Lõpueksamite, eesti keele tasemeeksami ning Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsuse seaduse tundmise eksami andmekogu asutamine ja põhimäärus – Riigi Teataja
Lõpueksamite, eesti keele tasemeeksami ning Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsuse seaduse tundmise eksami andmekogu asutamine ja põhimäärus
Jõustumine: 01.01.201805.12.201501.08.201422.02.2013
RT I, 19.02.2013, 1
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 32 lõigete 1 ja 2 ja Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel.
Määrusega asutatakse lõpueksamite andmekogu ametliku nimetusega „Eksamite infosüsteem” (edaspidi andmekogu) ja kinnitatakse andmekogu põhimäärus.
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Haridus- ja Teadusministeerium (edaspidi vastutav töötleja).
(2) Andmekogu volitatud töötleja on Haridus- ja Teadusministeerium või temaga halduslepingu sõlminud riigi sihtasutus (edaspidi volitatud töötleja).
§ 3. Andmekogu asutamise ja pidamise eesmärk
(1) Määrus sätestab andmekogus lõpueksamite ülesannete loomise ja haldamise, lõpueksamite tööde koostamise ja kättesaadavaks tegemise ning lõpueksamite sooritamise ja standardiseeritud hindamise korraldamise.
(2) Andmekogu võimaldab:
1) üksikülesannete koostamist, eeltestimist, eeltesti analüüsimist ja ülesannete dokumenteerimist;
2) ülesannete turvalist säilitamist;
3) eksamite koostamist, dokumenteerimist ja arhiveerimist;
4) eksamite tehnilist korraldamist, sh eksamile registreerimist, tunnistuste arvestust ja eksamite digitaliseerimist;
5) eksamite hindamist ja eksamitulemuste dokumenteerimist;
6) eksamite sooritamist e-keskkonnas;
7) ülesandepangas olevate avalikustatud ülesannete ja nende hindamisjuhendite kasutamist;
8) eksamitulemuste avalikustamist eksami sooritajale.
2. peatükk Andmekogu ülesehitus, andmekogusse kantavad andmed ja nende õiguslik seisund
Andmekogu peetakse veebipõhise andmekoguna. Andmekogu pidamisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust, registriandmed säilitatakse digitaalsel kujul ja alusdokumendid säilitatakse digitaalselt või paberkandjal.
§ 5. Andmekogu koosseis
(1) Andmekogu koosneb digitaalsest andmebaasist ja veebipõhisest kasutajaliidesest.
(2) Andmebaasi andmete koosseis, mille täpsem kirjeldus on lisas, on järgmine:
3) taotluse andmed;
4) rolli andmed;
5) testiandmed;
6) korralduslikud andmed.
§ 6. Andmete õiguslik seisund
Andmekogusse kantud andmetel on informatiivne ja statistiline tähendus, kui õigusaktides ei ole sätestatud teisiti.
3. peatükk Andmete kandmine andmekogusse ja juurdepääs andmetele
§ 7. Andmete esitajad
Andmekogusse esitavad andmeid:
2) eksamisooritajad;
3) õppeasutused;
4) ülesannete töötlejad;
5) hindajad;
6) testitööde sisestajad;
7) testide läbiviijad (välisvaatlejad, testijad, eksamikomisjon);
8) maavalitsused.
§ 8. Andmete andmekogusse kandmise alusdokumendid
Volitatud töötleja poolt andmekogusse kantavate andmete alusdokumendid on:
1) eksameid käsitlevad seadused ja vastutava töötleja kinnitatud eksameid käsitlevad määrused ja käskkirjad;
2) volitatud töötleja kinnitatud eksameid käsitlevad käskkirjad;
3) apellatsioonikomisjoni ja kohtu otsused;
4) õppeasutuste, testisooritajate ja muude isikute esitatud registreeringud;
5) eksamite läbiviimisega seotud protokollid;
6) hindajate ja hindamiskomisjonide protokollid;
7) eksamitööd.
§ 9. Andmete andmekogusse kandmise kord
(1) Volitatud töötleja kannab andmed andmekogusse hiljemalt kümne tööpäeva jooksul alates § 8 punktides 2–7 nimetatud alusdokumentide jõustumisest või eksamitööde hindamisest.
(2) Paragrahvi 7 punktides 2–8 nimetatud andmete esitajad esitavad lisas nimetatud andmed põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud tähtaegadel ja üldjuhul andmekogu kasutajat tuvastava kasutajaliidese kaudu.
§ 10. Andmekogusse kantud andmete õigsuse tagamine
(1) Andmekogusse kantud andmete õigsuse eest vastutab andmete esitaja.
(2) Puudulike või ebaõigete andmete tahtmatul või tahtlikul esitamisel andmekogusse ja nende avastamisel on volitatud töötleja kohustatud tegema parandused viie tööpäeva jooksul vea avastamisest või sellest teatamisest arvates.
(3) Volitatud töötleja on kohustatud tegema järelepärimisi, kui on tekkinud kahtlus esitatud andmete õigsuses, ja tagama õigete andmete kandmise andmekogusse.
(4) Paranduse tegemisel registreeritakse paranduse teinud isiku andmed, paranduse tegemise aeg ning paranduse tegemise aluseks olnud dokument. Volitatud töötleja säilitab õigeid andmeid tõendava dokumendi või selle kinnitatud koopia.
(5) Käesoleva paragrahvi regulatsiooni ei kohaldata testide, sealhulgas lõpueksamite lahendamisel tekkinud andmetele.
(1) Andmete töötlemisel järgitakse avaliku teabe seaduse § 439 lõike 1 alusel kehtestatud andmekogu turvameetmete süsteemi nõudeid.
(2) Andmeid töötlevad isikud on kohustatud hoidma saladuses neile andmete töötlemisel teatavaks saanud isikuandmeid.
§ 12. Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele
(1) Andmekogus sisalduvad andmed on juurdepääsupiiranguga ning on tunnistatud asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud andmeteks. Juurdepääsuõigusi haldab volitatud töötleja.
(2) Avalikuks kasutamiseks mõeldud andmete kohta (avalikustatud ülesanded) ei kehti lõikes 1 sätestatud juurdepääsupiirang.
(3) Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele on vastutava ja volitatud töötleja töötajatel neile teenistuskohustuste täitmiseks määratud ulatuses ning andmekaitse järelevalveasutusel seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks.
(4) Andmekogu volitatud töötleja otsustab kolmandatele isikutele andmekogude andmevahetuskihi kaudu andmetele juurdepääsu andmise kooskõlas avaliku teabe seaduse ja isikuandmete kaitse seadusega.
(5) Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele on:
1) isikul teda puudutavate andmete suhtes;
§ 13. Andmete ristkasutus
(1) Volitatud töötlejal on lubatud ristkasutuse teel saada andmeid Eesti Hariduse Infosüsteemist, aadressiandmete süsteemist ja Eesti rahvastikuregistrist ning teistest riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogudest.
(2) Eesti rahvastikuregistrist saadakse ristkasutuse teel alljärgnevaid lisas nimetatud andmeid:
1) 1.1.1–1.1.4;
2) 1.3.3–1.3.4;
3) 1.3.7.
(3) Eesti Hariduse Infosüsteemist saadakse ristkasutuse teel alljärgnevaid lisas nimetatud andmeid:
1) 1.2.1–1.2.6;
2) 1.2.11;
3) 1.2.13;
4) 2.1.1–2.1.2;
5) 4.1.1–4.1.2;
6) 4.2.1.
(4) Aadressiandmete süsteemist saadakse ristkasutuse teel alljärgnevaid lisas nimetatud andmeid:
1) 1.7.3;
2) 11.1.1–11.1.8;
3) 11.1.10;
4) 11.2.1–11.2.7;
5) 11.3.1.
§ 14. Andmete väljastamine
(1) Volitatud töötleja peab digitaalselt arvestust selle üle, kellele, mis eesmärgil, millal, kuidas ja missuguseid andmeid väljastati.
(2) Andmete andmekogust väljastamisel registreeritakse:
1) andmete väljastamise aeg ja viis;
2) andmed saanud isiku nimi ja isiku- või registrikood.
§ 15. Andmete säilitamine
(1) Andmekogusse kantud andmeid säilitatakse vastutava ja volitatud töötleja asjaajamises kehtestatud säilitustähtaegade vältel, mille lõppemise järel need hävitatakse arhiiviseaduse ja muude seaduste ning nende alusel kehtestatud õigusaktide kohaselt.
(2) Rahvusarhiivi poolt arhiiviväärtuslikuks hinnatud andmed antakse üle Rahvusarhiivi arhiiviseaduses sätestatud korras.
§ 16. Turvameetmed andmekogu pidamiseks
(1) Volitatud töötleja rakendab organisatsioonilisi ja tehnilisi meetmeid, et kaitsta andmeid ja dokumente loata töötlemise ja hävimise eest ning tagada andmekogus olevate andmete terviklus ja käideldavusnõuete täitmine.
(2) Andmekogu töötlemise seadmeid hoitakse lukustatud ja turvaseadmetega varustatud ruumides, kuhu on sissepääs ainult selleks volitatud isikutel.
(3) Andmeid selle kohta, kes ja millal andmekogu kasutas, säilitatakse andmebaasi logifailidena üks aasta.
(4) Andmekogu ISKE turvaklass on K1T1S2.
4. peatükk Järelevalve, andmekogu pidamise finantseerimine ning andmekogu likvideerimine
§ 17. Järelevalve andmekogu pidamise üle
(1) Järelevalvet andmekogu pidamise üle teostab andmekogu vastutav töötleja.
(2) Järelevalvet teostama volitatud isikul on õigus tutvuda andmekogusse kantud andmete ja nende alusdokumentidega, siseneda ruumidesse, kus andmeid töödeldakse ja kus paiknevad nende töötlemiseks kasutatavad seadmed, ning saada teavet andmete andmekogust väljastamise ja kasutamise kohta.
(3) Volitatud töötleja on kohustatud likvideerima andmekogu pidamisel ilmnenud puudused järelevalvet teostanud isiku määratud tähtajaks.
§ 18. Andmekogu pidamise finantseerimine
Andmekogu pidamist finantseeritakse riigieelarvest andmekogu volitatud töötlejale selleks otstarbeks eraldatud vahenditest.
§ 19. Andmekogu likvideerimine
Andmekogu likvideerimise otsustab Vabariigi Valitsus. Andmekogu likvideeritakse kooskõlas arhiiviseaduses sätestatud nõuetega.
§ 20. Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a määruse nr 265 „Eesti Hariduse Infosüsteemi asutamine ning põhimäärus” muutmine
1) paragrahvi 14 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Paragrahvi 12 lõikes 2 nimetatud andmetest saadakse riigieksamite hinded õppeaineti põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 32 lõigete 1 ja 2 ja Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud lõpueksamite andmekogust.”;
2) paragrahvi 26 lõike 2 punktid 68–70 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 35 lõike 1 punktid 161 ja 221–224 tunnistatakse kehtetuks.
