3-2-1-120-08 Riigikohus 14.01.2009
VÕS § 415 lg 1
VÕS § 416 lg 3
Kohus on hagimenetluses üldjuhul seotud menetlusosaliste esitatud materiaalõigusel põhinevate nõuetega ega saa teha otsust osas, milles ei ole nõuet või kaebust esitatud.
Maksekäsu kiirmenetluses tehtud makseettepanekule esitas vastuväite üksnes üks kostja. Sellele vaatamata andis maakohus hageja nõude kõikide kostjate vastu üle kohtunikule tsiviilasja menetlemise jätkamiseks hagimenetluses ning hageja esitas hagi kõikide kostjate vastu. Kuivõrd kostjad ei ole nn seotud menetlusosalised TsMS § 207 lg 3 mõttes, ei olnud õige lugeda makseettepanekule vastu vaielnud kostja esitatud vastuväide kehtivaks ka teiste kostjate suhtes. Seetõttu tulnuks teiste kostjate suhtes teha sellekohaste eelduste olemasolul maksekäsk.
Tarbijakrediidilepingu ülesütlemise juhuks sõlmitud leppetrahvi kokkulepe on tühine. VÕS § 415 lg 1 ei näe ette võimalust nõuda tarbijakrediidilepingu korral täitmisega viivitamisel leppetrahvi. VÕS § 415 lg 1 näeb ette võimaluse nõuda viivist ja kahju hüvitamist.
Kui tegemist ei ole tarbijakrediidilepinguga, võib tüüptingimustes sisalduv leppetrahvi kokkulepe olla ebamõistlikult kahjustav VÕS 42 lg 3 p 5 ja § 44 järgi. Samuti on võimalik olukord, kus tarbija sõlmib krediidilepingu, kuid tegemist ei ole tarbijakrediidiga VÕS § 402 jj mõttes, sest seaduses tarbijakrediidilepingut iseloomustavad eeldused on täitmata. Sellisel juhtumil võib leppetrahvi kokkulepe tüüptingimusena olla tarbijat ebamõistlikult kahjustav VÕS § 42 lg 3 p 5 järgi.
Tüüptingimustes ei saa kehtestada VÕS § 161 lg-st 2 erinevat korda, see oleks ebamõistlikult kahjustav tingimus VÕS § 42 lg 3 p 5 järgi. VÕS § 161 lg 2 kohaselt, kui kahjustatud lepingupool võib nõuda lepingu rikkumisega tekitatud kahju hüvitamist, tuleb kahju hüvitada osas, mida leppetrahv ei katnud.
VÕS § 416 lg 3 eesmärgiks on reguleerida krediidi kasutamata jätmise ajale langeva intressi nõudmise keeldu sellises olukorras, mil tarbijakrediidileping on üles öeldud ja tarbija on laenu krediidiandja määratud tähtaja jooksul tagastanud. Nimetatud säte ei reguleeri aga krediidi tagasimaksmisega viivitamise tagajärgi. Tarbijakrediidi tagasimaksmisega viivitamise tagajärgi reguleerib VÕS § 415.
Laenuandjal on põhimõtteliselt õigus nõuda tarbijalt viivist samas ulatuses, mis pooled näevad ette tarbijakrediidilepingus intressimäärana. Kuid välistatud ei ole VÕS § 113 lg 1 kolmanda lause kohaselt kohalduva viivise vähendamine VÕS § 113 lg 8 ja § 162 kohaselt.
Tarbijakrediidilepingu täitmisega viivitamise korral ei hõlma kahju ärahoidmise eesmärk endas kahjuna saamata jäänud intressi või muu tulu nõude esitamise võimalust, sest tagatud on juba varem kokku lepitud intressimääras viivisenõue VÕS § 113 lg 1 kolmanda lause ja § 415 lg 1 järgi. Küll võib kõne alla tulla mõistlike võla sissenõudmise kulude nõue.
Tüüptingimustes ei saa kehtestada VÕS § 161 lg-st 2 erinevat korda, see oleks ebamõistlikult kahjustav tingimus VÕS § 42 lg 3 p 5 järgi. VÕS § 161 lg 2 kohaselt, kui kahjustatud lepingupool võib nõuda lepingu rikkumisega tekitatud kahju hüvitamist, tuleb kahju hüvitada osas, mida leppetrahv ei katnud. Samas võib olla VÕS § 42 lg 3 p 5 järgi tühine tüüptingimus, millega krediidiandjal on õigus nõuda krediidisaajale ja käendajale saadetud kirjalike teadetega seotud kulutuste hüvitamist krediidiandja hinnakirja järgi.


§ 5 Distsiplinaarmenetluse alustamine
§ 7 Valdkonna eest vastutava ministri otsus distsiplinaarasjas
RT I, 14.03.2011, 26
06.05.2009 RT I 2009, 27, 164 08.06.2009 , osaliselt 30.08.2009
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „justiitsministril“ sõnadega „valdkonna eest vastutaval ministril“.]
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel paragrahvis läbivalt asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „justiitsminister“ sõnadega „valdkonna eest vastutav minister“.]
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „justiitsministri“ sõnadega „valdkonna eest vastutava ministri“.]
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel paragrahvis läbivalt asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „Justiitsminister“ sõnadega „Valdkonna eest vastutav minister“ vastavas käändes.]
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „Justiitsminister“ sõnadega „Valdkonna eest vastutav minister“.]


Auditi komitee moodustamise ja töökorra põhimõtted – Riigi Teataja
Auditi komitee moodustamise ja töökorra põhimõtted
RTL 2004, 118, 1842
Vastu võetud 02.09.2004 nr 135
Määrus kehtestatakse «Riigi eraõiguslikes juriidilistes isikutes osalemise seaduse» (RT I 2004, 24, 166) § 27 lõike 4 alusel.
Määrusega määratakse riigi äriühingu ja sellise äriühingu, kus riigil on vähemalt otsustusõigus ning riigi asutatud sihtasutuse (edaspidi juriidiline isik) auditi komitee (edaspidi komitee) moodustamise ja töökorra põhimõtted.
AUDITI KOMITEE MOODUSTAMISE PÕHIMÕTTED
§ 2. Komitee moodustamine
Juriidilise isiku nõukogu (edaspidi nõukogu) moodustab komitee ja määrab lähtudes käesolevas määruses sätestatust selle ülesanded ja töökorra ning komitee ja selle liikmete õigused ja kohustused.
§ 3. Komitee ülesanne
(1) Komitee ülesanne on nõukogu nõustamine järelevalve teostamisega seotud küsimustes, sealhulgas raamatupidamise korraldamise, välisauditi teostamise, sisekontrollisüsteemi toimimise, finantsriskide juhtimise ja tegevuse seaduslikkuse monitooringu osas, samuti eelarve koostamise ja majandusaasta aruande kinnitamise osas.
(2) Lõikes 1 toodud ülesande täitmiseks komitee muuhulgas:
1) teeb nõukogule ettepanekuid siseauditi üksuse strateegilise- ja aastatööplaani osas, üksuse põhimääruse kehtestamiseks või muutmiseks ning kinnitab siseauditi üksuse auditikavad;
2) siseauditi tegevuse koondaruande alusel hindab juriidilise isiku sisekontrollialast tööd vähemalt kord poolaastas ning edastab nõukogule koondaruande koos omapoolsete ettepanekutega sisekontrollisüsteemi tõhustamiseks ja riskide juhtimiskvaliteedi parandamiseks;
3) annab nõukogule soovitusi siseaudiitori teenuse ostmisel audiitorühingu valimiseks või siseauditi üksuse juhi ametisse nimetamiseks või vabastamiseks;
4) teeb nõukogule ettepanekuid siseauditi üksuse eelarve koostamisel ning siseauditi juhile või siseaudiitori teenust osutavale audiitorühingule makstava tasu suuruse määramisel;
5) hindab meetmeid, mida juhatus on rakendanud siseauditi üksuse teostatud auditite käigus avastatud puudujääkide ja tehtud ettepanekute osas;
6) teeb nõukogule ettepaneku välisaudiitori valimiseks ja talle tasu määramiseks ning kooskõlastab auditiplaani;
7) analüüsib välisaudiitori töö tulemusi ning esitab omapoolsed arvamused nõukogule, andes ühtlasi hinnangu välisaudiitori sõltumatusele;
8) teeb nõukogule ettepanekuid aastaeelarve koostamise osas;
9) vaatab läbi majandusaasta aruande ja esitab selle kohta juhatusele ja nõukogule omapoolse arvamuse.
§ 4. Komitee liikmed
(1) Komiteel on kolm kuni viis liiget.
(2) Nõukogu määrab oma otsusega komitee koosseisu suuruse, komitee liikmed ja liikmete hulgast esimehe.
(3) Vähemalt pooled komitee liikmetest määratakse nõukogu liikmete hulgast.
(4) Komitee liikmeks ei või olla juriidilise isiku juhatuse liige, töötaja ega juriidilist isikut auditeeriv välisaudiitor, samuti eespool nimetatud isiku lähisugulane, kellena käsitatakse «Korruptsioonivastase seaduse» (RT I 1999, 16, 276; 87, 791; 2000, 25, 145; 2001, 58, 357; 2002, 53, 336; 63, 387; RT III 2003, 2, 16; RT I 2003, 18, 108; 51, 349; 88, 591; 2004, 46, 329) § 19 lõike 5 kohaselt vanavanemat, vanemat, venda, õde, last ja lapselast.
