1 1. ÜLDOSA
§ 2 Sotsiaalteenuste loetelu
2 2. ERIOSA
§ 3 Koduteenuse kirjeldus
§ 4 Koduteenuse saaja ja osutaja
§ 5 Koduteenuse taotlemine
§ 7 Koduteenuse rahastamine
§ 8 Tugiisikuteenuse kirjeldus
§ 9 Tugiisikuteenuse saaja
§ 10 Tugiisikuteenuse osutaja
§ 11 Tugiisikuteenuse taotlemine
§ 12 Tugiisikuteenuse määramine
§ 13 Tugiisikuteenus rahastamine
§ 14 Tugiisikuteenuse aruandlus
§ 15 Isikliku abistaja teenuse kirjeldus
§ 16 Isikliku abistaja teenuse saaja
§ 17 Isikliku abistaja teenuse osutaja
§ 18 Isikliku abistaja teenuse taotlemine
§ 19 Isikliku abistaja teenuse määramine
§ 20 Isikliku abistaja teenuse rahastamine
§ 21 Isikliku abistaja teenuse aruandlus
4 Varjupaigateenus
§ 22 Varjupaigateenuse kirjeldus
§ 23 Varjupaigateenuse saaja
§ 24 Varjupaigateenuse osutaja
§ 25 Varjupaigateenuse taotlemine
§ 26 Varjupaigateenuse määramine
§ 27 Varjupaigateenuse rahastamine
5 Turvakoduteenus
§ 28 Turvakoduteenuse kirjeldus
§ 29 Turvakoduteenuse saaja
§ 30 Turvakoduteenuse osutaja
§ 31 Turvakoduteenuse taotlemine
§ 32 Turvakoduteenuse määramine
§ 33 Turvakoduteenuse rahastamine
6 Sotsiaaltransporditeenus
§ 34 Sotsiaaltransporditeenuse kirjeldus
§ 35 Sotsiaaltransporditeenuse saaja
§ 36 Sotsiaaltransporditeenuse osutaja
§ 37 Sotsiaaltransporditeenuse taotlemine ja määramine
§ 38 Sotsiaaltransporditeenuse rahastamine
7 Võlanõustamisteenus
§ 39 Võlanõustamisteenuse kirjeldus
§ 40 Võlanõustamisteenuse saaja
§ 41 Võlanõustamisteenuse osutamine
8 Teenus raske ja sügava puudega lapsele
§ 42 Teenuse kirjeldus
§ 43 Teenuse saaja ja osutaja
§ 44 Teenuse taotlemine
§ 45 Teenuse määramine
§ 46 Teenuse rahastamine
9 Vältimatu sotsiaalabi
§ 47 Vältimatu sotsiaalabi kirjeldus
§ 48 Vältimatu sotsiaalabi saaja
§ 49 Vältimatu sotsiaalabi osutamine
10 Muud sotsiaalteenused
§ 50 Muude sotsiaalteenuse kirjeldus
§ 51 Muude sotsiaalteenuste osutamine
§ 52 Muude sotsiaalteenuste rahastamine
3 3. MENETLUSTOIMINGUD
§ 53 Teenuse taotlemine
§ 54 Teenuse määramine
§ 55 Sotsiaalteenuse osutamisest keeldumine
§ 56 Teenuse osutamise lõpetamine
4 4. LÕPPSÄTTED
§ 57 Sotsiaalteenuste kulutuste tagasinõudmine
§ 58 Vaidluste lahendamine
§ 59 Sotsiaalteenuse rahastamine
§ 60 Määruse kehtetuks tunnistamine
RT IV, 27.06.2017, 36
Vastu võetud 15.06.2017 nr 110
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1 ning sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 15 punkti 2 alusel.
(1) Määrus sätestab Anija valla sotsiaalteenuste loetelu, nende osutamise tingimused ja korra elanikeregistri järgselt Anija valla elanikele ja vältimatu abi korras isikule, kes ajutiselt viibib Anija vallas.
(2) Sotsiaalteenuste eesmärgiks on aidata kaasa isikute toimetulekuvõime toetamisele ning nende elukvaliteedi paranemisele ja säilimisele.
(3) Käesolevas määruses Anija Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) tulenevaid ülesandeid võib vallavalitsus halduslepingu alusel volitada teenuste osutamist eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, vallavalitsus hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse asutusele.
§ 2. Sotsiaalteenuste loetelu
Käesoleva määruse alusel osutatakse Anija vallas järgmiseid sotsiaalteenuseid:
7) võlanõustamisteenus;
8) teenused raske ja sügava puudega lapsele;
9) vältimatu sotsiaalabi;
10) muud sotsiaalteenused.
2. ERIOSA
§ 3. Koduteenuse kirjeldus
(1) Koduteenus on täisealise isiku abistamine kodustes tingimustes, mis aitab isikul harjumuspärases keskkonnas oma elu korraldamisega toime tulla parandades tema elukvaliteeti.
(2) Koduteenuse osutaja abistab isikut toimingutes, mida isik terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda sooritada kõrvalabita, kuid mis on vajalikud kodustes tingimustes elamiseks.
(3) Isikut abistatakse vajadusel järgmistes toimingutes:
1) toiduainete, esmatarbe- ja majapidamiskaupadega varustamisel;
2) toiduvalmistamisel;
3) küttematerjaliga varustamisel, kütte toomisel eluruumi ja tuha väljaviimisel eluruumist;
4) eluruumi kütmisel;
5) veevärgi puudumisel veega varustamisel ja heitvee väljaviimisel eluruumist;
6) esmase arstiabi korraldamisel ja isiku saatmisel arsti juurde;
7) ravimite ja abivahenditega varustamisel;
8) eluruumi ja riiete korrastamisel;
9) pesupesemise korraldamisel;
10) enese eest hooldamisel, sh isiku pesemisvõimaluste korraldamisel;
11) kommunaal- ja muude maksete eest tasumisel;
12) asjaajamisel;
13) muude vajalike tugiteenuste osutamise korraldamisel.
§ 4. Koduteenuse saaja ja osutaja
(1) Teenust osutatakse isikule, kellel puuduvad seadusjärgsed ülalpidajad või kelle seadusjärgsed ülalpidajad ei täida osaliselt ülalpidamiskohustust.
(2) Teenust osutab vallavalitsuse sotsiaalhooldaja.
(3) Sotsiaalhooldaja lähtub oma töös iga konkreetse isiku vajadustest, tööjuhistest ja koduteenuse lepingust.
§ 5. Koduteenuse taotlemine
(1) Teenust taotlev isik esitab vallavalitsusele avalduse, milles põhjendab vajatava abi ulatust ja lisab vajadusel tõendid teenuse saamise põhjendamiseks.
(2) Teenuse osutamise vajadusest võivad teatada ka naabrid, sugulased, tervishoiutöötaja jt isikud.
(3) Pärast avalduse või teate saamist külastab sotsiaaltöö spetsialist (edaspidi spetsialist) ühe nädala jooksul teenust vajavat isikut ja selgitab välja tema tegeliku olukorra, hindab abivajadust ja täpsustab osutatavate teenuste loetelu.
(1) Spetsialist koostab koostöös teenust saava isiku ja sotsiaalhooldajaga teenuse osutamiseks vallavalitsuse korralduse.
(2) Korralduse alusel sõlmitakse kirjalik leping, milles määratakse kindlaks teenusena tehtavad toimingud, mis tagavad isiku iseseisva toimetuleku kodustes tingimustes ning lepitakse kokku teenuse maht, tingimused, poolte õigused ja kohustused, lepingu lõppemine ja lõpetamine. Lepingu allkirjastavad abivallavanem, teenuse saaja või tema esindaja ja sotsiaalhooldaja.
(3) Lepingu kohustuslikuks lisaks on hoolduskava, milles lepitakse kokku osutatavate teenuste loetelu, kestvus ja sagedus. Hoolduskava allkirjastavad abivallavanem, teenuse saaja või tema esindaja ja sotsiaalhooldaja.
(4) Spetsialisti ettepaneku alusel määrab teenust osutava sotsiaalhooldaja abivallavanem.
(5) Koduteenuse osutamise perioodil kõrvalabi vajaduse määra muutumisel isiku tegevusvõime või elukeskkonna tõttu viib spetsialist läbi korduva hindamise.
§ 7. Koduteenuse rahastamine
(1) Teenus on teenuse saajale üldjuhul tasuline.
(2) Teenuse eest tasumisel on omaosalusest kas osaliselt või täielikult vabastatud:
1) raske ja sügava puudega psüühilise erivajadusega isikud;
2) paljulapselised pered;
3) toimetulekutoetuse saaja;
4) seadusjärgsete ülalpidajateta isik, kelle ühe kuu sissetulek jääb alla poole Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud miinimum töötasu.
(3) Omaosalusest vabastamine toimub vallavalitsuse korraldusega.
2. jagu Tugiisikuteenus
§ 8. Tugiisikuteenuse kirjeldus
(1) Teenuse eesmärgiks on isiku iseseisva toimetuleku toetamine olukordades, kus isik vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvalabi.
(2) Teenusega osutatakse kõrvalabi isiku juhendamisel, motiveerimisel ning isiku suurema iseseisvuse ja omavastutuse võime arendamisel.
(3) Teenuse liigid on järgmised:
1) Lapse tugiisik - abistab last arendavates tegevustes, juhendab ja motiveerib igapäevaelus toime tulema, abistab suhtlemisel perekonnaliikmetega või väljaspool kodu. Koostöös last kasvatava isikuga tegeleb tugiisik lapse arengu toetamise, sealhulgas vajaduse korral puudega lapse puhul hooldustoimingute sooritamisega.
2) Last kasvatava isiku tugiisik - tagab lapse hooldamise ning turvalise ja toetava kasvukeskkonna koostöös last kasvatava isikuga.
3) Täisealise isiku tugiisik - juhendab, motiveerib ning arendab isiku suuremat iseseisvust ja omavastutuse võimet.
(4) Teenuse sisuks lapse puhul on lapse:
1) igapäevaelus toimetuleku õpetamine nii kodus kui ka väljaspool kodu, sealhulgas iseenda ja oma ümbruse eest hoolitsema õpetamine;
2) toetamine suhtlemisel pereliikmetega või tugivõrgustikuga, sealhulgas toetamine suhete loomisel ja säilitamisel;
3) abistamine ja juhendamine haridusasutuses arendus- ja õpiprotsessis osalemisel;
4) huvitegevuste suunamine, planeerimine ja juhendamine, vajadusel motiveerimine huvitegevuste järjepidevuse tagamiseks;
5) seostamine teiste vajalike toetuste ja teenustega;
6) abistamine asjaajamisel ametiasutustes või muudes institutsioonides;
7) saatmine vajadusel spetsialistide vastuvõttudel või muudel kohtumistel ja üritustel;
8) turvalisuse jälgimine kodus ja haridusasutuses;
9) toetamine muutmist vajavate olukordade lahendamisel tuginedes lapse sisemiste jõuvarude kasutusele võtmisele;
10) emotsionaalse toe pakkumine, kogemuste või teabe vahendamine;
11) spetsialisti teavitamine lapsega toimuvatest muudatustest.
(5) Teenuse sisuks täisealise isiku puhul on isiku:
1) juhendamine ja motiveerimine;
2) toetamine muutmist vajavate olukordade lahendamisel;
3) toimetuleku toetamine ümbritsevas sotsiaalses keskkonnas;
4) seostamine teiste vajalike toetuste ja teenustega;
5) saatmine vajadusel spetsialistide vastuvõttudel või muudel kohtumistel ja üritustel;
6) toetamine suhtlemisel pereliikmetega ja tugivõrgustikuga, sealhulgas toetamine suhete loomisel ja säilitamisel;
7) abistamine asjaajamisel ametiasutustes või muudes institutsioonides;
8) emotsionaalse toe pakkumine, kogemuste või teabe vahendamine;
9) distsipliini järgimise vajadusest arusaamise loomine;
10) spetsialisti teavitamine isikuga toimuvatest muudatustest.
