Vastu võetud 12.10.2007 nr 48
§ 1. Rahandusministri 11. detsembri 2003. a määruses nr 105 «Riigi raamatupidamise üldeeskiri» (RTL 2003, 130, 2103; 2006, 85, 1547) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
« (12) Riigiraamatupidamiskohustuslaste üksuste saldoandmike juurde kuulub alates 2008. aastast sellega vastavuses olev meetmeandmik, milles saldoandmikus esitatud tulud ja kulud jaotatakse vastava aasta riigieelarve koostamisel kasutatud meetmetele. Meetmeandmikke koostatakse vastavalt Rahandusministeeriumi koduleheküljel avaldatud riigi tulude ja kulude kulukohtadele ja meetmetele jaotamise juhendile.»;
« (3) Kord kvartalis, kvartali lõpu seisuga, viiakse läbi varade, kohustuste, tulude, kulude ja netovara saldode võrdlused teiste saldoandmike esitajatega vastavalt üldeeskirja § 52 lõikele 8. Saldode erinevuste korral, aga ka konsolideerimisgrupisiseste täiendavate kannete vajadusel viiakse saldoandmikesse korrigeerimisi vastavuses üldeeskirja § 52 lõikega 8 ja § 53 lõigetega 3 ja 4. Nimetatud võrdlused ja korrigeerimised lõpetatakse 7 tööpäeva jooksul saldoandmike esitamise tähtajast, välja arvatud saldoandmike korral aasta lõpu seisuga. Aasta lõpu seisuga esitatud saldoandmikes tehakse korrigeerimisi (sealhulgas auditeerimise käigus ilmnenud puuduste likvideerimiseks) kuni järgmise aasta 31. märtsini.»;
4) paragrahvi 20 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Maksutulude kajastamine toimub tekkepõhise kandega: Deebet Maksunõuded (kontogrupp 1020); Kreedit Maksutulu (kontoklass 30).»;
5) paragrahvi 21 tekst sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Tulu lõivudest kajastab kontorühmas 320 üksus, kelle poolt osutatava toimingu eest vastav lõiv tasumisele kuulus, tekkepõhiselt lõivuga maksustatud toimingu tegemise kuupäevaga. Kui toimingute ja laekumiste kohta peetakse eraldi analüütilist arvestust, või tulu kajastada kord kuus koondkandega antud kuus osutatud toimingute kohta.
(3) Kui lõivuga maksustatud üksiktoimingute arv on nii suur, et raamatupidamiskontodel kajastamisest ei piisa kontrolli teostamiseks, kas kõikide toimingute eest on lõivud tasutud, kasutatakse lõivude üle arvestuse pidamiseks spetsiaalset infosüsteemi, mis peab ühtlasi võimaldama vajalikke väljavõtteid raamatupidamiskannete tegemiseks, sealhulgas toetama tehingupartnerite koodide õiget kasutamist.»;
6) paragrahvi 22 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kui trahvide arv on nii suur, et raamatupidamiskontodel kajastamisest ei piisa kontrolli teostamiseks määratud trahvide ja nende laekumiste kohta, kasutatakse trahvide üle arvestuse pidamiseks spetsiaalset infosüsteemi, mis peab ühtlasi võimaldama vajalikke väljavõtteid raamatupidamiskannete tegemiseks, sealhulgas toetama tehingupartnerite koodide õiget kasutamist.»;
7) paragrahvi 22 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 24 lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Toetustena käsitletakse avaliku sektori üksuste poolt saadud vahendeid (saadud toetused), mille eest ei anta otseselt vastu kaupu ega teenuseid, ning avaliku sektori üksuste poolt antud vahendeid (antud toetused), mille eest ei saada otseselt vastu kaupu ega teenuseid. Riigiraamatupidamiskohustuslaste üksuste vahelisi saadud ja antud toetusi kajastatakse üldjuhul siiretena, kuid välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimisena klassifitseeritud rahalisi vahendeid kajastatakse erandina toetustena.
3) mittesihtotstarbeline finantseerimine – ilma sihtotstarvet määramata ja eritingimustega sidumata juriidilistele isikutele antud toetused, mida toetuse saaja kasutab oma äranägemisel.»;
9) paragrahvi 24 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Sihtfinantseerimise liikumise paremaks jälgimiseks ning aruannete konsolideerimisel nõutavate elimineerimiste läbiviimiseks eristatakse tulude ja kulude kontodel sihtfinantseerimist ja selle vahendamist. Sihtfinantseerimist nimetatakse vahendamiseks, kui see saadi edasifinantseerimiseks, mitte oma tegevuskulude või varade soetuseks. Vahendamiste korral võrdub vahendamiseks saadud toetuste tulu edasiantud toetuste kuluga.»;
10) paragrahvi 25 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Sihtfinantseerimise kajastamisel lähtutakse RTJ 12 toodud põhimõtetest, kasutades brutomeetodit. Erandina kajastavad need avaliku sektori üksused, kelle põhieesmärgiks ei ole omanikule kasumi teenimine, põhivara soetamiseks saadud sihtfinantseerimist tuluna põhivara soetamise perioodil vastavuses IPSAS 23 (Revenue from Non-Exchange Transactions (Taxes and Transfers)) põhimõtetega.»;
11) paragrahvi 27 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Sihtfinantseerimist põhivara soetamiseks kajastavad need avaliku sektori üksused, kelle põhieesmärgiks ei ole omanikule kasumi teenimine, toetuse saamise tekkepõhisel momendil (§ 25 lõige 3) tuluna kontoklassis 3502. Avaliku sektori üksused, kelle põhieesmärgiks on omanikule kasumi teenimine, kajastavad saadud toetuse tekkepõhiselt esmalt kontorühmas 257 ja amortiseerivad tuluks (kontorühm 351) põhivara hinnangulise kasuliku eluea jooksul.»;
12) paragrahvi 27 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Kui avaliku sektori üksusel on kindel kavatsus toetuse andmise kaudu teatud projekti elluviimiseks, ta kavandab selleks jätkuvalt iga-aastaseid toetusi ning on tekitanud toetuse saajas põhjendatud ootuse toetuse saamiseks, kajastatakse toetuse andmise kohustused samal perioodil, kui toetuse saaja kajastab põhivara soetust, sihtfinantseerimisena põhivara soetuseks (D 450200 K 203550 lühiajaline kohustus, K 253550 pikaajaline kohustus). Kui toetuse saaja on avaliku sektori üksus, kajastab ta samal ajal sihtfinantseerimise nõuet (D 103556 lühiajaline nõue, D 153556 pikaajaline nõue K 350200 või K 257000). Sihtfinantseerimise kajastamiseks esitab toetuse saaja vähemalt iga kvartali lõpu seisuga toetuse andjale andmed põhivara soetamise kohta vastava kvartali jooksul. Kui selgub, et toetuse andmisest loobutakse, võetakse seni arvestatud nõuded ja kohustused tagasi. Aastaaruandes avalikustatakse sihtfinantseerimise nõuded ja kohustused, mille aluseks ei ole sihtfinantseerimise leping, vaid kindel kavatsus projekti jätkuvaks finantseerimiseks, samuti avalikustatakse juhused, kus nimetatud kindlad kavatsused ei realiseerunud.»;
13) paragrahvi 28 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kui vahendaja vastutab toetuse andja ees saaja-poolsete lepingutingimuste täitmise ja raha sihipärase kasutamise eest, võtab vahendaja lepingu rikkumise selgumisel arvele tagasinõude (kontod 103650 ja 103655) toetuse saaja vastu ja tagasimaksekohustuse (kontod 203650 ja 203655) toetuse andja ees. Ühtlasi vähendatakse saadud toetuste tulu (kontod 350060, 350070, 350260, 350270) ning antud toetuste kulu (kontod 450060, 450070, 450260, 450270).»;
14) paragrahvi 30 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Mitterahalise sihtfinantseerimise korral eristatakse:
2) sihtfinantseerimist, mille korral toetuse andja annab toetuse saajale üle kaupu või teenuseid ning sellega ei kaasne otseselt nende müük tarnija poolt.»;
15) paragrahvi 30 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Mitterahalist sihtfinantseerimist kajastatakse saadud kaupade ja teenuste õiglases väärtuses. Kui sihtfinantseerimisena saadud kaupade ja teenuste õiglast väärtust ei ole võimalik usaldusväärselt hinnata, selle kohta raamatupidamiskandeid ei tehta. Teiselt avaliku sektori üksuselt paragrahvi 30 lõike 1 punkti 2 kohaselt saadud mitterahalist sihtfinantseerimist kajastatakse vastavalt § 44 lõigetele 3 või 4.»;
16) paragrahvi 33 lõiked 3 ja 4 sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Põhivara soetamisel lisandunud tagasisaamisele mittekuuluvat käibemaksu kajastatakse kontol 601000 üldjuhul kas põhivara saamisel või põhivara eest tasumisel, olenevalt sellest, kumb neist sündmustest toimus ajaliselt varem. Kui põhivara soetatakse tsentraliseeritud hankega ja selle jaotamine erinevate üksuste vahel võtab aega, kasutatakse põhivara kajastamiseks vahekontosid 155900, 155910, 156900 või 156910. Tsentraliseeritud hangetega kaasneva või sihtfinantseerimise saamisega seotud oleva, aga ka muudelt ettemaksetelt arvestatud käibemaksu, mida ei saa lugeda sisendkäibemaksuks, kajastamiseks võib enne selle kuluks kandmist kasutada vahekontot 103990. Kontole 103990 pannakse sealjuures tehingupartneri koodiks 800599.
(4) Varude soetamisel lisandunud tagasisaamisele mittekuuluvat käibemaksu võib eraldada kontole 601000 kas varude saamisel, sh ettemaksete tegemisel, kui see toimus ajaliselt varem, või laost väljaandmisel. Kui kaup võetakse lattu arvele koos käibemaksuga, peab varude arvestuse infosüsteem toetama kauba laost väljaandmisel käibemaksu eraldi kuluks kandmist. Tsentraliseeritud korras soetatud, üleandmisele kuuluvaid varusid (konto 108900) võib esialgselt kajastada koos käibemaksuga, kajastades käibemaksu eraldamise ja kuluks kandmise hiljem varude saaja raamatupidamises.»;
17) paragrahvi 35 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Osalusi avaliku sektori ja sidusüksustes kajastatakse kontorühmas 150, lähtudes RTJ 11 nõuetest.»;
18) paragrahvi 35 täiendatakse lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
« (5) Osalusi sihtasutustes ja mittetulundusühingutes kajastatakse järgmiselt:
(6) Sihtasutused ja mittetulundusühingud, kelle juhtimises osaletakse alates 20%-lise hääleõigusega, kuid keda bilansis osalustena ei kajastata, avalikustatakse aastaaruandes, lisades informatsiooni sarnaselt osaluste kohta avaldatule.»;
19) paragrahvi 37 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kui nõude allahindlus kajastati ebatõenäoliselt laekuvate nõuete kontol, kuid hiljem selgub, et nõude laekumine on lootusetu, kantakse nii nõue kui ka selle allahindlus vastaval kontrakontol bilansist välja. Täiendavat kulu sel hetkel enam ei teki. Nõue loetakse lootusetuks, kui puuduvad igasugused võimalused nõude kogumiseks või kui selle tagasinõudmiseks tehtavad kulutused ületavad hinnanguliselt laekumisest saadaolevat tulu. Riigiraamatupidamiskohustuslase raamatupidamise sise-eeskirjas määratakse, kes omab õigust kinnitada nõuete lootusetuks kandmist.»;
20) paragrahvi 37 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
21) paragrahvi 38 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Varude kajastamisel lähtutakse RTJ 4 põhimõtetest. Erinõudena kajastatakse varude soetamisel lisandunud mittetagastatavad maksud ja lõivud kuludes kontogrupis 6010, arvestades üldeeskirja § 33 lõiget 4.»;
22) paragrahvi 44 lõiked 3 ja 4 sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Põhivara tasuta võõrandamist kajastab võõrandaja juhul, kui seda ei saa lugeda osaluse või finantsinvesteeringu soetamiseks, mitterahalise sihtfinantseerimisena (v.a riigiraamatupidamiskohustuslase üksuste vahelised siirded), eemaldades vara bilansist ja kajastades selle jääkväärtuse kontol 450200. Kui mitterahalise sihtfinantseerimise saaja on samas avaliku sektori üksus, võtab ta arvele põhivara ja mitterahalise sihtfinantseerimise kontol 257000 või 350200 põhivara õiglases väärtuses või kui see ei ole teada, üleandja poolt näidatud jääkväärtuses. Kui põhivara õiglane väärtus on teada, kajastab vara võõrandaja eelnevalt varade ümberhindluse õiglasele väärtusele juhul, kui see on nõutav üldeeskirja § 45 alusel.
(4) Põhivara tasuta kasutusse andmist käsitletakse kui rendile andmist (RTJ 9). Kui vara anti tasuta kasutusse perioodiks, mis ületab 75% vara järelejäänud kasulikust elueast, loetakse tehing oma sisult kapitalirendiks. Kuna tasuta rendile andmisel kapitalirendinõuet ega -kohustust ei teki, kajastatakse tehingut mitterahalise sihtfinantseerimisena (v.a riigiraamatupidamiskohustuslaste üksuste vahelised siirded) rendile andja põhivara jääkväärtuses. Põhivara tasuta kasutusse andja eemaldab vara bilansist ja kajastab selle jääkväärtuse kontol 450200, ning peab vara kohta edaspidi arvestust bilansiväliselt. Kui rentnik on samas avaliku sektori üksus, võtab ta arvele põhivara ja saadud sihtfinantseerimise kontol 257000 või 350200 kas põhivara õiglases väärtuses või vastaspoole poolt näidatud põhivara jääkväärtuses, kui õiglane väärtus ei ole teada. Kui põhivara õiglane väärtus on teada, kajastab vara võõrandaja eelnevalt varade ümberhindluse õiglasele väärtusele juhul, kui see on nõutav üldeeskirja § 45 alusel.»;
23) paragrahvi 49 lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Muutusi netovara reservides kajastatakse ümberklassifitseerimisena ühelt netovara kirjelt teisele (peamiselt reservi ja akumuleeritud tulemi vahel). Seetõttu kajastatakse tehinguid, millega kaasneb reservide muutumine, aruandeperioodi jooksul tavapäraselt, sealhulgas tulude ja kulude kontodel, kui tehingu tulemusena muutus aruandeperioodi tulem. Hiljemalt aruandeperioodi lõpul koostatakse arvestused, mille alusel korrigeeritakse reserve ja akumuleeritud tulemit nende tehingute alusel, mille korral oli ühtlasi nõutav reservide suurenemine või vähenemine. Aastaaruande kinnitamisel või peale aastaaruande kinnitamist otsustatud vastava aasta aruandeperioodi tulemist reservidesse suunatava osa jaotamine kajastatakse järgmisel aruandeaastal.
