Gümnaasiumi riiklik õppekava – Riigi Teataja
Gümnaasiumi riiklik õppekava - sisukord
2 Üldosa
1 Gümnaasiumihariduse alusväärtused
§ 2 Gümnaasiumihariduse alusväärtused
2 Õppe- ja kasvatuseesmärgid
§ 3 Gümnaasiumi sihiseade
§ 4 Pädevused
§ 5 Gümnaasiumis taotletavad pädevused
3 Õppimise käsitus ja õppekeskkond
§ 6 Õppimise käsitus
§ 7 Õppekeskkond
§ 8 Ainevaldkonnad ja õppeained
§ 9 Õppeainete kohustuslikud kursused
§ 10 Läbivad teemad
§ 11 Õppekorralduse alused
§ 12 Õpilase teavitamine ja nõustamine
§ 13 Hariduslike erivajadustega õpilased
§ 14 Mittestatsionaarses õppes kohaldatavad erisused
5 Hindamine ja gümnaasiumi lõpetamine
§ 15 Hindamine
§ 16 Kujundav hindamine
§ 17 Teadmiste ja oskuste hindamine kui kokkuvõtvate hinnete alus
§ 18 Kokkuvõtvad hinded ja gümnaasiumi lõpetamine
6 Kooli õppekava
§ 19 Kooli õppekava koostamise alused ja ülesehitus
§ 20 Õppe- ja kasvatustegevuse ja õppekeskkonna vastavusse viimine
§ 21 Määruse § 11 lõike 2 rakendamine
§ 22 31. augustini 2013. a kehtivad gümnaasiumi lõpetamise tingimused
RT I, 20.09.2011, 2
Vastu võetud 06.01.2011 nr 2
RT I, 14.01.2011, 2
jõustumine 17.01.2011
15.09.2011 RT I, 20.09.2011, 1 23.09.2011
(1) Gümnaasiumi riiklik õppekava kehtestab riigi üldkeskhariduse (edaspidi gümnaasiumiharidus) standardi. Gümnaasiumi lõpetamisel saavutatavad õpitulemused on kooskõlas Eesti kvalifikatsiooniraamistiku 4. tasemel kirjeldatud üldnõuetega.
[RT I, 20.09.2011, 1 - jõust. 23.09.2011]
(2) Gümnaasiumi riiklikku õppekava (edaspidi riiklik õppekava) rakendatakse kõigis Eesti Vabariigi gümnaasiumides olenemata kooli õiguslikust seisundist, kui seadus ei sätesta teisiti.
(3) Riiklik õppekava koosneb üldosast ja lisadest. Lisades esitatakse valdkonniti koondatud ainekavad ning läbivate teemade kavad.
2. peatükk Üldosa
1. jagu Gümnaasiumihariduse alusväärtused
§ 2. Gümnaasiumihariduse alusväärtused
(1) Gümnaasiumihariduses toetatakse võrdsel määral õpilase vaimset, füüsilist, kõlbelist, sotsiaalset ja emotsionaalset arengut ning tema individuaalsetest eripäradest ja isiklikest huvidest tulenevate haridusvajaduste rahuldamist. Gümnaasium loob igale õpilasele võimalused tema võimete maksimaalseks arenguks õpilase eelistusi arvestades, loovaks eneseteostuseks, teaduspõhise maailmapildi kinnistumiseks ning emotsionaalse, sotsiaalse ja kõlbelise küpsuse saavutamiseks.
(2) Gümnaasium jätkab põhikoolis toimunud väärtuskasvatust, kujundades eelkõige väärtushoiakuid ja -hinnanguid, mis on isikliku õnneliku elu ja ühiskonna eduka koostoimimise aluseks. Tähtsustatakse väärtusi, mis aitavad kaasa ühiskonna inimvara ning riigi majanduse arengule.
(3) Riiklikus õppekavas oluliseks peetud väärtused tulenevad „Eesti Vabariigi põhiseaduses”, ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis, lapse õiguste konventsioonis ning Euroopa Liidu alusdokumentides nimetatud eetilistest põhimõtetest. Alusväärtustena tähtsustatakse üldinimlikke väärtusi (ausus, hoolivus, aukartus elu vastu, õiglus, inimväärikus, lugupidamine enda ja teiste vastu) ja ühiskondlikke väärtusi (vabadus, demokraatia, austus emakeele ja kultuuri vastu, patriotism, kultuuriline mitmekesisus, sallivus, keskkonna jätkusuutlikkus, õiguspõhisus, solidaarsus, vastutustundlikkus ja sooline võrdõiguslikkus).
(4) Gümnaasiumiharidus on jätkuks põhiharidusele uue põlvkonna sotsialiseerumisel, mis rajaneb eesti kultuuri traditsioonidel, Euroopa ühisväärtustel ning maailma kultuuri ja teaduse saavutustel. Gümnaasiumihariduse omandanud vaimselt, sotsiaalselt, emotsionaalselt, kõlbeliselt ja füüsiliselt küpsed inimesed tagavad Eesti ühiskonna sotsiaalse, kultuurilise, majandusliku ja ökoloogilise arengu jätkusuutlikkuse.
2. jagu Õppe- ja kasvatuseesmärgid
§ 3. Gümnaasiumi sihiseade
(1) Gümnaasiumil on nii hariv kui ka kasvatav ülesanne. Gümnaasiumi ülesanne on noore ettevalmistamine toimimiseks loova, mitmekülgse, sotsiaalselt küpse, usaldusväärse ning oma eesmärke teadvustava ja saavutada oskava isiksusena erinevates eluvaldkondades: partnerina isiklikus elus, oma kultuuri kandja ja edendajana, tööturul erinevates ametites ja rollides ning oma ühiskonna ja looduskeskkonna jätkusuutlikkuse eest vastutava kodanikuna.
(2) Gümnaasiumis on õpetuse ja kasvatuse põhitaotlus, et õpilased leiaksid endale huvi- ja võimetekohase tegevusvaldkonna, millega siduda enda edasine haridustee. Gümnaasiumi ülesanne on luua tingimused, et õpilased omandaksid teadmised, oskused ja väärtushoiakud, mis võimaldavad jätkata tõrgeteta õpiteed kõrgkoolis või gümnaasiumijärgses kutseõppes.
(3) Nende ülesannete täitmiseks ja eesmärkide saavutamiseks keskendutakse:
1) õpilaste iseseisvumisele, oma maailmapildi kujunemisele ja valmisolekule elus toime tulla;
2) adekvaatse enesehinnangu kujunemisele;
3) iseseisva õppimise ja koostööoskuste arendamisele;
4) edasise haridustee võimaluste tutvustamisele ja hindamisele;
5) kodanikuoskuste, -aktiivsuse ja -vastutuse väljakujunemisele.
(4) Teadmiste, väärtushinnangute ja praktiliste oskuste omandamine ja arendamine toimub kogu kooli õppe- ja kasvatusprotsessi, kodu ja kooli koostöö ning õpilase vahetu elukeskkonna ühistoime tulemusena.
(5) Eesti kool seisab eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimise ja arengu eest, seepärast pööratakse gümnaasiumi õpetuses ja kasvatuses erilist tähelepanu eesti keele õppele.
§ 4. Pädevused
(1) Riikliku õppekava tähenduses on pädevus asjakohaste teadmiste, oskuste ja hoiakute kogum, mis tagab suutlikkuse teatud tegevusalal või -valdkonnas tulemuslikult toimida. Pädevused jagunevad üld- ja valdkonnapädevusteks.
(2) Üldpädevused on aine- ja valdkonnaülesed pädevused, mis on väga olulised inimeseks ja kodanikuks kasvamisel. Üldpädevused kujunevad kõikide õppeainete kaudu, aga ka tunni- ja koolivälises tegevuses ning nende kujunemist jälgitakse ja suunatakse õpetajate ning kooli ja kodu ühistöös.
(3) Üldpädevused on:
1) väärtuspädevus – suutlikkus hinnata inimsuhteid ning tegevusi üldkehtivate moraalinormide seisukohast; tajuda ja väärtustada oma seotust teiste inimestega, loodusega, oma ja teiste maade ning rahvaste kultuuripärandiga ja nüüdisaegse kultuuri sündmustega, väärtustada loomingut ja kujundada ilumeelt;
2) sotsiaalne pädevus – suutlikkus ennast teostada, toimida teadliku ja vastutustundliku kodanikuna ning toetada ühiskonna demokraatlikku arengut; teada ning järgida ühiskonnas kehtivaid väärtusi ja norme ning erinevate keskkondade reegleid; teha erinevates situatsioonides koostööd teiste inimestega; aktsepteerida inimeste erinevusi ning arvestada neid suhtlemisel;
3) enesemääratluspädevus – suutlikkus mõista ja hinnata iseennast, oma nõrku ja tugevaid külgi; järgida terveid eluviise; leida lahendusi iseendaga, oma vaimse ja füüsilise tervisega seonduvatele ning inimsuhetes tekkivatele probleemidele;
4) õpipädevus – suutlikkus organiseerida õppekeskkonda ja hankida õppimiseks vajaminevat teavet; planeerida õppimist ning seda plaani järgida; kasutada õpitut, sealhulgas õpioskusi ja -strateegiaid, erinevates kontekstides ning probleeme lahendades; analüüsida enda teadmisi ja oskusi, tugevusi ja nõrkusi ning selle põhjal edasiõppimise vajadust;
5) suhtluspädevus – suutlikkus ennast selgelt ja asjakohaselt väljendada, arvestades olukordi ja suhtluspartnereid, oma seisukohti esitada ja põhjendada; lugeda ning mõista teabe- ja tarbetekste ning ilukirjandust; kirjutada eri liiki tekste, kasutades kohaseid keelevahendeid ja sobivat stiili; väärtustada õigekeelsust ning väljendusrikast keelt;
6) matemaatikapädevus – suutlikkus kasutada matemaatikale omast keelt, sümboleid ning meetodeid erinevaid ülesandeid lahendades kõigis elu- ja tegevusvaldkondades;
7) ettevõtlikkuspädevus – suutlikkus ideid luua ja neid ellu viia, kasutades omandatud teadmisi ja oskusi erinevates elu- ja tegevusvaldkondades; näha probleeme ja neis peituvaid võimalusi; seada eesmärke ja neid ellu viia; korraldada ühistegevusi, näidata initsiatiivi ja vastutada tulemuste eest; reageerida paindlikult muutustele ning võtta arukaid riske.
(4) Lähedase eesmärgiseade ja õppesisuga õppeained moodustavad ainevaldkonna. Ainevaldkonna peamine eesmärk on vastava valdkonnapädevuse kujunemine, mida toetavad õppeainete eesmärgid ja õpitulemused. Valdkonnapädevuse kujunemist toetavad ka teiste ainevaldkondade õppeained ning tunni- ja kooliväline tegevus.
(5) Riiklikus õppekavas on järgmised ainevaldkonnad:
1) keel ja kirjandus;
2) võõrkeeled;
3) matemaatika;
4) loodusained;
5) sotsiaalained;
6) kunstiained;
7) kehaline kasvatus.
(6) Riiklikus õppekavas määratletud üld- ja valdkonnapädevuste kujundamist kirjeldatakse kooli õppekavas.
(7) Ainekavades esitatakse nii gümnaasiumi õpitulemused kui ka õpitulemused õppeteemade läbimisel. Õpitulemused toetavad valdkonnapädevuste kujunemist. Väärtushoiakuid väljendavaid õpitulemusi numbriliselt ei hinnata, vaid antakse nende saavutatuse kohta õpilasele sõnalist tagasisidet.
§ 5. Gümnaasiumis taotletavad pädevused
Gümnaasiumi lõpetades õpilane:
1) käitub eetiliselt, järgib üldtunnustatud väärtusi ja kõlbluspõhimõtteid;
2) vastutab oma valikute, otsustuste ja endale võetud kohustuste eest, austab teiste inimeste ja iseenda vabadust, on suveräänne isiksus;
3) kasutab erinevaid õpistrateegiaid, oskab koostada uurimistööd ja seda esitleda, oskab olla meeskonna liige ja panustada ühiste eesmärkide saavutamisse;
4) aitab teadlikult kaasa eesti rahvuse, keele, kultuuri ja Eesti riigi säilimisele ja arengule, mõistab eesti kultuuri Euroopa ja teiste rahvaste kultuuri kontekstis; mõistab, väärtustab ja austab oma ja teiste rahvaste kultuuritraditsioone;
5) suudab hinnata oma taotlusi, arvestades oma võimeid ning võimalusi, oskab ette näha võimalikku edu ja ebaedu, on teadlik erinevatest töövaldkondadest, tööturu suundumustest; oskab hankida teavet edasiõppimise ja tööleidmise võimaluste kohta, kavandab oma karjääri;
6) kasutab korrektset ja väljendusrikast keelt, oskab argumenteeritult väidelda;
7) mõtleb kriitiliselt ja loovalt, arendab ning hindab oma ja teiste ideid, põhjendab oma valikuid ning seisukohti;
8) valdab vähemalt kahte võõrkeelt iseseisva keelekasutaja tasemel;
9) kasutab matemaatilisi teadmisi ja meetodeid erinevates eluvaldkondades;
10) omab väljakujunenud loodusteaduslikku maailmapilti ning mõistab nüüdisaegse loodusteaduse olemust, teab globaalprobleeme, võtab kaasvastutuse nende lahendamise eest, väärtustab ja järgib jätkusuutliku arengu põhimõtteid;
11) kasutab nüüdisaegset tehnoloogiat eesmärgipäraselt ja vastutustundega, hindab tehnoloogiliste rakenduste mõju igapäevaelule, omab kaalutletud seisukohti tehnoloogia arengu ja selle kasutamisega seotud küsimustes;
12) on kujundanud oma aktiivse kodanikupositsiooni, tunnetab end dialoogivõimelise ühiskonnaliikmena Eesti, Euroopa ja globaalses kontekstis, oskab konflikte vältida ja lahendada, käitub tolerantselt;
13) hindab heatasemelist kunsti, oskab oma loomingus käsitseda töövahendeid ning kasutada tehnikaid ja materjale;
14) elab tervislikult, oskab hoida ja vajaduse korral taastada oma vaimset ja füüsilist vormi.
3. jagu Õppimise käsitus ja õppekeskkond
§ 6. Õppimise käsitus
(1) Gümnaasiumi riiklikus õppekavas käsitatakse õppimist õpilase aktiivse ja sihipärase tegevusena, mis on suunatud tajutava informatsiooni mõtestamisele ja tõlgendamisele vastastikuses toimes teiste õpilaste, õpetajate, vanemate ja üldisema elukeskkonnaga, toetudes juba olemasolevatele teadmisstruktuuridele.