§ 9. Tugiisikuteenuse saaja
Teenuse saajaks on:
1) puudega või erivajadusega laps toimetuleku tagamiseks;
2) laps, kelle vanematel on raskusi lapse eest hoolitsemisega;
3) lapsevanem või lapse hooldaja, kes vajab abi lapse eest hoolitsemisel;
4) täisealine puudega isik toimetuleku tagamiseks;
5) isik, kes vajab abi kinnipidamiskohast vabanemise järgselt.
§ 10. Tugiisikuteenuse osutaja
(1) Teenuse osutaja on nõuetele vastav füüsiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja või juriidiline isik, kellelt tellitakse teenust vastavalt kokkulepitud tingimustele.
(2) Vahetult tugiisikuteenust osutav isik (tugiisik) peab vastama järgmistele nõuetele:
1) täisealine täieliku teovõimega isik;
2) on läbinud tugiisiku tööks vajaliku koolituse või omab valmisolekut tugiisiku koolituse läbimiseks;
3) on oma isikuomaduste ja võimete poolest sobiv (elu- ja töökogemused, teadmised, füüsiline ja vaimne tervis);
4) ei ole teenuse saaja esimese või teise astme üleneja või alaneja sugulane;
5) ei ela alaliselt või püsivalt samas eluruumis teenuse saajaga;
6) sobib teenuse saajaga.
(3) Teenust ei tohi vahetult osutada isik, kelle karistatus tahtlikult toimepandud kuriteo eest võib ohtu seada teenust saama õigustatud isiku elu, tervise ja vara.
(4) Tugiisikul on õigus keelduda isiku või perekonnaliikmetega suhtlemisest ja ajutiselt teenuse osutamisest kui isik või pereliikmed on alkoholi- või narkojoobes, samuti kui isik või pereliikmed on agressiivsed või muul viisil ohtlikud.
§ 11. Tugiisikuteenuse taotlemine
(1) Teenust taotlev isik esitab vallavalitsusele avalduse, milles põhjendab vajatava abi ulatust ja lisab tõendid teenuse saamise põhjendamiseks.
1) puude olemasolu korral koopia Sotsiaalkindlustusameti otsusest puude raskusastme kohta;
2) koopia rehabilitatsiooniplaanist;
3) või muud erivajadust tõendavad dokumendid.
(3) Teenuse osutamise vajadusest võivad teatada ka naabrid, sugulased, haridus- ja tervishoiutöötaja jt isikud.
(4) Erandjuhul otsustab spetsialist teenuse osutamise vajaduse isiku avalduseta (kui peres ilmnevad selged märgid, et lapse/laste heaolu ei ole tagatud ja/või täiskasvanud pereliikmete igapäevaelus hakkama saamine on halvenenud nii, et peret ohustab elukohast ja sissetulekust ilma jäämine).
(5) Pärast avalduse või teate saamist võtab spetsialist ühe nädala jooksul ühendust teenust vajava isikuga ja selgitab välja tema tegeliku olukorra ja vajadused.
§ 12. Tugiisikuteenuse määramine
(1) Teenust osutab tugiisik, kes lähtub oma töös iga konkreetse isiku vajadustest, tööjuhistest ja teenuse lepingust.
(2) Alaealisele teenuse saajale osutatakse teenust tema seadusliku esindaja nõusolekul ning arvestatakse lapse soovi.
(3) Teenust vajava isiku abivajadust hindab spetsialist klienditöö raames kogutud teabe (kodukülastused, arvamused, teiste spetsialistide ja/või ametkondade arvamused jmt) alusel. Kogutud teabe alusel määrab spetsialist abivajadusest tuleneva teenuse mahu. Otsuse tegemisel lähtub spetsialist isiku erivajadusest ja sotsiaalsest aktiivsusest.
(4) Spetsialist abistab teenuse saajat soovi korral tugiisiku valikul.
(5) Teenuse saajal on õigus enne teenuse saamist kohtuda omavahelise sobivuse hindamiseks tugiisikuga, kes teenust osutama hakkab.
(6) Spetsialist koostab koostöös teenust saava isiku ja tugiisikuga teenuse osutamiseks vallavalitsuse korralduse.
(7) Korralduse alusel sõlmitakse tähtajaline kirjalik leping, milles määratakse kindlaks teenusena tehtavad toimingud, lepitakse kokku teenuse maht, sisu, tingimused, teenuse osutamise koht, teenuse eest tasumise kord, poolte õigused ja kohustused, lepingu lõppemine ja lõpetamine. Lepingu allkirjastavad abivallavanema, teenuse saaja ja tugiisik.
(8) Teenust osutatakse vastavalt vajadusele teenuse saaja juures kodus ja/või väljaspool kodu. Teenuse osutamise koht lepitakse kokku sõlmitavas lepingus teenuse osapoolte vahel.
(9) Teenuse saajat ja tema pereliikmeid puudutavaid andmeid ning muid teenuse osutamisega seotud
informatsiooni kasutatakse ainult teenuse eesmärkidest lähtuvalt ja osapoolte huvides.
(10) Teenuse osutamise perioodil kõrvalabi vajaduse määra muutumisel isiku tegevusvõime või elukeskkonna tõttu viib spetsialist läbi korduva hindamise.
§ 13. Tugiisikuteenus rahastamine
4) isik, kelle ühe kuu sissetulek jääb alla poole Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud miinimum töötasu;
5) isik, kellele on teenus otseselt vajalik spetsialisti poolt määratud juhtudel.
§ 14. Tugiisikuteenuse aruandlus
(1) Tugiisik on kohustatud esitama spetsialistile igakuiselt töötundide arvestuse ja sisulise aruande hiljemalt teenuse osutamisele järgneva kuu 5. kuupäevaks.
(2) Tugiisik on kohustatud kord kvartalis esitama spetsialistile kirjaliku ülevaate teenuse saaja toimetulekust ning ühiselt saavutatud eesmärgist ja tulemustest.
(3) Arvestust teenuse osutamise üle peab spetsialist.
3. jagu Isikliku abistaja teenus
§ 15. Isikliku abistaja teenuse kirjeldus
(1) Teenuse eesmärk on täisealise puudega isikule kõrvalabi osutamine, et soodustada isiku iseseisvat toimetulekut ja osalemist kõigis eluvaldkondades, vähendades teenust saava isiku seadusjärgsete hooldajate hoolduskoormust.
(2) Isiklik abistaja aitab isikut tema igapäevaelu tegevustes, mille sooritamiseks vajab isik puude tõttu juhendamist ja/või füüsilist kõrvalabi.
(3) Teenuse saajat abistatakse järgmistes tegevustes: liikumisel, söömisel, toidu valmistamisel, riietumisel, hügieenitoimingutes, majapidamistöödes, suhtlemisel, kirjutamisel, lugemisel, kodu ja tööpaiga korrastamisel ning muudes toimingutes, milles isik puude tõttu abi vajab.
(4) Isiklik abistaja ei osuta koduteenuseid, vaid abistab teenuse saajat nende teostamisel.
§ 16. Isikliku abistaja teenuse saaja
Teenuse saajaks on sügava liikumis- või nägemispuudega täisealine isik, kes on võimeline:
1) vastu võtma oma elukorraldust puudutavaid otsuseid;
2) selgelt ja arusaadavalt oma vajadustest lähtuvalt juhendama isiklikku abistajat asjaajamise korraldamisel.
§ 17. Isikliku abistaja teenuse osutaja
(2) Vahetult isikliku abistaja teenust osutav isik (isiklik abistaja) peab vastama järgmistele nõuetele:
2) on läbinud isikliku abistaja tööks vajaliku koolituse või omab valmisolekut isikliku abistaja koolituse läbimiseks;
(4) Teenust ei osutata tugevate sõltuvusprobleemidega isikutele, nakkushaigusi põdevatele isikutele ja lamajatele haigetele ning isikutele, kellele on määratud hooldaja või kes saavad koduhooldus- või tugiisikuteenust.
§ 18. Isikliku abistaja teenuse taotlemine
(1) Teenust taotlev isik esitab vallavalitsusele avalduse, milles kirjeldab vajatava abi ulatust ja lisab tõendid teenuse saamise põhjendamiseks.
(2) Taotlusele tuleb lisada puude olemasolu korral koopia Sotsiaalkindlustusameti otsusest puude raskusastme kohta ja/või koopia rehabilitatsiooniplaanist.
(4) Erandjuhul otsustab spetsialist teenuse osutamise vajaduse isiku avalduseta (kui ilmnevad selged märgid, et täiskasvanud pereliikmete igapäevaelus hakkama saamine on halvenenud nii, et peret ohustab elukohast või sissetulekust ilma jäämine).
§ 19. Isikliku abistaja teenuse määramine
(1) Teenust osutab isiklik abistaja, kes lähtub oma töös iga konkreetse isiku vajadustest, tööjuhistest ja teenuse lepingust.
(4) Spetsialist abistab teenuse saajat soovi korral isikliku abistaja valikul.
(5) Teenuse saajal on õigus enne teenuse saamist kohtuda omavahelise sobivuse hindamiseks isikliku abistajaga, kes teenust osutama hakkab.
(6) Spetsialist koostab koostöös teenust saava isiku ja isikliku abistajaga teenuse osutamiseks vallavalitsuse korralduse.
(7) Korralduse alusel sõlmitakse tähtajaline kirjalik leping, milles määratakse kindlaks teenusena tehtavad toimingud, lepitakse kokku teenuse maht, sisu, tingimused, teenuse osutamise koht, teenuse eest tasumise kord, poolte õigused ja kohustused, lepingu lõppemine ja lõpetamine. Lepingu allkirjastavad abivallavanema, teenuse saaja ja isiklik abistaja.
(10) Teenuse osutamise perioodil kõrvalabi vajaduse määra muutumisel isiku terviseseisundi või elukeskkonna tõttu viib spetsialist läbi korduva hindamise.
§ 20. Isikliku abistaja teenuse rahastamine
§ 21. Isikliku abistaja teenuse aruandlus
(1) Isiklik abistaja on kohustatud esitama spetsialistile igakuiselt töötundide arvestuse ja sisulise aruande hiljemalt teenuse osutamisele järgneva kuu 5. kuupäevaks.
(2) Isiklik abistaja on kohustatud kord kvartalis esitama spetsialistile kirjaliku ülevaate teenuse saaja toimetulekust ning ühiselt saavutatud eesmärgist ja tulemustest.
4. jagu Varjupaigateenus
§ 22. Varjupaigateenuse kirjeldus
Varjupaigateenuse eesmärk on ajutise ööbimiskoha võimaluse kindlustamine täisealisele isikule, kes ei ole võimeline endale ööbimiskohta leidma.
§ 23. Varjupaigateenuse saaja
(1) Varjupaigateenust osutatakse isikule, kes teenuse vajaduse tekkimise ajal viibib Anija valla territooriumil.
(2) Juhul kui isiku tegelik elukoht on Anija vallas, kuid rahvastikuregistrijärgne elukoht on teises omavalitsuses, kooskõlastatakse teenuse osutamine ja selle rahastamine eelnevalt vastava omavalitsusega.
§ 24. Varjupaigateenuse osutaja
(1) Anija vallas osutab teenust Kehra Sotsiaalkeskus sotsiaalelamus (aadress: Kose mnt 22, Kehra linn, Anija vald, Harjumaa) selleks ettenähtud ruumides, kus:
1) peab olema tagatud voodikoht, pesemisvõimalus ja turvaline keskkond;
2) kehtib sisekorraeeskiri.
