Maksu- ja Tolliameti ametniku erivahendite kandmise ja hoidmise kord – Riigi Teataja
Maksu- ja Tolliameti ametniku erivahendite kandmise ja hoidmise kord
Maksu- ja Tolliameti ametniku erivahendite kandmise ja hoidmise kord - sisukord
§ 2 Erivahendite hoidmine ja kandmine
§ 3 Erivahendite kandmise kord
§ 4 Erivahendite hoidmise kord
§ 5 Erivahendite üle kontrolli teostamine
RT I, 28.06.2017, 16
Vastu võetud 22.06.2017 nr 50
Määrus kehtestatakse tolliseaduse § 67 lõike 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse Maksu- ja Tolliameti ametniku erivahendite kandmise ja hoidmise kord.
§ 2. Erivahendite hoidmine ja kandmine
(1) Maksu- ja Tolliameti ametniku (edaspidi ametnik) erivahendeid hoitakse ja kantakse tingimustes, mis tagaksid nende säilimise ja ohutuse ümbrusele ning välistaksid nendele kõrvaliste isikute juurdepääsu.
(2) Erivahendid väljastatakse asutuses kehtiva korra alusel ametnikule, kes on omandanud nende käsitsemise oskused, tunneb nende toimet, hoidmise ja kasutamise nõudeid ja eeskirju ning esmaabivõtteid. Erivahendite kadumisest või vargusest teavitab ametnik kohe oma struktuuriüksuse juhti.
§ 3. Erivahendite kandmise kord
(1) Erivahendite kandmise all mõistetakse erivahendite endaga kaasas kandmist väljaspool selleks ette nähtud hoiuruumi või -kohta.
(2) Erivahendeid tuleb kanda viisil, mis välistab nende hõivamise teiste isikute poolt.
(3) Erivahendid, välja arvatud teenistuskoer, väljastab ametnikule kandmiseks ja kasutamiseks erivahendite eest vastutav isik.
(4) Teenistuskoer väljastatakse koerajuhile vastava lepingu alusel.
§ 4. Erivahendite hoidmise kord
(1) Erivahendeid, välja arvatud teenistuskoer, hoitakse selleks kohandatud lukustatud hoiuruumis või -kohas, mis raskendab nende kättesaamist kõrvaliste isikute poolt, või spetsiaalses relvakapis või muus metallkapis, mis vastab relvakapi nõuetele.
(2) Maksu- ja Tolliameti struktuuriüksuses korraldab erivahendite hoidmist ja väljastamist ning peab nende üle arvestust erivahendite eest vastutav isik, kes määratakse Maksu- ja Tolliameti peadirektori käskkirjaga.
§ 5. Erivahendite üle kontrolli teostamine
Maksu- ja Tolliameti peadirektori moodustatud komisjon kontrollib erivahendite olemasolu, hoidmist ja arvestust vähemalt üks kord aastas ning rakendab vajalikke meetmeid avastatud puuduste kõrvaldamiseks.


§ 12 Pensionikindlustatu aastakoefitsient
§ 14 Õigus töövõimetuspensionile
§ 15 Töövõimetuspensioni määramiseks nõutav pensionistaaž
§ 16 Püsiv töövõimetus
§ 17 Arstliku töövõimetuse ekspertiisi otsus
§ 18 Töövõimetuspensioni arvutamine
§ 19 Üleminek töövõimetuspensionilt vanaduspensionile
§ 40 Vaidluste läbivaatamine
§ 47 Riiklikust pensionist kinnipidamine
11 RIIKLIKU PENSIONIKINDLUSTUSE KORRALDAMINE JA RIIKLIK PENSIONIKINDLUSTUSE REGISTER
§ 53 Registri andmete koosseis, allikad ja arvestus
§ 59 Pensionikindlustusstaaži ja riikliku pensioni kindlustusosaku arvutamine aastate 1999, 2000 ja 2001 kohta
(1) Käesolev seadus sätestab riikliku pensioni mõiste, liigid, ulatuse, saamise tingimused ja korra, riikliku pensionikindlustuse korralduse, registri pidamise ning vahendite arvestamise alused.
(2) Käesolevas seaduses reguleeritud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seadust (RT I 2001, 58, 354), kui käesolev seadus ei näe ette teisiti.
Käesoleva seaduse alusel makstav riiklik pension on solidaarsuspõhimõttele tuginev igakuine rahaline sotsiaalkindlustushüvitis vanaduse, töövõimetuse või toitja kaotuse korral, mida makstakse riigieelarves riikliku pensionikindlustuse kuludeks määratud vahenditest.
1) kes vastavalt sotsiaalmaksuseadusele (RT I 2000, 102, 675; 2001, 50, 285; 59, 359; 79, 480; 91, 544) on maksnud või kelle eest on kohustus maksta sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa;
2) tähtajalise elamisloa alusel Eestis elavale välismaalasele.
2) töövõimetuspension;
1) kes on saanud 63-aastaseks ja
(2) Meeste ja naiste vanaduspensioniea järk-järguliseks võrdsustamiseks tekib õigus vanaduspensionile enne käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 sätestatud ea saabumist 1944.-1952. aastal sündinud naistel alljärgnevalt sätestatud vanuses:
3) Vanaduspension määratakse eluajaks.
(1) Edasilükatud vanaduspension on vanaduspension, mis on määratud käesoleva seaduse § 7 lõikes 1 või 2 sätestatud vanaduspensionieast (edaspidi vanaduspensioniiga) hilisemas vanuses.
1) emal, isal, võõrasvanemal, eestkostjal või hooldajal, kes on kasvatanud vähemalt kaheksa aastat alla 18-aastast keskmise, raske või sügava puudega last või viit või enamat last, - viis aastat enne vanaduspensioniikka jõudmist;
2) emal, isal, võõrasvanemal, eestkostjal või hooldajal, kes on kasvatanud vähemalt kaheksa aastat nelja last, - kolm aastat enne vanaduspensioniikka jõudmist;
3) emal, isal, võõrasvanemal, eestkostjal või hooldajal, kes on kasvatanud vähemalt kaheksa aastat kolme last, - üks aasta enne vanaduspensioniikka jõudmist;
4) isikul, kes võttis osa Tshernobõli aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimisest, - viis aastat enne vanaduspensioniikka jõudmist;
5) rehabiliteeritud isikul, kes õigusvastaselt represseerituna on viibinud kinnipidamiskohas või asumisel, – üks aasta enne vanaduspensioniikka jõudmist iga kinnipidamiskohas või asumisel viibitud täisaasta kohta, ent mitte rohkem kui viis aastat enne vanaduspensioniikka jõudmist;
6) hüpofüsaarse kääbuskasvuga isikul - 45-aastaselt.
(2) Kui samade laste suhtes on õigus taotleda soodustingimustel vanaduspensioni mitmel käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-3 nimetatud isikul, lepivad need isikud kokku, kes õigust soodustingimustel vanaduspensionile kasutab. Kokkulepet väljendab kirjalik nõusolek soodustingimustel vanaduspensioni õiguse kasutamisest loobumise kohta teise pensionitaotleja kasuks.
(3) Kui üks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-3 nimetatud isikutest ei anna teisele isikule soodustingimustel vanaduspensioni taotlemiseks kirjalikku nõusolekut, on pensioni taotlejal õigus vaidluse lahendamiseks pöörduda kohtu poole.
2) staažiosakust, mille suurus võrdub pensioniõigusliku staaži (§ 28) aastate arvu ja aastahinde korrutisega;
3) kindlustusosakust, mille suurus võrdub pensionikindlustatu aastakoefitsientide (§ 12) summa ja aastahinde korrutisega.
(2) Pensioni aastahinne on ühe pensioniõigusliku staaži aasta ja aastakoefitsiendi 1,000 rahaline väärtus.
(5) Aastakoefitsiendi ja kindlustusosaku arvutamise juhendi kehtestab sotsiaalminister.
§ 12. Pensionikindlustatu aastakoefitsient
(1) Pensionikindlustatu aastakoefitsiendi arvutamiseks liidetakse pensionikindlustatu isikustatud sotsiaalmaksu riikliku pensionikindlustuse osa summad ning jagatakse isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa keskmise suurusega antud kalendriaastal.
(2) Isikustatud sotsiaalmaksu riikliku pensionikindlustuse osana võetakse arvesse summad, mis pensionikindlustatu kohta vastavalt sotsiaalmaksuseaduse §-le 10 kantakse riikliku pensionikindlustuse vahenditesse ja mille kohta peetakse arvestust riiklikus pensionikindlustuse registris. Seejuures võetakse aluseks:
1) sotsiaalmaksu maksja poolt sotsiaalmaksuseaduse § 2 lõike 1 punktides 1-4 ja 6 sätestatud juhtudel - arvestatud sotsiaalmaks;
2) riigi poolt sotsiaalmaksuseaduse § 6 lõikes 1 sätestatud juhtudel - arvestatud sotsiaalmaks;
3) füüsilisest isikust ettevõtja poolt sotsiaalmaksuseaduse § 2 lõike 1 punktis 5 sätestatud juhul - makstud sotsiaalmaks.
(4) Sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa ja riikliku pensionikindlustuse osa summad ümardatakse täiskroonideks. Summat alla 50 sendi ei arvestata ning 50 senti ja üle selle ümardatakse kroonini.
(1) Isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa keskmise suuruse leidmisel võetakse aluseks riiklikku pensionikindlustuse registrisse kantud andmed isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa kohta kalendriaastal.
(4) Kui pension määratakse algtähtajaga enne 1. aprilli, võetakse pensioni arvutamisel aluseks Vabariigi Valitsuse kinnitatud riiklikku pensionikindlustuse registrisse kantava isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa arvestuslik keskmine suurus.
(5) Vabariigi Valitsus kinnitab järgmise kalendriaasta riiklikku pensionikindlustuse registrisse kantava isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa arvestusliku keskmise suuruse hiljemalt kümme kalendripäeva enne kalendriaasta algust.
§ 14. Õigus töövõimetuspensionile
(1) Õigus töövõimetuspensionile on isikul:
1) kes on vanuses 16 aastat kuni vanaduspensionieani ja
2) kes on tunnistatud püsivalt töövõimetuks Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras töövõime kaotusega 40 - 100 protsenti ja
3) kellel on olemas käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud töövõimetuspensioni määramiseks nõutav pensionistaaž.
(2) Töövõimetuspension määratakse püsiva töövõimetuse ajaks.
§ 15. Töövõimetuspensioni määramiseks nõutav pensionistaaž
(1) Töövõimetuspensioni määramiseks peab isikul püsiva töövõimetuse töövõime kaotusega 40–100 protsenti tuvastamise algtähtajaks olema järgmine Eestis omandatud pensionistaaž:
Nõutav pensionistaaž
16-20 aastat
21-23 aastat
24-26 aastat
27-29 aastat
30-32 aastat
33-35 aastat
36-38 aastat
39-41 aastat
42-44 aastat
45-47 aastat
48-50 aastat
51-53 aastat
54-56 aastat
57-59 aastat
60-62 aastat
2) Töövõimetuspensioni määramiseks staažinõuet ei ole, kui püsiva töövõimetuse põhjuseks on Eesti õigusaktide alusel tuvastatud töövigastus või kutsehaigus.
(3) Töövõimetuspensioni korduval määramisel isikule, kellele on varem makstud töövõimetuspensioni ja kelle õigus pensionile lõppes, suurendatakse töövõimetuspensioni eelmisel määramisel kohaldatud pensionistaaži nõuet ühe aasta võrra iga kolme aasta kohta, mis on möödunud eelmise töövõimetuspensioni maksmise aja lõppemisest, kuid mitte enam kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud pensionistaaži nõudeni.
§ 16. Püsiv töövõimetus
(1) Püsival töövõimetusel on kaks astet:
1) täielik töövõimetus;
2) osaline töövõimetus.
(2) Täielikult töövõimetu on isik, kellel esineb haigusest või vigastusest põhjustatud tugevasti väljendunud funktsioonihäire, mille tõttu ta ei ole võimeline tööga elatist teenima.
(3) Osaliselt töövõimetu on isik, kes on võimeline tööga elatist teenima, kuid kes haigusest või vigastusest põhjustatud funktsioonihäire tõttu ei ole võimeline tegema talle sobivat tööd tööaja üldisele riiklikule normile vastavas mahus.
(4) Püsiva töövõimetuse ulatust väljendatakse töövõime kaotuse protsentides nulliga lõppeva arvuna.
(5) Täielikule töövõimetusele vastab töövõime kaotus 100 protsenti.
(6) Osalisele töövõimetusele vastab töövõime kaotus 10-90 protsenti.
(7) Isiku võib püsivalt töövõimetuks tunnistada kestusega kuus kuud, üks aasta, kaks aastat, viis aastat või kuni vanaduspensioniikka jõudmiseni.
(8) Isiku püsiva töövõimetuse tekkimise aja võib tuvastada tagasiulatuvalt, ent mitte enam kui kolm aastat arstliku töövõimetuse ekspertiisi taotlemise kuupäevast.
(9) Püsiv töövõimetus, selle tekkimise aeg, põhjus ja kestus tuvastatakse arstliku tööv��imetuse ekspertiisiga Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.
(10) Arstliku töövõimetuse ekspertiisi teeb ekspertiisikomisjon või ekspertarst. Ekspertiisikomisjoni või ekspertarsti töökorra kehtestab sotsiaalminister.
(11) Töövõime kaotuse protsendi määramise korra ning arstlikku töövõimetuse ekspertiisi suunamiseks vajalike dokumentide loetelu ja vormid kehtestab sotsiaalminister.