§ 5. Komitee liikmete volituste tähtaeg
(1) Komitee liige määratakse kolmeks aastaks.
(2) Nõukogu otsusel võib komitee liikme enne volituste tähtaja lõppu tagasi kutsuda.
§ 6. Nõuded komitee liikmetele
(1) Komitee liikmeks võib määrata isiku, kes omab komitee liikme kohustuste täitmiseks vajalikke teadmisi, oskusi, kogemusi ja kellel on laitmatu reputatsioon ning kes:
1) vastab «Riigi eraõiguslikes juriidilistes isikutes osalemise seaduse» (edaspidi seadus) § 19 lõigetes 3, 4, 5, 6 ja 7 sätestatud nõuetele ja
2) enne tema komitee liikmeks määramist esitab seaduse § 21 lõikes 2 loetletud andmed nõukogule.
(2) Isik, kes ei ole nõukogu liige, annab enne tema komitee liikmeks määramist nõukogule kirjaliku kinnituse selle kohta, et ta vastab lõike 1 punktis 1 nimetatud nõuetele, kohustub hoidma juriidilise isiku ärisaladust ja olema oma tegevuses komitee liikmena sõltumatu ja objektiivne.
§ 7. Komitee liikmete tasustamine
(1) Nõukogu liikmetest komitee liikmete tasustamine toimub rahandusministri 14. juuni 2004. a määrusega nr 117 «Riigi osalusega äriühingu ja sihtasutuse nõukogu liikmete tasustamise kord ja tasude piirmäärad» (RTL 2004, 87, 1370) sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Komitee liikme, kes ei ole nõukogu liige, tasustamise ning muud temaga sõlmitava lepingu tingimused otsustab nõukogu.
AUDITI KOMITEE TÖÖKORRA PÕHIMÕTTED
§ 8. Komitee esimees
(1) Komitee tegevust korraldab komitee esimees.
(2) Komitee esimehe äraolekul täidab tema ülesandeid tema poolt määratud komitee liige.
§ 9. Komitee koosolek
(1) Komitee koosoleku kutsub kokku komitee esimees, määrates koosoleku toimumise aja ning koha ja päevakorra ning korraldades koosoleku materjalide edastamise komitee liikmetele.
(2) Komitee koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord kolme kuu jooksul.
(3) Koosolek kutsutakse kokku, kui seda nõuab nõukogu liige, komitee liige, juhatuse liige või välisaudiitor.
§ 10. Komitee otsus
(1) Komitee koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole komitee liikmetest.
(2) Komitee otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletas üle poole koosolekul osalenud komitee liikmetest. Häälte võrdsel jagunemisel on otsustav komitee esimehe hääl.
(3) Komitee liige ei võta osa hääletamisest, kui tema huvid hääletuse all olevas küsimuses on vastuolus juriidilise isiku huvidega.
(1) Komitee koosolek protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla kõik koosolekul osalenud komitee liikmed ja koosoleku protokollija.
(2) Koosoleku protokoll edastatakse kolme tööpäeva jooksul selle allkirjastamisest nõukogu liikmetele, juhatusele ja siseauditi üksuse juhile.
(3) Koosoleku protokolli koos lisadega säilitatakse juriidilise isiku asukohas, nende hoidmist korraldab juhatus.
§ 12. Otsuse vastuvõtmine koosolekut kokku kutsumata
(1) Komiteel on õigus vastu võtta otsuseid koosolekut kokku kutsumata, kui sellega on nõus kõik komitee liikmed.
(2) Komitee esimees saadab lõikes 1 nimetatud otsuse eelnõu kirjalikult kõigile komitee liikmetele, määrates tähtaja, mille jooksul peab komitee liige esitama selle kohta oma kirjaliku seisukoha. Kui komitee liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul, kas ta on otsuse poolt või vastu, loetakse, et ta hääletab otsuse vastu.
(3) Kui otsus tehakse käesolevas paragrahvis sätestatud korras, on otsus vastu võetud, kui selle poolt antakse üle 2/3 komitee liikmete häältest.


Customs tariff document of the Estonian Tax and Customs Board - Eurotermbank
Original name: etEesti Maksu- ja Tolliameti tollitariifistiku dokument link
Appropriatness for DSI: OnlineDisputeResolution
Contact Person: Kelly Lilles, Institute of the Estonian Language link
Attribution text: Terminological resource "Eesti Maksu- ja Tolliameti tollitariifistiku dokument" by the Estonian Tax and Customs Board licensed for use under CC-BY-3.0 license.
IPR Holder: Maarja-Leena Saar, Eesti Maksu- ja Tolliamet
Showing 1 - 50 of 177 collection entries.
All languagesEnglishEstonian
Entry of State Register of Alcohol published on the website of the register of alcohol according to the Alcohol Act Art 18 1)
Riikliku alkoholiregistri registrikanne alkoholiregistri veebilehel vastavalt alkoholiseaduse § 18 lõikele 1
Decision 'Import permitted' marked on covering letters of the consignment by the inspector of Estonian Agricultural Board
Põllumajandusameti järelevalveametniku sissevedu lubav märge saatedokumentidel vastavalt põllumajandusministri 24.05.04 määrusele nr 97
Import, export authorization of the State Agency of Medicines or notification of the State Agency of Medicines in accordance with the regulation of Ministry of Social Affairs No 31 from 18.02.05
Ravimiameti sisse- ja väljaveoluba või Ravimiameti teavitamine vastavalt sotsiaalministri 18.02.05 määrusele nr 31
An analysis record of partially denatured alcohol, issued by an accredited laboratory in accordance with Alcohol, Tobacco, Fuel and Electricity Excise Duty Act art 50(2)
Akrediteeritud labori poolt väljastatud analüüsiakt vastavalt ATKEAS-e § 50 lg 2 sätestatule ATKEAS-e § 13 lg 3 nõuete kohaselt osaliselt denatureeritud alkoholi puhul
Denatured goods which is bio-fuel. An excise duty exemption certificate issued by an accredited laboratory in accordance with Alcohol, Tobacco, Fuel and Electricity Excise Duty Act art 50(2)
Denatureeritud alkohol on biokütus ATKEAS-e mõistes. Akrediteeritud labori poolt väljastatud analüüsiakt vastavalt ATKEAS-e § 50 lõikele 2
VIN-code (factory mark)
Certificate, issued by the producer concerning the conformity of the fertilizer in accordance with Fertilizers Act art 11(3)
Tootja väljastatud asjakohane dokument väetise koostise kohta vastavalt väetiseseaduse §11 lõikele 4
Fertilizers registration number in the register of fertilizers in accordance with Fertilizers Act art 11 (3). Fertilizers register http://www.plant.agri.ee - official register
EÜ VÄETIS märgistusega väetis või väetise registreerimise number väetiseregistris vastavalt väetiseseaduse §11 lõikele 3. Väetiseregister vt http://www.pma.agri.ee Väetised, Riiklik register""
R-Form in accordance with Commission Regulation (EC) No 1043/2005 art 10 and regulation of the Ministry of Agriculture 23.04.2005 No 60 Annex 2
R-vorm - ühekordne tootja deklaratsioon eksporditavate töödeldud põllumajandustoodete tootmisel kasutatud baas- ja pooltoodete koguste kohta vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 art-le 10 ja põllumajandusministri 23.04.2004 määruse nr 60 lisale 2
Recept in accordance with Commission Regulation (EC) No 1043/2005 art 10 and regulation of the Ministry of Agriculture 23.04.2005 No 60 Annex 1
Retsept - dokument eksporditavate töödeldud põllumajandustoodete tootmisel kasutatud baas- ja pooltoodete koguste kohta vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 art-le 10 ja põllumajandusministri 23.04.2004 määruse nr 60 lisale 1
Special import/export permit of weapons, essential components of firearms, accessories and ammunition according to the reg No 10 of the Minister of Internal Affairs of 16 March 2015, issued by the Police and Border Guard Board
Politsei- ja Piirivalveameti eriluba relvade, tulirelva oluliste osade ja laskemoona üle tollipiiri toimetamiseks vastavalt siseministri 16.03.2015 määrusele nr 10 või eriluba vastavalt strateegilise kauba seadusele
Decision import permitted marked by the authorized official of Veterinary and Food Board on the document indicating the checks on product according to reg No 70 from 08.05.2007 of Ministry of Agriculture ""
Veterinaar- ja Toiduameti (VTA) järelevalveametniku märge vabasse ringlusse lubamise kohta sööda üle teostatud järelevalvet tõendaval dokumendil vastavalt põllumajandusministri 08.05.2007 määrusele nr 70
Decision of Veterinary and Food Board
Veterinaar- ja Toiduameti otsus kauba nõuetekohaseks tunnistamise kohta
Export authorization issued by the National Heritage Board in accordance with the Act on export and import of Cultural Objects
Muinsuskaitseameti väljastatud kultuuriväärtuste väljaveoluba vastavalt kultuuriväärtuste väljaveo, ekspordi ja sisseveo seadusele
An explosive substances import or export permit issued by the Technical Inspectorate in accordance with art 36 - 39 of Explosive Substance Act
Tehnilise Järelevalve Ameti väljastatud lõhkematerjali sisse- ja väljaveo luba või heakskiit vastavalt lõhkematerjaliseaduse § 36 - 39
Waters recognised as natural mineral waters by the responsible authority of a Member State, in accordance with the art 1 and 2 of the Directive 2009/54/EC of the European Parliament and of the Council
Liikmesriigi vastava asutuse poolt loodusliku mineraalveena tunnustatud vesi vastavalt Euroopa Parlamendi ja Nõukogu Direktiivi 2009/54/EÜ art 1 ja 2
Document in proof of certification or field inspection
Sertifitseerimist või põldtunnustamist tõendav dokument vastavalt taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse § 111 lõikele 1 ja nõukogu otsusele 2003/17/EÜ
