text:
Tsiviilseadustikus (Civilinis kodeksas) on sätestatud üldine aegumistähtaeg ja lühemad aegumistähtajad. Tähtajad võivad olla ennistatavad, õigust või kohustust loovad või õigust või kohustust lõpetavad.
1. jaanuar: uusaasta
16. veebruar: Leedu riigi taastamise päev
11. märts: Leedu taasiseseisvumispäev
1. ja 2. ülestõusmispüha (Lääne traditsiooni järgi)
1. mai: rahvusvaheline tööpüha
mai esimene pühapäev: emadepäev
juuni esimene pühapäev: isadepäev
24. juuni: jaanipäev
6. juuli: riikluse päev (kuningas Mindaugase kroonimise päev)
15. august: Neitsi Maarja taevassevõtmise püha
1. november: kõikide pühakute päev
24. detsember: jõululaupäev
25. ja 26. detsember: jõulupühad
Seaduses või lepingus sätestatud või kohtu määratud menetlustähtaega väljendatakse kalendripäevana või aastates, kuudes, nädalates, päevades või tundides.
Menetlustähtaega võib määrata ka kindlalt saabuva sündmusega. See võib olla ennistatav, õigust või kohustust loov või õigust või kohustust lõpetav. Ennistatav tähtaeg on tähtaeg, mida kohus saab pärast selle lõppu ennistada, kui asjaomase tähtaja möödalaskmiseks oli olulisi põhjuseid. Õigust või kohustust loov tähtaeg on tähtaeg, mille lõpus teatav tsiviilõigus või -kohustus tekib (omandatakse). Õigust või kohustust lõpetav tähtaeg on tähtaeg, mille lõpus teatav tsiviilõigus või kohustus lõppeb. Kohus või vahekohus ei saa õigust või kohustust lõpetavaid tähtaegu ennistada.
Üldine aegumistähtaeg on kümme aastat.
Leedu õiguses on teatavat liiki nõuete suhtes sätestatud lühemad aegumistähtajad.
Lühemat ühekuulist aegumistähtaega kohaldatakse hankemenetluste tulemustest tulenevate nõuete suhtes.
Lühemat kolmekuulist aegumistähtaega kohaldatakse juriidilise isiku organite otsuste kehtetuks tunnistamise nõuete suhtes.
Lühemat kuuekuulist aegumistähtaega kohaldatakse järgmiste nõuete suhtes:
1) kohustuste täitmata jätmisel määratud karistuse (trahvi, viivise) täitmisele pööramisega seotud nõuded;
2) müüdud esemete puudustega seotud nõuded.
Lühemat kuuekuulist aegumistähtaega kohaldatakse transpordiettevõtjate ja nende klientide vahelistest suhetest tulenevate nõuete suhtes seoses Leedust lähetatud saadetistega, samal ajal kui välisriigist lähetatud saadetiste puhul kohaldatakse üheaastast aegumistähtaega.
Lühemat üheaastast aegumistähtaega kohaldatakse kindlustusnõuete suhtes.
Lühemat kolmeaastast aegumistähtaega kohaldatakse kahju, sealhulgas toodete ebapiisavast kvaliteedist tuleneva kahju hüvitamise nõuete suhtes.
Lühemat viieaastast aegumistähtaega kohaldatakse intresside ja muude perioodiliste maksete täitmisele pööramise nõuete suhtes.
10. Praaktöödega seotud nõuete suhtes kohaldatakse lühemaid aegumistähtaegu.
Kauba-, reisijate- ja pagasiveost tulenevate nõuete suhtes kohaldatakse konkreetset liiki transpordi suhtes kohaldatavates seadustikes (seadustes) sätestatud aegumistähtaegu.
Aegumistähtaega või selle arvutamise eeskirju ei saa poolte kokkuleppel muuta.
Aegumistähtaega ei kohaldata järgmise suhtes:
1) isiklike mittevaraliste õiguste rikkumisest tulenevad nõuded, välja arvatud seaduses sätestatud juhtudel;
2) hoiustajate nõuded oma pangas või muus krediidiasutuses olevate hoiuste tagasimaksmiseks;
3) muud järgmiste kriminaalseadustikus (Baudžiamasis kodeksas) nimetatud kuritegudega tekitatud kahju hüvitamise nõuded:
1) genotsiid (artikkel 99);
2) isikute kohtlemine rahvusvahelise õigusega keelatud viisil (artikkel 100);
3) rahvusvahelise humanitaarõiguse alusel kaitstud isikute tapmine (artikkel 101);
4) tsiviilelanike küüditamine või ümberasustamine (artikkel 102);
5) rahvusvahelise humanitaarõiguse alusel kaitstud isikutele kehavigastuste tekitamine, nende piinamine või muu ebainimlik kohtlemine (artikkel 103);
6) tsiviilelanike või sõjavangide sunniviisiline kasutamine vaenlase relvajõududes (artikkel 105);
7) kaitstud objektide hävitamine või rahvuslike rikkuste rüüstamine (artikkel 106);
8) agressioon (artikkel 110);
9) keelatud sõjalised rünnakud (artikkel 111);
10) keelatud sõjapidamisvahendite kasutamine (artikkel 112);
11) väejuhataja kohustuste hooletu täitmine.
4) muudes seadustes täpsustatud juhtumid ja muud nõuded.
Tsiviilasjade menetlustähtajad. Kohus peab püüdma menetleda tsiviilasja võimalikult kiiresti, vältima viivitusi ja tagama, et tsiviilasja saaks lahendada vaid ühel kohtuistungil.
Seadustes võivad olla sätestatud konkreetsed tähtajad teatavat liiki tsiviilasjade menetlemiseks. Kui esimese astme kohus ei tee tsiviilseadustiku kohaselt nõutavat menetlustoimingut, on selle toimingu tegemisest huvitatud menetluspoolel õigus esitada apellatsioonikohtule avaldus, et apellatsioonikohus määraks selle tegemise tähtaja. Avaldus tuleb esitada asja menetleva kohtu kaudu ja viimane peab tegema selle vastuvõetavuse kohta otsuse hiljemalt selle kättesaamisele järgneval tööpäeval. Kui kohus, kes ei teinud menetlustoimingut, mis andis aluse avalduse esitamiseks, teeb kõnealuse toimingu seitsme tööpäeva jooksul pärast avalduse saamist, arvatakse asjaomane pool avaldusest loobunuks. Muul juhul edastatakse avaldus seitsme tööpäeva jooksul pärast selle kättesaamist apellatsioonikohtule. Sellised avaldused vaadatakse tavaliselt läbi kirjalikus menetluses, pooli kohtuistungi ajast ja kohast teavitamata või neid sinna kutsumata. Apellatsioonikohus peab avalduse läbi vaatama seitsme tööpäeva jooksul pärast selle kättesaamist. Selle peab läbi vaatama ja selle kohta otsuse tegema apellatsioonikohtu esimees, tsiviilasjade kolleegiumi esimees või nende määratud kohtunik. Tehtud kohtumäärust ei saa määruskaebusega vaidlustada.
Tähtaeg hakkab kulgema selle alguskuupäevale või selle algust kindlaksmääravale sündmusele järgneval päeval kell 00.00, kui eriseadustes ei ole sätestatud teisiti.
Kirjalik avaldus või teade, mis on postitatud, telegrafeeritud või muid sidevahendeid kasutades edastatud enne tähtaja viimase päeva südaööd, arvatakse õigel ajal saadetuks (tsiviilseadustiku artikkel 1.122).