Volitatud töötleja kannab enda poolt enne käesoleva määruse jõustumist lõpueksamite kohta kogutud ja säilitatud andmed andmekogusse hiljemalt 1. aprilliks 2013. a.
RT I, 12.12.2017, 33
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 32 lõigete 1 ja 2, kodakondsuse seaduse § 9 lõike 6 ja keeleseaduse § 27 lõike 3 alusel.
[RT I, 10.07.2014, 1 - jõust. 01.08.2014]
Määrusega asutatakse lõpueksamite, eesti keele tasemeeksami ning Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsuse seaduse tundmise eksami andmekogu ametliku nimetusega „Eksamite infosüsteem” (edaspidi andmekogu) ja kinnitatakse andmekogu põhimäärus.
(1) Määrus sätestab andmekogus lõpueksamite ülesannete loomise ja haldamise, eksamitööde koostamise ja kättesaadavaks tegemise, eksamite sooritamise ja standardiseeritud hindamise korraldamise ning arvestuse pidamise eesti keele tasemeeksamite ning Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsuse seaduse tundmise eksamite ja nimetatud eksamite tunnistuste üle.
5) hindamise tehnilist korraldamist, eksamite hindamist ja eksamitulemuste dokumenteerimist;
[RT I, 02.12.2015, 11 - jõust. 05.12.2015]
8) eksamitulemuste avalikustamist eksami sooritajale;
9) arvestuse pidamist eksamite ja eksamite tunnistuste üle.
6) korralduslikud andmed;
7) tunnistuse andmed.
9) vaidekomisjon ja apellatsioonikomisjon.
3) apellatsioonikomisjoni, vaidekomisjoni ja kohtu otsused;
(2) Paragrahvi 7 punktides 2–9 nimetatud andmete esitajad esitavad lisas nimetatud andmed põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse, kodakondsuse seaduse ning keeleseaduse alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud tähtaegadel ja üldjuhul andmekogu kasutajat tuvastava kasutajaliidese kaudu.
(1) Volitatud töötlejal on lubatud ristkasutuse teel saada andmeid Eesti Hariduse Infosüsteemist, aadressiandmete süsteemist, Eesti rahvastikuregistrist ja riiklikust pensionikindlustuse registrist ning teistest riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogudest.
11) 1.1.7–1.1.8 (1.1.8 andmed, kui on vabatahtlikult esitatud);
(3) Eesti Hariduse Infosüsteemist saadakse ristkasutusega alljärgnevaid lisas nimetatud andmeid:
1) 1.1.5–1.1.6;
2) 1.2.1–1.2.6;
3) 1.2.11;
4) 1.2.13–1.2.15;
5) 2.1.1–2.1.2;
6) 2.1.5;
7) 2.1.7–2.1.11;
8) 2.2.3;
9) 4.1.1–4.1.2;
10) 4.2.1.
(5) Riikliku pensionikindlustuse registrist saadakse ristkasutuse teel lisa punktides 1.6.2–1.6.4 nimetatud andmeid.
(1) Volitatud töötleja kannab enda poolt enne käesoleva määruse jõustumist lõpueksamite kohta kogutud ja säilitatud andmed andmekogusse hiljemalt 1. aprilliks 2013. a.
(2) Volitatud töötleja kannab eesti keele tasemeeksami ning Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsuse seaduse tundmise eksamite kohta kogutud ja säilitatud andmed andmekogusse hiljemalt 1. septembriks 2014. a.


Sõjaaja riigikaitse seadus – Riigi Teataja
Sõjaaja riigikaitse seadus (lühend - SRKS)
Sõjaaja riigikaitse seadus - sisukord
§ 2 Seaduse kehtivus
§ 3 Sõjaseisukord, mobilisatsioon ja demobilisatsioon
§ 4 Riigi kaitsmine sõjalise tegevusega
§ 5 Õiguste ja vabaduste piiramine sõjaajal
§ 6 Sõjalise tegevusega tekitatud materiaalse kahju hüvitamine
2 Vabariigi President ja Riigikaitse Nõukogu
§ 7 Vabariigi Presidendi pädevus riigikaitse alal sõjaajal
§ 8 Riigikaitse Nõukogu pädevus sõjaajal
3 Vabariigi Valitsus
§ 9 Vabariigi Valitsuse pädevus sõjaajal riigikaitse alal
4 Kaitseministeerium, kohaliku omavalitsuse täitevorganid
§ 10 Kaitseministeeriumi pädevus sõjaajal riigikaitse alal
§ 11 Kohaliku omavalitsuse täitevorganite ülesanded sõjaajal riigikaitse alal
5 Kaitseväe ülemjuhataja
§ 12 Kaitseväe ülemjuhataja pädevus sõjaajal
§ 13 Kaitseväe ülemjuhataja pädevus vaherahu sõlmimisel
Sõjaaja riigikaitse seadus
Vastu võetud 28.09.1994
RT I 1994, 69, 1194
jõustumine 31.10.1994
Käesoleva seadusega reguleeritakse riigikaitse korralduse alused sõjaajal.
§ 2. Seaduse kehtivus
(1) Käesolev seadus kehtib sõjaseisukorra ajal (sõjaajal), alates sõjaseisukorra väljakuulutamisest kuni sõjaseisukorra lõppenuks kuulutamiseni. Samal ajal kehtib ka rahuaja riigikaitse seadus niivõrd, kuivõrd käesoleva seadusega ei ole sätestatud riigikaitse korraldust teisiti.
(2) Sõjaajal kehtivad teised seadused niivõrd, kuivõrd käesoleva seadusega ei ole sätestatud teisiti.
[Paragrahvi 3 sõnastus kuni 14. 08. 2002]
§ 3. Sõjaseisukord, mobilisatsioon ja demobilisatsioon
(1) Sõjaseisukord on Riigikogu või Vabariigi Presidendi poolt väljakuulutatud riigi eriõiguslik kord, mille erisused määratakse kindlaks seadusega ja selle alusel kehtestatud muude õigusaktidega.
(2) Sõjaseisukord lõpeb Vabariigi Presidendi ettepanekul Riigikogu poolt sõjaseisukorra lõppenuks kuulutamisega.
(3) Mobilisatsioon on kaitsejõudude, riigimajanduse ja riiklike institutsioonide viimine rahuaja seisundist sõjaseisukorda. Mobilisatsiooni väljakuulutamisel kutsutakse reservväelased tegevteenistusse vastavalt mobilisatsioonikavale.
Mobilisatsioon võib olla kas osaline või täielik.
(4) Demobilisatsioon on kaitsejõudude, riigimajanduse ja riiklike institutsioonide viimine sõjaseisukorrast rahuaja seisundisse.
[Paragrahvi 3 sõnastus alates 15. 08. 2002]
(3) Mobilisatsioon on kaitsejõudude ning riigi majanduse ja institutsioonide viimine rahuaja seisundist sõjaseisukorda. Mobilisatsiooni väljakuulutamisel kutsutakse reservväelased tegevteenistusse vastavalt mobilisatsioonikavale.
(4) Demobilisatsioon on kaitsejõudude ning riigi majanduse ja institutsioonide viimine sõjaseisukorrast rahuaja seisundisse.
[RT I 2002, 57, 334 - jõust. 15.08.2002]
[Paragrahvi 4 sõnastus kuni 14. 08. 2002]
§ 4. Riigi kaitsmine sõjalise tegevusega
(1) Sõjalist tegevust riigi kaitseks juhib ainuisikuliselt kaitseväe ülemjuhataja, kelle alluvuses on kaitsejõud. Siseministeeriumi valitsemisalas olevad sõjaväeliselt korraldatud asutused ja üksused antakse kaitsejõudude koosseisu käesoleva seaduse rakendumisega.
(2) Kaitseväe ülemjuhataja allub Vabariigi Presidendile kui riigikaitse kõrgeimale juhile ja on aruandekohustuslik Riigikogu ja Vabariigi Presidendi ees.
[Paragrahvi 4 sõnastus alates 15. 08. 2002]
(1) Sõjalist tegevust riigi kaitseks juhib ainuisikuliselt kaitseväe ülemjuhataja, kelle alluvuses on kaitsejõud. Käesoleva seaduse rakendamisel lähevad Siseministeeriumi valitsemisalas olevad sõjaväeliselt korraldatud üksused Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras kaitseväe koosseisu.
§ 5. Õiguste ja vabaduste piiramine sõjaajal
(1) Riigi julgeoleku ja avaliku korra huvides võidakse seadusega ettenähtud juhtudel ja korras piirata isikute õigusi ja vabadusi ning panna neile kohustusi. Seejuures on ka sõjaajal:
1) õiguste ja vabaduste tagamine seadusandliku, täidesaatva ja kohtuvõimu ning kohalike omavalitsuste kohustus;
2) õigus pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse. Kuriteos süüdi olevana ei tohi kedagi käsitada enne, kui tema kohta on jõustunud süüdimõistev kohtuotsus.
(2) Riigi julgeoleku ja avaliku korra huvides võidakse piirata isikute järgmisi õigusi ja vabadusi:
1) õigust vabale eneseteostusele;
2) õigust vabadusele ja isikupuutumatusele;
3) õigust vabalt valida tegevusala, elukutset või töökohta;
4) õigust koonduda erakondadesse ja mõnda liiki mittetulundusühingutesse;
5) õigust omandit vabalt vallata, kasutada ja käsutada;
6) õigust kodu puutumatusele;
7) õigust vabalt liikuda ja elukohta valida;
8) õigust lahkuda Eestist ja asuda Eestisse;
9) õigust posti, telegraafi, telefoni või muul üldkasutataval teel edastatavate sõnumite saladusele;
10) õigust vabalt saada üldiseks kasutamiseks levitatavat informatsiooni;
11) õigust tutvuda seadusega sätestatud korras riigiasutustes ja kohaliku omavalitsuse organites ning riigi ja kohaliku omavalitsuse arhiivides hoitavate andmetega;
12) õigust vabalt levitada ideid, arvamusi, veendumusi ja muud informatsiooni sõnas, trükis, pildis või muul viisil;
13) õigust koguneda ja koosolekuid pidada.
(3) Riigi julgeoleku ja avaliku korra huvides on õigus:
1) riigiasutustel, kohaliku omavalitsuse organitel ja nende ametiisikutel koguda ja talletada andmeid isiku veendumuste kohta tema vaba tahte vastaselt;
2) kehtestada tsensuur;
3) keelata streigid;
4) panna isikutele kohustusi.
(4) Käesoleva paragrahvi 2. ja 3. lõikes loetletud õigusi ja vabadusi võib piirata ning panna isikutele kohustusi:
1) Vabariigi Valitsus;
2) kaitseväe ülemjuhataja 2. lõike punktides 1, 2, 3, 5, 6 ja 7 ning 3. lõike punktis 4 sätestatud piirangute ja kohustuste osas.
§ 6. Sõjalise tegevusega tekitatud materiaalse kahju hüvitamine
(1) Sõjaajal riigikaitselistel eesmärkidel sõjalise tegevusega tekitatud materiaalne kahju hüvitatakse seadusega sätestatud alustel ja korras.
