text:
Kohtuasi C‑49/12
M&B Holding ApS
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Østre Landsret (Taani))
Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vaheline kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlev leping – Lepingu artikkel 6 – Taani kohtute õigus esitada eelotsusetaotlus – Määrus (EÜ) nr 44/2001 – Artikli 1 lõige 1 – Tsiviil- ja kaubandusasjade mõiste – Ametiasutuse hagi – Kahju hüvitamise nõue isiku vastu, kes osales maksudest kõrvalehoidumises, olemata ise maksukohustuslane
1. Käesolevas asjas esitatud eelotsusetaotlus käsitleb määruse (EÜ) nr 44/2001(2) (edaspidi „Brüsseli I määrus”) artikli 1 lõikes 1 sätestatud mõistet „tsiviil- ja kaubandusasjad”. Küsimus on nimelt selles, kas liikmesriigi ametiasutuse poolt füüsiliste isikute ja eraõiguslike ettevõtjate vastu esitatud hagi kahju hüvitamise nõudes, mis põhineb nende isikute ja ettevõtjate osalemisel maksupettuses, puudutab „tsiviil- ja kaubandusasja”. See küsimus kerkib seoses probleemiga, kas Ühendkuningriigi kohtus eelnimetatud hagi kohta tehtavat otsust tuleb tunnustada Taanis.
2. Käesoleva kohtuasja eripära seisneb selles, et Brüsseli I määrus ei ole Taanis vahetult kohaldatav,(3) vaid on Euroopa Liidu ja Taani Kuningriigi vahel sõlmitud rahvusvahelise paralleelse lepingu(4) osa. Eelotsusetaotlus annab seega Euroopa Kohtule (esimest korda) võimaluse tõlgendada viidatud paralleelset lepingut, kusjuures peale selle kerkib esmalt küsimus Taani kohtu õiguse kohta esitada eelotsusetaotlus.
3. Käesolevas kohtuasjas moodustab liidu õiguse raamistiku Brüsseli I määruse Taanis kohaldamiseks sõlmitud paralleelne leping,(5) mille lahutamatu osa kõnealune määrus omakorda on.
1. Paralleelne leping
4. Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva lepingu(6) artikli 1 lõike 1 kohaselt on viidatud lepingu eesmärk „kohaldada Brüsseli I määrust ja selle rakendusmeetmeid ühenduse ja Taani vahelistele suhetele vastavalt käesoleva lepingu artikli 2 lõikele 1”.
5. Artikkel 2 „Kohtualluvus ja kohtuotsuste täitmine tsiviil- ja kaubandusasjades” on sõnastatud järgmiselt:
„1. Käesolevale lepingule lisatud ja käesoleva lepingu osa moodustava Brüsseli I määruse sätteid koos määruse artikli 74 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusmeetmetega ja Taani poolt vastavalt käesoleva lepingu artiklile 4 rakendatud rakendusmeetmetega, mis on vastu võetud pärast käesoleva lepingu jõustumist, ning määruse artikli 74 lõike 1 kohaselt vastu võetud meetmetega kohaldatakse rahvusvahelise õiguse alusel ühenduse ja Taani vahelistele suhetele.
a) Artikli 1 lõiget 3 ei kohaldata.
6. Lepingu artikkel 6 „Euroopa Ühenduste Kohtu pädevus lepingu tõlgendamisel” sätestab järgmist:
„1. Kui poolelioleva kohtuasja läbivaatamisel Taani kohtus tõstatatakse küsimus käesoleva lepingu kehtivuse või tõlgendamise kohta, taotleb see kohus Euroopa Kohtult sellekohast otsust juhul, kui teise liikmesriigi kohus oleks samadel asjaoludel kohustatud seda tegema seoses käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 nimetatud Brüsseli I määruse ja selle rakendusmeetmetega.
2. Brüsseli I määrus
7. Brüsseli I määruse põhjenduse 2 kohaselt on selle määruse eesmärgiks „[ühtlustada] eeskirjad kohtualluvuse konflikti kohta tsiviil- ja kaubandusasjades ning lihtsusta[da] vorminõudeid, et käesoleva määrusega seotud liikmesriikide kohtuotsuste vastastikune tunnustamine ja täitmine oleks kiire ja lihtne.”
8. Põhjendused 6 ja 7 on sõnastatud järgmiselt:
„(6) Selleks et saavutada tsiviil- ja kaubandusasjades tehtud kohtuotsuste vaba liikumine, on vajalik ja asjakohane, et kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise eeskirju reguleeritaks liidu õigusaktiga, mis on siduv ja vahetult kohaldatav.
9. Põhjendus 19 käsitleb Brüsseli konventsiooni(7) ja Brüsseli I määruse vahelist seost ning on sõnastatud järgmiselt.
„Tuleks tagada Brüsseli konventsiooni ja käesoleva määruse vaheline järjepidevus ning selleks tuleks ette näha üleminekusätted. Järjepidevust on vaja ka Euroopa Ühenduste Kohtu tõlgendustes Brüsseli konventsiooni kohta […].”
10. Artiklis 1 on määruse reguleerimisala määratletud järgmiselt:
3. Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab mõiste „liikmesriik” kõiki liikmesriike peale Taani.”
11. Lov om rettens pleje (Taani õigusasutuste seadus, edaspidi „Retsplejelov”) § 634 sätestab muu hulgas järgmist:
„1. Võlausaldaja peab ühe nädala jooksul pärast vara arestimist algatama menetluse seoses nõudega, mille tagamiseks vara arestiti, välja arvatud juhul, kui võlgnik loobub vaidlustamisest arestimise ajal või pärast seda. Selle menetluse raames esitab võlausaldaja ka eraldi nõude vara arestimise kinnitamiseks.
5. Kui asjaomase nõude menetlemine on pooleli välisriigi kohtus, kelle otsus on eeldatavasti Taanis siduv, peatatakse lõike 1 alusel algatatud menetlus seni, kuni välisriigi menetluses on tehtud lõplik kohtuotsus. Kohus võib siiski kohe lahendada vara arestimise määruse kinnitamise küsimuse.”
12. Østre Landsretis(8) (edaspidi „eelotsusetaotluse esitanud kohus”) poolelioleva menetluse hageja on The Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs (edaspidi „HMRC”), Ühendkuningriigi maksuamet. HMRC esitas hagiavalduse Taanis asutatud äriühingute Sunico ApS, Sunico Holdings ApS ja M&B Holding ApS(9) vastu ning kahe füüsilise isiku vastu, kelle elukoht on Taanis.
13. Menetluse ese on nõue maksta kahjuhüvitist (ingl k claim for damages) summas 40 391 100,01 Suurbritannia naelsterlingit põhjendusel, et hageja arvates osalesid kostjad ettevõtmises, mis Inglise õiguse kohaselt on kvalifitseeritav kui kuritegelik kokkulepe pettuse toimepanemiseks (ingl k tortious conspiracy to defraud), jättes hagejale maksmata tasumisele kuuluva käibemaksu 719 juhul, mil kaubad müüdi Ühendkuningriigi ettevõtjaid hõlmavas tehinguahelas ja üks tehinguahelas osalenud Ühendkuningriigi ettevõtja jättis hagejale tasumisele kuuluva käibemaksu maksmata.(10)
14. HMRC esitas seetõttu 17. mail 2010 esmalt High Court of Justice’ile (Ühendkuningriik) hagiavalduse, nõudes tekkinud kahju hüvitamist. Selle menetluse kostjad on eespool nimetatud isikud,(11) kes ei ole Ühendkuningriigis käibemaksukohustuslased. HMRC ei esitanud ühtegi nõuet tehinguahelates osalenud ettevõtjate vastu, kes eksportisid kaubad Ühendkuningriigist ja kellele käibemaks tagastati. Kahjuhüvitisnõude õiguslik alus on see osa lepinguvälist kahju (ingl k tort) reguleerivast Inglise õigusest, mis käsitleb kuritegelikku kokkulepet õigusvastaste vahendite kasutamiseks (ingl k unlawful means conspiracy). Eelotsusetaotluse esitamise ajal oli menetlus High Court of Justice’is pooleli. Pooled on üksmeelel selles, et asi allub rahvusvahelise kohtualluvuse sätete järgi High Court of Justice’ile.
15. Enne menetluse algatamist Taanis küsis HMRC Taani maksuhaldurilt kostjate kohta teavet, mille Taani maksuamet talle ka edastas vastavalt nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1798/2003 halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas.(12)
16. Hageja taotles seejärel oma kahjuhüvitisnõude tagamiseks Fogedret i Københavnilt(13) kostjate vara arestimist. Arestimine otsustati 18. mai 2010. aasta määrusega, mida ei muudetud ka kostjate määruskaebuse alusel Østre Landsreti 2. juuli 2010. aasta määrusega.
17. HMRC esitas Retsplejelovi § 634 lõike 1 alusel ühenädalase tähtaja jooksul 25. mail 2010 Københavns Byretile(14) tagatud nõude ulatuses kostjate vastu hagiavalduse, milles nõudis kostjatelt endiselt 40 391 100,01 Suurbritannia naelsterlingi suuruse summa tasumist. Københavns Byret saatis kohtuasja 8. septembri 2010. aasta määrusega edasi Østre Landsretile, kes peab tegema otsuse tasumise nõude ja kostjate vara arestimise õiguspärasuse kohta.
18. Ajal, mil asjaomane eelotsusetaotlus saabus Euroopa Kohtu kantseleisse, oli pooleli kaks asjaomase kahju hüvitamise nõude menetlust: üks High Court of Justice’is Ühendkuningriigis ja teine Østre Landsretis Taanis.
19. Kõnealust olukorda reguleerib Retsplejelovi § 634 lõige 5, mis näeb ette, et § 634 lõike 1 alusel algatatud menetlus, käesolevas asjas Østre Landsreti menetlus, tuleb peatada, kui välismaa kohtus on pooleli menetlus, milles tehtav otsus võib olla Taanis siduv.
20. Østre Landsret leidis, et on asjakohane eelnevalt selgitada, kas tema menetluses oleva kohtuasja menetlemine tuleb Retsplejelovi § 634 lõike 5 alusel peatada, kuni jõustub High Court of Justice’i otsus. Menetlus tuleb peatada, kui High Court of Justice’i otsus oleks Taanis siduv. Küsimusele tuleb vastata jaatavalt juhul, kui Ühendkuningriigis toimuv menetlus kuulub Brüsseli I määruse kohaldamisalasse. Taani autonoomsete õigusnormide kohaselt aga High Court of Justice’i otsust ilmselt ei tunnustata.
21. Eeltoodu põhjal peatas Østre Landsret menetluse 18. jaanuari 2012. aasta määrusega, mis saabus Euroopa Kohtusse 2. veebruaril 2012, ja esitas Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 1 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et määruse kohaldamisalasse kuulub asi, milles liikmesriigi ametiasutused esitavad ettevõtjate ja füüsiliste isikute vastu, kelle asukoht või elukoht on teises liikmesriigis, kahjuhüvitisnõude, mis põhineb – esimese liikmesriigi siseriikliku õiguse alusel esitatud – väitel, et esines kuritegelik kokkulepe pettuse toimepanemiseks, mis seisnes esimeses liikmesriigis tasumisele kuuluva käibemaksu tasumata jätmises?”
22. Euroopa Kohtu menetluses esitasid kirjalikke ja suulisi seisukohti Sunico ApS, Ühendkuningriigi valitsus ja komisjon. Šveitsi Konföderatsiooni valitsus osales ainult menetluse kirjalikus osas.
Õigus esitada eelotsusetaotlus
23. Kuna Brüsseli I määrus on Taani suhtes kohaldatav ainult kui rahvusvahelise paralleelse lepingu osa,(15) siis võib kahelda, kas Østre Landsretil on õigus eelotsusetaotlust esitada. Kõnealune leping kui liidu sõlmitud leping moodustab liidu õiguskorra lahutamatu osa ning võib seega olla eelotsusetaotluse esemeks ELTL artikli 267 tähenduses.(16) Võttes arvesse Taani eristaatust(17) seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga, kuhu kuulub ka õigusalane koostöö,(18) tuleb Taani kohtute eelotsusetaotluse esitamise pädevuse puhul siiski järgida paralleelse lepingu artiklit 6.
24. Paralleelse lepingu artikli 6 lõige 1 sätestab, et Taani kohus esitab pooleliolevas kohtuasjas Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse lepingu kehtivust või tõlgendamist puudutavates küsimustes juhul, „kui teise liikmesriigi kohus oleks samadel asjaoludel kohustatud seda tegema seoses […] Brüsseli I määruse[ga] […].”
25. ELTL artikli 267 kolmanda lõigu kohaselt peab Euroopa Kohtule esitama eelotsusetaotluse ainult see liikmesriigi kohus, mille otsuste peale ei saa edasi kaevata. Lepingu tõlgendamise küsimuses tuleb seega igal juhul taotleda eelotsust(19) ja Taani kõrgeima astme kohus on mõistagi pädev seda taotlema.
26. Østre Landsret vastas Euroopa Kohtu päringu peale, et ta ei ole kinnitamisnõude (Justifikationssage)(20) menetluses kõrgeima astme kohus. Selles menetluses on võimalik esitada Højesteretile kassatsioonkaebus. See vastus ei too käesolevas asjas siiski lahendust. Kõrgeima astme kohtuks liigitamine oleneb nimelt konkreetsest menetluslikust olukorrast.(21) Seetõttu ei ole määrava tähtsusega, kas osutub võimalikuks esitada kaebus Østre Landsreti otsuse peale kinnitamisnõude menetlemise raames, see tähendab kahjuhüvitisnõuet käsitleva otsuse peale. Pigem on oluline, kas on võimalik kaevata otsuse peale peatada menetlus Retsplejelovi § 634 lõike 5 alusel, kuni High Court of Justice on teinud lõpliku kohtuotsuse.
