text:
Kohus võib menetlust venitanud juhatuse liiget trahvida - Raamatupidaja
Kohus võib menetlust venitanud juhatuse liiget trahvida
10. oktoober 2016 10:03
Vandeadvokaat Triinu Hiob kirjutab juhatuse liikme trahvimisest kohtus
Tsiviilkohtumenetluse seadustik (TsMS) kehtestab kohtu menetluskorra eraõiguslikes vaidlustes. TsMS-i § 2 kohaselt on tsiviilkohtumenetluse ülesanne tagada, et kohus lahendaks tsiviilasja õigesti, mõistliku aja jooksul ja võimalikult väikeste kuludega. Seega on kohtu tegevus suunatud õige lahendini jõudmisele ja efektiivsusele.
Kohtumenetluses võib pool kasutada advokaati või muud lepingulist esindajat. Lisaks sellele võib aga kohus TsMS-i § 346 järgi teha menetlusosalisele või tema seadusjärgsele esindajale, näiteks juhatuse liikmele, kohtuistungile ilmumise kohustuslikuks. Kohus võib kohustada sellist isikut isiklikult kohtusse tulema, kui see on tarvilik asjaolude väljaselgitamiseks või vaidluses kompromissi saavutamiseks.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku sätted annavad kohtule õiguse trahvida isikut, keda ta on kohustanud kohtusse tulema, kuid kes on jätnud mõjuva põhjuseta ilmumata. Trahvi maksimummäär on vastavuses TsMS-i § 46 esimese lõikega 3200 eurot.
Riigikohtu seisukoht juhatuse liikme trahvimise osas
Tänavu 8. juunil tegi Riigikohus lahendi, kus käsitles lähemalt kohtu õigust ilmumata jäänud juhatuse liiget trahvida.[i] Kõnealuses asjas oli kohus teinud hageja juhatuse liikmele kohtuistungile tuleku kohustuslikuks. Päev enne kohtuistungit esitas hageja taotluse kohtuistungi aja muutmiseks, kuna juhatuse liige pidi töö tõttu sõitma ootamatult välisriiki. Kohus seda siiski kohtuistungi edasilükkamist õigustavaks põhjuseks ei pidanud ja kohtuistung toimus määratud ajal. Istungil oli kohal küll hagejat esindav advokaat, kuid juhatuse liige sinna ei ilmunud. Pooled sõlmisid kohtuistungil kompromissi, kuid hageja asus seda hiljem vaidlustama, viidates, et juhatuse liige ei saanud läbirääkimistel osaleda ja sõlmitud kompromiss ei vastanud tema soovile. Kohus määras hageja juhatuse liikmele kohtusse tulemata jätmise tõttu trahvi ja seda maksimaalses suuruses ehk summas 3200 eurot.
Riigikohus, arutanud vaidlustatud trahvi, asus seisukohale, et kohus võib menetlusosalist või tema seaduslikku esindajat, kes ei ilmu mõjuva põhjuseta kohtuistungile, kuigi kohus oli teda selleks kohustanud, trahvida ainult juhul, kui istungile tulemata jätmine toob kaasa menetluse venimise. Kui aga menetlusosaline või seaduslik esindaja jääb küll ise kohtusse ilmumata, ent saadab istungile esindaja, kes suudab selgitada asjaolusid ja teha avaldusi, sealhulgas sõlmida kompromissi, ei saa kohus ilmumata jäänud isikut trahvida. Seega peab kohus enne juhatuse liikme trahvimist kaaluma, kas tema kohtusse mittetulek venitas asja menetlust või mitte.
Lisaks juhtis Riigikohus tähelepanu sellele, mida peaks kohus arvesse võtma, otsustades menetlusosalisele määratava trahvi suuruse üle. Nagu eelnevalt märgitud, on 3200 eurot trahvi ülempiir, mis ei tähenda sugugi, et alati oleks põhjendatud sedavõrd suure trahvi määramine. Trahvi suurust määrates peab kohus arvestama isiku varalist seisundit ja muid asjaolusid. Seega otsustusele trahvi suuruse üle peab eelnema igakülgne kaalumine, millises summas trahv on asjaolusid arvestades põhjendatud ja täidab oma eesmärki.
Olulised aspektid, mida tasub silmas pidada
Käsitletud asjas saatis Riigikohus vaidluse trahvi põhjendatuse üle arutamiseks tagasi ringkonnakohtule. Ringkonnakohus peab otsustama, kas selles asjas juhatuse liikmele trahvi määramine oli üldse õigustatud ning kui oli, siis millises suuruses trahv on põhjendatud.
Vaatamata konkreetse vaidluse võimalikule tulemusele peaksid juhatuse liikmed siiski arvestama, et kui kohus nõuab nende isiklikku kohtusse ilmumist, tasub töögraafik planeerida kohtuistungi aega silmas pidades. Samas on juhatuse liikmele kohtusse ilmumise kohustuslikuks tegemine siiski pigem erandlik. Enamikus vaidlustes võib ettevõtja ise otsustada, kas ta soovib kohtuistungil isiklikult kohal olla või on piisav, kui teda esindab kohtus advokaat või muu seaduse nõuetele vastav lepinguline esindaja.
[i] Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 8. juuni 2016 kohtumäärus asjas nr 3-2-1-47-16.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2016/10/10/vandeadvokaat-triinu-hiob-kirjutab-juhatuse-liikme-trahvimisest-kohtus

matches:
Kohus
§ 2
kohus
kohus
§ 346
Kohus
§ 46
Riigikohus
kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
Riigikohus
kohus
kohus
Riigikohus
kohus


Lapsehoiu toetuse määramise ja maksmise ning lapsehoiuteenuse osutamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Lapsehoiu toetuse määramise ja maksmise ning lapsehoiuteenuse osutamise tingimused ja kord
Lapsehoiu toetuse määramise ja maksmise ning lapsehoiuteenuse osutamise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Toetusega kompenseeritavad teenused
§ 4 Toetusele õigust omav isik
§ 5 Lapsehoiuteenuse osutamise tingimused
§ 6 Lapsehoidjale esitatavad nõuded
§ 8 Toetuse määramine ja maksmine
RT IV, 21.02.2012, 4
Vastu võetud 13.01.2011 nr 4
RT IV, 21.11.2011, 49
16.02.2012 RT IV, 21.02.2012, 2 24.02.2012
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 121 lõike 2 ja § 123 alusel.
(1) Käesolev määrus reguleerib Saku valla eelarves selleks ettenähtud vahendite arvelt koolieelses munitsipaallasteasutuses mittekäiva või osaajalist kohta omava eelkooliealise lapse lapsehoiu toetuse (edaspidi toetus) määramise ja maksmise ning lapsehoiuteenuse osutamise tingimused ja korra.
[RT IV, 21.02.2012, 2 - jõust. 24.02.2012]
(2) Toetus on kulupõhine ja makstakse välja vastavaid kulutusi tõendavate dokumentide alusel.
(3) Toetuse maksmist korraldab ja makstud toetuse üle peab arvestust Saku Vallavalitsuse sotsiaalhoolekandeteenistuse (edaspidi sotsiaalhoolekandeteenistus) juht.
§ 2. Toetusega kompenseeritavad teenused
Toetust makstakse järgmiste teenuste tarbimise eest:
1) eralasteasutuse teenus, mida osutab juriidiline isik, kelle põhikirjaline tegevus on lastele hoiu ja alushariduse omandamise võimaldamine ning kellel on haridus- ja teadusministri antud kehtiv koolitusluba;
2) lapse- või päevahoiuteenus, mida osutab lapsehoidja kutset omav füüsilisest isikust ettevõtja, juriidiline isik, kohaliku omavalitsuse asutus või valitsusasutuse hallatav asutus, kellel on lapsehoiuteenuse osutaja tegevuskohajärgse maavanema antud kehtiv tegevusluba.
(1) Toetuse ülemmäär on Saku valla munitsipaallasteasutuste keskmine majandamiskulude, personali töötasu ja sotsiaalmaksu ning õppevahendite kulu arvestuslik maksumus ühe lapse kohta ühes kalendrikuus.
(2) Toetuse määra, mis ei ületa käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ülemmäära, ühe lapse kohta ühes kalendrikuus kehtestab Saku Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud määrast lähtuvalt arvutatakse toetus täispäeva teenuse puhul lapse kohta järgmiselt:
1) 100% makstakse toetust, kui laps saab kalendrikuus teenust 5-l päeval nädalas;
2) 80% makstakse toetust, kui laps saab kalendrikuus teenust 4-l päeval nädalas;
3) 60% makstakse toetust, kui laps saab kalendrikuus teenust 3-l päeval nädalas;
4) 40% makstakse toetust, kui laps saab kalendrikuus teenust 2-l päeval nädalas;
5) 20% makstakse toetust, kui laps saab kalendrikuus teenust 1-l päeval nädalas.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud määrast lähtuvalt arvutatakse toetus osapäeva (5 tundi) teenuse puhul lapse kohta järgmiselt:
1) 50% makstakse toetust, kui laps saab kalendrikuus teenust 5-l päeval nädalas;
2) 40% makstakse toetust, kui laps saab kalendrikuus teenust 4-l päeval nädalas;
3) 30% makstakse toetust, kui laps saab kalendrikuus teenust 3-l päeval nädalas;
4) 20% makstakse toetust, kui laps saab kalendrikuus teenust 2-l päeval nädalas;
5) 10% makstakse toetust, kui laps saab kalendrikuus teenust 1-l päeval nädalas.
§ 4. Toetusele õigust omav isik
(1) Toetus määratakse ja makstakse lapsevanemale, eestkostjale või lepingulisele hooldajale (edaspidi lapsevanem), kui on täidetud järgmised tingimused:
1) lapsevanema rahvastikuregistri järgne elukoht on Saku vald;
2) kui lapse, kelle jaoks toetust taotletakse, rahvastikuregistri järgne elukoht on Saku vald;
3) kui laps, kelle jaoks toetust taotletakse, ei ole kantud ühegi munitsipaallasteasutuse nimekirja.
(2) Õigus toetust taotleda tekib vanemahüvitise maksmise lõppemisele järgnevast kuust, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
1) lapse elukohajärgse teeninduspiirkonna munitsipaallasteasutuses ei ole vaba kohta;
(3) Õigus toetusele lõpeb lapse minekul munitsipaallasteasutusse või õppimaasumisel üldhariduskoolis.
§ 5. Lapsehoiuteenuse osutamise tingimused
2) väljaspool lapsehoiuteenusel viibiva lapse eluruume korraga kuni kümme last, kaasa arvatud lapsehoidja enda samal ajal hooldamist vajavad isikud.
(2) Kui lapsehoiuteenusel viibib korraga rohkem kui viis last, loetakse kõiki lapsehoiuteenusel viibivaid raske või sügava puudega lapsi, alla 3-aastaseid lapsi ning lapsehoidja enda samal ajal hooldamist vajavaid raske või sügava puudega isikuid ja alla 3-aastaseid lapsi kahe lapse eest.
(4) Lapsehoiuteenuse osutamisel korraga rohkem kui kümnele lapsele ühes tegevuskohas peavad lapsehoiuteenuse osutamise ruumid, nendele ruumidele juurdepääsuteed ja ruumidest väljapääsuteed vastama ehitusseaduses sätestatud ja selle alusel kehtestatud tuleohutusnõuetele, mis kehtivad koolieelsetele lasteasutustele.
(5) Lapsehoiuteenuse osutamise korral rohkem kui nelja tunni vältel:
(6) Lapsehoidja lähtub oma töös lapsehoiuteenusele õigustatud isiku juhistest ning lapse huvidest. Lapsehoiuteenusele õigustatud isik ning lapsehoidja vahetavad teineteisega lapse hooldamisega seonduvat teavet.
(7) Lapsehoiuteenuse osutaja on kohustatud koostama nõuetekohasel vormil statistilisi aruandeid lapsehoiuteenuse kohta ja esitama need sotsiaalhoolekandeteenistusele.
§ 6. Lapsehoidjale esitatavad nõuded
(2) Lapsehoidja peab olema täieliku teovõimega ning lapsehoiuteenuse osutamiseks vajaliku füüsilise ja vaimse tervisega, samuti vastama järgmistele nõuetele:
4) tema suhtes ei ole alustatud kriminaalmenetlust süüdistatavana kuriteos, mille eest seadus näeb karistusena ette vangistuse, ja ta ei ole süüdi mõistetud tahtlikult toimepandud kuriteos, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud;
(3) Isikul peab lapsehoidjana tegutsemiseks olema kutseseaduse alusel välja antud lapsehoidja kutsetunnistus või peab ta olema lõpetanud eripedagoogika, koolieelse pedagoogika, lapsehoidja või sotsiaaltöö eriala. Lapsehoidja peab olema lastega vahetult töötanud vähemalt kuus kuud viimase kümne aasta jooksul juhul, kui eriala lõpetamisest on möödunud rohkem kui kümme aastat. Isik, kellel ei ole lapsehoidja kutsetunnistust, peab olema läbinud vähemalt 16-tunnise esmaabikoolituse viimase 36 kuu jooksul.
(4) Kui lapsehoiuteenust osutatakse lapsehoidja eluruumis, peab muu seda eluruumi kasutav täieliku teovõimega isik olema lastega koosolemiseks vajaliku vaimse tervisega ning vastama käesoleva korra § 6 lõike 2 punktides 2–5 sätestatud nõuetele.
(5) Kui lapsehoiuteenust osutatakse lapsehoidja eluruumis, peab muu seda eluruumi kasutav täisealine isik läbima korrapärase tervisekontrolli nakkushaiguste suhtes, sealhulgas iga kahe aasta järel kopsude röntgenuuringu, ja tal peab olema tervisetõend nakkushaiguste suhtes tervisekontrolli läbimise kohta. Perearst teeb nakkushaiguste suhtes tervisekontrolli ja väljastab kirjaliku tervisetõendi.
(1) Toetuse taotleja esitab sotsiaalhoolekandeteenistusele:
3) lapse sünnitunnistuse koopia (toetuse esmakordselt taotlemisel);
4) lapsehoiuteenuse ostmist tõendavad järgmised dokumendid: arve, maksekorraldus, leping.
