SEPTEMBER KUU LOOSUNG: Mis kasu on inimesel sellest, kui ta kogu maailma kasuks saaks, kuid oma hingele kahju teeks? Mt 16,26
11. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Jumal paneb suurelistele vastu, aga alandlikele annab armu. 1Pt 5,5 Ef 2,4-10; Lk 18,9-14; Ps 113 Jutlus: Ii 23
1. Pühapäev Tänage isandate Isandat, kes üksi teeb suuri imetegusid, sest tema heldus kestab igavesti. Ps 136,3.4 Tänu olgu Jumalale tema ütlemata suure anni eest! 2Kr 9,15 Jumal on tõesti väga hea. Kus vähegi midagi päästa annab, seal teeb ta seda kindlasti! Jumal võib inimesi proovile panna, kuid ta ei murra kedagi. Ta võib jääda varjatuks, kuid ei kustuta ususädet. Arne Hiob
2. Esmaspäev Issand ütleb: Ma olen armuline, kellele olen armuline, ja halastan, kelle peale halastan. 2Ms 33,19 Siin ei ole erinevust, sest kõik on pattu teinud ja ilma jäänud Jumala kirkusest ning mõistetakse õigeks tema armust. Rm 3,22–24 Kust leida rahu ja rõõmu, kui neid endas ei ole? Ammutades headuse ja väe allikast. Mitte natukene ja korraks, vaid päriseks – uskudes, et Jumal võib ka minusugust taluda ja vastu võtta. Toomas Paul Mt 23,1–12; Mt 12,46–50
3. Teisipäev Mina aga ootan Issandat, kes peidab oma palge Jaakobi soo eest. Js 8,17 Nii me oleme siis alati kindlad, teades, et kuni me oleme ihus, oleme eemal Issanda juurest; sest me käime usus, mitte nägemises. 2Kr 5,6–7 Miks maru mässab nii, Sa seda tead; küll õigel ajal Sa tal piirid sead! Nüüd vaikselt ootan ma: Su tõotus jääb! Sul, Isa, teada tee – sest küll mulle saab! KLPR 165:3. Hedwig von Redern Mt 13,1–9.18–23
4. Kolmapäev Mida me oleme kuulnud ja mida me teame ja mida meie vanemad on meile jutustanud, seda me ei taha salata nende laste eest. Ps 78,3–4 Ei süüdata küünalt ega panda vaka alla, vaid küünlajalale, nii et selle valgus paistab kõigile majasolijatele. Mt 5,15 Ristiinimesed elavad samasugustes majades, kasutavad samu transpordivahendeid, ostavad samadest kauplustest nagu needki, kes Jumalat ei tunne. Nad töötavad samades tehastes, samadel põldudel. Nad on õpetlased, teadlased, kunstnikud ja arstid. Ent ometi on neis ka midagi erinevat. Nad lähevad teise inimese juurde koos Jumalaga. Albert Soosaar Mt 13,10–17
5. Neljapäev Taevad rõõmustugu ja maa ilutsegu! Ja öelge paganate seas: Issand on kuningas! 1Aj 16,31 Jeesuse nimes peavad nõtkuma kõik põlved, niihästi taevaliste kui maapealsete kui ka maa-aluste omad. Fl 2,10 Issand, elav Jumal, Sina oled üksainus ning Sinu kõrval ei ole kedagi teist. Sa oled loonud maailma ja meid. Kõige olemus, elu ja selle mõte tuleb Sinu kõikvõimsast ja armastavast sõnast. Nõnda kummardame Sinu ette, Issand, ja austame Sind! Romano Guardini Mt 13,24–30.36–43
6. Reede Vaata, kui hea ja armas on see, et vennad üheskoos elavad! Sest sinna on Issand seadnud õnnistuse, elu igaveseks ajaks. Ps 133,1.3 Vennaarmastuses olge üksteise vastu hellad, vastastikuses austuses jõudke üksteisest ette! Rm 12,10 Pühendu rahule algul oma majas, siis tänaval ja viimaks linnas. Beršidi Rabi Lk 22,54–62; Mt 13,31–35
06.09. .
7. Laupäev Vaata, kes on isemeelne, selle hing ei ole siiras ta sees; aga õige elab oma usust. Ha 2,4 Võtke enda peale minu ike ja õppige minult, sest mina olen tasane ja südamelt alandlik; ja te leiate hingamise oma hingedele. Mt 11,29 Kõrkus jätab taevariigi ukse taha ka pühaku. Toomas Paul Mt 13,44–46
12. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Rudjutud pilliroogu ei murra ta katki ja hõõguvat tahti ei kustuta ta ära. Js 42,3 Ap 9,1-12; Mk 7,31-37; Ps 78,1-31 Jutlus: Ap 3,1–10
8. Pühapäev Ma olen pannud oma Vaimu oma sulase peale, tema toob rahvaile õiguse. Js 42,1 Jeesus ütleb: Mina olen selleks sündinud ja selleks tulnud maailma, et ma annaksin tunnistust tõe kohta. Jh 18,37 Issand, Sina oled tõde. Kingi mulle oma lähedus, et Sinuga koos käia tões. Pühitse mind tões. Võida mind, Sina, tõde! Jörg Zink
9. Esmaspäev Mu rahvas, mida ma olen sulle teinud ja millega ma olen sind vaevanud? Vasta mulle! Mi 6,3 Isa ütles vanemale pojale: "Poeg, sina oled alati minu juures, ja kõik, mis on minu, on sinu oma. Nüüd aga oli tarvis pidutseda ja rõõmutseda, sest see su vend oli surnud ja on jälle saanud elavaks, ning oli kadunud ja on leitud." Lk 15,31–32 Jumal suhtub inimesse, ka sinusse, mitte inimliku õiguse järele, vaid jumaliku armastusega. Albert Soosaar Mt 9,27–34; Mt 13,47–52
10. Teisipäev Issand Jumal on päike ja kilp. Ps 84,12 Paulus kirjutab: Minu Jumal täidab kõik teie vajadused oma rikkust mööda auga Kristuses Jeesuses. Fl 4,19 Meie, kristlased, pole sõltuvad ei heast ega kurjast ilmast, vaid Jumala armust. See teadmine teeb meid vabaks ja õnnelikuks ka Tema käest oma igapäevast leiba paludes. Harri Haamer Mk 3,1–10(11–12) Mt 13,53–58
11. Kolmapäev Ära vääna õigust! Ära ole erapoolik! Ära võta meelehead, sest meelehea pimestab tarkade silmi ja teeb õigete asjad segaseks! 5Ms 16,19 Ülekohtust taganegu igaüks, kes nimetab Issanda nime. 2Tm 2,19 Jumal, Sinu valgus tungigu ka meie südame pimedusse ja aidaku meil tänagi võitu saada pimeduse tegude üle! Jaak Taul Mt 14,1–12
12. Neljapäev Eelija palus: "Vasta mulle, Issand! Vasta mulle, et see rahvas saaks teada, et sina, Issand, oled Jumal ja et sina pöörad tagasi nende südamed!" 1Kn 18,37 Paulus kirjutab: Ja ma palvetan, et teie armastus üha enam ja enam kasvaks tunnetuses ja kõiksuguses kogemises olulise kindlaksmääramiseks. Fl 1,9–10 Issand Jeesus Kristus, Sinust lahus on meie päevad tühised. Kuid Sa oled teinud meie juures oma tööd, oled meile kinkinud usu Sinusse. Palume, hoia ja tugevda meid, nii et kõik, mida me teeme, oleks tehtud Jumalas. Friedrich Christoph Oetinger Mt 14,13–21
13. Reede Miks antakse valgust vaevatule ja elu neile, kelle hing on kibestunud, kes ootavad surma, mis ei tule? Ii 3,20–21 Selles, milles Jeesus ise on kannatanud kiusatud olles, võib ta aidata neid, keda kiusatakse. Hb 2,18 Issand, näita mulle teed, Sinu tugev käsi viigu mind ahastusest välja. Olaus Petri Mt 12,15–21; Mt 14,22–36
14. Laupäev Ja ma panen neile üheainsa karjase, kes karjatab neid. Hs 34,23 Mina olen hea karjane ja tunnen omi ja minu omad tunnevad mind. Jh 10,14 Seepärast, rahvas, vaata sa preestri peale nüüd, kes jõuab lepitada kõik meie patusüüd. Ta saadab meid ja kannab kui helde karjane, kord rõõmuriigi annab – kes on Ta sarnane! KLPR 75:2. Bernhard Clairvaux Mt 15,1–20
13. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus ütleb: Mida te iganes olete teinud kellele tahes mu kõige pisematest vendadest, seda te olete teinud mulle. Mt 25,40 1Jh 4,7-12; Lk 10,25-37; Ps 78,32-55 Jutlus: Mk 3,31–35
15. Pühapäev Sind ma armastan südamest, Issand, mu vägi! Ps 18,2 Linnas oli keegi patune naine, see astus Jeesuse taha ta jalgade juurde, hakkas nuttes tema jalgu kastma pisaratega ja kuivatas neid oma juustega ja suudles tema jalgu ja võidis neid mürriõliga. Lk 7,37.38 Issand, Sulle tahan ma mõelda, Sind tunda, Sind armastada. Lase sel soovil minus kasvada, kuni Sa lood mind uuesti täiuslikkusesse. Augustinus
16. Esmaspäev Otsige head, aga mitte kurja, et te jääksite elama. Am 5,14 Olgu teil samasugune meel, mis oli ka Kristusel Jeesusel. Fl 2,5 Me räägime heast, heldest ja mõistvast Jumalast, aga kas me ise oleme selle elav tõestus? Kas kannatajad kogevad meie kaudu seda elavat headust, andeksandmist ja mõistmist? Ema Teresa Mt 12,1–8; Mt 15,21–28
17. Teisipäev Kus on su jumalad, keda sa enesele valmistasid? Tõusku nemad, kui nad su hädaajal suudavad sind päästa! Jr 2,28 Jeesus tõusis püsti, sõitles tuuli ja järve ning järv jäi täiesti vaikseks. Mt 8,26 Jeesusest piisab. Kus on Tema, seal ei puudu midagi. Charles de Foucauld Am 5,4–15; Mt 15,29–39
18. Kolmapäev Issand, Sinu tunnistuste teedel ma rõõmutsen enam kui kogu rikkusest. Ps 119,14 Sellepärast on iga kirjatundja, kes on õpetatud taevariigi jaoks, majaperemehe sarnane, kes oma varakambrist võtab välja uut ja vana. Mt 13,52 Seda üht ma tahan teha: vaimuvara koguda, Isa armupalet näha, kallist pärli otsida. See on vara, mis mul jääb, elupäev kui looja läeb. KLPR 200:6. Jonathan Krause Mt 16,1–12
19. Neljapäev Ja Issand käis nende ees, päeval pilvesambas juhatamas neile teed, ja öösel tulesambas, andes neile valgust. 2Ms 13,21 Seepärast tuleb meil palju hoolsamini panna tähele seda, mida me oleme kuulnud, et meid kõrvale ei uhutaks. Hb 2,1 Ela Jumala juhtimisel! Usalda Teda nii, et võid Tema käest vastu võtta kõike, olgu see siis hea või halb. Ta on tõotanud sinu eest hoolitseda. Urho Muroma Mt 16,13–20
20. Reede Siis tunnevad alandlikud aina rõõmu Issandas ja kõige vaesemad inimesed hõiskavad Iisraeli Pühas. Js 29,19 Variserid ütlesid tema jüngritele: "Miks teie õpetaja sööb koos tölnerite ja patustega?" Mt 9,11 Uskmatuist saavad usukuulutajad, kadunud päästetakse, jõuetud muutuvad jõulisteks. Maise öö kohal helendab helesinine hommik. See on ülestõusnud Issanda ja Tema koguduse saladus. Joosep Tammo Mt 16,21–28
21. Laupäev Jumal ütles Jaakobile: "Mina olen Jumal, sinu isa Jumal. Mina lähen koos sinuga Egiptusesse ja ma toon sind sealt tagasi." 1Ms 46,3.4 Seepärast tehke jälle tugevaks lõtvunud käed ja jõuetud põlved ja õgvendage teerajad oma jalgadele. Hb 12,12–13 Sina jätka rõõmsa südamega usuteed. Küll Jumal tasub sulle sinu ustavust mööda ja täidab kõik oma tõotused. Harri Haamer Mt 17,1–13
14. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kiida, mu hing, Issandat, ja ära unusta ainsatki tema heategu. Ps 103,2 Rm 8,14-17; Lk 17,11-19; Ps 78,56-72 Jutlus: 1Ms 28,10–19a(19b–22)
22. Pühapäev Juhi mind oma tõeteel ja õpeta mind! Ps 25,5 Ainult üks on teie Juhataja – Kristus! Mt 23,10 Kui me oleme kantud ja juhitud elavast usust Jumalasse, siis on meil kõigile erinevustele vaatamata üks soov ja ühine palve. Selleks palveks – kõige tähtsamaks ja vajalikumaks – on, et Jumal oleks meile armuline ja tuleks Jeesuses Kristuses meiega kaasa kõigile meie tundmatu tuleviku teedele. Rudolf Kiviranna
23. Esmaspäev Kangelaste ammud murtakse katki, aga komistajad vöötavad endid jõuga. 1Sm 2,4 Paulus kirjutab: Kõiges me näitame endid Jumala abilistena: tõe sõnas, Jumala väes, õiguse relvadega paremas ja vasakus käes. 2Kr 6,4.7 Me oleme Isa omad, kuid samas oleme jumalavaenuliku maailma surve all. Sellest survest hoolimata on meie ülesanne kanda Jumala au kannatavasse maailma. Joosep Tammo Mt 17,14–21
24. Teisipäev Ja ma annan neile südame mõistmiseks, et mina olen Issand. Jr 24,7 See, kes meid koos teiega on kinnitanud Kristusesse ja kes meid on võidnud, on Jumal, kes on meid ka pitseriga kinnitanud ning meile andnud käsirahaks Vaimu südamesse. 2Kr 1,21–22 Ärka, süda, vaim ja mõte, talveune tuimusest; tõuse surmast valge ette uue elu hiilguses! Vaim sind kutsub valgusele, elumere kallastele, et seal õnnetäiuses süda hingaks Jeesuses. KLPR 137:1. Aksel Kallas Mt 17,22–27
25. Kolmapäev Õiglust, ainult õiglust nõua taga, et sa jääksid elama. 5Ms 16,20 Kui te vaid jääte kindlaks ja rajatuks usule ega lase end kõrvale viia evangeeliumis olevast lootusest, mida te olete kuulnud ja mida on kuulutatud kogu loodule taeva all. Kl 1,23 Jätta maha kurjus ja teha head ei ole meie jaoks karm kohustus, vaid vabadus ja arm, mille Kristus meile kingib. Nikolaus Ludwig von Zinzendorf Mt 18,1–14
26. Neljapäev Issanda kartuses on tugeva lootus. Õp 14,26 Ma tean, kellesse ma olen uskuma hakanud ja olen veendunud, et tema on vägev hoidma minu hoolde usaldatut. 2Tm 1,12 Kui mind vaevab raske mure, mulle meelde tuleta, et Sa kutsud enda juurde neid, kes käivad koormaga. Jeesus, mulle julgust anna sõnale kõik lootus panna: "Kes siin külvab silmavees, lõigata saab hõisates!" KLPR 340:1. Johannes Neuherz Mt 18,15–20
27. Reede On ju seegi Jumala and igale inimesele, et ta võib süüa ja juua ning nautida head. Kg 3,13 Meie igapäevast leiba anna meile tänapäev. Mt 6,11 Tänu Sulle, taeva Looja, tänu iga päeva eest! Tänu, õnnistuse tooja, tänu meie leiva eest! Tänu, hingele mis andnud, tänu, mis veel varaks pandud! Tänu kalli rahu eest, täname Sind südamest! KLPR 424. Hendrik Adamson Mt 18,21–35
28. Laupäev Heida Issanda peale oma koorem, ja tema hoolitseb sinu eest. Ps 55,23 Ärge siis heitke ära oma julgust, mis saab suure palga. Hb 10,35 Tõstkem siis pea, ajagem selg sirgu! Maiste ähvarduste ees kapituleerumine ei aita kedagi. Kui me ei unusta oma pilku pööramast taeva poole, ei jäta nähtamatu taevas meid iial maha. Arne Hiob Mt 19,1–12
15. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Heitke kõik oma mure tema peale, sest tema peab hoolt teie eest. 1Pt 5,7 Mt 6,25–34; Ps 40 Jutlus: 1Pt 5,5b–11
MIHKLIPÄEV Issanda ingel on leerina nende ümber, kes teda kardavad. Ps 34,8 Ilm 12,7-12; Lk 10,17-20; Jutlus: Lk 10,17–20
29. Pühapäev Ei kuningas saa võitu suure sõjaväega, ei pääse kangelane suure rammu abil. Ps 33,16 Kui nüüd Heroodes oli surnud, vaata, siis ilmus Issanda ingel Egiptuses viibivale Joosepile unenäos ja ütles: "Tõuse üles, võta laps ja tema ema ning mine Iisraelimaale, sest need, kes püüdsid last tappa, on surnud!" Mt 2,19–20 Mu abi tuleb Isa käest, kes taeva, maa lõi suurest väest, kes hoiab meid ja kaitseb veel, kel kõige vastu armumeel. KLPR 356:2. Cornelius Becker
30. Esmaspäev Pane sina mu pisarad oma lähkrisse; eks need ole su raamatus? Ps 56,9 Kiidetud olgu Jumal ja meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, halastuse Isa ja kõige julgustuse Jumal! Tema julgustab meid igas meie ahistuses, et me suudaksime julgustada neid, kes on mis tahes ahistuses. 2Kr 1,3–4 Avagem süda ja elu Temale, kes on auline Võitja surma võimuse üle. Meidki kutsutakse olema elava lootuse inimesed Jeesuse Kristuse ülestõusmise tõttu surnuist. Rudolf Kiviranna Mt 19,13–15


Leiti 2027 otsust1 2 3 4 .. 51
Osaühing Neolund jah 24.08.2018 6-1/18-003544-017 Neolund OÜ (Torex uksed): lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-18-003544.pdf
OÜ SEEGI MÖÖBEL jah 24.08.2018 6-1/18-003980-009 OÜ Seegi Mööbel: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 18-003980.pdf
Sisu: Tarbija tellis kauplejalt köögimööbli koos tehnikaga. Tähtaegselt kaupa tarbijale üle ei antud, tarbija andis täiendava tähtaja. Kaup anti tarbijale üle osaliselt (köögitehnikat ei tarnitud), mistõttu tarbija taganes lepingust. Komisjoni hinnangul on kaupleja rikkunud lepingust tulenevaid kohustusi ning tarbijale tuleb tagastada tasutud rahasumma koos seadusest tuleneva viivisega.
