text:
Maksumaksja portaal - Äriregistri trahvipoliitika. Martin Huberg - 2006 > oktoober (nr 10) - EML ajakiri MaksuMaksja
EML ajakiri MaksuMaksja > 2006 > oktoober (nr 10) > Äriregistri trahvipoliitika. Martin Huberg
Äriregistri trahvipoliitika. Martin Huberg
Maksumaksjate liidu liikmed on hakanud kurtma, et äriregister kiusab neid rahatrahvidega[i]. Siiani on kõik nõuküsijad viidanud trahvi alusena äriseadustiku[ii] §-le 71 ja tegu, mille eest karistatakse, on aruande äriregistrile esitamata jätmine või esitamisega hilinemine. Tegemist on segase teemaga, mida peaks kindlasti analüüsima.
ÄS § 71 lg 2 näeb ette, et kui seaduses ettenähtud andmeid ei esitata registripidajale seaduses ettenähtud tähtaja jooksul, võib registripidaja trahvida ilma tsiviilkohtumenetluse seadustikus nimetatud hoiatusmäärust tegemata.
Sellise ettehoiatamata rahatrahvi määramise võimaluse nägi tegelikult ette juba 31. detsembril 2002 jõustunud muudatus[iii], millega lisati ÄS § 71 lg 11. Tsiteeritud sätte redaktsioon[iv] jõustus aga 1. jaanuaril 2006, kui § 71 sõnastati tervikuna ümber.
Majandusaasta aruande esitamise kohustus on näiteks osaühingute puhul ette nähtud ÄS § 179 lõikes 4 – majandusaasta aruanne esitatakse mitte hiljem kui 6 kuu möödumisel majandusaasta lõpust.
Konstitutsiooniline vs. lihtseadus
Esimene mulle isiklikult pähe turgatanud asi oli seotud küsimusega, kas tegemist on konstitutsioonilise ja lihtseaduse konfliktiga. Tsiviilkohtumenetluse seadustik[v] (TsMS) reguleerib eraõigussuhetest tulenevate kohtuasjade läbivaatamist tsiviilkohtumenetluses (TsMS § 1).
TsMS reguleerib nii hagimenetlust kui ka hagita menetlust. Hagita menetlus toimub ka registriasjades (TsMS § 475 lg 1 p 10) ja nende menetluse erisused on sätestatud TsMS 58. peatükis. Muuhulgas on selles peatükis sätestatud ka trahvi määramine (TsMS § 601).
Trahvi üldpõhimõtted tsiviilkohtumenetluses on sätestatud TsMS §-s 46. Viidatud säte paikneb seaduse üldosa 7. peatükis, kus reguleeritakse tsiviilkohtumenetluse tagamist. TsMS § 46 lg 2 kohaselt võib isikule trahvi määrata üksnes siis, kui talle on tehtud trahvihoiatus, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
TsMS §-s 601, kus täpsustatakse trahvi määramist registriasjades, ei sätesta hoiatusele erandit. Sätte esimene lõige näeb ette, et kui kohtul on põhistatud andmeid selle kohta, et registrisse on kantud valeandmeid või et andmed, mis seaduse kohaselt tuleb kohustuslikult registrisse kanda, on esitamata jäetud, teeb kohus määruse, millega kohustab andmete esitamiseks kohustatud isikuid trahvi ähvardusel esitama õigeid andmeid või esitama määruse kohta vastuväite. Kohus võib trahvi määrata ka muul seaduses sätestatud juhul.
TsMS § 601 lõike 2 kohaselt teeb kohus – juhul kui kohtu määratud tähtaja jooksul kohustust ei täideta ega esitata ka vastuväidet – trahvimääruse ja kordab varasemat määrust andmete esitamise kohta koos uue trahvihoiatusega. Kohus toimib sel viisil seni, kuni kohustus täidetakse või määruse kohta esitatakse vastuväide.
Seega ei sätesta tsiviilkohtumenetluse seadustik registriasjades ilma hoiatuseta trahvi määramise võimalust.
Edasi tuleks vaadata, kas ja mis tingimustel mõni muu seadus seda reguleerida võiks. Siin tuleb aga arvestada, et tsiviilkohtumenetluse seadustik on konstitutsiooniline seadus ja seda sorti seadustele on põhiseaduses[vi] (PS § 104 p 14) omistatud märgatavalt suurem tähendus kui lihtseadustele[vii]. Nii näiteks on konstitutsioonilise seaduse vastuvõtmiseks vajalik erinevalt lihtseadustest Riigikogu koosseisu häälteenamus (PS § 104 preambul).
Riigikohus on asunud seisukohale[viii], et „põhiseaduse § 104 lg 2 p 4 kohaselt on ka kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadus konstitutsiooniline seadus. Konstitutsiooniliste seaduste reguleerimisvaldkonda kuuluvate suhete reguleerimine lihtseadustega on põhiseadusevastane. Konstitutsioonilistes seadustes pole lubatud viitenormid lihtseadustele ega delegatsiooninormid täitevvõimu üldakti andmiseks küsimustes, mis oma olemuselt kuuluvad konstitutsiooniliste seaduste reguleerimisesemesse. Järelikult on keeleoskuse taseme nõude kehtestamine võimalik ainult kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusega“.
Tingimuste ja nõuete osas, mis olemuslikult peavad olema konstitutsioonilises seaduses sätestatud, märkis Riigikohus[ix], et „sellise tsensuse kehtestamisel tuleb vastavad nõuded ja tingimused sätestada valimisseaduses kui konstitutsioonilises seaduses.“ „Riigikohtu üldkogu märgib, et kodakondsuse seadus on konstitutsiooniline seadus, mille olemuslikku reguleerimisesemesse kuuluvat ei saa reguleerida lihtseadusega.[x]“
Arvestades, et trahvid on tsiviilkohtumenetluse tagamise vahendid ja kuuluvad olemuslikult kohtumenetluse seadusesse, tuleb ka nende rakendamise tingimused jm oluline sätestada konstitutsioonilise seadusega. Kohtumenetluse valdkonda kuulub ka trahvi rakendamise hoiatuse nõue – see peab seega olema reguleeritud konstitutsioonilises seaduses.
Äriseadustik reguleerib II osas äriregistrisse puutuvat. Registri pidamise korra seaduses sätestamise näeb ette ka TsMS § 592 lg 1. Tegemist ei ole otseselt sellise reguleerimisalaga, mis peaks olemuslikult kuuluma PS §-s 104 sätestatud konstitutsiooniliste seaduste reguleerimisalasse. Seega ei saa ka väita, et see äriseadustiku osa on olemuslikult üks osa PS §-s 104 sätestatud seadustest, st antud juhul kohtumenetluse seaduse reguleerimisese, ja et sellega saab muuta tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud põhimõtteid. Tegemist on lihtseadusega. Isegi see, et Riigikogu võttis ÄS § 71 muutmise vastu 51 poolthäälega[xi] ei muuda käsitletavat olukorda põhiseadusega kooskõlas olevaks.
Kas üldse kohaldada TsMS?
Teine võimalus küsimusele läheneda on eristada ÄS § 71 ja TsMS § 601 reguleerimisala. TsMS § 601 näeb kohtumenetluses rahatrahvi määramise õiguse ette juhul, kui tegemist on registrisse kantavate andmetega. ÄS § 71 aga hõlmab nii neid andmeid, mis kuuluvad registrisse kandmisele, kui ka neid, mis sinna kandmisele ei kuulu.
Registrisse kantavad andmed on sätestatud ÄS §-des 64–65. Majandusaasta aruande puhul aga ei ole tegemist mitte registrisse kantavate andmetega, vaid registrile esitatavate andmetega. Selline liigitamine võimaldaks eristada neid juhtumeid, millal rahatrahvi määramise menetlus kuulub olemuslikult äriseadustiku reguleerimisalasse ja millal tsiviilkohtumenetluse seadustiku reguleerimisalasse. See ehk lahendaks konstitutsioonilise ja lihtseaduse konflikti küsimuse.
Samas peab arvestama, et ÄS § 71 viitab otseselt, et trahvimine toimub tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud korras. Seda võiks lugeda seadusandja enda poolt antud hinnangule, et tegemist on sellise valdkonnaga, mis peab olema reguleeritud TsMS-is. Seega on see vaieldav. Samuti jääb endiselt ebaselgeks, millega täpselt on tegu.
Kui on väärtegu
ÄS § 71 lg 2 näeb ette võimaluse rahatrahvi määramiseks. Küsimus tekib aga selle osas, kas tegemist on väärteoga, mille sooritamise korral rakendub rahaline karistus. Karistusseadustiku[xii] (KarS) § 3 lg 4 kohaselt on väärtegu seadustikus või muus seaduses sätestatud süütegu, mille ees on põhikaristusena ette nähtud rahatrahv või arest. Seega põhimõtteliselt võib väärteoga tegemist olla. Sellele viitab ka Riigikohus, asudes seisukohale[xiii], et „kuna tsiviilkohtumenetluse seadustikus ei ole miinimumpäevamäära suurust ette nähtud, kohaldab kolleegium analoogia alusel karistusseadustiku § 44 lõiget 2, mille järgi on miinimumpäevamäära suuruseks 50 krooni.“
Samas on tsiviilkolleegium täiesti arusaamatutel põhjustel viidanud KarS §-le 44. Nimetatud säte asub jaos, mis kehtestab kuriteo eest kohaldatavad põhikaristused. Praegusel juhul saab aga äärmisel juhul olla tegemist väärteoga, sest kuriteod on – erinevalt väärtegudest – ammendavalt sätestatud KarS-is. Väärtegudele kohaldatavad põhikaristused on KarS §-s 47, seejuures on miinimumpäevamääraks lõike 1 kohaselt 60 krooni.
Loodetavasti peeti „analoogia alusel“ kohaldamise all silmas lihtsalt seda, et karistuse liigid ja määrad on karistusseadustikus sätestatud, sest analoogia kohaldamine ei ole karistusõiguses lubatud. Siiski tõstatab see järgmise küsimuse – kui nn väärteo suhtes rakendatakse kuriteole kohaldatavat põhikaristust, kas siis kohus ise loeb menetluse tagamise vahendina rakendatavat rahatrahvi üldse karistusõiguse pärusmaaks?
Kui lugeda ÄS § 71 lõiget 1 koostoimes TsMS §-dega 46 ja 601 väärteoks, siis eeldaks rahatrahvi määramine seda, et menetlusosalisele on tagatud tema põhiõigused[xiv] –
esiteks muidugi olla oma kohtuasja arutamise juures (PS § 24 lg 2);
teada, millist väärteoasja tema suhtes menetletakse;
olla kohtus oma väärteoasja arutamise juures;
anda ütlusi, esitada tõendeid ja taotlusi jne.
Seda isegi siis, kui väärteo menetlemiseks on eraldi menetluskord ette nähtud tulenevalt sellest, et rahatrahv on menetluse tagamise vahend. Praegusel juhul on selline kord sätestatud TsMS §-s 601 (trahvi ähvardus, andmete või vastuväite esitamise kohustus, täiendav asjaolude selgitamise kohustus jne).
Ka on raske aktsepteerida sellist kontseptsiooni, mis Riigikohus pakkus välja[xv] parkimistasu maksmata jätmise kui haldusõigusrikkumise menetlemisele parkimiskontrolöri poolt – „tulenevalt parkimiskorra rikkumise menetluse iseärasustest on muutunud süü tõendamise koormis – parkimiskontrolör trahvinõuet kirjutades eeldab süü olemasolu isikul, kellelt rahatrahv sisse nõutakse. See ei välista siiski süü vaidlustamist trahvitu poolt.“
Kui on sunniraha
Tegelikult räägib rahatrahvi kui väärteo olemusele vastu sama teo mitmekordse karistamise võimalus. TsMS § 601 lg 2 näeb nimelt ette, et juhul kui kohtu määratud tähtaja jooksul kohustust ei täideta ega esitata ka vastuväidet, teeb kohus trahvimääruse ja kordab varasemat määrust andmete esitamise kohta koos uue trahvi määramise hoiatusega. Kohus toimib sel viisil seni, kuni kohustus täidetakse või esitatakse määruse kohta vastuväide. KarS § 2 lg 3 välistab aga mitmekordse karistamise sama süüteo eest.
Seega tuleb rahatrahvi olemuse avamisel otsida abi mujalt. Üheks võimaluseks oleks käsitletavat rahatrahvi mõista sunniraha eriliigina. Õigusalases erialakirjanduses on asutud seisukohale, et põhiseaduse § 113 mõistes tuleb trahviks lugeda ka sunniraha. Kuigi sunniraha ei ole otseselt karistus, on sellel siiski mõjutusvahendi iseloom ja seetõttu vastab see olemuslikult kõige enam trahvi mõistele[xvi].
Asendustäitmise ja sunniraha seaduse[xvii] (ATSS) § 10 lg 1 kohaselt on sunniraha hoiatuses kindlaksmääratud summa, mille adressaat peab tasuma, kui ta ei täida talle ettekirjutusega pandud kohustust hoiatuses märgitud tähtaja jooksul. ATSS § 2 lg 2 kohaselt võib sunnivahendit kuni ettekirjutusega taotletava eesmärgi saavutamiseni korduvalt rakendada.
