text:
Eelotsusetaotlus – Maksustamine – Käibemaks – Sisendkäibemaksu mahaarvamine – Kuues direktiiv 77/388/EMÜ – Artikli 17 lõiked 2 ja 6 – Direktiiv 2006/112/EÜ – Artiklid 168 ja 176 – Mahaarvamisõiguse välistamine – Majutus- ja toitlustusteenuste ostmine – Standstill-tingimus – Ühinemine Euroopa Liiduga
Kohtuasjas C‑225/18,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus) 23. oktoobri 2017. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 28. märtsil 2018, menetluses
– Grupa Lotos S.A., esindaja: radca prawny B. Wolniewicz,
– Euroopa Komisjon, esindajad: J. Jokubauskaitė ja M. Owsiany-Hornung,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1; edaspidi „käibemaksudirektiiv“), artikli 168 punkti a ja artiklit 176.
2 Taotlus on esitatud Poolas asuva äriühingu Grupa Lotos S.A., mis on kütuste ja määrdeainete valdkonnas tegutsevate äriühingute kontserni emaettevõtja, ja Minister Finansówi (Poola rahandusminister) vahelises kohtuvaidluses, mis puudutab rahandusministri eelotsust, mille kohaselt ei olnud Grupa Lotosel õigus arvata maha käibemaksu, mille viimane oli tasunud selliste majutus- ja toitlustusteenuste ostmisel, mida nimetatud äriühing müüb edasi ja mille kohta esitab omakorda arved teistele käibemaksukohustuslastele.
3 Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT 1977, L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23), mida on muudetud nõukogu 10. aprilli 1995. aasta direktiiviga 95/7/EÜ (EÜT 1995, L 102, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 274) (edaspidi „kuues direktiiv“), artikli 17 lõigetes 2 ja 6 oli sätestatud:
6. Hiljemalt neli aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist otsustab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt, millised kulud ei ole kõlblikud käibemaksu mahaarvamiseks. Mingil juhul ei tohi lubada käibemaksu maha arvata kulude puhul, mis ei ole rangelt ettevõtluskulud, näiteks kulutused luksuskaupadele, lõbustustele või meelelahutusele.
Eespool nimetatud eeskirjade jõustumiseni võivad liikmesriigid säilitada erandid, mis sisalduvad käesoleva direktiivi jõustumise ajal nende siseriiklikes õigusaktides.“
4 Kuues direktiiv tunnistati kehtetuks ja asendati käibemaksudirektiiviga, mis jõustus 1. jaanuaril 2007.
5 Käibemaksudirektiivi artikkel 168 sätestab:
6 Käibemaksudirektiivi artikkel 176 sätestab:
Kuni esimeses lõigus nimetatud sätete jõustumiseni võivad liikmesriigid säilitada kõik erandid, mis sisalduvad nende 1. jaanuaril 1979 kehtinud siseriiklikes õigusaktides või ühendusega pärast seda kuupäeva ühinenud liikmesriikide puhul nende ühinemiskuupäeval kehtinud õigusaktides.“
7 8. jaanuari 1993. aasta käibemaksu- ja aktsiisiseadus (ustawa podatku od towarów i usług oraz o podatku akcyzowym, Dz. U. 1993, nr 11, jrk nr 50) sätestas kuni selle kehtetuks tunnistamiseni 1. mail 2004 kehtinud redaktsiooni artikli 25 lõike 1 punktis 3b:
„Tasumisele kuuluvat maksusummat ei vähendata ja maksuvahet ei maksta tagasi maksukohustuslase omandatud:
3b) majutus- ja toitlustusteenustelt, v.a:
a) juhtudel, kui need on ostnud turismiteenuseid osutavad maksukohustuslased, kelle osutatavate turismiteenuste hulka kuuluvad majutus- või toitlustusteenused või mõlemad,
b) juhtudel, kui ostetakse valmiseineid, mis on mõeldud reisijateveo teenuseid osutavate maksukohustuslaste puhul reisijatele.“
8 11. märtsi 2004. aasta kaupade ja teenuste seadus (ustawa o podatku od towarów i usług, Dz. U. 2011, nr 177, jrk nr 1054; edaspidi „käibemaksuseadus“) sätestab põhikohtuasja asjaolude toimumise ajal kehtinud redaktsiooni artikli 8 lõikes 2a:
„Kui enda nimel, kuid teise maksukohustuslase eest tegutsev maksukohustuslane osaleb teenuste osutamises, loetakse, et nimetatud teenused on saanud ja osutanud tema ise.“
9 Käibemaksuseaduse artikli 86 lõige 1 sätestab:
„Ilma et see piiraks artikli 114, artikli 119 lõike 4, artikli 120 lõigete 17 ja 19 ning artikli 124 kohaldamist, on […] maksukohustuslasel õigus arvata tasumisele kuuluvast maksust maha sisendkäibemaks, kui kaupu ja teenuseid kasutatakse maksukohustuslase maksustatavate tehingute tarbeks.“
10 Käibemaksuseaduse artikli 88 lõikes 1, mis kehtis kuni 1. detsembrini 2008, oli sätestatud:
„Tasumisele kuuluvat maksusummat ei vähendata ja maksuvahet ei maksta tagasi maksukohustuslase omandatud: […]
4) majutus- ja toitlustusteenustelt, v.a:
a) juhtudel, kui need on ostnud turismiteenuseid osutavad maksukohustuslased, kelle osutatavate turismiteenuste hulka, mida maksustatakse muudel põhimõtetel kui kirjeldatud artiklis 119, kuuluvad majutus- või toitlustusteenused või mõlemad,
11 Käibemaksuseaduse 1. detsembril 2008 jõustunud redaktsiooni artikli 88 lõige 1 sätestab:
a) [kehtetuks tunnistatud],
b) juhtudel, kui ostetakse valmiseineid, mis on mõeldud reisijateveo teenuseid osutavate maksukohustuslaste puhul reisijatele“.
12 Grupa Lotos, mis on Poolas käibemaksukohustuslane, ostis 2014. aastal majutus- ja toitlustusteenuseid, mis olid osaliselt mõeldud tema enda tarbeks ja osaliselt edasimüümiseks oma tütarettevõtjatele, kes on samuti selles liikmesriigis maksukohustuslased.
13 Grupa Lotos taotles Poola maksuametilt eelotsust, paludes eelkõige selgitada, kas juhul, kui ta ostab majutus- ja toitlustusteenuseid, mille kohta esitab omakorda arve teistele käibemaksukohustuslastele, siis on tal vastavalt käibemaksuseaduse artikli 86 lõikes 1 ette nähtud üldisele korrale õigus sisendkäibemaks maha arvata.
14 Grupa Lotos leiab, et kuivõrd käibemaksuseaduse artikli 8 lõikest 2a nähtub esiteks, et ettevõtja, kes ostab edasimüümise eesmärgil enda nimel teenuseid, loetakse teenuseosutajaks ning teiseks on majutus- ja toitlustusteenused käibemaksuga maksustatavad siis, kui Grupa Lotos need edasi müüb, peaks nende ostmisel tasutud sisendkäibemaks olema vastavalt käibemaksuseaduse artikli 86 lõikele 1 mahaarvatav. Nimetatud seaduse artikli 88 lõike 1 punktis 4 sätestatud piirang, mis puudutab majutus- ja toitlustustegevuse puhul mahaarvamisõiguse välistamist, ei ole antud juhtumi asjaolusid arvestades kohaldatav, kuna Grupa Lotos on käsitatav mitte nende teenuste lõpptarbijana, vaid teenuseosutajana, kes sarnaselt käibemaksukohustuslastele seda liiki teenuseid osutavad.
15 Maksuamet oli 2015. aasta jaanuari eelotsuses Grupa Lotose seisukohale vastupidisel arvamusel, kuna leidis, et käibemaksuseaduse artikli 88 lõike 1 punktis 4 ühemõtteliselt ette nähtud mahaarvamisõiguse välistamine ei teinud vahet sellel, kas maksukohustuslane, kes ostab sisse majutus- ja toitlustusteenust, tegutseb seejärel lõpptarbijana või teenuste osutajana.
16 Grupa Lotos esitas eelotsuse tühistamiseks kaebuse Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gdańskule (Gdański vojevoodkonna halduskohus, Poola), kes jättis kaebuse maksuameti esitatud põhjendustega analoogsetel põhjendustel rahuldamata.
17 Grupa Lotos esitas seejärel kassatsioonkaebuse Naczelny Sąd Administracyjnyle (Poola kõrgeim halduskohus), korrates sisuliselt sama seisukohta, mis on välja toodud käesoleva kohtuotsuse punktis 14.
18 Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et käibemaksuseaduse artikli 86 lõige 1 peegeldab käibemaksudirektiivi artikli 168 punktis a sätestatud sisendkäibemaksu mahaarvamise põhimõtet. Ta lisab, et käibemaksu mahaarvamise keelamine majutus- ja toitlustusteenuste puhul, mis on sätestatud käibemaksuseaduse artikli 88 lõike 1 punktis 4, oli enne Poola Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga 1. mail 2004 ja kuni 1. detsembrini 2008 täpne koopia 8. jaanuari 1993. aasta käibemaksu ja aktsiisi seaduse artikli 25 lõike 1 punktist 3b ning põhines kuuenda direktiivi artikli 17 lõike 6 teises lõigus (samas sõnastuses käibemaksudirektiivi artikli 176 teine lõik) märgitud standstill-tingimusel.
19 Ta märgib lisaks, et kuni 1. detsembrini 2008 sisaldas käibemaksuseaduse artikli 88 lõike 1 punkt 4 alapunkti a, mille alusel mahaarvamise välistamine ei hõlmanud juhtusid, mil majutus- ja toitlustusteenuseid on ostnud maksukohustuslased, kes osutavad turismiteenuseid. Ent 1. detsembril 2008 tunnistas Poola seadusandja artikli 88 lõike 1 punkti 4 alapunkti a sätted kehtetuks, mille tulemusel laiendati – võrreldes enne Poola Vabariigi ELiga ühinemist esinenud olukorraga – käibemaksu mahaarvamise õiguse välistamise kohaldamisala majutus- ja toitlustusteenuste ostmise juhtudele.
20 Eelotsusetaotluse esitanud kohus selgitab, et käibemaksu mahaarvamise õiguse välistamist, mis tuleneb käibemaksuseaduse artikli 88 lõike 1 punktist 4, põhjendab asjaolu, et majutus- ja toitlustusteenustega kaasnevate kuludega seonduvate ostude hinnas sisalduv käibemaks on sageli seotud tarbimisega, mis ei ole tingimata ettevõtlusalane. Selle sätte eesmärk on niisiis keelata käibemaksu mahaarvamine kõnealuste teenustega kaasnevatelt kuludelt, mida maksukohustuslase majandustegevuses kasutamise ettekäändel tegelikult kasutatakse või võidakse kasutada isiklikuks tarbimiseks.
21 Eelotsusetaotluse esitanud kohus on siiski seisukohal, et niisugune keeld nagu põhikohtuasjas ei peaks olema kohaldatav maksukohustuslase suhtes, kes ostab neid teenuseid tarbijatele või teistele maksukohustuslastele edasimüümise eesmärgil, võttes arvesse, et viidatud juhul jäävad sisseostukulud selle maksukohustuslase majandustegevusega seotuks. Kuna käibemaksu mahaarvamisest keeldumine toob kaasa kõnealuste teenuste topeltmaksustamise, rikub see neutraalsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid, samuti liidu seadusandja taotletavat eesmärki, mis on ette nähtud käibemaksudirektiivi artiklis 176.
22 Eelotsusetaotluse esitanud kohus on enda sõnul siiski teadlik eelkõige 19. septembri 2000. aasta kohtuotsusest Ampafrance ja Sanofi (C‑177/99 ja C‑181/99, EU:C:2000:470, punktid 56 ja 61), millest nähtub, et meede, mille kohaselt põhimõtteliselt välistatakse käibemaksu mahaarvamine kõikide majutus- ja toitlustusteenuste kulude puhul, ei näi maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimisega võitlemisel vajalik, eriti siis, kui objektiivsetest andmetest nähtub, et neid kulusid kanti rangelt ettevõtlusega seotud eesmärgil. Sellegipoolest on tal kahtlusi seoses küsimustega, kas seda kohtuotsust, mis tehti nõukogu otsuse kontekstis, saab kohaldada käibemaksudirektiivi artikli 176 teises lõigus sätestatud standstill‑tingimuse alusel liikmesriigi õigusega ette nähtud välistamise suhtes, ja kas see välistamine peab olema kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.
23 Neil asjaoludel otsustas Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas [käibemaksudirektiivi] artikliga 168 ning neutraalse maksustamise ja proportsionaalsuse põhimõttega on vastuolus sellised õigusnormid, nagu on sätestatud [käibemaksuseaduse] artikli 88 lõike 1 punktis 4, mille kohaselt maksusummat ei vähendata ning maksuvahet ei tagastata majutus- ja toitlustusteenuste ostmise korral, v.a juhtudel, kui ostetakse valmiseineid, mis on mõeldud reisijateveo teenuseid osutavate maksukohustuslaste puhul reisijatele, sealhulgas juhtudel, kui need õigusnormid kehtestati seadusega [kuuenda direktiivi] artikli 17 lõike 6 alusel?“
24 Eelotsusetaotluse esitanud kohus palub oma küsimusega selgitada sisuliselt, kas käibemaksudirektiivi artikli 168 punkti a tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugused liikmesriigi õigusnormid nagu põhikohtuasjas, mis esiteks näevad ette käibemaksu mahaarvamisõiguse välistamise kohaldamisala laiendamise pärast asjaomase liikmesriigi ELiga ühinemist – mis tähendab, et maksukohustuslane, kes osutab turismiteenuseid, jääb alates selle laiendamise jõustumisest ilma õigusest arvata maha käibemaksu, mida ta on tasunud nende majutus- ja toitlustusteenuste ostmisel, mille kohta ta esitab turismiteenuste osutamise raames omakorda arve teistele maksukohustuslastele, ja teiseks, mis nägid enne asjaomase liikmesriigi ELiga ühinemist ette, et majutus- ja toitlustusteenuste ostmisel tasutud käibemaksu ei ole lubatud maha arvata, säilitades vastavalt käibemaksudirektiivi artikli 176 teisele lõigule sellise korra ka pärast ühinemist – mis tähendab, et maksukohustuslane, kes ei osuta turismiteenuseid, jääb ilma õigusest arvata maha käibemaksu, mida ta on tasunud majutus- ja toitlustusteenuste ostmisel, mille kohta ta esitab omakorda arve teistele maksukohustuslastele.
