Elektripaigaldise kaitsevööndi ulatus ja kaitsevööndis tegutsemise kord – Riigi Teataja
Elektripaigaldise kaitsevööndi ulatus ja kaitsevööndis tegutsemise kord
RTL 2007, 27, 482
Vastu võetud 26.03.2007 nr 19
Määrus kehtestatakse «Elektriohutusseaduse» § 12 lõike 7 alusel
Käesoleva määrusega sätestatakse elektripaigaldise kaitsevööndi ulatus, kaitsevööndis tegutsemise kord, elektripaigaldise tähistamise nõuded ja elektripaigaldise kaitsmiseks vajalikud abinõud.
§ 2. Elektripaigaldise kaitsevööndi ulatus
(1) Õhuliini kaitsevöönd on maa-ala ja õhuruum, mida piiravad mõlemal pool piki liini telge paiknevad mõttelised vertikaaltasandid, ning mille ulatus mõlemal pool liini telge:
1) kuni 1 kV pingega liinide korral 2 meetrit;
2) õhukaabli kasutamise korral 3 meetrit;
3) 1 kuni 20 kV pingega liinide korral 10 meetrit;
4) 35–110 kV pingega liinide korral 25 meetrit;
5) 220–330 kV pingega liinide korral 40 meetrit.
(2) Õhuliini mastitõmmitsa või -toe, mis ulatub väljapoole õhuliini kaitsevööndit, puhul on mastitõmmitsa või -toe kaitsevöönd 1 meeter selle projektsioonist maapinnal.
(3) Maakaabelliini maa-ala kaitsevöönd on piki kaabelliini kulgev ala, mida mõlemalt poolt piiravad liini äärmistest kaablitest 1 meetri kaugusel paiknevad mõttelised vertikaaltasandid.
(4) Veekaabelliini kaitsevöönd on piki kaabelliini kulgev veepinnast põhjani ulatuv veeruum, mida mõlemalt poolt piiravad liini äärmistest kaablitest meres ja järvedes 100 meetri kaugusel ning jõgedes 50 meetri kaugusel paiknevad mõttelised vertikaaltasandid.
(5) Laevatatavate siseveekogude veepinna kohal asuva õhuliini kaitsevöönd on piki liini kulgev õhuruum, mida mõlemalt poolt liini piiravad liini äärmistest hälbimatus asendis juhtmetest 100 meetri kaugusel paiknevad mõttelised vertikaaltasandid.
(6) Alajaamade ja jaotusseadmete ümber ulatub kaitsevöönd 2 meetri kaugusele piirdeaiast, seinast või nende puudumisel seadmest.
§ 3. Teave elektripaigaldise asukohast
(1) Teave maismaal asuva elektripaigaldise kohta kantakse teabekandjatele «Maakatastriseaduses» sätestatud korras ja avalikustatakse Maakatastris. Elektripaigaldise omanik peab esitama Maakatastrile andmed elektripaigaldise asukoha ja selle muutmise kohta.
(2) Teave meres ja laevatatavas siseveekogus paikneva elektripaigaldise kohta kantakse teabekandjatele õigusaktidega sätestatud korras ja avalikustatakse Veeteede Ameti poolt kehtestatud korras.
(3) Elektripaigaldise omanik on kohustatud kinnisasja omaniku nõudel tutvustama elektripaigaldise asukohta, selle tähistust ja selgitama elektripaigaldise kaitsevööndis kehtivaid kitsendusi nõude saamisest kümne päeva jooksul.
§ 4. Elektripaigaldise tähistamine
(1) Elektripaigaldise omanik peab kindlustama elektripaigaldise tähistamise tagamaks, et elektripaigaldise kaitsevööndis tegutsevad isikud oleksid informeeritud elektripaigaldise olemasolust, asukohast ning sellest lähtuvast ohust ja teaksid vältida elektripaigaldise vigastamist.
(2) Elektripaigaldise omanik tagab hoiatusmärgi «Elektrioht» paigaldamise õhuliinide mastidele, alajaamadele ja alajaamu ümbritsevatele aedadele ja vastavalt vajadusele ka muudele objektidele.
(3) Maakaabelliinide pinnasesse paigaldamisel pannakse kaabli kohale kollane hoiatuslint.
(4) Elektripaigaldise tähiseid on keelatud hävitada, vigastada või omavoliliselt ümber paigutada.
(5) Meres ja laevatatavas siseveekogus asuva elektripaigaldise tähistamisel lähtutakse «Meresõiduohutuse seadusest» ja selle alusel kehtestatud õigusaktidest.
§ 5. Loa taotlemine elektripaigaldise kaitsevööndis tegutsemiseks
(1) «Elektriohutusseaduse» § 12 lõikes 3 nimetatud tegevusi teha sooviv isik peab vähemalt 10 tööpäeva enne planeeritud tegevuse alustamist esitama elektripaigaldise omanikule kirjaliku taotluse.
(2) Elektripaigaldise omanik peab lõikes 1 nimetatud taotluse rahuldamisest või mitterahuldamisest teavitama taotlejat hiljemalt viie tööpäeva jooksul taotluse laekumise päevast arvates. Elektripaigaldise omanik võib taotlejalt nõuda taotluse rahuldamisega kaasnevate kulude hüvitamist.
(3) Elektripaigaldise kaitsevööndis tegutsev isik kinnitab oma allkirjaga, et talle on selgitatud elektripaigaldise asukohta, selle kaitsevööndi ulatust, selles kehtivaid kitsendusi ja asjakohaseid ohutusabinõusid ning vastutust elektripaigaldise funktsionaalse terviklikkuse säilimise eest.
§ 6. Tegevuse korraldamine elektripaigaldise kaitsevööndis
(1) Elektripaigaldise kaitsevööndis tegutsev isik peab vältima elektripaigaldise kahjustamist või kahjustumise ohu tekkimist.
(2) Elektripaigaldise kahjustamise või kahjustumise ohu korral on elektripaigaldise kaitsevööndis tegutsev isik kohustatud:
1) viivitamata peatama oma tegevuse, mis võib kaasa tuua elektripaigaldise kahjustumise;
2) viivitamata teavitama elektripaigaldise kahjustamisest või kahjustumise ohust elektripaigaldise omanikku;
3) võtma tarvitusele abinõud elektripaigaldise edasise kahjustuse ärahoidmiseks;
4) kolmandatele isikutele tekkiva ohu korral teavitama neid võimalikust ohuallikast või kõrvaldama neile ohu tekkimise võimaluse, näiteks piiritledes ohutsooni märkelintidega, korraldades valve kuni elektripaigaldise omaniku esindaja saabumiseni.
(3) Kui maapinnal või veekogus töid teostav isik avastab tundmatu elektripaigaldise või selle olemasolule viitavat tähistust, tuleb tööd kohe peatada ja võtta tarvitusele abinõud võimaliku elektripaigaldise kaitseks. Maapinnal paiknevast kaablist tuleb kohe teatada kinnisasja omanikule. Laevatatavas veekogus paiknevast kaablist tuleb viivitamatult teatada Veeteede Ametile. Kui nimetatud isikute kaasabil ei õnnestu elektripaigaldise omanikku tuvastada, tuleb kaabli olemasolust teavitada Energiaturu Inspektsiooni.
(4) Kui lõikes 3 nimetatud isikute kaasabil ei õnnestu elektripaigaldise omanikku tuvastada, võib töid jätkata nii, et oleks välistatud elektripaigaldise kahjustamine.
§ 7. Elektripaigaldise kaitsevööndis puude ja võsa raiumine
(1) Elektripaigaldise omanikul on õigus raiuda kaitsevööndis kasvavad ja elektripaigaldist ohustavad puud ja võsa sellest kinnisasja omanikku eelnevalt teavitades.
(2) Elektripaigaldise omanikul on õigus kinnisasja omanikku eelnevalt teavitamata raiuda puud ja puude oksad ning võsa, mis on põhjustanud elektripaigaldise rikke või loovad ohtliku olukorra.
(3) Elektripaigaldise kaitsevööndis puude, puude okste ja võsa raiumisel on elektripaigaldise omanik kohustatud, kooskõlastatult kinnisasja omanikuga, langetatud puud laasima, järkama ja kokku koondama, raiejäätmed koguma hunnikutesse või vallidesse või põletama.
(4) Raadamist tehakse «Metsaseaduse» ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korras.
(5) Tiheasustusega aladel tuleb puude ja võsa raiumisel arvestada lisaks lõigetes 1 kuni 3 sätestatule ka vastavalt «Looduskaitseseaduse» §-s 45 kehtestatud nõudeid.
Käesoleva määruse § 4 lõigetes 2 ja 3 sätestatud kohustus kehtib pärast määruse jõustumist ehitatud elektripaigaldiste suhtes.
Määrus jõustub 2007. aasta 20. juulil.


Guitar hero ps4 müük ventilatsiooni kubu müük Black friday and cyber monday travel deals 2020 tesla honda
Guitar hero ps4 müük ventilatsiooni kubu müük. xbox black friday deals canada visiitkaardid hind
Osta myy pidä karate vistlused. viimase hetke reisid horvaatiasse mistä võistluse 21.neste hind täna airsoft relvade müük tartus.hotels com black friday code rasestumisvastane nahaalune implantaat hind..
Aktsia ehk suitsupaki hind lätis. diilid pakkumised reisikottide müük tartus.shure mv88 black friday maa suitsupaki müük..
Sünkroontlge hind rooside müük. mahe nisu müük hind bagi kere müük.kaminate müük kütuse rehvide müük haapsalus..
