Kivi-Vigala Põhikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Kivi-Vigala Põhikooli põhimäärus
Kivi-Vigala Põhikooli põhimäärus - sisukord
§ 1 Õppeasutuse nimetus
§ 4 Tegutsemise põhimõtted
§ 9 Kooli õppevormid
§ 12 Õppe ja kasvatuse korraldus lasteaias
§ 13 Õppe ja kasvatuse korraldus põhikoolis
§ 15 Arenguvestlused
§ 17 Õppekavavälise tegevuse vormid
§ 18 Õppekavavälise tegevuse korraldamine ja rahastamine
§ 22 Kooli juhtkond
5 KOOLITÖÖTAJAD, NENDE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 24 Koolitöötajate ülesanded, õigused ja kohustus
6 LASTEAIALASTE, ÕPILASTE JA VANEMATE ÕIGUSED NING KOHUSTUSED
§ 25 Lasteaialaste ja vanemate õigused
§ 26 Lasteaialaste vanemate kohustused
§ 27 Õpilaste õigused
§ 29 Õpilaste vanemate õigused
§ 30 Õpilaste vanemate kohustused
§ 31 Õpilaskond ja õpilasesindus
7 MAJANDAMISE JA ASAAJAMISE ALUSED
§ 33 Eelarve ja rahalised vahendid
§ 37 Kooli põhimääruse kehtestamine, muutmine ja täiendamine
RT IV, 26.06.2019, 1
Vastu võetud 18.06.2019 nr 72
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 37, koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 ja põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 alusel.
(1) Õppeasutuse nimetus on Kivi-Vigala Põhikool (edaspidi kool).
(2) Kool jaguneb lasteaiaks ja põhikooliks.
(1) Kool asub aadressil Kooli 6, Kivi-Vigala küla, Märjamaa vald, Rapla maakond, 78001.
1) lasteaiarühm Lasteaia põik 3, Kivi-Vigala küla, Märjamaa vald, Rapla maakond;
2) põhikooli I, II ja III aste Kooli 6, Kivi-Vigala küla, Märjamaa vald, Rapla maakond.
Kivi-Vigala Põhikool on üldhariduskool, kus koolieelne lasteasutus (edaspidi lasteaed) ja põhikool tegutsevad ühe asutusena.
§ 4. Tegutsemise põhimõtted
(1) Kooli pidaja on Märjamaa Vallavalitsus (edaspidi pidaja).
(2) Lasteaias on üks liitrühm (kahe- kuni seitsmeaastased lapsed), kus võimaldatakse alushariduse omandamist.
(4) Laste lasteaeda vastuvõtt ja sealt väljaarvamine toimub pidaja poolt kehtestatud korras.
(5) Õpilaste põhikooli vastuvõtt, ühest koolist teise üleminek ja koolist väljaarvamine toimub põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega ning haridus- ja teadusministri määrusega sätestatud korras.
(6) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi ja Märjamaa valla õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(7) Lasteaia lahtioleku aja otsustab pidaja hoolekogu ettepanekul.
(8) Koolis võib korraldada huviharidust huvikooli seaduse tähenduses ja vabahariduslikku koolitust täiskasvanute koolituse seaduse tähenduses.
(2) Kooli arengukava koostamisel lähtutakse valla arengukavast ja selles määratakse kooli arengu eesmärgid ja põhisuunad.
(3) Kooli arengukava kinnitab Märjamaa Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
(4) Arengukava avalikustatakse kooli ja Märjamaa valla veebilehel.
(2) Kool võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab direktor kooskõlastatult pidaja kui täitevorganiga.
(2) Koolis omandatava hariduse tase on alusharidus ning põhiharidus I, II ja III kooliastme klasside ulatuses.
§ 9. Kooli õppevormid
(1) Kool lähtub oma tegevuse korraldamisel riiklikes õppekavades väljendatud ühiskonna ootustest, õpilaste vajadustest ja huvidest, arvestab võimaluse korral õpilaste ja vanemate ettepanekuid ja piirkonna eripära.
(2) Kooli õppetöö toimub kõigil kolmel põhikooli kooliastmel statsionaarses vormis.
(3) Kool võib teha õpilast õpetades muudatusi või kohandusi õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes kooli õppekavaga või riiklikes õppekavades sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine, koostatakse õpilasele riiklikes õppekavades sätestatud korras individuaalne õppekava.
(4) Põhikoolis võib põhiharidust omandada koduõppel haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud tingimustel ja korras.
(5) Hariduslike erivajadustega laste ja õpilaste õppe paremaks korraldamiseks võib koolis moodustada järgmisi rühmi ja klasse:
1) lasteaias sobitusrühmi, kuhu kuuluvad erivajadustega lapsed koos teiste lastega;
2) põhikoolis vajadusel ja võimalusel õpiabirühmi eripedagoogilise või logopeedilise abi osutamiseks;
3) põhikoolis klasse õpiraskustega või kasvatusraskustega õpilastele.
(6) Direktor võib pidaja nõusolekul moodustada ka põhimääruses sätestamata hariduslike erivajadustega õpilaste klasse ja rühmi.
(7) Põhikoolis rakendatakse lihtsustatud õpet õpilastele, kellele kooliväline nõustamismeeskond on määranud lihtsustatud õppekava. Lihtsustatud õppel olevatele õpilastele, kes õpivad klassis, kus õppetöö toimub põhikooli riikliku õppekava järgi, koostatakse igaks aastaks individuaalne õppekava.
(1) Kooli õppe- ja kasvatuskorralduse aluseks on lasteaias lasteaia õppekava, mis vastab koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale ja põhikoolis põhikooli õppekava, mis on koostatud põhikooli riikliku õppekava alusel.
(2) Lasteaia ja põhikooli õppekavad koostavad ja arendavad pedagoogid, kaasates lapsevanemaid. Õppekavad kehtestab kooli direktor, esitades need enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õppenõukogule ja õpilasesindusele.
(3) Kool võib õpilasele koostada põhikooli riiklikus õppekavas ja lihtsustatud õppekavas sätestatud korras individuaalse õppekava.
(4) Lasteaia õppekava läbinutele annab kool välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused.
(2) Põhikooli õppeaasta koosneb trimestritest ja koolivaheaegadest. Õppetrimestrites on kokku vähemalt 175 õppepäeva.
(3) Lasteaia aastaringse või hooajalise tegutsemise ning lahtioleku aja otsustab vallavalitsus, lähtudes hoolekogu ettepanekust.
§ 12. Õppe ja kasvatuse korraldus lasteaias
(1) Õppe- ja kasvatustegevuse korralduse aluseks on koolieelse lasteasutuse riiklik õppekava ning lasteaia päevakava, mille kinnitab direktor.
(2) Planeeritud õppe- ja kasvatustegevused kajastuvad rühma nädala tegevuskavas.
(3) Rühma registreeritud laste arv lasteaia liitrühmas on kuni 18 last. Rühma registreeritud laste arvu ja sobitusrühmade moodustamist sätestab koolieelse lasteasutuse seadus.
§ 13. Õppe ja kasvatuse korraldus põhikoolis
(1) Ühes õppenädalas on viis õppepäeva. Õpilaste nädala õppekoormus õppeaineti määratakse kooli õppekavaga.
(2) Õppetunni pikkus on 45 minutit. Järjestikuse katkematu õppetöö pikkus ei tohi ületada kahte arvestuslikku õppetundi. Vahetunni pikkus on vähemalt 10 minutit iga arvestusliku õppetunni kohta ja söögivahetunni pikkus on vähemalt 20 minutit.
(3) Kooli päevakava kajastab õppetegevusi ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliseid tegevusi. Kooli päevakava kehtestab direktor.
(4) Klassi täitumuse ülemine piirnorm on 24 õpilast. Õpiabirühmas on rühmatäitumuse piirnorm 6 õpilast. Õpiraskustega õpilaste klassis on klassitäituvuse piirnorm 12 õpilast.
(5) Kool võimaldab õpilastel tasuta kasutada kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti. Õpikute tagastamise tingimused ja kord sätestatakse kooli kodukorras.
(6) Õpetajad jälgivad õpilase arengut ja toimetulekut koolis ning vajaduse korral kohandavad õpet õpilase vajaduste kohaselt ja koostavad individuaalse õppekava. Kool tagab õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus õpitulemuste saavutamisel, täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde.
(7) Tugispetsialistide teenuse rakendamiseks loob võimalused pidaja ja selle korraldab direktor.
(8) Kool annab õpilasele ja vanemale kirjalikku tagasisidet õpilase saavutatud õpitulemuste arengu ning käitumise kohta. Hindamise korraldus ja õpilaste ning vanemate hinnetest teavitamise kord sätestatakse kooli kodukorras.
(9) Kool loob koos pidajaga tingimused koolikohustuse täitmiseks.
(10) Koolivaheajad kehtestab haridus- ja teadusminister. Koolivaheaegadel üldjuhul õppetööd ei toimu.
(11) Kool võib korraldada pärast suvevaheaja algust täiendava õppetööga seotud tegevusi arvestusega, et õpilasele oleks tagatud vähemalt kümne järjestikuse nädala pikkune puhkus kõigist õppetööga seotud tegevustest.
Õpilase vanema taotlusel väljastatakse õpilasele tasuta kooli õpilaspilet.
§ 15. Arenguvestlused
(1) Vähemalt kord õppeaasta jooksul viiakse lapse ja lapse vanematega põhikoolis ja lasteaias läbi arenguvestlus, mille eesmärk on lapse arengu toetamine.
(2) Lapse ja õpilasega läbiviidaval arenguvestlusel osalevad laps/õpilane, õpetaja ja vanem(ad) või hooldaja(d). Vajadusel kaasatakse ka teisi õpetajaid, koolitöötajaid ning lapse/õpilase elukohajärgse valla- või linnavalitsuse sotsiaalabi ja -teenuseid korraldava struktuurüksuse esindajaid või ametiisikuid.
(3) Arenguvestluse läbiviimise tingimused ja kord kooskõlastatakse õppenõukogu ja hoolekoguga ning selle kinnitab direktor.
Kooli ja kodu koostöö koordineerimiseks kutsub direktor vähemalt üks kord aastas kokku vanemate koosoleku. Kui viiendik lasteaia rühma või klassi õpilaste vanematest nõuab, on direktor kohustatud kokku kutsuma selle rühma või klassi õpilaste vanemate koosoleku.
§ 17. Õppekavavälise tegevuse vormid
Lapse ja õpilase arengu toetamiseks ning õppetööst vaba aja sisustamiseks tegutsevad koolis huviringid ja pikapäevarühm, korraldatakse üritusi, loenguid jmt.
§ 18. Õppekavavälise tegevuse korraldamine ja rahastamine
(1) Õppekavavälise ja huvitegevuse aluseks on kooli arengukava.
(2) Kooli õpilastele on õppekavavälise tegevuse töös kooli ruumide, rajatiste ja vahendite kasutamine nii huviringides kui ka pikapäevarühmas tasuta.
