text:
11.04.2019|Välisministeerium
Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) esimene nõuandev arvamus on antud vastuseks Prantsuse Kassatsioonikohtu 16.10.2018 esitatud küsimusele seoses surrogaatemadusega. EIK leidis 10.4.2019 avaldatud nõuandvas arvamuses, et riigid ei pea registreerima välismaal surrogaatemaduse läbi sündinud lapse...
28. märtsil 2019 avaldas Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) 7. märtsil 2019 tehtud otsuse asjas Borodulin vs. Eesti (kaebus nr 31656/17), millega otsustas kustutada nimetatud kaebuse kohtuasjade nimistust, kuna kaebaja ei vastanud EIK kirjadele. Kaebaja kaebus oli esitatud Euroopa inimõiguste ja...
2018. aastal lahendas Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) 133 Eesti vastu esitatud kaebust. Valdava osa kaebustest tunnistas vastuvõetamatuks ainuisikuliselt asju lahendav kohtunik. Neid kaebusi riigile ei edastata. Pärast valitsuse seisukohtade saamist tegi EIK kaheksa avaldamisele kuuluvat otsust....
29.01.2019 tegi Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) otsused kohtuasjades Nikitin vs. Eesti (kaebus 23226/16), Villems vs. Eesti (kaebus 43059/16), Jeret vs. Eesti (kaebus 59152/16), Kaziks vs. Eesti (kaebus 63211/16), Tarasovski vs. Eesti (kaebus 75362/16), Karp vs. Eesti (kaebus 57738/16) ja Savva vs...
13.11.2018 otsuses kohtuasjas A.T. vs. Eesti (2) (kaebus nr 70465/14) leidis Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) 7-liikmeline koda, et Eesti ei ole kaebaja konventsiooniga tagatud õigusi rikkunud. Kaebus Kaebaja on eluaegne kinnipeetav, kes läks 11.02.2012 Viru vanglas kaaskinnipeetavale...
Inimõiguste kohus leidis, et eluaegsest vangist kaebaja haiglavisiitidel ohjeldusmeetmete kohaldamine oli õigustatud, kuid heitis ette, et Eesti kohtud ei olnud ühte kaebaja kaebust sisuliselt hinnanud
13.11.2018 otsuses kohtuasjas A.T. vs. Eesti (kaebus nr 23183/15) leidis Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) 7-liikmeline koda, et Eesti ei ole kaebaja õigusi ohjeldusmeetmete kohaldamisega rikkunud, ent leidis artikli 8 positiivse kohustuse rikkumise, kuna ühte kaebaja kaebust ei olnud piisavalt...
30.10.2018|Välisministeerium
Inimõiguste kohus leidis, et vangla saatebussi tingimused ei olnud konventsiooniga vastuolus
30.10.2018 otsuses asjas Jatsõtšõn vs. Eesti (kaebus nr 27603/15) leidis Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) 7-liikmeline koda, et Eesti ei ole kaebaja õigusi rikkunud. Kaebus Kaebus oli esitatud konventsioon artiklite 3 (piinamise, ebainimliku ja alandava kohtlemise keeld) ja 8 (õigus era- ja...
25.10.2018|Välisministeerium
Inimõiguste kohus leidis, et kaebajate suhtes toimunud tsiviilkohtumenetlus oli olnud õiglane
25.10.2018 avaldas Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) kolmeliikmeline komitee oma 02.10.2018 otsuse, millega tunnistati konventsiooni artiklil 6 (õigus õiglasele kohtumenetlusele) põhinev kaebus asjas Arvo ja Maie Merisalu vs. Eesti (kaebus nr 61913/15) vastuvõetamatuks. Kaebus Kaebajad olid...
23.10.2018|Välisministeerium
Inimõiguste kohus ei leidnud sundravi puudutavas kohtuasjas Eesti-poolseid rikkumisi
23.10.2018 avaldas Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) otsuse asjas M.T. vs. Eesti (kaebus nr 75378/13), leides, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (konventsioon) artikli 5 lõiget 4 (õigus isikuvabadusele ja –puutumatusele, kinnipidamise õiguspärasuse kontroll) ei ole rikutud...
14.09.2018|Välisministeerium
EIK avaldas 13.09.2018 otsuse Big Brother Watch jt vs. Ühendkuningriik (kaebus nr 58470/13), Bureau of Investigative Journalism ja Alice Ross vs. Ühendkuningriik (kaebus nr 62322/14) ning 10 Human Rights Organisations and Others vs. Ühendkuningriik (kaebus nr 24960/15) kaebustes, mis puudutasid...

matches: Kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus Kohus


Ajutised püügikitsendused Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel 2009. aastal – Riigi Teataja
Ajutised püügikitsendused Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel 2009. aastal
RTL 2009, 5, 58
Vastu võetud 07.01.2009 nr 1
Määrus kehtestatakse «Kalapüügiseaduse» § 19 lõigete 3 ja 4 ning Vabariigi Valitsuse 9. mai 2003. a määruse nr 144 «Kalapüügieeskiri» § 31 lõike 3 ja § 44 lõike 3 alusel, arvestades Eesti Vabariigi Valitsuse ning Vene Föderatsiooni Valitsuse vahelise Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve kalavarude säilitamise ja kasutamise alase koostöö kokkuleppe alusel moodustatud Valitsuste vahelise Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve Kalapüügi Komisjoni 27. istungi soovitusi ning tuginedes Tartu Ülikooli Eesti Mereinstituudi ettepanekutele.
§ 1. Püük nakkevõrkudega
(1) Peipsi järvel kaldast arvates 1 km laiusel veealal ning Lämmi- ja Pihkva järvel kaldast arvates 500 m laiusel veealal on 2009. aastal keelatud:
1) püük nakkevõrkudega käesoleva määruse jõustumisest 14. märtsini ja 1. septembrist 31. detsembrini;
2) kasutada püügil nakkevõrkudega muid silmasuurusi kui 56–72 mm.
(2) Peipsi järvel kaldast arvates kaugemal kui 1 km ning Lämmi- ja Pihkva järvel kaldast arvates kaugemal kui 500 m on 2009. aastal keelatud:
1) püük nakkevõrkudega 20. aprillist 5. maini;
2) kasutada püügil nakkevõrkudega väiksemat silmasuurust kui 110 mm.
§ 2. Koha alammõõt
Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel on 2009. aastal keelatud püüda koha, mille pikkus ninamiku tipust, suu suletud, kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni on väiksem kui 35 cm või pikkus ninamiku tipust, suu suletud, kuni sabauime lõpuni on väiksem kui 40 cm.
§ 3. Koha kaaspüük
Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel on käesoleva määruse jõustumisest 5. maini 2009. a lubatud alamõõdulise koha kaaspüük jääalusel võrgupüügil kuni 15% arvuliselt kohasaagist ning jäävabal ajal toimuval võrgupüügil kuni 30% arvuliselt kohasaagist.
§ 4. Püügikeelud
(1) Peipsi järvel on 2. aprillist 30. aprillini 2009. a keelatud kalapüük põhjanoodaga, välja arvatud jääalune püük.
(2) Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel on 2009. aastal keelatud:
1) püük pöörinoodaga käesoleva määruse jõustumisest 1. septembrini, välja arvatud jääalune püük ja püük pöörinooda kaldale tõmbamisega;
2) püük kaldanoodaga 6. maist 15. juunini;
3) rääbise püük.


Vabariigi Valitsuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus Autoregistrikeskuse ja Maanteeameti ühendamisest tulenevalt – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus Autoregistrikeskuse ja Maanteeameti ühendamisest tulenevalt
Vabariigi Presidendi 13. mai 2009. a otsusega nr 469
§ 1. Vabariigi Valitsuse seaduses (RT I 1995, 94, 1628; 2009, 11, 67) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 63 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
2) seadust täiendatakse §-ga 1054 järgmises sõnastuses:
« § 1054. Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse ja Maanteeameti ühendamise korraldamine
(10) Õigusaktides sätestatud Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse ja Maanteeameti või Maanteeameti kohaliku asutuse või Maanteeameti hallatava riigiasutuse õigused ja kohustused lähevad alates 2009. aasta 1. juulist üle Maanteeametile või Maanteeameti kohalikele asutustele.»
