Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ja selle kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ja selle kasutamise eeskiri
Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ja selle kasutamise eeskiri - sisukord
§ 6 Liitumispunkti ümberehitus
§ 7 Kruntide suuruse ja piiride muutmise kooskõlastamine
§ 8 Liitumine
§ 9 Liitumistaotlus
§ 10 Taotluse läbivaatamise tähtaeg
§ 11 Liitumistingimuste sisu
§ 12 Taotluse rahuldamata jätmine
§ 13 Liitumislepingu sõlmimine
§ 14 Liitumisprojekt
§ 15 Liitumislepingu lõpetamine
§ 16 Liitumislepingu muutmine
§ 17 Liitumistasu
§ 18 Liitumistasu suurus
§ 19 Liitumistasu maksmine
§ 20 Teenusleping
§ 21 Teenuslepingu tähtaeg
§ 22 Teenuslepingu sõlmimine
§ 23 Teenuslepingu sisu
§ 24 Teenuslepingu lõpetamine kliendi soovil
§ 25 Teenuslepingu peatamine
§ 26 Teenuslepingu lõpetamine vee-ettevõtja soovil
§ 27 Teenuslepingu uuendamine
§ 28 Andmete avalikustamine
§ 29 Teenuste sulgemine
§ 30 Teenuste osutamise peatamine
§ 31 Vastutus
§ 32 Veega varustamise nõuded
§ 33 Piirangud vee kasutamisel
§ 34 Tuletõrjehüdrantide korrashoid
§ 35 Sisendustoru
§ 36 Ühiskanalisatsiooni otstarve
§ 37 Nõuded paigaldus- ja paisutuskõrgusele
§ 38 Purgimine
§ 39 Reovee kanaliseerimine
§ 40 Omavoliline ühendus
§ 41 Omavoliline veekasutus ja reovee kanaliseerimine
§ 42 Tegevus omavolilise veekasutuse ja reovee kanaliseerimise korral
§ 43 Hüvitus omavolilise tegevuse korral
§ 44 Hüvituse arvutamine
§ 45 Keelatud ühendused
§ 46 Tegutsemine keelatud ühenduse korral
§ 47 Hüvitus keelatud ühenduse korral
§ 48 Ajutine torustik
§ 49 Nõuded kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile
§ 50 Kliendi kohustused
§ 51 Teenuste sulgemine
§ 52 Sulgurite avamine/sulgemine
§ 53 Vee-ettevõtja õigused
§ 54 Vee kontrollmõõtmine
§ 55 Vee mõõtmine
§ 56 Veemõõtesõlme paigaldamine
§ 57 Veemõõtesõlme asukoht
§ 58 Veemõõtesõlme ehitamine
§ 59 Veearvesti paigaldamine
§ 60 Nõuded veearvestile
§ 61 Kliendi kohustused
§ 62 Vastutus
§ 63 Tarbitud vee arvestamise erijuhud
§ 64 Reovee arvestus
§ 65 Arveldamine
§ 66 Arve tasumine
§ 67 Viivis
§ 68 Teenuse sulgemine
RT IV, 31.12.2012, 69
Vastu võetud 25.02.2011 nr 42
jõustumine 11.03.2011
Määrus antakse ühisveevärgi ja kanalisatsiooni seaduse paragrahvi 3 lõike 3 ja paragrahvi 8 lõike 4 alusel.
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ja selle kasutamise eeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib Suure-Jaani valla territooriumil veega varustamise, reovee ärajuhtimise ja puhastamise korraldamist ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kaudu ning suhteid ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja, vee-ettevõtja ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanike või valdajate vahel ning on kohustuslik täitmiseks kõigile Suure-Jaani vallas asuvatele juriidilistele ja füüsilistele isikutele.
1) arvestusperiood - veevarustuse ja reoveeärajuhtimise teenuse osutamise periood, mille kohta kliendile esitatakse arve;
2) avalik veevõtukoht - ühisveevärgil asuvaveevõtmise seadme (olmevesik, paakautode täitmise seade jms) koht koosteenindamiseks vajalike ehitistega;
3) fekaalid - kuivkäimlast väljaveetavad jäätmed;
4) heitvesi - kasutusel olnud ja loodusesse tagasijuhitav vesi, samuti kanalisatsiooni kaudu ärajuhitav seadmete- ja drenaaživesining muu pinnase- ja pinnavesi;
5) kanaliseerimine - reovee kogumine ja ärajuhtiminekanalisatsiooni kaudu;
6) klient - kinnistu omanik või valdaja,hoonestusõiguse alusel maakasutaja või ehitise kui vallasasja omanik võivaldaja, kelle veevärk ja kanalisatsioon on ühendatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ja kes on sõlminud vee-ettevõtjagalepingu veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse kasutamiseks;
7) kinnistu - kinnistusraamatusse iseseisva üksusenakantud kinnisasi, hoonestusõigus, korteriomand ja korterihoonestusõigus;
8) kinnistu kanalisatsioon - liitumispunktistkinnistupoolsed ehitised ja seadmed (sealhulgas ehitise sisekanalisatsioon)kinnistult reovee ärajuhtimiseks ühiskanalisatsiooni;
9) kinnistu omanik - kinnisasja omanik, hoonestusõiguseomanik, korteriomanik ja korterihoonestusõiguse omanik ning kuni nendekinnistamiseni ka krundi õiguspärane valdaja ning ehitise kui vallasasja juurdekuuluva maa omanik või valdaja, samuti erastatavate elamute puhul kunikorteriühistu moodustamiseni kohustatud subjekt;
10) kinnistu veevärk - liitumispunktistkinnistupoolsed ehitised ja seadmed (sealhulgas ehitise siseveevärk) kinnistuveega varustamiseks ühisveevärgist;
11) liitumine - kinnistu veevärgi torustikuühendamine ühisveevärgi torustikuga või kinnistu kanalisatsiooni ühendamineühiskanalisatsiooni rajatistega veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenustekasutamiseks;
12) liitumistasu - ühekordne tasu, mis tuleb kinnistuomanikul maksta kinnistu veevärgi ühendamiseks ühisveevärgiga ning kinnistukanalisatsiooni ühendamiseks ühiskanalisatsiooniga;
13) peakraan - viimane sulgemisseade ühendustorulenne kinnistu veevärki;
14) peatoru - ühisveevärgi või -kanalisatsioonitorustik, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine või kinnistutelt reoveekanaliseerimine;
15) purgimine - tekkekohast äraveetud reovee jafekaalide ühiskanalisatsiooni laskmine;
16) reovesi - ühiskanalisatsiooni juhitav vesi,mida on kasutatud olmes, tööstuses või põllumajanduses ning mille keemilisija/või füüsikalisi omadusi on muudetud negatiivselt (üle kahjutuspiiri), hõlmabka fekaale ja reovee puhastamise käigus tekkivat setet;
17) reovee kanalisatsioon - rajatised ja seadmedainult reovee kanaliseerimiseks;
18) sademevee kanalisatsioon - rajatised ja seadmedsademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ning puhta reoveekanaliseerimiseks;
19) sisendustoru - kinnistu veetorustiku lõik liitumispunktistveearvestini;
20) vaatluskaev - avatava luugi ja põhjas asuvavoolurenniga kaev kanalisatsioonitorustikul;
21) vee-ettevõtja - juriidiline isik, kes osutabveevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuseid ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniabil;
22) vee- või reovee mõõtesõlm - vee või reoveemõõtmiseks ettenähtud vee- või reoveearvesti ja arvesti juurde kuuluvastarmatuurist koosnev tehniline sõlm;
23) vee- või reovee mõõtekaev - kaev, kus asub vee-või reoveemõõtesõlm;
24) ühenduskraan - veevarustuse ühendustorul peatorujuures asuv sulgur, mis järgneva sulguri puudumisel on ühtlasi peakraaniks;
25) ühendustoru - kinnistu veevärki veega varustavvõi kinnistu kanalisatsioonist heitvett vastu võttev toru peatorustliitumispunktini;
26) ühiskanalisatsioon - ehitise ja seadmete kompleksmitme kinnistu reovee kanaliseerimiseks;
27) ühisveevärk - ehitise ja seadmete kompleks mitmekinnistu veega varustamiseks ning vee kasutamiseks kahjutule tõrjumisel, kuiselleks ei ole ette nähtud muid veevõtukohti;
28) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avarii -ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitise või seadme ettenägematu purunemine võirikkiminek, mille tagajärjel oluliselt halveneb või katkeb klientide veegavarustamine ja nende reovee kanaliseerimine või on ohustatud inimesed, ehitisedvõi keskkond;
29) ühisvoolne kanalisatsioon - rajatised reovee ningsademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ühisekskanaliseerimiseks;
30) abonent - korter või ühepereelamu;
31) abonenttasu - tasu, mida klient maksabühisveevärgi ja -kanalisatsiooni nõuetekohase toimimise tagamiseks sõltumatakasutamisest.
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamine peab tagama ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arengukavaga määratud alal kõigi kinnistute nõuetekohase veega varustamise ja reovee ärajuhtimise.
(3) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni väljaehitamine ja hooldamine toimub valla ühisveevärgi ja-kanalisatsiooni arengukava (edaspidi ÜVK) alusel selliselt, et oleks tagatud võrdsed tingimused sellega liitujatele ning klientidele.
(4) Ühisveevärgivesi on mõeldud kasutamiseks olme, tootmise ja kastmise vajadusteks ning kahjutule kustutamiseks. Vee kvaliteet peab vastama kehtestatud nõuetele.
(7) Ühisveevärgist vee võtmine, va. vee võtmine avalikest veevõtukohtadest ja kahjutule kustutamiseks ning ühiskanalisatsiooni reovee juhtimine toimub veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuslepingu (edaspidi teenusleping) alusel.
(8) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ning ühisveevärgist võetud vee ja ühiskanalisatsiooni juhitud reovee eest maksab klient eeskirjas sätestatu kohaselt.
(2) Kuivendusdrenaaž, sademetevee restkaev koos äravoolutoruga jms reovee ärajuhtimise rajatised ei kuulu ühiskanalisatsiooni hulka.
(1) Liitumispunkt on ühisveevärgi peakraan, mis kuulub ühisveevärgi hulka. Kui torustikul vahetult enne kinnistu piiri puudub sulgemisvahend, asub liitumispunkt üks meeter väljaspool kinnistu piiri.
(2) Veevärgi liitumispunktiks on peakraan, mis kuulub ühisveevärgi hulka. Kui torustikul vahetult enne kinnistu piiri puudub sulgemisvahend, asub liitumispunkt kaks meetrit väljaspool kinnistu piiri.
(3) Kanalisatsioonitorustiku liitumispunktiks on kinnistupoolseim vaatluskaev tänava maa-alal enne kinnistu piiri. Vaatluskaev kuulub ühiskanalisatsiooni hulka.
(4) Kui ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni peatoru läbib kinnistut ja sellest hargneb torustik ehitisse, on peakraaniks ühenduskraan või peatorule kõige lähem sulgur, kanalisatsiooni liitumispunktiks aga peatorul hargnemiskohas asuv vaatluskaev.