1) rendib ruume harrastustegevuse ja erinevate ürituste läbiviimiseks vastavalt pidaja kehtestatud hinnakirjale.
2) pakub vajadusel ürituste toitlustamise võimalusi.
(2) Direktor esindab kooli ja tegutseb kooli nimel ning käsutab kooli eelarvevahendeid põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning põhimäärusega antud volituste ulatuses.
1) annab oma pädevuse piires käskkirju;
2) kehtestab lasteaia ja põhikooli õppekava, lasteaia ja põhikooli päevakava, arenguvestluste korraldamise tingimused ja korra, pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava, kooli hädaolukorra lahendamise plaani, lasteaia ja põhikooli kodukorra ning kooli sisehindamise korra ja aruande;
3) otsustab laste ja õpilaste nimekirja arvamise ja nimekirjast väljaarvamise, õpilaste pikapäevarühma vastuvõtmise ja väljaarvamise, õpilaste haridusliku erivajadusega õpilastele tugimeetmete rakendamise, õpilaste suhtes tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamise, vanema taotluse alusel või alaealise mõjutusvahendite seaduses sätestatud juhul alaealiste komisjoni otsuse alusel õpilase pikapäevarühma vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise;
4) korraldab tugispetsialistide teenuse rakendamise, õpilaste ja koolitöötajate vaimse ja füüsilise tervise kaitse ning vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamise abinõude rakendamise, õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras, esimese õpilasesinduse valimised;
5) määrab haridusliku erivajadusega õpilaste õppe koordineerija ning õpilaste individuaalse arengu jälgimise kaardi koostamise ja täitmise eest vastutavad isikud;
7) teeb koostööd õpilasesindusega, korraldab esimese õpilasesinduse valimised ja kinnitab õpilasesinduse põhimääruse;
8) kinnitab koolitöötajate koosseisu ja sõlmib koolitöötajatega töölepingud;
11) kehtestab kooli palgakorralduse põhimõtted, esitades need enne kehtestamist arvamuse andmiseks õpetajatele ja hoolekogule ning kooskõlastamiseks pidajale;
12) moodustab pidaja nõusolekul pikapäevarühmi põhiharidust omandavatele õpilastele.
(1) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse korraldamiseks, analüüsimiseks, hindamiseks ja juhtimiseks vajalike otsuste tegemiseks tegutseb koolis õppenõukogu. Õppenõukogu koosolekuid võib läbi viia eraldi lasteaia ja põhikooli küsimustes.
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ kelle ülesanne on laste, õpilaste, õpetajate, pidaja, vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe- ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
(2) Hoolekogu moodustatakse, selle koosseis valitakse ja töökord kehtestatakse vallavolikogu kehtestatud korras.
(3) Hoolekogu täidab talle seadustes ja nende alusel pandud ülesandeid ning teeb vallavolikogule ja pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
§ 22. Kooli juhtkond
(1) Koolil on juhtkond, kuhu kuuluvad direktor, huvijuht, majandusjuhataja ja lasteaia õpetajate esindaja.
5. peatükk KOOLITÖÖTAJAD, NENDE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
(1) Koolitöötajad on direktor, õpetajad, tugispetsialistid, teised õppe- ja kasvatusalal töötavad spetsialistid ning muud töötajad.
(2) Koolitöötajaga (v.a direktor) sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingud kooli direktor töölepingu seaduses sätestatud korras.
(3) Koolitöötajate koosseisu kinnitab direktor arvestades vallavolikogu poolt vastuvõetud kooli eelarvet.
(4) Direktori, õpetajate ja tugispetsialistide kvalifikatsiooninõuded kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(5) Õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi. Konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli hoolekogu direktori ettepanekul.
§ 24. Koolitöötajate ülesanded, õigused ja kohustus
(1) Direktori, õpetajate, tugispetsialistide ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate töötajate ülesandeks on kooli põhiväärtuste ja eesmärkide järgimine, õpilaste arengu ja toimetuleku toetamine, õpetamine ja kasvatamine, eesmärgipärane koostöö erinevate huvigruppidega ning osalemine kooli arendustegevuses.
(2) Õppe- ja kasvatusalal mittetöötavate töötajate ülesanneteks on kooli põhiväärtuste ja eesmärkide järgimine, kooli häireteta tegevuse tagamine, heaperemehelik majandamine ja koolivara korrasolek, majanduslik teenindamine ning osalemine kooli arendustegevuses.
(3) Koolitöötajate ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks kooli töökorralduse reeglite ja töölepingutega.
6. peatükk LASTEAIALASTE, ÕPILASTE JA VANEMATE ÕIGUSED NING KOHUSTUSED
§ 25. Lasteaialaste ja vanemate õigused
(1) Lasteaialastel on õigus vaimselt ja füüsiliselt tervislikule keskkonnale ja päevakavale, eneseusaldust ja vaimset erksust toetavale tegevusele ning õpetajate igakülgsele abile ja toetusele alushariduse omandamisel.
2) nõuda vajalike tingimuste loomist laste igakülgseks arenguks ja kasvamiseks, aidates ise kaasa nende tingimuste kujunemisele;
3) saada teavet lapse arenguhindamisest;
6) osaleda lasteaia töös ja juhtimises hoolekogu kaudu;
7) saada teavet vallavolikogu poolt kehtestatud ainelise abi ja soodustuste saamise ulatuse ja korra kohta
8) pöörduda oma õiguste kaitseks hoolekogu, vallavalitsuse, Haridus-ja Teadusministeeriumi või lastekaitseorganisatsiooni poole.
§ 26. Lasteaialaste vanemate kohustused
1) tagama lapsele soodsad tingimused arenemiseks ja alushariduse omandamiseks lasteaias;
2) kinni pidama lasteaia kodukorrast ja päevakavast ning laste tervisekaitse ning tervise edendamise nõuetest;
4) informeerima rühma õpetajat lapse puuduma jäämisest kooli kodukorras ettenähtud korras;
5) tasuma lasteaia koha-ja õppemaksu ning toitlustamiskulusid vallavolikogu kehtestatud ulatuses ja korras.
§ 27. Õpilaste õigused
1) omandada haridus rahulikus, õppimist soodustavas õpikeskkonnas;
2) viisakale, lugupidavale, võrdväärsele kohtlemisele õpetajate ja kaasõpilaste poolt;
3) vabale ajale vahetunnis;
4) halva enesetunde korral pöörduda tervishoiutöötaja poole, informeerides sellest õpetajat;
5) kasutada õppetööks heaperemehelikult kooli vara ja õppevahendeid;
6) saada õppekavas ettenähtu omandamiseks õpetajatelt abi;
7) moodustada õpilasesindus;
9) asutada klubisid, stuudioid ja ringe, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlustega;
10) kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi- tehnilisi jm vahendeid;
11) saada teavet Vabariigi Valitsuse ning vallavolikogu poolt kehtestatud ainelise abi ja soodustuste saamise ulatuse ja korra kohta;
12) saada teavet koolikorralduse ja õpilasteõiguste kohta ning esmast teavet õppetöö sisu ja õppimisvõimaluste kohta;
13) pöörduda oma õiguste kaitseks oma seadusliku esindaja vahendusel hoolekogu, pidaja, Haridus- ja Teadusministeeriumi või lastekaitseorganisatsioonide poole.
3) täitma kooli kodukorda ja teisi üldtunnustatud käitumisnorme ning lähtuma oma käitumises tervislikest eluviisidest;
4) suhtuma lugupidavalt kaasinimestesse, hoidma loodust, järgima tervislikke elusviise ja elama keskkonda säästvalt;
5) osalema arenguvestlustel;
6) kasutama talle määratud tugi- ja mõjutusmeetmeid;
7) ekskursioonidel, matkadel ja õppekäikudel täitma täpselt õpetajate ja teiste juhendavate täiskasvanute korraldusi ja liikluseeskirju;
8) hoidma kooli head mainet, käituma väärikalt nii koolis kui ka väljaspool kooli;
9) hoidma heaperemehelikult kooli vara;
10) täitma teisi õigusaktidega pandud kohustusi ja kandma vastutust rikkumiste eest.
§ 29. Õpilaste vanemate õigused
Õpilase vanematel on õigus:
1) saada koolist teavet ja selgitusi koolikorralduse ning juhtimise kohta;
2) saada teavet õpilase arengu ja õppeedukuse kohta;
3) tutvuda kooli tegevus-, päeva- ja õppekavaga;
4) taotleda õpilasele koduõpet ning osaleda õpilasele individuaalse õppekava koostamisel;
6) pöörduda kasvatamist ja õpetamist puudutavate vaidluste lahendamiseks õppenõukogu, hoolekogu või direktori, samuti vallavalitsuse ja riiklike organite poole;
7) pöörduda oma õiguste kaitseks hoolekogu, vallavalitsuse, Haridus- ja Teadusministeeriumi või lastekaitseorganisatsioonide poole.
§ 30. Õpilaste vanemate kohustused
(1) Vanem on kohustatud võimaldama ja soodustama koolikohustuse täitmist, sealhulgas
3) tutvuma kooli õppekava, põhimääruse, arengukava ja kodukorraga kas veebilehel või koolis ning toimima vastavalt nendele;
5) pöörduma kooli ettepanekul nõustamiskomisjoni, spetsialistide või nõustajate poole;
6) taotlema vajadusel koolilt ja õpilase elukohajärgselt omavalitsusüksuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse tagamise meetmete rakendamist;
7) teavitama kooli õpilase õppest puudumisest, selle põhjustest ja kestusest puudumise esimesel päeval;
8) osalema arenguvestlusel õpilase arengu toetamiseks.
(2) Kui vanem ei täida sätestatud kohustusi, on kool kohustatud pöörduma õpilase elukohajärgse omavalitsusüksuse poole meetmete rakendamiseks.
§ 31. Õpilaskond ja õpilasesindus
(1) Põhikooli õpilased moodustavad õpilaskonna.
(2) Õpilaskonnal on õigus otsustada ja korraldada iseseisvalt, kooskõlas seaduste ja seaduse alusel antud õigusaktidega, õpilaselu küsimusi.
(5) Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajadusel koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajaga.
(6) Õpilaskond kiidab põhimääruse heaks õpilaskonna üldkoosolekul salajase hääletamise teel. Põhimääruse heakskiitmiseks on vajalik 51% üldkoosolekul osalenud õpilaste nõusolek.
(7) Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile. 30 päeva jooksul põhimääruse kättesaamisest arvates kinnitab direktor õpilasesinduse põhimääruse, kui see vastab seadustele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele, või esitab kirjalikud põhjendused, miks põhimäärust pole võimalik kinnitada.
(8) Õpilasesinduse valimise õigus on kõikidel põhikooli õpilastel.
(9) Esimese õpilasesinduse moodustamiseks valivad iga klassi õpilased endi hulgast kaks esindajat õpilasesindusse. Esimene õpilasesindus koosneb kõigi klasside esindajatest
7. peatükk MAJANDAMISE JA ASAAJAMISE ALUSED
(1) Kooli vara moodustavad koolile sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ning muu vara.
