Surveseadme kaitsevööndi ulatus – Riigi Teataja
Surveseadme kaitsevööndi ulatus - sisukord
§ 2 Maa-aluste soojustorustike kaitsevöönd
§ 3 Maapealsete soojustorustike kaitsevöönd
§ 4 Kaugküttevõrgu juurde kuuluvate rajatiste ja hoonete kaitsevöönd
§ 5 Kommunikatsioonide (kanalisatsioon, vesi, side, gaas, elekter jne) kaitsevöönd
§ 6 Maapealsete vedelkütusetorustike kaitsevöönd
Vastu võetud 02.07.2002 nr 213
RT I 2002, 58, 368
20.05.2003 RT I 2003, 44, 304 02.06.2003
Määrus kehtestatakse «Surveseadme ohutuse seaduse» (RT I 2002, 49, 309) § 18 lõike 3 alusel.
Määrusega kehtestatakse surveseadme kaitsevööndi ulatus tulenevalt surveseadme ohutasemest, survest ja asukohast.
§ 2. Maa-aluste soojustorustike kaitsevöönd
Maa-aluste soojustorustike, mida mõlemal pool torustikke piiravad äärmise torustiku isolatsiooni välispinnast järgmistel kaugustel asuvad mõttelised vertikaaltasandid ja horisontaaltasand, kaitsevööndi ulatus on:
§ 3. Maapealsete soojustorustike kaitsevöönd
Maapealsete soojustorustike, mida mõlemal pool torustikke piiravad äärmise torustiku isolatsiooni välispinnast järgmistel kaugustel asuvad mõttelised vertikaaltasandid, kaitsevööndi ulatus:
§ 4. Kaugküttevõrgu juurde kuuluvate rajatiste ja hoonete kaitsevöönd
Kaugküttevõrgu juurde kuuluvate drenaa˛itorude, jaotuskambrite, pumbamajade, mõõtesõlmede ning reguleerpunktide rajatiste ja hoonete kaitsevöönd on maa-ala ja õhuruum, mis asub välisseina äärmistest punktidest 2 meetri kaugusel paiknevate mõtteliste vertikaalide vahel.
§ 5. Kommunikatsioonide (kanalisatsioon, vesi, side, gaas, elekter jne) kaitsevöönd
Kanalisatsiooni-, vee-, side- ja gaasitrasside ning elektrikaablite ja teiste kommunikatsioonide rajamisel kaugküttevõrgu kaitsevööndisse on vähimad kaugused kaugküttetorustiku välispinnast kommunikatsiooni välispinnani:
§ 6. Maapealsete vedelkütusetorustike kaitsevöönd
Maapealsete vedelkütusetorustike kaitsevöönd on maa-ala ja õhuruum, mis asub torustiku välisseina äärmistest punktidest 5 meetri kaugusel paiknevate mõtteliste vertikaaltasandite vahel.
[RT I 2003, 44, 304 - jõust. 02.06.2003]


text:
Kohus selgitab, miks Downi sündroomiga lapse ema pahandada sai: eestkostetava vara tuleb hoida eraldi ning kasutada üksnes tema ülalpidamiseks - DELFI Naistekas
01.02.2019, 16:34
Kohus selgitab, miks Downi sündroomiga lapse ema pahandada sai: eestkostetava vara tuleb hoida eraldi ning kasutada üksnes tema ülalpidamiseks
EurorahaFoto: Sven Arbet
Downi sündroomiga Melissa ema Gerda imestus oli suur, kui ta sai ametnikult pahandada selle pärast, et oli lapse pensioni oma pangakontole kandnud — väidetavalt ei ole selline rahakasutus piisavalt läbipaistev. Kohus selgitab, mida selle läbipaistvuse all silmas peetakse ning miks on vajalik kontrollida, kuhu eestkostetava raha kulub.
Eestkostjad peavad esitama kohtule eestkostetava vara valitsemise ja eestkostja muude ülesannete täitmise kohta iga-aastaselt aruandeid. Kusjuures kohtul tuleb vastavaid aruandeid sisuliselt kontrollida (perekonnaseaduse § 194 lg 3). Kuna pöördumises viidatakse järelevalve osas just varahooldusele, selgitame alljärgnevalt nimetatut.
On õige, et kui peres elab eestkoste all olev isik, on seaduses sätestatud tema vara ja sissetuleku hoidmise ja kasutamise osas terve rida piiranguid. Eestkostetava sissetulekut (pension, toetused) ei saa lugeda enam üldises mõttes pere sissetuleku osaks, vaid tema vara tuleb hoida eraldi ning kasutada üksnes tema ülalpidamiseks. Eraldi on sissetuleku puhul sätestatud veel reeglid, kuidas hoida eestkostetava seda osa varast, mida ei ole vaja tema igakuiseks ülalpidamiseks, piiratud on eestkostetava vara eest kingete tegemine, samuti ei saa eestkostja ja eestkostetav teha omavahel üldjuhul tehinguid (näiteks ei ole eestkostja aruannetes eestkostetavate puhul, kellel on kontole kogunenud hoiuseid harv juhus, kus eestkostja on märkinud, et on võtnud eestkostetavalt laenu).
Downi sündroomiga Melissa pere raske olukorra taustal: töötukassa selgitab, et ainult diagnoosi põhjal nad töövõimet ei hinda (132) 01.02.2019
Puudega lapse hooldaja: minult nõuti, et kasutaksin lapse pensionit läbipaistvamalt. Kuidas? Ostan kolm kartulit enda ja kolm tema pangakaardiga? (371) 31.01.2019
Loe Gerda lugu: Puudega lapse hooldaja: minult nõuti, et kasutaksin lapse pensionit läbipaistvamalt. Kuidas? Ostan kolm kartulit enda ja kolm tema pangakaardiga?
Iga ostu kohta ei pea tšekke esitama
Ehk jah, jääb mulje, nagu tõesti tuleks eestkostja poolt eestkostetavale ja eestkostjale ühise lõuna valmistamisel kolme kartuli eest maksta ühelt kontolt ja kolme eest teiselt. Samas selliselt ei ole varade eraldi hoidmist siiski reaalselt nõutud. Konkreetse olukorra lahenduseks piisab ka, kui ükskord kasutatakse toidukorvi täitmiseks ühe raha ja teinekord teise. Tähtis on, et teatav arvestus eestkostetava vajaduste ja raha kasutamise osas oleks olemas. Lahendused saavad olla erinevad ning konkreetse perekonna rahakasutusega arvestavad. Kohus oskab eestkostjaid selles osas kindlasti nõustada. Iga ostu osas tšekkide esitamist ei nõua ei kohus ega seadus. Suuremate väljaminekute puhul eestkostetavate tarbeks on aga hea tšekid kindlasti alles hoida.
Vara eraldi hoidmise kasutamispiirangute põhjused taanduvad sinna, et eestkostetav ei saa piiratud teovõime tõttu öelda, kuidas tema vara kasutada, ei saa öelda, et vastav osa kulutage nii ja vastav osa naa. Ei saa eeldada, et kui ta on hoolitsetud, siis on ta andnud oma sissetuleku kasutamise osas eestkostjale vaba voli. Selleks ongi vara hoidmise ja kasutamise tarvis loodud seadusandja poolt reeglid.
Miks on vaja kontrollida?
Gerda Lemke on pöördumises tundnud muret, kas ei oleks võimalik luua suuremat järelkontrolli nendele eestkostetavatele, kus on olemas mingigi väike oht raha või asjade väärkasutamisele või neile, kus on juba toimunud kuritegu.
Selgitame, et kohus ei ole varmas konkreetsetes asjades (eestkostja poolt eestkostetava vara väärkasutamine vara omastamise näol vms) süüteomenetlusi algatama, sest tavapäraselt puudub eestkostjal rahade väärkasutamise osas tahtlus. Eksimused tekivad teadmatusest. Kui varahooldusega seotud küsimused on võimalik korda ajada selgituste ja nõustamise teel, muutes seeläbi rahade kasutamist, ei ole kellegi osas süüteo menetlemise algatamist taotletud. Järelevalve ei ole suunatud üksnes väärkasutuste avastamisele vaid ka vastava ennetamisele. Tahtlikus kuriteos süüdimõistmise korral aga eestkostja tavaliselt vabastatakse eestkostja ülesannetest. Võimalik on küll eestkostja ülesandeid ka piirata, näiteks anda üksnes varahooldus anda üle teisele eestkostjale.
Samas kohtleb seadus eestkostjaid iseenesest tõepoolest võrdselt. Võimatu on pelga peremudeli, eestkostetava vara suuruse vms alusel eristada ära, millisel juhul võib vara väärkasutusi esineda ja millisel juhul mitte. Seadus ei tee ka vahet, kas eestkostjaks on ema või näiteks kohalik omavalitsus. Kui eestkostjaks on ema võib kontroll moraalselt tunduda ebaõiglane, samas kui omavalitsuste üle kontrolli pigem soositakse. Rahade väärkasutusi võib aga esineda mõlematel juhtudel. Suurema kontrolli vajadus selgub tavaliselt järelevalvemenetluse enda käigus. Kohtu menetluses on ka järelevalveasju, milliste puhul kontrollime vara valitsemist tihemini kui korra aastas, ehk praktikas ohutegurite avastamisel suurem kontroll siiski ka toimub.
Loe ka: Downi sündroomiga Melissa pere raske olukorra taustal: töötukassa selgitab, et ainult diagnoosi põhjal nad töövõimet ei hinda
Jurist vastab: kuidas kindlustada, et pere juurest lahkunud ja lapsest võõrdunud vanem ei...
