Rahvusvahelise pereturismi atraktsiooni toetamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Rahvusvahelise pereturismi atraktsiooni toetamise tingimused ja kord
Rahvusvahelise pereturismi atraktsiooni toetamise tingimused ja kord - sisukord
§ 4 Toetuse andmise eesmärk ja tulemus
§ 5 Rakendusasutus ja rakendusüksus
§ 8 Nõuded atraktsioonile
§ 11 Toetuse piirsumma ja osakaal
§ 15 Nõuded eeltaotlusele
§ 16 Nõuded põhitaotlusele
4 Eel- ja põhitaotluse menetlemine
§ 17 Eeltaotluse menetlemine
§ 18 Taotleja, partneri ja eeltaotluse nõuetele vastavaks tunnistamine
§ 19 Hindamiskomisjoni moodustamine
§ 20 Eeltaotluse hindamise kord ja valikukriteeriumid
§ 21 Eeltaotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
§ 23 Põhitaotluse nõuetele vastavaks tunnistamine
§ 24 Põhitaotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine
§ 25 Põhitaotluse osaline või kõrvaltingimusega rahuldamine
§ 26 Põhitaotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
§ 28 Toetuse maksmise tingimused
§ 29 Toetuse saaja ja partneri kohustused
§ 30 Toetuse saaja ja partneri õigused
RT I, 01.07.2016, 6
Vastu võetud 28.06.2016 nr 44
(1) Määrus kehtestatakse perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse (edaspidi struktuuritoetuse seadus) § 5 lõike 2 alusel Vabariigi Valitsuse kinnitatud „Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014–2020” prioriteetse suuna „Väikese ja keskmise suurusega ettevõtete arendamine ja piirkondade konkurentsivõime tugevdamine” meetme „Ettevõtlikkuse kasvatamine, ettevõtluse kasvu soodustamine, ettevõtluskeskkonna arendamine” tegevuse „Rahvusvaheliselt huvipakkuvate turismiatraktsioonide ja toetava taristu väljaarendamine” eesmärkide elluviimiseks.
(1) Kui käesoleva määruse § 7 lõike 1 punktide 1–3 alusel antav toetus on kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks antav abi, mitmeotstarbelisele vaba aja veetmise taristule antav abi või turismiinvesteeringuks ettenähtud regionaalabi vastavalt Euroopa Komisjoni (edaspidi komisjon) määruse (EL) nr 651/2014 Euroopa Liidu aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.06.2014, lk 1–78) (edaspidi üldine grupierandi määrus) artiklile 14, 53 või 55, siis kohaldatakse toetuse andmisel üldises grupierandi määruses ja konkurentsiseaduse §-s 342 sätestatut.
(2) Kui käesoleva määruse § 7 lõike 1 punkti 4 alusel antav toetus on koolitusabi vastavalt üldise grupierandi määruse artiklile 31, siis kohaldatakse toetuse andmisel üldises grupierandi määruses ja konkurentsiseaduse §-s 342 sätestatut.
(3) Kui käesoleva määruse alusel antav toetus on vähese tähtsusega abi, kohaldatakse komisjoni määruses (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8) (edaspidi VTA määrus) ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut.
(4) Käesolevat määrust ei kohaldata riigiabi või vähese tähtsusega abi saajale, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks, esitatud korraldus abi tagasimaksmiseks on seni täitmata.
(5) Käesolevat määrust ei kohaldata lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatule ka muudel üldise grupierandi määruse artikli 1 lõigetes 2–5 ja VTA määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatud juhtudel.
Käesoleva määruse tähenduses kasutatakse termineid järgmises tähenduses:
1) turismiteenus on turismiseaduse § 2 lõikes 2 nimetatud teenus ja aktiivse puhkusega seotud teenus;
2) turismitoode on terviklik külastuselamus, mis koosneb erinevatest turismiteenustest ja hüvedest, mida külastaja reisil tarbib;
3) pereturism on turismiliik, mille arendamisel ja külastuselamuse pakkumisel on arvestatud erinevates vanuserühmades lastega pere puhkuseveetmise huvide ja vajadustega;
4) atraktsioon on väliskülastajale huvipakkuv ja ilma broneerimiseta külastajale avatud multifunktsionaalne kompleks, kus on võimalused meelelahutuseks ja teadmiste täiendamiseks ning kus korraldatakse temaatilisi üritusi;
5) prioriteetne sihtturg on turismiarengukavas märgitud välisturg;
6) väikese ja keskmise suurusega ettevõtja (edaspidi VKE) on ettevõtja, kes vastab üldise grupierandi määruse I lisas sätestatud kriteeriumitele;
7) väikeettevõtja on väikeettevõtja, kes vastab üldise grupierandi määruse lisas I sätestatud kriteeriumitele;
8) keskmise suurusega ettevõtja on keskmise suurusega ettevõtja, kes vastab üldise grupierandi määruse lisas I sätestatud kriteeriumitele;
9) suurettevõtja on ettevõtja, kes ei vasta üldise grupierandi määruse lisas I VKE-le sätestatud kriteeriumitele;
10) spordiobjekt on objekt, mida kasutavad spordiklubid sportimise ja spordivõistluse korraldamise eesmärgil ning mille kasutamine on võimaldatud ka spordiklubisse mittekuuluvale isikule selleks eelneval kokkuleppel või selleks ettenähtud ajal.
(1) Toetuse andmise eesmärk on reisimotivatsiooni loomine Eesti külastamiseks või külastusaja pikendamiseks pereturismi atraktsioonide väljaarendamise kaudu.
1) atraktsiooni tegutsemise teise aasta lõpuks külastab atraktsiooni aastas vähemalt 10 000 väliskülastajat ning olemasoleva atraktsiooni uuendamisel külastab atraktsiooni projektijärgse teise aasta lõpus vähemalt 10 000 täiendavat väliskülastajat aastas, võrreldes eeltaotluse esitamisele eelneva aastaga;
2) projekti tulemusel suureneb uute töökohtade arv.
(3) Meetme tegevuse väljundnäitajaks on uute sihtrühmade hõivamiseks suunatud uute turismitoodete arv.
(1) Rakendusasutus on vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 12 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse kinnitatud perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse meetmete nimekirjale Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (edaspidi rakendusasutus).
(1) Toetust antakse projektile, mille elluviimine panustab käesoleva määruse §-s 4 nimetatud tulemuste ja väljundnäitaja saavutamisse ning toetuse andmise eesmärki järgmiste tegevuste kaudu:
1) atraktsiooni infrastruktuuri arendamine ja ehitamine;
2) atraktsioonil teenuste pakkumiseks vajaliku materiaalse ja sellega kaasneva immateriaalse vara soetamine;
3) atraktsioonil pakutavate teenuste arendamine;
4) külastaja teenindamiseks vajaliku personali koolitamine;
5) turundustegevuse elluviimine turismiarengukavas märgitud prioriteetsel sihtturul.
(2) Toetuse andmise tingimuseks on arendatava atraktsiooni turundustegevuse läbiviimine vähemalt ühel turismiarengukava prioriteetsel sihtturul.
(3) Meetme raames ei toetata järgmisi investeeringuid:
1) investeeringut spordiobjekti;
2) investeeringut majutusteenuse arendamisse;
3) investeeringut rajatava või edasiarendatava atraktsiooni sellisesse tegevusse või ruumi, mis ei ole suunatud külastaja teenindamisele või ei ole otseselt seotud objekti toimimise või edasiarendusega külastuseesmärgil.
§ 8. Nõuded atraktsioonile
Toetatav atraktsioon peab vastama järgmistele tingimustele:
1) atraktsioon asub Eestis;
2) atraktsioon on avatud vähemalt kuus kuud aastas;
3) suudab aastas teenindada vähemalt 60 000 külastajat;
4) atraktsiooni külastajate teenindamisse on kaasatud VKE, kui taotleja või partner ei ole VKE;
5) atraktsiooni rajamine aitab kaasa turisminõudluse suurenemisele vähemalt ühel turismiarengukava prioriteetsel sihtturul;
6) atraktsiooni kontseptsioon, turundustegevus ja kommunikatsioon on kooskõlas rakendusüksuse välja töötatud ning rakendusüksuse veebilehel avaldatud Eesti turunduskontseptsiooniga;
7) atraktsioonil ja selle veebilehel pakutakse informatsiooni Eesti ja sihtkoha turismivõimaluste kohta;
8) atraktsioonil ja selle turunduskanalites on teavitus veebilehest visitestonia.com;
9) atraktsioon peab olema kasutatav kõigile selle kasutajarühmadele parimal võimalikul viisil vastavalt universaalse disaini põhimõtetele;
10) väliskülastajale pakutav informatsioon ja teenindus toimub vähemalt inglise keeles.
(1) Abikõlblikud kulud on eeltaotluse rahuldamise otsusega kinnitatud tegevuste elluviimiseks vajalikud ja põhjendatud kulud, mis vastavad Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. a määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” (edaspidi ühendmäärus) §-s 2 ja käesolevas määruses sätestatud tingimustele.
(2) Abikõlblikud on kulud, mille eest on toetuse saaja või partner tasunud projekti abikõlblikkuse perioodil või 45 kalendripäeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi, kuid mitte hiljem kui 31. augustil 2023. a.
(3) Abikõlblikud on järgmised käesoleva määruse §-s 4 nimetatud toetuse andmise eesmärgi ja tulemuste saavutamiseks ning käesoleva määruse §-s 7 nimetatud tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud vastavalt käesoleva määruse §-s 11 nimetatud piirmääradele:
1) ehituslike eeltööde ning muud projekti ettevalmistustöödega seotud põhjendatud ja vajalikud kulud;
2) atraktsiooni ehitamise ja infrastruktuuri rajamise kulud;
3) ehitusseadustikus sätestatud omanikujärelevalve teostamise kulud;
4) atraktsiooni toimimiseks ja teenuse osutamiseks vajaliku immateriaalse vara, mööbli, sisseseade, seadme või muu vahendi, territooriumil külastaja liikumist hõlbustavate vahendite soetamise ning paigaldamise kulud;
5) külastajate teenindamiseks vajaliku tehnoloogilise lahenduse soetamise ja rakendamise kulud;
6) turismiinfo viitade ja tahvlite soetamise ning paigaldamise kulud;
7) atraktsiooni tugitaristu ja tugiteenuse arendamise kulud, kui see on vajalik külastaja teenindamiseks;
8) Vabariigi Valitsuse 12. septembri 2014. a määruse nr 146 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse andmisest avalikkuse teavitamise, toetusest rahastatud objektide tähistamise ning Euroopa Liidu osalusele viitamise nõuded ja kord” § 2 lõikest 1 tulenevate kohustuste täitmisega seotud (edaspidi teavitamiskohustus) kulud;
9) välisriigis atraktsiooni turundustegevuste läbiviimisega kaasnevad kulud, Eesti turunduskontseptsiooni kasutamise ning visitestonia.com turismiportaali nähtavuse tagamise kulud atraktsioonil ja selle turunduskanalis;
10) kinnisasja ost, kuid mitte rohkem kui 10% projekti abikõlblikust maksumusest;
11) atraktsiooni töötaja koolitamise kulud.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 1 nimetatud abikõlblikud kulud ehituslikele eeltöödele hüvitatakse vähese tähtsusega abina või vastavalt üldise grupierandi määruses lubatud abi andmise tingimustele ning võivad kokku moodustada kuni 10 protsenti projekti abikõlblike kulude maksumusest.
(5) Lisaks ühendmääruse §-s 4 loetletud kuludele on mitteabikõlblikud järgmised kulud:
1) liiklusvahendi, välja arvatud atraktsioonile saabunud külastajat teenindava liiklusvahendi, mis liigub atraktsiooni eri objektide vahel või parklast atraktsioonini, ostmine, liisimine ja üürimine;
3) krediidiasutuse garantii;
4) personalikulud vastavalt ühendmääruse §-le 3, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 11 nimetatud kulud;
5) projekti kaudsed kulud vastavalt ühendmääruse § 9 lõikele 4;
6) projektijuhtimisteenuse kulud;
7) toitlustuskulud;
8) muud kulud, mis ei ole seotud abikõlblike tegevustega või on projekti elluviimise seisukohast põhjendamatud ja ebaolulised.