§ 2. Jäätmeseaduse (RT I 2004, 9, 52; 2009, 3, 15) § 105 lõikes 4 asendatakse sõnad «Eesti Autoregistrikeskuse» sõnadega «Maanteeameti kohaliku asutuse».
§ 3. Rahvusvahelise sõjalise koostöö seaduse (RT I 2003, 23, 138; 2008, 35, 213) § 28 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Käesolevas seaduses sätestatud alustel ja korras Eesti Vabariigi territooriumil viibivate välisriigi relvajõudude mootorsõiduk, mis on selles riigis registreeritud ning kannab selles riigis väljastatud registreerimismärki, on liiklusseaduses sätestatud liiklusregistris registreerimisest vabastatud.»
§ 4. Raskeveokimaksu seaduses (RT I 2000, 81, 515; 2003, 88, 591) tehakse järgmised muudatused:
1) seaduses asendatakse läbivalt sõna «Autoregistrikeskus» sõnadega «Maanteeameti kohalik asutus» vastavas käändes;
2) paragrahvi 2 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) autorongi registrimassile või täismassile, võttes aluseks käesoleva lõike punktis 1 nimetatud veoauto näitajad, autorongi koosseisus üheaegselt kasutatavate haagiste telgede arvu ja nimetatud haagiste suurima massi, mille veoauto omanik või kasutaja on avaldanud Maanteeameti kohalikule asutusele ning Maanteeameti kohalik asutus on kandnud liiklusregistrisse.»
§ 5. Riigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; 2009, 24, 146) § 186 lõike 3 punktides 1 ja 2, lõike 6 punktis 1 ning §-s 191 asendatakse sõnad «Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse» sõnadega «Maanteeameti kohaliku asutuse».
§ 6. Teeseaduses (RT I 1999, 26, 377; 2009, 15, 93) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 19 lõikest 5, § 21 lõikest 2 ja § 34 lõikest 2 jäetakse välja sõnad «või Maanteeameti hallatav riigiasutus»;
« (2) Maanteeamet ja Maanteeameti kohalik asutus korraldavad teehoidu riigimaanteedel ja on kohustatud nendel teedel looma tingimused ohutuks liiklemiseks.»
§ 7. Ühistranspordiseaduses (RT I 2000, 10, 58; 2009, 3, 14) tehakse järgmised muudatused:
1) seaduses asendatakse läbivalt sõnad «Eesti Riiklik Autoregistrikeskus» sõnaga «Maanteeamet» vastavas käändes;
2) paragrahvi 81 lõike 4 sissejuhatav lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Maanteeameti ülesanded ühistranspordi valdkonnas on:».
§ 8. Käesolev seadus jõustub 2009. aasta 1. juulil.
§ 9. Käesoleva seaduse § 1 punkt 2 jõustub Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.


Räpina valla üldhariduskooli hoolekogu moodustamise kord ja töökord – Riigi Teataja
Räpina valla üldhariduskooli hoolekogu moodustamise kord ja töökord
Räpina valla üldhariduskooli hoolekogu moodustamise kord ja töökord - sisukord
2 Hoolekogu moodustamine ja hoolekogu liikmete volituste kestus
§ 4 Hoolekogu liikmete valimise algatamine
§ 5 Volikogu esindaja
§ 6 Kooli õpilaste esindaja
§ 7 Õpetajate esindaja
§ 8 Vanemate esindaja
§ 9 Hoolekogu koosseisu kinnitamine ja muutmine
§ 10 Hoolekogu liikmete volituste kestus
§ 11 Hoolekogu tööülesanded õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel ja juhtimisel
§ 12 Hoolekogu juhtimine ja töö korraldamine
§ 16 Koosoleku läbiviimine
§ 20 Otsuse vastuvõtmine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
§ 21 Hoolekogu otsusega mittenõustumine
RT IV, 28.02.2019, 2
Vastu võetud 20.02.2019 nr 4
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 73 lõike 1 alusel.
Räpina valla üldhariduskooli hoolekogu moodustamise kord ja töökord (edaspidi kord) reguleerib Mehikoorma Põhikooli, Ruusa Põhikooli, Viluste Põhikooli ja Räpina Ühisgümnaasiumi (edaspidi koos nimetatud kool) hoolekogude moodustamist, sh liikmete valimist, nende volitusi ning hoolekogu koosseisu kinnitamist ning töökorda.
(1) Kooli hoolekogu (edaspidi hoolekogu) ülesanne on kooli õpilaste, õpetajate, kooli pidaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
(2) Kooli hoolekogu juhindub oma tegevuses põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, kooli põhimäärusest ning teistest kehtivatest õigusaktidest.
2. peatükk Hoolekogu moodustamine ja hoolekogu liikmete volituste kestus
(1) Räpina Ühisgümnaasiumi hoolekogusse kuuluvad: kooli pidaja esindaja, õpilaste esindaja, kaks õpetajate esindajat, sh üks põhikooli õpetaja ja üks gümnaasiumi õpetaja ning viis vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajat. Hoolekogusse peab kuuluma vähemalt neli vanemate esindajat.
(2) Põhikooli hoolekogusse kuuluvad: kooli pidaja esindaja, õppenõukogu esindaja, neli vanemate, vilistlaste ning kooli toetavate organisatsioonide esindajat. Kui põhikoolis on moodustatud õpilasesindus, kuulub hoolekogu koosseisu täiendavalt õpilasesinduse nimetatud esindaja. Viluste Põhikooli ja Ruusa Põhikooli hoolekogusse peab kuuluma vähemalt kolm vanemate esindajat, Mehikoorma Põhikooli hoolekogusse vähemalt üks vanemate esindaja.
§ 4. Hoolekogu liikmete valimise algatamine
§ 5. Volikogu esindaja
Volikogu nimetab oma esindaja kooli hoolekogusse volikogu otsusega.
§ 6. Kooli õpilaste esindaja
(1) Kooli õpilaste esindaja valitakse õpilasesinduse koosolekul, mille kutsub kokku õpilasesinduse juht.
(2) Õpilaste esindaja kandidaadid kooli hoolekogusse seatakse üles õpilasesinduse liikmete poolt. Kandidaadid peavad kandideerimiseks andma nõusoleku.
(3) Õpilaste esindaja valitakse avaliku hääletamise teel, kui lihthäälteenamusega ei otsustata hääletamist läbi viia salajase hääletamise teel.
(4) Kõik kandidaadid hääletatakse läbi ühekaupa ning õpilaste esindajaks kooli hoolekokku loetakse enim hääli saanud kandidaat. Kui kandidaadid saavad hääli võrdselt, osutub valituks kandidaat, kelle kandidatuur esitati varem.
(6) Õpilasesinduse juht esitab õpilaste esindaja andmed kooli direktorile kirjalikult.
§ 7. Õpetajate esindaja
(1) Kooli õpetajate esindaja valitakse kooli hoolekogusse õppenõukogu koosolekul.
(2) Õpetajate esindaja kandidaadid seatakse üles õppenõukogu liikmete poolt. Kandidaadid peavad andma kandideerimiseks nõusoleku.
(3) Õpetajate esindaja valitakse avaliku hääletamise teel, kui lihthäälteenamusega ei otsustata hääletamist läbi viia salajase hääletamise teel.
(4) Valituks osutub enim hääli saanud kandidaat. Kui kandidaadid saavad hääli võrdselt, osutub valituks kandidaat, kelle kandidatuur esitati varem.
(5) Õpetajate esindaja valimine protokollitakse.
§ 8. Vanemate esindaja
(1) Vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajate valimine toimub vanemate koosolekul, mille kutsub kokku kooli direktor.
(2) Vanemate koosolekust võivad hääleõigusega osa võtta kõik kooli õpilaste vanemad, eestkostjad või hooldajad (edaspidi vanemad).
(3) Vanemate esindajate kandidaadid seatakse üles vanemate üldkoosolekul.
(4) Vanemate esindajate kandidaatideks võivad olla kõik üldkoosolekul osalevad vanemad, vilistlased ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad, kes on andnud nõusoleku kandideerimiseks.
(5) Esindajate valimine toimub avaliku hääletamise teel, kui lihthäälteenamusega ei otsustata hääletamist läbi viia salajase hääletamise teel.