(2) Riigi netovara reservid kajastatakse Rahandusministeeriumi bilansis. Seetõttu koostab Rahandusministeerium reservide moodustamise ja kulutamise arvestused, võttes arvesse ka teistelt riigiraamatupidamiskohustuslastelt riigikassasse laekunud tulud, mis kuuluvad kandmisele reservidesse, ja riigikassast tasutud kulud, mis kuuluvad katmisele reservide arvel, jaotades vastava aruandeperioodi tulemi sama aruandeperioodi aruandes reservidesse.»;
24) paragrahvi 50 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
« (9) Riigimetsa Majandamise Keskus koostab ja Keskkonnaministeerium kinnitab oma bilansis kajastatava metsa väärtuse hindamiseks eraldi korra, millega Riigimetsa Majandamise Keskusele kehtestatakse nii metsa väärtuse arvestamiseks kasutatav metoodika kui ka metsa koguste ja muude metsa väärtuse hindamisel arvessevõetavate näitajate fikseerimise protseduurid ja koostatavad dokumendid. Riigimetsa Majandamise Keskuse poolt majandatavat metsa inventeeritakse selleks ettenähtud korra alusel aastaringselt arvestusega, et inventeerimisandmed metsa koguste ja seisukorra kohta ei oleks vanemad kui kümme aastat.»;
25) paragrahvi 51 lõikes 1 esitatud tabeli viimane rida:
Saldoandmikke esitavate avaliku sektori üksuste omavahelised saldod Igakvartaalselt võrdlus e-posti teel
26) paragrahvi 52 lõige 8 sõnastatakse järgmiselt:
« (8) Saldoandmikke esitavad avaliku sektori üksused võrdlevad iga kvartali lõpu seisuga omavahelisi saldosid. Selleks kasutatakse peale saldoandmiku esitamist saldoandmike infosüsteemi saldode võrdlemise ja ridade võrdlemise päringuid. Kui saldoandmiku esitaja eeldab, et saldoandmikus võib tõenäoliselt esineda vahesid teiste üksustega, ennetatakse seda saldode võrdluse taotluse esitamisega teisele saldoandmiku esitajale enne saldoandmiku esitamise tähtaja saabumist. Sel juhul saadab üksus, kes leiab, et saldosid on vaja eelnevalt võrrelda, teisele poolele e-posti teel oma saldod ja jääb ootama teise poole vastust. Teine pool on kohustatud järelepärimisele e-posti teel vastama koos omapoolsete saldode esitamisega. Vahede korral peetakse e-posti teel kirjavahetust kuni vahede likvideerimiseni. Kui võrdlejad jäävad omavaheliste saldode suhtes erimeelsusele, teatatakse sellest Rahandusministeeriumile. Rahandusministeeriumi poolt pakutava lahenduse alusel vahe parandatakse. Vahesid, mille suurus on väiksem kui 1000 kr, ei pea parandama, v.a juhul, kui vahed on ühe ja sama konsolideerimisgrupi sisesed, mille korral saldoandmike esitajate tehingupartneri koodide neli esimest numbrit on samad riigiraamatupidamiskohustuslaste konsolideerimisgruppide korral või kolm esimest numbrit on samad ülejäänud konsolideerimisgruppide korral. Niisugustes konsolideerimisgruppides võib konsolideeriv üksus kehtestada lubatud vahe piirmäära arvestusega, et see ei tohi olla suurem kui 1000 kr.».
1) pärast kontot 153259 «Ebatõenäoliselt laekuvad järelmaksunõuded põhivara müügi eest (miinus)» lisatakse uus kontogrupp 1535 ja konto 153556 järgmiselt:
1535 Nõuded toetuste eest
153556 Saamata sihtfinantseerimine nõutav nõutav
2) pärast kontot 253095 «Maksuvõlalt arvestatud intressikohustused» lisatakse uus kontogrupp 2535 ja konto 253550 järgmiselt:
2535 Toetuste andmise kohustused
253550 Sihtfinantseerimise kohustused nõutav nõutav
3) rida:
253800 Liitumistasude amortiseerimata jääk
253800 Liitumistasude amortiseerimata jääk nõutav* nõutav
4) konto 257100 «Välisabi põhivara soetamiseks (soetusmaksumus)» nimetus asendatakse nimetusega «Välismaine sihtfinantseerimine põhivara soetamiseks (soetusmaksumus)»;
5) konto 257180 «Välisabi kogunenud kulum» nimetus asendatakse nimetusega «Välismaise sihtfinantseerimise kogunenud kulum»;
6) konto 257200 «Välisabi kaasfinantseerimine põhivara soetamiseks (soetusmaksumus)» nimetus asendatakse nimetusega «Välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimine põhivara soetamiseks (soetusmaksumus)»;
7) konto 257280 «Välisabi kaasfinantseerimise kogunenud kulum» nimetus asendatakse nimetusega «Välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimise kogunenud kulum»;
8) konto 350020 «Välisabi tegevuskuludeks» nimetus asendatakse nimetusega «Välismaine sihtfinantseerimine tegevuskuludeks»;
9) konto 350030 «Välisabi vahendamine tegevuskuludeks» nimetus asendatakse nimetusega «Välismaise sihtfinantseerimise vahendamine tegevuskuludeks»;
10) konto 350040 «Välisabi kaasfinantseerimine tegevuskuludeks» nimetus asendatakse nimetusega «Välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimine tegevuskuludeks»;
11) konto 350050 «Välisabi kaasfinantseerimise vahendamine tegevuskuludeks» nimetus asendatakse nimetusega «Välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimise vahendamine tegevuskuludeks»;
12) pärast rida:
350050 Välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimise vahendamine tegevuskuludeks nõutav nõutav nõutav
350060 Tagasi nõutud kodumaine sihtfinantseerimine (miinusega) nõutav nõutav nõutav
350070 Tagasi nõutud välismaine sihtfinantseerimine (miinusega) nõutav nõutav nõutav
13) rida:
350200 Kodumaine sihtfinantseerimine põhivara soetuseks nõutav nõutav nõutav
14) pärast rida:
350210 Kodumaise sihtfinantseerimise
vahendamine põhivara soetuseks nõutav nõutav
350220 Välismaine sihtfinantseerimine
põhivara soetuseks nõutav nõutav nõutav nõutav
15) konto 350230 «Välisabi vahendamine põhivara soetuseks» nimetus asendatakse nimetusega «Välismaise sihtfinantseerimise vahendamine põhivara soetuseks»;
16) rida:
350240 Välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimine põhivara soetuseks nõutav nõutav nõutav
350240 Välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimine põhivara soetuseks nõutav nõutav nõutav nõutav
17) konto 350250 «Välisabi kaasfinantseerimise vahendamine põhivara soetuseks» nimetus asendatakse nimetusega «Välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimise vahendamine põhivara soetuseks»;
18) pärast rida:
350250 Välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimise vahendamine põhivara soetuseks nõutav nõutav nõutav
350260 Tagasi nõutud kodumaine sihtfinantseerimine (miinusega) nõutav nõutav nõutav
350270 Tagasi nõutud välismaine sihtfinantseerimine (miinusega) nõutav nõutav nõutav
19) konto 450030 «Välisabi vahendamine tegevuskuludeks» nimetus asendatakse nimetusega «Välismaise sihtfinantseerimise vahendamine tegevuskuludeks»;
20) konto 450040 «Välisabi kaasfinantseerimine tegevuskuludeks» nimetus asendatakse nimetusega «Välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimine tegevuskuludeks»;
21) konto 450050 «Välisabi kaasfinantseerimise vahendamine tegevuskuludeks» nimetus asendatakse nimetusega «Välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimise vahendamine tegevuskuludeks»;
22) pärast rida:
450050 Välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimise vahendamine tegevuskuludeks nõutav nõutav nõutav
450060 Tagasi nõutud kodumaine sihtfinantseerimine (miinusega) nõutav nõutav nõutav
450070 Tagasi nõutud välismaine sihtfinantseerimine (miinusega) nõutav nõutav nõutav
23) konto 450230 «Välisabi vahendamine põhivara soetuseks» nimetus asendatakse nimetusega «Välismaise sihtfinantseerimise vahendamine põhivara soetuseks»;
24) konto 450240 «Välisabi kaasfinantseerimine põhivara soetuseks» nimetus asendatakse nimetusega «Välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimine põhivara soetuseks»;
25) konto 450250 «Välisabi kaasfinantseerimise vahendamine põhivara soetuseks» nimetus asendatakse nimetusega «Välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimise vahendamine põhivara soetuseks»;
26) pärast rida:
450250 Välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimise vahendamine põhivara soetuseks nõutav nõutav nõutav
450260 Tagasi nõutud kodumaine sihtfinantseerimine (miinusega) nõutav nõutav nõutav
450270 Tagasi nõutud välismaine sihtfinantseerimine (miinusega) nõutav nõutav nõutav
27) pärast rida:
900420 Noorempolitseiametnikud nõutav
lisatakse uus kontogrupp 9008 ja uus konto 900800 järgmises sõnastuses:
9008 Koosseisuvälised töötajad
900800 Koosseisuvälised töötajad nõutav
28) tunnistatakse kehtetuks järgmised read:
3239 323900 EDASIANTAV TULU JA TULU KULUDE EDASIANDMISEST nõutav nõutav
5549 554900 Edasiantav kulu ja kulu tulude edasiandmisest nõutav nõutav
1) Vabariigi Valimiskomisjoni (tehingupartneri kood 001002) registreerimisnumber «01359654» asendatakse registreerimisnumbriga «70008256»;
006004 70004873 Riigi Teataja Kirjastus 31.12.2003
006004 70004873 Riigi Teataja Kirjastus 31.12.2003 31.12.2006
3) pärast rida:
007080 70005660 Haapsalu Sanatoorne Internaatkool 01.01.2007
007080 70004471 Kaagvere Erikool 01.01.2007
007080 70006197 Kammeri Kool 01.01.2007
007080 70005677 Porkuni Kool 01.01.2007
007080 70004040 Puiatu Erikool 01.01.2007
007080 70003885 Tallinna K. Pätsi Vabaõhukool 01.01.2007
007080 70004488 Tapa Erikool 01.01.2007
007080 70004264 Tartu Emajõe Kool 01.01.2007
007080 70004034 Tartu Hiie Kool 01.01.2007
007080 70002934 Raikküla Kool 01.01.2007
007080 70002058 Kallemäe Kool 01.01.2007
007080 70002041 Orissaare Internaatkool 01.01.2007
007080 70003033 Keila-Joa Sanatoorne Internaatkool 01.01.2007
007080 70003023 Kosejõe Kool 01.01.2007
007080 70004420 Ahtme Kool 01.01.2007
007080 70001202 Päinurme Internaatkool 01.01.2007
007080 70006116 Palivere Eriinternaatkool 01.01.2007
007080 70004784 Vaeküla Kool 01.01.2007
007080 70001828 Kaelase Kool 01.01.2007
007080 70002785 Helme Sanatoorne Internaatkool 01.01.2007
007080 70004293 Valga Internaatkool 01.01.2007
007080 70002822 Lahmuse Eriinternaatkool 01.01.2007
007080 70003069 Ämmuste Kool 01.01.2007
007080 70003603 Urvaste Eriinternaatkool 01.01.2007
007080 70003626 Vastseliina Internaatkool 01.01.2007
007081 70005660 Haapsalu Sanatoorne Internaatkool 31.12.2003
007082 70004471 Kaagvere Erikool 31.12.2003
007083 70006197 Kammeri Kool 31.12.2003
007084 70005677 Porkuni Kool 31.12.2003
007085 70004040 Puiatu Erikool 31.12.2003
007086 70003885 Tallinna K. Pätsi Vabaõhukool 31.12.2003
007087 70004488 Tapa Erikool 31.12.2003
007088 70004264 Tartu Emajõe Kool 31.12.2003
00708A 70002934 Raikküla Kool 31.12.2003
00708B 70002058 Kallemäe Kool 31.12.2003
00708C 70002041 Orissaare Internaatkool 31.12.2003
007081 70005660 Haapsalu Sanatoorne Internaatkool 31.12.2003 31.12.2006
007082 70004471 Kaagvere Erikool 31.12.2003 31.12.2006
007083 70006197 Kammeri Kool 31.12.2003 31.12.2006
007084 70005677 Porkuni Kool 31.12.2003 31.12.2006
007085 70004040 Puiatu Erikool 31.12.2003 31.12.2006
007086 70003885 Tallinna K. Pätsi Vabaõhukool 31.12.2003 31.12.2006
007087 70004488 Tapa Erikool 31.12.2003 31.12.2006
007088 70004264 Tartu Emajõe Kool 31.12.2003 31.12.2006
007089 70004034 Tartu Hiie Kool 31.12.2003 31.12.2006
00708A 70002934 Raikküla Kool 31.12.2003 31.12.2006
00708B 70002058 Kallemäe Kool 31.12.2003 31.12.2006
00708C 70002041 Orissaare Internaatkool 31.12.2003 31.12.2006
5) pärast rida:
008001 70000898 JUSTIITSMINISTEERIUM 31.12.2003
008001 70004235 Andmekaitse Inspektsioon 14.02.2007
6) rida:
008045 70001099 Pärnu Vangla 31.12.2003
008045 70001099 Pärnu Vangla 31.12.2003 15.01.2007
7) rida:
011045 70005176 Viljandi Draamateater Ugala 31.12.2003
011045 70005176 Viljandi Draamateater Ugala 31.12.2003 31.03.2007
