Linna õppe- ja teaduskoostöö komisjoni põhimäärus – Riigi Teataja
Linna õppe- ja teaduskoostöö komisjoni põhimäärus
Linna õppe- ja teaduskoostöö komisjoni põhimäärus - sisukord
§ 4 Komisjoni töökorraldus
§ 5 Komisjoni koosolekute ettevalmistamine ja asjaajamine
§ 8 Tallinna Linnavalitsuse 11. jaanuari 2017 määruse nr 4 „Tallinna linna ja ülikooli või rakenduskõrgkooli koostöö alused" muutmine
RT IV, 25.01.2017, 6
Vastu võetud 18.01.2017 nr 6
Määrus kehtestatakse Tallinna põhimääruse § 50¹ lg-te 1-5¹ ja Tallinna Linnavalitsuse 11. jaanuari 2017 määruse nr 4 „Tallinna linna ja ülikooli või rakenduskõrgkooli koostöö alused“ § 5 lg-te 1 ja 2 alusel.
(1) Linna õppe- ja teaduskoostöö komisjon (edaspidi komisjon) on Tallinna Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) alatine komisjon, mille eesmärk on kavandada Tallinna linna (edaspidi linn) ning ülikooli või rakenduskõrgkooli (edaspidi õppe- ja teadusasutus) koostööd.
(2) Komisjoni põhimääruse kinnitab ja selles teeb muudatusi linnavalitsus.
(3) Komisjon juhindub oma tegevuses riigi ja Tallinna õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
1) hinnata ja analüüsida sõlmitud koostöölepingute täitmist, sh lepingute alusel elluviidud ja kavandatavaid tegevusi;
2) määratleda linnale huvi pakkuvad teemad, millest linna esindajad juhinduvad linna stipendiumide määramisel;
3) teha linnavalitsusele ettepanekuid koostöö korraldamiseks, koostöölepingute sõlmimiseks ja lõpetamiseks ning koostöölepingute ajakohastamiseks ja muutmiseks;
4) töötada välja üldised arengusuunad ja prioriteedid ning koostada tegevuskavad;
5) määrata linna esindajad stipendiumikomisjonidesse;
6) täita muid linna ning õppe- ja teadusasutuste koostööga seonduvaid ülesandeid.
(1) Komisjoni esimees on Tallinna haridusvaldkonda kureeriv abilinnapea.
(2) Komisjoni koosseisu kuuluvad ametiasutuste esindajad, kellele tehakse ametiasutuse juhi käskkirjaga ülesandeks komisjoni kuulumine, ametiasutuse ning õppe- ja teadusasutuste koostöö koordineerimine, koostööd kajastava teabe haldamine, süstematiseerimine ja vahendamine.
(3) Komisjoni töös võivad osaleda ka teised komisjoni esimehe või komisjoni tööd korraldava teenistuja kutsutud isikud, kuid neil puudub hääleõigus.
(4) Komisjoni tööd korraldab linna avalike suhete teenistus, kes koordineerib linna ning õppe- ja teadusasutuste koostööd.
(5) Komisjoni koosseisu kinnitab ja seda muudab linnavalitsus vastava korraldusega.
(6) Ettepanekud komisjoniliikmete määramiseks teeb linna avalike suhete teenistus.
(7) Komisjoni esimehe äraolekul juhib komisjoni tööd linna avalike suhete teenistuse teenistuja.
§ 4. Komisjoni töökorraldus
(1) Komisjoni töövorm on koosolek, selle kokkukutsumise otsustab, päevakorra kinnitab ja koosolekut juhatab komisjoni esimees.
(2) Komisjon peab koosolekuid vajadust mööda, kuid vähemalt kolm korda aastas. Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni tööd korraldav teenistuja.
(3) Komisjoni koosoleku päevakorda võib muuta või täiendada, kui seda toetab vähemalt pool kohalviibivatest komisjoni liikmetest, sealhulgas koosoleku juhataja.
(4) Komisjoni otsused võetakse vastu kohalviibivate komisjoniliikmete poolthäälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustav koosoleku juhataja hääl.
(5) Koosoleku juhatajal on õigus vajaduse korral kutsuda koosolekule eksperte ja koostööpartnereid õppe- ja teadusasutustest.
(6) Koosoleku kohta koostatakse protokoll, kuhu kantakse:
2) osalenud komisjoniliikmete ja kutsutud osalejate nimed;
3) arutusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused;
(7) Koosoleku protokolli vormistab avalike suhete teenistuse teenistuja viie tööpäeva jooksul arvates komisjoni koosoleku toimumisest. Protokolli allkirjastavad komisjoni esimees ja komisjoni tööd korraldav teenistuja.
(8) Komisjoni esimehe ettepanekul võib kiireloomulistes üksikküsimustes korraldada elektroonilise hääletuse ilma koosolekut kokku kutsumata.
§ 5. Komisjoni koosolekute ettevalmistamine ja asjaajamine
(1) Komisjoni koosoleku aeg ja koht teatatakse ning päevakord edastatakse komisjoni liikmetele hiljemalt seitse tööpäeva enne koosoleku toimumist.
(2) Komisjoni koosoleku protokoll edastatakse komisjoni liikmetele järgmisel tööpäeval, kui koosoleku juhataja on selle allkirjastanud.
(3) Komisjoni koosolekud valmistab ette ja asjaajamise eest vastutab komisjoni tööd korraldav teenistuja.
(4) Komisjoni dokumente registreeritakse, hoitakse ja hävitatakse linna õigusaktides sätestatud korras.
2) moodustada töörühmi ja kaasata oma tegevusse eksperte;
3) esitada linnavalitsusele ettepanekuid linna ning õppe- ja teadusasutuste koostöö küsimustes.
Komisjoni tegevuse lõpetab linnavalitsus määrusega.
§ 8. Tallinna Linnavalitsuse 11. jaanuari 2017 määruse nr 4 „Tallinna linna ja ülikooli või rakenduskõrgkooli koostöö alused" muutmine
Määruses tehakse järgmised muudatused:
1) määruse § 5 lõikes 3 asendatakse sõnad „Tallinna Linnakantselei linna avalike suhete teenistuse teabeosakonna linnauuringute sektor (edaspidi linnauuringute sektor)" sõnadega „Tallinna Linnakantselei linna avalike suhete teenistus (edaspidi avalike suhete teenistus)";
2) määruse § 5 lõike 4 punktides 1, 2, 6 ja 7 asendatakse sõnad „linnauuringute sektor" läbivalt sõnadega „avalike suhete teenistus" vastavas käändes.


text:
2-15-8191/82 Riigikohtu tsiviilkolleegium 11.04.2018
Menetlusökonoomia põhimõttest (TsMS § 2) lähtudes peab ringkonnakohus esmajoones püüdma asja ise lahendada ning üksnes erandina saatma asja maakohtule uueks läbivaatamiseks Vt TsMS § 656 lg 2 ja § 657 lg 1 p 3 kohaldamise kohta nt Riigikohtu 3. juuni 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-175-14, p 13; 18. aprilli 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-41-12, p 14; 13. veebruari 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-154-11, p 16; 16. detsembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-140-11, p 16; Riigikohtu 13. aprilli 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-11-11, p 13). Vt tõendite hindamise kohta apellatsioonimenetluses (TsMS § 652) Riigikohtu 22. veebruari 2012. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-173-11, p 15; Riigikohtu 30. jaanuari 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-177-12, p 10). (p 11)
Kui ringkonnakohus saadab asja maakohtule uueks läbivaatamiseks põhjendusega, et maakohus on jätnud asjas tähtsad asjaolud välja selgitamata, siis peab ringkonnakohus märkima, millised asjas tähtsad asjaolud oleks vaja veel välja selgitada. Isegi kui maakohus ei ole kõiki asjas tähtsaid asjaolusid välja selgitanud või ei ole hinnanud tõendeid nõuetekohaselt, saab ringkonnakohus üldjuhul rikkumised ise kõrvaldada. Kui ringkonnakohtu hinnangul on maakohus rikkunud otsuse põhjendamise kohustust, saab ringkonnakohus maakohtu otsuse põhjendusi muuta või täiendada. (p 12)
3-2-1-41-12 Riigikohus 18.04.2012
Ringkonnakohus rikkus TsMS § 693 lg-t 2, kui ei arvestanud samas asjas tehtud Riigikohtu otsusega, mille järgi saadeti asi TsMS § 691 p 2 järgi uueks läbivaatamiseks samale ringkonnakohtule. Menetlusökonoomia põhimõttest lähtudes peab ringkonnakohus esmajoones püüdma asja ise lahendada ning üksnes erandina saatma asja maakohtule uueks läbivaatamiseks. Vt ka Riigikohtu 13. aprilli 2011 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-11-11, p 13 ja 22. veebruari 2011 määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-173-11 p 15.
3-2-1-8-12 Riigikohus 28.03.2012
TsMS § 657 lg 1 p 3
Vt Riigikohtu 13. aprilli 2011 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-11-11, p 13. Kui ringkonnakohtul on olemas asja lahendamiseks vajalikud tõendid, siis ei ole õigustatud saata üksnes õiguslikule olukorrale hinnangu andmiseks asi uueks läbivaatamiseks maakohtule.
Kestvuslepinguid täidetakse pikema aja jooksul, samuti peab kohustuse täitmises esinema mingi korduvus või perioodilisus (vt ka Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 1. juuni 2005. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-60-05, p 11).

matches:
§ 2
§ 656
§ 657
§ 652
Riigikohus
§ 693
§ 691
Riigikohus
§ 657


Kalapüügieeskiri	AvalehtE-POODFoorum (viimased teemad)Foorum (avaleht)PrivaatsõnumidIlmHea teada! (kalastusluba, alammõõdud jm)Kalapüügipiirangute kaartKalastuskohad KalenderFotodKäsiraamatKalatoidudBlogidVideodSaated
(1) Määrus reguleerib kalapüüki siseveekogudes, piiriveekogudes, sise- ja territoriaalmeres ja majandusvööndis ning agarikupüüki meres.(2) Määrus reguleerib kalapüüki meres niivõrd, kuivõrd seda ei reguleeri Euroopa Liidu õigusaktid.(3) Kaitsealadel püütakse kala käesoleva määruse ja konkreetsel kaitsealal kehtiva kaitse-eeskirja järgi.(4) Piiriveekogudel püütakse kala riigipiiri seaduse § 8 lõike 3 alusel kehtestatud piiranguid arvestades.
(1) Grunttropp – püünise alumise selise kaitseks eraldi otstele kinnitatud raskus.(2) Eesti territooriumil Peipsi järve ja Lämmijärve vaheline piir – punktide 58º21.902'N, 27º26.326'E ja 58º21.176'N, 27º31.540'E ühendusjoon, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni, ning Lämmijärve ja Pihkva järve vaheline piir – punktide 58º04.653'N, 27º36.454'E ja 58º05.240'N, 27º37.110'E ühendusjoon, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni.(3) Eesti territooriumil Narva veehoidla ja Narva jõe vaheline piir – punktide 58º16.653'N, 27º59.792'E ja 58º16.601'N, 27º59.870'E ühendusjoon, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni, ning Narva jõe ja Peipsi järve vaheline piir – punktide 58º59.355'N, 27º43.750'E ja 58º59.260'N, 27º43.833'E ühendusjoon, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni.(4) Kirptirk – üheharuline konks, mille säärele on kinnitatud raskus.(5) Lant – kuni kolme kolmeharulise konksuga peibutis, mis kinnitatakse õngenöörile peibutise esimese või tagumise kolmandiku küljest.(6) Mõõduline kala – töötlemata kala, mille pikkus mõõtmisel ühtib lisas 3 esitatud sama liigi alammõõduga või ületab seda.(7) Narva jõe Soome lahte suubumise koht – Eesti Vabariigi territooriumile jääval osal punktide 59º28.206'N, 28º2.512'E ja 59º28.223'N, 28º2.611'E ühendusjoon, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni Narva jões.(8) Nooguti – õngeridva otsa asetatav elastsest materjalist abivahend kala võtu avastamiseks.(9) Peibutis – õngekonksule kinnitatud toiduobjekt või selle imitatsioon ehk kunstpeibutis.(10) Põik- ehk horisontaal- ehk balansiirlant – kuni kolme kolmeharulise konksuga varustatud peibutis, mis kinnitatakse õngenöörile landi pikema külje keskosast.(11) Rakis – abivahend spinningupüügil landi asemel surnud kala peibutisena kasutamiseks.(12) Rull või haspel – vahend õngenööri kerimiseks.(13) Seisevpüünis – veekogu põhja kinnitatud § 4 lõike 2 punktis 10 nimetatud õngejada ning §-des 6 ja 7 nimetatud nakke- ja lõkspüünis.(14) Tirk – lant, mille konksu teraviku kaugus konksu säärest on kuni 15 mm ja harude vahe ei ületa 30 mm.(15) Tragimine – sihipärane tegevus kala haakimiseks konksu otsa mujalt kui suu.(16) Suue või läte vooluveekogudel, millele on rajatud vooluveekogu pikendavad muulid – muuli mere- või mis tahes veekogu poolseid otsi ühendav sirge. Muulideta vooluveekogude suudmete või lätete määramisel tuleb lähtuda keskkonnaregistri andmetest.
