§ 21 Rakendussäte
RT I, 20.07.2016, 4
Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse§ 67 lõike 2 ja § 82 lõike 3 alusel.
(11) Lõike 1 punktis 1 ja § 10 lõike 2 punktis 4 nimetatud põllumajandustooted on Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tooted, välja arvatud kalandus- ja vesiviljelustooted.
1) taotleja on enne taotluse esitamist tegutsenud vähemalt kaks majandusaastat, millest taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta on vähemalt 12 kuu pikkune;
2) taotlejal ei ole riikliku maksu võlga või tema riikliku maksu võla tasumine on ajatatud ja maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksuvõlg, mille tasumise tähtaeg on möödunud, tasutud ettenähtud summas;
3) taotleja võlakordaja ehk võõrkapitali osakaalu näitaja, mille arvutamisel jagatakse kohustuste summa koguvara summaga, ei olnud taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 0,70;
4) taotleja maksevõime näitaja, mille arvutamisel jagatakse käibevara summa lühiajaliste kohustuste summaga, oli taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 1,00;
5) taotleja ei ole saanud ega taotle samal ajal sama kulu kohta toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi;
6) taotleja on varem riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest saadud ja tagasimaksmisele kuulunud summa tagasi maksnud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral tagasimaksed tasunud ettenähtud summas;
7) taotleja suhtes ei ole algatatud likvideerimismenetlust ega pankrotiseaduse kohaselt nimetatud ajutist pankrotihaldurit või kohtuotsusega välja kuulutatud pankrotti;
8) äriühingust taotleja taotluse esitamisele vahetult eelnenud kahe majandusaasta aruanded peavad olema taotluse esitamise hetkeks äriregistrist kättesaadavad.
(21) Kui äriühingust taotleja on tegutsenud enne taotluse esitamist vähemalt kolm majandusaastat, taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta lõppes taotluse esitamise aastal ja selle kohta ei ole majandusaasta aruannet äriregistrile esitatud ning nimetatud aruande äriregistrile esitamise tähtaeg ei ole taotluse esitamise ajaks saabunud, peavad taotluse esitamisele vahetult eelnenud kahe majandusaasta aruanded, mille äriregistrile esitamise tähtaeg on möödunud, olema taotluse esitamise hetkeks äriregistrist kättesaadavad.
(3) Taotleja ei või toetatava investeeringu tegemist alustada varem ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval, välja arvatud § 4 lõike 3 punktis 1 nimetatud tegevuse korral, mille puhul töö tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui 2014. aasta 1. jaanuaril.
(2) Paragrahvi 4 lõike 1 punktis 1 ning § 4 lõike 3 punktides 5 ja 6 nimetatud tegevuste puhul peavad investeeringuobjekt ja selle alune maa olema taotleja omandis või peab taotleja kasuks olema seatud hoonestusõigus, mis võimaldab investeeringuobjekti sihipäraselt kasutada vähemalt kolm järgnevat aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(3) Paragrahvi 4 lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevuste puhul peab investeeringuobjekti alune maa olema taotleja omandis või peab taotleja kasuks olema seatud hoonestusõigus või peab hoone või rajatis (edaspidi ehitis), kuhu investeeringuobjekt paigutatakse, olema taotleja omandis või on ehitisele seatud taotleja kasuks kasutusvaldus või peab taotleja olema sõlminud ehitise kasutamiseks kirjaliku rendilepingu vähemalt kolmeks järgnevaks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
4) lõike 1 punktis 1 nimetatud tegevuse puhul toetatava ehitise juurde kuuluva eratee või platsi ehitamine ehitusseadustikus sätestatud tingimustel ja korras;
5) lõike 1 punktis 1 nimetatud tegevuse puhul toetatava ehitise juurde kuuluva veevarustus-, kanalisatsiooni-, reoveepuhastus- või küttesüsteemi ehitamine ning nende juurde kuuluvate seadmete ostmine ja paigaldamine, veevarustus- ja kanalisatsioonivõrguga liitumine;
6) lõike 1 punktis 1 nimetatud tegevuse puhul toetatava ehitise juurde kuuluva elektrisüsteemi ja elektripaigaldise ehitamine ning nende juurde kuuluvate seadmete ostmine ja paigaldamine ning elektrivõrguga liitumine;
5) standardtarkvara, otseselt tegevuse elluviimisega või investeeringuobjektiga mitteseotud riistvara või sidevahendite ostmise kulud;
5) välisrajatise kulud, aluse- ja vundamendikulud, kandetarindi kulud, fassaadielemendi kulud, katusekulud, ruumitarindi kulud, pinnakatte kulud, sisustuse kulud, tehnosüsteemi kulud, ehitusplatsi korralduskulud ja ehitusplatsi üldkulud.
9) taotleja andmed taotluse esitamisele vahetult eelnenud kahe majandusaasta põhivara kulumi kohta, kui taotleja koostab kasumiaruannet raamatupidamise seaduse lisas 2 sätestatud skeemi 2 alusel ja põhivara kulumi väärtus ei selgu taotleja rahavoogude aruandest.
13) kui investeeringuobjekt on seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisaga hõlmatud omatoodetud toodete turustamisega, siis teave nimetatud toodete ja muude turustatavate toodete ning nende tarbijate kohta.
1) ehitustegevuse puhul väljavõte ehitusprojekti joonistest koos ehitusprojekti seletuskirjaga juhul, kui need on nõutavad ehitusseadustiku kohaselt;
3) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 1 ning § 4 lõike 3 punktides 4–6 nimetatud tegevuste puhul hoonestusõiguse seadmise lepingu ärakiri, kui taotleja kasutab investeeringuobjekti alust maad hoonestusõiguse alusel;
4) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevuse puhul hoonestusõiguse seadmise lepingu või kasutusvalduse seadmise lepingu ärakiri, kui taotleja kasutab maad või ehitist, kuhu investeeringuobjekt paigutatakse, hoonestusõiguse või kasutusvalduse alusel, või rendilepingu ärakiri, kui ehitis, kuhu investeeringuobjekt paigutatakse, ei kuulu taotleja omandisse või ei ole taotleja kasuks seatud hoonestusõigust või kasutusvaldust;
2) tuludeklaratsiooni vormi E andmete saamiseks nende füüsilisest isikust ettevõtjate puhul, kes peavad raamatupidamise seaduse kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust ja kes ei ole käibemaksukohustuslased.
(1) PRIA hindab põllumajandustootjate esitatud taotlusi lisa punktides 1–9 sätestatud hindamiskriteeriumite alusel. Mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegelevate mikroettevõtjate esitatud taotlusi hindab PRIA lisa punktides 1–7 ja 9 sätestatud hindamiskriteeriumite alusel.
(4) Taotluse rahuldamiseks minimaalne hindepunktide summa on põllumajandustootja puhul 16 hindepunkti ja mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegeleva mikroettevõtja puhul 15 hindepunkti.
(1) Toetuse saaja viib tegevuse ellu ja esitab tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid PRIAle kuni kaheksas osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
(11) Kui investeeringuobjekt ostetakse liisingulepingu alusel, viib toetuse saaja tegevuse ellu ja esitab selle tegemist tõendavad dokumendid kalendriaastas kuni neljas osas ühe taotluse kohta viie aasta jooksul arvates taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
(2) Toetuse saaja peab vastama § 2 lõike 2 punktides 2 ja 5–7 sätestatud tingimustele.
1) võtma toetuse abil soetatud või ehitatud investeeringuobjekti sihtotstarbeliselt kasutusse kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest ning tagama tegevuse kestuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 71 sätestatud tingimustel, sealhulgas investeeringuobjekti säilitama ja sihtotstarbeliselt kasutama vähemalt kolm aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
31) teavitama viivitamata PRIAt taotluses esitatud või toetatava tegevusega seotud andmete muutumisest või tegevuse elluviimist takistavast asjaolust;
7) säilitama toetusega seotud dokumente vähemalt kolm aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
8) säilitama vähemalt taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta keskmise töötajate arvu vähemalt kolm aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
9) ühe aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest looma tegevuse elluviimise asukohta taotluses esitatud arvu uusi täistööajaga töökohti ja sõlmima töölepingu seaduse §-s 1 nimetatud töötajaga töölepingu ning tagama, et nimetatud nõuded oleksid täidetud vähemalt kolm aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
10) tagama põllumajandustootjast toetuse saaja puhul, et kui investeeringuobjekt on seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tootest elektri, soojuse, vedelkütuse või gaasi tootmisega, siis kogu toodetud I lisa bioenergia või osa sellest müüakse ettevõttest välja vähemalt kolm aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
11) tagama, et biogaasijaama paigaldatud elektri ja soojuse koostootmisseadme puhul tarbitakse jaama esimesel töötamisaastal kasulikult vähemalt 25 protsenti ning järgnevatel aastatel vähemalt 60 protsenti toodetud soojusest vähemalt kolm aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
12) tagama, et teravilja, tärkliserikkaid, suhkru- või õlikultuure ei kasutata biogaasi tootmise jaamade substraadina rohkem kui viis protsenti aasta jooksul kasutatava tooraine kogusest;
13) tagama, et teravilja, tärkliserikkaid, suhkru- või õlikultuure ei kasutata biokütuse tootmise puhul toorainena rohkem kui 95 protsenti aasta jooksul kasutatava tooraine kogusest.
(4) Lõike 3 punktis 11 nimetatud kasulik tarbimine on jaama omatarve, hoonete soojuse, auru ja sooja veega varustamine ning soojuse kasutamine täiendavaks elektri tootmiseks.
(5) Kui investeeringuobjektiks on ehitis, peab toetuse saajal hiljemalt viimase maksetaotluse esitamise ajal olema ehitisregistris ehitise kasutusluba või kasutusteatis, kui see on nõutav ehitusseadustiku kohaselt.
§ 21. Rakendussäte
PRIA teeb 2015. aasta taotluste esitamise esimesel tähtajal vastuvõetud taotluse kohta osalise või täieliku rahuldamise otsuse või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 100 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtpäevast.
Lisa Taotluse hindamise kriteeriumid


Räpina valla spetsialisti eluaseme toetuse määramise kord – Riigi Teataja
Räpina valla spetsialisti eluaseme toetuse määramise kord
Räpina valla spetsialisti eluaseme toetuse määramise kord - sisukord
§ 5 Toetuse suurus ja omafinantseering
§ 6 Abikõlblikud kulud toetuse kasutamisel
§ 9 Nõuded spetsialistile
§ 13 Taotluse hindamine ja toetuse saajate nimekiri
§ 15 Toetuslepingu sõlmimine
§ 16 Toetuse väljamaksmise tingimused
§ 17 Aruannete esitamine ja heakskiitmine
§ 18 Toetuse tagasinõudmine
7 Dokumentide säilitamine ja rakendussätted
RT IV, 22.05.2020, 27
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja riigihalduse ministri 30.12.2019 määruse nr 66 "Kagu-Eesti spetsialistide eluasemete toetusmeede" § 17 lõike 1 punkti alusel.
(1) Räpina valla spetsialisti eluaseme toetuse määramise kord (edaspidi toetus) sätestab Räpina vallas spetsialisti eluaseme toetuse andmist, kasutamist ja tagasinõudmist.
(2) Toetuse andmisel lähtutakse riigihalduse ministri 30.12.2019 määrusest nr 66 "Kagu-Eesti spetsialistide eluasemete toetusmeede" (edaspidi meetme).
(3) Toetuse määramist ja maksmist korraldab ning maksmiseks eraldatud vahendite üle peab arvestust Räpina Vallavalitsus (edaspidi Vallavalitsus). Vallavalitsus esitab meetme taotlusvooru taotluse, kui Vallavalitsus ei saa meetme taotlusvoorust positiivset rahastusotsust, siis toetust ei maksta. Määrusega reguleerimata küsimuste lahendamise otsustab Vallavalitsus.
(1) Toetuse andmise eesmärk on parandada Räpina vallas elavate spetsialistide elamistingimusi, aidates seeläbi kaasa piirkonna majandusarenguks oluliste spetsialistide jäämisele ja tulemisele piirkonda.
(2) Eesmärgi saavutamiseks toetatakse meetme nõuetele vastavate eluruumide soetamise ja ehitamisega kaasnevaid abikõlblikke kulusid, et tagada spetsialistile paremad elamistingimused.
