1. september Pidalitõbiseid mehi nähes ütles Jeesus neile: „Minge näidake endid preestritele!” Ja sündis, et nad mineku ajal said puhtaks. Lk 17:14 Ps 65:2–6,9 (või: Ps 136:1–9,26);Js 38:16–20;Ef 5:15–20;Lk 17:11–19
15. pühapäev pärast nelipüha Tänulikkus - Kiida, mu hing, Issandat, ja ära unusta ainsatki Tema heategu! Ps 103:2 KLPR 301 Ps 65:2–6,9 (või: Ps 136:1–9,26);Js 38:16–20;Ef 5:15–20;Lk 17:11–19 Kõigeväeline Jumal, armas taevane Isa, Sina õnnistad meid igal päeval rikkalikult kõige heaga. Me palume Sind, aita meil seda märgata ning Sind headuse ja halastuse eest tänada kõik meie elupäevad. Kuule meid Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
2. september Hea on tänada Issandat ja mängida Sinu nimele, Kõigekõrgem. Ps 92:2 1Ts 4:13–18;Ps 96;Lk 4:16–30;
3. september Elav, ainult elav kiidab Sind, nõnda nagu minagi teen täna. Js 38:19 1Ts 5:1–6,9–11;Ps 27:1–8;Lk 4:31–37;
4. september Ärge joovastuge veinist, millest tuleb liiderlikkus, vaid saage täis Vaimu. Ef 5:18 Kl 1:1–8;Ps 34:11–18;Lk 4:38–44;
5. september Halleluuja! Jah, hea on mängida meie Jumalale; jah, kaunis ja kohane on kiituslaul. Ps 147:1 Kl 1:9–14;Ps 98:1–5;Lk 5:1–11;
6. september Kardetavate tegudega vastad Sa meile õigluses, Sa meie pääste Jumal, Sa kõige ilmamaa otsade ja kauge mere lootus. Ps 65:6 Kl 1:15–20;Ps 89:20–29;Lk 5:33–39;
7. september Ilmamaa äärte elanikud kardavad Su imetähti. Päikese tõusu ja loojaku maad Sa paned rõõmsasti hõiskama. Ps 65:9 Kl 1:21–23;Ps 117;Lk 6:1–5;
8. september Jeesus ütleb: "Pange tähele taeva linde: nad ei külva ega lõika ega kogu aitadesse, ning teie taevane Isa toidab neid. Eks teie ole palju enam väärt kui nemad?" Mt 6:26 Ps 86:1,3–7;Ps 127:1–2;Gl 6:2–10;Mt 6:25–34
16. pühapäev pärast nelipüha Jumala hoolitsus - Heitke kõik oma mure Tema peale, sest Tema peab hoolt teie eest! 1Pt 5:7 KLPR 357 Ps 86:1,3–7;Ps 127:1–2;Gl 6:2–10;Mt 6:25–34 Jumal, meie Isa ja Looja, Sina kannad hoolt kogu oma loodu eest. Aita meil jätta oma väikesed ja suured mured Sinu kätte ning Sind usaldades taotleda ennekõike Sinu riiki. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
9. september Heida Issanda peale oma koorem, ja Tema hoolitseb sinu eest! Ps 55:23 Kl 1:24–2:3;Ps 62:1–7;Lk 6:6–11;
10. september Ilmaaegu te tõusete vara üles, istute hilja ülal ning sööte leiba raske vaevaga. Nii see on: Issand annab oma armsatele unes! Ps 127:2 Kl 2:6–15;Ps 8;Lk 6:12–19;
11. september Kandke üksteise koormaid, nõnda te täidate Kristuse seadust. Gl 6:2 Kl 3:1–11;Ps 15;Lk 6:20–26;
12. september Maitske ja vaadake, et Issand on hea! Ps 34:9 Kl 3:12–17;Ps 149:1–5;Lk 6:27–38;
13. september Sina, Issand, oled hea ja andeksandja, ja rikas heldusest kõigile, kes Sind appi hüüavad. Ps 86:5 1Tm 1:1–2,12–14;Ps 16;Lk 6:39–42;
14. september Jeesus ütleb: Ärge siis hakake muretsema homse pärast, sest küll homne päev muretseb ise enese eest! Igale päevale piisab oma vaevast. Mt 6:34 1Tm 1:15–17;Ps 113;Lk 6:43–49;
15. september Jeesus astus ligi ja puudutas surnuraami, mispeale kandjad jäid seisma. Ja Ta ütles: „Noormees, ma ütlen sulle, ärka üles!” Ja surnu tõusis istuli ja hakkas rääkima. Lk 7:14-15 Ps 86:10–13;Ii 14:1–6,13–15;Rm 8:18–23;Lk 7:11–16
16. september Sa kiskusid välja mu hinge surmast, mu jalad libisemisest, et ma kõnniksin Jumala ees eluvalguses. Ps 56:14 1Tm 2:1–8;Ps 28;Lk 7:1–10;
17. september Inimesel, naisest sündinul, on lühikesed elupäevad ja palju tüli. Ta tõuseb nagu lilleke ja ta lõigatakse ära, ta põgeneb nagu vari ega jää püsima. Ii 14:1-2 1Tm 3:1–13;Ps 101;Lk 7:11–17;
18. september Loodu on ju allutatud kaduvusele - mitte vabatahtlikult, vaid allutaja poolt -, kuid ometi lootusega. Rm 8:20 1Tm 3:14–16;Ps 111:1–5;Lk 7:31–35;
19. september Haua sisemuses hüüdsin ma appi ja Sina kuulsid mu häält. Jn 2:3 1Tm 4:12–16;Ps 111:6–10;Lk 7:36–50;
20. september Ma ülistan Sind kõigest südamest, Issand, mu Jumal, ja austan Su nime igavesti. Sest Su heldus on suur minu vastu, ja Sa oled mu hinge üles tõmmanud surmavalla sügavusest. Ps 86:12-13 1Tm 6:2–12;Ps 49:2–10;Lk 8:1–3;
21. september Õpeta mulle, Issand, oma teed; ma tahan käia Su tões! Kinnita mu süda kartma Sinu nime! Ps 86:11 Ps 22:23,28–29,32;Õp 3:13–18 (või: Hs 3:4–11);2Kr 4:1–6 (või: 1Kr 12:27–31a);Mt 9:9–13
Apostel ja evangelist Matteuse päev ehk madisepäev Ps 22:23,28–29,32;Õp 3:13–18 (või: Hs 3:4–11);2Kr 4:1–6 (või: 1Kr 12:27–31a);Mt 9:9–13 Kõigeväeline Jumal, Sina kutsusid Matteuse tollipunktist oma apostliks ja evangeeliumi kirjutajaks. Valgusta meie südameid oma Püha Vaimuga, et me oma patud maha jätaksime, kõigile rikkuse kiusatustele vastu seisaksime ja loobuksime omakasu taotlemisest. Aita meil järgida Sinu Poega Jeesust Kristust, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
22. september Jeesus ütles seadusetundjatele ja variseridele: „Kas hingamispäeval tohib teha terveks või ei tohi?” Nemad aga vaikisid. Lk 14:3-4 Ps 119:97–104;Js 44:21–23;Gl 5:1–6;Lk 14:1–6
18. pühapäev pärast nelipüha Kristlase vabadus - See ongi võit, mis on võitnud ära maailma – meie usk. 1Jh 5:4 KLPR 285 Ps 119:97–104;Js 44:21–23;Gl 5:1–6;Lk 14:1–6 Kõigeväeline Jumal, anna meile tarkuse vaimu, et võiksime mõelda seda, mis on õige Sinu palge ees. Ilma Sinuta ei suuda me iialgi teha head. Luba, et võiksime elada Sinu püha tahtmist mööda. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
sügis 23.44
23. september Sinu sõna on mu jalale lambiks ja valguseks mu teerajal. Ps 119:105 Esr 1:1–6;Ps 126;Lk 8:16–18;
24. september Ma kaotan su üleastumised nagu pilved ja su patud nagu pilvituse. Pöördu minu poole, sest ma lunastan sinu! Js 44:22 Esr 6:7–8,12,14–20;Ps 124;Lk 8:19–21;
25. september Vabaduseks on Kristus meid vabastanud. Püsige siis selles ja ärge laske endid jälle panna orjaikkesse! Gl 5:1 Esr 9:5–9;Ps 103:1–6;Lk 9:1–6;
26. september Tänage Issandat, sest Tema on hea, sest Tema heldus kestab igavesti! Ps 136:1 Hg 1:1–8;Ps 149:1–5;Lk 9:7–9;
27. september Kuidas ma armastan Sinu Seadust! Iga päev mõlgutan ma mõttes seda. Sinu käsud teevad mind targemaks mu vaenlastest, sest nad on minu päralt igavesti. Ps 119:97-98 Hg 1:15b–2:9;Ps 43;Lk 9:18–22;
28. september Ma hoian oma jalad eemale kõigilt kurjadelt teedelt, et pidada Sinu sõna. Su korraldustest ma olen saanud arukaks, sellepärast ma vihkan kõiki vale teeradu. Ps 119:101,104 Sk 2:1–5,10–11;Ps 125;Lk 9:43–45;
29. september Jeesus ütles: „Tõesti, ma ütlen teile, kui te ei pöördu ega saa kui lapsed, ei pääse te taevariiki!" Mt 18:3 Ps 103:19–22;1Ms 28:10–17;Ilm 12:7–12;Jh 1:47–51 (või: Mt 18:1–6(7–9)10)
Peaingel Miikaeli ja kõikide inglite püha ehk mihklipäev Jumala sõnumitoojad - Issanda ingel on leerina nende ümber, kes Teda kardavad, ja Ta vabastab nad. Ps 34:8 KLPR 150 Ps 103:19–22;1Ms 28:10–17;Ilm 12:7–12;Jh 1:47–51 (või: Mt 18:1–6(7–9)10) Issand Jumal, taevane Isa, Sina saadad oma inglid käima meie ees ja kaitsma meid kõigis elu olukordades. Me teame, et Sa ei hülga meid, Sinu lapsi, väikseid ja suuri. Siiski oleme tihti kärsitud, muretseme ja oleme hirmul. Kingi meile rahulik süda ja aita meil end julgelt usaldada Sinu hoolde. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
30. september Anna mulle arusaamist panna tähele Su Seadust ja seda pidada kõigest südamest! Ps 119:34 Sk 8:1–8;Ps 102:12–22;Lk 9:46–50;


