Majandus- ja taristuministri 17.07.2015 määrus number 97; jõustumiskuupäev 21.07.2015
redaktsioon 21.07.2015 [RT I, 18.07.2015, 7]
Nõuded ehitusprojektile1
Vastu võetud 17.07.2015 nr 97
Määrus kehtestatakse ehitusseadustiku § 13 lõike 3 alusel.
1. peatükk Üldised nõuded
(1) Käesolev määrus sätestab nõuded projekteerimise käigus koostatavale dokumendile või dokumentide kogumile (edaspidi ehitusprojekt).
(2) Käesoleva määruse nõuetele vastav ehitusprojekt tuleb koostada:
(3) Riigikaitselise tee ehitusprojekt peab vastama ehitusseadustiku § 91 lõikes 1 nimetatud tee ehitusprojektile esitatavatele nõuetele.
(4) Käesoleva määrusega ei sätestata nõudeid järgmiste ehitiste ehitusprojektile:
1) ehitusseadustiku § 91 lõikes 1 nimetatud tee;
2) elamut teenindav sisekliima tagamiseta hoone, mille ehitisealune pind on kuni 60 m² ja kõrgus kuni 5 m.
§ 2. Üldnõuded ehitusprojektile ja ehitusprojekti koostamisele
(1) Ehitusprojekt peab olema koostatud selliselt, et see on loetav, vastuoludeta ning erialaspetsialistile arusaadav ja üheselt mõistetav.
(2) Eeldatakse, et ehitusprojektile, sealhulgas selle staadiumile ning ehitusprojektiga seonduvale dokumendile esitatavad nõuded on täidetud, kui ehitusprojekti koostamisel on järgitud ehitusseadustikus ja käesolevas määruses sätestatud põhimõtteid ning see sisaldab hoone korral vähemalt kehtivas Eesti standardis EVS 811 ja rajatise korral kehtivas Eesti standardis EVS 907 nõutavat teavet või sellega samaväärset teavet.
(3) Kui ehitusprojekti koostamisel osaleb mitu ehitusprojekti koostavat isikut, peab olema määratud ehitusprojekti terviklikkuse ja ehitusprojekti osade kokkusobivuse eest vastutav isik (edaspidi peaprojekteerija).
(4) Kui ehitusprojekti koostab üks isik, siis eeldatakse, et peaprojekteerija on ehitusprojekti koostanud juriidilise isiku või ettevõtja poolt määratud pädev isik, kes vastutab konkreetse ehitusprojekti eest. Kui ehitusprojekti koostab ainult üks füüsiline isik, siis käsitatakse teda peaprojekteerijana.
(5) Peaprojekteerija korraldab ehitusprojekti koostamisel osalevate isikute koostööd, et tagada projektlahenduste ratsionaalsus, ehitusprojekti osade kokkusobivus, ehitise osade koostoimimine, energiamärgise andmine ja hooldusjuhendi koostamine.
§ 3. Ehitusprojekt
(1) Ehitusprojekt koosneb:
1) projekteeritud lahendusi kirjeldavatest tekstilistest projektdokumentidest, nagu seletuskiri, tabelid;
2) graafilistest projektdokumentidest, nagu tehnilised joonised, illustratsioonid, skeemid, graafikud;
3) muudest asjakohastest dokumentidest.
(2) Ehitusprojekti juurde kuuluvad asjakohasel juhul ka muud dokumendid, mis seonduvad ehitamisega, ehitise kasutamise ning korrashoiuga, nagu kasutus- ja hooldusjuhend.
(3) Ehitusprojekt peab sisaldama ehitise tehnilisi andmeid, mis on nõutud:
1) ehitusloa taotlemisel või ehitusteatise esitamisel;
2) kasutusloa taotlemisel või kasutusteatise esitamisel.
§ 4. Ehitusprojekti osad
(1) Konkreetsest ehitisest tulenevalt sisaldab ehitusprojekt üldjuhul järgmisi osi vastavas täpsusastmes:
1) asendiplaan;
2) arhitektuur, sealhulgas sisearhitektuur ja maastikuarhitektuur;
3) konstruktsioonid;
4) tehnosüsteemid, nagu küte- ja ventilatsioon, jahutus ja soojusvarustus, gaasivarustus, veevarustus- ja kanalisatsioon;
5) elektripaigaldised (tugevvoolu-, nõrkvoolu- ja automaatikapaigaldis);
6) tuleohutus;
7) energiatõhusus;
8) asjakohasel juhul ehitise eripärast tulenev osa.
(2) Ehitusprojekti osad koostamisel lähtutakse:
1) õigusaktidest;
2) standarditest;
3) tehnilistest, projekteerimis- või muudest normidest;
4) kirjeldustest, mille kasutamises on kokku lepitud.
(3) Vajadusel võib erinevaid ehitusprojekti osi omavahel ühildada või eraldada selliselt, et need täiendaksid üksteist, kuid ei raskendaks ehitusprojekti loetavust.
(4) Ehitusprojekti seletuskirjas tuuakse ära teave, millest ehitusprojekti või selle osa koostamisel on lähtutud, tulenevalt käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud loetelust.
(5) Ehitusprojekti seletuskirjas peab sisalduma teave, kuidas ehitusprojekti koostaja korraldas koostöö teiste ehitusprojekti koostamisel osalenud isikutega ja võimalike ehitamisel osalevate isikutega ning teave, kuidas peab olema korraldatud ehitusprojekti koostaja edasine koostöö teiste ehitusprojekti koostamisel ja võimalike ehitamisel osalevate isikutega, et tagada ehitamise ratsionaalsus ning ehitusprojekti osade kokkusobivus ja ehitise osade koostoimimine.
§ 5. Ehitusprojekti staadiumid
(1) Ehitusprojekti staadiumiteks on eelprojekt, põhiprojekt ja tööprojekt.
(2) Ehitusprojekti staadiumis kajastatud projektlahendused esitatakse tellijale kooskõlastamiseks.
(3) Eelnevas ehitusprojekti staadiumis koostatud ja tellijaga kooskõlastatud ehitusprojekt on koos võimalike lisatingimustega siduvaks lähteülesandeks järgneva ehitusprojekti staadiumi koostamiseks.
§ 6. Ehitusprojekti dokumendid
(1) Ehitusprojekti iga käesoleva määruse § 4 lõikes 1 nimetatud osa koosneb käesoleva määruse § 3 lõikes 1 nimetatud dokumentidest vastavas staadiumis. Ehitusprojekti dokumendid täiendavad üksteist ja moodustavad terviku.
(2) Vastuolude esinemisel sama staadiumi erinevate ehitusprojekti dokumentide vahel lähtutakse kõigepealt seletuskirjast, seejärel joonistest ja seejärel muudest ehitusprojektis sisalduvatest dokumentidest.
(3) Kui tööprojekti staadiumis esitatakse kogu vajalik informatsioon joonistel viidete ja märkustena, ei ole seletuskirja, tabelite, graafikute ja muude lisaselgitusi andvate dokumentide esitamine kohustuslik. Kui seletuskirja ei esitata, lähtutakse vastuolude esinemisel kõigepealt joonistest ja seejärel muudest ehitusprojektis sisalduvatest dokumentidest.
§ 7. Üldised nõuded vormistamisele
(1) Kõik ehitusprojekti osade dokumentide köited tuleb varustada tiitellehega, millel esitatakse:
1) ehitusprojekti nimetus ning tunnus või number;
2) ehitusprojektil kajastatud ehitise aadress või aadressid;
3) kinnismälestise või muinsuskaitseala nimetus ja kultuurimälestiste riiklikku registri number, selle olemasolul;
4) kui ehitusprojekti koostas üks isik, siis ehitusprojekti koostaja nimi, füüsilisest isikust koostaja puhul ka tema kvalifikatsioon; juriidilisest isikust ehitusprojekti koostaja puhul, ka registrikood, kontaktandmed, teatamiskohustusega ettevõtja puhul majandustegevuse registreerimise number ja konkreetse ehitusprojekti eest vastutava isiku nimi ning andmed tema kvalifikatsiooni kohta;
5) kui ehitusprojekti koostas mitu isikut, siis peaprojekteerija nimi, kontaktandmed, registrikood ja teatamiskohustusega ettevõtja puhul majandustegevuse registreerimise number, ning peaprojekteerija poolt nimetatud konkreetse projekti eest vastutava isiku andmed;
6) ehitusprojekti osa koostanud isiku nimi, aadress, kontaktandmed, registrikood ja teatamiskohustusega ettevõtja puhul majandustegevuse registreerimise number;
7) konkreetse ehitusprojekti osa koostamise eest vastutava isiku andmed, sealhulgas andmed kvalifikatsiooni kohta;
8) ehitusprojekti valmimise kuupäev;
9) koostatud lahendusversiooni järjekorra tähis, kui samas staadiumis on projekteeritud mitu erinevat lahendust või tehtud muudatusi;
10) tellija nimi, aadress ja kontaktandmed;
11) ehitusprojekti staadiumi ja/või tehnilise dokumendi nimetus.
(2) Ehitusprojekti iga leht, sealhulgas seletuskiri, joonis, tabel, graafik ja muu selline, tuleb varustada vähemalt järgmiste andmetega:
3) ehitusprojekti koostaja nimi;
4) ehitusprojekti koostamise kuupäev;
5) ehitusprojekti dokumendi tunnus või number;
6) koostatud ehitusprojekti versiooni järjekorra tähis ja kuupäev, kui samas staadiumis on projekteeritud mitu erinevat lahendust või tehtud muudatusi;
7) ehitusprojekti staadiumi ja/või tehnilise dokumendi nimetus;
8) konkreetse ehitusprojekti osa või dokumendi koostamise eest vastutava isiku nimi ja allkiri;
9) lehekülje number juhul, kui dokument koosneb rohkem kui ühest lehest.
(3) Lehekülgede nummerdamisel märgitakse kõigepealt lehekülje number ja seejärel lehekülgede arv dokumendis (seletuskirjas, tabelis, graafikus).
(4) Mitmel leheküljel koostatud ja nummerdatud ehitusprojekti dokumendi korral võib allkirjastada ka ainult konkreetse ehitusprojekti osa eest vastutava isiku nimega varustatud lehe.
(5) Kui ehitusprojekti staadium koosneb rohkem kui ühest köitest, siis märgitakse igale köitele ehitusprojekti osa nimi ja köite number ja lisatakse igale köitele tiitellehe järgi ehitusprojekti koosseis, kus on kirjeldatud projekti struktuur: projekti osade nimetused, köidete numbrid, vastutavad pädevad isikud.
(6) Ehitusprojekt peab olema varustatud projektdokumentide ja muude ehitusprojekti koosseisu kuuluvate dokumentide loeteluga. Kui ehitusprojekti osad on eraldi köidetes, peab dokumentide loeteluga olema varustatud iga projektiosa köide.
(7) Ehitusprojekti seletuskirjas peab olema nimetatud ehitusprojekti või iga selle osa koostamise eest vastutava isiku nimi ning ehitusprojekti või selle osa koostamises osalenud füüsiliste isikute nimed.
(8) Ehitusprojekti joonistel esitatakse objekt kahe- või kolmemõõtmelisena. Ehitusprojektile võib lisada virtuaalseid mudeleid või ruumilisi makette.
(9) Ehitusprojekti tiitelleht peab olema allkirjastatud peaprojekteerija või konkreetse ehitusprojekti koostamise eest vastutava isiku poolt. Ehitusprojekti dokument peab olema allkirjastatud selle koostaja ja konkreetse ehitusprojekti või selle osa eest vastutava isiku poolt.
(10) Juhul kui ehitise ehitamiseks on nõutud ehitusluba, siis käesolevas paragrahvis nimetatud vastutavaks isikuks on vastutav pädev isik.
(11) Ehitusprojekti digitaalsel esitamisel juhindutakse täiendavalt majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi veebilehel avaldatud juhisest.
2. peatükk Ehitusprojekti staadiumid
§ 8. Üldised nõuded eelprojektile
(1) Eelprojekt on ehitusprojekti staadium, milles esitatakse ehitise arhitektuurilahendus ja insener-tehniliste lahenduste põhimõtted, mida tellija kooskõlastuse korral detailiseeritakse projekteerimise järgmistes staadiumites.
(2) Eelprojekti koostamise lähtealuseks, lisaks ehitusseadustiku § 14 lõikes 1 sätestatule, on tellija esitatud lähteülesanne, ehitusuuring ning vajadusel ehitise eskiis või tehnoloogiline projekt või mõlemad.
(3) Eelprojekti staadiumis analüüsitakse erinevate arhitektuurilahenduste ja insener-tehniliste lahenduste sobivust ja ökonoomsust ning valitakse projekteeritava ehitise jaoks kõige sobivamad.
(4) Eelprojekt peab andma piisavat, arusaadavat ja õiget teavet kavandatava ehitise ja selle vastavuse kohta õigusaktides sätestatud nõuetele.
(5) Eelprojekt peab võimaldama määrata ehitise energiatõhusust ja orienteeruvat ehitusmaksumust.
(6) Eelprojektis kirjeldatakse asjakohasel juhul ehitises kasutatava tehnoloogilise sisseseade, seadme või muu eripärase lahenduse:
1) mõõtmeid ja paiknemist;
2) kasutamisest tulenevaid piiranguid;
3) teenindamiseks ja transpordiks vajalik kuja või koridori.
(7) Eelprojekt peab sisaldama andmeid ehitise ja selle osaks oleva tehnosüsteemi kavandatud kasutusea kohta.
(8) Eelprojekti staadiumis kehtestatakse üldised nõuded ehitise kvaliteedile ja lahendatakse ehitise ohutu kasutamise küsimused.
(9) Kavandatava ehitise asendiplaaniline ja arhitektuurilahendus ning tuleohutuse osa esitatakse eelprojektis nii tekstiliselt seletuskirjas kui ka graafiliselt joonistel. Sisearhitektuuri-, maastikuarhitektuurilahendused ja insener-tehnilised lahendused peavad olema kirjeldatud vähemalt tekstiliselt seletuskirjas.
