Keila linna eelarvest noorte huvitegevuse toetamise kord – Riigi Teataja
Keila linna eelarvest noorte huvitegevuse toetamise kord
Keila linna eelarvest noorte huvitegevuse toetamise kord - sisukord
§ 3 Huvitegevuse toetuse arvestamise alused
2 HUVITEGEVUSE TOETUSE TAOTLEMINE, MÄÄRAMINE JA MAKSMINE
§ 4 Huvitegevuse toetuse eraldamise eeldused
§ 5 Taotleja menetlustoimingud ja nende tähtajad huvitegevuse toetuse eraldamisel
§ 6 Linnavalitsuse menetlustoimingud ja nende tähtajad huvitegevuse toetuse eraldamisel
§ 7 Huvitegevuse toetuse kasutamise kontroll
§ 8 Määruse rakendamiseks vajalike dokumentide vormide kehtestamine
§ 9 Määruse jõustumine, rakendamine ja määruste kehtetuks tunnistamine
RT IV, 23.10.2012, 12
Vastu võetud 25.10.2011 nr 15
jõustumine 28.10.2011
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5, Spordiseaduse § 2, § 3 punktide 2 ja 3 alusel.
(1) Käesoleva määruse eesmärk on Keila linnas noorte huvitegevuse soodustamine.
(2) Keila linna eelarvest noorte huvitegevuse toetamise kord (edaspidi kord) reguleerib Keila linnas noorte huvitegevuse toetuse määramist ja maksmist.
(1) Noorte huvitegevus (edaspidi huvitegevus) on reeglina 9 kuu jooksul aastas toimuv noorte süsteemne juhendatud tegelemine huvialaga vaba tahte alusel vabal ajal, et omandada süvendatud teadmised, oskused ja võimed valitud huvialal.
(2) Toetuse saaja on huvitegevuses osalev kuni 19-aastane (k.a) isik, kelle enda ja kelle vanema või eestkostja elukoht rahvastikuregistri andmetel on Keila linn.
(3) Meisterlikkuse toetuse saaja on kuni 26- aastane (k.a.) isik, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Keila linn.
(4) Toetuse taotleja (edaspidi taotleja) on eraõiguslik juriidiline või füüsiline isik, kes pakub toetuse saajatele võimalusi osaleda huvitegevuses.
(5) Baasitoetus on Keila linna huvitegevuse baasi tasuta kasutamise õigus.
(6) Meisterlikkuse toetus on korras sätestatud tingimustel toetuse saaja kohta eraldatav rahaline toetus Eesti tiitlivõistluste ja tippürituste tasemel tegutsemiseks, millele lisandub baasitoetus. Meisterlikkuse toetus jaguneb individuaalseks ja võistkondlikuks toetuseks ning see hõlmab lisaks spordile ka kultuurialast edukat tegevust. Meisterlikkuse toetust võib eraldada ka ainult baasitoetuse ulatuses.
(7) Meisterlikkuse komisjon on Keila Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) poolt moodustatud komisjon, mis vaatab läbi meisterlikkuse toetuse taotlused ja teeb ettepaneku selle toetuse eraldamiseks linnavalitsusele.
(8) Juhendaja on noorte huvitegevuses osalevaid isikuid juhendav erialase ettevalmistusega spetsialist. Erialase ettevalmistusena on käsitletav ka juhendaja pedagoogiline haridus või pikaajaline kogemus konkreetse huvitegevuse valdkonnas noorte juhendamisel.
Juhendaja ei tohi olla isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144-146 või §-des 175-178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.
(9) Keila linna huvitegevusbaas korra mõistes on linnavalitsuse hallatav asutus, Keila linna asutatud sihtasutus ja osaühing Keila Tervisekeskus.
§ 3. Huvitegevuse toetuse arvestamise alused
(1) Baasitoetus määratakse ühe eelarveaasta kohta ning toetuse arvestamisel lähtutakse toetuse saaja koormusest huvitegevuses osalemisel.
(2) Meisterlikkuse toetuse suuruse kinnitab Keila Linnavolikogu linna eelarvega ja selle arvestamisel lähtutakse toetuse saaja tegevusest toetuse taotlusperioodile eelneval aastal. Toetuse jaotuse esitab linnavalitsusele kinnitamiseks meisterlikkuse komisjon.
(3) Taotlejale ei eraldata toetust, kui konkreetset huvitegevust toetatakse vastava linnavalitsuse hallatava asutuse või linna poolt asutatud sihtasutuse ning äriühingu eelarvest.
(4) Meisterlikkuse toetust ei maksta, kui selleks puuduvad linnaeelarves ettenähtud vahendid.
2. peatükk HUVITEGEVUSE TOETUSE TAOTLEMINE, MÄÄRAMINE JA MAKSMINE
§ 4. Huvitegevuse toetuse eraldamise eeldused
Toetuse saamiseks peavad taotleja ja toetuse saaja vastama järgmistele tingimustele:
1) Taotleja vastab Korra § 2 lõikes 4 sätestatud tingimustele;
2) Toetuse saaja vastab Korra § 2 lõikes 2 sätestatud tingimustele;
3) Meisterlikkuse toetuse saaja vastab Korra § 2 lõikes 3 sätestatud tingimustele;
4) Taotleja esitab toetuse taotlemisel linnavalitsusele menetlemiseks ammendavad tõesed andmed ja dokumendid ning järgib seejuures § 5 lõikes sätestatud tähtaegu.
§ 5. Taotleja menetlustoimingud ja nende tähtajad huvitegevuse toetuse eraldamisel
(1) Taotleja esitab linnavalitsusele vormikohase taotluse meisterlikkuse toetuse saamiseks hiljemalt toetatavale perioodile eelneva aasta 1. detsembriks. Baasitoetust võib taotleda toetatava perioodi jooksul.
(Keila Lvk m27.03.2012 nr 4 jõust 02.04.2012, rakend 01.01.2012)
(2) Taotleja esitab linnavalitsuse nõudmisel § 6 lõikes 1 sätestatud tingimustel
täiendavad dokumendid ja/või kõrvaldab puudused.
(3) Taotleja sõlmib linnavalitsusega vormikohase lepingu hiljemalt 1 kuu jooksul pärast linnavalitsuse poolt toetuse eraldamise korralduse andmist. Käesolevas lõikes nimetatud tähtaja jooksul lepingu mittesõlmimisel kaotab taotleja õiguse toetusele taotletud perioodiks.
(4) Taotleja esitab linnavalitsusele vormikohase toetuse kasutamise aruande toetuse kasutamise perioodile järgneva kuu jooksul.
§ 6. Linnavalitsuse menetlustoimingud ja nende tähtajad huvitegevuse toetuse eraldamisel
(1) Keila linnapea poolt määratud linnavalitsuse teenistuja kontrollib taotleja tähtaegselt esitatud taotluse vastavust Korra nõuetele. Vajadusel määrab teenistuja taotlejale kuni 10-päevase tähtaja täiendavate dokumentide esitamiseks ja/või puuduste kõrvaldamiseks. Tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel tagastatakse esitatud dokumendid ning taotluse menetlus lõpetatakse. Teenistuja esitab tähtaegselt laekunud nõuetele vastava taotluse koos meisterlikkuse komisjoni rahajaotusettepanekuga korralduse eelnõuna linnavalitsusele.
(2) Linnavalitsus otsustab meisterlikkuse toetuse andmise nõuetekohaselt esitatud taotluste alusel 1 kuu jooksul pärast jooksva aasta linnaeelarve vastuvõtmist.
(3) Linnavalitsus sõlmib taotlejaga vormikohase lepingu hiljemalt 1 kuu jooksul pärast linnavalitsuse poolt toetuse eraldamise korralduse andmist.
(4) Meisterlikkuse toetus makstakse taotleja pangakontole linnavalitsuse korralduse alusel pärast vormikohase lepingu sõlmimist.
(5) Linnavalitsus ei menetle sellise taotleja poolt esitatud taotlust, kes ei ole eelnevatel perioodidel Korra alusel saadud toetuse kasutamise kohta esitanud Korra § 5 lõikes 4 sätestatud aruannet.
§ 7. Huvitegevuse toetuse kasutamise kontroll
(1) Kontrolli toetuse kasutamise sihipärasuse üle teostab linnavalitsus. Kontrolli teostamise menetlemise õigust omab Keila linnapea poolt volitatud isik. Kontrollijal on kontrolli teostamisel õigus nõuda taotlejalt kuludokumentide koopiaid, seletusi ja vahearuandeid ning viibida toetatava tegevuse läbiviimise juures. Kontrolli tulemused esitab kontrollija kirjalikult linnavalitsusele.
(2) Linnavalitsusel on õigus osaliselt või täies mahus lõpetada toetuse eraldamine või nõuda huvitegevuse toetuseks makstud vahendite tagastamist, kui:
3) taotleja lõpetab tegevuse toetuse eraldamise aasta kestel;
4) muudel taotlejaga sõlmitud lepingus sätestatud juhtudel.
§ 8. Määruse rakendamiseks vajalike dokumentide vormide kehtestamine
Korra rakendamiseks kehtestab vajalikud taotluse, aruande ja lepingu vormid linnavalitsus.
§ 9. Määruse jõustumine, rakendamine ja määruste kehtetuks tunnistamine
(1) Käesolev määrus jõustub 28.oktoobril 2011. Määrust rakendatakse 1. jaanuarist 2012.


Vastutus | Päriselt ka või?
Teatavasti järgneb igale tegevusele tagajärg. Kui tegemist on ebaseadusliku tegevusega, siis järgneb sellele karistus. Paraku on nii, et seaduse mittetundmine ei vabasta vastutusest.
Siinkohal väljavõtteid EV Karistusseadustiku nendest punktidest, mis on seotud nutiseadmete väärkasutamisega:
§156 Sõnumisaladuse rikkumine
Kirjavahetuse ja sidevahendi abil edastatud sõnumisaladuse rikkumise eest karistatakse rahalise karistusega.
Näiteks: kui ma loen kellegi teise kirjasid ning avalikustan nende sisu ka kolmandatele osapooltele.
§ 1571 Delikaatsete isikuandmete ebaseaduslik avaldamine
Isikuandmete kaitse seaduse §4 alusel delikaatsed isikuandmed on:
§ 1572 Teise isiku identiteedi ebaseaduslik kasutamine
Teist isikut tuvastavate või tuvastada võimaldavate isikuandmete tema nõusolekuta edastamise, nendele juurdepääsu võimaldamise või nende kasutamise eest eesmärgiga luua teise isikuna esinemise teel temast teadvalt ebaõige ettekujutus, kui sellega on tekitatud kahju teise isiku seadusega kaitstud õigustele või huvidele, või varjata kuritegu – karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.
Näitena saab siinkohal välja tuua teise isiku nime alt postituste tegemine.
§179 Lapseealise seksuaalne ahvatlemine
Nooremale kui neljateistaastasele isikule pornograafilise teose või selle reproduktsiooni üleandmise, näitamise või muul viisil teadvalt kättesaadavaks tegemise või sellise isiku nähes suguühendusse astumise või muul viisil teadvalt tema seksuaalse ahvatlemise eest – karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.
§199 Vargus
Võõra vallasasja äravõtmise eest selle ebaseadusliku omastamise eesmärgil – karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.
Näiteks võetakse salaja sõbra telefon ning enam tagasi ei anta.
§201 Omastamine
Valduses oleva võõra vallasasja või isikule usaldatud muu võõra vara ebaseaduslikult enda või kolmanda isiku kasuks pööramise eest – karistatakse rahalise karistuse või kuni üheaastase vangistusega.
Näiteks jäetakse sõbralt korraks laenuks saadud telefon tagastamata.
§208 Nuhkvara, pahavara ja arvutiviiruse levitamine
Nuhkvara, pahavara või arvutiviiruse levitamise eest –karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.
§209 Kelmus
Varalise kasu saamise eest tegelikest asjaoludest teadvalt ebaõige ettekujutuse loomise teel –karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.
Näiteks öeldakse sõbrale, et helistan korra emale, aga tegelikult laetakse endale suure hulga SOL punkte Rate kontole.
§213 Arvutikelmus
Varalise kasu saamise eest arvutiprogrammi või andmete ebaseadusliku sisestamise, muutmise, kustutamise, rikkumise, sulustamise või muul viisil andmetöötlusprotsessi ebaseadusliku sekkumise teel –karistatakse rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistusega.
§215 Asja omavoliline kasutamine
Võõra vallasasja omavolilise ajutise kasutamise eest –karistatakse rahalise karistuse või kuni üheaastase vangistusega.