(6) Kõik kandidaadid hääletatakse läbi ühekaupa. Vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajateks kooli hoolekogus loetakse enim hääli saanud kandidaadid. Kui kandidaadid saavad hääli võrdselt, osutub valituks kandidaat, kelle kandidatuur esitati varem.
(7) Vanemate üldkoosolek ja otsused protokollitakse.
§ 9. Hoolekogu koosseisu kinnitamine ja muutmine
(1) Hoolekogu koosseisu kinnitamiseks või koosseisu muutmiseks esitab kooli direktor Räpina Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) taotluse, lisades sellele õpetaja(te), õpilas(t)e, vanema(te), vilistlas(t)e ja kooli toetava(te) organisatsiooni(de) esindaja(te) andmed ja esindajaks valimise otsus(t)e ärakirja(d).
(2) Vallavalitsus moodustab kooli hoolekogu või muudab selle koosseisu, võttes aluseks direktori poolt esitatud taotluse ja/või volikogu otsuse kuu aja jooksul alates vastava taotluse või volikogu otsuse saamisest.
§ 10. Hoolekogu liikmete volituste kestus
(1) Volikogu esindaja volitus kestab tema volikogu koosseisu kuulumise lõpuni või kooli hoolekogusse volikogu esindaja nimetamise otsuse muutmiseni.
(2) Õpilaste esindaja volitus kestab kuni esindajaks valitud õpilase kooli nimekirjast väljaarvamiseni või kuni esindatavate otsuse muutmiseni.
(3) Vanemate esindaja volitus kestab kuni tema lapse kooli õpilaste nimekirjast väljaarvamise järgse lastevanemate üldkoosolekuni või kuni esindatavate otsuse muutmiseni.
(4) Õpetajate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajate volitus kestab esindatavate otsuse muutmiseni.
§ 11. Hoolekogu tööülesanded õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel ja juhtimisel
(1) Hoolekogu valib enda hulgast esimehe ja aseesimehe.
(3) Koosolekut juhatab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees.
(4) Hoolekogu koosolekud protokollitakse.
(2) Korralise koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra teatab koosoleku kokkukutsuja hoolekogu liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt üks nädal enne koosoleku toimumist. Koosoleku dokumendid saadetakse hoolekogu liikmetele üldjuhul koos korralise koosoleku teatega, kuid mitte hiljem kui viis tööpäeva enne koosoleku toimumist.
7) koosolekul sõna võtnud isikute nimed ja ettepanekud;
§ 20. Otsuse vastuvõtmine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
(4) Hääletustulemused protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees ja protokollija.
§ 21. Hoolekogu otsusega mittenõustumine
(1) Tunnistada kehtetuks Veriora Vallavolikogu 25.11.2010 määrus nr 22 „Viluste Põhikooli hoolekogu põhimäärus“.
(2) Tunnistada kehtetuks Räpina Vallavolikogu 15.12.2010 määrus nr 23 „Räpina valla üldhariduskoolide hoolekogu moodustamise kord ja töökord“.


Ekspertiiside tegemiseks kasutatavate, riigi omandis olevate relvade ja laskemoona käitlemise kord – Riigi Teataja
Ekspertiiside tegemiseks kasutatavate, riigi omandis olevate relvade ja laskemoona käitlemise kord
Ekspertiiside tegemiseks kasutatavate, riigi omandis olevate relvade ja laskemoona käitlemise kord - sisukord
§ 2 Relvakogu mõiste
§ 3 Relvakogu eesmärk
§ 4 Relvakogusse kuuluvad relvaliigid
2 RELVADE JA LASKEMOONA SOETAMINE, ARVELEVÕTMINE JA KASUTAMINE
§ 5 Relvade ja laskemoona vastuvõtmine ja soetamine
§ 6 Relvade ja laskemoona arvelevõtmine ja arvelt mahavõtmine
§ 7 Riikliku ekspertiisiasutuse relvade ja laskemoona kasutamise ohutusnõuded
3 RELVADE JA LASKEMOONA HOIDMINE
§ 8 Relvakogu hoidmine
§ 9 Relvahoidla seinad
§ 10 Relvahoidla põrand, lagi ja uksed
§ 11 Relvahoidla aknad
§ 12 Relvahoidla elektriseadmed
§ 13 Turvalisuse ja tuleohutuse tagamine relvahoidlas
§ 14 Muud relvahoidlas hoitavad objektid
§ 15 Relvakogust relvade väljaarvamine
§ 16 Relvakogust väljaarvatud relvad ja laskemoon
§ 17 Järelevalve relvade ja laskemoona hoidmise ja kasutamise üle
RTL 2009, 94, 1382
Vastu võetud 11.12.2009 nr 40
Määrus kehtestatakse «Relvaseaduse» § 101 alusel.
Käesolevas määruses sätestatakse riiklikus ekspertiisiasutuses arvele võetud ja arvele võetavate riigi omandis olevate relvade ja laskemoona soetamise, arvelevõtmise, hoidmise, ekspertiisideks ja uuringuteks kasutamise kord.
§ 2. Relvakogu mõiste
Relvakogu on ekspertiiside ja uuringute tegemiseks vajalike riigi omandis olevate relvade korrastatud kogum.
§ 3. Relvakogu eesmärk
Relvakogu on ette nähtud riiklikule ekspertiisiasutusele kasutamiseks ekspertiiside ja uuringute tegemisel järgmistel juhtudel:
1) esemete relvade hulka kuuluvuse, nende liigi ja mudeli tuvastamiseks;
2) laskmiseks kasutatud relvade ja nende mudeli tuvastamiseks sündmuskohtadelt leitud ning laipadest ja kannatanute kehast võetud kuulide, loomade kehast võetud kuulide, samuti relvast lastud või heidetud padrunite või padrunikestade päritolu alusel;
3) relva üksikute osade kasutamiseks eksperimentaallaskmisel ekspertiisiks esitatud relvadest, millel vastav osa puudub või ei ole töökorras;
4) padrunite laskekõlblikkuse kontrollimiseks;
5) relvade kontrollimisel tekkivate muude küsimuste lahendamiseks.
§ 4. Relvakogusse kuuluvad relvaliigid
Koguda on lubatud kõiki, sealhulgas sõjaväerelvade hulka arvatud ja muid tsiviilkäibes keelatud tuli-, gaasi-, pneumo-, külm- ja heitrelvi.
2. peatükk RELVADE JA LASKEMOONA SOETAMINE, ARVELEVÕTMINE JA KASUTAMINE
§ 5. Relvade ja laskemoona vastuvõtmine ja soetamine
(1) Riiklik ekspertiisiasutus võib relvi ja laskemoona vastu võtta või soetada järgmistest allikatest:
1) ekspertiisiks esitatud ja kohtu poolt konfiskeeritud relvade ja laskemoona hulgast;
2) politseisasutusest;
3) Siseministeeriumist;
4) Kaitseministeeriumist;
5) Justiitsministeeriumist;
6) jaekaubandusvõrgust;
7) teistest ekspertiisiasutustest.
(2) Justiitsministeerium väljastab riikliku ekspertiisiasutuse taotlusel ekspertiisideks või uuringuteks vajalike relvade ja laskemoona vastuvõtmise loa, mis sisaldab järgmisi andmeid:
1) relvade ja laskemoona nimetused ja kogus;
2) selle ekspertiisiasutuse nimetus, kellele relvi või laskemoona soetatakse;
3) selle isiku nimi või asutuse nimetus, kellelt relvi või laskemoona soetatakse;
4) vastutava isiku nimi;
5) soetamisloa kehtivus.
(3) Relvade ja laskemoona vastuvõtmise loa allkirjastab Justiitsministeeriumi kantsler.
(4) Justiitsministeerium väljastab riikliku ekspertiisiasutuse taotlusel ekspertiisiks või uuringuteks vajalike relvade ja laskemoona soetamisloa, mis sisaldab käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud andmeid.
(5) Soetamisloa allkirjastavad justiitsminister ja Justiitsministeeriumi kantsler. Soetamisloal peab olema vapipitser.
(6) Teistest ekspertiisiasutustest relvade ja laskemoona Eestisse sissevedu toimub riikliku ekspertiisiasutuse taotlusel. Selleks väljastab Justiitsministeerium sisseveoloa, mis sisaldab käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud andmeid. Justiitsministeeriumi poolt väljastatav relvade ja laskemoona sisseveoluba väljastatakse relvade ja laskemoona Eestisse sisseveoks enne tollipiiri ületamist ja see esitatakse tollieeskirjade kohaselt tollivormistamisel.