(10) Eelprojekti seletuskirjas tuuakse asjakohasel juhul eraldi peatükina välja ehitise ligipääsetavuse ja kasutamise lahendused, mis arvestavad puudega inimeste erivajadusi.
§ 9. Üldised nõuded põhiprojektile
(1) Põhiprojekt on ehitusprojekti staadium, milles esitatakse ehitise arhitektuurilahenduste ja insener-tehniliste lahenduste ning kvaliteedi kirjeldus täpsusega, mis võimaldab määrata ehitise eelarvelist maksumust, korraldada ehitushanget ja koostada ehitamiseks hinnapakkumust.
(2) Põhiprojekti koostamise lähtealuseks on käesoleva määruse § 8 lõikes 2 sätestatu ja eelprojekt selle olemasolul.
(3) Põhiprojekti staadiumis arendatakse edasi eelprojekti staadiumis välja valitud lahendusi ja töötatakse välja ehitise põhilahendused selliselt, et ehitusprojekti osad oleksid omavahelises kooskõlas ja süsteemselt seotud.
(4) Põhiprojektis esitatakse arhitektuurilahendused ja insener-tehnilised lahendused ning kõik olulised tehnilised nõuded ehitustootele, -materjalile ja -seadmele, ehitisele ja selle osadele. Esitatud lahendused peavad olema kontrollitud ja omavahel kooskõlas.
(5) Põhiprojekt sisaldab kasutatava ehitustoote, -materjali ja -seadme ja tehnilisi näitajaid ja nendele esitatavaid nõudeid. Ehitustoote, -materjali ja -seadme tootjat või valmistajat üldjuhul ei nimetata.
(6) Põhiprojektis sisalduv ehitise oluliste arhitektuurilahenduste ja tehniliste parameetrite kirjeldus esitatakse jooniste ja tehniliste kirjelduste kogumina sellisel tasemel, mis annab selged ja üheselt mõistetavad tehnilised lahendused.
(7) Asjakohasel juhul kajastatakse ehitise osadele või ehitises kasutatavatele ehitustoote, -materjali ja -seadme kasutusele ja hooldusele esitatavad üldnõuded põhiprojekti seletuskirjas või kasutus- ja hooldusjuhendis.
§ 10. Üldised nõuded tööprojektile
(1) Tööprojekt on ehitusprojekti staadium, milles esitatakse ehitise arhitektuurilahenduste ja insener-tehniliste lahenduste ning kvaliteedi kirjeldus täpsusega, mis võimaldab nõuetekohaselt ehitada ning koostada teisi ehitamisega seonduvaid dokumente, mille olemasolu peetakse vajalikuks.
(2) Tööprojekti koostamise lähtealuseks on, lisaks käesoleva määruse § 8 lõikes 2 sätestatule, eelnevalt koostatud ehitusprojekti staadiumid ning teave ehitustoote, -materjali ja -seadme kohta, lõplikult täpsustatud tehnoloogilised või esteetilised eelistused ja piirangud.
(3) Tööprojektis täpsustatakse eelprojekti ja põhiprojekti lahendusi selliselt, et pärast ehitustööde organiseerimise kava, tootejooniste ja muude ehitamisega seonduvate dokumentide koostamist, juhul kui nende koostamine on ehitustööde jaoks vajalik ja nõutud, oleks võimalik ehitis terviklikult valmis ehitada.
(4) Tööprojektis esitatud arhitektuurilahendused ja insener-tehnilised lahendused ning kõik olulised tehnilised nõuded ehitustootele, -materjalile ja -seadmele, ehitisele ja selle osadele peavad olema kontrollitud ja omavahel kooskõlas.
(5) Tööprojekti joonis esitatakse mõõtkavas ja formaadis, mis võimaldab selle mugavat kasutamist ehitusplatsil.
(6) Märkused ja lisanõuded esitatakse võimalusel joonistel ja võimalusel selliselt, et mitme projektdokumendi üheaegne jälgimine ei oleks vajalik.
(7) Tööprojekti koostamisel eeldatakse, et ehitamisel kasutatakse väljaõppinud ja kogemustega tööjõudu pädeva isiku juhendamisel.
(8) Tööprojektis esitatakse kasutatava ehitustoote, -materjali ja -seadme mark ja selle tootja või valmistaja ning antakse vajadusel juhised nende seadistamiseks.
(9) Juhul kui lõplikku sõlme lahendust ei ole võimalik lähteandmete ebapiisavuse tõttu esitada, esitatakse sõlme eeldatav tehniline lahendus koos viitega, milliseid näitajaid ja kelle poolt tuleb täpsustada ehitamise käigus pärast sõlme avamist ja enne ehitamise jätkamist.
(10) Kui ehitusprojekt näeb ette tüüplahenduse kasutamist, siis tuleb tööprojektis viidata konkreetsele tüüplahendusele ning vajadusel esitada tüüplahenduse kohta käiv teave tööprojekti koosseisus.
§ 11. Lisanõuded eel-, põhi- või tööprojekti koosseisus esitatavale lahendusele
(1) Eel-, põhi- või tööprojekti koosseisus olev asendiplaan, tehnovõrkude ja -rajatiste, teede, platside, logistika, haljastuse ja väikevormide lahendus peab olema esitatud nii plaaniliselt kui ka kõrguslikult ja seotult geodeetilise süsteemiga.
(2) Esitatud tehnosüsteemide lahendused ja nende paiknemine peavad olema võrreldud ja omavahel sobima selliselt, et nende väljaehitamine ja toimimine ei segaks üksteist ja võimaldaks teha nende hooldust ja remonti.
(3) Tööprojekti joonistel peab projekteeritud lahenduse geomeetria olema mõõtmetega ja/või koordinaatidega kirjeldatud määral, mis võimaldab joonist vahetult kasutada nii ehitamiseks kui ka omanikujärelevalve tegemiseks.
§ 12. Ehitusprojekti muutmine
(1) Käesolevat paragrahvi kohaldatakse üksnes sellisele ehitusprojekti muudatustele, mille puhul muudatuse ulatusest, iseloomust või mahust tulenevalt ei pea taotlema uut ehitusluba või esitama uut ehitusteatist.
(2) Ehitusprojekti muudatus peab sobima ehitisega ja muudetava ehitusprojektiga.
(3) Muudetud ehitusprojektis esitatakse tehniline lahendus, mis võrreldes algse ehitusprojektiga võimaldab kasutada alternatiivset ehitustoodet, -materjali ja -seadet, tehnosüsteemi, ehitise tehnilist lahendust või parandada ehitusprojekti vigu ja ebatäpsusi.
(4) Juhul kui ehitusprojekti muudatuste koostaja ei ole ehitusprojekti koostaja, siis tuleb esitada ehitusprojekti muudatus vähemalt arvamuse avaldamiseks ka esialgse ehitusprojekti koostajale.
(5) Ehitusprojekti muudatus peab vastama sama staadiumi nõuetele, millele peab vastama muudetav ehitusprojekti osa.
(6) Ehitusprojekti muudatus lisatakse vastava ehitusprojekti osa juurde.
(7) Ehitusprojekti muudatuse kohta koostatakse seletuskiri, milles selgitatakse muudatuse tegemise põhjuseid, esitatakse uus lahendus koos põhjenduste ja selgitustega ning muudatuse tegemisest tulenevad võimalikud mõjud.
(8) Ehitusprojekti muudatuse tõttu lisandunud projektdokumentidega koos esitatakse kehtivate projektdokumentide loetelu, mille kajastatakse lisaks algsetele projektdokumentidele ka lisatud, asendatud ja kehtivuse kaotanud projektdokumendid, võimaldamaks saada selget ülevaadet kehtivatest projektdokumentidest.
3. peatükk Nõuded ehitusloa taotlemisel esitatavale või koos ehitusteatisega esitatavale ehitusprojektile
§ 13. Ehitusloa taotlemisel esitatav ehitusprojekt
(1) Ehitusloa taotlemisel esitab ehitusloa taotleja ehitusprojekti enda valitud staadiumis.
(2) Olenemata esitatud ehitusprojekti staadiumist, annab pädev asutus ehitusprojektile hinnangu lähtudes eelprojektile esitatavatest ja käesoleva peatüki nõuetest.
(3) Ehitusprojekt peab sisaldama ehitisregistrile esitatavaid ehitise tehnilisi andmeid.
(4) Ehitusprojekt esitatakse paberkandjal kahes eksemplaris või digitaalselt.
(5) Ehitusprojekti digitaalsel esitamisel juhindutakse täiendavalt majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi veebilehel avaldatud juhisest.
§ 14. Ehitusloa taotlemisel esitatava ehitusprojekti osad
(1) Ehitusloa taotlemisel esitatavas ehitusprojektis esitatakse ehitise kohta need andmed ja ehitusprojekti osad, mis on asjakohased ja mida on otstarbekas ja võimalik määrata.
(2) Ehitusloa taotlemisel esitatava ehitusprojekti osadeks on asjakohasel juhul:
2) arhitektuur, sealhulgas sisearhitektuur ja maastikuarhitektuur, kui ehitusprojekt hõlmab sisearhitektuurset või maastikuarhitektuurset projekteerimist;
4) küte, ventilatsioon, jahutus ja soojusvarustus;
5) gaasivarustus;
6) veevarustus ja kanalisatsioon;
7) elektripaigaldis (tugevvoolu-, nõrkvoolu- ja automaatikapaigaldis);
8) tuleohutus;
9) energiatõhusus;
10) muud ehitiste eripärast tulenevad olulised osad või süsteemid.
(3) Ehitise ümberehitamise korral sisaldab ehitusprojekt vajadusel lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud andmetele ja osadele olemasoleva ehitise mõõdistusprojekti ja olemasoleva ehitise auditi andmeid.
§ 15. Asendiplaan
(1) Ehitusloa taotlemisel esitatakse ehitusprojekti asendiplaani osas joonised, mis kajastavad ehitise paiknemist krundil ja krundi heakorda, liiklusskeemi, heakorra-, katendite ja haljastuse lahendusi või plaani, vertikaalplaneerimise lahendusi, tehnovõrkude ja -rajatiste koondplaani või muud sellist, mis on kohane ja vajalik. Joonised võib ühendada, kui see ei halvenda jooniste loetavust ja selgust.
(2) Asendiplaanil kajastatav lahendus peab olema esitatud nii tasapinnaliselt kui ka kõrguslikult ja seotult geodeetilise süsteemiga.
§ 16. Arhitektuuri osa
(1) Ehitusloa taotlemisel esitatakse arhitektuuri- ja asjakohasel juhul sisearhitektuuri ja maastikuarhitektuuri osas vähemalt:
1) projekteerimisel aluseks võetud ja projekteerimisel järgitud tehniliste ja projekteerimisnormide, standardite ning juhendmaterjalide loetelu;
2) ehitise arhitektuurilahendus;
3) ehitise kavandatav kasutusiga;
4) ehitise põhitarindite kirjeldus koos põhiliste ehitustoodete, -materjalide ja -seadmete äranäitamisega;
5) arhitektuurinõuded hoone välispiiretele ja viimistluse kirjeldus;
6) piirdekonstruktsioonide soojusjuhtivused ja mürapidavused;
7) nõuded ja nõuetele vastavust tagavad lahendused puudega inimeste erivajadustest tulenevate liikumisvõimaluste kindlustamiseks;
8) üldnõuded siseviimistlusele.
(2) Arhitektuuri- ja asjakohasel juhul sisearhitektuuri osas kirjeldatakse projekteeritud lahendusi tekstiliselt seletuskirjas ning graafiliselt plaanidel, vaadetel ja lõigetel.
§ 17. Konstruktsioonide osa
(1) Ehitusloa taotlemisel esitatakse ehitusprojekti konstruktsioonide osas vähemalt järgnev:
2) normatiivsed kasuskoormused;
3) ehitise kande- ja jäigastavate konstruktsioonide üldine kirjeldus, põhielementide paiknemine ja iseloomustavad näitajad;
4) vundamendilahenduse üldine kirjeldus.
(2) Konstruktsioonide osas kirjeldatakse projekteeritud lahendusi vähemalt tekstiliselt seletuskirjas.
§ 18. Kütte, ventilatsiooni, jahutuse ja soojusvarustuse osa
(1) Ehitusloa taotlemisel esitatakse ehitusprojekti kütte- ja ventilatsiooniosas ning jahutuse ja soojusvarustuse osas vähemalt:
2) tehnosüsteemi kavandatav kasutusiga;
3) kütte, jahutuse ja ventilatsiooni üldpõhimõtted ja üldine iseloomustus;
4) hoone ligikaudne energiavajadus;
5) valitud soojusallikas;
6) kütte- ja ventilatsioonisüsteemide põhiliste seadmete, nagu näiteks katlad, ventilatsiooniagregaadi vms, toimimise põhimõtted, ligikaudsed võimsused ja paiknemine;
7) tehnoruumide ja šahtide vajadus, paiknemine ja suurus.
(2) Asendiplaanil, tehnovõrkude ja -rajatiste koondplaanil või vajadusel eraldi tehnovõrgu ja -rajatis plaanil esitatakse tehnovõrkude ja -rajatiste asukohad.
(3) Ehitusprojekti kütteosa juurde lisatakse tehnovõrgu- või rajatise omanikult saadud tehnilised tingimused.
(4) Kütte- ja ventilatsiooniosas ning jahutuse ja soojusvarustuse osas kirjeldatakse projekteeritud lahendusi vähemalt tekstiliselt seletuskirjas.
§ 19. Gaasivarustuse osa
(1) Ehitusloa taotlemisel esitatakse ehitusprojekti gaasivarustuse osas vähemalt:
3) kasutatav gaas, töörõhk;
4) ehitise ligikaudne gaasivajadus;
5) gaasipaigaldise iseloomustus ning gaasikatelde ja teiste gaasiseadmete paiknemine;
6) gaasivõrguga liitumispunkt;
7) ruumide ventilatsiooni ja suitsuäratõmbe kirjeldus.