Näiteks tehakse sõbra teadmata tema telefonilt suurel hulgal kõnesid, mängitakse mänge jms
§217 Arvutisüsteemi ebaseaduslik kasutamine
Arvutisüsteemile ebaseadusliku juurdepääsu eest koodi, salasõna või muu kaitsevahendi kõrvaldamise või vältimise teel
Näiteks murtakse lahti kellegi mobiiltelefoni parool ja seeläbi pääsetakse ligi sealolevatele asjadele.
§284 Kaitsekoodide üleandmine
Arvuti, arvutisüsteemi või arvutivõrgu kaitsekoodide ebaseadusliku üleandmise eest, kui see on toime pandud omakasu eesmärgil ja kui sellega on tekitatud oluline kahju või põhjustatud muu raske tagajärg, –karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.


Vaivara valla kalmistute heakorra- ja kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Vaivara valla kalmistute heakorra- ja kasutamise eeskiri
Vaivara valla kalmistute heakorra- ja kasutamise eeskiri - sisukord
§ 3 Kalmistute tähistamine
5 AJALOO- JA KUNSTIMÄLESTISTENA KAITSE ALL OLEVAD HAUAPLATSID
§ 18 Ajaloo- ja kunstimälestistena kaitse all olevad hauaplatsid
§ 20 Vaivara valla kalmistute kasutamise eeskirja jõustumine
RT IV, 23.11.2012, 4
Vastu võetud 25.11.2010 nr 15
RT IV, 02.10.2012, 24
jõustumine 04.12.2010
12.11.2012 RT IV, 23.11.2012, 2 16.11.2012
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2 ja § 22 lõike 1 punkti 361 alusel.
(1) Käesolev määrus sätestab kõigi Vaivara valla haldusterritooriumil asuvate kalmistute heakorra nõuded ning Vaivara valla omandis või valduses olevate kalmistute kasutamise reeglid.
(3) Määruses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduse:
1) kalmistu – tähistatud maa-ala inimeste surnukehade või nende tuha matmiseks ja surnute mälestamiseks;
2) hauaplats – kalmistul asuv maa-ala ühe või mitme surnukeha matmiseks kirstus või tuhaurnis;
3) tuhamatuste ala – maa-ala kalmistul, mis on eraldatud tuhastatud surnukehade tuha matmiseks;
4) ridahaud – hauaplats tundmatute isikute surnukehade matmiseks kirstus;
5) hauaplatsi kasutaja – isik, kellel on kalmistu haldaja nõusolek hauaplatsi kasutamiseks;
6) kalmistu külastaja – isik, kes viibib kalmistu territooriumil, v.a kalmistu haldaja;
7) hauarajatis – hauaplatsil paiknev maapinnaga kohtkindlalt ühendatud ehitis (betoonrant vms);
8) hauatähis – ühte või mitut hauaplatsi tähistav rist, plaat, sammas, kivi või muu tähis;
9) matja – isik, kes vormistab ja korraldab matuse.
(1) Vaivara valla omandis või valduses olevaidkalmistuid haldab Vaivara Kalmistud Sihtasutus.
(2) Kalmistute haldajaülesanneteks on kalmistute maa-ala aastaringne korrashoid, elanikkonnale matuseteenuste osutamine ja kalmistute elektroonilise arhiivi loomine ja pidamine.
(3) Hauaplatsi kasutusõiguse tasu suuruse ja kalmistute haldaja poolt osutatavate teenuste hinnad kehtestab Vallavolikogu.
§ 3. Kalmistute tähistamine
Kalmistud peavad olema ümbritsetud piirdega või muul viisil selgelt piiritletud.
Kalmistu peasissekäigu juures teadetetahvlil peab olema välja pandud kalmistu plaan, millelon kvartalite, teede ja ajalooliselt ning kultuuriliselt erilist tähendust omavate kalmude ja muude oluliste objektide asukoht. Samuti tuleb teadetetahvlil avaldada kalmistu haldaja nimi ja aadress, andmed kalmistuvahtide kohta, kalmistu kontori lahtiolekuajad ja teenuste loetelu ning käesolev eeskiri.
1) hoonete, väravate, piirete, veevõtukohtade, kalmude, hauatähiste ja -rajatiste kahjustamine, samuti lillede, puude ning nende okste murdmine;
2) kalmistule olmeprügi toomine, prahi panemine selleks mitteettenähtud kohta või kalmistu territooriumi risustamine mõnel muul viisil;
3) hauaplatsi mõõtmete omavoliline suurendamine ning hauatähiste ja –rajatiste omavoliline paigaldamine, eemaldamine või muutmine;
4) omavoliline pinnase teisaldamine;
5) kalmistul mootorsõiduki või jalgrattaga sõitmine kalmistu haldaja loata;
6) lõkete tegemine välja arvatud kalmistu haldaja poolt kalmistu hooldamiseks tarvilike tööde läbiviimisel;
7) kalmistu territooriumil loomadega viibimine, v.a. selleks ettenähtud kohad;
9) muu avalikku korda, heakorda ja hauarahu rikkuv tegevus
(1) Hauaplatsid võivad olla nii kirstude kui ka urnide matmiseks. Matjal, kes ei soovi matmiskoha eraldamist, on võimalik matta (või puistata) tuhk tuhamatuste alale.
(2) Hauaplats eraldatakse vastavalt matja soovile ühe- või kahekohalisena (kirstuhaua korral) mõõtmetega vastavalt 1,5x2,5 või 2,5x2,5 m. Erandjuhtudel võidakse eraldada suurem hauaplats. Akteeritud hauaplatsid eraldatakse üldjuhul esialgse kuju ja suurusega.
(3) Riigiküla kalmistul on ühekohalise hauaplatsi mõõtmed 1,5x2,3 m ja kahekohalisel hauaplatsil 2,5x2,3 m.
(4) Erandjuhtudel, kui looduslikud tingimused ei võimalda eraldada lõigetes 3 ja 4 sätestatud suurusega hauaplatsi, võib eraldada väiksema hauaplatsi. Kirstuga matmisel ei tohi hauaplatsi pikkus olla väiksem kui 2 m ja laius väiksem kui 1,2 m.
(5) Hauaplatsi eraldades tuleb üldjuhul jälgida põlist matmistava, mille kohaselt kirst asetatakse hauda ida-lääne suunas (maetava pea läände) ja hauatähis asetseb peatsis.
(6) Lõikes 5 sätestatust võib erandkorras kõrvale kalduda kui nimetatud tegevus ei ole vastuolus keskkonnakaitse nõuetega ega häiri kalmistu üldist väljanägemist järgmistel juhtudel:
(1) Hauaplatsi eraldamisel või taaskasutusele andmisel sõlmib kalmistu haldaja matjaga hauaplatsi kasutamise lepingu. Kasutuslepingu vormi kinnitab Vallavalitsus.
[RT IV, 23.11.2012, 2 - jõust. 16.11.2012]
(4) Omasteta ja tundmatu surnu matmisel kasutuslepingut ei sõlmita.
(1) Kalmistu haldaja vormistab matuse maetava isiku surmatõendi ja matja isikut tõendava dokumendi alusel, kui matjaga on kooskõlastatud matmiskoht ja matja on tellitud teenuste eest tasunud. Suvehooajal (16. aprillist kuni 30. novembrini) tuleb matus vormistada hiljemalt matusele eelneval päeval kella 10.00. Talvehooajal (1. detsembrist kuni 15. aprillini) üle-eelmisel päeval.
(2) Matmine on lubatud ainult valgel ajal, üldjuhul kella 10.00–15.00. Pühapäeval jariiklikel pühadel üldjuhul matmisi ei toimu.
(1) Tundmatu või omasteta surnu maetakse selleks eraldatud maa-alale päritolu omavalitsuse kulul.
(2) Tundmatu surnud isiku säilmed maetakse kalmistul asuvasse ridahauda.
(4) Tuhamatuste maa-alale ja ridahauda maetud surnu registreeritakse kalmistute registris.
(5) Tuhamatuste maa-alale ja ridahauda matmisel hauaplatsi ei eraldata ja kasutuslepingut ei sõlmita.
(6) Ridahaudasid ja tuhamatuste maa-ala hooldab ja heakorrastab kalmistu haldaja.
(3) Surnute ümbermatmist teostatakse vastavalt tervisekaitse nõuetele kalmistut haldaja loal ja tema poolt määratud ajal, kooskõlastatult tervisekaitsetalitusega.
(1) Kalmistu kujunduspõhimõtted kehtestab Vaivara Vallavalitsus.
(2) Hauaplatsile püstitatud hauatähised ja -rajatised (sh taimestik) on kalmistu kujunduse osa ning nende paigaldamine, ümbertõstmine ja eemaldamine toimub kalmistu kujundusnõuete alusel ja kooskõlastatult kalmistut haldajaga. Üksikisikute ja juriidiliste isikute poolt püstitatud hauatähised ja -rajatised on nende omandiks. Kalmistu kujundusnõuete mittetäitmisel hauaplatsi kasutajat hoiatatakse. Kalmistu haldajal on õigus ühe aasta möödumisel hoiatamisest nõuetele mittevastavad hauatähised ja rajatised kõrvaldada hauaplatsi kasutaja kulul.
(3) Hauaplatsi kasutaja on kohustatud tähistama haua risti, hauaplaadi või hauasambaga, millel peavad olema surnu ees- ja perekonnanimi ning sünni- ja surmaaeg. Hauatähised, rajatised ja haljastus peab asuma hauaplatsi piirides.
(4) Hauarajatised (hauasambad, betoon- ja kivipiirded jms.) peab hauaplatsi kasutaja rajama nii, et naabruses uue haua kaevamisel ei tekiks rajatise varisemisohtu.
(5) Hauarajatiste ja hauatähiste rajamisel või rekonstrueerimisel tekkinud betoon ja muud samalaadsed jäätmed kõrvaldatakse hauaplatsi kasutaja kulul.
(6) Kalmistu haldajal on õigus eemaldada või määrata eemaldamisele kalmistu ilmet häirivad aiad, puud ja põõsad. Eelnevalt tehakse vastav ettepanek hauaplatsi kasutajale.
(3) Hauaplatsi ülevaatamiseks moodustab kalmistu haldaja komisjoni, kuhu kuuluvad kalmistu haldaja esindaja ja vähemalt üks Vallavalitsuse esindaja.
1) Pärast esimest ülevaatus tähistatakse hauaplats meeldetuletuseks hoiatustähisega. Hooldamata hauaplatside nimekiri avaldatakse haldaja (ja Vaivara valla) veebilehel ning kalmistu haldaja edastab hauaplatsi kasutajale kirjaliu hoiatuse kasutuslepingus toodud aadressile.
(6) Hooldamata hauaplatsina arvele võetud hauaplatside kohta avaldatakse teade haldaja (ja Vaivara valla) veebilehel, andes hauaplatsi kasutajale võimaluse ühe kuu jooksul pärast teate avaldamist võtta ühendust kalmistu haldajaga ja korrastada hauaplats või loobuda hauaplatsi kasutamise õigusest ja kasutusleping erakorraliselt üles öelda.
5. peatükk AJALOO- JA KUNSTIMÄLESTISTENA KAITSE ALL OLEVAD HAUAPLATSID
§ 18. Ajaloo- ja kunstimälestistena kaitse all olevad hauaplatsid
(2) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostab Vaivara Vallavalitsus.
§ 20. Vaivara valla kalmistute kasutamise eeskirja jõustumine
(1) Senisel hauaplatsi kasutajal, st isikul, kelle nimele on kalmistute registris vormistatud hauaplatsi kasutamise õigus, on kohustus esitada kalmistu haldajale taotlus kasutuslepingu sõlmimiseks kolme aasta jooksul pärast eeskirja jõustumist. Kalmistu haldaja tagab pärast andmete kontrollimist esitatud taotluste alusel lepingute sõlmimise hiljemalt viie aasta jooksul arvates eeskirja jõustumisest.
(2) Enne eeskirja jõustumist sõlmitud kasutusleping kehtib selle kehtivuse tähtaja lõpuni, välja arvatud tähtajatu leping, mis lõpeb kümne aasta möödumisel kalmistuseaduse jõustumisest, kui hauaplatsi kasutaja ei ole selle aja jooksul sõlminud uut kasutuslepingut.
(1) Määrus jõustub 04. detsembril 2010. a.
(2) Eeskirja § 2 lg 3, § 6, § 7, § 8, § 9 ja § 12 jõustuvad 15. jaanuaril 2011. a.