(2) Lapsehoiuteenuse ostmist tõendav dokument peab kajastama teenuse täpset mahtu, st millist käesoleva korra paragrahvi 3 lõigetes 2 või 3 nimetatud teenust osteti.
(3) Sotsiaalhoolekandeteenistusel on vajadusel õigus nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid või dokumente, millest taotlejat informeeritakse taotluse vastuvõtmisel või kirjalikult 5 tööpäeva jooksul pärast taotluse vastuvõtmist.
(5) Toetuse taotlus koos käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentidega tuleb esitada jooksval kuul pärast tegelike kulutuste tegemist. Tagasiulatuvalt toetust ei maksta.
(6) Toetust ei saa taotleda teenuse eest, mida osutati rahvus- ja riigipühal, laupäeval ja pühapäeval.
§ 8. Toetuse määramine ja maksmine
(1) Otsuse toetuse andmise või sellest keeldumise kohta teeb sotsiaalhoolekandeteenistuse juht või tema asendaja 10 tööpäeva jooksul, arvates toetuse taotlemiseks viimase vajaliku dokumendi esitamise päevast.
(2) Kui sotsiaalhoolekandeteenistusel tekib põhjendatud kahtlus taotlusele lisatud dokumentide alusel teenuse tegeliku saamise kohta, on teenistuse juhil või tema asendajal õigus pikendada otsuse tegemise tähtaega kuni 30 päeva, teatades sellest kirjalikult taotluse esitajale.
(3) Kui taotlust ei rahuldata, saadetakse taotlejale motiveeritud otsus 5 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(4) Toetus määratakse kalendrikuu jooksul tehtud ja dokumentaalselt tõendatud kulutuste alusel.
(5) Toetus kantakse üle taotleja poolt taotluses näidatud arvelduskontole 5 päeva jooksul otsuse tegemisest.
(1) Kui taotleja on esitanud toetuse saamiseks valeandmeid, on vallavalitsusel õigus enammakstud toetus tagasi nõuda.
(2) Toetuse määramise ja maksmisega seotud vaidlusi lahendab vallavalitsus. Vallavalitsuse korraldusega mittenõustumisel saab taotleja esitada vaide vallavalitsusele või Harju maavanemale. Vaie haldusaktile tuleb esitada 30 päeva jooksul arvates päevast, millal huvitatud isik vaidlustatavast haldusaktist teada sai või oleks pidanud teada saama.
(3) Isik, kelle vaie jääb vaidemenetluses rahuldamata või kelle õigusi on vaidemenetluses rikutud, on õigus pöörduda halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud tingimustel ja korras kaebusega halduskohtusse. Halduskohtusse võib pöörduda ka vaiet esitamata.
Toetuse taotluse vormi kinnitab vallavalitsus.
(1) Tunnistada kehtetuks Saku Vallavolikogu 08. veebruari 2007.a määrus nr 2 „Lapsehoiu toetuse määramise ja maksmise ning lapsehoiuteenuse osutamise tingimused ja kord“.
(2) Määrus jõustub 01. märtsil 2011.


Haigusrahad: kas arvutada nii või naa? - Raamatupidaja
30. oktoober 2009 10:21
Külmade ilmadega on ka ajakirjandusse jõudnud enam lugusid sellest, kuidas inimesed haigena tööl käivad ja lapsi haigetena lasteaeda viivad. Nii võis ka 13. oktoobri Õhtulehest lugeda, kuidas viirused lasteaedades kulutulena levivad. Põhjust, miks see nii on, ei pea kaugelt otsima.
Juulist 2009 kärbiti last põetavatele vanematele makstavat haigusraha. Varasemalt sai haigeks jäänud lapse vanem esimesest päevast saati oma tavapärast töötasu ning laste heaolu oli peamine. Nüüd aga saavad vanemad vaid 80% oma keskmisest palgast. Arvestades masu ja koondamiselainet, pole ka ime, et lastega koju jääda ei julgeta.
Parem pole olukord ka tavatöötaja jaoks. Kolm esimest päeva tuleb lihtsalt ilma tasudeta hakkama saada (ehk siis külmetushaigused võib läbi põdeda ka tööl käies) ja seejärel peab järgmised 5 päeva hüvitama tööandja. Milliste reeglite alusel, pole aga tänaseni täit selgust. Mitmed maksumaksjate liidu liikmed on meie poole pöördunud ja küsinud, kuidas see arvutamine toimuma peab. Segadus on päris suur.
Maksumaksjate liit pöördus septembri alguses nii Sotsiaalministeeriumi kui Rahandusministeeriumi poole ja küsis selgitust segaduse aluseks oleva töötervishoiu ja tööohutuse seaduse sätte kohta, mille kohaselt maksab tööandja töötajale hüvitist haigestumise või vigastuse neljanda kuni kaheksanda kalendripäeva eest 70% töölepingu seaduse § 29 lõikes 8 sätestatud korras arvutatud töötaja keskmisest töötasust.
Töölepingu seaduse nimetatud sätte alusel välja antud Vabariigi Valitsuse määruses nr 91 on aga kolm erinevat keskmise palga arvutamise korda — üldine kord vastavalt §-le 2, tööpäevatasu arvutamine vastavalt §-le 3 ning puhkusetasu arvutamine vastavalt §-le 4. Kõik need korrad võivad aga keskmise palga arvutamisel erinevaid tulemusi anda.
Võtame olukorra, kus keegi töötaja Mari oli septembris haige 8 päeva ning tööandja peab hakkama oktoobris Marile haigusraha maksma vähemalt 4?8 päeva eest. Mari on eelneva 6 kuu jooksul olnud puhkusel kogu juunikuu ning juulis oli ta haiguslehel 7 päeva. Mari kuupalk oli 10 000 krooni ning juulis seoses haiguslehel olekuga oli Mari kuutasuks 8000 krooni.
Variant 1. Üldkord (määruse § 2)
Keskmise töötasu arvutamisel võetakse arvesse töötasuna teenitud summad. Keskmine töötasu arvutatakse arvutamise vajaduse tekke kuule eelnenud kuue kalendrikuu jooksul töötaja teenitud töötasust.
Seega võetakse nimetatud korra alusel haigusraha arvutamisel arvesse kogu palgatulu, mis eelneva 6 kuu jooksul on teenitud. Üldkorra puhul ei võeta arvesse asjaolusid, et isik on olnud vahepeal haige vmt. Kõik päevad kuuluvad arvestusse.
Sellisel juhul saaks Mari haigusraha kõige vähem — 918 krooni.
kalendripäevi 183
töötasu 48000
kalendripäevatasu 262,30
haigusraha 1 päev (70%) 183,61
haigusraha kokku 918,03
Variant 2. Keskmise töötasu arvutamine tööpäevatasu maksmisel (määruse § 3)Keskmise tööpäevatasu arvutamiseks liidetakse määruse § 2 lõikes 2 või 3 nimetatud ajavahemiku töötasud ja jagatakse sama ajavahemiku kalendaarsete tööpäevade arvuga. Keskmise tööpäevatasu arvutamise aluseks olevat tööpäevade arvu vähendatakse tööpäevade võrra, millal töötajale ei arvestatud töötasu tööst keeldumise korral töölepingu seaduse § 19 alusel.
TLS § 19 sätestab, et töötajal on õigus keelduda töö tegemisest eelkõige juhul, kui ta kasutab puhkust; on ajutiselt töövõimetu ravikindlustusseaduse tähenduses; esindab seaduses või kollektiivlepingus ette nähtud juhtudel töötajaid; osaleb streigis; on ajateenistuses või asendusteenistuses või osaleb õppekogunemisel või tal on muu töölepingus, kollektiivlepingus või seaduses ette nähtud põhjus.
Selle sätte puhul võetakse niisiis arvestusse hoopis kalendaarsed tööpäevad, mitte kalendripäevad. Kui nimetatud ajavahemiku jooksul on töötaja olnud näiteks haige või puhkusel, jäävad ka need tööpäevad arvestusest välja.
Selle sätte alusel saaks Mari haigusraha kõige enam — lausa 1663 krooni. kalendaarsed tööpäevad 126
TLS § 19 puudutud tööpäevad 25
tööpäevatasu 475,25
haigusraha 1 päev (70%) 332,67
haigusraha kokku 1 663,37
Variant 3. Puhkusetasu arvestamise kord (määruse § 4)
Puhkusetasu arvutatakse ja makstakse töötaja keskmise kalendripäevatasu alusel. Kalendripäevade hulka ei arvata rahvuspühi ega riigipühi. Keskmise kalendripäevatasu arvutamiseks liidetakse § 2 lõikes 2 või 3 nimetatud ajavahemiku töötasud ja jagatakse sama ajavahemiku kalendripäevade arvuga. Puhkusetasu arvutamise aluseks olevat kalendripäevade arvu vähendatakse kalendripäevade võrra, millal töötajale ei arvestatud töötasu tööst keeldumise korral töölepingu seaduse § 19 alusel.
Seega võetakse kolmanda sätte puhul taas kord arvestusse kalendripäevad. Erisus üldkorraga seisneb aga selles, et arvestusest jäetakse välja need päevad, kui isik on olnud puhkusel või haiguslehel jmt (TLS § 19) ning lisaks ka rahvuspühad ja riigipühad.
Selle sätte rakendamisel saaks Mari haigusraha 1191 krooni.
TLS § 19 puudutud päevad 35
riigipühad 7
tööpäevatasu 340,43
haigusraha 1 päev (70%) 238,30
Haigusraha kokku 1 191,49
Sotsiaalministeerium on oma kodulehel öelnud, et haigusraha arvestamisel peaks just nimelt sellest puhkusetasu arvestamise korrast lähtuma, ainult selle erinevusega, et rahvus- ja riigipühi arvestusest välja ei jäeta. Seadustest ega ka keskmise töötasu maksmise tingimustest ja korrast see aga välja ei tule.
Variant 4. Sotsiaalministeeriumi leiutis
Sotsiaalministeeriumi loodud reeglite kohaselt tuleks aga Marile maksta haigusraha hoopis 1135 krooni.
TLS § 19 puudutud päevi 35
kalendripäevatasu 324,32
haigusraha 1 päev (70%) 227,03
haigusraha kokku 1 135,14
Sisuliselt on Sotsiaalministeerium oma tõlgenduse puhul võtnud analoogia ravikindlustusseadusega, mis on iseenesest mõistlik, aga pole päris seadusega kooskõlas. Sotsiaalministeeriumi tõlgendusest üksi ei piisa, vaid see tuleks ka määrusesse reaalselt mustvalgena kirja panna. Praegu ongi selline olukord, kus keegi ei tea, millist meetodit valida.
Ministeeriumitele tehtud järelepärimine meid aga õiguskorras kindlamale positsioonile ei aita. Seni, kuni midagi muutuma hakkab, võib sisuliselt igaüks teha seda, mida heaks arvab. Kurb küll, aga nii see ju tegelikult on.
Sotsiaalministeeriumi vastus EML selgitustaotlusele
Egle Käärats, tööala asekantsler
Palusite selgitada, kuidas toimub tööandja poolt makstava haigushüvitise arvutamine.
Töövõimetusleht antakse kalendripäevadeks. Tööandjal on kohustus vastavalt töötervishoiu- ja tööohutuse seaduse § 122 lõikele 1 maksta töötajale hüvitist haigestumise või vigastuse neljanda kuni kaheksanda kalendripäeva eest. Vabariigi Valitsuse 11. juuni 2009. aasta määrus nr 91 ,,Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord" võimaldab keskmist töötasu maksta nii tööpäeva kui ka kalendripäeva põhiselt. Kuna töövõimetusleht antakse kalendripäevadeks ja tööandja maksab haigushüvitist kalendripäevades, tuleb töötajale maksta keskmist töötasu antud juhul kalendripäeva põhiselt, st määruse § 4 lõigete 2 ja 3 alusel.
Määruse § 4 lõige 1 on kohaldatav üksnes põhipuhkusele. Töölepingu seaduse § 54 lõike 3 kohaselt ei arvata põhipuhkuse hulka rahvuspühi ja riigipühi. Riigipühal puhkusel olev töötaja sisuliselt pikendab oma põhipuhkust nende pühade võrra, mis jäävad puhkuse sisse. Samas ei mõjuta rahvus- ja riigipühad kuidagi töövõimetuslehel olevat isikut. Pühade tõttu töövõimetusleht ei pikene. Seetõttu erinevalt määruse § 4 lõikest 1 lähevad haigushüvitise keskmise töötasu arvutamisel kalendripäevade hulka ka rahvus- ja riigipühad.
Kommentaar: ametnikud ei nuta 3 30. oktoober 2009 12:14
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2009/10/30/haigusrahad-kas-arvutada-nii-voi-naa


OKSJONI ANDMED ID: 48506
aega alguseni: 15 p, 4 tundi, 41 minutit
registreerimise algus: 12.09.2019 kl 17:00
registreerimise lõpp: 03.10.2019 kl 13:00
oksjoni algus: 03.10.2019 kl 15:00
oksjoni lõpp: 10.10.2019 kl 15:00
laekumise tähtpäev: 03.10.2019 kl 13:00
Toomas Saarma, pankrotihaldur
otseviide: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=48506
Ametlikud Teadaanded: https://www.ametlikudteadaanded.ee/avalik/teadaanne?teate_number=1519286
Saaremaa vald Abruka küla
aadress: Matkamaja
katastritunnus: 34801:014:0050
reg. osa nr: 3334
Amatiko Eesti OÜ (pankrotis) (registrikood: 11067208) pankrotihaldur Toomas Saarma avaldab teadaande pankrotiseaduse (PankrS) § 136 lõike 1 ja täitemenetluse seadustiku (TMS) § 153 lõike 2 alusel.
Kinnisasi - Tartu Maakohtu kinnistusosakond, registriosa nr 3334, asukohaga Saaremaa, Lääne-Saare vald, Abruka küla, Matkamaja, ärimaa 100%, pindala 2,2 ha, katastritunnus 34801:014:0050.
Kinnisasjal asub kaks ehitist:
1. administratiivhoone, millest ehitisealune pind 781 m² ja suletud netopind 655,1 m², korruseid 1. Lokaalne vesi, kanalisatsioon, keskküte; kütte liik tahke; elekter 220 V, 380 V.