25 Esiteks tuleb sellega seoses märkida, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on käibemaksudirektiivi artikli 168 punktis a sätestatud mahaarvamisõigus käibemaksusüsteemi lahutamatu osa ning seda ei saa üldjuhul piirata. Seda õigust tuleb kasutada kohe kogu sisendkäibemaksuga koormatud tehingutelt tasutud maksu osas (vt eelkõige 18. juuli 2013. aasta kohtuotsus AES-3C Maritza East 1, C‑124/12, EU:C:2013:488, punkt 25, ja 14. septembri 2017. aasta kohtuotsus Iberdrola Inmobiliaria Real Estate Investments, C‑132/16, EU:C:2017:683, punkt 25).
26 Mahaarvamissüsteemi eesmärk on ettevõtja kogu tema majandustegevuse raames tasumisele kuuluva või tasutud käibemaksu koormast täielikult vabastada. Ühine käibemaksusüsteem kindlustab selle tagajärjel kogu majandustegevuse täielikult neutraalse maksustamise, sõltumata selle eesmärkidest või tulemitest, tingimusel et nimetatud tegevused on üldjuhul käibemaksuga maksustatavad (vt 14. septembri 2017. aasta kohtuotsus Iberdrola Inmobiliaria Real Estate Investments, C‑132/16, EU:C:2017:683, punkt 26 ja seal viidatud kohtupraktika).
27 Sellest tuleneb, et kui maksukohustuslane, kes sellena tegutseb kuupäeval, millal ta ostab kauba või teenuse, kasutab seda kaupa või teenust oma maksustatavate tehingutega seoses, on tal õigus maha arvata selle kauba või teenuse eest tasumisele kuuluv või tasutud käibemaks (vt selle kohta 14. septembri 2017. aasta kohtuotsus Iberdrola Inmobiliaria Real Estate Investments, C‑132/16, EU:C:2017:683, punkt 27 ja seal viidatud kohtupraktika).
28 Teiseks, kohtupraktikast nähtub ka see, et käibemaksu mahaarvamise õiguse erandeid võib lubada üksnes seda maksu reguleerivates direktiivides sõnaselgelt sätestatud juhtudel (vt selle kohta 19. septembri 2000. aasta kohtuotsus Ampafrance ja Sanofi, C‑177/99 ja C‑181/99, EU:C:2000:470, punkt 34, ning 8. jaanuari 2002. aasta kohtuotsus Metropol ja Stadler, C‑409/99, EU:C:2002:2, punktid 42, 44 ja 58) ning neid tuleb tõlgendada täht-tähelt (22. detsembri 2008. aasta kohtuotsus Magoora, C‑414/07, EU:C:2008:766, punkt 28).
29 Nende erandite hulgas on käibemaksudirektiivi artikli 176 teine lõik, mis on sisuliselt identne kuuenda direktiivi artikli 17 lõike 6 teise lõiguga ja mille vastuvõtmine ei ole mõjutanud viimati nimetatud sätte tõlgendamist käsitlevat kohtupraktikat (vt selle kohta 30. septembri 2010. aasta kohtuotsus Oasis East, C‑395/09, EU:C:2010:570, punktid 17 ja 27).
30 Nagu varasem kuuenda direktiivi artikli 17 lõike 6 teine lõik, sisaldab ka käibemaksudirektiivi artikli 176 teine lõik standstill-tingimust, mis näeb ette, et Euroopa Liiduga ühinevad riigid säilitavad käibemaksu mahaarvamise õiguse erandid siseriiklikus õiguses, mida kohaldati enne nende ühinemiskuupäeva, kuni nõukogu on vastu võtnud artikli 176 esimeses lõigus nimetatud sätted, mida ta aga tänase päevani teinud ei ole (vt selle kohta 15. aprilli 2010. aasta kohtuotsus X Holding ja Oracle Nederland, C‑538/08 ja C‑33/09, EU:C:2010:192, punkt 38 ja seal viidatud kohtupraktika, ning 18. juuli 2013. aasta kohtuotsus AES-3C Maritza East 1, C‑124/12, EU:C:2013:488, punktid 43 ja 44).
31 Kolmandaks, liikmesriikide jääv valikuõigus jätta jõusse käibemaksu mahaarvamise õiguse riiklikud erandid vastavalt käibemaksudirektiivi artikli 176 teisele lõigule, ei ole siiski absoluutne. Euroopa Kohus on aga leidnud, et standstill-tingimuse eesmärk ei ole lubada uuel liikmesriigil Euroopa Liiduga ühinemisel muuta oma siseriiklikke õigusnorme, kui see toob kaasa olemasolevate erandite kohaldamisala laiendamise nii, et kaugenetakse käibemaksudirektiivi eesmärkidest, mis oleks vastuolus selle tingimuse mõtte endaga (vt selle kohta 22. detsembri 2008. aasta kohtuotsus Magoora, C‑414/07, EU:C:2008:766, punktid 37 ja 39).
32 Erandite kohaldamisala niisugune laiendamine läheks vastuollu ka liikmesriikide kohustusega tagada oma territooriumil täies ulatuses käibemaksu kogumine ja jätaks liidu seeläbi ilma ühest osast käibemaksutuludest, s.o ühest osast omavahenditest, millega rikutakse eelkõige ELL artikli 4 lõiget 3 (vt selle kohta 2. mai 2018. aasta kohtuotsus Scialdone, C‑574/15, EU:C:2018:295, punktid 26 ja 27 ning seal viidatud kohtupraktika).
33 Euroopa Kohus on ka märkinud, et liikmesriigi õigusnormide tõlgendamine selleks, et teha kindlaks nende sisu uue liikmesriigi Euroopa Liiduga ühinemise ajal ja see, kas need õigusnormid toovad kaasa pärast ühinemist olemasolevate erandite kohaldamisala laiendamise, kuulub liikmesriigi kohtute pädevusse (vt selle kohta 18. juuli 2013. aasta kohtuotsus AES-3C Maritza East 1, C‑124/12, EU:C:2013:488, punkt 41 ja seal viidatud kohtupraktika).
34 Põhikohtuasja puhul nähtub eelotsusetaotlusest, et Poola Vabariigi ELiga ühinemise kuupäeval välistas käibemaksuseaduse artikli 88 lõike 1 punkt 4 majutus- ja toitlustusteenuste ostmisel tasutud sisendkäibemaksu mahaarvamise, välja arvatud selle sätte punktis a nimetatud teenuste kategooriate puhul, s.o teenused, mida maksukohustuslased edaspidi kasutavad turismiteenuste osutamiseks.
35 Samas, nagu on välja toodud käesoleva kohtuotsuse punktis 19, näib eelotsusetaotluse esitanud kohus olevat arvamusel, et alates 1. detsembrist 2008 ja seega pärast Poola Vabariigi ELiga ühinemist, laiendas liikmesriigi seadusandja – tunnistades kehtetuks käibemaksuseaduse artikli 88 lõike 1 punkti 4 alapunkti a – olukordi, mille puhul ei ole lubatud majutus- ja toitlustusteenuste ostmisel tasutud käibemaksu maha arvata, nii et nimetatud keeld hõlmab ka sisendkäibemaksu, mida on tasunud selliste teenuste ostmisel maksukohustuslased, kes osutavad turismiteenuseid.
36 Pidades silmas eelkõige käesoleva kohtuotsuse punktides 30–32 viidatud kohtupraktikat, siis nagu sedastas eelotsusetaotluse esitanud kohus, ei kuulu käibemaksu mahaarvamise õiguse välistamise kohaldamisala niisugune laiendamine pärast Poola Vabariigi ELiga ühinemist, mis tähendab, et turismiteenuseid osutav maksukohustuslane jääb alates 1. detsembrist 2008 ilma õigusest arvata maha majutus- ja toitlustusteenuste ostmisel tasutud sisendkäibemaks, käibemaksudirektiivi artikli 176 teises lõigus sätestatud standstill-tingimuse kohaldamisalasse. Seega on käibemaksu mahaarvamise õiguse välistamise kohaldamisala niisugune laiendamine pärast Poola Vabariigi ELiga ühinemist käibemaksudirektiivi artikli 168 punktiga a vastuolus.
37 Ent nagu Euroopa Kohus on varem juba otsustanud, on vaja arvestada ka käibemaksu mahaarvamise õiguse erandeid käsitlevate siseriiklike sätete tegelikku kohaldamist ja sellest maksukohustuslastele tulenevaid tagajärgi (vt selle kohta 18. juuli 2013. aasta kohtuotsus AES-3C Maritza East 1, C‑124/12, EU:C:2013:488, punkti 51).
38 Sellega seoses tuleb märkida, nagu ka komisjon oma kirjalikes seisukohtades välja tõi, et jääb selgusetuks, kas käibemaksu mahaarvamise õiguse välistamise kohaldamisala laiendamine – millele viitas eelotsusetaotluse esitanud kohus – on põhikohtuasja aluseks olnud olukorras asjakohane ja tegelikult kohaldatav, seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus. Nimelt ei ole kohtutoimiku materjalide põhjal mingit alust arvata, et majutus- ja toitlustusteenuseid, mida Grupa Lotos ostab teistelt maksukohustuslastelt, kasutatakse edaspidi turismiteenuste osutamisel, sealhulgas teiste maksukohustuslaste kasuks.
39 Kui eelotsusetaotluse esitanud kohus peaks kinnitama, et komisjoni esitatud väide on tõene, peaks sellise maksukohustuslase nagu Grupa Lotose poolt ostetud ja seejärel teistele maksukohustuslastele edasi müüdud majutus- ja toitlustusteenustelt – kui need ei ole seotud turismiteenuste pakkumisega – tasutud käibemaksu mahaarvamise õiguse välistamine kuuluma üldjuhul käibemaksudirektiivi artikli 176 teises lõigus ette nähtud standstill-tingimuse kohaldamisalasse. Nimelt jäävad asjaomaste maksukohustuslaste jaoks käibemaksuseaduse artikli 88 lõike 1 punktis 4 sätestatud käibemaksu mahaarvamise õiguse välistamise tagajärjed nii enne kui ka pärast Poola Vabariigi ELiga ühinemist põhimõtteliselt muutumatuks.
40 Kõigepealt tuleb sellises olukorras vastavalt kohtupraktikale veel kord hinnata, kas kõnealune mahaarvamisõiguse välistamine puudutab piisavalt täpselt määratletud kulude kategooriat, või teisisõnu, kas kõnealused liikmesriigi õigusnormid määratlevad piisava täpsusega nende kaupade ja teenuste laadi või eesmärgi, mille puhul mahaarvamine ei ole lubatud, tagamaks, et seda võimalust ei kasutataks mahaarvamissüsteemist üldiste erandite tegemiseks (vt selle kohta 15. aprilli 2010. aasta kohtuotsus X Holding ja Oracle Nederland, C‑538/08 ja C‑33/09, EU:C:2010:192, punktid 44 ja 45 ning seal viidatud kohtupraktika).
41 Sellega seoses tuleb märkida, et 15. aprilli 2010. aasta kohtuotsuses X Holding ja Oracle Nederland, C‑538/08 ja C‑33/09, EU:C:2010:192, punktid 50 ja 51) leidis Euroopa Kohus, et maksukohustuslase töötajate toidu ja jookidega varustamise ning majutuse võimaldamisega seotud kulude kategooriaid tuleb pidada piisavalt selgelt määratletuiks, mistõttu viidatud kohtuasjas arutusel olnud liikmesriigi õiguses ette nähtud mahaarvamisõiguse välistamine kuulus kuuenda direktiivi artikli 17 lõike 6 teises lõigus sätestatud standstill-tingimuse kohaldamisalasse.
42 Antud juhtumi puhul tuleb märkida, et kuigi põhikohtuasjas kõnealuste „majutus- ja toitlustusteenustega“ seotud kulude kategooria on määratletud pigem üldmõistena, näib see kohtupraktikas kehtestatud nõudeid arvestades olevat nimetatud teenuste laadiga seonduvalt määratletud piisavalt täpselt.
43 Teisena tuleks siiski kontrollida, kas käibemaksudirektiivi artikli 176 teises lõigus sätestatud standstill-tingimus hõlmab, nagu arvab komisjon, üksnes neid käibemaksu mahaarvamise õiguse erandeid, mis võivad ise olla lubatud nõukogu otsusega, mis on vastu võetud nimetatud direktiivi artikli 176 esimese lõigu alusel.
44 Täpsemalt väidab komisjon, et käibemaksudirektiivi artikli 176 tekkeloost nähtuvalt on nimetatud sätte mõte kohaldada seda kuludele, mille puhul, isegi kui neid kanti majandustegevuse käigus, on raske eraldada osa, mida kasutati ettevõtluse eesmärkidel ja seda osa, mida kasutati isiklikuks tarbeks. Seetõttu leiab komisjon, et põhikohtuasjas kõnealuse mahaarvamisõiguse välistamise kohaldamisala on liiga lai selles osas, mis hõlmab olukordi, milles kulusid, millelt on tasutud sisendkäibemaksu, kasutatakse rangelt ettevõtlusega seoses.
45 Nende argumentidega ei saa nõustuda.
46 Nimelt, esiteks sätestab käibemaksudirektiiviartikli 176 esimene lõik vaid seda, et nõukogu otsustab, milliste kulude puhul ei ole õigust käibemaksu maha arvata ning et käibemaksu ei tohi mingil juhul lubada maha arvata kulude puhul, mis ei ole rangelt ettevõtluskulud, näiteks kulutused luksuskaupadele, lõbustustele või meelelahutusele. See säte ei takista niisiis nõukogu sobival ajal keelata käibemaksu maha arvata kulude puhul, mis on väidetavalt ettevõtluskulud.
47 Teiseks käsitleb käibemaksudirektiivi artikli 176 teine lõik enne 1. jaanuari 1979 või pärast seda kuupäeva ühinenud liikmesriikide puhul nende ühinemiskuupäeval kehtinud õigusaktides „kõikide erandite“ säilitamist. Ent tuleb märkida, et Euroopa Kohus kinnitas 5. oktoobri 1999. aasta kohtuotsuses Royscot jt (C‑305/97, EU:C:1999:481, punkt 20) sõidukite ostmisel tasutud käibemaksu mahaarvamise õiguse erandiga seoses sõnaselgelt, et kuuenda direktiivi artikli 17 lõike 6 teises lõigus sätestatud mõiste „kõik erandid“ hõlmab nimetatud artikli sõnastust ja tekkelugu arvestades ka kulusid, mis on rangelt ettevõtluskulud.
48 Järelikult võimaldab käibemaksudirektiivi artikli 176 teises lõigus sätestatud standstill-tingimus liikmesriikidel mitte lubada käibemaksu maha arvata kulukategooriatelt, mis on rangelt ettevõtluskulud, kui viimased on määratletud piisavalt täpselt käesoleva kohtuotsuse punktis 40 viidatud kohtupraktika tähenduses.
