Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:01.01.2016Redaktsiooni kehtivuse lõpp:31.12.2017Avaldamismärge:RT I, 13.03.2014, 92
KorteriühistuseadusVastu võetud 27.06.1995RT I 1995, 61, 1025jõustumine 03.08.1995Muudetud järgmiste aktidega (näita)VastuvõtmineAvaldamineJõustumine06.06.1996RT I 1996, 42, 81101.10.199626.06.1996RT I 1996, 49, 95326.07.199617.06.1998RT I 1998, 59, 94110.07.199817.02.1999RT I 1999, 27, 38627.03.199915.11.2000RT I 2000, 88, 57629.11.200014.11.2001RT I 2001, 93, 56501.02.200215.05.2002RT I 2002, 47, 29701.01.200427.09.2006RT I 2006, 43, 32622.10.2006
, osaliselt 1.01.2009
06.12.2006RT I 2006, 61, 45601.01.200729.01.2009RT I 2009, 13, 7801.07.200929.10.2009RT I 2009, 54, 36301.01.201002.05.2012RT I, 25.05.2012, 509.01.2013, osaliselt kümnendal päeval pärast seaduse avaldamist Riigi Teatajas.19.02.2014RT I, 13.03.2014, 301.01.2018, osaliselt 23.03.2014 ja 01.01.2016§ 1. Seaduse ülesanne (1) Korteriühistuseadus sätestab korteriühistu õigusliku seisundi, tegevuse aluste ja lõpetamise erisused. (2) Käesolevas seaduses reguleerimata küsimustes rakendatakse korteriühistu suhtes mittetulundusühingute seaduse sätteid.§ 2. Korteriühistu mõiste (1) Korteriühistu on korteriomandiseaduses sätestatud korteriomanike loodud mittetulundusühistu, mille eesmärgiks on korteriomandite eseme osaks olevate ehitiste ja maatüki mõtteliste osade ühine majandamine ja korteriühistu liikmete ühiste huvide esindamine. (2) Korteriühistu käesoleva seaduse tähenduses on samuti korterihoonestusõiguse omanike loodud mittetulundusühistu, mille eesmärgiks on korterihoonestusõiguste eseme osaks olevate hoonestusõiguse mõtteliste osade ühine majandamine.§ 21. Korteriühistu nimi (1) Korteriühistu nimi peab sisaldama täiendit „korteriühistu”. (2) Ükski muu isik ei tohi oma nimes kasutada sõna „korteriühistu”.[RT I, 13.03.2014, 3 - jõust. 23.03.2014] § 3. Korteriühistu asutamine (1) Korteriühistu asutamine toimub mittetulundusühingute seaduses ettenähtud korras korteriomanditeks jagatud kinnisasja korteriomanike enamuse otsuse alusel, kui sellele enamusele kuulub korteriomandi eseme mõtteliste osade kaudu suurem osa ehitisest ja maatükist. Asutamislepingut ei sõlmita. (2) Korteriühistu kandmiseks mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse esitatakse registripidajale: 1) käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud andmeid sisaldav avaldus; 2) asutamiskoosoleku protokoll (ettevõtteregistrist mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse ümberregistreerimise korral ühistu põhikirja kehtiva redaktsiooni kinnitanud koosoleku protokoll); 3) käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud andmeid sisaldav liikmete nimekiri; 4) kinnistusraamatu kande ärakiri korteriomandite kuuluvuse kohta või vallasomandit tõendav dokument käesoleva seaduse § 17 lõikes 4 nimetatud juhul; 5) põhikiri, millele on alla kirjutanud selle vastuvõtmise poolt hääletanud liikmed; 6) [Kehtetu – RT I 2009, 13, 78 - jõust. 01.07.2009] 7) andmed korteriühistu sidevahendite kohta; 8) tõend riigilõivuseaduses ettenähtud riigilõivu tasumise kohta; 9) muud seaduses ettenähtud dokumendid. (3) Registripidajale esitatud avaldus korteriühistu kandmise kohta mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse peab sisaldama korteriühistu nime, asukohta ja aadressi, juhatuse liikmete nimesid ja isikukoode, juhatuse liikmete ühise esindusõiguse reegleid ning põhikirja kinnitamise aega. Registrisse kandmise avaldusele kirjutavad alla kõik juhatuse liikmed ning see peab olema notariaalselt kinnitatud.[RT I 2006, 61, 456 - jõust. 01.01.2007] (4) Korteriühistu liikmete nimekiri peab sisaldama igaühe nime, liikmeks astumise aega, isiku- või registrikoodi, Eesti isikukoodi puudumisel sünnipäeva, -kuud ja -aastat, korteri numbrit, liikmele kuuluvat häälte arvu ja tema osamaksu suurust ning selle tasumise aega, andmeid liikme väljaastumise või väljaarvamise kohta. (5) Korteriühistu võib asutada ühe või mitme maja korteriomandite majandamiseks. Kui korteriühistu hõlmab rohkem kui üht maja, võib sellest eralduda üksnes majade kaupa. Eraldumisotsuse poolt peab olema rohkem kui pool eralduda sooviva maja korteriomanike häälte arvust. Eraldumisotsus peab olema notariaalselt kinnitatud. (6) Lisaks mittetulundusühingute seaduses nimetatud andmetele kantakse korteriühistu registrikaardile ka nende korteriomandite kinnistute numbrid, mille majandamiseks korteriühistu on asutatud.[RT I, 13.03.2014, 3 - jõust. 01.01.2016] § 4. Korteriühistu põhikiri (1) Korteriühistu põhikirja võtab vastu asutamiskoosolek ja muudab liikmete üldkoosolek. Vastuvõtmise või muutmise poolt peab olema rohkem kui pool häälte üldarvust. (2) Lisaks mittetulundusühingute seaduses põhikirja kohta sätestatule sätestatakse korteriühistu põhikirjas veel häälte jagunemine üldkoosolekul ja korteriühistu liikme korteriomandi eseme mõtteliste osade majandamise kulude eest tasumise alused ja kord.§ 5. Korteriühistu liikmed (1) Korteriühistu liikmeks on kõik ühe või mitme korteriomanditeks jagatud kinnisasja korteriomanikud, kui korteriühistu moodustamise otsus on tehtud käesolevas seaduses sätestatud korras. Teised isikud ei saa olla korteriühistu liikmeks. (2) Korteriühistusse kuuluva korteriomaniku korteriomandi võõrandamisel loetakse omandaja korteriühistu liikmeks astumise päevaks omandiõiguse ülemineku päeva. (3) Pärandi vastuvõtnud pärija korteriühistu liikmeks astumise ajaks loetakse pärandi avanemise päeva. (4) Kui korteriühistu omandab korteriomandi, mille eseme mõtteliste osade majandamiseks ta on asutatud, ei loeta teda korteriühistu liikmeks. (5) Kui korteriomand kuulub mitmele omanikule, võetakse korteriühistu liikmeks üks omanikest vastavalt nendevahelisele kirjalikule kokkuleppele. Korteriomanike vaidlused liikmeks astumise üle lahendab kohus.§ 51. Korteriühistu liikme õiguste ja kohustuste üleminek Korteriühistu olemasolul lähevad korteriomandi võõrandamisel või pärimisel korteriomandi võõrandajale või pärandajale kuuluvad korteriühistu liikme õigused ja kohustused üle korteriomandi omandajale korteriomandi ülemineku hetkest.§ 6. Korteriühistu vara (1) Korteriühistu kui mittetulundusühistu võib omandada põhikirjaliste ülesannete täitmiseks vajalikku vara. Korteriühistu vara tekib tema liikmete osamaksudest, ühistu tegevusest saadavast tulust ja muudest laekumistest. (2) Korteriühistu ei saa omandada korteriomandit, mille eseme mõtteliste osade majandamiseks ta on asutatud, kui sellega korteriühistu liikmete arv väheneb alla kolme. (3) Korteriühistul on osakapital.§ 7. Osamaks (1) Korteriühistu liikme osamaksu suurus korteriühistu varas on võrdeline tema korteriomandi eseme osaks oleva ehitise ja maatüki mõttelise osa suurusega, kui korteriühistu põhikirjas ei sätestata teisiti. Osamaksu tasumine on kohustuslik. Osamaks määratakse ühesugustel alustel kõigile korteriühistu liikmetele. (2) Korteriomandi võõrandamisel ja pärimisel hinnatakse selle väärtust koos korteriomaniku varaliste kohustustega korteriühistu suhtes ja osamaksuga korteriühistu varas. (3) Korteriomandi võõrandamisel või pärimisel on korteriomandi omandaja kohustatud korteriühistule tasuma korteriomandi võõrandaja või pärandaja poolt tasumata jäänud majandamiskulude ja muude maksete eest. (31) Kui korteriomand müüakse täitemenetluses ja käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud nõue on ostjale teatavaks tehtud, puudub korteriomandi omandajal tagasinõue eelmise omaniku vastu.[RT I, 13.03.2014, 3 - jõust. 23.03.2014] (4) Majandamiskulude maksmisega viivitamisel võib korteriühistu juhatus nõuda korteriomanikult viivist kuni 0,07 protsenti maksmata jäänud summalt päevas iga viivitatud kalendripäeva eest majandamiskulude maksmise kuule järgneva kuu esimesest kuupäevast arvates.§ 8. Erinõuded korteriühistu kapitalide suhtes (1) Korteriühistu osakapital moodustub korteriühistu liikmete osamaksudest ning ei või olla väiksem korteriühistu asutamise aasta majandustegevuse aastakava ühe kuu eeldatavatest kuludest. (2) Korteriomanikud võivad teha korteriühistule ettemakseid korteriühistu valduses olevate ehitiste mõtteliste osade remondiks ja muudeks põhikirjas ettenähtud kulutuste katmiseks.§ 9. Korteriühistu nõudeõiguse tagamine (1) Korteriühistu liikmed tagavad korteriomandi eseme mõtteliste osade majandamise kulude nõuded korteriühistu kasuks osamaksu kuuekordses ulatuses korteriomandi arvel hüpoteegiga esimesele vabale järjekohale. (2) Korteriühistu võib nõuda hüpoteegiga tagatud nõude rahuldamist pärast kolmekuulise etteteatamistähtaja möödumist. (3) Käesoleva paragrahvi 2. lõikes sätestatu kehtib ka juhul, kui korteriomand on antud teise hüpoteegipidaja sundvalitsemisele.§ 10. [Kehtetu – RT I 1999, 27, 386 - jõust. 27.03.1999] § 101. Osalemine üldkoosolekul Üldkoosolekul võib osaleda ja hääletada korteriühistu liige või tema esindaja, kellele on antud lihtkirjalik volikiri. Põhikirjaga ei või piirata korteriühistu liikme õigust esindaja määramiseks. Põhikirjaga võib määrata sama isiku poolt esindatavate korteriühistu liikmete ülemmäära.[RT I 2009, 13, 78 - jõust. 01.07.2009] § 11. Hääleõiguse piiramine (1) Korteriühistu liikmete üldkoosolekul annab iga korteriomand ühe hääle, kui korteriühistu põhikirjas ei sätestata teisiti. (2) Sõltumata talle kuuluvate korteriomandite arvust, ei ole korteriühistu liikmeks oleval juriidilisel isikul korteriühistu liikmete üldkoosolekul osalemisel rohkem kui pooli häältest, kui korteriühistu põhikirjas ei sätestata teisiti. (3) –(4)[Kehtetud – RT I 1999, 27, 386 - jõust. 27.03.1999] § 12. Erakorralise üldkoosoleku kokkukutsumise nõue Korteriühistu liige, kellele korteriühistu asutamise ajal kuulus üle poole kõigist korteriomanditest, peab kahe nädala jooksul, arvates päevast, kui tema häälte arv korteriomandite võõrandamise tõttu vähenes alla poole kõigist häältest, kutsuma kokku erakorralise üldkoosoleku korteriühistu põhikirja ja juhatuse koosseisu muutmise otsustamiseks.§ 13. Korteriühistu otsused (1) Korteriühistu liikmete üldkoosoleku otsus jõustub otsuse tegemise ajast, kui üldkoosolek ei otsusta teisiti. (2) Korteriühistu juhatuse otsus jõustub kümnendal päeval, arvates päevast, mil see tehti teatavaks kõigile korteriühistu liikmetele põhikirjas sätestatud korras. (3) Korteriühistu liikmel on õigus korteriühistu üldkoosoleku ebaseadusliku otsuse tühistamiseks pöörduda kohtu poole kolme kuu jooksul otsuse teadasaamise päevast arvates. (4) Korteriühistu otsused elamu majandamise ja säilitamiseks vajalike toimingute tegemise ning majandamiskulude kandmise kohta on kõigile korteriühistu liikmetele kohustuslikud.§ 14. Tõendi väljastamine (1) Korteriühistu peab oma liikmetele, samuti korteriomandite suhtes piiratud asjaõigusi omavatele isikutele nende soovil väljastama Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud tüüpvormile vastava tõendi, mis kajastab korteriühistu liikmete varalisi õigusi ja kohustusi korteriühistu suhtes. (2) Korteriühistu võib tõendi väljastamisega seotud kulude katteks võtta tasu.§ 15. Majandustegevuse aastakava ja majandusaasta aruanne (1) Korteriühistu juhatus koostab ja esitab igal aastal korteriühistu liikmete üldkoosolekule kinnitamiseks korteriühistu majandustegevuse aastakava, mis sisaldab: 1) korteriomandite eseme mõtteliste osade majandamise eeldatavaid tulusid ja kulusid; 2) korteriühistu liikmete kohustusi sihtkulutuste ja koormatiste kandmisel; 3) andmeid korteriühistus tarbitud kütuse, soojuse, vee ja elektri koguse ning maksumuse kohta.[RT I 2006, 43, 326 - jõust. 22.10.2006] (2) Korteriühistu juhatus annab igale korteriühistu liikmele vähemalt kaks nädalat enne majandustegevuse aastakava arutelu tutvumiseks selle projekti koos eelmise aasta aruande ja bilansiga. (3) Korteriühistu põhikirjas võib ette näha, et majandusaasta aruandele lisatakse audiitori otsus. (4) Korteriühistu esitab majandusaasta aruande mittetulundusühingute seaduse § 36 lõike 5 ja § 78 lõike 3 kohaselt ilma põhitegevusala andmeteta.[RT I 2009, 54, 363 - jõust. 