Guitar hero ps4 müük ventilatsiooni kubu müük nädalapakkumised selveris äriplaani kirjutamise hind
Veekraanide müük protsessor müük
Veekraanide müük protsessor müük. oculus rift hind video mobil lamborghini aventador.kust osta head mett laulupeo piletite hind.black friday garmin watch 2020 shutterstock black friday deals müük
Oneplus 6t hindi unboxing metallidetektor müük pärnus
Oneplus 6t hindi unboxing metallidetektor müük pärnus. viiking spa kinkekaart metallkorsten friday müük.polaroid kaamera samsung hind riiete müük netis.osta koerakutsikas domeeni registreerimine hind
Grossi toidukaubad nädala pakkumised must roos müük
Grossi toidukaubad nädala pakkumised must roos müük. best tv deals black friday 2020 costco kust osta maja puitbriketi toidukaubad projekt.osta maad eestis heeliumi müük tartu
Guitar hero ps4 müük ventilatsiooni kubu müük
Guitar hero ps4 müük ventilatsiooni kubu müük. google adwords tutorial 2020 in hindi toyota mirai hind.shar pei hero müük target black friday prank
Avant müük nordvpn black friday 2020 guitar hero ps4 müük ventilatsiooni kubu müük Mulla hindi status quinny zapp müükHelly hansen jope müük hindi gin video kasutatud tungraud müük huawei black friday deals south africa black friday usa 2020 crazy vr ostalb bank.huawei black friday mate liiva müük viljandimaa mägiveise liha hind 20 pro lumelaud müük tallinn Euroaluste müük hero tartus puitbriketi müük viljandis.Täispuit köögimööbel hind köied müük.Samsung galaxy j3 müük ploomipuude müük müük.Noorkanade müük 2020 korterite müük jõgeva.Humala müük äge kingitus mehele.Beautyblender müük pulmakleit müük.Osta diivan best buy black friday online sales start.Patjade müük tallinnas nomatic backpack black friday.2020 honda atv kasutatud mobiiltelefonide müük tallinnas.Microsoft office 365 black friday 2020 kavala antsu pakkumised.Liiklusmärgid müük rihmade müük Vuti müük tibude müük stevia mikroskoobiga juureravi hind.Ehitusjärgne koristus hind black friday iphone se Black friday game system deals 2020 koerad müügiksCanon eos 450d hind sony xperia x compact müük swedbank kuldkaart soodustused kannattaako nintendo switch hummer h1 müük vtmed kätte hinnad ostaa.hularõngas müük boots black friday 2020 black friday funny photos vida iphone 7 perfume
Sandwich paneeli paigalduse hind kaal hindi full movie müük download.Biolan kuivkäimla müük pukseerimishaagis konn müük
Livu akvaparks akcija statoil spring black friday sale lowes.Angoora jänes müük amazon co uk black friday ps4.Laste kingitused black friday countdown images.Hind legs weakness in dogs black friday iphone 8 plus verizon.Alibaba black friday sales dr martens osta.Kangal vs cane corso video hind 111.Http www ostangler de nokia 3310 osade müük uus.Mobiilid müük autoload hind.Lambanahkade müük tartus viru valge 80 hind.Kanalisatsioonitoru 160 mm hind mullafreeside müük tartus.Minecraft hindu sünnipäeva pakkumised.Krepp paber müük liimpuidu müük tartus.Viimase hetke pakkumised sharm el sheikh männiistikud müük.Void reissue sony xperia xa hind.Abielu aastapäeva kingitus volkswagen t roc hind
Huawei black friday singapore harley davidson müük müük eestis.Leiva hind beagle koer kubu müük
Pitbull kutsikad müük klaaspiirded hind.Black friday flights to new york bildelar expert kupong.Naisele kingitused c rehvide müük.Hammasrihma vahetuse hind betooni hind tallinn.Osta adidas nmd tamaris taschen black friday.Iphone 8 osta black friday deals 2020 gaming laptops.Auto ost müük internetis väärispuidu müük.Äärekivide müük tartus black friday iphone 8 plus deals canada.Mootoriga meevurr müük värd jugapuu hind.Black friday france boulanger garderoobi uste range hinnad.Kuppelkasvuhoone müük keemilise kastreerimise hind.Küttepuude müük läänemaa osta viagrat.Gps seade müük kasvuhoone hero mulla müük.Hiina kalavõrkude müük viimsi spa soodustused.Gta v hindustan cables pealampide müük
South park black müük friday episode online pärandvara müük.Red label meaning in hindi blackberry passport black friday 2020.Newfoundlandi skyscanner kutsikad müük black friday 2020 watch sale.Voodipesu müük tallinnas black friday origin name.Õhksoojuspumba paigalduse hind statoil akcijas.Kinnisvara müük raasikul apple ipad pro in hindi.Kasutatud kümblustünn müük s10 hind.Hoverboard videosu pardlite müük.Darwini auhind rõduukse hind.Herschel black friday sale 2020 lufthansa worldshop black friday.Valuvelgede müük tartus espaki kinkekaart.Millist vankrit osta kinnisvara müük tallinnas
Millist madratsit valida heina guitar hero ps4 müük ventilatsiooni kubu müük hang müük.Einthusan hindi chromecast osta guitar hero ps4 müük ventilatsiooni kubu müük kultaa netistä Respo haagis müük ahju ehitamise hind maagaasi hind eestis osta papillon.when karcher wv5 black friday gta 5 chapati hindustani gamer is black friday sale in canada when is black friday 2020 argos odav meeste aluspesu selveri sooduskaart Millist peegelkaamerat osta elupuu brabant müük.Metalli freespink müük hea kingitus isale.Valtra 6400 müük coop nädalalõpu pakkumised.Dior sauvage hind marmoroc hind.Ukulele hindi chords voodi madratsi müük.Apple smart watch in hindi lol surprise osta.Abordi hind fertilitas millist murutraktorit valida.Tamme tihumeetri hind iphone 7 plus 128gb hind.Osta 5 toys r us black friday 2020 nintendo switch.Freesasfalti müük lääne virumaal ktm 125cc müük.Samsung a8 plus hindi review kott toolide müük
Tsinkplekk hind klombitud hero paekivi hind.Lõhutud küttepuude hind best black friday tv deals 2020 cnet
Robotniiduk müük chromecast ultra müük.Köögimööbli näidiste müük odav sünnipäevalaud.Kingitused beebidele kinoa hindi.Õli müük tartus puude müük tartus.Istikute müük tartumaal samsung gear vr video format.Samsung s8 unboxing hindi hind bint maktoum bin juma al maktoum wedding.Sports direct black friday deals hindi indian name.Nokia 8 hindi ahvi müük.Apple store black friday 2020 kubu šoti terjer müük.Tallinki kupongid blackview bv9000 pro müük.Voodipesu osta kasutatud süstade müük.Leatherman micra black friday zara black friday 2020 turkiye.Kameeleoni müük moodulahju hind.Black friday 2020 garmin 935 best online black friday deals of 2020 women's clothing.Silepleki hind osta wien telefonnummer firmakingitused
Kütusepaakide müük metalli müük 24.Armatuurraud hind xiaomi roidmi müük 3s müük.Disc replay black friday kubu black friday norwegian airlines
M and m direct küte black friday code oneplus kohtutäiturid 5 ostaa.Iphone 5 ekraani vahetus hind ps3 osta.Purmo radiaatorite müük puitmaterjali müük saaremaal.Kamina hindi movie black friday 2020 graphics card deals.Mehe kingitused tenerife pakkumised.Sling osta black friday 2020 game laptop deals.Osta mac pro black friday 2020 sverige elgiganten.Video mobil lamborghini aventador hilti akutrell müük.Black friday notebook deals projektor müük.Gta v hindustan gamer game skoda fabia hindi.Odav lend tallinnast hella lisatuled müük Guitar hero ps4 müük ventilatsiooni kubu müük Tuunikala filee gtx 960 müük gelomyrtol forte hind hind leonberger hunderace.Handsfree galaxy s6 müük gta v hind müük massaazi toolide müük Plekk katus hind galaxy s8 review in hindi toote khilone hindimp3 mobi iphone x 64gb tartu mill kampaania rooma riidevärvide müük tallinnas müük Estravel kinkekaart müüa quad 250cc müük.3d printer definition in hindi subnautica ps4 müük.Kott toolid müük akende vahetus hind.Pcpartpicker black friday 2020 osta fifa 19.Mängumaja müük longboard videos youtube.John hinds air ambulance kingitus 7 aastasele poisile.Hum hai hindustani htc one m7 müük.Parimad lennupiletite pakkumised guitar kindle paperwhite hind.Xbox 360 black konsool müük http www osta ee paintball.Veoauto rehvivahetuse hind samsung apple store black friday sale
Keskküte hind auto esmane registreerimine riigilõiv.Black friday graphics card uk black friday cyber monday dates 2020.Best black friday video games deals serveri müük.Koduõlle ankur müük rahvuslikud riided müük.Autoraadiod müük viljandi müük korterid müük.Birkenstock black friday mayari hulu spotify black friday.Spring black friday home depot aiakiiged müük.Tina hindshaw black friday 2020 xbox one price.Dacia duster video off road http www osta de.Bauroc classic 200 hind black friday 2020 garmin.Õhtukleitide müük tallinnas kasutatud veljed müük.T kategooria hind rehvivahetuse hind tartus.Võistlused tartus kodukliima kampaania.Pesu müük veesuusad kalkulaatori müük Garaažiuksed hind terrassilaudade müük.Nintendo switch black friday sale spotify hindi.Vanametalli parim hind hobuse müük müük soome.Hõbelusika hind ford mondeo pihusti hind.Sõnniku müük pärnumaal mänguasjad allahindlused.Iphone 5 s müük hum hai hindustani.Kaater müük nokia 9 pureview hind.Epsom suola müük chihuahua hind leg anatomy.Firma käive vaatamine kingitus ee partnerile.Uunikumi müük odav autopesu.Lillevaaside müük black friday 2020 müük garmin edge.Google home max black friday 2020 beyblade müük tallinnas.Betsafe bonuskode 2020 black friday usa history Isover flo hind uaz müük eestis.Raske puudega inimese soodustused hobuste treilerite müük.Chow chow recipe in hindi guitar nurgadiivanvoodi müük tartu.Safrani hind black friday wikipedia uk.Verejahu müük walmart black friday 2020 perfume.Hinderasse corgi scottish straight müük.Sony xperia z5 unboxing in hindi küttepuude müük saaremaal.Viimase hetke pakkumised tenerife tahan osta koera.Septik hind mets müük.Samsung smart tv free hindi channels pelletikatelde müük tartus.Uue katuse hind best black friday surface deals.South park black friday trilogy full episodes cat hindi song.Toiduõlide müük kasutatud raiderite müük
Billetes ave black friday soola müük tallinnas
Zara black friday 2020 portugal honda ridgeline müük


text:
Advokaadibüroo REMO’s OÜ - Isikuandmete kaitse üldmäärus ja kodune videovalve
Kindlasti on igaühel mõni sõber või on ta ise paigaldanud kaamera oma kodu valvamiseks kaitsmaks kodu ja vara. Näiteks paigaldanud kaamera maja seinale, mis on suunatud maja esise filmimiseks. Antud juhul käsitlen olukorda, kus kaamera välja jääb ka oma kinnistu piiridest välja jääv territoorium, milleks on näiteks avalik tänav või muu avalik territoorium.
2014 aastal lahendas Euroopa kohus kaasust (C212/13), kus isik oli paigaldanud oma perekonna maja katuseräästa alla kaamera, mis jälgis maja sissekäiku, üldkasutatavat tänavat ja vastasmaja sissekäiku. Süsteem salvestas kõike toimuvat kõvakettale ning seadmel puudus monitor ja pilti ei saanud vaadata reaalajas. Ühel ööl purustati maja aken ragulkast tehtud lasuga. Tänu videovalvesalvestusele õnnestus tuvastada kaks kahtlusalust. Kuivõrd videosalvestus oli oluliseks tõendiks kriminaalmenetluses, siis üks kahtlusalune palus kontrollida videovalvesüsteemi seaduslikkust. Tšehhi kohus esitas Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse ning küsis: “kas perekonna eluasemeks oleva maja külge omanike vara, tervise ja elu kaitseks paigaldatud kaamerasüsteemi kasutamise saab liigitada isikuandmete töötlemiseks, mida “teeb füüsiline isik isiklikel või kodustel eesmärkidel” direktiivi 95/46 artikli 3 lõike 2 tähenduses, kuigi selline süsteem jälgib ka avalikku ruumi?”
Küsimuses viidatud direktiiv on täna kehtiv direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta. Direktiiv on üle võetud Eesti õigusesse ja direktiiv tunnistatakse kehtetuks uue isikuandmete kaitse üldmääruse jõustumisega.
Nii praeguses direktiivis kui ka uues määruses on sätestatud ühte moodi küsimuse aluseks olev regulatsioon. Praeguse direktiivi kohaselt ei kohaldata direktiivi isikuandmete töötlemise suhtes, kui seda teeb füüsiline isik isiklikel või kodustel eesmärkidel (artikkel 3 lõige 2). Uue määruse preambulas on kirjas, et määrust ei tuleks kohaldada isikuandmete töötlemise suhtes, mida füüsiline isik teostab eranditult isiklikel või kodustel eesmärkidel ja seega väljaspool ametialast või äritegevust.
Seega nii direktiiv kui ka uus määrus sätestavad erandi, millal isikuandmete töötlemisele ei kohaldata direktiivi või määrust. Lisaks sellele on sama põhimõte kirjas ka hetkel kehtivas isikuandmete kaitse seaduses, mille § 2 lõike 1 punkti 1 kohaselt ei kohaldata seadust, kui isikuandmeid töötleb füüsiline isik isiklikul otstarbel.
Kohus esmalt analüüsis, kas tegemist on üldse isikuandmetega direktiivi tähenduses (uues määruses ja kehtivas direktiivis on isikuandmete mõiste suuremas osas sama). Kohus leidis, et kaameraga salvestatud isiku kujutist tuleb pidada isikuandmeteks, kui see võimaldab isiku tuvastada. Seejärel analüüsis kohus, kas antud juhul oli tegemist isikuandmete töötlemisega. Ka siinkohal on nii direktiivi kui ka määruse alusel isikuandmete töötlemiseks olukord, kus toimub isikuandmete kogumine, salvestamine ja säilitamine. Veelgi enam, kui toimub pidev salvestamine, siis on tegemist juba automatiseeritud töötlemisega, mis langeb nii direktivi kui ka uue määruse kohaldamisalasse. Seega on oluline tuvastada, kas kohaldub ülaltoodud erand. Teiste sõnadega küsimus on, kas selline videovalve, kus salvestatakse ja jälgitakse ka avalikku ruumi läheb erandi alla või mitte.
Euroopa kohus antud asjas leidis, et seda erandit tuleb tõlgendada nii, et “füüsilise isiku poolt tema perekonna eluasemeks oleva maja külge omanike vara, tervise ja elu kaitseks paigaldatud ja isikutest pidevsalvestusseadmesse ehk kõvakettale videosalvestust tegeva kaamerasüsteemi kasutamine, kui selline süsteem jälgib ka avalikku ruumi, ei ole isikuandmete töötlemine üksnes isiklikel või kodustel eesmärkidel selle sätte tähenduses.” Seega kohaldub antud kaasus olevale olukorrale direktiiv.
Sama sisuline vastus oleks Euroopa Kohtu poolt tõenäoliselt ka siis, kui see juhtum oleks aset leidnud peale uue määruse jõustumist kuna selle aluseks olevad põhimõtted ja regulatsioon on sama.
Lähtudes ülaltoodust soovitan kõikidele, kes kasutavad videovalvesüsteemi üle kontrollida, kas see salvestab ka avalikku ruumi ja seda kasvõi osaliselt. Juhul, kui see nii on, siis tuleks kaamera asukohta või salvestuse ala muuta selliselt, et salvestatakse vaid oma territooriumi. Kui see ei ole võimalik, siis peab arvestama kõikide määruses sätestatud nõuetega ning neid täitma.