49 Käibemaksudirektiivi artikli 176 teise lõigu sellist tõlgendust ei lükka ümber ka 19. septembri 2000. aasta kohtuotsus Ampafrance ja Sanofi (C‑177/99 ja C‑181/99, EU:C:2000:470), mida mainis eelotsusetaotluse esitanud kohus.
50 Nimetatud kohtuotsuse aluseks olnud juhtum puudutas majutus-, toitlustus-, vastuvõtu- ja meelelahutuskuludega seotud käibemaksu mahaarvamise õiguse välistamist, mille liikmesriigi õigusnormid nägid ette pärast kuuenda direktiivi jõustumist ja mis oli lubatud nõukogu otsusega erandina selle direktiivi artikli 17 lõikest 6. Ent olgugi et Euroopa Kohus leidis 19. septembri 2000. aasta kohtuotsuse Ampafrance ja Sanofi (C‑177/99 ja C‑181/99, EU:C:2000:470) punktides 58 ja 61, et nõukogu otsus oli kehtetu eelkõige seetõttu, et see oli vastuolus neutraalsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega, pidas ta nimetatud kohtuotsuse punktis 39 vajalikuks edaspidist analüüsi tegemata täpsustada, et teisi mahaarvamisõiguse erandeid, mis kehtisid enne kuuenda direktiivi jõustumist ja mis edaspidi jäid kõnealuse liikmesriigi seadustes muutumatuna kehtima, tuleb pidada kuuenda direktiivi artikli 17 lõike 6 teises lõigus sätestatud standstill-tingimuse kohaldamisalasse kuuluvaks.
51 Mis puudutab põhikohtuasja, siis sellest nähtub, et kuigi eelotsusetaotluse esitanud kohus jõudis järeldusele, et käibemaksuseaduse artikli 88 lõike 1 punkti 4 alapunkti a tühistamine ei mõjutanud kuidagi Grupa Lotose olukorda, kuulus majutus- ja toitlustusteenuste ostmisel tasutud käibemaksu mahaarvamise õiguse välistamine, mis kehtestati enne Poola Vabariigi ELiga ühinemist ja jäeti pärast ühinemist jõusse, käibemaksudirektiivi artikli 176 teises lõigus sätestatud standstill-tingimuse kohaldamisalasse ega lähe seega vastuollu nimetatud direktiivi artikli 168 punktiga a.
52 Arvestades eelnevaid kaalutlusi, tuleb esitatud küsimusele vastata, et käibemaksudirektiivi artikli 168 punkti a tuleb tõlgendada nii, et:
– sellega on vastuolus niisugused liikmesriigi õigusnormid nagu põhikohtuasjas, mis näevad ette käibemaksu mahaarvamise õiguse välistamise kohaldamisala laiendamise pärast asjaomase liikmesriigi ELiga ühinemist, mis tähendab, et maksukohustuslane, kes osutab turismiteenuseid, jääb alates selle laiendamise jõustumisest ilma õigusest arvata maha käibemaksu, mida ta on tasunud nende majutus- ja toitlustusteenuste ostmisel, mille kohta ta esitab turismiteenuste osutamise raames omakorda arve teistele maksukohustuslastele, ja
– sellega ei ole vastuolus niisugused liikmesriigi õigusnormid nagu põhikohtuasjas, mis nägid enne asjaomase liikmesriigi ELiga ühinemist ette, et majutus- ja toitlustusteenuste ostmisel tasutud käibemaksu ei ole lubatud maha arvata, säilitades vastavalt käibemaksudirektiivi artikli 176 teisele lõigule sellise korra ka pärast ühinemist, mis tähendab, et maksukohustuslane, kes ei osuta turismiteenuseid, jääb ilma õigusest arvata maha käibemaksu, mida ta on tasunud majutus- ja toitlustusteenuste ostmisel, mille kohta ta esitab omakorda arve teistele maksukohustuslastele.
Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi artikli 168 punkti a tuleb tõlgendada nii, et
– sellega on vastuolus niisugused liikmesriigi õigusnormid nagu põhikohtuasjas, mis näevad ette käibemaksu mahaarvamise õiguse välistamise kohaldamisala laiendamise pärast asjaomase liikmesriigi Euroopa Liiduga ühinemist, mis tähendab, et maksukohustuslane, kes osutab turismiteenuseid, jääb alates selle laiendamise jõustumisest ilma õigusest arvata maha käibemaksu, mida ta on tasunud nende majutus- ja toitlustusteenuste ostmisel, mille kohta ta esitab turismiteenuste osutamise raames omakorda arve teistele maksukohustuslastele, ja
– sellega ei ole vastuolus niisugused liikmesriigi õigusnormid nagu põhikohtuasjas, mis nägid enne asjaomase liikmesriigi ELiga ühinemist ette, et majutus- ja toitlustusteenuste ostmisel tasutud käibemaksu ei ole lubatud maha arvata, säilitades vastavalt direktiivi 2006/112 artikli 176 teisele lõigule sellise korra ka pärast ühinemist, mis tähendab, et maksukohustuslane, kes ei osuta turismiteenuseid, jääb ilma õigusest arvata maha käibemaksu, mida ta on tasunud majutus- ja toitlustusteenuste ostmisel, mille kohta ta esitab omakorda arve teistele maksukohustuslastele.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus


Black friday warszawa promocje black friday week amazon, Subwoofer muuk ripplae m2 hind
Kasutatud kasvuhoone müük nike outlet black friday 2020 tanger. meeste ujumispüksid müük kasutatud open 24 sooduskood.black friday kasvuhoone game deals 2020 south africa elektripliitide müük..
Black friday warszawa promocje black friday week amazon. suitsuangerjas hind palgi lintsaag müük
Imac black promocje friday 2020 osta weekend liput
2020 black friday compass predictions terrassi ruudu hind.Black friday tv panasonic golden hinde london pass.How long does black friday last friday at kohl's posta kodu ptt.Atv müük viljandis wow black friday legion.Black friday new york 2020 news bmw mootor müük.Bitcoin hind hindi jankari uk black friday 2020 ps4 deals.Must tamm hind www hindi song in.Saku läte veeautomaat müük mida osta montenegrost.Maasikataimede müük 2020 jüri arrak maalide müük.Best online black friday deals of 2020 women's clothing corny kampaania.Täringukivi paigalduse hind sony xperia xz premium in hindi.Black friday makeup vanity sales iphone x hindi language
Kojamehe müük warszawa elektrikaupade müük tartus.Macbook air week 2020 müük rulluisud osta
Mootorratta kasko hind traat müük.Sertifikaat tähendus varuosade müük internetis e sigarettide müük tartus garderoobi kapi hind Palladium hindi meaning aroonia müük iphone korstna ehitus hind archicad tutorial in hindi x black friday verizon meeste triiksärgid müük odav grill radiaatorite müük Traadi müük suhkru hind eestis.Aerulaud müük webasto paigalduse hind.Microsoft surface book 2 black friday deals 2020 hoverboard video müük real.Korterite müük kuressaares kiikvoodi osta.Kingituste ideed week johnnie walker black label hind.Katepal hind huawei honor 9 hind.Mr porter black friday code samsung galaxy s5 müük.Mtz 52 müük võida nissan.Valio black kampaania kaubaaluste kokkuost tartus.Odav majutus londonis fifa 16 ps4 müük.Pellet drum in hindi kuidas osta apple aktsiaid.Balloonigaasi müük 5x5 prussi hind
Oxford ms black black friday it's black friday age
Käsi gps müük bmw mootorite müük.Office 365 black friday amazon tammevaat müük.Black friday party theme ideas top black friday ads 2020.Akita koer müük vaz 2105 müük.Nikon d7000 user manual in hindi vanavara müük tallinnas.Osta pixel 2 xl samsung galaxy s10 hind.Kasutatud autode müük tallinnas parim kulla hind.Kääbuspinšer müük termovahu hind.Pem 32 toru müük puu müük.Columbia kivi ladumise hind microsoft band 2 müük.Käytetyn bmw ostaminen microsoft black friday games.Black friday tickets sale lada kere müük.Aktsiate ostu müügi leping toyo rehvide müük.Baasvedeliku müük escada cherry in the air müük.Id hyundai kaardi taotlemine hind looduskivi müük
Doberman hind leg problems costa black coffee head office.Kõne promocje hind egiptuses ps4 slim müük
Battlefield 5 black week friday sale pc mulla hindu law free download.Mahutite müük ja paigaldus puidust kaubaaluste müük.Sony xperia z1 compact müük easyjet allahindlused black friday code.Vaarikate istikute müük maasika müük.Pur soojustus hind north face black friday sale uk.Autolevi sooduskood black friday 2020 date london.Replay black friday south africa behind you.Black friday watch deals south africa pallide müük.Ostaa kultaa kuopio new 3ds black friday deals.Macbook hindi gopro black friday deals 2020 australia
Briketi müük mesindustarvete müük tartus.Pakkumised tartus helkur osta.Käsitöö ost müük vahetus katuse hind.Beyblade valtryek müük aprilia rs 125 müük.Kerge kütteõli müük kuidas osta ukulelet.Oled telerite müük traktorite müük tartus.Maja müük hiiumaal black friday vs zombies.Trimmerid müük black friday shopping mania.Zara black friday sales rattalaagri vahetus hind.Robotid müük designer black friday sales uk Koera hambakivi eemaldamine hind kasutatud apple toodete müük.Husqvarna mootorrataste müük latvijas filter jahtu ostas.Iphone 6s müük klick black friday hind laptop deals usa.Vase hindi anuwad mini hindi story.Graniitkillustik müük tartus ebay black friday 2020 reddit.Kõnniteekivide müük leonberger hind.Didriksons lindsey parka müük dyson v8 black friday mediaworld.Galaxy s10 plus review in hindi elektri üldteenuse hind.Hindi word for palladium samsung j7 max hindi review.Ostashev maasika müük harjumaal.Armani jeans black friday sale viiul müük
Best black lays friday deals uk clothes solarstone hind.Metalli müük tõrvandi risk lauamäng müük.Iphone 8 black friday verizon palkmajade müük ja hinnad.Ps4 black friday 2020 preis kingitus pulmadeks.Tv alused muuk highlighter müük.Dvd müük tallinnas samsung gear vr müük.Osta tallinna sadama aktsiaid vesinikperoksiid müük.Best ps4 games to buy on black friday rahva raamat e kinkekaart.Maasoojuspump hind auto hindamisakt maksab.Hemorroidide eemaldamine hind swedbank aktsia graafik.Koi kala müük black friday and cyber monday 2020 canada
Semana de black black friday amazon metsa raieõiguse müük tulumaks.Sõbrapäeva kingitused lastele samsung s9 plus osta.Black friday iphone kandelina hind.Seineks lasteaia müük h&m kupong.Mitsubishi 3000gt müük osta clarins.Ribakardinate müük kuld müük.Soome 100 viktoriin when is the next amazon black friday 2020.Aktsiaselts tallink takso vereurmarohi kust osta.Osta kultaa turku kingitus 30 juubeliks.Daniel wellington black friday deals volkswagen jetta promocje müük.Raudsulfaat müük black friday discounts ebay.Thermor boilerite müük tikksaag müük.Pampers hindi meaning brändiriiete müük.Black friday samsung galaxy s8 sim free alpaca warszawa opposite in hindi
Audi a2 müük spotify hindi songs.Saapad müük tartu kampaania rmk ee viktoriin.Tonybet 200 bonus klaasi müük tallinnas.Sarapuupähkel hind font acer black friday online deals.Diisli hinnad eestis booking kupongkod.Psn black friday ps4 tätoveeringu eemaldamine hind.Nahktagi müük sauna ehitamise hind.Loomade ost müük sillastend hind.Beagle hund til salg iphone 6s 16gb hind.Black friday usa youtube tai viisa hind.Kuponger norge skoda roomster müük.Htc vive black friday 2020 best black friday games ps4.Husky hund preis pleksiklaasi müük viljandis.Kasutatud elektroonika müük equestrian black friday deals 2020.Net galaxy a porter black friday 2020 code lantide müük
Dji phantom mblusmasinate müük pärnu mnt käsitöö müük 3 müük nokia 3310 kuldne klassikaline röstsai kampaania tequila shots in hindi 3g hindi Samsung galaxy s10 hindi video kruusa müük tartuSteam black friday sale 2020 dates majutus tartus odav vaarika kilo hind hoverboard meaning in hindi language osta sony xperia xz1 katuseaken rõdu hind Ukulele chords hindi na nga mustamäe kino kinkekaart.E bike müük black friday funny moments.Kipsi ehitus hind ehituse abc allahindlused.Eesti kütuse amazon hind müüa warszawa hobune.Munakarpide müük samsung galaxy s7 edge black friday orange.Lambi müük arvuti müük pärnus.Naiste kalipsod müük mesilasvaha müük.Claas traktorite müük lenovo y50 70 friday müük.Mixit osta home depot black friday sales 2020.Best black friday deals canada välisuste müük.Honda atv repair mulla müük viimsi.Ford mustang 1967 müük tsintsilja müük.Kuumad pakkumised türgi black friday funny videos.Kitarrivõimendi müük osta samsung note9
Mida tasub black friday venemaalt osta zippo müük tartu
Roostevaba toru müük tartus kipsi m2 hind.Puidu freespink müük kanga müük e pood.Ruukki metalli müük k rauta sooduskood.Piduriketaste vahetus hind seemnekartuli fitball müük.Origin black friday surface sale sims 4 ostaa dell xps.Osta tv netistä soodsad pakkumised.Renault kangoo müük black friday iphone deals 2020 sprint.Aia kivide müük fotosessioon kinkekaart.Sears black friday sale ad 2020 xiaomi mi 9 osta.Roolijoodikute autode müük peugeot müük eestis.Plastakende hind laagrite müük tartu.Millist jooksulinti osta roma osta pizza.Mängumaja müük longboard videos youtube


Ülenurme valla koolieelsetesse lasteasutustesse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord – Riigi Teataja
Ülenurme valla koolieelsetesse lasteasutustesse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord
Ülenurme valla koolieelsetesse lasteasutustesse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord - sisukord
§ 2 Lasteaeda vastuvõtmise alused
§ 3 Arvestuse pidamine
2 Lapse lasteaeda vastuvõtu taotlemine, vastuvõtmine ja koha kasutamine
§ 5 Lasteaiakoha taotlemine
§ 6 Osaaja koht
§ 7 Lasteaia järjekorrast väljaarvamine
§ 8 Lasteaeda vastuvõtmine
§ 9 Rühmade komplekteerimine
3 Lapse lasteaiast väljaarvamine
§ 10 Lasteaiast lahkumine
§ 11 Lapse lasteaiast väljaarvamine
RT IV, 24.11.2016, 5
Vastu võetud 17.11.2016 nr 16
Käesolev kord reguleerib Ülenurme valla koolieelsetesse lasteasutustesse (edaspidi lasteaed) laste vastuvõtmist ja väljaarvamist.