01.01.2010] § 151. Majandamiskulud (1) Majandamiskulud käesoleva seaduse tähenduses on korteriühistu vajalikud kulud eluruumide ja nende pindala osatähtsusele vastava elamu ja elamu ümbruse osa hoolduseks ja remondiks ning tasu korteriühistu poolt elamu majandamiseks osutatud ja ostetud teenuste eest, sealhulgas energiaauditi ja energiamärgise tellimise eest, arvestatuna eluruumi üldpinna ühe ruutmeetri kohta, kui korteriühistu põhikirjas ei sätestata teisiti. (2) Eluruumi hoolduseks käesoleva seaduse tähenduses loetakse töid, millega hoitakse elamu kasutuskõlblikus seisukorras ja tagatakse elamu ümbruse korrashoid. Eluruumi remondiks käesoleva seaduse tähenduses loetakse ehituskonstruktsioonide, tehnosüsteemide või nende osade paigaldamist, eemaldamist, asendamist või ennistamist. Remondi käigus võib tõsta elamu heakorrataset ning paigaldada täiendavaid seadmeid.[RT I 2006, 43, 326 - jõust. 22.10.2006] § 152. Energiamärgise tellimine Hoonele tellib energiamärgise korteriühistu juhatus omal algatusel või vähemalt ühe korteriühistu liikme nõudmisel ühe kuu jooksul nõude esitamisest arvates.[RT I, 25.05.2012, 5 - jõust. 09.01.2013] § 16. Korteriühistu asutamine eluruumide erastamisel (1) Erastatud eluruumidega elamutes lähtutakse korteriühistu asutamisel eluruumide erastamise seaduse §-s 15 sätestatust. (2) Enam kui poolte korteriomandite erastamise järel võivad korteriühistu liikmed korteriühistu likvideerida ja valida korteriomandite eseme mõtteliste osade majandamise muu vormi. Erastamise kohustatud subjekt sellisel hääletamisel ei osale ja nõustub enamuse otsusega. (3) [Kehtetu – RT I 2000, 88, 576 - jõust. 29.11.2000] (4) Senine elamu haldaja on kohustatud kolme kuu jooksul, arvates korteriühistu registrisse kandmisest, korteriühistule üle andma Vabariigi Valitsuse korras loetletud dokumendid elamu kohta. Vajaliku dokumentatsiooni puudumisel tuleb see vastava elamu remondirahade eest taastada ja korteriühistule üle anda. Kõik elamu majandamiseks sõlmitud lepingud lõpevad kolme kuu jooksul pärast nende üleandmist ühistule, kui ühistu neid ei pikenda. Kui vastava elamu remondirahade summa ei ole piisav dokumentatsiooni taastamiseks, hüvitab korteriühistu dokumentatsiooni taastamise kulud. Korteriühistu üldkoosoleku otsusega on ühistul õigus loobuda nimetatud dokumentide taastamise nõudest. (5) Eluruumide erastamise kohustatud subjekt määrab volitatud isiku, kes vastutab korteriühistu moodustamise eest, kui korteriühistu moodustatakse kohustatud subjekti initsiatiivil. Volitatud isik esindab kohustatud subjekti korteriühistus, mille liikmeks ta on juhul, kui eluruum on erastamata.§ 17. Seaduse kohaldamine eluruumide vallasasjana erastamisel (1) Vallasasjana erastatud või osaliselt erastatud elamu mõtteliste osade ühiseks valdamiseks ja kasutamiseks asutatud korteriühistu suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse sätteid. (2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud korteriühistu liikmeks erastamata eluruumide osas on eluruumide erastamise kohustatud subjekt. (3) Vallasasjana erastatud korteri ja sellele vastava elamu muu mõttelise osa võõrandamine toimub koos korteriühistu liikme varaliste õiguste ja kohustustega korteriühistu suhtes ning sellele ei laiene teiste korteriühistu liikmete ostueesõigus. (4) Vallasasjana erastatud elamu mõtteliste osade majandamiseks asutatud korteriühistu registreerimiseks esitatakse kinnistusraamatu kande ärakirja asemel vallasomandit tõendav dokument korteri ja sellele vastava elamu muu mõttelise osa omaniku andmete kohta. Käesoleva seaduse § 3 lõikes 6 nimetatud andmete asemel kantakse registrisse elamu aadress ja katastriüksuse tunnus, kui see on olemas.[RT I, 13.03.2014, 3 - jõust. 01.01.2016] (5) Kuni korteriomandi moodustumiseni tagavad käesoleva seaduse § 9 1. lõikes sätestatud nõuded korteri ja sellele vastava elamu muu mõttelise osa kui vallasasja omanikud pandiga korteriühistu kasuks asjaõigusseaduse rakendamise seaduse §-s 132 sätestatud korras. (6) Korteriühistu asutamisel käesoleva paragrahvi alusel võib korteriühistu asutada ühe või mitme maja erastatud korterite baasil. (7) Elamuühistust korteriühistu moodustamine toimub eluruumide erastamise seaduse §-des 218 ja 219 sätestatud korras, kuni 2001. aasta 1. jaanuarini korteriomandiseaduse §-s 18 ja eluruumide erastamise seaduse §-s 219 sätestatud korras, välja arvatud käesolevas §-s sätestatud juhul. Elamuühistu tegevuse lõpetamisel võivad omanikud asutada elamu ühiseks majandamiseks korteriühistu või valida elamu mõtteliste osade majandamise muu vormi. (8) Käesoleva seaduse §-des 16 ja 17 vallasasjana erastatud eluruumi kohta sätestatut kohaldatakse ka endiste korteriühingute liikmete korterite tagastamise ja kompenseerimise seaduse § 3 1. lõike alusel tagastatud või omandisse antud eluruumide puhul.[RT I 2002, 47, 297 - jõust. 01.01.2004] § 171. Korteriomandite andmete registrisse kandmine (1) Enne 2016. aasta 1. jaanuari mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud korteriühistu registrikaardile lisab registripidaja ametiülesande korras käesoleva seaduse § 3 lõikes 6 või § 17 lõike 4 teises lauses nimetatud andmed. (2) Enne käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kande tegemist teatab registripidaja korteriühistule kande tegemise kavatsusest. Teates peab sisalduma kande sisu ning ettekirjutus korteriühistule teatada registripidajale õiged andmed, kui teates esitatud andmed ei ole õiged. (3) Registripidaja teeb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kande, kui kahe nädala möödumisel käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teate korteriühistule teatavaks tegemisest ei ole registripidajale esitatud põhjendatud vastuväidet. (4) Kui registripidajal puuduvad andmed käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kande tegemiseks, teeb registripidaja korteriühistule ettekirjutuse andmete esitamiseks. (5) Korteriühistu, mille registrikaardile ei ole enne 2017. aasta 1. juulit kantud käesoleva seaduse § 3 lõikes 6 või § 17 lõike 4 teises lauses nimetatud andmeid ja mis ei ole selleks ajaks saanud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teadet ega käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud ettekirjutust, on kohustatud 2017. aasta 30. septembriks esitama registripidajale kandeavalduse puuduvate andmete registrisse kandmiseks. (6) Korteriühistu registrikaardile kantud käesoleva seaduse § 3 lõikes 6 nimetatud andmete muutumisel kinnistusraamatus parandatakse andmed automatiseeritult mittetulundusühingute seaduse § 111 lõike 2 alusel kehtestatud korras.[RT I, 13.03.2014, 3 - jõust. 01.01.2016] § 172. Mitme kinnisasja majandamiseks asutatud korteriühistu tegevuse jätkamine (1) Korteriomanikud, kes on asutanud korteriühistu mitme kinnisasja korteriomandite kaasomandi osa valitsemiseks ja majandamiseks käesoleva seaduse § 3 lõike 5 tähenduses, võivad otsustada, et korteriühistu jätkab mitme kinnisasja valitsemist ja majandamist ka pärast korteriomandi- ja korteriühistuseaduse jõustumist. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsus on vastu võetud, kui selle poolt on antud üle poole kõigist häältest nende korteriomanike poolt, kellele kuulub üle poole selle kinnisasja kaasomandi osadest. Otsuse teinud üldkoosoleku protokoll peab olema notariaalselt tõestatud. (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsus tuleb esitada registripidajale 2016. aasta 31. detsembriks. Kui registripidaja ei ole eelmises lauses nimetatud kuupäevaks esitanud korteriühistule käesoleva seaduse § 171 lõikes 2 nimetatud teadet, tuleb otsus esitada käesoleva seaduse § 171 lõikes 3 nimetatud tähtaja jooksul. Käesoleva seaduse § 171 lõikes 5 nimetatud juhul tuleb otsus esitada selles sättes nimetatud tähtaja jooksul.[RT I, 13.03.2014, 3 - jõust. 01.01.2016] § 18. Seaduse rakendamine (1) Enne käesoleva seaduse jõustumist asutatud korteriühistutel viia oma põhikirjad korteriühistuseadusega vastavusse kahe kuu jooksul käesoleva seaduse jõustumisest. (2) Korteriühistus, kus kõik korterid ei ole kinnistatud, on korteriomanik kohustatud pärast omandiõiguse ülemineku päeva omandiõiguse üleminekust korteriühistut teavitama.§ 19. Seaduse jõustumine [Kehtetu - RT I, 25.05.2012, 5 - jõust. 09.01.2013] ← Tagasi | Üles ↑


Kohtla-Järve linna õppeainesektsioonide ülesanded ja tegutsemise kord – Riigi Teataja
Kohtla-Järve linna õppeainesektsioonide ülesanded ja tegutsemise kord
Kohtla-Järve linna õppeainesektsioonide ülesanded ja tegutsemise kord - sisukord
§ 3 Õppeainesektsioon
§ 4 Ainesektsiooni pädevus
§ 5 Ainesektsiooni ülesanded
§ 6 Ainesektsiooni liikmete õigused ja kohustused
§ 7 Ainesektsiooni juhtimine
§ 8 Ainesektsiooni juhataja õigused ja kohustused
§ 9 Ainesektsioonide töö korraldus
§ 10 Finantseerimine
§ 11 Tunnustamine
RT IV, 17.10.2014, 42
Vastu võetud 07.10.2014 nr 30
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 2, § 30 lõike 1 punkti 3 ja Eesti Vabariigi haridusseaduse § 7 lõike 2 punkti 9 alusel.
Määrusega kehtestatakse Kohtla-Järve linna õppeainesektsioonide ülesanded ja tegutsemise kord.
Õppeainesektsioonide ülesanded ja tegutsemise korra kehtestab Kohtla-Järve Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) eesmärgiga võimaldada õpetajatele metoodiline enesetäiendamine ja kogemuste vahetamine õppeainesektsioonide töös osalemise kaudu.
§ 3. Õppeainesektsioon
(1) Kohtla-Järve linna õppeainesektsioon (edaspidi ainesektsioon) on õppeaine valdkonnaga tegelev aineõpetajate ühistu, kuhu kuuluvad koolide ainesektsioonide juhatajad ja teised vastava aine õpetajad. Ainesektsioonil on koordineeriv ja metoodiline roll.
(2) Ainesektsioonide arvu ja nende koosseisu kinnitab linnavalitsus korraldusega.
§ 4. Ainesektsiooni pädevus
Ainesektsiooni pädevus on:
1) metoodiliste materjalide kogumine ja vahetamine;
2) kogemuste vahetamine kooli, linna ja maakonna tasandil;
3) linna haridusürituste planeerimine, ettevalmistamine ja korraldamine;
4) aineolümpiaadide kooli- ja piirkonnavoorude ettevalmistamine ja korraldamine, vajadusel ka olümpiaaditööde hindamine;
5) metoodilist tööd puudutavate ettepanekute esitamine linnavalitsuse hariduse spetsialistidele ja koolijuhtidele;
6) aineseminaride ja -konverentside ettevalmistamine ja korraldamine;
7) õpetajatele metoodilise ja kutsealase abi osutamine.
§ 5. Ainesektsiooni ülesanded
(1) Ainesektsioonide põhiülesanne on toetada põhikooli ja gümnaasiumi riiklike õppe-kavade, põhihariduse lihtsustatud (abiõppe) õppekava rakendumist, koolide õppe- ja kasvatuseesmärkide täitmistel.
(2) Põhiülesande täitmiseks olenevalt oma tegevusvaldkonnast ainesektsioonid:
1) koostavad aasta tegevusplaani;
2) osalevad haridusürituste ettevalmistamises ja korraldamises;
3) korraldavad ainealaseid seminare, loenguid ja konverentse;
4) osalevad aineolümpiaadide korraldamisel ja läbiviimisel.
§ 6. Ainesektsiooni liikmete õigused ja kohustused
(1) Ainesektsiooni liikmetel on õigus:
1) saada tagasisidet ainesektsioonilt ja linnavalitsuselt kõigi tehtud ettepanekute kohta;
2) nõuda ainesektsiooni juhatajalt metoodilist ja muud abi linnaürituste ettevalmistamiseks ja korraldamiseks;
3) saada enesetäiendamisvõimalust seminaridel, konverentsidel ja muudel üritustel osalemise kaudu;
4) valida ja olla valitud ainesektsioonide juhtkonda;
5) kuuluda maakonna ainesektsioonide koosseisu ja võtta osa maakonna ainesektsioonide tööst;
6) kuuluda riigi ainesektsioonide koosseisu ja võtta osa riigi ainesektsioonide tööst;
7) teha koostööd muude haridus- ja kultuuriasutustega väljaspool linna, koolituskeskuste ja teiste haridusküsimustega tegelevate asutustega.
(2) Ainesektsiooni liikmed on kohustatud:
1) võtma osa ainesektsiooni tööst ja selle planeerimisest;
2) esitama aruanded ainekomisjoni esimehele teostatud töö ja korraldatud ürituste kohta kokkulepitud tähtajaks.
§ 7. Ainesektsiooni juhtimine
(1) Ainesektsiooni tööd juhib ainesektsiooni juhataja.
(2) Ainesektsiooni juhataja valimine toimub üldvalimise kaudu vastava ainesektsiooni koosolekul hääletamise teel.