(2) Õppimises on kesksel kohal õpilaste aktiivne teadmiste konstrueerimise protsess. Selleks tuleb gümnaasiumi õppe- ja kasvatustegevusega luua õppekeskkond, mis soodustab iseseisvat õppimist, sealhulgas vajalike õppimisoskuste kujunemist. Õppe- ja kasvatustegevuses tuleb õpilastel lasta seada oma sihid, õppida töötama nii iseseisvalt kui ka kollektiivselt ning anda õpilastele võimalus leida erinevaid töömeetodeid katsetades neile sobivaim õpistiil.
§ 7. Õppekeskkond
(1) Õppekeskkonnana mõistetakse õpilasi ümbritseva vaimse, sotsiaalse ja füüsilise keskkonna kooslust, milles õpilased arenevad ja õpivad.
(2) Gümnaasium korraldab õppe, mis kaitseb ning edendab õpilaste vaimset ja füüsilist tervist. Õppekoormus vastab õpilase jõuvarudele.
(3) Sotsiaalse ja vaimse keskkonna kujundamisel osaleb kogu koolipere. Õppekeskkond toetab õpilase arenemist iseseisvaks ja aktiivseks õppijaks, kannab õppekava alusväärtusi ja oma kooli vaimsust ning säilitab ja arendab edasi paikkonna ja koolipere traditsioone.
(4) Sotsiaalse ja vaimse keskkonna kujundamisel:
1) luuakse vastastikusel lugupidamisel ja üksteise seisukohtade arvestamisel põhinevad ning kokkuleppeid austavad suhted õpilaste, vanemate, õpetajate, kooli juhtkonna ning teiste õpetuse ja kasvatusega seotud osaliste vahel;
2) koheldakse kõiki õpilasi eelarvamusteta, õiglaselt ja võrdõiguslikult, austades nende eneseväärikust ning isikupära;
3) jagatakse asjakohaselt ja selgelt otsustusõigus ja vastutus;
4) märgatakse ja tunnustatakse kõigi õpilaste pingutusi ja õpiedu; hoidutakse õpilaste sildistamisest ja nende eneseusu vähendamisest;
5) ennetatakse õpilastevahelist vägivalda ja kiusamist;
6) ollakse avatud vabale arvamusvahetusele, sealhulgas kriitikale;
7) luuakse õpilastele võimalusi näidata initsiatiivi, osaleda otsustamises ning tegutseda nii üksi kui ka koos kaaslastega;
8) luuakse õhkkond, mida iseloomustab abivalmidus ning üksteise toetamine õpi- ja eluraskuste puhul;
9) luuakse õhkkond, mis rajaneb inimeste usalduslikel suhetel, sõbralikkusel, tolerantsusel ja heatahtlikkusel;
10) korraldatakse koolielu inimõigusi ja demokraatiat austava ühiskonna mudelina, mida iseloomustavad kooliperes jagatud ja püsivad alusväärtused ning heade ideede ja positiivsete uuenduste toetamine;
11) korraldatakse koolielu lähtudes rahvusliku, rassilise ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtetest.
(5) Füüsilist keskkonda kujundades jälgib gümnaasium, et:
1) kasutatavate rajatiste ja ruumide sisustus ning kujundus on õppe seisukohast otstarbekas;
2) õppes on võimalik kasutada internetiühendusega arvutit ja esitlustehnikat ning õpilastel on võimalus kasutada raamatukogu;
3) kasutatavate rajatiste ja ruumide sisustus on turvaline ning vastab tervisekaitse- ja ohutusnõuetele;
4) ruumid, sisseseade ja õppevara on esteetilise väljanägemisega;
5) kasutatakse eakohast ning individuaalsele eripärale kohandatavat õppevara, sealhulgas nüüdisaegseid info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatel põhinevaid õppematerjale ja -vahendeid;
6) on olemas kehalise tegevuse ning tervislike eluviiside edendamise võimalused nii koolitundides kui ka tunniväliselt.
(6) Õpet võib korraldada ka väljaspool kooli ruume (sealhulgas kooliõues, looduses, muuseumides, arhiivides, keskkonnahariduskeskustes, ettevõtetes ja asutustes) ning virtuaalses õppekeskkonnas.
4. jagu Õppekorraldus
§ 8. Ainevaldkonnad ja õppeained
Riiklikus õppekavas on esitatud järgmised õppeainete ning kursuste ainekavad:
1) keel ja kirjandus: kohustuslikud õppeained – eesti keel, kirjandus, vene keel (koolis või klassis, kus eesti keelt õpitakse teise keelena ning õpe toimub osaliselt vene keeles), kirjandus (koolis või klassis, kus eesti keelt õpitakse teise keelena ning õpe toimub osaliselt vene keeles); valikkursused – „Kõne ja väitlus”, „Müüt ja kirjandus”, „Kirjandus ja ühiskond”, „Draama ja teater”, „Kirjandus ja film”, „Vene keel Eestis”, „Maailmakirjandus antiikajast 18. sajandini”, „Tänapäeva vene kirjandus”, „Tänapäeva väliskirjandus” (lisa 1);
2) võõrkeeled: võõrkeeltes eristatakse eesti keelt teise keelena, B2 keeleoskustasemel võõrkeelt, kus lisaks kohustuslikele kursustele on kaks valikkursust, ja B1 keeleoskustasemel võõrkeelt, kus lisaks kohustuslikele kursustele on neli valikkursust. B2 keeleoskustasemel õpitakse inglise, vene, saksa, prantsuse või muud võõrkeelt. B1 keeleoskustasemel õpitakse inglise, vene, saksa või prantsuse keelt või muud võõrkeelt. Õpilasel, kes õpib eesti keelt teise keelena, on üks kohustuslik võõrkeel (lisa 2);
3) matemaatika: kohustuslik – kitsas matemaatika või lai matemaatika; valikkursused – „Loogika”, „Majandusmatemaatika elemendid”, „Arvuteooria elemendid I”, „Arvuteooria elemendid II”, „Diskreetse matemaatika elemendid I”, „Diskreetse matemaatika elemendid II”, „Planimeetria I. Kolmnurkade ja ringide geomeetria” ja „Planimeetria II. Hulknurkade ja ringide geomeetria” (lisa 3);
4) loodusained: kohustuslikud õppeained – bioloogia, geograafia (loodusgeograafia), keemia, füüsika; valikkursused – „Rakendusbioloogia”, „Geoinformaatika”, „Keemiliste protsesside seaduspärasused”, „Elementide keemia”, „Elu keemia”, „Füüsika ja tehnika”, „Teistsugune füüsika”, „Loodusteadused, tehnoloogia ja ühiskond”, „Mehhatroonika ja robootika”, „3D-modelleerimine”, „Joonestamine”, „Arvuti kasutamine uurimistöös”, „Rakenduste loomise ja programmeerimise alused” (lisa 4);
5) sotsiaalained: kohustuslikud õppeained – ajalugu, ühiskonnaõpetus, inimeseõpetus, geograafia (inimgeograafia); valikkursused – „Üldajalugu – maailma ajalugu: tsivilisatsioonid väljaspool Euroopat”, „Üldajalugu – Euroopa maade ja Ameerika Ühendriikide ajalugu”, „Psühholoogia”, „Inimene ja õigus”, „Globaliseeruv maailm”, „Sissejuhatus filosoofilisse mõtlemisse”, „Tänapäeva filosoofilised küsimused” (lisa 5);
6) kunstiained: kohustuslikud õppeained – muusika, kunst (lisa 6);
7) kehaline kasvatus: kohustuslik õppeaine – kehaline kasvatus; valikkursused – „Kehalised võimed ja liikumisoskused”, „Liikumine välistingimustes” (lisa 7);
8) usundiõpetuse valikkursused – „Inimene ja religioon”, „Eesti usuline maastik” (lisa 8);
9) riigikaitse valikkursused – „Riigikaitse”, „Praktiline õpe välilaagris” (lisa 9);
10) majandus- ja ettevõtlusõppe valikkursused – „Majandusõpetus”, „Ettevõtlusõpetus” (lisa 10);
11) valikkursus „Karjääriõpetus” (lisa 11);
12) valikkursus „Uurimistöö alused” (lisa 12).
§ 9. Õppeainete kohustuslikud kursused
(1) Keel ja kirjandus:
1) eesti keel (vene või muu keel gümnaasiumis, kus kooli õppekava kohaselt õpitakse eesti keelt teise keelena) – 6 kursust (1 kursus on 35 õppetundi);
2) kirjandus – 5 kursust.
(2) Võõrkeeled:
1) eesti keel teise keelena gümnaasiumis, kus kooli õppekava kohaselt õpitakse eesti keelt teise keelena, ning õpilaste puhul, kes on põhihariduse omandanud eesti keelest erineva õppekeelega – 9 kursust;
2) B2 keeleoskustasemel võõrkeel – 5 kursust;
3) B1 keeleoskustasemel võõrkeel – 5 kursust.
(3) Matemaatika:
1) kitsas matemaatika – 8 kursust või
2) lai matemaatika – 14 kursust.
(4) Loodusained:
1) bioloogia – 4 kursust;
2) geograafia (loodusgeograafia) – 2 kursust;
3) keemia – 3 kursust;
4) füüsika – 5 kursust.
(5) Sotsiaalained:
1) ajalugu – 6 kursust;
2) ühiskonnaõpetus – 2 kursust;
3) inimeseõpetus – 1 kursus;
4) geograafia (inimgeograafia) – 1 kursus.
(6) Kunstiained:
1) muusika – 3 kursust;
2) kunst – 2 kursust.
(7) Kehaline kasvatus: kehaline kasvatus – 5 kursust.
(1) Läbivad teemad on üld- ja valdkonnapädevuste, õppeainete ja ainevaldkondade lõimingu vahendiks ning neid arvestatakse koolikeskkonna kujundamisel. Läbivad teemad on aineülesed ja ühiskonnas tähtsustatud ning võimaldavad luua ettekujutuse ühiskonna kui terviku arengust, toetades õpilase suutlikkust oma teadmisi erinevates olukordades rakendada.
(2) Läbivate teemade õpe realiseerub eelkõige:
1) õppekeskkonna korralduses – kooli vaimse, sotsiaalse ja füüsilise õppekeskkonna kujundamisel arvestatakse läbivate teemade sisu ja eesmärke;
2) aineõppes – läbivatest teemadest lähtudes tuuakse aineõppesse sobivad teemakäsitlused, näited ja meetodid, viiakse koos läbi aineteüleseid, klassidevahelisi ja ülekoolilisi projekte. Õppeainete roll läbiva teema õppes on lähtuvalt õppeaine taotlustest ja õppesisust erinev, olenevalt sellest, kui tihe on ainevaldkonna seos läbiva teemaga;
3) valikainete valikul – valikained toetavad läbivate teemade taotlusi;
4) läbivatest teemadest lähtuvas või õppeaineid lõimivas loovtöös – õpilased võivad läbivast teemast lähtuda selle loovtöö valikul, mida tehakse kas iseseisvalt või rühmatööna;
5) korraldades võimaluse korral koostöös kooli pidaja, paikkonna asutuste ja ettevõtete, teiste õppe- ja kultuuriasutuste ning kodanikuühendustega klassivälist õppetegevust ja huviringide tegevust ning osaledes maakondlikes, üle-eestilistes ja rahvusvahelistes projektides.
(3) Kohustuslikud läbivad teemad on:
1) elukestev õpe ja karjääri planeerimine – taotletakse õpilase kujunemist isiksuseks, kes on valmis õppima kogu elu, täitma erinevaid rolle muutuvas õpi-, elu- ja töökeskkonnas ning kujundama oma elu teadlike otsuste kaudu, sealhulgas tegema mõistlikke kutsevalikuid;
2) keskkond ja jätkusuutlik areng – taotletakse õpilase kujunemist sotsiaalselt aktiivseks, vastutustundlikuks ja keskkonnateadlikuks inimeseks, kes hoiab ja kaitseb keskkonda ning väärtustades jätkusuutlikkust, on valmis leidma lahendusi keskkonna- ja inimarengu küsimustele;
3) kodanikualgatus ja ettevõtlikkus – taotletakse õpilase kujunemist aktiivseks ning vastutustundlikuks kogukonna- ja ühiskonnaliikmeks, kes mõistab ühiskonna toimimise põhimõtteid ja mehhanisme ning kodanikualgatuse tähtsust, tunneb end ühiskonnaliikmena ning toetub oma tegevuses riigi kultuurilistele traditsioonidele ja arengusuundadele;
4) kultuuriline identiteet – taotletakse õpilase kujunemist kultuuriteadlikuks inimeseks, kes mõistab kultuuri osa inimeste mõtte- ja käitumislaadi kujundajana ning kultuuride muutumist ajaloo vältel, kellel on ettekujutus kultuuride mitmekesisusest ja kultuuriga määratud elupraktikate eripärast ning kes väärtustab omakultuuri ja kultuurilist mitmekesisust ning on kultuuriliselt salliv ja koostööaldis;
5) teabekeskkond – taotletakse õpilase kujunemist teabeteadlikuks inimeseks, kes tajub ja teadvustab ümbritsevat teabekeskkonda, suudab seda kriitiliselt analüüsida ning toimida selles oma eesmärkide ja ühiskonnas omaksvõetud kommunikatsioonieetika järgi;
6) tehnoloogia ja innovatsioon – taotletakse õpilase kujunemist uuendusaltiks ja nüüdisaegseid tehnoloogiaid eesmärgipäraselt kasutada oskavaks inimeseks, kes tuleb toime kiiresti muutuvas tehnoloogilises elu-, õpi- ja töökeskkonnas;
7) tervis ja ohutus – taotletakse õpilase kujunemist vaimselt, emotsionaalselt, sotsiaalselt ja füüsiliselt terveks ühiskonnaliikmeks, kes on võimeline järgima tervislikku eluviisi, käituma turvaliselt ning osalema tervist edendava keskkonna kujundamises;
8) väärtused ja kõlblus – taotletakse õpilase kujunemist kõlbeliselt arenenud inimeseks, kes tunneb ühiskonnas üldtunnustatud väärtusi ja kõlbluspõhimõtteid, järgib neid koolis ja väljaspool kooli, ei jää ükskõikseks, kui neid eiratakse, ning sekkub vajaduse korral oma võimaluste piires.