27. Samas ei muuda igasuguse menetlustoimingu tegemine otsusega, mille peale ei saa edasi kaevata, kohut veel kõrgeima astme kohtuks ELTL artikli 267 tähenduses. Vaheotsus, mis ei kuulu edasikaebamisele, peab pigem lõpetama iseseisva menetluse või menetluse etapi ja eelotsuse küsimus peab puudutama nimelt seda menetlust või menetluse etappi.(22) Käesoleval juhul see nii ka on.
28. Menetluse peatamise otsus lõpetab teatava menetlusetapi. Peale selle võib see otsus tingida olukorra, kus Østre Landsret ei teegi kinnitamisnõude menetlemise raames sisulist otsust. Menetluse peatamise otsus oleneb ka Euroopa Kohtu vastusest eelotsuse küsimusele. Lõpuks on selline käsitlus kooskõlas ka Brüsseli I määruse eesmärgiga takistada vastuoluliste kohtuotsuste tegemist eri liikmesriikides. Kõrgeima astme kohtu kindlakstegemisel tuleb seega lähtuda Østre Landsreti menetluse peatamise otsusest.(23)
29. Euroopa Kohtu käsutuses oleva teabe põhjal ei ole võimalik lõplikult sedastada, kas Østre Landsret teeb seoses menetluse peatamisega lõpliku määruse, mida ei saa enam vaidlustada, ja on seetõttu kõrgeima astme kohus. Niivõrd kui käesoleval juhul on võimalik Taani menetlusõigust hinnata, näib, et Retsplejelovi § 392 lõige 2 võimaldab Østre Landsreti menetluse peatamise otsuse peale esitada Højesteretile edasikaebuse (Kære) ainult Processbevilningsævneti (loakogu) loal. Kõrgeima astme kohtu väljaselgitamise seisukohast on seega käesoleval juhul määrava tähtsusega see, kas Processbevilningsævnet omakorda on või ei ole kohus ELTL artikli 267 tähenduses.(24) Seda ei ole puuduliku teabe tõttu võimalik käesoleval juhul hinnata.
30. Isegi juhul kui Østre Landsret ei tee otsust kõrgeima astme kohtuna, ei oleks käesolevas asjas eelotsusetaotluse esitamine vastuolus paralleelse lepingu artikli 6 lõikega 1, nagu ilmneb viidatud sätte taustast, samuti nimetatud lepingu sõnastusest ja eesmärgist.
31. Artikli 6 lõike 1 taust oli lepingu(25) jõustumise hetkel kehtinud õiguslik olukord. Tsiviil‑ ja kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd ja selles valdkonnas võetavaid meetmeid, sealhulgas ka Brüsseli I määrust puudutavates küsimustes esitatud eelotsusetaotlustega seoses sisaldas EÜ artikkel 68 erisätet Euroopa Kohtu pädevuse kohta otsuse tegemisel. Erinevalt EÜ artiklist 234 sätestas viidatud artikkel ainult kõrgeima astme kohtu õiguse taotleda eelotsust. Selleks et paralleelse lepingu tõlgendamiseks saaks esitada eelotsusetaotluse samal viisil, nagu seda said teha teised liikmesriigid Brüssel I määruse tõlgendamise kohta, pidid lepingu artikli 6 lõiked 1 ja 3 andma Euroopa Kohtule sama suure pädevuse nagu varasem EÜ artikkel 68.(26) Sel ajal aga ei olnud Taani madalama astme kohtutel paralleelse lepingu tõlgendamise küsimustes eelotsusetaotluse esitamise õigust.
32. Lissaboni lepingu jõustumisega jäeti EÜ artikkel 68 sealt täielikult välja, nii võivad nüüd ka madalama astme kohtud esitada Euroopa Kohtule eelotsuse küsimusi, mis puudutavad tsiviilasjades tehtavat õigusalast koostööd. Nagu õigustatult märgivad HMRC Østre Landsreti menetluses ja komisjon Euroopa Kohtu menetluses, kehtib see muudatus ka paralleelse lepingu puhul.
33. EÜ artikli 68 väljajätmine ei mõjuta põhimõtteliselt automaatselt paralleelset lepingut, sest seda kui rahvusvahelist lepingut võib muuta ainult lepinguosaliste kokkuleppe alusel.(27) Paralleelse lepingu artikli 6 lõige 6 sätestab aga, et kui Euroopa Ühenduse asutamislepingu Euroopa Kohtu otsuseid puudutavaid sätteid muudetakse nii, et need toovad kaasa tagajärgi Brüsseli I määrusega seotud otsustele, siis kuuluvad need muudatused kohaldamisele ka Taanis, kui Taani ei ole 60 päeva jooksul pärast asjaomase muudatuse jõustumist teatanud komisjonile, et ta neid ei kohalda.
34. Taani komisjonile vastavat teadet saatnud ei ole.(28) Seega on EÜ artikli 68 väljajätmine oluline ka Taani kohtu eelotsusetaotluse esitamise õiguse seisukohalt ja toob kaasa olukorra, kus eelotsusetaotluse esitamise õiguse laienedes madalama astme kohtutele võivad Taani kohtud esitada eelotsuse küsimusi ka paralleelse lepingu tõlgendamise kohta.
35. Paralleelse lepingu artikli 6 lõike 1 sõnastus näeb küll ette ainult Taani ja teiste liikmesriikide kohtute eelotsusetaotluse esitamise õiguse paralleelsuse (vt artikli 6 lõike 1 lõpuosa „oleks samadel asjaoludel kohustatud seda tegema”). Artikli 6 lõike 6 kohandamisklausli eesmärk ei ole siiski ainult järgida muutusi teiste liikmesriikide kohtute eelotsusetaotluse esitamise kohustuses, vaid ka laiendada Lissaboni lepinguga eelotsusetaotluse esitamise õigust madalama astme kohtutele. Paralleelne leping peab nimelt andma Euroopa Kohtule sama suure pädevuse nii Taani kui ka teiste liikmesriikide kohtute suhtes, tagades Brüsseli I määruse ühtse kohaldamise ja tõlgendamise kõigis liikmesriikides. Paralleelsuse nõue tuleneb ka paralleelse lepingu preambulast.(29)
36. Kuni Lissaboni lepingu jõustumiseni lähtus kõnealune säte Taani kohtute eelotsusetaotluse esitamise kohustuse regulatsioonist. Toona ei olnud vajalik sätestada eelotsusetaotluse esitamise õigust, sest EÜ leping ei näinud asjaomast õigust madalama astme kohtutele ette. Nagu komisjon õigustatult märkis, on alates Lissaboni lepingu jõustumisest ka Taani madalama astme kohtutel õigus esitada Euroopa Kohtule eelotsuse küsimusi paralleelse lepingu tõlgendamise kohta.
37. Østre Landsreti eelotsuse küsimus on seega vastuvõetav.
38. Østre Landsret soovib oma küsimusega teada saada, kas High Court of Justice’is pooleliolev menetlus on tsiviil- ja kaubandusasi Brüsseli I määruse artikli 1 lõike 1 tähenduses ning kas Brüsseli I määrus on paralleelse lepingu osana selle kohtuasja suhtes kohaldatav.
39. Probleem on selles, et ametiasutus on esitanud füüsiliste isikute ja eraõiguslike äriühingute vastu hagi, milles ta nõuab Ühendkuningriigile maksupettusest tekkinud kahju hüvitamist. Brüsseli I määruse artikli 1 lõike 1 teine lause sätestab sõnaselgelt, et maksuasjad ja avalik-õiguslikud vaidlused ei kuulu selle määruse kohaldamisalasse.
40. Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt tuleb mõistet „tsiviil- ja kaubandusasjad” tõlgendada liidu õiguse autonoomse mõistena, seejuures tuleb tugineda ühelt poolt Brüsseli I määruse eesmärkidele ja süsteemile ning teiselt poolt kõikidest siseriiklikest õigussüsteemidest tulenevatele üldpõhimõtetele.(30) Osaliselt käsitles kõnealune kohtupraktika tõepoolest veel Brüsseli konventsiooni tõlgendust.(31) Kuna liikmesriikidevahelistes suhetes asendab Brüsseli I määrus Brüsseli konventsiooni,(32) siis kehtivad selle konventsiooni kohta antud Euroopa Kohtu tõlgendused ka selle määruse kohta, kui määruse ja Brüsseli konventsiooni sätteid saab pidada samaväärseteks.(33) Brüsseli I määruse artikli 1 lõike 1 puhul on see nii, sest viidatud sätte paigutus on sama, mis Brüsseli konventsiooni artikli 1 lõike 1 puhul, ning see täidab sama ülesannet. Liiatigi on nendel sätetel sama sõnastus.(34) Lõpuks ilmneb Brüsseli I määruse põhjendusest 19, et tuleb tagada Brüsseli konventsiooni ja kõnealuse määruse vaheline järjepidevus.(35) Seega saab tugineda Brüsseli konventsiooni käsitlevale Euroopa Kohtu praktikale.
41. Viidatud kohtupraktika kohaselt ei pruugi kohtuotsused jääda pooltevaheliste õigussuhete laadist või vaidluse esemest tulenevalt Brüsseli I määruse kohaldamisalasse.(36) Selleks et tuvastada, kas menetlus käsitleb tsiviil- ja kaubandusasja, tuleb kindlaks teha pooltevaheline õigussuhe ning analüüsida esitatud hagi alust ja selle menetlemise korda.(37) Käesolevas asjas toob see kaasa selle, et Brüsseli I määruse kohaldamisala on avatud, sest pooltevaheline õigussuhe ja kohtuvaidluse ese on tsiviilõiguslikku laadi.
1. Õigussuhte iseloom
42. High Court of Justice’i menetluse üks pool on ametiasutus. See tõsiasi üksi ei välista automaatselt Brüsseli I määruse kohaldamist. Nimetatud määruse kohaldamisalasse võivad põhimõtteliselt kuuluda ka ametiasutuste ja eraõiguslike isikute vahelised vaidlused.(38) Eelkõige on tähtis see, kas ametiasutus osaleb konkreetses kohtuasjas avalikku võimu teostajana,(39) aga High Court of Justice’i menetluses see nii ei ole.
43. Kõigepealt ei ole selles menetluses ametiasutuse vastaspooleks ehk kostjaks mitte maksumaksja, vaid kolmas isik. Peale selle on Sunico ApS ja teiste kostjate asu- või elukoht Taanis, mistõttu nad ei ole Ühendkuningriigis käibemaksukohustuslased, seega ei esine kostjate ja HMRC vahel otsest avalik-õiguslikku alluvussuhet.
44. Komisjon ja Ühendkuningriik märgivad lisaks, et konkreetses kohtuvaidluses ei ole HMRC-l volitusi, mis oleksid laiemad kui need, mis tulenevad eraõiguslike isikute vahelistele suhetele kohaldatavatest õigusnormidest.(40) Pigem on HMRC ja kostjad kui kaks eraõiguslikku isikut. Mõlema suhtes kehtivad samad menetlusnormid ja menetlus toimub vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustikule. HMRC ei saa eelkõige erinevalt avaliku võimu teostamise olukordadest ise oma nõude kohta otsust teha ega seda täitma asuda – mis oleks eelkõige maksuõiguses tavapärane –, vaid ta peab nõude rahuldamiseks pöörduma kohtusse.
45. Probleem võib siiski olla selles, et HMRC küsis enne vara arestimise taotlemist Taanis määruse nr 1798/2003(41) alusel Taani ametiasutustelt teavet kostjate kohta. Teabenõue on eraõiguslikust isikust hagejale kättesaamatu vahend. Euroopa Kohtule esitatud teabest ei ilmne siiski, kas või kuivõrd omab kõnealune teabenõue tähtsust ka High Court of Justice’is pooleliolevas menetluses. Juhul kui siseriikliku menetlusõigusega oleks kooskõlas see, et HMRC kasutab ametiasutusena saadud teavet ja tõendeid High Court of Justice’i menetluses, siis ei ole HMRC positsioon kostjate vastaspoolena samasugune nagu eraõiguslikul isikul. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on kontrollida, kas ja kuivõrd see nii on.
2. Kohtuasja ese
46. Ka kohtuasja esemest tulenevalt ei ole see välistatud Brüsseli I määruse kohaldamisalast. Euroopa Kohus märkis juba varasemates kohtuasjades Rüffer ja Lechouritou,(42) et kohtuvaidluse eseme hindamisel on määrava tähtsusega konkreetse nõudega seotud asjaolud. Tsiviil- ja kaubandusasjaga ei ole tegemist vaid siis, kui haginõude aluseks on avaliku võimu teostamine.(43) Selleks ei piisa mis tahes seosest avaliku võimu teostamisega. Euroopa Kohtu praktikast nähtub,(44) et eelkõige peab nõude aluseks olev konkreetne toiming kujutama endast avaliku võimu teostamist.
47. Kohtuasjas Rüffer nõudis hageja kulutuste hüvitamist, mida ta kandis avaliku võimu teostamise kohustust täites,(45) kohtuasjas Lechouritou tekkis kahju otseselt riigi tegevuse tõttu avaliku võimu kandjana.(46) Mõlemal juhul eitas Euroopa Kohus tsiviilõigusliku vaidluse olemasolu, sest nõude aluseks olnud tegevus seondus avaliku võimu teostamisega.
48. Käesoleval juhul on olukord aga teistsugune. Vaidluse aluseks olev asjaolu on kostjate poolt väidetavalt toimepandud pettus, mistõttu tekkis riigil õigus nõuda õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamist. Kõnealune õigus just nimelt ei tekkinud tal avaliku võimu teostamise käigus. See on pigem õigushüve väidetava rikkumise tulemus, kusjuures rikkumise toimepanijad on kostjad ja ohver võiks olla põhimõtteliselt igaüks. Õigushüve rikkumise läbi kahju kannatamine ei ole avaliku võimu teostamisele loomuomane.