011050 70000964 Eesti Olümpia ja Õppetreeningkeskus Tehvandi 31.12.2003 01.03.2005
011051 70001797 Jõulumäe Tervisekeskus 01.02.2007
9) pärast rida:
014001 70000272 RAHANDUSMINISTEERIUM 31.12.2003
014001 70003170 Riigihangete Amet 01.01.2007
10) rida:
014002 70003170 Riigihangete Amet 31.12.2003
014002 70003170 Riigihangete Amet 31.12.2003 31.12.2006
11) rida:
015007 70004235 Andmekaitse Inspektsioon 31.12.2003
015007 70004235 Andmekaitse Inspektsioon 31.12.2003 14.02.2007
015010 70002466 Harjumaa Muuseum 01.01.2007
13) pärast rida:
015011 70001857 Hiiumaa Muuseum 01.01.2007
015011 70001871 Kõpu Internaatkool 01.01.2007
015012 70004442 Iisaku Muuseum 01.01.2007
15) pärast rida:
015013 70004137 Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum 01.01.2007
015013 70004146 Kiigemetsa Kool 01.01.2007
16) pärast rida:
015014 70001225 Järvamaa Muuseum 01.01.2007
17) pärast rida:
015015 70006091 Läänemaa Muuseum 01.01.2007
015015 70006105 Rannarootsi Muuseum 01.01.2007
015017 70002124 Põlva Talurahvamuuseum 01.01.2007
19) pärast rida:
015018 70001811 Pärnu Muuseum 01.01.2007
20) pärast rida:
015019 70002911 Mahtra Talurahvamuuseum 01.01.2007
21) pärast rida:
015020 70002029 Saaremaa Muuseum 01.01.2007
015021 70002325 Tartumaa Muuseum 01.01.2007
23) pärast rida:
015022 70002762 Valga Muuseum 01.01.2007
24) pärast rida:
015023 70002874 Viljandi Muuseum 01.01.2007
25) pärast rida:
015024 70003632 Dr Fr. R. Kreutzwaldi Memoriaalmuuseum 01.01.2007
26) rida:
015036 70005269 Valga Piirivalvepiirkond 31.12.2003 31.12.2006
27) rida:
015040 70005281 Piirivalvelaevade Üksikdivisjon 31.12.2003
015040 70005281 Piirivalvelaevade Üksikdivisjon 31.12.2003 31.12.2006
28) rida:
015041 70004844 Muraste Piirivalvekool 31.12.2003
015041 70004844 Muraste Piirivalvekool 31.12.2003 31.08.2006
29) rida:
015043 70005358 Neeme Piirivalvekoerte Kool 31.12.2003
015043 70005358 Neeme Piirivalvekoerte Kool 31.12.2003 31.08.2006
30) rida:
015044 70005341 Piirivalve Keskhooldebaas 31.12.2003
015044 70005341 Piirivalve Keskhooldebaas 31.12.2003 31.12.2006
31) pärast rida:
016001 70001952 SOTSIAALMINISTEERIUM 31.12.2003
016001 70003491 Riikliku Lepitaja Kantselei 01.01.2007
016001 70004494 Illuka Varjupaigataotlejate Vastuvõtukeskus 01.01.2007
016001 70005163 Kemikaalide Teabekeskus 01.01.2007
32) rida:
016008 70003491 Riikliku Lepitaja Kantselei 31.12.2003
016008 70003491 Riikliku Lepitaja Kantselei 31.12.2003 31.12.2006
33) rida:
016010 70003520 Eesti Meditsiiniraamatukogu 31.12.2003
016010 70003520 Eesti Meditsiiniraamatukogu 31.12.2003 12.04.2007
016011 70004494 Illuka Varjupaigataotlejate Vastuvõtukeskus 31.12.2003
016011 70004494 Illuka Varjupaigataotlejate Vastuvõtukeskus 31.12.2003 31.12.2006
35) rida:
016012 70005163 Kemikaalide Teabekeskus 31.12.2003
016012 70005163 Kemikaalide Teabekeskus 31.12.2003 31.12.2006
36) rida:
016016 70003543 Eesti Kardioloogia Instituut 31.12.2003
016016 70003543 Eesti Kardioloogia Instituut 31.12.2003 28.02.2007
37) rida:
020002 70002466 Harjumaa Muuseum 31.12.2003
muudetakse ja sõnastataksesõnastuses:
020002 70002466 Harjumaa Muuseum 31.12.2003 31.12.2006
38) rida:
020007 70002489 Paunküla Hooldekodu 31.12.2003
020007 70002489 Paunküla Hooldekodu 31.12.2003 30.09.2006
39) rida:
021003 70001857 Hiiumaa Muuseum 31.12.2003
021003 70001857 Hiiumaa Muuseum 31.12.2003 31.12.2006
40) rida:
021005 70001871 Kõpu Internaatkool 31.12.2003
021005 70001871 Kõpu Internaatkool 31.12.2003 31.12.2006
41) rida:
022004 70004442 Iisaku Muuseum 31.12.2003
022004 70004442 Iisaku Muuseum 31.12.2003 31.12.2006
42) read:
023003 70004146 Kiigemetsa Kool 31.12.2003
023004 70004137 Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum 31.12.2003
023003 70004146 Kiigemetsa Kool 31.12.2003 31.12.2006
023004 70004137 Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum 31.12.2003 31.12.2006
43) rida:
024002 70001225 Järvamaa Muuseum 31.12.2003
024002 70001225 Järvamaa Muuseum 31.12.2003 31.12.2006
44) rida:
025004 70006091 Läänemaa Muuseum 31.12.2003
025004 70006091 Läänemaa Muuseum 31.12.2003 31.12.2006
45) rida:
025008 70006105 Rannarootsi Muuseum 31.12.2003
muudetakse ja sõnastataksejärgmiselt:
025008 70006105 Rannarootsi Muuseum 31.12.2003 31.12.2006
46) rida:
027004 70002124 Põlva Talurahvamuuseum 31.12.2003
027004 70002124 Põlva Talurahvamuuseum 31.12.2003 31.12.2006
47) rida:
028002 70001797 Jõulumäe Tervisekeskus 31.12.2003
028002 70001797 Jõulumäe Tervisekeskus 31.12.2003 31.01.2007
48) rida:
028005 70001811 Pärnu Muuseum 31.12.2003
028005 70001811 Pärnu Muuseum 31.12.2003 31.12.2006
49) rida:
029002 70002911 Mahtra Talurahvamuuseum 31.12.2003
029002 70002911 Mahtra Talurahvamuuseum 31.12.2003 31.12.2006
50) rida:
030006 70002029 Saaremaa Muuseum 31.12.2003
030006 70002029 Saaremaa Muuseum 31.12.2003 31.12.2006
51) rida:
031007 70002325 Tartumaa Muuseum 31.12.2003
031007 70002325 Tartumaa Muuseum 31.12.2003 31.12.2006
52) rida:
032005 70002762 Valga Muuseum 31.12.2003
032005 70002762 Valga Muuseum 31.12.2003 31.12.2006
53) rida:
033005 70002874 Viljandi Muuseum 31.12.2003
033005 70002874 Viljandi Muuseum 31.12.2003 31.12.2006
034002 70003632 Dr F. R. Kreutzwaldi Memoriaalmuuseum 31.12.2003
034002 70003632 Dr F. R. Kreutzwaldi Memoriaalmuuseum 31.12.2003 31.12.2006
55) tehingupartneri 104118 «Tallinna Magdaleena Lasteaed-Algkool» nimetus asendatakse nimetusega «Tallinna Magdaleena Lastead»;
56) tehingupartneri 104126 «Tallinna Üldgümnaasium» nimetus asendatakse nimetusega «Tallinna Kristiine Gümnaasium»;
57) rida:
104135 75016929 Tallinna Noorte Spordikeskus 31.12.2003
104135 75016929 Tallinna Noorte Spordikeskus 31.12.2003 31.12.2006
58) tehingupartneri 104159 «Tallinna Paekaare Lasteaed-Algkool» nimetus asendatakse nimetusega «Tallinna Lasteaed Kirsike»;
59) tehingupartneri 104160 «Tallinna Laagna Lasteaed-Algkool» nimetus asendatakse nimetusega «Tallinna Laagna Lasteaed-Põhikool»;
60) tehingupartneri 104162 «Tallinna Mustamäe 2. Lasteaed-Algkool» nimetus asendatakse nimetusega «Tallinna Lasteaed Delfiin»;
61) rida:
104174 75018466 Tallinna 63. Põhikool 31.12.2003
104174 75018466 Tallinna 63. Põhikool 31.12.2003 31.08.2007
62) rida:
104177 75016711 Tallinna Valdeku Gümnaasium 31.12.2003
104177 75016711 Tallinna Valdeku Põhikool 31.12.2003 31.08.2007
63) rida:
104179 75016639 Tallinna Hiiu Põhikool 31.12.2003
104179 75016639 Tallinna Hiiu Põhikool 31.12.2003 31.08.2006
64) tehingupartneri 104185 «Sõle Gümnaasium» nimetus asendatakse nimetusega «Sõle Põhikool»;
65) rida:
1041A4 75018087 Lastesõim Aasalill 31.12.2003
1041A4 75018087 Lastesõim Aasalill 31.12.2003 28.02.2007
66) tehingupartneri 1041D5 «Tallinna Kõneravi-Lasteaed Kannike» nimetus asendatakse nimetusega «Tallinna Kannikese Lasteaed»;
67) pärast rida:
1041M3 75032940 Tallinna Lauliku Lasteaed 16.06.2005
1041M4 75034904 Tallinna Kelmiküla Lasteaed 01.09.2007
68) rida:
106106 75016119 Salme Kultuurikeskus 31.12.2003
106106 75016119 Salme Kultuurikeskus 31.12.2003 31.12.2006
69) rida:
106113 75016220 Kultuurikeskus Lindakivi 31.12.2003 31.12.2006
70) tehingupartneri 106114 «Tallinna Vene Kultuurikeskus» nimetus asendatakse nimetusega «Vene Kultuurikeskus»;
71) tehingupartneri 111103 «MA Pirita Velodroom» nimetus asendatakse nimetusega «Pirita Spordikeskus»;
72) pärast rida:
111106 75016332 Kristiine Sport 01.01.2005
111107 75016929 Tallinna Noorte Spordikeskus 01.01.2007 31.08.2007
73) pärast rida:
118102 75018802 Lasnamäe Spordikompleks 31.12.2003
118103 75016220 Kultuurikeskus Lindakivi 01.01.2007
74) pärast rida:
122103 75018839 Paljassaare Sotsiaalmaja 31.12.2003
122104 75016119 Salme Kultuurikeskus 01.01.2007
75) pärast rida:
123104 75021244 Tallinna Botaanikaaed 01.01.2005
124101 75034502 Tallinna Munitsipaalpolitsei Amet 01.01.2007
144101 75011501 Maardu Spordihoone 31.12.2003
144101 75011501 Maardu Spordihoone 31.12.2003 31.03.2006
144101 75011524 Lasteaed Sipsik 31.12.2003
144101 75033827 Maardu Kalmistu 01.04.2006
78) tehingupartneri 175101 «Jõhvi Linna Sotsiaalmaja» nimetus asendatakse nimetusega «Jõhvi Sotsiaalmaja»;
79) pärast rida:
177101 75009036 Kiviõli Vene Gümnaasium 31.12.2003
177101 75034264 Kiviõli Noortekeskus 01.08.2006
80) tehingupartneri 179109 «3. Keskkool» nimetus asendatakse nimetusega «Kohtla-Järve Kesklinna Gümnaasium»;
81) read:
185141 75009154 Narva Linna Sotsiaalhoolekandekeskus 31.12.2003
185142 75024277 Narva Lastevarjupaik 31.12.2003
185141 75009154 Narva Linna Sotsiaalhoolekandekeskus 31.12.2003 31.12.2006
185142 75024277 Narva Lastevarjupaik 31.12.2003 31.12.2006
82) pärast rida:
220101 75003246 Jõgeva Linnavalitsus 31.12.2003
220101 75034548 Jõgeva Linnavolikogu Kantselei 18.01.2007
83) rida:
220111 75004168 Jõgeva Spordikeskus Virtus 31.12.2003
220111 75004168 Jõgeva Spordikeskus Virtus 31.12.2003 27.12.2006
84) rida:
240104 75012860 Haapsalu Kultuurikeskus 31.12.2003
240104 75012860 Haapsalu Kultuurikeskus 31.12.2003 31.12.2006
85) rida:
247102 75011725 Oru Hooldekodu 31.12.2003
247102 75011725 Oru Hooldekodu 31.12.2003 31.12.2006
õ. 15.11.2007 13:14
86) read:
248102 75022508 Ridala Põhikool 31.12.2003
248103 75022491 Asuküla Algkool 31.12.2003
248104 75022485 Uuemõisa Algkool 31.12.2003
248102 75022508 Ridala Põhikool 31.12.2003 30.06.2007
248103 75022491 Asuküla Algkool 31.12.2003 30.06.2007
248104 75022485 Uuemõisa Algkool 31.12.2003 31.12.2006
87) pärast rida:
310101 75000064 Pärnu Linnavalitsus 31.12.2003
310101 75034873 Pärnu Linnavolikogu Kantselei 01.07.2007
310101 75000242 Pärnu Slaavi Põhikool 31.12.2003
310101 75000242 Pärnu Slaavi Põhikool 31.12.2003 01.09.2007
89) tehingupartneri 310101 «Puuetega Isikute Hoolekandekeskus» nimetus asendatakse nimetusega «Erivajadustega Inimeste Rehabilitatsioonikeskus»;
90) tehingupartneri 310101 «Pärnu Linnaorkester» nimetus asendatakse nimetusega «Pärnu Filharmoonia»;
91) rida:
321102 75001626 Vändra Gümnaasium 31.12.2003
321102 75001626 Vändra Gümnaasium 31.12.2003 31.12.2006
92) pärast rida:
357101 75009196 Põlva Spordikool 31.12.2003
357101 75034229 Põlva Linna Haldusteenistus 01.01.2007
93) rida:
374103 75027867 Kohila Koolituskeskus 31.12.2003
374103 75027867 Kohila Koolituskeskus 31.12.2003 31.12.2006
94) read:
377101 75023094 Järvakandi Põhikool 31.12.2003
377101 75023102 Kabala Põhikool 31.12.2003
377101 75023088 Raikküla Põhikool 31.12.2003
377101 75023094 Järvakandi Põhikool 31.12.2003 31.12.2004
377101 75023102 Kabala Põhikool 31.12.2003 31.12.2004
377101 75023088 Raikküla Põhikool 31.12.2003 31.12.2004
95) rida:
402109 75024604 Kuressaare Vanalinna Kool 31.12.2003
402109 75024604 Kuressaare Vanalinna Kool 31.12.2003 31.08.2006
96) read:
402117 75023355 Saare Maakonna Keskraamatukogu 31.12.2003
402118 45001592 Kuressaare Kultuurikeskus 31.12.2003
402118 75027962 Kuressaare Kultuurivara 31.12.2003
402118 75024573 Kuressaare Raegalerii 31.12.2003
402119 75024550 Kuressaare Linnateater 31.12.2003
402117 75023355 Saare Maakonna Keskraamatukogu 31.12.2003 30.04.2007
402118 45001592 Kuressaare Kultuurikeskus 31.12.2003 30.04.2007
402118 75027962 Kuressaare Kultuurivara 31.12.2003 30.04.2007
402118 75024573 Kuressaare Raegalerii 31.12.2003 30.04.2007
402119 75024550 Kuressaare Linnateater 31.12.2003 30.04.2007
97) rida:
530102 75015864 Abja Gümnaasium 31.12.2003
