§ 3 Rahvusvahelise kaitse taotleja ja rahvusvahelise kaitse taotlus
§ 31 Lõplik otsus
§ 51 Ümberasustamine ja ümberpaigutamine
§ 61 Saatjata alaealise ja piiratud teovõimega täisealise rahvusvahelise kaitse taotleja ja saaja esindamine
§ 62 Saatjata alaealisele rahvusvahelise kaitse taotlejale ja saajale osutatavad teenused
§ 10 Rahvusvahelise kaitse taotleja ja ajutise kaitse alusel elamisloa taotleja õigused
§ 101 Rahvusvahelise kaitse taotleja õigus töötada
§ 102 Alaealise rahvusvahelise kaitse taotleja õigus haridusele
§ 13 Teabe kaitse rahvusvahelise kaitse menetluses ja ajutise kaitse menetluses
1 Rahvusvahelise kaitse menetlus
§ 14 Rahvusvahelise kaitse taotluse esitamine
§ 15 Toimingud pärast rahvusvahelise kaitse taotluse esitamist
§ 151 Taotleja erivajaduse hindamine ja selle arvestamine
§ 17 Alaealine ja saatjata alaealine taotleja
§ 171 Piiratud teovõimega täisealine taotleja
§ 18 Rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamine
§ 181 Taotluse läbivaatamise tähtaeg
§ 20 Põhjendamatu taotlus
§ 201 Selgelt põhjendamatu taotlus
§ 202 Taotluse läbivaatamine kiirmenetluses
§ 21 Taotluse läbi vaatamata jätmine
§ 23 Rahvusvahelise kaitse taotluse tagasivõtmine ja taotlusest loobumine
§ 24 Korduv taotlus
§ 25 Rahvusvahelise kaitse taotluse tagasilükkamise otsus
§ 251 Otsuse vaidlustamine
§ 28 Rahvusvahelise kaitse menetluse peatamine
§ 30 Rahvusvahelise kaitse menetluse keel
§ 311 Perekonna ühtsuse tagamine
§ 32 Rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskus
§ 33 Taotleja majutamine Politsei- ja Piirivalveameti ametiruumides
§ 34 Taotleja viibimine rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuses ja väljaspool rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskust
§ 361 Kinnipidamise alused
§ 362 Rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamise otsustamine ja pikendamine
§ 363 Rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamise korraldamine
§ 364 Rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamiskeskusest vabastamine
§ 365 Kinnipidamistaotluse läbivaatamine
21 Rahvusvahelise kaitse taotleja majutamise ja kinnipidamise erisused hädaolukorras
§ 366 Rahvusvahelise kaitse taotleja majutamine ja kinnipidamine hädaolukorras
3 Elamisluba
§ 47 Rahvusvahelise kaitse ja elamisloa taotluses esitatavad andmed ning elamisloa vorm ja elamisloa andmise korraldamine
§ 471 Välismaalase suunamine kohanemisprogrammis osalemisse
5 Rahvusvahelise kaitse taotleja tunnistus
§ 51 Rahvusvahelise kaitse taotleja tunnistus
2 Ajutise kaitse menetlus ja elamisluba
§ 60 Ajutise kaitse alusel esitatava elamisloa taotluses esitatavad andmed ning elamisloa vorm ja elamisloa andmise korraldamine
§ 61 Töötamine
§ 641 Elamisloa taotleja erivajaduse arvestamine
5 Ajutine kaitse ja rahvusvahelise kaitse menetlus
§ 69 Ajutine kaitse ja rahvusvahelise kaitse menetlus
4 RAHVUSVAHELISE KAITSE SAAJA VASTUVÕTMINE NING TEMA SOTSIAALSED ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 731 Rahvusvahelise kaitse saaja kohaliku omavalitsuse üksusesse elama asumisel tekkinud kulude katmise määrad
§ 732 Rahvusvahelise kaitse saaja kohaliku omavalitsuse üksusesse elama asumisel tekkinud kulude katmise kord
§ 741 Rahvusvahelise kaitse saaja kohustused
§ 75 Rahvusvahelise kaitse saaja sotsiaalsed õigused ja kohustused ning juurdepääs haridusele, tervishoiuteenustele ja tööturule
§ 751 Riiklik järelevalve
§ 752 Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 87 Pagulaste seaduse kehtetuks tunnistamine
§ 871 Väljasaatmiskeskuse ümbernimetamine kinnipidamiskeskuseks
RT I, 17.06.2020, 4
Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seadus1
26.11.2009 RT I 2009, 62, 405 01.01.2010 Seaduses asendatud sõnad „Kodakondsus- ja Migratsiooniamet” sõnadega „Politsei- ja Piirivalveamet” vastavas käändes.
05.12.2013 RT I, 21.12.2013, 1 22.12.2013, osaliselt 01.01.2014
16.03.2016 RT I, 06.04.2016, 1 01.05.2016 Seaduse tekstis asendatud sõnad „varjupaik”, „varjupaigataotleja”, „varjupaigataotlus”, „varjupaigasüsteem” ja „varjupaigamenetlus” vastavalt sõnadega „rahvusvaheline kaitse”, „rahvusvahelise kaitse taotleja”, „rahvusvahelise kaitse taotlus”, „rahvusvahelise kaitse süsteem” ja „rahvusvahelise kaitse menetlus” vastavas käändes.
§ 3. Rahvusvahelise kaitse taotleja ja rahvusvahelise kaitse taotlus
(1) Rahvusvahelise kaitse taotleja (edaspidi ka taotleja) on välismaalane, kes on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse (edaspidi ka taotlus), mille kohta ei ole tehtud lõplikku otsust.
(2) [Kehtetu - RT I, 06.04.2016, 1 - jõust. 01.05.2016]
(3) Rahvusvahelise kaitse taotlus on välismaalase mistahes viisil esitatud sooviavaldus enda pagulasena või täiendava kaitse saajana tunnustamiseks ja rahvusvahelise kaitse saamiseks.
(4) Rahvusvahelise kaitse taotluse võtab vastu ning lahendab Politsei- ja Piirivalveamet.
§ 31. Lõplik otsus
(2) Lõpliku otsuse tegemisega lõpeb rahvusvahelise kaitse menetlus. Rahvusvahelise kaitse menetluse lõppemisel säilib isikul üldine kohtukaebeõigus.
(1) Pagulane on välismaalane, kes põhjendatult kartes tagakiusamist rassi, usu, rahvuse, poliitiliste veendumuste või sotsiaalsesse gruppi kuulumise pärast viibib väljaspool päritoluriiki ega suuda või kartuse tõttu ei taha saada nimetatud riigilt kaitset ning kelle suhtes ei esine pagulasena tunnustamist välistavat asjaolu. Tagakiusamise hindamisel ei ole oluline, kas välismaalasel reaalselt on käesolevas lõikes nimetatud tagakiusamise alus, vaid üksnes tagakiusamise asjaolu.
(4) Täiendava kaitse seisund on välismaalasele, keda tunnustatakse täiendava kaitse saajana, antud staatus.
(1) Ajutine kaitse on erandlik menetlus, mille eesmärk on anda massilise sisserände või eeldatava massilise sisserände korral viivitamatut ja ajutist kaitset välismaalastele, kes ei saa päritoluriiki tagasi pöörduda, eelkõige kui valitseb oht, et rahvusvahelise kaitse süsteem ei suuda nimetatud sisserännet menetleda, kahjustamata enda tõhusat toimimist ajutist kaitset taotlevate välismaalaste huvides.
§ 51. Ümberasustamine ja ümberpaigutamine
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud otsuses määratakse kindlaks vähemalt ümberasustatavate või ümberpaigutatavate isikute piirarv ja päritoluriik ning ümberasustamise või ümberpaigutamise aasta.
§ 61. Saatjata alaealise ja piiratud teovõimega täisealise rahvusvahelise kaitse taotleja ja saaja esindamine
[Kehtetu - RT I, 06.04.2016, 1 - jõust. 01.05.2016]
§ 62. Saatjata alaealisele rahvusvahelise kaitse taotlejale ja saajale osutatavad teenused
(1) Rahvusvahelise kaitse taotleja perekonnaliikmeks on:
3) tema ja tema abikaasa vallaline ja alaealine laps, sealhulgas lapsendatud laps;
4) tema vanem või eestkostja, kui taotleja on Eesti õiguse tähenduses alaealine, välja arvatud juhul, kui tema teovõimet on abiellumise eesmärgil laiendatud ja tema perekonnaliikmeks loetakse tema abikaasa.
3) tema või tema abikaasa eestkostetav vallaline ja alaealine laps, sealhulgas lapsendatud laps. Jagatud eestkoste korral on vajalik eestkostet jagava poole nõusolek;
1) rahvusvahelist kaitset taotleva välismaalase elu ja vabadus ei ole ohus tema rassi, usu, rahvuse, sotsiaalsesse gruppi kuulumise või poliitiliste veendumuste tõttu;
4) välismaalasel on võimalus taotleda pagulasseisundit ning pagulasena tunnustamise korral saada kaitset vastavalt Genfi konventioonile;
5) välismaalast ei ähvarda käesoleva seaduse § 4 lõikes 3 nimetatud tõsine oht.
(1) Turvalise kolmanda riigi määratlemisel arvestatakse ja hinnatakse, kas rahvusvahelise kaitse taotlejal on selle riigiga side, mille alusel on põhjust eeldada, et taotleja taotleb kaitset nimetatud kolmandalt riigilt, ning on põhjust arvata, et taotlejal lubatakse siseneda sellesse riiki või ta võetakse sinna tagasi. Turvalise kolmanda riigi turvalisuse hindamisel antakse rahvusvahelise kaitse taotlejale võimalus esitada põhjendusi, miks seda riiki ei saa pidada turvaliseks kolmandaks riigiks.
(2) Kui turvaline kolmas riik ei luba rahvusvahelise kaitse taotlejal oma territooriumile siseneda, peab Politsei- ja Piirivalveamet tagama rahvusvahelise kaitse taotlejale juurdepääsu rahvusvahelise kaitse menetlusele.
(5) Konkreetse rahvusvahelise kaitse taotleja suhtes võib turvaliseks päritoluriigiks pidada riiki juhul, kui rahvusvahelise kaitse taotleja ei ole esitanud mõjuvaid põhjendusi selle kohta, miks ei saa riiki tema seisukohalt pidada turvaliseks päritoluriigiks, ning rahvusvahelise kaitse taotlejal on selle riigi kodakondsus või kui ta kodakondsuseta isikuna elas viimati selles riigis.
(61) Politsei- ja Piirivalveametil on õigus kehtestada turvaliste päritoluriikide nimekiri.
(7) Politsei- ja Piirivalveamet võib turvalisena määratleda päritoluriigi või kolmanda riigi osa.
(71) Politsei- ja Piirivalveamet vaatab läbi ja vajaduse korral uuendab turvaliste päritoluriikide nimekirja vähemalt kord aastas.
(72) Käesoleva paragrahvi lõigete 6 ja 61 alusel turvalise kolmanda riigi ja turvalise päritoluriigi määramisel kasutatakse asja- ja ajakohast teavet taotleja päritoluriigi ning vajaduse korral transiidiriikide üldise olukorra kohta. Sellist teavet hangitakse eelkõige teistelt Euroopa Liidu liikmesriikidelt, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametilt, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt, Euroopa Nõukogult ja muudelt asjaomastelt rahvusvahelistelt inimõiguste organisatsioonidelt.
(8) Kui isik võib turvaliselt ja seaduslikult reisida riigi ühte osasse, tal lubatakse sinna jääda ja on mõistlik eeldada, et ta asub sinna elama, võib turvalisena määratleda ka sellise päritoluriigi osa, järgides käesoleva paragrahvi lõigetes 3–5 sätestatut.
(9) Riikide määramisest turvaliseks kolmandaks riigiks ja turvaliseks päritoluriigiks teavitab Siseministeerium Euroopa Komisjoni vähemalt kord aastas.
§ 10. Rahvusvahelise kaitse taotleja ja ajutise kaitse alusel elamisloa taotleja õigused
(1) Rahvusvahelise kaitse taotlejale ja ajutise kaitse alusel elamisloa taotlejale tagatakse Eesti Vabariigi põhiseadusest, seadustest ja muudest õigusaktidest ning välislepingutest, Euroopa Liidu õigusaktidest, rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud normidest ja rahvusvahelistest tavadest tulenevad õigused ja vabadused.
10) pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse.
(3) Rahvusvahelise kaitse taotlejal on õigus kasutada rahvusvahelise kaitse menetluses esindajat, välja arvatud seletuste andmisel ja muus menetlustoimingus, mida selle olemusest tulenevalt tuleb teha isiklikult.
(4) [Kehtetu - RT I 2006, 21, 159 - jõust. 01.07.2006]
§ 101. Rahvusvahelise kaitse taotleja õigus töötada
(1) Rahvusvahelise kaitse taotleja võib Eestis töötada, kui kuue kuu jooksul rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisest arvates ei ole temast sõltumatul põhjusel tema taotluse kohta jõustunud otsust.
(2) Rahvusvahelise kaitse taotleja võib Eestis töötada kuni tema rahvusvahelise kaitse taotluse menetluse lõppemiseni.
