Eesti Muinsuskaitse Ümarlaud » 03.04.2008 koosolek
03. aprillil 2008. a
Jaan Lindmäe
I. Arutati muinsuskaitseseaduse muutmisega seotud täiendusi, probleeme ja lahendusi:
Paragrahvi 1 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses
(3) Muinsuskaitseseadus kehtib Eesti Vabariigi territooriumil ning niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus rahvusvahelise mereõigusega ka külgvööndis ja selle all asuval mandrilaval. Külgvööndi käesoleva seaduse mõistes moodustab territoriaalmerega külgnev mereala, mis on ümbritsetud geograafilisi punkte……. ühendavate sirgetega.
Kommentaar: Külgvöönd on kaldast kuni 24 meremiili kaugusele ulatuv vöönd.
Paragrahvi 3 lõiget 2 punkti 1 täiendatakse järgnevalt
1) muinas-, kesk- ja uusaegsed asulakohad, linnused, pelgupaigad, kultusekohad, matusepaigad, pargid, muistsed põllud, teed, sillad, sadamakohad, veealused rajatised, kultuuriväärtusega vrakid ja nende juurde kuuluvad vallasasjad ning tööndusega seotud kohad;
Paragrahvi 6 lõiget 2 täiendatakse järgnevalt
(2) Valla- ja linnavalitsus võib käesoleva seaduse § 9, § 16 lg 1 p 3, § 18, § 24 lg 1, § 25 lg 2, § 32 lg 1 § 34 lg 1, § 42, § 44 ettenähtud muinsuskaitse korraldamise pädevuse anda valla või linna ametiasutusele.
Paragrahvi 9 lõiget 1 täiendatakse punktiga 10 järgnevas sõnastuses
10) korraldab mälestiste tähistamist.
Paragrahvi 11 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks ja lõige 5 muudetakse lõikeks 4 ning lõige 4 muudetakse lõikeks 3 järgnevas sõnastuses
(3) Ajutise kaitse alla võib kinnisasja võtta kuni kuueks kuuks ja vallasasja kuni üheks aastaks, välja arvatud käesoleva seaduse § 42 lõikes 1 nimetatud juhul.
Kommentaar: Ühe võimalusena pakuti kaitse perioodi ühtlustamist 6 kuu peale, seda nii vallasasjadel, kui ka kinnisasjadel. Tekitas arutelu, kuna vallasasjade puhul on ekspertide arv väike ja nende töökoormus suur, seega praktikas on suur tõenäosus, et 6 kuu jooksul ei jõuta läbi viia vastavat ekspertiisi.
Paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 6 alljärgnevas sõnastuses
(6) Vallasmälestiseks ei tunnistata muuseumi bilanssi kuuluvaid asju.
Kommentaar: Koosolekul osalenud liikmed antud muudatuse osas ettepanekuid ei teinud.
Paragrahvi 14 lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgnevalt
(1) Kinnismälestis tähistatakse ja vallasmälestist võib tähistada asjakohase tähisega.
(2) Mälestise tähise hävitamine või rikkumine on keelatud.
Paragrahvi 15 lõiget 2 muudetakse alljärgnevas sõnastuses
(2) Kultuuriministeerium esitab muinsuskaitseala põhimääruse asukohajärgsele kohalikule omavalitsusele seisukoha saamiseks ning seejärel kinnitab muinsuskaitseala põhimääruse Vabariigi Valitsus. Põhimääruses nähakse käesoleva seaduse alusel ette muinsuskaitsealal ning selle kaitsevööndis kehtivad nõuded ja kitsendused ning muinsuskaitset korraldavate organite tööjaotus. Kui muinsuskaitsealal asub kaitstav loodusobjekt, siis sätestatakse põhimääruses ka koostöö muinsuskaitset korraldavate organite ja kaitstava loodusobjekti valitseja vahel.
Paragrahvi 16 lõige 1 punktid 2 ja 6 sõnastatakse alljärgnevalt ning lõige 3 tunnistatakse kehtetuks
2) järgima käesolevast seadusest tulenevaid kitsendusi, kuivõrd nende suhtes ei ole kaitsekohustuse teatises, muinsuskaitseala põhimääruses leevendusi ette nähtud;
6) teatama Muinsuskaitseametile vallasmälestise pärimisest, piiratud asjaõigusega koormamisest või hoiuleandmisest.
Paragrahv 18 lõiked 1, 5, 6 sõnastatakse alljärgnevalt, lõiked 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks ja lõige 4 muudetakse lõikeks 2, lõige 5 lõikeks 3 ning lõige 6 lõikeks 4
(1) Muinsuskaitseamet väljastab omanikule või valdajale teatise mälestiseks tunnistamise õigusakti alusel. Teatise sisu kehtestatakse kultuuriministri määrusega.
(3) Kui kaitsevöönd ulatub naaberkinnisasjale, väljastatakse kaitsekohustuse teatis ka naaberkinnisasja omanikule või valdajale.
(4) Mälestise või selle kaitsevööndis asuva naaberkinnisasja võõrandamistehingu juures või valduse üleminekul peab omanik andma kaitsekohustuse teatise üle uuele omanikule või uuele valdajale.
Kommentaar: Kaitsekohustuse teatisega seonduv vajab täpsemat analüüsi. Koosolekul pakuti kaitsekohustuse teatise osas järgmisi lahendusi: a) anda kaitsekohustuse teatisele haldusakti jõud (ministri käskkiri/peadirektori kiri); b) loobuda kaitsekohustuse teatisest;
Paragrahv 19 sõnastatakse järgnevalt
Mälestise või muinsuskaitseala või nende kaitsevööndis paikneva kinnisasja või ehitise võõrandamise leping peab sisaldama sätet, et tegemist on mälestise või muinsuskaitsealal või nende kaitsevööndis paikneva kinnisasja või ehitisega.
Paragrahvi 24 lõike 1 punkte 1, 10, lõikeid 2 ja 3 muudetakse ning täiendatakse punktiga 13 alljärgnevas sõnastuses
1) konserveerimine, restaureerimine, rekonstrueerimine ja remont;
10) teede, trasside ja võrkude ning piirete rajamine, remont, eemaldamine ja muutmine.
13) Kultuuriväärtusega vrakki või selle juurde kuuluvaid osasid ja vallasvara võib uurida, üles tõsta või neile sukelduda ainult Muinsuskaitseameti loal ning Piirivalveameti teadmisel. Kultuuriväärtusega vrakkidele sukeldumise, nende uurimise ja ülestõstmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(2) Muinsuskaitsealal ehitades, konserveerides, restaureerides, rekonstrueerides ja remontides ning selleks ehitusmaterjale valides tuleb arvestada nii ehitise kui ka muinsuskaitseala arhitektuurilist ja ajaloolist väärtust.
(3) Käesolevas paragrahvis sätestatud kinnismälestise kasutamise kitsendustes tehtavad võimalikud leevendused määrab kindlaks Muinsuskaitseamet kaitsekohustuse teatises. Muinsuskaitsealale laienevates kitsendustes tehtavad võimalikud leevendused määrab ka seal paiknevatele ehitistele, mis ei ole mälestised, kindlaks Muinsuskaitseamet muinsuskaitseala põhimääruses.
Kommentaar: Antud muudatuse osas otsustas koosolek asja arutamise jätta edaspidiseks.
Paragrahvi 25 täiendatakse lõigetega 11, 12 ning lõiked 1, 5 ja 2 p 1 sõnastatakse alljärgnevalt
(1) Kinnismälestise ja muinsuskaitseala kaitseks kehtestatakse kaitsevöönd, millele eesmärgiks on tagada mälestise nähtavus ja vaadeldavus, säilimine sobivas keskkonnas ning lahutamatut ajaloolist tervikut moodustavate mälestiste säilimine tervikliku kogumina ja mille suhtes kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kitsendusi ja milles tehtavad leevendused märgitakse kaitsekohustuse teatisse, muinsuskaitseala põhimäärusesse. Kinnismälestise kaitsevööndiks on 50 m laiune maa-ala mälestise väliskontuurist või piirist arvates, kui Kultuuriministri käskkirjaga ei ole ette nähtud teisiti.
(11) Vastavalt Kultuuriministri kehtestatud korrale võib mälestiseks tunnistamise õigusaktis ettenähtud kaitsevööndi ulatust, mälestise nime, dateeringut, koosseisu ja aadressi muuta.
(12) Ajaloolist tervikut moodustavatele ja sealhulgas ka lähestikku asuvatele eriliigilistele mälestistele võib kehtestada ühise kaitsevööndi.