(2) Kool kasutab, valdab ja käsutab oma valduses olevat vara kooli tegevuse eesmärkidest ja ülesannetest lähtuvalt ning vallavolikogu kehtestatud korras.
(3) Õpilaste poolt koolile tekitatud varalise kahju hüvitavad õpilaste vanemad (eestkostjad) õigusaktidega sätestatud korras.
(1) Koolil on oma eelarve. Kooli eelarve kava kohta annab arvamuse hoolekogu ja vallavalitsus ning kinnitab vallavolikogu.
(2) Kooli rahalised vahendid moodustuvad eraldistest vallaeelarvest, riigieelarvest, laekumistest sihtasutustelt, annetustest ja õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
(3) Kool võib vastu võtta eraldisi sihtasutustelt ja annetusi äriühingutelt, mittetulundusühingutelt ja üksikisikutelt. Direktor peab eraldisest ja annetusest teavitama pidajat ning tagama nimetatud vahendite kasutamise arvestuse raamatupidamises ja kajastama eelarve täitmise õigusaktides ja vallavalitsuse raamatupidamise sise-eeskirjas kehtestatud korras.
(4) Vallavalitsuse poolt kinnitatud hindade alusel osutatud teenuse eest saadud tulu kasutatakse õigusaktides kehtestatud korras.
(1) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelu on sätestatud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ning nendes esitatavad andmed ning täitmise ja pidamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(2) Kooli asjaajamise korraldamise tagab direktor. Direktor kehtestab kooli asjaajamiskorra.
(3) Kooli raamatupidamisarvestust peetakse vallavalitsuses Kool esitab statistilisi aruandeid õigusaktidega kehtestatud korras ja tähtaegadel.
(4) Kool esitab seadusega ettenähtud andmed õigeaegselt Eesti Hariduse Infosüsteemi.
Kooli ja direktori tegevuse seaduslikkuse ning otstarbekuse üle teenistuslikku järelevalvet teostab Märjamaa Vallavalitsuse määratud spetsialist(-id). Õppe- ja kasvatustegevuse üle teostatakse riiklikku järelevalvet haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
(3) Kool korraldatakse ümber või kooli tegevus lõpetatakse ajavahemikus 1. juunist sama aasta 31. augustini.
§ 37. Kooli põhimääruse kehtestamine, muutmine ja täiendamine
(2) Kooli põhimäärus ja selle muudatused ning täiendused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule, v.a juhul, kui muudatus tuleneb seadusest.
(1) Tunnistatakse kehtetuks Vigala Vallavolikogu 16.09.2016 määrus nr 8 „Kivi-Vigala Lasteaia „Pääsulind” põhimäärus“ ja Vigala Vallavolikogu 25.11.2010 määrus nr 12 „Kivi-Vigala Põhikooli põhimäärus“.
(2) Määrus jõustub 1. septembril 2019


text:
3-3-1-24-06 Riigikohus 12.04.2006
Notar võib tulenevalt NotS § 37 lg 1 p-st 3 asjast huvitatud isiku taotlusel ametitoimingu tegemise kuni 10 päevaks edasi lükata, kui taotleja soovib kohtus vaidlustada notari ametitoimingu sisusse puutuvat fakti või õigust. Notaril on alus ametitoimingu tegemise peatamiseks, kui asjast huvitatud isik on õigeaegselt kohtus vaidlustanud ametitoimingu sisusse puutuvat fakti või õigust. Ametitoimingu tegemise, edasilükkamise või sellest keeldumise peab notar otsustama põhjendamatu viivituseta. TõS § 4 järgi on notaril õigus ja kohustus keelduda ametitoimingu tegemisest üksnes juhul, kui osalise vajaliku õigus-, teo- või otsusevõime või esindusõiguse puudumine on selge. Kui notaril puudub võimalus osaleja või esindaja suhtes tekkinud kahtluste paikapidavust tuvastada, märgib notar TõS § 10 lg 3, § 11 lg-te 1 ja 2 ning § 12 lg 3 kohaselt nimetatud asjaolu notariaalakti ja tõestab taotleja nõudel tehingu oma kahtlustele vaatamata. Kui notaril ei ole ka oma ametist tulenevat nõuetekohast hoolsust üles näidates võimalik tõsikindlalt välja selgitada notariaaltoimingu tegemisel tähtsust omava asjaolu esinemine või puudumine, ei või notar keelduda ametitoimingu tegemisest. NotS § 40 lg-st 4 ei tulene, et halduskohus saaks kohustada notarit taotletud ametitoimingut sooritama. Kohus võib selle sätte alusel üksnes teha notarile ettekirjutuse vaadata uuesti läbi temale esitatud taotlus ametitoimingu tegemiseks. Isikute õiguste tõhusa kaitse ja võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb NotS § 40 lg-t 4 tõlgendada selliselt, et see annab halduskohtule volituse kohustada notarit ametitoimingu tegemise taotluse uuesti lahendama, kuid ei anna kohtule õigust kohustada notarit konkreetset toimingut sooritama. Notaril peab olema võimalik otsustada ametitoimingu tegemine, selle edasilükkamine või sellest keeldumine kaalutlusõiguse alusel.
otsuse tõestamine
TõS § 36 lg-dest 2 ja 3 järeldub, et notar ei vastuta otseselt osalejate nimekirja ja hääletusprotokolli õigsuse eest. See tähendab, et notar ei kontrolli oma initsiatiivil aktsiatest tuleneva hääleõiguse olemasolu. Sellist kontrolli oleks notaril ka praktiliselt võimatu läbi viia, sest valitsev mõju on dünaamiline ja võib sõltuvalt asjaosaliste tegudest hetkega muutuda (vt ka Riigikohtu 01.11.2004 otsuse nr 3-2-1-89-04, p 34). Notaril ei ole reeglina võimalik otsustada hääleõiguse puudumise üle ka juhtudel, kui väidetakse valitseva mõju olemasolu kokkuleppe alusel kooskõlastatult tegutsevate isikute kaudu. Aktsiatest tuleneva hääleõiguse olemasolu või puudumist tuleb hinnata üldkoosoleku toimumise aja seisuga. Notar saab üldkoosoleku protokolli tõestamise otsustamisel hinnata aktsiatest tuleneva hääleõiguse küsimust üksnes juhul, kui talle esitatakse vastavad dokumendid, ja tingimusel, et puudub vaidlus aktsiate hääleõiguslikkuse üle. Notar tohib tõestada üksnes selle üldkoosoleku protokolli, millel ta on ise osalenud. Otsustamine selle üle, milline protokoll vastab üldkoosoleku tegelikule käigule, ei kujuta ega saa kujutada endast notari poolt üldkoosoleku otsustele õigusliku hinnangu andmist ega vaidluse lahendamist aktsiate hääleõiguslikkuse üle.
notari ametikohustused
Notar peab oma võimaluste piires alati püüdma tagada tõestatavate toimingute seaduslikkuse. NotS § 2 lg 1 kohaselt on notar avalik-õigusliku ameti kandja, kellele riik on andnud õiguse tõestada isikute taotlusel õigusliku tähendusega asjaolusid ja sündmusi ning teha muid õiguskindlust tagavaid ametitoiminguid. Notar peab oma ametit pidama ausalt, väärikalt ja erapooletult (NotS § 2 lg-d 4, 5; § 9 lg 1) ning järgima ametitoimingute tegemisel oma ametist tulenevat vajalikku hoolsuskohustust.
NotS § 40 lg-st 4 ei tulene, et halduskohus saaks kohustada notarit taotletud ametitoimingut sooritama. Kohus võib selle sätte alusel üksnes teha notarile ettekirjutuse vaadata uuesti läbi temale esitatud taotlus ametitoimingu tegemiseks. Isikute õiguste tõhusa kaitse ja võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb NotS § 40 lg-t 4 tõlgendada selliselt, et see annab halduskohtule volituse kohustada notarit ametitoimingu tegemise taotluse uuesti lahendama, kuid ei anna kohtule õigust kohustada notarit konkreetset toimingut sooritama. Notaril peab olema võimalik otsustada ametitoimingu tegemine, selle edasilükkamine või sellest keeldumine kaalutlusõiguse alusel.
3-3-1-37-05 Riigikohus 12.10.2005
advokaadi distsiplinaarvastutus
Advokatuuriseadus ega advokatuuri kodukord ei reguleeri olukorda, kus aukohus saab distsiplinaarsüüteo tunnustest teada sedavõrd hilja, et möödunud on juba distsiplinaarvastutuse kohaldamiseks ettenähtud tähtaeg ja aukohtul pole enam võimalust distsiplinaarkaristust määrata. Samuti ei sätesta Advokatuuriseadus selgesõnalist kohustust juba algatatud menetlus lõpetada põhjusel, et möödunud on distsiplinaarkaristuse määramise tähtaeg. Menetlusalusel isikul peab distsiplinaarasja menetlemise puhul olema selge arusaam sellest, millal lõpeb tema suhtes toimuv distsiplinaarmenetlus. Distsiplinaarmenetluse lõpu selge määratlemise (sh juhtumil, mil on möödunud distsiplinaarkaristuse määramiseks ette nähtud tähtaeg) ja sellest menetlusaluse isiku teavitamise kohustus tulenevad menetluse üldistest põhimõtetest ning loovad isiku jaoks kindlustunde, et enam ei saa tekkida õiguslikult siduvat tagajärge distsiplinaarkaristuse kohaldamise näol.
Advokatuuri aukohus
Advokatuuriseadusest ei tulene selgesõnaliselt aukohtu pädevus anda väljaspool distsiplinaarmenetlust hinnanguid advokaatide käitumisele kutse-eetika seisukohast, kuid seadus sätestab advokatuuri eesmärgi ja pädevuse kutse-eetika küsimustega tegelemisel. Kutse-eetika küsimustega tegelemine ja neis küsimustes hinnangute andmine tuleneb advokatuuri kui omavalitsusliku kutseühenduse tegevuse olemusest ja Advokatuuriseaduse eesmärkidest. Nende eesmärkide saavutamiseks ei saa välistada kutseühenduse siseselt ka seaduses otsesõnu sätestamata, kuid kodukorras ette nähtud või praktikas väljakujunenud tegevust lisaks neile advokatuuri organite otsustele, mille vastuvõtmine tuleneb seadusest. Viimaste hulka kuuluvad näiteks ka aukohtu otsused distsiplinaarkaristuse määramise kohta.
3-3-1-87-04 Riigikohus 28.02.2005
Vandetõlgi seadus § 3 lg 1
Avalik võim, täites konkursi korras avalik-õigusliku ameti kandja kohti, peab tagama sellel konkursil osalejatele konkursi õiguspärase läbiviimise. Eksami sooritajatel on õigus olla informeeritud hindamise aluseks olevatest kriteeriumitest. Kui hindamiskriteeriumitest teavitamise kohustust ega korda pole reguleeritud, tuleneb teavitamise kohustus halduse üldistest põhimõtetest ning teavitamine peab aset leidma mõistliku aja jooksul enne eksami toimumist. Hindamistingimuste eelneva teatavakstegemisega pannakse ka kõik eksamineeritavad võrdsesse olukorda. Termini tõlkimisel määrab selle, kas tegemist on jämeda veaga või veaga, mis moonutab teksti tähendust, vandetõlgi eksami komisjoni lingvistilisi teadmisi hindav koosseis, kellel ei pea olema õigusalaseid teadmisi. Kuna see ei ole välistatud, oleks mõistlik juriidiliste eriteadmistega komisjoniliikme kaasamine õigusalase tõlke- või toimetusteksti hindamisele.