(5) Liitumispunktid fikseeritakse kirjalikult piiritlusaktis koos skeemiga, mis on teenus- ja liitumislepingu osa. Avalikelt teedelt ja väljakutelt sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimise ehitiste puhul kuulub piiritlusakt vallavalitsuse ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja vahelise lepingu juurde.
§ 6. Liitumispunkti ümberehitus
Kui omavalitsus või ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või kinnistu omanik või klient taotleb liitumispunkti ümberehitamist, toimub see taotleja kulul.
§ 7. Kruntide suuruse ja piiride muutmise kooskõlastamine
(1) Detailplaneeringuta kruntide suuruse ja piiride muutmine, kui muudetaval alal asuvad ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendatud rajatised, tuleb kinnistute omanikel tegevus eelnevalt kooskõlastada vee-ettevõtjaga.
(2) Kui muutmisega seoses tekib vajadus veevärgi- ja kanalisatsioonirajatiste ümberehitamiseks, väljastab vee-ettevõtja tehnilised tingimused koos teostustähtajaga.
(3) Kui kinnistu omanik ei järgi eeltoodut või ei pea teostustähtajast kinni, on vee-ettevõtjal õigus § 27 lõike 1 alusel vee andmine ja reovee kanaliseerimine sulgeda.
II. ÜHISVEEVÄRGI JA -KANALISATSIOONIGA LIITUMINE
§ 8. Liitumine
(1) Vallavolikogu poolt kinnitatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga arengukava kohaselt piiritletud ühisveevärgi ja kanalisatsiooniga kaetud alal on kõigil kinnistu omanikel õigus ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liituda.
(2) Liitumine toimub kinnistu omaniku või valdaja poolt vee-ettevõtjale esitatava vormikohase taotluse põhjal koostatud liitumislepingu alusel.
§ 9. Liitumistaotlus
Taotluse vormi koostab vee-ettevõtja ja see peab sisaldama:
1) taotleja isikuandmeid;
4) andmeid olemasoleva ja ühisveevärgist kavandatava veekasutuse otstarbe ja koguse kohta;
5) andmeid ühiskanalisatsiooni juhitava reovee koguse ja reostusastme kohta;
8) kinnistu plaani mõõtkavas 1:5000, millel on näidatud kõik olemasolevad ehitised ja nende ühendused tehnovõrkudega ja kavandatavate ehitiste eeldatav paiknemine.
§ 10. Taotluse läbivaatamise tähtaeg
Vee-ettevõtja vaatab liitumistaotluse 30 päeva jooksul läbi ja esitab taotlejale ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise tingimused (edaspidi liitumistingimused).
§ 11. Liitumistingimuste sisu
Liitumistingimustes näidatakse:
2) lubatud veevõtu ja reovee ärajuhtimise kogused ning reoveega ära juhtida lubatud reoained, nende lubatud kontsentratsioonid ja kogused;
5) kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendamise tähtaeg.
§ 12. Taotluse rahuldamata jätmine
Vee-ettevõtjal on õigus ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumise taotlust mitte rahuldada või rahuldada see piiratud ulatuses juhul, kui:
2) taotleja tahab juhtida ühiskanalisatsiooni reovett, milles ohtlike ainete sisaldus ei vasta nõuetele;
§ 13. Liitumislepingu sõlmimine
(1) Liitumisleping sõlmitakse 30 päeva jooksul pärast kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise projekti (edaspidi liitumisprojekt) kinnitamist. Liitumisprojekti koostamisel peab arvestama õigusaktide kohaselt esitatud liitumistingimustega.
(2) Vee-ettevõtjal on õigus liitumislepingut mitte sõlmida, kui liitumisprojekt ei vasta kehtivatele nõuetele või ei selles ole arvestatud liitumistingimustega.
§ 14. Liitumisprojekt
Liitumisprojekti koostamine, ühendustorustiku ning kinnistu veevärgi ja -kanalisatsiooni ehitamine ja kasutusele võtmine toimub valla ehitusmääruse kohaselt.
§ 15. Liitumislepingu lõpetamine
(1) Liitumisleping lõpetatakse liituja taotlusel, kui ta loobub ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumisest. Selleks ajaks tasutud liitumistasu ei tagastata ulatuses, mida vee-ettevõtja on kandnud antud liitumise tõttu.
(2) Vee-ettevõtjal on õigus liitumisleping lõpetada:
1) juriidilise isiku likvideerimisel ilma õigusjärglaseta;
§ 16. Liitumislepingu muutmine
(1) Liitumislepingu muutmine võib toimuda ulatuses, millega ei kaasne uue liitumisprojekti koostamist.
(2) Kliendile, kes taotleb liitumistingimuste muutmist, sh olemasolevatele ühendustele ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga täiendavaid ühendusi või olemasoleva ühendustoru ümberehitamist, toimub liitumine olemasoleva liitumislepingu muutmise või uue liitumislepingu alusel. Otsuse, milliste teenusmahtude muutuse korral on vaja taotleda uut liitumist, teeb vee-ettevõtja.
§ 17. Liitumistasu
(1) Liitumistasuga tagatakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamine vastavalt valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arengukavale ning kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühendamine ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ning kinnistu sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimise süsteemi olemasolu korral selle ühendamine sademeveekanalisatsiooniga.
(2) Liitumistasu võib võtta vaid vee-ettevõtja tehtud kulutuste ulatuses, mis on vajalikud kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni liitumiseks ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga (va arenduspiirkonnas, kus ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendatakse rohkem kui 50% elamuid, mille ehitusluba on välja antud enne 1999. aasta 22. märtsi).
(3) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ümberehitamise või kinnistu omaniku vahetumise korral ei võeta kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni omanikult või valdajalt liitumistasu, kui liitumistingimuste muutmine ei põhjusta vee-ettevõtjale lisakulutusi.
§ 18. Liitumistasu suurus
(1) Liitumistasu suurus liitujale või kliendile arvutatakse vee-ettevõtja poolt liitumistasu arvutamise metoodika alusel,
(2) Liitumistasu arvutamise metoodika aluseks on kavandatav veetarvidus ühisveevärgist ning ühiskanalisatsiooni ära juhtida kavandatav reovee kogus, ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ning kinnistu jaoks rajatava ühendustoru ja liitumispunktide ehitamise kulud. Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni rajab kinnistu omanik omal kulul.
§ 19. Liitumistasu maksmine
(1) Liituja maksab liitumistasu vee-ettevõtja ja liituja vahel sõlmitud liitumislepingus ettenähtud tähtaegadel. Vee-ettevõtja nõusolekul võib liitumistasu maksta osade kaupa liitumislepingule lisatud maksegraafiku alusel.
(2) Maksetähtaegadest mittekinnipidamise korral maksab liituja vee-ettevõtjale liitumislepingus kokku lepitud suurusega viivist. Viivise suurus on kuni 0,05% ööpäevas.
III. ÜHISVEEVÄRGI JA -KANALISATSIOONI KASUTAMINE
§ 20. Teenusleping
(1) Kliendi nõuetekohase veega varustamise ja reovee ärajuhtimise ühiskanalisatsiooni abil tagab vallavolikogu otsusega määratud vee-ettevõtja vastavalt teenuslepingule.
(2) Teenuslepingu tingimustele vastavalt on vee-ettevõtjal õigus teostada kontrolli kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni, kliendi veekasutuse ning ühiskanalisatsiooni juhitava reovee üle.
§ 21. Teenuslepingu tähtaeg
(1) Teenusleping võib olla tähtajatu või tähtajaline.
(2) Tähtajatu teenusleping sõlmitakse siis, kui on täidetud eeskirja ja liitumislepingu tingimused.
(3) Tähtajaline teenusleping sõlmitakse siis, kui toimub ajutine veekasutus ja reovee ärajuhtimine ning juhtudel, mis on määratud eeskirjas ja liitumislepingus. Otsuse, mille alusel veekasutus ja reovee ärajuhtimine loetakse ajutiseks, teeb vee-ettevõtja.
§ 22. Teenuslepingu sõlmimine
(1) Teenusleping sõlmitakse vahetult ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitunud kinnistu omanikuga.
(2) Kinnistu omanikuga, kelle elamu juurde kuuluv maa on kaasomandis, sõlmitakse ühisveevärgivee võtmiseks ja reovee ühiskanalisatsiooni juhtimiseks üks kirjalik leping kaasomanike enamuse otsuse alusel nende volitatud esindajaga vastavalt asjaõigusseaduse paragrahvile 72. Lepingu üheks pooleks on vee-ettevõtja ja teiseks pooleks kõik kinnistu kaasomanikud volitatud esindaja(te) kaudu.
(3) Kui mitme kinnistu või kinnistute grupi veega varustamine ühisveevärgist ja reovee kanaliseerimine ühiskanalisatsiooni toimub mitmele kinnistule või kinnistute grupile nende kokkuleppel ühe teenuslepingu alusel, on tegemist ühe kliendiga ning kõiki vee- ja kanalisatsioonitorustikke ning muid rajatisi ja seadmeid pärast liitumispunkti käsitletakse kui kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni.
(4) Teenuslepingu sõlmimiseks esitab kinnistu omanik vee-ettevõtjale vormikohase avalduse, kinnistu omandiõigust tõendavad dokumendid ning eeskirjast ja muudest õigusaktidest tulenevad lepingu sõlmimiseks vajalikud dokumendid.
(5) Vee-ettevõtja esitab avaldajale teenuslepingu projekti 30 päeva jooksul pärast avalduse kättesaamist.
§ 23. Teenuslepingu sisu
Teenusleping peab sisaldama:
1) võetava vee ja ärajuhitava reovee arvestamise korda;
2) ühiskanalisatsiooni juhitava reovee reostusnäitajate piirväärtuseid arvestusega, et ühiskanalisatsioonist väljuv reovesi vastaks kehtestatud nõuetele;
3) veevarustuse ja kanalisatsiooni teenuse eest tasumise korda.
§ 24. Teenuslepingu lõpetamine kliendi soovil
(1) Teenusleping lõpetatakse kliendi taotlusel, kui ta edaspidi ei soovi teenuseid kasutada, samuti muudel lepingus ettenähtud juhtudel.
(2) Kinnistu omandiõiguse üleminekul teisele isikule on klient kohustatud kirjalikult teatama lepingu lõpetamisest 14 päeva ette. Teenuste kasutamise jätkamisel uue omaniku poolt on viimane kohustatud seitsme tööpäeva jooksul peale kinnistu omandamist esitama avalduse koos kinnistu omandit tõendavate dokumentidega uue teenuslepingu sõlmimiseks. Vastasel juhul võib vee-ettevõtja lugeda veekasutuse ja reovee kanaliseerimise omavoliliseks.
§ 25. Teenuslepingu peatamine
Kliendil on avalduse alusel õigus taotleda kuni üheks aastaks kinnistule vee andmise ja reovee kanaliseerimise sulgemist lepingulist suhet lõpetamata, tasudes eelnevalt vee-ettevõtjale sulgemise ja taasavamise kulud.