Vandeadvokaadi soovitus lahutajatele: vältige igal võimalusel kohut
Uuringutulemused: vaata, kui suure tõenäosusega sa oma elu jooksul vähki haigestuda võid
Kümme pea märkamatut märki, et sul võib mingi diagnoosimata haigus olla

matches:
Kohus
Kohus
§ 194
Kohus
kohus
kohus


Noorsootöö seadus – Riigi Teataja
Noorsootöö seadus (lühend - NTS)
Noorsootöö seadus - sisukord
§ 4 Noorsootöö
§ 5 Piirang noortega töötamiseks2 NOORSOOTÖÖ KORRALDAMINE
§ 6 Haridus- ja Teadusministeeriumi ülesanded
§ 7 Maavanema ülesanded
§ 8 Valla- ja linnavolikogu ülesanded
§ 9 Noortevolikogu
§ 10 Noortelaagri pidamine
§ 11 Projektlaagri pidamine
§ 12 Riiklik järelevalve noortelaagri üle
§ 13 Järelevalve projektlaagri üle3 NOORSOOTÖÖ RAHASTAMINE
§ 14 Rahastamine riigieelarvest
§ 15 Noorteühingu aastatoetus4 VASTUTUS
§ 16 Noortega töötamise piirangu rikkumine
§ 17 Menetlus5 RAKENDUSSÄTTED
§ 18 Noorteühingute registri ja noortelaagrite registri pidamise lõpetamine
§ 19 Noortelaagri tegevusloa kehtivus
§ 20 Alkoholiseaduse muutmine
§ 21 Erakooliseaduse muutmine
§ 22 Euro kasutusele võtmise seaduse muutmine
§ 23 Hasartmänguseaduse muutmine
§ 24 Huvikooli seaduse muutmine
§ 25 Karistusregistri seaduse muutmine
§ 26 Noorsootöö seaduse muutmise seadus
§ 27 Rahvatervise seaduse muutmine
§ 28 Reklaamiseaduse muutmine
§ 29 Riigilõivuseaduse muutmine
§ 30 Riigilõivuseaduse muutmine
§ 31 Spordiseaduse muutmine
§ 32 Tubakaseaduse muutmine
§ 33 Tulumaksuseaduse muutmine
§ 34 Noorsootöö seaduse kehtetuks tunnistamine
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:algtekst-terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:01.09.2010Redaktsiooni kehtivuse lõpp:31.12.2010Avaldamismärge:RT I 2010, 44, 262
Välja kuulutanudVabariigi President30.06.2010 otsus nr 718Noorsootöö seadusVastu võetud 17.06.20101. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. Seaduse reguleerimisala Käesolev seadus sätestab noorsootöö korraldamise õiguslikud alused.§ 2. Haldusmenetluse seaduse kohaldamine Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.§ 3. Mõisted Käesolevas seaduses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses: 1) noor – seitsme kuni kahekümne kuue aastane füüsiline isik; 2) noorsootööasutus – ministeeriumi hallatav riigiasutus, valla või linna ametiasutus, valla või linna ametiasutuse hallatav asutus, eraõiguslik juriidiline isik või eraõigusliku juriidilise isiku ettevõte, mille põhitegevuseks on noorsootöö korraldamine; 3) noorsootööühing – mittetulundusühing, mittetulundusühingute liit või sihtasutus, mille eesmärgiks on noorsootöötajate, noorsootööasutuste või teiste noorsootöö tegijate ja korraldajate ühendamine ning nende huvide esindamine; 4) noorte püsilaager (edaspidi noortelaager) – äriregistrisse, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse või usuliste ühenduste registrisse kantud isiku, riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikusse registrisse kantud asutuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku (edaspidi noortelaagri pidaja) laager, mida peetakse noortelaagri põhimääruse ning haridus- ja teadusministri antud noortelaagri tegevusloa alusel ning mille ühe vahetuse pikkus on vähemalt kuus ööpäeva ja mis tegutseb aastas üle 60 päeva; 5) noorte projektlaager (edaspidi projektlaager) – äriregistrisse, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse või usuliste ühenduste registrisse kantud isiku, riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikkusse registrisse kantud asutuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku (edaspidi projektlaagri pidaja) laager, mida peetakse valla- või linnavalitsuse loal ning mille ühe vahetuse pikkus on vähemalt kuus ööpäeva ja mis tegutseb aastas kuni 60 päeva; 6) noortevolikogu – valla- või linnavolikogu juures tegutsev noortest koosnev nõuandva õigusega osaluskogu; 7) noorteprogramm – noorsootöö valdkonna tegevuskava, millele on lisatud maksumuse prognoos ning mis kestab kauem kui üks aasta; 8) noorteprojekt – noorsootöö valdkonna tegevuskava, millele on lisatud eelarve ning mis kestab kuni üks aasta; 9) noorteühing – mittetulundusühing, mille liikmetest vähemalt kaks kolmandikku on noored ja mille eesmärgiks on noorsootöö korraldamine ja läbiviimine; 10) noorteühingute liit – mittetulundusühing, mille liikmed on noorteühingud.§ 4. Noorsootöö (1) Noorsootöö on tingimuste loomine noore isiksuse mitmekülgseks arenguks, mis võimaldab noortel vaba tahte alusel perekonna-, tasemeharidus- ja tööväliselt tegutseda. (2) Noorsootöö korraldamisel lähtutakse järgmistest põhimõtetest: 1) noorsootööd tehakse noorte jaoks ja koos noortega, kaasates neid otsuste tegemisse; 2) tingimuste loomisel teadmiste ja oskuste omandamiseks lähtutakse noorte vajadustest ja huvidest; 3) noorsootöö põhineb noorte osalusel ja vabal tahtel; 4) noorsootöö toetab noorte omaalgatust; 5) noorsootöös lähtutakse võrdse kohtlemise, sallivuse ja partnerluse põhimõttest.§ 5. Piirang noortega töötamiseks Noorsootööasutuse, noorteprogrammi, noorteprojekti, noorteühingu ja noorteühingute liidu töötaja ja noortelaagri ning projektlaagri juhataja ega kasvataja ei tohi olla isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.2. peatükk NOORSOOTÖÖ KORRALDAMINE § 6. Haridus- ja Teadusministeeriumi ülesanded Haridus- ja Teadusministeerium: 1) töötab välja noorsootöö riiklikud programmid; 2) toetab noorteühingute tegevust ja eraldab neile aastatoetusi; 3) teostab riiklikku järelevalvet noorsootöö valdkonnas õigusaktides sätestatud pädevuse piires ja kontrollib riigieelarvest eraldatud vahendite sihipärast kasutamist; 4) täidab teisi õigusaktides sätestatud ülesandeid.§ 7. Maavanema ülesanded Maavanem: 1) koordineerib noorsootöö riiklike programmide elluviimist maakonnas, sõlmides vajaduse korral nende elluviimiseks lepinguid juriidiliste või füüsiliste isikutega; 2) analüüsib noorsootööd ja noorsootöö korraldust maakonnas ning koostab sellekohaseid ülevaateid; 3) teostab haridus- ja teadusministri ülesandel riiklikku järelevalvet noorsootöö valdkonnas õigusaktides sätestatud pädevuse piires ning kontrollib riigieelarvest eraldatud vahendite sihipärast kasutamist; 4) täidab teisi õigusaktides sätestatud ülesandeid.§ 8. Valla- ja linnavolikogu ülesanded Valla- või linnavolikogu: 1) määrab noorsootöö prioriteedid oma haldusterritooriumil ning sätestab nende saavutamiseks vajalikud ülesanded valla või linna arengukavas; 2) kinnitab noorteühingute, noorteprogrammide ja noorteprojektide valla- või linnaeelarvest toetamise põhimõtted, toetuse taotlemise ja maksmise tingimused ja korra, nähes vajaduse korral ette omaosaluse tingimused toetuse saamiseks, toetuse taotluste vormid ning toetuse kasutamise aruandluse korra; 3) toetab eelarveliste vahendite olemasolul valla või linna haldusterritooriumil tegutsevate noorteühingute noorteprogramme ja noorteprojekte; 4) konsulteerib selle olemasolul noortevolikoguga noorsootöö kavandamisel, teostamisel ja hindamisel; 5) kinnitab valla või linna haldusterritooriumil projektlaagri pidamise tingimused ja korra ning projektlaagri pidamise loa väljastamise korra; 6) täidab teisi noorsootöö korraldamise ülesandeid oma haldusterritooriumil.§ 9. Noortevolikogu (1) Valla- või linnavolikogu juurde võib moodustada noortevolikogu. Noortevolikogu eesmärgiks on arutada valla või linna pädevusse kuuluvaid noori puudutavaid küsimusi ning teha nende kohta ettepanekuid valla- või linnavolikogule ja valla- või linnavalitsusele, lähtudes noorte vajadustest ja huvidest. (2) Noortevolikogu valitakse valla või linna noorte poolt demokraatlikul teel valla- või linnavolikogu kehtestatud korras. (3) Noortevolikogu tegutsemise alused kehtestab valla- või linnavolikogu. (4) Vald või linn toetavad oma haldusterritooriumi noortevolikogu jätkusuutlikku tegutsemist valla- või linnavolikogu kehtestatud korras. (5) Valla- või linnavolikogu edastab noortevolikogule selle taotlusel oma istungite päevakordade projektid ning noori puudutavate õigusaktide eelnõud enne valla- või linnavolikogu istungite toimumist.§ 10. Noortelaagri pidamine (1) Noortelaagri pidaja osutab noortele noortelaagris järjepidevalt mitmekesist tervistava ja arendava puhkuse teenust. (2) Noortelaagri pidaja esitab vähemalt kolm kuud enne noortelaagri tegevuse alustamist haridus- ja teadusministrile või tema volitatud asutusele taotluse väljastada noortelaagri tegevusluba. Noortelaagri tegevusloa taotlus vaadatakse läbi 30 tööpäeva jooksul selle esitamisest. (3) Noortelaagri tegevusloa taotlusele lisatakse: 1) noortelaagri põhimäärus; 2) õigusaktides kehtestatud nõuetele vastavate noortelaagri juhataja ja kasvatajate kirjalikud nõusolekud ning dokumendid, mis võimaldavad nõuetele vastavust hinnata; 3) andmed noortelaagri tegevuseks vajalike maa-ala, hoonete, ruumide ja sisustuse olemasolu ning nende vastavuse kohta tervisekaitse- ja ohutusnõuetele; 4) laagrivahetuse tegevuskava, mis sisaldab noori arendavate tegevuste loetelu; 5) riigilõivu tasumist tõendav dokument. (4) Noortelaagri põhimääruse kinnitab noortelaagri pidaja ning selles märgitakse: 1) noortelaagri nimi; 2) noortelaagri asukoht; 3) noortelaagri tegevuse eesmärk ja ülesanded; 4) noortelaagri struktuur; 5) noortelaagri juhataja ja kasvatajate pädevus ning ülesanded; 6) noortelaagris osalevate noorte õigused ja kohustused; 7) noorte noortelaagrisse vastuvõtmise tingimused; 8) noortelaagri suhtluskeel; 9) noortelaagris osalemise tasu määra arvutamise alused; 10) noortelaagri finantseerimise alused; 11) noortelaagri tegevuse lõpetamise kord. (5) Haridus- ja teadusminister kehtestab noortelaagri juhataja ja kasvataja kvalifikatsiooninõuded ning neile vastavuse tõendamise korra. (6) Noortelaager peab vastama rahvatervise seaduse alusel kehtestatud tervisekaitsenõuetele. Noortelaagrisse ei lubata noort, kui noore terviseseisund, arvestades laagri suunitlust, võib kahjustada noore enda või teiste tervist. (7) Haridus- ja teadusminister otsustab noortelaagri tegevusloa andmise tähtajaga kuni kolm aastat. Noortelaagri tegevusloa vormi kehtestab haridus- ja teadusminister. (8) Haridus- ja teadusminister ei anna noortelaagri tegevusluba, kui noortelaagri pidaja, noortelaagri tegevusloa taotlus või sellele lisatud andmed või dokumendid ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele või noortelaager ei ole täitnud isikuandmete kaitse seadusest tulenevaid delikaatsete isikuandmete töötlemise nõudeid. (9) Haridus- ja teadusminister tunnistab noortelaagri tegevusloa kehtetuks, kui noortelaagri pidaja on esitanud noortelaagri tegevusloa taotlemisel valeandmeid, teinud otsuse noortelaagri tegevuse lõpetamise kohta, noorelaagri pidajale on välja kuulutatud pankrot, noortelaagri pidaja või noortelaagri tegevus ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele või noortelaagri pidaja ei ole etteantud tähtaja jooksul ja korras täitnud riikliku järelevalve teostamise käigus tehtud ettekirjutust. (10) Haridus- ja teadusminister teavitab noortelaagri pidajat noortelaagri tegevusloa andmise või selle andmisest keeldumise ja noortelaagri tegevusloa kehtetuks tunnistamise otsusest kirjalikult taasesitatavas vormis viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.