Tegemist võiks olla seega sunniraha eriliigiga, mis on sätestatud kohtumenetluse tagamiseks ning mille määramine ja vaidlustamine toimub tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud alustel ja korras.
Riigikohtu halduskolleegium[xviii] on halduskohtumenetluse seadustiku[xix] (HKMS) § 98 lõikes 3 sätestatud rahatrahvi analüüsides asunud seisukohale, et „kohtuotsuse ettekirjutuse mittetäitmise eest kohaldatav rahatrahv on sunnivahend, mis täidab nii karistuslikku kui ka kohustuse täitmisele stimuleerivat funktsiooni. Sellise olulisel määral repressiivse sunnivahendi kohaldamine peab toimuma ranges vastavuses seaduses sätestatuga.
Erinevalt HKMS §-s 100 ettenähtud menetluse tagamisel kohaldatava rahatrahvi, samuti tsiviilkohtumenetluses kohaldatavate rahatrahvide (TsMS § 46) või asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud sunniraha regulatsioonist ei ole seadusandja HKMS § 98 lg 3 alusel kohaldatava rahatrahvi puhul ette näinud selle korduvat kohaldamist ühe ja sama ettekirjutuse mittetäitmise eest.
Halduskolleegium on seisukohal, et sunnivahendi kohaldamise tingimused ei kuulu laiendavale tõlgendamisele. Õigusliku aluse puudumise tõttu ei saa määrata kohtuotsuse resolutsioonis sisalduva ettekirjutuse mittetäitmise eest rahatrahvi korduvalt.“
HKMS § 98 lg 3 kujundas seadusandja ümber ja nägi ette korduva rahatrahvi määramise õiguse[xx]. Seda võib vaadata kui aktsepteerimist, et tegemist ei saa olla väärteoga, vaid pigem sunniraha laadse instituudiga.
Rahatrahvi kui sunniraha käsitlus seaks aga kahtluse alla mitmed senised Riigikohtu lahendid, sest sunniraha ei saa rakendada siis, kui kohustus on „trahvi“ ähvardusel enne „trahvi“ määramist juba täidetud. Sellisel juhul ei ole sunniraha ju enam vaja rakendada.
Samuti tuleks sellisel juhul küsimuse alla eelneva hoiatuse tegemata jätmine. Riigikohus on asunud seisukohale[xxi], et „asja õiget, kiiret ja võimalikult väheste kuludega menetlemist pahatahtlikult takistavat menetlusosalist võib kohus sama sätte järgi trahvida. Selleks ei ole vaja menetlusosalist antud asjaoludel eelnevalt hoiatada TsMS § 46 lg 2 järgi.“ Selle lahendi puhul võiks ehk lugeda hoiatuse tehtuks „menetlusse sisenemisega“, kuid see on siiski vaieldav.
Küsimus jääb aga lahendamata näiteks kasvõi selles osas, kus on sätestatud sunniraha suurus, sest tsiviilkohtumenetluse seadustik sätestab ainult ülemmäärad, kuid arvestades, et arvutamine on miinimumpäevamäärades ja neid seadus ei sätesta, siis ei saa sunniraha ka määrata.
Kohtusse õigust nõudma
Lõpetuseks – arvestades, et käesoleva kirjutise ajendiks on ÄS §-s 71 sätestatu – tuleks seadusandjal endale esmalt selgeks teha, mida soovitakse ja mis on kaitstav õigushüve. Juhul, kui massiline aruannete hilisem esitamine kahjustab registri tööd ja eesmärgiks on isikute sellisele tegevusele riiklikku hukkamõistu avaldada, et ära hoida isiku samalaadseid tegusid (eripreventsioon) ja muude isikute sarnaseid rikkumisi (üldpreventsioon)[xxii], siis on õige vastav õigusrikkumine sätestada väärteona ning tagada isikule kohases menetluses ka põhiõiguste kaitse. Sellisel juhul tuleb arvestada ka mitmekordse karistamise keeldu.
Kui aga eesmärgiks on sundida konkreetset isikut soovitud tegu sooritama, siis on õige „trahv“ sätestada sunnirahana, arvestades kõiki asjakohaseid tingimusi (hoiatus, korduvus jne).
Praegusel juhul on tsiviilkohtumenetluse seadustik ja ka teised kohtumenetluse seadustikud täiesti süsteemitult täis pikitud „trahve“, mida osaliselt rakendatakse väärtegude puhul (nt kohtu solvamise[xxiii] puhul) ja osaliselt sunnirahana (nt tunnistaja kohtusse mitteilmumise[xxiv] puhul).
Seadusandja ei ole sellisele süsteemi puudumisele tähelepanu pööranud, kuigi asendustäitmise ja sunniraha seaduse väljatöötamisel oleks pidanud reformima ka protsessitrahve. Nagu eelnevast nähtub, on selle tagajärjeks õiguslik ebaselgus ja isikute elementaarsete põhiõiguste kaitsetus. Sellise segase olukorra lõpetamiseks soovitan kõigil trahvimääruste vaidlustamiseks kohtusse pöörduda, et kohtutel oleks võimalik välja kujundada praktika ja juhtida seadusandja tähelepanu vajadusele süsteemi analüüsida ning muuta.
[i] Probleemi suurusele viitab ka see, et Äriregistrile on 2005. a kohta aruande esitamata jätnud umbes 12 000 ettevõtjat. Vt Registri ees on 12 000 patustajat. – RP. 2006, nr 7, lk 25.
[ii] RT I 1995, 26-28, 355; 2006, 26, 186.
[iii] Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse § 88 ja äriseadustiku § 71 muutmise seadus. § 2. – RT I 2002, 110, 657.
[iv] Äriseadustiku muutmise seadus. § 1 p 29. – RT I 2005, 57, 449.
[v] RT I 2005, 26, 197; 2006, 31, 235.
[vi] Eesti Vabariigi põhiseadus. – RT 1992, 26, 349; 2003, 64, 429.
[vii] Konstitutsioonilisi seadusi saab muuta ja täiendada vaid omaette muutmise ja täiendamise seadusega analoogilisest nende arutamise, vastuvõtmise ning jõustumise korraga. Konstitutsiooniliste seaduste muutmine ja täiendamine lihtseadustega peaks olema välistatud. Vt Eesti Vabariigi põhiseadus. Toim Eerik-Juhan Truuväli. Tallinn: Juura, Õigusteabe AS, 2002, lk 469.
[viii] Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 05.02.1998 otsus nr 3-4-1-1-98. – RT I 1998, 14, 230.
[ix] Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 04.11.1998 otsus nr 3-4-1-7-98. – RT I 1998, 98/99, 1618.
[x] Riigikohtu üldkogu 10.12.2003 otsus nr 3-3-1-47-03. – RT III 2004, 1, 1.
[xi] Vt Riigikogu 12.10.2005 stenogramm, päevakorrapunkt nr 7 „Äriseadustiku muutmise seaduse eelnõu (552 SE) kolmas lugemine“. Riigikogu veebilehel: www.riigikogu.ee.
[xii] RT I 2001, 61, 364; 2006, 31, 234.
[xiii] Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 03.10.2006 määrus nr 3-2-1-79-06. – RT III 2006, 34, 290.
[xiv] Vt väärteomenetluse seadustik. § 19. – RT I 2002, 50, 313; 2006, 31, 234.
[xv] Vt Riigikohtu kriminaalkolleegiumi 05.03.2002 määrus nr 3-1-1-17-02. – RT III 2002, 9, 89.
[xvi] Vt Eesti Vabariigi põhiseadus. Toim Eerik-Juhan Truuväli. Tallinn: Juura, Õigusteabe AS, 2002, lk 505.
[xvii] RT I 2001, 50, 283; 2005, 39, 308.
[xviii] Riigikohtu halduskolleegiumi 28.03.2006 määrus nr 3-3-1-27-06. – RT III 2006, 11, 109.
[xix] Kohus rakendas kuni 31.08.2006 kehtinud HKMS redaktsiooni. – RT I 1999, 31, 425; 2005, 39, 308.
[xx] Halduskohtumenetluse seadustiku ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus. – RT I 2006, 31, 235.
[xxi] Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 03.10.2006 määrus nr 3-2-1-79-06. – RT III 2006, 34, 290.
[xxii] Vt üld- ja eripreventsiooni kohta Riigikohtu kriminaalkolleegiumi 12.02.2003 määrus nr 3-1-1-23-03 (RT III 2003, 5, 54) ja 04.06.2004 otsus nr 3-1-1-41-04 (RT III 2004, 17, 205).
[xxiii] TsMS § 45 lg 1 kohaselt võib kohus istungilt kõrvaldada menetlusosalise või tema esindaja või nõustaja, tunnistaja, eksperdi, tõlgi või muu istungil viibiva isiku, kes ei täida kohtuistungil korra tagamiseks antud korraldust või käitub kohtuistungil sündsusetult ja kohtu või teise menetlusosalise vastu lugupidamatust väljendaval viisil. Sama sätte lõike 4 kohaselt võib kohus sama paragrahvi lõikes 1 nimetatud viisil käitunud isikut trahvida või määrata talle aresti kuni seitse ööpäeva.
[xxiv] TsMS § 266 lg 1 näeb ette, et juhul kui tunnistaja jätab kohtu kutsel mõjuva põhjuseta kohtusse ilmumata, võib kohus teda trahvida ja kohaldada sundtoomist.

matches:
§ 71
§ 71
§ 71
§ 179
§ 1
§ 475
§ 601
§ 46
kohus
Kohus
§ 601
kohus
Kohus
§ 104
§ 104
Riigikohus
§ 104
§ 592
§ 71
§ 71
§ 601
§ 601
§ 71
§ 71
§ 71
§ 3
§ 44
kohus
§ 71
§ 24
Riigikohus
§ 601
kohus
Kohus
§ 2
§ 113
§ 10
§ 2
§ 98
§ 46
§ 98
§ 98
Riigikohus
kohus
§ 46
§ 88
§ 71
§ 2
§ 1
§ 19
Kohus
§ 45
kohus
kohus
§ 266
kohus


Sonda valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Sonda valla jäätmehoolduseeskiri
Sonda valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord
§ 2 Jäätmehoolduseeskirja eesmärk
§ 4 Jäätmetekke vältimine ja ohtlikkuse vähendamine
§ 6 Korraldatud olmejäätmeveole üleminek
§ 7 Korraldatud jäätmeveo piirkonnad
§ 8 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliik ja jäätmete kogumiskohad
§ 9 Korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmeliigid
§ 10 Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustuslikkus
§ 11 Veoettevõtja eri- või ainuõiguse tähtaeg
4 JÄÄTMETE KOGUMINE JA ÜLEANDMINE
§ 12 Kogumismahutid
§ 13 Olmejäätmete liigiti sorteerimine tekkekohal
§ 14 Kogumismahutitesse paigutamise keeld
5 KORRALDAMATA JÄÄTMEVEOGA HÕLMAMATA JÄÄTMELIIKIDE KÄITLEMINE
§ 15 Pakendi ja pakendijäätmete käitlemine
§ 16 Pakendijäätmete kogumise viisid
§ 17 Taaskasutusorganisatsiooni ja pakendiettevõtja kohustus
§ 18 Ohtlike jäätmete käitlemine
§ 19 Vedelate ohtlike jäätmete kogumine
§ 20 Koduses majapidamises tekkinud ohtlike jäätmete kogumine
§ 21 Taaskasutatavate jäätmete kogumine ja üleandmine
§ 22 Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemine
§ 23 Vastutus ehitusjäätmete nõuetekohase käitlemise eest
§ 24 Ehitus- ja lammutusjäätmete kogumine ja sorteerimine
§ 25 Suurjäätmete käitlemine
§ 26 Üldsätted
§ 27 Tervishoiu ja veterinaarteenistuse osutaja riskijäätmete käitlemine
§ 28 Muud ohtlikud jäätmed
7 JÄÄTMETE VEDU JA KÕRVALDAMINE
§ 29 Jäätmevedu jäätmekäitluskohta
§ 30 Jäätmete kõrvaldamine
§ 31 Mahutite tühjendamissagedused
§ 32 Jäätmekäitlusettevõtte kohustused
§ 33 Järelevalve teostamine
§ 34 Vastutus
§ 35 Keskkonnasaastatuse likvideerimine
RT IV, 29.05.2014, 40
Vastu võetud 18.12.2008 nr 15
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 365 , pakendiseaduse § 15 lõike 1 ja jäätmeseaduse § 71 lõike 1 alusel.
(1) Sonda valla jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib Sonda valla haldusterritooriumil jäätmete, sealhulgas olme- ja tootmisjäätmete kogumist, sorteerimist, vedu, töötlemist, hoidmist, taaskasutamise ja kõrvaldamise korraldamist ning jäätmete tekitaja, territooriumi valdaja, pakendiettevõtja, jäätmekäitlusettevõtte ja Sonda vallavalitsuse kui omavalitsusüksuse vahelisi suhteid jäätmekäitlusalases tegevuses.