(3) Ainesektsiooni poolt valitud juhataja kinnitab linnavalitsus korraldusega koos vastava ainesektsiooni koosseisuga.
(4) Ainesektsiooni juhataja kohustuste täitmisest loobumisel esitab ainesektsiooni juhataja taotluse linna õppeainesektsioonide töö korraldamise eest vastutavale linnavalitsuse sotsiaalteenistuse hariduse spetsialistile (edaspidi hariduse spetsialist), kes kutsub kokku ainesektsiooni koosoleku hiljemalt kahe järgneva nädala jooksul. Koosolekul toimub uue ainesektsiooni juhataja valimine.
§ 8. Ainesektsiooni juhataja õigused ja kohustused
(1) Ainesektsiooni juhatajal on õigus:
1) teha ettepanekuid hariduse spetsialistile linna haridusürituste läbiviimise kohta;
2) teha ettepanekuid linnavalitsusele ainesektsiooni ürituste finantseerimise kohta linna haridusürituste eelarve koostamisel;
3) loobuda linnaainesektsiooni juhtimisest.
(2) Ainesektsiooni juhataja on aruandekohustuslik linnavalitsuse ees.
(3) Ainesektsiooni juhataja on kohustatud:
1) vastutama ainesektsiooni tööplaani täitmise eest;
2) kontrollima ja juhtima linna haridusürituste ettevalmistamist ja läbiviimist;
3) koostama vastava aineolümpiaadi kooli- ja piirkonnavooru komisjoni koosseisu, mis tegeleb aineolümpiaadi ettevalmistamise ja korraldamisega ning esitama komisjoni koosseisu kinnitamiseks linnavalitsusele.
4) kutsuma kokku ainesektsiooni koosoleku vähemalt kaks korda aastas, esitades koosoleku päevakorra komisjoni liikmetele vähemalt üks nädal enne koosoleku toimumise päeva;
5) esitama ainesektsiooni õppeaasta tööplaani hariduse spetsialistile hiljemalt jooksva õppeaasta 30. septembriks;
6) esitama komisjoni tegevusaasta aruande hariduse spetsialistile hiljemalt jooksva õppeaasta 29. augustiks.
§ 9. Ainesektsioonide töö korraldus
(1) Ainesektsiooni töö korraldamiseks ja arutamiseks viiakse läbi koosolekud.
(2) Ainesektsiooni koosolek kutsutakse kokku vähemalt kaks korda aastas ja see on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa 50% liikmetest.
(3) Koosoleku kutsub kokku ainesektsiooni juhataja.
(4) Korralise koosoleku kuupäeva teatab vastava ainesektsiooni juhataja hariduse spetsialistile vähemalt üks kuu enne koosoleku toimumist juhul, kui ainesektsiooni aasta tööplaanis ei ole täpne kuupäev määratud. Hariduse spetsialist paneb ainesektsiooni koosoleku kuupäeva järgmise kuu haridusürituste plaani.
(5) Erakorralise koosoleku toimumise aeg ja koht teatatakse ainesektsiooniliikmetele vähemalt üks nädal enne koosoleku toimumist.
(6) Iga koosoleku kohta koostatakse protokoll, kuhu märgitakse:
1) kohalolevad ja puuduvad liikmed;
2) koosoleku teema;
3) koht ja aeg;
5) sõnavõtjate nimed ja sõnavõtu lühike sisu;
(7) Ainesektsiooni juhataja puudumise korral asendab teda tema poolt määratud ainesektsiooni liige.
(8) Ainesektsiooni juhataja üldkoosoleku kutsub kokku hariduse spetsialist vähemalt kaks korda aastas.
(9) Ainesektsiooni tegevuse aluseks on tööplaan. Ainesektsiooni õppeaasta tööplaan arutatakse läbi ja kiidetakse heaks ainesektsiooni koosolekul ning esitatakse hariduse spetsialistile hiljemalt 30. augustiks.
(1) Ainesektsioonide ürituste finantseerimine toimub vastavalt haridusürituste eelarvele ja projektitegevuse kaudu.
(2) Ainesektsiooni juhataja esitab arved ürituste läbiviimisega seotud kulude kohta linnavalitsusele.
§ 11. Tunnustamine
Ainesektsiooni tööd tunnustab linnavalitsus, autasustades ainesektsiooni liikmeid tänukirjadega.
Kohtla-Järve Linnavalitsuse 30. septembri 2008. a määrus nr 42 „Linna õppeainesektsioonide ülesanded ja tegutsemise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
Jelena Sala
vanemjurist


text:
Hea lugeja!Planeerimisseaduse ja ehitusseadustiku eelnõud on avalikustatud ja nende osas on võimalik arvamust avaldada. Diskussiooni ärgitamiseks oleme andnud uudiskirjas ülevaate eelnõudega plaanitavatest suurematest muudatustest. Muud uudised räägivad olulisematest värsketest Euroopa Kohtu otsustest avalikkuse kaasamise ja keskkonnamõju hindamise teemal, energiatõhususe direktiivi eelnõu heakskiitmisest Euroopa Parlamendi poolt, geneetiliselt muundatud põllukultuuride käitlemise nõuetest jpm. Head lugemist!
Uus planeerimisseadus: ülevaade avalikustamisel olevast eelnõust
lühiuudised Üldolulist
Euroopa Komisjon avalikustas teatise EL keskkonnaõiguse rakendamise kohtaKeskkonnaalased õigused Euroopa Kohus: õigusloomet puudutavale teabele võib juurdepääsupiirangu seada üksnes kuni õigusloomeprotsessi lõpuniKeskkonnamõjude hindamineEuroopa Kohus: KSH kohustuse rikkumise tulemusena tühistatud õigusakti mõju on erandkorras lubatud säilitada
Saastuse kompleksne vältimine ja kontroll Euroopa Komisjon selgitas PVT viitedokumentide koostamise korda ning sisu
Euroopa Parlamendi energeetikakomisjon andis heakskiidu energiatõhususe direktiivi eelnõuleKäitajad peavad 30. aprilliks esitama kasvuhoonegaaside saastekvoodid aastatel 2008-2011 tekitatud heite eest
Euroopa Komisjon täpsustas suurte põletusseadmete riikliku üleminekukava korda
Euroopa Komisjoni avalik konsultatsioon võõrliikide teemal
Kodumajapidamises kasutatavates pesuvahendites piiratakse fosfaatide sisaldustMuudatused avalikult kasutatavate veekogude nimekirjasKeskkonnaministeerium algatas veemajanduskavade ajakohastamiseProjekteerijad ja puurijad saavad andmeid puurkaevude ja -aukude kohta esitada ka e-keskkonnaameti kaudu
Euroopa Komisjon: mulla degradeerumisega tuleb tõhusamalt tegeleda
Euroopa Komisjon lisas REACH määruse eriti ohtlike ainete loetellu 8 uut ainet
Põllumajandusministri uus määrus täpsustab geneetiliselt muundatud põllukultuuride käitlemise nõudeid
21. veebruaril avalikustas justiitsministeerium eelnõude infosüsteemis uue planeerimisseaduse eelnõu. Koos ehitusseadustikuga alustati selle eelnõu väljatöötamist juba 2008. aastal. Eelnõu kohaselt ei too uus planeerimisseadus kaasa planeerimise alustalade ümberkujundamist – jätkuvalt toimuks ruumiline planeerimine Eestis nelja tasandi planeeringute kaudu – üleriigiline planeering, maakonnaplaneering, üldplaneering ja detailplaneering. Samuti jäävad üldjoontes paika kohaliku tasandi planeeringute menetluse põhimõtted Samas on kehtiva õigusega võrreldes siiski kavas mitmeid olulisi muudatusi. Siinkohal on antud neist üksnes üldine ülevaade, et ärgitada lugejaid eelnõuga tutvuma ja diskussioonis osalema. Loe lähemalt
Euroopa Komisjon avalikustas teatise EL keskkonnaõiguse rakendamise kohtaEuroopa Komisjon avalikustas 7. märtsil teatise (COM 2012) 95, milles kirjeldatakse nii EL keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamisega soetud väljakutseid kui ka võimalikke lahendusi nendega tegelemiseks. Dokument ei ole esimene omalaadne, Euroopa Komisjon avaldas keskkonnaõiguse rakendamise alase teatise ka 2008. aastal.Komisjoni hinnangul on EL keskkonnaõiguse tõhus ning ühetaoline rakendamine oluline nii keskkonna ja inimtervise kaitseks kui ka ettevõtjatele õigusselguse loomiseks ja EL ühisturu toimimiseks. EL keskkonnaõiguse mitterakendamine toob kaasa ka märkimisväärse rahalise kahju; teatise kohaselt on kaasnevate kulude rahaliseks suuruseks ümmarguselt 50 miljardit eurot aastas. Olemasoleva seadusandluse täiemahuline rakendamine tooks endaga teisalt kaasa hinnanguliselt 400 000 uut töökohta.Komisjon leiab, et EL õiguse parema rakendamise huvides on vaja parandada nii info kättesaadavust kui ka õigusrikkumistele reageerimist erinevatel tasanditel (riiklik, regionaalne, kohalik). Teave keskkonnaõiguse rakendamise praktika kohta tuleks võimalikult suures ulatuses teha interneti vahendusel erinevatele osapooltele kättesaadavaks. Teisalt on oluline tagada normide täitmist kogu Euroopa Liidus. Selleks on vaja tõhustada järelevalveorganite tööd, muuhulgas soovib Komisjon kaaluda uute EL õigusaktide puhul spetsiifiliste järelevalvesätete lisamist ning hinnata EL tasandi järelevalvemehhanismide loomise võimalusi lisaks riiklikele süsteemidele. Samuti aitab EL keskkonnaõiguse jõustamist tagada see, kui liikmesriikide poolt luuakse varasemast tõhusamad viisid kodanike ja organisatsioonide kaebuste läbivaatamiseks haldusorganite ning kohtute poolt.Euroopa Komisjoni teatis ei too otseselt kaasa õiguslikke muudatusi, küll on see aga aluseks Euroopa Liidu 7. keskkonnaalase tegevusprogrammi väljatöötamisele ning annab üldiseid suuniseid tulevaste õigusaktide väljatöötamiseks.Vt Euroopa Komisjoni teatise teksti (pdf, ingl k)Vt ka Euroopa Komisjoni pressiteadet
Euroopa Kohus: õigusloomet puudutavale teabele võib juurdepääsupiirangu seada üksnes kuni õigusloomeprotsessi lõpuniEuroopa Kohus tegi 14. veebruaril kohtuasjas C 204/09 otsuse, milles selgitas EL direktiivi 2003/4/EÜ (nn keskkonnainfo kättesaadavuse direktiiv) art 2 punktis 2 sätestatud riigiasutuse mõistet ning direktiivi kohaldamist keskkonnaalast seadusandlust puudutavale teabele. Kohtuasi puudutas Saksamaa klaasitootja teabenõuet keskkonnateemadega tegelevale ministeeriumile juurdepääsu saamiseks teabele seoses perioodil 2005-2007 kasvuhoonegaaside saastekvootide eraldamise otsuste menetlemise protsessiga (sh ministeeriumisisestele seisukohtadele ja kirjavahetusele). Ministeerium keeldus teabenõude täitmisest, viidates sellele, et õigusloomeprotsessis osalejana ei ole tal kohustust infot avalikustada, samuti oli teave kaetud konfidentsiaalsuspiiranguga, kuna see puudutas riigiasutuste tööd. Direktiivi 2003/4/EÜ alusel on riigiasutused kohustatud isiku taotlusel keskkonnainfole juurdepääsu võimaldama. Direktiiv võimaldab sätestada siseriiklikus õiguses, et riigiasutuse mõistega ei ole hõlmatud õigusemõistmise ja seadusandlusega tegelevad asutused ja institutsioonid (art 2 lg 2). Euroopa Kohus leidis, et sellest tulenevalt ei kohaldata direktiivi ministeeriumidele ja muudele asutustele õigusloome teabe osas, milles nad osalevad seaduseelnõude ettevalmistamise, parlamendile esitamise ja arvamuse kujundamise kaudu. Küll aga ei kohaldu kohtu hinnangul teabele juurdepääsu võimaldamise piirang enam pärast õigusloomeprotsessi lõppemist. Sellist lähenemist põhjendab kohus eesmärgiga tagada õigusloomeprotsessi laitmatu kulgemine, mis pärast protsessi lõppu pole enam ohustatud. Direktiiv näeb ette ka võimaluse piirata juurdepääsu infole, kui teabe avalikustamine võib kahjustada riigiasutuste töö konfidentsiaalsust (art 4 lg 2). Euroopa Kohus märkis selles osas, et riigiasutused võivad teabele juurdepääsu piirata riigiasutuse töö konfidentsiaalsuse tõttu üksnes siis, kui selline piirangu alus on siseriiklikus õiguses sätestatud. Kohus rõhutas, et sellisel juhul peab riigiasutuse töö ulatus, millele konfidentsiaalsus laieneb, olema siseriiklikes õigusnormides selgelt määratletud. Samas lisas kohus, et riigiasutuse töö konfidentsiaalsusele tuginemisel peab riigiasutus lähtuma huvide tasakaalustamisest iga üksikjuhtumi konkreetsetele asjaoludele toetudes – peab hindama, kuidas teabe avalikustamine teabe konfidentsiaalsust võib kahjustada. Eestis lubab avaliku teabe seadus tunnistada õigustloovate aktide eelnõud asutusesiseseks kasutamiseks üksnes enne nende kooskõlastamisele saatmist või vastuvõtmiseks esitamist (AvTS § 35 lg 2 p 1). See tähendab, et meil ei ole võimalik piirata teabele juurdepääsu kogu õigusloomeprotsessi jooksul, vaid ainult osal sellest. Seega võib loota, et Eestis eeltoodud kohtuasjaga analoogseid probleeme praktikas tekkida ei saa.Vt Euroopa Kohtu otsust asjas C 204/09 Vt ka EL direktiivi 2003/4/EÜ (nn keskkonnainfo kättesaadavuse direktiiv) (pdf)