§ 17. Arstliku töövõimetuse ekspertiisi otsus
(1) Arstliku töövõimetuse ekspertiisi tulemuste kohta vormistab ekspertiisikomisjon või ekspertarst kirjaliku otsuse.
(2) Arstliku töövõimetuse ekspertiisi otsuse vormi kinnitab sotsiaalminister.
(3) Püsiva töövõimetuse tuvastamisel näidatakse ekspertiisi otsuses ära:
1) püsiva töövõimetuse taotluse esitamise aeg;
2) püsiva töövõimetuse tekkimise aeg;
3) püsiva töövõimetuse põhjus;
4) püsiva töövõimetuse kestus;
5) püsiva töövõimetuse ulatus väljendatuna töövõime kaotuse protsentides;
6) korduvekspertiisi tähtaeg, kui püsiva töövõimetuse kestus on tuvastatud lühemaks tähtajaks kui vanaduspensioniikka jõudmiseni;
(4) Kui ekspertiisikomisjon või ekspertarst tuvastab isikul rohkem kui ühe püsiva töövõimetuse põhjuse, nimetatakse otsuses kõik põhjused, kogu püsiva töövõimetuse ulatus töövõime kaotuse protsentides ja eraldi igast põhjusest tingitud püsiva töövõimetuse ulatus töövõime kaotuse protsentides.
(5) Kui ekspertiisikomisjon või ekspertarst ei tuvasta isikul püsivat töövõimetust, esitatakse sellekohane kirjalik põhjendus.
§ 18. Töövõimetuspensioni arvutamine
(1) Töövõimetuspensioni arvutamise aluseks võetakse suurem järgmistest vanaduspensionidest:
1) püsivalt töövõimetu isiku pensioniõigusliku staaži ja aastakoefitsientide summa alusel käesoleva seaduse §-s 11 sätestatud korras arvutatud vanaduspension;
(2) Tö��võimetuspension moodustab töövõime kaotusele vastava protsendi käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel leitud suurusest.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel arvutatud pension osutub väiksemaks rahvapensioni määrast, makstakse töövõimetuspensioni rahvapensioni määras.
§ 19. Üleminek töövõimetuspensionilt vanaduspensionile
(1) Isikule, kellele makstakse töövõimetuspensioni kuni vanaduspensionieani, määratakse vanaduspensioniikka jõudmisel vanaduspension ilma pensioniavaldust nõudmata.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõike 2 kohaselt arvutatud vanaduspension osutub väiksemaks varem makstud pensionist, makstakse vanaduspensioni varem makstud pensioni suuruses, kuid mitte vähem kui isiku töövõime kaotuse protsendile vastav osa käesoleva seaduse § 18 lõike 1 punkti 2 alusel arvutatud töövõimetuspensionist.
(4) Isiku, kelle töövõimetuspensionile on juurde arvutatud käesoleva seaduse § 24 lõigetes 1 ja 2 sätestatud pensionilisa, üleviimisel vanaduspensionile säilib õigus saada varem makstud pensionilisa.
1) toitja laps, vend, õde või lapselaps, kes on alla 18-aastane (alla 24-aastane gümnaasiumi või kutseõppeasutuse päevases õppevormis või meditsiinilistel näidustustel muus õppevormis õppiv õpilane või ülikooli või rakenduskõrgkooli statsionaarses õppevormis õppiv üliõpilane) või sellest east vanem, kui ta on tunnistatud püsivalt töövõimetuks enne 18-aastaseks (päevases või statsionaarses õppevormis õppija enne 24-aastaseks) saamist. Vennal, õel või lapselapsel on õigus pensionile juhul, kui tal ei ole töövõimelisi vanemaid;
2) toitja vanem, kes on vanaduspensionieas või püsivalt töövõimetu;
4) toitja lesk, kes on püsivalt töövõimetu või vanaduspensionieas ja kelle abielu toitjaga oli kestnud vähemalt ühe aasta;
5) toitja lahutatud abikaasa, kes jõudis vanaduspensioniikka või tunnistati püsivalt töövõimetuks enne abielu lahutamist või enne kolme aasta möödumist abielu lahutamisest ja kelle abielu toitjaga oli kestnud vähemalt 25 aastat;
1) võõraslapsel või kasulapsel, kelle võõrasvanem või kasuvanem on surnud ja kes ei saa elatist oma vanemalt;
2) võõrasvanemal või kasuvanemal, kes on võõraslast või kasulast kasvatanud ja ülal pidanud vähemalt kaheksa aastat.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 või 3 nimetatud isikutele määratakse toitjakaotuspension, kui toitjal oli surma päevaks pensionistaaž, mis oleks olnud vajalik temale töövõimetuspensioni (§ 15) või vanaduspensioni (§ 7) määramiseks.
(5) Käesolevas paragrahvis sätestatud tingimustel määratakse toitjakaotuspension ka juhul, kui kohus on tuvastanud toitja teadmata kadumise fakti.
(7) Püsivalt töövõimetu isik loetakse käesoleva paragrahvi lõike 2 tähenduses toitjakaotuspensionile õigust omavaks perekonnaliikmeks juhul, kui tal on õigus töövõimetuspensionile või püsiva töövõimetuse alusel rahvapensionile.
1) toitja surmapäevani omandatud pensioniõigusliku staaži ja aastakoefitsientide summa alusel käesoleva seaduse § 11 sätete kohaselt arvutatud vanaduspension;
1) ühele perekonnaliikmele 40 protsenti;
2) kahele perekonnaliikmele 70 protsenti;
1) 63-aastaseks saanud isikul, kellel ei ole õigust teist liiki pensionile ja kes on elanud Eestis alalise elanikuna või tähtajalise elamisloa alusel vähemalt viis aastat vahetult enne pensioni taotlemist;
2) püsivalt töövõimetuks tunnistatud isikul, kelle töövõime kaotuse protsent on vähemalt 40, kellel puudub töövõimetuspensioni määramiseks nõutav pensionistaaž ja kes on elanud Eestis alalise elanikuna või tähtajalise elamisloa alusel vähemalt ühe aasta vahetult enne pensioni taotlemist;
3) käesoleva seaduse §-s 20 nimetatud isikutel, kellel seoses toitjal nõutava pensionistaaži puudumisega ei ole õigust toitjakaotuspensionile, kui toitja oli elanud Eestis alalise elanikuna või tähtajalise elamisloa alusel vähemalt üks aasta enne surma;
4) vanaduspensioniikka jõudnud isikul, kellele maksti püsiva töövõimetuse alusel rahvapensioni kuni vanaduspensionieani või käesoleva seaduse § 60 lõike 1 alusel endises suuruses säilitatud pensioni kuni määratud tähtajani.
2) käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud isikule püsiva töövõimetuse ajaks;
2) käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 2 nimetatud isikule töövõime kaotusele vastav protsent rahvapensioni määrast;
3) käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 3 nimetatud juhul kolme või enama perekonnaliikme korral 100 protsenti, kahe perekonnaliikme korral 70 protsenti ja ühe perekonnaliikme korral 40 protsenti rahvapensioni määrast.
2) tuumakatastroofi, tuumakatsetuse, samuti aatomielektrijaama avarii tagajärjel töövõime kaotuse protsendiga vähemalt 40 protsenti püsivalt töövõimetuks tunnistatud isikule 10 protsenti rahvapensioni määrast;
(2) Rehabiliteeritud isiku, kes õigusvastaselt represseerituna on viibinud kinnipidamiskohas või asumisel, samuti sõjavangis või II maailmasõja ajal koonduslaagris või getos viibinud isiku töövõimetuspensionile arvutatakse juurde pensionilisa 20 protsenti rahvapensioni määrast.
(3) Isikule, kellel on õigus mitmele käesolevas paragrahvis loetletud pensionilisale, määratakse üks pensionilisa tema valikul.
1) registrisse kantud eelmise aasta isikustatud sotsiaalmaksu andmete alusel - kord aastas alates 1. aprillist;
2) pensioni vähendamist tingivate asjaolude tekkimisel, välja arvatud käesoleva paragrahvi punktis 1 sätestatud juhul, - nende asjaolude tekkimise kuule järgneva kuu esimesest päevast;
3) pensioni suurendamist tingivate asjaolude tekkimisel, välja arvatud käesoleva paragrahvi punktis 1 sätestatud juhul, - avalduse esitamise päevast, kui avaldus koos dokumentidega on esitatud ühe kuu jooksul, arvates pensioni suurendamist tingivate asjaolude tekkimisest. Avalduse hilisemal esitamisel arvutatakse pension ümber avalduse esitamise kuule järgneva kuu esimesest kuupäevast.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud asjaoludest on pensionär kohustatud kirjalikult teatama elukohajärgsele pensioniametile kümne päeva jooksul asjaolude tekkimisest arvates.
(1) Iga kalendriaasta 1. aprilliks indekseeritakse käesoleva seaduse alusel arvutatud riiklikke pensione indeksiga, mille väärtus on tarbijahinnaindeksi aastase kasvu ja sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa laekumise aastase kasvu aritmeetiline keskmine.
(5) Riiklikku pensioni ei indekseerita, kui käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel arvutatud indeksi väärtus on väiksem kui 1,000.
(6) Vabariigi Valitsus kinnitab indeksi väärtuse hiljemalt jooksva aasta 20. märtsiks, välja arvatud lõikes 5 sätestatud juhul.
(7) Kalendriaasta 1. aprilliks arvutab Sotsiaalkindlustusamet rahvapensioni määra, pensioni baasosa ja aastahinde uued väärtused, korrutades seni kehtinud väärtused läbi käesoleva paragrahvi lõike 6 alusel kinnitatud indeksiga ja fikseerides tulemused täpsusega üks sent.
(3) Pensioniõigusliku staaži tõendamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.
2) teenistusaeg Eesti kaitseväes ning kooskõlas kaitseväeteenistuse seadusega (RT I 2000, 28, 167; 2001, 34, 190; 47, 260; 58, 353) selle teenistusega võrdsustatud teenistusaeg, samuti teenistusaeg Siseministeeriumi süsteemis;
3) kohustusliku sõjaväeteenistuse ja asendusteenistuse aeg, kui isik suunati teenistusse Eestist;
4) õpiaeg kutseõppeasutuse päevases õppevormis või ülikooli või rakenduskõrgkooli statsionaarses õppevormis või nendega võrdsustatud õppevormides;
7) I grupi invaliidi, lapsinvaliidi, alla 18-aastase lapseeast invaliidi eest hoolitsemise aeg ning emal, isal, võõrasvanemal, eestkostjal või lapse tegelikul hooldajal väikelapse eest hoolitsemise aeg kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni;
11) töötamise aeg talus, kui kooskõlas Eesti NSV taluseadusega (ENSV Teataja 1989, 39, 611; RT I 1993, 72/73, 1021; 1994, 30, 465; 66, 1159) oli talu maksude maksmisest vabastatud;
12) ühel vanematest või võõrasvanemal või eestkostjal või peres hooldajal kaks aastat iga lapse kohta, keda ta on kasvatanud vähemalt kaheksa aastat;
13) Eesti Vabariigi territooriumil võõrriikide okupatsiooni vastases relvastatud vabadusvõitluses osalenud või ennast õigusvastaste repressioonide eest varjanud isiku vabadusvõitluses osalemise või enese varjamise aeg;
15) aeg, mil töötaja või käesoleva paragrahvi punktis 14 nimetatud füüsilisest isikust ettevõtja oli ajutiselt töövõimetu.
1) rehabiliteeritud isiku õigusvastaselt vahi all, kinnipidamiskohas või asumisel oleku aeg kolmekordselt;
2) sõjavangis, II maailmasõja ajal koonduslaagris, getos, samuti aastatel 1941-1942 töö- ja ehituspataljonis või töö- ja ehituskolonnis viibimise aeg kolmekordselt;
3) rehabiliteeritud isiku puhul vahi alt, kinnipidamiskohast või asumiselt vabanemisele järgnenud aeg kuni Eestisse elama asumise õiguse andmiseni, kui isikult oli õigusvastaselt võetud õigus asuda elama Eestisse, poolteisekordselt;
(4) Pensioniõigusliku staaži hulka arvatakse käesolevas paragrahvis sätestatud tegevuse aeg endise NSV Liidu territooriumil kuni 1991. aasta 1. jaanuarini juhul, kui isikul on vähemalt 15 aastat Eestis omandatud pensionistaaži.
(3) Vanadus-, töövõimetus- või toitjakaotuspensionile õigust andva pensionistaaži nõude täitmise kindlakstegemisel lähtutakse ümardamata pensioniõiguslikust staažist.
(1) Üks aasta pensionikindlustusstaaži arvestatakse pensionikindlustatule, kelle eest on vastavalt sotsiaalmaksuseadusele makstud või arvestatud isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa vähemalt kuupalga alammäära aastasummalt.
(2) Pensionikindlustusstaaži arvutamisel võrreldakse pensionikindlustatu iga kalendriaasta isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa vastava aasta jaanuarikuu kaheteistkümnekordselt kuupalga alammääralt arvutatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osaga.
(3) Riigi poolt sotsiaalmaksuseaduse § 6 alusel makstav sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa võetakse pensionikindlustusstaaži arvestamisel arvesse samaväärselt sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa tasumisega kuupalga alammääralt.
(1) Riikliku pensioni taotleja esitab pensioniavalduse elukohajärgsele pensioniametile.
(11) Pensionitaotleja elukohaks on rahvastikuregistrisse kantud elukoht. Kui pensionitaotlejal ei ole registrijärgset elukohta, määratleb pensionitaotleja oma elukoha ise.