(2) Eeskiri määrab kindlaks jäätmehoolduse korraldamise nõuded, korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid, veopiirkonnad, jäätmete vedamise sageduse ja aja Sonda valla haldusterritooriumil ja on kohustuslik täitmiseks kõigile isikutele, kes tegutsevad, elavad või viibivad Sonda valla haldusterritooriumil.
(3) Jäätmehooldust Sonda vallas korraldab Sonda Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) vastavalt jäätmehooldust reguleerivatele õigusaktidele ning Sonda valla põhimäärusele.
§ 2. Jäätmehoolduseeskirja eesmärk
Eeskirja eesmärgiks on rakendada Sonda vallas jäätmeseaduse, pakendiseaduse ning nende alusel kehtestatud õigusaktide nõudeid, säilitada puhas ja tervislik elukeskkond, vähendada jäätmete koguseid ja ohtlikkust ning soodustada jäätmete taaskasutamist.
(1) Eeskirjas kasutatakse mõisteid järgnevas tähenduses:
1) jäätmed - mis tahes (Jäätmeseaduse § 2 lg 3 loetletud jäätmekategooriasse kuuluv) vallasasi, mille valdaja on ära visanud, kavatseb seda teha või on kohustatud seda tegema. Äraviskamine tähendab vallasasja kasutuselt kõrvaldamist ja selle omandiõigusest loobumist;
2) ohtlikud jäätmed – jäätmed (Jäätmeseaduse § 6 - ohtlike jäätmete loetelu), mis vähemalt ühe jäätmeseaduse §-s 8 nimetatud kahjuliku toime tõttu võivad olla ohtlikud tervisele, varale või keskkonnale;
3) riskijäätmed - jäätmed, mis vahetu kontakti puhul võivad põhjustada inimese tervise kahjustamise (inimeste tervishoiu ja veterinaarsed riskijäätmed; Tervishoiu ja veterinaarsed riskijäätmed on: teravad ja torkivad jäätmed – lõiketerad ja torkivad esemed (nt süstlad, nõelad, skalpelliterad, ampullikillud) jäätmekoodiga 18010101(inimesed) ja 18020101 (loomad);
4) tavajäätmed - kõik jäätmed, mis ei kuulu ohtlike jäätmete hulka;
5) olmejäätmed - kodumajapidamisjäätmed ning kaubanduses, teeninduses või mujal tekkinud oma koostise ja omaduste poolest samalaadsed jäätmed;
6) biolagunevad jäätmed - anaeroobselt või aeroobselt lagunevad jäätmed, nagu toidujäätmed, aia- ja haljastusjäätmed, paber ja papp;
7) pakend - mis tahes materjalist valmistatud toode, mida kasutatakse kauba (toormest kuni valmiskaubani) hoidmiseks, kaitsmiseks, käsitsemiseks, kättetoimetamiseks ja esitlemiseks;
8) pakendijäätmed - mis tahes pakend või pakendimaterjal, mis on jäätmed Jäätmeseaduse § 2 tähenduses, välja arvatud tootmisjäägid;
9) pakendiettevõtja - isik, kes majanduse või kutsetegevuse raames pakendab kaupa, veab sisse või müüb pakendatud kaupa;
10) jäätmetekitaja - on isik või riigi või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle tegevuse käigus tekivad jäätmed, või isik, kelle tegevuse tulemusel jäätmete olemus või koostis muutub;
11) jäätmevaldaja - jäätmetekitaja või muu isik või riigi või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle valduses on jäätmed. Korterelamutes võib olla jäätmevaldajaks olla korteriühistu, selle puudumisel aga selle kinnistu omanik või kaasomanikud. Jäätmevaldajaks on ka kinnistu omanik, kus asub suvila, elamu, tootmishoone või äriruum. Jäätmevaldajaks loetakse ka vallasasjast ehitise omanikku ja hoonestusõiguse omajat.
12) jäätmekäitlus - jäätmete kogumine, vedamine, taaskasutamine ja kõrvaldamine;
13) jäätmehooldus - jäätmekäitlus, järelevalve jäätmekäitluse üle ja jäätmekäitluskohtade järelhooldus;
14) jäätmekäitluskoht – tehniliselt varustatud ehitis jäätmete kogumiseks, taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks;
15) jäätmete kogumine - jäätmete kokkukorjamine, sortimine ja segukoostamine nende edasise veo või tekkekohas taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil;
16) jäätmete kõrvaldamine – jäätmete keskkonda viimiseks või selle ettevalmistamiseks tehtav toiming;
17) jäätmete taaskasutamine – jäätmekäitlustoiming, millega jäätmed või neis sisalduv aine või materjal võetakse kasutusele toodete valmistamisel, töö tegemisel või energia tootmisel, või on seda ettevalmistav tegevus;
18) jäätmete korduskasutus - jäätmete taaskasutamismoodus, kus jäätmeid kasutatakse nende esialgsel otstarbel, see tähendab samal otstarbel kui tooteid, millest nad on tekkinud;
19) kompostimine – eraldi kogutud orgaaniliste jäätmete käitlemine ja ladustamine nende looduslikuks lagundamiseks;
20) jäätmeluba - jäätmekäitleja või jäätmetekitaja õigus üheks või mitmeks Jäätmeseaduse §73 lg 2 nimetatud jäätmekäitlustegevuseks või jäätmete tekitamiseks Jäätmeseaduse §-s 75 nimetatud tegevusvaldkondades ning määrab selle õiguse realiseerimise tingimused;
21) vallavalitsus - Sonda Vallavalitsus;
22) territooriumi haldaja - kinnistu omanik või ehitise kui vallasasja omanik või hoonestusõigust omav isik või maatükki lepingu alusel kasutav isik;
23) kinnistu - kinnisturaamatusse iseseisva üksusena kantud kinnisasi (katastriüksus). Kinnistu kohta sätestatut kohaldatakse ka kinnistu hoonestusõigusele, korteriomandile ja korterihoonestusõigusele;
24) korraldatud jäätmevedu - olmejäätmete kogumine ja vedamine määratud piirkonnast määratud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud konkursi korras valitud ettevõtja poolt.
§ 4. Jäätmetekke vältimine ja ohtlikkuse vähendamine
(1) Iga tegevuse juures tuleb püüda jäätmeteket vältida või vähendada ning kanda hoolt, et jäätmed ei põhjustaks ülemäärast ohtu tervisele ega keskkonnale. Tekkinud jäätmeid tuleb taaskasutada, kui see on tehnoloogiliselt võimalik ja ei ole muude käitlusmoodustega võrreldes ülemäära kulukas.
(2) Jäätmete hoidmisel tuleb tagada jäätmete ja mahutite säilivus ning hoiukoha korrasolek, võimalus jäätmete hilisemaks töötlemiseks või taaskasutamiseks.
(1) Jäätmevaldaja on kohustatud järgima käesoleva eeskirja ja vallavalitsuse esitatud nõudeid jäätmete kohtsorteerimiseks, nende segunemise vältimiseks nende tekkekohas, jäätmete liigiti kogumiseks ja nende paigutamiseks selleks ettenähtud kohtadesse või mahutitesse.
(2) Jäätmevaldaja on kohustatud koguma eraldi biolagunevad toidujäätmed, taaskasutatavad jäätmed, suuremõõtmelised jäätmed, ohtlikud jäätmed, probleemtoodete jäätmed ja segaolmejäätmed. Taaskasutatavad jäätmed (segapakend, vanapaber ja –papp) tuleb koguda tavajäätmetest eraldi ja paigutada vastavatesse mahutititesse nende asukohas.
(3) Eraldi kogutavate jäätmete (v.a olmejäätmed) kogumismahuti tuleb nähtavalt ja arusaadavalt märgistada kogutava jäätmeliigi nimetusega.
(4) Jäätmevaldaja on kohustatud korraldama jäätmete nõuetekohast käitlemist kuni üleandmiseni jäätmevedajale, võimaluse korral vähendama jäätmete mahtu enne kogumisvahendisse asetamist kokkupressimise teel.
(5) Kui jäätmetekitajat pole võimalik kindlaks teha, korraldab jäätmete kogumist, sorteerimist ja vedu kinnistu valdaja.
(6) Kinnistu puhtuse ja korrashoiu eest vastutab kinnistu valdaja, kui kirjaliku lepinguga ei ole kokku lepitud teisiti.
(7) Kinnistu valdaja on kohustatud:
1) teavitama kinnistul elavaid või asuvaid elanikke ja seal töötavaid isikuid jäätmete sorteerimise ja kogumise korraldusest;
2) omama või rentima piisavas koguses ja suuruses kogumismahuteid või kasutama jäätmekäitluslepingu alusel ühismahuteid. Mahutid ja kogumiskohad peavad vastama käesoleva eeskirja nõuetele;
3) korraldama jäätmete üleandmist jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale või taaskasutama või kõrvaldama jäätmed vastavalt kehtivatele nõuetele. Kui jäätmetekitaja ja kinnistu valdaja on erinevad isikud, reguleeritakse nendevaheline kohustuste jaotus kirjaliku üüri-, rendi- või jäätmekäitluslepinguga.
§ 6. Korraldatud olmejäätmeveole üleminek
Korraldatud olmejäätmeveole ülemineku aeg, kord ja teostus nähakse ette eraldi valla õigusaktidega.
§ 7. Korraldatud jäätmeveo piirkonnad
(1) Korraldatud jäätmeveo piirkonnad on moodustatud valla üldplaneeringuga määratud tiheasutusega aladel ja valla kompaktse hoonestusega külade osadel.
(2) Liitumine korraldatud olmejäätmeveoga on kohustuslik järgmistes piirkondades:
1) Erra aleviku jäätmeveopiirkond;
2) Sonda aleviku jäätmeveopiirkond;
3) Erra-Liiva küla jäätmeveopiirkond;
4) Koljala küla jäätmeveopiirkond.
§ 8. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliik ja jäätmete kogumiskohad
(1) Jäätmeteks, mille kogumine ja vedamine Sonda valla haldusterritooriumil toimub vastavalt korraldatud jäätmeveo nõuetele, on Vabariigi Valitsuse 06.04.2004 määrusega nr 102 kehtestatud jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu loetelus, kooskõlas jaotuskoodi 20 all loetletud "Olmejäätmed (kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed kaubandus-, tööstus- ja ametiasutusjäätmed);, sealhulgas liigiti kogutud jäätmed":
1) 20 01 01- paber ja kartong;
2) 20 03 01 – segaolmejäätmed;
3) 20 03 98- prügi (segaolmejäätmed) sortimisjäägid.
(2) Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumiskohtadeks enne jäätmevedajale üleandmist võivad olla:
1) erakinnistul jäätmete kogumiseks kohandatud hoone osa või koht ja vastav jäätmemahuti;
2) korterelamute kinnistutel jäätmehoone või jäätmete kogumiseks kohandatud plats ning vastavad jäätmemahutid;
3) avalikes kohtades vastavate jäätmeliikide kogumiseks sobivad mahutid.
§ 9. Korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmeliigid
Korraldatud jäätmeveoga ei ole hõlmatud:
1) pakend ja pakendijäätmed;
2) ohtlikud jäätmed;
3) taaskasutatavad jäätmed;
4) ehitus- ja lammutusjäätmed;
5) tervishoiu- ja veterinaarteenuste jäätmed;
6) suurjäätmed.
§ 10. Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustuslikkus
(1) Korraldatud jäätmeveoga liitumine on kohustuslik kõikidele jäätmevaldajatele korraldatud olmejäätmeveoga hõlmatud piirkondades, välja arvatud jäätmevaldajad, kes omavad keskkonnakompleksluba või jäätmekäitlusluba või kes on erandkorras loetud korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks.
(2) Jäätmevaldaja loetakse jäätmeseaduse § 69 lg 1 alusel liitunuks elu- või tegevuskoha järgses korraldatud jäätmeveo piirkonnas sõltumata sellest, kas ta on sõlminud jäätmeveo lepingu konkursi korras valitud jäätmevedajaga või ei ole seda teinud.
(3) Korraldatud jäätmeveoga liitumiskohustuseta jäätmevaldaja on kohustatud sõlmima jäätmekäitlusettevõtjaga jäätmekäitluslepingu või korraldama oma (sealhulgas oma valduses oleval territooriumil tekkivate) jäätmete veo keskkonnaohutult jäätmekäitluskohta. Ta on kohustatud alles hoidma jäätmete üleandmist kajastavad dokumendid vähemalt 2 aastat ja nõudmisel esitama need jäätmekäitluse üle järelvalvet teostavale ametnikule.
(4) Vallavalitsus võib erandkorras, kuni kaheks aastaks, lugeda jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks jäätmevaldaja põhjendatud avalduse alusel. Mitteliitunuks loetud jäätmevaldaja esitab üks kord aastas vallavalitsusele kirjaliku selgituse oma jäätmete käitlemise kohta.