§ 26. Teenuslepingu lõpetamine vee-ettevõtja soovil
(1) Vee-ettevõtjal on õigus lõpetada kliendiga sõlmitud teenusleping juhul:
1) kui klient ei ole vee-ettevõtja poolt määratud tähtajaks kõrvaldanud põhjusi, mille tõttu oli kinnistule vee andmine ja reovee kanaliseerimine eeskirja alusel suletud;
2) kinnistu piiri muutumisel või kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ümberehitamisel või muu tegevuse puhul, mille tõttu klient muutub vee-ettevõtja suhtes mittekliendiks;
3) ehitise lammutamisel, kui samaväärset veetarbimise ja reovee ärajuhtimist uusehitusega või renoveerimisega ei taastata;
4) juriidilise isiku likvideerimisel õigusjärglaseta;
(2) Teenuslepingu lõpetamisest eeskirja paragrahvi 27 alusel teatatakse kliendile kirjalikult. Teenuslepingu lõpetamisel liitumistasu ei tagastata.
§ 27. Teenuslepingu uuendamine
(1) Kinnistu omanikul (ka uuel omanikul) on ühe aasta jooksul peale teenuslepingu lõpetamist õigus teenuslepingu uuendamiseks endises mahus liitumislepingut sõlmimata, kui lepingu lõpetamise põhjused on nõutud viisil kõrvaldatud ja kasutatakse olemasolevaid ühendustorusid. Lepingu uuendamiseks tuleb avaldajal eelnevalt vee-ettevõtjale tasuda vee andmise ja reovee kanaliseerimise kulud.
(2) Kui ühe aasta jooksul peale teenuslepingu lõppemist või lõpetamist pole lepingut lõike 1 kohaselt uuendatud, on vee-ettevõtjal õigus lahutada kinnistu veevärk ja kanalisatsioon ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatistest. Kui edaspidi soovitakse veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuseid taaskasutada, tuleb kinnistu omanikul sõlmida liitumisleping.
§ 28. Andmete avalikustamine
(1) Avalikustada võib andmeid kliendi veetarvituse ja kanaliseeritava reovee koguse ning reoainete kohta.
(2) Avalikustada ei tohi kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ehitiste ja seadmete ning vee kasutuse ja reovee kanaliseerimise kontrollimisel saadud teavet, mis ei ole seotud eeskirjas, samuti teistes antud valdkonna kohta käivates õigusaktides toodud nõuete rikkumisega või ohuga ühisveevärgile ja -kanalisatsioonile.
§ 29. Teenuste sulgemine
(1) Kliendile vee andmise ja reovee kanaliseerimise sulgemine võib toimuda pärast kliendi sellekohast kirjalikku teavitamist vee-ettevõtja poolt. Erandjuhtudel on vee-ettevõtjal eeskirja alusel õigus kliendile vee andmine ja reovee kanaliseerimine sulgeda ette teatamata.
(2) Kõigil juhtudel, kus eeskiri annab vee-ettevõtjale õiguse kliendile vee andmise ja kinnistu reovee kanaliseerimise sulgemiseks, ei vastuta vee-ettevõtja sellest kliendile põhjustatud võimalike kahjude eest.
(3) Vee andmine ja reovee kanaliseerimine taastatakse peale sulgemise põhjuse kõrvaldamist ja sellega vee-ettevõtjale tekitatud kulude tasumist. Omavolilised ühendused taasavamisele ei kuulu.
§ 30. Teenuste osutamise peatamine
(1) Vee-ettevõtjal on õigus kliendile piirata või katkestada vee andmine ja reovee vastuvõtt avariiliste ja plaaniliste remonttööde korral, teavitades sellest kliente avariiliste tööde alustamisel ning enne plaanilisi töid vähemalt kolm kalendripäeva ette.
(2) Teavitamise korrast kinnipidamisel ei vastuta vee-ettevõtja remonttööde puhul kliendile vee andmise ja reovee kanaliseerimise piiramisest või katkestamisest põhjustatud võimalike kahjude eest.
(3) Vee-ettevõtja ei vastuta kliendile vee andmise ja reovee vastuvõtu vähenemise või katkemise ning üleujutuste ja nendest põhjustatud võimalike kahjude eest, kui see on toimunud vääramatu jõu ja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avarii tulemusena.
(4) Vääramatu jõu tagajärjel tekkinud veevarustuse ja reovee ärajuhtimise katkemisel tagab vee-ettevõtja kliendi veega varustamise ja reovee ärajuhtimise muul viisil.
§ 31. Vastutus
(1) Isikud, kes on süüdi ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitiste või seadmete vigastamises, kannavad vastutust tekitatud kahju, sh sellega kaasneva veekao ja keskkonnakahjude eest.
(2) Veekao suurus arvutatakse vee-ettevõtja poolt veevoolu ristlõike pinna, kiiruse ja veevoolu kestvuse järgi või kontrollmõõtmise teel.
(3) Ühiskanalisatsioonist põhjustatud üleujutuse eest vastutab ja tekkinud kahju hüvitab vee-ettevõtja, välja arvatud eeskirja paragrahvi 29 lõikes 2 ja paragrahvi 30 lõikes 3 toodud juhtudel.
(4) Vee-ettevõtja ei vastuta kliendi kinnistul allpool reovee paisutuskõrgust paiknevate ehitiste, ruumide või pindade üleujutuse eest kanalisatsiooni kaudu.
§ 32. Veega varustamise nõuded
(1) Vee-ettevõtja peab tagama nii ühisveevärki juhitava kui ka seal oleva vee kvaliteedi kontrolli vastavalt tervisekaitse asutuse kehtestatud vee kvaliteedi nõuetele. Vee-ettevõtja ei vastuta vee kvaliteedi muutuste eest kinnistu veevärgis.
(2) Peatorus tagatav veerõhk määratakse vee-ettevõtja poolt piirkonniti kehtiva üldplaneeringu alusel, lähtudes valdavast hoonestuskõrgusest ja võrgurajatiste tehnilistest lahendustest. Kui kinnistul vajatakse suuremat rõhku, tuleb rõhu tõstmine kliendil lahendada oma rõhutõstmise seadmetega ja omal kulul.
§ 33. Piirangud vee kasutamisel
Ühisveevärgivee kasutamist kastmiseks võib vee-ettevõtja piirata, kui see põhjustab häireid klientide olmeveega varustamisel. Vajadusel määratakse kastmiseks vee kasutamise tingimused teenuslepinguga.
§ 34. Tuletõrjehüdrantide korrashoid
(1) Ühisveevärgi tuletõrjehüdrantide korrashoiu eest vastab vee-ettevõtja.
(2) Tuletõrjehüdrante kasutab päästeteenistus kahjutule tõrjumisel ja vajadusel teistel päästetöödel. Muuks otstarbeks võib neist vett kasutada ainult vee-ettevõtja loal lepingu alusel.
(3) Hüdrantide kasutamine õppustel ja tarvitatava vee kogus tuleb vee-ettevõtjaga eelnevalt kooskõlastada, vastasel juhul loetakse veevõtt omavoliliseks.
§ 35. Sisendustoru
(1) Sisendustoru võib paigaldada, remontida või asendada vee-ettevõtja või muu ettevõtja valla ehitusmääruse alusel. Sisendustorul ei tohi olla veevõttu võimaldavat ühendust.
(2) Klient peab hoidma sisendustoru kohal maa-ala toru kontrollimiseks ja remontimiseks juurdepääsetavana.
(3) Sisendustoru nähtava lekke ilmnemisel või vastava kahtluse olemasolul peab klient sellest kohe teatama vee-ettevõtjale.
(4) Lõigetes 1 ja 2 toodud nõuete eiramise ning sisendustoru lekke kohta koostatakse ülevaatust teinud vee-ettevõtja esindaja poolt sellekohane akt.
(5) Vee-ettevõtjal on lõike 3 nõude eiramisel kliendi poolt akti alusel õigus ilma eelteateta sulgeda vee andmine kinnistule koheselt lekke ilmnemisel sisendustorust vastavalt eekirja paragrahvile 29.
§ 36. Ühiskanalisatsiooni otstarve
2) sademevee kanalisatsiooni puhul sademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee, samuti muu puhta reovee kanaliseerimiseks teenuslepingus määratud tingimustel.
(2) Ühiskanalisatsiooni on keelatud lasta olmeprügi, ehitusprahti, tootmisjäätmeid, lund, lokaalsete puhastite jäätmeid jms, sh ka eelnevalt purustatud kujul.
§ 37. Nõuded paigaldus- ja paisutuskõrgusele
(1) Torude paigalduskõrgus (sügavus) liitumispunktis ja reovee paisutuskõrgus on määratud kanalisatsiooni tehnilise lahendusega ja antakse ühiskanalisatsiooniga liitujaile teada tehnilistes tingimustes või kliendile teenuslepingus.
(2) Kui paisutuskõrgus ei ole määratletud, loetakse selleks kinnistu poolt esimene, ühiskanalisatsiooni juurde kuuluva vaatluskaevu kaanest 10 cm võrra kõrgem tase. Kui see ei taga kinnistult reovee isevoolset või üleujutusriskita kanaliseerimist, tuleb reovee ümberpumpamine või paisutuskõrgusest allpool asuvate ruumide ja pindade kaitse üleujutuste eest lahendada kinnistu omanikul oma seadmetega ja oma kulul.
§ 38. Purgimine
(1) Heitvett ja fekaale võivad ühiskanalisatsiooni purgida ainult vastavat luba omavad ettevõtjad ainult vee-ettevõtja poolt selleks lubatud kohtades.
(2) Purgimiskoha hooldust korraldab vee-ettevõtja.
§ 39. Reovee kanaliseerimine
(1) Ühiskanalisatsiooni on lubatud kanaliseerida ainult reovett, mis ei kahjusta ühiskanalisatsiooni ehitisi ja on puhastusseadmetes puhastatav.
(2) Ühiskanalisatsiooni on keelatud kanaliseerida reovett, mis:
1) sisaldab ohtlikke aineid vastavalt keskkonnaministri 16.10.2003 määrusele nr 75 "Nõuete kehtestamine ühiskanalisatsiooni juhitavate ohtlike ainete kohta";
2) mille kohta ei ole teenuslepingus toodud vastuvõtutingimusi;
3) reovett, mis sisaldab:põlemis- ja plahvatusohtlikke aineid;
torustikele kleepuvaid ja ummistusi tekitavaid aineid;
inimesele ja keskkonnale ohtlikke mürkaineid ja gaase;
radioaktiivseid aineid;
inimestele ja keskkonnale ohtlikku bakterioloogilist reostust;
biopuhastusele toksiliselt mõjuvaid aineid;
bioloogiliselt raskesti lagundatavaid keskkonnaohtlike aineid.
(3) Kanaliseeritava reovee temperatuur ei tohi olla kõrgem kui 40oC ja pH madalam kui 6,5 ning kõrgem kui 8,5.