Premio Group OÜ ei 23.07.2018 6-1/18-002083-011 Premio Group OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-18-002083_.pdf
Märksõnad: www.FashionOutlet.ee, ostu-müügileping, jalanõud, tootmisdefekt, lepingutingimustele mittevastavus, oluline lepingurikkumine, lepingust taganemine, kahju hüvitamine
Poolte vahel on tekkinud vaidlus seoses ostetud jalanõudega.
Komisjon leidis jalanõude visuaalse ülevaatuse käigus, et mõlemal poolpaaril on ninaosa lahti tulnud ebapiisava materjali või mittekvaliteetse õmbluse tõttu. Sellist tüüpi viga võib pidada tootmisveaks. Komisjon nõustus eksperthinnangus esitatud järeldusega, et defekt kuulub oluliste tootmisdefektide liiki, mis tekkis detailide ühendamise tehnoloogia rikkumise tagajärjel. Puuduvad märgid jalanõude ekspluatatsiooni nõuete rikkumise kohta. Komisjon leidis, et kuna kaupleja ei ole mõistliku aja jooksul viinud toodet lepingutingimustega vastavusse, on tegu VÕS-i tähenduses müüja poolse olulise lepingurikkumisega. Eeltoodust tulenevalt oli tarbijal õigus lepingust taganeda. Komisjon leidis ka, et tarbija kahjuhüvitusnõue ekspertiisikulude hüvitamise osas on põhjendatud.
VÕS § 208 lg 1, 4, § 218 lg 2, § 230 lg 1, § 220 lg 1, TKS § 9 lg 1, § 217 lg 1, lg 2 p 1, § 217 lg 2 p 6, § 116 lg 1, § 223 lg 1, § 114, § 189 lg 1, § 111, § 115 lg 1, § 128 lg 3
SONORIS OÜ ei 23.07.2018 6-1/18-003156-023 Sonoris OÜ: www.massageshop.ee: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-18-003156.pdf
Märksõnad: sidevahendi abil müügileping, 14-päevane taganemisõigus, hoiuleping, hoiutasu
Tarbija on tähtaegselt esitanud taganemisavalduse, misjuhul tuleb lugeda tarbija lepingust taganenuks ja Kauplejal tuleb hiljemalt 14-päeva möödumisel tagastada tarbijale ostusumma. Kaupleja väited, et tarbija on hoiustamisel toodet kahjustanud, peavad olema tõendatud. SAmuti on tõendamata tarbija kulutused asja hoiustamisel, mistõttu tarbija nõue hoiustamiskulude osas ei ole põhjendatud.
VÕS § 56; VÕS § 229 lg 1
Osaühing KIMSI KAUBAD ei 23.07.2018 6-1/18-002358-010 Kimsi Kaubad OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-18-002358_.pdf
Märksõnad: ostu-müügileping, jalanõud, tootmisdefekt, asja parandamise ebaõnnestumine, oluline lepingurikkumine, lepingust taganemine
Vaidluse asjaolude kohaselt ostis tarbija kauplejalt jalanõud. Tootel ilmnes kolme nädalase kasutamise järel puudus - saapa vasaku poolpaari tald tuli lahti. Tarbija kauplejalt toote asendamist. Alternatiivselt soovis tarbija lepingust taganeda. Kaupleja selgitas, et esmakordselt ilmnenud defekti korral on kauplejal õigus toodet parandada. Toode parandati ja tarbija sai parandatud toote kätte. Tarbija hakkas saapaid uuesti kasutama. Vähem kui kahe kuu möödumisel pöördus tarbija kaupleja poole, kuivõrd vasakul jalati poolpaarill ilmnes taaskord samas kohas puudus. Sama puudus ilmnes ka teisel jalatsi poolpaaril. Kaupleja vastas, et tegemist on uue defektiga. Defekt on tekkinud tarbija tegevuse tagajärjel. Vaatamata sellele pakkus kaupleja vaidluse lahendamiseks 40% kompensatsiooni toote ostuhinnast. Tarbija sellega ei nõustunud ning soovis ostusumma tagastamist.
Komisjon leidis visuaalse ülevaatuse käigus, et mõlemal poolpaaril on tallad lahti. Puuduvad märgid ekspluatatsiooninõuete rikkumise kohta. Komisjon asus seisukohale, et tulenevalt asjaolus, et saabastel ilmnes sama puudus vähem kui kahe kuu möödumisel remonditud saabaste kasuatama hakkamisest, on tegu asja parandamise ebaõnnestumisega VÕS-i tähenduses. Eeltoodust tulenevalt on tarbijal õigus lepingust taganeda kaupleja poolse olulise lepingurikkumise tõttu.
VÕS § 208 lg 1,4, § 218 lg 2, § 220 lg 1, TKS § 9 lg 1, VÕS § 76 lg 1, § 217 lg 1, 2 p 1, § 217 lg 2 p 6, § 116 lg 1, § 223 lg 1, § 114, § 223 lg 1, § 189 lg 1, § 111
Klick Eesti AS ei 18.07.2018 6-1/18-003972-008 Klick Eesti AS: lepingu täitmise nõue Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-18-003972.pdf
Kaupleja korraldas tarbijamängu, milles osalemiseks tuli tarbijal saata foto juhtumikirjeldusega ning märkida kaupleja Facebook´i konto meeldivaks. Tarbijamängu auhinnaks olnud mobiiltelefoni koos aastase seadmekaitsega pidi võitma kõige rohkem meeldimisi kogunud juhtumikirjeldus. Tarbija käitus vastavalt tarbijamängu tingimustele ning saatis kauplejale foto ning juhtumikirjelduse. Mängu lõppedes oli tarbija juhtumikirjeldus kogunud kõige rohkem meeldimisi, kuid kaupleja kuulutas võitjaks teisel kohal olnud osaleja. Kaupleja selgitab, et valis võitjaks tarbijamängus teisel kohal olnud osaleja, kuna tekkis põhjendatud kahtlus, et tarbija on meeldimiste kogumiseks kasutanud ebaausaid võtteid. Komisjoni hinnangul kohaldub enampakkumise teel sõlmitava lepingu regulatsioon. Tulenevalt VÕS § 10 lg-le 3 tuleb nõustumus anda parimale pakkumisele, millele ei järgne uut pakkumist. Sellest tulenevalt on poolte vahel sõlmitud leping, mille kohaselt on kauplejal kohustus anda tarbijale üle konkursi tingimustes nimetatud mobiiltelefon koos aastase seadmekaitsega.
VÕS § 1009 lg 1, VÕS § 10 lg 3
Telia Eesti AS ei 12.07.2018 6-1/18-003390-012 Telia Eesti AS: Kahju hüvitamine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-18-003390.pdf
Märksõnad: Kahju hüvitamine, mobiilne internet, andmeside-rändlusteenus, teavitamiskohustus
Tarbija kasutas mobiilset internetti Iisraelis. Kaupleja teavitas tarbijat vaikimisi kehtivast mobiilse interneti päevalaest. Puudub vaidlus, et tarbija on saanud rändlusteenuse kohta teavitava sõnumi. Tarbija hinnangul jäi teavituse sõnastus ebaselgeks ja vastuoluliseks. Komisjoni hinnangul pidi tarbija kaupleja poolt saadetud sõnumi sisust aru saama.
Euroopa Parlamendi ja Euroopa Nõukogu määrus nr 531/2012 13.06.2012 (rändlusmäärus)
Telia Eesti AS ei 10.07.2018 6-1/18-002855-011 Telia Eesti AS: aegumise kohaldamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-18-002855.pdf
Märksõnad: nõude aegumine, sideteenuse osutamise leping, arve tasumisest keeldumine
Lepingu lõpetamisel 31.01.2012 ei nõustunud tarbija osaliselt tasuma kaupleja esitatud arvet. 29.03.2018 esitas kaupleja tarbijale uuesti nõude selle arve tasumiseks koos viivistega, kuid tarbija keeldus arve tasumisest, kuna nõue on aegunud. Kaupleja hinnangul on tal õigus nõuda arve tasumist. Komisjoni hinnangul on kaupleja nõue aegunud ning tarbijal on õigus selle tasumisest keelduda. Kauplejal ei ole õigust tarbijalt nõuda aegunud nõude tasumist.
TsÜS § 142 lg 1, § 143, § 146 lg 1, § 147, VÕS § 4 lg 1, lg 2 p 4
Elisa Eesti AS ei 09.07.2018 6-1/18-001149-013 Elisa Eesti AS: kahju hüvitamine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-18-001149.pdf
Märksõnad: ostu-müügileping, mobiiltelefon, tootmisdefekt, lepingutingimustele mittevastavus, garantii, kahju hüvitamine, tarbija tõendamiskohustus
Vaidluse asjaolude kohaselt ostis tarbija kauplejalt telefoni, millel esinesid puudused ning kaupleja parandas korduvalt toodet. Viimane kord tuvastati mehaaniline vigastus ning kaupleja pakkus tasulist remonti, millest tarbija keeldus. Tarbija hinnangul on tegemist tootmisdefektiga.
Komisjon tutvunud dokumentaalsete tõenditega asub seisukohale, et avaldus tuleb jätta rahuldamata. Kaupleja esitas tõendid, millest nähtub, et tootel on mehaanilised vigastused, mistõttu hooldusfirma tühistas garantii. Tarbija ei esitanud komisjonile tõendeid, mis lükkaksid ümber hooldusettevõtte järeldusi või millest nähtuks tootmisvea olemasolu telefonil. Eeltoodust tulenevalt on komisjon seisukohal, et kaupleja ei ole lepingutingimusi rikkunud ega vastuta asja lepingutingimustele mittevastavuse eest.
VÕS § 218 lg 1, 4, § 217, § 217 lg 2 p 6, § 218 lg 2, § 214 lg 2, § 101 lg 3
BALTI ÄRI Osaühing ei 09.07.2018 6-1/18-002515-011 Balti Äri Osaühing: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-18-002515.pdf
Märksõnad: ostu-müügileping, jalanõud, tootmisdefekt, lepingutingimustele mittevastavus, lepingust taganemine, oluline lepingurikkumine
Vaidluse asjaolude kohaselt ostis tarbija kauplejalt jalanõud. Jalanõudel ilmnes puudus (jalanõu tald tuli lahti), mille kaupleja parandas. Tootel ilmnnes taas puudus (mõlema jalanõu tallad tulid lahti), mille parandamisest kaupleja seekord keeldus. Kaupleja väidetel oli defekt tekkinud ekspluatatsiooni tagajärjel. Käesolevas asjas tarbija taganes lepingust, kuivõrd kaupleja keeldus tarbija pretensiooni rahuldamisest, väites, et tarbija on ise süüdi mõlema jalanõu taldade lahtitulekus. Komisjon leiab, et kaupleja ei ole esitanud oma väidete tõendamiseks usaldusväärseid tõendeid. Komisjon uuris tarbija poolsaapaid ja tuvastas, et saabaste talla lahtitulek esineb mõlemal jalanõul. Tegemist on lepingutingimustele mittevastavate jalanõudega. Komisjon on seisukohal, et kuivõrd kaupleja ei ole müügieset parandanud ega asendanud mõistliku tähtaja jooksul, siis on tarbijal õigus lepingust taganeda ja nõuda ostuhinna tagastamist. Eeltoodust tulenevalt otsustas komisjon tarbija avalduse rahuldada. VÕS § 208 lg 4, § 217 lg 1, § 218 lg 1, 2, § 220 lg 1, § 222 lg 1, § 116 lg 1, § 223 lg 1, 2, § 189 lg 1, § 111
Soffa Inn OÜ ei 09.07.2018 6-1/18-003335-018 Soffa Inn OÜ: lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-18-003335.pdf
Märksõnad: lepingust taganemine, diivan
Diivani seljatugi vajus ära ja tarbijale saadeti uued hinged aga mõne aja pärast probleem kordus. Kaupleja hinnangul oli diivan paigutatud küttekoldele liiga lähedale ja diivanit on valesti kasutatud. Komisjon asus seisukohale, et kaupleja ei ole tõendanud, et kaup vastab lepingutingimustele ning pigem on tegemist konstruktsiooniveaga. Kui diivanit ei tohi paigaldada küttekolde juurde, siis oleks tulnud sellest enne ostu tarbijat teavitada.
