Toetuse andmise tingimused Ida-Virumaa tööstusinvesteeringute toetamiseks – Riigi Teataja
Toetuse andmise tingimused Ida-Virumaa tööstusinvesteeringute toetamiseks
Toetuse andmise tingimused Ida-Virumaa tööstusinvesteeringute toetamiseks - sisukord
§ 4 Meetme rakendamine
§ 8 Toetuse suurus ja osakaal
§ 10 Taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded
§ 11 Taotluste menetlemine ja hindamine
§ 12 Taotluse rahuldamine, osaline rahuldamine, kõrvaltingimustega rahuldamine ja rahuldamata jätmine
§ 13 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine
3 Aruannete esitamine, toetuse väljamaksmine, toetuse saaja ning rakendusüksuse õigused ja kohustused
§ 14 Toetuse kasutamisega seotud aruannete esitamine
§ 15 Toetuse väljamaksmine
§ 17 Toetuse saaja õigused
§ 18 Rakendusüksuse kohustused
§ 19 Rakendusüksuse õigused
4 Toetuse tagasinõudmine
§ 20 Toetuse tagasinõudmise alused
§ 21 Vaide esitamine ja menetlemine
RT I, 09.10.2018, 9
Vastu võetud 05.10.2018 nr 37
(1) Määrus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse tegevusprogrammi alusel välja töötatud Ida-Virumaa programmi eesmärkide täitmiseks. Toetuse andmisel lähtutakse Vabariigi Valitsuse 20. märtsi 2014. a korraldusega nr 107 kinnitatud „Eesti regionaalarengu strateegiast 2014–2020”.
(2) Tegevuste abikõlblikuks sihtpiirkonnaks on Ida-Viru maakond.
(3) Meetme tegevuse sihtrühmaks on ettevõtjad, välja arvatud riigi osalusega ettevõtjad, kelle põhi- või kõrvaltegevus kuulub EMTAK 2008 jaos „C” „Töötlev tööstus” (edaspidi töötlev tööstus) märgitud tegevusvaldkondadesse.
(4) Määruse alusel antav toetus on investeeringuteks ette nähtud regionaalabi komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokku sobivaks (ELT L 187, 26.06.2014, lk 1–78) (muudetud komisjoni määrusega (EL) 2017/1084 (ELT L 156, 20.06.2017, lk 1–18)), artikli 14 tähenduses ning toetuse andmisel kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 342 sätestatut.
(5) Toetust ei anta komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artiklis 13 sätestatud juhtudel.
(6) Määrust ei kohaldata raskustes ettevõtjale komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punkti 18 mõistes.
(7) Määrust ei kohaldata ettevõtjale, kellele Euroopa Komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks, esitatud korraldus abi tagasimaksmiseks on seni täitmata.
(8) Määrust ei kohaldata lisaks lõigetes 5–7 nimetatule ka muudel komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 1 lõigetes 2, 3 ja 5 sätestatud juhtudel.
(1) Toetuse andmise üldine eesmärk on Ida-Virumaa majandusaktiivsuse, sealhulgas tööhõive ja ettevõtlusaktiivsuse kasv.
(2) Toetuse andmise oodatav tulemus on töötleva tööstuse sektoris uute, keskmisest kõrgema palgaga töökohtade tekkimine ja ettevõtja lisandväärtuse kasv töötaja kohta.
(3) Toetuse andmisega panustatakse järgmiste tulemusnäitajate saavutamisse:
1) töötleva tööstuse sektori keskmisest kõrgema palgaga töökohtade arvu kasv toetust saanud ettevõtjas (täistööaja ekvivalendid);
2) nende töötleva tööstuse sektori ettevõtjate arvu kasv, mille lisandväärtus töötaja kohta on töötleva tööstuse sektori keskmisest suurem.
(4) Toetuse andmisega panustatakse järgmiste väljundnäitajate saavutamisse:
2) piirkonda lisandunud erasektori investeeringute maht.
1) e-toetus – rakendusüksuse elektrooniline taotluste ja dokumentide esitamise keskkond;
2) projekt – tegevus või tegevuste kogum, mille tegemiseks toetust taotletakse;
3) põhivara – nii materiaalne põhivara, mida ettevõtja kasutab toodete tootmisel ja teenuste osutamisel ning mida ta kavatseb kasutada pikema perioodi jooksul kui üks aasta, kui ilma füüsilise substantsita immateriaalne põhivara, mis on teistest varadest eristatav mitterahaline vara ja mida ettevõtja kavatseb kasutada pikema perioodi jooksul kui üks aasta, välja arvatud äriühingu aktsiad ja osad;
4) alginvesteering – investeering materiaalsesse ja/või immateriaalsesse varasse seoses uue ettevõtja asutamisega, olemasoleva ettevõtja tootmisvõimsuse suurendamisega, ettevõtja toodangu mitmekesistamisega toodetega, mida ei ole veel ettevõttes toodetud, või olemasoleva ettevõtja kogu tootmisprotsessi täieliku ümberkorraldamisega;
5) lisandväärtus töötaja kohta – aruandeaasta kulumi, ärikasumi ja tööjõukulude summa jagatuna aruandeaasta täistöökohaga töötajate arvuga;
6) ümberpaigutamine – sama või sarnase tegevuse või selle osa üleviimine ühest Euroopa Majanduspiirkonna (edaspidi EMP) lepingu osalisriigi ettevõttest (algne ettevõte) teise EMP lepingu muus osalisriigis asuvasse ettevõttesse, kuhu toetatav investeering tehakse (toetatav ettevõte), juhul kui toode või teenus täidab nii algses kui ka toetatavas ettevõttes vähemalt osaliselt sama otstarvet ja vastab sama liiki tarbija nõudmistele või vajadustele ning EMPs asuva abisaaja ühes ettevõttes lähevad samas või sarnases tegevusalas kaduma töökohad;
7) väikeettevõtja – ettevõtja, kes vastab komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 I lisas väikese suurusega ettevõtjale sätestatud kriteeriumitele;
8) keskmise suurusega ettevõtja – ettevõtja, kes vastab komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 I lisas keskmise suurusega ettevõtjale sätestatud kriteeriumitele;
9) suurettevõtja – ettevõtja, kes ei vasta komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 I lisas väikese ja keskmise suurusega ettevõtjale sätestatud kriteeriumitele.
§ 4. Meetme rakendamine
(1) Meedet viib ellu Rahandusministeerium (edaspidi ministeerium).
(2) Meetme toetuse taotlusi menetleb, väljamakseid teeb ja järelevalvet teostab rakendusüksusena Riigi Tugiteenuste Keskus (edaspidi rakendusüksus).
(1) Toetust antakse projektile, mille tegevustega panustatakse toetuse andmise üldisesse eesmärki ja tulemusnäitajate saavutamisse.
(2) Toetust antakse alginvesteeringuks.
(1) Kõik toetatavad kulud peavad olema põhjendatud, mõistlikud, läbipaistvad ja detailselt kirjeldatud ning dokumentaalselt tõendatavad.
(2) Abikõlblike kulude ja omafinantseeringu tõendamisel arvestatakse ainult raamatupidamise algdokumentide alusel ja pangaülekande teel tasutud kuludega.
(3) Abikõlblike kulude hulka ei arvata tehinguid taotleja ja taotlejas osalust omava isiku ning tarnija või tarnijas osalust omava isiku vahel, kes on tulumaksuseaduse tähenduses seotud isik.