1) maaharimine, ehitiste püstitamine ja lammutamine, teede, kraavide ja trasside rajamine ning muutmine ja muud mulla- ja ehitustööd;
(5) Mälestiseks tunnistatud kalmistul ja parkidel paiknevale kinnismälestisele kaitsevööndit ei kehtestata.
Paragrahvi 26 lõige 4 sõnastatakse järgnevalt
(4) Muinsuskaitseamet võib peadirektori korraldusega juurdepääsu kinnismälestisele piirata, kui vaba juurdepääsuga ohustatakse mälestist
Paragrahvi 27 lõiked 2, 4 ja 5 sõnastatakse alljärgnevalt
(2) Kui võõrandatakse kinnistu, millel kinnismälestis asub, on ostueesõigus riigil ja seejärel kohalikul omavalitsusel.
(4) Muinsuskaitseameti ühepoolse lihtkirjaliku avalduse alusel kantakse kinnistusraamatusse märkus selle kohta, et kinnistu on koormatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ostueesõigusega või asub muinsuskaitsealal või mälestise ja muinsuskaitseala kaitsevööndis. Avalduses ja märkuse kandes tuleb viidata käesolevale paragrahvile ja õigusaktile, millega kinnisasi tunnistati mälestiseks.
(5) Kui kinnistusraamatu kandest nähtub, et kinnistu on koormatud ostueesõigusega käesoleva paragrahvi tähenduses, saadab notar poolte kulul viie tööpäeva jooksul pärast võõrandamislepingu tõestamist lepingu koopia digitaalselt ostueesõiguse teostamiseks Muinsuskaitseametile ja võõrandatava kinnistu või ehitise asukohajärgsele kohalikule omavalitsusele.
Kommentaar: Lisada antud paragrahvi alla täiendavalt naaber kinnisasja omaniku ostueesõigus, antud sätte lisamine vajab täpsustavad arutelu ning vajadusel kooskõlastamist notaritega.
II. Koosolekul tehti ettepanek viia läbi juriidiline analüüs mälestiste nimekirja muutmise võimalikkusest.


text:
Riigilõivuseaduse § 57 lõigete 1 ja 22 ning lisa 1 põhiseaduslikkuse kontroll – Riigi Teataja
Riigilõivuseaduse § 57 lõigete 1 ja 22 ning lisa 1 põhiseaduslikkuse kontroll
RT I, 16.05.2012, 3
Vastu võetud 07.05.2012
3-4-1-7-12
Eesistuja Märt Rask, liikmed Henn Jõks, Ott Järvesaar, Lea Laarmaa ja Ivo Pilving
Tallinna Ringkonnakohtu 9. märtsi 2012. aasta kohtumäärused tsiviilasjas nr 2-08-11197
1. Rahuldada Tallinna Ringkonnakohtu taotlus.
2. Tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks riigilõivuseaduse (RT I 2010, 21, 107; RT I, 30.12.2011, 4) § 57 lõiked 1 ja 22 koostoimes lisaga 1 osas, milles tsiviilasjas hinnaga 63 911 eurot 64 senti kuni 95 867 eurot 47 senti tuleb apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 5432 eurot 49 senti, ja osas, milles tsiviilasjas hinnaga 191 734 eurot 94 senti kuni 223 690 eurot 76 senti tuleb apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 9267 eurot 18 senti.
1. Vera Nosacheva esitas 26. märtsil 2008 Harju Maakohtule hagi OÜ Kalesseum Ehitus vastu 3 387 827 krooni (216 521 euro 61 sendi) saamiseks.
2. OÜ Kalesseum Ehitus esitas 29. detsembril 2008 V. Nosacheva vastu vastuhagi põhivõlgnevuse 972 039 krooni ja viivise 399 331 krooni (kokku 87 646 euro 52 sendi) saamiseks.
3. Harju Maakohus rahuldas 30. detsembri 2011. aasta otsusega V. Nosacheva hagist 45 776 krooni 40 sendi (2925 euro 65 sendi) suuruse osa ja OÜ Kalesseum Ehitus vastuhagist 45 776 krooni 40 sendi (2925 euro 65 sendi) suuruse osa. Kohus tasaarvestas kohtuotsuse resolutsioonis poolte vastastikused nõuded.
4. Hageja V. Nosacheva esitas 2. veebruaril 2012 maakohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse, milles taotles maakohtu otsuse tühistamist osas, millega hagi jäeti rahuldamata ja rahuldati vastuhagi. Hageja ei tasunud apellatsioonkaebuselt riigilõivu ning esitas taotluse, milles palus riigilõivu tasumisel menetlusabi. Ta palus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks ning jätta kohaldamata riigilõivuseaduse (RLS) § 57 lõiked 1 ja 22 ning lisa 1 nende koostoimes osas, milles need näevad ette kohustuse tasuda tsiviilasjas hinnaga 191 734 eurot 94 senti kuni 223 690 eurot 76 senti apellatsioonkaebuselt riigilõivu 9267 eurot 18 senti.
5. Kostja OÜ Kalesseum Ehitus esitas maakohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse ja tasus riigilõivu 1358 eurot 12 senti. Koos kaebusega esitas OÜ Kalesseum Ehitus menetlusabi taotluse, milles palus vabastada end riigilõivuseaduse kohaselt apellatsioonkaebuselt tasumisele kuuluva riigilõivu 5432 euro 49 sendi tasumisest pooles ulatuses ehk 2716 euro 25 sendi suuruses summas või võimaldada tal tasuda lõivu nelja võrdse osamaksega.
TALLINNA RINGKONNAKOHTU MÄÄRUSED
6. Tallinna Ringkonnakohus ei rahuldanud 9. märtsi 2012. aasta määrustega tsiviilasjas nr 2-08-11197 hageja ega kostja menetlusabi taotlust, jättes V. Nosacheva ja OÜ Kalesseum Ehitus apellatsioonkaebused käiguta ja andes neile 15-päevase tähtaja riigilõivu tasumiseks. Menetluskulude riigi tuludesse tasumisest vabastamise aluseks saab tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 190 lõike 7 järgi olla üksnes mõjuv põhjus. Selliseks põhjuseks ei saa aga iseenesest olla asjaolu, et seaduses sätestatud riigilõivumäärad on liiga kõrged.
7. Samuti jättis ringkonnakohus põhiseaduse (PS) § 152 lõike 1 alusel põhiseadusvastasuse motiivil kohaldamata riigilõivuseaduse lisa 1 koosmõjus sama seaduse § 57 lõigetega 1 ja 22 osas, milles need näevad ette kohustuse tasuda tsiviilasjas hinnaga 63 911 eurot 64 senti kuni 95 867 eurot 47 senti apellatsioonkaebuselt riigilõivu 5432 eurot 49 senti, ja osas, milles tsiviilasja hinna puhul 191 734 eurot 94 senti kuni 223 690 eurot 76 senti tuleb avalduse esitamise eest tasuda riigilõivu 9267 eurot 18 senti.
8. Tallinna Ringkonnakohus leidis, et riigilõiv, mida V. Nosacheva ja OÜ Kalesseum Ehitus seaduse kohaselt peavad tasuma, on ebaproportsionaalne menetlusökonoomia eesmärgiga, mille saavutamiseks on riigilõivu määrad kehtestatud. Kui pooled peavad vaidluses tasuma riigilõivuks vastavalt 9267 eurot 18 senti või 5432 eurot 49 senti, siis on nende võimalust oma õigust kohtus kaitsta ebaproportsionaalselt kitsendatud olenemata sellest, kas isikul oleks õigus riigilõivu tasumisel menetlusabi saada. Apellandil tuleb kaebuse esitamisel võtta risk, et olenemata menetlusabi saamisest tuleb tal lõpptulemusena lõiv siiski tasuda. Sedavõrd suure lõivu nõudmine ei ole juba iseenesest eesmärgipärane ja avaldaks isikule suurt majanduslikku survet kohtusse pöördumisest või kaebuse esitamisest loobumiseks.
9. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium on 1. novembri 2011. aasta otsuses asjas nr 3-4-1-17-11 leidnud, et kui ringkonnakohus tunnistab kehtiva riigilõivumäära põhiseadus-vastaseks, tuleb tal määrata apellatsioonkaebuselt tasuda tulev põhiseaduspärane riigilõivu määr (punktid 16 ja 17). Arvestades ka Riigikohtu üldkogu 29. novembri 2011. aasta otsuses asjas nr 3-3-1-22-11 avaldatud seisukohti (punktid 31-34), mille kohaselt lähtuti proportsionaalse riigilõivu määramisel enne riigilõivu määrade tõstmist 1. jaanuaril 2009 kehtinud lõivumääradest, määras ringkonnakohus V. Nosacheva apellatsioonkaebuselt tasuda tuleva riigilõivu suuruseks 5096 eurot 95 senti ja OÜ Kalesseum Ehitus apellatsioonkaebuselt tasuda tuleva riigilõivu suuruseks 2860 eurot 5 senti. Kuna OÜ Kalesseum Ehitus on tasunud lõivu 1358 eurot 12 senti, tuleb tal tasuda veel 1501 eurot 93 senti. Riigi võimaliku saamata jäänud või apellantidelt võimalikult rohkem nõutud riigilõivu küsimus tuleb lahendada pärast õigusnormi põhiseaduslikkuse kontrolli käigus tehtava lahendi jõustumist vastavalt selle tulemusele.
10. Praegusel juhul on riigilõivu proportsioonid võrreldes nõude suurusega põhiseadusega vastuolus. Riigikohus on võtnud vastu põhimõttelise otsuse ja lähtunud isikutele põhiseaduspärase riigilõivu määramisel enne 1. jaanuari 2009 kehtinud lõivumääradest. Selles kohtuasjas on tegemist riigilõivudega suuruses 9267 eurot 18 senti ning 5432 eurot 49 senti. Enne 1. jaanuari 2009 kehtinud regulatsiooni kohaselt oleksid riigilõivud sama suurusega nõuetelt olnud vastavalt 5096 eurot 95 senti ning 2860 eurot 5 senti. Praeguseks on Riigikogu menetlusse jõudnud riigilõivuseaduse uus eelnõu, mis alandab riigilõive oluliselt. Eelnõu kohaselt tuleks 216 521 euro 61 sendi suuruselt nõudelt tasuda riigilõivu 2100 eurot (avalduse elektroonilisel esitamisel 1900 eurot) ning 87 646 euro 52 sendi suuruselt nõudelt 1200 eurot (avalduse elektroonilisel esitamisel 1000 eurot).
Vera Nosacheva
11. Vaidlustatud sätted tuleb nende koostoimes tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks ja jätta kohaldamata osas, milles need näevad ette kohustuse tasuda tsiviilasjas hinnaga 191 734 eurot 94 senti kuni 223 690 eurot 76 senti apellatsioonkaebuselt riigilõivu 9267 eurot 18 senti.
12. Kehtivad riigilõivumäärad ületavad legitiimsete eesmärkide saavutamiseks vajaliku määra, olles muutunud kohtusse pöördumist ja edasikaebamist pärssivaks, mitte aga nn põhjendamatuid hagisid ja kaebusi ärahoidvaks meetmeks. Samas on õige, et riigilõiv on põhimõtteliselt vajalik selleks, et panna isik kaaluma kohtusse pöördumise vajalikkust asjades, mille eduväljavaated on väikesed, kuid mis ei ole ilmselgelt perspektiivitud. Kehtiva regulatsiooni kohaselt peaks V. Nosacheva tasuma apellatsioonkaebuse esitamisel riigilõivu, mis on 32-kordne töötasu alammäär ja 10,7-kordne keskmise brutokuupalga määr, s.o enam kui keskmist palka teeniva isiku aastane netosissetulek. Seejuures on V. Nosacheva 66-aastane vanaduspensionär ning tegemist on menetlusosalisele emotsionaalselt olulise vaidlusega, mis on seotud kodu rajamisega.
13. Praeguses kohtuasjas apellatsioonkaebuselt tasumisele kuuluva riigilõivu määra tuleb pidada siinses regioonis ja majanduslikus olukorras ebaproportsionaalseks edasikaebeõiguse (aga ka üldise põhiõiguse tõhusale õiguskaitsele) piiranguks. Vähem tähtis ei ole ka asjaolu, et hageja on tasunud hagiavalduse esitamisel riigilõivu 5096 eurot 96 senti. Praeguses tsiviilasjas on apellatsioonkaebuse esitanud nii V. Nosacheva kui ka OÜ Kalesseum Ehitus. Kehtiva regulatsiooni kohaselt peaksid menetlusosalised tasuma apellatsiooniastmes riigilõivu kokku 14 699 eurot 67 senti. Sellise summa nõudmine pelgalt apellatsioonimenetluse eest on ilmselgelt ebamõistlik.
OÜ Kalesseum Ehitus
14. Vaidlustatud sätted on põhiseadusega vastuolus. OÜ Kalesseum Ehitus nõustub Tallinna Ringkonnakohtu 9. märtsi 2012. aasta kohtumäärustes esitatud põhjenduste ja järeldustega.
15. Vaidlustatud sätted on vastuolus PS § 24 lõikes 5 ettenähtud edasikaebeõiguse ning §-s 11 sisalduva proportsionaalsuse põhimõttega.
16. Kuna ringkonnakohtu määrused puudutavad menetlusabi andmisest keeldumist, oleks põhiseaduslikkuse järelevalve asjas põhivaidluseks seega menetlusabi saamise võimalus. Õigusselguse tagamise eesmärgil loetakse asjassepuutuvaks ka need sätted, mis on tihedas seoses kohaldatud normiga ning võivad kehtima jäädes tekitada ebaselgust õigusliku tegelikkuse suhtes. Riigilõiv ja menetlusabi on olemuslikult lahutamatult seotud.
Asjassepuutuvateks normideks on nii riigilõivu suurust määravad RLS § 57 lõiked 1 ja 22 ning lisa 1 nende koostoimes kui ka menetlusabi piirangud sätestavad TsMS § 182 lõike 2 punkt 1 (hageja puhul) ja § 183 lõige 1 (vastuhagi esitaja puhul). Olukorras, kus riigilõivu määr on ebaproportsionaalselt kõrge, ei ole vajalik anda hinnangut menetlusabi saamise piirangutele. Menetlusabi vajadus saab tekkida alles siis, kui on selge, et riigilõiv ise on põhiseaduspärase suurusega.
17. Riigilõivude kasuks otsustamine on seadusandja poliitiline valik, kuid seejuures võivad konkreetsed riigilõivu määrad olla üksnes kohtule juurdepääsu reguleerivad, mõistlikul määral juurdepääsu piiravad, mitte aga takistavad. Nii tuleb iga kord silmas pidada, et parlament ei kitsendaks kohtusse pöördumise õiguse kasutamise reguleerimisel, selleks tingimuste kehtestamisel ja kohus õiguse kohaldamisel PS § 15 lõike 1 esimese lause ja § 24 lõike 5 põhituuma ulatuses, mis moonutaks selle olulisust ja olemust ehk takistaks ülemäära õigusemõistmisele juurdepääsu.
18. Riigilõivu eesmärkidena võib nimetada nii menetlusökonoomiat kui ka riigieelarvesse lisaraha leidmist (tsiviilkohtumenetluse tasuvus, toimingust huvitatud isikud hüvitavad riigi tehtavad kulutused), kuid kohtu poole pöördumise õiguse riive õigustamisel on legitiimne üksnes menetlusökonoomia. Arvestades, et õigusemõistmine on üks õigusriigi olulisemaid tuumikfunktsioone, mis tagab üldise õigusrahu riigis, võib eeldada kogu ühiskonna panust selle toimimise tagamisel, mistõttu ei ole üldjuhul õige täiendava ja kõrge lisatasu nõudmine.
19. Apellatsiooniastmes ei saa „pahatahtlike ja kergekäeliste taotluste“ ärahoidmise eesmärk olla sama ulatusega mis esimese kohtuastme puhul. Esimene kohtuaste on sellised taotlused juba suure tõenäosusega menetlusest kõrvaldanud. Apellatsiooniastmele juurdepääsu mõõdukuse hindamisel tuleb arvestada asjaoluga, et tegemist on sama suure summa teist korda tasumise kohustusega.
20. Küsimusele, kas kõrge riigilõiv soodustab menetlusökonoomiat, võib vastata kahetiselt. Ühelt poolt võib väita, et mida enam on piiratud isiku menetluslikud õigused (sh kohtusse juurdepääsu õigus), seda kiirem, säästlikum ja tõhusam on õiguskaitsesüsteem laiemalt. Teisalt tuleb aga arvestada, et seadusandja on loonud kõrge riigilõivu leevendajana menetlusabi võimaluse. Kui kohtute töökoormus suureneb menetlusabi taotluste menetlemise tõttu märkimisväärselt, ei too riigilõivude tõstmine kaasa menetlusökonoomia suurenemist, vaid hoopis vähendab seda.