(6) Abikõlblike kulude hulka ei arvata kulusid, mis tekivad tehingust tulumaksuseaduse § 8 tähenduses seotud isikute vahel.
(8) Kõik abikõlblikud kulud peavad olema taotluses põhjendatud.
(1) Projekti abikõlblikkuse periood on eeltaotluses märgitud ja eeltaotluse rahuldamise otsuses sätestatud ajavahemik, millal projekti tegevus algab ja lõppeb ning projekti teostamiseks vajalikud kulud tekivad.
(2) Projekti abikõlblikkuse periood ei või olla varasem kui eeltaotluse rakendusüksusele esitamise kuupäev ning lõppeb eeltaotluses märgitud kuupäeval, kuid mitte hiljem kui 31. augustil 2023. a.
(3) Käesoleva määruse § 11 lõigetes 6, 8 ja 9 nimetatud riigiabi taotlemisel ei või kavandatavat tegevust alustada ja sellega seotud siduvaid kohustusi ei tohi võtta varem kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval.
(4) Projekti abikõlblikkuse periood on kuni 54 kuud.
(5) Toetuse saaja võib taotleda projekti abikõlblikkuse perioodi muutmist käesoleva määruse §-s 26 sätestatud korras tingimusel, et projekti tegevus viiakse ellu hiljemalt 2023. a 31. augustiks.
(6) Projekt loetakse lõppenuks pärast lõpparuande heakskiitmist.
(1) Toetuse minimaalne suurus uue atraktsiooni arendamiseks on üks miljon eurot. Toetuse minimaalne suurus olemasoleva atraktsiooni arendamiseks on 750 000 eurot.
(2) Investeeringut hõlmava tegevuse või tegevuse osa planeeritud kogumaksumus ei või ületada 5 miljonit eurot vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289–302) artikli 3 punktis 1(e) kehtestatud ühtsele maksimummäärale väikesemahulisele taristule Euroopa Liidus. Maksimummäära saab kohaldada tegevuse osale, kui see osa on iseseisvalt funktsionaalne, sõltumata tegevuse ülejäänud osadest. Projekti planeeritud kogumaksumuse all käsitatakse kogu projekti maksumust, mis tähendab toetust ja toetuse saaja ning partneri panust kokku ja mitteabikõlblikud kulud.
(3) Projektile antava toetuse maksimaalne summa kehtestatakse põhitaotluse rahuldamise otsuses.
(4) Üldise grupierandi määruse alusel antava riigiabi puhul ei või projektile antava toetuse summa ületada üldise grupierandi määruse artiklis 4 sätestatud teavitamiskünniseid.
(5) Üldise grupierandi määruse alusel kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks antava abi maksimaalse määra arvutab rakendusüksus vastavalt üldise grupierandi määruse artikli 53 lõigetes 6 ja 7 sätestatud meetoditele.
(6) Üldise grupierandi määruse alusel mitmeotstarbelisele vaba aja veetmise taristule antava abi maksimaalse määra arvutab rakendusüksus vastavalt üldise grupierandi määruse artikli 55 lõikes 10 sätestatud meetodile.
(7) Käesoleva paragrahvi lõigete 5 ja 6 alusel antava abi korral on toetuse maksimaalne osakaal projekti kohta 50 protsenti abikõlblikest kuludest ning omafinantseeringu määr vähemalt 50 protsenti.
(8) Üldise grupierandi määruse alusel investeeringuks ettenähtud regionaalabi maksimaalne määr on vastavalt Eesti Regionaalabi kaardile aastateks 2014–2020 suurettevõtja puhul 25 protsenti, keskmise suurusega ettevõtja puhul 35 protsenti ja väikese suurusega ettevõtja puhul 45 protsenti abikõlblikest kuludest.
(9) Üldise grupierandi määruse alusel antava koolitusabi suurus on projekti kohta kuni 15 000 eurot ja abi osakaal ei tohi ületada 50 protsenti abikõlblikest kuludest. Abi osakaalu võib suurendada üldise grupierandi määruse artikli 31 lõike 4 alusel kuni 70 protsendini abikõlblikest koolitusabi kuludest.
(10) Kui toetus antakse projektile mitme üldise grupierandi määruses sätestatud grupierandi alusel, kohaldatakse üldise grupierandi määruse artiklis 8 sätestatud kumuleerimisreegleid. Üldise grupierandi määruse alusel antavat riigiabi ei tohi kumuleerida mis tahes vähese tähtsusega abiga, mille puhul on abikõlblikud kulud samad, kui sellise kumuleerimise tulemusel ületatakse abi osakaal, mis on sätestatud üldise grupierandi määruse 3. peatükis.
(11) Kui toetus on käsitatav vähese tähtsusega abina, ei tohi toetuse osakaal ületada 70 protsenti abikõlblikest kuludest ja omafinantseeringu määr on vähemalt 30 protsenti. Toetuse andmisel vähese tähtsusega abina kehtivad järgmised lisanõuded:
1) taotlejale või partnerile VTA määruse alusel antud abi koos käesoleva määruse alusel antava vähese tähtsusega abiga ja komisjoni määruse (EL) nr 1408/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandussektoris (ELT L 352, 24.12.2013, lk 9–17) ja komisjoni määruse (EL) nr 717/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandus- ja vesiviljelussektoris (ELT L 190, 28.06.2014, lk 45–54) antud vähese tähtsusega abiga ei tohi jooksva majandusaasta ja sellele vahetult eelneva kahe majandusaasta jooksul kokku ületada 200 000 eurot;
2) juhul, kui abi saajaks on maanteetranspordi valdkonnas rendi või tasu eest kaupa vedav ettevõtja, ei tohi talle jooksva majandusaasta ja kahe eelneva majandusaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi ületada koos meetme raames taotletava toetusega 100 000 eurot;
3) üldist majandushuvi pakkuvat teenust osutavale ettevõtjale ei tohi komisjoni määruse (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.04.2012, lk 8‒13) alusel antava vähese tähtsusega abi korral käesoleva ja kahe eelneva majandusaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi koos meetme raames taotletava toetusega ületada 500 000 eurot;
(12) Omafinantseering peab katma abikõlblikest kuludest osa, mida toetusest ei hüvitata.
(13) Omafinantseeringu hulka arvatakse toetuse saaja ja partneri tehtavad abikõlblikud kulud.
(1) Toetuse taotlemiseks korraldatakse taotlusvoor.
(3) Enne eeltaotluse esitamist on taotlejal õigus eelnõustamisele, mille käigus juhib rakendusüksus tähelepanu kavandatava projekti võimalikele tehnilistele ja sisulistele puudustele ning annab soovitusi ja teeb ettepanekuid nende kõrvaldamiseks. Eelnõustamise raames ei anna rakendusüksus hinnangut taotluse võimaliku rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemise kohta. Eelnõustamise läbimine ei ole eelduseks eeltaotluse esitamiseks.
(4) Rakendusüksus kooskõlastab rakendusasutusega taotlusvooru avamise tingimused ja vooru eelarve.
(5) Taotlusvooru avamisest, selle rahastamise eelarvest ning eeltaotluse vastuvõtmise tähtajast annab rakendusüksus teada oma veebilehel ja vähemalt ühes üleriigilises päevalehes vähemalt 90 tööpäeva enne taotlusvooru lõppemise tähtpäeva.
(6) Põhitaotlus esitatakse 250 tööpäeva jooksul eeltaotluse rahuldamise otsuse tegemisest alates.
(7) Eeltaotlus ja põhitaotlus (edaspidi koos nimetamisel taotlus) esitatakse rakendusüksuse kinnitatud andmekoosseisus e-teeninduse kaudu taotleja esindusõigusliku isiku digiallkirjaga.
(2) Projekti partner on toetuse taotluses taotleja nimetatud riigiasutus, kohaliku omavalitsuse üksus või Eestis registreeritud juriidiline isik, kes osaleb projektis toetatava tegevuse elluviimisel ja kellel tekivad selle käigus abikõlblikud kulud ning kes ei ole projektis töövõtja.
(4) Kontserni kuuluva või muul viisil omavahel seotud ettevõtjatele vähese tähtsusega abi andmisel arvestatakse üheks ettevõtjaks sellised ettevõtjad, kes on omavahel VTA määruse artikli 2 lõikes 2 sätestatud suhetes.
2) võimaldama kontrollida taotluse nõuetele vastavust, esitatud andmete vastavust tegelikkusele ja teostada kohapealset kontrolli;
3) kaasama atraktsioonil külastajate teenindamisse VKE, juhul, kui taotleja või partner ei ole VKE;
4) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi ja esitama rakendusüksusele teavet, mis võib mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist.
§ 15. Nõuded eeltaotlusele
2) juhul, kui taotleja või partner kuuluvad kontserni, siis taotleja ja partneri kontserni liikmete skeem rakendusüksuse kinnitatud andmekoosseisus;
3) projekti nimi, planeeritava tegevuse algus- ja lõppkuupäev, projekti eesmärk, projekti tegevuse lühikirjeldus, projekti teostamise ajakava, üldmaksumus, taotletava toetuse summa, omafinantseeringu summa;
4) investeeringu kogumaksumus käesoleva määruse § 11 lõike 2 tähenduses, projekti eelarve, eelarve põhjendus, ja juhul, kui tegemist on ehitamisega, siis ehituse hinnakalkulatsioon, ning toetuse vajaduse põhjendus;
5) taotletava abi liik vastavalt käesoleva määruse § 2 lõigetele 1–3, kogu avaliku rahastamise summa ning avaliku sektori katteallikas projektis;
7) andmed, kuidas projekt panustab käesoleva määruse § 4 lõike 2 punktis 1 nimetatud väljundnäitaja saavutamisse;
8) Eesti ja rahvusvahelist konkurentsi hõlmav analüüs, mis sisaldab arendatava atraktsiooni konkurentsieelise kirjeldust ja põhjendust;
9) atraktsiooni rahvusvahelise nõudluse analüüs, mis sisaldab valitud sihtturu kirjeldust, sihtturu ja sihtgrupi valiku põhjendust;
10) analüüsi projekti mõjude kohta pereturismi valdkonnale, sihtkohale ja turismisektoris tegutsevatele VKEdele;
11) projekti meeskonna kompetentsi, oskuste, kogemuste ja arendustegevuse kirjeldus nii projekti elluviimise kui ka rakendusfaasis;
12) arendatava turismitoote kontseptsiooni kirjeldus, atraktsiooni ja koostöös pakutava tervikliku külastuselamuse kontseptsiooni ja atraktsiooni visuaalse kontseptsiooni kirjeldus;
13) atraktsiooni külastaja klienditeekonna kirjeldus, ka erivajadusega inimese ja väikelapsega pere ligipääsetavuse analüüs;
14) koostööpõhimõtte kirjeldus külastaja teenindamisse kaasatud organisatsiooniga ja ettevõtjaga;
15) taotleja jooksva majandusaasta bilanss ja kasumiaruanne taotluse esitamisele eelneva kvartali seisuga, kui taotleja on alustanud majandustegevusega. Andmeid ei pea esitama alustav ettevõtja, kellel vastavad andmed puuduvad, ning kohaliku omavalitsuse üksus ja riigiasutus;
16) äriühingust taotleja viimase majandusaasta aruande koopia, auditeerimiskohustusega taotlejal koos audiitori otsusega, juhul, kui aruanne ei ole äriregistris. Andmeid ei pea esitama alustav ettevõtja, kellel vastavad andmed puuduvad;
17) rahavoo, bilansi ja kasumiaruande prognoosid projekti alustamise majandusaastast kuni projekti lõpetamise aastale järgneva kahe aasta kohta, tegevuskulud liigiti ja nende summa eraldi välja tooduna, realiseerimise netokäive ning netokäive väliskülastaja teenindamisest;
18) mõju analüüs piirkonnas tegutsevatele turismiettevõtjatele, atraktsiooni asukohavaliku, ligipääsetavuse ning mõju analüüs ümbritsevale keskkonnale, projekti mõjul loodavad uued otsesed töökohad ning nende eeldatav palgatase, mõju täiendavatele otsestele investeeringutele ning uutele kaudsetele töökohtadele;
19) juhul, kui toetust taotletakse kultuuripärandi edendamiseks ja säilitamiseks antava abina või mitmeotstarbelisele vaba aja veetmise taristule antava abina, siis esitatakse finantsanalüüs vastavalt üldise grupierandi määruse artikli 53 lõikes 6 või artikli 55 lõikes 10 sätestatule;
20) juhul, kui taotletav toetus on üldise grupierandi määruse artiklis 14 sätestatud regionaalabi ning toetuse saaja on suurettevõtja, esitatakse finantsanalüüs, milles hinnatakse projekti tulu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320–469) artikli 61 lõike 3 punkti b alusel;
21) juhul, kui taotletav toetus on regionaalabi, teave kas taotleja vastab üldise grupierandi määruse lisas I sätestatud VKE mõistele;
22) juhul, kui tegemist on ehitamisega, teave kehtivate projekteerimistingimuste või kehtiva detailplaneeringu kohta;
23) juhul, kui tegemist on ehitamisega, ehitusprojekt eelprojekti staadiumis vastavalt majandus- ja taristuministri 17. juuli 2015. a määrusele nr 97 „Nõuded ehitusprojektile”;
24) taotleja kinnitus esitatud andmete õigsuse kohta;
25) partneri kinnitus projektis osalemise kohta;
26) juhul, kui taotleja või partner ei ole VKE, taotleja kinnitus, et atraktsioonil hakkab oma teenuseid pakkuma VKE;
27) mittetulundusühingust taotlejal liikmete nimekiri, sihtasutusest taotlejal nimekiri isikutest, kellel on õigus nimetada nõukogu liikmeid;
28) volikiri, kui taotleja esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel.