20.10.2017. a

matches:
kohus
kohus
§ 2
Kohus
Kohus
kohus


Jäätmete liigiti kogumise lahendusteks kohalikes omavalitsustes antava toetuse andmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Jäätmete liigiti kogumise lahendusteks kohalikes omavalitsustes antava toetuse andmise tingimused ja kord
Jäätmete liigiti kogumise lahendusteks kohalikes omavalitsustes antava toetuse andmise tingimused ja kord - sisukord
§ 5 Projekti abikõlblikkuse ja elluviimise periood
§ 6 Taotlusvooru eelarve ning toetuse ja omafinantseeringu tingimused ja piirmäärad
§ 7 Vähese tähtsusega abi reeglid
3 Taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded ning taotlusvooru väljakuulutamine
§ 12 Taotluse esitamine ja taotleja kohustused
§ 16 Taotluse hindamiskriteeriumid
§ 18 Taotluste rahuldamata jätmise otsus
§ 19 Toetuse kasutamisega seotud hangete tegemine
§ 21 Nõuded kuludokumentidele
§ 22 Maksetaotluse ning lõpparuande esitamine ja menetlemine
§ 24 KIK-i õigused ja kohustused
§ 25 Projekti muutmine
RT I, 26.06.2020, 18
Vastu võetud 22.06.2020 nr 36
(1) Määrusega kehtestatakse jäätmete kohalikus omavalitsuses liigiti kogumiseks ja biojäätmete käitlemiseks toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord.
(2) Meetme eesmärk on suurendada teisese toorme kasutamist jäätmete liigiti kogumise võimekuse tõhustamise kaudu ja seeläbi vähendada jäätmete ladestamist. Meetme eesmärgi saavutamiseks antakse kohalikule omavalitsusele toetust jäätmete liigiti kogumise taristu rajamiseks ja laiendamiseks, biojäätmete käitlemiseks ning vajaliku inventari soetamiseks.
1) abikõlblik kulu on kulu, mis on põhjendatud, mõistlik ja vajalik projekti elluviimiseks ning mis on tehtud kooskõlas õigusaktides ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud nõuetega ning mida ei ole varem Euroopa Liidu, välisabi või Eesti riigi poolt nende vahendite kaasrahastamiseks sihtotstarbeliselt eraldatud vahenditest hüvitatud;
2) alaline elukoht on elukoht, kus isik veedab enamiku oma igapäevasest puhke- ja uneajast;
3) aruanne on Sihtasutusele Keskkonnainvesteeringute Keskus (edaspidi KIK) taotluse rahuldamise otsuses nimetatud tähtajaksesitatav projekti lõpparuanne, mis sisaldab üksikasjalikku ülevaadet tegevuste ja saavutatud tulemuste kohta;
4) järelevalve on KIK-i tehtav projekti tegevuste abikõlblikkuse ja projekti tulemuste kontroll;
5) jäätmejaam on detailplaneeringu, kui see on nõutav, ja ehitusprojekti alusel rajatud ning tehniliselt varustatud jäätmekäitluskoht, kuhu on paigutatud taaskasutatavate jäätmete kogumiseks ja esmaseks töötlemiseks kogumismahutid, sh ohtlike jäätmete kogumismahutid;
6) jäätmemaja on tugevale pinnasele rajatud seinte ja katusega lukustatav ehitis, mis on kaitstud lindude ja loomade sissepääsu ning jäätmete välja kandumise eest;
7) jäätmete liigiti kogumine on tegevus, mille käigus jäätmed eraldatakse tekkekohal liigi ja olemuse alusel nende edasise käitlemise lihtsustamiseks, eelkõige korduskasutuse ettevalmistamiseks ja ringlusse võtuks;
8) kuludokument on majandustehingut kinnitav dokument, mis vastab raamatupidamise seaduse §-s 7 sätestatud nõuetele;
9) kodukomposter on kodumajapidamises tekkinud biojäätmete tekkekohas mikro- ja makroorganismide kaasabil aeroobseks lagundamiseks ettenähtud kuni 420-liitrine komposter, kuhu on takistatud lindude ja loomade juurdepääs;
10) omafinantseering on toetuse saaja osa abikõlblikest kuludest, mida toetusest ei hüvitata;
11) projekt on kindlaks määratud tulemuse, eelarve ja piiritletud ajaraamiga tegevus või omavahel seotud tegevuste kogum, millega kaasnevate kulude hüvitamiseks toetust taotletakse või kasutatakse;
12) projekti abikõlblikkuse periood on taotluse rahuldamise otsuses sätestatud ajavahemik, mille kestel projekti tegevused algavad ja lõpevad ning tekivad projekti elluviimiseks vajalikud kulud;
13) projekti tulemus on olukord, mida soovitakse saavutada taotluses planeeritud tegevustega projekti lõpuks;
14) riigihanke alusdokumendid on hanketeade, kontsessiooniteade, ideekonkursi kutse, pakkumuse esitamise ettepanek ja kõik hankija koostatud või viidatud muud dokumendid, milles on määratud konkreetse riigihanke üksikasjad, sealhulgas pakkujale ja taotlejale esitatud tingimused ja dokumentide esitamise nõuded, tehniline kirjeldus, hankelepingu tingimused ning pakkumuste hindamise kriteeriumid;
15) taotlus on E-toetuse keskkonnas esitatav täidetud taotlusvorm koos asjakohaste lisadega;
16) taotluse rahuldamise otsus on KIK-i tehtav haldusakt toetuse andmise ja kasutamise kohta;
17) tasumist tõendav dokument on kontoväljavõte või maksekorralduse koopia;
18) tegevuste kestvuse nõue on toetuse saaja kohustus tagada projekti tegevuste mõju jätkumine toetuse andmise otsuses määratud aja jooksul sellise muutuseta taristuüksuse omandisuhetes, mis annaks toetuse saajale põhjendamatu majandusliku eelise ning ilma olulise muutuseta projekti raames alustatud tegevuste iseloomus, eesmärkides või rakendustingimustes, mille tulemusena kahjustataks toetuse andmise algseid eesmärke;
19) terviklik kogumissüsteem on jäätmete liigiti kogumise süsteem, mis võimaldab valdaval osal kohaliku omavalitsuse territooriumil koguda liigiti vähemalt bio-, pakendi-, tekstiili-, paberi ja kartongi, patareide ja väikeelektroonika jäätmeid;
20) toetuse saaja on isik, kelle taotlus on rahuldatud käesolevas määruses sätestatud korras;
21) sõiduk on N1 kategooria sõiduk, millega transporditakse jäätmeid, mis ei ole hõlmatud korraldatud jäätmeveoga;
22) valdav osa on kohaliku omavalitsuse territooriumi osa, mis hõlmab üle poole kohaliku omavalitsuse jäätmevaldajatest või vähemalt ühte omavalitsuse piireesse jäävat jäätmeveopiirkonda.
(1) Toetuse andmist korraldab Keskkonnaministeerium, kes on toetusvahendite kasutaja (edaspidi ministeerium).
(2) Toetuse taotlusi menetleb, taotluste rahuldamise otsustab, toetatavatele projektidele väljamakseid ja projektide üle järelevalvet teeb KIK.
(1) Meetme raames antakse toetust investeeringuteks järgmistesse tegevustesse:
1) jäätmejaamade rajamine, laiendamine ning inventari, sõidukite ja biojäätmete ringlusse võtuks vajalike vahendite soetamine;
2) jäätmemajade rajamine ja inventari soetamine, tervikliku kogumissüsteemi ning kodukompostrite ja kodumajapidamises vajalike liigiti kogutud jäätmete konteinerite soetamine.
(2) Lõike 1 punktis 1 nimetatud tegevuseks antav toetus on vähese tähtsusega abi konkurentsiseaduse § 33 lõike 1 mõistes.
(3) Lõike 1 punktis 2 nimetatud konteinerite soetamisel peab lähtuma järgnevatest värvidest:
1) kollane – plast-, metall- ja segapakendijäätmed;
2) sinine – paber- ja papp-pakendijäätmed ning paber ja kartong;
4) pruun – biojäätmed.
§ 5. Projekti abikõlblikkuse ja elluviimise periood
(2) Projekti abikõlblikkuse perioodi algus ei või olla varasem kui taotluse rahuldamise otsuse kuupäev ning lõpp ei või olla hilisem kui 30. september 2022.
(3) Toetuse saaja peab projekti tegevustega alustama hiljemalt kolme kuu jooksul taotluse rahuldamise otsusest.
(4) KIK võib toetuse saaja põhjendatud taotluse alusel abikõlblikkuse perioodi pikendada kuni 30. septembrini 2022 käesoleva määruse §-s 25 sätestatud korras, kui projekti elluviimisel on ilmnenud toetuse saajast sõltumatud ja taotluse esitamisel ettenägematud asjaolud.
§ 6. Taotlusvooru eelarve ning toetuse ja omafinantseeringu tingimused ja piirmäärad
(2) Toetus koos omafinantseeringuga peab katma projekti abikõlblikud kulud.
(3) Abikõlblike kulude tegemisel kasutatakse toetust ja omafinantseeringut proportsionaalselt.
(4) Toetuse maksimaalne summa on 200 000 eurot.
(6) Mitteabikõlblikud kulud katab toetuse saaja.
§ 7. Vähese tähtsusega abi reeglid
1) projekti eesmärgiga seotud ehitustööde, inventari, nagu hakkuri, pressi, kompostisegaja, autokaalu, valveseadmete jms, ja sõidukite hankimise ning koolituste kulud;
2) projektiga seotud trükiste ja digitaalsete materjalide väljaandmise kulud;
3) projektiga seotud teavitustegevuse kulud.
(2) Käibemaks on abikõlblik kulu juhul, kui on võimalik tõendada, et toetuse saaja on lõpptarbija, kellel käibemaksu reguleerivate õigusaktide kohaselt ei ole projekti raames tasutud käibemaksust õigust maha arvata sisendkäibemaksu või käibemaksu tagasi taotleda ning kellele käibemaksu ei hüvitata ka muul moel.
(3) Mitteabikõlblikud kulud on:
1) toetuse saaja personali- ja üldkulud, sh opereerimiskulud;
2) trahv, viivis, leppetrahv, kahju hüvitamine, kohtukulud ja muu analoogne kulu;
3) kulu, mis on hüvitatud eelneval viiel kalendriaastal taotluse esitamisest arvates riigieelarvelistest või Euroopa Liidu või välisvahenditest;
4) kinnisasja ostuhind koos ostmisega seotud muude kuludega;
5) projekti ettevalmistamise kulud, sealhulgas detailplaneeringutele, teostatavus- ja tasuvusuuringutele, arengukavadele ja keskkonnamõju hindamisele tehtud kulud;
6) projektijuhtimise kulu;
7) segaolmejäätmete konteinerite soetamiskulu.
(4) Kõik projektiga seotud tegevused ja kulud peavad olema tehtud abikõlblikkuse perioodil.
3. peatükk Taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded ning taotlusvooru väljakuulutamine
(1) Toetust võib taotleda kohaliku omavalitsuse üksus.
1) taotleja ei ole eelneval viiel kalendriaastal sama kulu hüvitamiseks riigieelarvelistest või Euroopa Liidu või välisabi vahenditest toetust saanud;
2) taotleja on varem riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest saadud tagasimaksmisele kuulunud toetuse tähtajaks ja nõutud summas tagasi maksnud;
3) taotlejal on olemas projekti elluviimiseks vahendid, sh omafinantseering;
4) kui toetus on vähese tähtsusega abi, peab taotlejale varem antud vähese tähtsusega abi jääk võimaldama toetust anda.
(3) Kui toetust taotletakse jäätmejaama või -maja jaoks, peab taotleja esitama projekti elluviimiseks vajaliku kinnistu või hoone omaniku nõusoleku kinnistu või hoone kasutamiseks, kui need ei kuulu taotlejale.
(4) Taotlejal peab olema kehtiv jäätmehoolduseeskiri ja kehtiv või algatatud jäätmekava.
(5) Taotlejal peab olema asutatud jäätmevaldajate register.
(1) Taotlus on nõuetekohane, kui:
2) projekti eesmärk ja tegevused on kooskõlas määruses esitatud tingimustega;
6) taotlusvorm sisaldab kinnitust omafinantseeringu olemasolu kohta;
7) toetuse kasutamise ajakava on reaalselt elluviidav projekti abikõlblikkuse perioodil;
8) taotluse on allkirjastatud taotleja esindusõiguslik isik;
9) projekti eesmärk on põhjendatud, kavandatud tegevused on tehtavad ja tegevuste eelarve on põhjendatud ning esitatud kululiikide kaupa;
10) taotlus ei sisaldada pooleliolevaid või juba tehtud töid;
11) projektis ei teenita tulu vahendite elanikele jagamisega.
(2) Kui inventar (komposter, konteiner) antakse elanikule tasuta, jääb selle omand kohalikule omavalitsusele, kui elanik on pidanud selle eest tasuma taotleja poolt tasutud omaosalust katva summa, saab ta konteineri omanikuks. Mõlemal nimetatud juhul, tuleb kohalikul omavalitsusel elanikuga sõlmida leping, milles sätestatakse mõlema poole õigused ja kohustused.