(2) Asendiplaanil, tehnovõrkude ja -rajatiste koondplaanil või vajadusel eraldi tehnovõrgu ja rajatiseplaanil esitatakse tehnovõrkude ja -rajatiste asukohad.
(3) Ehitusprojekti gaasivarustuse osa juurde lisatakse tehnovõrgu ja -rajatise omanikult saadud tehnilised tingimused.
(4) Gaasivarustuse osas kirjeldatakse projekteeritud lahendusi vähemalt tekstiliselt seletuskirjas.
§ 20. Veevarustuse ja kanalisatsiooni osa
(1) Ehitusloa taotlemisel esitatakse ehitusprojekti veevarustuse ja kanalisatsiooni osas vähemalt:
2) veevarustuse ja kanalisatsiooni põhimõtted, torustike ja olulisemate vett tarbivate või kanaliseerimist vajavate seadmete paiknemine;
3) tehnosüsteemi kavandatav kasutusiga;
4) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumispunkt;
5) veevarustuse ja kanalisatsiooni vooluhulgad;
6) vee ning reo- ja sademevee puhastamise vajadus;
7) tehnovõrkude ja -rajatiste, puhastusseadmete ja veemõõdusõlme paiknemise kirjeldus;
8) reovee, drenaaži ja sademevee eesvoolud;
9) sademevee vooluhulgad;
10) tehnoloogilise vee vajadus ehitises;
11) tehnoloogilise reovee kogus ja reostustase;
12) tehnoruumide ja šahtide vajadus, paiknemine ja suurus.
(3) Ehitusprojekti veevarustuse ja kanalisatsiooniosa juurde lisatakse tehnovõrgu ja -rajatise omanikult saadud tehnilised tingimused.
(4) Veevarustuse ja kanalisatsiooniosas kirjeldatakse projekteeritud lahendusi vähemalt tekstiliselt seletuskirjas.
§ 21. Elektripaigaldiste osa
(1) Ehitusloa taotlemisel esitatakse ehitusprojekti elektripaigaldiste (tugevvoolu-, nõrkvoolu- ja automaatikapaigaldise) osas vähemalt:
3) elektrisüsteemide (valgustus- ja jõuseadmed, infoedastus- ja turvasüsteemid, sealhulgas telefonside, andmeside, antennisüsteem, helindus, audio-videosüsteem, tulekahjusignalisatsioon, valvesignalisatsioon, videovalve, läbipääsusüsteem, erisüsteem vms) olemasolu ja põhimõtted;
4) elektri- ja sidevõrguga liitumispunktid;
5) elektri jõu ja valgustuse osa põhimõttelised lahendused;
6) hooneautomaatika ja tuleohutussüsteemide automaatika põhimõttelised lahendused;
7) infoedastuse tehnilised üldandmed, süsteemide kirjeldused ja võimsuse vajadused;
8) tehnoruumide nagu alajaama, peajaotla, varutoitegeneraatori ruumi ning šahtide ruumivajadus ja paiknemine;
9) põhiliste kaabliteede paiknemine.
(2) Asendiplaanil, tehnovõrkude ja -rajatiste koondplaanil või vajadusel eraldi tehnovõrgu ja -rajatise plaanil esitatakse tehnovõrkude ja -rajatiste asukohad.
(3) Ehitusprojekti elektripaigaldiste osa juurde lisatakse tehnovõrgu või -rajatise omanikult saadud tehnilised tingimused.
(4) Elektripaigaldiste osas kirjeldatakse projekteeritud lahendusi vähemalt tekstiliselt seletuskirjas.
§ 22. Tuleohutuse osa
(1) Ehitusloa taotlemisel esitatakse ehitusprojekti tuleohutuse osas vähemalt:
2) ehitise tuleohutusklass, kasutusviis ja kasutusotstarve;
3) ehitise tuleohutuskuja, kande- ja jäigastavate konstruktsioonide ning tuletõkkekonstruktsioonide tulepüsivusajad ja eripõlemiskoormus;
4) ehitise tuleohuklass ja tulekaitsetase;
5) ehitise jagunemine tuletõkkesektsioonideks ning konstruktsioonide tulepüsivust ja ehitustoodete ja -materjalide tuletundlikkust iseloomustavad näitajad;
6) hoones viibivate inimeste arvu piirangud evakuatsioonialade kaupa;
7) jagunemine suitsutsoonideks ja suitsueemalduse põhimõtted; korruseplaanidel näidatakse suitsueemaldamise jaoks kavandatud aknad ja luugid;
8) asendiplaan ja situatsiooniskeem koos nii projekteeritud kui ka tuleohutust mõjutavate olemasolevate ehitiste, teede ja tuletõrje veevõtukohtadega äranäitamisega;
9) päästemeeskonna juurde- ja sissepääs ehitisele ning hoone evakuatsiooni- ja hädaväljapääsudele;
10) tulemüüride ja tuletõkkesektsioone moodustavate konstruktsioonide, sealhulgas tuletõkkeuste, avatäidete ning oluliste läbiviikude asukohad joonistel ja nende tulepüsivusajad;
11) evakuatsioonilahendus, sealhulgas evakueeruvate inimeste arv, evakuatsiooniteede laius ja vajadusel arvutus, trepikodade iseloomustus, evakuatsiooniväljapääsud ja nendel kasutatavad sulused; korruseplaanidel näidatakse evakuatsioonivõimalused, välja arvatud elamutes ja eluhoonetes, mis ei ole kõrghooned;
12) pääsud keldrisse, pööningule, katusele;
13) ventilatsiooni- ja kütteseadmete tuleohutuse põhimõtted;
14) ehitisse ettenähtud tuleohutuspaigaldiste loetelu, kavandatav kasutusiga ja paigaldusviisi lühikirjeldus;
15) ehitise välise tulekustutusvee minimaalne veevooluhulk ja selle tagamise lahendus;
16) muud tuleohutust mõjutavad tegurid ja tuleohutusabinõud ehitises.
(2) Ehitusprojekti tuleohutuse osa võib koosneda viidetest ehitusprojekti muudele osadele ja projektdokumentidele, nagu näiteks joonistele või skeemidele, kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud andmed kajastuvad ehitusprojekti muudes osades.
(3) Tuleohutuse osas kirjeldatakse projekteeritud lahendusi nii tekstiliselt seletuskirjas kui ka graafiliselt joonistel.
§ 23. Energiatõhususe osa
(1) Kui püstitatakse või rekonstrueeritakse oluliselt hoonet, millele on kehtestatud energiatõhususe nõuded, esitatakse ehitusprojekti energiatõhususe osas energiaarvutuse lähteandmed ja energiaarvutuse tulemused.
(2) Nõutava energiamärgise andmise korraldab peaprojekteerija.
(3) Energiatõhususe osas esitatakse tehnilisest, funktsionaalsusest ja majanduslikust teostatavusest lähtuvad soovitused või nõuded kasutada suure energiatõhususega tehnosüsteemi.
(4) Suure energiatõhususega tehnosüsteem on näiteks soojuspump, taastuvast energiaallikast toodetud energial põhinev detsentraliseeritud energiavarustussüsteem, elektri- ja soojusenergia koostootmise süsteem, kaug- ja lokaalkütte- või -jahutussüsteem, eriti kui see põhineb täielikult või osaliselt taastuvatest energiaallikatest toodetud energial.
§ 24. Nõuded ehitusteatise esitamisega koos esitavale ehitusprojektile
Kui ehitusteatisega koos tuleb ehitusseadustiku lisas 1 nimetatud juhtudel esitada ehitusprojekt, peab esitatav ehitusprojekt vastama käesolevas peatükis sätestatud ehitusloa taotlemisel esitatava ehitusprojekti nõuetele.
4. peatükk Nõuded ehitusprojektile ehitise lammutamiseks
§ 25. Ehitusprojekt ehitise lammutamiseks
(1) Ehitise osaliseks või täielikuks lammutamiseks koostatava ehitusprojekti koostamise lähtealuseks, lisaks ehitusseadustiku § 14 lõikes 1 sätestatule on tellija esitatav lähteülesanne, ehitusuuring, olemasoleva situatsiooni kirjeldus, huvitatud isikute seisukohad ning pädeva asutuse korraldused ja ettekirjutused.
(2) Ehitise lammutamiseks koostatava ehitusprojekti eesmärk on anda ehitist lammutavale ehitusettevõtjale teavet lammutatava ehitise või selle osa kohta, juhiseid lammutustööde ohutuks läbiviimiseks ning lammutamisel tekkivate jäätmete käitlemiseks.
(3) Ehitusprojekt ehitise lammutamiseks peab sisaldama piisavat teavet lammutustegevuse ulatuse kohta, et hinnata lammutamisega kaasnevaid mõjusid ja anda ehitusluba või anda hinnang ehitustegevusele, mille kohta tuleb esitada ehitusteatis.
(4) Ehitusprojektis ehitise lammutamiseks antakse juhised ja lahendused tööde läbiviimiseks sellises täpsusastmes (staadiumis), et ehitusettevõtja suudab tööd ehitusprojekti järgides ning väljaõppinud ja kogemustega tööjõudu kasutades pädeva insenertehnilise personali juhendamisel ohutult ja keskkonnasäästlikult lõpule viia.
(5) Ehitise lammutamiseks ehitusloa taotlemisel või ehitisteatisega koos esitatav ehitusprojekt peab sisaldama vähemalt järgmist:
1) lammutatava ehitise osade kirjeldus ja dateering;
2) tööde alasse jäävate ehitiste, sealhulgas tehnovõrkude- ja rajatiste, haljastuse ning muude säilitatavate elementide kaitsmise nõuded, viis ja ulatus;
3) lammutustööde tehnoloogia kirjeldus, lammutamise järjekord ja ohutud võtted tööde läbiviimiseks;
4) tehnovõrgu ja -rajatise lahtiühendamise tingimused ja kohad;
5) vajadusel tarindite ja paigaldiste lahtiühendamise viisid ja kohad;
6) vajadusel ehitise osade ajutise toestamise viisid;
7) lammutatavas ehitises leiduvad ohtlikku ainet sisaldavad materjalid, seadmed ja tooted, nende eeldatavad liigid, paiknemine, kogused ning nende ohutu ja liikide kaupa kogumise ja käitlemise nõuded, sealhulgas asbesti ja asbesti sisaldavate materjalide määramine, asbesti ja asbesti sisaldavate materjalide lammutamisel asbestikiudude leviku vältimise meetmed;
8) lammutamisel tekkivate jäätmete ligikaudsed kogused jäätmeliikide kaupa ning jäätmeliikide kogumise ja edasise käitlemise korraldus;
9) enne 1940. aastat ehitatud ehitise kohta andmed hoone ehitamise ajaloo kohta, säilinud väärtuslike detailide loetelu koos fotodega ja ettepanekuid nende taaskasutamiseks.
(6) Ehitusprojektis ehitise lammutamiseks määratakse olemasoleva tehnovõrgu ja -rajatise kaitsmise, nende lahtiühendamise või likvideerimise meetodid. Tehnovõrgu või -rajatise lahtiühendamise või likvideerimise meetodid kooskõlastatakse tehnovõrgu ja -rajatise omanikuga.
(7) Vajadusel koostatakse ehitise lammutamiseks lisaks ehitusprojektile ehitustööde organiseerimise kava.
(8) Graafiline osa (joonised) ehitusprojektist ehitise lammutamiseks esitatakse enamlevinud mõõtkavades.
(9) Ehitise osalisel lammutamisel võib ehitusprojekt ehitise püstitamiseks sisaldada ka ehitusprojekti ehitise lammutamiseks. Juhul kui lammutustööde läbiviimiseks on vajalik tehnovõrgu ja -rajatise ümbertõstmine või mõni muu ehitustöö, koostatakse selle kohta iseseisev ehitusprojekt.
5. peatükk Nõuded kasutamise ja korrashoiu teavet sisaldavale dokumendile
§ 26. Nõuded ehitise kasutus- ja hooldusjuhendile
(1) Asjakohasel juhul tuleb koostada ehitusprojekti staadiumist lähtuv ehitise kasutus- ja hooldusjuhend (edaspidi hooldusjuhend).
(2) Koostatav hooldusjuhend peab sisaldama üldisi nõudeid ehitise kasutusele ja hooldusele ning teavet, kuidas korraldada edasine koostöö teiste ehitusprojekti koostamisel ja võimalike ehitamisel osalevate isikutega, et tagada ehitise valmimisel nõuetele vastava hooldusjuhendi olemasolu.
(3) Hooldusjuhendis esitatud nõuded ehitise, selle osade, ehitustoote, -materjali ja seadme ning tehnosüsteemi ja seadme ning muu sellise kasutamiseks ning hooldamiseks ei või olla põhjendamatult rohkem piiravad või koormavad, kui selle ehitustoote, -materjali või seadme ja muu sarnase tootja poolt esitavad nõuded.
(4) Asjakohasel juhul sisaldab hooldusjuhend teavet ehitise auditi kohustuslikkuse kohta, sealhulgas ehitise auditi toimingute ja auditi sageduse kohta.
(5) Ehitise hooldusjuhendi asjakohasust peab ehitusprojekti koostaja koos ehitajaga hindama ja vajadusel uuendama ehitusprojekti muutmisel, vahetult pärast ehitise valmimist ning ehitise garantiiperioodi lõppedes.
6. peatükk Määruse rakendamine
(1) Enne 2015. aasta 1. juulit ehitusloa taotlemisel esitatud ehitise ehitusprojekt peab vastama taotluse esitamisel kehtinud ehitusprojekti nõuetele.
(2) Juhul kui ehitusprojekti koostamist on alustatud enne käesoleva määruse jõustumist, ei ole kuni 2016. aasta 1. juulini nõutud käesoleva määruse § 2 lõike 3 järgimine.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.06.2010, lk 13–35).