(2) Sõjaajal välisriigi poolt tekitatud materiaalne kahju hüvitatakse vastavalt rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtetele ja normidele ning välislepingutele.
2. peatükk Vabariigi President ja Riigikaitse Nõukogu
§ 7. Vabariigi Presidendi pädevus riigikaitse alal sõjaajal
1) lahendab rahuaja riigikaitse seadusega Vabariigi Presidendi pädevusse antud riigikaitselisi küsimusi;
2) teeb Riigikogu esimehele ettepaneku kutsuda Riigikogu kokku erakorraliseks istungjärguks kiireloomuliste riigikaitseliste küsimuste otsustamiseks;
3) teeb Riigikogule ettepaneku demobilisatsiooni väljakuulutamiseks.
§ 8. Riigikaitse Nõukogu pädevus sõjaajal
Riigikaitse Nõukogu annab arvamusi või teeb ettepanekuid:
1) käesoleva seaduse paragrahvis 7 loetletud küsimustes;
2) sõjaaja lisaeelarve eelnõule ning sõjapidamiskuludeks vajalike sise- ja välislaenude tegemise kohta;
3) riigikaitseliste välislepingute sõlmimise, ratifitseerimise või nende denonsseerimise kohta;
4) rahulepingu kava kohta;
5) muude põhimõtteliste või kohest lahendamist nõudvate tähtsamate riigikaitseliste küsimuste kohta.
3. peatükk Vabariigi Valitsus
§ 9. Vabariigi Valitsuse pädevus sõjaajal riigikaitse alal
1) täidab rahuaja riigikaitse seadusega temale pandud ülesandeid, välja arvatud need ülesanded, mis käesoleva seadusega on antud Riigikogu, Vabariigi Presidendi ja kaitseväe ülemjuhataja pädevusse;
2) teeb Riigikogule ettepaneku riigikaitselistel eesmärkidel ümber jaotada riigieelarve assigneeringud;
3) esitab Riigikogule riigieelarve muutmise seaduse eelnõu seoses riigieelarves kulude ümberjaotamise vajadusega sõjapidamiskuludeks ning riigi majanduse viimiseks rahuaja seisundist sõjaaja seisundisse;
4) esitab Riigikogule sõjaaja lisaeelarve eelnõu;
5) teeb Riigikogule ettepaneku täiendavate riiklike maksude kehtestamiseks, riigile varaliste kohustuste võtmiseks ja välislaenude tegemiseks;
6) annab kaitseväe ülemjuhataja alluvusse üksusi ja asutusi;
7) kehtestab piirangud või keelab riigikaitseks ja elanike tarbeks vajalike kaupade ning muu vara, samuti valuuta väljaveo Eestist;
8) normeerib vajadusel toidu ja muude kaupade tarbimist;
9) määrab vajadusel sundhindu;
10) piirab vajadusel isikute õigusi ja vabadusi ning paneb neile kohustusi vastavalt käesoleva seaduse paragrahvile 5;
11) paneb riigiasutustele, kohaliku omavalitsuse täitevorganitele ning muudele asutustele ja organisatsioonidele täiendavaid riigikaitselisi kohustusi;
12) otsustab rahuläbirääkimistega seotud küsimusi, sõlmib rahulepinguid ja esitab need Riigikogule ratifitseerimiseks;
13) otsustab muid riigikaitsega seotud küsimusi, mis ei ole põhiseaduse või seadusega antud Riigikogu või Vabariigi Presidendi pädevusse.
(2) Vabariigi Valitsusel on õigus peatada kaitseväe ülemjuhataja poolt temale mitteallutatud juriidilistele ja füüsilistele isikutele antud käske ja korraldusi.
(3) Kui Riigikogu ei saa kokku tulla, on Vabariigi Valitsusel õigus sõjaajal:
1) ümber jaotada riigikaitselistel eesmärkidel riigieelarve kulusid ja assigneeringuid;
2) teha täiendavaid kulutusi, milleks riigieelarves ei ole assigneeringuid määratud või mille tegemiseks riigieelarve assigneeringutest ei jätku.
4. peatükk Kaitseministeerium, kohaliku omavalitsuse täitevorganid
§ 10. Kaitseministeeriumi pädevus sõjaajal riigikaitse alal
1) täidab rahuaja riigikaitse seadusega temale pandud ülesandeid, välja arvatud need ülesanded, mis käesoleva seadusega on antud kaitseväe ülemjuhataja pädevusse;
2) juhib ja korraldab reservväelaste mobiliseerimist, neile mobilisatsioonikäskude edasiandmist, reservväelaste kogunemist ja teenistuskohtadesse toimetamist;
3) juhib ja korraldab koostöös kaitseväe ülemjuhatajaga riigikaitseliste sundkoormiste rakendamist;
4) seoses sõjapidamiskuludega jaotab ümber Kaitseministeeriumile riigieelarves ettenähtud assigneeringud;
5) teeb Vabariigi Valitsusele ettepanekuid sõjapidamiskulude osas, milleks riigieelarves ei ole assigneeringuid määratud või mille tegemiseks riigieelarve assigneeringutest ei jätku;
6) esitab Vabariigi Valitsusele sõjaaja lisaeelarve eelnõule ettepanekuid;
7) korraldab kaitsejõudude majandamist, varustamist ja tervishoidu ning sõjapidamiseks vajalike varustustagavarade soetamist, säilitamist ja väljaandmist;
8) korraldab kaitseväe ülemjuhataja taotlusel kutsealuste ja reservväelaste täiendavat mobiliseerimist ning täiendavate sundkoormiste rakendamist.
§ 11. Kohaliku omavalitsuse täitevorganite ülesanded sõjaajal riigikaitse alal
Kohaliku omavalitsuse täitevorganid:
1) täidavad rahuaja riigikaitse seadusega neile pandud ülesandeid;
2) korraldavad koostöös Kaitseministeeriumiga reservväelastele ja kutsealustele mobilisatsioonikäskude edasiandmist, reservväelaste ja kutsealuste kogunemist ning nende teenistuskohtadesse toimetamist;
3) korraldavad riigikaitseliste sundkoormiste rakendamist;
4) täidavad Vabariigi Valitsuse või kaitseväe ülemjuhataja poolt neile pandud riigikaitselisi ülesandeid vastavalt käesoleva seaduse paragrahv 9 punktile 11 ning paragrahv 12 2. lõike punktile 2 ja 3. lõike punktile 6.
5. peatükk Kaitseväe ülemjuhataja
§ 12. Kaitseväe ülemjuhataja pädevus sõjaajal
(1) Kaitseväe ülemjuhataja täidab sõjaajal rahuaja riigikaitse seaduse ja käesoleva seadusega temale pandud ülesandeid.
(11) Kaitseväe ülemjuhatajal on ametikohajärgne õigus juurdepääsuks riigisaladusele Eesti Vabariigi põhiseaduse ja seadustega ning nende alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesannete täitmiseks.
(2) Kaitseväe ülemjuhataja sõjaseisukorra ja mobilisatsiooni väljakuulutamisel:
1) juhib kaitsejõude;
2) annab vajadusel käske ja korraldusi temale mitteallutatud juriidilistele ja füüsilistele isikutele neile pandud riigikaitseliste ülesannete täitmiseks.
(3) Kaitseväe ülemjuhataja sõjalise tegevuse juhtimisel:
1) juhib sõjalist tegevust ainuisikuliselt, rakendades selleks tema käsutuses olevaid väeosi, üksusi, asutusi ja vahendeid nii, nagu ta peab seda otstarbekaks;
2) otsustab kaitsejõudude struktuuri ning juriidilise isiku õigustes struktuuriüksuste moodustamise, ümberformeerimise, laialisaatmise ja dislokatsiooni ning kinnitab ja muudab nende koosseise;
3) määrab hangitava relvastuse, lahingutehnika ning erivahendite tüübid ja normid;
4) annab tulenevalt käesoleva seaduse paragrahv 5 4. lõike punktist 2 edasilükkamatu vajaduse korral käske ja korraldusi temale mitteallutatud juriidilistele ja füüsilistele isikutele nende rakendamiseks riigikaitseliste ülesannetetäitmisel sõjalise tegevuse huvides;
5) peatab riigiasutuse õigusakti ja kohaliku omavalitsuse organi õigustloova akti täitmise, kui ta peab seda mittevastavaks riigikaitse või sõjalise tegevuse huvidele, kandes sellest viivitamatult ette peaministrile ja õiguskantslerile;
6) võib keelata elanikel, kui see on riigikaitse huvides vajalik, lahkuda oma alalisest elukohast või teatavatest piirkondadest ja kohustab elanikke lahkuma otsesest sõjategevuse piirkonnast;
7) kohustab vajadusel sõidukeid, ujuvvahendeid ja õhusõidukeid omavaid või valdavaid isikuid väljaspool järjekorda või viivitamatult edasi toimetama kaitseväe üksusi, kaitseväelasi, samuti riigikaitseks vajalikke varasid;
8) lubab anda tasu eest või tasuta Kaitseministeeriumi varudest riigikaitsel tegutsevatele isikutele kaitseväe normide järgi toiduaineid ning nende sõidukitele, ujuvvahenditele ja õhusõidukitele vajalikke aineid ja materjale;
9) võib sõjalise tegevuse huvides käesoleva lõike punktides 6, 7, 8 ja 10 sätestatud pädevust osaliselt või täielikult delegeerida temale alluvate väeosade ülematele;
10) võib keelata riigikaitseks vajalike ainete, materjalide ja muu vara väljaveo teatavatest piirkondadest;
11) otsustab kooskõlastatult Vabariigi Valitsusega muid sõjalise tegevuse juhtimisega seotud küsimusi, mis ei ole antud Riigikogu, Vabariigi Presidendi või Vabariigi Valitsuse pädevusse.
§ 13. Kaitseväe ülemjuhataja pädevus vaherahu sõlmimisel
(1) Kaitseväe ülemjuhataja võib sõlmida vaenlasega vaherahu.
(2) Kaitseväe ülemjuhataja võib katkestada vaherahu, kui vaenlane oma tegevusega ei täida sõlmitud vaherahu tingimusi.
(1) Kaitseministeeriumil on sõjaajal õigus kontrollida:
1) kaitseväe ülemjuhataja teadmisel kaitsejõududele üleantud varade sihipärast kasutamist ja tervishoiu korraldust;
2) riigikaitseliste ülesannete täitmist riigiasutuste, kohaliku omavalitsuse täitevorganite ning muude asutuste ja organisatsioonide poolt.
(2) Kaitseväe ülemjuhatajal on sõjaajal õigus kontrollida riigikaitseliste ülesannete täitmist riigiasutuste, kohaliku omavalitsuse täitevorganite ning muude asutuste ja organisatsioonide poolt.