49. Seos avaliku võimu teostamisega võiks siiski tuleneda sellest, et tekkinud kahju alus on maksunõue ja seega ühtlasi avalik-õiguslik suhe, mis määrab ka nõude suuruse. Kahju hüvitamise nõude summa vastab nimelt tasumata jäänud käibemaksu summale. Selleks et teha kindlaks, kas tegemist on tsiviil- ja kaubandusasjaga, on siiski oluline konkreetse kohtuasja ese,(47) mitte aga selle taust.
50. See peab seda enam paika, et käesolevas asjas on mõlema nõude vaheline seos pelgalt faktilist laadi ja puudutab üksnes kahju suurust. Ühendkuningriigi valitsus vastas kohtuistungil esitatud küsimustele nimelt, et kui kostjad hüvitavad tekkinud kahju, siis ei mõjuta see maksukohustuslase vastu esitatud nõuet. Maksunõue jääb ka kahjuhüvitise maksmise korral püsima ja seda võib endiselt sisse nõuda. Sellest järeldub, et esitatud nõude eesmärk ei ole niivõrd asendada tasumata jäänud maksu, kui kõrvaldada õigushüve rikkumine.
51. Niisiis ei ole võimalik lähtuda ka käibemaksu tasumise ja kahju hüvitamise nõude vahelisest aktsessoorsusest, nagu kohtuasjas TIARD(48) esines käenduse ja tagatud nõude vahelise suhte puhul. Isegi õiguslikult aktsessoorse nõude puhul liigitas Euroopa Kohus käendajate vastu esitatud nõude tsiviilõiguslikuks nõudeks, kuigi põhinõue oli oma olemuselt avalik-õiguslik.(49) Kui niisugune liigitus on põhjendatud juba olukorras, kus esitatud nõue on õiguslikult aktsessoorne avalik-õigusliku nõude suhtes, siis peab samasugusest liigitusest kindlasti lähtuma ka käesoleval juhul.
52. Nõude õiguslikku alust ja hagi menetlemist silmas pidades ei kehti HMRC suhtes eraõiguslikest isikutest erinev kord,(50) High Court of Justice’i menetlus ei käsitle seega avaliku võimu teostamisega seotud kohtuvaidlust, vaid tsiviil- ja kaubandusasja Brüsseli I määruse artikli 1 lõike 1 tähenduses.
53. Esitatud põhjendustest lähtudes teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata eelotsuse küsimusele järgmiselt:
Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 1 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et määruse kohaldamisalasse kuulub asi, milles liikmesriigi ametiasutused esitavad ettevõtjate ja füüsiliste isikute vastu, kelle asukoht või elukoht on teises liikmesriigis, kahjuhüvitisnõude, mis põhineb – esimese liikmesriigi siseriikliku õiguse alusel esitatud – väitel, et esines kuritegelik kokkulepe pettuse toimepanemiseks, mis seisnes esimeses liikmesriigis tasumisele kuuluva käibemaksu tasumata jätmises.
2 –	Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42).
3 –	Vt määruse artikli 1 lõige 3 ning ELTL-le lisatud protokolli nr 22 Taani seisukoha kohta artiklid 1 ja 2 (ELT 2010 C 83, lk 299).
4 –	Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vaheline kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlev 16. novembri 2005. aasta leping. (ELT L 299, lk 62) (edaspidi „paralleelne leping”). Leping jõustus 1. juulil 2007 (ELT L 94, lk 70).
5 –	Viidatud eespool 4. joonealuses märkuses.
6 –	Viidatud eespool 4. joonealuses märkuses.
7 –	Tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ning neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise 27. septembri 1968. aasta konventsioon (EÜT 1972, L 299, lk 32, edaspidi „Brüsseli konventsioon”).
8 –	Ida-Taani ringkonnakohus.
9 –	Varem Sunico A/S, Sunico Holdings A/S ja M&B Holding A/S.
10 –	Üksikasjaliku selgituse niinimetatud karussellpettuste kohta leiab kohtujurist Poiares Maduro 16. veebruari 2005. aasta ettepanekust kohtuasjas C‑354/03: Optigen jt (EKL 2006, lk I‑483, ettepaneku punkt 7), millele Ühendkuningriigi valitsus viitab oma kirjalikes seisukohtades.
11 –	Käesoleva ettepaneku punkt 12.
12 –	Nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1798/2003 halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas ja määruse (EMÜ) nr 218/92 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 264, lk 1, ELT eriväljaanne 09/01, lk 392).
13 –	Kopenhaageni täitevkohus.
14 –	Kopenhaageni esimese astme kohus.
15 –	Eespool 4. joonealuses märkuses viidatud paralleelse lepingu artikkel 2 lõige 1. Viidatud sätte kohaselt moodustab Brüsseli I määrus lepingu osa ja on rahvusvahelise õiguse järgi seega ühenduse ja Taani vahelistele suhetele kohaldatav. Vt ka 3. joonealune märkus.
16 –	4. mai 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑533/08: TNT Express Nederland (EKL 2010, lk I‑4107, punkt 60 ja seal viidatud kohtupraktika).
17 –	Vt selle kohta paralleelse lepingu preambula: „Viidates Euroopa Ühenduste Kohtule […] antud pädevusele teha eelotsuseid ühenduse institutsioonide asutamislepingu IV jaotisel põhinevate õigusaktide kehtivuse või tõlgendamise kohta, sealhulgas käesoleva lepingu kehtivuse või tõlgendamise kohta, ning asjaolule, et nimetatud säte ei ole tulenevalt Taani seisukohta käsitlevast protokollist Taani suhtes siduv ega kohaldatav, […]”.
18 –	Vt eespool 3. joonealuses märkuses viidatud protokolli nr 22 artikkel 2, mis viitab ELTL kolmanda osa V jaotisele.
19 –	See tuleneb juba üksi mõiste „ebenfalls” kasutamisest saksakeelses versioonis ja ingliskeelsest sõnastusest: „[…] that court or tribunal shall request the Court of Justice to give a ruling thereon whenever under the same circumstances a court or tribunal of another Member State of the European Union would be required to do so […]” (kohtujuristi kursiiv).
20 –	Sellega on mõeldud Retsplejelovi § 634 lõike 1 alusel esitatud hagi, see tähendab hagiasja, milles lahendatakse kahju hüvitamise nõue.
21 –	Vt minu 2. septembri 2010. aasta ettepanek kohtuasjas C‑283/09: Weryński (EKL 2011, lk I‑601, ettepaneku punkt 15 jj) ja 18. juuli 2007. aasta ettepanek kohtuasjas C‑175/06: Tedesco (EKL 2007, lk I‑7929, ettepaneku punkt 21 jj ja seal viidatud kohtupraktika).
22 –	Vt eespool 21. joonealuses märkuses viidatud minu ettepanek kohtuasjas Tedesco, ettepaneku punkt 26.
23 –	Vt veelkord eespool 21. joonealuses märkuses viidatud minu ettepanek kohtuasjas Weryński, ettepaneku punkt 15 jj.
24 –	Vt selle kohta 4. juuni 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑99/00: Lyckeskog (EKL 2002, lk I‑4839, punktid 16 ja 17), milles Euroopa Kohus lahendas küsimust, kas Rootsi kohus, kelle otsuse peale esitatud kaebust menetletakse ainult vastava loa alusel, on kõrgeima astme kohus, ja sedastas, et vastus sõltub sellest, kas loa andmist otsustav kogu on kohus ELTL artikli 267 tähenduses.
25 – Leping jõustus 1. juulil 2007, vt eespool 4. joonealune märkus.
26 –	Vt paralleelse lepingu preambula: „Arvestades, et Euroopa Ühenduste Kohus peaks olema samadel tingimustel pädev tegema eelotsuseid Taani kohtu poolt tõstatatud küsimustes käesoleva lepingu kehtivuse või tõlgendamise kohta ning et Taani kohtud peaksid seetõttu taotlema eelotsuseid Brüsseli I määruse ja selle rakendusmeetmete tõlgendamise kohta samadel tingimustel kui teiste liikmesriikide kohtud” ning Jayme, E. ja Kohler C., IPrax 2005, Europäisches Kollisionsrecht 2005,, lk 485 jj, lk 486.
27 –	Vt lepingu lõpetamise kohta sama lepingu artikli 11 lõige 2.
28 –	Vastasel juhul oleks leping selle artikli 6 lõike 6 kolmanda lause järgi lõppenud.
29 –	Vt eespool 26. joonealune märkus.
30 –	Vt 14. oktoobri 1976. aasta otsus kohtuasjas 29/76: LTU (EKL 1976, lk 1541, punkt 3); 16. detsembri 1980. aasta otsus kohtuasjas 814/79: Rüffer (EKL 1980, lk 3807, punkt 7); 21. aprilli 1993. aasta otsus kohtuasjas C‑172/91: Sonntag (EKL 1993, lk I‑1963, punkt 18); 14. novembri 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑271/00: Baten (EKL 2002, lk I‑10489, punkt 28); 15. mai 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑266/01: Préservatrice foncière TIARD SA (EKL 2003, lk I‑4867; edaspidi „TIARD”, punkt 20); 15. jaanuari 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑433/01: Blijdenstein (EKL 2004, lk I‑981, punkt 24); 15. veebruari 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑292/05: Lechouritou (EKL 2007, lk I‑1519, punkt 29) ja 28. aprilli 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑420/07: Apostolides (EKL 2009, lk I‑3571, punkt 41).
31 –	Viidatud eespool 7. joonealuses märkuses.
32 –	Vt Brüsseli I määruse artikli 68 lõige 1.
33 –	23. aprilli 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑167/08: Draka NK Cables jt (EKL 2009, lk I‑3477, punkt 20); 2. juuli 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑111/08: SCT Industri (EKL 2009, lk I‑5655, punkt 22); 10. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑292/08: German Graphics Graphische Maschinen (EKL 2009, lk I‑8421, punkt 27) ja 18. oktoobri 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑406/09: Realchemie Nederland BV (EKL 2011, lk I‑9773, punkt 38).
34 –	Vt selle kohta seoses artikli 1 lõike 2 punktiga b eespool 33. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus SCT Industri, punkt 23.
35 –	Vt eespool 33. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Draka NK Cables jt, punkt 20; eespool 33. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus SCT Industri, punkt 22; eespool 33. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus German Graphics Graphische Maschinen, punkt 27, ja eespool 33. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Realchemie Nederland BV, punkt 38.
36 –	Vt eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus LTU, punkt 4; eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Baten, punkt 29; eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus TIARD, punkt 21; eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Lechouritou, punkt 30; eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Apostolides, punkt 42, ja eespool 33. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Realchemie Nederland BV, punkt 39.
37 –	Eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Baten, punkt 31; eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus TIARD, punkt 23, ja 5. veebruari 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑265/02: Frahuil (EKL 2004, lk I‑1543, punkt 20).
38 –	Eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus LTU, punkt 4; eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Rüffer, punkt 8, ja eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Baten, punkt 30.
39 –	Eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus LTU, punkt 4; eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Rüffer, punkt 8; eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Baten, punkt 30; eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus TIARD, punkt 22, ja eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Lechouritou, punkt 31.
40 –	Vt selle kohta eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus LTU, punkt 4; eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Sonntag, punkt 22; eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus TIARD, punkt 30; eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Lechouritou, punkt 34, ja eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Apostolides, punkt 44.
41 –	Viidatud eespool 12. joonealuses märkuses.
42 –	Mõlemad viidatud eespool 30. joonealuses märkuses.
43 –	Eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Rüffer, punkt 15, ja eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Lechouritou, punkt 41.
44 –	Vt eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus LTU, punkt 4; eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Rüffer, punkt 15, ja eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Lechouritou, punkt 41.
45 –	Täpsemalt laevavraki eemaldamine avalikult laevatatavalt veeteelt.
46 –	Relvajõudude tegevus sõjalise operatsiooni käigus.
47 –	Vt eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus TIARD, punkt 42.
48 –	Viidatud eespool 30. joonealuses märkuses. Kõnealusel juhul oli tegemist eraõigusliku isiku käendusega tollivõla tagamiseks.
49 –	Vt seevastu eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus TIARD, punkt 36. See, et käendus on vabatahtlikult võetud kohustus, ei muuda midagi käesoleva kohtuasja asjaolude hindamise seisukohast. Brüsseli I määrus hõlmab ka lepinguvälist kahju, vt näiteks artikli 5 punkt 3. Seega ei oma kohustuse vabatahtlikult võtmise ja tahteavalduse esinemine tähtsust. Euroopa Kohus kasutas kõnealust kriteeriumi kohtuasjas TIARD ainult eesmärgiga piiritleda lepingutingimuste ühepoolset määramist Hollandi riigi poolt, mis oleks kujutanud endast tegutsemist avaliku võimu teostajana.
50 –	Vt eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus TIARD, punkt 23.