21. Riigikogu menetluses on riigilõivude alandamise ja kohtumenetluse kiirendamise seaduse eelnõu. Seetõttu võib arvestada eelnõu kaalutlusi ja kavandatavaid riigilõive. Nii on eelnõu kohaselt peetud sobivaks, vajalikuks ja mõõdukaks kohtuasjas vaidluse all olevate riigilõivude asemel vastavalt 1200 euro (5432 euro 49 sendi asemel) ja 2100 euro (9267 euro18 sendi asemel) suuruseid riigilõive. Muudatustest võib järeldada, et menetlusökonoomiat on võimalik saavutada ka väiksemate riigilõivudega, kuna samal ajal on ette nähtud muud võimalused kohtumenetluse lihtsustamiseks ja kiirendamiseks. Riigilõivu tasumine on vaid üks komponent menetlusökonoomia saavutamiseks.
22. Praegusel juhul on tegemist 5432 euro 49 sendi ja 9267 euro 18 sendi suuruste lõivudega, mis on Eesti oludes märkimisväärsed summad ning mida ei ole paljudel isikutel majanduslikel põhjustel üldse võimalik tasuda. Kui kohtusse pöörduja peab apellatsioonkaebuse esitamiseks tasuma nimetatud määras riigilõivu, siis on tema võimalust oma õigust kohtus kaitsta ebaproportsionaalselt kitsendatud olenemata sellest, kas isikul on vajalik rahasumma või sobiva väärtusega võõrandatav vara olemas ning kas isikul on õigus riigilõivu tasumisel menetlusabi saada või mitte.
23. Kohtusse pöördumine ei ole riigilt avaliku teenuse ostmine, vaid ainus seaduslik võimalus oma olulist põhiõigust realiseerida ja rikutud õigustele kaitset saada. Juhul kui kohtusse pöördujal oleks võimalik asjassepuutuvad summad nt vara võõrandades hankida, riivaks nii kõrge riigilõivu nõudmine ülemäära vaba eneseteostust ja omandipuutumatust. Sedavõrd suure lõivu nõudmine ei ole juba iseenesest eesmärgipärane ja avaldab isikule suurt majanduslikku survet loobuda kohtusse pöördumisest.
24. Sarnaselt võib ülemäära kõrge riigilõiv kahjustada ka vaidluse kaotanud poole õigusi (sh varalisi õigusi), kuna kohtukulude väljamõistmisel ei eksisteeri riigilõivu algset eesmärki (hoida ära kergekäelised või pahatahtlikud kaebused ja hagid).
25. Vaidlustatud sätted on formaalselt ja materiaalselt põhiseadusega kooskõlas.
26. Vaidlustatud riigilõivudega riivati PS § 15 lõikes 1 sätestatud põhiõigust. Riigilõivud muudavad kohtuid isikutele vähem ligipääsetavaks ning kitsendavad seega võimalusi oma õigusi kohtus kaitsta. Lisaks riivab kohustus tasuda nii suurt riigilõivu ka PS §-st 32 tulenevat isiku omandiõigust, kuna riigilõivu tasudes peab isik loobuma suurest rahasummast.
27. Riigilõivud on kehtestatud põhiseadusliku õigusväärtuse, menetlusökonoomia tagamiseks. Riigilõiv peab tagama, et isik kaaluks enne kohtusse pöördumist põhjalikult ressursimahuka kohtumenetluse alustamist. Lõivustamise eesmärgiks on panna riigi tehtava toimingu kulutused toimingust huvitatud isikute kanda.
28. Sellest tulenevalt võib hagi lõivustamist RLS § 57 lõigetes 1 ja 22 ning lisas 1 sätestatud riigilõivuga pidada menetlusökonoomia tagamisel sobivaks abinõuks. Abinõu vajalikkuse kui peamise proportsionaalsuse kriteeriumi kohaselt võib pidada meedet lubatavaks, kui leebemat ning sama efektiivset alternatiivset meedet ei esine.
29. Lõivu määra sõltuvusse seadmine hagihinnast aitab tagada, et nõutav summa rajaneb adekvaatsel ja läbimõeldud arvestusel. Samuti on riigilõivu üheks eesmärgiks hüvitada tsiviilasjades riigi tehtavad kulutused kohtupidamisele. Riigilõivuseaduse lisas 1 sätestatud riigilõivumääradega sooviti need tsiviilasjade lahendamisel muuta võimalikult kulupõhiseks. Näiteks katsid riigilõivumäärad kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud riigilõivuseaduse alusel ligikaudu 90% tsiviilkohtumenetluse kuludest, millest tulenevalt ülejäänud 10% jäi maksumaksja kanda. Sellest järeldub ka RLS § 57 lõigete 1 ja 22 ning lisa 1 alusel kehtestatud riigilõivumäärade ratsionaalne põhjendus ja tuleb lugeda põhjendatuks tsiviilvaidlustega seotud kulude katmine kohtuasja poolte kohtukuludega, selmet asetada see koormis maksumaksjaile.
30. TsMS § 180 lõike 1 punkti 1 järgi võib kohus isiku taotlusel vabastada isiku täielikult või osaliselt riigilõivu tasumisest riigituludesse või punkti 2 mõttes määrata riigilõivu tasumine osamaksetena kindla tähtaja jooksul. Sellisel juhul peab kohus paratamatult andma ühtlasi eelhinnangu hageja õiguste kaitse vajalikkuse ja olulisuse kohta. Seega olukorras, kus on olemas õiguslik mehhanism maksejõuetu isiku riigilõivu tasumisest täielikult või osaliselt vabastamiseks, ei saa pidada kõnealuseid riigilõivumäärasid ebaproportsionaalselt suurteks ega PS § 15 lõikest 1 ja §-st 32 tulenevaid õigusi rikkuvaks.
31. Rahandusminister leiab, et riigilõivu suurus ei tohi olla väljasuretava iseloomuga ega muuta edasikaebeõigust illusoorseks. Kehtivad riigilõivude määrad võivad tsiviilasjades olla vastuolus PS § 24 lõikega 5, kuna kõrged riigilõivud võivad osutuda ülemääraseks edasikaebeõiguse piiranguks.
32. Riigikogus võeti 3. aprillil 2012 menetlusse Justiitsministeeriumi ette valmistatud riigilõivuseaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (206 SE I), mis on saanud kooskõlastuse ka Rahandusministeeriumilt ja mille kohaselt riigilõive alandavad muudatused jõustuvad 2012. aasta 1. juulil.
33. Riigilõivuseaduse (RT I 2010, 21, 107; RT I, 30.12.2011, 4) § 57 „Hagiavalduse, avalduse ja kaebuse läbivaatamine“ lõiked 1 ja 22:
„(22) Tsiviilasjas tehtud maakohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse esitamisel tasutakse riigilõivu sama palju, kui tuleb tasuda hagi või muu avalduse esialgsel esitamisel maakohtule, arvestades apellatsioonkaebuse ulatust.“
34. „Lisa 1 riigilõivuseaduse juurde
RIIGILÕIVU TÄISMÄÄRAD AVALDUSE ESITAMISE EEST TSIVIILKOHTUMENETLUSES (EURODES) (RT I, 23.03.2011, 1 – jõust. 24.03.2011)
63 911,64 4 793,37
95 867,47 5 432,49
191 734,94 8 308,51
223 690,76 9 267,18“
35. Kolleegium leiab esmalt asjassepuutuvad sätted (I) ja hindab seejärel nende põhiseaduspärasust (II).
36. Tallinna Ringkonnakohus on tunnistanud tsiviilasjas nr 2-08-11197 põhiseadusega vastuolus olevaks kaks erinevat riigilõivuseaduse lisa 1 tabeli normi. Riigikohus saab kontrollida nende riigilõivu määrade põhiseaduspärasust sõltumata menetlusabi taotluse lahendamisest. Nimelt kohaldas ringkonnakohus menetlusabi taotlusi rahuldamata ja apellatsioonkaebusi käiguta jättes riigilõivuseaduse sätteid, mis näevad ette riigilõivu tasumise. PS § 15 lõike 2 ja § 152 kohaselt peab kohus kontrollima kõiki sätteid, mida kohaldab. Seetõttu saab kohus ka olukorras, kus isikule on keeldutud apellatsioonkaebuse esitamiseks menetlusabi andmisest, kahtluse korral kontrollida edasikaebeõigust takistava riigilõivu põhiseaduspärasust. Igal kohtusse pöördujal tuleb võtta risk, et olenemata menetlusabi saamisest tuleb tal lõpptulemusena riigilõiv siiski tasuda (Riigikohtu üldkogu 6. märtsi 2012. aasta otsus asjas nr 3-2-1-67-11, punkt 18.2).
