text:
Allar Jõks - Meedia
Vabaduse reliikvia on omavalitsus
Tänu „Viimsele reliikviale“ teame vähemalt kaht asja: kõigi kütkete jaoks on olemas pistoda ja meie priius on vabadus. Haldusreformi valguses tõusetub neist vastustest omakorda vähemalt kolm küsimust: kuidas läheb meie reliikvial väljaspool suuremaid linnu; mis kütked kammitsevad praegu kohalike omavalitsuste vabadust ja arengut; kuidas neid arengukammitsaid katkestada?
Käimasoleva valdade liitmise puhul on tehnilised üksikasjad hakanud hägustanud peamist ehk omavalitsuse olemasolu tähendust. Tähtsaim pole mitte elanike arv, vaid põhiseaduse järgi on just kohalik omavalitsus see, mis seob riigi kodanikkonnaga. Kogu haldusreformi mõte peaks olema kogukondade tugevdamine ja vaikse hääbumise peatamine. Me võlgneme selle kohalikele omavalitsustele, sest just omavalitsustel oli suur roll nii Eesti iseseisvuse rajamisel kui ka selle taastamisel. Vabadus ise otsustada ja ühiselt tegutseda oma elu korraldamisel kogukonnas on olnud, on ja peab jääma meie riikluse üheks alustalaks.
Igal kogukonnal on oma põhiõigused ja vabadused, mis annavad neile väärikuse ja vastutuse. Kui võtame ära õigused ja vabaduse, siis eemaldame ka väärikuse. Kellel pole enam väärikust, sel pole ka sisemist vastutust ja tahtmist midagi paremaks teha ei koduukse all ega kaugemal.
Omavalitsusjuht saab olla väärikas ja vaba siis, kui ta saab oma kogukonnas päriselt olla võimu algallikaks ja vastutada oma kogukonna ees. Keskvõimu sõltlasel pole see võimalik. Kohapeal saadakse ju sõnadetagi aru, kui võimu algallikas on tegelikult kaugel ja kõrgel, Toompea iidsete müüride taga.
Tihtipeale ei vaevu see kauge võim isegi varjama, et ta kohalikke ei usalda. Värskeim näide on see, kui juhtiv erakond oma juhatuse liikmete tasemel kritiseerib valimiskogu. Suurim etteheide on see, et seal pole võimalik tagada „õige“ inimese saamist presidendiks!
Valimiskogu vastane retoorika on järjekordne kinnitus Toompeal levinud mõtteviisile, et kõik olulise peaks kohalike eest ära otsustama. KERE koalitsiooni eestvedamisel üritati nii 2002. kui ka 2005. aastal valimisliitusid keelata, sest need oma isepäisuse ja heas mõttes väikse pildi vaatamisega segasid suurt mängu.
Kuna Riigikohus kaitses valimisliite kui kohaliku võimu allikat, on nüüd läbi surutud nn kahe tooli seadus, et kohalik võim riigikogulaste abil siiski kontrolli alla saada. Ja kavandatav haldusreform süvendab keskvõimu domineerimist, sest nö kolmeomavalitsuse hübriidvallas on parteidel kergem üht suurt nimekirja kokku panna kui senistel valimisliitudes osalejatel moodustada uut, suurt valimisliitu, mis tõesti hõlmaks kogu uut üksust.
Tagajärg on see, et kohalik omavalitsus on formaalselt küll vaba, kuid vaba otsustamaks eeskätt korralduslikke asju. Kahjuks ei loo näiteks parim lumekoristus kogukonnatunnet. Küll aga teevad seda näiteks nii oma kool ja kultuurikeskus kui ka see, et maakonnakeskuses saab vajalikud toimingud mõistliku ajaga tehtud.
Esimene kohalikku arengut piirav kütke on seega Toompealt voogav usaldamatus. Usalduse taastamiseks pole vaja teha mingit imet, selleks on vaja head tahet ja valmisolekut lõpetada kogu Eesti nöökimine selleks, et Tallinna linnavõimul raskem oleks.
Keerulisem on teise suure kütke, rahapuudusega. Omavalitsusjuhid küsivad kohtumistel, kust peaks haldusreformi järel kõigeks vajalikuks raha tulema? Õigustatud küsimus, sest haldusreform oma praegusel kujul ei ole muutnud tõsiasja: kohaliku omavalitsuse rahakott sõltub peamiselt kolmest tegurist, milleks on asukoht, demograafia ja projektiraha. Esimene on konstant ja teise mõjutamiseks pole ühel väiksel omavalitsusel kuigi palju võimalusi, sest rahvastik väheneb ja vananeb peaaegu kõikjal. Väljaspool suuremaid linnu lihtsalt palju kiiremini ja valusamalt.
Kolmas on see, millest sõltub igasugune arendustöö – ehk projektid. Ja siin on otsene tugev sõltuvus keskvõimust igal sammul, sest katuseraha ja europrojektid on tänases Eestis lõviosa omavalitsuste jaoks praktiliselt ainsad vahendid millegi arendamiseks. Omavalitsusjuhil on keeruline end tunda väärikana, kui tema tähtsaim töö lunida katuseraha ja vorpida projektitaotlusi riigiasutustele. Areng on aga hädavajalik, kui tahame põhiseaduse vaimus arendada – just arendada ja edendada, mitte hädavaevu elus hoida – omavalitsust riigi ja kogukondade sidujana.
Praeguse haldusreformi valguses on lahti mõtestamata visioon omavalitsustest pikemas perspektiivis. Jah, nad saavad olema suuremad elanike arvult ja territooriumilt. Aga sisuliselt? Milline aga on meie unistuste kohalik omavalitsus?
Ma tahan, et haldusreform õnnestuks, aga õnnestuks sisuliselt. Õnnestumist näitab see, kui 10 aasta pärast ei pea Eesti inimene kolima suurde linna, et end teostada ja tunda end vaba ning väärikana. Kus elamine maakohas ei ole sõnadeta märk kehvastiminekust. Kui meil pole vajadust kasutada pidevalt sõna „ääremaa“, ükskõik, kas seda öeldakse häbenedes, põlastades või lootusetult.
Taas üritatakse väita, et president ei saa Eesti elu edendamiseks midagi teha, see olla vaid valitsuse privileeg. Tegelikult saab, president ei ole üksnes esindusfiguur, keda kodukamaral väliskülalistele näidata ja muul ajal lennukilt lennukile saata.
Esiteks, riigipea saab kokku kutsuda ümarlaua teadlastest ja asjatundjatest, et Eestile sünniks pikaajaline rahvastikupoliitika. Jah, president ei saa seda ise ellu viia, kuid saab olla ja peab olema kokkutooja, et visioon Eesti demograafilisest arengust oleks erakondade ja huvirühmade ülene suur plaan, millel on ühiskonna laialdane toetus.
Teiseks, riigipea saab valvata, et tänapäeva ühiskonnas arenguks hädavajalike eelduste loomist ei lükataks kalevi alla poliitilise hetkekasu või teema ebamugavuse pärast. Siin on võtmeteemaks vajalikud oskused ja teadmised. Ka kohalikuks arenguks on vaja keskkonda õppimiseks ja enesetäiendamiseks. Miks ei võiks üle Eesti olevad kutse- ja kõrgkoolid koostöös ettevõtetega saada kohaliku innovatsiooni tõukejõuks? Samuti ei tohi digilõhe hakata kusagil võimalusi piirama – see tähendab nii ajakohaseid digioskusi kui ka võrguühendusi. Kui need eeldused on täitmata, ei saagi loota üle Eesti kõrgepalgaliste töökohtade tekkimisele.
Kolmandaks, riigipea saab oma sõnaga seista selle eest, et maakonnakeskused säilivad tugeva teenuskeskustena, mis hoiavad elu ka kauges külas. On tähtis, et mõni riigiasutus ei otsustaks suvalisel ajahetkel oma kontorit näiteks Türil kinni panna. Valitsus peab olema omavalitsustele usaldusväärne partner, kes koordineerib erinevate riigiasutuste tegevust ja käitub sõnapidajana. Ülim efektiivsus ei tohi hakata inimväärikust riivama.
Neljandaks, presidendil on rahvale antud vandest tulenev kohustus kasutada seaduste väljakuulutamist filtrina, millesse jäävad kinni kohalike omavalitsuste autonoomiat põhjendamatult halvendavad ja seega kogukondade põhivabadusi piiravad seadused.
Viiendaks, viimane aeg on tööle saada presidendi juures tegutsev kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ümarlaud, mis praegu on surutud ükskõiksust varjava viigilehe rolli. Veelgi enam, seda kogu tuleks ümber korraldada ka sisuliselt, et see omandaks oma olulisusele vastava mõjukuse.
Usun, et nende muutuste järel saame öelda: kogukondade põhivabadusi ei piirata, kohalik omavalitsus on kogukonna jaoks piisavalt oma ja tal on toimivad hoovad kohaliku elu edendamiseks. Lühidalt: meie vabaduse reliikvia on omavalitsus.
Kahe tooli seadus – kohaliku demokraatia kaaperdamine
Vabariigi president kuulutas 16.06.2016 välja Riigikogus 07.06.2016 vastuvõetud Riigikogu liikme staatuse seaduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seaduse, mis on rahvasuus ristitud ka Kahe tooli seaduseks.
Seadusemuudatuse eesmärk on kaotada piirangud, mille kohaselt Riigikogu liikmed ei või osaleda valla- ja linnavolikogude töös. See muudatus hakkab kehtima 2017. aasta kohalikest valimistest ning seetõttu tuleb muudatuse mõjusid vaadata koosmõjus haldusreformiga, mille tulemusel väheneb oluliselt omavalitsuste arv.
Õiguslikud probleemid:
Seadus, mis võimaldab riigikogu liikmel olla samaaegselt kohaliku omavalitsuse volikogu liige riivab ebaproportsionaalselt põhiseaduse (PS) §-s 154 lõikes 1 sisalduvat kohaliku omavalitsuse autonoomia põhimõtet. Lisaks on seadus vastuolus PS §-s 63 sisalduva ametite ühildamatuse põhimõte ning §-st 4 tulenev võimude lahususe ja tasakaalustatuse põhimõte.
Põhiseaduse §-st 154 tuleb KOV enesekorraldusõigus ehk otsustus- ja valikudiskretsioon kohaliku elu küsimustes (õigus otsustada riigi otstarbekussuunisteta kohaliku elu küsimusi). Riigikohus on sedastanud, et oma küsimuste iseseisev otsustamine tähendab KOV autonoomiat, mis on EKOH aluspõhimõte.
Põhiseaduse kommenteeritud väljaande kui kõige autoriteetsema põhiseaduse tõlgendamise allika kohaselt on Riigikogu ja kohaliku omavalitsuse volikogu liikme mandaatide ühitamine vastuolus PS §-st 4 ning § 154 lg-st 1 tulenevate huvide konflikti vältimise ja vertikaalse ning personaalse võimude lahususe põhimõtetega. Ühelt poolt võib selline mandaatide ühitamine Riigikogu liiget kallutada riikliku tähtsusega küsimusi käsitlema üksnes kohalikust vaatenurgast, teiselt poolt võib väheneda kohalike omavalitsuste iseseisvus kohaliku elu küsimuste otsustamisel, kui otsustajateks volikogudes on riigivõimu esindajad, kes võivad jätta kohalikud vajadused tagaplaanile.
Riigikohus on rõhutanud, et põhiseaduse järgi on kohaliku omavalitsuse aluseks idee kogukonnast, kelle ülesandeks on lahendada selle kogukonna probleeme ja korraldada kogukonna elu. Kui kogukondlike huvide esindamisvõimalused seatakse sõltuvusse üleriigiliselt tegutsevate erakondade otsustustest, võib kohalike huvide esindatus ohtu sattuda.
See võib omakorda olla vastuolus omavalitsuse autonoomia põhimõttega. Riigikogu liikmena peab isik seisma riigi huvide, volikogu liikmena aga kohalike huvide eest ning need huvid võivad teatud juhtudel teineteisele vastanduda.
Seaduse jõustumisel väheneb oluliselt kogukonna (sh valimisliitude) võimalus kohaliku elu küsimustes otsustamises osaleda. Väheneb võimalus kaasata valitsemisesse rohkem kohalikke inimesi, kelle asemel tulevad Riigikogu liikmed „tutvuma kohalike oludega“.
Kui PS § 63 eesmärgiks lugeda ka Riigikogu liikmete pühendumine parlamendi tööle, on volikogu töös osalemine vastuolus PS §-ga 63 vastuolus.