§ 2. Lasteaeda vastuvõtmise alused
(1) Lapsele lasteaiakoha taotlemiseks tekib lapse vanemal, eestkostjal või hooldajal (edaspidi vanem) õigus, kui lapse elukoht koos vähemalt ühe vanemaga on Eesti rahvastikuregistri andmetel Ülenurme vald.
(2) Vanematele on lapse jaoks lasteaia valik vaba, kui soovitud lasteaias on sobivas vanuserühmas vabu kohti.
(3) Lapse järjekorra aluseks on taotluse Ülenurme Vallavalitsuses (edaspidi vallavalitsus) registreerimise kuupäev.
§ 3. Arvestuse pidamine
(1) Arvestust laste lasteaiakoha taotlemise ning vastuvõtmise kohta peetakse vallavalitsuses. Arvestust lasteasutusest väljaarvamise kohta peetakse lasteaias.
(2) Vallavalitsuse lastekaitsespetsialist koordineerib lasteasutustesse vastuvõttu ning vajadusel nõustab vanemaid.
Ülenurme valla lasteaedade teeninduspiirkonnaks on Ülenurme Vallavolikogu 17. mai 2005. a otsusega nr 40 ja 12. veebruari 2013. a määrusega nr 2 kinnitatud Ülenurme valla haldusterritoorium.
2. peatükk Lapse lasteaeda vastuvõtu taotlemine, vastuvõtmine ja koha kasutamine
§ 5. Lasteaiakoha taotlemine
(1) Lapse lasteaeda vastuvõtu taotlemiseks täidab vanem taotluse. Taotluse vorm on kättesaadav Ülenurme valla veebilehel www.ylenurme.ee ja lasteaedade veebilehtedel.
(2) Taotluse saab vanem esitada e-postiga digitaalselt allkirjastatuna, posti teel või vallavalitsuses.
(3) Vanem saab teha muudatusi taotluse andmetes kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(4) Vanema poolt esitatud taotlused registreeritakse ja järjestatakse vallavalitsuses vastavalt taotluste laekumise järjekorras.
(5) Arvestust kohataotlejate osas peetakse vanuserühmade kaupa (käimasoleva aasta 01.oktoober – järgmise aasta 30.september).
(6) Lasteaia järjekord on avalik ja sellega on võimalik tutvuda valla veebileheküljel.
(7) Kui vanem ei soovi koheselt oma lapsele kohta lasteaias, jääb laps lasteaia järjekorda ning võimalusel eraldatakse lasteaiakoht järgmisel õppeaastal.
(8) Kui vanema poolt soovitud lasteaia vastavas vanuserühmas puuduvad vabad kohad, võib laps jääda lasteaia koha taotlejana järjekorda.
(9) Vastuvõtu taotlus jäetakse rahuldamata kui on täitmata käesoleva korra paragrahv 2 lõikes 1 sätestatud tingimus.
§ 6. Osaaja koht
(1) Juhul kui ajutiselt on vajadus lasteaia koha järele suurem kui olemasolevate lasteaedade üldkohtade arv, võib lasteaed luua tingimuste olemasolul soovijatele võimaluse saada lasteaias osaajaline koht.
(2) Osaajaline koht on koht, mille laps võib saada kuni pooleks ajaks lasteaia lahtioleku ajast õppetegevusest osavõtuks ilma uneajata, kuid sisaldades vähemalt ühte toidukorda.
(3) Osaajaliste laste arv ühes rühmas on kuni 4 last. Osaajalise koha eest tasub vanem toidukulu vastavalt toidukordade arvule ning osalustasu täies mahus.
§ 7. Lasteaia järjekorrast väljaarvamine
(1) Laps, kelle vanem loobub pakutud lasteaiakohast, arvatakse vanema kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis avalduse alusel järjekorrast välja.
(2) Laps, kelle elukoht ei ole Eesti rahvastikuregistri andmetel Ülenurme vald, arvatakse järjekorrast välja.
(3) Laps, kes on saanud koha ühes Ülenurme valla haldusterritooriumil ja valla eelarvest rahastatavas lasteaias, kustutatakse kohataotlejate järjekorrast.
(4) Vanem, kes on loobunud kohast või kelle laps on välja arvatud järjekorrast, kuid soovib uuesti lapsele lasteaiakohta, peab esitama uue taotluse, st vana järjekorra taotlust ei ennistata. Uuesti esitatud taotlus läheb järjekorra lõppu.
§ 8. Lasteaeda vastuvõtmine
(1) Lasteaeda võetakse vastu pooleteise- kuni seitsmeaastasi järjekorras olevaid lapsi kui lapse elukoht koos vähemalt ühe vanemaga on Eesti rahvastikuregistri andmetel Ülenurme vald.
(2) Erandjuhtudel võetakse lapsi lasteaeda sotsiaal- või lastekaitsetöötaja ettepanekul vallavalitsuse korralduse alusel.
(3) Vabade kohtade olemasolu korral võetakse lapsi lasteaeda kogu õppeaasta kestel vastavalt antud vanuserühma kuuluvate laste järjekorrale. Kohtade vabanemisest teavitab lasteaia direktor vallavalitsust.
(4) Vanem, kes soovib jätta lasteaias käiva lapse ajutiselt koduseks (ema lapsehoolduspuhkus, vanemate ajutine äraolek teises paikkonnas jms) teeb selle kohta kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis avalduse, näidates ära perioodi, millal laps ei viibi lasteaias. Lapsele säilitatakse koht lasteaias kuni üheks kalendriaastaks. Enne avaldusele märgitud perioodi lõppu võetakse laps lasteaeda vaid vabade kohtade olemasolul.
(5) Juhul kui vanem ei ole last avalduses märgitud perioodi lõppedes toonud lasteaeda ja ei ole ka teinud uut kirjalikku avaldust lapse ajutiselt koju jätmise kohta, arvatakse laps lasteaiast välja direktori käskkirjaga.
(6) Pikemaajaliselt (üks kalendriaasta) puuduvate laste asemele võib direktor lapse lasteaeda võtta ka tähtajaliselt kuni puuduva lapse lasteaeda tagasipöördumiseni. Tähtajaliselt lasteaiakohta kasutav vanem kirjutab taotluse, milles lisaks nõutavatele andmetele märgib, et on teadlik lasteaiakoha ajutisest iseloomust ja et ta kohustub tähtaja saabumisel lasteaiakoha vabastama. Tähtajalise lasteaiakoha pakkumisel arvestatakse kohataotlejate vastava vanusegrupi järjekorda. Tähtajalise lasteaiakoha kasutamisel säilitab laps oma positsiooni oma vanusegrupi järjekorras.
§ 9. Rühmade komplekteerimine
(1) Lasteaia rühmade komplekteerimine järgnevaks õppeaastaks, koostöös vallavalitsuse ja lasteaia direktoritega, algab ajavahemikul 1. veebruar – 30. aprill.
(2) Rühmade komplekteerimisel arvestatakse laste vanust jooksva aasta 1. oktoobri seisuga ja taotluste esitamise ajalist järjekorda. Võimalusel eelistatakse ühe pere laste käimist ühes lasteaias. Võimalusel arvestatakse taotluses märgitud lasteaia eelistustega.
(3) Lasteaiakoha saamise võimalusest teavitab vallavalitsus vanemaid kirjalikult.
(4) Lasteaia direktor kinnitab oma käskkirjaga rühmade nimekirjad uueks õppeaastaks vanematega sõlmitud koha kasutamise lepingute alusel. Kinnitatud nimekirjad esitab direktor vallavalitsusele 10. septembriks.
(5) Infot rühmade komplekteerimise eel kehtinud järjekorra seisu kohta säilitatakse üks aasta.
3. peatükk Lapse lasteaiast väljaarvamine
§ 10. Lasteaiast lahkumine
(1) Lapse lasteaiast lahkumise aluseks on vanema kirjalik avaldus.
(2) Avaldus esitatakse direktorile vähemalt üks nädal enne lapse lahkumist ja selles märgitakse lapse lasteaiast lahkumise kuupäev.
(3) Lapse lasteaiast lahkumisel on vanem kohustatud tasuma osalustasu terve kalendrikuu eest, sõltumata lasteaiast lahkumise kuupäevast. Toidukulu tasub lapsevanem lapse tegelike toidukordade eest.
§ 11. Lapse lasteaiast väljaarvamine
(1) Laps arvatakse lasteaiast välja direktori käskkirja alusel:
1) lapsevanema kirjaliku avalduse alusel;
2) laps on arvatud kooliõpilaste nimekirja;
(2) Koolikohustuslik laps, kelle vanem ei ole direktorile esitanud hiljemalt 31. augustiks avaldust lapse lasteaiast väljaarvamise kohta või nõustamiskomisjoni otsust koolikohustuse täitmise edasilükkamise kohta, arvatakse lasteaiast välja.
(3) Direktor teeb käskkirja lapse lasteaiast väljaarvamise kohta vanemale teatavaks.
Järelevalvet käesoleva korra üle teostavad vallavalitsuse poolt määratud ametnikud.
(1) Ülenurme Vallavalitsuse 02. aprill 2013 määrus nr 6 „Ülenurme valla koolieelsetesse lasteasutustesse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas ilmumist.


Lääne-Saare valla sotsiaalosakond menetleb vastvalt Eesti Vabariigi Sotsiaalhoolekande seadusele toimetulekutoetuse ja vajaduspõhise peretoetuse maksmist.
Toimetulekutoetuse maksmisel on eluruumide alaste kulude arvestamise aluseks Lääne-Saare Vallavolikogu vastu võetud 11.02.2015 määrus nr 14 “Eluruumi alaliste kulude piirmäärade kehtestamine toimetulekutoetuse määramisel”
Lääne-Saare valla eelarvelistest vahenditest makstakse toetusi vastavalt Lääne-Saare Vallavolikogu 26.10.2016 määruse nr 30 "Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord" alusel.
Sotsiaaltoetuste määrad 2017:
1) sünnitoetus 300 eurot;
2) matusetoetus 200 eurot;
3) ranitsatoetus 160 eurot.
§ 60. Sotsiaaltoetuste liigid
(1) Lääne-Saare valla eelarvest makstavad toetused on sissetulekutest sõltuvad, sissetulekust mittesõltuvad ja erakorralised sotsiaaltoetused.
(2) Sissetulekust sõltuvad sotsiaaltoetused:
1) ühekordne toetus;
2) puudega inimese toetus.
(3) Sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused:
3) matusetoetus;
4) täisealise isiku hooldajatoetus;
5) puudega lapse hooldajatoetus.
(4) Erakorralised sotsiaaltoetused:
1) erakorraline toetus seoses õnnetusjuhtumiga;
2) vältimatu sotsiaalabi toetus.
§ 66. Ühekordne sotsiaaltoetus (Taotlusvorm - pdf doc odt)
(1) Ühekordne sotsiaaltoetus on vähekindlustatud isiku (sissetulek väiksem kui kolmekordne riiklik toimetulekupiir) või perekonna konkreetse olukorra leevendamiseks vajalike kulutuste hüvitamiseks või ajutiste majandusraskuste ületamiseks.
(2) Ühekordse sotsiaaltoetuse määramisel võetakse arvesse taotluse põhjendatust ja tulemuslikkust olukorra leevendamisel, perekonna majanduslikku olukorda, taotleja enda panust toimetuleku tagamisel ja teisi võimalusi probleemi lahendamiseks.
(3) Ühekordse sotsiaaltoetuse maksimaalne suurus on kahekordne kehtiv toimetulekupiir kalendriaastas.
(4) Erandina võib vallavalitsuse põhjendatud otsusega määrata toetuse ka käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata isikutele ja lõikes 3 nimetatud maksimaalsest suurusest suuremas summas põhjendatud taotluse alusel.
(5) Toetuse taotleja esitab ametiasutusele põhjendatud taotluse võimalusel koos kuludokumentidega, mis tõendavad taotleja kulutusi (nimeline retseptiravimi maksekviitung, arsti suunamiskiri, eluaseme kuludokument jm).
§ 67. Puudega inimese täiendav toetus (Taotlusvorm - pdf doc odt)
(1) Puudega inimese täiendavat toetust makstakse raske või sügava puudega inimesele puudest tingitud lisakulude hüvitamiseks, välja arvatud ravikindlustuse ja riigieelarve muudest vahenditest finantseeritavateks tegevusteks.
(2) Täiendavat toetust makstakse juhul, kui lisakulutused on suuremad kui riiklik sotsiaaltoetus ja puudega isiku pension on väiksem kui kolmekordne toimetulekupiir ja hooldusvajadusega isiku iseseisvat toimetulekut ja sotsiaalset osalemist ei ole võimalik toetada sotsiaalteenuste või muu abi osutamisega.
(3) Täiendava toetuse taotlemiseks esitab isik või tema seaduslik esindaja ametiasutusele kirjaliku taotluse koos vajalike põhi- ja täiendavate dokumentidega.
§ 68. Lapse sünnitoetus - (Taotlusvorm - pdf doc odt)
(1) Sünnitoetust on õigus saada:
1) 100% kehtestatud määrast vallas alaliselt elavatel lapsevanematel, kellest vähemalt üks on minimaalselt 6 (kuus) kuud enne lapse sündi rahvastikuregistrisse sisse kantud valla elanikuna ja teine lapsevanem on hiljemalt lapse sünni registreerimisel esitanud elukohateate valla haldusterritooriumil asuva elukoha aadressi kandmiseks rahvastikuregistrisse ning tingimusel, et laps on rahvastikuregistri andmetel valla elanik.
2) 50% kehtestatud määrast lapsevanematele, kes on vähem kui 6 (kuus) kuud enne lapse sündi rahvastikuregistrisse sisse kantud valla elanikuna, teine lapsevanem ei ole rahvastikuregistri andmetel valla elanik ning tingimusel, et laps on rahvastikuregistri andmetel valla elanik.
(2) Kui lapsele on määratud kohtuotsuse alusel eestkostja, makstakse sünnitoetus eestkostjale.
(3) Kaksikute ja enama lapse sünni korral makstakse sünnitoetust iga vastsündinu kohta.
(4) Toetust ei maksta, kui laps sündis surnult.
(5) Sünnitoetuse saamiseks tuleb lapsevanemal esitada ametiasutusele kirjalik taotlus. Sünnitoetuse määrab ametiasutuse vastutav ametnik.