Püügivahendite loetelu ja kirjeldus
(1) Õngpüünis on püügivahend, mille kasutamise põhimõte seisneb kala peibutamises õngekonksule kinnitatud sööda või muu peibutusvahendiga, mille haaramisel kala haakub.(2) Lubatud õngpüünised on:1) lihtkäsiõng, mis koosneb ridvast, kuni 1,5 ridva pikkusest õngenöörist ja üheharulisest konksust ning võib olla varustatud raskuse ja ujukiga;2) käsiõng, mis koosneb ridvast, ujukist või noogutist, õngenöörist ja kuni kolmest üheharulisest konksust või kirptirgust ning võib olla varustatud ridvarõngaste, raskuse ja rulli või haspliga;3) spinning, mis koosneb rõngastega ridvast, rullist, õngenöörist ja landist või rakisest ning võib olla varustatud vahetrossi, lisaraskuse või lisatirguga;4) vedel, mis koosneb õngenöörist ja landist või rakisest ning võib olla varustatud vahetrossi ja lisaraskusega ning mida veetakse paadi järel;5) sikuti, mis koosneb lühikesest ridvast, rullist või hasplist, õngenöörist ja tirgust ning võib olla varustatud vahetrossi ja kuni kahe kirptirguga;6) lendõng, mis koosneb ridvast, rullist, nöörist ja kuni kolmest konksust ning millega püügil kasutatakse kunstpeibutist;7) räimeõng, mis koosneb õngeridvast, õngenöörist, raskusest ja kuni kümnest nöörile kinnitatud üheharulisest õngekonksust, mille teraviku ja sääre vaheline kaugus ei ole suurem kui 5 mm;8) põhjaõng (tonka, krunda), mis koosneb õngenöörist, raskusest ja kuni kolmest lipsudega kinnitatud üheharulisest konksust ning võib olla varustatud ridva ja rulli või haspliga;9) und, mis koosneb õngenöörist, ühest kuni kolmeharulisest konksust ja ujukist või raamist või hargist või muust tarindist, millele on keritud õngenöör, ning võib olla varustatud vahetrossi ja lisaraskusega;10) õngejada on kuni 100 õngekonksuga õngpüünis, mis on kirjeldatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98 (ELT L 349, 31.12.2005, lk 1–23), artikli 2 punkti b alapunktis iii.
(1) Allveepüügivahend on vahend, millega püütakse kala vee all viibides.(2) Lubatud allveepüügivahendid on:1) harpuunpüss – mehhaaniline või pneumaatiline vahend kala harpuunimiseks;2) harpuun – kidadega või kidadeta kuni viieharuline torkevahend, mida lastakse harpuunpüssist või torgatakse kalasse.
(1) Nakkepüünis on püügivahend, mille kasutamise põhimõte seisneb kala takerdumises võrgulinasse või kiilumises selle silma.(2) Lubatud nakkepüünised on:1) nakkevõrk – püünis, mis koosneb ühest võrgutükist, mille ülemise selise pikkus on kuni 70 m, või üksteise külge ühendatud lühemate võrkude jadast, mille kogupikkus on kuni 70 m, ja mida hoitakse ujukite ja raskustega vees vertikaalasendis;2) raamvõrk – horisontaalsete ja vertikaalsete pinedega nakkevõrk.(3) Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järves on lubatud kasutada:1) kaldavõrku – lõikes 2 kirjeldatud ja § 38 punktis 1 sätestatud silmasuurusega nakke- või kutselisel kalapüügil ka raamvõrku, mida kasutatakse Peipsi järves kaldast arvates 1 km laiusel veealal ning Lämmi- ja Pihkva järves 500 m laiusel veealal § 44 lõike 4 punktides 3 ja 4 sätestatud erisust arvestades;[RT I, 28.12.2016, 2 - jõust. 01.01.2017] 2) avaveevõrku – lõikes 2 kirjeldatud ja § 38 punktis 2 sätestatud silmasuurusega, arvestades § 44 lõike 4 punktis 4 sätestatud erisust, nakke- või raamvõrku, mida kasutatakse Peipsi järves kaldast kaugemal kui 1 km ning Lämmi- ja Pihkva järves kaldast kaugemal kui 500 m.[RT I, 28.12.2016, 2 - jõust. 01.01.2017] § 7. Lõkspüünised
(1) Lõkspüünis on püügivahend, mille kasutamise põhimõte seisneb kala suunamises ja eksitamises püünisesse või selle osasse, millest väljumine on raskendatud.(2) Lubatud lõkspüünised on:1) mõrd – püünis, mis koosneb juhtaiast, tiibadest, mis moodustavad kariaia, ja ühe või mitme pujusega varustatud kuni kahest pealt kinnisest mõrrakerest. Võrtsjärvel ei ole mõrrakerede, kariaedade ja juhtaedade arv piiratud. Mõrra alaliigid on sätestatud lõikes 3 ja osad on näidatud joonisel lisas 1;2) kastmõrd – püünis, mis koosneb juhtaiast, kuni kahest kariaiast, ühest või mitmest pujusest ja ühest või kahest pealt lahtisest kastist ehk pärast. Kastmõrra juhtaia lubatud pikkus on kuni 600 m;3) kadiska – söödastamata, kuni 1,4 m põhja läbimõõduga ja kuni 0,6 m kõrge püünis, mille neel, kustkaudu kala siseneb püünisesse, peab olema kogu kõrguse ulatuses avatud. Püünis võib olla ankurdatud ja varustatud kuni 1 m pikkuse juhtaiaga. Kadiska tüübid on näidatud joonisel lisas 2;4) silmutorbik – kooniline kuni 30 cm suu läbimõõduga juhtaiata ja tiibadeta püünis;5) silmumõrd – juhtaia ja tiibadeta püünis, mille suu on kuni 0,5 m kõrge ja kuni 1 m lai ning pujuse diameeter on kuni 5 cm;6) vähimõrd – söödastatav, kuni 1 m läbimõõduga püünis, millel puuduvad juhtaed ja tiivad ning millel on kuni 3 ava.(3) Mõrra lubatud alaliigid on:1) avaveemõrd – mõrd, mille kariaia ja suu kõrgus on üle 3 m;2) ääremõrd – mõrd, mille kariaia ja suu kõrgus on kuni 3 m;3) rivimõrd – tiibadeta, kuni kahe kerega, kõigis osades kuni 0,5 m kõrgune mõrd, mille kered on paigutatud ühe juhtaia kummassegi otsa;4) juhtaiata mõrd – ühe või mitme mõrrakeres oleva pujusega ja tiibadega või ilma nendeta mõrd, millel puudub juhtaed. Mõrra tiivad, mõõdetuna kerega ühenduse kohast, ei või olla pikemad kui mõrra kere;5) jõemõrd – mõrd, mille juhtaia pikkus võib olla kuni 50 m ja mille tiivad ei moodusta kariaeda ning mille kõrgus merre suubuvates jõgedes võib olla kuni 3,5 m;[RT I, 28.12.2016, 2 - jõust. 01.01.2017] 6) mõrd mõrrajadas – mõrd, mis püügile panekul asetatakse samasuunaliste juhtaedadega ühendatuna jadasse. Jadasse asetatuna võivad mõrrad paikneda ühel või mõlemal pool juhtaeda ning nende juhtaiaga ühendamiseks võib kasutada lisajuhtaedu;7) tindimõrd – mõrd, mille silmasuurus on kuni 10 mm.
(1) Kurnpüünis on püügivahend, mille kasutamise põhimõte seisneb veekogu osa ümberpiiramises ja sealt kala kättesaamises püünise kokkuvedamisega või püügivahendi vertikaalse liigutamisega.(2) Lubatud kurnpüünised on:1) põhjanoot ehk mutnik – koosneb võrdse pikkusega veoköitest, tiibadest ja pärast ning selle veoköied toimivad kalapeletina ehk hirmutina;2) veonoot – koosneb veoköitest, tiibadest, kerest ja pärast ning mis kokku vedamisel kurnab läbi kogu veekihi ümberpiiratud alal ja mille alaliigid on sätestatud lõikes 3;3) liiv – koosneb jäigast liigendita raamist ja sellele kinnitatud võrkkotist;4) kuurits – koosneb jäigast liigendraamist ja sellele kinnitatud võrgulinast;5) tõstevõrk – horisontaalselt vette asetatav tõstetav püünis, mis koosneb raamist ja sellele kinnitatud võrkkotist ning on ilma varre või ridvata. Raami läbimõõt või iga külje pikkus peab olema vähemalt 1 meeter;6) püüvõrk – ühest otsast ankurdatud ja teisest otsast veetav üle 80 mm silmasuurusega ning kuni 120 m pikkune võrk;7) vähinatt – söödastatav, kuni 50 cm läbimõõduga veekogu põhja asetatav tõstetav püünis, võib olla varustatud ridvaga.(3) Lubatud veonooda alaliigid:1) kaldanoot – veonoot, tiibade kogupikkusega kuni 50 m, millega loomus veetakse kaldale;2) pöördnoot ehk pöörinoot – veonoot, millega loomus veetakse ujuvvahendile või jääle.
(1) Traalpüünis on püügivahend, mille kasutamise põhimõte seisneb kala ühe või kahe laeva järel veetavasse võrkkotti püüdmises.(2) Lubatud traalpüünised on:1) traalnoot, mis on kirjeldatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2187/2005 artikli 2 punkti a alapunktis i ja mille alaliigid on sätestatud lõikes 3;2) agariku tragi – jäigale karkassile rakendatud traalpüünis agarikupüügiks.(3) Traalnooda alaliigid on:1) põhjatraalnoot – traalnoot, mis on varustatud grunttropiga;2) pelaagiline traalnoot – traalnoot, millel grunttropp puudub.
Püügivahendite märgistamise ja tähistamise nõuded
(1) Sisemeres ja kuni nelja meremiili kaugusel territoriaalmere lähtejoonest ning sise- ja piiriveekogudes peavad seisevpüünised, püügile paigutamise või väljavõtmise ajal ka püüniste osad, nende jadad ning kalade kunstkoelmute jadad olema tähistatud avaveepoolses otsas kahe ühele vardale ülestikku kinnitatud lipuga, teises otsas ühe vardale kinnitatud lipuga. Jäävabas vees tuleb liputähiste vahelisest telgjoonest väljaulatuvad tipud, mis ulatuvad vee pinnakihti ja võivad takistada veeliiklust, tähistada vähemalt 15 cm läbimõõduga valgete, kollaste, punaste või oranžide poide või ujukitega. Seisevpüünistel ja nende jadadel, mis paiknevad ranna või kaldaga paralleelselt, tähistatakse ühe lipuga jada parempoolne ots (veekogult kalda suunas vaadatuna) ning kahe lipuga jada vasakpoolne ots. Tähised peavad olema kinnitatud püügivahendi, selle jada või ankruliini külge.(2) Püügivahendi otsi tähistavad lipud, mõõtudega vähemalt 20 × 30 cm, peavad olema punased või oranžid, välja arvatud kahe lipuga tähise alumine lipp. Lipu alumise serva kõrgus vee- või jääpinnast peab olema vähemalt üks meeter. Erandina võib kalapüügil kuni ühe meetri sügavusel jäävabas vees olla lipu alumise serva kõrgus veepinnast vähemalt 0,5 m. Vastavalt lippude arvule vardal tuleb jäävabas vees varda ülemise otsa külge, lippude kohale, kolmesentimeetrise vahega kinnitada vähemalt kahe sentimeetri laiused helkurribad. Kui ohutuse tagamiseks kasutatakse vahelippe, peab nende värv erinema otsalippude värvist.(3) Silmutorbikud ning nende jadad peavad olema tähistatud kaldapoolses otsas ning silmumõrrad mõrra suu või pära poolt punase või oranži lipuga, mis vastab lõikes 2 kirjeldatule, või punase või oranži poiga, mille läbimõõt on vähemalt 15 cm.(4) Vähimõrrad ja kadiskad peavad olema tähistatud vähemalt 10 cm läbimõõduga poiga.
(1) Keelatud on:1) hoida püügijärgseks hoidmiseks mõeldud vahendeid veekogus alal, kus kalapüük on keelatud;2) veekogus kehtiva püügikeelu ajal hoida püügijärgseks hoidmiseks mõeldud vahendis alamõõdulisi kalu või kalaliike, mille püük on keelatud.(2) Püügijärgseks hoidmiseks mõeldud vahendid peavad olema tähistatud ühe punase või oranži poiga, mille läbimõõt on vähemalt 15 cm, või lipuga vastavalt § 10 lõikele 2. Vahend peab olema märgistatud vastavalt § 13 lõigetele 2–4. Tähiseid võib veekogus hoida üksnes koos veekogus olevate vahenditega.
(1) Seisevpüünised peavad olema tähistatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.04.2011, lk 1–153) artikli 13 lõike 1, artiklite 14–16 ja artikli 17 lõike 2 kohaselt.(2) Tooder peab olema märgistatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 13 lõigete 2 ja 3 kohaselt.
(1) Püügivahendite tähiseid võib veekogus hoida koos veekogus olevate püügivahendite või nende osadega, püügivahendite püügile panemisel või väljatoomisel koos püügivahendite kinnitamiseks kasutatavate tarinditega.(2) Püügivahendid peavad olema märgistatud identselt kalapüügiloale kantud märgistuse numbriga. Märgistus peab võimaldama kalapüügiloa omanikku kindlaks teha veekogul või loa andja juures. Harrastuspüügil nakkevõrgu, kadiska, vähimõrra ja õngejadaga on märgistuseks kalastuskaardi omaniku isikukood.(3) Püügivahendi märgistus peab olema kantud püügivahendi või püügivahendite jada mõlemat otsa tähistavale lipule või kinnitatud varda külge lipu alumise serva juurde eraldi märgisena.(4) Paragrahvi 10 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud poitähisele tuleb kanda kalapüügiloal olev märgistuse number ning silmutorbikute märgistamisel ka jadas olevate torbikute arv.
Alammõõdud, kaaspüügitingimused ja osakaalu määramise metoodika
(1) Traalpüügil kilu, räime ja meritindi osakaalu määramiseks saagis kasutatakse juhusliku proovi võtmise meetodit. Kilu, räime ja meritindi kaaluline osakaal proovi kogukaalust arvutatakse lisas 4 kirjeldatud metoodika alusel.(2) Traalpüügil kilu, räime ja meritindi osakaalu määramiseks kogu saagis võetakse proov, mis peab koosnema vähemalt 10 × 10 kilogrammist kalast, sisaldades üksnes kilu, räime ja meritinti.(3) Lõikes 2 nimetatud proovi võtmisele kohaldatakse järgmisi nõudeid:1) laevatekil või mahutites oleva kala proovid tuleb võtta saagi juhuslikult valitud osadest;2) proovi võtmisel ei tohi kala võtta käega, selleks tuleb kasutada abivahendit.