(2) Pensioniavalduse vormi kehtestab sotsiaalminister.
(3) Pensioni taotlemise päevaks loetakse päev, millal elukohajärgne pensioniamet võtab vastu pensioniavalduse koos kõigi vajalike dokumentidega. Dokumentide vastuvõtmise kohta antakse pensioni taotlejale tõend.
(4) Kui pensioniavaldus on saadetud posti teel ning seejuures on lisatud kõik vajalikud dokumendid, loetakse pensioni taotlemise päevaks avalduse lähtekoha postitempli kuupäev.
(6) Elukohajärgne pensioniamet osutab pensioni taotlejale vajaduse korral abi pensioni taotlemiseks vajalike dokumentide saamisel.
(1) Riikliku pensioni määrab elukohajärgse pensioniameti direktor või tema asetäitja või pensioniameti direktori volitatud pensioniameti struktuuriüksuse juht, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 33 sätestatud juhul.
1) vanaduspension määratakse pensioniikka jõudmise päevast (§ 7 lõige 1 või 2 või § 10 lõige 1), töövõimetuspension ning rahvapension püsivalt töövõimetuks tunnistatud isikule määratakse püsiva töövõimetuse kindlakstegemise päevast, kui pensioniavaldus on esitatud kolme kuu jooksul, arvates pensioniikka jõudmise või püsiva töövõimetuse kindlakstegemise päevast;
2) toitjakaotuspension või rahvapension toitja surma või teadmata kadumise päevast, kuid mitte üle 12 kuu enne pensioni taotlemist.
(3) Kui isik ei taotlenud määratud tähtajal püsiva töövõimetuse korduvekspertiisi mõjuvatel põhjustel ning ta tunnistatakse korduvekspertiisiga tagasiulatuvalt püsivalt töövõimetuks, määratakse ja makstakse töövõimetuspensioni või püsiva töövõimetuse alusel rahvapensioni püsiva töövõimetuse tekkimise ajast, kuid tagasiulatuvalt mitte üle ühe aasta.
(1) Pensioni taotleja nõudmisel, samuti kollegiaalset lahendust nõudva pensionitaotluse puhul otsustab pensioni määramise pensionikomisjon, mille moodustamise korra ja töökorra kehtestab sotsiaalminister.
(2) Pensionikomisjoni pädevusse kuulub:
1) vaidluste lahendamine käesoleva seaduse alusel pensioni taotlemise, määramise, ühelt pensioniliigilt teisele üleviimise, pensioni ümberarvutamise ja pensioni maksmise küsimustes;
2) pensioniõigusliku staaži tõendamiseks esitatud dokumentidele õigusliku hinnangu andmine;
3) seadusliku aluseta määratud pensioni maksmise lõpetamise otsustamine;
4) pensioni maksmise peatamise otsustamine;
5) liigselt makstud pensionisummade pensionist kinnipidamise otsustamine.
Pensioni määramine või mittemääramine vormistatakse kirjaliku otsusena, mis koosneb:
1) sissejuhatusest, milles märgitakse otsuse teinud pensioniameti direktori või tema asetäitja või pensioniameti direktori volitatud struktuuriüksuse juhi nimi või pensionikomisjoni nimi, koosseis ja otsuse tegemise kuupäev;
2) kirjeldavast osast, mis sisaldab kokkuvõtet pensioni taotleja taotlusest;
3) otsuse põhjendusest, milles märgitakse dokumendid ja tõendid, samuti asjaolud, millele otsus on rajatud, ning viited otsuse aluseks olevate õigusaktide sätetele;
4) otsuse resolutsioonist, mis sisaldab seisukohta pensioniavalduse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta;
6) märkest otsuse teatamise viisi kohta;
7) otsuse teinud ametniku või ametnike allkirjadest.
Pensionärile antakse pensionitunnistus, mille vormi kehtestab sotsiaalminister.
(1) Riiklikku pensioni makstakse elukohajärgse pensioniameti kaudu igakuuliselt jooksva kuu eest vastavalt pensionäri soovile panka pensionäri arvele või posti teel.
(2) Riikliku pensioni kättetoimetamine ja saatmine Eestis toimub maksja kulul.
(3) Riikliku pensioni kandmine välisriigis asuvasse panka pensionäri arvele toimub saaja kulul.
(4) Riigieelarvest finantseeritavas hoolekandeasutuses viibivale alaealisele määratud riiklik pension kantakse panka lapse isiklikule arvele.
Käesoleva seaduse alusel riikliku pensioni maksmisel lähtutakse riikliku pensioni üldsummast, mille moodustab isikule määratud riiklik pension koos pensionilisaga.
Riikliku pensioni maksmisel ja pensionist kinnipeetava summa arvutamisel ümardatakse 50 senti ja üle selle kroonini, summat alla 50 sendi ei arvestata.
Riikliku pensioni määramise, ümberarvutamise ja maksmise juhendi kehtestab sotsiaalminister.
§ 40. Vaidluste läbivaatamine
(1) Pensioniameti direktori, tema asetäitja või pensioniameti direktori volitatud struktuuriüksuse juhi või pensionikomisjoni otsusega mittenõustumise korral võib pensionitaotleja või pensionär pöörduda halduskohtusse kolme kuu jooksul, arvates päevast, millal ta sai teada või pidi teada saama oma õiguste rikkumisest.
(11) Käesoleva seaduse alusel pensioni taotlemise, määramise, ühelt pensioniliigilt teisele üleviimise, pensioni ümberarvutamise ja pensioni maksmise otsusega mittenõustumise korral on isikul õigus esitada vaie pensionikomisjonile. Vaie esitatakse, vaadatakse läbi ja vaideotsus tehakse haldusmenetluse seaduse 5. peatükis (vaidemenetlus) ettenähtud korras.
(2) Arstliku töövõimetuse ekspertiisi otsusega mittenõustumise korral võib pensioni taotleja või pensionär pöörduda Sotsiaalkindlustusameti juures asuvasse vaidluskomisjoni, kes korraldab täiendava ekspertiisi. Vaidluskomisjoni moodustab ja selle töökorra kehtestab sotsiaalminister määrusega.
(3) Vaidluskomisjoni otsusega mittenõustumise korral võib isik pöörduda halduskohtusse kolme kuu jooksul, arvates vaidluskomisjoni otsuse teatavaks tegemise päevast.
(3) Lese või lahutatud isiku uuesti abiellumisel säilitatakse temale abikaasa surma või teadmata kadumise puhul määratud toitjakaotuspension või rahvapension 12 kuuks.
(4) Alla 18-aastasel või alla 24-aastasel orvul, kes õpib gümnaasiumi või kutseõppeasutuse päevases õppevormis või meditsiinilistel näidustustel muus õppevormis või ülikooli või rakenduskõrgkooli statsionaarses õppevormis, või sellest east vanemal orvul, kui ta on tunnistatud püsivalt töövõimetuks enne 18-aastaseks (päevases või meditsiinilistel näidustustel muus õppevormis või statsionaarses õppevormis õppija enne 24-aastaseks) saamist, on õigus saada, arvestades käesoleva seaduse § 21 lõike 2 ja § 23 punkti 3 sätteid, samaaegselt kahte toitjakaotuspensioni või kahte rahvapensioni või nii toitjakaotuspensioni kui rahvapensioni sõltuvalt tema vanemate pensionistaažist.
(1) Isikule, kellel puudub riikliku pensioni määramiseks nõutav pensionistaaž, kuid kellel tekib õigus pensionile vastavalt välislepingule, arvutatakse pension Eestis omandatud pensionistaaži alusel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isiku vanaduspensioni baasosa arvutamisel korrutatakse pensioni baasosa suurus Eestis omandatud pensionistaaži aastate arvuga ning jagatakse viieteistkümnega.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isiku töövõimetus- või toitjakaotuspensioni baasosa arvutamisel korrutatakse pensioni baasosa suurus Eestis omandatud pensionistaaži aastate arvuga ning jagatakse käesoleva seaduse § 15 lõikes 1 sätestatud staažinõude aastate arvuga.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud Eestis elavale isikule välislepingute alusel eri lepinguosaliste riikide poolt makstavate vanadus- või töövõimetuspensionide kogusumma osutub väiksemaks rahvapensioni määrast, makstakse isikule täiendavat hüvitist rahvapensioni määra ja välislepingute alusel saadavate pensionide vahe suuruses summas.
(1) Ennetähtaegset vanaduspensioni, toitjakaotuspensioni (välja arvatud alla 18-aastasele lapsele või alla 24-aastasele päevases või meditsiinilistel näidustustel muus õppevormis või statsionaarses õppevormis õppijale) ja rahvapensioni (välja arvatud püsivalt töövõimetuks tunnistatud isikule ning alla 18-aastasele lapsele või alla 24-aastasele päevases või meditsiinilistel näidustustel muus õppevormis või statsionaarses õppevormis õppijale) töötamise korral ei maksta.
(1) Volikirja alusel makstakse riiklikku pensioni mitte rohkem kui kolm aastat järjest.
(4) Kui volikirja tõestab statsionaarse raviasutuse juht, kehtib see kuni kuue kuu jooksul saamata jäänud pensioni väljamaksmiseks.
(1) Kui posti kaudu makstav pension on välja võtmata vähemalt kuus kuud, peatatakse pensioni maksmine. Pärast vastava avalduse ja isikut tõendavate dokumentide seaduse (RT I 1999, 25, 365; 2000, 25, 148; 26, 150; 40, 254; 86, 550; 2001, 16, 68; 31, 173; 56, 338) § 2 lõikes 2 sätestatud dokumendi esitamist makstakse pension välja tagantjärele.
(2) Pensionäri surma korral maksab pensionäri elukohajärgne pensioniamet saamata jäänud riikliku pensioni välja isikule, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni. Vanemal, abikaasal ja teistel perekonnaliikmetel on õigus saada saamata jäänud riiklikku pensioni ka siis, kui nad ei kuulu toitjakaotuspensioniga kindlustatavate isikute hulka.
(3) Käesoleva paragrahvi mõistes on teisteks perekonnaliikmeteks:
1) laps, lapselaps, võõraslaps;
2) eestkostja, eestkostetav;
3) vend, õde, õe- ja vennalaps;
4) vanavanem, võõrasvanem.
(4) Mitme perekonnaliikme samaaegsel pöördumisel elukohajärgsesse pensioniametisse pensionäri surma tõttu saamata jäänud riikliku pensioni nõudega jagatakse saada olev pension nende vahel võrdselt.
(5) Riiklik pension makstakse pöördujale välja, kui avaldus on esitatud kuue kuu jooksul pensionäri surma päevast arvates.
(1) Kui kohus mõistab pensionäri süüdi ja karistab teda vabadusekaotusega, peatatakse riikliku pensioni maksmine vabadusekaotuse kandmise ajaks.
(2) Kui isiku suhtes on tõkendina kasutatud vahi alla võtmist, peatatakse vahi all oleku ajaks riikliku pensioni maksmine. Pension makstakse isikule tagantjärele välja pärast kohtuotsuse jõustumist juhul, kui isik mõisteti õigeks või teda ei karistatud vabaduskaotusega.
(3) Kui kohus määrab pensionäri suhtes meditsiinilise iseloomuga mõjutusvahendi kohaldamise, makstakse nimetatud mõjutusvahendi kohaldamise ajal pensioni pooles rahvapensioni määras, kuid mitte rohkem kui isikule määratud, ümberarvutatud ja indekseeritud pensioni suuruses.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 nimetatud pensionäril on käesoleva seaduse § 20 lõike 2 punktis 1 loetletud ülalpeetavaid, makstakse neile riiklikku pensioni järgmises suuruses:
§ 47. Riiklikust pensionist kinnipidamine
(1) Riiklikust pensionist võib teha kinnipidamisi üksnes:
1) täitemenetluse seadustiku (RT I 1993, 49, 693; 2001, 29, 156; 43, 238) alusel täitmisele kuuluva lahendi alusel;
2) elukohajärgse pensioniameti pensionikomisjoni otsuse alusel pensionärile tema kuritarvituse tõttu enammakstud pensionisummade sissenõudmiseks.
(2) Riiklikust pensionist kinnipeetav osa arvutatakse pensionärile maksmiseks ettenähtud pensionist, lähtudes riikliku pensioni üldsummast.
(3) Täitemenetluse seadustiku alusel täitmisele kuuluvate lahendite alusel võib kinni pidada kuni 50 protsenti riiklikust pensionist, kuid pensionärile säilitatakse seejuures vähemalt 50 protsenti rahvapensioni määrast.
(4) Pensionikomisjoni otsuse alusel võib riiklikust pensionist kinni pidada kuni 20 protsenti lisaks kinnipidamisele käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel, kuid pensionärile säilitatakse seejuures vähemalt 50 protsenti rahvapensioni määrast.
(5) Pensionäri kirjalikul nõusolekul võib elukohajärgse pensioniameti pensionikomisjoni otsuse alusel kinni pidada käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud piirmääradest suurema summa.
(6) Pensioniamet kannab käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel kinnipeetava summa kohtutäituri ametialasele arveldusarvele.
(7) Kui riikliku pensioni maksmine lõpetatakse enne, kui pensionikomisjoni otsuse alusel kinnipeetav enammakstud summa on täielikult kustutatud, nõutakse maksmata osa sisse kohtu korras.
(1) Pärast pensionäri surma alusetult panka tema arvele kantud või volikirja alusel panga või posti kaudu väljamakstud riikliku pensioni summad ei kuulu pärandvara koosseisu ning nimetatud summad tagastatakse panga või pärandvara saanud isiku poolt elukohajärgse pensioniameti nõudmisel.