1) projekti kirjeldus, oodatavad tulemused ja põhjendus projektis kogutavate või töödeldavate jäätmete koguste osas;
2) selliste teenuste, asjade või tööde, mille eeldatav käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, võrdlevad hinnapakkumused koos lähteülesandega või turuhinna analüüs, millest on näha teenuse, asja, töö või õiguse eeldatav maksumus ning mis selgitavad projekti eelarve kujunemist;
4) dokumendid, mis tõendavad projekti tegevusega seotud kinnistu, maatüki või ehitise või nende osa omandit või eelnimetatute kasutusõigust projekti abikõlblikkuse perioodil ja sõltuvalt toetatavast tegevusest vähemalt kolm või viis aastat projekti lõppemisest arvates;
5) kinnitus, et taotleja kohustub projektis soetatut kasutama eesmärgipäraselt sõltuvalt toetatavast tegevusest vähemalt kolm või viis aastat projekti lõppemisest arvates.
(4) Kui taotletakse toetust käesoleva määruse § 4 lõike 1 punktis 1 toodud jäätmejaama rajamiseks, laiendamiseks või inventari soetamiseks, peab jäätmejaama tehnilise varustatuse loend sisaldama kogumiskonteinereid vähemalt järgmiste jäätmeliikide vastuvõtmiseks:
2) plastid (17 02 03, 20 01 39);
3) metallid (17 04, 20 01 40);
4) klaas (17 02 02, 20 01 02);
6) bioloogiliselt mittelagunevad aia- ja haljastujäätmed (20 02 02, 20 02 03);
7) pakendid (15 01), sh paber- ja kartongpakendid (15 01 01), plastpakendid (15 01 02), puitpakendid (15 01 03), metallpakendid (15 01 04), komposiitpakendid (15 01 05), segapakendid (15 01 06), klaaspakendid (15 01 07), tekstiilpakendid (15 01 09);
8) puit (17 02 01, 20 01 38);
9) tekstiil (20 01 10, 20 01 11);
10) suurjäätmed (20 03 07);
11) probleemtoodete jäätmed (20 01 21*, 20 01 23*, 20 01 33*, 20 01 34, 20 01 35*, 20 01 36);
12) vanarehvid (16 01 03);
13) asbesti sisaldavad ehitusmaterjalid (17 06 05*);
14) ehitus- ja lammutussegapraht, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 17 09 01*, 17 09 02* ja 17 09 03* (17 09 04);
15) käesolevas lõikes nimetamata jäätmenimistu alajaotises 20 01 „*” tähistatud jäätmed ning olmes tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad või nendega saastunud pakendid jäätmekoodiga 15 01 10*.
(5) Kui taotletakse toetust käesoleva määruse § 4 lõike 1 punktis 2 toodud jäätmemaja rajamiseks või inventari soetamiseks, siis peab jäätmemaja olema lukustatav ja jäätmemaja tehnilise varustatuse loend sisaldama kogumiskonteinereid vähemalt järgmistele jäätmeliikidele:
1) biolagunevad jäätmed (20 01 08) − kohustuslik ainult tiheasustusaladel;
2) pakendid (15 01), sh paber- ja kartongpakendid (15 01 01), plastpakendid (15 01 02), puitpakendid (15 01 03), metallpakendid (15 01 04), komposiitpakendid (15 01 05), segapakendid (15 01 06), klaaspakendid (15 01 07), tekstiilpakendid (15 01 09);
5) väikeelektroonika (20 01 35*, 20 01 36);
6) tekstiil (20 01 10, 20 01 11).
(6) Lõigetes 3 ja 4 nimetatud jäätmeliigid peavad vastama keskkonnaministri 14. detsembri 2015. a määrusele nr 70 „Jäätmete liigitamise kord ja jäätmenimistu”.
(7) Kui taotletakse toetust käesoleva määruse § 4 lõike 1 punktides 1−2 toodud tegevusteks, välja arvatud jäätmejaama või -maja rajamiseks või laiendamiseks või inventari soetamiseks, peab taotlus sisaldama:
1) ülevaadet, kuidas kavandatud vahendite kasutuselevõtt aitab kaasa jäätmete liigiti kogumisele ja olmejäätmete ringlussevõtu sihtarvude saavutamisele;
2) terviklikku plaani jäätmete liigiti kogumise teadlikkuse suurendamiseks, sh kirjeldust jäätmete liigiti kogumise ja kodus kompostimise teadlikkuse suurendamise plaanist.
(8) Lõikes 1 toodud nõuetele vastavas taotluses sisalduvat projekti hinnatakse käesoleva määruse §-s 16 sätestatud hindamiskriteeriumide alusel.
(9) KIK-il on õigus nõuda täiendavaid dokumente taotluse nõuetele vastavuse hindamiseks.
(1) KIK kuulutab taotlusvooru välja taotluskutse avaldamisega vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes ja oma veebilehel.
§ 12. Taotluse esitamine ja taotleja kohustused
(1) Taotlus esitatakse KIK-ile hiljemalt taotluse esitamise tähtpäeval E-toetuse keskkonna vahendusel taotleja esindusõigusliku isiku digitaalse allkirjaga ja sellele lisatakse käesoleva määruse § 10 lõikes 2 nimetatud dokumendid. Taotluse esitamisel lähtutakse registri andmeväljadest.
(2) Toetuse taotlemine ning toetuse kasutamisega seotud teabe ja dokumentide esitamine toimub E-toetuse keskkonna kaudu. E-toetuse keskkonna vahendusel edastatud dokumendid loetakse kättetoimetatuks.
1) esitama KIK-i nõudmisel taotleja ja taotluse kohta lisateavet etteantud vormis ja tähtajaks;
2) võimaldama kontrollida taotluse ja taotleja vastavust nõuetele ning esitatud andmete vastavust tegelikkusele;
3) viivitamata teatama kirjalikult KIK-ile taotluses esitatud andmete muutumisest või pärast taotluse esitamist ilmnenud asjaoludest, mis võivad olla olulised taotluse rahuldamise otsustamisel;
4) tõendama omafinantseeringu ja mitteabikõlblike kulude tasumise suutlikkust;
5) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi ja esitama KIK-ile teavet, mis võib mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist.
1) taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimine ning vastavaks või mittevastavaks tunnistamine;
2) nõuetele vastava taotluse hindamine;
3) taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemine.
(2) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 120 kalendripäeva taotluse esitamise tähtpäevale järgnevast tööpäevast arvates. KIK võib põhjendatud juhul pikendada taotluse menetlemise tähtaega.
(3) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse teeb KIK hiljemalt 120 kalendripäeva jooksul taotluse esitamise tähtpäevast arvates. KIK võib põhjendatud juhul pikendada otsuse tegemise aega kuni 20 kalendripäeva.
(4) KIK võib taotluse menetlemise käigus nõuda taotlejalt selgitusi ja lisainformatsiooni taotluses esitatud andmete kohta või taotluse täiendamist või muutmist, näidates ühtlasi, millised asjaolud vajavad täiendavat selgitamist, täiendamist või lisainformatsiooni.
(1) Taotluse läbivaatamise käigus kontrollib KIK taotleja ja taotluse vastavust käesoleva määruse §-des 9 ja 10 sätestatud nõuetele.
(2) Kui KIK avastab taotluse läbivaatamisel puudusi, teavitab ta sellest viivitamata taotlejat ja annab puuduste kõrvaldamiseks tähtaja kuni 14 kalendripäeva.
(3) Taotleja ja taotlus tunnistatakse vastavaks, kui on täidetud käesoleva määruse §-des 9 ja 10 sätestatud nõuded.
(4) Taotleja või taotlus tunnistatakse nõuetele mittevastavaks, kui taotleja ei vasta §-s 9 esitatud või taotlus ei vasta §-s 10 esitatud tingimustele või kui:
1) taotleja ei ole kõrvaldanud taotluses puudusi käesoleva paragrahvi lõike 2 kohaselt määratud tähtaja jooksul;
4) taotleja vähese tähtsusega abi jääk ei võimalda toetuse andmist taotletud mahus.
(5) Nõuetele mittevastavale taotlusele tehakse taotluse mitterahuldamise otsus käesoleva määruse §-s 18 sätestatud korras.
(6) KIK moodustab taotluse hindamiseks hindamiskomisjoni (edaspidi komisjon), kuhu kaasab ministeeriumi töötajaid ja vajadusel eksperte.
(7) Hindamise tulemusena koostatakse taotluste pingerida, mille alusel teeb KIK taotluse rahuldamise või mitterahuldamise otsuse.
(1) KIK hindab käesoleva määruse § 14 nõuetele vastavaks tunnistatud taotlusi käesoleva määruse §-s 16 esitatud hindamiskriteeriumide alusel.
(3) Võrdsete hindepunktidega taotluste korral paigutatakse omafinantseeringu valikukriteeriumi alusel rohkem punkte saanud taotlus paremusjärjestuses ettepoole. Kui ka see on võrdne, saab paremusjärjestuses ettepoole biojäätmete kogumises ja/või käitluses rohkem punkte saanud taotlus.
(4) Juhul kui nõuetele vastavate taotluste rahuldamiseks vajamineva toetuse maht on väiksem kui taotlusvooru eelarve, rahuldatakse kõik nõuetele vastavaks tunnistatud taotlused neile hindepunkte andmata.
§ 16. Taotluse hindamiskriteeriumid
(1) Taotluse valikukriteeriumid ning nende eest saadavad hindepunktid on järgmised:
1) projekti tegevuse olulisus jäätmekäitluse korraldamisel – 50% koondhindest;
2) toetuse saaja omafinantseeringu osakaal – 30% koondhindest;
3) biojäätmete kogumine ja/või käitlus – 20% koondhindest.
(2) Taotluse hindamisel antud koondhinne moodustub valikukriteeriumide hinnete summast.
(3) Hindamine viiakse läbi ministeeriumi kehtestatud hindamisjuhendi järgi. Hindamisjuhendi koostamisel lähtutakse lõikes 2 nimetatud valikukriteeriumidest. KIK avalikustab hindamisjuhendi oma veebilehel hiljemalt taotlusvooru avamise kuupäeval.
(1) Taotluse rahuldamise otsuse teeb KIK ja otsus tehakse taotlejale teatavaks E-toetuse keskkonna vahendusel.
(2) KIK võib vajadusel sätestada taotluse rahuldamise otsuses projekti nõuetekohaseks elluviimiseks vajalikke lisatingimusi.
(3) Kui taotleja ja taotlus vastab nõuetele, teeb KIK taotluse rahuldamise otsuse käesoleva määruse §-s 15 nimetatud pingerea alusel kuni taotlusvooru rahaliste vahendite ammendumiseni.
§ 18. Taotluste rahuldamata jätmise otsus
(1) KIK teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, kui taotleja või taotlus ei vasta käesoleva määruse nõuetele või taotlusekohane projekt ei mahu pärast hindamiskriteeriumide alusel hindamist ja pingerea koostamist projektide rahastamise eelarvesse.
(2) Otsus tehakse taotlejale teatavaks E-toetuse keskkonna vahendusel.
§ 19. Toetuse kasutamisega seotud hangete tegemine
(1) Toetuse saaja peab hangete tegemisel järgima riigihangete seaduse nõudeid.
(2) Projekti hanketeadet ei või avaldada enne taotluse rahuldamise otsuse tegemist, kui hange viiakse läbi riigihangete registris.
(3) Toetuse saaja esitab enne hanke väljakuulutamist KIK-ile üle vaatamiseks riigihanke alusdokumentide eelnõud, kui see nõue on sätestatud taotluse rahuldamise otsuses.
(4) Kui hanget ei viida läbi riigihangete registris, esitab toetuse saaja lähteülesande kirjelduse ja võtab pakkujatelt vähemalt kolm hinnapakkumist, kui toetuse saaja ostab projekti elluviimiseks teenuseid, asju või õigusi suuremas summas kui 5000 eurot käibemaksuta. Võrreldavad hinnapakkumised peavad olema esitatud kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Kui kolme hinnapakkumist ei ole võimalik saada, tuleb aruandes esitada asjakohane põhjendus.
(1) KIK teeb toetuse saajale toetuse makseid kooskõlas käesoleva määruse ja taotluse rahuldamise otsusega E-toetuse keskkonna kaudu.
(2) Toetus makstakse väljamaksetaotluse esitamisel ja tasutud kuludokumentide alusel.