text:
Tunnustamise kord Saarde vallas – Riigi Teataja
Tunnustamise kord Saarde vallas
Tunnustamise kord Saarde vallas - sisukord
§ 2 Tunnustus
§ 3 Tunnustuse ettepanekute esitamine, menetlemine ja andmine
§ 4 Aukodanik
§ 5 Suur Vapimärk
§ 6 Väike Vapimärk
§ 7 Vapimärgi kandmine
§ 8 Aasta Noore preemia
§ 9 Vallavalitsuse tänukiri
RT IV, 05.02.2019, 19
Vastu võetud 23.01.2019 nr 4
Tunnustamise kord Saarde vallas reguleerib Saarde Vallavolikogu ja Saarde Vallavalitsuse poolt antavate tunnustuste kohta ettepanekute esitamist, ettepanekute menetlemist ja tunnustuste andmist.
§ 2. Tunnustus
(1) Saarde Vallavolikogu poolt antavad tunnustused on:
1) Saarde valla Aukodaniku nimetus;
2) Saarde valla Suur Vapimärk;
3) Saarde valla Väike Vapimärk;
4) Saarde valla Aasta Noore preemia.
(2) Saarde Vallavalitsuse poolt antav tunnustus on Saarde Vallavalitsuse tänukiri.
§ 3. Tunnustuse ettepanekute esitamine, menetlemine ja andmine
(1) Tunnustamine toimub Eesti Vabariigi või Saarde valla aastapäeva tähistamisel, eriti silmapaistva saavutuse puhul toimub tunnustamine vabalt valitud päeval.
(2) Tunnustamise ettepaneku esitamise õigus on igaühel.
(3) Ettepanek esitatakse Saarde Vallavalitsusele (edaspidi: vallavalitsus) hiljemalt 10. septembril või 01. detsembril ja see peab sisaldama kandidaadiks esitatava isiku nime, sünniaega, elukohta, elukutset või ametit, töö- või teenistuskohta, teenete kirjeldust ja põhjendust.
(4) Valitsus esitab tähtaegselt esitatud nõuetekohaselt vormistatud ettepanekud Saarde Vallavolikogule (edaspidi: vallavolikogu). Vallavalitsus esitab kandidaadi kohta oma arvamuse.
(5) Tunnustuse andmise otsustab vallavolikogu, v.a käesoleva määruse § 2 lõikes 2 sätestatud juhul.
(6) Tunnustus antakse, kui selle poolt hääletab vallavolikogu koosseisu enamus.
(7) Saarde valla sama tunnustust ei anta samale isikule korduvalt, välja arvatud tänukiri.
(8) Kõik tunnustuse pälvinud isikud kantakse valla Auraamatusse, välja arvatud tänukirja saanud, kelle kohta peab arvestust vallavalitsus.
(9) Kande tegemist Auraamatusse korraldab vallasekretär, kes allkirjastab sissekande. Sissekanne kinnitatakse valla vapipitseriga.
§ 4. Aukodanik
(1) Aukodaniku nimetus antakse inimesele, kes oma tegevusega on oluliselt kaasa aidanud Saarde valla arengule ja vallaelanike heaolule või kes on saavutanud tähelepanuväärse tuntuse ning lugupidamise vabariiklikul või rahvusvahelisel tasemel kultuuri, hariduse, majanduse, eestluse vms edendamisel.
(2) Aukodaniku nimetusega kaasneb:
1) Aukodaniku tunnistus;
2) Suur Vapimärk;
3) rahaline autasu, mis ei ole väiksem kui kolm (3) Eesti Vabariigi keskmist eelmise aasta kuutöötasu.
§ 5. Suur Vapimärk
(1) Saarde valla Suur Vapimärk on teenetemärk, mille emailitud rohelisel põhjal on kollane ilvese kujutis, päises kaarjalt kuldne kiri SAARDE VALD, mida ümbritsevad hõbedased tammelehed. Suure Vapimärgi lindi triibuvärvid on kollane-sinine. Suure Vapimärgi tagaküljele on graveeritud vapimärgi saaja nimi ja vapimärgi saamise aasta. Suure Vapimärgiga käib kaasas teenetemärgi karp.
(2) Saarde valla Suur Vapimärk antakse inimesele või juriidilisele isikule, kes oma tegevusega on oluliselt kaasa aidanud Saarde valla arengule või vallaelanike heaolule ja kes on saavutanud tähelepanuväärse tuntuse ning lugupidamise Pärnu maakonna tasemel kultuuri, hariduse, majanduse, eestluse vms edendamisel.
(3) Saarde valla Suure Vapimärgiga kaasneb:
1) tunnistus Suure Vapimärgi omamise õigsuse kohta, millele on alla kirjutanud volikogu esimees ja vallavanem ning mis on kinnitatud valla vapipitseriga;
2) rahaline autasu, mis on kaks (2) Eesti Vabariigi keskmist eelmise aasta kuutöötasu. Rahalist autasu ei maksta juriidilisele isikule.
§ 6. Väike Vapimärk
(1) Saarde valla Väike Vapimärk on kahe cm läbimõõduga rinnamärk, mille emailitud rohelisel pinnal on kollane ilvese kujutis, päises horisontaalne kuldne kiri SAARDE VALD, mida ümbritsevad hõbedased tammelehed.
(2) Saarde valla Väike Vapimärk antakse inimesele või juriidilisele isikule, kes oma tegevusega on andnud olulise panuse Saarde valla arengule ja pälvinud vallaelanike üldise lugupidamise. Saavutus võib olla ühekordne või pikemaajalise töö tulemus.
(3) Saarde valla Väikese Vapimärgiga kaasneb:
1) tunnistus Väikese Vapimärgi omamise õigsuse kohta, millele on alla kirjutanud volikogu esimees ja vallavanem ning mis on kinnitatud valla vapipitseriga;
2) rahaline autasu, mis on võrdne Eesti Vabariigi keskmise eelmise aasta kuutöötasuga.
§ 7. Vapimärgi kandmine
(1) Vapimärki võib kanda üksnes isik, kellele märk on antud.
(2) Vapimärki kantakse üldjuhul pidulike sündmuste korral. Vapimärki kantakse riiklike aumärkide ja välismaiste au- ja teenetemärkide järel vasakul pool rinnal.
(3) Vapimärgiga autasustatud isiku surma korral jääb see mälestuseks tema perekonnale või tema lähedastele sugulastele.
§ 8. Aasta Noore preemia
(1) Saarde valla Aasta Noore preemia antakse Saarde valla noorele vanuses kuni 26 aastat
või Saarde vallas tegutsevale noorte kollektiivile, kelle töö ja saavutused käesoleval aastal või tunnustamise aastale eelneval aastal on olnud silmapaistvad.
(2) Saarde valla Aasta Noore preemiaga kaasneb:
1) tunnistus Aasta Noore preemia omistamise kohta, millele on alla kirjutanud volikogu esimees ja vallavanem ning mis on kinnitatud valla vapipitseriga;
2) rahaline autasu, mis on pool Eesti Vabariigi eelmise aasta keskmisest kuutöötasust.
§ 9. Vallavalitsuse tänukiri
(1) Tänukiri antakse füüsilisele või juriidilisele isikule tänuavaldusena tulemusliku tegevuse eest, valla poolt või koostöös vallaga organiseeritud üritust toetanud isikule või muudel juhtudel vastavalt vallavalitsuse otsusele.
(2) Tänukirja andmisega võib kaasneda rahaline preemia või meene.
(3) Tänukirja andmise, rahalise preemia suuruse ja meene väärtuse otsustab vallavalitsus korraldusega.
1) Saarde Vallavolikogu 05.11.2014 määrus nr 14 „Saarde valla üksik- ja juriidiliste isikute tunnustamise statuut“ (RT IV, 14.11.2014, 11);
2) Surju Vallavolikogu 30.10.2006 määrus nr 18 "Surju Valla Vapimärgi statuut" (RT IV, 12.12.2013, 49).

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 2
§ 3
§ 2
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


Kutseõppe riikliku koolitustellimuse koostamise kord Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalas – Riigi Teataja
Kutseõppe riikliku koolitustellimuse koostamise kord Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalas - sisukord
§ 2 RKT ja koolituskoht
§ 3 RKT koostamise komisjon
2 Tasemeõppe RKT
§ 4 Tasemeõppe RKT põhimõtted
§ 5 Tasemeõppe RKT alusel moodustatud koolituskohtade täituvus
§ 6 Tasemeõppe RKT koostamine
§ 7 Tasemeõppe RKT esitamine
§ 8 Tasemeõppe RKT muutmine
3 Täiendusõppe RKT
§ 9 Täiendusõppe RKT põhimõtted
§ 10 Täiendusõppe RKT koostamine
§ 11 Täiendusõppe RKT esitamine
§ 12 Täiendusõppe RKT muutmine
§ 13 Täiendava RKT esitamine 2013. aastal
§ 14 Üleminek
RT I, 05.10.2018, 2
Vastu võetud 20.12.2013 nr 40
RT I, 29.12.2013, 3
02.10.2018 RT I, 05.10.2018, 1 08.10.2018
Määrus kehtestatakse kutseõppeasutuse seaduse § 45 lõike 3 alusel.
(1) Määrus sätestab kutseõpet andvatele õppeasutustele (edaspidi koolid) kutseõppe riikliku koolitustellimuse (edaspidi RKT) planeerimise ja kujundamise põhimõtted ning korra Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalas.
(2) Määruse alusel koostatakse RKT kutseõppe tasemeõppe ning täiendusõppe jaoks.
§ 2. RKT ja koolituskoht
(1) RKT on riigieelarvest rahastatavate koolituskohtade arv tasemeõppes õppekavarühmade ja täiendusõppes kursuste kaupa. RKT kinnitatakse haridus- ja teadusministri käskkirjaga (edaspidi RKT käskkiri).
(2) RKT eesmärk on tagada kutseõppes õppida soovijatele riigieelarvest rahastatavad koolituskohad lähtudes tööturu vajadustest, riigi strateegilistest ja valdkondlikest arengukavadest, uuringutest ja prognoosidest ning koolide võimekusest ja õppida soovijate eelistustest.
(3) Tasemeõppe koolituskoht on õpilasele loodud võimalus omandada kalendriaasta jooksul 60 Eesti kutsehariduse arvestuspunkti (edaspidi EKAP) mahus õppekavas kirjeldatud õpiväljundeid.
(4) Täiendusõppe koolituskoht on õppijale loodud võimalus omandada õpiväljundeid kursuse õppekavaga kindlaks määratud mahus.
§ 3. RKT koostamise komisjon
(1) Haridus- ja teadusminister moodustab RKT koostamise komisjoni (edaspidi komisjon).
(2) RKT koostamisega seotud ülesannete jaotuse ja vastutajad määrab haridus- ja teadusminister komisjoni töökorras.
2. peatükk Tasemeõppe RKT
§ 4. Tasemeõppe RKT põhimõtted
(1) Tasemeõppe RKT koostatakse ja kinnitatakse kolmeks eelolevaks kalendriaastaks (edaspidi periood) õppekavarühmade kaupa ning seda uuendatakse igal aastal.
(2) Tasemeõppe RKT alusel koolituskohtade loomise kutseõppeliikide, õppekavade ja sihtrühmade lõikes otsustab kool, lähtudes RKT käskkirjast, sh selles koolile antud suunistest, ning käesoleva määruse § 2 lõikes 2 nimetatud RKT eesmärgist.
(3) Tasemeõppe RKT koolituskohtade hulka ei arvata kinnipidamisasutuses läbiviidava kutseõppe koolituskohti.
§ 5. Tasemeõppe RKT alusel moodustatud koolituskohtade täituvus
(1) Tasemeõppe RKT alusel koolis moodustatud koolituskohtade täituvus arvutatakse Eesti Hariduse Infosüsteemi (edaspidi EHIS) kantud õpilaste kalendriaasta keskmise arvu ja koolile esitatud RKT alusel. Keskmise õpilaste arvu hulka arvestatakse akadeemilisel puhkusel olevad õpilased ning ei arvestata nominaalse õppeaja ületanud õpilasi.
(2) Kooli õpilaste kalendriaasta keskmine arv on üheksa kuu (v.a juuni, juuli ja august) 15. kuupäeva seisuga fikseeritud RKT alusel rahastatud koolituskohtadel õppivate õpilaste arvude aritmeetiline keskmine õppekavarühmas.