3) piirkond – Kagu-Eesti ehk Võru maakond, Valga maakond ja Põlva maakond;
4) ettevõte – ettevõtja äriseadustiku § 1 ja § 2 tähenduses, kelle peamiseks tegutsemisalaks on Kagu-Eesti piirkond;
5) jooksev taotlemine – taotlusvoor, kus taotluse esitamine toimub jooksvalt kuni eelarve vabade vahendite lõppemiseni, kuid hiljemalt väljakuulutamise teates sätestatud tähtpäevaks.
(1) Toetust antakse käesoleva määruse paragrahvis 2 nimetatud toetuse eesmärkide saavutamiseks järgmisteks tegevusteks:
1) spetsialisti eluruumiga seotud ehitustööd;
2) spetsialisti poolt eluruumi ostmine.
§ 5. Toetuse suurus ja omafinantseering
(2) Toetus ühe spetsialisti eluruumi kohta on kuni 67% projekti abikõlblikest kuludest, minimaalselt 2000 eurot ja maksimaalselt 10 000 eurot.
(3) Spetsialisti omafinantseering peab olema rahaline ja vähemalt 33% projekti abikõlblikest kuludest.
(6) Kui eluruumi ehitustööde ja/või soetamise tegelik maksumus ületab toetuse maksimaalset rahastust, peab spetsialist lisaks kohustuslikule omafinantseeringule katma ka ülejäänud summa.
§ 6. Abikõlblikud kulud toetuse kasutamisel
2) eluruumi ostmisega või ehitusega seotud seadusest tulenevad kulud (notaritasu, riigilõivud);
4) eluruumi paigaldatavate tehnosüsteemide seadmete ost ja transport;
(3) Abikõlblikud on vaid panga vahendusel ning spetsialistile kuuluvalt arvelduskontolt tehtud tehingud.
(4) Abikõlblikud on üksnes need tegevused ja kulud, mis on tehtud projekti abikõlblikkuse perioodi jooksul.
1) kulud eluruumides, mis on püstitatud õigusliku aluseta ja hoone on ehitisregistrisse kandmata;
(2) Projekti abikõlblikkuse periood on taotluse rahuldamise otsuse tegemise päevast arvates kuni üheksa kuud.
(3) Põhjendatud juhul, kui projekti käigus ilmnenud ootamatute takistuste tõttu ei saa eeldada selle tähtajast kinni pidamist, võib toetuse saaja taotleda tähtaja pikendamist kuni ühe kuu võrra.
§ 9. Nõuded spetsialistile
(1) Määruse tähenduses loetakse spetsialistiks füüsilist isikut, kes vastab taotluste esitamise tähtajal kõigile järgmistele nõuetele:
1) tal on töökohale vastav erialane väljaõpe või töökogemus;
2) tal on piirkonnas tegutsevas ettevõttes tööandjaga dokumentaalselt tõendatav tähtajatu töösuhe;
3) tal ei ole riiklike maksude osas maksuvõlga, välja arvatud juhul, kui see on ajatatud;
4) tal ei ole võlgnevusi Räpina valla ees;
5) ta on eluruumi omanik või kaas- või ühisomanik või on sõlminud notariaalse ostu-müügieellepingu eluruumi ostmiseks.
(2) Toetuse saamise korral peab eluruum olema vähemalt kolm aastat aruande kinnitamise kuupäevast arvates spetsialisti:
1) omandis või kaas- või ühisomandis vastavalt kinnistusraamatule;
2) alaline elukoht;
3) elukoht rahvastikuregistri andmetel.
(1) Eluruumiks loetakse aastaringselt elamiseks sobivat eramut, ridaelamu- või paarismajaboksi või korterit, mis asub Räpina valla territooriumil.
(2) Eluruumina kasutatava hoone kasutusotstarve peab olema avalikes registrites majandus- ja taristuministri 2.06.2015 määruse nr 51 "Ehitise kasutamise otstarvete loetelu" kohaselt elamu.
(3) Meetme raames korrastatav või soetatav eluruum peab olema kantud ehitisregistrisse.
(4) Ühe eluruumi korrastamist või soetamist on meetmest võimalik toetada üks kord.
(5) Kui eluruumil on mitu omanikku (eluruum on kaas- või ühisomandis), saab ühe eluruumi kohta esitada ühe taotluse.
(6) Üüritavale eluruumile ei saa taotleda toetust.
(1) Vallavalitsus kuulutab spetsialisti eluaseme toetuse taotluste vastuvõtmise jooksva taotlusvooruna Räpina valla lehes ja Räpina valla veebilehel. Tähtpäevast või vastavast teatest varem või hiljem esitatud taotlused tagastab Vallavalitsus läbi vaatamata. Taotlus- ja aruandevormid avaldatakse valla veebilehel.
(2) Toetuse saamiseks esitab spetsialist Vallavalitsusele digitaalselt allkirjastatud vormikohase taotluse, milles põhjendab eluruumi soetamise ja/või korrastamise vajalikkust.
1) taotlus vastab meetme eesmärkidele;
2) taotlus on põhjendatud;
3) taotluse eelarves toodud tegevused ja kulud on põhjendatud;
4 ) omafinantseeringu osakaal projekti kuludest.
2) tööandja kinnitus;
3) väljavõte töötamise registrist;
4) eluruumi kasutusõigust tõendav dokument, kui spetsialist ei ole eluruumi omanik;
5) kui spetsialist ei ole eluruumi ainuomanik, siis eluruumi omaniku või kõigi kaasomanike kirjalik nõusolek, milles nõustutakse toetuse taotlemisega;
6) kui eluruumi ehitustööde eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on alla 5000 eurot, tuleb esitada vähemalt üks hinnapakkumine. Kui eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on rohkem kui 5000 eurot – vähemalt kaks võrreldavat hinnapakkumist eluruumi ehitustööde kohta. Hinnapakkumises peavad olema välja toodud materjalide maksumus, tööde maksumus. Kui võrreldavate hinnapakkumiste esitamine ei ole võimalik, tuleb esitada sellekohased põhjendused ja hinnakalkulatsioonid. Hinnapakkumisi ei pea esitama eluruumi ostmise kulu kohta;
7) eluruumi ostmise korral notariaalne ostu-müügieelleping;
8) eluruumi ehituse korral ehitusluba või ehitusteatis ning ehitusprojekt, kui see on nõutud ehitusseadustiku lisas 1.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 8 nimetatud dokumendid võib esitada ka pärast taotluse tingimusliku rahuldamise otsuse tegemist.
(1) Vallavalitsuse vastav ametnik (edaspidi ametnik) registreerib kõik taotlused Vallavalitsuse andmeregistris ajaliselt saabumise järjekorras (edaspidi kronoloogiline järjekord).
(2) Kui taotluses või selle lisadokumentides on nõutud andmed jäetud esitamata, nendes on muid puudusi või toetuse andmise otsustamiseks on vaja esitada lisadokumente või selgitusi, määrab ametnik puuduste kõrvaldamiseks tähtaja, selgitades, et tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võib ametnik jätta taotluse läbi vaatamata. Tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks on üldjuhul kümme kalendripäeva. Kui puudused kõrvaldatakse määratud tähtaja jooksul, loetakse taotlus tähtaegselt esitatuks ja võetakse menetlusse.
(3) Taotluse esitajal on õigus esitatud taotlust muuta vaid ametniku osutatud puuduste kõrvaldamiseks.
3) taotlus või taotleja ei vasta käesolevas määruses sätestatud tingimustele;
§ 13. Taotluse hindamine ja toetuse saajate nimekiri
(1) Ametnik kontrollib kronoloogilise järjekorra alusel toetuse taotleja ja taotluse vastavust käesolevas määruses sätestatud tingimustele.
(2) Taotluste hindamine toimub vastavushindamise raames. Toetuse taotleja ja taotlus tunnistatakse nõuetele vastavaks, kui need vastavad käesolevas määruses sätestatud tingimustele.
(3) Kui toetuse taotleja ja taotlus tunnistatakse vastavateks, koostab ametnik vastavatest taotlustest kronoloogilise järjekorra alusel taotlejate nimekirja kuni meetme eelarve mahu täitumiseni ja esitab selle Vallavalitsusele toetuse määramiseks.
(4) Kui vastavaid taotlusi on esitatud rohkem, kui on määratud meetmest eelarve maht, esitab ametnik need Vallavalitsusele taotluste rahuldamata jätmise otsuse tegemiseks.
(5) Kui toetuse taotleja ja/või taotlus ei vasta nõuetele, esitab ametnik need Vallavalitsusele taotluste rahuldamata jätmise otsuse tegemiseks.
(1) Vallavalitsus teeb ametniku ettepaneku alusel taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise, tingimusliku rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse 30 kalendripäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtajast või toetuse taotlemiseks viimase vajaliku ja nõuetekohase dokumendi saamise päevast.
(2) Vastavad taotlused rahuldatakse kronoloogilise järjekorra alusel kuni taotlusvoorus ettenähtud eelarve ammendumiseni, eelistatakse ajaliselt varem laekunud taotlusi.
(3) Taotluse rahuldamata jätmise otsus tehakse taotluste puhul, mille rahastamiseks taotlusvoorus toetusvahendeid ei jätku ning nõuetele mittevastavaks tunnistatud taotluste puhul.
(4) Taotluse osalise rahuldamise otsuse võib teha juhul, kui tegemist on toetuse saajate nimekirjas viimase rahastatava projektiga, mille rahastamiseks jätkub toetusvahendeid osaliselt ning taotleja nõustub projekti elluviimisega osalise rahastamisega. Kui taotleja ei ole nõus taotluse osalise rahuldamise ettepanekuga, tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
(5) Taotluse tingimuslik rahuldamise otsus tehakse, kui esitatud taotlus ei sisalda eluruumi ehituse korral ehitusluba või ehitusteatist ning ehitusprojekti, kui see on nõutud ehitusseadustiku lisas 1, kuid Vallavalitsusel on põhjendatud valmisolek nimetatud dokumendid väljastada. Tingimuste tähtajaks täitmata jätmise korral on Vallavalitsusel õigustunnistada tingimuslik rahuldamise otsus kehtetuks.
(7) Pärast taotluse kohta otsuse tegemist ei ole toetuse summat lubatud suurendada, välja arvatud juhul, kui toetuse saajate nimekirjas viimase rahastatava projekti osas on tehtud otsus taotluse osaliseks rahuldamiseks või kui toetuse summat suurendatakse kohaliku omavalitsuse poolse toetuse suurendamise kaudu.
§ 15. Toetuslepingu sõlmimine
(1) Taotlejaga, kellele Vallavalitsus on otsustanud toetust anda (edaspidi toetuse saaja), sõlmitakse toetuse kasutamise leping (edaspidi leping), milles sätestatakse:
(2) Taotlejal on õigus leping sõlmida 30 kalendripäeva jooksul arvates talle lepingu esitamisest. Kui taotleja ei tagasta allkirjastatud lepingut 30 kalendripäeva jooksul või kui pooled ei jõua lepingu sõlmimises kokkuleppele, kaotab taotleja lepingu sõlmimise õiguse ja taotluse menetlus lõpetatakse haldusaktiga.
(3) Tingimusliku rahastamise otsuse tegemisel ei sõlmita toetuslepingut enne, kui otsuses toodud tingimused on täidetud. Tingimused tuleb täita rahastamisotsuses märgitud tähtajaks.
(4) Põhjendatud juhtudel võib sõlmida kolmepoolse lepingu, mille poolteks on toetuse saaja, Vallavalitsus ja ehitustööde teostaja, ning sätestada lepingus, et projekti raames tehtavad maksed tasutakse toetuse ulatuses otse ehitustööde teostajale.
(5) Kui toetuse saaja loobub toetusest, on Vallavalitsusel õigus asendada see kronoloogilises järjekorras järgmise vastava taotlusega.
§ 16. Toetuse väljamaksmise tingimused
(1) Üldjuhul makstakse toetuse saajale 90% toetusest välja 10 kalendripäeva jooksul toetuslepingu sõlmimisest arvates ja 10% toetusest 10 kalendripäeva jooksul aruande kinnitamisest, kui lepingus ei ole määratud teisiti.