VÕS § 218 lg 2, VÕS § 14 lg 2, VÕS § 116 lg 1, VÕS § 223 lg 1
Instrumentarium Optika Osaühing ei 06.07.2018 6-1/18-003563-015 Instrumentarium Optika OÜ: Kahju hüvitamine Tarbija kahjuks Avaldatav Otsus 6-1-18-003563.pdf
Tarbija esitas kaebuse 13.11.2016 ostetud prillide kohta. Komisjon ei tuvastanud kaupleja poolset lepingurikkumist. Komisjoni hinnangul puuduvad tõendid selle kohta, et prillid on ebakvaliteetsed või optometrist määras nägemistulemused valesti või et tellitud prillid ei vasta retseptile. Komisjoni hinnangul on usutav kaupleja seletus, et nägemistugevus võib ealiste iseärasuste tõttu muutuda,
VÕS § 127, VÕS § 128, VÕS § 208 lg 1, VÕS § 217 lg 1
TURBOBALTIC OÜ ei 06.07.2018 6-1/18-004190-012 Turbobaltic OÜ: Kahju hüvitamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-18-004190.pdf
Märksõnad: Kahju hüvitamine, taastatud turbo, seadistamine, lepingutingimustega vastavusse viimine
Tarbija ostis kauplejalt sõidukile taastatud turba ja lasi selle paigaldada teisel ettevõtjal. Peale turba paigaldamist selgus, et turbo oli valesti seadistatud. Paigaldaja ja kaupleja leppisid kokku turbo seadistamises paigaldaja poolt kaupleja kulul. Kaupleja keeldus tarbijale paigaldaja arve hüvitamisest, leides, et antud töö tegemiseks kulub vähem aega. Lisaks väitis kaupleja, et paigaldaja rikkus garantiitingimusi. Komisjon leidis, et kaupleja müüs tarbijale lepingutingimustele mittevastava kauba ning tarbijal on õigus nõuda asja lepingutingimustega vastavusse viimiseks tehtud kulutuste hüvitamist.
VÕS § 100, VÕS § 115 lg 1, VÕS § 217 lg 2 p 6, VÕS § 225
DexIN Mööbel OÜ ei 06.07.2018 6-1/18-004369-014 DexIN Mööbel OÜ: Lepingust taganemine Tarbija kasuks Avaldatav otsus 6-1-18-004369.pdf
Märksõnad: Lepingust taganemine, müügileping
Tarbija tellis 04.11.2017 riidekapi ja kaks kummutit ning pidi mööbli kätte saama 4-6 nädala jooksul. Kaupleja andis tähtaegselt üle kummutid, kuid riidekappi ei ole tarbija saanud. Kaupleja põhjendas viivitust sellega, et tootja ei ole kappi kauplejale saatnud ning soovitas tarbijal suhelda ise tootjaga. Tarbija soovis kapi osas lepingust taganeda ja kapi eest tasutud ettemaksu tagastamist. Komisjon märkis, et kaupleja ei saa kohustada tarbijat võtma ühendust kaupleja partneriga ning uurida kaupleja lepingutingimuste täitmise võimalikkust.
VÕS § 116 lg 1, VÕS § 222 lg 1, VÕS § 223 lg 1
osaühing AGAMIKS ei 06.07.2018 6-1/18-003902-009 Agamiks OÜ: ostuhinna tagastamine Tarbija kasuks Avaldatav Otsus 6-1-18-003902.pdf
Tarbija ostis kauplejalt PetSafe koera haukumisvastase seadme. Seadme kasutamisel jätkas koer muutumatut haukumist anduritest välja tegemata. Kaupleja lasi seadmele teostada ekspertiisi, mille käigus leiti, et seade ei toimi koertel, kellel esineb kuulmislangus, sealhulgas kuulmekäigus olevast vaigust tingitud kuulmislangus ning koertel, kes on kurdid. Komisjon leidis, et kuna tarbija on tõendanud loomaarsti poolt väljastatud tõendiga, et koer on kliiniliselt terve kuulub tarbija nõue rahuldamisele. Komisjon nõustub tarbijaga, et PetSafe haukumisvastase juhendi kohaselt pidi seade sobima igat tüüpi koerale, kel vanust üle 6 kuu. Tarbija koer oli 8 kuune, seega pidi juhendi kohaselt antud seade tarbija koerale sobima.
VÕS § 208 lg 4, VÕS § 217 lg 2 p 1 ja p 6, VÕS § 218 lg 2, VÕS § 222 lg 1, VÕS § 223 lg 1


Alatskivi Kunstide Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Alatskivi Kunstide Kooli põhimäärus
Alatskivi Kunstide Kooli põhimäärus - sisukord
§ 5 Pitsat, eelarve ja pangakonto
§ 9 Kooli sümboolika
§ 10 Haldusmenetlus
§ 11 Tegevuse eesmärk
§ 13 Kooli struktuur
§ 38 Raamatupidamisarvestus ja aruandlus
§ 40 Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
10 Lõpp- ja rekendussätted
Alatskivi Vallavolikogu
RT IV, 07.03.2019, 73
Vastu võetud 24.04.2014 nr 5
RT IV, 15.05.2014, 1
jõustumine 18.05.2014
27.02.2019 RT IV, 07.03.2019, 16 10.03.2019
Määrus kinnitatakse “Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus” § 6 lõike 2 ja § 22 lõike 1 punkti 37 ning “Huvikooli seadus” § 7 lõike 1 ja lõike 2 alusel.
Alatskivi Kunstide Kooli (edaspidi kool) põhimäärus sätestab kooli ametliku täieliku nime ja asukoha, kooli liigi vastavalt huviharidusstandardile, kooli tegevuse eesmärgi ja ülesanded, kooli juhtimis- ja õppekorralduse, töötajate ja õppurite õigused ja kohustused, kooli finantseerimise alused, alused kooli ümberkorraldamiseks ja lõpetamiseks ning põhimääruse muutmise korra.
Kooli nimi on Alatskivi Kunstide Kool. Mitteametliku teabe esitamisel kasutatakse lühendit AKUKO.
Kool asub ja tegutseb Tartu mnt 4, Alatskivi alevik, Peipsiääre vald, Tartu maakond, 60201.
[RT IV, 07.03.2019, 16 - jõust. 10.03.2019]
(1) Kool on Peipsiääre Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) ametiasutuse hallatav huvikool, mille asutamise, muutmise ja tegevuse lõpetamise otsustab Peipsiääre vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
(2) Kooli pidaja on Peipsiääre vallavolikogu ja kõrgemalseisev asutus on Peipsiääre Vallavalitsus.
(3) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadusandlusest, huvikooli seadusest, vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(4) Kool tegutseb koolitusloa alusel, mis on registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis. Koolitusloa taotleb huvikooli seaduses sätestatud korras Vallavalitsus.
§ 5. Pitsat, eelarve ja pangakonto
(1) Koolil on oma pitsat. Pitsati kujundus kooskõlastatakse vallavalitsusega.
(2) Koolil on Peipsiääre valla eelarves iseseisev eelarve ja vallavalitsusega ühine arvelduskonto. Koolil võib olla ka iseseisev arvelduskonto.
Õppetegevus koolis toimub eesti keeles ja pooltevahelise kokkuleppe alusel võib tunde läbi viia mõnes muus keeles.
(1) Kooli teeninduspiirkond on Alatskivi valla haldusterritoorium.
(2) Vabade kohtade olemasolul võetakse kooli lapsi ka teistest omavalitsusüksustest omavalitsuse või lapsevanema, vallavalitsuse ja Alatskivi Kunstide Kooli vahel sõlmitud lepingu alusel õpilaskoha tegevuskulu hüvitamise osas.
(1) Asjaajamine koolis toimub lähtuvalt Vabariigi Valitsuse kehtestatud kordadest ja arvestades vallavalitsuse üldist asjaajamiskorda.
(3) Kooli asjaajamise korraldus reguleeritakse Alatskivi Kunstide Kooli asjaajamiskorraga, mille kehtestab kooli direktor käskkirjaga.
§ 9. Kooli sümboolika
(1) Koolil on oma sümboolika, mis kooskõlastatakse hoolekoguga.
(2) Sümboolika kasutamine kooskõlastatakse kooli direktoriga.
§ 10. Haldusmenetlus
Kooli tegevusega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse “Haldusmenetluse seaduse” sätteid, arvestades “Huvikooli seaduses” ja selle alusel antud õigusaktides märgitud erisusi.
§ 11. Tegevuse eesmärk
(1) Kooli tegevuse eesmärk on riiklikust huvihariduse raamõppekavast lähtuvalt ja Eesti Vabariigi õigusaktidega määratud mahus plaanipärase muusika–, kunsti- ja tantsuhariduse andmine õpilaskonnale, arvestades Peipsiääre valla võimalusi.
(2) Põhitegevuse kõrval, seda kahjustamata ning kooskõlastatult vallavalitsusega võib kool tegeleda täiskasvanute koolituse, seminaride ja kursuste korraldamise, kunsti- ja näitusetegevuse arendamise, õppematerjalide kirjastamise, õppematerjalide valmistamise, muusikainstrumentide ja ruumide üürile andmise (kooskõlas Peipsiääre vallavara valitsemise korraga) ning muude tasuliste teenuste osutamisega.
(3) Tasuliste teenustena võib kool pakkuda lisaks põhitegevusele vabaõpet kõikides avatud osakondades. Vabaõppesse õppima asumine on katseteta ja ilma ajaliste piiranguteta. Vabaõppes lõputunnistust ei väljastata. Antud õppevormi puhul on ühildatud täiskasvanuõpe ja vabaõpe.
1) Õppuritele plaanipärase muusika-, kunsti- ja tantsuhariduse andmine.
2) Koostöö arendamine õppetegevuse korraldamisel lastevanemate, vallavalitsuse ja muude organisatsioonidega.
3) Töötajatele tööalaste koolituste korraldamine ja neile tingimuste loomine oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks.
4) Täiskasvanute vabaharidusliku koolitusega tegelemisel õppuritele sobivas vormis õppe ning seminaride ja kursuste korraldamine.
§ 13. Kooli struktuur
(1) Kooli struktuuri moodustavad 3 osakonda: muusikaosakond, kunstiosakond ja tantsuosakond.
(2) Muusikaosakond ettevalmistus-, põhiõppe- ja lisa-aastatega:
1) muusikaosakonnas on ettevalmistusaastad;
2) eelprofessionaalse muusikahariduse baasõpe: põhiõpe kestab 7 aastat- põhikooli noorem aste 1.-4.klass, põhikooli vanem aste 5.-7.klass;
3) lisa-pill;
4) lisa-aasta(d);
5) vabaõpe alates 15-ndast eluaastast;
6) võimalus õppida mitmel erialal.
(3) Kunstiosakond põhiõppe- ja lisa-aastatega. Põhiõpe kestab 5 aastat.
(4) Tantsuosakond põhiõppe- ja lisa-aastatega:
1) loovtantsu ehk vabatantsu õpetus, põhiõpe kestab 4 aastat;
2) poptantsu õpetus kätkeb endas erinevaid populaarseid tantsustiile, põhiõpe kestab 4 aastat;
3) võistlustantsu elementide ja suunitlusega seltskonnatantsu õpetus, põhiõpe kestab 7 aastat.
(1) Huviala riiklikust raamõppekavast lähtuvalt koostab kool iga õpetatava huviala õppekava.
(2) Pärast õppekava kinnitamist esitab kooli direktor kooli pidajale õppekava Eesti Hariduse Infosüsteemis registreerimiseks.
(3) Ettepanekuid kooli õppekava muutmiseks, uue lisamiseks või olemasoleva sulgemiseks võib teha kooli pidaja või tema poolt selleks volitatud ametiisik, kooli hoolekogu või õppenõukogu. Tehtud ettepanekud kinnitab kooli direktor.
(4) Kooli õppekava muutmine, uue lisamine või olemasoleva sulgemine toimub pärast kooli jooksva õppeperioodi lõppu.
(1) Informatsiooni õppurite huvikooli vastuvõtmise aja ja tingimuste kohta avaldab huvikool oma koduleheküljel.
(2) Õppuri huvikooli vastuvõtmise aluseks on üldjuhul õppuri seadusliku esindaja (edaspidi lapsevanem) avaldus.
(3) Õppida sooviv Peipsiääre valla elanik või tema seadusjärgne esindaja esitab õppima asumiseks vormikohase avalduse, võttes sellega endale ka vastutuse õppekohustuste täitmise ja õppetasu õigeaegse maksmise eest.
(4) Kui õppuri elukohaks rahvastikuregistri andmetel ei ole Peipsiääre vald ja huvikooli õpilaskoha arvestusliku maksumuse tasub elukohajärgne omavalitsusüksus, siis sõlmib võimalusel Peipsiääre Vallavalitsus omavalitsusüksusega kooli õpilaskoha tegevuskulu arvestusliku maksumuse tasumise lepingu.
(5) Kui õppuri elukohaks rahvastikuregistri andmetel ei ole Peipsiääre vald ja kooli õpilaskoha arvestusliku maksumuse tasub lapsevanem, siis võimalusel sõlmib Peipsiääre Vallavalitsus lapsevanemaga kooli õpilaskoha tegevuskulu arvestusliku maksumuse tasumise lepingu.
(6) Kooli vastuvõtuavalduse vorm on kättesaadav kooli koduleheküljel ja koolis. Kool registreerib laekunud avaldused.
(7) Õppurite kooli vastuvõtmise kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
(8) Kooli vastuvõetud õppurite andmed sisestab kool EHIS-sesse seisuga 1. oktoober ja kinnitab esitatud andmete õigsust hiljemalt 5. oktoobril.
(9) Õppur võetakse kooli vastu
1) muusikaosakonda muusika-alaste katsete alusel,
2) kunstiosakonda kunsti-alaste katsete alusel,
3) tantsuosakonda võetakse õppurid vastu katseteta.
(10) Lisa-aasta õppesse võetakse õppur, kes on muusikakooli põhiõppe eelnevalt lõpetanud, kuid soovib õpet jätkata.
(11) Õppuri nimekirjast väljaarvamise korral võetakse õpilane õpingute jätkamiseks vastu samale erialale.
Õppuri võib koolist välja arvata lapsevanema või eestkostja avalduse alusel õppenõukogu otsusega:
1) kooli või õppeetapi lõpetamisel,
2) tervislikel põhjustel,
3) mitterahuldavate õpitulemuste tõttu,
4) õppemaksu 3-kuulise võlgnevuse tõttu,
5) kooli kodukorra ja üldtunnustatud käitumisnormide eiramise või rikkumise tõttu,
6) lapsevanema taotluse alusel.
(1) Õppeperioodi üheks kalendriaastaks kehtestab Haridus- ja Teadusminister määrusega.
(4) Õppevaheajad jagunevad üheks kalendriaastaks kehtestab Haridus- ja Teadusminister määrusega.
(5) Õppetöö koolis toimub tunniplaani alusel 45-minutiliste individuaal- ja rühmatundidena.