§ 11. Projektlaagri pidamine (1) Projektlaagri pidaja osutab noortele peamiselt ühes noorsootöö valdkonnas tervistava ja arendava puhkuse teenust. (2) Projektlaagri pidaja esitab valla- või linnavalitsusele, mille haldusterritooriumil ta soovib projektlaagrit pidada, taotluse projektlaagri pidamise loa väljastamiseks. Projektlaagri pidamise loa taotlus vaadatakse läbi 30 tööpäeva jooksul selle esitamisest. (3) Taotluses esitatakse järgmised andmed: 1) projektlaagri pidaja nimi ja asukoht või elukoht; 2) projektlaagri pidamise eest vastutava isiku nimi, isikukood ja elukoht ning projektlaagri pidamise täpne asukoht; 3) projektlaagri eesmärk ja päevakava; 4) õigusaktides kehtestatud nõuetele vastavate projektlaagri juhataja ja kasvatajate kirjalikud nõusolekud ning dokumendid, mis võimaldavad nõuetele vastavust hinnata; 5) andmed projektlaagri tegevuseks vajalike ning tervisekaitse- ja ohutusnõuetele vastavate maa-ala, hoonete, ruumide ja sisustuse kasutamise õiguse kohta; 6) muud dokumendid, mis võimaldavad hinnata projektlaagri pidaja või projektlaagri pidamiseks vajaliku objekti vastavust õigusaktidega kehtestatud nõuetele. (4) Haridus- ja teadusminister kehtestab projektlaagri juhataja ja kasvataja kvalifikatsiooninõuded ning neile vastavuse tõendamise korra. (5) Valla- või linnavalitsus otsustab projektlaagri pidamise loa andmise tähtajaga kuni 60 päeva. (6) Valla- või linnavalitsus ei anna luba projektlaagri pidamiseks, kui projektlaagri pidaja, projektlaagri pidamise loa taotlus või selles esitatud andmed või dokumendid ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele. (7) Valla- või linnavalitsus tunnistab projektlaagri pidamise loa kehtetuks, kui projektlaagri pidaja on esitanud loa taotlemisel valeandmeid, teinud otsuse projektlaagri tegevuse lõpetamise kohta, projektlaagri pidaja või projektlaagri tegevus ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele või projektlaagri pidaja ei ole etteantud tähtaja jooksul ja korras täitnud järelevalve teostamise käigus tehtud ettekirjutust. (8) Valla- või linnavalitsus teavitab projektlaagri pidajat loa andmise või selle andmisest keeldumise ja loa kehtetuks tunnistamise otsusest kirjalikult taasesitatavas vormis viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.§ 12. Riiklik järelevalve noortelaagri üle (1) Noortelaagri õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab riiklikku järelevalvet Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel noortelaagri asukohajärgne maavanem, määrates selleks riiklikku järelevalvet teostavad ametnikud. (2) Riiklikku järelevalvet teostaval ametnikul on õigus külastada noortelaagrit, teavitades sellest eelnevalt noortelaagri pidajat, tutvuda noortelaagri dokumentidega ning saada informatsiooni õigusaktide rakendamise kohta. (3) Kui noortelaagri õppe- ja kasvatustegevus ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele, on riiklikku järelevalvet teostaval ametnikul õigus teha noortelaagri pidajale ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks. (4) Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib riikliku järelevalve teostaja rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.§ 13. Järelevalve projektlaagri üle (1) Projektlaagri pidamise tingimustele ja korrale vastavuse üle teostab järelevalvet valla- või linnavalitsus. (2) Kui valla- või linnavalitsus tuvastab järelevalve korras puuduse projektlaagri pidamise vastavuse osas, on järelevalve teostajal õigus teha projektlaagri pidajale ettekirjutus puuduse kõrvaldamiseks. (3) Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib järelevalve teostaja rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.3. peatükk NOORSOOTÖÖ RAHASTAMINE § 14. Rahastamine riigieelarvest (1) Riigieelarvest toetatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu: 1) noorteprogramme ja noorteprojekte; 2) noorsootöö arendamise riiklikke programme; 3) noorsoouuringuid; 4) noorsootööasutusi; 5) rahvusvahelist koostööd noorsootöö alal; 6) noorsootöötajate koolitusi; 7) noorsootööühinguid; 8) noorteühingute tegevust (aastatoetus). (2) Noorteprogrammide, noorteprojektide, noorsootöö arendamise riiklike programmide, noorsoouuringute ja noorsootööasutuste toetamise tingimused ning korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.§ 15. Noorteühingu aastatoetus (1) Noorteühingu aastatoetuse eesmärgiks on noorteühingute võimekuse tõstmine ja noorsootöö ning noortepoliitika riiklike eesmärkide saavutamine. (2) Noorteühingu aastatoetuse taotlemise õigus on: 1) noorteühingul, kui sellel on vähemalt 500 liiget ja kui selle kohalikud üksused tegutsevad vähemalt 1/3 maakondade territooriumil; 2) noorteühingute liidul, kui selle liikmeteks on vähemalt 30 noorteühingut; 3) õpilasesindusi ühendaval ühingul, kui see koondab oma liikmete kaudu vähemalt 1/3 Eesti põhikoolide, gümnaasiumide või kutseõppeasutuste õpilastest; 4) üliõpilaskondade liidul, kui selle liikmeteks on vähemalt 1/2 kõikidest kõrgharidustaseme õpet läbiviivate õppeasutuste üliõpilaskondadest. (3) Haridus- ja teadusminister otsustab noorteühingule aastatoetuse eraldamise, eraldamisest keeldumise ja aastatoetuse suuruse, lähtudes: 1) noorsootöö ja noortepoliitika riiklikest prioriteetidest; 2) noorteühingu arengukavast, tegevusest ja senistest saavutustest valdkonnas; 3) noorteühingu tegevuse ulatusest, sihtgrupist, liikmeskonnast ja suutlikkusest, sealhulgas varasemate kohustuste täitmisel; 4) aastatoetuse taotleja ja taotluse vastavusest kehtestatud nõuetele. Haridus- ja teadusminister võib otsustamiseks kaasata eksperte. (4) Noorteühingu aastatoetuse taotlemise, eraldamise ja eraldamisest keeldumise täpsemad tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister. (5) Noorteühingu aastatoetuse eraldamise või toetuse eraldamisest keeldumise otsusest teavitatakse taotlejat kirjalikult taasesitatavas vormis viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.4. peatükk VASTUTUS § 16. Noortega töötamise piirangu rikkumine (1) Noortelaagri ja projektlaagri pidaja poolt käesoleva seaduse §-s 5 sätestatud noortega töötamise piirangu rikkumise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut. (2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –karistatakse rahatrahviga kuni 20 000 krooni.§ 17. Menetlus (1) Käesoleva seaduse §-s 16 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid. (2) Käesoleva seaduse §-s 16 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on vastavalt oma pädevusele Haridus- ja Teadusministeerium ning valla- või linnavalitsus.5. peatükk RAKENDUSSÄTTED § 18. Noorteühingute registri ja noortelaagrite registri pidamise lõpetamine Noorteühingute register ja noortelaagrite register likvideeritakse kooskõlas arhiiviseaduses ja avaliku teabe seaduses sätestatud nõuetega.§ 19. Noortelaagri tegevusloa kehtivus Noortelaagri tegevusluba, mis on pidajale antud enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud nõuete kohaselt, kehtib loal märgitud kehtivuse lõpuni.§ 20. Alkoholiseaduse muutmineAlkoholiseaduse (RT I 2002, 3, 7; 2010, 22, 108) § 41 lõike 1 punktis 1 tehakse järgmised muudatused:
1) teksti täiendatakse pärast sõna «kutseõppeasutus,» sõnadega «noorsootööasutus,
noorteühing,»;
2) asendatakse sõnad «noortelaager ja projektlaager» sõnadega «noorte püsilaager ja noorte projektlaager».§ 21. Erakooliseaduse muutmineErakooliseaduse (RT I 1998, 57, 859; 2010, 22, 108) § 4 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Huvikool loetakse asutatuks alates kooli ja esimese õppekava registreerimisest Eesti Hariduse Infosüsteemis.»§ 22. Euro kasutusele võtmise seaduse muutmine Euro kasutusele võtmise seaduse (RT I 2010, 22, 108) § 128 tunnistatakse kehtetuks.§ 23. Hasartmänguseaduse muutmine Hasartmänguseaduse (RT I 2008, 47, 261; 2010, 22, 108) § 37 lõikes 2 asendatakse sõna «noortelaagri» sõnadega «noorte püsilaagri».§ 24. Huvikooli seaduse muutmineHuvikooli seaduse (RT I 2007, 4, 19; 2010, 22, 108) § 1 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
«(21) Huvikoolis võib korraldada noorsootööd noorsootöö seaduse tähenduses. Käesolevat
seadust kohaldatakse huvikoolis korraldatavale noorsootööle niivõrd, kuivõrd noorsootöö seadus ei sätesta teisiti.»§ 25. Karistusregistri seaduse muutmineKaristusregistri seaduse (RT I 1997, 87, 1467; 2010, 19, 101) § 17 lõiget 1
täiendatakse punktiga 18 järgmises sõnastuses:
«18) noorte püsilaagri ja noorte projektlaagri pidajal ning noorte püsilaagri tegevusloa ja noorte projektlaagri pidamise loa andmiseks õigustatud isikul seadusega pandud ülesannete täitmiseks.»§ 26. Noorsootöö seaduse muutmise seadusNoorsootöö seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 12 lõikes 4 asendatakse tekstiosa «10 000 krooni» tekstiosaga
«640 eurot»;
2) paragrahvi 13 lõikes 3 asendatakse tekstiosa «10 000 krooni» tekstiosaga
3) paragrahvi 16 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «20 000 krooni» tekstiosaga
«1300 eurot».§ 27. Rahvatervise seaduse muutmineRahvatervise seaduse (RT I 1995, 57, 978; 2010, 31, 158) § 8 lõike 2 punkt 8
muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«8) noorte püsilaagrid;».§ 28. Reklaamiseaduse muutmine Reklaamiseaduse (RT I 2008, 15, 108; 2010, 31, 158) § 28 lõike 1 punktis 1 asendatakse sõnad «noorte- ja projektlaagri» sõnadega «noorte püsilaagri ja noorte projektlaagri».§ 29. Riigilõivuseaduse muutmineRiigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; 2010, 24, 116) § 52 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 52. Noorsootöö seaduse alusel noorte püsilaagri tegevusloa taotluse läbivaatamine
Noorte püsilaagri tegevusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 50 krooni.»§ 30. Riigilõivuseaduse muutmineRiigilõivuseaduse (RT I 2010, 21, 107) § 53 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 53. Noorsootöö seaduse alusel noorte püsilaagri tegevusloa taotluse läbivaatamine
Noorte püsilaagri tegevusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 3,19 eurot.»§ 31. Spordiseaduse muutmine Spordiseaduse (RT I 2005, 22, 148; 2010, 29, 151) § 3 punktis 3 asendatakse sõna «noortelaagrites» sõnadega «noorte püsilaagrites».§ 32. Tubakaseaduse muutmine Tubakaseaduse (RT I 2005, 29, 210; 2010, 22, 108) § 22 lõike 1 punktis 2 ja § 29 punktis 2 asendatakse sõnad «noorte- ja projektlaager» sõnadega «noorte püsilaager ja noorte projektlaager» vastavas käändes.§ 33. Tulumaksuseaduse muutmine Tulumaksuseaduse (RT I 1999, 101, 903; 2010, 22, 108) § 49 lõike 6 punktis 4 asendatakse sõnad «noortelaagris või projektlaagris» sõnadega «noorte püsilaagris või noorte projektlaagris».§ 34. Noorsootöö seaduse kehtetuks tunnistamine Noorsootöö seadus (RT I 1999, 27, 392; 2010, 22, 108) tunnistatakse kehtetuks.§ 35. Seaduse jõustumine (1) Käesolev seadus jõustub 2010. aasta 1. septembril. (2) Käesoleva seaduse §-d 22 ja 26 jõustuvad päeval, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel.


§ 5 Avalikud veekogud
4 Avaliku veekogu koormamine kaldaga püsivalt ühendamata ehitisega
§ 225 Hoonestusluba
§ 226 Hoonestusloa taotlemine
§ 227 Hoonestusloa menetluse algatamine
§ 228 Hoonestusloa menetluse algatamisest keeldumine
§ 229 Hoonestusloa andmine
§ 2210 Hoonestusloa andmisest keeldumine
§ 2211 Hoonestusloa kehtivus
§ 2212 Hoonestusloa tingimuste muutmine
§ 2213 Hoonestusloa üleminek üldõigusjärglasele
§ 2214 Hoonestusloa kehtetuks tunnistamine
§ 2215 Hoonestusloa asendamine hoonestusõigusega
§ 2216 Ehitise eemaldamine veekogust hoonestusloa kehtivuse lõppemisel
5 Hoonestustasu
§ 2217 Hoonestustasu
§ 2218 Hoonestustasu maksmise kord
§ 5. Avalikud veekogud
(2) Avalikud veekogud kuuluvad riigile. Avalikud veekogud ei ole tsiviilkäibes.