(2) Liiklusõnnetuse tõttu isiku püsivalt töövõimetuks tunnistamise või toitja kaotuse korral nõuab pensioniamet väljamakstud töövõimetus-, toitjakaotus- või rahvapensioni summad sisse liikluskindlustusega tegelevalt kindlustusandjalt, kui riiklikku pensioni saaval isikul tekib nõudeõigus liikluskindlustusega tegeleva kindlustusandja vastu.
11. peatükk RIIKLIKU PENSIONIKINDLUSTUSE KORRALDAMINE JA RIIKLIK PENSIONIKINDLUSTUSE REGISTER
(1) Riiklik pensionikindlustuse register (edaspidi register) on riiklik register andmekogude seaduse (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77) § 31 tähenduses.
(2) Riikliku pensionikindlustuse registri pidamise põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus.
(1) Registri eesmärk on andmete kogumine käesoleva seaduse ja teiste seadustega pandud ülesannete täitmiseks.
(2) Registri vastutav töötleja on Sotsiaalkindlustusamet.
Andmete kandmine registrisse ja andmete saamine registrist toimub vastavalt andmekogude seadusele, isikuandmete kaitse seadusele (RT I 1996, 48, 944; 1998, 59, 941; 111, 1833; 2000, 50, 317; 92, 597; 104, 685; 2001, 50, 283), rahvastikuregistri seadusele (RT I 2000, 50, 317; 2001, 31, 173), sotsiaalmaksuseadusele, käesolevale seadusele ja teistele seadustele ning riikliku pensionikindlustuse registri pidamise põhimäärusele.
§ 53. Registri andmete koosseis, allikad ja arvestus
(1) Register sisaldab:
1) isikut identifitseerivaid andmeid, mille allikaks on rahvastikuregister. Isik loetakse registrisse kantuks, kui teda identifitseerivad andmed on registrisse kantud kas rahvastikuregistri või isikut tõendavate dokumentide seaduse § 2 lõikes 2 sätestatud dokumendi alusel;
2) isiku üldandmeid, mille allikaks on rahvastikuregister;
3) isiku sotsiaalmaksualaseid andmeid, mille allikaks on maksumaksjate ja maksu kinnipidajate register või tõend arvestatud ja makstud sotsiaalmaksu kohta;
4) andmeid pensioni määramise ja maksmise kohta.
(2) Registri andmete alusel peetakse arvestust isiku kohta makstud ja arvestatud sotsiaalmaksu, pensioniõigusliku ja pensionikindlustusstaaži ning pensionide määramise ja maksmise kohta.
(3) Registri andmete alusel arvutatakse iga pensionikindlustatu kohta üks kord aastas tema aastakoefitsient ja aastakoefitsientide summa käesoleva seaduse §-s 12 sätestatud korras.
(1) Kord aastas teatatakse igale pensionikindlustatule eelmise kalendriaasta kohta:
1) tema poolt või tema eest makstud ja arvestatud sotsiaalmaks;
2) tema poolt või tema eest makstud ja arvestatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa summa;
4) aastakoefitsient eelmisel kalendriaastal;
5) aastakoefitsientide summa;
6) pensionikindlustusstaaž.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud andmed teatatakse pensionikindlustatule alates 2003. aastast.
1) sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa vastavalt sotsiaalmaksuseadusele;
2) distsiplinaartrahv vastavalt töötajate distsiplinaarvastutuse seadusele (RT I 1993, 26, 441; 1995, 16, 228; 1998, 64/65, 1009; 2000, 102, 674);
3) sihtotstarbelised omatulud (intressid, dividendid, regresshagidena tagastatavad summad jm);
4) eraldised eelmiste aastate vabadest vahenditest;
5) riigieelarves ettenähtud muud vahendid.
(2) Riikliku pensionikindlustuse kulude katteallikatena laekuvad tulud on selle eelarveaasta tulud, millal need eelarvesse laekuvad, olenemata sellest, millise aasta eest need on arvestatud või millal need oleksid pidanud laekuma.
(1) Käesoleva seaduse § 56 lõike 1 punktides 1-4 nimetatud riikliku pensionikindlustuse kulude katteallikate arvel finantseeritakse üksnes järgmised kulud:
1) käesoleva seadusega sätestatud vanaduspensionid (sealhulgas soodustingimustel, ennetähtaegsed ja edasilükatud vanaduspensionid), töövõimetuspensionid, toitjakaotuspensionid ja endises suuruses säilitatud pensionid, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 24 sätestatud pensionilisad ja § 28 lõikes 3 sätestatud pensioniõigusliku staaži aastatele vastavad pensionide osad;
2) väljateenitud aastate pensionide seaduses (RT 1992, 21, 294; RT I 1993, 40, 596; 1994, 24, 398; 51, 856; 83, 1450; 1995, 61, 1027; 95, 1631; 1996, 22, 437; 86, 1539; 1997, 81, 1366; 1998, 17, 266; 107, 1767; 2000, 25, 147; 28, 167; 58, 376) ja soodustingimustel vanaduspensionide seaduses (RT 1992, 21, 292; RT I 1993, 40, 596; 1994, 24, 398; 51, 856; 83, 1450; 1995, 61, 1027; 95, 1631; 1996, 22, 437; 86, 1539; 1997, 81, 1366; 1998, 17, 266; 107, 1767; 2000, 25, 147) sätestatud pensionid;
3) kulud riikliku pensionikindlustuse kassatagavara moodustamiseks.
(2) Kõik muud käesolevast seadusest tulenevad kulud finantseeritakse käesoleva seaduse § 56 lõike 1 punktis 5 nimetatud vahendite arvel.
(2) Isikul, kellele on riiklike elatusrahade seaduse alusel mä��ratud invaliidsusgrupp tähtajaliselt ja kes hiljemalt 2003. aasta 31. märtsiks jõuab vanaduspensioniikka, invaliidsusgruppi läbi ei vaadata.
2) II invaliidsusgrupile vastab t��övõime kaotus 80 protsenti;
(5) Isikul, kes on vanuses 16 aastat kuni vanaduspensionieani ja kellele on riiklike elatusrahade seaduse alusel määratud invaliidsusgrupp tähtajatult, on õigus nõuda püsiva töövõimetuse suhtes arstliku töövõimetuse ekspertiisi tegemist käesoleva seaduse alusel sätestatud korras.
3) III invaliidsusgrupile vastab osaline töövõimetus töövõime kaotusega 40-70 protsenti.
581. Edasilükatud vanaduspensioni suurendamise erisused
§ 59. Pensionikindlustusstaaži ja riikliku pensioni kindlustusosaku arvutamine aastate 1999, 2000 ja 2001 kohta
(4) Pensionikindlustatu aastakoefitsiendi arvutamiseks kalendriaastate 1999, 2000 ja 2001 puhul liidetakse pensionikindlustatu isikustatud sotsiaalmaksu summad ning jagatakse isikustatud sotsiaalmaksu keskmise suurusega sellel kalendriaastal.
(3) Isikul, kellele oli enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist määratud töövõimetuspension kaitseväeteenistuses teenistusülesannete täitmisel või seoses teenistuskohustustega tekkinud püsiva töövõimetuse alusel, säilib õigus töövõimetuspensionile.
(4) Isikul, kelle pensionile oli enne kaitseväeteenistuse seaduse jõustumist juurde arvutatud pensionilisa 25 protsenti rahvapensioni määrast kaitseväeteenistuses teenistusülesannete täitmisel või seoses teenistuskohustustega saadud vigastusest või sellega seotud haigusest põhjustatud püsiva töövõimetusega töövõime kaotusega vähemalt 40 protsenti, säilib õigus nimetatud pensionilisale.
(5) Õigus käesoleva seaduse § 24 lõikes 2 sätestatud pensionilisa säilimisele vastavalt käesoleva seaduse § 19 lõikele 4 laieneb samuti isikutele, kes on invaliidsuspensionilt või töövõimetuspensionilt üle viidud vanaduspensionile alates 2000. aasta 1. aprillist.
§ 62-67. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


3359 toodet
Tootekood: 984-000560 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
105,56 € 138,80 €
kõlari alus Vogels VLB 500 black (Pair) Speaker Wall mount 5kg
Tootekood: 8105000 Kategooria: Audio-videotehnika
Vogels seinakinnitus VLB500 Loudspeaker Support must 2tk; Maksimum kandevõime 5kg; Minimaalne kaugus seinast: 63 mm; Komplektis 2tk
4World kõlari alus Wall Mount Bracket Shelf for DVD/Blu-Ray Player, max load 3x10kg, WHT
Tootekood: 07520-WHT Kategooria: Audio-videotehnika
Tootja: 4World Tootegrupp: televisiooni tarvikud (brackets, stands, shelves) Television tarviku tüüp: Wall shelf Compatible TVs (diagonal screen): -24 tolli maksimaalne load: 10 kg, 10 kg, 10 kg kirjeldus: easy to install, shelf värv: valge-must laius: 445 mm kõrgus: 710 mm sügavus: 380 mm Netokaal: 10 kg Brutokaal: 11.6 kg Lisainfo: www.4world.com [LINK]
54,42 € 54,42 €
Acme PS408 Black
Tootekood: PS408 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
31,90 € 47,84 €
Tootekood: SP106 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
Acme kõlarid Europe Bluetooth kõlar PS101 must
Speaker power (total): 3 Pass band (min): 20 Pass band (max): 20 Accessories included: MicroUSB charging cable Dimensions: 104 x 40 x 91 mm Weight: 224 Other features: MicroSD card reader Handsfree set function
Tootekood: NI30(2.1) Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
22,90 € 59,78 €
Tootekood: PS101 Kategooria: Audio-videotehnika
Black, Bluetooth speaker, 20?20 000 Hz
14,11 € 22,40 €
Acme PS303 Bluetooth Speaker (214045)
Tootekood: PS404 Kategooria: Audio-videotehnika
Tootekood: PS407 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
Acme PS407 Bluetooth portable speaker
27,26 € 54,53 €
Tootekood: SP103 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
Efficient portable speaker
Tootekood: SP104B Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
13,25 € 25,61 €
-0,45 € 8 pakkumist
Tootekood: SP105 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
* Akuga kaasaskantav kõlar ACME SP105 * Väljundvõimsus 2 x 3W + passiivne bassikõlar * Sagedusala: 90Hz - 20 kHz * Toide USB, sisend 3,5mm kõrvaklapi pistik, * Bluetooth ühendus alates V2.1 + EDR
Tootekood: SP109 Kategooria: Audio-videotehnika Laos
8,00 € 36,50 €
ADLER Kaasaskantav raadiovastuvõtja AD 1119
Tootekood: AD1119 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
Original part number AD 1119 Product name Radio ADLER - AD 1119 Producer ADLER Class of product Other household products Typeofproduct Radio Additional information Power: 230VPower: 4 x R14Audio output: stereo 3,5 mmFM radioRotatable antenna Colour Black Net weight 0.45 kg Gross weight 0.83 kg More info More info [LINK]
ADLER Alarm clock with radio AD1157
Tootekood: AD1157 Kategooria: Audio-videotehnika
ADLER Radio alarm clock Adler AD1157
ADLER kellraadio äratuskell-raadio 1121 AD
Tootekood: AD1121 Kategooria: Audio-videotehnika Laos
Original part number AD 1121 Product name Radio alarm clock ADLER - AD 1121 Producer ADLER Class of product Other household products Typeofproduct Radio Additional information LED displayFM radioBuilt-in speakerAlarm clockSnooze functionOff timerClockPower: 230V Colour Black Net weight 0.45 kg Gross weight 0.69 kg More info More info [LINK]
11,76 € 22,80 €
ADLER kellraadio Clock radio with projector AD1120
Tootekood: AD1120 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
Original part number AD 1120 Product name Radio alarm clock with projector ADLER - AD 1120 Producer ADLER Class of product Other household products Typeofproduct Radio Additional information Power: 230V160Â° projector with adjustable focus AM/FM tunerAlarm Colour Black Net weight 0.44 kg Gross weight 0.61 kg More info More info [LINK]
11,74 € 23,40 €
ADLER kõlarid HiFi AD 1162 | black (AD1162 | black)
Tootekood: AD1162 | black Kategooria: Audio-videotehnika
Tootja: ADLER Tootegrupp: Mini music systems toetatud formaadid - Meediatüüps: MP3 kõlarite arv: 4 tk Maksimaalne RMS jõudlus: 40 vatti Input/output liidesed: 1 x SD/MMC/MS, 1 x USB 2.0, Bluetooth Heli regulaator: Ei toetatud formaadid - muusika: MP3 Subwoofer: Ei Puldiga: Jah värv: must Lisainfo: www.adlereurope.eu [LINK]
43,16 € 43,16 €
ADLER kõlarid HiFi AD 1162 | silver (AD1162 | silver)
Tootekood: AD1162 | silver Kategooria: Audio-videotehnika
Tootja: ADLER Tootegrupp: Mini music systems toetatud formaadid - Meediatüüps: MP3 kõlarite arv: 4 tk Maksimaalne RMS jõudlus: 40 vatti Input/output liidesed: 1 x SD/MMC/MS, 1 x USB 2.0, Bluetooth Heli regulaator: Ei toetatud formaadid - muusika: MP3 Subwoofer: Ei Puldiga: Jah värv: hõbe Lisainfo: www.adlereurope.eu [LINK]
41,78 € 47,99 €
ADLER kõlarid Speaker Bluetooth AD1141
Tootekood: AD1141 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
Speaker power (total): 2 Accessories included: Cable microUSB Dimensions: Packaging dimensions: 9 x 9 x 7.5 cm Weight: 0.47
5,71 € 11,09 €
ADLER raadio CD player AD 1125 | purple (AD1125 | purple)
Tootekood: AD1125 | purple Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
Tootja: ADLER Tootegrupp: raadioplayers, raadios seadme funktsioons: CD mängija Power output per channel: 1.2 vatti toetatud formaadid - Meediatüüps: CD-R toetatud formaadid - muusika: Audio CD LCD ekraan: Jah sisseehitatud raadio tuner: Ei raadio waves range: AM, FM Puldiga: Ei kõrgus: andmed puuduvad laius: andmed puuduvad sügavus: andmed puuduvad värv: lilla Netokaal: 1.18 kg Lisainfo: www.adlereurope.eu [LINK]
21,50 € 28,99 €
ADLER raadio Player CD (boombox) pink AD1125P
Tootekood: AD1125V Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
ADLER raadio Pocket radio AD 1159 | black (AD1159 | black)
Tootekood: AD1159 | black Kategooria: Audio-videotehnika
Tootja: ADLER Tootegrupp: traadita internet (WiFi) sets seadme funktsioons: fm raadio receiver Input/output liidesed: 1 x kõrvaklapi väljund raadio waves range: AM, FM LCD ekraan: Ei kõrgus: andmed puuduvad laius: andmed puuduvad sügavus: andmed puuduvad värv: must Netokaal: 0.1 kg Lisainfo: www.adlereurope.eu [LINK]
ADLER raadio Pocket radio AD 1159 | red (AD1159 | red)
Tootekood: AD1159 | red Kategooria: Audio-videotehnika
Tootja: ADLER Tootegrupp: traadita internet (WiFi) sets seadme funktsioons: fm raadio receiver Input/output liidesed: 1 x kõrvaklapi väljund raadio waves range: AM, FM LCD ekraan: Ei kõrgus: andmed puuduvad laius: andmed puuduvad sügavus: andmed puuduvad värv: Red Netokaal: 0.1 kg Lisainfo: www.adlereurope.eu [LINK]
ADLER raadio Pocket radio AD 1159 | white (AD1159 | white)
Tootekood: AD1159 | white Kategooria: Audio-videotehnika
Tootja: ADLER Tootegrupp: traadita internet (WiFi) sets seadme funktsioons: fm raadio receiver Input/output liidesed: 1 x kõrvaklapi väljund raadio waves range: AM, FM LCD ekraan: Ei kõrgus: andmed puuduvad laius: andmed puuduvad sügavus: andmed puuduvad värv: valge Netokaal: 0.1 kg Lisainfo: www.adlereurope.eu [LINK]
ADLER raadio Radio AD 1119
Tootekood: AD 1119 Kategooria: Audio-videotehnika
12,44 € 21,09 €
0,45 € 5 pakkumist
Tootekood: EC4829 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
EC 4829 Mini portable system Black
AEG KRC 4344 Kitchen Radio,
Tootekood: KRC 4344 Kategooria: Audio-videotehnika
LCD display, Alarm function, Timer function, FM, AUX-IN, Connection for headphones, White
AEG kellraadio Clock radio MRC 4117 (black color)
Tootekood: MRC 4117 Kategooria: Audio-videotehnika
22,99 € 32,70 €
AEG kellraadio MRC 4117 white
Tootekood: T-MLX08075 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
AEG kellraadio MRC4122FN Black
Tootekood: MRC4122FNB Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
9,5 cm sinise valgustusega LCD ekraan.Power nupp, aja projekteerimine , nädalapäeva ja kuupäeva märge.Kellraadiol on automaatne väljalülitus (unetaimer kuni 90min), kahe eraldi alarmi määramise võimalus päevade kaupa (iga päev, tööpäevadel).Raadio on digitaalne!Äratuse funktsioon signaali või raadioga.Korduse intervall.Aux-in liides.Toide 230v. Patarei voolukatkestuse korral CR2032.Mõõdud: LxKxS: 140x117x82 mm.