(2) Käesoleva määruse § 15 lõikes 4 nimetatud kolmepoolse lepingu sõlmimisel makstakse toetus välja otse ehitustööde teostajale ja täpsemad väljamakse tingimused sätestatakse toetuslepingus.
§ 17. Aruannete esitamine ja heakskiitmine
(1) Toetuse saaja esitab Vallavalitsusele toetuse kasutamise kohta vormikohase aruande koos kulu- ja maksedokumentide koopiatega 20 kalendripäeva jooksul arvates toetuslepingus määratud projekti elluviimise lõppkuupäeva.
(2) Kui aruandes on nõutud andmed jäetud esitamata, nendes on muid puudusi või on vaja esitada lisadokumente või selgitusi, määrab ametnik puuduste kõrvaldamiseks tähtaja, selgitades, et tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võib toetuse osaliselt või täies mahus tagasi nõuda.
(3) Vallavalitsusel on õigus teostada kohapealset kontrolli ja auditit toetuse kasutamist kajastavate andmete ja dokumentide osas. Vallavalitsusel on õigus nõuda toetuse saajalt projekti tegevuste ja kulude kohta mistahes täiendavate andmete ja dokumentide esitamist.
(4) Pärast projekti tegevuste ja kulude kontrollimist ja kohapealset kontrolli kiidab Vallavalitsus aruande heaks või lükkab selle tagasi 10 kalendripäeva jooksul aruande saamisest arvates.
(5) Vallavalitsus ei kiida aruannet enne heaks, kui toetuse saaja ei ole esitanud eluruumi kohta kasutusteatist või kasutusluba kui see on nõutav ehitusseadustiku lisas 2 toodud tabeli alusel.
(6) Toetuse saajat teavitatakse aruande heakskiitmisest või tagasilükkamisest 10 kalendripäeva jooksul aruande heakskiitmisest või tagasilükkamisest arvates.
(7) Toetuse maksmisel osade kaupa makstakse toetuse välja maksmata osa 10 kalendripäeva jooksul toetuse aruande kinnitamisest arvates.
§ 18. Toetuse tagasinõudmine
(1) Valitsusel on õigus nõuda toetuse saajalt toetus osaliselt või täielikult tagasi, kui:
1) toetust ei ole kasutatud kooskõlas korra eesmärgi ja tingimustega;
(2) Toetuse osalise tagasinõudmise korral tunnistatakse vastavas ulatuses taotluse rahuldamise otsus kehtetuks. Toetuse kogu ulatuses tagasinõudmise korral taotluse rahuldamise otsus tühistatakse.
7. peatükk Dokumentide säilitamine ja rakendussätted
(1) Vallavalitsus säilitab taotlused, tõendid ning muud haldusmenetluses tähtsust omavad dokumendid.
(3) Määrust rakendatakse 20. maist 2020.


eesti valgustustehnika külastus projekteerimine valgustusjuhtimine osram valgustitehas sinivalgus koolitus raamat teenused määrused superkondensaator standardid ehitus valgustus kohalolekuandur valgustuspaigaldis
Seadustest, määrustest, standarditest
... kehtiva Ehitusseaduse kohaselt tuleb valgustuspaigaldis välja ehitada energiatõhusalt ja ehitaja ei tohi omatahtsi teha muudatusi neid tellijaga kooskõlastamata. Vajadusel tuleb teostada uus energiatõhususe arvutus. Kehtivat Ehitusseadust vt. siit
...«Ehitusseaduse» § 65 lõike 3 alusel on välja antud ja 03.06.2015 vastu võetud uus määrus nr 55 "Hoone energiatõhususe miinimumnõuded", mille uus redaktsioon hakkas kehtima 03.03.2017 . Kehtivat määrust saab lugeda siit.
... Hoonete energiatõhususe arvutamise metoodika kohta on ehitusseadustiku raames välja antud ja vastu võetud 5.06.2015 uus määrus 58, mis hakkas kehtima 01.07.2015 ja millega saab tutvuda siin
...21.07.2015 hakkasid kehtima ka uued nõuded ehitusprojektile. Määrust nr 97, mis vastu võeti 17.07.2015, saab lugeda siit
... Uut määrust nr 62, mis võeti vastu 8.06.2015 ja mis hakkas kehtima 01.07.2015 "Nõuded ehitusprojekti ekspertiisile" saab lugeda siit
...alates 6.07.2015 kehtib uus omanikujärelevalve kord, mis kehtestati Ehitusseaduse §20 lõike 5 alusel. Vastavat määrust nr 80 02.07.2015, saab lugeda siit
... Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ raames on Komisjon vastu võtnud määruse nr. 245/2009, mis esitab sisseehitatud liiteseadiseta luminofoorlampidele, kõrgrõhulampidele, eelpool toodud lampide liiteseadistele ja valgustitele uued nõuded etappide kaupa. Vastavalt sellele direktiivile ei toodeta ega tooda kolmandatest maadest Euroopasse induktiivdrosseleid luminofoorlampidega valgustitele. Ka kehtib sama direktiiv ka elektroonsetele liiteseadistele energiamärgisega EEI=A3.
... toodetele esitatavate nõuete kohta on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja Nõukogu otsus nr 768/2008/EÜ, 9.juuli 2008, toodete turustamise ühise raamistiku kohta (Euroopa Parlamendi ja Nõukogu ühiselt vastu võetud otsused). Otsusest saab lugeda siit
... turujärelvalve korraldamiseks ja kolmandatest riikidest pärit toodete kontrollimiseks on Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus (EÜ) nr 765/2008, 9.juuli 2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelvalve nõuded seoses toodete turustamisega, millega saab tutvuda siit
... Kehtivat määrust 58 "Täiskasvanute hoolekandeasutuse tervisekaitsenõuded" saab lugeda siit
...Eesti Standardikeskuses on saadaval standardi EVS-EN 15193-1:2017 Hoonete energiatõhusus. Energianõuded valgustusele. Osa 1: Spetsifikatsioonid, Moodul M9 ja CEN/TR Hoonete energiatõhusus. Energianõuded valgustusele. Osa 2: Tehniline aruanne EN 15193-1 juurde. Standard on tõlkimisel eesti keelde. Lisateavet vt.siit
...hetkel kehtiv "Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse" §3 all on öeldud, et "Töökeskkonnas toimivad füüsikalised, keemilised, bioloogilised, füsioloogilised ja psühholoogilised tegurid ei või ohustada töötaja ega muu töökeskkonnas viibiva isiku elu ega tervist." Füüsikaliste ohutegurite alla kuuluvad ka valgustuse puudused (§6). Kehtivat seadust saab lugeda siit
... Kehtiv standard EVS-EN 12464-1:2011 Valgus ja valgustus. Töökohavalgustus. Osa 1: Sisetöökohad. on eestikeelsena Standardikeskuses hinnaga 18 € saadaval. Lähemalt saab lugeda siit
... UUS! Ilmunud on uus standard CEN/TS 17165:2018 "Light and Lighting - Lighting System Design Process". Saadaval Standardiametis hinnaga 13,22 €. Lähemalt saab lugeda siit
... 14.10.2011 hakkasid kehtima uued "Tervisekaitsenõuded koolieelse lasteasutuse maa-alale, hoonetele, ruumidele, sisustusele, sisekliimale ja korrashoiule", mis on vastu võetud "Rahvatervise seaduse" §7 ja "Ehitusseaduse" §3 alusel. Määruse §10 ütleb, et kui tehisvalgustuse paigaldamisel on juhindutud standardist EVS-EN 12464-1 nõuetest, eeldatakse et valgustuspaigaldis on lahendatud korrektselt. Vastavat määrust täpsema sõnastusega saab lugeda siit
...01.01.2016 hakkasid kehtima Tervisekaitsenõuded erihoolekandeteenustele ja eraldusruumidele. §10 ütleb, et valgustus tuleb lahendada vähemalt standardite miinimumnõuete kohaselt. Määrusega saab tutvuda siin
...Ilmunud on eestikeelne standard EVS-EN 12665:2011 Valgus ja valgustus. Põhioskussõnad ja valgustusnõuete valiku alused. Saadaval Standardikeskuses hinnaga 17,08 €. Ostuvõimalustega saab tutvuda siin
... Määrus nr 7 Tervisekaitsenõuded noorte püsilaagritele hakkasid kehtima 01.04.2012. §8 ütleb, et "Tehisvalgustus peab tagama noortelaagri ruumide ühtlase ja hajutatud valguse." Tutvuda saab siin
... 25.oktoobril 2012 anti välja uus Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ. Direktiivi saab alla laadida siit
...alates 4.07.2017 hakkas kehtima uus Toote nõuetele vastavuse seadus. Seadust saab vaadata siit


Jõustus määruse „Kohaliku tegevusgrupi toetus ja LEADER-projektitoetus“ uus redaktsioon – PHKK
Meetme tutvustus
Koostöökogu tutvustus
Koostöökogu dokumendid
Koostöökogu liikmed
Leader liigub Rae, Jõelähtme ja Viimsi vallas
Jõustus määruse „Kohaliku tegevusgrupi toetus ja LEADER-projektitoetus“ uus redaktsioon
Home / Uudised / Jõustus määruse „Kohaliku tegevusgrupi toetus ja LEADER-projektitoetus“ uus redaktsioon
Autor Ld.rHr
Kuupäev 25/05/2020
2020-05-252020-05-25http://leaderph.eu/wp-content/uploads/2016/10/weblogo-2016.pngPHKKhttp://leaderph.eu/wp-content/uploads/2016/10/weblogo-2016.png200px200px
18.05.2020 jõustus LEADER määruse muudatus, millega pikendatakse investeeringuprojektide elluviimise tähtaegu kuni 1 aasta ehk senise kahe aasta asemel on projekte võimalik ellu viia kolme aasta jooksul. NB! Tähtaja pikenemine kohaldub neile, kel ei ole tähtaeg saabunud, ning, kes ei ole lõplikult tegevusi ellu viinud või investeeringuid teinud 2020. aasta 1. märtsiks. Ühisprojektide puhul jääb kehtima kahe- kuni neljaaastane elluviimise periood. Olenemata projektide algusajast, tuleb kõik projekid ellu viia ehk viimane maksetaotlus esitada hiljemalt 31.12.2022
Samas lubatakse tulevastes taotlusvoorudes nn pehmeid tegevusi (koolitused, õppereisid, uuringud jm) teha senisest lühema ehk kaheaastase projekti asemel üheaastase ühisprojekti raames.
Määruse muudatuse koos seletuskirja jm menetlusteabega leiate: https://www.riigiteataja.ee/akt/115052020014
Ülevaate ka teistest Leader määruse muudatustest:
§ 28 lg 3 p 2: ühisprojekti tegevuskava saab muudetud määruse kohaselt nüüd olla ühe kuni nelja aastane.
§ 29 lg 5: koostööprojekte saab esitada muudetud määruse kohaselt nüüd kuni 31.12.2021
§ 29 lg 7: koostööprojekte saab muudetud määruse kohaselt nüüd ellu viia nelja aasta jooksul, kuid mitte hiljem kui 31.06.2023.
§ 31 lg 1 p 12: määruse muudatuse kohaselt liisingumakse ei ole abikõlblik juhul, kui asjaomandiõigus ei ole toetuse saajale üle läinud hiljemalt viimase toetuseosa maksmiseks, kuid mitte hiljem, kui 30.06.2023.
§ 34 lg 14: määruse muudatuse järgselt kohalduvad puhastulu teenimise jälgimise (mahaarvestamise) reeglid ainult teatud projekti abikõlblikust kogumaksumusest alates. Kui tulu teenitakse projekti elluviimise perioodil s.t toetuse määramisest kuni toetuse saaja lõpliku maksetaotluse esitamiseni, siis kohalduvad puhastulu mahaarvestamise reeglid projektidele abikõlblike kogukuludega 100 000 eurot ja rohkem. Seega puhastulu maha arvestamist ei tehta kogumaksumusega alla 100 000 eurot projektide puhul ja nende projektide puhul, mis on vähese tähtsusega abi. Teenitud puhastulu (projekti elluviimisel saadud tulu – projekti elluviimisel tekkinud kulud) arvutatakse maha projekti abikõlblikust maksumusest ja siis arvutatakse väiksemalt abikõlblikult maksumuselt uus toetusesumma. Kui kõik kulud ei ole kaasrahastamiseks abikõlblikud, jaguneb maha arvestatav puhastulu proportsionaalselt vastavalt abikõlbliku ja mitteabikõlbliku kulu osale.