(4) Reovee kanaliseerimisel on keelatud tekitada ühiskanalisatsioonis nii hüdraulilisi kui reostuslikke löökkoormusi.
§ 40. Omavoliline ühendus
(1) Mistahes torustiku ühendust (sh ajutist voolikühendust) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga, mis on tehtud ilma liitumislepinguta või teenuslepinguta ja tehnilise järelevalveta, loetakse omavoliliseks ühenduseks.
1) koostatakse vee-ettevõtja poolt sellekohane akt ning ühendus kuulub vee-ettevõtja poolt kohesele sulgemisele;
2) kliendi või kinnistu omanikul, kelle tarbeks ühendus tehti, tuleb vee-ettevõtjale hüvitada kahju vastavalt eeskirja paragrahvi 43 ja 44 lg 1 toodud arvestuskorrale ning lisaks tasuda ühenduse sulgemise kulud ja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatistele tekitatud kahju eest;
3) omavolilise ühenduse kestvus arvutatakse ajast, mil ühendus tehti. Kui seda ei ole küllaldaste tõendite puudumisel võimalik määratleda, loetakse kestvuseks üks aasta, tuletõrjehüdrandist veevõtu korral üks kuu;
4) kui omavoliline ühendus tehti ajutisena mahutite täitmise või tühjendamise (purgimise) ajaks, siis selle tuvastamisel tuleb ühenduse tegijal vee-ettevõtjal hüvitada kahju, mille arvutamisel lähtutakse täidetud või tühjendatud mahuti 15-kordsest mahust.
§ 41. Omavoliline veekasutus ja reovee kanaliseerimine
(1) Veekasutus ja reovee kanaliseerimine on omavoliline, kui:
2) torustikule, sulguritele, tuletõrjesüsteemile, vee- või reoveemõõtesõlme vee-ettevõtja poolt pandud plommid on eemaldatud või rikutud;
8) vaatluskaevu kaudu toimub reovee või fekaalide purgimine ühiskanalisatsiooni;
(2) Omavoliliseks veekasutuseks ei loeta eeskirja § 39 lõikes 1 toodud juhtusid tingimustel, kui on kinni peetud samas toodud nõuetest.
§ 42. Tegevus omavolilise veekasutuse ja reovee kanaliseerimise korral
(1) Omavolilise veekasutamise ja reovee kanaliseerimise ilmnemisel koostatakse ülevaatust teinud vee-ettevõtja poolt sellekohane akt ning kinnistule vee andmise ja reovee kanaliseerimise võib vee-ettevõtja ette teatamata sulgeda.
(2) Eemaldatud plommi asendamise eest tasub klient või kinnistu omanik.
(3) Kui omavoliline veekasutamine ja reovee kanaliseerimine on tekkinud teenuslepingu lõppemise, lõpetamise või kinnistu omaniku vahetuse tõttu, on vee-ettevõtjal õigus sulgeda kinnistule vee andmine ja kinnistu reovee kanaliseerimine vastavalt eeskirja paragrahvi 29 lõikele 1, kui lepingu osapooled ei ole kokku leppinud teisiti.
§ 43. Hüvitus omavolilise tegevuse korral
(1) Omavolilise veekasutuse ilmnemisel tasub klient või kinnistu omanik vee-ettevõtjale hüvitust toru läbilaskevõime järgi avamis-, plommi eemaldamis-, rikkumis- või ühenduskohas arvestusega, et toru töötab kogu ristlõikega 24 tundi ööpäevas. Sealjuures võetakse vee kiiruseks torudes siseläbimõõduga 15 kuni 20 mm - 0,5 m/s, torudes 25 kuni 40 mm - 1,0 m/s ning torudes 50 mm ja suuremad - 1,5 m/s.
(2) Kui omavoliliselt kasutatud vett oli võimalik kanaliseerida ühiskanalisatsiooni, lisatakse hüvitusele tasu selle kanaliseerimise eest. Hüvitus arvutatakse lähtudes vastavale tarbijagrupile kehtestatud teenustasust reovee ärajuhtimise eest.
§ 44. Hüvituse arvutamine
(1) Omavolilise reovee kanaliseerimise ilmnemisel tasub klient või kinnistu omanik vee-ettevõtjale hüvitust:
1) ühisveevärgist või muust veeallikast (sõltuvalt vee saamise kohast) suubuva veetoru siseläbimõõdu järgi vastavalt paragrahvile 43;
2) kanalisatsiooni survetorul asuva reoveearvesti, mõõtesõlme või nende plommide rikkumise puhul vastavalt paragrahvile 43 reoveearvesti siseläbimõõdu järgi;
3) sademete-, drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee kanaliseerimisel ühisvoolsesse või sademetevee kanalisatsiooni vastavalt eeskirja § 47 lõike 1 punktis 2 toodud arvestuskorrale.
(2) Omavolilise veekasutuse ja reovee kanaliseerimise kestvus arvutatakse päevani, millal vee-ettevõtja esindaja võis veenduda omavolilise veekasutuse ja reovee kanaliseerimise puudumises, kuid mitte üle ühe aasta tagasi.
(3) Eeskirja paragrahvides 43 ja 44 toodud hüvituse määrasid võib vee-ettevõtja faktiliste ja tehnilistest asjaolude alusel vähendada.
§ 45. Keelatud ühendused
Keelatud ühendused on:
1) reostunud või reostusohtliku vee, samuti ohtlike vedelike või gaaside tagasivoolamine või imbumine torustikuga ühendatud seadmetest või süsteemidest ühisveevärki (nii võrgu normaal- kui ka alarõhu korral);
2) kõrge temperatuuriga vee või auru sattumine ühisveevärki või -kanalisatsiooni kinnistu poolt;
3) ühendused, mis võimaldavad ühisveevärgiga vahetus ühenduses olevasse kinnistu veevärki juhtida vett teistest veeallikatest või veevarustussüsteemidest;
4) kinnistu veevärgi vahetu ühendamine kanalisatsioonitorustike, -seadmete ja -kaevudega, vedelike reservuaaridega (va. joogivee reservuaarid), kõrgsurveseadmetega, samuti tehnoloogilise seadmestikuga, milles kasutatakse tervisele ohtlikke aineid;
5) ühendused, mis võimaldavad reovee juhtimist sademevee kanalisatsiooni;
6) ühendused, mis võimaldavad sademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee juhtimist reoveekanalisatsiooni.
§ 46. Tegutsemine keelatud ühenduse korral
(1) Keelatud ühenduse ilmsikstulekul koostatakse ülevaatust teostanud vee-ettevõtja esindaja sellekohane akt.
(2) Eeskirja paragrahvi 45 lõikes 1 ja lõike 3 punktides 1 ja 2 toodud juhtudel võib vee-ettevõtja ette teatamata vee andmise kliendi kinnistutorustikku sulgeda.
(3) Eeskirja paragrahvi 45 lõike 3 punktides 3 ja 4 toodud juhtudel või vee-ettevõtja reovee kanaliseerimise sulgeda vastavalt eeskirja paragrahvi 27 lõikele 1.
§ 47. Hüvitus keelatud ühenduse korral
(1) Eeskirja paragrahvi 45 lõike 3 kohaste keelatud ühenduste ilmsikstulekul tasub klient vee-ettevõtjale hüvitust:
1) eeskirja § 45 lõike 3 punktis 3 toodud juhul vastavalt eeskirja § 44 lõike 1 punktis 1 toodud arvestuskorrale.
2) eeskirja § 45 lõike 3 punktis 4 toodud juhul iga sademete- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee vastuvõtu- või ühenduspunkti pealt (restkaev, kuivendusdrenaaži ühendus, maapinna kaldega korraldatud äravool vaatluskaevu, katuseäravool jne) summas, mis vastab 75 m3 reovee kanaliseerimise teenustasule kuus.
(2) Kui kliendi või kinnistu omaniku poolt keelatud ühenduse tegemise või nende muu süülise tegevuse tõttu on reostunud vesi ühisveevärgis või koormati üle ühiskanalisatsiooni rajatised, hüvitatakse sellest tulenev kahju kliendi või kinnistu omaniku poolt.
§ 48. Ajutine torustik
(1) Vee-ettevõtja võib lubada tähtajalist veekasutust ja reovee kanaliseerimist ehituseks, tänavakaubanduseks ja kastmiseks tähtajalise teenuslepingu alusel.
(2) Ajutisi vee- ja kanalisatsioonitorustikke on lubatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendada vastavalt vee-ettevõtja poolt antud tehnilistele tingimustele.
(4) Liitumispunktiks ajutise torustiku ja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni vahel on nende ühinemiskoht. Veetoru ühinemiskohal peab olema sulgur, vee-ettevõtja nõudmisel ka tagasilöögiklapp.
(5) Ajutiste torustike kohta kehtivad kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni kohta käivad nõuded ja kliendi kohustused, ainult suvel kasutatavate torustike puhul ei kehti neile külmumisohuga seonduvad nõuded.
§ 49. Nõuded kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile
Kinnistu veevärk ja kanalisatsioon peavad olema paigaldatud vastavuses nende kohta käivate õigusaktide ja tehniliste normdokumentidega, samuti õigusaktide alusel vee-ettevõtja poolt kehtestatud nõuetega.
§ 50. Kliendi kohustused
2) kasutama kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni nii, et oleks tagatud teiste klientide veevärgi ja kanalisatsiooni ohutus ning ei oleks häiritud teiste klientide teenuslepingujärgsete nõuete täitmine;
3) tagama vastavalt teenuslepingus ettenähtud tingimustele vee-ettevõtja esindajale vaba juurdepääsu kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile.
(2) Kinnistu omanik peab hoidma lume- ja jäävabad tema puhastusalal ja kinnistul olevad hüdrandikaevude ja peakraani luugid ning hoidma vaba juurdepääsu maapealsetele hüdrantidele vastavuses valla heakorra eeskirjale, samuti hoolitsema peakraani luugi ja ühisveevärgi tähissiltide säilivuse ning nähtavuse eest, nende vigastustest ja kaotsiminekust koheselt teatama vee-ettevõtjale.
(3) Klient vastutab kinnistu veevärgil ja kanalisatsioonil asuvate plommide säilimise eest ning on kohustatud koheselt teatama vee-ettevõtjale nende kadumisest või rikkumisest.
§ 51. Teenuste sulgemine
Vee-ettevõtja võib sulgeda vee andmise kinnistule või kinnistu kanaliseerimise vastavalt eeskirja § 29 lõikele 1 kui rikutakse eeskirja § 50 lõike 1 nõudeid.
§ 52. Sulgurite avamine/sulgemine
(1) Keelatud on ühisveevärgi juurde kuuluvate sulgurite omavoliline avamine või sulgemine.
(2) Erandina on kliendil lubatud sulgeda oma kinnistu peakraan, kui on ilmnenud leke kinnistu sisendustorust või on veemõõtesõlme armatuuri purunemise tõttu tekkimas uputus. Sulgemisest tuleb koheselt teatada vee-ettevõtjale.