(1) Kaaspüük on keelatud, välja arvatud kalapüügiseaduse § 11 lõike 2 alusel kehtestatud õigusaktis, käesolevas määruses sätestatud tingimustel või eripüügi tingimustel.(2) Püüda keelatud kalaliigi ja alamõõdulise kala elujõuline isend tuleb vabastada kohe pärast püügivahendi nõudmist, välja arvatud kalapüügiseaduse § 10 lõike 4 punktis 1 sätestatud juhul.(3) Kaaspüügiarvestust peetakse pardale jäetud ja kaldale toodud kalasaagi kohta. Kaaspüügi koguse määramisel ei loeta kogusaagi arvestusse keelatud kalaliike.(4) Õngepüügil ja harrastuspüügil õngpüünistega, välja arvatud õngejada, on püüda keelatud kalaliigi ja alamõõdulise kala kaaspüük keelatud ning need kalad tuleb vette tagasi lasta kohe pärast saagi õngekonksu küljest vabastamist.(5) Kui kalaliigi püük on koguseliselt piiratud, arvestatakse tema kaaspüük selle liigi püügivõimaluste hulka.(6) Kui kurn- või traalpüünistega püügil ületab kaaspüük §-des 23 ja 34 lubatud määra, tuleb püük selles kohas või selle püünisega katkestada.(7) Kalapüük traalpüünisega ja kurnpüünisega loetakse katkestatuks, kui:1) püügil meres on enne püünise uuesti püügile asetamist vahetatud püügikohta vähemalt 5 meremiili;2) püügil Peipsi järvel on enne püünise uuesti püügile asetamist vahetatud püügikohta vähemalt 3 kilomeetrit.(8) Lubatud kaaspüügi määra ületava eluvõimetu kala kogus tuleb teatada peale püüniste nõudmist või koos püügivahendile või veealale kehtestatud maaletuleku eelteatega Keskkonnainspektsioonile valvetelefonil, esitades järgmised andmed: kaluri nimi, loa number, veekogu, lossimiskoht, kalaliik, kogus.
Üldnõuded ja piirangud ning üldkeeluajad ja -alad
Püügivahendite ja püügiviiside kasutamise üldnõuded
(1) Kaks või enam samasuunaliselt püügile asetatud avavee- ja ääremõrda võib juhtaedade või lisajuhtaedade abil ühendatult asetada mõrrajadasse, arvestades § 28 punktis 3, § 42 lõikes 2 või § 46 lõikes 2 sätestatud tingimusi.(2) Kaks või enam nakke- ja raamvõrku võib asetada püügile omavahel võrgujadasse ühendatult.(3) Jadasse asetatud nakke- ja raamvõrk ei tohi harusid moodustada, välja arvatud meres võrguga, mille silmasuurus peab olema vähemalt 130 mm.
(1) Püügivahendi silmasuurust mõõdetakse kulumiskindlast materjalist valmistatud 2 mm paksuse mõõtekiiluga, mis on 1 cm kaldega 8 cm pikkuse kohta kummalgi serval ja millele on kantud mõõteskaala.(2) Mõõtmisel asetatakse mõõtekiil lisa 5 kohaselt diagonaalselt märja püügivahendi materjali silma, veendudes, et kõik silma moodustavad sõlmed puutuvad vastu mõõtekiilu ja võrguniidid on sirgeks tõmmatud.(3) Mõõtmisel tuleb hoiduda püügivahendi või mõõdetava võrgusilma venitamisest.(4) Mõõdetakse 20 silma ühes reas piki lina, võimaluse korral mitte lähemal kui 10 silma või 50 cm küljeõmblusele (pinele, selisele).(5) Kui mõõdetavas reas esineb katkisi või parandatud silmi, jäetakse need mõõtmata ja jätkatakse mõõtmist järgmisest tervest silmast.(6) Kui linal on erineva suurusega silmad, mõõdetakse lina väikseimate silmadega osast.(7) Kui püügivahendi ehituses on kasutatud erinevaid silmasuurusi, mõõdetakse väikseima silmasuuruse tuvastamiseks väiksema silmasuurusega osas ja suurima silmasuuruse tuvastamiseks suurima silmasuurusega osas.(8) Silmasuurus on mõõtmistulemuste aritmeetiline keskmine.(9) Merel mõõdetakse kalapüügivahendi silmasuurust vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 517/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalavõrkude silmasuuruse ja võrguniidi jämeduse kindlaksmääramiseks (ELT L 151, 11.06.2008, lk 5–25).
(1) Kalapüügil peab püüniste kontrollimise sagedus vältima saagi hukkumist püünises, välja arvatud õngejada ja §-s 6 kirjeldatud nakkepüüniste kasutamisel, kus kontrollimise sagedus peab vältima saagi riknemise.(2) Nakkepüüniste kontrollimise sagedus merel peab vastama nõukogu määruse (EÜ) nr 2187/2005 artikli 8 lõigetes 2 ja 3 esitatud nõuetele.
Püügivahendite ja püügiviiside kasutamise üldpiirangud ning üldised kalapüügi keeluajad ja -alad
(1) Kõikidel veekogudel on keelatud:1) sulgeda püünistega, välja arvatud silmutorbikute ja õngejadadega püügil, üle 1/3 vooluveekogust või vooluveekogul olevate saarte (madalike) vahelise vooluosa laiusest, siseveekogust, Võrtsjärv välja arvatud, merel väina või lahe laiusest, jättes vabaks ristlõike sügavaima osa, ning Lämmijärvel Eesti territoriaalvee laiusest, jättes vabaks laevatee;2) kasutada nõuetekohaselt tähistamata ja märgistamata seisevpüüniseid;3) asetada seisevpüüniseid, välja arvatud silmutorbik, silmumõrd, vähinatt, vähimõrd ja õngejada, püügile lähemale kui 50 m juba püügil olevatele seisevpüünistele, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on sätestatud teisiti;4) kinnitada püünistele tarindeid, mis võivad vähendada püünise koguva osa silmasuurust lubatust väiksemaks, välja arvatud §-des 30 ja 36 nimetatud juhtudel;5) kasutada allveekalapüügil autonoomset hingamisvahendit ja kunstlikku valgustust;6) kasutada allveekalapüügil harpuuni ilma harpuunpüssita, välja arvatud lesta või kammelja püügiks;7) kasutada õngpüünist tragimiseks;8) asetada mitme kalapüügiõigust tõendava dokumendi alusel püügivahendid või ühe kalapüügiloa alusel eri liiki püügivahendid ühte jadasse püügile;9) püüda kala kutselise kalapüügi vahenditega veekogudel, kuhu Vabariigi Valitsus või valdkonna eest vastutav minister püügivõimalust või vastava püügivahendi piirarvu kehtestanud ei ole;10) püüda kala harrastuspüügi vahenditega seisevpüünistele, välja arvatud § 7 lõike 2 punktides 3–6 kirjeldatud vahendid, lähemal kui 25 m;11) asetada seisevpüüniseid suudmesse ehitatud muulidele lähemale kui 150 m, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on sätestatud teisiti;12) kinnitada püügivahendeid veekogus või selle rannas või kaldal asuvate rajatiste külge;13) jätta jõesilmupüügi keeluajaks veekogusse silmumõrdasid ja silmutorbikuid;14) viia püügivahendeid veekogusse või paigutada neid ümber enne püügihooaja algust või püügivahendile kehtestatud keelu lõppu;15) jätta püügivahendeid veekogusse püügivahendi kohta kehtestatud püügikeelu ajaks või pärast kastmõrra kohta kehtestatud räime aastasaagi ammendumist, välja arvatud lõigetes 2–4 sätestatud asjaoludel ja tingimustel.(2) Kui mõrra või kastmõrraga püügi keeld kestab alla 40 päeva, tuleb kalapüük nimetatud püügivahenditega lõigetes 5 ja 6 sätestatud korras katkestada ja püügivahendit veest välja võtma ei pea.(3) Kui püügikeelu kestus on 40 päeva või rohkem, tuleb püük mõrra või kastmõrraga püügikeelu alguseks lõigetes 5 ja 6 sätestatud korras katkestada ning mõrd mõrrajadades ja kastmõrrad veekogust välja võtta kümne päeva jooksul ja teised mõrrad seitsme päeva jooksul pärast püügikeelu algust.(4) Esimesel poolaastal kalapüügi peatamise korral aastase lubatud saagi poolaastaks kehtestatud osa ammendumise tõttu peab püügi lõigetes 5 ja 6 sätestatud korras katkestama mõrdu ja kastmõrdu veekogust välja võtmata.(5) Kalapüük mõrraga loetakse katkestatuks, kui mõrra kere on horisontaalasendis ja pära avatud kalakoti viimase mõrravitsa, -rõnga või -raamini kogu ulatuses nii, et kala pääseb püünisest välja, või sissepääs kariaeda on kalale suletud.(6) Kalapüük kastmõrraga loetakse katkestatuks, kui vähemalt üks kastmõrra pära seintest on alla lastud nii, et kala pääseb püünisest välja.
Piirangud ja nõuded ning keeluajad ja -alad Läänemeres
Üldised keelud ja kaaspüügimäärad
(1) Lõhe- ja meriforellipüügil meres kohaldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2187/2005 artiklis 17 sätestatut.(2) Aasta ringi on keelatud kalapüük:1) Pärnu lahes Pärnu jõe parempoolsest muulist (vaadatuna allavoolu) läände jääval 500 m laiusel alal, mida piirab kaldajoon, muul ning edasi mõtteline joon, mis muuli otsast tõmmatuna läbib punktid koordinaatidega 58º22.095'N, 24º26.988'E ja 58º22.683'N, 24º27.929'E Tuulepaagi tee kõrval kulgeva laevatee liitsihi alumise märgini;2) Pärnu lahes alal, mis on piiratud Pärnu jõe vasakpoolse muuli (vaadatuna allavoolu), kaldajoone ning punktist koordinaatidega 58º22.291'N, 24º30.300 edasi mõttelise joonega, mis läbib punkti koordinaatidega 58º21.600'N, 24º29.700'E kuni muuli otsani, välja arvatud tindipüük mõrdadega 1. märtsist kuni jääkatte lagunemiseni;3) Ujula abajas põhja pool punktide 58º14.571'N, 22º28.402'E ja 58º14.571'N, 22º28.525'E ühendusjoont, välja arvatud kalapüük lihtkäsiõnge, käsiõnge ja sikutiga ning ajavahemikus 1. novembrist kuni 31. märtsini püük kurnpüünistega;4) Nasva jõe suudmele lähemal kui 500 m, välja arvatud püük lihtkäsiõnge, käsiõnge ja spinninguga;5) Vaemla lahes punktide 58º49.241'N, 22º54.417'E ja 58º49.200'N, 22º53.317'E ühendusjooneni ning Sigala lahes punktide 59º01.407'N, 22º30.808'E ja 59º01.515'N, 22º31.320'E ühendusjooneni;6) kutselise kalapüügi vahenditega Suur-Pakri ja Väike-Pakri saare vahelisel alal, mis lõunast on piiratud Selgrundi poolsaart 58º18.690'N, 23º59.155'E ja Kappelskotteni neeme 58º18.060'N, 23º56.240'E ühendava sirgega ning põhjast Väike-Pakri Vatnesi neemelt 58º20.793'N, 23º55.837'E Suur-Pakril punktini 58º20.622'N, 23º55.326'E tõmmatud sirgega;7) Purtse, Kunda, Selja, Loobu, Valgejõe, Jägala, Pirita, Keila, Vääna, Vasalemma, Punabe jõe ja Pidula oja suudmele lähemal kui 1000 m.(3) Tähtajaliselt on keelatud püüda:1) Pärnu lahes Madalmurru piirkonnas Uulu madalikul asuval alal, mis on piiratud kaldajoone ning punktist koordinaatidega 58º20.537'N, 24º33.810'E edasi mõttelise joonega, mis läbib punkte koordinaatidega 58º18.9'N, 24º29.9'E ja 58º20.990'N, 24º33.391'E – 15. aprillist 15. juulini;2) lisas 6 esitatud Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (edaspidi ICES) kaardil näidatud Eesti Vabariigi territoriaalvee väikeses püügiruudus 235 (Ruhnu saare ümber) mõrraga – 25. oktoobrist 1. detsembrini;3) Kihelkonna, Kuusnõmme ja Atla lahes alal, mida piirab kaldajoon, Elda pangast 58º18.466'N, 21º49.820'E edasi mõtteline joon, mis läbib Vilsandi majakat 58º22.972'N, 21º48.764'E ja Jaagarahu sadamamuuli 58º23.735'N, 21º58.240'E – 1. oktoobrist 30. novembrini;4) jäävabast veest Hullo lahes alal, mida piirab kaldajoon ning punktist koordinaatidega 58º57.398'N, 24º17.200'E edasi mõtteline joon, mis läbib punkte koordinaatidega 58º57.300'N, 23º17.060'E; 58º57.300'N, 23º13.060'E ja 58º57.712'N, 23º13.060'E – 25. oktoobrist 31. detsembrini;5) jäävabast veest Sviby lahe idaosas alal, mis paikneb Upholmi neeme, Hobulaiu põhjatippu, Hobulaiu lõunamajakat ja Sviby sadamat ühendavate sirgete vahel – 25. oktoobrist 31. detsembrini;6) jäävabast veest Tagalahes Uuemõisa 58º56.965'N, 23º33.745'E – Tahuküla 58º58.047'N, 23º33.745'E joonest ida pool – 15. märtsist 15. maini;7) Matsalu siselahes Haeska sadama muuli lõunaotsast 58º46.659'N, 23º39.601'E, Lambarahu 58º49.366'N, 22º57.350'E ja Keemu sadama muuli põhjaotsa 58º49.830'N, 22º57.277'E ühendavast joonest ida pool – 1. märtsist 10. maini;8) jäävabast veest Koolimäe lahes alal, mis jääb Koolimäe oja suudmele 59º01.022'N, 26º0.761'E lähemale kui 500 m – 15. märtsist 15. maini;9) Soonlepa lahes Talislaiu lõunatippu (58º50.201'N, 22º59.948'E), Saarnaki laiu põhjatippu (58º49.050'N, 22º59.275'E) ja Salinõmme sadamat (58º49.578'N, 22º57.135'E) ühendavate sirgete ja rannajoone vahelisel alal – 10. oktoobrist 20. novembrini;10) Purtse, Kunda, Selja, Loobu, Valgejõe, Pirita, Keila, Vääna ja Vasalemma jõe suudmele lähemal kui 1500 meetrit – 1. septembrist kuni 31. oktoobrini;11) lisas 6 esitatud ICES kaardil näidatud alarajoonis 32 alla 3 meetri sügavuses vees nakke- või raamvõrguga, mille silmasuurus on väiksem kui 110 mm – 1. detsembrist 31. märtsini;12) lisas 7 loetletud jõgede ja ojade suudmetele lähemal kui 500 m – 15. augustist 31. detsembrini;13) lisas 8 loetletud vooluveekogude suudmetele lähemal kui 500 m, välja arvatud püük lihtkäsiõngega ja käsiõngega – 1. märtsist kuni 31. maini;14) lisas 9 loetletud vooluveekogude suudmetele lähemal kui 500 m – 1. septembrist 30. novembrini.(4) Keelatud on püüda järgmisi kalaliike nimetatud ajavahemikul:1) haugi – 1. märtsist 30. aprillini;2) siiga Ruhnu saare ümbruses 20 m samasügavusjoonest madalamal – 25. oktoobrist 1. detsembrini;3) lesta lisas 6 esitatud ICES kaardil näidatud alarajoonis 32 – 15. veebruarist 31. maini ning alarajoonides 28 ja 29 – 15. veebruarist 15. maini.(5) Valdkonna eest vastutav minister võib kalapüügiseaduse § 11 lõigete 2 ja 3 alusel ajutiselt määrata lõike 4 punktis 2 sätestatust erineva ajavahemiku, mitte lühendades püügikitsenduse kestust.