(2) Teenuse osutaja on kohustatud teenuse osutamise alustamisel teavitama isikut sisekorraeeskirjast ning isiku õigustest ja piirangutest teenuse saamise ajal sellisel viisil, et isik on võimeline neid mõistma.
(3) Vallavalitsus võib halduslepinguga volitada varjupaigateenuse osutamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
§ 25. Varjupaigateenuse taotlemine
(1) Teenuse saamiseks võib isik esitada taotluse vallavalitsusele, #CP1252# kuid vallavalitsus on kohustatud teenuse korraldama ka taotlust esitamata.
(2) Spetsialist selgitab välja isiku abivajaduse ja selle põhjendatuse, teenuse osutamise sageduse ja mahu.
(3) Teenust osutatakse isiku nõusolekul.
(4) Vältimatu abi korral osutatakse isikule teenust koheselt ning Kehra Sotsiaalkeskus osutab teenust kooskõlastades selle eelnevalt spetsialistiga.
§ 26. Varjupaigateenuse määramine
(1) Teenuse määramisel võetakse arvesse isiku tervislikku seisundit, iseseisva toimetuleku võimet ning muid isiku ja tema juhtumiga seotud asjaolusid.
(2) Teenuse määramisest võib keelduda juhul, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1) vallavalitsusele ei ole esitatud kõiki teadaolevaid tõeseid ja täielikke andmeid, dokumente või muid tõendeid, mis on vajalikud teenuse määramise osutamisel;
4) taotleja ei ole teavitanud vallavalitsust teenuse määramist mõjutavatest asjaoludest ja asjaolude muutumisest;
5) teenuse vajadust on võimalik ja otstarbekas katta muude teenuste või muu abiga;
6) teenuse vajaduse katavad riiklikud või valla eelarvest makstavad toetused ja teenused;
7) teenuse saaja käitumine (ebaviisakas käitumine, agressiivsus, alkoholi või narkootiliste ainete kuritarvitamine vms) või teenuse saaja isikust tulenev muu objektiivne põhjus muudab teenuse osutamise võimatuks.
§ 27. Varjupaigateenuse rahastamine
(1) Teenus on tasuta isikutele, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht on Anija vald.
(2) Juhul kui teenust vajab isik, kes ei vasta käesoleva määruse § 1 lõikes 1 nimetatud tingimustele, kannab teenuse osutamisega seotud kulud isiku rahvastikuregistrijärgne omavalitsus.
5. jagu Turvakoduteenus
§ 28. Turvakoduteenuse kirjeldus
(1) Teenuse eesmärk on tagada isikule ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi:
2) täisealisele isikule, kes vajab turvalist keskkonda perioodil, mis on vajalik turvalisuse tagamiseks ja edasise elu korraldamiseks.
(3) Lapse või täisealise isiku turvakoduteenuse osutaja juurde toonud isik on kohustatud andma teenuseosutajale talle teadaolevat teenuse osutamiseks vajalikku teavet.
§ 29. Turvakoduteenuse saaja
(1) Teenust osutatakse:
1) lapsele, kes vajab abi tema hooldamisel esinevate puuduste tõttu, mis ohustavad tema elu, tervist või arengut;
§ 30. Turvakoduteenuse osutaja
Teenust osutab halduslepingu alusel eraõiguslik juriidiline või füüsiline isik või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutus.
§ 31. Turvakoduteenuse taotlemine
(1) Teenuse saamiseks võib isik esitada taotluse vallavalitsusele, kuid vallavalitsus on kohustatud teenuse korraldama ka taotlust esitamata.
(3) Teenust osutatakse isiku nõusolekul, va lastekaitseseaduses sätestatud juhtudel.
(4) Vältimatu abi korral osutatakse isikule teenust koheselt.
§ 32. Turvakoduteenuse määramine
(2) Teenuse määramisest võib keelduda juhtudel, mis on sätestatud § 26 lõikes 2.
§ 33. Turvakoduteenuse rahastamine
6. jagu Sotsiaaltransporditeenus
§ 34. Sotsiaaltransporditeenuse kirjeldus
Teenuse eesmärk on võimaldada puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puudega isikul, kellel puue takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist ning teistel abivajavatel isikutel kasutada tema vajadustele vastavat transpordivahendit tööle või õppeasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks.
§ 35. Sotsiaaltransporditeenuse saaja
1) puudega isik;
2) liikumistakistusega isik;
3) vähekindlustatud või mittetoimetuleva leibkonna liige;
4) puuduva või ebasobiva ühistranspordiühendusega asulas elav isik;
5) § 35 lõike 1 punktides 1-4 nimetatud isikuga koos reisiv isik;
6) isik, kelle transpordi on tellinud vallavalitsus.
§ 36. Sotsiaaltransporditeenuse osutaja
(1) Teenust korraldab vallavalitsus.
(2) Teenust osutab juhuveona Kehra Sotsiaalkeskus Anija vallale kuuluva sõidukiga.
§ 37. Sotsiaaltransporditeenuse taotlemine ja määramine
(1) Teenust vajav isik esitab Kehra Sotsiaalkeskusele kirjaliku või suulise avalduse teenuse vajalikkuse põhjendusega ning märgib ära sõidu otstarbe, marsruudi ja aja. Avaldusele lisatakse vajadusel isiku sissetulekut tõendavad dokumendid.
(2) Kehra Sotsiaalkeskus kooskõlastab avalduse põhjendatuse spetsialistiga.
(3) Teenus määratakse spetsialisti poolt vormistatud korraldusega.
§ 38. Sotsiaaltransporditeenuse rahastamine
4) isik, kelle ühe kuu sissetulek jääb alla poole Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud miinimum töötasu.
7. jagu Võlanõustamisteenus
§ 39. Võlanõustamisteenuse kirjeldus
(1) Teenuse eesmärk on abistada isikut tema varalise olukorra kindlakstegemisel, võlausaldajaga läbirääkimiste pidamisel ja nõuete rahuldamisel, vältida uute võlgnevuste tekkimist toimetulekuvõime parandamise kaudu ning lahendada muid võlgnevusega seotud probleeme.
§ 40. Võlanõustamisteenuse saaja
Teenust saab isik, kellele on esitatud nõue täita võlaõiguslikust suhtest või seadusest tulenev sissenõutavaks muutunud rahaline kohustus, mida isik ei ole võimeline iseseisvalt täitma.
§ 41. Võlanõustamisteenuse osutamine
(1) Teenust osutab halduslepingu alusel eraõiguslik juriidiline või füüsiline isik või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutus.
(2) Teenust vajav isik esitab vallavalitsusele avalduse teenuse vajalikkuse põhjendusega. Vajadusel lisatakse avaldusele dokumendid, mis näitavad abivajadust.
(3) Teenus määratakse spetsialisti poolt vormistatud vallavalitsuse korraldusega.
(4) Teenus on teenuse saajale üldjuhul tasuta.
8. jagu Teenus raske ja sügava puudega lapsele
§ 42. Teenuse kirjeldus
(1) Teenuse eesmärk on toetada lapsevanema või lapse hooldusõigust omava isiku igapäevast toimetulekut või töötamist.
(2) Teenused aitavad vähendada raske ja sügava puudega lapse perekonna hoolduskoormust või puudest tulenevat lisavajadust.
(3) Raske või sügava puudega lastele ja nende peredele osutatakse ja arendatakse vastavalt vajadusele järgmisi sotsiaalteenuseid:
1) sotsiaaltransporditeenus,
2) lapsehoiuteenus,
3) isikliku abistaja või tugiisiku teenus,
4) rehabilitatsiooniplaanis ettenähtud teenuste ja sellega seotud kulude eest tasumine,
5) nõustamisteenus (psühholoogiline nõustamine, psühhoteraapia jmt),
6) eluruumi kohandamine,
7) lastele koolivaheaegadel laagrite või päevahoiu korraldamine,
8) koolitus pere toimetuleku suurendamiseks,
9) muud sotsiaalteenused.
§ 43. Teenuse saaja ja osutaja
(1) Teenuse saajaks on kuni 18- aastane raske või sügava puudega laps.
(2) 18-aastaseks saanud raske ja sügava puudega lapse puhul võib käesoleva määruse alusel teenuseid kasutada kuni selle kalendriaasta lõpuni.
(3) Teenuse osutaja sõltub lapsele määratud teenuse liigist ning sellest tulenevalt käesolevas määruses sätestatud teenuse osutajatest.
§ 44. Teenuse taotlemine
(1) Teenust taotlev isik esitab vallavalitsusele avalduse, milles põhjendab vajatava abi ulatust ja lisab järgmised tõendid:
1) lapse kehtiv rehabilitatsiooniplaan,
2) otsus lapse puude raskusastme kohta.
(2) Pärast avalduse saamist selgitab spetsialist ühe nädala jooksul välja lapse tegeliku olukorra, hindab lapse abivajadust ja määrab osutatavad teenused § 42 lõike 3 alusel.
§ 45. Teenuse määramine
(1) Spetsialist hindab lapse abivajadust igal lapsel eraldi.
(2) Hindamistulemustest ja vajadustest lähtuvalt määrab spetsialist vajalikud teenused lapsele ja perele.
(3) Soovi korral nõustab spetsialist teenuse saajat teenuse liigi ja teenuse osutaja valikul.
(4) Lapsehoiuteenuse osutamisel koostab spetsialist koostöös teenust saava isiku ja teenuse osutajaga teenuse osutamise haldusakti või halduslepingu, määrates selles kindlaks lapsehoiuteenuse vajadusest tulenevad toimingud ja teenuse osutamiseks olulised tingimused, milleks on vähemalt teenuse osutamise aeg ja koht.
(5) Teenuse osutamine määratakse vallavalitsuse korraldusega.
§ 46. Teenuse rahastamine
(1) Määruse § 42 lõikes 3 loetletud teenuste osutamisel toimub rahastamine vastavalt käesolevas määruses sätestatule.
(2) Halduslepingu alusel teenuste osutamisel toimub rahastamine teenuse osutaja poolt esitatud arve alusel.
9. jagu Vältimatu sotsiaalabi
§ 47. Vältimatu sotsiaalabi kirjeldus
(1) Isikule, kes on sattunud sotsiaalselt abitusse olukorda elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu, osutatakse vältimatut sotsiaalabi, mis tagab vähemalt toidu, riietuse ja ajutise majutuse.
§ 48. Vältimatu sotsiaalabi saaja
Vältimatut sotsiaalabi osutatakse isikule, kes:
1) elab Anija vallas;
2) viibib Anija vallas, kuid kelle elukoht ei asu Anija vallas. Sel juhul kooskõlastatakse abi andmine isiku elukohajärgse omavalitsusega;
3) ei oma kindlat elukohta või kelle elukohta pole võimalik kindlaks määrata;
4) on vabanenud kinnipidamiskohast ja kes elas viimati Anija vallas;
5) on välismaalane ja kes abi vajamise ajal asub ajutiselt Anija valla haldusterritooriumil.
§ 49. Vältimatu sotsiaalabi osutamine
(1) Vältimatu sotsiaalabi saamiseks peab isik esitama vallavalitsusele andmed, mis on vajalikud vältimatu sotsiaalabi osutamiseks.
(2) Vältimatut sotsiaalabi korraldab vallavalitsuse spetsialist ja abi osutab Kehra Sotsiaalkeskus, kuni abi vajaja ei ole enam elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu sotsiaalselt abitus olukorras.
(3) Vältimatu sotsiaalabi on teenuse saajale tasuta.
10. jagu Muud sotsiaalteenused
§ 50. Muude sotsiaalteenuse kirjeldus
(1) Vallavalitsus osutab võimalusel ja lähtuvalt isiku abivajadusest muid sotsiaalteenuseid, mis tulenevad seadusest või isiku tegelikust vajadusest.