(1) Kooli juhib direktor, kelle ülesanne on tagada kooli tulemuslik töö, vastutada kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest.
6) kinnitab kooli õppekava, selle muudatused, lisamise ja sulgemise;
8) esitab vähemalt üks kord aastas kooli tegevuse aruande kooli hoolekogule ja kooli pidajale või tema poolt volitatud ametiisikule;
10) lahendab muid seadusega, kooli põhimäärusega ja ametijuhendiga tema pädevusse antud küsimusi.
(1) Kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutatakse välja konkurss. Konkursi direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab välja ja korraldab vallavalitsus.
(3) Kooli direktoriga sõlmib, muudab, peatab ning lõpetab töölepingu Alatskivi vallavanem või tema volitatud isik.
Direktorit asendab direktori puhkusel või töölähetuses olemise ajal, haigestumise või vabastamise korral kõigi õiguste ja kohustustega isik, kellele on töölepingu, ametijuhendi või asutuse juhi käskkirjaga tehtud ülesandeks direktori ülesannete täitmise ulatus.
(1) Kooli õppenõukogu liikmed on direktor ja õpetajad.
(1) Kooli õppenõukogu ülesandeks on kooli õppetegevuse analüüsimine ja hindamine ning selle juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(6) Õppenõukogu koosolekud protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
Kooli hoolekogu on kooli juures tegutsev organ, kes suunab kooli tegevust ning teeb ettepanekuid kooli direktorile ja kooli pidajale kooli arengu, vara ja eelarvega seotud küsimustes.
Hoolekogu moodustamise ja töökorra kehtestab vallavalitsus.
Hoolekogu täidab oma ülesandeid huvikooli seaduse ning teistes õigusaktides sätestatu alusel.
(4) Töökorralduslikud kohustused, õigused ja vastutus sätestatakse kooli töökorralduse reeglites. Töökorralduse reeglid kinnitab kooli direktor.
(5) Juulis on kooli töötajatel kollektiivpuhkus.
2) saada huviala õppekavale vastavat tegevust ning soovi ja võimaluse korral õppida lisaaineid;
3) kasutada muid seaduse ja huvikooli põhimäärusega kehtestatud õigusi.
(1) Kooli valduses olev vara on Alatskivi valla omand.
(2) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub vallavolikogu kehtestatud vallavara valitsemise korras.
(1) Kooli finantseeritakse Peipsiääre valla eelarvest ja muudest allikatest saadud vahenditest.
(2) Õppemaks on kooli õppekulude osaline katmine lapsevanema poolt Peipsiääre vallavolikogu määratud suuruses.
2) õppurite poolt kaetav õppemaks;
(3) Õppemaks on kooli õppekulude osaline katmine lapsevanema poolt Alatskivi vallavolikogu määratud suuruses.
(4) Kohamaks on kooli õppekoha tegevuskulu arvestuslik maksumus õpilase kohta.
(5) Kohamaks arvutatakse kooli eelarveaastaks planeeritavate tegevuskulude summa jagamisel õppivate õppurite arvuga. Tegevuskulude hulka ei arvestata õppega ja õppurite huvitegevusega seotud kulud (õppemaks), mille katab lapsevanem.
(6) Kohamaksu maksumusest teavitatakse hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 30.novembriks.
(7) Kohamaksu maksumus kinnitatakse vallavalitsuse määrusega vastuvõetud eelarve alusel.
(8) Kooli õppe- ja kohamaksu suuruse ja tasumise korra kehtestab vallavolikogu määrusega.
(9) Kooli finantstegevust juhib koostöös kooli hoolekoguga kooli direktor. Kooli raamatupidamist peetakse tsentraalselt vallavalitsuse kaudu.
§ 38. Raamatupidamisarvestus ja aruandlus
(1) Kool peab raamatupidamisarvestust õigusaktidega kehtestatud korras.
(2) Kooli eelarve täitmise aruande kinnitab kooli pidaja.
(3) Kool esitab oma tegevuse kohta finants- ja statistilisi aruandeid õigusaktidega kehtestatud ulatuses ja korras ning tähtaegadel.
(3) Kooli finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib vallavolikogu revisjonikomisjon.
(4) Järelevalve käigus avastatud puudustest on direktor kohustatud aru andma vallavolikogule ja kõrvaldama need järelevalve organi määratud tähtpäevaks.
§ 40. Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli ümberkorraldamine põhimääruse tähenduses on asutuse muutmine teist liiki asutuseks.
(2) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab kooli pidaja.
(3) Kooli tegevus lõpetatakse kui
1) riikliku järelevalveorgani hinnangul ei vasta asutus õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
2) kooli ei ole võimalik või otstarbekas finantseerida;
3) kooli järele puudub vajadus;
(4) Kooli ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine toimub pärast kooli õppeperioodi lõppu põhimääruses sätestatud korras.
(5) Kooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsus tehakse kirjalikult teatavaks lapsevanematele, kooli töötajatele ning Eesti Hariduse Infosüsteemi volitatud töötlejale vähemalt neli kuud enne kooli õppeperioodi lõppu.
(6) Kooli ümberkorraldamisel või tegevuse lõpetamisel tehakse Eesti Hariduse Infosüsteemis vastavad muudatused kahe kuu jooksul otsuse teatavaks tegemisest arvates.
(7) Kooli tegevuse lõpetamisel antakse kooli dokumendid hoiule vallavalitsusse.
10. peatükk Lõpp- ja rekendussätted
(2) Põhimääruse, selle muutmise või täiendamise eelnõu töötab välja kooli direktor koostöös hoolekoguga ja esitab vallavolikogu vastavale komisjonile.


text:
Ühisomandi kasutuseeliste väärtus - Pluss
Ühisomandi kasutuseeliste väärtus
https://www.riigikohus.ee/et/lahendid?asjaNr=2-14-11930/96
Riigikohtu 01.11.2017 lahend nr 2-14-11930/96
Hageja esitas hagi abielu lahutamiseks ja ühisvara jagamiseks, seejärel loobus osaliselt nõudest kohtuvälise lahutuse tõttu. Kostja esitas vastuhagi ühisvara jagamise viisile. Maakohus rahuldas hagi ja vastuhagi osaliselt, kuna pooled loobusid osadest nõuetest. Hageja ning kostja esitasid apellatsioonkaebused ning ringkonnakohus leidis, et mõlemad kaebused on põhjendatud, mille tõttu tühistas osaliselt maakohtu otsuse. Hageja ja kostja pöördusid kassatsioonkaebustega Riigikohtusse.
1. Ühisomandis oleva eseme puhul on vaja välja selgitada eseme kasutuseeliste turuhind tsiviilseadustiku üldosa seaduse (edaspidi TsÜS) § 65 mõttes. Korteriomandi kasutuseeliste väärtuse saab määrata korteri üürimisel saadava üüri järgi.
2. Abikaasadel saab teineteise vastu olla asjaõigusseaduse (edaspidi AÕS) § 70 lõike 6 ja § 71 lõike 2 kohaselt kasutuseeliste saamise nõue, kuid ühisomandi eripära arvestades ei saa üht abikaasat panna maksma teisele, vaid nõude maksmapanekuks tuleb abikaasade ühisvara hulka kuuluv kasutuseelis omavahel jagada. Kasutuseeliste väärtuse arvestamise lähtekohaks on asjaolu, mille kohaselt on kummalgi abikaasal õigus saada eelduslikult pool kasutuseeliste väärtusest, kuid ühise kasutuseelise saamise õiguse väärtus on madalam kui ainuomandis oleva.
3. Selleks, et kohus saaks langetada otsuse ühisvara väärtuse vähenemise kohta, peab hageja lisaks asjaolude kirjeldamisele ja raamatupidamise ülevaate esitamisele, väljendama selgelt, millises ulatuses on teise poole tegevuse tulemusena ühisvara väärtus vähenenud ning nõudma samas ulatuses perekonnaseaduse (edaspidi PKS) § 34 lõike 3 järgi hüvitist ühisvarasse ja selles osas ühisvara jagamist.
Riigikohus rahuldas kostja kassatsioonkaebuse osaliselt, jättis hageja kassatsioonkaebuse rahuldamata ning tühistas ringkonnakohtu otsuse resolutsiooni osas.

matches:
§ 65
§ 70
§ 71
kohus
§ 34
Riigikohus


Kaitsepolitseiameti politseiametniku vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus – Riigi Teataja
Kaitsepolitseiameti politseiametniku vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus
Kaitsepolitseiameti politseiametniku vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjeldus - sisukord
§ 7 Vormikuub
§ 8 Bleiser
§ 9 Kampsun
§ 10 Särgid
§ 11 Vest
§ 12 Viigipüksid
§ 14 Lips, lipsunõel ja rätikunõel
§ 15 Jalatsid
§ 16 Kindad, sall ja kaelarätik
§ 17 Rihm
§ 18 Kombinesoon
§ 19 Taktikaline vest
§ 20 Maskeerimisülikond
§ 23 Õhtuvormi vest
§ 24 Õhtuvormi püksid
§ 25 Õhtuvormi seelik
§ 28 Vormiriietusel kasutatavad eraldusmärgid
§ 29 Teenistusastme tunnused
§ 30 Varrukaembleem
§ 31 Mütsimärk
§ 32 Ilustused
§ 33 Sõnad KAITSEPOLITSEI ja KAPO
RTL 2009, 97, 1448
Vastu võetud 22.12.2009 nr 90
Määrus kehtestatakse «Politsei ja piirivalve seaduse» § 371 lõike 8 alusel.
(1) Määruses sätestatakse Kaitsepolitseiameti politseiametnike vormiriietuse (edaspidi vormiriietus) ja eraldusmärkide kirjeldus.
(2) Vormiriietuse andmise ja kandmise korra kehtestab Kaitsepolitseiameti peadirektor käskkirjaga.
(1) Tavavormiriietus on tumesinist värvi, «Pantone Textile» 1999. aasta kataloogi värvus 19-4028, Lepoutre S. A. värvikaart värv 12231. Särk on helesinist (värvus 15-4005 TP) või valget värvi.
(2) Õhtuvorm on musta värvi.
(3) Eririietuse värv on sätestatud käesoleva määruse 2. peatüki 2. jaos.
(1) Vormimüts on ülikonnariidest, ümmarguse põhjaga. Müts on 40 mm rummuga, mütsirumm ja -põhi on ühte värvi riidest. Mütsil on lakknahast nokk ja must kardpael, mis kinnitub vorminööpidega. Politseikindrali ja politseikindralinspektori teenistusastmega politseiametniku vormimütsi nokk on ääristatud kahes reas asetsevate kuldsete tammelehtedega (lisa 1), musta kardpaela asemel on kuldsest metallniidist punutud nöör (lisa 1). Politseikoloneli, politseikolonelleitnandi ja politseimajori teenistusastmega politseiametniku vormimütsi nokk on ääristatud ühes reas asetsevate kuldsete tammelehtedega (lisa 1), musta kardpaela asemel on kuldsest metallniidist punutud nöör (lisa 1). Mütsi esiosal kantakse mütsimärki (lisa 2).
(2) Naispolitseiniku suvemüts on ülikonnariidest piloodimütsi tüüpi, ovaalse põhja, noka ja külgedelt tõusva topeltkäänisega. Mütsinokk on mustast lakknahast. Mütsi esiosal kantakse mütsimärki.
(3) Talvemüts on villasest riidest, ovaalse põhjaga. Mütsil on tumehall tehiskarusnahast, eest külgedele tõusev, sisselõikega, osaliselt allalastav käänis. Politseikindrali ja politseikindralinspektori teenistusastmega politseiametniku talvemütsi nokk on ääristatud kahes reas asetsevate kuldsete tammelehtedega sarnaselt vormimütsiga, mütsi ülaservas on 2 mm laiune sinine kant. Politseikoloneli, politseikolonelleitnandi ja politseimajori teenistusastmega politseiametniku talvemütsi nokk on ääristatud ühes reas asetsevate kuldsete tammelehtedega sarnaselt vormimütsiga, mütsi ülaservas on 2 mm laiune sinine kant. Mütsi esiosal kantakse mütsimärki.
(1) Villasest riidest mantel on reväärkraega sirgelõikeline, kaherealine, esikinnis on suletav kolme suure vorminööbiga. Mantlil on liistuga sissetöödeldud kaldega küljetaskud. Mantlil on metallpandlaga reguleeritav vöö. Mantli selja keskosa õmbluse allosas on lahtine volt, mille põhi on kinni nööbitav nelja väikese vorminööbiga. Mantli juurde kuulub äravõetav tumehallist tehiskarusnahast vooder, mis kinnitub tõmblukuga, ning äravõetav tehiskarusnahast krae (kinnitub nööpidega olemasoleva krae peale). Käesolevas lõikes kirjeldatud mantlit kannavad politseiametnikud, kellele on antud komissari või sellest kõrgem teenistusaste.
(2) Politseikindrali, politseikindralinspektori, politseikoloneli, politseikolonelleitnandi ja politseimajori teenistusastmega politseiametniku mantli krae mõlemal otsal kantakse tammelehtedega ümbritsetud mõõga kujulist kollasest metallist stantsitud või kuldniidiga tikitud ilustust (lisa 1). Politseikapteni, politseileitnandi, vanemkomissari ja komissari teenistusastmega politseiametniku mantli krae mõlemal otsal kantakse kahest ristatud tammelehest koosnevat kollasest metallist stantsitud või kuldniidiga tikitud ilustust (lisa 1).
(3) Riidest mantel on avatud kaelusega, nurkkraega, kaherealine, kuue suure vorminööbiga. Mantel on sirgelõikeline, pannalvööga. Vööpannal on mantliga ühes toonis materjalist. Mantli külgedel on sissetöödeldud, poolviltu asetsevad klapptaskud. Mantliseljal on vöökohani ulatuv passe. Seljaosa keskõmbluse allosas on lahtine volt. Mantlihõlma siseküljel on põuetasku. Mantli juurde kuulub äravõetav tumehallist tehiskarusnahast vooder, mis kinnitub tõmblukuga, ning äravõetav tehiskarusnahast krae (kinnitub nööpidega olemasoleva krae peale). Käesolevas lõikes kirjeldatud mantlit kannavad politseiametnikud, kellele on antud ülemassistendi või sellest madalam teenistusaste.
Jope on polüesterriidest, mille vooder on polüesterriidest ühes toonis pealismaterjaliga. Sirgelõikelisel jopel on lamav krae. Jopel on liistuga sissetöödeldud kaldega küljetaskud ning varrukaava ja allääre pingutamiseks on vorminööpidega 50 mm laiused tripid. Jope seljaosa vööjoone reguleerimiseks on sisseõmmeldud seosepael. Jope seljal ja vasakul pool rinna kohal on sõna KAITSEPOLITSEI või sõna KAPO.
(1) Vormikuub on üherealine, reväärkraega, kergelt taljesse töödeldud, taga lõhikuga. Esikinnis on suletav nelja suure vorminööbiga. Vasakul hõlmal on sissetöödeldud kaldrinnatasku. Varrukal on mansett, millel on kaks väikest vorminööpi. Vormikuue vasaku varruka välisküljele, 40 mm õlaõmblusest allapoole, on tikitud varrukaembleem. Vormikuue pagunid kinnituvad õlakutele väikese vorminööbiga.