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Civilinio proceso kodeksas) artikli 123 lõigetes 3–4 on sätestatud, et kui menetlusdokumendi kättetoimetaja ei leia adressaati tema elu- või töökohast, tuleb dokument kätte toimetada temaga koos elavale täiskasvanud pereliikmele (laps (kasulaps), vanem (kasuvanem), abikaasa jne), välja arvatud juhul, kui pereliikmel on kohtulahendi suhtes vastupidised õiguslikud huvid, või kui neid ei ole samuti kohal, siis töökoha juhtkonnale.
Kui menetlusdokumendi kättetoimetaja ei leia adressaati juriidilise isiku registreeritud asukohast või muust juriidilise isiku poolt täpsustatud asukohast, tuleb menetlusdokument kätte toimetada kättetoimetamiskohas viibivale juriidilise isiku töötajale. Kui menetlusdokumenti ei õnnestu kätte toimetada käesolevas lõigus kirjeldatud viisil, tuleb see saata posti teel juriidilise isiku asukoha aadressil ja see arvatakse kättetoimetatuks kümme päeva pärast postitamiskuupäeva.
Tähtaeg hakkab kulgema selle algust kindlaksmääravale sündmusele järgneval päeval kell 00.00, kui eriseadustes ei ole sätestatud teisiti (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 73).
Aegumistähtaega arvutatakse kalendripäevades. See hakkab kulgema selle alguskuupäevale või selle algust kindlaksmääravale sündmusele järgneval päeval kell 00.00, kui eriseadustes ei ole sätestatud teisiti.
Aastates, kuudes, nädalates või päevades väljendatud menetlustähtaeg hakkab kulgema selle alguskuupäevale või selle algust kindlaksmääravale sündmusele järgneval päeval kell 00.00, kui eriseadustes ei ole sätestatud teisiti.
Nädalates väljendatud tähtaeg lõppeb tähtaja viimase nädala vastaval päeval kell 24.00. Kuudes väljendatud tähtaeg lõppeb tähtaja viimase kuu vastaval päeval kell 24.00. Aastates väljendatud tähtaeg lõppeb tähtaja viimase aasta vastava kuu vastaval päeval kell 24.00. Kui aastates või kuudes väljendatud tähtaeg lõppeb kuus, milles ei ole sellist kuupäeva, lõppeb tähtaeg selle kuu viimasel päeval.
Tähtaeg hõlmab riigipühasid ja puhkepäevi (laupäevad ja pühapäevad). Kui tähtaja viimane päev on puhkepäev või riigipüha, arvatakse selle lõpuks järgmine tööpäev.
Menetlustähtaegade ennistamine. Isikud, kes on eriseaduses sätestatud või kohtu määratud tähtaja kohtu hinnangul olulistel põhjustel mööda lasknud, saavad lasta asjaomase tähtaja ennistada. Kohtul on õigus tähtaeg omal algatusel ennistada, kui toimikust nähtub, et asjaomane tähtaeg on mööda lastud olulistel põhjustel.
Tähtaja ennistamise taotlus tuleb esitada kohtusse, kus asjaomane menetlustoiming oleks tulnud teha. See vaadatakse läbi kirjalikus menetluses. Menetlustoiming (nõude või dokumentide esitamine või muud toimingud), mille tähtaeg on mööda lastud, tuleb teha taotluse esitamisega samal ajal. Menetlustähtaja ennistamise taotlus peab olema põhjendatud. Sellele tuleb lisada ennistamise vajadust toetavad tõendid.
Menetlustähtaeg ennistatakse kohtumäärusega. Menetlustähtaja ennistamisest keeldutakse põhistatud kohtumäärusega. Möödalastud menetlustähtaja ennistamise taotluse rahuldamata jätmise määruse peale võib esitada määruskaebuse.
Ringkonnakohtu otsuse peale võib esitada apellatsioonkaebuse 30 päeva jooksul pärast esimese astme kohtu otsuse tegemise kuupäeva.
Ringkonnakohtu määruse peale võib esitada määruskaebuse:
seitsme päeva jooksul pärast kohtumääruse tegemist, kui vaidlustatav esimese astme kohtu määrus tehti suulises menetluses;
seitsme päeva jooksul pärast kohtumääruse kinnitatud ärakirja kättetoimetamist, kui vaidlustatav esimese astme kohtu määrus tehti kirjalikus menetluses.
Asja sisuliselt arutanud ringkonnakohtu otsuse peale võib esitada apellatsioonkaebuse, samal ajal kui tsiviilkohtumenetluse seadustikus sõnaselgelt nimetatud ringkonnakohtu määruste (nt menetlustähtaja ennistamise taotluse rahuldamata jätmise määrus (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 78 lõige 6), menetluskulude kindlaksmääramise määrus (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 100) või menetluse lõpetamise määrus) peale võib esitada määruskaebuse.
Kohtuistungit tuleb igas kohtuasjas pidada katkematult, välja arvatud juhul, kui kuulutatakse välja vaheaeg, mis ei tohi olla pikem kui viis tööpäeva. Vaheaja võib välja kuulutada selleks, et kohus ja kohtumenetluse pooled saaksid pikast kohtuistungist puhata ja puuduvaid tõendeid koguda, tagades nii asja võimalikult kiire lahendamise.
Kui kohus kuulutab välja kohtuistungi vaheaja, tuleb määrata järgmise kohtuistungi aeg ja see menetlusosalistele allkirja vastu teatavaks teha. Kohtusse ilmumata jätnud või alles menetlusse kaasatavaid isikuid teavitatakse järgmise kohtuistungi ajast tsiviilkohtumenetluse seadustiku kohaselt.
Teatavates olukordades võib kohtumenetluse peatada. Peatamine tähendab, et asja sisuliseks lahendamiseks vajalik menetlustoiming peatatakse ajutiselt määramata tähtajaks. Menetluse võib peatada eriseadustes sätestatud objektiivsetel põhjustel, mis takistavad tsiviilasja arutamist ega sõltu poolte või kohtu suvast, või asjaoludel, mida ei ole eriseadustes sätestatud, kuid takistavad kohtul siiski asja sisuliselt arutada.
Kohus peab kohtumenetluse peatama järgmistel asjaoludel:
kohtumenetluse pooleks olnud füüsilise isiku surma või juriidilise isiku lõpetamise korral, kui vaidlusalused õigussuhted võimaldavad õigusjärglust; kui pool kaotab õigusvõime, tuleb kohtuasi peatada, kuni selgub surnud füüsilise isiku või lõpetatud juriidilise isiku õigusjärglane või selguvad õigusjärglusetust tingivad asjaolud või määratakse õigusvõime kaotanud füüsilise isiku seaduslik esindaja;
kui teatavat asja ei saa arutada enne teise asja lahendamist, peatatakse tsiviil-, kriminaal- või halduskohtumenetlus kuni kohtuotsuse või -määruse jõustumiseni või halduskohtumenetluses kohtumääruse tegemiseni;
kui kostja vastu esitatud varalisi nõudeid puudutavas kohtuasjas ilmneb, et selliste varaliste nõuete rahuldamine on seotud kriminaalasja arutamisega, siis kohtuasi peatatakse kuni kriminaalasja lõpetamiseni või varaliste õiguste suhtes kehtestatud ajutiste piirangute tühistamiseni; eriseadustes on sätestatud ka muid asjaolusid.
Kui hagi esitatakse pärast aegumistähtaja lõppemist, jäetakse hagi läbi vaatamata.