530102 75015864 Abja Gümnaasium 31.12.2003 31.12.2006
98) pärast rida:
560101 75005699 Tõrva Linnavalitsus 31.12.2003
560101 75005794 Tõrva Linnahoolduse Asutus 01.05.2007
99) rida:
570101 75010430 Antsla Teenus 31.12.2003
570101 75010430 Antsla Teenus 31.12.2003 30.06.2004
100) pärast rida:
581101 75019980 Võru Linnavalitsus 31.12.2003
581101 75034436 Nöörimaa Tugikodu 01.01.2007
101) rida:
603202 74002026 Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituut 29.08.2005
603202 74002026 Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituut 29.08.2005 29.06.2007
102) read
630201 74000062 Eesti Televisioon 31.12.2003
631201 74000010 Eesti Raadio 31.12.2003
630201 74000062 Eesti Televisioon 31.12.2003 31.05.2007
631201 74000010 Eesti Raadio 31.12.2003 31.05.2007
103) pärast rida:
634201 74001328 Eesti Kultuurkapital 31.12.2003
635201 74002322 Eesti Rahvusringhääling 01.06.2007
104) rida:
007307 90000722 SA Eesti Kutsehariduse Reform 31.12.2003 18.09.2006
105) pärast rida:
100304 90009231 SA Tallinna Ettevõtlusinkubaator 12.07.2006
100305 90009424 SA Tallinn 2011
106) pärast rida
135301 90009370 Keila Hariduse SA 01.03.2007
107) pärast rida
185302 80197100 MTÜ Narva Spordikeskus 31.12.2006
108) rida:
187302 80197710 MTÜ Püssi Päevakeskus
187302 80197710 MTÜ Püssi Päevakeskus 01.01.2004
220301 90001440 SA Betti Alveri Fond 01.07.2006
220302 90007974 SA Jõgeva Sport 13.11.2006
220303 90007997 SA Jõgeva Linna Sotsiaalmaja 26.10.2006
110) rida:
230301 80169291 SA Jõgevamaa Omavalitsuste Aktiviseerimiskeskus 31.12.2003
230301 80169291 Jõgevamaa Omavalitsuste Aktiviseerimiskeskus 31.12.2003 31.12.2006
111) pärast rida
230302 90007603 SA Kalevipoja Koda 31.12.2003
231301 90008040 Tabivere Valla Kultuuri ja Vaba Aja Arendamise SA 08.06.2007
112) read:
310301 90004875 Pärnu Ühisgümnaasiumi SA 18.10.2005
310302 90004869 Pärnu Koidula Gümnaasiumi SA 17.10.2005
310301 90004875 Pärnu Ühisgümnaasiumi SA 18.10.2005 31.07.2007
310302 90004869 Pärnu Koidula Gümnaasiumi SA 17.10.2005 31.07.2007
310303 90004906 Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi SA 01.08.2006 31.07.2007
310304 90004935 Pärnu Vanalinna Põhikooli SA 01.08.2006 31.07.2007
310305 90004912 Pärnu Hansagümnaasiumi SA 01.08.2006 31.07.2007
113) pärast rida:
310306 90005024 Pärnu Koolide SA 31.07.2007
114) pärast rida:
362301 90007477 SA Veriora Noortekas 31.12.2003
376301 90004929 SA Loodna Vabaajakeskus 01.07.2006
115) rida:
546301 90002043 Viljandi Linna Energeetika SA 31.12.2003 31.12.2006
116) pärast rida:
587304 90003568 SA Põhja-Eesti Turism 26.06.2006
117) rida:
588315 80235668 MTÜ Paide-Türi Rahvajooks 03.05.2006 31.12.2006
118) pärast rida:
589312 80169291 SA Jõgevamaa Omavalitsuste Aktiviseerimiskeskus 01.01.2007
119) pärast rida:
592302 90004065 SA Pärnumaa Ettevõtlus- ja Arenduskeskus 01.01.2004
592303 80236047 MTÜ Pärnumaa Ettevõtlusinkubaator 01.09.2007
120) pärast rida:
599302 80240942 MTÜ Võrumaa Tehnoloogiainkubaator 17.10.2006
602301 90007980 SA Eesti Maaülikooli Joosep Tootsi Fond 21.11.2006
007401 10028092 AS Imanta Hariduskeskus 31.12.2003
007402 11259051 OÜ EITSA Kinnisvara 01.06.2006
123) pärast rida:
012401 5606 Oil Shale of Jordan Company 05.11.2006
012401 300649187 UAB Lumen Balticum 19.02.2007
012401 11336737 AS Narva Õlitehas 19.04.2007
124) rida:
012422 10706362 Edi Vektor AS 31.12.2004
012422 10706362 Edi Vektor AS 31.12.2004 02.10.2006
012427 10281796 AS Eesti Raudtee 01.01.2007
012428 10592970 OÜ Elektrikontrollikeskus 01.05.2007
126) rida:
013404 10433711 OÜ Areto 31.12.2003
013404 10433711 OÜ Areto 31.12.2003 21.03.2007
127) tehingupartneri 016401 «AS Medis» nimetus asendatakse nimetusega «AS Hoolekandeteenused»;
128) rida:
017401 10860657 Lembitu Hotell AS 31.12.2003
017401 10860657 Lembitu Hotell AS 31.12.2003 10.05.2007
129) tehingupartneri 133403 «Loo Soojus OÜ» nimetus asendatakse nimetusega «OÜ Jõelähtme Varahaldus»;
130) pärast rida:
139401 10412815 U-M Soojus OÜ 31.12.2003
139402 10917886 OÜ Kose Vesi 01.10.2006
131) rida:
140401 10462015 Kolga Soojus OÜ 31.12.2003
140401 10462015 Kolga Soojus OÜ 31.12.2003 28.02.2007
132) rida:
141402 10454601 Habaja Elamu OÜ 31.12.2003
141402 10454601 Habaja Elamu OÜ 31.12.2003 30.06.2007
133) rida:
144406 11123303 Komplex Hoolduse OÜ 31.03.2005
144406 11123303 Komplex Hoolduse OÜ 31.03.2005 31.12.2006
134) pärast rida:
154405 10942009 OÜ Viimsi Tehnoabi 01.01.2004
154406 10874711 OÜ Haabneeme Lasteaed 01.01.2006
135) tehingupartneri 175402 «Jõhvi Linnavara Haldus OÜ» nimetus asendatakse nimetusega «OÜ Jõhvi Varahaldus»;
136) pärast rida:
185406 10369373 Narva Vesi AS 31.12.2003
185407 11336157 OÜ Narva Jäätmekäitluskeskus 27.03.2007
137) pärast rida:
213404 10672172 Oisu Vesi OÜ 01.11.2006
138) rida:
228402 10833310 Põltsamaa Tervis OÜ 31.12.2003
228402 10833310 Põltsamaa Tervis OÜ 31.12.2003 27.09.2006
139) rida:
271403 10200680 Tamsalu Valla Kommunaal OÜ 01.01.2006 31.07.2006
140) rida:
273403 10453079 Soveska OÜ 01.01.2006 31.08.2006
141) pärast rida:
277401 10054126 Pandivere Vesi OÜ 01.10.2005
300401 11321629 OÜ Are Vesi 08.12.2006
142) tehingupartneri 312401 «Sauga Soojus AS» nimetus asendatakse nimetusega «AS Sauga Varahaldus»;
143) pärast rida:
319401 10275577 SuFe OÜ 31.12.2003
319402 11158307 OÜ Tõstamaa Sadam 22.06.2007
144) pärast rida:
402405 10968872 Saaremaa Golfi AS 31.12.2003
402406 11363639 OÜ Saaremaa Prügila 05.04.2007
145) pärast rida:
412401 11393528 Ruhnu Teenusd OÜ 17.05.2007
146) pärast rida:
413401 10357571 Salme SVK OÜ 31.12.2003
431401 10255847 OÜ Elva Soojus 03.01.2007
147) rida:
446410 10881255 Kutsehariduse Halduse OÜ 31.12.2003
446410 10881255 Kutsehariduse Halduse OÜ 31.12.2003 31.12.2006
148) read:
446415 10037688 Eesti Veevärk AS 01.01.2004
446416 10845129 Eesti Veevärk Konsultatsioon AS 01.01.2004
446417 10844638 Eesti Veevärk Tehnika AS 01.01.2004
446418 10172481 Nõo Veevärk AS 01.01.2004
446419 10466194 Rapla Vesi AS 01.01.2004
446420 10058064 OÜ Veka Inseneribüroo 06.12.2004
446415 10037688 Eesti Veevärk AS 01.01.2004 30.06.2006
446416 10845129 Eesti Veevärk Konsultatsioon AS 01.01.2004 30.06.2006
446417 10844638 Eesti Veevärk Tehnika AS 01.01.2004 30.06.2006
446418 10172481 Nõo Veevärk AS 01.01.2004 30.06.2006
446419 10466194 Rapla Vesi AS 01.01.2004 30.06.2006
446420 10058064 OÜ Veka Inseneribüroo 06.12.2004 30.06.2006
149) rida:
449402 10768044 OÜ Baarikson 31.12.2003
449402 10768044 OÜ Baarikson 31.12.2003 30.06.2006
150) read:
542403 11351613 AS Suure-Jaani Haldus 01.01.2006
542404 10334378 Olustvere Soojus OÜ 01.01.2006 31.12.2006
151) tehingupartneri 543401 «Mustla Soojus OÜ» nimetus asendatakse nimetusega «OÜ Tarvastu Varad»;
152) rida:
538401 10002709 Paistu Soojus OÜ 31.12.2003
538401 10002709 Paistu Soojus OÜ 31.12.2003 02.07.2007
153) rida:
551401 10473337 Hummuli Ambulatoorium OÜ 31.12.2003
551401 10473337 Hummuli Ambulatoorium OÜ 31.12.2003 31.12.2005
154) rida:
155) pärast rida:
584401 10301012 ERKAS Arendusteenuste OÜ 20.09.2006
584402 11320682 Tartu ERKAS OÜ 23.01.2007
156) tehingupartneri 592401 «Paikuse Jäätmehoolduskeskus OÜ» nimetus asendatakse nimetusega «OÜ PAIKRE»;
157) pärast rida:
596412 10288769 AS Raadi Lennujaam 01.01.2004 31.07.2004
598401 11376524 Ühismajandamise OÜ 18.04.2007
158) pärast rida:
605406 10911369 Tartu Tehnoloogiapark OÜ 31.12.2003
611401 11274568 OÜ MAS Systems 10.07.2006
159) pärast rida:
011511 90003278 SA Virumaa Muuseumid 01.01.2005
011512 90008005 SA Ugala Teater 23.01.2007
160) pärast rida:
016511 90007945 SA Eesti Tervishoiu Pildipank 01.10.2006
161) pärast rida:
135501 90009499 SA Keila Leht 05.07.2007
162) pärast rida:
185502 90003611 SA Narva Tööstuspark 09.07.2007
163) rida:
402505 90004779 SA Kuressaare Sõnumid 25.03.2004 31.03.2007
164) pärast rida:
550501 90001836 SA Balti Turismifond 01.01.2004 31.12.2004
560501 90008011 SA Tõrva Haigla 26.01.2007
165) rida:
561501 80190747 Kehtetu RTL 2006, 11, 198 – jõust. 3.02.2006 31.12.2003
561501 90007862 SA Terve Valgamaa 01.01.2006
166) tehingupartneri 596505 «SA Peipsiveere Hooldusravikeskus» registreerimisnumber «90007448» asendatakse registreerimisnumbriga «90007968»;
167) pärast rida:
655501 74000151 Audiitoritekogu 01.01.2004
656501 74002233 Eesti Arengufond 01.12.2006
168) tunnistatakse kehtetuks järgmine rida:
012601 10186632 Orica Eesti OÜ 31.12.2003
169) rida:
012603 10281796 AS Eesti Raudtee 31.12.2003 31.12.2006
170) pärast rida:
171) pärast rida:
012606 1908655-03 NEL Finland OÜ 25.04.2005
012607 11309962 Eesti Digitaaltelevisiooni AS 24.10.2006
172) rida:
014602 10864457 AS FSF Lilleküla Jalgpallistaadion 10.02.2005
014602 10864457 AS FSF Lilleküla Jalgpallistaadion 10.02.2005 31.12.2005
173) pärast rida:
135603 10783902 Keila Loodeosa Arenduse OÜ 31.12.2003
135604 11426771 Keila Alushariduse OÜ 30.01.2007
174) rida:
154602 10874711 OÜ Haabneeme Lasteaed 01.07.2005 31.12.2005
175) rida:
213601 10672172 Oisu Vesi OÜ 01.01.2006 31.10.2006
176) rida:
310602 10120461 Pärnu Sadam AS 31.12.2003
310602 10120461 Pärnu Sadam AS 31.12.2003 31.12.2006
177) pärast rida
378601 10466194 Rapla Vesi AS 01.07.2006
178) rida:
446603 10852419 OÜ Tampere Maja 31.12.2003
446603 10852419 OÜ Tampere Maja 31.12.2003 31.12.2006
179) pärast rida
542601 10206795 Inselia OÜ 31.12.2003 28.10.2004
551601 10473337 Hummuli Ambulatoorium OÜ 01.01.2006
599601 11285842 Pesuring OÜ 21.08.2006
§ 4. Rahandusministri 11. detsembri 2003. a määruse nr 105 «Riigi raamatupidamise üldeeskiri» lisas 4 «Allikate koodid» tehakse järgmised muudatused:
1) koodi 29 «EAGGF Guarantee» nimetus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
29 EAGF (Põllumajanduse otsetoetused)
2) pärast rida 31 «Transition Facility» lisatakse uus rida järgmises sõnastuses:
32 EAFRD (Põllumajandus)
§ 5. Rahandusministri 11. detsembri 2003. a määruse nr 105 «Riigi raamatupidamise üldeeskiri» lisas 5 «Rahavoo koodid» tehakse järgmine muudatus:
1) koodi 20 «Varade tasuta rendile andmine (kapitalirent) (saamine) nimetus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
20 Varade, kohustuste ja netovara suurenemine seoses valitseva mõju tekkimisega
2) koodi 25 «Varade tasuta rendile andmine (kapitalirent) (üleandmine) nimetus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
25 Varade, kohustuste ja netovara vähenemine seoses valitseva mõju kadumisega
Lugeda § 3 punktis 85 "Oru Hooldekeskus" asemel õigeks "Oru Hooldekodu".
Alus: "Riigi Teataja seaduse" § 17 lõige 31 punkt 2 ja rahandusministeeriumi 13. novembri 2007. a taotluskiri 8-5/15101


Sõnnikuhoidlale esitatavate veekaitsenõuetega vastavusse viimise toetuse saamise täpsemad nõuded ning toetuse taotlemise, taotluse menetlemise ja toetuse maksmise täpsem kord – Riigi Teataja
Vastu võetud 30.07.2004 nr 130
RTL 2004, 109, 1749
8.10.2004/164 (RTL 2004, 133, 2051) 17.10.2004
11.08.2005/86 (RTL 2005, 91, 1371) 26.08.2005
30.03.2006/40 (RTL 2006, 30, 530) 10.04.2006
5.09.2006/91 (RTL, 2006, 69, 1276) 22.09.2006
Määrus kehtestatakse “Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 43 lõike 2 ja § 44 lõike 2 alusel ning kooskõlas EL Nõukogu määruse 1257/1999/EÜ Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuste kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80–102) art 44 lõike 2 alusel heaks kiidetud «Eesti maaelu arengukavaga 2004–2006».