(1) Kala, kelle püük sellel ajal, selles kohas või selle püünisega on keelatud või kelle püük ei ole püügiloaga ette nähtud, kaaspüüki lubatakse kaalu järgi järgmiselt:1) ahvena, latika, koha, haugi, säina, lutsu, siia, vimma ja linaski kogusaagist siiga või haugi nakkepüünistega püügil – kuni 5%, muude kalapüügi vahenditega püügil – kuni 2%;2) kastmõrraga räimepüügil teisi liike, välja arvatud lõikes 3 nimetud juhul, piiramatult;3) räime – kuni 2% kõigi liikide kogusaagist;4) meritinti, kilu ja räime traalpüügil – piiramatult;5) lesta – vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2187/2005 artikli 18a lõikes 2 nimetatud kogusele;6) koha – punktis 1 loetletud liikidest nakkepüünistega ning õngejadaga püügil kuni 5%.(2) Alamõõdulise kala kaaspüük sama kalaliigi mõõduliste isendite saagist on kaalu järgi lubatud järgmiselt:1) ahvenat, siiga, vimba, haugi, säinast, linaskit – kuni 5% lõkspüüniste ja kurnpüünistega või kuni 8% nakkepüünistega püügil;2) koha – nakkepüünistega püügil kuni 8%, lõkspüüniste ja õngejadadega kuni 2%;3) lõhet ja turska – nakkepüünistega püügil piiramatult.(3) Alamõõdulise ahvena või koha kaaspüük kastmõrraga püügil on lubatud kaalu järgi kuni 1% kogusaagist.
Püük traalpüünistega
(1) Traalpüügil Liivi lahes ei tohi traalnooda vertikaalne ava olla üle 12 m, mõõdetuna tiiva ja traali kere ühenduskohast.(2) Traalnoodal on lubatud kasutada tarindeid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2187/2005 artiklitele 5 ja 6.
(1) Aasta ringi on keelatud püüda:1) traalpüünistega 20 m sügavusjoonest madalamal, välja arvatud agarikupüük tragiga valdkonna eest vastutava ministri määratud alal;2) traalpüünistega Irbe väinas alal, mis jääb Sõrve poolsaare ja Eesti Vabariigi ning Läti Vabariigi mereala piiri vahele ning on piiritletud mõttelise joonega, mis läbib punkte koordinaatidega 57º58.837 N, 22º11.893 E; 57º52.072 N, 22º24.377 E; 57º46.450 N, 22º08.360 E; 57º44.580 N, 21º54.580 E; 57º45.783 N, 21º50.567 E ja 57º57.947 N, 21º58.812 E;3) põhjatraalnoodaga Liivi lahes;4) Liivi lahes laevaga, mille mootori võimsus ei vasta nõukogu määruse (EÜ) nr 2187/2005 artikli 20 lõike 3 punktis b nimetatule.(2) Tähtajaliselt on keelatud püüda:1) põhjatraalnoodaga Soome lahes lääne pool 26º00 N idapikkust – 1. veebruarist 30. juunini;2) traalnoodaga Liivi lahes – 30 päeva vältel kevadel. Keeluaja alguse määrab igal aastal valdkonna eest vastutav minister kalapüügiseaduse § 11 lõike 2 või 3 alusel;3) traalnoodaga lisas 6 esitatud ICES kaardil näidatud Eesti Vabariigi territoriaalvee väikestes püügiruutudes 243, 258, 291, 292, 302, 303, 313, 325, 329, 330 ja 342 – 1. aprillist 20. maini.
Püük lõkspüünistega
(1) Mõrrapäras peab silmasuurus olema vähemalt 24 mm.(2) Räime- ja meritindipüügil peab mõrra- ja kastmõrra lina silmasuurus olema vähemalt 20 mm, välja arvatud päras.[RT I, 28.12.2016, 2 - jõust. 01.01.2017] (3) Pärnu lahes Kotinina, mida tähistatakse koordinaatidega 58º17.888'N ja 24º16.719'E, ja Tahkunina, mida tähistatakse koordinaatidega 58º15.515'N ja 24º29.364'E, vahelisest ühendussirgest põhja pool:1) peab avaveemõrra lina silmasuurus olema mõrrapäras vähemalt 24 mm ja teistes mõrra osades vähemalt 56 mm, välja arvatud meritindipüügil 1. jaanuarist kuni 5. maini;2) on keelatud kasutada kahe kerega avaveemõrdu.(4) Pärnu lahes põhja pool Lindi oja (Lindi jõe) suudmeala, mille koordinaadid on 58º20.220'N ja 24º17.355'E, ja Põdralaiu, mille koordinaadid on 58º16.265'N ja 24º30.980'E, vahelist ühendussirget on aasta ringi keelatud kasutada kastmõrda.
Püügile asetamisel tuleb täita järgmisi nõudeid:1) avaveemõrdade kaugus üksteisest peab olema vähemalt 300 m külgsuunas ja 50 m muus suunas;2) ääremõrdade kaugus üksteisest ja avaveemõrdadest peab olema vähemalt 100 m külgsuunas ja 50 m muus suunas. Üle 100 m pikkuse juhtaiaga ääremõrra püügile asetamisel kohaldatakse punktis 3 esitatud nõudeid;3) jadasse asetatud avavee- või ääremõrdade kogupikkus ei või ületada 400 m ning jadade omavaheline kaugus peab olema vähemalt 300 m külgsuunas ja 50 m muus suunas;4) kastmõrdade kaugus üksteisest peab olema vähemalt 400 m külgsuunas ja vähemalt 200 m muus suunas ning teistest lõkspüünistest vähemalt 300 m külgsuunas ja vähemalt 100 m muus suunas.
Püük kurnpüünistega
Keelatud on kasutada nootasid, mille võrgulina silmasuurus on väiksem kui:1) 24 mm meritindipüügil;2) 48 mm punktis 1 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2187/2005 II lisas nimetamata juhtudel.
Püük nakkepüüniste ja õngpüünistega
(1) Nakkevõrgu silmasuurus peab meritindi- ja räimepüügil olema vahemikus 24–40 mm.(2) Lõigetes 1 ja 5 nimetamata juhul ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2187/2005 III lisas nimetamata kalaliikide püügil on keelatud kasutada nakkevõrku väiksema silmasuurusega kui 70 mm.(3) Pärnu lahes põhja pool Kotinina, mida tähistatakse koordinaatidega 58º17.888'N ja 24º16.719'E, ja Tahkunina, mida tähistatakse koordinaatidega 58º15.515'N ja 24º29.364'E, vahelist ühendussirget on keelatud kasutada:1) nakkevõrku kõrgusega üle 2 meetri – aasta ringi;2) nakkevõrku, mille silmasuurus on väiksem kui 96 mm, välja arvatud meritindipüügil – aasta ringi;3) nakkevõrku – 1. maist 30. juunini;4) õngejada – aasta ringi.(4) Läänemerel on keelatud kasutada nakkevõrku, mille silmasuurus on väiksem kui 70 mm:1) 16. juunist 19. augustini, välja arvatud lõikes 5 nimetatud juhul;2) madalamas vees kui 5 meetrit – aasta ringi, välja arvatud lõikes 5 nimetatud juhul.(5) Läänemerel on keelatud kasutada ülemise selisega vee pinnale tõstetud kuni 1,8 m kõrgusi nakkevõrke silmasuurusega 34–50 mm:1) 1. juulist 30. aprillini;2) madalamas vees kui 3 meetrit.
(1) Nakke- ja raamvõrkude ning võrgujadade kaugus üksteisest ning lõkspüünistest peab olema vähemalt 100 m.(2) Võrgujada pikkus ei tohi ületada 700 m.
Piirangud ja nõuded ning keeluajad ja -alad siseveekogudes
Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järv
Üldised keelud ja kaaspüüginormid
Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järves on keelatud püüda:1) rääbist – 21. augustist 20. juunini;2) peipsi siiga – 1. novembrist 30. novembrini;3) haugi – 15. aprillist 15. maini;4) latikat, välja arvatud püük lihtkäsiõnge ja käsiõngega – 5. maist 10. juunini;5) linaskit, välja arvatud püük lihtkäsiõnge ja käsiõngega – 20. juunist 20. juulini;6) koha – 5. maist 10. juunini;7) lutsu – 10. jaanuarist 10. veebruarini;8) kutselise kalapüügi ja allveepüügivahenditega Pihkva järves – 5. maist 10. juunini;9) kalapüük, välja arvatud püük lihtkäsiõnge ja käsiõngega, Peipsi järves lõuna pool Ojapera kanali põhjapoolset otsa (58º24.162'N, 27º19.175'E) ja punkti 58º24.290'N, 27º31.100'E ühendavat joont, mis ulatub Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni – 5. maist 10. juunini;10) Peipsi järves Koosa jõe suuet (58º27.165'N, 27º14.673'E) ja Ojapera kanali põhjapoolset otsa (58º24.162'N, 27º19.175'E) ühendavast sirgest lääne pool – 1. maist 15. juunini;11) Peipsi järvel on keelatud kalapüük Naelavere peakraavi (Lahe jõe) suudmele lähemal kui 500 m – 1. maist 25. maini.[RT I, 28.12.2016, 2 - jõust. 01.01.2017] § 34. Kaaspüügitingimused
(1) Kala, kelle püük sellel ajal, selles kohas või selle püünisega on keelatud, kaaspüüki lubatakse kaalu järgi järgmiselt:1) kaldavõrguga püügil – haugi kuni 10%, teisi liike kuni 1% kõikide liikide kogusaagist;2) avaveevõrguga püügil – haugi kuni 10%, ahvenat, peipsi siiga ja lutsu kuni 1% koha, haugi, latika, peipsi siia ja lutsu kogusaagist;3) kurnpüünistega püügil – ahvenat, koha, latikat ja haugi kuni 1%, peipsi siiga, rääbist ja lutsu kuni 0,1% koha, ahvena, haugi, latika, peipsi siia ja lutsu kogusaagist. Ahvena ja koha kaaspüük on lubatud vaid üle 110 mm silmasuurusega noodapära korral;4) lõkspüünistega püügil – ahvenat, haugi, koha ja latikat kuni 1%, peipsi siiga, rääbist ja lutsu kuni 0,1% koha, ahvena, haugi, latika, peipsi siia, rääbise ja lutsu kogusaagist;5) õngejadadega püügil – ahvenat, haugi, koha ja latikat kuni 5% kogusaagist.(2) Alamõõdulise kala kaaspüük sama kalaliigi mõõduliste isendite saagist on lubatud kaalu järgi järgmiselt:1) rääbist – kuni 1%;2) angerjat õngejadadega – kuni 5%;3) peipsi siiga, latikat, haugi, lutsu, linaskit, säinast – lõks- ja kurnpüünistega kuni 1%, avaveevõrgu ja kutselisel kalapüügil õngejadadega kuni 5%;4) koha – lõkspüünistega kuni 1%, avaveevõrgu ja õngejadadega kuni 5% ja kutselisel kalapüügil kurnpüünistega kuni 10%.(3) Alamõõdulise kala kaaspüük on lubatud kaalu järgi kaldavõrguga püügil kuni 5% ja tindimõrdadega kuni 1% kogusaagist.
Silmasuurus peab olema:1) nooda, välja arvatud põhjanooda, päras vähemalt 40 mm ja tiibades vähemalt 48 mm;2) põhjanooda päras, vähemalt 5 m ulatuses pära lõpuosast, vähemalt 48 mm ja tiibades vähemalt 40 mm.[RT I, 28.12.2016, 2 - jõust. 01.01.2017] § 36. Lubatud tarindid
(1) Erandina § 20 lõike 1 punktis 4 sätestatust on lubatud kasutada:1) põhjanooda pära alumise osa kulumise kaitseks jämedamast niidist (nöörist) katet, mis on valmistatud samast kiust kui pära noodalina ning mille pikkus ei ületa 3/4 pära silindrilise osa pikkusest. Kattekoti võib kinnitada pärale ainult mööda kere ja pära ühendusõmblust ja piki külgmist õmblust või voltimisjoont;2) põhjanooda pära tugevdamiseks pära silindrilise osa välisküljele kinnitatud silindrilist tugevduskotti, mille silmasuurus peab olema vähemalt kaks korda suurem kui päras, kuid mitte väiksem kui 80 mm;3) põhjanooda päras kinnitatud mittepöörduvat pujust või horisontaaltasapinnaga viltust, pära lõpu poole tõusvat noodalinast paneeli (edaspidi tõusutee), mille silmasuurus on väiksem kui päras. Pujus või tõusutee võib olla kinnitatud pära külge ja selle kinnitamise kaugus noodapära lõpust peab olema vähemalt kolm korda suurem kui pujuse või tõusutee pikkus.(2) Lõike 1 punktis 2 nimetatud tugevduskott võib olla kinnitatud:1) ringikujuliselt noodapärale ja võrgupikendusele ühe silmarea külge;2) noodapärale pikisuunas ühe silmarea külge.
Keelatud on:1) püük põhjanoodaga lõuna pool Praaga külas asuva punkti 58º26.285'N, 27º14.705'E, ja punkti 58º25.131'N, 27º31.415'E ühendusjoont, mis ulatub Eesti Vabariigi ning Venemaa Föderatsiooni vahelise kontrolljooneni – aasta ringi;2) püük põhjanoodaga Peipsi järves – 1. jaanuarist 31. augustini, välja arvatud jääalune püük;3) püük kaldanoodaga Peipsi järves – 5. maist 10. juunini, Lämmi- ja Pihkva järves – 5. maist 31. augustini;4) püüvõrguga Lämmi- ja Pihkva järves – 5. maist 10. juunini;5) püüvõrguga Peipsi järves – aasta ringi.