matches:
kohus
kohus
§ 634
Kohus
§ 634
§ 634
§ 634
§ 634
kohus
kohus
kohus
§ 634
§ 392
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
§ 634
Kohus
kohus
Kohus
Kohus


Kõik Sõidukid (12705) Kinnisvara (32229) Ehitus, Küte (4038) Kodu (9034) Elektroonika (5491) Garderoob (11033) Lastekaubad (9038) Vaba aeg (6058) Koduloomad (853) Töö ja Äri (3976) Täiskasvanutele (50) Muu (320)
Kõik Arvutid (632) Arvutite osad, lisaseadmed (823) Konsoolid (673) Olmeelektroonika (2380) Telefonid (983)
Kõik Konsoolid (215) Mängud (356) Muu (102)
Müüa: PS4 mäng Technomancer
Mängud Harjumaa
Müüa: Telekamängu kassetid
14 August, 18:12 Mängud Tartu
Müüa: PS3 video mäng LOST, 16+
14 August, 16:06 Mängud Raplamaa
Müüa: PS4 Mäng Transformers Devastation
13 August, 21:49 Mängud Tallinn
13 August, 20:01 Mängud Jõgevamaa
13 August, 16:18 Mängud Tartu
Müüa: SFC Telekamängu konsooli kassett ja püstol
13 August, 14:13 Mängud Tartu
Müüa: Ps3 mängud odavalt
13 August, 08:56 Mängud Viljandimaa
Müüa: 55 Xbox 360 orig. mängu (Laste, kinect, erinevad)
12 August, 08:50 Mängud Tallinn
Müüa: Xbox 360 mängud
9 August, 22:28 Mängud Jõgevamaa
Müüa: FarCry Primal Xbox one
8 August, 16:22 Mängud Tartu
8 August, 12:03 Mängud Harjumaa
Müüa: Xbox 360 mängud Panda, Sims 3 ja Lego batman 2
7 August, 17:18 Mängud Tallinn
Müüa: SFC Telekamängu konsooli kassetid
7 August, 00:34 Mängud Tartu
7 August, 00:29 Mängud Tartu
Müüa: SFC Telekamängu konsooli originaal kassett
6 August, 23:52 Mängud Tartu
Müüa: SFC Telekamängu konsooli kassett Turtles
6 August, 23:36 Mängud Tartu
Müüa: SFC Telekamängu konsooli kassett Mario Allstars
6 August, 23:02 Mängud Tartu
Müüa: Assassin's Creed Unity PS4
6 August, 17:45 Mängud Tartu
Müüa: Just Dance 2017 mäng Wii konsoolile
5 August, 13:15 Mängud Tartu
Müüa: Just Dance 2014 mäng Wii konsoolile
5 August, 13:12 Mängud Tartu
Müüa: Just Dance 2015 mäng Wii konsoolile
5 August, 13:10 Mängud Tartu
5 August, 09:52 Mängud Võrumaa
4 August, 10:46 Mängud Võrumaa
Müüa: Playstation 4 / PS4 mängud
3 August, 10:17 Mängud Tallinn


§ 8 Tegutsemine reisiettevõtjana
§ 10 Reisiettevõtja registreerimistaotlus
§ 20 Majutusettevõtte registreerimise taotlus
§ 301 Järelevalvet teostava ametiisiku õigused ja kohustused
§ 311 Tagatisega seonduvate nõuete rikkumine
Käesolev seadus sätestab üldised nõuded turismiteenuse pakkumisele ja osutamisele ning turismiinfokeskusele, samuti vastutuse käesoleva seaduse rikkumise eest ja järelevalve teostamise korra.
(1) Turismiteenust võivad pakkuda ja osutada ettevõtja, asutus, sihtasutus ja mittetulundusühing (edaspidi ettevõtja ).
1) reisiettevõtja poolt reisiteenuse osutamine;
Käesoleva seaduse tähenduses on reisiteenus reisiettevõtja poolt:
(1) Reisiettevõtja on käesoleva seaduse tähenduses ettevõtja, kes pakub müügiks või müüb enda või teise reisiettevõtja koostatud pakettreise ja üksikuid reisiteenuseid.
(2) Reisikorraldaja on reisiettevõtja, kes koostab pakettreise ja pakub neid müügiks või müüb ise või teise reisiettevõtja kaudu.
(3) Reisibüroo on reisiettevõtja, kes pakub müügiks või müüb reisikorraldaja koostatud pakettreise.
3) väljaspool Eestit osutatavaid reisiteenuseid ja tšarterlendu sisaldavate pakettreiside koostamine, nende müügiks pakkumine ja müük;
4) väljaspool Eestit osutatavaid reisiteenuseid, välja arvatud tšarterlendu, sisaldavate pakettreiside koostamine, nende müügiks pakkumine ja müük või välisriigi reisikorraldaja koostatud pakettreiside müügiks pakkumine ja müük;
5) väljaspool Eestit osutatavaid reisiteenuseid sisaldavate teise reisiettevõtja koostatud pakettreiside müügiks pakkumine ja müük;
6) üksikute reisiteenuste müügiks pakkumine ja müük.
(3) Pakettreisi kirjeldus või muud tarbijale edastatavad lepingutingimused peavad vastama võlaõigusseaduses (RT I 2001, 81, 487; 2002, 60, 374; 2003, 78, 523) sätestatule.
§ 8. Tegutsemine reisiettevõtjana
Ettevõtja tegevus reisiettevõtjana on lubatud majandustegevuse registri (edaspidi register) registreeringu ja käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud nõuetekohase tagatise olemasolu korral.
§ 10. Reisiettevõtja registreerimistaotlus
(1) Reisiettevõtja esitab registrile registreerimistaotluse.
1) reisiettevõtja nimi, registrikood või isikukood või viimase puudumisel sünniaeg, aadress ja muud kontaktandmed;
11) tegevuskoha aadress või tegevuskohtade aadressid ja muud kontaktandmed;
12) reisiettevõtja tegevusala või tegevusalad vastavalt käesoleva seaduse §-le 6;
2)--4)
(1) Registreerimismenetlusele kohaldatakse majandustegevuse registri seadust (RT I 2004, 12, 79) käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
(2) Registrisse kantakse lisaks majandustegevuse registri seaduses sätestatule järgmised andmed:
1) reisiettevõtja kasutatav kaubamärk selle olemasolu korral;
3) reisiettevõtja tegevusala;
4) käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud tagatise suurus ja kehtivuse aeg ning tagatise olemasolu tõendava dokumendi väljastanud ettevõtja nimi, registrikood, aadress ja muud kontaktandmed.
§-d 12--14. [Kehtetud - RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15. 04. 2004]
(2) Käesoleva seaduse tähenduses loetakse reisiettevõtja maksejõuetuks, kui ta ei suuda täita pakettreisilepingust tulenevaid kohustusi.
(3) Tagatise kasutamise üle otsustab Tarbijakaitseamet.
(4) Tagatise kasutamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(5) Tagatise suurust arvestatakse sõltuvalt reisiettevõtja planeeritavast aastasest pakettreiside kogumüügist ja käesoleva seaduse §-s 6 loetletud tegevusalast järgmiselt:
1) punktis 2 nimetatud tegevusala puhul - 1 protsent pakettreiside kogumüügist, kuid mitte vähem kui 10 000 krooni;
2) punktis 3 nimetatud tegevusala puhul - 3 protsent pakettreiside kogumüügist, kuid mitte vähem kui 500 000 krooni;
3) punktis 4 nimetatud tegevusala puhul - 1 protsent pakettreiside kogumüügist, kuid mitte vähem kui 200 000 krooni;
4) punktis 5 nimetatud tegevusala puhul - 1 protsent pakettreiside kogumüügist, kuid mitte vähem kui 100 000 krooni;
5) punktides 1 ja 6 nimetatud tegevusalad puhul - tagatise nõuet ei rakendata.
(6) Kui reisiettevõtja tegutseb mitmel tegevusalal, siis on tagatise miinimummääraks suurima summaga tegevusala miinimummäär.
(7) Kui tagatise kehtivuse ajal pakettreiside tegelik kogumüük ületab tagatise suuruse määramise aluseks olnud planeeritud kogumüügi, tuleb tagatise suurust kohe suurendada.
(8) Reisiettevõtjad esitavad kord kvartalis 20. kuupäevaks pärast aruandekvartali lõppu Tarbijakaitseametile pakettreiside müügi aruande, mille vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
2) majutamist, mille puhul sõlmitakse eluruumi üürileping, välja arvatud võlaõigusseaduse § 272 lõike 4 punktis 1 nimetatud juhtudel;
(1) Ettevõtja võib osutada majutusteenust ainult registris registreeritud majutusettevõtte kaudu.
(3) Ööbimisvõimalusega kaasneva kauba või teenuse müügiks pakkumise ning müügi korral ei pea majutusteenust osutaval ettevõtjal olema eraldi vastavat registreeringut kaubandustegevuse seaduse (RT I 2004, 12, 78) tähenduses.
(4) Nõuded majutusettevõttele kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
6) kui tunnustamine toiduseaduse (RT I 1999, 30, 415; 58, 608; 2001, 93, 566; 2002, 61, 375; 63, 387; 102, 603; 2004, 27, 177; 34, 236) tähenduses on nõutud, siis tunnustamise otsuse number, otsuse tegemise kuupäev, otsuse teinud asutuse nimi ja käitlemisvaldkond;
(1) Registreerimismenetlusele kohaldatakse majandustegevuse registri seaduses sätestatut käesolevast peatükist tulenevate erisustega. Käesoleva seaduse § 20 lõike 2 punktis 7 nimetatud andmete osas kohaldatakse registreerimismenetlusele täiendavalt alkoholiseaduses (RT I 2002, 3, 7; 63, 387; 2003, 2, 17; 88, 591; 2004, 13, 86; 18, 131; 45, 317; 88, 600) ja kaubandustegevuse seaduses sätestatut.
(2) Järgu võib vastavat liiki majutusettevõttele anda ja ära võtta neid majutusettevõtteid ühendav või nende kvaliteedialast tegevust arendav eraõiguslik juriidiline isik, kes koostab järkude andmise ja äravõtmise aluseks olevad nõuded (edaspidi järgunõuded) ning järkude andmise ja äravõtmise korra .
(3) Õiguse tegutseda järgu andja ja äravõtjana (edaspidi järgu andja) annab majandus- ja kommunikatsiooniminister. Õigus tegutseda järgu andjana antakse iga majutusettevõtte liigi osas vaid ühele isikule.
(4) Majandus- ja kommunikatsiooniminister kehtestab järgu andjana tegutsemise õiguse andmise korra ja tingimused ning nõuded järgu andjana tegutsemisele .
(1) Majutusettevõtte hoonel või majutusettevõtte juurdepääsutee ääres peab paiknema majutusettevõtte tähistus majutusettevõtte nime ja liigi nimetusega või muu liiki iseloomustava määratlusega. Järgu olemasolu korral võib majutusettevõtte tähistuses kasutada järgule vastavat järgutähist.
(2) Majutusettevõtte nimes võib kasutada vaid majutusettevõtte registreeringus märgitud majutusettevõtte liigi nimetust või muud liiki iseloomustavat määratlust. Järgu olemasolu korral võib majutusettevõtte nimes kasutada järgule vastavat järgutähist.
(2) Kui majutusteenuse kasutaja on Eesti, Euroopa Liidu, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi kodanik või Eestis elamisloa alusel elav välismaalane, kantakse külastajakaardile tema kohta vähemalt järgmised andmed:
(2) Vabariigi Valitsuse määratud isik avaldab veebilehel majutusettevõtete ja turismiinfokeskustega seonduvaid andmeid, samuti andmeid giidide ja giid-tõlkide kohta ning turismiinfokeskuste poolt edastatud turismiinfot.
Turismiinfokeskusele esitatavad kohustuslikud nõuded ja nendele vastavuse hindamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(2) Turismiinfokeskuse tunnistuse väljastab ja tunnistab kehtetuks majandus- ja kommunikatsiooniminister.
2) turismiinfokeskuse tunnistuse väljastaja nimi, ametinimetus, allkiri ja Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi pitsati jäljend;
9) teha ettekirjutus.
2) kohustab tegema edasise tegevuse õiguspäraseks jätkamiseks vajalikke toiminguid;
§ 311. Tagatisega seonduvate nõuete rikkumine
(1) Pakettreiside müügiks pakkumise või müügi eest ilma nõuetekohase tagatiseta -
(2) Pakettreiside müügi vormikohase aruande esitamata jätmise eest -
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 sätestatud teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, -
karistatakse rahatrahviga kuni 40 000 krooni.
(1) Turismiinfokeskusele ettenähtud märgi ebaseadusliku kasutamise või turismiinfokeskusele esitatud kohustuslike nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
(1) Käesoleva seaduse §-des 311–314sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 311 ja 314 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tarbijakaitseamet.
(3) Käesoleva seaduse §-s 312 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
(4) Käesoleva seaduse §-s 313 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
1) Kodakondsus- ja Migratsiooniamet;
§-d 32--33. [Kehtetud - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 1. 09. 2002]
(1) Ettevõtja, kellele on enne käesoleva seaduse jõustumist majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt turismialaseks ettevõtluseks väljastatud tegevuslitsents, mille kehtivuse tähtaeg lõpeb pärast 2001. aasta 1. märtsi, võib pakkuda ja osutada reisiteenuseid tegevuslitsentsil märgitud tähtpäeva saabumiseni, kuid mitte kauem kui 2001. aasta 1. juulini.
(9) Kuni 2005. aasta 1. novembrini kehtinud käesoleva seaduse § 21 lõike 2 alusel kehtestatud õigusakt kehtib kuni selle kehtetuks tunnistamiseni, kuid mitte kauem kui 2006. aasta 1. maini. Käesoleva lõike alusel majandus- ja kommunikatsiooniministri väljastatud järgutunnistus kehtib tunnistusele märgitud tähtpäevani või sellele märgitud andmete muutumiseni.


Turvakoduteenusele suunamise tingimused ja kord Tartu linna asutuses Tartu Laste Turvakodu – Riigi Teataja
Turvakoduteenusele suunamise tingimused ja kord Tartu linna asutuses Tartu Laste Turvakodu - sisukord
§ 2 Turvakoduteenuse osutamise tingimused
§ 3 Turvakoduteenuse hind
§ 4 Turvakoduteenuse osutamise maht ja kestvus
§ 5 Abi vajavast lapsest teavitamine
§ 6 Turvakoduteenuse taotlemine ja teenusevajaduse hindamine
§ 7 Turvakoduteenusele suunamine ja teenuse osutamise pikendamine
§ 8 Turvakoduteenusele suunamisest keeldumine
§ 9 Turvakoduteenuse osutamine
RT IV, 29.03.2016, 148
Vastu võetud 21.05.2015 nr 74
RT IV, 28.05.2015, 6
jõustumine 31.05.2015
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 16 lg 1 alusel.