§ 11. Veoettevõtja eri- või ainuõiguse tähtaeg
Sonda vallas veoettevõtja leidmiseks korraldatud avalikul konkursil edukaks tunnistatud ettevõtjal on määratud veopiirkonnas jäätmeveo eri- või ainuõigus kuni kolm aastat.
4. peatükk JÄÄTMETE KOGUMINE JA ÜLEANDMINE
§ 12. Kogumismahutid
1) Väikeelamute ja kuni 2 korteriga elamute juures kaanega suletavaid, 140, 240, 370 ja 600 liitriseid, ratastel, plastikust, haaratavaid väikekonteinereid;
2) Kolme kuni kuue korteriga elamute juures 600 või 800 liitriseid, ratastel plastikust konteinereid. Enam kui kuue korteriga korterelamute juures võib kasutada kaanega varustatud, 600 või 800 liitriseid plastikust ja 2,5, maksimaalselt 4,5 m3, metallist konteinereid, mida on võimalik tõstemehhanismiga tühjendada prügi kokkupressivatesse jäätmeautodesse;
3) ühe pere jäätmete üleandmiseks jäätmevedajale võib kasutada kuni 100 liitriseid jäätmekotte, tingimusel et jäätmekotid on valmistatud niiskuskindlast paberist või plastikust ja välistatud on nende purunemine või kahjustamine;
4) avalikel üritustel võib kasutada kuni 200 l jäätmekotte, mis on valmistatud tõstmisele vastupidavast plastikust.
(2) Vanapaberi ja pakendijäätmete kogumiseks võib kasutada sulguriga, kaanega suletavaid, vastava erimärgistusega, vastavate avadega varustatud 600 ja 1200 l plast- või metallmahuteid.
(3) Kokkuleppel jäätmekäitlejaga võib kasutada ka teisi mahuteid tingimusel, et need ei põhjusta ohtu keskkonnale ning vastavad käesoleva eeskirja nõuetele.
(4) Kogumismahutid peavad olema terved ja puhtad, neid tuleb regulaarselt pesta. Mahutite korrashoiu ja puhtuse eest vastutab jäätmevaldaja kui jäätmekäitluslepinguga ei ole sätestatud teisiti.
(5) Kogumismahutite ümbrus peab olema jäätmetest puhastatud ja risustamata, mahutites sisalduvad jäätmed ei tohi sattuda sademete, lindude ega loomade mõjuvalda. Kogumismahutite ümbruse korrashoiu ja puhtuse eest vastutab jäätmevaldaja kui jäätmekäitluslepinguga ei ole sätestatud teisiti.
(6) Olmejäätmed ning muud kergesti riknevad ja halvasti lõhnavad jäätmed tuleb paigutada mahutitesse kilekottidesse pakitult ning selliselt, et need ei levitaks lõhna, ei põhjustaks ohtu inimestele ega määriks mahuteid.
(7) Jäätmete kogumismahutid ei tohi olla paigutatud sõidu- või kõnniteele ega häirida muul viisil liikluskorraldust. Rajatud piirded, kaitsed ja alused ei tohi takistada kogumismahuti tühjendamist. Mahutite lukustamise korral peab jäätmevaldaja kindlustama selle avamise tühjenduspäeval.
(8) Kinnistul tekkinud jäätmeid on lubatud paigutada ainult sellel kinnistul asuvasse mahutisse, välja arvatud juhul, kui jäätmed paigutatakse lepingu alusel mitme kinnistu ühismahutisse.
(9) Olmejäätmete väikekonteinerid tuleb paigutada kaanega suletuna kokkulepitud ajaks jäätmevedajale kättesaadavasse kohta, kõva kattega alusele, mis on ühes tasapinnas veovahendiga ja millele on võimalik jäätmeveokiga lähedale sõita. Juurdesõidutee kogumismahuti laadimiskohani peab olema ehitatud selliselt, et kannatab raskeveoki pealesõitu.
(10) Üldkasutatavatesse kohtadesse (pargid, parklad, ühissõidukite peatused jm) paigutab kogumismahutid vallavalitsus või territooriumi haldaja. Kaupluste, söögikohtade, asutuste sissekäikude ja müügipunktide juures peab nende lahtioleku ajal olema kogumismahuti (prügiurn), mille õigeaegse tühjendamise ja korrashoiu eest vastutab haldaja. Avalike ürituste paigad varustab kogumismahutitega ürituse korraldaja, kes vastutab ürituse käigus tekkinud jäätmete nõuetekohase käitlemise eest.
§ 13. Olmejäätmete liigiti sorteerimine tekkekohal
Olmejäätmed tuleb sorteerida tekkekohas liigiti vähemalt järgmiste jäätmeliikide kaupa (vastavalt jäätmenimistu jäätmeliikide või alajaotiste koodidele):
2) pakendid (15 01);
3) ohtlikud jäätmed (jäätmenimistu alajaotises 20 01 tärniga „*“ tähistatud jäätmed);
4) biolagunevad aia- ja haljastujäätmed (20 02 01);
5) biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed (20 01 08);
6) probleemtoodete jäätmed, sealhulgas romusõidukid ja nende osad (16 01), kaasa arvatud vanarehvid (16 01 03), elektroonikaromud ja nende osad (16 02), patareid ja akud (16 06);
7) põlevjäätmed, sealhulgas puit (20 01 38), plastid (20 01 39);
8) suurjäätmed (20 03 07);
9) metallid (20 01 40).
§ 14. Kogumismahutitesse paigutamise keeld
(1) Olmejäätmete kogumismahutitesse ei tohi paigutada:
1) ohtlikke jäätmeid;
2) kuuma tuhka (üle 30 0 C);
3) lõhkematerjalidest koosnevaid ja neid sisaldavaid jäätmeid;t
4) vedelaid ja mudalaadseid jäätmeid;
7) nakkusttekitavaid ja bioloogilisi jäätmeid;
8) radioaktiivseid jäätmeid;
9) erikäitlust vajavaid jäätmeid;
10) jäätmeid, mis võivad kahjustada jäätmekogujaid, prügila töötajaid või jäätmeveovahendeid;
11) aineid ja esemeid, mis oma kaalu, koguse või kuju tõttu võivad kahjustada mahuteid või jäätmeveokeid või raskendavad märkimisväärselt jäätmete kokkupressimist;
12) taaskasutatavaid jäätmeid, mille kogumine on korraldatud;
13) ehitus- ja lammutusjäätmeid.
(2) Lõikes 1 nimetatud omadustega jäätmed peab kinnistu omanik või haldaja viima selleks ettenähtud kohta (ohtlike jäätmete vastuvõtupunkt Erras) või andma üle vastavat luba omavale jäätmekäitlejale.
5. peatükk KORRALDAMATA JÄÄTMEVEOGA HÕLMAMATA JÄÄTMELIIKIDE KÄITLEMINE
§ 15. Pakendi ja pakendijäätmete käitlemine
(1) Pakendimaterjali liigid on: klaas; plastik; paber ja kartong, kaasa arvatud kihiline kartong; metall; puit või muu materjal.
(2) Pakendiettevõtja on kohustatud tasuta tagasi võtma oma kauba veo- ja rühmapakendi vastavalt pakendiseadusele.
(3) Pakendid ja pakendijäätmed tuleb koguda teistest jäätmetest eraldi ja viia selleks ettenähtud kogumismahutitesse. Üleantavad pakendid peavad vastama taaskasutusorganisatsioonide nõuetele – pakendid peavad olema puhtad.
(4) Pakendite ja pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise korraldavad pakendiettevõtjad või nende volitusel taaskasutusorganisatsioonid.
(5) Taaskasutusorganisatsioon on kohustatud pakendi- ja pakendijäätmete vastuvõtupunktide asukohad ning paigaldamistingimused kooskõlastama vallavalitsusega.
§ 16. Pakendijäätmete kogumise viisid
(1) Tagatisrahaga pakendid tuleb teistest jäätmetest eraldi koguda ja viia valla territooriumil asuvatesse või Kiviõli linna taaravastuvõtupunktidesse. Tagatisrahaga pakendit on lubatud paigutada pakendijäätmete konteinerisse.
(2) Tagasivõtmise nõue hõlmab vaid pakendit, mille tüüp, kuju ja suurus vastab selles müügikohas müüdava kauba pakendile ja selle kauba müüja poolt üleantava kauba pakendile.
(3) Pakendit, millele on kehtestatud tagatisraha, ei pea tagasi võtma tagatisrahaga pakendisse pakendatud kaupa müüv isik, kui müügikoha suurus on alla 20 m2 ja see paikneb valla tiheasustusalal.
(4) Tagatisrahata pakendid tuleb puhastada pakendisisu jääkidest, vajadusel loputada ja paigutada vastavasse pakendijäätmete konteinerisse. Pakendijäätmetes sisalduv puhas vanapaber ja –papp tuleb paigutada vanapaberi konteinerisse.
§ 17. Taaskasutusorganisatsiooni ja pakendiettevõtja kohustus
(1) Tagatisrahata pakendijäätmete kogumisel peab taaskasutusorganisatsioon tagama Sonda alevikus vähemalt kaks kogumiskohta ja Erra alevikus ühe kogumiskoha, kusjuures igas kogumiskohas peab olema tagatud kõigi pakendimaterjali liikide kogumine.
(2) Pakendiettevõtja on kohustatud vältima liigiti kogutud või pakendimaterjalide kaupa sorditud tagasivõetava pakendi ja pakendijäätmete segunemist teiste jäätmete või pakendimaterjalidega.
§ 18. Ohtlike jäätmete käitlemine
(1) Jäätmevaldaja liigitab oma valduses olevad jäätmed ohtlike või tavajäätmete hulka vastavalt jäätmeseaduse § 2 lõike 4 alusel koostatud nimistule ja Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusele nr 103 „Jäätmete ohtlike jäätmete hulka liigitamise kord1“ analüüsides vajaduse korral jäätmete koostist või tehes muid katseid või arvutusi, mis on olulised jäätmete liigitamise seisukohalt.
(2) Ohtlike jäätmete hulka kuuluvad:
1) Aegunud ravimid;
2) Elavhõbedat sisaldavad termomeetrid;
3) Vanad päevavalguslambid (sisaldavad samuti elavhõbedat);
4) Vanaõli, õlifiltrid, õlinõud, õlised kaltsud;
5) Vanad akud;
6) Patareid;
7) Happed, leelised;
8) Värvi- laki- ja liimijäätmed;
9) Lahustijäägid;
10) Pestitsiidid;
11) Vanades külmkappides ja sügavkülmikutes leiduv freoon;
12) Asbest;
13) Elektroonikajäätmed;
14) Vanad kütused;
15) Fotokemikaalid ja muud kemikaalid;
16) Meditsiinijäätmed.
(3) Ohtlikud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi. Ohtlike jäätmete kogumisel tuleb vältida erinevat liiki jäätmete segunemist omavahel või muude jäätmeliikidega, välja arvatud juhul kui see on tehniliselt ja majanduslikult põhjendatud ja sellega ei suurene oht tervisele ja keskkonnale.
(4) Tootmises tekkivate ohtlike jäätmete kogumiskohad peavad olema suletavad ja valvatavad.
(5) Ohtlike jäätmete kogumismahutid peavad olema suletavad, asetsema kindlal alusel, olema kaitstud sademete eest.
(6) Valla territooriumil asuvatesse jäätmete kogumispaikadesse ja ohtlike jäätmete kogumispunktis peab olema paigutatud ohtlike jäätmete kogumist reguleerivad juhised nähtavasse kohta. Juhises peab olema fikseeritud ohtlike jäätmete äraveo kord.
(7) Erra avalikus kogumispunktis võetakse ohtlikke jäätmeid vastu ainult elanikelt ja Kiviõli regiooni omavalitsuste munitsipaalasutustelt.
(8) Ettevõtjad peavad oma ohtlikud jäätmed üle andma ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(9) Ohtlike jäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise ja veo eest kuni jäätmete üleandmiseni jäätmekäitlusettevõttele või kogumispunkti.
(10) Ettevõtja, kelle valduses on ohtlikud jäätmed, on kohustatud andma järelevalveametnikule informatsiooni ohtlike jäätmete hoidmise ja käitlemise kohta.
§ 19. Vedelate ohtlike jäätmete kogumine
Vedelaid ohtlikke jäätmeid peab säilitama kindlalt suletavates, kuni 200 l plast või metall mahutites, mis välistab nende sattumise maapinnale või kanalisatsiooni.
§ 20. Koduses majapidamises tekkinud ohtlike jäätmete kogumine
Koduses majapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (kasutuskõlbmatuks muutunud patareid, akumulaatorid, õlid, õlifiltrid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbedalambid ja –kraadiklaasid) tuleb koguda eraldi ja viia ohtlike jäätmete avalikku kogumispunkti või anda ära korraldatud ohtlike jäätmete kogumisringil.
§ 21. Taaskasutatavate jäätmete kogumine ja üleandmine
(1) Taaskasutatavaid jäätmeid tuleb liigiti eraldi koguda. Liigiti kogutud jäätmeid ei tohi nende kogumise ja veo erinevatel etappidel teiste jäätmeliikidega seguneda.