(4) Läbivate teemade kirjeldused on esitatud lisas 13.
§ 11. Õppekorralduse alused
(1) Õpilase minimaalne õppekoormus gümnaasiumi jooksul on 96 kursust (1 kursus on 35 õppetundi).
(2) Eesti õppekeelega koolis või klassis tagab kool oma õppekavaga eestikeelse õppe vähemalt 60% ulatuses gümnaasiumiastmele kehtestatud väikseimast lubatud õppemahust, kusjuures eesti kirjandust, Eesti ajalugu, ühiskonnaõpetust, muusikat ja geograafiat tuleb õpetada eesti keeles.
(3) Õpilase õppekoormusesse kuuluvad kõik §-s 9 loetletud kohustuslikud kursused, arvestades võimalust valida kitsa ja laia matemaatika vahel ning erisusi juhul, kui kooli õppekava kohaselt õpitakse eesti keelt teise keelena.
(31) Õpilase minimaalse kohustusliku õppekoormuse hulka arvatakse valikkursusena õpilasuurimus või praktiline töö, mille maht sätestatakse kooli õppekavas, kusjuures see ei tohi olla lühem kui 35 õppetundi.
(4) Gümnaasium võimaldab õpilastele valikkursusi valdkonniti vähemalt järgmises mahus:
1) keel ja kirjandus – 4 kursust (iga kursus 35 õppetundi);
2) võõrkeeled – 6 kursust;
3) matemaatika – gümnaasium võimaldab laia matemaatika õpet 14 kursuse ulatuses;
4) loodusained – 8 kursust;
5) sotsiaalained – 7 kursust;
6) kehaline kasvatus – 2 kursust;
7) usundiõpetus – 2 kursust;
8) riigikaitse – 2 kursust;
9) majandus- ja ettevõtlusõpe – 2 kursust;
10) uurimistöö alused – 1 kursus.
(5) Lõikes 4 kirjeldatud ainevaldkondlikes mahtudes võivad olla nii riiklikus õppekavas kirjeldatud valikkursused kui ka kooli õppekavast tulenevad valikkursused. Usundiõpetuses ja riigikaitses toimub õpe vastavalt riiklikus õppekavas toodud ainekavadele.
(6) Gümnaasium võimaldab lisaks lõikes 4 nimetatud valikkursustele vähemalt 11 kursuse mahus valikkursusi, mis arvestavad kooli omapära ja piirkondlikku eripära. Nimetatud valikkursuste hulgas võivad olla nii riiklikus õppekavas kirjeldatud valikkursused kui ka kooli õppekavast tulenevad valikkursused. Nende valikkursuste õpe tuleb korraldada vähemalt 12 soovija olemasolul.
(7) Gümnaasium võimaldab õppe vähemalt kolmes õppesuunas. Gümnaasium võib õppesuuna sees teha õpilasele kohustuslikuks kuni 20 valikkursuse õppe. Gümnaasiumi õppesuunad erinevad üksteisest vähemalt kaheksa valikkursuse poolest. Õppesuund võib sisaldada lõikes 6 käsitletud valikkursusi ning peab sisaldama valikkursusi vähemalt kahest alljärgnevast ainevaldkonnast lõikes 4 kindlaksmääratud mahus:
2) võõrkeel;
5) sotsiaalained.
(8) Vähemalt üks gümnaasiumi õppesuundadest sisaldab loodusaineid lõikes 4 kirjeldatud mahus. Vähemalt üks gümnaasiumi õppesuundadest sisaldab sotsiaalaineid lõikes 4 kirjeldatud mahus.
(9) Õpetuse ja kasvatuse korraldus määratakse kooli õppekavas. Gümnaasium võib lõigetes 4 ja 6 määratud valikkursusi kavandada ja läbi viia koostöös teiste koolide ja organisatsioonidega, sealhulgas kasutades Eesti ja rahvusvahelisi võrgustikke ning infotehnoloogilisi lahendusi.
(10) Lõimitud aine- ja keeleõppe kasutamiseks, kutsealase eelkoolituse või kutseõppe läbiviimiseks ja piirkondliku eripära või kooli omapära arvestamiseks võib siduda õppeaine kursusi omavahel (sealhulgas kohustuslikke ja valikkursusi); samuti võib kooli hoolekogu nõusolekul muuta riikliku õppekava kohustuslike õppeainete ja läbivate teemade nimistut ning muuta tunnijaotusplaani. Mõlemal juhul tuleb tagada riikliku õppekava õpitulemuste saavutamine. Kooli õppekavas kirjeldatakse seoseid riikliku õppekava nõuetega.
(11) Riigikooli ning kooli, mille pidajaga on riik sõlminud kokkuleppe spetsiifiliste hariduslike erivajadustega õpilastele üldkeskhariduse omandamiseks võimaluste loomiseks, õppekavad võivad olla koostatud, arvestamata lõikes 3 sätestatud kohustust pakkuda õpilasele võimalust valida laia ja kitsa matemaatika vahel. Riigikooli, ühe asutusena tegutseva põhikooli ja gümnaasiumi, kus toimub üksnes mittestatsionaarne õpe, ning kooli, mille pidajaga on riik sõlminud kokkuleppe spetsiifiliste hariduslike erivajadustega õpilastele üldkeskhariduse omandamiseks võimaluste loomiseks, õppekavad võivad olla koostatud, arvestamata lõigetes 4 kuni 8 toodud nõudeid valikkursuste mahtudele ja õppesuundadele.
(12) Gümnaasium, kus õpe toimub nii käesoleva määrusega sätestatud riikliku õppekava alusel kui ka Rahvusvahelise Bakalaureuseõppe Organisatsiooni (International Baccalaureate Organization) õppekava või Euroopa koolide põhikirja konventsiooni alusel väljatöötatud õppekava (edaspidi koos rahvusvaheline õppekava) kohaselt, võimaldab õppe vähemalt kahes õppesuunas, välja arvatud lõikes 11 sätestatud koolide puhul.
§ 12. Õpilase teavitamine ja nõustamine
(1) Gümnaasium tagab õpilasele võimaluse saada õppekorralduse kohta infot ja nõuandeid.
(2) Gümnaasium korraldab õpilaste teavitamist edasiõppimisvõimalustest ja tööturu üldistest suundumustest ning tagab karjääriteenuste (karjääriõpetus, -info või -nõustamine) kättesaadavuse.
§ 13. Hariduslike erivajadustega õpilased
(1) Gümnaasium korraldab andekate õpilaste juhendamist.
(2) Sõltuvalt õpilase hariduslikust erivajadusest võib gümnaasium teha talle muudatusi või kohandusi õppeajas, õppe sisus, õppeprotsessis, õpikeskkonnas või taotletavates õpitulemustes. Piiratud teovõimega õpilase puhul kaasatakse nende muudatuste tegemisse õpilase vanem. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes riikliku või kooli õppekavaga, tuleb muudatuste rakendamiseks koostada individuaalne õppekava.
(3) Kui haridusliku erivajadusega õpilasele koostatud individuaalse õppekavaga nähakse ette riiklikus õppekavas sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine või kohustusliku õppeaine õppimisest vabastamine, võib individuaalset õppekava rakendada nõustamiskomisjoni soovitusel.
(4) Tervislikel põhjustel koduõppel olevale õpilasele koostatakse individuaalne õppekava ning tema õppekoormust võib vähendada kuni kaheksa kursuse võrra iga arvestusliku koduõppel viibitud õppeaasta kohta.
§ 14. Mittestatsionaarses õppes kohaldatavad erisused
(1) Mittestatsionaarne õpe on täiskasvanud õppijatele suunatud õpe, kus õppetundide kõrval on võrreldes statsionaarse õppega suurem osakaal iseseisval õppimisel. Sellest tulenevalt võib ühe kursuse läbimiseks kasutada juhendatud õppetööd vähem kui 35 õppetundi. Tunnijaotusplaan määratakse kooli õppekavas või individuaalses õppekavas, kusjuures see ei pea arvestama §-des 9 ja 11 tunnijaotusplaanile sätestatud nõudeid, kuid see peab võimaldama saavutada õpitulemused vähemalt käesolevas määruses sätestatud kohustuslikes kursustes ja kokku vähemalt 72 kursuses.
(2) Mittestatsionaarses õppes ei kuulu kehaline kasvatus kohustuslike õppeainete hulka.
5. jagu Hindamine ja gümnaasiumi lõpetamine
§ 15. Hindamine
(3) Õpilasel on õigus saada teavet hindamise korralduse ning saadud hinnete ja hinnangute kohta. Õpilasel on õigus teada, milline hinne või hinnang on aluseks kokkuvõtvatele hinnetele. Hindamise korraldus ning õpilaste ja vanemate hinnetest ja hinnangutest teavitamise kord sätestatakse kooli kodukorras ning hinnete ja hinnangute vaidlustamise kord määratakse kooli õppekavas.
(4) Nõuded õpilase käitumisele esitatakse gümnaasiumi kodukorras.
§ 16. Kujundav hindamine
(2) Õppetunni vältel saab õpilane enamasti suulist või kirjalikku sõnalist tagasisidet õppeainet ja ainevaldkonda puudutavate teadmiste ja oskuste (sealhulgas üldpädevuste, kooliastme õppe- ja kasvatuseesmärkide ja läbivate teemade) kohta. Kogu õppepäeva vältel annavad pedagoogid õpilasele tagasisidet, et toetada õpilase käitumise, hoiakute ja väärtushinnangute kujunemist. Kool reageerib juhtumitele, mis on vastuolus üldtunnustatud väärtuste ning heade tavadega.
(3) Õpilane kaasatakse enese ja kaaslaste hindamisse, et arendada tema oskust eesmärke seada ning oma õppimist ja käitumist eesmärkide alusel analüüsida ning tõsta õpimotivatsiooni.
(4) Kujundava hindamise ühe vahendina võib kasutada õpimappi. Õpimapp õppimise päevikuna sisaldab nii õppetöid kui ka tööde analüüsi ja tagasisidet. Õpimappe võib koostada aine- ja valdkonnapõhiselt, läbivate teemade või üldpädevuste kohta.
§ 17. Teadmiste ja oskuste hindamine kui kokkuvõtvate hinnete alus
(1) Õpilase teadmisi ja oskusi võrreldakse õpilase õppe aluseks olevas õppekavas toodud oodatavate tulemustega. Ainealaseid teadmisi ja oskusi võib hinnata nii õppe käigus kui ka õppeteema lõppedes. Ainealaste teadmiste ja oskuste hindamise tulemusi võib väljendada kas numbriliste hinnetega viie palli süsteemis või koolisisesele hindamissüsteemile vastavate numbriliste hinnetega.
(2) Hindamisel viie palli süsteemis:
1) hindega „5” ehk „väga hea” hinnatakse vaadeldava perioodi või vaadeldava temaatika õpitulemuste saavutatust, kui saavutatud õpitulemused vastavad õpilase õppe aluseks olevatele taotletavatele õpitulemustele täiel määral ja ületavad neid;
2) hindega „4” ehk „hea” hinnatakse vaadeldava perioodi või vaadeldava temaatika õpitulemuste saavutatust, kui saavutatud õpitulemused vastavad üldiselt õpilase õppe aluseks olevatele taotletavatele õpitulemustele;
3) hindega „3” ehk „rahuldav” hinnatakse vaadeldava perioodi või vaadeldava temaatika õpitulemuste saavutatust, kui saavutatud õpitulemused vastavad üldiselt õpilase õppe aluseks olevatele taotletavatele õpitulemustele, kuid esineb puudusi ja vigu;
4) hindega „2” ehk „puudulik” hinnatakse vaadeldava perioodi või vaadeldava temaatika õpitulemuste saavutatust, kui saavutatud õpitulemustes esineb olulisi puudusi;
5) hindega „1” ehk „nõrk” hinnatakse vaadeldava perioodi või vaadeldava temaatika õpitulemuste saavutatust, kui saavutatud õpitulemustes esineb olulisi puudusi ja areng puudub.
(3) Viie palli süsteemis hinnatavate kirjalike tööde koostamisel ja hindamisel lähtutakse põhimõttest, et kui kasutatakse punktiarvestust ja õpetaja ei ole andnud teada teisiti, koostatakse tööd nii, et hindega „5” hinnatakse õpilast, kes on saavutanud 90–100% maksimaalsest võimalikust punktide arvust, hindega „4” 75–89%, hindega „3” 50–74%, hindega „2” 20–49% ning hindega „1” 0–19%.
(4) Kui hindamisel tuvastatakse kõrvalise abi kasutamine või mahakirjutamine, võib vastavat kirjalikku või praktilist tööd, suulist vastust (esitust), praktilist tegevust või selle tulemust hinnata hindega „nõrk”, kui see on ette nähtud kooli õppekavas.
(5) Kui kirjalikku või praktilist tööd, suulist vastust (esitust), praktilist tegevust või selle tulemust on hinnatud hindega „puudulik” või „nõrk” või on hinne jäänud panemata, antakse õpilasele võimalus järelevastamiseks või järeltöö sooritamiseks. Järelevastamise ja järeltööde sooritamise kord sätestatakse kooli õppekavas.
§ 18. Kokkuvõtvad hinded ja gümnaasiumi lõpetamine
(1) Õpilase õpitulemusi õppeaines hinnatakse kokkuvõtvalt üldjuhul kursusehinnetega viie palli süsteemis ning kursusehinnete alusel kooliastmehinnetega viie palli süsteemis. Kool võib viie palli süsteemi asemel kasutada teistsugust hindesüsteemi. Kasutatav hindesüsteem ja hinnete viie palli süsteemi teisendamise põhimõtted sätestatakse kooli õppekavas. Õpilase koolist lahkumisel teisendatakse kokkuvõtvad hinded ning käimasolevate kursuste jooksul saadud hinded viie palli süsteemi. Kool võib valikkursuste hindamisel kasutada hinnanguid „arvestatud” ja „mittearvestatud”, neid hinnanguid ei teisendata viie palli süsteemi.
(2) Kokkuvõtva hindamisena mõistetakse ka teadmiste ja oskuste tõendamist juhul, kui kool vastavalt „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 17 lõikele 4 arvestab kooli õppekava välist õppimist või tegevust koolis õpetatava osana.