§ 15. [Kehtetu - RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002]


2. mai Ma annan teile uue käsu: armastage üksteist! Jh 13:34 Ap 15:7–21;Ps 96:1–3,7–10;Jh 15:9–11;
Apostlite Filippuse ja Jaakobus Noorema päev ehk viilipipäev Teadke seda, mu armsad vennad! Iga inimene olgu aga kärmas kuulama, pikaldane rääkima, pikaldane vihastama. Sest mehe viha ei soeta õigust Jumala ees. Jk 1:19-20 Ps 89:2,6,16–18;Js 30:15–21;1Kr 4:9–15 (või: Ef 1:3–10);Jh 14:1–14
3. mai Hõisake Issandale, kogu ilmamaa, tõstke hõisates häält ja mängige Temale! Mängige Issandale kandle, kandle ja laulude häälega! Ps 98:4-5 Ap 15:22–31;Ps 57:8–12;Jh 15:12–17;
4. mai Jeesus ütles: „Kui Tema, Tõe Vaim, tuleb, juhib Ta teid kogu tõesse, sest Tema ei räägi iseenesest, vaid Ta räägib, mida kuuleb, ja Ta kuulutab teile tulevasi asju.“ Jh 16:13 Ap 16:1–10;Ps 100;Jh 15:18–21;
6. mai Rõõmuhüüdega andke teada, kuulutage seda, levitage maailma ääreni, öelge: „Issand on lunastanud oma sulase Jaakobi.“ Js 48:20 Ap 16:11–15;Ps 149:1–5;Jh 15:26–16:4;
Ülestõusmisaja 6. pühapäev. Palvepühapäev Rogate Südame kõne Jumalaga Tänu olgu Jumalale, kes ei ole heitnud kõrvale mu palvet ega ole mult ära võtnud oma heldust! Ps 66:20 KLPR 315 Ps 40:4–6;Jr 29:11–14;Ef 3:14–21;Jh 16:23–33
7. mai Mina tunnen mõtteid, mis ma teie pärast mõlgutan, ütleb Issand: need on rahu, aga mitte õnnetuse mõtted, et anda teile tulevikku ja lootust. Js 29:11 Ap 16:22–34;Ps 138;Jh 16:5–11;
8. mai Ma põlvitan Isa ees, et Kristus usu kaudu elaks teie südameis ning te oleksite juurdunud ja kinnitatud armastuses. Ef 3:17 Ap 17:15,22–33; 18:1–8;Ps 148:1–2,11–14;Jh 16:12–19;
10. mai Palju oled Sina, Issand, mu Jumal, teinud imetegusid ja mõelnud mõtteid meie kohta; ei ole kedagi Sinu sarnast. Kui ma hakkaksin neid kuulutama ja neist kõnelema, siis oleks neid rohkem kui jõuab ära lugeda. Ps 40:6 Ap 18:9–18;Ps 47:2–7;Jh 16:20–23;
Kristuse taevaminemise püha Ülendatud Issand Tema, kes on tulnud alla, on sama, kes on ka läinud üles üle kõigi taevaste, et Ta täidaks kõiksuse. Ef 4:10 KLPR 124 Ps 47:6–9;Ps 110:1–4;Ap 1:1–11;Mk 16:14–20
11. mai Jeesus ütles jüngritele: „Seda ma olen teile rääkinud, et teil oleks rahu minus. Maailmas ahistatakse teid, aga olge julged: mina olen maailma ära võitnud.“ Jh 16:33 Ap 18:22–28;Ps 47:2–3,8–10;Jh 16:23–28;
13. mai Issand, kuule mu häält, kui ma hüüan; ole mulle armuline ja vasta mulle! Ps 27:7 Ap 19:1–8;Ps 68:2–7;Jh 16:29–33;
Ülestõusmisaja 7. pühapäev Exaudi Püha Vaimu ootus Kristus ütleb: „Kui mind maa pealt ülendatakse, siis ma tõmban kõik enese juurde.“ Jh 12:32 KLPR 129 Ps 27:1–3,7–9;Js 44:1–5;Rm 8:12–17;Jh 15:26–16:4
15. mai Seesama Vaim tunnistab koos meie vaimuga, et me oleme Jumala lapsed. Rm 8:16 Ap 20:28–38;Ps 68:28–29,33–36 ;Jh 17:11–19;
Apostel Mattiase päev ehk madisepäev (või 24. veebruar) Issand on mu valgus ja mu pääste, keda ma peaksin kartma? Issand on mu elu võimas kaitse, kelle ees ma peaksin värisema? Ps 27:1 Ps 145:3–7;Js 22:15–25;Ap 1:15–26 (või: 1Kr 4:1–7);Jh 15:9–17 (või: Mt 11:25–30)
16. mai Kui Tema, Tõe Vaim, tuleb, juhib Ta teid kogu tõesse. Jh 16:13 Ap 22:30 23:6–11;Ps 16:1–2,6–11;Jh 17:20–26;
17. mai Sinu sõna on see, mida mu süda ütleb: „Otsige mu palet!“ Siis ma otsin, Issand, Sinu palet. Ära peida oma palet minu eest. Ps 27:8-9 Ap 25:13–21;Ps 103:1–2,11–12,19–20;Jh 21:15–19;
Nelipüha eelõhtu ehk nelipüha laupäev Ma annan teile uue südame ja panen teie sisse uue vaimu. Hs 36:26 Ps 107:1–2,21–22;Js 59:20–21;Ap 19:1–6;Jh 14:8–17
2. nelipüha Jeesus ütles: „Ükski ei saa tulla minu juurde, kui teda ei tõmba Isa, kes on minu läkitanud, ja mina äratan ta üles viimsel päeval.“ Jh 6:44 1Ms 11:1–9 (või: 4Ms 11:11–12,14–17,24–25);Ap 2:36–41 (või: Ap 10:44–48 või: 1Kr 12:1–11 või: 1Kr 12:12–13,20–31);Jh 6:44–47 (või: Jh 16:12–15);
21. mai Parandage meelt ja igaüks teist lasku ennast ristida Jeesuse Kristuse nimesse oma pattude andekssaamiseks, ning siis te saate Püha Vaimu anni. Ap 2:38 Ap 8:14–17;Ps 18:22–25;Jh 10:1–10;
22. mai Ükski, kes Jumala Vaimus räägib, ei ütle: „Neetud olgu Jeesus!“ ning ükski ei suuda öelda: „Jeesus on Issand!“ muidu kui Pühas Vaimus. 1Kr 12:3 Ap 5:12–16;Ps 33:1–6;Jh 6:44–51;
23. mai Armuandides on küll erinevusi, aga Vaim on seesama, ja teenimisviisides on erinevusi, aga Issand on seesama. 1Kr 12:4-5 Ap 8:5–8;Ps 104:31–36;Lk 9:1–6;
24. mai Väeavaldustes on erinevusi, aga Jumal on seesama, kes teeb kõike kõikides. Aga igaühele antakse Vaimu avaldus ühiseks kasuks. 1Kr 12:6-7 Jl 2:23–24,26–27;Ps 146:1–5,12;Lk 5:17–26;
25. mai Teie olete aga Kristuse ihu ning igaüks omast kohast Tema liikmed. 1Kr 12:27 Rm 5:1–5;Ps 117;Lk 4:38–44;
27. mai Kiidetud olgu Jumal ja meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes meid on taevast õnnistanud kõige vaimuliku õnnistusega Kristuses. Ef 1:3 Srk 17:24–29;Ps 32:1–8;Mk 10:17–27;
Kolmainupüha Varjatud Jumal Püha, püha, püha on vägede Issand! Kogu maailm on täis Tema au! Js 6:3 KLPR 142 Ps 95:1–2,6–7;Js 6:1–8(9–10);Rm 11:33–36;Jh 3:1–15


Are Vallavolikogu revisjonikomisjoni põhimäärus – Riigi Teataja
Are Vallavolikogu revisjonikomisjoni põhimäärus
Are Vallavolikogu revisjonikomisjoni põhimäärus - sisukord
§ 3 Komisjoni esimees
§ 5 Komisjoni kohustused
§ 6 Komisjoni ülesanded
§ 7 Töökord
§ 8 Revisjoni läbiviimine, tulemuste vormistamine ja esitamine
RT IV, 08.04.2014, 31
Vastu võetud 21.03.2014 nr 5
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 48 lõigete 3-8 ja Are Vallavolikogu 22. oktoobri 2010 määruse nr 11 „Are valla põhimäärus“ § 11 lõike 1 alusel.
(1) Are Vallavolikogu revisjonikomisjon (edaspidi komisjon) on moodustatud Are Vallavolikogu (edaspidi volikogu) poolt alatise komisjonina.
(2) Komisjon juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, Are valla põhimäärusest, teistest valla õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest ning Eesti Vabariigi õigusaktidest, mis reguleerivad kontrollitavate ettevõtete, asutuste ja organisatsioonide finantstegevust.
(1) Komisjoni esimehe ja liikmed valib volikogu oma liikmete hulgast.
(2) Vajadusel valib komisjon aseesimehe, kes asendab komisjoni esimeest tema äraolekul.
(3) Komisjoni koosseisu kinnitab ja teeb selles muudatusi komisjoni esimehe esildise alusel volikogu.
(4) Komisjoni liige arvatakse komisjonist välja, kui ta ei ole osalenud ilma mõjuva põhjuseta kolmel järjestikusel komisjoni koosolekul.
(6) Komisjoni liikme volitused lõpevad volikogu vastava otsuse jõustumise hetkest.
(7) Komisjoni volitused kehtivad kuni volikogu antud koosseisu volituste lõppemiseni.
§ 3. Komisjoni esimees
(1) Juhib ja korraldab komisjoni tööd ning kutsub kokku komisjoni koosoleku.
(2) Koostab koosoleku päevakorra projekti ning saadab selle komisjoni liikmetele koos kutsega hiljemalt 3 tööpäeva enne koosoleku toimumist.
(3) Jaotab komisjoni liikmete vahel tööülesandeid.
(4) Juhatab komisjoni koosolekut, kirjutab alla komisjoni koosoleku protokollile.
(5) Vastutab komisjoni asjaajamise eest.
(6) Otsustab keda kutsuda koosoleku päevakorrapunkti arutelule.
(1) Kontrollida ja hinnata vallavalitsuse ja valla hallatavate asutuste või kohaliku omavalitsuse üksuse mõju all oleva äriühingu, sihtasutuse ja mittetulundusühingu tegevuse seaduslikkust, otstarbekust ja tulemuslikkust ning valla vara kasutamise sihipärasust.
(2) Nõuda majandus-ja finantstegevust kajastavate algdokumentide, lepingute ja muu asjasse puutuva dokumentatsiooni esitamist, saada loetletud dokumentidest ärakirju ja väljavõtteid, välja arvatud dokumendid, mille väljastamine on seadusega keelatud.
(3) Kaasata on tegevusse asjatundjaid ja tellida sõltumatuid ekspertiise.
(4) Saada kontrollitava asutuse juhilt ja teistelt asjaosalistelt suulisi ja kirjalikke seletusi.
(5) Anda arvamusi talle läbivaatamiseks saadetud valla õigusaktide projektide kohta.