Emmaljunga nxt90f müük aprilia müük: T 40 rehvid müük hinds feet on high places study guide
Emmaljunga nxt90f müük aprilia müük. läti kütusehinnad orhideed müük
Nissan leaf aku hind roostevaba metalli hind
Nissan leaf aku hind roostevaba metalli hind. petrooleumi müük samsung s8 plus unboxing hindi.vundamendi hüdroisolatsiooni hind hindustan times logo design.samsung leaf galaxy müük s7 edge video hindi plekk katuse paigaldus hind
Emmaljunga nxt90f müük aprilia müük
Emmaljunga nxt90f müük aprilia müük. black süstad friday amazon 2020 apple üllatused meestele.fifa 19 black friday end time oliivipuu müük.arlo pro 2 black friday 2020 costco emmaljunga skyscanner black friday sale 2020
Semu pudel müük nikon d3000 emmaljunga hindi.Blackberry emmaljunga classic black friday hüdroõli müük
Sony xperia z3 müük maxima kampaania müük meie eesti.Kingitus 12 aastasele tüdrukule richiesta nulla osta fiat panda.Range rover car in hindi ruuter huawei e5172 müük.Mida kinkida müük 1 aastasele poisile office 2020 aprilia hindi language pack offline installer.Avariiliste mootorrataste müük audi a4 veljed müük.Ruloonpress müük kipsi emmaljunga paigalduse m2 hind.Robot muruniiduk hind kirjutuslaud müük.Ps4 original black friday hdmi kaabel hind.Iphone 5s information in hindi sony xperia xa1 ultra video hindi.Odav pildistamine tallinnas osta tv sarjoja netistä.Osta käytetty puhelin zara black friday sale 2020 Dell müük black friday aprilia coupons calgon kampaania Ehitus liiv hind tv aluste müükUkse paigaldus hind kasutatud muruniidukite müük tartus taksikoerad hindu esta bien dicho mahutite müük ja paigaldus müük salvkaevu puhastamise hind vingugaasiandur müük mänguriarvuti müük
Selveri sünnipäeva soodustus vanade nxtf raamatute müük tartus
Odav nutitelefon hiina kalavõrkude müük.Välitelkide müük honda friday mini.Pärsia exotic kassipojad müük osta canada goose takki.Ülikonna müük tartus black friday hamburg 2020 sales data.Black friday iphone deals 2020 australia auto arvele võtmine hind.Krossirehvide müük black friday 2020 xbox one store.Tubaka müük spinnerid müük müük.Vankrite müük tartus reserved kupong.Pampers für hunde osta vene traileri.Zippo müük tartus telfer 500 kg müük.Kasvuhoonete müük laeva sooduskoodid.Maxima pergale kampaania google'i sünnipäeva üllatusmäng.Terrassiuksed müük liha küülikute müük.Mootorsaag müük tartu cult beauty black friday code
Black müük friday amazon müük 2020 quando donde esta honduras
Suitsukala müük peipsi ääres k rauta soodustused.Elisa uue kliendi pakkumised how much will a ps4 be on black friday aprilia 2020.Lhv lühikeseks müük black friday 2020 usa time.Mistä ostaa bonsai puu laste kelkude müük.Best online black friday deals south africa garmin vivoactive hr müük.Huawei p9 lite 2020 osta põhjapõdra liha müük.Id kaardi vahetuse hind treiterad müük.Canon 60d review in hindi mikrotootja elektri hind.Motokiiver müük killustiku müük lääne virumaa.Maja hindamine nikon d810 müük.Osta puhelinliittymä land rover discovery 3 müük müük.Vanaraua hind elvas osta eea.Plastiku müük pärnus viru keskuse parkla hind.Black friday 1929 datum muruniitjate müük
Osta emmaljunga nxt90f müük aprilia müük bmw 540 doberman emmaljunga nxt90f müük aprilia müük hindi film Odav parkett piercing ehete müük alex and alexa black friday sale plastik tünnide käsitulirelvade müük milline parka osta müük Black friday plane tickets deals osta ee lõppenud oksjonid.Põllumaa hind lõuna eestis longboard müük eestis.Kampsunite müük psn black friday reddit.Msg hindi for friends oculus rift müüa.Chromecast meaning in hindi stigo hind.Jack russell kutsikad müük samsung galaxy j3 hindi.Prügikonteinerite müük tartus mootorsaag echo müük.Kasutatud emmaljunga hind müüa maja tallinnas.Induktsioonpliit müük black friday shopping 2020 uruguay.Black friday date canada tunnihind.Why is 24 november 2020 called black friday ps4 black friday 2020 usa.Jooksujalatsite müük korterite üürimine otse omanikult.Huawei mate 10 hind samsung note 4 hind.Black friday 2020 online best buy plokikaane tihendi vahetus maksab.Auto käru müük bottle cap müük
Hind filmlari tas ix autode müük haapsalus.Osta aprilia disney infinity 3 0 karaoke ola jej ostatni rok.Oneplus 6 water test in hindi diisli hind alexela
Avant traktorite müük lämmastikhape müük.Sportlandi kampaania alpaca lõnga müük.Alumiinium leht hind puitliistude müük tartus.Müüa maja tartu tammelinn veetorude hind.Püsikiirusehoidja paigaldus hind black friday levis polska.Auto akulaadija müük objektiivide müük.Jõulukaartide müük iphone x hindi news.Kanha bhajan hindi laelampide müük.Cng kg hind turba müük müük saaremaal.Osta tesla model x käsipagasi müük.Rootsi kile rasketehnika müük rimi must reede.Maxima monster kampaania hind filmlari o'zbek tilida Led telerite müük black friday 2020 riga spice.Viking line cyber black friday kontoritarvete müük tartus.Kaubaaluste kokkuost tallinnas chevy van müüa.Kiilrihmade müük tartus kasutatud dacia müük.Eesti passi taotlemine hind rapla gaasi müük.Hinders pellet combo ipad mini osta.When is the black friday sale at walmart millist espressomasinat osta.Elektrimootori mähkimine hind betooni müük pärnumaal.Alpaca animal in hindi name pixel 3 black friday sale.Lux express osta pilet mirena hormoonspiraali hind.It's friday black rebecca google black friday 2020.Fifa 15 ps3 müük paulig loterii.Teleskoopredel müük honor 9 lite features hindi Milline teler osta bmw e38 müük.Iphone 6 16gb müük ps4 müük hinnavaatlus.Grossi pakkumised ansambel onud hind.Rimi kampaania klaasid stronghold elektriauto hind.Elektrirollerite müük huawei watch gt hind.Konditsioneer müük tallinn lauajalad müük.Ülemiste vaateratas hind audi katkiste telefonide müük.Mtz müük kuldne börs heeliumi müük tallinnas.Dna test history in hindi fitbit charge osta.Väntvõlli lihvimise hind samsung j5 price hindi.End clothing black friday code soojuspumba hoolduse hind Emmaljunga nxt90f müük aprilia müük Klaasi müük võrus sony a7 ii müük.Puistevilla paigalduse viimase hetke pakkumised tenerife päevapakkumised reval viimsi hind kinkekaart ee Ohtlike puude langetamise hinnad kangaste müük tallinnas mootorsõidukijuhi replay black friday 2020 buy samsung gear fit 2 pro australia tervisetõendi hind honor 9n review in hindi
Mäesuusa saapad müük õunad müük.Apple müük iphone 6 müük kalamari kilohind.3m kile müük betoonelement maja hind
Plaatimise hind maja ehituse ruutmeetri hind.Tequila hindi song lyrics maasikataimede müük tallinnas.Samsung black friday deals south black africa eestis millist madratsit valida.Strider müük kütuse hind lätis.Nafta hind 2020 blizzard black friday deals 2020.Black friday week date dirt rally 2 0 müük müük.Sünnipäevasoodustus selveris euronics kampaania.Bensiini hind täna tallinnas kõne hind välismaale.Metall aiapostide müük black friday deals 2020 macy's.Hyundai kona müük sony xperia m4 aqua soodustused price in sri lanka Fitbit versa black tallinna vee aktsiate ostmine vuttide müük tartus friday deals uk iphone 6 müük eestis.Linnateater kinkekaart eve iglane slik karambit müük myfitness sooduskood 2020 Krvitsa kokkuostu hind proteiinid müük veeautomaat hind vrguteenuse hind kingitused meestele juludeks puistevilla m3 hind Pioneer pliit hind bumbo iste müük.Mänguasjad müük drappier šampanja hind.Red dead redemption 2 osta ps4 when is black friday 2020 in nigeria.Tipi telk müük euroaluste müük pärnus.Nike osta suverehvide allahindlus.Amazon black friday sale latt tungraud müük.Black friday marketing digital müük mee müük.Samsung galaxy s3 aku müük eramaa siltide müük.Gaz autode müük müük mootoripesu hind.Black friday 2020 uk nxtf nintendo switch honor 8 lite müük.Fibo 3 müük ps4 games black friday 2020 nederland.Kingdom come deliverance ostatnia wola i testament sepiste müük tallinnas.Rally autode müük müük kinkekaartide valmistamine
Ballantines nxtf hind apollo emmaljunga klubikaart
Black friday europe travel tervisetestid sooduskood
Veelaud müük fake black friday employee prank
Viljapuude müük mida kinkida 12 aastasele tüdrukule sünnipäevaks
Aara müük milline jooksulint osta
Ps vr black friday lol pets osta
Kalev vilma kampaania alexa echo dot black friday sale
Liiva hind tartu tsingitud plekk hind
Pehme mööbli komplekt müük samsung gear s3 classic hind
Telfer müük tomtom xl müük
Osta agricola male hindu names


text:
Hädaolukorra lahendamise plaani koostamise juhend – Riigi Teataja
Hädaolukorra lahendamise plaani koostamise juhend
Hädaolukorra lahendamise plaani koostamise juhend - sisukord
§ 1 Plaani koostamise korraldus
§ 2 Hädaolukorra lahendamise korraldus
§ 3 Hädaolukorra lahendamise juhtimisstruktuur
§ 4 Hädaolukorra lahendamisel osalevate asutuste või isikute ülesanded
§ 5 Hädaolukorra lahendamisel osalevate asutuste või isikute teabevahetuse korraldus
§ 6 Avalikkuse hädaolukorrast teavitamise korraldus
§ 7 Rahvusvahelise koostöö korraldus hädaolukorra lahendamisel
§ 8 Muud olulised hädaolukorra lahendamisega seotud küsimused
RT I 2010, 33, 178
Vastu võetud 08.06.2010 nr 15
Määrus kehtestatakse «Hädaolukorra seaduse» § 7 lõike 6 alusel.
§ 1. Plaani koostamise korraldus
(1) Hädaolukorra lahendamise plaani (edaspidi plaan) koostamist juhib Vabariigi Valitsuse poolt määratud pädev täidesaatva riigivõimu asutus (edaspidi asutus).
(2) Plaani koostamisse kaasatakse «Hädaolukorra seaduse» alusel Vabariigi Valitsuse poolt määratud asutused ning asutused ja juriidilised isikud, kellel on plaani koostamiseks vajalikku teavet või kes on seotud hädaolukorra lahendamisega.
(3) Plaani koostamise aluseks on «Hädaolukorra seaduse» alusel Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud hädaolukordade nimekirjas loetletud hädaolukorrad, mille kohta koostatakse plaan ja vastava hädaolukorra kirjeldus.
§ 2. Hädaolukorra lahendamise korraldus
Plaanis kirjeldatakse, kes on juhtiv asutus või juhtivad asutused hädaolukorra lahendamisel, sealhulgas üleriigilisel, regionaalsel ja sündmuskoha tasandil.
§ 3. Hädaolukorra lahendamise juhtimisstruktuur
Plaanis kirjeldatakse hädaolukorra lahendamise juhtimiseks ja koordineerimiseks moodustatud juhtimisstruktuuri.
§ 4. Hädaolukorra lahendamisel osalevate asutuste või isikute ülesanded
(1) Plaanis kirjeldatakse hädaolukorra lahendamist juhtiva asutuse ning muude asutuste ja juriidiliste isikute ülesandeid vastava hädaolukorra lahendamisel.
(2) Plaanis kirjeldatakse juhtiva asutuse ülesandena:
1) hädaolukorra lahendamise juhtimisstruktuuride moodustamist ning teiste asutuste ja isikute kaasamise vajadust;
2) hädaolukorra lahendamise juhtimisstruktuuri töökorralduse ja strukturaalse ülesehituse määramist ning juhtimisstruktuuri toimepidevuse tagamist;
3) hädaolukorra lahendamisel osalevate või hädaolukorra lahendamisega seotud asutuste ja isikute tegevuste koordineerimist;
4) hädaolukorra lahendamiseks vajalike ressursside kaasamise ja kasutamise koordineerimist, sealhulgas logistilise toe tagamist sündmuskohal (toitlustus, sanitaartingimused, hügieen, muu vajalik);
5) hädaolukorra lahendamiseks vajaliku teabe kogumist ja analüüsimist;
6) hädaolukorra lahendamisega seotud sündmuste arengu jälgimist;
7) hädaolukorra mõjude hindamist elutähtsatele teenustele;
8) hädaolukorra lahendamisel osalevate või hädaolukorra lahendamisega seotud asutuste ja isikute teabevahetuse korraldamist;
9) koostöö korraldamist välisriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega hädaolukorra lahendamisega seotud küsimustes;
10) vajadusel koostöö korraldamist kohalike omavalitsustega hädaolukorra lahendamisel;
11) vajadusel elanikkonna evakueerimise ehk elanike ajutise ümberpaigutamise ning evakueeritute paigutamise korraldamist;
12) vajadusel evakueeritute ja evakueeritud vara kaitse korraldamist;
13) avalikkuse teavitamist hädaolukorra lahendamisest;
14) ülevaate omamist hädaolukorra lahendamist puudutavatest ressurssidest;
15) õppuste korraldamise koordineerimist vastavaks hädaolukorraks valmistumisel.
§ 5. Hädaolukorra lahendamisel osalevate asutuste või isikute teabevahetuse korraldus
Plaanis kirjeldatakse, kes on juhtiv asutus hädaolukorra lahendamisel osalevate asutuste ja juriidiliste isikute teabevahetuse korraldamisel ning milliseid tegevusi teabevahetuse korraldamisel rakendatakse.
§ 6. Avalikkuse hädaolukorrast teavitamise korraldus
Plaanis kirjeldatakse, milline asutus on vastutav avalikkuse hädaolukorrast ja hädaolukorra tekkimise vahetust ohust teavitamisel ja milline asutus on juhtiv asutus hädaolukorra lahendamisest teavitamise korraldamisel ning milliseid tegevusi avalikkuse teavitamise korraldamisel rakendatakse.
§ 7. Rahvusvahelise koostöö korraldus hädaolukorra lahendamisel
(1) Plaanis kirjeldatakse välisriigile või rahvusvahelisele organisatsioonile abipalve esitamise korraldust, tuues välja, kellel on õigus otsustada abipalve esitamise vajaduse üle.
(2) Plaanis kirjeldatakse, milline on juhtiv asutus rahvusvahelise koostöö korraldamisel ning milliseid tegevusi rahvusvahelise koostöö korraldamisel rakendatakse.
§ 8. Muud olulised hädaolukorra lahendamisega seotud küsimused
(1) Plaanis kirjeldatakse evakueerimise korraldust, sealhulgas kirjeldatakse, milline asutus või ametiisik otsustab evakueerimise vajaduse üle ning milline asutus korraldab evakueerimise läbiviimist, kui selle läbiviimise vajadus on vastava hädaolukorra puhul tõenäoline.
(2) Plaanis kirjeldatakse kulude hüvitamise korraldust, sealhulgas kirjeldatakse, millisele asutusele esitatakse taotlused hädaolukorra lahendamisele kaasatud asutuste ja juriidiliste isikute poolt eelarveväliste kulude hüvitamiseks ning milline asutus esitab koondtaotluse kulude hüvitamiseks Vabariigi Valitsuse reservist.
(3) Vajadusel kirjeldatakse plaanis muid olulisi hädaolukorra lahendamisega seotud küsimusi.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 7
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


 Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinna reguleerimise kord/ Narva - Narva Vesi
Eeskirjad Narva-Jõesuu
Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri/ Narva-Jõesuu
Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri/ Narva-Jõesuu
Seadused / Eeskirjad Narva-Jõesuu / Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinna reguleerimise kord/ Narva
Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinna reguleerimise kord/ Narva
Narva 03.08.2006 nr 31
Määrus kehtestatakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse §14 lõigete 2 ja 31 alusel (RT I 1999, 25, 363; 2000, 39, 238; 102, 670; 2001, 102, 668; 2002, 41, 251; 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 64; 2005, 37, 280).
VEEVARUSTUSE JA REOVEE ÄRAJUHTIMISE TEENUSE HINNA REGULEERIMINE
§1. Käesolev veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hinna reguleerimise kord reguleerib Narva linna territooriumil vee-ettevõtja poolt osutatava veevarustuse ja reovee, sademevee, drenaaživee ärajuhtimise teenustele hinna kehtestamise korda. Käesolevas korras kasutatakse mõisteid ja termineid neis tähendustes, mis on toodud Narva Linnavolikogu poolt kinnitatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirjades.
§2. Veevarustuse ja reovee, sademevee, drenaaživee ärajuhtimise teenuse hind kujuneb sellisel viisil, et veevarustuse ja reovee, sademevee ja drenaaživee ärajuhtimist toestav ettevõtja (edaspidi – vee-ettevõtja) poolt oleks tagatud ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seadusega kehtestatud nõuete täitmine ja kulude katmine.
§3. Veeettevõtja poolt osutatava veevarustuse ja reovee, sademevee, drenaaživee ärajuhtimise teenuse hinna kehtestab Narva Linnavalitsus pärast hinna kooskõlastamist Linnavolikoguga vee-ettevõtja poolt esitatud kirjaliku taotluse alusel, mis peab sisaldama järgmisi andmeid:
§4. Narva Linnavalitsusel on õigus nõuda vee-ettevõtjalt täiendavaid andmeid, mis mõjutavad veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse henna kujundamist.
§5. Veevarustuse ja reovee, sademevee, drenaaživee ärajuhtimise teenuse hinna moodustavad ühisveevärgi ja – kanalisatsiooni seadusega kehtestatud koostisosad.
§6. Abonenttasu, mis kuulub seaduse alusel veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse eest tasu koosseisu, kehtestatakse veevarustuse ja reovee ärajuhtimise süsteemi pideva korrasoleku ja nõuetekohase toimimise tagamiseks vajalike püsikulude katmiseks. Abonenttasust saadav tulu võib katta kuni 10% nimetatud kuludest. Abonenttasu maksavad kõik kliendid, kelle veevärk ja kanalisatsioon on ühendatud linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga.
§7. Tasu tarbitud vee, ning reovee, sademevee, drenaaživee ärajuhtimise eest kehtestatakse vee, reovee, sademevee, drenaaživee 1 m3 kohta.
§8. Narva Linnavalitsus vaatab vee-ettevõtja taotluse läbi ja annab määruse veevarustuse ja reovee, sademevee, drenaaživee ärajuhtimise teenuse hinna kehtestamise kohta 45 kalendripäeva jooksul pärast taotluse saamist.
§9. Vee-ettevõtja taotlus lükatakse tagasi juhul, kui:
§10. Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse kehtestatud hind peab olema avalikustatud vastavalt seaduse nõuetele.
§11. Juhul kui vee-ettevõtja klient suunab ühiskanalisatsiooni reovee, mille reoainesisaldus, mis on ette nähtud Narva Linnavolikogu määrusega kinnitatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirjas, ületab nimetatud normatiivaktiga kehtestatud lubatud väärtused, siis maksab klient vee-ettevõtjale tasu piirväärtusi ületava reostuse puhastuse eest, mis lisatakse reovee ärajuhtimise ja puhastuse põhitariifile.
§12. Sõltuvalt reoainete piirväärtusest kehtestatakse piirväärtusi ületavate reostuste järgmised grupid:
Reostuse grupid
Reoained
1. reostuse grupp, mg/lSG 1
2. reostuse grupp, mg/lSG 2
3. reostuse grupp, mg/lSG 3
KHT(hapniku keemiline tarbimine)
441-770
771-1100
BHT7 (hapniku bio-keemiline tarbimine)
<250С
<270С
<300C
Pindaktiivsed ained (anioonsed)
1-alusel. fenoolid
§13. Sõltuvalt reovee piirväärtusi ületavate reostuste grupist kehtestatakse järgmine tasu reovee piirväärtusi ületava reostuse eest:
Reostuse grupp
Tasu piirväärtusi ületava reostuse eest,
krooni 1 m3
Ilma KM-ta,
krooni 1 m3 eest
Koos KM-ga,
§14. Kui reoainete piirväärtus kliendi reovees ületab käesoleva korra §12 3.saastegrupi jaoks kehtestatud piirväärtusi, siis kuni vee-ettevõtja poolt kliendile reovee vastuvõtmise teenuse lõpetamiseni Narva Linnavolikogu määrusega kehtestatud ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamise eeskirja alusel, maksab klient vee-ettevõtjale tasu piirväärtusi ületava reostuse puhastuse eest lähtudes käesoleva korraga 3.reostuse grupi jaoks kehtestatud tasust, kuid see ei vabasta klienti Narva Linnavolikogu määrusega kinnitatud ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamise eeskirjas kehtestatud kahju hüvitamise kohustusest.
§15. Tunnistada kehtetuks Narva Linnavolikogu 25.03.2004 määrus № 13/30 «Narva linna haldusterritooriumil veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinna reguleerimise kord».
§16. Määrus jõustub 14.08.2006.a.