(2) Elektri- ja elektroonikatoodete jäätmed (külmikud, elektripliidid, pesumasinad ja telerid) tuleb tagastada sarnaste esemete müüjale uue seadme soetamisel, viia eelsorteeritud jäätmete kogumispunkti (Erra alevikus) või anda üle jäätmevedajale.
(3) Vanarehvid tuleb tagastada müüjale sarnaste uute rehvide soetamisel, viia iseseisvalt Uikala prügilasse või viia eelsorteeritud jäätmete kogumispunkti (Erra alevikus).
(4) Romusõidukite demonteerimine on lubatud ainult lammutuskojas, mille tegevuseks peab olema väljastatud vastav ohtlike jäätmete käitluslitsents ja jäätmeluba või keskkonnakompleksluba.
(5) Romusõidukitest tekkinud jäätmed tuleb sorteerida liigiti, paigutada vastavalt märgistatud mahutitesse ja anda transportimiseks üle jäätmekäitlusettevõttele või viia jäätmekäitluskohta.
(6) Vanad akud tuleb viia eelsorteeritud jäätmete kogumispunkti (Erra alevikus) või anda üle jäätmekäitlusettevõttele.
§ 22. Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemine
Ehitus- või lammutusjäätmete valdaja on oma tegevuses kohustatud:
1) korraldama oma jäätmete taaskasutamise või andma jäätmed käitlemiseks üle vastavat jäätmeluba omavale ettevõttele;
2) võtma tarvitusele abinõud ülemäärase tolmu lendumise vältimiseks ehitusjäätmete paigutamisel mahutitesse või laadimisel veokile;
3) tagama, et ehitusplatsil oleksid eraldi märgistatud kogumismahutid eri liiki jäätmete kogumiseks.
§ 23. Vastutus ehitusjäätmete nõuetekohase käitlemise eest
Ehitus- ja lammutusjäätmete nõuetekohase käitlemise eest vastutab jäätmevaldaja.
§ 24. Ehitus- ja lammutusjäätmete kogumine ja sorteerimine
(1) Ehitus- ja lammutusjäätmete kogumisel võib kasutada 7, 14, 20 ja 30 m3 metallist mahuteid. Jäätmevaldaja peab korraldama nende äravedu või andma üle jäätmevedajale.
(2) Ehitus- ja lammutusjäätmed tuleb sorteerida liikidesse nende tekkekohal. Eraldi tuleb sorteerida järgmised ehitusjäätmed:
1) puit, eraldi ohtlike jäätmeid (värvitud, lakitud, immutatud) sisaldav puit;
3) metall;
4) mineraalsed jäätmed (eterniit, ehituskivid, tellised, krohv, betoon, kips, lehtklaas jne);
6) kiled;
7) ohtlike aineid sisaldavad ehitusjäätmed.
(3) Juhul, kui ehitusjäätmete tekkekohas puudub võimalus jäätmete sorteerimiseks või see osutub majanduslikult ebaotstarbekaks, võib jäätmed sorteerimata üle anda vastavat jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(4) Liikidesse sorteeritud jäätmed tuleb koguda eraldi ja taaskasutada kohapeal või anda taaskasutamiseks üle vastavat jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(5) Ohtlikud ehitusjäätmed tuleb koguda liikide kaupa nõuetele vastavatesse konteineritesse ja anda üle ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlusettevõttele.
§ 25. Suurjäätmete käitlemine
(1) Suurjäätmed on suuregabariidilised ja rasked jäätmed (nt vana mööbel, vaibad, jalgrattad, WC-potid, vannid, kraanikausid jne). Suurjäätmetena ei käsitleta autovrakke, autoosi, autorehve, ehitus- ja lammutusjäätmeid ning elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid.
(2) Suurjäätmed, mida ei ole võimalik nende mõõtude või kaalu tõttu paigutada mahutisse, peab jäätmevaldaja viima eelsorteeritud jäätmete kogumispunkti (Erra alevikus) või andma üle jäätmevedajale.
(3) Suurjäätmed, mida ei ole võimalik nende mõõtude või kaalu tõttu paigutada mahutisse, peab jäätmevaldaja viima eelsorteeritud jäätmete kogumispunkti (Erra alevikus) või andma üle jäätmevedajale.
(1) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutajad (v.a. kiirabi väljasõidubrigaad) peavad välja töötama asutusesisesed juhised hiljemalt 01.07.2009.a., jäätmete liigiti kogumiseks ja edasiseks käitlemiseks. Juhised peavad põhinema konkreetse teenuse osutaja tegelikel jäätmekogustel ja liikidel.
(2) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutajad Sonda vallas on:
1) hamba- ja perearsti vastuvõtupunkt Sondas;
2) hooldusõed, kes osutavad hooldust kodus;
3) kiirabi väljasõidubrigaadi personal;
4) loomaarst.
5) Inimeste ja loomade tervishoiul tekkinud ohtlikud jäätmed tuleb üle anda vastavat jäätmekäitluslitsentsi või jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
§ 27. Tervishoiu ja veterinaarteenistuse osutaja riskijäätmete käitlemine
(1) Inimeste ja loomade tervishoiu ja sellega seonduvate teenuste osutamisel tekkinud jäätmed tuleb sorteerida vastavalt ettevõtte sisemisele juhisele, pakendada, vajadusel märgistada ja säilitada nõuetekohastes mahutites ning sobivates või selleks kohandatud ruumides kuni üleandmiseni vastavate jäätmete veo- või käitlusluba omavale ettevõttele.
(2) Pakendamisel tuleb kasutada järgmist liiki pakendeid:
1) teravad, torkivad jäätmed tuleb pakendada jäikadesse plastkarpidesse või torkekindlasse, kaanega tihedalt suletavasse korduvkasutusega plastiknõusse (3-5 liitrit). Plastikkarbi või nõu täitumisel kolmveerandini nõu mahust, tuleb karp või nõu asetada kollast värvi plastikkotti;
2) nakkusohtlikud jäätmed tuleb pakendada kollast värvi, 0,1 mm seinapaksusega, 60-70 l mahuga plastkotti, mis on asetatud kaanega suletavale kotiraamile.
(3) Suletud kotid tuleb märgistada märkides kotile selgelt nähtavale kohale "Nakkusohtlikud ja bioloogilised jäätmed (H9)", asutuse nimi, kontaktisik, telefoninumber ja kuupäev.
(4) Suletud kotte tohib hoida selleks sobivas (soovitavalt ventileeritav) ruumis mitte üle 6 kuu ja mitte üle kolme kotti (a' 60-70 l) korraga.
(5) Väikeseid koguseid bioloogilisi jäätmeid on lubatud pakkida tavalisse prügikotti ja säilitada kirstsügavkülmikus kuni nende üleandmiseni jäätmekäitlejale. Vahetult enne jäätmete üle andmist jäätmekäitlejale transportimiseks tuleb tavalisse prügikotti pakendatud jäätmed paigutada kollast värvi plastikkotti ja märgistada.
(6) Kodudes tekivad tervishoiujäätmed tuleb lugeda tavajäätmeteks ja neid võib kõrvaldada kohapeal. Erijuhtudel riskijäätmete tekkimisel tuleb need koguda, pakendada ja käidelda eelpool nimetatud viisidel.
(7) Ühiskanalisatsiooni võib juhtida vedelaid kemikaale ainult ühiskanalisatsiooni omaniku ja haldava vee-ettevõtja loal.
(8) Hukkunud loomad ja loomsed jäätmed tuleb suunata Loomsete Jäätmete Käitlemise AS-i – Lääne-Virumaa, Väike-Maarja vald, Ebavere küla.
§ 28. Muud ohtlikud jäätmed
(2) Tavajäätmetena määratletud ravimijäätmed tuleb suunata edasisse käitlusesse järgmistel viisidel:
1) Kõlbmatuid narkootilisi ja psühhotroopseid aineid on lubatud tavajäätmeina hävitada ainult Ravimiameti esindaja juuresolekul. Kui hävitajaks on ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omav ettevõtte, annab ainete käitleja nimetatud ained üle eraldatult ning hävitamine toimub viivitamatult pärast nende vastuvõtmist;
2) Tavajäätmetena hävitatavad ravimid peab nende käitleja vahetult enne hävitamist vabastama pakendist, muutma trükitud pakkematerjali loetamatuks ning purustama tahked ravimijäätmed.
7. peatükk JÄÄTMETE VEDU JA KÕRVALDAMINE
§ 29. Jäätmevedu jäätmekäitluskohta
(1) Jäätmeveo lähimasse jäätmekäitluskohta korraldab jäätmevaldaja.
(2) Korraldatud jäätmeveo korral, vähemalt üks kord kuus, kogub olmejäätmed korraldatud jäätmeveo piirkonnas ja veab jäätmekäitluskohta konkursi korras valitud ettevõtja.
(3) Jäätmevaldaja väljaspool korraldatud jäätmeveopiirkonda on kohustatud tellima kogumismahuti tühjendamise ja jäätmete äraveo sellise sagedusega, mis väldib mahuti ületäitumise, haisu ja kahjurite tekke ning ümbruskonna reostuse ning kandma enda tekitatud jäätmete käitlemise kulud.
(4) Juhul kui jäätmevaldaja viib ise oma jäätmed prügilasse, peab ta jäätmete vedamisel järgima kõiki õigusaktides ja käesoleva eeskirjaga sätestatud nõudeid ning tal peab olema prügila valdaja poolt väljaantud kviitung jäätmekoguste üleandmise kohta.
§ 30. Jäätmete kõrvaldamine
(1) Kinnistul tekkivaid biolagunevad toidujäätmeid tuleb üldjuhul kompostida kinnistu piirides, kinnistes kompostimismahutites, kuhu ei pääse ligi linnud ega loomad. Kohtades kus ei ole võimalik kompostida kinnistu piires, tuleb toidujäätmed eraldi koguda sobiva suurusega plastmahutisse ja anda üle jäätmekäitlusettevõttele.
(2) Aiajäätmeid võib kompostida lahtiselt aunades.
(3) Eramajapidamistes tekkivaid biolagunevaid (köögivilja-, toidu- taimseid aia- ja pargijäätmeid, põllumajandusjäätmeid, jms) võib jäätmevaldaja oma territooriumil kompostida juhul, kui:
1) kompost on paigutatud selliselt, et see ei põhjusta ohtu inimese tervisele ja keskkonnale;
2) kompostimiskoht ei ole kaevule lähemal kui kehtestatud kaitsetsoon, kuid mitte vähem kui 10 m;
3) kompostimiskoht on krundi või kinnistu piirist vähemalt 2 m kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti;
4) kompostimiskoht ei asu veekaitsevööndis.
(4) Kuivkäimlate, kogumis- ja settekaevude sisu tuleb vedada purgimiskohta. Kanalisatsioonijäätmete veo purgimiskohta korraldab jäätmevaldaja.
(5) Kinnistul, kus peetakse põllumajandusloomi ja -linde, tohib sõnnikut, virtsa või läga ladustada ainult nõuetekohases hoidlas või vastavalt Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud määrusele "Veekaitsenõuded väetise- ja sõnnikuhoidlatele ning siloladustamiskohtadele ja sõnniku, silomahla ja muude väetiste kasutamise ja hoidmise nõuded".
(6) Sõnniku, läga ja virtsa käitlemisel tuleb vältida nende laialivalgumist territooriumile või sattumist avalikult kasutatavatele teedele.
(7) Puitlaaste ja saepuru võib ajutiselt ladustada aunadesse ainult nii, et see tuulega ei lenduks. Ajutise ladustamise kestvus ei tohi ületada ühte aastat.
(8) Ohtlikke jäätmeid mittesisaldavaid puidujäätmeid, kiletamata paberit ja kiletamata pappi, võib põletada hoonete küttesüsteemides ja välikaminas. Muude jäätmete põletamine on lubatud ainult jäätmete põletusluba omavas põletusseadmes.
(9) Puidujäätmete, lehtede ja riisutud kulu põletamine lõkkes on lubatud jäätmevaldaja kinnistul Sonda valla heakorraeeskirjas sätestatud tingimustel. Väljaspool oma kinnistut on nende jäätmete põletamine keelatud.
(10) Kogumismahutites olevate jäätmete süütamine ja põletamine on keelatud.
(11) Jäätmete kõrvaldamine väljaspool prügilat või jäätmekäitluskohti on keelatud.
§ 31. Mahutite tühjendamissagedused
Segaolmejäätmete mahutite minimaalne tühjendamise sagedus kehtestatud veopiirkonnas on:
1) Erra ja Sonda alevike tiheasustusalal vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kord kuus;
2) teistes veopiirkondades on minimaalne tühjendamise sagedus kord kahe kuu jooksul. Tühjendamise täpne aeg sätestatakse jäätmevedaja ja jäätmevaldaja vahelise jäätmekäitluslepinguga.