AEG kellraadio MRC4142
Tootekood: MRC4142 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
LCD ekraan.Kellraadiol on automaatne väljalülitus (unetaimer kuni 90min), kahe eraldi alarmi määramise võimalus päevade kaupa (iga päev, tööpäevadel).FM raadio, digitaalne sageduse näit, 10 salvestatavat jaama.2 äratuse funktsiooni signaali või raadioga.Korduse intervall.Toide 220-240 V. Patarei voolukatkestuse korral 2x 1,5 V (AAA) (ei ole kaasas)Mõõdud: LxKxS: 140x117x82 mm.
Tootekood: MRC4147L Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
Valgusefektide ja raadioga äratuskellLED ekraan.12/24 kellaaja näit.USB-liides telefoni laadimise võimalusega.AUX-IN liides sülearvuti, nutiseadme, MP3 mängija vms mängija ühendamiseks.Automaatne väljalülitamine uinumiseks, seadistatav kuni 90 min.Muutuv valgus, kuni 7 erinevat tooni.10-astmeliselt reguleeritav lugemise valgus.Ekraani heleduse reguleerimise võimalus.Temperatuuri ja kuupäeva näit ekraanil.Helitugevuse kontroll.Voolukatkestusel kellaja näiduks patarei toide.Valgusvoog 250 luumenit.Digitaalne FM raadio koos 10 jaama mäluga.Alarmi funktsioon.2 äratuse tüüpi neljas erinevas valikus: raadio koos valgusega/raadio/signaal valgusega/signaal.Looduslik äratus päikesetõusu efektiga (suurenev valgus 30 min jooksul).Intervallidega seadistatav automaatne äratus (snooze funktsioon).Ekraani äratamise seadistus läbi USB või AUX-sisendi seadmetelt.Töötab vooluvõrgust.Mälupatarei CR2032 (ei kuulu komplekti).Pildil olev nutitelefon ei kuulu komplekti.
AEG Kellraadio MRC4151
Tootekood: MRC4151 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
Nutitelefoni hoidjaga digitaalne kellraadio.Hubane meeleoluvalgus, 7 värvivalikut.LED ekraanil kuvatakse ka ruumi temperatuuri.Äratus helisignaaliga, helisignaal koos valgusega, raadio heliga, raadio koos valgusega, loodusheli ja looduseheli koos valgusega.4 erinevat loodusheli: linnulaul, ookeani lainete heli, kahepaiksed ja lainetus.Topeltäratus võimaldab seadistada kaks erinevat äratusaega.Unetaimer kuni 90 min ("tukastamise" intervallidega).Digitaalne, 10 mälukohaga FM raadio.Kellaaja ja äratuse varundamine patarei abil, 2 x AAA (ei kuulu komplekti).Toide: 220-240 V/ 50 Hz.Mõõtmed (L x K x S): 115 x 67 x 142 mm.
23,90 € 26,46 €
AEG kellraadio MRC4157
Tootekood: MRC4157 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
U. 17 cm lai 24-tunni LED ekraan (valge valgustus)USB pesa nutiseadmete laadimiseks, AUX-IN, kõrvaklapiühendus (3,5 mm), unetaimer (kuni 90 min), 2-astmeline hämardus, varupatarei kellaaja säilitamiseks voolukatkestuse korral.Võimalik kinnitada seinale.FM/AM raadio, 20 jaama salvestamise võimalus (20 x FM/20 x AM)2 äratuse aega raadio või sumistiga, seatava tukastuse intervalliga.100–240 V, 50/60 Hz, sh adapterVarupatarei2x 1,5 V (AAA) (ei ole kaasas)
28,50 € 31,46 €
AEG kõlarid Bluetooth speaker BSS 4818 (black color)
Tootekood: BSS 4818 Kategooria: Audio-videotehnika
AEG kõlarid Bluetooth speaker BSS 4827 (gray color)
Tootekood: BSS 4827 Kategooria: Audio-videotehnika
AEG kõlarid Wireless speaker BSS 4818 tytan (titanium color)
Tootekood: BSS 4818 tytan Kategooria: Audio-videotehnika
AEG KRC 4361 BT Kitchen Radio
Tootekood: KRC 4361 BT Kategooria: Audio-videotehnika
LCD display, Alarm function, Timer function, FM, Black
35,99 € 37,70 €
Tootekood: MRC4117 Kategooria: Audio-videotehnika
KELL-RAADIO AEG, VALGUSEGA
Tootekood: EC4835 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
Bluetooth stereo helisüsteem.USB ja AUX-IN sisendid.7-värvine diskovalgustus.2 kõlarit bassiefektiga.Negatiivne LCD displei.Karaoke funktsioon (mikrofon, 2x mikrofonisisend 3,5 mm).Bluetooth juhtmeta ühendus nutitelefoni, tahvelarvuti, arvuti vms seadme abil.PLL FM tuuner.Toide: 100-240 V, 50/60 Hz.
AEG raadio Kell MRC4121
Tootekood: MRC4121 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
Oranž valgustatud LED ekraan.180° pööratav ja fokuseeritav projektor.Digitaalne FM raadio.Kaks eraldi seadistatavat äratust.Äratus signaali või raadio heliga.Kordusfunktsioon.Unetaimer (kuni 90 min.)
AEG raadio MR4139BT Black
Tootekood: MR4139BT Kategooria: Audio-videotehnika
Bluetooth raadio. Bluetooth ühendus nutitelefoni, tahvelarvuti võimõne muu seadme ühendamiseks.FM raadio, LCD ekraan, kell, helitugevuse regulaator, teleskoopntenn.3,5 mm kõrvaklappide pistik.20 jaama mälu.Äratus signaali või raadi heliga.Kordusfunktsioon.Toide: 4x1,5V(AA) (patareid ei kuulu komplekti).
AEG raadio MR4139BT White
Tootekood: MR4139BTW Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
AEG raadio NR4155
Tootekood: NR4155 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
Kaasaskantav retro-raadio.AUX-IN pesa.Sisseehitatud kõlar.FM/AM raadio.Teleskoop antenn.Patarei toide: 4x 1,5 V (AA) (ei kuulu komplekti).
AEG raadio NSR4377
Tootekood: NSR4377 Kategooria: Audio-videotehnika 1-3tp
Stereoraadio kasett- ja CD/MP3 mängijaga.USB ja AUX-IN sisendid.Oranži valgustusega LCD displei.Stereo kõlarid.FM/AM stereoraadio.Teleskoop antenn.Patarei toide: 6x 1,5 V (C) (ei kuulu komplekti).
AEG raadio Radio cassette player SR 4353 (white color)
Tootekood: SR 4353 Kategooria: Audio-videotehnika
Tooted 1-50/3359


Viimsi ühistranspordis sõidu eest tasumise kord ja sõidupiletite hinnad – Riigi Teataja
Viimsi ühistranspordis sõidu eest tasumise kord ja sõidupiletite hinnad
Viimsi ühistranspordis sõidu eest tasumise kord ja sõidupiletite hinnad - sisukord
§ 3 Sõidupiletite tooted
§ 5 Sõidusoodustused
§ 6 Sõidusoodustuse õigust tõendavad dokumendid
§ 7 Sõidupiletite müük
§ 8 Sõidu eest tasumise tõendamine
§ 9 Sõidu eest tasumine e-pileti süsteemis
§ 10 Ühiskaart
§ 11 Sõidupiletite kehtivus ärajäänud või hilinenud liiniveo korral
§ 12 Sõidu eest tasumise kontrollimine
RT IV, 29.12.2018, 12
Vastu võetud 18.12.2018 nr 22
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, ühistranspordiseaduse § 13 lõike 1 punktide 8, 10 ja 11 alusel.
Käesolev kord määrab kindlaks sõidusoodustuste saamise ja sõidu eest tasumise korra ning kehtestab sõidupiletite hinnad Viimsi siseliinidel.
Käesolevas korras kasutatakse järgmisi mõisteid järgnevas tähenduses:
1) Sõiduõigust tõendav dokument – sõidupilet (paberpilet või e-pilet) või sõidusoodustuse õigust tõendav dokument. E-pileti olemasolu tõendatakse valideeritud Ühiskaardi või muu andmekandja abil. Sõidupileti tooted on: üksikpilet, perioodipilet (kuukaart);
2) e-kaart ehk Ühiskaart – elektrooniline kontaktivaba kaart, mis on isikustatud või isikustamata tasuline andmekandja sõiduõiguse tõendamiseks. E‑pileti süsteemis võib kasutada ka e‑pileti süsteemiga ühildatud muud kontaktivaba kaarti (näiteks õpilaspilet), mis vastab raadiosageduslikku tuvastamist ehk RFID-tehnoloogiat toetavale standardile, või lähikontaktiga andmesidekiibiga ehk NFC-mobiiltelefoni. Isikustatud e‑kaart kehtib ainult koos isikut tõendava dokumendiga;
3) e-piletisüsteem – ühtne piletisüsteem, mille kaudu saab osta elektroonilisi sõidupileteid (e-pileteid) veebilehelt www.pilet.ee, müügipunktidest ja ühissõidukitest validaatori abil ning paberpileteid ühissõiduki juhilt. E-piletisüsteemis kasutatakse Ühiskaarti ning muid e-piletisüsteemiga ühilduvaid kontaktivabu andmekandjaid, mis vastavad raadiosageduslikku tuvastamist ehk RFID-tehnoloogiat toetavale standardile;
4) üksikpilet – üheks liikumiseks mõeldud eelmüügist või ühissõiduki juhi käest ostetud sõidudokument, mis kehtib sellele märgitud aja jooksul ja annab õiguse ümberistumiseks;
5) perioodipilet – e-pileti süsteemi kaudu ostetud sõidupilet (kuukaart), mis annab sõitjale õiguse kasutada ühistranspordi teenust määratud aja jooksul piiramatu arv kordi.