(2) Teenuste osutamisel lähtutakse esmajärjekorras isiku vajadustest.
(3) Muudeks vajaduspõhisteks sotsiaalteenusteks on:
1) nõustamine,
2) psühholoogi nõustamisteenus,
3) perenõustamisteenus,
4) perelepitusteenus,
5) eripedagoogi nõustamisteenus,
6) logopeedi teenus,
7) kriisiabiteenus (sh laste leinalaager),
8) tugirühmades ja –programmides osalemine,
9) rehabilitatsiooniteenusel osalemine,
10) erihoolekandeteenus (toetatud elamine, toetatud töötamine, igapäevaelu toetamine),
11) sõltuvusravi,
12) toiduabi,
13) viipekeele teenus,
14) omasteta surnud isiku matmise korraldamine,
15) häirenuputeenus,
16) päevakeskuse teenus eakatele ja puuetega isikutele,
17) päevahoiuteenus täisealistele puuetega inimestele,
18) muud toetavad teenused.
§ 51. Muude sotsiaalteenuste osutamine
(1) Teenusele suunatakse spetsialisti ettepanekul või isiku põhjendatud avalduse alusel.
(2) Spetsialisti ettepanekul korraldatakse teenuste osutamist juhtudel, kui abi vajava isiku olukord ei võimalda tal oma tahet väljendada ning talle pole määratud eestkostjat.
(3) Isiku avaldusele lisatakse teenuse määramise otsustamiseks vajalikud dokumendid.
§ 52. Muude sotsiaalteenuste rahastamine
(1) Muude sotsiaalteenuste hinna kinnitab teenuse osutaja.
(2) Teenus on isikule tasuline.
(3) Teenus on tasuta järgmistele abivajajatele:
1) raske ja sügava puudega psüühilise erivajadusega isikud,
2) paljulapselised pered,
3) isikule, kelle ühe kuu sissetulek on võrdne või jääb alla Vabariigi Valitsuse kehtestatud kahekordsest toimetulekupiirist.
(4) Muid sotsiaalteenuseid osutatakse valla eelarvest valla eelarveliste vahendite või sihtfinantseeritavate vahendite olemasolul.
(5) Muu sotsiaalteenuse osutamise rahastamine toimub üldjuhul teenuse osutaja poolt esitatud arve alusel.
(6) Juhul kui muu sotsiaalteenuse eest tasumiseks ei rakendata § 52 lõikes 5 nimetatut, võib teenuse kasutajale määrata toetust vallavalitsuse korraldusega.
3. MENETLUSTOIMINGUD
§ 53. Teenuse taotlemine
(1) Teenust on õigustaotleda isikul, kelle igapäevane toimetulekuvõime on häiritud ja ta vajab toimetulemiseks kõrvalabi.
(2) Teenust võib taotleda ka kõrvalabi vajava isiku pereliige, lähedane või muu isik.
(3) Teenuse taotlemiseks või teenuse rahaliseks hüvitamiseks esitab taotleja kirjaliku või suulise avalduse vallavalitsusele. Taotluses märgitakse taotleja nimi, isikukood, elukoht, andmed perekonna koosseisu ja sissetulekute kohta ning teenuse taotlemise põhjus.
(5) Vajadusel külastab spetsialist teenust vajavat isikut tema kodus või viibimiskohas toimetulekuvõime ning abi- või hooldusvajaduse ulatuse täiendavaks hindamiseks ning sobivaima teenuse väljaselgitamiseks. Vajaduse ilmnemisel kaasatakse abivajadusel hindamisel teisi erialaspetsialiste.
§ 54. Teenuse määramine
(1) Teenuse taotlejate avaldused vaatab läbi ja teeb ettepanekud vallavalitsusele teenuse määramise kohta vastava valdkonna spetsialist 10. tööpäeva jooksul avalduse saabumisest vallavalitsusse.
(2) Teenuse määramisel tugineb vallavalitsus korralduse tegemisel spetsialisti sätestatud ettepanekule.
(3) Spetsialisti poolt vaadatakse taotlused läbi üks kord kuus ning spetsialist hindab kaalutlusõiguse alusel taotluse põhjendatust, taotleja ja tema perekonnaliikmete sissetulekuid ning taotlusele lisatud dokumente.
(4) Spetsialistil on teenuse andmisel põhjendatud kahtluse korral teenuse saamise õiguse olemasolu või teenuse ulatuse kohta õigus kontrollida teenuse andmise aluseks olevaid asjaolusid, sealhulgas teenuse taotlemise käigus esitatud andmete, dokumentide ja muude tõendite õigsust.
(5) Otsuse tegemisel lähtutakse haldusmenetluse seaduse §-des 4 ja 6 ja sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 31 sätestatud uurimis-ja kaalutlusõiguse põhimõtetest.
(6) Tekkinud vaidlused teenuse taotleja ja spetsialisti vahel lahendatakse vallavalitsuse istungil, vaidemenetlusega või kohtus.
(7) Otsus teenuse andmise või sellest keeldumise kohta peab olema põhjendatud ning tuginema seadustele või muudele õigusaktidele.
§ 55. Sotsiaalteenuse osutamisest keeldumine
(1) Sotsiaalteenuse osutamisest võib keelduda kui:
2) taotleja ei esita spetsialisti ja vallavalitsuse sotsiaalkomisjoni poolt küsitud täiendavaid dokumente;
3) taotleja ja tema leibkonna sissetulekud ületavad käesoleva korraga kehtestatud minimaalsete sissetulekute piiri;
4) taotleja ja /või tema leibkonna kasutuses või omandis on vallas- ja kinnisasjad tagavad toimetulekuks piisavad elatusvahendid;
5) 18. aastane kuni vanaduspensioniealine töövõimeline isik, kes ei tööta ega õpi, on rohkem kui ühel korral ilma mõjuva põhjuseta keeldunud osalemast tööturuteenuses ja /või tööharjutusteenusel;
6) elatis on välja nõudmata;
7) taotlejal on võlgnevused vallavalitsuse või valla hallatava asutuse ees;
8) soovitud teenuse osutamine ei ole põhjendatud ning taotlejale saab pakkuda teisi sotsiaalteenuseid;
9) taotleja või tema leibkonnaliikmete suhtes esineb teisi asjaolusid, mis komisjoni liikmete arvamusel ei anna alust sotsiaalteenuse määramiseks.
(2) Sotsiaalteenuse või teenuse osutamisest keeldumise haldusakt tehakse vastavalt taotluses märgitud valikule isikule teatavaks:
4) posti teel lihtkirjaga taotluses märgitud aadressil;
5) haldusakti lihtkirjaga teatavakstegemisel loetakse kätte toimetatuks, kui on möödunud viis kalendripäeva selle Eesti piires saatmisest või 30 kalendripäeva välismaale saatmisest.
§ 56. Teenuse osutamise lõpetamine
3) teenuse osutaja ettepanekul kooskõlastatult spetsialistiga;
4) teenuse saaja surma korral;
5) juhul kui teenuse saaja asub elama teise omavalitsusse;
6) kui teenuse saaja on esitanud teenuse saamiseks teadlikult valeandmeid;
7) muudel asjaoludel, mis takistavad teenuse osutamist.
§ 57. Sotsiaalteenuste kulutuste tagasinõudmine
(1) Vallavalitsus nõuab teenuse taotlejalt talle alusetult osutatud teenuste eest tehtud kulutused osaliselt või täielikult tagasi:
1) kui isikul puudus õigusteenusele, kuna õigust ei olnud tekkinud;
2) kui isikul puudus õigusteenusele, kuna õigus oli peatunud või lõppenud;
(2) Kui isik keeldub alusetult talle määratud teenuse eest raha tagasi maksmast, võib vallavalitsus teha teenuse saajale ettekirjutuse. Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib vallavalitsus anda selle sundtäitmisele täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
(3) Vallavalitsusel on teenuse määramiseks alusetult tehtud kulutuste tagastamisega viivitamise korral õigus nõuda tasumata summalt viivist võlaõigusseaduse § 113 alusel.
§ 58. Vaidluste lahendamine
(1) Kontrolli ja järelevalvet käesoleva määruse täitmise üle teostab vallavalitsus.
(2) Sotsiaalteenuste määramise otsusega mittenõustumise korral on teenuse taotlejal õigus pöörduda vaidega vallavalitsuse poole ja haldusmenetluse seaduses sätestatud korras esitada vaie kohaliku omavalitsuse üksuse kaudu maavanemale.
(3) Vallavalitsuse korraldusega mittenõustumise korral on teenuse taotlejal õigus pöörduda halduskohtusse 30 päeva jooksul arvates vaideotsuse isikule teatavaks tegemise päevast.
§ 59. Sotsiaalteenuse rahastamine
(1) Teenuseid osutatakse valla eelarvelistest vahenditest, sihtfinantseeritavatest vahenditest ja/või isiku omaosalusest.
(2) Teenuste hinnad kehtestab vallavalitsus, väljaarvatud § 52 lõige 1.
(3) Vallavalitsus võib teenuse saajat omaosalusest täielikult või osaliselt vabastada erandjuhtudel korralduse alusel lähtudes vallavalitsuse sotsiaalkomisjoni või spetsialisti ettepanekust.
(4) Teenust saav isik tasub osutatud teenuse eest igakuiselt sularahas või arve alusel vallavalitsuse raamatupidamisele.
§ 60. Määruse kehtetuks tunnistamine
Anija Vallavolikogu 17.03.2016 määrus nr 81 ”Anija valla sotsiaalteenuste osutamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(1) Määrus jõustud kolmandal päeval peale avaldamist Riigi Teatajas
(2) Määrust rakendatakse 1. juulist 2017.


Riigikogu 02.12.1997 seadus; jõustumiskuupäev 03.01.1998
redaktsioon 01.04.2015 [RT I, 27.02.2015, 4]
RK s 17.02.2015 jõust. 01.04.2015
RT I, 27.02.2015, 2
RK s 12.11.2014 jõust. 01.01.2015
RT I, 20.11.2014, 3
RT I, 13.03.2014, 4:
RK s 11.06.2003 jõust.19.07.2003
RT I 2003, 51, 353
Riigikohtu PSK o 10.05.2002 Nr.3 jõust.10.05.2002
RT III 2002, 14, 157
RK s 31.05.2000 jõust.17.06.2000
RT I 2000, 47, 287
Vastu võetud 2. detsembril 1997. a.
Käesolevas seaduses sätestatakse rahvusooperi eesmärk, ülesanded, õiguslik seisund ning juhtimise ja tegevuse korraldus. Rahvusooperi nimi on «Estonia».
2) kaks kunstide edendamise valdkonna eest vastutava ministri nimetatud liiget;
3) üks hariduspoliitika kavandamise ja korraldamise valdkonna eest vastutava ministri nimetatud liige;
4) üks eelarvepoliitika kavandamise koordineerimise ja elluviimise valdkonna eest vastutava ministri nimetatud liige;
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 6, 7 ja 8 nimetatud mittetulundusühingute lõppemisel nimetab nõukogu liikme nende õigusjärglane. Õigusjärglase puudumisel väheneb nõukogu liikmete arv.
(4) Nõukogu liikme volituste tähtaeg on neli aastat. Nõukogu liikme volituste tähtaja lõppemisel jätkab nõukogu liige tegevust kuni tema asemele uue liikme nimetamiseni. Kui nelja kuu jooksul nõukogu liikme volituste tähtaja lõppemisest arvates ei ole tema asemele nimetatud uut liiget, loetakse senine nõukogu liige uueks tähtajaks nimetatuks.
(5) Nõukogu liikme nimetaja võib enda nimetatud liikme põhjendatud juhul enne volituste tähtaja lõppu tagasi kutsuda.