§ 6. Tasemeõppe RKT koostamine
(1) Koolid esitavad HTMile perioodi tasemeõppe RKT taotlused igal aastal hiljemalt 1. oktoobriks õppekavarühmade lõikes.
(2) Koolituskohad, millele on kutseõppeasutuse seaduse § 47 lõike 4 alusel kehtestatud erisused Vabariigi Valitsuse määruses kinnitatud üldistest rahastamise tingimustest ja alustest (edaspidi eristuvalt rahastatav koolituskoht), tuuakse taotluses perioodi esimese aasta osas eraldi välja.
(3) Tasemeõppe RKT taotlemiseks peab koolil olema asjaomases õppekavarühmas õppe läbiviimise õigus hiljemalt õppetöö algusele eelneva aasta 1. detsembriks.
(4) Komisjon koostab tööjõuvajaduse keskpikkade prognooside, asjakohaste uuringute ja strateegiate, sotsiaalpartnerite arvamuste, eelneva perioodi tasemeõppe RKT ja selle täituvuse ning koolide taotluste alusel perioodi tasemeõppe RKT projekti, lähtudes selleks eraldatud rahalistest vahenditest.
(5) Perioodi tasemeõppe RKT projekti jaotus õppekavarühmiti esitatakse arvamuse avaldamiseks ministeeriumitele ning töötajate ja tööandjate esindusorganisatsioonidele ning kutse- ja erialaliitudele.
§ 7. Tasemeõppe RKT esitamine
(1) Pärast käesoleva määruse § 6 lõikes 5 nimetatud arvamuste saamist esitab komisjon tasemeõppe RKT projekti haridus- ja teadusministrile.
(2) Tasemeõppe RKT esitatakse koolide kaupa. Eristuvalt rahastatavad koolituskohad tuuakse kooli tasemeõppe RKT käskkirjas perioodi esimese aasta osas eraldi välja.
(3) RKT käskkirjas võib koolile esitada suuniseid RKT täitmiseks ning koolituskohtade moodustamiseks.
(4) Haridus- ja teadusminister kinnitab tasemeõppe RKT käskkirja igal kalendriaastal.
§ 8. Tasemeõppe RKT muutmine
(1) Komisjon korrigeerib tasemeõppe RKT-d perioodi kestel vastavalt muudatustele tööturul, koolide taotlustele, RKT alusel moodustatud koolituskohtade täituvusele, rahalistele võimalustele ja muudele vajadustele ning esitab muudatused haridus- ja teadusministrile kinnitamiseks.
(2) Kui koolil jäävad RKT alusel moodustatud koolituskohad täitmata, võib kool esitada komisjonile taotluse kasutada vabu vahendeid koolituskohtade loomiseks koolis olemasolevas teises õppekavarühmas või täiendusõppe läbiviimiseks samas õppekavarühmas.
(3) Üldjuhul ei muudeta koolile õppekavarühmas esitatud tasemeõppe RKT-d, kui selle õppekavarühma koolituskohtade täituvus jääb piiridesse 90–115%.
3. peatükk Täiendusõppe RKT
[Kehtetu - RT I, 05.10.2018, 1 - jõust. 08.10.2018]
§ 9. Täiendusõppe RKT põhimõtted
§ 10. Täiendusõppe RKT koostamine
§ 11. Täiendusõppe RKT esitamine
§ 12. Täiendusõppe RKT muutmine
§ 13. Täiendava RKT esitamine 2013. aastal
Enne 1. jaanuari 2014 võib koolidele esitada täiendava RKT, mis koostatakse ja esitatakse enne 1. septembrit 2013. a kehtinud korras.
§ 14. Üleminek
Käesolevas määruses sätestatud kutseõppe tasemeõppena käsitletakse ka enne 1. septembrit 2013. a EHIS-s registreeritud õppekavade alusel toimuvat kutseõpet.


text:
§ 160 Kassatsiooni menetlusse v��tmine
NB! Muudetud samuti Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 25. 03. 2004. a kohtuotsusega nr 3-4-1-1-04 (avaldatud 14. 04. 2004. a – RT III 2004, 9, 96 ), jõustumise aeg 25. 03. 2004.
(5) Käesoleva seadustiku § -s 78 ettenähtud kaebuse kohtuvälise menetleja tegevuse peale lahendab maakohtunik, kelle tööpiirkonnas vaidlustatud määrus või menetlustoiming tehti.
(1) Menetlusalusel isikul ja süüdlasel võib olla kaitsja, kelleks on advokaat või menetleja loal muu isik, kes on omandanud akrediteeritud õppekava alusel magistrikraadi õigusteaduses või kellel on samaväärsete õpingute läbimise kohta välismaal saadud kõrgharidustunnistus, mida tunnustab välisriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 6 lõikes 3 nimetatud keskus Eesti Vabariigi haridusseaduse § -s 281 sätestatud korras, või kes on läbinud enne ülikooliseaduse 2003. aasta 10. märtsil jõustunud muudatusi kehtinud korra kohaselt vähemalt akadeemilise kõrghariduse I astme õigusteaduses akrediteeritud nelja-aastase nominaalkestusega õppekava alusel või enne Eesti Vabariigi haridusseaduse jõustumist kehtinud korra kohaselt vähemalt akadeemilise kõrghariduse I astme õigusteaduses viieaastase nominaalkestusega õppekava alusel.
(2) Alaealise kohta, kes ei olnud õigusvastast tegu toime pannes oma ea tõttu süüvõimeline, koostab kohtuväline menetleja või kohus määruse väärteoasja materjali üleandmise kohta alaealiste komisjonile.
(2) Kui kohtuväline menetleja leiab, et isikut, kes pani väärteo toime neljateist- kuni kaheksateistaastasena, saab mõjutada karistust kohaldamata, või kohus leiab, et isikut, kes pani väärteo toime neljateist- kuni kaheksateistaastasena, saab mõjutada karistust või karistusseadustiku § -s 87 sätestatud mõjutusvahendit kohaldamata, teeb kohtuväline menetleja või kohus lahendi väärteomenetluse lõpetamise ja väärteoasja materjalide üleandmise kohta alaealiste komisjonile.
6) menetlusaluse isiku kutsumise korral tema õigused ja kohustused vastavalt käesoleva seadustiku § -le 19;
7) kas menetlusaluse isiku kutsumise korral on tema ilmumine kohustuslik ning ilmumata jäämise tagajärjed vastavalt käesoleva seadustiku § -le 43;
9) tunnistaja kutsumise korral tema ilmumise kohustuslikkus ning ilmumata jäämise tagajärjed vastavalt käesoleva seadustiku § -le 43;
(1) Käesoleva seadustiku § -s 44 sätestatud alustel ja korras kohaldavad isiku kinnipidamist järgmised kohtuvälise menetleja ametnikud:
8) menetlusalusele isikule tema õiguste ja kohustuste selgitamine vastavalt käesoleva seadustiku § -le 19;
(3) Protokollile kirjutavad alla selle koostaja ja kinnipidamisest osa võtnud politseiametnik. Menetlusalune isik annab protokollile allkirja selle kohta, et talle on protokolli tutvustatud ja käesoleva seadustiku § -s 19 sätestatud õigusi ja kohustusi selgitatud. Kui menetlusalune isik keeldub alla kirjutamast, tehakse selle kohta protokolli kanne.
Justiitsministril on õigus kehtestada menetlusdokumentide näidisvorme kohtuvälises menetluses .
(1) Karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22) § 151 lõikes 1, § 152 lõikes 1, § 153 lõikes 1 ja § -des 159, 164–168 ja 3341ettenähtud väärtegude kohtuväline menetleja on politseiprefektuur ning § 218 lõikes 1, § -des 267, 269, 271 ja 342 ettenähtud väärtegude kohtuväline menetleja on Politseiamet, politseiprefektuur, Keskkriminaalpolitsei ja Julgestuspolitsei.
(11) Karistusseadustiku § -s 2251 ettenähtud väärtegude kohtuväline menetleja on Sideamet.
(2) Karistusseadustiku § -s 261 ettenähtud väärtegude kohtuväline menetleja on politseiprefektuur ja valla- või linnavalitsus.
(3) Karistusseadustiku § -s 262 ettenähtud väärtegude kohtuväline menetleja on Politseiamet, politseiprefektuur, Keskkriminaalpolitsei, Julgestuspolitsei ja valla- või linnavalitsus.
(4) Karistusseadustiku § -s 270 ettenähtud väärtegude kohtuväline menetleja on Veeteede Amet.
(5) Karistusseadustiku § -s 276 ettenähtud väärtegude kohtuvälised menetlejad on Politseiamet, politseiprefektuur, Keskkriminaalpolitsei, Julgestuspolitsei, Kaitsepolitseiamet, Piirivalveamet, Maksu- ja Tolliamet, Päästeamet, Päästeameti kohalik päästeasutus, kohaliku omavalitsuse päästeasutus ja Keskkonnainspektsioon.
(7) Karistusseadustiku § -s 278 ettenähtud väärtegude kohtuväline menetleja on politseiprefektuur, Päästeameti kohalik päästeasutus, kohaliku omavalitsuse päästeasutus ja Päästeamet.
(8) Karistusseadustiku § -s 279 ettenähtud väärtegude kohtuväline menetleja on Politseiamet, politseiprefektuur, Keskkriminaalpolitsei, Julgestuspolitsei ja riikliku järelevalve pädevusega asutused.
(9) Karistusseadustiku § -s 282 ettenähtud väärtegude kohtuväline menetleja on maavalitsus ning valla- või linnavalitsus.
(11) Karistusseadustiku § -s 352 ettenähtud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon, Päästeamet, Päästeameti kohalik päästeasutus, kohaliku omavalitsuse päästeasutus ja politseiprefektuur.
(12) Karistusseadustiku § 353 l��igetes 1 ja 3 ettenähtud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon, Taimetoodangu Inspektsioon ning liiklusnõuete osas Politseiamet, politseiprefektuur, Keskkriminaalpolitsei ja Julgestuspolitsei.
(13) Karistusseadustiku § -des 362 ja 366 ettenähtud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon.
(14) Karistusseadustiku § -s 371 ettenähtud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnaministeerium, Maa-amet ja valla- või linnavalitsus.
2) menetlusalusele isikule on selgitatud tema õigused ja kohustused vastavalt käesoleva seadustiku § -le 19, võimaldatud anda väärteo toimepanemise kohta ütlusi ning ta on hoiatamismenetlusega nõus.
(4) Menetlusaluse isiku ütlused väärteo toimepanemise kohta protokollitakse käesoleva seadustiku § -s 56 sätestatud korras, arvestades erisust, et ülekuulamisprotokollis annab menetlusalune isik eraldi allkirja hoiatamismenetlusega nõusoleku kohta ja selle kohta, et talle on selgitatud käesolevas paragrahvis sätestatud hoiatamismenetluse korda.
5) teave selle kohta, et menetlusalusele isikule on selgitatud käesoleva seadustiku § -s 53 sätestatud hoiatamismenetluse korda ja ta on hoiatamismenetlusega nõus;
1) teatatud tema õigused ja kohustused, mis on ette nähtud käesoleva seadustiku § -s 19;
2) on vaja otsustada konfiskeerimine, aresti kohaldamine või lisakaristusena sõiduki juhtimise õiguse äravõtmine .
(5) Kiirmenetluse otsuse tegemisel peab kohtuväline menetleja lahendama käesoleva seadustiku § -s 108 loetletud küsimused.
6) menetlusalusele isikule tema õiguste ja kohustuste teatavaks tegemine vastavalt käesoleva seadustiku § -le 19 ja kiirmenetluse erisuste teatavaks tegemine vastavalt käesoleva seadustiku § 55 lõike 1 punktidele 2 ja 3, millega tutvumise kohta annab menetlusalune isik ülekuulamise protokollile eraldi allkirja;
(2) Esimest menetlustoimingut tehes teatatakse menetlusalusele isikule tema õigused ja kohustused vastavalt käesoleva seadustiku § -le 19.
(2) Kui väärteomenetlust ei alustata, on väärteoteate esitajal õigus esitada kaebus kohtuvälise menetleja tegevuse peale käesoleva seadustiku § -s 76 ettenähtud korras, millest teavitatakse väärteoteate esitajat.
(1) Menetlusalune isik ja tunnistaja kutsutakse kohtuvälise menetleja juurde kutsega käesoleva seadustiku § -des 40 ja 41 sätestatud korras.
Kohtuvälise menetluse kohta ei ole lubatud andmeid avaldada enne otsuse tegemist, kui nende teatavaks saamine võib kahjustada väärteomenetlust, riigi- või ärisaladust, kõlblust, perekonna- või eraelu või alaealise huve.