Kristen Michal, Majandus- ja taristuminister
Ando Leppiman, Energeetika ja ehituse asekantsler kantsleri ülesannetes


text:
Kultuuriühingutele ning avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse andmise kord – Riigi Teataja
Kultuuriühingutele ning avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse andmise kord
Kultuuriühingutele ning avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse andmise kord - sisukord
§ 3 Kultuuriühingute toetus
§ 4 Avatud kultuurikeskuste toetus
§ 5 Toetuse taotlejatele esitatavad nõuded
§ 6 Toetuse arvutamine
3 Toetuse taotlemine ja menetlus
§ 7 Toetuse taotlus
RT IV, 03.07.2018, 6
Vastu võetud 21.06.2018 nr 29
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Pärnu linna eelarvest Pärnu linna haldusterritooriumil registreeritud ja tegutsevatele kultuuriühingutele ja avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse (edaspidi toetus) taotlemise, taotluste läbivaatamise, toetuse andmise ja toetuse kasutamise üle järelevalve teostamise kord.
(2) Käesoleva määruse alusel toetuse andmise eesmärgiks on arendada kultuurialast huvitegevust Pärnu linnas omaalgatuse toetamise kaudu.
(3) Käesolev määrus ei reguleeri toetuse andmist erakooliseaduse alusel tegutsevatele huvikoolidele, millele antakse toetust eraharidusasutuste toetamise korra alusel.
1) huvitegevus – harrastus;
2) kultuuriühing – mittetulundusühing, mille põhitegevus on kultuurialase huvitegevuse korraldamine;
3) avatud kultuurikeskus – juriidiline isik, mille üks põhikirjalistest tegevustest on tegutsemine avatud kultuuritöö põhimõttel;
4) avatud kultuuritöö – ilma kindla osalejaskonnata läbiviidav kultuuritöö, mis on suunatud omaalgatuse toetamisele ning erinevate tegevuste läbiviimiseks vajalike tingimuste loomisele;
5) kollektiiv – kultuuriühingus tegutsev huvigrupp;
6) tegevuses osaleja – kultuuriühingus tegutseva kollektiivi tegevuses regulaarselt osalev isik;
7) saavutustoetus – toetus, mida Pärnu linn annab kultuuriühingule, mis on aktiivselt osalenud oma valdkonna suurüritustel ja ise üritusi korraldanud ja/või mille koosseisus tegutsev kollektiiv on saavutanud silmapaistvaid tulemusi üleriigilistel või rahvusvahelistel konkurssidel, võistlustel ja festivalidel;
8) õppeasutus – haridusasutus, kus toimub õpetamine ja õppimine vastavalt õppekavale (põhikool, gümnaasium, kutseõppeasutus, rakenduskõrgkool, ülikool, huvialakool, eraharidusasutus, koolieelne lasteasutus, täienduskoolituse asutus).
§ 3. Kultuuriühingute toetus
(1) Toetust antakse kollektiividele, mis tegutsevad rahvakultuuri (koorimuusika, puhkpillimuusika, rahvamuusika, rahvatants, folkloor, harrastusteater, harrastuskunst, käsitöö) valdkonnas, mis on aktiivselt tegutsenud Pärnu linnas taotluse esitamise tähtajale eelnenud 12 kuu jooksul ning mille huvitegevus toimub vähemalt 9 kuul aastas 1 kord nädalas.
(2) Pearaha antakse huvitegevuse korraldamiseks kollektiivile tegevuses osaleja kohta. Tegevuses osaleja elukohaks peab rahvastikuregistris olema märgitud Pärnu linn.
(3) Toetus koosneb pearahast, millele lisandub saavutustoetus, kui toetuse saaja vastab käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 toodud tingimustele.
(4) Toetust ei maksta kollektiivile, mis tegutseb õppeasutuse ringina.
§ 4. Avatud kultuurikeskuste toetus
(1) Toetust antakse juriidilistele isikutele, mis on avatud kultuuritöö põhimõttel tegutsenud Pärnu linnas vähemalt 1 aasta.
(2) Toetus on ette nähtud avatud kultuurikeskuse haldamisel või omandis oleva hoone ja ruumide majandamiskulude (küte, elekter, vesi, kanalisatsioon) osaliseks katmiseks, avalike teenuste pakkumise, keskuse töötajate personalikulude ning vahendite soetamise kulude osaliseks katmiseks ning avalikkuse teavitamiseks.
(3) Toetuse eraldamisel Pärnu linnas tegutsevatele avatud kultuurikeskustele võetakse arvesse järgmised kriteeriumid:
1) kultuurikeskus on nädalas avatud 30 tundi kokku vähemalt 5 päeval nädalas ning 10 kuud aastas;
2) kultuurikeskuse ruume kasutab vähemalt 5 erinevat kollektiivi;
3) kultuurikeskuse avatud kultuuritegevuseks kasutatav pind on suurem kui 100 m2;
4) kultuurikeskuses on loodud keskust administreeriva töötaja töökoht;
5) avalikkuse regulaarne teavitamine kultuurikeskuses toimuvatest sündmusest.
§ 5. Toetuse taotlejatele esitatavad nõuded
3) taotleja peab olema nõuetekohaselt esitanud aruande varasemalt saadud toetuste kasutamise kohta;
4) taotleja suhtes ei ole algatatud pankroti- või likvideerimismenetlust.
§ 6. Toetuse arvutamine
Toetuste arvutamise täpsema juhendi kehtestab Pärnu Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus).
3. peatükk Toetuse taotlemine ja menetlus
§ 7. Toetuse taotlus
(1) Käesolevas määruses sätestatud toetuse taotlemise aluseks on vormikohane taotlus, mis esitatakse linnavalitsusele iga aasta 15. oktoobriks. Toetus eraldatakse järgmiseks kalendriaastaks.
(2) Taotluse vorm või pääs elektroonsesse toetuste haldamise süsteemi keskkonda avalikustatakse Pärnu linna veebilehel. Info taotluse esitamise võimaluse kohta avalikustab linnavalitsuse kultuuri- ja sporditeenistus (edaspidi kultuuri- ja sporditeenistus) kohalikus meedias.
(1) Kultuuri- ja sporditeenistus kontrollib esitatud dokumentide vastavust ja õigsust.
(2) Kultuuri- ja sporditeenistusel on vajaduse korral õigus hankida lisainformatsiooni ja nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid.
(3) Taotluses või sellele lisatavates nõutavates dokumentides esinevatest puudustest informeerib kultuuri- ja sporditeenistus taotlejat ning annab puuduste kõrvaldamiseks aega 10 tööpäeva. Juhul kui taotleja jätab puudused kõrvaldamata, lõpetatakse taotluse menetlus ja teavitatakse taotlejat kirjalikult menetluse lõpetamisest.
(4) Kui kultuuri- ja sporditeenistus tuvastab valeandmete teadliku esitamise, lõpetatakse menetlus toetuse määramiseks.
(5) Kultuuri-ja sporditeenistus esitab esinduskollektiivi staatust taotlevate huvigruppide toetused ja saavutustoetuse taotlused erinevate kultuurivaldkondade esindajatest koosnevale ekspertkomisjonile hinnangu andmiseks. Komisjoni koosseisu kinnitab linnavalitsus.
(1) Toetuste eraldamise ja toetuste suuruse otsustab linnavalitsus korraldusega kultuuri- ja sporditeenistuse ettepanekul ja arvestades ekspertkomisjoni arvamust.
(2) Kultuuri- ja sporditeenistus teavitab kirjalikult taotlejat, kelle taotlus jäi rahuldamata, taotluse mitterahuldamisest pärast lõikes 1 nimetatud korralduse vastuvõtmist.
(1) Kultuuri- ja sporditeenistus sõlmib toetuse saajaga lepingu toetuse sihtotstarbelise kasutamise kohta. Kui toetuse saajale on eelmisel aastal toetust eraldatud, sõlmitakse leping pärast määruse §-s 11 sätestatud aruande esitamist.
4) toetuse kasutamise aruande esitamise aega ja kord;
Toetuse saaja peab hiljemalt toetuse saamise aastale järgneva aasta 1. veebruariks esitama kultuuri- ja sporditeenistusele vormikohase aruande.
(1) Järelevalvet toetuse sihipärase kasutamise üle teostab kultuuri- ja sporditeenistus.
(2) Kultuuri- ja sporditeenistusel on õigus nõuda toetuse saajalt kuludokumentide koopiaid, seletusi ja vahearuandeid ning viibida toetatava tegevuse läbiviimise juures.
(3) Järelevalve käigus avastatud lepingu tingimuste rikkumise korral on kultuuri- ja sporditeenistusel õigus:
1) leping lõpetada ja nõuda eraldatud toetus tagasi;
2) vähendada toetuse suurust;
Pärnu Linnavolikogu 16. juuni 2016 määrus nr 16 „Kultuuriühingutele ning avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse andmise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(1) 2018. aastal Pärnu linna kultuuriühingutele ja avatud kultuurikeskustele eraldatud toetust kasutatakse vastavalt Pärnu Linnavolikogu 16. juuni 2016 määrusele nr 16 „Kultuuriühingutele ning avatud kultuurikeskustele tegevustoetuse andmise kord“ ja määruse alusel sõlmitud lepingus sätestatud tingimustel.
(2) 2018. aastal Audru vabaühendustele eraldatud toetust kasutatakse vastavalt Audru Vallavolikogu 7. mai 2015 määrusele nr 9 „Vabaühendustele toetuse andmise tingimused ja kord“ ja määruse alusel sõlmitud lepingus sätestatud tingimustel.
(3) Audru vabaühendused taotlevad 2019. aasta tegevustoetust käesoleva määruse alusel.

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


Keskkonnaregistri seadus
Riigikogu 19.06.2002 seadus; jõustumiskuupäev 01.01.2003
redaktsioon 15.03.2019 [RT I, 13.03.2019, 82]
14.04.2004 RT I 2004, 30, 209 01.05.2004
RT I 2002, 58, 361
Käesolevas seaduses sätestatakse loodusressursse, looduspärandit, keskkonnaseisundit ja keskkonnategureid käsitlevate andmete keskkonnaregistrisse kandmise, andmete registris hoidmise ning andmete töötlemise ja väljastamise alused.
§ 2. Keskkonnaregistri õiguslik seisund ja ülesanne
(1) Keskkonnaregister on riigi põhiregister.
(2) Keskkonnaregistri ülesanne on hoida ja töödelda loodusressursside, looduspärandi, keskkonnaseisundi ja keskkonnategurite kohta käivaid andmeid ning anda teavet:
1) loodusressursi kasutusõiguse, jäätmekäitluse ning saasteainete ja organismide keskkonda viimise lubade, ajutiste lubade või keskkonnakomplekslubade (edaspidi keskkonnaload) andmiseks;
2) loodusressursi kvaliteedile vastava kasutusala määramiseks;
3) riikidevahelise andmevahetuse korraldamiseks;
4) arengukavade ja planeeringute koostamiseks;
5) keskkonnakaitse eesmärgil kehtestatud omandiõiguse kitsenduste ning liikumisvabaduse ja majandustegevuse piirangute kohta;
6) keskkonnaseisundi avalikustamiseks;
7) riigi muude andmekogude pidamiseks;
8) looduslike keskkonnategurite ja nende mõju prognoosimiseks.
§ 3. Keskkonnaregistri ametlik nimetus
Loodusressursside, looduspärandi, keskkonnaseisundi ja keskkonnategurite andmeid sisaldava riigi põhiregistri ametlik nimetus on Keskkonnaregister (edaspidi keskkonnaregister).
§ 4. Keskkonnaregistri vastutav töötleja ja keskkonnaregistri volitatud töötleja
(1) Keskkonnaregistri vastutav töötleja on Keskkonnaministeerium.
(2) Valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul määrab Vabariigi Valitsus oma korraldusega keskkonnaregistri volitatud töötlejaks (edaspidi volitatud töötleja) käesoleva paragrahvi nõuete kohase riigiasutuse.
(3) Volitatud töötleja määramiseks kuulab Vabariigi Valitsus ära riigi infosüsteemitöid koordineeriva asutuse ja andmekaitse järelevalve asutuse arvamuse.
(4) Volitatud töötleja peab:
1) valdama keskkonnaregistri pidamiseks vajaliku infotehnoloogilise riistvara kasutamise oskust;
2) omama andmekogude pidamise kogemust;
3) omama võimalust läbi viia keskkonnaregistri pidamiseks vajalikku väljaõpet;
4) omama keskkonnaandmete kaitse ja avalikustamise korraldamiseks vajalike teadmistega töötajaid;
5) omama kogemust ja olema võimeline täitma riikidevahelise keskkonnateabevahetuse nõudeid.
§ 5. Keskkonnaregistri kande alusdokument
Keskkonnaregistri kande alusdokument seadusega sätestatud juhtudel on:
1) õigusakt;
3) keskkonnakasutuse registreerimisotsus (edaspidi registreerimisotsus);
4) uuringu või inventeerimise aruanne või programm;
5) planeering;
6) leping;
7) keskkonnaloa taotlus;
8) keskkonnaloa andmise, andmisest keeldumise, muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsus;
9) ajaloolise kalapüügiõiguse jaotamise otsus;
10) kalapüügipäeviku leht ja lossimisdeklaratsioon.
§ 6. Andmete keskkonnaregistrisse kandmise õiguslik tagajärg
(1) Keskkonnaregistrisse kandmata keskkonnaandmeid ei tohi kasutada keskkonnalubade ja keskkonnakasutuse registreerimise taotluste menetlemisel ning planeeringute ja arengukavade koostamisel, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Riikidevahelises keskkonnateabevahetuses tohib kasutada ainult keskkonnaregistrisse kantud andmeid.
§ 7. Keskkonnaregistri ülesehitus
(1) Keskkonnaregister koosneb:
1) registrikaartidele kantud elektroonilisest andmebaasist;
2) andmete väljastamise raamatust paber- ja elektroonilisel andmekandjal;
3) registri arhiivist.
(2) Keskkonnaregistri elektrooniline andmebaas sisaldab keskkonnaregistri objektide nimekirja (edaspidi nimistu), nimistusse kantud objektide kohta kogutud andmeid (edaspidi andmestik ) ja keskkonnaregistri objekti paiknemise kaarte.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud keskkonnaregistri objekte käsitletakse seadusega sätestatud tähenduses.