(3) Gümnaasiumi lõputunnistuse annab gümnaasium õpilasele:
1) kelle kooliastmehinded on vähemalt rahuldavad või valikkursuste puhul rahuldavad või arvestatud;
2) kes on sooritanud vähemalt rahuldava tulemusega õppeaine kohustuslikule mahule vastavad eesti keele või lõikes 4 sätestatud tingimustel eesti keele teise keelena, matemaatika ja võõrkeele (inglise, prantsuse, vene või saksa keeles) riigieksamid.
3) kes on sooritanud vähemalt rahuldavale tulemusele kooli õppekavas sätestatud õppesuunast tulenevat ainevaldkonda või ainevaldkondi ning sotsiaal- ja loodusvaldkonda hõlmava gümnaasiumi koolieksami;
4) kes on sooritanud gümnaasiumi jooksul õpilasuurimuse või praktilise töö, välja arvatud kooli lõpetamisel eksternina.
(4) Õpilased, kes on gümnaasiumis õppinud eesti keelt teise keelena, õpilased, kes on lõpetanud põhikooli vene või muu õppekeelega koolis või klassis ja on asunud õppima eesti õppekeelega gümnaasiumisse või gümnaasiumiklassi, ning õpilased, kes on vene või muu õppekeelega gümnaasiumist või gümnaasiumiklassist asunud õppima eesti õppekeelega gümnaasiumisse või gümnaasiumiklassi, võivad valida, kas sooritavad eesti keele või eesti keele teise keelena riigieksami.
(5) Gümnaasiumi lõpetanuks loetakse ekstern, kes on sooritanud lõikes 3 nimetatud eksamid ning aineeksamid nendes kursustes, milles tal puuduvad kursuste hinded või milles ta ei ole tõendanud teadmisi ja oskusi varasema õpi- ja töökogemuse arvestamise kaudu. Eksterni ei hinnata kehalises kasvatuses. Koolid, kus rakendatakse mittestatsionaarset õppevormi, on kohustatud looma võimaluse kooli lõpetamiseks eksternina isikule, kes on esitanud koolile sellekohase kirjaliku taotluse hiljemalt jooksva õppeaasta 1. novembriks. Kooli lõpetamisel eksternina võimaldatakse lõpetajale kooli poolt juhendatud õppetegevust kokku vähemalt 15 arvestusliku õppetunni ulatuses. Muus osas toimub õppimine iseseisvalt.
(6) Haridusliku erivajadusega õpilasele, kellel käesolevas määruses sätestatud tingimustel kooli õppekavaga või nõustamiskomisjoni soovitusel individuaalse õppekavaga on vähendatud või asendatud käesolevas määruses sätestatud taotletavaid õpitulemusi, on lõpetamise aluseks kooli või individuaalses õppekavas määratud õpitulemuste saavutatus.
6. jagu Kooli õppekava
§ 19. Kooli õppekava koostamise alused ja ülesehitus
(1) Riikliku õppekava alusel koostab gümnaasium kooli õppekava. Kooli õppekava on gümnaasiumi õppe- ja kasvatustegevuse alusdokument.
(2) Kooli õppekava koostades lähtutakse riiklikust õppekavast ja kooli arengukavast, pidades silmas piirkonna vajadusi, kooli töötajate, vanemate ja õpilaste soove ning vaimseid ja materiaalseid ressursse.
(3) Kooli õppekava koostamise ja arendamise demokraatliku korralduse eest vastutab gümnaasiumi direktor. Kooli õppekava kehtestab direktor. Muudatused kooli õppekavas esitatakse enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(4) Kooli õppekavas on üldosa ning õppeainete ja kursuste ainevaldkonniti koondatud kavad.
(5) Kooli õppekava üldosas esitatakse:
1) õppe- ja kasvatuseesmärgid ning -põhimõtted;
2) õppesuundade kirjeldused ja nende tunnijaotusplaan ning valikkursuste loendid ja valimise põhimõtted, erinevate õppekeelte kasutamine kursuseti;
3) läbivad teemad ja nende käsitlemise põhimõtted, lõimingu põhimõtted;
4) ülekooliliste ja koolidevaheliste projektide kavandamise põhimõtted;
5) õppe ja kasvatuse korraldus ja ajakasutus;
7) gümnaasiumi lõpetamise korraldus;
8) õpilaste nõustamine;
9) karjääriteenuste korraldus;
10) õpetaja töökava koostamise põhimõtted;
11) kooli õppekava uuendamise ja täiendamise kord.
§ 20. Õppe- ja kasvatustegevuse ja õppekeskkonna vastavusse viimine
(1) Kool viib õppe- ja kasvatustegevuse ja kooli õppekava käesoleva määrusega kooskõlla hiljemalt 1. septembriks 2013. a.
(2) Õppekeskkond viiakse käesolevas määruses füüsilisele keskkonnale sätestatud nõuetega vastavusse hiljemalt 1. septembriks 2013. a.
(3) Kuni käesoleva määrusega kooskõlla viimiseni peab kooli õppe- ja kasvatustegevus ja õppekava vastama enne käesoleva määruse jõustumist kehtinud Vabariigi Valitsuse 25. jaanuari 2002. a määrusele nr 56 „Põhikooli ja gümnaasiumi riiklik õppekava” (RT I 2002, 20, 116; 2007, 61, 392).
(4) 2010/2011. õppeaastal on koolid, kus rakendatakse mittestatsionaarset õppevormi, kohustatud looma võimaluse kooli lõpetamiseks eksternina isikule, kes on esitanud koolile sellekohase kirjaliku taotluse hiljemalt jooksva õppeaasta 20. jaanuariks.
(5) Paragrahvi 11 lõiget 31 rakendatakse õpilasuurimuste ja praktiliste tööde osas, mille sooritamine on tulenevalt „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse“ § 31 lõike 6 punktist 3 gümnaasiumi lõpetamise tingimuseks alates 1. septembrist 2013. a.
§ 21. Määruse § 11 lõike 2 rakendamine
(1) Munitsipaalkoolides, kus 1. septembri 2010. a seisuga oli õppekeeleks eesti keelest erinev keel ning Vabariigi Valitsus ei ole „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse“ alusel andnud luba eesti keelest erineva õppekeele kasutamiseks, rakendatakse § 11 lõiget 2 õpilaste suhtes, kes alustavad gümnaasiumiõpinguid 2011/2012. õppeaastal või hiljem ning kogu gümnaasiumi ulatuses viiakse õpe nendes koolides § 11 lõikega 2 kooskõlla hiljemalt 1. septembriks 2013. a.
(2) Kuni kogu gümnaasiumi ulatuses õppe § 11 lõikega 2 kooskõlla viimiseni võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud koolis enne 2011/2012. õppeaastat õpinguid alustanud õpilaste suhtes kohaldada eesti keelest erinevat õppekeelt, kusjuures eesti keeles õpetatakse:
1) 2009/2010. õppeaastal gümnaasiumiõpinguid alustanutele vähemalt eesti kirjanduse üht kursust, ühiskonnaõpetuse kaht kursust ja muusika kolme kursust;
2) 2010/2011. õppeaastal gümnaasiumiõpinguid alustanutele vähemalt eesti kirjanduse üht kursust, ühiskonnaõpetuse kaht kursust, muusika kolme kursust ja Eesti ajaloo kaht kursust.
§ 22. 31. augustini 2013. a kehtivad gümnaasiumi lõpetamise tingimused
(1) Paragrahvi 18 lõikeid 3 ja 4 rakendatakse alates 1. septembrist 2013. a. Kuni 31. augustini 2013. a rakendatakse lõpueksamite suhtes käesolevas paragrahvis sätestatud tingimusi.
(2) Gümnaasiumi lõpetamiseks tuleb sooritada viis gümnaasiumi lõpueksamit, millest vähemalt kolm on riigieksamid. Ühes ja samas õppeaines võib sooritada kas riigieksami või koolieksami.
(3) Kõigile õpilastele on kohustuslik eesti keele riigieksam, välja arvatud lõikes 4 sätestatud juhul.
(4) Õpilased, kes on gümnaasiumis õppinud eesti keelt teise keelena, õpilased, kes on lõpetanud põhikooli vene või muu õppekeelega koolis või klassis ja on asunud õppima eesti õppekeelega gümnaasiumisse või gümnaasiumiklassi, ning õpilased, kes on vene või muu õppekeelega gümnaasiumist või gümnaasiumiklassist asunud õppima eesti õppekeelega gümnaasiumisse või gümnaasiumiklassi, võivad eesti keele riigieksami asemel sooritada eesti keele teise keelena riigieksami. Õpilane, kellele on vastavalt „Keeleseadusele“ väljastatud eesti keele oskuse kõrgtaseme või C1-taseme tunnistus ning kes esitab vastava tunnistuse koolile hiljemalt jooksva õppeaasta 20. jaanuariks, ei pea sooritama eesti keele teise keelena riigieksamit.
(5) Õpilased, kelle õppekeel on viipekeel, võivad valida kohustuslikuks eksamiks kas eesti keele või eesti keele teise keelena riigieksami.
(6) Õpilasel on õigus sooritada kõik lõpueksamid riigieksamitena. Riigieksameid võib õpilane valida kooli õppekavas olevate järgmiste õppeainete hulgast: vene keel (koolis või klassis, kus eesti keelt õpitakse teise keelena ning õpe toimub osaliselt vene keeles), inglise keel, saksa keel, prantsuse keel, vene keel (võõrkeelena), bioloogia, keemia, matemaatika, füüsika, geograafia, ajalugu, ühiskonnaõpetus.
(7) Kolme kohustusliku riigieksami hulgas võib olla üks võõrkeeleeksam (võõrkeeleks ei loeta eesti keele eksamit). Õpilasel on õigus sooritada inglise keele, saksa keele, prantsuse keele ja vene keele (võõrkeelena) riigieksam ka juhul, kui ta ei ole seda keelt koolis õppinud.
(8) Riikidevahelise lepingu alusel võib sooritada saksa keele riigieksamina ka Saksamaa Liitvabariigi Liidumaade Kultuuriministrite Alalise Kogu Saksa II astme keelediplomi eksami või Saksa üldise kõrgkooliküpsuse saksa keele eksami.
(9) Riikidevahelise lepingu alusel Saksa II astme keelediplomi saamiseks sooritatud saksa keele eksamit ning Saksa üldise kõrgkooliküpsuse diplomi saamiseks sooritatud saksa keele ja matemaatika eksamit tunnustatakse riigieksamitena.
(10) Koolieksameid võib sooritada kõigis kohustuslikes õppeainetes ja lisaks nendes valikainetes, mida on gümnaasiumiastmes õpitud vähemalt 105 õppetundi.
(11) Ühe koolieksami võib gümnaasiumilõpetaja sooritada praktilise tööna või ainealase uurimusena.
(12) Gümnaasiumi lõputunnistuse annab kool õppenõukogu otsuse alusel:
1) gümnaasiumiõpilasele, kelle gümnaasiumi riikliku õppekava alusel koostatud kooliõppekava õppeainete kooliastmehinded on vähemalt rahuldavad ning kes on kõik kohustuslikud ja valitud lõpueksamid sooritanud vähemalt rahuldavalt;
2) eksternile, kelle aineeksamite hinded on vähemalt rahuldavad ning kes on kõik kohustuslikud ja valitud lõpueksamid sooritanud vähemalt rahuldavalt;
3) isikule, kellel on õppeainete kooliastmehinded vähemalt rahuldavad, kuid kes eelmistel õppeaastatel ei saanud gümnaasiumi lõputunnistust, sest tal jäi riigieksam sooritamata või ta sooritas riigieksami mitterahuldavalt, ja kes on järgmistel õppeaastatel sooritanud vähemalt 20 hindepallile kõik valitud riigieksamid, v.a lõigetes 13 ja 14 sätestatud erijuhtudel.
(13) Gümnaasiumiõpilane, kellel esineb spetsiifiline õigekirjahäire (düsgraafia) ning kes sooritas eesti keele või eesti keele teise keelena riigieksami mitterahuldavalt, saab selle eksami asemel valida uue riigieksami mõnes teises riigieksamiaines.
(14) Gümnaasiumiõpilane, kes sooritas ühes õppeaines riigieksami mitterahuldavalt, saab selle eksami asemel valida uue riigieksami mõnes teises riigieksamiaines.
Lisa 1 Ainevaldkond „Keel ja kirjandus”
Lisa 2 Ainevaldkond „Võõrkeeled”
Lisa 3 Ainevaldkond „Matemaatika”
Lisa 4 Ainevaldkond „Loodusained”
Lisa 5 Ainevaldkond „Sotsiaalained”
Lisa 6 Ainevaldkond „Kunstiained”
Lisa 7 Ainevaldkond „Kehaline kasvatus”
Lisa 8 Valikaine „Usundiõpetus”
Lisa 9 Valikaine „Riigikaitse”
Lisa 10 Valikaine „Majandus- ja ettevõtlusõpe”
Lisa 11 Valikaine „Karjääriõpetus”
Lisa 12 Valikaine „Uurimistöö alused”
Lisa 13 Läbivate teemade kavad


Muinsuskaitseameti põhimäärus – Riigi Teataja
Muinsuskaitseameti põhimäärus
Muinsuskaitseameti põhimäärus - sisukord
§ 1 Muinsuskaitseamet
§ 2 Aruandekohustus
§ 4 Ameti tegevusvaldkonnad
§ 5 Ameti ülesanded muinsuskaitsetöö korraldamisel
§ 6 Ameti ülesanded riikliku järelevalve teostamisel mälestiste ja muinsuskaitsealade üle
§ 7 Ameti ülesanded kultuurimälestiste riikliku registri pidamisel
§ 8 Ameti ülesanded kultuuriväärtuste väljaveotaotluste läbivaatamisel
3 AMETI JUHTIMINE
§ 9 Peadirektor
§ 10 Peadirektor ülesanded ja pädevus
§ 11 Peadirektori asetäitja
§ 12 Peadirektori asetäitja teaduse alal ülesanded ja pädevus
§ 13 Struktuuriüksuste juhid
4 AMETI STRUKTUUR JA STRUKTUURIÜKSUSTE PÕHIÜLESANDED
§ 14 Ameti struktuuriüksused
§ 15 Ameti osakonnad
§ 16 Ameti tugiüksused
§ 17 Ameti pitsat
§ 18 Ameti dokumendiplangid
§ 19 Sümboolika kasutamine
§ 20 Ameti tegevuse ümberkorraldamine või lõpetamine
RT I, 25.01.2019, 7
Vastu võetud 09.02.2007 nr 4
RTL 2007, 16, 253
jõustumine 23.02.2007
06.01.2009 RTL 2009, 8, 87 23.01.2009
21.12.2011 RT I, 29.12.2011, 17 01.01.2012
02.10.2014 RT I, 03.10.2014, 7 06.10.2014
25.07.2016 RT I, 29.07.2016, 8 01.08.2016
06.12.2016 RT I, 16.12.2016, 3 19.12.2016
23.01.2019 RT I, 25.01.2019, 5 01.02.2019
§ 1. Muinsuskaitseamet
(1) Muinsuskaitseamet (edaspidi amet) on Kultuuriministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, mille eesmärk on juhtida muinsuskaitsealast tegevust ja mis teostab riiklikku järelevalvet ning kohaldab riiklikku sundi seaduses ettenähtud alustel ja ulatuses.