(4) Abikõlblikud kulud on:
1) taotleja tootmisprotsessis vajaliku materiaalse põhivara soetamise kulu (sealhulgas hoonete ja rajatiste ehitamine), välja arvatud kinnisasja soetamise kulu;
2) punktis 1 nimetatud materiaalse põhivara seadistamise ja häälestamise kulu;
3) vara transpordikulu ja vara transportimiseks vajalik kindlustuskulu;
4) immateriaalse põhivara soetamise, arendamise ja juurutamise kulu, mis on seotud tootmisprotsessi või toote andmete analüüsiga, kui immateriaalne põhivara arvatakse taotleja põhivara hulka ning see jääb seotuks projektiga, mille jaoks toetust antakse, seda kasutatakse üksnes abi saavas ettevõtjas, seda käsitatakse amortiseeruva varana ning soetatakse turutingimustel ja ostjaga mitteseotud kolmandalt isikult.
(5) Soetatud materiaalse ja immateriaalse põhivara omandiõigus peab taotlejale üle minema projekti abikõlblikkuse perioodi jooksul.
(6) Suurettevõtjast taotleja puhul peab omandatav vara olema uus.
(7) Suurettevõtja puhul on immateriaalse vara kulud abikõlblikud kuni 50 protsendi ulatuses projekti abikõlblikest kuludest.
(8) Käibemaks ei ole abikõlblik kulu.
(9) Abikõlblikud on kulud, mis on seotud projekti abikõlblikkuse perioodi jooksul tehtud tegevustega ja mis tehakse projekti abikõlblikkuse perioodil ning tasutakse hiljemalt 45 päeva pärast abikõlblikkuse perioodi lõppemist.
(10) Kulu arvestatakse tekkepõhiselt. Kulu tekkimise päevaks loetakse kuludokumendi koostamise kuupäev.
(11) Suurettevõtjatele tootmisprotsessi põhjalikuks muutmiseks antud abi korral peavad abikõlblikud kulud ületama ajakohastatava tegevusega seotud vara kulumit eelneva kolme majandusaasta jooksul.
(12) Olemasoleva ettevõtte tegevuse mitmekesistamiseks antud abi puhul peavad abikõlblikud kulud ületama vähemalt 200 protsendi võrra uuesti kasutatava vara arvestuslikku väärtust, mis on registreeritud tööde algusele eelneval majandusaastal.
(2) Projekti abikõlblikkuse periood algab taotluse rakendusüksusele esitamise kuupäevast või taotluses märgitud ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud kuni kuus kuud hilisemast kuupäevast ning lõpeb taotluse rahuldamise otsuses sätestatud kuupäeval.
(3) Projektiga seotud tegevusi ei tohi alustada ega võtta kohustusi nimetatud tegevuste tegemiseks (näiteks tellimuse kinnitamine, pakkumusega nõustumine, lepingu või kokkuleppe sõlmimine, ettemaksu tegemine, teenuse kasutamine, üleandmis-vastuvõtmisakti sõlmimine jms) enne taotluse esitamist rakendusüksusele.
(4) Projekti abikõlblikkuse perioodi kestus on kuni 24 kuud. Nimetatud tähtaega võib toetuse saaja taotlusel ja põhjendatud juhul kuni kuue kuu võrra pikendada. Kui projekti perioodi pikendamise taotlus on rahuldatud, loetakse projekti ajalise kestuse lõpuks taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsuses sätestatud kuupäev.
(5) Toetuse saaja võib taotleda projekti lõpetamist enne taotluse rahuldamise otsuses märgitud kuupäeva, tingimusel et kõik projekti tegevused on tehtud või kui ilmnevad toetuse saajast sõltumatud asjaolud, mis ei võimalda projekti jätkamist.
(6) Projekt loetakse lõppenuks pärast lõpparuande heakskiitmist rakendusüksuse poolt ja toetuse saajale viimase väljamakse tegemist.
§ 8. Toetuse suurus ja osakaal
(1) Taotletava toetuse minimaalne suurus on 150 000 eurot ja maksimaalne suurus on 990 000 eurot.
(2) Toetust antakse kuni 30 000 eurot ühe töötleva tööstuse sektori keskmist palgataset ületava töökoha (täistöökoha ekvivalent) loomise eest Ida-Viru maakonnas hiljemalt üks aasta pärast projekti lõppu.
(3) Toetuse osakaal on kuni 25 protsenti projekti abikõlblikest kuludest.
(4) Projekti omafinantseeringu määr peab katma projekti abikõlblikest kuludest osa, mida toetusest ei finantseerita. Omafinantseeringu hulka arvatakse vaid toetuse saaja tehtavad abikõlblikud kulud.
(5) Kui projekti finantseeritakse lisaks ka teistest riigi, kohaliku omavalitsuse üksuse, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahenditest, ei tohi projekti eespool nimetatud vahenditest ja käesoleva määruse alusel antava toetuse finantseerimise osakaal ületada kokku lõikes 3 sätestatud finantseerimise piirmäära, välja arvatud keskmise suurusega ettevõtjast taotleja ja väikese suurusega ettevõtja puhul, kelle finantseerimise osakaal kokku võib olla vastavalt 35 ja 45 protsenti projekti kuludest.
(1) Toetust taotletakse jooksvalt. Toetust antakse taotlejale üks kord.
(2) Enne toetuse taotlemist peab taotleja läbima rakendusüksuse eelnõustamise. Eelnõustamise käigus hindab rakendusüksus kavandatava projekti vastavust toetuse andmise eesmärkidele ning abistab taotlejat taotluse ja koos taotlusega esitatavate dokumentide ettevalmistamisel. Rakendusüksusel on õigus kaasata eelnõustamisse eksperte. Toetuse taotlemise eelduseks on rakendusüksuselt positiivse hinnangu saanud projektiplaan.
(3) Eelnõustamise käigus taotleja esitatud projektiplaan peab sisaldama järgmist:
1) ettevõtja strateegiline eesmärk;
2) projekti kirjeldus;
3) projekti tegevuse oodatav tulemus, sealhulgas planeeritav töökohtade arv, palgatase ja lisandväärtus;
4) projekti eelarve rahastamisallikate kaupa;
5) projekti elluviimise tähtaeg;
6) projekti eest vastutav füüsiline isik;
7) projekti oodatav pikaajaline ja strateegiline mõju taotleja tegevusele, sealhulgas töökohtade arv, palgatase ja lisandväärtus.
(4) Eelnõustamisel projektiplaanile antud hinnang kehtib kuus kuud selle andmisest arvates.
(5) Taotluste vastuvõtmise alustamisest, lõppemisest ja peatamisest annab rakendusüksus teada pressiteatega ning oma veebilehel.
(6) Rakendusüksus peatab taotluste vastuvõtmise, kui meetmeks kavandatud eelarve jääk võrdsustub menetluses olevate taotluste mahuga, millele ei ole veel tehtud rahuldamise või rahuldamata jätmise otsust. Taotluste vastuvõtmise peatamise kooskõlastab rakendusüksus eelnevalt ministeeriumiga.
(7) Taotlus esitatakse rakendusüksuse näidatud viisil e-toetuse kaudu.
§ 10. Taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded
(1) Taotleja võib olla Eesti äriregistrisse taotluse esitamise tähtpäevaks kantud äriühing, kelle põhi- või kõrvaltegevus ja projekt, millele toetust taotletakse, kuulub töötleva tööstuse sektorisse, välja arvatud EMTAK alamjagudes C12 ja C24 nimetatud tubakatoodete tootmise ning metallitootmise alamsektoritesse.
(2) Taotleja juriidilisest isikust aktsionärid või osanikud, kelle summaarne osalus ületab viit protsenti aktsia- või osakapitalist, välja arvatud avalikult noteeritud ettevõtjad, peavad olema registreeritud kas Eestis, territooriumil, mida ei loeta madala maksumääraga territooriumiks tulumaksuseaduse tähenduses, Euroopa Liidu liikmesriigis või riigis, millel on kehtiv assotsieerumisleping Euroopa Liiduga.