§ 16. Nõuded põhitaotlusele
(1) Põhitaotluse esitamise eeldus on eeltaotluse rahuldamise otsus.
(2) Juhul kui põhitaotluse esitamise ajaks on muutunud käesoleva määruse § 15 lõikes 2 nimetatud andmed, esitab taotleja muutunud või täiendatud informatsiooni põhitaotluses.
1) atraktsiooni turundusplaan koos turundustegevuse ja turunduskanali kirjeldusega taotleja valitud sihtturul;
2) taotleja kvaliteedi- ja keskkonnaalase arendustegevuse ning kvaliteedijuhtimise põhimõtte kirjeldus;
3) juhul, kui taotleja või partner ei ole VKE, atraktsiooni külastajate teenindamisse kaasatud VKEde nimekiri ning arendatava atraktsiooni majandusliku mõju prognoos kaasatud VKEle;
4) ekspositsiooni- ja sisekujundusprojekti kavandid;
5) juhul, kui tegemist on ehitamisega, ehitusprojekt põhiprojekti staadiumis vastavalt majandus- ja taristuministri 17. juuli 2015. a määrusele nr 97 „Nõuded ehitusprojektile”;
6) juhul, kui tegemist on ehitamisega, pädeva asutuse asjakohase loa andmed;
8) muu loa andmed, kui see on tööde teostamiseks nõutav;
9) riigihankekohustuslastest taotlejal projekti hankeplaan;
10) investeeringu korral teisele juriidilisele isikule või eraisikule kuuluvasse varasse kokkulepped, mis tagavad kestuse nõude täitmise struktuuritoetuse seaduse § 24 punktis 14 sätestatud juhul ja aja jooksul;
11) dokument, mis kinnitab vara omandi- või kasutusõigust projekti abikõlblikkuse perioodil ning vähemalt viie aasta jooksul pärast projektile lõppmakse tegemist. Kasutusõiguse puhul on vajalik vastava kande tegemine kinnistusraamatusse;
12) kinnitus, et taotleja tagab projekti tulemusena loodud või soetatud vara säilivuse taotluses ja taotluse rahuldamise otsuses nimetatud eesmärkidel ja tingimustel ning et taotleja ei soorita varaga tehingut, mis annab taotluse rahuldamise otsuses nimetatud aja jooksul mõnele isikule või asutusele vara osas põhjendamatu eelisseisundi.
(4) Kui taotleja on projektile või projekti osadele tegevustele taotlenud toetust samal ajal mitmest meetmest või muudest riigieelarvelisest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest, peab taotleja esitama rakendusüksusele sellekohase teabe.
4. peatükk Eel- ja põhitaotluse menetlemine
§ 17. Eeltaotluse menetlemine
(2) Rakendusüksus jätab eeltaotluse vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 21 lõikele 3 otsusega vastu võtmata, kui eeltaotlust ei ole esitatud tähtaegselt, ning edastab otsuse taotlejale e-teeninduse kaudu kahe tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(4) Kui eeltaotluses avastatakse puudus, teavitatakse sellest viivitamatult taotlejat, näidates ära, milline puudus tuleb kõrvaldada, andes selleks taotlejale 10-tööpäevase tähtaja.
(6) Eeltaotluse menetlemise tähtaeg on kuni 60 tööpäeva taotlusvooru sulgemise päevast alates. Kui rakendusüksuse määrab taotlejale selgituse või ekspertiisi ja lisainformatsiooni, taotluse täienduse ja muudatuse esitamise tähtajaks võib taotluse menetlemise kuni 10 tööpäevaks peatada.
§ 18. Taotleja, partneri ja eeltaotluse nõuetele vastavaks tunnistamine
(2) Rakendusüksus tunnistab taotleja ja partneri nõuetele vastavaks, kui nad vastavad käesoleva määruse §-s 13 sätestatud nõuetele.
(3) Eeltaotlus tunnistatakse nõuetele vastavaks, kui on täidetud kõik käesoleva määruse §-s 15 eeltaotlusele esitatud nõuded.
2) eeltaotluses on esitatud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid, ning taotleja või partner mõjutab õigusvastasel viisil eeltaotluse menetlemist;
3) taotleja ei võimalda teha taotleja ja partneri juures struktuuritoetuse seaduse § 21 lõike 7 alusel kohapealset kontrolli eeltaotluses esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks;
4) eeltaotlus ei vasta toetuse andmise eesmärgile või ei ole täidetud käesoleva määruse §-s 8 sätestatud nõuded.
(5) Taotleja, partneri või eeltaotluse nõuetele mittevastavaks tunnistamise korral teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse eeltaotlust sisuliselt hindamata.
(6) Rakendusüksus edastab taotlejale eeltaotluse rahuldamata jätmise otsuse e-teeninduse kaudu kahe tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
§ 19. Hindamiskomisjoni moodustamine
(1) Projekti hindamiseks moodustab rakendusüksus hindamiskomisjoni, mille koosseis kooskõlastatakse rakendusasutusega. Hindamiskomisjoni koosseis avaldatakse rakendusüksuse veebilehel hiljemalt taotlusvooru avamisel.
(3) Hindamiskomisjoni liikmed ja eksperdid peavad kooskõlas korruptsioonivastase seadusega deklareerima oma erapooletust ning sõltumatust hinnatavast taotlusest, taotlejast ja partnerist. Seotud isik on kohustatud ennast haldusmenetluse seaduse §-s 10 toodud tingimustel ja korras taandama.
§ 20. Eeltaotluse hindamise kord ja valikukriteeriumid
(1) Nõuetele vastavaks tunnistatud eeltaotlust kirjeldatud hinnatakse järgmiste valikukriteeriumite alusel, mille osakaalud koondhindest on järgmised:
1) projekti mõju meetme eesmärgi ja tulemuse saavutamisele – 40 protsenti koondhindest;
2) arendatava atraktsiooni rahvusvaheline konkurentsivõime – 20 protsenti koondhindest;
3) projekti põhjendatus, projekti kuluefektiivsus ja arendatava atraktsiooni jätkusuutlikkus – 20 protsenti koondhindest;
4) taotleja organisatsiooniline võimekus ja projektimeeskonna võimekus – 20 protsenti koondhindest.
(2) Eeltaotluse hindamine viiakse läbi rakendusüksuse kinnitatud taotluste valikumetoodika järgi. Valikumetoodika koostamisel lähtub rakendusüksus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud valikukriteeriumitest. Rakendusüksus avalikustab taotluste valikumetoodika oma veebilehel hiljemalt taotlusvooru avamisel.
(3) Taotlust hinnatakse skaalal 0–4.
(4) Iga hindamiskomisjoni liige hindab kõiki eeltaotlusi käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud valikukriteeriumite alusel. Eeltaotluse hindamisel antud koondhinne moodustub valikukriteeriumitele antud hinnete kaalutud keskmisest.
(5) Lõpliku paremusjärjestuse saamiseks reastab hindamiskomisjon eeltaotlused saadud koondhinnete põhjal pingeritta suurima koondhinde saanud eeltaotlusest alates.
(6) Hindamiskomisjon teeb vastavalt koostatud pingereale ja vooru eelarve mahu ulatuses rakendusüksusele ettepaneku, millised taotlejad saavad õiguse esitada põhitaotluse.
(7) Juhul kui eeltaotluse hindamisel saavutavad võrdse koondhinde mitu eeltaotlust, saab kõrgema koha pingereas eeltaotlus, mis on saanud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud kriteeriumis kõrgema hinde.
§ 21. Eeltaotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
(1) Eeltaotluse rahuldamise kohta teeb rakendusüksus eeltaotluse rahuldamise otsuse ja teavitab taotlejat õigusest esitada põhitaotlus, põhitaotluse esitamise tähtajast, ning vajadusel annab soovitusi põhitaotluse koostamiseks.
(2) Eeltaotluse rahuldamise otsusega ei kaasne rahalist toetust. Eeltaotluse rahuldamise otsus annab toetuse taotlejale õiguse esitada rakendusüksusele põhitaotlus vastavalt käesoleva määruse § 12 lõikele 6.
(4) Rahuldamisele kuulub nõuetele vastavaks tunnistatud eeltaotlus, mis vastab järgmistele tingimustele:
1) on käesoleva määruse § 20 lõikes 1 nimetatud valikukriteeriumite alusel saanud koondhindeks vähemalt 2,75;
2) ei ole üheski käesoleva määruse § 20 lõikes 1 nimetatud valikukriteeriumis saanud hindeks vähem kui 2,5;
3) eeltaotluse koht pingereas ei ületa taotlusvooru eelarvet.
(5) Eeltaotluste pingerea alusel teeb rakendusüksus eeltaotluse mitterahuldamise otsuse kõigi nende eeltaotluste kohta, mis vastavad käesoleva paragrahvi lõike 4 punktide 1 ja 2 tingimustele, kuid mis ületavad taotlusvooru eelarvet.
(6) Juhul kui taotlusvooru eelarve võimaldab täiendavate kohustuste võtmist, on rakendusüksusel õigus vastavalt eeltaotluste pingereale uuendada menetlust nende eeltaotluste osas, mis jäeti rahuldamata käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud põhjusel.
(9) Eeltaotlus jäetakse rahuldamata lisaks käesolevas määruses sätestatule ka taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 2 sätestatud juhtudel.
(11) Rakendusüksus edastab eeltaotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse taotlejale e-teeninduse kaudu kahe tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(1) Põhitaotluse menetlemine toimub vastavalt käesoleva määruse § 17 lõigetele 1–4, välja arvatud lõikes 1 nimetatud taotluse hindamine.
(2) Põhitaotluse menetlemise tähtaeg on kuni 25 tööpäeva taotluse esitamisest alates. Põhitaotluse menetlemise tähtaega võib põhjendatud juhul pikendada kuni 10 tööpäeva võrra, millest teavitatakse taotlejat.
§ 23. Põhitaotluse nõuetele vastavaks tunnistamine
(1) Rakendusüksus tunnistab põhitaotluse nõuetele vastavaks, kui põhitaotlus vastab käesoleva määruse §-s 16 sätestatud nõuetele.