2. jäätmemaja, millest ehitisealune pind 19,90 m² ja suletud netopind 13 m², korruseid 1, maht 38,9 m³.
Kinnistusraamatusse on tehtud alljärgnevad kehtivad kanded:
II jagu - omanik Amatiko Eesti OÜ (registrikood 11067208, Tallinna linn).
III jao kanded nr-tega 1 ja 2 on kustutatud 03.09.2002 kinnistamisavalduse alusel 19.11.2002. Kohtunikuabi P. Tang.
IV jao kande nr 1 alla on kantud hüpoteek summas 1 300 000,00 krooni Mati Albert'i (sünd 10.02.1955. a.) kasuks. Kinnistu igakordne omanik on kohustatud alluma kohesele sundtäitmisele hüpoteegiga tagatud nõude rahuldamiseks. Sisse kantud 06.07.2006. a. 09.09.2010. a. asjaõiguslepingu alusel muudetud 16.09.2010. a. Kohtunikuabi Pille Zäär
IV jao kande nr 2 alla on kantud kohtulik hüpoteek summas 361 507,53 krooni Sinear OÜ (registrikood 11496671) kasuks. 03.02.2010. a. kohtumääruse alusel sisse kantud 11.02.2010. a. Kohtunikuabi Silvia Sauväli
Alghind: 40 000 euro(t). käibemaksuvaba müük
Omanik: Amatiko Eesti OÜ (pankrotis) (registrikood: 11067208)
Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=48506 ning tasuda tagatisraha 4 000 eurot Amatiko Eesti OÜ (pankrotis) arveldusarvele nr EE021010220067993014 (AS SEB Pank). Makseselgitus: „Tagatisraha 3.10.2019 13:00 oksjonil ID48506 osalemise eest. Kinnisvara: Matkamaja, Saaremaa vald, Saare maakond“. Tagatisraha loetakse tasutuks selle laekumise hetkest. Tagatisraha peab olema laekunud hiljemalt 03.10.2019 kell 13:00. Hilisemaid laekumisi ei arvestata. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval.
Enampakkumisele registreerimine algab 12.09.2019 kell 17:00 ja lõpeb 03.10.2019 kell 13:00.
Enampakkumine algab 03.10.2019 kell 15:00 ja lõpeb 10.10.2019 kell 15:00. Pikeneva lõpu intervall on 5 minut(it).
Enampakkumisel tehtavate pakkumiste samm on 4 000 euro(t).
Varaga on võimalik tutvuda vaid eelnevalt e-posti haldur@haldur.eu teel kokkulepitud ajal alates kuulutuse ilmumisest kuni enampakkumise alguseni. Enampakkumise tingimused ja muu info lehel: www.oksjonikeskus.ee
Menetluse nr: 2-10-4794
pankrotihaldur Toomas Saarma
E-post: haldur@haldur.eu
Teadaande number 1519286
Pankrotiseaduse (edaspidi PankrS) § 135 lg 1 alusel müüb haldur pankrotivara täiemenetluse seadustikus sätestatud korras, arvestades pankrotiseaduses ettenähtud erisusi. PankrS § 136 lg 1 kohaselt toimub pankrotivara müük enampakkumisel täitemenetluse seadustikus sätestatud korras, kui pankrotiseadusest ei tulene teisiti.
Juhul kui pakkujat esindab volitatud esindaja, siis tuleb pankrotihaldurile hiljemalt enampakkumisele registreerimise tähtajaks esitada volikiri.
Pankrotihaldur võib enampakkumise korral määrata enampakkumisel osalejatele tagatisraha suuruses kuni kümme protsenti alghinnast. Tagatisraha määramise korral peab enampakkumisel osaleda sooviv isik selle tasuma. Tagatisraha tasutakse pankrotihalduri poolt määratud kontole. Alles peale tagatisraha LAEKUMIST võimaldatakse kasutajal enampakkumisel osaleda.
Enne enampakkumise alustamist teeb pankrotihaldur oksjonikeskkonnas teatavaks müüdavat vara ning enampakkumist puudutavad olulised tingimused ja alghinna. Enampakkumisel tehtavate pakkumiste sammu määrab pankrotihaldur, arvestades müüdava asja väärtust. Elektrooniline enampakkumine avatakse oksjonikeskkonnas TMS § 84 lõikes 2 nimetatud viisil avalikkusele teatavaks tehtud ajal. Elektrooniline enampakkumine on avatud vähemalt viis tööpäeva. Pärast enampakkumise avamist alustavad osalejad pakkumisi alghinnast. Enampakkumisel osalejad sisestavad oma pakkumised elektrooniliselt täiseurodes vastavalt enampakkumise sammule. Elektrooniline enampakkumine lõpeb enampakkumise kuulutuses märgitud ajal. Kui pikenemise intervalli jooksul tehakse enne enampakkumise lõpu aega uus pakkumine, lükkub enampakkumise lõpp pikenemise intervalli võrra edasi ja enampakkumine kestab seni, kuni pakkumisi tehakse. Enampakkumise pikenemise intervall on 1–60 minutit. Kui pikenenud lõpu korral ei ole enampakkumine lõppenud varem, lõpeb enampakkumine 120 tunni möödumisel kuulutuses märgitud enampakkumise lõpu ajast. (TMS § 881)
Elektroonilisel enampakkumisel osalevad isikud võivad esitada vastuväited enampakkumiste läbiviimise kohta enampakkumise lõppemise päevale järgneva tööpäeva jooksul. Pankrotihaldur kannab vastuväited enampakkumise akti. Kui kohalviibijad vastuväiteid ei esita, ei ole neil õigust kaevata akti ebaõige koostamise peale ega akti ebaõigsusele ega enampakkumise oluliste tingimuste rikkumisele hiljem tugineda. Enampakkumise akti koostab pankrotihaldur pärast vastuväidete esitamise tähtaja möödumist. (PankrS § 136 lg 4, TMS §92, 921)
Kui ostuhind jääb alla 12 700 euro, peab elektroonilise enampakkumise võitja tasuma ostuhinna enampakkumise lõppemise päevale järgneval tööpäeval. Kui ostuhind ületab 12 700 eurot, peab ostja tasuma ühe kümnendiku ostuhinnast enampakkumise lõppemise päevale järgneval tööpäeval, ülejäänud hind tuleb tasuda 15 päeva jooksul. Enampakkumise võitja ei saa ostuhinda tasaarvestada oma nõuetega Amatiko Eesti OÜ (pankrotis) vastu.
Pankrotihaldur kuulutab enampakkumise nurjunuks, kui parim pakkuja ei tasu ostuhinda või üht kümnendikku sellest ettenähtud ajaks. Tema makstud tagatisraha ei tagastata. (TMS § 100)
Kui ostja soovib osta sundenampakkumisel müüdavat asja krediidiasutuse väljastatava laenuga, peab ta sellest pankrotihaldurile teatama kohe pärast tema pakkumise parimaks tunnistamist (hiljemalt enampakkumisele järgneval tööpäeval). Teade saata aadressile haldur@haldur.eu. Ostuhinna tasumisel laenuga ei kohaldata ostjale TMS §-s 93 sätestatud ostuhinnast ühe kümnendiku ega ostuhinna kohese tasumise kohustust. Ostja kohustub tasuma kogu ostuhinna või tagama ostuhinna tasumise kohustuse täitmise krediidiasutuse poolt 15 päeva jooksul parimaks pakkumiseks tunnistamise päevale järgnevast päevast arvates. Kui ostja soovib osta sundenampakkumisel müüdavat asja krediidiasutuse väljastatava laenuga või taotleb ostuhinna tasumise tähtaja pikendamist (juhul kui ostuhind ületab 12 700 eurot) täiendavalt 15 päeva võrra, peab ta sellest pankrotihaldurile teatama kohe pärast tema pakkumise parimaks tunnistamist (hiljemalt enampakkumisele järgneval tööpäeval). (TMS § 931)
ASJA OMANDAMINE
Asi antakse ostjale üle pärast kogu ostuhinna tasumist. (TMS § 93) Omand enampakkumisel müüdud asjale tekib asja üleandmisega enampakkumise akti alusel. Enampakkumisel ei saa kasutada ostueesõigust. (TMS § 98)
Vara soetamisel ühis- või kaasomandisse on vajalik esitada abikaasa või kaasomaniku allkirjastatud nõusolek enampakkumise lõppemise päevale järgneval päeval aadressile haldur@haldur.eu.
Asja müümisel läheb müüdava asja juhusliku hävimise riisiko ostjale üle asja üleandmise ajast. Üleandmisest alates kannab ostja kõik asjaga seotud kulud ja koormatised ning saab kogu kasu. Asja müümisel ei vastuta pankrotihaldur müüdud asja puuduste eest. (TMS § 103)
Pankrotihaldurile tuleb enne enampakkumist teatavaks teha oma õigustest müüdavale asjale, kui nendest ei ole pankrotihaldurile veel teatatud, ja neid õigusi pankrotihalduri nõudmisel põhistada. Isikutel, kellel on enampakkumist takistavaid õigusi, tuleb saavutada kokkuleppel sissenõudjaga või kohtulahendi alusel enne tulemi jaotamise päeva enampakkumise lõpetamine või peatamine. (TMS § 84)
Vallaspandi eseme müügi korral pandiõigus lõpeb. (PankrS § 138 lg 4) Omandi tekkimisega pankrotihalduri müüdud asjale lõpevad vallasasja koormanud kolmanda isiku asjaõigused võõrandatud asjale, kui seadusest ei tulene teisiti. Lõppenuks loetakse ka sissenõudjale kuuluv õigus, millest tuleneva nõude rahuldamiseks sissenõue on pööratud. Kolmanda isiku asjaõigus müüdud asjale ei lõpe, kui õiguse omaja ja ostja lepivad selles kokku või kui õigus oli tekkinud enne õigust, millest tulenevalt täitemenetlus teostati. (TMS § 104)


§ 43 Registreeringu tegemine
§ 44 Registreeringu tegemisest keeldumine
§ 45 Registreeringuandmete kustutamine
§ 46 Täiendavate andmete esitamise kohustus
(10) Nõuded liikumis-, nägemis- ja kuulmispuudega inimeste liikumisvõimaluste tagamiseks üldkasutatavates ehitistes kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(11) Vabariigi Valitsus võib ehitise omadustest ja kasutamise ohutusnõuetest tulenevalt kehtestada nõuded ehitisele või selle osale.
(4) Vabariigi Valitsuse volitatud minister võib kehtestada eri liiki ehitustoodetele ohutusnõuded käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud nõuetest lähtuvalt ning toote ohutuse seaduses (RT I 1998, 40, 613; 1999, 82, 753; 2000, 86, 546) sätestatut arvestades.
(3) Ehitustoote nõuetele vastavuse tõendamise korra ja eri liiki ehitustoodete nõuetele vastavuse tõendamiseks vajalikud vastavushindamise protseduurid kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
2) olemasolevate ehitiste teenindamiseks vajalik rajatis, mis ühendatakse võrguettevõtjale energiaseaduse (RT I 1997, 52, 833; 2001, 52, 303; 88, 531; 93, 565; 2002, 24, 145; 41, 251) tähenduses kuuluva elektriliini või sellega liituva ehitisega või vee-ettevõtjale ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse (RT I 1999, 25, 363; 2000, 39, 238; 102, 670; 2001, 102, 668; 2002, 41, 251) tähenduses kuuluva liitumispunktiga ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse tähenduses või telekommunikatsiooniteenuse osutajale telekommunikatsiooniseaduse (RT I 2000, 18, 116; 78, 495; 2001, 23, 125; 53, 310) tähenduses kuuluva liinirajatisega telekommunikatsiooniseaduse tähenduses.
(8) Ehitise teatise vorminõuded ja esitamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
5) ehitusprojekti olemasolu korral ehitusprojekti koostaja nimi ja ehitusprojekti kontrollija olemasolu korral tema nimi ning nende kontaktandmed, äriregistri või muu registri kood või isikukood, viimase puudumise korral s��nniaeg;
(4) Kirjaliku nõusoleku taotluse vorminõuded ja esitamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(4) Ehitusuuringute tegemise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(4) Ehitusprojekti ekspertiisi tegemise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(5) Ehitusloa vorminõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(3) Ehitusluba antakse ehitusloa taotlejale, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 nimetatud juhtudel.
(5) Ehitusluba territoriaal- või sisemerel ehitamiseks väljastatakse isikule, kelle suhtes on kinnistusraamatusse kantud vastav asjaõigus või kes on sõlminud vastava asjaõiguslepingu või sellise asjaõiguslepingu sõlmimist kinnitava notariaalselt kinnitatud kokkuleppe või kellel on seadusest tulenev teisele isikule kuuluva maa kasutamise õigus.Ehitusluba teisele isikule kuuluvale kinnisasjale tehnovõrgu või -rajatise ehitamiseks väljastatakse tehnovõrgu või -rajatise omanikule, kelle suhtes on kinnistusraamatusse kantud vastav asjaõigus või kes on sõlminud vastava asjaõiguslepingu või kes on sõlminud kinnisasja omanikuga või isikuga, kellel on seadusest tulenev maakasutusõigus, notariaalselt kinnitatud kokkuleppe tehnovõrgu või -rajatise ehitamiseks või kellel on seadusest tulenev teisele isikule kuuluva maa kasutamise õigus. Nimetatud kokkulepped tuleb esitada kohalikule omavalitsusele.
(10) Nõuded ehitusloa taotlemisel esitatavale ehitusprojektile kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(11) Nõuded ehitusloa taotlemisel esitatavale riigisaladusega seotud ehitise ja riigikaitselise ehitise ehitusprojektile kehtestab Vabariigi Valitsus.