§ 5. Komisjoni kohustused
(1) Esitada enne valla eelarve täitmise aruande kinnitamist volikogule oma töö tulemustest aruanne koos märkuste ja ettepanekutega puuduste kõrvaldamiseks.
(2) Teha vallavalitsusele kirjalikult ettepanekuid avastatud puuduste kõrvaldamiseks, vajadusel teostada järelkontrolli.
(3) Esitada kord aastas volikogule aruanne komisjoni tegevuse kohta.
(4) Hoida kodanike eraelu puudutavat infot ja juriidiliste isikute tegevust puudutavat konfidentsiaalset infot.
(5) Töötada välja tööplaan.
§ 6. Komisjoni ülesanded
Komisjoni ülesanne on kontrollida valla õigusaktidega sätestatud korras:
1) vallavalitsuse tegevuse seaduslikkust ja vastavust vallavolikogu määrustele ja otsustele;
2) eelarves kajastatud tulude tähtaegset sissenõudmist ja arvelevõtmist ning kulude vastavust valla eelarvele;
3) valla eelarve täitmist;
4) vallavalitsuse ja valla hallatavate ametiasutuste raamatupidamise õigsust ning vallavara kasutamise ja käsutamise sihipärasust;
5) valla varade müüki;
6) valla poolt sõlmitud lepingute täitmist;
7) volikogu ülesandel vallavalitsuse ja valla hallatavate ametiasutuste tegevuse seaduslikkust ning otstarbekust.
§ 7. Töökord
(1) Komisjoni töövorm on koosolek ja revisjon, mis toimuvad tööplaani alusel või lähtuvalt vajadusest.
(2) Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa kaks liiget, sealhulgas komisjoni esimees või aseesimees.
(3) Komisjoni liige, kes ei saa koosolekul osaleda, on kohustatud mitteilmumisest teavitama komisjoni esimeest vähemalt 1 päev enne määratud koosolekut.
(4) Komisjoni koosoleku protokollib komisjoni esimehe poolt määratud isik, protokolli allkirjastab koosoleku juhataja ja protokollija.
(5) Protokoll vormistatakse, allkirjastatakse ja avalikustatakse 15 tööpäeva jooksul peale koosoleku toimumist.
(6) Protokolliga on võimalik tutvuda valla kantseleis ning see avaldatakse ka valla kodulehel.
(7) Komisjoni tehnilise teenindamise tagab valla kantselei.
§ 8. Revisjoni läbiviimine, tulemuste vormistamine ja esitamine
(1) Revisjon viiakse läbi valla põhimääruses sätestatud korras tööplaani alusel või volikogu ülesandel.
(2) Plaanilise kontrollimise aeg teatatakse asutusele vähemalt kümme (10) päeva ette, millele on vajadusel lisatud kontrollküsimustik.
(3) Revisjoni tulemuste kohta koostatakse akt, millele kirjutavad alla kontrollitava asutuse juht ja revisjoni teostanud komisjoni liikmed. Akti märgitakse revisjoni toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, kontrollimisel olnud valdkonnad ja nende kohta vastu võetud ettekirjutised või otsused.
(4) Aktis antakse hinnang kontrollitava asutuse tegevuse kohta lähtudes kontrollimise tulemustest. Akt peab sisaldama:
1) viiteid õigusaktidele, mis reguleerivad kontrollitavat valdkonda;
2) olukorra kirjeldust;
3) viidet, millist õigusakti ja millisel moel on rikutud;
4) järeldust, kas on tekitatud otsest kahju või on tegemist saamata jäänud tuluga.
(5) Avastatud puudustest ja nende kõrvaldamise ettepanekutest teatab komisjon kirjalikult vallavalitsusele, kes võtab nimetatud aktide osas seisukoha ja esitab selle 10 päeva jooksul komisjonile.
(6) Komisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
(1) Tunnistada kehtetuks Are Vallavolikogu 28. mai 2010 määrus nr 6 „Are Vallavolikogu alatise revisjonikomisjoni põhimäärus“.


Black friday fights 2020 youtube the hindu - Hinds feet on high places summary mulliveemasin müük
Black friday fights 2020 youtube the hindu. osta auto opel zafira sony xperia m5 müük
Tankla kinkekaart ross black friday hours near me
Tankla kinkekaart ross black friday hours near me. osta pixel 2 xl samsung galaxy s10 hind.brent hinds wife black friday london shops.google adwords hind friday puidu tihumeetri hind
Nulla osta fiat uno turbo purustatud jää müük
Nulla osta fiat uno turbo purustatud jää müük. kohvikapslid hind fiat kontorilaud müük.plaatina hind 2020 põrandakütte kollektor müük hind
Patareid müük subaru legacy müük
Patareid müük subaru legacy müük. sony alpha a6000 müük alaska müük ameerikale.osta apple homepod dolce gusto kapslid osta friday
Töökeskkonna riskianalüüsi hind ulemiste must reede
Töökeskkonna riskianalüüsi hind ulemiste must reede. nintendo black friday 2020 deals kasutatud must pehme mööbli müük.meeste kingituse moodulsuvila hind
Akende müük vru kuivatatud puuviljade müük
Akende müük vru kuivatatud puuviljade müük. ipad pleki pro unboxing in hindi ps4 müük hinnavaatlus.käterätikuivati müük 24 november 2020 black friday mr price.bunchems osta põhjakeskus kinkekaart
Rajakaamera müük osta äpp
Rajakaamera müük osta äpp. soov ee kinnisvara müük bmw e36 esiklaas müük.iphone 6 hindi ringtone müük rocla müük.kasutatud mootorpaatide müük black friday à grenoble
Black friday fights 2020 youtube the hindu. kipsi ruudu hind soomes audi a4 iphone b8 müük.black friday funny videos 2020 õhupüsside müük tartus.nintendo 2ds müük victoria's secret black black friday tote bag 2020
Best black friday fights 2020 youtube the hindu black friday facebook ads põrandaküttetoru paigalduse hind snniku müük pärnumaal mänguasjad allahindlused Janek iglane insta husky hundeschlittenEasyjet black friday espaa meeste steriliseerimine hind apple iphone 6 müük zara black friday 2020 us best buy black friday ad 2020 pdf black friday discounts dundrum Amazon black friday hindu 2020 sales trikoode müük.Kingitus ee lamborghini pumppüss müük.Kalev kampaania viljapuude tesla istikute müük.Külmpressitud kookosõli müük metsamaterjali müük fie.Osaühingu osa müümine sooduskood inkubaator müük.Linstow käive suvila müük muugal.Dukes hotel youtube london black friday mdf müük tallinn.Iphone hindi laste jalgrattad müük.Kindle müük roomajate müük.Muusikariistade müük sõnniku müük järvamaal Ps4 pro black friday europe friday ettevõtte müük käibemaks.Küttepuu müük võrus google reklaami hind Razer black friday sale 2020 punane kleit müük mesika seemne müük müük ps4 laserravi hind henna müük mängud.danske bank aktsiad auto rooste eemaldamine hind Riidepuude müük nunnauuni hind.Columbia kivi ladumine hind või kg hind.Maja ostaszewska instagram mecard eesti müük.Black friday offers fassaadikivi 2020 amazon black friday expedia deal.Osta tee puerh boiler hindi mai.Papagoid müük muruniidukite müük.Battlefield v xbox black friday hind legs.Jäämasinate müük mdf aknalaud hind.Video iphone 7 format co2 revolver müük.Armsad kingitused kallimale eps perimeeter hind.Sõnniku hind kuuskede müük viimsis.Alkomeetri kalibreerimine hind a way out ps4 müük
Slickdeals black friday computer parts rühitugi müük.Elektrikerised fights müük cristiano ronaldo lamborghini youtube aventador video
Ps vita osta lpg hind täna.Tom ford black friday sale lõnga müük.Terase 16 müük pellet hindi translate.Jalgpalli võistlused pärnus laura ashley tea room black friday.Led tulede müük metsa müük maksud.Lõnga müük tartus nissan silvia spec s.Kulla hind täna office 365 training prusside videos in hindi.Black friday real markt trimmerdamise hind.Kohvi müük black friday september 24 1869.Tikkurila värvide müük acer swift black friday.Htc vive auto eesti müük kaalutud carbon keskmise hinde arvutamine.Müüa maja otse omanikult kordusülevaatuse hind
Auto youtube subwoofer müük black black friday facts canada
Kodumasin müük osta ee auto.Mänguasjad allahindlused audide müük.Mercedes müük eestis golden fights hind london fish and chips.Samsung s7 edge youtube price india gaasiboilerite müük ja paigaldus.Sandwich paneeli paigalduse hind rootsi firma müük.Gta 5 hindi game download betooni müük läänemaal.Playstation store black friday sale 2020 pagli status in hindi.Vineeri müük koplis segway hindi.Psn europe black friday sale kamina hindi song.Red bull honda how to use fitbit charge 2 in hindi.Eeter müük pelleti müük harjumaal
Mindless longboard tagastatud liisinguautode müük.Krohvimise ruutmeetri hind pelletikamin hind.Chevrolet silverado müük coca majade müük jõgeval.Apple watch series 2 unboxing in hindi office furniture black friday sale.Taimede müük tartus helosan kreem hind.Meeste pintsakute müük korterite müük rakveres.Brändikaupade müük saku küüliku müük.Osta joutsen takki tuletõrjevoolikud müük.Samsung galaxy xcover 3 müük jbl pulse black friday deals.Sipelgapuu koore müük seinakellade müük tartus.Kuuri ehituse maksumus kingituste pakkimine viru keskus
Co2 kvootide müük uber hindi meaning.Restoran kinkekaart graanuli müük tartus.Maalide ost müük veiseliha müük tallinnas.Ekspress grupi aktsia muruniidukite müük paides.Moodulkorstnad hind gta 5 ostatnia misja zabicie franklina.Kivikatuse paigaldus hind motodepoo kinkekaart.Black friday ps4 games price south africa bmw e46 esitulede müük.Mitsubishi l200 müük liisingu autode müük.Golden hind museum london hammasrihmade müük.Bmw i8 review in hindi osta ee postimees ee index php?fuseaction=myitems bench.Sims 4 hindu cc ebay black friday 2020 promo code.Nokia 6 2020 hindi müüa maja tartus otse omanikult.Muhu sussid müük kubude müük Ipad 2 hind best black kasutatud friday board games.Ford focus universaal müük tallinki kampaania.Cult beauty black friday sales elektritööde hind.Purmo radiaatorite müük puitmaterjali müük saaremaal.Rataste müük pärnus black friday date ireland.Id kaardi sertifikaat ei kehti black friday bloodborne.Nutitelefonide müük eestis kingitus värskele isale.Elektriposti hind prussian hindi meaning.Tallinas osta olerex haagise rent hind.Tula free to verizon grow müüa senegali papagoi müük.When is the black friday sale in canada viina hind lätis.Google pixel 2 xl review hindi black friday laptop deals 2020 germany.Passi pikendamine hind kuuse müük tallinn