Euroopa Kohus: KSH kohustuse rikkumise tulemusena tühistatud õigusakti mõju on erandkorras lubatud säilitadaEuroopa Kohus tegi 28. veebruaril kohtuasjas C 41/11 otsuse, milles asus seisukohale, et erilistel asjaoludel on lubatud keskkonnamõju hindamise kohustuse rikkumisele vaatamata vastuvõetud ja seejärel tühistatud õigusakti mõju säilitada kuni õiguspärase akti jõustumiseni. Kohtuasi puudutas Belgia nitraaditundlike alade tegevuskava, mis on kehtestatud EL direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest alusel, ning millele ei viidud läbi keskkonnamõju strateegilist hindamist (KSH) (selles asjas KSH kohustuse rikkumist puudutavat kohtulahendit kajastasime KÕKi 2010.a juulikuu uudiskirjas). Käesolevas asjas on tegemist Belgia kohtu eelotsusetaotlusele antud vastusega, kas on lubatud kõnealuse määruse tühistamise tagajärgi edasi lükata kuni õiguspärase õigusakti jõustumiseni. Kuna kõnealune tegevuskava võeti vastu KSH-d läbi viimata tuleks see vastuolu tõttu EL õigusega tühistada, kuid samal ajal on tegevuskava EL direktiivi 91/676/EMÜ kohaseks täitmiseks vajalik.Euroopa Kohus selgitas, et üldjuhul on liikmesriigil kohustus keskkonnamõju hindamise kohustuse rikkumisega vastuvõetud kava või programm peatada või tühistada. Kohus nentis aga, et erandkorras võib olla lubatud rakendada siseriikliku õiguse sätet, mis võimaldab tühistatud õigusakti mõju säilitada kuni õiguspärase õigusakti jõustumiseni. Kohus märkis, et seejuures peab olema täidetud kaks tingimust: esiteks peab tegu olema meetmega, mis võtab nõuetekohaselt üle direktiivi 91/676 ning teiseks tuleb tuvastada, et tegevuskava tühistamisega seotud kahjulik keskkonnamõju on suurem kui selle edasikehtimisel. Lisaks võib selline siseriikliku õigusakti mõju erandkorras säilitamine toimuda üksnes minimaalse perioodi jooksul, mis on vajalik KSH kohustuse rikkumise heastamiseks vajalike meetmete rakendamiseks.Vt Euroopa Kohtu otsust asjas C 41/11Vt ka EL direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (pdf)Loe samas asjas varasema eelotsusetaotluse kohta lähemalt 2010.a juulikuu keskkonnaõiguse uudiskirjast
Euroopa Komisjon selgitas PVT viitedokumentide koostamise korda ning sisu10. veebruaril võttis Euroopa Komisjon vastu rakendusotsuse 2012/119/EL, milles täpsustatakse parima võimaliku tehnika (PVT) viitedokumentide koostamise korda (eelkõige sellega seotud teabevahetust) ning nende dokumentide sisu.PVT viitedokumendid on EL tööstusheite direktiivi (2010/75/EL) kohaselt Euroopa Komisjoni poolt välja töötatavad tehnilised dokumendid, mis kirjeldavad mingi saastuse kompleksse kontrolli ja vältimise regulatsiooniga hõlmatud tööstusliku tegevusvaldkonna parimat võimalikku tehnikat. Parim võimalik tehnika on mingis kindlas tööstusharus kasutatav tehnika, mis on ühelt poolt keskkonna kaitsmisel kõige tõhusam ning teisalt seejuures majanduslikult ja tehniliselt vastuvõetav. EL tööstusheite direktiiv reguleerib suure keskkonnamõjuga tööstustegevusi ning koondab ja uuendab mitmeid varasemaid EL õigusakte, nt saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivi (2008/1/EÜ) ning suurte põletusseadmete direktiivi (2001/80/EÜ). PVT viitedokumendi üheks osaks on eraldi Komisjoni otsusega vastu võetavad PVT järeldused, mis on aluseks konkreetse käitiste suhtes antava kompleksloa nõuete määramisel. Käitistest lähtuva heite piirväärtuste määramisel tuleb tööstusheite direktiivi kohaselt üldjuhul otseselt lähtuda PVT järeldustes kirjeldatud heitetasemetest. EL tööstusheite direktiiv tuleb liikmesriikidel üle võtta 7. jaanuariks 2013. a.Komisjoni rakendusotsus on juhiseks, kuidas viia läbi PVT viitedokumentide koostamist ning kuidas need üles ehitada (milline peaks olema viitedokumentide struktuur). Samuti kirjeldatakse täpsemalt, millised peaksid olema kompleksloa nõuete määramisel olulist rolli mängivad PVT järeldused. Seeläbi soovitakse saavutada ühtest praktikat nii erinevate valdkondade viitedokumentide ja järelduste koostamise protsessi kui ka dokumentide sisu osas.Vt Euroopa Komisjoni rakendusotsuse teksti (pdf)Vt ka Euroopa Komisjoni tööstusheidete teemalist veebilehte KLIIMAMUUTUS JA ENERGEETIKA
Euroopa Parlamendi energeetikakomisjon andis heakskiidu energiatõhususe direktiivi eelnõuleEuroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon (ITRE) andis 28. veebruaril oma heakskiidu uue energiatõhususe direktiivi eelnõule. Direktiivi peamiseks eesmärgiks on saavutada aastaks 2020 läbi energiatõhususe tõusu 20% primaarenergia sääst. Sellise eesmärgi võttis Euroopa Liit endale 2007. a märtsis, nn uue kliima- ja energeetikapaketi vastuvõtmisel. Komisjoni hinnangul on direktiivi vastuvõtmine vajalik, kuna ilma lisasammude võtmiseta saavutatakse eesmärgist vaid umbes pool (9% primaarenergia sääst).Vaidlused Euroopa Parlamendis direktiivi eelnõu täpse sisu üle olid pingelised, Euroopa Komisjoni poolt eelmise aasta juunist avalikustatud ettepanekusse (mille sisu kohta võib lugeda meie 2011. a juuli uudiskirjast) tehti mitmeid muudatusi. Positiivseks võib pidada, et direktiivi eelnõule lisati liikmesriikidele siduvad energiatõhususe suurendamise eesmärgid. Samas alandati avalike hoonete kohustuslikku energiasäästlikumaks renoveerimise mahtu 3%-lt aastas 2,5%-le. Teisalt jäi direktiivi eelnõusse sisse üks olulisemaid nõudeid - energia turustajate ja jaemüüjate suhtes kehtiv kohustus säästa igal aastal 1,5% enda poolt müüdavast energiast (nt küttesüsteemide tõhustamise, topeltklaasidega akende ehitamise vms teel).Järgmise sammuna algavad läbirääkimised Euroopa Parlamendi ning liikmesriikide esindajate (Euroopa Nõukogu) vahel. Euroopa Nõukogu eesistujamaa Taani on pidanud direktiivi osas kokkuleppe saavutamist oma 2012. a juulis lõppeva eesistumisaja üheks tähtsaimaks eesmärgiks.Vt Euroopa Komisjoni algse eelnõu teksti (pdf, ingl k)Vt Euroopa Parlamendi poolt eelnõusse tehtud muudatuste teksti (pdf, ingl k)Vt ka Euroopa Parlamendi pressiteadet (ingl k)Vt ka portaali Euractiv.com artiklit hääletuse kohta (ingl k) Vt ka Euroopa Komisjoni veebilehte EL kliima- ja energeetikapaketi kohta (ingl k)
Käitajad peavad 30. aprilliks esitama kasvuhoonegaaside saastekvoodid aastatel 2008-2011 tekitatud heite eest27. veebruaril võttis keskkonnaminister vastu määruse „Kasvuhoonegaaside heitkoguste ühikutega kauplemise kord“ muudatused. Muudatuste kohaselt peavad kasvuhoonegaaside kauplemise süsteemiga hõlmatud käitajad esitama aastatel 2008-2011 tekitatud heitele vastava hulga saastekvoote käesoleva aasta 30. aprilliks. Määruse varasema versiooni kohaselt oleks neil vastav kohustus tulnud täita alles kauplemisperioodi lõpus, st järgmise aasta 30. aprilliks.Muudatus on seotud kasvuhoonegaaside riikliku jaotuskava heakskiitmisega Euroopa Komisjoni poolt möödunud aasta detsembris. Selle alusel oli käitajatele võimalik tasuta välja jagada teatud hulk saastekvoote (selle kohta kirjutasime lähemalt jaanuari uudiskirjas), puudujääva koguse peavad käitajad vajadusel hankima oksjonite teel. Vt muudetud keskkonnaministri määruse teksti Riigi TeatajasVt ka 2011. a detsembrikuise keskkonnaõiguse uudiskirja uudist Eesti riikliku kasvuhoonegaaside jaotuskava heakskiidu kohta
Euroopa Komisjon täpsustas suurte põletusseadmete riikliku üleminekukava kordaEuroopa Komisjon võttis 10. veebruaril vastu rakendusotsuse 2012/115/EL, millega täpsustatakse suurtele (vähemalt 50 MW nimisoojusvõimsusega) põletusseadmetele kohaldatavatest heite piirväärtustest erandite tegemise korda siseriikliku üleminekukava alusel. Rakendusotsuses on täpsustatud, milliseid andmeid peab siseriiklik üleminekukava sisaldama ning kuidas üleminekukavasid koostada ja rakendada.EL direktiivi 2010/75/EL (nn tööstusheite direktiivi) kohaselt hakatakse alates 2016. aastast enne 7. jaanuari 2013. a keskkonnakompleksloa saanud suurte põletusseadmete (nt üle 50 MW nimisoojusvõimsusega fossiilkütuseid põletavate elektrijaamade) suhtes rakendama varasemast rangemaid heite piirväärtusi. Siseriiklikud üleminekukavad on üks selles direktiivis leiduvaid üleminekuregulatsioone, mille alusel saab suurte põletusseadmete suhtes erandkorras kohaldada tavapärasest leebemaid heite piirväärtusi vääveldioksiidi, lämmastikoksiidide ja tolmu heitele. Üleminekukavad saavad vastavalt tööstusheite direktiivile kehtida 2016. a 1. jaanuarist 2020. a 30. juunini, selle aja jooksul vähendatakse kavaga hõlmatud põletusseadmete heitele kohaldatavaid piirväärtusi järk-järgult selliselt, et need vastaks 2020. aastast direktiiviga ette nähtud, varasematest rangematele heite piirväärtustele.Vastuvõetud rakendusotsus on liikmesriikidele üleminekukavade koostamisel oluline, kuna kirjeldab täpselt, milliseid andmeid selles esitada tuleb selleks, et üleminekukava loetaks Euroopa Komisjoni poolt nõuetele vastavaks. Euroopa Komisjoni heakskiit üleminekukavale on selle kohaldamise eelduseks. Liikmesriikidel on nõuetekohase üleminekukava esitamiseks aega järgmise aasta 1. jaanuarini.Vt Euroopa Komisjoni rakendusotsuse 2012/115/EL teksti Euroopa Liidu Teatajas (pdf)
Euroopa Komisjoni avalik konsultatsioon võõrliikide teemalEuroopa Komisjon on algatanud veebipõhise konsultatsiooni võõrliikide sissetungi teemal. Mujalt sissetoodud invasiivsed võõrliigid, mis kohalikus keskkonnas kiiresti levivad, võivad ohustada kohalikku loomastikku ja taimestikku ning kahjustada tõsiselt ökosüsteeme ja bioloogilist mitmekesisust. Euroopa Komisjon on kaalumas võimalusi probleemi lahendamiseks, vajaduse korral ka vastava õigusakti vastuvõtmisega. Algatatud arutelu eesmärgiks on koguda arvamusi, kuidas probleemi kõige tõhusamalt lahendada. Võimalike meetmete hulgas on Komisjoni teatel kaubanduspiirangud, märgistussüsteemid, järelevalvemehhanismid, tõrjemeetmed ning kahjustatud ökosüsteemide taastamine.Arutelul osalemiseks palutakse huvitatud isikutel – üksikisikutel, ettevõtete ja tarbijate esindajatel, huvirühmadel, vabaühendustel ja ametiasutustel – esitada oma arvamus enne 12. aprilli 2012. Uuringus saab osaleda aadressil: http://ec.europa.eu/environment/consultations/invasive_aliens.htmAllikas: Euroopa KomisjonVt ka Euroopa Komisjoni pressiteadetLoe invasiivsete võõrliikide kohta lähemalt Komisjoni veebilehelt (ingl k)
Kodumajapidamises kasutatavates pesuvahendites piiratakse fosfaatide sisaldustEuroopa Liidu Nõukogu võttis 10. veebruaril vastu määruse fosfaatide ja muude fosfori ühendite kasutamise piiramiseks kodumajapidamises ja pesumajades kasutavates pesupesemisvahendites ja nõudepesumasina pesemisvahendites, mille eesmärgiks on vähendada pesuvahenditega vetesse kanduvate fosfaatide hulka. Määrusega muudetakse EL määrust 648/2004/EÜ puhastusvahendite märgistamise kohta.Määruse kohaselt kehtestatakse pesupesemisvahendite fosfori piirmääraks 0,5 grammi ühe pesemiskorra kohta, piirmäär jõustub 30. juunil 2013. aastal. Nõudepesumasinates kasutavate puhastusvahenditele seatakse fosfori piirmääraks 0,3 grammi ühe pesemiskorra kohta, see nõue jõustub 1. jaanuaril 2017. aastal. Pikaajalise üleminekuperioodi põhjuseks on võimaldada pesuvahendite tootjatel asendada fosfaadid keskkonnasõbralikemate ainetega. Fosfaate kasutatakse vee pehmendamiseks ja pesemisvahendite töö tõhustamiseks, kuid tegemist on veekeskkonda kahjustavate ainetega, mis suurendavad eutrofeerumist (vetikate vohamist). Vt Euroopa Liidu Nõukogu pressiteadetVt määruse teksti Euroopa Liidu Nõukogu kodulehel (pdf, inglise keeles)Vt EL määrust 648/2004/EÜ puhastusvahendite märgistamise kohta