§ 21. Nõuded kuludokumentidele
(1) Koos väljamaksetaotlusega esitab toetuse saaja E-toetuse keskkonna kaudu KIK-ile järgmised dokumendid toetuse saaja tehtud abikõlblike kulude kohta:
2) kui hange ei ole tehtud riigihangete registri kaudu, siis võrdlevad hinnapakkumised koos nende küsimiseks esitatud lähteülesandega või asjakohane põhjendus vastavalt käesoleva määruse § 19 lõikele 4;
3) leping, mille alusel on kohustus võetud;
4) asja, teenuse või õiguste kohta väljastatud arvete koopiad, millele lisatakse asja, teenuse või töö üleandmist ja vastuvõtmist tõendavate dokumentide koopiad;
5) punktis 4 nimetatud arvete tasumist tõendavate dokumentide koopiad;
6) raamatupidamises projekti kulude kajastamist tõendavad dokumendid;
7) aruandlusperioodil projektiga seoses koostatud dokumendid.
(2) Lõike 1 punktis 3 nimetatud lepingut ei lisata, kui see on eelnevalt KIK-ile esitatud ja seda ei ole muudetud või hankeleping on leitav riigihangete registrist.
§ 22. Maksetaotluse ning lõpparuande esitamine ja menetlemine
(1) Toetuse saaja esitab KIK-ile projekti lõpparuande ja väljamaksetaotluse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud ajal E-toetuse keskkonna vahendusel ning aruande ja maksetaotluse menetlemise aeg on kuni 30 kalendripäeva.
(2) KIK kontrollib väljamaksetaotluse saamisel, kas:
(3) Kui maksetaotluse või lõpparuande kontrollimisel ilmneb puudusi, määrab KIK puuduste kõrvaldamiseks tähtaja, mille võrra pikeneb väljamaksetaotluse või aruande menetlemise aeg.
(4) KIK võib väljamaksetaotluse ning lõpparuande menetlemise käigus küsida toetuse saajalt projekti elluviimist puudutavaid lisaandmeid või -dokumente või põhjendusi kulude tegemise kohta. Vastamise aja võrra pikeneb menetlemise tähtaeg.
(5) Väljamaksetaotlust ei kinnitata ja väljamakset ei tehta, kui:
5) toetuse saaja ei ole taotlenud projekti muutmist, kuigi see on käesoleva määruse § 25 lõike 1 kohaselt nõutav;
6) toetuse saaja ei ole käesoleva paragrahvi lõigete 3 või 4 alusel määratud tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud;
7) tegemist on lõppmaksega ning projekti lõpparuannet ei ole kinnitatud.
(6) Toetuse saaja esitab lõpparuande koos viimase väljamaksetaotlusega hiljemalt 30 kalendripäeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppu.
(7) Projekt loetakse lõppenuks pärast lõpparuande kinnitamist E-toetuse keskkonnas.
1) muuta projekti eelarvet ja tegevusi juhul, kui muudetakse projekti eelarves konkreetsetele tegevustele ette nähtud eelarveridade mahtu teiste eelarveridade mahu arvelt tingimusel, et projekti eesmärk ei muutu ja toetussumma ei suurene, kooskõlastades muudatused eelnevalt KIK-iga;
2) esitada käesoleva määruse § 25 lõike 1 kohane avaldus projekti muutmiseks;
3) saada KIK-ilt teavet ja nõuandeid, mis on seotud käesolevas määruses nimetatud toetuse saaja kohustuste täitmisega.
2) sõlmima projekti elluviimiseks vajalikud lepingud teenuse osutaja või asjade tarnijaga kirjalikus vormis;
3) võimaldama KIK-il teha ekspertiise või järelevalvetoiminguid projekti elluviimise ajal ja käesoleva lõike punktis 10 toodud kestvuse nõude jooksul pärast projekti tegevuste lõppu;
4) andma audiitori või järelevalvet tegeva isiku kasutusse kõik projekti elluviimisega seotud andmed ja dokumendid kolme tööpäeva jooksul arvates audiitori või järelevalvet tegeva isiku sellekohasest E-toetuse keskkonna kaudu esitatud nõudmisest;
5) teavitama avalikkust saadud toetusest ja selle abil ellu viidud tegevustest kohaliku omavalitsuse kodulehel, sealhulgas näitama projekti kaasrahastajana Eesti riiki ja KIK-i ning ehitustööde korral paigaldama tööde tegemise ajaks infotahvli;
6) eristama oma raamatupidamises projektiga seotud kulud muudest kuludest;
7) teavitama viivitamata KIK-i kõigist toetuse saaja andmete muutumistest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja kohustuste täitmist või projekti tulemuste saavutamist, sh nime, aadressi ja seaduslike või volitatud esindajate muutumisest;
8) esitama KIK-ile projektiga seotud oluline informatsioon E-toetuse keskkonna kaudu;
9) alustama projekti elluviimist kolme kuu jooksul taotluse rahuldamise otsusest arvates;
10) tagama kestvuse nõude käesoleva määruse § 4 lõike 1 punktis 1 toodud tegevuste jaoks viie aasta jooksul ja käesoleva määruse § 4 lõike 1 punktis 2 toodud tegevuste jaoks kolme aasta jooksul toetuse saajale lõppmakse tegemisest;
11) esitama jäätmejaama rajamise, laiendamise ja inventari soetamise tegevuse korral KIK-le, kord aastas alates abikõlblikkuse perioodi lõppemisest viie aasta jooksul aruande infoga, kus on toodud iga jäätmeliigi kohta kogutud kogus (tonnides) ja ringlussevõtuks suunatud kogus (tonnides);
12) tõendama jäätmejaama rajamise, laiendamise ja inventari soetamise tegevuse korral projekti lõpparuandes, et jäätmejaama avalikuks kasutamiseks lahtiolekuajad tagavad elanikkonnale võimaluse sorditud ja liigiti kogutud jäätmed sobival ajal üle anda vähemalt 30 tunni jooksul nädalas, sh vähemalt 8 tundi ühel puhkepäeval ja et toetuse saaja on koostanud kirjaliku juhise jäätmejaama opereerimiseks;
13) veenduma, et kinnistul, kuhu vahendeid antakse, on nende kasutamine nõuetekohaselt võimalik ning tagatud vastav koolitus ja juhendamine;
14) kandma kõik liigiti kogumiseks mõeldud inventarid, mis on majapidamistele eraldatud, jäätmevaldajate registrisse või teise sarnasesse süsteemi;
15) eraldama kodumajapidamises kasutatavat liigiti kogumiseks mõeldud inventari vaid isikule, kes on liitunud korraldatud jäätmeveoga ning kelle alaline elukoht ja rahvastikuregistri andmete kohane elukoht on vähemalt taotluse esitamise aasta 1. jaanuarist majapidamine, kuhu liigiti kogumiseks mõeldud inventari soovitakse;
16) eraldama jäätmemaja ja seal kasutatavat liigiti kogumiseks mõeldud inventari vaid isikule, kes on liitunud korraldatud jäätmeveoga;
17) kasutama käesoleva määruse § 4 lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevuse jaoks toetust vaid mittemajandustegevuseks;
18) tagama inventari jagamisel elanikele neile ka vastavasisuline jäätmekäitlusalane teavitus.
(3) Toetuse saaja peab viitama projekti toetajale järgmiselt: „Projekti rahastab Keskkonnaministeerium rahvusvahelise kliimakoostöö vahenditest”. Kasutada tuleb Keskkonnaministeeriumi kolme lõviga logo, mis on leitav Vabariigi Valitsuse kodulehelt: https://www.valitsus.ee/et/logofailid/grupid?tid_i18n=148 ja KIK logo, mis on leitav KIK kodulehelt: https://www.kik.ee/et/kik#stiiliraamat-ja-logod.
§ 24. KIK-i õigused ja kohustused
(1) KIK-il on õigus:
1) teha või korraldada projekti kohta ekspertiise või järelevalvetoiminguid;
3) nõuda projekti kestvuse, tegevuste, eesmärgi ja kulude kohta lisaandmeid ja -dokumente, mis tõendavad projekti nõuetekohast elluviimist ja toetuse saaja kohustuste nõuetekohast täitmist;
6) nõuda toetuse sihipärase kasutamise hindamiseks toetuse saajalt aruannete esitamist projekti abikõlblikkuse perioodile järgneva kolme või viie aasta jooksul vastavalt toetatavale tegevusele;
7) tühistada taotluse rahuldamise otsus kui taotleja ei ole alustanud projekti elluviimist kolme kuu jooksul taotluse rahuldamise otsusest arvates, v.a kui alustamise viibimise põhjused ei sõltu taotlejast.
(2) KIK on kohustatud:
1) kui toetus on vähese tähtsusega abi, kandma toetuse pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist riigiabi ja vähese tähtsusega abi registrisse kui vähese tähtsusega abi;
2) säilitama vähese tähtsusega abi andmisega seotud dokumente kümme aastat alates päevast, mil käesoleva määruse alusel anti viimast korda üksikabi.
§ 25. Projekti muutmine
(1) Taotluse rahuldamise otsust võib KIK muuta põhjendatud juhul ja toetuse saaja esitatud taotluse alusel.
(2) Kui toetuse saaja taotleb projekti eelarves konkreetsetele tegevustele ette nähtud eelarveridade mahu muutmist teiste eelarveridade mahu arvelt võrreldes algse eelarvereaga või projekti abikõlblikkuse perioodi muutmist vähem kui kahe kuu võrra, esitatakse sellekohane teave koos põhjendusega E-toetuse keskkonna kaudu. Sel juhul taotluse rahuldamise otsust ei muudeta.
(3) Projekti muutmise avalduse põhjendatust hindab KIK 30 kalendripäeva jooksul avalduse saamisest arvates.
(4) Avaldust ei rahuldata, kui soovitav muudatus ei ole piisavalt põhjendatud või kui muudatus seab kahtluse alla projekti eesmärgi saavutamise.
(5) Kui avalduse hindamiseks on toetuse saajal vaja esitada lisaandmeid või tuleb KIK-il tellida ekspertiis, pikendatakse avalduse menetlemise aega lisadokumentide esitamiseks või ekspertiisiks vajaliku aja võrra.
(6) Projekti muutmise avalduse rahuldamisel tehakse taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsus.
(1) Kui toetuse saaja ei täida käesolevast määrusest ja taotluse rahuldamise otsusest tulenevaid kohustusi, on KIK-il õigus toetus osaliselt või täielikult tagasi nõuda atmosfääriõhu kaitse seaduse §-s 1821 sätestatud korras.
(2) KIK võib muuta taotluse rahuldamise otsust ja teha toetuse osaliselt või täielikult tagasinõudmise otsuse sõltuvalt asjaoludest, kui:
2) ilmneb, et projekti eesmärki ei ole võimalik saavutada või ei ole järgitud projekti tegevuste tähtaegu;
3) toetuse saaja avaldust taotluse rahuldamise otsuse muutmise kohta ei rahuldata ja toetuse saajal ei ole toetuse kasutamist ettenähtud tingimustel võimalik jätkata;
5) toetuse saaja on rikkunud riigihangete seadust ja sellega võis kaasneda mõju hankelepingu maksumusele.
(3) Toetuse tagasinõudmise korral tunnistatakse taotluse rahuldamise otsus vastavas ulatuses kehtetuks. Toetuse kogu ulatuses tagasinõudmise korral taotluse rahuldamise otsus tühistatakse.
(4) Kui projekti käigus ilmneb, et seda ei ole võimalik ellu viia, nõutakse kogu väljamakstud toetus tagasi. Kui projekti eesmärk on saavutatud osaliselt, nõutakse toetus tagasi proportsionaalselt.
(5) Tagasinõutud toetus tuleb tagasi maksta 60 kalendripäeva jooksul sellekohase nõude saamisest E-toetuse keskkonna vahendusel, vastasel korral antakse toetuse tagasinõudmise otsus sundtäitmisele. Tähtaegselt tagastamata summale kohaldatakse atmosfääriõhu kaitse seaduse § 1821 lõikes 4 sätestatud viivist.
(6) KIK-il on õigus toetus tagasi nõuda pärast projekti lõppu:
1) kolme aasta jooksul, kui toetust taotleti käesoleva määruse § 4 lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevuste jaoks;
2) viie aasta jooksul, kui toetust taotleti käesoleva määruse § 4 lõike 1 punktis 1 nimetatud tegevuste jaoks.
Enne KIK-i toimingu või otsuse peale halduskohtusse kaebuse esitamist tuleb läbida vaidemenetlus, esitades vaide KIK-ile. KIK vaatab vaide läbi haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.


Kui taotlus haldusmenetluse algatamiseks on ekslikult vormistatud vaidena, siis ei või vangla jätta seda lahendamata ning tagastada. Kui vangla kinnipeetava taotlust ei menetle, tuleb kinnipeetaval enne halduskohtu poole pöördumist taotleda HMS § 72 lg 1 ja VangS § 1¹ lg 4¹ alusel Justiitsministeeriumilt vaidemenetluse korras vangla direktorile ettekirjutuse tegemist talle vastamiseks või HMS § 72 lg 3 ja VangS § 1¹ lg 4¹ alusel vaidlustada vaidemenetluses haldusorgani tegevusetus.