(31) Avalikku veekogusse kaldaga püsivalt ühendatud ehitise ehitamisel võrdsustatakse veekogu omaniku nõusolekuga Tehnilise Järelevalve Ameti kooskõlastus avalikku veekogusse kaldaga püsivalt ühendatud ehitist kavandavatele projekteerimistingimustele või planeerimisseaduse § 161 lõikes 1 sätestatud luba. Avalikku veekogusse veekaabelliini ehitamisel võrdsustatakse veekogu omaniku nõusolekuga käesoleva seaduse § 222 lõikes 1 sätestatud nõusolek. Avalikku veekogusse kaldaga püsivalt ühendamata ehitise ehitamisel võrdsustatakse veekogu omaniku nõusolekuga planeerimisseaduse § 161 lõikes 1 sätestatud luba või käesoleva seaduse § 227 lõikes 1 sätestatud hoonestusloa menetluse algatamise otsus.
Veaparandus – Parandatud ülaindeksi asukoht lauseosas „planeerimisseaduse § 16¹ lõikes 1“. Alus: "Riigi Teataja seaduse" § 10 lõige lõige 4.
(3) Kvaliteedinõuetele mittevastava, kuid tervisele ohutu joogivee müümise loa annab joogivee käitlejale Terviseamet.
(6) Terviseamet peatab või tunnistab loa kehtetuks sellest loa omajat eelnevalt informeerides, kui:
1) koostab joogivee kontrolli kava kolmeks aastaks ning kooskõlastab kava Terviseametiga;
2) esitab Terviseametile joogivee kontrolli kava täitmise andmed ja järelevalveametniku nõudel katseprotokollide koopiad või andmebaasist väljavõttena uuringuandmed üks kord kvartalis kirjalikult või digitaalselt;
4) uurib joogivee kvaliteedinõuetele mittevastavuse põhjusi, rakendab vajalikke abinõusid puuduste kõrvaldamiseks ning teavitab puudustest viivitamatult tarbijat ja käitlemise asukohajärgset Terviseametit;
6) teavitab Terviseametit joogivee reostumise või vee andmise katkestamise igast juhtumist, mis ületab 24 tundi;
(4) [Kehtetu – RT I 2010, 8, 37 - jõust. 27.02.2010]
(2) Avaliku veekogu koormamisel kaldaga püsivalt ühendatud ehitisega või selle osaga, millega ei kaasne kaldakinnisasja suurenemist, peab kaldakinnisasja omanik ehitise või selle osa ehitisealuse pinna eest maksma iga-aastast kasutustasu, mille suurus on 4% ehitisega või selle osaga koormatud avaliku veekogu osa arvestuslikust maksustamishinnast. Arvestusliku maksustamishinna arvutamisele kohaldatakse kaldakinnisasja maksustamishinna arvutamise tingimusi ja korda.
(31) Kui avalikku veekogu koormatakse sellise kaldaga püsivalt ühendatud ehitisega, mille ühe osaga kaasneb kaldakinnisasja suurenemine ja teisega mitte, maksab kaldakinnisasja omanik kaldakinnisasja suurendanud ehitise osa eest käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tasu ja ülejäänud ehitise osa eest käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tasu.
4. jagu Avaliku veekogu koormamine kaldaga püsivalt ühendamata ehitisega
5. jagu Hoonestustasu
(1) Avaliku veekogu koormamisel kaldaga püsivalt ühendamata ehitisega peab ehitise omanik maksma iga-aastast hoonestustasu. Hoonestustasu suurus on 4% ehitise kasutamise otstarbele vastava sihtotstarbega maa Eesti keskmise väärtuse alusel arvutatud hinnast, mis arvutatakse avaliku veekogu koormatavaala pindalast lähtudes. Maa keskmine väärtus leitakse maa hindamise seaduse kohaselt läbi viidud maa korralise hindamise tulemuste alusel.
(3) Hoonestustasu maksmisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 224 lõikes 2 ja § 224 lõigetes 4–6 sätestatud korda.
3) 10 meetrit puurkaevust, kui vett võetakse põhjaveekihist alla 50 kuupmeetri ööpäevas ja põhjaveekiht on hästi kaitstud vastavalt veehaarde ja põhjavee seisundi eksperdihinnangule, mille on koostanud hüdrogeoloogiliste uuringute litsentsi omav isik, ning sanitaarkaitseala vähendamiseks on saadud Terviseameti kirjalik nõusolek.
3) majandustegevus, välja arvatud veest väljauhutud taimestiku eemaldamine, heina niitmine ja roo lõikamine;
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus, teksti osa "veest väljauhutud taimestiku eemaldamine," lõppu koma Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
2) põhjaveekogumite määramise korra ning nende põhjaveekogumite nimestiku, mille seisundiklass tuleb määrata, põhjaveekogumite seisundiklassid, seisundiklassidele vastavad kvaliteedinäitajate väärtused, põhjavee kvaliteedistandardid, põhjavee saasteainesisalduse ja reostusnäitajate läviväärtused ning seisundiklasside määramise korra .
(3) Käesoleva seaduse §-des 387 ja 388 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Terviseamet.
(2) Terviseamet teostab järelevalvet käesoleva seaduse § 13 lõigete 2 ja 4 alusel kehtestatud nõuete ning käesoleva seaduse §-des 131 ja 132 esitatud nõuete üle ja joogiks kasutatava vee terviseohutuse üle vastavalt rahvatervise seadusele ja toiduseadusele. Veterinaar- ja Toiduamet teostab järelevalvet vee terviseohutuse üle vastavalt toiduseadusele.
(21) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud järelevalve teostamisel on Terviseametil rahvatervise seaduse §-s 16 sätestatud õigused ja kohustused.
§ 42. Enne 2010. aasta 1. jaanuari avalikku veekogusse ehitatud kaldaga püsivalt ühendamata ehitis
(4) Vabariigi Valitsus keeldub hoonestusloa andmisest käesoleva seaduse §-s 2210 sätestatud alustel või juhul, kui hoonestusloa taotleja ei vii ehitist kehtestatud nõuetega kooskõlla Tehnilise Järelevalve Ameti ettekirjutuses määratud tähtajaks. Hoonestusloa andmisest keeldumisel rakendatakse ehitise suhtes ehitusseaduse § 40 lõikes 2 sätestatut.


§ 1. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 77 (RTL 2004, 44, 760; 2009, 96, 1433) „Piiratud maksukohustuslasena registreerimise avalduse vorm ja registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm” piiratud maksukohustuslasena registreerimise avalduse lahter 1 täitmise juhise punkti 3 alapunkt 9 sõnastatakse järgmiselt:
„9) maagaasi või elektri-, soojus- või jahutusenergia võrgule ligipääsu võimaldamine ja maagaasi või elektri-, soojus- või jahutusenergia edastamine võrgu kaudu ning nendega otseselt seotud teenused;”.
§ 2. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 67 „Käibedeklaratsiooni vorm” (RTL 2004, 44, 750; 2009, 96, 1433) lisas kehtestatud „Käibedeklaratsiooni vorm ja täitmise juhend” asendatakse käesoleva määruse lisa 1 kohase vormi ja täitmise juhendiga.
§ 3. Rahandusministri 28. detsembri 2009. a määruse nr 69 „Ühendusesisese käibe aruande vorm ja ühendusesisese käibe muutmise aruande vorm ning nende täitmise kord” (RTL 2009, 100, 1491) lisas 1 kehtestatud „Ühendusesisese käibe aruande vorm ja täitmise kord” ning lisas 2 kehtestatud „Ühendusesisese käibe muutmise aruande vorm ja täitmise kord” asendatakse käesoleva määruse lisa 2 kohaste vormide ja täitmise kordadega.
§ 4. Rahandusministri 30. märtsi 2004. a määrust nr 39 „Osaliselt mahaarvatud sisendkäibemaksu ümberarvutuse käibedeklaratsioonis kajastamise kord ja soetatud põhivara ning selle tarbeks soetatud kauba või saadud teenuse sisendkäibemaksu korrigeerimise kord” (RTL 2004, 39, 654; 2009, 5, 61) täiendatakse §-ga 31 järgmises sõnastuses:
„§ 31. Maksukohustuslase registrist kustutamisel korrigeeritakse põhivara, sealhulgas kinnisasja sisendkäibemaksu maksukohustuslase registrist kustutamise kuul, arvestades käesolevas määruses sätestatud põhimõtteid, mis käsitlevad sisendkäibemaksu korrigeerimist põhivara või kinnisasja võõrandamisel.”
§ 5. Rahandusministri 30. märtsi 2004. a määrus nr 40 „Maksustatava ja maksuvaba käibe, arvestatud käibemaksu ning teistelt registreeritud maksukohustuslastelt saadud maksustatava käibe või „Käibemaksuseaduse” § 4 lõikes 2 nimetatud ettevõtluses kasutatava kauba või teenuse eest tasumisele kuuluva ning „Käibemaksuseaduse” § 3 lõike 4 punktides 2–5 nimetatud saadud teenuse või soetatud kauba maksustatavalt väärtuselt arvestatud või imporditud kauba eest tasutud või tasumisele kuuluva sisendkäibemaksu kohta igapäevase arvestuse pidamise kord” (RTL 2004, 39, 655; 2009, 50, 745) muudetakse järgmiselt:
„Maksukohustuslase käibemaksu igapäevase arvestuse pidamise kord”;
„(1) Maksukohustuslane on kohustatud pidama igapäevast arvestust oma maksustatava ja maksuvaba käibe, kauba impordi ning kauba ühendusesisese soetamise, „Käibemaksuseaduse” § 4 lõikes 2 nimetatud tehingu ja toimingu, millest käivet ei teki, § 7 lõikes 2 ja § 8 lõikes 3 nimetatud kauba ning § 3 lõike 4 punktides 2–6 nimetatud tehingult arvestatud käibemaksu ja sisendkäibemaksu kohta (edaspidi arvestus).”;
„8) teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele osutatud KMS § 10 lõike 4 punktis 9 nimetatud teenuste käive, mille käibe tekkimise koht ei ole Eesti ja mis kuulub maksustamisele, välja arvatud nullprotsendise maksumääraga maksustamisele, teenuse saaja liikmesriigis;
9) „Käibemaksuseaduse” § 411 lõikes 1 nimetatud tehing.”;
„7) „Käibemaksuseaduse” § 411 lõike 1 alusel kauba soetamisel arvel näidatud käibemaks.”;
„Piiratud maksukohustuslane on kohustatud pidama igapäevast arvestust kauba ühendusesisese soetamise, välja arvatud maksuvaba soetamise ning „Käibemaksuseaduse” § 3 lõike 4 punktides 2–5 nimetatud tehingult või toimingult arvestatud käibemaksu kohta.”


RT I, 20.01.2011, 11
RT I 2009, 98, 1456
Määrus kehtestatakse «Kohtutäituri seaduse» § 2 lõike 6, § 3, § 4 lõike 3, § 13 lõigete 3 ja 4, § 14 lõike 2, § 15 lõike 6, § 19 lõike 5, § 55 lõike 3, § 77 lõike 2, § 95 lõike 3, § 97 lõike 1, «Kinnisasja sundvõõrandamise seaduse» § 37 lõike 1, «Laeva asjaõigusseaduse» § 85 lõike 2, «Pärimisseaduse» § 139 lõike 9, «Täitemenetluse seadustiku» § 23 lõike 6, § 24 lõigete 1 ja 5, § 33 lõike 6, § 34 lõike 3, § 37 lõike 3, § 63 lõike 4, § 75 lõike 1, § 78 lõike 3, § 881 lõike 6, § 95 lõike 1, § 96 lõike 1, § 101 lõike 6, § 115 lõike 7, § 125 lõike 3, § 1251lõike 3 ja § 216 lõike 1 alusel.