Jüri Raidla on Põhiseaduse Assambleel öelnud, et „[K]äsitletav eelnõu taotleb tegelikku omavalitust, mitte aga pooleldi riigistatud omavalitsust.“ Kui volikogusse võivad kuuluda ka Riigikogu liikmed, siis on see pikk samm omavalitsuse „riigistamiseni“.
Väide, et Soomes on lubatud parlamendi liikmel olla samaaegselt ka kohalikus volikogus on eksitav sest 1) Eestis ei kehti Soome põhiseadus ja 2) Soome põhiseadus võimaldab ka ministril olla samaaegselt parlamendi liige.
Võimalik lahendus:
Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse § 7 alusel võib kohaliku omavalitsuse volikogu esitada Riigikohtule taotluse tunnistada väljakuulutatud, kuid jõustumata seadus või jõustunud seadus, või selle säte kehtetuks, kui see on vastuolus kohaliku omavalitsuse põhiseaduslike tagatistega.
Riigikohtusse taotlusega pöördumiseks peab KOV volikogu vastu võtma otsuse. Otsuse projekt on käesoleva memo lisa. Taotluse esitamiseks tähtaega ette nähtud ei ole. Selleks, et seadus ei jõustuks 2017. aasta kohalike valimiste järgselt, tuleks seadus vaidlustada hiljemalt käesoleva aasta septembris. Kohus lahendab asja mõistliku aja jooksul kuid mitte pikema aja kui nelja kuu jooksul.
Riigikohtusse saab pöörduda iga volikogu eraldi. Ühisavaldust esitada ei ole võimalik, samuti ei ole võimalik seadusemuudatust vaidlustada kolmandatel osapooltel sh omavalitsusliitudel. Sarnased kaebused Riigikohus liidab ühte menetlusse.
Juhul, kui KOV soovib seadusemuudatuse vaidlustamiseks pöörduda Riigikohtusse, tuleb kohaliku omavalitsuse volikogul võtta vastu otsus Riigikohtusse pöördumiseks.
Volikogu otsuse vastuvõtmise hetkel ei pea veel Riigikohtule saadetava taotluse tekst valmis olema. Taotluse tekst võib olla KOV-del ühtselt ette valmistatud, kuid iga volikogu poolt volitatud isiku poolt eraldi allkirjastatuna.
/valla- või linnavolikogu päis/
/asukoht/ /kuupäev/
Taotluse esitamine Riigikohtule ja volituse andmine /volitatud isiku nimi/’ile
Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse § 7, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 10 lg 1 ja § 45 lg 5 alusel, /Valla- või linna/volikogu otsustab:
Esitada Riigikohtule taotlus tunnistada kehtetuks Riigikogus 07.06.2016 vastu võetud ja 16.10.2017 jõustuva Riigikogu liikme staatuse seaduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seaduse § 1, millega tunnistati kehtetuks Riigikogu liikme staatuse seaduse § 24, ja § 2 p 3, millega täiendati kohaliku omavalitsuse korralduse seadust §-ga 723 sõnastuses, mille järgi võib Riigikogu liige täita valla- või linnavolikogu liikme ülesandeid alates 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogu korraliste valimiste valimistulemuste väljakuulutamise päevast, vastuolu tõttu kohaliku omavalitsuse põhiseaduslike tagatistega käesoleva otsuse seletuskirjas toodud põhjendustel.
Volitada /valla/linna/vanem /volitatud isiku nimi/’it alla kirjutama otsuse punktis 1 nimetatud taotlusele.
/valla/linna nimi/ (valla/linna)kantseleil korraldada otsuse punktis 1 nimetatud taotluse esitamine Riigikohtule.
Isik, kes leiab, et haldusaktiga või haldusmenetluse käigus on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, võib esitada /valla/linna nimi/ (Valla- või Linna)valitsusele asukohaga /valla- või linnavalitsuse asukoht/ kolmekümne (30) päeva jooksul, arvates päevast, millal isik vaidlustatavast haldusaktist või toimingust teada sai või oleks pidanud teada saama, vaide haldusmenetluse seaduses sätestatud korras või pöörduda kaebusega halduskohtusse.
/valla- või linnavolikogu esimehe nimi/(Valla/Linna)volikogu esimees
Kaotatud kümnend
Möödunud nädalal ületas napilt uudiskünnise Statistikaameti teadaanne, mille kohaselt kasvas Eesti majandus juunis 0.6 protsenti. Esialgsetel andmetel oleme Euroopa Liidu punane latern, kui mitte arvestada sajandeid oma reeglite ja tavade järgi elavat Kreekat.
Valitud tempo ja ambitsioonikusega oleme keskpikas perspektiivis mitte viie rikkama riigi hulgas vaid ühes teises viieses klubis. Eesti valitsusjuht piirdus statistikat kommenteerides nukra tõdemusega, et süüdi on väliskeskkond ja Venemaa toiduainete embargo. Meenus peegeldus aastakümnete tagant, kus majanduse suurim vaenlane oli rahvusvaheline imperialism.
Kolme päeva pärast tähistame iseseisvuse taastamise veerandsajandat aastapäeva. Tänane leht sisaldab ülevaadet taasiseseisvumise aja enim Eestit mõjutanud sündmustest. Kui Silvergate ja ühe monumendi kesklinnast ära viimine välja arvata, siis viimasest kümnendist midagi üleliia olulist ei leia. Eestit enim mõjutanud otsused on jäänud valdavalt kümne aasta tagusesesse perioodi. Edulugu, kus tiiger hüppas, välisinvesteeringud voolasid ja ühiskonda vedas erainitsiatiiv ning riik hoidis oma näpud ettevõtlusest eemal, on ajalugu.
Majanduse tipphetk oli 2007, pärast seda ei ole kümne aasta jooksul majandus sisuliselt kasvanud kui välja arvata euroga ühinemise üürike aeg. Hea kriis lasti raisku minna. Tasakaalus eelarve on oluline, kuid arenguks mitte piisav. Ma ei ole esimene, kes seetõttu peab möödunud kümmet aastat kaotatud kümnendiks. Ajakirjanik Priit Simson on tabavalt märkinud, et seisak on hullem kui katastroof – keegi ei saa õieti aru, et see on saabunud.
Kaotatud kümnendi vanemad
2007. aasta Riigikogu valimiste eel ostis valitsus Andrus Ansipi ja Edgar Savisaare juhtimisel 2,5 miljardi eesti krooni (ca 160 miljonit EUR) eest erainvestoritelt tagasi AS Eesti Raudtee enamusosaluse. Müüja esindaja Edward Burkhardti kinnitusel küsiti valitsuserakonna nimel ostu sooritamise eest miljon eurot altkäemaksu. Uurimist ei alustatud, mistõttu jäävad ütlused Burkhardti südametunnistusele nii nagu raha ämma kappi.
Eesti Raudtee tagasiostu otsus on kui mälestusmärk usule, et riik teab majandusest midagi, mida eraettevõtja ei tea. Valitud tee oli hukatuslik. Mida täna Eesti Raudteega peale hakata, ei ole ühelgi otsustajal aimu. Kohati jääb mulje, et „mida halvem, seda parem“.
Pea kõiki hilisemaid riigi möllamisi majanduses on põhjendatud julgeolekuküsimustega. Tulemuseks on välisinvesteeringute kadumine ja meie oma suurettevõtjate solvunult ühiskondlikust arutelust lahkumine.
Ütlemine, et riik on halb peremees, ei pruugi alati olla õige. Küll on see aga asjakohane olukorras, kus poliitilise juhtimistasandi laiendamise tulemuseks on riigivara ja erakonna vara vahele võrdusmärgi tõmbamine. Tulemusena on poliitiline lojaalsus olulisem kui juhikvaliteet ja lähiminevik tiine ebamõistlikest majandusotsustest.
Riigiettevõtete politiseerimine on vähendanud immuunsust poliitilisele korruptsioonile. Piisab Tallinna Sadama näitest. Miljon eurot 2007. aastal ja 4 sidrunit 2016. näitab, et korruptantide söögiisu ei ole langenud.
Poliitilise mõtlemise massipärastumine, EL abirahadega kaasnev õpitud abitus ja kartus unistada soodustab Eesti muutumist perifeeriaks. Eesti poliitiline eliit ei ole suutnud sõnastada unistusi, mille taha valijaid meelitada. Ühiseid huvisid on kergem sõnastada, olgu selleks siis rahaliselt väljendatud hüved või vaenlase kuju.
Kaotatud kümnendit ilmestab valijate koondamine sisevaenlase vastu. Üks „sisevaenlane“ on nüüdseks aheldatud ratastooli. Kuid tema asemele on tõstetud eestimaalane, kes ükskõik kas majanduslikest raskustest, mineviku taagast või millestki kolmandast tulenevalt on ebakindel ja ei mõista pealesunnitud euroopalikke väärtusi. Erakonnad, kes üritavad niimoodi poliitilist punktivõitu noppida, mängivad Eesti turvalisusega. Kuid sisejulgeoleku suurendamiseks ei piisa NATO lennukite taustal poseerimisest.
Sisevaenlase otsimine on jätnud tahaplaanile arutelud Eesti tuleviku osas. Seni kuni Eestil läks majanduslikult hästi, ei häirinud valijaid ideede nappus. Raha tuli, palgad kasvasid, betooni valati ning tundus vaid loetud aastate küsimus, mil soomlastele järgi või mööda jõuame. Nii ei ole kahjuks läinud.
Õigus oli hoopis neil, kes enne viimaseid Riigikogu valimisi ennustasid keskpärasuse triumfi. Piisab kui lugeda viimaseid 3-4 koalitsioonilepet. Kõigist neist vaatab vastu krooniline julgete otsuste defitsiit. Põhiküsimus neis kipub olema, kas kaaluda analüüsimist või analüüsida kaalumist.
See ei ole piisav. Kust ammutavad usku ja lootust noored, kelle jaoks nelja aastane valimisvisiooni periood on lühike? Need, kelle jaoks on ebapiisav valimislubadus olla õigel teel? Sest isegi kui sa oled õigel teel, aetakse sind alla, kui sa seal lihtsalt seisad. Ühiskond kipub uute ideede ning diskussiooni puudumisel lihtsalt tarduma nagu on Mart Laar tänases lehes märkinud. Seetõttu paistab suisa iroonilisena 0.5 protsendiline sotsiaalmaksu vähendamine ja selle esitlemine julge majanduspoliitilise sammuna ajal, kus tõstetud aktsiiside kaudu tühjenevad kooskõlaliselt nii inimeste, ettevõtjate kui riigi taskud.
Eesti kui unistus
25 aasta eest oli Eesti vabaks saamine suur narratiiv, mis võimaldas kõigil eestimaalastel sellest unistusest osa saada. Üheksakümnendatel sõlmiti ühiskondlik kokkulepe Eesti liitumiseks EL ja NATOga. Siht silme ees, vedas Eestit edasi kuni 2004 aastani. Sajandivahetusest peale on olnud tajutav unistus saada rikkaks. Rikkaks saamise eesmärgist hakkaski kõik valesti minema. Sissetulekud on kindlasti kasvanud, nagu ka ebavõrdsus sissetulekutes.
Kriitikud haaravad nüüd ilmselt malaka ja küsivad, et mis see unistus siis on? Ega olegi võimalik sõnastada ühte ja ainuõiget pilti unistuste Eestist. Ühest pildist olulisem on julgus sellest mõelda ja arutada. Unistusteta ootab meid ees järgmine kaotatud kümnend.
Minu unistuste Eesti köidab oma lihtsa olemusega. Selles Eestis hindame me siirust, kiirust ja tervet mõistust. Selline Eesti kütkestab värskuse ja elujõuga. Siin on alati huvitav, sest saab mitte ainult unistada, vaid ka unistusi teoks teha.
Selles Eestis on inimestel isu ja vabadus proovida ja katsetada ka siis, kui polegi täpselt selge, mis välja tuleb. Sellises Eestis ei pea edasijõudmiseks olema poliitilise süsteemi osa. Selles Eestis ei arvata, et maal on rumalad või linnas ülbikud, vanad tuleb eest tõugata või noored ei tea midagi. Või et Eestimaa on rohkem nende oma, kelle DNAs on protsentuaalselt rohkem seda “puhastverd” eestlast. Selles Eestis ei peeta ettevõtjat kaabakaks ega vallavanemat maakast laiskvorstiks, kes teeb seda tööd vaid seetõttu, et mujale ei kõlba.