(3) Taotleja peab olema selle kinnistu, millele tarnitavate seadmete ostuks või hoonete ja rajatiste ehitamiseks toetust taotletakse, omanik, või olema sõlminud kinnistu kasutamiseks tähtajalise rendi- või üürilepingu, mille lõpptähtaeg on vähemalt viis aastat hilisem projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest, või omama hoonestusõigust või kasutusvaldust kinnistul vähemalt viieks aastaks pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemist.
(4) Taotleja peab looma vähemalt § 8 lõikes 2 nimetatud toetuse summale vastava arvu töötleva tööstuse sektori keskmisest kõrgema palgaga töökohti (täistööaja ekvivalendid) Ida-Virumaal ühe aasta jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemist.
(5) Taotleja maksu- või maksevõlg koos intressidega ei tohi olla suurem kui 100 eurot või see peab olema ajatatud. Maksuvõla ajatamise korral peavad maksud olema tasutud ajakava kohaselt.
(6) Kui taotleja on varem saanud toetust, mis on kuulunud tagasimaksmisele, peavad tagasimaksed, mille maksmise tähtpäev on saabunud, olema nõutud summas tehtud.
(7) Taotleja või tema üle valitsevat mõju omava isiku suhtes ei tohi olla algatatud likvideerimis-, sundlõpetamis- või pankrotimenetlust ega tehtud pankrotiotsust ning taotleja omakapital peab vastama äriseadustikus kehtestatud nõuetele.
(8) Taotlus peab sisaldama järgmist informatsiooni ulatuses, mis võimaldab kontrollida taotleja ja projekti abikõlblikkust ning hinnata projekti vastavalt § 11 lõikes 5 nimetatud kriteeriumitele:
2) projekti pealkiri, asukoht, eesmärgid ja tulemused;
3) projekti elluviimise algus- ja lõpptähtpäev;
4) informatsioon taotleja vastavuse kohta lõigetes 1–7 sätestatud nõuetele;
5) detailsed kulutuste kalkulatsioonid ja nende aluseks olevate dokumentide koopiad, sealhulgas hinnapakkumised, hinnakirjad ja eelarved koos lähteülesandega;
6) taotleja kinnitus omafinantseeringu olemasolu kohta vastavalt §-le 8;
7) taotleja viimase majandusaasta aruande koopia (auditeerimise kohustusega taotleja puhul koos audiitori otsusega), kui aruanne ei ole äriregistris kättesaadav;
8) taotleja jooksva majandusaasta bilanss ja kasumiaruanne taotluse esitamisele eelneva kvartali seisuga;
9) teave, mis tõendab taotleja ettevõtja suurust;
10) taotleja projektiplaan, mis on saanud rakendusüksuse positiivse hinnangu;
11) projektimeeskonna kompetentside kirjeldus;
12) kui taotleja ei ole kinnistu omanik, siis kinnistu omanikuga sõlmitud rendi-, hoonestusõiguse või kasutusvalduse leping;
13) ehitamise korral kavandatud lahendused vähemalt eskiisi staadiumis;
14) taotleja kinnitus, et kahe aasta jooksul enne abitaotluse esitamist ei ole toimunud § 3 punkti 6 mõistes ümberpaigutamist ettevõttesse, kuhu tehakse taotletud abi alusel algne investeering, ning et ta võtab kohustuse, et ümberpaigutamist ei toimu kahe aasta jooksul pärast seda, kui taotletud abi alusel on algne investeering tehtud;
15) volikiri, kui taotleja esindajaõiguslik isik tegutseb volituse alusel.
(9) Lõikes 3 nimetatud tingimuse täitmist tõendavad dokumendid ning lõike 8 punktis 6 nimetatud kinnituse võib esitada pärast § 12 lõikes 4 nimetatud kõrvaltingimusega rahuldamise otsuse tegemist.
§ 11. Taotluste menetlemine ja hindamine
(1) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 30 tööpäeva taotluse esitamisest arvates.
(2) Rakendusüksus viib kolme tööpäeva jooksul taotluse registreerimisest arvates läbi taotluse nõuetele vastavuse kontrolli. Kui taotlus ei vasta kehtestatud nõuetele või on vajalik täiendav teave projekti kohta, on rakendusüksusel õigus nõuda taotluse vastavusse viimist kehtestatud nõuetega, täiendava dokumentatsiooni esitamist või muudatuste tegemist taotluse andmetes kuni kümne tööpäeva jooksul vastava nõude esitamisest arvates. Taotluse menetlemise tähtaeg pikeneb puuduste kõrvaldamiseks antud aja võrra.
(3) Kui taotlus ei vasta nõuetele ja seda ei viida lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul nõuetega vastavusse või selle rahaline maht ületab taotluste rahastamise eelarve jäägi, teeb rakendusüksus rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata.
(4) Nõuetele vastavaid taotlusi hindab rakendusüksuse moodustatud hindamiskomisjon, mille koosseis kooskõlastatakse eelnevalt ministeeriumiga ja avalikustatakse rakendusüksuse veebilehel.
(5) Hindamiskomisjon hindab vastavaks tunnistatud taotlusi järgmiste hindamiskriteeriumite lõikes:
1) hindamiskriteerium 1 – projekti tegevuste mõju meetme eesmärkide saavutamisele (osakaal 50%);
2) hindamiskriteerium 2 – taotleja võimekus projekti tegevuste tegemiseks (osakaal 30%);
3) hindamiskriteerium 3 – projekti tegevuste põhjendatus ja kuluefektiivsus (osakaal 20%).
(6) Hindamiskriteeriumeid 1–3 hinnatakse skaalal 0–4, millest kõrgeim hinne on 4 ja madalaim 0.
(7) Hindamiskriteeriumite sisu täpsustatakse hindamismetoodikas, mille kinnitab rakendusüksus kooskõlastatult ministeeriumiga ning mis avalikustatakse rakendusüksuse veebilehel.
(8) Hinnang taotlusele loetakse positiivseks, kui sellele hindamisel antud koondhinne on vähemalt 2,5 ja kõigis kriteeriumites on hinnatud vähemalt hindega 2.
(9) Hinnang taotlusele loetakse negatiivseks ning taotlus ei kuulu rahuldamisele, kui sellele hindamisel antud koondhinne on alla 2,5 või vähemalt üht kriteeriumitest on hinnatud madalamalt kui hindega 2.
§ 12. Taotluse rahuldamine, osaline rahuldamine, kõrvaltingimustega rahuldamine ja rahuldamata jätmine
(1) Hindamiskomisjon teeb rakendusüksusele ettepaneku taotluse rahuldamiseks, osaliseks rahuldamiseks, kõrvaltingimusega rahuldamiseks või rahuldamata jätmiseks. Vastava otsuse teeb rakendusüksus.
(2) Taotluse rahuldamise otsus tehakse § 11 lõikes 8 nimetatud lävendi ületanud projekti puhul, kui selle rahastamise summa ei ületa meetme eelarvet.
(3) Taotluse osalise rahuldamise otsus tehakse § 11 lõikes 8 nimetatud lävendi ületanud projekti puhul, kui taotluse täielik rahuldamine ei ole võimalik taotluste rahastamiseks ette nähtud toetuse vabade vahendite mahu tõttu või kui taotletud toetuse summa, projekti tegevused ja kulud ei ole projekti eesmärkide, tulemuste või väljundinäitajate seisukohast osaliselt põhjendatud. Osalise rahuldamise otsuse puhul on vajalik taotleja nõusolek, mille puudumise korral teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(4) Taotluse kõrvaltingimusega rahuldamise otsus tehakse § 11 lõikes 8 nimetatud lävendi ületanud projekti puhul, kui projekti elluviimiseks on taotlejal vajalik kaasata raha väljastpoolt ettevõtjat, kuid selle rahastuse osas puudub taotluste hindamise hetkel lõplik otsus, puuduvad kehtivad kinnistu omandi- või kasutusõigust tõendavad dokumendid, ehitamise korral puuduvad ehitusseadustiku järgi ehitamiseks nõutud dokumendid või muul põhjendatud juhul.