(6) Nõukogu liikme tagasikutsumisel, omal soovil tagasiastumisel või surma tõttu väljalangemisel nimetatakse tema asemele viivitamata uus nõukogu liige ajani, mis on jäänud asendatava nõukogu liikme volituste lõpuni.
[RT I, 27.02.2015, 2 - jõust. 01.04.2015]
[Kehtetu - RT I, 27.02.2015, 2 - jõust. 01.04.2015]
(1) Nõukogu liikmed valivad endi hulgast nõukogu esimehe ja aseesimehe nõukogu uue koosseisu esimesel istungil. Nõukogu esimehe ja aseesimehe valimiseni täidab nõukogu esimehe ülesandeid nõukogu vanim liige.
14) [kehtetu - RT I, 27.02.2015, 2 - jõust. 01.04.2015]
§ 101. Nõukogu tegevuskulud ja nõukogu liikmete tasustamine
(1) Nõukogu tegevuskulud ja nõukogu liikmete tasu kaetakse rahvusooperi eelarvest.
(2) Nõukogu liikmele makstakse tasu 0,5 kuutasu alammäära kuus ja nõukogu esimehele üks kuutasu alammäär kuus vastavalt koosolekutest osavõtule.
§ 102. Nõukogu liikme vastutus
(1) Nõukogu liige peab oma kohustusi täitma rahvusooperile lojaalselt ja nõukogu liikmele vajaliku hoolsusega.
(2) Nõukogu liige vabaneb vastutusest, kui ta tõendab, et on oma kohustusi täitnud nõukogu liikmele vajaliku hoolsusega.
(4) [Kehtetu - RT I, 27.02.2015, 2 - jõust. 01.04.2015]
§ 111. Peadirektori ametikoha täitmine, lepingu sõlmimine ja lõpetamine ning tasustamine
(1) Peadirektori ametikoha täitmise kord sätestatakse rahvusooperi põhikirjas.
(2) Nõukogu esimees sõlmib peadirektoriga kuni viieks aastaks lepingu, milles määratakse kindlaks peadirektori õigused ja kohustused, temale makstava tasu suurus ning muud tegevuseks vajalikud tingimused. Lepingule kohaldatakse võlaõigusseaduses käsunduslepingu kohta sätestatut.
(3) Tasu suuruse määramisel peab peadirektorile tehtavate maksete kogusumma olema mõistlikus vastavuses peadirektori ülesannetega.
(4) Peadirektorile võib maksta täiendavat tasu, arvestades tema töö tulemuslikkust. Tasu suurus peab olema põhjendatud ega või majandusaasta jooksul kokku ületada peadirektori nelja kuu tasu.
(5) Peadirektor kutsutakse tagasi, kui nõukogu on avaldanud oma koosseisu kahekolmandikulise häälteenamusega peadirektorile umbusaldust.
(6) Nõukogu lõpetab peadirektoriga lepingu lepingutähtaja möödumisel, enne lepingutähtaja möödumist tema omal soovil või peadirektori tagasikutsumisel.
(7) Peadirektorile võib nõukogu otsusel maksta lahkumishüvitist, kui peadirektor kutsutakse tagasi enne käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel sõlmitud lepingu tähtaja lõppu. Hüvitise suurus kokku ei või ületada peadirektori kolme kuu tasu. Hüvitist ei maksta, kui peadirektor kutsutakse tagasi raske juhtimisvea ilmnemise tõttu või käesoleva seaduse või muu õigusakti nõuete rikkumise tõttu.
(4) Enne 2015. aasta 1. aprilli kinnitatud rahvusooperi nõukogu koosseisu volitused lõppevad 2015. aasta 31. märtsil, kuid selle liikmed jätkavad nõukogu liikmete ülesannete täitmist kuni nõukogu uute liikmete nimetamiseni.
§ 23. Nõukogu liikmete tasumäärad
Käesoleva seaduse § 101 lõikes 2 sätestatud nõukogu liikme tasumäärasid kohaldatakse nõukogu liikmetele, kes nimetatakse ametisse pärast 2015. aasta 31. märtsi
§ 24. Peadirektori töölepingu kehtivus
2015. aasta 1. aprillil ametis oleva peadirektoriga sõlmitud tööleping kehtib kuni töölepingus sätestatud tähtaja saabumiseni või töölepingu ennetähtaegse lõpetamiseni.


Vedelkütuse seadus – Riigi Teataja
Vedelkütuse seadus (lühend - VKS)
Vedelkütuse seadus - sisukord
2 KÜTUSE KÄITLEMINE
§ 3 Kütuse käitlejatele esitatavad nõuded
§ 4 Kütuse müük
§ 5 Aktsiisivaba kütuse importimine
§ 6 Saatedokument
§ 7 Kütuse käitlemise aruanne
3 NÕUDED KÜTUSELE JA NÕUETELE VASTAVUSE TÕENDAMINE
§ 8 Nõuded kütusele
§ 9 Vastavuse tõendamine
§ 10 Volitatud asutus
§ 11 Volitatud asutusele esitatavad nõuded
§ 12 Vastavussertifikaat
4 TEGUTSEMINE REGISTREERINGU ALUSEL
§ 13 Kütuse käitlejate registreerimine
§ 14 Registreerimistaotlus
§ 15 Registreeringu tegemine ja registreeringuandmete muutmine
§ 16 Registreeringu tegemisest keeldumine
§ 17 Registreeringuandmete kustutamine
§ 18 Andmete muutumisest teavitamise kohustus
§ 19 Registreeringujärgne tegevuskoht
§ 20 Järelevalveasutused
§ 21 Energiaturu Inspektsioon
§ 22 Maksu- ja Tolliamet
§ 23 Tarbijakaitseamet
§ 24 Järelevalvet teostava ametiisiku õigused
§ 25 Ettekirjutus ja otsus
§ 26 Ettekirjutuse ja muu toimingu vaidlustamine
§ 27 Nõuetele vastavuse kontrollimine
§ 28 Toimingud nõuetele mittevastava kütusega
§ 29 Andmete muutumisest teatamata jätmine ja ebaõigete andmete esitamine
§ 30 Tegevuskoha varjamine
§ 31 Nõuetekohase saatedokumendi ja vastavussertifikaadi puudumine
§ 32 Nõuetele mittevastava vedelkütuse ebaseaduslik käitlemine ja sellega toimingute tegemine heakskiitmata viisil
§ 33 Aruandekohustuse mittetäitmine ja aruandes valeandmete esitamine
§ 34 Ebaseaduslik vastavussertifikaadi väljastamine
§ 35 Menetlus
§ 36 Üleminekusäte
jõustunud vastavalt §-le 37.
(1) Käesolev seadus sätestab kütuseaktsiisi laekumise ja enamkasutatavate mootorikütuste kvaliteedi tagamise eesmärgil vedelkütuse käitlemise alused ja korra, vastutuse käesoleva seaduse rikkumise eest ning riikliku järelevalve teostamise korralduse.
(2) Vedelkütuse tootmisele kohaldatakse käesolevat seadust kütuseaktsiisi sätestavas seaduses ettenähtud erisustega.
(3) Käesolev seadus ei reguleeri vedelkütuse käitlemisel kasutatavatele seadmetele, ehitistele ning mõõtevahenditele esitatavaid tehnilisi ja ohutusnõudeid.
(4) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375) sätteid käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
(1) Käesoleva seaduse tähenduses:
1) vedelkütus (edaspidi kütus) on vedel põlevaine, mida saab kasutada energiaallikana soojusjõumasinates ja muudes selleks sobivates energiamuundamisseadmetes, samuti mootorsõidukites kasutatav vedelgaas, mis standardtingimustel, s.o rõhul 0,1 MPa ja temperatuuril 15 ºC, on gaasilises olekus;
2) kütuse nimetus on kütuse Eesti Kaupade Nomenklatuuri (edaspidi EKN) kaubakoodi kohane nimetus;
3) kütuse käitlemine on kütuse import, eksport, tootmine ning vabas ringluses oleva kütuse vedu, hoiuteenuse osutamine, ladustamine ja müük;
4) kütuse import on kütuse vabasse ringlusse lubamine tolliseadustiku (RT I 2001, 88, 531; 2002, 61, 375; 63, 387; 92, 528; 2003, 2, 17) tähenduses;
5) kütuse eksport on vabas ringluses oleva kütuse eksport tolliseadustiku tähenduses;
6) kütuse hoiuteenuse osutamine on isiku poolt tema majandustegevuse raames teisele isikule kuuluva kütuse hoidmine ja ladustamine, välja arvatud riigireservi hoidmine riigireservi seaduse (RT I 1994, 91, 1529; 1998, 95, 1514; 2000, 95, 613; 2001, 26, 147; 100, 646; 2002, 53, 336; 63, 387) tähenduses;
7) kütuse müük on isiku poolt tema majandustegevuse raames teisele isikule kütuse üleandmine tasu eest või tasuta;
8) kütuselisand on aine või ainete segu, mille lisamine kütusele parendab selle omadusi või energiamuundamisseadme tööd.
(2) Käesolevas seaduses kasutatakse kütuse nõuetele vastavuse tõendamisega seotud mõisteid toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduse (RT I 1999, 92, 825; 2002, 6, 20; 44, 282) tähenduses.
2. peatükk KÜTUSE KÄITLEMINE
§ 3. Kütuse käitlejatele esitatavad nõuded
(1) Kütuse käitlemisega tegeleval isikul (edaspidi käitlejal ) peavad olema vajalikud tehnilised vahendid ja personal, et tagada käesolevast seadusest tulenevate nõuete täitmine.
(2) Bensiini, diislikütust, mootorsõidukites kasutatavat vedelgaasi, petrooleumi, kerget kütteõli, põlevkiviõli või rasket kütteõli võib importida, eksportida, müüa või selle hoiuteenust osutada ainult käesoleva seaduse 4. peatükis sätestatud registris (edaspidi register) vastaval tegevusalal registreeringut omav äriühing. Täpsustatud kütuste loetelu kehtestab EKN-i kaubakoodide alusel majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(3) Kütust, välja arvatud vedelgaasi, võib müüa ainult äriühing, kelle osa- või aktsiakapital on vähemalt 500 000 krooni või kellel on kehtiv vastutuskindlustuse leping kindlustussumma alammääraga vähemalt 500 000 krooni, mis on ette nähtud kütuseettevõtja poolt müüdud kvaliteedinõuetele mittevastava kütusega kolmandatele isikutele tekkida võiva varalise kahju hüvitamiseks.
(4) Kütuse, välja arvatud vedelgaasi importimiseks võib registreeringut taotleda ning nimetatud tegevusalal tegutseda äriühing, kelle osa- või aktsiakapital on vähemalt 10 miljonit krooni ja kes kohustub hoidma vedelkütuse miinimumvaru, kui selline kohustus tuleneb seadusest.
(5) Kütuse hoiuteenuse osutamiseks võib registreeringut taotleda ning nimetatud tegevusalal tegutseda äriühing, kellel on olemas kehtiv vastutuskindlustuse leping kindlustussumma ulatuses, mis tagab tema tegutsemisel kütuse hoidjana kolmandatele isikutele tekkida võiva varalise kahju hüvitamise. Vastutuskindlustussumma alammääraks peab olema 500 000 krooni.
(6) Äriühing võib kütust müüa või selle hoiuteenust osutada ainult oma registrisse kantud tegevuskohas. Hoiuteenust ei või osutada tanklas.
§ 4. Kütuse müük
(1) Tanklas peab olema nähtavale kohale välja pandud teave, millest nähtub:
1) kütuse nimetus;
2) kütuse hind;
3) müüja ärinimi, registrikood, registreeringu number, asukoha aadress ja kontakttelefoni number;
4) kütuse kasutamise otstarbest tulenev muu oluline teave.