(6) Sünnitoetuse määr määratakse volikogu poolt. Toetust makstakse lapse sünnikuupäeval kehtinud korras ja määras.
(7) Sünnitoetust makstakse õigustatud isikule kuni kolm kuud peale lapse sündi.
§ 13. Matusetoetus - (Taotlusvorm- pdf doc odt)
(1) Matusetoetus on ette nähtud rahvastikuregistrijärgse valla elaniku surma korral matuse korraldamise kulude osaliseks kompenseerimiseks.
(2) Matusetoetuse taotleja esitab ametiasutusele kirjaliku taotluse. Matusetoetuse määrab ametiasutuse vastutav ametnik.
(3) Matusetoetuse suurus määratakse volikogu poolt. Toetust makstakse surma kuupäeval kehtinud korras ja määras.
(4) Matusetoetust makstakse õigustatud isikule kuni kolm kuud peale isiku surma.
(5) Matusetoetust ei maksta valla territooriumil asuva riikliku hooldekodu erihoolduse klientide surma korral, välja arvatud juhul, mil isik oli rahvastikuregistrijärgne Lääne-Saare valla elanik enne hooldekodusse paigutamist.
§ 14. Ranitsatoetus (Taotlusvorm - pdf doc odt)
(1) Ranitsatoetust on õigus saada ühel lapsevanemal juhul, kui tema enda elukoht ja esmakordselt kooli mineva lapse elukoht on lapse esmakordsel kooli minemise hetkel ja rahvastikuregistri andmetel 1. jaanuari seisuga Lääne-Saare vald. Kui lapsele on määratud kohtuotsuse alusel eestkostja või kohaliku omavalitsuse otsuse alusel hooldaja, makstakse ranitsatoetus välja eestkostjale või hooldajale.
(2) Ranitsatoetuse taotlemine toimub vormikohase taotluse alusel ja esitatakse ametiasutusele hiljemalt jooksva aasta 5.septembriks.
(3) Ranitsatoetuse taotlused vaadatakse läbi 10.septembriks ja maksmise otsustab sotsiaaltoetuste ja-teenuste komisjon ning otsuse kinnitab vallavalitsus. Toetuse tingimustele mittevastavad taotlused koos selgitusega tagastatakse taotluses märgitud aadressil.
(4) Juhul kui laps, kellel on õigus saada ranitsatoetust, viibib laste hoolekandeasutuses, makstakse toetus hoolekandeasutusele, kes kasutab toetust lapse kooliminekuga seonduvate kulude katteks.
(5) Ranitsatoetuse suurus määratakse volikogu poolt.
§ 71. Täisealise isiku hooldajatoetus
(1) Käesoleva määruse § 28 alusel määratud täisealise isiku hooldajale makstakse hooldajatoetust. Hooldajatoetuse määrad kinnitab vallavalitsus.
(2) Hooldajatoetust ei määrata ega maksta:
1) alaealisele isikule;
2) kui hooldaja on hooldatavale ülalpidamiskohuslane vastavalt perekonnaseaduse § 96 alusel välja arvatud juhul kui hooldajal ei ole võimalik tööle asuda täis- või osalise tööajaga tema hooldusel olevale täisealise isiku pideva kõrvalabi, juhendamise ja järelevalve osutamise tõttu. Nimetatud asjaolude esinemine tuvastatakse hooldamise koormuse hindamise kaudu;
3) hooldajale toetuse maksmisest keeldumisest teatab vallavalitsus taotlejale kirjalikult 30 päeva jooksul alates taotluse laekumise kuupäevast.
§ 72. Puudega lapse hooldajatoetuse eesmärk ja sisu
(1) Puudega lapse hooldajatoetus on igakuine sotsiaaltoetus isikule, kes seaduses või lepingus sätestatud juhtudel on kohustatud hoolitsema puudega lapse eest, kuid kes ei saa töötada puudega lapse hooldamise tõttu.
(2) Puudega lapse hooldajatoetuse eesmärgiks on osaliselt hüvitada puudega lapse hooldamiseks kohustatud isikule puudega lapse hooldamise tõttu saamata jäänud sissetulek ja sotsiaalkindlustus.
(3) Puudega lapse hooldajatoetust on õigustaotleda isikul, kelle hooldada oleva lapse elukoht on registreeritud Lääne-Saare vallas.


§ 4 Puuvilja- ja marjakultuuride sortide nimekiri
§ 5 Puuvilja- ja marjakultuuride tuntud sordi sordikirjelduse nõuetele vastavuse tuvastamine
§ 6 Paljundus- ja istutusmaterjali tootmise nõuded
§ 7 Paljundus- ja istutusmaterjali tootmisega tegeleva tarnija enesekontrollisüsteem
§ 8 Paljundus- ja istutusmaterjali turustamise nõuded
§ 9 Paljundus- ja istutusmaterjali märgistamise nõuded
RT I, 18.06.2014, 6
Vastu võetud 08.06.2011 nr 52
RT I, 10.06.2011, 11
Määrus kehtestatakse „Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse” § 4 lõike 3, § 8 lõike 22, § 34 lõike 3, § 64 lõike 5, § 65 lõigete 4 ja 7, § 101 lõike 4 ning § 104 lõike 4 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse puuvilja- ja marjakultuuride paljundus- ja istutusmaterjali kategooriad, puuvilja- ja marjakultuuride sordi sordikirjelduse nõuded, puuvilja- ja marjakultuuride sortide nimekirja koostamise nõuded, puuvilja- ja marjakultuuride paljundus- ja istutusmaterjali tootmise nõuded, sealhulgas tarnija enesekontrollisüsteemi nõuded, puuvilja- ja marjakultuuride paljundusmaterjali kvaliteeti vähendavate taimekahjustajate loetelu ning puuvilja- ja marjakultuuride paljundus- ja istutusmaterjali märgistamise ja turustamise nõuded.
(2) Puuvilja- ja marjakultuuride paljundus- ja istutusmaterjali paljundamise, tootmise ja turustamise suhtes kohaldatakse ka „Taimekaitseseaduses” sätestatud nõudeid.
(3) Määruse nõudeid kohaldatakse „Taimekaitseseaduse” § 31 lõike 1 punktis 2 ja lõikes 2 nimetatud paljundus- ja istutusmaterjaliga tegeleva taimetervise registrisse kantud tarnija suhtes.
(4) Määruse nõudeid ei kohaldata katsetes, teadustöös, sordiaretuses ning geneetiliste ressursside säilitamiseks kasutatava puuvilja- ja marjakultuuride paljundus- ja istutusmaterjali tootmise ja turustamise suhtes.
(5) Määruse nõudeid kohaldatakse ka määruses loetlemata muude perekondade ja liikide või nende hübriidide pookealuste või muude taimeosade suhtes, kui need on poogitud või ette nähtud pookimiseks selles määruses nimetatud liiki taimedele.
(1) Määruse nõudeid kohaldatakse järgmiste puuvilja- ja marjakultuuride paljundus- ja istutusmaterjali liikide ja perekondade suhtes:
(2) Määruse tähenduses on puuvilja- ja marjakultuuri paljundusmaterjal seeme, taime osa ja kogu taimne materjal, kaasa arvatud pookealus, mis on ette nähtud puuvilja- ja marjakultuuri paljundamiseks ja tootmiseks.
(3) Määruse tähenduses on puuvilja- ja marjakultuuri istutusmaterjal pärast turustamist istutamiseks või ümberistutamiseks ette nähtud taim.
(4) Määruse tähenduses on paljundus- ja istutusmaterjali partii sama päritolu ja koostisega sama liiki ja sorti paljundus- või istutusmaterjali kogus.
(1) Paljundamise algmaterjal on kahjustajatest vaba, liigi- ja sordiehtne ning liigi- ja sordipuhas paljundusmaterjal, mis on ette nähtud supereliit-paljundusmaterjali tootmiseks.
(2) Supereliit-paljundusmaterjal:
1) on toodetud paljundamise algmaterjalist sordiehtsuse, kaasa arvatud pomoloogiliste omaduste säilitamiseks ja taimehaiguste vältimiseks üldtunnustatud meetodite kohaselt;
(3) Eliitpaljundusmaterjal:
1) on toodetud supereliit-paljundusmaterjalist otse või kindla arvu vegetatiivse paljundamise etappide tulemusena sordiehtsuse, kaasa arvatud pomoloogiliste omaduste säilitamiseks ja taimehaiguste leviku vältimiseks üldtunnustatud meetodite kohaselt;
(4) Sertifitseeritud paljundusmaterjal:
1) on toodetud otse vegetatiivse paljundamise teel eliit- või supereliit-paljundusmaterjalist või, kui see on ette nähtud pookealuste tootmiseks, pookealuste tootmiseks ette nähtud eliit- või sertifitseeritud paljundusmaterjalilt pärit sertifitseeritud seemnest;
2) on ette nähtud istutusmaterjali tootmiseks;
(5) Sertifitseeritud istutusmaterjal:
1) on toodetud otse sertifitseeritud, eliit- või supereliit-paljundusmaterjalist;
(6) Kontrollitud ehk Conformitas Agraria Communitatis paljundus- ja istutusmaterjal (edaspidi CAC-materjal):
(7) [RT I, 10.06.2011, 11 - jõust. 13.06.2011, kehtis kuni 2012. aasta 29. septembrini]
(8) [RT I, 10.06.2011, 11 - jõust. 13.06.2011, kehtis kuni 2012. aasta 29. septembrini]
§ 4. Puuvilja- ja marjakultuuride sortide nimekiri
[RT I, 10.06.2011, 11 - jõust. 13.06.2011, kehtis kuni 2012. aasta 29. septembrini]
§ 5. Puuvilja- ja marjakultuuride tuntud sordi sordikirjelduse nõuetele vastavuse tuvastamine
(1) Tarnija, kes toodab ja turustab puuvilja- ja marjakultuuri tuntud sordi paljundus- ja istutusmaterjali ning soovib turustamisega jätkata pärast 30. septembrit 2012. aastal, koostab lisas 1 loetletud sorditunnuste alusel sordikirjelduse enda toodetavate ja turustatavate nende puuvilja- ja marjakultuuride tuntud sortide kohta, mida ei ole registreeritud ega sordikaitse alla võetud ja mille kohta ei ole esitatud registreerimise või sordikaitse alla võtmise taotlust Eestis ega mõnes teises liikmesriigis.
(2) Tarnija esitab Põllumajandusametile puuvilja- ja marjakultuuri tuntud sordi sordikirjelduse nõuetele vastavuse tuvastamiseks ja selle sordi säilitajaks saamiseks enda koostatud sordikirjelduse ning taotluse, millele on märgitud vähemalt järgmised andmed:
(3) Põllumajandusamet hindab sordikirjelduse vastavust lisas 1 loetletud sorditunnustele.
1) sort on registreeritud Eestis või mõnes teises liikmesriigis;
3) sordikirjelduse nõuetele vastavus on tuvastatud mõnes teises liikmesriigis;
(5) Tarnija, kes soovib saada nõuetele vastava sordikirjeldusega puuvilja- ja marjakultuuride tuntud sordi säilitajaks, esitab Põllumajandusametile sellekohase taotluse.
§ 6. Paljundus- ja istutusmaterjali tootmise nõuded
2) teeb visuaalseid vaatlusi kvaliteeti vähendava taimekahjustaja ja ohtliku taimekahjustaja (edaspidi koos taimekahjustaja) esinemise tuvastamiseks;
(3) Lisas 2 loetletud kvaliteeti vähendava taimekahjustaja esinemise tuvastamise korral tehakse viivitamata taimekaitsetööd või hävitatakse kahjustatud taimed.
(4) Tarnija teavitab ohtliku taimekahjustaja või kvaliteeti vähendava taimekahjustaja lubatud piirmäärast suurema esinemise tuvastamisest viivitamata Põllumajandusametit ja võtab kasutusele Põllumajandusameti nõutud meetmed.
§ 7. Paljundus- ja istutusmaterjali tootmisega tegeleva tarnija enesekontrollisüsteem
(1) Paragrahvi 6 lõike 1 punktis 1 sätestatud nõude täitmiseks koostab tarnija enesekontrolliplaani, kus kirjeldab tulenevalt tootmismeetodist tootmise kriitilisi punkte ja nendes rakendatavaid meetmeid.
1) paljundamise algmaterjali toomine ettevõttesse ja tema kvaliteedi, sh taimetervisliku seisundi hindamine;
5) andmed kasvatatava paljundus- ja istutusmaterjali kohta liikide, sortide ja partiide kaupa koos andmetega tootmiseks kasutatava maatüki kohta lähtudes põlluraamatust või maakasutuskavast ja hoone või rajatise kasutuskavast;
§ 8. Paljundus- ja istutusmaterjali turustamise nõuded
(1) Paljundus- ja istutusmaterjali turustamise korral peab nõutud dokumentidel olema märgitud turustatava paljundus- ja istutusmaterjali sordinimi. Kui pookealusel ei ole sorti, siis peab dokumentidele olema märgitud asjaomase liigi või liikide vahelise hübriidi nimetus.
(2) Turustada võib §-s 3 sätestatud paljundus- ja istutusmaterjali kategooriasse kuuluvat paljundus- ja istutusmaterjali, mille partii on selgelt märgistatud.
(3) Turustatava paljundus- ja istutusmaterjali sort peab olema kas:
2) registreeritud;
3) [Kehtetu - RT I, 18.06.2014, 2 - jõust. 01.07.2014]
(4) Turustatavasse partiisse kuuluv paljundus- ja istutusmaterjal peab olema liigi- ja sordiehtne, hinnatud taimekahjustajate suhtes, normaalselt arenenud, külma-, põua-, mehhaaniliste ja muude kahjustusteta ning närtsimistunnusteta, hästi juurdunud ja terve juurestikuga, paljasjuursena turustamisel puhkeseisundis ning varustatud nõuetekohase dokumendiga.
(5) Geneetiliselt muundatud puuvilja- ja marjakultuuri võib turustada kui selle sort on registreeritud ja kui selles sisalduva geneetiliselt muundatud organismi kohta on väljastatud turustamisluba või turuleviimise luba.
(6) Perekonda tsitrus kuuluva taimeliigi turustatav paljundus- ja istutusmaterjal:
1) pärineb paljundusmaterjalist, millel ei ole visuaalse vaatluse tulemusena tuvastatud lisa 2 punktis 1 nimetatud viiruse, viirusesarnase organismi või seene põhjustatud haigustunnuseid ning mida on asjakohaseid meetodeid kasutades laboratoorselt analüüsitud ja mis on tunnistatud neist nimetatud taimekahjustajatest vabaks;
2) on viimase kasvuperioodi jooksul hinnatud ja selle tulemusena ei ole tuvastatud lisa 2 punktis 1 nimetatud viiruse, viirusesarnase organismi või seene põhjustatud haigustunnuseid esinemise lubatud piirmäärast rohkem;
(7) Üksnes paljundus- ja istutusmaterjali turustamisega tegelev tarnija koostab enesekontrolliplaani, milles kirjeldab § 7 lõike 2 punktis 6 nimetatud kriitilisi punkte ning mis sisaldab sama paragrahvi lõike 3 punktides 1–3 ning lõigetes 6 ja 7 loetletud andmeid.