(4) Kohtutäituri abi kasutab ametitegevuses selle kohtutäituri ametinimetust, kelle abina ta töötab, koos sõnaga „abi“.
(11) Kohtutäitur esitab „Karistusregistri seaduse“ §-s 11 nimetatud isikuandmed Politsei- ja Piirivalveametile viie tööpäeva jooksul alates sellest, kui isik on karistusena mõistetud rahatrahvi või rahalise karistuse summa täielikult tasunud. Sama tähtaja jooksul tuleb Politsei- ja Piirivalveametit teavitada ka „Karistusseadustiku“ §-s 82 sätestatud otsuse täitmise aegumisest. Andmed esitatakse „Karistusregistri seaduse“ § 12 lõikes 3 sätestatud korras.
(6) Kohtutäitur teatab ametikogu juhatusele «Võlaõigusseaduse» § 514 lõigetes 1 ja 3 loetletud asjaoludest kahe nädala jooksul arvates nendest teadasaamisest. Kohtutäitur edastab ametikogu juhatusele info kahjustatud isikule kindlustusandja poolt kindlustushüvitise väljamaksmise, hüvitise suuruse ja kindlustusjuhtumi põhjustanud sündmuse kohta kahe nädala jooksul kindlustushüvitise väljamaksmisest arvates.
3) ametitoimingu liik „Kohtutäituri seaduse“ § 6 lõike 1 punktide 2 ja 3 või ametiteenuse liik „Kohtutäituri seaduse“ § 8 lõike 1 kohaselt;
(1) Täitemenetluse seadustiku“ § 231 lõike 1 alusel kehtestatud korraga hõlmatud nõuete aluseks oleva täitedokumendi täitmisele saatmisel ei pea sissenõudja esitama täitmisavaldust, kui avalik-õiguslik nõue soovitakse täitmisele pöörata täitedokumendist nähtuva nõude kogu summa ulatuses. Sellisel juhul loetakse kojale täitedokumendi või käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud koopia või andmete esitamine täitmisavaldust asendavaks sissenõudja tahteavalduseks pöörata täitedokumendist nähtuv nõue täitmisele kogu ulatuses.


text:
Koduõppe kord – Riigi Teataja
Väljaandja:HaridusministerAkti liik:määrusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:01.06.2002Redaktsiooni kehtivuse lõpp:21.10.2006Avaldamismärge:
Koduõppe kordVastu võetud 18.07.2000 nr 24RTL 2000, 84, 1234jõustumine 29.07.2000
03. 01. 2002/5 (RTL 2002, 8, 71) 19. 01. 2002.
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» (RT I 1993, 63, 892; 1999, 42, 497; 79, 730; 2000, 33, 195; 54, 349) paragrahvi 20 alusel. 1. peatükk
ÜLDSÄTTED §1. Koduõppe korraldamise alused (1) Koduõpe on õpilase elukohas või haiglas koolikohustuse täitmiseks toimuv õpe. (2) Elukohas õppides võib õpilane koolikohustust täita lapsevanema (eestkostja) soovil või tervislikel põhjustel. (3) Tervislikel põhjustel elukohas toimuvat õpet korraldab kool. Lapsevanema (eestkostja) soovil elukohas toimuvat õpet korraldab lapsevanem (eestkostja), kooli ülesanne on õpitulemuste kontrollimine ja hindamine. (4) Põhi- ja üldkeskhariduse riikliku õppekava (edaspidi põhihariduse õppekava) järgi õpilase elukohas toimuvat õpet korraldab kool, mille teeninduspiirkonnas õpilane elab. (5) Põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava (abiõppe õppekava) (edaspidi põhikooli lihtsustatud õppekava) järgi õpilase elukohas toimuvat õpet korraldab kool, mille teeninduspiirkonnas õpilane elab, või vastava õppekavaga hälvikute erikool.
(6) Toimetuleku riikliku õppekava (edaspidi toimetuleku õppekava) järgi õpilase elukohas toimuvat õpet korraldab vastava õppekavaga hälvikute erikool või kool, mille teeninduspiirkonnas õpilane elab. (7) Elukohas õppiv õpilane on vastava kooli ja klassi õpilaste nimekirjas märkusega «koduõppel». (8) Elukohas õppiv õpilane saab õpikud, töövihikud, tööraamatud ning muud õppetööks vajalikud vahendid samadel alustel ja korras kui koolis koolikohustust täitev õpilane. (9) Haiglaravil olevate koolikohustuslike õpilaste õpetamist korraldab haigla taotlusel linna- või vallavalitsuse poolt kinnitatud kool. [RTL 2002, 8, 71 – jõust. 19. 01. 2002]
KODUÕPE LAPSEVANEMA (EESTKOSTJA) SOOVIL §2. Koduõppe rakendamine (1) Koolikohustuslikku õpilast võib lapsevanema (eestkostja) soovil elukohas õpetada I ja II kooliastme (1.–6. klass) õppekavade ulatuses. (2) Koduõppe tulemusena omandatud teadmised ja oskused peavad vastama kooli õppekavas antud klassile kehtestatud nõuetele. (3) Lapse koduõppele viimiseks pöördub lapsevanem (eestkostja) avaldusega kooli direktori poole hiljemalt 20. augustiks. Avalduses tuleb näidata elukohas õpetamise põhjused ja andmed isiku kohta, kes hakkab last õpetama. (4) Lapse elukohas õpetamine toimub lapsevanema (eestkostja) kulul. §3. Koduõppe korraldamine ja õpitulemuste hindamine (1) Loa koduõppeks annab kooli õppenõukogu kuni üheks õppeaastaks ja määrab kindlaks õpilase õpitulemuste kontrollimise sageduse. (2) Koduõppel oleva õpilase õpitulemusi kontrollivad ja hindavad vastava klassi õpetajad. (3) Õpilase arvestuslikud ja kokkuvõtvad hinded kantakse klassipäevikusse. (4) Kokkuleppel kooliga võib õpilane osa võtta oskusainete (muusika, kunst, tööõpetus, käsitöö, kehaline kasvatus) tundidest koolis. §4. Koduõppe katkestamine Õppenõukogul on õigus koduõpe katkestada ja nõuda koolikohustuse täitmist koolis, kui õpilase õpitulemused ja areng ei vasta kooli õppekavas antud klassile kehtestatud nõuetele. 3. peatükk
KODUÕPE TERVISLIKEL PÕHJUSTEL §5. Koduõppele määramine (1) Koduõppele on tervislikel põhjustel õigus 1.–9. klassi õpilasel, kelle elukohale lähimas koolis puuduvad võimalused luua tema puudele või tervisehäirele vastavaid tingimusi õppetööst osavõtmiseks koolis. (2) Meditsiinilised näidustused, mille puhul õpilane koduõppele määratakse, on rasked ja kroonilised somaatilised haigused või seisundid, mis põhjustavad raske funktsioonihäire ja puude. (3) Õpilase määrab koduõppele perearst või eriarst lapsevanema (eestkostja) taotlusel. §6. Koduõppe korraldamine elukohas (1) Õpilase koduõppele viimise ja talle individuaalse õppekava rakendamise otsustab õppenõukogu perearsti või eriarsti määrangu alusel. (2) Koduõpet läbiviivad õpetajad koostavad õpilasele koostöös lapsevanema ja õpilasega kooli õppekava või õpilasele nõustamiskomisjoni poolt määratud riikliku õppekava ning õpilasele ettenähtud tasustatavate nädalatundide põhjal õpilase võimeid arvestava individuaalse õppekava ja tunnijaotusplaani. (3) Põhihariduse õppekava järgi õppivale õpilasele ettenähtud tasustatavate nädalatundide arv on järgmine: I kooliastmes kuus, II kooliastmes seitse ja III kooliastmes kaheksa tundi. (4) Põhikooli lihtsustatud õppekava või toimetuleku õppekava järgi õppivale õpilasele ettenähtud tasustatavate nädalatundide arv on järgmine: I kooliastmes kaheksa, II kooliastmes seitse ja III kooliastmes kuus tundi.
(5) Põhikooli ja gümnaasiumi õppekava ja põhikooli lihtsustatud õppekava korral kasutatakse koduõppetunde peamiselt emakeele, matemaatika, võõrkeele, ajaloo, loodusõpetuse, bioloogia, geograafia, keemia ja füüsika õpetamiseks. Sõltuvalt diagnoosist võib õpilane osa võtta oskusainete (muusika, kunst, tööõpetus, käsitöö, kehaline kasvatus) tundidest koolis.
(6) Kool seab õpilasele sisse päeviku, kuhu õpetajad märgivad õpingu toimumise kuupäeva, tundide arvu, sisu ja koduülesanded, hinded või sõnalised hinnangud, toimetuleku õppekava korral vaid sõnalised hinnangud. (7) Õpilase kokkuvõtvad hinded kantakse ka klassipäevikusse. [RTL 2002, 8, 71 – jõust. 19. 01. 2002]
§7. Koduõppe korraldamine haiglas (1) Haiglas õpetatakse rohkem kui kümme päeva haiglaravil olevaid põhikooliõpilasi. (2) Õppekorralduse määrab haigla kooskõlastatult kooliga. Haige õpilase õpetamise alguse aja määrab tema raviarst. (3) Õpetaja ülesanne on toetada õpilase õpimotivatsiooni, juhendada ja kontrollida õppimist. (4) Haiglaravil olevale õpilasele antakse individuaalkonsultatsioone järgmiselt: laste- ja üldhaiglas 1, psühhiaatriahaiglas 3,2 astronoomilise tunni ulatuses nädalas. (5) Õpetamise kohta peavad õpetajad päevikut (päevikuid), kuhu märgitakse õpilaste isikuandmed (ees- ja perekonnanimi, sünniaeg, kool ja klass), haiglas viibimise aeg, konsultatsioonide toimumise kuupäevad, sisu, hinnangud ja hinded. Õpingute sisust, õpilasele antud sõnalistest hinnangutest ja hinnetest teavitatakse kooli hinnetelehe ja õpilaspäeviku kaudu. 4. peatükk
RAKENDUSSÄTE §8. Kehtetuks tunnistamine [Käesolevast tekstist välja jäetud]

matches: §1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8


Teadus-jaHaridusministeeriumivastuskiri
Külade
Lugupeetud Märt-Erlend Agu
Pöördusite Haridus- ja Teadusministeeriumi poole küsimusega, mis puudutab laste vanusepiiri määramist koolieelses lasteasutuses ning lapsehoiurühmade ja sõimerühmade moodustamist.
Anname Teie küsimusele vastused alljärgnevalt:
1. Küsimus: KELS § 10 lg 1 sätestab järgmist: “Valla- või linnavalitsus loob kõigile pooleteise- kuni seitsmeaastastele lastele, kelle elukoht on antud valla või linna haldusterritooriumil ning kelle vanemad seda soovivad, võimaluse käia teeninduspiirkonna lasteasutuses.” Kuidas tuleb nimetatud normi tähenduses tõlgendada vanuse määratlus “pooleteise- kuni seitsmeaastastele”? Millal tuleb lugeda laps “pooleteiseaastaseks” ning kas vanuse määratlemine eeltoodud normis on igale omavalitsusele vaba või on olemas kogu Eestis üheselt kehtiv põhimõte?
Esitatud küsimusele vastamisel tuleb juhinduda tsiviilseadustiku üldosa seaduse (edaspidi TSÜS) paragrahvides 134 – 137 sätestatust. TSÜS § 136 lõike 1 kohaselt määratakse tähtpäeva saabumine tähtaja või kindlaksmääratud sündmusega, s.o. antud küsimuses päevaga, mil laps saab pooleteise aastaseks. Kooskõlas TSÜS § 136 lõigetega 2, 3 ja 9 loetakse laps pooleteise aastaseks tema pooleteiseaasta sünnipäeval. Kohalikul omavalitsusel ega ühelgi institutsioonil ei ole õigust tähtaegasid ega tähtpäevi teisiti arvestada. Seega lapse pooleteise aasta sünnipäevast tuleb lapsele tagada lasteaiakoht.
Lasteaia rühmadesse paigutamisel tuleb siiski arvestada õppeaastat, s.t., kas laps on võimeline sõltuvalt oma east vastavat õppekava omandama. Näiteks lapsel, kes saab kolmeaastaseks maikuus, tuleb lasta lõpetada lastesõimes õppeaasta ja viia lasteaiarühma järgmise õppeaasta alguses septembrikuus. Samas tuleb septembris kolmeaastaseks saanud laps paigutada lasteaiarühma, mitte hoida teda sõimerühmas.
2. Küsimus: Kas kohalikul omavalitsusel on KELS järgi õigus jätta oma teeninduspiirkonna koolieelsetes lasteasutusest sõimerühmad moodustamata, moodustades vaid lasteaiarühmasid ning kompenseerides osaliselt sõimeealiste laste hoidu (sh. luues ise munitsipaallastehoiurühmasid, mis komplekteeritakse üldise lasteaiajärjekorra alusel - vaatamata sellele, et sõimeealiseid lapsi on palju?
KELS § 10 lõike 1 kohaselt peab valla- või linnavalitsus looma kõigile pooleteise- kuni seitsmeaastastele lastele, kelle elukoht on antud valla või linna haldusterritooriumil ning kelle vanemad seda soovivad, võimaluse käia teeninduspiirkonna lasteasutuses.
Seega tuleb ka lastesõime koht luua lasteasutuses. Lapsehoidu reguleerib sotsiaalhoolekande seadus. Lapsehoid ei asenda sõimerühma lasteasutuses. KELS § 1 lõike 1 kohaselt on koolieelne lasteasutus koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist võimaldav õppeasutus. Nagu sätestatust näha, annab koolieelne lasteasutus ka alusharidust, mille aluseks on riiklik õppekava (KELS § 11 la 2 p 3).Laste hoid KELS tähenduses mõistetakse seda, et lastel oleks järelevalve ning see ei samastu lapsehoiuga sotsiaalhoolekande seadus mõistes.
Lapsehoiurühmade moodustamine oleks mõeldav ajutise väljapääsuna, kui ei ole võimalik koheselt tagada kõigile lastele kohta lasteaias. Kuid Teie küsimusest nähtub, et Teie kohalikus omavalitsuses ei olegi lasteaias lastesõime rühma moodustatud, mida ei saa pidada Teie kirja andmetel õiguspäraseks.
3. Küsimus: Milline institutsioon Eesti Vabariigis teostab järelevalvet KELS § 10 lg 1 sätestatud kohustuse täitmise üle?
Soovitame Teil pöörduda sotsiaalhoolekande seaduse § 5 lõike 3 ja § 7 lõike 2 kohaselt maavanema poole, kes teostab kontrolli ka lapsehoiu õigusaktidele vastavus üle.
Sirje Soo
Haridus- ja Teadusministeeriumi õigusosakonna jurist
MTÜ Külade Edendamise Selts 2009


Põhikiri - Ida-Virumaa Omavalitsuste Liit
I peatükk ÜLDSÄTTED
§1 Mõisted
(1) Ida-Virumaa Omavalitsuste Liit (edaspidi Liit) on Ida-Viru maakonna valdade ja linnade vabatahtlik ühendus, mis oma tegevuses lähtub avalikest huvidest.
(2) Liit on tulu mittetaotlev eraõiguslik juriidiline isik, millel on oma arveldusarved, pitsat ja sümboolika.
(3) Liidu ametlik nimetus on Ida-Virumaa Omavalitsuste Liit, lühendatult IVOL, inglise keeles on Liidu nimetus Association of Local Authorities of Ida-Viru County, lühend (ALAIVC).
(4) Liidu asukohaks on Eesti Vabariik, Jõhvi vald.
(5) Liit juhindub oma tegevuses kohaliku omavalitsuse üksuste liitude seadusest, mittetulundusühingute seadusest, kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, avaliku teenistuse seadusest ja teistest õigusaktidest.
(6) Liidu sees on moodustunud neli ajalooliselt väljakujunenud koostöö-regiooni, mis tegutsevad koostööleppe- või moodustatud MTÜ alusel:
1) Keskregioon- (Jõhvi-, Kohtla-Nõmme-, Kohtla-, Mäetaguse- ja Toila vald ning Kohtla-Järve linn)
2) Lõunaregioon- (Alajõe-, Avinurme-, Illuka-, Iisaku-, Lohusuu- ja Tudulinna vald)
3) Idaregioon- (Narva-Jõesuu, Narva ja Sillamäe linn ning Vaivara vald)
4) Kiviõli regioon- (Kiviõli linn, Aseri-, Sonda- ja Lüganuse vald).
II peatükk LIIDU EESMÄRK JA ÜLESANDED
§2 Liidu eesmärk
(1) Liidu tegevuse eesmärgiks on maakonna omavalitsusüksuste ühistegevuse kaudu:
1) maakonna tasakaalustatud ja jätkusuutlikule arengule kaasaaitamine;
2) demokraatliku otsustusprotsessi laiendamine;
3) maakonna kultuuritraditsioonide säilitamine ja edendamine;
4) maakonna ja oma liikmete esindamine ja nende ühiste huvide kaitsmine;
5) KOV üksuste koostöö edendamine;
6) liikmetele seadusega ettenähtud ja lepingutega pandud ülesannete paremaks täitmiseks võimaluste loomine;
7) info kogumine, korrastamine ja säilitamine ning vahetamine oma liikmete ühiste huvide ja õiguste kaitsmiseks;
8) rahvusvahelistes projektides osalemise korraldamine ja koordineerimine.
§3 Liidu ülesanded ja õigused
(1) Oma põhikirjaliste eesmärkide täitmiseks liit:
1) arendab koostööd maakonna valdade ja linnade vahel;
2) arendab rahvusvahelist koostööd ja loob sõprussidemeid teiste riikide omavalitsusüksustega ja – liitudega;
3) korraldab ja koordineerib rahvusvahelistes projektides osalemist;
4) esindab oma liikmeid kui tervikut suhetes riigiorganite, teiste isikute ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;
5) kaitseb oma liikmete õigusi ja esindab neid vastavalt seadusandlusele;
6) loob ja arendab liikmeid puudutavaid majandus-, haridus- ja kultuurisidemeid;
7) teeb koostööd teiste era- ja avalik-õiguslike organisatsioonide ja üksik-isikutega;
8) edastab informatsiooni liikmetele ja vajadusel nõustab liikmeid;
9) korraldab ja vajadusel koordineerib maakondlikke ühisüritusi hariduse-, kultuuri-, spordi-, noorsootöö alal ning õpilasüritusi ja vabaajaüritusi;
10) korraldab kohaliku omavalitsuse ametnike ja töötajate koolitamist ja täiendõpet, samuti õppereise, seminare ja konverentse;
11) annab välja preemiaid, stipendiume, toetusi ja tänukirju ning teisi tunnustusi;
12) täidab teisi ülesandeid, mis on talle pandud seadusega, lepingutega, Üldkogu otsusega.
(2) Liidu õigused oma tegevuse arendamiseks:
1) omandada, vallata, kasutada ja käsutada vallas- ja kinnisvara ning väärtpabereid;
2) moodustada Üldkogu otsusega fonde ja sihtkapitale, samuti oma tegevuseks vajalikke asutusi;
3) osutada teenuseid oma liikmetele ja teistele isikutele vastavalt kehtestatud hinnakirjale ja kalkulatsioonidele;
4) sõlmida lepinguid nii füüsiliste kui juriidiliste isikutega oma eesmärkide saavutamiseks;
5) osaleda Liidule vajalikes ühendustes, organisatsioonides, programmides ja projektides;
6) teha ettepanekuid riikliku regionaalpoliitika arengu kavandamiseks;
7) teha ettepanekuid maakonna tasakaalustatud arenguks ja haldusterritoriaalse korralduse muutmiseks;
8) korraldada muid vajalikke tegevusi, mis ei ole vastuolus seadusega ja käesoleva põhikirjaga.
III peatükk LIIDU LIIKMED
§4 Liidu liikmed
(1) Liidu liikmeteks võivad olla Ida-Virumaa linnad ja vallad, kes tunnistavad Liidu Põhikirja ja täidavad Liidu organite otsuseid.
(2) Liitu peab kuuluma vähemalt pool Ida-Viru maakonna kohaliku omavalitsuse üksustest.
§5 Liikmeks astumine, väljaastumine ja väljaarvamine
(1) Liikmeks astumine ja Liidust väljaastumine toimub Liidu Üldkogu poolt tehtava otsusega, mille aluseks on antud valla- või linnavolikogu otsus.
(2) Üldkogu ei või keelduda Liidu liikmete nõuetele vastava kohaliku omavalitsuse üksuse vastuvõtmisest Liidu liikmeks.
(3) Väljaastumise päevaks loetakse Üldkogu vastavas otsuses fikseeritud kuupäev. Üldkogu otsusest teatatakse taotlejale ühe nädala jooksul arvates otsuse tegemisest.
(4) Liige võib liidust välja astuda teavitades sellest Liidu Juhatust ette vähemalt 6 kuud.
(5) Kui väljaastumise avaldus esitatakse eelarveaasta kestel, on välja astuda soovijal liikmel kohustus tasuda liikmemaks kogu ülejäänud eelarveaasta eest.
(6) Liidust võib välja arvata liikme, kellel on liidu liikmemaksu võlgnevus kuue (6) kuu ulatuses aasta arvestuses või kes muul viisil on rikkunud Liidu põhikirja või kahjustanud muul viisil Liidu või tema liikmete huve.
(7) Välja arvatud liikmele tuleb tema Liidust väljaarvamise otsuse tegemisest ja selle põhjustest viivitamatult kirjalikult teatada.
(8) Haldusterritoriaalse korralduse muutmisel:
1) läheb Liidu liikme staatus üle uuele kohaliku omavalitsuse üksusele kui kõik endised kohaliku omavalitsuse üksused olid Liidu liikmed;
2) kui kõik kohaliku omavalitsuse üksused ei olnud sama Liidu liikmed, lõpeb Liidu liikmeks olnud omavalitsusüksuse liikmelisus.
§6 Liikme ülesanded
(1) Liikmele saab kohustusi ja ülesandeid anda põhikirja ja seaduse alusel Üldkogu otsusega.
(2) Üldkogu-, juhatuse- ja komisjonide töös täidavad Liidu liikmete esindajad oma ülesandeid tasuta kui Üldkogu või Juhatus ei ole otsustanud teisiti.
§7 Liikme õigused ja kohustused
(1) Liidu liikmel on õigus:
1) osaleda Liidu tegevuses vastavalt põhikirjas nimetatud eesmärkidele ja ülesannetele;
2) olla esindajate kaudu esindatud Liidu organites;
3) teha ettepanekuid Liidu juhtorganitele, komisjonidele ja büroole;
4) pöörduda arupärimisega Juhatuse poole;
5) pöörduda Üldkogu poole liikmemaksumäära muutmiseks või tasumise ajatamiseks;
6) tutvuda oma esindajate kaudu Liidu büroos olevate Liidu organite poolt tehtud otsustega, Üldkogu koosoleku ja Juhatuse istungi protokollidega ning muude dokumentidega.
(2) Liidu liige on kohustatud:
1) võtma aktiivselt osa Liidu tegevusest;
2) tunnustama ja täitma Liidu põhikirja ja Liidu organite otsuseid;
3) maksma kehtestatud korras ja määras Liidu liikmemaksu;
4) kindlustama oma esindaja otsuste tegemiseks vajaliku informatsiooniga;
5) andma Liidu tööks vajalikku informatsiooni;
6) hoidma Liidu mainet.
IV peatükk LIIDU ORGANID
§8 Liidu organid
(1) Liidu juhtorganid on:
1) Liidu kõrgeim juhtorgan on liikmete esindajate üldkoosolek, mida nimetatakse Üldkoguks (edaspidi Üldkogu);
2) Liidu Juhatus (edaspidi Juhatus).
(2) Liidu esindus-ja tööorganiks on Liidu büroo.
(3) Töö paremaks korraldamiseks võib Liit moodustada komisjone, töögruppe ja kogusid.
(4) Liidu majandus- ja finantstegevuse kontrollimiseks moodustatakse revisjoni-komisjon.
§ 9 Üldkogu
(1) Üldkogu moodustub iga Liidu liikme poolt kohalike omavalitsuste volikogude volituste tähtajaks volikogu otsusega nimetatud kahest esindajast – üks kohaliku omavalitsusüksuse volikogu- ning teine täitevorgani (valitsuse) liikmete hulgast ning nende asendusliikmetest.
(2) Liidu iga liikme volikogu võib enda poolt nimetatud esindaja või tema asendaja tagasi kutsuda ning nimetada uue esindaja ja tema asendaja.
(3) Igal Liidu liikme igal esindajal on üks hääl.
§10 Üldkogu kokkukutsumine
(1) Juhatus kutsub korralise Üldkogu koosoleku kokku vähemalt 4 korda aastas.
(2) Erakorralise üldkogu koosoleku kokkukutsumise võib algatada Juhatus, Liidu juhatuse esimees või kui seda nõuab vähemalt 1/10 liidu liikmetest. Kokkukutsumise põhjus peab olema kirjalikult põhjendatud.
(3) Üldkogu kokkukutsumise teates tuleb märkida koosoleku toimumise aeg ja koht ning päevakord.
(4) Üldkogu päevakorra materjalide eelnõud saadab laiali Liidu büroo elektronpostiga vähemalt 7 kalendripäeva enne üldkoosoleku toimumist.
§11 Üldkogu pädevus
(1) Üldkogu
1) Võtab vastu Liidu põhikirja ja vajadusel teeb selles muudatusi;
2) valib liikmete esindajate hulgast Liidu juhatuse esimehe ja juhatuse aseesimehe ning kinnitab Liidu Juhatuse teised liikmed Liidu liikmete ettepanekul;
3) valib liikmete esindajate hulgast vähemalt 3- liikmelise revisjonikomisjoni;
4) moodustab vajadusel komisjone ja kinnitab nende liikmed Liidu liikmete ettepanekul.
(2) Üldkogu võtab vastu otsuseid:
1) kõikides Liidu juhtimise küsimustes, mida ei ole seaduse või põhikirjaga antud Juhatuse või Liidu teiste organite pädevusse;
2) riiklike ülesannete ja omavalitsuste ülesannete ühiselt täitmiseks võtmiseks;
3) Liidu liikmeks võtmiseks, Liidust välja arvamiseks ning väljaastumisavalduse rahuldamiseks;
4) Liidu osalemine äriühingus, sihtasutuses, mittetulundusühingus ning nendes osalemise lõpetamiseks;
5) Liidu esindajate valimine erinevatesse organisatsioonidesse ja struktuuridesse;
6) Liidu tegevuskava kinnitamine;
7) Liidu büroo struktuuri ja töötasustamise aluste kinnitamine;
8) Liidu tegevdirektori ametisse kinnitamine ja vabastamine;
9) Liidu eelarve kinnitamine;
10) liikmemaksu suuruse määramise ja tasumise korra kinnitamine
11) laenu võtmise otsustamine;
12) Liidu majandusaasta aruande ja revisjoniakti kinnitamine;
13) Liidu vara valdamise, kasutamise ja käsutamise korra ja põhimõtete kinnitamine;
14) Liidu sümboolika kasutamise põhimõtete kinnitamine.
§12 Üldkogu töökorraldus
(1) Üldkogu töö vormiks on koosolek, mida juhatab Liidu juhatuse esimees või tema puudumisel juhatuse aseesimees. Mõlema üheaegsel puudumisel juhatab koosolekut Juhatuse poolt antud volituse alusel üks Juhatuse liige.
(2) Üldkogu on pädev vastu võtma otsuseid, mis on eelnevalt Juhatuse poolt päevakorda esitatud ja nõuetekohaselt teatavaks tehtud.
(3) Päevakorda võib lisada täiendavaid küsimusi kui seda nõuavad vähemalt 1/5 Liidu liiget, kuid seda õigust saab kasutada mitte hiljem kui 3 päeva pärast Üldkogu kokkukutsumist. Iga täiendava küsimuse kohta tuleb esitada põhjendus.
(4) Küsimusi, mida ei ole eelnevalt päevakorda võetud, võib koosolekul otsustamiseks võtta, kui Üldkogu koosolekust võtavad osa kõik Liidu liikmed.
(5) Eelnevalt päevakorda võtmata võib Üldkogu otsustada järgmise Üldkogu kokkukutsumise ja lahendada avaldused, mis puudutavad päevakorraga seotud korraldusküsimusi ja üldkoosoleku pidamise korda, samuti võib Üldkogu ilma otsust tegemata arutada muid küsimusi.
(6) Üldkogu otsuse vastuvõtmiseks küsitakse arvamust hääletamise kohta. Kui hääletust ei nõuta, siis loetakse otsus vastuvõetuks konsensuse alusel ja poolt hääletanuks loetakse kõik istungil osalenud registreerimislehele allkirja andnud liikmed. Kui kasvõi üks liige nõuab hääletamist, toimub hääletamine.
(7) Üldkogu otsused võetakse vastu koosolekul osalevate esindajate häälteenamusega, kui seaduses või põhikirjas ei ole otsustatud teisiti.
(8) 75% Üldkogu liikmete poolthääled on vajalikud järgmiste otsuste korral: põhikirja muutmise, varade jaotamise ja Liidu lõpetamise otsuste vastuvõtmisel.
(9) Üldkogu koosolekust võtab sõnaõigusega osa Liidu tegevdirektor.
(10) Üldkogu koosolek protokollitakse. Heli- ja videosalvestuse teostamist otsustab Üldkogu.
(11) Üldkogu protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(12) Üldkogu liikmel on õigus lisada protokollile oma eriarvamus või nõuda eriarvamuse protokollimist.
(13) Üldkogu koosoleku protokoll peab olema liikmetele kättesaadav pärast 14 päeva möödumist Üldkogu koosoleku lõppemisest. Liikmel on õigus saada üldkoosoleku protokolli või selle osa ärakirja.
§13 Isikuvalimised Üldkogul
(1) Isikuvalimised viiakse läbi salajase hääletamise teel. Valituks osutub kandidaat, kes sai teistest enim hääli. Häälte võrdsel jagunemisel viiakse läbi kordushääletamine.
(2) Liidu juhatuse esimees ja juhatuse aseesimees valitakse liikmete esindajate hulgast liikmete esindajate poolthäälteenamusega. Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saanud piisavalt hääli, viiakse läbi kordushääletus. Kui ka kordushääletusel ei saanud ükski kandidaat vajalikul hulgal hääli, korraldatakse uued valimised järgmisel Üldkogu koosolekul.
§14 Juhatus
(1) Liidu Juhatus on Liidu 6-liikmeline juhtorgan, kes korraldab Liidu tegevust põhikirjaliste eesmärkide täitmiseks.
(2) Liidu Juhatuse volituste tähtaeg on Juhatuse valimisest kuni Üldkogu poolt uue Juhatuse valimiseni.
(3) Liidu Juhatusse kuuluvad Liidu juhatuse esimees, juhatuse aseesimees ja iga regiooni esindaja. Juhatuse liikme määramiseks on vajalik tema kirjalik nõusolek.
(4) Liidu liikmete esindajate muutumine uute esindajate määramisel Liidu liikme poolt või Liidu liikmete lisandumisel või väljaastumisel ja väljaarvamisel, võib olla aluseks Juhatuse koosseisu muutmise algatamisel.
(5) Juhatuse liige võib Juhatusest tagasi astuda sõltumata põhjusest, teatades sellest enda määranud organile.
(6) Juhatuse koosolekul osaleb tegevdirektor sõnavõtu õigusega.
(7) Juhatuse koosoleku kutsub kokku Liidu juhatuse esimees vähemalt 1 kord kuus kui Juhatus ei ole eelnevalt otsustanud teisiti.
(8) Juhatus on aruandekohustuslik Üldkogu ees.
§15 Juhatuse pädevus ja kohustused
(1) Juhatuse pädevus on:
1) Üldkogu koosolekul arutusele tulevate otsuste eelnõude ja päevakorra ettevalmistamine, päevakorda küsimuste esitamine ja ettepanekute tegemine Üldkogule;
2) Liidu eelarve projekti koostamine;
3) Liidu tegevdirektori palgaküsimuste otsustamine ja ametijuhendi kinnitamine;
4) Liidu igaaastase tegevusplaani koostamine;
5) Liidu koostööprojektide ja nende eelarvete projektide läbivaatamine;
6) Liidu liikmete huvide kaitsmine;
7) kooskõlastamiseks või arvamuse saamiseks saabunud eelnõude läbivaatamine ja ettepanekute, täienduste ning paranduste esitamine Üldkogule või kooskõlastuse taotlejale;
8) maakondlike ühisürituste ja õpilasürituste kava eelnõude koostamine ja Üldkogule kinnitamiseks esitamine;
(2) Juhatuse kohustused on:
1) Liidu ettevõtete majandustegevuse ja Liidu esindajate tegevuse kontrollimine Liidu osalusega ettevõtete nõukogudes;
2) Liidu tegevuse-ja raamatupidamise aastaaruandele ja bilansile allakirjutamine;
3) muude Üldkogu poolt talle antud ülesannete täitmine.
§16 Juhatuse töökord
(1) Juhatuse töö vormiks on istung, mida juhatab Liidu juhatuse esimees või tema puudumisel juhatuse aseesimees. Mõlema üheaegsel puudumisel juhatab istungit kohalolev Juhatuse vanim liige.
(2) Juhatuse istung toimub vähemalt üks kord kuus. Juhatuse päevakorra materjalide eelnõud edastab liikmetele Liidu büroo elektronposti teel vähemalt 3 tööpäeva enne juhatuse istungi toimumist. Istungi võib läbi viia ka elektroonselt kui selle poolt on vähemalt ¾ Juhatuse liikmetest.
(3) Juhatuse erakorralise istungi kutsub kokku Liidu juhatuse esimees vastavalt vajadusele.
(4) Juhatus on pädev vastu võtma otsuseid, mis on eelnevalt päevakorda esitatud ja nõuetekohaselt teatavaks tehtud.
(5) Juhatus on otsustusvõimeline, kui istungist võtab osa vähemalt pool Juhatuse liikmetest.
(6) Juhatuse koosoleku otsuse vastuvõtmiseks küsitakse arvamust hääletamise kohta. Kui hääletust ei nõuta, siis loetakse otsus vastuvõetuks konsensuse alusel ja poolt hääletanuks loetakse kõik istungil osalenud registreerimislehele allkirja andnud liikmed. Kui kasvõi üks liige nõuab hääletamist, toimub hääletamine.
(7) Juhatuse otsused võetakse vastu poolthäälteenamusega.
(8) Juhatuse istung protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(9) Juhatuse liikmel on õigus lisada protokollile oma eriarvamus või nõuda eriarvamuse protokollimist.
§17 Liidu juhatuse esimees
(1) korraldab liidu juhtorganite tööd ja esindab Liitu talle käesoleva põhikirjaga pandud ülesannete ulatuses.
(2) juhatab Juhatuse istungeid ja Üldkogu koosolekuid. Liidu juhatuse esimehe äraolekul asendab teda juhatuse aseesimees, mõlema äraolekul Juhatuse poolt volitatud isik.
(3) kirjutab alla Juhatuse koosolekute protokollidele ja otsustele.
(4) annab oma pädevuse piires käskkirju.
(5) omab õigust delegeerida Juhatuse liikmeid enda asemel esindama Liitu.
(6) sõlmib, muudab ja lõpetab lepingu tegevdirektoriga.
(7) annab ülesandeid tegevdirektorile ja kontrollib Liidu büroo tegevust.
(8) on aruandekohustuslik Üldkogu ees.
(9) esindab Liitu üksinda, ülejäänud juhatuse liikmed esindavad Liitu ühiselt.
§18 Liidu büroo
(1) Büroo ülesanne on Üldkogu, Juhatuse ja komisjonide töö tehniline tagamine, asjaajamise korraldamine ning Liidu toimimise tagamine.
(2) Büroo juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi õigusaktidest, Liidu põhikirjast ning Üldkogu ja Juhatuse otsustest.
(3) Bürood juhib Liidu tegevdirektor.
§19 Liidu tegevdirektor
(1) Liidu tegevdirektor:
1) juhib büroo tegevust;
2) võtab teenistusse ja vabastab teenistusest büroo teenistujad, määrab nende ametipalgad ja lisatasud, võtab töölepingu alusel tööle töötajad ja vabastab nad töölt;
3) annab oma pädevuse piires välja käskkirju;
4) võtab osa Üldkogu ja Juhatuse tööst omades seal sõnaõigust;
5) esindab oma pädevuse piires Liitu suhetes teiste asutuste, ettevõtete ja organisatsioonidega;
6) sõlmib tööõiguslikke ja majanduslepinguid ning kirjutab alla rahalistele dokumentidele Liidu kinnitatud eelarve piires;
7) on aruandekohustuslik Üldkogu, Juhatuse ja Liidu juhatuse esimehe ees.
(2) Liidu tegevdirektor korraldab:
1) Liidu kinnis-ja vallasvara haldamist, kasutamist ja käsutamist kehtestatud korra kohaselt;
2) Liidu raamatupidamist Juhatuse kehtestatud korras, koostab ja esitab statistilisi aruandeid;
3) Muud Liidu eesmärkide saavutamiseks vajalikku tegevust, omavalitsus-ja muude ametnike ja isikute koolitust ning täiendõpet vastavalt käesolevale põhikirjale.
§20 Liidu komisjonid
(1) Liidu tööks vajalike komisjonide arvu, nimetused ja komisjoni liikmete arvu otsustab Üldkogu ning kinnitab nende liikmed Liidu liikmete ettepanekul.
(2) Komisjoni töövorm on istung.
(3) Komisjoni esimees valitakse komisjoni liikmete poolt esimesel istungil.
(4) Komisjonide tööks vajalikud tingimused ja vajalikud materjalid tagab Liidu büroo.
V peatükk LIIDU MAJANDAMINE
§21 Liidu eelarve
(1) Liidul on oma eelarve, mille kinnitab Üldkogu hiljemalt eelarveaasta I kvartali jooksul;
(2) Liidu eelaarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
(3) Liidu eelarvelisi vahendeid käsutab tegevdirektor vastavalt Liidu tegevuskavale eelarve piires;
(4) Eelmise aasta eelarve täitmise aruanne kinnitatakse Üldkogu poolt hiljemalt eelarveaasta 1. juuliks.
§22 Liidu rahastamine
(1) Oma tegevuseks vajalikud vahendid saab Liit:
3) Liidu põhikirjalistest tegevustest saadavast tulust;
4) seaduses või seaduse alusel ettenähtud juhtudel riigieelarvelistest eraldistest;
5) muudest tuludest.
(2) Liidu liikmemaks:
1) Liikmemaksu kehtestamise põhimõtted, liikmemaksu suuruse ja tasumise korra järgmiseks eelarveaastaks kinnitab Üldkogu hiljemalt eelarveaastale eelnenud aasta 1. novembriks.
VI peatükk LIIDU TEGEVUSE KONTROLL
§23 Kontrolli teostamine
(1) Üldkogu valib oma liikmete seast vähemalt 3- liikmelise revisjonikomisjoni. Revisjonikomisjoni liige ei või olla Juhatuse liige või mõne muu komisjoni esimees.
(2) Revisjonikomisjon valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe.
(3) Seadusega ettenähtud juhul määrab Üldkogu Liidu majandustegevuse ja aastaaruande seaduslikkuse ja raamatupidamise eeskirjade vastavuse kontrollimiseks sõltumatu audiitori.
§24 Revisjonikomisjoni pädevus
(1) Revisjonikomisjon kontrollib:
1) Liidu tegevuse vastavust Üldkogu ja Juhatuse otsustele;
2) tulude ja kulude vastavust Liidu eelarvele;
3) raamatupidamise õigsust ja vara kasutamise sihipärasust;
4) Liidu poolt sõlmitud lepingute täitmist;
5) Üldkogu otsusega Liidu eelarvest sihtotstarbelisi vahendeid saanud organisatsioonide vahendite kasutamist;
6) Liidu põhikirja täitmist.
(2) Revisjonikomisjon teostab kontrolli vähemalt üks kord aastas ja esitab kontrollimisel avastatud puuduste kohta märkused ja ettepanekud Liidu Juhatusele.
(3) Kontrollimise ajast ja ülesandest teavitab revisjonikomisjon Liidu bürood ja Juhatust vähemalt 3 päeva enne kontrollimise algust.
(4) Tegevdirektor peab tagama revisjonikomisjonile vajadusel pädeva töötaja juuresoleku ning nõutavad dokumendid.
(5) Revideerimise akt koos majandusaasta aruande, Liidu tegevdirektori kirja ja audiitori järeldusotsusega esitatakse Üldkogule kinnitamiseks.
(6) Revisjonikomisjoni volituste tähtaeg on revisjonikomisjoni valimistest kuni Üldkogu uue koosseisu uue revisjonikomisjoni valimisteni.
VII peatükk LIIDU TEGEVUSE LÕPETAMINE
§25 Liidu tegevuse lõpetamine ja likvideerimine
(1) Liidu liikmete vähenemise korral alla seaduses ettenähtud suuruse kujundatakse Liit ümber põhikirja muutmisega muud liiki kohaliku omavalitsuse üksuste ühenduseks või lõpetatakse Liidu tegevus.
(2) Liidu tegevus lõpetatakse Üldkogu otsusega;
(3) Liidu tegevuse lõpetamisel on likvideerijaks Liidu Juhatus, juhul kui Üldkogu ei otsusta teisiti.
(4) Sundlõpetamise korral määrab likvideerijad kohus.
(5) Liidu likvideerimisel on õigustatud isikuteks Liidu liikmed.
(6) Pärast võlausaldajate kõigi nõuete rahuldamist jaotatakse allesjäänud vara õigustatud isikute vahel.
(7) Liidust väljaastunud liikmel ei ole õigust Liidu varale.
Ida-Virumaa Omavalitsuste Liidu põhikirja käesolev redaktsioon on kinnitatud Liidu üldkogu poolt 14. märtsil 2014
IVOLi põhikiri (kinnitatud 14.03.2014).pdf


Usuliste ühenduste nimekirja kandmine alates 01.01.2015 | Maksu- ja Tolliamet
Avaleht Äriklient Registreerimine, ettevõtlus Tulumaksusoodustusega nimekirjas olevale ühingule Juhendid Usuliste ühenduste nimekirja kandmine alates 01.01...
Järgnevalt selgitab maksuhaldur usuliste ühenduste tulumaksusoodustusega MTÜ, SA ja usuliste ühenduste nimekirja kandmise reegleid, mis jõustusid 01.01.2015.
1. Usulise ühenduse mõiste
Religiooni valdkonnas saavad nimekirja taotlejateks olla usulised ühendused ja usuühingud. Kirikute ja koguduste seadus (KiKoS) nimetab usuliste ühenduste alaliikidena:
koguduse,
koguduste liidu,
kloostri,
välislepingu alusel tegutseva kiriku (selleks kirikuks on Rooma-Katoliku Kirik) institutsiooni.
Kiriku, koguduse, koguduste liidu ja kloostri põhitegevuseks on oma usu tunnistamine ja viljelemine, eeskätt jumalateenistuste, usuliste koosolekute ja talituste vormis, ning usutunnistusekohane või oikumeeniline moraali-, eetika-, haridus-, kultuuri-, diakoonia-, sotsiaalse rehabilitatsiooni alane või muu tegevus väljaspool kirikule või kogudusele iseloomulikke usuliste talituste ja teenistuste vorme. Kiriku, koguduse, koguduste liidu ja kloostri eesmärk või põhitegevus ei või olla majandustegevuse kaudu tulu saamine (KiKoS § 3 lõike 1, 2).
2. Nimekirja kandmine
Tulumaksuseaduse (TuMS) § 11 kuni 31.12.2010 kehtinud redaktsiooni järgi käsitati usuliste ühenduste registrisse kantud juriidilist isikut tulumaksusoodustusega mittetulundusühinguna ilma nimekirja kandmata. Seega kanti alates 01.01.2011 need usulised ühendused nimekirja automaatselt, ilma taotlust esitamata. Need ühendused, kes ei olnud nimekirja automaatselt kantud ning soovisid hiljem nimekirja saada, pidid esitama taotluse nimekirja kandmiseks.
Alates 01.01.2015 muutus nimekirja kandmise vorm. Kui eelnevalt tuli usulistel ühendustel esitada avaldus eraldi vormil TMIN-K, siis nüüd on nii mittetulundusühingul, sihtasutusel kui ka usulisel ühendusel üks ja sama vorm:
vorm TMIN on kättesaadav siit
vormi täitmise juhis asub siin
2.1 Erisused nimekirja kandmisel
Selleks, et esitada taotlus nimekirja kandmiseks, peavad olema täidetud TuMS § 11 toodud nõuded, välja arvatud teatud erisused, mis kehtivad ainult usulistele ühendustele:
usuline ühendus võib jagada oma vara või tulu ja anda rahalisi hinnatavaid soodustusi oma asutajatele, liikmetele, juhtimis- või kontrollorgani liikmele ning seotud isikutele juhul kui eelnevalt nimetatud isik kuulub ühenduse sihtrühma ega saa võrreldes teiste sihtrühma kuulujatega täiendavaid hüvesid ega soodustusi (TuMS § 11 lg 3);
tegevuse lõpetamisel ei pea usuline ühendus andma oma vara nimekirja kantud ühingule või avalik-õiguslikule juriidilisele isikule (TuMS § 11 lg 3). Kirikusse või koguduste liitu kuuluva koguduse või kloostri lõpetamisel läheb pärast võlausaldajate nõuete rahuldamist järelejäänud vara vastavale kirikule või koguduste liidule. Kiriku, koguduste liidu, kirikusse või koguduste liitu mittekuuluva koguduse või kloostri põhikirjalise tegevuse lõpetamisel läheb pärast võlausaldajate nõuete rahuldamist järelejäänud vara üle riigile ning seda võib kasutada ainult heategeval või hariduslikul otstarbel (KiKoS § 27);
usulisel ühendusel puudub eelneva tegutsemise ja majandusaasta aruande esitamise nõue. Seega on usulistel ühendustel võimalus esitada taotlus tulumaksusoodustuse nimekirja kandmiseks esimesel võimalusel peale registreerimist (TuMS § 11 lõige 4 punkt 11).
Kui usuline ühendus on kantud tulumaksusoodustuse nimekirja ja ilmneb, et TuMS § 11 toodud nõudeid ei täideta, siis Maksu- ja Tolliametil on õigus alustada usulise ühenduse nimekirjast kustutamiseks vajalike toimingutega.
Lisainformatsiooni „Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirjast kustutamine alates 01.01.2015" on kättesaadav MTA kodulehel siin.