(1) Määrus sätestab Tartu Laste Turvakodu (edaspidi Turvakodu) poolt osutatava turvakoduteenuse taotlemise ja teenusele suunamise tingimused ning korra.
(2) Turvakoduteenuse osutamise eesmärk on esmase abi ja turvalise keskkonna tagamine hülgamist, hooletusse jätmist või vägivalda kogenud lapsele ja käesolevas määruses sätestatud juhul tema seaduslikule esindajale või muule last kasvatavale isikule (edaspidi vanem).
(1) Turvakoduteenust osutatakse Eesti Rahvastikuregistri (edaspidi rahvastikuregister) andmetel Tartu linnas elavale kuni 18-aastasele lapsele (edaspidi laps):
(3) Turvakoduteenuse osutamisel rahvastikuregistri andmetel Tartu linnas elavale lapsele koos vanemaga, kohustub vanem tasuma omaosalusena 20% oma sissetulekust kuus. Omaosaluse maksmise kohustus tekib arvates Tartu Linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakonna (edaspidi osakond) poolt teenusele suunamise otsuse tegemisest.


Mäksa valla põhimäärus - Kastre Vald
Mäksa valla põhimäärus on kehtestatud Mäksa Vallavolikogu 27. november 2006.a määrusega nr 10 „Mäksa valla põhimääruse kehtestamine" ning muudetud Mäksa Vallavolikogu 6. septembri 2010.a määrusega nr 7 „Mäksa valla põhimääruse muutmine", Mäksa Vallavolikogu 7. novembri 2011.a määrusega nr 11 „Mäksa valla põhimääruse muutmine", Mäksa Vallavolikogu 20. veebruar 2012.a määrusega nr 2 "Mäksa valla põhimääruse muutmine" ja Mäksa Vallavolikogu 10. detsembri 2012.a määrusega nr 21 "Mäksa valla põhimääruse muutmine".
§ 1. Mäksa valla põhimääruse eesmärk
Mäksa valla põhimääruses sätestatakse Mäksa Vallavolikogu ja Mäksa Vallavalitsuse, nende
komisjonide ning valla ametiasutuste moodustamise kord, õigused, kohustused ja töökord.
§ 2. Mäksa valla omavalitsusorganid
(1) Mäksa valla omavalitsuse esinduskoguks on Mäksa Vallavolikogu (edaspidi volikogu), mis
valitakse valla hääleõiguslike elanike poolt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse
(2) Mäksa valla omavalitsuse täitevorganiks on Mäksa Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus), mis
moodustatakse volikogu poolt.
§ 3. Valla vapp ja lipp
(1) Mäksa valla lipu ja vapi kujutised on registreeritud 4. juulil 1997.a Riigikantselei
sümboolikaosakonnas.
(2) Mäksa valla vapil on sinisel kilbil tuulik ja selle all lainelõikeline palk - mõlemad hõbedased
ning roheline vapi tüvi.
(3) Mäksa valla lipp on ruudukujuline vapilipp, mille normaalmõõtmed on 105 x 105 cm.
(4) Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp tuleb sündsal viisil hävitada.
(1) Lippu kasutatakse Mäksa valla ajaloolistel pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel. Lippu
kasutatakse kõrvuti riigilipuga. Lipu heiskamise otsustab vallavalitsus.
(2) Kilbiga ja kilbita, värvides ja värvideta vappi kasutatakse volikogu, vallavalitsuse ja
ametiasutuste hallatavate asutuste dokumentidel, trükistel, suveniiridel jne.
(3) Kilbita vappi kasutatakse vallavalitsuse ja selle struktuuriüksuste ning hallatavate asutuste
pitsatites ja plommitemplites.
(4) Vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on kilbita vapp ja äärel kasutaja nimi.
Vallavalitsuse pitsati läbimõõt on 4 cm, teistel pitsatitel 3,5 cm.
(5) Käesolevas paragrahvis loetlemata juhtudel toimub vapi kasutamine vallavalitsuse loal. Vapi
kasutamine ärilistel eesmärkidel on tasuline. Tasu suuruse määrab vastava loa andmisel
§ 5. Mäksa valla tunnustamisavaldused
(1) Mäksa vald avaldab tunnustust juriidilistele ja füüsilistele isikutele.
(2) Ettepanekuid isikute kohta, kellele tunnustust avaldada, võivad teha kõik Mäksa valla
elanikud, hallatavad asutused ja juriidilised isikud. Ettepanek esitatakse vallavalitsusele.
Ettepanekule peab olema lisatud isiku teenete kirjeldus.
(3) Sotsiaal- ja hariduskomisjon otsustab üks kord aastas, kellele tunnustust avaldatakse.
Tunnustuse avaldamine toimub Eesti Vabariigi aastapäeval.
(1) Valla piir kulgeb põhjast mööda Emajõge ja piirneb Luunja vallaga, idast Kalli järve ja Võnnu
vallaga Võõpste küla tagant, lõunast Võnnu vallaga Tammevaldma, Poka ja Mäletjärve küla
piirides, läänest Haaslava vallaga Võruküla ja Kaagvere küla tagant.
(2) Valla piiride muutmise ettepanek esitatakse pärast elanike arvamuse väljaselgitamist ja
volikogu seisukohti arvestades.
(3) Valla piir looduses määratakse koos maavalitsusega.
(4) Valla piir tähistatakse kõikidel üldkasutatavatel teedel vallavalitsuse poolt sätestatud korras.
(1) Volikogu valitakse kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel üldistel,
ühetaolistel ja otsestel valimistel neljaks aastaks. Hääletamine on salajane.
(3) Volikogu uue koosseisu esimese istungi avab valimiskomisjoni esimees, kes juhib istungit kuni volikogu esimehe valimiseni.
(1) Volikogu liige on isik, kes on osutunud valituks vastavalt kohaliku omavalitsuse volikogu
valimise seadusele.
(3) Volikogul on õigus maksta oma liikmetele tasu volikogu tööst osavõtu eest ja hüvitust
volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest esitatud dokumentide alusel volikogu poolt
kehtestatud määras ja korras.
(4) Volikogu liikme võib vallavolikogu ülesannete täitmiseks suunata koolitusele või
teenistuslähetusse
1) koolituse ja teenistuslähetuse kulude hüvitamine toimub Vabariigi Valitsuse määrusega
kehtestatud tingimustel, ulatuses ja korras.
(5) Volikogu liige ei tohi osa võtta volikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille
suhtes on tal huvide konflikt vastavalt korruptsioonivastase seaduse § 25 lõikele 1.
(6) Volikogu liige on kohustatud esitama majanduslike huvide deklaratsiooni
korruptsioonivastases seaduses sätestatud korras.
§ 9. Volikogu ainupädevus
(1) Volikogu ainupädevusse kuulub järgmiste küsimuste üle otsustamine:
1) valla eelarve vastuvõtmine ja muutmine ning majandusaasta aruande kinnitamine ning audiitori määramine;
10) taotluste esitamine või arvamuse andmine valla piiride või valla nime muutmiseks ning sellega seotud varaliste või muude vaidluste lahendamiseks;
11) osavalla moodustamine ja lõpetamine, tema pädevuse kindlaksmääramine ja põhimääruse
13) valimisringkondade arvu, piiride ja ühtse numeratsiooni ning igas valimisringkonnas
mandaatide arvu määramine, valla valimiskomisjoni ja jaoskonnakomisjoni moodustamine;
14) volikogu esimehe või aseesimehe valimine;
16) vallavalitsuse liikmete arvu ja vallavalitsuse struktuuri kinnitamine;
17) vallavalitsuse liikmete kinnitamine ja nende vabastamine vallavalitsuse liikmete kohustustest ning palgaliste vallavalitsuse liikmete ametisse nimetamine ja ametist vabastamine;
18) umbusalduse avaldamine volikogu esimehele, volikogu aseesimehele, volikogu komisjoni
esimehele, volikogu komisjoni aseesimehele, revisjonikomisjoni liikmele, vallavalitsusele, vallavanemale või vallavalitsuse liikmele;
19) vallavanemale ja palgalistele vallavalitsuse liikmetele töötasu määramine ning teistele vallavalitsuse liikmetele hüvituse maksmise otsustamine ja selle suuruse määramine;
21) volikogu esimehele või ühele aseesimehele töötasu või hüvitise määramine;
22) volikogu liikmetele volikogu tööst osavõtu eest tasu ja volikogu ülesannete täitmisel tehtud
kulutuste eest hüvituse suuruse ja maksmise korra kehtestamine;
24) valla poolt äriühingu ja sihtasutuse asutamine, lõpetamine ning põhikirja kinnitamine ja
25) valla osalemise otsustamine äriühingus, sihtasutuses, mittetulundusühingus ning nendes
osalemise lõpetamise otsustamine;
26) valla esindajate ja nende asendajate nimetamine kohaliku omavalitsuse üksuste liidu
üldkoosolekule ja sealt tagasikutsumine;
33) detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine ja planeerimisseaduse § 10 lõikes 6¹ nimetatud
detailplaneeringu kehtestamine;
36) valla ametiasutuste struktuuri ja teenistujate koosseisu ning palgamäärade ja palgatingimuste kinnitamine;
40 ) jäätmekava vastuvõtmine ja ajakohastamine;
42) jäätmeliikide, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, vedamissageduse ja -aja,
jäätmeveo piirkondade ja jäätmeveo teenustasu suuruse määramise korra kehtestamine;
43) muud seadusega volikogu ainupädevusse antud küsimused.
(3) Kohaliku omavalitsuse volikogu võib delegeerida vallavalitsusele muudatuste tegemise aasta jooksul ametiasutuste struktuuris ja teenistujate koosseisus volikogu poolt kinnitatud teenistujate üldarvu ja palgafondi piires.
§ 10. Volikogu istung
(1) Volikogu on tegutsemisvõimeline kui istungist võtab osa vähemalt 1/2 volikogu liikmetest.
Oma kohalolekut kinnitab volikogu liige enne istungi avamist oma allkirjaga.
(2) Volikogu töövormiks on istung. Istungid on üldjuhul avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi
kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või
arutatavat küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(3) Istungi kutsub kokku volikogu esimees või tema asendaja. Uue koosseisu esimese istungi
kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees seaduses ettenähtud tähtaja jooksul.
(4) Volikogu istung kestab kuni neli tundi, kui volikogu ei otsusta teisiti.
(5) Istungist raadio-, veebi- ja teleülekannete ning video- ja fonosalvestuste tegemisest informeeritakse
eelnevalt istungi juhatajat, kes teeb selle teatavaks volikogule.
§ 11. Istungi kokkukutsumine ja päevakord
(1) Volikogu kokkukutsumisel tuleb kutses ära näidata arutusele tulevad küsimused ja kutse peab olema volikogu liikmetele teatavaks tehtud vähemalt neli päeva enne volikogu istungit. Kutsega koos saadetakse volikogu liikmetele istungi materjalid. Istungi kutse ja materjalid edastatakse volikogu liikmele posti teel või volikogu liikme antud elektronposti aadressil.Volikogu istungi päevakorra projekt koos volikogu õigusaktide eelnõudega ning muude vajalike materjalidega on vallasekretäri juures ja valla veebilehel kättesaadavad hiljemalt neli päeva enne istungi algust.
(2) Volikogu liige teatab võimalusel volikogu istungilt puudumisest eelnevalt volikogu esimehele
või vallasekretärile.
(3) Volikogu istungi päevakorra projekti koostab ja esitab istungile kinnitamiseks volikogu
esimees või tema puudumisel volikogu esimehe asendaja tehtud ettepanekute ja laekunud
materjalide alusel.
(3) Volikogu istungi päevakord kinnitatakse poolthäälte enamusega.
(4) Volikogu õigusaktid võetakse vastu poolthäälte enamusega, kui seaduses ei ole sätestatud
(5) Volikogu õigusakti eelnõu kohta esitatud muudatusettepanekud pannakse hääletamisele ning otsustatakse poolthäälte enamusega. Kui ühe ja sama sätte kohta on esitatud mitu erinevat
muudatusettepanekut, käsitletakse neid koos ning esitamise järjekorras. Vastuvõetuks loetakse
enim poolthääli saanud ettepanek.
(6) Isikuvalimistel, kus ei nõuta volikogu koosseisu häälteenamust, loetakse valituks
poolthäälteenamusega enim hääli saanud kandidaat. Kui volikogu koosseisu häälteenamust
nõudval isikuvalimisel ei saa ükski kandidaatidest nõutavat häälteenamust, korraldatakse
kordushääletus. Kordushääletusel jäävad kandideerima kaks enim hääli saanud kandidaati. Kui
kandidaatide nimekirjas on ainult üks isik ja see isik ei saavuta vajalikku häälteenamust, viiakse
läbi uus valimine, kus võib kandideerida ka valituks mitteosutunud isik.
(7) Hääletamistulemused loeb kokku istungi juhataja ja teatab valjusti istungist osavõtjaile.
(8) Käesoleva põhimääruse §-s 9 1. lõike punktides 2, 4, 6–10, 14, 15, 18, 24 ja 26 ning
põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse §-s 7 ettenähtud küsimustes otsustuste vastuvõtmiseks on vajalik volikogu koosseisu häälteenamus. Käesoleva määruse § 9 1. lõike punktis 28 ettenähtud küsimuse otsustamisel kohaldatakse Vabariigi Presidendi valimise seadus § 22 lõiget 41.