(3) Ameti kulud kaetakse riigieelarvest. Ametil on oma eelarve.
§ 2. Aruandekohustus
Amet on aruandekohustuslik kultuuriministri ees, kes suunab ja koordineerib tema tegevust ja teostab ameti üle seaduses sätestatud korras teenistuslikku järelevalvet.
Amet asub Tallinnas. Ameti esindused asuvad maakondades. Ameti postiaadress on Pikk 2, 10123 Tallinn.
[RT I, 29.07.2016, 8 - jõust. 01.08.2016]
§ 4. Ameti tegevusvaldkonnad
1) muinsuskaitsetöö korraldamine;
2) riikliku järelevalve teostamine mälestiste ja muinsuskaitsealade üle;
3) kultuurimälestiste riikliku registri pidamine;
4) kultuuriväärtuste väljaveotaotluste läbivaatamine vastavalt «Kultuuriväärtuste väljaveo, ekspordi ja sisseveo seadusele».
[RTL 2009, 8, 87 - jõust. 23.01.2009]
§ 5. Ameti ülesanded muinsuskaitsetöö korraldamisel
(1) Oma tegevusvaldkondades täidab amet järgmisi ülesandeid:
1) valmistab ette ja viib ellu muinsuskaitse valdkonna arendusprojekte ning analüüsib arengusuundi;
2) korraldab uuringuid, kogub statistikat ja analüüsib kultuuripärandi seisundit;
3) koostab ja teeb kättesaadavaks kultuuripärandialast teavet, metoodilisi materjale ja standardeid ning korraldab teabepäevi ja kaasab avalikkust;
4) korraldab oma pädevuse piires mälestiseks ja muinsuskaitsealaks tunnistamise või lõpetamise menetlusi ning valmistab ette vastavate õigusaktide eelnõusid;
5) nõustab mälestise ja muinsuskaitsealal asuva ehitise omanikke ja valdajaid mälestise või ehitise hooldamise, remondi, konserveerimise ja restaureerimise küsimustes ning annab soovitusi ja juhendeid;
6) annab seaduses sätestatud juhtudel välja muinsuskaitse eritingimusi, tööde lube, uuringulube ning kooskõlastab muinsuskaitse eritingimusi, üld- ja detailplaneeringu muinsuskaitse eritingimusi ja osaleb planeerimismenetlustes;
7) lahendab kultuuriväärtusega leidusid puudutavaid küsimusi ja annab kultuuriväärtusega asja otsimise lube;
8) haldab veealuseid mälestisi ja annab nendele sukeldumise lube;
9) korraldab mälestiste tähistamist;
10) hindab seaduses sätestatud juhtudel muinsuskaitse valdkonnas tegutsevate isikute kvalifikatsiooni vastavust pädevuse nõuetele ja annab tegevuslube;
11) rakendab toetusprogramme;
12) peab kultuurimälestiste riiklikku registrit;
13) teostab seaduses sätestatud juhtudel oma pädevuse piires riiklikku ja haldusjärelevalvet;
14) annab seaduses sätestatud juhtudel kultuuriväärtuste väljaveolube ja teatisi ning teeb sellega seotud kultuuriväärtuste ekspertiisi;
15) täidab Euroopa Liidu liikmesriigist ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamiseks ettenähtud keskasutuse ülesandeid;
16) teeb kultuuriväärtuste kaitse korraldamisel koostööd mäluasutuste, kohaliku omavalitsuse üksuste ja riigiasutustega;
17) osaleb rahvusvahelistes projektides;
18) teeb Kultuuriministeeriumile ettepanekuid muinsuskaitsealaste õigusaktide muutmiseks.
(2) Amet täidab õigusaktiga pandud muid ülesandeid ning kultuuriministri või Kultuuriministeeriumi kantsleri antud ülesandeid.
[RT I, 25.01.2019, 5 - jõust. 01.02.2019]
§ 6. Ameti ülesanded riikliku järelevalve teostamisel mälestiste ja muinsuskaitsealade üle
[Kehtetu - RT I, 25.01.2019, 5 - jõust. 01.02.2019]
§ 7. Ameti ülesanded kultuurimälestiste riikliku registri pidamisel
§ 8. Ameti ülesanded kultuuriväärtuste väljaveotaotluste läbivaatamisel
3. peatükk AMETI JUHTIMINE
§ 9. Peadirektor
(1) Ametit juhib peadirektor, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist kultuuriminister oma käskkirjaga.
(2) Peadirektori teenistussuhte peatumisel määrab kultuuriminister tema asendaja. Peadirektori ajutisel äraolekul asendab teda peadirektori poolt määratud ametnik, millest informeeritakse viivitamatult kultuuriministrit ja Kultuuriministeeriumi kantslerit.
§ 10. Peadirektor ülesanded ja pädevus
1) juhib ameti tööd;
2) vastutab ameti tegevust korraldavate õigusaktide täpse ja otstarbeka täitmise eest ja annab aru kultuuriministrile;
3) teostab teenistuslikku järelevalvet kultuuriministri poolt määratud ulatuses ja korras;
5) esitab kultuuriministrile ettepanekuid ameti eelarve kohta ning vastutab selle täpse ja otstarbeka täitmise eest;
6) esitab kultuuriministrile ettepanekuid oma tegevusvaldkonna korraldamiseks ja muinsuskaitsealaste õigusaktide muutmiseks ja täiendamiseks;
7) [kehtetu - RT I, 25.01.2019, 5 - jõust. 01.02.2019]
8) kinnitab ametnike ametijuhendid ning kohaldab teenistujatele ergutusi ja määrab distsiplinaarkaristusi;
9) hoiab ameti vapipitsatit ja kinnitab selle kasutamise korra;
10) kinnitab ameti töökorraldust ja töö tasustamist puudutavad korrad vastavuses õigusaktidega;
11) korraldab ameti valduses oleva riigivara kasutamist ning käsutab ameti eelarvevahendeid vastavalt kultuuriministri kinnitatud eelarvele;
12) esindab ametit ja annab volitusi ameti esindamiseks;
13) täidab muid ülesandeid, mis talle on pandud seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korraldusega ning kultuuriministri määruse ja käskkirjaga.
(2) Ameti juhtimiseks ja tegevuse korraldamiseks annab peadirektor käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi.
(3) Peadirektor moodustab oluliste probleemide läbiarutamiseks ja vastavate ettepanekute väljatöötamiseks ajutisi komisjone ja töörühmi, kaasates nende töösse kokkuleppel teiste valitsusasutuste ja kohaliku omavalitsuse esindajaid ning teisi asjatundjaid.
§ 11. Peadirektori asetäitja
§ 12. Peadirektori asetäitja teaduse alal ülesanded ja pädevus
[Kehtetu – RT I, 29.12.2011, 17 - jõust. 01.01.2012]
§ 13. Struktuuriüksuste juhid
(1) Muinsuskaitseameti struktuuriüksuste juhid on ameti osakondade juhid (edaspidi üksuse juht).
(2) Üksuse juhi nimetab ametisse ja vabastab ametist peadirektor.
(3) Üksuse juht allub vahetult peadirektorile.
(4) Üksuse juht juhib ja esindab üksust oma vastutusalas ametis, tagab üksuse eesmärkide saavutamise ja ülesannete täitmise ning annab peadirektorile aru üksuse tegevusest.
4. peatükk AMETI STRUKTUUR JA STRUKTUURIÜKSUSTE PÕHIÜLESANDED
§ 14. Ameti struktuuriüksused
(1) Ameti struktuuriüksused on osakonnad.
(2) [Kehtetu - RT I, 25.01.2019, 5 - jõust. 01.02.2019]
(3) Ameti struktuuri võivad kuuluda väljaspool struktuuriüksusi asuvad ametnikud, kes toetavad ameti põhiülesannete täitmist ja alluvad vahetult peadirektorile.
[RT I, 29.12.2011, 17 - jõust. 01.01.2012]
§ 15. Ameti osakonnad
(1) Ameti osakonnad on:
1) kunstipärandi osakond;
2) ehitiste ja arheoloogia osakond;
3) nõustamisosakond;
4) järelevalveosakond;
5) kommunikatsiooniosakond;
6) pärandihalduse osakond;
7) tugiteenuste osakond.
(2) Kunstipärandi osakonna põhiülesanded kunsti- ja tehnikamälestiste valdkonnas on:
1) valmistada ette ja viia ellu arendusprojekte ning analüüsida arengusuundi;
2) korraldada uuringuid;
3) korraldada oma pädevuse piires mälestiseks tunnistamise või lõpetamise menetlusi ning valmistada ette vastavate õigusaktide eelnõud;
4) nõustada mälestise omanikke ja valdajaid hooldamise, konserveerimise, restaureerimise küsimustes, anda soovitusi ja juhendeid;
5) anda seaduses sätestatud juhtudel välja muinsuskaitse eritingimusi, tööde lube, uuringulube ning kooskõlastada muinsuskaitse eritingimusi ja tegevuskavasid;
6) rakendada toetusprogramme;
7) seaduses sätestatud juhtudel anda kultuuriväärtuste väljaveolube ja teatisi ning teha sellega seotud kultuuriväärtuste ekspertiisi.
(3) Ehitiste ja arheoloogia osakonna põhiülesanded ehitis-, ajaloo- ja arheoloogiamälestiste valdkonnas ning muinsuskaitsealade osas on:
3) korraldada oma pädevuse piires mälestiseks ja muinsuskaitsealaks tunnistamise või lõpetamise menetlusi ning valmistada ette vastavate õigusaktide eelnõud;
4) nõustada mälestise ja muinsuskaitsealal asuva ehitise omanikke ja valdajaid mälestise või ehitise hooldamise, remondi, konserveerimise ja restaureerimise küsimustes ning anda soovitusi ja juhendeid;
5) anda oma pädevuse piires välja muinsuskaitse eritingimusi, tööde lube, uuringulube, kooskõlastada muinsuskaitse eritingimusi, üld- ja detailplaneeringu muinsuskaitse eritingimusi ning osaleda planeerimismenetlustes;
6) lahendada kultuuriväärtusega leidudega seotud küsimusi ning anda kultuuriväärtusega asja otsimise lube;
7) hallata veealuseid mälestisi ja anda nendele sukeldumise lube;
8) korraldada mälestiste tähistamist;
9) rakendada toetusprogramme.
(4) Nõustamisosakonna põhiülesanded maakondlikul tasandil ja oma pädevuse piires on:
1) nõustada mälestise ja muinsuskaitsealal asuva ehitise omanikke ja valdajaid mälestise või ehitise hooldamise, remondi, konserveerimise ja restaureerimise küsimustes ning anda soovitusi ja juhendeid;
2) anda tööde lube, uuringulube ning kooskõlastada muinsuskaitse eritingimusi, üld- ja detailplaneeringu muinsuskaitse eritingimusi ning osaleda planeerimismenetlustes;
3) lahendada kultuuriväärtusega leidudega seotud küsimusi;
4) korraldada mälestiste tähistamist;
5) rakendada toetusprogramme;
6) teha kultuuriväärtuste kaitse korraldamisel koostööd mäluasutustega, kohaliku omavalitsuse üksustega ja riigiasutustega.
(5) Järelevalveosakonna põhiülesanded on:
1) analüüsida mälestiste seisundit ja sellest tulenevaid riske;
2) teostada seaduses sätestatud juhtudel riiklikku ja haldusjärelevalvet;
3) hinnata seaduses sätestatud juhtudel muinsuskaitse valdkonnas tegutsevate isikute kvalifikatsiooni vastavust pädevuse nõuetele ja anda tegevuslube;
4) teha järelevalve korraldamisel koostööd kohaliku omavalitsuse üksuste ja riigiasutustega.
(6) Kommunikatsiooniosakonna põhiülesanded on:
1) kavandada ja korraldada ameti välis- ja sisekommunikatsiooni;
2) koostada ja teha kättesaadavaks kultuuripärandialast teavet, metoodilisi materjale ja standardeid ning korraldada teabepäevi ja avalikkuse kaasamist;
3) teha koostööd mäluasutuste, kohaliku omavalitsuse üksuste ja riigiasutustega kultuuripärandialase teabe levitamisel.
(7) Pärandihalduse osakonna põhiülesanded on:
1) koguda muinsuskaitse valdkonna statistikat ja analüüsida arengusuundi, kultuuripärandi seisundit ning riske;
2) osaleda mälestiseks ja muinsuskaitsealaks tunnistamise või lõpetamise menetlustes ning vastavate õigusaktide eelnõude ettevalmistamises;
3) pidada ja arendada kultuurimälestiste riiklikku registrit;
4) pidada ameti arhiivi.
(8) Tugiteenuste osakond korraldab ameti üldist tööd, arendustegevust, personalitööd, finantsarvestust, eelarvestamist, asjaajamist ja dokumendihaldust.
(9) Ameti struktuuriüksuste juhtimise, juhtide ülesanded, õigused ja kohustused, alluvuse ja asendamise korra määrab peadirektor.
§ 16. Ameti tugiüksused
5. peatükk SÜMBOOLIKA
§ 17. Ameti pitsat
Muinsuskaitseametil on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis ja millel on sõõri äärt mööda sõnad “MUINSUSKAITSEAMET”.
[RT I, 03.10.2014, 7 - jõust. 06.10.2014]
§ 18. Ameti dokumendiplangid
(1) Ametil on oma nimega dokumendiplangid. Ameti dokumendiplangil kasutatakse kujundus- ja turvaelemendina väikese riigivapi kujutist.
(2) Ameti osakonnal võib olla oma nimega dokumendiplank, kui see on ette nähtud osakonna põhimääruses.
(3) Ameti ja tema osakondade dokumendiplankide kasutamise kord sätestatakse ameti asjaajamiskorras.
