teeb haridus- ja teadusminister ühe järgmistest otsustest:
(1) Haridus- ja teadusministril on õigus tunnistada õppe läbiviimise õigus kehtetuks, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
(2) Riigikooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(4) Riigikooli direktoriga sõlmib töölepingu, muudab seda ja ütleb selle üles haridus- ja teadusminister või tema volitatud esindaja.
(5) Nõunike kogu moodustamise ja tegutsemise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
Kooli arendustegevust ja õppekasvatustööd käsitlevate kohustuslike dokumentide nõuded ja dokumentide pidamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(4) Õppekava paigutumise kvalifikatsioonitasemele määrab õppekava aluseks oleva kutsestandardi paiknemine Eesti kvalifikatsiooniraamistikus. Kutseõppe aluseks olevad kutsestandardid asetsevad teisel kuni viiendal kvalifikatsioonitasemel. Kutsestandardi puudumisel või vaidlusalustel juhtudel kinnitab õppekava kvalifikatsioonitaseme haridus- ja teadusminister, sõjaväeliste õppekavade puhul kaitseminister ja sisekaitseliste õppekavade puhul siseminister või vastavalt nende volitatud isikud.
(6) Täiendusõppe suhtes kohaldatakse täiskasvanute koolituse seaduse tööalast koolitust reguleerivaid sätteid.
(7) Täiendusõppe korraldamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(3) Riiklikud õppekavad kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega, kusjuures haridus- ja teadusminister võib eraldi määrusega kehtestada kõikide riiklike õppekavade ühise osa.
(4) Tasemeõppe läbiviimise aluseks on kooli õppekavad, mis registreeritakse hariduse infosüsteemis. Registreerimise käigus kontrollitakse õppekavade vastavust õigusaktides asjaomasele õppekavale kehtestatud nõuetele. Õppekava, mis ei vasta nõuetele, jäetakse haridus- ja teadusministri või tema volitatud isiku otsusega registreerimata. Otsus toimetatakse õppekava registreerimiseks esitanud koolile või kooli pidajale kätte tema soovi kohaselt kas posti teel või elektrooniliselt.
(6) Kutsekeskhariduse õppekava koostatakse kutseharidusstandardi ja vastava riikliku õppekava alusel. Kui vastav riiklik õppekava puudub, taotleb kool enne õppekava avamist haridus- ja teadusministrilt või tema volitatud isikult selleks loa. Loa andmisel hinnatakse käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud nõuete täitmist.
(5) Õpilaste kooli vastuvõtu korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(8) Nõuded õpilaspiletile ja selle väljaandmise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(7) Töökohapõhise õppe rakendamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(4) Praktika korraldamise ning läbiviimise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(2) Kutseõppes kasutatava ühtse hindamissüsteemi, õpiväljundite saavutatuse hindamise alused, hindamismeetodid ja -kriteeriumid ning hinnete kirjeldused kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(7) Erivajadusega isikute koolis õppimise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(2) Keskhariduse omandamist võimaldava õppekava alusel õppija õpingute kiitusega lõpetamise tingimused kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud üldharidusõpingute tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(4) Õppekasvatusala töötaja osaleb tööalases täienduskoolituses vastavalt individuaalsele koolitusvajadusele, et säilitada enda tööalane professionaalsus. Õpetaja puhul arvestatakse täienduskoolituse läbimise kohustuse täitmisena ka ettevõttes või asutuses stažeerimist. Stažeerimine on eesmärgipärane erialane töö töökeskkonnas, mis haakub otseselt õpetaja õpetatava valdkonnaga. Stažeerimise ajal vabastatakse õpetaja õppetööst. Kool kehtestab stažeerimise korra.
(4) Tugispetsialisti suhtes kohaldatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määruses sätestatud kvalifikatsiooninõudeid.
(8) Haridus- ja teadusminister kehtestab õppekasvatusala töötaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatava avaliku konkursi tingimused ja korra määrusega.
(2) Haridus- ja Teadusministeeriumi või muu ministeeriumi esitatava riikliku koolitustellimuse kinnitab asjaomane minister. Kui riikliku koolitustellimuse esitab riigikoolile muu ministeerium, kooskõlastatakse see enne kinnitamist haridus- ja teadusministriga.
(5) Riigikooli koolilõuna toetuse kasutamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(3) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest tuleb teavitada asukohajärgset maavanemat, kooli ja õpilasi kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis hiljemalt kuus kuud enne uue õppeaasta algust. Kui kool ei kuulu Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalasse, teavitatakse selle ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamisest haridus- ja teadusministrit hiljemalt kuus kuud enne õppeaasta algust.
(3) Samal ajal kooli pidamise üleandmise taotlusega taotletakse üleantava kooli õppekavarühmade õppe läbiviimise õiguse üleandmist koos kooli muu mittemateriaalse varaga. Taotluse õppekavarühma õppe läbiviimise õiguse üleandmiseks esitab haridus- ja teadusministrile vald või linn, millele riigikool või munitsipaalkool üle antakse.
§ 52. Riikliku järelevalve teostamine
(1) Riiklikku järelevalvet õppekasvatusala üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel kooli asukohajärgne maavanem (edaspidi järelevalveasutus).
(2) Järelevalveasutus määrab riiklikku järelevalvet teostavad ametiisikud, kaasates vajaduse korral eksperte.
§ 53. Riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku ülesanded
Riiklikku järelevalvet teostav ametiisik:
§ 54. Riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku õigused
7) teha maavanemale ettepanek Vabariigi Valitsuse seaduse kohase riikliku järelevalve teostamiseks valla- või linnavalitsuse või valla- või linnavolikogu üksikakti seaduslikkuse üle;
§ 55. Riikliku järelevalve tulemused
3) riiklikku järelevalvet teostav järelevalveasutus;
4) riikliku järelevalve teostamise aeg;
5) riiklikku järelevalvet teostanud ametiisikute ja kaasatud ekspertide nimed;
6) riikliku järelevalve tulemused;
(4) Õiendi kinnitab haridus- ja teadusminister.
(5) Õiend tehakse kooli direktorile ja kooli pidajale teatavaks 60 kalendripäeva jooksul riikliku järelevalve teostamise algusest arvates.
(2) Kutsekeskhariduse õppekava õpilased, kelle õppekeel ei ole eesti keel, peavad õpingute lõpetamiseks sooritama eesti keele teise keelena riigieksami põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §-s 31 ja selle alusel haridus- ja teadusministri määruses kehtestatud korras. Nimetatud riigieksami võib asendada kutseeksami või erialase lõpueksami sooritamisega eesti keeles. Käesolevat sätet ei kohaldata välislepingute alusel õppijale.
§ 64. – § 87. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Sotsiaalministri 18. veebruari 2005. a määruse nr 30 „Ravimite väljakirjutamise ja apteekidest väljastamise tingimused ja kord ning retsepti vorm” ja sotsiaalministri 9. jaanuari 2009. a määruse nr 5 „Eesti Haigekassa meditsiiniseadmete loetelu ja meditsiiniseadmete loetellu kantud meditsiiniseadme eest tasu maksmise kohustuse ülevõtmise kord” muutmine – Riigi Teataja
Sotsiaalministri 18. veebruari 2005. a määruse nr 30 „Ravimite väljakirjutamise ja apteekidest väljastamise tingimused ja kord ning retsepti vorm” ja sotsiaalministri 9. jaanuari 2009. a määruse nr 5 „Eesti Haigekassa meditsiiniseadmete loetelu ja meditsiiniseadmete loetellu kantud meditsiiniseadme eest tasu maksmise kohustuse ülevõtmise kord” muutmine
RTL 2009, 68, 1011
Vastu võetud 24.08.2009 nr 76
Määrus kehtestatakse «Ravimiseaduse» § 33 lõike 7 ja «Ravikindlustuse seaduse» § 48 lõike 4 alusel.
§ 1. Sotsiaalministri 18. veebruari 2005. a määruse nr 30 «Ravimite väljakirjutamise ja apteekidest väljastamise tingimused ja kord ning retsepti vorm» (RTL 2005, 23, 315; 2008, 78, 1099) paragrahvi 10 lõiked 4 ja 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kuni «Ravikindlustuse seaduse» 1. septembrini 2008 kehtiva redaktsiooni § 46 lg 2 alusel sõlmitud lepingu kehtivuse lõpuni, kuid mitte hiljem kui 1. jaanuarini 2010, loetakse «Ravimiseaduse» § 81 lõigetes 5 ja 11 sisalduv apteegiteenuse osutaja kohustus täidetuks, kui apteegiteenuse osutaja on soodustingimustel väljastatud ravimi paberretsepti andnud üle ja sellel olevad andmed elektroonilisel kujul edastanud Eesti Haigekassale.
(5) Kui retseptikeskust ei ole võimalik objektiivsetel põhjustel kasutada, loetakse kuni 1. jaanuarini 2010 «Ravimiseaduse» § 81 lõigetes 5 ja 11 sisalduv apteegiteenuse osutaja kohustus täidetuks, kui apteegiteenuse osutaja on säilitanud lõikes 4 nimetamata ravimi paberretsepti apteegis käesoleva määruse kehtestatud korras.».
§ 2. Sotsiaalministri 9. jaanuari 2009. a määruses nr 5 «Eesti Haigekassa meditsiiniseadmete loetelu ja meditsiiniseadmete loetelu kantud meditsiiniseadme eest tasu maksmise kohustuse ülevõtmise kord» (RTL 2009, 4, 56) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 14 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 14. Tasu maksmise kohustuse ülevõtmine kuni 1. jaanuarini 2010. aastal»;
« (2) Määruse § 1 lõige 2 ja § 13 jõustuvad 1. jaanuaril 2010. a.».
§ 3. Määrus jõustub 1. septembril 2009. a.


Võlaõigusseadus (lühend - VÕS)
3-13-481/183 Riigikohtu halduskolleegium 14.06.2019
HKTS § 5 lg 1 p 3
HKTS § 10 lg 1 p 8
VÕS § 113
HKTS § 5 lg 1 p 2
HMS § 102 lg 2
Ühistranspordiseadus § 10 lg 3 p 3
VÕS § 631 lg 1
2-17-5184/25 Riigikohtu tsiviilkolleegium 03.06.2019
VÕS § 206 lg 1
SÜS § 5 lg 1
SHS § 16 lg 1
SHS § 16 lg 2
Hageja (kohalik omavalitsus) nõuab sotsiaalteenust saanud isikule sotsiaalteenuse osutamiseks tehtud kulutusi tagasi kostjalt kui selle isiku õigusjärglaselt. Kuivõrd kostja ei ole PKS § 96 järgi isikuks, kellel oleks seadusest tulenev ülalpidamiskohustus, ei kohaldu VÕS § 1018 lg 1 p 3 ning hagejal ei saa olla kostja vastu hüvitisnõuet VÕS § 1018 ja § 1023 lg 1 alusel, samuti VÕS § 1024 lg 4 ja § 1041 alusel. Kostja vastu esitatud nõude õiguslikuks aluseks on hoolekandekulude tagasinõude õigust reguleerivad sotsiaalhoolekande seaduse sätted ja selle alusel vallavolikogu määrustega kehtestatud hoolekande teenuse eest maksmise korra sätted. Kohalikul omavalitsusel saab tekkida sotsiaalteenust saanud isiku vastu tagasinõude esitamise õigus eeldusel, et isikul on raha või vara (nii asjad kui ka rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused), mille arvel saab hoolekande kulusid hüvitada. (p-d 10-12)
VÕS § 206 lg 1 järgi lõpeb võlasuhe võlgniku ja võlausaldaja kokkulangemisega ühes isikus. VÕS § 206 lg 1 järgi sai isikute kokkulangemisega lõppeda võlasuhe kinkija ja kostja (kingisaaja) vahel tulenevalt sellest, et kinkija on kostjaga sõlmitud kinkelepingust taganenud, ning seetõttu on kinkija nõue kostja vastu kinkelepingust saadu rahalise väärtuse ja õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamiseks lõppenud. Hageja ei olnud selle võlasuhte osaline ning tema nõuet kostja kui kinkija üldõigusjärglase vastu kinkijale sotsiaalteenuse osutamisel tehtud kulutuste tagastamiseks eeltoodu ei mõjutanud. Seega saab hageja oma nõude rahuldamiseks tähtsa asjaoluna tõendada, et kinkija on kostjaga sõlmitud kinkelepingust kehtivalt taganenud. VÕS § 268 lg 1 sätestatud taganemise aluste olemasolu peab tõendama kinkija. Kingisaaja saab esitada vastuväited ja neid tõendada (p 13).