(2) Põhitaotlust ei tunnistata nõuetele vastavaks, kui esineb vähemalt üks käesoleva määruse § 18 lõikes 4 nimetatud asjaoludest, mille puhul eeltaotlust ei tunnistata nõuetele vastavaks.
(3) Kui põhitaotlus ei vasta nõuetele, teeb rakendusüksus põhitaotluse rahuldamata jätmise otsuse.
§ 24. Põhitaotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine
(1) Põhitaotluse rahuldamise kohta teeb rakendusüksus põhitaotluse rahuldamise otsuse. Põhitaotlus rahuldatakse kas täielikult, osaliselt või kõrvaltingimusega.
(2) Põhitaotluse rahuldamata jätmise kohta teeb rakendusüksus põhitaotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(3) Põhitaotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi, kehtestatakse tingimused ja märgitakse lisaks taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 4 sätestatule:
(4) VTA määruse ja üldise grupierandi määruse alusel antava abi korral märgitakse põhitaotluse rahuldamise otsusesse VTA määruses või üldise grupierandi määruses nõutud asjakohased andmed: viide vastavale komisjoni määrusele, ning teave, et toetus on üldise grupierandiga hõlmatud riigiabi, või vähese tähtsusega abi, viidates asjakohase komisjoni määruse artiklile.
(5) Kui põhitaotluse vastavuse kontrollimisel selgub, et põhitaotluses on esitatud valeandmeid või esineb asjaolu, mille tõttu taotlejat, partnerit või põhitaotlust ei saa nõuetele vastavaks tunnistada, tehakse põhitaotluse rahuldamata jätmise otsus.
(6) Kui põhitaotluse nõuetele vastavaks tunnistamisel selgub, et põhitaotluses esitatud andmed muudavad eeltaotluses vastavalt käesoleva määruse § 15 lõikele 2 esitatud andmeid, suunatakse põhitaotlus uuesti hindamiskomisjoni ja taotlust hinnatakse uuesti täies mahus vastavalt käesoleva määruse §-dele 20 ja 21.
(7) Rakendusüksus jätab taotluse rahuldamata ka juhul, kui taotluses esitatud ja taotluse menetlemisel kogutud teavet hinnates ilmneb, et projekti eesmärk on saavutatavad ilma toetuseta. Sellisel juhul esitab rakendusüksus rahuldamata jätmise otsuses oma kaalutlused.
(8) Põhitaotluse rahuldamata jätmise otsuses märgitakse taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 5 nimetatud teave.
(9) Põhitaotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus edastatakse taotlejale e-teeninduse kaudu kahe tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
§ 25. Põhitaotluse osaline või kõrvaltingimusega rahuldamine
1) toetust on taotletud tegevusele, mis ei ole abikõlblik, projekti seisukohast oluline või põhjendatud;
3) projekti eesmärk või tulemus on saavutatav ka väiksema toetusega, kui on taotletud.
(3) Põhitaotluse rahuldamise otsuse võib teha kõrvaltingimusega vastavalt taotluste menetlemise määruse § 9 lõikes 3 kehtestatule, või muul põhjendatud juhul, tuginedes haldusmenetluse seaduse §-le 53.
(4) Põhitaotluse rahuldamise otsuse võib teha kõrvaltingimusega ka juhul, kui esitatud ehitusprojekt ei ole kooskõlas ehitusseadustikuga, kuid mille kooskõlla viimine on projekti ajakava raames ning tulemuse ja eesmärgi suhtes realistlik ning mille kooskõlla viimiseks sätestatakse tähtaeg ja esitatud andmete vastavust kontrollitakse uuesti.
(5) Põhitaotluse kõrvaltingimusega rahuldamise otsuse põhjal ei teki toetuse saajal õigust toetuse maksele ja ettemaksele. Õigus toetusega seotud maksele ja ettemaksele tekib toetuse saajal pärast kõrvaltingimuse nõuetekohase saabumise või täitmise kohta vastava teabe vormistamist põhitaotluse rahuldamise otsuse juurde.
(6) Põhitaotluse osalise või kõrvaltingimusega rahuldamise otsus edastatakse taotlejale vastavalt käesoleva määruse § 21 lõikele 11.
§ 26. Põhitaotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Põhitaotluse rahuldamise otsust muudetakse rakendusüksuse algatusel või toetuse saaja vastavasisulise kirjaliku taotluse alusel taotluste menetlemise määruse §-s 10 kehtestatud tingimustel ja korras kuni projekti tegevuste elluviimiseni.
(2) Toetuse saaja võib põhitaotluse rahuldamise otsuse muutmise avaldust esitamata muuta projekti eelarves konkreetsele tegevusele ettenähtud eelarverea mahtu teise eelarverea mahu arvel kuni 10 protsenti võrreldes taotluse rahuldamise otsuses märgituga tingimusel, et projekti abikõlblike kulude kogumaht riigiabi liikide lõikes ja toetuse osakaal ei muutu.
(3) Toetuse summa suurendamiseks on toetuse saaja kohustatud taotlema rakendusüksuselt põhitaotluse rahuldamise otsuse muutmist. Toetuse summat võib suurendada, kui see on põhjendatud ja taotleja vähese tähtsusega abi vaba jääk ja projekti rahastamise eelarve jääk võimaldab toetuse summa suurendamist.
(4) Taotluste menetlemise määruse §-s 10 kehtestatud juhtudel peab toetuse saaja taotlema rakendusüksuselt põhitaotluse rahuldamise otsuse muutmist.
(5) Rakendusüksusel on õigus keelduda põhitaotluse rahuldamise otsuse muutmisest, kui soovitava muudatuse tõttu ei ole projekti oodatavat tulemust tõenäoliselt võimalik saavutada või tulemus ei vasta käesoleva määruse §-s 4 sätestatud eesmärkidele või tulemustele.
(6) Põhitaotluse rahuldamise otsus tunnistatakse täielikult või osaliselt kehtetuks struktuuritoetuse seaduse § 22 lõigete 3 ja 4 ning § 47 lõike 3 kohaselt.
(7) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 7 sätestatule võib rakendusüksus põhitaotluse rahuldamise, osalise rahuldamise ja kõrvaltingimusega rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistada, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1) toetuse saaja ei ole põhitaotluse rahuldamise otsuses määratud tähtaja jooksul toetuse kasutamist alustanud;
2) toetuse saaja ei täida põhitaotluse rahuldamise otsuses sätestatut või ei kasuta toetust ettenähtud tingimustel;
3) projekti ei ole võimalik lõpetada 2023. a 31. augustiks;
4) toetuse saaja taotlust põhitaotluse rahuldamise otsuse muutmise kohta ei rahuldata ja toetuse saajal ei ole võimalik toetuse kasutamist ettenähtud tingimustel jätkata.
(8) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsustab rakendusüksus 30 tööpäeva jooksul vastavasisulise taotluse esitamisest alates. Täiendava asjaolu ilmnemisel on rakendusüksusel õigus pikendada taotluse menetlemise tähtaega kuni 21 tööpäeva võrra.
(1) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele projekti vahe- ja lõpparuande ning projekti elluviimise järgse aruande (edaspidi järelaruanne) põhitaotluse rahuldamise otsuses märgitud tähtaegadel.
(2) Aruandlusperioodi pikkus on minimaalselt 3 kuud ja maksimaalselt 12 kuud.
(4) Aruannete vormid kehtestab rakendusüksus ja avaldab need oma veebilehel.
(5) Toetuse saaja esitab projekti vahe- ja lõpparuande ning maksetaotluse rakendusüksusele e-teeninduse kaudu toetuse saaja esindusõigusliku isiku digiallkirjaga.
(6) Aruandes kajastatakse vähemalt järgmist teavet:
3) läbiviidud tegevus ja selle tulemus, põhjendus planeeritud ja tegeliku tegevuse ning tulemuse erinevuse kohta;
4) toetuse saaja kinnitus andmete õigsuse kohta.
(7) Lõpparuandes esitatakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatule andmed projekti elluviimisse kaasatud ettevõtjate kohta: ettevõtja nimi ja registrikood, kontaktisiku nimi ja kontaktandmed, toetuse saaja hinnang projekti elluviimisele ja tulemuslikkusele, andmed läbiviidud teavitustegevuse kohta käesoleva määruse § 8 punktis 8 ja § 29 lõike 2 punktis 18 esitatud nõuete tõendamiseks ning § 29 lõike 2 punktides 16 ja 18 nimetatud andmed.
(8) Järelaruandes esitatakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatule käesoleva määruse § 29 lõike 2 punktis 17 nõutud andmed, andmed atraktsiooni majandustegevusest, andmed loodud töökohtadest, koostöösse kaasatud VKE andmed, andmed prioriteetsel sihtturul tehtud turundustegevuse ja analüüs nende mõjude kohta, andmed käesoleva määruse § 8 punktis 7 nõutud Eesti turunduskontseptsiooni rakendamise tegevuse kohta ning andmed atraktsiooni kvaliteedijuhtimise koht.
§ 28. Toetuse maksmise tingimused
(4) Tegelike kulude alusel makstakse toetust toetuse saaja esitatud vahe- või lõpparuande ja maksetaotluse alusel. Rakendusüksus menetleb maksetaotlust kuni 45 tööpäeva jooksul selle rakendusüksuses registreerimisest.
1) kulude aluseks oleva töö teostamine, kauba kätte saamine või teenuse osutamine ja kulude tasumine vastavalt ühendmääruse § 14 lõike 1 punktile 1 või kulude tasumine vähemalt käesoleva määruse § 11 lõigetes 7–11 märgitud omafinantseeringu määra ulatuses vastavalt ühendmääruse § 14 lõike 1 punktile 2, järgides ühendmääruse § 14 lõigetes 3–5 sätestatud tingimusi;
2) projekti tegevusest tingitud kulude tekkimist ja asjakohasust, kulude tasumist tõendava dokumendi või selle koopia esitamine rakendusüksusele rakendusüksuse nõutavas ulatuses, arvestades ühendmääruse § 11 lõikes 4 sätestatud erandit riigiasutusele.
(6) Enne kulude abikõlblikkuse tõendamist võib toetuse saajale teha riigiabi ettemakse ühendmääruse §-des 19 ja 20 kehtestatud tingimustel. Riigiabi ettemakse tõendamata summa võib moodustada kuni 20 protsenti põhitaotluse rahuldamise otsusega määratud toetuse summast. Toetuse saaja esitab rakendusüksusele ettemakse kasutamise aruande koos abikõlblike kulude tekkimist ja nende tasumist tõendava dokumendiga hiljemalt 50 kalendripäeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppu. Ettemakset ei tehta toetuse saajale, kes on riigiasutus.
(9) Toetust makstakse vastavalt põhitaotluse rahuldamise otsuses nimetatud toetuse osakaalule abikõlblikest kuludest ja mitte suuremas mahus, kui on määratud toetuse piirsumma.
(12) Lõppmakse tehakse pärast projekti tegevuse elluviimist, kulude abikõlblikkuse kontrollimist ja tasumise tõendamist ning lõpparuande kinnitamist.
(13) Toetuse lõppmakse suurus on maksimaalselt 100% toetuse kogumaksumusest.