(2) Politseikindrali, politseikindralinspektori, politseikoloneli, politseikolonelleitnandi ja politseimajori teenistusastmega politseiametniku vormikuue krae mõlemal otsal kantakse tammelehtedega ümbritsetud mõõga kujulist kollasest metallist stantsitud või kuldniidiga tikitud ilustust (lisa 1). Politseikapteni, politseileitnandi, vanemkomissari ja komissari teenistusastmega politseiametniku vormikuue krae mõlemal otsal kantakse kahest ristatud tammelehest koosnevat kollasest metallist stantsitud või kuldniidiga tikitud ilustust (lisa 1).
§ 8. Bleiser
Bleiser on lahtise nurkkaelusega, üherealine, kergelt taljesse töödeldud. Hõlmade allosas on kaldega, sissetöödeldud kahe liistuga nööpauktaskud. Bleiseri esikinnis on suletav nelja suure vorminööbiga. Varruka allääre küünarnukiõmbluses on kolm väikest vorminööpi. Vasaku varruka välisküljele on tikitud varrukaembleem. Bleiseri pagunid kinnituvad õlgadele väikese vorminööbiga.
Kampsun on kootud, poolvillasest lõngast patentkoes (soonikuna). Kampsuni lahtise nurkkaeluse äärel, varrukaotstel ja alläärel on tugevdatud soonikud. Kampsuni esikinnis on suletav kuue suure vorminööbiga. Õlgadele ja küünarnukkidele on õmmeldud tumesinisest mikroriidest tugevdusdetailid. Pagunid kinnituvad õlatugevdustele väikese vorminööbiga. Vasaku varruka välisküljele on tikitud varrukaembleem.
§ 10. Särgid
(1) Pikkade varrukatega särk on kergelt taljes, eest nööbitav, kannaga kraega ning õlaõmbluse kohale kinnituvad nööbiga pagunid. Pluusihõlmadel on kaks pealeõmmeldud, klapiga rinnataskut. Taskuklapid on suletavad nööbiga. Rinnataskud on keskelt vastandvoldiga, vasakul varrukal on tikitud varrukaembleem. Valge päevasärk, mida kantakse ainult pintsaku all, võib olla ilma pagunite, rinnataskute ja embleemita. Päevasärki kantakse lipsuga.
(2) Lühikeste varrukatega särk vastab käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud pikkade varrukatega särgi kirjeldusele, kuid särgi varrukad on lühikesed.
(3) Naiste pikkade varrukatega valge särk on sirgelõikeline. Särgil on kannaga krae ja äravõetav žaboo, mis kinnitub krae all kahe nööbiga. Esikinnis on suletav kaheksa nööbiga. Varruka mansett on suletav ühe nööbiga.
(4) Naiste lühikeste varrukatega helesinine särk on sirglõikeline. Särgil on lühikesed varrukad ja reväärkrae ning esikinnis on suletav kuue nööbiga. Vasaku varruka välisküljele on tikitud varrukaembleem.
§ 11. Vest
Vest on lahtise nurkkaelusega, üherealine, kergelt taljesse töödeldud. Vasakul hõlmal on sissetöödeldud kaldrinnatasku. Vesti hõlmade allosas on kaldega, sissetöödeldud kahe liistuga nööpauktaskud. Vesti esikinnis on suletav nelja väikese vorminööbiga. Vesti seljaosas on pandlaga reguleeritav põõn. Vesti seljaosa keskjoone allääres on kolmnurkne ava.
§ 12. Viigipüksid
Viigipüksid on sirgelõikelised, kahe sisse töödeldud küljetaskuga, rihma-aasadega ja värvliga. Meeste pükstel on lisaks nööbitav tagatasku.
Seelik on sirgelõikeline, värvliga. Seeliku ülaosas seljaõmbluses on kaetud lukk ja alaosas kaetud volt. Seelik ulatub põlveõndlani.
§ 14. Lips, lipsunõel ja rätikunõel
(1) Meeste pikk lips on tumesinisest lipsusiidist, teravnurkse otsaga. Lipsule on sisse kootud väike kaitsepolitsei vapp.
(2) Lipsunõel on kuldne, klambrikujuline. Klambri peal võib olla kuni 10 mm kõrgune kaitsepolitsei vapi või väikese riigivapi kujutis.
(3) Naiste rätikunõel on kuldne, klambrikujuline, ketiga. Klambri peal võib olla kuni 10 mm kõrgune kaitsepolitsei vapi või väikese riigivapi kujutis.
§ 15. Jalatsid
(1) Meeste kingad on mustast nahast, paksema talla ja madala kontsaga, pealt kinnised.
(2) Naiste kingad on mustast nahast, paksema talla ja madala või poolkõrge kontsaga, pealt poolkinnised.
(3) Meeste saapad on mustast nahast, paksema tallaga, madala säärega, sääreosa siseküljel tõmblukk-kinnis.
(4) Naiste saapad on mustast nahast, paksema tallaga, poolpika säärega, sääreosa siseküljel tõmblukk-kinnis.
§ 16. Kindad, sall ja kaelarätik
(1) Kindad on tumedat värvi sõrmikud, pika randmeosaga.
(3) Sall on villasest riidest või kootud poolvillasest lõngast suurusega 250×1200 mm. Komissari ja kõrgema teenistusastmega politseiametniku salli värvus on valge.
(4) Naiste kaelarätik on täissiidist mõõtudega 900×900 mm.
§ 17. Rihm
Püksirihm, naistel seelikuvöö, on mustast nahast, ühe keelega, oksüdeeritud kuldse pandlaga. Rihma laius meestel on 35 mm ja naistel 30 mm.
§ 18. Kombinesoon
Kombinesoon on ühe- või kaheosaline musta värvi mittesüttivast ja veekindlast riidest. Kombinesoonil on püstkrae ja taskud. Vasakul varrukal on varrukaembleem. Parema rinnatasku kohal ning seljal on sõna KAITSEPOLITSEI või KAPO. Tõmblukud ja trukknööpide kübarad on musta värvi oksüdeeritud metallist. Kombinesooni peal on lubatud kanda soomusvesti või muud kuulikindlat vesti, mille esi- ja tagaküljel on sõna KAITSEPOLITSEI või KAPO.
§ 19. Taktikaline vest
Taktikaline vest on musta värvi. Vestil on pealeõmmeldud ja sisetaskud nii hõlmadel kui ka seljaosas. Vesti seljal ja vasakul pool rinna kohal on sõna KAITSEPOLITSEI või KAPO.
§ 20. Maskeerimisülikond
Suvine maskeerimisülikond on kaheosaline ja kolmevärvilise kamuflaažmustriga. Talvine maskeerimisülikond on kaheosaline ja valget värvi.
(2) Politseikindrali, politseikindralinspektori, politseikoloneli, politseikolonelleitnandi ja politseimajori teenistusastmega politseiametniku õhtuvormi kuue varrukatel on sinisel taustal kolm kuldset paela (kuldne, sinine, kuldne, sinine, kuldne) ja väike kaitsepolitsei vapp tammelehtede vahel. Kuuel on esindusõlakud «kolmenööripunutis» (lisa 3) ja kuue krae mõlemal nurgal on käesoleva määruse § 32 lõikes 1 kirjeldatud ilustus.
(3) Politseikapteni, politseileitnandi, vanemkomissari ja komissari teenistusastmega politseiametniku õhtuvormi kuue varrukatel on sinisel taustal kaks kuldset paela (kuldne, sinine, kuldne) ja väike kaitsepolitsei vapp tammelehtede vahel. Kuuel on esindusõlakud «kahenööripunutis» (lisa 3) ja kuue krae mõlemal nurgal on käesoleva määruse § 32 lõikes 2 kirjeldatud ilustus.
§ 23. Õhtuvormi vest
§ 24. Õhtuvormi püksid
(2) Politseikindrali, politseikindralinspektori ja politseikoloneli teenistusastmega politseiametniku pükstel on 30 mm laiused musta värvi lampassid.
§ 25. Õhtuvormi seelik
(2) Naiste õhtuvormi kingad on pidulikud kinnised mustast nahast kingad.
§ 28. Vormiriietusel kasutatavad eraldusmärgid
4) ilustused;
6) sõnad KAITSEPOLITSEI ja KAPO.
§ 29. Teenistusastme tunnused
(1) Teenistusastme tunnused on vastavalt teenistusastmele õlakukattel või varrukal kantavad väike riigivapp (edaspidi riigivapp), väike tammepärg, üks või mitu tärni.
(3) Tärn on tikitud või kollasest metallist stantsitud ning selle keskosas on risti kujutis. Tärnide läbimõõt diagonaalis on vastavalt 25 mm, 22 mm ning 14 mm.
(4) Vormiriietuse õlakul kantakse riidest õlakukatet, mille pikkus on 110 mm ja laius 50 mm. Politseikindrali teenistusastmega politseiametniku õlakukatte pikkus on 120 mm. Politseikindrali ja politseikindralinspektori teenistusastmega politseiametniku õlakukatte keskosa on sinine 35 mm laiune triip. Politseikoloneli teenistusastmega politseiametniku õlakukatte külgserv on ääristatud 2 mm laiuse sinise kandiga.
(5) Politseiametnikud kannavad vastavalt teenistusastmele õlakul või õlakukattel järgmisi tunnuseid (lisa 4):
1) politseikindral – tammepärjaga ümbritsetud riigivapp ja kolm 25 mm tärni. Riigivapi allserva kaugus õlakukatte allservast on 5 mm. Tärnide kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on vastavalt 45 mm, 70 mm ja 95 mm;
2) politseikindralinspektor – tammepärjaga ümbritsetud riigivapp ja kaks 25 mm tärni. Riigivapi allserva kaugus õlakukatte allservast on 5 mm. Tärnide kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on vastavalt 45 mm ja 70 mm;
5) politseimajor – tammepärjaga ümbritsetud riigivapp ja üks 22 mm tärn. Riigivapi või tammepärja allserva kaugus õlakukatte allservast on 5 mm. Tärni kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on vastavalt 45 mm ja 70 mm;
10) ülemassistent – neli 14 mm tärni. Tärnide kaugus õlakukatte allservast tärnide keskkohani on vastavalt 22 mm, 44 mm, 66 mm ja 88 mm;
11) vanemassistent – kolm 14 mm tärni. Tärnide kaugus õlakukatte allservast tärnide keskkohani on vastavalt 22 mm, 44 mm ja 66 mm;
12) assistent – kaks 14 mm tärni. Tärni kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on vastavalt 22 mm ja 44 mm;
13) nooremassistent – üks 14 mm tärn. Tärni kaugus õlakukatte allservast tärni keskkohani on 22 mm.
(6) Politseiametnik, kellele on antud politseikoloneli, politseikolonelleitnandi või politseimajori teenistusaste ja keda ei ole Kaitsepolitseiametis nimetatud juhi ametikohale või kes on nimetatud muule valitsusasutuse ametniku ametikohale või on määratud ametniku ametikohale rahvusvahelises organisatsioonis, kannab vormiriietuse õlakukattel järgmisi teenistusastmele vastavaid teenistusastme tunnuseid (lisa 5):
Varrukaembleemil on mustal vapikilbil püstine väikest riigivappi kandev kuldne greif. Greifi keel ja küünised on punased. Embleemi kõrgus on 97 mm ja laius 89 mm. Embleemi ääristus on kuldne (lisa 6).
Mütsimärk koosneb 35 mm kõrgusest kaitsepolitsei vapikilbist ja seda kummaltki poolt ümbritsevast valgest metallist stantsitud tammelehtedest pärjast. Mõlemal pool vapikilpi on neli tammelehte. Mütsimärgi kõrgus on 50 mm (lisa 2).
§ 32. Ilustused
(1) Tammelehtedega ümbritsetud mõõga kujuline kuldniidiga tikitud kraeilustus (värvus S1-5) kinnitatakse kraenurgale, mõõgateravik ülespoole, pikim tammeleht jääb krae välimise ääre poole (lisa 1). Politseikindrali ja politseikindralinspektori teenistusastmega politseiametniku kraeilustus on tikitud sinist (18-4252 TP BLUE ASTER) värvi alusele mõõtudega 80×40 mm.
§ 33. Sõnad KAITSEPOLITSEI ja KAPO
Sõnad KAITSEPOLITSEI ja KAPO on valget või kollast värvi ja trükitähtedega (Font Swiss 911 Xcm BT).
Vorminööbid on kuldsest metallist, kolme lõvi kujutisega. Suurte vorminööpide läbimõõt on 20 mm, väikeste vorminööpide läbimõõt on 14 mm (lisa 7).
Lisa 1 Ilustused
Lisa 2 Mütsimärk
Lisa 3 Esindusõlakud
Lisa 4 Politseiametnike teenistusastme tunnused
Lisa 5 Politseikoloneli, politseikolonelleitnandi ja politseimajori teenistusastme tunnused
Lisa 6 Varrukaembleem


text:
Kui kohtumäärusega otsustatakse isiku õiguste üle, on tal õigus kohtumäärus vaidlustada olenemata sellest, kas ta on kriminaalasjas menetlusosaline või menetlusväline isik.
Isikul on õigus esitada määruskaebus tema apellatsiooni läbi vaatamata jätmise määruse peale olenemata sellest, kas ta on kriminaalmenetluses kohtumenetluse pool või mitte (3-1-1-97-10, p 28).
Kohtumäärusena on käsitatavad ka kohtudokumendid (sh kirjad), mis pole küll vormistatud määrusena, kuid vastavad sisult määruse tunnustele, sisaldades menetlusotsustust ja olles tehtud kohtuniku poolt, kes on seaduse kohaselt pädev sellist menetlusotsustust langetama. Kohtu kirjana vormistatud määrust on võimalik vaidlustada määruskaebemenetluse korras.
Kohtu otsustus apellatsiooni läbi vaatamata jätmise kohta tuleb vormistada määrusena ka siis, kui kohus leiab, et apellatsiooni esitaja ei ole kohtumenetluse pool, vaid menetlusväline isik.
Kohtu menetlusotsustus tuleb vormistada kohtumäärusena.
3-1-1-75-14 Riigikohus 26.11.2014
Olukorras, kus Riigikohus leiab, et kohtute hinnang prokuratuuri arestimistaotlusele on vastuoluline või puudulik või kui kohtud on jätnud välja selgitamata mõne taotluse põhjendatuse üle otsustamiseks olulise asjaolu, tuleb kohtuasi - juhul, kui Riigikohus ei saa rikkumist ise kõrvaldada, - saata uueks arutamiseks ringkonnakohtule ka siis, kui menetlusõiguse oluline rikkumine sai alguse juba maakohtust.
Tuginedes mingi järelduse põhjendamisel tunnistajate ütlustele ja dokumentaalsetele tõenditele, peab kohus lahendis ära näitama, milliste tunnistajate millistest ütlustest ja millistest dokumentaalsetest tõenditest kohus sellise järelduse tegi.
Taotlus menetluskulude hüvitamiseks tuleb esmaselt esitada kohtule, kelle menetluses kulud on tekkinud, ja seda enne kohtu siirdumist nõupidamistuppa. Selle nõude järgimata jätmisel jääb menetluskulude hüvitamise taotlus läbi vaatamata.
Vara arestimisel süüteoga saadud vara konfiskeerimise (KarS § 83^1) või selle asendamise (KarS § 84) tagamiseks peab vara arestimise määrusest nähtuma, millise kuriteoga saadud vara konfiskeerimiseks või selle asendamiseks vara aresti kohaldatakse.