§ 32. Jäätmekäitlusettevõtte kohustused
(1) Jäätmekäitlusettevõte, kes teostab teenustööna jäätmete vedu jäätmekäitluskohta, on kohustatud:
1) vedama jäätmed jäätmeloas märgitud kohta;
2) koguma kokku mahuti tühjendamisel või veo käigus pudenenud või lendunud jäätmed;
4) korraldama jäätmevedu elanikkonda vähimal häirival viisil;
5) Erra ja Sonda alevikes on kogumismahutite tühjendamine ja olmejäätmete vedu keelatud ajavahemikus kella 22.00 – 6.00.
(2) Jäätmeid peab vedama kinnises veovahendis pakitult või muul asjakohasel viisil nõnda, et on välistatud nende lendumine, nendest nõrguva vee või muude vedelike sattumine laadimise või vedamise ajal keskkonda.
§ 33. Järelevalve teostamine
Pidevat järelvalvet käesoleva jäätmehoolduseeskirja täitmise üle Sonda valla territooriumil teostab vallavalitsuse poolt määratud ametiisik.
(1) Käesoleva eeskirja nõuete mittetäitmisel kannavad süüdlased vastutust tulenevalt jäätmeseadusest ja pakendiseadusest. Nimetatud väärtegude menetlemisel kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
§ 35. Keskkonnasaastatuse likvideerimine
(1) Ebaseaduslikult keskkonda viidud jäätmed kõrvaldab ja nendest põhjustatud keskkonnareostuse likvideerimise korraldab jäätmete ebaseaduslikult keskkonda viija omal kulul keskkonnajärelvalve asutuse ettekirjutuse alusel.
(2) Kui reostuse tekitajat pole võimalik kindlaks teha, korraldab reostuse likvideerimise reostatud kinnisasja omanik oma kulul.
(3) Kui reostatud kinnisasja omanik ei täida punktis 1 nimetatud kohustust, korraldab reostuse likvideerimise reostatud kinnisasja omaniku kulul vallavalitsus asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
Karmen Kõrts
Lisa Jäätmete vastuvõtukohad Sonda vallas


Sissenõutavate väljasõidukohustuse sundtäitmise kulude loetelu ning välismaalase väljasaatmiskeskuses või politsei arestimajas kinnipidamisega seotud sissenõutavate kulude määrade kehtestamine – Riigi Teataja
Sissenõutavate väljasõidukohustuse sundtäitmise kulude loetelu ning välismaalase väljasaatmiskeskuses või politsei arestimajas kinnipidamisega seotud sissenõutavate kulude määrade kehtestamine
Jõustumine: 01.10.201015.05.2004
RTL 2004, 60, 1017
Määrus kehtestatakse «Välismaalaste seaduse» (RT I 1993, 44, 637; 1999, 50, 548; 54, 582; 71, 686; 88, 808; 101, 900; 2000, 25, 148; 33, 197; 40, 254; 2001, 16, 68; RT III 2001, 7, 75; RT I 2001, 58, 352; 2002, 56, 351; 63, 387; 90, 521; 102, 599; 2003, 4, 20; 88, 594; 2004, 2, 2; 19, 134; 28, 189) § 161 lõike 8 alusel.
§ 1. Sissenõutavate väljasõidukohustuse sundtäitmise kulude loetelu
(1) Välismaalaselt, välismaalase Eestisse kutsujalt ja «Välismaalaste seaduse» § 121 lõikes 12 nimetatud abikaasalt, § 122 lõikes 13 nimetatud õppeasutuselt, § 123 lõikes 11 nimetatud lähedaselt sugulaselt ja § 133 lõikes 14 nimetatud tööandjalt nõutakse sisse järgmised väljasõidukohustuse sundtäitmisega seotud kulud:
1) välismaalase väljasaatmiskeskuses või politsei arestimajas kinnipidamise kulud;
2) välismaalase transpordi- ja konvoeerimiskulud;
3) vastuvõtvasse riiki väljasaatmise sõidupiletite kulud;
4) välismaalase vastuvõtvasse riiki eskortimise kulud ja eskortijate sõidupiletite kulud;
5) meditsiinilise abi kulud ja ravikulud;
6) väljasaatmise korraldamisega seotud asjaajamiskulud;
7) välismaalase abivajava lähedase hooldamise korraldamise kulud;
8) välismaalase alaealise lapse järelevalve kulud;
9) muud välismaalase väljasaatmisega seotud kulud.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3–9 nimetatud kulud nõutakse sisse vastavalt tegelikult kantud kuludele täies ulatuses.
§ 2. Välismaalase väljasaatmiskeskuses või politsei arestimajas kinnipidamisega seotud sissenõutavate kulude määrad
(1) Välismaalase väljasaatmiskeskuses või politsei arestimajas kinnipidamise sissenõutavate kulude määr on 200 krooni iga väljasaatmiskeskuses või politsei arestimajas viibitud kalendripäeva kohta, mis hõlmab kulusid voodivarustusele, toitlustamisele, sauna, vanni või dušši kasutamisele ja esmastele hügieenivahenditele.
(2) Välismaalase väljasaatmiskeskuses või politsei arestimajas kinnipidamise esimene ja viimane päev loetakse lõikes 1 nimetatud kalendripäevadeks, sõltumata välismaalase väljasaatmiskeskusesse või politsei arestimajja paigutamise või sealt vabastamise kellaajast.
(3) Välismaalase transpordi- ja konvoeerimiskulude sissenõutav määr on üks kroon ühe sõidukilomeetri kohta.


SAKSA juriidika AMETNIKUD
Kas CHILD kuritarvitaja ehitatud
Toas kriminaalkorras lawcode manipuleerimise
Hooldajad on seaduslik kuritarvitamise Childs
Niikaua võimalust tutvumiseks
Kontrollimise avastamiseks
manipuleerida (intsest) Childs
Keeldutakse VÕIMATUS
Lööb läbi selle manipuleerida lawcode
Eesmärgipärane tegemise
LAPS SOUL MÕRVAD
Pääse oma kuritegude TASUTA
Põgenevad süüdistuse & süüdimõistmine
MAGIC Perfume™ revealling IT'S TOP SECRET
SALADUSED sees ühtegi teist Saksa EVER teeksin
Teeme REAL tõeline nägu maski taga
kuidas sakslased VÄGA on eranditult vaid 4 YOU
MAGIC Perfume™ väärtused ameeriklased & Igaüks
Meie hinnatakse panustajate maakera nagu SMART
Võimeline signaali tuvastamist diversivy need ones revealling
Tõde teistelt maskeerimine maskeeritud üritab
Petmine teised loll lollid
Uus Dutroux skandaal! GERMAN caretakers masking CHILD ABUSE
Knocking out our DEMOCRATIC values
Replacing them by child abuse ANARCHISM
Are responsible for HOSTAGING childs as SEX SLAVES
HOSTAGED inside child abuser TERRORISTS hands camouflaging as “majahoidjate”
German children are systematically manipulated by caretakers because the
Criminal lawcode on manipuleeritud muutes selle manipuleerimise esiteks võimalik
Milline oleks võimatu, kui LASTEKAITSE seadusega ekspert eksamid
Milline lapsed röövitud pantvangi revealling identiteedi
Milline majahoidjate on lapse kuritarvitaja terroristide ja mis ei
Iga võib saksa kamuflaaž nagu “pere” by masking worsest LEGAL
Ilma riski saada oma perset katkisele
Kaitselateks nende kuritegudega “poliitikud” sees Saksamaa valitsus määratlemisel iseenda
kuiMOST DANGEROUS CHILD ABUSER TERRORIST GOVERNMENT
Pühendumine worsest kuritegude NATO liikmesriigis NATO territooriumi
As MOST dangerous child abuser TERRORISTS in the world
teoreetiliste kriminaalõigus võimalik sees kriminaalkorras lawcode manipuleerimise
Keeldudes tõrjumisest Lastelaagrid ÕIGUSED võimalus nagu viisiks, et eksperdid
saab kontrollida kuritegude nad kannatavad ohvrid pantvangide negativ uurimine
Kuidas laste kuritarvitamise määratletud kuriteo kui eksperdid
on keeldutud positiv kontroll laste kuritarvitamise?
Kui lapsed ei kontrollitud kuritarvitamise kuidas kuritarvitamine tuvastada?
Ei tähenda midagi muud kui hypocrates toetame worsest kuritegude muud
hypocrates mis teeb tõendina tõendeid WHO on poolt enesemääratluse
Kõige ohtlikum terroristid maailma
Saksamaa valitsusele
Peidetust näiteks laste kuritarvitaja valitsuse Terroristid
Vastutustundlik koputab tähelepanu lastekaitseseadusi
Autor sees kriminaalkorras lawcode MANIPULEERIMINE
Eesmärgipärane süstemaatiliselt sobimatust vägistas vaimselt MURDER
Laste rööviti “majahoidjate” näiteks laste seksiorjadeks pantvangid
Ilma mingi võimalus välja kõik saada kunagi päästetud välja nende üleandmiseks
Küsib ise, kuidas saab seksuaalse laste kuritarvitamise olema kriminaalkuritegu
Bundesregierung keeldub kontrollida
Kus lapsed on kuritarvitanud mis majahoidjate
Vastupidi igal alal õiguse, mida ei kontrolli
Ei saa olla kuritegu
Vastasel juhul oleks sunnitud kontrolli kinnitamiseks
Lapse väärkohtlemine defineeritakse JURIIDILINE KURITEGEVUSEGA
Lapsed ei ole kontrollitud seksuaalse kuritarvitamise
Muudab võimatuks avastamine, kus lapsed
Kuritarvitatakse mille majahoidjate vastutavaks
LAPS kuritarvitaja Terroristid
Terroristid sees Bundesregierung sundides
Lastel ei tohi olla kaitstud
Lapsed peavad olema süstemaatiline SEXUAL kuritarvitada
Nagu eksklusiivne ÕIGUSLIK kuritegevuse majahoidjate poolt võime
On ülim mõjutavad oma lapsi hoida oma suu vanemad
kinni süstemaatiliselt manipulatsiooni paneb pea võõraste plokk
Law ravib KELLELEGI võrdselt?
Rohkem kui halb nali, sest majahoidjate on lubatud töödelda, kriminaalse lawcode
Juriidilises laste kuritarvitamise KURITEGUDEST arvestades keegi teine pead tapma laste andmise
Iseenda sama privileeg seadusliku lapse kuritarvitamine
Kellel ei tea majahoidjad manipuleerida laste
Ära mitte kunagi avada oma suletud suu revealling kuritarvitamise
KUI antakse lastele võimalus
Autor negativ ekspertiisi tuvastamiseks kuritarvitamise avab
magic väravat maagiline võti avamist suletud suu revealling tõde
Tõendid tegemisel teatamise kuritegude lapse seksiorjadeks pantvangid
kannatavad majahoidjad CHILD kuritarvitaja Terroristid
Seega juhtub, mis on selgesti prognoositav vältimatu
et võõrad vastasel võime manipuleerimine enda laste
Seaduse enesekaitse provocated poolt manipuleerida kriminaalkorras lawcode
Kas veekindel TÕENDID vastutav kõikide seksuaalse lapse mõrvad on poliitikud
Toas föderaalvalitsus
Kes on hoida täielikult vastutavaks tegemine massiv kuritegude CHILD MÕRVAD
isegi võimalik sooritades sees lawcode
manipuleerimise kaudu poolt Bundesrat ja BUNDESTAG
Võõrad küsivad, miks ma peaksin lõpuks elu scentence
Arvestades majahoidjate pääse oma laste väärkohtlemise kuritegude!?
Pole võimalik! Seadus peab kohtlema KELLELEGI võrdselt!
Resolutsioon on süütud lapsed tapetakse hüppas üle
tera lihtsalt sellepärast perversne laste kuritarvitaja Terroristid sees
Bundesregierung kuritarvitavad oma poliitilist võimu
Manipuleerimist kriminaalõiguses nii, et nad pääse
worsest kuritegude veelgi hullem kui mõrv
Nad määratletud iseenda eelnevalt sees samas kriminaalasjas lawcode
nad manipuleerida ja hostaged samas liikvel
Selleks MAGIC Perfume™ missioon on kestev FREEDOME
Tegemise PÄÄSTETÖÖDE kuritarvitanud laste pantvangi
NATO territooriumi NATO liikmesriigis
See teeb veekindel tõendid Saksa riigiametnikud
On kõige ohtlikum CHILD kuritarvitaja Terroristid
Camouflaging laste kuritarvitamise vägistamise pseudo FAMILY Tark
Lapse kuritarvitaja Terroristid tunginud kui PARASITS sees Saksamaa valitsus
Koputas meie väärtusi demokraatia asendades süstemaatiliselt laste väärkohtlemise & mõrv
Hoolitseja seadustamist teoreetiliselt WORSEST Kuritöö
Autor manipuleerida sees kriminaalkorras lawcode
Paljastamine majahoidjate lapsi ainult ülim võimalus psühholoogilise
Brain pesemist manipuleerimise tegemise kasutustingimused süstemaatiline
Autor oma majahoidjate määratlemisel laste kuritarvitamise õigusliku kuritegevuse praktilise õiguse
Igaüks ei tea täpselt on punane joon
NON-karistatav KURITEGUDEST!? vÕIMATU! Ei teatud tingimustel
HIDING CAMOUFLAGED as “poliitikud” sees Saksamaa valitsus:
Seksuaalne laste kuritarvitamist on määratletud sees kriminaalkorras lawcode lihtsalt teoreetilist laadi
Aga kui see ei õnnestu iga kontrolli või järelevalvemehhanismi mitte juhuslikult muidugi
See ei vastupidi tähendab midagi muud kui
How should sexual abuse of children be punishable
Kui laste seksuaalse kuritarvitamise ei saa määrata kontrollimise?