Püük nakkepüünistega
Silmasuurus peab olema:1) Peipsi järves kaldast arvates 1 km laiusel veealal ning Lämmi- ja Pihkva järves 500 m laiusel veealal kasutataval kaldavõrgul – 56–80 mm;2) Peipsi järves kaldast kaugemal kui 1 km ning Lämmi- ja Pihkva järves kaldast kaugemal kui 500 m kasutataval avaveevõrgul mitte väiksem kui 130 mm.
Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järves tuleb täita järgmisi nõudeid:1) Peipsi järves ei tohi võrgujada pikkus ületada 700 m, kaldavõrkude ja nende jadade kaugus üksteisest ja teistest seisevpüünistest peab olema vähemalt 100 m ja avaveevõrkudel ja nende jadadel vähemalt 500 m;2) Lämmi- ja Pihkva järves ei tohi võrgujada pikkus ületada 500 m, kaldavõrkude ja nende jadade vaheline kaugus üksteisest ja teistest seisevpüünistest peab olema vähemalt 100 m ja avaveevõrkudel ja nende jadadel vähemalt 500 m.
Keelatud on püük:1) avaveevõrguga – 5. maist 31. augustini;2) kaldavõrguga – 5. maist 29. veebruarini.
Silmasuurus peab olema:1) mõrrapäras vähemalt 20 mm, kariaias ja juhtaias vähemalt 24 mm, välja arvatud tindimõrral;2) tindimõrral vähemalt 10 mm.
(1) Lõkspüüniste kaugus üksteisest peab olema vähemalt 300 m, välja arvatud jadasse asetatuna.(2) Mõrrajada, kaasa arvatud mõrd mõrrajadas, kogupikkus ei tohi ületada 700 m ning mõrrajadade kaugus üksteisest ja teistest lõkspüünistest peab olema vähemalt 500 m.(3) Mõrd mõrrajadas ei tohi mõrdade vahekaugus üksteisest ühel pool mõrrajada juhtaeda olla suurem kui 100 m ning lisajuhtaia pikkus ületada 50 m.
§ 44. Keeluaja, püügiala, kaaspüügimäära, alammõõdu ja püügivahendi silmasuuruse muutmine[RT I, 28.12.2016, 2 - jõust. 01.01.2017]
(1) Valdkonna eest vastutav minister võib kalapüügiseaduse § 11 lõigete 2 ja 3 alusel ajutiselt määrata § 33 punktides 1–3, 5 ja 7 sätestatust erineva ajavahemiku, jättes püügikitsenduse kestuse samaks.(2) Valdkonna eest vastutav minister võib Eesti Vabariigi Valitsuse ja Vene Föderatsiooni Valitsuse vahelise Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve kalavarude säilitamise ja kasutamise alase koostöö kokkuleppe alusel moodustatud valitsustevahelise Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve Kalapüügi Komisjoni (edaspidi kalanduskomisjoni) otsuse põhjal muuta § 33 punktides 4, 6, 8 ja 9, § 37 punktides 3 ja 4 ja §-s 43 sätestatud keeluaegu, arvestades, et püügikeelu algus jääb vahemikku 25. aprillist 5. maini, ja jättes püügikitsenduse kestuse samaks.(3) Valdkonna eest vastutav minister võib tulenevalt kalanduskomisjoni soovitustest määrusega ajutiselt muuta §-s 40 nimetatud püügikeelu aegu.(4) Valdkonna eest vastutav minister võib tulenevalt kalanduskomisjoni soovitustest ajutiselt suurendada või vähendada Peipsi, Lämmi- või Pihkva järvel:1) lisas 3 sätestatud kalaliikide alammõõtu;2) paragrahvis 34 sätestatud kaaspüügimäära;3) paragrahvides 35, 38 ja 41 sätestatud püügivahendite silmasuurust;4) paragrahvi 6 lõike 3 punktis 1 sätestatud püügivahendi kasutamise ala.[RT I, 28.12.2016, 2 - jõust. 01.01.2017] 2. jagu
Võrtsjärves peab silmasuurus olema:1) mõrrapäras vähemalt 36 mm, mõrra kariaias ja juhtaias vähemalt 48 mm;2) noodapäras vähemalt 40 mm;3) nakkevõrgul vähemalt 130 mm.
(1) Võrtsjärves ei tohi mõrra pikkus ületada 175 m.(2) Võrtsjärves ei tohi jadasse asetatud mõrdade üldpikkus ületada 1050 m ja jadade pikivahe olla väiksem kui 50 m.
(1) Koha, haugi või linaski, kelle püük sellel ajal või selle püünisega on keelatud, kaaspüüki lubatakse lõkspüünistega püügil kaalu järgi kuni 3% ahvena, haugi, koha, latika, linaski, lutsu ja säina kogusaagist.(2) Alamõõdulise koha, haugi, lutsu ja linaski kaaspüük kaalu järgi sama kalaliigi mõõduliste isendite saagist on lubatud nakkepüünistega püügil kuni 5% või lõkspüünistega püügil kuni 3%.(3) Lõkspüünistega püügil on lubatud alamõõdulise angerja kaaspüük kaalu järgi kuni 2% mõõduliste angerjate saagist.
Teised siseveekogud, välja arvatud Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järv ning Võrtsjärv
Piirangud ja nõuded
(1) Siseveekogudes, välja arvatud Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järves ning Võrtsjärves, peab silmasuurus olema:1) mõrras vähemalt 24 mm, välja arvatud silmupüügil silmumõrraga;2) noodapäras vähemalt 40 mm;3) nakkevõrgul vähemalt 60 mm, välja arvatud lõikes 2 sätestatud juhul.(2) Saadjärves sügavamal kui 7 m peab 1. juulist 31. juulini nakkevõrgu silmasuurus olema 40–44 mm.
(1) Jõemõrdade vahekaugus üksteisest peab olema vähemalt 100 m. Kaugust mõrdade vahel määratakse püügile asetatud mõrra päraosast kuni järgmise mõrra tiiva otsani.(2) Silmumõrdade vahekaugus üksteisest peab olema vähemalt 2 m. Silmumõrd võib olla püügile asetatud vaid kohtades, kus mõrrasuust igas suunas vähemalt 2 m ulatuses ei leidu kala mõrra suunas liikuma suunavaid ja veekogu põhjal selgelt eristuvaid struktuure, nagu kivikuhjatised või -read.(3) Ahja, Kalli, Koosa ja Emajões peab mõrdade vahekaugus olema vähemalt 250 m.
Keeluajad ja -alad
(1) Keelatud on kalapüük:1) Vainupea, Riguldi, Punabe, Tirtsi, Vanajõe, Lemmejõe, Männiku, Priivitsa, Rannametsa (k.a Timmkanal), Kloostri, Leisi, Kolga, Poama, Õngu, Pidula, Pihlajões, Risti, Soonda, Möldri ja Häädemeeste jões ning Mägara, Kongla, Küda, Karepa, Koolimäe, Kuusalu, Kaberla, Kadaka, Treppoja, Loode oja (Loode jõgi), Udria ja Jämaja (Siplase jõgi) ojas ning Kurdla peakraavis (Punnualuse jões) ning Katessoo kraavis, välja arvatud püük § 7 lõike 2 punktides 4–6 ja § 8 lõike 2 punktis 7 nimetatud vahenditega;2) Pärnu jões – Sindi paisust 500 m allavoolu;3) Kunda jões – esimese hüdroelektrijaama paisust suudmeni, välja arvatud püük silmutorbiku ja -mõrraga 1. juulist 5. oktoobrini Lontova sillast sadamasse viiva maanteesillani ning 1. juulist 28. veebruarini sadamasse viivast maanteesillast suudmeni;[RT I, 28.12.2016, 2 - jõust. 01.01.2017] 4) Vasalemma jões – Vanaveski paisust suudmeni, välja arvatud silmupüük silmutorbikuga ning vähipüük vähimõrra ja vähinataga;5) Keila jões – Keila joast suudmeni;6) Pada jões – Pärna küla sillast suudmeni;7) Toolse jões – Aru karjääri vee sissejuhtimiskohast suudmeni;8) Selja jões – Arkna sillast suudmeni;9) Mustojas – Vihula II (Mõisa) paisust suudmeni;10) Altja jões – Oandu paisust suudmeni;11) Võsu jões – Laviku paisust suudmeni;12) Loobu jões – Joaveski paisust suudmeni;13) Valgejões – Tallinna–Narva maantee sillast suudmeni;[RT I, 28.12.2016, 2 - jõust. 01.01.2017] 14) Pärlijões / Pudisoo jões – Tallinna–Narva maantee sillast suudmeni;15) Loo jões – Loo paisust suudmeni;16) Vääna jões – Vahiküla astangutest suudmeni;17) Purtse jões – Püssi paisjärve paisust suudmeni;[RT I, 28.12.2016, 2 - jõust. 01.01.2017] 18) Nõva jões – Tusari–Targama maantee sillast suudmeni;19) Veskijões – Harju-Risti–Riguldi–Võntküla maantee sillast suudmeni;20) Piusa jões – Kivioja suubumiskohast kuni Karisilla–Petseri maantee sillani;21) Vaidva jões – Vastse-Roosa paisust kuni suudmeni;22) Peetri jões – kogu ulatuses;23) Pühajões – alamjooksul, Mägara oja suubumiskohast suudmeni;24) Kirikulahes;25) lihtkäsiõnge, käsiõnge, põhjaõnge, allveepüügivahendite ja unnaga lisas 10 nimetatud jõgedes või nende osades;26) Pada jões, Avijões lähtest Vadisillani, Loobu jões lähtest Joaveski paisuni ning Valgejões lähtest Kotka paisuni põhjaõnge, allveepüügivahendite ja unnaga;27) Emajõe lähtest Jõesuu maanteesillani;28) kutseliste püügivahenditega Emajõe vanajõgedes;29) nakkevõrgu, liivi, kuuritsa ja harpuunpüssiga lõheliste kudejõgedes või nende lõikudes, mis on määratud looduskaitseseaduse § 51 lõike 2 alusel;30) mõrraga merre suubuvates jõgedes ja ojades, välja arvatud püük Nasva jõel ja Narva jõel lähtest Kulgu paisuni ning püük silmumõrra ja -torbikutega;31) traalpüünistega.(2) Keelatud on püük kalapääsudel ja neist üles- ja allavoolu lähemal kui 50 m.(3) Keelatud on püük kõikidest paisudest kuni 100 m allavoolu, välja arvatud lõikes 1 nimetatud juhtudel.(4) Erandina võib lõike 1 punktides 5–19 nimetatud piirkondades, kuid paisudele mitte lähemal kui 100 m, püüda silmutorbiku, silmumõrra, vähimõrra ning vähinataga.(5) Erandina võib lõike 1 punktides 6–19 nimetatud piirkondades, kuid paisudele mitte lähemal kui 100 m, püüda landi või rakisega varustatud spinninguga ning lendõngega juhul, kui valdkonna eest vastutav minister on kalapüügiseaduse § 29 lõike 7 alusel antud määrusega kehtestanud vastavad võimalused.(6) Vooluveekogudele rajatud paisjärvedel kehtivad kalapüügil samad piirangud kui veekogul, millel paisjärv asub, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on sätestatud teisiti.
(1) Kalapüük on keelatud:1) spinningu ja lendõngega Jägala jões Linnamäe paisust suudmeni, Narva jões Narva hüdroelektrijaamast maanteesillani ja Pirita jões Vaskjala paisust suudmes asuva muuli lõpuni – 1. septembrist 30. novembrini;2) nakkevõrguga Narva jões allpool hüdroelektrijaama paisu – 1. juunist 1. detsembrini;3) nakkevõrguga Sutlepa meres / Sutlepsjönis jäävabast veest;4) kutselise kalapüügi vahenditega Väikeses Emajões suudmest ülesvoolu kuni Jõgeveste sillani – 1. aprillist 15. juunini;5) silmumõrra ja silmutorbikuga – 1. märtsist 30. juunini;6) Emajões suudmest kuni Koosa jõe alguseni – 1. maist 15. juunini;7) Nasva jões – 1. aprillist 31. maini, välja arvatud püük § 4 lõike 2 punktides 1–9 nimetatud õngpüünistega;8) Emajõe vanajõgedes ja sootides Pedja jõe suudmest Kärevere maanteesillani – 1. aprillist 30. juunini;9) Narva jões Narva veehoidlast ülesvoolu ja Narva veehoidlast ülesvoolu Narva jõkke suubuvates veekogudes, vanajõgedes ja sootides – jäävabast veest 15. märtsist 15. maini;10) Lahepera järve Peipsi järvega ühendavas Naelavere peakraavi lõigus (Lahe jões), Koosa, Kargaja ja Kalli jões, Leegu järve ning Kalli jõge ühendavas kanalis ja Ahja jões suudmest kuni Ahijärveni (Lääniste Ahijärveni), Ahijärves (Lääniste Ahijärves), Võngjärves, Koosa järves Tartumaal, Lahepera, Kalli, Keeri ja Leegu järves – 1. maist 25. maini;11) Mullutu lahes – 1. aprillist 20. maini;12) Pärlijões (Võru maakond) – 15. septembrist 31. detsembrini;13) Võhandu jões Jõksi järvest kuni Vagula järveni – 15. septembrist 31. detsembrini;14) Peeli jões Pähni oja suubumiskohast suudmeni – 15. septembrist 31. detsembrini.(2) Erandina võib lõike 1 punktis 1 nimetatud piirkondades ja ajavahemikul püüda landi või rakisega varustatud spinninguga ning lendõngega juhul, kui valdkonna eest vastutav minister on kalapüügiseaduse § 29 lõike 7 alusel antud määrusega kehtestanud vastavad võimalused.