24. juulil 2009 jõustunud karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku ja vangistusseaduse muutmise seadusega täiendati VangS § 1¹ lgõikega 8¹. Täiendamise vajadus tulenes eelkõige asjaolust, et VangS § 1¹ lg 5 võimaldas isikul kohtu poole pöörduda ka juhul, kui vaie tagastati selles esinenud puuduste tõttu ning seetõttu sisulist arutelu vaide eseme üle vaidemenetluses toimuda ei saanud. Uue regulatsiooni, s.o VangS § 1¹ lg 8¹ sisuks on , et enne nõuetele vastava vaide esitamist sama vaide esemega kohtu poole pöörduda ei saa.


§ 2 Konsulaarasutus
§ 3 Sümboolika
§ 4 Konsulaarfunktsioonid
§ 5 Konsulaarasutuse tegevuse kooskõlastamine
§ 9 Konsulaarpiirkond
§ 10 Konsulaarteenuse ja konsulaarabi registreerimine ja aruandlus
§ 11 Riigilõiv ja teenuskulud
§ 12 Konsulaarasutuse arhiiv
§ 14 Konsulaarametnik
§ 15 Konsulaarametnikule esitatavad kutsenõuded
§ 16 Aukonsul
§ 18 Aukonsuli ülesanded
§ 19 Välisministeeriumi kohustused
§ 20 Aukonsuli äraolek
§ 21 Aukonsuli volituste lõppemine
§ 22 Aukonsuli kohustused volituste lõppemise korral
4 KONSULAARAMETNIKU JA AUKONSULI KONSULAARTEENUSE OSUTAMINE
§ 23 Konsulaarteenus
§ 24 Tõendi andmine
§ 25 Tõestamistoiming
§ 26 Tõestamistoiming Välisministeeriumi nõusolekul
§ 27 Ametlik kinnitamine
§ 28 Avaliku dokumendi legaliseerimine
§ 29 Põrmu Eestisse saatmine
§ 30 Viisa andmine
§ 31 Perekonnaseisutoiming
§ 32 Valimisõiguse teostamise tagamine
§ 33 Rahvahääletuse korraldamine
§ 34 Eesti kodaniku registreerimine
§ 36 Toimingud Eesti laeva suhtes
§ 37 Laeva- ja lennuloa taotlemine
§ 38 Tõlketeenuse osutamine
§ 39 Dokumendi tellimine
§ 40 Dokumendi edastamine
§ 41 Eesti kodaniku passi väljaandmise taotluse edastamine ja passi väljastamine
§ 42 Välismaalase passi väljastamine
§ 43 Dokumendi väljastamine ametiabi korras
§ 44 Elamis- ja tööloa taotluse edastamine
§ 46 Konsulaarabi
§ 47 Konsulaarabi andmine välislepingu kohaselt
§ 48 Tagasipöördumistunnistuse andmine
§ 49 Tagasipöördumise loa andmine
§ 50 Huvide kaitsmine
§ 51 Abi õnnetusjuhtumi või haiguse korral
§ 52 Abi surmajuhtumi korral
§ 53 Kuriteo ohvri abistamine
§ 54 Abi andmine loodusõnnetuse, katastroofi, terroriakti, sõja ja relvastatud konflikti korral
§ 55 Rahalise abi andmine
§ 56 Rahalise abi andmisest keeldumine
§ 57 Kinnipeetud või karistust kandva Eesti kodaniku õiguste kaitse
§ 58 Konsulaarabi andmine Euroopa Liidu kodanikule
§ 59 Eestis elava välismaalase abistamine
6 VÄLISMINISTEERIUMI ÜLESANDED KONSULAARFUNKTSIOONI TÄITMISEL
§ 60 Välisministeeriumi ülesanded
Vastu võetud 03.12.2003
RT I 2003, 78, 527
jõustumine 01.01.2004, osaliselt vastavalt § 68 lõikele 2.
25.02.2004 RT I 2004, 14, 92 14.05.2004
(1) Seadus reguleerib Eesti riigi, Eesti kodaniku ning Eesti juriidilise isiku huvide ja õiguste kaitset välisriigis, konsulaarasutuse ülesandeid ja juhtimise põhimõtteid, konsulaarametniku ja aukonsuli staatust, nende õigusi ja kohustusi konsulaarteenuse ja konsulaarabi osutamisel ning välismaalasele ja välisriigi kodanikule konsulaarteenuse ja konsulaarabi ning Euroopa Liidu kodanikule konsulaarabi osutamise põhimõtteid.
(2) Välismaalane käesoleva seaduse mõistes on Eestis elamisloa alusel elav isik, kellele on välja antud Eesti välismaalase pass isikut tõendavate dokumentide seaduse (RT I 1999, 25, 365; 2000, 25, 148; 26, 150; 40, 254; 86, 550; 2001, 16, 68; 31, 173; 56, 338; 2002, 61, 375; 63, 387; 90, 516; 2003, 13, 65; 15, 87) § 27 alusel.
(3) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 117) sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
§ 2. Konsulaarasutus
(1) Konsulaarasutus on Välisministeeriumi struktuuriüksus, mis täidab konsulaarfunktsioone Eesti õigusaktide kohaselt, arvestades asukohariigi seadusandlust. Aukonsuli juhitav konsulaarasutus ei ole Välisministeeriumi struktuuriüksus.
(3) Konsulaarasutuse avab ja suleb Välisministeerium.
(4) Välisministeerium täidab konsulaarfunktsioone käesoleva seadusega ettenähtud ulatuses.
(5) Diplomaatiline esindus täidab konsulaarfunktsioone välisministri määratud ulatuses.
§ 3. Sümboolika
Konsulaarasutus kasutab Eesti riigilippu, konsulaarasutuse asukohta tähistavat Eesti suure riigivapiga silti, Eesti väikese riigivapiga pitsatit.
§ 4. Konsulaarfunktsioonid
Konsulaarfunktsioonid on:
1) konsulaarteenuse ja konsulaarabi osutamine;
2) konsulaarpiirkonna poliitika ning majandus-, ühiskonna- ja kultuurielu jälgimine ning konsulaarpiirkonnas toimuva kohta teabe kogumine;
3) Eesti poliitika ning majandus-, ühiskonna- ja kultuurielu tutvustamine ja asjakohase teabe vahendamine;
4) suhete loomine ja arendamine konsulaarpiirkonna ja asukohariigi asutuste ja isikutega;
5) muud seadustest tulenevad funktsioonid.
§ 5. Konsulaarasutuse tegevuse kooskõlastamine
(1) Konsulaarasutus kooskõlastab oma tegevuse Eesti Vabariigi diplomaatilise esindusega asukohariigis.
(2) Kui asukohariigis puudub Eesti Vabariigi diplomaatiline esindus, siis kooskõlastab konsulaarasutus oma tegevuse Välisministeeriumiga.
(1) Konsulaarasutuse juht on peakonsul, konsul, asekonsul, aupeakonsul, aukonsul või auasekonsul.
(2) Konsulaarasutuse juhi nimetab ametisse ja kutsub tagasi välisminister.
(1) Konsulipatent on välisministri antud konsulaarvolitus, mis tõestab konsulaarasutuse juhi ametisse nimetamist ning tema õigust osutada konsulaarteenust ja konsulaarabi.
(2) Konsulipatent antakse konsulaarasutuse juhile pärast tema ametisse nimetamist.
(3) Konsulipatendile märgitakse isiku nimi, kategooria ja klass, temale alluva konsulaarasutuse konsulaarpiirkond ja asukoht ning konsulipatendi kehtivusaeg.
(4) Konsulipatendi vormi ja andmise korra kehtestab välisminister määrusega.
Välisministeerium taotleb konsulaarasutuse juhile asukohariigilt tegutsemisluba. Pärast tegutsemisloa saamist, mis on asukohariigi diplomaatiline noot või muu nõusolekut väljendav dokument ( exequatur), võib konsulaarasutus täita konsulaarfunktsioone.
§ 9. Konsulaarpiirkond
(1) Konsulaarpiirkond on asukohariigi territoorium või selle haldusüksus, mille asukohariigi nõusolekul kinnitab konsulaarasutusele välisminister.
(2) Diplomaatilise esinduse konsulaarpiirkond on asukohariigi territoorium.
(3) Asjaomase riigi välisministeeriumi nõusolekul võib konsulaarasutus täita konsulaarfunktsiooni väljaspool konsulaarpiirkonda.
(4) Konsulaarametnik võib osutada konsulaarteenust ja konsulaarabi välisriigis, kus puudub Eesti Vabariigi välisesindus, asjaomase riigi välisministeeriumi nõusolekul.
(5) Välisriigi nõusolekul, kellega Eestil puuduvad diplomaatilised suhted, osutab konsulaarametnik asjaomase riigi territooriumil konsulaarteenust ja konsulaarabi välisministri korraldusel. Nimetatud tegevusest ei tulene kohustust sõlmida diplomaatilisi või konsulaarsuhteid.
§ 10. Konsulaarteenuse ja konsulaarabi registreerimine ja aruandlus
(1) Konsulaarametniku ja aukonsuli konsulaarteenuse ja konsulaarabi osutamise toimingud registreeritakse ametitoimingute raamatus. Konsulaarametniku ametitoimingute raamatut peetakse digitaalse andmekoguna. Andmekogu asutamise ja pidamise korra kehtestab välisminister määrusega.
(2) Konsulaarametnik ja aukonsul esitavad Välisministeeriumile iga kuu oma konsulaarteenuse ja konsulaarabi osutamisel tehtud toimingutest aruande.
(3) Aruandes kajastatavate andmete loetelu ning aruande vormi ja esitamise korra kehtestab välisminister määrusega.
§ 11. Riigilõiv ja teenuskulud
(1) Konsulaarteenuse eest võetakse riigilõivu riigilõivuseaduse (RT I 1997, 80, 1344; 2001, 55, 331; 53, 310; 56, 332; 64, 367; 65, 377; 85, 512; 88, 531; 91, 543; 93, 565; 2002, 1, 1; 18, 97; 23, 131; 24, 135; 27, 151 ja 153; 30, 178; 35, 214; 44, 281; 47, 297; 51, 316; 57, 358; 58, 361; 61, 375; 62, 377; 90, 519; 102, 599; 105, 610; 2003, 4, 20; 13, 68; 15, 84 ja 85; 20, 118; 21, 128; 23, 146; 25, 153 ja 154; 26, 156 ja 160; 30, õiend; 51, 352; 66, 449; 68, 461; 71, 471) kohaselt.
(2) Aukonsul ei võta konsulaarteenuse eest riigilõivu. Aukonsul võib konsulaarteenuse raames osutatud toimingute eest võtta tasu riigilõivuseadusega kehtestatud riigilõivumäära piires.
(3) Põrmu tuhastamise ja matmise, ravi- või repatrieerimise, transpordi-, kohtu-, õigusabi-, tõlke- ja muud kulud kannab konsulaarteenuse või -abi saaja.
§ 12. Konsulaarasutuse arhiiv
Konsulaarasutuse tegevuse käigus loodud või saadud arhivaalid säilitatakse arhiiviseaduse (RT I 1998, 36/37, 552; 1999, 16, 271; 2000, 92, 597; 2001, 88, 531; 93, 565; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 82, 480) kohaselt.
Välisminister teostab teenistuslikku järelevalvet konsulaarteenuse osutamisel antud haldusakti, konsulaartoimingu õiguspärasuse ning konsulaarasutuse asjaajamise ja raamatupidamise üle.
§ 14. Konsulaarametnik
(1) Konsulaarametnik on välisteenistuses olev isik, kellele on antud diplomaatiline au- või teenistusaste ning kes on omandanud konsulaarametniku kutse või erikutse.
(2) Konsulaarametnik nimetatakse ametisse välisteenistuse seaduse (RT I 1995, 15, 172; 50, 764; 1996, 49, 953; 2001, 43, 240; 2002, 82, 481) kohaselt.
(3) Konsulaarametniku kutse ja erikutse on konsulaarteenuse ja konsulaarabi osutamiseks vajalike teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtushinnangute ja hoiakute kogum.
§ 15. Konsulaarametnikule esitatavad kutsenõuded
(1) Konsulaarametniku kutsenõuded kehtestab välisminister määrusega.
(2) Konsulaarametniku erikutsenõuded käesoleva seaduse § 25 lõikes 2 sätestatud toiminguks kehtestab välisminister määrusega, mis on kooskõlastatud justiitsministriga.
(3) Konsulaarametniku kutse ja erikutse andmise tingimused ja korra ning kutse- ja erikutsekvalifikatsiooni tunnistuse vormi kehtestab välisminister määrusega .
§ 16. Aukonsul
(1) Aukonsul on välisministri määratud pädevuse piires konsulaarteenust ja konsulaarabi osutav isik, kelle välisminister nimetab tähtajaliselt või määramata ajaks. Iga aukonsuli pädevuse määrab välisminister käskkirjaga.
(5) Aukonsul ei või ilma välisministri nõusolekuta täita teise riigi aukonsuli ülesandeid.