§ 19. Sümboolika kasutamine
Amet juhindub sümboolika kasutamisel riigilipu ja riigivapi kasutamist reguleerivatest õigusaktidest.
§ 20. Ameti tegevuse ümberkorraldamine või lõpetamine
Ameti tegevuse ümberkorraldamine või lõpetamine toimub seaduse alusel.


Pult AA59-00602A Samsung LED telerile
Raadioantennid (5)
Tasuta digikanalite boksid (3)
T2 digiboksid (4)
Originaalpuldid (36)
LNB-d, DiSEqC lülitid (21)
Avaleht » Pult AA59-00602A Samsung LED telerile
Asenduspult Samsung LED teleritele
Sobib muuhulgas mudelitele (nimekiri ei ole lõplik):
PS51F5500AM - PS51F5500AMXRD, PS51F8500AM - PS51F8500AMXRD
PS60F5500AM - PS60F5500AMXRD, PS60F8500AM - PS60F8500AMXRD, PS60F8500AM - PS60F8500AMXXY, PS64F5500AM - PS64F5500AMXRD, PS64F5500AM - PS64F5500AMXXY, PS64F8500AM - PS64F8500AMXRD, PS64F8500AM - PS64F8500AMXXY
UA32F6400AM - UA32F6400AMXXY
UA40F6400AM - UA40F6400AMXRD, UA40F6400AM - UA40F6400AMXXY, UA40F6700AM - UA40F6700AMXXY, UA40F6800AM - UA40F6800AMXXY, UA46F6400AM - UA46F6400AMXRD, UA46F7100AM - UA46F7100AMXXY
UA50F6400AM - UA50F6400AMXRD, UA50F6400AM - UA50F6400AMXXY, UA50F6700AM - UA50F6700AMXRD, UA50F6700AM - UA50F6700AMXXY, UA50F6800AM - UA50F6800AMXXY, UA55F6400AM - UA55F6400AMXRD, UA55F6400AM - UA55F6400AMXXY, UA55F6700AM - UA55F6700AMXRD, UA55F6700AM - UA55F6700AMXXY, UA55F6800AM - UA55F6800AMXXY, UA55F7100AM - UA55F7100AMXRD, UA55F7100AM - UA55F7100AMXXY, UA55F7500BM - UA55F7500BMXRD, UA55F8000AM - UA55F8000AMXRD, UA55F8000AM - UA55F8000AMXXY, UA55F9000AM - UA55F9000AMXRD, UA55F9000AM - UA55F9000AMXXY
UA60F6400AM - UA60F6400AMXRD, UA60F6400AM - UA60F6400AMXXY, UA60F7100AM - UA60F7100AMXRD, UA60F7100AM - UA60F7100AMXXY, UA60F8000AM - UA60F8000AMXRD, UA60F8000AM - UA60F8000AMXXY, UA65F6400AM - UA65F6400AMXRD, UA65F6400AM - UA65F6400AMXXY, UA65F8000AM - UA65F8000AMXRD, UA65F8000AM - UA65F8000AMXXY, UA65F9000AM - UA65F9000AMXRD, UA65F9000AM - UA65F9000AMXXY
UA75F6400AM - UA75F6400AMXRD, UA75F6400AM - UA75F6400AMXXY, UA75F8000AM - UA75F8000AMXRD, UA75F8000AM - UA75F8000AMXXY
Sildid: Samsung, pult, TV, LED, AA59, PS, UA


Ministri määrus „Teede- ja sideministri 4. aprilli 2001. a määruse nr 33 „Alarmsõidukijuhi koolituse eeskiri, koolituskursuse õppekava, autojuhi kutseoskuse nõuded ja koolitustunnistuse vorm”, teede- ja sideministri 21. mai 2001. a määruse nr 51 „Suuremõõtmelise ja/või raskekaalulise autoveo eeskiri”, teede- ja sideministri 23. mai 2001. a määruse nr 53 „Nõuded kiiruspiirikule ja kiiruspiiriku kontrollimisele”, teede- ja sideministri 22. juuni 2001. a määruse nr 70 „Jalgratturi ja mopeedijuhi eksamineerimise ja neile juhilubade väljaandmise eeskiri”, majandus- ja kommunikatsiooniministri 16. aprilli 2003. a määruse nr 69 „Liikluskorralduse nõuded teetöödel” ja majandus- ja kommunikatsiooniministri 17. novembri 2006. a määruse nr 95 „Teel liikleva mootorsõiduki ja selle haagise tehnoseisundi kontrollimise eeskiri” muutmine" – Riigi Teataja
Ministri määrus „Teede- ja sideministri 4. aprilli 2001. a määruse nr 33 „Alarmsõidukijuhi koolituse eeskiri, koolituskursuse õppekava, autojuhi kutseoskuse nõuded ja koolitustunnistuse vorm”, teede- ja sideministri 21. mai 2001. a määruse nr 51 „Suuremõõtmelise ja/või raskekaalulise autoveo eeskiri”, teede- ja sideministri 23. mai 2001. a määruse nr 53 „Nõuded kiiruspiirikule ja kiiruspiiriku kontrollimisele”, teede- ja sideministri 22. juuni 2001. a määruse nr 70 „Jalgratturi ja mopeedijuhi eksamineerimise ja neile juhilubade väljaandmise eeskiri”, majandus- ja kommunikatsiooniministri 16. aprilli 2003. a määruse nr 69 „Liikluskorralduse nõuded teetöödel” ja majandus- ja kommunikatsiooniministri 17. novembri 2006. a määruse nr 95 „Teel liikleva mootorsõiduki ja selle haagise tehnoseisundi kontrollimise eeskiri” muutmine"
RTL 2010, 7, 122
Vastu võetud 04.02.2010 nr 11
Määrus kehtestatakse «Autoveoseaduse» § 23 lõike 1 punkti 1 ja § 28, «Liiklusseaduse» § 10 lõike 5, § 13 lõike 3 ja § 45 lõike 2 ning «Teeseaduse» § 10 lõike 2 alusel.
§ 1. Teede- ja sideministri 4. aprilli 2001. a määruses nr 33 «Alarmsõidukijuhi koolituse eeskiri, koolituskursuse õppekava, autojuhi kutseoskuse nõuded ja koolitustunnistuse vorm» (RTL 2001, 49, 678) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõike 1 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
2) lisa 1 punkt 2.3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«2.3. Alarmsõidukijuhi kohustused liiklusohutuse tagamisel.»
§ 2. Teede- ja sideministri 21. mai 2001. a määruses nr 51 «Suuremõõtmelise ja/või raskekaalulise autoveo eeskiri» (RTL 2001, 65, 897; 2006, 15, 254) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 14 lõike 1 tabelis asendatakse sõna «Liikluspolitsei» sõnaga «Politsei»;
2) paragrahvis 15 asendatakse sõna «politseiprefekti» sõnaga «prefekti».
§ 3. Teede- ja sideministri 23. mai 2001. a määruses nr 53 «Nõuded kiiruspiirikule ja kiiruspiiriku kontrollimisele» (RTL 2001, 65, 899; 2006, 63, 1139) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõike 4 punktist 3 jäetakse välja sõna «piirivalve»;
2) paragrahvi 1 lõike 4 punktis 3 asendatakse sõna «päästeteenistus» sõnaga «päästeasutus»;
3) paragrahvi 5 lõikes 1 asendatakse sõnad «Riiklik Autoregistrikeskus (edaspidi ARK)» sõnaga «Maanteeamet»;
4) paragrahvi 5 lõigetes 2 ja 4 asendatakse sõna «ARK» vastavas käändes sõnaga «Maanteeamet» vastavas käändes.
§ 4. Teede- ja sideministri 22. juuni 2001. a määruses nr 70 «Jalgratturi ja mopeedijuhi eksamineerimise ja neile juhilubade väljaandmise eeskiri» (RTL 2001, 78, 1074; 2007, 43, 741) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Jalgratturi juhiloa väljaandmise õigust omavad lasteaed-algkoolid, algkoolid, põhikoolid, gümnaasiumid, huvialakoolid (edaspidi koolid), politseiasutused, mootorsõidukijuhi koolitamise luba omavad koolitajad ja Maanteeameti kohalike asutuste liiklusregistri bürood (edaspidi liiklusregistri büroo).»;
2) paragrahvi 2 lõikes 2, § 6 lõigetes 1 ja 2, § 7 lõikes 1 ning § 10 lõigetes 1 ja 5 asendatakse sõna «ARK» sõnaga «liiklusregistri» vastavas käändes;
3) paragrahvi 4 lõikes 4, § 6 lõikes 1 ning § 10 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõna «politseiprefektuur» vastavas käändes sõnaga «politseiasutus» vastavas käändes;
4) paragrahvi 6 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(5) Jalgratturi eksami tulemused ja eksamikomisjoni otsus protokollitakse ja protokoll kirjutatakse alla kõigi eksamikomisjoni liikmete poolt. Liiklusregistri büroos kinnitab tulemuse eksami tulemuse eksami vastu võtnud liiklusregistri büroo töötaja.»;
5) paragrahv 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 9. Teooriaeksamil kasutatavad eksamipiletid ja nende koostamine
(1) Küsimused eksamipiletite koostamiseks jalgratturitele ja mopeedijuhtidele valmistab ette Maanteeamet lähtuvalt lisas 1 toodud eksamiküsimuste temaatikast.
(2) Eksamipiletid jalgratturitele koostavad koolid, politseiasutused, liiklusregistri bürood ja mootorsõiduki koolitamise luba omavad koolitajad ning mopeedijuhtidele Maanteeamet vastavalt lisa 1 tabelile.»;
6) paragrahvi 10 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Maanteeamet korraldab jalgratturi juhilubade trükkimist ja väljastab koolidele, politseiasutustele, mootorsõidukijuhi koolitamise luba omavatele koolitajatele ja Maanteeameti kohalikele asutusele taotluse alusel.»;
7) paragrahvi 10 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Mopeedijuhilubade trükkimist korraldab ja mopeedijuhilube väljastab liiklusregistri büroodele Maanteeamet.»
§ 5. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 16. aprilli 2003. a määruses nr 69 «Liikluskorralduse nõuded teetöödel» (RTL 2003, 54,779; 2004, 65, 1088) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 8 lõikes 2 ja §-s 9 asendatakse sõnad «politsei- ja päästeteenistust» sõnadega «politsei- ja päästeasutust»; (õ) 19.02.2010 13:55
2) paragrahvi 49 lõikes 2 asendatakse sõnad «politsei- ja päästeteenistusele» sõnadega «politseile ja päästeasutusele».
§ 6. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 17. novembri 2006. a määruse nr 95 «Teel liikleva mootorsõiduki ja selle haagise tehnoseisundi kontrollimise eeskiri» (RTL 2006, 84, 1536) § 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 8. Sõidukite kontrollimiste ja sõidukitel avastatud vigade arvestus ja aruandlus
(1) Käesoleva määruse kohaselt teostatud sõidukite kontrollimiste ja sõidukitel avastatud vigade arvestust peetakse politseiasutuses.
(2) Politsei- ja Piirivalveamet esitab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile lõikes 1 toodud arvestuste koondi iga aasta 1. märtsiks eelneval aastal kontrollitud sõidukite ja nendel avastatud vigade kohta vastavalt lisas 3 toodud tabeli vormile riikide lõikes.
(3) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium analüüsib ja esitab Politsei- ja Piirivalveameti poolt koostatud aruanded ettenähtud tähtajaks Euroopa Komisjonile.»
Lugeda RTL, 12.02.2010, 7, 122 avaldatud majandus- ja kommunikatsiooniministri 4. veebruari 2010. a määruse nr 11 „Ministri määrus «Teede- ja sideministri 4. aprilli 2001. a määruse nr 33 «Alarmsõidukijuhi koolituse eeskiri, koolituskursuse õppekava, autojuhi kutseoskuse nõuded ja koolitustunnistuse vorm», teede- ja sideministri 21. mai 2001. a määruse nr 51 «Suuremõõtmelise ja/või raskekaalulise autoveo eeskiri», teede- ja sideministri 23. mai 2001. a määruse nr 53 «Nõuded kiiruspiirikule ja kiiruspiiriku kontrollimisele», teede- ja sideministri 22. juuni 2001. a määruse nr 70 «Jalgratturi ja mopeedijuhi eksamineerimise ja neile juhilubade väljaandmise eeskiri», majandus- ja kommunikatsiooniministri 16. aprilli 2003. a määruse nr 69 «Liikluskorralduse nõuded teetöödel» ja majandus- ja kommunikatsiooniministri 17. novembri 2006. a määruse nr 95 «Teel liikleva mootorsõiduki ja selle haagise tehnoseisundi kontrollimise eeskiri» muutmine“ § 5 punkti 1 tekst õigeks:
„1) paragrahvi 8 lõikes 2 ja §-s 9 asendatakse sõnad «politsei- ja päästeteenistust» sõnadega «politsei- ja päästeasutust»;“.
Alus: „Riigi Teataja seaduse“ § 17 lg 31; p 2 ja Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi 16.02.2010. a taotlus nr 2-1/09-01881/003.


Vastab Mikk Tereping, maksunõustaja, KPMG:
Õiguslikud nõuded mõlema võimaluse kohta esitan allpool. Muu hulgas tuleb peale nimetatud nõuete arvestada ka riigilõivuga: osaühingu äriregistrisse kandmise eest tasutakse riigilõivu 145 eurot, kiirmenetluse kandeavalduse alusel registrisse kandmisel 190 eurot (riigilõivuseaduse § 62 lg 2).
I võimalus. Mitterahalise sissemaksega osa eest tasumist reguleerivad äriseadustiku §-d 142–144. Hindamisakti kinnitab asutamisel oleva osaühingu juhatus ja äriseadustiku § 143 lg-s 3 nimetatud juhul peab mitterahalise sissemakse väärtuse piisavust hindama audiitor.
"§ 142. Mitterahaline sissemakse
(1) Mitterahaliseks sissemakseks võib olla mis tahes rahaliselt hinnatav ja osaühingule üleantav asi või varaline õigus, millele on võimalik pöörata sissenõuet.
(2) Mitterahaliseks sissemakseks ei või olla osaühingule osutatav teenus ega tehtav töö ega ka asutajate tegevus osaühingu asutamisel.
(3) Osanik peab teatama kolmandate isikute õigustest mitterahalisele sissemaksele.