Muudatused avalikult kasutatavate veekogude nimekirjas8. märtsil võttis Vabariigi Valitsus vastu uue avalikult kasutatavate veekogude nimekirja. Senine valitsuse määrus avalikult kasutatavate veekogude nimekirja kohta tunnistati kehtetuks. Muudatus on tingitud asjaolust, et avalikult kasutatavate veekogude nimekiri tuleb kinnitada korralduse kui üksikaktiga, mitte määruse kui üldaktiga. Nimelt vastab nimekiri haldusmenetluse seaduse kohaselt üldkorralduse tunnustele – avalikult kasutatavate veekogude nimekirja kinnitamisega reguleeritakse nimistus olevate veekogude avalik-õiguslikku seisundit ja nende kasutamisega seotud subjektiivseid avalikke õigusi ja kohustusi. Veekogu avalik kasutamine on veekogu kasutamine igaühe poolt ilma veekogu seisundit mõjutavate ehitiste või tehnovahenditeta (nt suplemine, veesport, veel ja jääl liikumine jms). Kõik veekogud ei ole avalikult kasutatavad, kuna kuuluvad eraomandisse. Lisaks vormilisele muudatusele on nimekirjas tehtud ka sisulisi täpsustusi, kuna see on olnud muutumatu alates 2003. aastast. Nii on nimekirja lisatud uusi tekkinud järvi (saartel ja Läänemaal on tekkinud rannajoone muutuse ja maapinna kerke tõttu endistest merelahtedest uusi järvi, põlevkivi-, pae-, liiva-, kruusa- ja turbakarjääridesse on tekkinud mitmed uued tehisveekogud). Mõned järved, paisjärved ja vooluveekogud on nimekirjast ka välja arvatud seoses veeseaduses §-s 7 sätestatud nõuetega avalikult kasutatavate veekogude nimekirja kandmise kohta (nt ühe kinnisasja piires asuvat eraõiguslikule isikule kuuluvat väljavooluta seisuveekogu ei kanta avalikult kasutatavate veekogude nimekirja; samuti ka vooluveekogu, mille valgala on väiksem kui 25 km2).Vabariigi Valitsuse määrus kehtiva avalikult kasutatavate veekogude nimekirja kehtetuks tunnistamise kohta jõustub 30. märtsil 2012.a ning korraldus uue nimekirja kohta jõustub 30. märtsil 2012.aVt VV korraldusega kehtestud uut avalikult kasutatavate veekogude nimekirja Riigi TeatajasVt VV määrust kehtiva nimekirja kehtetuks tunnistamise kohta Riigi TeatajasVt taustaks ka Vabariigi Valitsuse 8.03.2012. a istungi kommenteeritud päevakorda ning uue nimekirja eelnõud ja seletuskirja eelnõude infosüsteemis (EIS)
Keskkonnaministeerium algatas veemajanduskavade ajakohastamiseKeskkonnaministeerium on teatanud, et hakkab ajakohastama veemajanduskavasid. Veemajanduskavad on vee kaitse ja kasutamise korraldamise alusdokumendid, mis on koostatud kõikide veemajanduspiirkondade ehk vesikondade jaoks. Eestis on kolm vesikonda – Ida-Eesti vesikond, Lääne-Eesti vesikond ja Koiva vesikond. Kehtivad veemajanduskavad kinnitas Vabariigi Valitsus 2010. aasta aprillis ja need tuleb Keskkonnaministeeriumi teatel ajakohastada hiljemalt 2015. aasta detsembriks.Ministeeriumi teatel keskendutakse ajakohastatavates veemajanduskavades senisest enam põllumajandusest ja hajaasustusest tulenevale reostusele, kliimamuutuse mõjule, paisutatud ja tõkestatud jõgedele ning veekogude tervendamisele. Täpsustada plaanitakse üksikasjalikke meetmeid vete seisundi parandamiseks, meetmete elluviijaid, tegevusteks vajalikke kulutusi ja neist saadavat tulu.Veemajanduskava, meetmete kava ning üleujutusohuga seotud riskide maandamiskava koostamises osalemine on avatud kõigile asjast huvitatud isikutele ning kõik saavad esitada oma seisukohti. Selleks korraldatakse igas vesikonnas kolmel korral kuuekuuline avalik väljapanek – kõigepealt oodatakse 2012. aastal seisukohti veemajanduskavade koostamise ajagraafiku ja tööplaani kohta, 2013. aastal oluliste veemajandusprobleemide kohta ning 2015. aastal veemajanduskava eelnõu kohta.Allikas: KeskkonnaministeeriumVt ka Keskkonnaministeeriumi teadet veemajanduskavade ajakohastamise kohtaVt täiendavat infot veemajanduskavade koostamise, sh vesikondade ja kehtivate veemajanduskavade kohta Keskkonnaministeeriumi vastavalt veebilehelt
Projekteerijad ja puurijad saavad andmeid puurkaevude ja -aukude kohta esitada ka e-keskkonnaameti kaudu29. veebruaril võttis keskkonnaminister vastu puurkaevu ja puuraugu rajamise nõuete määruse muudatused, mis puudutasid puurkaevude ja -aukude kohta Keskkonnaametile andmete esitamist nende projekteerijate või puurijate poolt. Määruse muudatuste kohaselt saavad puurkaevude ja -aukude projekteerijad ja puurijad esitada andmeid rajatud või rekonstrueeritud puurkaevude ja -aukude konstruktsiooni, geoloogilise läbilõike, veekeemia jmt kohta, sisestades nõutud andmed ise otse elektroonilisse andmebaasi e-keskkonnaameti portaali kaudu. Seni kehtinud määruse järgi kandis puurkaevude ja -aukude andmeid elektroonilisse puurkaevude ja -aukude andmebaasi Keskkonnaamet, tehes seda puurijate ja projekteerijate poolt esitatud materjalide põhjal. Seega võimaldavad määruse muudatused eelnõu seletuskirja kohaselt oluliselt vähendada Keskkonnaameti töökoormust ning lühendada puurkaevu või -augu rajamise või rekonstrueerimise protsessi. Keskkonnaameti ülesandeks jääb e-keskkonnaameti kaudu esitatud andmete kontrollimine ja nõuetele vastavuse kinnitamine. Puurkaevu või -augu andmete esitamiseks elektroonilisel teel peab isik järgima keskkonnaministri määruses kehtestatud nõudeid Keskkonnaametile elektroonilisel teel esitatavate dokumentide kohta. Isik peab sõlmima Keskkonnaametiga e-keskkonnaameti kasutamise lepingu. Määruse muudatused jõustusid 9. märtsil. Vt puurkaevu ja puuraugu rajamise nõuete määruse teksti Riigi TeatajasVt puurkaevu ja puuraugu rajamise nõuete määruse muudatusi Riigi TeatajasVt ka määruse muutmise eelnõud ja seletuskirja Eelnõude Infosüsteemist EISVt ka määrust Keskkonnaametile elektroonilisel teel esitatavate dokumentide nõuete kohta Riigi Teatajast
Euroopa Komisjon: mulla degradeerumisega tuleb tõhusamalt tegeledaEuroopa Komisjon esitas veebruaris kaks uut aruannet, milles käsitletakse Euroopa mullapinnaga seotud poliitilisi ja teaduslikke aspekte. Aruannetes esitatud järeldustest on Komisjon toonud olulisena välja, et aastatel 1990-2006 kaotati iga päev vähemalt 275 hektarit mullapinda selle alatiseks veekindla materjaliga katmise läbi (mis tähendab kümne aastaga Küprose suuruse pindala kaotamist); mulla vee-erosioon mõjutab Euroopas 1,3 miljoni km2 suurust maa-ala; mulla degradeerumine mõjutab meie võimet toota toiduaineid, hoida ära põude ja üleujutust, peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ning võidelda kliimamuutusega.Õigusliku regulatsiooni seisukohalt on oluline, et Komisjon on jälle kord toonud välja vajaduse meetmete järele, et mulla jätkuvat degradeerumist ennetada. Seni on Komisjon toetanud teadlikkuse tõstmisega seotud algatsui ning teadus- ja seireprojekte, samuti eraldanud finantsvahendeid tööstusalade ja saastunud maa taastamiseks. Samas ei ole praegused meetmed Komisjoni teatel piisavalt tõhusad, et Euroopa mullapinda kaitsta. Euroopa Komisjon esitas juba 2006. aastal eelnõu mulla raamdirektiivi kehtestamiseks, ent seda ei ole senini nõukogus ja Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud.Vt ka Euroopa Komisjoni pressiteadetVt ülevaadet mullakaitse teema reguleerimisest KÕKi temaatilisel veebilehel
Euroopa Komisjon lisas REACH määruse eriti ohtlike ainete loetellu 8 uut ainet14. veebruaril võttis Euroopa Komisjon vastu määruse (EL) nr 143/2011, millega lisati 8 uut ainet EL määruse (EÜ) nr 1907/2006 (nn REACH määrus) XIV lisasse. REACH määrus on õigusakt, mis reguleerib kemikaalide (eriti ohtlike kemikaalide) kasutamist Euroopa Liidus. Määruse kohaselt kuuluvad kemikaalid, mida kasutatakse tööstus teatud kogustes registreerimisele, mõningatel juhtudel hinnatakse nende ohutust. Ohtlike ainete kasutamine on piiratud (lubatud teatud juhtudel või ainult vastava loa alusel) või täielikult keelatud. Määruse XIV lisas on loetletud ained, mida loetakse eriti ohtlikeks, kuna tekitavad vähki, on mutageensed, põhjustavad kahju reproduktiivorganitele või on bioakumuleerivad. Selliste ainete puhul on nende kasutamine ükskõik kui väikestes kogustes lubatud vaid Komisjoni poolt antud loa alusel. REACH määruse XIV lisasse lisatud uute ainete kasutamine ilma loata on keelatud sõltuvalt ainest hiljemalt 21. augustist 2015. a. Taotlusi ainete kasutamiseks loa saamiseks on võimalik esitada samuti sõltuvalt konkreetsest ainest kuni 21. veebruarini 2014 (mõningate ainete puhul on taotluste esitamise tähtaja lõpp varasem). Koos uute ainetega kuulub eriti ohtlike ainete loetellu nüüd 14 erinevat ainet. Esimesed kuus ainet lisati loetellu eelmise aasta veebruaris, kajastasime seda ka 2011. a märtsikuises keskkonnaõiguse uudiskirjas. Kandidaatainete nimekirja, mis võidakse samuti Komisjoni poolt eriti ohtlike ainete loetellu lisada, kuulub lisaks neile veel 73 ainet.Vt Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 143/2011 teksti (pdf)Vt ka EL määruse (EÜ) nr 1907/2006 teksti (pdf)
Põllumajandusministri uus määrus täpsustab geneetiliselt muundatud põllukultuuride käitlemise nõudeidEelmises uudiskirjas kirjutasime kahest uuest määrusest, millega täpsustatakse geneetiliselt muundatud põllukultuuride käitlemise nõudeid seoses GM põllukultuuride käitlemiseks vajaliku koolituse ning GM põllukultuuride andmekogusse andmete esitamise taotlusega. Nüüdseks on Riigi Teatajas ilmunud kolmaski selleteemaline põllumajandusministri määrus (määrus nr 11) – selle määrusega kehtestatakse GM maisi ja kartuli kasvatamisest teavitamiseks esitatava teatise sisu- ja vorminõuded, teavitusvahemaa ulatus ning käitlemise täpsustatud nõuded.Uue määruse kohaselt tuleb enne GM põllukultuuri kasvatamise alustamist teavitada teavitusvahemaa piiresse jääva põllu valdajat vastavast kavatsusest väljastusteatega tähtkirjaga või elektrooniliselt digitaalallkirjaga (teate vorm on määruse lisas, teade tuleb GMOVS kohaselt esitada vähemalt 3 kuud enne kasvatamisega alustamist). Teavitusvahemaa ulatuseks on 400 m GM maisi kasvatamise korral ja 100 m GM kartuli kasvatamise korral. Lisaks tuleb GM põllukultuuri kasvatamisel jätta sama liiki geneetiliselt muundamata põllukultuuri põllu ja GM põllu vahele vahemaa, milleks on maisi puhul 200 m ja kartuli puhul 50 m (või saavutada selle vahemaa piiresse jäävate sama kultuuri kasvatavate põldude omanikega kirjalikud kokkulepped). Lisaks on määrusega sätestatud nõuded GM põllu servas olevale puhvertsoonile ning ajavahemikule, mis tuleb jätta GM põllukultuuri ja samal põllul sama, ent geneetiliselt muundamata kultuuri kasvatamise vahele (maisi puhul 2 aastat, kartuli puhul 4 aastat). Eraldi nõuded kehtestatakse GM põllukultuuri veole, ladustamisele, seadmete puhastamisele ning GM põllukultuurist hiljem tärganud taimede eemaldamisele.GM põllukultuuride käitlemise nõuded tulenevad geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise seadusest (GMOVS), mida täiendati vastava peatükiga juba 2010. aastal – vt selle kohta lähemalt keskkonnaõiguse uudiskirja tollasest uudisest. Nõuete eesmärgiks on vältida tava- ja mahepõldude saastumist geneetiliselt muundatud organismidega. Vt põllumajandusministri määrust nr 11 Riigi Teatajas

matches:
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
§ 35
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus


«Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006» meetme number 2.3 «Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamine» osa «Ettevõtlusinkubatsiooni programm» tingimused – Riigi Teataja
«Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006» meetme number 2.3 «Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamine» osa «Ettevõtlusinkubatsiooni programm» tingimused
«Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006» meetme number 2.3 «Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamine» osa «Ettevõtlusinkubatsiooni programm» tingimused - sisukord
§ 2 Meetme osa eesmärgid
§ 4 Meetme osa raames toetatavad tegevused
§ 15 Taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus ja otsusest teavitamine
§ 17 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ning kehtetuks tunnistamime
§ 18 Taotluse finantseerimise piirmäärad ja tingimused
§ 19 Omafinantseerimine
§ 20 Taotluse finantseerimise kord
§ 21 Toetatava projekti ajaline kestus ja aruandlus
§ 23 Sihtasutuse õigused
§ 24 Sihtasutuse kohustused
§ 25 Enne määruse jõustumist esitatud taotluste menetlemine
Vastu võetud 31.10.2005 nr 132
RTL 2005, 111, 1708
10.11.2008 RTL 2008, 92, 1285 21.11.2008
23.03.2009 RTL 2009, 29, 376 29.03.2009
Määrus kehtestatakse «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seadus» § 16 lõike 1 alusel.