HKMS § 93 lg 7 kohaselt tuleb kohtule kohtukulude väljamõistmiseks esitada kohtukulude nimekiri ja kuludokumendid enne kohtuvaidlusi. Hoolimata kassatsioonkaebuse osalisest rahuldamisest, ei ole võimalik esimese astme kohtu menetluses kantud õigusabikulusid välja mõista olukorras, kus kohtukulude kandmist tõendavad dokumendid esitatakse kohtule alles kassatsiooniastmes.
3-3-1-35-00 Riigikohus 26.09.2000
Notarile esitatavast sõltumatuse nõudest tulenevalt ei ole justiitsministril ega ühelgi riigiorganil õigust anda notarile kui avaliku halduse kandjale kohustuslikke juhendeid konkreetse notariaaltoimingu tegemisel ega muul moel sekkuda notariaaltoimingute tegemisse. Täitevvõimul puuduvad volitused teostada järelevalvet notari ametialase tegevuse otstarbekuse üle. Isegi siis, kui notari seisukoht osutub kohtumenetluse käigus ebaõigeks, ei ole täitevvõimu sekkumine lubatav, kui notari arvamus tugines kohusetundliku töö tulemusel mõistlikele kaalutlustele.
Üksnes siis, kui notar on seaduse rakendamisel eksinud selgelt sätestatud ja üheselt mõistetava õigusnormi vastu, on tegemist ametikohustuse süülise täitmata jätmise või mittenõuete-kohase täitmisega, mis võib kaasa tuua distsiplinaarmenetluse.
Riigivara valdamisel, kasutamisel ja käsutamisel ei saa maavanem lähtuda eraõiguses kehtivast põhimõttest, et lubatud on kõik, mis pole keelatud. Riigivara vahetamine võimalik ainult juhul, kui seaduses on see otseselt ette nähtud. Riigivara seadus ega teised seadused ei sätesta võimalust võõrandada riigivara vahetuslepinguga.

matches:
Riigikohus
§ 37
§ 4
§ 10
§ 11
§ 12
§ 40
Kohus
§ 40
§ 36
§ 2
§ 2
§ 9
§ 40
Kohus
§ 40
Riigikohus
Riigikohus
§ 3
§ 93
Riigikohus


Võõrtööjõu kaasamisega seotud maksuaspektid – HansaLaw
Võõrtööjõu kaasamisega seotud maksuaspektid
RMP Eesti koduleheküljel ilmus 10.03.2015 artikkel “Võõrtööjõu kaasamisega seotud maksuaspektid”.
Artikliga on võimalik tutvuda ka RMP koduleheküljel SIIT.
Üha enam kasutavad või palkavad Eesti äriühingud füüsilisi isikuid, kes ei ela Eestis ja töötavad Eesti äriühingu heaks kas välismaal või siis tulevad ajutiselt tööd tegema Eestisse.
Tekib küsimus, millised on töötamisega kaasnevad maksuaspektid ja mida peab arvestama – kuhu riiki laekuvad maksud, kas peab kinni pidama ainult tulumaksu või peab maksma ka sotsiaalmaksu, kas ja millised on erisused võõrtööjõu rentimisel, millised on välismaalase võimalused teha tulust mahaarvamisi, jne. Nendele küsimusele vastamine ei olegi nii lihtne, sest maksustamine sõltub paljudest asjaoludest ja on otseselt seotud selle töötajaga, kellele väljamakseid tehakse.
Maksuresidentsuse määratlemine
Residentsuse mõiste ehk maksuresidentsus on toodud tulumaksuseaduse (TuMS) § 6 lõikes 1. Füüsiline isik on resident, kui tema elukoht on Eestis või kui ta viibib Eestis 12 järjestikuse kalendrikuu jooksul vähemalt 183 päeva. Tulumaksuseaduses toodud residentsuse tingimused toimivad iseseisvalt ning juba ühe tingimuse täitumisel loetakse isik Eesti residendiks.
Resident on piiramatu maksukohustusega isik, kelle kõik tulud maksustatakse Eestis (maailmatulu printsiip). Mitteresidendile kehtib aga tuluallika printsiip, st isik maksab Eestis tulumaksu ainult Eestis asuvatest tuluallikatest saadud tuludelt.
Kui füüsiline isik on sellise riigi resident, millega Eesti on sõlminud topeltmaksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise lepingu, on oluline tutvuda ka maksulepingus toodud residentsuse mõistega. Füüsilisel isikul võib tekkida topeltresidentsus ja sellisel juhul lepingu artikkel 4 lõige 2 määrab, kumb lepinguriik võib isikut maksustada kui residentsusriik ja kumb kui allikariik. Ehk teisisõnu, kas Eestil tekib õigus maksustada vaid Eestis töötamisest saadud tasu või isiku kogu maailmatulu.
Elukoht ja Eestis viibimine
Elukoht on koht, kus füüsiline isik alaliselt või peamiselt elab, kusjuures see võib üheaegselt olla ka mitmes kohas (TsÜS § 14). Elukoht loetakse alaliseks, kui on selge, et see on organiseeritud püsivaks kasutuseks ja on ilmne, et isik kasutab seda pikema aja jooksul ja püsivalt. Tähtis on, et püsiv elukoht oleks isikule igal ajal kättesaadav.
Kinnisvara omamine Eestis ei muuda isikut tulumaksuseaduse mõistes kohe residendiks. Kui isikule kuuluv korter või eramu on teisele isikule välja üüritud või kui see on soetatud müügi eesmärgil ja seda ei kasutata, ei ole tegemist selle isiku elukohaga.
Esmalt võib tunduda, et residentsuse tuvastamiseks 183 päeva arvestamine ei ole tööandja jaoks keeruline, kuid siin tuleb arvestada, et seaduses märgitud 183 päeva ei ole seotud konkreetse tööandjaga vaid selle isiku Eestis töötamisega. Olukorras, kus mitteresident on töötanud Eestis ühe tööandja juures näiteks viis kuud ja pärast töölepingu lõppemist alustab õige pea töö tegemist teise Eesti tööandja juures, tuleb 183 päeva arvestamisel arvestada mõlema tööandja juures töötamist.
Residentsust ei määra tööandja
Füüsiline isik on kohustatud teavitama maksuhaldurit residentsuse tekkimisest või muutumisest (TuMS § 6 lg 6). Esitatud andmete alusel tuvastab maksuhaldur, kas isik on Eesti resident või mitteresident ja väljastab vastava tõendi.
Kuidas peaks käituma tööandja?
Töölepingu sõlmimisel on oluline küsida töötajalt residentsuse tõend. Füüsilistele isikutele väljastatud residentsuse tõendid kehtivad üldreeglina ühe (1) aasta. Väljamakse tegemisel saab tööandja tugineda maksurežiimi valimisel töötaja residendiriigi maksuhalduri väljastatud tõendile.
Kuna residentsus võib ajas muutuda, tuleb jälgida esitatud residentsuse tõendite kehtivust ja õigeaegselt töötajalt küsida uus tõend.
Kui tööandjale on teada, et mitteresident on asunud elama Eesti Vabariiki või ta on viibinud Eestis töötamise eesmärgil enam kui 183 päeva, saab ta töötajat informeerida TuMS § 6 lõikest 6 tulenevast töötaja kohustusest. Tööandjal puudub õigus ilma maksuhalduri tõendita lugeda isikut Eesti residendiks ja jooksvalt hakata rakendama residendile kehtivat maksurežiimi (st rakendada jooksvalt maksuvaba tulu, lugeda isik liitunuks kohustusliku kogumispensioniga jne).
Mitteresidendile makstava töötasu maksustamine
Kui on teada, et töötaja on mitteresident (aluseks on residentsuse tõend), maksustatakse Eestis tulumaksuga tulu, mida mitteresidendist füüsiline isik sai töötamisest töölepingu alusel või tegutsemisest töövõtu-, käsundus- või muu teenuse osutamiseks sõlmitud võlaõigusliku lepingu alusel, kui mitteresident täitis oma tööülesannet või osutas teenust Eestis (TuMS § 29 lg 1). Kui mitteresident täidab tööülesandeid näiteks Soome Vabariigis, siis temale makstud töötasult tulumaksu Eestis maksma ei pea (võib tekkida tööandjana registreerimise kohustus kas töö tegemise kohas või töötaja elukohas).
Deklareerimine ja tulumaksu kinnipidamine
Mitteresidendile makstud töötasult peetakse tulumaks kinni väljamakse tegemisel ja deklareeritakse vormi TSD lisal 2. Enne deklareerimist on tööandjal vaja kontrollida, kas mittresidendil on olemas Eesti isikukood või selle puudumisel väljastatud MTA registrikood (võimalik kontrollida e-päringute alt “Mitteresidentsuse kontrollimine”). Kui vastavat koodi mitteresidendile väljastatud ei ole, peab tööandja taotlema registrikoodi maksuhaldurilt.
Tulumaks peetakse kinni väljamakse kogusummalt, maksuvaba tulu mitteresidendist füüsilisele isikule tehtud palgalt tööandja ei arvesta. TuMS §-s 42 sätestatud mahaarvamistest on mitteresidendi väljamaksetele lubatud vaid töötuskindlustuse seaduse § 42 lg 1 punkti 1 alusel kinnipeetud töötuskindlustusmakse.
Töötuskindlustusmakse tuleb kinni pidada mitteresidendile makstud tasult vaid siis, kui väljamakstud töötasult tuleb maksta ka sotsiaalmaksu (EU määruste 883/2004 ja 987/2009 ja sotsiaalkindlustuse lepingud).
Töötuskindlustusmakse kinnipidamine mitteresidendile makstavatest tasudest annab mitteresidendile õiguse taotleda töötushüvitist sellest liikmesriigist, kus ta viimati töötas ja vastavaid makse või makseid tasus.
Kinnipeetud tulumaks loetakse üldreeglina lõplikuks maksuks ja mitteresident täiendavalt tulu deklareerima ei pea. Samas sätestab TuMS § 311 erijuhud, mil mitteresidendist füüsiline isik saab teha Eestis maksustatavast tulust mahaarvamisi (nt maksuvaba tulu osas).