(4) Kui mitterahalise sissemakse väärtus on osaühingu või osakapitali suurendamise äriregistrisse kandmise ajal väiksem sissemakse arvel saadud või suurendatava osa nimiväärtusest, võib osaühing nõuda osanikult sissemakse tasumist rahas selles ulatuses, mille võrra sissemakse väärtus on nimiväärtusest väiksem. Nõude aegumistähtaeg on viis aastat, alates osaühingu või osakapitali suurendamise äriregistrisse kandmisest.
§ 143. Mitterahalise sissemakse väärtuse hindamine
(1) Mitterahalise sissemakse korral hindab sissemakse eseme väärtuse piisavust mitterahalise sissemakse tegemiseks kohustatud osaniku osa nimiväärtusele osaühingu juhatus.
(2) Mitterahalise sissemakse väärtuse hindamisel tuleb aluseks võtta asja või õiguse harilik väärtus.
(3) Kui osaühingu osakapital on vähemalt 25 000 eurot ja mitterahalise sissemakse väärtus ületab 1/10 osakapitalist või kui sellise osaühingu kõik mitterahalised sissemaksed moodustavad kokku üle poole osakapitalist, peab mitterahalise sissemakse väärtuse piisavuse hindamist käesoleva seadustiku §-s 142 sätestatud nõuetele vastavuse osas kontrollima audiitor. Audiitori vastutusele kohaldatakse vastavalt aktsiaseltsi mitterahalise sissemakse hindamise ja audiitori vastutuse kohta sätestatut.
(4) Mitterahalise sissemakse ebaõige hindamise tagajärjel tekkinud kahju eest vastutavad juhatuse liikmed solidaarselt sissemakse tegemiseks kohustatud isikuga.
(5) Ühe aasta jooksul osaühingu äriregistrisse kandmisest võib osaühing osanikult või temaga samaväärset majanduslikku huvi omavalt isikult lepingu alusel omandada vara, mille väärtus ületab 1 / 10 osakapitalist, ainult osanike otsusel.
(6) Käesoleva paragrahvi 5. lõikes nimetatud vara tuleb hinnata käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
(7) Juhatus peab viivitamata pärast käesoleva paragrahvi 5. lõikes nimetatud vara hindamist esitama äriregistrile vara osaühingule üleandmise lepingu ja vara väärtust tõendavad dokumendid. Käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud juhtudel tuleb eelmises lauses nimetatud dokumendid ning audiitori poolt allakirjutatud arvamus vara hindamise kohta esitada äriregistrile viivitamata pärast vara hindamise kontrollimist audiitori poolt."
Äriseadustiku § 144 lg 1 p 6 järgi esitab juhatus osaühingu äriregistrisse kandmiseks äriregistrile avalduse, millele lisatakse muuhulgas mitterahalise sissemaksega tasumisel, «kui asutamislepingu kohaselt tuleb sissemaksed teha enne osaühingu äriregistrisse kandmist, sissemakse osaühingule üleandmise leping ning juhatuse kinnitus selle kohta, et sissemakse on osaühingule üle antud ja selle väärtus katab osa nimiväärtuse, samuti käesoleva seadustiku § 143 lg 3 nimetatud juhtudel vandeaudiitori aruanne mitterahalise sissemakse väärtuse piisavuse hindamise kontrollimise kohta.»
Kui mitterahaliseks sissemakseks on kinnisasi või registreerimisele kuuluv vallasasi, peab avaldusele lisama väljavõtte kinnistusraamatust või registrist, kus vallasasi on registreeritud.
Peale selle tuleb asutamislepingus muuhulgas märkida, kui osa eest tasutakse mitterahalise sissemaksega – mitterahalise sissemakse ese ja selle hindamise kord (ÄS 138 lg 2 p 6). Osaühingu põhikirjas märgitakse, kui osa eest tasutakse mitterahalise sissemaksega – mitterahalise sissemakse hindamise kord (ÄS § 139 lg 1 p 6).
II võimalus. Osaühingu asutamist sissemakseid tegemata reguleerib äriseadustiku § 1401.
«ÄS § 1401. Asutamine sissemakseid tegemata
(6) Käesolevas paragrahvis sätestatuga vastuolus olev kokkulepe, samuti kokkulepe, millega osanik vabastatakse sissemakse tasumisest, ei kehti kolmanda isiku suhtes.“
Veel selles kategoorias: « Kas töölepingus on vaja allkirjastada kõik leheküljed? Kas korteriühistu võib esitada kommunaalarve juriidilisele isikule? »


Haljala valla heakorraeeskiri – Riigi Teataja
Haljala valla heakorraeeskiri
Haljala valla heakorraeeskiri - sisukord
§ 9 Ehitus-, kaeve- ja remonditöö tegija kohustused heakorra tagamisel
§ 12 Loomapidaja kohustused
7 TULEOHUTUSNÕUDED HEAKORRA TAGAMISEKS
§ 14 Küttekoldevälise tule tegemine
§ 16 Vastutus ja kohtuväline menetleja
RT IV, 26.09.2018, 4
(1) Haljala valla heakorraeeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab Haljala valla haldusterritooriumil heakorra nõuded.
(2) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile Haljala valla territooriumil viibivatele ja tegutsevatele isikutele ning kinnis- või vallasvara omanikele või valdajatele.
(3) Eeskirja kohaldatakse kooskõlas valla teiste eeskirjade ja muude õigusaktidega.
1) avalik koht määratlemata isikute ringile kasutamiseks antud või määratlemata isikute ringi kasutuses olev maa-ala, ehitis, ruum või selle osa, samuti ühissõiduk;
2) kinnistu – kinnistusraamatusse iseseisva üksusena kantud kinnisasi (maapinna piiritletud osa ehk maatükk) või hoonestusõigus. Kinnistu mõistega on heakorra nõuete täitmisel võrdsustatud mõisted: maa-ala, territoorium, krunt, maaüksus ja katastriüksus;
3) omanik – füüsiline või juriidiline isik, kelle omandis on kinnistu või vallasasi. Omanikuga on eeskirja nõuete täitmisel võrdsustatud tema poolt volitatud valdaja, haldaja või kasutaja;
4) puhastusala (koormisala KOKS § 36 lõike 3 alusel) – on kõnnitee, mis asub teega külgneva kinnistu ja sõidutee vahel;
5) muru käesoleva määruse tähenduses lõigatud rohi ja rohuala;
6) rohumaa on kas looduslik rohumaa, poollooduslik rohumaa või kultuurrohumaa;
7) heakorratööd – tolmu, liiva, prahi, maha langenud puulehtede ja -okste, lume ja jää vms koristamine, libedusetõrje teostamine, muru ja rohu niitmine, hekkide ja puude hoolduslõikus;
8) eriolukord – erilistest ilmastikutingimustest (torm, tugevad sademed, üleujutus) tingitud valla heakorra ja/või teeolude halvenemine määral, mis nõuab erimeetmete rakendamist;
9) romusõiduk – tehniliselt mittekorras olev sõiduk, millel puuduvad selle mehaanilised osad või kereosad või autoklaasid või rattad või mille autokere on roostetanud ja mis oma välimusega riivab haldusüksuse esteetilist väljanägemist või rikub selle puhtust ja heakorda;
10) illegaalne graffiti – omaniku ja vallavalitsuse loata hoone seinale, müürile, piirdeaiale, pingile, kõnniteele, ühissõiduki peatuse ootekojale, kommunikatsiooni ehitisele ning ühistranspordisõidukitele vms kantud kritseldused ja joonistused;
11) tuleohtlik aeg Päästeameti peadirektori käskkirjas sätestatud periood, mil keelatakse küttekoldevälise tule tegemine;
12) tiheasustusala – üldplaneeringuga määratletud ala.
1) avalike teede, -tänavate, -parkide, -haljasalade ja -väljakute korrashoiu;
3) tänavatel tänavasiltide ja munitsipaalteedel külasiltide paigaldamise ja korrashoiu;
4) vajalikul hulgal jäätmemahutite paigaldamise ja nende regulaarse tühjendamise avalikes kohtades;
5) avalikes kohtades asuvate tuletõrje veevõtukohtade ja veehoidlate korrasoleku ning nendeni juurdepääsu.
(1) Avalikel teedel ja tänavatel, samuti puhastusalal tuleb esmaste heakorratööde tegemine (koristus, puhastus, libedusetõrje) lõpetada hommikul kella 7.00-ks, v.a eriolukorrad. Vajadusel tuleb heakorratöid teha ka päeva jooksul, et tagada ohutu liiklemine.
(2) Ühissõiduki peatus ja ootekoda, tähistatud ülekäigurada, aste, välistrepp peavad olema puhastatud ning seal tuleb vältida libeduse teket.
(3) Avalikku kohta tohib prügiurni, pinki, tõkkepiiret, reklaamikandjat, jalgrattahoidjat või mistahes teisi teisaldatavaid väikevorme paigaldada vallavalitsuse loal. Nende korrashoid ja hooldus on omaniku kohustus. Ilma loata avalikku kohta paigaldatud väikevormi võib vallavalitsus teisaldada.
(4) Välireklaami võib paigaldada ainult vallavalitsuse nõusolekul. Reklaami paigaldaja peab tagama reklaamikandja korrashoiu ja hoolduse.
(1) Üldkasutatava laste mänguväljaku omanik või haldaja tagab mänguvahendite ning väikevormide hooldamise ning vajadusel remondi. Mänguväljaku kasutajatele potentsiaalselt ohtlikud mänguvahendid ja väikevormid tuleb viivitamatult demonteerida või muul viisil ohutus tagada.
1) hoidma korras kinnistu ja kinnistu piirdeaia, hooned ja rajatised ning sinna juurde kuuluvad elemendid, koristama prahi, tegema umbrohutõrjet, niitma muru ja rohu õuealalt, pügama heki ning korraldama põõsaste ja puuokste kärpimist, mis kasvavad väljapoole kinnistu piire ja varjavad liiklust reguleerivat tehnilist vahendit, takistavad jalakäija või sõiduki liiklust;
2) tiheasustusalal koristama puudelt ja põõsastelt langenud lehed;
3) tagama, et kinnistu oluliste osade sh. ehitiste ja kinnistul asuvate vallasasjade seisund ei ohustaks teisi isikuid, nende vara või keskkonda;
4) remontima või kehtestatud korras lammutama kinnistul asuvad ja ümbruskonna välisilmet rikkuvad lagunenud ehitised;
7) vältima sadevee ja lume langemise katuselt jalg- või jalgrattateele, paigaldama vajadusel vastavad rennid;
8) kõrvaldama liiklejatele ohutul viisil ehitiselt lume, jääpurikad, varisemisohtlikud kivid, plaadid jms ning peale tööde lõpetamist heakorrastama ümbruse;
9) hoidma kinnistuga piirneva puhastusala puhta. Talvisel ajal puhastusala puhastada lumest ja jääst ning teostama vajadusel libedustõrjet kasutades liiva ja sõelmeid läbimõõduga 2-6 mm;
10) korraldama talvisel ajal üldkasutatava hoone juurdepääsutee ja välistrepi puhastamise jääst ja lumest ning libedusetõrje teostamise;
11) teavitama karuputke leiukohast Keskkonnaametit;
12) taotlema tiheasustusalal kasvavate puude raieks (v.a. viljapuud ja -põõsad) vallavalitsuse nõusoleku;
13) tagama reovee ja fekaalide kogumismahuti korrasoleku, veepidavuse, hermeetilise sulgumise, õigeaegse tühjendamise ja ümbruse hooldamise; esitama nõudmisel heitvee äravedu ja kogumismahuti tühjendamist (purgimist) tõendavat dokumentatsiooni, juhindudes valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskirjast;
14) tagama kinnistul jäätmekäitluse vastavalt valla jäätmehoolduseeskirja nõuetele;
15) paigaldama korteriühistute, kaupluste, majutus-, toitlustusasutuste, administratiiv-, õppe- ja tootmishoonete ning teiste üldkasutatavate hoonete juurde piisaval arvul prügiurne ja jäätmemahuteid, tagama nende regulaarse tühjendamise, korrashoiu ja juurdepääsu nendele;
16) tagama hoonetel majanumbrite olemasolu ja nähtavuse;
17) eemaldama ehitiste seintelt või piiretelt sinna omavoliliselt paigaldatud kuulutused, teated, reklaami ning illegaalse graffiti;
18) tagama kortermajade trepikodade valgustatuse;
19) niitma üle 15 cm kõrguse muru ja rohumaadel (vähemalt kord suve jooksul) rohu, vältimaks kulu teket ja tagamaks tuleohutust;
20) korraldama omandis oleval teel teehoidu ja looma tingimused ohutuks liiklemiseks teel;
21) korraldama omandis oleva avalikult kasutatava tee ulatuses teemaa ja teekaitsevööndi hooldust ja korrashoidu;
22) mitte kahjustama ja risustama kinnistut läbivat või kinnistuga piirnevat avalikku teed ja selle kaitsevööndit.
(3) Korteriühistu või hooneühistu tagab kinnistul eeskirjast tulenevate heakorra nõuete täitmise.
(2) Keskkonnaohtliku reostuse korral tuleb koheselt teavitada vallavalitsust, Päästeametit ja Keskkonnaametit.
(3) Kinnistul ehitustööde tegemisel kannavad omanik ja ehitaja heakorra eest solidaarset vastutust.
2) paigaldama müügikoha teenindamiseks vajalikud jäätmemahutid ja korraldama nende regulaarse tühjendamise ning hoolduse;
§ 9. Ehitus-, kaeve- ja remonditöö tegija kohustused heakorra tagamisel
2) vältima objektilt pori ja prahi ning tolmu kandumist avalikult kasutatavale sõidu- ja kõnniteele ning naaberkinnistule. Vajadusel tagama ehitusobjekti territooriumilt väljuvate sõidukite rehvide puhtuse. Ehitusobjektilt üle ehituspiirete kandunud lendsodi vm. praht tuleb ehitusega piirnevalt alalt koheselt koristada;
5) kommunikatsioonide vigastustest ja avariidest põhjustatud antisanitaarne või ohtlik olukord tuleb likvideerida ning heakord taastada süüdlasel mõistliku aja jooksul, süüdlase puudumisel kommunikatsiooni valdajal;
6) kaevetööde korral juhinduma valla kaevetööde eeskirjas sätestatust.