2-17-9268/36 Riigikohtu tsiviilkolleegium 08.05.2019
TLS § 88 lg 4
TLS § 106 lg 1
TLS § 97 lg 1
TLS § 105 lg 1
TLS § 97 lg 2
VÕS § 195 lg 1
VÕS § 1 lg 1
Kuna töölepingu ülesütlemise õigust teostatakse ühe poole tahteavaldusega, st tegemist on töösuhet lõpetava kujundusõigusega, piisab töölepingu lõppemiseks tahte väljendamisest (VÕS § 1 lg 1, § 195 lg-d 1 ja 2). Töölepingu ülesütlemise avaldus, mida teine pool ei ole kätte saanud, ei ole kehtivaks muutunud (TsÜS § 1 ja § 69 lg 1). Sellisel juhul tuleb lugeda, et töölepingu ülesütlemise avaldust ei ole tehtud. (p 18.1) Töölepingu ülesütlemisavalduse kättesaamine ja jõustumine sõltub sellest, kas avalduse saaja on kohal- või eemalviibija. (p 18.5) Töösuhtes tehtavate avalduste kättetoimetamist töökohal ei saa eeldada. Töölepingu ülesütlemise avaldust ei tule teha ja teisele poolele kätte toimetada üksnes töökohal, vaid seda võib teha ka adressaadi muus viibimiskohas TsÜS §-s 69 sätestatu kohaselt. (p 18.6) Ka töölepingu ülesütlemise avalduse kättesaamine või kättesaaduks lugemine TsÜS § 69 lg-te 1 ja 2 järgi mõjutab töölepingu lõppemise aega, kuid see, et eemalviibiv töötaja on töölepingu ülesütlemise avalduse kätte saanud avalduses märgitud kuupäevast hiljem, ei tähenda iseenesest, et tööleping oleks üles öeldud tagasiulatuvalt (vt ka Riigikohtu 2. mai 2019. a otsus tsiviilasjas nr 2-17-6057/45, p 15.2). (p 18.8)
TLS § 107 lg 2 järgi lõpetab kohus töölepingu kooskõlas TLS § 107 lg-ga 2 ja § 97 lg-tega 1 ja 2 ajast, kui see oleks lõppenud etteteatamistähtaja möödumisel. (p 18.3) Olukorras, kus ülesütlemise vaidlustamise avaldus või hagi jääb rahuldamata, sõltub töölepingu lõppemise aeg ülesütlemisavalduse kättesaamise ja kehtivaks muutumise ajast. (p 18.4)
2-16-16481/77 Riigikohtu tsiviilkolleegium 05.04.2019
VÕS § 642 lg 3
VÕS § 642 lg 1
VÕS § 641 lg 3
VÕS § 641 lg 1
Nõuete tasaarvestamiseks ei pea isik esitama vastuhagi ning tasaarvestuse avalduse võib esitada ka kohtumenetluse ajal (vt Riigikohtu 26. mai 2016. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-30-16, p 12 ja seal viidatud kohtupraktika). Olukorras, kus poolte nõuded on kattuvas osas tasaarvestatud, on hagi rahuldamata jätmise põhjus see, et hageja nõue on tasaarvestusega lõppenud (VÕS § 186 p 2), mitte see, et kostjal on õigus kohustuse täitmisest keelduda. (p 15)
Kui tellija soovis kasutada platsi mingil kindlal viisil, mis ei vasta sellise platsi tavapärasele kasutusotstarbele, pidi ta sellest töövõtjale enne lepingu sõlmimist teatama. Kui tellija seda ei teinud, ei ole tal eeldatavasti õigust tugineda töö lepingutingimustele mittevastavusele põhjusel, et töö ei sobi sellel otstarbel kasutamiseks. (p 19.1) Samas võib töövõtja vastutada VÕS § 641 lg 2 p 2 järgi töö sobimatuse eest tellija soovitud spetsiifiliseks kasutusotstarbeks juhul, kui töövõtja pidi sellest otstarbest lepingu sõlmimise ajal teadma vaatamata sellele, et tellija seda ei avaldanud. Hindamisel, kas töövõtja pidi lepingu sõlmimise ajal teadma, milliseks otstarbeks tellija platsi vajas, tuleb mh arvestada poolte kohustusi lepingueelsete läbirääkimiste käigus. (p 19.2) Kui töövõtjal pidi asjaoludest tulenevalt, sh tellijalt saadud teabe või objektiga tutvumise põhjal, tekkima kahtlus, et tellija võib vajada platsi kasutusotstarbeks, mis ei ole käsitatav sellise platsi tavapärase kasutusotstarbena, võib VÕS § 14 lg-test 1 ja 2 tuleneda majandus- või kutsetegevuses tegutsevale töövõtjale kohustus küsida tellijalt töö soovitava kasutusotstarbe kohta lisateavet. See on nii eelkõige juhul, kui töö kasutusotstarbest võivad sõltuda nõuded, millele tehtav töö peab vastama, samuti võimalikud riskid, millest võib sõltuda töö vastavus ettenähtud eesmärkidele ja tellija vajadustele, ning millest tellija informeerimist saab töövõtjalt tema erialaseid oskusi ja teadmisi arvestades mõistlikult oodata (vt VÕS § 14 lg 2 teine lause, § 641 lg 2 p 2). Nende asjaolude vastu on tellijal lepingu eesmärki arvestades äratuntav oluline huvi VÕS § 14 lg 2 esimese lause tähenduses. Kui töövõtja jätab töö spetsiifilise kasutusotstarbe välja selgitamata olukorras, kus seda võis temalt mõistlikult oodata, saab lugeda, et ta pidi VÕS § 641 lg 2 p 2 tähenduses teadma, et tellija vajab tööd selleks otstarbeks. (p 19.4)
Eriteadmistega isikul on lepingu sõlmimisel kohustus teavitada teist poolt tema eesmärkide saavutamiseks olulistest asjaoludest sõltumata sellest, kas teine pool teavet nõuab. (p 19.5)
Töövõtja tasu saamise nõude rahuldamine tehtud töö eest ei muuda õiguslikult võimatuks tellija kahju hüvitamise nõude rahuldamist tulenevalt töö lepingutingimustele mittevastavusest. Kuna hagis ja vastuhagis esitatud nõuded ei välista teineteist, siis ei saa TsMS § 137 lg 2 teise lause kohaselt lähtuda kaebuse esitamisel tsiviilasja hinna arvutamisel suurema hinnaga hagist (vt ka Riigikohtu 23. novembri 2016. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-112-16, p 25). (p 24)
töö lepingutingimustele mittevastavusele tuginemine
Tellija juhise andmiseks VÕS § 641 lg 3 tähenduses saab pidada ka olukorda, kus tellija valib erinevate töövõtja pakutud variantide, sh materjalide vahel. Samas kui tellija valib sellisel juhul variandi, mis töö spetsiifiliseks kasutusotstarbeks ei sobi, vabaneb töövõtja vastutusest VÕS § 641 lg 3 järgi üksnes siis, kui ta on kas enne või pärast variantide väljapakkumist tellijale selgitanud selle variandi sobimatuse aluseks olevaid asjaolusid või juhtinud tellija tähelepanu sellega kaasnevatele riskidele ning tellija jääb töövõtja selgitustele vaatamata oma valikule kindlaks. (p 20)
3-17-2005/23 Riigikohtu halduskolleegium 05.04.2019
MKS § 136 1 lg 1
TMS § 37
MKS § 37 lg 1
kohustuse täitmise tagamine
loa andmine täitetoiminguks
Käibemaksuarvestuses arve võimaliku tühistamisega seonduvat tulevikus tekkida võivat maksukohustust vähendavat asjaolu ei saa arvesse võtta täitmist tagavate toimingute sooritamise taotluse lahendamisel. (p 12) MKS § 38 näeb ettevõtte ülemineku puhul ette ettevõtte või selle osa üleandnud isiku ja ettevõtte omandaja solidaarvastutuse vastavalt VÕS-is sätestatule. Riigikohtu tsiviilkolleegium on leidnud, et ületagamise keeldu ei rikuta, kui hagi tagatakse iga solidaarvõlgnikust kostja suhtes eraldi kogu nõude ulatuses (RKTK määrus asjas nr 3-2-1-140-15, p 10). Maksuhalduri täitmist tagavate toimingute sooritamise taotluse lahendamisel pole põhjust asuda teistsugusele seisukohale. Solidaarkohustus kaotaks osaliselt mõtte, kui seda saaks tagada vaid ühe solidaarvõlgniku suhtes. (p 17) Vt loa andmise taotluse lahendamise kohta p 9, samuti RKÜK määrus asjas nr 3-3-1-15-12, p-d 57–60. Vt hüpoteegi summa kohta p-d 20 ja 21.
Vt p 19 ning RKHK määrus asjas nr 3-3-1-16-12, p 16, ja RKÜK otsus nr 2-15-17249/53.
Ettevõtte üleandmise tehingult käibemaksu ekslik kajastamine on ettevõttega seotud ning sellest tulenevad nõuded ja kohustused lähevad MKS § 37 alusel ettevõtte ülemineku puhul omandajale üle. (p 13)
Arvel valesti märgitud käibemaks loob nn uue maksukohustuse ja see kohustus lõpeb alles arve parandamisega, mitte vea tuvastamisega. (p 12)
Arvel valesti märgitud käibemaks loob nn uue maksukohustuse ja see kohustus lõpeb alles arve parandamisega, mitte vea tuvastamisega. Kui selle perioodi kohta on tehtud maksuotsus, siis deklaratsiooni parandamise soovi korral peab taotlema ka maksuotsuse muutmist (vt KMS § 27 lg 5). KMS § 29 lg 7 ei ole seotud maksudeklaratsiooni parandamise aegumistähtajaga, sest ei toimu tagasiulatuvat eelmise maksustamisperioodi andmete parandamist, samuti ei ole vaja tehtud maksuotsust muuta. (p 12)
3-17-590/31 Riigikohtu halduskolleegium 27.03.2019
Kokku: 611| Näitan: 1 - 20


text:
Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaaltSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFReede, 26. mai 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees - 02.05.2017Ühendkooli loomine annab võimaluse vabaneda Saluveerist (2)Otsa kooli töötajate umbusaldusavaldus direktor Aarne Saluveerile ja selle avalikustamine pani haridusministeeriumi kiirustama, et võtta hiljemalt sügiseks tööle direktor, kes hakkab juhtima kahe aasta pärast tööd alustavat ühendkooli. Nimelt ühendatakse kaks muusikakooli ja balletikool.
Reps: koorijuht ei salligi vahelesegamist (2)Haridusminister Mailis Reps (Keskerakond) ütleb, et vastuolude sügavus Georg Otsa nimelises muusikakoolis oli talle ootamatu avastus ning kuigi ta hindab Aarne Saluveeri kõrgelt, pole pikas perspektiivis tema jätkamine koolijuhina võimalik. Kuidas asjad täpselt edasi kulgevad, sõltub koolis tehtavast auditist.
Sõudjad said esimeseks MK-etapiks koosseisud paikaSõudjatel on nädalavahetusel kavas hooaja esimene tähtis võistlus, kui 5.–7. maini peetakse Belgradis MK-etapp. Eestlased lähevad välja kahe- ja neljapaadiga.
Kas kanep tekitab unehäireid?Uuringud on näidanud, et ligikaudu 70 protsendil uimastite tarbijatest tekivad unehäired ja unehäire tõttu arsti vastuvõtule pöördunutest 80 protsendil on ka mõne uimasti tarbijad.
Cristiano Ronaldo kübaratrikk surus Atletico poolfinaali avakohtumises põlviliJalgpalli Meistrite liiga poolfinaali avakohtumises alistas Madridi Real 3:0 Madridi Atleticot. Kõik kolm väravat lõi Reali suurim staar Cristiano Ronaldo (10., 73., 86. minutil).
Karl Adra auhinna pälvis Mait MalmstenEesti Draamateatris kuulutati täna välja tänavune Karl Adra nimelise auhinna laureaat, kelleks on draamateatri näitleja Mait Malmsten. Nutiajastu tapab islandi keele (4)Sajandeid peaaegu muutumatuna säilinud islandi keel on sattunud ohtu, sest järjepidevalt tuleb peale inglise keel, mida kõik saareriigi elanikud vabalt valdavad.
Kohus: Venemaa keeldus Leedu kohtukutse andmisest Gorbatšovile (9)Vene võimud keeldusid Leedu kohtukutsest Nõukogude Liidu viimasele liidrile Mihhail Gorbatšovile, keda Vilniuse kohus soovib küsitleda tunnistajana 1991. aasta 13. jaanuari sündmuste kohtuprotsessil, teatas kohus teisipäeval.