Vara arestimise menetluses ei ole sageli võimalik tuvastada börsil noteerimata aktsiate täpset väärtust, sest see on reeglina töö- ja ajamahukas protseduur. Märgitu ei tähenda aga seda, nagu võiks menetleja arestitavate aktsiate väärtuse tuvastamisel tugineda aktsiate nimiväärtusele. Küll on vara arestimise menetluses üldjuhul aktsepteeritav arestitavate aktsiate väärtuse tuvastamine aktsiaseltsi raamatupidamisliku (bilansilise) väärtuse alusel.
Vara arestimise (KrMS § 142) määrusest peab üheselt ja selgelt nähtuma nii põhjendatud kahtluse olemasolu selle kohta, et isik on toime pannud kuriteo tunnustega teo (3-1-1-97-13, p 8 jj) kui ka vara arestimise alus, s.t põhjendatud kahtlus, et esinevad asjaolud, mille alusel võidakse kriminaalasjas esitada tsiviilhagi, kohaldada konfiskeerimist, selle asendamist või varalist karistust, ja et tsiviilhagis esitatud nõude, riigi konfiskeerimisnõude või varalise karistuse täitmine võib ilma vara arestimata osutuda võimatuks või muutuda oluliselt raskemaks (3-1-1-97-13, p 13 jj). Osutatud põhimõtted kehtivad mutatis mutandis ka 8. märtsil 2014 jõustunud KrMS § 141^4 kohaldamisel. Ehkki vara arestimise üheks eelduseks oleva kuriteokahtluse kindlakstegemisel kehtib lihtsustatud tõendamis- ja põhistamisstandard, ei saa kohtumääruses piirduda üldsõnalise tõdemusega, et toimikumaterjali pinnalt on olemas põhjendatud kuriteokahtlus või et kohtunik on veendunud kuriteokahtluse olemasolus. Piisav ei ole see, kui kohus esitab üksnes loetelu tõenditest, mis väidetavalt kinnitavad kuriteokahtluse olemasolu. Kohtu järeldus varalise nõude tagamise vajalikkuse kohta ei pea olema tõsikindel. Siiski peab määrusest nähtuma, millistest asjaoludest tulenevalt näeb kohus ohtu, et vara aresti või muud tagamismeedet kohaldamata võib tulevase kohtulahendi täitmine raskeneda või sootuks võimatuks muutuda.
KrMS § 141^4 lg 1 kohaldamisel tuleb järgida põhimõtet, et konfiskeerimise, selle asendamise, tsiviilhagi või varalise karistuse tagamiseks valitud vahend ei tohi piirata tagamismääruse adressaati rohkem, kui on vaja kohtuotsuse täitmiseks.
Olukorras, kus prokuratuur on taotlenud isikut liigset koormava tagamisabinõu kohaldamist, on kohtul ka õigus kohaldada tsiviilhagi, konfiskeerimise, selle asendamise või varalise karistuse tagamiseks prokuratuuri taotluses nimetamata abinõud, mis ühelt poolt on võimaliku nõude tagamiseks piisav, ent teisalt koormaks kohustatud isikut (tagamismääruse adressaadiks olevat kahtlustatavat, süüdistatavat, tsiviilkostjat või kolmandat isikut) vähem kui meede, mille kohaldamist taotleb prokuratuur. Lisaks tuleb kriminaalmenetluses rahalise nõude tagamisel kohaldada alati ka TsMS § 385. Kohustatud isik saab tagamisabinõu asendamist taotleda esmajoones ringkonnakohtule esitatavas määruskaebuses. Juhul kui tema pakutud asendusmeede on õiguslikult lubatav ja nõude tagamiseks piisav, ei või ringkonnakohus üldjuhul tagamisabinõu asendamisest keelduda.
3-1-1-21-14 Riigikohus 02.05.2014
KrMS § 383 lg 1 sätestab määruskaebemenetluse eseme, s.o menetluse objektiks saab olla vaid kohtu koostatud määrus. Määruskaebe korras vaidlustamiseks peab määrus olema põhistatud ja vormistatud kirjalikult, järgides KrMS § 145 sätestatut (vt nt RKKKm 3-1-1-93-11, p 16.1).
Maakohtu kiri ei ole määrus KrMS § 145 mõttes, kuna sellega ei lahendatud ühtegi kriminaalmenetlusõiguslikku küsimust ja sellisel kirjal on üksnes informatiivne tähendus (vt ka mutatis mutandis RKÜKo 3-3-1-15-07, p 38).
KrMS § 301 sätestab, et kui prokurör kohtuvaidluses loobub süüdistusest, teeb kohus menetlust jätkamata õigeksmõistva otsuse. Lisaks näevad nii seadus kui ka kohtupraktika ette, et üldmenetluses kohtusse saadetud süüdistusasja tulem saab KrMS § 309 lg 1 kohaselt väljenduda õigeks- või süüdimõistva kohtuotsuse tegemises või KrMS § 274 kohaselt kriminaalmenetluse lõpetamises (vt RKKKo 3-1-1-45-13, p 11). Kui prokuratuur muudab süüdistust ja loobub süüdistusest osaliselt, tuleb süüdistatav nendes süüdistuspunktides, milles süüdistusest loobuti, KrMS § 301 järgi õigeks mõista. Osaliselt süüdistusest loobumist ei saa lahendada isiku uue kohtu alla andmisega, kuna sellisel juhul jääb kohtu sisuline otsus loobutud süüdistuse kohta tegemata. Kui süüdistatava kohta on tegemata lõplik kohtulahend kohtuotsuse või -määruse vormis, ei kohaldu selles osas ka Eesti Vabariigi põhiseaduse § 23 lõikest 3 ja KrMS § 199 lõike 1 punktist 5 tulenev ne bis in idem-põhimõte ehk topeltmenetlemise ja -karistamise keeld.
Üldjuhul tuleb kohtul karistuse täitmisele pööramise edasilükkamise taotlus, millel puudub esitaja allkiri, käiguta jätta ja anda taotluse esitajale tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Alles siis, kui taotluse esitaja ettenähtud ajaks puudust ei kõrvalda, saab kohus jätta taotluse läbi vaatamata.
Seadusest ei tulene õiguslikku alust jätta karistuse täitmisele pööramise edasilükkamise taotlus läbi vaatamata põhjusel, et taotlus kattub oma sisult sama isiku poolt samas asjas varem esitatud taotlusega, mille kohus on jätnud rahuldamata. Sama isiku korduvate samasisuliste taotluste korral tuleb kohtul järgnevad taotlused sarnaselt esimesele taotlusele rahuldamata (mitte läbi vaatamata) jätta, kusjuures määruse põhistustes võib kohus piirduda viitega varasema samasisulise taotluse kohta tehtud määruse põhistustele.
Kriminaalasja arutavale kohtule esitatud nõuet tunnistada õigustloov akt põhiseadusvastaseks tuleks käsitada kohtumenetluse poole menetlusliku taotlusena. Kohus peab asja lahendamisel tehtavas otsuses või määruses võtma seisukoha ka kohtumenetluse poole põhiseaduslikkuse järelevalve taotluse suhtes. Selleks peab kohus esmalt kontrollima, kas taotluses vaidlustatud õigusnorm on konkreetse kohtuasja lahendamisel osaliselt või täielikult asjassepuutuv (PSJKS § 14 lg 2 lause 1). Taotlus asjassepuutumatu normi põhiseadusvastaseks tunnistamiseks jäetakse läbi vaatamata. Normi asjassepuutuvuse korral tuleb kohtul järgnevalt hinnata selle põhiseaduspärasust konkreetse kohtuasja asjaolude põhjal. Kui põhiseaduslikkuse järelevalve taotlus on kohtu hinnangul põhjendatud, peab kohus kohtuasja lahendamisel tunnistama vaidlustatud normi asjassepuutuvas osas põhiseadusvastaseks ja selle kohaldamata jätma, algatades nii põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse Riigikohtus. Taotlusega mitte nõustudes, tuleb kohtul see rahuldamata jätta. Asja lahendamisel tehtavast kohtuotsusest või -määrusest peab selgelt nähtuma, kas kohtumenetluse poole põhiseaduslikkuse järelevalve taotlus rahuldatakse, jätetakse rahuldamata või läbi vaatamata. Kohus ei tohi taotlust lihtsalt tähelepanuta jätta.
Kohtu otsustus tunnistada õigusnorm või selle andmata jätmine põhiseadusvastaseks peab olema alati põhistatud. Samuti peab kohus põhistama otsustust jätta kohtumenetluse poole põhiseaduslikkuse järelevalve taotlus rahuldamata või läbi vaatamata. Sellise põhistamiskohustuse ulatus sõltub aga väga suurel määral konkreetse juhtumi isepärast ja taotluse sisust. Kohtul on õigus hinnata kohtumenetluse poole taotluses tõstatatud põhiseadusliku probleemi õiguslikku kaalukust ja tähendust konkreetse kohtuasja lahendamise seisukohalt ning sellest lähtudes valida põhjalikkuse aste, millega põhistada taotluse rahuldamata või läbi vaatamata jätmist. Kui vaidlustatud norm on ilmselgelt asjassepuutumatu või kohtumenetluse poole väide normi põhiseadusvastasuse kohta konkreetse kohtuasja kontekstis ilmselgelt põhjendamatu, võib kohus otsuses või määruses erandina piirduda üksnes selle järelduse äramärkimisega. Kui eelnev kohtuaste pole põhiseaduslikkuse järelevalve taotluse rahuldamata või läbi vaatamata jätmist piisavalt põhistanud, on see viga üldreeglina kõrgema astme kohtu menetluses kõrvaldatav ega tingi tavaliselt kohtuasja madalama astme kohtule uueks arutamiseks saatmist. Teatud juhtudel pole aga välistatud, et kui vaidlustatud kohtulahendis on jäetud põhiseaduslikkuse järelevalve taotlus tähelepanuta või selle suhtes tehtud otsustus põhistamata, saadetakse kohtuasi põhistamiskohustust rikkunud kohtule uueks arutamiseks.
Kohus peab tunnistama asjassepuutuva seaduse, muu õigusakti või toimingu, mis ei ole põhiseadusega kooskõlas, põhiseadusvastaseks ka siis, kui menetlusosalised sellist nõuet ei esita.
Põhiseaduslikkuse järelevalve taotluse võib esmakordselt esitada ka alles edasikaebemenetluses - näiteks apellatsioonis või kassatsioonis.
Kohtul lasuv põhjendamiskohustus ei nõua kindlasti mitte üksikasjalikku vastamist kohtumenetluse poole igale argumendile (Vt nt 21. jaanuari 1999. a otsus Garcķa Ruiz vs Hispaania, p 26 ja 5. mai 2011. a otsus Ilyadi vs Venemaa, p 39.).
3-1-1-149-05 Riigikohus 12.01.2006
Kriminaalasja lahendaval kohtul puudub õiguslik alus nõuda prokurörilt uue süüdistuse esitamist või olemasoleva süüdistuse muutmist (vt RKKKm nr 3-1-1-139-05).
Määruse vormistamisel on rikutud nõuet, mille kohaselt peab ka motiveeritud kohtulahend kandma resolutiivosa kuulutamise kuupäeva (vt RKKKo nr 3-1-1-43-03 ja 3-1-1-13-05).

matches:
kohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
kohus
kohus
§ 83
§ 84
§ 142
§ 141
kohus
kohus
§ 141
§ 385
Riigikohus
§ 383
§ 145
§ 145
§ 301
kohus
§ 309
§ 274
§ 301
§ 23
§ 199
kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
§ 14
kohus
Kohus
kohus
kohus
Kohus
Riigikohus


text:
Kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vanglast vabastamine - PÕHIMÕISTED
Kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vanglast vabastamine
January 27. 2011 15:46:30
elektrooniline valve - on süüdimõistetule kohtu poolt määratud tähtajaks pandud kohustus alluda liikumisvabaduse piirangute täitmise kontrollimisele elektroonilise seadme abil, mis on kinnitatud süüdimõistetu keha külge ning mille abil on võimalik kindlaks määrata süüdimõistetu asukoht (KarS § 751 lg 1).
iseloomustus – on antud õpiobjekti raames kontaktisiku poolt hindamisrühma hinnangute alusel koostatud kinnipeetava käitumise kohta koostatav dokument. Iseloomustuses annab kontaktisik ülevaate kinnipeetava käitumisest karituse kandmise ajal ning hindab võimalikke retsitiivsusriske. Laiemas mõttes on iseloomustusega tegemist mistahes vormis sõnas, pildis vmt, antud ülevaade esemete või inimeste omadustest. Samuti võib iseloomustus kätkeda endas ülevaadet inimese käitumisest. Iseloomustus peaks olema võimalikult objektiivne ning ei tohiks sisaldada hinnangut, sest hinnangu kujundamine peaks olema siiski iseloomustuse lugeja või kuulja enda kujundada.
katseaeg – on tähtaeg, mis määratakse tingimise ennetähtaega vabanenud inimesele kandmata jäänud karistuse osas, kuid mitte lühemana kui 1 aasta, mille jooksul inimene on allutatud KarS § 75 sätestatud käitumiskontrollile (KarS § 76 lg 4).
kriminaalhooldaja. Kriminaalhooldaja on kriminaalhooldusametnik ja kriminaalhooldusabiline(KrHS § 3 lg 1). Kriminaalhooldusametnik on maakohtu kriminaalhooldusosakonna ametikohale konkursi korras nimetatud isik, kelle ametikohast tulenevaks teenistusülesandeks on kriminaalhoolduse teostamine ja kellel on sellele vastav ametiseisund (vt KrHS § 5 lg 1, § 13 ja § 14). Kriminaalhooldusabiline on kriminaalhooldusabiliste nimekirja kantud isik, kes täidab kriminaalhooldusülesandeid kriminaalhooldusametniku juhendamisel oma vabast ajast ja tasu saamata (vt KrHS § 17—20).
kriminaalhooldus. Kriminaalhooldus on kohtu haldusülesanne, mille täitmise käigus valvatakse kriminaalhooldusaluse käitumise ja temale kohtu või prokuröri poolt pandud kohustuste täitmise järele ning soodustatakse kriminaalhooldusaluse sotsiaalset kohanemist eesmärgiga mõjutada teda hoiduma kuritegude toimepanemisest. (KrHS § 1)
kriminaalhooldusalune. Kriminaalhooldusalune on: 1) süüdimõistetu, kelle kohus on seaduses sätestatud korras määranud kriminaalhooldaja järelevalve alla; 2) süüdimõistetu, kelle vangistus on asendatud üldkasuliku tööga; 3) isik, kelle suhtes on kriminaalmenetlus lõpetatud ning kellele on prokurör või kohus määranud üldkasuliku töö tegemise. (KrHS § 2)
käitumiskontroll – nõuded/reeglid, mida kohus kohaldab inimese suhtes, kes vabanes tingimisi enne tähtaega katseajaga. KarS § 75 lg 1 ja 2 kohaselt tuleb eristada kontrollmeetmeid, mis rakenduvad katseajaga tingimisi ennetähtaegsel vabastamisel nö automaatselt ning meetmeid, mida kohus võib veel lisaks määrata.
oht, risk ja kahtlus. Oht on teaduslikul või sotsiaalsel teadmisel põhinev teadmine tegevusest või asja seisundist tingitud kahju tekkimise võimalusest. Risk on ohu realiseerumise tõenäosus. Kahtlus on konkreetsetel faktilistel asjaoludel põhinev oletus, et oht on olemas ja risk on piisavalt suur, et õigustada ennetavat tegevust.
vabastamisõiend - vanglast vabastamisel või tingimisi enne tähtaega vabastamisel annab vangla isikule vanglast vabastamise õiendi kehtivusajaga kuus kuud (VangS § 761 lg 1). Erinevalt vanglas kinnipidamise õiendist (VangS § 181 lg 1) ei ole vanglast vabastamise õiend kasutatav isikut tõendava dokumendina.
vabastamine. Vangistuse kontekstis nähakse vanglast vabastamist kui teatud menetlustoimingute sooritamist. Vanglast vabastamise puhul tuleb eristada nn "tavapärast vanglast vabastamist" ning nn "erakorralist vanglast vabastamist". Tavapärase vanglast vabastamisega on tegemist juhul, kui inimene vabastatakse vanglast karistuse ärakandmisel ehk siis, kui kohtu poolt vangistus on ära kantud (nn tavapärane vanglast vabastamine (vt lisaks VangS § 73)). VangS § 73 kohaselt on võimalik vabastamine ka muudel seaduses sätestatud juhtudel. KarS § 76 kohaselt võib kohus vabastada kinnipeetava vangistuse kandmisest ennetähtaegselt so enne vangistuse täieliku ärakandmise lõppu. Üheks võimaluseks on kinnipeetava vabastamine tingimisi ennetähtaegselt katseajaga (vt lisaks VangS § 76). Kokkuvõtvalt on vanglast vabastamine kinnipeetava vangistusest tuleneva vabadusõiguse piirangu lõpetamine või tingimuslik peatamine.