(3) [Kehtetu - RT I, 23.03.2015, 1 - jõust. 02.04.2015]
(4) [Kehtetu - RT I, 23.03.2015, 1 - jõust. 02.04.2015]
(5) [Kehtetu - RT I, 23.03.2015, 1 - jõust. 02.04.2015]
§ 102. Alaealise rahvusvahelise kaitse taotleja õigus haridusele
(3) Juurdepääsu gümnaasiumiharidusele ei piirata üksnes põhjusel, et alaealine on menetluse kestel saanud täisealiseks.
(1) Taotleja on kohustatud järgima Eesti põhiseaduslikku korda ja Eesti õigusakte, austama põhiseaduslikke väärtusi ja printsiipe, vabadusel, õiglusel ja õigusel tuginevat riiki ning Eesti ühiskonna korraldust, eesti keelt ja kultuuri.
(2) Rahvusvahelise kaitse taotleja on kohustatud igakülgselt kaasa aitama rahvusvahelise kaitse taotlemise asjaolude selgitamisele, sealhulgas:
1) esitama Politsei- ja Piirivalveameti nõudmisel rahvusvahelise kaitse taotluse;
3) esitama kõik andmed ja enda valduses olevad dokumendid ning muud tõendid, millel on tähtsust rahvusvahelise kaitse taotluse menetlemisel;
5) aitama kaasa rahvusvahelise kaitse taotluses esitatud asjaolusid tõendavate dokumentide muretsemisele;
6) lubama kontrollida terviseseisundit rahvatervisega seotud kaalutlustel;
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 sätestatud kaasaaitamiskohustus laieneb rahvusvahelise kaitse menetluses ka rahvusvahelise kaitse taotleja esindajale.
(4) Kui rahvusvahelise kaitse taotlejal oli ajal, kui ta kasutas käesoleva seaduse § 32 lõikes 1 nimetatud teenuseid, välja arvatud vältimatu abi osutamine, piisavalt rahalisi vahendeid nimetatud teenuste eest tasumiseks, on ta kohustatud vastavad kulutused hüvitama.
(7) Taotlejal ei ole rahvusvahelise kaitse menetluse või ajutise kaitse alusel elamisloa taotlemise ajal lubatud Eestis töötada ega Eestis ettevõtlusega tegeleda, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 101 sätestatud juhul. Töötamise või ettevõtlusega tegelemise keelu rikkumise korral kohaldatakse välismaalaste seaduses sätestatud vastutust.
(8) Rahvusvahelise kaitse taotleja tervisekontrolli ja talle osutatavate vajalike tervishoiuteenuste riigieelarvest rahastamise ulatuse ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(9) Taotleja on kohustatud Politsei- ja Piirivalveameti nõudmisel andma oma isikut tõendava dokumendi hoiule kuni rahvusvahelise kaitse menetluse lõppemiseni.
(10) Rahvusvahelise kaitse taotleja isikut tõendava dokumendi hoiule võtmisel kohaldatakse väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduses välisriigi reisidokumendi ja isikut tõendava dokumendi hoiule andmise kohta sätestatut.
[Kehtetu - RT I, 03.07.2013, 2 - jõust. 01.10.2013]
§ 13. Teabe kaitse rahvusvahelise kaitse menetluses ja ajutise kaitse menetluses
(1) Rahvusvahelise kaitse menetlus ja ajutise kaitse menetlus ei ole avalikud.
(2) Politsei- ja Piirivalveamet, Sotsiaalministeerium ja tema valitsemisala asutused, kinnipidamiskeskus, rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskus, samuti tõlk ja muud asjassepuutuvad isikud on kohustatud hoidma neile taotleja kohta teatavaks saanud teabe konfidentsiaalsena ja järgima nimetatud välismaalase isikuandmete töötlemisel isikuandmete kaitse nõudeid.
(4) Taotleja kohta kogutud andmete edastamine välisriigile ja välisriigilt taotleja kohta andmete kogumine on lubatud välislepingust või Euroopa Liidu õigusest tuleneva kohustuse täitmiseks. Andmete edastamisel välisriigile tagatakse, et teavet ei edastata taotleja päritoluriigile käesoleva seaduse § 4 lõikes 3 ja § 5 lõikes 2 nimetatud juhtudel.
(5) Kui rahvusvahelise kaitse menetluses kogutud andmeid edastatakse muule kui käesolevas seaduses nimetatud asutusele, kehtivad käesoleva paragrahvi lõigetest 2–4 tulenevad kohustused ka nimetatud asutuse ja selle ametnike ning töötajate kohta.
(1) Käesolevas seaduses sätestatud menetlustes võivad Politsei- ja Piirivalveamet, Sotsiaalministeerium ja tema valitsemisala asutused, kinnipidamiskeskus ning rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskus töödelda isikuandmeid, sealhulgas eriliiki isikuandmeid ilma isiku nõusolekuta.
(3) Välislepingust, Euroopa Liidu õigusaktist või muust õigusaktist tulenevate kohustuste täitmiseks võib töödelda välisriigilt või rahvusvaheliselt organisatsioonilt saadud isikuandmeid.
(4) Andmesubjekti õigust saada teavet ja juurdepääsu tema kohta kogutud isikuandmetele, samuti õigust tutvuda tema kohta andmekogusse kantud andmetega, sealhulgas menetlustoimikuga, võib piirata, kui see võib:
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud andmete avaldamise piirangut kohaldatakse andmesubjekti järgmiste õiguste kohta:
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud andmete avaldamise piirangut võib kohaldada ka andmete suhtes, mis on saadud välisriigilt või rahvusvaheliselt organisatsioonilt.
(4) Isikult DNA proovide võtmisel lähtutakse korrakaitseseaduse § 33 lõike 5 alusel kehtestatud korrast.
1. jagu Rahvusvahelise kaitse menetlus
§ 14. Rahvusvahelise kaitse taotluse esitamine
(1) Rahvusvahelise kaitse taotlus tuleb esitada Politsei- ja Piirivalveametile viivitamatult pärast Eestisse saabumist.
(11) Ümberasustamise või ümberpaigutamise raames vastuvõetava välismaalase rahvusvahelise kaitse taotluse võib Politsei- ja Piirivalveamet vastu võtta välisriigi territooriumil.
(2) Kui piiripunktis viibival välismaalasel puudub välismaalaste seaduses sätestatud seaduslik alus Eestisse saabumiseks ning ta soovib taotleda Eestis rahvusvahelist kaitset, esitab välismaalane Politsei- ja Piirivalveametile viivitamatult rahvusvahelise kaitse taotluse.
(3) Politsei- ja Piirivalveameti poolt ebaseaduslikult piiriületamiselt vahetult tabatud välismaalane, kes soovib taotleda Eestis rahvusvahelist kaitset, esitab Politsei- ja Piirivalveametile rahvusvahelise kaitse taotluse.
(31) Kui on põhjendatud alus arvata, et kinnipidamiskohtades või välispiiril asuvates piiripunktides, sealhulgas transiiditsoonis, viibivatel välismaalastel võib olla soov esitada rahvusvahelise kaitse taotlus, tagab Politsei- ja Piirivalveamet isikute teavitamise selle esitamise võimalustest.
(32) Kui rahvusvahelise kaitse taotleja esitab rahvusvahelise kaitse taotluse Politsei- ja Piirivalveametile teises liikmesriigis, edastab Politsei- ja Piirivalveamet taotluse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
(4) Rahvusvahelise kaitse taotlus tuleb esitada isiklikult.
(41) Taotlus registreeritakse kohe, kui isik on avaldanud soovi rahvusvahelist kaitset saada, kuid mitte hiljem kui kolm tööpäeva pärast taotluse esitamist. Kui hädaolukorras, eriolukorras või rahvusvahelise kaitse taotluste suure hulga tõttu ei ole võimalik nimetatud tähtajast kinni pidada, võib taotluse registreerida kümne tööpäeva jooksul pärast selle esitamist.
(5) Rahvusvahelise kaitse taotleja (edaspidi käesolevas peatükis taotleja) on kohustatud pärast rahvusvahelise kaitse taotluse esitamist viivitamatult esitama kõik tema valduses olevad:
4) dokumendid ja muud tõendid, mis kinnitavad rahvusvahelise kaitse taotluse põhjendatust.
(6) [Kehtetu - RT I, 06.04.2016, 1 - jõust. 01.05.2016]
(7) Rahvusvahelise kaitse taotluses esitab taotleja käesoleva seaduse § 4 lõigetes 1 ja 3 nimetatud asjaolude esinemise tuvastamiseks muu hulgas andmed rassi, usu, rahvuse, poliitiliste veendumuste ja sotsiaalsesse gruppi kuulumise kohta. Perekonna taasühinemise õiguse tuvastamiseks esitab taotleja andmed perekondlike sidemete, sealhulgas elukaaslase kohta.
§ 15. Toimingud pärast rahvusvahelise kaitse taotluse esitamist
(1) Rahvusvahelise kaitse taotluse menetleja teeb pärast rahvusvahelise kaitse taotluse esitamist viivitamatult järgmised toimingud:
1) rahvusvahelise kaitse taotluse vastuvõtmine;
5) seletuste võtmine Eestisse või Eesti piirile saabumise ja rahvusvahelise kaitse taotluse aluseks olevate asjaolude kohta;
7) vähemalt 14-aastase taotleja andmete edastamine Eurodac-süsteemi kesküksusele võrdlemiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 603/2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 180, 29.06.2013, lk 1–30);
8) taotleja nõusolekul arstliku läbivaatuse korraldamine varasema tagakiusamise või suurest kahjust tulenevate märkide tõttu, kui menetlev ametiasutus leiab, et see on rahvusvahelise kaitse taotluses esitatud väidete hindamiseks vajalik;
(11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 8 nimetatud taotleja arstliku läbivaatuse kulud kaetakse riigieelarvest.
(15) Rahvusvahelise kaitse taotluse esitanud välismaalase võib Eestisse ümber paigutada või ümber asustada pärast isiku rahvusvahelise kaitse saajana tunnustamist ja Eesti poolt elamisloa andmist.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud toimingud tehakse ka juhul, kui taotleja loobub rahvusvahelise kaitse taotlusest.
(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud toimingud on taotleja suhtes tehtud süüteomenetluses, võib süüteomenetluses kogutud andmeid kasutada rahvusvahelise kaitse menetluses.
(8) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud toimingute sooritamist suunab Politsei- ja Piirivalveamet taotleja rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskusesse või kinnipidamiskeskusesse.
(9) [Kehtetu - RT I 2009, 62, 405 - jõust. 01.01.2010]
§ 151. Taotleja erivajaduse hindamine ja selle arvestamine
(7) Kõik rahvusvahelise kaitse taotlejatega kokku puutuvad ametnikud ja töötajad vastavad sellistele kompetentsinõuetele, mis võimaldavad neil erivajadust jälgida ja seda arvestada.
§ 17. Alaealine ja saatjata alaealine taotleja
(12) Saatjata alaealine rahvusvahelise kaitse taotleja või saaja paigutatakse majutuskeskusesse, suunatakse asendushooldusele või täisealise sugulase juurde. Sotsiaalkindlustusamet tagab käesoleva seaduse § 32 lõike 1 punktides 3–7 nimetatud teenuste osutamise ka juhul, kui saatjata alaealine suunatakse asendushooldusele või täisealise sugulase juurde.
(13) Saatjata alaealise perekonnaliikmete otsimist alustab Politsei- ja Piirivalveamet võimalikult kiiresti pärast rahvusvahelise kaitse taotluse esitamist.
§ 171. Piiratud teovõimega täisealine taotleja
Piiratud teovõimega täisealise taotleja esindamisele ja teovõimelisuse hindamisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 17 lõigetes 2, 3 ja 7 sätestatut.
§ 18. Rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamine
(1) Politsei- ja Piirivalveamet vaatab läbi rahvusvahelise kaitse taotluse, mille läbivaatamise eest on vastutavaks riigiks määratud Eesti Vabariik vastavalt välislepingule või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud) (ELT L 180, 29.06.2013, lk 31–59).
[RT I, 21.12.2013, 1 - jõust. 01.01.2014]
(2) Politsei- ja Piirivalveamet vaatab iga rahvusvahelise kaitse taotluse läbi individuaalselt ja erapooletult ning kontrollib esitatud tõendite ja andmete õigsust, taotleja väidete usutavust ja muid asjaolusid ning teeb selleks vajalikke menetlustoiminguid.
(4) Rahvusvahelise kaitse taotluse menetleja viib taotlejaga läbi vestluse, mille käigus on taotlejal võimalik esitada fakte ja anda seletusi oma rahvusvahelise kaitse taotluse menetlemisel tähtsust omavate asjaolude kohta, sealhulgas asjaolude kohta, mis takistavad tema riigist väljasaatmist.
(41) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud vestluse läbiviimise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud menetlustoimingu võib ära jätta, kui rahvusvahelise kaitse andmise otsuse saab teha olemasolevate tõendite alusel või kui taotleja ei ole temast mitteolenevatel püsivatel asjaoludel suuteline käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud õigust kasutama. Kahtluse korral konsulteerib rahvusvahelise kaitse taotlust menetlev ametiasutus tervishoiutöötajaga, et teha kindlaks, kas taotleja seisund, mille tõttu ta ei ole suuteline käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud õigust kasutama, on ajutine või püsiv.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatut ei kohaldata, kui on vaja otsustada, kas taotlus sisuliselt läbi vaadata või jätta läbi vaatamata, ja taotlejal võimaldatakse igal juhul esitada seisukoht käesoleva seaduse § 21 lõike 1 punktides 1–3 ja 5 nimetatud aluste kohta.