37. Riigikohtu üldkogu ja põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium on pidanud võimalikuks kontrollida riigilõivu suuruse põhiseaduspärasust nii hagi esitamisel (vt üldkogu 6. märtsi 2012. aasta otsus asjas nr 3-2-1-67-11, punkt 18; põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 15. detsembri 2009. aasta otsus asjas nr 3-4-1-25-09, eriti punkt 19) kui ka apellatsioonkaebuse esitamisel (vt põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 14. aprilli 2011. aasta otsus asjas nr 3-4-1-1-11, punkt 6) sõltumata sellest, et vastavalt hagejate ja apellandi menetlusabi taotlused olid enne jäetud rahuldamata.
38. Praeguses põhiseaduslikkuse järelevalve asjas on põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse (PSJKS) § 14 lõike 2 esimese lause mõttes asjassepuutuvateks säteteks kehtiva RLS § 57 lõiked 1 ja 22 koostoimes lisaga 1 osas, milles tsiviilasjas hinnaga 63 911 eurot 64 senti kuni 95 867 eurot 47 senti tuleb apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 5432 eurot 49 senti, ja osas, milles tsiviilasjas hinnaga 191 734 eurot 94 senti kuni 223 690 eurot 76 senti tuleb apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 9267 eurot 18 senti, kuna lõivu tasumise kohustus ja suurus tuvastatakse nimetatud õigusnormide alusel. Nende sätete puudumisel või väiksema lõivu kehtimisel ei peaks V. Nosacheva ja OÜ Kalesseum Ehitus tasuma nii suures määras riigilõivu. Samuti on Riigikohtu üldkogu leidnud, et asjassepuutuvad on nii riigilõivu määra sätestav riigilõivuseaduse lisa 1 kui ka apellatsioonkaebuselt nii suure riigilõivu tasumise kohustuse ette nägevad sätted (vt üldkogu 12. aprilli 2011. aasta otsus asjas nr 3-2-1-62-10, punkt 33).
39. Sätted on formaalselt põhiseaduspärased. Kolleegium analüüsib allpool vaidlusaluste sätete materiaalset põhiseaduspärasust, leides selleks riivatud põhiõiguse ning riive lubatud eesmärgid ja hinnates vaidlustatud sätete proportsionaalsust riive eesmärkide suhtes.
40. Maakohtu otsuse vaidlustamine ringkonnakohtus tähendab PS § 24 lõikes 5 sisalduva õiguse – kaevata enda kohta tehtud kohtuotsuse peale seadusega sätestatud korras edasi kõrgemalseisvale kohtule – kasutamist. Õiguse riive on selle kaitseala iga ebasoodus mõjutamine (vt nt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 6. märtsi 2002. aasta otsus asjas nr 3-4-1-1-02, punkt 12). Praegusel juhul riivab edasikaebeõigust apellatsioonkaebuselt suure riigilõivu ettenägemine. Kui nõutavat lõivu ei ole tasutud ja isikuid ei vabastata riigilõivu tasumise kohustusest, on apellatsioonkaebuste menetlusse võtmine takistatud. Sellisel juhul ei kontrolli kohus ka isikute väidetud õiguste rikkumist.
41. PS § 24 lõikes 5 sätestatud edasikaebeõigust saab seadusega piirata igal põhjusel, mis ei ole põhiseadusega vastuolus (Riigikohtu üldkogu 12. aprilli 2011. aasta otsus kohtuasjas nr 3-2-1-62-10, punkt 38). Riigikohtu üldkogu järeldas kohtuasjas nr 3-2-1-62-10 tehtud otsuse punktis 45, et põhiseaduse järgi saab lugeda lubatavaks eesmärki, et hagimenetluses kantakse vähemalt rahaliste vaidluste puhul riigi tehtavad kulud õigusemõistmisele eelkõige menetlusosaliste endi makstavate lõivude arvel (õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu põhimõte). Samuti on riigilõivu legitiimseks eesmärgiks põhiseaduse tähenduses menetlusökonoomia, et vältida põhjendamatute, pahatahtlike jms kaebuste menetlemist (vt ka Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 15. detsembri 2009. aasta otsus kohtuasjas nr 3-4-1-25-09, punkt 23).
42. Apellatsioonkaebuselt tsiviilasjas hinnaga 63 911 eurot 64 senti kuni 95 867 eurot 47 senti riigilõivu 5432 eurot 49 senti ja tsiviilasjas hinnaga 191 734 eurot 94 senti kuni 223 690 eurot 76 senti 9267 euro 18 sendi suuruse riigilõivu tasumise nõude kehtestamine teenib menetlusökonoomia huve, kuna selline kõrge kohtusse pöördumise rahaline piirang võib muu hulgas ära hoida põhjendamatute ja pahatahtlike avalduste esitamist. Kuna sobiv on abinõu, mis soodustab piirangu eesmärgi saavutamist, ja sobivuse seisukohalt on vaieldamatult ebaproportsionaalne abinõu, mis ühelgi juhul ei soodusta piirangu eesmärgi saavutamist, on vaidlusalune riigilõiv sobiv abinõu menetlusökonoomia eesmärgi saavutamiseks. Samuti katab sellises suuruses riigilõiv õigusemõistmise kulud. Riigikohtu üldkogu on kohtuasjas nr 3-2-1-67-11 tehtud otsuse punktis 26.2 viidanud Riigikogu põhiseaduskomisjoni arvamusele, milles sisaldus info, et Justiitsministeeriumi andmetel oli 2010. aastal ühe tsiviilasja (v.a maksekäsu kiirmenetlus) keskmine arvestuslik kulu ringkonnakohtus 700 eurot. Praeguses asjas peaksid hageja ja vastuhageja tasuma kehtiva regulatsiooni järgi apellatsioonkaebuselt kokku riigilõivu 14 699 eurot 67 senti, mis katab õigusemõistmise keskmise kulu selles kohtuastmes.
43. Abinõu on vajalik, kui eesmärki ei ole võimalik saavutada mõne teise, kuid isikut vähem koormava abinõuga, mis on vähemalt sama efektiivne kui esimene. Riigikohtu üldkogu hindas 6. märtsi 2012. aasta otsuses asjas nr 3-2-1-67-11 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud RLS § 56 lõike 1 ja lisa 1 alusel määratud 220 000 krooni (14 060 euro 56 sendi) suuruse riigilõivu põhiseaduslikkust, leides otsuse punktis 27, et tegemist ei olnud menetlusökonoomia ega õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu eesmärkidel vajaliku abinõuga. Kuna alates 1. jaanuarist 2009 on riigilõivuseaduse lisa 1 järgsed riigilõivud püsinud samas määras hoolimata vääringust, milles need on riigilõivuseaduse lisas 1 esitatud, on ka praeguses, kehtivate riigilõivumäärade põhiseaduslikkuse järelevalve asjas asjakohane lähtuda üldkogu viimases riigilõive puudutavas kohtuasjas esitatud seisukohtadest.
44. Abinõu proportsionaalsuse kaalumisel on vaja hinnata ka ühiskonnaolusid, st majanduslikku ruumi, kus õiguslik regulatsioon toimib (Riigikohtu üldkogu 12. aprilli 2011. aasta otsus asjas nr 3-2-1-62-10, punkt 48.3). Üldkogu võrdles asjas nr 3-2-1-67-11 vaidlustatud riigilõivu määra 2010. aastal kehtinud Eesti keskmise brutokuupalga määra ning töötasu alammääraga, samuti Justiitsministeeriumi 2010. aasta andmetega ühe tsiviilasja keskmise arvestusliku kulu kohta. Ka praeguses põhiseaduslikkuse järelevalve asjas on selline võrdlus vaidlustatud kehtivate riigilõivumäärade põhiseaduslikkuse kaalumisel asjakohane. Võrreldes 2010. aasta IV kvartali 814-eurose keskmise brutokuupalgaga, oli Statistikaameti andmetel Eesti keskmise brutokuupalga määr 2011. aasta IV kvartalis 865 eurot. Kui 2010. aastal oli keskmine brutokuupalk 792 eurot, siis 2011. aastal 830 eurot 75 senti. Seega on brutokuupalgad olnud nii kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud riigilõivuseaduse kui ka kehtiva riigilõivuseaduse ajal sarnased. Alates 1. jaanuarist 2012 on töötasu alammäär täistööajaga töötamise korral 290 eurot kuus. Kuni 31. detsembrini 2011 oli see 278 eurot 2 senti (Vabariigi Valitsuse 11. juuni 2009. aasta määruse nr 90 „Töötasu alammäära kehtestamine“ § 1). V. Nosacheva peaks praegu tasuma apellatsioonkaebuselt riigilõivu, mis on ligi 11,2 korda suurem keskmisest brutokuupalgast ja ligi 32 korda suurem töötasu alammäärast, OÜ Kalesseum Ehitus aga apellatsioonkaebuselt riigilõivu, mis on ligi 6,5 korda suurem keskmisest brutokuupalgast ja ligi 18,7 korda suurem töötasu alammäärast.