[RTL 2005, 91, 1371 - jõust. 26.08.2005]
Määrusega kehtestatakse «Eesti maaelu arengukava 2004–2006» (edaspidi arengukava) punktis 9.5 toodud sõnnikuhoidlale esitatavate veekaitsenõuetega vastavusse viimise toetuse (edaspidi toetus ) saamise täpsemad nõuded ning toetuse taotlemise, taotluse menetlemise ja toetuse maksmise täpsem kord.
§ 2. Toetatavad investeeringud
(1) Toetust võib taotleda loomade pidamiseks kasutatava loomakasvatushoone või -rajatise või loomade pidamiseks piiritletud ala (edaspidi loomakasvatusehitis) juurde kuuluva sõnnikuhoidla või sõnniku- ja virtsahoidla (edaspidi sõnnikuhoidla) § 3 lõikes 5 toodud sõnnikuhoidmise (edaspidi sõnniku hoidmine) nõuetega vastavusse viimiseks vajalike järgmiste põhiinvesteeringute kohta:
1) loomakasvatusehitise juurde kuuluva uue sõnnikuhoidla ehitamine või olemasoleva sõnnikuhoidla laiendamine;
2) loomakasvatusehitise juurde kuuluva sõnnikuhoidla rekonstrueerimine;
3) sõnnikuhoidla tehnosüsteemide soetamine;
4) punktides 1–3 nimetatud põhiinvesteeringuga kaasnevate ettevalmistustööde tegemine.
(2) Lõike 1 punktis 1 nimetatud põhiinvesteering jaguneb järgmisteks investeeringuteks:
1) olemasoleva sõnnikuhoidla amortiseerunud konstruktsiooni lammutamine;
2) pinnasetöö tegemine;
3) vundamendi ehitamine;
4) drenaaži ehitamine;
5) põranda ehitamine;
6) seina ehitamine;
7) virtsakogumiskaevu ehitamine.
(3) Lõike 1 punktis 2 nimetatud põhiinvesteering jaguneb järgmisteks investeeringuteks:
2) konstruktsiooni lekkekindluse tagamine;
3) vundamendi rekonstrueerimine;
5) põranda ehitamine või rekonstrueerimine;
6) seina ehitamine või rekonstrueerimine;
(4) Lõike 1 punktis 3 nimetatud põhiinvesteering jaguneb järgmisteks investeeringuteks:
1) sõnniku kogumise ja koristamise seadme soetamine ja paigaldamine;
2) lauda ja sõnnikuhoidla vahelise ühenduskanali (-trassi) soetamine ja paigaldamine;
3) sõnnikuhoidla täitmise, segamise ja tühjendamise seadme soetamine ja paigaldamine;
4) automaatika ja mehhanismi juhtimisseadme soetamine ja paigaldamine.
(5) Lõike 1 punktis 4 nimetatud põhiinvesteeringu raames loetakse investeeringuks projekteerimist. Projekteerimine loetakse lõpetatuks, kui ehitusprojekti alusel on taotlejale väljastatud «Ehitusseaduse» § 22 lõikes 1 nimetatud ehitusluba.
(6) Lõike 2 punktis 1 ja lõike 3 punktis 1 nimetatud investeeringute kohta saab toetust taotleda, kui sama sõnnikuhoidla kohta kavandatakse lõike 2 punktides 2-7 või lõike 3 punktides 2-7 nimetatud investeeringut.
(7) Lõikes 4 nimetatud investeering loetakse tehtuks, kui seade on paigaldatud.
(8) Lõikes 5 nimetatud investeeringu kohta saab toetust taotleda üksnes kohustuseperioodi esimesel aastal või kohustuse suurendamise korral kohustuseperioodi teisel aastal.
[RTL 2004, 133, 2051 - jõust. 17.10.2004]
(1) Toetust võib vastavalt arengukava punktile 9.5 taotleda füüsiline isik või juriidiline isik, kes peab loomakasvatusehitises õiguslikul alusel toetuse taotlemise aasta 8. oktoobri seisuga kokku üle 10 loomühikule vastaval hulgal veiseid, lambaid, kitsi, emiseid või kulte (edaspidi põllumajandusloomad) või kelle seakarjas on toetuse taotlemise aasta 8. oktoobrile eelnenud 12 kuu jooksul aasta keskmisena üle 10 loomühikule vastaval hulgal nuumsigu (edaspidi nuumsead) või üle 10 loomühikule vastaval hulgal põllumajandusloomi ja nuumsigu (edaspidi taotleja).
(11) Lõikes 1 nimetatud aasta keskmise nuumsigade hulga saamiseks jagatakse realiseeritud ning hukkunud nuumsigade arv läbi koefitsiendiga 2,4.
(2) Lõikes 1 nimetatud loomühikulist arvestust peetakse loomagrupiti järgmiselt:
loomühik;
loomühikut;
6) üle 1 aasta vanune kits või lammas; kits või utt talledega
loomühikut.
(3) Lõikes 1 nimetatud loomakasvatusehitis on registreeritud «Loomatauditõrje seaduse» § 7 lõike 2 alusel kehtestatud korras ning selles peetakse taotlusel esitatud arvul põllumajandusloomi.
(4) Taotlusel esitatud põllumajandusloomade ja nuumsigade kohta on täidetud kõik identifitseerimise, registreerimise ja arvestuse pidamise nõuded vähemalt toetuse taotlemise aasta 8. oktoobri seisuga «Loomatauditõrje seaduse» § 11 lõigete 2 ja 2 1 alusel kehtestatud korras.
(5) Taotleja kavandab iga sõnnikuhoidla kohta kohustuseperioodi igaks aastaks vähemalt ühe § 2 lõigetes 2–5 nimetatud investeeringu, mille eesmärk on viia sõnnikuhoidla osaliselt või täielikult vastavusse “Veeseaduse” § 26 1 lõike 1 alusel kehtestatud sõnnikuhoidmise nõuetega.
(6) Taotleja koostab iga sõnnikuhoidla kohta, mille kohta toetust taotletakse, lisas 1 toodud vormi kohase sõnnikhoidmise korrastamise investeeringukava (edaspidi investeeringukava), milles kavandab kohustuseperioodi iga aasta kohta erineva § 2 lõigetes 2–5 nimetatud investeeringu (edaspidi kavandatud investeering). Taotleja esitab nimetatud investeeringukava sõnnikuhoidla asukohajärgsele maakonna keskkonnateenistusele (edaspidi maakonna keskkonnateenistus) kooskõlastamiseks.
(7) Lõikes 1 nimetatud loomakasvatusehitis on registreeritud lõikes 3 nimetatud korras enne investeeringukava esitamist maakonna keskkonnateenistusele.
(8) Taotleja alustab või jätkab kavandatud investeeringu tegemist pärast taotluse esmakordset esitamist.
(9) Taotleja võtab kohustuse teha kavandatud investeering hiljemalt investeeringu kavandamisele järgneva aasta 4. novembriks ning täidab nimetatud kohustust alates toetuse esmakordse taotlemise aasta 5. novembrist kolme aasta jooksul (edaspidi kohustuseperiood).
(10) Taotleja võib aastate 2004–2006 jooksul võtta ühe kohustuse.
101) Kui ühe sõnnikuhoidla kohta taotlevad toetust kaks või enam taotlejat, peab lõikes 6 nimetatud investeeringukavast nähtuma, et kavandatud investeeringud ei kattu.
(11) Toetust ei saa taotleda sõnnikuhoidla kohta, mille kohta on “Struktuuritoetuse seaduse” alusel kehtestatud korras tehtud taotluse rahuldamise või toetuse maksmise otsus.
§ 4. Põllumajanduslooma pidamise kohustus
(1) Taotleja võtab kohustuse pidada kohustuseperioodi kolmanda aasta 8. oktoobri seisuga § 3 lõikes 4 sätestatud nõuetele vastavaid põllumajandusloomi vähemalt 70 protsendi ulatuses toetuse esmakordse taotlemise aasta 8. oktoobri seisuga § 3 lõikes 4 sätestatud nõuetele vastavate toetuse arvutamise aluseks olevate (edaspidi toetusaluste) põllumajandusloomade arvust.
(2) Taotleja võtab kohustuse pidada kohustuseperioodi kolmanda aasta 8. oktoobrile eelnenud 12 kuu jooksul aasta keskmisena nuumsigu vähemalt 70 protsendi ulatuses toetuse esmakordse taotlemise aasta 8. oktoobrile eelnenud 12 kuu jooksul peetud aasta keskmisest § 3 lõikes 4 sätestatud nõuetele vastavate toetusaluste nuumsigade arvust.
(3) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõude rikkumiseks ei loeta seda, kui põllumajandusloomade või nuumsigade arv on vähenenud «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 66 lõikes 3 nimetatud vääramatu jõu tõttu või taotleja tahtest sõltumatult põllumajanduslooma karjast väljaviimise tõttu ning loomade arvu vähenemisest ja selle põhjustest on viivitamata teatatud Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA).
(31) Paragrahvi 3 lõikes 1 nimetatud üle 10 loomühikule vastaval hulgal põllumajandusloomade ja nuumsigade arvu nõude rikkumiseks ei loeta seda, kui põllumajandusloomade või nuumsigade arv on vähenenud “Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 66 lõikes 3 nimetatud vääramatu jõu tõttu või taotleja tahtest sõltumatult põllumajanduslooma karjast väljaviimise tõttu ning loomade arvu vähenemisest ja selle põhjustest on viivitamata teatatud PRIA-le.
(4) Põllumajanduslooma, välja arvatud sea karjast väljaviimist loetakse taotleja tahtest sõltumatuks, kui:
1) põllumajandusloomal on diagnoositud haigus või trauma või põllumajandusloom on hukkunud ja taotleja on viivitamata saatnud PRIA-le sellekohase taotluse põllumajandusloomade registrisse kantud andmete muutmiseks ning taotlejal on selle tõendamiseks “Loomatauditõrje seaduse” § 28 lõike 3 alusel kehtestatud veterinaartõendi vormi 2T koopia või piirkonda teenindava volitatud veterinaararsti kirjaliku kinnitus;
2) põllumajandusloom on läinud kaduma ja taotleja on viivitamata saatnud PRIA-le sellekohase taotluse registrisse kantud andmete muutmiseks ning taotlejal on selle tõendamiseks Politseiametile esitatud avalduse koopia, mille ta esitab järelevalveametnikule, kui viimane seda nõuab.
(5) Sea karjast väljaviimist loetakse taotleja tahtest sõltumatuks, kui:
1) seal on diagnoositud haigus või trauma või kui siga on hukkunud ja taotlejal on selle tõendamiseks “Loomatauditõrje seaduse” § 28 lõike 3 alusel kehtestatud veterinaartõendi vormi 2T koopia või piirkonda teenindava volitatud veterinaararsti kirjaliku kinnitus;
2) siga on läinud kaduma ning taotlejal on selle tõendamiseks Politseiametile esitatud avalduse koopia, mille ta esitab järelevalveametnikule, kui viimane seda nõuab.
[RTL 2006, 69, 1276 – jõust. 22.09.2006]
(1) Taotleja esitab ajavahemikus 5.–30. septembrini maakonna keskkonnateenistusele koos investeeringukavaga lisas 2 toodud vormi kohase sõnniku käitluskava, mis kirjeldab taotleja kogu põllumajandusettevõtte sõnniku hoidmise ja kasutamise hetkeolukorda, ning mis on vajalik investeeringukava kooskõlastamiseks. Maakonna keskkonnateenistus kooskõlastab investeeringukava või jätab selle põhjendatult kooskõlastamata 15 tööpäeva jooksul.
(2) Toetuse esmakordsel taotlemisel esitab taotleja PRIA-le:
1) lisas 3 toodud vormi kohase kohustuse võtmise kinnituse;
2) lisas 4 toodud vormi kohase taotluse (edaspidi taotlus), millel märgib eraldi andmed iga loomakasvatusehitise kohta, milles peetavate põllumajandusloomade või nuumsigade kohta ta toetust taotleb ning millega seotud sõnnikuhoidla ta planeerib viia sõnnikuhoidmise nõuetega vastavusse;
3) maakonna keskkonnateenistuse kooskõlastatud investeeringukava, mis sisaldab kohustuseperioodi igal aastal kavandatud investeeringuid sõnnikuhoidla kohta, millega seotud loomakasvatusehitises peetavate põllumajandusloomade või nuumsigade kohta toetust taotletakse;
4) avalduse taotleja andmete kandmiseks põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse, kui taotleja andmed ei ole sellesse registrisse kantud;
5) paragrahvi 3 lõikes 101 nimetatud juhul avalduse, millest nähtub isik, kes taotleb sama sõnnikuhoidla kohta § 2 lõigetes 2–5 nimetatud investeeringu tegemiseks toetust.
(3) Taotleja või toetuse saaja esitab PRIA-le lõikes 2 nimetatud dokumendid ajavahemikus 8. oktoobrist kuni 5. novembrini.
(4) Kui taotleja esitab toetuse esmakordsel taotlemisel nõutud dokumendid PRIA-le pärast lõikes 3 sätestatud tähtaega, jätab PRIA taotluse läbivaatamata.
[RTL 2005, 91, 1371 – jõust. 26.08.2005]
§ 6. Dokumentide esitamine kohustuseperioodi jooksul
(1) Toetuse esmakordsele taotlemisele järgneval kahel aastal esitab toetuse saaja § 5 lõikes 3 nimetatud tähtajal taotluse, lisas 5 toodud vormi kohase investeeringuaruande eelmise kohustuseperioodi aasta jooksul tehtud investeeringute kohta iga sõnnikuhoidla kohta, millega seotud loomakasvatusehitises peetavate loomade kohta toetust taotletakse ning iga sõnnikuhoidla kohta lisas 6 toodud vormi kohase investeeringuaruande lisa, millest nähtub, milliseid tegevusi investeeringu tegemiseks tehti, koos investeeringu tegemist tõendavate dokumentide koopiatega.
(2) Lõikes 1 nimetatud investeeringu tegemist tõendavad dokumendid võivad olla:
1) “Ehitusseaduse” § 31 lõikes 2 nimetatud ehitustööde päevik;
2) isiku, kellelt taotleja tellis teenust või tööd või ostis kaupa, väljastatud osutatud teenuse või tehtud töö või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendav dokument;
3) projekteerimise puhul ehitusluba.
(3) Kohustuseperioodi lõpus esitab toetuse saaja § 5 lõikes 3 nimetatud tähtajal lisas 5 toodud investeeringuaruande ning iga sõnnikuhoidla kohta lisas 6 toodud vormi kohase investeeringuaruande lisa, millest nähtub, milliseid tegevusi kohustuseperioodi kolmandal aastal investeeringu tegemiseks tehti koos lõikes 2 nimetatud investeeringu tegemist tõendavate dokumentide koopiatega.