Põnevaid fakte kasside kultusest Vana-Egiptuses Vana-Egiptuses oli kassidel tähtis roll – nad kaitsesid viljasaaki ning neid austati kui pühasid loomi.
Kreml: Putin ja Trump loodavad kohtuda juulis Saksamaal (3)Vene president Vladimir Putin ja USA president Donald Trump leppisid telefonivestluses kokku, et püüavad kohtuda juulis Saksamaal G20 tippkohtumise kõrvalt, teatas Kreml.
Kuidas leida reisil arstiabi?Kuigi seda sageli ette ei tule, võib haigeks jäämine reisi tõeliselt ära rikkuda, mistõttu on oluline kiirelt abi saada.
Keila linnavolikogu hääletas valitsuse sundliitmisplaani mahaKeila linnavolikogu hääletas teisipäeva õhtul toimunud istungil Vabariigi Valitsuse sundliitmisplaani maha ning taotleb vastava määruse menetluse lõpetamist.
Kümme loomadega seotud atraktsiooni, mida tuleks vältidaLoomakaitsjad on asunud jõuliselt võitlema loomadega seotud atraktsioonide vastu, mistõttu on selliste lõbustuste vahendamise lõpetanud ka reisikeskkond TripAdvisor.
Merkel ja Putin ei pea vajalikuks uut Ukraina rahulepetSaksa kantsler Angela Merkel ütles teisipäeval pärast kohtumist Vene presidendi Vladimir Putiniga, et ei näe vajadust uueks Ukraina rahuprotsessi puudutavaks kokkuleppeks.
«Radari» video: skandaali sattunud Siiri Oviir palus oma sõnavõtu pärast vabandust (19)Aasta ema valimise üle puhkenud skandaali sattunud Eesti Naisliidu esinaine Siiri Oviir ütles intervjuus «Radarile», et ta pole tahtnud ühtegi ema solvata – tema otsesaate sõnakasutus kukkus lihtsalt halvasti välja.
Kuidas teha päevas 10 000 sammu ilma trenni minemata?Päevas soovitatakse teha umbes 10 000 sammu. Kuidas see aga teoks teha, kui pärast kaheksatunnist tööpäeva on vaja lapsele lasteaeda järele minna, süüa teha, koristada jne.
Sütiste teel hüppas mees rõdult alla, et poodi alkoholi järele minna (2)Täna kella 19.05 paiku sai politsei teate, et Sütiste teel hüppas rõdule kinni jäänud mees kolmandalt korruselt alla.
Fotod: Nõmmel otsib omanikku isikliku saarega villaNõmmel, Pääsküla jõe kaldal asub võimas villa, mis küll seestpooltki luksuslik, kuid mille põhiline võlu peitub väljaspool majaseinu: selle juurde kuulub oma saar.
Serviti alistas napilt Viljandi ning pääses kaheksandat aastat järjest finaaliEesti käsipallimeistrivõistluste poolfinaalseerias alistas Põlva Serviti kolmandat korda HC Viljandi ning lunastas 27:25 võiduga pääsu finaali.
«Radar»: ema, kes ravis oma tütre kanepiga epilepsiast: kindlasti on neid, kes tulevad kohe kive loopima (10)Ajal, mil riigikogulased ja erinevad eksperdid pole veendunud ravikanepi kättesaadavuse parendamise vajalikkusest, on Eestis inimesi, kes sellest hoolimata, salaja ja illegaalselt, on valmis viimase õlekõrrena just narkootikumide hulka liigitatud kanepiga ravi alustama.
Toitumisteadlane: kui palju peaksime sööma liha? (1)Inimkonna isu liha järel üha suureneb, seepärast tühjendatakse ookeane, muudetakse vihmametsad farmideks ja kasvatatakse loomi vabriku-tüüpi kombinaatides. Kas me peame sööma nii palju liha? Kas on ka loodussõbralikumaid viise valgu saamiseks?
Fotod ja video: avariis viga saanud mootorrattur toimetati haiglasseTallinnas Rahumäe teel juhtus täna õhtul kella 18 paiku liiklusõnnetus, milles sõiduauto Lexuse juht pööras ette mootorratturile, kes kukkus ja sai vigastada.
Suvisel XII noortepeol tantsib ligi 8500 jalapaariXII noorte tantsupeo «Mina jään» 267 maakondlikku eelproovi on jõudnud edukalt lõpule. Nüüd on selge, et suvisel üritusel esineb kokku ligi 8500 tantsijat.
Galerii: Wessexi krahvinna kohtus Eesti presidendi ja peaministriga (3)Eestisse saabus visiidile Briti kuningliku perekonna liige, Wessexi krahvinna Sophie Helen Mountbatten-Windsor, kes kohtus Tallinnas esmalt Pallipõnni lasteaia laste ja töötajatega ning ka peaministri ja presidendiga.
Lätist ja Leedust kaovad Prisma supermarketid (10)Soome jaemüügiettevõte SOK sulgeb Prisma supermarketid Lätis ja Leedus, Eestis jääb poekett alles.
Tee ise: trendika laudseina saab luua ka puitu kasutamataKui igavad valged seinad on ära tüüdanud, kuid samas ei tahaks kodu värskendamise peale liialt raha kulutada, vaata kuidas anda toale uus välimus vaid tavalise hariliku pliiatsi abil.
Euroopa Liit tühistab Schengeni-sisese piirikontrolli novembriks (9)Euroopa Liidu riigid, mis kehtestasid migratsioonikriisi tõttu piirikontrolli Schengeni tsooni sisepiiridel, peavad lõpetama selle novembriks, teatas Euroopa Komisjon teisipäeval.
Graafik: nemad on kõige paremini tasustatud tippjuhid riigisektoris (8)Postimees reastas värskete palgaandmete põhjal riigiametnikud, kellele 1. aprilli seisuga on ministrid ja kantslerid soostunud maksma kõige suuremaid palganumbreid. Ka näeb rahandusministeeriumi avalikustatud numbritest, kes sai mullu riigilt suurima aastasissetuleku.
Märgid, et mees ei ole suhteks valmis, isegi kui ta väidab vastupidistTõsiasi on see, et mitte kõik ei ole valmis tõsiseks suhteks ja enese sidumiseks teise inimesega. Siin on vaid mõned näited, mida tasuks tähele panna, kui mees tahab astuda suhtesse, aga sul on hinges siiski kerge kahtlus. Video: lennuk tegi tulekahju tõttu hädamaandumiseAmerican Airlinesi lennuk oli sunnitud tegema hädamaandumise, sest suits täitis salongi ning tekkinud oli tulekahju. Video: reisija käitumine šokeeris tervet lennukitLendamine võib olla omajagu stressirohke, sest ühe koha peal tuleb istuda tunde ning sageli ei tee kaasreisijad ei tee seda lihtsamaks.
Pane tähele! Kuus viga, mida kõik algajad jooksjad teevadSee on tore, et sa oled leidnud tee jooksmise juurde. Pane tähele! Need on kuus kõige tavalisemat viga, mida algajad teevad. Uus ulakas trend: palja pepu pilt kaunis looduses!Tuleb välja, et kõiksugustest selfidest pole veel küll – uusim ja ulakaim sotsiaalmeediatrend on jagada oma kaunist loodust nautiva palja pepu pilti.
Neli Tartumaa õpilasfirmat pürgib Eesti parimaksEnam kui paarikümne finalisti seas võistleb ülehomme õpilasfirmade finaalvõistlusel selle aasta parima tiitli nimel neli Tartu ja Tartumaaga seotud õpilasfirmat.
Politsei: BMW juht möödus ratturitest liiga lähedalt ja suurel kiirusel (12)Põhja prefektuur selgitab välja eile Harku-Rannamõisa teel jalgratturitest liiga lähedalt möödunud BMWga seotud asjaolud ja otsustab seejärel võimaliku menetluse algatamise.
Pärnu naist süüdistatakse pea paarikümne vanainimese tüssamisesTäna toimus Pärnu maakohtus eelistung 31aastase Egery üle, kelle tegude kohta on politsei ja prokuratuur avalikkuselt mitu korda abi palunud. Süüdistuse järgi võis väidetaval kelmil olla 17 ohvrit.
Video: Indias Nagalandis elavad maailma ühed viimased peakütidIndia Nagalandi osariigis elavad hõimud on maailmas ühed viimased, mille liikmed võtavad tapetud vaenlastelt päid, tehes need oma võidutrofeedeks.
Kohus mõistis Sillamäe tehnoülevaatajatele tingimisi karistusedViru maakohus tunnistas 21. aprilli otsusega kokkuleppemenetluses süüdi kaks Sillamäe ametiisikut, kes tehnoülevaatajatena võtsid korduvalt altkäemaksu ja võltsisid dokumente.
Haigla: meie ei ole oma kabinetti selgeltnägijale rendile andnud (1)Lääne-Tallinna keskhaigla kinnitusel ei sõlminud nemad rendilepingut selgeltnägija Tursun Alajeviga, kes jõudis paar nädalat polikliinikus oma klientidele tulevikku ennustada.
Madalrõhulohk rikub järgmisel nädalal taas ilmaKui alanud nädalal on ilm peamiselt sajuta ja soe, siis järgmise nädala keskel jaheneb ilm taas, esineb öökülma ja päevamaksimumid jäävad alla 10 kraadi, soojemaid päevi tuleb uuesti sekka mai teisel poolel.
Horoskoop: mida toob mai 12 tähemärgile?Ilusa kevadise soojaga jõudis meieni mai. Mida on tähemärkidel alanud kuult oodata?
Pildid: Tartu avas rattahooaja (1)Täna kuulutati Küüni tänaval sümboolselt avatuks Tartu rattahooaeg. Linnaisad kutsusid omalt poolt kasutama liikumiseks senisest sagedamini auto asemel kaherattalisi ning omalt poolt lubasid nad üha paremaid liikumisvõimalusi rattureile.
Lapspornot kogunud mees sai tingimisi karistuseHarju maakohus karistas teisipäeval tingimisi vangistusega meest, kelle valdusest said politseinikud kätte sadu pilte lapspornoga.
Prantsusmaal anti kohtu alla kuus inimest, kes avaldasid hertsoginna Catherine’i topless-fotodTäna algas Prantsusmaal Pariisi eeslinnas Nanterre’is kohus kuue inimese üle, kes avaldasid Prantsusmaal salaja tehtud fotod seal puhanud ja palja ülakehaga päevitanud Briti hertsoginnast Catherine’ist.
Kolmapäev tuleb selge ja kuivNorra merel tugevnev kõrgrõhkkond on katkestanud madalrõhkkondade tegevuse Põhja-Euroopas, võimsa õhukeerise kaguserv ulatub üle Skandinaavia ja Läänemere Baltimaade kohale ning hoiab taeva sajupilvedest vabana meilgi.
Prokuratuur süüdistab Riho Soonikut ligi 90 000 euro omastamises (1)Põhja ringkonnaprokuratuur süüdistab Tallinna Kalevi ja Eesti koondise endist treenerit ja mänedžeri, täna Inglise Kolledži Sihtasutuse tööd juhtivat Riho Soonikut omastamises, ja seda suures ulatuses.
Särava ja kauapüsiva huulevärvi saladusKevad ja suvi on kõige paremad aastaajad, millal võiks erksate värvitoonidega mängida. Pildid: Tallinna kesklinna hotelli katusel puhkes väike põlengTäna pärastlõunal puhkes väike tulekahju Tallinna kesklinnas asuva hotelli katusel.
Indias varustatakse vastabiellunud naised nuiadegaIndias Madhya Pradeshi osariigis varustatakse vastabiellunud naised nuiadega, kuna võimude sõnul on seal meeste seas palju alkoholikuid, keda on vahel vaja jõuga korrale kutsuda.