(7) Relvade ja laskemoona sisseveoloa allkirjastavad justiitsminister ja Justiitsministeeriumi kantsler. Relvade ja laskemoona sisseveoloal peab olema vapipitser.
§ 6. Relvade ja laskemoona arvelevõtmine ja arvelt mahavõtmine
(1) Riiklik ekspertiisiasutus peab arvestust riiklikus ekspertiisiasutuses ekspertiiside ja uuringute tegemiseks kasutatavate relvade ja laskemoona üle, tagades riigi omandis olevate arvelevõetud relvade ja laskemoona säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise ning välistab nende sattumise kolmandate isikute kätte.
(2) Relvakogusse kuuluvate relvade, samuti relvakokku mittekuuluva laskemoona arvelevõtmise ja arvelt mahavõtmise, hoidmise ja kasutamise eest vastutab riikliku ekspertiisiasutuse juhi poolt määratud relvakogu hoidja. Relvakogu hoidja peab tundma relvade ja laskemoona ohutu käitlemise nõudeid, samuti peab relvakogu hoidja omama erialaseid teadmisi relvade ja laskemoona valdkonnas.
(3) Riigi omandis olevate, riikliku ekspertiisiasutuse poolt ekspertiiside ja uuringute tegemiseks kasutatavate relvade arvelevõtmiseks koostab riiklik ekspertiisiasutus relvade arvelevõtmise vormi. Vormile kantakse järgmised andmed:
1) relva arvelevõtmise kuupäev;
2) järjekorra number;
3) relva nimetus;
4) kui relval on kaliiber, siis tuleb vormile märkida kaliiber;
5) relva number;
6) organisatsioon, kellelt relv soetati või vastu võeti.
(4) Riikliku ekspertiisiasutuse poolt ekspertiiside ja uuringute tegemiseks kasutatava laskemoona arvelevõtmise ja arvelt mahavõtmiseks koostab riiklik ekspertiisiasutus laskemoona arvelevõtmise ja arvelt mahavõtmise vormi. Vormile kantakse järgmised andmed:
1) laskemoona arvelevõtmise või arvelt mahavõtmise kuupäev;
3) laskemoona nimetus;
4) laskemoona kogus;
5) organisatsioon, kellelt laskemoon soetati või vastu võeti;
6) kui laskemoon võetakse arvelt maha, siis laskemoona arvelt mahavõtmise põhjus.
§ 7. Riikliku ekspertiisiasutuse relvade ja laskemoona kasutamise ohutusnõuded
(1) Riikliku ekspertiisiasutuse relvakogu relvade, samuti laskemoona ekspertiiside ja uuringute tegemiseks kasutamine tuleb riiklikus ekspertiisiasutuses korraldada selliselt, et on välistatud või muudetud minimaalseks võimalik oht relvade ja laskemoona ekspertiisi tegemiseks kasutava personali elule ja tervisele. Ühtlasi peavad ohutusnõuded tagama riikliku ekspertiisiasutuse poolt kasutatava vara säilimise.
(2) Riikliku ekspertiisiasutuse relvakogu relvade, samuti laskemoona kasutamise täpsemad ohutusnõuded kehtestab riikliku ekspertiisiasutuse juht kooskõlastatult Justiitsministeeriumiga.
3. peatükk RELVADE JA LASKEMOONA HOIDMINE
§ 8. Relvakogu hoidmine
Relvakogu hoitakse riikliku ekspertiisiasutuse relvahoidlas.
§ 9. Relvahoidla seinad
(2) Kui lõikes 1 sätestatud tingimusi ei ole võimalik täita, tuleb seinad katta seestpoolt võreseinaga, mis on tehtud vähemalt 15 mm läbimõõduga terasvarrastest ja võreavaga mitte üle 150×150 mm. Võresein peab olema kindlalt seina külge kinnitatud.
§ 10. Relvahoidla põrand, lagi ja uksed
(1) Relvahoidla põrand ja lagi on valmistatud raudbetoonist.
(2) Relvahoidlal on topeltuksed. Neist välimine on vähemalt 6 mm paksusest terasest, sisemine võreuks vähemalt 15 mm läbimõõduga terasvarrastest ja võreavaga mitte üle 150×150 mm. Välisuksel on kaks turvalukku ja uks avaneb ainult väljapoole. Võreuksel on turvalukk seestpoolt sulgemise võimalusega.
§ 11. Relvahoidla aknad
(1) Relvahoidla akendel on seina sisse kinnituvad metallvõred, mille ava suurus ei ületa 100×100 mm. Võred on valmistatud vähemalt 10 mm läbimõõduga terasvarrastest, varraste ristumiskohad peavad olema kokku keevitatud. Esimese korruse aknad on väljapoole avanevate ja seestpoolt suletavate metallist või metalliga kaetud luukidega. Samad nõuded kehtivad ka seina sees olevate ventilatsiooni- ja muude avade kohta.
(2) Kõik relvahoidla aknad (avad) on varustatud seestpoolt suletavate katetega, et välistada relvi ja laskemoona kahjustavate esemete või ainete sattumine hoidlasse.
§ 12. Relvahoidla elektriseadmed
(2) Relvahoidlas on valgustid, mida saab sisse ja välja lülitada ilma relvahoidla ust avamata.
§ 13. Turvalisuse ja tuleohutuse tagamine relvahoidlas
2) elektroonilise valvesignalisatsiooni alarmseadmetega, mis on paigutatud nii relvahoidlasse kui ka relvahoidla turvalisust tagavasse asutusse;
5) automaatse tulekahjusignalisatsiooniga.
(3) Õhuniiskus relvahoidlas ei tohi ületada 50 protsenti.
(4) Relvahoidlat on keelatud rajada garaaži või selle põranda alla, kui seal hoitakse sõidukeid.
§ 14. Muud relvahoidlas hoitavad objektid
Relvahoidlas on lisaks tulirelvadele ja laskemoonale lubatud hoida:
1) padrunikomponente (püssirohi ja sütikud);
2) paragrahvis 4 loetletud relvi.
§ 15. Relvakogust relvade väljaarvamine
Relvakogust relvade väljaarvamine toimub ekspertiisiasutuse juhi ettepanekul, mille kinnitab Justiitsministeerium.
§ 16. Relvakogust väljaarvatud relvad ja laskemoon
(1) Relvakogust väljaarvatud relvad ja ekspertiisiasutusele mittevajalik laskemoon antakse üle politseiasutusele.
(2) Kaitseministeeriumist saadud relvakogust väljaarvatud relvad ja mittevajalik laskemoon tagastatakse Kaitseministeeriumile.
(3) Justiitsministeerium väljastab riikliku ekspertiisiasutuse taotlusel ekspertiisideks või uuringuteks mittevajalike relvade ja laskemoona üleandmise loa, mis sisaldab § 5 lõikes 2 sätestatud andmeid. Relvade ja laskemoona üleandmise loa allkirjastab Justiitsministeeriumi kantsler.
§ 17. Järelevalve relvade ja laskemoona hoidmise ja kasutamise üle
Järelevalvet relvade ja laskemoona hoidmise ja kasutamise üle teostab riikliku ekspertiisiasutuse juhi poolt määratud isik.
Järelevalvet käesolevas määruses sätestatud korra rakendamise ja täitmise üle teostab Justiitsministeerium.
(1) Määrus jõustub 2010. aasta 1. jaanuaril.
(2) Määruse § 9, § 10 lõige 2, § 13 lõike 2 punkt 4 ja lõige 3 jõustuvad 2010. aasta 1. oktoobril.


Puude raie kord Viimsi valla tiheasustusalal – Riigi Teataja
Puude raie kord Viimsi valla tiheasustusalal
KO 2004, 257, 2210
Vastu võetud 09.11.2004 nr 21
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 1 ja § 22 lõike 1 punkti 4 ning looduskaitseseaduse § 45 alusel.
1. Määruse reguleerimisala
1.1. Käesolev määrus kehtib Viimsi valla haldusterritooriumil.
1.2. Käesolev määrus kehtestab raielubade väljastamise korra.
1.3. Raiemäärus ei kehti Viimsi valla haldusalasse jääval riigimetsa territooriumil ja valla hajaasustuslikel aladel ning metsale metsaseaduse tähenduses.