[RTL 2008, 92, 1285 - jõust. 21.11.2008]
(1) «Ettevõtlusinkubatsiooni programm» (edaspidi meetme osa) on «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punktis 1 nimetatud arengukava 2. prioriteedi meetme number 2.3 «Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamine» osa.
(2) Määrus kehtestab lõikes 1 nimetatud meetme osa raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ning korra meetme osa eesmärkide saavutamiseks.
(3) Meetme osa rakendusüksuseks on «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 14 lõike 2 ning Vabariigi Valitsuse 22. märtsi 2004. a määruse nr 81 «Struktuuritoetuse rakendusasutuste ja rakendusüksuste nimetamine ning riigi ja kohaliku omavalitsuse investeeringute meetmete loetelu kinnitamine» tähenduses Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (edaspidi sihtasutus). Sihtasutus menetleb toetuse saamiseks esitatud taotlusi, sealhulgas teeb otsuse taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta ja ettepaneku makseasutusele toetuse väljamaksmiseks. Sihtasutusel on õigus teha toetuse väljamaksmisest osalise või täieliku keeldumise otsus.
§ 2. Meetme osa eesmärgid
(1) Meetme osa üldeesmärk on toetada kasvupotentsiaaliga innovatiivsete ettevõtjate tekkimist ja jätkusuutlikku arengut. Meetme osa üldeesmärgi saavutamist mõõdetakse meetme osa raames finantseeritud projektide realiseerimise tulemusena loodud uute ettevõtjate ja nendes loodud töökohtade arvuga ning loodud ettevõtjate jätkusuutlikkuse ja kasvu näitajatega.
(2) Meetme osa alaeesmärgiks on alustavate ettevõtjate vajadustest lähtuvate inkubatsiooniteenuste väljatöötamise ja pakkumise toetamine Eesti ettevõtlusinkubaatorites. Meetme osa alaeesmärkide saavutamist mõõdetakse ettevõtlusinkubaatorite täituvusnäitajatega ning inkubantide poolt kasutust ja positiivset tagasisidet leidvate teenuste osakaaluga.
(3) Meetme osa raames antakse:
1) ettevõtlusinkubaatorile vähese tähtsusega abi, mille andmisel järgitakse Euroopa Komisjoni määruses (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 379, 28.12.2006, lk 5–10) ja konkurentsiseaduse §-s 33, sätestatut;
2) ettevõtlusinkubaatorile koolitusabi, mille andmisel järgitakse Euroopa Komisjoni määruses (EÜ) nr 68/2001, milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (EÜT L 10, 13.01.2001, lk 20–29), sätestatut.
2) ettevõtlusinkubaator (edaspidi inkubaator) on keskus, mille põhitegevuseks on uue ettevõtluse kasvu ja edu kiirendamine kompleksse ettevõtluse abistamise programmi (inkubatsiooniteenuste) kaudu;
4) inkubant on inkubatsiooniteenuseid kasutav tegevust alustav äriühing, kes vastab inkubaatori poolt inkubantidele kehtestatud sisenemis- ja väljumiskriteeriumidele;
5) kutseõppeasutus on kutseõppeasutus «Kutseõppeasutuse seaduse» tähenduses;
6) rakenduskõrgkool on rakenduskõrgkool «Rakenduskõrgkooli seaduse» tähenduses;
7) ülikool on ülikool «Ülikooliseaduse» tähenduses;
8) abikõlblik kulu ja tegevus on määruses sätestatud korra kohaselt meetme osa raames finantseerimisele kuuluv kulu ja tegevus;
9) taotlus on vormikohane kirjalik avaldus ja sellele lisatud dokumendid toetuse taotlemiseks;
10) projekt on taotluses kirjeldatud ühtsete eesmärkidega ning ajas ja ruumis piiritletud tegevus või tegevuste kogum, mille elluviimiseks toetust taotletakse või kasutatakse;
11) taotleja on isik või asutus, kes on esitanud taotluse toetuse saamiseks;
12) toetus on «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seadus» § 2 lõike 1 tähenduses projektile antav rahaline abi;
13) toetuse saaja on isik või asutus, kelle taotlus toetuse saamiseks on rahuldatud;
14) omafinantseering on toetuse saaja või teiste projektis osalevate isikute ja asutuste tehtav rahaline või rahaliselt mõõdetav panus projekti. Omafinantseeringu hulka arvatakse ainult toetuse saaja või teiste projektis osalevate isikute ja asutuste tehtavad abikõlblikud kulud;
15) osaline ettemakse on toetuse väljamakse pärast reaalse kohustuse tekkimist ja toetuse saaja omafinantseeringu tasumist;
16) ettemakse on toetuse väljamakse pärast reaalse kohustuse ning enne reaalse kulutuse tekkimist.
§ 4. Meetme osa raames toetatavad tegevused
Meetme osa raames toetatakse järgmisi tegevusvaldkondi:
1) eeluuringu läbiviimine inkubaatori käivitamiseks, mis muuhulgas võib sisaldada inkubaatori tasuvus-, teostatavus- ja muude uuringute läbiviimist ning inkubaatori äriplaani koostamist;
2) inkubatsiooniteenuste arendamine ja inkubatsioonialane koostöö ja kogemuste vahetamine kohalike ja välismaiste koostööpartneritega, mis muuhulgas võib sisaldada inkubaatori ja inkubatsiooniteenuste arendamist ning tutvustamist sihtrühmadele ja koostööpartneritele, osalemist temaatilistes rahvusvahelistes võrgustikes, omandatud kogemuste ja parima praktika vahetamist nii kohalikul kui ka rahvusvahelisel tasandil ning praktiseerimist teistes alustava ettevõtluse toetamisega tegelevates organisatsioonides Eestis ja välismaal;
3) inkubatsiooniteenuste osutamine inkubantidele, mis muuhulgas võib sisaldada ettevõtluskonkursside läbiviimist, ettevõtja äriidee esmast analüüsi ja turusuutlikkuse hindamist, ettevõtjaoskuste testimist, konsultatsioonilist abi turu- ja tasuvusuuringute ning äriplaanide koostamisel, juriidilist, juhtimisalast ja finantsnõustamist, abi riiklike ja rahvusvaheliste rahastamisallikate leidmisel ja taotluste koostamisel, turundus- ja koostöövõrgustike alast konsultatsiooni, infovahendust messide, seminaride jm kontaktürituste, erinevate teenuste ja nende pakkujate ning ettevõtluse tugiorganisatsioonide kohta, kontaktseminaride jm maaklerlusürituste ning neist osavõtu korraldamist;
4) inkubatsiooniteenuse raames inkubantidele ainult nõustamisteenuse osutamine.
(1) Taotlejal on meetme osa raames võimalik taotleda toetust järgmiste §-s 4 sätestatud tegevuste elluviimisega otseselt seotud kulude katmiseks vastavalt §-s 18 sätestatud piirmääradele ja tingimustele:
1) projekti elluviivate töötajate töötasud koos kõigi riiklike maksudega vastavalt töötajate hõivatusele projekti teostamisel;
2) kulud, mis on seotud kontoritehnika ja -sisustuse, seadmete ja muu materiaalse põhivara soetamisega;
3) kulud sisseostetud teenustele, sealhulgas sisseostetud konsultatsiooni-, koolitus-, reklaamiteenused ja uuringud. Nimetatud kulud kokku ei tohi ületada 70% abikõlblikest kuludest;
4) projekti elluviivate töötajate koolituskulud, sealhulgas seminaride ja konverentside osavõtumaksud ning koolituskursuste väljatöötamisega seotud kulud;
5) projekti elluviivate töötajate riigisisesed ja välislähetuskulud, sealhulgas majutus, transport ja päevaraha, vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2000. a määrusele nr 453 «Töölähetuse kulude hüvitiste ja päevaraha määrad ning nende maksmise tingimused ja kord»;
6) üldkulud kokku kuni 10% ulatuses abikõlblikest kuludest. Üldkulude hulka kuuluvad kulud bürootarvetele, sideteenustele, transpordikulud vastavalt asutusesiseselt kehtestatud tingimustele või kulule kilomeetri kohta, kommunaalkulud, ruumide, välja arvatud inkubantidele renditava pinna rent, ainult projektiga seotud pangakontode avamise ja haldamise kulud. Pangakontodega seotud hooldustasud on abikõlblikud vaid siis, kui eraldi kontode avamist nõuavad struktuurifonde administreerivad asutused. Pangagarantii on abikõlblik, kui sihtasutus pangagarantiid nõuab;
7) kulud § 22 punktis 15 toodud nõuete täitmiseks.
(11) Paragrahvi 4 punktis 4 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotluste puhul on võimalik taotleda toetust otseselt projekti raames inkubantidele nõustamisteenuse osutamisega seotud inkubaatori töötajate, kelle nõustamisega otseselt seotud töö moodustab vähemalt 30% tema tööajast, töötasude ja töötasudega seotud sotsiaal- ja tulumaksu ning kohustusliku kogumispensioni- ja töötuskindlustusmaksete kulude katmiseks vastavalt §-s 18 sätestatud tingimustele.
[RTL 2009, 29, 376 - jõust. 29.03.2009]
1) instrumentide või seadmete müüja esitab tõendi instrumentide või seadmete päritolu kohta ja kinnitab, et nende ostmiseks ei ole eelneva seitsme aasta jooksul kasutatud riiklikke vahendeid;
(4) Meetme osa raames ei ole abikõlblikud järgmised kulud:
1) ehitamise ja renoveerimisega seotud kulud;
3) taotleja ja toetuse saaja raamatupidamises kajastamata mitterahalised sissemaksed;
4) üldkulud (välja arvatud lõike 1 punktis 6 lubatud ulatuses);
5) amortisatsioonikulud;
6) pangagarantiid (välja arvatud lõike 1 punktis 6 lubatud ulatuses);
7) finants- ja pangakulud (välja arvatud lõike 1 punktis 6 lubatud ulatuses);
8) teiste riiklike või Euroopa Liidu programmide poolt finantseeritud kulud;
9) eraõigusliku juriidilise isiku asutamisega seotud kulud;
10) trahvid;
11) kinnisvara soetamine;
12) muud projektiga mitte seotud ning elluviimise seisukohast põhjendamatud või ebaolulised kulud.
(7) Abikõlblikeks ei loeta neid kulusid, mis on tehtud enne taotluse esitamist, välja arvatud juhul, kui tegemist § 2 lõike 3 punktis 1 nimetatud vähese tähtsusega abiga. Abikõlblike kulude hulka võib arvata ainult neid kulusid, mis on tehtud alates taotluses märgitud projekti alguskuupäevast kuni taotluse rahuldamise otsuses sätestatud projekti tegevuste elluviimise tähtpäevani, mis ei tohi olla hilisem kui 31. mai 2009. a. Kui sihtasutuse juhatus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, on taotleja kohustatud taotluse esitamisega seotud või projekti elluviimiseks tehtud kulud ise katma.
(1) Käesoleva meetme osa raames esitatakse taotlused sihtasutuse juhatuse poolt määratud taotlusvooru tähtpäevaks.
(2) [Kehtetu – RTL 2008, 92, 1285 - jõust. 21.11.2008]
(3) Taotluste esitamise tähtaegadest informeerib sihtasutus taotlejaid vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes ja sihtasutuse veebilehel vähemalt 20 tööpäeva enne taotluste esitamise tähtaega.
(31) Paragrahvi 4 punktis 4 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotluste esitamise tähtaegadest informeerib sihtasutus § 7 lõike 1 punktile 3 vastavaid taotlejaid vähemalt 10 tööpäeva enne taotluse esitamise tähtaega.
(4) Taotlusi võetakse pärast § 10 lõikes 2 nimetatud taotluste vastuvõtmise peatamist uuesti vastu sihtasutuse juhatuse otsusega juhul, kui taotluste rahastamise eelarvesse laekuvad täiendavad vahendid. Vastavast otsusest teavitatakse vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes.
1) Eesti Vabariigis registreeritud eraõiguslik juriidiline isik, kelle põhitegevuseks on ettevõtja käivitusperioodi riskide vähendamine inkubatsiooniteenuste pakkumise kaudu;
2) kutseõppeasutus, rakenduskõrgkool või ülikool lisaks punktis 1 toodud taotlejale § 4 punktis 1 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotluse puhul;
3) paragrahvi 4 punktis 4 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotluse puhul § 4 punktides 2 ja 3 toodud tegevusvaldkondade elluviimiseks toetust saanud inkubaator.
(2) Nõuded taotlejale:
1) taotlejal ei ole taotluse esitamise hetkel maksuvõlga riiklike maksude osas, välja arvatud juhul, kui see on ajatatud ning maksed on tehtud tähtaegselt ja nõutud summas;
2) taotlejal on nõutavad vahendid toetuse omafinantseerimiseks vastavalt §-s 19 sätestatud piirmääradele ja tingimustele;
21) paragrahvi 7 lõike 1 punktis 3 nimetatud taotleja puhul ei tohi taotleja või temaga «Tulumaksuseaduse» §-s 8 sätestatud tähenduses seotud juriidilised isikud omada taotleja poolt teenindatavas inkubandis osalust üle 50% ja inkubandi juhatuse liikmetest peavad enamuse moodustama inkubaatori heaks mittetöötavad isikud;
3) kui taotlejaks on äriühing, ei tohi selles osalust omada isik, kes omab samaaegselt osalust või kuulub juhtorgani koosseisu samal tegevusalal ja samas asukohas tegutsevas teises äriühingus või kelle puhul temaga «Tulumaksuseaduse» §-s 8 sätestatud tähenduses seotud isik omab osalust või kuulub juhtorgani koosseisu teises samal tegevusalal ja samas asukohas tegutsevas äriühingus;
4) taotleja või tema üle valitsevat mõju omava isiku suhtes ei toimu pankroti- või likvideerimismenetlust ega ole tehtud pankrotiotsust;
5) taotleja omanikud, kelle summaarne osalus ületab 5% aktsia- või osakapitalist, välja arvatud avalikult noteeritud ettevõtjad, peavad olema registreeritud kas Eestis või territooriumil, mida ei loeta madala maksumääraga territooriumiks «Tulumaksuseaduse» § 10 tähenduses, või Euroopa Liidu liikmesriigis või riigis, millel on kehtiv assotsieerumisleping Euroopa Liiduga;
6) inkubaatorile viimase kolme aasta jooksul eraldatud vähese tähtsusega abi ei tohi ületada koos meetme osa raames vähese tähtsusega abina taotletava toetusega vähese tähtsusega abi ülemmäära 200 000 (kakssada tuhat) eurot.