Dramaatiline minidok: lumetormis sõideti Eesti läbi aegade kõige ekstreemsem rattamaratonLaupäeval anti start Eesti suurima ja vanima rattamaratonide sarja Hawaii Express Estonian Cup võistlushooajale, kui võistlustulle asuti Kuusalus. Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaHomme13:0027Mai Postimehe otsepilt: Tartus toimub võistlustantsu MK-etapp >Homme17:4527Mai Võrkpalli otsepilt: Eesti kohtub alagrupi eelviimases mängus Ungariga>Ülehomme13:5028Mai Purjetamise otsepilt: Kalevi Jahtklubi meistrivõistlused avavad Purjetamise Eesti MV sarja>Ülehomme17:0028Mai Postimehe otsepilt: toimub Tallinna XVIII Võimlemispidu>Ülehomme20:1528Mai Võrkpalli otsepilt: Eesti läheb koduse valikturniiri viimases mängus vastamisi Venemaaga>Viimased uudised22:55Tour of Estonial avaetapi võitnud Lauk: ma ei olnud koondise esimene valik 22:46Manchesteris peeti terrorikahtlusega kinni mees 22:20Kes on vormelifännide lemmikud? 21:54Harju ralli avapäeva järel on liider Georg Gross 21:22Meistrite liiga finaali ootab terroriohu tõttu erakordne muudatus 21:19Baarmen tunnistab üles: joogid, mida ma kunagi ei telliks 21:12Video ja fotod: suvila, mis on ehitatud vaid taaskasutatud esemetest 20:56Keetke võilille õied meeks 20:54Uus tase: USAs avatakse rotikohvik 20:43Riigiarhiivis peitunud üllatus võttis õpetaja sõnatuks 20:37Sarapuu püüdis bussiäris toimivaid skeeme prügiärisse viia 20:30Purjetamise Eesti MV avaetapil juhivad Rammo, Luur ning Kuusk ja Soo 20:28Eesti noor ratsutaja alustas nimekat Poola tuuri võiduga (video) 20:28Ardo Kreek sai kergelt vigastada: blokist alla tulles käis raks kaelast läbi 20:21Veevärki polegi vaja: väga mugava kuivkäimla saab ehitada ka elumajja 20:12Plastikkotis elus hoitud imepisike beebi pääses lõpuks koju 20:10SUUR KUNSTILUGU: Pead segi ajav Veneetsia biennaal (1)20:107 päeva Veneetsias 20:03Lätlane ei märganud kümnete tuhandete võitmist 20:00Tippmodell Alexandra Elizabeth Ljadov: teistsugune olla on OK! Kõik viimased uudised
TarbijaKõikMiks maitseb lennukitoit kehvasti?Viis eriti maitsvat põhjust avokaado grillimiseksVõrdlus: kui suured käärid laiutavad meeste juukselõikuse vahel maailma riikides? (3)21:19Baarmen tunnistab üles: joogid, mida ma kunagi ei telliks 20:03Lätlane ei märganud kümnete tuhandete võitmist 16:42Uskumatu turvarisk: kanadalanna avas oma võtmega kogemata võõra auto 15:51Sibula-tšilli kanašašlõkk riisinuudlite ja šampinjonidega VideoKõikFotod ja video: veokiga kokku põrganud mootorrattur toimetati haiglasseBrüsselist saabunud peaminister Jüri Ratas: minu sõnum Taavi Aasale oli väga ühene (3)Fotod ja video: Kumu juures sõitis sõiduauto otsa kahele naiseleTehnikaKõik5 mängu, mida sel nädalavahetusel tasuta mängida saadTransferwise’i asutaja: alasti meid enam tänaval ei näePildid ja video: Jaguar on loonud oma ajaloo kõige võimsama autoMajandusKõikPKC koondatutest on uue töö leidnud 247 inimestBMW kutsub USAs tagasi 45 000 iseenesest avanevate ustega autotTelia ja Soraineni dispuut: kas advokaadibüroo võib sekkuda telekom ettevõtte vaidlusse väikeaktsionäridega või mitte?17:56Luterma pankrotisaaga sai läbi: üle 40 miljoni eest võlgu jäi rahuldamata 17:37Pro Kapital otsib võimalusi aktsiakapitali suurendamiseks 17:01Karis Rail Balticu aruandest: Ei midagi uut. Tõesti. (1)15:29KV.ee kuulutuste arv on naasmas endisele tasemele MaailmKõikBulgaaria lõhkus inimkaubitsejate võrgustikuBriti kohus mõistis kohut metroorongi pommi jätnud mehe üle Lavrov: Venemaa ja Hiina mõistavad hukka Pyongyangi raketiprogrammi (1)22:46Manchesteris peeti terrorikahtlusega kinni mees 18:25Foto: SOS-kutsung tekitab Austraalias hämmeldust (1)16:27Video: naine hüppab röövli tõkestamiseks autokapotile (1)15:59Süürias hukkus koalitsiooni õhulöögis 80 ISi võitlejate pereliiget (2)SportKõikJärelvaadatav: Eesti näitas tasavägises mängus jõudu ning jätkab MM-valikturniiri täisedugaVideod: Frankensteini koletised vallutavad Eesti rallirajadBalta alustab Teemantliigas: avastart on alati meeldivalt närviline22:55Tour of Estonial avaetapi võitnud Lauk: ma ei olnud koondise esimene valik 22:20Kes on vormelifännide lemmikud? 21:54Harju ralli avapäeva järel on liider Georg Gross 21:22Meistrite liiga finaali ootab terroriohu tõttu erakordne muudatus NaineKõikVanus, mil naised kogevad parimat orgasmiVideo: nutikas (ja maitsev) nipp valge veini jahutamiseksKaks olulist kohta, kuhu peaks päikesekaitsekreemi määrima, aga me ei tee seda18:16Just sel päeval seksid sa kõige tõenäolisemalt 17:33Harjutused, mis aitavad suurendada seksiisu 16:23Ülioluline nipp, et kodune pitsa tuleks parim 15:57Kolm märki, et sa pead sööma rohkem süsivesikuid TervisKõikMillised haigused ohustavad, kui magad öösiti vähem kui kuus tundi? Kentsakad faktid inimkeha kohta, mis panevad imestamaKümme lihtsalt välditavat viga, mida kaalulangetajad teevadMaa EluKõikÜhistuline kalajahutehas muudab kalurid vabaksEesti siga toidab arvuti Keetke võilille õied meeksTallinnKõikKraavi vajunud lehm vajas päästjate abiFotod ja video: veokiga kokku põrganud mootorrattur toimetati haiglasseRagn-Sells võib Tallinna linna kohtusse kaevata (1)Tartu PostimeesKõikEelnevad aastad Emajõel töötanud ujuv purskkaev viiakse Raadi järveleTammeka teeb ajalugu: Tartu vutimehed jahivad karikavõitu ja kohta eurosarjasGalerii: spordimuuseum tõi loetud päevadeks eriilmelised rattad rahva ette48h populaarsemad teemadAnett Kontaveitdonald trumpEestiEuroopaEuroopa LiitHiinaJüri RatasEesti KeskerakondmanchesterNATOOtt TänakPolitseiportugali ralliPrantsusmaapresidentPõhja-KoreaRootsiSaksamaaSoomeSuurbritanniaTanel KangertterrorismTrumpAmeerika ÜhendriigidVabariigi ValitsusVenemaaTänane lehtKõikKevadtormil langetati relvadAnvelt: joodikuid võiks kantseldada omavalitsus (1)Üle ajava prügikasti tagant paistavad Arvo Sarapuu kõrvadArvamusKõikAndres Adamson: kes olid 20. sajandi alguse «oudekki looned»? (5)POSTIMEHE PRÜGIVLOG Tulusa äri räpasem pool haiseb kõvastiNils Niitra: milline näeks välja minu unistuste Balti ekspressrong (3)KultuurKõik7 päeva VeneetsiasMainekas briti väljaanne ennustab Trad.Attack!-ile suurt välismaist edu (1)Hoirassaa ja veel üks pudel rummi! (2)ReisKõikPildid ja video: lennuki mootor süttis õhkutõusul põlema (1)Majutuskeskkonnas antakse üürile terve Rootsi riikSuurettevõte saatis kaebekirjale vastuseks «WTF» ehk «mida põrgut»KoduKõikTallinna vanalinna võtavad üle lühiajaliseks majutuseks mõeldud korteridLugeja fotod: ühes Eesti aias kasvab eriti võimas toomingasPõhjalik juhend: kuidas istutada ja kuidas hooldada roose kevadelLemmikKõikHaruldased kaadrid: antiloop teeskles surnut, et tülinorijaga mitte kakelda (1)Päevakäpp: Pantrik oskab end nutikalt ära peita nagu silmamoondajaHüva nõu: kuidas koera ja kassi tutvustada nii, et riidu majja ei tuleVIIMASED GALERIIDKalevi Jahtklubi meistrivõistlused 2017 1. päevVõrkpall Eesti - MontenegroKaitseväelasi püssiga taga ajanud mees selgitab juhtunu tagamaidRaadi korterNädala parimad loomapildidVaata kõiki galeriisidSOOV.EEAutode müükKinnisvaraKodukaubadSisesta oma kuulutus siitSünnipäevadPalju õnne!36Eda-Ines EttilauljaEndel Tulving, 90psühholoog ja filosoofiadoktorEero Loone, 82filosoofEnno Tamm, 57poliitikPeeter Paenurm, 50vaimulikTuuli Roosma, 42telesaatejuhtHoroskoopJäärSõnnKaksikudVähkLõviNeitsiKaaludSkorpionAmburKaljukitsVeevalajaKaladSetomaaKõikSeto noored vallutavad 1. juunil Tallinnas vanalinna päevade lavaSeto Folk korraldas Petseris kohvikukontserdiSeto Folk on „Metsa poole“: piletid müügil60 PLUSSKõikVideo nagu parimast põnevusfilmist: motopolitsenikud võtavad joobekahtlusega mammi rajalt maha (1)Eakate festival toimub ka sel sügiselLiikumisraskusega eakad valehäbi lõksus?ArhiivPärnuKoonga vallast leiti haruldane ammunooleotsLugeja pilt ja video: lapsed lükkasid Papiniidus bussi (1)Video ja galerii: Pärnus algas kohus taksojuhi mõrvas süüdistatavate vendade üle (3)ViljandiKomöödiatäht Herbert Ving jagas folgitegijatele soovitusi (1)Seeneline trehvas haruldust juba neljandat aastatKolm ei ole kohtu seadus – kogenud kurjategija pääses aasta jooksul kolmel korral vanglastRakvereTarga Maja jamas valitseb vaikusTapa leivatehas paneb kevadeks uksed kinni Rakvere Keskväljakul jäi inimene auto allaPaideVideo: põlenud KEA keskus kukkus kokku kui kaardimajaPaides põles lahtise leegiga endine KEA keskus (1)Kass püüdis kinni kummalise eluka VALGAPühajärvel võistleb tosin suurmeistrit (1)Sissetungija paiskas talus kõik segaminiOtepää valla delegatsioon külastas NovgorodiKasulikud lingidVälismeediaThe New York TimesThe Washington PostThe GuardianBBCCNNDer SpiegelHelsingin SanomatSvenska DagbladetAftenpostenInterfaxLeedu 15min.ltLäti TV NetEesti meediaBNSKuku raadioMajandusReporterElu24SportKanal260plussNaine24Tarbija24ArvamusTervisKultuurMaa eluKohalikud uudisedTallinnCityTartu PostimeesPärnu PostimeesViljandi SakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneInternetIlmajaamOstaKVSoovGoogleNetiKavaMail.eeFacebookYoutubeTwitterGoogle+WikipediaLinkedinFinantsettevõttedPangadSEBSwedbankDanske BankNordeaEttevõttedSideTelia EestiElisaStarmanTele2EttevõttedOmnivaEesti EnergiaEesti GaasTallinna KüteTallinna VesiKasulik infoAktsiahinnadValuutakursidStatistikaamete-maksuametMaksuvõlglasedE-krediidiinfoPensionikeskusEesti PankFinantsinspektsioonLHV foorumTarkinvestor.ee foorumPere eelarveEesti.eePäevatoimetajaNimi:Nele-Mai OlupE-postiga:nele-mai.olup(at)postimees.eeKontaktVihje:vihje@postimees.ee507 3066Lehe tellimine:666 2525Toimetuse sekretär:sekretar@postimees.ee666 2202MobiilirakendusJälgi PostimeestFacebookYouTubeRSSTwitterReklaamReklaami tellimine:reklaam@postimees.eePrintreklaam:666 2322Onlinereklaam:666 2230Kuulutused:666 2171©1995-2017 PostimeesKasutustingimused | AS Postimees Grupp äriinfo | Töötajad | Arhiiv | Reklaam | Kuulutused ajalehte | Telli ajaleht | Leia meid Google+

matches: kohus kohus Kohus kohus kohus kohus


matches:
§ 45
kohus
kohus
§ 45
§ 11
Kohus
§ 214
kohus
kohus
Riigikohus
kohus


Eelinformatsioon 8.-14. märts - Riigikogu
Eelinformatsioon 8.-14. märts
05.03.2004 / Eelinfo
Riigikogu III istungjärgu 7. töönädal
8. – 12. märts 2004
Esmaspäeval, 8 märtsil kell 15.00 algaval istungil vastab peaminister Juhan Parts arupärimistele Res Publica annetuste registris puuduvate annetajate ning haldusreformipoliitika kohta. Sotsiaalminister Marko Pomerants vastab arupärimisele Vabariigi Valitsuse ja TALO vahel sõlmitud palgakorralduse kokkuleppe ning haridus- ja teadusminister Toivo Maimets hariduse finantseerimise reformi ja haridusosakute põhimõttele ülemineku kohta. Istung jätkub Riigikogu liikmete vaba mikrofoniga.