45. Alates 1. jaanuarist 2009 tõsteti riigilõivumäärasid 2-5 korda. Põhiseaduslikkuse järelevalve asja aluseks olevas tsiviilasjas tuleks V. Nosacheval tasuda kuni 31. detsembrini 2008 kehtinud riigilõivuseaduse lisa 1 tabeli alusel tsiviilasjas nõudelt suuruses 3 300 000 kuni 3 400 000 krooni riigilõivu 79 750 krooni ehk 5096 eurot 95 senti ja OÜ-l Kalesseum Ehitus tsiviilasjas nõudelt suuruses 1 300 000 kuni 1 400 000 krooni riigilõivu 44 750 krooni ehk 2860 eurot 5 senti. Üldkogu leidis asjas nr 3-2-1-67-11 tehtud otsuse punktis 27.3, et arvestades Eesti keskmise kuupalga määra ja töötasu alammäära, võib ka kuni 31. detsembrini 2008 kehtinud riigilõivuseaduse lisa 1 tabeli alusel arvutatud suuruses või ka mõnevõrra väiksem riigilõiv hoida isikuid põhjendamatult ja pahatahtlikult kohtusse pöördumast ning saavutada sellega sama efektiivselt, kuid isikute õigusi vähem piiravalt menetlusökonoomia eesmärgi. Samas, mida kõrgemad on riigilõivud, seda enam tegelevad kohtud menetlusabi taotluste lahendamisega. Määruse peale, millega jäetakse menetlusabi taotlus rahuldamata, saab esitada määruskaebuse. Sellisel juhul kulub kohtute ressurssi rohkem menetluslike, mitte sisuliste küsimuste lahendamisele ning kõrge riigilõiv ei aita menetlusökonoomia eesmärgi saavutamisele kaasa, vaid takistab seda.
46. Üldkogu leidis viidatud otsuse punktis 27.6, et ka oluliselt väiksem riigilõiv kataks tõenäoliselt õigusemõistmise kulud, kuid oleks kohtusse pöörduda soovivale isikule vähem koormav. Tuginedes Justiitsministeeriumi 2010. aasta andmetele tsiviilasjas keskmise menetluskulu kohta ringkonnakohtus (700 eurot), kataks praeguses asjas nõutav riigilõiv vastavalt ligi 7,8 ja 13,2 korda õigusmõistmise kulud.
47. Riigikogu menetluses oleva riigilõivuseaduse muutmise seaduse eelnõus (206 SE) on peetud võimalikuks saavutada menetlusökonoomia ka väiksemate riigilõivudega. Samal ajal on ette nähtud muud võimalused kohtumenetluse tõhustamiseks. Lisatud seletuskirja kohaselt on eelnõu väljatöötamise ajendiks vajadus alandada Euroopa riikide hulgas silmatorkavalt kõrgeid riigilõive, viies Eesti hagihinnast sõltuvate riigilõivude taseme võrdlusaluste riikide keskmisele lähemale.
48. Kolleegiumi hinnangul ei ole seega ka praeguses asjas vaidlustatud määras riigilõivud eespool esitatud põhjustel vajalikud menetlusökonoomia ega õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu eesmärgi täitmiseks.
49. Kolleegium tunnistab PSJKS § 15 lõike 1 punkti 2 alusel põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks riigilõivuseaduse (RT I 2010, 21, 107; RT I, 30.12.2011, 4) § 57 lõiked 1 ja 22 koostoimes lisaga 1 osas, milles tsiviilasjas hinnaga 63 911 eurot 64 senti kuni 95 867 eurot 47 senti tuleb apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 5432 eurot 49 senti, ja osas, milles tsiviilasjas hinnaga 191 734 eurot 94 senti kuni 223 690 eurot 76 senti tuleb apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 9267 eurot 18 senti.
Märt Rask, Henn Jõks, Ott Järvesaar, Lea Laarmaa, Ivo Pilving

matches:
§ 57
§ 57
§ 57
Kohus
§ 57
§ 190
§ 152
§ 57
Riigikohus
§ 24
§ 57
§ 182
§ 183
kohus
§ 15
§ 24
§ 15
§ 57
§ 57
§ 180
kohus
kohus
§ 15
§ 24
§ 57
Riigikohus
§ 15
§ 152
kohus
kohus
§ 14
§ 57
§ 24
kohus
§ 24
§ 56
§ 1
§ 15
§ 57


JUULI JUULI / lehekuu
Kp-d Kosma ja Damian †284
Rm 11:2-12; Mt 11:20-26
Jumalaema rüü toomine Blaherna kirikusse;
Jeruusalemma patr. Juvenaali †458
Rm 11:13-24; Mt 11:27-30
Mr. Jakint †108; vg. Jesaja Erak †370
Rm 11:25-36; Mt 12:1-8
Kreeta üpsk. Andreas †740; vg. Marta †554
Rm 6:11-17; Mt 8:14-23
4. pp. Athose vg. Atanaasi †1000; vg. Lampad †X s.
3. v. HE Lk 24:1-12;
Rm 6:18-23; Mt 8:5-13
Vg. Sisoi Suur †429; mr-d Marin, Marta jkk. †269
Rm 12:4-5,15-21; Mt 12:9-13
Vg. Maleonimäe Toomas †X s.; mr-d Peregrin, Lukian, Saturnin jkk. †II s.
Rm 14:9-18; Mt 12:14-16,22-30
Vkj. Ristija Johannese sünd.
Smr. Prokoopi †303;
Jumalaema Kaasani pühakuju
Rm 15:7-16; Mt 12:38-45
Taormina pskmr. Pankraati †I s.; vgmr. Patermuti †IV s.
Rm 15:17-29; Mt 12:46-13:3
Nikopoli 45 mr-t: Leonti jkk.; Kiievi vg. Antooni †1073
Rm 16:1-16; Mt 13:3-9
Smr. Eufiimia †304; Kiievi õu. Olga †969
Rm 8:14-21; Mt 9:9-13
5. pp. Mr-d Prokl ja Hilaari †II s.;
vg. Maleonimäe Miikael †962
4. v. HE 24:12-35;
Rm 10:1-10; Mt 8:28-9:1
Vkj. Peetrus ja Paulus
Mareta-karusepäev
Peaingel Kaabriel; Savva kloostri vg. Stefan †794
Rm 16:17-24; Mt 13:10-23
Ap. Akila †I s.; Athose vg. Nikodim †1809
1Kr 1:1-9; Mt 13:24-30
Mr-d Kiirik ja Julitta †305; Kiievi õu. Vladimir †1015
1Kr 2:9-3:8; Mt 13:31-36
Pskmr. Atinogen jkk. †311; mr. Valentiina †308; mr. Juulia †440
1Kr 3:18-23; Mt 13:36-43
Smr. Marina (Margareeta) †IV s.
1Kr 4:5-8; Mt 13:44-54
Mr. Emilian †363; vg. Pambo †IV s.
Rm 9:1-5; Mt 9:18-26
6. pp. 4. kirikukogu pühade isade pp.
Vg. Makriina †380; vg. Dius †430;
Saarovi vg. Serafimi säilm. av.
5. v. HE Lk 24:36-53.
Tt 3:8-15; Mt 5:14-19
Eeliapäev
Prh. Eelija †IX s. eKr.;
Jõhvi ja Ugine'i õigl. Aleksei †1934
Jk 5:10-20; Lk 4:22-30
Prh. Hesekiel †VI eKr.;
vg-d Kpm. Siimeon ja Johannes †590
1Kr 5:9-6:11; Mt 13:54-58 (E);
1Kr 6:20-7:12; Mt 14:1-13
Apsn. salvitooja Maria Magdaleena †I s.
1Kr 7:12-24; Mt 14:35-15:11
Mr-d Trofim ja Teofil jkk. †IV s.