(9) [Kehtetu - RT I, 06.04.2016, 1 - jõust. 01.05.2016]
(10) Politsei- ja Piirivalveamet võib eelisjärjekorras läbi vaadata erivajadusega taotleja taotluse ja taotluse, mille eelisjärjekorras läbivaatamiseks on põhjendatud vajadus.
(11) [Kehtetu - RT I, 06.04.2016, 1 - jõust. 01.05.2016]
§ 181. Taotluse läbivaatamise tähtaeg
(6) Kui Politsei- ja Piirivalveametil ei ole võimalik rahvusvahelise kaitse taotluse kohta otsust teha kuue kuu jooksul rahvusvahelise kaitse taotluse vastuvõtmisest arvates, teavitab ta taotlejat viivitusest ning taotleja soovi korral viivituse põhjusest ja eeldatavast otsuse tegemise ajast.
(1) Käesoleva seaduse § 4 lõikes 1 nimetatud tagakiusamine peab olema:
2) kogum erinevatest tegudest, sealhulgas inimõiguste rikkumine, mis võib isikut mõjutada samal viisil, nagu on nimetatud punktis 1.
6) isiku soost lähtuvad või laste vastu suunatud teod;
7) ligipääsu puudumine õiguskaitsele.
(5) Tagakiusamise ja tõsise ohu allikatena käsitatakse:
1) riiki;
2) riiki või selle osa juhtivaid erakondi või organisatsioone;
3) mitteriiklikke ühendusi, kui riik, rahvusvahelised organisatsioonid või riiki või selle osa juhtivad erakonnad või organisatsioonid ei saa või ei taha pakkuda kaitset tagakiusamise või tõsise ohu eest.
(6) Rahvusvahelist kaitset saab anda üksnes riik või riiki või olulist osa riigi territooriumist kontrolliv organisatsioon või ühendus, kui see riik või ühendus väljendab tahet kaitset pakkuda ja on selleks võimeline. Kaitse peab olema tõhus, püsiv ja taotlejale kättesaadav.
§ 20. Põhjendamatu taotlus
(2) Kui taotlus on põhjendamatu, teeb Politsei- ja Piirivalveamet otsuse taotluse tagasilükkamise kohta.
§ 201. Selgelt põhjendamatu taotlus
(4) Kiirmenetluse kohaldamisel vaadatakse taotlus läbi 30 päeva jooksul. Nimetatud tähtaega võib pikendada, kui see on vajalik, et tagada taotluse piisav ja põhjalik läbivaatamine, võttes arvesse käesoleva seaduse § 181 lõigetes 1–5 sätestatut.
§ 21. Taotluse läbi vaatamata jätmine
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut kohaldatakse saatjata alaealise puhul üksnes käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud juhul tingimusel, et see on alaealise huvides.
5) ta on päritoluriigist lahkunud põhjusel, et ta on toime pannud muu kui käesoleva lõike punktides 1–4 nimetatud teo, mille eest on ette nähtud vangistus.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3–5 ja lõike 3 punktides 1–4 sätestatud aluseid kohaldatakse nimetatud tegusid või kuritegusid õhutanud või mis tahes viisil nendes osalenud välismaalase suhtes.
§ 23. Rahvusvahelise kaitse taotluse tagasivõtmine ja taotlusest loobumine
(6) Kui taotlus on jäetud vähemalt ühel käesoleva seaduse § 21 lõikes 1 sätestatud alusel läbi vaatamata, ei käsitata sellele järgnevat uut taotlust käesoleva paragrahvi tähenduses korduva taotlusena.
§ 25. Rahvusvahelise kaitse taotluse tagasilükkamise otsus
(1) [Kehtetu - RT I, 06.04.2016, 1 - jõust. 01.05.2016]
(21) Kui isiku rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 alusel teine liikmesriik, ei tehta isikule lahkumisettekirjutust, vaid talle pannakse taotluse tagasilükkamise otsuses kohustus Eestist lahkuda taotluse läbivaatamise eest vastutavasse riiki. Kui isik lahkumiskohustust vabatahtlikult ei täida või kui ta peetakse kinni käesoleva seaduse § 361 lõikes 2 sätestatud alusel, võidakse lahkumiskohustus sundtäita väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduses sätestatud korras.
(22) Rahvusvahelise kaitse taotluse tagasilükkamise otsuses või koos sellega tehakse välismaalasele ettekirjutus Eestist lahkumiseks (edaspidi lahkumisettekirjutus).
(23) Rahvusvahelise kaitse taotlejale tehtud lahkumisettekirjutuse täitmine peatub ja taotlejal on õigus Eestis viibida kuni lõpliku otsuse või käesoleva seaduse § 251 lõikes 3 nimetatud otsuse tegemiseni.
(3) Rahvusvahelise kaitse taotluse tagasilükkamise otsusest teavitatakse välismaalast viivitamatult.
(4) Kui rahvusvahelise kaitse taotlus lükatakse tagasi vähemalt ühel käesoleva seaduse § 21 lõikes 1 nimetatud alusel, märgitakse otsuses, et rahvusvahelise kaitse taotlust ei ole sisuliselt läbi vaadatud.
§ 251. Otsuse vaidlustamine
(2) Rahvusvahelise kaitse taotluse kohta tehtud otsuse vaidlustamisel on taotlejal kaebetähtajal ja kuni lõpliku otsuse tegemiseni käesolevas seaduses nimetatud õigused ja kohustused, sealhulgas õigus viibida Eesti territooriumil.
1) käesoleva seaduse §-s 201, välja arvatud punktis 7, nimetatud alusel;
otsustab taotleja õiguse üle kuni lõpliku otsuse tegemiseni Eestis viibida asja lahendav kohus. Kuni käesolevas lõikes nimetatud otsuse tegemiseni on taotlejal õigus Eesti territooriumil viibida.
(4) Kui kohus on otsustanud piirata isiku riigis viibimise õigust kuni lõpliku otsuse tegemiseni käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud juhtudel, säilib isikul üldine kohtukaebeõigus.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud juhtudel kuni lõpliku otsuse tegemiseni Eestis viibimise õiguse üle otsustamiseks teeb kohus määruse.
(8) Taotlejal on õigus kaebusest loobuda halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras.
§ 28. Rahvusvahelise kaitse menetluse peatamine
Politsei- ja Piirivalveamet peatab rahvusvahelise kaitse menetluse ajutise kaitse kehtivusajaks.
(1) Politsei- ja Piirivalveamet võib rahvusvahelise kaitse menetluse eesmärgipäraseks, efektiivseks, lihtsaks ja kiireks läbiviimiseks kohaldada taotleja suhtes järgmisi järelevalvemeetmeid:
3) Politsei- ja Piirivalveameti teavitamine elukohast eemal viibimisest kauem kui kolm päeva;
4) välisriigi reisidokumendi või muu isikut tõendava dokumendi Politsei- ja Piirivalveametile hoiule andmine;
5) ilmumine nõustamisele.
§ 30. Rahvusvahelise kaitse menetluse keel
(1) Rahvusvahelise kaitse menetlus toimub eesti keeles. Menetlustoiming võib menetlust läbiviiva ametniku nõusolekul olla muus keeles, milles välismaalane suudab ennast suuliselt arusaadavaks teha.
(5) Taotleja esitatud tõendid tõlgitakse vajaduse korral eesti keelde. Taotleja esitatud tõendeid ei tõlgita eesti keelde, kui neil ei ole rahvusvahelise kaitse menetluses vahetut tähtsust.
(6) Rahvusvahelise kaitse taotluse tagasilükkamise, elamisloa andmise või andmisest keeldumise otsus tõlgitakse taotlejale tervikuna, välja arvatud juhul, kui taotlejal on esindaja.
(1) Kinnipidamiskeskuses või rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuses viibivale taotlejale loetakse otsus, kutse, teade või muu dokument kättetoimetatuks, kui see saadetuna on jõudnud kinnipidamiskeskusesse või rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskusesse.
(2) Kui taotleja elab väljaspool rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskust, loetakse otsus, kutse, teade või muu dokument taotlejale kättetoimetatuks, kui see on taotlejale edastatud tema näidatud elukoha aadressil või see on edastatud taotleja esindajale.
(3) Kinnipidamiskeskus või rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskus annab otsuse, kutse, teate või muu dokumendi taotlejale viivitamatult kätte allkirja vastu.
(4) Käesoleva seaduse § 366 lõikes 1 nimetatud hädaolukorras ja juhul, kui välismaalase asukoht Eestis ei ole Politsei- ja Piirivalveametile teada, võib haldusorgan jätta muud haldusakti kättetoimetamise viisid kohaldamata ning §-s 13 sätestatut arvestades avaldada oma veebilehel üksnes rahvusvahelise kaitse taotluse numbri ja taotluse kohta tehtud otsuse pealkirja. Veebilehel avaldamisega loetakse haldusakt välismaalasele kättetoimetatuks ja jõustunuks.
(5) Käesoleva seaduse § 366 lõikes 1 nimetatud hädaolukorras ja juhul, kui välismaalase asukoht Eestis ei ole Politsei- ja Piirivalveametile teada, võib haldusorgan jätta muud menetlusdokumentide teatavakstegemise viisid kohaldamata ning §-s 13 sätestatut arvestades avaldada oma veebilehel üksnes rahvusvahelise kaitse taotluse numbri ja menetlusdokumendi pealkirja. Veebilehel avaldamisega loetakse menetlusdokument välismaalasele kättetoimetatuks.
§ 311. Perekonna ühtsuse tagamine
(3) Erivajadusega täiskasvanud ülalpeetav taotleja majutatakse võimaluse korral koos tema eestkostjaga, kes juba viibib Eestis.
§ 32. Rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskus
(1) Rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse ülesanne on vajaduse korral korraldada taotlejale rahvusvahelise kaitse menetluse või ajutise kaitse menetluse ajal toetusena järgmiste teenuste osutamine:
2) rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuses elava taotleja ja käesoleva seaduse § 34 lõike 2 punkti 3 või § 62 lõike 2 punkti 3 alusel väljaspool rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskust elava taotleja varustamine toiduainetega või toitlustamine, varustamine esmavajalike riietus- ja muude tarbeesemete ning hügieenivahenditega;
3) tervisekontrolli ja vajalike tervishoiuteenuste kättesaadavuse tagamine;
4) hädavajalik tõlketeenus ja eesti keele õpetamine;
6) käesoleva seaduse alusel tehtavate menetlustoimingute tegemiseks vajalik transporditeenus;
(2) Rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse ülesannete täitmise tagab Sotsiaalkindlustusamet.
(3) Sotsiaalkindlustusamet võib rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse ülesannete täitmise halduskoostöö seaduses sätestatud korras sõlmitud halduslepingu alusel üle anda füüsilisest isikust ettevõtjale või juriidilisele isikule (edaspidi rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse teenuse osutaja).
(4) Rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse teenuse osutaja võib rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse ülesandeid täita isiku kaudu, kes on teovõimeline, eesti keelt vähemalt keeleseaduses sätestatud B2-tasemel või sellele vastaval tasemel valdav Eesti kodanik, kellel ei ole kehtivat karistust kuriteo eest.
(5) Halduslepingu alusel üleantud ülesannetega kaasnevad käesolevas seaduses sätestatud õigused ja kohustused ning vastutus.
(7) Rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuses on keelatud omada esemeid, mis võivad ohustada isiku enda või teiste isikute elu või tervist või rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse turvalisust.
(8) Rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse sisekorraeeskirja kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(9) Rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse sisekorraeeskirjas sätestatakse vähemalt:
1) taotleja rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuses majutamise kord;
2) rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse territooriumil ja hoones viibimise kord;
3) öisel ajal rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskusest eemal viibimise kord;
4) taotleja rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuses külastamise kord;
5) rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse vara ja ruumide kasutamise kord;
6) nende esemete loetelu, mis on rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuses keelatud põhjusel, et need võivad ohustada isiku enda või teiste isikute elu või tervist või rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse turvalisust;
7) [kehtetu - RT I, 17.06.2020, 1 - jõust. 27.06.2020]
8) kaebuste esitamise kord;
9) käesoleva seaduse §-des 36 ja 64 sätestatud rahalise toetuse maksmise kord.
(10) Rahvusvahelise kaitse taotleja viiakse ühest rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskusest teise üle põhjendatud vajaduse korral. Ühest majutuskeskusest teise üleviimise korral on rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse teenuse osutaja kohustatud teatama rahvusvahelise kaitse taotlejale uue aadressi ja andma taotlejale võimaluse teavitada õigusnõustajat.
§ 33. Taotleja majutamine Politsei- ja Piirivalveameti ametiruumides
(1) Taotleja võib ajutiselt majutada Politsei- ja Piirivalveameti ametiruumidesse (edaspidi käesolevas paragrahvis ametiruumid), kui see on vajalik rahvusvahelise kaitse menetluses toimingute tegemiseks.
(2) Ametiruumidesse majutatud taotlejale korraldab Politsei- ja Piirivalveamet vajaduse korral toetusena järgmiste teenuste osutamist:
1) tervisekontrolli läbiviimine ja vajalike tervishoiuteenuste kättesaadavuse tagamine;
2) varustamine esmavajalike tarbeesemete ja hügieenivahenditega;
3) hädavajalik tõlketeenus;
5) varustamine toidurahaga;
6) muud esmavajalikud teenused.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 5 nimetatud toiduraha maksmise korra ja määrad kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Ametiruumides on keelatud omada esemeid, mis võivad ohustada isiku enda või teiste isikute elu või tervist või ametiruumide turvalisust.