(1) Haugi, koha, latika, linaski, lutsu, rääbise, peipsi siia või vimma, kelle püük on tähtajaliselt keelatud, kaaspüüki lubatakse kaalu alusel nakkepüünistega püügil kuni 5% ja muude kutselise kalapüügi vahenditega püügil kuni 2% ahvena, haugi, koha, latika, linaski, lutsu, rääbise, peipsi siia, säina ja vimma kogusaagist.(2) Alamõõdulise kala kaaspüük, sama kalaliigi mõõduliste isendite saagist on kaalu järgi lubatud järgmiselt:1) rääbist Saadjärvest – kuni 5%;2) angerjat püügil õngejadaga – kuni 10%;3) siiga, vimba, latikat, haugi, koha, säinast, linaskit – kuni 2% lõks- ja kurnpüünistega või kuni 5% nakkepüünistega või õngejadadega püügil.(3) Jõgedes on lõhe, meriforelli ja jõeforelli kaaspüük keelatud.
(1) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2017. a.(2) Paragrahv 55 jõustub üldises korras.Lisa 1 Mõrra osadLisa 2 Kadiska tüübidLisa 3 Kalade alammõõdud ja mõõtmise nõudedLisa 4 Kilu, räime ja meritindi kaalulise osakaalu määramise metoodika saagisLisa 5 Võrgusilma mõõtmine kiilugaLisa 6 Läänemeri, ICESi alarajoonid ja väikesed püügiruudud Eesti Vabariigi territoriaalveesLisa 7 Vooluveekogud, mille suudmetele lähemal kui 500 m meres on kalapüük keelatud 15. augustist 31. detsembriniLisa 8 Vooluveekogud, mille suudmetele lähemal kui 500 m meres on kalapüük keelatud 1. märtsist 31. mainiLisa 9 Vooluveekogud, mille suudmetele lähemal kui 500 m meres on kalapüük keelatud 1. septembrist 30. novembriniLisa 10 Veekogud või nende osad, kus püük lihtkäsiõnge, käsiõnge, põhjaõnge, allveepüügivahendite ja unnaga on aasta ringi keelatudLisa 11 Kadiska tüübid
Originaalallikas: www.riigiteataja.ee/akt/128122016010
Kalaportaal, 2017	Avaleht E-POODFoorumUudisedIlmFotodBlogidHea teada!KalastuslubaKalastuskaartKalade alammõõdudKeeluajad ja keelualadKalapüügieeskiriKalapüügiseadusKalapüügivahendite loeteluSoome kalastusloadKalade nimetused eri keeltesValvetelefon 1313Nõuded väikelaevaleKäsiraamatKalenderKalastuskohadKaardidKalatoidudVideodSaatedMängud	Osta Hook-Eze konksusiduja siit	© Big Fish OÜ 2010 - 2017	Reklaamimüük Sind logitakse nüüd sisse, kasutades Facebooki konto andmeid


text:
Inimõiguste kohus leidis, et õiglast menetlust oli rikutud, kuna isik ei saanud küsitleda tema vastu ütlusi andnud alaealist tunnistajat | Välisministeerium
Avaleht Uudised Inimõiguste kohus leidis, et õiglast menetlust oli...
19. Detsember 2013 - 15:56
Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) tegi 19. detsembril 2013 otsuse kohtuasjas Rosin vs. Eesti (kaebus nr 26540/08), tuvastades 5 poolthäälega 2 vastu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (konventsioon) artikli 6 lõike 1 (õiglane kohtumenetlus) ja artikli 6 lõike 3 punkti d (tunnistajate küsitlemise õigus) rikkumise.
Jüri Rosin (kaebaja) esitas kaebuse Eesti Vabariigi vastu seoses konventsiooni artikli 6 lõike 1 ja artikli 6 lõike 3 punkti d väidetava rikkumisega Eesti riigi poolt. Kaebaja leidis, et tema suhtes toimunud kriminaalmenetlus ei olnud õiglane, kuna ta ei saanud küsitleda alaealist tunnistajat, kelle ütlustel tema süüdimõistmine seksuaalkuriteos peamiselt põhines.
Valitsus vaidles esmalt vastu kaebuse vastuvõetavusele, kuna kaebaja oli oma esitanud kaebusega seoses riigiasutustele ja valitsuse esindajale isiklikult ähvardusi ja kasutanud ebatsensuurset keelekasutust, mida võidakse EIKi praktika kohaselt käsitleda kaebeõiguse kuritarvitamisena. EIK möönis, et kaebaja keelekasutus oli lubamatu, ent ei pidanud seda piisavaks põhjuseks kaebuse vastuvõetamatuks tunnistamiseks.
Valitsus vaidles kaebusele vastu ka sisuliselt, leides, et kaebajal oli kaitsja kogu menetluse vältel ning kohtueelses menetluses ja võistlevas kriminaalmenetluses jättis kaebaja ise menetluslikud õigused kasutamata. Kaebaja kriminaalasi vaadati esimese astme kohtus läbi kahel korral, teistkordsel asja läbivaatamisel lähtus kohus ekspertide hinnangust, et alaealise tunnistaja ülekuulamine istungil ega ka kaugülekuulamine ei ole lapse huvides ning oleks viimasele kahjulik. Valitsus rõhutas ka seda, et kuigi alaealise tunnistaja, keda kaebaja küsitleda ei saanud, ütlused oli peamised tõendid, ei olnud need ainsad, mille põhjal süüdimõistev otsus tehti.
EIK oma otsuses viitas esmalt väljakujunenud kohtupraktikale, sh EIK suurkoja 15. detsembri 2011 otsusele Al-Khawaja ja Tahery vs. Ühendkuningriik (kaebused nr 26766/05 ja 22228/06). Konventsiooni artikli 6 lõike 3 punktis d sisalduv tunnistajate küsitlemise õigus tähendab EIKi praktika kohaselt seda, et üldjuhul peavad kõik tõendid olema esitatud avalikul kohtuistungil, et süüdistatav saaks neid vaidlustada. Sellest põhimõttest võib kõrvale kalduda, kuid sellisel juhul peab süüdistataval olema piisav võimalus esitada tema vastu tunnistusi andnud isikule küsimusi või viimase väiteid vaidlustada muul viisil, kas siis, kui isik annab ütlusi või hiljem. Teiseks ei tohi süüdimõistev otsus põhineda üksnes või peamiselt sellele tõendile, mida avalikul istungil ei uuritud. Kui süüdimõistev otsus põhineb üksnes või peamiselt sellele tõendile, mida avalikul istungil ei uuritud, peavad olema ette nähtud tasakaalustavad faktorid, sh tugevad menetluslikud tagatised.
Kaebaja asjas leidis EIK, et peab hindama kolme aspekti: ka alaealise tunnistaja ülekuulamata jätmiseks oli piisav põhjus; kas süüdimõistev otsus põhines üksnes alaealise tunnistaja ütlustel; kas oli olemas piisavad tasakaalustavad faktorid. EIK viitas seejuures 18. juulil 2013 tehtud otsusele Vronchenko vs. Eesti (kaebus nr 59632/09).
EIK leidis kaebaja asjas esiteks, et alaealise tunnistaja kohtuistungil ülekuulamisest keeldumisel – ja selle asemel videosalvestise vaatamisel – olid Eesti kohtud põhjendatult lähtunud lapse huvidest, arvestades seejuures asjaomaseid psühhiaatrilisi ekspertiise. Teiseks asus EIK seisukohale, et süüdimõistev otsus põhines peamiselt nimetatud alaealise tunnistaja ütlustel. Kolmandaks leidis EIK, et kaebaja käsutuses ei olnud piisavaid tasakaalustavaid vahendeid, mis oleksid taganud kaitseõiguse.
Kuigi EIK nõustus, et alaealise tunnistaja kohtusse mittekutsumine oli õigustatud, siis ei olnud EIKi arvates kuidagi põhjendatud, et kaebajale ei võimaldatud kohtueelse uurimise ajal näiteks läbi kaitsja, uurija või psühholoogi alaealisele tunnistajale küsimuste esitamist – eriti arvestades, et võib aru saada, et uurijad olid juba menetluse alguses võtnud seisukoha, et alaealist tunnistajat kohtusse ei kutsuta. EIK leidis, et kuigi Riigikohus oli saatnud kaebaja asja uueks arutamiseks maakohtusse, toimus uus menetlus maakohtus nii palju aega hiljem, et sel ajal ei olnud võimalik heastada kohtueelses menetluses tehtud rikkumisi. EIK oli seisukohal, et kohtueelses menetluses oleks alaealisele tunnistajale saanud küsimusi edastada alaealist mittekahjustaval viisil, ent kaks aastat hiljem ei olnud neid tegematajätmisi enam võimalik heastada.
EIK ei pidanud piisavaks ka seda, et kohtuistungil vaadati videosalvestist tunnistaja ütlustega ega arvestanud asjaolu, et kaebaja kaitsja ei esitanud selle suhtes vastuväiteid. EIK viitas hoopis, et erinevalt D.T. vs. Madalamaad (kaebus nr 25307/10) asjas 2. aprillil 2013 tehtud otsusest ei olnud kaebaja asjas eksperdid alaealise tunnistaja videosalvestisel olevate ütluste tõesuse kohta hinnangut andnud ning eksperte istungil ei küsitletud. EIK leidis riigi kahjuks olevat ka selle, et kuigi istungil kuulati üle mitmeid tunnistajaid, siis kõnealune alaealine tunnistaja oli ainus, kelle otsesel tunnistusel süüdimõistmine toimus.
EIK asus seisukohale, et kuigi lapse huvide kaitse oli põhjendatud, tulnuks juba eeluurimise staadiumis tagada kaebaja vastav kaitseõigus viisil, mis ei oleks alaealist tunnistajat kahjustanud. EIK leidis, et konventsiooni artikli 6 lõiget 1 ja lõike 3 punkti d on rikutud ja mõistis kaebajale mittevaralise kahjuna 5200 eurot. Muud konventsiooni artikli 6 lõigete 1 ja 2 ning artikli 13 alusel esitatud kaebused tunnistas EIK vastuvõetamatuks.
Otsus jõustub 3 kuud pärast tegemist, st 18. märtsil 2014, kui pooled ei ole taotlenud asja suurkojale üleandmist.
Eriarvamuse esitanud kaks kohtunikku (Lazarova Trajkovska, endine Jugoslaavia Vabariik Macedonia, ja Sicilianos, Kreeka) viitasid esmalt oma analoogses kohtuasjas Vronchenko vs. Eesti (kaebus nr 59632/09)18. juulil 2013 tehtud otsusele esitatud eriarvamusele. Nad kordasid etteheidet, et EIK otsus on vastuolus varasema kohtupraktikaga sarnastes asjades. Nad rõhutasid, et Rosina asjas on vastuolu veelgi suurem kui Vronchenko asjas, kuna mitte ainult ei olnud põhjendatud see, et alaealist tunnistajat ei kutsutud kohtusse, vaid ka kaebaja õigused olid tagatud vastavuses Al-Khawaja ja Tahery vs. Ühendkuningriik (suurkoja 15. detsembri 2011 otsus), D.T. vs. Madalmaad (2. aprilli 2013 otsus) ja Gani vs. Hispaania (19. veebruari 2013 otsus) asjades võetud seisukohtadega. Eriarvamuse esitanud kohtunikud pidasid oluliseks seda, et alaealise tunnistaja ülekuulamise videot vaadati kohtuistungil, seega oli kaitsel võimalus selle usutavust vaidlustada ning kohus sai tunnistaja ütlusi hinnata. Ka leidsid nad, et teiste tunnistajate osatähtsus süüdimõistmisel oli suurem ning pöörasid tähelepanu sellele, et kaebaja ise oli end kahel korral osaliselt süüdi tunnistanud ja vabandanud, et ta „oli 11-aastast poissi seksuaalselt ära kasutanud“. Kohtunikud nõustusid valitsusega, et kaebaja kaitsja ei olnud ise kaitseõigust kohaselt kasutanud.

matches: kohus kohus Kohus kohus Riigikohus kohus


Kohtla-Järve Linnavolikogu töökord – Riigi Teataja
Kohtla-Järve Linnavolikogu töökord
Kohtla-Järve Linnavolikogu töökord - sisukord
§ 3 Volikogu liige
§ 5 Volikogu komisjon
§ 8 Volikogu õigusaktide algatamine
§ 9 Eelnõule esitatavad nõuded
§ 10 Eelnõu menetlemine
§ 12 Volikogu istungi avamine, päevakorra kinnitamine ning avalduste ja ettepanekute ärakuulamine
§ 13 Päevakorraküsimuste arutamine volikogu istungil
§ 14 Hääletamine volikogu istungil
§ 15 Volikogu istungi lõpetamine
§ 16 Umbusaldusmenetlus volikogus
§ 18 Volikogu istungi protokoll
RT IV, 11.10.2018, 1
Vastu võetud 26.09.2018 nr 24
(1) Kohtla-Järve Linnavolikogu (edaspidi volikogu) on kohaliku omavalitsusüksuse esinduskogu, mis valitakse linna hääleõiguslike elanike poolt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel.
(2) Volikogu liikmete arvu määrab volikogu eelmine koosseis vastavalt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduses sätestatud nõuetele.
(3) Töökorras kasutatakse mõisteid lähtuvalt Kohtla-Järve linna põhimäärusest.
(1) Volikogu eestseisus on nõuandev organ volikogu esimehe juures volikogu istungi päevakorra kavandi ja töökorralduse muudatusettepanekute läbivaatamiseks. Eestseisuse otsustused on volikogu esimehele soovitusliku iseloomuga.
(2) Volikogu eestseisusesse kuuluvad hääleõigusega volikogu esimees, volikogu aseesimehed, fraktsioonide ja volikogu alatiste komisjonide esimehed.
(3) Eestseisuse koosolekust võtavad sõnaõigusega osa Kohtla-Järve Linnavalitsuse liikmed (edaspidi valitsuse liikmed), linnasekretär ja Kohtla-Järve Linnavolikogu Kantselei juhataja. Teiste isikute kutsumise eestseisuse koosolekule ja neile sõnaõiguse andmise otsustab volikogu esimees.
(4) Eestseisuse koosoleku kutsub kokku volikogu esimees. Eestseisuse koosolekud toimuvad vähemalt viis päeva enne korralist volikogu istungit. Volikogu esimees võib kokku kutsuda eestseisuse koosoleku vastavalt vajadusele.
(5) Eestseisuse koosoleku päevakorra kavand koos eelnõude ja nende juurde kuuluvate dokumentidega peavad olema kättesaadavad eestseisuse liikmetele vähemalt kaks päeva enne eestseisuse koosolekut.