1Kr 7:24-35; Mt 15:12-21
Tüürose smr. Kristiina †IV s.; õu. kannatajad Boriss ja Gleb †1015
1Kr 7:35-8:7; Mt 15:29-31
Jumalasünnitaja ema õigl. Anna †I s.
Rm 12:1-3; Mt 10:37-11:1
Annepäev
7. pp. Vgmr. Paraskeeva †138; prmr. Hermolai †305
6. v. HE Jh 20:1-10;
Rm 15:1-7; Mt 9:27-35
Vkj. Päätnits
Smr. tervendaja Panteleimon †305; vg. Antisa †VIII s.
1Kr 9:13-18; Mt 16:1-6
Ap-d Prohhor, Nikanor, Tiimon ja Parmen †I s.; mr. Kristodul †1777
1Kr 10:5-12; Mt 16:6-12
Mr. Kallinik †250; mr. Serafiima †I s.;
Norra p. kuningas Olav †1030
1Kr 10:12-22; Mt 16:20-24
Ap-d Siila, Siluan, Epenet jt. †I s.
1Kr 10:28-11:7; Mt 16:24-28
Õigl. Eudokim †IX s.; mr. Julitta †304
1Kr 11:8-22; Mt 17:10-18
Jumalaema paastu algus.
1. Kolmapäev 4Ms 24:10-19 Päästev hüüe
2. Neljapäev Jr 42:1-12 Päästev hüüe
3. Reede Ho 14:2-10 Päästev hüüe
4. Laupäev Jd 1:3-23 Päästev hüüe
5. Pühapäev Mt 11:25-30; Sk 9:9-10; Ps 145:8-14; Rm 8:9-13 Elu Jeesuse järgijana
6. Esmaspäev 1Pt 1:13-26 Elu Jeesuse järgijana
7. Teisipäev Jk 5:7-12 Elu Jeesuse järgijana
8. Kolmapäev Tt 2:1-15 Elu Jeesuse järgijana
9. Neljapäev 1Jh 2:7-17 Elu Jeesuse järgijana
10. Reede Rm 12:9-21 Elu Jeesuse järgijana
11. Laupäev 5Ms 28:1-14 Elu Jeesuse järgijana
12. Pühapäev Mt 13:1-9; Js 55:10-11; Ps 65:10-14; Rm 8:18-23 Neljasugune põllumaa
Kohtla-Järve EK Kogudus Lootus (15)
13. Esmaspäev Ho 2:16-25 Neljasugune põllumaa
14. Teisipäev Jr 4:1-4 Neljasugune põllumaa
15. Kolmapäev 2Kr 4:7-18 Neljasugune põllumaa
16. Neljapäev Jh 12:24-33 Neljasugune põllumaa
17. Reede Jr 18:1-10 Neljasugune põllumaa
18. Laupäev Ilm 3:14-22 Neljasugune põllumaa
19. Pühapäev Mt 13:24-30; 1Kn 18:41-46; Ps 86:5-10; Rm 8:26-27 Püha Vaimu vili
20. Esmaspäev Jk 3:13-18 Püha Vaimu vili
Eelijapäev
21. Teisipäev Jh 20:11-18 Püha Vaimu vili
22. Kolmapäev Gl 5:13-25 Püha Vaimu vili
Maarja-Magdaleena päev e madlipäev
23. Neljapäev 1Kr 14:10-26 Püha Vaimu vili
24. Reede 1Kr 13:1-13 Püha Vaimu vili
25. Laupäev 2Ts 3:6-18 Püha Vaimu vili
Apostel Jaakobuse päev e jaagupipäev
26. Pühapäev Mt 13:44-52; 1Kn 3:5-12; Ps 119:127-130; Rm 9:28-30 Usaldatud talendid
Hilleste Kristlik Kogudus
Järva-Jaani Vaba Evangeeliumi Peeteli Kogudus
Evangeeliumi Kristlaste Suigu Kogudus (75)
27. Esmaspäev 2Ms 35:30-35 Usaldatud talendid
28. Teisipäev 2Tm 1:6-18 Usaldatud talendid
29. Kolmapäev Õp 6:1-11 Usaldatud talendid
30. Neljapäev 1Pt 4:1-11 Usaldatud talendid
31. Reede Tn 1:1-21 Usaldatud talendid
1. juuli 13. nädala kolmapäev Am 5:14-15,21-24; Ps 50:7,8-9,10-11,12-13,16bcd-17; Mt 8:28-34 R: Kui armas on Sinu tempel, Issand.
2. juuli 13. nädala neljapäev Am 7:10-17; Ps 19:8,9,10,11; Mt 9:1-8 R: Jumala seadused on tõde ja õiged.
4. juuli 13. nädala laupäev Am 9:11–15; Ps 85:9,11–12,13–14; Mt 9:14–17 R: Issand kuulutab rahu oma rahvale. või Portugali p. Isabel või Maarjalaupäev
5. juuli AASTARINGI 14. PÜHAPÄEV Sk 9:9–19; Ps 145:1–2,8–9,10–11,13cd-14; Rm 8:9, 11–13; Mt 11:25–30 R: Ma tõstan Sind kõrgeks, mu Jumal, sa Kuningas.
6. juuli 14. nädala esmaspäev Ho 2:16,17cd-18,21–22; Ps 145:2–3,4–5,6–7,8–9; Mt 9:18–26 R: Armuline ja halastaja on Issand. või p. Maria Goretti, neitsi ja märter
7. juuli 14. nädala teisipäev Ho 8:4–7,11–13; Ps 115:3–4,5–6,7ab+8,9–10; Mt 9:32–38 R: Iisrael, looda Issanda peale.
8. juuli 14. nädala kolmapäev Ho 10:1–3,7–8,12; Ps 105:2–3,4–5,6–7; Mt 10:1–7 R: Otsige alati Jumala palet.
9. juuli 14. nädala neljapäev Ho 11:1–4,8ef-9; Ps 80:2ac+3c,15–16; Mt 10:7–15 R: Jumal, tee uueks meie elu ja päästa meid. või p: p-d Augustinus Zhao Rong, preester, ja kaaslased,märtrid
10. juuli 14. nädala reede Ho 14:2-10; Ps 51:3-4,8 9,12-13,14+17; Mt 10:16-23 R: Mu suu kuulutaks Sinu kiitust.
12. juuli AASTARINGI 15. PÜHAPÄEV Js 55:10–11; Ps 65:10abcd,10e-11,12–13,14; Rm 8:18–23; Mt 13:1–23 või Mt 13:1–9 R: Sinu sõna, Issand, langes heasse mulda ja kandis palju vilja.
13. juuli 15. nädala esmaspäev Js 1:10-17; Ps 50:8-9,16bcd-17,21+23; Mt 10:34-11:1 R: Õigetele ma annan näha Jumala päästet. või p. Henricus
14. juuli 15. nädala teisipäev Js 7:1–9; Ps 48:2–3a,3bc-4,5–6,7–8; Mt 11:20–24 R: Jumal kindlustab oma linna igavesti. või p. Camillo de Lellis, preester
15. juuli p. Bonaventura, piiskop ja Kiriku doktor Js 10:5–7,13–16; Ps 94:5–6,7–8,9–10,14–15; Mt 11:25–27 R: Issand ei tõuka ära oma rahvast.
16. juuli 15. nädala neljapäev Js 26:7–9,12,16–19; Ps 102:13–14ab+15,16–18,19–21; Mt 11:28–30 R: Jumal vaatab taevast ilmamaad. või Karmeli maarjapäev
17. juuli 15. nädala reede Js 38:1–6,21–22,7–8; [Ps] Js 38:10,11,12abcde,16; Mt 12:1–8 R: Ära unusta viletsaid, Issand. või Maarjalaupäev
19. juuli AASTARINGI 16. PÜHAPÄEV Trk 12:13,16–19; Ps 86:5–6,9–10,15–16a; Rm 8:26–27; Mt 13:24–43 või Mt 13:24–30 R: Sina, Issanda, oled hea ja andeksandja.
20. juuli 16. nädala esmaspäev Mi 6:1–4,6–8; Ps 50:5–6,8–9,16bcd-17,21+23; Mt 12:38–42 R: Õigetele ma annan näha Jumala päästet. või p. Apollinare, piiskop ja märter
21. juuli 16. nädala teisipäev Mi 7:14-15;18 20; Ps 85:2-4,5-6,7-8; Mt 12:46-50 R: Issand, näita meile oma heldust. või Brindisi p. Lorenzo, preester ja Kiriku doktor † peapiiskop Kazimierz Świątek (2011, Pinsk)
23. juuli P. BIRGITTA, ORDUÕDE - EUROOPA KAITSEPÜHAK. KIRIKUPÜHA Gal 2:19-20; Ps 34:2-3,4-5,6-7,8-9,10-11; Jh 15:1-8 R: Ära unusta viletsaid, Issand.