(5) Taotluse rahuldamata jätmise otsus tehakse projektide puhul, mis ei ületa § 11 lõikes 8 nimetatud lävendit.
(6) Taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või kõrvaltingimusega rahuldamise otsuses (edaspidi ka otsus) tuleb ette näha, et põhjendatud juhul võib seda muuta, kui ilmnevad otsust mõjutada võivad asjaolud.
(7) Otsuses sätestatakse:
4) projekti kogumaksumus ning abikõlblike kulude kogumaksumus;
5) toetuse summa või selle osakaal abikõlblikest kuludest;
6) teave, et toetus on komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 kohaselt regionaalabi;
8) projekti tulemus- ja väljundinäitajad koos sihttasemetega;
9) projekti abikõlblikkuse periood;
10) toetuse saaja kohustused;
11) toetuse maksmise aluseks olevate dokumentide, teabe ja aruannete esitamise kord;
12) toetuse maksmise peatamise ja finantskorrektsiooni alused ning taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamise alused;
13) viide otsuse vaidlustamise koha, tähtaja ja korra kohta;
14) otsuse tegija andmed;
15) toetuse andmisega kaasnevad kõrvaltingimused, kui tegemist on kõrvaltingimustega otsusega;
16) toetuse maksmise tingimused.
(8) Taotlejale antakse võimalus esitada oma seisukohad enne:
1) taotluse osalist või kõrvaltingimustega rahuldamist;
2) taotluse rahuldamata jätmist, välja arvatud juhul, kui otsus põhineb taotluses esitatud andmetel ning puuduste kõrvaldamiseks esitatud teabel ja selgitustel.
§ 13. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine
(1) Taotluse rahuldamise otsust muudetakse rakendusüksuse algatusel või toetuse saaja sellekohase kirjaliku avalduse alusel.
(2) Rakendusüksusel on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest, kui soovitav muudatus:
2) ei ole kooskõlas käesolevas määruses esitatud nõuetega;
4) ei ole põhjendatud.
(3) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsustab rakendusüksus üldjuhul 30 tööpäeva jooksul vastavasisulise taotluse rakendusüksuses registreerimisest arvates.
(4) Toetuse saaja võib taotluse rahuldamise otsuse muutmise avaldust esitamata muuta projekti eelarves konkreetsele tegevusele ette nähtud eelarverea mahtu teise eelarverea mahu arvelt kuni kümne protsendi võrra võrreldes taotluse rahuldamise otsuses sätestatuga, tingimusel et projekti abikõlblike kulude kogumaht ei muutu ja toetuse osakaal ei suurene.
(5) Taotluse rahuldamise otsust võib muuta tagasiulatuvalt, kui see on põhjendatud, aitab kaasa projekti tulemuste saavutamisele ja ei ole vastuolus riigiabi andmise reeglitega.
3. peatükk Aruannete esitamine, toetuse väljamaksmine, toetuse saaja ning rakendusüksuse õigused ja kohustused
§ 14. Toetuse kasutamisega seotud aruannete esitamine
(1) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele projekti vahe- ja lõpparuanded taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtaegadel. Aruandlusperioodi pikkus on maksimaalselt 12 kuud. Toetuse saaja esitab projekti lõpparuande 45 päeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemist. Toetuse saaja esitab projekti järelaruanded rakendusüksuse nõutud tähtajaks, seisuga üks aasta, kolm aastat ja viis aastat pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemist.
(2) Toetuse saaja esitab projekti aruanded rakendusüksusele rahuldamise otsuses etteantud viisil e-toetuse kaudu.
(3) Rakendusüksus menetleb vahe- ja lõpparuandeid 20 tööpäeva jooksul nende registreerimisest arvates. Kui aruande kontrollimisel avastatakse ebatäpsusi, teatatakse sellest viivitamata toetuse saajale ja määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Puuduste kõrvaldamiseks antakse kuni kümnetööpäevane tähtaeg, sealjuures pikeneb aruande menetlemise tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks antud aja võrra.
§ 15. Toetuse väljamaksmine
(1) Toetus makstakse välja toetuse saajale tegelike kulude alusel vastavalt otsuses toodud tingimustele. Kui toetus makstakse välja etapi kaupa, eelneb väljamaksele vahearuande kinnitamine. Pärast lõpparuande kinnitamist välja makstava lõppmakse summa peab moodustama toetuse kogumahust vähemalt 20 protsenti.
(2) Maksetaotlus esitatakse rakendusüksusele rakendusüksuse poolt otsuses ette antud viisil e-toetuse kaudu või e-posti teel digitaalselt allkirjastatult. Maksetaotlus esitatakse koos vahe- või lõpparuandega.
(3) Rakendusüksus menetleb maksetaotlust kuni 20 tööpäeva. Kui maksetaotluse menetlemisel avastatakse ebatäpsusi, teatatakse sellest viivitamata toetuse saajale ja määratakse puuduste kõrvaldamiseks kuni kümnetööpäevane tähtaeg, sealjuures pikeneb maksetaotluse menetlemise tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks antud aja võrra.
(4) Rakendusüksus võib peatada maksetaotluse menetluse, kui:
1) maksetaotluses esineb puudus;
2) toetuse kasutamisega seotud kohustus on täitmata;
3) kulu abikõlblikkus ei ole üheselt selge.
(5) Projektile, mille osas on tehtud kõrvaltingimusega rahuldamise otsus, tehakse väljamakse pärast otsuses seatud tingimuse täitmist.
(6) Tegelike kulude alusel toetuse maksmise eeldused on:
2) projekti tegevustest tingitud kulude tekkimist tõendavate dokumentide või nende koopiate ja punktis 1 nimetatud kulude tasumist tõendavate dokumentide või nende koopiate esitamine rakendusüksusele;
3) rakendusüksusele vastava aruandeperioodi vahe- või lõpparuande koos maksetaotlusega esitamine ja selle aktsepteerimine rakendusüksuse poolt.
(7) Kõik projekti raames tehtud kulud tuleb välja maksta toetuse saajale kuuluvalt pangakontolt.
1) tagama otsuses ette nähtud omafinantseeringu;
2) kasutama toetust otsusega vastavuses;
3) tagastama toetuse, kui rakendusüksus nõuab toetuse saajalt toetuse osaliselt või täielikult tagasi;
4) esitama rakendusüksuse nõutud informatsiooni ja aruanded ettenähtud vormil, viisil ja tähtajal;
5) eristama selgelt oma raamatupidamises toetatava projekti kulud ja neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid oma muudest kuludest ning kulu- ja maksedokumentidest;
6) taotlema rakendusüksuselt nõusolekut taotluses sisalduva projekti kestuse, tegevuste või kulude muutmiseks, esitades vastava muutmistaotluse projekti abikõlblikkuse perioodil;
7) kandma kõik kulud, mis tulenevad projekti kallinemisest otsuses sätestatud summaga võrreldes;
8) võimaldama rakendusüksusel teostada kohapealset kontrolli ja teha auditit ning järelevalvet toetuse ning omafinantseeringu kasutamist kajastavate kulu- ja maksedokumentide üle ning võimaldama kontrollijal juurdepääsu projektiga seotud ruumidesse ja territooriumidele, mida ta omab, rendib või mistahes muul moel kasutab;
9) andma kontrollija käsutusse kõik soovitud andmed ja dokumendid viie tööpäeva jooksul vastava teate saamisest arvates;
11) näitama objekti asukohas infosildil projekti elluviimise perioodil ja pärast projekti lõppu rakendusüksuse ette antud viisil, et tegemist on Ida-Virumaa tööstusinvesteeringute toetusega;
12) säilitama vastavalt raamatupidamise seaduse §-le 12 taotluse ja toetusega ning projekti teostamisega seonduvat dokumentatsiooni ja materjale viis aastat pärast projekti abikõlblikkuse lõppemist;
13) tagama projekti eesmärgi täitmiseks vajaliku vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise vähemalt viie aasta jooksul projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest arvates võimalusega asendada materiaalne vara enne viie aasta möödumist projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest arvates sama funktsiooni täitva varaga, kui materiaalne vara on kiirete tehnoloogiliste muudatuste tõttu aegunud või purunenud, tingimustel et ettevõtjas säilib vahetatud vara abil majandustegevus vähemalt viie aasta jooksul projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest arvates;
14) tagama, et kahe aasta jooksul pärast seda, kui taotletud abi alusel on algne investeering tehtud, ei toimu ümberpaigutamist § 3 punkti 6 mõistes;
15) looma nõutud arv töötleva tööstuse sektori keskmisest kõrgema palgaga töökohti (täistööaja ekvivalendid) ühe aasta jooksul projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest arvates ja säilitama loodud töökohti vähemalt viis aastat projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest arvates;
16) kooskõlastama rakendusüksusega projektiga hõlmatud kinnistu osas õiguste üleandmise korral üleandmise tingimused ning edasise vastutuse vara sihtotstarbelise kasutuse eest viie aasta jooksul projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest arvates;
17) viivitamata kirjalikult informeerima rakendusüksust kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja kohustuste täitmist;
18) viivitamata kirjalikult informeerima projekti teostamise käigus ilmnenud asjaolust, mis ohustab projekti tulemuse saavutamist ja projekti edasise jätkamise otstarbekust.