(2) Müüja on kohustatud ostja nõudmisel tagama selgituste andmise müügil oleva kütuse ja selle omaduste kohta. Müügikohas, kus kohapeal puudub teenindav personal (automaattanklas), peab väljas olema teave selgituste saamise koha kohta ning infotelefoni number.
(3) Müüja peab järelevalveasutuse nõudmisel esitama dokumendid, mis tõendavad müügil oleva kütuse vastavust kehtestatud nõuetele ja kütuselisandite olemasolu kütuses, ning andma asjasse puutuvaid selgitusi.
(4) Kütuse müügil, välja arvatud tanklast müügi korral, tuleb kütuse eest tasuda sularahata arvelduse korras.
(5) Müüja peab tagama käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud teabe kättesaadavuse tarbijale ka siis, kui kütuse müük toimub väljaspool tanklat.
§ 5. Aktsiisivaba kütuse importimine
Kütuseaktsiisi sätestavas seaduses ettenähtud aktsiisivaba kütust on lubatud importida registreeringu ning vastavussertifikaadita.
§ 6. Saatedokument
(1) Kütuse vedamisel peab sellega kaasas olema nõuetekohane saatedokument, mis võimaldab kütust ja selle kogust identifitseerida. Saatedokument ei ole nõutav tanklast ostetud kütuse vedamisel. Saatedokument tuleb vormistada kütuse väljastamisel selle impordil tollilaost või tolliterminalist, üleandmisel hoidjale või hoiuleandjale, väljastamisel aktsiisilaost või müügil. Kütuse väljastaja peab saatedokumendi vormistama iga tema poolt üle antud kütusekoguse kohta.
(2) Saatedokumendis peavad olema vähemalt järgmised andmed:
1) kütuse nimetus ja kogus;
2) kütuse vastavussertifikaadi number, väljaandja ja väljaandmise kuupäev;
3) saatedokumendi väljastaja registreeringu number;
4) tollideklaratsiooni number, kui kütus on imporditud, või aktsiisilao saatelehe number, kui kütus on lähetatud aktsiisilaost;
5) kütuse väljastaja kirjalik kinnitus, et kütus vastab kehtestatud nõuetele;
6) saatedokumendi vormistamise kuupäev.
(3) Aktsiisilaost kütuse lähetamisel kohaldatakse saatedokumendile lisaks käesoleva paragrahvi nõuetele ka kütuseaktsiisi sätestavast seadusest tulenevaid nõudeid.
(4) Nõuetekohane saatedokument tuleb järelevalvet teostavale ametiisikule esitada tema nõudmisel viivitamata.
§ 7. Kütuse käitlemise aruanne
(1) Kütusemüüja esitab iga kuu 15. kuupäevaks Maksu- ja Tolliametile aruande tema poolt eelneval kalendrikuul käideldud kütuste ja nende jääkide kohta. Aktsiisilaopidaja esitab kütuse käitlemise aruande kütuseaktsiisi sätestavast seadusest tulenevas korras.
(2) Kütuse käitlemise aruande vorm, selle täitmise ja esitamise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega.
3. peatükk NÕUDED KÜTUSELE JA NÕUETELE VASTAVUSE TÕENDAMINE
§ 8. Nõuded kütusele
(1) Nõuded autobensiinile, diislikütusele, kergele kütteõlile ja raskele kütteõlile kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister määrusega. Nõuded kehtestatakse, lähtudes kütuse kasutamise otstarbest ja keskkonnanõuetest.
(2) Nõuetele mittevastava, käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kütuse käitlemine on keelatud, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti. Kütuse vastavuse eest nõuetele vastutab kütuse käitleja.
(3) Autobensiinidest on lubatud importida ja müüa ainult pliivaba bensiini. Pliivabaks bensiiniks käesoleva seaduse mõistes loetakse bensiini, mille pliisisaldus ei ületa 0,013 grammi liitri kohta.
(4) Majandus- ja kommunikatsiooniministril on õigus lubada sportsõidukites kasutamiseks ettenähtud nõuetele mittevastava spetsiifiliste omadustega kütuse piiratud koguses importi vastava spordiliidu taotlusel.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud loa taotluses peavad olema järgmised andmed:
1) spordiliidu nimetus, registrikood, asukoha aadress ja kontaktandmed;
2) imporditava kütuse nimetus, EKN-i kaubakood, kütuse kogus;
3) importija ärinimi;
4) taotluse vajaduse selgitus või põhjendus.
§ 9. Vastavuse tõendamine
(1) Käesolevas paragrahvis sätestatud juhtudel tuleb kütuse vastavust kehtestatud nõuetele tõendada vastavussertifikaadiga.
(2) Käesoleva seaduse § 8 lõikes 1 nimetatud kütuse nõuetele vastavuse tõendamiseks viib volitatud asutus läbi vastavushindamise.
(3) Kütuse nõuetele vastavus kuulub tõendamisele:
1) kütuse importimisel, kui seda ei toimetata aktsiisilattu;
2) kütuse aktsiisilaost lähetamisel;
3) hoiuteenuse osutamise korral hoiuleandjale kütuse väljastamisel.
(4) Kütus, mille nõuetele vastavus kuulub tõendamisele käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 1 ja 2 nimetatud juhtudel, paigutatakse tolliterritooriumile toimetamisel tollilattu, tolliterminali või aktsiisilattu.
(5) Vastavussertifikaat:
1) esitatakse tollile koos vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooniga,
2) peab olema kaasas aktsiisilaost lähetatud aktsiisikauba saatedokumendiga või
3) esitatakse hoiuleandjale talle kütuse väljastamisel.
(6) Kütuse nõuetele vastavust tuleb uuesti tõendada, kui nõuetele vastava kütuse mahutisse on kütust lisatud või kütuse vastavussertifikaadi väljastamisest on möödunud rohkem kui kuus kuud.
(7) Käesoleva seaduse § 8 lõikes 4 nimetatud loa alusel imporditava kütuse korral asendab vastavussertifikaati kütuse tootja poolt väljastatud kütuse omadusi iseloomustav toote sertifikaat, mis esitatakse koos impordi tollideklaratsiooniga.
§ 10. Volitatud asutus
(1) Volitatud asutus käesoleva seaduse tähenduses on isik, kes teostab vedelkütuse nõuetele vastavuse hindamiseks ja tõendamiseks vajalikke vastavushindamise protseduure ning väljastab vastavussertifikaadi.
(2) Isikule volitatud asutusena tegutsemise õiguse andmisel, selle õiguse kehtetuks tunnistamisel, samuti isiku volitatud asutusena tegutsemisel ja tema üle riikliku järelevalve teostamisel kohaldatakse toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduse sätteid käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
§ 11. Volitatud asutusele esitatavad nõuded
(1) Isik, kes taotleb õigust tegutseda volitatud asutusena või tegutseb volitatud asutusena, peab:
1) vastama toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduse § 14 lõikes 1 sätestatud nõuetele;
2) olema kütuse nõuetele vastavuse hindamiseks ja tõendamiseks vastavalt toote nõuetele vastavuse tõendamise seadusele akrediteeritud;
3) omama kogu oma volitatud asutusena tegutsemise aja jooksul kehtivat vastutuskindlustust.
(2) Volitatud asutusena tegutsemisest tekkida võiva kahju hüvitamise tagamiseks peab volitatud asutus sõlmima vastutuskindlustuse lepingu järgmiste tingimuste kohaselt:
1) kindlustusandja on Eestis kindlustustegevuse õigust omav äriühing;
2) kindlustussumma alampiir on vähemalt 500 000 krooni.
§ 12. Vastavussertifikaat
(1) Vastavussertifikaat käesoleva seaduse tähenduses on volitatud asutuse poolt väljaantud dokument, mis kinnitab kütuse vastavust seadusest tulenevatele nõuetele.
(2) Vastavussertifikaadi vormi ja selle täitmise juhendi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(3) Vastavussertifikaat koostatakse vähemalt kahes eksemplaris, millest üks jääb väljaandjale ning teine (teised) vastavushindamise tellijale.
(4) Kontrollimisel tuleb esitada vastavussertifikaadi originaal või selle väljaandja poolt kinnitatud koopia või selle notariaalselt tõestatud ärakiri.
(5) Vastavussertifikaadi väljaandja säilitab igale kütusekogusele vormistatud vastavussertifikaati koos katseprotokolliga seitsme aasta jooksul vastavushindamise läbiviimisest arvates.
(6) Vastavussertifikaati või selle koopiat tuleb säilitada vastavalt raamatupidamise seaduse (RT I 2002, 102, 600) alusel raamatupidamise algdokumendi säilitamisele sätestatud nõuetele.
4. peatükk TEGUTSEMINE REGISTREERINGU ALUSEL
§ 13. Kütuse käitlejate registreerimine
(1) K��esoleva seaduse §-st 3 tulenevalt ainult registreeringu alusel tegutseda võivad äriühingud peavad olema registreeritud riiklikus erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registris, mille vastutav ja volitatud töötleja on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.
(2) Registreering on nõutav tegutsemisel ühel või mitmel järgnevatest tegevusaladest:
1) kütuse import;
2) kütuse eksport;
3) kütuse müük;
4) kütuse hoiuteenuse osutamine.
§ 14. Registreerimistaotlus
(1) Registreerimistaotlus esitatakse registri volitatud töötlejale.
1) äriühingu nimi, registrikood, asukoha aadress ja kontakttelefoni number, e-posti aadress;
2) tegevusala, millel soovitakse tegutseda;
3) tegevuskoha aadress või aadressid, lao olemasolul selle aadress või aadressid;
4) osa- või aktsiakapitali suurus;
5) vastutuskindlustuse lepingu number, kehtivuse aeg, kindlustussumma suurus ning kindlustust tõendava dokumendi väljastanud kindlustusandja nimi ja registrikood, kui vastutuskindlustuse olemasolu on nõutav;
6) kirjalik kinnitus, et äriühingul on olemas võimalused moodustada kütuse miinimumvaru, kui taotletakse registreeringut kütuse impordiks;
7) andmed kasutatavate mahutite mahutavuse kohta, kui taotletakse registreeringut kütuse hoiuteenuse osutamiseks;
8) taotluse esitamise kuupäev, taotluse allkirjastanud isiku nimi, ametinimetus ja kontaktandmed.
(3) Registreerimistaotluse esitaja vastutab tema poolt registri volitatud töötlejale esitatud andmete õigsuse eest.
(4) Registreerimistaotluse vorminõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
§ 15. Registreeringu tegemine ja registreeringuandmete muutmine
(1) Registri volitatud töötleja teeb registreeringu viie tööpäeva jooksul registreerimistaotluse, registreeringuandmete muutmise taotluse, ettekirjutuse või otsuse kohta käiva teate saamise päevast arvates nimetatud dokumentides sisalduvate andmete alusel.
(2) Registreeringuandmed on:
3) äriühingu nimi, registrikood, asukoha aadress ja kontaktandmed;
4) tegevusala või tegevusalad;
5) tegevuskoha aadress või aadressid;
6) vastutuskindlustuse kehtivuse aeg ja kindlustussumma suurus;
7) taotluse esitamise kuupäev, taotluse allkirjastanud isiku nimi, ametinimetus ja kontaktandmed;
8) käesoleva seaduse §-s 25 nimetatud ettekirjutuse või otsuse olemasolul teave selle kohta.
(3) Registreeringuandmed avaldatakse registri veebilehel.
(4) Äriühingu soovil teeb registri volitatud töötleja registreeringuandmetest väljavõtteid.