(2) Ehitusloa taotluse vorminõuded ja esitamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(4) Ehitise tehniliste andmete loetelu kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(5) Ehitise kasutamise otstarvete loetelu kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(7) Ehitamise alustamise teatise vorminõuded ja esitamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(8) Omanikujärelevalve tegemise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(3) Eri liiki ehitiste ehitamise tehnilistele dokumentidele esitatavad nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(5) Kasutusloa vorminõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(10) Ehitise ülevaatuse korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(3) Kasutusloa taotluse vorminõuded ja esitamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(2) Ehitise ekspertiisi tegemise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
1) riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registri (edaspidi register) registreering ja
(2) Kui ehitusettevõtja teeb ehitustöid ainult sellel kutsealal, kus tema töötajale või füüsilisest isikust ettevõtja korral ehitusettevõtjale on omistatud kutsekvalifikatsioon kutseseaduse (RT I 2001, 3, 7) tähenduses, mille puhul isik eikorraldaressursside jagamist ega teiste tööd ning ei vastuta selle eest, ei pea ehitusettevõtja järgima käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 sätestatut.
(1) Ettevõtja, kes soovib ehitada, projekteerida, teha ehitusuuringuid, omanikujärelevalvet, ehitusprojektide või ehitiste ekspertiise või tegeleda ehitusjuhtimisega (edaspidi ettevõtja), esitab registrile registreerimistaotluse.
(5) Registreerimistaotluse ja registreeringuandmete muutmise taotluse vorminõuded ja esitamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
§ 43. Registreeringu tegemine
(1) Registri volitatud töötleja teeb registreeringu või muudab registreeringuandmeid registreerimistaotluses, registreeringuandmete muutmise taotluses või käesoleva seaduse § 61 lõigetes 2 ja 3 ning § 64 lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse kohta käivas teates esitatud andmete alusel kahe tööpäeva jooksul registreerimistaotluse, registreeringuandmete muutmise taotluse või ettekirjutuse kohta käiva teate saamise päevast arvates.
3) ettevõtja nimi, registrikood ja vastava registri nimi, aadress ja muud kontaktandmed;
4) ettevõtja registreerimistaotluses esitatud tegevusala;
5) soovitud tegevusalale vastava vastutava spetsialisti andmed;
6) andmed ehitusettevõtja kvalifikatsiooni ja kvalifikatsiooni tõendava dokumendi kohta nende olemasolu korral;
7) registreerimistaotlusele allakirjutanud isiku nimi, ametinimetus ja kontaktandmed;
8) käesoleva seaduse § 61 lõigetes 2 ja 3 ning § 64 lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse kohta käiv teave.
§ 44. Registreeringu tegemisest keeldumine
(1) Registri volitatud töötleja teeb registreeringu tegemisest keeldumise otsuse kahe tööpäeva jooksul registreerimistaotluse saamise või registreerimistaotluses puuduste kõrvaldamiseks määratud tähtpäevast arvates.
(2) Registreeringu tegemisest keeldutakse, kui:
1) ettevõtja esitatud registreerimistaotlus ei ole nõuetekohane või
2) ettevõtja kohta käivad registreeringuandmed on registri volitatud töötleja kustutanud eelneva 60 päeva jooksul käesoleva seaduse § 45 lõike 1 punkti 2 alusel või
3) ettevõtja on registreerimistaotluses esitanud ebaõigeid andmeid.
(3) Teade registreeringu tegemisest keeldumise kohta edastatakse registreerimistaotluse esitanud isikule viie päeva jooksul registreeringu tegemisest keeldumise otsuse tegemise päevast arvates.
§ 45. Registreeringuandmete kustutamine
(1) Registri volitatud töötleja kustutab registreeringuandmed kahe tööpäeva jooksul:
1) registreeringuandmetes nimetatud ettevõtja taotluse alusel taotluse saamise päevast arvates või
2) käesoleva seaduse § 64 lõikes 5 nimetatud Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni otsuse alusel kas sellise otsuse vaidlustamise tähtaja möödumisel, kui otsust ei vaidlustata, või juhul, kui otsus vaidlustatakse, siis vaidlustatavat Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni otsust jõusse jätva kohtuotsuse jõustumise päevast arvates või
3) kui registreeringuandmetes nimetatud ettevõtja on registreerimistaotluses või registreeringuandmete muutmise taotluses esitanud ebaõigeid andmeid, selle avastamise päevast arvates või
4) kohtuotsuse alusel, millega registreeringuandmetes nimetatud ettevõtjalt võetakse registreeritud tegevusalal tegutsemise õigus, sellise kohtuotsuse jõustumise päevast arvates või
5) registreeringuandmetes nimetatud ettevõtja likvideerimise või füüsilisest isikust ettevõtja surma korral.
(2) Teade registreeringuandmete kustutamise kohta edastatakse registreeringuandmetes märgitud ettevõtjale viie päeva jooksul registreeringuandmete kustutamise otsuse tegemise päevast arvates.
§ 46. Täiendavate andmete esitamise kohustus
Registreeringuandmetes nimetatud ettevõtja on kohustatud teavitama registri volitatud töötlejat 14 päeva jooksul:
1) registreeringuandmete muutumisest, välja arvatud käesoleva seaduse § 43 lõike 2 punktis 3 nimetatud aadress ja muud kontaktandmed ning punktides 6 ja 7 nimetatud andmed, või
2) registreeringuandmetes nimetatud tegevuse lõpetamisest.
(2) Ehitisregistri asutab ja ehitisregistri pidamise põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus.
(3) Ehitisregistrile andmete esitamise teatise vorminõuded ja esitamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(1) Füüsilise isiku poolt registrile, ehitisregistrile või riiklikule hooneregistrile valeandmete esitamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(1) Füüsilise isiku poolt registrile registreeringuandmete muutumisest või kohalikule omavalitsusele ehitusuuringute tulemustest teatamata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 150 trahviühikut.
(6) Nõuded käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud ehitise mõõdistusprojektile kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
Enne 2003. aasta 1. jaanuari ehitusvaldkonnas volitatud hindamis- või tõendamisasutusena tegutsemise õiguse saanud isik või asutus võib tegutseda teavitatud asutusena volitatud hindamis- või tõendamisasutusena tegutsemise õiguse lõppemise tähtpäeva saabumiseni, kuid mitte kauem kui 2003. aasta 1. juulini või Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Eesti Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu (Euroopa leping) (RT II 1995, 22–27, 120) tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise protokolli (Protocol on Conformity Assessment and Acceptance of Industrial Products) jõustumiseni toodete osas, mida nimetatud protokolli lisad käsitlevad, või muu vastavasisulise välislepingu jõustumiseni olenevalt sellest, milline tähtpäev saabub varem.
(2) Enne 2002. aasta 31. detsembrit riiklikusse hooneregistrisse kantud andmed esitatakse ehitisregistrile hiljemalt 2003. aasta 1. veebruariks riikliku hooneregistri volitatud töötleja poolt Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.
(3) Võrguettevõtja energiaseaduse tähenduses, vee-ettevõtja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse tähenduses ja telekommunikatsiooniteenuse osutaja telekommunikatsiooniseaduse tähenduses esitab Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumile enne käesoleva seaduse jõustumist riiklikusse hooneregistrisse või riiklikusse ehitusregistrisse kandmata õiguslikul alusel püstitatud elektriliini või sellega liituva ehitise ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse tähenduses ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kohta ning telekommunikatsiooniseaduse tähenduses liinirajatise kohta digitaalsed käesoleva seaduse §-s 26 nimetatud andmed koos ehitise kohta käiva mõõdistusprojektiga, kui võrguettevõtja, vee-ettevõtja või telekommunikatsiooniteenuse osutaja ei taotle nimetatud ehitistele kasutusluba. Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium kannab nimetatud andmed ehitisregistrisse.
(2) Käesoleva seaduse § 6 lõike 1 punkt 4 ja § 7 lõige 2 jõustuvad Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Eesti Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu (Euroopa leping) tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise protokolli (Protocol on Conformity Assessment and Acceptance of Industrial Products) jõustumisel toodete osas, mida nimetatud protokolli lisad käsitlevad, või muu vastavasisulise välislepingu jõustumisel või Eesti ühinemisel Euroopa Liiduga olenevalt sellest, milline tähtpäev saabub varem.


4) isikutel, kellele on nõudeõigus loovutatud või kes on selle pärinud käesoleva seaduse §-de 191 ja 19 2 alusel.
(2) Kokkulepe maale hoonestusõiguse seadmises peab olema notariaalselt tõestatud ning sisaldama õigustatud subjekti kohustust seada maa tagastamisel hoonestusõigus ehitise omaniku kasuks. Kokkulepe peab sisaldama hoonestusõiguse olulisi tingimusi, kaasa arvatud hoonestusõiguse tasu ja tähtaeg. Muus osas kohaldatakse hoonestusõiguse seadmisele asjaõigusseaduse rakendamise seaduse § 15 sätteid. Ehitise kaasomanik, kes on õigustatud subjekt, võib kokku leppida omanikuhoonestusõiguse seadmises. Kohaliku omavalitsuse lihtkirjaliku kinnistamisavalduse alusel kantakse kinnistusraamatusse märge hoonestusõiguse seadmise tagamiseks.
(3) –(6) [Kehtetud]
§ 16–19. [Kehtetud]
(1) Erastamisele kuulub maa, mida käesoleva seaduse alusel ei tagastata, ei jäeta riigi omandisse ega anta munitsipaalomandisse. Kui maad taotletakse riigi omandisse käesoleva seaduse § 31 1. lõike punkti 8 alusel või munitsipaalomandisse käesoleva seaduse § 28 2. lõike alusel, on selle maa omandamisel eesõigus füüsilisel isikul, kes taotleb maa ostueesõigusega erastamist käesoleva seaduse §-s 22 1 sätestatud ulatuses.
(12) Erastamisele ja kasutusvaldusesse andmisele ei kuulu looduskaitseseaduses sätestatud kaitsealade loodusreservaatide maa, sihtkaitse- ja piiranguvööndite maa, hoiualade maa, püsielupaikade maa, samuti kaitstavate looduse üksik- ja muude objektide juurde kuuluv maa, Natura 2000 võrgustiku maa või muu ajutise kaitse alla võetud maa ning muinsuskaitseseaduses sätestatud mälestiste ja muinsuskaitsealade kaitsevööndite maa. Käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud maal asuva elamu omanikul on õigus erastada maad kuni 2 ha ulatuses ning muu ehitise omanikul ehitise teenindamiseks vajaliku maa ulatuses. Erandina võib kaitseala valitseja või Muinsuskaitseamet, arvestades kehtestatud kaitserežiimi, lubada hoiuala maa või kaitsealade sihtkaitse- või piiranguvööndi maa, püsielupaiga maa, samuti kaitstava looduse üksik- või muu objekti juurde kuuluva maa ning Natura 2000 võrgustiku maa või muu ajutise kaitse alla võetud maa või mälestise või muinsuskaitseala kaitsevööndi maa erastamist kuni käesoleva seaduse § 221 1.–22. lõikes sätestatud ulatuses või kasutusvaldusesse andmist kuni käesoleva seaduse § 233 6. lõikes sätestatud ulatuses. Käesoleva lõike alusel erandina erastatud maa ei kuulu looduskaitseseaduse §-s 20 sätestatud alustel riigi poolt omandamisele. Vastav märge kantakse kinnistusraamatusse ja see on kohustuslik ka omandiõiguse üleminekul.
(12) Kui eraomandis oleva kinnisasjaga piirneval maal ei ole võimalik moodustada iseseisvalt kasutatavat kinnisasja, on piirnevate kinnisasjade omanikel õigus taotleda selle maa erastamist liitmiseks oma kinnisasjaga. Maa erastamisel käesoleva lõike alusel määratakse erastamishind maa ostueesõigusega erastamisega samadel alustel ning erastamine toimub maavanema loal Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras .
(2) Erastamisele kuuluv maa, millele ei ole ostueesõigusega erastamise taotlusi, välja arvatud põllumajandusmaa ja metsamaa, erastatakse käesoleva paragrahvi 4. lõikes nimetatud isikute olemasolu korral piiratud enampakkumisel. Tagastamise ja ostueesõigusega erastamise nõueteta põllumajandusmaa (edaspidi vaba põllumajandusmaa ) antakse kasutusvaldusesse vastavalt käesoleva seaduse §-le 233. Vabast põllumajandusmaast moodustatava katastriüksuse koosseisu võib maakorralduse nõuetest tulenevalt kuuluda ka teisi maatulundusmaa kõlvikuid, sealhulgas metsamaad käesoleva seaduse § 23 3 6. lõikes sätestatud ulatuses. Tagastamise ja ostueesõigusega erastamise nõueteta metsamaa, välja arvatud maakorraldusnõuetest tulenevalt kasutusvaldusesse antava põllumajandusmaa koosseisu arvatud metsamaa (edaspidi vaba metsamaa), erastatakse vastavalt käesoleva seaduse §-le 234. Vabast metsamaast moodustatava katastriüksuse koosseisu võib maakorralduse nõuetest tulenevalt kuuluda ka teisi maatulundusmaa kõlvikuid käesoleva seaduse § 234 6. lõike teises lauses sätestatud ulatuses. Erastamisele kuuluv maa, mis jääb piiratud enampakkumisel erastamata või käesoleva seaduse § 233 alusel kasutusvaldusesse andmata, välja arvatud metsamaa, erastatakse avalikul enampakkumisel.
5)–6) [kehtetud]
(3) Maa erastamisel võib ostja kuni poole müügihinnast tasuda erastamisväärtpaberites, kui käesoleva paragrahvi 4., 5., 6. ja 6 1. lõikest ei tulene teisiti. Erastamisväärtpaberites võib maa eest tasuda seaduses sätestatud tähtaja jooksul.
(5) Maa erastamine toimub ostja kulul. Erastamiskulude koosseisu ja nende määramise alused kehtestab Vabariigi Valitsus . Maa ostu-müügi-, asjaõigus- ja hüpoteegi seadmise lepingud sõlmib riigi nimel erastamise korraldaja. Maa erastamisel võib ostu-müügi- ja asjaõiguslepingu sõlmida lihtkirjalikus vormis. Kui maa erastatakse järelmaksuga, sõlmitakse maa ostu-müügi-, asjaõigus- ja hüpoteegi seadmise leping notariaalselt tõestatud vormis. Notari tasu tasub ostja. Maa ostu-müügi-, asjaõigus- ja hüpoteegi seadmise leping tuleb sõlmida kolme kuu jooksul maa erastamise otsuse jõustumise või enampakkumise tulemuste kinnitamise päevast arvates. Maa piiratud või avaliku enampakkumise võitja, vaba põllumajandus- ja vaba metsamaa erastamise õigust omav isik või maa ostueesõigusega erastamise õigust omav isik, kes mõjuva põhjuseta ei sõlmi maa ostu-müügilepingut nimetatud tähtaja jooksul, kaotab maa erastamise õiguse. Sellisel juhul jäetakse ehitise teenindamiseks vajalik maa riigi omandisse ja ehitise omaniku kasuks seatakse hoonestusõigus Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras .
6)–7) [Kehtetud]
[Kehtetud – RT I 2005, 61, 476 - jõust. 27.11.2005]
§ 26–27. [Kehtetud]
§ 33–34. [Kehtetud]
(2) Põllumajandusliku tootmisega tegeleva, käesoleva seaduse § 23 3 alusel maa kasutusvaldusesse saamise õiguse omandanud isiku kasuks seatakse põllumajandusmaale kasutusvaldus kuni 15 aastaks. Nimetatud tähtaja möödumisel on kasutusvaldajal õigus taotleda lepingu pikendamist veel kuni 15 aastaks.
Seaduse § 20 lõike 12 alusel kinnistusraamatusse kantud märget maa vahetamisele mittekuulumise kohta kohaldatakse ka riigi poolt omandamisele. Vastav märge kantakse kinnistusraamatusse maavanema lihtkirjaliku avalduse alusel.


Ohepalu looduskaitseala kaitse-eeskiri – Riigi Teataja
Ohepalu looduskaitseala kaitse-eeskiri - sisukord
§ 1 Ohepalu looduskaitseala kaitse-eesmärk
§ 10 Tegevus loodusreservaadis
§ 16 Piiranguvööndi määratlus
§ 17 Piiranguvööndi kaitse-eesmärk
§ 18 Lubatud tegevus
RT I, 18.03.2014, 4
Ohepalu looduskaitseala kaitse-eeskiri1
Vastu võetud 07.03.2014 nr 34
§ 1. Ohepalu looduskaitseala kaitse-eesmärk
(1) Ohepalu looduskaitseala2 (edaspidi kaitseala) kaitse-eesmärk on kaitsta:
1) metsa-, soo- ja veeökosüsteeme, maastiku ja elustiku mitmekesisust, kaitsealuste liikide elupaiku ja kasvukohti ning Tapa-Pikassaare ja Ohepalu-Viitna oosistut;
2) liikide elupaiku, mida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.01.2010, lk 7–25) nimetab I või II lisas. Need on kaljukotkas (Aquila chrysaetos), kassikakk (Bubo bubo), laanerähn (Picoides tridactylus), metsis (Tetrao urogallus), must-toonekurg (Ciconia nigra), sookurg (Grus grus) ja sõtkas (Bucephala clangula);
3) liike, mida nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50) nimetab II lisas. Need on eesti soojumikas (Saussurea alpina ssp. esthonica), kaunis kuldking (Cypripedium calceolus), paksukojaline jõekarp (Unio crassus) ja rohe-vesihobu (Ophiogomphus cecilia);
4) elupaigatüüpe, mida nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ nimetab I lisas. Need on huumustoitelised järved ja järvikud (3160)3, jõed ja ojad (3260), kuivad niidud lubjarikkal mullal (6210), liigirikkad niidud lubjavaesel mullal (6270*), aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niidud (6510), rabad (7110*), siirde- ja õõtsiksood (7140), liigirikkad madalsood (7230), vanad loodusmetsad (9010*), rohunditerikkad kuusikud (9050), okasmetsad oosidel ja moreenkuhjatistel (9060), soostuvad ja soo-lehtmetsad (9080*) ning siirdesoo- ja rabametsad (91D0*);
5) selliste kaitsealuste liikide elupaiku, milleks on muu hulgas kanakull (Accipiter gentilis), ainulehine soovalk (Malaxis monophyllos), koldjas selaginell (Selaginella selaginoides), kõdu-koralljuur (Corallorhiza trifida), kärbesõis (Ophrys insectifera), palu-karukell (Pulsatilla patens), sile tondipea (Dracocephalum ruyschiana) ja väike käopõll (Listera cordata).
(2) Kaitseala maa- ja veeala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele kaheks loodusreservaadiks, üheksaks sihtkaitsevööndiks ja seitsmeks piiranguvööndiks.
(1) Kaitseala asub Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgu ja Pala külas ning Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Arbavere, Kõrveküla, Mõndavere, Ohepalu, Ridaküla ja Uku külas.
(1) Inimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi ning püüda kala kogu kaitsealal, välja arvatud loodusreservaadis ning § 14 lõikes 2 sätestatud ajal Ellamaa, Kuresoo ja Mädajärve sihtkaitsevööndis.
(2) Telkimine on kaitsealal lubatud kohtades, mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud. Samuti on telkimine lubatud piiranguvööndis asuval kinnistul kinnistu omaniku või valdaja loal. Muul juhul on telkimine lubatud kaitseala valitseja nõusolekul.
(3) Lõkke tegemine on kaitsealal lubatud õuemaal ning kohtades, mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud. Muul juhul on lõkke tegemine lubatud kaitseala valitseja nõusolekul.
(4) Kaitsealal on lubatud sõidukiga sõitmine selleks ettenähtud teedel. Sõidukiga sõitmine väljaspool selleks ettenähtud teid ja maastikusõidukiga sõitmine on lubatud järelevalve- ja päästetöödel, kaitseala valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud töödel, kaitseala valitseja nõusolekul teostataval teadustegevusel, piiranguvööndis maatulundusmaal metsa- ja põllumajandustöödel ning liinirajatiste hooldustöödel.
(5) Kaitseala vetel on lubatud mootorita ujuvvahendiga sõitmine. Mootoriga ujuvvahendiga sõitmine on lubatud järelevalve- ja päästetöödel, kaitseala valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud töödel ning kaitseala valitseja nõusolekul teostataval teadustegevusel.
(1) Loodusreservaat on otsesest inimtegevusest puutumata loodusega kaitseala maa- või veeala, kus tagatakse looduslike koosluste säilimine ja kujunemine üksnes looduslike protsesside tulemusena.
1) Kaanjärve loodusreservaat;
2) Ristsaare loodusreservaat.
§ 10. Tegevus loodusreservaadis
Loodusreservaadis on keelatud igasugune inimtegevus, sealhulgas inimeste viibimine, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödel, loodusobjekti valitsemise ja kaitse korraldamise eesmärgil ning kaitseala valitseja nõusolekul teadustegevuse ja loodusobjekti seisundi jälgimise ja hindamise eesmärgil.
1) Ellamaa sihtkaitsevöönd;
2) Kaansoo sihtkaitsevöönd;
3) Kuresoo sihtkaitsevöönd;
4) Mädajärve sihtkaitsevöönd;
5) Ohepalu sihtkaitsevöönd;
6) Rutkamäe sihtkaitsevöönd;
7) Tapa sihtkaitsevöönd;
8) Tuksmani sihtkaitsevöönd;
9) Udriku sihtkaitsevöönd.
(1) Tuksmani ja Udriku sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on ökosüsteemide arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina ning kaitsealuste liikide elupaikade kaitse.
(2) Rutkamäe ja Ohepalu sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on looduse mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine ning koosluste looduslikkuse taastamine.
(3) Ellamaa, Mädajärve, Kaansoo ja Kuresoo sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on looduse mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine ning kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitse.
(4) Tapa sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitse ning poollooduslike rohumaade säilitamine.
(1) Sihtkaitsevööndis on lubatud kuni kümne osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades ja kuni 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine kohtades, mis on selleks kaitseala valitseja nõusolekul ette valmistatud ja tähistatud. Ettevalmistatud ja kaitseala valitseja poolt tähistatud kohtades rohkem kui 50 osalejaga ning ettevalmistamata kohtades rohkem kui kümne osalejaga rahvaürituse korraldamine on lubatud ainult kaitseala valitseja nõusolekul.
2) Rutkamäe ja Ohepalu sihtkaitsevööndis metsakoosluste kujundamine vastavalt kaitse-eesmärgile;
3) Tapa sihtkaitsevööndis poollooduslike koosluste ilme ja liigikoosseisu tagamiseks vajalik tegevus;
4) Tapa sihtkaitsevööndis olemasolevate maaparandussüsteemide hoiutööd ja veerežiimi taastamine;
6) jahipidamine.
3) uute ehitiste püstitamine, välja arvatud kaitseala valitseja nõusolekul tootmisotstarbeta rajatiste püstitamine kaitsealal paikneva kinnistu või kaitseala tarbeks.
(2) Keelatud on inimeste viibimine Ellamaa sihtkaitsevööndis 1. veebruarist 31. juulini ning Kuresoo ja Mädajärve sihtkaitsevööndis 1. veebruarist 30. juunini, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödel, kaitseala valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud tegevusel ning kaitseala valitseja nõusolekul teostataval teadustegevusel.
Tapa sihtkaitsevööndis on liigikaitse eesmärkidel ja poollooduslike koosluste esinemisaladel nende ilme ja liigikoosseisu tagamiseks vajalik loomade karjatamine, rohu niitmine ning puu- ja põõsarinde harvendamine.
§ 16. Piiranguvööndi määratlus
(1) Piiranguvöönd on kaitseala osa, mis ei kuulu loodusreservaati ega sihtkaitsevööndisse.
1) Kõverjärve piiranguvöönd;
2) Metsaküla piiranguvöönd;
3) Põima piiranguvöönd;
4) Pala piiranguvöönd;
5) Mäetaguse piiranguvöönd;
6) Mägiküla piiranguvöönd;
7) Sakssaare piiranguvöönd.
§ 17. Piiranguvööndi kaitse-eesmärk
(1) Kõverjärve, Pala ja Põima piiranguvööndi kaitse-eesmärk on looduse mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.
(2) Metsaküla piiranguvööndi kaitse-eesmärk on looduse mitmekesisuse, maastikuilme, pärandmaastiku ja poollooduslike koosluste säilitamine.
(3) Mäetaguse ja Mägiküla piiranguvööndi kaitse-eesmärk on looduse mitmekesisuse säilitamine ning maastikuilme ja pärandmaastiku taastamine.
(4) Sakssaare piiranguvööndi kaitse-eesmärk on looduse mitmekesisuse, maastikuilme ja pärandmaastiku säilitamine ning kaitsealuse liigi elupaiga kaitse.
§ 18. Lubatud tegevus
2) kuni 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata ja kaitseala valitseja poolt tähistamata kohtades. Rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata ja kaitseala valitseja poolt tähistamata kohtades on lubatud üksnes kaitseala valitseja nõusolekul;
1) ehitiste püstitamine kaitseala tarbeks ning õuemaal, elamumaal ja endistes taluõuekohtades;
2) tee või tehnovõrgu rajatise rajamine kaitsealal paikneva kinnistu tarbeks;
3) turberaie langi pindalaga kuni 2 hektarit ning lageraie kuusikutes langi pindalaga kuni 0,5 hektarit ja hall-lepikutes langi pindalaga kuni 1 hektarit, kusjuures säilitada tuleb koosluse liikide ja vanuse mitmekesisus.
2) looduslike veekogude veetaseme ja kaldajoone muutmine, välja arvatud loodusliku veerežiimi taastamine;
5) biotsiidi, taimekaitsevahendi ja väetise kasutamine metsamaal ja looduslikul rohumaal;
6) puidu kokku- ja väljavedu külmumata pinnaselt. Kui pinnas seda võimaldab, võib kaitseala valitseja lubada puidu kokku- ja väljavedu ka külmumata pinnaselt.
Metsaküla piiranguvööndis on poollooduslike koosluste esinemisaladel nende ilme ja liigikoosseisu tagamiseks vajalik niitmine, karjatamine ning puu- ja põõsarinde harvendamine.
Vabariigi Valitsuse 3. juuni 1997. a määruses nr 109 „Lahemaa rahvuspargi, Ohepalu looduskaitseala ja Viitna maastikukaitseala kaitse-eeskirjade ja välispiiri kirjelduste kinnitamine” tehakse järgmised muudatused:
„Lahemaa rahvuspargi ja Viitna maastikukaitseala kaitse-eeskirjade ja välispiiri kirjelduste kinnitamine”;
2) punkti 1 alapunktid 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks.
Ohepalu looduskaitseala kaitse-eeskirja kehtestamise menetlus viidi läbi looduskaitseseaduse § 91 lõike 11 alusel ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded 5. septembril 2005. a teate avaldamisega algatatud haldusmenetluses. Menetluse ülevaade koos ärakuulamise tulemustega on esitatud käesoleva määruse seletuskirjas5.
2 Ohepalu looduskaitseala on moodustatud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 20. märtsi 1973. a määrusega nr 115 „Eesti NSV Ministrite Nõukogu 1. juuni 1971. a määruse nr 300 punkti 1 osalise muutmise kohta” (ENSV Teataja 1973, 13, 111) Lahemaa rahvuspargi lõunaosa ning Lääne-Viru Maavalitsuse 4. oktoobri 1993. a määrusega nr 125 „Taimestiku kaitsealade moodustamise kohta” moodustatud Tapa piirkonna käpaliste kaitseala baasil. Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduse nr 615 „Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri” lisa 1 punkti 1 alapunktist 37 sisaldab kaitseala Ohepalu linnuala ja punkti 2 alapunktist 265 Ohepalu loodusala, kus tegevuse kavandamisel tuleb hinnata selle mõju loodus- ja linnuala kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade suhtes kehtivaid erisusi.
4 Kaitseala välispiir ja vööndite piirid on märgitud määruse lisas esitatud kaardil, mille koostamisel on kasutatud Eesti põhikaarti (mõõtkava 1:10 000) ja maakatastri andmeid. Kaardiga saab tutvuda Keskkonnaametis, Keskkonnaministeeriumis, keskkonnaregistris (www.keskkonnainfo.ee) ja maainfosüsteemis (www.maaamet.ee).