(3) Juhul kui taotleja on sihtasutuselt varem saanud toetust riigieelarvelistest vahenditest või «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seadus» sätestatud korras, mis on kuulunud tagasimaksmisele, peavad tagasimaksed olema tehtud tähtaegselt ja nõutud summas.
1) vastama tõeselt taotleja ja taotluse kohta sihtasutuse poolt esitatud küsimustele;
2) võimaldama sihtasutusel teostada taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrolli, paikvaatlust ning esitatud andmete vastavust tegelikkusele;
4) sihtasutust viivitamatult kirjalikult informeerima kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada sihtasutuse või taotleja poolt oma kohustuste täitmist, sealhulgas nime, aadressi ja seaduslike või volitatud esindajate muutumisest, ümberkujundamisest, pankrotiavalduse esitamisest või likvideerija määramisest, tegevuse lõpetamisest ja muudest asjaoludest ka siis, kui eelnimetatud muudatused on registreeritud avalikus registris või avalikustatud massiteabevahendite kaudu;
6) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi ja esitama sihtasutusele informatsiooni, mis võib mõjutada taotleja ja taotluse kohta otsuse tegemist.
(1) Taotlus § 4 punktis 1 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatakse lisas 1 toodud taotlusvormil, taotlus § 4 punktides 2 ja 3 toodud tegevusvaldkondade elluviimiseks lisas 2 toodud taotlusvormil ja § 4 punktis 4 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotlus esitatakse lisas 3 toodud taotlusvormil. Taotlus esitatakse sihtasutusele kas paberkandjal ja koopia elektrooniliselt või elektrooniliselt digitaalallkirjaga allkirjastatult. Taotlusele kirjutab alla taotleja esindusõiguslik isik.
(2) Taotlus § 4 punktis 1 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatakse taotlusvormil koos järgmiste lisadega:
1) kui taotlejaks on kutseõppeasutus, rakenduskõrgkool või ülikool, kirjalik kinnitus, et projekt on kooskõlas taotleja arengukava või -strateegiaga;
2) kui taotlejaks on eraõiguslik juriidiline isik, koopia taotleja põhikirjast ja viimase majandusaasta aruandest, auditeerimise või revideerimise kohustusega taotleja korral lisaks koopia viimase majandusaasta aruandest koos audiitori või revideerija otsusega;
3) taotleja omafinantseeringu korral taotleja juht- või esindusorgani poolt heakskiidetud omafinantseeringut kinnitav dokument;
4) projekti teostajate ja projekti teostamise eest vastutavate isikute elulookirjeldused;
5) volikiri, kui esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel;
6) Maksu- ja Tolliameti tõend maksuvõlgnevuste puudumise või nende ajatatuse kohta, mis ei tohi olla vanem kui 10 tööpäeva alates taotluse esitamisest;
7) § 7 lõike 1 punktis 1 nimetatud taotleja puhul või kui taotlejaks on eraõiguslik juriidiline isik teatis saadud vähese tähtsusega abi kohta vastavalt rahandusministri 22. aprilli 2004. a määruse nr 80 «Vähese tähtsusega abi teatise esitamise kord ja vorm» lisas toodud vormile.
(3) Taotlus § 4 punktides 2 ja 3 toodud tegevusvaldkondade elluviimiseks esitatakse taotlusvormil koos järgmiste lisadega:
4) inkubaatori ruumide ja seadmete omandi- või kasutusõigust tõendavad dokumendid;
8) kulude kalkulatsioonid ja nende aluseks olevate dokumentide koopiad (hinnapakkumised, hinnakirjad, eelarved), kulude puhul, mis ületavad ilma käibemaksuta arvestuses 100 000 (ükssada tuhat) Eesti krooni piirmäära, kolme sõltumatu ja sisult võrreldava hinnapakkumise koopiad ning pakkumise tegemise aluseks olevad lähteülesanded;
9) Maksu- ja Tolliameti tõend maksuvõlgnevuste puudumise või nende ajatatuse kohta, mis ei tohi olla vanem kui 10 tööpäeva alates taotluse esitamisest;
10) teatis taotleja poolt saadud vähese tähtsusega abi kohta vastavalt rahandusministri 22. aprilli 2004. a määruse nr 80 «Vähese tähtsusega abi teatise esitamise kord ja vorm» lisas toodud vormile.
(4) Paragrahvi 4 punktis 4 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotlus esitatakse taotlusvormil koos järgmiste lisadega:
1) inkubatsiooniteenuse osutamise raames nõustamisteenuse osutamise aruanne ja plaan projekti perioodi kohta, mis sisaldavad lühiülevaadet nõustatavatest inkubantidest ja detailseid andmeid nende nõustamiseks kulutatud ja/või planeeritud tundide ja teemade kohta nõustajate lõikes. Aruanne esitatakse juhul kui projekti alguskuupäev on varasem taotluse esitamise ajast;
3) inkubantidele nõustamisteenuse osutamise raames pakutavate teenuste ulatus ja kompetentsi vastavus ning nõustamisteenuse osutamise protsessi kirjeldus;
4) taotleja viimase majandusaasta aruande koopia, auditeerimise või revideerimise kohustusega taotleja korral koos audiitori või revideerija otsusega;
5) inkubaatori ruumide omandi- või kasutusõigust tõendavad dokumendid;
6) inkubaatori ruumide eksplikatsioon koos konkreetsete andmetega hõivatuse kohta;
7) projekti teostajate ja projekti teostamise eest vastutavate isikute elulookirjeldused;
(5) Juhul kui sihtasutusel on varasematest taotlusvoorudest olemas taotlejalt taotlusvormiga nõutav(ad) lisa(d) ja nendes sisalduvad andmed ei ole taotluse esitamise hetkeks muutunud, ei pea taotleja neid taotlusega koos esitama.
(1) Taotluse menetlus sihtasutuses seisneb selle registreerimises, läbivaatamises või läbivaatamata tagastamises, taotluse ja taotleja nõuetele vastavaks või mittevastavaks tunnistamises, nõuetele vastavaks tunnistatud taotluse hindamises ja taotluse rahuldamises või rahuldamata jätmises.
(2) Paragrahvi 4 punktis 1 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotluste menetlemine toimub jooksvalt nende esitamise järjekorras. Taotluste vastuvõtmine peatatakse sihtasutuse juhatuse otsusega, kui taotluse rahuldamise otsusega väljamaksmisele kuuluv summa saab võrdseks § 4 punktis 1 toodud tegevusvaldkonna taotluste rahastamise eelarvega. Otsusest teavitatakse vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes.
(3) Paragrahvi 4 punktides 2 ja 3 toodud tegevusvaldkondade elluviimiseks esitatud taotluste menetlemine toimub tähtajaliste taotlusvoorudena ning taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsused tehakse tähtajaks esitatud taotluste paremusjärjestuse alusel.
(31) Paragrahvi 4 punktis 4 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotluste menetlemine toimub tähtajaliste taotlusvoorudena ning taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsused tehakse tähtajaks esitatud taotluste paremusjärjestuse alusel.
(4) Sihtasutus võib taotluse menetluse vältel taotlejalt nõuda selgitusi taotluses esitatud andmete kohta, kui ta leiab, et taotlus ei ole piisavalt selge, näidates ühtlasi, millised asjaolud vajavad täiendavat selgitamist.
(1) Taotlused registreeritakse ja vaadatakse läbi sihtasutuses. Taotluse läbivaatamise tähtaeg on viis tööpäeva alates taotluse registreerimisest. Taotluse läbivaatamise käigus kontrollitakse, kas taotlus on täidetud nõuetekohaselt ja laekunud koos kõigi lisadega.
(3) Kui taotluse läbivaatamisel avastatakse selles esinevaid ebatäpsusi, teatatakse sellest viivitamatult taotlejale ja määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Puuduste kõrvaldamiseks antakse 10 kalendripäeva. Paragrahvi 4 punktis 1 toodud tegevusvaldkondade elluviimiseks esitatud taotluse menetlemise tähtaeg pikeneb puuduste kõrvaldamiseks antud tähtaja võrra.
(31) Paragrahvi 4 punktis 4 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotluse läbivaatamisel avastatud ebatäpsuste kõrvaldamine on lubatud juhul, kui taotlus esitatakse enne taotlusvooru taotluste esitamise tähtaega. Taotluses sisalduvatest ebatäpsustest teatatakse viivitamatult taotlejale. Puuduste kõrvaldamiseks antakse 10 kalendripäeva, kuid mitte rohkem, kui on jäänud taotlusvooru taotluste esitamise tähtajani.
(4) Sihtasutusel on õigus teha ettepanek taotluse täiendamiseks. Paragrahvi 4 punktis 1 toodud tegevusvaldkondade elluviimiseks esitatud taotluse täiendamiseks antakse taotlejale kuni 10 tööpäeva, mille võrra pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg.
(5) Sihtasutuse juhatus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata, kui taotleja ei ole esitanud toetuse taotlemiseks lõigetes 3, 31 ja 4 sätestatud tähtaja jooksul kõiki käesoleva määruse alusel nõutavaid dokumente.
(2) Taotleja nõuetele vastavuse kontrollimiseks hinnatakse tema vastavust §-s 7 taotlejale esitatud nõuetele.
(3) Taotleja tunnistatakse nõuetele vastavaks juhul, kui on täidetud kõik §-s 7 taotlejale esitatud nõuded.
(4) Taotleja vastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus või juhatuse poolt volitatud isik taotleja vastavaks tunnistamise otsuse.
(5) Taotleja nõuetele mittevastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata.
(3) Taotluse nõuetele vastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus või juhatuse poolt volitatud isik taotluse vastavaks tunnistamise otsuse.
1) taotleja ei ole § 11 lõigetes 3, 31 ja 4 sätestatud tähtaja jooksul kõrvaldanud taotluses esinevaid puudusi;
4) taotlus ei vasta «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduses» ja määruses taotlusele esitatud nõuetele ning puudust ei ole võimalik § 11 lõigete 3, 31 ja 4 alusel määratud tähtaja jooksul kõrvaldada.
(1) Nõuetele vastavaks tunnistatud taotlust hindavad sõltumatud eksperdid vastavalt sihtasutuse juhatuse poolt kinnitatud taotluste hindamisjuhendile. Hindamise tulemused kinnitab valikukomisjon, kes teeb sihtasutuse juhatusele ettepaneku taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta.
(2) Valikukomisjoni moodustab sihtasutuse juhatus ja selle tööd juhib sihtasutuse juhatuse poolt määratud isik. Taotluste hindamisjuhendi, valikukomisjoni koosseisu ja selles toimuvad muudatused kinnitab sihtasutuse juhatus, kooskõlastades need eelnevalt Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi kooskõlastuseta valikukomisjoni ei moodustata ja selles muudatusi ei tehta.
(4) Paragrahvi 4 punktis 1 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotlust hinnatakse lõikes 7 toodud hindamiskriteeriumide alusel skaalal 1–10 (minimaalne võimalik hinne – «1», maksimaalne võimalik hinne – «10»). Taotluse koondhinne on summa kõigi taotlust hinnanud ekspertide poolt lõikes 7 loetletud hindamiskriteeriumide alusel taotlusele antud hinnete kaalutud keskmisest.
(5) Paragrahvi 4 punktides 2 ja 3 toodud tegevusvaldkondade elluviimiseks esitatud taotlust hinnatakse lõikes 8 toodud hindamiskriteeriumide alusel skaalal 1–10 (minimaalne võimalik hinne – «1», maksimaalne võimalik hinne – «10»). Taotluse koondhinne on summa kõigi taotlust hinnanud ekspertide poolt lõikes 8 loetletud hindamiskriteeriumide alusel taotlusele antud hinnete kaalutud keskmisest.
(51) Paragrahvi 4 punktis 4 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotlust hinnatakse lõikes 9 toodud hindamiskriteeriumite alusel skaalal 1 (väga nõrk) – 5 (väga hea). Taotluse hindamisel antud maksimaalne koondhinne moodustub lõikes 9 loetletud hindamiskriteeriumide hinnete kaalutud keskmisest.
(6) Rahuldamisele kuuluvad nõuetele vastavaks tunnistatud ja lõigetes 7 ja 8 toodud hindamiskriteeriumide alusel vähemalt koondhinde 5 saanud taotlused, mille kõiki hindamiskriteeriumeid on hinnatud vähemalt hindega 2 ning mille rahastamise summa ei ületa meetme osa vastavate taotluste rahuldamise eelarvet. Rahuldamisele ei kuulu taotlused, mis lõigetes 7 ja 8 toodud hindamiskriteeriumide alusel on koondhindeks saanud vähem kui 5, või taotlused, mille vähemalt ühte hindamiskriteeriumit on hinnatud väiksema hindega kui 2.
(61) Rahuldamisele kuuluvad nõuetele vastavaks tunnistatud ja lõikes 9 toodud hindamiskriteeriumide alusel vähemalt koondhinde 2,5 saanud taotlused, mille kõiki hindamiskriteeriume on hinnatud vähemalt hindega 2 ning mille rahastamise summa ei ületa meetme osa vastavate taotluste rahuldamise eelarvet. Rahuldamisele ei kuulu taotlused, mis lõikes 9 toodud hindamiskriteeriumide alusel on koondhindeks saanud vähem kui 2,5 või taotlused, mille vähemalt ühte hindamiskriteeriumit on hinnatud hindega 1.
(7) Paragrahvi 4 punktis 1 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotluse hindamiskriteeriumid ning nende hindamisel rakendatavad osakaalud on järgmised:
1) idee (40% koondhindest), mille raames hinnatakse idee innovatiivsust, turgu, riske, võimalikke tulemusi võrreldes idee realiseerimise hinnangulise maksumusega;
2) taotluse vastavus alameetme eesmärgile ning taotleja arengukavale, -strateegiale või põhikirjale (20% koondhindest), mille raames hinnatakse taotleja seniseid ettevõtluse arengule suunatud toetusmeetmeid, nende vastavust vajadustele ja rakendamise tulemuslikkust, sh loodud jätkusuutlike töökohtade ja ettevõtjate arvu ning idee realiseerimisel tekkivat lisandväärtust piirkonna ettevõtluse tugisüsteemile;
3) taotleja võimekus ideed realiseerida (40% koondhindest), mille raames hinnatakse taotleja senist kogemust ja motivatsiooni, ettevõtlikkust ja juhtimisvõimet, võimalike asutajate ja teiste huvigruppide kaasatust inkubaatori käivitamisse, sh omafinantseerimise võimekust.