(5) Ametiruumide sisekorraeeskirja kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(6) Ametiruumide sisekorraeeskirjas sätestatakse vähemalt:
1) taotleja ametiruumides majutamise kord;
2) ametiruumide territooriumil ja hoones viibimise kord;
3) öisel ajal ametiruumidest eemal viibimise kord;
4) taotleja ametiruumides külastamise kord;
5) ametiruumide vara ja ruumide kasutamise kord;
6) nende esemete loetelu, mis on ametiruumides keelatud põhjusel, et need võivad ohustada isiku enda või teiste isikute elu või tervist või ametiruumide turvalisust;
7) ametiruumide üle järelevalve teostamise kord;
(7) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor võib käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud ülesannete täitmise halduskoostöö seaduses sätestatud korras sõlmitud halduslepingu alusel üle anda füüsilisest isikust ettevõtjale või juriidilisele isikule.
(8) Halduslepingu alusel üleantud ülesannetega kaasnevad käesolevas seaduses sätestatud õigused ja kohustused ning vastutus.
(9) Rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse teenuse osutaja tagab majutatavate turvalisuse ja rakendab asjakohaseid meetmeid majutuskeskuses ning Politsei- ja Piirivalveameti korraldatud majutuskohas, et hoida ära vägivald ja väärkohtlemine.
§ 34. Taotleja viibimine rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuses ja väljaspool rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskust
(1) Rahvusvahelise kaitse menetluse ajal on taotleja kohustatud elama rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuses.
(2) Väljaspool rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskust võib taotleja elada Politsei- ja Piirivalveameti kirjalikul loal, kui:
3) taotleja elamine väljaspool rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskust on vajalik tema turvalisuse tagamiseks.
(21) Kui taotleja viibib majutuskeskuses, annab talle käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud juhul loa majutuskeskus, kooskõlastades selle otsuse Politsei- ja Piirivalveametiga.
(5) Taotleja, kes rahvusvahelise kaitse menetluse ajal elab rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuses, on kohustatud öisel ajal viibima rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuses. Öiseks ajaks loetakse ajavahemikku kella 22-st kuni 6-ni.
(6) Rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskus võib taotlejal lubada öisel ajal rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskusest eemal viibida järgmistel juhtudel:
3) Eestis seaduslikult viibiva isiku põhjendatud taotluse alusel;
4) taotleja põhjendatud taotluse alusel, milles on märgitud tema kontaktandmed ja viibimisaadress.
(61) Käesoleva paragrahvi lõike 6 punktis 3 või 4 nimetatud juhul antakse luba kuni kolmeks ööpäevaks. Põhjendatud juhul võib majutuskeskus otsustada luba pikendada kuni kolmeks ööpäevaks.
(7) Taotleja, kes rahvusvahelise kaitse menetluse ajal elab väljaspool rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskust, on kohustatud teavitama Politsei- ja Piirivalveametit oma elukohast ja selle muutumisest.
[Kehtetu - RT I, 18.04.2013, 2 - jõust. 28.04.2013]
(1) Käesoleva seaduse § 32 lõike 1 punktis 2 nimetatud rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse poolt pakutavad teenused, välja arvatud varustamine esmavajalike riietus- ja muude tarbeesemetega, võib asendada rahalise toetusega käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 sätestatud määras.
(2) Väljaspool rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskust käesoleva seaduse § 34 lõike 2 punktide 1 ja 2 alusel elavale taotlejale ei maksta rahalist toetust ega võimaldata rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse poolt § 32 lõike 1 punktide 1, 2, 4 ja 6 alusel pakutavaid teenuseid.
(3) Rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuses elavale taotlejale, kes töötab Eestis käesoleva seaduse § 101 alusel, ei maksta rahalist toetust ega võimaldata rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse poolt § 32 lõike 1 punktide 2 ja 6 alusel pakutavaid teenuseid.
(5) Perekonna teise ja iga järgmise täisealise liikme toetuse suurus on 80 protsenti perekonna esimese liikme toetuse suurusest. Perekonna iga alaealise liikme toetuse suurus on võrdne perekonna esimese liikme toetuse suurusega. Toetust makstakse üksnes taotlejast perekonnaliikmele.
[RT I, 04.07.2014, 13 - jõust. 01.01.2015]
(7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud piirangute kehtestamine otsustatakse iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse isiku eriolukorda, eriti erivajadusega isiku puhul, ning lähtudes proportsionaalsuse põhimõttest. Seejuures ei piirata juurdepääsu vältimatu abi teenustele ning tagatakse taotleja inimväärne elatustase.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud otsuse muutmisele ja kehtetuks tunnistamisele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse § 65 lõigetes 2 ja 3 sätestatut.
§ 361. Kinnipidamise alused
(1) Rahvusvahelise kaitse taotlejat võib kinni pidada käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud alusel, kui käesolevas seaduses sätestatud järelevalvemeetmeid ei ole võimalik tõhusalt kohaldada. Kinnipidamine peab olema kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ning kinnipidamisel peab arvestama igal üksikjuhtumil rahvusvahelise kaitse taotlejaga seotud olulisi asjaolusid.
(2) Rahvusvahelise kaitse taotlejat võib vältimatu vajaduse korral kinni pidada järgmistel alustel:
1) isiku tuvastamine või isikusamasuse kontrollimine;
2) isiku kodakondsuse kontrollimine või väljaselgitamine;
3) isiku riiki saabumise ja riigis viibimise õiguslike aluste kontrollimine;
4) rahvusvahelise kaitse taotluse menetlemisel tähtsust omavate asjaolude väljaselgitamine, eelkõige juhul, kui on olemas põgenemise oht;
5) kui on põhjendatud alus arvata, et isik on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse lahkumiskohustuse edasilükkamiseks või väljasaatmise vältimiseks;
6) riigi julgeoleku või avaliku korra kaitsmine;
7) isiku üleandmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 604/2013 sätestatud korras, kui esineb isiku põgenemise oht.
(21) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 4 ja 7 nimetatud põgenemisohuna käsitatakse seda, kui esineb väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse §-s 68 nimetatud asjaolu või isik on loata lahkunud teisest Euroopa Liidu liikmesriigist.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kinnipidamise alused ei piira isiku kinnipidamist muudes seadustes sätestatud alustel, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti.
§ 362. Rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamise otsustamine ja pikendamine
(1) Politsei- ja Piirivalveamet või Kaitsepolitseiamet võib rahvusvahelise kaitse taotlejat käesoleva seaduse § 361 lõikes 2 sätestatud alusel ja lõikes 1 nimetatud põhimõtteid arvestades ilma halduskohtu loata kinni pidada kuni 48 tundi kinnipidamiskeskuses või ametiruumides.
(2) Kui rahvusvahelise kaitse taotlejat on vaja käesoleva seaduse § 361 lõikes 2 sätestatud alusel ja lõikes 1 nimetatud põhimõtteid arvestades kinni pidada kauem kui 48 tundi, taotleb Politsei- ja Piirivalveamet või Kaitsepolitseiamet halduskohtult loa rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamiseks ja paigutamiseks kinnipidamiskeskusesse kuni kaheks kuuks.
(3) Kui välismaalane esitab kinnipidamiskeskuses kinnipidamise ajal või väljasaatmise käigus rahvusvahelise kaitse taotluse, peab Politsei- ja Piirivalveamet või Kaitsepolitseiamet ta kinni ja taotleb halduskohtult 48 tunni jooksul rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisest arvates loa tema kinnipidamiseks kuni kaheks kuuks, kui esinevad käesoleva seaduse § 361 lõikes 2 sätestatud rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamise alus ja lõikes 1 nimetatud põhimõtted.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud juhul välismaalase kinnipidamine väljasaatmise eesmärgil peatatakse kuni rahvusvahelise kaitse taotluse suhtes tehtud otsuseni.
(5) Halduskohus pikendab käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tähtaega kuni nelja kuu kaupa juhul, kui esinevad käesoleva seaduse § 361 lõikes 2 sätestatud alus ja lõikes 1 nimetatud põhimõtted.
(6) Rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamise ja kinnipidamise tähtaja pikendamise otsustab halduskohus halduskohtumenetluse seadustiku haldustoiminguks loa andmise sätete järgi.
§ 363. Rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamise korraldamine
(1) Rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamisele kinnipidamiskeskuses kohaldatakse väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduses väljasaadetava kinnipidamiskeskuses kinnipidamise kohta sätestatut, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.
(2) Lisaks kinnipidamiskeskuses väljasaadetavale pakutavatele teenustele tagatakse rahvusvahelise kaitse taotlejale hädavajalik tõlketeenus ja transporditeenus käesolevas seaduses sätestatud menetlustoimingute tegemiseks.
(3) Kui rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamine kinnipidamiskeskuses turvalisuse või tervisekaitse kaalutlustel või muul põhjusel ei ole võimalik või on oluliselt raskendatud, võib rahvusvahelise kaitse taotlejat kinnipidamiskeskuse juhataja otsusel majutada politsei arestimajas või järelevalve all väljaspool kinnipidamiskeskust.
(4) Alaealiste, puuetega inimeste, eakate, rasedate, alaealiste lastega üksikvanemate ning piinamise, vägistamise või muu raske psühholoogilise, füüsilise või seksuaalse vägivalla ohvriks langenud isikute kinnipidamisel arvestatakse nende erivajadusi ning Politsei- ja Piirivalveamet tagab regulaarse vaatlemise nende kinnipidamise üle.
(5) Lisaks väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse § 2610 lõikes 1 nimetatud isikutele võimaldatakse taotlejal kohtuda ka perekonnaliikmega.
§ 364. Rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamiskeskusest vabastamine
(1) Käesoleva seaduse § 361 lõikes 2 sätestatud kinnipidamise aluse äralangemisel vabastab kinnipidamiskeskuse juhataja rahvusvahelise kaitse taotleja viivitamatult kinnipidamiskeskusest.
(2) Kui rahvusvahelise kaitse taotleja võetakse kriminaalasjas kahtlustatavana või süüdistatavana vahi alla, vabastatakse ta kinnipidamiskeskusest vahi alla võtmise määruse alusel.
§ 365. Kinnipidamistaotluse läbivaatamine
(1)  Rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamise otsustab halduskohus halduskohtumenetluse seadustiku haldustoiminguks loa andmise sätete järgi.
(2)  Kui kohtule on esitatud erakordselt suur hulk rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamise taotlusi ning kohus ei saa objektiivse takistuse tõttu kinnipidamistaotlust läbi vaadata halduskohtumenetluse seadustiku 27. peatüki alusel ja selles sätestatud korras või läbivaatamine on oluliselt raskendatud, võib kohus teha rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamise määruse kirjeldava ja põhjendava osata.
(3)  Kui rahvusvahelise kaitse taotleja soovib vaidlustada kinnipidamist, mille kohus vormistas kirjeldava ja põhjendava osata määrusega, esitab kohus rahvusvahelise kaitse taotlejale kirjeldava ja põhjendava osa esimesel võimalusel.
21. jagu Rahvusvahelise kaitse taotleja majutamise ja kinnipidamise erisused hädaolukorras
§ 366. Rahvusvahelise kaitse taotleja majutamine ja kinnipidamine hädaolukorras
(1) Massilisest sisserändest põhjustatud hädaolukorras võib rahvusvahelise kaitse taotleja majutamisel või kinnipidamisel kohaldada käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi.
(2) Rahvusvahelise kaitse taotleja Eestisse saabumise ja Eestis viibimise seaduslike aluste kontrollimiseks võib Politsei- ja Piirivalveamet või Kaitsepolitseiamet rahvusvahelise kaitse taotlejat ilma halduskohtu loata kinni pidada kuni 48 tundi.
(3) Politsei- ja Piirivalveamet või Kaitsepolitseiamet taotleb halduskohtult luba rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamiseks kuni seitsmeks päevaks, kui massilisest sisserändest põhjustatud hädaolukorras ei ole objektiivse takistuse tõttu võimalik rahvusvahelise kaitse taotleja suhtes teha vajalikke menetlustoiminguid, et kohus saaks hinnata rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamise põhjendatust käesoleva seaduse § 361 lõikes 2 sätestatud alusel.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud juhul esitab Politsei- ja Piirivalveamet või Kaitsepolitseiamet halduskohtule rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamise taotluse hiljemalt 24 tunni jooksul rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamisest arvates. Taotluses kirjeldatakse vähemalt massilise sisserände olulisi asjaolusid, loetletakse rahvusvahelise kaitse taotlejad ja nendega seotud menetlustoimingud, mille tegemine on takistatud, ning märgitakse menetlustoimingute läbiviimiseks vajalik aeg.
(5) Kui hädaolukorras pikendatakse rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamise tähtaega, kohaldatakse käesoleva seaduse § 362 lõigetes 2 ja 5 sätestatut.
(6) Rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamisel võib tema suhtes kohaldada väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse §-s 191 riikliku järelevalve meetmete kohta sätestatut.
(7) Hädaolukorras võib rahvusvahelise kaitse taotlejat kinni pidada väljaspool kinnipidamiskeskust. Välismaalane paigutatakse väljaspoole kinnipidamiskeskust halduskohtu lahendi või kinnipidamise protokolli alusel.