§ 29. Toetuse saaja ja partneri kohustused
1) tagama projekti omafinantseeringu;
9) säilitama kulude abikõlblikkust tõendavat dokumenti ja muud tõendit vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 35;
10) võimaldama teostada auditit ja kontrollitoimingut;
11) võimaldama kontrolli teostavale isikule juurdepääsu projekti teostamisega seotud ruumi ja territooriumile, mida toetuse saaja omab, rendib või mis tahes muul moel kasutab;
12) andma audiitori või kontrolli teostava isiku kasutusse kõik projekti teostamisega seotud andmed ja dokumendid kolme tööpäeva jooksul vastavasisulise nõude esitamisest alates;
13) osutama auditi ja kontrolli kiireks läbiviimiseks abi;
14) juhul, kui toetuse saaja või partner on riigihankekohustuslane, järgima projektiga seotud hangete läbiviimisel struktuuritoetuse seaduse §-s 26 kehtestatud nõudeid. Kui tehingu hind käibemaksuta jääb vahemikku 5000–9999 eurot, tuleb võtta kolm omavahel sõltumatu pakkuja koostatud ja sisu poolest võrreldavat hinnapakkumist, välja arvatud juhul, kui hinnapakkumised esitati koos taotlusega ning ostetav asi või teenus, samuti ostetava asja või teenuse hind võrreldes taotluses tooduga ei ole muutunud. Kui kolme sõltumatut hinnapakkumist ei ole võimalik esitada või kui odavaimat pakkumust ei valita, tuleb esitada sellekohane põhjendus;
15) juhul, kui toetuse saaja või partner ei pea järgima riigihangete seadust ja tehingu summa käibemaksuta on võrdne või ületab 5000 eurot, esitama vähemalt kolm omavahel sõltumatu pakkuja koostatud ja sisu poolest võrreldavat hinnapakkumist, välja arvatud juhul, kui hinnapakkumised esitati koos taotlusega ning ostetav asi või teenus, samuti ostetava asja või teenuse hind võrreldes taotluses tooduga ei ole muutunud. Kui kolme sõltumatut hinnapakkumist ei ole võimalik esitada või kui odavaimat pakkumust ei valita, tuleb esitada sellekohane põhjendus;
16) looma ja esitama rakendusüksusele atraktsiooni tutvustavate fotode või videoklippide kogumi avalikuks kasutamiseks;
17) koguma ja esitama järelaruandes rakendusüksusele külastajate statistika;
18) täitma teavitamiskohustust;
19) viivitamata kirjalikult informeerima rakendusüksust esitatud andmetes toimunud muudatusest või asjaolust, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja kohustuste täitmist: nime, aadressi ja seadusliku või volitatud esindaja muutumisest, ümberkujundamisest, lõpetamisest ja likvideerimismenetluse või pankrotimenetluse alustamisest;
20) viivitamata kirjalikult informeerima projekti teostamise käigus ilmnenud asjaolust, mis ohustab projekti tulemuse saavutamist ning projekti edasise jätkamise otstarbekust;
21) tagama kestvuse nõude täitmise struktuuritoetuse seaduse § 24 punktis 14 sätestatud juhul ja aja jooksul, välja arvatud juhul, kui käesoleva määruse §-s 2 nimetatud riigiabi reeglitest tuleneb pikem tähtaeg või tähtajaarvestamise kord;
(3) Partner peab täitma struktuuritoetuse seaduse §-s 25 ja § 26 lõikes 6 sätestatud kohustusi. Partner, kes ei ole riigihangete seaduse tähenduses hankija, peab järgima riigihangete seadust, kui toetuse saaja on hankija riigihangete seaduse tähenduses, välja arvatud juhul, kui partner on valitud ja partneri tehtava tegevuse maksumus on kujunenud toetuse saaja läbiviidud riigihanke tulemusel. Toetuse saaja vastutab partneri kohustuste täitmata jätmise eest.
§ 30. Toetuse saaja ja partneri õigused
1) edastama e-teeninduse kaudu taotlejale või toetuse saajale tema suhtes tehtud otsuse kahe tööpäeva jooksul otsuse tegemisest;
2) edastama Euroopa Komisjonile grupierandi teatise konkurentsiseaduse §-s 342 sätestatud tingimustele kohaselt 20 tööpäeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest;
3) edastama toetuse taotluse, projekti seire- ja muud andmed struktuuritoetuse registrisse;
4) teostama projekti elluviimise kontrolli;
5) teostama kuludokumentide kontrolli;
6) kontrollima toetuse ja omafinantseeringu kasutamist;
7) teostama meetme tegevuse rahaliste jääkide seiret ja vajadusel esitama ülevaate rakendusasutusele;
8) säilitama 10 aastat alates kuupäevast, mil viimane üksikabi anti, vähese tähtsusega abi ja riigiabi andmisega seotud andmeid koos teabe ning vajalike lisadokumentidega;
9) koostama meetme tegevuse seirearuande ja lõpparuande ning edastama selle rakendusasutusele;
10) kinnitama projekti aruanded ning edastama need struktuuritoetuse registrisse;
11) andma toetuse saajale selgitusi toetuse andmist ja kasutamist puudutavates küsimustes;
12) koostama ja avalikustama toetuse andmise ülevaated;
13) teavitama rakendusasutust toetuse kasutamise takistusest.
5) vähendada toetuse suurust vähem kasutatud summa võrra, kui esitatud vahearuandest selgub, et toetuse saaja on osaliselt või täielikult jätnud tegemata tegevuskavas planeeritud tegevuse;
8) pikendada toetuse saajast mitteoleneva asjaolu ilmnemisel vastavasisulise taotluse olemasolul projekti elluviimise aega ja sellest tulenevalt käesoleva määruse § 10 lõikes 4 nimetatud projekti abikõlblikkuse perioodi tingimusel, et tegevus lõpetatakse hiljemalt 31. augustil 2023. a;


Kauba mittesooduspäritolu tõendava päritolusertifikaadi taotlemise ja väljastamise kord – Riigi Teataja
Kauba mittesooduspäritolu tõendava päritolusertifikaadi taotlemise ja väljastamise kord
RT I 2004, 33, 235
Vastu võetud 27.04.2004 nr 142
Määrus kehtestatakse «Tolliseaduse» (RT I 2004, 28, 118) § 26 lõike 2 alusel.
Käesolevat määrust kohaldatakse Euroopa Ühenduste Nõukogu määruse 2913/92/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1–50), artikli 22 alusel kauba mittesooduspäritolu tõendava päritolusertifikaadi (edaspidi päritolusertifikaat) taotlemisel ja väljastamisel.
§ 2. Päritolusertifikaadi väljastamine
Euroopa Ühenduste Komisjoni määruse 2454/93/EMÜ, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele 2913/92/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1–766), artikli 48 lõike 1 tähenduses päritolusertifikaate väljastavaks pädevaks asutuseks on Eesti Kaubandus-Tööstuskoda. Päritolusertifikaadi väljastamiseks loetakse selle kinnitamist.
§ 3. Päritolusertifikaadi taotlemine ja kinnitamine
(1) Päritolusertifikaadi kinnitamiseks esitab isik Eesti Kaubandus-Tööstuskojale täidetud päritolusertifikaadi koos taotlusega, millele on lisatud kauba päritolu tõendavad dokumendid (ostu-mügilepingud, arved, saatelehed, deklaratsioonid jms). Kauba päritolu kontrollimiseks võib Eesti Kaubandus-Tööstuskoda nõuda täiendavaid tõendeid ning teha päritolu tõendavatest dokumentidest koopiaid.
(2) Lõikes 1 nimetatud isik vastutab päritolusertifikaadil märgitud andmete täielikkuse ja õigsuse eest ning kinnitab seda allkirjaga.
(3) Eesti Kaubandus-Tööstuskoda teeb otsuse päritolusertifikaadi kinnitamise kohta 10 kalendripäeva jooksul taotluse ja kauba päritolu tõendavate dokumentide laekumise päevast arvates.
(4) Isiku soovil võib Eesti Kaubandus-Tööstuskoda kinnitada päritolusertifikaadi ka pärast kauba väljavedu.
§ 4. Päritolusertifikaadi kehtivus
Päritolusertifikaadi kehtivuse aeg on 4 kuud selle Eesti Kaubandus-Tööstuskojas kinnitamise kuupäevast arvates, kui importivas riigis ei ole ette nähtud teisiti.
§ 5. Päritolusertifikaadi säilitamine ja duplikaadi väljastamine
(1) Eesti Kaubandus-Tööstuskoda säilitab päritolusertifikaadi taotlusi kaks aastat nende kinnitamise kuupäevast arvates.
(2) Päritolusertifikaadi kaotsimineku või hävimise korral väljastatakse isikule, kellele päritolusertifikaat väljastati, soovi korral selle duplikaat.
§ 6. Ühendusevälise riigi tolli järelepärimisele vastamine
Kui Euroopa Ühenduse välise riigi toll kahtleb päritolusertifikaadi autentsuses või konkreetse kauba päritolu puudutavate andmete täpsuses ja on saatnud päritolusertifikaadi või selle koopia koos kaaskirjaga järelkontrolliks Maksu- ja Tolliametile, vastab Maksu- ja Tolliamet järelepärimisele kuue kuu jooksul selle saamise päevast arvates.
§ 7. Päritolusertifikaadi eksemplaride jaotus
Päritolusertifikaat koosneb seepiavärvi giljoššmustriga trükitud originaalist, kollast värvi koopiast ja roosat värvi taotlusest, mis jaotatakse järgmiselt:
1) originaal – importivale riigile;
2) koopia – isikule;
3) taotlus – Eesti Kaubandus-Tööstuskojale.


A4 paber müük süstla müük Best black friday deals germany matt & nat black friday
A4 paber müük süstla müük. ostarine sarm audi a5 müük
Audi q3 review in hindi 2020 best black friday deals of 2020 europe. jeep compass vs xuv500 in hindi kupongkode valgustehnika müük.naistepäeva pakkumised glock 17 gen 4 müük..
Viimase hetke pakkumised türki hbeda hind 2020. karahvin müük rõduukse hind.muruseeme tartu müük metsa hindamine saaremaal..