(6) Eestseisuse koosolekul volikogu istungi päevakorra kavandi arutamisel kuulatakse ära eelnõu algataja esindaja. Juhtivkomisjonil ja volikogu alatistel komisjonidel (edaspidi komisjonid) on õigus esitada oma arvamust eelnõu kohta.
(7) Eestseisuse koosolek protokollitakse ning protokollile kirjutab alla volikogu esimees.
(8) Eestseisuse koosoleku protokollid on kättesaadavad Kohtla-Järve Linnavolikogu Kantseleis (edaspidi volikogu kantselei) . Eestseisuse koosoleku protokoll avalikustatakse elektrooniliselt linna dokumendiregistris (edaspidi dokumendiregister), mis on kättesaadav linna ametliku veebilehe kaudu.
§ 3. Volikogu liige
(1) Volikogu liige on isik, kes on osutunud valituks vastavalt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusele. Volikogu liikme volituste peatumise, lõppemise ja volituste taastamise alused sätestab kohaliku omavalitsuse korralduse seadus.
(2) Volikogu liikme tegevus oma volituste täitmisel on avalik.
2) seada üles kandidaate volikogu poolt valitavatele, kinnitatavatele või määratavatele kohtadele;
3) esitada volikogu menetluses olevale eelnõule täiendus- ja muudatusettepanekuid;
4) kuuluda fraktsiooni, komisjoni;
5) saada volikogu ja valitsuse õigusakte, valitsuse hallatavate asutuste dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmed, mille väljastamine on seadusega keelatud;
6) esineda volikogu istungil avaldusega, protestiga, sõnavõtuga, repliigiga ja esitada küsimusi;
7) kasutada valitsuse ja volikogu ruume linnaelanike vastuvõtuks ja saada abi volikogu kantseleist selle korraldamiseks;
8) informeerida linnaelanikke volikogu kantselei kaudu volikogu liikme vastuvõtuajast ja kohast;
9) saada tasu volikogu tööst osavõtu eest ja hüvitust volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest esitatud dokumentide alusel volikogu kehtestatud määras ja korras.
(4) Volikogu liige ei tohi osa võtta volikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang korruptsioonivastases seaduses sätestatu kohaselt. Volikogu liige on kohustatud enne küsimuse arutelu algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel. Vastav märge tehakse volikogu istungi protokolli. Küsimuse arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle volikogu liikme võrra väiksem.
(5) Volikogu liige on kohustatud esitama majanduslike huvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses sätestatud korras.
(1) Fraktsiooni võivad moodustada vähemalt viis volikogu liiget. Fraktsiooni võivad kuuluda ainult samast erakonna või valimisliidu nimekirjast volikogusse valitud liikmed. Ühte valimisnimekirja kuulunud volikogu liikmed võivad moodustada ainult ühe fraktsiooni. Fraktsiooni nimeks on erakonna või valimisliidu nimekirja nimi.
(2) Fraktsioon moodustatakse otsusega, mille allkirjastavad kõik fraktsiooni liikmed ja see edastatakse volikogu kantseleisse.
(3) Fraktsiooni registreerib volikogu kantselei. Fraktsioon valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe. Fraktsiooni moodustamisest teavitab volikogu esimees volikogu lähimal istungil.
(4) Muudatused fraktsiooni koosseisus vormistatakse fraktsiooni otsusega, mis edastatakse koheselt volikogu kantseleile. Volikogu kantselei edastab otsuse volikogu liikmetele dokumendiregistri kaudu. Fraktsiooni koosseisu muudatus jõustub fraktsiooni vastava otsuse vastuvõtmisest.
(5) Fraktsiooni liikmel on õigus igal ajal lahkuda fraktsiooni koosseisust, informeerides sellest kirjalikult fraktsiooni ja volikogu kantseleid. Volikogu kantselei teeb selle teatavaks volikogu liikmetele dokumendiregistri kaudu. Liige loetakse fraktsioonist lahkunuks teate edastamisel volikogu kantselei poolt volikogu liikmetele, sõltumata fraktsiooni otsuse olemasolust.
(6) Fraktsiooni liikme võib fraktsioonist välja arvata fraktsiooni vastava otsuse alusel. Vastav otsus edastatakse volikogu kantseleile. Volikogu kantselei teeb selle teatavaks volikogu liikmetele dokumendiregistri kaudu.
(7) Fraktsioonil on õigus:
4) oma liikme kaudu esineda volikogu istungil sõnavõtuga;
5) võtta volikogu istungil enne eelnõu lõpphääletusele panemist kuni 10-minutilist vaheaega.
(8) Fraktsiooni tegevus lõpeb:
§ 5. Volikogu komisjon
(1) Volikogu võib moodustada nii alatisi kui ka ajutisi komisjone. Volikogu alatise komisjoni esimehe (edaspidi komisjoni esimees) ja aseesimehe valib volikogu oma liikmete hulgast Kohtla-Järve linna põhimääruses sätestatud korras, arvestades kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 47 lg 12 toodud erisusi.
(2) Volikogu kinnitab alatise komisjoni liikmed ja teeb muudatusi komisjoni koosseisus komisjoni esimehe esildisel. Esildises on märgitud alatise komisjoni liikmete kandidaatide nimed, töökohad ja valiku põhjendus. Vähemalt pool alatise komisjoni liikmetest peavad olema volikogu liikmed, välja arvatud revisjonikomisjon, mille kõik liikmed peavad olema volikogu liikmed.
2) koostab komisjoni töökava;
3) koostab koosolekute päevakorra;
6) otsustab, keda kutsuda osalema komisjoni koosolekul päevakorra küsimuste arutelul;
8) annab komisjoni tegevusest volikogule aru igal aastal hiljemalt 1. oktoobriks;
(2) Koosolekud toimuvad üldjuhul üks kord kuus. Juulikuus ning eestseisuse koosoleku ja volikogu istungi toimumise päeval komisjoni koosolekuid reeglina ei toimu.
(3) Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees, tema äraolekul aseesimees.
(4) Komisjoni kokkukutsumise teade, koosoleku päevakorra ja päevakorras nimetatud küsimuste materjalid saadab komisjoni esimees e-posti kaudu komisjoni liikmetele ja volikogu kantseleisse hiljemalt viis päeva enne komisjoni koosolekut.
(5) Volikogu kantselei avalikustab komisjoni kokkukutsumise teate koos päevakorraga esimesel võimalusel, kuid hiljemalt kaks päeva enne komisjoni koosolekut linna ametlikul veebilehel.
(6) Komisjon on otsustusvõimeline, kui selle koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sealhulgas esimees või aseesimees. Komisjoni otsused tehakse avalikul hääletusel poolthäälte enamusega.
(7) Kõigis alatistes komisjonides menetletakse põhimääruse, eelarve, eelarvestrateegia, linna arengukava ja üldplaneeringu ning nende muutmise eelnõusid.
(8) Komisjoni koosolekust võib sõnaõigusega osa võtta komisjoni mittekuuluv volikogu liige, valitsuse liige, volikogu kantselei juhataja või linnasekretär. Teiste isikute kutsumise komisjoni koosolekule ja neile sõnaõiguse andmise otsustab komisjoni esimees.
(9) Komisjoni liige informeerib esimesel võimalusel komisjoni esimeest, kui ta ei saa komisjoni koosolekust osa võtta.
(10) Komisjonil on õigus vastu võtta otsuseid elektroonilise koosoleku vormis. Komisjoni esimees saadab otsuse eelnõu koos asjasse puudutavate materjalidega komisjoni liikmetele e-posti kaudu, määrates tähtaja, mille jooksul komisjoni liikmed peavad esitama elektrooniliselt oma seisukoha ja mis ei või olla lühem kui kolm päeva. Kui komisjoni liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul, kas ta on komisjoni otsuse poolt või vastu, loetakse ta hääletamisel mitteosalenuks. Otsus loetakse vastuvõetuks poolthäälteenamusega.
(11) Komisjoni koosolek protokollitakse. Protokoll vormistatakse seitsme päeva jooksul ja edastatakse koheselt volikogu kantseleisse. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokolli kantakse koosoleku toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, komisjoni liikmete ning algatajate eriarvamused.
(12) Protokollid on kättesaadavad volikogu kantseleis ja dokumendiregistris.
(1) Volikogu esimees võib määrata volikogu komisjonide hulgast eelnõule juhtivkomisjoni. Juhtivkomisjon tuleb määrata linnaelanike algatatud eelnõu puhul.
(2) Pärast juhtivkomisjoni määramist eelnõule peab komisjon viie nädala jooksul esitama eelnõu volikogu esimehele istungi päevakorda võtmiseks või esitama taotluse pikema menetlusaja saamiseks.
(3) Juhtivkomisjoni määramisel esitatakse kõik eelnõu muudatusettepanekud juhtivkomisjonile e-posti kaudu.
(4) Muudatusettepanekuid võivad teha kõik volikogu liikmed, komisjonid, fraktsioonid ning eelnõu koostaja juhtivkomisjoni sätestatud tähtajal, mis ei või olla lühem kui kakskümmend päeva.
(5) Eelnõu muudatusettepanek peab sisaldama viidet eelnõu muudetavale osale ja soovitava muudatuse täpset sõnastust ning põhjendust.
(6) Juhtivkomisjon menetleb muudatusettepanekuid, kaasates algataja. Ettepanekute arvestamisel muudab eelnõud ja seletuskirja. Seletuskirjas kirjeldab ettepanekuid ning esitab lõpliku eelnõu volikogu kantseleisse e-postile volikogu@kjlv.ee hiljemalt kümme päeva enne volikogu istungit.
(7) Volikogu kantselei edastab juhtivkomisjonilt laekunud lõpliku eelnõu volikogu liikmetele.
§ 8. Volikogu õigusaktide algatamine
6) linnasekretäril;
7) volikogu kantselei juhatajal;
(2) Volikogu võib teha valitsusele ülesandeks välja töötada volikogu õigusakti eelnõu.
(3) Eelnõu algataja esitab eelnõu volikogu kantseleisse e-postile volikogu@kjlv.ee.
§ 9. Eelnõule esitatavad nõuded
(1) Volikogu õigusakti eelnõu ja sellele lisatud materjalid peavad olema juriidiliselt, normitehniliselt ja keeleliselt korrektsed.
(2) Eelnõu peab olema dateeritud ja varustatud koostaja ning algataja nime, kontaktandmetega ja nende allkirjadega.
(3) Volikogu otsuse eelnõu peab sisaldama põhjendusi ja kaalutlusi.
(4) Volikogu määruse eelnõule kohaldatakse Vabariigi Valitsuse poolt Vabariigi Valitsuse ja ministri määruse eelnõu kohta kehtestatud normitehnilisi nõudeid erisustega, mis tulenevad kohaliku omavalitsusüksuse õiguslikust seisundist.
(5) Volikogu määruse eelnõule peab olema lisatud seletuskiri.
(6) Määruse eelnõu seletuskiri peab sisaldama:
1) eelnõu koostaja ja algataja nimed, kontaktandmeid, allkirjad ja kuupäeva;
2) õigusakti kehtestamise vajalikkuse põhjendust;
6) andmeid selle kohta, millised rakenduslikud õigusaktid on veel esitatud õigusakti eelnõu rakendamiseks vajalikud, kes need koostab ja millistel tähtaegadel;
7) muid vajalikke andmeid ja põhjendusi, mis on olulised eelnõu vastuvõtmiseks.
§ 10. Eelnõu menetlemine
(1) Eelnõud, mis vastavad paragrahvis 9 sätestatud nõuetele, edastab volikogu kantselei dokumendiregistri kaudu kõigile volikogu liikmetele ning valitsusele, kui algataja ei ole valitsus ega linnapea, lisades informatsiooni juhtivkomisjoni kohta.
(2) Eelnõu puhul, mis ei vasta paragrahvis 9 sätestatud nõuetele, teeb volikogu kantselei eelnõu algatajale ettepaneku viia eelnõu nõuetega vastavusse kümne päeva jooksul. Kui eelnõu algataja ei kõrvalda puudusi, tagastab volikogu kantselei eelnõu selle algatajale.
(3) Muudatusettepanekud esitatakse ning suunatakse arvamuse avaldamiseks algatajale dokumendiregistri kaudu kahekümne päeva jooksul ning erakorralise istungi korral kahe päeva jooksul eelnõu edastamisest, kui juhtivkomisjoni ei ole määratud, arvestades §-s 7 sätestatut.
(4) Muudatusettepanekuid võivad teha kõik volikogu liikmed, komisjonid, fraktsioonid ning eelnõu koostaja.
(6) Algataja menetleb muudatusettepanekuid. Ettepanekute arvestamisel muudab eelnõud ja lisab seletuskirja. Seletuskirjas kirjeldab kõiki arvestatud ja arvestamata ettepanekuid ning esitab lõpliku eelnõu volikogu kantseleisse e-postile volikogu@kjlv.ee hiljemalt kümme päeva ning erakorralise istungi korral kakskümmend neli tundi enne volikogu istungit.
(7) Volikogu kantselei edastab algatajalt laekunud muudetud eelnõu ja seletuskirja volikogu liikmetele.
(8) Mõjuval põhjusel võib eelnõu algataja esitada muudatusettepanekud volikogu kantseleisse e-postile volikogu@kjlv.ee hiljemalt kolm päeva enne volikogu istungit. Volikogu kantselei edastab muudatusettepanekud viivitamatult volikogu liikmetele.
(9) Eelnõu algataja või ettekandja võib eelnõu tagasi võtta igal ajal enne selle lõpphääletusele panemist.
(10) Eelnõu lugemise katkestamise või saatmise järgmisele lugemisele ja redaktsioonitoimkonna moodustamise, millesse kuulub ka eelnõu koostaja, otsustab volikogu, v.a juhul, kui eelnõu algataja või ettekandja võtab eelnõu tagasi. Eelnõu lugemise katkestamise või järgmisele lugemisele saatmise korral otsustab volikogu muudatusettepanekute esitamise aja, volikogu otsustus kantakse istungi protokolli.
(11) Eelnõu langeb menetlusest välja, kui eelnõu esimesel lugemisel ei otsusta volikogu saata eelnõu teisele lugemisele ega katkesta eelnõu lugemist.
(12) Eelnõud, mille lugemine katkestati, lülitab volikogu esimees järgmise istungi päevakorra kavandisse esimestena.