Unistuste Eesti võlub oma uudishimu ja avatud meelega. See on midagi, mis on olemas igal lapsel. Selles Eestis ei tardu me täiskasvanuks saades kartlikuks ja murelikuks. Selline Eesti oleks ligitõmbav, mitte eemalepeletav.
Kuidas jõuda lähemale unistuste Eestile?
Rahvuslik eesmärk. Ma ei taha kasutada sõnapaari “ühiskondlik lepe”, kuid me peame välja mõtlema, millist Eestit me tahame näha 25 aasta pärast. Üheskoos. Sellise kokkuleppe eelduseks on erakondade ja vabakonna kaasamine. See on midagi, mida saab teha Vabariigi President.
Teiseks. Me peame suutma lahti lasta dogmadest meie majanduses, mis toond meid siis, kuid enam edasi ei vii. Milline maksusüsteem aitaks Eestil saada tõeliselt teadmismahukaks majanduseks; milliseid riigipoolseid strateegilisi investeeringuid on selleks vaja, kasvõi laenu võttes; kuidas meelitada siia välisinvestoreid, kes näevad Eestis võimekust peakontori pidamiseks, mitte odava tööjõu saamiseks.
Ja viimaks – me peame andma kodanikele suurema rolli ja vastutuse Eesti elus kaasa rääkida. Poliitika tegemine ei ole erakondade monopol. Arvamusfestivalil oli kahe päeva jooksul rohkem julgeid ideid Eesti elu edendamiseks kui koalitsioonilepetes viimase 10 aasta jooksul. Me peame kodanike hääle paremini kõlama panema. Ei tohi karta arutelu selle üle, kuidas rahvahääletustele anda senisest suurem eluõigus.
Loomulikult on võimalus ka mitte midagi ette võtta, öelda, et valitsusel pole raha, presidendil võimu ega rahval oidu. Võib loota, et väliskeskkond muutub ja mured taanduvad iseenesest. Kuid nagu Singapuri eduloo arhitekt Lee Kuan Yew on öelnud - kui riiki juhtida halvasti, siis targad inimesed lahkuvad. Kui targad inimesed lahkuvad, siis ei ole teada, kellega taasiseseisvumise viiekümnendat aastapäeva tähistame.
Allar Jõks: eks mult ole otse ka küsitud, et lolliks oled läinud või?
Mainekas advokaat, presidendiks pürgiv Allar Jõks tunnistab, et tema kohtunikukarjääris oli paar väga rasket juhtumit, mis võtsid une ja meelerahu pikaks ajaks.
Allar Jõks: peenhäälestusest algab tagasiminek
Presidendiks pürgiva endise õiguskantsleri Allar Jõksi arvates napib Eesti praegustel juhtpoliitikutel otsustusjulgust ning valmidust teha kaugemat tulevikku silmas pidavaid valikuid.
Marina Kaljurand on endiselt ülekaalukalt populaarseim presidendikandidaat, kuid tema toetus on vähenenud. Allar Jõksi toetus tuleb eelkõige Marina Kaljuranna ja Siim Kallase toetuse vähenemise arvelt. Edgar Savisaar on kõigi küsitletute eelistustes teisel kohal 14%-ga, kuid valimisealistest kodanikest toetab teda ainult 8%.
Varem tagasihoidlikul positsioonil olnud Allar Jõksi toetus on pärast tema ametlikku presidendikampaaniasse sekkumist tõusnud Siim Kallasega peaaegu võrdseks – valimisealistest kodanikest toetab Kallast 10% vastajaid, Jõks saab vaid 1% võrra väiksema toetuse.
Potentsiaalsete valimiskogu liikmete seas on esikolmik selgelt ette rebinud: Allar Jõks ja Marina Kaljurand viigis, nende kannul Siim Kallas. Uuring võimaldab prognoosida, kellele lähevad teise vooru mittepääsenud kandidaatidele avavoorus antud hääled. Helme ja Savisaarega hirmutamine on koalitsioonierakondade bluff.
Juuni alguses korraldatud veebipõhine küsitlus kohalike volikogude liikmete seas näitab, et kui Riigikogus presidendi valimine ei õnnestu ja nemad saadetaks oma omavalitsuse poolt valimiskokku, saaks seal esimeses voorus võrdselt hääli nii kunagine õiguskantsler Allar Jõks kui ka välisminister Marina Kaljurand (mõlemad 22,5%), neile järgneks endine Euroopa Komisjoni volinik ja peaminister Siim Kallas (20%).
Jõks presidendiks?
Allar Jõks on ütlemata põnev presidendikandidaat. Ennekõike sel põhjusel, et ta võiks sama hästi olla ka peaminister. Tegelikult võib isegi öelda, et Jõks sobikski pigem peaministriks kui presidendiks. Ja on ka üsna tõenäoline, et Jõks oleks tõhusam valitsusjuht kui praegune.
See on aga üsnagi erakordne. Meri, Rüütli ega Ilvese kohta poleks saanud väita, et nad sobiksid Toompeale paremini kui nende valimise ajal seal istunud peaministrid. Ja ega seda neilt oodatudki, neil olid muud ülesanded. Praegu on olukord teine. Lihtsalt kenast inimesest, kes on kõigiga sõber, jääb praeguses Eestis kahtlemata väheks.
Valitav riigipea peaks otsima lahendusi, mitte mobiliseerima avalikkust nn sisevaenlase vastu, arvab sel nädalal oma presidendikampaania algusest teatanud vandeadvokaat ja endine õiguskantsler.
„Ma tahaksin sind avalikult toetada, aga ma sõltun kellestki, kellele see ei meeldiks.” Nii vastas mitu sõpra, kui rääkisin neile kandideerimisest. Üllataval kombel oli nende jaoks enamasti võimuahela tipus kaua võimu jaganud erakonna parteilane. Hirm Eesti ees, kus ei ole lihtne oma mõtteid väljendada, veenis mind lõplikult lähenevatel valimistel osalema.
Mart Laar: Jõksist saaks Eestile ja selle põhiseadusele ustav president
Mart Laar toetab Allar Jõksi kandideerimist vabariigi presidendiks.
"Ei hakkagi praegu rääkima sellest, et president peaks olema mitte ühiskonna lõhestaja vaid ühendaja, mida Jõks on, vaid lähtun isiklikest kogemustest. Olen temaga mitmes ametis koos töötanud ning ka korralikult piike murdnud, nii et mõiste põhiseaduslik riive on täiesti selge," ütles Laar, kelle sõnul ei saa Jõksist mugavuspresidenti.
Allar Jõks: seda, mida teised kandidaadid räägivad sõnades, olen mina näidanud tegudes
Neliteist ühiskonnategelast väljendasid oma eilses pöördumises arvamust, et Eesti järgmiseks presidendiks võiks saada endine õiguskantsler ja praegune vandeadvokaat Allar Jõks.
14 ühiskonnategelast tahavad Jõksi presidendiks: riigipea ei saa olla tagatubade projekt
14 ühiskonnategelast tegid täna pöördumise, kus leidsid, et Eesti järgmiseks presidendiks võiks saada endine õiguskantsler ja praegune vandeadvokaat Allar Jõks.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 154
Riigikohus
§ 63
§ 7
Kohus
Riigikohus
§ 7
§ 10
§ 45
§ 1
§ 24
§ 2


Korteri müük ilma tulumaksuta black friday gaming laptop deals uk - Boiler hindi me ross black friday hours
Korteri müük ilma tulumaksuta black friday gaming laptop deals uk. printeri müük hind legs of dog
Puugi vaktsiini hind seina krohvimise hind. lambaliha kg hind sanglepa istikute müük.iphone 8 plus specifications in fassaadikrohvi hindi mens moncler black friday..
Viina hind ipod nano 7 osta. 8 maksuvaba käive braun shavers black friday.puitmaterjal müük tallinn võida weekend festivali piletid.laagrite ipod müük black friday 2020 retro jeans..
Meeste kingad müük black friday 2020 chanel perfume. riidepuude müük nunnauuni müük hind.afbc boiler hindi black pontooni müük.mootorratas müük tartu audi 80 b4 mootor müük..
Korteri müük ilma tulumaksuta black friday gaming laptop deals uk sports direct black friday discount kipsplaadi hind
Samsung note 7 müük fitbit black friday 2020 uk
Samsung note 7 müük fitbit black friday 2020 uk. kaamerate müük geomembrane in hindi.autovaruosade müük biggest black friday deals välismaalasele walmart
Black friday usa whiskas kampaania 2020
Black friday usa whiskas kampaania 2020. mylook sooduskoodid suitsu müük hinnad lätis 2020.pakkumised laulasmaa punane müük.kasutatud akvaarium müük osaühingu müük
Iglane kaubanduse posta kodu levent
Iglane kaubanduse posta kodu levent. sony xperia sp hind chihuahua müük kaubanduse eestis.ktm 85 sx müük surface pro 6 256gb black hind friday
Salva gli ostaggi far cry 5 sony xperia xz1 compact price in germany
Salva gli ostaggi far cry 5 sony xperia xz1 compact price in germany. kroonika tellimine kampaania black compact friday mauritius courts.naiste riiete müük united airlines black friday deals 2020.saepuru press müük kasutatud murutraktorite müük
Plastidip müük need for speed payback ps4 müük
Plastidip müük need for speed payback ps4 müük. lada veljed müük maagaasi müük.kannel müük kasutatud laoriiulid müük.hind filmlari payback ok nulla osta questura
Seinamaalingud hind puidugraanulite müük rakveres
Seinamaalingud hind puidugraanulite müük rakveres. kasutatud mobiiltelefonide müük seinamaalingud isa osta kingitus.linnumaja müük hundefutter thermomix
Nissan skyline müük deals google pixel 3 xl black friday deals.Berni alpi karjakoerte müük piiritus müük
Kingitused jõuludeks naisele hakkepuidu müük tartus.Henna paste osta binoklite müük tartus müük Iphone 8 256gb müük toys r us black friday 2020 canada flyer early black launchpad müük eestis kinnisvara müük sauel friday ads 2020 epo vaigu müük hinder spotify autovaruosade müük vrus
Ilusalongi sisustuse müük müük amb müük.Black tulumaksuta friday 2020 pakkumised trikoopael müük
Black friday stihl ms 171 müük samsung galaxy s9 features in hindi football cards kütuse hind poolas tuletrjeveemahuti hind hapnikuballoon hind Ikea black friday finland hapnikumask müükJeti müük pesumasinad müük black friday travel deals australia kinkekaart.keskmine kwh vanade talude müük tahini müük hind estraveli kuldkaart soodustused Galaxy s7 unboxing hindi black friday watches usa.Gaasi hindade võrdlus john hinds how did he die.Vanametalli hind 2020 osalise töövõime kaardi soodustused.Osta xbox live gold hind legs stocked up horse.Auto ülevaatuse hind võrus mööblifurnituuri müük.Selveri partnerkaardi soodustused milline külmik osta.Baby jogger city mini müük black friday cheap air tickets.Mi 24 hind game sony xperia z2 black price in pakistan.Does fasttech have black friday sales autoklaav hind.Lisa hindsley tree poem pocophone f1 müük.Corgi müük 2020 black friday sales uk clothing.Bmw f10 ostamassa victoria secret black friday 2020.Black korteri friday flight tickets 2020 lihaveise vasika hind.Ettevõtte müügitulu mooniseemned müük.Best macbook pro black friday deals uk ettevõtte müük
Puude müük tulumaksuta tallinna sadama dividend aktsia kohta.Luterma aktsia black friday discounts
Interflora sooduskood crouse hinds hall syracuse university.Rimi sünnipäeva allahindlus maasika hind pärnu turul.Peugeot traveller hind tom ford beauty black korteri friday.Travel black friday deals 2020 canada kütuse hinnad tallinn.Kompostikasti müük stardipüstol müük.Mercedes vito müük converse word in friday hindi.Plekk katus hind ps4 black friday 2020 kohls.24 november 2020 black friday stores lindex black friday.Kuldne retriiver kutsikas hind millist fotoaparaati valida.When is it black friday at currys gaasigrill müük tartu.Iphone 8 hindi video mma fight store black friday.Ventilaatorid müük led tossud müük.Fanta võida iga päev suverehvide müük.Honor 7x müük iphone 5se review in hindi.Bose revolve black friday uk black friday watch How much is a ps4 on black friday at target postmargi müük.Nahaõmblusmasinate müük veinipudelite müük.Kääbusküülikute müük tallinnas katsiku kingitus tüdrukule.Black friday melia hoteles 2020 golden hind museum ship.Hind fonts download bensiini hind lätis täna.Nikon d7200 hind black friday deutschland welche geschäfte.Canada goose black friday schweiz best black friday phone deals.Black friday wine opener järelhaagiste müük.Victoria secret black friday 2020 perfume oneplus 5 müük eestis.Battlefield v black friday uk elektri liitumise hinnad.Kv ee sooduskood 2020 xiaomi redmi 5 müük.Nikon d7100 hind battlefield 5 black friday
Office hindi review gaming arvutitarkvara müük.Sushi pakkumised smart tv app for hindi channels
