Lapsevanem.ee - Sisukestev õpe lapsevanemale :: 10 müüti elatisest
Elatisabi » 10 müüti elatisest
Lapsevanem.ee - Sisukestev õpe lapsevanemale :: 10 müüti elatisest Matemaatika, füüsika, ajalugu, inimeseõpetus jne. Kõik selleks et abistada õppijat.10 müüti elatisest,Matemaatika, ekool, e-kool, füüsika, ajalugu, seks, abort
Elatist nõudes on vaja kohtule esitada kõikide kulutuste kohta tõendid
Perekonnaseaduse § 99 kohaselt tuleb elatise kindlaksmääramisel lähtuda lapse vajadustest võttes arvesse tema tavalist elulaadi. Elatise suurus peab katma kõiki eluvajadusi, sealhulgas tema võimete ja kalduvuste kohase hariduse ja kutsealase ettevalmistusega seotud kulutusi, alaealise ülalpeetava puhul ka tema kasvatamise kulutusi. Tõendada tuleb kulutused, mida on võimalik dokumentaalselt tõendada. Toidu, riiete, jalanõude jms kulutused määratakse kindlaks mõistlikkusest lähtudes.
Lapse isa ei maksa elatist, lapse isal pole õigust lapsega kohtud
Perekonnaseaduse § 116 kohaselt on mõlemal vanemal lapse suhtes võrdsed õigused. Perekonnaseaduse § 143 lg 1 ja 2 kohaselt on lapsel õigus isiklikult suhelda mõlema vanemaga. Samuti on mõlemal vanemal kohustus ja õigus suhelda lapsega isiklikult. Vanemal on keelatud teha takistusi eesmärgiga kahjustada lapse suhet teise vanemaga.
Lapse isa võib nn. lahti öelda oma vanemakohustustest, kui ta ei saa maksta elatist
Isaks või emaks olemine on isiku isiklik õigus ning sellest tulenevad nende õigused ja kohustused lapse suhtes. Seda õigust ei saa müüa, ära anda, pärandada jne. Kui vanemad on andnud nõusoleku lapse lapsendamiseks ja laps lapsendatakse lähevad vanemakohustused ja õigused üle lapsendajatele (PkS § 162).
Riik maksab elatist, kui kohustatud vanem seda ei tee
VÄÄR/ÕIGE
Elatisabi seaduse §2 ja §3 kohaselt maksab riik elatisabi 90 kalendripäeva eest perioodil, mil üks vanem taotleb kohtult elatise väljamõistmist.
Miinimumelatist nõudes ei pea kohtule ühtegi tõendit esitama
Miinimumelatis on seadusega sätestatud minimaalne elatise määr, mis peaks katma lapse minimaalsed vajadused.
Kui vanem ei maksa elatist kohtuotsuse alusel, karistatakse teda kriminaalkorras
ÕIGE/VÄÄR
Kui vanem tahtlikult hoidub kõrvale elatise maksmisest kohtuotsuse alusel, võidakse talle määrata rahaline karistus või arest kuni üks aasta (KarS § 169). Karistuse eelduseks on kuritahtlik kõrvalehoidumine elatise maksmisest. Kui kohustatud isik täidab mingil määral ülalpidamiskohustust, ei mõisteta teda süüdi.
Töötu ei pea maksma elatist
Riigikohus on mitmeti sedastanud, et töötus ei vabasta vanemat lapse ülalpidamisest. Töötu vanem peab leidma võimalused lapse ülalpidamiseks – võtma vastu töö olenemata selle tasuvusest või meeldivusest, müüma olemasolevat vara.
Elatist tuleb sularahas maksta
Rahalised kohustused on mõistlik maksta ülekandega, et välistada tulevikus tekkivaid vaidlusi. Ülekande kohta jääb panka märge, mis on tõestuseks kohustuse täitmise kohta.
Vanem võib kanda elatise lapse kontole
Kui vanemad on kokku leppinud, et elatis makstakse lapse kontole, siis loetakse kohustus kohaselt täidetuks. Kui eelnevat kokkulepet ei ole, ei ole kohustatud vanem oma kohustust kohaselt täitnud.
Maksekäsu kiirmenetluses elatise nõudes saab maksimaalselt nõuda 3 000 krooni
Maksekäsu kiirmenetluse raames saab ühele lapsele nõuda maksimaalselt 3 000 krooni elatist (TsMS § 491 lg 2). Sama avalduse raames saab igale lapsele nõuda maksimaalselt 3 000 krooni.
viimati toimetatud: 7. 03. 2011. 01:27
Märksõnade pilv: Isuzu Autokoolid naiste edu matemaatikas ja loodusteadustes Mähkmetermatiid Koolireis/koolireisid Beebipillid Põlva Talurahva Muuseum Google Chrome Прогестиновые таблетки. Mини-пили Menopaus Lumekoristus tööd Neitsinahk Füüsika valemid Automaatklikkija Reye sündroom Talurahva haridus Rootsi ajal Progesteroon Rõdude renoveerimine peast arvutamine Lihaspinged Liiter Suzuki AVG Antiviirus Hormoonspiraal Tsükkel Puberteet SOS pillid, SOS tabletid SOS-pillid Rasedus / kõrvetised Rõdude ehitus


Tallinna raielubade andmekogu põhimäärus – Riigi Teataja
Tallinna raielubade andmekogu põhimäärus - sisukord
§ 11 Raie- ja hoolduslõikusloa taotluse andmed
§ 12 Raie ja hoolduslõikuse menetluse andmed
§ 13 Asendusistutuse andmed
§ 14 Raieloa andmed
§ 15 Hoolduslõikusloa andmed
§ 17 Andmete alusdokumendid
§ 18 Andmeandja ja andmete andmekogusse kandmise tähtajad
§ 19 Ebaõigete ja puuduvate andmete parandamine
§ 21 Andmete arhiveerimine
§ 22 Andmete õiguslik tähendus
§ 27 Andmekogu pidamise lõpetamine
RT IV, 29.05.2019, 61
Vastu võetud 30.03.2010 nr 31
RT IV, 28.05.2013, 30
Määrus kehtestatakse avaliku teabe seaduse § 434 ja § 435 lg 1 alusel ning kooskõlas looduskaitseseaduse §-ga 45, Tallinna Linnavolikogu 25. augusti 2005 määrusega nr 45 „ Puu raie- ja hoolduslõikusloa andmise tingimused ja kord“ ja 11. veebruari 2010 otsusega nr 29 „Tallinna raielubade andmekogu asutamine“ ning tulenevalt vajadusest tagada puude raie- ja hoolduslõikuse loa andmise protsessi läbipaistvus ja muuta andmed kättesaadavaks.
Tallinna raielubade andmekogu (edaspidi andmekogu) põhimäärusega kehtestatakse andmekogusse kogutavate andmete koosseis ning andmekogu pidamise, selle järelevalve ja lõpetamise kord.
(1) Andmekogu ametlik nimi on „Tallinna raielubade andmekogu".
(2) Andmekogu lühinimi on tlnraie.
1) lihtsustada ja parendada Tallinna linna territooriumil asuvate puude raie- ja hoolduslõikuslubade väljaandmise protsessi, pakkudes võimalust lube taotleda ja taotlusi menetleda elektrooniliselt;
2) luua nüüdisaegne, ühtaegu mitut infosüsteemi, kasutajaid ja andmesisestajaid teenindav andmekogu, muutes puude raie- ja hoolduslõikuslubade taotlemise tsentraalselt hallatavaks, vältides andmete dubleerimist ja tagades kasutajatele kõige värskema seisuga andmete kättesaadavuse;
3) võimaldada puude raie- ja hoolduslõikuslubade menetlemiseks vajalike andmete kontrolli teistest linna ning riigi andmekogudest;
4) võimaldada jälgida raieloa kõrvaltingimuste täitmist, sh asendusistutuste tähtajast kinnipidamist.
(1) Andmekogu peetakse vastavalt käesolevale põhimäärusele ning kooskõlas avaliku teabe seaduse, isikuandmete kaitse seaduse ning muude asjaomaste riigi ja Tallinna õigusaktidega.
(2) Andmekogusse kogutavad andmed on seostatavad teiste riigi ja Tallinna andmekogudega, sh andmete elektroonilise saamise ja esitamise osas. Andmete ristkasutus tugineb õigusaktidele või registrite vastutavate töötlejate vahel sõlmitud lepingutele.
(2) Andmeid töödeldakse digitaalselt infosüsteemi pidamiseks välja töötatud tarkvaraga.
(3) Andmekogu vastutav töötleja ja volitatud töötlejad tagavad organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehnoloogiliste turvameetmetega andmekogu andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse.
(4) Vastutav töötleja korraldab andmetest kord päevas turvakoopiate tegemise ja säilitamise üheks kuuks.
(5) Vastutav töötleja korraldab andmetest arhiivikoopia tegemise vähemalt üks kord aastas. Arhiivikoopiat säilitatakse viis aastat.
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalamet.
4) sisestab andmed andmekogusse;
5) teeb järelevalvet andmete õigsuse ja andmekogu kasutamise üle;
6) tagab õigustatud isikutele juurdepääsu andmetele;
7) lahendab andmekogu pidamisel tekkinud küsimusi;
9) täidab muid õigusaktidest tulenevaid kohustusi.
1) osaleb andmekogu arendustöödel ning juurutamisel;
3) töötleb andmekogu andmeid ning vastutab nende ajakohasuse ja õigsuse eest;
1) avalik vaade;
2) ametnikuvaade.
§ 11. Raie- ja hoolduslõikusloa taotluse andmed
Raie- või hoolduslõikusloa taotlemiseks esitatakse ja kantakse andmekogusse järgmised andmed:
3) taotleja isikukood;
4) taotleja kontakttelefon;
6) juriidilise isiku nimi;
7) juriidilise isiku registrikood;
8) juriidilise isiku esindaja nimi;
9) juriidilise isiku esindaja kontakttelefon;
10) juriidilise isiku esindaja e-posti aadress;
11) taotleja aadress;
12) raiekoha või hoolduslõikuskoha aadress;
13) raiekoha või hoolduslõikuskoha katastritunnus;
14) volituse olemasolu;
15) andmed lisatavate dokumentide kohta (asendiplaan, ehitusloa koopia, korteriühistu üldkoosoleku protokoll ühistu territooriumil aset leidva raie korral, esindusõigust tõendav dokument);
16) raie või hoolduslõikuse põhjendus;
17) soovitava hoolduslõikuse ulatuse või soovitud võrakuju kirjeldus.
§ 12. Raie ja hoolduslõikuse menetluse andmed
Raie ja hoolduslõikuse menetluse kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) raie või hoolduslõikuse koha koordinaadid;
2) välitöö teostaja ning välitöö teostamise kuupäev;
3) objektil tehtud märkused;
4) raiutavate puude arv, liik, läbimõõt ja raie põhjus;
5) asendusistutuse vajadus, haljastusühikute arv;
6) raieloa kõrvaltingimused;
7) raieloa allkirjastaja ning allkirjastamise kuupäev;
8) hoolduslõikuse vajaduseks tuvastatud asjaolud;
9) hoolduslõikuse vajaduse kaalutlused;
10) hoolduslõikuse tingimused;
11) hoolduslõikuse meetodid;
12) hoolduslõikuse ulatus;
13) hoolduslõikuse teostamise aeg;
14) hoolduslõikusloa kehtivus;
15) hoolduslõikusloa allkirjastaja ning allkirjastamise kuupäev;
16) muud menetlusega seotud märkused või kaasnevad failid (fotod).
§ 13. Asendusistutuse andmed
Asendusistutuse kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) haljastusühikute arv;
2) esmane asendusistutuse meeldetuletuse kuupäev;
3) raie alguse kuupäev;
4) planeeritud istutused oma kinnistul;
5) planeeritud istutused avalikul alal;
6) istutuse aeg;
7) istutuse teostaja;
8) istutatud haljastusühikute arv;
9) hoolduse teostaja;
10) hoolduse teostaja kontaktandmed;
11) istutuse vastuvõtmise kuupäev;
12) garantiiaja lõppkuupäev;
13) istutuse asukoht;
14) muud kommentaarid istutuse või hoolduse kohta;
15) muud asendusistutusega seotud failid (fotod).
§ 14. Raieloa andmed
Andmekogu ametnikuvaates koostatakse raieluba ning loa kohta säilitatakse andmekogus järgmised andmed:
4) raiekoha aadress;
5) raieloa taotluse esitamise kuupäev;
6) raiutava puu liik;
7) raiutava puu läbimõõt;
8) raiutavate puude arv;
9) raie põhjus;
10) raieloa kõrvaltingimused;
11) raieloa kehtivus;
12) raieloa väljastaja;
13) raieloa koostaja.
§ 15. Hoolduslõikusloa andmed
Andmekogu ametnikuvaates koostatakse hoolduslõikusluba ning loa kohta säilitatakse andmekogus järgmised andmed:
1) hoolduslõikusloa number;
4) hoolduslõikuskoha aadress;
5) hoolduslõikusloa taotluse esitamise kuupäev;
6) hoolduslõikuse vajaduseks tuvastatud asjaolud;
7) hoolduslõikuse vajaduse kaalutlused;
8) hoolduslõikuse tingimused;
9) hoolduslõikuse meetodid;
10) hoolduslõikuse ulatus;
11) hoolduslõikuse teostamise aeg;
12) hoolduslõikusloa kehtivus;
13) hoolduslõikusloa allkirjastaja ning allkirjastamise kuupäev;
14) hoolduslõikusloa koostaja.
(1) Andmekogusse kantavate andmete, nende kandmise, muutmise ja väljastamise aja, andmete väljastamise viisi ning andmete saajate üle peetakse arvestust digitaalselt.
(2) Andmekogu pidamist abistavad andmed on:
1) Tallinna ruumiandmete registri aluskaardi andmed;
2) maakatastri krundipiiride kihi ning tunnuste andmed.
(3) Andmekogu pidamise üle järelevalve tegemist abistavad andmed on:
4) andmete muutmise kuupäev.
§ 17. Andmete alusdokumendid
Andmekogusse kantavate andmete alusdokumendid on dokumendid, mille loa taotleja esitab raie- ja hoolduslõikusloa väljastamist otsustavale haldusorganile loa taotlemisel vastavalt puu raie- ja hoolduslõikusloa andmise tingimustele ja korrale.
§ 18. Andmeandja ja andmete andmekogusse kandmise tähtajad
(1) Määruse §-s 11 nimetatud andmete andjaks on raie- ja hoolduslõikusloa taotleja ning andmete andmekogusse kandjaks volitatud töötleja. Volitatud töötlejal on õigus teha järelevalve eesmärgil päringuid riigi andmekogudest §-s 11 nimetatud andmete osas.
(2) Määruse §-des 12, 14 ja 15 nimetatud andmed sisestab andmekogusse raie- või hooldusloa menetlejaks olev volitatud töötleja ühe kuu jooksul alates taotluse registreerimisest. Uue raie- või hoolduslõikusloa lisamisel täpsustab volitatud töötleja kaardil raie asukoha ning kontrollib taotleja seotust raiekohaga.
(3) Volitatud töötlejal on õigus keelduda andmete andmekogusse kandmisest, kui esitatud andmed on ebaõiged või puudulikud.
(4) Määruse §-s 13 nimetatud andmed kannab andmekogusse asendusistutuse korraldaja kohe pärast asendusistutuse teostajalt asjakohase teabe saamist.
§ 19. Ebaõigete ja puuduvate andmete parandamine
(1) Kui volitatud töötleja avastab andmekogust ebaõiged andmed või kui teda on ebaõigetest andmetest teavitatud, korraldab ta viivitamata andmete parandamise.
§ 21. Andmete arhiveerimine
(2) Andmekogu pidamist ja järelevalve tegemist abistavaid andmeid säilitatakse sarnaselt põhiandmetega.
(3) Andmekogu andmed arhiveeritakse viie aasta möödumisel andmete andmekogusse kandmisest.
(4) Arhiivi kantud andmeid säilitatakse elektrooniliselt kümme aastat.
§ 22. Andmete õiguslik tähendus
(1) Andmekogusse kogutavaid andmeid saavad kasutada kõik linna ametiasutused, kelle tööülesannete täitmiseks on need vajalikud.
(2) Andmekogu avaliku vaate vahendusel saab avalikkus tutvuda §-des 14 ja 15 toodud andmetega, v.a taotleja kontaktandmed.
(3) Andmekogu ametnikuvaate kaudu on võimalik teha päringuid ja statistikat menetletud raielubade kohta, samuti printida menetluse käigus esitatud ja kogutud andmetega täidetud välitööde lehti.
(4) Andmekogusse kantud andmeid väljastab vastutav töötleja järgmiselt:
1) andmesubjektile või tema seaduslikule esindajale tema kohta käivaid andmeid kooskõlas isikuandmete kaitse seadusega;
(5) Vastutav töötleja peab andmekogus digitaalselt arvestust enda väljastatud andmete väljastamise aja, koosseisu ja saajate üle.
(2) Konto loomiseks esitab andmekogu kasutada sooviv isik vastutavale töötlejale avalduse, milles märgib järgmised andmed:
3) loetelu andmekogu pidamisega seotud ülesannetest;
4) andmekogu kasutamise õiguse kehtivuse soovitav aeg.
(3) Andmekogu kasutamise õiguse saanud isikut käsitatakse andmekogu volitatud töötlejana.
(4) Vastutav töötleja loob konto ja teavitab sellest taotlejat kolme tööpäeva jooksul alates lõikes 2 nimetatud avalduse saamisest.
(6) Andmekogusse saab sisse logida ainult ID-kaardi abil.
5) andmekogusse andmete kandmine ei ole enam isiku ametiülesanne.
§ 27. Andmekogu pidamise lõpetamine
Määrus jõustub 1. juulil 2010.


Õiguse printsiibid | Eesti.ee
Printsiibid Eesti Vabariigi põhiseaduse alusel
Õiguse üldtunnustatud põhimõtted
Õiguse printsiibid tulenevad eelkõige riigi kõige kõrgemast õigusallikast - konstitutsioonist.
Demokraatlikes riikides põhineb seadusandlik võim parlamendi tegevusel. Riigivõim kuulub rahvale ja lähtub rahvast. Rahval on õigus formeerida kõrgemaid riigiorganeid- oma valitud esindajate kaudu kujundada riigi poliitikat. Põhiseaduse § 1 kohaselt on rahvas kõrgeima riigivõimu kandja Eestis. Rahvas teostab kõrgeimat riigivõimu hääleõiguslike kodanike kaudu, Riigikogu valimistega ning rahvahääletusega. Demokraatlikus režiimis saab valdav enamus kasutada poliitilisi- ja inimõigusi ning nende õiguste kaitse on kohtulikult tagatud, peavad toimuma üldised, perioodilised, ausad ja vabad valimised.
Vabariikluse printsiip
Eesti on parlamentaarne vabariik. Vabariiklikele valitsemisvormidele on omane, et riigipea on perioodiliselt valitav. Põhiseaduse § 65 on sätestatud, et Riigikogu valib Vabariigi presidendi. Valitsusel peab olema Parlamendi usaldus. Parlament saab Valitsusele umbusaldust avaldada (põhiseadus § 65 p.13). President on küll täitevvõimuorgan, kuid ta ei ole selle eesotsas. Riigipea on allutatud Parlamendi kontrollile ning tema põhifunktsiooniks on riigi esindamine rahvusvahelistes suhetes teiste riikidega.
Unitaarriikluse printsiip
Põhiseaduse § 2 lg 1 ütleb, et Eesti riigi maa-ala, territoriaalveed ja õhuruum on lahutamatu ja jagamatu tervik. lg 2 kohaselt on Eesti riiklikult korralduselt ühtne riik, mille territooriumi haldusjaotuse sätestab seadus. Seega Eesti on unitaarne riik riikliku korralduse vormi poolest, mis näitab riigi haldusterritooriumi jaotust, haldusüksuste suhete omavahelist iseloomu ja suhet terve riigiga. Unitaarsetes riikides on ühtne parlament, seadusandlus ja kohtusüsteem. Vastavalt Eesti Vabariigi põhiseadusele ei saa Eesti Vabariigi koosseisus olla autonoomseid rahvuslik-territoriaalseid üksusi.
Legaalsuse printsiip ehk seaduslikkuse printsiip
Põhiseaduse § 3 lg 1 sätestab, et riigivõimu teostatakse üksnes Põhiseaduse ja sellega kooskõlas olevate seaduste alusel. Seega kehtib Eestis demokraatlikes õigusriikides tunnustatud põhimõte, et avaliku võimu teostamisel (nii seadusandliku, täidesaatva kui ka kohtuvõimu) tuleb järgida legaalsuse põhimõtet. Kõik põhilised otsused, mis avalik võim teeb, peavad lähtuma seadustest. Põhiseaduses on ka teisi sätteid, mis täiendavad legaalsuse printsiipi. Näiteks põhiseaduse §146 järgi mõistab õigust ainult kohus, kes on oma tegevuses sõltumatu ja mõistab õigust kooskõlas põhiseaduse ja seadustega. Ka inimeste õigusi ja vabadusi võib piirata vaid kooskõlas põhiseadusega ja seaduses sätestatud juhtudel. Põhiseaduse §15 sätestab, et igaühel on õigus pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse. Võimu teostamine peab olema legaalne nii õigusakti sisu kui ka võimu teostamise viisi ja vormi poolest.
Rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud normide ja põhimõtete ülimuslikkuse printsiip
Põhiseaduse § 3 järgi on rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtted ja normid Eesti õigussüsteemi lahutamatuks osaks. Selliste üldpõhimõtete all mõistetakse rahvusvahelist tavaõigust, selliseid rahvusvaheliste konventsioonide norme, mida tsiviliseeritud maailm peab riigile kohustuslikuks isegi siis, kui riik sellega ühinenud ei ole (näiteks rassilist diskrimineerimist keelavad normid).
Võimude lahususe printsiibi võib jagada kaheks: traditsiooniline võimude lahusus ja personaalne võimude lahusus. Traditsioonilise võimude lahususe all mõistetakse seadusandliku, täidesaatva ja kohtuvõimu lahusust. Seadusandlik võim kuulub parlamendile, täidesaatev valitsusele (ka president kuulub täidesaatva võimu harusse), kohtuvõimu teostavad kohtud.
Siiski tavaliselt see lahusus ei ole täielikult absoluutne. Üks võimuharu võib teise võimuharu pädevusse kuuluvate küsimustega teatud ulatuses tegeleda. Näiteks valitsus teostab määruste andmisega ka legislatiivfunktsiooni (seadusandlikku funktsiooni). Selline valitsuse õigus peab tulenema põhiseadusest ja põhiline seadusandlik funktsioon peab jääma parlamendile. Võib olla ka vastupidi. Seadusandlikule võimule on antud mingis osas täidesaatva riigivõimu funktsioonid. Näiteks põhiseaduse § 65 punktide 7 ja 8 alusel nimetab Riigikogu Vabariigi presidendi ettepanekul ametisse Riigikohtu esimehe, Eesti Panga nõukogu esimehe, riigikontrolöri, õiguskantsleri ja kaitseväe juhataja või ülemjuhataja; Riigikohtu esimehe ettepanekul ametisse Riigikohtu liikmed. On vajalik, et iga võimuharu peab tegelema oma põhifunktsiooniga ning teiste funktsioonide täitmine peab olema kooskõlas põhiseadusega.
Kohtuvõimu sõltumatus on oluline, kuna on vaja tagada sõltumatu ja erapooletu kohtupidamine. Põhiseaduse §146 ütleb, et kohus on oma tegevuses sõltumatu ja mõistab õigust kooskõlas põhiseaduse ja seadustega. Kohtuvõimu seosed teiste võimuharudega on suhteliselt piiratud, et õigusmõistmine oleks kooskõlas õigusriigist tuleneva põhimõttega.
Personaalse võimude lahususe all mõistetakse seda, et üks isik ei või üheaegselt olla mitme võimuharu teenistuses üheaegselt. Põhiseaduse § 84 järgi lõpevad ametisseastumisega Vabariigi Presidendi volitused ja ülesanded kõigis valitavates ja nimetatavates ametites ning ta peatab ametisoleku ajaks oma erakondliku kuuluvuse.§ 147 lg 3 järgi ei tohi kohtunikud olla peale seaduses ettenähtud juhtude üheski muus valitavas ega nimetavas ametis.
Inimväärikuse printsiip
Inimväärikuse printsiip on tuletatud põhiseaduse § 18 järgi. Vastavalt sellele ei tohi kedagi piinata, julmalt või väärikust alandavalt kohelda ega karistada.
Ülal toodud printsiipidest tuleks eristada veel õiguse üldtunnustatud põhimõtteid ehk printsiipe, mis on tuletatud õigusest endast ja millele peab vastama nii seadusandlus kui ka õiguse rakendamine. Avalik võim on seotud õiguse kui tervikuga, kuhu kuuluvad ka õiguse üldtunnustatud põhimõtted, millega peavad kooskõlas olema nii põhiseadus kui ka teised õigusaktid.
Eestis on see põhimõte esmakordselt fikseeritud manifestis “Kõigile Eestimaa rahvastele”. Võrdse kohtlemise põhimõtte järgi tuleb võrdseid olukordi käsitleda ühtmoodi. Samasuguste olukordade ebavõrdne käsitlemine on diskrimineerimine.
Proportsionaalsuse põhimõte on tuletatud põhiseaduse § 11, mille järgi õigusi ja vabadusi tohib piirata ainult kooskõlas põhiseadusega ning piirangud peavad olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ega tohi moonutada piiratavate õiguste ja vabaduste olemust.
Õiguspärase ootuse põhimõtte järgi peab isikul olema õigus realiseerida oma õigusi mõistlikus ootuses, et talle lubatu ka kehtima jääb (näiteks kui isikule on määratud mingiks ajaks teatud soodustus, siis antud põhimõte aitab vältida soodustuse ennetähtaegset äravõtmist). Vastavalt õiguskindluse põhimõttele on isikul õigus näiteks vaidlus läbi vaadata selle esemeks olnud sündmuse toimumise ajal kehtinud seaduse alusel ning tagasiulatuvate isiku olukorda halvendavate normide rakendamine on kriminaalõiguses keelatud.
Antud printsiip kehtib nii kohtumenetluses kui ka haldusmenetluses ja tuleb kohaldamisele eelkõige siis, kui seaduses pole kirjas asja läbivaatamise tähtaega. Mõistliku aja kriteerium on hinnanguline ja sõltub antud konkreetsetest asjaoludest (näiteks kohtuasja keerukusest).


Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise kord ja menetluse käigus läbiviidavate menetlustoimingute tähtajad, litsentsi taotlemiseks vajalike andmete loetelu ja litsentsi vorm - sisukord
§ 1 Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi taotluse läbivaatamine
§ 2 Litsentsi andmise menetluse algatamisest teatamine
§ 3 Litsentsi taotluse menetlustähtaeg ja litsentsi andmine
§ 4 Litsentsi taotluse menetlustähtaja peatamine
§ 5 Taotleja teavitamine litsentsi andmisest ja litsentsi või litsentsi andmisest keeldumise käskkirja kättetoimetamine
§ 6 Litsentsi andmisest või selle andmise keeldumisest teatamine
§ 7 Litsentsi muutmise menetlus
§ 8 Litsentsi kehtetuks tunnistamine
§ 9 Litsentsi kehtivuse peatamine
§ 10 Litsentsi taotlemiseks või muutmiseks vajalike dokumentide loetelu
§ 101 Litsentsi taotlemiseks vajalike dokumentide esitamine
§ 11 Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi vorm
RT I, 29.12.2015, 15
18.09.2008 RT I 2008, 42, 242 29.09.2008, osaliselt 01.10.2008
18.12.2015 RT I, 29.12.2015, 9 01.01.2016, määruses asendatud läbivalt sõna „«Jäätmeseaduse»” sõnaga „jäätmeseaduse”.
Määrus kehtestatakse jäätmeseaduse § 103 alusel.
(1) Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andja (edaspidi litsentsi andja) registreerib saadud ohtlike jäätmete käitluslitsentsi (edaspidi litsents) taotluse kohe pärast selle kättesaamist ja kontrollib selle vastavust jäätmeseaduse ja määruse nõuetele.
(3) Kui taotlus ei vasta jäätmeseaduse § 100 ja määruse nõuetele või taotlusmaterjalides esitatud andmed ei ole piisavad taotluse menetlemiseks, määrab litsentsi andja tähtaja puuduste kõrvaldamiseks või täpsustavate andmete esitamiseks ja teavitab sellest taotlejat posti teel 7 päeva jooksul puuduste avastamisest arvates.
(2) [Kehtetu - RT I 2009, 7, 47 - jõust. 01.02.2009]
Litsentsi andja teeb litsentsi andmise või selle andmisest keeldumiseavalikult teatavaks ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded kahe tööpäeva jooksul pärast litsentsi andmist või selle andmisest keeldumist, välja arvatud jäätmeseaduse § 1011 lõike 1 punktides 1 ja 2 märgitud juhtudel.
(1) Litsents tunnistatakse kehtetuks jäätmeseaduse § 102 sätete alustel.
(4) Teade litsentsi kehtetuks tunnistamisest tehakse avalikult teatavaks Keskkonnaameti veebilehel 5 päeva jooksul, arvates litsentsi kehtetuks tunnistamisest.
(1) Litsentsi taotlemiseks või muutmiseks jäätmeseaduse § 1011 lõike 1 punktides 3–5 toodud alusel esitab taotleja litsentsi andjale järgmised dokumendid:
4) taotleja jäätmekäitluskohajärgse või kui jäätmekäitluskoht puudub, ettevõtte asukohajärgse valla- või linnavalitsuse arvamus kavandatava tegevuse kohta;
11) käideldavate jäätmeliikide nimistu vastavalt jäätmeseaduse § 2 lõike 5 alusel kehtestatud jäätmenimistule, jäätmete kogused ning jäätmekäitlustoimingud vastavalt jäätmeseaduse § 15 lõike 8 ja § 17 lõike 2 alusel kehtestatud taaskasutamistoimingute ja kõrvaldamistoimingute nimistutele;
[RT I, 29.12.2015, 9 - jõust. 01.01.2016]
13) jäätmekäitluse eest vastutava isiku pädevusnõudeid kinnitavad dokumendid vastavalt jäätmeseaduse § 100 lõike 5 alusel kehtestatud keskkonnaministri määrusele;
16) kinnitus kindlustuse olemasolu kohta õnnetusjuhtumitest tekkinud keskkonnareostuse likvideerimise kulude katmiseks vastavalt jäätmeseaduse § 100 lõike 1 punktile 3;
17) kinnitus tehniliste vahendite ja võimaluse olemasolu kohta jäätmeseaduse § 64 lõike 4 kohase ohtlike jäätmete saatekirja koostamiseks.
(4) Litsentsi muutmiseks jäätmeseaduse § 1011 lõike 1 punktis 1 toodud alusel esitab taotleja litsentsi andjale lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud dokumendid.
(5) Litsentsi muutmiseks jäätmeseaduse § 1011 lõike 1 punktis 2 toodud alusel esitab taotleja litsentsi andjale lõike 1 punktides 1 ja 13 nimetatud dokumendid.
[RT I 2008, 42, 242 - jõust. 29.09.2008, osaliselt 01.10.2008]
Lisa Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi vorm


RT I 2005, 46, 386
Vastu võetud 29.08.2005 nr 227
(1) Tallinna Tervishoiu Kõrgkool (edaspidi kõrgkool) on rakenduskõrgkool, kes tegutseb «Rakenduskõrgkooli seaduse», teiste õigusaktide ja oma põhimääruse alusel ning on moodustatud Tallinna Meditsiinikooli baasil.
(1) Kõrgkool asub Tallinnas ja tema struktuuriüksused võivad asuda ka mujal Eestis. Kõrgkooli postiaadress on Kännu 67, Tallinn 13418.
(2) Kõrgkooli struktuuriüksus asub Kohtla-Järvel.
Kõrgkoolil on väikese riigivapi kujutisega pitsat, oma nimega pitsat, arveldusarve ja oma eelarve.
§4. Tegevuse eesmärgid, tegevusvaldkonnad ja õppekava tüüp
Kõrgkooli tegevuse eesmärk on olla nii Eestis kui ka rahvusvaheliselt tunnustatud kaasaegse õpikeskkonnaga tervishoiu-, teenindus- ja sotsiaalalast koolitust pakkuv õppeasutus, mille alaeesmärkideks on:
1) pakkuda konkurentsivõimelist ja kvaliteetset rakenduskõrg- ja kutsekeskharidust ning Vabariigi Valitsuse nimetatud magistriõppe õppekavade alusel toimuvat õpet tervise ja heaolu ning teeninduse õppevaldkondades;
2) mõjutada elanikkonna tervisekäitumist ja aidata kaasa tervisliku elukeskkonna kujundamisele;
3) edendada õpetatavaid erialasid arendustegevuse ja rakendusuuringute abil;
4) võimaldada elukestvat õpet.
§5. Kõrgkooli ülesanded
4) kõrgkooli õppekavade koostamine ja arendamine ning õppemetoodilise töö korraldamine, tööalase koolituse õppekavade koostamine;
5) ainealaste metoodiliste juhendite, õppevahendite ja -materjalide koostamine ning väljaandmise toetamine;
6) kõrgkooli ainelise baasi pidev parendamine arengukavast ja õppekavadest tulenevatest nõuetest lähtudes;
8) õppe- ning teadus- ja arendusasutuste ning füüsiliste ja juriidiliste isikutega koostöölepingute sõlmimine vastavalt oma õppetegevuse eesmärkidele;
11) suhete arendamine välisriikide õppeasutuste, teiste asutuste, ettevõtete ja organisatsioonidega ning vastavalt vastastikusele kokkuleppele üliõpilaste, õpilaste ja õppejõudude vahetamine;
12) rahvusvahelistes projektides osalemine õppetegevuse arendamiseks ning rakendusuuringute läbiviimiseks;
13) nõustamine tervishoiualade õppesuundadel, põhitegevusest tulenevate konverentside, seminaride ja muude ürituste korraldamine;
14) osalemine Eesti tervishoiupoliitika kujundamises.
4) kinnitab käskkirjaga kõrgkooli sisekorra ja asjaajamise eeskirjad;
10) on aruandekohustuslik kõrgkooli nõukogu (edaspidi nõukogu ) ning haridus- ja teadusministri ees ning vastutab õigusaktidest tulenevate andmete Haridus- ja Teadusministeeriumile esitamise eest;
13) kuulutab välja avaliku konkursi vabadele õppejõudude ametikohtadele;
(2) Rektori töökohustustest vabanemise järel on tal õigus asuda samas rakenduskõrgkoolis ametikohale, kus ta töötas enne rektoriks valimist.
(4) Rektori ametitunnus on rektori ametiraha, mille statuudi kinnitab kõrgkooli nõukogu.
§11. Rektoraat
(3) Prorektori ametikohale nimetatud kõrgkooli töötaja tööleping peatatakse tema prorektoriks oleku ajaks ning prorektori töökohustustest vabanemisel on tal õigus asuda endisele ametikohale ja tal on õigus töölepingu tähtaegsel lõppemisel taotleda erialase kvalifikatsiooni taastamiseks hüvitist nõukogu kehtestatud tingimustel ja korras. Prorektori tööleping lõpeb kui uus, ametisse astunud rektor nimetab ametisse uue prorektori.
§12. Nõukogu pädevus ja koosseis
(2) Nõukogusse kuuluvad rektor, kes on nõukogu esimees, prorektor(id), üks õppejõudude esindaja igast õppetoolist ja üliõpilasesinduse esindajad, kes moodustavad vähemalt 1/5 nõukogu koosseisust.
§13. Nõukogu ülesanded
2) võtab iga kolme aasta tagant vastu kõrgkooli arengukava ja esitab selle haridus- ja teadusministrile kinnitamiseks;
8) võib magistriõppe olemasolul kehtestada selle alustamise tingimusena «Rakenduskõrgkooli seaduses» sätestatust pikema töökogemuse nõude tulenevalt õppesuuna eripärast;
12) kinnitab riigieelarve vahendite ja omavahendite kasutamise korra;
13) kinnitab eelarve täitmise aruande;
14) otsustab õppetöö üldküsimusi, mis puudutavad rohkem kui ühte õppetooli (vastuvõtueeskiri jm);
15) kinnitab lõputööde kaitsmise komisjonide esimehed ja liikmed õppeprorektori poolt esitatud ettepanekute alusel;
16) kuulab ära rektori, prorektorite ja õppetoolide juhatajate tegevuse aruanded ning nõunike kogu ettepanekud ja hinnangud kõrgkooli, sealhulgas õppekavade arengut puudutavates küsimustes;
17) otsustab kõrgkooli liikmelisuse rahvusvahelistes organisatsioonides;
18) kehtestab kõrgkooli sümbolid (logo, lipp, märk, ametiraha, medal jm);
21) kehtestab õppekulude hüvitamise tingimused, korra ja määra;
22) kinnitab õppeteenustasude määrad;
23) nimetab vajadusel õppekavad, mille alusel võib toimuda ainult täiskoormusega õpe ja õppekavad, mille alusel toimuvale täiskoormusega õppele esitatakse kõrgemad nõuded;
24) võib kehtestada õppekava kohaselt täitmisele kuuluva õppe mahu alampiiri osakoormusega õppes;
25) võib moodustada komisjone ja toimkondi;
26) kiidab heaks õppekavasid;
27) kinnitab õppekavade muudatusi seaduses sätestatud ulatuses ja korras;
§14. Nõukogu liikmete valimine ja volituste kestus
(1) Rektor korraldab nõukogu liikmete valimised iga kolmanda aasta juunis. Nõukogusse valitud liikme volitused algavad sama aasta 1. septembril ja kestavad kolm aastat, välja arvatud üliõpilaste esindajate volitused. Üliõpilaste esindajad valib nõukokku üliõpilasesindus igal aastal maikuu jooksul, nende volitused kehtivad 1. septembrist 31. augustini.
(2) Õppejõudude esindajaks võib nõukogusse kandideerida ning õppejõudude esindajate kandidaate nõukogusse võivad esitada ja valida kõrgkooli korralised õppejõud või erakorralised õppejõud, kes töötavad vähemalt 51%-lise koormusega ja kellega on sõlmitud tööleping vähemalt kolmeks aastaks.
§15. Nõukogu töökord
(5) Nõukogu võtab oma pädevuse piires vastu otsuseid. Nõukogu otsused võetakse vastu kohalolijate häälteenamusega. Paragrahvi 13 punktides 1, 2, 5, 11 ja 13 sätestatud juhtudel on vajalik kahe kolmandiku nõukogu liikmete häälteenamus. Nõukogu otsusele kirjutab alla nõukogu esimees, tema äraolekul nõukogu vanim liige.
§16. Nõunike kogu
§18. Haldusstruktuur
(1) Kõrgkooli õppestruktuuri moodustavad õppetööd teostavad õppetoolid, osakonnad ja muud struktuuriüksused. Kõrgkooli õppestruktuur töötab rektori poolt kinnitatud põhimääruse alusel. Õppetool on ühe või mitme lähedase õppekava või õppeainete õpetamist ja arendamist korraldav üksus, mis ühendab õppe- ja arendustööga tegelevaid õppejõude, õppijaid ning teisi õppetooli tegevuse valdkonda kuuluvaid töötajaid. Õppetooli juhataja on eriala juhtiv õppejõud kõrgkoolis.
(2) Kõrgkooli arendusstruktuuri moodustavad arendustööd teostavad õppetoolid, osakonnad ja muud tugiüksused, kes tegutsevad rektori kinnitatud põhimääruse alusel.
(3) Osakond on struktuuriüksus, kes toetab õppe-, rakendusuuringute alast ja arendustegevust kõrgkoolis ning tegutseb struktuuriüksuse põhimääruses ettenähtud korras.
(2) Kõrgkoolis toimub õppetöö keskhariduse baasil kutse-, eri- ja ametialade kutsekeskhariduse õppekavade alusel lähtuvalt «Kutseõppeasutuse seadusest».
(3) Õppekava on õppe alusdokument, mille kiidab heaks nõukogu ja kinnitab haridus- ja teadusminister.
(4) Õppekava määrab kindlaks läbiviidava õppe eesmärgid, nominaalkestuse ja mahu, õppe alustamise ja lõpetamise nõuded ning valikuvõimalused ja -tingimused.
§21. Üliõpilaste ja õpilaste kõrgkooli vastuvõtmine ja kõrgkoolist väljaarvamine
(1) Üliõpilased võetakse kõrgkooli vastu ja arvatakse kõrgkoolist välja «Rakenduskõrgkooli seaduse» alusel haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud tingimustel ja korras.
§22. Õppekorralduse alus
(3) Kõrgkooli poolt väljaantud lõpudokumendid kantakse riiklikku registrisse «Eesti Hariduse Infosüsteem» «Rakenduskõrgkooli seaduse» alusel haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud ulatuses ja korras.
Kõrgkooli liikmeskonna moodustavad rektor, prorektorid, õppejõud, teadustöötajad, teised töötajad ning üliõpilased ja õpilased.
(1) Kõrgkooli õppejõudude ametikohad on professor, dotsent, lektor, vanemassistent, assistent ja õpetaja ning neile ametikohtadele kohaldatakse «Ülikooliseaduse» ja «Rakenduskõrgkooli seadusega» õppejõudude ametikohtadele kehtestatud nõudeid.
(2) Korraliste õppejõudude ametikohad nähakse ette kõrgkooli koosseisus ja need täidetakse avaliku konkursi korras kuni viieks aastaks vastavalt «Rakenduskõrgkooli seadusele» haridus- ja teadusministri kehtestatud korras. Erakorraline õppejõud võetakse tööle tähtajaliselt kuni kolmeks aastaks.
(3) Kutseõppe õppekavade pedagoogide vabad ametikohad täidetakse vastavalt «Kutseõppeasutuse seadusele» avaliku konkursi korras, võttes arvesse haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud pedagoogide kvalifikatsiooninõudeid.
(5) Rektoril on õigus sõlmida õppe- ja teadustööd tegevate isikutega käsunduslepinguid ning anda külalisõppejõu ja külalisteaduri nimetus. Külalisõppejõul ja külalisteaduril on kõrgkooli teiste töötajatega võrdsed õigused ja kohustused.
(6) Kõrgkooli õppejõud teeb õppetööd, rakendusuuringutega seotud ja õppemetoodilist tööd nõukogu kehtestatud mahus ning täidab muid administratiivseid ülesandeid vastavalt ametijuhendile.
2) õigus kasutada õppe-, rakendusuuringute alaseks ja arendustegevuseks tasuta kõrgkooli raamatukogu, seadmeid ja muid vahendeid nõukogu kehtestatud korras;
3) kohustus kasutada kõrgkooli kasutuses olevat riigi vara heaperemehelikult;
§27. Teised töötajad
§28. Üliõpilased ja õpilased
§29. Üliõpilaste ja õpilaste õigused ja kohustused
14) õigus saada üliõpilas-/õpilaspilet vastavalt «Rakenduskõrgkooli seadusele» haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras ja vastavalt «Kutseõppeasutuse seadusele»;
16) osaleda üliõpilasesinduse esindaja kaudu nõukogu tegevuses;
17) kasutada muid «Rakenduskõrgkooli seaduse», «Kutseõppeasutuse seaduse», põhimääruse, sisekorraeeskirja ja teiste õigusaktidega üliõpilastele/õpilastele kehtestatud õigusi.
§30. Üliõpilasesindus
(1) Üliõpilaskonna ja õpilaskonna esindamiseks valitakse viieliikmeline üliõpilasesindus.
(2) Üliõpilasesindusse võib kandideerida ja üliõpilasesindust võib valida iga immatrikuleeritud üliõpilane. Üliõpilasesinduse liikmed valitakse vabadel valimistel.
(2) Kõrgkooli rakendusuuringute ja arendustegevuse finantseerimine toimub vastavalt «Teadus- ja arendustegevuse korraldamise seadusele».
(3) Kõrgkoolil on õigus osutada oma põhitegevusest tulenevalt tasulisi teenuseid täiendus- ja tasemeõppes, sealhulgas eksternõppes, rakendusuuringute läbiviimisel ja lepingulistes arendustöödes, erialases nõustamises ning kirjastamistegevuses sotsiaalteenuse ja tervise õppesuundadel, liikmeskonna osutatud teenuste turustamisel ning üliõpilastele ja õpilastele majutusteenuse osutamisel. Teenuste tasu määramise alused ja korra kehtestab nõukogu.
Määruse § 2 lõige 2 jõustub 1. septembril 2006. a.


text:
Tagastatud vara väärtus liisingulepingu lõppemisel
Liisingulepingu lõppemisel kujuneb praktikas peamiseks vaidlusküsimuseks, kas ja kui palju tuleb täiendavalt liisinguandjale hüvitada liisingulepingu lõppemisega tekkinud kahju.
Praktikas on kahjuks tavapärane, et liisinguandja võõrandab tagastatud liisingulepingu objekt kiiresti ning märkimisväärselt alla selle tegeliku turuväärtuse. Seejärel esitab liisinguandja liisinguvõtja ja/või käendaja vastu nõude lepingu alusel veel tasumata jäänud osamaksete ning müügitehingust tekkinud vahe hüvitamiseks (nn müügikahju).
Võlaõigusseaduse (VÕS) § 367 lg-e 3 ütleb, et kui liisinguese jääb pärast liisingulepingu ülesütlemist liisinguandja omandisse, tuleb kulutuste hüvitamise nõude suuruse määramisel arvestada liisingueseme väärtust selle liisinguandjale tagastamise hetkel. Seega ei tohiks liisinguandja oma nõude esitamisel arvestada mitte sõiduki müügihinda, vaid lähtuda tuleb sõiduki tegelikust väärtusest ehk turuhinnast. Seega tuleks praktikas igal juhul fikseerida liisinguobjekti väärtus selle tagastamise hetkel, kas kokkuleppeliselt või vastava hindamisaktiga, selline võimalus on nii liisinguandjal vara vastuvõtmisel kui ka liisinguvõtjal vara üleandmisel. Kuid ka juhul kui sõiduki tagastamisel on koostatud hindamisakt, ei ole täielikult välistatud liisinguandja poolt nn müügikahju nõude esitamine. Liisinguandja leidis vajadusel näiteks, et hindamisakt kajastas müügihinda koos käibemaksuga, mis võimaldas aktis märgitud hinda tuua 20% võrra alla. Tavapärane selgitus oli ka lakooniline väide, et tehtud tehingu müügihind näitaski tegelikku turuhinda ja see iseenesest näitab vara väärtust.
Viimasel ajal on märgata, et liisinguandjad eesmärgipäraselt jätavad tagastatava vara väärtuse hindamata. Ilmselt põhjusel, et mitte hilisemalt panna ennast olukorda, kus tuleb hakata tõendama hindamisaktis märgitust madalamat väärtust.
06. veebruaril 2013.a on Riigikohus lahendis nr 3-2-1-184-12 (p 20) selgitanud, et eseme turuväärtuse tõendamisel tuleks omapoolsed tõendid esitada mõlemal poolel, st nii hagejal kui kostjal. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 230 lg 1 järgi tuleks liisinguandjal esitada tõendid, et liisingueseme harilikuks väärtuseks oligi selle müügihind. Liisinguvõtja aga saab esitada tõendid, et müügihind ei vastanud tegelikule turuväärtusele. Sama lahendi punktis nr 28 märkis Riigikohus, et portaalis www.auto24.ee avaldatud samalaadsete autode müügipakkumiste väljatrükid võivad olla tõenditeks TsMS § 229 lg 1 mõttes, tegemist on Riigikohtu hinnangul nii asjakohaste kui lubatud tõenditega. Riigikohus on eraldi toonitanud, et alamate astmete kohtute seisukoht, mille kohaselt ei saaks analoogsete sõidukite müügikuulutuste väljatrükkide alusel määrata konkreetse liisinguobjekti väärtust, ei ole asjakohane. Nimetatud otsusega on Riigikohus selgelt kinnistanud oma varasemat positsiooni (28. oktoobri 2009.a lahendis nr 3-2-1-110-09), et asja väärtuse tõendamine ei ole välistatud sarnaste müügikuulutustega.
Seega olukorras, kus pooled on liisinguobjekti üleandmisel jätnud hindamata tagastatava asja väärtuse ja/või liisinguandja on hilisemas vaidluses asunud seisukohale, et sõiduki väärtus selle tagastamise ajal oli hindamisaktis märgitust väiksem, on asjakohaseks ja ka menetluslikult sobilikuks tõendiks analoogsete sõidukite müügikuulutuste väljatrükk (nt eelmainitud portaalist). Selline väljatrükk saab tõendada sõiduki keskmist turuhinda, mis liisinguobjektil selle tagastamisel eelduslikult oli.
Siinkohal on sobilik esile tõsta ka teist hiljutist Riigikohtu otsust. Kuivõrd liisinguandjatel on nn müügikahju nõuete (ulatuse) tõendamisega olnud probleeme, on liisinguandjad lepingu erakorralise ülesütlemise asemel asunud võlglasi survestama kokkulepete sõlmimiseks lepingu lõpetamise osas. Kokkulepete sõlmimise eesmärgiks on otseselt välistada VÕS § 367 (turuväärtuse arvestamine). Kokkuleppes on reeglina fikseeritud, et liisinguandja nõuded rahuldatakse eelkõige vara müügist laekuva raha arvelt ning juhul kui selle arvelt ei õnnestu katta lepingust tulenevat nõuet ja vara müügiks tehtud kulutusi, tasub puuduva summa liisinguvõtja. Seega on kokkuleppes fikseeritud, et ei arvestata mitte tagastatud sõiduki väärtust, vaid müügihinda. Kuivõrd pooled on kokkuleppes kindlaks määranud, mil moel toimub kulutuste hüvitamine, ei kohaldata seadusest (VÕS § 367 lg-st 3) tulenevat üldist reeglit. Riigikohus on aga oma 06. veebruari 2013.a otsuses nr 3-2-1-182-12 (p 12) märkinud, et vajalik on hinnata, kas kõnealused punktid kokkulepetes on tüüptingimused VÕS § 35 kohaselt ning kas sellist tüüptingimust saaks pidada tühiseks VÕS § 42 järgi (eelkõige kui ebamõistlik tingimus). Kuigi Riigikohus ei ole kõnealuses lahendis võtnud ise seisukohta püstitatud küsimuste osas, ei nõustunud ta ringkonnakohtu seisukohaga, mis tüüptingimuste regulatsiooni kohaldamise kokkuleppe suhtes välistas.
Seega ei ole võimalik veel üheselt väita või ümber lükata, et liisinguandja poolt kasutusele võetud juriidiline vangerdus võimaldaks võlausaldajal siiski lähtuda pelgalt vara võõrandamise hinnast, kuid igal juhul on seatud kokkuleppe tingimuste kehtivus tõsise kahtluse alla. Igal juhul tasuks aga selliste kokkulepete sõlmimisel olla ettevaatlik, kuivõrd liisinguvõtja huvid on ilmselgelt oluliselt vähem kaitstud kui seaduses sätestatud regulatsiooni kohaldumisel.

matches:
§ 367
Riigikohus
§ 230
§ 229
Riigikohus
Riigikohus
§ 367
§ 367
Riigikohus
§ 35
§ 42
Riigikohus


text:
Tallinna müügimaksuvaidluse lahendit tutvustab Tõnis Elling Foto: Pixabay
Enamus inimesi ei mäleta, et kuni 2011. aasta lõpuni kehtis Eestis kohalike maksude seaduse redaktsioon, kus oli nimekirjas ka müügimaks. Küll aga on paljudel inimestel siiani meeles nn all-linna ja Toompea vägikaika vedamine maksude teemal, mis päädis sellega, et tolleaegne Tallinna linnavolikogu kehtestas Toompeal vastuvõetud tulumaksuseaduse muudatustele vastukaaluks Tallinnas müügimaksu ja paadimaksu. Tallinna müügimaksu kiruti kui ebaõiglast ja ka Euroopa Liidu käibemaksudirektiiviga vastuolus olevat maksu. Paljud ettevõtjad võtsid ette kohtutee ja vähemalt osad maksumaksjad said Euroopa Liidu Kohtus (Euroopa Kohus) õiguse[1]. Seni maksumaksjatele positiivse lahendi toonud vaidlus puudutas aktsiisikaupu. Euroopa Kohus leidis, et Tallinna müügimaks oli aktsiisikaubaks oleva vedelkütuse jaemüügi osas vastuolus nõukogu 16. detsembri 2008. aasta aktsiisidirektiiviga 2008/118/EÜ. Seega otsustas kohus, et müügimaks oli aktsiisidirektiiviga vastuolus, aga lahenduseta jäi seni küsimus, kuidas on lood käibemaksudirektiiviga.
Tallinna müügimaksu saaga sai vähemalt selleks hetkeks läbi, kui Riigikogu võttis vastu kohalike maksude seaduse muudatuse, millega kustutati seadusest müügimaksu kohaldamise võimalus. Seadusliku aluse puudumisel ei saanud ka kohaliku omavalitsuse volikogu sellist kohalikku maksu enam kehtestada. Sellel hetkel emotsioonid vaibusid, kuid alanud kohtuvaidlused venisid edasi päris pikalt ja alles hiljaaegu jõudis Euroopa Kohtus lõpule veel üks müügimaksuteemaline vaidlus.
7. augustil 2018. aastal tegi Euroopa kohus otsuse[2], mille alusel sedastas, et Tallinnas kehtestatud müügimaks ei olnud vastuolus käibemaksudirektiiviga. Kohtu põhjendused olid järgmised.
Kohus tuletas meelde, et käibemaksudirektiivi artiklis 401 on ette nähtud, et liikmesriigid võivad säilitada või sätestada selliseid makse, mis ei piira ühenduse sätete kohaldamist. Võib säilitada makse kindlustuslepingutele, hasartmängudele ja kihlvedudele, aktsiise, riigilõive ja üldiselt mis tahes makse, lõive ja makseid, mis ei ole käsitatavad kumuleeruvate käibemaksudena, kui nimetatud maksud, lõivud ja maksed ei too liikmesriikide vahelises kaubanduses kaasa formaalsusi piiriületamisel. Seega oli kohtul vaja lahendada küsimus, kas Tallinna müügimaksu puhul oli tegemist kumuleeruva käibemaksuga.
Arvestades väljendis „mis ei ole käsitatavad kumuleeruvate käibemaksudena“ sisalduvat eitavat tingimust, võimaldab selle sätte grammatiline tõlgendus järeldada, et liikmesriigil on lubatud makse, lõive ja makseid säilitada ja kehtestada ainult tingimusel, et need ei ole kumuleeruva käibemaksuga samastatavad.
Kuigi mõistet „kumuleeruv käibemaks“ ei ole määratletud käibemaksudirektiivi artiklis 401 ega selle üheski teises sättes, tuleb märkida, et see artikkel, mille tõlgendamist eelotsusetaotluse esitanud kohus taotleb, on sisuliselt sama mis kuuenda direktiivi artikkel 33.
Euroopa Kohus on aga eelkõige 3. oktoobri 2006. aasta kohtuotsuses Banca popolare di Cremona[3] tõlgendanud kuuenda direktiivi artiklit 33, eeskätt selles sisaldunud mõistet „käibemaks“.
Selleks et hinnata, kas maks, tollimaks või lõiv on käsitatav käibemaksudirektiivi artikli 401 tähenduses kumuleeruva käibemaksuna, tuleb eeskätt uurida, kas selle tagajärjel kahjustatakse ühist käibemaksusüsteemi, takistades kaupade ja teenuste liikumist ja koormates kaubandustehinguid käibemaksuga võrreldaval moel[4].
Euroopa Kohus on selle kohta täpsustanud, et igal juhul tuleb kaupade ja teenuste liikumist käibemaksuga võrreldaval moel takistavateks lugeda maksud, tollimaksud ja lõivud, millel on käibemaksu põhitunnused, olgugi et need tunnused ei ole käibemaksu tunnustega igas suhtes identsed[5].
Seevastu on leitud, et kuuenda direktiivi artikkel 33 ei välista sellise maksu säilitamist või kehtestamist, millel puudub üks käibemaksu põhitunnustest[6]. Sama kehtib käibemaksudirektiivi artikli 401 kohta.
Kohtupraktikast nähtub, et käibemaksu tunnuseid on neli:
Käibemaksu üldine kohaldamine tehingute suhtes, mille ese on kaubad või teenused; maksusumma määramine proportsionaalselt hinnaga, mida maksukohustuslane tarnitud kaupade ja osutatud teenuste eest sai;selle maksu sissenõudmine igas tootmis? ja turustusetapis, kaasa arvatud jaemüügietapis, olenemata eelnenud tehingute arvust,eelnevates etappides makstud summade mahaarvamine maksukohustuslase poolt tasumisele kuuluvast käibemaksust selliselt, et maksu kohaldatakse konkreetses etapis üksnes selles etapis lisandunud väärtuse suhtes;lõplik maksukoormus lasub lõpptulemusena tarbijal[7].
Seega tuli kohtul analüüsida, kas Tallinna müügimaksul olid niisugused tunnused.
Kohus sedastas, et kolmandale ja neljandale tunnusele Tallinna müügimaks ei vasta. Puudusid tunnused, et maksu sissenõudmine toimuks igas tootmis? ja turustusetapis ning puudus eelnevates etappides makstud summade mahaarvamise õigus.
See asjaolu on kohtu arvates piisav, et järeldada, et Tallinna müügimaks ei kuulu käibemaksudirektiivi artiklis 401 kehtestatud keelu kohaldamisalasse, kuna see ei vasta käibemaksu kõigile põhitunnustele[8].
Riigikohus märkis eelotsuse taotluses, et müügimaksu kohaldamisega saavutatakse sisuliselt sama eesmärk nagu see, mis vastab käibemaksu kolmandale ja neljandale põhitunnusele, kuna lõplik maksukoormus lasub lõpptulemusena tarbijal.
Sellele argumendile vastab Euroopa Kohus, et nagu nähtub Euroopa Kohtule kättesaadavast toimikust, ei olnud põhikohtuasjas käsitletavat müügimaksu reguleerinud õigusnormides ette nähtud maksumaksja kohustust lisada see maks müügihinnale ega näidata tasumisele kuuluva maksu summat ostjale väljastatud arvel eraldi. Jaemüüjad võisid seega maksu lõpptarbijale üle kanda, kuid ei olnud selleks kohustatud, ning nad võisid igal hetkel otsustada võtta müügimaksu kulu enda kanda ning kaupade ja teenuste hinda mitte tõsta.
Seega ei ole üldsegi kindel, et põhikohtuasjas käsitletava müügimaksu kulu jääb lõpptulemusena lõpptarbija kanda, nagu on iseloomulik sellisele tarbimismaksule nagu käibemaks.
Euroopa Kohus on juba leidnud, et maks, mis koormab tootmistegevust selliselt, et ei ole kindel, kas selle kannab – sarnaselt sellisele tarbimismaksule nagu käibemaks – lõpptulemusena lõpptarbija, võib jääda käibemaksudirektiivi artikli 401 kohaldamisalast välja[9].
Kokkuvõtteks võib öelda, et Euroopa Kohtu arvates ei kahjusta müügimaks ühise käibemaksusüsteemi toimimist, kuna see ei koorma kaubandustehinguid käibemaksuga võrreldaval moel. Maksu ei kohaldata igal müügietapil ja puudub sisendi maha-arvamise õigus. Lisaks veel võisid müügimaksu rakendajad ise valida, kas maksukulu jääb ettevõtja kanda või veeretatakse see lõpptarbijale, siis järelikult ei seata ohtu ühise käibemaksusüsteemi neutraalsust.
[1]Statoil Fuel & Retail C?553/13.
[2]C?475/17.
[3]C?475/03.
[4]Vt analoogia alusel 11. oktoobri 2007. aasta kohtuotsus KÖG?Z jt, C?283/06 ja C?312/06, punkt 34 ja seal viidatud kohtupraktika.
[5]3. oktoobri 2006. aasta kohtuotsus Banca popolare di Cremona, C?475/03, punkt 26 ja seal viidatud kohtupraktika.
[6]3. oktoobri 2006. aasta kohtuotsus Banca popolare di Cremona, C?475/03, punkt 27 ja seal viidatud kohtupraktika.
[7]3. oktoobri 2006. aasta kohtuotsus Banca popolare di Cremona, C?475/03, punkt 28.
[8]Vt analoogia alusel 12. oktoobri 2017. aasta kohtumäärus Palais Kaiserkron, C?549/16, ei avaldata, punkt 21.
[9]11. oktoobri 2007. aasta kohtuotsus KÖG?Z jt, C?283/06 ja C?312/06, punkt 50.

matches: Kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus Riigikohus Kohus


Millimalli: 05/2014
Audru vallavalitsus oli jälle sunnitud oma õigusakti seadusega kooskõlla viima
Nüüd siis Audru vallas „kõrgekvaliteediline“ teenuste osutaminene just nii nagu Siim ja maavanem enne ühinemist lubasid. No ma ei tea kedagi kes teaks kedagi.............
Audru valla rahvas on rahulik rahvas nemad suurt kisa ei tee ükskõik kui palju nende õigusi ka ei rikutaks ja kuidas ka ei valetataks. On see nüüd ikka rahulikkus või ükskõiksus.............
Vallakodanikele pannakse pidevalt seadusest mittetulenevaid kohustusi, kehtestatakse tingimusi mida seadused ette ei näe. Teistes valdades ei oleks see mõeldav - oleks kisa kohe lahti.
Aga seda rõõmsamalt avalikustan „briljante“ sõnnikuhunnikus.
Koolieelse lasteasutuse seadus § 15 lg 4 kohustab valla- või linnavalitsust kehtestama laste lasteasutusse vastuvõtu ja sealt väljaarvamise korra (ainult korra, mitte tingimusi). Kord st ainult vastavad menetlusreeglid.
Riigikohtu selgituse kohaselt tähendab „kord“ seaduses sisalduva üldkorra tehnilist täpsustamist ning korra kehtestamiseks antud volitusnorm ei hõlma volitust kehtestada seadusega võrreldes täiendavaid sisulisi piiranguid.
Lapse lasteasutusse vastuvõtu ja sealt väljaarvamise sisuliste tingimuste osas tuleb valla- või linnavalitsusel lähtuda seadusandja kehtestatud tingimustest.
Põhiseaduse § 3 lõikest 1 ja § 154 lõikest 1 tuleneb seaduslikkuse põhimõte, mis tähendab, et kui teatud küsimuse lahendamine on seadusega reguleeritud, ei ole kohalikul omavalitsusel õigust seadust ignoreerida ega iseseisvalt oma võimuvolitusi, sh õigustloovat pädevust laiendada, seega kohalik omavalitsus ei tohi kehtestada veel mingeid lisatingimusi.
Audru Vallavalitsus andis 13.02.2014 määruse nr 2 „Audru valla koolieelsesse munitsipaallasteasutusse vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kord“ (Edaspidi Määrus siin )
Vastuolus koolieelse lasteasutuse seaduse § 15 lõikega 4 on aga Audru Vallavalitsus kehtestanud
lapse koolieelsesse lasteasutusse vastuvõtul tingimusi, mida ei sisalda koolieelse lasteasutuse seadus ning mis ei tulene ka ühestki muust seadusest.
Audru Vallavalituse 13.02.2014 määruse nr 2 „Audru valla koolieelsesse munitsipaallasteasutusse vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kord“ § 5 kohaselt sõlmitakse lapsevanemaga Audru valla koolieelses munitsipaallasteasutuses koha kasutamise lepingu ( määruse lisa 2)
Selle lepingu punkt 3.2.4 kohaselt lapsevanem kohustub võimaldama lapsele suveperioodil vähemalt 2 (kaks) nädalat lasteaias käimisest puhkust.
Seadus sellist tingimust ette ei näe.
Sellega paneb Audru Vallavalitsus lapsevanemale seadusest mittetulenevaid kohustusi mis ei ole õiguspärane. Seadusest ei tulene lapsevanemal kohustust võimaldada lapsele suveperioodil vähemalt 2 (kaks) nädalat lasteaias käimisest puhkust. See on lapsevanema valiku ja võimaluse küsimus. Sellise tingimuse seadmine rikub lapsevanemate õigust otsustada iseseisvalt kas ja millal.
Lapse vastuvõtmisel ja väljaarvamisel koolieelsest lasteasutusest tuleb võtta aluseks need tingimused, mis on seaduses sätestatud.
KELS § 10 lg 1 ja § 1 lg 1 tuleneb ainult kaks tingimust millal võib lapse lasteasutusest välja arvata
- kui vanem seda soovib või
- kui kui laps läheb kooli.
Aga vaata mis Audru tarkpead kokku kirjutasid.
Audru vallavalitsuse 13.02.2014 määruse nr 2 lisaks (lisa 2) olevas lepingus on toodud hoopis rohkem lepingu lõpetamise tingimusi kui seadus ette näeb.
Nii ei tohiks olla koolieelse lasteasutuse seaduse järgi võimalik last koolieelsest lasteasutusest välja arvata Audru Vallavalitsuse määruse ( lisa 2) nende punktide alusel.
4.3.3. direktori ühepoolse otsuse alusel, kui:
4.3.3.1. lapsevanem rikub korduvalt lasteasutuse kodukorda või lepingut, mille ta on sõlminud lasteasutuse direktoriga;
4.3.3.2. lapsevanem ei ole tasunud 2 (kaks) kuud lasteaiatasu, kusjuures direktor on eelnevalt lapsevanemat kirjalikult teavitanud võlast;
4.3.3.3. laps on lasteasutusest puudunud 2 (kaks) kuud ja lasteasutust ei ole pikaajalise puudumise põhjusest informeeritud;
4.3.3.4. kui lapsevanem ja laps on jooksval aastal välja registreeritud Audru valla elanikeregistrist.
Need Audru Vallavalitsuse poolt täiendavalt määratud tingimused (Lisas 2 leping) punktides 3.2.4 ja 4.3.3.1 - 4.3.3.4 on seadusega vastuolus ja need tuleb muuta.
Põhjendamatult küsitakse lasteaiakoha saamisel Audru vallas andmeid lapsevanemate töökoha ja ameti kohta mis ei ole põhiseadusega kooskõlas.
Audru Vallavalituse 13.02.2014 määruse nr 2 § 4 lg 1 sätestab, et laps võetakse lasteaiakoha saamise järjekorda vormikohase taotluse alusel (taotluse vorm on määruse lisa 1.
Nimetatud vormil on küsitud andmeid mh lapsevanemate töökoha ja ameti kohta. Nende isikuandmete suhtes puudub otsene teadmisvajadus. Vanemate ameti- ja töökoha andmeid võib lasteasutus küsida vaid vanemate nõusoleku olemasolu korral.
Vanemate töökoha ja ameti teadmine võib kaasa tuua varajase rühmitamise nende vanemate haridustaseme ja positsiooni järgi, mis võib avaldada mõju lapsele kui ka hilisematele karjäärivalikutele. Sõltuvalt vanemate töökoha mainest võidakse hakata kohtlema erinevalt ka lapsi.
Eesti Vabariigi põhiseadus tagab igale inimesele õiguse perekonna- ja eraelu puutumatusele (§ 26) ning enesemääramisele (§ 19). Viimase üheks osaks on ka nn informatsiooniline enesemääramise õigus. Mainitud põhiõigused peavad tagama, et isik saaks võimalikult palju ise otsustada, kas ja millises ulatuses enda kohta käivaid andmeid levitada. Eraelu ning informatsioonilise enesemääramisõiguse kaitse tagamiseks peab riik seadma piirid isikuandmete töötlemisele.
Audru valla Määrus (sh lisad) on viidatud osas vastuolus seaduse ja põhiseadusega ning nimetatud sätteid tuleb muuta viisil, mis tagaks nende kooskõla seaduse ja põhiseadusega.
03.03.2014 saadan eespool toodud sisuga kirja vallavalitsusele ja teen ettepaneku määrust muuta viia see seadusega kooskõlla. Kogemuslikult tean, et see on vale ja mõttetu samm kuid otsustan anda Siimule siiski võimaluse oma jura ise ära parandada.
Et Suursild on seadustes võhik ja selline vigade kättenäitamine on talle alandav siis saangi 2.04.2013 vastuseks üleoleva kirja milles teatatakse, et võibolla edaspidi isegi arvestatakse minu ettepanekutega. Oleks naiivne haldussuutmatult vallavalitsuselt midagi muud oodatagi.
Millimallit aga ignoreerida ei saa, sest millimallil on ju õigus (alati), ilma põhjaliku eelneva kontrollita ta niisama plõksima ei hakka.
07.04.2014 teen taotluse riikliku järelevalve teostamiseks Haridus ja Teadusministeeriumile.
Koolieelse lasteasutuse seadus § 28 kohaselt teostab lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse üle riikliku järelevalvet Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel lasteasutuse asukohajärgne maavanem (edaspidi koos nimetatud järelevalveasutus).
Seega taotlen Haridus ja Teadusministeeriumilt riikliku järelevalve teostamist Audru vallas seoses täiendavate, seadusest mittetulenevate, tingimuste kehtestamisega lapsevanematele lapse koolieelsesse munitsipaalasteasutusse vastuvõtmisel ja sealt väljaarvamisel
Ja ennäe, ei olegi enam vaja alandlikult oodata vallavalitsuse lahkust.
Haridus ja teadusministeeriumi kohustab Audru vallavalitsust muutma määrust ja viima see seadusega kooskõlla.
24.04.2014 ongi Audru vallavalitsus sunnitud muutma oma määrust (siin) ja selle millimalli poolt toodu kohaselt seadusega kooskõlla viima. Tutvu muudetus määrusega.
Jäetakse välja kõik seadusevastaselt kehtestatud lisatingimused ja ka lastevanemate töö ja ametikoha küsimine on võimalik ainult lapsevanema soovi korral.
Lapsevanemad jätke meelde, et lasteaiast saab lapse välja arvata ainult kahel juhul
Kui lapsevanem seda soovib
Ei kehti enam ükski valla poolt seni omavoliliselt määratud tingimus
Ei saa välja arvata kui laps või lapsevanem rikub kodukorda ja lepingut.
Ei saa välja arvata kui lasteaiamaks on tasumata (saab anda kohtusse ja nõuda raha kohtu kaudu aga last välja ei saa arvata )
Ei saa välja arvata kui laps on puudunud (ükskõik kui kaua) ja lasteasutust ei ole informeeritud.
Ei saa välja arvata kui laps ja lapsevanem on jooksval aastal välja registreeritud
Ei pea võimaldama suvel lapsel lasteaiast puhkust (lapsevanema oma asi kas ja millal)
Ei pea kirjutama (avaldama) oma töökohta ja ametit kui ei taha (ainult soovi korral)
Lapsevanemad teatke ja kasutage oma õigusi !!!!!
Suur Ego ja väikesed teadmised seadustest ei ole just hea variant.
kell May 12, 2014
Audru vallavalitsus oli jälle sunnitud oma õigusak...


Mis on konsoolimängude peamine omadus? Peamiselt suur hulk interaktiivseid ja põnevaid mänge, mis kuuluvad teie konsoolile.
Mängukeskuste peamised eelised hõlmavad ka mängu lihtsust. Nende mängimisel ei pea te kunagi mõtlema süsteemi nõuetele. Praegu ei allu ainult vajadusele pidevalt muuta "rauda".
Uue, ainult arendaja poolt vabaneva mängu mängimiseks piisab lihtsalt mängu sisemise konsooli draivi allalaadimisest või eelnevalt ostetud plaadi sisestamisest ja juba kasutatavast konsoolist. See meeldib paljudele algajatele. Ja neile, kes tahavad lihtsalt pärast tööd mängida, muretsemata FPS-i värskenduste ja probleemide pärast, sobib digiboks teile ideaalselt. Ja kuigi need ei erine PC-mängude arvust vähem. Ja paljude nende mängukonsoolide probleemide puhul on tasuta. Näiteks petturitelt, nii tulistajate tulistavatelt armastajatelt. Kuid te ei tohiks unustada tasulist tellimust PSN- ja XBLG-poe värskenduste eest ning võimetust mängida ja mängida tasuta, vähemalt praeguses kaheksandas põlvkonnas. Käesolevas artiklis käsitletakse Sony konsolideerimisgrupi kahte erinevat versiooni - PS 4 ja selle Pro versioon.
Vaadake üksikasjalikumalt PS4
PS 4 on kaheksanda põlvkonna mängukeskus ja neljas Sony mängukonsoolide perekond. See kuulutati välja 2013. aasta veebruaris ja müük algas pärast üheksa kuud sama aasta novembris. Selle konsooli spetsifikatsioonid sisaldavad järgmist:
Kaheksatuumaline bussiprotsessor, millel on arhitektuur, mis on mõeldud nii 32-bitistele programmidele kui ka 64-bitistele AMD programmidele kella sagedusega 1, 6 GHz.
AMD GCN tehnoloogial põhinev videoadapter, mis on põhiprotsessori lahutamatu osa ja mis väljastab 1, 84 TFlops-i.
8 Gb RAM-i olemasolu GDDR-siiniga
Kõvaketta maht on 500 gigabaiti, mis on võimeline selle asendama kuni 1 TB kõvakettaga.
BlueRay ja kirjutuskaitstud DVD-draivide kättesaadavus.
Osana oli sadamate ühendamiseks seadmeid sisenditega USB1, RJ45, AUX ja Bluetooth 4.0.
See erines oma ajast väikeste mõõtmete, suure võimsuse ja väikese kaalu poolest. Eesliide võimaldab teil töödelda kujutisi eraldusvõimega 1920x1080 (FullHD).
Sony turundajad tagasid, et need, kes seda ostsid, olid midagi teha ja talle teatati kohe palju mänge. See nimekiri sisaldab Infamous: Second Son, Uncharted 4, Destiny ja paljud teised. 2014. aastal täiendati konsooli mängude loendit rohkem kui saja mänguga.
Uued suundumused mängides PS4 Pro-ga
2016. aastal esitati veel kaks Sony konsooli versiooni: PS4 4 Slim, mis erineb oma noorema õe suurusest ja PlayStation 4 PRO-st, millel on erinevused tavalisest PS4-st, mis olid juba põhilised. Esiteks kasvas kogu konsool kolmele ja poolele kilogrammile. Ja ta sai märgatavalt rohkem. See oli tingitud konsooli riistvara muutumisest. Nende konsoolide peamised erinevused olid riistvara, mis võimaldab teil mängida resolutsioone, jõudes 4K-ni .
Esiteks kavatseb SONY anda võimaluse mängida täiustatud virtuaalse reaalsuse tehnoloogiaga, kasutades Sony spetsiaalseid virtuaalreaalsuse klaase.
Millised on need konsoolid?
Peale ühe konsooli tootja ühendab ettevõte kaks peamist asja. Esiteks on see sama ühendusport . PlayStation 4 PRO-l on samasugune optiline draiv nagu seeria noorim, mis võimaldab teil lugeda teavet BlueRay ja DVD-andmekandjatelt, USB-pordist, võimest ühendada heli peakomplekti AUX-pordi abil ja HDMI-porti paljude IPS-maatriksiga telerite ühendamiseks. Kontroller jäi samaks. See on kõik sama DualSHOK. Üldine oli ka mängude komplekt mõlema konsooli jaoks, mängija konto integreeritud PSN-süsteemis. Samuti ei muutnud sisemälu mahtu.
Erinevused konsoolide vahel
Nagu eespool mainitud, erines konsool kõigepealt suurusest. PS 4 PRO on palju rohkem, see eeldab võrgu pinget stabiilseks tööks ja erineb oma eelkäijast peamiselt võimalustega, mida see pakub tänu riistvarale. See tagatis sisaldab:
Võrreldes protsessori 8-tuumise x86-64 AMD Jaguari põhiarvuga, mille kella sagedus on 2, 1 GHz.
Ka graafikadapter on integreeritud APU-sse ja suudab töötada kuni 4, 2 Tflopsiga, mis on rohkem kui kaks korda suurem kui tema eelkäija.
Suurem sisseehitatud ladustamine. Võrreldes põhiversiooniga on see kahekordistunud.
Miks see kõik loodi? Esiteks, selleks, et jõuda konkurentide hulka graafika kvaliteedi poolest, on nad kaasaskantavad arvutid. Nad on juba ammu tutvustanud võimalust mängida 4K resolutsioonis ja mängu FullHD-s resolutsioonis enam ei olnud võimalik kedagi üllatada. Seega, kui uuendatud konsool ilmus, said vanad mängud, mis olid saadaval mitu aastat, värskendusi tekstuuri eraldusvõime suurendamiseks 3840 × 2160-ni, mis vastab õigele 4K eraldusvõimele.
Need mängud, mille ühel või teisel põhjusel ei õnnestu 4K eraldusvõime saavutamiseks plaastreid saada, kasutavad keerulist mallipakkimise algoritmi, et skaleerida kujutist nõutud 3840 × 2160-ni. Ja need mängud, mida üldse ei uuendata, suudavad saavutada palju suurema FPS. Sellisel juhul suureneb kaadriloendur pärast mängude värskendamist automaatselt, parandab väikeste detailide üksikasju või lihtsalt parandab graafika kvaliteeti. Kahjuks saate valida ainult ühe kolmest võimalusest.
Konsooli põhifunktsioonide osas on PS4 PRO jaoks VR jaoks saadaval palju rohkem mänge ning need, mis on saadaval mõlema konsooli jaoks, on uuendatud konsoolis palju paremad.
2013. aasta versioonis on selle ajakohastatud versiooniga võrreldes madalam hind ja suurus. See sobib ideaalselt telerite omanikele, kes on võimelised kuvama eraldusvõimet 1920 kuni 1080. Ja kui sa ei kavatse oma televisiooni lähitulevikus muuta, siis midagi uuemat, võimeline töötama resolutsioonides kuni 4K, siis oleks parem valida 2013. aasta versioon.
Kui otsite 60FPS-mängusid, mida on nii palju imetanud PC-armastajad, kõrgekvaliteediline graafika, või kui tahad mängida Sony reaalsete reaalsusvõimalustega mänge, siis PS4 Pro on teile palju parem. Selle konsooli täielikuks kasutamiseks on vaja 4K eraldusvõimega telerit. Jah, ja selle hinnad on palju vähem piiravad. Seega, kui olete kindel oma rahanduses ja soovis mängida täielikku 60 FPS-i, on PS4 Pro uuendatud versioon teile sobivaim.


Keskkonnamõjude hindamine - Järva-Jaani Vallavalitsus
TEADE Keskkonnamõju hindamise (KMH) aruande valmimise, avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu kohta OÜ Karinu PM Metsla külas Reva kinnistul
Järva-Jaani Vallavalitsus teatab
Keskkonnamõju hindamise (KMH) aruande valmimisest, aruande avalikust väljapanekust ja avalikust arutelust.
Järva-Jaani Vallavalitsuse 21. aprilli 2015. a korraldusega nr 147 lõpetati Karinu PM OÜ 500 pealise robotlauda keskkonnamõjude hindamise (KMH) menetlus Järva-Jaani vallas Metsla külas Reva kinnistul katastritunnusega 25702:004:1840 ja algatati uus KMH menetlus seoses 1447 lüpsilehma ja 1231 pealise noorkarja lautade rekonstrueerimise ja laiendamise kavatsusega Metsla külas Reva kinnistul katastritunnusega 25702:004:1840.
Kavandatava tegevuse eesmärgiks on veiste intensiivkasvatuse jätkamine piima tootmiseks, tootmise laiendamine ja keskkonnanõuetele vastavuse parandamine.
Selleks soovib Karinu PM OÜ olemasolevas farmikompleksis ellu viia laiendustegevuse ning suurendada loomakohtade arvu. Kavandatava tegevuse korral on Reva suurfarmis kokku lüpsilehmi (sh kinnislehmad ja poegivad lehmad) 1447 ja noorloomi 1231. Loomi peetakse farmis vabapidamisel ning farmis tekib nii tahesõnnikut kui vedelsõnnikut.
Arendaja on OÜ Karinu PM (aadress: Karinu küla Järva-Jaani vald Järvamaa 73302; kontaktisik Erkki Freibach, tel. +372 520 4720, e-post: erkki@kreedo.ee ).
Otsustaja on Järva-Jaani Vallavalitsus, kontaktisik Uku Talvik, tel. +372 505 0218 , e-post: uku@jjaani.ee.
Keskkonnamõju hindamise ekspert on Estonian, Latvian & Lithuanian Environment OÜ (ELLE OÜ), kontaktisik Silver Lind (aadress: Tõnismägi 3A-15, Tallinn 10119, tel. +372 611 7696, e-post: silver@environment.ee).
Järelevalve teostaja on Keskkonnaameti Harju-Järva-Rapla regioon, Wiedemanni 13, 72213 Türi, tel. +372 384 8688; e-post: jarva@keskkonnaamet.ee
Keskkonnamõju hindamise algatamise otsuse ja aruandega on võimalik tutvuda ajavahemikul 17.veebruar kuni 02.märts 2016 (incl)Järva-Jaani Vallavalitsuses kantseleis aadressil: Pikk 56, Järva-Jaani, 73301 Järvamaa, vallavalitsuse lahtioleku aegadel; Järva-Jaani valla veebilehel http://jjaani.kovtp.ee ; Järva-Jaani Raamatukogus Jaani tn 1, Järva-Jaani; Karinu Raamatukogus Järve tee 4, Karinu küla.
KMH aruande avaliku väljapanekute kestel tekkinud ettepanekute esitamise tähtaeg on 03.märts 2016.a. kell 10.00. Ettepanekud saata kirjalikult postiaadressil: Järva-jaani Vallavalitsus, Pikk tn 56, Järva-Jaani, 73301 Järvamaa või e-posti aadressil: info@jjaani.ee
Keskkonnamõju hindamise aruande avalik arutelu toimub 03.märtsil 2016 algusega kell 17.30 Karinu külamajas. Järve tee 4, Karinu küla.
1. Järva-Jaani Vallavalitsuse korraldus 08.02.2016 nr 64 "OÜ Karinu PM Reva farmikompleksi rekonstrueerimise ja laiendamise keskkonnamõju hindamise aruande avalikustamine"
2. OÜ Karinu PM Reva suurfarmi rekonstrueerimise ja laiendamise keskkonnamõju hindamise aruanne
OU Karinu PM Reva KMH aruanne ELLE 210116.pdf
64_08022016Ko.pdf
OÜ Karinu PM Reva suurfarmi rekonstrueerimise ja laiendamise keskkonnamõju hindamise“ programmi heakskiitmine
Lisas: Keskkonnaameti kiri 17.07.2015 nr HJR 6-7/15/10246-7„OÜ Karinu PM Reva suurfarmi rekonstrueerimise ja laiendamise keskkonnamõju hindamise" programmi heakskiitmine
Keskkonnaamet Reva suurfarmi rekonstrueerimise_laiendamise KMH programmi heakskiitmine 17_07_15.pdf
TEADE keskkonnamõju hindamise programmi valmimise, programmi avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu kohta Karinu PM OÜ Metsla külas Reva kinnistul
Keskkonnamõju hindamise (KMH) programmi valmimisest, programmi avalikust väljapanekust ja avalikust arutelust.
Järva-Jaani Vallavalitsuse 21. aprilli 2015. a korraldusega nr 147 lõpetati Karinu PM OÜ 500 pealise robotlauda keskkonnamõjude hindamise (KMH) menetlus Järva-Jaani vallas Metsla külas Reva kinnistul katastritunnusega 25702:004:1840 ja algatati uus KMH menetlus seoses 1440 lüpsilehma ja 1230 pealise noorkarja lautade rekonstrueerimise ja laiendamise kavatsusega Metsla külas Reva kinnistul katastritunnusega 25702:004:1840.
Selleks soovib Karinu PM OÜ olemasolevas farmikompleksis ellu viia laiendustegevuse ning suurendada loomakohtade arvu. Kavandatava tegevuse korral on Reva suurfarmis kokku lüpsilehmi (sh kinnislehmad ja poegivad lehmad) 1440 ja noorloomi 1230. Loomi peetakse farmis vabapidamisel nin farmis tekib nii tahkesõnniku kui vedelsõnnikut.
Arendaja on OÜ Karinu PM (aadress: Karinu küla Järva-Jaani vald Järvamaa 73302; kontaktisik Erkki Freibach, tel. 520 4720, e-post: erkki@kreedo.ee).
Otsustaja on Järva-Jaani Vallavalitsus, kontaktisik Uku Talvik, tel. 505 0218 , e-post: uku@jjaani.ee.
Keskkonnamõju hindamise algatamise otsusega ja programmiga on võimalik tutvuda ajavahemikul 11.mai kuni 26.mai 2015 Järva-Jaani Vallavalitsuses kantseleis aadressil: Pikk 56, Järva-Jaani, 73301 Järvamaa, vallavalitsuse lahtioleku aegadel; Järva-Jaani valla veebilehel http://jjaani.kovtp.ee; Järva-Jaani Raamatukogus Jaani tn 1, Järva-Jaani; Karinu Raamatukogus Järve tee 4, Karinu küla.
KMH programmi avaliku väljapanekute kestel tekkinud ettepanekute esitamise tähtaeg on 27.mai 2015.a. kell 10.00. Ettepanekud saata kirjalikult postiaadressil: Järva-Jaani Vallavalitsus, Pikk tn 56, Järva-Jaani, 73301 Järvamaa või e-posti aadressil: info@jjaani.ee
Keskkonnamõju hindamise programmi avalik arutelu toimub 27. mail 2015 algusega kell 17.30 Karinu külamajas. Järve tee 4, Karinu küla.
1. OÜ Karinu PM Reva suurfarmi rekonstrueerimise ja laiendamise KMH programm.
2. OÜ Karinu PM Reva suurfarmi rekonstrueerimise ja laiendamise KMH programmi avaliku arutelu protokoll 27.05.2015 (Lisa 2).
3. Keskkonnaameti ettepanekud 28.05.2015 (Lisa 3).
4. Vastused Keskkonnaameti ettepanekutele 15.06.2015 (Lisa 3).
Karinu PM KMH programm ELLE 150615 uus.pdf
Lisa 2 OU Karinu PM KMH programmi avaliku arutelu protokoll ELL 150615 (1).pdf
Lisa 3 Keskkonnaameti ettepanekud.pdf
Lisa 3 Vastused Keskkonnaameti ettepanekutele ELLE 150615.pdf
TEADE keskkonnamõju hindamise lõpetamise ja uue algatamise kohta Karinu PM OÜ Metsla külas Reva kinnistul
Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse1 § 3 punkti 1, § 6 lõike 1 punkti 27, § 7 punkti 1, § 9, § 11 lõike 2 ja 3 ning Järva-Jaani Vallavalitsuse 21.04.2015 korralduse nr 147 alusel:
Lõpetada Karinu PM OÜ 500 pealise robotlauda keskkonnamõjude hindamise (KMH) menetlus Reva kinnistul (25702:004:1840), Metsla külas, Järva-Jaani Vallas.
Algatada uus KMH menetlus seoses 1240 pealise lüpsikarjalauda ning 640 pealise noorkarjalauda ehituse planeerimiseks Reva kinnistul (25702:004:1840), Metsla külas, Järva-Jaani Vallas.
Otsustaja on Järva-Jaani Vallavalitsus, Pikk tn 56, Järva-Jaani 73301, tel 386 3377, e-post: info@jjaani.ee, kontaktisik Uku Talvik
Arendaja on osaühing Karinu PM, Karinu küla, Järva-Jaani vald 73302, tel 520 4720, e-post: erkki@kreedo.ee, kontaktisik Erkki Freibach.
Keskkonnamõju hindamise menetluse lõpetamise ja uue keskkonnamõjude hindamise algatamise korraldusega saab tutvuda Järva-Jaani Vallavalitsuses, Pikk tn 56, Järva-Jaani alev, tööpäeviti kl 09:00-12:00 ja 13:00-15:00.
TEADE keskkonnamõju hindamise programmi aruande valmimisest, avalikust väljapanekust ja avalikust arutelust OÜ Metstaguse Agro Tamme farmi rekonstrueerimiseks ja laiendamiseks
METSTAGUSE AGRO OÜ planeeritava Tamme farmi rekonstrueerimise ja laiendamise keskkonnamõju hindamise (KMH) aruande valmimisest, aruande avalikust väljapanekust ja avalikust arutelust.
Keskkonnamõju hindamise algatas Järva-Jaani Vallavalitsus oma 19. juuni 2014 korraldusega nr 203.
Arendaja on OÜ METSTAGUSE AGRO, aadress: Kase 1, 73301 Järva-Jaani alev, tel 5021263, e-post: teet@kreedo.ee, kontaktisik Teet Kallakmaa.
Otsustaja on Järva-Jaani Vallavalitsus, Pikk tn 56, Järva-Jaani 73301, tel 386 3377, faks 386 3001, e-post: info@jjaani.ee, kontaktisik Uku Talvik, e-post: uku@jjaani.ee.
Keskkonnamõju hindamise ekspert on Estonian, Latvian & Lithuanian Environment OÜ, aadress: Tõnismägi 3a-15, 10119 Tallinn, tel 6117697, e-post: kaire@environment.ee , kontaktisik Kaire Taidre.
Järelevalve teostaja on Keskkonnaameti Harju-Järva-Rapla regioon, Wiedemanni 13, 72213 Türi, tel 384 8688; faks 385 7118, e-post: jarva@keskkonnaamet.ee .
Kavandatava tegevuse eesmärgiks on rekonstrueerida olemasolevate lautade loomade pidamise tehnoloogiad ning sellest tulenevalt ehitada juurde keskkonnakompleksloaga lubatud loomade arvu paremaks mahutamiseks 200 kohaline laut lüpsilehmadele.
Keskkonnamõju hindamise (KMH) aruandega saab tutvuda Järva-Jaani Vallavalitsuses, asukoht Pikk tn 56, Järva-Jaani alev, tööpäeviti kl 09:00-12:00 ja 13:00-15:00, Järva-Jaani ja Karinu raamatukogudes lahtioleku aegadel ning Järva-Jaani valla koduleheküljel: http://jjaani.kovtp.ee
KMH aruande avalik väljapanek kestab 30.01.2015 kuni 12.02.2015. Avaliku väljapaneku kestel tekkinud ettepanekute esitamise tähtaeg on 13.veebruar kell 10.00. Ettepanekud esitada kirjalikult valla kantseleisse. Programmi avalik arutelu toimub 17.veebruaril 2015 kell 17.30 Järva-Jaani vallamaja II korruse saalis, Pikk tn 56, Järva-Jaani alev.
Metstaguse Agro KMH aruanne ELLE 190115.pdf
JJaani Vallavalitsus korraldus 20_20012015.pdf
TEADE keskkonnamõju hindamise programmi avaliku väljapaneku pikendamisest ja avalikust arutelust OÜ Metstaguse Agro Tamme farmi rekonstrueerimiseks ja laiendamiseks
Metstaguse Agro OÜ poolt Järva-Jaani vallas Kuksema külas Tamme laut maaüksusel planeeritava Tamme farmi rekonstrueerimise ja laiendamise keskkonnamõju hindamise (KMH) programmi avalikustamise tähtaja pikendamist kuni 09.12.2014.
Avalikult väljapandud KMH programmiga saab tutvuda Järva-Jaani Vallavalitsuses, Pikk tn 56 Järva-Jaani alev, tööpäeviti kl 9-12 ja 13-15 ning Järva-Jaani valla kodulehel: http://www.jjaani.ee
Avaliku väljapaneku kestel tekkinud ettepanekute esitamise tähtaeg on 10.detsember kell 10.00. Ettepanekud esitada kirjalikult valla kantseleisse. Programmi avalik arutelu toimub 10.detsember 2014 kell 17.30 Järva-Jaani vallamaja II korruse saalis, Pikk tn 56, Järva-Jaani alev.
JJaani Vallavalitsus korraldus 02_12_14 nr 304.pdf
TEADE keskkonnamõju hindamise programmi valmimisest, avalikust väljapanekust ja avalikust arutelust OÜ Metstaguse Agro Tamme farmi rekonstrueerimiseks ja laiendamiseks
keskkonnamõju hindamise (KMH) programmi valmimisest, programmi avalikust väljapanekust ja avalikust arutelust keskkonnamõjude hindamiseks Metstaguse Agro OÜ poolt Järva-Jaani vallas Kuksema külas Tamme laut maaüksusel planeeritavast Tamme farmi rekonstrueerimisest ja laiendamisest.
Otsustaja on Järva-Jaani Vallavalitsus, Pikk tn 56, Järva-Jaani 73301, tel 386 3377, faks 386
3001, e-post: info@jjaani.ee, kontaktisik Uku Talvik, e-post: uku@jjaani.ee.
Keskkonnamõju hindamise algatamise korralduse ja KMH programmiga saab tutvuda Järva-Jaani Vallavalitsuses, asukoht Pikk tn 56, Järva-Jaani alev, tööpäeviti kl 09:00-12:00 ja 13:00-15:00 ning Järva-Jaani valla koduleheküljel: http://www.jjaani.ee/
KMH programmi avalik väljapanek kestab 20.11.2014 kuni 03.12.2014. Avaliku väljapaneku kestel tekkinud ettepanekute esitamise tähtaeg on 04.detsember kell 10.00
Ettepanekud esitada kirjalikult valla kantseleisse.
Programmi avalik arutelu toimub 04.detsember 2014 kell 17.30 Järva-Jaani vallamaja II korruse saalis, Pikk tn 56, Järva-Jaani alev
JJaani Vallavalitsus korraldus 18_11_14 nr 291 Keskkonnamoju hindamise programmi avalikustamine.pdf
JJaani Vallavalitsus korraldus 19_06_14 nr 203 Keskkonnamoju hindamise algatamine.pdf
Metstaguse Agro Tamme farmi KMH programm ELLE 071114.pdf
Keskkonnamõju hindamise algatamine OÜ Metstaguse Agro 200 kohalise lauda ehituse planeerimiseks
Järva-Jaani Vallavalitsus algatas 19. juuni 2014. a korraldusega nr 203 OÜ Metstaguse Agro 200 kohalise lauda ehituse planeerimiseks keskkonnamõjude hindamise.
Osaühing Metstaguse Agro esitas 6. juunil 2014 Järva-Jaani Vallavalitsusele avalduse (registreeritud dokumendiregistris nr 536/9-4.5 all) keskkonnamõjude hindamise algatamise kohta seoses planeeritava 200 kohalise lauda ehituse kavandamisega Järva-Jaani vallas Kuksema külas Tamme laut kinnistul (kat.tunnus: 25702:003:0233).
Tulenevalt Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse paragrahvist 5 toob kavandatav tegevus eeldatavalt kaasa täiendava mõju keskkonnale, kuna oluliselt suureneb veiste arv (koguarv 600-700 looma).
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 2, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 3 punkti 1, § 6 lõike 1 punkti 27, § 7 punkti 1, § 9, § 11 lõike 2 ja 3 alusel ning juhindudes Järva-Jaani Vallavolikogu 23.12.2004 määruse nr 17 „Järva-Jaani valla põhimäärus" § 40 lõikest 1 ja Järva-Jaani Vallavolikogu 25.04.2013 määruse nr 10 „Järva-Jaani valla ehitusmäärus" § 19 lõike 2 punktidest 3 ja 7, annab
Järva-Jaani Vallavalitsus korralduse:
1. Algatada OÜ Metstaguse Agro 200 kohalise lauda ehituse planeerimiseks keskkonnamõjude hindamine.
2. Korralduse punktis 1 märgitud keskkonnamõju hindamise korraldab Keskkonna-mõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduses sätestatud korras OÜ Metstaguse Agro.
3. Avaldada keskkonnamõju hindamise algatamise teade Ametlikes Teadaannetes. Kulud teate avaldamiseks kannab Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimis-süsteemi seaduse § 12 lõike 1 punktile 1 vastavalt OÜ Metstaguse Agro.
4. Korraldus jõustub menetlusosalistele, osaühingule Metstaguse Argo Keskkonnaameti Harju-Järva-Rapla regioonile) teatavakstegemisest.
5. Käesoleva korralduse peale võib esitada vaide Järva-Jaani Vallavalitsusele haldusmenetluse seaduses sätestatud korras 30 päeva jooksul arvates korralduse teadasaamise päevast või päevast, millal oleks pidanud sellest teada saama või esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustiku §-s 46 sätestatud tähtaegadel ja halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras.
Järva-Jaani vallvalitsuse nimel on keskkonnamõju hindamise kontaktisik abivallavanem Uku Talvik, tel. 73863 377, uku@jjaani.ee
Keskkonnamõju hindamise algatamise korraldusega on võimalik tutvuda Järva-Jaani Vallavalitsuses, Pikk tn 56, Järva-Jaani alev 73301 Järva maakond.


Vähemusrahvuse kultuuriautonoomia seadus
(VRKAS)
Riigikogu 26.10.1993 seadus; jõustumiskuupäev 28.11.1993
redaktsioon 01.08.2002 [RT I, 82.79.6, ]
Vastu võetud 26.10.1993
RT I 1993, 71, 1001
jõustumine 28.11.1993
§ 1. Vähemusrahvusena käesoleva seaduse mõttes käsitletakse Eesti kodanikke, kes
- elavad Eesti territooriumil;
- omavad kauaaegseid, kindlaid ja kestvaid sidemeid Eestiga;
- erinevad eestlastest oma etnilise kuuluvuse, kultuurilise omapära, religiooni või keele poolest;
- on ajendatud soovist üheskoos alal hoida oma kultuuritavasid, religiooni või keelt, mis on aluseks nende ühisele identiteedile.
§ 2. (1) Vähemusrahvuse kultuuriautonoomia käesoleva seaduse mõttes on vähemusrahvusse kuuluvate isikute õigus moodustada kultuuriomavalitsusi neile põhiseadusega antud kultuurialaste õiguste teostamiseks.
(2) Vähemusrahvuse kultuuriomavalitsusi võivad moodustada saksa, vene, rootsi ja juudi vähemusrahvusest isikud ja nendest vähemusrahvustest isikud, kelle arv on üle 3000.
§ 3. (1) Vähemusrahvusse kuuluval isikul on õigus säilitada oma etniline kuuluvus, kultuuritavad, emakeel ja usutunnistus.
(2) Keelatud on rahvuskultuuri tavade ja usukommete halvustamine ning nende täitmise takistamine, samuti tegevus, mille eesmärgiks on vähemusrahvuse sunniviisiline ümberrahvustamine.
§ 4. Vähemusrahvusse kuuluval isikul on õigus:
1) moodustada ja toetada rahvuslikke kultuuri- ja haridusasutusi ning usukogudusi;
2) luua rahvuslikke organisatsioone;
3) täita rahvustraditsioone ja usukultuslikke tavasid, kui see ei kahjusta avalikku korda, tervist ega kõlblust;
4) kasutada oma emakeelt asjaajamises keeleseadusega kehtestatud piires;
5) kirjastada rahvuskeelseid trükiseid;
6) sõlmida koostöökokkuleppeid rahvuslike kultuuri- ja haridusasutuste ning usukoguduste vahel;
7) levitada ja vahetada teavet oma emakeeles.
§ 5. (1) Vähemusrahvuse kultuuriomavalitsuse põhieesmärgiks on:
1) emakeelse õppe korraldamine ja järelevalve selleks ettenähtud varade kasutamise üle;
2) vähemusrahvuse kultuuriasutuste moodustamine ja nende tegevuse korraldamine, samuti rahvuslike kultuuriürituste korraldamine;
3) vähemusrahvuse kultuuri ja hariduse edendamiseks fondide, stipendiumide ja preemiate asutamine ning määramine.
(2) Vähemusrahvusel on õigus luua rahvuskultuuri huvides oma kultuuriomavalitsusasutusi, mis järgivad oma pädevusse kuuluvate küsimuste lahendamisel Eesti õigusakte.
§ 6. Vähemusrahvuse kultuuri- ja haridusasutuste ning usukoguduste tegevusest võivad osa võtta Eestis elavad välismaalased, kuid nad ei saa valida ega olla valitud või määratud kultuuriomavalitsusasutuste juhtorganitesse.
II. peatükk Vähemusrahvuste rahvusnimekirjad
§ 7. (1) Vähemusrahvuse kultuuriomavalitsuse taotlemise aluseks on vähemusrahvuse rahvusnimekiri.
(2) Vähemusrahvuste rahvusnimekirju koostavad rahvuslikud kultuuriühingud või nende liidud. Rahvusnimekirjade pidamise ja kasutamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.
§ 8. (1) Rahvusnimekirja kantakse isiku järgmised andmed:
4) rahvus ja emakeel;
6) perekonnaseis;
7) andmed alaealiste laste kohta;
8) elukoht;
9) usutunnistus;
10) avaldaja allkiri ja kuupäev.
(2) Rahvusnimekirja kantakse vanemate soovil ka nende alla 15-aastased lapsed.
(3) Rahvusnimekirja kantakse isikliku avalduse alusel. Avalduse võib saata posti teel.
§ 9. Rahvusnimekirjast kustutatakse:
1) isiku soovil;
2) isiku loobumisel Eesti kodakondsusest või asumisel alaliselt elama välisriiki;
III. peatükk Vähemusrahvuse kultuuriomavalitsuse juhtorganid ja nende moodustamine
§ 10. (1) Kultuuriomavalitsust moodustada soovivad vähemusrahvusest isikud esitavad vastava taotluse Vabariigi Valitsusele rahvusliku kultuuriühingu või ühingute liidu kaudu.
(2) Taotluse esitamine toimub haldusmenetluse seaduses (RT I 2001, 58, 354) sätestatud korras.
§ 11. (1) Vähemusrahvuse kultuuriomavalitsuse juhtorganid on vähemusrahvuse kultuurinõukogu ja kultuuriomavalitsusasutuste tegevust korraldavad kultuurivalitsused.
(2) Kultuurinõukogu võib moodustada maakonna ja linna vähemusrahvuse kultuurivolikogu või määrata kohalikke kultuurivolinikke.
§ 12. Vähemusrahvuse kultuurinõukogu valitakse otsestel ja ühetaolistel valimistel salajasel hääletamisel. Hääletamine toimub valimisjaoskonnas isiklikult või posti teel.
§ 13. (1) Kultuurinõukogu valimiste korraldamiseks valitakse rahvusliku kultuuriühingu või ühingute liidu poolt valimiste peakomitee, mille koosseisu kinnitab Vabariigi Valitsus, nimetades ühtlasi oma esindaja valimiseeskirjade täitmise kontrollimiseks.
(2) Valimiste peakomitee moodustab vajaduse korral valimiste kohalikke komisjone ning annab välja korraldava iseloomuga juhendeid valimiste läbiviimise, kokkuvõtete tegemise ja tulemuste avaldamise korra kohta.
§ 14. Vähemusrahvuse kultuurinõukogu valimiseeskirjad töötab välja ja kinnitab Vabariigi Valitsus.
§ 15. Valijate nimekirja koostamise aluseks on käesoleva seaduse paragrahvis 8 sätestatud vähemusrahvuse rahvusnimekiri.
§ 16. (1) Valimisi ei korraldata, kui nõusoleku valijate nimekirja kandmiseks on andnud vähem kui pool rahvusnimekirja kantud isikutest.
(2) Vähemusrahvuse kultuurinõukogu kordusvalimiste taotluse võib antud vähemusrahvus esitada pärast kolme aasta möödumist eelmisest taotlusest.
§ 17. (1) Valijate nimekiri avaldatakse tutvumiseks vähemalt kaks kuud enne valimisi.
(2) Igal valijate nimekirja kantud isikul on õigus taotleda oma nime kustutamist hiljemalt kaks nädalat enne valimisi.
§ 18. (1) Vähemusrahvuse kultuurinõukogu mandaatide arv määratakse kindlaks valimiste peakomitee poolt, kuid see ei või olla suurem kui 60 ega väiksem kui 20.
(2) Kultuurinõukogu koosseis valitakse kolmeks aastaks.
§ 19. Vähemusrahvuse kultuurinõukogu valimised loetakse toimunuks, kui neist võttis osa üle poole valijate nimekirjadesse kantud valijatest ja valimiste läbiviimine toimus kooskõlas käesoleva seaduse ja valimiseeskirjadega.
§ 20. Protestid ja kaebused kultuurinõukogu valimiste läbiviimise kohta lahendab valimiste peakomitee hiljemalt kahe nädala jooksul pärast valimistulemuste avaldamist.
§ 21. Hiljemalt üks kuu pärast kultuurinõukogu valimistulemuste avaldamist kutsub valimiste peakomitee esimees kokku kultuurinõukogu esimese istungi ja juhatab seda kuni juhatuse valimisteni. Seejärel peakomitee kuulutab oma volitused lõppenuks.
§ 22. Kultuurinõukogu esimesel istungil võetakse koosseisu häälteenamusega vastu kultuuriomavalitsuse põhimäärus, millega määratakse kindlaks:
1) kultuurinõukogu esimehe, tema asetäitjate ja juhatuse valimise kord;
2) kultuurivolikogu moodustamise kord ja pädevus;
3) kultuuriomavalitsusasutuste moodustamine;
4) kultuuriomavalitsusorganite õigused ja kohustused, lähtudes käesoleva seaduse paragrahvis 5 sätestatud põhieesmärkidest;
5) kultuuriomavalitsuse juhtorganite töökord.
§ 23. Vähemusrahvuse kultuurinõukogu valimistega seotud kulud kannab vähemusrahvuse kultuuriomavalitsus, kusjuures kultuurinõukogu valimistega seotud kulude katteks võidakse anda toetust riigi eelarvest.
IV. peatükk Kultuuriomavalitsusasutused ja nende tegevuse finantseerimine
§ 24. Kultuuriomavalitsusasutused on:
1) rahvuskeelsed või rahvuskultuuri süvaõppega õppeasutused (koolieelsed lasteasutused ja koolid);
2) rahvuskultuuriasutused;
3) rahvuskultuuri ettevõtted ja kirjastused;
4) rahvuslikud hoolekandeasutused.
§ 25. Vähemusrahvuse kooli (klassi) avamine ja selle töö korraldamine toimub erakooliseadusega sätestatud korras.
§ 26. [Kehtetu - RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002]
§ 27. (1) Vähemusrahvuse kultuuriomavalitsuse ja tema asutuste rahalised vahendid moodustuvad:
1) eraldistest riigieelarvest vastavalt seadusele ja sihtotstarbelistest toetustest;
2) kohaliku omavalitsuse eelarvest kultuuriomavalitsuse õppe-, kultuuri- ja hoolekandeasutustele eraldatud sihtotstarbelistest toetustest;
3) kultuuriomavalitsuse osamaksust, mille suuruse määrab kultuurinõukogu;
4) toetustest, annetustest ja pärandustest;
5) välisorganisatsioonide toetustest.
(2) Vähemusrahvuse kultuuriomavalitsus võib talle sihtotstarbeliselt eraldatud varasid kasutada ainult selleks ettenähtud korras ja otstarbel. Kontrolli varade kasutamise üle teostatakse kooskõlas kehtivate õigusaktidega selleks volitatud riiklike kontrolliorganite poolt.
V. peatükk Vähemusrahvuse kultuuriomavalitsusasutuste tegevuse lõpetamine
§ 28. Vähemusrahvuse kultuuriomavalitsusasutuste tegevuse lõpetab Vabariigi Valitsus:
1) kui vähemusrahvuse rahvusnimekirja andmetel on Eestis alaliselt elavate vähemusrahvusse kuuluvate isikute arv viimase viie aasta jooksul alla 3000;
2) kui kahel järgneval kultuurinõukogu valimistel ei suudeta koostada nõuetekohast valijate nimekirja;
3) kui kahel järgneval kultuurinõukogu valimistel osaleb vähem kui pool valijate nimekirjadesse kantud isikutest;
4) kultuurinõukogu ettepanekul.
§ 29. Vähemusrahvuse kultuuriomavalitsusasutuse tegevuse lõpetamisel antakse talle kuulunud varad üle kultuurinõukogu otsusega määratud korras.
§ 30. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]