Lisa Ohepalu looduskaitseala


text:
Riigilõivuseaduse § 57 lõike 1 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll – Riigi Teataja
Riigilõivuseaduse § 57 lõike 1 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll
RT I, 14.02.2014, 9
Vastu võetud 10.02.2014
3-4-1-65-13
Eesistuja Priit Pikamäe, liikmed Tõnu Anton, Eerik Kergandberg, Lea Kivi ja Lea Laarmaa
Riigilõivuseaduse § 57 lõike 1 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 191 734 euro 94 sendi kuni 223 690 eurot 76 senti tuli hagi esitamisel tasuda riigilõivu 9267 eurot 18 senti
Tallinna Ringkonnakohtu 11. detsembri 2013. aasta määrus tsiviilasjas nr 2-12-5393
Tunnistada, et riigilõivuseaduse (RT I 2010, 21, 107; RT I 25.06.2012, 3) § 57 lõige 1 ja lisa 1 olid 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis põhiseadusega vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 191 734 euro 94 sendi kuni 223 690 eurot 76 senti tuli hagi esitamisel tasuda riigilõivu 9267 eurot 18 senti.
1. Osaühing TTK Investeeringud (hageja) esitas 6. veebruaril 2012 Harju Maakohtusse hagi OÜ TARMEKO KV (kostja) vastu, tasudes hagihinnalt 215 495 eurot riigilõivuseaduse (RLS) § 57 lõike 1 ja lisa 1 alusel riigilõivu 9267 eurot 18 senti (tsiviilasi nr 2-12-5393). Harju Maakohus jättis 25. jaanuari 2013. a otsusega hagi rahuldamata. Hageja esitas 25. veebruaril 2013 Harju Maakohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse Tallinna Ringkonnakohtule. Tallinna Ringkonnakohus tühistas 12. detsembri 2013. aasta määrusega tsiviilasjas nr 2-12-5393 Harju Maakohtu 25. jaanuari 2013. a otsuse, kinnitas poolte kompromissi ja lõpetas tsiviilasjas menetluse.
2. Hageja esitas 29. novembril 2013 Tallinna Ringkonnakohtule taotluse tagastada hagiavalduselt enamtasutud riigilõiv ja tunnistada hagiavalduse esitamise ajal kehtinud RLS § 57 lõige 1 ja lisa 1 tasutud riigilõivu osas põhiseadusega vastuolus olevaks.
3. Tallinna Ringkonnakohus rahuldas hageja taotluse 11. detsembri 2013. aasta määrusega. Ringkonnakohus tunnistas põhiseadusega vastuolus olevaks ja jättis kohaldamata 1. jaanuarist 2012 kuni 11. märtsini 2012 kehtinud redaktsioonis RLS § 57 lõike 1 ja lisa 1 osas, milles need nägid ette kohustuse tasuda hagiavalduselt riigilõivu 9267 eurot 18 senti.
4. Riigilõivumäära põhiseaduspärasusele hinnangut andes tugines ringkonnakohus Riigikohtu riigilõivudealasele praktikale. Kohus määras hagiavalduselt tasumisele kuulunud riigilõivuks 5096 eurot 95 senti ja tagastas hagiavalduse esitamisel tasutud riigilõivust 4170 eurot 23 senti. Tallinna Ringkonnakohtu määrus jõudis Riigikohtusse 12. detsembril 2013.
5. Riigikogu põhiseaduskomisjoni arvates on vaidlustatud riigilõivumäär põhiseadusega vastuolus.
6. Hageja leiab, et kuna Riigikohus on 7. mai 2012. aasta otsusega asjas nr 3-4-1-7-12 tunnistanud põhiseadusega vastuolus olevaks sama lõivusumma apellatsioonkaebuse osas, on ilmselgelt põhiseadusvastane ka sama suur hagiavalduse lõivusumma.
7. Õiguskantsleri hinnangul on vaidlusalused sätted asjassepuutuvad. Põhiseaduse (PS) § 15 lõike 1 esimese lause ning §-ga 11 ei ole kooskõlas hagi esitamise ajal kehtinud RLS § 57 lõige 1 ja lisa 1, mille alusel tuli tsiviilasjas tasuda vaidlustatud määras lõivu. Õiguskantsler kahtleb ka kohtu määratud hagiavalduse riigilõivu 5096 eurot 95 senti põhiseadusele vastavuses.
8. Justiitsministri arvates on vaidlustatud sätted põhiseadusega kooskõlas.
9. Riigilõivuseaduse (RT I 2010, 21, 107; RT I 25.06.2012, 3) § 57 "Hagiavalduse, avalduse ja kaebuse läbivaatamine" lõige 1:
10. Lisa 1 riigilõivuseaduse juurde "Riigilõivu täismäärad avalduse esitamise eest tsiviilkohtumenetluses (eurodes)" (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012) väljavõte:
11. Säte, mille põhiseaduspärasust Riigikohus hindab, peab olema vaidluse lahendamisel asjassepuutuv (põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse (PSJKS) § 14 lõige 2).
12. Tallinna Ringkonnakohus tunnistas vaidlusalused riigilõivuseaduse sätted põhiseaduse vastaseks ja jättis kohaldamata 11. detsembri 2013. aasta määrusega tsiviilasjas nr 2-12-5393, vaadates läbi ja rahuldades hageja 29. novembri 2013. aasta avaldust tagastada hagiavalduselt enamtasutud riigilõiv ning tunnistada riigilõivumäär põhiseadusvastaseks. Hageja oli esitanud 6. veebruaril 2012 Harju Maakohtule hagiavalduse ja tasunud hagihinnalt 215 495 eurot riigilõivu 9267 eurot 18 senti.
13. Vaidlustatud riigilõivumäär kehtis 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012. Kolleegium leiab, et hageja avalduse lahendamisel Tallinna Ringkonnakohtus olid RLS § 57 lõige 1 ja lisa 1 alates 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis asjassepuutuvad sätted osas, mis nägi ette, et hagiavalduselt üle 191 734 euro 94 sendi kuni 223 690 eurot 76 senti tuli hagi esitamisel tasuda riigilõivu 9267 eurot 18 senti.
14. Hagiavalduselt riigilõivu tasumise nõue ja selle määr riivavad eeskätt PS § 15 lõike 1 esimeses lauses tagatud igaühe põhiõigust pöörduda oma õiguste rikkumise korral kohtu poole. Riigikohus on leidnud, et kõrgest riigilõivumäärast tulenev põhiõiguste riive ei ole olnud menetlusökonoomia ja õigusemõistmise kulude kandmises osalemise eesmärkide saavutamiseks proportsionaalne (vt nt Riigikohtu üldkogu 6. märtsi 2012. aasta otsus asjas nr 3-2-1-67-11, punktid 27–28).
15. Eelnimetatud põhjendustel on Riigikohus tunnistanud põhiseadusvastaseks vaidlusaluse riigilõivumäära apellatsioonkaebuse osas (Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 7. mai 2012. aasta otsus asjas nr 3-4-1-7-12). Samuti on Riigikohus tunnistanud põhiseaduse vastaseks riigilõivuseaduse lisa 1 tabelis vaidlusalusele riigilõivumäärale vahetult eelnenud ja järgnenud riigilõivud 8308 eurot 51 senti ja 10 225 eurot 86 senti (Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 7. mai 2013. aasta otsus asjas nr 3-4-1-11-13 ja 2. mai 2013. aasta otsus asjas nr 3-4-1-9-13).
16. Eelviidatud otsuste õiguslikele põhjendustele tuginedes leiab kolleegium ka praeguses asjas, et tsiviilasjas hinnaga üle 191 734 euro 94 sendi kuni 223 690 eurot 76 senti hagiavalduselt tasuda tulnud riigilõiv 9267 eurot 18 senti ei ole menetlusökonoomia ja õigusemõistmise kulude kandmises osalemise eesmärkide saavutamiseks proportsionaalne abinõu.
17. Lähtudes eeltoodust ja juhindudes PSJKS § 15 lõike 1 punktist 5, tunnistab Riigikohus, et riigilõivuseaduse (RT I 2010, 21, 107; RT I 25.06.2012, 3) § 57 lõige 1 ja lisa 1 olid 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis põhiseadusega vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 191 734 euro 94 sendi kuni 223 690 eurot 76 senti tuli hagi esitamisel tasuda riigilõivu 9267 eurot 18 senti.
Priit Pikamäe, Tõnu Anton, Eerik Kergandberg, Lea Kivi, Lea Laarmaa

matches:
§ 57
§ 57
§ 57
§ 57
§ 57
§ 57
§ 57
Kohus
Riigikohus
§ 15
§ 57
§ 57
Riigikohus
§ 14
§ 57
§ 15
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 15
§ 57


09.06.2004 RT I 2004, 53, 367 18.07.2004 , osaliselt 1.01.2005
(4) Riigieelarves nimeliselt sätestatud eraldist saava juriidilise isikuga sõlmitavale halduslepingule kohaldatakse käesoleva seaduse § -sid 10, 11, 15 ja 16.
[RT I 2004, 53, 367 - jõust. 18.07.2004, 1.01.2005]
Halduslepingule, mille ese on riigi ja kohaliku omavalitsuse haldusülesannete täitmiseks volitamine, kohaldatakse haldusmenetluse seadust (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375), arvestades käesoleva seaduse erisusi.
Täidesaatva riigivõimu volitusi eeldava haldusülesande täitmiseks volitamist reguleeriv seadus näeb ette täidesaatva riigivõimu volituse sisu ja haldusülesande, haldusülesande täitmise üle riiklikku järelevalvet teostava asutuse või organi ning haldusülesande täitmise edasise korralduse juhul, kui haldusleping lõpetatakse ühepoolselt või kui esineb muu põhjus, mis takistab juriidilisel või füüsilisel isikul jätkata haldusülesande edasist täitmist.
1) haldusülesande täitmine juriidilise või füüsilise isiku poolt on majanduslikult põhjendatud, arvestades muu hulgas ülesande riigi või kohaliku omavalitsuse poolt täitmiseks volitamiseks, võimalikuks rahastamiseks ning järelevalveks tehtavaid kulutusi;
(3) Analüüs vormistatakse kirjalikult ning selle järeldused lisatakse haldusülesande täitmiseks volitamise otsusele. Analüüs avalikustatakse avaliku teabe seaduses (RT I 2000, 92, 597; 2002, 61, 375; 63, 387) sätestatud korras.
(2) Ministeeriumi, Riigikantselei või maavalitsuse pädevuses oleva haldusülesande täitmiseks volitamise otsustab Vabariigi Valitsus.
5) haldusülesande täitmise üle järelevalvet teostav valitsusasutus või kohaliku omavalitsuse ametiasutus või organ;
(1) Isikuga haldusülesande täitmiseks volitamise halduslepingu sõlmimisel juhindutakse riigihangete seaduses teenuste hankelepingu sõlmimise tingimustest ja hankemenetluse läbiviimise korrast, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi.
2) ülikooliseaduse (RT I 1995, 12, 119; 2003, 33, 206; 58, 387) § 131 lõikes 2 nimetatud haldusleping;
3) erakooliseaduse (RT I 1998, 57, 859; 1999, 24, 358; 51, 550; 2000, 40, 255; 95, 611; 2001, 75, 454; 2002, 53, 336; 61, 375; 90, 521; 2003, 20, 116; 2004, 30, 206; 41, 276) § 22 lõigete 21 ja 22 alusel sõlmitud halduslepingud;
4) tervishoiuteenuste korraldamise seaduse (RT I 2001, 50, 284; 2002, 57, 360; 61, 375; 62, 377; 110, 661; 2003, 26, 157 ja 160; 2004, 29, 192) ning selle alusel kehtestatud õigusaktide tähenduses tervishoiuteenuste ja kiirabiteenuste tellimiseks sõlmitav haldusleping;
5) planeerimisseaduse (RT I 2002, 99, 579; 2004, 22, 148; 38, 258) § 10 lõikes 6 nimetatud leping;
6) perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse § 14 lõikes 3 ja perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 11 lõikes 2, § 20 lõikes 3, § 36 lõigetes 2 ja 3 ning § 38 lõikes 1 nimetatud haldusleping;
7) sotsiaalhoolekande seaduse (RT I 1995, 21, 323; 2001, 98, 617; 2002, 53, 336; 61, 375; 64, 393; 90, 521; 2003, 58, 388; 75, 498; 88, 591; RT III 2004, 5, 45; RT I 2004, 27, 180) § 114 lõikes 1 nimetatud haldusleping;
11) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 31 lõikes 1 nimetatud leping.
(2) Riigihanke hankemenetluse korraldamiseks ettenähtud kord kehtib käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel sõlmitava halduslepingu kohta, sõltumata halduslepingus ettenähtud haldusülesande täitmise tellimise maksumusest.
(3) Pakkujate kvalifitseerimisel on hankemenetluse korraldaja kohustatud kontrollima pakkujate vastavust käesolevas seaduses sätestatud nõuetele.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud halduslepingute suhtes ei kohaldata riigihangete seaduse §-sid 107–114 ja 117–129.
(5) Riigihanke hankemenetluse korraldamisel käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel sõlmitava halduslepingu sõlmimiseks ei rakendata riigihangete seaduse hanketeate, eelteate ja riigihanke aruande riiklikule riigihangete registrile esitamise korda. Hanketeade halduslepingu sõlmimiseks ja sellele vastav aruanne ning vajaduse korral aruande lisa avaldatakse Ametlikes Teadaannetes, arvestades riigihangete seaduses sätestatud tähtaegu.
(4) Ametiabi andmisest keeldumise korral võib abi taotlev haldusorgan pöörduda ametiabi andmisest keeldunud haldusorgani üle teenistuslikku järelevalvet teostava haldusorgani poole. Ametiabi andmise otsustab järelevalvet teostav haldusorgan.
(3) Ametiabi taotluse vormi kehtestab Vabariigi Valitsus .
Veaparandus - Parandatud täheviga sõnas "täitmiseks" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
(1) Käesolevat seadust kohaldatakse seaduses «2003. aasta riigieelarve» (RT I 2003, 3, 18) nimeliselt sätestatud eraldist saavate juriidiliste isikutega sõlmitavatele riigieelarvelise eraldise kasutamise lepingutele alates 2004. aasta 1. jaanuarist.