(4) Kui toetuse saaja teeb kohustuseperioodi kolmele aastale kavandatud investeeringud lühema aja jooksul, esitab toetuse saaja lõikes 1 nimetatud dokumendid, millest nähtub milliseid tegevusi investeeringu tegemiseks tehti, pärast kavandatud investeeringute lõpetamist § 5 lõikes 3 nimetatud tähtajal ning kohustuseperioodi lõpuni esitab ta lõikes 1 nimetatud taotluse § 5 lõikes 3 nimetatud tähtajal.
§ 7. Avaldus taotluse menetlemise lõpetamiseks
Kohustuseperioodi esimesel aastal võib taotleja enne PRIA peadirektori toetuse määramise või taotluse rahuldamata jätmise otsuse tegemist esitada PRIA-le kirjaliku avalduse taotluse menetlemise lõpetamiseks Euroopa Komisjoni määruse 796/2004/EÜ, millega sätestatakse nõukogu määrusega 1782/2003/EÜ (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ettenähtud nõuetele vastavuse, modulatsiooni ning ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 141 30.04.2004, lk 18–58 ), artikli 22 kohaselt.
(1) Taotleja või toetuse saaja teavitab kirjalikult PRIA-t kavandatavatest olulistest muudatustest võrreldes taotlusel ja investeeringukavas esitatuga järgneva aasta 10. jaanuarini, kuid mitte hiljem kui kohapealse kontrolli tegemise kavatsusest teadasaamiseni või kuni kohapealse kontrolli tegemiseni.
(2) Lõikes 1 nimetatud oluliseks muudatuseks ei loeta taotlusel märgitud põllumajandusloomade või nuumsigade arvu suurendamist, põllumajandusloomade § 3 lõikes 2 toodud kõrgema loomühiku määraga loomagruppi viimist või teisi muudatusi, mis suurendavad taotlejale määratavat toetust.
(3) Lõikes 1 nimetatud investeeringukavas tehtud olulised muudatused on kooskõlastatud maakonna keskkonnateenistusega. Kohustuseperioodi iga aasta kohta jääb vähemalt üks kavandatud investeering.
(1) PRIA vaatab taotluse ja muud esitatud dokumendid läbi ning kontrollib dokumentides esitatud andmete õigsust ja taotleja vastavust toetuse saamise nõuetele esitatud dokumentide alusel ja vajadusel kohapeal.
§ 10. Taotluse kontrollimine kohapeal
(1) PRIA teeb kohapealset kontrolli kontrollvalimi alusel ja muul põhjendatud juhul Euroopa Komisjoni määruse 817/2004/EÜ, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse 1257/1999/EÜ (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks) kohaldamiseks (ELT L 153, 30.04.2004, lk 30–82), artikli 69 ning Euroopa Komisjoni määruse 740/2004/EÜ, millega muudetakse Nõukogu määrust 141/2004/EÜ, millega sätestatakse Nõukogu määruse 1257/1999/EÜ kohaldamise eeskirjad seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia suhtes kohaldatavate maaelu arengu üleminekumeetmetega (ELT L 116, 22.04.2004, lk 9–14), artikli 7 lõike 3 kohaselt.
(2) Kohapealse kontrolli käigus kontrollitakse, kas vastava aasta investeering on tähtaegselt tehtud ning eelnevate aastate investeeringud lõpetatud.
(3) Kui taotlejale on Euroopa Komisjoni määruse 796/2004/EÜ artikli 25 kohaselt kohapealsest kontrollist ette teatatud, teeb ta kontrolli tegemise ajaks järelevalveametniku nõudmisel järgmised toimingud:
1) hoiab emiseid ja kulte selliselt, et neid oleks vajaduse korral võimalik üle lugeda;
2) kogub kokku arvestusdokumendid põllumajandusloomade ja nuumsigade karja ja karjast välja liikumise kohta.
(4) Paragrahvi 2 lõike 1 punktides 1, 2 ja 3 nimetatud juhtudel esitab taotleja PRIA järelevalveametniku nõudmisel kohapealse kontrolli käigus ehitusloa või kohaliku omavalitsuse kirjaliku nõusoleku.
(5) Kohapealse kontrolli käigus võetakse arvesse § 3 lõikes 4 sätestatud nõuetele vastavate toetuse taotlemise aasta 8. oktoobri seisuga loomakasvatusehitises peetavate põllumajandusloomade arv ja vajaduse korral vanus (edaspidi nõuetekohaste põllumajandusloomade arv ).
(6) Kohapealse kontrolli käigus võetakse arvesse § 3 lõikes 4 sätestatud nõuetele vastavate toetuse taotlemise aasta 8. oktoobrile eelnenud 12 kuu jooksul väljastatud nuumsigade realiseerimise dokumentide (sealhulgas saatelehed), «Loomatauditõrje seaduse» § 11 lõike 2 alusel sätestatud korras peetavate põllumajandusloomade arvestusdokumentide, looma hukkumise kohta veterinaararsti kirjaliku kinnituse või veterinaartõendi koopia ning Politseiametile esitatud avalduse koopiate alusel kindlaks tehtud aasta keskmist nuumsigade arvu (edaspidi nõuetekohaste nuumsigade arv).
(7) Kui taotlejale on lõikes 3 nimetatud korras kohapealse kontrolli tegemisest ette teatatud, esitab taotleja kohapealse kontrolli käigus järelevalveametniku nõudmisel lõigetes 3 ja 6 nimetatud dokumendid ning § 6 lõikes 2 nimetatud investeeringu tegemist tõendava dokumendi.
§ 11. Toetuse vähendamine põllumajandusloomade arvu alusel
(1) Kui taotluse kontrollimisel tehakse kindlaks, et taotlusel märgitud põllumajandusloomade arv loomagrupiti loomakasvatusehitise kohta on väiksem nõuetekohaste põllumajandusloomade arvust, määratakse toetus taotlusel esitatud nõuetekohaste põllumajandusloomade arvu alusel loomagrupiti.
(2) Kui taotluse kontrollimisel tehakse kindlaks, et taotlusel märgitud nuumsigade arv loomakasvatusehitise kohta on väiksem kohapealse kontrolli käigus kindlaks tehtud nõuetekohaste nuumsigade arvust, määratakse toetus taotlusel esitatud nõuetekohaste nuumsigade arvu alusel.
(3) Kui taotluse kontrollimisel tehakse kindlaks, et taotlusel märgitud põllumajandusloomade arv loomakasvatusehitise kohta on nõuetekohaste põllumajandusloomade arvust loomagrupiti kuni 10% suurem või loomakasvatusehitise kohta on nõuetekohaste põllumajandusloomade arvu vahe kuni 3 põllumajanduslooma, arvutatakse ja määratakse toetuse suurus selle loomakasvatusehitise kohta nõuetekohaste põllumajandusloomade arvu alusel loomagrupiti.
(4) Kui taotlusel märgitud nuumsigade arv loomakasvatusehitise kohta on kohapealse kontrolli käigus kindlaks tehtud nõuetekohaste nuumsigade arvust kuni 20% suurem või loomakasvatusehitise kohta on nõuetekohaste nuumsigade vahe kuni 10 nuumsiga, arvutatakse ja määratakse toetuse suurus selle loomakasvatusehitise kohta kohapealse kontrolli käigus kindlaks tehtud nõuetekohaste nuumsigade arvu alusel.
(5) Kui taotluse kontrollimisel tehakse kindlaks, et taotlusel märgitud põllumajandusloomade arv loomakasvatusehitise kohta on nõuetekohaste põllumajandusloomade arvust loomagrupiti suurem kui 10%, kuid ei ületa 30%, vähendatakse selle loomakasvatusehitise kohta loomagrupiti nõuetekohaste põllumajandusloomade arvu alusel arvutatud toetust 20%, välja arvatud § 11 lõikes 7 nimetatud juhul.
(6) Kui taotlusel märgitud nuumsigade arv loomakasvatusehitise kohta on kohapealse kontrolli käigus kindlaks tehtud nõuetekohaste nuumsigade arvust suurem kui 20%, kuid ei ületa 40%, vähendatakse selle loomakasvatusehitise kohta kohapealse kontrolli käigus kindlaks tehtud nõuetekohaste nuumsigade arvu alusel arvutatud toetust 20%.
(7) Kui taotlusel märgitud veiste arv loomakasvatusehitise kohta on nõuetele vastavate veiste arvust loomagrupiti suurem, kuid samas loomakasvatusehitises on kõrgema loomühikuga loomagruppi kuuluvaid nõuetele vastavaid veiseid, kelle kohta toetust ei ole taotletud, arvutab PRIA veiste arvu selliselt, et võtab arvesse ka eelnimetatud kõrgema loomühikuga loomagruppi kuuluvad veised.
§ 12. Toetuse vähendamine kohustuse täitmata jätmise korral
(1) Kui kohustuseperioodi teisel või kolmandal aastal tehakse kindlaks, et investeeringukavas kavandatud vastava aasta investeering ei ole tähtaegselt tehtud või eelnevate aastate investeeringud ei ole lõpetatud või ei ole esitatud § 6 lõigetes 1 ja 2nimetatud investeeringu tegemist tõendavaid dokumente, vähendatakse vastavalt kohustuseperioodi teise või kolmanda aasta kohta makstavat toetussummat 20%.
(11) Kui taotleja on võtnud kohustusi mitme investeeringukava kohta, siis lõikes 1 nimetatud vähendamist ei rakendata investeeringukava suhtes, mille puhul on nõuded täidetud.
(2) Kui kohustuseperioodi kolmandale aastale eelnenud 8. oktoobri seisuga on nõuetekohaste toetusaluste põllumajandusloomade või nuumsigade arv vähenenud kohustuseperioodi esimesele aastale eelnenud 8. oktoobri seisuga võrreldes rohkem kui 30%, kuid ei ületa 50%, vähendatakse kohustuseperioodi kolmanda aasta kohta makstavat toetussummat 20%.
§ 13. Toetuse määramise või taotluse rahuldamata jätmise tähtpäev
Arvestades tehtud kontrolli tulemusi, otsustab PRIA peadirektor toetuse määramise või taotluse rahuldamata jätmise hiljemalt taotluse esitamise aastale järgneva aasta 15. maiks.
[RTL 2006, 30, 530- jõust. 10.04.2006]
§ 14. Taotluse rahuldamata jätmise alused
(1) Euroopa Komisjoni määruse 817/2004/EÜ artikli 72 kohaselt jäetakse taotlus rahuldamata, kui taotleja on taotlusel või muudes dokumentides esitanud valeandmeid.
(2) Kui investeeringukava ei ole nõuetekohaselt täidetud, jäetakse taotlus selle investeeringukava osas rahuldamata.
(3) Kui loomakasvatusehitis ei ole § 3 lõike 3 kohaselt registreeritud või kui loomakasvatusehitises ei peeta kokku üle kümnele loomühikule vastaval hulgal põllumajandusloomi või nuumsigu, jäetakse selle loomakasvatusehitisega seotud põllumajandusloomade või nuumsigade kohta esitatud taotlus rahuldamata.
(4) Kui kavandatud investeering on enne taotluse esmakordset esitamist lõpetatud, jäetakse taotlus selle sõnnikuhoidlaga seotud loomakasvatusehitises peetavate põllumajandusloomade või nuumsigade kohta rahuldamata.
(5) Kui taotlusel märgitud põllumajandusloomade arv loomakasvatusehitise kohta loomagrupiti on nõuetekohaste põllumajandusloomade arvust üle 30% suurem, jäetakse loomagrupiti selle loomakasvatusehitisega seotud põllumajandusloomade kohta esitatud taotlus rahuldamata, välja arvatud § 11 lõikes 7 nimetatud juhul.
(6) Kui taotlusel märgitud nuumsigade arv loomakasvatusehitise kohta on kohapealse kontrolli käigus kindlaks tehtud nõuetekohaste nuumsigade arvust üle 40% suurem, jäetakse selle loomakasvatusehitisega seotud nuumsigade kohta esitatud taotlus rahuldamata.
(7) Kui kohustuseperioodi kolmandal aastal on nõuetekohaste toetusaluste põllumajandusloomade või nuumsigade arv võrreldes kohustuseperioodi esimese aastaga vähenenud üle 50%, jäetakse rikkumise kindlakstegemise aastal taotlus rahuldamata.
(71) Kui sama sõnnikuhoidla kohta taotlevad toetust kaks või enam taotlejat ning taotluse kontrollimisel tehakse kindlaks, et vastavalt investeeringukavale taotletakse toetust samade investeeringute kohta, jäetakse taotlused selle investeeringukava osas vastava aasta kohta rahuldamata ja eelmistel aastatel makstud toetus nõutakse tagasi.
(8) Kui taotluse kontrollimisel tehakse kindlaks, et toetust on taotletud samale sõnnikuhoidlale § 3 lõikes 11 nimetatud investeeringuobjekti kohta, jäetakse taotlus selle sõnnikuhoidlaga seotud loomakasvatusehises peetavate põllumajandusloomade või nuumsigade kohta rahuldamata.
(9) Kui toetuse saaja ei ole kohustuseperioodi kolmandaks aastaks teinud kohustuseperioodi esimesele ja teisele aastale kavandatud investeeringuid, jäetakse rikkumise kindlakstegemise aastal taotlus selle sõnnikuhoidlaga seotud loomakasvatusehises peetavate põllumajandusloomade või nuumsigade kohta rahuldamata.
(10) Kui taotleja või toetuse saaja ei võimalda PRIA-l kohapealse kontrolli tegemist või ei esita § 10 lõikes 7 nimetatud dokumente, jäetakse taotlus rahuldamata.
§ 15. Toetusest loobumine, kohustuse ennetähtaegne täitmine ja vääramatu jõud
(1) Kohustuseperioodi esimesel aastal on taotlejal õigus 10 tööpäeva jooksul alates toetuse määramise otsusest teadasaamisest teha PRIA-le kirjalik avaldus toetusest loobumise ja kohustuse võtmata jätmise kohta.
(2) Kui toetuse saaja ei ole saanud võetud kohustust täita vääramatu jõu tõttu, määratakse toetus Euroopa Komisjoni määruse 796/2004/EÜ artikli 57 lõike 3 kohaselt.
(3) Kui toetuse saaja teeb kohustuseperioodi kolmele aastale kavandatud investeeringud kohutusperioodi esimese aasta lõpuks ning kui kohustuseperioodi esimese ja teise aasta toetussumma ning kohustuseperioodi teise aasta kohta esitatud taotlusel märgitud nõuetekohaste põllumajandusloomade või nuumsigade arvu alusel kohustuseperioodi kolmandal aastal määratav toetussumma kokku ei ületa 391 165 krooni, määratakse koos kohustuseperioodi teise aasta toetusega ka kohustuseperioodi kolmanda aasta toetus taotleja esitatud avalduse alusel ning § 3 lõikes 9 nimetatud kohustus loetakse lõpetatuks. Avaldus esitatakse koos § 6 lõikes 1 nimetatud dokumentidega kohustuseperioodi teise aasta toetuse taotlemiseks sätestatud tähtajal.