2) menetlusalusele isikule tema õiguste ja kohustuste teatavaks tegemine vastavalt käesoleva seadustiku § -le 19, millega tutvumise kohta annab menetlusalune isik ülekuulamisprotokollile eraldi allkirja;
(1) Maakohus lahendab käesoleva seadustiku § -s 66 nimetatud konfiskeerimise taotluse määrusega kirjalikus menetluses menetlusosalisi välja kutsumata.
(5) Menetlusosalisel ja menetlusvälisel isikul, kelle seaduslikke huve käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud määrusega piiratakse, on õigus saada määruse koopia ja ta võib esitada kaebuse käesoleva seadustiku § -s 76 sätestatud korras.
8) teave selle kohta, et menetlusalusele isikule on tehtud käesoleva seadustiku § -s 19 ettenähtud õigused ja kohustused teatavaks.
(1) Kui väärteoasja arutamine allub vastavalt käesoleva seadustiku § -le 83 maakohtule, saadab kohtuväline menetleja 20 päeva möödudes pärast menetlusaluse isiku või tema kaitsja poolt väärteoprotokolli koopia kättesaamist väärteotoimiku, esitatud vastulause ja sellele lisatud materjalid asja arutamiseks maakohtule.
(2) Kui väärteoasja arutamine allub vastavalt käesoleva seadustiku § -le 83 maakohtule ja menetlusalune isik on vastavalt käesoleva seadustiku § 44 lõikele 1 kinni peetud, toimitakse käesoleva seadustiku § 44 lõike 2 punkti 3 kohaselt.
(1) Kui väärteoasja menetlemine on seaduse alusel kohtuvälise menetleja pädevuses ja seadus ei näe ette, et väärteoasja arutab kohus, teeb kohtuväline menetleja käesoleva seadustiku § -s 73 märgitud lahendi menetlusaluse isiku ütlustest, asjas kogutud tõenditest, esitatud vastulausest ja sellele lisatud materjalist lähtudes kirjalikus menetluses menetlusosalisi välja kutsumata.
(2) Otsuse tegemisel peab kohtuväline menetleja lahendama käesoleva seadustiku § -s 108 loetletud küsimused.
2) väärteomenetluse lõpetamise määruse käesoleva seadustiku § -s 29 või 30 sätestatud alustel.
2) väärteomenetluse lõpetamise alus vastavalt käesoleva seadustiku § -le 29 või 30.
4) määruse peale edasikaebamise kord vastavalt käesoleva seadustiku § -le 76.
(4) Kaebuse esitajat teavitatakse õigusest kaevata edasi maakohtusse vastavalt käesoleva seadustiku § -le 78.
Kohtuvälise menetleja tegevuse peale käesoleva seadustiku § -de 76 ja 78 kohaselt esitatud kaebusest võib loobuda kuni kaebuse lahendamiseni.
Kui väärteoasja arutamine vastavalt käesoleva seadustiku § -le 83 allub maakohtule, saadab kohtuväline menetleja väärteotoimiku käesoleva seadustiku § 71 lõikes 1 sätestatud korras asja arutamiseks maakohtule.
Kohtumenetluse pooled, tunnistaja, tõlk ja ekspert kutsutakse maakohtusse, järgides käesoleva seadustiku § -de 40 ja 41 sätteid.
2) kohtuotsuse väärteomenetluse lõpetamise kohta käesoleva seadustiku § 29 lõike 1 punktis 1 ja § -s 30 sätestatud alustel.
10) kas lõpetada väärteomenetlus ja kohaldada karistusseadustiku § -s 87 sätestatud alaealisele kohaldatavaid mõjutusvahendeid või anda väärteoasja materjalid üle alaealiste komisjonile.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud mä��ruse koopia võib saada menetlusosaline või menetlusväline isik, kelle huve see puudutab.
(6) Kui apellatsiooniõigusest loobusid käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 2 ettenähtud korras kõik kohtumenetluse pooled või ükski kohtumenetluse pool ei teatanud käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 3 ettenähtud tähtajaks oma soovist kasutada apellatsiooniõigust, märgitakse kohtuotsuses üksnes käesoleva seadustiku § -des 109 ja 111 esitatud andmed.
1) käesoleva seadustiku �� 55 lõike 2 kohaselt kiirmenetluses tehtud otsus;
1) kontrollib asja kohtualluvust ning käesoleva seadustiku § -de 114 ja 115 nõuete täitmist;
2) jätab kaebuse käiguta või läbi vaatamata käesoleva seadustiku § -s 118 sätestatud alustel;
3) lõpetab väärteomenetluse käesoleva seadustiku § -s 119 sätestatud alusel või
4) lahendab asja kirjalikus menetluses vastavalt käesoleva seadustiku § -le 120.
(1) Maakohtunik võib kohtuistungit korraldamata ja menetlusosalisi välja kutsumata tühistada kohtuvälise menetleja otsuse määrusega ja lõpetada väärteomenetluse üksnes kaebuse põhjal, kui ta leiab, et kohtuvälises menetluses ei ole menetlust lõpetatud väärteomenetlust välistavatel asjaoludel vastavalt käesoleva seadustiku § -le 29.
4) kaitsja määramine vastavalt käesoleva seadustiku § -le 22;
Kohtumenetluse pooled kutsutakse istungile kutsega, järgides käesoleva seadustiku § -de 40 ja 41 sätteid.
(2) Kohus alustab kaebuse kohtulikku arutamist, teostades käesoleva seadustiku § -s 95 sätestatud toimingud.
(1) Kohtumenetluse poole põhjendatud taotlusel võib maakohtunik käesoleva seadustiku § -st 42 lähtudes lükata kaebuse arutamise edasi ühel korral kuni üheks kuuks. Samaks tähtajaks võib maakohtunik kaebuse arutamise edasi lükata ka juhul, kui kaebust arutades ilmneb vajadus välja nõuda lisatõendeid.
(2) Kui kaebuse esitanud isik ei ilmu kaebuse arutamisele, kuigi talle saadetud kutses on teatatud kohustusest kaebuse kohtulikust arutamisest osa võtta ja kaebuse arutamist ei ole edasi lükatud vastavalt käesoleva seadustiku § -le 125, jätab kohus määrusega kaebuse läbi vaatamata.
(2) Kohus selgitab kaebuse esitanud isikule käesoleva seadustiku § -s 127 sätestatud õigust loobuda kaebusest ning selle tagajärge ning küsib, kas ta jääb kaebuse juurde või loobub sellest osaliselt või täielikult.
(3) Kaebusele lisatud tõendite uurimisel juhindub kohus käesoleva seadustiku § -dest 97–103.
3) tühistada kohtuvälise menetleja otsuse ja lõpetada väärteomenetluse käesoleva seadustiku § -s 29 või 30 sätestatud alustel.
1) kas väärteoasjas ei esine käesoleva seadustiku § -s 29 sätestatud väärteomenetlust välistavaid asjaolusid;
8) kas väärteomenetlus ei kuulu lõpetamisele käesoleva seadustiku § -s 30 sätestatud alustel;
9) kas lõpetada väärteomenetlus ja kohaldada karistusseadustiku § -s 87 sätestatud alaealisele kohaldatavaid mõjutusvahendeid või anda väärteoasja materjalid üle alaealiste komisjonile.
(1) Maakohus juhindub kohtuotsust tehes käesoleva seadustiku § -dest 109–111, arvestades käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 ettenähtud erisusi.
2) selgitab, kohtuotsuse peale edasikaebamise korda vastavalt käesoleva seadustiku § -dele 155 ja 156 ning seda, et kohtumenetluse pool võib loobuda kassatsiooniõigusest kohe. Loobumine kantakse istungi protokolli ja seda kinnitatakse loobuja allkirjaga;
(6) Kui kassatsiooniõigusest loobusid käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 2 ettenähtud korras kõik menetlusosalised või ükski neist ei teatanud käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 3 ettenähtud tähtajaks oma soovist kasutada kassatsiooniõigust, märgitakse kohtuotsuses üksnes käesoleva seadustiku § -des 109 ja 111 loetletud andmed
1) kontrollib apellatsiooniõigust, apellatsioonitähtaega ja apellatsiooni nõuete täitmist vastavalt käesoleva seadustiku § -dele 136, 137 ja 139;
4) saadab väärteoasja maakohtule uueks arutamiseks käesoleva seadustiku § -s 143 sätestatu alusel;
6) lahendab asja kirjalikus menetluses vastavalt käesoleva seadustiku § -le 145.
(2) Kui apellatsiooni ei lahendata käesoleva paragrahvi lõike 1 punkte 2–6 järgides, selgitab kohtunik kohtuistungile kutsutavad isikud, apellatsioonist tulenevad kohtuliku arutamise piirid ja uuritavad tõendid, lahendab apellatsioonis esitatud taotlused, kutsub kohtumenetluse pooled kohtuistungile käesoleva seadustiku § -de 40 ja 41 kohaselt ning määrab asja arutada vastavalt käesoleva seadustiku § -le 121.
(1) Ringkonnakohtunik võib kohtuistungit korraldamata ja menetlusosalisi välja kutsumata tühistada maakohtu otsuse määrusega ja lõpetada väärteomenetluse üksnes kaebuse põhjal, kui ta leiab, et menetlust ei ole lõpetatud väärteomenetlust välistavatel asjaoludel vastavalt käesoleva seadustiku § -le 29.
(1) Ringkonnakohus juhindub väärteoasja kohtulikul arutamisel käesoleva seadustiku § -dest 97–103 ja 124–131, arvestades käesolevas jaos sätestatud erisusi.
4) tühistada maakohtu kohtuotsuse täies ulatuses või osaliselt ja teha uue kohtuotsuse käesoleva seadustiku § -s 151 sätestatu alusel.
1) käesoleva seadustiku § -s 148 sätestatud alustel tühistada maakohtu kohtuotsuse ja saata väärteoasja uueks arutamiseks maakohtule teises koosseisus;
2) tühistada maakohtu kohtuotsuse täies ulatuses või osaliselt ja lõpetada väärteomenetluse käesoleva seadustiku § -s 29 või 30 sätestatu alusel.
2) materiaalõiguse ebaõige kohaldamine vastavalt käesoleva seadustiku § -le 149;
3) väärteomenetlusõiguse oluline rikkumine vastavalt käesoleva seadustiku § -le 150;
1) väärteomenetlust ei ole lõpetatud käesoleva seadustiku § -s 29 sätestatud asjaoludel;
1) tühistada maakohtu kohtuotsuse ja lõpetada väärteomenetluse käesoleva seadustiku § -s 29 või 30 sätestatu alusel;
(1) Ringkonnakohus juhindub kohtuotsust tehes käesoleva seadustiku § -dest 109–111, arvestades käesoleva paragrahvi lõigetes 2–4 ettenähtud erisusi.
(3) Ringkonnakohtu kohtuotsuse lõpposas esitatakse kohtu järeldused, järgides käesoleva seadustiku § -des 147 ja 151 sätestatut.
1) kohtumenetluse poolel maakohtu otsuse peale, mis on tehtud käesoleva seadustiku § -s 132 sätestatu alusel;
(4) Kassatsioon esitatakse kohtuotsuse teinud ringkonnakohtule 30 p��eva jooksul, alates päevast, mil ringkonnakohtu kohtuotsus on kohtumenetluse pooltele kohtus tutvumiseks kättesaadav.
1) materiaalõiguse ebaõige kohaldamine vastavalt käesoleva seadustiku § -le 149;
2) väärteomenetlusõiguse oluline rikkumine vastavalt käesoleva seadustiku § -le 150.
§ 160. Kassatsiooni menetlusse v��tmine
(3) Kui kassatsioon ei vasta käesoleva seadustiku § -s 158 sätestatud nõuetele, annab Riigikohus tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.
1) kassatsioon on esitatud käesoleva seadustiku § -s 156 sätestatud kassatsioonitähtajast hiljem ja tähtaja ennistamise taotlust ei ole esitatud või Riigikohus on jätnud tähtaja ennistamata;
Kohtumenetluse pooltel on ��igus tutvuda Riigikohtus väärteotoimiku ja kassatsiooniga advokaadist esindaja vahendusel, teha kassatsioonist ja toimikus olevatest dokumentidest oma kulul koopiaid ning esitada advokaadist esindaja vahendusel Riigikohtule kassatsioonivastus.