Teisipäeval, 9 märtsil kell 10.00 algaval istungil tuleb esimese päevakorra punktina arutlusele Vabariigi Presidendi poolt välja kuulutamata jäetud Euroopa Parlamendi valimise seaduse muutmise seadus. Päevakorra projekti kohaselt tuleb teisele lugemisele Eesti Vabariigi põhiseaduse muutmise seaduse eelnõu Vabariigi Presidendi valimiskorra muutmiseks (91 SE). Esimesele lugemisele on esitatud ühistranspordiseaduse § 59 lõike 12 muutmise seaduse eelnõu (225 SE)
Kolmapäeval, 10 märtsil algab kell 13.00 infotund, kus Riigikogu liikmete küsimustele vastavad kaitseminister Margus Hanson, keskkonnaminister Villu Reiljan ning regionaalminister Jaan Õunapuu. Kell 14.00 algaval istungil on kavas käsitleda 14 eelnõu. 4 seaduseelnõu tuleb kolmandale, 7 teisele ning 3 esimesele lugemisele. Kolmandale lugemisele tuleb muuhulgas koalitsiooniparteide fraktsioonide poolt algatatud maapõueseaduse muutmise seaduse eelnõu (209 SE) ning Vabariigi Valitsuse algatatud tööstusomandi õiguskaitset reguleerivate seaduste ja nendega seonduvate seaduste muutmise seaduse eelnõu (195 SE). Viienda päevakorrapunktina tuleb teisele lugemisele Vabariigi Valitsuse algatatud Põhja-Atlandi lepinguga ühinemise seaduse eelnõu (262 SE)
Neljapäeval, 11 märtsil istung algab kell 10.00
Keskkonnakomisjon – Maapõueseaduse muutmise seaduse eelnõu (209 SE), kiirgusseaduse muutmise seaduse eelnõu (221 SE), veeseaduse muutmise seaduse eelnõu (268 SE)
Kultuurikomisjon – Muinsuskaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu (231 SE)
Maaelukomisjon – Euroopa Ühendust esindava Euroopa Ühenduste Komisjoni ja Eesti Vabariigi vahel sõlmitud Eesti Vabariigis põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelse programmi 2002. ja 2003. aasta üheaastaste rahastuslepingute ratifitseerimise seaduse eelnõu (259 SE), loomatauditõrje seaduse muutmise seaduse eelnõu (252 SE)
Majanduskomisjon – Tööstusomandi õiguskaitset reguleerivate seaduste ja nendega seonduvate seaduste muutmise seaduse eelnõu (195 SE), majandustegevuse registri seaduse ja kaubandustegevuse seadusega seonduvate seaduste muutmiste seaduse eelnõu (166 SE), mõõteseaduse eelnõu (216 SE), küttegaasi ohutuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (169 SE)
Põhiseaduskomisjon – Vabariigi Presidendi 3. märtsi 2004 a. otsusega nr 545 välja kuulutamata jäetud Euroopa Parlamendi valimise seaduse muutmise seaduse arutelu, Valimisseaduste ja rahvahääletuse seaduse muutmise seaduse poliitikareklaami ja valimiskampaania kulude piiramiseks (234 SE), reklaamiseaduse ja ringhäälinguseaduse muutmise seaduse eelnõu (235 SE), märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seaduse eelnõu (251 SE)
Riigikaitsekomisjon – Kohtumine kaitseväe juhataja viitseadmiral Tarmo Kõutsiga. Informatsioon Eesti kaitseväe üksuste osalemise kohta Iraagis, Afganistanis ja Kosovos, Riigikogu otsuse ”Eesti kaitseväe üksuste kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel konfliktijärgsel julgeolekutagamismissioonil Kuveidis, Kataris, Bahreinis ja Iraagis” eelnõu (274 SE), Eesti Vabariigi valitsuse, NATO arendusstaabi ülemjuhatuse ja Liitlasvägede Euroopa ülemjuhatuse peakorteri vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtva riigi panuse kohta NATO operatsioonide läbiviimisel ratifitseerimise seaduse eelnõu (276 SE), ravikindlustuse seaduse ja kaitseväeteenistuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (230 SE)
Sotsiaalkomisjon – Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste seaduse eelnõu (191 SE), ravikindlustuse seaduse muutmise ja tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmise seaduse eelnõu (264 SE)
Väliskomisjon – Põhja-Atlandi lepinguga ühinemise seaduse eelnõu (262 SE), Lääne-Euroopa Liidu (WEU) presidendi Armand de Decker´i kiri (01.03.2004 nr 463) ESDP (Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsepoliitika) parlamentaarse dimensiooni loomise kohta. Osavõtma on kutsutud Riigikogu Kantselei välissuhete osakonna juhataja Jüri Kahn.
Õiguskomisjon – Telekommunikatsiooni muutmise seadus (219 SE), Kriminaalhooldusseaduse muutmise seadus (196 SE)
Euroopa asjade komisjonis – Valitsuse Euroopa Liidu poliitika 2004-2006. Osavõtma on kutsutud peaminister Juhan Parts, valitsuse nõunik ja EL-i asjade direktor Henrik Hololei, Riigikantselei ELS juhataja Gert Antsu.
Keskkonnakomisjon – Looduskaitseseaduse eelnõu (279 SE)
Kultuurikomisjon – Eesti Vabariigi haridusseaduse, Eesti Vabariigi haridusseaduse ning õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmise seaduse ning õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmise seaduse eelnõu (267 SE), kutseõppeasutuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (266 SE), Riigikogu otsuse ”Riigikogu otsuse ”Eesti Rahvusraamatukogu Nõukogu liikmete nimetamine” muutmine” algatamine.
Maaelukomisjon – Väljasõiduistung Riigi Maa-ametis
Majanduskomisjon – Lennundusseaduse muutmise seaduse eelnõu (170 SE), meresõiduohutuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (204 SE), toote ohutuse seaduse¹ eelnõu (220 SE), riigivara tasuta võõrandamise küsimus
Põhiseaduskomisjon – Õiguskantsleri ettekande nr 1 seaduse ”2004. aasta riigieelarve” § 6 lõikega 6 kehtestatud toimetulekupiiri määra vastavusest põhiseaduse §-dele 10 ja 28 lõikele 2 arutelu.
Riigikaitsekomisjon – Riigikaitsekomisjoni väljasõiduistung sidepataljoni, tagalapataljoni ja kavandatava Männiku objektiga tutvumine.
Sotsiaalkomisjon – Riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (256 SE), Riikliku pensionikindlustuse seaduse § 61 muutmise seaduse eelnõu (22 SE), riikliku pensionikindlustuse seaduse § 26 ja § 61 muutmise seaduse eelnõu (48 SE)
Väliskomisjon – Põhja-Atlandi lepinguga ühinemise seaduse eelnõu (262 SE), Eesti, Läti ja Leedu parlamentide koostöö hetkeseisu ja tulevikuperspektiivide arutelu. Balti Assamblee (BA) deklaratsiooni projekti arutelu. Kutsutud BA Eesti delegatsiooni juht Andres Taimla, juhi asetäitja Trivimi Velliste ning Riigikogu Kantselei välissuhete osakonna juhataja Jüri Kahn.
Õiguskomisjon – Riigi õigusabi seaduse eelnõu (249 SE), Eesti Euroopa Liiduga ühinemisega seonduvalt seaduste sätete jõustamise, kehtetuks tunnistamise ja muutmise seaduse eelnõu (192 SE)
Neljapäeval, 11 märts
Majanduskomisjon – Tolliseaduse eelnõu (280 SE), riigi eraõiguslikes juriidilistes isikutes osalemise seaduse eelnõu (236 SE), konkurentsiseaduse muutmise seaduse eelnõu (237 SE), lõhkematerjaliseaduse eelnõu (73 SE), eluruumide erastamise seaduse § 22 täiendamise seaduse eelnõu (228 SE), riikliku statistika seaduse muutmise seaduse eelnõu (255 SE)
Põhiseaduskomisjon – Ühisistung sotsiaalkomisjoniga: õiguskantsleri ettekande nr 1 seaduse ”2004. aasta riigieelarve” § 6 lõikega 6 kehtestatud toimetulekupiiri määra vastavusest põhiseaduse §-dele 10 ja 28 lõikele 2 arutelu jätkamine.
Sotsiaalkomisjon – Õiguskantsleri 03.02.2004 ettekande nr 1 arutelu (toimetulekupiiri määra vastavusest põhiseaduse §-dele 10 ja 28 lõikele 2)
Õiguskomisjon – Kinnisasja omandamise kitsendamise seaduse § 3 muutmise seaduse eelnõu (233 SE)
Esmaspäev, 8 märts
Kell 13.00 – toimub ruumis L241 pressibriifing, kus Riigikogu maaelukomisjoni esimees Jaanus Marrandi tutvustab ajakirjanikele Euroopa Liidu ühtse põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse eelnõu, põhiseaduskomisjoni esimees Urmas Reinsalu räägib europarlamendi valimistest ja Vabariigi Presidendi valimiskorra muutmisest ning riigikaitsekomisjoni esimees Sven Mikser valgustab tagamaid, mis aitavad Riigikogul langetada otsust Eesti kaitseväe üksuste kasutamise tähtaja pikendamise kohta Iraagis ja teistes konfliktijärgsetes riikides.
Teisipäev, 9 märts
Kell 13.00 – kohtuvad Riigikogu Eesti-Vene parlamendirühma liikmed Venemaa suursaadiku Konstantin Provaloviga (ruumis L-241)
Kell 14.30 – esitab Riigikogu esimees Ene Ergma tööandja võrdõiguslikkuse seminaril ettekande ”Talentide raiskamine: naisteadlased postkommunistlikes riikides” (Tööandjate Maja Peetri saal, Kiriku 6)
6. – 10. märts
Riigikogu kultuurikomisjoni liige Katrin Saks osaleb Amsterdamis ”Reproduktiivsete õiguste ja kultuuri” konverentsil.
7.– 9. märts
ENPA Riigikogu delegatsiooni juht Marko Mihkelson osaleb Sloveenia Vabariigis Ljubljanas ENPA poliitkomitee töös.
Riigikogu esimees Ene Ergma esineb Brüsselis konverentsil ”Tuleviku Komisjon – Laienemine – Valimised: Uued võimalused naistele.”
8. – 11. märts
Riigikogu liige, Lääne-Euroopa Liidu Assamblee Eesti delegatsiooni liige Olav Aarna osaleb Oslos Lääne-Euroopa Liidu Assamblee kaitsekomitee istungil ja relvastusküsimuse seminaril.
Lisainformatsioon: Kateriin Leini, 631 6353


Saue valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri – Riigi Teataja
Saue valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri
Saue valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri - sisukord
§ 3 Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamine
§ 5 Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ulatus
§ 6 Liitumise taotluse esitamine
§ 7 Liitumistingimuste väljastamine
§ 10 Liitumislepingu täitmine ja lõpetamine
3 LIITUMISTASU ARVUTAMINE JA TASUMINE
§ 11 Liitumistasu arvutamise alused
§ 12 Liitumistasu arvutamine arendusalal
§ 13 Liitumistasu tasumine
§ 14 Varasemate lepingute kehtivus
RT IV, 01.11.2012, 51
jõustumine 28.05.2007
Määrus kehtestatakse “Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse” § 5 lõike 21 alusel.
(1) Saue valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib suhteid ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liituvate või liitunud kinnistute omanike või valdajate vahel ning määrab liitumise korra Saue valla territooriumil.
(3) Eeskirja sätteid ei kohaldata ainult tootmise vajaduseks ette nähtud ühisveevärgile ja -kanalisatsioonile.
(4) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile juriidilistele ja füüsilistele isikutele Saue vallas.
Eeskirjas kasutatakse mõisteid Saue Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) poolt kinnitatud Saue valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirjas toodud tähenduses.
§ 3. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamine
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni peab välja arendama selliselt, et vallavolikogu poolt kinnitatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavaga (edaspidi arendamise kava) määratud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga kaetaval alal oleks võimalik tagada kõigi kinnistute veega varustamine ja reo- ning sademevee ärajuhtimine vastavuses arendamise kavale.
(2) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamine vastavalt arendamise kavale tagatakse liitumistasuga.