This work is licensed under a Creative Commons Attribution-Noncommercial-No Derivative Works 3.0 Unported License. R.Sults ja S.Põllumäe 14.04.2008

matches:
§ 751
§ 75
§ 76
§ 3
§ 5
§ 13
§ 14
§ 17
§ 1
kohus
kohus
§ 2
kohus
§ 75
kohus
§ 761
§ 181
§ 73
§ 73
§ 76
kohus
§ 76


text:
3-1-1-88-16 Riigikohus 11.10.2016
VTMS § 29 lg 1 p 5 järgi tuleb aegumistähtaja möödumise kui absoluutse menetlustakistuse tõttu väärteomenetlus lõpetada (vt nt RKKKo 3-1-1-101-10, p 5). (p 8)
3-1-1-82-15 Riigikohus 22.10.2015
Kui isik paneb toime kolmanda juhtimisõiguseta sõiduki juhtimise, mis toob kaasa kriminaalmenetluse alustamise ja kriminaalkorras süüdimõistmise, kuid osaliselt samasid sõiduki juhtimisõiguseta juhtimisi puudutav väärteomenetlus jätkus, tuleb eelnevad menetlused VTMS § 29 lg 1 p 2 alusel lõpetada. (p 14)
Vähemalt kolmanda LS §-le 201 vastava väärteo toimepanemisel subsumeeritakse tegu kooskõlas KarS § 3 lg-ga 5 kuriteona KarS § 423^1 järgi. Kui isikut on enne seda sõiduki juhtimisõiguseta juhtimise eest karistatud, on varasemad väärteod toimepanijat iseloomustav eriline isikutunnus (KarS § 24 lg 1), mis kirjeldab toimepanija isikuomadusi, milleks on liiklusseadusega kehtestatud regulatsiooni sarnane ja pidev eiramine (RKKKo nr 3-1-1-75-15, p 8). Sellisel juhul karistatakse isikut üksnes selle viimase teo eest. Sellises olukorras ei tõusetu küsimust ne bis in idem-põhimõtte rikkumise kohta. (p 12)
Kriminaalkorras süüdimõistmine KarS § 423^1 järgi ei lähe vastuollu ne bis in idem-põhimõttega siis, kui isik on varasemates samaliigilistes süütegudes süüdi mõistetud ja karistatud. Ekslik on aga järeldus, et isiku karistamine LS §-s 201 sätestatud väärtegude eest pärast süstemaatilises juhtimisõiguseta juhtimises süüdimõistmist on kooskõlas Riigikohtu praktikaga ja et puudub õiguslik piirang isiku väärtegude eest karistamiseks, kui kriminaalasjas tehtud kohtuotsusest nähtuvalt ei ole isikut nende varasemate väärtegude eest karistatud. (p 11) Vähemalt kolmanda LS §-le 201 vastava väärteo toimepanemisel subsumeeritakse tegu kooskõlas KarS § 3 lg-ga 5 kuriteona KarS § 423^1 järgi. Kui isikut on enne seda sõiduki juhtimisõiguseta juhtimise eest karistatud, on varasemad väärteod toimepanijat iseloomustav eriline isikutunnus (KarS § 24 lg 1), mis kirjeldab toimepanija isikuomadusi, milleks on liiklusseadusega kehtestatud regulatsiooni sarnane ja pidev eiramine (RKKKo nr 3-1-1-75-15, p 8). Sellisel juhul karistatakse isikut üksnes selle viimase teo eest. Sellises olukorras ei tõusetu küsimust ne bis in idem-põhimõtte rikkumise kohta. (p 12) Kui isikut ei ole varasemate samaliigiliste süütegude eest karistatud (faktiline retsidiiv), on karistuspoliitiliselt põhjendatud menetleda ühtset süsteemi moodustavaid süütegusid (kõiki osategusid) samas menetluses. Ka väärteo kvalifitseerimise tõlgendus toetab seda seisukohta: kui ühte väärteoasja liidetud kolmest isikule etteheidetud väärteost kaks vastasid kvalifitseeritud koosseisule, hõlmab kvalifitseeritud koosseis ka põhikoosseisule vastava rikkumise (RKKKo nr 3-1-1-38-07, p 19). Koosmõjus KarS § 2 lg-st 3 tuleneva topeltkaristamise ja -menetlemise keeluga (ne bis in idem-põhimõte) laieneb see ka juhtimisõiguseta juhtimise subsumeerimisele kuriteona, kuivõrd süstemaatilisus KarS §-s 423^1 eeldab samaliigiliste süütegude toimepanemist. Teisisõnu, olukorras, kus isikut ei ole enne süstemaatilisuse tunnust täitvat vähemalt kolmandat juhtimisõiguseta juhtimist (kuritegu) jõustunud otsusega väärtegudes süüdi tunnistatud, neelduvad LS §-le 201 vastavad väärteod KarS § 423^1 järgi menetletava ja karistatava kuriteo koosseisus ja nende väärtegude teoebaõigus ammendub süstemaatilises juhtimisõiguseta juhtimises kui põhiteos (vrd RKKKo nr 3-1-1-22-11 p 13.3 ja nr 3-1-1-124-06, p 7). (p 13)
1. jaanuaril 2015 jõustunud KarS §-s 423^1 sisalduvale koosseisutunnusele süstemaatilisus laieneb mutatis mutandis süstemaatilise varguse kohta öeldu. Teisisõnu on ka sõiduki süstemaatilise juhtimisõiguseta juhtimise mõiste seotud varem toimepandud juhtimisõiguseta juhtimistega. KarS § 423^1 järgi karistamine eeldab, et isik on toime pannud vähemalt kolm juhtimisõiguseta juhtimist, sealjuures ei ole tähtis, kas need teod tuleks üksikult subsumeerida KarS § 423^1 (kuritegu) või LS § 201 (väärtegu) alla. Samuti ei ole süstemaatilisuse jaoks oluline, kas isik on varasemate juhtimisõiguseta juhtimiste eest süüdi mõistetud (õiguslik retsidiiv) või on need tuvastatud alles ühes menetluses (faktiline retsidiiv). (p 8) KarS § 423^1 järgi süüditunnistamisel tuleb tuvastada vähemalt kolm sõiduki juhtimist juhtimisõiguseta isiku poolt, mis kõik peavad vastama süüteokoosseisule (LS § 201 või KarS § 423^1), olema õigusvastased ja toimepandud süüliselt (KarS § 2 lg 2). (p 9) Kriminaalkorras süüdimõistmine KarS § 423^1 järgi ei lähe vastuollu ne bis in idem-põhimõttega siis, kui isik on varasemates samaliigilistes süütegudes süüdi mõistetud ja karistatud. Ekslik on aga järeldus, et isiku karistamine LS §-s 201 sätestatud väärtegude eest pärast süstemaatilises juhtimisõiguseta juhtimises süüdimõistmist on kooskõlas Riigikohtu praktikaga ja et puudub õiguslik piirang isiku väärtegude eest karistamiseks, kui kriminaalasjas tehtud kohtuotsusest nähtuvalt ei ole isikut nende varasemate väärtegude eest karistatud. (p 11) Vähemalt kolmanda LS §-le 201 vastava väärteo toimepanemisel subsumeeritakse tegu kooskõlas KarS § 3 lg-ga 5 kuriteona KarS § 423^1 järgi. Kui isikut on enne seda sõiduki juhtimisõiguseta juhtimise eest karistatud, on varasemad väärteod toimepanijat iseloomustav eriline isikutunnus (KarS § 24 lg 1), mis kirjeldab toimepanija isikuomadusi, milleks on liiklusseadusega kehtestatud regulatsiooni sarnane ja pidev eiramine (RKKKo nr 3-1-1-75-15, p 8). Sellisel juhul karistatakse isikut üksnes selle viimase teo eest. Sellises olukorras ei tõusetu küsimust ne bis in idem-põhimõtte rikkumise kohta. (p 12) Kui isikut ei ole varasemate samaliigiliste süütegude eest karistatud (faktiline retsidiiv), on karistuspoliitiliselt põhjendatud menetleda ühtset süsteemi moodustavaid süütegusid (kõiki osategusid) samas menetluses. Ka väärteo kvalifitseerimise tõlgendus toetab seda seisukohta: kui ühte väärteoasja liidetud kolmest isikule etteheidetud väärteost kaks vastasid kvalifitseeritud koosseisule, hõlmab kvalifitseeritud koosseis ka põhikoosseisule vastava rikkumise (RKKKo nr 3-1-1-38-07, p 19). Koosmõjus KarS § 2 lg-st 3 tuleneva topeltkaristamise ja -menetlemise keeluga (ne bis in idem-põhimõte) laieneb see ka juhtimisõiguseta juhtimise subsumeerimisele kuriteona, kuivõrd süstemaatilisus KarS §-s 423^1 eeldab samaliigiliste süütegude toimepanemist. Teisisõnu, olukorras, kus isikut ei ole enne süstemaatilisuse tunnust täitvat vähemalt kolmandat juhtimisõiguseta juhtimist (kuritegu) jõustunud otsusega väärtegudes süüdi tunnistatud, neelduvad LS §-le 201 vastavad väärteod KarS § 423^1 järgi menetletava ja karistatava kuriteo koosseisus ja nende väärtegude teoebaõigus ammendub süstemaatilises juhtimisõiguseta juhtimises kui põhiteos (vrd RKKKo nr 3-1-1-22-11 p 13.3 ja nr 3-1-1-124-06, p 7). (p 13) Kui isik paneb toime kolmanda juhtimisõiguseta sõiduki juhtimise, mis toob kaasa kriminaalmenetluse alustamise ja kriminaalkorras süüdimõistmise, kuid osaliselt samasid sõiduki juhtimisõiguseta juhtimisi puudutav väärteomenetlus jätkus, tuleb eelnevad menetlused VTMS § 29 lg 1 p 2 alusel lõpetada. (p 14)
1. jaanuaril 2015 jõustunud KarS §-s 423^1 sisalduvale koosseisutunnusele süstemaatilisus laieneb mutatis mutandis süstemaatilise varguse kohta öeldu. Teisisõnu on ka sõiduki süstemaatilise juhtimisõiguseta juhtimise mõiste seotud varem toimepandud juhtimisõiguseta juhtimistega. KarS § 423^1 järgi karistamine eeldab, et isik on toime pannud vähemalt kolm juhtimisõiguseta juhtimist, sealjuures ei ole tähtis, kas need teod tuleks üksikult subsumeerida KarS § 423^1 (kuritegu) või LS § 201 (väärtegu) alla. Samuti ei ole süstemaatilisuse jaoks oluline, kas isik on varasemate juhtimisõiguseta juhtimiste eest süüdi mõistetud (õiguslik retsidiiv) või on need tuvastatud alles ühes menetluses (faktiline retsidiiv). (p 8) KarS § 423^1 järgi süüditunnistamisel tuleb tuvastada vähemalt kolm sõiduki juhtimist juhtimisõiguseta isiku poolt, mis kõik peavad vastama süüteokoosseisule (LS § 201 või KarS § 423^1), olema õigusvastased ja toimepandud süüliselt (KarS § 2 lg 2). (p 9) Kriminaalkorras süüdimõistmine KarS § 423^1 järgi ei lähe vastuollu ne bis in idem-põhimõttega siis, kui isik on varasemates samaliigilistes süütegudes süüdi mõistetud ja karistatud. Ekslik on aga järeldus, et isiku karistamine LS §-s 201 sätestatud väärtegude eest pärast süstemaatilises juhtimisõiguseta juhtimises süüdimõistmist on kooskõlas Riigikohtu praktikaga ja et puudub õiguslik piirang isiku väärtegude eest karistamiseks, kui kriminaalasjas tehtud kohtuotsusest nähtuvalt ei ole isikut nende varasemate väärtegude eest karistatud. (p 11) Vähemalt kolmanda LS §-le 201 vastava väärteo toimepanemisel subsumeeritakse tegu kooskõlas KarS § 3 lg-ga 5 kuriteona KarS § 423^1 järgi. Kui isikut on enne seda sõiduki juhtimisõiguseta juhtimise eest karistatud, on varasemad väärteod toimepanijat iseloomustav eriline isikutunnus (KarS § 24 lg 1), mis kirjeldab toimepanija isikuomadusi, milleks on liiklusseadusega kehtestatud regulatsiooni sarnane ja pidev eiramine (RKKKo nr 3-1-1-75-15, p 8). Sellisel juhul karistatakse isikut üksnes selle viimase teo eest. Sellises olukorras ei tõusetu küsimust ne bis in idem-põhimõtte rikkumise kohta. (p 12) Kui isikut ei ole varasemate samaliigiliste süütegude eest karistatud (faktiline retsidiiv), on karistuspoliitiliselt põhjendatud menetleda ühtset süsteemi moodustavaid süütegusid (kõiki osategusid) samas menetluses. Ka väärteo kvalifitseerimise tõlgendus toetab seda seisukohta: kui ühte väärteoasja liidetud kolmest isikule etteheidetud väärteost kaks vastasid kvalifitseeritud koosseisule, hõlmab kvalifitseeritud koosseis ka põhikoosseisule vastava rikkumise (RKKKo nr 3-1-1-38-07, p 19). Koosmõjus KarS § 2 lg-st 3 tuleneva topeltkaristamise ja -menetlemise keeluga (ne bis in idem-põhimõte) laieneb see ka juhtimisõiguseta juhtimise subsumeerimisele kuriteona, kuivõrd süstemaatilisus KarS §-s 423^1 eeldab samaliigiliste süütegude toimepanemist. Teisisõnu, olukorras, kus isikut ei ole enne süstemaatilisuse tunnust täitvat vähemalt kolmandat juhtimisõiguseta juhtimist (kuritegu) jõustunud otsusega väärtegudes süüdi tunnistatud, neelduvad LS §-le 201 vastavad väärteod KarS § 423^1 järgi menetletava ja karistatava kuriteo koosseisus ja nende väärtegude teoebaõigus ammendub süstemaatilises juhtimisõiguseta juhtimises kui põhiteos (vrd RKKKo nr 3-1-1-22-11 p 13.3 ja nr 3-1-1-124-06, p 7). (p 13)
Vähemalt kolmanda LS §-le 201 vastava väärteo toimepanemisel subsumeeritakse tegu kooskõlas KarS § 3 lg-ga 5 kuriteona KarS § 423^1 järgi. Kui isikut on enne seda sõiduki juhtimisõiguseta juhtimise eest karistatud, on varasemad väärteod toimepanijat iseloomustav eriline isikutunnus (KarS § 24 lg 1), mis kirjeldab toimepanija isikuomadusi, milleks on liiklusseadusega kehtestatud regulatsiooni sarnane ja pidev eiramine (RKKKo nr 3-1-1-75-15, p 8). Sellisel juhul karistatakse isikut üksnes selle viimase teo eest. Sellises olukorras ei tõusetu küsimust ne bis in idem-põhimõtte rikkumise kohta. (p 12) Kui isikut ei ole varasemate samaliigiliste süütegude eest karistatud (faktiline retsidiiv), on karistuspoliitiliselt põhjendatud menetleda ühtset süsteemi moodustavaid süütegusid (kõiki osategusid) samas menetluses. Ka väärteo kvalifitseerimise tõlgendus toetab seda seisukohta: kui ühte väärteoasja liidetud kolmest isikule etteheidetud väärteost kaks vastasid kvalifitseeritud koosseisule, hõlmab kvalifitseeritud koosseis ka põhikoosseisule vastava rikkumise (RKKKo nr 3-1-1-38-07, p 19). Koosmõjus KarS § 2 lg-st 3 tuleneva topeltkaristamise ja -menetlemise keeluga (ne bis in idem-põhimõte) laieneb see ka juhtimisõiguseta juhtimise subsumeerimisele kuriteona, kuivõrd süstemaatilisus KarS §-s 423^1 eeldab samaliigiliste süütegude toimepanemist. Teisisõnu, olukorras, kus isikut ei ole enne süstemaatilisuse tunnust täitvat vähemalt kolmandat juhtimisõiguseta juhtimist (kuritegu) jõustunud otsusega väärtegudes süüdi tunnistatud, neelduvad LS §-le 201 vastavad väärteod KarS § 423^1 järgi menetletava ja karistatava kuriteo koosseisus ja nende väärtegude teoebaõigus ammendub süstemaatilises juhtimisõiguseta juhtimises kui põhiteos (vrd RKKKo nr 3-1-1-22-11 p 13.3 ja nr 3-1-1-124-06, p 7). (p 13)
3-1-1-15-15 Riigikohus 09.03.2015
JahiS § 57 lg 1
VTMS § 29 lg 1 p 5 kohaselt tuleb väärteomenetlus aegumistähtaja möödumisel lõpetada. VTMS § 29 lg-st 3 järeldub, et aegumine on väärteomenetluses absoluutne menetlustakistus, mis ei võimalda asja edasist menetlemist (vt nt RKKKo 3-1-1-101-10, p 5).