Lepinguriigi residendist füüsiline isik, kes sai maksustamisperioodil vähemalt 75% oma maksustatavast tulust Eestis, võib oma Eestis maksustamisele kuuluvast tulust teha tulumaksuseaduses residendile ette nähtud mahaarvamisi proportsionaalselt tema Eesti tulu osakaaluga maksustamisperioodi maksustatavas tulus (TuMS § 311 lg 2). Mahaarvamisi saavad siiski teha ka isikud, kellel tulude osakaal jäi alla 75%, kui vastav isik tõendab, et ta ei saa teha residendile ette nähtud mahaarvamisi üheski teises riigis (TuMS § 311 lg 3). Näiteks, kui Eestist saadud tulu moodustab 80% mitteresidendi maksustatavast kogutulust, saab ta teha 80% Eesti residentidele ette nähtud mahaarvamistest. Tema maksuvaba tulu oleks sellisel juhul 1478,40 eurot.
Mitteresident saab oma tulumaksukohustust vähendada mahaarvamistega vaid enda esitatud tuludeklaratsioonis, mis esitatakse kalendriaastale järgneva aasta 31. märtsiks.
Mitteresidendist töötajale tehtud soodustuste ja hüvitiste maksustamine
Mitteresidendile, kelle palgatulu maksustatakse Eestis, makstud töölähetuse ja isikliku sõiduauto hüvitis, maksustatakse sarnaselt residendist töötajaga.
Üldreeglina ei tee seadus sotsiaalmaksuga maksustamisel vahet, kas väljamakse saaja on resident või mitteresident. Samas tuleb arvestada, et sotsiaalmaksuga ei maksustata töötasu, kui töö tegemise koht asub välisriigis (SMS § 3 p 7).
Seega olukorras, kus mitteresident töötab Eesti äriühingu heaks välismaal, ei tule väljamakse tegemisel Eestile maksta ei tulu- ega ka sotsiaalmaksu.
Kui mitteresident töötab Eestis, on oluline teada, mis riigi elanikuga on tegemist. Eesti on sõlminud välisriikidega sotsiaalkindlustuslepingud (Soome, Ukraina, Leedu, Läti, Kanada ning Venemaa). Eesti ja teiste EL liikmesriikide vahel sõlmitud sotsiaalkindlustusalased lepingud asendati Euroopa Nõukogu määrusega nr 1408/71 ja kehtima jäänud on lepingud Ukraina, Kanada ning Venemaaga.
Euroopa Liidu sotsiaalkindlustuse põhimõte on see, et liidu sees liikuvatele töötajatele kehtib korraga vaid ühe liikmesriigi sotsiaalkindlustus (määruse 1408/71 artikkel 13 lg 1 ja määruse 883/2004artikkel 11 lg 1).
Üldreegli alusel kehtivad liikmesriigi territooriumil töötava isiku suhtes selle liikmesriigi sotsiaalkindlustust reguleerivad õigusaktid, kus ta töötab ja seda ka juhul, kui ta elab teise liikmesriigi territooriumil või kui tema tööandja registrisse kantud asukoht on teise liikmesriigi territooriumil (määruse 1408/71 artikli 13 (2) (a) ning määruse 883/2004 artikli 11 (3) a).
Seega, kui Eesti äriühing sõlmib töölepingu Poola residendiga, kes elab Poolas, kuid tööd hakatakse tegema Eestis, siis temale makstud tasudelt on tööandja kohustatud maksma sotsiaalmaksu Eestisse. Kui aga tööd tehakse Poolas, siis sotsiaalmaksu maksmise kohustust ei ole.
Üldreeglist on kaks enamlevinud erandit ja nendeks on olukorrad, kus töötaja saadetakse lähetusse või kui töötaja töötab samaaegselt kahes või enamas riigis.
Lähetuse korral säilib Eesti tööandjal sotsiaalmaksu maksmise kohustus, kuid selleks, et riik, kuhu töötaja lähetatakse teaks, et tegemist on lähetatud töötajaga ja neil ei ole seal töötamisest teenitud tasult õigus saada sotsiaalmaksu, peab tööandja taotlema sotsiaalkindlustusametist töötajale tõendi A1 (E101) “Töötaja lähetus/Töötamine kahes või mitmes riigis”. Nimetatud tõend kinnitab, et töötaja jääb lähetuse ajaks kindlustatuks Eestis ning et riigis, kuhu ta on lähetatud, sotsiaalkindlustusmakseid ei maksta.
Kui töötaja töötab samaaegselt mitmes liikmesriigis, tekib Eestis sotsiaalmaksu maksmise kohustus, kui ta töötab enamiku ajast Eestis. Kui enamik aega töötatakse teises liikmesriigis ja teise tööandja juures, siis ei teki Eestis sotsiaalmaksu maksmise kohustust, kuid eelnevalt peab töötaja teine tööandja töökohariigi sotsiaalkindlustusametist taotlema vormi A1, mille alusel Eesti tööandja vabaneb sotsiaalmaksu maksmisest Eestis.
Võõrtööjõu rentimine
Vastavalt rahvusvahelistes lepingutes toodule loetakse tööjõu rendiks olukorda, kus isik annab oma töötajad teenuse tellija käsutusse ja töötajate kasutada andjal puudub vastutus töö tulemuste eest. Lisaks eeltoodule vaadatakse tööjõurendi hindamisel ka järgmisi aspekte:
1) kellel lasub lõplik kontroll töötamise üle,
2) kus toimub töö tegemine ja kes selle koha eest vastutab,
3) kuidas arvestatakse teenuse e vahendustasu hinda,
4) kellele kuuluvad töövahendid,
5) kes otsustab töötajate arvu ja nende kvalifikatsiooni üle objektil.
Kuigi Eesti maksuseadused tööjõurenti ei sätesta, on tööjõurendi ja lähetuse vahetegemine tulumaksustamise seisukohalt oluline.
Juhtudel, kui välisriigi ettevõttel on töötajad Eestis, keda renditakse teisele Eesti äriühingule ja töötaja on viibinud Eestis töötamise eesmärgil üle 183 päeva, siis peab tööandja end registreerima Eestis tööandjaks ja maksma kõigi nende töötajate töötasudelt ja soodustustelt tulumaksu Eestisse. Seega üle 183 päeva Eestis viibimise korral kuulub tulumaks tasumisele Eestisse olenemata sellest, kas tegemist on tööjõurendi korras teenuse osutamisega või mitte. Alla 183 päeva viibimise puhul on tulumaksustamisõigus residentsusriigil.
Erinevalt välismaisest töölähetusest, kus välisriigil tekib maksustamise õigus üldjuhul alles pärast 183 päeva möödumist, võib mõnes riigis renditöö puhul palgatulu maksustada ka alates esimesest riigis töötatud päevast (nt Soomes).
Tööjõurendi puhul toimub sotsiaalmaksu maksmine samadel põhimõtetel lähetusega, v.a kui isik võetaksegi konkreetselt tööle lähetatavasse riiki.
Arvestades eeltoodut on enne mitteresidendist töötaja palkamist maksustamise seisukohalt oluline välja selgitada, mis riigi residendiga on tegemist, kus hakkab olema tema töö tegemise koht, kas ta on kindlustatud ja jääb töötamise ajal kindlustatuks mõnes teises riigis.
Töötaja renditööjõuna kasutamise või palkamisega seotud maksustamisnüansse saab täpsemalt lahendada iga juhtumi põhiselt.
By Gerly Kask| 2016-03-31T16:04:07+00:00	2015/03/10|Maksuõigus, Tööõigus|


Vanglakomisjoni põhimäärus
Justiitsminister 29.11.2000 määrus number 57; jõustumiskuupäev 17.12.2000
redaktsioon 02.05.2017 [RT I, 29.04.2017, 5]
19.03.2003 RTL 2003, 41, 592 01.04.2003
14.02.2007 RTL 2007, 18, 280 26.02.2007
30.05.2008 RTL 2008, 46, 636 09.06.2008, rakendatakse alates 01.06.2008
16.10.2013 RT I, 17.10.2013, 1 20.10.2013
21.04.2017 RT I, 29.04.2017, 1 02.05.2017
Vastu võetud 29.11.2000 nr 57
RTL 2000, 126, 2018
Määrus kehtestatakse «Vangistusseaduse» paragrahvi 108 lõike 3 alusel.
§ 1. Vanglakomisjoni ülesanne
Vanglakomisjoni ülesanne on tagada üldsuse kontroll vangla üle ja aidata vangla juhtkonnal korraldada vangla tööd.
§ 2. Vanglakomisjoni loomise põhimõtted
(1) Iga vangla juures tegutseb üks vanglakomisjon.
(2) Ühe valla või linna territooriumil asuva mitme vangla juurde võib sõltuvalt nende töökoormusest moodustada ka ühise vanglakomisjoni.
11. peatükk VANGLAKOMISJONI MOODUSTAMISE KOGU
[RT I, 17.10.2013, 1 - jõust. 20.10.2013]
§ 21. Vanglakomisjoni moodustamise kogu ülesanne
Vanglakomisjoni moodustamise kogu (edaspidi kogu) valib vanglakomisjoni liikmed.
§ 22. Kogu liikmed
(1) Isik nimetatakse kogu liikmeks tema kirjaliku avalduse alusel.
(2) Kogu liikmeks võib nimetada isiku, kes vastab vangistusseaduse § 1081 punktides 1-6 sätestatud nõuetele, kellel ei ole kogu liikme ülesannete täitmist takistada võivaid isiklikke suhteid kinnipeetavate ega vahistatutega ning kes ei ole vanglakomisjoni liige.
(3) Kogusse kuulub vähemalt kolm liiget.
(4) Võimalusel peavad vähemalt pooled kogu liikmetest olema väljastpoolt vanglateenistust.
(5) Justiitsminister arvab liikme kogust välja ja nimetab tema asemele uue liikme:
1) liikme avalduse alusel;
2) kui liikme kohta jõustub süüdimõistev kohtuotsus;
3) kui liige on põhjuseta ja etteteatamata jätnud ilmumata kogu istungitele;
4) kui liikme tegevus kahjustab kogu mainet;
5) liikme surma korral;
6) liikme esitanud organisatsiooni ettepanekul.
(6) Kui liige arvatakse kogust välja, esitab liikme esitanud organisatsioon võimalusel tema asemele uue liikme.
(7) Uue liikme nimetamisel ei või üldjuhul suureneda organisatsiooni esindavate liikmete arv.
(8) Kogu liikmed nimetab ja arvab kogust välja justiitsminister käskkirjaga.
§ 23. Kogu töökorraldus
(1) Kogu valib vanglakomisjoni liikmed istungil hääletamise teel.
(2) Istungi kutsub kokku Justiitsministeeriumi vanglate osakonna õiguse ja arenduse talituse juhataja või tema määratud isik.
(3) Kogu on otsustusvõimeline, kui istungist võtavad osa vähemalt pooled kogu liikmetest. Kui istungil ei osale vajalik arv kogu liikmeid, kutsutakse istung kokku teist korda.
(4) Teist korda kokku kutsutud kogu istungil on kogu otsustusvõimeline, sõltumata istungil osalevate liikmete arvust.
(5) Häälte võrdselt jagunemise korral otsustatakse tulemus liisu heitmise teel.
(6) Otsuse vanglakomisjoni liikmete valimise kohta protokollib lõikes 2 nimetatud isik ja esitab selle justiitsministrile.