(4) Andmete väljastamise raamatus registreeritakse taotlused ning väljastatud andmed või viide nende väljastamisest keeldumise alusele.
(5) Keskkonnaregistri arhiivis hoitakse:
1) elektroonilisest andmebaasist kustutatud andmeid;
2) registrisse kantud andmete tootmiseks kasutatud üksikandmeid;
3) ohuandmeid ja nende tootmiseks kasutatud andmeid;
4) maavarade näidiseid.
(6) Ohuandmed käesoleva seaduse tähenduses on looduslike ja tehislike keskkonnategurite kohta kogutud andmestik, mis oli vajalik elanikkonna kiireloomuliseks teavitamiseks keskkonnategurite mõjust ning selle kestusest ja ulatusest, mõju tagajärgede ennetamiseks ja elanikkonna nõustamiseks ebasoodsa keskkonnamõju tingimustes. Ohuandmete avalikustamise ulatuse ja viisi enne nende andmete keskkonnaregistrisse edastamist määrab valdkonna eest vastutav minister.
(7) Keskkonnaandmete tootmine käesoleva seaduse tähenduses on seadusega nimetatud programmi, uuringu või inventeerimise täitmise käigus üksikandmete kogumine mahus, mis võimaldab kinnitatud metoodikate või ühtlustatud standardite alusel nende analüüsimise, üldistamise või teisendamise teel saada loodusressursside olemit ja keskkonnaseisundi hindamist ning võrdlust keskkonnanormatiividega lubavaid andmeid.
2. peatükk KESKKONNAREGISTRISSE KANTAVAD ANDMED
1. jagu Loodusressursside arvestus
§ 8. Loodusressursside arvestus
(1) Maavarade arvestust peetakse maardlate nimistuna.
(2) Kasvava metsa arvestust peetakse metsamajandamisüksuste nimistuna.
(3) Põhjavee arvestust peetakse põhjaveehaarete nimistuna.
(4) Veekogude arvestust peetakse veekogude nimistuna.
(5) Pinnaveekasutuse arvestust peetakse pinnaveehaarete nimistuna.
(6) Kalavaru arvestust peetakse:
1) merel ujuvpüünistega püügi puhul püügiandmestikuna püügipiirkondade lõikes;
2) merel seisevpüünistega püügi puhul püügi- ja asustamisandmestikuna maakondade lõikes;
3) siseveekogude ja piiriveekogude puhul püügi- ja asustamisandmestikuna veekogude lõikes.
(7) Jahiulukivaru arvestust peetakse jahipiirkondade nimistuna.
§ 9. Maardlate nimistu
(1) Maardlate nimistu registrikaardile kantakse maardla või selle osa kohta järgmised andmed:
2) registrikaardi number;
4) asukoht;
5) pindala;
6) registrisse esmase kandmise otsuse number ja kuupäev;
7) viide registrisse esmase kandmise otsuse alus dokumentidele;
8) viide maardlas kavandatava või maardla seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
9) maardla või selle osaga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) maardla või selle osaga seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
11) varude kinnitamise otsuse number ja kuupäev;
12) maavara nimetus;
13) maardla liik;
14) maavara kasutusalad;
15) maardla piires asuvad loodus- ja kinnismälestised;
16) uuritus (geoloogiliste tööde nimestik);
17) maardla tüüpläbilõige;
18) maavara keemiline koostis;
19) maavara mikrokomponendid;
20) maavara kivimiline ja mineraalne koostis;
21) maavara lõimis;
22) maavara füüsikalis-mehaanilised omadused;
23) maavara tehnilised näitajad;
24) maardla hüdrogeoloogiline iseloomustus;
25) maardla mäetehnilised eritingimused;
26) maardla maavaravaru;
27) maardla hüdrogeoloogiline iseloomustus;
28) maardla mäetehnilised tingimused.
(2) Maardla või selle osa kohta koostatud registrikaardi lisad on ülevaatekaart ja asukohakaart ning kaevandamisluba, uuringuluba ja üldgeoloogilise uurimistöö luba.
(3) Registrikaart koostatakse kogu maardla kohta. Suure maardla puhul võib keskkonnaregistri vastutava töötleja otsuse alusel koostada registrikaardi maardla osade kaupa.
§ 10. Metsamajandamisüksuste nimistu
(1) Metsamajandamisüksuste nimistu registrikaardile kantakse metsamajandamisüksuse kohta järgmised andmed:
7) viide registrisse esmase kandmise otsuse alusdokumentidele;
8) viide metsamajandamisega seotud või metsa seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
9) metsamajandamisüksusega seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) metsamajandamisüksusega seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
11) metsateatise registreerimise kuupäev, registreerija nimi ja ametinimetus;
12) katastritunnus;
13) omandivorm;
14) erametsa omaniku nimi või riigimetsa valdaja nimetus;
15) erametsa omaniku või riigimetsa valdaja isiku- või registrikood;
16) metsaeraldiste takseerkirjeldused;
17) metsamajandamisele kehtetustatud piirangud;
18) metsamajandamistööde kavandatud maht ja tehtud tööde maht;
19) metsamajandamiskava või -soovituste andmise kuupäev ja andja nimi või nimetus.
(2) Metsaeraldise takseerkirjeldusse kantakse metsaeraldise kohta järgmised andmed:
1) tunnus;
2) pindala;
3) kõlviku liik;
4) metsakategooria ning hoiu- või kaitsemetsaks määramise alus;
5) metsakasvukoha tüüp;
6) kuivenduse tunnus;
7) boniteet;
8) baaskõrgus (H100 või H50);
9) puistu hektaritagavara;
10) puistu tagavara juurdekasv;
11) puistu täius või liitus;
12) puistuelemendi rinne;
13) puistuelemendi puuliik;
14) puuliigi koosseisukordaja rindes;
15) puistuelemendi päritolu;
16) puistuelemendi keskmine vanus;
17) puistuelemendi tekkeaasta;
18) puistuelemendi keskmine kõrgus;
19) puistuelemendi keskmine rinnasdiameeter;
20) rinde rinnaspindala;
21) puistuelemendi puude arv hektaril;
22) puistuelemendi hektaritagavara;
23) kahjustatud puuliik;
24) kahjustuse põhjus;
25) kahjustatud puude osakaal;
26) kahjustusaste;
27) lamapuidu kogus;
28) tuleohuklass.
(3) Metsamajandamisüksus käesoleva seaduse tähenduses on:
1) erametsa puhul katastriüksus või selle osa;
2) riigimetsa puhul metskond või metsandik.
(4) Metsamajandamisüksuse kohta koostatud registrikaardi lisad on metsamajandamisüksuse ülevaatekaart ning katastrikaart või metsandiku asukohakaart.
§ 11. Põhjaveehaarete nimistu
(1) Põhjaveehaarete nimistu registrikaardile kantakse põhjaveehaarde kohta järgmised andmed:
8) viide põhjaveehaarde seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
9) põhjaveehaardega seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) põhjaveehaardega seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
11) põhjaveekihi nimetus;
12) põhjaveekihi varu uuritus;
13) põhjaveevaru kinnitatud kogus;
14) võetava põhjavee kogus;
15) põhjaveevaru kasutamise aeg;
16) põhjaveevaru kasutamise valdkonnad;
17) põhjaveehaarde kasutaja nimi.
(2) Põhjaveehaarde registrikaardi lisad on ülevaatekaart, asukohakaart ja põhjaveehaardest põhjaveekihile tekkiva mõju ulatuse prognoos ning vee-erikasutusluba, ajutine vee-erikasutusluba või kompleksluba.
§ 12. Veekogude nimistu
(1) Veekogude nimistu registrikaardile kantakse järve ja paisjärve kohta järgmised andmed:
8) viide järve või paisjärve seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
9) veekoguga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) veekoguga seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
11) paisjärve korral tema asukohajõe nimi;
12) keskmine sügavus;
13) suurim sügavus;
14) veekogu valgala pindala;
15) füüsikalised, keemilised ja bioloogilised näitajad;
16) avaliku kasutamise lubatavus.
(2) Registrisse kantakse selle paisjärve andmed, mille pindala täistäitel on vähemalt 1 ha.
(3) Järve ja paisjärve kohta koostatud registrikaardi lisad on ülevaatekaart ja asukohakaart.
(4) Veekogude nimistu registrikaardile kantakse vooluveekogu kohta järgmised andmed:
7) viide registrisse esmase kandmise alusdokumentidele;
8) viide vooluveekogu seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
9) vooluveekoguga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) vooluveekoguga seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
11) lähte asukoht;
12) suudme asukoht;
13) pikkus;
14) valgala pindala;
15) vooluhulgad;
(5) Vooluveekogu kohta koostatud registrikaardi lisad on vooluveekogu ülevaatekaart ja valgala kaart.
§ 13. Pinnaveehaarete nimistu
(1) Pinnaveehaarete nimistu registrikaardile kantakse pinnaveehaarde kohta järgmised andmed:
8) viide pinnaveehaardega seotud veekogude seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
9) pinnaveehaardega seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) pinnaveehaardega seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
11) veehaardega seotud veekogude nimed;
12) pinnaveehaarde kasutaja;
13) võetava pinnavee kogus;
14) pinnavee kasutamise valdkonnad.
(2) Pinnaveehaarde kohta koostatud registrikaardi lisad on pinnaveehaarde asukohajärve või paisjärve ülevaatekaart või vooluveekogu valgala kaart ning pinnaveehaarde asukohakaart ja vee-erikasutusluba, ajutine vee-erikasutusluba või kompleksluba.
§ 14. Kalavaru andmestik
(1) Kalavaru arvestust peetakse kalapüügipiirkondade andmestikuna ning siseveekogude ja piiriveekogude püügi- ja asustamisandmestikuna.
(2) Merest kalapüügi kohta peetakse arvestust kalapüügipiirkondade kaupa ning siseveekogust või piiriveekogust kalapüügi kohta nende veekogude kaupa.
(3) Kalapüügipiirkonna registrikaardile kantakse püügipiirkonna kohta järgmised andmed:
8) viide püügipiirkonna seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
9) püügipiirkonnaga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) püügipiirkonnaga seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
11) lubatud püügivahendite nimetused ja arv;
12) lubatud püügimahud ja püügi andmed;
13) lubatud püügipäevade arv ja kasutatud püügipäevad;
14) asustatud kalaliikide nimetused ja kogused, asustusmaterjali vanus ja päritolu ning asustamise aasta.
(4) Kalapüügipiirkonna kohta koostatud registrikaardi lisad on ülevaatekaart ja kalapüügipiirkonna asukohakaart ning kalalaeva, kaluri või piiratud kalapüügiluba.
(5) Siseveekogu või piiriveekogu registrikaardile kantakse siseveekogu või piiriveekogu kohta järgmised andmed:
8) viide siseveekogu või piiriveekogu seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
9) siseveekogu või piiriveekoguga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) siseveekogu või piiriveekoguga seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
11) lubatud püügivahendite nimetused ja vahendite arv;
13) lubatud püügipäevade arv ja kasutatud püügipäevad.
(6) Siseveekogu või piiriveekogu kohta koostatud registrikaardi lisad on ülevaatekaart ja siseveekogu või piiriveekogu asukohakaart ning kalalaeva, kaluri või piiratud kalapüügiluba.
§ 15. Jahipiirkondade nimistu
(1) Jahipiirkonna registrikaardile kantakse jahipiirkonna kohta järgmised andmed:
8) viide jahipiirkonna seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
9) jahipiirkonnaga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) jahipiirkonnaga seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
11) kasutusõiguse saanud isiku nimi ja tema isiku- või registrikood;
12) jahimaade kvaliteet elupaiga kvaliteediklasside kaupa;
13) jahiulukite arvukus liikide kaupa;
14) jahiulukivaru kasutamine.
(2) Jahipiirkonna kohta koostatud registrikaardi lisad on jahipiirkonna ülevaatekaart ja asukohakaart ning jahipiirkonna kasutusõiguse luba.
2. jagu Loodusobjektide arvestus
§ 16. Loodusobjektide arvestus
Loodusobjektide arvestust peetakse:
1) kaitstavate loodusobjektide nimistuna;
2) ranna ja kalda nimistuna;
3) vääriselupaikade nimistuna;
4) inimtegevusest lähtuva kahjuliku mõju vähendamise alade nimistuna;
5) puhkealade nimistuna.
§ 17. Kaitstavate loodusobjektide nimistu
(1) Kaitstava loodusobjekti registrikaardile kantakse kaitstava loodusobjekti kohta järgmised andmed:
8) viide kaitstava loodusobjekti seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
9) kaitstava loodusobjektiga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) kaitstava loodusobjektiga seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
11) tüüp;
12) kaitstava loodusobjekti piiri või elupaiga kirjeldus;
13) kehtestatud kitsendused ja soodustused ning nende kehtestamise otsuse number ja kuupäev;
14) maaomanike loetelu;
15) kaitse-eeskirja terviktekst;
16) kaitsekohustuse teatise väljastamise kuupäev;
17) kaitsekorralduskava terviktekst;
18) valitseja nimi.
(2) Looma-, taime- ja seeneliigi nimed kantakse registrikaardile eesti ja ladina keeles.
(3) Kaitstava loodusobjekti kohta koostatud registrikaardi lisad on ülevaatekaart, kaitstava loodusobjekti asukohakaart ning leiukoha, elupaiga või kasvukoha asukohakaart.
§ 18. Ranna ja kalda nimistu
(1) Ranna ja kalda registrikaardile kantakse ranna ja kalda kohta järgmised andmed:
8) viide ranna ja kalda seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
9) ranna ja kaldaga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) ranna ja kaldaga seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
11) piirneva veekogu nimetus;
12) ulatus tavalisest veepiirist;
13) rannikuvööndi majandamispiirkonna nimetus;
14) kitsendusi või soodustusi kehtestava otsuse number ja kuupäev ning otsuse jõustumise kuupäev;
15) maaomanike loetelu.