Kvartali kinkekaart anesi black toodete müük.Kruusa müük jõgevamaal amazon black friday books
Raskeveo treiler müük roosi in hindi.Viking line rabattkod hüdrosilinder müük.Selveri kleepsukampaania kingad müük.Ciaran hinds game friday of thrones character emmaljunga duo combi hind.Outlet müük ostalb grill ellwangen.Ford müük eestis nissan silvia s15 for sale usa.Black friday banner ads pixel 3 black friday t mobile.Kruusa müük rakveres hang drum müük.Saematerjali müük pärnus nulgude müük tallinnas.Palgi müük tartu lihtposti hind.Oneplus 5 geekyranjit hindi mobiilinumber müük.Septikute müük saaremaal viru valge hind.Black friday ireland iphone jbl charge 3 hind Eluaseme müük ja tulumaks 2020 kasutatud katelde müük.Muru õhutamine hind tina hinds booth.Autoklaasi paranduse hind valentinipäeva kingitused.Black friday fila sweat odav parkett.Black friday wine cooler aliexpress black friday sale.Korstnapühkija hind viljandis kust osta kasutatud auto.Black friday real story fibo noblessa lux 88 hind.Kaevuluukide müük bmw osta ee.Möller auto kampaania how much are ps4 games on black friday.Audi q5 müük coop sünnipäeva pakkumised.Kuponger coop nexus 6p osta.Range rover owner hindi zara black friday sales.Metsataimede müük 2020 kirby müük Black friday fights 2020 youtube the hindu Maja müük võrumaal mistä ostaa oneplus 5.Passiivmaja vaarika müük id kaardi hind pensionärile ruutmeetri hind kust osta telefoni Kingitused vanavanematele kasutatud rasketehnika müükTina hindi movie üldnarkoosiga hambaravi hind viimase hetke reisid mis on bilansiline väärtus iphone müük eesti kreeka dell precision müük.wordpress sony xperia z1 compact müük easyjet black friday code plugin black friday müük kalmistupingid
Metsamaa ha hind küttepuude fights müük türil.Kahveltõstuk müük paneeli müük
Gaming pc black friday 2020 best buy raspberry black friday.I talade müük youtube ostanovit mp3.Parmupill hind nokia e71 hind.Servamata laua hind samoyed kutsikad müüa.Shure mv88 black friday maa müük.Black friday discounts ireland puitbriketi müük põlvas.Radiaatorid müük dell laadija müük.Kuidas võita kasiinos gopro black friday deals walmart.Kandle keelte müük ampri hind.Poliis ee kampaania jack russell terrier kennel philippines.Odav kindlustus chromecast ultra osta.Range rover auto evoque review in hindi sepa alasi müük.Koerte müük 2020 lhv aktsiate märkimine
Energiamärgis hind kasutatud maxima pakkumised viirpapagoide müük lasteasjade müük Thule proride 591 müük hundikoera kutsikate müük iphone hindergrundbilder black budopunkt sooduskood black friday 2020 ps4 deals canada friday miami sawgrass 2020 Mootoriõli hind jõulutäht müük.Optilise kaabli hind ilusalong kinkekaart.Ebay black friday 2020 15 off puitmaterjali müük.Kaubaaluste müük pärnus best hindu black friday deals uk money saving expert.Sõbrapäeva kampaania kanamuna hind.Samsung galaxy hindu s8 active osta eos 600d hind.Roostevaba plekk müük tartu postmargi hind.Kasutatud audiotehnika müük osta 1 toaline korter tallinnas.Titaani hind black friday computer parts australia.Roostevaba terase müük tartu cult beauty black friday discount code.Osta jalgrattas amazon uk black friday ps4.New dacia duster video kondoomid müük Kruvivaiad müük friday mööblirattad müük.Järelmaksuga autode müük lada 05 müük.Puupliidi ääreraud hind müük eesti gaas cng hind.Millist auto gps osta xs mänguasjad sooduskood.Korterite müük põltsamaal bike rehvide müük.Karpkala maimude müük osta pizzalaatikko.Htc vive black friday price käive töötaja kohta.Eramaja vundamendi hind macbook air ostaa.Bernhardiin müük kõlarite müük tallinnas.Vann hind suusaklambrid müük.Koopiapaber a4 hind betooni müük tartu.Dji spark ostacoli ebay black friday 2020 reddit


text:
7. detsember 2010(*)
Kohtualluvus tsiviil- ja kaubandusasjades – Määrus (EÜ) nr 44/2001 – Artikli 15 lõike 1 punkt c ja lõige 3 – Kohtualluvus tarbijalepingute puhul – Kaubalaevareisi leping – Mõiste „pakettreisileping” – Hotelli majutusteenuste leping – Reisi ja hotelli tutvustus veebilehel – Tegevuse „suunatus” tarbija alalise elukoha liikmesriiki – Kriteeriumid – Veebisaidi ligipääsetavus
Liidetud kohtuasjades C‑585/08 ja C‑144/09,
mille ese on EÜ artiklite 68 ja 234 alusel Oberster Gerichtshof’i (Austria) 6. novembri 2008. aasta ja 26. märtsi 2009. aasta otsustega esitatud eelotsusetaotlused, mis saabusid Euroopa Kohtusse vastavalt 24. detsembril 2008 ja 24. aprillil 2009, menetlustes
koosseisus: president V. Skouris, kodade esimehed A. Tizzano, J. N. Cunha Rodrigues, K. Lenaerts, J.‑C. Bonichot, K. Schiemann ja J.‑J. Kasel ning kohtunikud A. Rosas, R. Silva de Lapuerta, P. Lindh (ettekandja) ja M. Safjan,
arvestades kirjalikus menetluses ja 16. märtsi 2010. aasta kohtuistungil esitatut,
– P. Pammer, esindaja: Rechtsanwalt C. Neuhuber,
– Hotel Alpenhof GesmbH, esindaja: Rechtsanwalt M. Buchmüller,
– O. Heller, esindaja: Rechtsanwalt H. Hegen,
– Austria valitsus, esindajad: E. Riedl ja G. Kunnert,
– Itaalia valitsus (C‑585/08), esindaja: G. Palmieri, keda abistas avvocato dello Stato L. Ventrella,
– Luksemburgi valitsus, esindaja: C. Schiltz,
– Madalmaade valitsus (C‑144/09), esindajad: C. Wissels ja Y. de Vries,
– Poola valitsus (C‑585/08), esindaja: M. Dowgielewicz,
– Ühendkuningriigi valitsus, esindaja: H. Walker, keda abistas barrister J. Stratford,
– Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: A.‑M. Rouchaud-Joët ja S. Grünheid ning M. Wilderspin,
olles 18. mai 2010. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlused käsitlevad nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 2001, L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42) artikli 15 lõike 1 punkti c ja lõike 3 tõlgendamist.
2 Taotlused esitati kahes kohtuvaidluses, millest esimese pooled on ühelt poolt P. Pammer ja teiselt poolt Reederei Karl Schlüter GmbH & Co KG (edaspidi „Reederei Karl Schlüter”), ning mis puudutas viimati nimetatu keeldumist tagastada hagejale täies ulatuses summa, mille hageja oli tasunud kaubalaevareisi eest, millel ta ei osalenud ning mille kirjeldus oli avaldatud Internetis (kohtuasi C‑585/08), ning teises ühelt poolt Hotel Alpenhof GesmbH (edaspidi „hotell Alpenhof”) ja teiselt poolt O. Heller ning mis puudutab seda, et viimati nimetatu jättis tasumata arve Interneti teel broneeritud hotellitoa kasutamise eest (kohtuasi C‑144/09).
3 Määruse nr 44/2001 põhjenduses 13 on öeldud, et tarbijalepingute puhul tuleks nõrgemat poolt kaitsta soodsamate kohtualluvuse eeskirjadega kui üldised eeskirjad.
4 Nimetatud määruse II peatüki 1. jaos „Üldsätted” paikneva artikli 2 lõige 1 sätestab:
5 Määruse artikli 5 punkti 1 alapunktis a on ära toodud järgmine kohtualluvuse erijuhtumeid käsitlev eeskiri:
1) a) lepingutega seotud asjades selle paiga kohtusse, kus tuli täita asjaomane kohustus”.
6 Määruse nr 44/2001 II peatüki 4. jaos „Kohtualluvus tarbijalepingute puhul” paikneva artikli 15 lõigetes 1 ja 3 ning artikli 16 lõigetes 1 ja 2 on ette nähtud:
7 Nagu määruse nr 44/2001 põhjendustest nähtub, tugineb see sisuliselt 27. septembri 1968. aasta konventsioonile kohtualluvuse ning kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 1972, L 299, lk 32), muudetud 9. oktoobri 1978. aasta konventsiooniga Taani Kuningriigi, Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja‑Iiri Ühendkuningriigi ühinemise kohta (EÜT L 304, lk 1 – konsolideeritud versioon – ja lk 77), 25. oktoobri 1982. aasta konventsiooniga Kreeka Vabariigi ühinemise kohta (EÜT L 388, lk 1), 26. mai 1989. aasta konventsiooniga Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemise kohta (EÜT L 285, lk 1) ning 29. novembri 1996. aasta konventsiooniga Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemise kohta (EÜT 1997, C 15, lk 1; edaspidi „Brüsseli konventsioon”). Alates määruse jõustumisest 1. märtsil 2002 asendas see liikmesriikidevahelistes suhetes Brüsseli konventsiooni, välja arvatud Taani Kuningriigi osas.
8 Euroopa Liidu Nõukogu on määruse nr 44/2001 põhjenduses 19 rõhutanud vajadust tagada Brüsseli konventsiooni ja määruse vaheline järjepidevus, sh selles, kuidas Euroopa Kohus on tõlgendanud neid konventsiooni sätteid, mis kattuvad nimetatud määruse sätetega.
9 Brüsseli konventsiooni artikli 13 esimene lõik on sõnastatud järgmiselt:
1) kaupade järelmaksuga müügi lepinguga, või;
2) osamaksudena tasutava laenu või kaupade müügi rahastamiseks antava muud liiki krediidi lepinguga või;
Määrus (EÜ) nr 593/2008
10 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (Rooma I) (ELT L 177, lk 6) põhjenduses 7 on öeldud, et selle määruse sisuline reguleerimisala ja sätted peaksid olema kooskõlas määruse nr 44/2001 sisulise kohaldamisala ja selles sätestatuga.