(9) Salajase hääletamise korraldamiseks moodustab volikogu liikmetest poolthäälte enamusega kolmeliikmelise häältelugemiskomisjoni, kes nimetab endi hulgast komisjoni esimehe. Sama komisjoni võib kasutada kuni volikogu koosseisu volituste lõppemiseni, kui volikogu ei otsusta teisiti.
(10) Häältelugemiskomisjon väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu hääletussedelid.
(11) Hääletamise tulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli.
§ 13. Volikogu istungi läbiviimine
(1) Volikogu istungi avab ja seda juhatab volikogu esimees või tema asendaja. Esimest istungit
juhatab kuni volikogu esimehe valimiseni valimiskomisjoni esimees.
(21) Volikogu arutab istungil vaid päevakorda lülitatud ja kehtestatud korras ettevalmistatud küsimusi. Päevakorra eelnõus äramärkimata küsimusi võib volikogu erakorralisena lülitada päevakorda volikogu koosseisu poolthääleenamusega, kusjuures eelnõu kirjalik tekst peab olema esitatud istungi alguseks.
(3) Volikogu õigusakti eelnõu arutelu koosneb ettekandest, kaasettekannetest, küsimustest ning
nendele vastamisest, sõnavõttudest, repliikidest ning ettekandja ja kaasettekandjate lõppsõnast.
Küsimusi saab esitada ettekande ja kaasettekannete lõpul enne sõnavõtte ja repliike. Volikogu võib poolthäälteenamusega kehtestada päevakorrapunkti arutamise aja piirangu.
(4) Õigusakti eelnõu arutelul kehtivad järgmised põhimõtted:
1) ettekanne on päevakorrapunkti käsitlemine, kaasettekanne on teema täiendav käsitlemine;
3) sõnavõtt on ettepanekute ja kommentaaride esitamine arutatavas päevakorrapunktis;
4) repliik on märkus, ettepanek või õiendus arutatavas päevakorrapunktis;
5) ettekandjal ja kaasettekandjal on õigus lõppsõnale;
6) istungi juhataja kutsub korrale ettekande, kaasettekande, sõnavõtu, repliigi või küsimuse esitaja teemast ilmse kõrvalekaldumise korral;
7) sõnavõtusoovist, küsimuse ja repliigi esitamisest teatatakse käetõstmisega, sõna antakse
taotlemise järjekorras;
8) sõnavõttude ja repliikide lõpetamise otsustab pärast vastava ettepaneku esitamist volikogu
poolthäälte enamusega.
(6) Kui istungi päevakorras on informatsiooni ärakuulamine, koosneb arutelu informatsiooni
esitamisest ja küsimustele vastamisest.
(7) Volikogu istungil on sõnaõigus volikogu liikmetel, vallavalitsuse liikmetel, vallasekretäril ja
teistel istungile kutsutud isikutel. Volikogu võib igal ajal istungi juhataja või volikogu liikmete enamuse ettepanekul päevakorraküsimuse arutelu katkestada, kui otsuse vastuvõtmiseks puudub piisav informatsioon. Katkestatud päevakorrapunkti arutelu võib jätkuda samal või järgmisel istungil.
(8) Enne volikogu istungi lõppu kuulatakse ära informatsioon volikogu menetluses olevate
eelnõude kohta.
§ 14. Volikogu istungi protokoll
(1) Volikogu istungid protokollitakse. Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht,
osavõtjate nimed, arutlusele tulevad küsimused ja nende kohta vastu võetud otsused, hääletustulemused, samuti otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused. Protokollitakse vaid need sõnavõtud, mille protokollimist volikogu liige nõuab. Sõnavõtud protokollitakse kokkuvõtvalt andes edasi olulisima. Volikogu istungid võidakse salvestada protokolli koostamiseks. Salvestatud volikogu istungi fonogrammid talletatakse CD-le ning neid hoitakse vallakantseleis kuni kuus kuud.
(2) Kinnine volikogu istung protokollitakse, avalikustatakse üksnes vastuvõetud otsused.
Protokollid pannakse tutvumiseks välja hiljemalt seitsmendal päeval pärast volikogu istungit vallasekretäri juures.
(4) Volikogu liikmel on õigus teha protokolli kohta märkusi 5 päeva jooksul pärast protokolli väljapanemist. Märkused lisatakse protokollile.
§ 15. Õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded
(1) Õigusakte valmistavad ette ja esitavad istungile volikogu komisjonid, volikogu liikmed,
vallavalitsus ja valla valimiskomisjon talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks.
(2) Esitatud õigusakti eelnõu menetlemiseks määrab volikogu esimees vajadusel volikogu
(3) Volikogu õigusakti eelnõu vaadatakse komisjonis läbi ühe kuu jooksul pärast selle
registreerimist vallasekretäri juures. Komisjoni seisukoht eelnõu kohta esitatakse volikogu istungil.
(4) Kui komisjon ettenähtud aja jooksul oma seisukohta ei avalda, on eelnõu koostajal õigus nõuda eelnõu lülitamist volikogu istungi päevakorda.
(5) Õigusakti eelnõu esitatakse vallasekretärile hiljemalt 7 päeva enne istungi algust. Eelnõus või sellele lisatud õiendis esitatakse:
5) vallavalitsuse arvamus eelnõu kohta, mida ei ole esitanud vallavalitsus, v.a. volikogu
töökorraldust puudutavad eelnõud;
6) eelnõu esitaja, tema allkiri, esitamise kuupäev, koostaja nimi ning nimekiri, keda kutsuda
istungile ja kellele saata määrus või otsus.
(6) Eelnõule võivad olla lisatud ka muud esitaja poolt vajalikuks peetavad materjalid
(eksperthinnangud jms), vajadusel lisatakse eelnõule muudatusettepanekud.
(8) Volikogu õigusakti eelnõu, mida volikogu menetleb mitmel lugemisel, võib esitaja või
komisjon anda arutamiseks volikogu istungile uue terviktekstina, arvestades tehtud muudatusi.
(9) Volikogu õigusakti eelnõu koostaja peab volikogu istungil eelnõu menetlemisel osalema ettekandjana. Eelnõu koostaja, volikogu komisjon või volikogu esimees võivad vajadusel nimetada kaasettekandja.
§ 16. Volikogu esimees
(1) Volikogu esimees
1) juhib volikogu tööd, kutsub kokku ja juhatab vallavolikogu istungeid ning korraldab nende
ettevalmistamist, korraldab volikogu õigusaktide eelnõude menetlemist suunates neid
lahendamiseks komisjonidesse ja vallavalitsusse;
2) esindab valda ja selle volikogu vastavalt seadusele, käesolevale põhimäärusele ja volikogu
antud pädevusele. Küsimuste kooskõlastamisel ja otsustamisel, kus volikogu seisukoht puudub, on volikogu esimehel õigus tegutseda üksnes eelläbirääkimiste piires;
4) esitab volikogu istungi päevakorra projektid;
5) lahendab ja suunab lahendamiseks volikogule saabunud avaldused, ettepanekud ja kaebused;
6) osaleb ametlikel vastuvõttudel, visiitidel jm. ametlikel üritustel;
7) suunab volikogu liikmeid koolitusele ja teenistuslähetusse.
(2) Volikogu esimees valitakse salajase hääletamise teel liikmete hulgast. Volikogu esimehe
valimised korraldab valla valimiskomisjon ning valimistulemused tehakse kindlaks
valimiskomisjoni otsusega. Sama kord kehtib ka volikogu järgmistel istungitel, kui esimesel
istungil ei osutunud volikogu esimees valituks.
(3) Volikogu esimehe kandidaadi võib üles seada vallavolikogu liige, kes teeb selle kohta
ettepaneku istungi juhatajale. Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt nende ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab vallavolikogu avalikul hääletamisel.
(4) Kandidaadid tutvustavad ennast ning esitavad oma seisukohad. Kandidaadid vastavad volikogu liikmete küsimustele.
(5) Volikogu esimehe kandidaadid võivad esitada enesetaanduse kuni nimekirja sulgemiseni.
(6) Valimiskomisjon valmistab ette hääletamissedelid ja viib läbi salajase hääletamise ning
koostab protokolli hääletamistulemuste kohta. Protokollile kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed.
(7) Valituks osutub volikogu koosseisu häälteenamuse saanud kandidaat.
(8) Kui kandidaate on mitu ja nad saavad võrdselt hääli, korraldatakse teine hääletusvoor võrdselt hääli saanud kandidaatide vahel.
(9) Kui kandidaate on rohkem kui üks ja ükski ei saanud ka teises hääletusvoorus volikogu
koosseisu häälteenamust, alustatakse uuesti kandidaatide esitamist ja läbiarutamist volikogu
järgmisel istungil. Varem esitatud kandidaate, kes ei saanud nõutavat häälteenamust, võib esitada uuesti.
10) Kui kandidaate oli esitatud ainult üks ja ta ei saanud volikogu koosseisu häälteenamust,
alustatakse uuesti kandidaatide esitamist ja nende läbiarutamist volikogu järgmisel istungil.
§ 17. Volikogu esimehe asendamine
(1) Volikogu esimehe äraolekul asendab teda aseesimees.
(2) Volikogu esimehe ja aseesimehe äraolekul asendab volikogu esimeest vanim kohalolev
volikogu liige.
(3) Volikogu esimehe asendamisel kirjutab tema asendaja volikogu dokumentidele alla ning
volikogu dokumentidele märgitakse asendaja ees- ja perekonnanimi.
§ 18. Volikogu aseesimees
(1) Volikogu aseesimees abistab volikogu esimeest istungite ettevalmistamisel ja juhatamisel
volikogu poot määratud tööjaotuse alusel.
(2) Volikogu aseesimees valitakse volikogu liikmete seast salajase hääletamise teel volikogu
koosseisu häälteenamusega.
(3) Volikogu aseesimees valitakse käesoleva põhimääruse paragrahvis 16 sätestatud korras
arvestades käesolevas paragrahvis toodud erisusi.
(4) Volikogu aseesimehe valimise läbiviimiseks ja valimistulemuste kindlakstegemiseks
moodustatakse häältelugemiskomisjon pärast aseesimehe kandidaatide nimekirja sulgemise
(5) Häältelugemiskomisjon valmistab ette valimissedelid, väljastab volikogu liikmetele allkirja
vastu hääletussedelid, viib läbi salajase hääletamise ning koostab hääletamistulemuste kohta
protokolli, millele kirjutavad alla kõik häältelugemiskomisjoni liikmed. Protokolli kinnitab
volikogu poolthäälte enamusega.
§ 19. Volikogu õigusaktidele esitatavad nõuded ja nende jõustumine
(1) Volikogu määrused avalikustatakse elektroonilises Riigi Teatajas vastavalt Riigi Teataja seaduses sätestatud korrale. Volikogu määrused jõustuvad kolmandal päeval peale avalikustamist, kui õigusaktis eneses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise kuupäeva.
(3) Volikogu määrused ja otsused vormistatakse ja avalikustatakse eesti keeles ning neile kirjutab alla volikogu esimees või tema asendaja.
(4) Määrused, otsused ja protokollid on kättesaadavad vallasekretäri juures, valla raamatukogudes ja valla veebilehel.
(5) Dokumentidest on võimalik saada koopiaid vallavalitsuse kehtestatud korras.
(6) Volikogu istungitel kuulatakse regulaarselt informatsiooni õigusaktide täitmise kohta.
(7) Volikogu liikmel on õigus esitada kirjalikke arupärimisi volikogu õigusaktide täitmise kohta.
Arupärimised esitatakse vallavanema kaudu.
(8) Vastus arupärimisele tuleb esitada kirjalikult volikogule või volikogu liikmele hiljemalt kahe
§ 20. Umbusaldusmenetlus volikogus
(1) Vähemalt neljandik volikogu koosseisust võib algatada umbusalduse avaldamise volikogu
esimehele, volikogu aseesimehele, volikogu komisjoni esimehele, volikogu komisjoni
aseesimehele, revisjonikomisjoni liikmele, valitsusele, vallavanemale või valitsuse liikmele.
(2) Umbusalduse algatamine toimub volikogu istungil. Umbusaldus algatatakse enne
päevakorrapunktide arutelude juurde asumist. Umbusalduse algatajate esindaja esineb ettekandega ja annab umbusaldusavalduse istungi juhatajale üle.
Umbusalduse avaldamise küsimus lülitatakse volikogu järgmise istungi päevakorda.
(3) Umbusaldushääletus on avalik. Umbusalduse avaldamine vabastab volikogu esimehe või
aseesimehe tema kohustustest ja ametist või volikogu komisjoni esimehe, komisjoni aseesimehe või revisjonikomisjoni liikme tema kohustustest. Volikogu esimehele umbusalduse avaldamise korral täidab volikogu esimehe ülesandeid kuni uue esimehe valimiseni volikogu esemehe asendaja, kelleks võib olla volikogu määratud üks volikogu aseesimeestest või tema puudumisel volikogu vanim liige.
(4) Umbusalduse avaldamine vabastab vallavanema või valitsuse liikme vallavanema või valitsuse liikme kohustustest ja ametist. Vallavanemale umbusalduse avaldamise korral valib volikogu samal istungil uue vallavanema või määrab ühe valitsuse liikmetest vallavanema asendajaks kuni uue vallavanema valimiseni.
(5) Valitsusele umbusalduse avaldamise korral täidab valitsus oma ülesandeid edasi ja valitsuse volitused kehtivad kuni uuele valitsusele volituste andmiseni käesolevas määruses sätestatud korras. Valitsuse volituste lõppemine seoses umbusalduse avaldamisega toob kaasa kõigi valitsuse liikmete vabastamise valitsuse liikme kohustustest ning palgaliste valitsuse liikmete ametist vabastamise.