(4) Lõikes 3 nimetatud juhul arvestatakse § 4 lõigetes 1 ja 2 toodud loomade pidamise kohustust kohustuseperioodi teise aasta kohta esitatud taotlusel märgitud põllumajandusloomade ja nuumsigade arvu alusel.
(5) Lõikes 3 nimetatud juhul ei ole taotlejal õigust kohustuseperioodi kolmandal aastal toetust taotleda.
(6) Kohustuseperioodi jooksul võib toetuse saaja esitada PRIA-le kirjaliku avalduse kohustuse lõpetamise kohta, kui tagastab kogu temale makstud toetuse.
§ 16. Toetuse määr ja toetuse arvutamise alus
(1) Toetuse määr on vastavalt arengukavale 1252 krooni loomühiku kohta aastas.
(2) Toetus arvutatakse kohustuseperioodi iga aasta kohta taotlusel esitatud nõuetekohaste põllumajandusloomade, välja arvatud sigade arvu alusel. PRIA kontrollib taotlusel esitatud andmete vastavust põllumajandusloomade registri andmetele toetuse taotlemise aasta 8. oktoobri seisuga ja teeb vajaduse korral kohapealset kontrolli.
(3) Sigade kohta makstava toetussumma arvutamisel ja määramisel võetakse aluseks PRIA kohapealse kontrolli käigus kindlaks tehtud nõuetekohaste sigade arv.
(4) Toetust makstakse kolm aastat. Maksimaalne toetussumma taotleja kohta on 391 165 krooni aastas.
§ 17. Kohustuse suurendamine
(1) Lisas 3 toodud kohustuse võtmise kinnitust saab muuta, esitades kohustuse suurendamise avalduse koos kohustuseperioodi teise aasta taotlusega.
(2) Lõikes 1 nimetatud kohustuse suurendamiseks loetakse lisas 3 toodud kohustuse võtmise kinnitusel nende sõnnikuhoidlate arvu suurendamist, millega seotud loomakasvatusehitises peetavate põllumajandusloomade või nuumsigade kohta toetust taotletakse ning mille kohta toetuse saaja ei ole esitanud investeeringukava.
(3) Kohustuse suurendamise korral esitatakse PRIA-le koos lõikes 1 nimetatud dokumentidega maakonna keskkonnateenistuse kooskõlastatud investeeringukava,kus märgitakse kohustuseperioodi teisele ja kolmandale aastale kavandatud investeeringud.
(4) Kohustuse suurendamise korral suureneb § 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud põllumajandusloomade ja nuumsigade pidamise kohustus kohustuseperioodi teisel aastal kohustuse suurenemisega seotud põllumajandusloomade või nuumsigade võrra.
§ 18. Kohustuse ülevõtmine ja kohustuse üleandmine
(1) Kohustuse üleandmiseks ja ülevõtmiseks loetakse lisas 3 toodud kohustuse võtmise kinnitusel nende sõnnikuhoidlate üleandmist ja ülevõtmist, millega seotud loomakasvatusehitises peetavate põllumajandusloomade või nuumsigade kohta toetust taotletakse.
(2) Kohustuse ülevõtmisel vormistavad kohustuse üleandja ja kohustuse ülevõtja kohustuse üleandmise-vastuvõtmise akti, millest nähtub, milline sõnnikuhoidla üle võeti.
(3) Kui toetuse saaja annab kohustuseperioodi jooksul kogu oma põllumajandusettevõtte või selle osa üle teisele isikule, kohaldatakse Euroopa Komisjoni määruse 817/2004/EÜ artiklit 36.
(4) Kohustuse ülevõtmisel loetakse esialgne kohustus ja ülevõetud kohustus, sealhulgas §-s 4 sätestatud põllumajanduslooma pidamise kohustus ülevõetud sõnnikuhoidlaga seotud loomade osas, üheks kohustuseks, mille kestus arvestatakse pikemat aega kestnud kohustuse järgi. Kui kohustuse võtab üle isik, kellel varem ei olnud kohustust, loetakse kohustuse kestuseks üle võetud kohustuse kestus.
(5) Kohustuse ülevõtnud isik teavitab PRIA-t kohustuse ülevõtmisest § 5 lõikes 3 sätestatud tähtajal, esitades PRIA-le lõikes 2 nimetatud kohustuse üleandmise-vastuvõtmise akti, avalduse lisas 3 toodud kohustuse võtmise kinnituse muutmiseks koos § 6 lõikes 1 ja 2 nimetatud dokumentidega ning avalduse kohustuse ülevõtja andmete kandmiseks põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse, kui kohustuse ülevõtja andmed ei ole sellesse registrisse kantud.
(6) Kui taotleja teavitab kohustuse ülevõtmisest pärast § 5 lõikes 3 sätestatud tähtaega, võetakse see toetuse määramise otsuse tegemisel arvesse alates kohustuse ülevõtmise teatamisele järgnevast kohustusperioodi aastast.
Euroopa Komisjoni määruse 817/2004/EÜ artikli 44 kohaselt makstakse toetus taotleja arveldusarvele §-s 13 nimetatud otsuse alusel toetuse taotluse esitamise aastale järgneva aasta 30. juuniks.
(2) Kui toetuse saaja on täitnud vähemalt kahe kohustuseperioodi aasta kohustused ja Euroopa Komisjoni määruse 817/2004/EÜ artikli 36 kohaselt lõpetab põllumajandusliku tegevuse, ei nõuta eelmistel aastatel makstud toetust tagasi.
(3) Paragrahvi 14 lõikes 9 nimetatud juhul või kui toetuse saaja on kohustuseperioodi lõpuks teinud ainult kohustuseperioodi ühele aastale kavandatud investeeringud, nõutakse toetuse saajalt vastava sõnnikuhoidlaga seotud loomakasvatusehitises peetavate põllumajandusloomade või nuumsigade kohta makstud toetus tagasi.
(4) Kui toetuse saaja ei ole kohustuseperioodi lõpuks teinud kohustuseperioodi esimesele, teisele või kolmandale aastale kavandatud investeeringut, nõutakse toetuse saajalt vastava aasta kohta makstud selle sõnnikuhoidlaga seotud loomakasvatusehitises peetavate põllumajandusloomade või nuumsigade kohta makstud toetus tagasi.
(5) [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1371 – jõust. 26.08.2005]
§ 21. Andmete edastamine
PRIA esitab Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskusele toetust saanud isikute nimed taotluse esitamise aastale järgneva aasta 15. juuliks.
Paragrahvi 4 lõiget 3¹, § 12 lõiget 1¹ ning § 17 lõiget 4 rakendatakse tagasiulatuvalt 8. oktoobrist 2005. a.
Lisa 12735275 Lisa 3
Lisa 12735280 Lisa 4
Lisa 12735297 Lisa 5
Lisa 12735298 Lisa 6


Vormsi maastikukaitseala kaitse-eeskiri – Riigi Teataja
Vormsi maastikukaitseala kaitse-eeskiri - sisukord
§ 1 Vormsi maastikukaitseala kaitse-eesmärk
§ 13 Piiranguvööndite kaitse-eesmärk
Vastu võetud 18.05.2007 nr 149
RT I 2007, 38, 269
§ 1. Vormsi maastikukaitseala kaitse-eesmärk
(1) Vormsi maastikukaitseala2 (edaspidi kaitseala) kaitse-eesmärk on kaitsta:
2) liike, keda nõukogu direktiiv 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta nimetab I lisas; need on kaks I kategooria kaitsealust liiki ning II ja III kategooria liigid nagu hüüp (Botaurus stellaris), sarvikpütt (Podiceps auritus), laululuik (Cygnus cygnus), valgepõsk-lagle (Branta leucopsis), roo-loorkull (Circus aeruginosus), täpikhuik (Porzana porzana), rukkirääk (Crex crex), sookurg (Grus grus), naaskelnokk (Recurvirostra avosetta), rand- ja väiketiir (Sterna paradisaea, S. albifrons), kassikakk (Bubo bubo), musträhn (Dryocopus martius), vööt-põõsalind (Sylvia nisoria), punaselg-õgija (Lanius collurio), nõmmelõoke (Lullula arborea), põldtsiitsitaja (Emberiza hortulana); direktiivi 79/409/EMÜ II lisas nimetatud liigi – õõnetuvi (Columba oenas), kes on ühtlasi III kaitsekategooria liik, ning II kaitsekategooria liigi – niidurüdi (Calidris alpina schinzii) elu- ja rändepeatuspaiku;
3) elupaigatüüpe, mida nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta nimetab I lisas. Need on liivased ja mudased pagurannad (1140)3, rannikulõukad (1150*), laiad madalad lahed (1160), karid (1170), esmased rannavallid (1210), püsitaimestuga kivirannad (1220), soolakulised muda- ja liivarannad (1310), väikesaared ning laiud (1620), rannaniidud 1630*), lubjarikkal mullal kuivad niidud (6210*), lubjavaesel mullal liigirikkad niidud (6270*), lood (6280*), sinihelmikakooslused (6410), aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niidud (6510), rabad (7110*), allikad ja allikasood (7160), lääne-mõõkrohuga lubjarikkad madalsood (7210*), nõrglubja-allikad (7220*), liigirikkad madalsood (7230), lubjakivipaljandid (8210), vanad loodusmetsad (9010*), rohunditerikkad kuusikud (9050), soostuvad ja soo-lehtmetsad (9080*) ning siirdesoo- ja rabametsad (91D0*);
5) II ja III kaitsekategooria taimeliike nagu müür-raunjalg (Asplenium ruta-muraria), pruun raunjalg (Asplenium trichomanes), valge tolmpea (Cephalanthera longifolia), punane tolmpea (Cephalanthera rubra), harilik muguljuur (Herminium monorchis), kärbesõis (Ophrys insectifera), vööthuul-sõrmkäpp (Dactylorhiza fuchsii), kahkjaspunane sõrmkäpp (Dactylorhiza incarnata), tumepunane neiuvaip (Epipactis atrorubens), soo-neiuvaip (Epipactis palustris), roomav öövilge (Goodyera repens), harilik käoraamat (Gymnadenia conopsea), suur käopõll (Listera ovata), pruunikas pesajuur (Neottia nidus-avis), hall käpp (Orchis militaris), kahelehine käokeel (Platanthera bifolia), rohekas käokeel (Platanthera chlorantha) ning I kaitsekategooria samblikuliiki – harilikku tundrasamblikku (Flavocetraria cucullata).
(2) Kaitseala maa- ja veeala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele kolmeks sihtkaitsevööndiks ja kuueks piiranguvööndiks.
(1) Kaitseala asub Lääne maakonnas Vormsi vallas Rumpo, Hullo, Rälby, Sviby, Hosby, Söderby, Suuremõisa, Saxby, Kersleti ja Borrby külas.
(1) Inimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi ning püüda kala kogu kaitsealal, välja arvatud käesolevas määruses sätestatud ajal sihtkaitsevööndites.
(3) Telkimine ja lõkke tegemine on kaitsealal lubatud ainult kohtades, mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud. Telkimine ja lõkke tegemine õuemaal on lubatud omaniku loal.
(4) Kaitsealal on lubatud sõidukiga sõitmine teedel, välja arvatud mootorsõidukiga sõitmine sihtkaitsevööndites ning Rumpo piiranguvööndis. Maastikusõidukiga sõitmine on lubatud kaitseala valitseja nõusolekul. Mootorsõidukiga sõitmine sihtkaitsevööndites ja Rumpo piiranguvööndis, sõidukiga sõitmine väljaspool teid ja maastikusõidukiga sõitmine kaitseala valitseja nõusolekuta on lubatud järelevalve- ja päästetöödel, käesoleva kaitse-eeskirjaga lubatud töödel, kaitseala valitsemisega seotud tegevuses, liinirajatiste hooldamisel, maatulundusmaal metsa- ja põllumajandustöödel, poollooduslike koosluste hooldamisel ning kutselise kalapüügiõigusega või harrastuskalapüügiõigusega isikul kalapüügiks vajalike vahendite transportimisel ja sihtkaitsevööndis kaitseala valitseja nõusolekul teostatavas teadustegevuses.
(5) Kaitseala vetel on lubatud sõita ujuvvahendiga, välja arvatud veerolleriga ja skuutriga ning kaitse-eeskirjas sätestatud juhul Rumpo sihtkaitsevööndi veealal. Prästviigi piiranguvööndi veealal on lubatud sõita ainult mootorita ujuvvahendiga. Piirangud ujuvvahendiga sõitmiseks ei laiene järelevalve- ja päästetöödele, kaitseala valitsemisega seotud tegevusele ning sihtkaitsevööndis kaitseala valitseja nõusolekul teostatavale teadustegevusele.
Kaitseala valitseja nõusolekuta ei või kaitsealal:
1) muuta katastriüksuse kõlvikute piire ega sihtotstarvet;
(1) Kaitseala sihtkaitsevöönd on kaitseala maa- ja veeala seal väljakujunenud või kujundatavate looduslike ja poollooduslike koosluste säilitamiseks.
1) Rumpo sihtkaitsevöönd;
2) Hosby sihtkaitsevöönd;
3) Rälby sihtkaitsevöönd.
(1) Rumpo sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on rannikuelupaikade, madala rannikumere, laidude, rannaniitude elustiku, haruldaste ja omapäraste samblike kasvukohtade ning kadastike kaitse.
(2) Hosby sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsa- ja rannikuelupaikade kaitse, rannaniitude ja metsaelustiku ning I kategooria kaitsealuse liigi pesapaiga kaitse.
(3) Rälby sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsa- ja sooelupaikade kaitse, metsalinnustiku ja I kategooria kaitsealuse liigi pesapaiga kaitse.
(1) Sihtkaitsevööndites on lubatud jahipidamine 1. augustist 15. veebruarini, välja arvatud linnujaht, mis on aastaringselt keelatud.
(2) Kaitseala valitseja nõusolekul on sihtkaitsevööndites lubatud:
1) kaitsealuste liikide elutingimuste säilitamiseks ning poollooduslike koosluste ilme ja liigikoosseisu tagamiseks vajalik tegevus nagu rohumaade niitmine ja loomade karjatamine ulatuses, mis tagab poollooduslike koosluste ilme ja liigikoosseisu säilimise;
3) metsakoosluste kujundamine vastavalt kaitse-eesmärgile, kusjuures kaitseala valitsejal on õigus esitada nõudeid raieaja ja -tehnoloogia, metsamaterjali kokku- ja väljaveo ning puistu koosseisu ja täiuse osas;
4) olemasolevate kraavide hooldustööd ning veerežiimi taastamine;
5) adru varumine rannalt;
6) pilliroo niitmine jää peal või külmunud pinnasel 15. novembrist 1. märtsini ja roo käsitsi niitmine vees või maismaal oma tarbeks 16. juulist 15. märtsini;
7) rahvaürituste korraldamine.