2) hoidma tehnovõrgu seisundis, mis tagab liiklusohutuse ja teekatte, pargi- või kõnnitee või haljastuse korrasoleku tehnovõrgu kohal, kusjuures kaevuluuk peab olema teekattega ühes tasapinnas;
3) kasutud õhuliinid koheselt demonteerima ja õhuliini postid maha võtma ning taastama haljastuse ja/või teekatendid;
4) tagama õhuliinipostide vertikaalse asendi;
5) heakorrastama tehnovõrgu ja tehnovõrguga piirneva kaitsevööndi ala. Kinnistul asuvate puude ja põõsaste kärpimist peab õhuliini omanik teostama kooskõlastatult kinnistu omanikuga.
(1) Mootorsõiduki omanik ja/või kasutaja on kohustatud tagama, et tänavale pargitud sõiduk ei takista tänava koristustööde teostamist. Vastasel juhul on ta kohustatud koristama lume ja jää, puulehed jm prahi tänavale pargitud ja koristustööde läbiviimist takistava sõiduki ümbert kahe meetri ulatuses.
1) peatada ja parkida mootorsõidukit ja/või haagist avalikul haljasalal või haljasribal selle haljasala omaniku või haldaja loata;
2) parkida mootorsõidukeid elamute juurde selliselt, et on takistatud operatiivsõidukite juurdepääs elamule;
3) parkida avalikult kasutataval teel või avalikus kohas või kinnistu õue tänavaäärses osas romusõidukit, hoida vanarauda, ehitusjäätmeid või muid kinnistu üldist välisilmet rikkuvaid asju;
4) pesta mootorsõidukit veekogus ja lähemal kui 20 m veepiirist ning mujal avalikus kohas;
5) sõita mootorsõidukitega haljasaladel, laste mänguväljakutel, kalmistutel ja teedel, mis ei ole ettenähtud transpordivahenditega liiklemiseks ning teistes selleks mitte ettenähtud kohtades.
§ 12. Loomapidaja kohustused
(5) Koerte ja kasside pidamise nõuded sätestatakse Haljala valla koerte ja kasside pidamise eeskirjas.
Heakorranõuete täitmise tagamiseks on keelatud:
1) risustada ja reostada avalikku kohta, territooriumi ja ehitisi;
3) rikkuda, määrida, kahjustada või lõhkuda pargi-, kalmistu-, ranna- või muud avalikku kohta paigaldatud inventari (jäätmemahutid, lillevaasid, pingid, valgustid, ootekojad vms) ja rajatisi;
4) kahjustada haljasala, hauaplatse, teekatet. Vigastada, kahjustada või omavoliliselt maha võtta kõrghaljastust tiheasustusega alal;
6) ladustada jäätmeid selleks mitte ettenähtud kohas;
8) suunata veekogusse, pinnasesse, kanalisatsiooni- ja sademeveevõrku mürgiseid, söövitavaid või kergestisüttivaid aineid, samuti pühkmeid ja mistahes tahkeid aineid;
9) pesta liiklusvahendeid, mahuteid, ennast, pesu või muid esemeid avalikes veekogudes, purskkaevudes jm selleks mitteettenähtud kohas või reostada looduslikke ja tehislikke veekogusid muul moel;
10) purgida selleks mitte ettenähtud kohtadesse;
11) hoida, kütte-, ehitus- või muud materjali tänava äärses õue osas piirdeaiast või hekist kõrgemal või ladustada ja hoida neid väljaspool kinnistu piire (v.a naaberkinnistu omaniku nõusolekul) ja inimesi või vara ohustaval viisil. Erandkorras, kui kinnistu seda ei võimalda, on lubatud tahke kütuse, ehitusmaterjali jmt mahalaadimine avalikule territooriumile kinnistu valdaja nõusolekul, tingimusel, et eelpool nimetatu teisaldatakse ja territoorium heakorrastatakse 24 h jooksul kui kinnistu valdajaga ei ole kokku lepitud teisiti. Antud tegevusega ei tohi takistada liiklust;
12) kloppida riiet ja vaipa korterelamu rõdul, aknal ja uksel, asetada akna välisküljele sinna mittesobivaid esemeid;
13) lume- ja libeduse tõrjel tuha või kloriidi (sool) kasutamine kõnniteedel;
14) paigutada lund, puulehti vm prahti kinnistult või puhastusalalt avalikus kasutuses olevale sõiduteele;
16) kuhjata kloriidisegust puistematerjali või lund puude ümber või tänavaga külgnevale haljasalale, paigutada kloriidisegust puistematerjali, lund või muud prahti haljasalale, metsa või mujale selleks mitte ettenähtud kohta;
17) telkida ja/või ööbida avalikus kohas (haljasalal, pargis või muul selleks mitteettenähtud territooriumil) või eramaal ilma selle omaniku nõusolekuta;
18) kuivatada pesu avalikult kasutataval maa-alal selleks mitte ettenähtud kohas;
19) tekitada ülenormatiivset müra, vibratsiooni ja tolmu;
20) välja panna teadet või kuulutust selleks mitte ettenähtud avalikku kohta.
7. peatükk TULEOHUTUSNÕUDED HEAKORRA TAGAMISEKS
§ 14. Küttekoldevälise tule tegemine
(1) Küttekoldevälise tule tegemist reguleerib siseministri määrus “Küttekoldevälise tule tegemise ja grillimise kohale esitatavad nõuded”.
2) küttekoldevälist tuld võib teha väljapool ehitist tuulevaikse ilmaga selleks kohandatud mittepõleval alusel või taimestikust puhastatud pinnasel tule tegemise üle järelevalvet teostava isiku juuresolekul;
3) pärast küttekoldevälise tule tegemist tuleb põlemisjäägid hoolikalt kustutada veega või summutada need liiva või muu sobiva vahendiga;
4) tiheasustusaladel on keelatud tugevat suitsu tekitavate materjalide põletamine;
5) aastaringselt on keelatud põletada olmejäätmeid (prügi) ja ohtlikke jäätmeid;
6) kulu põletamine on keelatud.
1) eeskirja täitmiseks koostada ettekirjutusi;
2) korrakaitseseadusest tulenevalt rakendada ettekirjutuste täitmata jätmisel või mittekohasel täitmisel sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
§ 16. Vastutus ja kohtuväline menetleja
(1) Heakorraeeskirja rikkumise eest kannavad süüdlased vastutust kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 662 järgi.
(2) Heakorraeeskirjas sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
(1) Tunnistada kehtetuks Haljala Vallavolikogu 15.06.1999 määrus nr 50 „Haljala valla avaliku korra eeskirja, heakorra eeskirja ning koerte ja kasside pidamise eeskirja kinnitamine“.
(2) Tunnistada kehtetuks Vihula Vallavolikogu 12.04.2012 määrus nr 58 „Vihula valla heakorra eeskiri“.


Audru valla sotsiaalteenuste kord – Riigi Teataja
Audru valla sotsiaalteenuste kord
Audru valla sotsiaalteenuste kord - sisukord
§ 3 Tasu sotsiaalteenuste eest
§ 4 Sotsiaalteenuste liigid
§ 5 Koduteenus
§ 6 Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
§ 7 Tugiisikuteenus
§ 8 Täisealise isiku hooldus
§ 9 Isikliku abistaja teenus
§ 10 Varjupaigateenus
§ 11 Turvakoduteenus
§ 12 Sotsiaaltransporditeenus
§ 13 Eluruumi tagamine
§ 141 Lapsehoiuteenus
§ 142 Raske ja sügava puudega lapse sotsiaalteenus
RT IV, 28.06.2017, 53
Vastu võetud 10.03.2016 nr 8
RT IV, 23.03.2016, 2
13.04.2017 RT IV, 28.04.2017, 2 01.05.2017
15.06.2017 RT IV, 28.06.2017, 31 01.07.2017
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1 ja lõike 2 alusel.
(1) Määrusega sätestatakse Audru valla (edaspidi vald) poolt korraldatavad sotsiaalteenused.
(3) Valla poolt korraldatavate sotsiaalteenuste osutamise tingimused ja korra kehtestab Audru Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(1) Sotsiaalteenus on isikule osutatav mitterahaline soodustus.
(2) Ülejäänud termineid kasutatakse määruses sotsiaalseadustiku üldosa seaduses ja sotsiaalhoolekande seaduses sätestatud tähenduses.
§ 3. Tasu sotsiaalteenuste eest
(1) Käesolevas määruses nimetatud sotsiaalteenuse osutamise eest võib võtta tasu.
(2) Sotsiaalteenuste eest tasumise tingimused ja korra kehtestab vallavalitsus.
§ 4. Sotsiaalteenuste liigid
Audru Vallavalitsuse poolt korraldatavad sotsiaalteenused on:
[RT IV, 28.04.2017, 2 - jõust. 01.05.2017]
12) raske ja sügava puudega lapse sotsiaalteenus.
§ 5. Koduteenus
(3) Koduteenuste maksumus on 10 eurot ühe korra eest.
(4) Kliendile, kelle sissetulek on väiksem kehtestatud töötasu alammäärast ja kellel puudub ülalpidamiskohustusega isik, on koduteenuste osutamise maksumus 3,25 eurot ühe korra eest.
(5) Vallavalitsusel on erandkorras õigus koduteenuse osutamise maksumust ajutiselt või alaliselt vähendada.
§ 6. Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
(1) Väljaspool isiku kodu osutatav üldhooldusteenuse eesmärk on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla.
(2) Üldhooldusteenuse osutamisel tagab teenuseosutaja teenuse saajale hooldustoimingud ning muud toetavad ja toimetulekut tagavad toimingud ja teenused, mis on määratud hooldus- ja tervishoiuteenuse vajadust kajastavas teenuseosutaja poolt koostatud hooldusplaanis.
(3) Üldhooldusteenuse osutamisel ööpäevaringselt tagab teenuseosutaja teenuse saajale lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud toimingutele ka majutamise ja toitlustamise.
(4) Üldhooldusteenust osutab Jõõpre Vanurite Kodu.
(5) Üldhooldusteenuse maksumus on rahvastikuregistri kohaselt vallajärgse elukohaga isikule 600 eurot ja muu elukohaga isikule 720 eurot.
[RT IV, 28.06.2017, 31 - jõust. 01.07.2017]
§ 7. Tugiisikuteenus
(2) Last kasvatavale isikule osutatava tugiisikuteenuse täiendav eesmärk on lapse hooldamise ning turvalise ja toetava kasvukeskkonna tagamine.
(4) Tugiisikuteenuse maksumuse tasub vald.
§ 8. Täisealise isiku hooldus
(1) Täisealise isiku hooldus on isiku taotluse alusel seatud hooldus täisealisele isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks. Hooldava isiku ülesanded määratakse kindlaks hoolduse seadmisel.
(2) Hooldus seatakse ja hooldaja isik määratakse hooldatava nõusolekul.
(3) Täisealise isiku hoolduse maksumusest tasub vald sügava puudega isiku hooldamiseks kuni 150 eurot ja raske puudega isiku hooldamiseks kuni 70 eurot kuus.
§ 9. Isikliku abistaja teenus
(3) Isikliku abistaja teenuse maksumusest tasub vald 50%, kuid mitte rohkem kui 9 eurot tunnis.
§ 10. Varjupaigateenus
(2) Varjupaigateenuse maksumuse tasub vald.
§ 11. Turvakoduteenus
(1) Turvakoduteenuse eesmärk on tagada ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi:
(3) Turvakoduteenuse maksumuse tasub vald.
§ 12. Sotsiaaltransporditeenus
(2) Sotsiaaltransporditeenuse maksumus on sõidetud kilomeetri kohta 0,15 eurot ja lamava haige puhul invatranspordivahendi kasutamisel kuni 0,50 eurot.
§ 13. Eluruumi tagamine
(2) Isikuid, kellel on puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puudest tingituna raskusi eluruumis liikumise, endaga toimetuleku või suhtlemisega, abistab kohaliku omavalitsuse üksus eluruumi kohandamisel või sobivama eluruumi saamisel.
(3) Eluruumide üürimäärad kalendrikuus on:
1) vee- ja kanalisatsiooniga varustatud eluruumides 2 eurot/m2;
2) muud eluruumid 1 eurot/m2;
3) Lavassaare alevis asuvad eluruumid 0,85 eurot/m2;
4) Lihula mnt 12 asuvad eluruumid 3 eurot/m2.
(3) Võlanõustamisteenuse maksumuse tasub vald.
§ 141. Lapsehoiuteenus
(1) Lapsehoiuteenuse eesmärk on toetada lapse hooldusõigust omava isiku sotsiaalhoolekande seaduse § 129 lõikes 1 nimetatud hooldaja toimetulekut või töötamist.
(2) Vallavalitsus loob vanemate soovil kõigile pooleteise- kuni seitsmeaastastele lastele, kelle elukoht on selle valla territooriumil ning ühtib vähemalt ühe vanema elukohaga, võimaluse käia teeninduspiirkonna lasteasutuses. Pooleteise- kuni kolmeaastase lapse lasteaiakoha võib vallavalitsus vanema nõusolekul asendada lapsehoiuteenusega, mille rahastamisele kohaldatakse koolieelse lasteasutuse seadus § 27 lõigetes 3 ja 4 sätestatut.
(3) Lapsehoiuteenuse toetuse suuruseks 180 eurot kuus.
§ 142. Raske ja sügava puudega lapse sotsiaalteenus
(1) Raske ja sügava puudega lapse sotsiaalteenuse eesmärk on toetada raske ja sügava puudega lapse hooldusõigust omava isiku sotsiaalhoolekande seaduse § 129 lõikes 1 nimetatud hooldaja toimetulekut või töötamist.
(2) Osutatavateks sotsiaalteenusteks on:
2) isikliku abistaja või tugiisiku teenus;
3) lapsehoiuteenus;
4) psühholoogiteenus, logopeediteenus ja muud teraapiad, mis on lapsele rehabilitatsiooniplaanis ette nähtud;
5) muud teenused, mis soodustavad raske ja sügava puudega lapse ja tema perekonna toimetulekut ning aitavad vähendada perekonna hoolduskoormust või puudest tulenevaid lisavajadusi.
(3) Raske ja sügava puudega lapse sotsiaalteenuse eest tasub vallavalitsus kuni 420 eurot aastas. Kui teenust saaval lapsel on vastavalt riigieelarvest eraldatud piirsumma ulatuses rahalised vahendid kasutatud ning teenuse lisavajadus säilib, siis võib vallavalitsus jätkata vastavalt eelarves selleks ettenähtud vahenditele teenuse rahastamist.“
Määrus jõustub 01. aprillil 2016.