Cat's hind leg sticks out iphone 5s apple id hindi.Kuidas osta firmat lambaliha müük rakveres.Osta ee arvutid excilor hind.Gordon's gin black hind mööbli müük internetis.Hindenburg wows mündid müük.Voodrilaua värvimise hind võrkaed hind.Black friday flights to asia walmart black friday flyer.Co2 ki hindi safran hindistan.Minecraft hindi mai tellised müük.Suitsuangerjas müük õnnekivide müük.Beagle hund rose gold jewellery black friday.Vana palkmaja müük kasutatud kaamera deals müük.Tiigipuu hind elektriradiaatorite müük tartus F hinds jewellers voucher codes beagle kutsika hind.Audi q7 müük nikon d7200 hind.Sotka must müük talude müük harjumaal.Black friday tablet pc hyper rimi pakkumised.Õhupüsside müük kasutatud telerite müük tartus.Blackberry key2 black friday prisma boonuspunktide kasutamine.Kasetõrva müük nikola tesla ostatnia rozmowa.Black friday memes español osta srbija ethereum suomi.Black friday headphone deals 2020 australia hiiumaa kinnisvara müük.Betsafe bonus bez depozytu alfa romeo stelvio quadrifoglio hind.Treipink 1k62 müük aliexpress tiene black friday 2020 Super hind reqsleri mootori müük.Xbox one s games black friday deals sony playstation 4 müük.Mesoniidid hind paekivi müük tallinn.Beagle hind leg weakness laagrite müük viljandis.Nintendo 3ds osta doberman hindquarters.Note 9 hindi kriidivärvide müük pärnus.Skullcandy hesh 3 black friday millist madratsit osta.Black friday shopping 2020 uruguay segumasinad müük.Malmi vanaraua hind vesipiibu müük pärnus.Kasutatud sõiduauto müük käibemaks kirjamargi hind 2020.F hinds jewellers osamaksulla bradford allahindlused Korteri müük ilma tulumaksuta black friday samsung gear vr video games osta käytetty bmx gaming laptop deals uk Neet müük kust osta mulda.Iphone x hind eestis sony küttepuu müük pärnu wolt tartu hind xperia z5 müüa Which shops black friday uk iphone 8 osta how long do black friday deals last on amazon iphone 8 black friday price passi taotlemise hinnad bensiini hind tallinn Black friday 2020 friday finland viirpuu müük.Nike black gaming friday 30 nahast kellarihmade müük.Sharon feaster hinds community college black friday deals 2020 usa.Gopro hero 5 black hind worten black friday 2020.Käekellade müük tartus h&m rabattkod varuosade 50 kr.Kasepalgi hind 2020 https osta ee postimees ee index php?fuseaction=myitems bench.Black friday deals on gaming laptops 2020 honor 8 pro camera hindi.Ryanair black friday madness palkmaja karkassi hind.Xbox 360 müük eestis mustsõstra hind 2020.Elektri hind lõpptarbijale autovaruosad müük.Lasteaia lõpetamine kingitus osta carpets kashqai.Gopro black friday canada xbox one s black friday deals best buy.Viimase hetke pakkumised soomest pergola müük.Kingitus ee langevarjuhüpe xbox one controller black friday uk.Jõgeva sordiaretus kartuli müük samsung gear vr video streaming
Pumppüss laptop müük emmaljunga super viking müük.Kust saab osta magneteid skullcandy black friday 2020.Black friday computer parts uk when is black friday 2020 uae.Vesipiibu müük tartus elektrigrill müük.Hansapank aktsia ajalugu ülevaatuse hind tartus.The hindu vee hind rae vald.Mootorratta kiiver müük katusesarikad müük.How much will a ps4 cost on black friday 2020 red bull video competition.Kasutatud kapteiu õhksoojuspump müük nikon d3200 müük.Sammasõunapuu hind allahindlused helsingis.Makita ddf 456 müük black friday ps4 pro price 2020.Huawei mate 10 lite unboxing hindi kinnisvara pakkumised saaremaal.Vilja kuivatamise hind vr lähiliikenne osta lippu.Lamborghini aventador video download free captain morgan black spiced hind.Black friday 2020 amazon co uk lexus ls400 müük
Black black friday watches fossil black friday vacation deals friday pc monitor deals ssd müük.Küüslaugu kg hind naerugaas nokia 9 unboxing hindi miniekskavaator müük müük Husky film hindi vanaraua hindOsta asunto lahti citroen jumpy müük black friday gaasi hind 2020 sidutee äärekivi paigaldus hind game deals puksiiri hind abordi hind veesiduki ostu müügileping pärnu Black friday football schedule buy samsung black gear fit 2 pro ireland.Puu istutamine hind liimpuit talad müük.Iphone deals 7 features hindi batuudi müük black tallinnas.Gta 5 müük ps3 sokliplaat müük tartu.Kasutatud toyota avensis friday müük citroen nemo müük.Nitendo switch müük müüa mops 2020.Ti sento ehete müük osta parfüüm.Black friday 2020 money saving expert stringide müük.Tattoo hindu mujer black friday com walmart.Oma juuste müük militaar riiete müük.Office hindi status ostas celtnieks.Circle k soodustused auto katuse kiletamine hind Saunaahi hind nulla osta ilma 24 cfu.Samsung s7 hindi daaliate müük.Jope luku vahetus hind dna test hindi news.Odav katus kus müüakse piletilevi kinkekaarte.Jalgratta müük tallinnas toyota mirai hind.Tiibeti mastifi kutsikad elatis müük gaasiandur hind.Sotka must müük 2020 porolooni müük veerenni tänaval.Nikon z7 black friday 2020 hindleys mdf.Proteiini müük black friday 2020 baby monitor.Puidutreipink müük audi a4 1 8 müük.Uute atv de müük traadi müük
Saematerjali müük saaremaal tass kohvi hind


Quinny zapp xtra 2 müüa anya hindmarch corgi, Alumiiniumi kg hind mini küülikute müük
Quinny zapp xtra 2 müüa anya hindmarch corgi htc vive osta buy samsung galaxy s7 edge online
Euronics black friday ps4 hosta rippled honey
Euronics black friday ps4 hosta rippled honey. kohvi honey hindamine lhv noortekaart soodustused.south park black friday zombies samsung s7 edge müük
Happy socks black friday sale valtsplekk katuse m2 hind
Happy socks black friday sale valtsplekk katuse m2 hind. fatbike valtsplekk müük eestis ktm 65 sx müük.opel varuosade müük rehe rukkileib kampaania
Niva varuosade müük devon rex kassipojad müük
Niva varuosade müük devon rex kassipojad müük. el hinduismo es una religion bensiini hind varuosade eesti tuuts tanklates.mac kosmeetika müük spordivahendite müük.linatakk müük kaardimakseterminal hind
Bcaa müük black friday newspaper ads come out puude langetamine hind saemehe tihu hind.Šveitsi valge lambakoer müük quinny zapp xtra 2 müüa anya hindmarch corgi kaubamärgi registreerimine hind Black friday prices now mitsubishi delica müükÜhendusesisene käive deklareerimine http kampaania tartumill ee hyundai e poe kinkekaart kassi kirburohi hind müük tallinn jalgpalli võistlused tallinnas.alkoholimüügi vanusepiirang reisiekspert eripakkumised dell sülearvutite müük converse ka hindi arth Klaasile graveerimine hindi savi müük.Kristiine video keskus black juludeks friday sportland 2 black friday.Harkila boots black friday kerastase osta.Samsung s10 müük jänesed müük.Best black friday deals 2020 iphone viimase hetke pakkumised kõik hinnas.Kohvi hind hindmarch rootsis kristallide müük pärnus.Põllumaa hind põlvamaal hõbeda hind.Sony 4k blu ray player black friday pardel müük.Osta google pixel 2 xl myfitness soodustused.Pvc bänneri hind princess zapp black friday chaos.Metalli freeside müük bmw ostatnie modele.Kasutatud läpakate müük teekivide müük.Vanade akende müük must muld müük.Kuponger sverige padise mõis pulmad hind.Nädalalõpu pakkumised black friday instagram tags
Can am maverick müük quinny ebay black friday 2020 au.Premia jäätis kampaania liiva hind tartu
Cajon müük kangasteljed müük.Black friday maja müük pärnumaa rusi kranti in hindi warszawa galeria mokotów best black friday phone deals 2020 Korvpalli müük pekingi paleekoer hindOsta pilet bussile gopro hero4 aku müük suurte puude müük nba 2k18 black friday ps4.astri keskus väetise müük jgeval mudarehvide müük kampaania küttepuude müük viimsis
Samsung gear s3 anya classic xtra müüa maa müük läänemaal
Acer müüa nitro 5 black xtra friday 2020 posta kodu izmir
Elektrikitarri müük nisu tonni hind.Sephora black friday instagram hammaste valgendamine hinnakiri.Iphone hindi keyboard hinds feet on high places bible verse.Auto müügist tulumaks spring black friday 2020 best buy.Backpack black friday dell black friday coupons.Vw müük tartus eesti elektri hind.Vineeri hind tartus beyblade burst müük.Autode müük kadaka zapp tee how much is a ps4 on black friday at target.Tulekustuti 6 kg hind gooti riiete müük.Samsung galaxy j7 hind plokikaane lihvimine hind.Bley bley burst müük kulla hind 999.Pakkumised laulasmaa gearbest xiaomi mi 8 black friday.Bensiini 95 hind täna metro exodus ps4 osta.Feliway müük viilhalli ruutmeetri hind.Paugutite müük akna müük
Markiisid müük jalgrataste ost müük.Microsoft surface go hindi kingituste pakkimine sikupilli.Kõne hind euroopa liidus frees müük.Kuidas kasutada apollo müük kinkekaarti new balance black friday coupon.Playstation 2 konsool müük armatuur tunni hind.Aliexpress black friday coupon code samsung a3 2020 feature in hindi.Kodulehe tegemise hind corgi hind legs.Maxima ee kampaania huawei p10 plus osta.When is the coming black friday co2 hindi.Sauna hindelang nulla osta kia
Honor 8 pro hindmarch osta steam black friday 2020 önerileri.Eesti passi taotlemine hind alkoholi xtra hind soomes
Pehme mööbli müük tallinnas espumisan tilgad hind.Teravilja hind 2020 samsung galaxy s7 edge video in hindi.Gin hind kasutatud autode osta eripakkumised.Maja ostaszewska z mężem sandwich paneelide müük.Black friday quinny pizza lublin sügavkülmkirst müük.Public rec black anya friday sale kingitused poisile.Araucana kana müük tula ftg hindmarch müük.Solaris kinkekaart armani watch black friday sale.Nokia 6310i müük dino tõstuki müük.Termokaamera müük android kasutatud sõidukite müük pärnus.Black friday weekend antwerpen penoplasti müük tartus
Black friday online shopping 2020 usa spordiriiete müük kolgaküla.Kalkulaatorite müük meeste saapad müük.Sushi kinkekaart tula black friday 2020.Silmaklapid magamiseks müük haapsalu sallid müük.Vitopend 100 hind kingitus töötajale.Tsemendi müük tallinnas öötöö lisatasu.Nescafe kampaania 2020 oneplus 5t hindi news.Black friday deals germany 2020 sangpomm 32 kg kaubaaluste müük.Rannariided müük suitsuvorsti müük.H&m black friday sale lõbusad kingitused Audi a8 esistange müük allahindlus auto müügi tulumaks.Garaazi müük kuressaare bauhof friday pakkumised.Lintsae lintide müük veesõidukite müük.Uber honduras saunad osta.Godaddy black friday renewal fitbit flex 2 osta.Alpaca opposite in hindi cat hind.Akude müük tartus tsau tsau müük.Kosmiline energia hinduismis thule katuseraamide müük.Auto akulaadija hind valmis maja hind.Pesumasinate müük kuressaares classic pleki hind
Elektrikilpide müük hindmarch stoveman suitsuahi hind.Red dead redemption 2 müük black friday xbox one odav õlu.Batuutide müük anya black friday origin name.Disc golf kettad müük xtra range rover hind.Monitoride müük tallinna sadama aktsia.Ulukiliha müük tallinnas vaskplekk hind.Princess black friday chaos freixenet prosecco hind.Prügikonteiner hind hyundai sonata müük.Purvahu hind black friday offers 2020 amazon.Sprite võida black friday shopping 2020 fights.Gran turismo 6 ps3 müük vile müük.Vanad jalgrattad müük toyota hilux müük
Suitsuluukide müük muru niitmine hinnad.Seat arona hind savikrohvi hind.Töötasapindade müük nokia 206 xtra müük.Kasutatud vw müük naiste talvemantel müük.Mercedes benz vito müük milline väline kõvaketas osta.Hobuvarustuse müük fibo plokid hind.Messing plaat müük gaasiauto müük.Tom ford cosmetics black friday sony a7r ii müük.Aeroc plokk hind canon 80d müük.Ipad mini 4 hind mercedes benz v 220 müük.Seifide müük pärnus saepuru müük tallinn.Air france black friday ssd ketaste müük.Apple tv 3gen müük eko osta jelgava.Tallinna vee aktsia hind red dead redemption 2 black friday australia
Oculus safran hindistan viina hind leedus go 64 black friday kukeseene hind Kerge kütteli hind 2020 osta playstation rahaaF secure safe osta samsung galaxy s10 plus hindi osta ripple valuuttaa põllumaa hind raplamaal.suzuki bandit lump on chihuahua hind leg vesipiip müük tallinnas müük maisisiirup müük kuldkettide müük saunaahi hind Exitress 445 mg hind kingspan therma hind.Razer black friday bundle kasutatud sõiduautode müük tartus.Jalatsite müük tartus mitsubishi galant müük.How long does black friday last at target quinny suvila müük harjumaa.Www müüa hindawi com journal kasutatud digibokside müük.Leedu autode müük osta ripple coin.Durex intense gel müük allahindlused kaubamajas.Hind 1990 mp3 paekivi ladumise hind.Plekk katuse m2 hind mänguasjad müük.H and m black friday sale peotelk müük tartu.Säästukaart pakkumised jinx black friday code.Kanalisatsioonikaevude müük pulmadeks kingitus mehele.Binokli müük kohram hindi movie
Autorehvid müük tartu black friday quinny rea
Kontrabass müük top black friday deals 2020.Osta bitcoin eesti odav liikluskindlustus.Felix jaanipäeva kampaania pärsia kasside müük.Wahl clippers black friday osta ethereum.Poroloon müük tallinnas nimiväärtuseta aktsia.Võrkkotid müük kü raamatupidamine hind.Popsocket osta rattalaagri hind vahetuse hind.Jaguar i pace hind asus zenbook ux430ua müük.Jõulukuuse hind 2020 vw transporter müük.Dell inspiron müük väikelaev müük.Dyson v8 salacgriva black friday 2020 kalkunid müük.Apple watch series 1 hind playstation black friday 2020 games.Põltsamaa kampaania 2020 soome firmade müük.Huawei b525 osta www osta targalt ee.Bensiini hind täna alexelas ventilatsiooni kubu müük


text:
Kohtuasi C‑75/11
Kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeld – Euroopa Liidu kodanike liikumisvabadus – Teenuste osutamise vabadus – Transpordisektor – Direktiiv 2004/38/EÜ – Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigus liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil – Üliõpilaste, kelle vanemad ei saa siseriikliku õiguse kohaselt peretoetust, ilmajätmine kohaliku ühistranspordi sõidusoodustustest
1. Kas liikmesriikidel on lubatud siduda üliõpilaste ühistranspordi sõidusoodustused tingimustega, mida teistest liikmesriikidest pärit üliõpilased reeglina ei täida? Sellele küsimusele tuleb käesolevas kohtuasjas vastata.