§ 17. Toetuse saaja õigused
Toetuse saajal on õigus saada rakendusüksuselt informatsiooni ja nõuandeid toetuse taotlemise, kasutamise ja nendega seonduvate protseduuride kohta.
§ 18. Rakendusüksuse kohustused
1) nõustama taotlejaid ja toetuse saajaid projektiga seotud küsimustes;
2) tegema asjakohased juhendmaterjalid kättesaadavaks oma veebilehel;
3) teavitama toetuse saajaid viivitamata toetuse kasutamist reguleerivates dokumentides tehtud muudatustest;
4) mitte avaldama taotlejate ja taotluste kohta menetluse käigus saadud informatsiooni, välja arvatud punktis 6 nimetatud informatsioon, ega dokumente, välja arvatud õigusaktides sätestatud juhtudel;
5) säilitama toetuse andmisega seotud dokumente kümme aastat viimase üksikabi andmise otsuse tegemisest arvates;
6) pärast otsuse tegemist tegema oma veebilehel kättesaadavaks toetuse saaja nime, projekti nimetuse ning toetuse ja projekti kogumahu;
7) esitama andmed toetuse andmise kohta riigiabi ja vähese tähtsusega abi registrile.
§ 19. Rakendusüksuse õigused
Rakendusüksusel on õigus:
1) teostada kohapealset kontrolli toetuse ning omafinantseeringu kasutamist kajastavate kulu- ja maksedokumentide osas;
2) nõuda taotluses sisaldunud projekti tegevuste ja kulude kohta mistahes täiendavate andmete ja dokumentide esitamist;
3) vähendada toetust, kui toetuse saaja omafinantseering väheneb alla minimaalse määra;
4) vähendada projekti järgneva etapi eest väljamakstavat toetust projekti eelneva etapi käigus tehtud toetuse kasutamise tingimustele mittevastavate kulude võrra;
5) nõuda toetus osaliselt või täielikult tagasi vastavalt §-le 20, kui toetuse saaja ei saavuta projekti eesmärke või kavandatud tulemusi või toetust ei ole kasutatud sihipäraselt.
4. peatükk Toetuse tagasinõudmine
§ 20. Toetuse tagasinõudmise alused
(1) Finantskorrektsiooni otsus toetuse vähendamiseks või tühistamiseks tehakse järgmistel juhtudel:
1) kulu ei ole abikõlblik, sealhulgas kui maksetaotluse menetluse peatamise aluseks olev asjaolu ei ole tähtaja jooksul selgunud või kõrvaldatud;
2) toetus on makstud mitteabikõlbliku kulu hüvitamiseks;
3) toetuse saaja on jätnud osaliselt või täielikult täitmata kohustuse või nõude ja see on mõjutanud kulu abikõlblikkust;
4) projekti kavandatud tulemuste saavutamine ning säilitamine vastavalt ettenähtud tingimustele ja aja jooksul ei ole võimalik, sealhulgas kui toetuse saaja suhtes on algatatud likvideerimismenetlus või haldur või kohus on prokurörile või politseile esitanud pankrotiseaduse § 28 lõike 1 kohase teabe kriminaalmenetluse alustamise otsustamiseks;
5) toetuse saajat on karistatud karistusseadustiku § 2601 alusel.
(2) Finantskorrektsiooni otsust ei tehta, kui:
1) puudust on võimalik kõrvaldada või kohustus või nõue täita ettekirjutuse täitmisega;
2) toetuse saaja avastas ja teatas rakendusüksusele esimesel võimalusel kirjalikult, et talle on hüvitatud mitteabikõlblik kulu, ning ta tagastas rakendusüksuse nõusolekul toetuse kümne tööpäeva jooksul rakendusüksuse kirjalikult või registri kaudu edastatud nõusoleku saamisest arvates.
(3) Finantskorrektsiooni otsuse võib teha ühe aasta jooksul toetuse saaja viimase kohustuse täitmise lõppemisest arvates, välja arvatud juhul, kui riigiabi andmist reguleerivast õigusaktist tuleneb teisiti.
(4) Lõike 1 punktis 5 nimetatud asjaolu ilmnemisel tehakse finantskorrektsiooni otsus kõrvaltingimusega, mille kohaselt jõustub finantskorrektsiooni otsus süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisel.
(5) Kui finantskorrektsiooni otsuse tegemisel ei ole kohustuse või nõude täitmata jätmise laadist tulenevalt võimalik selle rahalise mõju suurust hinnata, kuid esineb põhjendatud oht, et kohustuse või nõude täitmata jätmine tõi kaasa rahalise mõju, siis vähendatakse toetust kaalutlusõigust kohaldades.
(6) Finantskorrektsiooni otsuse tegemisel vähendatakse toetust ja omafinantseeringut vastavalt finantskorrektsiooni otsuse tegemise ajal taotluse rahuldamise otsuses kehtivale proportsioonile. Kui vähendamise aluseks oleva kulu katteks on toetus välja makstud, märgitakse otsuses tagastamisele kuuluv toetuse summa ja vähendatav omafinantseeringu summa.
(7) Kui finantskorrektsiooni otsusega tühistatakse kogu taotluse rahuldamise otsuses nimetatud toetus, tunnistatakse taotluse rahuldamise otsus kehtetuks. Otsuses märgitakse tagastamisele kuuluv toetuse summa.
(8) Toetuse saaja peab maksma tagasi finantskorrektsiooni otsuses nimetatud tagasimaksmisele kuuluva toetuse 60 kalendripäeva jooksul otsuse kehtima hakkamise päevast alates.
(9) Ebaseadusliku riigiabi korral nõutakse toetus tagasi koos intressiga toetuse väljamaksmisest arvates vastavalt Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.04.2004, lk 1–134; eestikeelne eriväljaanne: peatükk 8, köide 4, lk 3–136), artiklile 9, sama määruse artikli 10 alusel liikmesriikidele teatavaks tehtud intressimäärale ja artiklis 11 nimetatud intressi kohaldamise meetodile.
(10) Tagasimaksmisele kuuluva toetuse võib tasaarveldada sama projekti raames väljamaksmisele kuuluva toetusega.
(11) Tagasimaksmisele kuuluva toetuse võib ajatada toetuse saaja põhjendatud taotluse alusel, kui korraga maksmine seab toetuse saaja olulisel määral makseraskustesse.