Attestation of equivalence / control attestation
Vastavustunnistus/ kvaliteeditõend
Sertifikaat banaanide turustusstandarditele vastavuse kontrollist vabastamise kohta vasatavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 1333/2011
Licence for fuel import or export in Register of Economic Activities (MTR) according to Liquid Fuel Act § 2 (3) and § 13 (1)
Tegevusluba kütuse impordiks või ekspordiks Majandustegevuse Registris (MTR) vastavalt VKS § 2 lg 3 ja § 13 lg 1
Hereby certified that the product has been brewed by an independent small undertaking with a production in the previous year of 6000 hectolitres of bear (until 31.12.2016 3000 hectoliters)
Dokumentaalne tõestus, et õlu on toodetud sõltumatu väikeõlletootja poolt, kelle eelmise kalendriaasta toodangu maht ei ületa 6000 hektoliitrit (kuni 31.12.2016 3000 hektoliitrit)
Registered address in the Agency of Medicines of the operators, engaged in import, export or intermediary activities of substances listed in Category 2 in accordance with Reg (EC) 111/2005 art 7 (1) and Act on Narcotic Drugs and Psychotropic Substances and Precursors thereof § 4' (4)
Teise kategooria lähteainete impordi, ekspordi või vahendustegevuse tegevuskohana Ravimiametis registreeritud aadress vastavalt nõukogu määruse (EÜ) 111/2005 art 7 (1) ja Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seaduse § 4' (4)
IPR/OPR single authorization
Sees- ja välistöötlemise ühtne luba
A customs agent contract of representation or an authorisation document
Tolliagentuuri esindusleping või volikiri
A permit for exemption from excise duty on alcohol specified in clauses 27 (1) 9 -18 of Alcohol, Tobacco and Fuel Excise Act
Alkoholi aktsiisivabastuse luba ATKEAS-e § 27 lõike 1 punktides 9 - 18 toodud juhtudel
Energy excise exemption permit (excise duty exemption for fuel used in mineralogical processes)
Energia aktsiisivabastuse luba (mineraloogilistes protsessides kasutatav aktsiisivaba kütus)
Exempt from excise duty tobacco products, which are consumed on board an aircraft or ship operated for commercial purposes during an intra-Community passenger service
Aktsiisist vabastatud tubakatooted, mida tarbitakse ärilisel eesmärgil käitatava õhusõiduki või laeva pardal liikmesriikide vahelise reisi ajal
Energy excise exemption permit (for commercial fisherman's)
Energia akstsiisivabastuse luba (kutselisele kalurile)
Energy excise exemption permit (other exemptions not specified in this category)
Energia aktsiisivabastuse luba (muud käesolevas kategoorias nimetamata aktsiisivabastused)
Document, what proves a possession of a ship or aircraft that can benefit from excise duty free fuel
Dokument, mis tõendab sellise laeva või õhusõiduki valdamist, milles on õigus kasutada aktsiisist vabastatud kütust
Energy excise exemption permit (for fuel handlers)
Energia aktsiisivabastuse luba (kütusekäitlejale)
Specialty and unconventional fuel-like mineral oil bottled in consumer packaging of up to one litre (used not as motor fuel, heating fuel or their additive) and mineral oil, bottled in packaging of up to one litre, what is consigned to laboratory for analyse
Kuni üheliitrisesse tarbijapakendisse villitud kütusesarnane toode (ei kasutata mootorikütuse, kütteaine ega nende lisandina) ja laborisse analüüsideks toimetatav kuni üheliitrisesse pakendisse villitud kütus
Alcohol exempted from excise duty which are consumed on board an aircraft or ship operated for commercial purposes during an intra-Community passanger service in accordance with clause 27 (1) 18' of Alcohol, Tobacco and Fuel Excise Duty Act
Aktsiisist vabastatud alkohol, mida tarbitakse ärilisel eesmärgil käitatava õhusõiduki või laeva pardal liikmesriikidevahelise reisi ajal vastavalt ATKEAS § 27 lõike 1 punktile 18'
An analysis record of denatured alcohol or ester-aldehyde fraction, issued by an accredited laboratory in accordance with Alcohol, Tobacco, Fuel and Electricity Excise Duty Act art 50 (2)
Akrediteeritud labori poolt väljastatud analüüsiakt ATKEAS-e § 13 lõike 1 nõuete kohaselt täielikult denatureeritud alkoholi või ATKEAS-e § 14 nõuetele vastava esteraldehüüdfraktsiooni (EAF-i) puhul vastavalt ATKEAS-e § 50 lõikes 2 sätestatule
Flavours that are highly concentrated and bottled in the sales packaging of a net content less than 0,05 litres from which the content is available in drops and that are used for the preparation of foodstuff in catering or trade undertakings in accordance with clause 27 (3) 18 of Alcohol, Tobacco, Fuel and Electricity Excise Duty Act
Lõhna- ja maitseaine, mis on kõrgel määral kontsentreeritud ja villitud kuni 0,05-liitrise mahuga müügipakendisse, millest lõhna- ja maitseainet saab kätte tilkhaaval ja mida kasutatakse toitlustus- ja kaubandusettevõttes toidu valmistamiseks vastavalt ATKEAS § 27 lõikes 3 sätestatule
Alcohol exempted from excise duty, which is delivered to the Estonian approved laboratory for testing before making the register entry in the State Register of Alcohol in accordance with clause 27 (1) 2' of Alcohol, Tobacco, Fuel and Electricity Excise Duty Act
Aktsiisist vabastatud alkohol, mis esitatakse riiklikku alkoholiregistrisse kandmise eesmärgil akrediteeritud ja sõltumatusse laborisse analüüsimiseks vastavalt ATKEAS § 27 lõike 1 punktis 2' sätestatule
Vesipiibus kasutatav taimne segu
Subject to excise duty alcohol containing foodstuff with the ethanol content exceeding 8,5 litres of pure alcohol per 100 kg of the product for chocolates, and 5 litres of pure alcohol per 100 kg of the product for other products, which is other alcohol in terms of the of Alcohol, Tobacco, Fuel and Electricity Excise Duty Act
Aktsiisiga maksustatav akoholi sisaldav toiduaine etanoolisisaldusega üle 5 liitrit (100% alkoholi) 100 kg toidu kohta või šokolaaditoote puhul 8,5 liitrit (100% alkoholi) 100 kg šokolaaditoote kohta, mis on muu alkohol ATKEASe mõistes
Energy exemption permit (usage of fuel in production process)
Energia aktsiisivabastuse luba (kütuse kasutamine tootmisprotsessis)
Proof of Duty reliefs in accordance with Reg 918/83 (until 31.12.2009), 1186/2009 (EEC)
Määrusega (EMÜ) nr 918/83 (kuni 31.12.2009), 1186/2009 kehtestatud tollimaksuvabastust tõendav dokument
Certificate on fishery products caught by Community fishing vessels in the territorial waters of a third country as mentioned in Reg (EC) 75/98 in accordance with Reg (EEC) No 2454/93 annex 110 A
Määruses (EÜ) nr 75/98 nimetatud ühenduse kalalaevadega kolmanda riigi territoriaalvetest püütud kalandustoodete sertifikaat vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 lisale 110 A (protseduuri lisakood F21, F22)
Manual calculation of duties
Maksude käsitsi arvutamist tõendav dokument
Council Regulation on imposing a definitive anti-dumping and/or countervailing duties
Nõukogu määrus lõplike dumpinguvastaste ja/või tasakaalustavate tollimaksude kehtestamise kohta
Release of securities/Duties manual input in case of tax type 800, 810, 815, 840
Tagatise vabastamine/maksude käsitsi sisestamine maksuliikide 800, 810, 815 ja 840 korral


Alkoholi ja tubakatoodete maksumärkide kujundus ja liigid, maksumärkide tellimise kord, maksumärgistatud alkoholi ja tubakatoodete teisele aktsiisilaopidajale lähetamise kord ning maksumärkide saatelehe andmekoosseis – Riigi Teataja
Alkoholi ja tubakatoodete maksumärkide kujundus ja liigid, maksumärkide tellimise kord, maksumärgistatud alkoholi ja tubakatoodete teisele aktsiisilaopidajale lähetamise kord ning maksumärkide saatelehe andmekoosseis
Alkoholi ja tubakatoodete maksumärkide kujundus ja liigid, maksumärkide tellimise kord, maksumärgistatud alkoholi ja tubakatoodete teisele aktsiisilaopidajale lähetamise kord ning maksumärkide saatelehe andmekoosseis - sisukord
§ 1 Tubakatoodete maksumärgi kujundus
§ 2 Alkoholi maksumärgi kujundus
§ 3 Tubakatoodete maksumärkide liigid
§ 4 Maksumärkide tellimise aeg
§ 5 Maksumärkide tellimiseks vajalikud andmed
§ 6 Maksumärkide saatelehe andmekoosseis
§ 7 Tubakatoodete maksumärkide saatelehe täitmine
§ 8 Alkoholi maksumärgi saatelehe täitmine
§ 9 Maksumärgistatud aktsiisikauba lähetamine teisele aktsiisilaopidajale
§ 91 Maksumärgistatud alkoholi lähetamine teisele aktsiisilaopidajale
§ 10 Maksumärkidest loobumine
RT I, 24.10.2019, 2
[RT I, 20.10.2017, 8 - jõust. 01.01.2018]
Vastu võetud 12.04.2006 nr 25
RTL 2006, 36, 632
17.12.2007 RTL 2007, 100, 1667 01.07.2008
26.11.2010 RT I, 02.12.2010, 6 01.01.2011
18.10.2011 RT I, 21.10.2011, 1 01.01.2012
05.04.2012 RT I, 12.04.2012, 1 01.05.2012
05.10.2012 RT I, 10.10.2012, 4 01.01.2013
30.10.2013 RT I, 08.11.2013, 2 01.01.2014
17.11.2014 RT I, 21.11.2014, 8 01.03.2015
12.02.2016 RT I, 23.02.2016, 6 01.06.2016
15.10.2016 RT I, 21.10.2016, 1 01.01.2017
16.10.2017 RT I, 20.10.2017, 8 01.01.2018
15.10.2018 RT I, 18.10.2018, 2 01.01.2019
22.10.2019 RT I, 24.10.2019, 1 01.01.2020
Määrus kehtestatakse «Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse» § 491 lõike 15 ja § 61 lõike 2 alusel.