6) validaator ehk e-komposter – ühissõidukis paiknev elektrooniline seade, mille juurde e-kaardi asetamisel toimub sõiduõiguse registreerimine. Sõiduõiguse olemasolust või puudumisest antakse märku seadme ekraanil ilmuva teksti ja helisignaalide abil. Sõit tuleb registreerida igakordsel ühissõidukisse sisenemisel. Sõidu registreerimine on kohustuslik kõigile sõidupileti kasutajatele ja sõidusoodustuse õigust omavatele isikutele.
7) valideerimine – e-pileti ostmine või sõidu registreerimine validaatori abil igakordsel sisenemisel ühissõidukisse. Valideerimine on kohustuslik kõigile e-pileti süsteemi sõidupileti kasutajatele ja sõidusoodustuse õigusega isikutele;
8) isikut tõendav dokument – riigiasutuse väljastatud dokument, kuhu on kantud kasutaja nimi ja sünniaeg või isikukood ning foto või näokujutis ja allkiri või allkirjakujutis, kui seadus või selle alusel kehtestatud õigusakt ei määra kindlaks teisiti;
9) sotsiaal- ja tervishoiuosakonna tõend – paberil või elektrooniline (isikukoodiga varustatud Eesti Vabariigis väljastatud isikut tõendava dokumendi põhine) Viimsi Vallavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakonna tõend sõidusoodustuse kasutusõiguse kohta;
10) kaitseväe ajateenija – kaitseväeteenistuse seaduse alusel ajateenistuskohustuse täitmisele kutsutud kaitseväekohustuslane;
11) Viimsi elanik – isik, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Viimsi vald;
12) Viimsi valla sõidusoodustuse saaja – isik, kellel antud määruse kohaselt on õigus Viimsi valla haldusterritooriumi saada sõidusoodustust;
13) õpilane – isik, kes õpib päevases õppevormis või muus õppevormis põhikoolis või gümnaasiumis või põhikooli baasil kutseõppeasutuses kuni 19‑aastaseks saamiseni (kaasa arvatud);
14) üliõpilane on isik, kelle andmed on EHIS infosüsteemis õpilaste, üliõpilaste või arst-residentide alamregistris, kuid kes ei ole õpilane käesoleva paragrahvi punkti 15 järgi;
15) Eesti Hariduse Infosüsteem (EHIS) – riiklik register, mille alamregister sisaldab kõigi Eesti Vabariigis õppivate isikute (õpilased, üliõpilased) andmeid, kaasa arvatud Eesti Vabariigis õppivate välismaalaste andmeid. EHIS ei sisalda andmeid välismaal õppivate Eesti Vabariigi kodanike kohta;
16) Sotsiaalkindlustusameti infosüsteem (SKAIS) – register, mis sisaldab andmeid pensionäride kohta, kellele on määratud riiklik pension;
17) Viimsi siseliinid – Viimsi valla haldusterritooriumil sõitvad avalikud ühistranspordiliinid;
18) maakonnaliinid – Harju maakonna avalikud bussiliinid;
19) pedagoog – Viimsi valla üldhariduskoolides, lasteaedades või huvikoolides pedagoogina töötav või pedagoogilist tööülesannet täitev isik;
20) piletisüsteem – tegutsemisviiside ja tehniliste lahenduste kogum, mida kasutatakse sõidutasu kogumisel, transpordiplaneerimise andmete kogumisel, sõiduõiguse kontrollimisel.
§ 3. Sõidupiletite tooted
E-pileti süsteemi tooted (käibel alates 21.09.2012):
1) 2. tsooni üksikpilet;
2) 2. tsooni 30 päeva perioodipilet.
(1) Sõidupiletite hinnad alates 01.01.2019:
Piletitooted Hind Toote liik Kasutajad
2. tsooni üksikpilet 0,90 / 0,72 paber / e-pilet kõigile sõitjatele
2. tsooni perioodipilet (30 päeva) 13,50 e-pilet kõigile sõitjatele, kehtib terves 2. piletitsoonis
(2) Viimsi valla territoorium kuulub Harjumaa 2. piletitsooni.
(3) Ühiskaardi soetamisel on tagatisraha 2 eurot.
§ 5. Sõidusoodustused
(1) Tasuta sõidu õigus Viimsi valla haldusterritooriumil sõitvatel Viimsi siseliinidel ja maakonnaliinidel sõltumata registreeritud elukohast on:
1) alla 20-aastasel puudega sõitjal ja tema saatjal;
2) sügava või raske puudega 20-aastastel ja vanematel isikutel ning tema saatjal;
3) kuni 20-aastastel isikutel;
4) 63-aastastel ning vanematel isikutel;
5) vormiriietuses Eesti Vabariigi politseiametnikul, abipolitseinikul ning kaitseväe vormiriietuses ajateenijatel;
6) Tšernobõli aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimisest osavõtnul;
7) Viimsi Vallavalitsuse ehitus- ja kommunaalosakonna järelevalvet teostaval ametnikul ja järelevalveosakonna järelevalvet teostaval ametnikul ühistranspordiga seotud tööülesannete täitmisel;
8) Viimsi valla haridusasutuste pedagoogidel;
9) üliõpilastel.
(2) Tasuta sõidu õigus Viimsi valla haldusterritooriumil sõitvatel Viimsi siseliinidel ja maakonnaliinidel on Viimsi valla elanikuks registreerunud alla 3-aastase väikelapsega sõitjal.
(3) Sõidusoodustuse saamiseks peavad olema täidetud §-s 6 sätestatud tingimused.
§ 6. Sõidusoodustuse õigust tõendavad dokumendid
(1) Eelkooliealiselt lapselt ja alla 3-aastase väikelapsega sõitjalt sõiduõigust tõendavat dokumenti ei nõuta.
(2) Tasuta sõidu õigust tõendavad dokumendid on:
1) alla 20-aastasel isikul – valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendi või õpilaspiletiga, või valideeritud, Eesti Vabariigis väljastatud õpilaspilet, mis vastab RFID-tehnoloogiat toetavale standardile või valideeritud isikustatud Ühiskaart koos Eesti Vabariigis väljastatud õpilaspiletiga või sellega võrdsustatud ISIC Scholari kaardiga;
2) alla 20-aastasel puudega isiku saatjal – valideeritud isikustatud Ühiskaart või isikut tõendav dokument ja saadetav puudega alla 20-aastane isik;
3) sügava või raske puudega 20‑aastasel ja vanemal isikul ja tema saatjal – valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga;
4) vormiriietuses Eesti Vabariigi politseiametnikul ja abipolitseinikul – töötõend;
5) vormiriietuses ajateenijal – väeosa tõend linnaloal viibimise kohta.
6) Tšernobõli aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimisest osavõtnul – valideeritud isikustatud Ühiskaart;
7) Viimsi Vallavalitsuse ehitus- ja kommunaalosakonna järelevalvet teostaval ametnikul ja järelevalveosakonna järelevalvet teostaval ametnikul – valideeritud isikustatud Ühiskaart koos töötõendiga;
8) 63-aastasel või vanemal isikul – valideeritud isikustatud Ühiskaart;
9) üliõpilastel – valideeritud isikustatud Ühiskaart koos isikut tõendava dokumendiga, Eesti Vabariigis väljastatud üliõpilaspiletiga või sellega võrdsustatud ISIC Student kaardi või Swedbank Tudengikaardiga;
10) Viimsi valla haridusasutuste pedagoogidel – valideeritud isikustatud Ühiskaart.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 2-3 märgitud isikustatud Ühiskaardi põhiseks sõidusoodustuse vormistamiseks Viimsi vallas peab isik esitama määruse lisas toodud taotluse ja sõidusoodustuse õigust tõendavad dokumendid vallavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakonda. Punktis 10 toodud sõidusoodustuse saamiseks peab isik esitama taotluse ehitus- ja kommunaalosakonnale. Punktis 10 toodud sõidusoodustuse saamiseks esitab üldhariduskool, lasteaed või huvikool pedagoogide koondnimekirja ehitus- ja kommunaalosakonnale iga aasta 20. augustiks või 20. detsembriks. Sõidusoodustus määratakse kuni üheks õppeaastaks (20. august kuni 20. juuni). Sõidusoodustuse taotluse alusel fikseeritakse andmed elektroonilises infosüsteemis.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 9 märgitud sõidusoodustuse õigust saab isikustatud Ühiskaardiga tõendada vaid juhul, kui sõitja andmed on olemas rahvastikuregistris, EHIS-e või SKAIS-i andmebaasis.
(5) Sõiduõiguse tõendamiseks tuleb esitada kontrolörile registreeritud Ühiskaart ja isikut tõendav dokument või elektroonilise seadmega pileti soetamisel vastav elektrooniline seade. Isikustatud Ühiskaart kehtib ainult koos isikut tõendava dokumendiga. Sõitja on kohustatud igal sisenemisel ühissõidukisse sõidu Ühiskaardiga või elektroonilise seadmega pileti soetamisel vastava seadmega sõidu registreerima.
§ 7. Sõidupiletite müük
(1) Sõidupiletite eelmüük toimub müügipunktide, samuti elektroonilise tasukogumissüsteemi kaudu.
(2) Elektroonilise tasukogumissüsteemi puhul ostab ühissõiduki kasutaja ettemaksu tehes perioodilise sõiduõiguse, tasudes Interneti teel, pangaülekandega (otsekorraldus), sularahas või telefoni kaudu.
(3) Üksikpileteid müüakse ühissõidukis juhi piletimüügiseadmest sularaha või Ühiskaardile kantud e-raha eest.
(4) Sõidupiletite ja piletitoodete müüki teostatakse täiendavalt elektrooniliste seadmete – mobiilseadmed ja nutiseadmed – elektrooniliste müügikanalite kaudu.
§ 8. Sõidu eest tasumise tõendamine
(1) Sõitja on kohustatud omama ja kaasas kandma ühissõiduki kasutamiseks juhilt ostetud paber üksikpiletit, Ühiskaardile laetud e-piletitoodet või muud e-pileti süsteemiga ühilduvat andmekandjat.
(2) Ühiskaardile ostetud 30 päeva kaart hakkab kehtima ostumomendist või ette määratud ajast.
(3) Sõiduõigust tõendav dokument on:
1) paberil üksikpilet;
2) e-pileti süsteemi üksikpilet;
3) e-pileti süsteemi perioodipilet;
4) muu õigusaktides kindlaks määratud sõiduõigust tõendav dokument.
§ 9. Sõidu eest tasumine e-pileti süsteemis
(1) Üksikpileteid müüakse ühissõidukist Ühiskaardile kantud e-raha eest. Üksikpileti ostmiseks ühissõidukist sisenetakse ühissõidukisse esiuksest.
(2) Sõitja on kohustatud igal sisenemisel ühissõidukisse sõidu registreerima Ühiskaardiga. Ühiskaardile ostetud sõidupilet ja kantud sõidusoodustus annab sõiduõiguse pärast registreerimist.
(3) Ühiskaardiga ostetud üksikpilet hakkab kehtima ostu momendist ja kehtib piletile märgitud ajani.
(4) Ühiskaardile ostetud 30 päeva kaart hakkab kehtima ostja määratud kuupäevast ja kehtib 30 päeva jooksul kuni viimase päeva lõpuni kella 23.59‑ni. 30 päeva kaart annab sõidu õiguse pärast igakordset sõidu registreerimist ühissõidukisse sisenemisel.
(5) Ühiskaardi registreerimisel kontrollitakse kehtiva sõidupileti ja sõidusoodustuse olemasolu. Perioodikaardi puudumisel, kuid raha olemasolul Ühiskaardil, müüakse sõitjale e-üksikpilet.
§ 10. Ühiskaart
(1) Ühiskaart ei ole sõiduõigust tõendav dokument ehk sõidupilet.
(2) Ühiskaardile saab laadida raha ja piletitooteid ning salvestada sõidusoodustusi.
(3) Ühiskaarti saab tagatisraha eest osta müügipunktidest.
(4) E-pileti süsteemi kaudu ostetud Ühiskaarti on võimalik tagastada esimesest valideerimisest kuue kuu jooksul AS Ridangole.
(5) AS Ridango tagastab ostjale tagatisraha Ühiskaardi tagastamisel. Füüsiliselt rikutud Ühiskaardi tagatisraha ei tagastata.
(6) Tasuta väljastatud Ühiskaardi tagastamisel tagatisraha ei maksta.
(7) Isikustatud Ühiskaart võimaldab saada sõidusoodustust ja on seotud rahvastikuregistris oleva isiku isikukoodiga.
(8) Isikustamise toiming on müügikohas tasuline, Viimsi Vallavalitsuse infolauas ja veebi kaudu saab seda teostada tasuta.
§ 11. Sõidupiletite kehtivus ärajäänud või hilinenud liiniveo korral
(1) Ühissõiduki rikke korral liinil või muul vedajast oleneval põhjusel kehtib sõitjal ühtsesse piletisüsteemi kuuluval liinil ostetud sõiduõigus sihtpunkti jõudmiseks teistes ühtsesse piletisüsteemi kuuluvates ühissõidukites samal liikumisteel.
(2) Ostetud sõidupileteid tagasi ei osteta ega ümber ei vahetata. Sõitmata osa eest sõidupileti kehtivusaega ei pikendata ja sõidupileti hinda ei hüvitata.