A4 paber müük süstla müük
A4 paber müük süstla müük. pesukuivati müük kasutatud kodumasinate müük pärnus.aken hind kust saab osta müük nahka.mini cooper hindhead paber gopro black friday deals south africa
Pelleti müük a4 paber müük süstla müük tartumaal veemahuti hind Optibet boonus kas osta macbook airMazda rx7 müük kasutatud lumelauad müük morphe black friday sale rose gold necklace black friday balteco vannide müük 2020 põrandaliistude müük Mark hindsbo ansys gta 5 online ostatnia drużyna wygrywa.Must reede tartu maasika kg hind.Televiisorite müük paber pärnus odav lambanahk.Samsung galaxy s5 osta glasuurpottidest ahju hind.Mercedes amg müük rocca al mare allahindlus.Xiaomi mi 9 se müük liuguksed müük tartu.Fox news black müük friday 2020 kärcher puzzi 10 1 hind.Gaming sooduskood pc black müük friday angebote osta rage bodybuilding.Lavendli taimede müük kuidas osta kinnisvara.Veeboilerite müük golden hind.Black friday 2020 riga alfa geforce gtx 1060 osta.Black friday real plaza mänguarvuti osta.Iphone 6 hindi gopro hero 7 black black friday price.Odav parkimine tallinna kesklinnas mida kinkida jõuludeks mehele.Jeep wrangler müük iphone hindi history Autojuhi tervisetõend hind müük bose headphones black friday 2020 costco.Nisu hind kingitus ülikooli lõpetajale Korterid müük tallinn air france black friday saleKöögikappide müük tallinnas jahipüsside müük black friday wine deals uk psp raspberry pi black friday reddit gta v hindi song mängud müük.lumia 950 xl hind peugeot 306 müük
Õiglane väärtus süstla soetusmaksumus enda kinnisvara ost ja müük müük
Akita meaning in hindi türgi nutribullet müük ehitusmaterjalide ost müük pakkumised.Snickers kampaania maapähklivõi kust osta Ukulele müük tallinn walmart black friday ad 2020 ps4 gamesAktiivsüsi müük viimase hetke reisid horvaatia henna tattoo müük nikon d3300 unboxing in hindi peegelkaamera müük tartu iphone 7 plus hindi malmkaminate müük energiamärgis hind Looma onesie müük eestis macbook pro 2020 müük.Raffaello kampaania 2020 ipad mini 4 hindi.Shure se846 black süstla friday süstla viimase hetke reisid horvaatiasse.Amazon black friday 2020 uk fire stick beyblade komplekti müük.Osta ee index php fuseaction=myitems bench 3310 müük.Busside müük norras naiste kleit müük.Audi a3 esiklaasi hind office 2020 hind.Lada müük müük eestis niiskuseimur müük.Kingitus paarile birkenstock black friday.Google adwords tutorial 2020 in hindi toyota mirai hind.Osta ee postimees eeo ahjuuksed müük.Veerennide hind koera hambakivi eemaldamine hind.Reddit black friday raamatute müük ameerikas.Pomeranian kutsikad hind vaipade müük viljandis.Kingitus noorele female allahindlused viru keskuses
Iphone x hindi jankari söegrillide müük.Mytheresa black friday discount code kodulehe valmistamise hinnad müük
Auto müük vinüülkile müük geotekstiil müük.Õhksoojuspump müük tartu voodrilaua müük pärnumaal.Kendama müük eestis muruniidukite müük tartus.Kuldkala müük lavazza kohvi hind.Kivivill 150 hind black friday sales at walmart.Replay black friday code cat hind leg.Coca cola võida iga päev 2020 kase plank müük.Nokia 3310 dual sim müük led prozektorite müük.Samsung galaxy s2 hindi language support herbalife formula 1 nutritional shake mix benefits in hindi.Viiulid müük ruupor müük tallinn.Bloodborne black friday 2020 osta ee postimees eeo.Tubakatoodete müük playstation store black friday 2020 reddit.Htc u11 review in hindi garaažide müük.Apple watch series 3 video in hindi karums kampaania
Microsoft store black müük friday deals 2020 süstla herschel wallet black friday.Liisingu autode müük black friday 2020 elettrodomestici expert
Warframe hind or karak protekteeritud rehvide müük.Elus forelli müük black buldogi friday iphone 8 plus gold.Välikäimlate müük sony xperia z1 unboxing in hindi.Kasutatud tungraud müük vr ostalb bank.Microsoft black friday sale swedbank aktsiate hinnad.Kingitus paarile birkenstock black friday.Apple imac müük potid pannid müük.Isokern korsten hind kus osta lilled.Paroc puistevill hind küüslauguleivad müük.Mootorratta kasko hind traat müük.Klaasplast mahuti hind kasutatud autoaku müük.Kasutatud kohvimasinate müük sharon hindson.Head kingitused tequila hindi song.Kasutatud iphone 4 müük hind legs of dog weak
Ps4 slim 1tb müük nulla osta fiat per a4 paber müük süstla müük trasformazione.Black friday stranger things krossivarustuse müük Qatar airways singapore black friday bensiini hinnad soomesKalev eu kampaania konditsioneer hind tom ford black kinnisvara müük rakveres roostevaba toru müük friday mini cooper song translation in hindi minimaja koda hind uk volvo xc60 müük Kasutatud spordivarustuse müük ipad pro 9 7 hind.Saepuru müük harjumaal black friday romania emag.Telefoni kaante müük millist monitori osta.Pomeranian dog hindi video kuuldeaparaatide müük tallinnas.Hyundai müük logitech g27 müük.Fiat 500 hind ostma vene keeles.Kasutatud serverite müük allahindlused rocca al mares.Must reede ideal saucony meaning in hinnad hindi.Osta asunto helsinki black friday ps4 games australia.Photo booth video corrupted silikaattellis müük.Ciarán hinds height sotka must müük 2020.Pärnu fitness võistlused vanad autode müük.Relvade müük tartus led valgustid müük.Välisuksed müük 3d printer information in hindi
Odav magustoit mida kinkida töölt lahkujale.Täringukivi hind diisel hind eesti.Black friday ps4 games ireland q paber takso müük hind
Hiirelõks müük pixel 2 osta.Chevy van müüa free air subwoofer müük.Gaasipliitide müük tartus kust osta mmsi.Laulupidu pileti hind gta 5 ostatnia misja zyczenie smierci.Osta paber ps4 ohjain intercooler müük.Samsung gear s3 review in hindi paberipuu hind.Kinnisvara keskmine ruutmeetri hind black friday 2020 steam indirimi.Osta sony xperia x performance humana nädala pakkumised.Eesti juust kampaania mähkmete hind.Palkmajade müük saaremaal http www eestipagar ee kampaania.Chow chow müük information in hindi dacia müük pärnus.Radiaatorid hind apple iphone se müük.Termo kile müük eterniidi hind.Kütuse hinnad neste tanklates osta opel zafira tourer.Ns king allahindlus milline bmw osta
Labradori retriiveri kutsikate müük valentinipäeva kingitused mehele.Lilletaimede müük tartus black friday 2020 date in pakistan.Www tolmets ee loterii osta serial kalastuskortti.Nulla osta padrino battesimo kaaviar hindi.Kuuseistikud müük 2020 obd2 müük.Samsung j7 black prime hindi review batuudi müük pärnu.Webasto hind koos paigaldusega shure black friday deals.Iphone x black friday deal puituksed müük.Dušikabiinide müük tartus kasutatud tugitoolide müük.Mazda 6 müük akutrelli akud müük.Ford taunus müük laastukatuse paigalduse hind.Viimase minuti pakkumised pelleti müük ida virumaal
A4 paber müük süstla müük Kruusa müük rakveres hang drum black friday monitor 144hz malmpada müük müük.Plasttaara müük kasvuhoonete müük pärnus Etsy black friday svg black friday games workshop üllatus lapsele linoleumi hind.silikaattellis hind tarkusehamba eemaldamine tulumaksusoodustus kahe lapse pealt pltsamaa felix kampaania hind viljandis
Pataal bhairavi hindi movie alessandro striplac müük.Nikon d7500 review in hindi black friday vs cyber monday süstla 2020.Http www osta ee martini asti hind
Laagrite müük müük tartu mootorsaanide müük soomes.Krundi müük kas osta tallinna sadama aktsiaid.Google pixel 3a osta chromecast hindi movies.Black friday clothes energiamärgise hind.Korstna ladumine hind lillevaaside müük.Nikon kaamerate müük vanaraud hind.Looma onesie müük eestis macbook pro 2020 müük.Reveil hind kanuu hind black friday salamander heater.Maasika kilo hind pvc paigaldus hind.Ankur müük müük elektroonikakomponendid müük.Dishonored 2 ostatnia misja apple 5s müük.Kust osta sülearvuti air france black friday
Koda hind booking kupong.Opel mokka müük nulla osta per lavoro stagionale 2020.Gta 5 hindi gameplay padrunite müük.Raadioreklaami hind puupliidi ehitus hind.Jukukeskus ee kampaania vineeri hind.Uue hamba hind hm kupongit.Korvpalli võistlused 2020 mulla hindu law 22nd edition pdf.Osta müük protein graniitkillustiku müük pärnus.Best online black friday deals ireland best black friday tv deals 2020 target.Tahini müük aleksela kütuse hind.Black friday deals 2020 graphics cards windows 8 hindi font download.Tsemendi kampaania müük pärnus mb müük
Maggi katusematerjalide müük liiva müük ida virumaal kampaania kasutatud autode müük poolas.Galaxy fiat coupe müük konteiner maja hind s8 osta msg hindi me Mee hind tallinnas statoil plovykla akcija külmkappide panorama test hind black friday top sellers 2020 müük tartus kasutatud trummide müük Nädalapakkumised selveris süstla kasutatud plekkveljed müük.Saunaahjude müük süstla tartus battlefield 5 black friday walmart.Raspberry pi black friday uk struktuurkrohv hind.Gopro hero 7 hind astelpaju marja hind.Backpack black friday sale kärcher puzzi müük.Puksiiri müük canon 6d müük.Angooraküülik müük eesti inglise tõlke hind.Laagrite müük tallinnas google pixel 2 price in hindi.Adidas black friday españa retuuside müük.Black friday prank call helly hansen müük black friday deals.Ford mondeo müük veljed müük autostereo müük tartus.Metallist keerdtrepp hind väike laadurite müük Osta kannel küüslaugu kokkuostu hind.Mercedes sprinter müük iphone x black friday apple.Camaro müük f hinds.Kartuli hind tartu turul kingitus treenerile.Apple airpods 2 hind radiaatori müük.Iphone se 32gb review in hindi lol üllatuskomplekt.Ipad hindi movies avant 640 müük.Airline black friday offers väike ekskavaator müük.Amway toodete müük seljakottide müük.Mark hinds instagram milwaukee band saw black friday.Ülemiste keskus must tutorial reede black friday memes south africa
A4 paber müük süstla müük ps4 black friday 2020 australia isover sauna hind
Hupüss gamo müük office 2020 hindi language pack
Hupüss gamo müük office 2020 hindi language pack. kohtutäituri pakkumised iphone 7 hindi me.tallink müük piletite müük auto vinüülkile gamo müük
Golden hinde ii london käiakivi müük
Golden hinde ii london käiakivi müük. blummin hinde sooduskood kreeta viimase hetke pakkumised.xbox black friday 2020 list laste asjade müük.saunaahjude müük pärnus black friday sales uk clothing
Black friday perfumeria el corte ingles nyx black friday 2020 south africa
Black friday perfumeria el corte ingles nyx black friday 2020 south africa. kasutatud toolid müük kasutatud autode müük eestis.õhk õhk soojuspumpade müük does nokia messing 3310 support hindi language.sinise diisli müük lego ostateczna bitwa


Erijuhud töötamise registreerimisel - RMP.ee
Esileht » Töö, puhkus, tasu » Töötamise register » Erijuhud töötamise registreeri ...
Erijuhud töötamise registreerimisel
Töötamise registreerimisel on tekkinud mitmeid küsimusi, mis on vastuse saanud maksu- ja tolliameti poolt.
1. Kes registreerib õpilasmaleva raames tööd tegevad õpilased?
Töötamise registreerib see isik, kes sõlmib töötamise aluseks oleva kokkuleppe (lepingu) ja teeb väljamaksed ehk see asutus või ettevõte, kelle juures noor tööl käib.
2. Emaettevõte maksab tütarettevõtte arve alusel tütarettevõtte juhatuse liikmele tasu. Kas sellisel juhul registreerib tütarettevõte või emaettevõte?
Maksukorralduse seaduse § 251 lg 3 järgi on töötamise registreerimisel tööd võimaldavaks isikuks see isik, kes sõlmib töötamise aluseks oleva kokkuleppe. Juhul kui töötamise aluseks oleva kokkuleppe on sõlminud tütarettevõte, on registreerimiskohustus tütarettevõttel. Juhul kui väljamakse tegija (maksudeklaratsioonide esitaja) ja tegelik tööd võimaldav isik on erinevad, tuleb registreerimisel lisaks märkida tööd tegevale isikule tegeliku väljamaksete tegija andmed.
3. Kes registreerib töötajaid riigi- ja kohaliku omavalistuse asutuste puhul, kes kasutavad tsentraliseeritud raamatupidamist, st inimesega sõlmib lepingu näiteks vallas asuv kool, kuid väljamakseid töötajatele teeb omavalitsus?
Registreerib asutus, kes sõlmis töötamise aluseks oleva kokkuleppe ehk kool. Töötamise registris tuleb väljamakse tegijaks märkida omavalitsus.
4. Kas füüsiline isik peab töötamise registris registreerima VÕS-lepinguga teenuseid osutava isiku?
Jah. Maksukorralduse seaduse § 251 lg 3 p 4 kohaselt võib tööd võimaldavaks isikuks olla ka füüsiline isik. Kui võlaõigusseaduslik leping on sõlmitud teise füüsilise isikuga ja töötamisel tekib maksukohustus Eestis, tuleb see töötamine registreerida.
5. Kas mittetulundusühingud (MTÜ) ja sihtasutused (SA) on äriseadustiku mõistes äriühingud? Kas MTÜ-des ja SA-des vabatahtlikkuse alusel töötavad isikud tuleb kanda töötamise registrisse?
Mittetulundusühingud ja sihtasutused ei ole äriseadustiku mõistes äriühingud. MTÜ-des ja SA-des vabatahtlikkuse alusel töötavaid isikuid töötamise registris registreerima ei pea.
1. Kas juhatuse liikmed, kes töötasu sellest ettevõttest ei saa, tuleb registreerida?
Kui juhatuse liige ettevõttest töötasu ei saa, siis teda registreerima ei pea. Juhatuse liikme töötamine tuleb registreerida üksnes juhul, kui sellest tekib maksukohustus Eestis.
2. Kuidas registreerida, kui isik saab ühest firmast nii juhatuse liikme tasu kui töötab töölepinguga?
Mõlemad töötamised tuleb registreerida, tekib kaks eraldi töötamise kannet.