§ 1. Tubakatoodete maksumärgi kujundus
Tubakatoodete maksumärgi kujundus kehtestatakse käesoleva määruse lisaga 1. Sigarettide, sigarite, sigarillode ja suitsetamistubaka maksumärgi mõõtmed on 20 korda 44 millimeetrit või 16 korda 32 millimeetrit. Alternatiivsete tubakatoodete maksumärgi mõõtmed on 10 korda 30 millimeetrit.
[RT I, 18.10.2018, 2 - jõust. 01.01.2019]
§ 2. Alkoholi maksumärgi kujundus
(1) Alkoholi maksumärgi kujundus kehtestatakse käesoleva määruse lisaga 2. Maksumärgi läbimõõt on 20 millimeetrit.
(2) [Kehtetu - RT I, 20.10.2017, 8 - jõust. 01.01.2018]
§ 3. Tubakatoodete maksumärkide liigid
Maksumärkide liigid on järgmised:
1) sigarettide maksumärk;
2) suitsetamistubaka maksumärk A;
21) sigarettides kasutatava suitsetamistubaka maksumärk B;
[RTL 2007, 100, 1667 - jõust. 01.07.2008]
3) sigari maksumärk G;
4) sigarillo maksumärk D;
5) [kehtetu - RT I, 20.10.2017, 8 - jõust. 01.01.2018]
6) nikotiiniga tubakavedeliku maksumärk C;
7) nikotiinita tubakavedeliku maksumärk H;
8) tubaka tahke aseaine maksumärk E;
9) muu alternatiivse tubakatoote maksumärk K.
§ 4. Maksumärkide tellimise aeg
Maksumärgid tellitakse Maksu- ja Tolliametist vähemalt 25 kalendripäeva enne maksumärkide soovitud kättesaamise aega.
§ 5. Maksumärkide tellimiseks vajalikud andmed
(1) Maksumärkide tellimisel teatatakse Maksu- ja Tolliametile kirjalikult:
1) sigarettide, sigarite ja sigarillode puhul nende maksimaalne jaehind eurodes ühe sendi täpsusega, samuti nimetatud toodete kogus müügipakendis ning maksumärkide arv vastavalt toote liigile, jaehinnale ja kogusele müügipakendis;
2) sigarettidest, sigaritest ja sigarillodest erinevate tubakatoodete puhul tubakatoodete liik ja kogus müügipakendis ning maksumärkide arv vastavalt toote liigile ja kogusele müügipakendis;
21) maksumärkide mõõtmed sigarettide, sigarite, sigarillode ja suitsetamistubaka puhul;
3) alkoholi puhul maksumärkide arv;
4) maksumärkide soovitav kättesaamise aeg;
5) maksumärke telliva isiku ärinimi, äriregistrikood, asukoha aadress, telefoninumber ja e-posti aadress;
6) aktsiisikaubale või selle müügipakendile maksumärki kinnitava isiku ärinimi, aadress, telefoninumber ja e-posti aadress;
7) maksumärgistamise koha aadress ja staatus (aktsiisiladu, registreeritud kaubasaaja tegevuskoht, tolliladu või muu).
(2) Sigarettide, sigarite ja sigarillode kogus teatatakse tükkides, suitsetamistubaka kogus grammides. Tubakavedeliku kogus teatatakse milliliitrites ning tubaka tahke aseaine ja muu alternatiivse tubakatoote kogus grammides.
(3) Maksumärkide tellimisel esitatakse nikotiinisisaldusega ja nikotiinisisalduseta tubakavedeliku andmed eraldi.
§ 6. Maksumärkide saatelehe andmekoosseis
Maksumärkide saatelehele märgitakse järgmised andmed:
1) saatelehe number kasvavas järjekorras vastavalt kalendriaasta jooksul Maksu- ja Tolliametist väljastatud aktsiisikauba maksumärkide saatelehtede arvule kokku;
2) saatelehe väljastamise kuupäev;
3) maksumärgi tellija andmed: ettevõtja ärinimi, äriregistrikood ja aktsiisilaopidaja või registreeritud kaubasaaja number;
4) aktsiisikaubale maksumärke kinnitava isiku ärinimi;
5) alkoholi maksumärkide puhul väljastatud maksumärkide numbrite vahemik seeriate kaupa;
6) tubakatoodete puhul maksumärgi liik, kood ja tubakatoodete kogus müügipakendis;
7) sigarettide, sigarite ja sigarillode puhul nende maksimaalne jaehind;
8) maksumärkide arv;
81) maksumärkide mõõtmed sigarettide, sigarite, sigarillode ja suitsetamistubaka korral;
9) aktsiisi maksmise kohustuse tekkimise kuupäev;
10) maksumärke üle andnud ja vastu võtnud isikute nimed ja allkirjad ning maksumärkide vastuvõtja esindaja isikukood;
11) tubakatoodete maksumärkide puhul aktsiisisumma ühe maksumärgi kohta ja maksmisele kuuluv aktsiisisumma väljastatud maksumärkidelt kokku.
§ 7. Tubakatoodete maksumärkide saatelehe täitmine
[Kehtetu - RT I, 20.10.2017, 8 - jõust. 01.01.2018]
§ 8. Alkoholi maksumärgi saatelehe täitmine
§ 9. Maksumärgistatud aktsiisikauba lähetamine teisele aktsiisilaopidajale
(1) Enne aktsiisiga maksustamata maksumärgistatud alkoholi või tubakatoodete lähetamist teisele aktsiisilaopidajale teatab ettevõtja Maksu- ja Tolliametile maksumärkide andmekogu kaudu:
1) aktsiisikauba müügipakendile kinnitatud maksumärkide arvu;
2) alkoholi maksumärkide numbrid;
3) tubakatoodete maksumärkide koodid, liigid, tubakatoodete koguse müügipakendis ja sigarettide, sigarite või sigarillode maksimaalse jaehinna;
4) aktsiisikauba teisele aktsiisilaopidajale lähetamise kuupäeva;
5) aktsiisilao numbri, kuhu aktsiisikaup toimetatakse.
(2) Aktsiisilaopidaja, kes võtab vastu aktsiisiga maksustamata maksumärgistatud aktsiisikauba, kinnitab nimetatud maksumärkide vastuvõtmist maksumärkide andmekogu kaudu viivitamata, kuid mitte hiljem kui kaks tööpäeva pärast vastuvõtmist.
§ 91. Maksumärgistatud alkoholi lähetamine teisele aktsiisilaopidajale
§ 10. Maksumärkidest loobumine
Käesolev määrus jõustub 2006. aasta 1. juulil.
Määruse 2019. aasta 1. jaanuaril jõustunud muudatus ei mõjuta varem kehtestatud alkoholi maksumärgi kujundusele vastavate alkoholi maksumärkide kehtivust.
Lisa 1 Tubakatoodete maksumärgi kujundus
[RT I, 24.10.2019, 1 - jõust. 01.01.2020]
Lisa 2 Alkoholi maksumärgi kujundus
Lisa 3 Alkoholi maksumärkide saateleht
Lisa 4 Tubakatoodete maksumärkide saateleht


Tulumaksuseaduse muudatused alates 01.01.2009 - Raamatupidaja
Tulumaksuseaduse muudatused alates 01.01.2009
Tulumaksuseaduse muutmise seadus on kinnitatud Riigikogu poolt (19.11.2008), mis jõustub 01.jaanuaril 2009.a, on sõnastatud järgnevalt:
”(2) Tulumaksuga maksustatakse aktsiaseltsi aktsiakapitali, osaühingu või ühistu osakapitali või täis- või usaldusühingu sissemaksete vähendamisel, samuti aktsiate, osade või osamaksete tagasiostmisel või tagastamisel või muul juhul omakapitalist saadud väljamakse osa, mis ületab osaluse (aktsiad, osad, osamaks) soetamismaksumust, välja arvatud nimetatud väljamakse osa, mis on või mille aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud, arvestades § 50 lõike 21 teises lauses sätestatut.