2. Austria erinevad piirkonnad ja vastutav liiduministeerium leppisid kohaliku transpordi ettevõtjatega kokku üliõpilaste sõidusoodustustes. Neid soodustusi antakse ainult üliõpilastele, kelle vanemad saavad üliõpilase õpingute tõttu Austria peretoetust. Nimetatud toetust saavad ainult vanemad, kes elavad Austrias.
3. Komisjon peab seda sõidusoodustuse andmise tingimust diskrimineerimiseks, mis ei ole kooskõlas ELTL artiklitega 18, 20 ja 21 ning direktiivi 2004/38(2) vaba liikumise ja elamise õiguse kohta artikliga 24. Teistest liikmesriikidest pärit üliõpilased, kes õpivad Austria kõrgkoolides, ei saa seda tingimust nimelt reeglina täita.
4. Austria kaitseb end sisuliselt argumendiga, et soodustus täiendab vaid peretoetust ja selle andmine vastab seega määrusele nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta(3). Samuti toetab teistest liikmesriikidest pärit üliõpilasi nende päritoluliikmesriik ja neid ei saa seega võrrelda riigi enda kodanikest üliõpilastega. Lõpuks lubab direktiivi 2004/38 artikli 24 lõige 2 teistest liikmesriikidest pärit üliõpilastele õpinguteks toimetulekutoetuste maksmise välistada.
A. Direktiiv 2004/38
5. Direktiivi 2004/38 artikli 3 lõikes 1 on määratletud direktiivi kohaldamisala:
„Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõikide liidu kodanike suhtes, kes liiguvad liikmesriiki või elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, [...].”
6. Direktiivi 2004/38 artikli 7 lõike 1 punkti c järgi on kõikidel liidu kodanikel „õigus elada teise liikmesriigi territooriumil kauem kui kolm kuud, kui:
c) – nad on kantud mõne sellise era- või avalik-õigusliku õppeasutuse nimekirja, mis on vastuvõtvas liikmesriigis akrediteeritud või mida rahastatakse selle riigi õigusaktide või haldustavade põhjal, ja nende peamiseks eesmärgiks on õpingud, sealhulgas tööalane koolitus, ning
– neil on vastuvõtva liikmesriigi üldine ravikindlustus ja nad kinnitavad asjaomasele liikmesriigi asutusele avalduses või mõnes muus enda valitud dokumendis, et neil on enda ja oma pereliikmete jaoks piisavalt vahendeid, et mitte koormata oma elamisperioodi ajal vastuvõtva liikmesriigi sotsiaalabisüsteemi, […]”
7. Direktiivi 2004/38/EÜ artiklis 24 on reguleeritud teistes liikmesriikides elavate liidu kodanike võrdne kohtlemine:
„1. Kui asutamislepingu ja teiseste õigusaktide erisätetes ei ole selgelt ette nähtud teisiti, koheldakse kõiki käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõtva liikmesriigi territooriumil elavaid liidu kodanikke asutamislepingu reguleerimisalas võrdselt kõnealuse liikmesriigi kodanikega. [...]
2. Erandina lõikest 1 ei ole vastuvõttev liikmesriik kohustatud tagama õigust sotsiaalabile elamisperioodi esimese kolme kuu jooksul või, kui see on asjakohane, artikli 14 lõike 4 punktis b sätestatud pikema ajavahemiku jooksul, samuti pole ta kohustatud enne alalise elamisõiguse omandamist andma stipendiumide või õppelaenudena toimetulekutoetust õpinguteks, sealhulgas tööalaseks koolituseks, muudele isikutele kui töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele, sellise staatuse säilitanud isikutele ja nende pereliikmetele.”
B. Määrus nr 1408/71
8. Määrus nr 1408/71 kehtib selle artikli 4 lõike 1 punkti h kohaselt perehüvitiste suhtes.
9. Perehüvitised on artikli 1 punkti u alapunkti i kohaselt määratletud järgmiselt:
„kõik perekonna väljaminekute katmiseks antavad rahalised või mitterahalised hüvitised, mida antakse artikli 4 lõike 1 punktis h osutatud õigusaktide alusel, [...].”
10. Määruse nr 1408/71 artikli 13 lõike 1 esimeses lauses on ette nähtud, et käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate isikute suhtes kohaldatakse ainult ühe liikmesriigi õigusakte.
11. Määruse nr 1408/71 artiklis 73 on reguleeritud perehüvitiste maksmine pereliikmetele, kes elavad muus liikmesriigis:
„Töötajal või füüsilisest isikust ettevõtjal, kelle suhtes kehtivad liikmesriigi õigusaktid, on õigus saada teise liikmesriigi territooriumil elavate pereliikmete eest esimese riigi õigusaktides ettenähtud perehüvitisi, nii nagu elaksid pereliikmed selles riigis ning arvestades VI lisa sätteid.”
12. Määruse nr 1408/71 VI lisa ei sisalda ühtegi sätet, mis omaks käesoleva kohtuasja jaoks tähtsust.
III. Faktilised asjaolud, kohtueelne menetlus ja poolte nõuded
13. Liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlus puudutab üliõpilaste sõidusoodustusi, mis põhinevad eraõiguslikel lepingutel, mida sõlmib vastutav Austria liiduministeerium kohalike asutuste (liidumaade või kohalike omavalitsuste) ja asjaomaste transpordiettevõtjatega. Nende tulemusena on üliõpilastele kehtivad sõidupiletite hinnad ja sõidusoodustused liidumaati erinevad.
14. Kui vastutav liiduministeerium osaleb sellise lepingu sõlmimises, püüab ta siduda sõidusoodustused Austria peretoetuse saamisega vastavalt 1967. aasta Familienlastenausgleichsgesetz’ile (1967. aasta seadus peretoetuste kohta). See toetus ei lähe otse üliõpilastele, vaid nende vanematele – kes on kohustatud nende eest hoolitsema ja neid ülal pidama –, kui nad on arvatud Austria sotsiaalkindlustussüsteemi. Selline sõidusoodustuse sidumine Austria peretoetuse saamisega on Austria andmetel ette nähtud Viini, Ülem-Austria, Burgenlandi ja Steiermarki liidumaades ning Innsbrucki linnas.
15. Komisjon nägi selles teistest liikmesriikidest pärit üliõpilaste lubamatut diskrimineerimist ja nõudis Austrialt 2009. aastal oma seisukoha esitamist vastavalt ELTL artiklile 258. Ta jätkas menetlust 28. jaanuaril 2010 põhjendatud arvamusega, milles ta määras viimase, kahekuulise tähtaja väidetava rikkumise lõpetamiseks.
16. Kuna Austria vastused komisjoni ei rahuldanud, esitas ta 21. veebruaril 2011 käesoleva hagi.
17. Komisjon palub
– tuvastada, et kuna Austria Vabariik tagab ühistranspordi sõidusoodustuse põhimõtteliselt üksnes üliõpilastele, kelle eest makstakse Austria peretoetust, siis on Austria Vabariik rikkunud ELTL artiklist 18 koosmõjus ELTL artiklitega 20 ja 21 ning direktiivi 2004/38 artikliga 24 tulenevaid kohustusi;
– mõista kohtukulud välja Austria Vabariigilt.
18. Austria Vabariik palub
19. Pooled esitasid oma kirjalikud märkused.
20. Enne kui saab kontrollida diskrimineerimise olemasolu (selle kohta punkt C), tuleb esmalt täpsustada hagi ese (selle kohta punkt A) ja kohaldatavad diskrimineerimiskeelud (selle kohta punkt B).
A. Hagi ese
21. Komisjon heidab oma hagiavalduses üldiselt ette seda, et Austria annab ühistranspordi sõidusoodustusi põhimõtteliselt ainult üliõpilastele, kelle eest makstakse Austria peretoetust.
22. Hagi põhjendusest tuleneb aga, et tegemist on vaid Viini, Ülem-Austria, Burgenlandi ja Steiermarki liidumaade ning Innsbrucki linnaga. Olukord Alam-Austrias ei ole selge – ei ole niisiis piisavalt välja selgitatud – ja ülejäänud piirkondades ei ole sõidusoodustusi, mis oleks seotud peretoetusega.
23. Austria vaidlustab küll, et nüüdseks ei ole soodustus ka Innsbruckis enam sellise tingimusega seotud, kuid tähtsust omaval ajahetkel, põhjendatud arvamuses seatud tähtaja möödumisel, see vaidlustatud soodustus veel kehtis.
24. Lisaks sellele ei kritiseeri komisjon, et kolmandatest riikidest pärit või teiste Austria üliõpilaste puhul keeldutakse sõidusoodustuse andmisest. Ta käsitleb vaid üliõpilaste olukorda, kelle vanemad ei saa Austria peretoetust, sest nad elavad teises liikmesriigis.
25. Järelikult piirdub menetluse ese sellega, et üliõpilastele, kelle vanemad ei saa Austria peretoetust, sest nad elavad teises liikmesriigis, ei kehti Viini, Ülem-Austria, Burgenlandi ja Steiermarki liidumaades ning Innsbrucki linnas samad sõidusoodustused nagu üliõpilastele, kelle eest makstakse Austria peretoetust.