Kuidas muidu saab määrata, mis vanemad vägistas oma lapsi seksuaalselt?
Kuidas peaks ekspertide suutma tuvastada seksuaalse kuritarvitamise laste kui manipuleerida
Kriminaalseadused teha kontrolli teadlikult võimatu ja seega blokeeritud?
Kuidas peaks seksuaalse kuritarvitamise määratletud kuritegeliku lawcode ole. 174-176 StGB olla karistatav?
Child abuser TERRORISTS camouflaging as “poliitikud” who infiltrated as PARASITS
Parasitically inside the German Federal Government abusing their political power
Making it impossible getting changed forever by anyone else trying it by attempt
Anyone can mask by simulation as “family caretaker” masking
child abuse crimes making it impossible by ever getting revealled
Children have always pulled the ass card as a pure sex toy guaranteed being abused
Seksiorjadeks pantvangid arvesse sidurid perversne laste kuritarvitaja Terroristid
Defenseless without any chance at ALL(!) olemiseks päästetud välja nende üleandmiseks
Making MAGIC Perfume™ isikliku kohustuse
PÄÄSTETÖÖDE röövitud CHILD pantvangid MISSION
Out aheldatud käed perversne
LAPS kuritarvitaja Terroristid "majahoidjate"
MAGIC Perfume™ kellel veekindel tõendid toetavad ekspert teadmised
Nagu õigusliku arvamuse, mis tõendavad Saksa valitsus kõik laste väärkohtlemise ja laste mõrva kuritegude
LASTEKAITSE seadusega? Ma naerma üsna valjusti –
Laste väärkohtlemine seadustamist privileeg maskeeritud majahoidjate seadusega
Pole, ei ole kunagi eksisteerinud erandlik teoreetilist laadi
Trükitud väärtusetu lawcode paber muudab ilmuvad mockup
hävitades & DESTRUCTING our values of DEMOCRACY on its pillar distressed
Miks peaks igal majahoidja olla nii loll, kes kaebavad
vastu manipuleerida kriminaalkorras lawcoded pressitud sees
Põhiseaduse võimaldab tal toime juriidiliselt worsest
Kuritegusid, mis on määratletud sees teoreetiline, sest
manipuleerida kriminaalkorras lawcode!?
PUUDUB isegi mitte kõige idioot taimede maa oleks nii loll!
Selle asemel tahes majahoidja on kõige õnnelik, kasutades seda võimalust
kui võimalus seaduslikult kuritarvitamises oma lapsi
Kuna igaüks teab Saksa lapse kuritarvitaja TERRORISTIDE
KNOCKING-OUT criminal laws our values of DEMOCRACY
by pure CHILD ABUSE ANARCHISM
Which is per lawcode definition vice versa nothing else as
CHILD ABUSE IN GERMANY is a LEGALIZED CRIME
As long you camouflage yourself as caretaker
masking your child abuse crimes
Autor MASSIV Manipuleerimine oma lapsi hoida
Nende suu suletud kinni garantiilepinguks põgenedes
Alates õigluse võimatu EVER leida süüdi
Making Saksamaa valitsus, et
Vastutab sadade tuhandete extremly
OHTLIKUD CHILD kuritarvitaja Terroristid
maskeeritud nagu “majahoidjate”
Hundreds of thousands abused and murdered childs chained as
Laste seksuaalne-orjade manipuleerida lawcode avatud
arvesse kätte perversne SAKSA majahoidjate
Vastutab inimrööv oma laste pantvangi
kuna see on võimatu eksperdid juhtivuse negatiivne eksam
TÕENDA- lapsi positiivselt seksuaalse vägistati VÄÄRKOHELDUD HUKKAMIST
MAGIC Perfume™ nüüd tellija!
Contractors 4 päästmise pantvangid on teretulnud
Meie missioon kestev FREEDOME
Any politicianinside the german government (Bundestag)
Kas GULITY kuritarvitamise Tema poliitiline võim
KURJATEGIJAD sees süsteem koputab tähelepanu Kriminaalseadused
TEGEMINE iseenda toimepanemise kuritegusid, mida nad EELNEVALT
KUULUTAMINE WORSEST KURITEGUDEST INSIDE seadustiku
Nõuks põgenevad JUSTICE
Manipuleerimiseks kriminaalkoodeksi §176
Määratlemine laste väärkohtlemise ja vägistamise
Nagu üks worsest kuritegude
Selge eesmärgiga koputab tähelepanu sellele kriminaalõigus
Autor ei ole ette nähtud rakendamiseksny control orJÄRELEVALVE
mehhanismi nt. aastas psühholoogilise negativ uurimine
Eksperdid juhiksid veekindel
Avab väärkoheldud laste sees saksa perede
Poliitikutel ja saksa perede
Comitting worsest laste väärkohtlemise ja vägistamise kuritegude
Oma laste ainus eesmärk
Põgenemine oma kuritegude õiglus
Paljastamine lapsed otse kätte nende toimepanijate
Nõuks lihtsalt muutub kuritarvitanud, vägistasid
Selle asemel, et kaitsta lapsi
Saada kuritarvitatud ja vägistatud
Koputab tähelepanu igal lapsel kaitsta
ASEMEL kaitsta kurjategijate vastutusele
Põgened oma aweful raskete kuritegude
On kohest tegutsemist nõutakse
Niikaua kurjategijad sees Saksamaa valitsus
Kas ülim võimu kuritarvitanud poliitilise võimu
Vicitims saa kunagi kunagi loota lastekaitse ja õigluse
Niikaua kriminaalmenetluse Saksamaa valitsus
CAN kuritarvitamise Tema poliitiline võimu
Manipuleerides ja koputab tähelepanu karistusseadustikus § 176 StGB
Tõendid on voicetaped poolt
Ülaltoodu Daniel Wilhelm
Kuna poliitikud sees Saksamaa valitsus keeldub
by manipulated criminal code 176 StGB selgitada kannatusi
lapsohvrite psühholoogilised negativ ekspertiisi
Ainus sihtotstarbeliselt poliitikud peamiselt
infiltratsioon sees Saksamaa valitsus
Selge poolt lihtne, et loomulikult need kurjategijad sees õiguse
ei ole mitte ühtegi vähimatki huvi üldse oma lapsi saavad
Järelevalve ja märku kuritarvitamise vältimise mehhanism
oleks koheselt demasking neid kurjategijate toime nende kuritegude
Väärkoheldud laste aru nende kuritegude tuvastatud arvesse ekspertide intervjuud
ei saaks muidu jätkata sobimatust vägistas oma lapsi
ILMA manipuleerida KRIMINAALÕIGUSE
CODE § 176 StGB ONLY intended FOR EXPLOITING children
vägistamise, kuritarvitamise ja mõrva laste asemel
Et saada ise ära oma worsest kuritegude
mis tahes süüdistuse üldse
Muutes selle strateegia ja taktika kriminaalkorras poliitikud masterheads
Võimatu üldse avamist tahes kriminaalasjas kohtuasi
Autor kohus rada alates tõendeid vägistamine, kuritarvitus,
vaimse mõrva kuritegusid keeldus ja lükkas
Kogumiseks lastele ohvrite ekspert intervjuu
tegemise toimepanijad Get tagatud ära nende kuritegude!!!
Lastekaitse koputasin välja ja kunagi ei eksisteeri üldse
Kuritarvitavad oma NATO liikmesriigis antud poliitilise võimu
Katmiseks WORSEST kuritegusid enda lapsed
kuritarvitus, rape crimes committed inside
Pseudo kriminaalkoodeks 176 StGB nad eelnevalt
Peab olema selge, et isegi vaimse puudega, et
FACT niikaua Saksamaa valitsus on võimalus kuritarvitamises
nende poliitiline võim
Edastatud sees oma käed Saksa lapsohvreid
Avatingimustega eksponeeriti muutub kuritarvitanud & vägistatud(!)
ASEMEL kaitstud muutub kuritarvitanud & vägistatud(!)
Selge oht, et potentsiaalselt kuni 80 mio tsiviilisikute süütud ohvrid
Võtate kättemaksuks ise õigluse võttes õigluse enda kätesse
doing selfdefense for child victims harmed by rape, kuritarvitus, mõrv
Kujutage ise kahju, mida saaks ja ei põhjustata
kui need teabeallikate sattuda valedesse kätesse!
Nende massiv tõendeid sees käed rahvusvahelise kriminaalkohtutel
Prokurör igasse maailma riigis on abikõlblikud
Sunnitud tegemise veekindel kohtuasja nende ametivande andmise
Kaitsmine vicitims alates kuritegudeks sees õiguse(!)
Vastu Saksa valitsuse välismaal kriminaalkohtutel
Since victims ARE NOT PROTECTED BUT EXPOSED FOR GETTING EXPLOITED
Võtmata responiblity süüdistuse üldse
See on täielik punch arvesse vicitims nägu nagu ohvrid HOSTAGED
nagu seksiorjade arvesse psühholoogilise sõltuv peredele
Ärakasutamiseks täpselt see vahe eelnevalt sees manipuleerida õigusaktide
Ma olen täiesti kindel, sa ei jaga minu arvates see ei saa olla juhus
et kriminaalasja lawcode on manipuleerida poliitikud
sees Saksamaa valitsus tegemisel
1. Making KURJATEGIJAD kutsudes toimepanemise worsest kuritarvitamise,
vägistamine, vaimselt mõrva kuritegusid enda laste asemel
jahutamine karistuse
2. Making kurjategijad kaitstud põgenedes
nende kuritegude eest vastutusele
3. Kaitsmine kriminaalõiguse vanemad oma lastele saada VÄÄRKOHELDUD
lapsohvrite saada VÄÄRKOHELDUD vägistatud
Reaalse halb nali on:
§174 – 176 StGB on kuritegu / kuritegu
vastutusele ainult taotluse alusel ohver
KUIDAS väärkoheldud vägistatud HOSTAGED VICITIM INSIDE
Saksa soost RAPORT kuritegusid CRIMINAL VANEMAD
Kuna KURJATEGIJAD INSIDE Saksamaa valitsus
manipuleeris
CRIMINAL LAWCODE täpselt sel viisil
Et see on kannatanutele EELNEVALT üldse võimatu!
Peab olema selge kõigile, kellel isegi vähimatki ÜHINE
Mõttes, et SMALL Lapsi on lasteaed koolieelse
ELEMENTARY SCHOOL AGE EI politsei kutsuma
BY iseenda ARUANDLUS nende kuritegude!
AINULT eksperdid numbrile lähedal 100% ÕNNESTUMISE TÕENÄOSUS
OUT kontrollimise milline on laste PSÜHHOLOOGILINE
Manipuleerida mille eest võib kriminaalkorras VANEMAD
Täpselt sel moel hoida oma manipuleerida SÕLTUB
Tagastatud LASTE suu kinni ei ütle
Igaüks MINGIL JUHUL
Üldse kuritegude
Lawcode § 176 StGB on manipuleerida Saksamaa valitsus
Et vanemad kuritarvitamine RAPE MURDER oma lapsi
Nagu kutse toime nende kuritegude
üldse saada nende eeslid katkisele(!)
Kui üldine psühholoogiline lapse kontroll toimub
For positiv verification and identification abused child victims
With demasking revealing criminal parents identity
Wer seine Kinder freiwillig zur Feststellung von Verbrechen an Kinder überprüfen lässt, beweist damit das seine Unschuld festgestellt wird! Miks?
Vice versa begründet sich bei allen die sich weigern ihre Kinder nicht freiwillig überprüfen zu lassen, ein besonders dringender Tatverdacht womit sich Fluchtgefahr durch Angst vor Sicherungsverwahrung begründet! Miks?
Einzeltäter ohne eigene Kinder können keine Kinder manipulieren und als gefangene Sex-Sklaven GEISELN vor jeden Dritten systematisch wegisolieren beweisen damit unschuldig verurteilt zu sein! Miks?
Im Strafgesetzbuch wird sexueller Kindesmissbrauch als das schwerste Verbrechen definiert – wer überprüft das? NOBODY!
tahtlikult kahjustatakse!!!
Saksamaa valitsusele on Saksa perede SEADUS
oma laste kuritarvitamise ja vägistamine MURDER!!!
Uus Dutroux skandaal! Saksa perede maskeerivad laste väärkohtlemise
Contractors täitmiseks WANTED Magic™ lõhnaõli
Kes kontrollib, et vanemad oma lapsi läbi vägistamine
MURDER! NOBODY!