§ 24. Kulutuste hüvitamine
(1) Kogu liikmetele hüvitatakse vanglakomisjoni liikmete valimisega seonduvad põhjendatud sõidukulud.
(2) Avaldus ja dokumendid kulutuste hüvitamiseks esitatakse käesoleva määruse § 23 lõikes 2 nimetatud isikule üks kord poolaastas.
2. peatükk VANGLAKOMISJONI KOOSSEIS NING KOMISJONI LIIKMETE NIMETAMINE JA NENDE VOLITUSTE TÄHTAEG
§ 3. Vanglakomisjoni koosseis
(1) Vanglakomisjoni kuulub vähemalt viis liiget.
(2) Võimaluse korral nimetatakse vanglakomisjoni koosseisu üks selle kohaliku omavalitsuse volikogu liige, mille territooriumil vangla asub, üks vaimulik Eestis registreeritud kirikust või koguduste liidust ja sotsiaalse rehabilitatsiooniga tegeleva mittetulundusühingu liige.
[RTL 2007, 18, 280 - jõust. 26.02.2007]
(21) Vanglakomisjoni ei nimetata täidesaatva riigivõimu asutuste ametnikke ega kogu liikmeid.
(3) Vanglates, kus on naissoost kinnipeetavad ja vahistatud, peab vähemalt üks vanglakomisjoni liige olema naine. Naistevanglas peab vähemalt kaks viiendikku vanglakomisjoni liikmetest olema naised.
§ 4. Vanglakomisjoni liikme nimetamine
(1) Vanglakomisjoni liikmeks nimetatakse isiku kirjaliku taotluse alusel justiitsministri käskkirjaga.
(2) [Kehtetu - RT I, 29.04.2017, 1 - jõust. 02.05.2017]
§ 5. [Kehtetu - RTL 2008, 46, 636 - jõust. 09.06.2008, rakendatakse alates 01.06.2008]
§ 6. <!- END 5 -!> Vanglakomisjoni liikme volituste tähtaeg
(1) Vanglakomisjoni koosseis nimetatakse kohaliku omavalitsuse volikogu ametisoleku ajaks.
(2) Vanglakomisjoni liikme volitused algavad vanglakomisjoni koosseisu väljakuulutamise päeval ja kestavad kuni komisjoni uue koosseisu väljakuulutamise päevani.
(3) Isiku võib vanglakomisjoni liikmeks nimetada vanglakomisjoni kaheks järjestikuseks tegevusajaks.
§ 7. Vanglakomisjoni liikme volituste ennetähtaegne lõppemine
(1) Justiitsminister arvab vanglakomisjoni liikme komisjonist välja enne tema volituse tähtaja lõppemist ja nimetab tema asemele asendusliikme:
3) kui liige on vanglakomisjoni liikmena jätnud täitmata oma kohustusi;
4) kui liikme tegevus kahjustab vanglakomisjoni mainet;
6) kui liige asub teenistusse täidesaatva riigivõimu asutuse ametnikuna;
7) liikme esitanud organisatsiooni ettepanekul.
(11) Kui liige arvatakse vanglakomisjonist välja, esitab liikme esitanud organisatsioon võimalusel tema asemele uue liikme.
(12) Asendusliikme nimetamisel ei või üldjuhul suureneda organisatsiooni esindavate liikmete arv.
(2) Kuni isiku komisjonist väljaarvamiseni ja uue liikme nimetamiseni võib justiitsminister tema volitused peatada.
§ 8. Vanglakomisjoni liikmete nimede teatamine
Vangla juhtkond teeb vanglakomisjoni liikmete nimed kinnipeetavatele võimalikult kiiresti teatavaks ja selgitab õigust pöörduda avaldusega vanglakomisjoni poole.
3. peatükk VANGLAKOMISJONI ÜLESANDED JA ÕIGUSED
§ 9. Vanglakomisjoni ülesanded
(1) Vanglakomisjon kontrollib vanglas järgmiste toimingute õiguspärasust:
1) kinnipeetavate individuaalsete täitmiskavade koostamine ja muutmine;
2) kinnipeetavate isiklike toimikute pidamine ja neisse sissekannete tegemine;
3) kinnipeetavate vanglasisene paigutamine;
4) kinnipeetavate avaldusetele vastamise tähtaegadest kinnipidamine;
5) kinnipeetavate inimõiguste järgimine.
(2) Vanglakomisjon annab vangla direktorile tema taotlusel oma seisukoha järgmistes küsimustes:
1) kinnipeetava ümberpaigutamine avavanglasse või kinnise vangla avavangla osakonda või kinnisesse vanglasse;
2) kinnipeetava lubamine õppima väljaspool vanglat;
3) kinnipeetava lubamine tööle väljaspool vanglat.
(3) Peale lõigetes 1 ja 2 loetletud ülesannete lahendab vanglakomisjon ka kinnipeetavate suulisi ja kirjalikke avaldusi.
[RTL 2003, 41, 592 - jõust. 01.04.2003]
§ 10. Vanglakomisjoni õigused
Vanglakomisjonil on õigus:
1) kontrollida olukorda vangla ruumides ja territooriumil igal ajal;
2) nõuda vangla juhtkonnalt oma ülesannete täitmiseks vajalikke dokumente ja andmeid, välja arvatud need, mis käsitlevad kinnipeetava suhtes toimetatavat kriminaalmenetlust, kinnipeetava tervist, psühholoogilist seisundit ning andmeid, mis sisaldavad riigisaladust;
3) vangla direktori nõusolekul nõuda, et vanglateenistuja teeb vanglakomisjoni istungil vangla tööst ettekande;
4) komisjoni istungitel ja kontrollkäikudel kohtuda kinnipeetavaga, ilma et vanglaametnik pealt kuulab;
5) vangla direktori nõusolekul kutsuda vanglateenistuja osalema vanglakomisjoni istungitel.
§ 11. Vanglakomisjoni liikme volitamine
(1) Vanglakomisjon võib paragrahvis 10 nimetatud toimingu tegemiseks volitada ühe või mitu komisjoni liiget.
(2) Volitus antakse komisjoni otsusega.
(3) Liiget ei volitata vastu võtma soovitusi ja proteste. Need võetakse vastu komisjoni istungil ja vormistatakse vanglakomisjoni otsusega paragrahvis 20 sätestatud korras.
4. peatükk VANGLAKOMISJONI ESIMEES JA ASEESIMEES
§ 12. Vanglakomisjoni esimehe ja aseesimehe valimine
(1) Vanglakomisjoni liikmed valivad oma esimesel istungil endi seast vanglakomisjoni esimehe ja aseesimehe (edaspidi esimees ja aseesimees).
(2) Esimees määrab protokollija istungi alguses.
§ 13. Esimehe ülesanded
(1) Esimees:
1) juhib vanglakomisjoni tööd;
2) kutsub kokku vanglakomisjoni istungid;
3) valmistab ette vanglakomisjoni istungil arutatava materjali;
4) annab vangla direktorile nõusoleku vanglakomisjoni istungi kokkukutsumiseks;
5) määrab kindlaks vanglakomisjoni istungi päevakorra;
6) juhatab vanglakomisjoni istungeid;
7) annab vanglakomisjoni liikmetele tööülesandeid ja kontrollib nende täitmist;
8) korraldab vastuvõetud otsuste ja koostatud aruannete saatmise asjaomastele isikutele.
(2) Esimehe äraolekul täidab tema ülesandeid aseesimees.
(3) Esimees võib oma ülesandeid delegeerida vanglakomisjoni liikmetele.
§ 14. Vanglakomisjoni esimehe teavitamine
Vangla direktor teeb vanglakomisjoni esimehele viivitamata teatavaks:
1) surmajuhtumi vanglas;
2) kinnipeetava põgenemise või põgenemiskatse;
3) muu vanglas aset leidnud juhtumi, mis võib pälvida avalikkuse erilist tähelepanu.
§ 15. Vanglakomisjoni esimeeste nõupidamine
Justiitsministeerium korraldab vanglakomisjoni esimeeste nõupidamise vähemalt üks kord aastas.
5. peatükk VANGLAKOMISJONI TÖÖKORRALDUS JA OTSUSTE TEGEMINE
§ 16. Vanglakomisjoni töökorraldus
Oma ülesannete täitmiseks korraldab vanglakomisjon kontrollvaatlusi ja istungeid.
§ 17. Vanglakomisjoni kontrollvaatlused
(1) Vanglakomisjon võib teha kontrollvaatlusi vangla territooriumil.
(2) Kontrollvaatlus protokollitakse ja protokollile kirjutavad alla ka vaatlusel osalejad.
(3) Kontrollvaatluste tulemusi arutatakse vanglakomisjoni istungil.
§ 18. Vanglakomisjoni istung
(1) Oma istungil arutab vanglakomisjon vangla töösse puutuvaid küsimusi, teeb asjakohaseid otsuseid ning kinnitab protestid, soovitused ja aruanded.
(2) Vanglakomisjon on otsustusvõimeline, kui istungist võtab osa üle poole komisjoni liikmetest, nende hulgas komisjoni esimees või aseesimees.
(3) Vanglakomisjoni istungid toimuvad vajaduse järgi või vähemalt üks kord kuus.
(4) Kui komisjon arutab kinnipeetavaga seotud asja, siis kutsutakse üldjuhul istungile ka kinnipeetav.
(5) Vanglakomisjoni või selle esimehe soovil võib komisjoni istungile kaasata vanglaametniku või muu isiku.
§ 19. Vanglakomisjoni töö tulemuste fikseerimine
(1) Vanglakomisjon võtab vastu otsuseid, teeb vangla direktorile soovitusi ja edastab proteste, mis on esitatud vangla direktori tegevuse peale.
(2) Otsus, soovitus ja protest võetakse vastu istungil lihthäälteenamusega ja kantakse istungi protokolli, millele kirjutavad alla vanglakomisjoni esimees ja sekretär.
(3) Soovitus või protest saadetakse asjaomasele isikule.
(4) Häälte poolitumise korral on otsustav vanglakomisjoni esimehe hääl.
(5) Kinnipeetavat puudutavas küsimuses hääletatakse tema juuresolekuta ja hääletamistulemused protokollitakse vanglakomisjoni liikmete nimesid märkimata.
(1) [Kehtetu - RT I, 17.10.2013, 1 - jõust. 20.10.2013]
(2) Eelmise aasta töö kohta esitab vanglakomisjon iga aasta 1. veebruariks aruande Justiitsministeeriumile.
(21) Aruandes kajastatakse:
1) toimunud istungite arv;
2) kinnipeetavate esitatud avalduste arv ja teave nendega tegelemise kohta;
3) teemad, millega komisjon on pidanud tegelema;
4) teemad, millega komisjon on tegelenud omal algatusel;
5) muu teave, mida komisjon peab vajalikuks ära märkida.
(3) Vanglakomisjon on kohustatud oma tegevusest aru andma justiitsministrile tema nõudmisel.
(4) Vanglakomisjonil on õigus anda justiitsministrile omaalgatuslikult aru oma tegevusest ja vangla tööst.