(12) Ebaseadusliku riigiabi tagasimaksmisel juhindutakse käesolevast paragrahvist, kui Euroopa Liidu õigusest ei tulene teisiti.
(14) Kui tagasimaksmisele kuuluvat toetust ei maksta tagasi tagasimaksmise tähtaja jooksul ja ei ole võimalik rakendada lõikes 3 sätestatut, annab finantskorrektsiooni otsuse teinud asutus finantskorrektsiooni sundtäitmisele täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
(15) Kui tagasimaksmise tähtpäevaks toetust tagasi ei maksta, peab toetuse saaja maksma viivist 0,1 protsenti iga toetuse tagasimaksmisega viivitatud kalendripäeva eest.
(16) Toetuse tagasimaksmisel laekunud maksest loetakse kõigepealt tasutuks viivis ja siis tagastatav toetus.
§ 21. Vaide esitamine ja menetlemine
Maksu- ja tollipoliitika asekantsler kantsleri ülesannetes


RT I, 15.09.2017, 5
Vastu võetud 13.09.2017 nr 36
§ 1. Keskkonnaministri 4. jaanuari 2007. a määruse nr 2 „Vääriselupaiga klassifikaator, valiku juhend, vääriselupaiga kaitseks lepingu sõlmimine ja vääriselupaiga kasutusõiguse arvutamise täpsustatud alused” muutmine
Keskkonnaministri 4. jaanuari 2007. a määruses nr 2 „Vääriselupaiga klassifikaator, valiku juhend, vääriselupaiga kaitseks lepingu sõlmimine ja vääriselupaiga kasutusõiguse arvutamise täpsustatud alused” tehakse järgmised muudatused:
„Vääriselupaiga klassifikaator, valiku juhend, kaitse korraldamine ning vääriselupaiga kaitseks lepingu sõlmimine ja kasutusõiguse tasu arvutamise täpsustatud alused”;
„Määrus kehtestatakse metsaseaduse § 23 lõigete 2, 3 ja 10 alusel.”;
„Määrusega kehtestatakse vääriselupaiga valiku protseduurid, vääriselupaigatüübid, neid iseloomustavad näitajad ja tunnusliigid, vääriselupaiga kaitseks lepingu sõlmimise kord, lepingu sisu, vääriselupaiga metsakasutuse kitsendustega põhjustatud kahju ja hooldamise kulu hüvitise (edaspidi vääriselupaiga kasutusõiguse tasu) arvutamise alused ning avalik-õigusliku isiku omandis olevas metsas ja riigimetsas asuva vääriselupaiga kaitse korraldamise põhimõtted.”;
4) paragrahvi 2 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Tunnistusega spetsialistid esitavad Keskkonnaametile vääriselupaikade digitaalsed, geoinfosüsteemis loetavad ja töödeldavad L-EST97 meeter-projektsioonis koordinaatidega seotud andmed ning lõike 61 teises lauses sätestatud juhtudel maaomaniku või riigivara valitseja kirjaliku nõusoleku. Keskkonnaamet kontrollib andmete õigsust ning edastab nõuetele vastavad andmed Keskkonnaagentuurile. Riigimetsa Majandamise Keskus võib riigimetsas moodustatava uue vääriselupaiga nõuetele vastavad andmed esitada otse Keskkonnaagentuurile.”;
5) paragrahvi 2 lõige 61 sõnastatakse järgmiselt:
„(61) Keskkonnaagentuur kannab lõikes 6 nimetatud andmed keskkonnaregistrisse kahe nädala jooksul andmete saamisest. Eramaal või riigikaitsemaa sihtotstarbega maal asuva uue vääriselupaiga andmed kantakse keskkonnaregistrisse üksnes maaomaniku või riigivara valitseja kirjalikul nõusolekul.”;
6) paragrahvi 6 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Ala vastab vääriselupaiga näitajatele, kui sellel esineb vähemalt üks vääriselupaigatüüpi iseloomustav näitaja ja vääriselupaiga tunnusliikide esinemise tõenäosus on suur. Tunnusliikide loetelu on esitatud määruse lisas 6.”;
7) paragrahvi 7 lõige 4, § 8 lõige 4, § 9 lõige 4, § 10 lõige 4, § 11 lõige 4, § 12 lõige 4, § 13 lõige 4, § 14 lõige 4, § 15 lõige 4, § 16 lõige 4, § 17 lõige 4, § 18 lõige 4, § 19 lõige 6, § 21 lõige 4, § 22 lõige 4, § 23 lõige 4, § 24 lõige 4, § 25 lõige 4 ja § 26 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 17 lõikes 1, § 18 lõikes 1, § 19 lõikes 1, § 20 lõikes 1 ja § 23 lõikes 1 asendatakse sõnad „vääriselupaikade tüübid” sõnaga „vääriselupaigatüübid”;
9) määruse 4. peatüki pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„VÄÄRISELUPAIGA KAITSE KORRALDAMINE, KAITSEKS LEPINGU SÕLMIMINE, LEPINGU SISU JA KASUTUSÕIGUSE TASU ARVUTAMISE ALUSED”;
10) määruse 4. peatükki täiendatakse §-ga 261 järgmises sõnastuses:
„§ 261. Vääriselupaiga kaitse korraldamine
(2) Avalik-õigusliku isiku omandis olevas metsas ja riigimetsas asuvas keskkonnaregistrisse kantud vääriselupaigas on keelatud raie, välja arvatud erandkorras tehtav raie ja kujundusraie Keskkonnaameti nõusolekul.”;
11) määruse lisa 3 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud);
12) määrust täiendatakse lisaga 6 (lisatud).
(1) Määrus jõustub 2017. aasta 18. septembril.
(2) Määruse § 1 punkt 5 jõustub 2017. aasta 18. oktoobril.


Õigusakti eelnõu: Otsus nr.LVK-O-0016 Tartu Linnavolikogu esimehe ja aseesimehe tasu ja hüvituse määramine Tartu Linnavolikogu, Otsus LVK-O-0016
Õigusakti eelnõu: Tartu Linnavolikogu esimehe ja aseesimehe tasu ja hüvituse määramine
Teema: Tartu Linnavolikogu esimehe ja aseesimehe tasu ja hüvituse määramine
Reg. number: LVK-O-0016
Koostamise kp: 13.11.2017
Ettekandja: Reformierakonna fraktsiooni esimees Mihkel Lees
Esitab: linnavolikogu esimees Aadu Must
Juhtiv komisjon: Eestseisus
Õigusakt: Tartu Linnavolikogu 8.12.2017 otsus nr 22 "Tartu Linnavolikogu esimehe ja aseesimehe tasu ja hüvituse määramine"
Failid: Tartu_Linnavolikogu_Otsus_2017_LVK-O-0016.pdf ( 66 kb )
13. november 2017. a. nr LVK-O-0016
Tartu Linnavolikogu esimehe ja aseesimehe tasu ja hüvituse määramine
Võttes aluseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 17 lg 3 ja 4, § 22 lg 1 p 21, Tartu linna põhimääruse § 8 lg 4 ning arvestades linnavolikogu liikmetele tasu ja hüvituste maksmise korra § 2, Tartu Linnavolikogu
1. Määrata Tartu Linnavolikogu esimehe tasuks ......... eurot kuus.
2. Määrata Tartu Linnavolikogu aseesimehele makstava hüvituse suuruseks .......... eurot kuus.
2.1. Maksta Tartu Linnavolikogu aseesimehele Ene Ergmale aseesimehe hüvitust tagasiulatuvalt alates linnavolikogu aseesimehe valimisest.