(6) Välisministri nõudmisel on aukonsul kohustatud oma kulul tagama võimaluse eestikeelseks asjaajamiseks.
(7) Aukonsul annab nimetamisel järgmise kirjaliku ametivande: «Tõotan kohusetundlikult ja Eesti seadusi järgides täpselt täita ülesandeid, milleks mulle usaldatud amet mind kohustab.»
(8) Aukonsul ei saa oma ülesannete täitmise eest Eesti riigilt töötasu.
(9) Aukonsuli nimetamise korra kehtestab välisminister määrusega.
(1) Aukonsulikandidaadiks (edaspidi kandidaat) võib olla asukohariigi ühiskonnaelus või majandus-, kultuuri- või muus valdkonnas tuntud ja hea mainega isik, kes on võimeline osutama konsulaarteenust ja konsulaarabi ning juhtima konsulaarasutust.
(2) Kandidaadina käsitatakse käesolevas seaduses ka aupeakonsuli- ja auasekonsulikandidaati.
(3) Kandidaat ei või olla riigiteenistuses, välja arvatud akadeemiline tegevus õppe- või teadusasutuses.
§ 18. Aukonsuli ülesanded
(1) Aukonsul juhib konsulaarasutust, millel on iseseisev asjaajamine ja raamatupidamine.
(3) Aukonsul kehtestab tema juhitava konsulaarasutuse töökorralduse.
§ 19. Välisministeeriumi kohustused
(1) Välisministeerium korraldab konsulaarasutuse sümboolika saatmise aukonsulile ja konsulaararhiivi üleandmise Välisministeeriumi määratud isikule ning vajaduse korral kannab diplomaatilise postiga seotud kulud.
§ 20. Aukonsuli äraolek
(1) Kui aukonsul lahkub konsulaarpiirkonnast või ei saa muul põhjusel ajutiselt täita temale pandud ülesandeid, teatab ta sellest viivitamata välisministri määratud ametnikule.
§ 21. Aukonsuli volituste lõppemine
2) tegutsemisloa kehtetuks tunnistamisega;
3) konsulipatendi kehtivusaja lõppemisega;
4) tegutsemisloa kehtivusaja lõppemisega;
5) aukonsuli surmaga.
(2) Välisminister tunnistab konsulipatendi kehtetuks:
1) aukonsuli sellekohase avalduse alusel;
2) konsulaarasutuse asukohariigi taotlusel;
3) kui aukonsul on kaotanud usalduse;
4) kui aukonsul ei ole välisministri hinnangul võimeline täitma temale pandud ülesandeid;
5) kui aukonsuli suhtes on kriminaalasjas jõustunud süüdimõistev kohtuotsus;
6) kui muutub aukonsuli nimi, klass, konsulaarasutuse piirkond või asukoht.
(3) Välisministeerium teatab aukonsuli volituste lõppemisest ja konsulipatendi kehtetuks tunnistamisest aukonsulile ja konsulaarasutuse asukohariigile.
(4) Aukonsuli tagasikutsumise korra kehtestab välisminister määrusega.
§ 22. Aukonsuli kohustused volituste lõppemise korral
Volituste lõppemise korral annab aukonsul Välisministeeriumi määratud isikule üle konsulaarasutuse asjaajamise, muu hulgas raamatupidamise ja konsulaararhiivi ning sümboolika ja konsulaarasutusele kasutada antud vara. Üleandmise kohta koostatakse akt.
4. peatükk KONSULAARAMETNIKU JA AUKONSULI KONSULAARTEENUSE OSUTAMINE
§ 23. Konsulaarteenus
(1) Konsulaarteenus on avalik teenus, mida konsulaarametnik ja aukonsul osutavad Eesti riigi, Eesti kodaniku ning Eesti juriidilise isiku huvide ja õiguste kaitseks.
(2) Välismaalasele ja välisriigi kodanikule võib osutada konsulaarteenust seadusega ettenähtud juhtudel.
§ 24. Tõendi andmine
(1) Konsulaarametnik annab Eesti kodaniku või Eesti juriidilise isiku või konsulaarpiirkonna asutuse või kohtu taotlusel tõendi talle teada olevate asjaolude kohta.
(2) Aukonsul võib põhjendatud vajaduse korral välja anda Eesti kodaniku või Eesti juriidilise isiku taotlusel tõendi talle teada olevate asjaolude kohta, kooskõlastades tõendi andmise Eesti Vabariigi välisesinduse või Välisministeeriumiga. Aukonsul vastutab isiklikult tõendi õigsuse eest.
§ 25. Tõestamistoiming
(1) Konsulaarametnik võib teha tõestamistoimingu, kui selle tegemiseks väljaspool Eestit on põhjendatud vajadus ning toiming on vahetult seotud Eesti kodaniku, Eesti juriidilise isiku või Eestis asuva varaga.
(2) Erikutset omav konsulaarametnik on pädev tegema notariaadiseaduse (RT I 2000, 104, 684; 2001, 93, 565; 2002, 57, 357; 61, 375; 64, 390; 2003, 18, 100) § 29 lõike 1 punktides 1, 2 ja 4 ning §-des 31 ja 32 nimetatud toiminguid, välja arvatud hääletamise, loosimise ja liisuheitmise tulemuste tõestamine.
(3) Erikutset mitteomav konsulaarametnik on pädev kinnitama allkirja ja ärakirja ning dokumendi tõlke või tõlkija allkirja õigsust.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud toiminguid tehakse tõestamisseaduse (RT I 2001, 93, 564; 2002, 53, 336; 2003, 18, 100) kohaselt, arvestades järgmisi erisusi:
1) ei kohaldata tõestamisseaduse § 2 lõiget 2;
2) registriseisu tõendeid väljastatakse ja väljatrüki õigsust kinnitatakse vaid juhul, kui konsulaarasutus on arvutivõrgu kaudu ühenduses vastava registriga;
3) viimse tahte avalduse tõestab konsulaarametnik siis, kui pärandaja on Eesti kodanik;
4) notariaadiseaduse §-s 32 nimetatud toiming tehakse siis, kui vannutatav on Eesti kodanik.
(5) Konsulaarametnikule kohaldatakse ametisaladuse hoidmise kohustust notariaadiseaduse § 3 kohaselt.
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud toimingul ja hoiulevõetud notariaalakti ärakirja Välisministeeriumi kinnitamisel on samasugune tähendus kui notariaalsel tõestamistoimingul.
§ 26. Tõestamistoiming Välisministeeriumi nõusolekul
(1) Erikutset mitteomav konsulaarametnik võib teha tõestamistoimingu üksnes Välisministeeriumi nõusolekul.
(2) Välisministeeriumi nõusolekul tõestamistoimingu tegemise korra kehtestab välisminister määrusega.
§ 27. Ametlik kinnitamine
Isiku taotlusel võib konsulaarametnik kinnitada ametlikult allkirja, ärakirja, väljatrüki või väljavõtte õigsust haldusmenetluse seaduse kohaselt.
§ 28. Avaliku dokumendi legaliseerimine
(1) Legaliseerimine on formaalsus, millega konsulaarametnik kinnitab avaliku dokumendi allkirja ning vajaduse korral pitseri või templi ehtsust.
(3) Konsulaarametnik legaliseerib avaliku dokumendi, kui konsulaarasutuses on sellele alla kirjutanud isiku allkirjanäidis ja kui see isik on tegutsenud oma pädevuse piires.
1) välisriigis antud originaaldokument ei ole legaliseeritud rahvusvahelise tavaõiguse kohaselt;
2) avaliku dokumendi sisu ei vasta tõele;
3) avalik dokument on välislepingu kohaselt kehtiv ilma mingi muu tõestuseta;
4) asjaolud viitavad avaliku dokumendi esialgse sisu ebapädevale muutmisele;
5) avalik dokument on rikutud;
6) tähtajaline avalik dokument on kehtetu;
7) on alust arvata, et avaliku dokumendi kinnitanud isikul puudus pädevus avaliku dokumendi kinnitamiseks;
8) avalik dokument on legaliseeritud kasutamiseks teises riigis;
9) avaliku dokumendi on legaliseerinud teine Eesti konsulaarametnik.
(5) Avaliku dokumendi legaliseerimise korra ja taotluse vormi kehtestab välisminister määrusega.
§ 29. Põrmu Eestisse saatmine
(1) Konsulaarametnik või aukonsul teeb kindlaks põrmu Eestisse saatmise õiguspärasuse ja pitseerib urni või kirstu.
(3) Urni või kirstu pitseerimise tingimused, korra ja tõendi vormi kehtestab välisminister määrusega.
§ 30. Viisa andmine
(1) Konsulaarametnik menetleb viisataotlust ja annab viisa õigusaktides kehtestatud tingimustel ja korras.
(2) Viisa taotlemise ja andmise menetlusele ei kohaldata haldusmenetluse seadust.
(3) Konsulaarametnik vastutab viisa andmise õiguspärasuse eest ning tema otsust viisa andmise või sellest keeldumise kohta ei saa vaidlustada haldusmenetluse ega halduskohtumenetluse korras.
§ 31. Perekonnaseisutoiming
(1) Konsulaarametnik võib põhjendatud vajaduse korral koostada Eesti kodaniku taotlusel sünni- ja surmaakti perekonnaseaduse (RT I 1994, 75, 1326; 1996, 40, 773; 49, 953; 1997, 28, 422; 35, 538; 2000, 50, 317; 2001, 16, 69; RT III 2001, 15, 154; RT I 2001, 53, 307; 2002, 53, 336) kohaselt eeldusel, et sünd ja surm ei ole registreeritud asukohariigis.
(2) Konsulaarametnik võib põhjendatud vajaduse korral koostada Eesti kodaniku taotlusel abieluakti perekonnaseaduse kohaselt Välisministeeriumi igakordsel nõusolekul ja eeldusel, et see tegevus on asukohariigis lubatud.
(3) Konsulaarametnik muudab, parandab, tühistab ja taastab isiku taotlusel Eesti Vabariigi välisesinduses koostatud perekonnaseisuakti, hoiab aktiraamatuid, annab välja tunnistusi ja perekonnaseisuakti ärakirju perekonnaseaduses ja selle alusel antud õigusaktis sätestatud korras .
(4) Perekonnaseisuakti koostamise, kannete muutmise või parandamise, perekonnaseisuakti taastamise või tühistamise ning korduva perekonnaseisutunnistuse taotluse vormi kehtestab välisminister määrusega, mis on kooskõlastatud siseministriga.
[RT I 2004, 14, 92 - jõust. 14.05.2004]
§ 32. Valimisõiguse teostamise tagamine
Konsulaarametnik või aukonsul korraldab konsulaarpiirkonnas valimisi Riigikogu valimise seaduse (RT I 2002, 57, 355; 2003, 26, 156) kohaselt.
§ 33. Rahvahääletuse korraldamine
Konsulaarametnik või aukonsul korraldab rahvahääletuse konsulaarpiirkonnas rahvahääletuse seaduse (RT I 2002, 30, 176; 57, 355; 90, 517) kohaselt.
§ 34. Eesti kodaniku registreerimine
(1) Konsulaarametnik või aukonsul registreerib konsulaarasutuses konsulaarpiirkonnas viibiva Eesti kodaniku tema taotlusel. Eesti kodaniku konsulaarasutuses registreerimise korra ja registreerimistaotluse vormi kehtestab välisminister määrusega.
(2) Konsulaarametnik või aukonsul edastab välisriigis püsivalt elava Eesti kodaniku taotlusel tema elukoha andmed Eesti rahvastikuregistrisse rahvastikuregistri seaduse (RT I 2000, 50, 317; 2001, 31, 173; 2002, 41, 254; 53, 336; 57, 355; 61, 375; 102, 599; 2003, 4, 22) kohaselt.
(3) Eesti rahvastikuregistrile välisriigis püsivalt elava Eesti kodaniku elukoha andmete edastamise korra kehtestab välisminister määrusega, mis on kooskõlastatud siseministriga.
(1) Konsulaarametnik registreerib välisriigis elava Eesti kodaniku Eesti kodakondsusest vabastamise taotluse ja muud nõuetekohased dokumendid ning edastab need Kodakondsus- ja Migratsiooniametile. Konsulaarametnik annab isikule dokumentide registreerimise ja edastamise kohta tõendi kodakondsuse seaduse (RT I 1995, 12, 122; 83, 1442; 1998, 111, 1827; 2000, 51, 323; 2001, 93, 565; 2002, 53, 336; 62, 376; 90, 518; 2003, 18, 101) kohaselt.
(2) Konsulaarametnik väljastab kodakondsusest vabastamist taotlenud isikule seadusega ettenähtud dokumendid, võtab tagasi Eesti kodakondsust tõendavad dokumendid ning edastab need Kodakondsus- ja Migratsiooniametile.