§ 21. Vanglakomisjoni metoodiline juhendamine
Vanglakomisjoni juhendab Justiitsministeerium.
6. peatükk VANGLAKOMISJONI TEGEVUSE KULUD
§ 22. Vanglakomisjoni kulude hüvitamise alused
(1) Vanglakomisjoni liikmele hüvitatakse vanglasse sõidu ja alalisse töö- või elukohta tagasisõidu kulud.
(2) Vangla hüvitab vanglakomisjoni liikme sõidukulud ning katab muud vanglakomisjoni tegevusega seonduvad kulud.
(3) Avaldus ja dokumendid kulutuste hüvitamiseks esitatakse vanglale üks kord poolaastas.
§ 23. Liikme valimise erisused
Määruse jõustumise ajal tegutseva vanglakomisjoni liikme volitused jätkuvad kuni järgmise kohaliku omavalitsuse volikogu valimisteni, mil valitakse uus vanglakomisjon.


Volituste andmine teenuste osakonna ametnikele | Maksu- ja Tolliamet
Avaleht Kontaktid ja ametist Ameti struktuur, ülesanded, strateegia Ametnike volitused Volituste andmine teenuste osakonna ametnikele
Volituste andmine teenuste osakonna ametnikele
TERVIKTEKST seisuga 01.06.2019
Tallinn, 14.12.2018 nr 116-P
27.12.2018 kk nr 121-P
07.02.2019 kk nr 16-P
21.05.2019 kk nr 61-P
Rahandusministri 6. oktoobri 2008. a määruse nr 29 „Maksu- ja Tolliameti põhimäärus” § 29 lg 1 p 3 ja lg 2 ja 12. märtsi 2012. a käskkirja „Volituste andmine“ nr 44 alusel ning kooskõlas haldusmenetluse seaduse § 8 lõikega 2 ja maksukorralduse seaduse (MKS) § 46 lõikega 5:
Volitan teenuste osakonna juhatajat ja valdkonna juhti allkirjastama kõiki teenuste osakonna kaudu väljastatavaid haldusakte ning dokumente.
Volitan teenuste osakonna talituse juhatajaid allkirjastama kõiki talituses koostatud haldusakte ja dokumente, kui haldusaktist ei tulene teisiti.
Volitan Maksu- ja Tolliameti teenuste osakonna käesoleva käskkirja punktis 1–2 nimetamata ametnikke allkirjastama teenuste osakonna kaudu väljastatavaid haldusakte ning dokumente ja osalema toimingutes alljärgnevalt:
3.1. klienditoe juht, teenindusbüroode juht, e-büroo juht, infoliini juht, aruandlustiimi juht, piirkonna teenindusjuht, e-büroo teenusejuht, juhtivkonsultant ja peaspetsialist:
3.1.1. kirjaliku teabe andmine maksukorralduse seaduse (edaspidi: MKS) § 14 alusel;
3.1.2. tõend MKS § 18 lg 2 alusel;
3.1.3. tõend MKS § 202 alusel;
3.1.4. kirjavahetus maksukohustuslastega MKS § 25 alusel;
3.1.5. otsus MKS § 256 alusel;
3.1.6. otsus MKS § 257 alusel;
3.1.7. sunniraha hoiatus töötamise registreerimiseks MKS § 258 lg 1 alusel;
3.1.8. sunniraha tasumise korraldus töötamise registreerimata jätmise eest MKS § 258 lg 2 alusel;
3.1.9. avalike andmete väljastamine MKS § 27 alusel;
3.1.10. maksusaladust sisaldava teabe väljastamine MKS § 29 alusel;
3.1.11. maksusaladust sisaldava teabe väljastamine MKS § 30 alusel;
3.1.12. otsus MKS § 46 alusel;
3.1.13. otsus menetlustähtaja ennistamise või pikendamise kohta MKS § 50 alusel;
3.1.14. (kehtetu)
3.1.15. korraldus teabe nõudmiseks MKS § 60, § 61, § 62 ja § 63 alusel;
3.1.16. menetlustoimingud sellekohase korralduse alusel MKS § 60, § 61 ja § 62 alusel;
3.1.17. korraldus sunniraha tasumiseks MKS § 67 lg 2 alusel;
3.1.18. korraldus vaatlustoimingute läbiviimiseks MKS § 72 alusel;
3.1.19. korraldus ja teatis deklaratsiooni esitamiseks MKS § 85 lg 3 alusel;
3.1.20. maksuteade MKS § 88 alusel;
3.1.21. teade esinevatest puudustest deklaratsioonis ja puuduste kõrvaldamiseks tähtaja määramiseks MKS § 90 alusel;
3.1.22. sunniraha hoiatus deklaratsiooni ja selle paranduste esitamata jätmise eest MKS § 91 alusel;
3.1.23. sunniraha tasumise korraldus deklaratsiooni ja selle paranduste esitamata jätmise eest MKS § 91 alusel;
3.1.24. maksuotsus MKS § 92, § 93 ja § 95 alusel;
3.1.25. maksuotsuse muutmise ja kehtetuks tunnistamise otsus MKS § 101, § 102, § 103 alusel;
3.1.26. otsus tagastusnõude täitmise kohta summas kuni 640 000 eurot MKS § 106 alusel;
3.1.27. otsus tagastusnõude täitmise peatamiseks või pikendamiseks summas kuni 640 000 eurot MKS § 107 alusel;
3.1.28. otsus tagastatud tulumaksu tagasinõudmise kohta MKS § 107 lg 4 alusel;
3.1.29. otsus tagastusnõude rahuldamata jätmisest MKS § 107 lg 3 alusel;
3.1.30. intressinõue MKS § 115 lg 3 alusel;
3.1.31. kiri seoses intressi mittearvestamisega MKS § 119 alusel;
3.1.32. sundtäitmise hoiatus MKS § 129 alusel;
3.1.33. tõend kinnisasja omandamise kitsendamise seaduse (KAOKS) § 9 lg 3 alusel
3.1.34. otsus avansiliste maksete vähendamise kohta tulumaksuseaduse (edaspidi: TuMS) § 47 lg 4 ja lg 5 alusel;
3.1.35. otsus isiku registreerimise kohta maksukohustuslasena käibemaksuseaduse (edaspidi: KMS) § 20, 21 ja 43 alusel;
3.1.36. otsus maksukohustuslaste registreerimise kohta ühe maksukohustuslasena KMS § 26 alusel ja käibemaksugrupi kustutamise kohta KMS § 26 alusel;
3.1.37. kirjalik kinnitus KMS § 20 lg 9 alusel;
3.1.38. otsus isiku maksukohustuslasena registrist kustutamise kohta KMS § 22 ja § 23 alusel ning erikorra lõpetamise kohta KMS § 43 alusel;
3.1.39. otsus kalendrikuust pikema maksustamisperioodi kehtestamiseks KMS § 27 lg 4 alusel;
3.1.40. otsus sisendkäibemaksu osalise mahaarvamise kohta KMS § 32 lg 3 alusel;
3.1.41. otsus sisendkäibemaksu osalise mahaarvamise meetodi kohta KMS § 29 lg 4, § 33 lg 2 ja lg 4 alusel;
3.1.42. otsus KMS § 34 lg 2 alusel;
3.1.43. otsus kasutada reisiteenuse maksustatava väärtuse arvutamisel teenuse osutamisele eelnenud kalendriaasta keskmist marginaali KMS § 40 lg 5 alusel;
3.1.44. otsus summas kuni 640 000 eurot KMS § 39 alusel;
3.1.45. otsus aktsiisi tagastamiseks summas kuni 640 000 eurot alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse (edaspidi: ATKEAS) § 452 ja 453 alusel;
3.1.46. otsus tolliformaalsuste teostamiseks tolliteenusena teises kohas ja teisel ajal komisjoni määruse (EL) nr 952/2013 art 52 alusel;
3.1.47. eriprotseduuri kohaldamise tähtaja pikendamise otsus nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 art 251, 257 ja 259 alusel;
3.1.48. kaubaga tavaliste käitlemistoimingute teostamise või ladustamise kohast ajutise väljaviimise taotluste aktsepteerimine tolliseaduse (edaspidi: TS) § 52 alusel;
3.1.49. (kehtetu)
3.1.50. kirjavahetus teenuste osakonna tegevuse valdkonnas;
3.1.51. e-maksuameti/e-tolli lepingute sõlmimine;
3.1.52. tulumaksuseadusest, sotsiaalmaksuseadusest, kogumispensionide seadusest ja töötuskindlustuse seadusest tulenevate tõendite vormide kinnitamine rahandusministri 29.11.2010. a määruse nr 60 alusel;
3.1.53. ettekirjutus vedelkütuse seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete rikkumise lõpetamiseks vedelkütuse seaduse (edaspidi: VKS) § 20, § 22, § 24, § 25 alusel;
3.1.54. otsus haldusmenetluse seaduse § 65, § 66 alusel;
3.1.55. kontrolli lõpetamise teade MKS § 555 lg 4 ja HMS § 43 lg 2 alusel;
3.1.56. otsus haldusakti muutmise või kehtetuks tunnistamise kohta HMS § 68 lg 2, § 70 lg 1 ja MKS § 45, § 46 alusel;
3.1.57. ettekirjutus ja otsus MsüS § 36, § 43, § 68 alusel;
3.1.58. täitekorraldus sunniraha tasumiseks asendustäitmise ja sunniraha seaduse (edaspidi: ATSS) § 9 alusel;
3.1.59. otsus hasartmängude korraldamise tegevus- ja korraldusloa andmise ning tegevus-ja korraldusloa andmisest keeldumise kohta hasartmänguseaduse (edaspidi: HasMS) § 18, § 19, § 28 ja § 29 alusel;
3.1.60. otsus hasartmängu korraldamise tegevus- ja korraldusloa kehtetuks tunnistamise kohta HasMS § 21 ja § 31 alusel;
3.1.61. otsus tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja kandmise, mittekandmise või kustutamise kohta tulumaksuseaduse § 11 lg 9 alusel;
3.1.62. eelaresti taotlus MKS § 1361 alusel;
3.1.63. korraldus dokumentide ja asjade esitamiseks ning teabe andmiseks HasMS § 691 ja korrakaitseseaduse (edaspidi: KorS) § 30 alusel;
3.1.64. ettekirjutus HasMS § 13, § 56, § 561, § 70 alusel;
3.1.65. otsus mängureeglite muutmise kohta HasMS § 35 alusel;
3.1.66. otsus rahaliste vahendite tagastamise kohta HasMS § 561 lg 4 alusel;
3.1.67. otsus hasartmängude korraldamisele suunatud tegevuse edasiandmise kohta HasMS § 8 lg 2 alusel;
3.1.68. ettekirjutus korrarikkumise kõrvaldamiseks või ohu tõrjumiseks KorS § 28 lg 1 alusel.