§ 53. Vee-ettevõtja õigused
(1) Vee-ettevõtjal on õigus ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avariide ja remonttööde korral kasutada kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni teiste kinnistute veega varustamiseks või reovee kanaliseerimiseks tingimusel, et see ei halvenda selle kliendi kasutustingimusi, kelle veevärki või kanalisatsiooni kasutatakse ning talle hüvitatakse tekkinud kahju.
(2) Vee-ettevõtjal on õigus kinnistu veevärgil ja kanalisatsioonil plommida:
§ 54. Vee kontrollmõõtmine
(1) Kui vee-ettevõtja on tuvastanud, et sademete-, drenaaživesi või muu pinnase- ja pinnavesi satuvad ülenormatiivse infiltratsiooni ja vee juurdevoolu tõttu või muul teel suures ulatuses kinnistu reoveekanalisatsiooni, on vee-ettevõtjal õigus teostada selle vee kontrollmõõtmist.
(2) Kliendil või tema poolt volitatud isikul on õigus jälgida kontrollmõõtmise teostamist.
(3) Vee mõõtmisega seotud kulud kannab klient, kui ülenormatiivne infiltratsioon leiab kontrollmõõtmisega kinnitust.
(4) Mõõtmisandmed on aluseks kanaliseeritava vee eest tasumisel lähtudes vastava tarbijagrupi reovee hinnast.
IV. VEE JA REOVEE MÕÕTMINE NING ARVESTUS
§ 55. Vee mõõtmine
(3) Kliendi veetarvidust mõõdetakse veearvestiga.
(4) Avalikust veevõtukohast võetava vee arvestus ja tasumine toimub vee-ettevõtja poolt kehtestatud korra alusel.
§ 56. Veemõõtesõlme paigaldamine
Veemõõtesõlm paigaldatakse vee-ettevõtja otsusel veemõõtekaevu kliendi kulul, kui:
3) sisendustoru krundil osutub pikemaks kui 100 m;
§ 57. Veemõõtesõlme asukoht
(1) Veemõõtesõlm peab asuma hoones selle peatorupoolsel küljel, kohe peale sisendustoru suubumist hoonesse või veemõõtekaevus, kohe peale sisendustoru suubumist kinnistule.
(2) Veemõõtesõlme asukoht ja ehitus peavad vastama vee-ettevõtja poolt esitatud tehnilistele tingimustele.
(3) Sõlme paigaldab oma veearvesti vee-ettevõtja, kui klient ja vee-ettevõtja ei lepi kokku teisiti.
(4) Kliendi poolt paigaldatud veearvesti peab vastama vee-ettevõtja poolt esitatud tehnilistele tingimustele.
§ 58. Veemõõtesõlme ehitamine
(1) Veemõõtesõlme, kui see nõutaval kujul puudub, peab ehitama kinnistu omanik, võttes vee-ettevõtjalt selleks eelnevalt tehnilised tingimused.
(2) Keeldumise korral on vee-ettevõtjal õigus teenuslepingut mitte sõlmida või olemasolev teenusleping lõpetada.
§ 59. Veearvesti paigaldamine
(1) Veearvesti paigaldab omal kulul vee-ettevõtja tähtajatult, samuti eeskirja kohast tähtajalist teenuslepingut omava kliendi veemõõtesõlme viie tööpäeva jooksul peale lepingu sõlmimist, teostades ka edaspidi veearvesti hooldust ja taatlust.
(2) Teenuslepingu lõpetamisel demonteerib veearvesti vee-ettevõtja.
(3) Peale veearvesti paigaldamist koostatakse akt arvesti ja sõlme juurde kuuluvate plommide vastuvõtu kohta, mille alusel klient vastutab nende nõuetekohase toimimise eest.
(4) Vee-ettevõtjale kuuluva rikutud (sh külmunud, kuumenenud) või omavoliliselt eemaldatud veearvesti asendab vee-ettevõtja viie tööpäeva jooksul peale tekitatud kahjude tasumist vee-ettevõtjale kliendi poolt.
(5) Veearvesti tehnilise rikke korral, mis ei sõltunud kliendist, asendatakse arvesti vee-ettevõtja poolt tasuta.
§ 60. Nõuded veearvestile
(1) Vee-ettevõtjal on õigus kehtestada nõudeid veearvestite elektritoite ja -ülekande süsteemide ning nende plommide kohta. Nimetatud plomme käsitletakse kui veemõõtesõlme plomme. Vee-ettevõtjal on õigus üldveemõõtja ja korterite veemõõtjate näitude summa erinevus jagada proportsionaalselt tarbitud veekogusele tarbijate vahel veemõõtja lubatud eksimise piirides.
(2) Klient võib kirjalikult nõuda vee-ettevõtjale kuuluva arvesti täpsuse kontrollimist enne taatlustähtaega. Kui taatlemisel selgub, et mõõtetäpsus on lubatud vea piires, kannab kulud klient, vastasel juhul vee-ettevõtja.
§ 61. Kliendi kohustused
4) veemõõtesõlme lähima ümbruse ja juurdepääsu veearvesti kontrollimiseks ja teenindamiseks vabana;
5) juurdepääsu veearvestile.
(2) Klient teatab koheselt vee-ettevõtjale veearvesti riketest, vigastustest, külmumisest, ülekuumenemisest või arvesti ja veemõõtesõlme plommide riknemisest või kaotsiminekust.
§ 62. Vastutus
Kui ei ole kinni peetud eeskirja § 61 lõike 1 punktide 3 ja 4 nõuetest, on vee-ettevõtjal õigus sulgeda vee andmine kinnistule vastavalt eeskirja § 29 lõikele 1.
§ 63. Tarbitud vee arvestamise erijuhud
(1) Vee-ettevõtja poolt lekke avastamise korral kinnistu torustikes käsitletakse seda kui omavolilist veekasutust ja rakendatakse eeskirja §-des 42 ja 43 toodut.
(2) Veearvesti rikke korral, kui klient ei ole selles süüdi, arvestatakse tarbitud vett rikke avastamisele eelnenud mõõteperioodi kolme kalendrikuu keskmise ööpäevase tarbimise alusel. Nimetatud arvestamiskord kehtib rikke tuvastamise kalendrikuu kohta kuni uue arvesti paigaldamiseni.
(3) Kui eeskirja § 60 lõike 2 kohasel kontrolltaatlusel osutus arvesti mõõteviga lubatust suuremaks, tehakse vee-ettevõtja poolt tasaarveldus eelneva kolme kalendrikuu veetarvituse kohta, kaasa arvatud kontrolltaatluse kalendrikuu päevade kohta kuni uue arvesti paigaldamiseni. Tasaarveldus toimub tasaarveldusperioodile eelnenud kolme kalendrikuu keskmise veetarbimise alusel.
(4) Ühekordsed veetarvitused (läbipesud, katsetused jms) mõõdetakse või arvestatakse vee-ettevõtte poolt igakordselt vastavalt kasutusele.
§ 64. Reovee arvestus
Kliendilt ühiskanalisatsiooni ärajuhitava reovee kogus võrdsustatakse ühisveevärgist tarvitatud vee kogusega.
V. ARVELDAMINE VEEVARUSTUSE JA REOVEE ÄRAJUHTIMISE TEENUSTE EEST
§ 65. Arveldamine
Arveldamine veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste eest, sh veearvesti näidu registreerimine ja näidu teatamine vee-ettevõtjale toimub teenuslepingu alusel kooskõlas eeskirjaga. Kasutatud vee ja ärajuhitud reovee kogust arvestatakse kuupmeetri täpsusega.
§ 66. Arve tasumine
(1) Arve saanud klient on kohustatud tasuma vee-ettevõtjale teenuslepingus kokkulepitud aja jooksul alates arve väljasaatmise päevast.
(2) Kui arve tasumise tähtaeg ei ole kokku lepitud, siis on klient kohustatud tasuma arve kümne kalendripäeva jooksul alates arve väljasaatmise päevast.
(3) Arve loetakse tasutuks raha laekumise kuupäevast vee-ettevõtja arvelduskontole.
(4) Nimetatud tähtaegade ületamisel tasub klient vee-ettevõtjale viivist tasumata arve summast iga tähtaega ületava päeva eest.
§ 67. Viivis
(1) Viivise suurus lepitakse kokku teenuslepingus, kuid see ei või olla rohkem kui 0,15% tasumata summalt päevas.
(2) Viivist ei tasuta, kui klient ei ole temast olenemata põhjustel saanud arvet või ei ole saanud seda õigeaegselt või esitatud arve on ebaõige.
§ 68. Teenuse sulgemine
Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste arve ja muude maksekohustuste tähtajaks täitmata jätmisel on vee-ettevõtjal õigus esitada kliendile viie tööpäeva möödudes kirjalik hoiatus vee andmise ja reovee kanaliseerimise sulgemiseks. Sulgemine toimub käesoleva eeskirja § 29 lõike 1 kohaselt.


text:
URANTIA RAAMAT, 163. Kiri. Seitsmekümne ametissepühitsemine Magadanis
URANTIA RAAMAT - 163. Kiri. Seitsmekümne ametissepühitsemine Magadanis
§ 1. Seitsmekümne ametissepühitsemine
§ 2. Rikas noormees ja teised
§ 3. Arutelu jõukusest
§ 4. Hüvastijätt seitsmekümnega
§ 5. Laagri üleviimine Pellasse
§ 6. Seitsmekümne tagasipöördumine
§ 7. Ettevalmistused viimaseks misjoniks
163. Kiri. Seitsmekümne ametissepühitsemine Magadanis
MÕNI päev pärast Jeesuse ja kaheteistkümne apostli tagasipöördumist Jeruusalemmast Magadani saabus Petlemmast Abner koos umbes viiekümne jüngriga. Magadani laagrisse olid tolleks ajaks kogunenud ka evangelistide korpus, naiste korpus ja veel ligikaudu sada viiskümmend tõelist läbiproovitud jüngrit kõigist Palestiina osadest. Pühendanud mõned päevad laagri külastamisele ja ümberkorraldamisele, alustasid Jeesus ja kaksteist apostlit selle erilise uskujaterühma intensiivset koolituskursust ning nende hea koolitusega, kogenud jüngrite hulgast valis Meister hiljem seitsekümmend õpetajat, keda saatis kuulutama taevariigi evangeeliumi. Süstemaatiline õppetöö algas reedel, 4. novembril ja jätkus sabatini, 19. novembrini.
Jeesus kõneles sellele rühmale igal hommikul. Peetrus õpetas avaliku jutlustamise metoodikat; Naatanael juhendas neid õpetamiskunstis; Toomas selgitas, kuidas küsimustele vastata; Matteus suunas rühma rahaasjade korraldamist. Ka ülejäänud apostlid osalesid selles koolituses vastavalt igaühe kogemustele ja loomupärastele annetele.
Jeesus pühitses need seitsekümmend Magadani laagris ametisse sabati, 19. novembri õhtupoolikul ja Abner seati nende evangeeliumijutlustajate ja -õpetajate juhiks. Sellesse seitsmekümneliikmelisse korpusesse kuulusid peale Abneri kümme Johannese endist apostlit, viiskümmend üks endist evangelisti ja veel kaheksa jüngrit, kes olid taevariigi teenistuses silma paistnud.