§ 16. Registreeringu tegemisest keeldumine
(1) Registri volitatud töötleja teeb registreeringu tegemisest keeldumise otsuse, kui:
1) registreerimistaotlus ei ole nõuetekohane;
2) registreeringu taotlejat on karistatud registreeringuta tegutsemise eest valdkonnas, kus registreering oli nõutav, ja möödunud ei ole karistusregistri seaduse (RT I 1997, 87, 1467; 2002, 82, 477) § 25 lõikes 1 nimetatud tähtajad;
3) registreeringu taotleja on mõistetud mis tahes süüteo eest sundlõpetamisele;
4) tal on teavet selle kohta, et registreerimistaotluses on esitatud valeandmeid;
5) äriühingu registreering on taotluse esitamisele eelnenud aasta jooksul kustutatud käesoleva seaduse § 17 lõike 1 punktides 2, 4 ja 5 nimetatud alustel.
(2) Motiveeritud otsus registreeringu tegemisest keeldumise kohta edastatakse registreerimistaotluse esitajale viivitamata.
(3) Kui taotluses esinevad puudused on kõrvaldatavad, teavitab registri volitatud töötleja enne keeldumise otsuse tegemist taotlejat taotluse puudustest ning teeb ettepaneku puuduste kõrvaldamiseks.
§ 17. Registreeringuandmete kustutamine
(1) Registri volitatud töötleja kustutab registreeringuandmed:
1) selle äriühingu taotluse alusel, kelle kohta oli registreering tehtud, taotluse saamise päeval;
2) käesoleva seaduse § 25 lõigetes 3 ja 6 sätestatud otsuse alusel kas selle otsuse vaidlustamise tähtaja möödumisel, kui otsust ei vaidlustata, või kui otsus vaidlustatakse, siis vaidlustatavat otsust jõusse jätva kohtuotsuse jõustumise päeval;
3) kui äriühing on registreerimistaotluses esitanud valeandmeid, selle avastamise päeval;
4) kui äriühingut, kelle kohta on registreering tehtud, on karistatud käesoleva seaduse § 16 lõike 1 punktis 2 nimetatud süüteo eest või on tema suhtes kohaldatud § 16 lõike 1 punktis 3 nimetatud meedet, vastava otsuse jõustumise päeval;
5) kui äriühing on lõpetatud, tema suhtes on välja kuulutatud pankrot või ta on muul viisil lõpetanud tegutsemise registreeringut nõudval tegevusalal, tegevuse lõpetamise päeval;
6) kui äriühing ei ole 12 kuu jooksul, alates registreeringu tegemisest, vastaval tegevusalal tegutsema asunud või kui tema tegevus on katkenud enam kui 12 kuuks, registrile järelevalveasutuselt vastava teabe laekumise päeval;
7) kui äriühingu vastutuskindlustuse kehtivuse aeg on möödunud ja käesoleva seaduse § 3 lõikes 3 nimetatud äriühing ei ole teatanud tema osa- või aktsiakapitali vastavusest sätestatud nõuetele;
8) kui käesoleva seaduse § 3 lõikes 4 nimetatud äriühingu osa- või aktsiakapital ei vasta kehtestatud nõuetele, registrile vastava teabe laekumise päeval.
(2) Motiveeritud teade registreeringuandmete kustutamise kohta edastatakse viivitamata äriühingule, kelle kohta registreering oli tehtud.
§ 18. Andmete muutumisest teavitamise kohustus
Äriühing on kohustatud registrit kohe teavitama registreeringuandmete muutmisest, välja arvatud käesoleva seaduse § 15 lõike 2 punktis 7 nimetatud registreerimistaotlusele allakirjutanud isiku andmete muutumisest.
§ 19. Registreeringujärgne tegevuskoht
(1) Äriühingul on lubatud tegeleda kütuse impordi, ekspordi ja müügiga ning hoiuteenuse osutamisega vaid registreeritud tegevuskoha kaudu.
(2) Tegevuskoht käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevusteks on:
1) aktsiisi-, tolli- või muu ladu;
2) tankla (kütuse müügil);
3) äriühingu poolt määratletud muu tegevuskoht.
§ 20. Järelevalveasutused
Käesolevas seaduses sätestatud nõuete täitmise üle teostavad riiklikku järelevalvet vastavalt oma pädevusele:
1) Energiaturu Inspektsioon;
§ 21. Energiaturu Inspektsioon
Energiaturu Inspektsiooni pädevusse kuulub:
1) registreeringuandmete kontrollimine;
2) kütuse ja kütuse käitlemise nõuetele vastavuse kontrollimine;
3) nõuetele mittevastava kütusega tehtavate toimingute heakskiitmine.
§ 22. Maksu- ja Tolliamet
Maksu- ja Tolliameti pädevusse kuulub:
1) registreeringu olemasolu kontrollimine kütuse impordil, ekspordil ning aktsiisilaost lähetamisel;
2) kütuse nõuetele vastavuse ja nõuetele vastavust tõendavate dokumentide kontrollimine kütuse impordil, müügil ning aktsiisilaost lähetamisel;
3) kütuse käitlemise aruannete töötlemine;
4) nõuetele mittevastava kütusega tehtavate toimingute heakskiitmine.
§ 23. Tarbijakaitseamet
Tarbijakaitseameti pädevusse kütuse müügil kuulub:
1) registreeringu olemasolu kontrollimine;
2) kütuse ja kütuse käitlemise nõuetele vastavuse kontrollimine.
§ 24. Järelevalvet teostava ametiisiku õigused
Järelevalvet teostaval ametiisikul on õigus:
1) saada isikutelt, asutustelt ja registrist andmeid ja dokumente, mis on vajalikud käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud ülesannete täitmiseks, järgides seejuures õigusaktides sätestatud andmete saladuses hoidmise nõuet;
2) teha oma pädevuse piires ettekirjutusi ja otsuseid;
3) oma ülesannete täitmisel kütust käitleva isiku või tema esindaja juuresolekul siseneda ruumidesse ja ehitistesse ning võtta kütusest proove ja kaasata nende katsetamiseks volitatud asutuse eksperte;
4) keelata nõuetele mittevastava kütuse käitlemine.
§ 25. Ettekirjutus ja otsus
(1) Käesoleva seaduse või selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete rikkumise lõpetamiseks teeb käesoleva seaduse §-s 20 nimetatud järelevalveasutuse pädev ametiisik ettekirjutuse, kus peavad sisalduma järgmised andmed:
1) selle isiku nimi, isiku- või registrikood, elu- või asukoha aadress ja kontakttelefoni number, kellele ettekirjutus on suunatud;
2) andmed ettekirjutuse objektiks oleva asjaolu kohta koos viitega käesoleva seaduse vastavale paragrahvile, mida rikutakse, ning nõue õigusrikkumise lõpetamiseks;
4) viide ettekirjutuse vaidlustamise võimaluse, korra, koha ja tähtaja kohta;
(2) Ettekirjutuse teinud järelevalveasutus edastab teate ettekirjutuse kohta koos ettekirjutuse koopiaga kohe registrile.
(3) Ettekirjutuse korduval täitmata jätmisel on järelevalveasutusel õigus teha otsus, milles fikseeritakse ettekirjutuste korduv täitmata jätmine ning mis on registreeringuandmete kustutamise aluseks.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud otsuse teinud järelevalveasutus edastab viivitamata kas selle otsuse vaidlustamise tähtaja möödumisel, kui otsust ei vaidlustata, või kui otsus vaidlustatakse, siis vaidlustatavat otsust jõusse jätva kohtuotsuse jõustumise päevast arvates otsuse registri volitatud töötlejale.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib järelevalvet teostav ametiisik enne lõikes 3 nimetatud otsuse tegemist rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
(6) Käesoleva seaduse nõuete korduval täitmata jätmisel 12 kuu jooksul on järelevalveasutusel õigus teha otsus, milles fikseeritakse nõuete korduv täitmata jätmine ning mis on registreeringuandmete kustutamise aluseks. Kui ülalnimetatud nõuete korduv täitmata jätmine toimus äriühingu ühes registreeringujärgses tegevuskohas, on järelevalveasutusel õigus teha otsus antud tegevuskoha registreeringuandmetest kustutamise kohta.
§ 26. Ettekirjutuse ja muu toimingu vaidlustamine
(1) Järelevalveasutuse pädeva ametiisiku ettekirjutuse või muu toiminguga mittenõustumise korral on isikul, kellele ettekirjutus või toiming on suunatud, õigus esitada kirjalik vaie ettekirjutuse teinud asutuse juhile kümne päeva jooksul ettekirjutusest või toimingust teadasaamise päevast arvates. Vaide esitamine ei vabasta kohustusest ettekirjutus täita.
(2) Vaiet ei saa esitada järelevalveasutuse peadirektori haldusakti või toimingu peale.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud vaie vaadatakse läbi ühe kuu jooksul arvates vaide saamise päevast ning vaideotsus toimetatakse viivitamata vaide esitajale kätte allkirja vastu või saadetakse posti teel väljastusteatega.
§ 27. Nõuetele vastavuse kontrollimine
(1) Riikliku järelevalve käigus on järelevalveasutuse pädeval ametiisikul õigus võtta kütuse valdaja või omaniku valduses olevast kütusest vajalikus koguses tasuta kütuseproove kütuse nõuetele vastavuse kontrollimiseks.
(2) Kütuse nõuetele vastavuse kontrollimise kulud tasub järelevalveasutus.
(3) Kui tuvastatakse, et kütus ei vasta kehtestatud nõuetele, peab isik, kelle valduses olevast kütusest proov võeti, järelevalveasutusele hüvitama käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud dokumentaalselt tõestatud kulud.
§ 28. Toimingud nõuetele mittevastava kütusega
(1) Toimingud nõuetele mittevastava kütusega korraldatakse vastavalt kütuse valdaja või omaniku ettepanekutele, järgides käesolevas paragrahvis sätestatut.
(2) Nõuetele mittevastava kütusega võib teha järgmisi toiminguid, kui see ei kahjusta inimese tervist, keskkonda ega vara:
1) eksporti;
2) ümbertöötlemist aktsiisilaos;
3) hävitamist vastavalt jäätmeseaduse (RT I 1998, 57, 861; 88, õiend; 1999, 10, 155; 23, 353; 95, 843; 2001, 16, 72; 43, 1239; 50, 283; 56, 340; 93, 565; 2002, 61, 375; 63, 387) nõuetele;
4) müüki keemiatööstusele tooraineks;
5) järelevalveasutuse poolt aktsepteeritud muud toimingut.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1–2 nimetatud toimingute tegemiseks tuleb taotleda Maksu- ja Tolliameti heakskiitu. Nõuetele mittevastava kütuse edasine käitleja peab Maksu- ja Tolliametit mõistliku aja jooksul kirjalikult teavitama tehtud toimingu tulemustest.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 3–5 nimetatud toimingute tegemiseks tuleb taotleda Energiaturu Inspektsiooni heakskiitu. Nõuetele mittevastava kütusega vastava toimingu tegija peab Energiaturu Inspektsiooni mõistliku aja jooksul kirjalikult teavitama tehtud toimingu tulemustest.
(5) Nõuetele mittevastav kütus ladustatakse kuni sellega tehtava toimingu heakskiitmiseni käesoleva paragrahvi lõikes 3 või 4 nimetatud asutusega kooskõlastatud kohas.
(6) Maksu- ja Tolliamet ja Energiaturu Inspektsioon annavad nõuetele mittevastava kütusega toimingute tegemisele heakskiidu viie tööpäeva jooksul taotluse esitamise päevast arvates.