(8) Paragrahvi 4 punktides 2 ja 3 toodud tegevusvaldkondade elluviimiseks esitatud taotluse hindamiskriteeriumid ning nende hindamisel rakendatavad osakaalud on järgmised:
1) taotleja äriplaani või arengustrateegia kvaliteet ning projekti vastavus seal püstitatud eesmärkidele (20% koondhindest), mille raames hinnatakse inkubaatori strateegia vastavust turusituatsioonile, eesmärkide ambitsioonikust, strateegia realiseerimise tegevus-, aja- ja finantseerimise kava ning oodatavate tulemuste realistlikkust, tulemuste mõõtmise mehhanismi läbipaistvust, seniseid kogemusi ja edusamme äriplaani või arengustrateegia realiseerimises, sidusust olemasolevate ettevõtluse tugistruktuuridega, taotluse panust äriplaani või arengustrateegia realiseerimisse;
2) projekti põhjendatus (30% koondhindest), mille raames hinnatakse projekti osa inkubaatori arendamisel ja teenuste pakkumisel, vastavust meetme osa eesmärkidele ja tegevustele ning projekti tegevus-, aja- ja finantseerimise kava põhjendatust, läbipaistvust, eesmärkide ja vahe-eesmärkide püstitust ning valitud tegevuste sobivust püstitatud eesmärkide saavutamiseks, kulude struktuuri põhjendatust ja realistlikkust, riskide määratlemist ja nende adresseerimise viise, taotleja tegevuste tõenäolist mõju alustavate ettevõtjate tekkimise ja jätkusuutliku arengu tagamisele;
3) projekti jätkusuutlikkus (15% koondhindest), mille raames hinnatakse inkubaatori asutajate projekti kaasatust, projekti omafinantseerimise realistlikkust, finantseerimisplaanide realistlikkust tegevuste jätkamise osas pärast projekti lõppemist;
4) taotleja võimekus püstitatud eesmärke saavutada (15% koondhindest), mille raames hinnatakse projekti põhitäitjate senist kogemust ja staaži projekti tegevuste elluviimiseks;
5) kulu ja tulemi suhe (20% koondhindest), mille raames hinnatakse projekti oodatavaid tulemusi, mõju, panust alameetme eesmärkide saavutamisesse, suhet projekti realiseerimise maksumusse.
(9) Paragrahvi 4 punktis 4 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotluste hindamiskriteeriumid ning nende hindamisel rakendatavad osakaalud on järgmised:
1) nõustamisaruande ja -plaani ettevalmistuse kvaliteeti (40% koondhindest), mille raames hinnatakse aruandes ja plaanis esitatud andmete läbipaistvust, piisavust ja realistlikkust, nõustamisteenuse osutamisse kaasatud töötajate senist nõustamiskogemust, nõustamisteenuse osutamise mahtu ja ulatust;
2) nõustamisplaani efektiivsust (60% koondhindest), mille raames hinnatakse inkubaatori täituvust, inkubantide nõustamisega tegelevate inkubaatori töötajate ja inkubantide suhet ning ühe inkubandi nõustamisele kulutatavat keskmist tundide arvu kuus.
§ 15. Taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus ja otsusest teavitamine
(1) Otsuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta teeb sihtasutuse juhatus taotluse esitamise tähtajast arvates § 4 punktis 1 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotluse puhul 35 tööpäeva, § 4 punktides 2 ja 3 toodud tegevusvaldkondade elluviimiseks esitatud taotluse puhul 63 tööpäeva ning § 4 punktis 4 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotluse puhul 20 tööpäeva jooksul.
1) toetuse rahaline maht ületab taotlusvooru rahastamise eelarve vaba jäägi;
4) toetuse väljamaksmise tingimused, sealhulgas otsus ettemakse või osalise ettemakse tegemise kohta;
(5) Kui taotluse hindamisel selgub, et taotluses on esitatud valeandmeid või esinevad asjaolud, mille tõttu taotlejat või taotlust ei saa nõuetele vastavaks tunnistada või taotlust rahuldada, tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
(6) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus toimetatakse toetuse saajani või taotlejani lihtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga või tema nõusolekul e-postiga viie tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemist.
§ 16. [Kehtetu – RTL 2008, 92, 1285 - jõust. 21.11.2008]
§ 17. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ning kehtetuks tunnistamime
3) muutub projekti eelarve, mis suureneb enam kui 30%, tingimusel, et toetuse summa ei suurene;
2) otsuse muutmise korral ei oleks projekti elluviimist võimalik lõpetada 31. maiks 2009. a;
2) [Kehtetu – RTL 2008, 92, 1285 - jõust. 21.11.2008]
5) projekti elluviimist ei ole võimalik lõpetada 31. maiks 2009. a;
§ 18. Taotluse finantseerimise piirmäärad ja tingimused
(1) Paragrahvi 4 punktis 1 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotluse finantseerimise summa on kuni 100 000 Eesti krooni, kuid mitte rohkem kui 80% abikõlblikest kuludest vastavalt § 2 lõikes 3 sätestatule.
(2) Paragrahvi 4 punktides 2 ja 3 toodud tegevusvaldkondade elluviimiseks esitatud taotluse finantseerimise summa on kuni 3 miljonit Eesti krooni, kuid mitte rohkem kui 75% abikõlblikest kulutustest vastavalt § 2 lõikes 3 sätestatule.
(21) Paragrahvi 4 punktis 4 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotluse finantseerimise määr on kuni 100 % abikõlblikest kulutustest.
(3) Ühele inkubaatorile või inkubandile antava vähese tähtsusega abi summa ei tohi ületada vähese tähtsusega abi ülemmäära 200 000 (kakssada tuhat) eurot kolme aasta jooksul.
§ 19. Omafinantseerimine
(1) Paragrahvi 4 punktis 1 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotluse puhul on taotleja omafinantseering vähemalt 20% abikõlblikest kulutustest.
(2) Paragrahvi 4 punktides 2 ja 3 toodud tegevusvaldkondade elluviimiseks esitatud taotluse puhul on taotleja omafinantseering vähemalt 25% abikõlblikest kulutustest.
§ 20. Taotluse finantseerimise kord
(1) Toetuse väljamaksed tehakse toetuse saajale vastavalt «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 11 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud toetuse väljamaksmise korrale ja taotluse rahuldamise otsuses toodud tingimustele. Toetuse saaja esitab toetuse väljamaksmiseks vastavasisulise taotluse (edaspidi väljamakse taotlus).
(2) Toetuse väljamaksmine toimub etapiviisiliselt üldjuhul poolaasta kaupa pärast poolaastaks ettenähtud tegevuste elluviimist (edaspidi etapiviisilised maksed). Kui taotlejal puuduvad vahendid poolaasta tegevuste finantseerimiseks (välja arvatud omafinantseering), on alameetme raames lubatud ettemaksed või osalised ettemaksed vastavalt «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 11 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud toetuse väljamaksmise korrale.
(6) Ettemakse või osalise ettemakse puhul teeb sihtasutus lõigetes 4 ja 5 nimetatud dokumentide kontrolli kuni 20 tööpäeva jooksul alates väljamakse taotluse esitamisest sihtasutusele.
(7) Ettemakse või osalise ettemakse puhul esitab toetuse saaja sihtasutusele ettemakse või osalise ettemakse edasimaksmist tõendavad kuludokumendid nelja tööpäeva jooksul pärast ettemakse või osalise ettemakse laekumist.
(8) Etapiviisilise väljamakse tegemise eelduseks on toetuse saaja poolt:
3) teostatud omafinantseering vähemalt poolaasta jooksul väljamaksmisele kuuluva summa suhtes sätestatud omafinantseeringu proportsioonis;
4) § 21 lõikes 9 või 10 nimetatud aruannete kinnitamine sihtasutuse poolt.
(9) Etapiviisilise makse puhul kontrollib sihtasutus peale projekti iga poolaasta lõppemist pärast etapiviisilise väljamakse taotluse ning § 21 lõikes 9 või 10 nimetatud aruannete esitamist:
2) toetuse saaja poolt projekti raames teostatud tegevuste ja kulude otstarbekust, vastavust projekti plaanile ja määrusele;
(10) Kui projektile on tehtud poolaasta jooksul ettemakse või osaline ettemakse, kontrollib sihtasutus lisaks lõikes 8 nimetatule osalise ettemakse kasutamist ning sellega seotud dokumentatsiooni vastavust projekti plaanis sätestatule.
(11) Sihtasutuse juhatus või tema poolt volitatud isik teeb pärast projekti iga poolaasta lõppemist lõikes 9 või 10 nimetatud kontrollimise tulemusel otsuse, kas:
(12) Etapiviisilise väljamakse puhul teeb sihtasutuse juhatus või tema poolt volitatud isik lõigetes 9 ja 10 nimetatud kontrolli ja lõikes 11 nimetatud otsuse 42 tööpäeva jooksul alates etapiviisilise väljamakse taotluse ja § 21 lõikes 9 või 10 nimetatud aruannete esitamisest sihtasutusele.
(13) Sihtasutus esitab väljamakse taotluse makseasutusele hiljemalt 20 tööpäeva jooksul pärast lõikes 11 nimetatud otsuse tegemist.
§ 21. Toetatava projekti ajaline kestus ja aruandlus
(1) Paragrahvi 4 punktis 1 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotluses sisalduva projekti tegevused viiakse ellu kuni 6 kuu jooksul arvestades, et projekti tegevuste elluviimise lõppkuupäev ei tohi olla hilisem kui 30. juuni 2008. a.
(2) Paragrahvi 4 punktides 2 ja 3 toodud tegevusvaldkondade elluviimiseks esitatud taotluses sisalduva projekti tegevused viiakse ellu kuni 30 kuu jooksul arvestades, et projekti tegevuste elluviimise lõppkuupäev ei tohi olla hilisem kui 30. juuni 2008. a.
(21) Paragrahvi 4 punktis 4 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotluses sisalduva projekti tegevuste elluviimise lõppkuupäev ei tohi olla hilisem kui 31. mai 2009.
(3) Projekti ajalise kestuse arvestus algab taotluse registreerimise hetkest või taotluses sisalduvast hilisemast tähtpäevast. Paragrahvi 4 punktis 4 toodud tegevusvaldkonna elluviimiseks esitatud taotluses sisalduva projekti puhul võib projekti ajalise kestuse arvestus alata tagasiulatuvalt 1. detsembrist 2008. a. Projekti ajalise kestuse arvestus lõpeb taotluse rahuldamise otsuses sätestatud kuupäeval. Kui toetuse saaja on taotlenud projekti ajalise kestuse muutmist ja tema taotlus on rahuldatud, loetakse projekti ajalise kestuse lõpuks taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsuses sätestatud kuupäev.
(4) Projektis toodud tegevused tuleb ellu viia ning projektiga seotud kulud teha otsuses sätestatud projekti kestuse jooksul.
(5) Paragrahvi 4 punktides 2 ja 3 toodud tegevusvaldkondade elluviimiseks esitatud taotluses sisalduva projekti iga poolaasta lõppedes esitab toetuse saaja ühe kuu jooksul projekti poolaastaaruande ning kahe kuu jooksul pärast projekti tegevuste lõppu projekti lõpparuande.
(6) Projektiga seonduvad lõigetes 9 ja 10 kirjeldatud aruanded esitatakse sihtasutuse poolt välja töötatud vormidel, mis on kättesaadavad sihtasutuse veebilehel, vastavalt taotluse rahuldamise otsuses sätestatule.
(7) Projekti poolaastaaruanne koosneb kahest osast:
(8) Projekti lõpparuanne koosneb kahest osast:
(9) Projekti poolaastaaruanded ja lõpparuanne peavad olema kinnitatud toetuse saaja esindusõigusliku isiku ja raamatupidamise eest vastutava isiku poolt.
(10) Toetuse saaja on kohustatud viie aasta jooksul pärast projekti lõppemist esitama sihtasutuse poolt kehtestatud aruandevormil üks kord aastas aruande projekti mõjust alameetme eesmärgi saavutamisele.
7) tagama taotlusega, toetusega ja projekti teostamisega seonduva dokumentatsiooni säilimise 31. detsembrini 2015. a;
10) võimaldama teostada projekti kuludokumentide auditit ja järelevalve toiminguid vastavalt «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» sätetele;
15) näitama toetuse kasutamisel, et tegemist on struktuuritoetusega, kasutades selleks ette nähtud sümboolikat; sihtasutus on kohustatud andma informatsiooni mainitud sümboolika ja selle kasutamise nõuete kohta;
21) kui toetuse saaja ei ole ostja «Riigihangete seaduse» mõistes, on ta toetuse väljamaksmiseks kohustatud projekti tegevuste elluviimiseks vajalike kaupade ja teenuste ostmisel pakkujate paljususe korral võtma vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist koos eelistatud pakkumise põhjendusega. Pakkumised peab fikseerima kirjalikult. Kui tellitava teenuse või ostetava asja maksumus ületab 100 000 krooni, peavad esitatud pakkumised olema esitatud kirjalikult, allkirjastatult hankija poolt;
§ 23. Sihtasutuse õigused
1) teostada kuludokumentide auditit ja järelevalve toiminguid vastavalt «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» sätetele;
4) lõpetada toetuse väljamaksmine ning nõuda toetuse osalist või täielikku tagastamist, kui toetuse saaja rikub «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduses» või määruses sätestatud tingimusi või kaldub muul viisil kõrvale taotluses või taotluse rahuldamise otsuses sätestatust;
§ 24. Sihtasutuse kohustused
§ 25. Enne määruse jõustumist esitatud taotluste menetlemine
Enne käesoleva määruse jõustumist esitatud taotlused menetletakse lõpuni seni kehtinud alustel ja korras.