(6) Kui volikogu avaldab umbusaldust mõnele valitsuse liikmele ning põhimääruse § 36 3.lõikes
sätestatud kvoorum jääb alles, jätkab valitsus oma tegevust ning vabad kohad täidetakse samas
korras nagu moodustatakse valitsus või muudetakse sätestatud korras valitsuse liikmete arvu ja
valitsuse struktuuri.
(7) Kui valitsuse liikmetele avaldatud umbusalduse tagajärjel ei ole täidetud põhimääruse § 36 3. lõikes sätestatud kvooruminõue, loetakse valitsus tervikuna tagasiastunuks.
(8) Kui umbusalduse avaldamine ei leidnud volikogu istungil toetust, siis ei saa samale isikule
kolme kuu jooksul samal põhjusel algatada uut umbusalduse avaldamist.
(9) Umbusalduse avaldamine on volikogu esimehe, aseesimehe, vallavanema valitsuse liikme
ametist vabastamise eraldi alus avaliku teenistuse seaduses sätestatud ametist vabastamise aluste kõrval.
§ 21. Tagasiastumine
Volikogu esimehe, volikogu aseesimehe, volikogu komisjoni esimehe, volikogu komisjoni
aseesimehe, revisjonikomisjoni liikme, vallavanema või valitsuse liikme tagasiastumise korral
esitab ta avalduse vallasekretärile. Avalduse esitanu loetakse tagasi astunuks avalduses märgitud kuupäevast, mis ei või olla varasem kui järgmine tööpäev avalduse esitamisest. Vallasekretär teavitab kohe volikogu esimeest või tema asendajat.
§ 22. Eestseisus
Volikogu eestseisusesse kuuluvad volikogu esimees, aseesimees ja eelarve- ja majanduskomisjoni esimees. Volikogu eestseisus moodustatakse volikogu istungi päevakorra eelnõu ettevalmistamiseks.
§ 23. Volikogu komisjon
(1) Volikogu moodustab alatisi ja ajutisi komisjone. Alatised komisjonid moodustatakse valla elu
probleemvaldkonniti volikogule arvamuse esitamiseks või küsimuse otsustamiseks. Ajutisi
komisjone ja töögruppe moodustatakse vastavalt vajadusele. Komisjoni tegevusvaldkond, ajutise komisjoni korral tegutsemise tähtaeg ja ülesanded, määratakse ära komisjoni moodustamise otsuses.
(2) Volikogu komisjon võib algatada õigusaktide eelnõusid, menetleb talle suunatud õigusaktide
eelnõusid ja avaldusi.
1) teha ettepanekuid volikogu istungi päevakorra, volikogu ja teiste komisjonide menetluses
olevate volikogu õigusaktide eelnõude kohta;
2) saada vallavalitsuselt komisjoni menetluses oleva küsimusega seotud täiendavaid dokumente ja teavet;
3) kaasata oma töösse asjatundjaid ja tellida ekspertiise, kooskõlastades selle eelnevalt volikogu esimehega.
(3) Volikogu komisjoni esimees ja komisjoni esimehe ettepanekul aseesimees valitakse volikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel volikogu poolthäälte enamusega. Komisjonidesse kaasatakse antud tegevusvaldkonna spetsialiste. Komisjoni koosseis kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul volikogu poolthäälte enamusega avalikul hääletamisel. Lisaks komisjoni esimehele peab komisjoni kuuluma vähemalt kolm liiget. Revisjonikomisjoni liikmeteks võivad olla ainult volikogu liikmed.
(4) Ettepaneku komisjoni koosseisu kinnitamise kohta teeb komisjoni esimees.
(5) Komisjoni koosseisust väljaarvamise otsustab volikogu komisjoni esimehe ettepanekul kas
komisjoni liikme avalduse alusel või juhul, kui komisjoni liige ei ole osalenud vähemalt kolmel
järjestikusel komisjoni koosolekul.
(1) Volikogu komisjoni töövormiks on koosolek. Otsused võetakse vastu poolthäälte enamusega.
Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust. Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees.
(2) Komisjon on kohustatud tema menetlusse suunatud volikogu õigusakti eelnõu läbi vaatama
hiljemalt ühe kuu jooksul. Avaldused vaadatakse läbi seaduses sätestatud tähtajal.
(3) Õigusakti eelnõu esitamisel määrab volikogu esimees eelnõu ettevalmistamiseks komisjoni.
(4) Volikogule saabunud avalduste ja muude dokumentide kohta annab komisjon oma seisukoha ning esitab selle kirjalikult volikogu esimehele. Komisjonile adresseeritud avaldusele vastab komisjon ning vastusele kirjutab alla komisjoni esimees või tema puudumisel aseesimees.
(5) Komisjoni koosoleku kutses märgitakse ära koosoleku toimumise aeg, koht ja arutusele
tulevad küsimused. Komisjoni koosoleku kutse edastamise ja koosoleku toimumise vahele peab jääma vähemalt neli päeva.
(6) Komisjoni koosolekust võib sõnaõigusega osa võtta komisjoni mittekuuluv volikogu liige või
vallavalitsuse liige. Teiste isikute kutsumise komisjoni koosolekule ja neile sõnaõiguse andmise otsustab koosoleku juhataja.
(7) Komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll, kuhu kantakse istungi toimumise aeg ja
koht, osavõtjate nimed, arutlusele tulevad küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja
vastuvõetud otsused, hääletustulemused ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused.
Elektroonilise koosoleku toimumise korral või komisjoni liikme(te) elektrooniliselt koosolekul
osalemise kohta tehakse protokolli sellekohane märge. Protokollile kirjutavad alla koosoleku
juhataja ja protokollija.
(71) Protokolli vormistab kokkutulnute poolt valitud või selleks eelnevalt määratud protokollija. Protokoll koostatakse konspektiivselt, kuhu pannakse kirja vaid oluline ainsuse kolmandas isikus. Protokoll peab järgima koosolekul arutatud teemade õiget järjestust ning sisaldama olulisi fakte.
(8) Komisjoni esimees esitab komisjoni koosoleku protokolli hiljemalt viie tööpäeva jooksul
pärast koosoleku toimumist vallasekretärile. Protokoll avalikustatakse hiljemalt nädala jooksul
pärast koosoleku toimumist vallasekretäri juures ja valla veebilehel. Protokolle säilitatakse
vallasekretäri juures.
(1) Volikogu komisjon on tegutsemisvõimetu, kui komisjon ei ole kahel korral järjest täitnud
tähtaegselt talle antud ülesannet või komisjoni liikmete arv jääb alla põhimääruses sätestatu.
(2) Komisjoni tegutsemisvõimetuse korral teeb volikogu esimees volikogule ettepaneku valida
komisjonile uus esimees, kelle ettepanekul kinnitatakse komisjoni uus koosseis.
§ 26. Komisjoni esimees
3) annab komisjoni liikmetele komisjoni tööga seotud ülesanded;
4) vastutab komisjoni asjaajamise eest, kirjutab alla protokollidele ja otsustele;
5) korraldab komisjoni koosolekute protokollimist.
(2) Komisjoni esimeest asendab komisjoni poolt valitud aseesimees. Kui puudub ka aseesimees, asendab neid vanim kohalolev komisjoni liige.
2) valla ametiasutuste ja nende hallatavate asutuste raamatupidamise õigsust ja valla vara
kasutamise sihipärasust;
5) vallavalitsuse ja nende ametiasutuste tegevuse seaduslikkust ning otstarbekust.
(4) Avastatud puudustest ja nende kõrvaldamise ettepanekutest teatab revisjonikomisjon kirjalikult vallavalitsusele. Revisjonikomisjoni akti ja otsuse allkirjastavad kõik revisjonikomisjoni liikmed. Kui mõni revisjonikomisjoni liikmetest jääb võrreldes komisjoni seisukohaga eriarvamusele, lisatakse kirjalikult tema eriarvamus. Vallavalitsus koostab kümne päeva jooksul revisjoniakti saamisest puuduste kõrvaldamiseks kirjalikud ettepanekud ja esitab need volikogule.
(6) Revisjonikomisjon annab volikogule oma arvamuse majandusaasta aruande ja oma tegevuse kohta.
(7) [kehtetu].
(8) Revisjonikomisjoni kontrollimised ja koosolekud on korralised ja erakorralised.
(9) Korraline revisjon toimub pärast eelarveaasta lõppu.
(10) Erakorralise revisjoni vajaduse otsustab komisjoni või volikogu esimees
§ 28. Valitsuse mõiste
(1) Vallavalitsus on volikogu kinnitatud valla omavalitsuse täitevorgan, mis viib praktilise
tegevusega ellu vallale ning vallavalitsusele seatud ülesandeid.
(2) Vallavalitsus realiseerib talle pandud ülesandeid ülesandeid õigusaktide andmise,
majandustegevuse, kontrolli ja elanike kaasamise kaudu.
(3) Vallavalitsus võib oma täitevtegevuse teostamisel anda lepingute sõlmimise õiguse oma ametiisikutele,
kelleks võivad olla:
- vallavanem või tema asendaja,
- vallavalitsuse hallatavate asutuste juhid tulenevalt asutuse põhimäärusest.
(1) Vallavanemaks võib kandideerida Eesti Vabariigi kodanik, kes oma hariduse, töökogemuste ja tervisliku seisundi poolest on suuteline täitma vallavanema ülesandeid.
(2) Vallavanema valib volikogu.
(4) Vallavanema kandidatuuri võib üles seada vallavolikogu liige, kes teeb kandidaadi
ülesseadmise kohta ettepaneku istungi juhatajale. Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt nende ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel poolthäälteenamusega.
(5) Pärast nimekirja sulgemist valib volikogu avalikul hääletamisel häältelugemiskomisjoni, kes
valib oma liikmete hulgast komisjoni esimehe.
(6) Hääletamiskomisjon valmistab ette hääletamissedelid, viib läbi salajase hääletamise ja koostab hääletamistulemuste kohta protokolli. Protokollile kirjutavad alla kõik hääletamiskomisjoni liikmed.
Valimistulemused vormistatakse vallavolikogu otsusega.
(8) Kui ükski kandidaatidest ei saa koosseisu häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine.
Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks enim hääli saanud kandidaati. Kui
kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat volikogu koosseisu häälteenamust, esitatakse uued kandidaadid ja viiakse läbi uus valimine.
(9) Seaduses ja valla põhimääruses ette nähtud volitused saab vallavanem vallavalitsuse ametisse kinnitamise päevast .
(10) Vallavanema volitused lõpevad enne tähtaega:
1) tagasiastumisel isikliku avalduse alusel;
2) volikogu poolt umbusalduse avaldamisel;
2) esindab valda ja vallavalitsust vastavalt seadusele ja käesolevale põhimäärusele ning volikogu poolt antud pädevusele;
3) esitab vallavolikogule kinnitamiseks vallavalitsuse arvulise koosseisu ja vallavalitsuse liikmete kandidaadid, samuti ettepaneku vallavalitsuse liikme vabastamiseks;
4) esitab volikogule kinnitamiseks vallavalitsuse ametiasutuste struktuuri, teenistujate koosseisu ja palgamäärad;
5) esitab vallavalitsusele ametisse kinnitamiseks vallavalitsuse hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb vallavalitsusele ettepaneku nimetatud juhi vabastamise kohta;
6) kirjutab alla vallavalitsuse määrustele ja korraldustele ning teistele vallavalitsuse ja
raamatupidamise dokumentidele;
7) annab vallavalitsuse ja tema ametiasutuste sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
8) kinnitab käskkirjaga valla teenistujate ametijuhendid ja töötajate töökohustused;
9) täidab muid talle seadusega või muude õigusaktidega pandud ülesandeid.
(1¹) Vallavanem esitab volikogule 31. jaanuariks ettepaneku oma puhkuse aegade kohta.
Erakorralistel juhtudel teavitab vallavanem vallavolikogu esimeest, kes teavitab sellest teisi
volikogu liikmeid.
(2) Vallavanema äraolekul täidab tema ülesandeid asendaja, kelleks on vallavanema käskkirjaga määratud üks vallavalitsuse liikmetest. Kui ka vallavanema asendaja on ära, asendab vallavanemat vanim kohalolev vallavalitsuse liige. Vallavanemat ei või asendada vallasekretär.
§ 31. Vallavalitsuse moodustamine
(2) Vallavalitsusse kuuluvad vallavanem ja liikmed, kes võivad olla vallaametnikud.
(3) Vallavalitsuse liikmete kinnitamine toimub salajasel hääletamisel volikogu poolthäälte
(4) Kui volikogu ei otsusta teisiti, tutvustab kandidaatide nimekirjas olev isik end volikogu
liikmetele ja volikogu liikmel on õigus esitada igale kandidaadile küsimusi.
(5) Vallavalitsuse liikmete kandidaatide nimed kantakse kõik ühele hääletussedelile.
kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon, kes nimetab endi hulgast komisjoni esimehe.
(7) Häältelugemiskomisjon väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu hääletussedelid
vallavalitsuse liikmete kandidaatide nimekirjaga. Hääletussedelile märgib hääletaja iga
vallavalitsuse liikme kandidaadi nime järele oma seisukoha- poolt või vastu.
(8) Hääletamistulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli, millele kirjutavad alla
kõik komisjoni liikmed.
(10) Vallavalitsuse liikmeks kinnitatakse kandidaat, kes saab volikogu poolthäälte enamuse.
(11) Vallavalitsuse liikme ametist vabastamise kinnitab vallavanema ettepanekul volikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega. Volikogu kinnitab vallavanema ettepanekul ametisse uue vallavalitsuse liikme.
§ 32. Vallavalitsuse volituste tähtaeg
(4) Vallavanema haigestumisel või tema surma korral asendab teda kuni uue vallavanema valimiseni volikogu poolt määratud asendaja. Kuni asendaja määramiseni asendab vallavanemat vanim vallavalitsuse liige.