(2) Ranna ja kalda kohta koostatud registrikaardi lisad on ülevaatekaart ja katastrikaart.
§ 19. Vääriselupaikade nimistu
(1) Vääriselupaikade registrikaardile kantakse vääriselupaiga kohta järgmised andmed:
8) viide vääriselupaiga seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
9) vääriselupaigaga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) vääriselupaigaga seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
12) vääriselupaiga piiri kirjeldus;
13) kehtestatud kohustuste ja õiguste loetelu;
15) vääriselupaiga majandaja nimi.
(2) Vääriselupaiga kohta koostatud registrikaardi lisad on ülevaatekaart ning vääriselupaiga asukohakaart.
§ 20. Inimtegevusest lähtuva kahjuliku mõju vähendamise alade nimistu
(1) Käesoleva seaduse tähenduses on inimtegevusest lähtuva kahjuliku mõju vähendamise ala piiritletud territoorium, kus seadusega või selle alusel rakendatakse keskkonna ja inimese kaitseks omandiõiguse kitsendusi ja liikumisvabaduse piiranguid või ohutus- ja keskkonnanõudeid. Inimtegevusest lähtuva kahjuliku mõju vähendamise alad on:
1) veehaarde sanitaarkaitseala;
2) teekaitsevöönd;
3) elektri- ja gaasivõrgu kaitsevöönd;
4) veekaitsevöönd.
(2) Inimtegevusest lähtuva kahjuliku mõju vähendamise ala või selle osa registrikaardile kantakse järgmised andmed:
8) viide inimtegevusest lähtuva kahjuliku mõju vähendamise ala seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
9) inimtegevusest lähtuva kahjuliku mõju vähendamise ala või selle osaga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) inimtegevusest lähtuva kahjuliku mõju vähendamise ala või selle osaga seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
12) inimtegevusest lähtuva kahjuliku mõju vähendamise ala piiri kirjeldus;
13) kehtestatud piirangute loetelu;
14) maaomanike loetelu.
(3) Inimtegevusest lähtuva kahjuliku mõju vähendamise ala või selle osa kohta koostatud registrikaardi lisad on ülevaatekaart ja asukohakaart. Veekogu veekaitsevööndi või teekaitsevööndi osadeks jaotamise alused kehtestatakse keskkonnaregistri pidamise täpsustatud korras.
§ 21. Puhkealade nimistu
(1) Käesoleva seaduse tähenduses on puhkeala planeeringuga määratud tervistavate omadustega ala.
(2) Puhkealade registrikaardile kantakse puhkeala kohta järgmised andmed:
8) viide puhkeala seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
9) puhkealaga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) puhkealaga seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
11) puhkeala piiri kirjeldus;
12) kehtestatud kohustuste ja piirangute loetelu;
13) maaomanike loetelu.
(3) Puhkeala kohta koostatud registrikaardi lisad on ülevaatekaart ning puhkeala asukohakaart.
3. jagu Bioloogiliste keskkonnategurite arvestus
§ 22. Bioloogiliste keskkonnategurite arvestus
(1) Bioloogiline keskkonnategur käesoleva seaduse tähenduses on loom, taim või seen, mida tohib riiki tuua, riigist välja või riigist läbi viia, keskkonda viia või kollektsioneerida üksnes loa alusel.
(2) Bioloogiliste keskkonnategurite arvestust peetakse:
1) geneetiliselt muundatud organismide nimistuna;
2) sissetoodud võõrliigi isendite nimistuna;
3) loomakogude nimistuna;
4) nende liikide isendite nimistuna, millega tehtavad toimingud on rahvusvaheliselt reguleeritud.
§ 23. Geneetiliselt muundatud organismide nimistu
(1) Geneetiliselt muundatud organismide registrikaardile kantakse geneetiliselt muundatud organismi kohta järgmised andmed:
5) registrisse esmase kandmise otsuse number ja kuupäev;
6) viide registrisse esmase kandmise otsuse alusdokumentidele;
7) viide geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks tehtavale riskianalüüsile;
8) geneetiliselt muundatud organismiga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
9) geneetiliselt muundatud organismiga seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
10) geneetiliselt muundatud organismi põhiomadused ja keskkonda viimise eesmärk;
11) geneetiliselt muundatud organismi keskkonda viimise koht ja aeg;
12) keskkonda viidud geneetiliselt muundatud organismi seire meetodid;
13) keskkonda viidud geneetiliselt muundatud organismi eeldatav mõju;
14) õnnetusjuhtumi korral tegutsemise kava;
15) geneetiliselt muundatud organismi keskkonda viiva isiku nimi ja tema isiku- või registrikood.
(2) Geneetiliselt muundatud organismi kohta koostatud registrikaardi lisad on organismi keskkonda viimise koha asukoha kaart ja ülevaatekaart, geneetiliselt muundatud organismi keskkonnas levimise kaart ning geneetiliselt muundatud organismi keskkonda viimise luba.
[RT I 2004, 30, 209 - jõust. 01.05.2004]
§ 24. Sissetoodud võõrliikide isendite nimistu
(1) Sissetoodud võõrliikide isendite registrikaardile kantakse sissetoodud võõrliigi isendi kohta järgmised andmed:
7) viide sissetoodud võõrliikide isendite kasutamisega kaasneva keskkonnamõju hindamise aruandele;
8) sissetoodud võõrliigi isendiga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
9) sissetoodud võõrliigi isendiga seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
10) päritolu;
11) identifitseerimisnumber;
12) arv;
13) päritoluriik;
14) päritoluriigi loa number ja loa andmise kuupäev;
15) Eesti Vabariiki toomise kuupäev ja koht ning tooja nimi ja tema isiku- või registrikood;
16) omaniku nimi ja tema isiku- või registrikood;
17) Eesti Vabariiki toomise eesmärk.
(2) Sissetoodud võõrliikide isendite registrikaardi lisa on päritoluriigi antud luba.
(3) Võõrliigi isendi nimetus kantakse registrikaardile eesti ja ladina keeles.
§ 25. Kaitstavate liikide isendeid, medaliväärseid jahitrofeesid ja Eestisse loa alusel toodud isendeid sisaldav loomakogude nimistu
(1) Kaitstavate liikide isendeid, medaliväärseid jahitrofeesid või Eestisse loa alusel toodud isendeid sisaldava, käesoleva seaduse §-s 22 nimetatud loomakogude nimistu registrikaardile kantakse loomakogu kohta järgmised andmed:
7) viide loomakogu seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
8) loomakoguga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
9) loomakoguga seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
10) omaniku nimi ja tema isiku- või registrikood;
11) loomakogu asutamise kuupäev ja asutamise eesmärk;
12) kirjeldus;
13) loomakogusse loa alusel võetud isendite nimetused või nende osade või nendest valmistatud esemete loetelu;
14) isendi või selle osa või sellest valmistatud eseme loomakogusse võtmise loa number ja loa andmise kuupäev ning loa andja.
(2) Loomakogu kohta koostatud registrikaardi lisa on isendite või nende osade või nendest valmistatud esemete loomakogusse võtmise luba.
§ 26. Nende liikide isendite nimistu, millega tehtavad toimingud on rahvusvaheliselt reguleeritud
(1) Rahvusvaheliselt reguleeritud toimingutega liikide isendite registrikaardile kantakse nende liikide isendite kohta järgmised andmed:
7) viide liikide isendite kasutamisega seotud keskkonnamõju hindamise aruandele;
8) liikide isenditega seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
9) liikide isenditega seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
10) tüüp, nagu elusisend, topis ja isendi osa või nendest valmistatud toode või aine;
11) päritolu;
12) identifitseerimisnumber;
13) kogus;
14) päritoluriik;
15) riik, kust viimati eksporditi;
16) tähistuse tunnus;
17) eritunnused ja kohaldatavad erinõuded;
18) päritoluriigi loa number ja loa andmise kuupäev;
19) viimati eksportimiseks loa andnud riigi nimi, loa number ja loa andmise kuupäev;
20) riiki toomise kuupäev ja koht ning tooja nimi ja tema isiku- või registrikood;
21) vanemate ID;
22) looma vanemate päritolu;
23) looma vanemate asukoht;
24) riiki toomise, riigist välja- või läbiviimise loa number, loa andmise kuupäev ja andja;
25) omaniku nimi ja tema isiku- või registrikood;
26) riiki toomise eesmärk.
(2) Rahvusvaheliselt reguleeritud toimingutega liikide isendite registrikaardi lisad on päritoluriigi antud luba, viimati ekspordiks loa andnud riigi luba ning Eesti Vabariiki toomise, siit väljaviimise või läbiviimise luba.
(3) Rahvusvaheliselt reguleeritud toimingutega liikide isendite nimetused antakse eesti ja ladina keeles.
4. jagu Keskkonnaseisundi arvestus
§ 27. Keskkonnaseisundi arvestus
(1) Keskkonnaseisundi arvestust peetakse keskkonnaregistris keskkonnaseisundi andmestikuna ning tehislikest keskkonnateguritest põhjustatud ohuga alade nimistuna.
(2) Keskkonnaseisundi andmestik käesoleva seaduse tähenduses on keskkonnaloa või programmi ning uuringu- või inventeerimisaruande alusel esitatud andmed.
(3) Keskkonnaseisundi andmestik peab võimaldama:
1) keskkonnaseisundi tegeliku seisu võrdlust piirnormide, kavandatud keskkonnaseisundit iseloomustavate sihtarvude ja võetud rahvusvaheliste kohustustega;
2) loodusressursi kriitilise ja kasutatava mahu määramist või prognoosimist.
(4) Tehislikest keskkonnateguritest põhjustatud ohuga alad käesoleva seaduse tähenduses on:
1) saastatud keskkonnaga ala;
2) kõrgendatud tootmisriskiga ala;
3) rekultiveeritud ala.
(5) Kui keskkonnaseisundi andmetest ilmnevad ohtlikud muutused keskkonnaseisundis, kasutatakse andmeid kaitsemeetmete rakendamiseks sellest sõltumata, kas ala või andmed on keskkonnaregistrisse kantud.
§ 28. Keskkonnaloa alusel esitatud andmestik
(1) Keskkonnaseisundi andmestiku registrikaardile kantakse keskkonnaseisundi kohta keskkonnaloa alusel järgmised andmed:
1) saasteaine keskkonda viimise loa number, loa andmise kuupäev ja loa kehtivuse aeg ning loa andja;
2) saasteaine keskkonda viimise kohas mõõdetud või arvutuslikul teel saadud või loodusressursi kasutuskohas mõõdetud või arvutatud andmed keskkonda viidud saasteaine või keskkonnas toimunud muutuste kohta.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud registrikaardi lisa on saasteainete keskkonda viimise või loodusressursi kasutamise koha ülevaatekaart ja asukohakaart ning keskkonnaluba.
§ 29. Keskkonnaseire programmi alusel esitatud andmestik
(1) Keskkonnaseisundi andmestiku registrikaardile kantakse keskkonnaseisundi kohta keskkonnaseire programmi aruande alusel:
1) välisõhu kvaliteeti ja välisõhu seisundi muutust iseloomustavad andmed;
2) jõe- ja järvevee hüdroloogilisi, keemilisi ja bioloogilisi näitajaid ning jõgede ja järvede seisundi muutust iseloomustavad andmed;
3) põhjavee kvaliteedi näitajaid ja põhjaveekihi seisundi muutust iseloomustavad andmed;
4) merevee, merepõhja ja mereelustiku füüsikalis-keemilisi ja bioloogilisi näitajaid ning nende seisundi muutust iseloomustavad andmed;
5) mulla kvaliteedi näitajaid ja mullastiku seisundi muutust iseloomustavad andmed;
6) maastike ning looduslike looma- ja taimeliikide ning koosluste seisundit iseloomustavad andmed;
7) metsa bioloogilist seisundit ja saastamise kauglevi mõju metsale iseloomustavad andmed.
(2) Valdkonna eest vastutaval ministril on õigus käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud loetelu vajaduse korral täiendada.
(3) Keskkonnaseisundi andmestiku registrikaardi lisa on seirealade või seirejaamade ülevaatekaart ja asukohakaart.
(4) Registrikaardile kantakse programmi aruande kinnitamise kuupäev ja kinnitaja nimi.
§ 30. Tehislikest keskkonnateguritest põhjustatud ohuga alade nimistu
(1) Tehislikest keskkonnateguritest põhjustatud ohuga alad on:
1) paikse saasteallika sanitaarkaitseala;
2) suurõnnetuse ohuga ettevõtte territoorium.
(2) Tehislikest keskkonnateguritest põhjustatud ohuga alade registrikaardile kantakse sellise ala kohta järgmised andmed:
8) viide looduslikest keskkonnateguritest ohustatud ala seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
9) alaga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) alaga seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
11) ohtu põhjustava ala piiri kirjeldus;
12) ala ohtu põhjustavaks tunnistamise põhjuste kirjeldus;
13) majandustegevuse ja liikumisvabaduse piirangud;
(3) Ohuga ala registrikaardi lisa on ülevaatekaart ning ala asukohakaart.
5. jagu Looduslike keskkonnategurite arvestus
§ 31. Looduslike keskkonnategurite arvestus
(1) Looduslikke keskkonnategureid jälgitakse ja mõõdetakse hüdrometeoroloogiliste vaatlusprogrammide alusel. Looduslike keskkonnategurite ja nende mõju arvestust peetakse looduslike keskkonnategurite andmestikuna ja looduslikest keskkonnateguritest ohustatud alade nimistuna.
(2) Looduslikest keskkonnateguritest ohustatud alad on:
1) üleujutusalad;
2) alad, kus looduskiiritus võib kahjustada inimese tervist.