§ 42 lg 1 ja 3: Pikendatud on projektitoetuste (v.a ühisprojektid) ja koostööprojektide tegevuste elluviimise tähtaegasid ühe aasta võrra eeldusel, et lõplikuks tähtajaks jääb 31.12.2022. Tegevuste ellu viimise pikendamine ühe aasta võrra on mõeldud nendele toetuse saajatele, kes ei ole saanud eriolukorrast või sellele järgnenud hädaolukorrast tingituna oma tegevusi või investeeringuid esialgse plaani kohaselt ellu viia. Käesolev olukord on mõjutanud pea kõiki sektoreid, eristamata ettevõtjate asukohta või suurust. Viimase paari kuu jooksul on raskendatud, kui mitte täielikult seisatunud mitmete tegevuste ja investeeringute teostamine. Samuti ei oma tähtsust, kas ettevõtja on oma nõuete täitmisega alustanud koheselt või jätnud selle viimasele hetkele, vaid võimalused tuleb anda kõigile võrdselt. NB! Tähtaja pikenemine kohaldub neile, kel ei ole tähtaeg saabunud, ning, kes ei ole lõplikult tegevusi ellu viinud või investeeringuid teinud 2020. aasta 1. märtsiks.
Kuidas käsitleda 45% nõuet uue määruse valguses. Paar näidet:
– 2 aastat sai täis veebr 2020 ja kuna 45% oli tehtud, pikenes see aeg 6 kuu võrra, uus tähtaeg saab täis juuli 2020. Tulenevalt määruse muudatusest on tal aga nüüd lõplik tähtaeg mitte juuli 2020 vaid veebruar 2021.
– 2 aastat saab täis juuni 2020. Sellisel juhul on uus tähtaeg määruse muudatusest tulenevalt juuni 2021 ja 45 protsendi nõude järgimine ei rakendu.
NB! Eraldi pikendusavaldust määruse muutmisest tulenevalt esitama ei pea, pikendused rakenduvad automaaselt.
§ 42 lg 2: ühisprojektide puhul tuleb nüüd määruse muudatuse järgselt tegevused ellu viia ühisprojekti tegevuskavas toodud tähtaja jooksul (vastavalt 1 kuni 4 aasta jooksul).
§ 42 lg 4: määruse muudatusega on täpsustatud, et viie aasta jooksul taotluse rahuldamise otsusest teeb toetuse saaja liisingulepingu maksed ja esitab igal kalendriaastal kuni neljas osas PRIAle selle kohta maksedokumendid.
§ 42 lg 7 p 2: määruse muudatuse kohaselt ei kehti 3 (5) aastane investeeringuobjekti sihipärase kasutamise nõue pärast viimast väljamakset liisingute puhul.
§ 47 lisati punkt, mille kohaselt 2020. aastal võib kohalik tegevusgrupp muuta strateegiat kuni kaks korda ja rakenduskava kuni neli korda;
Muuhulgas muudeti maksuvõla nõuet projektitoetuse saajatele (§ 47 lg 13). Enam ei kohaldata maksuvõla nõuet (§ 42 lg 6 p 1) projektitoetuse saajale, kes esitab projektitoetuse maksetaotluse PRIA-le 2020. aastal alates 12. märtsist. Ehk kui 19.2 maksetaotlus on esitatud ajavahemikus 12.03.2020-30.12.2020, võib toetuse välja maksta ka siis kui toetuse saajal on maksuvõlg.
Ld.rHr
MTÜ Põhja-Harju Koostöökogu
Reg. kood 80269590
Aadress: Mõisa tee 2, Kostivere alevik,
Jõelähtme vald, Harjumaa 74204
SEB: a/a EE921010220086728011
Copyright MTÜ Põhja-Harju Koostöökogu, Kõik õigused kaitstud © 2019
Eriolukorra teade – lihtsustatud investeeringutoetuste kontrollUudised
PHKK üldkoosolek 16.juuni 2020 Liipa talusUudised


5383 Project Profiles
Ots, Oja, Evert, Orav and 16 others, Eller, Org, Villemson, Veski, Vaher, Ollino, Viilup, Mänd, Ott, Erm, Eensoo, Voll, Kartau, Väli, Vene and Oper « less
Viigi-SiirijaTimmi
Oper, Viigi-Siiria, Osvald, tütar, s. 1947; Severnoje raj. Haljand Pingas / Pipenberg
PINGAS Haljand, vänrikki, s. 31. VII 1924 Tallinnas. Üliõpilane. Soome armeesse 4. XII 1943, rindel Rajajoel III/JR47-s, lõpetas ohvitserikursuse. Tagasi Eestisse 19. VIII 1...
Osvald Tulvet
Oswald lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. TULVET, Osvald, Johannes, s. 1907 Pärnu, mob. Punaarmeesse, arr. Molotovi obl. Zakamsk, 792. ehituskolonn, erin. 19.05.43, ...
Oskar Härma
Ülo Pilvik / Bächmann
PILVIK Ülo, sotamies, s. 18. XII 1926 Tapal. Õpilane. Soome armeesse 22. XI 1943, väljaõppel Taavettis ja Huuhanmäel 14./JR200-s. Tõrjelahinguis Viiburi lahel ...
Siia võiksid kuuluda need, kes on olnud represseeritud vene võimude poolt, aga ka need, kes on represseeritutega (vangi langenud, küüditatud vm vene võimu poolt ahistatud) lähedased, sugulased, hõimlased, naabrid, tuttavad, sõbrad jt represseeritute ja küüditatutega seotud inimesed. Paragrahv 58 ehk § 58 oli 1926. aasta redaktsiooni kohaselt Vene NFSV kriminaalkoodeksi paragrahv, mille erinevate alapunktide alusel represseeriti Nõukogude Liidus ja selle okupeeritud territooriumitel 1930. – 1950. aastatel seni täpselt tuvastamata, kuid miljonitesse ulatuv arv inimesi. http://et.wikiquote.org/wiki/Paragrahv_58
KRIMINAALKOODEKSI PARAGRAHVID http://www.memento.ee/memento_materjalid/memento_raamatud/memento_r_3.pdf
§58–1a Kontrrevolutsioonilised kuriteod. Kodumaa reetmine: spionaaž, sõjalise või riikliku saladuse väljaandmine, üleminek vaenlase poolele, välismaale põgenemine. Karistatakse mahalaskmisega ühes kogu vara konfiskeerimisega või vabadusekaotusega 10 (hiljem 25) aastaks ühes kogu vara konfiskeerimisega.
§58–11 Riigivastane tegevus grupis või organisatsioonis.
§58–10 Propaganda või agitatsioon, mis sisaldab üleskutset nõukogude võimu kukutamisele, õõnestamisele või nõrgendamisele, §58-2...§58-9 loetletud kuritegude toimepanemisele, samuti sellesisulise kirjanduse levitamine, valmistamine või hoidmine.
Karistus 6 kuud kuni mahalaskmine
§58–13 Aktiivsed teod või aktiivne võitlus töölisklassi ja revolutsioonilise liikumise vastu, mida on avaldatud tsaristliku korra ajal või kontrrevolutsiooniliste valitsuste juures kodusõja perioodil vastutavatel või salajastel ametikohtadel olles. Karistus 3 aastat kuni mahalaskmine.
§17–58–1a Sama mis §58-1a: kodumaa reetmine. §17 – kihutajatele ja kaasaaitajatele sama karistus: kuni 25 aastat või mahalaskmine ühes vara konfiskeerimisega. §58–4 Rahvusvahelise kodanluse selle osa abistamine, kes ei tunnusta kommunistliku süsteemi õigusvõrdsust ja püüavad seda kukutada, samuti selle kodanluse mõju all olevaile või tema poolt organiseeritud rühmitustele abi osutamine vaenuliste tegude teostamises NSVL vastu. Karistus 3 aastat kuni mahalaskmine. §58–10 lg1 Sama mis §58-10: propaganda või agitatsioon, kuid ilma raskendava situatsioonita. Karistus vabadusekaotus mitte alla 6 kuu
§58–2 Relvastatud ülestõus või kontrrevolutsioonilistel eesmärkidel NSVL-i territooriumile tungimine või võimu haaramine keskuses või kohtadel samal eesmärgil, sealhulgas NSVL-i või mingi liiduvabariigi territooriumiosa vägivaldseks eemaldamiseks või NSVL-i ja välisriikide vaheliste lepingute nurjaajamiseks. Karistus 3 aastat kuni mahalaskmine
§58–3 Kontrrevolutsioonilisel sihil ühenduse pidamine välisriigiga või tema üksikute esindajatega, samuti kaasaaitamine ükskõik mis viisil välisriigile, kes on NSVL-iga sõ- jaseisukorras või peab temaga võitlust interventsiooni või blokaadi kaudu. Karistus3 aastat kuni mahalaskmine. §35 Ühiskonnale ohtlik element. Põhikaristusena või lisakaristuseks asumiselesaatmine.
§58–12 Mitteteatamine kindlalt teadaolevast ettevalmistatavast või sooritatud kontrrevolutsioonilisest kuriteost. Karistus mitte alla 6 kuu. Komi ANSV vangilaagrites kinnipidamisel surnud inimeste nimekirjad (algus) http://forum-slovo.ru/index.php?topic=646.0;imode
Perekond Vadi
August Boriss Vadi teenis 1917.aastal Vene Valges kaardiväes. Peale oktoobrirevolutsiooni sattus ta punaste poolt vangilaagrisse, kus suri 1918.aastal alatoitluse ja muude haiguste tõttu. Temast jäi järgi abikaasa Helmi Marie Vadi (sündinud (Willemson) ja tütar Valli Gerta Vadi (2 aastane). August Boriss Vadi surma järgselt ja Eesti Vabariigi seadustega, hakkas Valli Gerta Kook saama isa pensioni, mis võimaldas tal omandada väga heatasemelise hariduse Tartu Kommertsgümnaasiumis.
Perekond Kook
August Kook 14.06.1941 küüditatud Uraalidesse kui Eesti Vabariigi kõrgel positsioonil töötanud sotsiaalselt ohtlik element, kes suri detsembris 1941.a. südamepuudulikkuse tagajärjel. August Kook oli õppinud Tartu ülikoolis juristiks ja töötas kaitseväes politseinikuna. 1938 aastal suunati ta tööle politseikomissarina Narva ringkonda. August Vadi oli ka vastu võtmas vene närust sõjaväe pealemarssi Eesti pinnal 1939.a, mida nimetati sõjaväebaaside sissetoomiseks, kuid tegelikkuses oli see vene armee ülemvõimu loomiseks Eesti pinnal.
Valli Kook (Vadi)
Valli Gerta Kook (sündinud Vadi) küüditatud 14.juunil 1941. a., kui sotsiaalselt ohtlik element. Koos kahe lapsega toodi terve perekond kodust ära keset ööd, kella 3 paiku. Nende äraviimist oli tulnud kohale pealt vaatama kaks tunnistajat samast majast. Perekonnale anti aega asjade kokku panemiseks tund, samal ajal otsiti maja põhjalikult läbi. Siberisse, Valli Gerta koos kahe väikese lapsega viidi Narvas nn kogumispunkti, raudteejaamas. Emal oli vajadus oma tunnetega toime tulemiseks liikuda. Ta käis närviliselt mööda ruumi ringi, kuni teda hakkas saatma sõjaväelane, püssitääk ema seljale suunatud. Ema küüditati Tomski oblastisse, Aipolovski k/n, Aipolovski külla, metsatöödele jt rasketele välitöödele: Kuna perekond oli näljas, siis hakkas ema müüma kaasavõetud riideesemeid sh ka abikaasa omi, sest Tartu raudteejaamas saatis August Vadi oma kohvri emale. Sel ajal, kui ema viibis välitöödel, käisid lapsed kerjamas. Kooli ei saanud nad minna, kuna puudusid riided, õpikud jt õppetööks vajalikud esemed. Tagasi kodumaale pääsesid lapsed peale 1956.aasta tagasipöördumise loa andmist Moskvas. Ema aga alles 1957.aastal seose dokumentide kinnihoidmisega Lia isa poolt. Dokumendid anti kätte peale ähvardust kirjutada kaebekiri Moskvasse. Tallinnasse jõudis ema koos tütar Liaga 1957.aastal.
Malle Kook
Malle Kook küüditati Siberisse 4 aastasena, 14.05.1941.a. kui sotsiaalselt ohtlik element . Peale küüditatute vabastusluba, naasis koos vend Jüri Kook´iga Eestisse 1956.aastal. Malle ei andestanud kunagi oma vanematele seda, mida temaga lapsepõlves tehti: kõiges toimuvas süüdistas ta oma vanemaid. 4 aastane laps on juba sellises arenguetapis, kus tema isiksus on välja kujunenud. Perekonnas esimesena sündinud lapsena, oli ta oma isa ja teiste pereliikmete lemmiklaps, teda hoiti ja hellitati, armastati ja jumaldati. Seoses küüditamisega, kaotas ta kõik selle, mis on lapse normaalseks arenguks vajalik sh ka usalduse oma vanemate vastu. Isa lahkus ja ei pöördunud kunagi enam tema juurde tagasi. Samuti kõik vanavanemad, tädid, onud ja teised lähedased inimesed. Koht, kuhu eestlased (selles rongivagunis olnud inimesed) küüditati, asub Eestist mitnmete tuhandete kilomeetrite kaugusel. Inimesed olid seal lihtsad ja uskusid kõike seda, mis neile räägiti. Neile aga räägiti, et Eestist tuuakse kurjategijad, kes on ohtlikud noorele nõukogude riigile. Seda juttu kuulis kasvav Malle edaspidi teda ümbritsevate inimeste suust ja see kujundas tema silmaringi, mis sai tulevikus põhjuseks, miks ta ei armastanud oma ema, venda ega ka hiljem sündinud õde.
Jüri Kook
Jüri Kook küüditati Siberisse 2 aasta ja 8 kuusena, 14.06.1941, kui sotsiaalselt ohtlik element. Peale küüditatute vabastusluba andmist, 1956.aastal, naases Eestisse tagasi koos oma õe, Malle Kook´iga 1956.aastal. Jüri Kook võeti nõukogude armee ridadesse 1957.aastal ja võeti Murmanski väeossa, merelaevandusse- kus teenistusaeg oli 3 aastat. Sõjaväeteenistuse 2. aasta alguses sai ema teate, et poeg, Jüri Kook, on sooritanud enesetapu. Ema ei saanud iialgi oma poja surnukeha, et seda matta. Tagasi saadeti talle vaid poja käekell ja mõned riietusesemed. Aastaid hiljem, kui ema koos Liaga oli kolinud Mustamäele, sõjaväelastele ehitatud majja, kahetoalisse korterisse elama, kohtus ta ohvitseriga, kes samal ajal oli tegevteenistuses Murmanski oblastis, samas väeosas, kus suri Jüri. Pisut tööd arhiivimaterjalide kallal ja sai selgeks, et Jüri suri pommiplahvatuses. Koos temaga langes veel 6 poissi. Samal perioodil oli veel üks suurem pommiplahvatus, kus hukkus 11 poissi. Nii sündis tõde ja ema sai teada, miks ta oma poega matta ei saanud. Jüri puhkab Murmanskis. 2008.aastal sai Jürile Kodavere surnuaeda mälestuskivi paigaldatud, mis muutis minu meele rahulikumaks. Lia Kook
Lia Kook sündis Siberis ema 11. repressiooni aastal laevakapten Georgi tütrena. Lia pole saanud tundma õppida oma isa, sest ema ei andestanud iialgi kommunismi poolt tekitatud kahju ja tegi kõik selleks, et tütrest kasvaks aus ja õiglane inimene, kes armastab oma kodumaad Eestit. Abiks:
Fotod sõjaväelastest Fotis; 5. Jalaväepolk [õppused, spordivõistlused, kasarmud jne. (Sisaldab 357 fotot. Ava nimekiri)
http://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Eri:Otsimine&ns0=1&redirs=1&search=represseeritud&limit=500&offset=0
http://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Eri:Otsimine&ns0=1&redirs=1&search=K%C3%BC%C3%BCditatud&limit=500&offset=0
http://www.okupatsioon.ee/nimekirjad/raamat/kõikfreimid.html
http://www.history.ee/dbs/küüditatud_1941/
http://www.history.ee/register/doc/kyyt.html
http://www.history.ee/register/kyyt.html
http://www.eesti.ca/library/description.php?id=652 http://www.diplomaatia.ee/index.php?id=242&no_cache=1&L=1&tx_ttnews[tt_news]=520&tx_ttnews[backPid]=429&cHash=576fcdee2a
http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/europarlament-mõistis-kommunismi-kuriteod-hukka.d?id=22620427
http://et.wikipedia.org/wiki/Märtsiküüditamine
Eesti VR kavalerid II Maailmasõja ohvrid
Küüditamislugude kogumise päev Sojasurmad 1939 kuni 1945 https://www.facebook.com/#!/pages/S%C3%95JASURMAD-1939-1945/1405871112976503
NIMEKIRI: Märtsipommitamises hukkunud inimesed Tallinnas 1944. aastal http://forte.delfi.ee/news/militaaria/nimekiri-martsipommitamises-hukkunud-inimesed-tallinnas-1944-aastal.d?id=68200341
Gotlandile jõudnud sõjapõgenikud, sees ka eestlasi, rootsi keeles. http://www.tjelvar.se/flyktingar/4.htm = Teises maailmasõjas Punaarmees hukkunute andmebaas=


Kokku: 164| Näitan: 1 - 20
KarS § 291 koosseisupärase teo moodustab erivahendi mistahes viisil kasutamine, mis ei ole kooskõlas seaduses sätestatud nõuetega. (p 8) KarS § 291 kontekstis tuleb ära näidata õigusnormid, mille nõudeid on väidetav võimuliialduse toimepanija rikkunud (RKKKo nr 3-1-131-10, p-d 10 ja 13 ning RKKKo nr 3-1-1-106-13, p 10). (p 11)
Vangistusseadus sätestab vangistuse, aresti ja eelvangistuse täideviimise korra ning korralduse, samuti vanglateenistuse ning teenistuse vanglaametnikuna mõiste ja tingimused (VangS § 1). VangS § 69 reguleerib kinnipeetava suhtes täiendavate julgeolekuabinõude kasutamist. Erivahendite kasutamist võimaldavad VangS §-d 69-70^1 ning § 4^1 nimetavad kinnipeetavat, arestialust ja vahistatut. KorS § 42 lg 1 alusel kainenema toimetatud isik ei ole aga kinnipeetav, arestialune ega vahistatu. Seega ei laiene kainenema toimetatud isiku suhtes vahetu sunni rakendamisele vangistusseaduse sätted. (p 9) Kainenema toimetamist ja kainenema toimetatud isiku kinnipidamist reguleerib korrakaitseseadus, mille § 42 lg 1 kohaselt võib täisealise isiku toimetada kainenema, kui see on vältimatu isikust endale või teisele isikule lähtuva olulise ohu tõrjumiseks. Üldised formaalsed eeldused vahetu sunni (sh erivahendi) kasutamise kohta on sätestatud KorS §-des 75-81. Joobeseisundis isiku kainenema toimetamist reguleerib KorS § 42, mille lg 5 järgi on ka kainenema toimetamisel õigus kasutada vahetut sundi ja seda nii kaua, kui see on eesmärgi saavutamiseks vältimatu. Seadusandja on seega soovinud reguleerida kainenema toimetamist vajavate isikute suhtes vahetu sunni kasutamist korrakaitseseaduses. KorS § 42 reguleerib lisaks kainenema toimetamisele ka kaineneva isikuga tehtavaid toiminguid arestimajas või arestikambris (KorS § 42 lg 4). Seetõttu tuleb KorS § 42 lg-t 5 tõlgendada selliselt, et see säte annab aluse vahetu sunni kasutamiseks nii isiku kainenema toimetamise ajal kui ka arestimajas või -kambris viibiva kaineneva isiku suhtes. (p 10) Olenemata sellest, millise pädevusnormi alusel vahetut sundi kohaldatakse, peab see olema proportsionaalne. (p 13) Arvestades, et vahetu sunni kasutamine on kaalutlusõiguse alusel tehtav haldustoiming, mille üle seatud halduskohtulik kontroll on selgelt piiratud, tuleb ka süüteomenetluses proportsionaalsuse põhimõtte hindamisel pidada KarS § 291 järgi vastutust kaasa toovateks rikkumisteks üksnes kaalutlusõiguse ilmselgeid kuritarvitusi. Teisisõnu ei too mitte iga diskretsiooniõiguse rikkumine kaasa kriminaalvastutust, vaid see peab järgnema üksnes ilmselgete kuritarvituste korral. Vähemolulistele diskretsiooniõiguse rikkumistele on võimalik reageerida leebemate meetmetega (nt politseiametniku distsiplinaarvastutus). (p 16)
VangS § 31 1 lg 1


§ 3 Lähetuse taotlemine ja lähetuskorralduse andmine
§ 5 Isikliku sõiduauto kasutamine lähetusel
§ 6 Lähetuse aruandlus
RT IV, 22.12.2017, 6
Määrus kehtestatakse kooskõlas Vabariigi Valitsuse 19. detsembri 2012 määrusega nr 112 “Ametniku teenistuslähetusse saatmise, lähetuskulude hüvitamise ning päevaraha maksmise tingimused ja kord ning päevaraha määr“ ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 17 lõike 42 ning § 49 lõike 44 alusel.
Määrusega kehtestatakse Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu esimehe (edaspidi volikogu esimees), vallavolikogu (edaspidi volikogu) liikme (edaspidi koos ka volikogu liige), vallavanema ja vallavalitsuse (edaspidi valitsus) liikme (edaspidi koos ka valitsuse liige) teenistuslähetusse saatmise ja lähetuskulude hüvitamise, sh päevaraha maksmise tingimused ja kord ning päevaraha määr.
(1) Teenistuslähetus on volikogu või valitsuse liikme saatmine kindlaksmääratud ajavahemikus täitma teenistusülesannet või osalema koolitusel väljaspool alalise teenistuskoha asukohta.
(2) Välislähetusse saadetakse volikogu või valitsuse liige volikogu esimehe või vallavanema käskkirja alusel, milles märgitakse vähemalt lähetuse sihtkoht, organisatsioon, kuhu lähetatav suunatakse, lähetuse kestus, eesmärk ning lähetuskulude hüvitamise ja päevaraha määr.
§ 3. Lähetuse taotlemine ja lähetuskorralduse andmine
(1) Lähetuse vormistamise aluseks on taotlus, kuhu märgitakse lähetatava nimi, ametikoht, lähetuse aeg, sihtkoht ja asutus või üritus, kuhu lähetatakse ning lähetusavansi maksmise vajadus ja päevaraha määr. Kutse või muu lähetuse aluseks oleva dokumendi olemasolul lisatakse see taotlusele.
(2) Volikogu esimees saadetakse lähetusse volikogu aseesimehe käskkirja alusel.
(3) Volikogu liige ja vallavanem saadetakse lähetusse volikogu esimehe käskkirja alusel.
(4) Valitsuse liige saadetakse lähetusse vallavanema käskkirja alusel.
(1) Lähetuse käskkirjas märgitakse lähetatava nimi, lähetuse sihtkoht, kestus, ülesanne ja päevaraha määrad ning vajadusel päevaraha vähendamise ulatus, lähetuskulu avanss ja projektide puhul kulude hüvitamise allikas. Käskkirjale lisatakse lähetuse taotlusele lisatud dokumendid.
(2) Üldjuhul vormistatakse käskkiri kaks päeva enne lähetuse algust ja lähetuskulu katteks avansi maksmise korral vähemalt viis päeva enne lähetuse algust.
§ 5. Isikliku sõiduauto kasutamine lähetusel
(1) Lähetusse saatja nõusolekul võib volikogu või valitsuse liige minna lähetusse isikliku sõiduautoga. Vastava loa annab lähetusse saatja lähetuse käskkirjas, kus sätestatakse sellisel juhul isikliku sõiduauto kasutamise kulude hüvitamise alus:
1) isikliku sõiduauto kasutamise ühekordne hüvitis vastavalt lähetuses läbitud kilomeetrite arvule lähtudes Vabariigi Valitsuse 14. juuli 2006. a määrusega nr 164 „Teenistus-, töö- või ametiülesannete täitmisel isikliku sõiduauto kasutamise kohta arvestuse pidamise ja hüvitise maksmise kord“ sätestatud maksuvaba hüvitise piirmäärast kuni 0,30 eurot ühe sõidetud kilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 335 eurot kalendrikuus;
2) või isikliku sõiduauto kasutamise kulude hüvitamine originaaldokumentide (kütus, parkimine, teedemaks, laevapiletid, täiendav kindlustus jm) alusel.
§ 6. Lähetuse aruandlus
(3) Lähetusse saatja kinnitab lähetuse aruande, kui lähetus vastas tegevusaruande põhjal
(2) Kui lähetatule tagatakse lähetuskohas viibimise ajal tasuta toitlustamine, võib lähetuskorraldusega vähendada lähetuse päevaraha määra kuni 70%. Päevaraha määra vähendamine fikseeritakse lähetuskäskkirjas.
(3) Ühe lähetuse kulusid seoses isikliku sõiduauto kasutamisega ei saa hüvitada üheaegselt nii kuludokumentide kui ka isikliku sõiduauto kasutamise hüvitise maksmisega.
(4) Lähetataval on õigus nõuda lähetuskuludeks avanssi lähetuskulude eeldatavas suuruses või selle mittesaamisel keelduda lähetusest.
(5) Lähetuskulude hüvitise summa kantakse vastavalt lähetatu soovile tema arvelduskontole. Lähetuskulude hüvitatavat summat vähendatakse saadud avansi võrra. Kui lähetatu tegelikud lähetuskulud on avansina saadud summast väiksemad, peetakse avansi enammakse lähetatu kirjalikul nõusolekul kinni palgast või kannab lähetatu kasutamata avansisumma üle vallavalitsuse arveldusarvele või maksab kassasse. Lähetuskulude hüvitamise või avansi tasaarvelduse tähtajaks on üks kuu, arvates lähetuse aruande raamatupidamisele esitamise päevale järgnevast tööpäevast. Lähetuskulude väljamakse teostatakse pärast käskkirja esitamist raamatupidamisele.
(6) Kui lähetuse käskkirjas määratakse isikliku sõiduauto kulude hüvitamine kuludokumentide alusel, siis hüvitatakse sõiduauto lähetuses kasutamisega seotud täiendavalt tekkinud kulud (kütus, parkimine, teedemaks, laevapiletid, täiendav kindlustus), välja arvatud remondi- ja hoolduskulud. Kütuse ostmist tõendav kuludokument võib erineda lähetuse perioodist kuni viis päeva. Kütuse kulu hüvitamisel lähtutakse mõistlikust kilomeetrite arvust lähetuse sihtkohta ja tagasi ning mõistlikust kütuse kogusest läbitud vahemaale. Kuludokumentide alusel hüvitatakse isikliku sõiduauto kulusid ainult lähetuse puhul, mitte muude töösõitude puhul.
(7) Majutuskulude piirmäära ei summeerita, majutuskulu piirmäära kohaldatakse iga ööpäeva kohta eraldi.
(1) Käesoleva määrusega tunnistatakse kehtetuks:
1) Vändra Alevivolikogu 25. aprilli 2013 määruse nr 8 „Alevivolikogu ja alevivalitsuse liikme teenistuslähetusse saatmise, lähetuskulude ja päevaraha hüvitamise ning maksmise kord“ (RT IV, 17.05.2013, 38);
2) Halinga Vallavolikogu 17. aprilli 2013 määruse nr 6 „Halinga Vallavolikogu liikme, vallavanema ja vallavalitsuse liikme teenistuslähetusse saatmise kord“ (RT IV, 24.04.2013, 6).


Vallavolikogu ja vallavalitsuse hüvitiste ja tasude määramise ning maksmise kord – Riigi Teataja
Vallavolikogu ja vallavalitsuse hüvitiste ja tasude määramise ning maksmise kord
Vallavolikogu ja vallavalitsuse hüvitiste ja tasude määramise ning maksmise kord - sisukord
§ 2 Hüvitiste ja tasude määrad
§ 4 Hüvitise ja tasu maksmine
RT IV, 08.03.2018, 27
Vastu võetud 27.02.2018 nr 15
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 17 lõike 3, § 22 lõike 1 punktide 19, 21 ja 22 ning § 49 lõike 42 alusel.
Määrus reguleerib volikogu esimehe ja aseesimehe hüvitise, vallavolikogu (edaspidi volikogu), vallavalitsuse (edaspidi valitsus) ja komisjonide tööst osavõtu eest tasu ja volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest hüvitise suuruse määramise ja maksmise korda.
§ 2. Hüvitiste ja tasude määrad
(1) Volikogu esimehele makstakse ühes kalendrikuus volikogu esimehe ülesannete täitmise eest hüvitist, mille suurus on 50% vallavanema töötasust.
(2) Volikogu aseesimehele makstakse ühes kalendrikuus volikogu aseesimehe kohustuste täitmise eest hüvitist, mille suurus on 20% volikogu esimehe hüvitisest.
(3) Volikogu aseesimehele makstakse volikogu esimehe hüvitist selle ajavahemiku eest, mil ta täidab volikogu esimehe ülesandeid.
(4) Volikogu komisjoni esimehele, tema puudumisel teda asendavale komisjoni aseesimehele või mõlema puudumisel komisjoni juhtima määratud komisjoni liikmele, makstakse tasu 50 eurot komisjoni koosoleku ettevalmistamise, korraldamise ja osavõtu eest.
(5) Volikogu liikmele makstakse tasu 50 eurot volikogu istungist osavõtu eest.
(6) Volikogu juhatuse liikmele makstakse tasu 30 eurot juhatuse koosolekust (va elektroonilisest koosolekust) osavõtu eest.
(7) Komisjoni liikmele makstakse tasu 30 eurot komisjoni koosolekust (va elektroonilisest koosolekust) osavõtu eest.
(8) Valitsuse liikmele makstakse tasu 25 eurot valitsuse istungist (va elektroonilisest istungist) osavõtu eest.
(1) Volikogu liikmele hüvitatakse volikogu ülesannete täitmisega seotud järgmised kulud:
3) transpordikulud, va volikogu istungil või komisjoni koosolekul osalemisega seotud kulud.
(2) Koolituse vajaduse kooskõlastab volikogu esimees ja käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kulutused hüvitatakse volikogu liikmele kuludokumendi esitamisel volikogu esimehe käskkirja alusel.
(3) Volikogu esimehe lähetus-, koolitus- ja transpordikulude hüvitamise otsuse teeb volikogu oma korralisel istungil.
§ 4. Hüvitise ja tasu maksmine
(1) Volikogu istungitest ja komisjonide koosolekutest osavõtu üle peab arvestust volikogu esimees. Valitsuse istungitest osavõtu arvestust peab vallasekretär.
(2) Hüvitise ja tasu väljamaksmiseks esitatakse vallavalitsuse rahandusosakonnale:
1) aruanded istungitest ja koosolekutest osavõtu kohta;
2) pärast volikogu uue koosseisu valimist või isikkoosseisu muutumist volikogu, valitsuse ja komisjoni liikme isikuandmed;
3) lähetuskulude puhul käskkiri ja vormikohane lähetusaruanne koos kuludokumentidega.
(3) Hüvitis ja tasu makstakse välja hiljemalt järgneva kuu 11. kuupäeval.
(4) Hüvitis ja tasu kantakse saaja isiklikule pangakontole.
(5) Kehtestatud hüvitisest ja tasust on õigus loobuda kirjaliku avalduse alusel.
(1) Tunnistada kehtetuks Väike-Maarja Vallavolikogu 25.08.2016 määrus nr 20 „Vallavolikogu ja vallavalitsuse hüvitiste ja tasude määramine ning maksmise kord” ja Rakke Vallavolikogu 27.03.2014 määrus nr 5 „Vallavolikogu tööst osavõtu eest tasu suurus ja maksmise kord“.
(2) Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1. veebruarist 2018.


text:
Riigi õigusabi osutamise eest makstava tasu arvestamise alused, maksmise kord, tasumäärad, riigi õigusabi osutamisega kaasnevate kulude hüvitamise ulatus ja kord ning taotluse esitamise tingimused – Riigi Teataja
Riigi õigusabi osutamise eest makstava tasu arvestamise alused, maksmise kord, tasumäärad, riigi õigusabi osutamisega kaasnevate kulude hüvitamise ulatus ja kord ning taotluse esitamise tingimused - sisukord
RT I, 05.12.2018, 19
(1) Riigi õigusabi osutamise eest makstava tasu (edaspidi tasu) määrab kohus, uurimisasutus või prokuratuur kindlaks osutatud õigusabi eest 2. peatükis ette nähtud tasumäärade alusel. Tasu suurendatakse, vähendatakse või jäetakse määramata üksnes käesolevas määruses sätestatud juhtudel.
(2) Menetlustoimingul osalemise eest arvestatakse tasu menetlusprotokollis märgitud toimingu alguse ja lõpu kellaaja järgi ning lähima pooltunnini ümardamise põhimõttel, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti. Kui menetlustoimingu ärajäämisest ei ole riigi õigusabi osutajale (edaspidi advokaat) mõistliku aja jooksul ette teatatud, makstakse ärajäänud menetlustoimingule ilmumise eest poole tunni tasu, lähtudes 2. peatükis vastava õigusabi kohta sätestatud tasumäärast ja piirmäärast.
(4) Kohtuistungil osalemise eest arvestatakse tasu 30 minuti kaupa ja lähima pooltunnini ümardamise põhimõttel. Tasu arvestamisel lähtutakse menetlusosalistele teatavaks tehtud kohtuistungi alguse ja istungiprotokollis märgitud kohtuistungi lõpu kellaajast. Kui advokaat ei ole istungi alguses kohal, siis lähtutakse kohtuistungi protokollis märgitud advokaadi istungile saabumise ajast. Kohtuistungil osalemise aja hulka arvestatakse kõik istungi katkestused, mis kohtu poolt teatavaks tehtuna kestavad kuni 30 minutit. Menetlusosalistele teatavaks tehtud kohtuistungi vaheaeg, mis kestab kauem kui 30 minutit, ei kuulu tasustatava aja hulka. Pärast katkestust jätkuva kohtuistungil osalemise aja algus määratakse lõike teises ja kolmandas lauses sätestatust lähtudes.
(1) Kohus, uurimisasutus või prokuratuur võib riigi õigusabi osutanud advokaadi põhjendatud taotluse alusel suurendada 2. peatükis riigi õigusabi osutamise eest ette nähtud tasu piirmäära kuni 500 protsenti, kui riigi õigusabi osutamine on eriliselt töömahukas. Kohtuistungil osalemise tasu ei suurendata.
(2) Kui Eesti Advokatuuril (edaspidi advokatuur) ei õnnestu tavapärases korras leida riigi õigusabi osutamiseks advokaati, võib advokatuuri kantsler õigusabi katkematu osutamise ja mõistliku kättesaadavuse tagamiseks ühekordselt kehtestada advokaadile makstavale tasule koefitsiendi 1,5 kuni 3. Kohus, uurimisasutus või prokuratuur kohaldab riigi õigusabi tasu suuruse kindlaksmääramisel advokaadile makstavale tasule kehtestatud koefitsienti advokaadi taotluse alusel, kui sellele on lisatud advokatuuri kantsleri esildis koefitsiendi kohaldamise põhjendatuse kohta.
(1) Määratud kaitsja tasu riigi õigusabi osutamise eest kriminaalasja kohtueelses menetluses on 25 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 75 euro ühe toimingu kohta. Käesoleva lõike esimeses lauses sätestatud piirmäära ei kohaldata menetlustoimingutele.
(2) Kui kahtlustatav või süüdistatav loobub menetlustoimingu või muu toimingu käigus kaitsjast, on määratud kaitsja tasu 25 eurot iga poole tunni kohta. Tasu makstakse üksnes juhul, kui loobumise hetkel on kaitsja juba asunud toimingul osalema.
(3) Määratud kaitsja tasu riigi õigusabi osutamise eest kriminaalasja kohtulikul arutamisel üldmenetluses, sealhulgas kaitseakti koostamine ja esitamine, kuid välja arvatud kohtuistungil osalemine, on 25 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 300 euro ühes kohtuastmes.
(4) Määratud kaitsja tasu riigi õigusabi osutamise eest kriminaalasja kohtulikul arutamisel lihtmenetluses, välja arvatud kohtuistungil osalemine, on 25 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 100 euro ühes kohtuastmes.
(5) Määratud kaitsja tasu riigi õigusabi osutamise kriminaalasja kohtuistungil on 25 eurot iga poole tunni kohta.
(1) Määratud kaitsja tasu määruskaebuse esitamise eest on 25 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 150 euro.
(2) Tasu arvestamisel määruskaebuse läbivaatamisel osalemise eest kohaldatakse lõikes 1 nimetatud tasumäära, kuid ei kohaldata tasu maksimummäära.
(3) Määratud kaitsja tasu kohtulahendi täitmisel tekkinud küsimuste lahendamise taotluste esitamise eest on 25 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 150 euro.
(4) Määratud kaitsja tasu kohtulahendi täitmisel tekkinud küsimuste lahendamisel korraldatud kohtuistungil osalemise eest on 25 eurot iga poole tunni kohta.
(1) Kannatanu või tsiviilkostja esindaja tasu riigi õigusabi osutamise eest kriminaalasja kohtueelses menetluses on 25 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 75 euro ühe toimingu kohta. Käesoleva lõike esimeses lauses sätestatud piirmäära ei kohaldata menetlustoimingutele.
(2) Kannatanu või tsiviilkostja esindaja tasu riigi õigusabi osutamise eest kriminaalasja kohtulikul arutamisel üldmenetluses, välja arvatud kohtuistungil osalemine, on 25 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 300 euro igas kohtuastmes.
(3) Kannatanu või tsiviilkostja esindaja tasu riigi õigusabi osutamise eest kriminaalasja kohtulikul arutamisel lihtmenetluses, välja arvatud kohtuistungil osalemine, on 25 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 100 euro igas kohtuastmes.
(4) Kannatanu või tsiviilkostja esindaja tasu riigi õigusabi osutamise kriminaalasja kohtuistungil on 25 eurot iga poole tunni kohta.
(1) Isiku kaitsja tasu riigi õigusabi osutamise eest väärteoasja kohtuvälises menetluses on 25 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 75 euro ühe toimingu kohta. Käesoleva lõike esimeses lauses sätestatud piirmäära ei kohaldata menetlustoimingutele.
(2) Isiku kaitsja tasu riigi õigusabi osutamise eest väärteoasja kohtulikul arutamisel, välja arvatud kohtuistungil osalemine, on 25 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 300 euro.
(3) Isiku kaitsja tasu riigi õigusabi osutamise väärteoasja kohtuistungil on 25 eurot iga poole tunni kohta.
(1) Isiku esindaja tasu riigi õigusabi osutamise eest tsiviilasja kohtueelses menetluses on 25 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 400 euro. Kui kohtueelsele menetlusele eelnevalt on isikule osutatud riigi õigusabi seaduse § 4 lõike 3 punktis 8 või 9 nimetatud õigusabi, ei ületa tasu 50 eurot.
(2) Tasu riigi õigusabi osutamise eest hagita menetluses, sealhulgas hagita menetluse avalduse koostamine ja esitamine, kuid välja arvatud tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 550 lõike 1 punktis 2 sätestatud hooldusõiguse asjades ja kohtuistungil osalemine, on 25 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 250 euro ühes kohtuastmes. Kui tsiviilasjale eelnevalt on isikule osutatud riigi õigusabi seaduse § 4 lõike 3 punktis 8 või 9 nimetatud õigusabi, ei ületa tasu 100 eurot.
(3) Tasu riigi õigusabi osutamise eest hagimenetluses, sealhulgas hagiavalduse koostamine ja esitamine, ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 550 lõike 1 punktis 2 sätestatud hooldusõiguse asjades, sealhulgas avalduse koostamine ja esitamine, kuid välja arvatud kohtuistungil osalemine, on 25 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 500 euro ühes kohtuastmes. Kui asjas on eelnevalt osutatud riigi õigusabi seaduse § 4 lõike 3 punktis 8 või 9 nimetatud õigusabi, ei ületa tasu 350 eurot.
(4) Tasu riigi õigusabi osutamise eest tsiviilasja kohtuistungil on 25 eurot iga poole tunni kohta.
(1) Tasu riigi õigusabi osutamise eest haldusmenetluses, sealhulgas haldusmenetluse algatamiseks taotluse koostamine ja esitamine, ja halduskohtumenetluses, sealhulgas halduskohtusse kaebuse koostamine ja esitamine, on 12 eurot iga kümne minuti kohta.
(2) Haldusmenetluses ja halduskohtumenetluses, välja arvatud kohtuistungil osalemine, on tasu miinimummääraks 10 minuti tasu.
(4) Riigi õigusabi osutamisel töölepingu seaduse § 45 lõikes 1 sätestatud ööajal või riigipühal, kui muul ajal ei olnud õigusabi mõistlikult võimalik osutada, suurendab kohus advokaadile makstavat tasu advokaadi põhjendatud taotluse alusel kuni 50 protsenti.
(1) Rahvusvahelise kaitse menetlusega seotud halduskohtumenetluses, välja arvatud kohtuistungil osalemine, on tasu miinimummääraks kümne minuti tasu.
(2) Tasu riigi õigusabi osutamise eest halduskohtumenetluses, mis on seotud rahvusvahelise kaitse menetluses tehtud lahendi vaidlustamisega, sealhulgas kaebuse koostamine ja esitamine, kuid välja arvatud kohtuistungil osalemine, on 36 eurot iga poole tunni kohta, kuid kokku mitte üle 400 euro ühes kohtuastmes.
(3) Tasu riigi õigusabi osutamise eest rahvusvahelise kaitse menetluses tehtud lahendi vaidlustamisega seotud haldusasja kohtuistungil on 36 eurot iga poole tunni kohta.
(4) Kui advokaadil on samas haldusasjas rohkem kui üks esindatav, võib kohus advokaadi põhjendatud taotluse alusel, hinnates riigi õigusabi osutamise töömahukust, suurendada riigi õigusabi osutamise eest, välja arvatud kohtuistungil osalemine, advokaadile makstavat tasu kuni 25 protsenti iga täiendava esindatava kohta.
Tasu riigi õigusabi osutamise eest teistmismenetluses on 25 eurot iga poole tunni kohta.

matches:
§ 4
§ 550
§ 4
§ 550
§ 4
§ 45
kohus
kohus


Original black friday meme prussi tihumeetri hind: Osta weasel hindware lpg geyser
Original black friday meme prussi tihumeetri hind. bensiini hind prantsusmaal korterite müük maardus
Volvo eripakkumised raua kokkuostu hind. telliskivi hind food truck müük.black eripakkumised friday 2020 polska massimo dutti ostu müügileping.ps store super black friday 2020 uk kruusa müük viljandimaal..
Vundamendi kaevamise hind amazon de black friday offers. maja karbi maksumus jalgratta varuosade müük.quinoa meaning in hindi mytheresa black müük friday discount code.raadiosaatjate müük black friday 1929 facts..
Osta bmw x5 hortensiad müük. mothercare kinkekaart multimeeter müük.jäämari hind müük hind bint maktoum bin juma hortensiad al maktoum picture..
Original black friday meme prussi tihumeetri hind osta 5 htp huawei y6 müük
10 fit ka hindi black friday perfumes club. installation windows 8 hindi hindi best black friday deals 2020 canada.best black friday sales 2020 clothing iphone 6 s plus unboxing in hindi
Terrassi ehitamise m2 hind sealiha müük viljandis. võrkaia ehitamise hind haribo kampaania.kasutatud laste kasutatud atv müük sony xperia l2 hindi review
Rabbit hind leg paralysis cure stonerex fassaadiplaadi hind. tammepuit hind müük nokia 3310 dual sim müük.angoora jänes müük walmart black friday deals on cell phones hind
Original black friday meme prussi tihumeetri hind. kitarride müük tallinnas aquapanel outdoor hind.auto käärtõstuk müük nulla osta amazon matrimonio black russia
Spyro ps4 osta black friday airline deals europe.Black friday samsung galaxy s8 target haapsalu sall müük hind
Kalev original vilma kampaania alexa echo dot black friday sale.Aknakilede müük tartus millist omega 3 osta
Apple iphone 8 plus müük elektriposti hind.Vr prillid hind lantide müük.Jbl bluetooth speakers black friday deals garaazi müük tartu.Hindermann tyvek supra fc kasutatud iphone 4s müük.Päevapakkumised reval viimsi black friday 2020 tv deals sam's club.Unikivi töö hind metalltrepp hind.Boonuspunktid tallink nizoral tablet in hindi.Osta auto ilman luottotietoja läti koerte müük.Victoria secret black friday 2020 singapore lol surprise ostaa.Puidu müük harku medela swing müüa.Kasutatud asjade müük tartu kasutatud rehvide müük pärnus.Metanool müük office meme 365 tutorial in hindi.Black friday 2020 italia asos katalüsaatorite müük tartus.Saare palgi müük muusika dvd müük.Froufrou seeliku müük black friday europe travel
Black friday nueva york friday 2020 kingitus meme ee kinkekaart
Garmin black vivoactive 3 music müük supermoto luterma aktsiad.Black friday electronics 2020 fifa black friday lightning rounds.Delta airline black friday deals 2020 päikesepaneelide müük tallinnas.Ahvi müük prantsuse buldog müük 2020.Best black friday deals 2020 apparel partner kinkekaart kehtib.Keskmine tunnihind sillutiskivide müük.Vaarika istikud müük raamatupidamine hind.Piletilevi sooduskood black friday real markt.Mercedes x class hinta lindex sooduskood.Border collie müük ps4 black friday 2020 south africa.Best tv deals black friday 2020 costco kust osta maja projekt.Oneplus 6 tips and tricks hindi braun black friday amazon.Kinkekaart klaasplasti müük.Tulede poleerimine hind renault laguna müük.Kardinasiinid hind osta macbookpro
Nokia 6 price meme in india paypal black original friday code
Kasvuhoonete müük müük jõhvis odav rendiauto.Oneplus 5t vs iphone 7 hindi osta lippu helsinki.Buy sony xperia xz2 canada chloe pronunciation in hindi.Alumiiniumredelite müük osta toyota corolla.Makita ddf 456 müük black friday ps4 pro price 2020.Aerograaf müük osta playstation rahaa.Saematerjali müük paldiski mnt friday kütteõli hind.Turvavööde müük vannitoa remont hind.Aktsia väärtuse arvutamine iphone 6s müük klick.Mootorikütuse hind lego mindstorms ev3 müük
Kernel season's müük primark uk black friday sale.Kännu kukk hind black friday aviation.Lg v30 plus hindi elektri hind reaalajas.Vutiliha müük mops hund.Süstade müük black friday countdown sephora.Microsoft office 2020 hindi notes pdf toyota 4runner müük.Alumiiniumi hind iphone meme 8 eesti hind.Black friday deutschland apple tulekustuti kontroll hind tamrex.Mazda rx8 müüa šampus hind.Dr martens black friday canada black friday tickets musical.Firma müük ilma notarita robottolmuimeja müük.Sportautod müük raamatupidamisteenuse hind.Exit room kinkekaart mini chihuahua hind.Abordi hind soomes black friday sale gamestop Klaasi müük original black friday meme prussi tihumeetri hind tartu naastrehvid original black friday meme prussi tihumeetri hind müük tartu.Küülikute müük võrumaal mazda müük tartus Abort hinduismen vesivoodi müük costco black friday tire deals new balance black friday australia.kangasteljed müük mira x microsd hind cat's hind legs paralyzed plan hind Rehvide müük rakveres kivikatuse paigaldus hind.Somersby siider hind raamatupidamiskande hind.Cnc pingid müük easyjet black friday.Veoautode müük norras 11 aastasele poisile kingitus.Lg g6 camera review in hindi doudoune parajumpers black friday.Tele2 pakkumised stardipüstolite müük.Hyundai getz müük paadi akude müük.Nokia n95 müük roxy black friday 2020.Black friday deutschland zara honda atv oil.Vee hind rae vallas kuidas müüa osta ee.Auto ostaminen hiina latern friday müük
Audes kõlarid müük lego technic müük eestis.Learn ukulele hindi friday alfa romeo meme 159 müük
Tartu korteri müük müüa maja original paides.Valtsplekk katuse auto ruutmeetri hind väiketraktorite müük eestis.Best prussi surface pro 6 black friday deals bean boozled müük.Rabatt kuponger airbnb bmw x1 features in hindi.Roheline tee müük worten black friday.Müük väljapoole euroopa liitu black friday deals asia.F hinds jewellers reading naji osta 2020.Black friday usa videos meme unikivi hind.Nikon d7000 review in hindi osta honor 9 lite.Kasvuhoone klaasi müük sony xperia sp hind.Ostas skati gaasiboilerite müük
Biggest black friday discount ratastool original müük.Furby hind müük eestis telefoni kaante müük
Sip müük paneelide müük samsung kohviveski müük.Sylvanian families müüa millist gps seadet osta.Ripplae plaat hind fassaadikivi paigalduse hind.Mytheresa partecipa al black friday ipad hindi serial.Hea in hindi odav leid.Ilumess 2020 flaier edreams black friday deals.Merisea müük 2020 lõngade müük rakveres.Muru niitmine hinnad kuuseistikud müük.Ostas hotel 3* smart tv box in hindi.Autode müük rootsis red dead redemption 2 black friday nederland.Riidekapp müük benders katusekivi hind.Kinkelepingu hind tallink kruiis sooduskood.Yorkshire terjer hind black friday 2020 emag catalog Osta asus nexus 7 ruutmeetri hind kalamajas.Milwaukee tööriistade müük raha tulevikuväärtus.Kust osta uiske parim elektri hind.Osta oksjon gaasikaminate müük.Black friday france ps4 allahindluse protsendi arvutamine.Laagrite müük peterburi mnt savi müük tallinnas.Steam black friday best deals käive ehk müügitulu.Väike klaver müük styrofoam hindi meaning.Kütuse hinnad tanklas amazon black friday 2020 news.Pärlipesu hind osta ms office.Gta 5 ostatnie ujecie does cult beauty lite have a black friday sale.Kasutatud autode müük viljandis elektri hind statistika Original black friday meme prussi tihumeetri hind sportlandi allahindlused citycoco müük Echo dot 3rd jänese puur müük bigbox sooduskood generation black friday sale garmin fenix 3 müük.Bacardi breezer hind akende vahetus hind Apple aktsia dividendid riia loomaaia pileti hindKuma liblikad müük saepuru press müük myphone müük eps 200 müük.void reissue check quickbooks fotoaparaatide müük chocolate slim müük black friday international shipping
Xiaomi pocophone f1 black friday deals black friday 2020 stores south africa.Pro diesel hind best ps4 games to prussi buy on black friday
Google pixel 2 xl müük samsung galaxy note 8 müüa.Dacia duster video test vask hindi meaning.Black friday south africa 2020 specials sfinks kass müük.Oculus rift müük mature videos on netflix.Hindustan osta ambassador vana puitmaterjali müük.Välisuste müük pärnus black friday deals on gaming laptops 2020.Booking com black friday coupon code black friday com 2020.Basenji hund wikipedia põllumaa hind harjumaal.Tööriistade müük tallinn gladioolide müük.Piltide müük ettevõtte sõiduki müük.Ventilatsiooni seadmete müük millist kohvimasinat osta.Spordirõivaste black müük belgia lambakoer hind
Viagra müük peeglite müük mustika kokkuostuhind 2020 elektripliitide müük tartus cafe racer müük honda transalp müük Korterite müük tartu linnas kasutatud spordiriiete müükBlack friday eestis 2020 vsagiljotiin müük meeste kingade müük levi's 512 vuttide müük automudelite müük black friday krvitsa kilohind best black friday smartphone deals 2020 Black friday watch deals rolex keeleneet müük.Autoosta jelgava west highland terjer kennel.Kaal hindi vyakaran golf 2 müük.Chromecast indian channels original fifa black friday friday 2020.Dji mavic pro black friday 2020 uk muruniiduki müük tallinnas.Plum meaning in hindi kia tihumeetri stinger hind.Mänguväljakute müük tartus acer nitro 5 black friday 2020.Kalamaimude müük arvuti osade müük.Powerball müük sportsummutite müük.Xbox one müük eestis diivan osta ee.Hakke hind nulg müük tallinn.Samsung watch black friday deals uk raffaello hindistan cevizli kartopu gofret.Male industrial village dacia duster prussi video 4x4.Ostate com palladium wikipedia in hindi Värske räime müük samsung galaxy watch black friday.Minecraft ps3 müük china airlines black friday sale.Can am outlander 1000 müük osta hind nike air max 90.Visa hall mööbli müük 2020 välisukse u väärtus.Ümartoru müük aprilia sr 50 r müük.Myphone 3310 müük ühendusesisene käive deklareerimine.Täispuit söögilaud müük hind legs of frog.Korteri üürimine otse omanikult pärnus eestipagar ee kampaania.Maalide müük väike saun hind.Naji osta mp3 download diivani müük tartus


Soetamisloa ja relvaloa taotlemise eksami, relva käsitsemise ja laskeoskuse eksami läbiviimise ning soetamisloa ja relvaloa andmise kord – Riigi Teataja
Soetamisloa ja relvaloa taotlemise eksami, relva käsitsemise ja laskeoskuse eksami läbiviimise ning soetamisloa ja relvaloa andmise kord - sisukord
§ 5 Soetamisloa ja relvaloa taotleja eksam
§ 7 Teooriaeksami laskmiskatse
§ 8 Relva käsitsemise ja laskeoskuse eksam
Määruses kehtestatakse soetamisloa ja relvaloa taotlemise eksami, relva käsitsemise ja laskeoskuse eksami läbiviimise ning soetamisloa ja relvaloa andmise kord.
(3) Eksam võetakse vastu eesti keeles. Eksami võib vastu võtta eksamikomisjoni esimehe ja eksamineeritava kokkuleppel ka võõrkeeles, kasutades vajaduse korral eksamile registreerinud isiku kulul eksamikomisjoni aktsepteeritud ning erapooletut tõlki.
(1) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori käskkirjaga või tema volitatud ametniku kirjaliku otsusega moodustatakse eksami läbiviimiseks eksamikomisjoni, mille koosseisus on komisjoni esimees ja vähemalt kaks liiget. Komisjoni liikmeks võib nimetada ka teise ametiasutuse esindaja.
(3) Relva käsitsemise ja laskeoskuse eksami võtab vastu eksamikomisjoni liige, kellel on kehtiv relvaluba või kellele on Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori käskkirjaga või tema volitatud ametniku kirjaliku otsusega antud teenistusrelva kandmise õigus.
§ 5. Soetamisloa ja relvaloa taotleja eksam
(1) Soetamisloa ja relvaloa taotleja teadmiste, oskuste, käitumise ja hoiakute vastavuse hindamiseks läbiviidav eksam koosneb teooriaeksamist ning seejärel relva käsitsemise ja laskeoskuse eksamist (edaspidi teooriaeksami laskmiskatse).
(2) Eksamineeritavat, kes teooriaeksamit ei soorita, teooriaeksami laskmiskatsele ei lubata. Soetamisloa ja relvaloa taotleja eksam loetakse sooritatuks teooriaeksami ja teooriaeksami laskmiskatse positiivse tulemuse korral.
3) laskevigastuste korral kannatanule esmaabi andmine;
(4) Teooriaeksami sooritamiseks on aega 60 minutit. Teooriaeksam loetakse sooritatuks, kui eksamineeritav on vastanud testi kümnest küsimusest õigesti vähemalt kaheksale küsimusele. Ettenähtud aja jooksul vastamata jäänud küsimused loetakse valesti vastatuks.
§ 7. Teooriaeksami laskmiskatse
(1) Teooriaeksami laskmiskatsele lubatakse eksamineeritav pärast teooriaeksami sooritamist.
(2) Teooriaeksami laskmiskatse viiakse läbi eksamikomisjoni juuresolekul lasketiirus laskekohal.
(3) Teooriaeksami laskmiskatse toimub kahes osas. Esimeses osas kontrollitakse õpperelvaga või laadimata relvaga eksamineeritava oskusi relva käsitsemisel.
(4) Kui eksamineeritav ei käsitse relva õigesti, teeb seda ebakindlalt või rikub ohutusnõudeid, teooriaeksami laskmiskatse lõpetatakse ja loetakse mittesooritatuks.
(5) Teooriaeksami laskmiskatse teine osa on tulejoonelt laskmine samast või sellele lähedasest relvaliigist, mida eksamineeritav soovib soetada või mille kandmisluba ta taotleb.
(6) Kui teooriaeksami laskmiskatse teises osas tehakse ohtlikke vigu ja relva oskamatu käsitsemisega luuakse tulejoonel ohtlik olukord, laskmiskatse lõpetatakse ning see loetakse mittesooritatuks.
(7) Teooriaeksami laskmiskatse peab sooritama püstiasendis, ilma toeta, tabades 25 meetri kauguselt märklehte, mis vastab käesoleva määruse lisas kehtestatule. Alla 63,5 millimeetri pikkuse relvarauaga relvast tulistatakse märklehte kümne meetri kauguselt.
(8) Teooriaeksami laskmiskatse käigus sooritatakse kolm lasku, millest vähemalt kaks peavad tabama märklehe ringe 1–10. Püssist tulistades peavad kõik kolm lasku tabama märklehe ringe 7–10.
(9) Teooriaeksami laskmiskatse tulemus tehakse eksamineeritavale teatavaks suuliselt pärast selle kontrollimist ja see fikseeritakse eksamiprotokollis. Eksami mittesooritamine vormistatakse vajaduse korral kirjalikult ning see tehakse eksamineeritavale teatavaks haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.
(10) Teooriaeksami laskmiskatse ebaõnnestumisel võib seda korrata ühe kuu jooksul teooriaeksami sooritamise päevast arvates. Kui teooriaeksami laskmiskatset ei sooritata nimetatud tähtaja jooksul, peab uuesti sooritama ka teooriaeksami.
§ 8. Relva käsitsemise ja laskeoskuse eksam
(1) Relvaseaduse § 35 lõikes 8 sätestatud juhul kontrollitakse relvaluba omava isiku relva käsitsemise ja laskeoskuse eksamil, kas eksamineeritav on pädev käsitsema teist liiki tulirelva.
(2) Relva käsitsemise ja laskeoskuse eksam toimub käeoleva määruse § 7 lõigetes 2–8 sätestatud korras.
(3) Enne eksami sooritamist tutvustatakse eksamineeritavale eksamikorda ja -tingimusi. Eksamikorda rikkunud eksamineeritava eksam loetakse mittesooritatuks, olenemata eksami täitmise edukusest.
(4) Relva käsitsemise ja laskeoskuse eksami tulemus tehakse eksamineeritavale suuliselt teatavaks kohe pärast selle kontrollimist ja see fikseeritakse eksamiprotokollis. Eksami mittesooritamine vormistatakse vajaduse korral kirjalikult ning see tehakse eksamineeritavale teatavaks haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.
(5) Kui eksamineeritav ei sooritanud relva käsitsemise ja laskeoskuse eksamit, võib seda kõige varem korrata viie päeva pärast.
(1) Eksami tulemusega mittenõustumisel võib esitada Politsei- ja Piirivalveametile vaide haldusmenetluse seaduses sätestatud korras 30 päeva jooksul eksamitulemuse teada saamisest arvates.
(3) Relva käsitsemise ja laskeoskuse eksami tulemuse kohta vormistab protokolli selle vastuvõtja.
(1) Soetamisluba või relvaluba antakse eksamineerija suulise otsuse alusel isikule, kes on edukalt sooritanud nõutavad eksamid.
Siseministri 6. detsembri 2001. a määrus nr 95 „Relvasoetamisloa või relvaloa taotleja eksami läbiviimise kord” tunnistatakse kehtetuks.