(5) Vallavanema tagasiastumise korral täidab ta oma ülesandeid kuni kohusetäitja määramiseni või uue vallavanema valimiseni, kuid mitte kauem kui kaks kuud tagasiastumisavalduse esitamisest volikogu istungil.
(6) Uue vallavanema valimise korral kehtivad vallavalitsuse volitused kuni uue vallavalitsuse
kinnitamiseni volikogu poolt, seejuures võib vallavanem esitada kinnitamiseks sama koosseisu.
(7) Kui tagasi astub mitu vallavalitsuse liiget või neile avaldatakse umbusaldust, siis väheneb
vallavalitsuse koosseis kuni uute täiendavate liikmete kinnitamiseni. Vallavalitsus ei või jätkata
alla 3-liikmelise koosseisuta.
(8) Umbusalduse avaldamisel vallavalitsusele jätkab ta oma tegevust kuni uue vallavanema
valimiseni ja vallavalitsuse kinnitamiseni volikogu poolt.
§ 33. Vallavalitsuse liikme volituste ennetähtaegne lõpetamine
2) vallavanema ettepanekul, mis on kinnitatud volikogu poolt;
4) tahtliku kuriteo toimepanemise eest mõistetud süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisega;
1) valmistab ette volikogus arutamisele tulevaid küsimusi lähtudes valitsuse seisukohtadest või
volikogu otsustest;
2) korraldab vallavara valdamist, kasutamist ja käsutamist, samuti eelarve ja volikogu otsuste ning määruste täitmist;
3) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis seadusega, teiste õigusaktidega, volikogu
määruste, otsuste või käesoleva põhimäärusega on pandud vallvalitsusele täitmiseks;
5) korraldab valla esindamist.
(2) Vallavalitsus korraldab valla omanduses olevate ettevõtete ja vallavalitsuse poolt hallatavate
asutuste tegevust, määrab kindlaks vallavalitsuse töösisekorra.
(3) Vallavalitsus võib taotleda vallavolikogu ees vallavolikogu poolt vastuvõetud määruse või
otsuse uuesti läbivaatamist.
(4) Vallavalitsus kehtestab oma korraldusega vallavalitsuse ametiasutuste ja vallavalitsuse
hallatavate asutuste poolt osutatavate teenuste hinnad.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud juhul võib vallavalitsus volitada valla ametiasutust,
mis teostab avalikku võimu, kehtestama nende teenuste hinnad, mida osutab valla ametiasutuse hallatav asutus, mis ei teosta avalikku võimu. Volituse andmisel valla ametiasutusele, mis teostab avalikku võimu, on korralduse andmise õigus selle ametiasutuse juhil.
§ 35. Vallavalitsuse töö korraldamine
(1) Vallavalitsuse juht on vallavanem.
(2) Vallavalitsuse liikmete igapäevane tegevus toimub personaalse tööjaotuse ja isikliku vastutuse alusel, mis avalikustatakse veebilehel ja on kättesaadavad vallasekretäri juures.
35¹. Vallavalitsuse komisjon
(2) Komisjoni tegevuse eesmärgid, komisjoni koosseis ja tegutsemise tähtaeg määratakse
komisjoni moodustamise korralduses. Komisjoni esimees esitab komisjoni koosoleku protokolli hiljemalt viie tööpäeva jooksul pärast koosoleku toimumist vallasekretärile. Protokoll
avalikustatakse hiljemalt nädala jooksul pärast koosoleku toimumist vallasekretäri juures ja valla veebilehel
§ 36. Vallavalitsuse istungi töökord
(2) Vallavalitsuse istungeid juhatab vallavanem, tema äraolekul vallavanema asendaja.
(3) Vallavalitsuse istung on otsustusvõimeline, kui tema istungist võtab osa peale vallavanema või tema asendaja osa vähemalt pool vallavalitsuse koosseisust.
(4) Vallavalitsuse otsused võetakse vastu poolthäälte enamusega.
(6) Vallavanem või tema asendaja võivad istungile kutsuda ka teisi isikuid.
(7) Vallavalitsuse määrustele, korraldustele ja teistele dokumentidele kirjutavad alla vallavanem
või tema asendaja ning vallasekretär.
(8) Vallavalitsuse istungi kohta koostatakse protokoll, kuhu kantakse istungi toimumise aeg ja
koht, osavõtjate nimed, arutlusele olnud küsimused ja nende kohta vastu võetud otsused, samuti otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused. Protokollitakse vaid need sõnavõtud, mille protokollimist vallavalitsuse liige nõuab. Sõnavõtud protokollitakse kokkuvõtvalt andes edasi olulisima. Protokoll vormistatakse seitsme päeva jooksul pärast istungi toimumist ja sellele kirjutavad alla vallavanem või tema asendaja ning vallasekretär.
(9) Protokollid asuvad vallasekretäri juures ja on kõigile kättesaadavad. Üldkättesaadavaks ei tehta andmeid, mille avaldamine on seadusega keelatud või mis on ette nähtud ametiasutuste siseseks kasutamiseks.
§ 37. Vallavalitsuse õigusaktid ja nende jõustumine
(1) Vallavalitsus võtab vastu määrusi ja korraldusi. Määrus jõustub kolmandal päeval pärast
avalikustamist või selles ettenähtud tähtajal. Korraldused jõustuvad teatavakstegemisest.
(2) Vallavalitsuse määrused avalikustatakse elektroonilises Riigi Teatajas vastavalt Riigi Teataja seaduses sätestatud korrale. Vallavalitsuse korraldused avalikustatakse seistme päeva jooksul pärast istungi toimumist vallasekretäri juures ja veebilehel.
(21)Vallavalitsuse määrused on kõigile isikutele kättesaadavad samas korras volikogu määrustega.
(4) Vallavalitsuse määrused ja korraldused vormistatakse eesti keeles.
IV VALLA VARA, EELARVE, ARENGUKAVA
§ 38. Valla vara
(1) Mäksa valla vara (edaspidi vallavara) on Mäksa vallale kui omavalitsusüksusele kuuluvad
kinnis- ja vallasasjad ning rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused.
§ 39. Eelarve koostamine
(1) Eelarve koostamisel on juhiseks kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seadus ning Mäksa valla eelarve koostamise, vastuvõtmise, täitmise ja aruandluse kord.
(2) Eelarve koostamise aluseks on valla arengukava.
(3) Eelarve koostatakse rahandusministri poolt kinnitatud tegevusalade, tulu ja kulu liikide ning
finantseerimistehingute lõikes.
(4) Eelarve koostab vallavalitsus tagades tulude täieliku arvelevõtmise nende moodustumise
kõikide liikide järgi, samuti kulude otstarbeka kindlaksmääramise hallatavate asutuste,
struktuuriüksuste, mittetulundusühingute, ürituste ja projektide lõikes.
(5) Eelarve eelnõu esitab vallavalitsus volikogule 01.detsembriks.
§40. [Kehtetu]
§ 43. [Kehtetu]
§ 46. [Kehtetu]
46¹. [Kehtetu]
§ 47. Koormis
(1) Koormis on kohustus, mis seaduse alusel kehtestatakse volikogu määrusega füüsilistele ja
juriidilistele isikutele kohustuslike tööde tegemiseks valla territooriumil kehtestatud heakorraeeskirja täitmiseks.
(1) Lepingute sõlmimise otsustab oma pädevuse piires volikogu või vallavalitsus, kelle nimel
kirjutab lepingule alla vastavalt volikogu esimees või vallavanem või volikogu või vallavalitsuse
poolt selleks volitatud isik.
(2) Vallavalitsuse struktuuriüksustel ja vallavalitsuse hallataval asutusel on õigus eelarves
ettenähtud ulatuses sõlmida Mäksa valla nimel lepinguid juhul, kui see on ettenähtud volikogu või vallavalitsuse õigusaktides.
(3) Igaühel on õigus saada informatsiooni valla nimel sõlmitud lepingute kohta seadusega
§ 49. Valla arengukava, selle vastuvõtmine ja muutmine
(1) Vallal peab olema arengukava. Arengukava on omavalitsusüksuse pika- ja lühiajalise arengu eesmärke määratlev ja nende elluviimise võimalusi kavandav dokument, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi ning on aluseks erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele. Arengukava sisaldab hetkeolukorra analüüsi. Arengukavas kajastatakse kuni arengukava perioodi lõpuni strateegilised eesmärgid ja tegevused eesmärkide saavutamiseks. Arengukava projekti koostab vallavalitsus ja esitab selle kinnitamiseks vallavolikogule. Volikogu võib kehtestada arengukava ja eelarvestrateegia koostamise korra või volitada vallavalitsust seda tegema.
(2) Arengukava koostatakse vähemalt nelja eelseisva aasta kohta. Kui vallal on neljast aastast
pikemaajalisi varalisi kohustusi või neid kavandatakse pikemaks perioodiks, peab arengukava
olema kavandatud selleks perioodiks.
(3) Arengukava eelnõu valmistab ette ja esitab vallavalitsus.
(4) Vallavalitsus korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise arengukava
koostamise protsessi ning tagab kehtestatud arengukava järgimise. Teade arengukava ja selle
muutmise eelnõu avalikustamise kohta avaldatakse maakonnalehes ja vallavalitsuse veebilehel.
Avaliku väljapaneku kestus ei või olla lühem kui kolm nädalat.
(5) Arengukava kohta tehtud ettepanekud esitab vallavalitsus koos oma seisukohaga volikogule
hiljemalt neli nädalat pärast ettepanekute esitamise tähtaja möödumist. Ettepanekute põhjal
tehakse arengukava eelnõus vajalikud muudatused.
(6) Ettepanekud kehtiva arengukava muutmise kohta esitab vallavalitsus volikogule hiljemalt iga
aasta 1. septembriks. Arengukava muutmine toimub arengukava vastuvõtmiseks ette nähtud
korras. Hiljemalt iga aasta 1. oktoobriks vaatab volikogu läbi ja võtab vastu otsuse kehtiva
arengukava muutmise kohta.
V VALLAVALITSUSE HALLATAVAD ASUTUSED
§ 50. Vallavalitsuse hallatavad asutused
(1) Valla kui kohaliku omavalitsuse süsteemi moodustavad valla ametiasutused ja vallavalitsuse
hallatavad asutused.
(2) Valla ametiasutused on asutused, mida finantseeritakse valla eelarvest ja mis teostavad
avalikku võimu.
(3) Valla ametiasutus on vallavalitsus. Valla ametiasutusel on oma pitsat ja dokumendiplangid.
(4) Valla ametiasutuse struktuuri, teenistujate koosseisud ja palgamäärad kinnitab volikogu.
(5) Volikogu võib teenuste osutamiseks asutada vallavalitsuse hallatavaid asutusi, mis ei ole
juriidilised isikud ja olla osanikuks või aktsionäriks valla arengu seisukohast olulises äriühingus, samuti asutada sihtasutusi ja olla mittetulundusühingu liige, arvestades kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses esitatud tingimusi.
(6) Vallavalitsuse hallatava asutuse pädevuse ja töökorralduse sätestab asutuse põhimäärus, mis kinnitatakse volikogu poolt.
(7) Vallavalitsuse hallatavad asutused on asutused, mis tegelevad kindla valla eluvaldkonnaga, ei teosta avalikku võimu, kuid mida finantseeritakse vallaeelarvest.
(8) Vallavalitsuse hallatava asutuse juht määratakse ametisse vallavalitsuse poolt. Vallaasutuse
juhi võib vallavalitsus tööle võtta ka konkursi korras.
(9) Vallavalitsuse hallatava asutuse struktuuri, töötajate koosseisud ja palgamäärad kinnitab
vallavalitsus asutuse juhi ettepanekul eelarves ettenähtud kulude piires.
(10) Vallavalitsuse hallataval asutusel on oma eelarve. Asutusel võivad olla pitsat ja
dokumendiplangid, millise vajaduse otsustab vallavalitsus.
(11) Hallatava asutuse arengukava kinnitab vallavolikogu. Arengukava projekti valmistab ette
hallatava asutuse juht. Vallavalitus annab oma seisukoha hallatava asutuse arengukava vastavuse kohta valla arengukavaga määratud arengusuundadele
VI KORRAKAITSEÜKSUS JA KORRAKAITSEAMETNIK
§ 51. Munitsipaalpolitsei moodustamine
(1) Vallas võib moodustada korrakaitseüksuse või nimetada ametisse korrakaitsega tegeleva
(2) Korrakaitseüksuse alluvus, tööpiirkond ja täpsemad ülesanded sätestatakse vallavolikogu poolt kinnitatavas põhimääruses. Korrakaitseametniku ametikoha moodustamisel vallavalitsuses sätestatakse korrakaitseametniku alluvus, tööpiirkond ja täpsemad ülesanded korrakaitseametniku ametijuhendis.
(1) Käesoleva põhimääruse jõustumisega kaotab kehtivuse
1) Mäksa vallavolikogu 29.09.2003.a määrus nr 8 "Mäksa valla põhimääruse kinnitamine";
2) Mäksa vallavolikogu 03.11.2003.a määrus nr 9 "Mäksa valla eelarve koostamise,
vastuvõtmise, muutmise ja täitmise korra kinnitamine"
3) Mäksa vallavolikogu 21.02.2005.a määrus nr 2 "Mäksa valla põhimääruse muutmine"
§ 53. Põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
(1) Põhimäärus võetakse vastu ja muudetakse volikogu koosseisu häälteenamusega.
(2) Põhimäärus ja selle muudatused jõustuvad kümnendal päeval peale selle avaldamist.
(3) Eesti Vabariigi seaduste muutmise korral kehtib uus õigusnorm