§ 32. Looduslike keskkonnategurite andmestik
(1) Looduslike keskkonnategurite andmestiku registrikaardile kantakse hüdrometeoroloogiliste vaatlusprogrammide alusel järgmised andmed:
1) välisõhu temperatuuri, rõhu ja niiskuse kohta;
2) tuule suuna ja kiiruse kohta;
3) päikesekiirguse kestuse ja intensiivsuse kohta;
4) stratosfäärse osooni ja ultraviolettkiirguse intensiivsuse kohta;
5) pilvisuse kohta;
6) sademete hulga, kestuse ja intensiivsuse kohta;
7) lumikatte katvuse, kestuse ja paksuse kohta;
8) jääkatte iseloomu, kestuse, ulatuse ja paksuse kohta;
9) vooluveekogude vooluhulkade kohta;
10) veetasemete kõrguste kohta;
11) vee temperatuuri, läbipaistvuse ja hapnikusisalduse kohta;
12) pinnase temperatuuri kohta.
(3) Loodulike keskkonnategurite andmestiku registrikaart koostatakse vaatlusala, -jaama või -posti kohta.
(4) Looduslike keskkonnategurite andmestiku registrikaardi lisa on vaatlusala, -jaama või -posti ülevaatekaart ja asukohakaart.
§ 33. Looduslikest keskkonnateguritest ohustatud alade nimistu
(1) Looduslikest keskkonnateguritest ohustatud ala või selle osa registrikaardile kantakse järgmised andmed:
9) ohustatud ala või selle osaga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) ohustatud ala või selle osaga seotud keskkonnalubade koodid, kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
11) looduslikest keskkonnateguritest ohustatud ala piiri kirjeldus;
12) ala ohustatuse põhjuste kirjeldus;
(2) Ohustatud ala või selle osa registrikaardi lisa on ülevaatekaart ja ala asukohakaart.
6. jagu Jäätmete ja radioaktiivsete jäätmete arvestus
§ 34. Jäätmete ja radioaktiivsete jäätmete arvestus
Jäätmete ja radioaktiivsete jäätmete arvestust peetakse keskkonnaregistris jäätmete andmestikuna, jäätmete kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmekäitluskohtade nimistuna ja radioaktiivsete jäätmete hoidlate nimistuna.
§ 35. Jäätmeandmestik
(1) Jäätmeandmestik sisaldab teavet tekkivate ja käideldavate jäätmete liigi, hulga ja päritolu, jäätmekäitlejate, jäätmetekitajate, jäätmevahendajate, jäätmelubade ja ohtlike jäätmete käitluslitsentside ning jäätmete riikidevaheliste vedude kohta.
(2) Jäätmeandmestik koostatakse keskkonnaregistris jäätmekäitlejate, jäätmetekitajate või jäätmevahendajate kaupa.
(3) Jäätmeandmestiku registrikaardile kantakse:
1) jäätmekäitleja, jäätmetekitaja või jäätmevahendaja nimi ja tema isiku- või registrikood;
2) jäätmeloa, keskkonnakompleksloa või ohtlike jäätmete käitluslitsentsi number ning loa või loa ja litsentsi andmise kuupäev ja andja;
3) jäätmekäitluse registreerimise otsuse kuupäev ja number ning registreerija;
4) jäätmekäitlustoimingu nimetus ja kood;
5) jäätmekogus aasta alguses, jäätmete nimetus ja kood ning ohtlikkus;
6) tekkivate jäätmete nimetus, kood, ohtlikkus ja kogus;
7) teiselt jäätmevaldajalt saadud, sealhulgas imporditud, jäätmete nimetus, kood, ohtlikkus ja kogus ning teise jäätmevaldaja nimi;
8) teisele jäätmekäitlejale antud, sealhulgas ekspordiks, jäätmete nimetus, kood, ohtlikkus ja kogus, teise jäätmekäitleja nimi ning temale üleantud jäätmete vedamise sihtkoht ja jäätmekäitluskoht;
9) jäätmekogus aasta lõpus, jäätmete nimetus ja kood ning ohtlikkus.
(4) Jäätmeandmestiku registrikaardi lisa on jäätmekäitleja tegevuspiirkonna ülevaatekaart ning jäätmeluba või jäätmekäitluse registreerimise otsus.
(5) Valdkonna eest vastutaval ministril on õigus vajaduse korral jäätmete keskkonnaregistrisse kandmise kohta kehtestada jäätmete omadustest tulenevaid erinõudeid.
§ 36. Jäätmete kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmekäitluskohtade nimistu
(1) Jäätmete kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmekäitluskohtade registrikaardile kantakse järgmised jäätmekäitluskoha andmed:
8) viide jäätmekäitluskohas kavandatud või selle seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
9) jäätmekäitluskohaga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) jäätmekäitluskohaga seotud keskkonnalubade koodid ja kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
11) jäätmekäitluskoha omaniku ja käitaja nimi ning nende isiku- või registrikoodid;
12) jäätmeloa või keskkonnakompleksloa või loa ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi number, nende andmise kuupäev ja andja;
13) jäätmekogus jäätmekäitluskohas aasta alguses, jäätmete nimetus ja kood ning jäätmete ohtlikkus;
14) jäätmekäitluskohta aasta jooksul toodud jäätmete kogus, nimetus, kood ja ohtlikkus;
15) jäätmeid toonud jäätmeluba omava jäätmekäitleja nimi ja tema isiku- või registrikood;
16) jäätmete töötlemise viis jäätmekäitluskohas, töödeldavate jäätmete nimetus, kood, ohtlikkus ja kogus ning jäätmekäitlustoimingu nimetus ja kood;
17) jäätmekäitluskohast teisele jäätmekäitlejale antud, sealhulgas ekspordiks, jäätmete nimetus, kood, ohtlikkus ja kogus, teise käitleja nimi ning temale üleantud jäätmete vedamise sihtkoht ja jäätmekäitluskoht;
18) aasta lõpus jäätmekäitluskohas olevate jäätmete kogus, nimetus, kood ja ohtlikkus.
(2) Jäätmekäitluskoha registrikaardi lisa on jäätmekäitluskoha ülevaatekaart ja asukohakaart ning jäätmekäitlusluba.
§ 37. Radioaktiivsete jäätmete hoidlate nimistu
(1) Radioaktiivsete jäätmete hoidla registrikaardile kantakse radioaktiivsete jäätmete hoidla kohta järgmised andmed:
8) viide radioaktiivsete jäätmete hoidlas kavandatud või selle seisundit mõjutada võiva tegevuse keskkonnamõju hindamise aruandele;
9) radioaktiivsete jäätmete hoidlaga seotud keskkonnalubade taotlused ning lubade andmise või lubade andmisest keeldumise otsuse number ja kuupäev;
10) radioaktiivsete jäätmete hoidlaga seotud keskkonnalubade koodid ja kehtivus ning lubade muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse number ja kuupäev;
11) radioaktiivsete jäätmete hoidla valdaja nimi ja tema isiku- või registrikood, radioaktiivsete jäätmete käitlemise loa ja litsentsi number ning nende andmise kuupäevad ja andjad;
12) radioaktiivsete jäätmete hoidlasse toodud radioaktiivsete jäätmete nimetus, kood ja kogus ning radioaktiivseid jäätmeid toonud isiku nimi ja tema isiku- või registrikood;
13) radioaktiivsete jäätmete hoidlast teisele isikule antud, sealhulgas ekspordiks, radioaktiivsete jäätmete nimetus, kood ja kogus, teise isiku nimi ning temale üleantud radioaktiivsete jäätmete vedamise sihtkoht ja radioaktiivsete jäätmete käitluskoht või hoidla;
14) aasta lõpus radioaktiivsete jäätmete hoidlas olevate radioaktiivsete jäätmete kogus, nimetus ja kood.
(2) Radioaktiivsete jäätmete hoidla registrikaardi lisa on hoidla ülevaatekaart ja asukohakaart ning kiirgustegevuse luba.
3. peatükk KESKKONNAREGISTRI PIDAMINE
§ 38. Andmeandja
(1) Õigusakti, keskkonnaloa, registreerimisotsuse, keskkonnaloa taotluse, ajaloolise kalapüügiõiguse jaotamise otsuse, kalapüügipäeviku lehe, lossimisdeklaratsiooni, keskkonnaloa andmisest keeldumise, muutmise, kehtetuks tunnistamise või peatamise otsuse, seaduses nimetatud või seadusega ettenähtud programmi, uuringu ja inventeerimise või planeeringu alusel keskkonnaregistrile andmete esitaja (edaspidi andmeandja) on:
1) õigusakti ettevalmistanud valitsusasutus;
2) keskkonnaloa andja;
3) registreerimisotsuse tegija;
4) programmi, uuringu või inventeerimise alusel tehtud töö vastuvõtja või kinnitaja;
5) planeeringu kehtestaja.
(2) Õigusakti ettevalmistanud valitsusasutus esitab keskkonnaregistrile andmed järgmiste objektide ja nimistute kohta:
1) kaitstavad loodusobjektid;
2) rand ja kallas;
3) keskkonnaseirejaam või -ala;
4) kõrgendatud tootmisriskiga ala;
5) inimtegevusest lähtuva kahjuliku mõjutuse vähendamiseks määratud ala;
6) veekogude nimistu.
(3) Keskkonnaloa andja või registreerimisotsuse tegija esitab keskkonnaregistrile andmed järgmiste objektide ja tegevuste kohta:
1) bioloogilised keskkonnategurid;
2) radioaktiivsete jäätmete käitlemine ja lõpphoidlad;
3) keskkonda suunatavad saasteained;
4) loodusressursside kasutamine;
5) uuring;
6) jäätmekäitlus ja jäätmekäitluskohad.
(4) Seadusega nimetatud või riigieelarvest rahastatava programmi, uuringu või inventeerimise alusel tehtud töö vastuvõtja või kinnitaja esitab keskkonnaregistrile andmed järgmiste objektide ja andmestike kohta:
1) vääriselupaik;
2) loodusressursside seisund;
3) tehislikest keskkonnateguritest rikutud alad;
4) looduslikest keskkonnateguritest ohustatud alad;
5) keskkonnaseisund;
6) looduslikud keskkonnategurid.
(5) Planeeringu kehtestaja esitab keskkonnaregistrile andmed puhkealade kohta.
(6) Käesolevas seaduses nimetatud objektide paiknemiskaartidena tohib andmeandja kasutada riigi põhiregistrite kasutamist kindlustavasse Eesti kaardisüsteemi kuuluvaid kaarte.
[RT I 2004, 84, 572 - jõust. 01.04.2005]
§ 39. Keskkonnaregistrisse andmete esitamine
(1) Andmeandja esitab keskkonnaregistrile andmed elektroonilisel andmekandjal avalikult kasutatava andmesidevõrgu või posti kaudu:
1) õigusakti alusel selle vastuvõtmisest arvates viie tööpäeva jooksul;
2) keskkonnaloa või registreerimise otsusega määratud kasutusmahtude ja piirmäärade kohta loa andmisest või registreerimisotsuse tegemisest arvates 30 päeva jooksul;
3) keskkonnaloa või registreerimise otsuse alusel loodusressursside kasutamise ning saasteainete, jäätmete või geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise ja keskkonna seisundi kohta andmete saamisest arvates 30 päeva jooksul, kui seadus või rahvusvaheline leping ei määra teisiti;
4) seaduses ettenähtud programmi, uuringu või inventeerimise teostamise loas või nende teostamiseks sõlmitud lepingus määratud tähtajaks;
5) planeeringu alusel selle kehtestamisest arvates 30 päeva jooksul.
(2) Kui andmete keskkonnaregistrile esitamise tähtaega ei ole programmi, uuringu või inventeerimise teostamise loas või nende teostamiseks sõlmitud lepingus määratud, esitab andmeandja andmed aruandeaastale järgneva aasta teise kuu esimeseks päevaks.
(3) Keskkonnaregistri vastutaval töötlejal on õigus esitada keskkonnaregistrisse kandmiseks andmeid käesolevas seaduses nimetamata alustel pärast nende andmete kontrollimist tunnustatud või akrediteeritud asutuste poolt.
(4) Kui käesoleva seaduse §-des 9-15, 17-21, 23-26, 29, 30, 32, 33, 36 ja 37 nimetatud registriobjektide pindala lähtuvalt nende olemusest ei määrata, seostatakse need territooriumiga vaid asukoha kaudu.
§ 40. Keskkonnaregistrisse andmete kandmine
(1) Keskkonnaregistri volitatud töötleja registreerib andmete esitamise keskkonnaregistri pidamise täpsustatud korra kohaselt ja kannab need registrisse andmete saamisest arvates viie tööpäeva jooksul. Nimetatud tähtaega ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud juhul.
(2) Registrikaardile kantud andmetele lisatakse andmeandja nimetus ja registrikood.
(3) Ilmselt ebaõigete andmete esitamise teeb volitatud töötleja, arvates andmete saamisest, viie tööpäeva jooksul teatavaks keskkonnaregistri vastutavale töötlejale ja andmeandjale ning kannab andmed registrisse vastutava töötleja otsuse alusel.
§ 41. Keskkonnaregistri andmete täiendav töötlemine
(1) Keskkonnaregistri volitatud töötlejal on lisaks andmekogude pidamisega seotud andmetöötlusele õigus töödelda keskkonnaregistri andmeid ulatuses, mida nõuab:
1) keskkonnaandmete perioodiline avaldamine;
2) rahvusvahelise lepinguga määratud andmevahetus;
3) andmekogudevaheline andmete töötlemine seadusega sätestatud ulatuses;
4) loodusressursside bilansside koostamine.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud andmevahetuse täpsustatud korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
§ 42. Juurdepääs keskkonnaregistri andmetele
(1) Keskkonnaregistri andmed on avalikud, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhtudel.
(2) Avalikkuse juurdepääs keskkonnaandmetele on suletud, kui:
1) avalikustamisega võib kaasneda oht ühiskonna turvalisusele, keskkonnakahjustus või kaitsealuste liikide isendite lubamatu häirimine nende püsielupaikades;
2) need on tootmisjärgus ega võimalda olukorda tõeselt hinnata;
4) neid avalikustada on teiste seadustega keelatud;
5) andmeandja on tunnistanud esitatud andmed ebaõigeks.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmed on kättesaadavad üksnes isikule, kes täidab seadusekohaseid üleandeid.