(2) Erandina käesoleva seaduse § -st 22 lõpetab haldusülesande volitaja käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud lepingud ühepoolselt hiljemalt 2004. aasta 1. juulil.


Haldusmenetluse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 28.12.2017, 2
15.12.2017 otsus nr 186
§ 1. Haldusmenetluse seaduse muutmine
Haldusmenetluse seaduses tehakse järgmised muudatused:
„(6) Elektrooniline asjaajamine on haldusmenetluses võrdsustatud kirjaliku asjaajamisega, võttes arvesse elektroonilisest asjaajamisest tulenevaid erisusi. Digitaalallkirja ja e-templit kasutatakse haldusmenetluses e-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seaduses ning teistes õigusaktides sätestatud korras.”;
„(4) Elektrooniliselt edastatud taotlusele lisatakse digitaalallkiri ning vajaduse korral e-tempel. Digitaalallkirja ja e-templit ei pea lisama, kui taotlus on esitatud elektroonilise kanali kaudu ning haldusorgan on taotluse esitaja turvalisel viisil tuvastanud.”;
3) paragrahvi 25 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Haldusakt, kutse, teade või muu dokument toimetatakse menetlusosalisele kätte postiga, dokumendi väljastanud haldusorgani poolt või elektrooniliselt.”;
4) paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Kui menetlusosalisel on esindaja või menetlusosaline on määranud dokumentide vastuvõtmiseks isiku, võib dokumendi kätte toimetada üksnes esindajale või dokumentide vastuvõtmiseks määratud isikule ning dokument loetakse ka menetlusosalisele kättetoimetatuks. Mitme esindaja või määratud isiku olemasolu korral piisab kättetoimetamisest neist ühele.”;
5) paragrahvi 26 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
„(1) Dokumendi elektroonilise kättetoimetamise korral tehakse dokument kättesaadavaks asjakohases infosüsteemis või Eesti teabeväravas või saadetakse menetlusosalise elektronposti aadressil. Dokumendile peab olema lisatud digitaalallkiri ja vajaduse korral e-tempel või põhjendatud juhul üksnes e-tempel.
4) dokument või teade dokumendi kättesaadavaks tegemise kohta on edastatud avalik-õigusliku juriidilise isiku, advokaadi, audiitori, notari, kohtutäituri, pankrotihalduri, patendivoliniku või vandetõlgi äriregistrisse kantud või nimetatud isiku poolt avaldatud elektronposti aadressil.”;
7) paragrahvi 28 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 28 lõikest 5 jäetakse välja sõnad „3 või”;
9) paragrahvi 31 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) puuduvad andmed menetlusosalise aadressi või elektronposti aadressi kohta või kui menetlusosaline ei ela teadaoleval aadressil ja tema tegelik viibimiskoht ei ole teada või kui füüsiline isik ei kinnita elektrooniliselt edastatud dokumendi kättesaamist ning dokumenti ei ole muul viisil võimalik kätte toimetada;”;
10) paragrahvi 32 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud lepingut ei ole sõlmitud ja seadus või määrus näeb ette dokumendi kättetoimetamise posti teel või elektrooniliselt, toimetatakse dokument kätte vastavalt käesoleva seaduse §-s 26 või 27 sätestatud korras.”;
11) paragrahvi 47 lõikest 2, § 49 lõikest 4, § 79 lõikest 3 ja § 84 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „posti teel”;
12) paragrahvi 55 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kirjalikus vormis haldusakti võib anda elektrooniliselt. Elektroonilise haldusakti suhtes kohaldatakse kirjalikule haldusaktile esitatavaid nõudeid, arvestades dokumendi elektroonilisest vormist tingitud erisusi.”;
13) paragrahvi 55 lõiget 4 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Elektroonilisele haldusaktile ei pea lisama digitaalallkirja, kui haldusorgani juht või tema volitatud isik on turvalisel viisil tuvastatav.”;
14) paragrahvi 76 lõiget 3 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Vaidele ei pea lisama digitaalallkirja, kui vaie on esitatud elektroonilise kanali kaudu ja haldusorgan on vaide esitaja turvalisel viisil tuvastanud.”;
15) paragrahvi 92 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Määrus antakse kirjalikult. Kirjalikus vormis määruse võib anda elektrooniliselt. Elektroonilise määruse suhtes kohaldatakse kirjalikule määrusele esitatavaid nõudeid, arvestades dokumendi elektroonilisest vormist tingitud erisusi.”.
„(5) Kui käesoleva seaduse alusel tehtud otsus toimetatakse kätte posti teel, võib selle kätte toimetada lihtkirjaga, tähtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga.”;
2) paragrahvi 47 lõikes 4 ja lõike 8 teises lauses asendatakse sõnad „elektrooniliselt või posti teel” sõnaga „kirjalikult”.
§ 3. Loomatauditõrje seaduse muutmine
2) paragrahvi 31 lõikest 9 jäetakse välja sõnad „posti teel lihtkirjaga või elektrooniliselt”;
3) paragrahvi 35 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 36 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „posti teel väljastusteatega või allkirja vastu”;
5) paragrahvi 37 lõikest 2 jäetakse välja neljas lause;
6) paragrahvi 451 lõikest 5 jäetakse välja sõnad „postiga või allkirja vastu”;
7) paragrahvi 50 lõikest 4 jäetakse välja sõnad „allkirja vastu”.
§ 4. Maaparandusseaduse muutmine
„(3) Kui käesoleva seaduse alusel tehtud otsus toimetatakse kätte posti teel, võib selle kätte toimetada lihtkirjaga, tähtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga.”;
2) paragrahvi 8 lõike 1 teises lauses, § 17 lõike 2 teises lauses ja lõike 3 teises lauses, § 18 lõike 2 teises lauses, § 22 lõike 2 teises lauses, § 47 lõike 3 teises lauses, § 48 lõike 3 teises lauses ning § 51 lõike 4 teises lauses asendatakse sõnad „saadetakse otsus selle tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul posti teel” sõnadega „toimetatakse otsus kätte kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates”;
3) paragrahvi 14 lõike 2 teises lauses asendatakse sõnad „saadetakse otsus selle tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul” sõnadega „toimetatakse otsus kätte kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates”.
§ 5. Mahepõllumajanduse seaduse muutmine
Mahepõllumajanduse seaduse § 4 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kui käesoleva seaduse alusel tehtud otsus toimetatakse kätte posti teel, võib selle kätte toimetada lihtkirjaga, tähtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga.”.
§ 6. Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse muutmine
2) paragrahvi 20 lõikest 4 jäetakse välja sõnad „ning edastab selle vastuväite esitajale ja taotlejale otsuse tegemisest arvates kümne tööpäeva jooksul”;
3) paragrahvi 43 lõikest 4 ja § 44 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „väljastusteatega tähtkirjaga”.
§ 7. Taimekaitseseaduse muutmine
1) seadust täiendatakse §-ga 22 järgmises sõnastuses:
„§ 22. Otsuse kättetoimetamine
Kui käesoleva seaduse alusel tehtud otsus toimetatakse kätte posti teel, võib selle kätte toimetada lihtkirjaga, tähtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga.”;
2) paragrahvi 11 lõike 4 teine lause ja § 46 lõike 3 teine lause muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„Otsus toimetatakse isikule kätte 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.”;
3) paragrahvi 12 lõike 12 teine lause, § 25 lõike 4 kolmas lause, § 48 lõike 3 teine lause ja lõike 4 teine lause ning § 49 lõike 3 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Otsus toimetatakse isikule kätte viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.”;
4) paragrahvi 27 lõigetest 1 ja 2 jäetakse välja sõnad „posti teel või elektrooniliselt”;
5) paragrahvi 41 lõike 3 neljandast lausest jäetakse välja sõnad „posti teel lihtkirjaga või elektrooniliselt”;
6) paragrahvi 443 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Järelevalvetasu sissenõudmise otsus toimetatakse kohustatud isikule kätte viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.”;
7) paragrahvi 601 lõike 5 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Põllumajandusamet teeb otsuse käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud tasu suuruse kohta kümne tööpäeva jooksul käesoleva seaduse § 60 lõikes 4 nimetatud hindamisaruande edastamisest arvates ning toimetab otsuse taotlejale kätte viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.”;
8) paragrahvi 874 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Otsus volituse andmise või sellest keeldumise kohta toimetatakse isikule kätte viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.”.
§ 8. Veterinaarkorralduse seaduse muutmine
1) paragrahvi 1 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Kui käesoleva seaduse alusel tehtud otsus toimetatakse kätte posti teel, võib selle kätte toimetada lihtkirjaga, tähtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga.”;
2) paragrahvi 357 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Järelevalvetasu sissenõudmise otsus toimetatakse kohustatud isikule kätte viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.”;
3) paragrahvi 36 lõikest 3, § 37 lõikest 2 ja § 38 lõikest 3 jäetakse välja teine lause.
§ 9. Väetiseseaduse muutmine
Väetiseseaduses tehakse järgmised muudatused:
1) seaduse 1. peatükki täiendatakse §-ga 51 järgmises sõnastuses:
„§ 51. Otsuse kättetoimetamine
Käesoleva seaduse alusel tehtud Põllumajandusameti otsus toimetatakse isikule kätte viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates. Kui otsus toimetatakse kätte posti teel, võib selle kätte toimetada lihtkirjaga, tähtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga.”;
2) paragrahvi 10 lõikest 3 ja § 12 lõikest 3 jäetakse välja teine lause;
3) paragrahvi 17 lõikest 2 jäetakse välja kolmas lause;
4) paragrahvi 31 lõikest 7 jäetakse välja esimene lause.
Käesolev seadus jõustub 2018. aasta 1. veebruaril.


§ 28 Ametiühingute seaduse muutmine
§ 29 Eesti Vabariigi töölepingu seaduse muutmine
§ 30 Palgaseaduse muutmine
27.12.2006 otsus nr 67
1) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:« (4) Ametiühingu valitud esindajat, kes on tööandja töötaja ja täidab käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud valitud esindaja kohustusi (edaspidi ametiühingu usaldusisik), käsitletakse töötajate esindajana Eesti Vabariigi töölepingu seaduse tähenduses.»;
2) paragrahvi 17 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 6) osalemine töötajate informeerimisel ja konsulteerimisel ametiühingu usaldusisiku kaudu käesolevas seaduses sätestatud korras;»;
3) paragrahvi 20 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 1) andma ametiühingule võimalusel tööruumi;»;
4) paragrahvi 21 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 2) teatama kirjalikult tööandjale ametiühingu usaldusisiku ning ametiühingu juhatuse liikmete ees- ja perekonnanimed, töökohad ja volituste kestuse;»;
6) paragrahvi 21 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 7) tegema koostööd töötajate usaldusisiku, töökeskkonna voliniku ja töökeskkonna nõukoguga;»;
7) seadust täiendatakse §-ga 211 järgmises sõnastuses:« § 211. Ametiühingu usaldusisiku ülesannete täitmise aeg
8) paragrahv 22 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« § 22. Ametiühingu usaldusisiku osalemine informeerimisel ja konsulteerimisel
9) seadust täiendatakse 51. peatükiga järgmises sõnastuses:«51. peatükk
10) paragrahv 263 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« § 263. Informeerimise ja konsulteerimise kohustuse rikkumine
11) paragrahv 264 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« § 264. Ametiühingu valitud esindaja kohustuste täitmata jätmine suhetes tööandjaga
13) seadust täiendatakse §-ga 267 järgmises sõnastuses:« § 267. Konfidentsiaalse teabe hoidmise kohustuse rikkumine
14) seadust täiendatakse §-ga 268 järgmises sõnastuses:« § 268. Menetlus
1) paragrahvi 55 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 5) ajaks, mil töötaja täitis talle riigi või kohaliku omavalitsusorgani pandud ülesandeid või esindas seaduses või kollektiivlepingus ettenähtud juhtudel töötajaid;»;
2) paragrahvi 94 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (1) Töölepingu lõpetamine tööandja algatusel töötajaga, kes on valitud töötajate esindajaks, on lubatud töötaja volituste ajal ja ühe aasta jooksul pärast volituste lõppemist, välja arvatud käesoleva seaduse § 86 punktides 1, 9 ja 11 ettenähtud alustel, üksnes tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori nõusolekul.»


15.12.10218 (2005) ERL vaie Mustjala VVle - Maavalla Koda
15.12.10218 (2005) ERL vaie Mustjala VVle
93601 Saare maakond
15. detsembril 2005
Vaide esitaja: Eesti Roheline Liikumine
Reg. kood 80001670
Pk 318 Tartu 50002
Tel: (07) 422 532
VAIE Mustjala vallavalitsuse 09.novembri 2005 a. korraldusele nr 212 “Panga küla Pärdi kinnistu detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine”
Vaide esitaja MTÜ Eesti Roheline Liikumine (ERL) on keskkonnakaitsega tegelev valitsusväline organisatsioon, Eesti Keskkonnaühenduste Koja liige ja käsitletav Arhusi konventsiooni kohase asjast huvitatud üldsusena. Keskkonnasõbraliku planeerimise edendamine ja keskkonnamõju hindamise protsessides osalemine kuulub ERL põhiliste tegevusvaldkondade hulka, mistõttu on ERL-il antud vaide esitamiseks põhjendatud huvi. ERL tegevuse üheks eesmärgiks on looduslike maastike, liikide ja elupaikade kaitse tugevdamine arendustegevuse protsessides osalemise kaudu. Panga maastiku-kaitsealale ja Küdema lahe Natura 2000 alale jääva Pärdi kinnistu (katastritunnus 48301:006:0127) detailplaneeringule asjakohase keskkonnamõju hindamise algatamata jätmine rikub meie õigusi, kuna keskkonnamõju hindamise algatamata jätmine ei tugine piisavale tõendusmaterjalile, ei arvesta pädevate institutsioonide seisukohti ja võib seega ohustada kaitstavate alade maastikku, liike ja elupaiku. Vaidlustatav korraldus on vastuolus Looduskaitseseadusega ja Keskkonnamõju hindamise ja Keskkonnajuhtimis-süsteemi seadusega ( sh. EL Loodusdirektiiviga ja selle artiklite 6 lg 3 ja 4 tõlgendus-juhistega). Põhjendame oma seisukohti järgmiselt:
1. Olulise mõju puudumise järelduse tegemisele peab eelnema mitme-etapiline analüüs
Vastavalt EL Loodusdirektiivi tõlgendusjuhistele on mõju olulisuse kindlaks tegemiseks tarvis hinnangulist analüüsi, mis hõlmab endas nelja sammu:
1. kindlakstegemine, kas projekt või kava on ala kaitsekorraldusega seotud või selleks vajalik;
2. projekti või kava kirjeldamine ning teiste temaga koos Natura 2000 ala oluliselt mõjutada võivate projektide või kavade kirjeldamine ja iseloomustamine;
3. võimaliku mõju kindlakstegemine;
4. mõju olulisuse hindamine.