§ 36. Toimingud Eesti laeva suhtes
(2) Konsulaarametnik väljastab Eesti laevale ajutise liputunnistuse ning pikendab laevadokumente laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduse (RT I 1998, 23, 321; 59, 941; 1999, 10, 149; 2000, 55, 365; 2001, 56, 336; 93, 565; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 66) kohaselt.
(3) Konsulaarametnik teostab riiklikku järelevalvet välismaal Eesti riigilipu all sõitvate laevade üle meresõiduohutuse seaduse (RT I 2002, 1, 1; 61, 375; 63, 387) kohaselt.
§ 37. Laeva- ja lennuloa taotlemine
(1) Konsulaarametnik esitab asukohariigi pädevale asutusele taotluse, et asukohariigi õigusaktide kohaselt saada luba Eesti riiklikku ülesannet täitva laeva sisenemiseks asukohariigi territoriaalvetesse või sadamasse, seal viibimiseks ning sealt väljumiseks.
(2) Konsulaarametnik esitab asukohariigi pädevale asutusele taotluse, et asukohariigi õigusaktide kohaselt saada luba Eesti riiklikku ülesannet täitva lennuki sisenemiseks asukohariigi õhuruumi, maandumiseks asukohariigi territooriumil, lahkumiseks asukohariigi õhuruumist või asukohariigi territooriumilt ülelennuks.
(3) Konsulaarametnik võtab vastu välisriigi lennukile lennuloa saamise taotluse ja edastab selle lennundusseaduse (RT I 1999, 26, 376; 2001, 87, 525; 2002, 47, 297; 61, 375; 63, 387; 2003, 23, 138 ja 143) ja rahvusvahelise sõjalise koostöö seaduse (RT I 2003, 23, 138) kohaselt pädevale asutusele Eestis. Vastuse edastab konsulaarametnik välisriigi asutusele.
(4) Konsulaarametnik võtab vastu välisriigi laevale laevaloa saamise taotluse ja edastab selle riigipiiri seaduse (RT I 1994, 54, 902; 1997, 77, 1315; 1999, 25, 365; 2000, 86, 550; 2001, 23, 126; 2002, 58, 363; 63, 387; 90, 516; 102, 599; 2003, 23, 138; 26, 156; 51, 350) kohaselt pädevale asutusele Eestis. Vastuse edastab konsulaarametnik välisriigi asutusele.
§ 38. Tõlketeenuse osutamine
(1) Konsulaarametnik või aukonsul võib teha isiku taotlusel tõlke välisriigis või Eestis antud avalikust dokumendist juhul, kui ta valdab piisavalt mõlemat keelt.
(2) Konsulaarametnik vastutab tõlke õigsuse eest riigivastutuse seaduse (RT I 2001, 47, 260; 2002, 62, 377; 2003, 15, 86) kohaselt.
(3) Aukonsul vastutab tõlke õigsuse eest isiklikult.
§ 39. Dokumendi tellimine
(1) Avalik dokument tellitakse välisriigi asutuselt või Eesti haldusorganilt isiku taotlusel.
(2) Dokumendi tellimistaotluse vormi kehtestab välisminister määrusega, kui välislepinguga ei ole ette nähtud teistsugust vormi.
§ 40. Dokumendi edastamine
(1) Konsulaarametnik või aukonsul edastab isiku või ametiasutuse taotlusel dokumendi Eesti või välisriigi ametiasutusele või isikule, kui välislepinguga ei ole ette nähtud teistsugust korda.
(2) Ametiasutuse taotlusel dokumendi edastamine on riigilõivuvaba.
(3) Dokumendi edastamistaotluse vormi kehtestab välisminister määrusega.
§ 41. Eesti kodaniku passi väljaandmise taotluse edastamine ja passi väljastamine
(1) Konsulaarametnik edastab Eesti kodaniku passi väljaandmise taotluse menetlusse võtmiseks Kodakondsus- ja Migratsiooniametile.
(2) Konsulaarametnik või aukonsul väljastab Eesti kodaniku passi välisriigis Eesti kodanikule pärast isikusamasuse tuvastamist.
§ 42. Välismaalase passi väljastamine
Konsulaarametnik või aukonsul väljastab välismaalase passi välisriigis viibivale välismaalasele pärast isikusamasuse tuvastamist.
§ 43. Dokumendi väljastamine ametiabi korras
Konsulaarametnikul või aukonsulil on õigus väljastada ametiabi korras teisi isikut tõendavate dokumentide seaduse alusel väljaantud isikut tõendavaid dokumente ja sooritada vajalikke toiminguid.
§ 44. Elamis- ja tööloa taotluse edastamine
(1) Konsulaarametnik edastab välisriigi kodaniku või kodakondsuseta isiku elamis- ja tööloa taotluse Kodakondsus- ja Migratsiooniametile pärast isikusamasuse tuvastamist.
(2) Konsulaarametnik kannab elamisloa andmed isiku kehtivasse reisidokumenti.
§ 45. [Kehtetu - RT I 2005, 33, 243 - jõust. 01.08.2005]
§ 46. Konsulaarabi
(1) Konsulaarametnik või aukonsul nõustab ja abistab konsulaarpiirkonnas viibivat hädasolijat ühenduse võtmisel perekonna või teiste lähedastega, Eestisse tagasipöördumisel, tema õiguste kaitsmisel, haiglaravi või muu vajaliku korraldamisel.
(2) Hädasolijaks käesoleva seaduse tähenduses on isik, kes on sattunud ajutisse hädaolukorda õnnetusjuhtumi, haiguse, kuriteo ohvriks langemise või muu asjaolu tõttu ega ole ise võimeline olukorrast välja tulema.
(3) Kui isikult on võetud ebaseaduslikult vabadus, teatab konsulaarasutus sellest konsulaarpiirkonna ja Eesti pädevatele asutustele, vahendab hädasolija, tema perekonna, teiste lähedaste ja konsulaarpiirkonna asutuste suhtlemist ning jälgib küsimuse lahendamist konsulaarpiirkonna asutustes.
§ 47. Konsulaarabi andmine välislepingu kohaselt
Välisriigis, kus Eestil ei ole välisesindust, võib kolmanda riigi välisesindus välislepingu kohaselt anda Eesti kodanikule konsulaarabi asukohariigi nõusolekul. Eesti välisesindus võib välislepingu kohaselt anda konsulaarabi kolmanda riigi kodanikule asukohariigi nõusolekul.
§ 48. Tagasipöördumistunnistuse andmine
§ 49. Tagasipöördumise loa andmine
Konsulaarametnik või aukonsul annab Eestis elamisloa alusel elavale välismaalasele tagasipöördumise loa isikut tõendavate dokumentide seaduse kohaselt.
§ 50. Huvide kaitsmine
Konsulaarametnik või aukonsul kaitseb konsulaarpiirkonnas viibiva piiratud teovõimega Eesti kodaniku õigusi ja seaduslikke huve tema seadusliku esindaja puudumise ajal ilma volituseta.
§ 51. Abi õnnetusjuhtumi või haiguse korral
(1) Konsulaarametnik või aukonsul teavitab Eesti kodaniku raskest vigastusest või haigusest viivitamata Välisministeeriumi, kes teatab sellest kodaniku perekonnale või teistele lähedastele.
(2) Kui vigastatu või haige tuleb tema seisundi tõttu tuua Eestisse, nõustab ja abistab konsulaarametnik perekonda või teisi lähedasi selle korraldamisel.
§ 52. Abi surmajuhtumi korral
Konsulaarametnik või aukonsul teavitab Eesti kodaniku surmast kohe Välisministeeriumi, kes teatab sellest kodaniku perekonnale või teistele lähedastele.
§ 53. Kuriteo ohvri abistamine
Konsulaarametnik või aukonsul aitab kuriteo ohvriks langenud Eesti kodanikul saada meditsiini- ja õigusabi. Vajaduse korral vahendab konsulaarametnik kodaniku ja asukohariigi õiguskaitseorganite suhtlemist.
§ 54. Abi andmine loodusõnnetuse, katastroofi, terroriakti, sõja ja relvastatud konflikti korral
(1) Välisriigi territooriumil Eesti kodaniku elu või julgeolekut ohustava loodusõnnetuse, katastroofi, terroriakti, sõja või relvastatud konflikti korral püüab konsulaarametnik või aukonsul hoida pidevat kontakti hädasolijaga.
(2) Vajaduse korral teeb Välisministeerium Vabariigi Valitsusele ettepaneku korraldada hädasolija Eestisse tagasipöördumine või tema evakueerimine kriisipiirkonnast.
§ 55. Rahalise abi andmine
(1) Konsulaarametnik või aukonsul korraldab tagatise olemasolu korral abi andmist hädasolija kirjaliku avalduse alusel.
(2) Kui tagatis puudub, võib konsulaarametnik anda rahalist abi hädasolija põhjendatud taotluse alusel.
(3) Konsulaarabi korras hädasolijale antud rahaline abi tuleb 90 päeva jooksul rahalise abi saamise kuupäevast arvates riigile tagasi maksta, kui käesolevas seaduses ei ole ette nähtud teisiti.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel rahalist abi saanud isik ei tagasta raha tähtaja jooksul, teeb välisminister ettekirjutuse selle tagastamiseks. Välisministri asjakohane ettekirjutus kuulub sundtäitmisele täitemenetluse seadustiku kohaselt.
(5) Motiveeritud taotluse alusel võib välisminister isiku vabastada talle abi korras antud raha tagasimaksmisest või tagasimakstavat summat vähendada, kui:
1) abisaanu tõendab oma maksejõuetust;
(6) Rahalise abi andmise ja tagastamise korra ning taotluse vormi kehtestab välisminister määrusega.
(7) Konsulaarametniku või aukonsuli otsust rahalise abi andmise või sellest keeldumise, samuti välisministri otsust tagasimaksmisest vabastamise või tagastatava summa vähendamise kohta ei saa vaidlustada vaidemenetluse korras.
§ 56. Rahalise abi andmisest keeldumine
Konsulaarametnik võib keelduda rahalise abi andmisest, kui:
2) taotleja on varem saanud õigustamatult rahalist abi;
3) taotleja ei ole varem saadud rahalist abi kasutanud sihipäraselt;
4) taotleja ei ole tagastanud varem saadud rahalist abi välisministri kehtestatud korras ja tema suhtes ei ole tehtud otsust rahalise abi tagasimaksmisest vabastamise kohta.
§ 57. Kinnipeetud või karistust kandva Eesti kodaniku õiguste kaitse
(1) Konsulaarametnik või aukonsul kohtub konsulaarpiirkonnas kinnipeetud või karistust kandva Eesti kodanikuga tema enda, tema volitatud esindaja, perekonna või teiste lähedaste põhjendatud taotlusel.
(2) Konsulaarametnik või aukonsul esindab kinnipeetud või karistust kandvat Eesti kodanikku konsulaarpiirkonna asutuses tema taotlusel ja põhjendatud juhtudel.
§ 58. Konsulaarabi andmine Euroopa Liidu kodanikule
(1) Eesti Vabariigi välisesindus kaitseb asukohariigi nõusolekul Euroopa Liidu kodaniku huve, kui Euroopa Liidu liikmesriigil, kelle kodanikuks isik on, ei ole asukohariigis välisesindust.
(2) Asjaomase Euroopa Liidu liikmesriigi taotlusel antakse konsulaarabi, kui selle riigi kodanik on hädaolukorras, kinni peetud või kannab karistust, samuti surmajuhtumi ning muu ettenägematu ja erakorralise asjaolu korral.
(3) Rahalist abi antakse Eesti Vabariigi välisesindusse pöördunud Euroopa Liidu liikmesriigi kodanikule ainult asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse loal.
(4) Tagasimaksmise kohustus vormistatakse dokumendina, mille Välisministeerium edastab asjaomase Euroopa Liidu liikmesriigi pädevale asutusele.
§ 59. Eestis elava välismaalase abistamine
Eestis elavale välismaalasele osutatakse konsulaarabi vastavalt rahvusvahelisele tavale.
6. peatükk VÄLISMINISTEERIUMI ÜLESANDED KONSULAARFUNKTSIOONI TÄITMISEL
§ 60. Välisministeeriumi ülesanded
Välisministeeriumi ülesanded on:
1) abinõude rakendamine Eesti kodaniku ja Eesti juriidilise isiku huvide ja õiguste kaitseks välismaal ;
2) tõendi andmine;
3) dokumendi legaliseerimine;
4) tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa andmine;
5) dokumendi tellimine;
6) dokumendi edastamine;
7) põrmu Eestisse saatmise korraldamine;
8) diplomaatilise ja teenistusviisa väljastamine välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni Eestis asuva esinduse diplomaadile, teenistujale, halduspersonalile ja nende perekonnaliikmele;
9) laeva- ja lennuloa vahendamine.
§-d 61--67. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
(1) Käesolev seadus jõustub 2004. aasta 1. jaanuaril.
(2) Käesoleva seaduse § 58 jõustub Eesti liitumisel Euroopa Liiduga eraldi seadusega.