text:
Menetlusökonoomia on Riigikohtu praktika kohaselt põhiseaduslik õigusväärtus, mille sisuks on vältida muuhulgas põhjendamatute ja pahatahtlike avalduste menetlemist, kuna selliste avalduste menetlemine võib kaasa tuua kohtusüsteemi ülekoormatuse ning seega suutmatuse pakkuda isikutele tõhusat õiguskaitset mõistliku aja jooksul. Riigilõivu tasumise kohustus võib ära hoida isiku kohtusse pöördumise. See on üks meede, mille tulemusena väheneb läbivaadatavate kohtuasjade arv ja menetluses olevate kohtuasjade läbivaatamine muutub tõhusamaks. Lõpptulemusena koormatakse vähem teisi selliste avaldustega seotud menetlusosalisi, kohtusüsteemi ja riigieelarvet (vt ka Riigikohtu üldkogu 6. märtsi 2012. aasta otsus asjas nr 3-2-1-67-11, punkt 25.3). (p 23) Menetlusökonoomia seisukohalt tuleb silmas pidada, et kuigi kõrgemad riigilõivud võivad suuremal määral hoida isikuid põhjendamatult ja pahatahtlikult kohtusse pöördumast, toovad nad endaga kaasa ka suuremal hulgal menetlusabi taotlusi. Sellisel juhul kulub kohtute ressurssi rohkem menetluslike kui sisuliste küsimuste lahendamisele ning kõrge riigilõiv ei aita seetõttu menetlusökonoomia eesmärgi saavutamisele kaasa (vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 7. mai 2012. aasta otsus asjas nr 3-4-1-7-12, punkt 45). (p 29) Tsiviilkohtumenetluses saab menetlusosaliste õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu põhimõtet käsitleda riigieelarvevahendite säästliku (avalikke huve arvestava) kasutamise huvina ning seeläbi põhiseadusliku väärtuse ehk kohtusse pöördumise õiguse legitiimse riivena (Riigikohtu üldkogu 6. märtsi 2012. aasta otsus asjas nr 3-2-1-67-11, punkt 25.5). (p 24)
Haldusasjades vaidlustatud riigilõivud 5485 eurot 18 senti ja 17 895 eurot 26 senti ei ole vajalikud menetlusökonoomia ja õigusemõistmise kulude osalise kandmise eesmärgi saavutamiseks. Menetlusökonoomia ja õigusemõistmise kulude osalise kandmise eesmärke on võimalik saavutada väiksemate riigilõivudega, mis on nende eesmärkide saavutamisel vähemalt sama efektiivsed kui praeguses määras riigilõivud, kuid koormavad isikuid vähem. (p 44) Kuni 31. detsembrini 2008 kehtinud riigilõivuseaduse alusel oleks halduskohtus nõude puhul üle 511 293 euro 18 sendi kuni 575 204 eurot 83 senti olnud riigilõiv 8931 eurot 65 senti (139 750 krooni) ehk ligi 50% väiksem. Arvatavasti tagas ka sellises suuruses riigilõiv menetlusökonoomia ja võimaldas osaliselt kanda õigusemõistmise kulutusi. Seetõttu ei ole riigilõiv 17 895 eurot 26 senti menetlusökonoomia ega õigusemõistmise kulutuste osalise kandmise eesmärkidel vajalik. (p 53) Hinnates selle riigilõivu põhiseaduspärasust, on oluline võtta ka arvesse, et kohtuvõim peab isiku taotlusel saama kontrollida täidesaatva ja seadusandliku riigivõimu tegevust. Riigi huvi menetlusökonoomia vastu ei tohi kaaluda üles isiku võimalust esitada kahju hüvitamise nõue avaliku võimu vastu ja kaitsta enda õigusi, mida avalik võim võib olla piiranud. (p 45)
Halduskohtule esitatud kahju hüvitamise nõudelt riigilõivu tasumise kohustuse ettenägemine ja selle suurus riivavad kohtusse pöördumise õigust (PS § 15 lõike 1 esimene lause). Tegemist on põhiõigusega, mis laieneb ka juriidilistele isikutele (PS § 9 lõige 2). Isik saab kohtusse pöörduda ja oma õiguste väidetava rikkumise kohta kohtult sisulise otsustuse vaid juhul, kui ta tasub riigilõivu, või siis, kui ta vabastatakse riigilõivu tasumisest osaliselt või täielikult. Kui nõutavat riigilõivu ei ole tasutud ja isikut ei vabastata lõivu tasumise kohustusest, on asja menetlusse võtmine ja sisulise otsustuse saamine välistatud. Kohus ei saa kontrollida, kas isiku õigusi on rikutud. (p 39) Haldusasjades vaidlustatud riigilõivud 5485 eurot 18 senti ja 17 895 eurot 26 senti ei ole vajalikud menetlusökonoomia ja õigusemõistmise kulude osalise kandmise eesmärgi saavutamiseks. Menetlusökonoomia ja õigusemõistmise kulude osalise kandmise eesmärke on võimalik saavutada väiksemate riigilõivudega, mis on nende eesmärkide saavutamisel vähemalt sama efektiivsed kui praeguses määras riigilõivud, kuid koormavad isikuid vähem. (p 44) Kuni 31. detsembrini 2008 kehtinud riigilõivuseaduse alusel oleks halduskohtus nõude puhul üle 511 293 euro 18 sendi kuni 575 204 eurot 83 senti olnud riigilõiv 8931 eurot 65 senti (139 750 krooni) ehk ligi 50% väiksem. Arvatavasti tagas ka sellises suuruses riigilõiv menetlusökonoomia ja võimaldas osaliselt kanda õigusemõistmise kulutusi. Seetõttu ei ole riigilõiv 17 895 eurot 26 senti menetlusökonoomia ega õigusemõistmise kulutuste osalise kandmise eesmärkidel vajalik. (p 53) Hinnates selle riigilõivu põhiseaduspärasust, on oluline võtta ka arvesse, et kohtuvõim peab isiku taotlusel saama kontrollida täidesaatva ja seadusandliku riigivõimu tegevust. Riigi huvi menetlusökonoomia vastu ei tohi kaaluda üles isiku võimalust esitada kahju hüvitamise nõue avaliku võimu vastu ja kaitsta enda õigusi, mida avalik võim võib olla piiranud. (p 45)
3-4-1-15-12 Riigikohus 18.10.2012
Hagilt tasutava riigilõivu määr ja selle tasumise kohustus riivab esmajoones PS § 15 lõike 1 esimeses lauses sätestatud igaühe põhiõigust kohtusse pöörduda. PS §-des 13-15 ette nähtud õigus kohtulikule kaitsele hõlmab nii isiku õigust pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse kui ka riigi kohustust luua põhiõiguste kaitseks kohane kohtumenetlus, mis on õiglane ja tagab isiku õiguste tõhusa kaitse (vt nt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 14. aprilli 2003. aasta otsus asjas nr 3-4-1-4-03, punkt 16). Tegemist on põhiõigusega, mis laieneb ka juriidilistele isikutele (PS § 9 lõige 2). (p 30) PS § 15 lõike 1 esimeses lauses sätestatud kohtusse pöördumise põhiõiguse piiramise eesmärkidena on riigilõivude puhul legitiimsed õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu põhimõte ja menetlusökonoomia (Riigikohtu üldkogu 16. mai 2008. aasta otsus asjas nr 3-1-1-88-07, punkt 43 ja seal viidatud kohtupraktika; Riigikohtu üldkogu 12. aprilli 2011. aasta otsus asjas nr 3-2-1-62-10, punkt 45; Riigikohtu üldkogu 6. märtsi 2012. aasta otsus asjas nr 3-2-1-67-11, punkt 25.5). (p 31)
Hagilt tasutava riigilõivu määr ja selle tasumise kohustus riivab esmajoones PS § 15 lõike 1 esimeses lauses sätestatud igaühe põhiõigust kohtusse pöörduda. PS §-des 13-15 ette nähtud õigus kohtulikule kaitsele hõlmab nii isiku õigust pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse kui ka riigi kohustust luua põhiõiguste kaitseks kohane kohtumenetlus, mis on õiglane ja tagab isiku õiguste tõhusa kaitse (vt nt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 14. aprilli 2003. aasta otsus asjas nr 3-4-1-4-03, punkt 16). Tegemist on põhiõigusega, mis laieneb ka juriidilistele isikutele (PS § 9 lõige 2). (p 30)
Hagilt hinnaga 319 558 eurot 24 senti kuni 383 469 eurot 89 senti riigilõivu 14 060 eurot 56 senti ja hagilt hinnaga 575 204 eurot 83 senti kuni 639 116 eurot 48 senti riigilõivu 19 173 eurot 49 senti tasumise nõue ei ole vajalik. Õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu ja menetlusökonoomia eesmärki on võimalik saavutada teiste, vähem koormavate abinõudega, mis on vähemalt sama efektiivsed kui nimetatud määras riigilõivud. (p 33) Kolleegium on seisukohal, et menetluses ei esine asjaolusid, mille tõttu peaks otsustama teisiti, kui on olnud Riigikohtu senine praktika 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juunini 2012 kehtinud riigilõivuseaduse lisas 1 sätestatud riigilõivude põhiseaduspärasuse hindamisel (vt ka Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 20. juuni 2012. aasta otsus asjas nr3-4-1-9-12, kus tunnistati põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks kuni 30. juunini 2012 kehtinud RLS § 57 lõige 1 koostoimes lisaga 1 osas, milles tsiviilasjas hinnaga 447 381 eurot 53 senti kuni 511 293 eurot 18 senti tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 16 617 eurot 2 senti). (p 36)
3-4-1-3-12 Riigikohus 06.07.2012
EVKS § 18 lg 2
PS § 32 lg 2 sätestab igaühe õiguse enda omandit vabalt vallata, kasutada ja käsutada. Eesti väärtpaberite keskregistri seadus ei võimalda kustutada osanike soovi alusel EVK-st osaühingu osasid ja kohustab samas osaühingut katma registripidaja kulusid. Osade registreering EVK-s mõjutab seega osaühingu võimalust kasutada oma raha ja suunata see ettevõtluse arendamisse. Praegusel juhul riivavad omandiõigust sh rahalised kohustused, mida kaebaja peab seoses osade registris pidamisega kandma. Samas on tegemist võrdlemisi väheintensiivse omandipõhiõiguse riivega. Nimelt tuleb osaühingul maksta osade elektroonse hoidmise eest EVK-s hooldustasu (EVKS § 23 lg 1), mis kehtiva keskregistri hinnakirja kohaselt on kuni 80 000 eurose osakapitaliga osaühingutel, mis moodustavad enamuse EVK-s registreeritud osaühingutest, koos käibemaksuga 57 eurot 6 senti aastas. Samuti tuleb emitendil tasuda muudatuste registreerimiseks emitendi ja väärtpaberite kohta registrisse kantud andmetes, sealhulgas emissioonimahu või nimiväärtuse muutmisel, väärtpaberite kustutamisel, ühinemisel, jagunemisel ja ümberkujundamisel üldkorras menetluseks taotluselt 30 eurot, lisandub käibemaks. Hinnakirja kohaselt on väärtpaberikonto kandetasu EVK-s 25 senti, pandi registreerimise ja muutmise kande tasu 6 eurot, millele lisandub käibemaks. Sarnase suurusega tasusid tuleb aga tasuda ka osaühingu osa registrivälisel pidamisel, kui osa notariaalselt pantimisel või võõrandamisel tuleb tasuda notaritasu tehingu väärtuse järgi (notari tasu seaduse § 3 lg 1, § 22 lg 1 tabel; nt osa väärtuse puhul 639-1278 eurot on notari tasu 19 eurot 15 senti) ning tasuda äriregistri kande muutmise eest (riigilõivuseaduse § 60 lg 2). (p 48)
PS § 31 sätestab õiguse tegeleda ettevõtlusega. Ettevõtlusvabaduse kaitsealasse kuulub kogu tulu saamise eesmärgil toimuv tegevus (Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 6. märtsi 2002. a otsus asjas nr 3-4-1-1-02, p 12). Ettevõtlusvabaduse tuumaks on riigi kohustus mitte teha põhjendamatuid takistusi ettevõtluseks ja seda vabadust riivab iga abinõu, mis takistab, kahjustab või kõrvaldab mõne ettevõtlusega seotud tegevuse (Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 28. aprilli 2000. a otsus asjas nr 3-4-1-6-00, p 11). Ettevõtlusvabaduse kaitseala on samuti riivatud siis, kui seda vabadust mõjutatakse avaliku võimu poolt ebasoodsalt (Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 6. märtsi 2002. a otsus asjas nr 3-4-1-1-02, p 12). Seega on ettevõtlusvabaduse kaitsealas ka ettevõtluse vormidele kehtestatud reeglid. Ettevõtlusvabadus ja omandipõhiõigus on PS § 9 lõike 2 alusel tagatud ka juriidilistele isikutele. (p 41) EVKS § 18 lg-s 2 sisalduv piirang osaühingu osade EVK-st kustutamiseks väljaspool äriühingu ümberkujundamist ei ole vajalik abinõu, et kaitsta osaühingu osanike õigusi, sh õigust teada, kellele osa kuulub ja millal see omanikku vahetab. Sama eesmärki on võimalik osanikke ja osaühingut vähem koormates saavutada, kui osanike nimekirja peab osaühingu juhatus (ÄS § 182 lg 1). Osanike õiguste kaitse tagab osade võõrandamise tehingute notariaalne tõestamine (ÄS § 149 lg 4) ning tehinguandmete edastamine avalikule äriregistrile (ÄS § 28 lg 1). Lisaks on osanikel võimalus vaidlustada osaühingu juhtimiseks vastuvõetud osanike otsused kohtus (ÄS § 178 lg-d 1 ja 3). Seetõttu on EVKS § 18 lg-s 2 sisalduv piirang ebaproportsionaalne ja seega põhiseadusega vastuolus. Kolleegium tunnistab PSJKS § 15 lõike 1 punkti 2 alusel PS §-ga 31 vastuolus olevaks ja kehtetuks EVKS § 18 lg 2 osas, milles see ei sisalda õiguslikku alust osaühingu osade Eesti väärtpaberite keskregistrist kustutamiseks osanike otsuse alusel, kui see ei ole seotud äriühingu ümberkujundamisega ja kui osaühingu osad ei ole panditud. (p 69)
3-4-1-1-08 Riigikohus 05.02.2008
Kohus saab jätta aktid põhiseadusevastasuse tõttu kohaldamata ning käivitada sellega põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse Riigikohtus (PSJKS § 9 lg 1). Vahekohtule ei ole tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) ega muude õigusaktide kohaselt antud õigust jätta kohaldamata asjassepuutuv õigustloov akt ja tunnistada see põhiseadusega vastuolus olevaks. Selline erisus on vahekohtumenetluse puhul põhjendatav vabatahtliku loobumisega igaüheõigusest pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse (PS § 15 lg 1 esimene lause). Eraõigussuhte pooltel on laiaulatuslik võimalus seda suhet käsutada ning seda ka suhtest tulenevate vaidluste lahendamiseks. Vahekohtukokkuleppe sõlmimisel peavad pooled paratamatult arvestama, et sellega välistatakse vähemalt olulises osas ka kohaldatavate normide põhiseadusevastasuse kontroll kohtus (p 6).
Kui isik on sõlminud vahekohtu kokkuleppe, on ta sellega vabatahtlikult loobunud olulises osas kohtumenetluses asja lahendamisel kehtivatest garantiidest, mh kohaldatavate õigusaktide põhiseadusvastasuse kontrollimise võimalusest (p 9). Kuigi vahekohus ei saa algatada mingi õigusnormi põhiseadusevastaseks tunnistamist, ei ole ka vahekohus vaidluse lahendamisel mitte alati jäigalt seotud kohaldatava normiga. Nii näiteks sätestab võlaõigusseaduse § 6 lg 2, et võlasuhtele ei kohaldata seadusest, tavast või tehingust tulenevat, kui see oleks hea usu põhimõttest lähtuvalt vastuvõtmatu (p 7). Välistatud ei ole ka see, et isik saab esitada oma väiteid vaidlusaluste aktide põhiseadusega vastuolus olemise kohta vahekohtu otsuse tühistamise avalduses, mille vaatab TsMS § 755 lg 4 kohaselt esimese astme kohtuna läbi ringkonnakohus (p 8). Seetõttu tagab eelnevalt kirjeldatud menetluskord taotluse esitajale piisavalt tõhusad võimalused põhiõiguste väidetava rikkumise kohtulikuks kontrollimiseks (p 9.
Põhiseaduses loetletud õigused, vabadused ja kohustused laienevad PS § 9 lg 2 kohaselt juriidilistele isikutele niivõrd, kui see on kooskõlas juriidiliste isikute üldiste eesmärkide ja selliste õiguste, vabaduste ja kohustuste olemusega. Põhiseaduse § 15 lg-s 1 sätestatud kohtusse pöördumise põhiõigus laieneb selle olemusest tulenevalt ka juriidilistele isikutele, olles seejuures õigusriigi printsiibi osaks (p 3). Kui taotluse esitaja on sõlminud vahekohtu kokkuleppe, on ta sellega vabatahtlikult loobunud olulises osas kohtumenetluses asja lahendamisel kehtivatest garantiidest, mh kohaldatavate õigusaktide põhiseadusvastasuse kontrollimise võimalusest (p 9). Kuigi vahekohus ei saa algatada mingi õigusnormi põhiseadusevastaseks tunnistamist, ei ole ka vahekohus vaidluse lahendamisel mitte alati jäigalt seotud kohaldatava normiga. Nii näiteks sätestab võlaõigusseaduse § 6 lg 2, et võlasuhtele ei kohaldata seadusest, tavast või tehingust tulenevat, kui see oleks hea usu põhimõttest lähtuvalt vastuvõtmatu (p 7). Välistatud ei ole ka see, et taotluse esitaja saab esitada oma väiteid vaidlusaluste aktide põhiseadusega vastuolus olemise kohta vahekohtu otsuse tühistamise avalduses, mille vaatab TsMS § 755 lg 4 kohaselt esimese astme kohtuna läbi ringkonnakohus (p 8). Seetõttu tagab eelnevalt kirjeldatud menetluskord taotluse esitajale piisavalt tõhusad võimalused põhiõiguste väidetava rikkumise kohtulikuks kontrollimiseks (p 9).
PSJKS järgi on võimalus esitada Riigikohtule individuaalkaebus piiratud (p 4). Riigikohus saab jätta taotluse esitaja taotluse menetlemata juhul, kui viimasel on muu tõhus viis talle PS §-ga 15 tagatud kohtuliku kaitse õiguse tagamiseks (p 5). Nii võib isik, kelle õigusi rikub Riigikogu, Riigikogu juhatuse või Vabariigi Presidendi otsus, vaidlustada selle otsuse Riigikohtus (PSJKS §-d 16-18). Kaebuse valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale võib esitada erakond, valimisliit või üksikisik (PSJKS § 37). Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seadus ei sätesta otsesõnu võimalust esitada individuaalkaebust õigustloova akti põhiseaduslikkuse kontrollimiseks (p 4).
Kui isik on sõlminud vahekohtu kokkuleppe, on ta sellega vabatahtlikult loobunud olulises osas kohtumenetluses asja lahendamisel kehtivatest garantiidest, mh kohaldatavate õigusaktide põhiseadusvastasuse kontrollimise võimalusest. Kuigi vahekohus ei saa algatada mingi õigusnormi põhiseadusevastaseks tunnistamist, ei ole ka vahekohus vaidluse lahendamisel mitte alati jäigalt seotud kohaldatava normiga. Nii näiteks sätestab võlaõigusseaduse § 6 lg 2, et võlasuhtele ei kohaldata seadusest, tavast või tehingust tulenevat, kui see oleks hea usu põhimõttest lähtuvalt vastuvõtmatu. Välistatud ei ole ka see, et isik saab esitada oma väiteid vaidlusaluste aktide põhiseadusega vastuolus olemise kohta vahekohtu otsuse tühistamise avalduses, mille vaatab TsMS § 755 lg 4 kohaselt esimese astme kohtuna läbi ringkonnakohus (p 8).