(3) [Kehtetu – RT I 2009, 7, 48 - jõust. 01.02.2009]
3) uute ehitiste püstitamine, välja arvatud kaitseala valitseja nõusolekul tee ja tehnovõrgu rajatise, poollooduslike koosluste säilitamise ja hooldamisega seotud rajatise või matkarajatise rajamine kaitsealal paikneva kinnistu või kaitseala tarbeks;
4) inimeste viibimine Rälby ja Hosby sihtkaitsevööndites väljaspool sihte ja teid 15. veebruarist 31. juulini, välja arvatud kinnisasja omanikul oma kinnisasja piires, järelevalve- ja päästetöödel; kaitseala valitsemisega seotud tegevuses, kaitseala valitseja nõusolekul teostatavas teadustegevuses ning poollooduslike koosluste hooldamisel;
5) inimeste viibimine Rumpo sihtkaitsevööndi laidudel ning laidude rannajoonest 50 meetri piiresse jääval merealal 15. märtsist 15. juulini. Liikumispiirang ei laiene järelevalve- ja päästetöödele, kaitseala valitsemisega seotud tegevusele, kaitseala valitseja nõusolekul teostatavale teadustegevusele ning poollooduslike kooslustega seotud tegevusele Tälmeni laiul ja Pasilaiul;
6) inimeste viibimine ilma kaitseala valitseja nõusolekuta Rumpo sihtkaitsevööndi laidudel 16. juulist 31. oktoobrini. Liikumispiirang ei laiene järelevalve- ja päästetöödele, kaitseala valitsemisega seotud tegevusele, kaitseala valitseja nõusolekul teostatavale teadustegevusele ning poollooduslike kooslustega seotud tegevustele Tälmeni laiul ja Pasilaiul.
(1) Rumpo sihtkaitsevööndis Rumpo poolsaarel on haruldaste samblike kasvukohtade ja avatud maastike säilitamiseks vajalik puu- ja põõsarinde harvendamine kaitseala valitsejaga kooskõlastatud ulatuses.
(2) Rumpo ja Hosby sihtkaitsevööndites on poollooduslike koosluste esinemisaladel vajalik nende ilmet ja liigikoosseisu tagav tegevus nagu niitmine, loomade karjatamine, puu- ja põõsarinde kujundamine ning harvendamine kaitseala valitsejaga kooskõlastatud ulatuses.
(2) Kaitsealal on kuus piiranguvööndit:
1) Saxby piiranguvöönd;
2) Prästviigi piiranguvöönd;
3) Diby piiranguvöönd;
4) Rumpo piiranguvöönd;
5) Huitbergi piiranguvöönd;
6) Kärrsläti piiranguvöönd.
§ 13. Piiranguvööndite kaitse-eesmärk
(1) Piiranguvööndite kaitse-eesmärk on kaitsealuste liikide elupaikade kaitse, looduse mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine ning loodusväärtuste parem eksponeerimine loodushariduse eesmärgil.
(2) Saxby piiranguvööndi kaitse-eesmärk on ranniku- ja metsaelupaikade, lubjakivipaljandi ning ulatuslike klibuvallidega looalade kaitse.
(3) Prästviigi piiranguvööndi kaitse-eesmärk on allikate, lubjarikaste allikaliste niitude ja metsaelupaikade, rannikulaguuni kui rannikumere kalade koelmuala ja järvelinnustiku kaitse.
(4) Diby piiranguvööndi kaitse-eesmärk on ranniku- ja metsaelupaikade, looalade, rannaniitude ja roostikuelustiku ning käpaliste kasvualade kaitse.
(5) Rumpo piiranguvööndi kaitse-eesmärk on rannikuelupaikade ja rannaniitude elustiku kaitse.
(6) Huitbergi piiranguvööndi kaitse-eesmärk on omapärase lubjakivipaljandi, metsaelupaikade ning käpaliste kasvuala kaitse.
(7) Kärrsläti piiranguvööndi kaitse-eesmärk on ranniku- ja metsaelupaikade, rannaniidu, vana rannikujärve ja roostikuelustiku, soostuvate lubjarikaste niitude ja käpaliste kasvualade ning kaitsealuse liigi pesapaiga kaitse.
4) ehitiste, kaasa arvatud ajutise ehitise püstitamine, arvestades käesoleva määruse § 5 punktides 4–7 sätestatut.
(2) Piiranguvööndis on kaitseala valitseja nõusolekul lubatud veekogu veetaseme ja kaldajoone muutmine.
(3) Piiranguvööndis on lubatud kuni 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata kohas. Rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata kohas on lubatud üksnes kaitseala valitseja nõusolekul. Õuemaal on lubatud korraldada rahvaüritusi omaniku loal.
3) biotsiidi ja taimekaitsevahendi kasutamine metsamaal ja looduslikul rohumaal;
6) roo varumine külmumata pinnasel, välja arvatud roo käsitsi niitmine vees või maismaal oma tarbeks 16. juulist 15. novembrini.
Diby, Rumpo ja Kärrsläti piiranguvööndites on poollooduslike koosluste esinemisaladel vajalik nende ilmet ja liigikoosseisu tagav tegevus nagu rohu niitmine, loomade karjatamine, puu- ja põõsarinde kujundamine ning harvendamine kaitseala valitsejaga kooskõlastatud ulatuses.
§ 17. [käesolevast tekstist välja jäetud].
2 Kaitseala on moodustatud Haapsalu Rajooni RSN Täitevkomitee 19. augusti 1987. a otsusega nr 212 «Rumpo taimestikukaitseala moodustamine» kaitse alla võetud Rumpo taimestikukaitseala baasil. Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduse nr 615-k «Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri» lisa 1 punkti 1 alapunktist 66 hõlmab kaitseala osa Väinamere linnualast ja punkti 2 alapunktist 498 hõlmab kaitseala osa Väinamere loodusalast, kus tegevuse kavandamisel tuleb hinnata selle mõju kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade suhtes kehtivaid erisusi.
4 Kaitseala välispiir ja vööndite piirid on märgitud määruse lisas esitatud kaardil Eesti põhikaardi (mõõtkava 1:10 000) alusel, kasutades Eesti Metsakorralduskeskuse Kärdla metskonna Vormsi metsandiku 2004. aasta planšetti (mõõtkava 1:10 000) ja maakatastri andmeid seisuga september 2004. a.


Digitaalallkirja seaduse ja haldusmenetluse seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Digitaalallkirja seaduse ja haldusmenetluse seaduse muutmise seadus
RT I 2009, 1, 3
Vabariigi Presidendi 18. detsembri 2008. a otsusega nr 390
§ 1. Digitaalallkirja seaduses (RT I 2000, 26, 150; 2007, 24, 127) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 täiendatakse pärast sõna «digitaalallkirja» sõnadega «ja digitaalse templi»;
« (2) Digitaalallkiri moodustatakse turvalises allkirja andmise vahendis sisalduvate allkirja andmiseks vajalike andmete (edaspidi isiklik võti) abil, millele vastavad üheselt allkirja kontrollimise vahendis sisalduvad allkirja kontrollimiseks vajalikud andmed (edaspidi avalik võti).»;
« § 21. Digitaalne tempel
3) siduma digitaalse templi dokumendi andmetega sellisel viisil, mis välistab võimaluse tuvastamatult muuta andmeid või nende tähendust pärast templi andmist.»;
« § 4. Digitaalallkirja ja digitaalse templi kasutamine
Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused, avalik-õiguslikud juriidilised isikud ning avalik-õiguslikke ülesandeid täitvad eraõiguslikud isikud on kohustatud hoidma üldkasutatavas andmesidevõrgus kättesaadavana teavet digitaalallkirja ja digitaalse templi kasutamise võimaluste ja korra kohta nende asutuste ja isikutega suhtlemisel.»;
« (1) Sertifikaat käesoleva seaduse mõistes on dokument, mis on välja antud, võimaldamaks digitaalallkirja või digitaalse templi andmist ja kontrollimist ning milles avalik võti seotakse üheselt sertifikaadi omanikuga.»;
« (11) Ühele isikule võib anda välja mitu digitaalse templi sertifikaati.»;
7) paragrahvi 5 lõiget 2 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21) omaniku isiku- või registrikood;»;
«Sertifikaadi omanik käesoleva seaduse mõistes on digitaalallkirja puhul füüsiline isik ja digitaalse templi puhul füüsiline või juriidiline isik, kelle andmetega on sertifikaadis sisalduv avalik võti samas sertifikaadis seotud.»;
9) paragrahvi 8 lõike 1 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kui sertifikaati taotletakse digitaalallkirja andmiseks ja kontrollimiseks, esitatakse sertifitseerimisteenuse osutajale kirjalik avaldus, milles on:»;
10) paragrahvi 8 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) sertifikaadi taotleja avalik võti juhul, kui see on olemas, või volitus sertifitseerimisteenuse osutajale isikliku ja avaliku võtme moodustamiseks;»;
« (11) Kui sertifikaati taotletakse digitaalse templi andmiseks ja kontrollimiseks, esitatakse sertifitseerimisteenuse osutajale kirjalik avaldus, milles märgitakse:
6) muud andmed, mille lisamist sertifikaadile isik taotleb.»;
12) paragrahvi 8 lõiget 2 täiendatakse pärast tekstiosa «lõikes 1» tekstiosaga «või 11»;
« (11) Sertifikaadi väljaandjal on õigus kontrollida identifitseerimise (isikusamasuse kontrollimise) aluseks oleva isikut tõendava dokumendi kehtivust ning isiku esindaja esindusõigust.»;
14) paragrahvi 12 lõike 2 punktist 2, § 18 lõike 1 sissejuhatavast lauseosast, § 19 lõikest 2, § 22 punktist 8, §-st 25, § 26 lõikest 2, § 28 punktist 6, § 30 lõikest 2, § 31 lõigetest 1 ja 3, VI peatüki pealkirjast ning § 32 pealkirjast jäetakse välja sõna «riiklik» vastavas käändes;
15) paragrahvi 12 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Sertifikaadi kehtivuse peatatuse ajal antud digitaalallkiri või digitaalne tempel on kehtetu.»;
16) paragrahvi 14 lõiget 1 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
« 51) sertifikaadi omaniku lõpetamisega tema registrist kustutamine ning avalik-õigusliku ameti kandjast sertifikaadi omaniku puhul tema ametist vabastamine või tagandamine;»;
17) paragrahvi 17 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Sertifitseerimisteenusena käsitatakse digitaalallkirja ja digitaalse templi andmiseks ja kontrollimiseks vajalike sertifikaatide väljaandmist, sertifikaatide alusel antud digitaalallkirjade ja digitaalsete templite kontrollimise võimaldamist ning sertifikaatide kehtivuse peatamise, kehtivuse peatatuse lõpetamise ja kehtetuks tunnistamise menetlemist.»;
18) paragrahvi 20 lõike 2 punkt 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 11) võtmete genereerimise ja säilitamise kord ning sertifitseerimisteenuse osutaja isikliku võtme hoidmiseks ette nähtud vahendi kirjeldus;»;
19) paragrahvi 22 täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
« 10) teatama sertifitseerimise registri volitatud töötlejale sertifitseerimisteenuse osutamisel kasutatava avaliku võtme muutumisest.»;
« (1) Ajatempliteenus on digitaalallkirjade ja digitaalsete templite ajalise järgnevuse tõestamiseks vajalike ajatemplite väljaandmine ja väljaantud ajatemplite kontrollimiseks tingimuste loomine.»;
21) paragrahvi 28 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
22) paragrahvi 28 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
« 8) teatama sertifitseerimise registri volitatud töötlejale ajatempliteenuse osutamisel kasutatava avaliku võtme muutumisest.»;
23) paragrahvi 32 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Sertifitseerimise register (edaspidi register) on Vabariigi Valitsuse asutatud andmekogu, mille asutamise ja kasutusele võtmise eesmärk on pidada arvestust sertifitseerimisteenuse ja ajatempliteenuse osutajate üle.»;
24) paragrahvi 32 lõike 3 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
25) paragrahvi 33 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Registri volitatud töötleja on kohustatud kontrollima esitatud andmete õigsust ja teenuse vastavust käesolevas seaduses sätestatud nõuetele. Peale selle kontrollib registri volitatud töötleja, kas taotleja on tasunud riigilõivu, kas teenust osutav isik või asutus on registreeritud ning kas isikul ei esine Maksu- ja Tolliameti ees maksuvõlgnevusi.»;
26) paragrahvi 37 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Registri volitatud töötleja on kohustatud tagama teenuse osutajate kohta registrisse kantud andmete avalikkuse ning ööpäevaringse kättesaadavuse.»;
27) seadust täiendatakse peatükiga VI1 järgmises sõnastuses:
TURVALINE ALLKIRJA ANDMISE VAHEND
(3) Turvaline allkirja andmise vahend ei tohi muuta allkirjastatavaid andmeid ega takistada nende andmete esitamist allakirjutajale enne allkirjastamist.»;
28) VIII peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«VÄLISMAISE SERTIFITSEERIMISTEENUSE OSUTAJA POOLT VÄLJAANTUD SERTIFIKAATIDE NING NENDE ALUSEL MOODUSTATUD DIGITAALALLKIRJADE JA DIGITAALSETE TEMPLITE TUNNUSTAMINE»;
29) paragrahvi 41 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse ja andmete kaitse üle teostab andmekogude haldamise üle järelevalvet teostav asutus ning andmekaitse järelevalveasutus avaliku teabe seaduses ja isikuandmete kaitse seaduses ettenähtud korras.»;
30) paragrahvi 42 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) käesoleva paragrahvi punktis 5 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral määrata asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras sunniraha kuni 50 000 krooni;»;
31) seadusele lisatakse normitehniline märkus järgmises sõnastuses:
«1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/93/EÜ elektroonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta (EÜT L 13, 19.01.2000, lk 12–20)».
§ 2. Haldusmenetluse seaduses (RT I 2001, 58, 354; 2007, 24, 127) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Elektrooniline asjaajamine on haldusmenetluses võrdsustatud kirjaliku asjaajamisega. Digitaalallkirja ja digitaalset templit kasutatakse haldusmenetluses digitaalallkirja seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud korras. Õigusakti või volikirja võib anda elektroonilises vormis seaduses või määruses sätestatud juhtudel.»;
2) paragrahvi 14 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Elektrooniliselt edastatud taotlusele lisatakse digitaalallkiri ning vajaduse korral digitaalne tempel.»;
3) paragrahvi 27 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Dokumendi elektroonilise kättetoimetamise korral saadetakse dokument taotleja poolt taotluses näidatud elektronposti aadressil. Dokumendile peab olema lisatud digitaalallkiri ning vajaduse korral digitaalne tempel.»