Kui kohus tõdeb, et tähtaeg on mööda lastud olulisel põhjusel, tuleb rikutud õigust kaitsta ja asjaomane tähtaeg ennistada.
Asjaõiguse küsimused, mis on seotud varaga, mille tagasinõudmise suhtes kohaldatavad aegumistähtajad on möödunud, lahendatakse tsiviilseadustiku IV raamatu sätete kohaselt.
Menetlustoimingu tegemise õigus lõppeb, kui seaduses sätestatud või kohtu määratud tähtaeg on lõppenud. Pärast tähtaja möödumist esitatud menetlusdokumendid tagastatakse hagejatele. Teatava menetlusliku kohustuse täitmise tähtaja möödalaskmine ei vabasta asjaomast isikut sellest kohustusest.
Kui tähtajad on mööda lastud olulistel põhjustel ja kohtuotsuse tegemisest ei ole möödunud üle kolme kuu, võib kohus möödalastud tähtajad hageja taotlusel ennistada. Apellatsioonkaebuse esitamise tähtaja võib ennistada, kui kohus tõdeb, et kõnealune tähtaeg on mööda lastud olulistel põhjustel. Apellatsioonkaebuse esitamise tähtaja ennistamise taotluse rahuldamata jätmise määruse peale saab esitada määruskaebuse. Kui apellatsioonikohus rahuldab määruskaebuse ja ennistab apellatsioonkaebuse esitamise tähtaja, peab apellatsioonikohtu tsiviilkolleegiumi esimees edastama apellatsioonkaebuse koos toimikuga apellatsioonikohtu kolleegiumile või saatma apellatsioonkaebuse vastuvõetavuse küsimuse esimese astme kohtule lahendamiseks tagasi. Kui sellistel asjaoludel saadetakse toimik apellatsioonikohtu kolleegiumile, peab apellatsioonikohus saatma apellatsioonkaebuse ja selle lisade ärakirjad kohtumenetluse pooltele kolme tööpäeva jooksul pärast apellatsioonkaebuse menetlusse võtmist. Kui kohtuotsuse vaidlustamise ja apellatsioonkaebusele vastamise tähtaeg on möödunud, saadab esimese astme kohus asja seitsme päeva jooksul apellatsioonikohtule ja teavitab pooli. Kui asi saadetakse apellatsioonikohtule ja too teeb kindlaks, et apellatsioonkaebuse esitamise tähtaeg on mööda lastud, võib kohus tähtaja omal algatusel (ex officio) ennistada, kui toimikust nähtub selgelt, et tähtaeg on mööda lastud olulistel põhjustel, või soovitada kohtuasja poolel esitada apellatsioonkaebuse esitamise tähtaja ennistamise taotlus (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 307 lõiked 2–3 ning artiklid 338 ja 78). Apellatsioonkaebuse esitaja tähtaja ennistamise taotluse rahuldamata jätmise määruse peale saab esitada määruskaebuse (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 78 lõige 6).

matches: kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus


§ 2 Mälestise tähistamine
§ 3 Kinnismälestise tähise paigaldamine
§ 4 Kinnismälestise tähise kujutis
§ 5 Vallasmälestise tähise paigaldamine ja kujutis
§ 6 Tähise asendamine teabekandjaga
RT I, 22.06.2011, 9
Vastu võetud 17.06.2011 nr 12
Määrus kehtestatakse „Muinsuskaitseseaduse” § 14 lõike 3 alusel.
Määrusega kehtestatakse mälestise tähistamise kord ja kinnitatakse mälestise tähise kujutised, mis on esitatud määruse lisades 1 ja 2.
§ 2. Mälestise tähistamine
(1) Käesolevas määruses sätestatud korras ja kehtestatud tähisega tähistatakse kinnismälestisi ning võib tähistada veealuseid mälestisi ja vallasmälestisi.
(2) Mälestise tähistamist korraldab Muinsuskaitseamet. Mälestise tähistamisel võib Muinsuskaitseamet teha koostööd valla- ja linnavalitsusega.
(3) Mälestise tähistamisel jälgitakse, et:
4) tähis oleks ohutu mälestise külastaja või käsitseja jaoks.
§ 3. Kinnismälestise tähise paigaldamine
1) kinnismälestise seinale või muule avalikkusele hästi nähtavale vertikaalsele pinnale;
2) kinnismälestise juurde juhul, kui käesoleva lõike punktis 1 nimetatud pind puudub või sellele ei ole määruse § 2 lõikes 3 nimetatud põhimõtteid järgides võimalik tähist paigaldada.
(3) Veealune mälestis tähistatakse üksnes järgmiste tingimuste täitmisel:
1) Muinsuskaitseamet ei ole vaba juurdepääsu veealusele mälestisele piiranud;
2) tagatud on ohutu veeliiklus ja selle kinnituseks on Veeteede Amet andnud tähise paigaldamiseks nõusoleku.
(4) Veealuse mälestise tähis paigaldatakse:
2) veekogu veealusele mälestisele lähimale kaldale juhul, kui on võimalik arvestada käesoleva paragrahvi lõikes esitatud nõudeid.
§ 4. Kinnismälestise tähise kujutis
(1) Kinnismälestiseks tunnistatud ehitise tähis on ümmargune, läbimõõduga 20 cm. Tähise keskel paikneb määruse lisas 1 esitatud ruunimärgi kujutis ning selle ümber kirjad „KULTUURIMÄLESTIS” ja „NATIONAL MONUMENT”.
(2) Kinnismälestise, mis on arheoloogiamälestis, tähis on tahvel, millel paikneb määruse lisas 2 esitatud hoburaudsõle kujutis ning mille tekstiväljal on kirjad: „ARHEOLOOGIAMÄLESTIS” ja „ARHEOLOOGIAMÄLESTIS on riigi kaitse all”, samuti arheoloogiamälestise liik ja kultuurimälestiste riikliku registri number.
(3) Muu kinnismälestise, eelkõige veealuse mälestise ja ajaloomälestise, tähis on kleebis või tahvel, millel paikneb määruse lisas 1 esitatud ruunimärgi kujutis ning mille tekstiväljal on kirjad: „KULTUURIMÄLESTIS”, „NATIONAL MONUMENT” ja „KULTUURIMÄLESTIS on riigi kaitse all”.
§ 5. Vallasmälestise tähise paigaldamine ja kujutis
(1) Vallasmälestisele paigaldatakse tähis üksnes juhul, kui asja materjali, kuju ja suurust arvestades on võimalik järgida kõiki määruse § 2 lõikes 3 nimetatud põhimõtteid.
(3) Vallasmälestise tähise vasakul ääres paikneb määruse lisas 1 esitatud ruunimärgi kujutis ja paremal ääres asuval tekstiväljal kiri „KULTUURIMÄLESTIS” ning vallasmälestise kultuurimälestiste riikliku registri number.
§ 6. Tähise asendamine teabekandjaga
Kinnismälestise ja püsiva asukohaga vallasmälestise tähise võib asendada mälestise juurde püsivalt ning määruse § 2 lõikes 3 nimetatud põhimõtteid järgides paigutatud teabekandjaga juhul, kui selle tekstiväljal on määruse lisas 1 või 2 esitatud kujutis ja § 4 või 5 kohaselt tähise tekstiväljale kantav teave.