Kella kahe paiku sel sabati pärastlõunal, vihmahoogude vahel, kogunesid Galilea järve kaldale seitsmekümne ametissepühitsemist vaatama uskujad, kelle hulka suurendas Taaveti ja enamiku tema sõnumitoojate saabumine, keda oli kokku üle neljasaja.
Enne kui Jeesus neile seitsmekümnele käed pea peale pani, et nad evangeeliumi sõnumitoojateks kuulutada, ütles ta neile: „Lõikus on tõesti rikkalik, kuid töötegijaid on vähe, seepärast manitsen teid kõiki palvetama, et lõikuse Jumal saadaks siia lõikusele veel töölisi juurde. Ma sean teid nüüd ametisse taevariigi sõnumitoojatena, saadan teid juutide ja paganate juurde nagu lambaid huntide sekka. Kui te nüüd kahekaupa teele lähete, ärge võtke kaasa rahakotti ega lisarõivaid, sest te lähete sellele esimesele missioonile ainult lühikeseks ajaks. Ärge tervitage tee ääres ühtki inimest, tegelge ainult oma tööga. Kui te kuhugi öömajale jääte, öelge kõigepealt „Rahu sellele kojale”. Kui seal elavad rahuarmastavad inimesed, jääge sinna; kui mitte, lahkuge. Ning kui olete ühe maja välja valinud, jääge sinna kogu selles linnas viibimise ajaks ning sööge ja jooge seda, mis teile antakse. Ning tehke seda sellepärast, et töötegija on oma elatist väärt. Ärge käige majast majja, otsides paremat ööbimispaika. Pidage meeles, et kui te lähete kuulutama rahu maa peal ja head tahet inimeste seas, siis peate toime tulema ka kibestunud ja enesepettuse ohvriks langenud vaenlastega; seepärast olge targad nagu maod ja kahjutud kui tuvid.
Kõikjal, kus te käite, jutlustage, et „taevariik on lähedal”, ja hoolitsege kõigi eest, kelle meel või keha on haige. Muidu olete te saanud taevariigi hüvesid, muidu ka andke. Kui linna rahvas teid vastu võtab, võetakse neid küllaga vastu Isa taevariiki, aga kui linna rahvas keeldub seda evangeeliumi vastu võtmast, kuulutage ikkagi oma sõnumit ja lahkudes sellest uskmatust kogukonnast, öelge neile, kes teie õpetuse tagasi lükkasid: „Hoolimata sellest, et te tõe tagasi lükkate, on tõsi, et jumalariik on teie ligi tulnud.” See, kes kuuleb teid, kuuleb mind. Ning see, kes kuuleb mind, kuuleb Teda, kes mind on saatnud. See, kes lükkab tagasi teie evangeeliumisõnumi, lükkab tagasi minu. Ja see, kes lükkab tagasi minu, lükkab tagasi Tema, kes mind on saatnud.”
Kui Jeesus oli seitsmekümnele seda rääkinud, pani ta oma käed kordamööda igaühe peale, kes tema ümber ringis põlvitas, alustades Abnerist.
Järgmise päeva varahommikul saatis Abner seitsekümmend sõnumitoojat kõigisse Galilea, Samaaria ja Juudamaa linnadesse. Ning need kolmkümmend viis paari jutlustasid ja õpetasid umbes kuus nädalat ning pöördusid reedel, 30. detsembril tagasi uude laagrisse Pereas Pella lähedal.
Üle viiekümne jüngri, kes soovisid lasta end ametisse pühitseda ja seitsmekümnega liituda, lükkas komisjon, mille Jeesus oli moodustanud kandidaatide valmimiseks, tagasi. Sellesse komisjoni kuulusid Andreas, Abner ja evangelistide korpuse juhi kohusetäitja. Kõigil juhtudel, mil see kolmeliikmeline komisjon ei jõudnud üksmeelsele otsusele, tõid nad kandidaadi Jeesuse ette ja ehkki Meister ei lükanud kunagi tagasi kedagi, kes soovis lasta end evangeeliumi sõnumitoojana ametisse määrata, loobus neist rohkem kui tosin pärast Jeesusega vestlemist mõttest saada evangeeliumi sõnumitoojaks.
Üks tõsimeelne jünger tuli Jeesuse juurde ja ütles: „Meister, tahaksin saada üheks sinu uutest apostlitest, aga mu isa on väga vana ja sureb peagi; kas mind lubataks minna koju teda matma?” Sellele mehele kostis Jeesus: „Mu poeg, rebastel on urud ja taeva lindudel on pesad, kuid Inimese Pojal pole kuhugi oma pead asetada. Sa oled ustav jünger ja võid selleks jääda ka siis, kui lähed koju oma lähedaste eest hoolitsema, aga sama ei kehti minu evangeeliumi sõnumitoojate puhul. Nemad on loobunud kõigest, et mind järgida ja taevariiki kuulutada. Kui sind õpetajana ametisse määra taks, peaksid laskma teistel surnud matta, samal ajal kui sa ise lähed häid uudiseid kuulutama.” Ning see mees lahkus väga pettunult.
Teine jünger tuli Meistri juurde ja ütles: „Tahaksin lasta end sõnumitoojana ametisse pühitseda, aga ma sooviksin mõneks ajaks koju minna ja oma peret lohutada.” Ja Jeesus vastas: „Kui sind ametisse pühitsetakse, pead olema valmis kõigest loobuma. Evangeeliumi sõnumitoojatel ei saa olla mitut kiindumust. Mitte keegi, kes tagasi pöördub, kui on oma käe kord adra külge pannud, ei ole väärt olema taevariigi sõnumitooja.”
Siis tõi Andreas Jeesuse juurde ühe rikka noormehe, kes oli harras uskuja ja soovis lasta end ametisse pühitseda. See noormees Matadormus oli Jeruusalemma Suurkohtu liige, ta oli kuulnud Jeesust õpetamas ning Peetrus ja teised apostlid olid talle seejärel taevariigi evangeeliumi õpetanud. Jeesus rääkis Matadormusele ametissepühitsemise nõuetest ja soovitas tal otsuse tegemine seniks edasi lükata, kuni ta on asja üle sügavamalt järele mõelnud. Kui Jeesus järgmisel varahommikul oli jalutuskäigule minemas, kõnetas noormees teda: „Meister, ma tahaksin saada sinult kinnitusi igavese elu suhtes. Ma olen juba noorusest saadik kõiki käsuseadusi täitnud ja tahaksin teada, mida ma veel pean tegema, et võita endale igavene elu?” Jeesus vastas sellele küsimusele: „Kui sa pead kinni kõigist seadustest — ei riku abielu, ei tapa, ei varasta, ei anna valetunnistusi, ei peta, austad oma vanemaid —, siis teed küll õigesti, kuid pääsemine on tasu usu, mitte üksnes tegude eest. Kas sa usud sellesse taevariigi evangeeliumisse?” Ja Matadormus vastas: „Jah, Meister, ma usun kõike, mida sina ja su apostlid mulle olete õpetanud.” Ja Jeesus ütles: „Siis oled sa tõesti minu jünger ja taevariigi laps.”
Seepeale ütles noormees: „Aga Meister, ma ei ole rahul sellega, et olen sinu jünger; tahaksin olla üks sinu uutest sõnumitoojatest.” Kui Jeesus seda kuulis, vaatas ta noormeest suure armastusega ja ütles: „Ma võtan su oma sõnumitoojaks, kui sa oled nõus selle eest tasuma — hankima endale selle ainsa asja, mida sul pole.” Matadormus vastas: „Meister, ma olen valmis tegema kõike, kui mind ainult lubataks sind järgida.” Jeesus ütles põlvitavat noormeest laubale suudeldes: „Kui tahad minu sõnumitoojaks hakata, mine ja müü kõik, mis sul on, ja kui oled tulu vaestele või oma vendadele annetanud, tule ja käi minu järel ja taevariigi aarded saavad sinu omaks.”
Seda kuuldes Matadormuse näoilme muutus. Ta tõusis ja lahkus kurvalt, sest tal oli palju varandust. Seda noort rikast variseri oli kasvatatud usus, et rikkus on Jumala soosingu märk. Jeesus teadis, et ta polnud vaba enesearmastusest ja armastusest oma vara vastu. Meister tahtis teda päästa rikkusearmastusest, mitte tingimata rikkusest. Jeesuse jüngrid küll ei loobunud oma maisest varast, kuid apostlid ja seitsekümmend tegid seda tõesti. Matadormus soovis saada üheks seitsmekümnest uuest sõnumitoojast, seepärast nõudis Jeesus, et ta oma ajalikust varast loobuks.
Peaaegu igal inimolendil on midagi, millest ta kui lemmikpahest kinni hoiab ja mida taevariiki pääsemine nõuab osana sissepääsumaksust. Kui Matadormus oleks oma rikkusest loobunud, oleks see tõenäoliselt antud tema hallata kui seitsmekümne vara. Hiljem, kui Jeruusalemmas kirik rajati, kuuletus ta Meistri käsule, ehkki siis oli juba hilja seitsmekümne hulka kuuluda, ja temast sai Jeruusalemma kiriku varahoidja, kiriku peaks oli aga Issanda lihalik vend Jaakobus.
Nii on see alati olnud ja saab ka alati olema: inimene peab ise otsustama. Surelikel on teatav valikuvabadus. Vaimse maailma jõud inimest ei sunni, nad lubavad tal minna tema enda valitud teed.
Jeesus nägi ette, et Matadormusest ei võinud oma rikkusega kuidagi saada ametisse määratud kaaslast nendele, kes olid evangeeliumi heaks kõigest loobunud; samal ajal mõistis ta, et ilma rikkuseta saaks temast lõpuks nende kõigi juht. Ent nagu Jeesuse enda vennadki, ei saanud Matadormus kunagi taevariigis suureks, sest ta jättis end ilma sellest lähedasest isiklikust suhtest Meistriga, mida ta oleks kogenud, kui oleks olnud valmis tegema tol ajal seda, mis Jeesus oli palunud ja mida ta mitu aastat hiljem niikuinii tegi.
Rikkusel pole taevariiki pääsemisega otsest seost, küll aga on rikkusearmastusel. Taevariigi vaimne ustavus ei sobi kokku ainelise mammona orjamisega. Inimene ei saa end jagada — olla ülimalt ustav vaimsele ideaalile ja samas pühenduda ainelisele varale.