1.4. Raie veekaitsevööndis toimub Harjumaa Keskkonnateenistuse nõusolekul, välja arvatud raie maaparandussüsteemi eelvoolul maaparandushoiutööde tegemisel.
1.5. Ranna või kalda piiranguvööndis kasvav mets on määratud keskkonnaseisundi kaitsmiseks (vee ja pinnase kaitse ning puhketingimuste säilitamine) ning kuulub kaitsemetsade kategooriasse. Ranna ja kalda piiranguvööndis on keelatud lageraie.
2. Määruse kohaldatavus
2.1. Käesolevat määrust rakendatakse:
2.1.1. puittaimestiku kasvukohtades pindalaga kuni 0,5 ha, millel kasvavad puud kõrgusega vähemalt 1,3 m ja puuvõrade liitusega vähemalt 30%;
2.1.2. üksikpuudele või puudegruppidele kõrgusega alates 1,3 m;
2.1.3. parkides ja haljasaladel;
2.1.4. maatükil, kus projekteerimistingimuste, üld- või detailplaneeringuga või registreeritud maakasutuse sihtotstarbega on ette nähtud metsa majandamisest erinev maakasutus;
2.1.5. õigusvastaselt võõrandatud tagastamisele kuuluval maa-alal, millele on kehtiva üldplaneeringuga ette nähtud metsa majandamisest erinev maakasutus;
2.1.6. teede ja trasside kaitsevööndites kasvavale puittaimestikule kõrgusega alates 1,3 m;
2.1.7. raieloa väljastamise teenustasu määramisel.
2.2. Käesolevat määrust ei rakendata: eraomandis oleval õuemaal kasvavate viljapuude, marjapõõsaste ja ilupuude raie puhul.
2.3. Raieloa väljastajaks on: Viimsi Vallavalitsuse määratud ametiisik(ud).
II. Raieõiguse korraldamine
3. Raieõiguse taotlemine, raielubade väljastamine ja raielubade väljastamise teenustasu määramine.
3.1. Kinnistu omanik(ud) esitab kirjalikult raieloa taotluse (lisa 1) Viimsi Vallavalitsusele, milles peab sisalduma:
3.1.1. omaniku nimi, isikukood, postiaadress ja kontakttelefon;
3.1.2. tegevuskoha aadress, taotletava tegevuse vajaduse selgitus ja tegevuse kirjeldus (kärpimine, raie jne.);
3.1.3. puude nimetus, puude arv, tüve rinnasdiameeter (cm) (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt juurekaelast) ning puude seisundi kirjeldus;
3.1.4. koopia maa omandiõigust tõendavast dokumendist ja katastriüksuse eksplikatsioonist;
3.1.5. volitatud isiku puhul notariaalselt tõestatud volitus või selle koopia;
3.1.6. kehtestatud detailplaneeringu olemasolul esitatakse raieõiguse taotlemisel detailplaneeringuga määratud haljastustingimused ning detailplaneeringu põhijoonis;
3.1.7. kahe kinnistu piiril või naaberkinnistul kasvava varisemisohtliku või päikesevalgust varjava puu(de) raieks on vaja esitada naaberkinnistu omaniku kirjalik nõusolek.
3.2. Raieloa väljastaja:
3.2.1. vaatab 15 tööpäeva jooksul alates taotluse saamise kuupäevast taotluse läbi, kontrollib esitatud dokumentatsiooni õigsust ning teeb otsuse taotluse edasiseks menetlemiseks või selle mitterahuldamiseks;
3.2.2. korraldab koos kinnistu omaniku või tema volitatud esindajaga raieala ülevaatuse;
3.2.3. langetab taotletaval raiealal otsuse taotluse heakskiitmise või mitterahuldamise kohta. Vajadusel teeb omapoolsed ettepanekud raietaotlusele. Taotluse mitterahuldamise korral informeerib taotlejat kirjalikult;
3.2.4. taotluse rahuldamise korral märgistab taotletaval raiealal likvideerimisele kuuluvad puud;
3.2.5. teatab taotlejale raieloa väljastamise teenustasu suuruse, võttes aluseks käesoleva määruse lisa 2 tabeli hinnaskaala;
3.2.6. kolme tööpäeva jooksul, pärast raieloa väljastamise teenustasu tasumist taotleja poolt, vormistab raieloa kahes eksemplaris, millest üks eksemplar väljastatakse taotluse esitajale ning teine eksemplar jääb raieloa väljastajale.
3.3. Raieloa väljastamise teenustasu võtmise alla ei kuulu:
3.3.1. kuivanud, haiged, murdunud või varisemisohtlikud puud;
3.3.2. olemasolevate side- ja elektriliinide ning vee- ja kanalisatsioonitrasside kaitsetsoonis kasvav puittaimestik;
3.3.3. sõidu- ja maanteede kaitsevööndis nähtavust varjav või liiklust või teekatet ohustav kõrghaljastus;
3.3.4. kuivenduskraavides ning nende kallastel (2 m nõlvast) kasvav puittaimestik;
3.3.5. maaparandussüsteemide eelvooludel likvideerimist vajav kõrghaljastus ranna ja kalda piiranguvööndis;
3.3.6. kõrghaljastuse kärpimistoimingud;
3.3.7. Puistu alusmetsast puhastamine (e. võsaraie).
3.4. Kaitsealused territooriumid, maastikukaitsealad jm
3.4.1. taotlus raietöödeks hajaasustuslikel metsamajandusliku sihtotstarbega üle 0,5 ha suurustel eraomandisse jäävatel maaüksustel, registreeritud pärandkultuurmaastikel, kaitstavate looduse üksikobjektide kaitsevööndis, ranna ja kalda piiranguvööndis, loodusparkides, ornitoloogilistel- ja maastikukaitsealadel esitatakse Harjumaa Keskkonnateenistusele või kaitseala valitsejale;
3.4.2. taotlus raietöödeks muinsuskaitseobjektide kaitsevööndis esitatakse eelnevalt kooskõlastamiseks Harjumaa Muinsuskaitseametile.
3.5. Teenustasu kehtestatakse vastavalt Raieloa väljastamise teenustasu määradele (lisa 2).
4. Raieloa kehtivus
4.1. Viimsi Vallavalitsuse ametiisiku poolt väljastatud ja tema poolt allkirjastatud raieluba kehtib ühe kalendriaasta jooksul alates selle väljastamise kuupäevast.
4.2. Raieluba on tõestusdokumendiks loa alusel raiutud puitmaterjaliga teostatavatele edasistele toimingutele (transport saeveskisse, paberipuu müük, küttepuude müük, okste äravedu jm.).
5.1. omavolilise puittaimestiku raie, vigastamise või kärpimise eest esitatakse õigusrikkujale tema tegevuse tagajärjel tekitatud kahju eest hüvitusnõue Vabariigi Valitsuse 8. juuni 1999. a. määrusega nr 186 kinnitatud «Metsaõigusnormide rikkumisega keskkonnale tekitatud kahju arvestamise määrad» alusel (lisa 3) või määratakse karistus vastavalt karistusseadustiku §-de 354, 355, 356 ja looduskaitseseaduse § 73 (tiheasustusala puude ebaseaduslik raie) alusel.
5.1.1. Tiheasustusalal kasvava puu ebaseadusliku raie eest karistatakse rahatrahviga järgmiselt:
1) füüsilist isikut võib karistada kuni 300 trahviühiku suuruse rahatrahviga;
2) juriidilist isikut võib karistada rahatrahviga kuni 50 000 krooni.
5.1.2. Juhul kui on rikutud metsa või muu haljastuse kaitse või kasutamise nõudeid, millega on tekitatud keskkonnale suurt või olulist kahju, karistatakse arestiga 1–3 aastani.
5.2. Viimsi valla haldusterritooriumil raietöödega tegelev juriidiline või füüsiline isik on kohustatud raiealal raietoimingute läbiviimise perioodil kaasas kandma kehtivat raieluba või selle koopiat ning esitama selle järelevalveametniku nõudmisel. Juhul kui raietoiminguid viib läbi kolmas isik, tuleb järelevalveametnikule esitada raieloa omaniku poolt koostatud volikiri.