4) tühistada kohtuvälises menetluses tehtud otsuse peale esitatud kaebuse läbivaatamisel tehtud maakohtu kohtuotsuse või ringkonnakohtu kohtuotsuse ja lõpetada väärteomenetluse Riigikohtu otsusega käesoleva seadustiku § -s 29 või 30 sätestatu kohaselt;
2) Riigikohus käesoleva seadustiku § -des 167–169 sätestatud erisusi arvestades.
Teistmisavalduse esitamise õigus on kohtumenetluse pooltel.
1) kohtuotsuse jõustumisest alates kuue kuu jooksul käesoleva seadustiku § 180 punktides 1–4 ettenähtud alusel;
(4) Kui väärteoasja teistmist taotletakse käesoleva seadustiku § 180 punktides 1–4 sätestatu alusel, lisatakse teistmisavaldusele selle kohtu määruse või selle kohtuotsuse koopia, millele tuginedes teistmist taotletakse.
(1) Käesoleva seadustiku § 160 järgides otsustab Riigikohus teistmisavalduse menetlusse võtmise teistmisavalduse kättesaamisest alates ühe kuu jooksul.
1) teistmisavaldus on esitatud käesoleva seadustiku § -s 182 sätestatud tähtajast hiljem ja avaldaja ei ole taotlenud tähtaja ennistamist või kui Riigikohus ei ole tähtaega ennistanud;
Teistmismenetluses järgitakse käesoleva seadustiku § -de 166–173 ning § -de 176 ja 177 sätteid.
(1) Kohtuvälise menetleja otsus ja määrus ning kohtuotsus ja määrus pööratakse täitmisele, kui see on jõustunud ja kui täitmisele pööramist ei ole edasi lükatud vastavalt käesoleva seadustiku § -le 209.
(3) Kaebemenetluses maakohtus või kassatsioonimenetluses tehtud jõustunud kohtuotsuse pöörab täitmisele samas väärteoasjas esmakordselt lahendi teinud kohtuväline menetleja .
(3) Kohtuotsus aresti mõistmise kohta pööratakse täitmisele käesoleva seadustiku § -s 205 sätestatud korras.
(3) Kui süüdlane ei ole tasunud rahatrahvi täies ulatuses käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 või 2 toodud tähtaja jooksul või kohtuotsuse peale edasikaebamise tähtaja jooksul, saadab vastavalt käesoleva seadustiku § -le 202 lahendit täitmisele pöörav asutus kohtutäiturile lahendi koopia, millele on tehtud märge jõustumise kohta .
(1) Kui kohtuotsuse täitmist ei ole edasi lükatud vastavalt käesoleva seadustiku § -le 209 ja süüdlane oli kohtumenetluse ajaks kinni peetud, pöörab kohtuotsust täitmisele pöörav maakohtunik kohtuotsuse aresti mõistmise kohta täitmisele viivitamatult pärast selle tegemist. Kohtuotsuse koopia märkega selle jõustumise kohta saadetakse kohtuotsuse teinud kohtu asukohajärgsele või süüdlase elukohajärgsele arestimajale või ajateenijale mõistetud aresti puhul garnisoni arestimajale.
(2) Kui kohtuotsuse täitmist ei ole edasi lükatud vastavalt käesoleva seadustiku § -le 209 ja süüdlane ei olnud kohtumenetluse ajaks kinni peetud, saadab kohtulahendit täitmisele pöörav maakohus süüdlasele määruse, mis ajaks ja millisesse arestimajja ta peab karistuse kandmiseks ilmuma. Määruse koopia ja kohtuotsuse koopia märkega selle jõustumise kuupäeva kohta saadetakse karistuse kandmiseks määratud arestimajale.
Kohtuvälise menetleja otsuses ja kohtuotsuses ettenähtud menetluskulud ja muud rahalised sissenõuded pööratakse täitmisele käesoleva seadustiku § -des 201, 203 ja 204 sätestatud korras.
(1) Maakohus teeb karistust täitva kohtutäituri avalduse alusel määruse rahatrahvi asendamise kohta arestiga vastavalt karistusseadustiku § -le 72, kui süüdlane ei ole rahatrahvi tervikuna määratud tähtajaks tasunud või osastatud rahatrahvi maksmise tähtaega ei järgita, rahatrahvi täitmise tähtaega ei ole pikendatud ja süüdlasel ei ole vara, millele sissenõuet pöörata.
(1) 1 Rahatrahvi asendamise arestiga lahendab maakohus süüdimõistetu osavõtul. Kohtusse kutsutakse süüdimõistetu taotlusel kaitsja ning kuulatakse ära tema arvamus.

matches:
§ 6
kohus
kohus
kohus
§ 151
§ 152
§ 153
§ 218
§ 353
§ 55
§ 44
§ 44
§ 71
§ 29
Kohus
kohus
Kohus
kohus
§ 160
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 180
§ 180
§ 160
Riigikohus
Riigikohus


Sillamäe Gümnaasiumi Põhimäärus | sillamaegymnaasium
Sillamäe 26. veebruar 2013.a nr 91
Määrusega sätestatakse Sillamäe Gümnaasiumi eesmärgid ja ülesanded, õppe ja kasvatuse korralduse, õppekavavälise tegevuse korraldamise alused, õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused, hoolekogu ja direktori kohustused, töötajate õigused ja kohustused, majandamise ja asjaajamise alused.
(1) Gümnaasiumi ametlik nimetus on Sillamäe Gümnaasium (edaspidi gümnaasium või kool).
(2) Gümnaasiumi asukoht on Viru pst 26, 40232 Sillamäe linn, Ida-Virumaa.
(3) Gümnaasium on Sillamäe Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) hallatav asutus.
(4) Gümnaasium on põhikoolile järgnev üldhariduskool, mis loob võimalused üldkeskhariduse omandamiseks. Kooli tegutsemise vorm on gümnaasium, mis tegutseb ühe asutusena. Koolis toimub nii statsionaarne kui ka mittestatsionaarne õpe. Nominaalne õppeaeg gümnaasiumis on kolm aastat.
(5) Gümnaasium juhindub oma tegevuses „Eesti Vabariigi haridusseadusest“, „Põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest“, muudest haridusvaldkonda reguleerivatest Eesti Vabariigi ja Sillamäe linna õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(6) Andmed gümnaasiumi kohta kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi.
§ 3. Gümnaasiumi asjaajamiskeel, dokumentide avalikustamine, pitsat ja sümboolika
(1) Gümnaasiumi asjaajamise keel on eesti keel.
(2) Gümnaasium teeb üldsusele kättesaadavaks vähemalt õigusaktide alusel avalikustamist vajavad dokumendid ja andmed.
(3) Gümnaasiumil on oma nimetusega pitsat ning oma sümboolika. Gümnaasiumi pitsat on sõõrikujuline. Pitsati sõõri ülemisel äärel on kiri „Sillamäe Gümnaasium”, sõõri alumisel äärel kiri „Sillamäe linn”. Pitsati keskel kasutatakse Sillamäe linna vappi. Gümnaasiumil on oma sümboolikaga kirjaplangid.
(4) Gümnaasiumi sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab direktor.
§ 4. Raamatukogu
(1) Gümnaasiumil on raamatukogu, milles asub õppekirjanduse kogu.
(2) Raamatukogu ülesannet põhikogu osas täidab gümnaasiumiga samas hoones asuv Sillamäe Linna Keskraamatukogu.
(1) Gümnaasiumi tegevuse eesmärk on luua tingimused õpilastele üldkeskhariduse omandamiseks nii statsionaarses kui ka mittestatsionaarses õppevormis.
(2) Gümnaasium lähtub oma tegevuse korraldamisel riiklikes õppekavades väljendatud ühiskonna ootustest, õpilaste vajadustest ja huvidest, arvestades võimaluse korral õpilaste ja vanemate ettepanekuid ja piirkonna eripära.
§ 6. Gümnaasiumi ülesanded
(1) Gümnaasiumil on nii hariv kui kasvatav ülesanne. Gümnaasiumis on õpetuse ja kasvatuse põhitaotlus, et õpilased leiaksid endale huvi- ja võimetekohase tegevusvaldkonna, millega siduda oma edasine haridustee, selleks täidab gümnaasium järgmisi ülesandeid:
1) valmistada õpilane ette toimima loova, mitmekülgse, sotsiaalselt küpse, usaldusväärse ning oma eesmärke teadvustava ja saavutada oskava isiksusena erinevates eluvaldkondades ning ühiskonna ja looduskeskkonna jätkusuutlikkuse eest vastutava kodanikuna;
2) kujundada õpilase arengut toetav õppekeskkond, luua tingimused, et õpilased omandaksid teadmised, oskused ja väärtushoiakud, mis võimaldavad jätkata õpiteed kõrgkoolis või gümnaasiumijärgses kutseõppes;
3) luua õpilastele tingimused huvitegevuseks sh kultuuri- ja sporditegevuseks;
4) toetada koostöös partnerõppeasutustega ja -organisatsioonidega õpilaste edasisi karjäärivalikuid;
5) toetada õpetajate professionaalset arengut ja kaasaegsete õpetamismetoodikate rakendamist, õpetajate omavahelist koostööd kooliorganisatsiooni ja õpilaste arendamisel;
6) luua gümnaasiumi töötajatele tingimused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste rakendamiseks;
7) kasutada gümnaasiumile eraldatud ressursse sihipäraselt ja mõistlikult õppe- ja kasvatustegevuse kvaliteedi tagamiseks;
8) teha gümnaasiumi eesmärkide täitmisel koostööd õpilaste seaduslike esindajatega, linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna, sotsiaal- ja tervishoiutöötajate, lastekaitsespetsialistide, teiste koolide ning muude organisatsioonidega ja isikutega nii Sillamäe linna, Ida-Virumaal kui ka kaugemal Eesti ja rahvusvahelisel tasandil;
9) tagada gümnaasiumi jätkusuutlik areng ning toetada õppimise ja õpetamise väärtustamist koolis ja ühiskonnas üldiselt;
10) tagada õpilastele tervisekaitsenormide kohane päevakava, õppekorraldus ja õppekoormus ning toitlustamine;
11) korraldada koolitervishoiuteenuse kättesaadavus vastavalt õigusaktidele;
12) tutvustada oma tegevust vanematele, koostööpartneritele ja üldsusele.
(2) Gümnaasiumil on oma ülesannete täitmiseks õigus osaleda linnavalitsuse nõusolekul organisatsioonide, liitude ja töögruppide (sealhulgas rahvusvahelised) tegevuses.
(2) Hariduse tase on keskharidus. Gümnaasiumis on 10. – 12. klassid.
(1) Gümnaasiumi õppekeel on eesti keel.
(2) Gümnaasiumi õpilastele võimaldatakse kuni 40% kursustest vene õppekeeles.
(3) Kursuste õppekeele kinnitab direktor gümnaasiumi õppekava tunnijaotuskavas.
(1) Gümnaasium koostab Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud gümnaasiumi riikliku õppekava alusel õppekava, mis on õpingute alusdokumendiks.
(2) Gümnaasiumi õppekava kehtestab direktor. Õppekavale annavad enne kehtestamist arvamuse gümnaasiumi hoolekogu, õpilasesindus ja õppenõukogu.
(2) Õppeaasta koosneb õppeperioodist ning koolivaheaegadest.
(3) Õppeaastas on kokku vähemalt 175 õppepäeva (35 nädalat).
(4) Ühes õppenädalas on kuni viis õppepäeva.
(5) Õpilase väikseim lubatud õppekoormus gümnaasiumis on 96 (mittestatsionaarses õppes 72) kursust. Kõigile õpilastele ühtse kohustusliku õppe koormus gümnaasiumis on 63 (õpilasel, kes õpib eesti keelt teise keelena 67) kursust. Kursus vastab 35 ühe õppeaine raames toimuvale õppetunnile.
(6) Gümnaasium moodustab lähtuvalt õppesuundadest, õppijate arvust ja klassiruumide võimalusest õppegrupid.
(7) Gümnaasiumisse võetakse õpilased vastu linnavalitsuse poolt kehtestatud korras. Gümnaasiumi vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõu valmistab ette direktor ning see esitatakse enne kehtestamist hoolekogule ja linnavolikogu haridus- ja kultuurikomisjonile arvamuse andmiseks.
(8) Õpilaste hindamine, järgmisse klassi üleviimine, täiendavale õppetööle ning klassikursust kordama jätmise tingimused ja kord sätestatakse gümnaasiumi õppekavas. Hindamisest teavitamine sätestatakse gümnaasiumi kodukorras.