3. Kas tuleb registreerida endine töötaja, kellele makstakse konkurentsipiirangu hüvitist?
Ei pea registreerima, kuna tegemist ei ole töötamisega maksukorralduse seaduse § 251 lg 3 mõttes. Isikule tehtud väljamaksed tuleb aga deklareerida tulu- ja sotsiaalmaksu deklaratsiooni vormil TSD.
4. Kas endine töötaja tuleb registreerida, kui pärast lepingu lõppemist (näiteks aasta lõpus) makstakse talle preemiat või tulemustasu?
Ei tule, kuna töötamine on lõppenud ning väljamakse tehakse juba lõppenud töötamise (varasema perioodi) eest.
5. Kas töötamise registrisse peab registreerituks jääma töötaja, kes on lähetatud mõneks ajaks välismaale ja isikul Eestis maksukohustust selle aja eest ei teki?
Maksukohustuse üleminekul teise riiki tuleb töötamine töötamise registris lõpetada või peatada.
6. Poola ettevõte lähetab oma Poola töötajad aastaks Eestisse tööle. Poola ettevõte registreerib end mitteresidendist palgamaksude maksjaks ning tasub töötasult maksud ja maksed vastavalt Eesti seadusandluse kohaselt, kuivõrd Poola töötajad viibivad Eestis kauem kui kuus kuud. Kas Poola ettevõttel tuleb Eestisse lähetatud töötajad (Poolas sotsiaalselt kindlustatud, eksisteerib A1) töötamise registris registreerida?
Jah. Maksukorralduse seaduse § 251 lg 4 kohaselt tuleb töötamine registreerida, kui tekib Eestis maksukohustus. Kui isikutel ei ole õigust Eesti ravikindlustusele (nad on kindlustatud Poolas), tuleb registreerimisel valida töötamise liigiks "Töötamine tulumaksukohustuse tekkimisega Eestis, sotsiaalkindlustusmaksed välisriigis".
7. Kas tulumaksuga maksustatud stipendiumi, rendi-, litsentsi- jms tasu saaja saaja tuleb töötamise registris registreerida? Kas autoritasu saaja tuleb registreerida?
Töötamise peab registreerima autorilepingu alusel uue teose loomise või kasutamise korral, mil kohaldatakse autorilepingule võlaõigusseaduses töövõtu kohta sätestatut (autoriõiguse seaduse § 48 lg 4).
Teistel nimetatud juhtudel ei ole tegemist töötamisega maksukorralduse seaduse § 251 lg 3 mõttes ning registreerima ei pea.
8. Kas töötamise registris tuleb registreerida suulise lepinguga töötamine?
Jah, registreerida tuleb kõikide füüsiliste isikute töötamised, kelle töötamisel tekib Eestis maksukohustus ning seda olenemata lepingu vormist ja ajalisest kestvusest.
9. Kui vormistatakse tööettevõtuleping näiteks üheks päevaks (ettekande pidamine vms) ning sellel isikul on põhitöökoht teises ettevõttes ning miinimumkuumääralt sotsiaalmaksu tasuda ei tule, kas tuleb registreerida kui "VÕS leping"? Kui leping sõlmitakse üheks päevaks, kas siis registreerimise algus ja lõpp märkida samale päevale?
Jah, töötamine tuleb registreerida ja valida töötamise liigiks "VÕS leping". Töötamise algus- ja lõpukuupäev on sama.
10. Millal tuleb tasuta töötamine registreerida?
Registreerida tuleb äriühingu ja FIE majandushuvides tasuta töötamine (töötamise liik "Tasuta töötamine"). Kui töötaja saab maksustatavat tasu, ei ole see enam tasuta töötamine ja registreerimisel tuleb valida töötamise liigiks kas tööleping, VÕS-leping jne.
11. Kas proovipäeval osaleja tuleb registreerida?
Eestis kehtivate seaduste kohaselt võib proovipäeval olla ainult Eesti Töötukassas arvele võetud töötu, kelle suhtes on rakendatud tööturumeedet vastavalt tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 41 lg 1 ja selle alusel välja antud Vabariigi Valitsuse määruse "Tööhõiveprogramm 2017-2020" §-le 20. Muid proovipäevi ette nähtud ei ole, töötaja proovimiseks on töölepingu seaduses ette nähtud katseaeg. Juhime tähelepanu, et ka töötuna arvel olev isik võib proovipäeval olla ainult ühe päeva ja ka sellel päeval peab ta olema enne tööle asumist töötervishoiu ja tööohutuse seaduse kohaselt juhendatud.
Kõik ülejäänud tööle lubatud, kuid lepinguta isikud on töölepingu seaduse § 4 lg 2 alusel vaadeldavad töölepingu alusel töötavate töötajatena ning nende töötamine tuleb ka vastavalt registreerida.
12. Kas töövari tuleb registreerida?
Juhul kui isik tuleb tutvuma võimaliku pakutava tööga, et seejärel otsustada, kas asuda sellele töökohale või mitte, ning tema tegevus piirdub ainult võimaliku töö vaatlemisega, siis teda töötamise registris registreerida ei tule. Juhul kui isik lubatakse juba tööle (tööd proovima), on tegemist töölepingu seaduse § 4 lg 2 kohaselt töölepingu alusel töötava töötajaga, kelle töötamine tuleb registreerida.
13. Kas praktikant tuleb registreerida?
Üldjuhul sõlmitakse praktika läbimise kohta kolmepoolne praktikaleping (õppeasutus, praktikant, praktikaandja). Juhul, kui praktika eest praktikandile tasu ei maksta, siis praktika läbimist töötamise registris registreerima ei pea. Juhul, kui praktika alguses otsustatakse maksta praktikandile ka tasu, siis on tegemist juba töötamisega, mis tuleb registreerida.
14. Praktikandiga on sõlmitud kolmepoolne praktikaleping praktika läbimise kohta ettevõttes (õppeasutus, praktikant, praktikaandja), praktikant läbib praktika ning praktika lõppedes otsustab praktikaandja maksta eriti silmapaistvale praktikandile tasu, sõlmides temaga töövõtulepingu. Praktikaandja ei saanud praktikaperioodi alguses eeldada, et ta tasustab praktikandi tööd. Mis hetkel peab/võib tööandja töötamise registreerida?
Sellisel juhul võib teha töötamise kande tagantjärele, kuna asjaolud on muutunud ning sellise kande tegemine on ka hiljem põhjendatud. Registrisse tuleb kanda tegelik töötamise aeg. Elektroonselt on võimalik andmeid parandada 3 kuud ning kui praktika mahub selle perioodi sisse, on elektroonselt võimalik teha vastav paranduskanne. Sellega tekib ka praktikandile töötuskindlustusstaaž.
15. Praktikandiga on sõlmitud kolmepoolne praktikaleping praktika läbimise kohta ettevõttes (õppeasutus, praktikant, praktikaandja), mis eeldab ka tasu maksmist praktika läbimise eest. Praktikant läbib praktika, mille lõppedes makstakse talle välja praktikalepinguga ettenähtud tasu. Kas praktikaandja peaks seda üldse registreerima, makstakse ju tasu mitte tehtud töö, vaid lihtsalt praktikas osalemise eest, mis ei ole töösuhe, kuid samas ei saa seda ka töövõtuks nimetada. Kuidas peaks tööandja antud juhul toimima?
Juhul kui praktika alguses otsustatakse maksta praktikandile ka tasu, siis tuleb töötamine registreerida. Üldjuhul on sellised töötamised reguleeritud töölepingu seadusega, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
16. Vallavalitsuste sihtasutuste nõukogu liikmetele otsustatakse palka maksta volikogu määrusega. Kui nende isikutega lepinguid sõlmitud ei ole, siis kas on vaja nõukogu liige registreerida?
On vaja registreerida. Töötamine, mille osas tekib maksukohustus, tuleb registreerida.
17. Kui on sõlmitud leping kontrollorgani töö tegemiseks, kas siis võib registreerida töötamise liigiga "VÕS leping" ilma sotsiaalmaksu kohustuseta?
Jah, võib registreerida, kui igakuised väljamaksed puuduvad ning sotsiaalmaksu tasutakse vähem kui sotsiaalmaksu miinimumkohustus igakuiselt on. Töötajal puudub sellisel juhul ravikindlustus.
18. Kas volikogu liikmed, kes tasu ei saa, tuleb registreerida?
Ei, volikogu liikmed tuleb registreerida vaid juhul, kui volikogu liikmele tehakse maksustatavaid väljamakseid.
19. Kas seltsingu töötajad registreeritakse?
Kui tekib maksukohustus, tuleb registreerida. Seltsingu töötaja saab registreerida seltsingu liige enda nimel füüsilise isikuna (nagu toimub ka väljamaksete deklareerimine). Kui maksukohustust töötamisel ei teki, st väljamakseid ei ole, siis registreerida ei tule.
20. Kas töötamise registris tuleb registreerida ka FIE abikaasa?
Üldjuhul tuleb FIE abikaasa, kes osaleb FIE ettevõtlustegevuses, töötamise registris registreerida.
Erandina ei pea FIE oma abikaasat töötamise registris registreerima juhul, kui abikaasa on registreeritud Maksu- ja Tolliameti maksukohustuslaste registris FIE abikaasana ning FIE-l on kohustus maksta abikaasa eest sotsiaalmaksu.
Loe lähemalt: "FIE abikaasa registreerimine maksukohustuslaste registris ning abikaasa eest sotsiaalmaksu arvestamine, deklareerimine ja tasumine".
21. Kas töötamise registrisse tuleb registreerima hakata ka honorarisaajad (kellele makstavalt honorarilt deklareerime sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmaksu)? Nad ei ole aga meie firma lepingulised töötajad, vaid tehakse meile mingi artikkel, pilt vmt, mille eest me maksame neile honorari, kui teos on kätte saadud ja ka avaldamisse läinud. Meile pole ette teada, millal nad seda teost/ tööd tegema hakkavad ja kas me üldse selle avaldame ja seega kas tasustamisele läheb, seega ei ole võimalik teada ka n-ö alustamise kuupäeva, vaid ainult väljamaksu kuupäev (millal honorar määratakse).
Töötamise registris tuleb registreerida honorarisaajad, kui nende puhul on tegemist töötamisega maksukorralduse seaduse § 251 lg 3 mõttes, mille kohaselt loetakse töötamiseks muuhulgas töö tegemist võlaõigusliku lepingu alusel. Töötamise alguseks on sellisel juhul lepingu jõustumise kuupäev.
Võlaõigusseaduse § 9 "Lepingu sõlmimine" kohaselt sõlmitakse leping pakkumuse esitamise ja sellele nõustumuse andmisega, samuti muul viisil vastastikuste tahteavalduste vahetamise teel, kui on piisavalt selge, et lepingupooled on saavutanud kokkuleppe. Pakkumusele nõustumuse andmisega on leping sõlmitud ajast, mil pakkumuse esitaja nõustumuse kätte sai. Kui nõustumus väljendub teos, mis ei ole otsene tahteavaldus, on leping sõlmitud ajast, mil pakkumuse esitaja teost teada sai, välja arvatud juhul, kui pakkumusest, lepingupoolte vahelisest praktikast või tavast tulenevalt loetakse leping sõlmituks teo tegemisest.
Kui honorari (millelt deklareeritakse sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmakset) makstakse näiteks ettetellitud töö või teenuse (artikkel, pilt vms) eest võlaõigusliku tellimuslepingu alusel, siis lepingu jõustumise kuupäevaks võiks lugeda autori nõustumist toimetuse ettepanekuga artikli kirjutamise kohta, muudel juhtudel – toimetuse otsuse langetamist artikli avaldamise ja selle eest honorari maksmise kohta.
Litsentsilepingu (näiteks autoriõiguse loovutamine) alusel tasu (millelt makstakse ainult tulumaksu) saajaid töötamise registris ei registreerita, kuna antud juhul ei ole tegemist töötamisega maksukorralduse seaduse § 251 lg 3 mõttes.