(3) Tulumaksuga maksustatakse juriidilise isiku likvideerimisel saadud likvideerimisjaotise osa, mis ületab osaluse soetamismaksumust, välja arvatud likvideerimisjaotise osa, mis on või mille aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud, arvestades § 50 lõike 21 teises lauses sätestatut.”;
”2) punktides 8–10
ja punktis 12
nimetatud väljamaksetelt – 10%;”;
6) paragrahvi 44 lõikes 4 asendatakse tekstiosa ”§ 29 lõigete 4–51 kohaselt” tekstiosaga ”§ 29 lõigete 4 ja 5 kohaselt”;
7) paragrahvi 50 lõike 11 punktides 1 ja 3 asendatakse tekstiosa ”vähemalt 15%” tekstiosaga ”vähemalt 10%”;
”5) dividendi makstakse lõikes 21 nimetatud väljamakse osa arvel.”;
”(2) Residendist äriühing maksab tulumaksu aktsia- või osakapitali või sissemaksete vähendamisel, aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete (edaspidi osalus) tagasiostmisel või tagastamisel või muul juhul omakapitalist tehtud väljamaksete ning makstud likvideerimisjaotiste summa osalt, mis ületab äriühingu omakapitali tehtud rahalisi ja mitterahalisi sissemakseid.”;
”(21) Arvestades lõikes 11 sätestatud osaluse määra ja lõiget 12, ei maksustata tulumaksuga lõikes 2 nimetatud väljamakset, mille aluseks on äriühingu saadud lõikes 11 nimetatud dividend või lõikes 2 nimetatud väljamakse osa, mis on või mille aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud. Kui lõikes 2 nimetatud väljamakse saajaid oli mitu, rakendatakse selle edasimaksmisel maksuvabastust saadud väljamakse osa suhtes, mis on võrdeline väljamakse maksustatud osaga.
(22) Residendist äriühing, kes kustutatakse registrist ilma likvideerimiseta, maksab tulumaksu omakapitali osalt, mis ületab omakapitali tehtud rahalisi ja mitterahalisi sissemakseid. Käesolevat lõiget ei kohaldata,
kui registrist kustutatud äriühingu vara kasutatakse jätkuvalt Eestis majandustegevuses.
Kui majandustegevust jätkatakse teise residendist äriühingu kaudu, maksustatakse nimetatud omakapitali osa §-de 48–52 alusel. Kui äriühingul säilib Eestis püsiv tegevuskoht, maksustatakse nimetatud omakapitali osa § 53 alusel.
(23) Kui mitteresidendist juriidilise isiku püsiva tegevuskoha koosseisu kuuluv ettevõte antakse üle residendist äriühingule, käsitatakse äriühingu omakapitali tehtud rahaliste ja mitterahaliste sissemaksetena ka enne ettevõtte üleandmist püsiva tegevuskoha jaoks Eestisse toodud vara.”;
”(9) Paragrahvi 50 lõikes 2 nimetatud väljamakse tegija on maksumaksja nõudmisel kohustatud andma tõendi kalendrikuu jooksul tehtud § 50 lõikes 2 nimetatud väljamaksete kohta järgmise kalendrikuu 5. kuupäevaks. Tõendil näidatakse väljamakse kogusumma ning selle osa,
mis on või mille aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud
. Tõendi vormi ja täitmise korra kehtestab rahandusminister määrusega.”;
12 ) paragrahvi 51 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
13) paragrahvi 53 lõikes 41 asendatakse tekstiosa ”vähemalt 15%” tekstiosaga ”vähemalt 10%”;
”(47) Arvestades lõikes 41 sätestatud osaluse määra ja lõiget 42, ei maksustata lõikes 4 sätestatud tulumaksuga väljamakset, mille aluseks on mitteresidendi püsiva tegevuskoha kaudu või püsiva tegevuskoha arvel saadud § 50 lõikes 21 nimetatud väljamakse osa.”;
”(5) Kui residendist äriühing või mitteresident Eestis registreeritud püsiva tegevuskoha kaudu on saanud mitteresidendist äriühingult § 50 lõikes 11 või 2 nimetatud tulu, mis ei vasta lõike 11 või 21 nõuetele, või on saanud välismaal § 50 lõikes 11 või 2 nimetamata tulu, võib ta § 50 lõike 1 või 2 või § 53 lõike 4 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvata välismaal sellelt tulult tasutud või kinnipeetud tulumaksu. Maha võib arvata ainult selle osa välisriigi tulumaksust, mille tasumine oli seaduse või välislepingu alusel kohustuslik. Igas riigis tasutud tulumaksu kohta peetakse eraldi arvestust. Paragrahvi 50 lõike 11 või 12 või § 53 lõike 41 või 47 kohaselt mittemaksustatava väljamakse aluseks olevalt tulult välisriigis tasutud tulumaksu arvesse ei võeta.”;
17) paragrahvi § 54 lõikes 6 asendatakse tekstiosa ”§ 51 lõigetes 3 ja 4” tekstiosaga ”§ 51 lõikes 3”;
”(1) Residendist äriühing on kohustatud esitama Maksu- ja Tolliametile deklaratsiooni maksustamisperioodil makstud dividendide ja muude kasumieraldiste, likvideerimisjaotiste, aktsia- või osakapitali või sissemaksete vähendamisel ning aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete tagasiostmisel või tagastamisel või muul juhul äriühingu omakapitalist tehtud väljamaksete suuruse ning saajate kohta. Deklaratsioon esitatakse ka saadud § 50 lõikes 11 nimetatud dividendide ja § 50 lõikes 21 nimetatud väljamaksete suuruse ning tegijate kohta.”;
”(3) Lõikes 1 nimetatud deklaratsioon esitatakse väljamakse tegemise kuule järgneva kalendrikuu 10. kuupäevaks. Deklaratsiooni vormi ja täitmise korra kehtestab rahandusminister määrusega.”;
21) paragrahvi 60 lõikes 1 asendatakse läbivalt tekstiosa ”§ 50 lõike 1 alusel” tekstiosaga ”§ 50 lõike 1 või 2 alusel”;
”(25) Paragrahvi 54 lõike 5 alusel maha arvatava tulumaksu summa ei tohi § 50 lõike 1 või 2 või § 53 lõike 4 alusel maksukohustuse tekkimise ajale vastavalt olla suurem summast, mis moodustab mitteresidendi tehtud väljamakse summast:
4) alates 2012. aastast 18/82.”;
23) paragrahvi 61 lõigetes 27 ja 28 asendatakse tekstiosa ”§ 50 lõike 1 või § 53 lõike 4 alusel” tekstiosaga ”§ 50 lõike 1 või 2 või § 53 lõike 4 alusel” ning nendes lõigetes sätestatud loetelu muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”1) 2009. aastal 21/79;
paragrahvi 61 täiendatakse lõigetega 32–34 järgmises sõnastuses:
”(32) Paragrahvi 50 lõiget 21 ja § 53 lõiget 47 rakendatakse nendes lõigetes nimetatud väljamaksete suhtes, mis on saadud alates 2009. aasta 1. jaanuarist.
2) maksustatakse § 50 lõikes 22 sätestatud juhul äriühingu omakapitali osa, mis ületab omakapitali tehtud rahaliste ja mitterahaliste sissemaksete ning enne 2000. aastat fondiemissiooniks kasutatud kasumi summat.”
Eelnõu viimase teksti leiad siit
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2008/12/08/tulumaksuseaduse-muudatused-alates-01-01-2009


§ 4 Puu raieloa ja hoolduslõikusloa kõrvaltingimused
§ 5 Tööde keelamine raierahu perioodil
§ 6 Kahjustatud puude asendamine
§ 9 Raieloa menetluse lõpetamine või pikendamine
§ 10 Raieloa andmine
§ 11 Raieloa kehtivus
§ 12 Raieloa andmisest keeldumine
§ 13 Asendusistutuse kohustuse rakendamine
§ 14 Haljastuse ühik
§ 15 Asendusistutuse kohustuse täitmise tähtaeg
§ 17 Asendusistutuse garantii
§ 18 Asendusistutuse koordineerimine
4 HOOLDUSLÕIKUSLOA TAOTLEMINE JA ANDMINE
§ 19 Hoolduslõikusloa taotlemine
§ 20 Hoolduslõikusloa taotluse menetlemine
§ 21 Hoolduslõikusloa menetluse lõpetamine
§ 22 Hoolduslõikusloa andmine
§ 23 Hoolduslõikusloa kehtivus
§ 24 Hoolduslõikusloa andmisest keeldumine
5 RAIELOA JA HOOLDUSLÕIKUSLOA MUUTMINE, KEHTIVUSE PEATAMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE
§ 25 Loa muutmine, kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
§ 26 Järelevalve teostajad
§ 27 Haldusmenetlust läbiviiva ametiisiku pädevusala ja kohustused
RT IV, 09.03.2013, 56
Vastu võetud 19.05.2011 nr 17
1) vaatab taotluse läbi, kontrollib taotluse põhjendatust, vajadusel tellib dendroloogilise hinnangu;
3) küsib puu raie kohta seisukoha Tallinna Kultuuriväärtuste Ametilt, kui puud soovitakse raiuda kinnismälestiselt või muinsuskaitsealalt või nende kaitsevööndist;
5) vaatab puu üle ja märgistab raiutava puu looduses spetsiaalse märkimisnoaga;
6) määrab vajadusel raieloa kõrvaltingimused, sh asendusistutuse kohustuse.
7) taotluse on esitanud isik, keda ei ole nimetatud § 7 lõikes 1.
4. peatükk HOOLDUSLÕIKUSLOA TAOTLEMINE JA ANDMINE
5. peatükk RAIELOA JA HOOLDUSLÕIKUSLOA MUUTMINE, KEHTIVUSE PEATAMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE
5) taotleja ei ole sõlminud lepingut asendusistutuse kohustuse täitmiseks.
(3) Tallinna Linnavalitsusel kehtestada Puude istutamise kordˮ, millega reguleeritakse puuistikute kvaliteedi, istutustööde projekteerimise, tegemise ning garantiiaegse hoolduse ühtsed nõuded.
(1) Tallinna Linnavolikogu 25. augusti 2005 määrus nr 45 "Puu raie-ja hoolduslõikusloa andmise tingimused ja kord" tunnistatakse kehtetuks.
(2) Tallinna Linnavolikogu 21. detsembri 2006 määruse nr 76 "Tallinna linna heakorra eeskirja, Tallinna linna kaevetööde eeskirja, Tallinna linna koerte ja kasside pidamise eeskirja, Tallinna jäätmehoolduseeskirja ja Puu raie- ja hoolduslõikusloa andmise tingimuste ja korra muutmine" § 5 tunnistatakse kehtetuks.
Lisa 3 Haljastuse ühikute ümberarvestamine tegelikult istutatavate istikute arvuks


text:
Üldkohtud - Belgia
Sellel lehel esitatakse ülevaade Belgia üldkohtutest.
Kassatsioonikohus: see on kõrgeim kohus, kohus ja asukoht Brüsselis.
Kümne provintsi ja pealinna Brüsseli halduspiirkonna vahel on Assises Court. Vandekohus ei ole alaline kohus. see kutsutakse kokku iga kord, kui selle ette saadetakse süüdistatavad.
Apellatsioonikohtud: Belgias on 5
Brüssel (Leuveni ja Brüsseli kohturingkondade esindajad),
Liège (Liège’i, Eupen de Namuri ja Luksemburgi kohturingkondade jaoks),
Mons (Hainaut’kohturingkonnas),
Gent (Lääne-Flandria ja Ida-Flandria kohturingkondade jaoks)
Antwerpen (Antwerpeni ja Limburgi kohturingkonnad).
Töökohtud: neid on Belgias 5. Need kohtud spetsialiseeruvad tööõigusele. Need kohtud asuvad eespool nimetatud apellatsioonikohtute tööpiirkonnas.
Esimese astme kohtud: Belgias on 13 (üks kohtupiirkond ja kaks Brüsselis, 1 NL ja 1 FR).
Töökohtud: Belgias on 9 (põhimõtteliselt üks apellatsioonikohtu pädevus, välja arvatud Brüsseli apellatsioonikohtu pädevus, kus on Leuvenis ja Nielvelles asuvas töökohtus ning kahes töökohtus Brüsselis (1nl ja 1FR), välja arvatud Eupeni kohturingkond).
Äriühingu kohtud: Belgias on 9 (põhimõtteliselt üks apellatsioonikohtu pädevus, välja arvatud Brüsseli apellatsioonikohtu pädevus, kus asub Leuvenis ja Nivelles ning kaks äriühingu kohut on Brüsselis (1nl ja 1FR), välja arvatud Eupeni kohtupiirkond).
Alam- või kohalikud kohtud
Rahukohtud: Belgias on 187 rahukohut (üks iga kantoni kohta).
Politseikohtud: Belgias on 15 või Brüsseli eripära tõttu 1 iga kohtupiirkonna kohta 4.
Rahukohtunik menetleb kõiki alla 5 000 EUR suurusi taotlusi, mida ei eraldata üksnes teisele kohtule. Rahukohtuniku pädevus hõlmab vaidlusi, mis on seotud üüri, naabritega tekkinud konfliktide, servituudi ja sundvõõrandamisega, ning ajutiste meetmete kehtestamist abikaasade vahelistes vaidlustes. Välja arvatud juhul, kui on tehtud otsus taotluse kohta, mille summa ei ületa 2000 eurot, on rahukohtuniku otsuse võimalik vaidlustada esimese astme kohtus.
Politseikohtu puhul on tegemist on kriminaal- ja tsiviilkohtuga, mis vaatab läbi väärtegude ning kriminaalõiguse ja eriseaduste (nt maaseadustik, metsaseadustik) rikkumise ja liiklusõnnetuses kantud kahju hüvitamise nõuetega või liikluseeskirjade rikkumisega seotud asju. Politseikohtu otsuseid võib edasi kaevata esimese astme kohtusse, välja arvatud kohtuseadustikus loetletud asjades, mille kohta tehakse otsus taotluse kohta summas, mis ei ületa 1240 eurot.
Esimese astme kohus on pädev lahendama kõiki kohtuasju, välja arvatud seadusega muude kohtute pädevusse määratud asjad. Seda nimetatakse esimese astme kohtu pädevuseks muudel juhtudel.
Esimese astme kohus koosneb kolmest osast: Tsiviilkohus, kriminaalkohus, perekonnakohus ja alaealiste asjade kohus. Lisaks sellele moodustati 2007. aastal ja Antverpeni, Brüsseli, Genti, Liège’i ja Mons’i esimese astme kohtute raames kriminaalhoolduskohtud.
Tsiviilkohus tegeleb juhtumiga, mis mõjutab isikute staatust. Tsiviilkohtu pädevusse kuuluvad ka vaidlused, mille nõue ületab 1 860 eurot, samuti pärimis- ja autoriõigusega seotud vaidlused ning kaebused rahukohtuniku otsuste kohta.
Kriminaalkohus tegeleb kriminaalmenetlusega, mille eesmärk on määrata karistusi kõikide väärtegude eest ning selliste õigusrikkumiste eest nagu kelmus, pettus, tahtmatu tapmine, murdvargus ja röövimine. Ühtlasi saab kriminaalkohtusse esitada edasikaebusi politseikohtu tehtud otsuste kohta.
Kriminaalmenetluse võib algatada riigiprokuratuuri või eraisiku avalduse või kohtukolleegiumi korralduse põhjal ning eeluurimise käigus otsustatakse, kas süüdistatav tuleb saata kriminaalkohtusse.
Nõuandev kolleegium on vaid ühest esimese astme kohtu kohtunikust koosnev eeluurimiskohus, mis uurib, kas asja kriminaalkohtusse saatmine on põhjendatud, või otsustab süüdistatavat mitte kohtu alla anda (asja käiguta jätmine). Nõuandev kolleegium otsustab selle üle, kas jätta kahtlustatav tõkendina vahi alla kuni üheks kuuks või raskemate kuritegude puhul kuni kolmeks kuuks, või ta teatavatel tingimustel vabastada.
Eelvangistus on julgeolekumeede, mille puhul vangistatakse õigusrikkumise või kuriteo toimepanemises kahtlustatav isik kuni kohtumenetluse alguseni. Seda meedet kasutatakse vältimaks võimalust, et kahtlustatav kaob enne, kui ta peab ilmuma kohtuniku ette, või paneb vahepeal toime muid õigusrikkumisi, üritab varjata kuriteo jälgi või võtab ühendust kolmandate isikutega (nt selleks, et mõjutada tunnistajaid või kaaskohtualuseid). Õigeksmõistetud kahtlustatav või kahtlustatav, kelle jälgimine on lõpetatud, võib nõuda justiitsministrilt hüvitist vanglas ebaõiglaselt viibitud aja eest: tegemist on hüvitisega kehtetu vangistuse eest. Kõnealuse hüvitise saamiseks peab olema täidetud kaks tingimust: eelvangistus peab olema kestnud üle kaheksa päeva ning vahi alla võtmine või kinnipidamine ei tohi olla tingitud kahtlustatava isiklikust käitumisest. Teise tingimuse täitmist hindab minister väga rangelt.
Nõuandva kolleegiumi otsuseid saab edasi kaevata süüdistuskolleegiumisse. Süüdistuskolleegium on apellatsioonikohtu pädevusega eeluurimiskohus.
Alaealiste asjade kohus
Noorsookojad, kes moodustavad alaealiste kohtu, on pädevad menetlema juhtumeid, mis on seotud ohus olevate alaealistega, ja alaealiste puhul, kes on toime pannud kuritegusid.
Ainult riigiprokuratuur võib otsustada, kas asi esitatakse alaealise kohtusse või mitte. Te ei saa kohtuniku juurde minna, näiteks tsiviilasjades. Noore isiku saab esitada alaealiste kohtusse kahel juhul:
Kui ta on pannud toime õigusrikkumise, teatab politsei oma nime riigiprokuratuurile. Seejärel otsustab, kas faktid on piisavalt tõsised, et juhtida neid noorsookohtuniku tähelepanu;
Kui ta elab keerulises olukorras, on tal tõenäoliselt juba kontaktid noorte hoolekande teenistusega (SAJ). Kui olukord ei ole lahendatud, saadab SAFJ kõnealuse toimiku vahenduskomisjonile, kes tegeleb spetsiaalse noorsooabiga. Vajaduse korral võib vahenduskomisjon paluda riigiprokuröril pöörduda juhtumi lahendamiseks alaealiste kohtusse, et oleks võimalik võtta asjakohaseid meetmeid.