(8) Turustatava paljundus- ja istutusmaterjali liigi- ja sordiehtsuse ning liigi- ja sordipuhtuse eest vastutab tarnija.
§ 9. Paljundus- ja istutusmaterjali märgistamise nõuded
(1) Edasi kasvatamiseks, paljundamiseks, tootmisistanduse rajamiseks või hulgimüügi korras turustatavale CAC-materjali paljundus- ja istutusmaterjali partiile lisab tarnija dokumendi, milles märgib järgmised andmed:
1) sõnad „EL kvaliteet” või „EU quality”;
7) paljundus- või istutusmaterjali liigi nimi ladina keeles;
8) puuvilja- ja marjakultuuri sordinimi;
9) pookealuse puhul pookealuse sordinimi või märgistus või pookealuse taimeliigi nimi eesti keeles, kui pookealus on teisest taimeliigist;
11) paljundus- ja istutusmaterjali kategooria;
12) imporditud paljundus- ja istutusmaterjali puhul tootjariigi nimi.
(2) Tarnija varustab jaemüügi korras lõpptarbijale turustatava paljundus- ja istutusmaterjali partii või üksikistiku tootekirjeldusega.
(3) Taimepassiga varustatava taime puhul võivad lõikes 1 loetletud andmed olla märgitud taimepassil.
(4) Mikropaljundatud paljundus- ja istutusmaterjali puhul märgitakse tarnija dokumendile või tootekirjeldusele sõna „mikropaljundus”.
(5) Turustatava geneetiliselt muundatud paljundus- või istutusmaterjali märgistusel või dokumendil peab olema märge selle kohta, et sort on geneetiliselt muundatud, ning andmed selles sisalduvate geneetiliselt muundatud organismide kohta.
(6) Kui erineva päritoluga paljundus- ja istutusmaterjal on pakendamise, ladustamise, veo või muu toimingu käigus kokku pandud või segatud, säilitab tarnija andmeid partii koostise ja selle osade päritolu kohta.
Määruse § 3 lõiked 7 ja 8 ning § 4 kehtivad 2012. aasta 29. septembrini.
1 nõukogu direktiiv 92/34/EMÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta (EÜT L 157, 10.06.1992, lk 10–18), muudetud direktiividega 2003/61/EÜ (ELT L 165, 3.07.2003, lk 23–28) ja 2003/111/EÜ (ELT L 311, 27.11.2003, lk 12–13); Euroopa Komisjoni direktiiv 93/48/EMÜ, milles sätestatakse nende tingimuste loetelu, millele peavad nõukogu direktiivi 92/34/EMÜ kohaselt vastama puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjal ja viljapuud (EÜT L 250, 7.10.1993, lk 1–8); Euroopa Komisjoni direktiiv 93/64/EÜ, millega kehtestatakse tarnijate ja ettevõtete järelevalve ja kontrolli rakendusmeetmed vastavalt nõukogu direktiivile 92/34/EMÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta (EÜT L 250, 7.10.1993, lk 33–34); Euroopa Komisjoni direktiiv 93/79/EMÜ, milles nähakse ette täiendavad rakendussätted tarnijate poolt nõukogu direktiivi 92/34/EMÜ alusel peetavate viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuusortide loetelude kohta (EÜT L 256, 14.10.1993, lk 25–31);
nõukogu direktiiv 2008/90/EÜ, puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta (ELT L 267, 8.10.2008, lk 8–22).
Lisa 1 Puuvilja- ja marjakultuuride sortide tunnused
Lisa 2 Puuvilja- ja marjakultuuride paljundusmaterjali kvaliteeti vähendavate taimekahjustajate loetelu ja nende esinemise piirmäärad


4 KOOLI VASTUVÕTT. ÕPILASTE JA VANEMATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 14 Õpilaspilet
§ 22 Personali koosseis
§ 23 Personali ülesanded
§ 25 Kooli direktor
§ 27 Hoolekogu
§ 28 Vara
§ 29 Eelarve
§ 33 Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
§ 34 Põhimääruse kehtetuks tunnistamine
RT IV, 17.11.2012, 45
Vastu võetud 03.02.2011 nr 2
jõustumine 06.02.2011
Määrus kehtestatakse “Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 66 lõike 2 alusel.
Kooli asukoht ja tegutsemiskoht on aadressil Pärnu tn 39, Mõisaküla linn, postiindeks 69302, Viljandi maakond, Eesti Vabariik.
(2) Kool on Mõisaküla Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) hallatav asutus.
(1) Koolil on Mõisaküla linna vapi kujutise ja oma nimetusega pitsat ning oma sümboolika.
(2) Kooli sümboolika kinnitab kooli direktor oma käskkirjaga kooskõlastades selle eelnevalt linnavalitsusega.
Kooli põhimääruse kinnitab, muudab, täiendab ja tunnistab kehtetuks Mõisaküla Linnavolikogu (edaspidi volikogu) linnavalitsuse ettepanekul.
1) luua koolikohustuslikele lastele tingimused põhihariduse omandamiseks;
2) aidata kaasa õpilase arengule ja isiksuse kujundamisele;
5) tagada vajalike õpikute, õpivahendite ja –materjalide olemasolu;
6) tagada õpilastele tervisekaitse eeskirjade- ja normidekohane õppekeskkond, päevakava, õppekorraldus- ja koormus ning toitlustamine;
7) luua personalile võimalused täiendada ja rakendada oma erialaseid ja pedagoogilisi teadmisi;
8) teha õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel koostööd õpilase vanematega, hooldajaga või eestkostjaga (edaspidi vanem), teiste koolide ja muude organisatsioonidega;
10) kasutada koolile eraldatud ressursse sihipäraselt ja mõistlikult;
11) väärtustada ja edasi arendada eesti rahvust ja kultuuri.
(5) Koolis on raamatukogu. Kooli raamatukogu kogud on otstarbejärgi õppekirjanduse kogud. Põhikogu osas täidab kooliraamatukogu ülesannet Mõisaküla linna raamatukogu, mis asub kooliga samas hoones. (Muudetud Mõisaküla Linnavolikogu 20.10.2011 määrusega nr 18 – jõust. 24.10.2011)
(1) Õpingute alusdokumendiks koolis on põhikooli riikliku õppekava alusel koostatud kooli õppekava, mis määrab koolis antava põhihariduse õppeeesmärgid ja ajalise korralduse, kohustuslike- ning valikainete loendi, kavad ja valikuvõimalused.
(7) Õpilaste teadmisi, oskusi ja vilumusi hinnatakse viiepallisüsteemis ning käitumist ja hoolsust vastavalt “Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses” ja kooli õppekavas kehtestatud korras.
4. peatükk KOOLI VASTUVÕTT. ÕPILASTE JA VANEMATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
(3) Õpilaste arvestust peetakse kooli õpilasraamatus ja. Eesti Hariduse Infosüsteemis.
§ 14. Õpilaspilet
5) valida oma huvidele ja võimetele vastavaid õppeaineid koolis õpetatavate valikainete piires;
6) saada õppekavas ettenähtu omandamiseks õigusaktidega sätestatud tingimustel ja korras täiendavat abi õpetajatelt;
8) moodustada koolis õpilasesindus, mis esindab õpilaskonda koolisisestes suhetes;
10) moodustada ühinguid, seltse, ringe ja organisatsioone teiste õpilaskondadega õigusaktides sätestatud alustel ja korras;
11) astuda teiste organisatsioonide liikmeks või arendada nendega koostööd õpilasesinduse kaudu;
12) saada koolist teavet koolikorralduse ja õpilaste õiguste kohta, samuti esmast teavet õppimisvõimaluste kohta;
13) pöörduda oma õiguste kaitseks õpetajate, direktori, hoolekogu, linnavalitsuse, Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema või lastekaitseorganisatsiooni poole.
1) täitma koolikohustust, osalema kooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppetöös;
2) täitma kooli kodukorda ja kandma vastutust selle rikkumise eest;
3) õppima võimetekohaselt, end arendama ja oma teadmisi pidevalt täiendama;
4) käituma kaasinimestega lugupidavalt ja järgima üldtunnustatud moraalinorme;
11) pöörduda kasvatamist ja õpetamist puudutavate vaidluste lahendamiseks õppenõukogu, hoolekogu või direktori poole, samuti linnavalitsuse ja riiklike järelevalveorganite poole;
7) taotlema vajaduse korral koolilt ja linnavalitsuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist ja neid kasutama;
§ 22. Personali koosseis
(1) Kooli personali koosseisu määrab direktor ja esitab selle kinnitamiseks linnavalitsusele tuginedes haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud miinimumkoosseisule.
§ 23. Personali ülesanded
(1) Personali ülesandeks on õpilaste õpetamine ja kasvatamine. Õppe- ja kasvatustöö tugineb õpilaste ja pedagoogide vastastikusele lugupidamisele ja teineteisemõistmisele ning koostööle õpilaste kodudega.
(2) Personali tööülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse käesoleva põhimäärusega, direktori poolt kehtestatud töökorraldusreeglites, töötaja ametijuhendi- ja töölepinguga.
(1) Õpetajate ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vabade ametikohtade täitmiseks korraldab kooli direktor konkursi.
(2) Õpetajate kutseoskuste ja -meisterlikkuse ning nende kvalifikatsioonitaseme üle otsustamiseks korraldatakse atesteerimine. Atesteerimine toimub haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
§ 25. Kooli direktor
(1) Kooli juhib direktor, kelle kinnitab Mõisaküla linna õigusaktidega kehtestatud korras ametisse ja vabastab ametist linnavalitsus linnapea ettepanekul. Töölepingu direktoriga sõlmib, peatab, muudab, lõpetab ja ütleb üles linnapea või tema poolt volitatud ametiisik.
(2) Seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks kooli direktor riigi ja Mõisaküla õigusaktidega kehtestatud korras:
2) korraldab kooli valduses oleva vara valdamist, kasutamist ja käsutamist, juhib koostöös linnavalitsusega kooli finantsmajanduslikku tegevust ning kannab vastutust kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise ning eelarve täitmise eest;
3) teostab tehinguid seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks linnaeelarves selleks ettenähtud vahendite piires;
4) tegutseb kooli nimel ja esindab seda ilma täiendavate volitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusasutustes, suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega, sõlmib igapäevases õppe- ja majandustegevuse raames kooli nimel lepinguid ja kokkuleppeid;
5) esitab linnavalitsusele kooli eelarve projekti ja eelarve muudatused;
6) teeb ettepaneku linnavalitsusele kooli struktuuri, töötajate koosseisu ja töötasustamise aluste kinnitamiseks;
11) korraldab kooli õpilaste ja personali vaimse ja füüsilise turvalisuse ja tervise kaitse ning kaitse hädaolukorras,;
§ 27. Hoolekogu
(2) Hoolekogu moodustatakse ja tegutseb Mõisaküla Linnavolikogu poolt kehtestatud korras.
§ 28. Vara
(1) Kooli vara moodustavad talle Mõisaküla linna poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ning muu vara.
(2) Kool kasutab ning valdab tema valduses ja kasutuses olevat vara Mõisaküla Linnavolikogu poolt kehtestatud korras.
§ 29. Eelarve
(2) Kooli eelarve projekti kiidavad heaks hoolekogu ja linnavalitsus ning eelarve kinnitab Mõisaküla Linnavolikogu.
(1) Kooli rahastatakse riigi- ja linnaeelarvest, laekuvatest toetustest ja annetustest, õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest, kooli kasutuses olevate esemete üürimisest ning muudest põhitegevusega seotud tasulistest teenustest.
(2) Kooli kulud katab Mõisaküla linn, lähtudes linnaeelarves selleks ettenähtud vahenditest.
(1) Asjaajamine toimub Vabariigi Valitsuse ja kooli pidaja poolt kehtestatud korras.
(3) Kool esitab oma tegevuse kohta statistilisi aruandeid ja eelarve täitmise aruandeid vastavalt õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(1) Riiklikku järelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostavad Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel maavanem haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
§ 33. Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(3) Kooli ümberkorraldamise, ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise otsus tehakse arvestusega, et sellest on võimalik teavitada kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanemat, kooli ja vanemaid ning õpilasi vähemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.
§ 34. Põhimääruse kehtetuks tunnistamine


text:
HMS § 40 lg 1 sätestab üldreegli, mille kohaselt peab haldusorgan enne haldusakti andmist võimaldama menetlusosalisel esitada oma arvamusi ja vastuväiteid. Koormava haldusakti puhul on ärakuulamine kohustuslik, kui ei esine HKMS § 40 lg-s 3 märgitud erandeid isiku ärakuulamata jätmiseks.Vangla teise osakonda paigutamise taotluse rahuldamine ei ole käsitatav ärakuulamisõiguse tagamisena täiendavate julgeolekuabinõude kohaldamise pikendamise otsuste tegemisel.
Riigikohtu senise praktika kohaselt on koormava haldusakti andmisel ärakuulamisõiguse tagamata jätmine käsitatav sedavõrd olulise rikkumisena, mis toob endaga kaasa haldusakti õigusvastasuse (vt nt Riigikohtu 14.02.2011 otsust asjas nr 3-3-1-76-10; 10.12.2010 otsust asjas nr 3-3-1-72-10).
Kohtuistung protokollitakse vastavalt tsiviilkohtumenetluse sätetele. Kohtuistungi protokolli parandamise taotluse esitamise tähtaeg hakkab kulgema protokolli allkirjastamise, mitte selle kättetoimetamise päevast arvates.
Kohtuistungi protokollis tuleb kajastada, milliseid dokumente kinnisel kohtuistungil uuriti, et oleks võimalik kontrollida, kas tegemist on halduskohtu istungil esitatud dokumentidega või mitte.
Halduskohtumenetluses on tõenditeks kõik tsiviilasja hagimenetluses lubatud tõendid. Kui kohus uurib kinnisel istungil dokumente, millest mõnda kohtutoimikule ei lisata, ei välista see nende dokumentide vastavust dokumentaalse tõendi tunnustele. Toimiku materjalide hulgas ei pea olema riigisaladust või salastatud välisteavet sisaldav teabekandja. Seega võib kohtus tugineda ka tõenditele, mida kohtutoimikusse ei lisatud. Seejuures tuleb kohtuistungi protokollis kajastada, milliseid dokumente kinnisel kohtuistungil uuriti, et oleks võimalik kontrollida, kas tegemist on halduskohtu istungil esitatud dokumentidega või mitte.