(8) Rahvusvahelise kaitse taotlejat ei paigutata vanglasse. Kui väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse alusel kinni peetud välismaalane esitab vanglas või arestimajas kinnipidamise ajal rahvusvahelise kaitse taotluse, kohaldatakse rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamisele vangistusseaduses vanglas või arestimajas kinnipidamise kohta sätestatut, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi.
(10) Politsei- ja Piirivalveametilt teate saamisel vabastab vanglateenistus või arestimaja juht rahvusvahelise kaitse taotleja viivitamata, kui kinnipidamise alus on ära langenud.
(11) Rahvusvahelise kaitse taotlejale tagatakse tema Eestis viibimisel hädaolukorras vähemalt järgmiste teenuste osutamine:
6) vajaduse korral varustamine esmavajalike riietus- ja tarbeesemete ning isikliku hügieeni vahenditega;
7) rahvusvahelise kaitse taotleja soovi korral suhtlemise ja kokkusaamiste võimaldamine, kohaldades käesoleva seaduse § 10 lõike 2 punktis 7 sätestatut ulatuses, mis on hädaolukorras võimalik;
8) riigi õigusabi andmine käesoleva seaduse § 10 lõike 2 punktis 9 sätestatu kohaselt.
(12) Hädaolukorra lahendamist juhtiv asutus määrab erakorraliste meetmete kohaldamise alguse ja lõpu kuupäeva ning teavitab sellest viivitamata Euroopa Komisjoni.
3. jagu Elamisluba
Taotlejale, kelle suhtes on tuvastatud pagulasseisund või täiendava kaitse seisund ning keda tunnustatakse pagulasena või täiendava kaitse saajana, antakse rahvusvaheline kaitse ja tähtajaline elamisluba, kui ei esine pagulasena või täiendava kaitse saajana tunnustamist välistavat asjaolu või rahvusvahelise kaitse taotluse tagasilükkamise alust.
(3) Ümberasustamise ja ümberpaigutamise raames antakse välismaalasele elamisluba:
2) pagulasseisundi saajale kolmeks aastaks.
(1) Politsei- ja Piirivalveamet võib pikendada pagulasele antud elamisluba kolmeks aastaks, kui asjaolud, mis tingisid elamisloa andmise, ei ole ära langenud ega esine elamisloa kehtetuks tunnistamise aluseks olevat asjaolu.
(2) Politsei- ja Piirivalveamet võib pikendada täiendava kaitse saajale antud elamisluba kaheks aastaks, kui asjaolud, mis tingisid elamisloa andmise, ei ole ära langenud ega esine elamisloa kehtetuks tunnistamise aluseks olevat asjaolu.
Välismaalane, kellele on antud elamisluba käesoleva seaduse alusel, võib Eestis töötada samadel õigusaktides sätestatud alustel kui Eesti alaline elanik.
§ 47. Rahvusvahelise kaitse ja elamisloa taotluses esitatavad andmed ning elamisloa vorm ja elamisloa andmise korraldamine
(2) Pagulase ja täiendava kaitse saaja ning tema perekonnaliikme elamisloa taotlemise, andmise ja pikendamise ning kehtetuks tunnistamise korra, elamisloa taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu ning elamisloa andmete elamisloakaardile kandmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 471. Välismaalase suunamine kohanemisprogrammis osalemisse
(1) Politsei- ja Piirivalveamet suunab välismaalase, kellele on käesoleva seaduse alusel antud elamisluba või kelle elamisluba on pikendatud, osalema kohanemisprogrammis.
(2) Kohanemisprogrammi välismaalastele, kellele käesoleva seaduse alusel on elamisluba antud või kelle elamisluba on pikendatud, kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Valdkonna eest vastutav minister võib kohanemisprogrammis sätestatud ülesande täitmiseks sõlmida olenevalt ülesande olemusest tsiviilõigusliku või halduslepingu halduskoostöö seaduses sätestatud korras.
3) kui välismaalane on esitanud teadvalt ebaõigeid andmeid või andnud ebaõigeid seletusi või on teadvalt jätnud esitamata andmeid või andmata seletusi, mis olid tema rahvusvahelise kaitse taotluse menetlemisel olulise tähtsusega, lähtudes konkreetsest välismaalasest ja tema juhtumist.
2) välismaalase suhtes on jõustunud süüdimõistev kohtuotsus esimese astme kuriteos.
3) kui välismaalane on esitanud teadvalt ebaõigeid andmeid või andnud ebaõigeid seletusi või on teadvalt jätnud esitamata andmeid või andmata seletusi, mis olid tema rahvusvahelise kaitse taotluse menetlemisel olulise tähtsusega.
(8) [Kehtetu - RT I, 06.04.2016, 1 - jõust. 01.05.2016]
5. jagu Rahvusvahelise kaitse taotleja tunnistus
§ 51. Rahvusvahelise kaitse taotleja tunnistus
(1) Politsei- ja Piirivalveamet annab taotlejale kolme päeva jooksul, arvates rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisest, rahvusvahelise kaitse taotleja tunnistuse, mis tõendab, et välismaalane taotleb Eestis rahvusvahelist kaitset.
(2) Taotleja, kes viibib väljaspool rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskust, on kohustatud Politsei- ja Piirivalveameti ja Kaitsepolitseiameti nõudmisel esitama tunnistuse selle kontrollimiseks ning taotleja isiku tuvastamiseks.
(3) Politsei- ja Piirivalveamet tunnistab rahvusvahelise kaitse taotleja tunnistuse kehtetuks järgmistel juhtudel:
1) rahvusvahelise kaitse menetluse lõppemise korral;
(4) [Kehtetu - RT I, 06.04.2016, 1 - jõust. 01.05.2016]
(5) Rahvusvahelise kaitse taotleja tunnistuse kehtetuks tunnistamise puhul võtab Politsei- ja Piirivalveamet selle võimaluse korral välismaalaselt ära.
(6) Rahvusvahelise kaitse taotleja tunnistuse vormi ja sellele kantavate andmete loetelu kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(2) Vabariigi Valitsus otsustab ümberasustatud välismaalaste Eestisse vastuvõtmise ohupiirkonnast või Euroopa Liidu liikmesriigist pädevate valitsusasutuste ettepanekul. Vabariigi Valitsus võib otsustada, et Eestis viibivatele rahvusvahelise kaitse taotlejatele, kes kuuluvad käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsusega hõlmatud välismaalaste kategooriasse, kohaldatakse ajutist kaitset.
2. jagu Ajutise kaitse menetlus ja elamisluba
(6) [Kehtetu - RT I, 18.04.2013, 2 - jõust. 28.04.2013]
(7) [Kehtetu - RT I, 18.04.2013, 2 - jõust. 28.04.2013]
(2) Politsei- ja Piirivalveamet pikendab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud elamisluba taotluse alusel vastavalt käesoleva seaduse § 53 lõikes 2 nimetatud otsusele, kui ei esine elamisloa kehtetuks tunnistamise aluseks olevat asjaolu.
(3) Kui isiku ajutine kaitse ei ole lõppenud ja ta on saanud ajutise kaitse alusel elamisloa ning kasutanud vabatahtliku tagasipöördumise õigust, siis menetletakse Eestisse tagasipöördumise taotlust kiirkorras, võttes arvesse olukorda selle isiku päritoluriigis.
§ 60. Ajutise kaitse alusel esitatava elamisloa taotluses esitatavad andmed ning elamisloa vorm ja elamisloa andmise korraldamine
(2) Ajutise kaitse saaja ja tema perekonnaliikme elamisloa taotlemise, andmise ja pikendamise ning kehtetuks tunnistamise korra, elamisloa taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu ning elamisloa andmete elamisloakaardile kandmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 61. Töötamine
(1) Ajutise kaitse alusel elamisloa taotleja (edaspidi selles peatükis elamisloa taotleja) on kohustatud elamisloa menetlemise ajal elama rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuses või Sotsiaalkindlustusameti määratud kohas.
(2) Väljaspool rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskust või Sotsiaalkindlustusameti määratud kohta võib elamisloa taotleja elada Politsei- ja Piirivalveameti kirjalikul loal, kui:
3) elamisloa taotleja elamine väljaspool rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskust või Sotsiaalkindlustusameti määratud kohta on vajalik tema turvalisuse tagamiseks.
(21) Kui taotleja viibib majutuskeskuses, annab käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud juhul loa majutuskeskus, kooskõlastades otsuse Politsei- ja Piirivalveametiga.
(5) Elamisloa taotleja, kes elamisloa menetlemise ajal elab rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuses, on kohustatud järgima käesoleva seaduse § 34 lõigetes 5 ja 6 sätestatut.
(6) Elamisloa taotlejat võib halduskohtuniku loal kinni pidada ja kohustada kinnipidamiskeskuses viibima järgmistel juhtudel:
1) elamisloa taotleja on korduvalt või tõsiselt rikkunud rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse või Sotsiaalkindlustusameti määratud koha sisekorraeeskirju;
2) elamisloa taotleja viibimine kinnipidamiskeskuses on vajalik riigi julgeoleku ja avaliku korra kaitsmise huvides.
(1) Käesoleva seaduse § 32 lõike 1 punktis 2 sätestatud rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse poolt pakutavad teenused, välja arvatud varustamine esmavajalike riietus- ja muude tarbeesemetega, võib asendada rahalise toetusega käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 sätestatud määras.
(2) Väljaspool rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskust või Sotsiaalkindlustusameti määratud kohta käesoleva seaduse § 62 lõike 2 punktide 1 ja 2 alusel elavale elamisloa taotlejale ei maksta rahalist toetust ega võimaldata rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuse poolt § 32 lõike 1 punktide 1 ja 2 alusel pakutavaid teenuseid.
(4) Perekonna teise ja iga järgmise täisealise liikme toetuse suurus on 80 protsenti perekonna esimese liikme toetuse suurusest. Perekonna iga alaealise liikme toetuse suurus on võrdne perekonna esimese liikme toetuse suurusega. Toetust makstakse üksnes Eestis viibivale perekonnaliikmele.
(5) [Kehtetu - RT I, 06.04.2016, 1 - jõust. 01.05.2016]
§ 641. Elamisloa taotleja erivajaduse arvestamine
Ajutise kaitse alusel elamisloa taotlemise menetluses arvestatakse elamisloa taotleja erivajadust käesoleva seaduse §-s 151 sätestatud korras.
(4) Ajutist kaitset saava isiku üleviimisel teise riiki tunnistatakse tema Eesti elamisluba kehtetuks juhul, kui teine liikmesriik on talle andnud ajutise kaitse.
(2) Reisiloa vormi ja sellele kantavate andmete loetelu kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
5. jagu Ajutine kaitse ja rahvusvahelise kaitse menetlus
§ 69. Ajutine kaitse ja rahvusvahelise kaitse menetlus
(1) Ajutise kaitse saajal on igal ajal õigus esitada rahvusvahelise kaitse taotlus.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud rahvusvahelise kaitse taotlus võetakse menetlusse, kuid selle menetlemine peatatakse. Rahvusvahelise kaitse taotluse menetlust jätkatakse kolm kuud enne ajutise kaitse kehtivusaja lõppemist välismaalase soovi alusel. Kui välismaalane ei soovi rahvusvahelise kaitse taotluse menetlemise jätkamist või kui välismaalane on Eestist lahkunud, siis rahvusvahelise kaitse menetlus lõpetatakse.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud rahvusvahelise kaitse taotlust võidakse menetleda ajutise kaitse kehtivusajal, kui selleks on mõjuv põhjus.
(4) Ajutise kaitse kehtivusajal kohaldatakse üksnes käesolevas peatükis sätestatut, olenemata asjaolust, et ajutise kaitse saaja on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse. Pärast ajutise kaitse lõppemist kohaldatakse käesoleva seaduse 2. peatükis sätestatut, kui välismaalane esitab või on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse.
(5) Politsei- ja Piirivalveamet võtab menetlusse ja menetleb rahvusvahelise kaitse taotlust, mille on esitanud Eestis viibiv ajutise kaitse saaja.
(3) Pärast ajutise kaitse lõppemist ja elamisloa kehtetuks tunnistamist on välismaalane kohustatud Eestist lahkuma ning talle tehakse lahkumisettekirjutus väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduses sätestatud korras, kui välismaalane ei ole esitanud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud elamisloa taotlust või rahvusvahelise kaitse taotlust või ei esine käesoleva seaduse §-s 72 sätestatud tagasisaatmise edasilükkamise asjaolu.
4. peatükk RAHVUSVAHELISE KAITSE SAAJA VASTUVÕTMINE NING TEMA SOTSIAALSED ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
(1) Rahvusvahelise kaitse saaja võib rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuses või Sotsiaalkindlustusameti määratud kohas viibida kuni kohaliku omavalitsuse üksusesse elama asumiseni.
(2) Sotsiaalkindlustusamet korraldab kokkuleppel kohaliku omavalitsusega rahvusvahelise kaitse saaja asumise kohaliku omavalitsuse üksusesse, arvestades rahvusvahelise kaitse saaja terviseseisundit, sugulaste ja hõimlaste elukohta ja muid tähtsust omavaid asjaolusid ning pidades silmas töötamis- ja elamisvõimalusi, sealhulgas rahvusvahelise kaitse saajate proportsionaalset jaotumist kohaliku omavalitsuse üksuste vahel. Rahvusvahelise kaitse saaja võib osaleda talle sobiva kohaliku omavalitsuse üksuse otsimisel.