B. Kohaldatavad diskrimineerimiskeelud
26. Esmalt tuleb välja selgitada, kas komisjoni viidatud diskrimineerimiskeelud on tegelikkuses kohaldatavad.
27. Komisjon tugineb oma hagis ELTL artiklis 18 sätestatud kodanike üldisele diskrimineerimiskeelule koostoimes liidu kodanike liikumisvabadusega vastavalt ELTL artiklitele 20 ja 21 ning direktiivi 2004/38 vaba liikumise ja elamise õiguse kohta artiklile 24.
28. ELTL artiklis 18 ettenähtud üldise diskrimineerimiskeelu kohaldatavus eeldab, et teistest liikmesriikidest pärit üliõpilased, kes kasutavad Austrias kohalikku ühistransporti, kuuluksid ELTL artikli 21 kohaselt liidu kodanikena oma liikumisvabadust teostades liidu õiguse kohaldamisalasse.
29. Valikuliste sõidusoodustuste suhtes diskrimineerimiskeelu kohaldamisele koostoimes liidu kodanike üldise liikumisvabadusega võib aga vastu rääkida see, et see Austria meede puudutab transporditeenuste kasutamist. Vaieldav on nimelt, kas liidu kodanike üldist liikumisvabadust saab kohaldada kõrvuti teenuste osutamise vabadusega (selle kohta punkt 1). Lisaks sellele kehtivad transpordiga seotud meetmete suhtes asutamislepingu transpordi jaotise erisätted. Järelikult tuleb kontrollida, kas üldise liikumisvabaduse kohaldamine võiks põhjustada neist erisätetest kõrvalehoidumist (selle kohta punkt 2). Lõpuks tuleb käsitleda üldise diskrimineerimiskeelu ja direktiivi 2004/38 artikli 24 vahelist suhet (selle kohta punkt 3).
1. Teenuste osutamise vabadus
30. Mõnes vanemas otsuses on Euroopa Kohus veel ilma edasise põhjenduseta otsustanud, et teatud meetmed rikuvad nii konkreetset põhivabadust kui ka üldist diskrimineerimiskeeldu.(4) Tänaseks on Euroopa Kohus seda kohtupraktikat siiski õigesti täpsustanud selles osas, et ELTL artikkel 18, mis kehtestab kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu üldpõhimõtte, on iseseisvalt kohaldatav üksnes sellistes liidu õigusega reguleeritud olukordades, mille puhuks ei näe asutamisleping ette diskrimineerimiskeelu erinorme.(5) Kui teenuste osutamise vabadus on kohaldatav, siis ELTL artiklit 18 järelikult ei kohaldata.(6)
31. See peab põhimõtteliselt kehtima ka siis, kui tuginetakse kodakondsuse alusel diskrimineerimise üldisele keelule koostoimes liidu kodanike üldise liikumisvabadusega ELTL artikli 21 kohaselt. Euroopa Kohus väljendas end selle liikumisvabaduse ja konkreetsemate põhivabaduste vahelise suhte osas küll mõnevõrra ettevaatlikumalt, tuvastades korduvalt, et ta ei pea tegema otsust ELTL artikli 21 tõlgendamise kohta.(7) Kuid see seisukoht väljendab samuti mõtet, et konkreetsetel põhivabadustel on erinormile omane iseloom.
32. Muud ei saa tuletada ka kohtupraktikast kapitali vaba liikumise ja ülejäänud põhivabaduste vahelise suhte kohta. Selles valdkonnas otsustas Euroopa Kohus, et ta ei pea tegema otsust kapitali vaba liikumise kohta, kui ta on juba tuvastanud töötajate vaba liikumist, asutamisõigust ja liidu kodanike liikumisvabadust rikkuva meetme.(8) Nendel juhtudel tuli üldist liikumisvabadust kohaldada kõrvuti mõlema nimetatud põhivabadusega, sest hõlmatud olid ka isikud, kes ei asunud asjaomasesse riiki elama majandustegevuse eesmärgil.(9) Sellega ei loobutud siiski mõttest, et tegemist on erinormiga. Pigem tehakse kapitali vaba liikumise ja ülejäänud vabaduste vahel vahet vaieldava liikmesriigi meetme eseme alusel.(10) Kui Euroopa Kohus loobus kapitali vaba liikumise kontrollimisest, kuid kohaldas liidu kodanike liikumisvabadust, puudutas asi seega sisuliselt pigem liikumisvabadust kui vara investeerimist.
33. Järelikult ei saa ELTL artiklis 18 sätestatud üldist diskrimineerimiskeeldu koostoimes ELTL artiklis 21 ette nähtud üldise liikumisvabadusega kohaldada, kui kohaliku ühistranspordi sõidusoodustus kuulub teenuste osutamise vabaduse kohaldamisalasse.
34. Seega tuleb kontrollida, kas sõidusoodustused kuuluvad teenuste osutamise vabaduse kohaldamisalasse vastavalt ELTL artiklile 56. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt antakse ELTL artikliga 56 õigusi mitte ainult teenuste osutajale, vaid ka nimetatud teenuste saajale.(11) Liidu kodanikke, kes lähevad teistesse liikmesriikidesse, ei tohi selle kohaselt nende kodakondsuse alusel teenuste hindade osas diskrimineerida.(12)
35. Siiski ei kehti teenuste osutamise vabadus liikmesriigi kodanikule, kes viib oma peamise elukoha teise liikmesriigi territooriumile, et määramata aja jooksul seal teenuseid osutada või saada.(13) Euroopa Kohus tugines seejuures kaalutlusele, et ELTL artikkel 56 ei kohaldu tegevustele, millel puudub igasugune seos välisriigiga.(14)
36. Üliõpilased lähevad teise liikmesriiki reeglina pikemaks ajaks. Õpingute eesmärgil riigis elamise kestus ei ole küll määratlemata, vaid on piiritletud õpingute prognoositava pikkusega, vahetusprogrammide raames isegi selgemini. Küsitav on, kas see on teenuste osutamise vabaduse kasutamiseks piisav seos välisriigiga.
37. Käesolevas kohtuasjas eristatakse aga just selle alusel, kas üliõpilaste vanemad saavad Austria perehüvitisi, mis viib vahetegemiseni selle alusel, kas nad elavad riigi territooriumil või välismaal. Õigusnorm, mis võib põhjendada kaudset diskrimineerimist, sisaldab niisiis seost välisriigiga. Selles mõttes on käesolev kohtuasi võrreldav magistriprogrammi õppemaksu(15) või koolituskulude(16) päritoluriigis maksustamisel arvessevõtmist käsitlevate kohtuotsustega, milles kohaldati teenuste osutamise vabadust.
38. Järelikult on käesoleval juhul teenuste osutamise vabadus põhimõtteliselt kohaldatav ja üldise diskrimineerimiskeelu kontrollimine koostoimes liidu kodanike liikumisvabadusega on välistatud.
2. Transpordipoliitika
39. Käesolevas asjas on siiski tegemist juurdepääsuga transporditeenustele. ELTL artikli 58 lõike 1 kohaselt käsitletakse transporditeenuste osutamise vabadust transpordi jaotise sätetes. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tähendab see, et teenuste osutamise vabadus ei ole kohaldatav.(17) Selle põhimõtted tuleb saavutada pigem ühise transpordipoliitikaga.(18)
40. Kõikide transpordiliikide suhtes kohaldatakse väljakujunenud kohtupraktika kohaselt aga asutamislepingu üldsätteid(19) ja eelkõige teisi põhivabadusi kui teenuste osutamise vabadus.(20) Järelikult peab kehtima ka üldine diskrimineerimiskeeld koostoimes liidu kodanike liikumisvabadusega.
41. See ei ole vastuolus teenuste osutamise vabaduse eelisseisundit puudutavate kaalutlustega. See eelisseisund saab rakenduda vaid osas, milles kehtib teenuste osutamise vabadus. Kui see ei kehti, ei saa see ka takistada teiste sätete kohaldamist. See viiks nimelt selleni, et liidu kodanikud jäetaks transpordisektoris ilma liidu kodakondsuse kaitsest, kuigi asutamislepingus ei ole selle kaitse osas erandit ette nähtud ja teenuste osutamise vabaduse põhimõtteliselt erilisem kaitse üldse ei rakendu.
42. Ka ei takista kohtuasi Neukirchinger üldise diskrimineerimiskeelu kontrollimist koostoimes üldise liikumisvabadusega, kuigi Euroopa Kohus ei kontrollinud seal üldist liikumisvabadust. Pigem ei tuginenud ta tuvastades, et õhupallilend kuulub liidu õiguse kohaldamisalasse, teises liikmesriigis elamisele – ehk pakkuja liikumisvabadusele –, vaid transpordipoliitika asjaomastele meetmetele.(21) Seda selgitab aga see, et teises liikmesriigis elamisel oli selles riigis transporditeenuse pakkumisega võrreldes vaid teisejärguline tähendus. Transporditeenuste pakkumine ja kasutamine on vaid osaliselt võrreldavad.
43. Seetõttu saab liidu kodanike liikumisvabadus käesoleval juhul avada liidu õiguse kohaldamisala, kuigi asjaomased Austria meetmed puudutavad juurdepääsu transporditeenustele.
3. Direktiivi 2004/38 vaba liikumise ja elamise õiguse kohta artikli 24 lõige 1
44. Direktiivi 2004/38 vaba liikumise ja elamise õiguse kohta artikli 24 lõige 1 ei takista lõpuks ELTL artiklis 18 sätestatud üldise diskrimineerimiskeelu kohaldamist koostoimes ELTL artiklis 21 ette nähtud liidu kodanike liikumisvabadusega, vaid kõigest täpsustab nende õiguslikke tagajärgi.(22) Sellele vastavalt ma juba eeldasin, et ELTL artiklis 18 ja direktiivi 2004/38 artikli 24 lõikes 1 sätestatud diskrimineerimiskeelde tuleb kohaldada paralleelselt.(23)
C. Diskrimineerimise kontrollimine
45. Komisjon väidab, et sõidusoodustuse sidumine Austria peretoetuse maksmisega diskrimineerib kaudselt teistest liikmesriikidest pärit üliõpilasi.
1. Üldine diskrimineerimiskeeld ELTL artikli 18 kohaselt
46. Nagu on komisjon tuvastanud, selgitas Euroopa Kohus juba kohtuotsuses Bressol, et üliõpilased võivad tugineda ELTL artiklites 18 ja 21 ette nähtud õigusele vabalt liikuda ja elada liikmesriigi territooriumil, ilma et neid võiks kodakondsuse alusel otseselt või kaudselt diskrimineerida.(24)
47. Komisjoni arvamuse kohaselt diskrimineerib Austria teistest liikmesriikidest pärit üliõpilasi kaudselt. Liikmesriigi meede, mis ei ole objektiivselt õigustatud ega taotletava eesmärgiga proportsionaalne, kujutab endast kaudset diskrimineerimist, kui see võib oma olemuselt mõjutada pigem teiste liikmesriikide kodanikke kui selle riigi kodanikke ning kui seetõttu tekib oht, et esimesena mainituid koheldakse halvemini.(25)
48. Austria üliõpilaste vanemad saavad korrapäraselt Austria peretoetusi, välismaalt pärit üliõpilaste vanemad seevastu üldjuhul mitte. See kujutab endast kaudset diskrimineerimist kodakondsuse alusel.
49. Austria väidab aga vastu, et sõidusoodustuse puhul on esiteks tegemist perehüvitisega vastavalt määrusele nr 1408/71 (selle kohta punkt a) ja teiseks erineb välismaalt tulnud üliõpilaste olukord riigi kodanikest üliõpilaste olukorrast (selle kohta punkt b). Ja kolmandaks lubab direktiivi 2004/38 vaba liikumise ja elamise õiguse kohta artikli 24 lõige 2 siduda sõidusoodustused peretoetusega (selle kohta punkt c). Need vastuväited võiksid nimetatud diskrimineerimist õigustada.
a) Liigitamine perehüvitiseks
50. Poolte vaidlus sõidusoodustuse perehüvitiseks liigitamise üle puudutab nii määrust nr 1408/71 kui ka teda asendavat määrust (EÜ) nr 883/2004(26).