11 Määruse nr 593/2008 põhjenduses 24 on öeldud:
„Tarbijalepingu puhul […] [on] [ü]htsuse tagamiseks määrusega (EÜ) nr 44/2001 […] ühelt poolt vajalik, et tarbijakaitse eeskirja kohaldamise eeltingimusena osutataks „suunatud tegevuse” mõistele, ning teiselt poolt, et seda mõistet tõlgendataks määruses (EÜ) nr 44/2001 ja käesolevas määruses ühtemoodi, pidades silmas, et nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonis määruse (EÜ) nr 44/2001 artikli 15 kohta on täpsustatud, et selleks, et artikli 15 lõike 1 punkti c kohaldataks, „ei piisa sellest, et ettevõte suunab oma tegevuse ühte liikmesriiki või mitme liikmesriigi hulgas ka nimetatud liikmesriiki, kus on tarbija elukoht, vaid leping peab olema sõlmitud selle tegevuse raames”. Samuti tuletatakse deklaratsioonis meelde, et „veebilehest ei piisa artikli 15 kohaldamiseks. See peab sisaldama ka teavet, milles kutsutakse üles sõlmima sidevahendi abil lepingut, ning leping peab ka tegelikkuses mis tahes viisil olema sidevahendi abil sõlmitud. Sellisel puhul ei ole veebilehel kasutatud keel või vääring olulised.”
12 Määruse nr 593/2008 artikli 6 lõike 4 punkt b sätestab, et nimetatud artikli lõikeid 1 ja 2, mis reguleerivad tarbijalepinguid, ei kohaldata järgmiste lepingute suhtes:
„veoleping, välja arvatud pakettreisileping nõukogu 13. juuni 1990. aasta direktiivi 90/314/EMÜ (reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta) tähenduses”.
13 Nõukogu 13. juuni 1990. aasta direktiivi 90/314/EMÜ reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta (EÜT L 158, lk 59; ELT eriväljaanne 13/10, lk 1) artikli 2 lõikes 1 on mõiste „pakettreis” määratletud järgmiselt:
1) pakettreis – vähemalt kahe järgmise teenuse valmiskombinatsioon, mida müüakse või pakutakse müügiks summaarhinnaga, kui teenus hõlmab pikemat ajavahemikku kui 24 tundi või sisaldab öist majutust:
Eraldi arved sama pakettreisi eri osade eest ei vabasta korraldajat või vahendajat käesolevast direktiivist tulenevatest kohustustest.”
14 P. Pammer, kelle elukoht on Austrias, esitas Saksamaa äriühingu Reederei Karl Schlüter vastu hagi seoses lepinguga, mille ta sõlmis mainitud äriühinguga, et osaleda reisijana viimati nimetatu poolt korraldataval kaubalaevareisil Triestest (Itaalia) Kaug-Itta (edaspidi „leping”).
15 P. Pammer broneeris selle reisi äriühingu Internationale Frachtschiffreisen Pfeiffer GmbH kaudu, mille asukoht on Saksamaal (edaspidi „vahendaja”).
16 Vahendajaks olev äriühing, mis tegutseb eeskätt Interneti vahendusel, kirjeldas reisi oma veebilehel, kus oli märgitud, et laeval on spordisaal, välibassein, salong, võimalus vaadata videot ja televiisorit. Kirjelduses oli mainitud kolme duši ja WC-ga kaheinimesekajutit, eraldi elutuba tugitoolide, kirjutuslaua, vaiba ja külmkapiga ning peatusi, mille ajal toimuvad linnaekskursioonid.
17 P. Pammer keeldus reisist ning palus tagastada reisi eest ettemaksuna tasutud hinna, tuues põhjenduseks, et laeval pakutu ei vasta tema arvates kirjeldatule. Kuna Reederei Karl Schlüter maksis tagasi vaid osa summast, nimelt ligikaudu 3500 eurot, esitas P. Pammer ülejäänud summa, st 5000 euro ja selle põhjal arvutatava viivise nõudega hagi ühte Austria esimese astme kohtusse, st Bezirksgericht Krems an der Donau’sse.
18 Reederei Karl Schlüter väidab, et ta ei tegele kutse- ega äritegevusega Austrias, ning esitas vastuväite, et asi ei kuulu nimetatud kohtu kohtualluvusse.
19 Bezirksgericht Krems an der Donau lükkas 3. jaanuari 2008. aasta otsusega vastuväite tagasi ning leidis, et asi kuulub tema kohtualluvusse, kuna käsitletav leping on tarbijaleping, mis on sõlmitud pakettreisi kohta, ning et vahendaja on reklaaminud oma tegevust Internetis ka Austrias, tegutsedes Reederei Karl Schlüter nimel.
20 Apellatsioonikohus, Landesgericht Krems an der Donau, asus 13. juuni 2008. aasta otsuses seevastu seisukohale, et asi ei kuulu Austria kohtute kohtualluvusse, kuna lepingut tuleb käsitada veolepinguna, mida määruse nr 44/2001 II peatüki 4. jaos nimetatud ei ole. Asjaolu, et pakutava reisi, st Euroopast Kaug-Itta kulgeva meresõidu juures pakutakse teatavaid mugavusi, ei muuda vaadeldavat lepingut tarbijalepinguks.
21 P. Pammer esitas nimetatud kohtu otsuse peale kassatsioonkaebuse.
22 Oberster Gerichtshof väljendab kahtlust seoses mõiste „pakettreisileping” kohaldamise kriteeriumidega ning rõhutab, et käesoleval juhul tekib küsimus, kas pakutavad teenused on samaväärsed kruiisil pakutavaga, mis annaks võimaluse järeldada, et tegemist on „pakettreisiga”, seega niisuguse veolepinguga, mida on mõeldud 4. jaos.
23 Juhul kui leping peaks olema käsitatav niisuguse lepinguna, võib kohaldamisele kuuluda määruse nr 44/2001 artikli 15 lõike 1 punkt c, ning seega oleks vaja selgust, millistele tingimustele peab vastama veebileht, et äriühingu tegevus oleks „suunatud” tarbija alalise elukoha liikmesriiki selle sätte tähenduses. Eelotsusetaotluse esitanud kohus rõhutab siiski, et esimese astme ja apellatsioonikohus ei ole antud asjas täpselt tuvastanud, kuidas leping sõlmiti, milline oli veebilehe rolli ning Reederei Karl Schlüteri side vahendajaga.
24 Neil asjaoludel otsustas Oberster Gerichtshof menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas „kaubalaevareis” on pakettreis [määruse nr 44/2001] artikli 15 lõike 3 tähenduses?
2. Kas juhul, kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, piisab tegevuse „suunamiseks” (tarbija alalise elukoha liikmesriiki) [määruse nr 44/2001] artikli 15 lõike 1 punkti c tähenduses sellest, et Internetis on olemas ligipääs vahendaja veebilehele?”
25 Austrias asuv hotell Alpenhof esitas hagi tarbija O. Helleri vastu, kelle elukoht on Saksamaal.
26 O. Heller, kes leidis nimetatud hotelli puudutava teabe hotelli kodulehe kaudu, broneeris nädalaks, mis hõlmas muu hulgas 1. jaanuari 2008, hulga tube. Broneering ja kinnitus selle kohta edastati e-posti teel aadressil, mis on ära toodud hotelli kodulehel.
27 O. Heller ei jäänud hotellis pakutavate teenustega rahule ning lahkus ilma arvet tasumata, vaatamata hotelli Alpenhof sooduspakkumistele. Viimati nimetatu esitas seepeale hagi ühte Austria kohtusse, Bezirksgericht Sankt Johann im Pongau’sse, nõudes ligikaudu 5000 euro tasumist.
28 O. Heller esitas vastuväite, mille kohaselt asi ei allu selle liikmesriigi kohtule, kelle poole pöörduti. Ta leiab, et vastavalt määruse nr 44/2001 artikli 15 lõike 1 punktile c saab tema kui tarbija vastu hagi esitada üksnes tema alalise elukoha liikmesriigi, st Saksamaa kohtusse.
29 Bezirksgericht Sankt Johann im Pongau jättis oma 14. juuli 2008. aasta otsusega ning Landesgericht Salzburg, kes vaatas asja läbi apellatsiooni korras, oma 27. novembri 2008. aasta otsusega vastavalt hagi ja apellatsioonkaebuse rahuldamata, kuna leidsid, et vaidlus ei kuulu Austria kohtute kohtualluvusse. Kohtud leidsid, et tegevuse „suunamisega” tarbija alalise elukoha liikmesriiki on tegemist nii juhul, kui kasutatakse interaktiivset veebilehte, mis võimaldab sõlmida tarbijaga lepingu elektrooniliselt, st otse teenuseosutaja veebilehe kaudu, kui ka juhul, kui veebileht niisugust võimalust ei paku, vaid sellel on avaldatud üksnes reklaam. Mainitud kohtud on seisukohal, et ka teisena nimetatud juhul on tegevus suunatud teiste liikmesriikide tarbijatele, arvestades asjaolu, et Internetis avaldatud reklaam on piiriülene. Niisuguse „välisriikidesse suunatuse” saab välistada üksnes avaldusega, kus on sõnaselgelt ära märgitud, kellele konkreetselt, st millis(t)e liikmesriigi või liikmesriikide tarbijatele ettevõtja oma kaupu või teenuseid pakub. Tegevus on tarbija liikmesriiki suunatud ka siis, kui tarbija saab ettevõtja poolt pakutavatest teenustest teada veebilehe vahendusel ning kui seejärel tehtav broneerimine toimub sellel veebilehel ära toodud e-posti, postiaadressi või telefoninumbri kasutamisega.
30 Hotell Alpenhof esitas eelotsusetaotluse esitanud kohtule kassatsioonkaebuse.
31 Kuna Oberster Gerichtshof ei olnud kindel, kas Euroopa Kohus vastab tema teisele küsimusele kohtuasjas C‑585/08, arvestades et see vastus sõltub vastusest samas kohtuasjas esitatud esimesele küsimusele, pidas kohus vajalikuks menetluse peatada ning esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas selleks, et kutse- või äritegevus oleks suunatud tarbija liikmesriiki [määruse nr 44/2001] artikli 15 lõike 1 punkti c tähenduses, piisab sellest, kui tarbija lepingupartneri veebileht on Internetis ligipääsetav?”
32 Arvestades sarnasust kohtuasjas C‑585/08 esitatud teise küsimuse ning kohtuasjas C‑144/09 esitatud küsimuse vahel, tuleb mainitud kaks kohtuasja vastavalt Euroopa Kohtu kodukorra artiklile 43 liita kohtuotsuse tegemiseks.
33 Esmalt tuleb märkida, et arvestades eelotsusetaotluste kuupäevi ning asjaolu, et küsimused esitanud Oberster Gerichtshofi näol on tegemist sellise siseriikliku kohtuga, kelle otsuste peale ei saa siseriikliku õiguse kohaselt edasi kaevata, on Euroopa Kohus vastavalt EÜ artiklile 68 pädev tõlgendama määrust nr 44/2001.
Esimene küsimus kohtuasjas C‑585/08
34 Esimese küsimusega kohtuasjas C‑585/08 soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas lepingut, mille esemeks on niisugune kaubalaevareis nagu põhikohtuasjas, saab käsitada veolepinguna määruse nr 44/2001 artikli 15 lõike 3 mõttes.
35 Artikli 15 lõike 3 kohaselt kuuluvad kõnesoleva määruse II peatüki 4. jaos ette nähtud kohtualluvuse kindlaksmääramise eeskirjad veolepingute suhtes kohaldamisele vaid juhul, kui tegemist on pakettreisilepingutega.