5.3. Tiheasustusala puude ebaseadusliku raie kohtuväline menetleja on Viimsi Vallavalitsus.
6. Järelevalve
Järelevalve teostajaks raieloa väljastamise ja raieõiguse teostamisega seotud toimingutele on Viimsi Vallavalitsuse Keskkonnaameti järelevalveametnik(ud), kellele vastavad kohustused on määratud ametijuhendiga, Riigi keskkonnakaitse inspektor, Keskkonnainspektsioon ja Kaitstava loodusobjekti valitseja.
7. Trahvi laekumine
Kui hoiatus- või rahatrahvi määranud kohtuväline menetleja on Viimsi Vallavalitsus, kantakse väärteo eest määratud hoiatus- või rahatrahv Viimsi Vallavalitsuse eelarvesse.
8.1. Käesolev määrus avaldatakse ajalehes Viimsi Teataja ja elektroonilises Riigi Teatajas.
8.2. Käesolev määrus jõustub kümnendal päeval pärast avaldamist elektroonilises Riigi Teatajas.
Volikogu esimees Madis SARETOK
Viimsi Vallavolikogu 9. novembri 2004. a määruse nr 21
Puude raieks tiheasustusalal
Kinnistu omanik/taotleja
Nimi/ärinimi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Isikukood/registrikood . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Nimetus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Katastritunnus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Asukoht: Viimsi vald, . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Ajavahemikul . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . kuulub likvideerimisele: (puude arv liikide kaupa,
tüve diameeter)
(Näiteks: kuusk: 2 tk., d-32 cm (terve) ja d-36 cm (kuivamistunnustega, koorevigastustega), kask d-16
(koorevigastusega) jne)
Lähtuvalt asjaõigusseaduse § 68 lõikest 2 ning kaitstavate loodusobjektide seaduse § 8 lõikest 3 kinnitan, et nimetatud puude mahavõtmiseks nende asukohas ei ole kehtivate seadustega (kaitstavate loodusobjektide seadus, ranna ja kalda kaitse seadus, muinsuskaitseseadus jm), kehtestatud planeeringutega ja sõlmitud lepingutega seatud kitsendusi ning et mahavõetavate puude hulgas ei ole kaitsealuseid liike.
Omaniku kontaktandmed
Telefon, faks, e-post . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(füüsilisest isikust omanik või omanikuks oleva juriidilise isiku juhatuse liige)
Ees- ja perekonnanimi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kuupäev . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Allkiri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Lisad: 1. koopia kinnitatud detailplaneeringus olevast haljastusplaanist (selle olemasolul) või krundiplaanist,
kuhu on kantud likvideeritavate puude asukoht;
2. kinnistu omandiõigust tõendav dokumentatsioon.
Viimsi Vallavalitsuse Keskkonnaameti kooskõlastuse märge


Huvihariduse ja huvitegevuse täiendav toetus 2018. aastal – Riigi Teataja
Huvihariduse ja huvitegevuse täiendav toetus 2018. aastal
Huvihariduse ja huvitegevuse täiendav toetus 2018. aastal - sisukord
§ 2 Erahuvikooli täiendav toetus
§ 3 Täiendav toetus vähekindlustatud lastega peredele
§ 4 Täiendav toetus noorteprojektidele
RT IV, 05.04.2018, 28
Määrus kehtestatakse erakooliseaduse § 22 lõike 4, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse 22 lõike 1 punkti 5, noorsootöö seaduse § 151 lõike 1 ja 4 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lg 2 ning Rakvere linnavolikogu 6. septembri 2017. a määruse nr 15 „“Rakvere linna noorte huvihariduse ja huvitegevuse kava“ alusel.
Määrusega reguleeritakse riigieelarvest Rakvere linnale huvihariduse ja huvitegevuse täiendavaks toetamiseks 2017. ja 2018. aastal eraldatud vahendite arvelt toetuse (edaspidi täiendav toetus) andmist lähtudes Rakvere linnavolikogu 20. detsembri 2017. a otsusest nr 104 „Riigieelarvest huvihariduse ja huvitegevuse toetamiseks määratud täiendava toetuse kasutamine“.
(1) Täiendavat toetust on õigustatud taotlema Rakvere linnavolikogu 24. mai 2017. a määruse nr 7 „Erahuvikooli toetus“ alusel erahuvikooli toetust taotlema õigustatud isikud.
(2) Täiendava toetuse taotlemisele, määramisele ja maksmisele kohaldatakse Rakvere linnavolikogu 24. mai 2017. a määruses nr 7 „Erahuvikooli toetus“ sätestatud korda arvestades käesolevas paragrahvis toodud erisusi.
(4) Linnavalitsusel on õigustäiendava toetuse määra proportsionaalselt vähendada, kui täiendava toetuse summa ei võimalda anda toetust sätestatud määras kõikidele nõuetele vastavatele erahuvikoolidele
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 2 sätestatud täiendava toetuse taotlemiseks esitab taotleja lisaks Rakvere linnavolikogu 24. mai 2017. a määruse nr 7 „Erahuvikooli toetus“
§ 3. Täiendav toetus vähekindlustatud lastega peredele
(1) Täiendavat toetust on õigustatud taotlema Rakvere linnavolikogu 16. märtsi 2016. a määruse nr 10 „Vähekindlustatud lastega perede sotsiaaltoetused“ alusel toetust taotlema õigustatud isikud, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Täiendava toetuse taotlemisele, määramisele ja maksmisele kohaldatakse Rakvere linnavolikogu 16. märtsi 2016. a määruses nr 10 „Vähekindlustatud lastega perede sotsiaaltoetused“ sätestatud korda arvestades käesolevas paragrahvis toodud erisusi.
(3) Täiendavat toetust on võimalik taotleda 7-19aastaste õpilaste, kelle elukohaks on Rakvere linn:
1) huvihariduseks või huvitegevuseks vajalike vahendite ostmise kulu kompenseerimiseks (spordiriided- ja jalanõud, kunstitarbed jms);
2) õppe- ja huvilaagrites osalemiseks;
3) huvihariduse või huvitegevuse toetamiseks väljaspool Rakvere linna huvialal, mida Rakvere linnas ei pakuta.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 1 ja 2 sätestatud täiendavat toetust on õigustatud taotlema 16. märtsi 2016. a määruse nr 10 „Vähekindlustatud lastega perede sotsiaaltoetused“ § 8 mõistes vähekindlustatud pere. Toetuse saamiseks esitab taotleja:
2) pere sissetulekuid, eluasemekulusid ja toetuse vajadust tõendavad dokumendid.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 3 sätestatud toetust on õigustaotleda lapsele, kes õpib Rakvere linna haldusterritooriumil asuvas üldhariduskoolis või kutseõppeasutustes ja kelle elukohana rahvastikuregistris on märgitud Rakvere linn. Toetust määratakse ühe huvihariduse või huvitegevuse ringi toetamiseks ning mitte rohkem kui 30 eurot kuus taotleja kohta. Toetuse taotlemiseks esitab taotleja:
(6) Täiendava toetuse taotlused vaatab läbi linnavalitsuse sotsiaaltoetuste määramise komisjon.
Komisjon teeb linnavalitsusele ettepaneku toetuse maksmiseks või sellest keeldumiseks, samuti toetuse suuruse kohta.
(7) Linnavalitsus otsustab taotluse rahuldamise või sellest keeldumise hiljemalt ühe kuu jooksul arvates taotluse esitamisest.
§ 4. Täiendav toetus noorteprojektidele
(1) Täiendavat toetust on õigustatud taotlema organisatsioonid, kelle üheks tegevuseks on Rakvere linna noortele suunatud noorsootöö (v.a kultuuri- või spordiorganisatsioon).
(2) Täiendavat toetust antakse 7-19 aastastele noortele suunatud innovaatiliste huvitegevuse võimaluste algatamiseks ja täiendavate võimaluste loomiseks huvihariduse ja huvitegevuse valdkonnas. Toetust võib kasutada huvitegevuse juhendaja töötasu maksmiseks, (õppe)vahendite soetamiseks (tegevuste läbiviimiseks), osalemise takistuste eemaldamiseks (sh transport, võistlustel osalemiseks, informatsiooni vahendamiseks), osavõtutasude kompenseerimiseks.