Perekonnakohtud on pädevad lahendama kõiki perekondlikke vaidlusi.
Need volitused on sätestatud kohtumenetluse seadustiku artiklites 572a ja 577 (3).
Välja arvatud erandite puhul, on pädev kohus, olenemata vaidluse suurusest:
seoses kõigi isikute staatust ja nende tagajärgi puudutavate taotlustega: abielu või selle kohustustega seotud vaidlused, lahutus ja selle tagajärjed, põlvnemise kindlaksmääramine ja vaidlustamine, vastuväidete esitamine perekonnaseisuametniku poolt vastu võetud teatavate otsuste suhtes jne.
mis tahes nõude puhul, mis on seotud seadusliku kooselu, selle tagajärgedega: meetmed, mis on seotud kooselupartnerite varaga, kooselupartnerite tühistamisega jne.
iga lastega seotud taotluse korral: vanema õigusi teostava isiku ja/või vanema õiguste kasutamise korra kindlaksmääramine, isiklike suhete õiguse kindlaksmääramine jne.
iga ülalpidamiskohustust käsitleva taotluse korral: endise abikaasa või vanema ülalpidamistoetuse kindlaksmääramine või muutmine, ülalpidamistoetuse kindlaksmääramine või kohandamine jne;
teatavate peretoetuste taotluste puhul: rentniku poolt antavate peretoetuste määramine või nende toetuste rentnikule vaidlustamine.
kõik taotlused seoses perekonna varaga: perekonna vara annetamine, kaasade vara arveldamine, pärimisega seotud vaidlused (nt: pärandist ilmajätmine) jne, › mis tahes taotluse korral, mis on seotud ajutise riigis elamise keelu kohaldamisega koduvägivalla korral.
Kohus on pädev võtma ajutisi ja kiireloomulisi meetmeid.
Samuti on tal pädevus lahendada rahukohtunike otsuste vastu esitatud kaebusi piiratud teovõimega isikute kohta.
Kriminaalhoolduskohtud
Kriminaalhoolduskohtud võtavad vastu otsuseid vabadusekaotusliku karistuse saanud isikute õigusliku seisundi kohta. Nad võtavad vastu otsuseid järgmiste tingimuste kohta: Piiratud kinnipidamine, elektrooniline jälgimine, vabastamine ja vabastamine ning riigist väljasaatmine või tagasisaatmine. Nii prokuratuur kui ka süüdimõistetud võivad kriminaalhoolduskohtute otsuste kohta kassatsioonkaebusi esitada.
Edasikaebused esimese astme kohtu otsuste peale
Kui üks menetluspool või prokuratuur ei ole rahul esimese astme kohtu otsusega, võib ta esitada selle otsuse suhtes edasikaebuse tingimusel, et tegemist on esimese astme otsusega ehk mitte otsusega edasikaebuse suhtes, mis tehti politseikohtu või rahukohtuniku varem tehtud otsuse kohta, välja arvatud kriminaalhoolduskohtute otsused. Sel juhul uurib asja apellatsioonikohus sõltumatult sellest, kas see tuleb tsiviil-, kriminaal- või alaealiste asjade kohtust.
Töökohtu pädevusse kuuluvad sotsiaalküsimused: sotsiaalkindlustus (pensionid, töötus jne), töövaidlused (töölepingud, tööseadused jne) ja tööõnnetused. Töökohtul on pädevus teha otsuseid eraisikute esitatud kollektiivsete kahjuhüvitamisnõuete kohta.
Töökohus koosneb erinevatest kolleegiumitest. Kui tsiviilkohtumenetluse seadustik ei näe ette teisiti, kuulub kolleegiumi koosseisu elukutseline kohtunik, kes on kolleegiumi esimees, ning kaks sotsiaalkohtunikku. Olenevalt kohtus lahendatavast vaidlusest esindavad sotsiaalkohtunikud kas töötajaid, tööandjaid või sõltumatuid isikuid. Sotsiaalkohtuniku ametikohale esitavad kandidaate erinevate tööturu poolte (tööandjad, töötajad, töölised või sõltumatud isikud) organisatsioonid. Prokuratuur toimib tööalase kohtu ning prokurör tööalase kohtunikuna.
Töökohtu otsusega mittenõustumise korral võivad pooled esitada edasikaebuse kõrgemasse töökohtusse.
Äriühingu kohus
Äriühingu kohus on pädev lahendama ettevõtjate vahelisi vaidlusi mis tahes summas.
Ettevõtja hagi ettevõtte vastu võib esitada ka selle kohtu ette.
Äriühingu kohus menetleb ettevõtjatevahelisi vaidlusi, st füüsilisest isikust ettevõtjaid (kauplejad, kutsetöötajad ja haldajad), juriidilisi isikuid (äriühinguid, ühinguid ja sihtasutusi) ja juriidilisi isikuid, kellel ei ole juriidilise isiku staatust. Vaidlusi ei saa lahendada teiste kohtute eripädevusega ning füüsiliste isikute puhul ei saa need olla seotud meetmega, mis on ilmselgelt kohustusega seotud.
Äriühingu kohus koosneb ühest või mitmest kojast. Iga koda koosneb kohtunikest ja kahest konsulaarkohtunikust. Konsulaarkohtunikud ei ole elukutselised kohtunikud, vaid nad on ettevõtjad, ettevõtte juhid, raamatupidajad, üldrevisjonid jne. Nad aitavad karjäärikohtunikul omandada ärikogukonna kogemusi.
Mõnel juhul sekkub riigiprokuratuur äriühingu kohtusse. Seejärel kasutab seda prokurör, üks või mitu esimest asendajat ning üks või mitu asendajat.
Kui pooled soovivad kohtu otsust vaidlustada, esitavad nad kaebuse apellatsioonikohtule. Vaidlustatud kohtuotsus peab siiski olema esitatud esimeses astmes.
Apellatsioonikohtud ja kõrgemad töökohtud
Apellatsioonikohus koosneb mitmest kolleegiumist:
Tsiviilkolleegiumid käsitlevad edasikaebusi, mis on esitatud esimese astme kohtute tsiviilkolleegiumide või kaubanduskohtute otsuste kohta.
Kriminaalkolleegiumid käsitlevad edasikaebusi, mis on esitatud kriminaalkohtute otsuste vastu.
Alaealiste asjade kolleegiumid käsitlevad edasikaebusi, mis on esitatud alaealiste asjade kohtute otsuste kohta.
Süüdistuskolleegium on eeluurimiskohus, mis käsitleb edasikaebusi nõuandva kolleegiumi otsuste kohta. Samuti suunab süüdistuskolleegium kahtlustatava vandekohtusse, kui teda kahtlustatakse kuriteo toimepanemises, ajakirjandusalases või poliitilises õigusrikkumises.
Nagu töökohtu puhul, koosneb töökohtu kojad kutsekohtunikust, keda nimetatakse nõuandjaks, 2 sotsiaalnõunikuks või 4 sotsiaalnõunikuks. Kõrgem töökohus vaatab läbi töökohtu otsuste kohta esitatud edasikaebusi.
Kui isikut süüdistatakse raskes kuriteos, mida ei saa lihtsustatud menetluse korras läbi vaadata või mida ei ole lihtsustatud menetluse korras läbi vaadatud, kutsutakse ta vandekohtusse, kus tema üle mõistavad kohut vandekohtunikud.
Vandekohtu esimees on elukutseline kohtunik, keda aitavad kaks kohtukolleegiumi liiget, kes on samuti elukutselised kohtunikud. Nemad ei kuuluta välja kohtuotsust süüdistatava süü või süütuse kohta. Otsuse selle kohta, kas süüdistatav on sooritanud õigusrikkumise, teevad vandekohtunikud ehk vandemehed. Vandemehi valitakse juhuslikult elanike hulgast. Kõik 28-65aastased Belgia, kes kasutavad kodaniku- ja poliitilisi õigusi, saavad lugeda ja kirjutada ning ei ole kunagi mõistetud süüdi üle 4 kuu pikkuse vabadusekaotuse või üle 60 tunni ühiskondliku teenistuse, võidakse nõuda žürii töö eest.
Vandekohtumenetlus algab süüdistusakti (uurimise kokkuvõte, mis sisaldab juurdluse käigus kogutud põhielemente) lugemisega. Seejärel kuulatakse tunnistajaid ja juurdlusega seotud isikuid. Ülekuulamine peab võimaldama vandemeestel, kes ei ole kohtuasjaga tutvunud, kujundada välja oma arvamus. Seejärel esitab prokuratuur süüdistuskõne, tsiviilhagejad võtavad sõna ja advokaadid esitavad kaitsekõne. Samuti kuulatakse süüdistatavat. Ta vastab esimehe küsimustele, selgitab asjaolusid ja võib kinnitada oma süütust. Menetluse lõpus jääb 12 vandeadvokaati suletud uste taha. Nad peavad kuulutama välja oma otsuse süüdistatava süü või süütuse kohta. Nad langetavad otsuse hääletamise teel ning nende otsus võib olla nüansseeritud. Näiteks võivad nad süüdistatava süüdi mõista, võttes arvesse kergendavate asjaolude olemasolu. Kui süüdistatav mõistetakse süüdi, otsustavad elukutselised kohtunikud ja vandekohtunikud üheskoos kohaldatava karistuse üle. Selline otsus võetakse vastu absoluutse häälteenamusega. Otsus peab olema põhjendatud.