3-1-1-103-11 Riigikohus 21.11.2011
VTMS § 29 lg-st 3 järeldub, et aegumine on väärteomenetluses absoluutne menetlustakistus, mis ei võimalda asja edasist menetlemist. Olukorras, kus väärteo aegumistähtaeg ei ole otsuse tegemise ajaks möödunud, puudub kohtul VTMS § 29 lg 1 p 5 kohaldamiseks alus.
VTMS §-s 23 nimetatud taotlus tuleb esitada enne kohtu siirdumist nõupidamistuppa või kui taotlus esitatakse posti teel, peab see kohtusse jõudma hiljemalt väärteoasja läbivaatamiseks ette nähtud ajaks. Kui kohtuasi vaadatakse läbi kirjalikus menetluses, siis tuleb taotlus kassatsioonimenetluse kulude hüvitamiseks esitada hiljemalt kohtuasja läbivaatamise aja alguseks. Kui taotlus esitatakse hilinenult, tuleb see jätta läbi vaatamata.
3-1-1-20-11 Riigikohus 07.04.2011
Vt otsuse p 14 ja lisaks nt RKKKo nr 3-1-1-64-09, nr 3-1-1-20-10 p 9 ja nr 3-1-1-101-10.
3-1-1-1-11 Riigikohus 08.02.2011
Väärteo aegumine kui menetlustakistus tähendab eeskätt seda, et menetleja ei saa võtta seisukohta küsimuses, kas isik on talle etteheidetava teo toime pannud ja kas see tegu vastab mõne väärteokoosseisu tunnustele, samuti puudub aegumise korral loogiliselt võimalus lahendada teo õigusvastasuse ja süülisuse ning karistuse kohaldamisega seotud küsimusi (VTMS § 108 p-d 1-6 ja 9-10). Väärteo aegumine ei võta aga kohtult õigust ja kohustust lahendada asjas tõusetunud menetluslikud küsimused, mille sisuks ei ole isiku süüküsimuse otsustamine. Selliste küsimuste ringi kuulub ka see, kas ja kui siis, millises ulatuses rahuldada menetlusaluse isiku taotlus hüvitada valitud kaitsjale makstud tasu.
Maakohtu poolt välja mõistetud kaitsjatasu hüvitise liigset suurust on võimalik arvestada kassatsioonimenetluse kulude hüvitamisel.
Ettevaatamatusest toime pandud üksiktegusid ei ole võimalik vaadelda ühe jätkuva teo osategudena.
3-1-1-40-10 Riigikohus 26.05.2010
Vt otsuse p 5 ja lisaks RKKKo nr 3-1-1-14-10, p 6.
3-1-1-38-10 Riigikohus 10.05.2010
VTMS § 29 lg 1 p 5 kohaselt väärteomenetlust ei alustata ja alustatud menetlus tuleb lõpetada, kui väärteo aegumistähtaeg on möödunud. VTMS § 29 lg-st 3 tuleneb, et aegumine on väärteomenetluses absoluutne menetlustakistus, mis ei võimalda asja edasist menetlemist (vt nt Riigikohtu kriminaalkolleegiumi 5. aprilli 2010. a otsus asjas nr 3-1-1-14-10, p 6).
3-1-1-20-10 Riigikohus 27.04.2010
VTMS § 123
Väärteo aegumine on käsitatav absoluutse menetlustakistusena, mis välistab väärteo aegumistähtaja möödumisel menetluse alustamise või alustatud menetluse jätkumise mistahes eesmärgil. (Vt nt RKKKo nr 3-1-1-64-09, p 7). Reformatio in peius keelu põhimõttest lähtuvalt on kohus pädev väärteomenetluse VTMS § 29 lg 1 p 4 alusel lõpetama vaid siis, kui ta ise arutab väärteoasja VTMS § 83 lg-s 1 nimetatud korras (s.t kui eelnevalt ei ole selles asjas tehtud kohtuvälise menetleja karistusotsust). (RKKKo nr 3-1-1-51-09). Väärteo aegumine toimib absoluutse menetlustakistusena ka kassatsioonimenetluses. See tähendab, et ka siis, kui alles kassatsioonimenetluses selgub, et menetletav väärtegu on aegunud, peab Riigikohus menetluse lõpetama ega ole enam pädev arutlema selle väärteo kvalifitseerimise õigsuse, tõendatuse või mistahes muude sisuliste õiguslike küsimuste üle.
Väärteo aegumine on käsitatav absoluutse menetlustakistusena, mis välistab väärteo aegumistähtaja möödumisel menetluse alustamise või alustatud menetluse jätkumise mistahes eesmärgil. (Vt nt RKKKo nr 3-1-1-64-09, p 7). Väärteo aegumine toimib absoluutse menetlustakistusena ka kassatsioonimenetluses. See tähendab, et ka siis, kui alles kassatsioonimenetluses selgub, et menetletav väärtegu on aegunud, peab Riigikohus menetluse lõpetama ega ole enam pädev arutlema selle väärteo kvalifitseerimise õigsuse, tõendatuse või mistahes muude sisuliste õiguslike küsimuste üle.
3-1-1-14-10 Riigikohus 05.04.2010
VTMS § 29 lg-st 3 järeldub, et aegumine on väärteomenetluses absoluutne menetlustakistus, mis ei võimalda asja edasist menetlemist mistahes eesmärgil (vt RKKKo nr 3-1-1-64-09, p 7).

matches:
Riigikohus
§ 29
Riigikohus
§ 29
§ 3
§ 423
§ 24
§ 423
§ 3
§ 423
§ 24
§ 2
§ 423
§ 423
§ 423
§ 201
§ 423
§ 201
§ 423
§ 2
§ 423
§ 3
§ 423
§ 24
§ 2
§ 423
§ 29
§ 423
§ 423
§ 201
§ 423
§ 201
§ 423
§ 2
§ 423
§ 3
§ 423
§ 24
§ 2
§ 423
§ 3
§ 423
§ 24
§ 2
§ 423
Riigikohus
§ 57
§ 29
§ 29
Riigikohus
§ 29
§ 29
Riigikohus
Riigikohus
§ 108
Riigikohus
Riigikohus
§ 29
§ 29
Riigikohus
§ 123
kohus
§ 29
§ 83
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 29


Näitan tulemusi 1–42, kokku 323 tulemust
Mänguritool EL33T Elite V3 (tekstiil)
Tootekood: 5706470081246
349.99€ 329.00€
299.99€ 266.00€
PS4 mäng Tetris Effect
Tootekood: 711719783510
Xbox One mäng Madden NFL 20
Tootekood: 5030934122467
Arvutimäng Euro Truck Simulator 2 Platinum Collection
Tootekood: 5055957701925
Xbox One mäng LEGO Marvel’s Avengers
Tootekood: X1LEGOAVENGERS
Kujuke Rainbow Six Ela
Tootekood: 3307216098683
Kujuke Rainbow Six Bandit
Tootekood: 3307216098669
Kujuke The Division 2: Brian Johnson
Tootekood: 3307216078395
Kujuke Funko POP Fortnite Burn Out Vinyl
Tootekood: FORTNITE457
Kujuke Ubisoft Assassin’s Creed: Liberation Aveline
Tootekood: 3307216058885
Kujuke Funko POP Fortnite Cudddle Team Leader
Tootekood: FORTNITE430
Kujuke Rainbow Six Caveira
Tootekood: 3307216098676
Kujuke Rainbow Six Twitch
Tootekood: 3307216098690
Kujuke Rainbow Six Vigil
Tootekood: 3307216098706
Kujuke Funko POP Fortnite Dark Vanguard
Tootekood: FORTNITE464
Switch mäng Captain Toad: Treasure Tracker
Tootekood: 045496422363
Tootekood: 045496430559
Tootekood: 045496430566
Tootekood: 045496420055
Switch mäng Snipperclips Plus
Tootekood: 045496421151
Xbox One mäng Overwatch Legendary Edition
Tootekood: 5030917242786
PS4 mäng Overwatch Legendary Edition
Tootekood: 5030917242663
PS4 mäng Diablo III: Eternal Collection
Tootekood: 5030917236334
Xbox One mäng Diablo III: Eternal Collection
Tootekood: 5030917236440
PS4 mäng Witcher 3 Game of the Year Edition
Tootekood: 3391891989886
PS4 mäng Subnautica
Tootekood: 5060146466196
PS4 mäng Overcooked 2
Tootekood: 5056208800510
Xbox One mäng Hitman 2
Tootekood: 5051895411339
Xbox One mäng Dirt Rally Legend Edition
Tootekood: 4020628836283
Tootekood: 5051895248324


Rain Ruus, Author at Raamatupidamise teenus Tallinnas
All posts by Rain Ruus
Vaata tabelist, millist palka sa saad 2017 aasta võrdluses 2018 aastaga ja kui suur tuleb vahe:
BRUTOPALK SINU PALK KÄTTE 2017 SINU PALK KÄTTE 2018 VAHE
1 200,00 € 961,44 € 1 025,44 € 64,00 €
1 300,00 € 1 038,56 € 1 091,45 € 52,89 €
1 400,00 € 1 115,68 € 1 157,46 € 41,78 €
1 500,00 € 1 192,80 € 1 223,47 € 30,67 €
1 600,00 € 1 269,92 € 1 289,48 € 19,56 €
1 700,00 € 1 347,04 € 1 355,48 € 8,44 €
1 800,00 € 1 424,16 € 1 421,49 € -2,67 €
1 900,00 € 1 501,28 € 1 487,50 € -13,78 €
2 000,00 € 1 578,40 € 1 553,51 € -24,89 €
2 100,00 € 1 655,52 € 1 619,52 € -36,00 €
2 200,00 € 1 732,64 € 1 696,64 € -36,00 €
2 300,00 € 1 809,76 € 1 773,76 € -36,00 €
2 400,00 € 1 886,88 € 1 850,88 € -36,00 €
2 500,00 € 1 964,00 € 1 928,00 € -36,00 €
Allolevas tabelis on kirjeldatud põhilised määrad 2017. aastaks.
Kui ettevõte soovib töötajale maksta netos 1000 eurot kätte siis maksukulu on u. 672,50 eurot
Kui ettevõte soovib maksta omanikule dividende 1000 eurot kätte siis maksukulu on 250 eurot
Kui ettevõte soovib osta töötajale erisoodustuse alla minevat kaupa/teenust 100 euro eest siis maksukulu on koos käibemaksuga 82,92eurot
Kui ettevõte kes on käibemaksukohuslane ja teeb arvet 100 eurot + käibemaks siis käibemaksu lisatakse 20 eurot ( 100*1,2 )
Kui ettevõte kes on käibemaksukohuslane soovib 100 eurost arvutada ilma käibemaksuta summat siis see on 83,33 eurot ( 100/1,2 )
PALGAARVESTUS EXCELIS 2017. aasta määradega
Palgamaksud ja määrad aastal 2017
Töötasu alammäär 470 eurot /
2,78 eurot tunnis VV määrus nr 139 § 1 lg 1
Sotsiaalmaksu kuumäär 430 eurot
Sotsiaalmaksu minimaalne kohustus 141,90 eurot
Tulumaksuvaba miinimum 180 eurot
Välislähetus välislähetuse esimese 15 päeva kohta, kuid kõige rohkem 15 päeva kohta kalendrikuus 50 eurot TuMS § 13 lg 3 p 1
Välislähetus iga järgneva päeva kohta 32 eurot
Töötuskindlustusmakse (tööandja): 0,80% VV määrus nr 92 § 3
Kogumispension (II sammas): 2% või 3%
Töötuskindlustusmakse (töötaja): 1,60% VV määrus nr 92 § 2
Tulumaks: 20%
3-esimest päeva tasuta
5- järgmist päeva ettevõtja maksab 70%
ülejäänud päevade eest haigekassa maksab 70%
Käibemaksumäär 20% KMS § 15 lg 1
Käibemaksumäär 9% KMS § 15 lg 2
Käibemaksumäär 0% KMS § 15 lg 3 ja 4
Tax-free maksuvaba piirmäär 38 eurot KMS § 5 lg 2 p 2
Käibemaksukohustuslasena registreerimise kohustuse piirmäär 16 000 eurot KMS § 19 lg 2