(4) Eraõigusliku isiku esitatud ja keskkonnaregistrisse kantud andmed on avalikud keskkonnaloa või registreerimisotsusega määratud ulatuses.
(5) Keskkonnaregistri vastutav töötleja sulgeb avalikkuse juurdepääsu käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmetele volitatud töötleja ettepanekul. Kuni vastutava töötleja otsuseni juurdepääsu sulgemise kohta ei tohi volitatud töötleja ettepanekus nimetatud andmeid avalikustada.
(6) [Kehtetu - RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014]
(7) Keskkonnaregistrile andmetele juurdepääsu sulgemise otsust saab vaidlustada avaliku teabe seaduses (RT I 2000, 92, 597) kehtestatud korras.
§ 43. Andmete väljastamine
(1) Igaühel on õigus keskkonnaregistri avalike andmetega tasuta tutvuda ja teha neist väljavõtteid.
(2) Keskkonnaregistrist väljastatakse volitatud töötleja allkirjaga tõendatud andmed kirjaliku taotluse alusel, mille vormi kinnitab valdkonna eest vastutav minister.
(3) Riigilõiv tasutakse keskkonnaregistri volitatud töötleja ametlikult kinnitatud andmete väljastamise eest riigilõivuseaduses sätestatud määra järgi.
(4) Keskkonnaregistri volitatud töötleja jätab taotluse rahuldamata, kui:
1) taotlus on üldsõnaline ega võimalda määratleda taotletavate andmete ulatust;
2) registris ei ole taotletavaid andmeid;
3) taotletakse avalikustamata andmeid, mille saamise õigust taotlejal ei ole;
4) [kehtetu - RT I, 08.07.2014, 3 - jõust. 01.08.2014]
5) taotluse rahuldamiseks tuleb andmestikku uuesti süstematiseerida, analüüsida ja dokumenteerida või taotluse rahuldamine nõuab suure töömahu tõttu keskkonnaregistri töökorralduse muutmist, mis takistab keskkonnaregistril täita avalikke ülesandeid;
6) taotleja ei ole tasunud riigilõivu.
(5) Keskkonnaregistri volitatud töötleja registreerib andmete keskkonnaregistrist väljastamise andmete väljastamisraamatus, kuhu kantakse:
1) taotluse esitaja nimi;
2) taotletavate andmete kirjeldus;
3) andmete väljastamise kuupäev;
4) taotluse rahuldamata jätmise korral selle põhjus.
(6) Keskkonnaregistri volitatud töötleja tõendab paber- või elektroonilisel andmekandjal väljastatavad andmed oma allkirjaga. Andmed väljastatakse taotluse saamisest arvates ühe kuu jooksul. Kui taotlust ei rahuldata, tehakse rahuldamata jätmine ja selle põhjus taotlejale teatavaks taotluse saamisest arvates ühe kuu jooksul. Taotluse rahuldamata jätmist tuleb põhjendada.
(7) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud põhjustel ei ole keskkonnaregistri volitatud töötlejal võimalik taotlust täielikult rahuldada, väljastatakse andmed osaliselt, kui seda võimaldab taotletud andmete olemus.
§ 44. Keskkonnaregistri andmete avalikustamine
(1) Keskkonnaregistri avalikult kasutatavad andmed avalikustab volitatud töötleja andmesidevõrgus registrikaardi täitmisest arvates 10 päeva jooksul.
(2) Keskkonnaregistri volitatud töötleja avalikustab registri avalikult kasutatavad andmed paberkandjal vähemalt kord aastas valdkonna eest vastutava ministri määratud mahus ja kujul.
§ 45. Andmete keskkonnaregistris hoidmise aeg
(1) Andmed hoitakse registrikaartidel kuni kandmiseni keskkonnaregistri arhiivi käesolevas seaduses sätestatud alustel.
(2) Kui rahvusvaheline leping sätestab andmete säilitamise teistsuguse aja, hoitakse neid registrikaartidel lepingus sätestatud tähtajani.
§ 46. Keskkonnaregistri arhiiv
(1) Registrikaardilt kustutatud andmete, nende tootmiseks kasutatud andmete, registrikannete alusdokumentide, maavaranäidiste ning registriobjektide ülevaate- ja asukohakaartide säilitamiseks ja kasutamiseks peab keskkonnaregistri volitatud töötleja keskkonnaregistri arhiivi.
(2) Keskkonnaregistri arhiivist andmete väljastamisele kohaldatakse keskkonnaregistrist andmete väljastamise kohta sätestatut.
(3) Keskkonnaregistri arhiivis hoitakse andmeid tähtajatult.
§ 47. Loodusressursside andmete keskkonnaregistri arhiivi kandmine
(1) Maavaraandmed kantakse keskkonnaregistri arhiivi, kui on lõppenud maavara kaevandamisõigusega seotud õigused ja kohustused ning maardla või selle osa on likvideeritud.
(2) Kasvava metsa andmed kantakse keskkonnaregistri arhiivi, kui:
1) metsamaa on maakatastris üle viidud teiseks kõlvikuks;
2) metsa inventeerimisandmete alusel ei vasta puittaimestiku kasvuala metsa tunnustele.
(3) Veevõtmise, heitvee veekogusse juhtimise ja veekogude andmed kantakse keskkonnaregistri arhiivi, kui:
1) on lõppenud veevõtmisõigusega seotud õigused ja kohustused või kui veehaare on likvideeritud;
2) veekogu on kustutatud veekogude nimistust;
3) on aegunud vee saastamisega põhjustatud kahjude sissenõudmise tähtaeg.
(4) Kalapüügiandmed kantakse keskkonnaregistri arhiivi kolme aasta möödudes püügiõiguse tekkimisest. Asustamise andmed kantakse keskkonnaregistri arhiivi 20 aasta möödudes asustamisest.
(5) Jahiulukivaru andmed kantakse keskkonnaregistri arhiivi, kui on lõppenud jahipiirkonna kasutamisõigusega seotud õigused ja kohustused ning jahipiirkonna moodustamise otsus on tunnistatud kehtetuks.
§ 48. Loodusobjektide andmete keskkonnaregistri arhiivi kandmine
Loodusobjektide andmed kantakse keskkonnaregistri arhiivi, kui loodusobjekti kaitse alla võtmise otsus või leping on tunnistatud kehtetuks.
§ 49. Bioloogiliste keskkonnategurite andmete keskkonnaregistri arhiivi kandmine
Bioloogiliste keskkonnategurite andmed kantakse keskkonnaregistri arhiivi, kui keskkonnaloa alusel tekkinud õigused ja kohustused on lõppenud.
§ 50. Looduslike keskkonnategurite andmete keskkonnaregistri arhiivi kandmine
(1) Looduslike keskkonnategurite andmed kantakse keskkonnaregistri arhiivi, kui:
1) vaatlusala, -jaam või -post on suletud;
2) ohustatud ala põhjustanud looduslikud keskkonnategurid on kadunud.
(2) Keskkonnaregistri arhiivi kantakse avalikult kasutatavasse teabevõrku panemata:
1) ohuandmed ja nende prognoosimise aluseks olnud andmed;
2) vaatlusala, -jaama või -posti registrikaardile kantud andmete tootmise aluseks olnud andmed.
§ 51. Keskkonna seisundi andmete keskkonnaregistri arhiivi kandmine
(1) Keskkonna seisundi andmed kantakse keskkonnaregistri arhiivi, kui:
1) keskkonda saasteainete ja jäätmete viimise eest kahjutasu nõue on aegunud;
2) rikutud ja ohuga alade keskkonna seisund on normatiivide kohane või kui ohu põhjused on kadunud.
(2) Keskkonna kvaliteeti kirjeldavad andmed kantakse keskkonnaregistri arhiivi pärast keskkonnaseirejaama või -ala sulgemist.
§ 52. Jäätmete ja radioaktiivsete jäätmete andmete keskkonnaregistri arhiivi kandmine
(1) Jäätmete andmed kantakse keskkonnaregistri arhiivi, kui jäätmekäitlusõigus või jäätmete rahvusvahelise veo õigus ning nende õigustega seotud õigused ja kohustused on lõppenud.
(2) Jäätmekäitluskohtade ja radioaktiivsete jäätmete hoidlate andmeid hoitakse keskkonnaregistris tähtajatult ja neid arhiivi ei kanta.
§ 53. Ebaõigete andmete parandamine ja sellest teatamine
(1) Kui andmeandja avastab keskkonnaregistris ebaõigeid andmeid, teeb ta keskkonnaregistri vastutavale ja volitatud töötlejale nende avastamisest arvates kolme tööpäeva jooksul ettepaneku ebaõiged andmed parandada.
(2) Keskkonnaregistri volitatud töötleja sulgeb andmeandja ettepanekus nimetatud ebaõigetele andmetele juurdepääsu viivitamata kuni andmete parandamiseni.
(3) Keskkonnaregistri vastutava töötleja otsuse alusel parandab keskkonnaregistri volitatud töötleja ebaõiged andmed, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud juhul.
(4) Kui ebaõiged andmed on põhjustatud keskkonnaregistri volitatud töötleja tehnilisest veast ja nende kohta ei ole tehtud päringuid ning andmed on avalikustamata, on volitatud töötlejal õigus viga parandada keskkonnaregistri vastutava töötleja otsuseta.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete parandamise avalikustab keskkonnaregistri vastutav töötleja riigi ametlike teadaannete avaldamise korra kohaselt.
§ 54. Keskkonnaregistri pidamise täpsustatud kord
(1) Keskkonnaregistri pidamise täpsustatud kord kehtestatakse valdkonna eest vastutava ministri määrusega.
(2) Keskkonnaregistri pidamise täpsustatud korraga määratakse:
1) registrikaardi vormid;
2) keskkonnaregistrisse esitatavate andmete menetlemise nõuded;
3) volitatud töötleja ülesanded andmete registrisse kandmisel, hoidmisel, töötlemisel, avalikustamisel, väljastamisel ja andmevahetusel;
4) volitatud töötleja kohustused andmekogudevahelisel andmete töötlemisel;
5) keskkonnaregistrisse kantavate andmete täpsustamine, lähtudes loodusressursi kvaliteedist, keskkonna seisundist või keskkonnakasutuse olemusest;
6) loodusressursi bilansi koostamise nõuded;
7) paiknemiskaartidele kantava informatsiooni maht;
8) keskkonnaregistri arhiivi pidamise korraldus.
§ 55. Andmete ristkasutus
(1) Keskkonnaregistri andmeid tohib neid muutmata teistesse andmekogudesse üle kanda, arvestades käesolevas seaduses sätestatud andmete avalikustamise piiranguid.
(2) Keskkonnaregistri volitatud töötleja on kohustatud omandiõiguse kitsendamise andmed esitama maakatastri volitatud töötlejale.
(3) Keskkonnaregistri volitatud töötlejal on õigus teha keskkonnaregistri kandeid ning kasutada riigi teiste andmekogude andmeid, mis käsitlevad:
1) loodusressursi kasutamise õiguse saanud isiku nime ja tema isiku- või registrikoodi;
2) keskkonda saasteainete või jäätmete viimise loa või registreerimise otsuse saanud isiku nime ja tema isiku- või registrikoodi;
3) kinnisasja omaniku või valdaja nime ja tema isiku- või registrikoodi;
4) kohanimesid ning haldusüksuste nimetusi ja nende registrikoode;
5) majandustegevusalade nimetusi ja nende registrikoode;
6) kaubagruppide ja kemikaalide nimetusi ning nende registrikoode.
(4) [Kehtetu - RT I, 13.03.2019, 2 - jõust. 15.03.2019]
§ 56. Keskkonnaregistri finantseerimine
Keskkonnaregistri pidamist finantseeritakse riigieelarvest.
§ 57. Keskkonnaregistri laiendamine, teise registriga ühendamine ja registri likvideerimine
Keskkonnaregistrit laiendatakse, ühendatakse teise registriga või likvideeritakse seadusega sätestatud alusel ja korras.
4. peatükk HALDUSJÄRELEVALVE
§ 58. Haldusjärelevalve
Keskkonnaregistri pidamise üle teostavad haldusjärelevalvet andmekaitse järelevalveasutus ja keskkonnaregistri vastutav töötleja oma pädevuse kohaselt.
(1) Enne käesoleva seaduse jõustumist keskkonnakaitse valdkonnas asutatud riiklikud registrid ja riigiasutuse muud andmekogud säilitavad õigusliku seisundi ajani, mil neisse kantud andmed sisestatakse keskkonnaregistrisse.
(2) Keskkonnaregistrisse kandmata andmete kasutamise keeldu ei kohaldata andmetele, mida nende keskkonnaregistrisse kandmiseni hoitakse riiklikes registrites või riigiasutuse muudes andmekogudes.
§ 60. Riigilõivuseaduse muutmine
(1) Käesolev seadus jõustub 2003. aasta 1. jaanuaril. Keskkonnaandmed kantakse keskkonnaregistrisse käesoleva paragrahvi lõigetes 2-6 nimetatud tähtaegadeks.
(2) 2003. aasta 1. juuliks lülitatakse keskkonnaregistri koosseisu käesoleva seaduse §-des 11, 13 ja 26 nimetatud andmed.
(3) 2004. aasta 1. juuliks lülitatakse keskkonnaregistri koosseisu käesoleva seaduse §-des 15, 17, 25, 32 ja 36-38 nimetatud andmed.
(4) 2005. aasta 1. juuliks lülitatakse keskkonnaregistri koosseisu käesoleva seaduse §-des 9, 12, 24, 28 ja 29 nimetatud andmed.
(5) 2006. aasta 1. juuliks lülitatakse keskkonnaregistri koosseisu käesoleva seaduse §-des 14, 19, 22 ja 35 nimetatud andmed.
(6) 2007. aasta 1. juuliks lülitatakse keskkonnaregistri koosseisu käesoleva seaduse §-des 10, 18, 21 ja 31 nimetatud andmed.