Vandekohtu otsust ei saa põhimõtteliselt edasi kaevata. Süüdimõistetu, tsiviilhageja ja prokuratuur võivad esitada kassatsioonkaebuse kassatsioonikohtusse. Kui kassatsioonikohus tühistab otsuse, saadetakse kohtuasi teise vandekohtusse, mis peab uuesti otsuse langetama.
Ajakirjandusalane ja poliitiline õigusrikkumine
Ajakirjandusalase rikkumisega on tegemist siis, kui kuritegelikke arvamusi väljendatakse tekstides, mida levitatakse tehnilise protsessi abil paljudes eksemplarides. Poliitiline õigusrikkumine on selline õigusrikkumine, mis sooritatakse poliitilistel põhjustel ja eesmärkidel. Vandekohus tegeleb ajakirjandusalaste ja poliitiliste õigusrikkumistega seotud kriminaalasjadega, v.a ksenofoobia ja rassismiga seotud ajakirjandusalased rikkumised.
Kassatsioonikohtu ülesanne on tagada, et kohtud järgiksid seadust. See kuulub kogu Belgiumi jurisdiktsiooni alla. kassatsioonikohus ei reguleeri asjaolusid, vaid üksnes õigusküsimusi. Kassatsioonkaebuse võib esitada vaid juriidilistest põhjustest lähtudes ehk teisisõnu, seaduse või õiguse üldpõhimõtte rikkumise korral. Kassatsioonkaebuse võib esitada üksnes viimase astme kohtu otsuse kohta ehk sellise otsuse kohta, mille suhtes ei ole enam võimalik apellatsioonkaebust esitada.
Kassatsioonikohus koosneb esimesest esimehest, üldesimehest, kolleegiumide esimeestest ja nõunikest. Prokuratuuri esindab kassatsioonikohtus peaprokurör või peaadvokaat. Kohus koosneb kolmest kolleegiumist: esimene kolleegium käsitleb tsiviil-, kaubandus-, maksu- ja distsiplinaarasju, teine kolleegium kriminaalasju ja kolmas kolleegium tööõiguse ja sotsiaalkindlustuse asju. Iga kolleegium koosneb ühest prantsuse ja ühest hollandi sektsioonist. Iga sektsiooni istungil osaleb viis nõunikku.
Enne otsuse väljakuulutamist kuulavad kassatsioonikohtu kohtunikud prokuratuuri järeldusi. Kassatsioonikohus võib otsustada lükata kassatsioonkaebus tagasi. Kui esitatud argumente vastu ei võeta, lükatakse kaebus tagasi ning kohtuotsus, mille suhtes esitati kaebus, muutub lõplikuks. Kui kassatsioonikohus leiab, et kohtuotsus, mille suhtes esitati kaebus, on tingitud seaduste mittetundmisest, tühistatakse asjaomane otsus kas täielikult või osaliselt kas tagasisaatmisega või ilma. Kui kohtuasi kuulub sisulisele ülevaatamisele, tühistatakse kohtuotsus ning saadetakse see tagasi kohtusse, mille pädevus on otsuse teinud kohtuga võrdväärne. Kohtuasja ei vaadata kunagi uuesti läbi samas kohtus.
Apellatsioonikohtu kriminaalkolleegiumid, vandekohtud, esimese astme kohtu kriminaalkolleegiumid (kriminaalkohus) ja politseikohus (süüasjade arutamisel) võtavad tsiviilkohtute kõrval üldiselt ka vastu tsiviilhagejate (st süütegude ohvrite) esitatavaid tsiviilõiguslikke nõudeid (peamiselt kahjutasude ja viivisega seoses).
Täiendav teave kohtute kohta on kättesaadav Belgia kohtuvõimu portaalis. http://www.juridat.be/

matches: kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus Kohus


text:
Võrgu- ja infosüsteemide riskianalüüsi nõuded ning turvameetmete kirjeldus – Riigi Teataja
Võrgu- ja infosüsteemide riskianalüüsi nõuded ning turvameetmete kirjeldus
Võrgu- ja infosüsteemide riskianalüüsi nõuded ning turvameetmete kirjeldus - sisukord
§ 3 Nõuded süsteemide riskianalüüsi koostamisele
§ 4 Turvameetmete kirjeldus süsteemide turvalisuse tagamiseks
RT I, 10.07.2018, 6
Vastu võetud 05.07.2018 nr 40
Määrus kehtestatakse küberturvalisuse seaduse § 7 lõike 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse nõuded küberturvalisuse seaduse § 3 lõikes 1 loetletud teenuste osutamiseks kasutatavate võrgu- ja infosüsteemide (edaspidi süsteemid) riskianalüüsi koostamisele ning organisatsiooniliste, infotehniliste ja füüsiliste turvameetmete (edaspidi turvameetmed) kirjeldus.
(1) Süsteemide riskianalüüs käesoleva määruse tähenduses on süsteemide turvalisust ja teenuse toimepidevust ohustavate riskide ja nende haldamiseks rakendatavate meetmete kirjeldus.
(2) Ressurss käesoleva määruse tähenduses on kõik süsteemide pidamiseks kasutatavad ja nende toimimist mõjutavad vahendid, sealhulgas ruumid, ruume teenindavad ventilatsiooni-, jahutus- ja kütteseadmed, ruume ja süsteeme elektrienergiaga varustavad seadmed, süsteemide käitamiseks kasutatav tarkvara ja teenuse osutaja personal.
(3) Kriitiline tegevus käesoleva määruse tähenduses on teenuse osutaja tegevus, mis sõltub vähemalt ühest süsteemist ja mis on oluline teenuse osutamiseks ning mille puudumisel võib teenus katkeda.
(4) Nõrkus käesoleva määruse tähenduses on süsteemide või süsteemidega seotud ressursside turvalisuse puudus, mis muudab süsteemid või süsteemidega seotud ressursid ohule vastuvõtlikuks.
(5) Oht käesoleva määruse tähenduses on sündmus või asjaolu, mis on võimeline süsteemide või nendega seotud ressursside nõrkust ära kasutama.
(6) Risk käesoleva määruse tähenduses on hinnanguline määratlus, mis kujuneb ohu poolt nõrkuse ärakasutamise tõenäosuse ja tekkida võiva küberintsidendi tagajärgede kombinatsioonist.
§ 3. Nõuded süsteemide riskianalüüsi koostamisele
(1) Teenuse osutaja esitab süsteemide riskianalüüsis vähemalt järgmised andmed:
1) süsteemide riskianalüüsis kasutatud metoodika lühikirjeldus ning viited riskianalüüsiga seotud lisadokumentidele;
2) loetelu teenuse osutamiseks vajalikest kriitilistest tegevustest koos nende toimimiseks vajalike süsteemidega;
3) loetelu süsteemidega seotud ressurssidest;
4) loetelu ohtudest;
5) loetelu nõrkustest;
6) hinnang ohtude realiseerumise tõenäosusele, arvestades tuvastatud nõrkusi ja rakendatud meetmeid;
7) hinnang võimaliku küberintsidendi tagajärgedele ning tagajärgede raskusaste, arvestades tagajärgede raskusastme määramise kriteeriumitena küberintsidendist mõjutatud isikute ligikaudset arvu, teenuse katkemise kestust, küberintsidendist mõjutatud piirkonna ulatust, võimalikku kahju liiki ja määra ning süsteemi turvalisuse või teenuse toimepidevuse taastamise keerukust;
8) loetelu riskidest koos iga riski kriitilisuse määraga;
9) riske maandavate abinõude kirjeldus.
(2) Teenuse osutaja tagab riskide pideva seire ja uuendab süsteemide riskianalüüsi iga uue riski ilmnemisel, mida teenuse osutaja hindab oluliseks.
(3) Teenuse osutaja võib süsteemide riskianalüüsi koostada muu õigusakti alusel koostatava dokumendi osana.
§ 4. Turvameetmete kirjeldus süsteemide turvalisuse tagamiseks
(1) Teenuse osutaja peab turvameetmetega hõlmama teenuse osutaja juhtorgani poolt kinnitatud:
1) protseduure, ressursse, tegevusi ning küberintsidendi lahendamise korraldust;
2) personali tööülesandeid ja vastutust.
(2) Turvameetmetega nähakse ette vähemalt:
1) süsteemide juurdepääsuõiguste haldamine, süsteemi kasutajate identifitseerimine ja autoriseerimine;
2) teenuse osutamiseks vajalikest andmetest regulaarsete varukoopiate tegemine ja protseduurid andmete varukoopiatest taastamiseks;
3) süsteeme käitava ja süsteemides käideldava tarkvara ajakohasus;
4) süsteemides läbiviidavate toimingute logid toimingu teostaja, toimingu liigi ja toimingu teostamise ajaga;
5) tarkvaralised ja riistvaralised lahendused süsteemide turvalisust ohustava tegevuse ja tarkvara tuvastamiseks ning tõrjumiseks;
6) protseduurid süsteemide turvalisuse või teenuse toimepidevuse taastamiseks.
(3) Teenuse osutaja rakendab, seirab ja ajakohastab turvameetmeid, et tagada § 3 alusel koostatud süsteemide riskianalüüsis loetletud riskide haldamine.
Teenuse osutaja koostab § 3 alusel süsteemide riskianalüüsi hiljemalt 31. detsembriks 2018. a.

matches:
§ 3
§ 4
§ 7
§ 3
§ 3
§ 4
§ 3
§ 3