(3) Sotsiaalkindlustusamet korraldab rahvusvahelise kaitse saaja kohaliku omavalitsuse üksusesse asumise nelja kuu jooksul, alates välismaalasele elamisloa andmise päevast. Kui sellel tähtajal kohaliku omavalitsuse üksusega kokkuleppele ei jõuta, korraldab käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud teenuste osutamist rahvusvahelise kaitse saajale Sotsiaalkindlustusamet.
(31) Sotsiaalkindlustusamet sõlmib kohaliku omavalitsuse üksusega või eraõigusliku juriidilise isikuga halduslepingu rahvusvahelise kaitse saaja vastuvõtmiseks ja talle käesoleva paragrahvi lõikes 4 loetletud teenuste osutamiseks.
(4) Kohaliku omavalitsuse üksus või eraõiguslik juriidiline isik korraldab rahvusvahelise kaitse saaja vastuvõtmise ning osutab vajaduse korral temale kaasabi:
1) eluaseme leidmisel;
(5) Vastavad kulud kandnud kohaliku omavalitsuse üksusele või eraõiguslikule juriidilisele isikule kaetakse riigieelarvest järgmised kulud:
3) rahvusvahelise kaitse saajale võimaldatava tõlketeenuse kulu kuni kahe aasta vältel.
(51) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud kulude katmise perioodi võib pikendada kohaliku omavalitsuse üksuse või eraõigusliku juriidilise isiku põhjendatud taotluse alusel.
(6) [Kehtetu - RT I, 03.07.2013, 2 - jõust. 01.10.2013]
(7) Rahvusvahelise kaitse saaja, kes keeldub elama asumast kohaliku omavalitsuse üksusesse, kus ollakse tema vastuvõtmiseks valmis, peab ise otsima elukoha ja kandma sellega seotud kulud. Rahvusvahelise kaitse saajale võimaldatakse majutus rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskuses kahe kuu vältel nimetatud keeldumisest arvates.
§ 731. Rahvusvahelise kaitse saaja kohaliku omavalitsuse üksusesse elama asumisel tekkinud kulude katmise määrad
(1) Rahvusvahelise kaitse saajale osutatud teenuste kulude katmisel kohaliku omavalitsuse üksusele või eraõiguslikule juriidilisele isikule lähtutakse järgmistest määradest:
3) tõlketeenuse kulu – kuni 8 toimetulekupiiri määra inimese kohta või kuni 16 toimetulekupiiri määra perekonna kohta.
§ 732. Rahvusvahelise kaitse saaja kohaliku omavalitsuse üksusesse elama asumisel tekkinud kulude katmise kord
§ 741. Rahvusvahelise kaitse saaja kohustused
Rahvusvahelise kaitse saaja on kohustatud järgima Eesti põhiseaduslikku korda ja Eesti õigusakte, austama põhiseaduslikke väärtusi ja printsiipe, vabadusel, õiglusel ja õigusel tuginevat riiki ning Eesti ühiskonna korraldust, eesti keelt ja kultuuri.
§ 75. Rahvusvahelise kaitse saaja sotsiaalsed õigused ja kohustused ning juurdepääs haridusele, tervishoiuteenustele ja tööturule
(1) Rahvusvahelise kaitse saajal on Eestis viibimise ajal õigus saada riiklikku pensioni, peretoetusi, tööturuteenuseid ja tööturutoetust, sotsiaaltoetusi, tervishoiuteenuseid ja muud abi samadel õigusaktides sätestatud alustel nagu Eesti alalisel elanikul.
(11) Rahvusvahelise kaitse saaja tervisekontroll nakkushaiguste suhtes viiakse läbi, kui see on põhjendatud rahvatervise kaitsega.
(12) Tervisekontrolli läbiviimist rahastatakse riigieelarvest.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud toetuse maksmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(41) Töövõimelisel 18-aastasel kuni vanaduspensioniealisel rahvusvahelise kaitse saajal on kohustus osaleda käesoleva seaduse § 73 lõike 4 alusel korraldatavas eesti keele õppes.
(47) Kui rahvusvahelise kaitse saaja on jätnud mõjuva põhjuseta täitmata käesoleva paragrahvi lõikes 41 või 45 sätestatud kohustuse, võib talle käesoleva seaduse ja muude seaduste alusel toetuste maksmise siduda eelnimetatud kohustuste täitmisega.
(5) Füüsiline või juriidiline isik võib osaleda rahvusvahelise kaitse saaja suunamisel kohaliku omavalitsuse üksusesse ja tema toetamisel, andes majanduslikku või muud abi. Abi andmist koordineerib kohalik omavalitsus ning käesoleva seaduse § 73 lõikes 3 sätestatud juhtudel Sotsiaalkindlustusamet.
(61) Täiskasvanud rahvusvahelise kaitse saajale on Eestis viibimise ajal tagatud juurdepääs üldharidusele, täiendus- ja ümberõppele Eestis elamisloa või elamisõiguse alusel elavate kolmandate riikide kodanikega samadel alustel.
(62) Alaealisele rahvusvahelise kaitse saajale on Eestis viibimise ajal tagatud juurdepääs haridusele Eesti kodanikega samadel tingimustel.
§ 751. Riiklik järelevalve
(1) Politsei- ja Piirivalveametil ning Kaitsepolitseiametil on õigus kontrollida, kas rahvusvahelise kaitse taotleja, pagulane, täiendava kaitse saaja, ajutise kaitse saaja ja perekonnaliige viibib, elab ja töötab Eestis vastavalt käesolevas seaduses sätestatud nõuetele ning täidab käesolevas seaduses sätestatud kohustusi ja tingimusi.
(2) Kaitsepolitseiamet teostab käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatu kohaselt riiklikku järelevalvet rahvusvahelise kaitse taotleja, pagulase, täiendava kaitse saaja, ajutise kaitse saaja ja perekonnaliikme Eestis viibimise, elamise ja töötamise asjaolude üle julgeolekuasutuste seadusest tulenevate ülesannete täitmisel kuriteo tõkestamiseks.
§ 752. Riikliku järelevalve erimeetmed
(1) Rahvusvahelise kaitse taotleja, pagulase, täiendava kaitse saaja, ajutise kaitse saaja ja perekonnaliikme Eestis viibimise, elamise ja töötamise asjaolude üle järelevalve teostamisel võivad Politsei- ja Piirivalveamet ning Kaitsepolitseiamet kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30–33 ja 45–53 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi. Kaitsepolitseiamet võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada julgeolekuasutuste seaduses isikuandmete töötlemise kohta sätestatut.
(2) Korrakaitseseaduse §-des 50 ja 51 sätestatud meetmeid võib kohaldada üksnes juhul, kui on põhjendatult alust arvata, et ilma nimetatud meetmeid kohaldamata ei ole rahvusvahelise kaitse taotleja, pagulase, täiendava kaitse saaja, ajutise kaitse saaja ja perekonnaliikme eeldatava ebaseadusliku Eestis viibimise või töötamise tõkestamine tulemuslik, ja muud meetmed on ammendunud.
(3) Korrakaitseseaduse §-s 45 sätestatud erimeedet võib kohaldada üksnes politseiametnik.
(1) Rahvusvahelise kaitse saajate probleemide lahendamisel teeb Siseministeerium, Sotsiaalministeerium, Sotsiaalkindlustusamet ning Politsei- ja Piirivalveamet koostööd ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga, aidates teda seaduste, välislepingute ja Euroopa Liidu õigusaktide kohaldamise järelevalves.
(2) Siseministeerium, Sotsiaalministeerium, Sotsiaalkindlustusamet ning Politsei- ja Piirivalveamet tagavad käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud õigusaktide järgsete kohustuste täitmise ning edastavad ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile teavet ja statistilisi andmeid järgmiste asjaolude kohta:
(3) Vabariigi Valitsus teavitab valdkondade eest vastutavate ministrite ettepanekul Euroopa Liidu Nõukogu Eesti suutlikkusest vastu võtta ajutist kaitset vajavaid välismaalasi.
(4) Sotsiaalministeerium, Sotsiaalkindlustusamet ning Politsei- ja Piirivalveamet korraldavad teabevahetust ning teevad ajutise kaitse rakendamiseks koostööd teiste riikidega vastavalt oma pädevusele.
(5) Politsei- ja Piirivalveamet võib käesolevas seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks taotleda abi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametilt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 439/2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (ELT L 132, 29.05.2010, lk 11–28), sätestatud korras.
(6) Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti lähetatud ametnikul ei ole õigust teha rahvusvahelise kaitse ja elamisloa andmise, tagasilükkamise ja kehtetuks tunnistamise otsust ega kohustada taotlejat järgima järelevalvemeetmeid.
(7) Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti lähetatud ametnikul on käesolevas seaduses sätestatud ülesannete täitmisel pädevus ja volitused välislepingu või Euroopa Liidu õigusakti kohaselt.
(8) Välislepingu või Euroopa Liidu õigusakti alusel võib Politsei- ja Piirivalveameti kaasata rahvusvahelise kaitse taotluse menetlusse teise riigi territooriumil. Politsei- ja Piirivalveametil on teise riigi territooriumil pädevus ja volitused välislepingu või Euroopa Liidu õigusakti kohaselt.
(1) Rahvusvahelise kaitse taotlejate, ajutise kaitse alusel elamisloa taotlejate, pagulaste, täiendava kaitse saajate ning ajutise kaitse saajate kohta peetakse rahvusvahelise kaitse andmise registrit (edaspidi register).
(2) Register on Vabariigi Valitsuse asutatud andmekogu, mille põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Registri eesmärk on tagada avalik kord ja riigi julgeolek rahvusvahelise kaitse taotlejate, ajutise kaitse alusel elamisloa taotlejate, pagulaste, täiendava kaitse saajate ja ajutise kaitse saajate ning nende esitatud taotluste andmete töötlemise kaudu.
(4) Registri pidamise eesmärgi täitmiseks töödeldakse Euroopa Liidu õigusaktis, välislepingus, seaduses ja määruses sätestatud ülesannete täitmise käigus käesoleva seaduse alusel elamisloataotluse esitanud ja elamisloa saanud isikute isikuandmeid, sealhulgas eriliiki isikuandmeid, ning käesoleva seaduse alusel läbiviidud rahvusvahelise kaitse menetluse või ajutise kaitse menetlusega seotud andmeid, sealhulgas eriliiki isikuandmeid, ning kohanemisprogrammiga seotud toimingute ajal saadud andmeid ning vastavate menetluste käigus antud haldusaktide ja sooritatud toimingute andmeid.
(5) Registris töödeldakse rahvusvahelise kaitse taotleja ja rahvusvahelise kaitse saanud välismaalase kohta järgmisi andmeid:
2) kontakt- ja elukohaandmed, sealhulgas varasema elukoha andmed päritoluriigis;
3) andmed perekondlike suhete, hariduse ja töö kohta;
4) andmed kehtivate ja kustunud karistuste kohta;
5) andmed tervisliku seisundi, sealhulgas andmesubjekti välimuse kohta;
6) daktüloskopeerimisel kogutud ja DNA proovide analüüsil saadud andmed;
7) andmed isiku päritoluriigi, reisiteekonna ning Eestisse saabumise kohta;
8) andmed päritoluriigist lahkumise ning elamisloa taotlemise põhjuste kohta;
9) andmed kuritegelike seoste või suhete kohta;
10) andmed välisriigi relvajõududes või mõne riigi luure- või julgeolekuteenistuses töötamise või nendega tehtud kaastöö kohta;
11) andmed teiste riikide territooriumil sõjaväelistes operatsioonides osalemise kohta.
(6) Registri vastutav töötleja on Politsei- ja Piirivalveamet ning volitatud töötleja määratakse registri põhimääruses.
(7) Registri põhimääruses võib täpsustada käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud andmete koosseisu.
(8) Registrisse kantavaid andmeid säilitatakse kõige rohkem 50 aastat ning säilitamise tähtajad täpsustatakse andmekategooriate kaupa registri põhimääruses.
(9) Eraõiguslikes ja avalik-õiguslikes suhetes võib registri andmed käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud menetlustes antud haldusaktide ja sooritatud toimingute kohta võtta aluseks andmetena rahvusvahelise kaitse taotleja ja saaja Eestis ajutise viibimise, elamise ja töötamise õigusliku aluse olemasolu ning Eestis ajutise viibimise, elamise ja töötamise tingimuste kohta.
(1) Enne käesoleva seaduse jõustumist esitatud rahvusvahelise kaitse taotlused vaadatakse läbi vastavalt rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise ajal kehtinud sätetele.
§ 87. Pagulaste seaduse kehtetuks tunnistamine
§ 871. Väljasaatmiskeskuse ümbernimetamine kinnipidamiskeskuseks
Käesolevas seaduses sätestatud nimetuse „kinnipidamiskeskus” asemel võib kuni 2015. aasta 1. juulini kasutada nimetust „väljasaatmiskeskus”.
1 Nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 07.08.2001, lk 12–23);
nõukogu direktiiv 2005/85/EÜ liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta (ELT L 326, 01.12.2005, lk 13–34), muudetud direktiiviga 2013/32/EL (ELT L 180, 26.06.2013, lk 60–95).