(9) Gümnaasium võimaldab üldkeskharidust omandaval õpilasel tasuta kasutada vähemalt gümnaasiumi õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid.
(10) Gümnaasiumi lõpetamine toimub „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses” sätestatud korras.
(11) Gümnaasiumi lõpetanutele väljastatakse gümnaasiumi lõputunnistus.
(12) Gümnaasiumi õpilasi tunnustatakse vastavalt gümnaasiumi kodukorrale.
(13) Gümnaasium võib teha õpilast õpetades muudatusi või kohandusi õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes gümnaasiumi õppekavaga või riiklikes õppekavades sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine, tuleb õpilasele koostada riiklikes õppekavades sätestatud korras individuaalne õppekava.
(14) Individuaalse õppekava kinnitab direktor.
(15) Gümnaasiumil on üldtööplaan, milles määratletakse kooli ühe õppeaasta tegevuskava, lähtudes gümnaasiumi arengukavast ja õppekavast, õppeaasta üldeesmärkidest ja eelmise aasta töökokkuvõttest. Üldtööplaani kinnitab õppenõukogu.
§ 11. Huvitegevus ja õppekavaväline tegevus
(1) Huvitegevus on gümnaasiumis toimuv või gümnaasiumi poolt korraldatud õppekava läbimist toetav tegevus või muu õppekavaväline tegevus.
(2) Gümnaasiumil on õigus korraldada õppekavaväliseid tegevusi sh ringid, stuudiod jms.
(3) Gümnaasium otsustab lähtuvalt gümnaasiumi eelarvest, kas huvitegevust korraldatakse tasu eest, kaasrahastamisega või tasuta. Huvitegevuse korraldamisel tasu eest või kaasrahastamisega kinnitab huvitegevuse hinna (tasu, kaasrahastamise) linnavalitsus.
(4) Gümnaasiumi huvitegevuse ja õppekavavälise tegevuse korraldamise aluseks on gümnaaasiumi üldtööplaan ja päevakava.
§ 12. Gümnaasiumi kodukord ja päevakava
(1) Gümnaasiumil on kodukord, mille kehtestab õigusaktides sätestatud korras direktor. Enne kodukorra kehtestamist esitab direktor kodukorra gümnaasiumi õppenõukogule ja õpilasesindusele arvamuse avaldamiseks.
(2) Kodukord on õpilastele ja gümnaasiumi töötajatele täitmiseks kohustuslik.
(3) Gümnaasiumi kodukorras nähakse muuhulgas ette:
1) õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede kasutamise ning õpikute gümnaasiumile tagastamise tingimused ja kord;
7) õpilaste ja töötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise ning „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses“ sätestatud meetmete rakendamise kord;
9) õpilasele ja vanemale gümnaasiumi päevakavast õpilasele kohalduva osa teatavaks tegemise kord;
11) gümnaasiumi hoiule võetud esemete hoiustamise ja nende tagastamise kord;
13) gümnaasiumi kasutuses olevale linnavarale õpilase poolt süüliselt tekitatud kahju hüvitamise kord;
15) gümnaasiumihoones ja territooriumil keelatud tegevused;
16) vastutus kodukorra rikkumise eest.
(4) Gümnaasiumi päevakava kajastab õppetegevuste ning gümnaasiumi õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste, nagu ringides, stuudiotes korraldatavate tegevuste järjestust ja ajalist kestust. Gümnaasiumi päevakava kehtestab direktor.
(5) Õppetund on gümnaasiumi päevakavas või õpilasele koostatud individuaalses õppekavas juhendatud õppeks ettenähtud ajavahemik. Juhendatud õpe on gümnaasiumi määratud viisil toimuv õpe, näiteks loeng, individuaaltund, konsultatsioon, e-õpe ja õppekäik, mis on suunatud teadmiste ja oskuste omandamisele ning toimub õppekeskkonnas, milles osalevad nii õpilane kui ka pedagoog.
(6) Õppetunni arvestuslik pikkus on 45 minutit. Õppetund vaheldub vahetunniga. Õppetunni võib jagada mitmeks osaks ning kuni kaks õppetundi võib toimuda järjest, ilma vahetunnita.
(7) Vahetunni pikkus on vähemalt kümme minutit iga õppetunni kohta.
§ 13. Õpilase õigused
1) saada täiendavat pedagoogilist juhendamist vastavalt direktori poolt kinnitatud konsultatsioonide graafikule;
2) saada gümnaasiumi poolt pakutavaid tugiteenuseid;
3) valida oma huvidele ja võimetele vastavaid õppeaineid gümnaasiumi õppekavas määratletud valikainete piires;
4) õppida individuaalse õppekava järgi lähtuvalt gümnaasiumi õppekava nõuetest;
6) asutada klubisid, stuudiod ja ringe, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus gümnaasiumi ja kodu kasvatustaotlustega;
7) kasutada huvitegevuses tasuta gümnaasiumi rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi jm vahendeid kooskõlas gümnaasiumi päevakavaga ja vastavalt direktori poolt kinnitatud ruumide ja vahendite kasutamise korrale;
8) saada teavet ainelise abi ja soodustuste saamise kohta Vabariigi Valitsuse ning linnavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
9) saada teavet koolikorralduse, karjääriplaneerimise ja õpilaste õiguste kohta ning esmast teavet õppetöö sisu, õppimisvõimaluste ja õppetöö korralduse kohta;
12) pöörduda oma õiguste kaitseks gümnaasiumi hoolekogu, linnavalitsuse, maavanema, Haridus- ja Teadusministeeriumi või lastekaitseorganisatsiooni poole.
§ 14. Õpilase kohustused
2) õppida oma võimete kohaselt;
3) käituda gümnaasiumis väärikalt, hoida gümnaasiumi head mainet;
4) täita gümnaasiumi kodukorda;
5) kasutada gümnaasiumi vara sihipäraselt ja säästlikult;
6) kasutada talle määratud tugi- ja mõjutusmeetmeid;
(2) Varalise kahju, mille õpilane on gümnaasiumile tekitanud, hüvitab õpilane või tema vanem gümnaasiumi kodukorras ja õigusaktides sätestatud korras.
§ 15. Arenguvestlus
(1) Vähemalt üks kord õppeaasta jooksul viiakse õpilasega gümnaasiumis läbi arenguvestlus, mille üldeesmärk on õpilase arengu toetamine.
(2) Arenguvestlusel osalevad õpilane, töötaja ja piiratud teovõimega õpilase puhul vanem. Vajaduse korral kaasatakse ka teovõimelise õpilase vanem, kui õpilane on andnud selleks nõusoleku, samuti teisi töötajaid, tugispetsialiste ning õpilase elukohajärgse omavalitsuse esindajaid.
(3) Arenguvestluse läbiviimise tingimused ja kord kooskõlastatakse gümnaasiumi õppenõukogu ja hoolekoguga ning selle kehtestab direktor.
(3) Õpilasesinduse põhimääruse kinnitab direktor.
(4) Esimese õpilasesinduse valimise korraldab direktori poolt määratud pedagoog. Kõik õpilased võivad kandideerida õpilasesindusse.
§ 17. Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine
(1) Gümnaasium tagab õpilase päevakava järgsel gümnaasiumis viibimise ajal tema vaimse ja füüsilise turvalisuse ning tervise kaitse.
(2) Gümnaasium koostab tervisekaitse-eeskirjade ja -normide kohase päevakava.
(3) Gümnaasium rakendab abinõud vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamiseks, tehes koostööd vanemate, linnavalitsuse ning vajadusel politsei, teiste ametiasutuste ja ekspertidega. Õpilaste ja töötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavatest juhtumitest teavitamise ning nende juhtumite lahendamise kord määratakse kindlaks Gümnaasiumi kodukorras.
(5) Direktor korraldab õpilaste ja töötajate kaitse hädaolukorras. Hädaolukorra lahendamise plaani kehtestab direktor.
§ 18. Vanemate koosolek
(1) Gümnaasiumi ja kodu koostöö koordineerimiseks kutsub direktor vähemalt üks kord aastas kokku vanemate koosoleku.
(2) Kui vähemalt üks viiendik klassi õpilaste vanematest nõuab, on direktor kohustatud kokku kutsuma selle klassi õpilaste vanemate koosoleku.
1) olla valitud gümnaasiumi hoolekogu koosseisu vastavalt Linnavolikogu poolt kehtestatud korrale;
2) saada gümnaasiumist teavet ja selgitusi koolikorralduse ning õpilase õiguste ja kohustuste kohta;
9) pärast välisriigis õppimist taotleda õpilase õpingute jätkamist madalamas klassis;
10) kasutada gümnaasiumi või linnavalitsuse poolt pakutud tugimeetmeid;
11) pöörduda gümnaasiumi ettepanekul spetsialistide või nõustamiskomisjoni poole;
2) esitada gümnaasiumile oma kontaktandmed ja teavitada nende muutustest;
3) tutvuda koolielu reguleerivate õigusaktidega ning toimida vastavalt nendele;
4) teha õpilase arendamisel ja arengu toetamisel koostööd gümnaasiumiga;
5) kasutada gümnaasiumi või linnavalitsuse poolt pakutud tugimeetmeid;
6) pöörduda gümnaasiumi ettepanekul spetsialistide või nõustamiskomisjoni poole;
7) teavitada gümnaasiumi õpilase puudumisest gümnaasiumi kodukorras sätestatud korras.
§ 21. Gümnaasiumi töötajad
(1) Gümnaasiumi töötajad (koolitöötajad) on pedagoogid ja teised töötajad. Pedagoogid on õppe- ja kasvatuse alal töötavad isikud.
(2) Gümnaasiumi töötajate koosseisu kinnitab direktori ettepanekul linnavalitsus.
§ 22. Gümnaasiumi töötajate õigused
Gümnaasiumi töötajatel on õigus:
1) kuuluda direktori poolt kinnitatud töögruppidesse;
2) osaleda gümnaasiumi arendustegevuses;
3) osaleda tööalasel täiendkoolitusel vastavalt koolituskavale.
§ 23. Gümnaasiumi töötajate kohustused
(1) Pedagoogide kohustuseks on õpilaste õpetamine ja kasvatamine. Õppe- ja kasvatustöö aluseks on õppekava, õpilaste ning pedagoogide vastastikune lugupidamine ja teineteisemõistmine ning koostöö põhimõtted.
(2) Gümnaasiumi töötajate ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks gümnaasiumi töökorralduse reeglitega, ametijuhendite ja töölepingutega, mis on kooskõlas tööseaduste ja pedagoogide töösuhteid reguleerivate muude õigusaktidega.
(3) Gümnaasiumi töötajatel on keelatud avalikustada õpilaselt saadud teavet õpilase ja tema perekonna kohta.
(4) Gümnaasiumi töötajad on kohustatud andma teavet linnavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitseküsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui õpilane on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
(1) Pedagoogide vabade ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi. Pedagoogide ametikohtade täitmiseks konkursi läbiviimise korra kehtestab direktori ettepanekul gümnaasiumi hoolekogu.
(3) Pedagoogide kutseoskuste ja -meisterlikkuse ning nende kvalifikatsioonitaseme üle otsustamiseks korraldatakse atesteerimine.
(1) Gümnaasiumi juhib direktor. Direktor vastutab gümnaasiumi tegevuse eesmärkide ja ülesannete elluviimise, õppe- ja kasvatustegevuse, põhimääruse alusel koolis läbiviidava muu tegevuse, üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase, sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest, samuti kooli kasutada antud linnavara heaperemeheliku majandamise ja selle säilimise ning korrashoiu eest.
(2) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldab linnavalitsus avaliku konkursi. Töölepingu direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja ütleb üles linnapea.
(3) Gümnaasiumi direktor täidab “Põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega” ning teiste seadustega ja nende alusel antud õigus- ja haldusaktidega direktorile pandud ülesandeid.
(4) Direktor täidab linnavolikogu ja linnavalitsuse õigus- ja haldusaktidega määratud ülesandeid sh:
1) korraldab gümnaasiumi valduses oleva vara valdamist, kasutamist ja käsutamist;
2) korraldab gümnaasiumi finantsmajanduslikku tegevust;
3) korraldab gümnaasiumi arengukava koostamist;
4) esitab linnavalitsusele gümnaasiumi eelarve kava ja eelarve muudatuste ettepanekud;
5) kannab vastutust gümnaasiumi üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise ning eelarve täitmise eest;
6) teostab tehinguid seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks gümnaasiumi eelarves selleks ettenähtud vahendite piires;
7) tegutseb gümnaasiumi nimel ja esindab seda ilma täiendavate volitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusasutustes, suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega;
8)teeb ettepaneku linnavalitsusele personalikoosseisu kinnitamiseks ning kinnitab palgamäärad, lähtudes kooli eelarvest;
9) sõlmib, peatab, muudab ja ütleb üles gümnaasiumi töötajatega töölepingud;
10) annab pädevuse piires gümnaasiumi töö korraldamiseks käskkirju ja kontrollib nende täitmist;
12) sõlmib igapäevase õppe- ja majandustegevuse raames gümnaasiumi nimel lepinguid ja kokkuleppeid.