22. Kui töötaja asub tööle lapsehoolduspuhkuse ajal, millal töötamine on peatatud, siis kas töötamine tuleb eraldi registreerida või töötamise peatamine lõpetada?
Kui töötamine on peatatud lapsehoolduspuhkuse ajaks, aga isik töötab edasi sama tööandja juures, tuleb töötamise peatamine lõpetada. Selliselt on tagatud, et isikul on haigestumise korral õigus ka haigushüvitisele. Kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni on isik kindlustatud riigi poolt.
23. Kas FIE (notar, kohtutäitur, vandetõlk) tuleb töötamise registris registreerida?
FIE-t töötamise registris ei registreerita.
FIE-le, kes teostab töid või osutab teenuseid kui ettevõtja, tasutakse tööde eest arve alusel.
24. Tasume igal kuul ühekordsete maksetena erinevate lepinguvormide, mitte töölepingu alusel töötavatele isikutele tasusid (retsensioonid, ostetud katkendid teostest, ostetud pildid õpikutesse). Vastavalt lepingule maksustatakse kas ainult tulumaksuga või siis tulumaksu ja sotsiaalmaksuga jne. Vastavalt kehtivatele autorilepingutele makstakse honorarid välja vastavalt läbimüügile (mõnele igal kuul, mõnel paar korda aastas). Väljamaksed maksustatakse tulumaksuga. Millal tuleb töötamine registreerida, millal mitte?
Registreerida tuleb nende isikute töötamine, kelle autoritasud maksustatakse nii tulumaksuga, sotsiaalmaksuga kui ka maksetega (töötuskindlustusmakse ja kohustuslik kogumispensioni makse kohustatud isiku puhul).
Registreerida ei tule nende isikute töötamine, kelle autoritasud (litsentsitasud) maksustatakse ainult tulumaksuga.
1. Kas töötukassa arvestab oma otsuste tegemisel ka lihtsustatud kehtivaid töötamise kandeid (SMS- või telefoni teel tehtud kandeid)? Kas töötu peab jätkuvalt oma tööle asumisest teavitama?
Töötukassa arvestab ka lihtsustatud kandeid, kuid lihtsustatud kande alusel automaatselt kohe arveloleku lõpetamist ei tehta. Makse peatatakse kuni täpsete asjaolude selgumiseni ehk kuni töötamise kande kinnitamiseni e-maksuametis/e-tollis. Kehtiva korra kohaselt peab töötu tööle asumisest töötukassat teavitama ka peale töötamise registri rakendumist.
2. Kui isik registreeritakse sünniajaga ja hiljem saab isik isikukoodi, kas siis teiste ametiasutustega vahetatakse sünnikuupäevaga registreeritud töötamise kande algus, või töötamine algab isikukoodiga registreerimise hetkest.
Sünniajaga kanne muudetakse ja sünniaja asemele märgitakse isikukood. Töötamise alguseks loetakse kuupäev, mil esmane (sünniajaga) kanne tehti. Kui tehakse aga uus isikukoodiga kanne ja kõrvale jääb ka mõni sünniajaga kanne samale isikule, siis neid kandeid süsteemis kokku ei viida.
3. Kas (ja millises ulatuses) on piiratud 5-päevase töötamise uuesti registreerimine samal isikul?
Maksukorralduse seaduse § 254 järgi on sünniajaga registreerimine ette nähtud kuni viie päeva pikkuseks töötamiseks juhtudel mil isikul ei ole objektiivsetel asjaoludel võimalik isikukoodi taotleda. Kui töötamine kestab tegelikkuses kauem, tuleb isikul võtta isikukood. Samale isikule korduvalt viieks päevaks töötamise registreerimisel piirangud aga puuduvad. Ilma isikukoodita registreeringu korral ei laiene töötajale Eestis sotsiaalsed tagatised (näiteks ravikindlustus).
4. Töötajale võimaldatakse tööandjaga kooskõlastamisel tasustamata puhkus 1 kuuks (kuu esimesest kuni viimase päevani). Tööandja registreerib töötamise peatamise töötamise registris, kuid hiljem esitab töötaja töövõimetuslehe osa puhkuse kohta. Tööandja teeb vastavad muudatused töötamise registris – tühistab kande. Kas selline muudatus on registreerimise korra rikkumine?
Ei ole rikkumine, kuna kande tühistamine on põhjendatud. Kui tööandja peatamise kannet ei tühista, siis ei ole tööandjal võimalik haiguslehte registreerida.
1. Kas selleks, et Eesti tööandja saaks mitteresidendist (sh Euroopa Liidu kodanik) töötaja töötamise registris registreerida, tuleb mitteresidendil hankida Eesti isikukood? Kas Eesti isikukoodi taotlemine muudab isiku automaatselt Eesti maksuresidendiks?
Jah, kuna töötamise registreerimine toimub isikukoodi põhiselt. Kui aga isik viibib Eestis lühiajaliselt ja ta ei soovi Eestis sotsiaalseid tagatisi, on võimalik kuni viieks päevaks töötamine registreerida ka isikut tõendavas dokumendis kajastatud nime ja sünniajaga.
Isikukoodi on võimalik taotleda kohalikust omavalitsusest koos elukoha registreerimisega, elukohta registreerimata maavalitsusest või Eesti välisesindusest.
Rohkem informatsiooni Siseministeeriumi kodulehelt isikukoodi saamise ja taotlemise kohta ning Politsei- ja Piirivalveameti kodulehelt isikut tõendavate dokumentide kohta.
Maksuresidentsus ei teki isikukoodi väljastamisest, vaid maksuseadustes sätestatud tingimustel. Kui isik leiab, et maksuhaldur käsitleb tema maksuresidentsust valesti, tuleb õige riigi residentsuse tuvastamiseks pöörduda maksuhalduri poole.
2. Kolmandatest riikidest lühiajalise viisaga isikutega on seni tööleping sõlmitud sünniajaga ja mitteresidendi (B) koodiga. Millise seaduse alusel kohustada neid taotlema isikukoodi ja kes ning millise dokumendi väljastab välismaalasele isikukoodi fikseerimiseks?
Aluseks on maksukorralduse seaduse § 252, mis kohustab tööd võimaldavat isikut registreerima sama seaduse § 251 lg 4 või 5 nimetatud isiku töötamise alustamise, peatamise ja lõpetamise ning töötamise liigi. Maksukorralduse seaduse § 254 lg 1 kohaselt on registreerimisel kohustuslik töötamise registrisse kanda tööd tegeva isiku isikukood või isikukoodi puudumisel kuni viie päevase töötamise korral sünniaeg. Isikukoodi saab töötaja endale taotleda lähimast kohalikust omavalitsusest (koos elukohateate esitamisega), maavalitsusest (ilma elukohta registreerimata) või Eesti välisesindusest (ilma elukohta registreerimata).
Kui isikule moodustatakse isikukood töötamise registrisse kandmiseks, siis väljastatakse isikule tema soovi korral väljavõte rahvastikuregistrist või kiri, kus isikukood kajastub. Isikut tõendava dokumendi taotlemiseks on eraldi reeglid ning õigust näiteks ID-kaardi saamiseks sellisel juhul automaatselt ei teki.
Kuidas ja kus saab töötamist registreerida?
1. Kas TSD ja töötamise register on omavahel seotud?
Maksu- ja Tolliamet analüüsib ja võrdleb TSD ja töötamise registri andmeid, kuid töötamise registri ja TSD kannete erinevused ei takista TSD esitamist ega töötamise registreerimist.
2. Mis on ADS?
ADS on maa-ameti loodud ja hallatav aadressandmete klassifikaator. Täpsemalt ADS-i kohta lugege RIA kodulehelt: "Aadressandmete süsteem".
Aadressandmete süsteemi (ADS) järgi esitatakse töötamise registrisse lisaandmed vaid välismaalaste seaduse alusel kolmandate riikide ja määratlemata kodakondsusega isikute, kes viibivad Eestis tähtajalise elamisloa või viisa või viisavabaduse alusel ja kellel on õigus Eestis töötada, töötamise registreerimise korral.
Tööandjatel ei ole kohustust lisaandmete esitamiseks faili või masinliidesega, need andmed on võimalik sisestada ka e-maksuametis/e-tollis kasutajaliideses käsitsi (valides vastavast klassifikaatori).
Masinliidese korral tuleb kodeerimisel kasutada ADR_ID-d.
3. Kuidas leida aadressklassifikaatorist ADR_ID?
Maa-ameti lehel SIIN valida horisontaalmenüüst Aadress -> Aadressi otsing, sisestada aadress väljale "Aadress vabatekstina" ning vajutada nuppu "Otsi". Tulemusena kuvab süsteem leitud aadressi rea, kus tabeli teises veerus näidatakse ka ADR_ID.
1. Kui töötaja on registreeritud, aga tööle üldse ei ilmugi, kas sel juhul on võimalik registreeritud töötaja registrist kustutada? Kas seda saab teha ainult teenindusbüroos ja pole võimalik teha elektrooniliselt ja mis hetkest alates see on võimalik?
Juhul kui töötamise registrisse on kantud töötamine, mis mingil põhjusel ei alga, on võimalik see kanne elektroonselt tühistada kolme kuu jooksul töötamise alguseks märgitud kuupäevast arvates. Paranduste tegemiseks ei pea sellisel juhul teenindusbüroosse tulema, vaid need soovitame teha läbi e-maksuameti. Kui töötamise algusest on möödunud kolm kuud ning kannet soovitakse tühistada, tuleb pöörduda Maksu- ja Tolliameti teenindusbüroosse.
2. Haigekassast töötamise registrisse ületulnud töötamise alguskuupäev on vale. Kas töötamise registris peab selle õigeks muutma?
Haigekassast töötamise registrisse ületulnud andmete osas Maksu- ja Tolliamet töötamise alguse kuupäevi ei muuda. See tähendab, et n‑ö ajalugu me ei paranda, kuna enamasti on tegemist vanade andmetega ning meil puudub võimalus uute esitatud andmete õigsust kontrollida.
Maksu- ja Tolliamet muudab üldjuhul andmeid vaid põhjendatud avalduse alusel ja siis, kui andmete esitamisest on möödunud 3 kuud.
Seda, et töötajal jääb mõni hüve seetõttu saamata, et tema töötamise alguskuupäev töötamise registris ei ole vastavuses lepinguga karta ei tule, kuna õiguslikku tähendust omavad registris andmed alates 1. juulist 2014 ja edaspidi. Vanemad andmed on vaid informatiivsed ning nende osas võib ka hiljem olla vajadus esitada erinevaid lisatõendeid ja andmeid pädevatele asutustele. Haigekassasse esitati andmeid ainult ühel eesmärgil, töötamise registri võimalused on laiemad ning vanu haigekassa andmeid ei saagi kuidagi aluseks võtta muude, kui ravikindlustuse alaste otsuste tegemisel. Küll aga on tööandjal kohustus jälgida, et 1. juulist 2014 oleks töötamise registris kanded õiged.
Kui isiku eest on enne 1. juulit 2014 kõik maksud deklareeritud, arvestatakse sotsiaalsed tagatised isikule tehtud väljamaksete alusel.
Töötuskindlustusstaaži arvestus on kuni 30. juunini 2014 väljamaksete põhine ja alates 1. juulist 2014 töötamise perioodi põhine ning töötukassa saab andmeid kontrollida töötamise registrist.
Seotud märksõnad: töötamise register, töötamise registreerimine, välismaalase töötamise registreerimine, töötamise lõpetamine
Kümme lihtsalt soovitust töötamise registrist 21.03.2017
Tööinspektsioon on koostanud kümnest punktist koosneva nimekirja, mis hõlbustab töötamise registrisse kannete tegemist. Vaata lähemalt, kuidas korrektselt teha kandeid töötamise registrisse. --related-- Registrisse tuleb kanda kõik fü ...
Välismaalase töötamise registreerimine 05.07.2016
Kui tööd tegeval välisriigi kodanikul puudub Eesti isikukood ning tal ei ole võimalik seda objektiivsetel põhjustel enne tööle asumist taotleda, on tööandjal võimalik töötamine kuni viieks päevaks registreerida töötaja ...