text:
2 peatukk
2. PEATÜKK. AATOMITE KVANTMEHAANIKA
§ 1. Vesinikusarnase aatomi teooria
Aatomite ja molekulide Schrödingeri võrrandi lahendamisel saadud lainefunktsioonide kuju on üldjuhul erakordselt keerukas. Aatomite korral lihtsustab vaatlust mõnevõrra asjaolu, et tegemist on vaid ühe tuumaga. Seetõttu tuleb süsteemi kirjeldamisel vaadelda ainult elektronide liikumist ümber koordinaatide alguspunkti fikseeritud tuuma. Üheelektroonsed lainefunktsioonid, mis kirjeldavad seda elektronide liikumist, kannavad aatomorbitalid IPM-mudeli kasutamise tõttu (vt. 1 ptk. § 8) leitavad vaid ligikaudselt.
Alustame vaatlust lihtsamatest aatomitest, mis koosnevad vaid aatomituumast ning ühest elektronist. Sellisteks aatomiteks on jne. ning neid nimetatakse vesinikusarnasteks aatomiteks. Selliste aatomite korral on kogu lainefunktsioon samane elektroni lainefunktsiooniga. Jättes kõrvale mitmeid suurusjärke väiksemad magnetilised vastasmõjud elementaarosakeste vahel, on meil tegemist ühe negatiivselt laetud elektroniga aatomituuma elektrostaatilises tsentraalsümmeetrilises väljas. Selle, nn. Kepleri süsteemi Schrödingeri võrrand on täpselt lahenduv.
Tuumalaengut Z omava vesinikusarnase aatomi Schrödingeri võrrand avaldub ristkoordinaatides kujul* :
Selle diferentsiaalvõrrandi otsest lahendamist takistab elektroni koordinaatide ruutude summa ruutjuure märgi all potentsiaalse energia liikmes. Tekkinud raskusest saadakse üle sobiva koordinaatide süsteemi valikuga. Tsentraalsümmeetrilise välja probleemide lahendamisel kasutatakse sfäärilisi koordinaate (vt. joonis 2).
Aatomiühikute süsteem
Seos SI-süsteemi
mõõtühikuga
elektroni mass
9,109534 · 10-31kg
elektroni Bohri
5,2917706 · 10-11m
H aatomis
elektroni laeng
1,6021892 ·10-19C
2,419 · 10-17C
1,055 · 10-34J · s
H aatomi ionisat- sioonipotentsiaali kahekordne väärtus
4,3598144 · 10-18J
Molaarne energia
2625,500 kJ/mol
8,4784 · 10-30C · m
Kvadrupoolmo-ment
4,4866 · 10-40C · m2
5,1423 · 1011Vm-1
Sfäärilised koordinadid (r-raadius, -sfäärilised nurgad).
Rist- ja sfäärilised koordinaadid on omavahel seotud järgmiste suhetega:
Schrödingeri võrrandis olev elektroni kineetilise energia diferentsiaaloperaator avaldub sfäärilistes koordinaatides kujul:
Oluliselt lihtsustub potentsiaalse energia operaator:
Seega on vesinikusarnase aatomi Schrödingeri võrrand sfäärilistes koordinaatides kujul:
Esimesel pilgul näib võrrand olevat muutunud isegi keerulisemaks, kuid tegelikult on nüüd võimalik muutujate eraldamine. Otsime lahendit, elektroni lainefunktsiooni, kujul
s.o. ainult raadiuskoordinaadist sõltuva radiaalosa ning sfäärilistest nurkadest sõltuva sfäärilise osa korrutisena. Asendades viimase avaldise võrrandisse (2.5) ning korrutades siis selle mõlemaid pooli suurusega
on lihtne eraldada muutujad:
Kuna viimase võrrandi mõlemad pooled sisaldavad omavahel sõltumatuid muutujaid, siis kehtib ta vaid juhul, kui mõlemad pooled on võrdsed mingi arvulise konstandiga . Järelikult võime välja kirjutada kaks sõltumatut diferentsiaalvõrrandit (jättes märkimata funktsioonide R ja Y muutujad):
Saadud võrrandite lahendamine on matemaatiliselt küllaltki töömahukas ning seetõttu esitame siinkohal vaid lahendid*.
Sfäärilisi muutujaid sisaldava diferentsiaalvõrrandi (2.8b) lahenditeks on sfäärilised harmoonikud:
on Legendre'i kaaspolünoomid. Konstandid tähistavad viimases võrrandis polünomiaalkordajaid. Sfäärilised harmoonikud sõltuvad kahest kvantarvust. Orbitaalne e. asimutaalne kvantarv l võib omada väärtusi
ning magnetiline kvantarv m väärtusi
Sfäärilised harmoonikud madalamate l väärtuste korral on toodud tabelis 3.
Vesinikusarnase aatomi ülesande radiaalse osa (2.8a) lahendid on kujul
on Laguerre'i kaaspolünoomid. Radiaalsed lainefunktsioonid sõltuvad lisaks orbitaalsele kvantarvule l veel peakvantarvust n, mille võimalikud väärtused on
Radiaalsete funktsioonide kuju mõnede n ja l kombinatsioonide korral on toodud tabelis 4.
Radiaalse võrrandi (2.8a) lahendamisel saab ka energia väärtuse:
kus n on jällegi peakvantarv. Tegemist on vesinikusarnase aatomi energiaga selle peakvantarvuga määratud olekus. Seega on vesinikusarnase aatomi koguenergia vaid ühe kvantarvu (n) funktsioon.
§ 2. Aatomorbitalide kuju
Vesinikusarnase aatomi orbitalidega on sarnased ka mitut elektroni sisaldavate aatomite üheelektroonsed lainefunktsioonid. Aaatomorbitalide kuju ning nende omadused mitmesuguste sümmeetriaoperatsioonide suhtes määravad aga neist moodustunud keemiliste sidemete iseloomu ja tüübi.
Aatomorbitalid (lühendatult AO-d) on põhimõtteliselt kahe erinevatest ruumikoordinaatidest sõltuva funktsiooni korrutised:
Mistahes aatomorbitaali korral kujutab sfäärilistest nurgakoordinaatidest sõltuv osa endast sfäärilist harmoonikut (vt. 2.9), mida omakorda võib vaadelda kahe sõltumatu funktsiooni korrutisena
Sfäärilisi harmoonikuid võib rühmitada vastavalt orbitaalse kvantarvu l väärtusele. Viimane määrab ära funktsiooni nulltasandite arvu muutumispiirkonnas . Sfäärilisel harmoonikul kvantarvuga puudub seega nulltasand ning sõltumatult nurkadest omab ta konstantset väärtust antud raadiuskoordinaadi r korral. Taolist funktsiooni iseloomustab sfääriline sümmeetria (vt. joonis 3).
Orbitaalse kvantarvuga l = 1 on kolm sfäärilist harmoonikut (vt. tabel 30. Vaatleme näiteks funktsiooni . Kuna alati , siis on sellel funktsioonil vastavalt muutuja z väärtusele kaks erineva märgiga iseloomustatud piirkonda. Kui , siis ka ning kui , siis . Võrrandiga
määratud tasandis on ka sfääriline harmoonik , s.t. see ongi nulltasand.
Funktsiooni arvuline väärtus on kogu muutumispiirkonnas oluliselt määratud funktsiooniga :
(vt. tabel 3). Joonisel 3 on näha, et vastavalt koosinusfunktsiooni väärtusele saame kahe sfääri kujutise, millest üks on määratud positiivsete, teine aga negatiivsete z väärtuste piirkonnas.
Analoogiliselt võib analüüsida ka sfäärilisi harmoonikuid . Seejuures ilmneb, et nende kuju on identne funktsiooni kujuga. Kuid nad on orienteeritud vastavalt x- ja y-telje suunas (vt. joonis 3).
Mõnevõrra keerukam on orbitaalsele kvantarvule l=2 vastavate sfääriliste harmoonikute analüüs. Nende geomeetrilised kujud on toodud samuti joonisel 3.
Märgime veelkord, et aatomorbitalide sfäärilised osad on universaalsed, s.t. nad ei sõltu aatomi tüübist. Antud H-sarnasele aatomile spetsiifilised on aga aatomorbitalide radiaalsed osad . Viimased on täpsel analüütilisel kujul esitatavad vaid vesinikusarnaste aatomite korral. Mitme elektroniga aatomite korral saab lahendeid leida vaid Schrödingeri võrrandi numbrilise integreerimise või ligikaudse rittaarenduse teel. Saadud funktsioonid on oma omadustelt siiski väga lähedased vesinikusarnase aatomi orbitalide radiaalse osaga. Viimaseid võib vaadelda üldkujul
kus on -astme polünoom muutujast r. Kuivõrd eksponentfunktsioon kahaneb kiiremini mistahes polünoomi kasvust, on garanteeritud piirtingimus
Seega on elektroni esinemise tõenäosus suurem väikeste r väärtuste korral (tuuma ligidal).
Joonisel 4 on lihtsamate juhtude jaoks toodud funktsiooni , elektroni leidmise tõenäosuse tiheduse ja elektroni leidmise tõenäosuse sõltuvus kaugusest tuumast. Näeme, et ka lainefunktsiooni radiaalne osa võib omada nullkohti vahemikus . Nende arv on määratud kvantarvudega n ja l:
Normeeritud sfäärilised harmoonikud
Sfääriline harmoonik
l	m	Tähistus	sfäärilistes koordinaatides ristkoordinaatides
Vesinikusarnase aatomi lainefunktsiooni
radiaalne osa (suurus )
n	l	Tähistus
Joonis 4. Aatomorbitalide sfäärilise osa sõltuvus kaugusest tuumast.
Joonis 5. Aatomorbitalide radiaalse osa kontuurkaardid.
Joonis 6. Mõnede aatomorbitalide polaarsed diagrammid.
Keemilise sideme tekkemehanismi mudelite uurimisel on oluliseks aatomi lainefunktsiooni suurus ja märk ühes või teises ruumipiirkonnas. Selle piltlikuks esitamiseks kasutatakse kas radiaalsete funktsioonide kontuurkaarte (vt. joonis 5) või skemaatilisi polaarseid diagramme (joonis 6).
Iga AO on tähistatud sümboliga, mis koosneb tema peakvantarvust ning orbitaalsele kvantarvule l vastavast tähelisest indeksist. Seejuures kehtib järgmine vastavus:
l väärtus:	0	1	2	3	4
täheline indeks:	s	p	d	f	g
Seega on n ja l kasvades järjestikused AO-d tähistatud sümbolitega 1s, 2s, 2p, 3s, 3p, 3d, 4s jne.
§ 3. Mitme elektroniga aatomi elektroonse lainefunktsiooni leidmine
Mitut elektroni sisaldava aatomi korral avaldab antud elektroni liikumisele mõju ka teiste elektronide elektrostaatiline väli ning seetõttu pole tema jaoks enam tegemist lihtsa tsentraalvälja potentsiaaliga. Matemaatiliselt avaldub selline potentsiaal valemiga:
kus on elektroni kaugus tuumast ja tema kaugus teistest elektronidest.
Järgnevalt kirjeldame kahte sümboolset operatsiooni, mis viivad matemaatilise aparaadi suurele lihtsustusele ning võimaldavad defineerida orbitali mõiste paljuelektroonses aatomis.
Esiteks leiame formaalselt elektronide tõukumise keskväärtuse üle kõigi ülejäänud elektronide i (antud elektroni jaoks). Tulemuseks saame
s.o. 1. elektroni raadiusvektorist sõltuva potentsiaali. See potentsiaal pole tingimata sfäärilise sümmeetriaga, kuna 1. elektron ise võib omada juhuslikku asendit ruumis. Seetõttu tuleb leida veel potentsiaali
Viimane potentsiaal on juba sfäärsümmeetriline ning seetõttu on temale vastava Schrödingeri võrrandi
lahendid esitatavad sõltumatute radiaalse ja sfäärilise osa korrutisena;
Lahendid pole vaatamata lihtsustustele siiski leitavad analüütilisel kujul. Põhimõtteliselt suvalise täpsusega võib neid leida aga eespool kirjeldatud lähendusprotseduuri abil, kasutades nn. kooskõlalise välja (SCF) meetodit.
Probleemiks ei ole siin niivõrd keskväärtuste eneste leidmise protseduur, vaid see, et antud elektroni orbitali leidmiseks on kõigepealt vaja leida teiste elektronide tekitatud keskmine potentsiaal. Viimane sõltub muidugi nende ruumilisest jaotusest, s.t. nende orbitalidest , mille leidmisel on vaja eelnevalt teada ka orbitalil oleva elektroni tekitatud välja potentsiaali. Suletud ringist väljapääs peitub alljärgneva SCF protseduuri kasutamises:
1. Valitakse mingisugused lähendusfunktsioonid iga elektroni orbitali jaoks (näiteks H-sarnased orbitalid).
2. Lähtudes neist orbitalidest määratakse vastavalt valemile (2.22) keskväärtustatud potentsiaal iga elektroni jaoks.
3. Saadud potentsiaal asendatakse üheelektroonsetesse võrranditesse (2.23) ning nende lahendamisel saadakse uus orbitalide komplekt .
4. Vastavalt Pauli printsiibile paigutatakse elektronid saadud orbitalidele ning arvutatakse uued potentsiaalid .
5. Võrreldakse antud k-ndal iteratsioonisammul saadud potentsiaale eelneval iteratsioonil kasutatud potentsiaalidega. Juhul kui potentsiaalid on jäänud praktiliselt muutumatuks, lõpetatakse protseduur ning tulemusena saadud viimased orbitalid ongi kooskõlalised e. Hartree-Focki SCF orbitalid. Vastasel korral jätkatakse iteratsiooni alates punktist 3.