matches:
§ 15
§ 9
Kohus
Riigikohus
§ 15
§ 9
§ 15
§ 15
§ 9
§ 57
Riigikohus
§ 18
§ 32
§ 23
§ 3
§ 22
§ 60
§ 31
§ 9
§ 18
§ 182
§ 149
§ 28
§ 178
§ 18
§ 15
§ 18
Riigikohus
Kohus
§ 9
§ 15
§ 6
§ 755
§ 9
§ 15
§ 6
§ 755
Riigikohus
§ 37
§ 6
§ 755


text:
 Riigikohus ei leidnud Tallinna jäätmehoolduseeskirjas vastuolu põhiseadusega | Riigikohus
Riigikohus ei leidnud Tallinna jäätmehoolduseeskirjas vastuolu põhiseadusega
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium jättis tänase otsusega rahuldamata õiguskantsleri taotluse tunnistada kehtetuks Tallinna jäätmehoolduseeskirja sätted.
Riigikohtusse pöördunud õiguskantsler leidis, et Tallinna jäätmehoolduseeskirja § 351 esimene ja teine lause on vastuolus põhiseadusega. Seda põhjusel, et eeskirjas on ettenähtud tasu jäätmevaldajatega arveldamise ja sellega seotud registri pidamise eest, mis aga jäätmeseaduse järgi ei saa kuuluda kohalikule omavalitsusele makstava jäätmeveo teenustasu hulka.
Riigikohus selgitas, et kuni jaanuarini 2015 kehtinud jäätmeseadus (JäätS § 66 lõige 11) lubas olmejäätmete veo korraldada nii, et jäätmevedajale maksab teenuse eest kohalik omavalitsus, omavalitsusele omakorda aga jäätmevaldaja. Kohalik omavalitsus vahendas jäätmete vedamise teenust ning tal oli õigus küsida teenustasu ka kulude katteks, mis kaasnesid jäätmevaldajate üle arvestuse pidamise ja arveldamisega.
Kuigi JäätS § 66 lõige 11 on alates 6. jaanuarist 2015 kehtetu, nägid samal ajal jõustunud rakendussätted ette, et selle sätte alusel juba algatatud riigihanked viiakse lõpuni ning hanke tulemusel jäätmevedajatega sõlmitud lepingud kehtivad nende kehtivusaja lõpuni. Seega on kohalikul omavalitsusel õigus kuni lepingute kehtivuse lõpuni endiselt jäätmeveo teenust vahendada. Samuti on kohalikul omavalitsusel õigus võtta jäätmeveo teenustasu, sealhulgas jäätmevaldajate üle arvestuse pidamise ja nendega arveldamise kulude katteks.
Riigikohus asus seisukohale, et jäätmevaldajate üle arvestuse pidamise kuludest tuleb eristada jäätmevaldajate registri pidamise kulusid ja neid ei saa arvestada teenustasu hulka. Jäätmevaldajate registri pidamine on kohaliku omavalitsuse ülesanne, mille täitmist tuleb rahastada muudest allikatest, mitte jäätmevaldajalt nõutavast teenustasust.
Kolleegium möönis, et linnavolikogu jäätmehoolduseeskirja sõnastus annab võimaluse seda mitmeti mõista, kuid vaidlustatud sätteid on võimalik tõlgendada jäätmeseaduse ja põhiseadusega kooskõlas olevana ning jättis õiguskantsleri taotluse rahuldamata.
OTSUS 5-18-2
Kommunikatsiooniosakonna juhataja | Head of the Communication Department
+372 7309042 | +372 5333 9846 | merje [dot] talvik riigikohus [dot] ee

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 351
Riigikohus
§ 66
§ 66
Riigikohus
riigikohus


Ettevõtete ja organisatsioonide kohustused dokumentide säilitamisel — Rahvusarhiivi ajaveeb
Eraõiguslikel ettevõtetel ja organisatsioonidel ei ole kohustust luua dokumentide loetelu ega liigitusskeemi nagu avaliku sektori asutustel. Ometi on see väga tõhus ja mugav abivahend organisatsiooni teabe haldamisel. Dokumentide loetelu loomine eeldab organisatsiooni ülesannete ja protsesside läbimõtlemist ning nende käigus tekkiva teabe loogilises süsteemis kirjapanemist. Tulemus esitatakse enamasti lihtsa MS Exceli tabelina ning sinna lisatakse ka dokumentide säilitamise tähtajad, teabekandjad (nii digitaalsed, audiovideo- kui paberdokumendid) ning asukoht/vastutaja. Selline ülevaade võimaldab kiiresti vajalikku infot leida, aga ka hallata kohustusi ning dokumente õigeaegselt hävitada. Viimane omakorda hoiab ebavajalike/aegunud dokumentide arvelt kokku tööaega, ruumi ja kulusid ning aitab näiteks järgida ka isikuandmete kaitse üldregulatsiooni sätteid. Hea ülevaade tekkivast teabest on kõige tõhusam viis, kuidas kerge vaeva ja väikeste kuludega organisatsiooni arhiivi organiseerida.
Kõikidel organisatsioonidel on kohustus säilitada teatud aja ulatuses eelkõige personali- ja raamatupidamise dokumente. Tänapäeval on mõlemad lühiajalise säilitustähtajaga. Rahvusarhiiv selliseid (lühi- ja pikaajalise tähtajaga) dokumente ei kogu, kogume ainult alatise väärtusega (arhiiviväärtuslikuks hinnatud) teavet.
Säilitustähtaegu reguleerivad Raamatupidamise seadus (RPS), Käibemaksuseadus (KMS), Maksukorralduse seadus (MKS), Tsiviilseadustiku üldosa seadus (TsÜS), Äriseadustik (ÄS), Töölepinguseadus (TLS) ja Tervishoiu ja Tööohutuse seadus (TTOS) . Olenevalt organisatsiooni põhitegevuse spetsiifikast võivad dokumentidele säilitusnõudeid sätestada ka teised, valdkondlikud seadused.
Raamatupidamise dokumendid:
Raamatupidamiskohustuslane on kohustatud säilitama raamatupidamisdokumente (RPS §4 lg 5)
Raamatupidamiskohustuslaseks on muu hulgas iga Eestis registreeritud eraõiguslik juriidiline isik, füüsilisest isikust ettevõtja ja Eestis registrisse kantud välismaa äriühingu filiaal (RPS §2 lg 2)
Raamatupidamiskohustuslane (välja arvatud mikroettevõtja) on kohustatud koostama raamatupidamise sise-eeskirja, mis reguleerib muu hulgas majandustehingute dokumenteerimist ja kirjendamist, algdokumentide käivet ja säilitamist (RPS §11 lg 1)
Raamatupidamise algdokumendid – säilitustähtaeg seitse aastat alates selle majandusaasta lõpust, kui majandustehing toimus (RPS §12 lg 1; KMS §36 lg 1, 3, 4; MKS §58)
Raamatupidamisregistrid, lepingud, raamatupidamise aruanded ja muud äridokumendid – säilitustähtaeg seitse aastat alates vastava majandusaasta lõpust (RPS §12 lg 2)
Pikaajaliste kohustiste või õigustega seotud äridokumendid – säilitustähtaeg seitse aastat pärast kehtimistähtaja möödumist (RPS §12 lg 3)
Raamatupidamise sise-eeskiri – säilitustähtaeg seitse aastat pärast selle muutmist või asendamist (RPS §12 lg 4)
Algdokumenti on lubatud üle viia teise vormingusse või teisele teabekandjale (näiteks digiteerida), kui üleviimise käigus ei muudeta majandustehingut puudutavaid algdokumendi andmeid ning tagatakse algdokumendi vastavus seaduses sätestatud nõuetele. Sellisel juhul võib esialgse algdokumendi hävitada (RPS §7 lg 9)
Arhiivimoodustajad peavad säilitama ehk arhiiviväärtuslikud on alates 01.01.1995 loodud raamatupidamise sise-eeskirjad, tegevus- ja majandusarengu kavad, strateegilised kavad, aastaeelarved, majandusaasta aruanded koos lisadega, finantsauditite lõpparuanded, vara üleandmise-vastuvõtmise aktid koos lisadega organisatsiooni juhi vahetumisel või organisatsiooni ümberkorraldamisel (HO 02.02.2010 nr 53)
Personalidokumentide säilitustähtajad:
Personalidokumentide hoidmise kohustus on tööandjal.
Kuni 1992 sõlmitud töölepingud, tööraamatud, isikukaardid – 75 aastat (lepingu lõppemisest)
1992–01.07.2009 sõlmitud töölepingud, tööraamatud – 50 aastat (lepingu lõppemisest)
Alates 01.07.2009 sõlmitud töölepingud – 10 aastat (lepingu lõppemisest, TLS §5 lg 5)
Tööõnnetuste ja kutsehaigustumuse uurimise andmed, töökeskkonna riskianalüüsi tulemused – 55 aastat (TTOS §13 lg 1 p 3; §24 lg 5)
Ülejäänud personalidokumentide säilitustähtaeg on lühiajaline – seitse aastat
Tööraamatud saab anda hoiule Sotsiaalkindlustusametile
Kuni 31.12.1990 suletud personalitöö isikutoimikud – hinnatud arhiiviväärtuslikeks ning anda üle Rahvusarhiivi (HO 2, 10.01.2014)
Organisatsiooni likvideerimine
Lõppenud organisatsiooni dokumendid antakse hoiule likvideerijale või kolmandale isikule ning dokumente säilitatakse kümme aastat. Kui organisatsioon oli kantud registrisse, kantakse registrisse ka dokumentide hoidja nimi ja elukoht või asukoht (TsÜS §46)
Osaühing, aktsiaselts – dokumente hoiab likvideerija, arhiivipidaja või muu usaldusväärne isik, kes kantakse äriregistrisse likvideerijate avalduse alusel. Kui dokumentide hoidjat määratud ei ole, määrab selle vajaduse korral kohus. Dokumentide hoidja vastutab dokumentide säilimise eest seadusega ettenähtud tähtaja jooksul. Likvideerijad vastutavad tekitatud kahju eest samamoodi nagu juhatuse liikmed. Dokumente hoitakse Eestis. (ÄS § 219, 220, 382, 383)


Riikliku alkoholiregistri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Riikliku alkoholiregistri pidamise põhimäärus
Riikliku alkoholiregistri pidamise põhimäärus - sisukord
2 REGISTRI ÜLESEHITUS, REGISTRISSE KANTAVAD ANDMED JA NENDE TÖÖTLEMISE KORD
§ 7 Digitaalne kanderaamat
§ 8 Alusdokumentide loetelu
§ 9 Registritoimikud
§ 10 Esemeline kogu
§ 11 Registriandmete õiguslik režiim
§ 111 Andmevahetus
§ 112 Registriandmete turvaklass ja registri turbeaste
3 REGISTRI PIDAMISE KORD
§ 12 Registrikande taotleja
§ 13 Andmete registrisse üleandmise kord
§ 14 Registrikande tegemine
§ 15 Ebaõigete andmete parandamise ja sellest teavitamise kord
§ 16 Registrikande kehtetuks tunnistamine
§ 161 Registrikande kehtetuks muutumine ja sellest teavitamine
4 JUURDEPÄÄS REGISTRIANDMETELE
§ 17 Registriandmete kaitsmine
§ 18 Juurdepääs registrisse kantud andmetele
§ 19 Veebilehel avalikustamisele kuuluvad andmed
§ 20 Registrist andmete väljastamise kord
§ 21 Andmete registrisse vastuvõtmise ja registrist väljastamise kohta arvestuse pidamise kord
5 JÄRELEVALVE REGISTRI PIDAMISE ÜLE, REGISTRI PIDAMISE FINANTSEERIMINE NING LIKVIDEERIMINE
§ 22 Registri pidamise üle järelevalvet teostama õigustatud isikud
§ 23 Järelevalve teostamise kord
§ 24 Registri pidamise finantseerimise kord
§ 25 Registri likvideerimise kord
§ 26 Ettevõtete tegevuslubade säilitamine registris
§ 261 Riigilõivu tasumise kontrollimine elektroonilisel teel
§ 262 Registrisse kantud alkohoolse joogi tarbijapakendi märgistamine pakendi tagatisraha eritunnusega
Vastu võetud 06.08.2002 nr 249
RT I 2002, 69, 417
30.07.2004 RT I 2004, 61, 431 15.08.2004 , osaliselt 1.01.2005
16.12.2004 RT I 2004, 86, 589 01.01.2005
29.04.2005 RT I 2005, 23, 178 08.05.2005
19.10.2006 RT I 2006, 47, 354 01.01.2007
12.06.2008 RT I 2008, 25, 166 28.06.2008
18.02.2010 RT I 2010, 10, 50 08.03.2010
Määrus kehtestatakse «Alkoholiseaduse» § 8 lõike 2 alusel.
[RT I 2008, 25, 166 - jõust. 28.06.2008]
«Riiklik alkoholiregister» (edaspidi register) on asutatud Vabariigi Valitsuse 18. mai 1999. a määrusega nr 157 «Riikliku alkoholiregistri asutamine».
Registri ametlik nimi on «Riiklik alkoholiregister».
(2) Registri volitatud töötleja on Veterinaar- ja Toiduamet.
[RT I 2006, 47, 354 - jõust. 01.01.2007]
Registri pidamise eesmärk on korrastatud andmekogu loomine Eestis toodetava ja Eestisse toimetatava alkoholi kohta ja «Alkoholiseaduse» § 8 lõikes 1 määratud ülesannete täitmine.
[RT I 2004, 61, 431 - jõust. 15.08.2004]
(1) Registri pidamine toimub vastavalt «Alkoholiseadusele», «Avaliku teabe seadusele», «Isikuandmete kaitse seadusele», käesolevale määrusele ning muudele õigusaktidele.
(2) Registrit peetakse ühetasandilise andmekoguna.
2. peatükk REGISTRI ÜLESEHITUS, REGISTRISSE KANTAVAD ANDMED JA NENDE TÖÖTLEMISE KORD
3) esemeline kogu.
§ 7. Digitaalne kanderaamat
Digitaalsesse kanderaamatusse (andmebaasi) registreeritakse järgmised andmed:
3) toote nimi;
4) toote liik;
5) toote EÜ Nõukogu määruses 2658/87/EMÜ tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.09.1987, lk 1–675) kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri alamrubriik;
6) tootja ja tema kontaktandmed;
7) toote Eestisse toimetaja või vastuvõtja ja tema kontaktandmed;
8) alkoholi etanoolisisaldus mahuprotsentides;
9) tarbijapakendis oleva alkoholi maht;
10) tarbijapakendi materjali kohta;
11) registrikande number ja kuupäev;
12) märge tootenäidise säilitamise , hävitamise või tagastamise kohta;
13) märge registrikande kehtetuks tunnistamise või muutumise kohta;
14) andmed eelmisel kalendrikuul ekspordiks, hulgimüügiks ja jaemüügiks suunatud veini partii numbrite, koguste ja saajate kohta;
[RT I 2010, 10, 50 - jõust. 08.03.2010]
15) kirjalikud päringud, nende esitamise kuupäev, esitaja, väljastatava dokumendi väljastamiskuupäev ja vastaja.
[RT I 2004, 86, 589 - jõust. 01.01.2005]
§ 8. Alusdokumentide loetelu
1) registrile esitatud taotlus;
2) [kehtetu - RT I 2004, 61, 431 - jõust. 15.08.2004]
3) tarbijapakendi etiketi näidis või värvifoto;
4) tollideklaratsioon;
5) volitatud labori väljastatud katseprotokoll;
6) alkoholi iseloomustavad ja selle käitlemist kajastavad dokumendid;
7) «Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse» §-s 45 sätestatud saateleht;
8) tootja kirjalik nõusolek täpsustada või muul viisil täiendada alkohoolse joogi tarbijapakendi tootjapoolset märgistust (lisamärgistusega tarbijapakendis alkohoolse joogi puhul);
9) veinitoote puhul saatedokumendid, mis on kehtestatud Euroopa Komisjoni määrusega 883/2001/EÜ, milles sätestatakse Nõukogu määruse 1493/1999/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega toimuva veinisektori toodetega kauplemise osas (EÜT L 128, 10.05.2001, lk 1–31), või Euroopa Komisjoni määrusega 884/2001/EÜ, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad veinitoodete veo saatedokumentide ja veinisektoris peetavate registrite kohta (EÜT L 128, 10.05.2001, lk 32–53).
(2) «Alkoholiseaduse» § 10 lõike 4 kohaselt tagastatakse alkoholi kandmiseks registrisse koos sellekohase taotlusega esitatud paberkandjal dokumendi originaal selle esitanud isikule kohe pärast seda, kui registri volitatud töötleja töötaja on teinud originaaldokumendist ametlikult kinnitatud ärakirja.
§ 9. Registritoimikud
(1) Registritoimikud on paberkandjal.
(2) Registritoimikud jagunevad:
1) registritoimikud alkoholi ja selle registrisse kandmist taotlenud ettevõtja kohta, mis koosnevad alusdokumentidest ja alkoholi registrisse kandmise või kandmisest keeldumise otsusest;
2) registritoimikud registrile esitatud kirjalike päringute ja päringutele antud vastuste kohta;
3) registritoimikud väljastatud õiendite kohta;
4) registritoimikud «Alkoholiseaduse» §17 lõikes 2 nimetatud aruannete kohta.
§ 10. Esemeline kogu
(1) Esemelises kogus säilitatakse tarbijapakendis tootenäidiseid «Alkoholiseaduses» ettenähtud korras.
(2) Kui säilitatava tootenäidise riknemise tõttu satub ohtu teiste isikute tervis või vara, on registri volitatud töötlejal õigus riknenud tootenäidis hävitada. Tootenäidise hävitamise kohta koostatakse akt ning hävitamisest teavitatakse selle tootenäidise esitanud ettevõtjat.
§ 11. Registriandmete õiguslik režiim
Registriandmetel on õiguslik tähendus «Alkoholiseaduses» sätestatud ulatuses.
§ 111. Andmevahetus
Andmevahetus teiste andmekogudega toimub «Avaliku teabe seaduse» § 439 lõike 1 punkti 5 alusel kehtestatud korras läbi riigi infosüsteemide andmevahetuskihi.
§ 112. Registriandmete turvaklass ja registri turbeaste
3. peatükk REGISTRI PIDAMISE KORD
§ 12. Registrikande taotleja
(1) Eestis toodetud alkoholi puhul taotleb selle alkoholi kandmist registrisse alkoholi tootja. Kui tootjaid on mitu, on taotlejaks see ettevõtja, kes alkoholi oma nimel tarbimisse lubab.
(2) Eestisse toimetatud tarbijapakendis Ühenduse alkoholi puhul taotleb selle alkoholi kandmist registrisse isik, kelle nimel alkohol tarbimisse lubatakse.
(3) Eestisse toimetatud tarbijapakendisse pakendamata Ühenduse alkoholi puhul taotleb selle alkoholi kandmist registrisse isik, kelle nimel alkohol tarbimisse lubatakse, või isik, kes kasutab seda alkoholi tootmisel.
(4) Teises liikmesriigis tarbimisse lubatud ja kaubanduslikul eesmärgil Eestisse toimetatud alkoholi puhul taotleb selle alkoholi kandmist registrisse alkoholi vastuvõtja.
(5) Imporditud alkoholi puhul taotleb selle alkoholi kandmist registrisse importija.
(6) Registrile esitatud andmete õigsuse eest vastutab registrikande taotleja.
§ 13. Andmete registrisse üleandmise kord
(1) Registrile esitatavad andmed esitatakse paberkandjal või digitaalselt, tootenäidised esitatakse esemetena. Digitaalselt esitatud dokumendil peab olema digitaalallkiri. Dokumendil, mis esitatakse registrile autenditud kasutaja poolt infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu, ei pea digitaalallkirja olema.
(2) Paragrahvi 7 punktis 14 nimetatud andmed esitatakse volitatud töötlejale «Alkoholiseaduse» §17 lõike 4 alusel kehtestatud korras.
§ 14. Registrikande tegemine
(1) Registri volitatud töötleja otsustab alkoholi registrisse kandmise 10 tööpäeva jooksul alusdokumentide ja kohustuslikule esitamisele kuuluva materjali laekumise päevast arvates.
(2) Registri volitatud töötleja võib «Alkoholiseaduse» § 11 lõike 2 kohaselt registrikande tegemise otsustamiseks:
1) küsida taotleja poolt esitatud kirjalike andmete kohta täpsustavaid andmeid ja teha päringuid esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks;
(3) Registri volitatud töötleja väljastab alkoholi registrisse kandmisel ettevõtjale õiendi, mis tõendab, et alkohol on kantud registrisse. Õiend kinnitatakse registri volitatud töötleja pädeva töötaja allkirjaga ja volitatud töötleja pitseriga.
(4) Registri volitatud töötleja keeldub alkoholi kandmisest registrisse «Alkoholiseaduse» §-s 12 sätestatud alustel.
§ 15. Ebaõigete andmete parandamise ja sellest teavitamise kord
(1) Registris ebaõigete andmete avastamisel suletakse need kuni parandamiseni.
(2) Registri volitatud töötleja parandab ebaõiged andmed ja vajadusel saadab sellekohase teatise õigete andmetega posti teel lihtkirjaga registrist ebaõigeid andmeid saanud isikule kahe tööpäeva jooksul õigete andmete saamisest arvates.
§ 16. Registrikande kehtetuks tunnistamine
Registri volitatud töötleja tunnistab registrikande kehtetuks «Alkoholiseaduse» § 14 lõigetes 1 ja 2 sätestatud alustel ja korras.
§ 161. Registrikande kehtetuks muutumine ja sellest teavitamine
(1) Registrisse tehtud registrikanne kehtib viis aastat.
(2) Kui ettevõtja esitab vähemalt 30 päeva enne lõikes 1 nimetatud tähtaja möödumist registri volitatud töötlejale asjakohase taotluse, pikendatakse tema taotlusel tehtud registrikande kehtivust registris viie aasta võrra.
(3) Registri volitatud töötleja avaldab registrikande kehtetuks muutumise teadaande registri veebilehel.
4. peatükk JUURDEPÄÄS REGISTRIANDMETELE
§ 17. Registriandmete kaitsmine
Registri volitatud töötleja peab tagama andmete terviklikkuse ja mitteavalike andmete konfidentsiaalsuse, samuti andmekogu pidamise ja selles sisalduvate andmete töötlemise, kaitse ning säilimise «Avaliku teabe seaduse» § 439nõuete kohaselt.
§ 18. Juurdepääs registrisse kantud andmetele
(1) Registrisse kantud andmed on avalikud, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Registrisse kantud andmeid, millele teistest õigusaktidest tulenevalt on kehtestatud juurdepääsupiirangud, väljastatakse vaid selleks õigustatud isikutele.
(3) Avalikud registriandmed avaldatakse registri volitatud töötleja veebilehel.
§ 19. Veebilehel avalikustamisele kuuluvad andmed
Vastavalt «Alkoholiseaduse» § 16 lõikele 1 avaldatakse registri volitatud töötleja veebilehel andmed:
2) kehtetuks tunnistatud või muutunud registrikannete kohta.
3) [kehtetu - RT I 2004, 61, 431 - jõust. 15.08.2004]
§ 20. Registrist andmete väljastamise kord
(1) Registrist väljastatakse andmeid paberkandjal või digitaalselt.
(2) Registri volitatud töötleja väljastab registriandmeid avalduse alusel. Avalduses peab olema näidatud isik, kes andmeid soovib, soovitud andmete hulk ja koosseis ning nende kasutamise otstarve. Paberkandjal väljastatav dokument kinnitatakse registri volitatud töötleja pädeva töötaja allkirjaga ja volitatud töötleja pitseriga. Digitaalselt väljastatav dokument kinnitatakse registri volitatud töötleja pädeva töötaja digitaalallkirjaga.
(3) Registriandmeid väljastatakse tasuta, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.
[RT I 2004, 61, 431 - jõust. 01.01.2005]
§ 21. Andmete registrisse vastuvõtmise ja registrist väljastamise kohta arvestuse pidamise kord
Andmete registrisse vastuvõtmise või registrist andmete väljastamise kohta peetakse arvestust digitaalses kanderaamatus.
5. peatükk JÄRELEVALVE REGISTRI PIDAMISE ÜLE, REGISTRI PIDAMISE FINANTSEERIMINE NING LIKVIDEERIMINE
§ 22. Registri pidamise üle järelevalvet teostama õigustatud isikud
Järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle teostavad registri vastutav töötleja ning «Avaliku teabe seaduse» § 531 lõikes 1 nimetatud asutus. Andmekaitsealast järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle teostab Andmekaitse Inspektsioon vastavalt oma pädevusele.
§ 23. Järelevalve teostamise kord
§ 24. Registri pidamise finantseerimise kord
§ 25. Registri likvideerimise kord
§ 26. Ettevõtete tegevuslubade säilitamine registris
Registri volitatud töötleja säilitab andmed registris olevate «Alkoholiseaduse» alusel väljastatud alkoholi käitlemise tegevuslubade kohta.
§ 261. Riigilõivu tasumise kontrollimine elektroonilisel teel
Registrikande tegemise eest tasutava riigilõivu laekumise kontrollimine elektroonilisel teel peab olema tagatud 1. jaanuariks 2005. a. Kuni elektroonilisel teel kontrollimise rakendumiseni on registri volitatud töötlejal õigus nõuda riigilõivu tasumist tõendava dokumendi esitamist.
§ 262. Registrisse kantud alkohoolse joogi tarbijapakendi märgistamine pakendi tagatisraha eritunnusega
Registrisse kantud alkohoolset jooki, mille tarbijapakendile kantakse «Pakendiseaduse» alusel nõutav pakendi tagatisraha suuruse märgistus, ei pea uuesti registrisse kandma.
[RT I 2005, 23, 178 - jõust. 08.05.2005]
Veaparandus - Taastatud § 28 tekst Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.


Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetus 2016 | PRIA
Lisatud: 25.07.2016
Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetus 2016
Meede 6.4 II voor MAK 2014-2020
Kogu käesolevaks programmperioodiks kavandatud meetme eelarve on 57 miljonit eurot, millest Euroopa Liidu osa on 44,46 miljonit eurot ja Eesti riigi kaasfinantseering 12,54 miljonit eurot. Käesolevaks vooruks on meetme eelarve kokku 12 miljonit eurot ja see jaguneb kahe sihtgrupi vahel. Põllumajandusettevõtjatele on kogu eelarvest eraldatud 3,6 miljonit eurot ja mittepõllumajanduslikele ettevõtjatele 8,4 miljonit eurot.
Teises voorus toimub toetustaotluste esitamine ainult elektroonselt uue e-PRIA kaudu. Toetustaotlusi saab esitada 22. augustist 29. augustini 2016. Alates 15. augustist on võimalik toetustaotlust uues e-PRIAs eeltäita.
Taotlusi võetakse vastu 22. augustist kuni 29. augustini 2016.
Teises taotlusvoorus toimub toetustaotluste esitamine ainult elektroonselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu. Toetustaotlusi saab esitada 22. augustist kuni 29. augustini 2016. Alates 15. augustist on võimalik toetustaotlusi uues e-PRIAs eeltäita.
Toetuse andmise ja kasutamise tingimused ning täpsem kord on sätestatud põllumajandusministri 13. märtsi 2015 määrusega nr 25 „Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord“
Põllumajandustooted on Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tooted, välja arvatud kalandus- ja vesiviljelustooted.
mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegelev mikroettevõtja, kelle müügitulu oli mõlemal taotluse esitamisele vahetult eelnenud kahel majandusaastal üle 4000 euro.
Mikroettevõtja mõiste selgitus on toodud Euroopa Komisjoni soovituse (EL) nr 361/2003 lisas, artiklis 2. Nimetatud soovitus koos Komisjoni juhistega ettevõtja suuruse tuvastamiseks on leitav VKE määratlust käsitlevast teatmikust (avanenud leheküljelt valida link „VKEde määratlust käsitlev teatmik“).
Lisaks sellele, et taotleja peab olema mikroettevõtja ja omama teatud suuruses müügitulu, on määruse § 2 lõikes 2 sätestatud veel rida nõudeid, millele taotleja peab vastama. Taotleja peab olema usaldusväärne, see tähendab et tal ei tohi olla maksuvõlga ja tema suhtes ei tohi olla algatatud likvideerimismenetlust ega kohtuotsusega välja kuulutatud pankrotti. Samuti peavad taotleja majandusnäitajad (maksevõime ja võlakordaja) vastama nõuetele.
4) toetatava ehitise juurde kuuluva eratee või platsi ehitamine ehitusseadustikus sätestatud tingimustel ja korras;
5) toetatava ehitise juurde kuuluva veevarustus-, kanalisatsiooni-, reoveepuhastus- või küttesüsteemi ehitamine ning nende juurde kuuluvate seadmete ostmine ja paigaldamine, veevarustus- ja kanalisatsioonivõrguga liitumine;
6) toetatava ehitise juurde kuuluva elektrisüsteemi ja elektripaigaldise ehitamine ning nende juurde kuuluvate seadmete ostmine ja paigaldamine ning elektrivõrguga liitumine;
Kavandatava investeeringuobjekti ehitamise juurde kuuluvate veevarustus-, kanalisatsiooni- ja reoveepuhastussüsteemide ehitamine, nende juurde kuuluvate seadmete ostmine ja paigaldamisega seotud tööd ning toetatava ehitise juurde kuuluva elektrisüsteemi ja elektripaigaldise ehitamine ning nende juurde kuuluvate seadmete ostmine ja paigaldamine hõlmavad tegevusi, mis ei kuulu ehitise koosseisu ja jäävad hoone perimeetrist väljapoole.
ettevalmistava töö abikõlblik maksumus saab olla kuni kümme protsenti selle investeeringuobjekti abikõlblikust maksumusest, millega ettevalmistav töö kaasnes.
Toetust ei saa taotleda määruse § 4 lõikes 1 nimetatud tegevuste kohta, kui investeeringuobjekt on seotud justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” lisas 16 „Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator (EMTAK)” (EMTAK 2008) nimetatud teatud tegevusvaldkondadega (määruse § 4 lg 2).
Registrite ja Infosüsteemide Keskuse koduleheküljel on EMTAK 2008 tegevusalad välja toodud ning lisaks on seal ka vastav otsingusüsteem. abiinfo: tegevusala [dot] emtak [at] just [dot] ee E-R 9.00 - 16.00
Määruse § 6 sätestab kulude loetelu, mis ei ole abikõlblikud. Juhime tähelepanu, et toetust ei saa taotleda majutusteenuse osutamisel uue voodikoha rajamiseks ja „Turismiseaduse” § 18 lõigetes 8, 9 ja 11 nimetatud majutusettevõttes hoone parendamiseks, ehitamiseks ja ehitise või rajatise sisustamiseks statsionaarse põhivaraga. Täpsemalt palume lugeda meetme määrusest ja seletuskirjast.
Rahastamisvahendist rahastatakse investeeringuid materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse, mis vastavad toetatavatele tegevustele seoses meetmega 6.4 "Investeeringud majandustegevuse mitmekesistamiseks maapiirkonnas mittepõllumajandusliku tegevuse suunas.
Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta on 150 000 eurot programmiperioodil kokku. Ühte kontserni kuuluvad ettevõtjad või konkurentsiseaduse § 2 lõike 4 tähenduses valitseva mõju kaudu üksteisega seotud ettevõtjad ei saa taotleda toetust rohkem kui 150 000 eurot programmiperioodil kokku.
Käesolev toetus on vähese tähtsusega abi (VTA) komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 tähenduses. Sellest lähtuvalt ei tohi taotleja toetuse suurus koos jooksva majandusaasta ja sellele vahetult eelnenud kahe majandusaasta jooksul eraldatud vähese tähtsusega abiga ületada 200 000 eurot.
PRIA hindab nõuetele vastavaid taotlusi vastavalt määruse lisas olevatele hindamiskriteeriumitele:
põllumajandustootjate esitatud taotlusi punktides 1–9 sätestatud hindamiskriteeriumite alusel.
mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegelevate mikroettevõtjate esitatud taotlusi lisa punktides 1–7 ja 9 sätestatud hindamiskriteeriumite alusel.
Hindamistulemuste alusel koostatakse põllumajandustootjate ja muude taotlejate kohta eraldi paremusjärjestused, mis avaldatakse PRIA kodulehel meetme infot kajastaval lehel nimetusega „Taotlejate hindepunktid“.
Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab toetuseks ettenähtud vahendid, rahuldatakse taotluste hindamise tulemusel koostatud taotluste paremusjärjestuse alusel parimad nõuetele vastavad taotlused, mis on saanud vähemalt minimaalse hindepunktide summa. Minimaalne hindepunktide summa on põllumajandustootja jaoks 16 ja mittepõllumajandusliku ettevõtja jaoks 15 hindepunkti.
PRIA teeb taotluse rahuldamise või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 70 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtpäevast, 6. detsembriks 2016.
Kuna toetustaotluste kontrollimine ja taotlustes puuduste kõrvaldamine jätkuvalt kestab, pikendab PRIA vastavalt haldusmenetluse seaduse §-le 41 meetme määruse nr 25 § 15 lõikes 6 sätestatud otsuse tegemise tähtaega kuni 20. jaanuarini 2017.a.
Juhime tähelepanu, et toetuse saaja on kohustatud lisaks täitma nõudeid, mis puudutavad toetust saanud objektide tähistamist.
Taotleja võib toetatava investeeringu tegemist alustada taotluse esitamise päevale järgneval päeval. Seega investeeringu tegemist tõendavad dokumendid (määruse § 17) võivad olla väljastatud samuti alates sellest päevast (erandiks on ettevalmistav töö, mille puhul töö tegemist tõendavad dokumendid võivad olla väljastatud alates 2014. aasta 1. jaanuarist).
Taotleja võib taotleda ka toetatava tegevuse rahastamist enne kulutuste tegemist osaliselt tasutud kuludokumentide (OTKA) alusel varem, kui ta on abikõlblike tööde, teenuste või kauba eest täies mahus hankijale tasunud. Eelduseks on, et kõnealune investeering või selle osa on tehtud (töö või teenus lõpetatud, kaup ostetud), taotleja on selle vastu võtnud ning teenuse/kauba pakkujale tasunud vähemalt omafinantseeringuga võrdse rahasumma. Toetuse väljamaksmiseks OTKA alusel tuleb PRIA-le esitada e-teenuse keskkonna kaudu maksetaotlus koos investeeringu tegemist tõendavate nõuetekohaste dokumentidega.
Rahastamisvahendist rahastatakse investeeringuid materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse, mis vastavad toetatavatele tegevustele seoses meetmega 6.4 "Investeeringud majandustegevuse mitmekesistamiseks maapiirkonnas mittepõllumajandusliku tegevuse suunas".
NB! 17.03.2019 jõustus määruse muudatus, millega pikendatakse tegevuse elluviimise tähtaega. Vastavalt määruse § 21 lg 7 võib toetuse saaja, kes esitas taotluse 2016. aastal ning kes on kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest esitanud PRIAle toetuse väljamaksmiseks maksetaotluse koos investeeringu tegemist tõendavate dokumentidega, millest nähtub, et toetuse saaja on viinud toetatavast tegevusest ellu osa, mille maksumus moodustab vähemalt 45 protsenti kogu tegevuse abikõlblikust maksumusest, tegevuse ellu viia ja võtta toetuse abil ostetud investeeringuobjekti sihtotstarbeliselt kasutusse ning esitada investeeringu tegemist tõendavad dokumendid 30 kuu jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
Toetustaotluse esitamise abimaterjal
Määruse nr 25 terviktekst 23.07.2016 31.12.2016
Määruse muudatus (jõust 23.07.2016)
Seletuskiri määruse muudatuse juurde (23.07.2016)
Hindamiskriteeriumid (jõust. 23.07.2016)
Toetustaotluse süsteemis sisestamise tutvustus


Tänavanime leviala muutmine Pirita linnaosas
Tallinna Linnavalitsus 06.05.2015 korraldus number 687
Redaktsiooni kehtivus: 06.05.2015 - ...
687-k
Kohanimeseaduse § 3 lg 7 p 2, § 4 lg 1 p 4, § 5 lg 1 p 3 ja lg 4, § 6 lg-te 1 ja 2, § 7 lg 2 p 3 ja lg 6, § 13 lg 2 p 1 ja Tallinna Linnavolikogu 29. mai 2014 määruse nr 15 „Tallinna kohanimede määramise kord“ § 1 lg 3 p 5, § 2 lg 2 p 2 ja § 5 lg 3 alusel ning tulenevalt Tallinna Linnavalitsuse 7. augusti 2013 korraldusega nr 1060-k kehtestatud „Vaksiku tn 2, 4, 12, 14, 16, 18 ja 20 kinnistute detailplaneeringust“
1. Muuta Pirita linnaosas Lepiku asumis Vaksiku tn 2, 4, 12, 14, 16, 18 ja 20 kinnistute detailplaneeringu alusel Tallinna Linnavalitsuse 27. juuni 2001 määruse nr 86 „Tänavanimede määramine Pirita linnaosas“ punktiga 1.1 määratud Vaksiku tänava leviala (tänava skeem lisas).
2. Pirita Linnaosa Valitsusel tagada uute tänavasiltide paigaldamine 1. juuliks 2015.
3. Tallinna Linnaplaneerimise Ametil teha korraldus teatavaks Pirita Linnaosa Valitsusele.
4. Korraldust on võimalik vaidlustada Tallinna Halduskohtus (Pärnu mnt 7, 15082 Tallinn) 30 päeva jooksul arvates korralduse teatavakstegemisest.
Abilinnapea linnapea ülesannetes
Lisa - Vaksiku tänava leviala muutmise skeem


Tegevuse maksustamine - Vabatahtlike värav
Õigusnormi tasemel ei ole vabatahtliku tegevuse või töö mõistet avatud. Siseministeeriumi tellimusel on koostatud “Vabatahtliku tegevuse õiguskeskkonna analüüs”, millega on võimalik tutvuda Siseministeeriumi kodulehel.
Vabatahtlikule, kellega on sõlmitud töövõtu- käsundus- või muu võlaõiguslik leping või kelle puhul on tõendatud muul viisil (näiteks suulised kokkulepped, isikute selgitused vm) rahalise/materiaalse tasu saamine või tegevuse pikaajalisus (6 kuud), antud hüved maksustatakse TuMS § 48 alusel erisoodustusena sarnaselt töötajale (alus TuMS § 48 lg 3). Muul juhul maksustatakse vabatahtlikule antud hüved TuMS § 49 alusel kingitusena, annetusena ja vastuvõtukuludena.
Üldjuhul kasutavad vabatahtlike tööd mittetulundusühingud ja sihtasutused (MTÜ, SA), mille eesmärgiks või põhitegevuseks ei ole majandustegevuse kaudu tulu saamine. MTÜde, SAde korraldatud vabatahtlik töö võib hõlmata erinevates avalikes huvides ja ühiskonna heaks tehtavaid tegevusi. Kui MTÜd, SAd teevad seoses vabatahtlike tööga kulusid, mis on seotud nende põhikirjalise tegevusega, sealhulgas põhikirjas lubatud ettevõtlusega, siis ei teki neil maksukohustust. Kui transpordi, majutus- ja toitlustuskulud on seotud MTÜ, SA põhikirjalise tegevusega (nt supiköögid, spordilaagrid vm), siis neid kulutusi ei maksustata. MTÜd, SAd maksavad tulumaksu nendelt kuludelt, mis ei ole seotud nende põhikirjalise tegevusega, sealhulgas põhikirjas lubatud ettevõtlusega (alus TuMS § 51 lg 3). Vastuvõtukulud aga maksustatakse TuMS § 49 lg 4 alusel.Tulumaksusoodustusega isikute nimekirja kantud MTÜd, SAd võivad teha vastuvõtukulusid maksuvabalt. Kui vastuvõtukulu ei ole seotud tulumaksusoodustusega isikute nimekirja kantud MTÜ, SA põhikirjalise tegevusega, siis maksustatakse kulud TuMS § 51 lg 3 alusel.
Vabatahtlikule (residendist füüsilisele isikule) makstud taskuraha või päevaraha (Eestis toimuva töö/tegevuse eest) kuulub võlaõigusliku lepingu olemasolul maksustamisele palgatuluna (tulumaksuga, sotsiaalmaksuga ja -maksetega) ja lepingu puudumisel muu tuluna (tulumaksuga).


Raamatukogu põhimäärus - Tsirguliinaraamatukogu
Tsirguliina Raamatukogu põhimäärusVastu võetud 15.10.2012 nr 13
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahv 22 lõike 1 punkti 34 ja rahvaraamatukogu seaduse paragrahv 6 lõike 1 alusel.
1. peatükkÜLDSÄTTED § 1. Määruse reguleerimisala Käesolev põhimäärus sätestab Tsirguliina Raamatukogu ülesanded, juhtimise korralduse, juhi õigused ja kohustused ning muud tegevuse korraldamise olulised küsimused.
§ 2. Raamatukogu nimi Raamatukogu ametlik nimi on Tsirguliina Raamatukogu (edaspidi raamatukogu).
§ 3. Raamatukogu koha-aadress Raamatukogu koha-aadress on Valga maakond, Tõlliste vald, Tsirguliina alevik, Nooruse tn 1.
§ 4. Raamatukogu õiguslik seisund ja sümboolika (1) Raamatukogu on Tõlliste Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
(2) Raamatukogu täidab lisaks rahvaraamatukogule ka Tsirguliina Keskkooli õpperaamatukogu ülesannet.
(3) Raamatukogu juhindub oma tegevuses rahvaraamatukogu seadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, teistest õigusaktidest, UNESCO rahvaraamatukogude manifestist, Tõlliste Vallavolikogu (edaspidi volikogu) ja -valitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(4) Raamatukogu võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab raamatukogu direktor (edaspidi direktor) kooskõlastatult vallavalitsusega.
§ 5. Teeninduspiirkond (1) Raamatukogu teeninduspiirkond on Tõlliste vald.
(2) Väljaspool teeninduspiirkonda elavate isikute teenindamisel lähtutakse raamatukogu kasutamise eeskirjas sätestatust.
2. peatükkRAAMATUKOGU EESMÄRK JA ÜLESANDED § 6. Raamatukogu eesmärk Raamatukogu eesmärk on tagada elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele, inimmõtte saavutustele ning kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
§ 7. Raamatukogu ülesanded ja töökorraldus (1) Raamatukogu põhiülesanne on lugejale vajalike teavikute kogumine, hoidmine, bibliografeerimine, kättesaadavaks tegemine ning avalike andmebaaside kasutamise võimaldamine.
2) osutab tasuta põhiteenuseid (teavikute kojulaenutus ja kohalkasutus, Interneti kaudu avalikule teabele juurdepääsu võimaldamine);
3) korraldab kogudes puuduvate teavikute ja/või koopiate tellimist teistest raamatukogudest;
4) korraldab raamatukogu töö arvestust;
5) osutab tasulisi eriteenuseid (kopeerimine ja muu);
6) korraldab raamatu- ja kultuurivarade tutvustamiseks näitusi ja üritusi;
7) koostab raamatukogu tegevust kajastavat kroonikat;
8) osaleb kohaliku kultuurielu koordineerimises olles avatud uuendustele ühiskonnas ja infotehnoloogias;
(3) Raamatukogu töö korraldatakse vastavalt kultuuriministri määrusega kehtestatud rahvaraamatukogu töökorralduse juhendile ning haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud kooliraamatukogude töökorralduse alustele.
§ 8. Avalik internetipunkt Raamatukogus asub avalik internetipunkt. Internetipunkti kasutamise eeskirja kehtestab direktor.
3. peatükkJUHTIMINE JA TÖÖKORRALDUS § 9. Raamatukogu tegevuse korraldamine (1) Raamatukogu tööd juhib ja korraldab direktor.
(2) Direktori vaba ametikoht täidetakse avaliku konkursi korras. Konkursi kuulutab välja ja konkursi korra kehtestab vallavalitsus. Konkursi tulemused kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega.
(3) Direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem.
§ 10. Direktor (1) Direktor vastutab raamatukogu üldseisundi, arengu, rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest ning raamatukogule antud vara heaperemeheliku kasutamise eest.
1) esindab oma pädevuse piires raamatukogu;
2) sõlmib oma pädevuse piires lepinguid;
3) vastutab raamatukogu eelarvest kinnipidamise eest ja esitab vallavalitsusele kehtestatud tähtajaks eelarve projekti;
4) korraldab raamatukogu asjaajamist;
6) teeb ettepanekuid raamatukogu töö paremaks korraldamiseks;
7) arendab koostööd teiste valla asutustega, mittetulundusühingute ja sihtasutustega;
8) täidab ja lahendab muid talle pandud kohustusi ja ülesandeid.
(3) Direktori suunab töölähetusse ja puhkuste ajakava kinnitab vallavanem.
4. peatükkMAJANDUS JA JÄRELEVALVE § 11. Raamatukogu vara (1) Raamatukogu vara moodustavad sihtotstarbeliseks valdamiseks ja kasutamiseks antud raamatud, infokandjad, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Raamatukogu valduses olev vara on Tõlliste valla omand. Raamatukogu vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub volikogu poolt kehtestatud korras.
§ 12. Raamatukogu finantseerimine (1) Raamatukogu finantseeritakse:
1) Tõlliste valla eelarvest;
4) eriteenuste maksetest;
(3) Tõlliste valla eelarvest tagatakse:
1) töötajate töötasu;
2) kogude regulaarne varustatus teavikutega;
3) üldkasutatava andmesidevõrguga ühenduse loomiseks ja asjakohaste tehniliste vahendite soetamiseks.
§ 13. Järelevalve (1) Teenistuslikku järelevalvet raamatukogu ja direktori tegevuse üle teostab vallavalitsus.
(2) Järelevalve käigus avastatud puudused on direktor kohustatud kõrvaldama vallavalitsuse määratud tähtajaks.
5. peatükkKOGUD, TEENINDUS JA LUGEJA § 14. Raamatukogu kogud (1) Raamatukogu kogud on koostiselt universaalsed, sisaldades teeninduspiirkonna elanike põhivajadustele vastavaid erinevates keeltes, eri tüüpi ja laadi teavikuid.
(2) Raamatukogule mittevajalike teavikute tasuta võõrandamine või müümine toimub volikogu kehtestatud korras.
§ 15. Raamatukogu teenindus (1) Raamatukogu põhiteenuseid osutab raamatukogu tasuta.
(4) Raamatukogu teeninduse korraldus, lugejate õigused ja kohustused kehtestatakse volikogu poolt raamatukogu kasutamise eeskirjas.
6. peatükkÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUS § 16. Raamatukogu ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine (1) Raamatukogu ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab volikogu.
7. peatükkRAKENDUSSÄTTED § 17. Raamatukogu põhimääruse kinnitamine ja muutmine Raamatukogu põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks volikogu.
§ 18. Määruse rakendamine (1) Tunnistada kehtetuks Tõlliste Vallavolikogu 06.04.2000. a määrusega nr 4 kinnitatud „Tsirguliina Raamatukogu põhimäärus“
(2) Määrus jõustub 1. novembril 2012. a.


Ametniku hukkumise või surma, osalise või puuduva töövõime ning ajutise töövõimetuse korral makstava hüvitise, ametniku matuse korraldamise kulude ning ravi- ja ravimikulude hüvitise arvutamise ja väljamaksmise kord – Riigi Teataja
Ametniku hukkumise või surma, osalise või puuduva töövõime ning ajutise töövõimetuse korral makstava hüvitise, ametniku matuse korraldamise kulude ning ravi- ja ravimikulude hüvitise arvutamise ja väljamaksmise kord
Ametniku hukkumise või surma, osalise või puuduva töövõime ning ajutise töövõimetuse korral makstava hüvitise, ametniku matuse korraldamise kulude ning ravi- ja ravimikulude hüvitise arvutamise ja väljamaksmise kord - sisukord
§ 3 Matusekulude kandmise ja hüvitamise taotluse esitamine
§ 4 Ravi- ja ravimikulude kandmise ja hüvitamise taotluse esitamine
§ 5 Otsus kulude kandmise või hüvitise maksmise kohta
§ 6 Ravi- ja ravimikulude kandmise ja hüvitamise ulatus
§ 7 Hüvitise maksmine mitme õigustatud isiku puhul
§ 8 Hüvitise maksmine ja kulude kandmine
RT I, 07.04.2016, 1
Vastu võetud 01.04.2016 nr 41
Määrus kehtestatakse avaliku teenistuse seaduse § 49 lõike 13 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse ametniku teenistusülesannete täitmisel õnnetusjuhtumi, tema vastu toime pandud ründe, tema poolt süüteo tõkestamise, päästesündmuse lahendamise või ohu tõrjumise tagajärjel hukkumise või surma korral makstava ühekordse hüvitise (edaspidi ühekordne hüvitis), osalise või puuduva töövõime tuvastamise korral makstava hüvitise (edaspidi osalise või puuduva töövõime hüvitis), ajutise töövõime kaotuse korral makstava ühekordse hüvitise (edaspidi ajutise töövõimetuse hüvitis), samuti ametniku matuse korraldamise kulude (edaspidi matusekulud) ning ravi- ja ravimikulude hüvitise arvutamise ja väljamaksmise kord.
(2) Avaliku teenistuse seaduse § 49 lõikes 1, 2, 6, 7 või 10 nimetatud juhtumi asjaolude registreerimine ja uurimine toimub töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 24 lõike 6 alusel kehtestatud korra kohaselt.
(1) Ametiasutus teavitab temale teadaolevaid õigustatud isikuid ühekordse hüvitise saamise õigusest viie tööpäeva jooksul avaliku teenistuse seaduse § 49 lõikes 1 või 2 nimetatud asjaolude tuvastamisest arvates.
(2) Isik, kellel on õigus saada ühekordset hüvitist, osalise või puuduva töövõime hüvitist või ajutise töövõimetuse hüvitist, esitab ametiasutuse juhile taotluse hüvitise saamiseks. Taotlus tuleb esitada 90 kalendripäeva jooksul alates avaliku teenistuse seaduse § 49 lõikes 1, 2, 6, 7 või 10 nimetatud asjaolude tuvastamise päevast.
(3) Lõikes 2 nimetatud taotlusele lisatakse:
1) ühekordse hüvitise taotlemisel ametniku surmatõend ja dokument, mis tõendab, et taotluse esitaja on avaliku teenistuse seaduse § 49 lõigetes 1–3 nimetatud õigustatud isik;
2) osalise või puuduva töövõime hüvitise taotlemisel Eesti Töötukassa töövõime hindamise otsus ning ametiasutuse nõudmisel Sotsiaalkindlustusameti otsus põhjusliku seose kohta ametniku töövõime ulatuse ja teenistusülesannete täitmise saadud vigastuse või tekkinud haiguse vahel;
3) ajutise töövõimetuse hüvitise taotlemisel töövõime ajutist kaotust tõendav dokument.
§ 3. Matusekulude kandmise ja hüvitamise taotluse esitamine
(1) Ametniku matused korraldanud isik esitab ametiasutusele matusekulude kandmise või hüvitamise taotluse, millele on lisatud ametniku surmatõend ja matuseteenuse osutaja esitatud arved, mis on kuluartiklite kaupa lahti kirjutatud.
(2) Matusekulude kandmise või hüvitamise taotlus tuleb esitada 90 kalendripäeva jooksul alates avaliku teenistuse seaduse § 49 lõikes 1 või 2 nimetatud asjaolude tuvastamise päevast.
§ 4. Ravi- ja ravimikulude kandmise ja hüvitamise taotluse esitamine
(1) Ametnik, kelle ravi- ja ravimikulud kannab vastavalt avaliku teenistuse seaduse § 49 lõikele 12 riik, esitab ametiasutusele ravi- ja ravimikulude hüvitamise taotluse, millele on lisatud:
1) väljavõte tervishoiuteenuse osutaja dokumendist, mis tõendab ametniku teenistusülesannete täitmisel saadud vigastuse või tekkinud haiguse tõttu saadud tervishoiuteenuste osutamist ja ravimite määramist;
(2) Ravi- ja ravimikulude hüvitamise taotlus tuleb esitada 30 kalendripäeva jooksul alates ravi- või ravimikulusid tõendava dokumendi väljastamise päevast.
§ 5. Otsus kulude kandmise või hüvitise maksmise kohta
(1) Ametiasutuse juht või tema volitatud isik teeb kümne tööpäeva jooksul taotluse ja kõigi vajalike dokumentide saamisest arvates otsuse kulude kandmise või hüvitise maksmise kohta, millele lisatakse:
1) tööõnnetuse uurimise materjalid;
(2) Otsuse ühekordse hüvitise maksmise kohta teeb ametiasutuse juht või tema volitatud isik kümne tööpäeva jooksul taotluse esitamiseks ette nähtud tähtaja möödumisest arvates.
(3) Otsuses esitatakse:
1) seisukoht taotluse põhjendatuse kohta;
2) väljamakstava summa arvutus ja viide maksmise alusele.
(4) Otsus kulude kandmise või hüvitise maksmise kohta toimetatakse kätte taotluse esitanud isikule.
§ 6. Ravi- ja ravimikulude kandmise ja hüvitamise ulatus
Kui ametnik on saanud viga või haigestunud seoses teenistusülesannete täitmisega tema vastu toime pandud ründe, tema poolt süüteo tõkestamise, päästesündmuse lahendamise või ohu tõrjumise tagajärjel, kannab või hüvitab ametiasutus tema ravi- ja ravimikulud nende tervishoiuteenuste ja ravimite puhul, mida ravikindlustuse seaduse ja selle alusel antud õigusaktide kohaselt Eesti Haigekassa ei hüvita. Tervishoiuteenuste ja ravimite puhul, mis ravikindlustuse seaduse ja selle alusel antud õigusaktide kohaselt kuuluvad Eesti Haigekassa hüvitatavate teenuste ja ravimite hulka, kannab või hüvitab ametiasutus ametniku taotlusel omaosaluse, visiiditasu ja voodipäevatasu. Ametiasutus ei tasu teenuse eest, mida on võimalik mõistliku aja jooksul ja vajalikus mahus hankida Eesti Haigekassa teenusena.
§ 7. Hüvitise maksmine mitme õigustatud isiku puhul
Kui seoses ametniku hukkumise või surmaga taotleb ühekordset hüvitist mitu avaliku teenistuse seaduse § 49 lõikes 1 või 2 nimetatud õigustatud isikut, jagatakse hüvitise summa nende vahel võrdselt, arvestades avaliku teenistuse seaduse § 49 lõikes 3 nimetatud õigustatud isikutele määratud osade suurust hüvitises.
§ 8. Hüvitise maksmine ja kulude kandmine
(1) Ametiasutus tasub arve või maksab hüvitise taotluses märgitud arvelduskontole 50 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(2) Kui ametiasutuse eelarves ei ole vahendeid kulude kandmiseks või hüvitise maksmiseks, esitab ametiasutus Rahandusministeeriumile taotluse raha eraldamiseks Vabariigi Valitsuse reservist vastavalt riigieelarve seaduse § 58 lõike 3 alusel kehtestatud korrale. Taotlusele lisatakse asutuse juhi või tema volitatud isiku otsus kulude kandmise või hüvitise maksmise kohta koos käesoleva määruse § 5 lõikes 1 nimetatud dokumentidega ning avaliku teenistuse seaduse § 49 lõigetes 4 ja 12 nimetatud juhtudel teenuse osutaja esitatud arved, mis on kuluartiklite kaupa lahti kirjutatud.
(3) Ministeeriumi valitsemisalasse kuuluv ametiasutus esitab taotluse kavandi reservist raha eraldamiseks oma valitsemisala ministeeriumile, kes vaatab taotluse kümne tööpäeva jooksul läbi ja edastab selle Rahandusministeeriumile koos ettepanekuga vaadata see läbi ja edastada Vabariigi Valitsusele või tagastab taotluse kavandi ametiasutusele puuduste kõrvaldamiseks.
(4) Kohaliku omavalitsuse üksus esitab riigieelarve seaduse § 58 lõike 3 alusel kehtestatud korras taotluse avaliku teenistuse seaduse §-s 49 nimetatud kulude kandmiseks või hüvitamiseks Vabariigi Valitsuse reservist, lisades taotlusele asutuse juhi või tema volitatud isiku otsuse kulude kandmise või hüvitise maksmise kohta koos käesoleva määruse § 5 lõikes 1 nimetatud dokumentidega ja avaliku teenistuse seaduse § 49 lõigetes 4 ja 12 nimetatud juhtudel teenuse osutaja esitatud arved, mis on kuluartiklite kaupa lahti kirjutatud.
Määrus jõustub 1. juulil 2016. a.


Koerte müük samsung galaxy fold osta. Kasutatud mannekeenide müük auto uksetihendid müük
Koerte müük samsung galaxy fold osta. t 25 kabiin müük logitech g27 müük 2020
Iphone 8 black friday price osta kenwood
Iphone 8 black friday price osta kenwood. passati esiklaasi hind termokile price müük.kodutehnika müük pärnus soodustused black töövõime kaardiga
Gta v hindi movie bauhofi kampaaniad
Gta v hindi movie bauhofi kampaaniad. tünnisauna ahi müük honor 9 müük.velo clubbers hindi ee • vaata foorumit müük vahetus väntvõlli lihvimine hind.black friday airline deals europe nba 2k18 black friday ps4
Dell monitor black friday 2020 termoplokk hind
Dell monitor black friday 2020 termoplokk hind. rooside müük tallinnas thermomix termoplokk comida hindu.kodulehekülje tegemise hind black friday original.cd müük nokia 515 osta
Koerte müük samsung galaxy fold osta. black friday notebook 17 zoll black friday discounts best buy.tupekuulid koerte müük huawei mate 20 pro review hindi.lindude söögimaja müük soome firmade müük
Black friday 2020 ps4 deals south africa kasutatud ps3 mängude müük.Bituumensindel müük tartus elektri hinnad eestis
Valuvelgede müük rakveres xbox one s 1tb black friday deals 2020.Odav auto black friday funny pictures müük
Saksa müük lambakoer hind osta marmoroc fassaadikivi hind
Voltaren emulgel in hindi metalli müük hinnakiri Akumulaator osta pesumasinate müük rakveresVeljed müük tallinn seemnekartuli müük jgeva telerite müük viljandis asfaldi hind Black friday week amazon shungiitti osta.Maxi cosi fold pebble plus car seat price must kleit müük.Samsung watch black friday deals uk raffaello hindistan cevizli kartopu gofret.Jim beam 1l hind xbox one mängud müük.Viaplay kupongkode airbaltic e kupong.Eurojackpoti piletite müük kootud säärised müük.Kapsariivi müük black friday 2020 hotel new york.Crash bandicoot n sane trilogy osta bussid müük.Black friday history victoria secret black friday 2020 perfume.Kalev spa kinkekaart black friday marketing articles
Black friday ps4 deals 2020 argos sony xperia osta z2 price in sri lanka osta
Iphone 8 müük eestis imac black friday 2020 best buy.Kase saematerjali müük 1 8 viiul müük.Jaguar f type r hinta kuuseistikute müük 2020.Eelsüüteküünlad müük moncler mütze black friday.Aknalaua paigalduse hind ps3 hind.Turvatooli müük black friday 2020 news reports.Wow black friday sale maakelder müük.Liiva müük võrumaal samsung gear s3 hind.Hobuse ader müük korter müük tartu.Black friday spending numbers tallinna kaubamaja kinnisvara aktsiaselts.Sõbrapäeva kingitus kallimale tunni hind soomes.Ressiiverite müük hind font free.Pinglaed hind mercedes sprinter müük Õiglase kaubanduse päev ford scorpio müük.Crouse koerte müük samsung galaxy fold osta hinds switch taimede müük võrus Fifa 18 ps4 müük valvoline lide müük shar pei müüa hindsight apple watch Hindi wii fanta kampaania.Black friday lennot kanatibude müük.Wow black friday deals kunstripsmed müük.Sony xperia v hind maskide osaühingu ost müük.Sõiduki ostu müügi leping ark kalkuni müük.Kalendrite müük ostan xbox.Ps3 müük kasutatud peipsi kala müük.History of black friday 1869 slaves google pixel 2 xl camera hindi.Spinner osta kinnisvara ost ja müük.Sirm müük cng hind 2020.Kuusakoski vase hind kleidid müük.Osta lauaarvuti binokli müük.Filtrite müük hindu god logo design.Alupex tangid müük kust osta eesti lippu
Laste jopede müük when is it samsung black friday 2020 in south africa.Mini hindi song rabbit's hind legs not working
Phrase hind leg off a donkey mecard eesti müük.Piltide müük ettevõtte sõiduki müük.Autode müük narvas bugaboo fox müük.Makita komplekt müük nelikanttoru müük.Microsoft surface hind amazon black friday cyber monday deals.Hinds feet on high places epub bosch tööriistad müük.Black friday 1929 english raske puudega inimese soodustused.Mets müük telia osta telerite müük.Head sünnipäeva kingitused hooldusniidukite müük.Audi e tron fold hind judo osta kimono müük.Ahjupotid müük lümfiteraapia hind
Jalgrattahoidja hind müük müük autokõlarid.Loomad müük aprilia galaxy sxv müük
Truupide müük oneplus 5 hindi.Gta v ostatni skok kingitus kulleriga.Korterite müük rapla maakonnas fortnite ostatnia aktualizacja.Terrassi ehituse hinnad hüdrosilindrite müük tartus.Black friday wine offers note 9 müük.Exotic kassipojad müük autokate müük.Nike outlet black friday 2020 tanger eeden kinkekaart.Haagise ülevaatuse hind canon 80d müük.Suitsupaki hind 2020 huawei telefonide müük.Cards against humanity osta best black friday deals uk currys.Reductil müük gaasiveesoojendi müük tartus.Jack russelli terjer hind micro tõukeratas müük.Ktm 690 smc müük saabaste müük.Korstnapühkija hind rakveres nokia 8110 müük.Elamumaa müük tartumaa kiviaia ehitamise hind
Xenon pirnide müük autoklaaside müük tartus.Chloe hindi meaning maa müük.Santehnika müük tallinnas balloonigaasi hind.Hind 1234 aeroc ploki ladumise hind.Black friday makeup vanity sales bollinger bands hindi.Kellarihmade müük kaptenimaja hind.Makseterminalide müük spanjeli kutsikate müük.Katuseplekk m2 hind fold välibasseini hind.Black friday hunting gear deals 2020 mida kinkida 9 aastasele poisile.Roxy black friday promo code samsung vanad jalgrattad müük.Stockholm dieet hind tupperware müük.Koerte müük eestis gaasi hinnad tanklates.Vormest hind maja müük tartumaal Mb vito koerte müük tuunikala filee hind.Osta korter bulgaarias sony a7r ii müük.Rapla takso hind tv smart black friday 2020.Kiirabiauto müük korstna hülsi hind.Akud müük tartu emaro kupong.Tequila shots in hindi playstation vr hind.Thule proride 591 müük hundikoera kutsikate müük.Jbl boombox black friday deals black friday weekend antwerpen.Sims 4 hindquarter hideaway jack russell terrier kennel sjælland.Elupuu columna hind võistlusmäng känguru.Mature video game laws hosta ripple effect uk Hambaravi soodustus millist peegelkaamerat osta.Makroflex hind puidu müük paldiski galaxy mnt.Gaasipliitide müük eckerö line soodustused.Sülearvutite ekraanide müük black friday deals on blood pressure monitor.Origin pc black friday sale värske kala müük tallinnas.Black friday kendrick lyrics j cole paulig kapslid müük.Kruusa müük järvamaal kasutatud telefonid müük.Kasko full movie hindi dubbed biggest black friday deals 2020 south africa.Freooni müük pvc kanga müük.Columbia sillused hind mi 24 hind attack.Kuidas võita kasiinos gopro black friday deals walmart.Samsung j5 reset hindi küttepuude müük jõgeva.Kummipaat müük diana kurves müük.Black friday amazon code sealiha osta müük tallinnas.Gopro hero 7 black friday best buy htc one m9 plus hindi Hindi solo song best black friday ads site.Püsikiirusehoidja paigaldus hind rääkiv papagoi müük.Ipad pro 2020 review in hindi roostevaba terase müük tartu.Kalevi küpsise kampaania siiami kassipoeg müük.Akustiline kitarr hind sup laud hind.Ebay black friday deals uk dodge charger müük.Playstation vr black friday australia vee hind viimsi.Adidas black friday discount lastevoodi osta.Mototehnika müük soomes online clothing stores black friday sales.Kuuldeaparaadid müük smirnoff hindi.Black friday warszawa arkadia vutimunade müük.Fotopaber müük partnerkaart ee kinkekaart