Vaidlustatavast korraldusest ei selgu, kas ja kuidas on planeering ala kaitsekorraldusega seotud. On kirjeldatud küll külastuskoormuse reguleerimise vajadust ja märgitud ära loodusmaja olulisust ala loodusväärtusi tutvustava keskusena, kuid puudub ala valitseja ehk Saaremaa keskkonnateenistuse poolt antud info selle kohta, kas loodusmaja rajamine ja muu planeeritav tegevus on ala kaitsekorraldusega otseselt seotud ja selleks vajalik tegevus või mitte. Kaitsekorralduskava, kus vastav tegevus võiks samuti olla sätestatud, meie teada Panga maastikukaitsealal puudub.
Planeeringuga kavandatavat tegevust on korralduses kirjeldatud, kuid mitte sellest aspektist, mida häirivat tegevus ala loodusväärtustele kaasa toob. Tuuakse välja küll vaieldamatult positiivseid mõjusid – matkaradade, parkla ja trepi rajamisega suunatakse külastuskoormust; külastuskoormuse suunamisega tagatakse kaitseobjektide kaitse jne., kuid negatiivsete mõjude osas hinnangud puuduvad. Samas on ülimalt tõenäoline, et mitmete ehitustegevust ja raadamist eeldavate objektide puhul avaldub ka nende negatiivne keskkonnamõju, eriti arvestades panga varisemisohtlikkust, ehitamiseks vajalikke ettevalmistustöid paesele pinnasele hoonete püstitamiseks ja ilmselt veelgi kasvavat külastuskoormust. Keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuse eelduseks peaks olema igasuguse - nii negatiivse kui ka positiivse mõju väljaselgitamine.
Eelpool nimetatud Natura 2000 alade mõju hindamise juhendi kohaselt on mõju hindamise algatamata jätmise otsustajal tarvis kirjeldada projektist tulenevaid füüsilisi muutusi (kaevandamine, süvendamine, maa-ainese kuhjamine), ressursivajadusi, vee-ja õhuheitmeid ja jäätmeid, ehitamise, käitamise ja tegevuse lõpetamise kestust, kaugust Natura 2000 alast ja selle võtmeelementidest jne. Näiteks on küll teada, et tegevus hakkab toimuma Natura alal, aga missugustel elupaikadel konkreetselt, seda on öeldud vaid elamuehituse kohta, mis hakkaks toimuma raietega kahjustatud vanade loodusmetsade asualal. Ülejäänud elupaikades kavandatava või neid mõjutava tegevuse kohta info puudub. Seega ei sisalda vaidlustatav korraldus vajalikku kompleksset infot.
On mainitud, et kavandatava tegevusega ei kaasne olulist vee, pinnase või õhu saastatuse, jäätmetekke, müra, vibratsiooni, valguse, soojuse, kiirguse ja lõhna muutust keskkonnale ja inimese tervisele võrreldes olemasolevaga kuna korrastatud jäätmekäitlus, mootorsõidukite liikumine, parkimine ja vastutava isiku olemasolu aitavad tegevust kontrolli all hoida. Samas kaasneb planeeritavate objektide rajamisega hulgaliselt muid tegevusi (raadamine, ehitamine jm) mida ei saa arvata jäätmekäitluse ja transpordi valdkonda. Mõju iseloomu kohta on korralduses sedastatud, et see on vältimatu ja kestab kogu ehitise eluea. Sisuliselt mõju iseloomu ei kirjeldata.
Kuhjuvate ehk kumulatiivsete keskkonnamõjude osas on öeldud, et neid ei esine. Kuidas sellele järeldusele jõutakse, pole selge. Et kumulatiivse mõju osas seisukohta võtta, peaks olema ees informatsioon selle kohta, missugused teised tegevused veel seda ala mõjutada võivad – see tähendab ümbritsevatel kinnistutel planeeritava ja Natura ala mõjutavate teiste tegevuste kirjeldamist. Meile teadaolevalt käib Mustjala valla ranna-aladel aktiivne planeerimistegevus, sh.rajatakse Küdema linnu-ja loodushoiualale Saaremaa süvasadamat. Seega on tõenäoline, et kumulatiivne keskkonnamõju siiski eksisteerib ja see tulekski välja tuua ja hinnata.
Mõju olulisuse hindamise kohta ütleb meie Keskkonnamõjude hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse üheks aluseks oleva Loodusdirektiivi tõlgendusjuhis, et olulisuse hindamiseks ei pruugi olla vaja palju enamat kui ainult vastava looduskaitseasutusega konsulteerimist. Muul juhul, eriti huvirühmade lahkarvamuste korral, võib vaja olla edasisi uuringuid, mis aitaksid kindlaks teha, kas kava või projekti mõju on oluline. Mõju olulisuse hindamisel tuleb välja tuua elupaiga pindala kao protsent, elupaiga killustatus (võrdlus esialgse seisundiga, kestus või püsivus), häirimine, populatsiooni asustustihedus jne. Pindala protsentuaalse hindamise juures tuleks ka vaadelda, kui palju on konkreetset elupaigatüüpi Eestis tervikuna. Kokkuvõtlikult öeldes vastab Mustjala vallavalitsuse korraldus väga väheses osas neile kriteeriumidele, mida EL tasandil üldiselt Loodusdirektiivi elupaikadele ja liikidele avalduva keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise juures vajalikuks peetakse.
Kuna antud juhtumi puhul ei ole hindamise vajalikkust välistavate oluliste mõjude puudumist välja toodud ja Saaremaa Keskkonnateenistus on juhtinud tähelepanu SMH vajalikkusele, tuleb eeldada tõenäoliselt oluliste mõjude avaldumist. Seega rakendub Keskkonnamõjude hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 33 lg 1 p 4. Kuna mõjude hindamist ei ole algatatud, on korraldus vastuolus selle seadusega.
2. Keskkonnamõju hindamine on Natura aladel kavandatava tegevuse puhul vajalik
Korralduses öeldakse, et detailplaneeringuga kavandatava tegevusega kaasnev otsene mõju avaldub peamiselt planeeringuala piires. Ala külastatavuse ja selle reguleerimatuse tõttu on kaitsealused objektid ohus ning leitakse, et planeeringuga kavandatav tegevus on võimaluseks kontrollimatut turismi ohjata. Nõustume sellega, et külastuskoormust tuleb reguleerida ja selleks vajalikke meetmeid rakendada. Samas on tegu siiski maastikukaitsealaga, mis Looduskaitseseaduse § 4 lg 2 järgi on inimtegevusest puutumatuna hoitav või erinõuete kohaselt kasutatav ala, kus säilitatakse, kaitstakse, taastatakse, uuritakse või tutvustatakse loodust. Natura 2000 hoiuala on § 4 lg 3 kohaselt elupaikade ja kasvukohtade kaitseks määratud ala, mille säilimise tagamiseks hinnatakse kavandatavate tegevuste mõju ja keelatakse ala soodsat seisundit kahjustavad tegevused.” Järelikult on tegu väärtusliku ökosüsteemiga, mille olulist muutmist tuleb kavandada spetsiifilistele teadmistele tuginevalt ja läbimõeldult. Looduskaitseseadusest tulenev nõue Natura alade keskkonnamõju hindamise osas on viidud sisse tüüpnõudena kõigisse pärast selle seaduse kehtestamist kinnitatud kaitsealade kaitse-eeskirjadesse, viitega Vabariigi Valitsuse 6. augusti 2004 korraldusele nr 615 “Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri.” Nimekirjas on sees ka Küdema linnu-ja loodusala. Asjaolu, et Panga maastikukaitseala kaitse-eeskirja uut versiooni pole veel kinnitatud, ei tähenda, et Looduskaitseseaduse § 4 lõikest 3 tulenev nõue antud juhul ei kohalduks.
3. Pädevate institutsioonide seisukohti tuleb kaalumisel kindlasti arvestada
Korralduse kohaselt on nii Saare Maavalitsus planeeringu järelevalvajana kui ka Saaremaa Keskkonnateenistus tulevase hoiuala ja maastikukaitseala valitsejana juhtinud Mustjala valla tähelepanu sellele, et keskkonnamõjude hindamine tuleks antud juhul läbi viia. Mõlemad seisukohad on toodud korralduse sissejuhatuses küll välja, kuid haldusakti motivatsioonis pole põhjendatud, miks neid ei arvestata.
EL Loodusdirektiivi põhimõttest ja Panga maastikukaitseala kaitse-eesmärgist lähtuvalt tuleb kaitstavate alade (hoiualade, maastikukaitsealade) puhul igal juhul rakendada ettevaatuspõhimõtet. Hoiualade puhul on Keskkonnamõju hindamise juhendis välja toodud, et selles etapis, kus kaalutakse, kas keskkonnamõju on vaja hinnata või mitte, tuleb arvestada pädevate institutsioonide seisukohti. Kui Saaremaa Keskkonnateenistus ja Saare Maavalitsus leiavad mõlemad, et mõjude hindamine tuleb läbi viia, on see kaalukaks argumendiks, mis räägib mõjude hindamise vajaduse kasuks.
Loodusdirektiivi rakendamise ja maastikukaitseala hea seisundi eest vastutava asutuse seisukoha eiramine on vastuolus ka Looduskaitseseaduse § 14 lõikega 3.
LKS § 14 lg 3 kohaselt võib kaitstava loodusobjekti valitseja tegevuste korral, mis kaitse-eeskirja kohaselt vajavad kaitstava loodusobjekti valitseja nõusolekut, kooskõlastamisel kirjalikult seada tingimusi, mille täitmisel tegevus ei kahjusta kaitstava loodusobjekti kaitse eesmärgi saavutamist või kaitstava loodusobjekti seisundit. Sellise tingimusena on käsiteldav Saaremaa Keskkonnateenistuse poolt märgitud keskkonnamõju hindamise vajadus. Seadus ütleb ka, et kui neid tegevusi ei esitatud kaitstava loodusobjekti valitsejale kooskõlastamiseks või tegevustes ei arvestatud lõike 3 alusel seatud tingimusi, ei teki isikul, kelle huvides nimetatud tegevus on, vastavalt haldusmenetluse seadusele õiguspärast ootust sellise tegevuse õiguspärasuse osas.
Seega ei ole planeerimistegevus, mille puhul on eiratud Keskkonnateenistuse poolt seatud keskkonnamõjude hindamise ettepanekut, ka sellest Looduskaitseseaduse aspektist õiguspärane.
4. Keskkonnamõjude hindamine ei välista kavandatava tegevuse elluviimist
Kokkuvõtteks soovime lisada, et keskkonnamõjude hindamine iseenesest ei takista arendustegevust, vaid annab vajaliku info otsustamaks, kuidas ja mis ulatuses saab Natura ala ja Panga maastikukaitseala kasutada muudel alternatiivsetel eesmärkidel kui Looduskaitseseaduse §-s 4 sätestatu (vt. vaide punkt 3).
Kahtlemata peame me vajalikuks parkla ja muude Panga panga külastusega seotud objektide rajamist, kuid need ei tohiks hakata häirima maastikukaitseala ja hoiuala elupaikade põhifunktsiooni. Panga väärtus loodusliku turismiatraktsioonina säilib kõige paremini siiski juhul, kui tehiselemendid (hooned, parklad jm) seda üle koormama ei hakka. Näiteks Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala puhul asuvad parklad, putkad jms. teeninduseks vajalik Taevaskoja kaljudest ligi 1 km kaugusel. Sama võiks soovitada ka Panga panga puhul. Õige on see, et ala Natura-staatus ei välista arendustegevust, kuid peab olema täpselt hinnatud ja planeeritud, kuhu ja mida rajada. Arendustegevuse võimalused on vabamad hoiuala nendes osades, mis pole kaetud Loodusdirektiivi I lisa elupaikadega või II lisa liikide elupaikadega, ning piiratum ja erilist kaalumist vajav seal, kus need esinevad. Keskkonnaministeeriumi andmeil on suurem osa Pärdi maaüksusest hõlmatud nimetatud elupaikadega, mistõttu antud kinnistu puhul tuleb arendustegevuse võimalusi eriti hoolikalt kaaluda (sh keskkonnamõju hinnates).
5. Vaide esitamise tähtaeg ja kohtuvaidlused
Eesti Roheline Liikumine sai Mustjala Vallavalitsuse korraldusest nr. 212 teada Ametlikes Teadaannetes 18.11. 2005 Keskkonnamõjude hindamise rubriigis ilmunud teadaandest. Haldusmenetluse seaduse § 75 kohaselt tuleb vaie haldusaktile või toimingule tuleb esitada 30 päeva jooksul, kui seadus ei sätesta teisiti, arvates päevast, millal isik vaidlustatavast haldusaktist või toimingust teada sai või oleks pidanud teada saama. 30 päevane tähtaeg lõpeb 17. detsembril, seega on vaie esitatud õigeaegselt. Meile teadaolevalt ei ole vaieldavas asjas jõustunud kohtuotsust ega toimu kohtumenetlust.
Tuginedes eeltoodule taotleb vaide esitaja Eesti Roheline Liikumine:
1. Mustjala Vallavalitsuse korralduse nr. 212 “Panga küla Pärdi kinnistu detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine” kehtetuks tunnistamist;
2. Strateegilise keskkonnamõju hindamise algatamist ja läbiviimist Pärdi kinnistu detailplaneeringus kavandatavale tegevusele.