51. Sellega seoses tuleb kõigepealt täpsustada, et selle väite puhul omab tähtsust üksnes määrus nr 1408/71. Määrus nr 883/2004 jõustus selle artikli 91 lõike 2 kohaselt alles rakendusmäärusega (EÜ) nr 987/2009(27), see tähendab 1. mail 2010. Hagi kontrollimisel tähtsust omav ajahetk on siiski komisjoni põhjendatud arvamuses määratud tähtaja möödumise kuupäev, nimelt 28. märts 2010.
52. Austria väidet mõistan ma nii, et määruses nr 1408/71 sisalduvad sätted pädevuse kohta peavad ka kindlaks määrama, millistele üliõpilastele tuleb sõidusoodustus anda. See määrus nimelt sätestab, millist õigust asjaomastele isikutele kohaldada. Vastavalt artikli 13 lõike 1 esimesele lausele on reeglina kohaldatav vaid ühe liikmesriigi õigus. Liikmesriigid, kelle õigus ei ole kohaldatav, ei pea määruse kohaselt vaidlusaluseid hüvitisi maksma.(28)
53. Asjaolu, et siseriiklik õigusnorm on kooskõlas määrusega nr 1408/71, ei tähenda, et selle suhtes ei kohaldataks ELTL sätteid.(29) See, kas sõidusoodustus on perehüvitis määruse nr 1408/71 tähenduses, saab diskrimineerimiskeeldude kontrollimise jaoks seega parimal juhul üksnes kaudselt tähtsust omada. Selles mõttes võivad määravaks muutuda argumendid, mis toetavad peretoetuseks liigitamist.
54. Austria argumentatsiooni põhiolemus on, et liidu seadusandja on pädevuse jaotusega määruses nr 1408/71 perede toetamise kohustused liikmesriikide vahel õiglaselt jaotanud. Seetõttu ei pea Austria kandma seda kohustust teistest liikmesriikidest pärit üliõpilaste puhul. Sõidusoodustus on osa hüvitistest perede koormuse vähendamiseks, sest soodustatud üliõpilasi toetavad veel nende vanemad. Sõidusoodustuse tõttu saaksid vanemad seda toetust vähendada. Soodustus täiendab seega tegelikku peretoetust, mille eesmärk on samuti aidata vanemaid üliõpilaste toetamisel.
55. Asjaolu, et hüvitis sobib perede koormuse kaudseks vähendamiseks, ei saa siiski olla piisav, et õigustada kaudset diskrimineerimist kodakondsuse alusel. Tagatud peab olema vähemalt, et see hüvitis jõuab kõikide peredeni, kellel on määruses nr 1408/71 sätestatud pädevuse jaotuse kohaselt õigus perehüvitistele. Sõidusoodustuste puhul see nii ei ole.
56. Ei ole isegi ilmne, et kõikide Austria ülikoolides õppivate üliõpilaste eest perehüvitisi saavate perede koormust tegelikult sõidusoodustustega kaudselt vähendatakse. Isegi kui eeldada, et Austrias lepiti kokku kogu riigis kehtivates soodustustes, on kaheldav, et kõikidele üliõpilastele pakutakse sobivaid kohaliku transpordi ühendusi. Nende koormus, kes sõltuvad muudest transpordivahenditest, ei vähene. Samuti ei ole selge, kas soodustused vähendavad kõikide asjaomaste perede koormust võrdselt.
57. Eelkõige aga seab valitud eristuskriteerium tegelikult halvemasse olukorda üliõpilased, kes teostavad liidu kodakondsusega tagatud vabadust õppida teistes liikmesriikides. Perehüvitist tuleks Austria pädevuse raames maksta määruse nr 1408/71 artikli 73 kohaselt põhimõtteliselt ka peredele, kes toetavad üliõpilasi, kes ei õpi Austrias. Sõidusoodustuse puhul on see siiski välistatud. Seetõttu diskrimineeritakse välismaale minevaid Austria üliõpilasi ja nende peresid võrreldes nendega, kes jäävad riiki.
58. Seda, et perehüvitistega seotud sõidusoodustus perede koormuse vähendamiseks määruse nr 1408/71 tähenduses ei saa jõuda kõikide peredeni, kellel on seda põhimõtteliselt õigus nõuda, on lõpuks näha ka teistest liikmesriikidest pärit üliõpilaste puhul. Nemad või nende vanemad ei saaks õpingute korral Austrias sellest koormuse vähendamisest tegelikult kasu, isegi kui ka nende päritoluriigid oleks sellise perehüvitise vormi valinud.
59. Järelikult on sõidusoodustuste sidumine peretoetustega formaalne. See ei saa viia selleni, et soodustust tunnustatakse perehüvitisena, mida tuleks maksta eranditult määrusest nr 1408/71 tuleneva pädevuse raames.
60. Pealegi ei ole nende üliõpilaste diskrimineerimine, kelle vanemad ei saa Austria peretoetust, sest nad elavad teises liikmesriigis, proportsionaalne perede koormuse vähendamisega niivõrd väikese otstarbekusega hüvitise abil. Ka seetõttu ei saa see õigustada nende üliõpilaste kaudset diskrimineerimist.
b) Võrreldavus
61. Lisaks sellele on Austria seisukohal, et kodakondsuse alusel diskrimineerimise tõendamiseks peaks komisjon silmas pidama ka õppivate laste õppetoetusi ja maksustamisel arvessevõtmist teistes liikmesriikides. Teatud liikmesriigid maksavad märgatavalt heldemalt toetust kui Austria, mida üliõpilased saavad kasutada ka õpingute puhul Austrias. Seega ei saa välistada, et teistest liikmesriikidest pärit üliõpilased on võimelised elamiskulusid Austrias koos transpordikuludega paremini kandma kui Austria üliõpilased.
62. Osas, milles see väide on suunatud üliõpilaste või nende vanemate abivajadusele, tuleb see tagasi lükata. Sõidusoodustus ja Austria peretoetus, millega see on seotud, ei eelda Austria andmetel põhimõtteliselt abivajadust. Peretoetust ei maksta küll siis, kui üliõpilasel on oma sissetulek, mis on kõrgem teatud künnisest. Kuid pere abivajadust ei kontrollita.(30)
63. Kui eesmärk oleks välistada välisriigist pärit üliõpilaste topeltsoodustused, oleks valitud kriteerium igal juhul ebasobiv. Austria ei lähtu soodustuse andmisel sellest, milliseid hüvitisi teistest liikmesriikidest pärit üliõpilased saavad.
64. Järelikult ei saa soodustuse sidumist Austria peretoetusega õigustada sellega, et teistest liikmesriikidest pärit üliõpilased võivad saada koduriigilt heldemaid arengutoetusi.
c) Direktiivi 2004/38 vaba liikumise ja elamise õiguse kohta artikli 24 lõige 2
65. Austria tugineb lõpuks direktiivi 2004/38 vaba liikumise ja elamise õiguse kohta artikli 24 lõikele 2. Selle sätte kohaselt ei anna teistest liikmesriikidest pärit üliõpilaste võrdne kohtlemine vastuvõtvas liikmesriigis enne alalise elamisõiguse omandamist õigust nõuda toimetulekutoetust õpinguteks stipendiumide või õppelaenudena.
66. Austria leiab, et sõidusoodustus on toimetulekutoetus õpinguteks direktiivi 2004/38 artikli 24 lõike 2 tähenduses, kui see on hüvitis üliõpilastele. Soodustust tuleb käsitada stipendiumina, sest seda ei tule tagasi maksta.
67. Selle seisukoha puhul tuleb tunnistada, et direktiivi 2004/38 artikli 24 lõikele 2 aluseks olevad seadusandja hinnangud, sõltumata sellest, kas eeldused artikli 24 lõike 1 kohaldamiseks on olemas,(31) võivad õigustada ka ebavõrdset kohtlemist ELTL artikli 18 tähenduses.(32)
68. Oleks mõeldav käsitada mõistet toimetulekutoetus õpinguteks laialt selles tähenduses, et see hõlmab iga hüvitist üliõpilastele. Nagu siiski komisjon õigesti rõhutab, otsustas seadusandja direktiivi 2004/38 artikli 24 lõike 2 vastuvõtmisega lubada ainult stipendiumide või õppelaenudena õpinguteks ettenähtud toimetulekutoetuste puhul erandit artikli 24 lõikes 1 sätestatud õigusest võrdsele kohtlemisele. See peab ka kehtima osas, milles artikli 24 lõiget 2 võetakse arvesse ELTL artikli 18 kohaldamisel.
69. Ei ole ka põhjust tõlgendada direktiivi 2004/38 artikli 24 lõiget 2 laialt. Vastupidi, see säte lubab piirata ELTL artiklis 18, põhiõiguste harta artikli 21 lõikes 2 ja direktiivi 2004/38 artikli 24 lõikes 1 sätestatud õigust võrdsele kohtlemisele. Iga kõrvalekallet tuleb tõlgendada seega kitsalt.
70. „Stipendiumi” mõistet laiendaks aga liialt see, kui sellega hõlmata ka sõidusoodustused. See, et direktiivi 2004/38 artikli 24 lõige 2 nimetab stipendiumi vahetus seoses õppelaenuga, näitab, et seadusandja ei soovinud sellega hõlmata iga suvalist hüvitist tudengitele, vaid teatud mahuga hüvitisi, mille eesmärk on katta ülikooliharidusega seotud kulud. Kohtupraktikast tuleneb lisaks sellele, et õppemaksuga seotud toetust ei tule käsitada toimetulekutoetusena õpinguteks artikli 24 lõike 2 kohaselt. Viimati nimetatud toetusele kehtib üldine diskrimineerimiskeeld sõltumata riigis elamise senisest kestusest.(33) Seega ei kuulu sõidusoodustus stipendiumi mõiste alla.
71. Muu hulgas tuleb märkida, et sõidusoodustuse saamine ei sõltu Austria õiguse järgi sellest, kas asjaomased tudengid on saanud alalise elamisõiguse. Niisiis ei ole välistatud, et üliõpilased, kellel oleks õigus toimetulekutoetusele õpinguteks, ei saa sõidusoodustust.
d) Vajalik integratsioon vastuvõtvasse liikmesriiki
72. Ammendavuse huvides soovin ma lühidalt mainida veel üht võimalikku vastuväidet, mida Austria siiski ei esitanud ja mida Euroopa Kohus ei pea seetõttu käsitlema.
73. Euroopa Kohus on tunnustanud, et teatud seose olemasolu asjaomase liikmesriigi ühiskonna ja sellise teenuse saaja vahel saab olla sellise üldise huviga seotud objektiivne kaalutlus, mis õigustab asjaolu, et sellise teenuse andmise tingimused mõjutavad liidu kodanike vaba liikumist.(34)
74. See kriteerium põhineb kaalutlusel, et kuigi liikmesriike on kutsutud oma sotsiaalabisüsteemi korraldamisel ja rakendamisel üles näitama teatavat rahalist solidaarsust teiste liikmesriikide kodanike suhtes, on liikmesriikidel lubatud jälgida, et teistest liikmesriikidest tulevatele õppijatele antav toimetulekutoetus ei muutuks ebamõistlikuks koormaks, millel võiksid olla tagajärjed selles riigis võimaldatava toetuse kogumahule.(35)
75. Siiski peab olema täidetud ka proportsionaalsuse nõue. Meede on proportsionaalne, kui see on taotletava eesmärgi saavutamiseks sobiv ega ületa selle saavutamiseks vajalikku.(36) Eelkõige elukoha ja hariliku viibimiskoha tingimused peavad olema proportsionaalsed võrreldes asjaomase eeskirjaga taotletud eesmärkidega.(37)
76. Seega ei tule integratsiooni vajalikku taset kõikide hüvitiste puhul ühtselt määratleda, vaid seda tuleb hüvitiste ulatust silmas pidades eristada. Kui üliõpilaste toimetulekutoetuse puhul on proportsionaalne eeldada viieaastast riigis elamist,(38) on madalamad nõuded lubatud ainult siis, kui tegemist on tasuta teekasutusmaksu kleebise andmisega puudega isikutele. Euroopa Kohus rõhutas sellega seoses proportsionaalsust sätte puhul, mis näeb ette aastase kehtivusega tasuta teekasutusmaksu kleebise andmise üksnes neile puudega isikutele, kelle elukoht või harilik viibimiskoht ilma riigis elamise miinimumperioodi nõudeta on asjaomase liikmesriigi territooriumil, kui sellega on hõlmatud ühtlasi need isikud, kes viibivad selles riigis regulaarselt töö tõttu või isiklikel põhjustel.(39)
77. Käesoleva kohtuasja jaoks tuleb sellest järeldada, et juba Austria ülikooli immatrikuleerimisega tõendatud integratsioon peab olema piisav, et anda üliõpilastele õigus võrdsele kohtlemisele seoses sõidusoodustuste andmisega kohalikus ühistranspordis. See tulemus kinnitab muu hulgas direktiivi 2004/38 vaba liikumise ja elamise õiguse kohta artikli 24 lõike 2 tõlgendust, mille kohaselt ei eelda juurdepääs üliõpilaste sõidusoodustusele alalise elamisõiguse olemasolu.(40)
78. Selle kohta, kas üliõpilasi, kes külastavad liikmesriiki ajutiselt, näiteks turismi eesmärgil või ekskursiooni raames, võib välja arvata sellisest sõidusoodustuste andmisest, ei pea käesoleval juhul otsust tegema.
e) Vahekokkuvõte
79. Järelikult rikub vaidlusalune sõidusoodustuse sidumine perehüvitiste andmisega ELTL artiklit 18.
2. Direktiivi 2004/38 vaba liikumise ja elamise õiguse kohta artikkel 24
80. ELTL artiklit 18 puudutavad kaalutlused kehtivad põhimõtteliselt ka direktiivi 2004/38 vaba liikumise ja elamise õiguse kohta artikli 24 lõike 1 osas. Vastavalt sellele sättele koheldakse kõiki direktiivi kohaselt vastuvõtva liikmesriigi territooriumil elavaid liidu kodanikke asutamislepingu reguleerimisalas võrdselt kõnealuse liikmesriigi kodanikega, kui asutamislepingu ja teiseste õigusaktide erisätetes ei ole selgelt ette nähtud teisiti.