Oma kujult on aatomite SCF orbitalid sarnased H-sarnaste aatomite orbitalidega. Muuhulgas on ka nende sfääriliste ja radiaalsete sõlmpindade arvud võrdsed ning määratud kvantarvudega n ja l.
§ 4. He aatomi ülesanne
Leiame variatsioonimeetodil lihtsaima kaheelektroonse aatomi -He energia ja lainefunktsiooni põhiolekus. Proovifunktsioonina kasutame vesinikusarnase aatomi põhioleku 1s-lainefunktsiooni, milles tuumalaeng Z on asendatud efektiivse laenguga :
Variatsiooniparameetriks ongi see laeng .
Jättes kõrvale lainefunktsiooni sõltuvuse spinnmuutujast, võib vastavalt Pauli printsiibile igal ruumiorbitalil olla kaks elektroni. Seega on He aatomi kaks elektroni ruumiliselt jaotuselt ning energeetiliselt identsetes olekutes. Süsteemi hamiltoniaan avaldub kujul:
on ühe elektroni kineetilise energia operaator,
On elektroni ja He tuuma vahelise elektrostaatilise tõmbumise operaator ning
kahe elektroni elektrostaatilise tõukumise operaator.
Koguenergia keskväärtus koosneb siis võrrandi
vasakul poolel olevate vastavate integraalide keskväärtuste summast
Seega on energia keskväärtus
funktsioon efektiivsest tuumalaengust Z'.
Vastavalt variatsiooniprintsiibile leiame nüüd tingimusest
energia miinimumile vastava väärtuse. Kuna tingimuse (2.36) rakendamisel võrrandile (2.35) saame, et
siis lõplikult on
Seega on variatsioonimeetodil tehtud He aatomi elektronide orbitalid analoogilised vesinikusarnase aatomi orbitalidega. Üksnes reaalse tuumalaengu Z asemel tuleb kasutada efektiivset tuumalaengut Z'. Järelikult on elektronide omavahelisest interaktsioonist tingitud energia muutus aatomis taandatav tuuma positiivse laengu ekraneerimiseks ühe elektroni poolt teisele.
Elektroni energia He aatomis on siis vastavalt vesinikusarnase aatomi energia avaldisele (2.13):
kus C on nn. varjestuskonstant. Viimase valemi üldistus paljuelektroonsete aatomite mistahes elektroni energiatele empiiriliste varjestuskonstantidega C kannab Moseley' valemi nime.
§ 5. Kogu nurgamoment aatomis
Eespool vaatlesime He aatomi ülesandes ainult ruumilisi orbitale. Elektronide spinnist ja orbitaalsest pöörlemisest tingitud magnetmomentide vastasmõju leidmisel on oluliseks probleemiks kahe elektroni orbitaalse momendi ning spinnmomendi liitumine. Klassikalises füüsikas on kahe momendi liitmise järjekord suvaline. Kvanmehaanikas see pole aga nii. Vastavalt momentide vektormudelile võib nende liitmine toimuda siin vaid selliste nurkade all, mille korral resultantmoment oleks täisarvuline või 1/2-kordne.
Seetõttu võib kahe elektroni nelja momendi summeerimine He aatomis toimuda kahel viisil:
1. Liidame eraldi orbitaal- ja spinnmomendid (tulemuseks peavad olema täisarvud):
kusjuures kogumoment
on samuti avalduv täisarvuna. Selline liitmise reegel kannab LS-sideme e. Russell-Saundersi sideme nime. LS-side vastab momendi jäävuse kehtivuse seadusele eraldi orbitaal- ja spinnmomentidele.
2. Iga elektroni jaoks võib summeerida kõigepealt tema orbitaal- ja spinnmomendi:
ning kogumoment aatomis on leitav üksikute elektronide momentide täisarvulise vektorsummana:
Taoline liitmise reegel kannab (jj)-sideme nime.
Üldjuhul võib erinevalt saadud kogumoment aatomis olle erinev, s.t.
Ühte või teist tüüpi sideme olemasolu aatomis on ära määratud kahe elektroni elektrostaatilise vastasmõju ning spinnorbitaalse vastasmõju energia suhtega. Viimane on proportsionaalne tuumalaengu neljanda astmega
(vesinikusarnases aatomis). Eespool nägime, et elektronide elektrostaatiline vastasmõju on aga vaid proportsionaalne efektiivse tuumalaenguga (vt. (2.34)). Seega on nende kahe mõju omavahelise suhte suurus oluliselt sõltuv efektiivsest tuumalangust. Kergemate elementide korral on see väike ning
Sellisel juhul realiseerub LS-side. Raskemate elementide korral on efektiivne tuumalaeng sisekihtide elektronidele suur ning vastavalt
Nende aatomite kogumomendi leidmisel tuleb kasutada (jj)-sideme reeglit.
§ 6. Paljuelektroonsete aatomite termide klassifikatsioon
Mitut elektroni sisaldavate energianivoode põhistruktuur on ära määratud elektronide kineetilise energia ning nende tuumadega tõmbumise ning vastastikuse tõukumise potentsiaalse energiaga. Lisaks sellele eksisteerib aga veel magnetmomentide interaktsioonist tingitud energeetiline peenstruktuur aatomis.
Aatomi summaarne energeetiline olek kannab termi nime. Vaatleme järgnevalt termide klassifikatsiooni ning tähistust. Alustame aatomitest, mida iseloomustab LS-side. Nende korral on elektronide orbitaalne ja spinnliikumise vaadeldavad sõltumatutena ning aatomi kogu orbitaalne moment
on määratud kogu orbitaalse kvantarvuga L. Viimane on leitav lõplikult mittetäidetud elektronkihtide elektronide orbitaalsete kvantarvude l vektorsummana. Nii näiteks on Na aatomi summaarse orbitaalse momendi eest vastutav vaid tema 3s elektron, sisekihtide elektronide momendid on aga paarikaupa kompenseeritud.
Sõltuvalt kvantarvu L väärtusest tähistatakse aatomite terme järgmiselt:
L	0	1	2	3	4
sümbol	S	P	D	F	G
Tegemist on samasuguste sümbolitega nagu erinevatele orbitaalsetele kvantarvule l vastavatel orbitalidel, siin on üksnes kasutatud suuri tähti.
Joonisel 7 on toodud vektormomentide liitmise näited L arvutamiseks elektronkonfiguratsioonide korral. (Meenutame, et vektorite kvantsummeerimisel on lubatud vaid täisarvulised resultantvektorite väärtused).
Joonis 7. Elektronide orbitaalse nurgamomendi liitmine p2- ja p3-süsteemis
Spinnide liitmine summaarse spinnmomendi leidmiseks Russell'i-Saunders'i sidemega aatomitel toimub analoogiliselt orbitaalsete nurgamomentide liitmisega. Silmas tuleb pidada siin seda, et elektroni spinnile vastava kvantarvu väärtus võib olla . Kahe elektroni süsteemis on summaarse spinni S väärtused järgmiste võimalike väärtusetega:
S = 1	(paralleelsed spinnid),
S = 0	(antiparalleelsed spinnid).
Termi spinnkvantarvu S iseloomustab tema multipleetsus. Multipleetsuse all mõistetakse termile vastava kogukvantarvu J erinevate võimalike väätuste arvu. Juhul kui , siis multipleetsus
tingimusel on
Termi sümbolis (vt. joonis 8) märgitakse multipleetsus vasakule üles.
Tugeva spinnorbitaalse vastasmõjuga ((jj)-sidemega) aatomites iseloomustab pöördliikumist kogunurgamoment
kus J on kogunurgamomendi kvantarv. Viimane võib omada väärtusi:
(Klebschi-Gordoni rida)
Joonisel 9 on toodud näide kogunurgamomendi kvantarvu J leidmiseks kahe mitteekvivalentse p-elektroni süsteemis.
Elektronide kvantarvud
LS-side	(jj)-side
peakvantarv n = 1, 2, 3, ...
orbitaalne kvantarv
magnetkvantarv
spinnkvantarv
sisemine kvantarv
elektroni kogu liikumishulga
z-projektsioonile vastav kvantarv
§ 7. Täitmise printsiip (aufbau) ja perioodilisuse süsteem
Mitut elektroni sisaldavates aatomites on elektronid paigutatud energeetilistele nivoodele vastavalt täitmise e. aufbau-printsiibile.Vastavalt sellele asub elektron kõige madalama energiaga olekus, kui see ei räägi vastu Pauli printsiibile.
Vesiniku aatomi põhiolekus on üks elektron, mis vastavalt aufbau-printsiibile asub 1s-nivool. He aatomis on kaks elektroni. Ei ole kahtlust, et esimene elektron paigutub siin s-orbitalile. Teise elektroni asetamine sellele orbitalile tõstab viimase energiat elektronide omavahelise tõukumise tõttu, kuid vaatamata sellele on 1s-nivoo ikkagi energeetiliselt madalaim ning He aatomi elektronstruktuur on 1s2.	Järgmiseks elemendiks perioodilisuse süsteemis on Li, mille aatom põhiolekus omab 3 elektroni. Esimesed kaks elektroni asuvad siin 1s-orbitalil. Mõnevõrra keerukam on aga kolmanda elektroni paigutamine. Vastavalt Pauli printsiibile peab ta olema järgmises, s.o. 2. elektronkihis. Lähtudes vesinikusarnase aatomi elektronide energiavoode avaldisest (2.13) sõltub nende väärtus üksnes peakvantarvust n. Seega on 2s- ja 2p-nivoo energeetiliselt ekvivalentsed. Millisele neist siis tuleks paigutada Li aatomi kolmas elektron? Nagu me nägime § II.4, võib elektronidevaheline elektrostaatiline vastasmõju olla vaadeldav ekraneerimise e. varjestusena. Vastavalt sellele on nii 2s- kui ka 2p-orbitalil asuva elektroni jaoks tuumalaeng varjestatud 1s-orbitalil oleva kahe elektroni poolt. See varjestus pole aga põhimõtteliselt ühesugune elektronile 2s- ja 2p-orbitalil. 2s-orbitali kujust järeldub, et elektroni leidmise tõenäosus tuumal on erinev nullist. Küll aga läbib tuuma nulltasand p-orbitalide korral. Järelikult on 2s-orbitalil asuva elektroni leidmise tõenäosus tuuma läheduses suurem võrreldes 2p-orbitalil oleva elektroniga (vt. joonis 10).
Joonis 10. Orbitalide radiaalne jaoutus Li aatomis
Järelikult on 2s-orbitalil olevad elektronid vähem varjestatud 1s-kihis olevate elektronide poolt ning nende tõmbumine tuumaga on suurem. Kuna vastav energianivoo on seetõttu madalamal, paigutub kolmas elektron Li aatomis 2s-orbitalile.
Järgnevatest elementidest on vastavuses ülaltoodud põhimõtetega Be aatom elektronkonfiguratsiooniga ja B aatom konfiguratsiooniga . Problemaatiline on jällegi C aatomi elektronkonfiguratsioon, kus võib eristada järgmisi võimalikke elektronide paigutusi:
Eelistatud on teine konfiguratsioon ja seda kahel põhjusel:
1) erinevatel ruumiorbitalidel asuvad p-elektronid varjestavad üksteist vähem kui samal orbitalil olevad elektronid. Seetõttu paigutavad elektronid ekvivalentsete orbitalidele maksimaalselt eraldi asetatult (1. Hundi reegel);
2) üldjuhul väljendub Pauli printsiip keeluna kahele paralleelse spinniga elektronile samaaegselt ühes ja samas ruumipunktis viibimiseks. Seega on elektroni vahetus läheduses teise, paralleelse spinniga elektroni leidumise tõenäosus lähedane nullile, mis tingib nende elektronide vastastikuse elektrostaatilise tõukumise vähenemist. Seesugune nähtus on üldse iseloomulik fermionidele ning seetõttu kannab vastav ruumiosa elektroni ümber Fermi augu nime. Fermi augu olemasolust põhjustatud tõukumisenergia vähenemine (süsteemi stabiliseerumine) viib selleni, et erinevatel ekvivalentsetel ruumiorbitalidel asuvad elektronid püüavad olla paralleelsete spinnidega (2. Hundi reegel).
Vastavalt eeltoodud põhimõtetele on aufbau-printsiip kehtiv ka igas järgmise peakvantarvuga iseloomustatud elektronkihis, s.t. täitmise järjekord kihi piires on
4s	4p	4d	4f	jne.
Erinevusi täitmise järjekorras võib olla üleminekul ühest elektronkihist teise. Siin kehtib seaduspärasus, mille kohaselt täidetakse eelkõige orbitalid minimaalse kvantarvude summaga
Juhul kui summa on kahel orbitalil võrdne, täitub enne orbital suurema kõrvalkvantarvu l väärtusega. Üldine täitumise järjekord aatomi orbitalidel on toodud tabelis 6.
Aatomorbitalide täitumise järjekord
Niisugune seaduspärasus põhjustab väga lähedaste keemiliste omadustega elementide (lantaniidid, aktiniidid) järjestikust paiknemist Mendelejevi perioodilisuse süsteemis. Keemiliste omaduste eest vastutavad eelkõige aatomi välimise e. valentskihi elektronid. Vastavalt elementidel jääda samaks (näit. 4s2) ning täidetakse sisekihi orbitale (näit. 3d).

matches:
§ 1
§ 8
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7