24. juuli 16. nädala reede Jr 3:14-17; [Ps] Jr 31:10,11-12ab,13; Mt 13:18-23 R: Issand hoiab meid nagu karjane oma karja. või p. Charbel Mahkluf, preester või p. Olga
26. juuli AASTARINGI 17. PÜHAPÄEV 1Kn 3:5,7–12; Ps 119:57+72,76–77,127–128,129–130; Rm 8:28–30; Mt 13:44–52 või Mt 13:44–46 R: Ma armastan Sinu seadust, Issand.
27. juuli 17. nädala esmaspäev Jr 13:1-11; [Ps] 5Ms 32:18-19,20,21; Mt 13:31-35 R: Ära unusta Jumalat, kes andis sulle elu.
28. juuli 17. nädala teisipäev Jr 14:17-22; Ps 79:8,9,11+13; Mt 13:36-43 R: Aita meid välja oma nime pärast, Jumal.
30. juuli 17. nädala neljapäev Jr 18:1–6; Ps 146:1b-2,3–4,5–6ab; Mt 13:47–53 R: Õndsad on need, kelle abi on Jaakobi Jumal. või p. Petrus Chrysologus, piiskop ja Kiriku doktor
31. juuli p. Ignatius Loyola, preester Jr 26:1-9; Ps 69:5,8-10,14; Mt 13:54-58 R: Oma heldusest vasta mulle, Issand.


text:
Järva teataja ee eenboekskast.nl
kadaka tee 44 mööbel
kodus töötamise tööpakkumised
lõunakeskus eelseisvad sündmused
ttu sauna
järve keskus kalastus
furger mööbel
polarn o pyret fi outlet
norra ilmateade tallinn
kättemaksukontor fännipäev
kuidas teha hakksnitslit
jaanipäeva mängud lastele
otto wikipedia
uus mööbel haiseb
järva teataja - Postimees: Värsked uudised Eestist ja Järva Teataja kuulutused 12. november Loe artiklit. Järva Teataja. Teisipäevase Järva Teataja tutvustus Loe artiklit. 9 fotot. Tasuline. 161. Veoautolt lahti tulnud ratas lömastas Tallinna-Tartu maanteel sõiduauto esiosa Loe artiklit Vaata galeriid. E-post: veebireklaam@postimees.ee Tel +372 666 2230.
Järva Teataja - Ajalehed - tellimine.ee Järva Teataja was founded in 1926 as the voice of farmers and settlers but quickly became that of the entire Järva County. The newspaper paints a picture of the county’s people, economy, politics, culture, school life, and athletic achievements.
Võrumaa Teataja Kagu-Eesti suurim ajaleht Mees lahkus enne politseinike saabumist sündmuskohalt, kuid patrullid leidsid ta mõned minutid hiljem ja võtsid ta kuriteos kahtlustatavana kinni.
Järva Teataja – Postimees Grupp järva teataja ee Postimehes surmateate, kaastundeavalduse või mälestuskuulutuse avaldamiseks palume minna Postimehe kuulutuste keskkonda - kuulutus.postimees.ee. PÄRNU POSTIMEES, SAKALA ja VIRUMAA TEATAJA ilmuvad 5 korda nädalas: teisipäevast laupäevani. JÄRVA TEATAJA ilmub 3 korda nädalas: teisipäeviti, neljapäeviti ja laupäeviti.
Järva Teataja – Postimees Grupp Järva Teataja on asutatud 1926. aastal põllumeeste ja asunike häälekandjana, kuid muutus mõne aastaga kogu Järvamaa häälekandjaks. Ajaleht annab aimu Järvamaa inimestest, majandusest, poliitikast, kultuurist, koolielust ja spordisaavutustest. Vahel heidame pilgu ka ajalukku.
Järva Teataja - Home | Facebook Selleks aga, et saaksid olla pidevas ühenduses koduvallaga ning kaasa rääkida valla elus, on Sinu taskus väga hea abimees nimega Järva valla äpp. Antud klipis on näide, kuidas kutsus aastaid tagasi vallavanem kogukonda koosolekule ja samuti on võrdlus, kuidas me …
jarva.ee - Järvamaa Omavalitsuste Liit Vaata, milliseid pilte saatsid lapsed Virumaa Teataja joonistusvõistlusele "Mina märkan!" Loe artiklit Vaata galeriid
Üldinfo - Järva vald Järva Teataja, Paide, Estonia. 5.3K likes. Tead huvitavat uudist, omad põnevat infot või lahedat pilti: jaga seda teistega. Saada vihje: toimetus@jt.ee
Virumaa Teataja järva teataja ee Järva Teataja on asutatud 1926. aastal põllumeeste ja asunike häälekandjana, kuid muutus mõne aastaga Järvamaa häälekandjaks. Kuigi leht on aastatega vahetanud nii nime kui ka nägu, on ta jäänud ikka Järvamaa inimeste peamiseks uudistekanaliks. Ilmub kolm korda nädalas - …
Otsing - Järva Teataja Järva Teataja kuulutused 12. september Loe artiklit. Kuulutused. Järva Teataja …
Järva Teataja - Avaleht | Facebook järva teataja ee Järva valla põhimäärus - sisukord. 1 Üldsätted § 1 Reguleerimisala § 2 Järva valla õiguslik staatus, tegevuse õiguslikud alused § 3 Omavalitsusorganid § 4 Valla territoorium § 5 Vallaelanik; 2 Volikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord, nende pädevus ja volikogu esimehe asendamine § 6 Volikogu esimehe valimine
Järva Teataja - Posts | Facebook Järva Teataja. 2078. Järva-Jaani vanatehnika varjupaigas peksti autodel klaasid sisse (4) Loe artiklit. Uudised. 199. Kadunud Elvise surnukeha leiti Prääma rabast Loe artiklit. Krimi. E-post: veebireklaam@postimees.ee Tel +372 666 2230. Jälgi meid. facebook twitter instagram.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


Raasiku valla 2014. a eelarve vastuvõtmine – Riigi Teataja
Raasiku valla 2014. a eelarve vastuvõtmine
Raasiku valla 2014. a eelarve vastuvõtmine - sisukord
RT IV, 19.02.2014, 24
Vastu võetud 11.02.2014 nr 6
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 1, valla- ja linnaeelarve seaduse § 12 lg 1, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 5, §-de 7 – 11, § 21, § 23 lg 3, Raasiku valla põhimääruse § 38 ning Raasiku vallavolikogu 13. märtsi 2012. a määrusega nr 2 kinnitatud “Raasiku valla eelarve koostamise, vastuvõtmise, täitmise ja tegemata jäänud väljaminekute kavandamise korra” § 3 lg 3 alusel.
§ 1. Vastu võtta Raasiku valla 2014. aasta põhitegevuse tulude eelarveosa kokku summas 4 468 923 € (neli miljonit nelisada kuuskümmend kaheksa tuhat üheksasada kakskümmend kolm eurot) vastavalt lisale.
§ 2. Vastu võtta Raasiku valla 2014. aasta põhitegevuse kulude eelarveosa kokku summas -4 225 078 € (miinus neli miljonit kakssada kakskümmend viis tuhat seitsekümmend kaheksa eurot) vastavalt lisale.
§ 3. Vastu võtta Raasiku valla 2014. aasta investeerimistegevuse eelarveosa kokku summas -431 364 € (miinus nelisada kolmkümmend üks tuhat kolmsada kuuskümmend neli eurot) vastavalt lisale.
§ 4. Vastu võtta Raasiku valla 2014. aasta finantseerimistegevuse eelarveosa kokku summas -31 191 € (miinus kolmkümmend üks tuhat ükssada üheksakümmend üks eurot) vastavalt lisale.
§ 5. Vastu võtta Raasiku valla 2014. aasta likviidsete varade muutuse eelarveosa kokku summas -218 710 € (miinus kakssada kaheksateist tuhat seitsesada kümme eurot) vastavalt lisale.
Lisa 1 Põhitegevuse tulude eelarveosa
Lisa 2 Põhitegevuse kulude eelarveosa
Lisa 3 Investeerimistegevuse eelarveosa
Lisa 4 Finantseerimistegevuse eelarveosa
Lisa 5 Likviidsete varade muutuse eelarveosa