(3) Ühisveevärki ja -kanalisatsiooni arendab selle omanik või valdaja, kelleks eeskirja tähenduses on vee- ettevõtja temale kinnitatud tegevuspiirkonnas, kui vallavalitsus ei ole mingite ehitiste arendamise osas otsustanud teisiti.
(4) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja peab hoidma raamatupidamises selget vahet liitumistasude eest tehtava arendustegevuse ja muu majandus- ja arendustegevuse vahel.
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik peab lubama ühendada kinnistu veevärki ühisveevärgiga ning kinnistu kanalisatsiooni ühiskanalisatsiooniga (edaspidi liitumine) eeskirjas sätestatud tingimuste kohaselt.
(2) Kinnistu liitumine ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga toimub kinnistu omaniku või valdaja (edaspidi liituja) taotlusel tema ja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja vahel sõlmitud liitumislepingu alusel.
(3) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eest maksab liituja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikule või valdajale liitumistasu eeskirjas sätestatud korras. Veevarustuse ja reo- ning sademevee ärajuhtimise teenuse kasutamise lõpetamisel liitumistasu ei tagastata.
(4) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitunud kinnistu omaniku vahetumisel või kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni või selle osade vahetamisel ei tule tasuda liitumistasu, kui ei muutu liitumistingimused.
(5) Kui ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitunud kinnistu omanik või valdaja soovib kasutada täiendavaid veevarustuse või reo- ning sademevee ärajuhtimise teenuseid või kasutada neid ulatuses, millega kaasneb ühisveevärgi ja kanalisatsiooni laiendamine või ümberehitamine, käsitletakse seda liitumisena ning see toimub eeskirja kohaselt. Otsuse missuguse teenusmahu muutuse korral on vaja taotleda uut liitumist, teeb ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik.
(6) Kui ühisveevärgi või -kanalisatsiooni omanik või kinnistu omanik või valdaja taotleb liitumispunkti asukoha muutmist, toimub see taotleja kulul. Viimasel juhul käsitletakse seda eeskirja kohaselt toimuva liitumisena.
§ 5. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ulatus
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ning kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni vaheliseks piiriks on ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja poolt määratud liitumispunkt.
(2) Liitumispunkt paigaldatakse avalikult kasutatavale maale kuni üks meeter kinnistu piirist väljapoole. Kui liitumispunkti ei ole võimalik määrata eelnimetatud tingimustel, määratakse liitumispunkt ühisveevärgi ja kanalisatsiooni omaniku või valdaja ja liituja kokkuleppel.
(4) Avalike teede, tänavate ja väljakute sademevee äravooluehitiste liitumispunkt asub sissevoolul peatorusse.
(5) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitiste või nende kaitsevööndi ulatumisel kinnistule seatakse kinnistule kaitsevööndi ulatuses ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitiste talumiskohustus õigusaktidega sätestatud korras.
§ 6. Liitumise taotluse esitamine
(1) Kinnistu liitumiseks ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga esitab liituja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikule või valdajale vormikohase taotluse mis peab sisaldama:
5) andmeid ühiskanalisatsiooni juhtida kavandatava reo- ja sademevee koguse, reoainete ja reostusnäitajate kohta (viimaseid elamukinnistute puhul ei tooda);
9) teenindus- ja tootmisotstarbelise sisseseade korral andmeid vett kasutavate ja reovett eraldavate tehnoloogiliste protsesside kohta ning andmeid neist protsessidest ühiskanalisatsiooni ärajuhitava reovee reostustaseme ja -koguste kohta.
(2) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikul või valdajal on õigus nõuda lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodule täiendavaid andmeid ja selgitusi, kui need on vajalikud taotluse läbivaatamiseks ja liitumistingimuste väljastamiseks.
(3) Liitumise taotluse läbivaatamise eest võib ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja võtta taotlejalt põhjendatud tasu.
§ 7. Liitumistingimuste väljastamine
(1) Ühisveevärgi omanik või valdaja vaatab liitumise taotluse läbi 30 kalendripäeva jooksul ning väljastab taotlejale liitumistingimused.
(2) Liitumistingimustes tuuakse ära:
2) lubatavad veevõtu ja reo- ning sademevee ärajuhtimise kogused, ja reo- ning sademeveega ärajuhtida lubatavad reoained ja ärajuhitava vee reostusnäitajad;
3) veerõhk ühisveevärgis ning ühiskanalisatsiooni paisutuskõrgus;
4) tehnilised erinõuded (mõõteseadmed, lokaalpuhastid, keskendajad jne);
5) nõuded liitumisprojekti koosseisu kohta;
(3) Liitumise taotlust ei rahuldata kui liituda soovija:
2) tahab juhtida ühiskanalisatsiooni reo- või sademevett, milles ohtlike reoainete sisaldus ei vasta nõuetele;
3) reo- või sademevee kogust või selles sisalduvat reostust või selle kogust ei ole võimalik juhtida ühiskanalisatsiooni seda kahjustamata.
(4) Ühisveevärgi ja –ühiskanalisatsiooni omanikul või valdajal on õigus rahuldada taotlus piiratud ulatuses kui taotluse rahuldamisega võib kaasneda häireid klientide veega varustamises või reo –ning sademevee ärajuhtimises. Taotluse rahuldamata jätmisest või rahuldamisest piiratud ulatuses teatatakse taotlejale kirjalikult koos põhjuste äratoomisega.
(5) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja peab väljastatavad liitumistingimused eelnevalt kooskõlastama tegevuspiirkonna vee-ettevõtjaga.
(1) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni projekt peab olema koostatud vastavuses õigusaktide ja normdokumentidega. Projekt peab vastama liitumistingimustele ning Saue valla ühisveevärgi ja kanalisatsiooni kasutamise eeskirja kohastele ehitusnõuetele.
(2) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühisveevärgi ja kanalisatsiooniga liitumise projekti (edaspidi liitumisprojekt) koosseis peab vastama liitumistingimustele. Liitumisprojekti koosseisus peab olema vähemalt:
1) seletuskiri kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni lahenduse kohta koos kõigi vee tarbimise ja reo- ning sademevee ärajuhtimise koguseliste ja reostuslike näitajatega;
(3) Liituja ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja kokkuleppel võib liituja samaaegselt liitumisprojektiga tellida ka liitumiseks vajaliku ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitusprojekti, milleks sel juhul väljastatakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatiste projekteerimise tehnilised tingimused.
(1) Liitumisleping sõlmitakse 30 kalendripäeva jooksul peale liitumisprojekti ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikule või valdajale kooskõlastamiseks esitamist, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Liitumisprojekt esitatakse kahes eksemplaris, millest üks tagastatakse kooskõlastatult pärast liitumislepingu sõlmimist liitujale.
(2) Liitumislepingus tuuakse ära:
2) liitumistasu suurus või liitumistasu suuruse kalkulatsioon;
3) liitumistasu tasumise kord;
5) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja tehnilise järelevalve ulatus kinnistul;
6) vajadusel muud nõuded liitumisele.
(3) Kui liitumisleping sõlmitakse lähtudes liitumistasu kalkulatsioonist nähakse ette liitumistasu suuruse hilisem täpsustamine lähtudes liitumiseks vajalike ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatiste ehitushanke tulemustest. Liitujal on õigus osaleda ehitaja valikul.
(4) Vajadusel võib ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja liitumisprojekti läbivaatamisel nõuda tehniliste asjaolude selgitamiseks liitujalt kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni tervikprojekti esitamist.
(5) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikul või valdajal on õigus liitumislepingut mitte sõlmida kui liitumisprojekt ei vasta eeskirja §8 lõigete 1 ja 2 nõuetele. Sel juhul tagastatakse liitumisprojekt kooskõlastamatult põhjuste äranäitamisega.
§ 10. Liitumislepingu täitmine ja lõpetamine
(1) Liitumisleping lõpeb kui lepingu osapooled on täitnud lepingujärgsed kohustused, fikseerinud liitumispunktid piiritlusaktiga ning liitujal on võimalik saada lepingu kohastel liitumistingimustel ühisveevärgist vett ja juhtida ühiskanalisatsiooni reo- ning sademevett. Liitumislepingu lõppedes tekib liitujal õigus veevarustuse ja reo- ning sademevee ärajuhtimise teenuslepingu sõlmimiseks vee –ettevõtjaga.
(2) Liitumislepingu kohased liitumistingimused ning piiritlusakt on teenuslepingu sõlmimisel teenuslepingu osaks.
(3) Liituja teenuslepingu sõlmimise õigusest teavitab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja viivitamatult kirjalikult vee-ettevõtjat lisades liitumistingimused ja piiritlusakti.
(4) Kinnistu veevärk ja kanalisatsioon peavad olema paigaldatud vastavuses õigusaktide, normdokumentide ja projektlahendusega. Liituva kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni vastavust nõuetele on õigus kontrollida vallavolikogu otsusega volitatud isikul. Puuduste ilmnemisel vormistatakse puuduste kohta kahes eksemplaris akt, millest üks antakse liitujale ning liitujal ei teki teenuslepingu sõlmimise õigust enne puuduste kõrvaldamist. Puudustest teavitatakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikku või valdajat.
(5) Liitumistasu eest ehitatud või ümberehitatud ühisveevärk ja -kanalisatsioon ja liitumispunktid jäävad ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku omandisse.
(6) Liitumisleping lõpetatakse liituja taotlusel kui ta loobub ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumisest.
(7) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikul või valdajal on õigus liitumisleping lõpetada:
(8) Liitumislepingu lõpetamisel katab liituja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikule või valdajale lepingu lõpetamise hetkeni tehtud tööde ja tööde katkestamisega seotud kulutused, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 7 punktis 2 toodud juhul.
3. peatükk LIITUMISTASU ARVUTAMINE JA TASUMINE
§ 11. Liitumistasu arvutamise alused
Liitumistasu suuruse arvutab vee-ettevõtja lähtudes „Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduses“ sätestatust.
[Paragrahv 11 sõnastus muudetud alates 3.10.2011 Saue Vallavolikogu 29.09.2011 määrusega nr 9]
§ 12. Liitumistasu arvutamine arendusalal
[Paragrahv 12 tunnistatud kehtetuks alates 3.10.2011 Saue Vallavolikogu 29.09.2011 määrusega nr 9]
§ 13. Liitumistasu tasumine
(2) Kui liituja ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja ei ole kokku leppinud teisiti, siis maksab liituja:
(3) Liitumislepingu järgsetest maksetähtaegadest mittekinnipidamise korral maksab liituja ühisveevärgi omanikule või valdajale viivist vastavalt liitumislepingule, kuid see ei või olla rohkem kui 0,5% juriidilisele isikule või füüsilisest isikust ettevõtjale ja mitte rohkem kui Võlaõigusseaduses sätestatud suurusest lähtuvalt füüsilisele isikule tasumata summalt päevas.
(4) Liitumislepingu järgsest ehitustähtajast mittekinnipidamise korral maksab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja liitujale leppetrahvi vastavalt liitumislepingule, kuid mitte üle 30% liitumistasust.
§ 14. Varasemate lepingute kehtivus
Enne käesoleva määruse jõustumist liituja ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja vahel sõlmitud liitumislepingud kehtivad kuni liitumislepingus sätestatud kohustuste täitmiseni liituja ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja poolt.
Käesoleva määruse täitmisel tekkivad lahkarvamused liituja ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja vahel lahendatakse nendevahelise läbirääkimise teel või Saue Vallavalitsuse poolt või õigusaktidega sätestatud korras.
[Käesoleva määruse tekstist välja jäetud]
Käesolev määrus jõustub 28. mail 2007.


Viljandi linna heakorraeeskiri – Riigi Teataja
Viljandi linna heakorraeeskiri
Viljandi linna heakorraeeskiri - sisukord
§ 3 Kinnistu heakorra nõuded
§ 4 Täiendavad heakorra nõuded avalikule kohale
§ 5 Küttekoldevälise tule tegemine kinnistul
§ 6 Heakorra nõudeid tagavad keelud
§ 7 Müügikoha omaniku kohustused
§ 8 Ehitus- või remonditöö teostaja kohustused
§ 9 Heakorraeeskirja rikkumine
RT IV, 08.06.2018, 71
Vastu võetud 30.01.2013 nr 147
RT IV, 08.02.2013, 6
jõustumine 11.02.2013
31.05.2018 RT IV, 08.06.2018, 35 11.06.2018
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 361 alusel ning on kooskõlas ehitusseadustiku § 19, § 92 lõigetega 1 ja 3, § 97 lõigetega 1 ja 6.