Jeesus ei õpetanud kunagi, et rikkust omada on väär. Ta nõudis ainult, et kaksteist ja seitsekümmend loovutaksid kogu oma maise vara ühise ürituse heaks. Ning ka sel juhul korraldas ta nende vara realiseerimise tulutoovalt nagu apostel Matteuse puhul. Jeesus andis oma jõukatele jüngritele korduvalt sama nõu, mida rikkale mehele Roomas. Meister pidas ülearuse teenistuse tarka investeerimist inimese õigustatud tegevuseks kindlustamaks end tulevaste vältimatute hädade vastu. Kui apostlite varalaegas oli tulvil, hoiustas Juudas raha, et seda kasutada hiljem, kui tulude vähenemine neile suuri kannatusi peaks tooma. Juudas tegi seda pärast Andreasega nõu pidamist. Jeesus ei sekkunud kunagi isiklikult apostlite rahaasjadesse, välja arvatud almuste jagamisel. Siiski oli üks majanduslik väärnähtus, mida ta korduvalt hukka mõistis; see oli nõrkade, harimatute ning vähem õnne omavate inimeste ebaõiglane ärakasutamine nende tugevate, teraste ja arukamate kaaslaste poolt. Jeesus kuulutas, et meeste, naiste ja laste niisugune ebainimlik kohtlemine on ühitamatu taevariigi vennaskonna ideaalidega.
Selleks ajaks kui Jeesus Matadormusega jutuajamise lõpetas, oli Peetrus koos mitme apostliga tema ümber kogunenud ja rikka noormehe lahkudes pöördus Jeesus apostlite poole ning ütles: „Te näete, kui raske on rikastel täielikult jumalariiki astuda! Vaimset palveldamist ei saa jagada ainelise pühendumusega, ükski inimene ei saa teenida kaht isandat. Teil on ütlus, et „lihtsam on kaamelil minna läbi nõelasilma kui paganal pärida igavest elu”. Mina aga kuulutan, et sellel kaamelil on lihtsam minna läbi nõelasilma kui enesega rahulolevatel rikastel taevariiki astuda.”
Peetrus ja apostlid olid neid sõnu kuuldes äärmiselt üllatunud, nii et Peetrus ütles: „Keda, Issand, saab siis päästa? Kas kõik, kellel on jõukust, jäävad taevariigist välja?” Ja Jeesus vastas: „Ei, Peetrus, ent kõik, kes panevad oma lootuse jõukusele, astuvad vaevalt küll vaimuellu, mis viib igavesele edenemisele. Ent ka sel juhul jäävad paljud inimesele võimatud asjad taevasele Isale kättesaadavaks; pigem peaksime tunnistama, et Jumalaga koos on kõik võimalik.”
Kui nad laiali läksid, oli Jeesus kurb, et Matadormus polnud nende juurde jäänud, sest ta armastas teda väga. Ja kui nad järve äärde olid jalutanud ning istusid seal vee ääres, ütles Peetrus kaheteistkümne nimel (kes kõik olid tookord kohal): „Sinu sõnad rikkale noormehele valmistavad meile muret. Kas me nõuame neilt, kes tahavad sind järgida, kõigist maistest varadest loobumist?” Ja Jeesus vastas: „Ei, Peetrus, ainult neilt, kes soovivad saada apostliks ja tahavad elada minuga koos ühtse perena nagu teiegi. Isa nõuab ju, et tema laste kiindumus oleks puhas ja jagamatu. Kõigist asjadest ja inimestest, kes tulevad teie ja taevariigi tõdede armastamise vahele, tuleb loobuda. Kui inimese rikkus ei tungi tema hingeni, ei mõjuta see taevariiki astujate vaimset elu.”
Ning siis ütles Peetrus: „Aga Meister, me oleme jätnud kõik, et sind järgida, mida siis meie saame?” Ja Jeesus rääkis kõigile kaheteistkümnele: „Tõesti, tõesti, ma ütlen teile, iga inimene, kes on jätnud minu ja taevariigi pärast oma vara, kodu, naise, vennad, vanemad või lapsed, saab vastu mitu korda enam selles maailmas, ehkki võibolla mõningase tagakiusamise hinnaga, ja igavese elu tulevas maailmas. Kuid paljud, kes on esimesed, jäävad viimasteks, viimased aga saavad sageli esimesteks. Isa toimib oma loodud-olenditega vastavalt nende vajadustele, pidades kinni oma õiglastest seadustest, mis halastavalt ja armastavalt hoolitsevad universumi heaolu eest.
Taevariik on nagu peremees, kes andis teenistust paljudele inimestele ja käis igal varahommikul töölisi oma viinamäele palkamas. Kui ta oli kokku leppinud, et maksab töölistele ühe teenari päevas, saatis ta nad viinamäele. Kella üheksa paiku läks ta taas välja ja nähes teisigi turuplatsil jõude seismas, ütles neile: „Tulge ka teie minu viinamäele tööle ja ma maksan teile õiglaselt.” Ning nemadki läksid kohe tööle. Kaheteistkümne paiku ja kolme paiku läks ta jälle välja ning tegi samuti. Ja tulnud kella viie ajal turuplatsile, leidis ta ikka veel jõudeseisjaid ja küsis neilt: „Miks te siin kogu päeva tegevuseta seisate?” Ja mehed vastasid: „Sest keegi pole meid palganud.” Seepeale ütles peremees: „Tulge ka teie mu viinamäele tööle ja ma tasun teile õiglaselt.”
Õhtu saabudes ütles viinamäe omanik oma varaülemale: „Kutsu töölised siia ja maksa neile tasu, alustades viimati palgatutest ja lõpetades esimesena palgatutega.” Kui kella viie ajal palgatud tulid, sai igaüks teenari, samuti kõik ülejäänud töölised. Kui päeva algul palgatud nägid, kuidas maksti hiljem tulnutele, lootsid nad saada suuremat tasu kui kokku lepitud. Aga iga mees sai nagu teisedki ainult ühe teenari. Ja kui kõik olid oma tasu kätte saanud, läksid nad peremehe juurde ja kaebasid: „Viimasena palgatud mehed töötasid ainult ühe tunni, aga sina maksid neile sama palju kui meile, kes me kogu päeva kõrvetava päikese käes rügasime.”
Siis vastas peremees: „Mu sõbrad, ma ei tee teile ülekohut. Kas ei nõustunud igaüks teist töötama ühe teenari eest päevas? Võtke nüüd see, mis teile kuulub, ja minge oma teed, sest ma soovin maksta neile, kes viimasena tulid, sama palju kui teile. Kas mul pole seaduse järgi õigus toimida oma varaga nii, nagu ise tahan? Või panete te mulle heldust pahaks, kui ma tahan headust ja armulikkust ilmutada?””
Päev, mil seitsekümmend lahkusid oma esimesele misjonitööle, oli Magadani laagris ärevust täis. Varahommikul, oma viimases kõneluses seitsmekümnega, rõhutas Jeesus järgmist:
1. taevariigi evangeeliumi tuleb kuulutada kogu maailmale, nii juutidele kui ka paganatele;
2. haigete eest hoolitsedes hoiduge neid õpetamast imesid ootama;
3. kuulutage Jumala poegade vaimset vendlust, mitte maise võimu ja ainelise auhiilgusega välist kuningriiki;
4. ärge kulutage aega liigsele suhtlemisele rahvaga ega muudele pisiasjadele, mis võivad takistada teid pühendumast kogu südamest evangeeliumi jutlustamisele;
5. kui esimene keskuseks valitud maja osutub vääriliseks koduks, jääge sinna kogu selles linnas viibimise ajaks;
6. selgitage kõigile ustavatele uskujatele, et on tulnud aeg avalikult lahku lüüa juutide usujuhtidest Jeruusalemmas;
7. õpetage, et kõik inimese kohustused on kokku võetud selles ühes käsus: armasta Issandat, oma Jumalat, kogu enda meele ja hingega ning oma ligimest nii nagu iseennast. (Seda pidid nad õpetama inimese ainsa kohustusena nende 613 elureegli asemel, mida selgitasid variserid.)
Kui Jeesus oli kõigi apostlite ja jüngrite juuresolekul seitsmekümnele seda öelnud, viis Siimon Peetrus nad kõrvale ja pidas neile nende ametissepühitsemisjutluse, milles oli edasi arendatud Meistri sõnu, mis ta oli öelnud neile sel korral, kui pani oma käed nende peale ja tõstis neid esile kui taevariigi sõnumitoojaid. Peetrus manitses seitsetkümmet pidama oma kogemuses kalliks järgmisi voorusi:
1. pühendunud andumus. Palvetada alati, et evangeeliumi lõikustööle saadetaks rohkem töölisi. Ta selgitas, et kui inimene nii palvetab, ütleb ta seda tõenäolisemalt: „Siin ma olen, saada mind.” Ta manitses neid, et nad igapäevast palveldamist hooletusse ei jätaks;
2. tõeline julgus. Ta hoiatas, et nad kohtavad ilmselt vaenulikkust ja kindlasti ka tagakiusamist. Peetrus ütles, et nende misjonitöö ei ole argade ettevõtmine, ja soovitas neil, kes kardavad, lahkuda enne teele asumist. Mitte keegi ei lahkunud;
3. usk ja usaldus. Nad peavad minema sellele lühiajalisele misjoniretkele ilma mingi varustuseta; nad peavad usaldama Isa, et see neile toitu ja peavarju ja muid vajalikke asju annab;
4. innukus ja algatusvõime. Neil peab olema indu ja arukat entusiasmi, nad peavad rangelt oma Meistri ülesannet täitma. Idamaine tervitus oli pikk ja keeruline tseremoonia, seepärast oli neil kästud „teel mitte ühtki inimest tervitada”, mis oli tavaline viis manitseda inimesi tegema aega raiskamata oma tööd. See ei puudutanud lihtsaid sõbralikke tervitusi;
5. lahkus ja viisakus. Meister oli käskinud neil vältida aja tarbetut raiskamist suhtlemistseremooniatele, kuid olla samas viisakas kõigi suhtes, kellega nad kokku saavad. Nad pidid igati ilmutama lahkust nende vastu, kes neid oma kodus võõrustavad. Neid hoiatati rangelt, et nad ei tohi lahkuda tagasihoidlikust kodust, et lasta end vastu võtta mugavamas või mõjukamas majas;
6. haigete eest hoolitsemine. Peetrus andis seitsmekümnele ülesande otsida üles meelelt ja kehalt haiged ning teha kõik, mis nende võimuses, et haigust leevendada või ravida.
Ülesanded ja õpetused sel moel kaasa saanud, asusid nad kahekaupa teele oma misjonitööle Galileasse, Samaariasse ja Juudamaale.
Ehkki juudid tundsid arvu seitsekümmend vastu erilist austust — vahel arvati näiteks, et paganarahvaid on seitsekümmend — ja ehkki need seitsekümmend sõnumitoojat pidid minema evangeeliumiga kõigi rahvaste juurde, oli see meie arvates pelk kokkusattumus, et rühmas juhtus olema just seitsekümmend liiget. Jeesus oleks kind lasti võtnud neid veel vähemalt pool tosinat juurde, kuid nad polnud nõus maksma selle eest oma rikkusest ja perest loobumisega.