Tartu Linnavolikogu otsuse eelnõu "Tartu Linnavolikogu esimehe ja aseesimehe tasu ja hüvituse määramine " juurde
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 17 lg 3 järgi on volikogul õigus maksta oma liikmetele tasu või volikogu tööst osavõtu eest hüvitust volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest esitatud dokumentide alusel volikogu kehtestatud määras ja korras. § 22 lg 1 p 21 alusel kuulub volikogu ainupädevusse volikogu esimehele või aseesimehele töötasu või hüvituse määramine.
Tartu linna põhimääruse § 8 lg 4 järgi makstakse volikogu liikmele tasu volikogu tööst osavõtu eest ja hüvitust volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest volikogu kehtestatud määras ja korras.
Kui volikogu esimees või aseesimees on oma volituste ajal Riigikogu liige, ei maksta talle volikogu tööst osavõtu eest tasu.
Linnavolikogu valis 7. novembril k.a volikogu aseesimeheks Ene Ergma ning käesoleva otsusega määratakse talle makstava hüvituse suurus.


Eesti Patsientide Esindusühing » EST » Seadusandlus » Patsientide õigused » Õigus privaatsusele ja konfidentsiaalsusele
Kogu informatsioon patsiendi tervisliku seisundi, diagnoosi, prognoosi ja ravi kohta ning kõik muu isiklikku laadi informatsioon on konfidentsiaalne (e. salajane), ka peale patsiendi surma. Konfidentsiaalseid andmeid võib avaldada vaid patsiendi nõusolekul või seaduse alusel. Patsiendi nõusolekul andmete väljastamiseks peab patsient teadma kellele, missugust informatsiooni ja mis eesmärgil andmeid avaldatakse. Patsiendi nõusolek vormistatakse kirjalikult patsiendi allkirjaga, kuhu märgitakse ka väljastatava informatsiooni liik ning informatsiooni saaja. Antud nõusolek on ühekordne ning patsient võib oma nõusoleku igal ajal tagasi võtta. Seaduse alusel informatsiooni väljastamiseks ei pea patsiendi nõusolekut vormistama, kuid väljastamisotsus peab sisaldama viidet väljastamist lubavale normile Eesti seadusandluses. Seaduse alusel delikaatse informatsiooni väljastamisest teavitatakse patsienti koheselt, kui selline vajadus tekib.
Patsiendi eraelu on puutumatu. Patsiendi eraelu puudutavat informatsiooni võib lisada haigusloole patsiendi nõusolekul ja vaid siis, kui see on arsti arvates vajalik haiguse diagnoosiks, raviks või hoolduseks.
Patsiendil on õigus nõuda oma privaatsuse austamist meditsiiniliste protseduuride ajal: kõrvaliste isikute juuresviibimine on lubatud vaid patsiendi nõusolekul või nõudmisel.
Artikkel 8. Isikuandmete kaitse
1. Igaühel on õigus tema isikuandmete kaitsele.
2. Selliseid andmeid tuleb töödelda üksnes kindlaksmääratud eesmärkidel ja asjaomase isiku nõusolekul või muul õigusaktidega ette nähtud seaduslikul alusel. Igaühel on õigus pääseda ligi tema kohta kogutud andmetele ja õigus nõuda nendesse paranduste tegemist.
3. Nimetatud sätete täitmist kontrollib sõltumatu asutus.
Artikkel 10. Eraelu ja õigus saada teavet 1. Igaühel on õigus nõuda, et teavet tema tervise kohta käsitletaks eraelu puutumatuse põhimõtet järgides. 2. Igaühel on õigus saada mis tahes teavet, mis tema tervise kohta on kogutud. Samas tuleb arvestada isiku soovi seda teavet mitte saada. 3. Erandjuhul võib lõikes 2 nimetatud õiguste kohaldamist patsiendi huvides seadusega piirata. Võlaõigusseadus kirjeldab antud õigust järgmiselt:
§ 768. Saladuse hoidmise kohustus
(1) Tervishoiuteenuse osutaja ja tervishoiuteenuse osutamisel osalevad isikud peavad hoidma saladuses neile tervishoiuteenuse osutamisel või tööülesannete täitmisel teatavaks saanud andmeid patsiendi isiku ja tema tervise seisundi kohta, samuti hoolitsema selle eest, et käesoleva seaduse §-s 769 nimetatud dokumentides sisalduvad andmed ei saaks teatavaks kõrvalistele isikutele, kui seaduses või kokkuleppel patsiendiga ei ole ette nähtud teisiti. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmisest võib mõistlikus ulatuses kõrvale kalduda, kui andmete avaldamata jätmise korral võib patsient oluliselt kahjustada ennast või teisi isikuid. § 769. Dokumenteerimiskohustus
§ 765. Tervishoiuteenuse osutamine kõrvalise isiku juuresolekul
Kõrvalise isiku juuresolek tervishoiuteenuse osutamisel on lubatud üksnes patsiendi nõusolekul, välja arvatud juhul, kui tervishoiuteenuse osutamine kõrvalise isiku juuresolekuta ei ole võimalik, patsiendi nõusolekut ei ole võimalik küsida ja tervishoiuteenuse osutamata jätmine ohustaks oluliselt patsiendi tervist. Veel täpsemalt reguleerib andmekaitsega seotud küsimusi Isikuandmete kaitse seadus, mille kohaselt loetakse inimese tervist või puuet puudutav informatsioon delikaatseks.
5) käesoleva seaduse § 20 lõikes 1 sätestatud juhtudel
(1) Andmesubjekti soovil peab isikuandmete töötleja andme-subjektile teatavaks tegema:
6) isikuandmete töötleja või tema esindaja nime ning isikuandmete töötleja aadressi ja muud kontaktandmed. (2) Andmesubjektil on õigus saada isikuandmete töötlejalt enda kohta käivaid isikuandmeid. Isikuandmed väljastatakse võimaluse korral andmesubjekti soovitud viisil. Andmete väljastamise eest paberkandjal võib isikuandmete töötleja alates 21. leheküljest nõuda tasu kuni 0,19 eurot iga väljastatud lehekülje eest, kui seadusega ei ole teabe väljastamise eest riigilõivu ette nähtud. (3) Isikuandmete töötleja on kohustatud andma andmesubjektile teavet ja väljastama nõutavad isikuandmed või põhjendama andmete väljastamisest või teabe andmisest keeldumist avalduse saamise päevale järgneva viie tööpäeva jooksul. Seaduses võib andmesubjektile tema isikuandmete kohta teabe ja isikuandmete väljastamise korra suhtes näha ette erandi. (4) Pärast andmesubjekti surma on tema kohta käivate isikuandmete suhtes käesolevas peatükis sätestatud õigused andmesubjekti pärijal, abikaasal, alanejal või ülenejal sugulasel, õel või vennal. § 20. Teabe ja isikuandmete saamise õiguse piirangud
4) raskendada kriminaalmenetluses tõe väljaselgitamist. (2) Andmete või teabe andmisest keeldumise otsusest teavitab isikuandmete töötleja andmesubjekti. Kui isikuandmeid töötleb volitatud töötleja, otsustab andmete või teabe andmisest keeldumise vastutav töötleja. § 21. Andmesubjekti õigus nõuda isikuandmete töötlemise lõpetamist ning isikuandmete parandamist, sulgemist ja kustutamist
(1) Andmesubjektil on õigus oma isikuandmete töötlejalt nõuda ebaõigete isikuandmete parandamist. (2) Kui isikuandmete töötlemine ei ole seaduse alusel lubatud, on andmesubjektil õigus nõuda:
3) kogutud isikuandmete kustutamist või sulgemist. (3) Isikuandmete töötleja sooritab käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud toimingu andmesubjekti nõudel viivitamata, välja arvatud juhul, kui esinevad käesoleva seaduse § 20 lõikes 1 sätestatud asjaolud või kui andmesubjekti nõue on põhjendamatu. Isikuandmete töötleja teavitab andmesubjekti tema nõude rahuldamisest. Rahuldamata jätmist tuleb andmesubjektile põhjendada. § 22. Andmesubjekti õigus pöörduda Andmekaitse Inspektsiooni ja kohtu poole
Kui andmesubjekt leiab, et isikuandmete töötlemisel rikutakse tema õigusi, on tal õigus pöörduda Andmekaitse Inspektsiooni või kohtu poole, kui seaduses ei ole sätestatud teistsugust vaidlusta-mise korda. § 23. Andmesubjekti õigus nõuda kahju hüvitamist
2) võlaõigusseaduses sätestatud alustel ja korras, kui õigusi rikuti eraõiguslikus suhtes. Meditsiiniliste dokumentide vormistamise nõuded ning säilitustähtajad on reguleeritud Sotsiaalministri määrusega Tervishoiuteenuse osutamise dokumenteerimise ning nende dokumentide säilitamise tingimused ja kord Paljusid dokumente (nagu tervisekaart, taastusravikaart, rasedakaart, hambaravikaart, kohtuarstlik ekspertiisiakt ) tuleb säilitada 110 aastat alates patsiendi sünnist. Mõningaid dokumente tuleb säilitada vähemalt 30 aastat (nagu haiguslugu koos lisadega ja patoanatoomilise lahangu protokoll). Õpilase tervisekaarti tuleb säilitada 5 aastat pärast kooli lõpetamist, kiirabikaarti 3 aastat ning kiirabi elustamiskaarti paberkandjal 5 aastat ja elektrooniliselt 10 aastat. Säilitamisele ei kuulu saatekirjad. Juhiseid isikuandmete kaitse kohta leiab ka Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiivist 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (24. oktoober 1995)


Kohtute seaduse ja kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seadus – Riigi Teataja
Kohtute seaduse ja kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seadus
RT I 2006, 15, 118
Vastu võetud 15.03.2006
Vabariigi Presidendi 29. märtsi 2006. a otsusega nr 996
§ 1. Kohtute seaduse (RT I 2002, 64, 390; 2006, 7, 42) § 6 lõikes 3 asendatakse sõna «Väärteo» sõnadega «Kriminaalasja kiirmenetluses lahendamiseks, väärteo».