(3) Toetuse summa ühe taotleja kohta on kuni 2000 eurot. Taotlus esitatakse Rakvere Linnavalitsusele. Taotlus peab vastama Rakvere linnavolikogu kehtestatud noorte omaalgatusprojektide toetamise korras sätestatud nõuetele arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi. Taotlusi võetakse vastu jooksvalt kuni toetusteks ettenähtud summa ammendumiseni.
(4) Täiendava toetuse saaja on kohustatud toetatava tegevuse ellu viima 2018. aastal.
(5) Täiendava toetuse saaja esitab aruande toetuse kasutamise kohta hiljemalt 10. detsembril 2018. a. Aruandes tuleb esitada järgmised andmed:
5) vajadusel muud ametiasutuse poolt toetuse kasutamise kohta nõutud andmed.


text:
Prokurör | Kriminaalpoliitika
Kriminaalmenetluse seadustiku §193 järgi alustab uurimisasutus või prokuratuur kriminaalmenetlust, kui selleks on ajend ja alus. Kui kriminaalmenetlust alustab uurimisasutus, teatab ta menetluse alustamisest viivitamata prokuratuurile. Kui kriminaalmenetlust alustab prokuratuur, edastab ta kriminaalasja materjalid uurimisasutusele.
§ 199 sätestab, et kriminaalmenetlust ei alustata, kui selleks puudub alus, kuriteo aegumistähtaeg on möödunud, amnestiaakt välistab karistuse kohaldamise, kahtlustatav/süüdistatav on surnud, samas süüdistuses on isiku suhtes jõustunud kohtulahend või kriminaalmenetluse lõpetamise määrus. Kriminaalmenetlust jätkatakse, kui seda rehabiliteerimise eesmärgil taotleb kahtlustatav/süüdistatav või surnud kahtlustatava või süüdistatava esindaja. Kui kohtueelses menetluses ilmneb mõni nimetatud asjaoludest, mis välistab kriminaalmenetluse, lõpetatakse menetlus uurimisasutuse määruse alusel ja prokuratuuri loal või prokuratuuri määrusega. Kui kohtueelses menetluses ei ole kindlaks tehtud isikut, kes on kuriteo toime pannud, ning ei ole võimalik koguda lisatõendeid, lõpetatakse menetlus uurimisasutuse määruse alusel ja prokuratuuri loal või prokuratuuri määrusega. Menetluse võib mõne kahtlustatava või kuriteo suhtes lõpetada ka osaliselt.
Kriminaalmenetluse lõpetamise korral võib kohus prokuratuuri taotlusel ja kahtlustatava või süüdistatava nõusolekul panna talle kohustuse määratud tähtajaks tasuda kriminaalmenetluse kulud ja hüvitada kuriteoga tekitatud kahju. maksta kindel summa riigituludesse või sihtotstarbeliseks kasutamiseks üldsuse huvides, teha 10–240 tundi üldkasulikku tööd, mitte tarvitada narkootikume ja alluda ettenähtud sõltuvusravile. Siinkohal loetletud kohustuste täitmise tähtaeg ei või ületada kuut kuud, välja sõltuvusravi puhul. Kui isik, kelle suhtes on kriminaalmenetlus lõpetatud käesoleva paragrahvi lõike 2 kohaselt, ei täida talle pandud kohustust, uuendab prokuratuuri taotlusel kohus kriminaalmenetluse oma määrusega.
Prokuratuuri taotluse lahendab kohtunik. Vajaduse korral kutsutakse taotluse lahendamiseks kohtuniku juurde prokurör ja kahtlustatav/süüdistatav ning viimase taotlusel ka kaitsja. Kui kohtunik ei nõustu prokuratuuri esitatud taotlusega, jätkatakse kriminaalasja menetlemist.
Kriminaalmenetluse osapooled
Perevägivalla puhul on kriminaalmenetluse osapoolteks ohver, tunnistajad ja vägivallatseja. Kriminaalõiguse järgi on neil kõigil menetluses täita oma roll.
Perevägivallas kahtlustatav on isik, kes on kuriteos kahtlustatavana kinni peetud (vabadus võetakse kuni 48 tunniks), või isik, keda on piisav alus kahtlustada kuriteo toimepanemises ja kes on allutatud menetlustoimingule. Kahtlustatavale selgitatakse viivitamata tema õigusi ja kohustusi ning ta kuulatakse üle kahtlustuse sisu kohta. Ülekuulamise võib edasi lükata, kui kahtlustatava tervise seisund ei võimalda tema kohest ülekuulamist ning kui see on vajalik kaitsja ja tõlgi osavõtu tagamiseks Isik peetakse kahtlustatavana kinni, kui ta on tabatud kuriteo toimepanemiselt või vahetult pärast seda; kuriteo pealtnägija või kannatanu osutab temale kui kuriteo toimepanijale või kui kuriteojäljed viitavad temale kui kuriteo toimepannud isikule. Kuriteo toimepanemisel või vahetult pärast seda põgenemiskatselt tabatud isiku võib igaüks toimetada politseisse kahtlustatavana kinnipidamiseks.
Kahtlustatavana kinnipeetule selgitab uurimisasutuse ametnik tema õigusi ja kohustusi ning kuulab ta viivitamata üle. Kui prokuratuur veendub vahistamise vajaduses, koostab ta vahistamistaotluse ja korraldab kinnipeetu toimetamise selle taotluse lahendamiseks eeluurimiskohtuniku juurde tema kahtlustatavana kinnipidamisest alates neljakümne kaheksa tunni jooksul. Kahtlustatavana kinnipeetule antakse võimalus teatada kinnipidamisest oma valikul vähemalt ühele oma lähedasele menetleja kaudu. Kui teavitamine kahjustaks kriminaalmenetlust,
Tunnistaja on füüsiline isik, kes võib teada tõendamiseseme asjaolusid. Kuriteo raskusest või erandlikest asjaoludest tulenevalt võib eeluurimiskohtunik prokuratuuri taotlusel määrusega muuta tunnistaja tema turvalisuse tagamiseks anonüümseks. Anonüümsele tunnistajale antakse anonüümsusmääruse alusel leppenimi, mida kasutatakse menetlustoimingutes. Tunnistaja on kohustatud andma tõeseid ütlusi, kui ütluste andmisest keeldumiseks puudub seaduslik alus
Tunnistajale selgitatakse tema õigusi ja kohustusi ning õigust kirjutada ütlust omakäeliselt. Vähemalt neljateistaastast tunnistajat hoiatatakse ütluse andmisest seadusliku aluseta keeldumise ja teadvalt vale ütluse andmise eest, mille kohta võetakse ülekuulamisprotokolli allkiri. Vajaduse korral selgitatakse tunnistajale, et sihilikku vaikimist talle teadaolevatest asjaoludest käsitatakse ütluse andmisest keeldumisena. Tunnistaja võib ütlust andes kasutada arvandmete ning nimede ja muude raskesti meelespeetavate andmete kohta märkmeid ja muid dokumente.
Menetleja võib korraldada tunnistaja kaugülekuulamise, kui tunnistaja vahetu ülekuulamine on raskendatud või põhjustab ülemääraseid kulutusi, samuti tunnistaja või kannatanu kaitsmist silmas pidades. Kaugülekuulamine telefonitsi on lubatud vaid ülekuulatava ja kahtlustatava või süüdistatava nõusolekul. Kahtlustatava või süüdistatava nõusolekut ei ole vaja anonüümse tunnistaja telefonitsi kaugülekuulamiseks.
Alla neljateistaastane tunnistaja kuulatakse üle lastekaitsetöötaja, sotsiaaltöötaja või psühholoogi osavõtul. Vanema kui neljateistaastase alaealise ülekuulamisele võib menetleja kaasata lastekaitsetöötaja, sotsiaaltöötaja või psühholoogi.
Tunnistajal on õigus keelduda ütluste andmisest, kui ta on kahtlustatava/süüdistatava alaneja ja üleneja sugulane; õde, poolõde, vend, poolvend või isik, kes on või on olnud abielus kahtlustatava/süüdistatava õe, poolõe, venna või poolvennaga; võõras- või kasuvanem, võõras- või kasulaps; lapsendaja ja lapsendatu; abikaasa, püsivas kooselus olev isik või tema vanem, sh pärast abielu või püsiva kooselu lõppemist.