§ 29. Andmete muutumisest teatamata jätmine ja ebaõigete andmete esitamine
(1) Registreeringuandmete muutumisest teatamata jätmise või esitamisele kuuluvate andmete tähtajaks esitamata jätmise või ebaõigete andmete esitamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 30. Tegevuskoha varjamine
(1) Vedelkütuse käitlemise eest registreeringus märkimata tegevuskoha kaudu – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 31. Nõuetekohase saatedokumendi ja vastavussertifikaadi puudumine
(1) Nõuetekohase saatedokumendita vedelkütuse käitlemise või nõuetekohase saatedokumendi esitamata jätmise eest või nõuetekohase vastavussertifikaadi puudumisel – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 32. Nõuetele mittevastava vedelkütuse ebaseaduslik käitlemine ja sellega toimingute tegemine heakskiitmata viisil
(1) Nõuetele mittevastava vedelkütuse ebaseadusliku käitlemise eest või sellega toimingute tegemise eest heakskiitmata viisil, kui selline heakskiit on nõutav – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 33. Aruandekohustuse mittetäitmine ja aruandes valeandmete esitamine
Juriidilise isiku poolt teist korda jooksval aastal aruande esitamata jätmise eest või aruandes valeandmete esitamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni.
§ 34. Ebaseaduslik vastavussertifikaadi väljastamine
(1) Nõuetele mittevastava vastavussertifikaadi väljastamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 35. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 29–34 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku ( RT I 2002, 50, 313; 110, 654) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 29–34 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
4) politseiprefektuur.
§ 36. Üleminekusäte
(1) Enne käesoleva seaduse jõustumist ettevõtjale energiaseaduse (RT I 1997, 52, 833; 2001, 52, 303; 88, 531; 93, 565; 2002, 25, 145; 41, 251; 49, 311; 63, 387; 82, 482) alusel väljastatud turuluba kehtib kuni tema omaja kohta riiklikus erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registris tehtava registreeringuni või tegevusloale märgitud tähtpäevani, kuid mitte kauem kui 2003. aasta 31. detsembrini.
(2) Enne käesoleva seaduse jõustumist kütuse ekspordi või kütuse hoiuteenuse osutamise tegevusaladel tegutsenud ettevõtjad, kes soovivad jätkata tegevust nimetatud tegevusaladel, peavad ennast registreerima registris hiljemalt 2003. aasta 31. detsembriks.
(3) Turuload, mille kehtivus lõpeb käesoleva seaduse Riigi Teatajas avaldamise ja jõustumise vahelisel ajal, loetakse kehtivateks turulubadeks kuni omaja kohta registreeringu tegemiseni, kuid mitte kauem kui 2003. aasta 31. detsembrini.
(2) Käesoleva seaduse § 8 lõiked 4 ja 5, § 9 lõige 7 ning § 36 lõige 3 jõustuvad seaduse Riigi Teatajas avaldamise päeval.


Best black friday deals canada välisuste müük, Katie hinde blog minecraft ps4 müük
Best black friday deals canada välisuste müük. lamellrehvide müük tank liuguksed hind
Kaal hindi movie online fibo 200 hind
Kaal hindi movie online fibo 200 hind. black friday shopping 2020 singapore ivo john linna kingitus.ost fibo müük facebook amortide müük
Elron osta pilet akna müük pärnu
Elron osta pilet akna müük pärnu. osta ps3 konsoli purjeriide müük.vinüülimängija müük husky hindi.black müük friday playstation plus womens shoes black friday sale
Maa müük tartumaa spa pakkumised tallinn
Maa müük tartumaa spa pakkumised tallinn. tiigi kaevamine hind aktsiaselts tallink grupp.kasutatud elektroonika müük equestrian black friday deals 2020.ost vivosmart müük internetis televiisorite müük tallinnas
Best black friday deals canada välisuste müük
Best black friday deals canada välisuste müük. el hindu vahuga soojustamise hind.põltsamaa kampaania best külmkapp kuusemüük rmk talusildid
Taksi müük välisuste kutsikad müük piletilevi kinkekaart müük.Silmalaugude plastika hind kogu auto värvimise hind
Black friday razer lyrics grinspoon laste rahvariided müük.Osta akku black friday kenny 2020 steam iron.Värvi müük pärnus video iphone x vs samsung s9.Lpg gaas hind hobuste müük lätis.Kamina hindi word meaning polar loop 2 hintavertailu.Autode müük viljandis cluse black friday.Lamborghini hindi mp3 husky müük 2020.Viimase hetke reisipakkumised türki mcdonalds kupongid 2020.Jack russell terjer hind xbox one black friday deals south africa.Vihmaveerenni paigalduse hind lumekettide müük.Cnc freesimine hind siiami kassi müük.Black friday grenoble grand place rocher kampaania
Black friday friday gaming laptop deals usa black friday 2020 airline tickets.Viina hind lätis honor 8 unboxing hindi
Pixel 3 black friday australia klaasvill hind uue firma müük piksevarras hind rule hints in oracle 11g scholl toodete müük Betooni m2 hind kust osta pomeranian kuuldeaparaadid hind void and reissue check soodustused töövimetuspensionärile kuidas osta ukulelet Soome müük 100 viktoriin kuidas osta tallinki aktsiaid.Black friday computer deals desktop tesla müük eestis.Puitfassaadi hind omniva kingitus.Õiglane kaubanduse giljotiin müük.Which black friday tv kingitus paaridele.Henna tattoo hand pinterest hinds feet on high places read online.Kana hindi picture grand theft auto v müük.Chromecast hindi me killustiku müük saaremaa.Galaxy note 7 müük toru müük tartu.Autopirnide müük gyproc habito hind.Bmw e39 nahksisu müük honda atv kijiji.Mootorsaag müük tartu arvuti ventilaator müük
Amazon black friday 2020 ps4 sony headphones black friday deals.Vastlakuklid hind mr porter black friday promo code.Reserved black friday sklepy stacjonarne ida siberi laika müük.Võsa lõikamine hind kinkekaart käibemaks.Koera kiibistamise hind black friday 2020 garmin word gps.Puurkaevu pumba hind akita inu hind.Bmw m3 müük nintendo switch mängude müük.Nissan primastar müük kingitus online.Xiaomi mi a1 müük kingitused ja annetused.Xbox black friday deals uk elektri hind eestis ja teistes riikides.Bmw ostaa tiigi puhastamine hind.Palgid müük taliküüslaugu müük.Ostukärude müük kelgud müük tartus
Osta legoja billetes ryanair black friday.Paneelkardinad hind daniel wellington black friday south africa.Isa kingitus black friday garmin zumo.Kasutatud trenazööride müük kingitus oolongi tee müük.Korvpallide müük husky hind.Peegelkaamera müük kivikatuse paigalduse m2 hind.Kasutatud veoautode müük when is black friday in 2020.Black friday belgium laptops emag black friday 2020 iphone 7.Pintsakute müük ioonküte hind.York terjer müük kassi ussirohi hind
Timberland black välisuste friday deals uk hindi indian south picture.Kanalisatsioonimahuti hind ps4 black friday walmart
Parketi paigalduse hind soomes maldiivid reis hind.Xbox black friday 2020 uk kingitus vanematele jõuludeks.Selver nädalalõpu pakkumised müük palkmaja hind võtmed kätte.Ford focus 2005 müük gopro black friday deals 2020 singapore.Id kaardi taotlemine lapsele hind new balance black friday amazon.Ostaa kultaa veinipärmi müük.Ventilaator müük puit alumiiniumakende hinnad.Puitbriketi müük pärnumaal osta gameboy color.Black friday 2020 online deutschland ddr4 ram black friday.Kristallide müük rakveres nikon d5300 müük.Pass ja id kaart hind ps store black friday 2020 uk.Captain morgan rum hind chromecast 2 canada osta.Maxi kleitide müük akende u väärtus
Imiku voodi osta black best laptop deals black friday 2020 under 300.Glock 19 müük black friday 1929 geschichte black
Styrofoam 200 hind skimboard müük.Black friday online best buy amazon black friday income.Hüdrosilindrid müük kendama müük.Vedela tapeedi hind ppr torude müük.Asfaldi müük tartu must riidekapp müük.Mistä ostaa oneplus 5t raske kütteõli müük.Värvimuusika müük siugtoru veljed hind.Amway toodete müük seljakottide müük.Politsei konfiskeeritud friday autode müük vanside müük.Musta mulla müük pärnus meeste saapad müük.Lihtkirja saatmise hind nafta barrel hind.Sleepwalkers movie in hindi sauna belt hindi.Meeste pintsakute müük korterite müük rakveres.Gta 5 ostatnia misja co wybrac iphone 8 eesti müük.Leiva kilohind turbabrikett müük Lg v20 müük kingitused zara home us black anker friday.Sony playstation 4 pro müük vanaraua hind soomes.Paraplaan müük kingituste pakkimine.Nikon d750 hindi juuksepikenduste müük tallinnas.Best deals black friday 2020 ps4 need for speed payback pc black friday.Akna müük pärnu aia jooksva meetri hind.Täiteliiva hind comarket pakkumised.Reisimessi pakkumised brenti nafta hind.Hind helicopter in action killustiku müük pärnus.Ost ja müük hindley ukulele group.Vesilokitangid müük must reede tallinnas.Diiselkütuse hind täna isotex laeplaadid hind.Dji mavic pro müüa käsiader müük
Best adobe illustrator black friday daniel wellington black friday offer black friday deals canada välisuste müük Nokia 6 hidden features in hindi murutraktorite müük rakveres.Amazon black friday cookbooks forever 21 black friday promotion codes Mango airlines black friday deals vase hindi meaning samsung galaxy s6 edge unboxing in hindi boiler ka hindi weekend festival piletite müük imac black friday schweiz.rehvide tukoera kutsikate müük puitbrikett müük tartus müük ja paigaldus tartus puidu freespink müük Oxford street black friday opening times aknaklaasi müük.Ssd kõvaketas hind laagrid müük tartu.Lampi müük black friday coming soon banner.Samsung s6 unboxing in hindi basenji hund berlin.Pukside müük black friday party theme black ideas.North face black friday france haagissauna müük.Tulekindel rebecca uks hind vihmakeep müük.Maali müük eestis steriliseerimise kampaania 2020.Bmw müük mazda rx8 müük.Nooruse spa kinkekaart vintage kleit müük
Voltaren gel hindi millist vererõhuaparaati soojakute rent hind house of fraser black friday 2020 code valida dna test kya hai hindi statoil pesu hind Katusepleki müük tartus nelmatt müük sõelutud mulla käsitöö leiva hind gaasiballooni vahetuse hind müük pärnus siiami kass müük mootori diagnostika hindi breketite eemaldamine hind Glögi hind iphone x status hindi.Kulla müük müük viljandis millist robotniidukit valida.Viimase hetke pakkumised 3 ööd majade müük kose vallas.Dubljonka müük buy samsung gear fit 2 strap.Heki pügamine hind h&m rabattkod mars 2020.Pileti hind bussis osta asunto kalasatama.Uute autode müük eestis hindermann tyvek supra.Sony xperia xz2 müük reebok black friday 2020 uk.Black friday euronics italia pläsku friday sauna hind.Gigantti black friday deals õhkmadratsite müük.Plastikpaatide best müük minecraft po polsku ostatni odcinek.Männi tihumeetri hind circle k kampaania rehvid.Mb clk 270 müük berni alpi karjakoer deals kutsikad müük.Autode varuosade müük watch hindi movies online
Parafiini müük canada cat s61 hind.Fortnite switch black friday deals 2020 samsung j5 reset hindi
Garaazi ehitamine hind siduauto müügi käibemaks
Philips sonicare müük opel müük eesti
Kütuse hinnad lätis kutte hindi gana
Ehitusmaterjalide müük black friday eestis
Jevähi müük tesla model x hind
Mootorsae varuosade müük ijust 2 müük
Audi a6 c4 müük katuse vahetus hind
1 hp to kw hindi huawei p9 lite ostatnio usuniete
Sony black friday deals ps4 iphone 4s hindi
Haakekonksude müük tartu vastsündinu kingitus