§ 2. Kriminaalmenetluse seadustikus (RT I 2003, 27, 166; 2005, 71, 549) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 35 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «kohaselt» sõnadega «või kellele on esitatud süüdistusakt kiirmenetluses»;
2) paragrahvi 45 lõiget 2 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
« 6) kriminaalasja menetletakse kiirmenetluses»;
3) paragrahvi 218 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) selle kuriteo asjaolud, mille toimepanemises isikut kahtlustatakse, ning kuriteo kvalifikatsioon karistusseadustiku vastava paragrahvi, lõike ja punkti järgi.»;
4) seadustiku 9. peatükki täiendatakse uue jaoga järgmises sõnastuses:
§ 2561. Kiirmenetluse kohaldamise alus
Kui isik on kahtlustatav teise astme kuriteos, mille tõendamiseseme asjaolud on selged ja mille kohta on kogutud kõik vajalikud tõendid, võib prokuratuur kohtult taotleda kriminaalasja lahendamist kiirmenetluses. Taotlus esitatakse 48 tunni jooksul alates isiku vahetult kuriteo toimepanemise järel kahtlustatavana ülekuulamisest või isiku kahtlustatavana kinnipidamisest.
§ 2562. Kiirmenetluse protokoll ja süüdistusakt kiirmenetluses
(1) Kiirmenetluse protokollis märgitakse:
1) kahtlustatava ütlused ja muud ülekuulamise andmed vastavalt käesoleva seadustiku § 76 lõikele 1 või viide kahtlustatava ülekuulamisele eraldi protokollis;
2) kahtlustatava seisukoht, kas ta soovib kriminaalasja arutamist tunnistajaid välja kutsumata;
3) tunnistaja ütlused ja muud ülekuulamise andmed vastavalt käesoleva seadustiku §-le 74 või viide tunnistaja ülekuulamisele eraldi protokollis;
4) muude tõendite loetelu;
5) käesoleva seadustiku § 218 lõikes 1 sätestatud andmed, kui isik on kahtlustatavana kinni peetud.
(2) Kiirmenetluse protokoll edastatakse viivitamata prokuratuurile. Kiirmenetluse protokollile lisatakse muud tõendid ja käesoleva seadustiku § 222 lõike 3 punktides 1, 3 ja 4 sätestatud dokumendid.
(3) Vajaduse korral teeb prokuratuur toiminguid lihtmenetluste kohaldamiseks. Sellisel juhul lisatakse protokolli käesoleva seadustiku §-s 245 või 252 nimetatud andmed. Käesoleva seadustiku § 240 punktides 2 ja 3 nimetatud toiminguid kannatanu suhtes võib teha uurimisasutus.
(4) Prokuratuur koostab süüdistusakti, lisades kiirmenetluse protokollile käesoleva seadustiku §-s 154 sätestatud andmed, arvestades kiirmenetluse protokolli erisusi.
(5) Süüdistatavale ja tema kaitsjale antakse kiirmenetluse protokolli koopia. Kui süüdistatav ei valda eesti keelt, võib ta taotleda protokolli tõlkimist emakeelde või keelde, mida ta valdab. Kui kiirmenetluse protokolli asemel koostatakse eraldi menetlusdokumendid, antakse süüdistatavale ja kaitsjale süüdistusakti ja kriminaalasja materjalide koopia.
(6) Kaitsjal on pärast kahtlustatava ülekuulamist kuni kohtuistungi alguseni õigus tutvuda kõigi kriminaalasja materjalidega. Taotluste ja kaebuste esitamine ja lahendamine toimub prokuratuuris kuni kohtule kiirmenetluse taotluse esitamiseni.
§ 2563. Kohtuistungile kutsumine
(1) Menetlusosalised ja tunnistajad kutsub kohtusse uurimisasutus või prokuratuur käesoleva seadustiku § 164 lõikes 3 sätestatud korras eelnevalt kohtuga kooskõlastatult.
(2) Süüdistatava ja kaitsja kutsub kohtusse prokuratuur käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras.
§ 2564. Kohtumenetlus kiirmenetluses
(1) Prokurör esitab kohtule suulise taotluse asja arutamiseks kiirmenetluses ning annab kohtule kriminaalasja materjalid.
(2) Kohtunik kontrollib käesoleva seadustiku § 257 lõikes 1 sätestatud korras kohtualluvust ja avab kohtuistungi. Kohtualluvuse kontrollimise kohta tehakse märge kohtuistungi protokolli. Pärast kohtuliku uurimise algusest teatamist teeb kohus prokurörile ettepaneku avaldada süüdistusakt.
(3) Kui kriminaalasja kohtulik arutamine kohe ei ole võimalik, korraldab kohus eelistungi käesoleva seadustiku §-des 258–263 sätestatud korras.
(4) Kohtumenetlus kiirmenetluses toimub käesoleva seadustiku §-des 233–238 või 239–250 või 251–256 või 266–317 sätestatud korras, arvestades käesolevas jaos sätestatud erisusi.
§ 2565. Kohtulahend kiirmenetluses
(1) Kohus teeb nõupidamistoas ühe järgmistest lahenditest:
1) prokuratuurile kriminaalasja materjalide tagastamise määruse, kui puuduvad kiirmenetluse kohaldamise alused, välja arvatud tõendite ebapiisavus;
2) kohtuotsuse süüdistatava süüdimõistmise või õigeksmõistmise kohta.
(2) Süüdimõistvat kohtuotsust kiirmenetluses tehes vähendab kohus käesoleva seadustiku § 179 lõikes 1 sätestatud sundraha suurust, kuid mitte rohkem kui poole võrra.»;
5) paragrahvi 318 lõike 3 punkte 1 ja 2 täiendatakse pärast sõna «lühimenetluses» sõnadega «ja kiirmenetluses».