[RT IV, 08.06.2018, 35 - jõust. 11.06.2018]
(1) Viljandi linna heakorraeeskirja (edaspidi eeskiri) eesmärgiks on koos riigi ja Viljandi linna (edaspidi linna) vastavate õigusaktidega tagada linna puhtus ja heakord.
(2) Eeskiri kehtestab heakorra nõuded, koormised ja kohustused linna territooriumil asuvatele ja/või tegutsevatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele, korteriühisustele ning riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustele.
(1) Mõisteid kasutatakse eeskirjas alljärgnevas tähenduses:
1) Avalik koht on määratlemata isikute ringile kasutamiseks antud või määratlemata isikute ringi kasutuses olev maa-ala või ehitis.
2) Heakorratööd on kinnistu heakorraga seotud tööd, sh haljastuse hooldamine, niitmine, lume- ja libedusetõrje, kevadine libedusetõrjeks kasutatud puistematerjali koristamine, haljastus-, olme- ning muude jäätmete koristamine, umbrohu eemaldamine jms tööd.
3) Kinnistu on kinnistu asjaõigusseaduse mõistes, samuti muu maa-ala, territoorium, krunt, maaüksus või katastriüksus.
4) Koormis on kohustus, mis seaduse alusel kehtestatakse volikogu määrusega füüsilistele või juriidilistele isikutele kohustuslike heakorratööde tegemiseks kehtestatud heakorraeeskirja täitmiseks.
5) Kõnnitee on jalakäija liiklemiseks ettenähtud teemaa osa või sama otstarbega omaette tee.
6) Müügikoht on koht, kus kaupleja vahetult pakub ja müüb kaupa või pakub ja osutab teenust.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata mõiste kasutamisel lähtutakse teeseadusest ja teistest valdkonda reguleerivates õigusaktides sisalduvatest legaaldefinitsioonidest, vastava legaaldefinitsiooni puudumisel aga sõna üldlevinud tähendusest.
§ 3. Kinnistu heakorra nõuded
Kinnistu omanik on kohustatud oma kinnistul teostama heakorratöid eeskirjaga reguleeritud tingimustel, sealhulgas:
1) hoidma korras oma kinnistu ja kinnistu piirdeaia ning rakendama meetmeid talle kuuluva kinnistu või hoone reostamise ja risustamise vältimiseks;
2) tagama ehitise korrashoiu ja vastavalt kinnitatud ehitusprojektile hoone fassaadi visuaalse korrasoleku;
21) tänava piiril asuva hoone fassaadi ehitustööde teostamise ajal paigaldama ehitustöid tänavast eraldavad katted;
22) tagama ehitise kasutamise ohutuse ja tagama, et lõpetamata tööd ja viimistlemata fassaadi osad ei oleks tänaval liiklejale ohtlikud ja ei mõjuks häirivalt;
3) tegema heakorratöid sõidutee ja kinnistu vahel oleval kõnniteel vastavalt ehitusseadustiku § 97 punktile 6. Kõnnitee kohal asetsevad puuoksad ei või ulatuda madalamale kui 2,5 meetrit maapinnast;
4) tagama maa-aluse tehnovõrgu maapealsete avade ohutuse;
5) korraldama põõsaste ja puude okste kärpimist, mis varjavad liikluskorraldusvahendeid, takistavad jalakäijate või sõidukite liiklust;
51) vältima oma kinnistul kasvavate puude ja põõsaste okste kasvamist õhuliinidesse. Õhuliinidesse kasvanud okstest tuleb viivitamatult teatada õhuliinide omanikule;
6) tagama maja numbri paiknemise hoone fassaadil tänavalt nähtaval kohal;
7) tagama varisemisohtliku lume, jää, kivide, plaatide jms kõrvaldamise kohtades, kus see võib kujutada ohtu liiklejatele või varale. Ohu korral tuleb kohe ala piirata liikumist takistava tähistusega. Piire paigaldatakse viisil, mis tagab selle püsivuse. Ohust teavitava märgistuse või piirde paigaldamine ei vabasta käesolevas sättes nimetatud kohustusest oht esimesel võimalusel kõrvaldada. Hoonelt kukkunud või eemaldatud lumi ja jää tuleb kokku koguda ja ladustada omal kinnistul või ladustada vastavalt eeskirja paragrahvi 6 lõike 1 punktidele 5 ja 6;
8) tõstemehhanismide kasutamise korral tagab tööde teostaja tööde ohutuse, sealhulgas piirates tööde teostamise koha ajutise piirdega;
9) tagama ehitise akende ja keldri valgusšahtide puhtuse sõiduteele, parklasse või kõnniteele ulatuval osal;
10) niitma kinnistul regulaarselt muru ja heina selliselt, et oleks tagatud kinnistu esteetiline väljanägemine;
11) korrastama või likvideerima lagunenud ehitised. Kasutuses mitteolevad ehitised peavad olema suletud kõrvalistele isikutele.
§ 4. Täiendavad heakorra nõuded avalikule kohale
(1) Avaliku koha talviste heakorratööde tegemine tuleb lõpetada hommikul kella 07:30-ks ja puhkepäeviti kella 08:00-ks.
(2) Avalikus kohas asuvad väikevormid ja rajatised peavad olema puhtad, hooldatud ja turvalised.
§ 5. Küttekoldevälise tule tegemine kinnistul
Küttekoldevälise tule tegemine kinnistul on keelatud, välja arvatud järgnevatel juhtudel:
1) aia- ja haljastusjäätmete põletamine Viljandi linna jäätmehoolduseeskirjas sätestatud korras;
2) linnavalitsuse loal selleks vastavalt välja ehitatud kohas, järgides siseministri 30.08.2010. a määrust nr 40 „Küttekoldevälise tule tegemise ja grillimise kohale esitatavad nõuded”.
§ 6. Heakorra nõudeid tagavad keelud
Linnas on keelatud:
1) rajada haljastust, istutada puid ja põõsaid üldkasutataval maa-alal ilma majandusameti kirjaliku kooskõlastuseta. Enne käesoleva eeskirja jõustumist üldkasutatavale alale rajatud haljastuse korrashoiu eest vastutab selle rajaja puudumisel isik, kellel lasub üldkasutatava ala heakorratööde korraldamise kohustus;
2) parkida haljasalal mootorsõidukit või haagist haljasala omaniku loata;
3) parkida avalikul teel, kohas või kinnistu tänavaäärses õue osas sellist mootorsõidukit, mis oma välimusega (avariiline, lagunenud) rikub linna esteetilist väljanägemist. Sellise sõiduki parkimiseks korterelamu kinnistul peab olema maavaldaja luba;
4) parkida avalikul teel või kohas mootorsõidukit või haagist, mis takistab heakorratöid või liiklust;
5) sõidutee hooldustööde teostamise käigus paigutada lund ja jääd kõnniteele. Lund võib paigutada kõnniteele juhul kui jalakäijatele jääb vähemalt 1,1 m takistuseta käimisruumi;
6) kõnnitee hooldustööde teostamise käigus paigutada lund ja jääd sõiduteele. Lund ja jääd võib paigutada kõnnitee ja sõidutee mõttelisele piirialale või kõnniteega külgnevale haljasalale juhul kui jalakäijatele jääb vähemalt 1,1 m takistuseta käimisruumi;
7) hoida kütte-, ehitus- või muud materjali väljaspool oma kinnistu piiri;
8) kloppida vaipu jms korruselamu rõdul, aknal või välisuksel. Paigutada hoone fassaadile sinna mitte sobivaid esemeid, kuivatada pesu rõdu või lodža piirdest kõrgemal.
§ 7. Müügikoha omaniku kohustused
1) tagama müügikoha ümbruse puhtuse;
2) paigaldama müügikoha teenindamiseks vajalikud jäätmemahutid ning tagama nende hoolduse ja regulaarse tühjendamise.
§ 8. Ehitus- või remonditöö teostaja kohustused
Ehitus- või remonditöö teostaja on kohustatud vältima objektilt pinnase, jäätmete ja tolmu kandmist ja kandumist sõidu- ja kõnniteele ning naaberkinnistule ning tekkinud tagajärjed esimesel mõistlikul võimalusel likvideerima.
§ 9. Heakorraeeskirja rikkumine
(1) Heakorraeeskirja rikkumise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 66² alusel.
(3) Heakorraeeskirjas sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Viljandi Linnavalitsus vastavalt oma pädevusele.
Järelevalvet käesoleva korra nõuete täitmise üle teostab majandusamet vastavalt oma pädevusele.
§ 11. [Käesolevast tekstist välja jäetud].
§ 12. Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist.


text:
01.04.2013 jõustunud ATS ei näe üldreeglina õigusvastase teenistusest vabastamise korral õiguskaitsevahendina ette teenistusse ennistamist (erand ATS § 105 lg s 4). Siiski ei välista kehtiv õigus, sh uue ATS-i rakendussätted seni kehtinud avaliku teenistuse seaduse alusel esitatud nõude rahuldamist. Teenistusest vabastamise käskkirja tühistamise tõttu teenistusse ennistamisel isikul on õigus saada ATS v.r. § 135 lg 1 alusel tasu teenistusest sunnitult puudutud aja eest. Kohtupraktika kohaselt (otsus haldusasjas nr 3-3-1-85-11, p 14) on võimalik arvata sel alusel makstavast hüvitisest maha tasu, mille isik on teenistusest sunnitult puudutud ajal omandanud oma tööjõu teistsuguse kasutamisega. Selle sätte alusel tasu väljamõistmine on eesmärgipärane ulatuses, mis ei too kaasa isiku põhjendamatut rikastumist (otsus haldusasjas nr 3-3-1-85-11, p 19). Summa kindlaksmääramisel tuleks eelistada, et seda teeks kohus, kellel on avaramad võimalused tõendite saamiseks ja asjaolude tuvastamiseks, kuid HKMS § 167 lg st 1 tulenevalt on võimalik rahasumma kindlaksmääramise kohustuse panemine ka haldusorganile (otsus haldusasjas nr 3-3-1-85-11, p 22).
TDVS § 7 lg-e kohaselt on tööandjal õigus nõuda süüdlaselt kirjalikku seletust süüteo kohta. Seletuse andmisest keeldumine, samuti seletuses valeandmete esitamine ei ole TDVS § 7 lg 2 teise lause kohaselt distsiplinaarkaristuse määramise iseseisvaks aluseks. Nimetatud sätete eesmärgiks on tagada karistusõigusele omane isiku kõrgendatud kaitstus ja süütuse presumptsiooni põhimõtete järgimine distsiplinaarsüüteo menetluses. Sellele põhimõttele saab isik tugineda üksnes alustatud distsiplinaarmenetluses, mitte aga teenistussuhetes üldiselt. Käesolevas asjas esitati teenistuslikus ettekandes ebaõiget teavet. Asjaolul, et teenistusliku ettekande tegemise ajal võis olla isiku suhtes alustatud väärteomenetlust, ei oma tähendust TDVS § 7 lg 1 kohaldamise aspektist. Teenistuslik ettekanne ei ole samastatav distsiplinaarsüüteo menetluses nõutava seletusega, millele laieneb TDVS § 7 lg-st 1 tulenev garantii. Seisukoht, millest tulenevalt ei oma tähtsust ebaõige informatsiooni edastamise aeg, muudab ebaaususe teenistussuhetes, sh teadvalt ebaõige informatsiooni esitamise kõrgemalseisvale ametiisikule sõltumata selle vormist distsiplinaarkorras mittekaristatavaks.
3-3-1-26-05 Riigikohus 20.06.2005
TDVS § 11 lg 2
TDVS § 9 lg 1
PS § 78 lg 1 p 15
Kaitseväe lepingulisele tegevteenistusele ei ole kohaldatav tööõiguse regulatsioon ning kaitseväe tegevteenistuse lepingu lõpetamise vormistamise käskkirjale ei laiene Töötajate distsiplinaarvastutuse seaduses sätestatud vormistamisnõuded. Käskkirja õiguspärasust, millega tegevteenistuse lepingu lõpetamine otsustatakse, tuleb hinnata haldusaktidele üldisemalt kehtestatud vorminõudeid ja haldusõiguse üldpõhimõtteid arvestades.
Kaitseväelase tegevteenistuse lepingu lõpetamist võib küll pidada karistuslikuks meetmeks, kuid mitte distsiplinaarkaristuseks distsiplinaarvastutust sätestava regulatsiooni tähenduses. Käesolevas asjas ei tähendanud kaitseväelase tegevteenistuse lepingu lõpetamine sama distsiplinaarsüüteo eest teistkordset distsiplinaarkaristuse määramist. Kuigi Põhiseadus ei näe sõnaselgelt ette sõjaväelise auastme äravõtmist, hõlmab Vabariigi Presidendi PS § 78 p-st 15 tulenev pädevus ka auastmete äravõtmise, kuid see otsustus ei tohi olla aga meelevaldne. Kui auastme äravõtmisele eelnenud teenistusvahekorra lõpetamine on isiku süülise käitumise tõttu õiguspärane, ei ole käskkiri auastme äravõtmise kohta meelevaldne ega õigusvastane.