HMS §-s 58 sätestatu on kohaldatav tühistamiskaebuse lahendamisel, tuvastamiskaebusele see säte ei laiene. Tuvastamiskaebuse korral kontrollitakse, kas haldusorgan on täitnud haldusakti andmisel seaduses sätestatud tingimusi või mitte.
Riigikohtu varasemas praktikas on asutud seisukohale, et kui kaebajal on põhjendatud huvi vastustaja toimingu õigusvastasuse tuvastamiseks, siis toimingu õigusvastasuse tuvastamisel ei saa kohus jätta kaebust rahuldamata ja toimingut õigusvastaseks tunnistamata (vt Riigikohtu 21.01.2009 otsuse asjas nr 3-3-1-88-08 p-i 13). Eelnimetatud seisukoht on asjakohane ja kohaldatav ka haldusakti puhul. Seetõttu on ebaõige seada haldusakti õigusvastasuse tuvastamise nõude rahuldamise eelduseks tühistamiskaebuse rahuldamise eelduste täitmise ja kohaldada tuvastamiskaebuse rahuldamata jätmise põhjendusena HMS §-st 58 tulenevat erandit. Kui kohus tuvastas ärakuulamisõiguse rikkumise ja ebapiisavate kaalutluste esitamise haldusaktis, tulnuks vaidlustatud haldusakti õigusvastasuse tuvastamiseks esitatud kaebus rahuldada.
Menetlusosaline võib halduskohtus asja ajada isiklikult või esindaja kaudu. Esindusele kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse sätteid, arvestades halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud erisusi. Haldusülesandeid täitva asutuse seaduslik esindaja halduskohtus on asutuse juht. Haldusülesandeid täitvat ametnikku võib esindada isik, keda on selleks volitanud asutus, kus ametnik töötab.
Menetlusosalise nimel tehtud menetlustoimingud kehtivad ka juhul, kui menetlusosaline andis esindajale volituse muus vormis kui kirjalikult või notariaalselt kinnitatuna või tõestatuna või kui menetlusosaline kiitis esindaja menetluses osalemise sõnaselgelt või vaikivalt heaks. Eeldatakse, et menetlusosaline on teda menetluses esindanud isiku volituse heaks kiitnud, kui ta andis talle hiljem volituse.
Täiendavaid julgeolekuabinõusid kohaldatakse preventiivsel või tõkestaval, mitte karistuslikul eesmärgil. Vanglal on õigus täiendavaid julgeolekuabinõusid kohaldada ka isiku suhtes, kelle julgeolek on ohus. Julgeolekuabinõude kohaldamise eelduseks ei ole üksnes konkreetse kinnipeetava enda käitumine vanglas, vaid ka raske õigusrikkumise toimepanemise ennetamine. Täiendavate julgeolekuabinõude näol on tegemist seega preventiivsete meetmetega, mille kohaldamise eesmärgiks võib olla ka kinnipeetava kaitstava õigushüve tagamine.
Täiendavate julgeolekuabinõude kohaldamine toob kaasa kinnipeetava õiguste olulise piiramise. Seetõttu saab täiendavaid julgeolekuabinõusid isiku julgeoleku tagamiseks kohaldada üksnes erandliku meetmena ning see eeldab abinõude kohaldamise aluste olemasolu jätkuvat kontrollimist. Mida pikemalt täiendavaid julgeolekuabinõusid kohaldatakse, seda põhjalikumalt tuleb haldusaktis abinõude kohaldamise vajadust motiveerida. Abinõude kohaldamise aluste äralangemisel tuleb täiendavate julgeolekuabinõude kohaldamine koheselt lõpetada.
Riik on kohustatud tagama kinnipeetava tervise kaitse, sealhulgas võimaluse kutsuda abi. Sellest tulenevalt on vangla kohustatud pidevalt jälgima kinnipeetava terviseseisundit, vajadusel korraldades kinnipeetava statsionaarse ravimise meditsiinitöötajate pideva järelevalve all.
3-3-1-67-07 Riigikohus 01.11.2007
Vastavalt TsMS § 441 lg-le 1 allkirjastab kohtunik tehtud kohtuotsuse. HKMS § 25 lg-st 5 tulenevalt kuulub nimetatud säte kohaldamisele ka halduskohtumenetluses. Ringkonnakohus tühistab HKMS § 45 lg 1 p 3 kohaselt esimese astme kohtu lahendi olenemata kaebuse ja vastuväidete põhjendustest ja nõudmistest ning saadab asja uueks arutamiseks esimese astme kohtule, kui kohtunik ei ole otsusele alla kirjutanud. Kui esimese astme kohus on rikkunud HKMS § 45 esimese lõike sätteid ning ringkonnakohus ei ole otsust tühistanud ega asja uueks läbivaatamiseks saatnud, siis tulenevalt HKMS § 64 lg-st 3 tühistab Riigikohus alama astme kohtute otsused ja saadab asja läbivaatamiseks esimese astme kohtule.

matches:
§ 40
§ 40
kohus
kohus
kohus
Riigikohus
§ 441
§ 25
§ 45
kohus
§ 45
§ 64
Riigikohus


Kohtla-Järve Kunstide Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Kohtla-Järve Kunstide Kooli põhimäärus
Kohtla-Järve Kunstide Kooli põhimäärus - sisukord
§ 2 Huvikooli asukoht
§ 3 Huvikooli õiguslik seisund
§ 4 Huvikooli õppe-ja asjaajamise keel
§ 5 Eelarve, pitsat, sümboolika ja kodulehekülg
§ 6 Haldusmenetlus
§ 7 Huvikooli tegevuse eesmärgid ja ülesanded
2 Õppetöö korraldus
§ 8 Õppetöö korralduse alused
§ 11 Õppeastmed
§ 12 Hindamine
§ 17 Huvikooli õppenõukogu juhtimine
§ 19 Õppenõukogu pädevus
§ 20 Huvikooli hoolekogu
§ 21 Hoolekogu pädevus
§ 22 Hoolekogu töökord
4 Õppurid ja huvikooli töötajad
§ 24 Huvikooli töötajad
§ 25 Õpetajate õigused ja kohustused
5 Huvikooli vara, majandustegevus ja finantseerimine
§ 26 Huvikooli vara ja majandustegevus
§ 27 Huvikooli finantseerimine
§ 28 Õppetasu
§ 29 Raamatupidamisarvestus ja aruandlus
§ 30 Asjaajamine
6 Huvikooli järelevalve
§ 31 Huvikooli järelevalve
7 Huvikooli tegevuse ümberkorraldamine ja lõpetamine
§ 32 Huvikooli tegevuse ümberkorraldamine ja lõpetamine
RT IV, 24.03.2016, 91
Vastu võetud 15.03.2016 nr 6
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 2 ja Kohtla-Järve linna põhimääruse § 19 lõike 2 punkti 4 alusel.
Asutuse ametlik ja täielik nimi on Kohtla-Järve Kunstide Kool (edaspidi huvikool). Ametlik lühend puudub.
§ 2. Huvikooli asukoht
(1) Huvikooli asukoht: Ida-Viru maakond, Kohtla-Järve linn.
(2) Huvikooli tegutsemiskoht: Kalevi 37, Kohtla-Järve linn.
(3) Huvikooli postiaadress: Kalevi 37, 30323 Kohtla-Järve linn.
§ 3. Huvikooli õiguslik seisund
(1) Huvikool on munitsipaalne haridusasutus, mis tegutseb noorsootöö valdkonnas ning loob huvihariduse omandamise ja isiksuse mitmekülgse arengu, sealhulgas oma keele ja kultuuri viljelemise võimalused huvihariduse erinevates valdkondades.
(2) Huvikooli asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Kohtla-Järve Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu).
(3) Huvikool on registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis ning tegutseb Eesti Hariduse Infosüsteemis registreeritud õppekavade alusel. Õppekavade registreeringu taotleb Huvikooli seaduses sätestatud korras Kohtla-Järve Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus).
(4) Huvikool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, Haridus- ja Teadusministeeriumi ja Kohtla-Järve linna õigusaktidest ning huvikooli põhimäärusest.
(5) Huvikooli põhimääruse kinnitab linnavalitsus.
(6) Huvikooli arengukava kooskõlastab linnavalitsus.
(7) Huvikool on linnavalitsuse esindajana Eesti Muusikakoolide Liidu (EML) ja Kunstikoolide Esinduskoja (KEK) liige.
§ 4. Huvikooli õppe-ja asjaajamise keel
(1) Huvikooli õppekeelteks on eesti ja vene keel.
(2) Huvikooli asjaajamise keeleks on eesti keel.
§ 5. Eelarve, pitsat, sümboolika ja kodulehekülg
(1) Huvikoolil on oma nimega pitsat ja eelarve.
(2) Huvikoolil on oma kodulehekülg aadressiga: www.kjkunstidekool.ee.
(3) Huvikoolil on oma sümboolika.
(4) Sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
§ 6. Haldusmenetlus
Huvikooli tegevusega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades huvikooli seaduses ja selle alusel antud õigusaktides märgitud erisusi.
§ 7. Huvikooli tegevuse eesmärgid ja ülesanded
(1) Huvikooli tegevuse eesmärgid on:
1) muusika- ja kunstialase põhihariduse andmine ja õppurite ettevalmistamine professionaalseks õppeks;
2) võimaluste loomine noore inimese isiksuse mitmekülgseks arendamiseks lähtudes tema vajadustest ja huvidest.
(2) Huvikooli ülesanneteks on:
1) õppurite loomevõimete ja huvide avastamine ja kava kindel arendamine;
2) õppekavajärgne õppetegevus, õppuritele keskastme õppeasutuses edasiõppimiseks vajaliku muusikalise ja kunstilise põhihariduse andmine;
3) õppurite kultuurihuvi süvendamine, silmaringi avardamine;
4) kohaliku kultuurielu edendamine;
5) kõrgkunsti vahendamine;
6) õppekavale vastava õppe- ja töökeskkonna kujundamine ;
7) vabaõppe koolitamise korraldamine;
8) täiskasvanutele õppe pakkumine;
9) kunstiosakonna ettevalmistusklassi töö (8-10 aastastele) korraldamine;
10) isemajandava kunstiringi töö (6-8 aastastele) korraldamine;
11) isemajandava mudilaste muusika- ja kunstiringi töö (4-6 aastastele) korraldamine;
12) õppurites eetiliste ja esteetiliste omaduste kasvatamine;
13) huvikooli töötajatele tingimuste oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks loomine;
14) muusikainstrumentide ja ruumide väljaüürimine ning muude tasuliste teenuste osutamine;
15) kindlaksmääratud konkursside, kontsertide ja muude muusikaürituste (ka osalustasuga) korraldamine ning näitus- ja võistlustegevuse arendamine;
16) tasuliste seminaride ja kursuste korraldamine ning tunnistuste väljastamine;
17) teiste huvikoolidega koostöö korraldamine.
2. peatükk Õppetöö korraldus
§ 8. Õppetöö korralduse alused
(1) Õppetöö toimub huvikoolis Eesti Hariduse Infosüsteemis registreeritud
ning huvikooli direktori poolt kinnitatud õppekavade ja tunniplaanide alusel.
(2) Huvikooli õppekorralduses kasutatakse erinevaid õppevorme ja – meetodeid, sealhulgas õppetunnid, kontserdid, näitused, konkursid.
(3) Õpe huvikoolis toimub õppuri tööst, alus-, põhi-, üld-, kesk-, kutse- ja kõrgharidust või täienduskoolitust pakkuvate õppeasutuste õppetegevusest vabal ajal.
(4) Õppetöö põhivormiks on individuaal- ja rühmatunnid kestvusega 45 minutit. Tundidevahelised vaheajad kestavad vähemalt 5 minutit.
(6) Õpperühmade suuruse ja moodustamise alused kehtestab linnavolikogu.
(7) Huvikooli õpperühmade suuruse kehtestab linnavalitsus huvikooli direktori ettepanekul.
(8) Õppimine huvikoolis on tasuline. Õppetasu suuruse kinnitab linnavalitsus.
(1) Õppeaasta jaguneb kolmeks trimestriks (kolm kuud igas trimestris).
(2) Õppeaasta pikkus on 35 õppenädalat.
(3) Õppeaasta algab 1. septembril ja kestab järgmise kalendriaasta 31. augustini.
(4) Trimestrite vahel on õppevaheajad. Õppevaheajad jagunevad järgnevalt:
(1) Huviharidusstandardist ja huviala riiklikust raamõppekavast olemasolul lähtuvalt koostab huvikool muusika- ja kunstihariduse andmiseks õppekavad.
(2) Enne kinnitamist peavad õppekava eelnõu heaks kiitma huvikooli hoolekogu ja õppenõukogu.
(4) Õppekava on aluseks igaks trimestriks kehtestatavate tunnijaotuskava ja tööplaanide koostamiseks.
(5) Vastavalt Huvikooli seadusele ettepanekuid huviala õppekava muutmiseks, uue lisamiseks või olemasoleva sulgemiseks teevad huvikooli pidaja või tema poolt selleks volitatud isik, huvikooli hoolekogu või õppenõukogu. Tehtud ettepanekud kinnitab huvikooli direktor. Huviala õppekava muutmine, uue lisamine või olemasoleva sulgemine toimub pärast huvikooli vastava huviala õppeperioodi lõppu.
§ 11. Õppeastmed
(1) Huvikoolis on õpe korraldatud neljas osakonnas:
1) muusikaosakonnas – noorem aste – 5 aastat; vanem aste – 3 aastat ja vanem lisaaste – kuni 3 aastat;
2) kunstiosakonnas – ettevalmistusklass – kuni 2 aastat; noorem aste – 3 aastat; vanem aste – 2 aastat ja vanem lisaaste – kuni 3 aastat;
3) estraadiosakonnas – noorem aste – 2 aastat; vanem aste – 2 aastat ja vanem lisaaste – kuni 3 aastat;
4) vabaõppeosakonnas – muusikaosakonnas (lapsevanema soovil) – kuni 3 tundi nädalas ja kunstiosakonnas (lapsevanema soovil) – kuni 6 tundi nädalas.
(2) Vabaõppe osakonda astujate avaldused vaatab läbi õppenõukogu.
§ 12. Hindamine
Õppurite teadmisi, oskusi ja saavutusi hinnatakse õppetundides, eksamitel, arvestustel ja konkurssidel. Hindamise aluseks on õppurite hindamise kord.