3.2. konsultant:
3.2.1. kirjaliku teabe andmine MKS § 14 alusel;
3.2.2. tõend MKS § 18 lg 2 alusel;
3.2.3. tõend MKS § 202 alusel;
3.2.4. kirjavahetus maksukohustuslastega MKS § 25 alusel;
3.2.5. avalike andmete väljastamine MKS § 27 alusel;
3.2.6. maksusaldust sisaldava teabe väljastamine MKS § 29 alusel;
3.2.7. maksusaladust sisaldava teabe väljastamine MKS § 30 alusel;
3.2.8. (kehtetu)
3.2.9. korraldus teabe nõudmiseks MKS § 60, § 61, § 62 ja § 63 alusel;
3.2.10. menetlustoimingud sellekohase korralduse alusel MKS § 60, § 61 ja § 62 alusel;
3.2.11. korraldus ja teatis deklaratsiooni esitamiseks MKS § 85 lg 3 alusel;
3.2.12. korraldus sunniraha tasumiseks MKS § 67 lg 2 alusel;
3.2.13. maksuteade MKS § 88 alusel;
3.2.14. teade esinevatest puudustest deklaratsioonis ja puuduste kõrvaldamiseks tähtaja määramiseks MKS § 90 alusel;
3.2.15. sunniraha hoiatus deklaratsiooni ja selle paranduste esitamata jätmise eest MKS § 91 alusel;
3.2.16. sunniraha tasumise korraldus deklaratsiooni ja selle paranduste esitamata jätmise eest MKS § 91 alusel;
3.2.17. intressinõue MKS § 115 lg 3 alusel;
3.2.18. sundtäitmise hoiatus MKS § 129 alusel;
3.2.19. otsus isiku registreerimise kohta maksukohustuslasena käibemaksuseaduse (edaspidi: KMS) § 20, 21 ja 43 alusel;
3.2.20. otsus maksukohustuslaste registreerimise kohta ühe maksukohustuslasena KMS § 26 alusel ja käibemaksugrupi kustutamise kohta KMS § 26 alusel;
3.2.21. otsus isiku maksukohustuslasena registrist kustutamise kohta KMS § 22 ja § 23 alusel ning erikorra lõpetamise kohta KMS § 43 alusel;
3.2.22. otsus tolliformaalsuste teostamiseks tolliteenusena teises kohas ja teisel ajal komisjoni määruse (EL) nr 952/2013 art 52 alusel;
3.2.23. eriprotseduuri kohaldamise tähtaja pikendamise otsus nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 art 251, 257 ja 259 alusel;
3.2.24. (kehtetu)
3.2.25. kirjavahetus teenuste osakonna tegevuse valdkonnas;
3.2.26. e-maksuameti/e-tolli lepingute sõlmimine;
3.2.27. tulumaksuseadusest, sotsiaalmaksuseadusest, kogumispensionide seadusest ja töötuskindlustuse seadusest tulenevate tõendite vormide kinnitamine rahandusministri 29.11.2010. a määruse nr 60 alusel;
3.2.28. ettekirjutus vedelkütuse seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete rikkumise lõpetamiseks VKS § 20, § 22, § 24, § 25;
3.2.29. otsus MKS 256 alusel;
3.2.30. otsus MKS § 257 alusel;
3.2.31. sunniraha hoiatus töötamise registreerimiseks MKS § 258 lg 1 alusel;
3.2.32. sunniraha tasumise korraldus töötamise registreerimata jätmise eest MKS § 258 lg 2 alusel;
3.2.33. otsus avansiliste maksete vähendamise kohta TuMS § 47 lg 4 ja lg 5 alusel;
3.2.34. tõend kinnisasja omandamise kitsendamise seaduse (KAOKS) § 9 lg 3 alusel;
3.2.35. kontrolliakt MKS § 555 lg 3 alusel;
3.2.36. täitekorraldus sunniraha tasumiseks ATSS § 9 alusel;
3.2.37. kontrolliakt HasMS § 72 alusel;
3.2.38. korraldus dokumentide ja asjade esitamiseks ning teabe andmiseks HasMS § 691 ja KorS § 30 alusel;
3.2.39. ettekirjutus HasMS § 56 alusel;
3.2.40. protokoll KorS § 30 lg 2 ja lg 4, § 49, § 50, § 52 alusel;
3.2.41. otsus menetlustähtaja ennistamise või pikendamise kohta MKS § 50 alusel;
3.2.42. ettekirjutus korrarikkumise kõrvaldamiseks või ohu tõrjumiseks KorS § 28 lg 1 alusel;
3.2.43. ettekirjutus MsüS § 68 alusel.
3.5. arvestuse talituse arvestusspetsialist:
3.5.1 kirjavahetus arvestuse talituse tegevuse valdkonnas;
3.5.2 rahaliste vahendite riigituludesse kandmise ja mahakandmise aktide muutmise õiendid;
3.5.3 raamatupidamiskannete õiendid;
3.5.4 tollimaksu Euroopa Liidu traditsiooniliste omavahendite aruanded;
3.5.5 üldtagatissummade määramise aluseks oleva usalduskoefitsiendi, aktsiisi maksmise ja transiitveo tagatise protsendi suuruse määramise otsused;
3.5.6 deposiidina esitatud tagatise tagastamise ja ümberkandmise otsused;
3.5.7 aktsepteerima ja vabastama käendusdokumente;
3.5.8. diplomaatide ja suursaatkondade tagastusnõuete täitmise otsused ja nende muutmise otsused kuni 650 000 eurot.
3.6. võlamenetluse talituse juhtivspetsialist:
3.6.1 kirjavahetus võlamenetluse talituse tegevuse valdkonnas;
3.6.2 haldusaktid MKS § 113, 115 lg 3 ja 129–131 alusel;
3.6.3 rahvusvahelise sissenõudmisalase ametiabi osutamisega seotud dokumendid;
3.6.4 avaldused, taotlused, tagatiste nõudmine ja muud dokumendid ühinemis-, jagunemis-, likvideerimis-, pankroti- ja täitemenetluses ning nõudeavaldused käendajale;
3.6.5 pankrotihoiatus;
3.6.6 ajatamise otsus tähtajaga kuni 36 kuud;
3.6.7 avaldused, taotlused ja muud dokumendid väärtegude kohtuvälise menetleja lahendi või kohtulahendi täitmise kohtumenetluses;
3.6.8 deposiidina esitatud tagatise ümberkandmise otsused;
3.6.9 korraldus teabe nõudmiseks ja dokumentide esitamiseks MKS § 60–62 alusel;
3.6.10 otsus menetlustähtaja ennistamise või pikendamise kohta MKS § 50 alusel;
3.6.11 korraldus sunniraha tasumiseks MKS § 67 alusel;
3.6.12 korraldus vaatlustoimingute läbiviimiseks MKS § 72 alusel.
3.7. võlamenetluse talituse võlamenetleja:
3.7.1 kirjavahetus võlamenetluse talituse tegevuse valdkonnas;
3.7.2 haldusaktid MKS § 113, 115 lg 3 ja 129–131 alusel;
3.7.3 ajatamise otsus summas kuni 50 000 eurot ja tähtajaga kuni 36 kuud;
3.7.4 rahvusvahelise sissenõudmisalase ametiabi osutamisega seotud dokumendid;
3.7.5 avaldused, taotlused, tagatiste nõudmine ja muud dokumendid ühinemis-, jagunemis-, likvideerimis-, pankroti- ja täitemenetluses ning nõudeavaldused käendajale;
3.7.6 deposiidina esitatud tagatise ümberkandmise otsused;
3.7.7 korraldus teabe nõudmiseks ja dokumentide esitamiseks MKS § 60–62 alusel;
3.7.8 korraldus sunniraha tasumiseks MKS § 67 alusel;
3.7.9 korraldus vaatlustoimingute läbiviimiseks MKS § 72 alusel.
4. Tunnistan kehtetuks Maksu- ja Tolliameti peadirektori 30.01.2018 käskkirja nr 21-P „Volituste andmine teenuste osakonna ametnikele“.
5. Käesolevat käskkirja rakendatakse alates 01.01.2019. a.


Kohtute ning kohtu registri- ja kinnistusosakondade töökorraldust puudutavate justiitsministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Kohtute ning kohtu registri- ja kinnistusosakondade töökorraldust puudutavate justiitsministri määruste muutmine
RT I, 22.01.2020, 5
Vastu võetud 02.01.2020 nr 1
Määrus kehtestatakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 601 lõike 5, § 61, § 315 lõike 5, § 336 lõigete 3 ja 6, kriminaalmenetluse seadustiku § 1603 lõike 2 ja väärteomenetluse seadustiku § 51 lõike 2 alusel.
§ 1. Justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruses nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõikes 2 asendatakse arv „500” arvuga „20”;
2) paragrahvi 203 lõike 21 esimeses lauses asendatakse arv „500” arvuga „200”;
3) paragrahvi 203 lõike 22 punktis 2 asendatakse tekstiosa „PGN” tekstiosaga „PNG”;
4) paragrahvi 203 lõike 22 punkti 2 täiendatakse pärast tekstiosa „GIF (Graphics Interchange Format)” tekstiosaga „, DCR (Digital Court Recording), CSV (Comma Separated Values)”.
§ 2. Justiitsministri 8. veebruari 2018. a määruses nr 7 „Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 27 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kuni kõikides kohtuasjades digitaalse toimiku kohustuslikule pidamisele üleminekuni on digitaalse toimiku pidamine kohustuslik järgmistes asjades:
1)Tallinna Halduskohtus kõikides kohtuasjades, välja arvatud planeerimis- ja ehitusasjad, keskkonnaõiguse asjad, vangide ja muud korrakaitseasjad ning teenistussuhete asjad;
5) kriminaalkohtumenetluses kriminaalmenetluse seadustiku §-s 208 sätestatud Riigiprokuratuuri tegevuse peale esitatud kaebuse asjades.”.
§ 3. Justiitsministri 30. novembri 1998. a määruses nr 55 „Äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri, korteriühistute registri ning kommertspandiregistri elektrooniliste andmete väljastamise eest võetava tasu suuruse ja nende isikute loetelu, kellele väljastatakse äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri, korteriühistute registri ning kommertspandiregistri elektroonilisi andmeid tasuta, kinnitamine” tehakse järgmised muudatused:
1) lisa punkti 1 lõike 2 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikusse registrisse kantud asutusele, kes vajab andmeid õigusaktist või halduslepingust tulenevate ülesannete täitmiseks;”;
2) lisa punkti 1 lõike 2 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;
3) lisa punkti 1 lõike 2 punktis 8 asendatakse sõnad „§ 5 lõikes 1” sõnadega „§ 4 lõike 1 punktis 16”.
§ 4. Justiitsministri 30. juuni 2010. a määruse nr 24 „Kohtu kinnistusosakonna kodukord” § 2148 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Justiitsministri 19. detsembri 2012. a määruses nr 60 „Kohtu registriosakonna kodukord” tehakse järgmised muudatused:
1) preambulis asendatakse sõnad „§ 5111 teise lause” sõnadega „§ 5111 lõike 1”;
2) paragrahv 258 tunnistatakse kehtetuks.