Isikul on õigus õiglasele menetlusele distsiplinaarsüüteo asjaolude väljaselgitamisel ja karistuse määramisel ning tal peab olema reaalne võimalus selles menetluses oma õigusi kaitsta. Vaatamata TDVS § 7 lg-st 3 tulenevale erandlikule võimalusele jätta kirjalik seletus võtmata, on igal juhul oluline tagada distsiplinaarsüüteo toimepanemises süüdistatavale isikule õigus olla ära kuulatud. Ametniku õigus olla distsiplinaarkaristuse määramise menetluses ära kuulatud tuleneb ka haldusmenetlust reguleerivatest sätetest ning haldusmenetluse põhimõtetest. Karistatavalt isikult kirjaliku seletuse mittevõtmist ning muul viisil oma seisukohtade avaldamiseks või tõendite esitamiseks võimaluse mitteandmist tuleb käesoleval juhul pidada oluliseks menetlusveaks, mis võis takistada süütegude toimepanemise ja toimepanija isikuga seonduvate asjaolude igakülgset väljaselgitamist ning nende asjakohast kaalumist karistuse mõistmisel. Isiku ärakuulamine olnuks eriti oluline ka seetõttu, et määrati rangeim võimalikest karistustest - teenistusest vabastamine - ning karistuse määramise otsustas kollegiaalne organ, kelle kõik liikmed ei olnud tõenäoliselt ühtviisi informeeritud ametniku töö ja tema poolt väidetavalt toime pandud süütegudega seonduvatest asjaoludest.

matches:
§ 105
§ 135
§ 167
§ 7
§ 7
§ 7
§ 7
Riigikohus
§ 11
§ 9
§ 78
§ 78
§ 7


text:
3-4-1-11-14 Riigikohus 15.09.2014
Põhiõiguse riive on selle kaitseala iga ebasoodus mõjutamine. Hagiavalduselt riigilõivu tasumise nõue ja selle määr riivavad eeskätt PS § 15 lõike 1 esimeses lauses tagatud igaühe põhiõigust pöörduda oma õiguste rikkumise korral kohtu poole. Samuti riivab see PS § 14 ja § 15 lõike 1 koostoimes tagatud põhiõigust tõhusale õiguskaitsele ja ausale õigusemõistmisele. Ülemäärase riigilõivu tasumise kohustus riivab ka PS §-s 32 tagatud omandipõhiõigust. (p 15)
Põhiõiguse riive on selle kaitseala iga ebasoodus mõjutamine. Hagiavalduselt riigilõivu tasumise nõue ja selle määr riivavad eeskätt PS § 15 lõike 1 esimeses lauses tagatud igaühe põhiõigust pöörduda oma õiguste rikkumise korral kohtu poole. Samuti riivab see PS § 14 ja § 15 lõike 1 koostoimes tagatud põhiõigust tõhusale õiguskaitsele ja ausale õigusemõistmisele. Ülemäärase riigilõivu tasumise kohustus riivab ka PS §-s 32 tagatud omandipõhiõigust. (p 15) Riigilõivu suurus ei tohi olla kohtusse pöördumise õigust väljasuretava iseloomuga ja selle kindlaks tegemisel tuleb lähtuda iga üksiku kohtuasja asjaoludest, arvestades muu hulgas kohtusse pöörduja võimet riigilõivu tasuda, õigusvaidluse olemust, hagiavalduse eset ja menetluse staadiumi, milles riigilõivu tasumist nõutakse. (p 18) Selle asja asjaolud erinevad asjade nr 3-2-1-163-12 ja nr 3-4-1-17-13 asjaoludest. Käesolevas asjas on hagejateks füüsilised isikud, kelle jaoks võib suurusjärgu võrra kõrgema riigilõivu määra tasumise kohustus olla oluliselt koormavam. Erinevalt võrreldavast üldkogu otsusest ei ületa praegusel juhul nõutud lõiv tsiviilasja keskmist arvestuslikku kulu esimeses kohtuastmes vaidlusaluse regulatsiooni kehtivusajal 2010. aastal koostatud arvutuste järgi mitte seitse, vaid ligikaudu üheksa korda. Võrreldes tsiviilkolleegiumi otsusega on praeguses asjas tegemist riigilõivuga hagiavalduse esitamisel, mitte apellatsioonkaebuse esitamisel. Üldkogu on seisukohal, et riigilõivu määr 40 000 krooni hagiavalduse esitamisel oli ebaproportsionaalne tagamaks isiku osalemist enda tsiviilasjaga kaasnevate kulude kandmisel sõltumata sellest, et TsMS § 150 lõike 2 punkti 1 alusel tagastati hagejale osa tasutud riigilõivust pärast taotluse esitamist Harju Maakohtule. (p 19) RLS § 56 lõige 1 koosmõjus lisaga 1 alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis oli põhiseadusega vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 350 000 krooni kuni 400 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 40 000 krooni. (p 21)
3-4-1-20-14 Riigikohus 09.09.2014
Põhiõiguse riive on selle kaitseala iga ebasoodus mõjutamine. Riigilõiv riivab PS § 14 ja § 15 lõike 1 koostoimes tagatud põhiõigust tõhusale õiguskaitsele ja ausale õigusemõistmisele. Ülemäärase riigilõivu tasumise kohustus riivab ka PS §-s 32 tagatud omandipõhiõigust. (p 16) Riigikohus on vaidlusalusele lõivule vahetult eelneva väiksema riigilõivu põhiseaduse vastaseks tunnistanud. Praegusel juhul ei esine asjaolusid, mille põhjal peaks kolleegium otsustama hagiavalduselt tasuda tulnud 3834 eurot 69 sendi suuruse riigilõivu suhtes teisiti. (p 17) RLS § 57 lõige 1 koosmõjus lisaga 1 alates 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis oli põhiseadusega vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 38 346 euro 98 sendi kuni 44 738 eurot 15 senti tuli hagi esitamisel tasuda riigilõivu 3834 eurot 69 senti. (p 19)
Põhiõiguse riive on selle kaitseala iga ebasoodus mõjutamine. Riigilõiv riivab PS § 14 ja § 15 lõike 1 koostoimes tagatud põhiõigust tõhusale õiguskaitsele ja ausale õigusemõistmisele. Ülemäärase riigilõivu tasumise kohustus riivab ka PS §-s 32 tagatud omandipõhiõigust. (p 16)
3-4-1-22-14 Riigikohus 09.09.2014
Kuna kostjal puudus võimalus tõstatada riigilõivu põhiseaduse vastasuse küsimus tsiviilasja menetluse kestel, oli kostjal selleks õigus menetluse järel. (p 21) Põhiõiguse riive on selle kaitseala iga ebasoodus mõjutamine. Riigilõiv piirab PS § 14 ja § 15 lg 1 koostoimes tagatud põhiõigust tõhusale õiguskaitsele ja ausale õigusemõistmisele. Ülemäärase riigilõivu tasumise kohustus riivab ka PS §-s 32 tagatud omandipõhiõigust. (p 24) Riigikohus on tunnistanud ebaproportsionaalseks abinõuks menetlusökonoomia ja õigusemõistmise kulude kandmises osalemise legitiimsete eesmärkide tagamisel vaidlusalusest 70 000 krooni suurusest riigilõivu määrast oluliselt väiksema riigilõivu määra. Samadel kaalutlustel on Riigikohus tunnistanud põhiseadusega vastuolus olevaks riigilõivu 4154 eurot 25 senti. Lisaks on Riigikohus tunnistanud põhiseadusega vastuolus olevaks praegusest madalamaid apellatsioonkaebuse esitamisele kehtestatud riigilõivu määrasid. Praegusel juhul ei esine asjaolusid, mille põhjal peaks kolleegium otsustama teisiti hagiavalduselt tasuda tulnud 70 000 krooni ja apellatsioonkaebuselt nõutud 4154 euro 25 sendi suuruse riigilõivu põhiseaduspärasuse suhtes. (p 25) RLS § 56 lg 1 koostoimes lisaga 1 (01.01.2009 – 31.12. 2010 kehtinud redaktsioonis) osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 800 000 krooni kuni 900 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 70 000 krooni, ja RLS § 57 lg 22 koostoimes lisaga 1 (01.01.2011 - 30.06.2012 kehtinud redaktsioonis) osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 44 738 euro 15 sendi kuni 51 129 eurot 31 senti tuli apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 4154 eurot 25 senti, olid põhiseadusega vastuolus. (p 27)
Põhiõiguse riive on selle kaitseala iga ebasoodus mõjutamine. Riigilõiv piirab PS § 14 ja § 15 lg 1 koostoimes tagatud põhiõigust tõhusale õiguskaitsele ja ausale õigusemõistmisele. Ülemäärase riigilõivu tasumise kohustus riivab ka PS §-s 32 tagatud omandipõhiõigust. (p 24)
Kuna kostjal puudus võimalus tõstatada riigilõivu põhiseaduse vastasuse küsimus tsiviilasja menetluse kestel, oli kostjal selleks õigus menetluse järel. (p 21) Põhiõiguse riive on selle kaitseala iga ebasoodus mõjutamine. Riigilõiv piirab PS § 14 ja § 15 lg 1 koostoimes tagatud põhiõigust tõhusale õiguskaitsele ja ausale õigusemõistmisele. Ülemäärase riigilõivu tasumise kohustus riivab ka PS §-s 32 tagatud omandipõhiõigust. (p 24)
3-4-1-13-14 Riigikohus 10.06.2014
Põhiõiguse riive on selle kaitseala iga ebasoodus mõjutamine. Hagiavalduselt riigilõivu tasumise nõue ja selle määr riivavad eeskätt PS § 15 lg 1 esimeses lauses tagatud igaühe põhiõigust pöörduda oma õiguste rikkumise korral kohtu poole. Samuti riivab see PS § 14 ja § 15 lg 1 koostoimes tagatud üldist põhiõigust tõhusale õiguskaitsele ja ausale õigusemõistmisele. Ülemäärase riigilõivu tasumise kohustus riivab ka PS §-s 32 tagatud omandipõhiõigust. (p 13)
Põhiõiguse riive on selle kaitseala iga ebasoodus mõjutamine. Hagiavalduselt riigilõivu tasumise nõue ja selle määr riivavad eeskätt PS § 15 lg 1 esimeses lauses tagatud igaühe põhiõigust pöörduda oma õiguste rikkumise korral kohtu poole. Samuti riivab see PS § 14 ja § 15 lg 1 koostoimes tagatud üldist põhiõigust tõhusale õiguskaitsele ja ausale õigusemõistmisele. Ülemäärase riigilõivu tasumise kohustus riivab ka PS §-s 32 tagatud omandipõhiõigust. (p 13) Riigilõivu suurus ei tohi olla kohtusse pöördumise õigust väljasuretava iseloomuga. Selle kindlakstegemisel tuleb lähtuda iga üksiku kohtuasja asjaoludest, sealhulgas kohtusse pöörduja võimest riigilõivu tasuda, õigusvaidluse olemusest, hagiavalduse esemest ja menetluse staadiumist, milles riigilõivu tasumist nõutakse. (p 15) Praeguses kohtuasjas hagiavalduselt tasumisele kuuluvat riigilõivu määra saab pidada eraõigusliku juriidilise isiku majandussuhetest tulenevas vaidluses mõõdukaks kohtusse pöördumise õiguse riiveks. RLS § 57 lg 1 ja lisa 1 alates 01.01.2011 - 30.06.2012 kehtinud redaktsioonis olid põhiseadusega kooskõlas osas, milles nägid ette kohustuse tasuda hagiavalduselt hinnaga üle 19 173 euro 49 sendi kuni 22 369 eurot 7 senti riigilõivu 2236 eurot 90 senti. (p 17) Vt ka Riigikohtu üldkogu 21. jaanuari 2014. a otsus kohtuasjas nr 3-4-1-17-13.

matches:
Riigikohus
§ 15
§ 14
§ 15
§ 15
§ 14
§ 15
§ 150
§ 56
Riigikohus
§ 14
§ 15
Riigikohus
§ 57
§ 14
§ 15
Riigikohus
§ 14
§ 15
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 56
§ 57
§ 14
§ 15
§ 14
§ 15
Riigikohus
§ 15
§ 14
§ 15
§ 15
§ 14
§ 15
§ 57