Igaüks, kes püüab avalikus põhjustas manipuleeritud pilt
lasta, ei perede kuid absurdne lugu
“paha onu koos kommi kott taga bush” väidetavalt kõik
kuritarvitus – vastutab vägistamised Saksamaal
Spiegel TV, Jauchiga TV, Stern TV u.a. kontrollib föderaalvalitsus
on maha vaikitud tegelikult
99.9% kõik vägistamised vanemad on kurjategijad
99.9% kõik kuriteod tuleks seetõttu ei teavitatud konkreetselt
99.9% peaks põgeneda kõik toimepanijad kriminaalvastutusele
99.9% kõik ohvrid abitult lapsi seksiorjadeks igal ajahetkel
seisavad vägistamine ja kuritarvitamise kaudu kättesaadavaks oma vanemate
0.01% kõikide kuritegude teha lihtsalt meedia
üksildane “Onu kommi kott taga Bush”
Mis näitas selgelt, ei, et lapsed peaksid olema kaitstud kuritarvitamise
kuid kurjategijad vanemad süüdistuse oma kuritegude vastu oma lapsi sündmuskohal
Pere peaks põgenema
Kõik liikmed Saksamaa valitsus on seega sadu tuhandeid
Juhtudel kui käsilane, salakaubavedajate, Levitamise ja varjamises raskete kuritegude
toime pannud süüteo lastele!
On võimalik, et kõik lapsed alla 14 Saksamaal algkoolides ja lasteaedades
saab kontrollida vähem kui kaks kuud kuritarvitama kergesti kohustus!
Wer diese versucht mit allen Mitteln zu verhindert, blockieren ist
ainsal põhjusel süüdi süüdi toimepanijad
….sest föderaalvalitsus teab täpselt, mida tulemused
tulevad välja uurimise
….kuna teatud pseudo-peredele, muidugi, ei tulnud välja poliitikud vangi
tahad, vaid tahavad, et kurat teda perse lapsed eelistavad päevas on
Uurimine lihtsalt liiga lihtne puudega, takistas, blokeeritud – selgelt ja loogiliselt!
See võib isegi anda mingil muul põhjusel! Eriti kuna see igas
Teine täiesti tähtsusetu võrreldes õigusvaldkonnas õiguslikult
vorgeschriebene PFLICHT ÜBERPRÜFUNG gibt wie durch Finanzamt, TÜV, kinnitused
Täielikult võimatuks, toimepanija ei pääse läbi vaadata ja põgenema!
see on täpselt, miks, sest…Mis sest ka teisiti!?
Die deutsche BUNDESREGIERUNG und deutsche FAMILIEN
BIS DIESE MIT MASSIVSTER GEWALT GESTOPPT WERDEN!!!
Also hat die italienische Mafia Cosa Nostra, Nherengheta und Camorra
Kuigi määrata lihtsa uurimine algkoolides ja lasteaedades
võib olla, welche Kinder durch Ihre Eltern täglich durch Missbrauch und
Weigert sich die deutsche Bundesregierung mit allen Mitteln Ihre
Verpflichtung und Verantwortung Kinder vor Missbrauch und Mord
Ihrer Eltern zu schützen. Damit ist absolut klar, wer dahintersteckt!
Jedem noch so dümmsten Vollidioten muss absolut klar sein, das die
einzige mögliche logischeSchlussfolgerung warum Kinder nicht Pflicht
ainult uurida, milline võib olla, nii et kurjategijad
A. on vältida süüdistuse, tegelema
Kirjuta oma kuritegude karistamata!
B. Lapsed peaks olema kaitsetu seksuaalse kuritarvitamise!
C. Lapsed peaksid olema vabastatud karistuse seksuaalselt kuritarvitanud toimepanijad!
D. mis föderaalvalitsus kurjategija kaitse
Lastekaitse on täiesti olematuks!
E. Kriminaalseadused kuriteona seksuaalse kuritarvitamise
kahjustata ebaefektiivne!
F. no seire, no tollimaksu uurimise, puudub kontroll
Mechanismen können immer nur Täter schützen!
G. no seire, no tollimaksu uurimise, puudub kontroll
Mechanismen können immer nur Kinder schutzlosTätern
toimetatakse karistamata kuritarvitamise – nii et kurjategijad
karistuseta jätta nende kuritegude!
H. Iga Bundestagi liige seega tahtlikult teadlik
seiner Verantwortung und Verpflichtungtühistab, mis tahes saadaval
kasutada vahendeid, et kaitsta lapsi kuritarvitamise ja vägistamine!
Mida erilist raskust süü vastutab poliitiliste volitustega
Träger bei jedem MitgliedFöderaalvalitsuse isiklikult kahtlemata tõestust,
olenemata sellest, kuidas “loll” sich dievõib pakkuda õigusrikkujate ka põgeneda karistuse
….võib tõepoolest olla ainult sellepärast toimepanijate föderaalvalitsus maskeerunud poliitikud peita
on täpselt muidugi ei Saksa pere vältida, mida huvitatud
….lapsed kontrollitakse, sest kõik teavad, et lapsed tihedalt pikalt läbivaatamise ekspertide ja
heimliche Missbrauch am rechtsfreien Tatort Familie durch die Bundesregierung legitimiert sofort auffliegen wird
…..womit verantwortliche Politiker als verantwortliche Legislative ebenfalls die Strafverfolgungsbehörden voll
verarschen, weil absolut klar wie logisch ist das mit Aushebeln der Strafgesetze vorsätzlich verhindert wird das
99.9% aller Taten aufgeklärt werden um Täter zu überführen sowie Opfer zu identifizieren
…..womit klar bewiesen ist, das die deutsche Bundesregierung Familien Täter Väter
kõik osapooled teadlikult vältida õiguskaitseorganite
…..tähendab, et tegelikult ei ole lastekaitse vaid puhas perevägivalla õigusrikkujate kaitse all
väljaspool maskeerunud “perepoliitika” olemas hoiduda õiguskaitseasutuste
on lastel “Heimlich” AM föderaalvalitsuse ÕIGUSPÄRASE
ELTERN MISSBRAUCHT WERDEN
Deutsche Amtsträger als Mitglieder aller Parteien der Bundesregierung haben im
politischen Amt Ihre persönlicheStellung dazu missbraucht, um schwersten
Verbrechen an Kindern Dritter in der Art und Weise so durch
Manipulation von Strafgesetzen ausgehebelt
Missbrauch ist gesetzlich zwar als Verbrechen definiert, da jedoch kein Kontrollmechanismus existiert um durch
määrata läbivaatamise, kas ja kes on selle vastu kriminaalõiguse see seadus ainult puhtalt väljamõeldud
Märkide puhta pseudo õiguse ilma praktiline tähtsus), um (enda) kuritarvitamise laste, et
vägistamine ja seega konkreetselt vältida tahtlikult õiguskaitse
Mille kõik lapsed kogu riigi teadlikult selge kavatsusega seksuaalse kuritarvitamise
ja ärakasutamise lähedaste pereliikmete (vanemad) on kaitsetud
Kuna toimepanijaid poliitiline ametnik seadusandliku seeläbi tahtlikult kohustust ja vastutust
on kahjustanud, deklaratsioon aastane psühholoogilise tollimaksu uurimise, mis laste
mis toimepanijad sobimatust vanemad, vägistati ja mõrvati vaimselt loogiliselt kui toimepanijad
põgeneda kuritegevuse igal ajal süüdistuse
Kuigi vahendid ja võimalus teostada psühholoogiline negatiivne kohustus uurimise
muul õiguslik juriidiline valdkonnas kvalifitseeritud eksperdid nagu Lastepsühholoogide,
on psühhiaatrite Saksamaa saadaval
On ja oli kunagi lastekaitse – Selle asemel, mida ja seega ainult üks kurjategija kaitse
oma laste vastu suunatud kuritegude juures legitiimseks föderaalvalitsuse seadusetu mõrvapaiga perekond
alati karistamatuse mis tema kuritegude
See ei saa teisiti “õnnetus” tema, Just kõige olulisem ala kõik kontrolli-
und Schutzmechanismenvorsätzlich ausgehebelt sind, kaitsta lapsi kuritarvitamise
tarnitud õigusrikkujate, Kuid iga teine õigusruum
näited: TÜV sõiduki, Finanzamt, toll, muu hulgas sõidu. Valdkondades, et tagada, nii et
Alles andere würde alleine schon deshalb jeglicher Logik und klaren Geistes Verstandes widersprechen.
Was andernfalls einer Anarchie gleichkommt, wenn jeder machen kann was er will
Weil bekannt ist das es absichtlich keine Kontrollmechanismen gibt – freie Fahrt als Einladung zum
kuritarvitus, Vanemad teavad seda ja saab hõlpsasti teha oma lastele, mida soovite,
kuna puudub kontroll mehhanismid!
Ainus loogiline põhjus, mis võib seda seletada on, toimepanija on
soovivad põgeneda õiguskaitseorganite tulla karistamatuse oma kuritegudest, mille
See ei saa ja ei tohi olla võimalik põhiseadusliku riigi demokraatlike väärtuste,
võimsus on ära kasutada poliitilise büroo valitud ametnikud selle reetlik viis,
um selbst praktisch gleich straffrei schwerste Verbrechen an (enda) Kinder zu begehen
Sofortiges Handeln ist erfordert, um Täter und Opfer zweifelsfrei durch Pflicht Überprüfung zu identifizieren.
Vanemad seeläbi ära nende Luottamustehtävä manipuleeriva
Kuna vanemad teavad täpselt, laiendada oma lapsi nii konkreetselt, kuidas vaimselt kui vanemad
võite jätta teadlikult manipuleerida, lapsed tuuakse kanna ähvardusel viis hirmu
varjata veendunud kaotada vanemate kolmandatele isikutele väärsisu
Eelkõige seetõttu tahes füüsilisest peab olema kunagi nii vähimatki pahanda erilist tähtsust
olema teadlikud tollimaksu uurimise, sest seal ei ole muud võimalust ja kirjutage üldse võimalik seda
lahendada kuritegusid erinevalt
on vastavalt “piiluma väljaspool eksperdid väärkoheldud laste,
seega kvalifitseeritud psühholoogilise eksperdid, et selgitada välja tõde ohvrite
saab”, nuhtlema toimepanijad ja päästa lapsi vastavalt. tasuta
Täpselt, miks rünnakud siin erilist kaalu võla poliitiliselt vastutav
mandaate kandjad, sest need poliitilise seisukoha konkreetselt ja tahtlikult enese huvides
tahtlikult viison ära, tellida läbi oma positsiooni
mit eigenen Verbrechen an Kinder gezielt Strafverfolgungsbehördentagasi
katmiseks vastavalt kolmandik neist kuritegudest (paralleelselt Odenwaldschule)
või toime oma laste vastu suunatud kuritegude selge kavatsusega. seeläbi edendada tingimisi nii,
ainus seeläbi tahtlikult teadlik lapse vägistamine, kuritarvitamise ja vaimse
Ilma vähimatki võimalust, tinglikult järjekordset läbi selle absoluutset psüühilise sõltuvuse kui
usaldusalune(sisse) Vanemad kunagi isegi oma absoluutse kaitsetu seisukoht
vabaneda (Paralleelselt juutide koonduslaagrites Auschwitz, Dachau, Birkenau u.a.)
On võimalik kaugemale ja väga tõenäoliselt võimalik, Shadow Boxer
Wodurch das Leben von möglicherweise 80 Millionen Bundesbürger in Lebensgefahr ist,
durch einen möglichen, denkbaren massivsten Racheakt als Vergeltungsschlag für dieses
Unrecht durch verantwortliche politischer MandateTräger der Bundesregierung
Kinder vorsätzlich zum Missbrauch, Vergewaltigung und mentaler Ermordung an
kujutleda mõeldav nende võimalikke, kusjuures ohutuse süütu peredele
nende lapsed ei kuritarvita vastutus, et see ebaõiglus Guilty perede ja poliitikud
kes on kokku puutunud surmaohus
Selline olukord on täiesti vastutustundetu, Sel põhjusel Federal
Regierung unverzüglichenne rahvusvahelise kriminaalkohtuga
süüdistuse oma laste vastu suunatud kuritegude
Ainult sel viisil on võimalik, Õigusaktide või kohandada. kohandada, das
Kinderschutz durch Einführung einer jährlichen Pflichtuntersuchung mit laufenden Folge-
Untersuchungen präventiv und zeitlich unbefristet vor Missbrauch effektiv geschützt sind
Damit nicht länger wie gegenwärtig Täter Schutz statt Kinderschutz durch verantwortungslose
Verbrecher in der Regierung ausgehebelt werden kann, die sich als Spitze des Eisbergs noch nicht
einmal davor zurückschrecken, Ihre Verbrechen nach außen als “perepoliitika” zu tarnen
Uus Dutroux skandaal! German families masking child abuse are the MOST DANGEROUS CHILD ABUSER TERRORISTS in the world!
TOP SECRET sees ühtegi teist Saksa EVER tooks esile REAL tõeline nägu maski taga, kuidas sakslased tõesti ainult lihtsalt 4 YOU