Tunnistaja ülekuulamise kohta koostatakse protokoll, kuhu kantakse:
tunnistaja nimi, isikukood või selle puudumisel sünniaeg, kodakondsus, haridus, elu- ja töökoht või õppeasutuse nimetus;
mis laadi suhted on ülekuulataval kahtlustatava või kannatanuga;
ütlused.
Tunnistaja taotlusel ei märgita ülekuulamisprotokollis tema elu- või töökohta või õppeasutuse nimetust. Need andmed lisatakse ülekuulamisprotokollile suletud ümbrikus. Tunnistaja võib ülekuulamisel pärast vaba jutustamist kirjutada ütlused ülekuulamisprotokolli omakäeliselt, mille kohta tehakse protokollis märge.
Ajutine lähenemiskeeld
Perevägivalla juhtumi korral on ajutise lähenemiskeelu kohaldamine kahtlustatavale kiireim võimalus tõkestada isiku elu, tervise, vabaduse või rahu vastu suunatud vägivalla jätkumine. Ajutist lähenemiskeeldu saab kohaldada vaid alustatud kriminaalmenetluses tingimusel, et kannatanu taotleb ajutise lähenemiskeelu kohaldamist või vähemalt annab selle taotlemiseks oma kirjaliku nõusoleku, mis fikseeritakse kannatanu ülekuulamise protokollis. Kohus võib kohaldada süüdimõistetule lähenemiskeelu kriminaalkohtupidamise korras kannatanu taotlusel. Juhul, kui konkreetses juhtumis puudub alus kriminaalmenetluse alustamiseks, selgitatakse kannatanule õigust pöörduda lähenemiskeelu kehtestamiseks tsiviilkohtupidamise korras.
Kriminaalmenetluse seadustiku § 141 sätestab ajutise lähenemiskeelu: kannatanu eraelu ja muude isikuõiguste kaitseks võib prokuratuuri taotlusel ja eeluurimiskohtuniku määruse või kohtumääruse alusel isikuvastases või alaealise vastu toime pandud kuriteos kahtlustataval või süüdistataval keelata kohtu määratud paikades viibimise, kohtu määratud isikutele lähenemise ja nendega suhtlemise. Ajutise lähenemiskeelu kohaldamise määruse tegemiseks tutvub eeluurimiskohtunik kriminaaltoimikuga ja küsitleb kahtlustatavat või süüdistatavat ja vajaduse korral kannatanut ajutise lähenemiskeelu taotluse põhjendatuse selgitamiseks. Ajutise lähenemiskeelu määruses märgitakse üles ajutise lähenemiskeelu põhjendus ning tingimused. Ajutise lähenemiskeelu seadmise määruse koopia antakse kahtlustatavale või süüdistatavale ja kannatanule ning saadetakse kannatanu elukohajärgsele politseiasutuse struktuuriüksusele. Eeluurimiskohtunik või kohus teavitab ajutise lähenemiskeelu kohaldamisest viivitamata ka muid isikuid, keda lähenemiskeeld puudutab.
Kahtlustatav, süüdistatav või tema kaitsja võib ajutise lähenemiskeelu kohaldamisest kolme kuu möödumisel esitada eeluurimiskohtunikule või kohtule taotluse kontrollida ajutise lähenemiskeelu põhjendatust või muuta ajutise lähenemiskeelu tingimusi. Uue taotluse võib esitada pärast kolme kuu möödumist eelmise taotluse läbivaatamisest. Eeluurimiskohtuniku juurde või kohtusse kutsutakse prokurör, kannatanu, kahtlustatav või süüdistatav ning kahtlustatava või süüdistatava taotlusel kaitsja.
Kannatanu taotlusel või prokuratuuri taotlusel ja kannatanu nõusolekul võib eeluurimiskohtunik või kohus määrusega muuta ajutise lähenemiskeelu tingimusi või tühistada ajutise lähenemiskeelu. Ajutise lähenemiskeelu tingimuste muutmise või tühistamise määruse tegemiseks tutvub eeluurimiskohtunik või kohus kriminaaltoimikuga ja küsitleb kahtlustatavat või süüdistatavat ja kannatanut taotluse põhjendatuse selgitamiseks. Eeluurimiskohtuniku juurde või kohtusse kutsutakse prokurör, kannatanu, kahtlustatav või süüdistatav ning kahtlustatava või süüdistatava taotlusel kaitsja.
Ajutine lähenemiskeeld kehtib kuni kohtuotsuse jõustumiseni, selle rikkumise eest on ette nähtud kriminaalvastutus KarS § 3312 järgi ning lähisuhtevägivalla juhtumi korral, kui on teada ajutise lähenemiskeelu või lähenemiskeelu olemasolu, tuleb juhtumi lahendamisel koheselt alustada vastavat kriminaalmenetlust.
Kui kriminaalmenetluse esemeks oleva teise astme kuriteo asjaolud on selged, kriminaalmenetluse jätkamiseks puudub avalik menetlushuvi ning kahtlustatav/süüdistatav on kannatanuga leppinud, võib prokuratuur kahtlustatava/süüdistatava ja kannatanu nõusolekul taotleda, et kohus kriminaalmenetluse lõpetaks. Lepitusmenetluse käigus kohaldub II astme kuritegudele, lepitatakse teise astme kuriteo osapooli, s.o kannatanut ja kahtlustatavat või süüdistatavat. Lepitusteenuse osutamise tagab Sotsiaalkindlustusamet ning lepitamist viivad läbi vastava koolituse saanud ohvriabitöötajad.
Lepitusmenetluse eesmärk on saavutada kokkulepe kahtlustatava või süüdistatava ja kannatanu leppimiseks ning kuriteoga tekitatud kahjude heastamiseks. Lepitusprotsess lõpeb osapoolte vahelise kirjaliku lepituskokkuleppe sõlmimisega. Lepituskokkulepe sisaldab kuriteoga tekitatud kahju heastamise korda ja tingimusi, kuid võib sisaldada ka muid tingimusi sh reaaltoimingute tegemist.
Kriminaalmenetluse lõpetamine ei ole lubatud karistusseadustiku §-des 122, 133, 134, 136, 138, 139, 141–143, 214 ja 263 nimetatud kuritegudes; täisealise poolt alaealise kannatanu vastu toimepandud kuritegudes või kui kuriteo tagajärjeks oli inimese surm. Prokuratuuri taotluse lahendab kohtunik ainuisikuliselt määrusega. Vajaduse korral kutsutakse taotluse lahendamiseks kohtuniku juurde lepitaja, prokurör, kannatanu, kahtlustatav/süüdistatav ning kahtlustatava või süüdistatava taotlusel ka kaitsja.
Kui kohtunik ei nõustu prokuratuuri esitatud taotlusega, tagastab ta menetluse jätkamiseks kriminaalasja oma määrusega. Samuti jätkatakse kriminaalmenetlust, kui isik, kelle suhtes on kriminaalmenetlus lepitamise läbi lõpetatud, ei täida talle pandud kohustusi, uuendab prokuratuuri taotlusel kohus kriminaalmenetlust.
Kannatanul on õigus esitada kaebus lepitusmenetluse alusel tehtud kriminaalmenetluse lõpetamise määruse peale määruse koopia saamisest alates kümne päeva jooksul.

matches:
§193
§ 199
kohus
kohus
Kohus
§ 141
kohus
kohus
kohus
§ 3312
kohus
kohus


Kauba läbivaatuse ning sellest proovide ja näidiste võtmise kord - sisukord
§ 1 Kauba läbivaatuse teostamine
§ 2 Kauba läbivaatuse teostamine tolliteenusena
§ 3 Kauba läbivaatusel ning proovide ja näidiste võtmisel tollile vajaliku abi osutamine
§ 4 Proovide ja näidiste võtmine
§ 5 Lisaproovide võtmine
§ 6 Proovi pakendamine ja tollitõkendi panemine
§ 7 Proovi saatmine laboratooriumisse
§ 8 Proovivõtu protokolli vormistamine
§ 9 Proovivõtu protokollis sisalduvad andmed
§ 10 Kauba vabastamine enne uurimistulemuste selgumist
§ 11 Kütuse koguse mõõtmine
§ 12 Mõõtmise raport
15.04.2010 RTL 2010, 20, 363 01.05.2010