(5) Ülesannete täitmiseks gümnaasiumi direktor oma pädevuste piires:
1) esindab gümnaasiumi ja teeb Sillamäe linna nimel tehinguid, mis on suunatud käesolevas põhimääruses, õigus- ja haldusaktides sätestatud ja töölepingus (sh ametijuhendis) kokkulepitud ülesannete täitmisele;
2) planeerib gümnaasiumi eelarve tulud ja kulud;
5) esitab linnavalitsusele õigusaktides sätestatud nõuetele vastavaid gümnaasiumi tegevuseks vajalike dokumentide eelnõusid;
7) allkirjastab gümnaasiumi nimel dokumente;
10) teeb teisi gümnaasiumi juhtimiseks vajalikke toiminguid.
(6) Direktori äraolekul asendab teda linnapea poolt määratud isik.
(1) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse korraldamiseks, analüüsimiseks, hindamiseks ning juhtimiseks vajalike otsuste tegemiseks tegutseb gümnaasiumis õppenõukogu.
(2) Õppenõukogu liikmeteks on gümnaasiumi pedagoogid. Õppenõukogu tegevusse kaasatakse õpilasesinduse esindaja.
(1) Gümnaasiumi edukaks tööks vajalike tingimuste loomiseks ja vajalike eelnõude läbiarutamiseks moodustab linnavalitsus gümnaasiumi hoolekogu.
(2) Hoolekogu moodustatakse ja hoolekogu töötab linnavolikogu poolt kehtestatud korras.
1) arvamuse avaldamine gümnaasiumi põhimääruse eelnõu kohta;
2) arengukava koostamises osalemine koostöös gümnaasiumi töötajatega;
3) arvamuse avaldamine gümnaasiumi õppekava kohta enne kehtestamist;
4) arvamuse avaldamine sisehindamise aruande kohta;
5) arvamuse avaldamine gümnaasiumi eelarve kava kohta;
6) pedagoogide vabade ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kehtestamine;
7) arvamuse avaldamine õpilasega läbiviidava arenguvestluse tingimuste ja korra kohta enne kehtestamist;
8) arvamuse avaldamine õpilaste gümnaasiumi vastuvõtu korra kohta enne kehtestamist;
9) vajadusel koos vanemaga õpilase käitumise arutamine;
10) klassi õpilaste täituvuse piirnormi suurendamiseks nõusoleku andmine;
11) liikme nimetamine vanempedagoogi ametijärgu omistamise atesteerimiskomisjoni;
12) ettepanekute tegemine linnavalitsusele gümnaasiumiga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(4) Hoolekogul on õigus saada direktorilt ja linnavalitsuselt oma tööks vajalikku informatsiooni.
§ 28. Õppetoolid ja muud koolielu korraldamise organid
1) Gümnaasiumis tegutsevad tervisenõukogu, ainevaldkondade õppetoolid ja kooliarenduse töörühmad.
2)Tervisenõukogu koostab gümnaasiumi õppekavavälise terviseedenduse kava ning korraldab selle täitmist.
3) Gümnaasiumi õppekava ja ainekavade arendustegevuseks, ainealase metoodilise töö ja aineolümpiaadide ja teiste ainealaste õpilasürituste läbiviimiseks ja õpetajatevahelise koostöö tõhustamiseks moodustab direktor õppetoolid. Õppetoolid moodustatakse ainevaldkonniti. Õppetoole juhivad direktori poolt kinnitatud õppetoolide juhatajad.
4) Kooliarenduse töörühmad tegelevad gümnaasiumi arengukavas seatud eesmärkide täitmise ja arengukava tegevuskava elluviimise korraldamisega.
5) Kõikide käesolevas paragrahvis nimetatud organite koosseisu, täpsemad ülesanded ja tegevuse korraldamise põhimõtted kinnitab direktor.
§ 29. Vara, vara valdamine, kasutamine ja käsutamine
(1) Gümnaasiumi vara moodustavad linna poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, seadmed, inventar ning muu vara. Gümnaasiumi vara on Sillamäe linna omand.
(2) Gümnaasiumi vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt Sillamäe linna põhimäärusele.
(3) Gümnaasium hoiab korras oma ruumid, territooriumi, inventari ja õppevahendid, lähtudes gümnaasiumile eelarveaastaks ettenähtud vahenditest.
§ 30. Eelarve ja rahalised vahendid
(1) Gümnaasiumi rahalised vahendid moodustuvad linna eelarvest.
(2) Gümnaasiumi eelarve kava kohta annab arvamuse gümnaasiumi hoolekogu ning eelarve kinnitab linnavolikogu Sillamäe linna eelarve koosseisus, alaeelarve kinnitab linnavalitsus.
(3) Eelarve eelnõu koostamiseks esitab direktor linnavalitsusele kirjalikult põhjendatud ettepanekud vastavalt Sillamäe linna põhimäärusele.
(4) Gümnaasiumi raamatupidamise arvestust teostab linnavalitsuse hallatav asutus Linna Raamatupidamine oma põhimääruses ja „Sillamäe linna raamatupidamise sise-eeskirjas“ ettenähtud korras ning vastavalt „Raamatupidamise seadusele“.
(5) Gümnaasium saab rahalisi vahendeid riigieelarvest, linna eelarvest, laekumistest sihtfondidest, annetustest ning gümnaasiumi põhitegevusega seotud tasulistest teenustest.
(6) Linnavalitsuse poolt kinnitatud hindade alusel osutatud teenuste eest saadud tulu kasutatakse õigusaktidega kehtestatud korras.
(7) Direktor peab eraldisest ja annetusest teavitama linnavalitsust ning tagama nimetatud vahendite kasutamise arvestuse raamatupidamises ja kajastamise eelarve täitmise õigusaktides ja „Sillamäe linna raamatupidamise sise-eeskirjas“ ettenähtud korras.
(2) Gümnaasiumi asjaajamise korraldus reguleeritakse gümnaasiumi asjaajamiskorraga, mille kehtestab direktor kooskõlas Sillamäe linna ühtse asjaajamiskorraga.
(3) Gümnaasium esitab aruandeid oma tegevuse kohta õigusaktidega kehtestatud ulatuses, korras ja tähtaegadel.
(1) Gümnaasiumi tegevuse üle teostab teenistuslikku järelevalvet linnavalitsus.
Gümnaasiumi arengukava kinnitatakse ja muudetakse linnavolikogu poolt kehtestatud korras.
§ 34. Gümnaasiumi ümberkorraldamine, pidamise üleandmine ja tegevuse lõpetamine
(1) Gümnaasiumi ümberkorraldamine, pidamise üleandmine ja tegevuse lõpetamine toimub “Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses” ettenähtud korras.
(2) Gümnaasiumi ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest teavitatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanemat, vanemaid, õpilasi ja õpilaste elukohajärgseid valla- või linnavalitsusi hiljemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.
§ 35. Gümnaasiumi põhimääruse kehtestamine ja muutmine
(1) Gümnaasiumi põhimääruse kehtestab, muudab ja tunnistab kehtetuks linnavolikogu linnavalitsuse ettepanekul.
(2) Põhimääruse muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks gümnaasiumi hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.


27.05.2020	Kasulik teada Tiina Steinberg
Millised kulud on eluruumi üürimisel üürniku ja millised üürileandja kanda? Millised nõuded kehtivad tagatisraha kohta? Kuidas arvestatakse üüritulult tulumaksu? Kui sul on olnud küsimusi, mis puudutavad eluruumi üürimisega seotud makseid, siis leiad siit neile küsimustele vastused.
Üürilepinguga kohustub üürileandja andma üürnikule kasutamiseks eluruumi ja üürnik kohustub maksma üürileandjale selle eest tasu – üüri. Eluruumi üüri käibemaksuga ei maksustata (KMS § 16 lõige 2 punkt 2).
Lisaks üüri maksmisele peab üürnik kandma muid üüritud asjaga seotud kulusid (kõrvalkulud) üksnes juhul, kui selles on kokku lepitud. Kõrvalkuludeks on tasu üürileandja või kolmanda isiku teenuste ja tegude eest, mis on seotud asja kasutamisega (VÕS § 292 lõige 1 ja 2).
Kui lepingus pole kõrvalkulude maksmist kokku lepitud, tasub nende eest seaduse kohaselt üürileandja. Kui pooled on kokku leppinud, et kõrvalkulud kannab üürnik, siis tuleks lepingus täpselt määratleda, missugused kulutused on üürniku tasuda. Tavaliselt on kõrvalkuludeks kulu vee, elektri, kütte ja gaasi eest ning hooldustasud, üürileandja peab avaldama üürnikule eelneva perioodi kõrvalkulude suuruse. Põhjendamatu on nõuda üürnikult sihtotstarbeliste laenumaksete ja remondifondi maksete tasumist, kuna need kulud ei ole otseselt seotud üürikorteri kasutamisega. Need kulud on omaniku kanda.
Üürilepingu sõlmimisel maksab üürnik lepingust tulenevate nõuete tagamiseks üürileandjale tagatisraha. Üürileandja võib küsida tagatisraha kuni kolme kuu üüri ulatuses ning üürnik võib tagatisraha maksta kolme kuu jooksul võrdsetes osades, millest esimene osa tuleb tasuda pärast lepingu sõlmimist (VÕS § 308 lõige 1 ja 2).
Tagatisraha kuulub tagastamisele pärast lepingu lõppemist juhul, kui üürileandjal puuduvad nõuded üürniku suhtes.
Tagatisraha peab üürileandja hoiustama krediidiasutuses oma varast eraldi vähemalt kohaliku keskmise intressiga. Intress kuulub üürnikule ja suurendab tagatisraha (VÕS § 308 lõige 2 ja § 94 lõige 1). Hetkel on Eesti suuremates pankades 12-kuulise tähtajalise hoiuse intress vahemikus 0–1,10%. Näiteks koguneb intresse 0–5,50 €, kui kuu üür on 500 € ja tagatisraha tasutakse ühe kuu üüri ulatuses, mis hoiustatakse tähtajaliselt 12-kuuks.
Füüsilisel isikul on kohustus deklareerida üüritulu ja tasuda selle pealt tulumaksu 20% (TuMS § 16 lõige 1 ja § 43 lõige 1). Alates 2016. aastast võib füüsiline isik eluruumi üüritulust elamu või korteri üürimisega seotud kulude katteks 20% maha arvata. Kuludokumente maha arvatud kulude kohta esitama ei pea. Tuludeklaratsioonis tuleb näidata kogu aasta üürisumma ning 20% mahaarvamine tehakse sellelt summalt tulu deklareerimisel (TuMS § 44 lõige 1).
Üüritulu hulka ei loeta üürniku tasutud koormiseid ja makse, mis on seotud kortermaja või elamu heakorraga, sealhulgas kommunaalmakseid. Kõrvalkuluks ega koormiseks ei saa lugeda üüritava eluruumi soetamiseks võetud laenumakseid või maamaksu ning juhul, kui üürnik neid üürileandja eest tasub – siis loetakse need üürileandja tuluks.
Kui eluruumi üürileping on sõlmitud juriidilise isikuga, on üüritulu maksukohustus ikkagi üürileandjal, kuid selle peab kinni pidama ja riigile tasuma üürnik (TuMS § 40 lõige 1). Juriidiline isik peab tulumaksu kinni pidama üüri brutosummast, v.a üüri kõrvalkulud ja koormised (TuMS § 41 lõige 7). Üürileandjale tagastatakse tuludeklaratsiooni alusel 20% üüritulult enammakstud tulumaks.
Oma eluruumi väljaüürimisel on mõttekas kasutada maakleri abi, kes aitab koostada korrektse üürilepingu, seletab lahti kõik lepinguga seotud maksed ja maksud ning annab vastuse kõigile lepingut puudutavatele küsimustele.
Kasutatud allikad: võlaõigusseadus (VÕS), tulumaksuseadus (TuMS), käibemaksuseadus KMS)