(13) Eelnõu, mis otsustati saata järgmisele lugemisele, tuleb algatajal järgmisele lugemisele esitada hiljemalt kolme kuu jooksul, kui volikogu ei otsusta teisiti. Kui eelnõu algataja ei esita eelnõud järgmisele lugemisele kehtestatud tähtajaks, langeb eelnõu menetlusest välja.
(14) Eelnõu lugemise jätkamisel või järgmisel lugemisel peab eelnõu algataja esitama parandatud või täiendatud teksti.
(15) Järgmisi eelnõusid on kohustuslik menetleda vähemalt kahel lugemisel:
1) linnaeelarve vastuvõtmine;
3) linna eelarvestrateegia ja arengukava vastuvõtmine ja muutmine;
4) kohalike maksude kehtestamine ja muutmine.
(2) Volikogu on otsustusvõimeline, kui selle istungist võtab osa üle poole volikogu koosseisust.
(3) Volikogu korralised istungid toimuvad iga kuu viimasel neljapäeval algusega kell 15.00. Juulis korralisi istungeid ei toimu. Kui istungi toimumise päev langeb riiklikule pühale või on otstarbekas muuta istungi toimumise aega, määrab volikogu esimees istungi toimumise teistsuguse aja ning informeerib istungi teistsugusest ajast volikogu eelneval istungil.
(4) Volikogu esimees võib kutsuda erakorralise volikogu istungi kokku valitsuse või volikogu koosseisu vähemalt ühe neljandiku kirjalikul ettepanekul kiiret otsustamist vajavate küsimuste arutamiseks. Volikogu erakorralise istungi peab volikogu esimees kokku kutsuma hiljemalt nelja päeva jooksul kirjaliku ettepaneku saamisest. Erakorralisele istungile minevatele eelnõudele ei laiene § 2 ning § 10 lõikes 2 sätestatud nõuded.
(5) Volikogu istungi kutsub kokku volikogu esimees. Volikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku Kohtla-Järve linna valimiskomisjoni esimees seaduses ettenähtud aja jooksul. Istungite nummerdamist alustatakse volikogu uue koosseisu kokkukutsumisest.
(6) Kutse volikogu istungile tehakse volikogu liikmetele teatavaks volikogu kantselei poolt dokumendiregistri vahendusel vähemalt neli päeva enne korralist või erakorralist istungit. Kui volikogu liige soovib infovahetuseks kasutada muud viisi, informeerib ta sellest kirjalikult volikogu kantseleid. Volikogu istungi kutses peab olema ära näidatud istungi toimumise aeg, koht ja arutlusele tulevad küsimused.
(7) Teade volikogu istungi kokkukutsumise kohta avaldatakse hiljemalt kaks päeva enne volikogu istungi toimumist linna ametlikul veebilehel. Teates peab olema ära näidatud istungi toimumise aeg, koht ja arutlusele tulevad küsimused.
(8) Volikogu istungi tööaeg on kuni kuus tundi, kui volikogu ei otsusta teisiti. Volikogu istungil tehakse kümneminutine vaheaeg iga kahe tunni töötamise järel, volikogu otsusel võib vaheaeg olla pikem. Vaheaja algust võib muuta, kui seda tingib küsimuse arutelu.
(9) Volikogu istungid on üldjuhul avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi kinniseks üksikküsimuse arutelu osas, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(10) Volikogu istungist võtavad osa sõnaõigusega valitsuse liikmed ja linnasekretär. Teiste isikute kutsumise volikogu istungile ja neile sõna andmise otsustab volikogu esimees.
(11) Volikogu esimehega kooskõlastatult võib teha raadio- ja teleülekandeid ning foto-, video- ja helisalvestusi tingimusel, et see ei segaks volikogu istungi läbiviimist ega volikogu liikmete tööd.
(12) Volikogu liikmed registreeritakse istungil osalejaks sellekohasel registreerimislehel. Kui volikogu liige peab istungilt lahkuma enne istungi lõppu, peab ta sellest eelnevalt informeerima volikogu esimeest ning istungi protokollijat. Volikogu liikme lahkumise aeg märgitakse istungi protokolli.
§ 12. Volikogu istungi avamine, päevakorra kinnitamine ning avalduste ja ettepanekute ärakuulamine
(1) Volikogu istungit juhatab volikogu esimees.
(3) Istungi alguses tehakse teatavaks istungi päevakorra kavand. Seejärel vaadatakse läbi enne volikogu istungit kirjalikult esitatud volikogu esimehele ettepanekud päevakorra kohta. Kui volikogu nõustub päevakorra kavandi kohta esitatud ettepanekuga, loetakse see rahuldatuks hääletamata, kui keegi volikogu liikmetest hääletamist ei nõua.
(4) Pärast ettepanekute läbivaatamist ja vajadusel hääletamist kinnitatakse päevakord poolthäälte enamusega. Kui päevakorda tervikuna ei kinnitata, paneb volikogu esimees kõik päevakorraküsimused ükshaaval hääletusele. Küsimus võetakse päevakorda poolthäälte enamusega.
(5) Pärast päevakorra kinnitamist võivad volikogu liikmed esitada arupärimisi töökorra § 17 lõike 1 punktides 1-4 nimetatud isikutele, anda üle volikogu õigusakti eelnõusid ja esineda avaldusega, mille kestus ei tohi ületada viit minutit. Avaldusega võivad esineda ka valitsuse liikmed ja volikogu esimehe poolt kutsutud teised isikud.
(6) Istungil üle antud eelnõud esitatakse hiljemalt järgmisel tööpäeval elektrooniliselt volikogu kantseleisse.
§ 13. Päevakorraküsimuste arutamine volikogu istungil
(1) Päevakorraküsimuse arutamine algab eelnõu ettekandja ja kaasettekandja, kui ta on määratud, kuni viieteistkümneminutise ettekandega igaüks. Kui eelnõule on määratud juhtivkomisjon, siis komisjoni esindaja on kaasettekandjaks. Eelnõu kannab ette linnapea, vastava valdkonna abilinnapea või linnasekretär, kui eelnõu esitajaks on valitsus.
(2) Eelnõu ettekandja või kaasettekandja, kui selleks on juhtivkomisjon, annab ülevaate kõigi tähtajaks laekunud muudatusettepanekute arvestamise või mittearvestamise kohta. Eelnõu ettekandja või kaasettekandja taotlusel võib volikogu esimees ettekande aega pikendada. Kui ettekandja või kaasettekandja kaldub ilmselt antud teemast kõrvale, hoiatab volikogu esimees teda või lõpetab ettekande.
(3) Ettekandjale ja kaasettekandjale võib esitada suuliseid küsimusi. Volikogu esimehel on õigus kõrvaldada asjasse mittepuutuvaid küsimusi. Samas päevakorraküsimuses antakse volikogu liikmele sõna kuni kahe suulise küsimuse esitamiseks.
(4) Volikogu liikmele antakse sõna kuni kaheminutiseks sõnavõtuks kohalt või kuni viieminutiseks kõneks kõnepuldist.
(5) Küsimuse esitamise, sõnavõtu- ja kõnesoovist annab volikogu liige märku käega.
(6) Volikogu esimees paneb hääletusele need õigeaegselt esitatud, kuid juhtivkomisjoni või algataja poolt arvestamata jäetud muudatusettepanekud, mida volikogu liige nõuab.
(7) Ettekandjal ja kaasettekandjal on õigus kuni kolmeminutiseks lõppsõnaks.
(8) Volikogu esimees paneb vajadusel eelnõu lõpphääletusele.
§ 14. Hääletamine volikogu istungil
(4) Volikogu liige hääletab isiklikult.
(5) Hääletamine toimub käe tõstmisega, isikuvalimistel hääletusedelite täitmisega põhimääruses sätestatud korras.
(6) Hääletamise tulemused fikseerib ja teeb teatavaks volikogu esimees.
(7) Õigus hääletamise tulemusi vaidlustada on volikogu liikmel kohe pärast hääletamise tulemustest teatamist. Kordushääletamine viiakse läbi juhul, kui on tekkinud kahtlus häältelugemise õigsuses käe tõstmisega toimunud hääletamisel.
§ 15. Volikogu istungi lõpetamine
(1) Volikogu istungi lõpetab volikogu esimees sõnadega "Istung on lõppenud".
(2) Volikogu esimees pikendab istungit arutusel oleva päevakorrapunkti ammendumiseni, kui volikogu istungi lõppemise kellaajaks ei ole istungi päevakord ammendunud. Päevakorrapunkti ammendumisel paneb volikogu esimees hääletamisele istungi pikendamise päevakorra ammendumiseni või istungi lõpetamise.
(3) Arutamata jäänud päevakorrapunktid lülitatakse järgmise istungi päevakorra kavandisse esimestena, kui volikogu otsustab istungi lõpetada enne päevakorra ammendumist.
§ 16. Umbusaldusmenetlus volikogus
(1) Isik, kelle suhtes umbusalduse avaldamine on algatatud, või valitsuse esindaja, kui umbusalduse avaldamine on algatatud valitsuse suhtes, võib esineda kaasettekandega.
(2) Pärast küsimusi on ettekandjal ja kaasettekandjal õigus lõppsõnale.
(3) Pärast lõppsõna ärakuulamist paneb volikogu esimees umbusalduse avaldamise otsuse eelnõu hääletusele. Otsus tehakse avalikul hääletusel volikogu koosseisu häälteenamusega.
1) valitsuse liikmetele;
2) omavalitsusliitude volikogusse ja üldkoosolekule kuuluvate volikogu esindajatele;
3) omavalitsusliitude juhatusse kuuluvatele volikogu liikmetele;
4) kohaliku omavalitsuse üksuse valitseva mõju all oleva äriühingu, sihtasutuse ja mittetulundusühingu nõukogu või juhatuse esimehele.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-3 nimetatud arupärimised esitatakse kas volikogu istungil või volikogu kantseleile. Volikogu kantselei korraldab arupärimise edastamise selle adressaadile esimesel võimalusel.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud arupärimised esitatakse Kohtla-Järve Linnavalitsuse Linnakantseleile (edaspidi linnakantselei). Linnakantselei korraldab esimesel võimalusel arupärimise edastamise selle adressaadile ning suulise vastuse soovi korral volikogu asjaomasele komisjonile koos taotlusega võtta arupärimisele vastamine komisjoni koosoleku päevakorda.
(5) Arupärimisele, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 1 punktis 4 nimetatud isikule esitatud arupärimisele, vastamise viisideks on:
2) kirjalik vastus;
3) suuline vastus volikogu istungil ja kirjalik vastus.
(6) Kirjalik vastus arupärimisele tuleb saata linnakantselei kaudu volikogule kümne tööpäeva jooksul, arvates arupärimise adressaadile edastamisest. Volikogu kantselei korraldab vastuse edastamise arupärimise esitajale. Kirjalik vastus tehakse hiljemalt volikogu istungi ajaks teatavaks kõikidele volikogu liikmetele.
(7) Volikogu esimees võtab pärast vastuse laekumist volikogu kantseleile arupärimisele vastamise järgmise volikogu istungi päevakorda, kui arupärimisele soovitakse suulist vastust volikogu istungil.
(8) Volikogu istungil arupärimisele suulise vastamise korral on arupärijal õigus esitada iga arupärimise küsimuse kohta kaks täpsustavat küsimust. Volikogu liikme taotlusel võib volikogu esimees anda sõna täiendavate suuliste küsimuste esitamiseks.
(9) Kohaliku omavalitsuse üksuse valitseva mõju all oleva äriühingu, sihtasutuse ja mittetulundusühingu nõukogu või juhatuse esimehele esitatud arupärimisele vastamise viisideks on:
1) suuline vastus volikogu asjaomase komisjoni koosolekul;
3) suuline vastus volikogu asjaomase komisjoni koosolekul ja kirjalik vastus.
(10) Kirjalik vastus kohaliku omavalitsuse üksuse valitseva mõju all oleva äriühingu, sihtasutuse ja mittetulundusühingu nõukogu või juhatuse esimehele esitatud arupärimisele tuleb saata linnakantseleile kolmekümne päeva jooksul, arvates arupärimise adressaadile edastamisest. Linnakantselei korraldab vastuse edastamise arupärimise esitajale.
(11) Asjaomase komisjoni esimees võtab komisjoni arupärimisele vastamise komisjoni koosoleku päevakorda arupärija ja arupärimise adressaadiga kokkulepitud ajal, kui arupärimisele soovitakse suulist vastust volikogu asjaomase komisjoni koosolekul.
(12) Komisjoni koosolekul arupärimisele suulise vastamise korral on arupärijal ja komisjoni liikmetel õigus esitada arupärimise vastajale täpsustavaid küsimusi.
§ 18. Volikogu istungi protokoll
(1) Volikogu istung protokollitakse ja helisalvestatakse, kinnise küsimuse arutelu ei avalikustata. Protokoll vormistatakse seitsme päeva jooksul. Helisalvestist säilitatakse volikogu kantseleis kuus kuud. Helisalvestist võivad protokolliga võrdlemise eesmärgil kuulata volikogu liikmed, volikogu istungil sõnaõigusega osalevad isikud või põhjendatud huvi korral teised isikud volikogu esimehe loal. Helisalvestisi ei ole lubatud kopeerida ega volikogu kantseleist välja viia.
(2) Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud, ettepanekute esitajate nimed, vastuvõetud otsused, hääletustulemused.
(4) Volikogu istungi protokolli vormistab volikogu esimehe poolt määratud isik. Volikogu istungi protokollile kirjutab alla volikogu esimees.
(5) Volikogu istungite protokollid on kättesaadavad volikogu kantseleis ja avalikustatakse dokumendiregistris.
(6) Linna ametlikul veebilehel ja sotsiaalmeediakanalites avaldatud volikogu istungi materjalide (tekstid, fotod, videomaterjalid) autoriõigused kuuluvad volikogu kantseleile. Materjalide kasutamine on lubatud seaduses sätestatud juhtudel. Materjalide reprodutseerimine (välja arvatud isiklikel mitteärilistel eesmärkidel), töötlemine, avalik esitamine, eksponeerimine, üldsusele suunamine tehnilise vahendi kaudu ja levitamine, on lubatud ainult omaniku loal. Loa taotlemise avaldus tuleb esitada e-postile volikogu@kjlv.ee.
Kohtla-Järve Linnavolikogu 28. oktoobri 2015. a määrus nr 82 "Kohtla-Järve Linnavolikogu töökord" tunnistatakse kehtetuks.