(2) Õppurite klassist klassi üleviimine, klassi kordama jätmine, õppurite õpilasnimekirjast väljaarvamine (välja arvatud lapsevanema avalduse alusel) toimub vastavalt õppenõukogu otsusele.
(3) Õppurite huvikooli vastuvõtmise, klassist klassi üleviimise, klassi kordama jätmise, õpilasnimekirjast väljaarvamise kinnitab direktor käskkirjaga.
(4) Huvikool loetakse lõpetatuks pärast asjakohase huviala õppekava täitmist.
(5) Huvikooli lõpetamisel väljastatakse lõputunnistus, noorema astme lõpetamisel väljastatakse noorema astme lõputunnistus, milles kajastatakse huvikoolis õppimise aeg ja läbitud õppeainete loend.
(2) Direktoril on kohustus anda aru linnavalitsusele või tema poolt volitatud ametiisikule.
(3) Huvikooli direktor:
4) sõlmib, muudab ja ütleb üles töölepingud huvikooli töötajatega;
7) koostab huvikooli eelarveprojekti ning esitab selle hoolekogule arvamuse avaldamiseks ja linnavalitsusele kinnitamiseks;
8) esitab vähemalt üks kord aastas huvikooli tegevuse aruande huvikooli hoolekogule ja linnavalitsusele või tema poolt volitatud ametiisikule;
10) lahendab muid huvikooli seadusega, huvikooli põhimäärusega ja ametijuhendiga tema pädevusse antud küsimusi;
11) vastutab huvikooli üldseisundi ja tema arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(4) Huvikooli tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks annab direktor huvikooli seaduses ja huvikooli põhimääruses sätestatud pädevuse piires käskkirju.
(5) Huvikooli direktor on hoolekogu ees aruandekohustuslik.
(1) Huvikooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss.
(2) Konkursi direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab välja ja korraldab linnavalitsus.
(3) Konkursi tingimused ja korra ning direktorile esitatavad kvalifikatsiooninõuded kehtestab linnavalitsus.
(4) Töölepingu huvikooli direktoriga sõlmib, muudab ning ütleb üles linnapea.
(1) Huvikooli õppenõukogu (edaspidi õppenõukogu) on kollegiaalne juhtimisorgan, mille ülesandeks on oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse kindlaksmääramine, analüüsimine, hindamine ning vajalike õppe- ja kasvatusalaste otsuste tegemine.
(2) Õppenõukogu liikmeteks on kooli direktor, õppealajuhataja, õpetajad, ja teised direktori nimetatud õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajad.
§ 17. Huvikooli õppenõukogu juhtimine
Õppenõukogu tööd juhatab huvikooli direktor või õppenõukogu poolt valitud koosoleku juhataja.
(1) Huvikooli õppenõukogu tegevuse ülesandeks on õppetegevuse analüüsimine ja hindamine ning selle juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(2) Õppenõukogu tegevus kavandatakse õppeaasta algul ja määratakse huvikooli üldtööplaanis.
(3) Õppenõukogu kutsub kokku huvikooli direktor väljaspool õppetundideks ettenähtud aega.
(4) Õppenõukogu koguneb vähemalt viis korda aastas iga õppeaasta algul, iga trimestri lõpul ning enne eksamiperioodi algust.
(5) Õppenõukogu koosolek protokollitakse. Huvikooli õppenõukogu koosoleku juhataja vastutab langetatud otsuste vastavuse eest tööd korraldavatele õigusaktidele ning juhib koosolekul osalejate tähelepanu varem langetatud otsustest kõrvalekaldumise korral.
(6) Õppenõukogu seaduslikud otsused on õppe sisulistes küsimustes otsustava jõuga, õppekorralduse küsimustes soovitusliku iseloomuga.
§ 19. Õppenõukogu pädevus
Õppenõukogu pädevuses on:
1) arutada huvikooli arengu- ja tegevuskavasid;
2) läbi vaadata ja kinnitada õppekava, sisseastumiskatsete, arvestuste ja eksamite korraldamise ja õpitulemuste hindamise dokumendid;
3) kindlaks määrata õppurite hindamise, tunnustamise ja karistamise üldpõhimõtted ning otsustada nende rakendamise vajalikkust;
4) arutada muid õppekorralduse ja õppurite arenguga seotud küsimusi ning anda hinnang õppetulemustele;
läbi vaadata õppetoetuste taotlused, teha hoolekogule soovitused õppemaksust vabastamiseks ja langetada otsuse õppevõlgnevuste küsimustes.
§ 20. Huvikooli hoolekogu
(1) Huvikooli hoolekogu (edaspidi hoolekogu) on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesandeks on ettepanekute tegemine huvikooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(2) Hoolekogu on seitsmeliikmeline.
(3) Hoolekogu koosseisu kinnitab huvikooli direktori ettepanekul linnavalitsus.
(4) Töö korraldamiseks valib hoolekogu esimesel koosolekul oma liikmete hulgast esimehe ja asetäitja.
(5) Hoolekogusse kuuluvad:
1) pedagoogide esindajad;
2) linnavolikogu esindaja;
3) lastevanemate esindaja;
4) vilistlaste esindaja;
5) õppurite esindaja;
6) toetavate organisatsioonide esindajad.
§ 21. Hoolekogu pädevus
Hoolekogu pädevuses on:
1) läbi vaadata huvikooli eelarveprojekt ning kontrollida eelarve sihipärast täitmist;
2) kuulata ära huvikooli direktori aruanne kooli tegevuse ja eelarve täitmise kohta ning anda omapoolseid soovitusi;
3) kontrollida ja suunata huvikooli majandustegevust;
4) teha ettepanekuid kooli õppekava või õppekorralduse muutmiseks;
5) teha ettepanekuid kooli põhimääruse muutmiseks;
6) teha ettepanekuid õppetasu kehtestamise, selle suuruse ja kasutamise korra kohta;
7) teha ettepanekuid huvikooli sisulise tegevuse arendamiseks ning majandusliku olukorra parandamiseks;
8) teha ettepanekuid huvikooli vastutavate ( direktor, direktori asetäitja) ametikohtade täitmiseks konkursi korras ning osaleda selle korraldamisel;
9) läbi vaadata ja heaks kiita toetuste saajate nimekirja;
10) lahendada huvikooli juhtimisel tekkinud vaidlusküsimusi;
11) teha vajadusel linnavalitsusele ettepanekuid järelevalve teostamiseks kooli tegevuse üle.
§ 22. Hoolekogu töökord
(2) Hoolekogu koosolekut juhatab hoolekogu esimees.
(3) Hoolekogu koosolekud toimuvad vähemalt üks kord poolaastas. Hoolekogu koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees.
(4) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa vähemalt pooled hoolekogu liikmetest.
(5) Hoolekogu võtab otsuseid vastu hääletamise teel. Otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab rohkem koosolekul viibivatest liikmetest kui vastu. Hoolekogu otsused on kooli juhtkonnale täitmiseks.
(6) Hoolekogu koosolekud protokollitakse. Protokoll peab vastama asjaajamise korraldamist reguleerivatele õigusaktidele ning olema kättesaadav hiljemalt 5. tööpäeval koosoleku toimumise päevast arvates. Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(7) Hoolekogu koosolekutest võtab hoolekogu esimehe kutsel osa kooli direktor, kes on hoolekogu ees aruandekohustuslik.Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe loal või kutsel.
4. peatükk Õppurid ja huvikooli töötajad
1) osa võtta õppetööst vastavalt õppekavadele ja tunniplaanile ning avaldada soovi lisaainete õppimiseks kooli võimaluste piires;
2) saada teavet koolikorralduse ja õppurite õiguste kohta;
3) tutvuda enne huvikooli õppima asumist ja õppimise ajal õppekavade, huvikooli põhimääruse ning kodukorraga;
4) nõuda õppekavale vastavat tegevust;
5) osaleda valitud esindaja kaudu huvikooli hoolekogu tegevuses.
1) korrapäraselt osa võtma õppetööst;
2) kinni pidama õpetajate ja direktori korraldustest ja juhtnööridest;
3) järgima huvikooli põhimäärust ja täitma kooli kodukorda;
4) suhtuma hoolikalt ja heaperemehelikult tema kasutusse antud kooliinventari (pille ja miski muu). Inventari rikkumise või hävinemise korral õppuri süü tõttu kannab lapsevanem materiaalset vastutust tsiviilseadustikus sätestatud korras.
§ 24. Huvikooli töötajad
(1) Huvikooli töötajad (edaspidi töötajad) on vastava haridusega õppe- ja kasvatustegevusega seotud töötajad (eelkõige õpetajad, huvihariduse spetsialistid) ning teised töötajad.
(2) Töötajate konkreetsed tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks iga töötaja töölepingus ja ametijuhendis.
(3) Töötajate koosseisu kinnitab linnavalitsus.
(4) Huvikooli direktor sõlmib, muudab ja ütleb üles töölepingud huvikooli töötajatega.
(5) Töökorralduslikud kohustused, õigused ja vastutus sätestatakse kooli töökorralduse reeglitega ja muude õigusaktidega.
(6) Töökorralduse reeglid kinnitab kooli direktor oma käskkirjaga.
(7) Õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldab huvikooli direktor konkursi vastavalt hoolekogu poolt kooskõlastatud korrale.
§ 25. Õpetajate õigused ja kohustused
(1) Õpetajal on õigus:
1) võtta osa õpilaste hindamisest ja esinemisest ning õppetööga seotud organite tööst, kui ta on nende koosseisu valitud või määratud;
2) õpetajatel on õigus võtta osa kvalifikatsiooni tõstmiseks korraldatud seminaridest ja õppepäevadest.
(2) Õpetaja on kohustatud:
1) töötama vastutustundega ja plaanipäraselt arvestades kehtivaid õppekavasid;
2) säilitama ja täiendama oma kvalifikatsiooni vastavalt areneva muusika- ja kunstihariduse nõuetele ja kooli eripärale;
3) hoolitsema õppurite võimetekohase arengu eest üksteisemõistmise ja loomingulise suhtlemise kaudu;
4) vastutama õppematerjalide ja vahendite eest, nende korrashoiu eest.
5. peatükk Huvikooli vara, majandustegevus ja finantseerimine
§ 26. Huvikooli vara ja majandustegevus
(1) Huvikooli vara valdamise, kasutamise ja käsutamise eeskirja kehtestab linnavolikogu.
(2) Huvikooli vara ja vahendid koosnevad linnavalitsuse poolt huvikooli valdusesse antud linna varast, huvikooli majandustegevusega soetatud varast ja vahenditest ning laekumistest ja annetustest füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt.
(3) Huvikooli vara hulka kuulub ka õppeprotsessi käigus ja huvikooli vahenditest loodud loomingu tulemus.
(4) Huvikoolil on õigus otsustada iseseisvalt loomingu müüki ning kasutada sellest saadud tulu täies ulatuses õppevahendite soetamiseks kooskõlas kehtiva seadusandlusega.
(5) Huvikool kasutab iseseisvalt oma vara ja vahendeid põhimääruses sätestatud ülesannete täitmiseks ning tegevuseks vastavalt linnavolikogu poolt kehtestatud korrale.
(6) Huvikooli põhimääruses sätestatud eesmärkide täitmiseks võib huvikool teostada tehinguid ja sõlmida lepinguid selleks eelarves ettenähtud vahendite piires.
§ 27. Huvikooli finantseerimine
(1) Huvikoolil on oma eelarve, mille kinnitab linnavalitsus.
(2) Huvikooli eelarve tulud moodustuvad riigi- ja linnaeelarve eraldistest, huvikooli põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamisest saadud tulust, sihtasutustelt laekunud summadest, annetustest ja huvikooli põhimääruses sätestatud huvikooli õppekavavälisest tegevusest ja ringide tegevusest saadud tuludest ning muudest vahenditest. Huvikooli kulud kaetakse linnavolikogu poolt kinnitatud eelarve alusel.
(3) Huvikooli tasuliste teenuste osutamise määrad kinnitab linnavalitsus.
(4) Huvikool hüvitab iseseisvalt kõik tema poolt teistele füüsilistele ja juriidilistele isikutele tekitatud kahjud ja maksab leppetrahvid.
§ 28. Õppetasu
(1) Õppetöö huvikoolis on tasuline.
(2) Õppetasu määrad kehtestab linnavalitsus.
(3) Õppetasu täieliku või osalise toetuse määramise ning maksmise korra kinnitab linnavolikogu määrusega.
(4) Isemajandavate ringide õppetasu määra kehtestab linnavalitsus.
(5) Huvikooli õpetajate, direktori ja õppealajuhataja töötasu alammäärad kinnitab linnavolikogu määrusega.
(6) Huvikooli teiste töötajate töötasu alammäärad kinnitab linnavalitsus määrusega.
§ 29. Raamatupidamisarvestus ja aruandlus
Huvikooli raamatupidamisarvestust peab linnavalitsuse finantsteenistus õigusaktidega kehtestatud korras.
§ 30. Asjaajamine
(1) Asjaajamine huvikoolis toimub lähtuvalt arhiiviseadusest, avaliku teabe seadusest, isikuandmete kaitse seadusest, digitaalallkirja seadusest, märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seadusest, Vabariigi Valitsuse kehtestatud asjaajamiskorra ühtsetest alustest, antud valdkonda reguleerivatest standarditest ja muudest kehtivatest õigusaktidest.
(2) Huvikooli asjaajamiskorra kinnitab huvikooli direktor oma käskkirjaga.
(3) Huvikool esitab oma tegevuse kohta statistilised ja eelarve täitmise aruanded linnavalitsuse kehtestatud tähtaegadel.
6. peatükk Huvikooli järelevalve
§ 31. Huvikooli järelevalve
(1) Teenistuslikku järelevalvet huvikooli ja huvikooli direktori tegevuse seaduslikkuse ning otstarbekuse üle teostab linnavalitsus.
(2) Haldusjärelevalvet huvikooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium või valdkonna eest vastutava ministri volitusel maavanem.
(3) Huvikooli raha ja varade kasutamise kontrolli teostab linnavalitsus seadusega ettenähtud korras.
7. peatükk Huvikooli tegevuse ümberkorraldamine ja lõpetamine
§ 32. Huvikooli tegevuse ümberkorraldamine ja lõpetamine
(1) Huvikooli ühinemise, jagunemise või tegevuse lõpetamise otsustab linnavolikogu.
(2) Huvikooli põhimääruse muutmise otsustab linnavalitsus.
(3) Huvikooli ühinemisest, jagunemisest või tegevuse lõpetamisest teatatakse õppuritele, vanematele ja personalile neli kuud enne kooli õppeperioodi lõppu.
Määrust rakendatakse 14. märtsist 2016. a.
Vadim Vilde