§ 12. Sõidu eest tasumise kontrollimine
(1) Sõidu eest tasumist kontrollivad selleks õigust omavad ametiisikud.
(2) Sõitja on kohustatud esitama kontrolliõigusega ametiisikule sõidupileti või muu sõiduõigust tõendava dokumendi või elektroonilise seadme kontrollija esimesel nõudmisel.
(3) Kui sõitja kasutab sõidusoodustust, on ta sõidudokumentide kontrollimisel kohustatud esitama sõidusoodustuse kasutusõigust tõendava dokumendi, e‑kaardi ja isikut tõendavat dokumenti.
(1) Tunnistada kehtetuks Viimsi Vallavalitsuse 08.08.2014 määrus nr 14 „Harjumaa ühistranspordi ühtse piletisüsteemi sõidu eest tasumise kord ja sõiduõiguse hind Viimsi vallas“.
(2) Määrus jõustub 1. jaanuar 2019.
Helen Rives
Lisa Taotlus sõidusoodustuse seadmiseks


text:
 Euroopa Komisjon - Euroopa Justiitsvõrgustik - Kohtuotsuste jõustamine - Inglismaa & Wales
Euroopa Komisjon > EGV > Kohtuotsuste jõustamine > Inglismaa & Wales
Viimati muudetud: 13-10-2006
Kohtuotsuste jõustamine - Inglismaa & Wales
1. Mida tähendab jõustamine pööramine tsiviil- ja kaubandusasjades?
Jõustamine on kohtu poolt sanktsioneeritud toiming, millega sunnitakse võlgnikku täitma kohtu korraldusi.
Inglismaa ja Walesi õigussüsteemis kuulub täitemeetme valiku õigus täielikult võlausaldajale.
Kasutatava täitemeetme valikul peab võlausaldaja arvestama, kas:
on tõenäoline, et ta oma raha ja kohtukulud kostjalt kätte saab;
kostja võlgneb teistele isikutele raha või kas tal on teisi krahvkonnakohtu otsuseid;
kostja omab kaupu või varasid, mida on võimalik talt ära võtta ja enampakkumisel müüa;
kostja käib tööl;
kostjal on muid tulusid, näiteks laekumised investeeringutest;
kostjal on panga-, elamuhoiupanga- või muu konto;
kostja omab kinnisvara (maja) või
keegi muu võlgneb kostjale raha.
Järgnevalt on esitatud teave erinevat liiki täitemeetmete kohta. Võlausaldaja valib nimetatud meetmetest ühe, mille kasutamisel on tõenäosus võlgnetavat raha kätte saada kõige suurem. Näiteks, kui kostja on töötu või füüsilisest isikust ettevõtja, oleks töötasu arestimise korralduse taotlemine raha ja aja raiskamine. Kui aga kostjal on pangakontol raha, võib korraldus kolmanda poole võla kohta olla asjakohane.
Kohus ei saa tagada, et võlausaldaja oma raha tagasi saab ning iga tehtud kohtutoimingu eest tuleb tasuda kohtule riigilõiv. Kuigi kohus lisab riigilõivu summale, mida kostja juba võlgneb, ei saa kohus võlausaldaja tagastada juba makstud summat, kui võlausaldaja oma raha kostjalt tagasi ei saa.
Erinevad täitemeetmete liigid on:
Arestimine/täideviimine (distraint/execution)
Need on oma mõjult sarnased meetmed, st kaupade kinnipidamine nende võimalikuks äravõtmiseks ja kaupade kinnipidamine müügiks enampakkumisel kohtuotsuses määratletud võla kulude katteks. Arestimine tähendab kohtuvälist jõustamist kaupade kinnipidamise abil; täideviimine on aga tsiviilkohtu otsuse täitmisele pööramine kaupade võetuse abil. Mõlemat meetodit hakatakse peatselt ühiselt nimetama „kaupade kohtu järelevalve alla võtmiseks”.
Täideviimise jõustamiseks tuleb kohtult taotleda täitemäärust. Määrusest on abi üksnes juhul, kui kostjal on:
võlausaldaja poolt näidatud aadressil piisavalt kaupa, mida raha saamiseks võib enampakkumisel müüa või
kogu määruses nõutud rahasumma (et takistada kaupade müümist).
Enne kui kohus võib väljastada määruse, peab kostja olema:
jätnud maksmata rahasumma, mille kohta talle on tehtud maksmiskorraldus;
hilinenud vähemalt ühe maksega.
Kohtutäiturid ei saa alati kostja kaupu ära võtta ja müüa. Näiteks ei saa nad ära võtta olulisi majapidamistarbeid ega käsitöölise tööriistu või kaupu, mis on järelmaksuga müügilepingu või rendilepingu objektiks. Kohtutäitur ei võta ära kostja kaupu, mille väärtusest pärast nende võtmis- ja müügikulude mahaarvamist ei piisa määrusega ettenähtud summa maksmiseks. Sageli müüakse kaubad enampakkumisel hinnaga, mis moodustab vaid väikese osa nende esialgsest väärtusest. Pealegi võivad kostja kaubad juba olla arestitud mõne teise täitemääruse alusel tegutsevate kohtutäiturite poolt.
Täiendavat teavet täitemääruste kohta (PDF File 236 KB) võib leida kohtuteenistuse veebilehelt.
Töötasu arestimise korraldused
Selle täitemeetodi puhul hangitakse korraldus arvata võlgniku töötasust või palgast selle väljamaksmise päeval maha kindel summa, mis edastatakse otse võlausaldajale.
Töötasu arestimise korraldust ei saa väljastada enne, kui keegi on kostja tööle võtnud. Korraldust ei saa anda, kui kostja on töötu või füüsilisest isikust ettevõtja. Seega võib juhtuda, et kohus ei saa korraldust anda või saab anda korralduse sissenõutava summa tagasimaksmiseks üksnes väikeste osamaksetena, kui kostja elamiskulud on tema sissetulekust suuremad.
Täiendavat teavet töötasu arestimise korralduste kohta (PDF File 239 KB) võib leida kohtuteenistuse veebilehelt.
Debiteerimiskorraldused (charging orders) – sealhulgas müügi- ja peatamiskorraldused
Debiteerimiskorraldus ei luba kostjal oma varasid müüa (kinnisvara, maa, investeeringud) ilma, et ta maksaks summa, mis ta võlausaldajale võlgneb. Võlausaldajale makstakse võlgnetav summa kas müügituludest, kui võlgnik müüb ära kinnisvara, või pärandist saadud tuludest, kui võlgnik sureb. See menetlus võib hõlmata lisaks veel kahte liiki kohtukorraldusi. Kõigepealt müügikorraldust, millega kohus saab kiirendada debiteerimiskorralduse raames toimuvat kinnisasjade müüki. Teiseks peatamiskorraldust, mis ei luba võlgnikul käsutada kinnisasju, kui viimane ei soovi, et tema vastu algatatakse menetlus debiteerimiskorralduse alusel.
Täiendavat teavet debiteerimiskorralduste kohta (PDF File 222 KB) võib leida kohtuteenistuse veebilehelt.
Kolmanda poole võlakorraldused (varem tuntud käendusmenetlustena)
Selle täitemeetme puhul hangitakse kohtu korraldus võlgniku pangakontode külmutamiseks. Võlga kattev summa kantakse sel juhul võlausaldajale automaatselt üle. Kui pangakontodel olevad summad võlga ei kata, kasutatakse neid võla osaliseks tagasimaksmiseks.
Täiendavat teavet kolmanda poole võlakorralduste kohta (PDF File 222 KB) võib leida kohtuteenistuse veebilehelt.
Kui võlgnetav summa on suurem kui 750 naela, võib võlausaldaja taotleda ka kostja vastu pankrotimenetluse algatamist. Seda võidakse menetleda nii krahvkonnakohus kui Kõrgemas Kohtus. Kuid see võib olla kallis.
Seda täitemeedet kasutatakse vaid maksmata maksude sissenõudmisel. Võlgnik tuleb kohtusse ning talt päritakse avalikul kohtuistungil vande all aru selle kohta, miks ta ei ole oma võlga ära maksnud, kusjuures püütakse eeskätt välja selgitada, mida võlgnik on teinud kõikide nende rahasummadega, millele tal pärast kohtuotsuse langetamist on olnud juurdepääs ning miks ta selle rahaga oma võlga ära ei maksnud. See menetlus on praegu läbivaatamisel.
Teabe hankimise korraldused (varem tuntud suulise küsitlemisena)
Kuigi see menetlus ei ole oma olemuselt täitemeede, võimaldab see võlgnike küsitlemise abil hankida teavet nende varade kohta, et võlausaldaja oleks täitemeetme valimiseks paremini informeeritud. Käesoleval ajal Inglismaa ja Walesi täitesüsteemi uuendamiseks tehtud ettepanekute osana kavatsetakse neid õigusi laiendada ulatuslikumat andmete avalikustamise korraldust (Data Disclosure Order) hõlmava süsteemi juurutamise abil.
Täiendavat teavet teabe hankimise korralduste kohta (PDF File 205 KB) võib leida kohtuteenistuse veebilehelt.
Jõustada on võimalik nii kohtu- kui kohtuväliseid otsuseid, sealhulgas krahvkonnakohtu ja Kõrgema Kohtu otsuseid kui ka muid otsuseid, mille täitmiseks on võimalik valida meetmed eespool loetletute hulgast, sealhulgas ka magistraatide kohtu (kohus teatud tsiviilasjade lihtmenetluse korras arutamiseks) ja erinevate erikohtute otsuseid ning teatud üürivõlgnevusi ning maksmata makse, lõive ja legaliseeritud parkimistrahve.
Jõustamiseks ei ole alati vaja taotleda kohtu korraldust. Üüri, maksude, tolli- ja aktsiisimaksude ning parkimistrahvide maksmata jätmise korral võib arestimismenetluse läbi viia ilma kohtu eelneva nõusolekuta.
Nii krahvkonnakohus kui Kõrgem Kohus on pädevad väljastama täitekorraldust, kui nad on ise kohtuotsuse langetanud. Siiski tuleb märkida, et krahvkonnakohtu kohtutäitur ei saa sisse nõuda 5000 naela ületavat summat (välja arvatud 1974. aasta tarbijakrediidi seadusega (Consumer Credit Act) reguleeritud lepingu täitmine, mida on võimalik täitmisele pöörata üksnes krahvkonnakohtus). Krahvkonnakohtu otsused üle 5000 naela suuruste summade kohta tuleb suunata Kõrgemale Kohtule, kus selle jõustab täitevametnik. Kõrgema Kohtu täitevametnikud ei saa jõustada vähem kui 600 naela suuruseid kohtuotsuseid.
On olemas menetlus, mille võlausaldaja võib valida siis, kui ta soovib krahvkonnakohtu otsuse 600-1500 naela suuruse summa kohta Kõrgemale Kohtule täideviimise abil jõustamiseks üle anda. Samas tuleb märkida, et Kõrgemas Kohtus ei menetleta töötasu arestimist; kui seda täitemeedet soovitakse kasutada, tuleb kohtuasi suunata krahvkonnakohtusse.
Kui nõue väljastati rahaliste nõuete sidussüsteemi (Money Claim Online) abil, võib ka täitemäärust taotleda sidussüsteemi (PDF File 205 KB) abil.
Täitevesindajate ametiseisund, vastutus ja volitused
Kõrgema Kohtu täitevametnikud (varem tsiviilkohtunikud (Sheriffs).
Kuni 31. märtsini 2004. aastal jõustasid Kõrgema Kohtu määrusi tsiviilkohtunikud (Sheriffs). Tsiviilkohtunike määramist reguleeris 1887. aasta tsiviilkohtunike seadus (Sheriffs Act). Tema Majesteedi Kuninganna määras ülemtsiviilkohtunikud igal aastal kõikidesse foogtkondadesse (bailiwick) (see on territoorium, mille eest ülemtsiviilkohtunik vastutab – vastab tavaliselt Inglismaa või Walesi krahvkonnale). Ülemtsiviilkohtunikud vastutasid küll Kõrgema Kohtu täitemenetluse eest oma foogtkonna piires, kuid isiklikult nad täitmisega ei tegelenud. Nad delegeerisid täitetoimingute sooritamise volitused abitsiviilkohtunikele (tavalisel oli selleks praktiseeriv advokaat) ja nende ametnikele (kes koos oma kohtutäituritega igapäevast täitevtööd tegid). Neile kuulus Kõrgema Kohtu fieri facias määruste (see on täitemäärus võla sissenõudmiseks, kui kohtuotsus on langetatud võlgniku kahjuks), samuti kaupade valduse ja tagastamise määruste täitmise ainuõigus.
Alates 1. aprillist 2004 täidavad Kõrgema Kohtu määruseid Kõrgema Kohtu täitevametnikud. Need on lordkantsleri poolt ametisse määratud elukutselised täitevtöötajad, kelle tööpiirkonnad kattuvad teatud posti laialikande piirkondadega. Nende ametisse määramist ja volitusi reguleerivad 2003. aasta kohtute seaduse (Courts Act) 7. lisa punkt 99 ja 2004. aasta eeskirjad kõrgema kohtu täitevametnike kohta (High Court Enforcement Officers Regulations). Ametisse määramiseks peavad nad vastama paljudele kriteeriumitele, mis hõlmavad selliseid valdkondi nagu kutseoskused, ausus finantsasjades, kutseühingu liikmeks olemine, soov tegeleda erinevate asjadega, sobiv käitumine ja distsiplineeritus.