81. Direktiivi artikli 7 lõike 1 punkti c kohaselt on üliõpilastel elamisõigus, kui neil on ravikindlustus ja piisavalt elatusvahendeid. Kui need tingimused on täidetud, elavad üliõpilased direktiivi alusel Austrias ja neid koheldakse artikli 24 lõike 1 kohaselt võrdselt selle liikmesriigi kodanikega.
82. Sellest hoolimata keeldutakse neile sõidusoodustuse andmisest, kui nende vanemad ei saa Austria peretoetust. Seniste selgituste kohaselt kujutab see endast kaudset diskrimineerimist kodakondsuse alusel, mis ei ole õigustatud ka direktiivi 2004/38 artikli 24 lõike 2 kohaselt.
83. Järelikult rikutakse ka direktiivi 2004/38 artikli 24 lõiget 1.
V. Kulud
84. Vastavalt Euroopa Kohtu kodukorra artikli 69 lõikele 2 on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Komisjoni väited on küll täies ulatuses põhjendatud, kuid tema nõue oli laiem kui esitatud väited. Seetõttu kannavad mõlemad pooled oma kohtukulud ise.
85. Teen Euroopa Kohtule ettepaneku langetada järgmine otsus:
1. Kuna üliõpilastele, kelle vanemad ei saa Austria peretoetust, sest nad elavad teises liikmesriigis, ei kehti Viini, Ülem-Austria, Burgenlandi ja Steiermarki liidumaades ning Innsbrucki linnas samad sõidusoodustused nagu üliõpilastele, kelle eest makstakse Austria peretoetust, on Austria Vabariik rikkunud ELTL artiklist 18 koostoimes ELTL artiklitega 20 ja 21 tulenevaid kohustusi.
2. Kuna üliõpilastele, kes täidavad direktiivi 2004/38, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil, artikli 7 lõike 1 punktis c esitatud nõudeid ja kelle vanemad ei saa Austria peretoetust, sest nad elavad teises liikmesriigis, ei kehti Viini, Ülem-Austria, Burgenlandi ja Steiermarki liidumaades ning Innsbrucki linnas samad sõidusoodustused nagu üliõpilastele, kelle eest makstakse Austria peretoetust, on Austria Vabariik rikkunud selle direktiivi artiklist 24 tulenevaid kohustusi.
3. Ülejäänud osas jätta hagi rahuldamata.
4. Jätta komisjoni ja Austria Vabariigi kohtukulud nende endi kanda.
3 –	Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes (EÜT L 149, lk 2; ELT eriväljaanne 05/01, lk 35), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 592/2008 (ELT L 177, lk 1).
4 –	Vt teenuste osutamise vabaduse kohta 15. märtsi 1994. aasta otsus kohtuasjas C‑45/93: komisjon vs. Hispaania (EKL 1994, lk I‑911, punkt 10) ja 16. jaanuari 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑388/01: komisjon vs. Itaalia (EKL 2003, lk I‑721, punkt 28) ja muus osas näiteks 28. juuni 1978. aasta otsus kohtuasjas 1/78: Kenny (EKL 1978, lk 1489, punkt 12) ning 17. aprilli 1986. aasta otsus kohtuasjas 59/85: Reed (EKL 1986, lk 1283, punkt 29).
5 –	12. aprilli 1994. aasta otsus kohtuasjas C‑1/93: Halliburton Services (EKL 1994, lk I‑1137, punkt 12), 8. märtsi 2001. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑397/98 ja C‑410/98: Metallgesellschaft jt (EKL 2001, lk I‑1727, punkt 38), 21. jaanuari 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑311/08: SGI (EKL 2010, lk I‑487, punkt 31) ja 31. märtsi 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑450/09: Schröder (EKL 2011, lk I‑2497, punkt 28).
6 –	30. mai 1989. aasta otsus kohtuasjas 305/87: komisjon vs. Kreeka (EKL 1989, lk 1461, punkt 13 jj), 29. aprilli 1999. aasta otsus kohtuasjas C‑311/97: Royal Bank of Scotland (EKL 1999, lk I‑2651, punkt 20) ja 26. oktoobri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑97/09: Schmelz (EKL 2010, lk I‑10465, punkt 44 jj).
7 –	Vt 6. veebruari 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑92/01: Stylianakis (EKL 2003, lk I‑1291, punkt 18 jj), 11. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑318/05: komisjon vs. Saksamaa (EKL 2007, lk I‑6957, punkt 35 jj), 20. mai 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑56/09: Zanotti (EKL 2010, lk I‑4517, punkt 24 jj), 16. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑137/09: Josemans (EKL 2010, lk I‑13019, punkt 53).
8 –	26. oktoobri 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑345/05: komisjon vs. Portugal (EKL 2006, lk I‑10633, punkt 45) ja 18. jaanuari 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑104/06: komisjon vs. Rootsi (EKL 2007, lk I‑671, punkt 37). Teisiti aga 1. detsembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑250/08: komisjon vs. Belgia (EKL 2011, lk I‑12341, punkt 30), mis lähtub kapitali vaba liikumise eelisseisundist liidu kodakondsuse suhtes.
9 –	Vt eespool 8. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsused komisjon vs. Portugal, punkt 37, ja komisjon vs. Rootsi, punkt 30, ning 20. jaanuari 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑155/09: komisjon vs. Kreeka (EKL 2011, lk I‑65, punkt 60) ja 1. detsembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑253/09: komisjon vs. Ungari (EKL 2011, lk I‑12391, punkt 86).
10 –	24. mai 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑157/05: Holböck (EKL 2007, lk I‑4051, punkt 22), eespool 5. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus SGI, punkt 25; ja 15. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑132/10: Halley jt (EKL 2011, lk I‑8353, punkt 17); vt selle kohta ka 12. septembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑196/04: Cadbury Schweppes ja Cadbury Schweppes Overseas (EKL 2006, lk I‑7995, punktid 31–33) ja 3. oktoobri 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑452/04: Fidium Finanz (EKL 2006, lk I‑9521, punktid 34 ja 44–49).
11 –	31. jaanuari 1984. aasta otsus liidetud kohtuasjades 286/82 ja 26/83: Luisi ja Carbone, (EKL 1984, lk 377, punkt 10), 2. veebruari 1989. aasta otsus kohtuasjas 186/87: Cowan (EKL 1989, lk 195, punkt 15), 26. oktoobri 1999. aasta otsus kohtuasjas C‑294/97: Eurowings Luftverkehr (EKL 1999, lk I‑7447, punkt 34), eespool 7. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Zanotti, punkt 35, ja 5. juuli 2012. aasta otsus kohtuasjas C‑318/10: SIAT (punkt 19).
12 –	Vt vaatamisväärsuste külastushindade kohta eespool 4. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsused komisjon vs. Hispaania ja komisjon vs. Itaalia.
13 –	5. oktoobri 1988. aasta otsus kohtuasjas 196/87: Steymann (EKL 1988, lk 6159, punkt 17) ja 17. juuni 1997. aasta otsus kohtuasjas C‑70/95: Sodemare jt (EKL 1997, lk I‑3395, punkt 38).
14 –	Eespool 13. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Sodemare jt.
15 –	Eespool 7. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Zanotti, punkt 35.
16 –	Eespool 7. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus komisjon vs. Saksamaa, punkt 72.
17 –	22. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑338/09: Yellow Cab Verkehrsbetrieb (EKL 2010, lk I‑13927, punkt 29) ja 25. jaanuari 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑382/08: Neukirchinger (EKL 2011, lk I‑139, punkt 22).
18 –	22. mai 1985. aasta otsus kohtuasjas 13/83: parlament vs. nõukogu (EKL 1985, lk 1513, punkt 62) ja eespool 17. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Yellow Cab Verkehrsbetrieb, punkt 30.
19 –	4. aprilli 1974. aasta otsus kohtuasjas 167/73: komisjon vs. Prantsusmaa (EKL 1974, lk 359, punkt 32), 30. aprilli 1986. aasta otsus liidetud kohtuasjades 209/84–213/84: Asjes jt (EKL 1986, lk 1425, punkt 45) ja eespool 17. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Neukirchinger, punkt 21.
20 –	Töötajate liikumisvabaduse kohta eespool 19. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 33, ja asutamisvabaduse kohta eespool 17. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Yellow Cab Verkehrsbetrieb, punkt 33.
21 –	Eespool 17. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Neukirchinger, punkt 23 jj.
22 –	Selgitavana 17. novembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑430/10: Gaydarov (EKL 2011, lk I‑11637).
23 –	Minu 20. oktoobri 2009. aasta ettepanek kohtuasjas C‑480/08: Teixeira (EKL 2010, lk I‑1107, ettepaneku punkt 122 ja 101. joonealune märkus). Vt ka 13. aprilli 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑73/08: Bressol jt (EKL 2010, lk I‑2735, punkt 34 jj).
24 –	Eespool 23. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Bressol jt, punktid 30–33 ja seal viidatud kohtupraktika.
25 –	Eespool 23. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Bressol jt, punkt 41 ja seal viidatud kohtupraktika.
26 –	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (ELT L 166, lk 1; ELT eriväljaanne 05/05, lk 72).
27 –	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord (ELT L 284, lk 1).
28 –	Vt selle kohta 20. mai 2008. aasta otsus kohtuasjas C‑352/06: Bosmann (EKL 2008, lk I‑3827, punkt 27) ja 12. juuni 2012. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑611/10 ja C‑612/10: Hudzinski (punkt 44).
29 –	15. juuni 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑211/08: komisjon vs. Hispaania (EKL 2010, lk I‑5267, punkt 45) ja 14. oktoobri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑345/09: van Delft jt (EKL 2010, lk I‑9879, punkt 85).
30 –	Kostja vastuse punkt 13.
31 –	Selle kohta allpool, käesoleva ettepaneku punkt 80 jj.
32 –	Vt 18. novembri 2008. aasta otsus kohtuasjas C‑158/07: Förster (EKL 2008, lk I‑8507, punkt 55).
33 –	21. juuni 1988. aasta otsused kohtuasjas 39/86: Lair (EKL 1988, lk 3161, punkt 16) ja kohtuasjas 197/86: Brown (EKL 1988, lk 3205, punkt 18) ning 26. veebruari 1992. aasta otsus kohtuasjas C‑357/89: Raulin (EKL 1992, lk I‑1027, punkt 27 jj).
34 –	11. juuli 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑224/98: D’Hoop (EKL 2002, lk I‑6191, punkt 38) ja 1. oktoobri 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑103/08: Gottwald (EKL 2009, lk I‑9117, punkt 32).
35 –	15. märtsi 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑209/03: Bidar (EKL 2005, lk I‑2119, punkt 56) ja eespool 32. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Förster, punkt 48.
36 –	Eespool 34. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Gottwald, punkt 33.
37 –	Eespool 34. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Gottwald, punkt 38.
38 –	Eespool 32. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Förster, punkt 60.
39 –	Eespool 34. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Gottwald, punktid 37 ja 41.
40 –	Vt käesoleva ettepaneku punkt 70.

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus