Äriseadustiku, pakrotiseaduse ja nendega seotud seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Äriseadustiku, pakrotiseaduse ja nendega seotud seaduste muutmise seadus
RT I 2001, 56, 336
Vabariigi Presidendi 20. juuni 2001. a otsusega nr 1092
I. Äriseadustikus (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 1. Paragrahvi 22 täiendatakse lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
« (5) Registripidajale esitatud dokumentide läbivaatamine ning kandeotsuse tegemine toimub kirjalikus menetluses, kui käesolev seadustik ei nõua avalikku istungit.
(6) Äriregistrile ja selle pidamisele ei kohaldata andmekogude seadust (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77), kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.»
§ 2. Paragrahvi 24 lõiked 1–3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kohtunikuabi on pädev tegema kandeotsuseid ning registripidamisega seotud kohtumäärusi.
(2) Kohtunikuabi peab kandeotsuse tegemise andma kohtu esimehe poolt määratud kohtunikule, kui:
1) tuleb rakendada teise riigi õigust;
2) ta soovib kõrvale kalduda talle teadaolevast kohtuniku seisukohast;
3) avalduse läbivaatamisel ilmnevad õiguslikud raskused;
4) tegemist on § 59 5. või 6. lõikes, § 60 3. ja 4. lõikes ning § 61 4. lõikes nimetatud otsusega.
(3) Kohtunik võib käesoleva paragrahvi 2. lõike punktides 1–3 sätestatud juhtudel kandeotsuse tegemise kohtunikuabile tagasi anda ja sellisel juhul on kohtunikuabi kohustuslikult seotud kohtuniku seisukohaga. 2. lõike punktis 4 nimetatud otsused teeb kohtunik avalikul istungil hagita menetluse sätete kohaselt.»
§ 3. Paragrahvi 29 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Äriregistri kanded äriühingu registrisse kandmise ja registrist kustutamise kohta, samuti äriühingu lõpetamise, tegevuse jätkamise, ümberkujundamise, ühinemise, jagunemise, osa- või aktsiakapitali suuruse ja ärinime muutmise kohta tehtud kanded avaldatakse ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.»
§ 4. Paragrahvi 321 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Notar, kes on tõestanud avalduse või allkirjad avaldusel, on volitatud esindama avaldajat registripidaja juures, sealhulgas esitama avaldaja nimel avalduse tagasivõtmise või muutmise avalduse ning vastulause.»
§ 5. Paragrahvi 33 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
« (41) Kui kandeotsus on tehtud § 59 5. või 6. lõike või § 60 või 61 alusel, ei tehta vastavat kannet enne, kui on möödunud kandeotsuse vaidlustamiseks ettenähtud tähtaeg või vaidlustamise korral on kohtumenetlus lõppenud.»
§ 6. Paragrahvi 33 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Registripidaja ei tee kannet registrisse, kui avaldus või sellele lisatud dokumendid ei vasta seadusele või on esitatud enne seaduses lubatud või pärast seaduses ettenähtud tähtaega.»
§ 7. Paragrahvi 38 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Äritoimikus säilitatakse dokumente, mille ettevõtja on registripidajale seaduse kohaselt esitanud või mille kohus või pankrotihaldur on edastanud registripidajale pankrotiseaduse (RT 1992, 31, 403; RT I 1997, 18, 302; 1998, 2, 46; 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 13, 93; 54, 353) alusel.»
§ 8. Paragrahvi 39 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Registritoimikus säilitatakse tõendeid riigilõivu tasumise ning kande avaldamise kulude tasumise kohta, samuti kõiki muid ettevõtja kohta käivaid dokumente, mida ei säilitata äritoimikus.»
§ 9. Paragrahvi 41 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Kui registriandmed on kättesaadavad arvutist, võib justiitsminister määrata, et tähestikulise kartoteegi pidamine lõpetatakse.»
§ 10. Paragrahv 48 tunnistatakse kehtetuks.
§ 11. Paragrahv 58 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 58. Registrimenetlus pankroti ja ärikeelu korral
(1) Äriregistrisse kantakse kohtulahendi alusel:
1) pankrotimenetluse raugemine pankrotti välja kuulutamata – kui kohus lõpetas menetluse põhjusel, et võlgnikul ei jätku vara pankrotimenetluse kulude katteks. Koos sellega kantakse äriregistrisse äriühingu ajutise pankrotihalduri nimi, isikukood ja elukoht ning märgitakse, et tema korraldab äriühingu likvideerimise ja esindab äriühingut. Kui pankrotivõlgnik on füüsilisest isikust ettevõtja, siis kustutatakse ta viivitamatult äriregistrist;
2) pankroti väljakuulutamine koos pankrotihalduri nime, isikukoodi ja elukohaga, samuti märge, et tema esindab ettevõtjat;
3) väljakuulutatud pankroti raugemine koos ettevõtja tegevuse jätkamise kandega – kui kohus lõpetas menetluse põhjusel, et kolmas isik rahuldas võlausaldajate nõuded või andis pandi nende tagamiseks. Märge, mille kohaselt ettevõtjat esindab pankrotihaldur, kustutatakse;
4) väljakuulutatud pankroti raugemine koos ettevõtja registrist kustutamisega – kui kohus lõpetas menetluse põhjusel, et pankrotivarast ei jätkunud pankrotimenetlusega seotud väljamaksete tegemiseks. Kui pankrotihaldur ei ole teisiti avaldanud, märgitakse ta äriregistrisse kustutatud äriühingu dokumentide hoidjana;
5) pankrotimenetluse lõpetamine koos ettevõtja registrist kustutamise või tegevuse jätkamisega – kui kohus kinnitas pankrotihalduri lõpparuande. Kustutamise korral, kui pankrotihaldur ei ole teisiti avaldanud, märgitakse ta äriregistrisse kustutatud äriühingu dokumentide hoidjana. Tegevuse jätkamise korral kustutatakse märge, mille kohaselt ettevõtjat esindab pankrotihaldur;
6) kompromiss ja selle tähtaeg koos tegevuse jätkamise kandega – kui eelnevalt oli kohus pankroti välja kuulutanud. Ühtlasi tehakse äriregistrisse märge, mille kohaselt pankrotihaldur täidab pankrotiseaduse §-des 112, 114 ja 115 ettenähtud ülesandeid. Märge, mille kohaselt pankrotihaldur esindab ettevõtjat, kustutatakse;
7) kompromissi tühistamine ja väljakuulutatud pankrotimenetluse taastumine. Koos sellega tehakse registrisse märge, et ettevõtjat esindab pankrotihaldur;
8) kompromissi lõppemine seoses selle tähtaja möödumisega ning pankrotihalduri vabastamine.
(2) Äriregistrisse ei tehta kannet võlgniku ega tema esindusõigusliku isiku ärikeelu kohta.
(3) Äriregistrisse ei tehta kannet, kui ärikeelu all olev isik on kandeavaldusele alla kirjutanud või andnud selleks volituse või ta on osalenud avalduse aluseks oleva nõukogu otsuse tegemises või kui taotletakse tema kandmist registrisse juriidilise isiku juhatuse liikme, täisosaniku, prokuristi, likvideerija või pankrotihaldurina.
(4) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 1 nimetatud juhul on juriidilisest isikust pankrotivõlgniku juhatuse liige pärast juriidilise isiku registrist kustutamist dokumentide hoidjaks ja märgitakse sellena registrisse, kui pole teisiti kokku lepitud või kohtulahendi alusel teisiti määratud.»
§ 12. Paragrahvi 59 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Kui äriühingu juhatuse koosseis ei vasta seaduse või põhikirja nõuetele, määrab registripidaja äriühingule juhatuse koosseisu seaduse või põhikirja nõuetega vastavusse viimiseks tähtaja, mis ei tohi olla lühem kui üks kuu. Kui äriühing määratud tähtaja jooksul seda ei tee, otsustab registripidaja äriühingu sundlõpetamise.»
§ 13. Paragrahvi 60 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Käesoleva paragrahvi 1.–4. lõiget kohaldatakse ka siis, kui registripidajal on tõeseid andmeid, et osaühing või aktsiaselts ei ole käesoleva seadustiku §-s 176 või §-s 301 kirjeldatud netovara vähenemise korral ettenähtud otsust vastu võtnud või et sellist otsust ei ole täidetud. Samuti kohaldatakse 1.–4. lõiget juhul, kui ettevõtja ei asu registrisse kantud aadressil ning registripidajal ei ole andmeid tema tegeliku asukoha kohta.»
§ 14. Paragrahvi 61 lõiget 3 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Kui kande ebaõigsus tekkis registripidaja tegevuse tõttu, vabastab ta kandeotsusega ettevõtja riigilõivu tasumisest.»
§ 15. Paragrahvi 62 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Äriühingu asutamislepingu tõestamisel kontrollib notar kahtluse korral, kas asutajatel on õigus kasutada lepingus aadressina näidatud kohta ühingu tegevuskohana.»
§ 16. Paragrahvi 63 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Ettevõtja peab esitama registripidajale oma sidevahendite andmed (telefoni ja faksi number, elektronposti aadress jms) ning võib esitada oma Interneti-kodulehekülje aadressi. Telefoni ja faksi numbri ette tuleb märkida riigisisene sihtnumber. Sidevahendite andmed tuleb ära näidata ka registripidajale esitatavas majandusaasta aruandes.»
§ 17. Paragrahvi 64 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) äriühingu täisosanike, likvideerijate ning § 98 lõikes 3 ja §-s 131 nimetatud esindusõiguslike isikute andmed;».
§ 18. Paragrahvi 64 punkt 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 12) pankrotiandmed vastavalt käesoleva seadustiku §-le 58;».
§ 19. Paragrahvi 65 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) juhatuse liikmete ning likvideerijate andmed;».
§ 20. Paragrahvi 65 punkt 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 21. Paragrahvi 67 lõiget 3 täiendatakse teise lausega:
«Isikule antav väljatrükk sisaldab kehtetuid andmeid vaid siis, kui seda on taotletud.»
§ 22. Paragrahvi 67 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Justiitsminister võib oma määrusega kehtestada:
1) arvutiandmetöötluseks vajalikud vorminõuded registripidajale esitatavate dokumentide kohta;
2) nõude, mille kohaselt registripidajale esitatava avalduse projekti peab koostama notar;
3) korra, mille alusel registripidaja ja iga huvitatud isik saab kontrollida taotletava ärinime senistest ärinimedest eristatavust;
4) äriregistri elektroonilise keskandmebaasi pidamise korra.»
§ 23. Paragrahvi 68 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Kandel on käesoleva seadustiku § 34 2. ja 3. lõikes sätestatud õiguslik tähendus hetkest, mil üldkasutatavas arvutivõrgus on avaldatud viide kande tegemise kohta.»
§ 24. Paragrahv 69 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 69. Äriregistri kasutamine arvutivõrgu kaudu
(1) Äriregistri andmete arvutivõrgu kaudu kasutamise korra kehtestab justiitsminister.
(2) Justiitsminister võib oma määrusega kohustada notareid tagama notaribüroo ühenduse äriregistriga arvutivõrgu kaudu. Sel juhul on igaühel õigus saada notaribüroost äriregistri tõestatud väljatrükke.»
§ 25. Seadustikku täiendatakse §-ga 691 järgmises sõnastuses:
« § 691. Andmed ärikeeldude kohta
Andmed pankrotiseaduse alusel määratud ärikeeldude kohta tehakse arvutivõrgu kaudu kättesaadavaks samas korras, mis kehtib arvutis peetava äriregistri andmete kasutamise kohta.»
§ 26. Paragrahvi 71 lõiget 4 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Avalduse vaatab läbi kohtunik.»
§ 27. Paragrahvi 71 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Käesolevat paragrahvi kohaldatakse ka käesoleva seadustiku § 15 2. lõike nõuete rikkumise suhtes.»
§ 28. Paragrahvi 73:
1) 1. lõige muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kohtuniku otsuse peale, millega kandeavaldus jäeti rahuldamata või rahuldati osaliselt, võib huvitatud isik esitada apellatsioonkaebuse ringkonnakohtule kahe kuu jooksul, arvates otsuse allakirjutamisest.»;
2) täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Käesoleva seadustiku § 54 5. või 6. lõike, §-de 60 ja 61 alusel tehtud kohtuniku otsuse peale saab esitada apellatsioonkaebuse tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 250 kohaselt. Otsuse avaliku teatavakstegemisena käsitletakse selle avaldamist ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded või üldkasutatavas arvutivõrgus.»
§ 29. Paragrahvi 731 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kohtunikuabi otsuse peale, millega kandeavaldus jäeti rahuldamata või rahuldati osaliselt, võib huvitatud isik esitada vastulause kahe kuu jooksul, arvates otsuse allakirjutamisest.»
§ 30. Paragrahvi 731 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Vastulausega ei saa taotleda tähtaja ennistamist.»
§ 31. Seadustikku täiendatakse §-ga 732 järgmises sõnastuses:
« § 732. Vastulause kohtunikuabi määruse peale
(1) Kohtunikuabi määruse peale, mis on tehtud käesoleva seadustiku § 52 või 54 alusel, võib ettevõtja või asutatava äriühingu asutaja esitada vastulause 15 päeva jooksul, arvates määruse allakirjutamisest. Vastulause vaatab 15 päeva jooksul läbi määruse teinud kohtunikuabi. Kui kohtunikuabi rahuldab vastulause, tühistab ta määruse.
(2) Kui kohtunikuabi ei rahulda vastulauset või rahuldab osaliselt, peab ta selle esitama läbivaatamiseks kohtunikule. Kohtunik vaatab vastulause läbi 15 päeva jooksul, alates vastulause üleandmisest. Kohtunik võib oma määrusega kohtunikuabi määruse osaliselt või täielikult tühistada, muuta või jõusse jätta.
(3) Kohtuniku määruse peale ei saa esitada erikaebust.
(4) Kui registriasjas on juba tehtud otsus, keeldub registripidaja samas asjas tehtud määruse peale esitatud vastulauset menetlusse võtmast ja tagastab selle. Kui otsus tehakse vastulause menetlemise ajal, siis menetlus katkestatakse ja vastulause tagastatakse.
(5) Vastulause sisule kohaldatakse käesoleva seadustiku § 731 3. ja 4. lõiget.»
§ 32. Paragrahvi 180 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
« (51) Kui osaühing on maksejõuetu ning maksejõuetus ei ole tema majanduslikust olukorrast tulenevalt ajutine, peab juhatus esitama viivitamatult kohtule osaühingu pankrotiavalduse.»
§ 33. Paragrahvi 194 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Osakapitali suurendamisel kohaldatakse käesoleva seadustiku §-des 140–143, § 144 2. lõikes ning § 520 2., 3., 5. ja 6. lõikes sätestatut, kui käesolevast jaost ei tulene teisiti.»
§ 34. Paragrahvi 212 lõikest 3, §-st 213, § 216 lõikest 2, § 218 lõikest 1, § 375 lõikest 3, §-st 376, § 379 lõikest 2 ja § 381 lõikest 1 jätta välja sõna «viimase».
§ 35. Paragrahvi 306 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Kui aktsiaselts on maksejõuetu ning maksejõuetus ei ole tema majanduslikust olukorrast tulenevalt ajutine, peab juhatus esitama viivitamatult kohtule aktsiaseltsi pankrotiavalduse.»
§ 36. Paragrahvi 387 punkt 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 10) filiaali juhatajate nimed, isikukoodid ja elukohad;».
§ 37. Paragrahvi 400 lõike 1 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 8) viide Ametlike Teadaannete numbritele, milles on avaldatud käesoleva seadustiku § 399 2. lõikes nimetatud teated;».
§ 38. Paragrahvi 443 lõike 1 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 8) viide Ametlike Teadaannete numbritele, milles on avaldatud käesoleva seadustiku § 442 2. lõikes nimetatud teated.»
§ 39. Paragrahvi 485 lõike 1 punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 9) viide Ametlike Teadaannete numbritele, milles on avaldatud käesoleva seadustiku § 483 2. lõikes nimetatud teated.»
§ 40. Paragrahvi 541 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Vabariigi Valitsus võib kehtestada korra, mille kohaselt riigiasutused peavad kasutama äriregistri andmeid arvutivõrgu kaudu ega tohi isikutelt nõuda samade andmete esitamist.»
II. Pankrotiseaduses (RT 1992, 31, 403; RT I 1997, 18, 302; 1998, 2, 46; 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 13, 93; 54, 353) tehakse järgmised muudatused:
§ 41. Paragrahvi 19 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 42. Seadust täiendatakse §-ga 241 järgmises sõnastuses:
« § 241. Kohtulahendite edastamine registriosakonnale
Kohus edastab äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud võlgniku asu- või elukohajärgsele kohtu registriosakonnale viivitamatult ärakirjad enda ja kõrgemalseisva kohtu lahenditest, mis on tehtud käesoleva seadustiku § 14 lõike 6, § 15 lõike 1 punkti 2, § 30 lõigete 2 ja 3, § 33, § 35 lõigete 2 ja 3, § 57 lõigete 5 ja 6, § 81 lõigete 6 ja 7, § 93, § 94 lõigete 8 ja 10, § 96 lõike 3, §-de 115 ja 117 alusel.»
§ 421. Paragrahvi 29 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Halduriks võib olla vandeadvokaat või vandeadvokaadi vanemabi, samuti muu teovõimeline füüsiline isik, kellel on Vabariigi Valitsuse moodustatud pankrotihaldurite eksami- ja atesteerimiskomisjoni väljaantud pankrotihalduri tunnistus. Haldurit atesteeritakse iga kolme aasta järel. Atesteerimata isik ei või tegutseda haldurina. Eksami tegemise ja atesteerimise korra kehtestab Vabariigi Valitsus. Haldurite nimekirja peetakse justiitsministri määratud korras. Atesteerimisnõue ei kehti vandeadvokaadi ja vandeadvokaadi vanemabi suhtes.»
§ 43. Paragrahvi 31 lõiget 2 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
« 51) edastab äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud võlgniku asu- või elukohajärgsele kohtu registriosakonnale viivitamatult pankrotitoimkonna liikmete nimekirja, selle muudatused ning kohtu kinnitatud lõpparuande ja -bilansi;».
§ 44. Paragrahvi 35 lõikeid 1 ja 2 täiendatakse pärast sõnu «või seda asendava organi liige,» sõnadega «nõukogu liige, täisosanik,».
III. Kinnistusraamatuseaduses (RT I 1993, 65, 922; 1999, 44, 511; 2001, 21, 113; 31, 171) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 45. Paragrahvi 1 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
« (3) Justiitsminister võib oma määrusega kehtestada:
1) arvutitöötluseks vajalikud vorminõuded kinnistusametile esitatavate dokumentide kohta;
2) nõude, mille kohaselt kinnistusametile esitatava avalduse ja muu notariaalselt tõestatud allkirjadega dokumendi projekti peab koostama notar.
(4) Kinnistusraamatule ja selle pidamisele ei kohaldata andmekogude seadust (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77), kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.»
§ 46. Paragrahvi 34 lõike 5 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Ametiasutus ja kohtutäitur võib seaduses sätestatud juhtudel esitada kinnistamisavalduse lihtkirjalikus vormis.»
§ 47. Paragrahvi 341 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Puudutatud isiku nõusolekut ei ole vaja, kui kanne tehakse, muudetakse või kustutatakse kohtutäituri avalduse alusel.»
IV. Abieluvararegistri seaduses (RT I 1995, 87, 1540; 1996, 51, 967; 1999, 10, 155) tehakse järgmine täiendus:
§ 48. Paragrahvi 1 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Registrile ja selle pidamisele ei kohaldata andmekogude seadust (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77), kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.»
V. Notari tasu seaduses (RT I 1996, 23, 456; 1998, 95, 1512; 1999, 27, 380; 29, 400) tehakse järgmine täiendus:
§ 49. Paragrahvi 31 täiendatakse punktiga 171 järgmises sõnastuses:
« 171) arvutis peetava registri väljatrüki tõestamine – sama summa, mis tuleb tasuda riigilõivuna vastava registri registrikaardi, registriosa või muu registridokumendi tõestatud ärakirja väljastamise eest;».
VI. Pärimisseaduses (RT I 1996, 38, 752; 1999, 10, 155; 88, 807) tehakse järgmine täiendus:
§ 50. Paragrahvi 158 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Pärimisregistrile ja selle pidamisele ei kohaldata andmekogude seadust (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77), kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.»
VII. Mittetulundusühingute seaduses (RT I 1996, 42, 811; 1998, 96, 1515; 1999, 10, 155; 23, 355; 67, 658; 2000, 55, 365; 88, 576) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 51. Paragrahvi 47 lõikest 2, § 48 lõikest 1 ja § 50 lõikest 6 jäetakse välja sõna «viimase».
§ 52. Paragrahvi 60 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) viide Ametlike Teadaannete numbritele, milles on avaldatud käesoleva seaduse § 59 lõikes 2 nimetatud teated.»
§ 53. Paragrahvi 69 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) viide Ametlike Teadaannete numbritele, milles on avaldatud käesoleva seaduse § 68 lõikes 2 nimetatud teated.»
§ 54. Paragrahv 76 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 76. Äriseadustiku kohaldamine
Registrile kohaldatakse vastavalt äriseadustiku (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185) § 22 lõikeid 4–6, § 23, § 24 lõikeid 1–6, §-sid 25–27, 32 ja 321, § 33 lõikeid 4–9, § 41 lõikeid 1 ja 2, §-sid 43–47, 50, 52–56, § 57 lõikeid 1 ja 2, § 58, § 59 lõikeid 5 ja 6, §-sid 66–74 ja 5111 ning § 541 lõiget 11.»
§ 55. Paragrahvi 82 lõiget 3 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Kui kande ebaõigsus tekkis registripidaja tegevuse tõttu, vabastab ta kandeotsusega mittetulundusühingu riigilõivu tasumisest.»
VIII. Laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduses (RT I 1998, 23, 321; 59, 941; 1999, 10, 149; 2000, 55, 365) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 56. Paragrahvi 5 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Väikelaev on alla 12-meetrise üldpikkusega laev, mis ei ole kantud laevaregistrisse. Purjejahtlaev või kaater loetakse väikelaevaks, kui tema üldpikkus on alla 24 meetri ja ta ei ole kantud laevaregistrisse.»
§ 57. Paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Eestis registreeritud laevanimede nimekirja peab Veeteede Amet, kellega laevaomanik või laevapereta prahtija kooskõlastab laevale antava või muudetava nime. Veeteede Amet ei kooskõlasta nime, mis ei erine selgelt varem registreeritud nimest.»
§ 58. Paragrahvi 31 lõiget 1 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Purjejahtlaev või kaater tuleb kanda laevaregistrisse, kui tema üldpikkus on vähemalt 24 meetrit.»
§ 59. Paragrahvi 31 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Omaniku soovil võib laevaregistrisse kanda ka merelaeva ja siseveelaeva, mis on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud üldpikkusest lühem.»
§ 60. Paragrahvides 40 ja 41 muudetakse teine lause ja sõnastatakse järgmiselt:
«See nõue ei kehti laeva kohta, mille üldpikkus on alla 12 meetri, purjejahtlaeva või kaatri puhul alla 24 meetri.»
§ 61. Paragrahvi 53 lõikes 1 asendatakse sõnad «laevakinnistusraamatut pidaval kohtul» sõnadega «kinnistamiseks pädeval isikul».
§ 62. Paragrahvi 53 lõikes 3 asendatakse sõna «kohtunik» sõnadega «kinnistamiseks pädev isik».
§ 63. Paragrahvi 53 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Trahvitud isik võib viie päeva jooksul, alates trahvimääruse ärakirja saamisest, taotleda trahvist vabastamist või trahvi suuruse vähendamist tsiviilkohtumenetluse seadustikus (RT I 1998, 43–45, 666; 108/109, 1783; 1999, 16, 271; 31, 425; 2000, 51, 319; 55, 365; 2001, 21, 113; 34, 186) sätestatud korras. Avalduse vaatab läbi kohtunik.»
§ 64. Paragrahvi 55 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
« (8) Kui laev kustutatakse laevakinnistusraamatust seetõttu, et laev kaotab omandi ülemineku tõttu õiguse kanda Eesti riigilippu, peab käesoleva paragrahvi lõike 7 punktis 1 nimetatud avaldus olema notariaalselt tõestatud.»
§ 65. Paragrahvi 77 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Justiitsminister võib kehtestada laevakinnistusraamatu andmete arvutivõrgu kaudu kasutamise korra. Laevahüpoteekide kohta käivaid andmeid võib arvutivõrgu kaudu teha kättesaadavaks üksnes järelevalveõiguslikule riigiasutusele, kohtule ja notarile.»
IX. Laeva asjaõigusseaduses (RT I 1998, 30, 409; 59, 941; 2000, 55, 365; 2001, 34, 186) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 66. Paragrahvi 9 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Omandi ülemineku kokkulepe võib olla lihtkirjalik, kui laev kaotab omandi ülemineku tõttu õiguse kanda Eesti riigilippu.»
§ 67. Paragrahv 71 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 71. Merelaevale kasutusvalduse seadmise piirang
Merelaeva kasutusvaldaja peab vastama vähemalt ühele laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduse §-des 1 ja 2 ettenähtud tingimusele.»
X. Sihtasutuste seaduses (RT I 1995, 92, 1604; 1996, 42, 811; 1998, 36/37, 552; 59, 941; 1999, 10, 155; 2000, 55, 365) tehakse järgmised muudatused:
§ 68. Paragrahvi 53 lõikest 2, § 54 lõikest 1, § 56 lõikest 5 jäetakse välja sõna «viimase».
§ 69. Paragrahvi 65 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) viide Ametlike Teadaannete numbritele, milles on avaldatud käesoleva seaduse § 64 lõikes 2 nimetatud teated.»
§ 70. Paragrahvi 74 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) viide Ametlike Teadaannete numbritele, milles on avaldatud käesoleva seaduse § 73 lõikes 2 nimetatud teated.»
XI. Seaduse rakendamine
§ 71. Enne käesoleva seaduse jõustumist äriregistrisse ning mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse tehtud pankrotikandeid ning äriseadustiku § 44 lõike 1 teise lause kohaselt tehtud allajoonimisi ei pea muutma.
§ 72. Enne käesoleva seaduse jõustumist kohtu poolt määratud ärikeeldudele ei kohaldata äriseadustiku § 691.
§ 73. Enne käesoleva seaduse jõustumist laevakinnistusraamatusse kantud merelaeva kasutusvaldusele ei kohaldata laeva asjaõigusseaduse § 71.


«Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006» meetme nr 2.1 «Ettevõtete arengu toetamine» osa «Alustavate ettevõtjate starditoetus» tingimused – Riigi Teataja
«Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006» meetme nr 2.1 «Ettevõtete arengu toetamine» osa «Alustavate ettevõtjate starditoetus» tingimused
«Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006» meetme nr 2.1 «Ettevõtete arengu toetamine» osa «Alustavate ettevõtjate starditoetus» tingimused - sisukord
§ 3 Alameetme raames toetatavad tegevused
§ 4 Abikõlblikud kulutused
§ 5 Toetuse taotlemine ja nõuded taotlejale
§ 7 Nõuded taotlusele
§ 9 Taotluse registreerimine ja läbivaatamine
§ 10 Taotleja vastavaks tunnistamise tingimused
§ 11 Taotluse vastavaks tunnistamise tingimused
§ 12 Taotluse hindamiskriteeriumid ja hindamise kord
§ 13 Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus ja otsusest teavitamine
§ 14 Toetuse saaja kinnitus toetuse kasutamiseks ja toetusest loobumine
§ 16 Taotluse finantseerimise piirmäärad ja tingimused
§ 17 Taotluse finantseerimise kord
§ 18 Toetatava projekti ajaline kestus ja aruandlus
§ 20 Sihtasutuse õigused
Vastu võetud 13.04.2004 nr 75
RTL 2004, 43, 728
jõustumine 26.04.2004
27.12.2004 RTL 2005, 5, 32 14.01.2005
28.04.2005 RTL 2005, 48, 670 08.05.2005
26.07.2007 RTL 2007, 64, 1155 10.08.2007
Määrus kehtestatakse «Perioodi 2004-2006 struktuuritoetuse seaduse» § 16 lõike 1 alusel.
[RTL 2007, 64, 1155 - jõust. 10.08.2007]
(1) Meetme osa «Alustavate ettevõtjate starditoetus» (edaspidi alameede) on «Perioodi 2004-2006 struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punkti 1 alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud «Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006» 2. prioriteedi meetme number 2.1 «Ettevõtete arengu toetamine» elluviimiseks.
(2) Määrus kehtestab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud alameetme raames rahaliste vahendite kasutamise tingimused alameetme eesmärkide saavutamiseks.
(3) Alameetme eesmärgiks on suurendada väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate tekke-, ellujäämis- ja arenguvõimalusi, parandades ligipääsu finantseerimisele.
(4) Alameetme rakendusüksuseks Vabariigi Valitsuse 22. märtsi 2004. a määruse nr 81 «Struktuuritoetuse rakendusasutuste ja rakendusüksuste nimetamine ning riigi ja kohaliku omavalitsuse investeeringute meetmete kinnitamine» tähenduses on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (edaspidi sihtasutus). Sihtasutus menetleb toetuse saamiseks esitatud taotlusi, sealhulgas teeb otsuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta ning esitab makseasutusele toetuse väljamakse taotluse. Sihtasutusel on õigus teha toetuse maksmisest osalise või täieliku keeldumise otsus.
(5) Määruse alusel antakse toetust alameetme eesmärkide saavutamiseks. Alameetme raames antav toetus on vähese tähtsusega abi Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (EÜT L 379, 28.12.2006, lk 5), artikli 2 mõistes.
(6) Määrust ei kohaldata järgmiste tegevusvaldkondade projektidele:
1) põllumajandustoodete tootmine, töötlemine ja turustamine;
2) jahindus ja metsamajandus;
3) kalapüük, kalakasvatus ja neid teenindavad tegevusalad;
4) veondus, laondus, side, välja arvatud reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus, bussiekskursioonid ning mujal liigitamata turismiteenused;
5) hulgi- ja jaekaubandus;
6) kinnisvara ja rentimine;
7) tubakatoodete ja joogitootmine, välja arvatud mineraalvee ja alkoholita jookide tootmine;
8) hasartmängude ja kihlvedude korraldamine;
9) finantsvahendus;
10) õigusabi, arvepidamine, raamatupidamine ja auditeerimine; maksualane nõustamine; turu-uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused; äri- ja juhtimisalane nõustamine; valdusfirmad.
[RTL 2005, 48, 670 - jõust. 08.05.2005]
Käeoleva määruse tähenduses:
1) abikõlblik kulutus ja tegevus on käesolevas määruses sätestatud korra kohaselt toetuse ja omafinantseerimise raames kaetav kulutus ja läbiviidav tegevus;
2) taotlus on vormikohane kirjalik avaldus ja sellele lisatud dokumendid toetuse taotlemiseks;
4) taotleja on isik, kes on esitanud taotluse toetuse saamiseks;
5) toetuse saaja on isik, kelle esitatud taotlus toetuse saamiseks on rahuldatud;
6) asutamisel olev ettevõtja on asutamislepingu või asutamisotsuse koostanud ja kinnitanud, kuid seni veel äriregistrisse kandmata ettevõtja;
7) põllumajandustoode hõlmab Euroopa Ühenduse asutamislepingu lisas 1 nimetatud tooteid.
§ 3. Alameetme raames toetatavad tegevused
Alameetme raames toetatakse järgmisi tegevusi:
1) projekti teostamiseks vajaliku materiaalse põhivara soetamine;
2) projekti teostamiseks vajaliku tootmis- või teenindushoone renoveerimine.
§ 4. Abikõlblikud kulutused
(1) Alameetme raames on võimalik taotleda toetust järgmiste kulutuste katmiseks vastavalt §-s 16 sätestatud piirmääradele ja tingimustele:
1) masinate, seadmete või muu taotluses esitatud äriprojekti teostamiseks otseselt vajaliku materiaalse põhivara soetamisega seotud kulutused, sealhulgas transpordi ja seadistamisega seotud kulutused;
2) tootmis- või teenindushoonete renoveerimisega seotud kulud;
3) kontoritehnika ja kaupade tootmise või teenuse osutamisega otseselt seotud mootorsõidukite soetamisel liisingu esmaste sissemaksetega seotud kulud;
4) Eesti riiklikule arengukavale Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006 ja Euroopa Liidu osalusele viitamise ning struktuurifondidest rahastatud objektide nõuetekohase tähistamisega seotud kulutused;
1) käibevara soetamine;
2) kinnisvara soetamine;
3) ehitiste soetamine ja ehitamine, välja arvatud tehnosüsteemide muutmine;
5) olmeelektroonika soetamine, välja arvatud juhul, kui olmeelektroonika on otseselt seotud projekti raames planeeritud teenuse osutamisega;
6) tarkvaralahenduste, välja arvatud seadmega kompleksselt tarnitava operatsioonisüsteemi, soetamine;
7) kontoriruumide renoveerimine;
8) kontorimööbli soetamine;
9) sõiduauto soetamine;
10) mitterahalised sissemaksed;
11) ettevõtja üldkulud;
12) amortisatsioonikulud;
13) pangagarantiid;
14) finants- ja pangakulud;
15) trahvid;
16) käibemaks.
(3) Abikõlblike kulutuste hulka ei arvata tehinguid taotleja või taotlejas osalust omavate isikute ja tarnijate või tarnijas osalust omavate isikute vahel, kes on «Tulumaksuseaduse» §-s 8 sätestatud tähenduses seotud isikud.
(4) Alameetme raames kaetavate kulutuste objekti tarnija või teenuse osutaja peab olema äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja või äriühing.
(5) Kõik toetatavad kulutused peavad olema põhjendatud, läbipaistvad ja detailselt kirjeldatud. Toetatavate kulutuste hulka võib arvata ainult neid abikõlblikke kulutusi, mis tehakse alates projekti alguskuupäevast, mis ei tohi olla varasem kui taotluse sihtasutusele esitamise kuupäev, kuni projekti tegevuste elluviimise lõppkuupäevani. Juhul kui sihtasutuse juhatus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, ei kata sihtasutus tehtud kulutusi.
§ 5. Toetuse taotlemine ja nõuded taotlejale
(1) Taotlus toetuse saamiseks esitatakse sihtasutusele paberkandjal või elektrooniliselt digitaalallkirjaga allkirjastatult või kasutades elektroonilist andmesidet, millega toimub isikusamasuse tuvastamine (autentimine) läbi sihtasutuse poolt aktsepteeritud autentimisteenuse pakkujate ning mille kohustuslikud lisatingimused on taotlejale kättesaadavaks tehtud sihtasutuse «eTaotlus» keskkonnas. Taotlus tuleb sihasutusele esitada määruse lisas toodud taotlusvormil.
(2) Taotlejaks võib olla Eestis asutamisel olev või mitte kauem kui taotluse registreerimisest 12 kuud tagasi äriregistrisse kantud ettevõtja, milles eraõiguslik või avalik-õiguslik juriidiline isik ei oma osalust.
1) taotlejal ei tohi olla maksuvõlga riiklike maksude osas, välja arvatud juhul, kui see on ajatatud. Maksuvõla ajatamise korral peavad maksed olema tasutud ajakava kohaselt;
2) taotleja töötajate arv peab olema vähem kui 50 töötajat ja tema aastakäive ei tohi ületada 50 miljonit Eesti krooni või bilansimaht 25 miljonit Eesti krooni;
3) taotleja ei tohi olla varem saanud sihtasutuselt starditoetust;
4) taotlejale taotluse esitamise majandusaasta ja sellele eelneva kahe majandusaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi kogusumma ei tohi koos alameetme raames taotletava toetusega ületada 200 000 (kakssada tuhat) eurot;
5) taotleja peab kinnitama nõutavate vahendite olemasolu toetuse omafinantseerimiseks vastavalt §-s 16 sätestatud piirmääradele ja tingimustele;
6) füüsilisest isikust ettevõtjast taotleja ei tohi omada rohkem kui 5%-list osalust või kuuluda juhtorgani koosseisu samal tegevusalal ja samas asukohas tegutsevas juriidilises isikus ning temaga «Tulumaksuseaduse» §-s 8 sätestatud tähenduses seotud isik ei tohi tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana samal tegevusalal ja samas asukohas, omada osalust või kuuluda juhtorgani koosseisu teises samal tegevusalal ja samas asukohas tegutsevas juriidilises isikus;
7) äriühingust taotlejas ei tohi rohkem kui 5%-list osalust omada isik, kes on äriregistrisse kantud samal tegevusalal ja samas asukohas tegutsev füüsilisest isikust ettevõtja või kes omab samaaegselt osalust või kuulub juhtorgani koosseisu samal tegevusalal ja samas asukohas tegutsevas teises juriidilises isikus või kelle puhul temaga «Tulumaksuseaduse» §-s 8 sätestatud tähenduses seotud isik on äriregistrisse kantud samal tegevusalal ja samas asukohas tegutsev füüsilisest isikust ettevõtja või omab osalust või kuulub juhtorgani koosseisu teises samal tegevusalal ja samas asukohas tegutsevas juriidilises isikus;
(4) Juhul kui taotleja on varem saanud toetust sihtasutuselt «Perioodi 2004-2006 struktuuritoetuse seaduses» sätestatud korras või muudest riigieelarvelistest vahenditest, mis on kuulunud tagasimaksmisele, peavad tagasimaksed olema tehtud tähtaegselt ja nõutud summas.
2) võimaldama teostada taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrolli ja kohapealset kontrolli ning esitatud andmete õigsuse kontrolli;
4) viivitamatult kirjalikult informeerima kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada taotleja poolt oma kohustuste täitmist, sealhulgas nime, aadressi ja seaduslike või volitatud esindajate muutumisest, ümberkujundamisest, pankrotiavalduse esitamisest või likvideerija määramisest, tegevuse lõpetamisest jms ka siis, kui eelnimetatud muudatused on registreeritud äriregistris või avalikustatud massiteabevahendite kaudu;
7) esitama sihtasutuse esimesel nõudmisel Maksu- ja Tolliameti tõendi maksuvõlgnevuse puudumise või nende ajatatuse kohta, mis ei tohi olla väljastatud varem kui 20 tööpäeva alates taotluse sihtasutuses registreerimise kuupäevast;
8) esitama sihtasutuse esimesel nõudmisel volikirja, kui esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel;
9) esitama sihtasutuse esimesel nõudmisel ettevõtte tegutsemiseks vajaliku hoone või maa omandi- või kasutusõigust tõendavad dokumendid;
10) esitama sihtasutuse esimesel nõudmisel kolm sõltumatute ettevõtjate poolt koostatud hinnapakkumise koopiat kulutuste korral, mis ületavad ilma käibemaksuta arvestuses 100 000 Eesti kroonise piirmäära ühe tarnija kohta;
11) esitama sihtasutuse esimesel nõudmisel asutamislepingu või -otsuse koopia juhul, kui ettevõtja on asutamisel.
§ 7. Nõuded taotlusele
(1) Taotluses sisalduv projekt peab vastama alameetme eesmärkidele. Projektis ettenähtud investeeringud peavad olema seotud ettevõtluse edendamisega väljaspool Tallinna.
(2) Taotlus peab muuhulgas sisaldama järgmisi dokumente:
1) äriplaan koos finantsprognoosidega kolmeks aastaks;
2) tegevus- ja finantsaruanded eelneva majandustegevuse kohta või ainult tegevusaruanne juhul, kui majandustegevust ei ole veel toimunud;
7) juhtorgani liikme või liikmete või füüsilisest isikust ettevõtja elulookirjeldus;
9) [kehtetu]
(2) Sihtasutus võib taotluse menetlemise käigus nõuda taotlejalt selgitusi ja lisainformatsiooni taotluses esitatud andmete kohta, taotluse täiendamist või muutmist, kui ta leiab, et isiku taotlus ei ole piisavalt selge, näidates ühtlasi, millised asjaolud vajavad täiendavat selgitamist, täiendamist või lisainformatsiooni. Sihtasutusel on õigus teha taotlejale ettepanek muuta taotluse eelarvet ja tegevusi juhul, kui taotletav toetus ei suurene ja projekti eesmärgid ei muutu. Sihtasutuse poolt määratud selgituste ja lisainformatsiooni, taotluse täienduste või muudatuste esitamise tähtajaks menetlus peatub.
(3) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 35 tööpäeva alates taotluse registreerimisest. Hetkest, mil registreeritud taotluste, mille kohta ei ole tehtud taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsust, rahaline summa saab võrdseks või ületab alameetme rahastamise eelarve vaba jääki, menetletakse taotlusi nende esitamise järjekorras.
(4) Taotluste vastuvõtmine peatatakse sihtasutuse juhatuse otsusega, kui taotluse rahuldamise otsusega väljamaksmisele kuuluv summa saab võrdseks alameetme taotluste rahastamise eelarvega. Otsusest teavitatakse vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes.
(5) Taotluste vastuvõtmine avatakse sihtasutuse juhatuse otsusega juhul, kui taotluste rahastamise eelarvesse laekuvad täiendavad vahendid taotluste rahastamiseks. Otsusest teavitatakse vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes.
§ 9. Taotluse registreerimine ja läbivaatamine
(1) Taotlus registreeritakse ja vaadatakse läbi sihtasutuses. Taotluse läbivaatamise tähtaeg on kolm tööpäeva. Taotluse läbivaatamise käigus kontrollitakse, kas taotlus on laekunud koos kõigi lisadega. Juhul kui taotlus ei vaja täpsustamist ja/või kui ilmneb § 8 lõikes 3 nimetatud asjaolu, teatatakse taotlejale taotluse registreerimisest ja/või § 8 lõikes 3 nimetatud asjaolust kolme tööpäeva jooksul pärast taotluse läbivaatamist.
(2) Kui taotluse läbivaatamisel avastatakse selles esinevaid ebatäpsusi, teatatakse sellest viivitamatult taotlejale ja antakse puuduste kõrvaldamiseks kuni 10 kalendripäeva, mille võrra pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg.
(3) Sihtasutuse juhatus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata ja tagastab taotluse, kui taotleja ei ole esitanud toetuse taotlemiseks käesoleva paragrahvi lõikes 2 esitatud tähtaja jooksul kõiki «Perioodi 2004-2006 struktuuritoetuse seaduse» ja määruse alusel nõutavaid dokumente, samuti juhul, kui taotleja on sihtasutusele eelnevalt esitanud sama alameetme raames taotlusi, mille osas taotluse esitamise hetkeks ei ole sihtasutuse juhatus teinud taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsust.
§ 10. Taotleja vastavaks tunnistamise tingimused
(2) Taotleja vastavuse kontrollimiseks hinnatakse tema nõuetele vastavust. Taotleja tunnistatakse vastavaks juhul, kui on täidetud kõik «Perioodi 2004-2006 struktuuritoetuse seaduses» ja määruse §-s 5 taotlejale esitatud nõuded.
(3) Taotleja vastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus taotleja vastavaks tunnistamise otsuse. Taotleja mittevastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata.
§ 11. Taotluse vastavaks tunnistamise tingimused
(1) Menetlusse võetud taotluse vastavust hindab sihtasutus. Taotlust ei tunnistata vastavaks, kui esineb vähemalt üks alljärgnevatest asjaoludest:
1) taotluses on esitatud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid või kui taotleja mõjutab pettuse või ähvardusega või muul viisil õigusvastaselt otsuse tegemist (edaspidi valeandmed );
2) taotleja ei võimalda teostada taotluse nõuetele vastavuse ja kohapealset kontrolli;
3) kui määruses taotlusele esitatud nõuded ei ole täidetud.
(2) Taotluse vastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus taotluse vastavaks tunnistamise otsuse. Taotluse mittevastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata.
§ 12. Taotluse hindamiskriteeriumid ja hindamise kord
(1) Vastavaks tunnistatud taotlust hinnatakse. Sihtasutuse juhatusel on õigus moodustada taotluse hindamiseks nõuandvaid valiku- või hindamiskomisjone ning kaasata taotluse hindamiseks eksperte. Valiku- või hindamiskomisjonide moodustamise ja nende koosseisu peab eelnevalt kooskõlastama Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi nõusolekuta valiku- või hindamiskomisjone ei moodustata.
(2) Rahuldamisele kuuluvad käesoleva paragrahvi lõikes 4 toodud hindamiskriteeriumide alusel vähemalt koondhinde 2,50 saanud taotlused.
(3) Taotlust hinnatakse skaalal 0–4. Taotluse hindamisel antud maksimaalne koondhinne moodustub käesoleva paragrahvi lõikes 4 loetletud hindamiskriteeriumide hinnete kaalutud keskmisest. Taotlus ei kuulu rahuldamisele juhul, kui selle hindamisel antud koondhinne jääb alla 2,50 või kui vähemalt üks käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 1–5 toodud hindamiskriteeriumidest hinnatakse hindega 0. Hindamiskriteeriumid avalikustatakse sihtasutuse veebilehel.
(4) Taotluse hindamiskriteeriumides:
1) hinnatakse taotleja juhtkonna ja personali kompetentsust, sealhulgas juhtkonna kursisolekut äriplaaniga, valdkonna tundmist ja juhtimisvõimet, juhtkonna ja personali teadmisi ja kogemusi, äriplaani elluviimiseks vajaliku personali leidmise võimalusi;
2) hinnatakse toote või teenuse konkurentsivõimet, sealhulgas toote või teenuse omadusi, kasutusala, nõudlust, jätkusuutlikkust ja konkurentsieeliseid, tootmisbaasi, tootearendust ja hinnakujundust;
3) hinnatakse turgu ja konkurentsi, sealhulgas turuanalüüsi, müügiprognooside realistlikkust, olemasolevaid ja potentsiaalseid segmente ja turundusplaani;
4) hinnatakse finantsprognooside kvaliteeti ja realistlikkust, sealhulgas äriplaani tulude ja kulude realistlikkust, kasumlikkust, finantsaruannete kooskõla, kavandatava investeeringu põhjendatust projekti eesmärkide saavutamise seisukohast, käibekapitali vajadust ja realistlikkust;
5) hinnatakse töökohtade arvu ja palgakulusid töökoha kohta projekti lõpus;
6) hinnatakse projekti kuuluvust lõikes 5 loetletud alameetme eelistuste hulka.
(5) Alameetme eelistusteks on taotlused, mis on seotud:
1) suure ekspordipotentsiaaliga toote tootmise või teenuse pakkumisega;
2) uue või oluliselt täiustatud toote või teenuse turule toomise, samuti uue või oluliselt täiustatud tootmisprotsessi (sealhulgas tehnoloogiliste lahenduste) rakendamisega ettevõttes.
§ 13. Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus ja otsusest teavitamine
(1) Taotluse rahuldamise kohta teeb sihtasutuse juhatus taotluse rahuldamise otsuse. Taotluse rahuldamata jätmise kohta teeb sihtasutuse juhatus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(22) Taotluse osaline rahuldamine on põhjendatud järgmistel juhtudel:
3) kui toetust on taotletud tegevustele või kulutuste katteks, mis ei ole abikõlblikud või projekti elluviimise seisukohast olulised või põhjendatud.
4) projekti alguskuupäev ja projekti tegevuste elluviimise lõppkuupäev;
(4) Kui taotluse rahuldamise otsusega väljamaksmisele kuuluv summa saab võrdseks alameetme taotluste rahuldamise eelarvega, tehakse ülejäänud menetluses olevate taotluste kohta taotluse rahuldamata jätmise otsus.
(5) Otsus taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta toimetatakse toetuse saajani või taotlejani lihtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga kaheksa tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemist.
(6) Otsuse peale võib esitada vaide «Perioodi 2004-2006 struktuuritoetuse seaduse» §-s 22 sätestatud alusel ning vaie vaadatakse läbi «Haldusmenetluse seaduses» sätestatud korras.
§ 14. Toetuse saaja kinnitus toetuse kasutamiseks ja toetusest loobumine
(1) Toetuse saaja on kohustatud 20 tööpäeva jooksul taotluse rahuldamise otsuse tegemisest esitama sihtasutusele kinnituskirja, millega ta kinnitab, et talle on otsuses sätestatud õigused ja kohustused arusaadavad ning kinnitab oma valmisolekut toetuse kasutamiseks vastavalt otsuses sätestatud tingimustele.
(2) Juhul kui toetuse saaja esitab avalduse toetuse kasutamisest loobumiseks või ei esita tähtaegselt käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kinnituskirja, tunnistab sihtasutuse juhatus taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks.
2) projekti tegevuste elluviimise lõppkuupäeva, kuid mitte kauemaks kui 31. juulini 2008. a;
3) projektis ettenähtud tegevusi või eesmärke.
(2) Sihtasutusel on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest juhul, kui soovitav muudatus mõjutab oluliselt projekti oodatavaid tulemusi ja mõju.
§ 16. Taotluse finantseerimise piirmäärad ja tingimused
(1) Taotletava toetuse maksimaalne suurus on:
1) 50 000 Eesti krooni juhul, kui taotleja kolme esimese majandusaasta prognoositava neto müügitulu aritmeetiline keskmine jääb alla 500 000 Eesti krooni;
2) 160 000 Eesti krooni juhul, kui taotleja kolme esimese majandusaasta prognoositava neto müügitulu aritmeetiline keskmine on 500 000 Eesti krooni või rohkem.
(2) Toetuse finantseerimise piirmääraks on kuni 75% abikõlblikest kulutustest. Liisingu kasutamisel võib abikõlblik kulutus moodustada kuni 100% liisingu esmasest sissemaksest ning kuni 25% liisitava vara hinnast.
(3) Alameetme raames toetatavate projektide omafinantseeringu määr on vähemalt 25% abikõlblikest kulutustest.
(4) Omafinantseeringuna ei käsitleta teisi riigi, kohalike omavalitsuste või muude Euroopa Liidu institutsioonide või fondide poolt antud tagastamatuid toetusi.
§ 17. Taotluse finantseerimise kord
(1) Toetuse väljamaksed ja võimalikud osalised ettemaksed tehakse toetuse saajale vastavalt rahandusministri 19. augusti 2005. a määrusele nr 59 «Struktuuritoetuse väljamaksmise üldised tingimused ja kord» ja taotluse rahuldamise otsuses toodud tingimustele.
1) eelnevalt teostatud maksed tarnijale või tööde teostajale (sealhulgas käibemaks ja mitteabikõlblikud kulud, kui need sisalduvad esitatud algdokumentides);
2) teostatud omafinantseering;
3) vastavasisulise taotluse (edaspidi väljamakse taotlus), millele on lisatud toetuse saaja esindusõigusliku isiku poolt kinnitatud raamatupidamise algdokumentide koopiad ning nende tasumist tõendavad dokumendid, esitamine sihtasutusele;
4) äriregistrisse kandmine juhul, kui toetuse saaja ei olnud taotlemise hetkel äriregistrisse kantud.
5) [Kehtetu - RTL 2007, 64, 1155 - jõust. 10.08.2007]
(3) Osalise ettemakse tegemise eelduseks on toetuse saaja poolt:
1) teostatud omafinantseering;
2) eelnevalt tarnijale või tööde teostajale tasutud käibemaks;
3) väljamakse taotluse, millele on lisatud toetuse saaja esindusõigusliku isiku poolt kinnitatud raamatupidamise algdokumentide koopiad ning omafinantseeringu tasumist tõendavad dokumendid, esitamine sihtasutusele;
(31) Kui toetust on taotletud kasutatud seadmete soetamiseks, peavad väljamakse taotlusele olema lisatud dokumendid, mis tõendavad, et seadme hind ei ületa selle turuväärtust ja on samalaadsete uute seadmete hinnast madalam ning deklaratsioon, milles seadme müüja kinnitab:
1) seadme päritolu ja soetamisaega;
2) et seadmel on ettevõtmiseks vajalikud tehnilised omadused ja see vastab talle kohalduvatele tehnilistele normidele ja standarditele;
3) et seadme ostmisel pole kasutatud riigipoolset ega muud toetust viimase seitsme aasta jooksul.
(4) Toetuse väljamaksete aluseks olevate kulutuste ja omafinantseeringu tõendamisel arvestatakse ainult raamatupidamise algdokumentide alusel ja pangaülekande teel tasutud kulutustega.
(5) Pärast väljamakse taotluse esitamist kontrollib sihtasutus omafinantseerimist tõendavate dokumentide ning maksetaotluse nõuetele vastavust ning teeb ettepaneku makseasutusele toetuse väljamaksmiseks hiljemalt 20 tööpäeva jooksul alates väljamakse taotluse esitamisest sihtasutusele.
(6) Sihtasutus võib teha toetuse maksmisest osalise või täieliku keeldumise otsuse juhul, kui:
§ 18. Toetatava projekti ajaline kestus ja aruandlus
(1) Alameetme raames toetatavad projekti tegevused viiakse ellu 12 kuu jooksul, kuid mitte hiljem kui 31. juuliks 2008. a. Projekti kestust on võimalik pikendada vastavalt § 15 lõikes 1 sätestatule.
(2) Projekti ajalise kestuse arvestus algab taotluse registreerimise hetkest või taotluses sisalduvast hilisemast tähtajast. Projekti ajalise kestuse arvestus lõpeb taotluses märgitud kuupäeval.
(4) Toetuse saaja esitab projekti lõpparuande vastavalt taotluse rahuldamise otsuses sätestatule, kuid mitte hiljem kui üks kuu pärast projekti tegevuste lõppu, sihtasutuse poolt välja töötatud vormil, mis on kättesaadav sihtasutuse veebilehel. Toetuse saaja tagab projekti elluviimise järgsete aruannete koostamise jaoks vajalike andmete esitamise kolme aasta jooksul alates projekti lõppemisest.
3) viima ellu taotluses sisalduva projekti taotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegade ja tingimuste kohaselt;
7) säilitama taotlusega, toetusega ja projekti teostamisega seonduvat dokumentatsiooni kuni 31. detsembrini 2015. a;
8) kasutama toetuse eest soetatud vara (nii asju kui õigusi) sihtotstarbeliselt projekti teostamise ajal ja viie aasta jooksul taotluse rahuldamise otsuse tegemisest arvates;
9) säilitama samas ettevõttes ja projekti teostamise kohas toetuse eest soetatud vara projekti teostamise ajal ja vähemalt viie aasta jooksul taotluse rahuldamise otsuse tegemisest arvates;
10) võimaldama teostada kuludokumentide auditit ja riikliku järelevalve toiminguid vastavalt sihtasutuse ja Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi vahelise halduslepingu (edaspidi riiklik järelevalve) sätetele;
11) võimaldama riiklikku järelevalvet teostavale isikule juurdepääsu projekti teostamisega seotud ruumidesse ja territooriumidele, mida toetuse saaja omab, rendib või mis tahes muul moel kasutab;
12) andma audiitori ja riiklikku järelevalvet teostava isiku kasutusse kõik projekti teostamisega seotud andmed ja dokumendid kolme tööpäeva jooksul nõudmisest arvates;
13) osutama auditi ja riikliku järelevalve kiireks läbiviimiseks igakülgset abi;
14) järgima hangete läbiviimisel «Riigihangete seaduses» kehtestatud nõudeid, kui toetuse saaja on hankija «Riigihangete seaduse» § 10 mõistes;
15) vastavalt Euroopa Komisjoni määrusele 1159/2000/EÜ, mis käsitleb liikmesriikide järgitavaid teavitamis- ja avalikustamismeetmeid seoses struktuurifondide antava abiga (EÜT L 130, 31.05.2000, lk 30–36) näitama toetuse kasutamisel, et tegemist on struktuuritoetusega, kasutades selleks ettenähtud sümboolikat;
16) hoidma talle kasutamiseks antud sümboolikat heaperemehelikult ja tagastama selle vastavasisulise nõude esitamisel;
17) viivitamatult kirjalikult informeerima kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja poolt oma kohustuste täitmist, sealhulgas nime, aadressi ja seaduslike või volitatud esindajate muutumisest, ümberkujundamisest, pankroti väljakuulutamisest või likvideerija määramisest, tegevuse lõpetamisest jms ka siis, kui eelnimetatud muudatused on registreeritud äriregistris või avalikustatud massiteabevahendite kaudu;
18) viivitamatult kirjalikult informeerima projekti teostamise käigus ilmnenud projekti negatiivse tulemuse suurest tõenäosusest või vältimatusest ning projekti edasise jätkamise kaheldavast otstarbekusest;
19) viivitamatult kirjalikult informeerima projekti teostamise ajal projekti teostamise baasiks oleva ettevõtte või ettevõtte osa ja nendega seonduvate asjade või õiguste üleandmise otsuse vastuvõtmisest;
20) viivitamatult kirjalikult informeerima projekti teostamise ajal toetuse saaja omanike muutusest üle 5%, välja arvatud avalikult noteeritud ettevõtjad;
§ 20. Sihtasutuse õigused
1) teostada kuludokumentide auditit ja riikliku järelevalve toiminguid;
4) lõpetada toetuse väljamaksmine ning nõuda toetuse osalist või täielikku tagastamist, kui toetuse saaja rikub «Perioodi 2004-2006 struktuuritoetuse seaduses» või määruses sätestatud tingimusi või kaldub muul viisil kõrvale taotluses ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatust;
5) vähendada väljamakstava toetuse suurust proportsionaalselt toetuse saaja omafinantseeringu vähenemisel alla taotluse rahuldamise otsuses sätestatud määra;
6) keelduda toetuse väljamaksmisest, kui toetuse saaja majanduslik olukord on selliselt halvenenud, et toetuse kasutamine või projekti teostamine on ohustatud;
7) teostada muid õigusaktidega kehtestatud toiminguid.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri
13. aprilli 2004. a määruse nr 75
««Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006» meetme nr 2.1 «Ettevõtete arengu toetamine» osa «Alustavate ettevõtjate starditoetus» tingimused»
Lisa 12857947 lisa


Õendushaiglas iseseisvalt osutada lubatud õendusabiteenuste loetelu ja nende hulka kuuluvad tegevused ning nõuded statsionaarse õendusabi iseseisvalt osutamiseks vajalikule töötajate koosseisule, ruumidele, sisseseadele, aparatuurile ja töövahenditele – Riigi Teataja
Õendushaiglas iseseisvalt osutada lubatud õendusabiteenuste loetelu ja nende hulka kuuluvad tegevused ning nõuded statsionaarse õendusabi iseseisvalt osutamiseks vajalikule töötajate koosseisule, ruumidele, sisseseadele, aparatuurile ja töövahenditele
Õendushaiglas iseseisvalt osutada lubatud õendusabiteenuste loetelu ja nende hulka kuuluvad tegevused ning nõuded statsionaarse õendusabi iseseisvalt osutamiseks vajalikule töötajate koosseisule, ruumidele, sisseseadele, aparatuurile ja töövahenditele - sisukord
2 Õendushaigla
§ 2 Õendushaiglas osutatavad tervishoiuteenused
§ 3 Õendushaiglas tervishoiuteenuste osutamise nõuded
§ 4 Patsiendi suunamise nõue
3 Iseseisev statsionaarne õendusabiteenus
§ 5 Iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse hulka kuuluvad tegevused
§ 6 Nõuded iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse osutamiseks
§ 7 Määruse jõustumine ja rakendamine
RT I, 17.01.2014, 4
Vastu võetud 13.01.2014 nr 3
Määrus kehtestatakse tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 251 lõike 4 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse õendushaiglas iseseisvalt osutada lubatud õendusabiteenuste loetelu ja nende hulka kuuluvad tegevused.
(2) Käesolevas määruses nimetatud juhtudel võib iseseisvalt osutada lubatud statsionaarse õendusabiteenuse (edaspidi iseseisev statsionaarne õendusabiteenus) osutaja teha iseseisvalt õendustoiminguid ning arsti otsuse alusel raviprotseduure ja laboriuuringuid.
(3) Käesoleva määrusega kehtestatakse ka nõuded statsionaarse õendusabi iseseisvalt osutamiseks vajalikule töötajate koosseisule, ruumidele, sisseseadele, aparatuurile ja töövahenditele.
2. peatükk Õendushaigla
§ 2. Õendushaiglas osutatavad tervishoiuteenused
(1) Õendushaiglas osutatakse iseseisvat statsionaarset õendusabiteenust ja iseseisvalt osutada lubatud ambulatoorseid õendusabiteenuseid, välja arvatud koolitervishoiuteenus.
(2) Iseseisvat statsionaarset õendusabiteenust võib osutada ka üldhaiglas, keskhaiglas, piirkondlikus haiglas, taastusravihaiglas ja kohalikus haiglas, kui on täidetud käesoleva määruse §-s 6 kehtestatud nõuetele vastavad tingimused.
§ 3. Õendushaiglas tervishoiuteenuste osutamise nõuded
(1) Nõuded õendushaiglas iseseisvalt osutada lubatud ambulatoorsete õendusabiteenuste osutamiseks on sätestatud tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 25 lõike 2 alusel kehtestatud sotsiaalministri määruses.
(2) Nõuded õendushaiglas iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse osutamiseks on sätestatud käesoleva määruse §-s 6.
§ 4. Patsiendi suunamise nõue
Kui iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse osutamisel nõuab patsiendi seisundi muutus õe pädevusest väljapoole jäävat tegevust, tuleb pöörduda konsulteeriva arsti poole või kutsuda kiirabi ja lähtuvalt tekkinud olukorrast alustada esmaabiga.
3. peatükk Iseseisev statsionaarne õendusabiteenus
§ 5. Iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse hulka kuuluvad tegevused
(1) Iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse hulka kuuluvad tegevused on:
2) õendusabialane nõustamine;
3) patsiendi turvalisuse tagamine;
4) surijale õendusabi osutamine;
5) funktsioone toetava liikumisravi toimingute teostamine;
6) õendustoimingute, sealhulgas õendustoimingutega seotud hooldustoimingute teostamine;
7) raviprotseduuride tegemine;
8) laboratoorsete uuringute jaoks materjali võtmine.
(2) Õendusloo dokumenteerimisega seotud tegevused on:
2) patsiendi terviseseisundi hinnangu koostamine, lähtudes elamistoimingutest;
3) patsiendi turvalisuse hindamine ja tagamine;
4) õendusplaani koostamine ja muutmine, lähtudes patsiendi terviseseisundist ja õendusabi vajadusest;
5) õendusabi tulemuste hindamine;
6) õendustegevuse dokumenteerimine;
(3) Õendusabialase nõustamise käigus sooritatavad tegevused on:
2) tervise säilitamise ja taastamise õpetamine;
4) toitumisalaste põhimõtete osas nõustamine;
5) toimetuleku ja õendustegevustega seotud hooldustoimingute õpetamine.
(4) Patsiendi turvalisuse tagamisega seotud tegevused on:
1) vigastuste ennetamine ja terviseriskide hindamine;
2) probleemjuhtumite dokumenteerimine ja analüüsimine ning abinõude plaani tegemine ja rakendamine;
3) kukkumiste järelmõjude hindamine ja korduvate riskide minimeerimiseks lahenduste rakendamine;
4) haiglanakkuste ennetamiseks mõeldud tegevused, sealhulgas kätehügieen.
(5) Surijale õendusabi käigus teostatavad õendustoimingud on:
1) patsiendi vaevuste leevendamine;
2) õendusabivõtete kasutamine valu ja vaevuste leevendamiseks;
3) surija ja tema lähedaste psühhoemotsionaalne toetamine;
4) arsti määratud ravi, sealhulgas valuravi rakendamine ja hindamine.
(6) Funktsioone toetava liikumisravi toimingud on:
1) liikumis- ja kehalise võimekuse hindamine dünaamikas;
2) keskkonna hindamine ja vajaduse korral ümberkorraldamine;
3) liikumisravi elementide rakendamine ja liigesjäikuse profülaktika.
(7) Iseseisvalt teostatavad õendustoimingud on:
1) elutähtsate tervisenäitajate – kehatemperatuur, vererõhk, hingamissagedus, saturatsioon, pulsisagedus, diurees- mõõtmine, hindamine ja jälgimine;
2) naha seisundi hindamine ning lamatiste ravi ja profülaktika;
3) õendustoimingutega seotud suu ja silmade hooldus;
7) esmaabi andmine ja elustamine;
8) kusepõie kateteriseerimine, püsikateetri hooldus;
9) epitsüstostoomi hooldus, vahetus;
11) stoomide hooldus;
12) haavaravi koos sidumisega;
13) aspireerimine;
14) trahheostoomi hooldus;
15) perifeerse veenikanüüli paigaldamine ja hooldamine;
16) toitumuse jälgimine;
17) jahutavad ja soojendavad protseduurid;
18) inhalatsioonide teostamine;
19) veresuhkru mõõtmine glükomeetriga;
20) surma fakti tuvastamine.
(8) Arsti otsuse alusel võib õde iseseisvalt teha järgmisi raviprotseduure:
3) ravimite manustamine i/m, i/v, s/c, per/os, per/rectum;
4) nasogastraalsondi paigaldamine;
5) parenteraalne ja enteraalne toitmine;
6) toitelahuste manustamine;
7) arsti määratud ravi, sealhulgas valuravi rakendamine ja hindamine.
(9) Arsti otsuse alusel võib õde iseseisvalt võtta uuringumaterjale laboratoorseteks uuringuteks.
§ 6. Nõuded iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse osutamiseks
(1) Iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse osutamiseks peavad haiglas töötama ööpäev läbi õed ja hooldajad.
(2) Iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse osutamiseks peavad haiglas töötama vähemalt 1,3 õde ja 1,5 hooldajat 20 patsiendi kohta, neist ööpäev läbi vähemalt üks õde ja üks hooldaja.
(3) Iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse osutamiseks peavad haiglas töötama vähemalt 1,5 õde ja kaks hooldajat 20 patsiendi kohta, neist ööpäev läbi vähemalt üks õde ja üks hooldaja.
(4) Iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse osutamiseks peab haiglas õdede ja hooldajate tööd koordineerima kõrgharidusega ja vähemalt kolmeaastase kliinilise töökogemusega õde.
(5) Iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse osutamiseks peab patsientidele olema haiglas tagatud arsti konsultatsioon vähemalt üks kord nädalas iga patsiendi kohta.
(6) Iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse osutamiseks peab haigla töötajate koosseisus olema sotsiaaltöötaja.
(7) Iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse osutamiseks peab patsientidele olema haiglas tagatud füsioterapeudi ja tegevusterapeudi teenuse kättesaadavus vajaduse korral.
(8) Iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse osutajal peab olema leping eriarstiabi osutajaga järgmiste tervishoiuteenuste osutamiseks:
2) radioloogiateenus.
(9) Iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse osutamiseks peab olema järgmine sisseseade, aparatuur ja töövahendid:
2) pulssoksümeeter;
3) vererõhumõõtja;
4) glükomeeter ja testribad;
5) termomeeter;
6) süstlad ravimite s/c, i/m ja i/v manustamiseks ja infusioonisüsteemid;
7) vereanalüüside võtmiseks vajalikud vahendid;
8) steriilsed ja mittesteriilsed kindad;
9) kätehügieenivahendid ja desinfektsioonivahendid instrumentide ja tööpindade puhastamiseks;
10) esmaabivahendid;
11) sondiga toitmiseks vajalikud vahendid;
12) põie kateteriseerimiseks vajalikud vahendid;
14) stoomi hooldusvahendid;
15) klistiiri tegemiseks vajalikud vahendid;
16) haavahoolduseks vajalikud instrumendid ja vahendid;
17) aspireerimiseks vajalikud vahendid;
18) hapnikravi vahendid;
19) tegevusteraapia vahendid ja füsioteraapia vahendid;
20) toidulauaga voodikapid või voodikapid ja toidulauad patsientidele;
21) palatites funktsionaalsed voodid ja tavalised voodid trapetsi või külgvõrede kasutamise võimalusega;
22) kaks komplekti tõstmise ja voodis nihutamise ergonoomilisi abivahendeid;
23) üks tõstuk 40 voodikoha kohta;
24) vähemalt kümme kõndimise abivahendit (erinevat liiki) 20 voodikoha kohta;
25) vähemalt kolm ratastooli 20 voodikoha kohta;
26) vähemalt neli potikõrgendust ja potitooli;
27) üks pesemistool 20 voodikoha kohta;
28) üks tõstuk-pesemistool 20 voodikoha kohta;
29) üks lamavas asendis pesemise võimalus (raam, vann) 20 voodikoha kohta;
30) hüdrauliline transpordiraam;
31) siibripesumasin alates 40 voodikohast;
32) üks personali väljakutsenupp iga voodi, tualettruumi ja üldruumi kohta;
33) üks päästelohisti iga voodikoha kohta;
34) käsipuud üldruumides ja tualettruumides;
35) lukustatav ravimikapp;
36) lukustatav kapp dokumentide säilitamiseks;
37) tööpinnaga kapp töövahendite paigutamiseks;
38) eraldussirmid;
39) töölaud ja tool;
40) külmkapp;
41) kaks külmkapi termomeetrit;
42) arvuti ja printer;
43) telefon.
(10) Iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse osutamiseks peavad olema täidetud järgmised ruuminõuded:
1) patsientide ja nende saatjate ooteruum;
2) protseduuriruum pindalaga vähemalt 12 m²;
3) palatid pindalaga vähemalt 7 m² voodikoha kohta tõstekonstruktsiooni olemasolul või vähemalt 10 m² voodikoha kohta tõstekonstruktsiooni puudumisel, mõlemalt poolt voodile ligipääsuga;
4) tualettruumid arvestusega üks WC-pott 8 voodikoha kohta, sealhulgas üks invatualettruum 20 voodikoha kohta;
5) üks dušikoht 8 voodikoha kohta ja pesemisruum lamavate haigete pesemiseks;
6) liikumisraviruum;
7) laoruum töö- ja abivahendite hoidmiseks;
8) ruum surnute hoidmiseks.
§ 7. Määruse jõustumine ja rakendamine
(1) Määruse § 6 lõige 1 kehtib kuni 31. märtsini 2014. a.
(2) Määruse § 6 lõige 2 jõustub 1. aprillil 2014. a ja kehtib kuni 31. detsembrini 2014. a.
(3) Määruse § 6 lõige 3 jõustub 1. jaanuaril 2015. a.
(4) Määruse § 6 lõige 4 jõustub 1. juulil 2016. a.
(5) Määruse § 6 lõikes 6 sätestatud sotsiaaltöötaja nõude peab iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse osutaja täitma hiljemalt 1. juuliks 2014. a.
(6) Määruse § 6 lõike 9 punktides 18, 31, 32 ja 34 sätestatud nõuded ning § 6 lõike 10 punktis 4 sätestatud invatualettruumi nõude peab iseseisva statsionaarse õendusabiteenuse osutaja täitma hiljemalt 1. jaanuariks 2015. a.


RT I 2000, 65, 424
Vastu võetud 01.08.2000 nr 264
(1) Vormsi maastikukaitseala (edaspidi kaitseala) on moodustatud Haapsalu RSN TK 19. augusti 1987. a otsusega nr 212 «Rumpo taimestikukaitseala moodustamine» kaitse alla võetud Rumpo taimestikukaitseala baasil. Kaitseala põhieesmärk on Vormsi haruldaste ja omapäraste ning kergesti rikutavate loodusmaastike, piirkonnale iseloomulike ohustatud pärand – kultuurmaastike ning haruldaste liikide kasvukohtade ja elupaikade kompleksne kaitse.
(2) Kaitseala maa- ja veeala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale kahte tüüpi vöönditeks: kolmeks sihtkaitsevööndiks ja neljaks piiranguvööndiks.
(3) Kaitseala välispiir ja selle vööndite piirid kantakse riiklikusse maakatastrisse.
(1) Vormsi maastikukaitseala välispiir (edaspidi piir) kulgeb Lääne maakonnas Vormsi vallas Rumpo külas Mäe (90701:002:0250) kinnisasja läänenurgast mööda kinnisasja edela-, lõuna- ja kirdepiiri, mööda Pärnamäe (90701:002:0009) kinnisasja kirdepiiri kuni Rumpost Sviby viiva teerajani; sealt kulgeb piir piki nimetatud teerada itta kuni Sviby kraavini ja suundub piki kraavi kagusse kuni rannajooneni; edasi kulgeb piir mööda rannajoont lõuna suunas kuni punktini, kus Mäe talu lahusmaatüki idanurgast kulgev mõtteline sirgjoon asimuudil 100° jõuab rannajooneni, edasi kulgeb merepiir, mis on määratletud geodeetiliste joontega, mille nurgapunktid on 6536230–460100, 6535350–460690, 6533980–460850, 6532910–459160, 6533980–456230, 6535200–455890, 6536110–456120, ja siis kulgeb piir kuni rannajoonega ristumiseni punktis 6537020–457710 ning edasi Mäe kinnisasja läänenurgani.
Vormsi maastikukaitseala Rälby lahustüki piir kulgeb Hullo Rälby teest kagusse piki Rälby küla 90701:003:1355 kinnisasja kirdepiiri ja 90701:003:1263 kinnisasja kirde- ning lõunapiiri kuni Sviby küla talu 13 maa põhjapoolseima lahusmaatüki kirdenurgani; edasi kulgeb piir Sviby küla talu 13 maa põhjapoolseima lahusmaatüki ida- ja lõunapiiri mööda talu 1 maa põhjapoolseima lahusmaatüki idapoolse nurgani ja piki nimetatud talumaa kagu- ja läänepiiri ristumiseni Hullo küla talu 7 maa idapoolseima lahusmaatükiga; seejärel kulgeb piir piki nimetatud talumaa lõunapiiri edelasse ja nimetatud talumaa läänepiiri mööda põhja suunas kuni talu 11 maa idapoolseima lahusmaatüki piiriga ristumiseni; edasi kulgeb piir piki talu 11 maa lahusmaatüki lõunapiiri kvartalite 75 ja 76 vahelise sihini ja sealt piki sihti läbi talu 11 idapoolseima lahusmaatüki ja Uus-Erkursi (90701:002:1441) kinnisasja põhja suunas kuni Uus-Erkursi kinnisasja loodepiirini; siis kulgeb piir piki Uus-Erkursi kinnisasja loodepiiri ja 90701:002:1502 kinnisasja läänepiiri kuni Hullo–Rälby teeni; sealt kulgeb piir mööda teed itta kuni Rälby küla 90701:003:1355 kinnisaja kirdenurgani.
Vormsi maastikukaitseala Hosby lahustüki piir kulgeb Hosby külas Rälby küla Larase (90701:0030701) kinnisasja lõunapiiri mööda läände kuni Rumpo küla ühismaa lahusmaatükini; edasi kulgeb piir lõuna suunas mööda nimetatud lahusmaatüki idapiiri ja sealt piki lõunapiiri lääne ja loode suunas kuni ristumiseni Hosby küla kinnistu XIV piiriga; sealt jätkub piir mööda põllu ja metsa vahelist rada lääne suunas, läbides kinnistuid XIV, XIII, XII, XI, X, IX, VIII, VII (Hansas), VI, V, IV, III, II ja I kuni ristumiseni Lundström II (90701:003:0330) kinnisasja läänepiiriga; edasi kulgeb piir kirde suunas mööda viimati nimetatud kinnisasja läänepiiri kuni Fällarna küla ühismaa lahusmaatüki lõunapiiriga ristumiseni; sealt kulgeb piir mööda Fällarna küla lahusmaatüki piiri loode, kirde, ida ning lõuna suunas kuni Hosby küla kinnistu E lahusmaatüki põhjapiirini; seejärel kulgeb piir mööda talude E, A70, A65, A75 B, F A63, C ja A75 lahusmaatükkide põhjapiiri ida-kagu suunas ning suundub siis mööda talu A75 idapoolseima lahusmaatüki idapiiri ja Rälby küla talude 13, 14, 11, 12 ja 9 lahusmaatükkide idapiiri lõuna-edela suunas 90701:003:1697 kinnisasja põhjapiirini, edasi mööda viimati nimetatud kinnisasja ning 90701:003:1184 ja 90701:003:1665 kinnisasjade põhjapiiri ida-kagu suunas kuni rannajooneni; edasi kulgeb piir mööda rannajoont lõuna suunas kuni Rälby küla Larase (90701:003:0701) kinnisasja lõunapiirini.
Vormsi maastikukaitseala Saxby lahustüki piir kulgeb Saxby külas talu 8 läänepoolseima lahusmaatüki kirdenurgast mööda kirde- ja kagupiiri kuni kinnistu 1 läänepoolseimat lahusmaatükki läbiva, mööda Milja (90701:001:0470) kinnisasja ja talude 6, 16 ja 7 läänepoolseimate lahusmaatükkide idapiiri kulgeva Saxby majaka juurde viiva metsarajani; edasi kulgeb piir mööda metsarada kagu suunas kuni ristumiseni Saxby majaka juurde viiva teega; sealt läheb piir edela ja lõuna suunas mööda Saxby tulemärgi juurest lõunapoolse vaatlustornini viivat teed kuni ristumiseni talu 4 läänepoolseima lahusmaatüki lõunapiiriga, sealt edasi piki talu 4 lahusmaatüki lõunapiiri edela suunas kuni rannajooneni; edasi kulgeb piir mööda rannajoont põhja suunas kuni talu 8 läänepoolseima lahusmaatüki idapiirini.
Vormsi maastikukaitseala Prästviigi lahustüki piir kulgeb Hullo külas kinnisasja 90701:002:1534 põhjanurgast mööda kirdepiiri kagu suunas kuni talu 8 järvega piirneva lahusmaatüki loodepiirini; sealt kulgeb piir mööda lahusmaatüki piiri kirde suunas kuni kvartalite 63 ja 64 sihini ja siis mööda seda lõuna suunas kuni järve kaldajooneni; edasi kulgeb piir piki järve ida- ja lõunakallast kuni järvest väljavoolava ojani, edasi kulgeb piir piki oja lõuna-kagu suunas kuni oja läänepoolse väljavooluga ristumiseni, sealt piki väljavoolu lääne ja põhja-loode suunas kuni järve lõunakaldani; sealt kulgeb piir mööda järve läänekallast kuni talu A2 järvega piirneva lahusmaatüki lõunapiiriga ristumiseni; sealt kulgeb piir mööda nimetatud lahusmaatüki lõunapiiri edela suunas kuni kvartalite 61 ja 62 sihini ja siis mööda sihti põhja suunas kuni talu A1 järve läänekaldaga piirneva lahusmaatüki põhjapiirini; edasi kulgeb piir piki nimetatud lahusmaatüki põhjapiiri kirde suunas kuni lõikumiseni Lagotsi (90701:002:0800) kinnisasja edelapiiriga; sealt suundub piir loode suunas mööda nimetatud kinnisasja ja talu A123 edelapiiri kuni Hullo–Suuremõisa teeni ja mööda teed piki talu A123 ning 90701:002:0342 ja 90701:002:1534 kinnisasjade põhjapiiri kirde suunas kuni viimati nimetatud kinnisasja põhjanurgani.
Vormsi maastikukaitseala Diby lahustüki piir kulgeb Diby külas Liiva (90701:003:1522) kinnisasja kirdenurgast kagu suunas mööda kinnisasja kirde-, kagu- ja edelapiiri kuni lõikumiseni Diby põllust põhja poole jääva 90701:003:0007 kinnisasja läbiva ida-läänesuunalise sihiga ja sealt mööda sihti lääne suunas kuni kinnisasja läänepiirini; edasi kulgeb piir nimetatud kinnisasja ja 90701:003:1683 kinnisasja läänepiiri põhjasuunas ristumiseni 90701:003:1554 kinnisasja lõunapiiriga, mööda viimati nimetatud kinnisasja lõunapiiri kuni Diby poolsaare tippu viiva teeni ja sealt mööda teed põhja suunas talu 1 põhjapoolseima lahusmaatüki loodenurka; edasi kulgeb piir piki rannajoont ida ja lõuna suunas kuni Liiva (90701:003:1522) kinnisasja kirdenurgani. Lahustüki piir kulgeb talu 5 läänepoolseima merega piirneva lahusmaatüki põhjanurgast mööda lahusmaatüki idapiiri lõuna suunas kuni Rälby–Sviby teeni; sealt kulgeb piir mööda teed edela suunas kuni lahusmaatüki läänepiirini ja sealt põhja suunas kuni rannajooneni; edasi kulgeb piir mööda rannajoont kirde suunas lahusmaatüki põhjanurka.
(2) Kaitseala ja selle vööndite piiride kirjeldus on koostatud riigiettevõtte Eesti Maauuringud 1992. aasta maakasutuskaardi (mõõtkava 1:10 000), Eesti Metsakorralduskeskuses koostatud Vormsi metskonna 1987. aasta puistuplaani (mõõtkava 1:20 000) ning tagastatud talumaade osas maakatastri andmete alusel seisuga 2000. aasta mai ja ülejäänud talumaade osas Katastri Ameti 1940. aasta skeemkaardi (mõõtkava 1:10 000) alusel. Merepiir on kirjeldatud nurgapunktide koordinaatide ja neid ühendavate geodeetiliste joontega. Geograafilised koordinaadid on esitatud WGS-84 süsteemis ja ristkoordinaadid Eesti Põhikaardi EUREF-EST-92 süsteemis Lamberti konformses koonilises projektsioonis.
Vormsi maastikukaitseala valitseja on Biosfääri kaitseala Läänemaa keskus.
(1) Inimestel on lubatud viibida, korjata marju ja seeni kogu kaitseala maa-alal, välja arvatud paragrahvi 11 lõikes 2 sätestatud juhul sihtkaitsevööndis. Liikumine eramaal toimub vastavalt «Asjaõigusseadusele» (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509) ja «Kaitstavate loodusobjektide seadusele».
(3) Kaitsealal on lubatud vähem kui 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades. Rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades on lubatud üksnes kaitseala valitseja nõusolekul. Rahvaürituste korraldamiseks õuemaal ei ole kaitseala valitseja nõusolekut tarvis.
(1) Kaitsealal on keelatud jalgrattaga sõitmine väljaspool teid ja radu ning mootorsõidukitega liiklemine ja parkimine väljaspool selleks ettenähtud teid ja parklaid, välja arvatud teadusalastel välitöödel, järelevalve- ja päästetöödel ning käesoleva määrusega lubatud metsa-, põllumajandus- ja roovarumistöödel ning kalapüügil.
§ 6. Teadusuuringutega seotud välitööd
Teadusuuringutega seotud välitöid tehakse kaitsealal «Kaitstavate loodusobjektide seaduse» paragrahvis 25 sätestatud korra alusel.
Kaitseala piiranguvööndis paikneva kaitstava looduse üksikobjekti kaitset korraldatakse «Kaitstavate loodusobjektide seaduse» paragrahvi 5 lõike 5 kohase kaitse-eeskirja alusel. Sihtkaitsevööndis paikneva kaitstava looduse üksikobjekti kaitset korraldatakse käesoleva määruse alusel.
(1) Kaitseala valitseja nõusoleku saamiseks käesolevas määruses ettenähtud juhtudel peab vastava loa või projekti või kava kooskõlastuse taotleja esitama kaitseala valitsejale kirjaliku taotluse.
(4) Kaitseala valitseja vaatab läbi metsaraieloa taotluse ning tulenevalt metsakoosluse liigilise ning vanuselise mitmekesisuse säilitamise eesmärgist annab oma kirjaliku nõusoleku ja seab vajaduse korral omapoolsed tingimused või esitab motiveeritud keeldumise kümne päeva jooksul pärast taotluse saamist.
«Vabariigi Valitsuse seaduse»» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378) paragrahvi 44 lõike 2 alusel on kaitseala piires asuva kinnisasja võõrandamisel riigi esindajaks ostueesõiguse teostamisel keskkonnaminister, kellele teatatakse kinnisasja võrandamisest «Asjaõigusseaduses» sätestatud korras.
(1) Vormsi maastikukaitseala sihtkaitsevöönd on kaitseala osa seal väljakujunenud või kujundatavate looduslike ja poollooduslike koosluste säilitamiseks.
1) Rumpo sihtkaitsevöönd, kuhu kuulub Vormsi vallas Rumpo külas maa- ja veeala, mille piir kulgeb Mäe (90701:002:0250) kinnisasja läänenurgast mööda nimetatud kinnisasja edelapiiri, mööda Rumpo poolsaare tippu kulgevat teed kagu suunas kuni lääne-idasuunalise teerajani, mööda teerada ida suunas kuni poolsaare tippu viiva idapoolse teeni, edasi mööda nimetatud teed loode suunas kuni Mäe kinnisasja kagupiirini; sealt kulgeb piir piki Mäe kinnisasja kagupiiri kirde suunas kuni nimetatud kinnisasja idatipuni ja siis asimuudil 100° kuni rannajooneni; edasi kulgeb merepiir, mis on määratletud geodeetiliste joontega, mille nurgapunktid on 6536230–460100, 6535350–460690, 6533980–460850, 6532910–459160, 6533980–456230, 6535200–455890 ja 6536110–456120, ning sealt kuni rannajoonega ristumiseni punktis 6537020–457710; edasi kulgeb piir Mäe kinnisasja läänenurgani; välja arvatud Pohla Käokõrva (9070:002:0250) ja Uustalu Paali (9070:002:050) kinnisasjad;
2) Rälby sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Vormsi vallas Rälby külas Hullo–Rälby teest lõunasse jäävad talude 26, 27, 14 maa ja 90701:003:1383, 90701:003:1152, 90701:003:1696, 90701:003:1240, 90701:003:1254, 90701:003:1355 ja 90701:003:1263 kinnisasjad; Sviby külas talude 13, 3, 22, 41, 11, 31, 51, 29, 6, 38, 30, 35 ja 1 põhjapoolseimad lahusmaatükid; Hullo külas Hullo–Rälby teega piirnevad Nymase (90701:002:1481), Vana Marksi (90701:002:1401), 90701:002:1462, 90701:002:1502 ja 90701:003:0372 kinnisasjad, Hullo–Rälby teest lõunasse jääv Vana-Hermase (90701:002:1573) kinnisasi ja talude 18, 8 ning 7 idapoolseimad lahusmaatükid ning Uus-Erkursi (90701:002:1441) kinnisasi ja Irjase (90701:003:1371) kinnisasja kvartalite 69 ja 70 ning 75 ja 76 vahelistest sihtidest ida poole jäävad osad;
3) Hosby sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Vormsi vallas Hosby külas Rumpo küla ühismaa lahusmaatükk; Hosby küla kinnistute XIV, XIII, XII, XI, X, IX, VIII, VII, VI, V, IV, III, II ja I ning Lundström II (90701:003:0330) põllu- ja metsavahelisest rajast põhja poole jäävad alad; Fällarna küla ühismaa lahusmaatükk; Hosby küla talude E, A70, A65, A75, B, F, A63, ja C põhjapoolseimad lahusmaatükid; Rälby küla 90701:003:1184, 90701:003:1697, 90701:003:1234, 90701:003:0875, 90701:003:1356, 90701:003:1495, 90701:003:1203 ja 90701:003:1143 kinnisasjade ning Larase (90701:003:0701) kinnisasja ning talude 1, 14, 11, 12, 9, 7, 13, 3 lahusmaatükid.
§ 11. Tegevused sihtkaitsevööndis
(1) Sihtkaitsevööndis on keelatud majandustegevus ja loodusvarade kasutamine, välja arvatud käesoleva määruse paragrahvis 4, paragrahvi 5 lõikes 3 kaitseala valitseja nõusolekul ja käesolevas paragrahvis sätestatud lubatud tegevused.
(2) Inimeste viibimine, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödel ning kaitseala valitseja nõusolekul teadusuuringutega seotud välitöödel, on keelatud:
1) Rälby ja Hosby sihtkaitsevööndis väljaspool sihte ja radu 1. märtsist 1. augustini, välja arvatud kinnisasja omanikul oma kinnisasja piires;
2) Rumpo sihtkaitsevööndi laidudel ning laidude rannajoonest 50 m piiresse jääval merealal 1. aprillist 15. juulini.
Kaitseala valitseja nõusolekul on laidude külastamine lubatud 15. juulist kuni 1. novembrini. Liikumispiirang ei laiene kohalikele elanikele traditsioonilise tegevuse (näiteks karjatamise) jätkamiseks Tälmeni laiul ja Pasilaiul.
(3) Lisaks lõikes 1 nimetatule on Rumpo sihtkaitsevööndis:
1) Rumpo poolsaarel keelatud mootorsõidukitega liiklemine, välja arvatud järelevalve, pääste- ja teadustöödel ning kinnisasja omanike ja kohalike elanike traditsioonilise tegevusega (rannapüük, karjatamine, roovarumine, turismi korraldamine) seotud sõiduvahenditega kaitseala valitseja loal;
2) veealal keelatud veerollerite kasutamine; veemootorsõidukitele kehtib kiirusepiirang 15 sõlme.
(4) Hosby ja Rälby sihtkaitsevööndis on keelatud rahvaürituste korraldamine 1. märtsist 1. augustini.
(5) Sihtkaitsevööndis on kaitseala valitseja igakordsel nõusolekul lubatud:
3) poollooduslike koosluste esinemisaladel niitmine, karjatamine, roolõikus ja roopõletamine ulatuses, mis tagab poollooduslike koosluste ilme ja liigilise koosseisu säilimise;
4) olemasolevate kraavide hooldustööd ning teaduslikult põhjendatud tööd veerežiimi looduslikkuse tagamiseks;
5) jahipidamine 1. novembrist 1. märtsini, välja arvatud linnujaht;
6) rajatiste rajamine kaitsealal paikneva kinnistu või kaitseala tarbeks.
(6) Lisaks lõikes 5 sätestatud tegevusele on Rumpo sihtkaitsevööööndis lubatud:
1) merealal kohalike elanike traditsiooniline rannapüük;
2) pilliroo niitmine jää pealt 15. novembrist 1. märtsini või püsiva jääkatte korral rändlindude saabumiseni; roo käsitsi niitmine veest või maismaalt oma tarbeks 1. septembrist 15. novembrini;
3) niitmine ja karjatamine koormusega mitte rohkem kui 1 veis või 2 lammast hektari kohta, rannaniidu osas 1 veis ja 2 lammast hektari kohta.
§ 12. Valdaja kohustused
Rumpo sihtkaitsevööndis Rumpo poolsaarel on haruldaste samblike kasvukohtade ja avatud maastike säilitamiseks ning poollooduslike koosluste ilme ja liigilise koosseisu tagamiseks kohustuslik puu- ja põõsarinde harvendamine kaitseala valitsejaga kooskõlastatud ulatuses.
Sihtkaitsevööndi metsa kaitse-eesmärk on liikide mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.
(1) Vormsi maastikukaitseala piiranguvöönd on kaitseala majanduslikult kasutatav osa, kus majandustegevuses tuleb arvestada «Kaitstavate loodusobjektide seaduses» ning selle alusel käesolevas määruses kehtestatud tingimusi.
1) Saxby piiranguvöönd, kuhu kuuluvad Vormsi vallas Saxby külas talude 6, 16, 7, 17 läänepoolseimad lahusmaatükid, Karla (907:001:0480) ja Milja (90701:001:0470) kinnisasjad, talude 8 põhja- ja 2 ning 23 läänepoolseimad lahusmaatükid ja talu 1 maa läänepoolseima lahusmaatüki loode-kagusuunalisest teest lääne poole jääv ala, talu 8 lõunapoolse, merega piirneva lahusmaatüki ning talude 13, 14 ja 4 läänepoolseimate lahusmaatükkide Saxby sihttule juurest Saxby ranna lõunaosas oleva vaatlustornini viivast teerajast mere poole jäävad alad; tuletorni alune maa 90701:001:0560;
2) Prästviigi piiranguvöönd, kuhu kuuluvad Vormsi vallas Hullo külas talude A123 ja A43, 113 ja 44 lahusmaatükid ning 90701:002:1534, 90701:002:0342, 90701:002:0502, 90701:002:0812, Lagorsi (90701:002:0800) kinnisasjad, talude A1 ja A2 Prästviigi järve läänekaldaga piirnevate lahusmaatükkide ning kinnisasja Hansu (90701:002:0741) Vormsi metskonna kvartalite 61 ja 62 vahelisest sihist järve poole jääv ala; talude 8 ja 9 Prästviigi järve põhjakaldaga piirnevate lahusmaatükkide kvartalite 63 ja 64 vahelisest sihist järve poole jääv ala; Prästviigi järv ja kinnistu 7 Prästviigi järve lõunakaldaga piirneval lahusmaatükil paiknev järvest väljavoolav oja ja kraav ning nendevaheline ala;
3) Diby piiranguvöönd, kuhu kuuluvad Vormsi vallas Diby külas talude 1, 3 ja kinnisasjade 90701:003:1675 ja Liiva (90701:003:1522) osad, mis piirnevad merega ja jäävad Diby külast põhja poole ning Diby poolsaare sadamasse viivast teest ida poole; 90701:003:1683 kinnisasja ja talu A17 teest ida poole jäävad lahusmaatükid, kinnistu 90701:003:1554 poolsaarel paikneva lahusmaatüki teest läände jääv osa ja kinnistu 90701:003:0007 lahusmaatüki Diby põllust põhja pool paiknevast ida-lääne suunalisest metsasihist põhja poole jääv ala; lahustükina kuulub Diby piiranguvööndisse kinnistu 5 läänepoolseima merega piirneva lahusmaatüki Rälby Diby teest põhja poole jääv maa-ala;
4) Rumpo piiranguvöönd, kuhu kuulub ala, mis jääb läänepoolsema Rumpo poolsaare tippu kulgeva loode-kagusuunalise pinnastee ja idapoolsema Rumpo poolsaare tippu kulgeva loode-kagusuunalise pinnastee ning Mäe (90701:002:1150) kinnisasja lõunapiiri ja ida-läänesuunalise pinnastee vahele; ala, mis jääb Mäe (90701:002:1150) kinnisasja kirdepiiri ja Pärnamäe (90701:002:0009) kinnisasja idapiiri, Rumpost Svibysse viiva teeraja, maatüki D edelapiiri ja Mäe kinnisasja idanurgast asimuudil 100° kuni rannajooneni kulgeva mõttelise sirgjoone vahele; 90701:002:0250 ja Paali (90701:002:0440) kinnisasja maa.
§ 15. Tegevused piiranguvööndis
(1) Piiranguvööndis on lubatud majandustegevus, välja arvatud keelatud tegevused, mis on sätestatud käesoleva määruse paragrahvis 5. Samuti on keelatud:
2) maavarade ja maa-ainese kaevandamine, välja arvatud «Maapõueseaduse» (RT I 1994, 86/87, 1488; 1995, 75, 1321; 1996, 49, 953; 1997, 52, 833; 86, 1461; 93, 1562; 1998, 64/65, 1005; 1999, 10, 155; 54, 584; 95, 843; 2000, 54, 348) paragrahvides 26 ja 62 sätestatud juhtudel kaitseala valitsejaga kooskõlastatud kohtades ja tema igakordsel nõusolekul;
5) jäätmete ladustamine, välja arvatud kodumajapidamises tekkinud tavajäätmete ladustamine kinnisasja piires kaitseala valitsejaga kooskõlastatud kohtades.
3) veekogude veetaseme muutmine ja kallaste kahjustamine.
§ 16. Valdaja kohustused
Diby piiranguvööndis on poollooduslike koosluste esinemisaladel nende ilme ja liigilise koosseisu tagamiseks kohustuslik niitmine, karjatamine ning puu- ja põõsarinde harvendamine.
§ 17. Piiranguvööndi metsa kaitse
Piiranguvööndi metsa kaitse-eesmärk on liikide mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.


text:
 Riigikohus kuulutab välja VIII õpilaste kaasuskonkursi | Riigikohus
Riigikohus kuulutab välja VIII õpilaste kaasuskonkursi
Riigikohus kuulutab oma 93. aastapäeva puhul välja järjekorras kaheksanda õpilastööde konkursi. Kaasuskonkurss on mõeldud 9.–12. klasside õpilastele ning töid hinnatakse neljas vanuserühmas: 9., 10., 11. ja 12. klasside arvestuses.
Vt ka venekeelset juhendit.
Kaasus nr 1: "Hooldekodu kaasus" (tsiviilküsimus) EST / RUS
Kaasus nr 2: "Õpihimulise koolipoisi kaasus" (haldusküsimus) EST / RUS
Kaasus nr 3: "Kodune internetipiraatlus" (süüteoküsimus) EST / RUS
Kaasust tuleb lahendada justkui kohtus: esitades esmalt mõlema poole argumendid, sõnastades need kas kohtukõnena, kirjaliku nõudena või mõnel muul viisil ning seejärel tuues välja kohtuniku otsuse ja argumentatsiooni. Kaasuse lahendusel peab seega olema kolm struktuuriosa: ühe poole argumendid, teise poole argumendid ning kohtuniku otsus.
Osalemiseks palume töö saata hiljemalt 9. novembriks e-posti aadressile info riigikohus [dot] ee või kirja teel Riigikohtusse (Lossi 17, Tartu 50093). Palume e-kirja teemareale või ümbrikule kirjutada märgusõna "Kaasuskonkurss".
Lisalugemist ja -vaatamist:
"Kohtukaasuste kasutamine ühiskonnaõpetuses", Eveli Kuklane, Gümnaasiumi valdkonnaraamat SOTSIAALAINED, 2011
Lühifilm "Vaidluse lahendamisest kohtus", Riigikohus 2012
Eveli [dot] Kuklane riigikohus [dot] ee
Tel 730 9042
Mob 5333 9846

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus riigikohus Riigikohus riigikohus


text:
Oluliseks vaidlusküsimuseks oli ka see, kuivõrd konkreetselt oleks tulnud mürahäiringut leevendavad meetmed detailplaneeringusse kirja panna. Planeeringu materjalide kohaselt oli üheks peamiseks meetmeks, mis võinuks mürahäiringut vähendada, väiksema võimsusega (2,3 MW) tuulikute püstitamine. Sellest oli lähtutud ka müra-uuringute tegemisel. Planeeringu materjalide kohaselt olevat valla ja arendaja vahel sõlmitud kokkulepe, et enam kui 2,3 MW võimsusega tuulikuid ei püstitata. Samas detailplaneering ise lubas ka kuni 3 MW võimsusega generaatorite püstitamist.
Riigikohus leidis, et kuna tegemist oli olulise leevendava meetmega, mille järgimata jätmine võinuks kaasa tuua müra normtasemete ületamise, oleks see pidanud olema selge piiranguna planeeringusse kirja pandud. Kohus rõhutas, et vastasel juhul ei oleks kaebaja õiguste kaitse efektiivselt tagatud. Hoolimata sellest, et maaomanikul oleks ka pärast tuulikute rajamist võimalik nõuda müranormatiividest kinnipidamist, võib normide rikkumise tõendamine osutuda keeruliseks. Samuti oleks ebamõistlik asuda müraprobleemidega tegelema pärast tuuliku püstitamist ja nende tekkimist. Neil põhjustel otsustas Riigikohus, et rikkumine on sedavõrd oluline, et planeering tuleb tühistada.
Riigikohus võttis seisukoha ka kaebaja poolt esitatud, pärast planeeringu kehtestamist tehtud müra mõõtmise tulemuste osas. Tegemist oli reaalsete mõõtmistulemustega, mis näitasid, et kohtades, kus modelleerimise tulemusena ei tohtinuks müra ületada 40 dB, on tegelik müratase 45 dB. Kuigi mõõtmised olid tehtud pärast detailplaneeringu kehtestamist ja ei saanud olla määravaks planeeringu kehtestamisel, leidis kohus, et kohtumenetluses oli tegemist igati asjakohase tõendiga. Kohus leidis, et sellised mõõtmistulemused võivad viidata varasemate müraarvutuste ebausaldusväärsusele.
Detailplaneeringu koostamise ajal kehtinud Hanila valla üldplaneering käsitles ka tuuleenergia tootmist. Üldplaneeringu kohaselt oli Esivere külla kavandatud täiendavalt kuni 20 tuulegeneraatorit koguvõimsusega 30 MW. Detailplaneeringu kehtestamisega ületati seda võimsust 6 MW võrra. Riigikohus leidis, et see kujutas üldplaneeringu põhilahenduse muutmist, kuna üldplaneeringus sätestatud tootmisvõimsuse näol oli tegemist valla ruumilise arengu põhimõtetega ning säästva ja tasakaalustatud ruumilise arengu tingimustega. Riigikohtu hinnangul tuli üldplaneeringut tõlgendada selliselt, et selles toodust suuremas mahus tuuleenergia tootmist ei peetud vajalikuks. 30 MW oli antud juhul üldplaneeringus sätestatud piiriks, millises mahus vallaelanikel tuleb tuulegeneraatorite tööga kaasnevaid riiveid taluda. Seda piiri ületavat detailplaneeringut oleks pidanud menetlema üldplaneeringu põhilahendust muutvana; seda aga antud juhul tehtud ei olnud.
Riigikohus leidis, viidates nii Euroopa Kohtu kui enda varasemale praktikale (otsusele haldusasjas 3-3-1-56-12), et kuna mõju Natura 2000 ala kaitse-eesmärkidele ei olnud välistatud, oleks pidanud KSH igal juhul läbi viima. Kuigi planeeringumenetluses koostati Natura-ala kaitseväärtuste kohta eksperthinnang, ei pidanud Riigikohus seda piisavaks. Arvestamata jäeti kumulatiivne mõju; lisaks vaidlusalusele kahele tuulikule oli piirkonnas veel ca 20 tuulikut, mille kogumõju polnud kordagi hinnatud. Samuti ei olnud järgitud KSH menetlusnõudeid ega KSH aruande sisunõudeid. Eeltoodud põhjustel leidis Riigikohus, et KSH algatamata jätmine oli õigusvastane. Kuna sellest tulenevalt puudus otsustamiseks vajalik info, oli detailplaneeringu tühistamine õigustatud ka Natura hindamise vigade tõttu.
KÕKi hinnangul aitab uus Riigikohtu lahend selgitada mitmeid küsimusi, mis müranormide kohaldamisel praktikas sageli tekivad. Kuigi keskkonnaministeerium on äsja valmistanud juba uued müra normtasemeid puudutavad õigusaktid, peaks meie hinnangul ka tulevikus lähtuma Riigikohtu poolt sedastatud põhimõttest, et mürahäiringut tuleks piirata võimalikult suures ulatuses, arvestades erinevaid huve ja õiguseid. Ebapiisavaks on keskkonnaotsuste tegemisel vaid müra normtasemetest kinnipidamise kontrollimine. Riigikohtu poolt võetud lähenemine vastab ka keskkonnaseadustiku üldosa seaduse § 23 lg-le 4. Selle sätte kohaselt loob keskkonna kvaliteedi piirväärtuse (nt müranormi) ületamine vaid eelduse, et isikute õigust tervise ja heaolu vajadustele on rikutud. Sõltuvalt asjaoludest võib isikute õigust rikkuvaks olla ka juba väiksema ulatusega häiring. Samuti võiks eelduslikult ka tulevikus jääda kehtima põhimõte, et ka uute planeeritavate objektide mõjualas tuleb kohaldada taotlustasemeid.
Oluliseks võib pidada ka, et Riigikohus rõhutas, et nii mürahinnangu andmisel kui nn Natura hindamisel on oluline välja selgitada kavandatava tegevuse koosmõju teiste olemasolevate või teadaolevalt planeeritud tegevustega. Selline lähenemine on hädavajalik, et vältida nn „salami-slicing“-efekti, ehk olukorda, kus üks suur arendusprojekt tükeldatakse väiksemateks osadeks just selleks, et vältida põhjalikku keskkonnamõjude hindamist. Antud juhul oli tegemist just sellise näitega: üksikute tuulikute rajamise tulemusena oli külas juba mitmekümne tuulikuga tuulepark, ent selle mõjud Natura-aladele olid jäänud hindamata. Loodetavasti on ka sellest aspektist tegu õpetliku lahendiga kõigile arendajatele ja otsusetegijatele.

matches:
Riigikohus
Kohus
Riigikohus
Kohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 23
Riigikohus