Nagu tsiviilkohtunikudki, võivad ka Kõrgema Kohtu täitevametnikud täita krahvkonnakohtu rahalisi otsuseid, kui sissenõutav rahasumma on suurem kui 600 naela ja võlausaldaja on otsustanud võla Kõrgemale Kohtule täideviimiseks üle anda.
Krahvkonnakohtu kohtutäiturid
Krahvkonnakohtu kohtutäiturid on kohtuteenistuse töötajad ja seega riigiametnikud, kes tegelevad krahvkonnakohtutes tehtud ja registreeritud kohtuotsuste ja/või korralduste täitmisega. Nad täidavad täitemäärusi, võtavad valdusmääruste alusel tagasi maad ja nõuavad kaupade tagastamise määruste kohaselt tagasi kaupasid. Lisaks täidavad krahvkonnakohtu kohtutäiturid muid tööülesandeid, kaasa arvatud dokumentide ja üleandmismääruste isiklik kättetoimetamine.
Atesteeritud kohtutäiturid
Atesteeritud kohtutäiturid on erakohtutäiturid, kes on atesteeritud dokumendi Distress for Rent Rules (rendi eest arestimise eeskirjad) põhjal ning ametisse kinnitatud krahvkonnakohtus tegutseva ringkonnakohtuniku poolt. Rendi eest arestimine tähendab rentniku kaupade kinnipidamist üürileandja poolt eesmärgiga tagada rendivõlgnevuse maksmine ilma kohtu sekkumiseta. Terve rea muude seaduste kohaselt on atesteeritud kohtutäituritel lubatud sisse nõuda ka muid erivõlgu, nagu näiteks kohalikku kinnisvaramaksu (council tax), äritegevuseks kasutatava kinnisvara maksu (non-domestic rates) jms. Need on kohalikud maksud, mida majaperemehed ja üksikisikud kohalikele omavalitsustele maksavad.
Erakohtutäiturid
Erakohtutäiturid nõuavad võlga sisse siis, kui eeskirjades ei ole sätestatud, et võla sissenõudjaks peab olema Kõrgema Kohtu täitevametnik, krahvkonnakohtu kohtutäitur või atesteeritud kohtutäitur. Erakohtutäituriks saamisel ei esitata nõudeid kutseoskuste kohta.
Magistraadi kohtud
Alates 1. aprillist 2001 võtsid magistraadi kohtute komiteed (Magistrates Courts Committees) politseilt ametlikult üle põhivastutuse rahatrahvide maksmata jätnute ja distsiplinaarkaristuste rikkujate vastu suunatud täitemääruste eest. Uue korra kohaselt määravad magistraadi kohtute komiteed ise oma täitemääruste täitmise viisi. Mõned neist on tööle võtnud oma täitevametnikud, teised tellivad töö väljast tunnustatud täitevbüroodelt või politseilt ning mõned kombineerivad neid meetodeid. Lisaks tellivad mõned magistraadi kohtute komiteed arestimismääruste täitmist ka era- või atesteeritud kohtutäituritelt (kes ei pea tingimata töötama tunnustatud täitevbüroodes).
Juristide või muude õigusnõustajate kasutamine
Võlausaldaja ei pea esitama oma täitetaotlust juristi või mõne muu õigusnõustaja vahendusel.
Täitemenetlused võivad siiski olla keerulised, eriti Kõrgemas Kohtus. Seepärast võivad võlausaldajad enne täitemenetluse alustamist vajada nõustamist advokaadilt, õiguskeskuselt või kodanike nõustamise büroolt. Mõned krahvkonnakonnakohtud on ka Kõrgema Kohtu piirkondlikeks registriteks. Sealsed töötajad või Kõrgema Kohtu personal Londonis võivad anda rohkem teavet Kõrgema Kohtu täitetoimingute kohta. Kuid nad ei saa siiski öelda, millist täitemeedet kasutada. Selle otsuse peab tegema võlausaldaja ise.
Täitekulude skaala
Kõikide täitemeetmete eest tuleb kohtule maksta erineva suurusega lõivu. Eespool sai juba mainitud, et kuigi kohus lisab kostja võlale lõivu kohtu teenuste eest, ei saa kohus tagastada võlausaldaja poolt juba makstud summat, kui võlausaldaja oma raha kostjalt tagasi ei saa.
Krahvkonnakohtu täitemeetmetele praegu kehtivad lõivud (PDF File 205 KB) võib leida kohtuteenistuse veebilehelt.
Kõrgema Kohtu täitemeetmetele praegu kehtivad lõivud võib leida kohtuteenistuse veebilehelt.
Eespool nimetatu kohaselt kuulub Inglismaa ja Walesi õigussüsteemis täitemeetme valiku õigus täielikult võlausaldajale. Vastutavatel võlausaldajatel, kes on hankinud kohtult kehtiva kohtuotsuse ja kellele võlga veel ei ole ära makstud, on õigus nõuda selle kohtuotsuse jõustamist kõige asjakohasemate vahenditega, mis on neile kättesaadavad. Kohtu asi ei ole sellesse valikuvabadusse sekkuda. Seepärast, kui on olemas kehtiv kohtuotsus, hageja on vormid korrektselt täitnud ja esitanud nõutud täiendava teabe ning ära maksnud nõutava lõivu, on kohus kohustatud järgima võlausaldaja soove ning kasutama võlausaldaja valitud täitemeedet.
Täitetoimingu võib pöörata järgmistele varadele:
pangakontod, kui kasutatakse kolmanda poole võlakorralduse (või käenduse) menetlust;
materiaalne vallasvara, kui kasutatakse arestimist või täideviimist;
registreeritud transpordivahendid, kui kasutatakse arestimist või täideviimist;
kinnisvara, kui kasutatakse debiteerimiskorralduse menetlust;
töötasud ja palgad, kui kasutatakse töötasude arestimise menetlust.
Kohtusse kutsumise menetlust võib kasutada üksnes maksmata maksude kohta esitatud nõuete puhul. 1974. aasta tarbijakrediidi seadusega reguleeritud lepingute täitmise kohta esitatud nõudeid võib sisse nõuda üksnes krahvkonnakohtute kaudu, seda isegi juhul, kui sissenõutavad summad ületavad tavalisi krahvkonnakohtute piirsummasid. Arestimistoimingut ei saa kasutada kaupade puhul, mis on rendilepingute või järelmaksuga ostulepingute objektiks.
Ei ole olemas ammendavat ja muutumatut arestimisest vabastatud kaupade loendit. Kuid on olemas juhised. Kohtutäitur võib ära võtta üksnes kostjale kuuluvaid või ühisomandis olevaid kaupu. Näiteks ei saa kohtutäitur võtta kaupu, mis kuuluvad kostja partnerile – sealhulgas ka isikule, kellega kostja koos elab nagu oleks ta temaga abielus.
Peab olema tõenäoline, et kohtutäituri poolt võetud kaubad toovad enampakkumisel raha sisse. Kohtutäiturid ei saa kaupu ära võtta, kui kaupade eest nende hinnangul nii palju ei maksta, et pärast nende äravõtmise ja enampakkumise kulude tasumist jääks veel midagi üle määruses nimetatud summa tasumiseks.
Kohtutäitur ei saa ära võtta:
asju, mida kostja vajab oma töös või äritegevuses, nagu näiteks oskustöölise tööriistu või raamatuid;
olulisi majapidamistarbeid, mida kostja ja tema pere vajavad, nagu riideid ja voodipesu;
asju, mis on renditud, liisitud või järelmaksulepinguga ostetud (sealhulgas autod);
kaupu, mis võivad juba olla arestitud teise kohtumääruse põhjal tegutsevate kohtutäiturite poolt või
varustust, mis ei kuulu äritegevuse juurde (näiteks kontorimööbel, liisitud masinad ja sõidukid).
Töötasu arestimise korralduse puhul võtab kohus arvesse, kui palju raha vajab kostja elamiseks, st toidu, üüri või hüpoteekide ja põhitarbeesemete eest tasumiseks ning regulaarselt laekuvate arvete (näiteks elektriarved) maksmiseks. Seda nimetatakse “töötasu kaitstud määraks”. Korraldus väljastatakse siis, kui kostja teenib töötasu kaitstud määrast rohkem.
Kui kolmanda poole võlakorralduste puhul ei saa võlgnik oma panga- või elamuhoiupanga kontolt raha välja võtta ja kurdab, et temal ja ta perekonnal on seetõttu tavapäraste elamiskulude tasumisega raskusi, võib ta taotleda kohtult makseraskuste leevendamise korralduse väljastamist, mis lubab teha ühe või mitu makset kindlaksmääratud isikutele.
Kui võlgnik ja kolmas pool ei täida kohtukorralduse nõudeid, võib neid kohtukorralduse täitmatajätmise eest karistada. Kohtukorralduse mittetäitmise eest ettenähtud karistuste hulka kuuluvad vabandamine (vabandamine kohtuniku ees avalikul kohtuistungil), trahv ja kõige tõsisematel juhtudel vangistus kuni 14 päeva.
Pankadel on teatud kohustused seoses teabe avalikustamise ja pangakontode arestimisega. Kui pank saab kolmanda poole võlakorralduse, mis on suunatud mõne tema kliendi vastu, ei pea pank avalikustama, kui palju raha selle isiku pangaarvel on. Pank võib öelda, et kontol ei ole raha; et raha on ebapiisavalt kogu summa tasumiseks, kuid et on võimalik ära maksta osa nõutud summast või et pangakontol on piisavalt raha, et ära maksta kogu nõutud summa. Andmekaitseeeskirjad on väga ranged ja hõlmavad ka teavet, mida pank lisaks siinnimetatule väljastada tohib. Varem juba nimetatud ulatuslikumat andmete avalikustamise korraldust hõlmava süsteemi juurutamine peaks sundima pankasid andma rohkem teavet võlgnike rahaasjade korralduse kohta pangas.
Kõikides korraldustes on ära toodud asjakohase teabe esitamise või kohtu korralduse täitmise tähtaeg, samuti on esitatud maksimaalsed karistused kohtu korralduse täitmatajätmise eest.
Kõiki kohtulikke täitemeetmeid (debiteerimiskorraldused, töötasu arestimise korraldused ja kolmanda poole võlakorraldused) menetletakse kaheastmeliselt. Varem nimetati neid menetlusastmeid „tinglikuks” ja „absoluutseks”, nüüd nimetatakse neid „vaheastmeks” ja „lõppastmeks”. Menetluse vaheaste on täielikult paberipõhine kohtufunktsioon ja võlgnik selles ei osale. Et meetme menetlemine jõuaks lõppastmele, peab toimuma kohtuistung, kuhu on kutsutud ka võlgnik ning selleks ajaks peab võlgnik olema suuteline tooma põhjendusi näiteks selle kohta, miks kavandatud täitemeetme menetlemist ei tuleks jätkata. Lõppkohtuistung peetakse samas kohtus, kuhu esitati esialgne taotlus nimetatud täitemeetme kohta (kui ei ole eraldi soovitud muud toimimisviisi). Kõikidele menetluspooltele teatakse õigeaegselt kohtuistungi kuupäev ning kõikide kohtuasjade puhul on ka kindlaks määratud see minimaalne ajavahemik, mis peab jääma vaheastme, lõppistungist teatamise ja lõppistungi enda vahele, et võlgnikul (ja kõikidel teistel otseselt kaasatud kolmandatel pooltel, näiteks pangal kolmanda poole võlakorralduse menetlemisel) oleks aega kohtuasja ettevalmistamiseks. Kui lõppistungi kuupäev pooltele ei sobi, peab seda saama edasi lükata pooltele paremini sobivale kuupäevale. Sellisel juhul jääb ajutine korraldus kehtima, kuid seda ei saa muuta lõplikuks enne nimetatud kohtuistungi toimumist.
See annab võlgnikele võimaluse esildiste tegemiseks pakutud täitemeetme vastu enne menetluse jätkamist. Kui kohus on korralduse teinud, ei saa seda otsust edasi kaevata. Sobivate asjaolude olemasolu korral võib esitada üksnes kõrvalejätmise taotluse või apellatsioonkaebuse esialgse kohtuotsuse vastu, mis andis võlausaldajale esialgse loa täitmist taotleda. Kohus võib täitemenetluse tühistada üksnes siis, kui kohtuotsus on apellatsioonkaebusega edukalt vaidlustatud või kõrvale jäetud. Kui kohtuotsus vaidlustatakse pärast seda, kui kohus on võlausaldajale täitmisele pööramise loa juba andnud, võib määruse täitmise peatada kohtule esitatud taotluse alusel. Kohtutäiturid ei tohi kaupu ära võtta, vaid peavad jätkama nende sissenõudmist (see tähendab, kirjutama üles need kaubad, mida hiljem võib kinni pidada ja müümiseks ära võtta).
Nagu varem mainitud, ei saa kohus keelduda võlausaldaja poolt valitud täitemeetme kasutamisest, kui viimane on kohtule esitanud nõuetekohase täitetaotluse. Seega ei vaja võlausaldaja ka õiguslikke abivahendeid meetme määramise kohta tehtud otsuse edasikaebamiseks.
Kohtuteenistuse juhendid täitemeetmete ja lõivude kohta
Põhiseadusosakond
Valge raamat tõhusa jõustamise kohta (koos jõustamissüsteemi muutmise kohta tehtud valitsuse ettepanekute üksikasjadega):
Täiteteenistuste Ühing
Inglismaa ja Walesi Ülemtsiviilkohtunike Ühing
Kõrgema Kohtu Täitevametnike Ühing
« Kohtuotsuste jõustamine - Üldteave | Ühendkuningriik - Üldteave »

matches: Kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus