§ 5 Tasemetööde tiitellehe täitmine ja tasemetööde parandamine
§ 6 Tasemetööde tulemuste analüüs ja järeldused
§ 11 Põhikooli lõpueksamitööde säilitamine
2 Ühtsete põhikooli lõpueksamite ettevalmistamine, läbiviimine ja tulemuste analüüsimine ning eksamitööde koostamine ja hindamine
§ 19 Ühtsete põhikooli lõpueksamitööde tulemuste analüüs ja järeldused
3 Põhikooli koolieksamite ettevalmistamine ja läbiviimine ning eksamitööde koostamine ja hindamine
§ 22 Põhikooli koolieksamitööde hindamine
§ 27 Lisa- ja korduseksamite korraldamine
§ 28 Põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamitööde säilitamine
2 Riigieksamite ettevalmistamine, läbiviimine ja tulemuste analüüsimine ning eksamitööde koostamine ja hindamine
§ 39 Riigieksamitööde statistika avalikustamine
3 Gümnaasiumi koolieksamite ettevalmistamine ja läbiviimine ning eksamitööde koostamine ja hindamine
§ 40 Koolieksami ettevalmistamine ja eksamitöö koostamine
§ 411 Koolieksami sooritatuks lugemine
§ 42 Koolieksami sooritamine praktilise tööna või ainealase uurimusena
§ 43 2010/2011. õppeaasta tasemetööde aegade ja vormide kehtestamine
§ 441 Paragrahvi 35 rakendamine
§ 442 Rahvusvaheliselt tunnustatud võõrkeele eksam 2012/2013. õppeaastal
§ 443 Paragrahvi 16 lõike 161 ja § 34 lõike 51 rakendamine
RT I, 23.01.2014, 2
06.04.2011 RT I, 12.04.2011, 2 15.04.2011, rakendatakse 01.01.2011
20.02.2012 RT I, 23.02.2012, 1 26.02.2012
25.05.2012 RT I, 31.05.2012, 5 03.06.2012, osaliselt 01.09.2012, 01.09.2013
10.09.2012 RT I, 13.09.2012, 1 16.09.2012, osaliselt 01.09.2013
15.02.2013 RT I, 19.02.2013, 15 22.02.2013
30.04.2013 RT I, 04.05.2013, 1 07.05.2013
20.01.2014 RT I, 23.01.2014, 1 26.01.2014
Määrus kehtestatakse „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 30 lõike 2, § 31 lõike 2 ja § 34 lõike 3 alusel.
1) põhikooli lõpueksamite ettevalmistamise ja läbiviimise ning eksamitööde koostamise, hindamise ja säilitamise tingimused ja kord;
2) gümnaasiumi lõpueksamite ettevalmistamise ja läbiviimise ning eksamitööde koostamise, hindamise ja säilitamise tingimused ja kord;
(1) Tasemetööga kogutakse informatsiooni põhikooli riikliku õppekava üld- ja valdkonnapädevuste kujunemise, läbivate teemade ning õppeainete õppe- ja kasvatuseesmärkide saavutatuse ning kooliastme õpitulemuste omandatuse kohta.
(2) Tasemetöö analüüsi alusel antakse õpilasele, vanemale, koolile, kooli pidajale ja riigile tagasisidet õppe tulemuslikkusest ning tehakse ettepanekud hariduspoliitiliste otsuste tegemiseks.
[RT I, 31.05.2012, 5 - jõust. 01.09.2013]
§ 3. Tasemetööde läbiviimise aeg, klass ja õppeained
(1) Neljandal õppeveerandil viiakse 3. ja 6. klassis läbi kirjalik tasemetöö või tasemetööd. Vajadusel viiakse ka III kooliastmes ja gümnaasiumiastmes läbi tasemetöid.
(2) Tasemetööde toimumise õppeained, ajad ja vormid määrab haridus- ja teadusminister.
§ 4. Tasemetööde ettevalmistamine, koostamine ja läbiviimine
(1) Haridus- ja Teadusministeerium või riigi sihtasutus, kes on sõlminud Haridus- ja Teadusministeeriumiga halduslepingu (edaspidi eksameid korraldav asutus), koostab tasemetööde ülesanded, hindamisjuhendid, läbiviimisjuhendid ning vastavustabelid tasemetöö ülesannete ja riikliku õppekava üld- ja valdkonnapädevuste, läbivate teemade, õppeainete õppe-eesmärkide ning kooliastme õpitulemuste vahel (edaspidi vastavustabel õppekavale).
(2) Tasemetööde läbiviimisel võib valimi koostamisel kasutada kahte moodust:
1) tasemetöö sooritab esinduslik valim (vähemalt 5%) vastava klassi õpilastest;
2) tasemetöö sooritavad kõik vastava klassi õpilased.
(3) Eksameid korraldav asutus teeb üks nädal enne tasemetöö toimumist maavalitsustele posti teel või elektrooniliselt teatavaks, milliste koolide õpilased kuuluvad valimisse.
(4) Kõikidele koolidele, kelle õpilased kuuluvad valimisse, valmistab eksameid korraldav asutus ette tasemetöö materjalide paketi, mis koosneb tasemetöö ülesannetest, hindamisjuhendist, läbiviimisjuhendist, vastavustabelist õppekavale ning küsimustikust õpetajale. Eksameid korraldav asutus toimetab tasemetöö materjalid koolidesse maavalitsuste vahendusel või elektrooniliselt.
(5) Eksameid korraldava asutuse ja riikliku järelevalve esindajal on õigus viibida tasemetöö läbiviimise ruumis.
§ 5. Tasemetööde tiitellehe täitmine ja tasemetööde parandamine
(4) Valimisse kuulunud parandatud tasemetööd ning õpetaja vastused küsimustikule edastab kool eksameid korraldavale asutusele viie tööpäeva jooksul pärast tasemetöö toimumist.
§ 6. Tasemetööde tulemuste analüüs ja järeldused
(1) Tasemetööde tulemuste analüüsi korraldab eksameid korraldav asutus. Käesoleva paragrahvi lõigetes 2–4 toodud tingimusi ja korda täpsustatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi ja eksameid korraldava asutuse vahelises lepingus. Eksameid korraldav asutus kaasab tasemetööde tulemuste analüüsi vajadusel aineõpetajaid ning ülikoolide ja rakenduskõrgkoolide õppejõude.
(6) Haridus- ja Teadusministeerium ning eksameid korraldav asutus võivad lubada tasemetööde andmestike ja tulemuste kasutust teadus- ja rakendusuuringutes, tagades isikuandmete kaitse.
§ 7. Põhikooli lõpueksamite eesmärgid ja vormid
(1) Põhikooli lõpueksamitega hinnatakse riiklikes õppekavades või õpilasele koostatud individuaalse õppekavaga määratletud üld- ja valdkonnapädevuste kujunemist, õppeainete õppe- ja kasvatuseesmärkide saavutatust ning kooliastme õpitulemuste omandatust eksamiainetes eesmärgiga:
1) saada tagasisidet õppimise ja õpetamise tulemuslikkusest;
3) teha otsus põhikooli lõpetamise kohta.
(2) Põhikooli lõpueksam võib olla:
2) kirjalik ja suuline;
3) suuline (koolieksam);
4) praktiline töö (lihtsustatud õppel oleval õpilasel).
§ 8. Põhikooli lõpueksamite sooritamine
(1) Põhikooli lõpueksamid on põhikooli ühtsete ülesannetega eksamid (edaspidi ühtne põhikooli lõpueksam) ja kooli kinnitatud materjalidega põhikooli koolieksamid (edaspidi põhikooli koolieksamid).
(2) Põhikooli riikliku õppekava järgi õppiv põhikoolilõpetaja sooritab põhikooli lõpetamisel (viimasel õppeaastal) järgmised ühtsed põhikooli lõpueksamid:
3) õpilase valikul eksam „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 30 lõike 4 alusel ministri määrusega kehtestatud õppeainete hulgast (edaspidi valikeksam).
[RT I, 31.05.2012, 5 - jõust. 03.06.2012]
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud valikeksami saab teha õppeaines, mida õpilane on kooli õppekava järgi õppinud. Õpilase soovil ja kooli nõusolekul võib sooritada eksami ka õppeaines, mida õpilane ei ole koolis õppinud.
(31) Õppeaines, kus nõustamiskomisjoni soovitusel on individuaalse õppekavaga vähendatud või asendatud põhikooli riikliku õppekavaga taotletavaid õpitulemusi, võib õpilane ühtse põhikooli lõpueksami asemel sooritada koolieksami. Sellisel juhul lähtub kool eksami vormi määramisel ja eksamitöö sisu koostamisel õpilase individuaalses õppekavas sätestatust.
[RT I, 31.05.2012, 5 - jõust. 01.09.2012]
3) kooli poolt kohustuslike õppeainete hulgast valitud õppeaine eksam.
(5) Lõike 4 punktis 3 nimetatud eksami õppeaine ja vormi määrab kooli direktor ning teeb selle põhikoolilõpetajale ja tema seaduslikule esindajale teatavaks hiljemalt jooksva õppeaasta 1. veebruariks.
(6) Õpilane, kelle õppekeel ei ole eesti keel, kes õpib keelekümblusklassis või kes asus eesti õppekeelega koolis või klassis õppima viimase kuue õppeaasta jooksul võib käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 1 või lõike 4 punktis 1 nimetatud eesti keele eksami asemel sooritada eesti keele teise keelena eksami.
(7) Varem välisriigis õppinud õpilane, kes on enne lõpueksamite toimumist Eestis põhikoolis õppinud kuni kolm järjestikust õppeaastat ning kellele on eesti keele õppimiseks koostatud individuaalne õppekava, võib eesti keele või eesti keele kui teise keele eksami sooritada temale koostatud individuaalse õppekava põhjal ettevalmistatud koolieksamina. Koolieksami ettevalmistamisel ja hindamisel lähtutakse käesoleva määruse §-des 20–22 sätestatust.
(8) Põhikooli eesti keele teise keelena eksam on ühitatud eesti keele tasemeeksamiga.
(9) Ühtsete põhikooli lõpueksamite, välja arvatud võõrkeelte lõpueksamite sooritamise keeled on eesti keel, vene keel (vene õppekeelega koolis või klassis) ja viipekeel. Teiste keelte kasutamisel tagab kooli pidaja ühtsete põhikooli lõpueksamite tõlkimis- ja hindamiskulude finantseerimise. Eesti keelest erineva õppekeelega kooli või klassi lõpetajal on õigus sooritada matemaatika, bioloogia, keemia, füüsika, geograafia, ajaloo ja ühiskonnaõpetuse põhikooli lõpueksam eesti keeles.
§ 9. Põhikooli lõpueksamikomisjonid
(1) Põhikooli lõpueksami korraldamise eest vastutab vastava õppeaine põhikooli lõpueksamikomisjon. Lõpueksamikomisjonid moodustab kooli direktor käskkirjaga hiljemalt kaks nädalat enne põhikooli lõpueksamite algust.
(2) Põhikooli lõpueksamikomisjon on vähemalt kolmeliikmeline. Kui põhikooli lõpueksamit sooritab korraga enam kui 60 eksaminandi, on lõpueksamikomisjonis vähemalt üks liige iga 20 eksaminandi kohta. Kui põhikooli lõpueksamit viiakse läbi üheaegselt mitmes eksamiruumis, peab igas neist viibima vähemalt kaks komisjoni liiget.
(3) Lõpueksamikomisjoni esimees on üldjuhul kooli direktor, liikmed üldjuhul õppeaine õpetajad. Kooli direktor võib lõpueksamikomisjoni esimeheks määrata õppealajuhataja või õpetaja.
(4) Lõpueksamikomisjoni esimeheks ei või olla eksamineeritava klassi lõpueksami õppeaine õpetaja.
§ 10. Korduseksamite korraldamine
(1) Põhikoolilõpetaja, kes ühtse põhikooli lõpueksami ajal või eksamiplaanis ette nähtud koolieksami ajal haigestub või ei saa sellel osaleda muul kooli direktori poolt mõjuvaks loetud põhjusel (näiteks osalemine rahvusvahelistel võistlustel, konkurssidel ja olümpiaadidel) või kelle ühtse põhikooli lõpueksami või koolieksami hinne oli „nõrk” või „puudulik”, sooritab korduseksami koolieksamina.
(2) Korduseksam sooritatakse kooli direktori poolt määratud ajal, hiljemalt jooksva õppeaasta 30. juuniks. Õpilase taotlusel võib eksam toimuda ka pärast 30. juunit, hiljemalt jooksva õppeaasta 25. augustiks.
§ 11. Põhikooli lõpueksamitööde säilitamine
(1) Haridus- ja Teadusministeeriumil ning eksameid korraldaval asutusel on õigus kasutada lõpueksamitöid ning võimaldada lõpueksamitööde kasutamist uurimus- ja teadustöös eksamitulemuste kohta teabe saamiseks ja analüüsimiseks.
(2) Põhikooli lõpueksamitöid säilitatakse koolis või eksameid korraldavas asutuses (välishindamise valimisse kuulunud eksamitöid) kolm aastat.
2. jagu Ühtsete põhikooli lõpueksamite ettevalmistamine, läbiviimine ja tulemuste analüüsimine ning eksamitööde koostamine ja hindamine
§ 12. Üldnõuded ühtse põhikooli lõpueksami eksamitööle
(1) Ühtse põhikooli lõpueksamiga hinnatakse põhikooli riikliku õppekava üld- ja valdkonnapädevuste kujunemist, õppeainete õppeeesmärkide saavutatust ning kooliastme õpitulemuste omandatust.
(2) Põhikooli lõpueksamitöö koostamisel lähtutakse põhikooli riikliku õppekava üld- ja valdkonnapädevustest, läbivatest teemadest, õppe- ja kasvatuseesmärkidest ning ainekavas määratud III kooliastme nõutavatest õpitulemustest.
§ 13. Ühtsete põhikooli lõpueksamite ettevalmistamine
(1) Ühtse põhikooli lõpueksamitöö ülesanded ning ühtse põhikooli lõpueksami läbiviimise ja hindamise juhendi töötab välja vastava õppeaine ühtseid põhikooli lõpueksameid ettevalmistav komisjon, arvestades käesolevas määruses sätestatut. Ühtseid põhikooli lõpueksameid ettevalmistavad komisjonid moodustab ja nende töökorra kinnitab haridus- ja teadusminister käskkirjaga.
(2) Eksamiülesannete raskusastet ja kvaliteeti kontrollitakse eeltestimisega.
(3) Lõpueksamitöö koostamisprotseduuri kohustuslikud etapid on:
2) ülesannete valimine ja modereerimine eeltestiks;
3) eeltesti koostamine, korrektuur, paljundamine;
5) eeltesti tööde hindamine;
6) eeltesti ja selle tulemuste analüüsimine;
7) kvaliteetsete ja raskuselt sobivate ülesannete valimine ülesannete panka;
8) lõpueksamitöö koostamine ülesannete panga põhjal, korrektuur, paljundamine.
(4) Eksameid korraldav asutus valmistab ette lõpueksami materjalide paketi, mis koosneb eksamitöödest, hindamisjuhendist, läbiviimisjuhendist, vastavustabelist õppekavale ja vajadusel küsimustikust koolijuhile, õpetajale ja õpilasele.
(5) Eksameid korraldav asutus toimetab lõpueksami materjalid koolidesse maavalitsuste vahendusel või teeb need koolidele kättesaadavaks elektroonilisel teel.
[RT I, 13.09.2012, 1 - jõust. 01.09.2013]
§ 14. Ühtsele põhikooli lõpueksamile registreerimine
(1) Põhikoolilõpetaja teatab koolile hiljemalt jooksva õppeaasta 1. veebruariks õppeaine, milles ta soovib sellel õppeaastal sooritada valikeksami.
(2) Põhikoolilõpetaja, kes soovib sooritada „Eesti Vabariigi põhiseaduse” ja „Kodakondsuse seaduse” tundmise eksami ühiskonnaõpetuse ühtse põhikooli lõpueksami lisana, teavitab sellest kooli hiljemalt jooksva õppeaasta 1. veebruariks.
(3) Eksamimaterjalide saamiseks täidavad koolid õpilaste valikute alusel registreerimisvormi lõpueksamite andmekogus hiljemalt jooksva õppeaasta 5. veebruariks. Võõrkeele eksamite puhul esitatakse lõpueksamite andmekogus lisaks andmed eksamiruumide arvu ning suulise osa toimumise kohta.
(4) Koolid teavitavad hiljemalt jooksva õppeaasta 5. veebruariks eksameid korraldavat asutust läbi lõpueksamite andmekogu erivajadustega põhikoolilõpetajate eksamineerimiseks vajalikest käesoleva määruse § 16 lõigetes 11 ja 12 sätestatud eritingimustest.
(5) Koolid teatavad hiljemalt jooksva õppeaasta 5. veebruariks eksameid korraldavat asutust kirjalikult õpilaste nimed ja isikukoodid, kes:
1) sooritavad eesti keele teise keelena eksami;
2) soovivad sooritada ühiskonnaõpetuse ühtse põhikooli lõpueksami lisana „Eesti Vabariigi põhiseaduse” ja „Kodakondsuse seaduse” tundmise eksami.
§ 15. Välisvaatleja
(1) Eesti keele teise keelena eksami sooritamisel ning „Eesti Vabariigi põhiseaduse” ja „Kodakondsuse seaduse” tundmise eksami sooritamisel ühiskonnaõpetuse ühtse põhikooli lõpueksami lisana peab eksamil lisaks lõpueksamikomisjonile olema välisvaatleja.
(2) Välisvaatleja on eksameid korraldava asutuse direktori käskkirjaga kinnitatud isik, kelle ülesanne on jälgida eksamikorrast kinnipidamist.
§ 16. Ühtsete põhikooli lõpueksamite läbiviimine
(1) Ühtse põhikooli lõpueksami kirjalikud osad algavad kell 10.00 ning eksamiks antakse aega kaks kuni kolm astronoomilist tundi. Eksami sooritamiseks antav aeg ning eksami korraldus, sealhulgas eksamiosad, suuliste osade puhul nende algusajad, vaheajad, lubatud abivahendid ja muu taoline, sätestatakse vastava õppeaine ühtse põhikooli lõpueksami läbiviimise juhendis.
(11) Kooli direktor võib, eksameid korraldavat asutust eelnevalt informeerides, võimaldada erivajadustega põhikoolilõpetaja eksamineerimiseks ühte või mitut järgmist eritingimust:
11) kuulmispuudega õpilasele viipekeele tõlgi kasutamist.
(12) Eksameid korraldava asutuse eelneval nõusolekul võib direktor otsustada erivajadusega põhikoolilõpetajale järgmiste eritingimuste kohaldamise:
1) nägemispuudega õpilasele eksamitöö kirja suuruse muutmist või eksamitöö punktkirjas koostamist;
2) kuulmispuudega õpilasele eksamitöö ettevalmistamist ja läbiviimist ilma kuulamis- ja suulise osata.
(13) Juhul kui õpilase erivajadusest tulenevalt on vaja kohaldada eksamineerimiseks käesoleva paragrahvi lõigetes 11 ja 12 nimetamata eritingimust, kooskõlastab kool vajaliku eritingimuse eksameid korraldava asutusega.
(14) Üldjuhul rakendatakse eksamineerimiseks vajalikke eritingimusi õpilastele, kellele on sarnaseid meetmeid rakendatud ka igapäevases õppetöös III kooliastme vältel ning kelle erivajaduse olemasolu kohta on tehtud märge Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(2) Kooli direktor tagab:
1) eksamimaterjalide pakettide õigeaegse kooli jõudmise ja nende konfidentsiaalsuse;
2) vajadusel kooli pitseriga varustatud mustandilehed eksamiteks.
(3) Kirjalik eksam viiakse läbi ruumis, kus eksaminandid saavad istuda ühekaupa ja üksteist häirimata.
(4) Eksamimaterjalide paketile on märgitud:
1) eksami õppeaine nimetus;
2) eksami toimumise kuupäev ja paketi avamise kellaaeg;
3) eksamitööde eksemplaride arv.
(5) Eksamimaterjalide paketis on:
1) eksamitööde eksemplarid eksaminandidele ja üks eksemplar lõpueksamikomisjonile;
2) eksamitöö läbiviimisjuhend (vastavalt vajadusele).
(6) Eksamimaterjalide paketi avab lõpueksamikomisjon paketile märgitud kuupäeval 15 minutit enne eksami algust.
(7) Lõpueksamikomisjoni esimees teavitab viivitamatult eksameid korraldavat asutust, kui:
(8) Konfidentsiaalsusnõude rikkumise avastamisel teavitab lõpueksamikomisjoni esimees sellest viivitamatult eksameid korraldavat asutust. Eksameid korraldava asutuse direktor teavitab vajadusel konfidentsiaalsusnõude rikkumisest haridus- ja teadusministrit, kes võib põhjendatud asjaoludel lükata eksami toimumise edasi. Uus eksam toimub hiljemalt neljandal päeval pärast eksamiperioodi lõppu.
(9) Enne eksami algust lõpueksamikomisjon:
1) tutvustab eksaminandidele eksami toimumise korda;
2) juhib eksaminandide tähelepanu eksamitöö sooritamise juhistele;
3) hoiatab eksaminande, et eksamil kõrvalise abi kasutamisel või mahakirjutamisel eksamitulemus tunnistatakse kehtetuks;
4) jagab kirjalikud eksamitööd eksaminandidele.
(10) Lõpueksamikomisjon kindlustab, et eksaminandid:
3) kasutavad eksamil ainult vastava õppeaine eksami läbiviimise juhendis lubatud töövahendeid;
4) alustavad kirjaliku eksamitöö sooritamist üheaegselt;
5) lõpetavad eksamitöö sooritamise ettenähtud ajal;
6) ei kasuta eksamil kõrvalist abi ega kirjuta maha.
(11) Eksaminand lubatakse eksamile, kui ta ei ole hilinenud rohkem kui pool tundi ja tal on hilinemiseks lõpueksamikomisjoni poolt mõjuvaks loetud põhjus.
(12) Eksamile hilinenud eksaminandile võimaldatakse tööks täisaeg, tema tööle märgitakse aeg, millal ta alustas eksami sooritamist.
(13) Lõpueksamikomisjoni liige ei tohi eksami ajal eksamiruumist lahkuda, välja arvatud vältimatu vajaduse korral.
(14) Eksaminand ei tohi eksami ajal eksamiruumist lahkuda, v.a vältimatu vajaduse korral. Eksamiruumist eemalviibimise ajaks annab eksaminand oma eksamitöö lõpueksamikomisjonile, kes märgib eksamitööle eksaminandi eksamiruumist lahkumise ja sinna tagasituleku aja.
(15) Eesti keele teise keelena eksami ning „Eesti Vabariigi põhiseaduse” ja „Kodakondsuse seaduse” tundmise eksami sooritamisel ühiskonnaõpetuse eksami lisana vastutab lõpueksamikomisjoni esimees eksameid korraldavasse asutusse tagasisaadetava paketi koostamise ja turvaümbriku sulgemise eest.
(16) Suulised lõpueksamid ja lõpueksamite suulised osad salvestatakse õpilase nõudmisel.
[RT I, 04.05.2013, 1 - jõust. 07.05.2013]
(161) Eksameid korraldav asutus koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumiga koostab valimi koolidest, kes on kohustatud võõrkeelte lõpueksamite suulised osad salvestama ning edastama salvestised eksameid korraldavale asutusele analüüsimiseks.
[RT I, 04.05.2013, 1 - jõust. 07.05.2013, rakendatakse 01.09.2013]
(17) Põhikoolilõpetaja, kellel ei ole võimalik mõjuvatel põhjustel (näiteks haigestumine, osalemine rahvusvahelistel võistlustel, konkurssidel ja olümpiaadidel) sooritada ühtset põhikooli lõpueksamit või koolieksamit eksamiperioodil ettenähtud ajal, sooritab koolieksami kooli direktori poolt määratud ajal hiljemalt jooksva õppeaasta 30. juuniks. Õpilase taotlusel võib eksam toimuda ka pärast 30. juunit, hiljemalt jooksva õppeaasta 25. augustiks.
(18) Eksameid korraldaval asutusel ja riikliku järelevalve esindajal on õigus viibida ühtse põhikooli lõpueksami läbiviimise ruumis.
§ 17. Ühtsete põhikooli lõpueksamitööde hindamine
(1) Ühtsete põhikooli lõpueksamite töid hindab lõpueksamikomisjon, lähtudes vastava õppeaine eksamitöö hindamisjuhendist.
(2) Eesti keele teise keelena eksamit hinnatakse järgmiselt:
1) eksami kirjaliku osa töid hindavad keeleseaduse alusel haridus- ja teadusministri käskkirjaga kinnitatud hindajad. Eksameid korraldav asutus teatab koolile eksami kirjaliku osa tulemused põhikooli lõpueksamiperioodi jooksul;
2) eksami suulise osa vastuseid hindavad välishindaja ja lõpueksamikomisjoni kuuluv eesti keele teise keelena õpetaja vastavalt eesti keele teise keelena eksami suulise osa hindamisjuhendile. Välishindaja on haridus- ja teadusministri käskkirjaga kinnitatud vastava kvalifikatsiooniga õpetaja, kelle ülesanne on hinnata eesti keele teise keelena suulise osa vastuseid ja jälgida eksamikorrast kinnipidamist;
3) kooli eesti keele teise keelena lõpueksamikomisjon kinnitab eesti keele eksami hinde vastavalt hindamisjuhendile eksameid korraldava asutuse teatatud kirjaliku osa punktisumma ja suulise osa punktisumma alusel.
(3) Ühiskonnaõpetuse ühtse põhikooli lõpueksami lisana sooritatud „Eesti Vabariigi põhiseaduse” ja „Kodakondsuse seaduse” tundmise eksami küsimusi hinnatakse vastavalt Vabariigi Valitsuse 25. septembri 2008. a määruse nr 143 „Kodakondsuse taotleja Eesti Vabariigi põhiseaduse ja „Kodakondsuse seaduse” tundmise eksami läbiviimise korras” sätestatule. Nimetatud määruse § 9 lõikes 7 sätestatud juhul väljastatakse isikule „Eesti Vabariigi põhiseaduse” ja „Kodakondsuse seaduse” tundmise eksami tunnistus.
(4) Kui lõpueksamikomisjonil tekib hindamisel lahkarvamusi, otsustatakse küsimus häälteenamusega. Häälte võrdsel jagunemisel on otsustavaks lõpueksamikomisjoni esimehe hääl. Lõpueksamikomisjoni liikmete eriarvamused kantakse hindamisprotokolli.
(5) Ühtsete põhikooli lõpueksamite tulemused protokollitakse käesoleva määruse lisas 1 toodud vormi kohaselt.
(6) Eesti keele teise keelena eksami edukal sooritamisel (vähemalt 60 protsenti maksimaalsest tulemusest) väljastatakse isikule eksameid korraldava asutuse poolt eesti keele B1-taseme tunnistus.
§ 18. Analüüsitavate ühtsete põhikooli lõpueksamitööde valimi moodustamine
(1) Eksameid korraldav asutus koostab koos Haridus- ja Teadusministeeriumiga valimi koolidest, kes peavad saatma oma õpilaste ühtsed põhikooli lõpueksamitööd eksameid korraldavale asutusele analüüsimiseks ning teeb selle posti teel või elektrooniliselt koolile teatavaks kolme tööpäeva jooksul pärast viimase ühtse põhikooli lõpueksami toimumist.
(2) Valimisse kuuluv kool saadab parandatud ja hinnatud lõpueksamitööd eksameid korraldavale asutusele kolme tööpäeva jooksul pärast vastava teate saamist. Lõpueksamitöö tiitellehele märgitakse õpilase isikukood.
§ 19. Ühtsete põhikooli lõpueksamitööde tulemuste analüüs ja järeldused
(1) Ühtsete põhikooli lõpueksamitööde tulemuste analüüsi korraldab eksameid korraldav asutus. Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 toodud tingimusi ja korda täpsustatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi ja eksameid korraldava asutuse vahelises lepingus. Eksameid korraldav asutus kaasab ühtsete põhikooli lõpueksamitööde tulemuste analüüsi vajadusel aineõpetajaid ning ülikoolide ja rakenduskõrgkoolide õppejõude.
(5) Haridus- ja Teadusministeerium ning eksameid korraldav asutus võivad lubada ühtsete põhikooli lõpueksamitööde andmestike ja tulemuste kasutust teadus- ja rakendusuuringutes, tagades isikuandmete kaitse.
3. jagu Põhikooli koolieksamite ettevalmistamine ja läbiviimine ning eksamitööde koostamine ja hindamine
§ 20. Põhikooli koolieksamite ettevalmistamine ja eksamitööde koostamine
(1) Koolieksami materjalid koostatakse koolis ja need kinnitab kooli direktor.
(2) Koolieksami materjalid kinnitatakse vähemalt kaks nädalat enne koolieksamite algust.
(3) Koolieksamid korraldatakse kooli direktori kinnitatud eksamiplaani järgi. Eksamiplaani koostamisel arvestatakse ühtsete põhikooli lõpueksamite kuupäevi ja põhimõtet, et:
1) ühel päeval võib põhikoolilõpetajal olla üks lõpueksam;
3) lõpueksameid ei korraldata pühapäeval.
(4) Eksamiplaan pannakse õpilastele, õpetajatele ja lastevanematele tutvumiseks välja vähemalt kaks nädalat enne eksamiperioodi algust.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikeid 2 ja 4 ning õpilase nõusolekul ka lõike 3 punkti 2 ei kohaldata §-s 10 sätestatud korduseksamitele.
§ 21. Põhikooli koolieksamite läbiviimine
(1) Koolieksamite läbiviimiseks moodustab kooli direktor vähemalt kolmeliikmelised lõpueksamikomisjonid. Koolieksamite läbiviimiseks lihtsustatud õppel olevatele õpilastele moodustatakse lõpueksamikomisjonid hiljemalt kaks nädalat enne koolieksamite algust.
(2) Lõpueksamikomisjoni esimees on üldjuhul kooli direktor, liikmed üldjuhul õppeaine õpetajad. Direktor võib lõpueksamikomisjoni esimeheks määrata õppealajuhataja või õpetaja. Lõpueksamikomisjoni esimees vastutab koolieksami korraldamise ja läbiviimise eest. Lõpueksamikomisjoni esimees ei või olla eksamineeritava klassi eksamiaine õpetaja.
(3) Abimaterjalide kasutamise koolieksamil otsustab lõpueksamikomisjon.
(4) Põhikoolilõpetaja, kellel ei ole võimalik mõjuvatel põhjustel (näiteks haigestumine, osalemine rahvusvahelistel võistlustel, konkurssidel ja olümpiaadidel) sooritada ühtset põhikooli lõpueksamit või koolieksamit eksamiperioodil ettenähtud ajal, sooritab koolieksami kooli direktori poolt määratud ajal hiljemalt jooksva õppeaasta 30. juuniks. Õpilase taotlusel võib eksam toimuda ka pärast 30. juunit, hiljemalt jooksva õppeaasta 25. augustiks.
(5) Põhikoolilõpetaja, kelle ühtse põhikooli lõpueksami või koolieksami hinne oli „nõrk” või „puudulik”, sooritab korduseksami koolieksamina kooli direktori poolt määratud ajal hiljemalt jooksva õppeaasta 30. juuniks. Õpilase taotlusel võib eksam toimuda ka pärast 30. juunit, hiljemalt jooksva õppeaasta 25. augustiks.
§ 22. Põhikooli koolieksamitööde hindamine
(2) Koolieksami tulemused protokollitakse käesoleva määruse lisas 2 toodud vormi kohaselt.
§ 23. Gümnaasiumi lõpueksamite sooritamine
(1) Gümnaasiumi lõpetamiseks sooritatakse lõpueksamid. Gümnaasiumi lõpueksamid on riigieksamid ja gümnaasiumi koolieksam.
(2) Gümnaasiumi riigieksamid sooritatakse vastavalt käesolevas määruses ja riigieksameid ettevalmistava komisjoni väljatöötatud vastava õppeaine riigieksami läbiviimise juhendis ettenähtud korrale.
§ 24. Gümnaasiumi lõpueksamite eesmärgid ja vormid
(1) Gümnaasiumi lõpueksamite eesmärgid on:
1) tagada eksamitulemuste üleriigiline võrreldavus, et õpilasel, lapsevanemal, koolil ja kooli pidajal saada võimalikult objektiivne ettekujutus õpitulemuste saavutatusest;
2) koolil, kooli pidajal, Haridus- ja Teadusministeeriumil, õpilastel, lastevanematel saada tagasisidet õppimise ning õpetamise tulemuslikkusest koolis;
3) saada ülevaade riiklikus õppekavas sätestatud õpitulemuste saavutatusest eksamiainetes hariduspoliitiliste otsuste tegemiseks;
4) toetada õppekava rakendamist, suunata eksamiülesannete valiku kaudu õppeprotsessi;
5) siduda järjestikuste haridustasemete õppekavad ning võimaldada kasutada riigieksamitulemusi õpingute jätkamisel, anda võimalus kasutada riigieksamitulemusi rahvusvahelisel tasandil.
(2) Gümnaasiumi riigieksam võib olla:
2) kirjalik ja suuline.
(3) Gümnaasiumi koolieksam võib olla:
2) suuline;
3) kirjalik ja suuline.
4) [kehtetu - RT I, 03.09.2013, 4 - jõust. 06.09.2013]
(4) Gümnaasiumi koolieksami õppeained, vormi ja toimumise aja kinnitab kooli direktor.
(5) [Kehtetu -RT I, 31.05.2012, 5 - jõust. 01.09.2012]
(6) [Kehtetu -RT I, 31.05.2012, 5 - jõust. 01.09.2012]
(1) Gümnaasiumi lõpetamiseks tuleb sooritada riigieksamid eesti keeles või gümnaasiumi riiklikus õppekavas sätestatud juhtudel eesti keeles teise keelena, matemaatikas ja võõrkeeles, koolieksam ning õpilasuurimus või praktiline töö.
(2) Matemaatika riigieksamil eristatakse gümnaasiumi riikliku õppekava kitsa matemaatika ainekavale ja laia matemaatika ainekavale vastavaid eksamitöid. Valiku sooritada kitsa matemaatika ainekavale või laia matemaatika ainekavale vastav eksamitöö teeb õpilane.
[RT I, 23.01.2014, 1 - jõust. 26.01.2014]
(4) Inglise keeles viiakse läbi riigieksam. Prantsuse, saksa ja vene keeles on riigieksam asendatud rahvusvaheliselt tunnustatud eksamitega järgmiselt:
1) prantsuse keele riigieksam on asendatud DELF B1-taseme eksami ja DELF B2-taseme eksamiga;
2) saksa keele riigieksam on asendatud Goethe-Zertifikat B1-taseme eksami, Goethe-Zertifikat B2-taseme eksami, Saksa II astme keelediplomi B2-taseme eksami, Saksa II astme keelediplomi C1-taseme eksami ja Saksa üldise kõrgkooliküpsuse saksa keele eksamiga, kus punktid vahemikus 1-4 loetakse vastavaks keeleoskustasemega B2 ning punktid vahemikus 5 -15 keeleoskustasemega C1;
3) vene keele eksam on asendatud Тест по русскому языку как иностранному B1-taseme eksami ja Тест по русскому языку как иностранному B2-taseme eksamiga.
(5) Õpilane tohib valida ühe käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 1–3 nimetatud rahvusvaheliselt tunnustatud eksamitest.
(6) Saksa II astme keelediplomi B2-taseme eksami või Saksa II astme keelediplomi C1-taseme eksamiga saab saksa keele riigieksami asendada nende õpilaste puhul, kes õpivad koolis, millele Saksamaa Liitvabariigi Väliskoolivõrgu Büroo on andnud loa nende eksamite läbiviimiseks. Saksa üldise kõrgkooliküpsuse saksa keele eksamiga saab saksa keele riigieksami asendada Tallinna Saksa Gümnaasiumi saksakeelse osakonna õpilaste puhul.
(61) Õpilane ei pea sooritama käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud võõrkeele eksamit, kui ta on kooli hiljemalt jooksva õppeaasta 20. jaanuariks esitanud eksamitunnistuse või tõendi, mis tõendab, et ta on vähemalt B1 keeleoskuse tasemele sooritanud vähemalt ühe käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 1-3 või järgmistest rahvusvaheliselt tunnustatud eksamitest:
7) DALF C1-tase (prantsuse keel);
8) Goethe-Zertifikat C1-tase (saksa keel);
9) Goethe-Zertifikat C2-tase (saksa keel);
10) TestDaF (TDN3) (saksa keel);
11) TestDaF (TDN4) (saksa keel);
12) TestDaF (TDN5) (saksa keel);
13) Österreichisches Sprachdiplom Zertifikat B1 (saksa keel);
14) Österreichisches Sprachdiplom B2 Mittelstufe Deutsch (saksa keel);
15) Österreichisches Sprachdiplom C1 Oberstufe Deutsch (saksa keel);
16) Saksa I astme keelediplomi eksam B1-tase (saksa keel).
(62) Kui õpilane on koolile 20. jaanuariks esitanud tunnistuse või tõendi käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 1-3 või lõikes 61 nimetatud eksami sooritamise kohta, vormistab kool eksamitunnistuse või tõendi ja selle juurde kuuluvate lisamaterjalide ametlikult kinnitatud ärakirja ja saadab selle eksameid korraldavale asutusele, kes kontrollib selle põhjal käesolevas paragrahvis esitatud nõuete täitmist.
(81) Kui õpilane on õppinud gümnaasiumis vene keele ja kirjanduse ainekava alusel ning registreerib ennast eesti keel teise keelena riigieksamile, siis ei ole tal õigust sooritada võõrkeele riigieksamit asendava eksamina käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 3 nimetatud eksameid.
(13) [Kehtetu - RT I, 23.01.2014, 1 - jõust. 26.01.2014]
§ 26. Gümnaasiumi lõpueksamitele registreerimine
(1) Gümnaasiumide ja kutseõppeasutuste õpilased ja eksternid teavitavad kooli juhtkonda hiljemalt jooksva õppeaasta 20. jaanuariks, millise käesoleva määruse § 25 lõikes 4 nimetatud võõrkeele riigieksami või riigieksamit asendava rahvusvaheliselt tunnustatud eksami nad sooritada soovivad. Samuti annavad õpilased ja eksternid teada oma valikust sooritada kitsa või laia matemaatika ainekavale vastav riigieksam. Kutseõppeasutuse õpilased teavitavad kooli juhtkonda lisaks soovist sooritada eesti keele riigieksam. Koolid täidavad õpilaste valikute alusel registreerimisvormi lõpueksamite andmekogus hiljemalt jooksva õppeaasta 30. jaanuariks.
(7) Eksameid korraldav asutus väljastab käesoleva määruse § 25 lõike 11 punktides 2 ja 3 ja § 26 lõike 3 punktis 3 nimetatud isikutele teate riigieksami toimumise koha ja kellaaja kohta hiljemalt 10 tööpäeva enne riigieksami toimumist. Teate saaja võtab teate riigieksamile kaasa.
§ 27. Lisa- ja korduseksamite korraldamine
(3) Gümnaasiumilõpetaja, kes sooritas koolieksami mitterahuldavalt või ei sooritanud koolieksamit, sooritab korduseksami hiljemalt jooksva õppeaasta 30. juuniks. Õpilase taotlusel võib eksam toimuda ka pärast 30. juunit, hiljemalt jooksva õppeaasta 25. augustiks.
§ 28. Põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamitööde säilitamine
(3) Gümnaasiumi riigieksamitöid (sealhulgas keeleeksamite suulise osa salvestusi) säilitatakse eksameid korraldavas asutuses kolm aastat.
(4) Gümnaasiumi koolieksamitöid säilitatakse koolis kolm aastat.
2. jagu Riigieksamite ettevalmistamine, läbiviimine ja tulemuste analüüsimine ning eksamitööde koostamine ja hindamine
§ 29. Üldnõuded riigieksamitööle
(1) Riigieksamitööga hinnatakse gümnaasiumi riikliku õppekava üld- ja valdkonnapädevuste saavutatust, õppeainete õppeeesmärkide saavutatust ning õppeaine kohustuslike kursuste õpitulemuste omandatust.
(2) Riigieksamitöö sisaldab erineva raskusastmega ülesandeid.
(3) Riigieksamiainete (v.a keeleainete) riigieksamitööde ülesannetest on 20% äratundmistasandil; 30% reprodutseerimistasandil; 50% rakendustasandil: analüüs, üldistamine, hinnangu andmine.
(4) Keeleainete riigieksamiülesanded kontrollivad keelestruktuuri tundmist ja osaoskusi: lugemisoskust, kirjutamisoskust, võõrkeelte ja eesti keele teise keelena eksamiülesanded ka kuulamis- ja kõnelemisoskust.
§ 30. Riigieksamitöö ettevalmistamine
(1) Riigieksamitöö ülesanded ning riigieksami läbiviimise juhendi, hindamisjuhendi ning vastavustabeli õppekavale töötab välja riigieksamit ettevalmistav komisjon, arvestades käesolevas määruses sätestatut. Riigieksameid ettevalmistavad komisjonid moodustab ja nende töökorra kinnitab haridus- ja teadusminister käskkirjaga.
(2) Ülesannete raskusastet ja kvaliteeti kontrollitakse eeltestimisega.
(3) Riigieksamitöö koostamisprotseduuri kohustuslikud etapid on:
8) riigieksamitöö koostamine ülesannete panga põhjal, korrektuur, paljundamine.
(4) Eksameid korraldav asutus tagab riigieksamitööde tekstide keelelise korrektsuse ja paljundamise ning valmistab ette riigieksami materjalide paketi.
(5) Eksameid korraldav asutus annab riigieksamimaterjalide paketi üle maavanema poolt määratud isikule, kes annab materjalide paketi üle kooli direktorile riigieksami toimumise päeval. Pärast riigieksami toimumist võtab maavanema poolt määratud isik riigieksamimaterjalid kooli direktorilt vastu ning annab need üle eksameid korraldavale asutusele.
§ 31. Riigieksamimaterjalid
(1) Riigieksamimaterjalide paketis on:
9) riigieksamitööde tagasisaatmise turvakott.
(2) Kinnisele riigieksamimaterjalide ümbrikule on märgitud:
1) riigieksamiaine nimetus;
2) riigieksami toimumise kuupäev ja avamise kellaaeg;
3) riigieksamitööde eksemplaride arv.
(1) Riigieksami välisvaatleja on eksameid korraldava asutuse direktori käskkirjaga kinnitatud isik, kelle ülesanne on jälgida eksamikorrast kinnipidamist. Riigieksami välisvaatleja peab olema igas eksamiruumis.
(2) Riigieksami välisvaatleja avab riigieksamimaterjalide paketi 30 minutit enne eksami algust kontrollides, kas pakett on terve. Riigieksami välisvaatleja avab riigieksamitööde ümbrikud eksamiruumis eksaminandide juuresolekul ümbrikule märgitud kuupäeval ja kellaajal.
1) riigieksamimaterjalide pakett on avatud enne paketile märgitud kellaaega;
(4) Konfidentsiaalsusnõude rikkumise avastamisel teavitab riigieksami välisvaatleja või riigieksamikomisjoni esimees sellest eksameid korraldavat asutust. Eksameid korraldava asutuse direktor teavitab konfidentsiaalsusnõude rikkumisest vajadusel haridus- ja teadusministrit, kes võib põhjendatud asjaoludel lükata eksami toimumise edasi „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 31 lõike 4 alusel haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud lisaeksami toimumise ajale.
(6) Riigieksami välisvaatleja eemaldab riigieksamilt riigieksamikomisjoni liikme, kes üritab aidata eksaminande ülesannete lahendamisel või häirib neid oma tegevusega. Riigieksami välisvaatleja teavitab riigieksamikomisjoni liikme riigieksamilt eemaldamisest eksameid korraldavat asutust ning teeb vastava märke riigieksami toimumise protokolli.
(7) Kui riigieksami välisvaatleja ei täida korrektselt oma ülesandeid või segab riigieksami läbiviimist, on riigieksamikomisjoni esimehel kohustus teavitada sellest eksameid korraldava asutuse direktorit ning toimida saadud juhtnööride kohaselt. Riigieksami välisvaatleja ebakohase käitumise kohta tehakse riigieksami toimumise protokolli vastav märge.
(8) Kui riigieksami välisvaatleja ei ilmu kohale või haigestub riigieksami ajal, teavitab riigieksamikomisjoni esimees sellest eksameid korraldavat asutust ning asendab riigieksami välisvaatlejat riigieksami läbiviimisel. Selle kohta tehakse vastav märge riigieksami toimumise protokolli.
§ 33. Riigieksamikomisjon
(1) Riigieksamite läbiviimiseks moodustab maavanem igal õppeaastal gümnaasiumides ja kutseõppeasutustes hiljemalt 20. märtsiks riigieksamikomisjonid arvestusega, et iga 20 eksaminandi kohta on riigieksamikomisjonis üks liige, aga mitte vähem kui kolm liiget. Kui ühes koolis osaleb riigieksamil vähem kui 15 õpilast, moodustab maavanem koolidevahelise riigieksamikomisjoni ja määrab eksami läbiviimise koha. Põhjendatud juhtudel ning eksameid korraldava asutusega kooskõlastatult võib maavanem moodustada eksamikomisjoni ka koolides, kus osaleb eksamil vähem kui 15 õpilast. Riigieksamikomisjoni esimees on üldjuhul kooli direktor. Riigieksamikomisjoni esimees ei või olla riigieksami õppeaine õpetaja.
(2) Riigieksamite lisaeksamite läbiviimise korral moodustab riigieksamikomisjonid ja määrab eksamite läbiviimise koha haridus- ja teadusminister. Paragrahvis 35 nimetatud eksamite läbiviimise korral moodustab riigieksamikomisjonid ja määrab eksamite läbiviimise koha eksameid korraldava asutuse direktor.
(3) Enne riigieksami algust riigieksamikomisjon:
2) juhib eksaminandide tähelepanu käesoleva määruse § 34 lõikes 11 ning vastava õppeaine riigieksami läbiviimise juhendis toodud nõuetele;
3) hoiatab eksaminande, et riigieksamil kõrvalise abi (sealhulgas mobiiltelefoni või muid sidevahendi) kasutamisel või mahakirjutamisel kõrvaldatakse eksaminand riigieksamilt ning riigieksamitöö hinnatakse 0 hindepalliga;
(4) Riigieksamikomisjon tagab, et eksaminandid:
1) sooritavad riigieksami käesoleva korra ja vastava õppeaine riigieksami läbiviimise juhendi kohaselt;
2) kasutavad riigieksamil ainult käesoleva korra ja vastava õppeaine riigieksami läbiviimise juhendis lubatud töövahendeid;
3) kirjutavad riigieksamitööle riigieksamitöö üleandmise protokolli järgi oma koodi;
4) alustavad kirjalikku riigieksamit üheaegselt pärast juhiste andmist ja eksamitööde väljajagamist kõikidele eksaminandidele;
6) ei kasuta riigieksamil kõrvalist abi ega kirjuta maha.
§ 34. Gümnaasiumi riigieksamite läbiviimine
(1) Gümnaasiumi kirjalik riigieksam algab kell 10.00.
(2) Kirjaliku eksami sooritamiseks antakse aega kolm kuni kuus astronoomilist tundi. Eksami sooritamiseks antav aeg ning eksami korraldus, sealhulgas eksamiosad, suuliste osade puhul nende algusajad, vaheajad, lubatud abivahendid ja muu taoline, sätestatakse vastava õppeaine riigieksami läbiviimise juhendis.
(21) Kooli direktori põhjendatud otsusel ja eksameid korraldava asutuse nõusolekul võimaldatakse erivajadusega gümnaasiumilõpetajale riigieksami sooritamiseks ühte või mitut järgmist eritingimust:
4) arvuti kasutamist ilma õigekirjakontrolli programmi (speller) kasutamiseta õpilasel, kes ei saa kirjutada või kelle käekiri on erivajadusest tingituna raskesti loetav;
8) spetsiifilise õigekirjahäirega (düsgraafia) õpilasele emakeele eksamitöö diferentseeritud hindamist;
9) nägemispuudega õpilasele eksamitöö kirja suuruse muutmist või eksamitöö punktkirjas koostamist;
10) kuulmispuudega õpilasele eksamitöö ettevalmistamist ja läbiviimist ilma kuulamis- ja suulise osata;
12) individuaalsest õppekavast lähtuva eksamitöö ettevalmistamist ja läbiviimist juhul, kui nõustamiskomisjoni otsusega on õpilasel riiklikus õppekavas sätestatud eeldatavaid õpitulemusi vähendatud;
13) individuaalsest õppekavast lähtuva eksamitöö ettevalmistamist ja läbiviimist eesti keeles madalamal kui B2 keeleoskuse tasemel juhul, kui õpilane on Eestis õppinud eesti õppekeelega koolis või keelekümblusklassis vähem kui 3 aastat.
(22) Juhul kui õpilase erivajadusest tulenevalt on vaja kohaldada eksamineerimiseks käesoleva paragrahvi lõikes 21 nimetamata eritingimust, kooskõlastab kool vajaliku eritingimuse eksameid korraldava asutusega.
(23) Üldjuhul rakendatakse eksamineerimiseks vajalikke eritingimusi õpilastele, kellele on sarnaseid meetmeid rakendatud ka igapäevases õppetöös gümnaasiumiastme vältel ning kelle erivajaduse olemasolu kohta on tehtud märge Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(3) Riigieksamite läbiviimise ja riigieksamikorrast kinnipidamise eest koolis vastutavad riigieksamikomisjonid.
(4) Kooli direktor tagab riigieksamimaterjalide paketi õigeaegse koolijõudmise eksamipäeva hommikul ja riigieksamimaterjalide konfidentsiaalsuse eksamiperioodi lõpuni. Riigieksamimaterjalidest koopiate tegemine on kuni eksamiperioodi lõpuni keelatud. Võõrkeele riigieksami ja eesti keele teise keelena riigieksami kasutamata materjalid tagastatakse eksameid korraldavale asutusele.
[RT I, 19.02.2013, 15 - jõust. 22.02.2013]
(5) Eesti keele teise keelena riigieksami suuline osa salvestatakse. Võõrkeelte riigieksamite suulised osad salvestatakse õpilase soovil.
(51) Eksameid korraldav asutus koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumiga koostab valimi koolidest, kes on kohustatud võõrkeelte riigieksamite suulised osad salvestama ning edastama salvestised eksameid korraldavale asutusele analüüsimiseks.
(6) Riigieksam viiakse läbi ruumis, kus eksaminandid saavad istuda ühekaupa ja üksteist häirimata. Eksaminand esitab igal eksamil osalemiseks riigieksamikomisjonile isikut tõendava dokumendi.
(7) Eksaminandil ei ole lubatud eksamile kaasa võtta eksami sooritamiseks mittevajalikke esemeid, välja arvatud hädavajalikud ravimid, elementaarsed isikliku hügieeni tarbed ja karastusjook.
(8) Eksaminand lubatakse eksamile, kui ta ei ole hilinenud rohkem kui pool tundi ja tal on hilinemiseks riigieksamikomisjoni poolt mõjuvaks loetud põhjus.
(9) Riigieksamile hilinenule võimaldatakse tööks täisaeg, tema tööle märgitakse aeg, millal eksaminand alustas eksami sooritamist.
(10) Riigieksamiruumis võivad viibida:
4) riikliku järelevalve esindaja;
6) hindaja riigieksami suulise osa korral.
(11) Eksaminand lähtub riigieksamitöö sooritamisel vastava õppeaine riigieksami läbiviimise juhendist ning järgmistest nõuetest:
1) kirjutab kirjaliku eksamitöö musta või sinise tindi või pastaga, kusjuures pliiatsiga kirjutatud või pliiatsiga kirjutatud ja tindi või pastaga ülekirjutatud vastused hinnatakse 0 hindepalliga;
2) teeb parandused kirjalikus riigieksamitöös selgelt, tõmmates maha terve sõna, sümboli, numbri või arvu;
3) ei kasuta kirjaliku eksamitöö korral korrektuurivahendeid;
4) kirjutab kirjaliku eksamitöö loetava käekirjaga.
(12) Eksaminand ei tohi eksami ajal riigieksamiruumist lahkuda, välja arvatud eksamikorraldusega ettenähtud juhtudel või vältimatu vajaduse korral. Viimati nimetatud juhul peab eksaminandi saatma riigieksamikomisjoni liige, kes ei tohi olla riigieksamiaine õpetaja.
(13) Riigieksamiruumist väljas viibimise ajaks annab eksaminand oma kirjaliku töö riigieksamikomisjonile, kes märgib riigieksamitööle eksaminandi eksamiruumist lahkumise ja eksamiruumi tagasituleku kellaaja.
(14) Riigieksami välisvaatleja ei tohi eksami ajal eksamiruumist lahkuda, välja arvatud eksamikorraldusega ettenähtud juhtudel või vältimatu vajaduse korral. Kui riigieksami välisvaatleja ei viibi eksamiruumis, täidab tema ülesandeid riigieksamikomisjoni esimees.
(15) Riigieksamikomisjoni liige ei tohi eksami ajal eksamiruumist lahkuda, välja arvatud eksamikorraldusega ettenähtud juhtudel või vältimatu vajaduse korral.
(16) Riigieksamikomisjoni liige või riigieksami välisvaatleja kõrvaldab eksaminandi ette hoiatamata riigieksamilt, kui:
2) eksaminandi käitumine häirib riigieksami läbiviimist või teisi õpilasi.
(17) Riigieksamilt kõrvaldatud eksaminandi eksam loetakse mittesooritatuks ning eksamitulemuseks märgitakse 0 hindepalli.
(18) Riigieksamile registreerunud, kuid mõjuval põhjusel ilmumata jäänud eksaminand või eksaminand, kes ei ole terviseseisundi tõttu võimeline eksamit sooritama võib kolme tööpäeva jooksul riigieksami toimumisest esitada eksameid korraldavale asutusele lisaeksamil osalemise taotluse, millele lisatakse tõendid mõjuvate põhjuste olemasolu kohta. Eksameid korraldav asutus teavitab taotlejat lisaeksami korraldusest hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast taotluse registreerimist.
(19) Riigieksamil tekkinud või tekkivad olukorrad, mida käesolevas määruses ei ole kirjeldatud, lahendab eksameid korraldav asutus.
(1) Isik, kes omandab välisriigis Eesti keskhariduse tasemele vastavat haridust, võib hiljemalt eksami sooritamise aasta 20. jaanuariks eksameid korraldavale asutusele esitatud taotluse alusel sooritada eesti keele riigieksami haridus- ja teadusministri määratud ajal ning eksameid korraldava asutuse määratud kohas ja korras.
(3) Võimaluse korral võib õpilasele, kes samaaegselt Eesti gümnaasiumis õppimisega omandab haridust välisriigis ning ei saa sellest tulenevalt osaleda riigieksamitel haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud aegadel, kokkuleppel eksameid korraldava asutusega võimaldada riigieksami sooritamist eksameid korraldava asutuse määratud kohas ja korras. Vastava taotluse esitab õpilane eksameid korraldavale asutusele hiljemalt eksamite sooritamise aasta 20. jaanuariks, esitades ka põhjenduse, miks ei ole võimalik riigieksamitel osaleda haridus- ja teadusministri määratud aegadel Eesti gümnaasiumis, kus õpilane õpib. Eksamite sooritamise ajad määrab haridus- ja teadusminister, tuginedes eksameid korraldava asutuse ettepanekule.
(4) Eksameid korraldav asutus teavitab käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud isikuid eksamite toimumise ajast, kohast ja eksamikorraldusest hiljemalt eksami toimumise aasta 10. aprilliks.
§ 36. Riigieksami lõpetamine
(1) Riigieksamikomisjon teatab eksaminandidele, kui kirjaliku riigieksami lõpuni on jäänud aega:
(2) Eksaminand, kes on kirjaliku riigieksamitöö lõpetanud:
1) kirjutab riigieksamitöö riigieksamikomisjonile üleandmisel sellele oma riigieksamitöö koodi, mis on toodud riigieksamitöö üleandmise protokollis;
3) lahkub eksamiruumist.
(3) Riigieksamiaja lõpul annab riigieksamikomisjon eksaminandidele korralduse kirjutamine lõpetada.
(4) Pärast riigieksamiaja lõppemist kirjaliku riigieksamil riigieksamikomisjon koos riigieksami välisvaatlejaga:
1) kontrollib, et iga eksaminandi riigieksamitööl on õige riigieksamitöö kood;
3) kontrollib, et tagasisaatmise ümbrikus oleksid ainult need riigieksamitööd, mille koodid on sellel ümbrikul;
4) lisab riigieksamitöödele hindamisprotokolli selle olemasolu korral;
6) pakib kasutamata jäänud riigieksamitööd ning riigieksamite läbiviimiseks kasutatud lisamaterjali turvaümbrikusse.
(5) Riigieksami toimumise kohta vormistatakse protokoll, millele kirjutavad alla riigieksamikomisjoni esimees ja riigieksami välisvaatleja, kinnitades allkirjaga ühtlasi, et riigieksamitööde tagasisaatmise ümbrikkude komplekteerimisel on järgitud käesoleva paragrahvi lõikes 4 toodud nõudeid.
(6) Eksameid korraldavale asutusele tagasisaadetava paketi koostamise ja turvaümbriku sulgemise eest vastutavad riigieksamikomisjoni esimees ja riigieksami välisvaatleja. Paketti kuuluvad:
5) võõrkeelte ja eesti keele teise keelena riigieksami suulise osa korral suuliste osade salvestused.
(7) Õpilase taotlusel tehakse tema kirjalikust riigieksamitööst või eksamitöö osa(de)st, millele õpilasel on tekkinud „Autoriõiguse seadusest” tulenev autoriõigus, pärast eksami lõppemist riigieksamikomisjoni esimehe ja välisvaatleja juuresolekul koopia.
(1) Riigieksamitöid hindavad haridus- ja teadusministri käskkirjaga kinnitatud hindajad, kelle tegevust korraldab eksameid korraldav asutus vastavalt haridus- ja teadusministri kinnitatud töökorrale.
(2) Hindamisjuhendi koostab riigieksameid ettevalmistav komisjon.
(3) Hindamisjuhend kirjeldab iga ülesande, aspekti või operatsiooni osakaalu kogu riigieksamitöö hindamisel.
(4) Hindamisjuhendi täpsustamiseks tegelike riigieksamitööde põhjal, hindamisjuhendist ühese arusaamise kujundamiseks ja hindamise täpsustatud hindamisjuhendile vastavuse kontrollimiseks moodustab haridus- ja teadusminister riigieksamitööde hindamiskomisjonid.
(5) Riigieksamitööde hindamiskomisjoni esimees või aseesimees korraldab riigieksamitööde hindamise standardiseerimise:
1) valib välja riigieksamitööd, mis iseloomustavad erinevaid riigieksamitööde sooritustasemeid, ning teeb nendest koopiad kõikidele hindajatele;
2) hindajad hindavad väljajagatud riigieksamitöid hindamisjuhendi alusel;
3) hindajad arutavad esilekerkinud probleeme ühiselt ning täpsustavad hindamisjuhendit.
(6) Riigieksamitööde objektiivselt hinnatavaid eksamiosi hindab üks hindaja. Enne andmete arvutisse sisestamist kontrollitakse riigieksamitööde hindamiskomisjoni esimehe või aseesimehe juhtimisel 10% iga hindaja töödest, et veenduda hindamise vastavuses täpsustatud hindamisjuhendile. Kui mõni hindaja pole hindamisjuhendit korrektselt järginud, korraldab riigieksamitööde hindamiskomisjoni esimees või aseesimees selle hindaja hinnatud tööde ümberhindamise.
(7) Riigieksamitööde subjektiivselt hinnatavate eksamiosade lõpptulemus kujuneb kahe või kolme üksteisest sõltumatu hindamise tulemusena. 20–25-hindepallise hindamisskaala puhul hinnatakse riigieksamitööd alates 4-hindepallisest erinevusest kolmandat korda. Eesti keele ja vene keele riigieksamitöö subjektiivselt hinnatavat eksamiosa hinnatakse kolmandat korda kui esimese ja teise hindaja tulemus erineb rohkem kui 30%. Pärast kolmandat hindamist kujuneb lõpptulemuseks kahe lähema hindepallide arvu keskmine.
(8) Keeleainete riigieksamite suulise osa vastuseid hindav hindaja ei tohi olla eksaminandi õpetaja. Eesti keele teise keelena riigieksami suulise osa vastuseid hindavad kaks hindajat, kellest üks ei tohi olla eksaminandi õpetaja ja teine ei tohi olla sama kooli õpetaja.
(9) Inglise keeles omistatakse õpilasele B1-keeleoskustase, kui ta on saavutanud 50-74% maksimumtulemusest ning B2-keeleoskustase, kui ta on saavutanud 75-100% maksimumtulemusest. Inglise keele B1- ja B2-keeleoskuse taseme saavutamise tingimuseks on, et igas osaoskuses peab olema saavutatud vähemalt 1 protsent osaoskuse tulemusest. Tallinna Saksa Gümnaasiumi saksakeelses osakonnas sooritatavat Saksa üldise kõrgkooliküpsuse matemaatika eksamit tunnustatakse laia matemaatika riigieksamina, seda hinnatakse vastavate hindamisjuhendite järgi ning selle tulemused arvestatakse ümber riigieksamitulemuseks.
(10) Käesoleva määruse § 34 lõikes 11 loetletud nõuete rikkumisel loetakse rikutud kohad või loetamatud kohad veaks.
(11) Kui riigieksamitööde hindamisel tuvastatakse kõrvalise abi kasutamine või mahakirjutamine (eri eksaminandide töödes süstemaatiliselt esinevad ühesugused vead ja/või parandused, identselt sõnastatud pikemad vabavormilised vastused, näiteks keeleeksami kirjutamisosas, ülejäänud vastuse loogikaga mittehaakuvad ühesugused õiged või valed lisandused vastusesse, loomevargus või muu selline, riigieksamiosa või kogu riigieksamitöö kirjutamisel, siis hinnatakse riigieksamitöö tervikuna 0 hindepalliga.
(12) Riigieksam on sooritatud, kui saavutatud on vähemalt üks protsent maksimaalsest tulemusest.
§ 38. Riigieksamitööde tulemuste analüüs ja järeldused
(1) Riigieksamitööde tulemuste analüüsi korraldab eksameid korraldav asutus. Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 toodud tingimusi ja korda täpsustatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi ja eksameid korraldava asutuse vahelises lepingus. Eksameid korraldav asutus kaasab riigieksamitööde tulemuste analüüsi vajadusel aineõpetajaid ning ülikoolide ja rakenduskõrgkoolide õppejõude.
(5) Haridus- ja Teadusministeerium ning eksameid korraldav asutus võivad lubada riigieksamitööde andmestike ja tulemuste kasutust teadus- ja rakendusuuringutes, tagades isikuandmete kaitse.
§ 39. Riigieksamitööde statistika avalikustamine
(1) Koole ei järjestata riigieksamitööde tulemuste järgi.
(2) Iga kool saab eksamitööde tulemuste statistilise ülevaate.
(3) Eksternina gümnaasiumi lõpetanud isikuid statistilises ülevaates ei kajastata.
3. jagu Gümnaasiumi koolieksamite ettevalmistamine ja läbiviimine ning eksamitööde koostamine ja hindamine
§ 40. Koolieksami ettevalmistamine ja eksamitöö koostamine
(2) Koolieksam korraldatakse kooli direktori kinnitatud eksamiplaani järgi. Eksamiplaan pannakse õpilastele, õpetajatele ja lastevanematele tutvumiseks välja kaks nädalat enne koolieksami algust.
§ 41. Koolieksamite läbiviimine ja hindamine
(3) Abimaterjalide kasutamise koolieksamil otsustab koolieksamikomisjon.
(4) Koolieksami võivad sooritada ka gümnaasiumiõpilased, kes ei ole gümnaasiumilõpetajad, kuid kes on eksamiaine gümnaasiumiastme kohustuslikud kursused läbinud.
(5) Kui gümnaasiumilõpetajal või käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud gümnaasiumiõpilasel ei ole võimalik kooli poolt mõjuvaks loetud põhjustel, sealhulgas haigestumine või osavõtt rahvusvahelisest olümpiaadist või võistlusest, sooritada koolieksamit eksamiperioodi jooksul, võib kooli direktor anda õpilasele loa koolieksamite sooritamiseks individuaalplaani järgi. Individuaalplaani kinnitab kooli direktor.
(6) Koolieksamil hindab gümnaasiumilõpetajaid koolieksamikomisjon.
(7) Koolieksami tulemused protokollitakse käesoleva määruse lisas 2 toodud vormi kohaselt.
(8) Kui koolieksamikomisjonil tekib hindamisel lahkarvamusi, otsustatakse hinne häälteenamusega. Häälte võrdsel jagunemisel on otsustavaks koolieksamikomisjoni esimehe hääl. Koolieksamikomisjoni liikmete eriarvamused kantakse protokolli.
§ 411. Koolieksami sooritatuks lugemine
Direktori otsusel võib erandjuhul lugeda koolieksami sooritatuks, kui õpilane on tõendanud kooli õppekavas ettenähtud teadmiste ja oskuste omandamist ja tõendamist väljaspool kooli, näiteks rahvusvaheliste olümpiaadide raames, olles sooritanud mõne rahvusvaheliselt tunnustatud testi või muul taolisel viisil.
§ 42. Koolieksami sooritamine praktilise tööna või ainealase uurimusena
[Kehtetu - RT I, 03.09.2013, 4 - jõust. 06.09.2013]
§ 43. 2010/2011. õppeaasta tasemetööde aegade ja vormide kehtestamine
2010/2011. õppeaastal toimuvate tasemetööde ajad kehtestab haridus- ja teadusminister 2010. aasta 30. septembriks.
§ 44. Kutsekeskharidust omandavate lõpetajate eesti keele riigieksam
Eesti keelest erineva õppekeelega õppegruppides kutsekeskharidust omandavate lõpetajate eesti keele riigieksami tulemus loetakse enne 1. septembrit 2013. a sooritatud riigieksamil rahuldavaks alates 1 hindepallist.
[RT I, 23.02.2012, 1 - jõust. 26.02.2012]
§ 441. Paragrahvi 35 rakendamine
2011. aastal teavitab eksameid korraldav asutus § 35 lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud isikuid eksamite toimumise ajast, kohast ja eksamikorraldusest hiljemalt 20. aprilliks.
§ 442. Rahvusvaheliselt tunnustatud võõrkeele eksam 2012/2013. õppeaastal
2012/2013. õppeaastal ei pea õpilane sooritama võõrkeele riigieksamit, kui ta sooritab ühe järgmistest, rahvusvaheliselt tunnustatud ja eksameid korraldava asutuse poolt määratud ajal ning kohas toimunud võõrkeele eksamitest:
1) DELF B1-tase (prantsuse keel);
2) DELF B2-tase (prantsuse keel);
3) Goethe-Zertifikat B1-tase (saksa keel);
4) Goethe-Zertifikat B2-tase (saksa keel);
5) Тест по русскому языку как иностранному B1-tase (vene keel);
6) Тест по русскому языку как иностранному B2-tase (vene keel).
§ 443. Paragrahvi 16 lõike 161 ja § 34 lõike 51 rakendamine
Paragrahvi 16 lõiget 161 ja § 34 lõiget 51 rakendatakse 2013. aasta 1. septembrist.
§ 45. Määruste muutmine
Määrust rakendatakse 2010. aasta 1. septembrist.
Lisa 1 Protokoll põhikooli lõpueksami kohta
Lisa 2 Protokoll põhikooli/gümnaasiumi koolieksami kohta


Ülenurme Lasteaia Nurmepesa põhimäärus – Riigi Teataja
Ülenurme Lasteaia Nurmepesa põhimäärus
Ülenurme Lasteaia Nurmepesa põhimäärus - sisukord
§ 5 Eelarve ja pangakonto
§ 8 Lasteaia sümboolika, veebileht
4 LASTE, LASTEVANEMATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 15 Lapse õigused
§ 16 Lapsevanema õigused ja kohustused
§ 20 Lasteaia pedagoogiline nõukogu
§ 21 Lasteaia hoolekogu
§ 22 Lasteaia vara
§ 27 Lasteaia põhimääruse kinnitamine ja muutmine
§ 28 Põhimääruse kehtetuks tunnistamine
RT IV, 24.09.2019, 22
Vastu võetud 17.09.2019 nr 66
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 ja Kambja Vallavolikogu 19.12.2017 määruse nr 4 „Kambja valla põhimäärus“ § 34 lõike 3 alusel.
Lasteaia nimi on Ülenurme Lasteaed Nurmepesa.
Ülenurme Lasteaed Nurmepesa (edaspidi lasteaed) asub Kambja vallas aadressil Lasteaia tn 1, Ülenurme alevik, Kambja vald, 61714 Tartumaa.
(1) Lasteasutuse liik on lasteaed kuni seitsmeaastastele lastele.
(2) Lasteaed on Kambja Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav astus, mis tegutseb haridus- ja teadusministri antud koolitusloa alusel.
(3) Lasteasutuse pidaja ülesandeid täidab Kambja Vallavolikogu (edaspidi volikogu), kui see on seaduses või valla õigusaktides sätestatud, muid pidaja ülesandeid ja kohustusi täidab vallavalitsus.
§ 5. Eelarve ja pangakonto
(1) Lasteaial on oma alaeelarve Kambja valla eelarve koosseisus.
(2) Lasteaia rahaline arveldus toimub vallavalitsuse arvelduskontode kaudu.
(1) Asjaajamise korraldamisel lähtub lasteaed seadustest ning asjaajamist koordineerib lasteaia direktor.
(2) Lasteaia tegevusega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid.
§ 8. Lasteaia sümboolika, veebileht
(2) Sümbolite kujunduse ja kasutamise korra kehtestab lasteaia direktor käskkirjaga, kooskõlastades need eelnevalt vallavalitsusega.
(2) Arengukava koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ja muutmine toimub volikogu kehtestatud korras.
(2) Lasteaia direktori ettepanekul moodustab vallavalitsus sobitus- ja erirühmi, samuti loob vajadusel osaajalisi kohti.
(3) Lasteaial on õigus osutada oma tegevusega seotud tasulisi teenuseid (laste huviringid, beebikool jne) tingimusel, et need ei sega lasteasutuse ülesannete täitmist.
(2) Lasteaed tegutseb aastaringselt. Lasteaia rühmad ei tööta juulikuus, kui lasteaia personalil on kollektiivpuhkus ja lasteaed ei ole vallavalitsuse poolt määratud valvelasteaiaks.
(3) Lasteaia päevase lahtioleku aja otsustab hoolekogu ettepanekul vallavalitsus.
(5) Lapsevanematega viiakse läbi arenguvestlus, mille üldeesmärk on lapse arengu toetamine. Arenguvestluse läbiviimise tingimused ja kord kooskõlastatakse lasteaia hoolekoguga ja pedagoogilise nõukoguga ning selle kinnitab lasteaia direktor käskkirjaga.
4. peatükk LASTE, LASTEVANEMATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 15. Lapse õigused
§ 16. Lapsevanema õigused ja kohustused
5) pöörduda kasvatamist ja õpetamist puudutavate vaidluste lahendamiseks lasteaia direktori, pedagoogilise nõukogu, lasteaia hoolekogu või lasteaia tegevuse üle järelevalvet teostavate asutuste poole;
6) võtta osa rühmakoosolekustest;
8) saada teavet oma lapse arengu ja toimetuleku kohta;
9) teha ettepanek liitrühma moodustamiseks.
2) täitma lasteaiakoha kasutamise lepingut ning kinni pidama sõlmitud kokkulepetest;
3) tasuma õigeaegselt toidukulu ja osalustasu Kambja valla õigusaktidega kehtestatud määras ja korras;
(2) Lasteaia personali koosseisu määrab lasteaia direktor, lähtudes haridus- ja teadusministri määrusega kinnitatud koolieelse lasteasutuse personali miinimumkoosseisust, kooskõlastades koosseisud enne kinnitamist vallavalitsusega.
(3) Pedagoogide vaba ametikoha täitmiseks korraldab lasteaia direktor avaliku konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu direktori ettepanekul.
(1) Personali tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse töölepingu, töötaja ametijuhendi, töökorralduse reeglite ja käesoleva põhimäärusega.
1) vastutavad lapse elu, tervise ja turvalisuse eest;
2) tagavad õppe-, päeva- ja tegevuskava järgimise;
3) nõustavad lasteaias käivate laste vanemaid ja teeninduspiirkonnas elavate lasteasutuses mittekäivate laste vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes;
4) loovad tingimused laste kasvamiseks ja arenemiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel laste ja nende vanematega;
5) täidavad õigusaktides, töölepingus, ametijuhendis jt dokumentides sätestatud kohustusi.
(3) Lasteaeda teenindav personal:
5) täidab õigusaktides, töölepingus, ametijuhendis jt dokumentides sätestatud kohustusi ning teisi lasteaia direktori antud ühekordseid ülesandeid.
(4) Personalil on õigus:
2) osaleda täiendõppes;
3) kasutada teiste dokumentide ja õigusaktidega sätestatud õigusi.
(5) Personalil on keelatud avalikustada lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta. Kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver, on personal kohustatud sellest teavitama lasteaia direktorit, kes vastavalt vajadusele informeerib vallavalitsuse sotsiaalosakonna juhatajat või lastekaitsespetsialiste.
(2) Direktor kindlustab lasteaia tulemusliku ja häireteta töö ning lasteaia õppekava, arengukava, üldtööplaani ja kodukorra täitmise, juhib õppe- ja kasvatustegevust koostöös pedagoogilise nõukogu, hoolekogu ning muude organitega.
1) esindab lasteaeda ja omab tööandja õigusi, sõlmib, muudab, peatab ja ütleb üles personaliga töölepingud ning kinnitab käskkirjaga ametijuhendid;
2) teeb lasteaia eelarve piires tehinguid, mis on seotud õigusaktides, lasteaia põhimääruses, töölepingus ja ametijuhendis sätestatud ülesannete täitmisega;
3) esitab vallavalitsusele lasteaia eelarve eelnõu ning tagab eelarve täitmise;
4) peab arvestust laste lasteaeda vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kohta, korraldab vastavad toimingud, kinnitab lapse rühma nimekirja arvamise ja sealt väljaarvamise;
5) juhatab lasteaia pedagoogilist nõukogu ja korraldab selle tegevust;
6) kehtestab lasteaia sisehindamise läbiviimise korra ja kinnitab sisehindamise aruande;
7) kinnitab käskkirjaga töökorralduse reeglid, tuleohutusjuhendi, tagab töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise;
8) moodustab sõime- ja lasteaiarühmi;
10) kinnitab pedagoogilise nõukogu ettepanekul lasteaia õppekava;
11) kinnitab tegevus- ja päevakava;
12) kinnitab hoolekogu otsusel toidukulu päevamaksumuse;
13) korraldab asutuse asjaajamise vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
14) teeb hoolekogule ettepaneku pedagoogide vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kinnitamiseks ning korraldab vastavad konkursid;
16) esitab kord aastas vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest, samuti teatab kirjalikult lasteasutuse majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalveasutuse ettekirjutustest;
18) korraldab laste ja pedagoogide andmete kandmise Eesti Hariduse Infosüsteemi;
19) kutsub kokku lastevanemate üldkoosoleku vähemalt üks kord õppeaastas;
20) täidab ja lahendab muid talle pandud kohustusi ja ülesandeid.
(4) Lasteaia direktor peab tema äraolekul tagama asutuse töökorraldusega direktori asendamise.
(6) Avaliku konkursi korras valitud direktori kinnitab ametisse vallavalitsus. Töölepingu ametisse kinnitatud isikuga sõlmib, muudab, peatab ja ütleb üles vallavanem.
§ 20. Lasteaia pedagoogiline nõukogu
(1) Lasteaial on pedagoogiline nõukogu, kelle ülesanne on lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning direktorile, hoolekogule ja vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine.
(2) Pedagoogilise nõukogu liikmeteks on lasteaia pedagoogid, pedagoogilise nõukogu esimees on lasteaia direktor.
§ 21. Lasteaia hoolekogu
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesandeks on jälgida õppe- ja kasvatustegevust ning teha sellesuunalist koostööd lasteaia personaliga.
(2) Hoolekogusse kuuluvad õpetajate esindaja, iga rühma vanemate esindaja ja valla esindaja. Valitud isik saab esindada ühte huvigruppi.
(5) Vallavalitsus nimetab valla esindaja hoolekogu koosseisu ja kinnitab hoolekogu koosseisu kahe nädala jooksul arvates taotluse esitamisest.
2) õpetajate esindaja volitused algavad hoolekogu koosseisu kinnitamisest ja kestavad kuni hoolekogu uue koosseisu kinnitamiseni või päevani, millal lõppes tema töösuhe õpetajana lasteaias;
3) lastevanemate esindaja volitused algavad hoolekogu kinnitamisest ja kestavad kuni hoolekogu uue koosseisu kinnitamiseni või päevani, kui tema laps on välja arvatud rühmast, mille esindaja ta oli.
(7) Hoolekogu koosseisu valitud esindajatel on õigus oma volitustest loobuda. Hoolekogu koosseisu valitud esindajaid on õigustagasi kutsuda.
6) kinnitab lasteaia direktori ettepanekul pedagoogide vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi korra;
11) kinnitab lasteaia kodukorra;
12) annab arvamuse lasteaia õppekava kohta enne selle kinnitamist;
13) otsustab teisi seaduse või volikogu otsusega hoolekogu pädevusse antud küsimusi.
(10) Hoolekogu töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt üks kord kvartalis hoolekogu esimehe, tema asetäitja või direktori ettepanekul. Hoolekogu vähemalt 1/3 koosseisu või vallavalitsuse ettepanekul kutsub hoolekogu esimees või tema asetäitja hoolekogu kokku hiljemalt kümne päeva jooksul arvates taotluse esitamisest.
(14) Hoolekogu koosoleku ja vastuvõetud otsuste kohta koostatakse protokoll. Protokolli kantakse koosoleku toimumise aeg, koht, osalejad, päevakord ning vastu võetud otsused. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokoll tehakse kättesaadavaks lasteaia dokumendiregistris ja lasteaia veebilehel 7 tööpäeva jooksul. Protokollid säilitatakse vastavalt lasteaia asjaajamiskorrale ning protokollidega on võimalik tutvuda lasteaia asukohas.
§ 22. Lasteaia vara
(1) Lasteaia vara moodustavad Kambja vallalt või teistelt isikutelt ja asutustelt lasteaiale sihtotstarbeliseks kasutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Lasteaia vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub volikogu kehtestatud vallavara valitsemise korra alusel.
(1) Lasteaia eelarve tuludeks on eraldised:
1) Kambja valla eelarvest;
2) maksed, eraldised ja annetused juriidilistelt ja füüsilistelt isikutelt.
(2) Laste toidukulu lasteaias katab lapsevanem või hooldaja.
(3) Muude kulude osaliseks katmiseks vanemate poolt kaetava määra kinnitab volikogu ja see ei või ületada 20% Vabariigi Valitsuse kehtestatud palga alammäärast.
(4) Lasteaia raamatupidamist peetakse vallavalitsuse kaudu.
Lasteaed esitab oma tegevuse kohta aruandeid õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(2) Teenistuslikku järelevalvet lasteaia ja lasteaia direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus. Volikogu revisjonikomisjon võib kontrollida ja hinnata lasteaia tegevuse seaduslikkust, otstarbekust ja tulemuslikkust ning vallavara kasutamise sihipärasust.
(2) Lasteaia ümberkorraldamise, ümberkujundamise ja tegevuse lõpetamise otsustab volikogu ja korraldab vallavalitsus.
(4) Lasteaia ümberkorraldamise ja ümberkujundamise ning tegevuse lõpetamise otsusest teatakse kirjalikult lapsevanematele, pedagoogidele ja teistele töötajatele, Haridus- ja Teadusministeeriumile vähemalt viis kuud enne ümberkorraldamise ja ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise tähtaega.
§ 27. Lasteaia põhimääruse kinnitamine ja muutmine
(1) Lasteaia põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks volikogu.
§ 28. Põhimääruse kehtetuks tunnistamine
Tunnistatakse kehtetuks Ülenurme Vallavolikogu 25.03.2014 määrus nr 6 „Ülenurme lasteaia põhimäärus“.


§ 4 Avaliku ürituse toimumise paiga broneerimine
§ 5 Avaliku ürituse korraldamise taotlus
§ 6 Avaliku ürituse korraldamise loa taotluse menetlemine
§ 7 Avalike ürituste lubade väljastamise komisjon
§ 8 Avaliku ürituse korraldamise loa andmine
§ 9 Avaliku ürituse korraldamise loa andmisest keeldumine
§ 10 Avaliku ürituse korraldamise luba
§ 11 Avaliku ürituse korraldamise loa muutmine või kehtetuks tunnistamine
§ 12 Avaliku ürituse korraldaja kohustused
§ 13 Avaliku ürituse katkestamine
§ 15 Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
RT IV, 31.05.2019, 9
Vastu võetud 23.05.2019 nr 16
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse vabas õhus toimuva avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded Pärnu linna haldusterritooriumil.
(2) Spordiseaduse § 20 lõikes 2 nimetatud spordiürituste korraldamiseks loa andmine toimub spordiseaduses sätestatud korras. Muude spordiürituste korraldamisel rakendatakse käesolevat määrust.
(4) Ilutulestiku korraldamist reguleerib lõhkematerjaliseadus.
(5) Avaliku ürituse korraldamiseks linnavara kasutusse andmisel, välireklaami paigaldamisel ja teede ja tänavate sulgemisel lähtutakse volikogu poolt kehtestatud vastavatest kordadest.
(1) Avalik üritus on avalikus kohas vabas õhus toimuv ja avalikkusele avatud lõbustusüritus, võistlus, etendus, kaubandusüritus või muu sellesarnane inimeste koos olemine, mis ei ole avalik koosolek.
(2) Avalikku üritust võib korraldada täisealine teovõimeline füüsiline isik, juriidiline isik, juriidiliseks isikuks mitteolev ühendus või riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus käesoleva määruse alusel väljastatud avaliku ürituse korraldamise loa olemasolul ja selles märgitud tingimusi arvestades.
(1) Avaliku ürituse korraldamise loa saamiseks esitab avaliku ürituse korraldaja Pärnu Linnavalitsusele (edaspidi linnavalitsus) vormikohase avaliku ürituse korraldamise taotluse.
(2) Avaliku ürituse korraldamise loa taotlus tuleb üldjuhul esitada hiljemalt 14 päeva enne ürituse toimumist.
(3) Avaliku ürituse korraldamise loa taotlus tuleb esitada hiljemalt 30 päeva enne ürituse toimumist, kui:
1) avalikku üritust soovitakse korraldada käesoleva määruse § 8 lg 2 sätestatud ajavahemikel;
2) avalik üritus kestab kaks või enam päeva;
3) avalikul üritusel osalejate eeldatav arv on 1000 või enam.
(4) Avaliku ürituse korraldamise loa taotlus tuleb esitada hiljemalt 60 päeva enne ürituse toimumist, kui korraldaja on ürituse toimumise paiga eelnevalt broneerinud vastavalt §-le 4.
§ 4. Avaliku ürituse toimumise paiga broneerimine
(1) Kaks või enam päeva kestva ja/või suure osalejate arvuga (1000 või enam osalejat) ürituse korral võib korraldaja esitada (mitte varem kui 12 kuud enne ürituse toimumist) vormikohase taotluse ürituse toimumise paiga broneerimiseks. Avaliku ürituse toimumise paiga broneerimise taotlus on kättesaadav Pärnu linna veebilehel www.parnu.ee.
(2) Broneering kinnitatakse ning kinnitamise või kinnitamisest keeldumise kohta saadetakse taotlejale vastav teatis. Keeldumine peab olema põhjendatud.
(3) Kui 60 päeva enne broneeringutaotluses toodud ürituse toimumise aega ei ole esitatud avaliku ürituse korraldamise loa taotlust koos vajalike lisadokumentidega, kaotab broneering kehtivuse, millest informeeritakse broneeringutaotluse esitajat.
§ 5. Avaliku ürituse korraldamise taotlus
(1) Avaliku ürituse korraldamise loa taotlus on kättesaadav Pärnu linna veebilehel www.parnu.ee ja linnavalitsuse infosaalis ja osavallakeskustes.
(2) Avaliku ürituse korraldamise loa taotluses märgitakse vähemalt järgmised andmed:
13) märge teede ja tänavate sulgemise vajaduse kohta ning liikluskorralduse eest vastutav isik.
(3) Avaliku ürituse korraldamise loa taotlusele lisatakse järgmised dokumendid:
1) ürituse toimumise asukoha skeem koos vajaliku atribuutika paigaldamise plaaniga;
2) ürituse sisukirjeldus, milles käsitletakse ürituse mõtet ja eesmärki ning tuuakse välja aja- ja tegevuskava;
3) kinnistu omaniku või maa-ala omaniku nõusolek kinnistu või maa-ala kasutamiseks, v.a Pärnu linna halduses olevate kinnistute ja maa-alade puhul;
4) territooriumi heakorra tagamise kava (garantiikiri või lepingu koopia koristusfirmaga), sealhulgas prügikastide arvu ja tualettruumide kasutamise võimaluse äranäitamisega;
5) liikluse ja sõidukite parkimise korraldamise skeem, kui liiklus on vaja ümber korraldada ja/või kaasneb vajadus lisaparkimiskohtade järele;
6) turvalisuse tagamise (sh meditsiinilise teenindamise) plaan vastavalt turvaseaduses sätestatud nõuetele;
7) vajadusel koopia avaliku ürituse sisekorraeeskirjast.
§ 6. Avaliku ürituse korraldamise loa taotluse menetlemine
(1) Avaliku ürituse korraldamise loa taotluse menetlemist korraldab linnavalitsuse kultuuri- ja sporditeenistus.
(2) Kui ürituse korraldaja jätab koos loa taotlusega esitamata nõutud andmed või dokumendid või esitatud dokumentides on puudusi, määratakse taotluse esitajale tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks või lisadokumentide esitamiseks. Tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel jäetakse taotlus läbi vaatamata. Taotluse läbi vaatamata jätmisest teavitatakse taotluse esitajat.
(3) Taotluse esitajat informeeritakse, kui samal ajal ja/või samas piirkonnas või liikumismarsruudil on varem lubatud mõne teise avaliku ürituse või avaliku koosoleku korraldamine, ja antakse taotluse esitajale võimalus muuta oma taotlust. Kui taotluse esitaja jääb oma taotluse juurde, jätkub taotluse menetlemine käesolevas määruses sätestatud korras.
(4) Nõuetekohaselt esitatud avaliku ürituse korraldamise loa taotlused suunatakse otsustamiseks avalike ürituste lubade väljastamise komisjonile. Määruse § 8 lõikes 2 nimetatud juhul esitatakse enne taotluse avalike ürituste lubade väljastamise komisjonile suunamist linnavalitsusele eelnõu ürituse toimumiseks nõusoleku saamiseks.
§ 7. Avalike ürituste lubade väljastamise komisjon
Avalike ürituste lubade väljastamiseks moodustakse komisjon (edaspidi komisjon). Komisjoni koosseisu kinnitab linnavalitsus.
§ 8. Avaliku ürituse korraldamise loa andmine
(1) Avaliku ürituse korraldamise loa andmise või sellest keeldumise otsustab komisjon. Komisjoni otsused võetakse vastu konsensuse alusel.
(2) Juhul kui avalikku üritust soovitakse korraldada 1. septembrist kuni 31. maini ajavahemikus kella 23.00-st kuni 7.00-ni ning 1. juunist kuni 31. augustini ajavahemikus kella 24.00-st kuni 6.00-ni, annab linnavalitsus nõusoleku avaliku ürituse toimumise kellaaegade osas.
(3) Avaliku ürituse loa andmisel on komisjonil õigus:
3) teha vastavale struktuuriüksusele ettepanek linnavara või linnarajatise tasuta kasutusse andmiseks;
4) näha ette muid põhjendatud lisatingimusi avaliku ürituse läbiviimiseks;
5) komisjonis küsitavusi tekitavate asjaolude puhul küsida seisukohta linnavalitsuselt.
(4) Komisjoni otsus tehakse avaliku ürituse korraldamise loa taotlejale viivitamata teatavaks.
§ 9. Avaliku ürituse korraldamise loa andmisest keeldumine
(1) Komisjoni põhjendatud otsusega võib avaliku ürituse korraldamise taotluse jätta rahuldamata, kui:
1) linnavalitsus ei anna nõusolekut ürituse toimumiseks 1. septembrist kuni 31. maini ajavahemikus kella 23.00-st kuni 07.00-ni ning 1. juunist kuni 31. augustini ajavahemikus kella 24.00-st kuni 06.00-ni;
2) üritus on vastuolus kõlblusnormidega;
3) samal ajal ja/või samas piirkonnas või liikumismarsruudil on varem lubatud mõne teise avaliku ürituse või avaliku koosoleku korraldamine, juhul kui üritused võivad hakata üksteist segama;
4) ürituse korraldaja ei täida avaliku ürituse korraldamise loa saamiseks komisjoni poolt esitatud tingimusi;
5) avaliku ürituse korraldaja on jätnud varem peetud üritustel olulisel määral täitmata õigusaktidest või kokkulepetest tulenevad nõuded ning on alust eeldada rikkumise kordumist;
6) taotlejal ei ole tasutud nõuetekohaselt riiklikud või kohalikud maksud;
7) taotleja omab võlgnevust Pärnu linnaga sõlmitud lepingutest;
8) muul põhjendatud juhul.
(2) Komisjoni põhjendatud otsusega võib ürituse loa taotluses märgitud avaliku ürituse kestvust piirata, eelkõige kui:
1) üritus on planeeritud pikaks perioodiks ühte kohta;
(3) Komisjoni otsus tehakse avaliku ürituse korraldamise loa taotlejale viivitamata teatavaks.
§ 10. Avaliku ürituse korraldamise luba
(1) Kui komisjon otsustab taotluse rahuldada, väljastatakse ürituse korraldajale avaliku ürituse korraldamise luba.
(2) Avaliku ürituse korraldamise loas märgitakse:
1) avaliku ürituse korraldaja ja vastutava isiku andmed;
§ 11. Avaliku ürituse korraldamise loa muutmine või kehtetuks tunnistamine
(1) Komisjoni põhjendatud otsusega võib avaliku ürituse korraldamise luba muuta või tunnistada loa kehtetuks, eelkõige kui:
1) ürituse korraldaja on esitanud avaliku ürituse korraldamise loa taotluses valeandmeid;
3) ürituse korraldaja rikub loal märgitud tingimusi;
4) loa muutmise või kehtetuks tunnistamise tingivad asjaolud, mida ei olnud avaliku ürituse korraldamise loa andmisel võimalik ette näha.
(2) Avaliku ürituse korraldamise loa muutmisest või kehtetuks tunnistamisest teavitatakse koheselt ürituse korraldajat.
§ 12. Avaliku ürituse korraldaja kohustused
1) tagama ürituse korraldamise vastavalt avaliku ürituse korraldamise loal toodud tingimustele;
2) tagama, et ürituse eest vastutav isik on ürituse ajal ja kohas kättesaadav;
3) tagama ürituse rahumeelse toimumise;
4) tagama üritusest osavõtjate ohutuse, vajadusel piirama ohtlikud kohad;
5) komisjoni nõudmisel tagama avaliku ürituse toimumise ajal ja läbiviimise kohas meditsiinilise teenindamise;
7) katkestama ürituse, kui üritusel toimuv muutub vägivaldseks ning ohustab avalikku korda, osalejate elu või tervist;
8) tagama üritusel osalejatele WC-de kasutamise võimaluse;
9) tagama üritusel liikluskorraldusnõuete täitmise, sh korraldama sõidukite parkimise selleks ettenähtud kohtades;
10) vajadusel korraldama omal kulul ürituse toimumise ajal toimumiskohas ja selle lähipiirkonnas liikluse sulgemise, ümbersõidu ja sõidukite parkimise;
11) tagama parkimise korraldamisel ürituse toimumise piirkonnas asuvatele hoonetele või kinnistutele juurdepääsu;
12) tagama ürituse ajal heakorra ja korrastama ürituse territooriumi hiljemalt 4 tunni jooksul pärast ürituse lõppemist või avaliku ürituse korraldamise loal märgitud ajaks;
13) tagama järelevalvet teostavatele ametiisikutele juurdepääsu üritusele järelevalve teostamiseks;
14) esitama üritusel avaliku ürituse korraldamise loa politseile ja teistele järelevalvet teostavatele ametiisikutele;
15) järgima autoriõigusega kaitstud teose avalikul esitamisel õigusaktidest tulenevaid nõudeid ning pöörduma vajaduse korral teose kasutamiseks autori või teda esindava organisatsiooni poole.
§ 13. Avaliku ürituse katkestamine
Õigusakte ja avaliku ürituse korraldamise loaga kehtestatud tingimusi rikkuvat üritust on politseil ja linnavalitsusel õigus katkestada.
Järelevalvet käesolevas määruses ja avaliku ürituse korraldamise loas toodud tingimuste täitmise üle teostavad linnavalitsuse ametnikud, kellele see on ametijuhendiga ülesandeks pandud.
§ 15. Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
1) Pärnu Linnavolikogu 19. juuni 2014 määrus nr 25 ”Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise kord”;
2) Audru Vallavolikogu 4. septembri 2014 määrus nr 25 ”Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise kord”;
3) Tõstamaa Vallavolikogu 29. mai 2015 määrus nr 20 “Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded”.
Määrus jõustub kolmandal päeval Riigi Teatajas avaldamisest.


Tallinna linna omandis olevatele kinnisasjadele isiklike kasutusõiguste seadmine Telia Eesti ASi kasuks
Tallinna Linnavalitsus 06.12.2017 korraldus number 1888
1888-k
Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 54 lg 2, asjaõigusseaduse § 61, § 641, § 1581 lg-te 1 ja 11, § 1582 lg 1, § 179 lg 1, § 225, § 226 lg 2, § 228, § 250, asjaõigusseaduse rakendamise seaduse § 154 lg 1, elektroonilise side seaduse § 1 lg 2, § 2 p 8, ehitusseadustiku § 70, § 78, § 80 lg 2 alusel ja kooskõlas majandus- ja taristuministri 25. juuni 2015 määruse nr 73 „Ehitise kaitsevööndi ulatus, kaitsevööndis tegutsemise kord ja kaitsevööndi tähistusele esitatavad nõuded” § 1 lg 1 p-ga 4 ja § 14 p-ga 1, Tallinna Linnavolikogu 4. novembri 2010 määrusega nr 51 „Linna kinnisasja reaalservituudi ja isikliku kasutusõigusega koormamise kord” ning tulenevalt Telia Eesti ASi volitatud esindaja 13. novembri 2017 nr 5-17R ja 14. novembri 2017 nr 6-17R avaldustest
1. Seada isiklikud kasutusõigused tähtajaga 50 aastat Telia Eesti ASi (äriregistri kood 10234957, aadress Mustamäe tee 3, Tallinn 15033), edaspidi õigustatud isik, kasuks Tallinna linna omandis olevatele järgmistele kinnisasjadele korralduse lisas 1 nimetatud ning alljärgnevate tingimustega:
1.1 Hane tänav // Kännu tänav T3 // Linnu tee T4 // Tüve tänav T3 kinnisasjale Kristiine linnaosas (kinnistusregistriosa nr 25870801, katastritunnus 78407:701:0564, pindala 18376 m2, sihtotstarve transpordimaa, kinnisasja koormavad AKTSIASELTSI TALLINNA VESI, Elektrilevi OÜ, ASi Eesti Gaas, aktsiaseltsi Tallinna Soojus ja Elisa Eesti ASi kasuks seatud isiklikud kasutusõigused, maa valitseja Tallinna Kommunaalamet):
1.1.1 isikliku kasutusõiguse ala pindala on 332 m2, mis on korralduse lisaks 2 oleval skeemil tähistatud viirutusega;
1.1.2 isikliku kasutusõiguse tasu on 3,32 eurot aastas;
1.2 Villardi tänav T1 kinnisasjale Kesklinna linnaosas (kinnistusregistriosa nr 26209801, katastritunnus 78401:108:0078, pindala 11076 m2, sihtotstarve transpordimaa, kinnisasja koormavad AKTSIASELTSi TALLINNA VESI, Elektrilevi OÜ, aktsiaseltsi Tallinna Soojus ja ASi Eesti Gaas kasuks seatud isiklikud kasutusõigused, maa valitseja Tallinna Kommunaalamet):
1.2.1 isikliku kasutusõiguse ala pindala on 17 m2, mis on korralduse lisaks 3 oleval skeemil tähistatud viirutusega;
1.2.2 isikliku kasutusõiguse tasu on 0,17 eurot aastas.
3.2 teha korraldus teatavaks Telia Eesti ASile, AKTSIASELTSILE TALLINNA VESI, Elektrilevi OÜle, ASile Eesti Gaas, aktsiaseltsile Tallinna Soojus, Elisa Eesti ASile ja Tallinna Kommunaalametile.


text:
Riigikohus: Natura hindamine tuleb läbi viia, kui mõju ei ole välistatud
Riigikohus tegi 6. detsembril otsuse kohtuasjas 3-3-1-56-12, milles võttis olulisi seisukohti seoses Natura 2000 võrgustiku aladele avalduva mõju hindamise (nn Natura hindamise) kohustusega. Kui senises halduspraktikas on Natura hindamise algatamise eelduseks võetud tingimus, et tegevusel võib olla oluline mõju Natura 2000 võrgustiku alale, siis Riigikohus on selgelt järginud juba Euroopa Kohtu poolt nö Waddenzee kohtuasjas võetud seisukohta, mille kohaselt hindamine tuleb algatada siis, kui mõju ei ole välistatud.
Kaebaja oli vaidlustanud Salme Vallavalitsuse korralduse, millega anti endisele Kadakaranna kinnistule ehitusluba drenaažitorustiku ehitamiseks. Kinnistu asub täies ulatuses Natura 2000 alal. Ehitusloa menetluses ei algatatud keskkonnamõjude hindamist; vallavalitsus tugines seejuures eelkõige Saaremaa Keskkonnateenistuse kooskõlastusele, milles ei peetud keskkonnamõjude hindamist vajalikuks.
Kaebaja esitas kaks eksperdihinnangut, mille kohaselt on ehitustegevusel oluline mõju Natura 2000 võrgustiku alale. Seetõttu oli asjas peamiseks vaidlusküsimuseks, kas antud juhul oleks tulnud ehitusloa menetluses läbi viia keskkonnamõju hindamine.
Natura hindamise kohustus ja selle käsitlus senises halduspraktikas
Kohustus hinnata Natura 2000 võrgustikku kuuluvaid alasid mõjutavate tegevuste keskkonnamõju tuleneb EL direktiivi 92/43/EMÜ (nn loodusdirektiivi) art 6 lõikest 3. Eesti õigusesse on loodusdirektiivist tulenev kohustus üle võetud keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (KeHJS) sätetega. Meie õigusnormide kohaselt viiakse Natura hindamine läbi keskkonnamõju hindamise (KMH) või keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) menetluses. KMH, KSH ja Natura hindamise temaatika kohta võib lähemalt lugeda KÕKi kodulehe vastavast teemarubriigist.
Natura aladele avalduva mõju hindamise eripära seisneb selles, et kui tavapäraselt on keskkonnamõju hindamise algatamise eelduseks tõenäosus, et kavandataval tegevusel võib olla oluline keskkonnamõju, siis Natura 2000 aladel on küsimus üldistatult selles, kas mõju hindamise võib ära jätta. Euroopa Kohus on mitmel korral selgitanud loodusdirektiivi art 6 lõike 3 sisu ja rakendamise eelduseid, tuntuim sellekohane lahend tehti kohtuasjas nr C-127/02, nn Waddenzee asjas. Euroopa Kohtu praktikast tulenevad art 6 lõike 3 tõlgendamise osas selged juhised – mõjusid tuleb hinnata iga kavandatava tegevuse puhul, mille osas ei saa välistada olulist mõju Natura alale. Hindamine tuleb läbi viia kõigil nendel juhtudel, kui esineb kahtlus olulise mõju puudumise või esinemise osas. Ainult siis, kui mingit kahtlust ei jää, võib hindamise ära jätta.
Senises halduspraktikas on nii kohalikud omavalitsused kui Keskkonnaamet lähtunud Natura aladel mõju hindamise algatamise otsustamisel pigem tavapärasest mõju hindamise algatamise kriteeriumist – kas tegevusel võib olla oluline mõju. Mõju hindamine jäetakse sageli algatamata, tuginedes eksperthinnangutele, mille kohaselt kavandataval tegevusel „tõenäoliselt ei ole“ olulist mõju Natura 2000 alale.
Riigikohus rahuldas 6.12.2012. a otsusega Elvi Maripuu kassatsioonikaebuse. Kohus leidis, et Natura 2000 võrgustikku kuuluvad eriti tundlikud alad, mille seadusevastaseks kahjustamiseks võib piisata oluliselt väiksemast keskkonnamõjust kui tavapärase loodus- või elukeskkonna puhul. Kuna sellistele aladele olulise keskkonnamõju avaldamine on ka eraldiseisvaks KMH kohustuslikkuse aluseks, tuleks „oluliseks“ pidada mitte ainult KeHJS § 5 tingimustele vastavaid tegevusi, vaid iga tegevust, mis võib kahjustada ala kaitse-eesmärke.
Riigikohus viitas nii Euroopa Kohtu poolt asjas nr C-127/02 tehtud otsusele kui järgnevatele lahendiele ning tõi välja, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt tuleb hindamine läbi viia alati, kui objektiivse teabe põhjal pole välistatud, et kavandataval tegevusel on eraldi või koos muude kavade või projektidega Natura alale oluline mõju. Antud juhul ei nähtunud vaidlustatud korraldusest nõuetekohase eelhindamise läbiviimist, mis võimaldaks järeldada, et kavandatava tegevuse mõju Natura ala kaitse-eesmärkidele on välistatud. Asjas tuvastatu kohaselt on olukord hoopis vastupidine - Tümina kinnistul paiknevate Natura 2000 võrgustiku raames kaitstavate elupaigatüüpide pindala võib ehitustegevuse tagajärjel väheneda ja seda ka esmatähtsa elupaigatüübi osas. Seega oleks ehitusloa menetluses tulnud KMH algatada.
Oluline on välja tuua Riigikohtu etteheide kohalikule omavalitsusele, et too tugines KMH algatamata jätmisel üksnes Saaremaa Keskkonnateenistuse kooskõlastusele, millest aga samuti nõuetekohast eelhindamist ei nähtunud.
Lisaks võttis Riigikohus olulise seisukoha kaebeõiguse küsimuses. Antud asjas taotles kaebajaks olev kinnistuomanik, et ei lubataks tema kõrvalkinnistul ehitustegevust, mis võib tema enda Natura 2000 võrgustiku alal asuva kinnistu looduskeskkonda oluliselt kahjustada. Riigikohus leidis, et ehkki Natura 2000 võrgustiku alale avalduva keskkonnamõju hindamise eesmärgiks ei ole otseselt isikute omandiõiguse kaitse, kaitstakse selle sättega käesoleval juhul õigushüve, mis on samaaegselt ka omandiõiguse kaitsealas. Selle seisukohaga ei ole nõustunud riigikohtunik Indrek Koolmeister, kes on oma eriarvamuses leidnud, et omandiõiguse instituudi ülesandeks pole siiski keskkonnakaitseliste küsimuste lahendamine ning omandiõigusest pole tuletatav iseseisev subjektiivne õigus looduskeskkonna kvaliteedile. Seega ei oleks Riigikohus I. Koolmeistri arvates pidanud kaebeõiguse osas tuginema omandiõiguse kaitsele, vaid analüüsima kaebaja muude õiguste rikkumist või võimalikku puutumust asjaga.
Riigikohtu lahendi olulisus
KÕKi hinnangul peaks Riigikohtu lahend mõjutama senist halduspraktikat eelkõige Natura hindamise küsimuses, kuna kordab sõnaselgelt üle Euroopa Kohtu praktikast tulenevad tõlgendusjuhised, mille kohaselt Natura hindamine tuleb läbi viia kõigil juhtudel, mil oluline mõju Natura 2000 alale ei ole välistatud. See tähendab, et Natura hindamist võidakse tulevikus varasemast sagedamini läbi viia. Põhjalikum arendustegevuse mõjude väljaselgitamine võiks omakorda tõsta nende suhtes langetavate otsuste kvaliteeti.
Keskkonnaalase kaebeõiguse küsimus jääb ilmselt ka edaspidi kohtupraktikas selginema, kuna hetkel ei ole kohtupraktika pinnalt lõpuni selge, millised on üksikisikute keskkonnaasjades kohtussepöördumise võimalused ja piirid.
Riigikohtu otsus kohtuasjas 3-3-1-56-12
Riigikohtunik Indrek Koolmeistri eriarvamus

matches:
Riigikohus
Riigikohus
Kohus
Riigikohus
Kohus
§ 5
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus


text:
Välisriikide ametiisikute loetelu, kelle tõestatud volikiri on võrdne Eesti notari tõestatud volikirjaga - sisukord
§ 1 Välisriikide notarid, kelle tõestatud volikiri on võrdne Eesti notari tõestatud volikirjaga
§ 2 Muude territooriumide notarid, kelle tõestatud volikiri on võrdne Eesti notari tõestatud volikirjaga
§ 3 Notariaalse volikirja legaliseerimise või apostilliga kinnitamise nõue
§ 4 Teised ametiisikud, kelle tõestatud volikiri on võrdne Eesti notari tõestatud volikirjaga
RT I, 10.11.2010, 5
jõustumine 17.12.2002
17.09.2004 RTL 2004, 127, 1968 30.09.2004
04.03.2005 RTL 2005, 30, 413 18.03.2005
02.11.2010 RT I, 10.11.2010, 1 13.11.2010
Määrus kehtestatakse « Tõestamisseaduse » (RT I 2001, 93, 564) paragrahvi 57 lõike 1 alusel.
§ 1. Välisriikide notarid, kelle tõestatud volikiri on võrdne Eesti notari tõestatud volikirjaga
(1) Välisriigi ametiisikud, kelle tõestatud volikiri on võrdne Eesti notari tõestatud volikirjaga, on järgmiste riikide notarid:
5) Brasiilia;
8) Guatemaala;
11) Honduuras;
14) Jaapan;
16) Kostariika;
19) Luksemburg;
211) Mauritius;
22) Mehhiko;
24) Nikaraagua;
26) Paraguai;
28) Poola;
30) Prantsusmaa;
42) Ungari;
431) Usbekistan;
45) Venetsueela.
(2) Kui lõikes 1 nimetatud välisriigis tõestab tehinguid ja täidab muid taolisi notari ülesandeid ametiisik, kelle ametinimetuses ei sisaldu asukohariigi keeles sõna «notar» vastet, siis käsitletakse teda käesoleva määruse tähenduses notarina juhul, kui ta kuulub Ladina Notariaadi Rahvusvahelise Liidu kohalikku liikmesorganisatsiooni.
[RT I, 10.11.2010, 1 - jõust. 13.11.2010]
§ 2. Muude territooriumide notarid, kelle tõestatud volikiri on võrdne Eesti notari tõestatud volikirjaga
2) Kanada Quebeci provintsi notar (notaire, notary);
3) Londoni linna kirjutaja-notar (scrivener notary);
§ 3. Notariaalse volikirja legaliseerimise või apostilliga kinnitamise nõue
Paragrahvides 1 ja 2 nimetatud ametiisikute tõestatud volikirjade puhul peab olema täidetud ka «Tõestamisseaduse» §-st 56 tulenev legaliseerimise või apostilliga kinnitamise nõue, kui välisleping ei näe ette teisiti.
§ 4. Teised ametiisikud, kelle tõestatud volikiri on võrdne Eesti notari tõestatud volikirjaga
Lisaks paragrahvides 1 ja 2 nimetatud notarite poolt tõestatud volikirjadele loetakse Eesti notari poolt tõestatud volikirjaga võrdseks järgmiste riikide ametiisikute ja asutuste tõestatud volikirjad, millele on apostilli kinnitanud «Välisriigi avaliku dokumendi legaliseerimise nõude tühistamise konventsiooni» (RT II 2000, 27, 165) kohaselt apostilliga kinnitamise õigust omav asutus või ametiisik või mille on legaliseerinud nii vastava riigi legaliseerimispädevust omav asutus või ametiisik kui ka Eesti Vabariigi Välisministeerium:
1) Ameerika Ühendriigid, välja arvatud Ameerika Samoa, Guam, Ühendriikide Neitsisaared (United States Virgin Islands) ja Põhja-Mariaani saared (Northern Mariana Islands);
3) Austraalia, välja arvatud Jõulusaar (Christmas Island), Kookosesaared (Cocos Islands) ja Norfolki saar;
6) Hiina Rahvavabariik, välja arvatud Aomen (Macau);
61) Hong Kong (Xianggang);
9) Island;
11) Korea Vabariik;
111) Küpros;
112) Liechtenstein;
14) Rootsi;
141) Singapuri Vabariik;
16) Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriik, välja arvatud Anguilla, Bermuda, Briti Neitsisaared (British Virgin Islands), Gibraltar, Kaimanisaared (Cayman Islands), Montserrat, Saint Helena saar, Turksi ja Caicose saared, Kanalisaared (Guernsey, Jersey), Mani saar (Isle of Man) ja Pitcairni saared;
18) Uus-Meremaa, välja arvatud Cooki saar, Niue ja Tokelau;
19) Valgevene;
20) Vatikan (Püha Tool).

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4


08.07.2002 nr 44 (RTL 2002, 83, 1274) 01.08.2002
29.04.2004 nr 116 (RTL 2004, 60, 1008) 15.05.2004
30.11.2004 nr 201 (RTL 2004, 151, 2290) 12.12.2004
21.05.2005 nr 70 (RTL 2005, 74, 1049) 08.07.2005
Määrus kehtestatakse « Liiklusseaduse» ( RT I 2001, 3, 6) paragrahvi 28 lõike 4 ja paragrahvi 32 lõike 2 alusel.
§3. Juhi esmaõpe
§4. Juhi esmaõppe algaste
[RTL 2002, 83, 1274 - jõust 01.08.2002]
§5. Juhi esmaõppe algaste üksikkorras ettevalmistamisel
§6. Juhi esmaõppe lõppaste
(41) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 2 nimetatud õppekava kohast libedasõidu riskivältimise õppe sõiduõpet võib läbi viia:
2) ajavahemikul 1. detsembrist kuni 31. märtsini looduslikes libedatingimustes selleks kohandatud muuks liikluseks suletud õppeväljakul.
§7. Juhi täiendusõpe
§8. Piiratud juhtimisõigusega juhi ettevalmistamine
§9. Nõuded koolitajale
10. Nõuded õppesõidukile ja varustusele
§11. Nõuded õppedokumentatsioonile
(3) Koolitaja õpilaste registreerimisleht peab olema hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast õppetöö algust registreeritud koolitaja asukohajärgses ARK büroos.
§12. Juhi juhendaja tunnistus
5) [kehtetu - RTL 2005, 74, 1049 - jõust. 08.07.2005];
[RTL 2002, 83, 1274]
§13. Järelevalve
teede- ja sideministri 20. aprilli 2001. a määruse nr 42 «Mootorsõidukijuhi ettevalmistamise eeskiri ja mootorsõidukijuhi juhendaja tunnistuse vorm ning väljaandmise kord» juurde [kehtetu - RTL 2005, 74, 1049 - jõust. 08.07.2005]


text:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1082/2006 \"Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta\" rakendamise seadus
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1082/2006 "Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta" rakendamise seadus
Riigikogu 05.06.2008 seadus; jõustumiskuupäev 05.07.2008
redaktsioon 01.01.2018 [RT I, 04.07.2017, 16]
04.06.2014 RT I, 21.06.2014, 1 01.07.2014
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1082/2006 «Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta» rakendamise seadus
Vastu võetud 05.06.2008
RT I 2008, 25, 164
jõustumine 05.07.2008
§ 1. Euroopa territoriaalse koostöö rühmitusele kohaldatavad sätted
(1) Käesolev seadus reguleerib Eestis registreeritud Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (edaspidi ETKR) õiguslikku seisundit ja Eesti-poolsete liikmete mõne teise riigi territooriumil asutatud ETKRis osalemist osas, mida ei reguleeri Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1082/2006 «Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta» (ELT L 210, 31.07.2006, lk 19-24) (edaspidi määrus).
(2) ETKRi suhtes kohaldatakse käesolevat seadust ja muid riigisiseseid õigusakte, kui määruse järgi tuleb lähtuda riigisisesest õigusest või kui määrus annab võimaluse reguleerida teatavaid valdkondi riigisisese õiguse alusel.
(3) ETKRile kohaldatakse tulundusühistuseadust, kui määrusest või käesolevast seadusest ei tulene teisiti.
§ 2. Liikmed
(1) ETKRis võivad Eesti-poolsete liikmetena osaleda määruse artikli 3 kohaselt riik Rahandusministeeriumi kaudu, kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse üksuste liit, määruse artikli 3 lõike 1 punktis d nimetatud avalik-õiguslik juriidiline isik või nimetatud isikute ühendused.
(2) Kui ETKR täidab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320-469), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, lk 259-280), kohaselt viimasena nimetatud määruse artiklis 8 nimetatud programmide korraldusasutuse, sertifitseerimisasutuse, auditeeriva asutuse või ühise sekretariaadi ülesandeid, võib Eesti-poolse liikmena osaleda ETKRis ainult riik Rahandusministeeriumi kaudu.
§ 3. Pädevad asutused
(1) Määruse artikli 4 lõikes 3 nimetatud pädevaks asutuseks on Vabariigi Valitsus. Määruse artikli 4 lõikes 3 nimetatud otsuse tegemiseks esitab Vabariigi Valitsusele ettepaneku Rahandusministeerium.
(2) Määruse artikli 4 lõikes 4 nimetatud pädevaks asutuseks on Rahandusministeerium.
(3) Määruse artiklis 6 nimetatud pädevaks asutuseks on Rahandusministeerium. Rahandusministeerium esitab määruse artikli 6 lõike 5 kohase teabe vajaduse korral asjaomastele liikmesriikidele.
(4) Määruse artiklis 13 nimetatud pädevaks asutuseks on Vabariigi Valitsus. Määruse artiklis 13 nimetatud otsuse tegemiseks esitab Vabariigi Valitsusele ettepaneku Rahandusministeerium.
§ 4. Ärinimi
ETKRi ärinimi peab sisaldama täiendit Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus või lühendit ETKR. Täiendit ja lühendit võib kasutada üksnes ärinime alguses või lõpus.
§ 5. Äriregistrisse kandmine
(1) ETKR kantakse äriregistrisse vastavalt tulundusühistuseaduses tulundusühistu äriregistrisse kandmise kohta sätestatule.
(2) ETKRi registrisse kandmisel esitatakse registripidajale lisaks tulundusühistuseaduse § 7 lõikes 1 nimetatud dokumentidele ka määruse artikli 4 lõikes 3 nimetatud liikmesriigi nõusolek kavandatava liikme osalemise kohta ETKRis.
§ 6. Kokkulepe ja põhikiri
(1) Kokkulepe ja selle alusel vastu võetud põhikiri peavad olema notariaalselt tõestatud.
(2) Kokkuleppe ja põhikirja muutmisele kohaldatakse tulundusühistuseaduse §-s 48 sätestatut.
(3) Kokkuleppe muudatuste ja põhikirja muudatuste äriregistrisse kandmisel esitatakse registripidajale ka liikmesriigi nõusolek vastava muudatuse tegemiseks kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 3 ja 6.
§ 7. ETKRi sundlõpetamine
(1) Määruse artiklis 14 nimetatud otsuse teeb kohus Vabariigi Valitsuse avalduse alusel. Vabariigi Valitsus esitab avalduse Rahandusministeeriumi ettepanekul.
(2) Rahandusministeerium esitab määruse artikli 14 lõikes 1 nimetatud teabe vajaduse korral asjaomastele liikmesriikidele.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 7
§ 6
§ 7
kohus