Nüüd valmistus Jeesus koos kaheteistkümne apostliga sisse seadma oma viimast laagrit Pella lähedal Pereas, paigas, kus Meistrit kunagi Jordani jões oli ristitud. Novembri kümme viimast päeva peeti Magadanis nõu ja teisipäeval, 6. detsembril asus kogu see peaaegu kolmesajaliikmeline rühm koidu ajal koos kõigi oma asjadega teele, et samal õhtul Pella lähedal jõe kaldal öömajale jääda. See oli sama koht allika ääres, kus Ristija Johannes aastaid tagasi oma laagrit oli pidanud.
Kui Magadani laager oli maha jäetud, pöördus Taavet Sebedeus Betsaidasse tagasi ja hakkas kohe sõnumitoomisteenistust kärpima. Oli algamas taevariigi uus etapp. Iga päev saabus kõigist Palestiina osadest ja isegi Rooma impeeriumi kaugetest piirkondadest palverändureid. Usklikke tuli ka Mesopotaamiast ja Tigrisest ida poole jäävatelt maadelt. Niisiis ladus Taavet pühapäeval, 18. detsembril oma sõnumitoojate korpuse abiga koormaloomadele isa majas hoitud laagrivarustuse, millega ta oli varem järve ääres Betsaida laagrit pidanud. Jättes selleks korraks Betsaidaga hüvasti, suundus ta mööda järvekallast ja piki Jordani jõge allapoole paika, mis jäi umbes pool kilomeetrit apostlite laagrist põhja, ja vähem kui nädala pärast oli ta valmis pakkuma külalislahkust peaaegu tuhande viiesajale palverändurile. Apostlite laagrisse mahtus umbes viissada inimest. Palestiinas oli parajasti vihmade aeg ja majutusvõimalusi oli vaja selleks, et hoolitseda üha enamate, enamasti tõsimeelsete huviliste eest, kes tulid Pereasse Jeesust vaatama ja tema õpetusi kuulama.
Taavet tegi seda kõike omal algatusel, ehkki oli Magadanis nõu pidanud ka Filippuse ja Matteusega. Ta võttis suurema osa oma endisest sõnumitoojate korpusest appi laagrit pidama. Regulaarses sõnumitoomisteenistuses kasutas ta nüüd vähem kui kahtkümmend meest. Detsembri lõpuks, enne seitsmekümne tagasipöördumist, oli Meistri ümber kogunenud peaaegu kaheksasada külalist, kes elasid Taaveti laagris.
Reedel, 30. detsembril, kui Jeesus oli koos Peetruse, Jaakobuse ja Johannesega lähikonna mägedes, saabusid Pella keskusesse paarikaupa seitsekümmend sõnumitoojat, saadetuna arvukatest uskujatest. Kõik seitsekümmend olid kella viie ajal, kui Jeesus laagrisse tagasi pöördus, õppepaika kogunenud. õhtusöök hilines enam kui tunni võrra, kuna need taevariigi evangeeliumi entusiastid jutustasid oma kogemustest. Taaveti sõnumitoojad olid möödunud nädalatel suurema osa neist uudistest juba apostliteni toonud, kuid oli tõeliselt innustav kuulata äsja ametisse määratud evangeeliumiõpetajate enda suust, kuidas janused juudid ja paganad olid nende sõnumi vastu võtnud. Lõpuks ometi sai Jeesus näha, kuidas inimesed levitavad häid uudiseid ilma tema vahetu juuresolekuta. Meister teadis nüüd, et ta võib sellest maailmast lahkuda taevariigi edenemist tõsiselt pidurdamata.
Kui seitsekümmend talle jutustasid, kuidas „isegi kuradid neile alistusid”, pidasid nad silmas närvihaiguste all kannatanute imelisi tervenemisi. Siiski olid olnud ka mõned tõelised vaimust vaevatute vabastamise juhtumid ja Jeesus ütles neile viidates: „Pole ime, et need sõnakuulmatud alamad vaimud teile allusid, sest ma nägin Saatanat välguna taevast langemas. Ent ärge selle üle nii väga rõõmustage, sest ma kuulutan teile, et niipea, kui ma oma Isa juurde tagasi pöördun, saadame kumbki oma vaimu inimmeelte sisimasse, nii et need vähesed eksinud vaimud ei saa enam õnnetute sure-like meelde siseneda. Ma rõõmustan koos teiega, et teil on inimeste üle võimu, kuid ärge sattuge sellest kogemusest liigselt vaimustusse, vaid rõõmustage pigem, et teie nimed on kirjutatud taeva kirjarullidele ning et te olete seega määratud edasi minema vaimsetele vallutustele pühendatud lõputul eluteel.”
Ning siis, vahetult enne õhtusööki, koges Jeesus üht harvadest emotsionaalse ekstaasi hetkedest, mille tunnistajateks tema poolehoidjad olid vahetevahel olnud. Ta ütles: „Ma tänan sind, mu Isa, taeva ja maa Issand, et ehkki see suurepärane evangeelium oli tarkade ja oma vooruslikkusega uhkeldajate eest varjatud, on vaim neile taevariigi lastele neid vaimuhiilgusi ilmutanud. Jah, mu Isa, see oli ilmselt sulle meelepärane tegu ja mind rõõmustab teadmine, et head uudised levivad üle kogu maailma ka pärast seda, kui ma olen naasnud sinu ja sinu antud töö juurde. Mind liigutab väga teadmine, et sa annad peagi kogu võimu mulle üle, et ainult sina tead tõeliselt, kes ma olen, ning et ainult mina tunnen tõeliselt sind ja neid, kellele ma olen sind ilmutanud. Ja kui ma olen lõpetanud selle ilmutuse oma lihalikele vendadele, jätkan ma ilmutust sinu loodud-olenditele kõrgel ülal.”
Kui Jeesus oli nii Isale öelnud, pöördus ta, et rääkida oma apostlite ja jutlustajatega: „õnnistatud olgu silmad, mis näevad, ja kõrvad, mis kuulevad seda kõike. Ma ütlen teile, et paljud möödunud aegade prohvetid ja suurmehed on soovinud näha asju, mida teie praegu näete, kuid neile polnud seda antud. Ja paljud järgnevad valguselaste põlvkonnad hakkavad neist asjust kuuldes kadestama teid, kes te olete neid kuulnud ja näinud.”
Ning siis ütles ta kõigile jüngritele: „Te kuulsite, kui paljud linnad ja külad on võtnud vastu head uudised taevariigist ja kuidas mu jutlustajaid ja õpetajaid on vastu võtnud nii juudid kui ka paganad. Olgu tõesti õnnistatud need kogukonnad, kes on hakanud taevariigi evangeeliumisse uskuma. Ent häda neile Korasini, Betsaida-Juliase ja Kapernauma elanikele, kes valguse tagasi lükkasid, sest neis linnades ei võetud sõnumitoojaid hästi vastu. Ma kuulutan teile, et kui neis paigus tehtud vägevaid tegusid oleks tehtud Tüüroses või Siidonis, oleks nende niinimetatud paganlike linnade rahvas juba ammu patukahetsusrõivais käinud ja endale tuhka pähe raputanud. Tüürose ja Siidoni olukord saab kohtumõistmispäeval tõepoolest talutavam olema.”
Kuna järgmine päev oli sabat, eraldus Jeesus koos seitsmekümnega teistest ja ütles neile: „Ma rõõmustasin tõesti koos teiega, kui te tulite tagasi heade uudistega, et taevariigi evangeeliumi on võtnud vastu nii paljud inimesed kõikjal Galileas, Samaarias ja Juudamaal. Ent miks olite nii üllatunult elevil? Kas te ei oodanud, et teie edastatud sõnum sedavõrd võimsaks osutub? Kas te läksite teele nii vähese usuga sellesse evangeeliumisse, et tulete nüüd tagasi, üllatunud selle tõhususe üle? Ja kuigi ma ei taha praegu kahandada teie head tuju, hoiatan teid rangelt kõige salakavalama uhkuse, vaimse uhkuse eest. Kui te suudaksite aru saada kurja Luciferi languse asjaoludest, hoiduksite tõsiselt kõigist vaimse uhkuse vormidest.
Te olete alustanud seda suurt tööd, millega õpetate surelikule, et ta on Jumala poeg. Mina olen teile teed näidanud, minge täitke oma kohust ja ärge väsige head tehes. Ma luban teile ja kõigile, kes ajastute jooksul teie jälgedes hakkavad käima, et seisan alati teie lähedal. Minu kutse teile on praegu ja tulevikus: tulge minu juurde kõik, kes te teete rasket tööd ja kannate koormat, ma annan teile puhkust. Võtke minu ike enda peale ja õppige minult, sest ma olen tõeline ja ustav, ning teie hinged leiavad vaimset puhkust.”
Ning kui nad Meistri lubadused hiljem proovile panid, leidsid nad need õiged olevat. Alates sellest päevast on loendamatu hulk teisigi nende lubaduste paikapidavust proovinud ja kogenud.
Järgmised paar päeva oli Pella laagris askeldusterohke aeg, tehti viimaseid ettevalmistusi Perea misjoniks. Jeesus ja tema kaaslased olid alustamas oma viimast misjonit, kolmekuulist ringreisi kogu Pereas, ning see lõppes alles Meistri saabumisega Jeruusalemma oma viimasteks maisteks ponnistusteks. Kogu selle aja oli Jeesuse ja kaheteistkümne apostli keskus Pella laagris.
Jeesusel polnud enam tarvis välja minna inimesi õpetama. Neid saabus nüüd tema juurde üha enam kõigist paigust, mitte ainult Palestiinast, vaid kogu Rooma maailmast ja Lähis-Idast. Ehkki Meister osales koos seitsmekümnega Perea retkel, veetis ta palju aega Pella laagris, õpetades rahvahulki ja kahtteist apostlit. Kogu selle kolmekuise perioodi oli Jeesuse juures alati vähemalt kümme apostlit.
Ka naiskorpus valmistus koos seitsmekümnega kahekaupa välja minema, et töötada Perea suuremates linnades. Algselt kaheteistkümnest naisest koosnenud rühm oli koolitanud äsja välja suurema, viiekümnest naisest koosneva rühma, õpetades neile kodude külastamist ning haigete ja vaevatute eest hoolitsemist. Siimon Peetruse naine Perpetua sai naiskorpuse uue rühma liikmeks ja talle usaldati naiste laienenud töö juhtimine Abneri alluvuses. Pärast nelipüha jäi ta oma kuulsa mehe juurde ja saatis teda kõigil ta misjoniretkedel; päeval, mil Peetrus Roomas risti löödi, heideti see naine areenile metsloomade söödaks. Sellesse uude naiskorpusesse kuulusid ka Filippuse ja Matteuse naine ning Jaakobuse ja Johannese ema.
Nüüd võis taevariigitöös alata viimne Jeesuse isiklikul juhtimisel kulgev etapp. See etapp oli vaimse sügavuse etapp, mis vastandus imedele meelestatud ja neid otsivatele hulkadele, kes järgnesid Meistrile tema populaarsuse algusaegadel Galileas. Siiski oli tema poolehoidjate seas ikka veel väga palju aineliselt meelestatuid, kes ei suutnud mõista tõde, et taevariik on inimeste vaimne vennaskond, mis rajaneb Jumala kõikse isaduse igavesel faktil.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7