Lisa 1 Ruunimärgi kujutis
Lisa 2 Hoburaudsõle kujutis


text:
3-17-1141/16 Riigikohtu halduskolleegium 12.01.2018
Maksukorralduse seadusest tuleneb küll maksuhalduri õigus taotleda kohtult luba seada kinnisasjale hüpoteek, et tagada pärast rahalise nõude või kohustuse määramist selle sundtäitmine, kuid see ei tähenda, et seda saab teha asja omandiõigusest sõltumata (vt RKÜK otsus asjas nr 3-3-1-28-11, p 45). Kuigi rahalise nõude korral on üldjuhul sobivaim hagi tagamise abinõu kohtulik hüpoteek, mitte keelumärke seadmine, ei saa ühisvara korral seada kinnistule kohtulikku hüpoteeki, kui selleks puudub teise abikaasa nõusolek (vt RKKK määrus asjas nr 3-1-1-117-16, p 43; RKTK määrus asjas nr 3-2-1-62-16, p 15). (p 12)
Riigikohus on varem korduvalt leidnud, et MKS § 136^1 lg 1 võimaldab maksuhalduril esitada ka selline taotlus, mille kohaselt seataks keelumärge kinnisasjale nii, et kinnisasja käsutamine keelatakse üksnes maksukohustuslasel (RKÜK määrused asjades nr 3-3-1-15-12, p 46, ja 3-3-1-82-12, p 49). Kuna selles asjas polnud võimalik seada hüpoteeki abikaasade ühisvarale, ei ole määrav, et MTA taotluses puudusid põhjendused hüpoteegi kui vähem koormava abinõu kohta. Keelumärke seadmist ühisomandis olevale kinnistule ei saa pidada ebaproportsionaalseks abinõuks. (p 13)
3-17-1193/13 Tartu Ringkonnakohtu halduskolleegium 27.07.2017
Kui maksuhaldur taotleb luba aresti seadmiseks äriühingu pangakontole, siis ei ole täitekulude lisamine arestitavale summale põhjendatud, kuna MKS § 130 lg 1 p 3 ja § 131 lg 1 kohaselt on maksuhalduril endal õigus anda krediidiasutusele korraldus kanda äriühingu pangakontolt raha üle selleks määratud kontole maksuvõla suuruses summas. Sellega ei kaasne maksuhaldurile kohtutäituri täitekulusid.
Vastutuse eelduseks on äriühingu juhatuse liikmete poolt oma kohustuste täitmata jätmine tahtlikult või raske hooletuse vormis, mille tõttu on tekkinud maksuvõlg. Vastutusotsuse saab seaduslikule esindajale teha vaid siis, kui maksuvõlg on tekkinud tema õigusvastase käitumise tõttu ehk tuvastada tuleb vastutava isiku õigusvastane tegevus maksusuhtes ja põhjuslik seos juhatuse liikme tegevuse või tegevusetuse ja maksuvõla tekkimise vahel. Süü on individuaalne, st iga isiku süü tuleb tuvastada eraldi (vt RKHK lahendid asjades nr 3-3-1-43-14 ja 3-3-1-41-05). (p 11)
Asjaolu, et vastutusmenetluse pooleks olevat ühte juhatuse liiget maksumenetlusse ei kaasatud, ei muuda vastutusotsuse tegemist isiku suhtes võimatuks, sest tehingute tegemise ajal peavad kõik äriühingu juhatuse liikmed täitma MKS § 8 lg s 1 sätestatud kohustusi. See, kas isikute tegevus MKS-st tulenevate rahaliste ja mitterahaliste kohustuste täitmisel oli tahtlik või kantud raskest hooletusest ning kas isikud vastutavad maksuvõla tasumise eest solidaarselt maksukohustuslasega, selgub lõplikult vastutusmenetluses, mitte täitmist tagavate toimingute sooritamise taotluses. Kui maksuhalduri taotluses märgitud põhjendused on piisavad kahtluse tekkimiseks, et juhatuse liikmed võisid rikkuda oma maksuseadustest tulenevaid kohustusi, sh juhatuse liikme hoolsuskohustust, siis esineb alus loa andmiseks täitetoimingu tegemiseks. Ainult erandlike asjaolude esinemisel saaks juba vastutusmenetluse algstaadiumis jõuda järeldusele, et juhatuse liige ei saanud ilmselgelt tegutseda MKS § 40 lg-s 1 sätestatud vormis. (p 13)
3-3-1-24-14 Riigikohus 09.06.2014
Tulenevalt täitmist tagavate toimingute sooritamise eesmärgist, tuleb vajalik menetlus korraldada võimalikult kiiresti. HKMS § 264 lg 3 koostoimes MKS §-ga 136^1 ei näe ette, et täitmist tagavate toimingute sooritamiseks loa taotlemise menetluses peab osalema ka isik, kelle suhtes luba taotletakse, ning sellise isiku kaasamine ei oleks kooskõlas taotletava loa eesmärgiga. Isikutele, kelle vara suhtes halduskohus täitmist tagavate toimingute sooritamiseks loa andis, on tagatud vastuväidete esitamise õigus edasikaebemenetluses (RKHK 14.05.2013 määrus asjas nr 3-3-1-7-13, p 13). (p 11.5)
Asjaolul, et äriühingul oli määruskaebuste esitaja juhatuse liikmeks oleku ajal piisavalt vara võimalike maksuvõlgade tasumiseks, ei ole täitmist tagavate toimingute sooritamiseks loa andmise otsustamisel ja vastutusotsuse tegemisel tähtsust. See ei välista, et äriühingu endise juhatuse liikme tegevus võis olla põhjuslikus seoses äriühingu maksuvõla tekkimise ning äriühingult maksuvõla kättesaamise võimatusega. (p 11.4.)
Vt ka annotatsiooni määrusele asjas nr 3-3-1-7-13.
Maksusumma tasumiseks kohustava vastutusotsuse tegemise aegumine ja aegumise peatumine on ammendavalt reguleeritud MKS-s. (p 11.1.4.) Maksusumma tasumiseks kohustava vastutusotsuse tegemise aegumine peatub MKS §-s 99 nimetatud alustel. Seadusandja on MKS § 96 lg-s 5 sidunud vastutusotsuse tegemise aegumistähtaja maksusumma määramise aegumistähtajaga. Sealjuures ei ole sätestatud, et vastutusotsuse aegumistähtaja kohta ei kehti maksusumma määramise aegumise peatumise regulatsioon. (p 11.1.3., vt ka p 11.1.2.) MKS § 96 lg 5 ja § 98 lg 1 ei seo maksusumma tasumiseks kohustava vastutusotsuse tegemise aegumistähtaega juhatuse liikme volituste lõppemise ajaga. (p 11.2.)
3-3-1-4-14 Riigikohus 05.05.2014
Täitmist tagavate toimingute sooritamiseks luba taotledes ja taotlust lahendades ei pea maksuhaldur ja kohtud tuvastama lõplikult tahtlust või rasket hooletust. Täitmist tagavate toimingute sooritamiseks loa andmine ei tähenda seda, et kohtud on kaebaja tahtluse või raske hooletuse maksude tasumata jätmisel lugenud tõendatuks. Kaebaja tahtlus või raske hooletus MKS §-s 8 nimetatud kohustuste täitmata jätmisel tuleb tuvastada vastutusotsuses (p 9.3.) See, et äriühingu juhatuse liikmele ei ole varem vastutusotsust tehtud, ei välista tekkinud kahtlust, et pärast vastutusotsuse tegemist kujuneks selle sundtäitmine raskendatuks p 9.4.).
Vt ka annotatsiooni määrusele asjas nr 3-3-1-15-12.
3-3-1-27-13 Riigikohus 09.10.2013
Riigikohus on määruses kohtuasjas nr 3-3-1-15-12 p-s 50 toonud välja eeldused, mis peavad olema täidetud, et kohus saaks anda MKS § 1361 alusel loa vastutusotsuse täitmise tagamiseks täitetoimingu sooritamiseks. Määruse p 50 alapunktis (e) on leitud, et vastutusotsuse tegemise faktiliseks aluseks saab olla vaid kehtiv maksuvõlg.
Kui ettemaksukontol on tehtud automaatne kanne tasaarvestuse kohta (MKS § 105 lg 6, Korra § 11 lg 1 ja § 13 lg 2), võib maksuhaldur hiljem maksuotsusega kindlaks teha, et tagastusnõue oli alusetu ning ettemaksukonto tuleb teha paranduskanne (vrd Korra § 4 lg 1). Sellisel juhul tasaarvestust võlasuhte lõppemise mõttes ei ole toimunud ning ettemaksukontol on taastunud endine olukord.
Määruses kohtuasjas nr 3-3-1-15-12 (p 49) on leitud, et kohtul tuleb täitetoimingu sooritamiseks loa andmise eelduste kontrollimisel hinnata ka seda, kas vastutusotsuse tegemine on õiguslikult võimalik ja tõenäoline. Ka maksuvõla olemasolu on üks vastutusotsuse tegemise eeldustest. Seega tuleb kohtul loa andmisel hinnata lisaks vastutusotsuse tegemise võimalikkusele ja tõenäolisusele ka tagastusnõuet käsitleva maksuotsuse tegemise võimalikkust ja tõenäolisust.
Mõiste "tagastusnõue" tähistab nõudeõigust maksuhalduri vastu – isiku õigust saada tagasi seaduses ettenähtust rohkem makstud maksusumma või muu enammakse (MKS § 31 lg 1 p 3). Samuti saab seda mõistet kasutada maksukohustuslase taotluse kohta, millega taotletakse tagastusnõudele vastava summa kandmist ette¬maksukontole või tagastusnõudele vastava kohustuse täitmist. Mitmes tähenduses saab kasutada ka mõistet "tasaarvestus", mille puhul enamasti on tegemist võlasuhte lõppemise viisiga, mis eeldab kahe vastastikuse nõude olemasolu. Kohati tähistatakse tasaarvestuse mõistega ka raamatupidamistoimingut ettemaksukontol, millega tehtav kanne võib osutuda alusetuks, kui tasaarvestuse materiaalsed eeldused ei ole täidetud.
Kui ettemaksukontol on tehtud automaatne kanne tasaarvestuse kohta (MKS § 105 lg 6, Korra § 11 lg 1 ja § 13 lg 2), võib maksuhaldur hiljem maksuotsusega kindlaks teha, et tagastusnõue oli alusetu ning ettemaksukonto tuleb teha paranduskanne (vrd Korra § 4 lg 1). Tagastusnõude aktsepteerimine ega tasaarvestus ei toimu haldusaktiga, vaid tegemist on arvestuslike toimingutega ettemaksukontol. Seetõttu ei ole tasaarvestust vaja ka haldusaktiga tühistada. Õigusselguse huvides tuleks maksuotsuses, millega tuvastatakse tagastusnõude alusetus, viidata ka tasaarvestuse eelduse puudumisele ja sellest tulenevale järeldusele, et maksukohustus ei ole tasaarvestuse tagajärjel lõppenud. Sellega teavitatakse ka maksukohustuslast asjaolust, et tasaarvestust võlasuhte lõppemise mõttes ei ole toimunud ning ettemaksukontol on taastunud endine olukord.
Mõistet "tasaarvestus" saab kasutada mitmes tähenduses. Enamasti on tegemist võlasuhte lõppemise viisiga, mis eeldab kahe vastastikuse nõude olemasolu. Kohati tähistatakse tasaarvestuse mõistega ka raamatupidamistoimingut ettemaksukontol, millega tehtav kanne võib osutuda alusetuks, kui tasaarvestuse materiaalsed eeldused ei ole täidetud.
Ka maksuõigussuhetes on võimalik lähtuda võlaõigusseaduses tasaarvestusele sätestatud põhimõtetest. VÕS § 197 lg st 1 tulenevalt on tasaarvestuse eelduseks, et mõlemal poolel on kohustus maksta teineteisele rahasumma; tasaarvestada saab üksnes olemasolevaid nõudeid (otsus kohtuasjas nr 3-2-1-59-10, p 12 j a otsus kohtuasjas 3-2-1-95-11, p 16). Tasaarvestuseks piisab VÕS § 198 kohaselt ühe poole avaldusest. Kui avalduse saanud isik leiab, et tasaarvestuse tegijal puudus tasaarvestatav nõue, saab ta esitada tasaarvestuse tegija vastu oma nõude sissenõudmiseks hagi, mille lahendamisel kontrollib kohus tasaarvestatud nõuete olemasolu. Kui nõuded olid tasaarvestatavad, jätab kohus tasaarvestatud summa sissenõudmiseks esitatud hagi rahuldamata (otsus kohtuasjas nr 3-2-1-81-00). Seega juhul, kui tasaarvestus oli alusetu, lähtutakse sellest, et võlasuhe ei ole tasaarvestuse tagajärjel lõppenud, ning kohus mõistab nõutava summa teiselt poolelt välja.
3-3-1-26-13 Riigikohus 06.06.2013
Selles vaidluses on määravad haldusasjades nr 3-3-1-4-13 ja nr 3-3-1-8-13 tehtud lahendite seisukohad MKS § 1361 tõlgendamise kohta. Ettemaksukonto arestimine tagastusnõude tuvastamiseks ette nähtud tähtaegu ei peata ega pikenda. Enammakse ei jõua ettemaksukontole enne tagastusnõude aktsepteerimist. Tagastusnõude aktsepteerimisega on tagastusnõude tuvastamise menetlus MKS § de 106 ja 107 ning KMS § 34 tähenduses lõppenud, kuna asjas puudub menetlus, mille tagamiseks saaks täitmist tagava toiminguna isiku ettemaksukontot arestida. Kuna maksu-haldur ei ole näidanud, et ta oleks alustanud uuel alusel uue kontrollimenetlusega, siis puudub alus ettemaksukonto arestimise taotluse rahuldamiseks.
Vt lahendite nr 3-3-1-4-13 ja nr 3-3-1-8-13 annotatsioone.
Kui tagastusnõue ei ole piisavalt tõendatud, võib maksuhaldur § 107 lg 3 alusel pikendada kirjaliku motiveeritud otsusega tagastusnõude täitmise tähtaega ning anda tagastusnõude esitajale tähtaja täiendavate tõendite esitamiseks. Kui tõendeid ei esitata tähtaegselt, teeb maksuhaldur otsuse enammakse tagastamata jätmise kohta (vt määrus asjas nr 3-3-1-4-13 p 15).
Ka KMS § 34 lg 2 võimaldab pikendada tagastusnõude kontrollimisel tagastusnõude täitmise tähtaega kuni 90 kalendripäeva kui on piisav alus kahtluseks, et tagastusnõude rahuldamisel makstud summa tagasinõudmine võib osutuda võimatuks. seejuures peab olema maksukohustuslasele tehtud korraldus lisa¬tõendite esitamiseks või tagastusnõude kontrollimiseks tehtud järelepärimine kolmandale isikule või välisriigi maksuhaldurile.
MKS § 1361 lg 1 lubab maksuhalduril esitada halduskohtule taotluse loa saamiseks sooritada täitmist tagavaid toiminguid. Kuna vaidlusalusel perioodil olid isikud äriühingu juhatuse liikmed, siis võivad nad olla maksukohustuslasteks ja vastutada solidaarselt äriühinguga viimasele tekkinud maksuvõla eest. Nende puhul ei ole tegemist menetlusväliste isikutega, kelle suhtes pole lubatud MKS § 1361 lg-s 1 nimetatud luba taotleda.
MKS § 1361 lg 1 sõnastusest järeldub, et maksuhaldur saab taotleda halduskohtult luba täitmist tagavate toimingute sooritamiseks, kui maksukontrolli menetluse käigus on tekkinud kahtlus maksukohustuslase tulevase võimaliku käitumise suhtes. Seega peab olemas olema menetlus, kus selline kahtlus saab tekkida ning taotlust ei saa esitada enne menetluse alustamist. Vastutusmenetluse korral on olukord teistsugune, kuna sellisel juhul on maksuhaldur kontrollinud eelnevalt maksumenetluse käigus maksukohustusega seotud asjaolusid ja juhatuse liikmete võimalikku vastutust maksuvõla tekkimisel. Vastutusmenetlus võib alata ka halduskohtule loa taotluse esitamisega. Loa andmisel täitmist tagavate toimingute sooritamiseks tuleb vältida ületagamist ning võrrelda nõude suurust ja vara väärtust, mille osas sundtäitmise tagamise abinõusid taotletakse.
Kui kohtulik hüpoteek peaks kinnistusraamatu kande ebaõigsuse tõttu koormama abikaasade ühisvara, siis on maksukohustuslaseks mitteolevale abikaasale oma õiguste kaitseks võimalik kasutada tsiviilõiguslikke õiguskaitsevahendeid ( AÕS § 65 lg 1, TsÜS § 68 lg 5, TMS § 222, määrus haldusasjas nr 3-3-1-15-12, p-d 37–42).

matches:
Riigikohus
§ 136
§ 130
§ 131
§ 8
§ 40
Riigikohus
§ 264
§ 96
§ 96
§ 98
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
kohus
§ 1361
§ 105
§ 11
§ 13
§ 4
§ 31
§ 105
§ 11
§ 13
§ 4
§ 197
§ 198
kohus
kohus
kohus
Riigikohus
§ 1361
§ 34
§ 107
§ 34
§ 1361
§ 1361
§ 1361
§ 65
§ 68
§ 222


Avinurme Valla Raamatukogude põhimäärus – Riigi Teataja
Avinurme Valla Raamatukogude põhimäärus
Avinurme Valla Raamatukogude põhimäärus - sisukord
§ 3 Raamatukogu eesmärk
§ 4 Raamatukogu ülesanded
§ 5 Raamatukogu tegevuse korraldamine
§ 6 Raamatukogu juhtimine
§ 8 Eelarve, finantseerimine ja töötasustamine
§ 9 Järelvalve
§ 10 Ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
§ 11 Raamatukogu põhimääruse kinnitamine ja muutmine
RT IV, 20.12.2013, 52
Vastu võetud 27.11.2008 nr 90
Määrus kehtestatakse rahvaraamatukogu seaduse § 6 lõike 1, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ja § 35 lõike 2 alusel.
Käesolev põhimäärus sätestab Avinurme Valla Raamatukogude eesmärgid ja ülesanded, tegevuse ja juhtimise korralduse, juhataja (te) õigused ja kohustused, finantseerimise alused ning aruandluse ja kontrolli.
(1) Raamatukogu (de) ametlik nimetus on Avinurme Valla Raamatukogud.
(2) Avinurme Valla Raamatukogud (edaspidi raamatukogu) on Avinurme Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus, mis on registreeritud riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
(3) Raamatukogud asuvad Avinurme vallas Ida-Viru maakonnas.
(4) Raamatukogu kogud on koostiselt universaalsed, sisaldades teeninduspiirkonna – Avinurme valla elanike enamuse põhivajadustele vastavaid teavikuid ja toetavad Avinurme Keskkooli õppetööd.
(5) Raamatukogul on oma nimega pitsat ja tempel teavikute märgistamiseks.
(6) Raamatukogu juhindub oma tegevuses UNESCO rahvaraamatukogude manifestist, Rahvaraamatukogu seadusest ja teistest Eesti Vabariigi seadustest, Avinurme Vallavolikogu ja -valitsuse õigusaktidest ning oma põhimäärusest.
§ 3. Raamatukogu eesmärk
(1) Raamatukogu eesmärk on tagada teeninduspiirkonna elanikele vaba juurdepääs informatsioonile, teadmistele, inimmõtte saavutustele ning kultuurile.
(2) Teha kättesaadavaks soovitavad teavikud ja avalikud andmebaasid ning luua seega võimalused elukestvaks õppimiseks ja enesetäiendamiseks.
§ 4. Raamatukogu ülesanded
(1) Raamatukogu ülesanne on raamatukogu kasutajaile vajalike teavikute kogumine, hoidmine, bibliografeerimine, kättesaadavaks tegemine ning avalike andmebaaside kasutamise võimaldamine.
1) osutab Avinurme valla elanikele põhiteenuseid: teavikute kohapeal kasutamine, kojulaenutus ja avalikule teabele üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu juurdepääsu võimaldamine vastavalt raamatukogu kasutamise eeskirjale;
2) osutab tasulisi eriteenuseid: paljundustööd, väljatrükid üldkasutatavatest andmebaasidest jne;
3) osutab kasutajatele internetiteenuseid;
4) komplekteerib kogud, täiendab neid ning peab fondide arvestust õigusaktidega sätestatud korras ja kindlustab nende säilimise;
5) teeb oma kogu ja elektroonilised andmebaasid kasutajatele kättesaadavaks;
6) korraldab teavikute raamatukogundusliku ja tehnilise töötlemise;
7) korraldab raamatukogus puuduvate teavikute tellimise raamatukogudevahelise laenutuse kaudu lugeja soovil ja kulul;
8) korraldab raamatukogu töö arvestust ning esitab vastavad aruanded, peab arvestust kogude suuruse, koostise ja selles tehtud muudatuste kohta;
9) koostab, parandab ja täiendab kogude andmebaasi;
10) korraldab raamatuvarade tutvustamiseks mitmesuguseid kirjandusega seonduvaid üritusi, tutvustab oma kogusid avalikkusele;
11) teeb koostööd teiste raamatukogudega;
12) osaleb valla arengukava eelnõu väljatöötamises ja kultuurielu koordineerimises.
§ 5. Raamatukogu tegevuse korraldamine
(2) Raamatukogu teeninduse korraldus, lugejate õigused, kohustused ja vastutus on sätestatud raamatukogu kasutamise eeskirjas, mille kinnitab volikogu.
(3) Raamatukogu töötajate koosseisu kinnitab ning muudab vallavalitsus raamatukogu juhataja ettepanekul.
(4) Raamatukogu lahtiolekuajad kinnitab vallavalitsus raamatukogu juhataja ettepanekul.
(5) Raamatukogu poolt osutatud tasuliste teenuste hinnad kehtestab vallavalitsus.
(6) Raamatukogule mittevajalike teavikute tasuta võõrandamine või müümine toimub Avinurme Vallavolikogu kehtestatud korras.
(7) Asjaajamise korraldamisel lähtub raamatukogu Arhiiviseaduses, Avaliku teabe seaduses, Isikuandmete kaitse seaduses, Digitaalallkirja seaduses, Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seaduses, Asjaajamiskorra ühtsetes alustes sätestatust.
(8) Asjaajamine reguleeritakse AvinurmeVallavalitsuse asjaajamiskorraga, mille kehtestab vallavalitsus.
§ 6. Raamatukogu juhtimine
(1) Raamatukogu tegevust juhib ja korraldab raamatukogu juhataja, kes vastab Rahvaraamatukogu seaduses kehtestatud haridus- ja kutsenõuetele.
(3) Töötamine raamatukogus toimub töölepingu alusel ja seda reguleeritakse tööseadusega. Juhatajaga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem. Juhatajaga sõlmitakse tähtajatu tööleping.
1) juhib raamatukogu tööd kooskõlas seaduste, käesoleva põhimäärusega;
2) tagab raamatukogule pandud ülesannete täitmise ning kannab vastutust raamatukogu varalise seisundi ja rahaliste vahendite õiguspärase kasutamise eest;
3) korraldab raamatukogu vara valdamist ja kasutamist vastavuses valla õigusaktidega;
4) koostab ja esitab raamatukogu eelarve eelnõu vastavalt volikogu poolt kehtestatud korrale, vastutab raamatukogu eelarvest kinnipidamise eest;
5) peab läbirääkimisi ja sõlmib kokkuleppeid oma pädevuse piires;
6) korraldab raamatukogu asjaajamist;
7) koostab ja esitab õigusaktidega ettenähtud aruanded;
8) teeb ettepanekuid vallavalitsusele raamatukogu töö paremaks korraldamiseks ja raamatukogu tegevusega seotud probleemide lahendamiseks;
9) tegutseb raamatukogu nimel ja täidab muid raamatukogu juhtimisega seotud ülesandeid.
(5) Juhataja suunab töölähetusse ja tema puhkuste ajakava kinnitab vallavanem käskkirjaga.
(2) Raamatukogu valduses olev vara on Avinurme valla omand. Raamatukogu vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub volikogu poolt kehtestatud korra alusel.
§ 8. Eelarve, finantseerimine ja töötasustamine
(1) Raamatukogu eelarve on vallaeelarve üheks osaks. Raamatukogu eelarve üldsummas võtab vastu ja muudab volikogu, artiklite lõikes vallavalitsus.
(2) Raamatukogu finantseeritakse:
1) Avinurme valla eelarvest;
(3) Raamatukogu raamatupidamisarvestust ja -aruandlust korraldab vallavalitsus.
(4) Raamatukogu töötajate tasustamine toimub volikogu poolt kehtestatud korras.
§ 9. Järelvalve
(1) Raamatukogu esitab oma tegevuse kohta õigusaktides ettenähtud aruanded.
(2) Teenistuslikku järelvalvet raamatukogu ja juhataja tegevuse üle teostab vallavalitsus.
(3) Eelarve täitmist ja vara sihipärast kasutamist kontrollib vallavalitsus ja volikogu revisjonikomisjon.
§ 10. Ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Raamatukogu ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab Avinurme Vallavolikogu.
§ 11. Raamatukogu põhimääruse kinnitamine ja muutmine
Raamatukogu põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks Avinurme Vallavolikogu.
(1) Enne 2007. a 1. maid ametis olevale juhatajale kohalduvad enne 01.05.2007. a kehtinud haridus- ja kutsenõuded.
(2) Tunnistatakse kehtetuks Avinurme Vallavolikogu 15.11.2000 a. määrus nr 12
(3) Määrus jõustub 01.detsembril 2008.a.
Ülo Kukk


Valimised - Lääne Maavalitsus
Kohaliku omavalitsuse volikogu valimised Lääne maakonnas
Valimispäev on 15. oktoober 2017
Maakondade valimisjuhid ja valimisjuhi asetäitjad on määratud riigi valimisteenistuse 2.02.2017 korraldusega nr 1 ja 14.02.2017 korraldusega nr 2.
Lääne maakonna valimisjuht:
472 5607
kristel.jupits@laane.maavalitsus.ee
Lahe 8 Haapsalu
Linna ja valla valimiskomisjonide asukohad 2017 kohalikel valimistel:
Haapsalu valimiskomisjon – Haapsalu linnavalitsuse hoone, Posti t 34 Haapsalu
Lääne-Nigula valimiskomisjon – Lääne-Nigula vallavalitsuse hoone, Haapsalu mnt 6, Taebla alevik, Lääne-Nigula vald
Vormsi valimiskomisjon – Vormsi vallavalitsuse hoone, Kooli Hullo küla, Vormsi vald
Valimiskomisjonide tööaeg – on avalikustatud omavalitsuste veebilehtedel
Maakonnakeskuse valimisjaoskonna asukohaks on Haapsalu kultuurikeskus (Posti 3 Haapsalu), kus saab väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda eelhääletada 5.-8.oktoober 2017 kl 12.00-20.00.
(Lääne maakonna valimisjuhi 22.08.2017 otsus nr 1)
MAAKONNA VALIMISJUHI OTSUS
22. august 2017 nr 1
1.ASJAOLUD, ÕIGUSLIKUD ALUSED
Kohaliku omavalitsusevolikogu valimise seaduse (KOVVS) § 18 sätestab, et kohaliku omavalitsuse volikogu valimisi korraldavad riigi valimisteenistus, maakonna valimisjuht, jaoskonnakomisjonid, sama säte ütleb, et valimisjuhi nimetamise kord sätestatakse Riigikogu valimise seaduses. Riigikogu valimise seaduse 16 lg1 sätestab, et valimisi maakonnas korraldab maakonna valimisjuht, § 16 lg 2 sätestab, et maakonna valimisjuht on maasekretär.
Maakonna valimisjuhi otsused on avalikud ja jõustuvad allakirjutamisega.
Isik, kes leiab, et valimiste korraldaja on rikkunud seadust, võib esitada avalduse puuduse kohta valimiste korralduses Riigi valimisteenistusele, kuid mitte hiljem kui kolmandal päeval rikkumisest arvates (KOVVS § 62). Vabariigi Valimiskomisjonile kaebuse esitamise õigus ja kord on sätestatud KOVVS §§ 63-66.
Kohaliku omavalitsuse volikogu valimispäev on 15.oktoober 2017.
KOVVS § 47 sätestab võimaluse valijal hääletada väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda KOVVS § 44 lg 2 sätestatud eelhäletamise päevadel ja teha seda ka maakonnakeskuses (Haapsalu linn) maakonna valimisjuhi otsusega määratud valimisjaoskonnas (KOVVS § 47 lg 3).
Maakonna valimisjuhil on kohustusmäärata hiljemalt 45. päeval enne valimispäeva (st hiljemalt 31.08.2017) vähemalt üks maakonnakeskuses (Haapsalus) paiknev valimisjaoskond, kus valijad saavad hääletada väljaspool oma elukohajärgset jaoskonda kümnendast kuni seitsmenda päevani enne valimispäeva ehk siis 5.-8. oktoober 2017 (KOVVS§ 44 lõike 2 punkt 1).
Hääletamine maakonnakeskuse jaoskonnas toimub eelnimetatud päevadel kella 12.00 kuni 20.00.
Maakonna valimisjuht on maakonnakeskuse valimisjaoskonna määramist teemat arutanud Haapsalu valimiskomisjoni esimehega.
Eelhääletamine maakonnakeskuse jaoskonnas korraldatakse KOV volikogu 2017 15.oktoobri valimistel ühes Haapsalu linna valimisjaoskonnas.
Otsus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse (KOVVS) § 44 lg 2 p1, §47 lg 3 alusel ja kooskõlas riigikogu valimise seaduse § 16.
Määran 15.oktoobri 2017 kohaliku omavalitsuse volikogu valimisel Haapsalu linna valimisjaoskonna nr 1 maakonnakeskuse valimisjaoskonnaks, kus valijad saavad hääletada väljaspool oma elukohajärgset valimis jaoskonda perioodil 5.-8. oktoober 2017 kl 12.00-20.00. Maakonnakeskuse valimisjaoskonna asukoht on Posti t 3, Haapsalu, Haapsalu Kultuurikeskuses.
4. TEATAVAKS TEGEMINE
4.1 Otsus tehakse teatavaks Haapsalu linnavalitsusele, Ridala vallavalitsusele, Lääne-Nigula vallavalitsusele, Kullamaa vallavalitsusele, Martna vallavalitsusele,Noarootsi vallavalitsusele, Nõva vallavalitsusele, Vormsi vallavalitsusele, Hanila vallavalitsusele, Lihula vallavalitsusele DVK kaudu.
4.2 Otsus on kättesaadav Lääne maavalitsuse avalikust dokumendiregistrist ja avalikustatakse
Lääne maavalitsuse veebilehel.
Lääne maakonna valimisjuht
Lääne valimisjuhi OTSUS nr 1_22.08.17.pdf


Tallinna Linnavolikogu 24.01.2013 määrus number 3 [RT IV, 01.02.2013, 41]
Jõustumine: 04.02.2013
Redaktsiooni kehtivus: 04.02.2013 - ... [RT IV, 01.02.2013, 41]
Tallinn 24. jaanuar 2013 nr 3
Määrus kehtestatakse maamaksuseaduse § 11 lõike 6 alusel.
Määrusega reguleeritakse okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse mõistes õigusvastaselt represseeritud isiku või represseerituga võrdsustatud isiku vabastamist maamaksust (edaspidi maksuvabastus).
(1) Isik vabastatakse ühe elamumaa sihtotstarbega maatüki maamaksust tervikuna või osas, millele ei kohaldu maamaksuseaduse § 11 lõige 1, 2 või 3.
(2) Kui isiku kasutuses on mitu elamumaa sihtotstarbega maatükki, on tal õigus saada maksuvabastust vaid maatüki puhul, mis vabastatakse maamaksust maamaksuseaduse § 11 lõike 1, 2 või 3 alusel.
(3) Kui isiku kasutuses olevat elamumaa sihtotstarbega maatükki ei vabastata maamaksust maamaksuseaduse § 11 lõike 1, 2 või 3 alusel, vabastatakse üks isiku kasutuses olev elamumaa sihtotstarbega maatükk maamaksust käesoleva korra alusel.
§ 4. Avaldus maksuvabastuse saamiseks
(1) Maksuvabastuse saamiseks tuleb esitada kirjalik avaldus Tallinna Linnavaraametile (edaspidi linnavaraamet) hiljemalt maksustamisaasta 10. jaanuariks. Nimetatud kuupäevast hiljem esitatud avalduse alusel arvestatakse maksuvabastust alates järgnevast aastast.
4) maksustatava maatüki aadress, pindala ja sihtotstarve;
5) maatüki omandiosa suurus.
(3) Avaldusele lisatakse represseeritu tunnistuse koopia.
(4) Isik, kes on varasematel aastatel esitanud avalduse ja kellele on antud represseeritu maksuvabastus, ei pea uut avaldust esitama.
(5) Maksuvabastuse saamiseks esitatava avalduse vormi kinnitab Tallinna Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus).
(6) Käesoleva määruse § 4 lõikes 2 nimetatud andmete muutumisest peab isik linnavaraametit viivitamata teavitama.
(1) Linnavaraamet registreerib maksuvabastuse avalduse Tallinna linna ametiasutuste dokumendihaldussüsteemis ja kontrollib isiku vastavust käesolevas korras nimetatud maksuvabastuse tingimustele.
(2) Maksuvabastuse andmise otsustab linnavalitsus. Maksuvabastuse andmine vormistatakse linnavalitsuse korraldusega, mille eelnõu valmistab ette linnavaraamet.
2) maksuvabastuse saaja ees- ja perekonnanimi;
4) maksustatava maatüki aadress ja pindala;
(4) Linnavalitsuse korralduse maamaksust vabastamise või sellest keeldumise kohta teeb linnavaraamet isikule teatavaks kümne tööpäeva jooksul pärast selle andmist.
(5) Linnavaraamet registreerib maksuvabastuse andmise korraldusest tulenevad andmed Tallinna maamaksu registris ja edastab maksuvabastuse andmed maksuhaldurile.
Tallinna Linnavolikogu 10. veebruari 2005 määrus nr 11 „Maamaksuvabastuse taotlemise ja menetlemise kord” tunnistatakse kehtetuks.


§ 7 Isikuandmete töötleja
§ 8 Andmesubjekt
§ 9 Kolmas isik
§ 10 Isikuandmete töötlemise lubatavus
§ 11 Isikuandmete avalikustamine
§ 12 Andmesubjekti nõusolek isikuandmete töötlemiseks
§ 16 Isikuandmete töötlemine teadusuuringu või riikliku statistika vajadusteks
§ 18 Isikuandmete edastamine välisriiki
3 ANDMESUBJEKTI ÕIGUSED
§ 19 Andmesubjekti õigus saada teavet ja tema kohta käivaid isikuandmeid
§ 20 Teabe ja isikuandmete saamise õiguse piirangud
§ 21 Andmesubjekti õigus nõuda isikuandmete töötlemise lõpetamist ning isikuandmete parandamist, sulgemist ja kustutamist
§ 22 Andmesubjekti õigus pöörduda Andmekaitse Inspektsiooni ja kohtu poole
§ 23 Andmesubjekti õigus nõuda kahju hüvitamist
4 ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISE NÕUDED JA ISIKUANDMETE TURVAMEETMED
§ 24 Isikuandmete töötlemise nõuded
§ 25 Isikuandmete organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnilised turvameetmed
§ 26 Isikuandmeid töötlevatele isikutele esitatavad nõuded
§ 27 Delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimise kohustus
§ 29 Registreerimistaotluse menetlus
§ 30 Isikuandmete kaitse eest vastutav isik
§ 31 Isikuandmete töötlejate ja isikuandmete kaitse eest vastutavate isikute register
§ 33 Andmekaitse Inspektsiooni ülesanded
§ 34 Andmekaitse Inspektsiooni juhile esitatavad nõuded
§ 35 Andmekaitse Inspektsiooni juhi kandidaadi julgeolekukontroll
§ 36 Andmekaitse Inspektsiooni juhi ametisse nimetamine ja ametist vabastamine
§ 37 Andmekaitse Inspektsiooni ametniku kohustused
§ 42 Delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimiskohustuse ja isikuandmete välisriiki edastamise nõuete ning andmesubjekti teavitamise kohustuse rikkumine
§ 43 Isikuandmete kaitse turvameetmete ja isikuandmete töötlemise nõuete rikkumine
§ 46 Isikuandmete kaitse seaduse kehtetuks tunnistamine