36 Tuleb märkida, et sellisena nimetatud veolepingud sarnanevad lepingutele, mis on direktiivis 90/314 määratletud „pakettreisina”, st sõnastuses, mida ka eelotsusetaotluse esitanud kohus eelotsusetaotluses kasutab.
37 Nagu Euroopa Kohus juba varem on nentinud, on selleks, et teenust võiks käsitada „pakettreisina” direktiivi 90/314 artikli 2 punkti 1 mõttes, piisav, kui see esiteks kujutab endast summaarse hinnaga turismiteenuste pakkumist, mis selles sättes nimetatud kolmest teenusest – st vedu, majutus ja muud turismiteenused, mis pole seotud veo ega majutusega ja mis moodustavad pakettreisi olulise osa – kahte teenust, ning teiseks peab see teenus hõlmama pikemat ajavahemikku kui 24 tundi või sisaldama öist majutust (vt 30. aprilli 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑400/00: Club-Tour, EKL 2002, lk I‑4051, punkt 13).
38 Seega tuleb esitatud küsimusele vastamiseks jõuda selgusele, kas mõiste „pakettreis”, millele eelotsusetaotluse esitanud kohus viitab ja mida on muu hulgas mainitud direktiivi 90/314 artiklis 1, on asjakohane kõnesoleva artikli 15 lõike 3 tõlgendamise seisukohast.
39 Määruse nr 44/2001 artikli 15 lõikes 3 seda mõistet ei ole kasutatud, kuigi mainitud määrus on vastu võetud hiljem kui direktiiv 90/314. Nagu kohtujurist on oma ettepaneku punktis 47 märkinud, on liidu seadusandja kasutanud määruses nr 44/2001 sõnastust, mis on peaaegu identne sellega, mis on kasutusel lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse konventsioonis, mis avati allkirjastamiseks Roomas 19. juunil 1980 (EÜT, L 266, lk 1). Aastal 2008 asendati see konventsioon määrusega nr 593/2008, mille artikli 6 lõike 4 punktis b on sõnaselgelt viidatud mõistele „pakettreisileping” direktiivi 90/314 mõttes.
40 Määruse nr 593/2008 artikkel 6 reguleerib seda, millise riigi õigust kohaldatakse tarbijalepingutele, ning lõike 4 punkt b sätestab, et tarbijalepingute hulka ei kuulu veolepingud, v.a need, mis vastavad pakettreisilepingu määratlusele direktiivi 90/314 mõttes.
41 Määruse nr 44/2001 artikli 15 lõikes 3 nimetatud transpordilepingute ja määruse nr 593/2008 artikli 6 lõike 4 punktis b mainitud veolepingute sarnasuse alusel võib järeldada, et liidu seadusandja on sellega mõelnud sama tüüpi lepinguid, ms kuuluvad vastavalt nendes kahes määruses ette nähtud tarbijat kaitsvate eeskirjade kohaldamisalasse.
42 Mainitud eesmärk nähtub ka määruse nr 593/2008 põhjendusest 7, kus on öeldud, et määruse sisuline reguleerimisala ja sätted peaksid vastama määrusele nr 44/2001.
43 Järelikult tuleb artikli 15 lõike 3 tõlgendamisel arvestada sellele vastavat sätet määruses nr 593/2008 ning võtta aluseks pakettreisilepingu määratlus, millele viimati mainitud määruses on viidatud. Kõigepealt tuleb märkida, et tegemist on määratlusega, mis on ära toodud direktiivis, mille konkreetne eesmärk on kaitsta tarbijat reisipakettide valdkonnas. Edasi on määrustest kõige hilisemas, st määruses nr 593/2008 sõnaselgelt viidatud sellele määratlusele. Lisaks on Euroopa Ühenduste Komisjon seletuskirjas, mis on lisatud ettepanekule võtta vastu nõukogu määrus (EÜ) kohtualluvuse ja kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades [KOM(1999) 348 (lõplik)], kasutanud väljendit „pakettreis” ning viidanud otseselt direktiivile 90/314, et selgitada sisuliselt artikli 15 lõiget 3, mis on määruses nr 44/2001 kasutusel samasuguses, st muutmata sõnastuses.
44 Seega tuleb uurida, kas niisugune kaubalaevareis nagu põhikohtuasjas vastab mõistele „pakettreis” direktiivi 90/314 määratluses.
45 Sellega seoses puudub vaidlus selle üle, et lisaks veole pakuti kõnesoleva kaubalaevareisi puhul summaarse hinna eest ka majutust ning et reis pidi kestma kauem kui 24 tundi. Seega on niisuguse teenuse puhul täidetud tingimused, mis on nõutavad selle käsitamiseks „pakettreisina” direktiivi 90/314 artikli 2 punkti 1 mõttes ning see kuulub pakettreisilepingu määratluse alla, mis on esitatud määruse nr 44/2001 artikli 15 lõikes 3, loetuna koostoimes nimetatud direktiivi artikli 2 punktiga 1.
46 Järelikult tuleb kohtuasjas C‑585/08 esimesele küsimusele vastata, et leping, mille esemeks on niisugune kaubalaevareis nagu põhikohtuasjas, kujutab endast pakettreisilepingut määruse nr 44/2001 artikli 15 lõike 3 mõttes.
Teine küsimus kohtuasjas C‑585/08 ja küsimus kohtuasjas C‑144/09
47 Kohtuasjas C‑585/08 esitatud teise ja kohtuasjas C‑144/09 ainukese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada esiteks seda, milliste kriteeriumide kohaselt saab järeldada, et ettevõtja, kelle tegevuse kohta on info avaldatud tema enda või vahendaja veebilehel, „suunab” oma tegevust tarbija alalise elukoha liikmesriiki määruse nr 44/2001 artikli 15 lõike 1 punkti c mõttes, ning teiseks seda, kas sel juhul on tegevusele niisuguse määratluse andmiseks piisav, kui mainitud veebilehed on Internetis ligipääsetavad?
48 Nagu eelotsusetaotlustest nähtub, on see küsimus tekkinud kahe erineva vaidluse raames.
49 Kohtuasjas C‑585/08 on vaidluse poolteks ettevõtja Reederei Karl Schlüter, kes on sõlminud lepingu tarbija, st P. Pammeriga, kelle elukoht on teises liikmesriigis kui see, kus mainitud äriühing on asutatud. Seejuures näib olevat vaieldamatu, et leping sõlmiti ettevõtja äritegevuse raames.
50 P. Pammeri poolt Euroopa Kohtule esitatud märkustest nähtub, et ta sai teavet reisi toimumise kohta vahendaja veebilehe kaudu, kus olid ära toodud erinevad reisipakkumised. Kõigepealt kontakteerus ta vahendajaga e-posti teel lisainfo saamiseks, ning seejärel broneeris reisi posti teel.
51 Kohtuasjas C‑144/09 on vaidluse poolteks ettevõtja, st hotell Alpenhof, kes sõlmis oma äritegevuse raames lepingu tarbija O. Helleriga, kes elab teises liikmesriigis kui see, kus asub hotell. Vaidlus puudub selle üle, et O. Heller sai hotelli kohta teavet, broneeris toad ja sai broneeringu kohta kinnituse n‑ö distantsilt, st Interneti vahendusel.
52 Mainitud kahes kohtuasjas soovib Oberster Gerichtshof jõuda selgusele, kas ettevõtja tegevus on suunatud tarbija alalise elukoha liikmesriiki määruse nr 44/2001 artikli 15 lõike 1 punkti c mõttes, et sellele tuginedes määrata kindlaks kohus, kelle kohtualluvusse põhikohtuasjade lahendamine kuulub.
53 Nimetatud artikli 15 lõike 1 punkt c on erand nii määruse nr 44/2001 artikli 2 lõike 1 suhtes, mis näeb ette kohtualluvuse kindlaksmääramise üldreegli, mille kohaselt tuleb hagi esitada kostja elukohaliikmesriigi kohtusse, kui ka sama määruse artikli 5 lõikes 1 ette nähtud reegli suhtes, mis puudutab kohtualluvuse erijuhtumeid lepingute puhul ja mille kohaselt kuulub vaidluse lahendamine selle riigi kohtute kohtualluvusse, kus hagi esemeks olev lepinguline kohustus täideti või pidi täidetama (vt selle kohta 20. jaanuari 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑464/01: Gruber, EKL 2005, lk I‑439, punkt 34).
54 Kui asuda seisukohale, et ettevõtja tegevus on „suunatud” tarbija alalise elukoha liikmeriiki määruse nr 44/2001 artikli 15 lõike 1 punkti c mõttes, siis järelduks sellest, et kohtuasjas C‑585/08, mille poolteks on P. Pammer ja Reederei Karl Schlüter, kuulub vaidluse lahendamine vastavalt kõnesoleva määruse artikli 16 lõikele 1 Austria kohtute alluvusse, kuna tarbija otsustas esitada hagi Austria kohtusse, ja mitte kostja Reederei Karl Schlüter asukohaliikmesriigi, st Saksamaa kohtusse. Kohtuasja C‑144/09 puhul, kus tarbija O. Helleri alaline elukoht on Saksamaal, kuuluks vaidluse lahendamine vastavalt nimetatud määruse artikli 16 lõikele 2 Saksamaa kohtute, ning mitte hotelli Alpenhof asukohaliikmesriigi, st Austria kohtute alluvusse.
55 Määruses nr 44/2001 ei ole ära toodud määratlust, mis selgitaks, mida tähendab tegevuse „suunamine” tarbija alalise elukoha liikmesriiki, mida on mainitud artikli 15 lõike 1 punktis c. Seda mõistet – nagu ka mõistet, mida on kasutatud Brüsseli konventsiooni artiklis 13, mis asendati kõnesoleva artikliga 15 – tuleb tõlgendada autonoomselt, tuginedes peamiselt määruse ülesehitusele ja eesmärkidele, et tagada määruse täielik toime (vt 11. juuli 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑96/00: Gabriel, EKL 2002, lk I‑6367, punkt 37).
56 Sellega seoses tuleb vastavalt määruse nr 44/2001 põhjenduses 19 öeldule arvesse võtta seda, kuidas Euroopa Kohus on mainitud artiklit 13 tõlgendanud, arvestades samas muudatusi, mida sellesse kõnesoleva määrusega on tehtud.
57 Selles osas on Euroopa Kohus juba varem väljendanud seisukohta, et määrusega nr 44/2001 kehtestatud süsteemis on – nagu nähtub määruse põhjendusest 13 – artikli 15 lõike 1 punkti c paigutus sama, mis Brüsseli konventsiooni artikli 13 esimese lõigu punkti 3 puhul, ning see täidab sama ülesannet, st selle eesmärk on kaitsta nõrgemat poolt (Euroopa Kohtu 14. mai 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑180/06: Ilsinger, EKL 2009, lk I‑3961, punkt 41).
58 Seoses viimati mainitud sättega on Euroopa Kohus korduvalt nentinud, et Brüsseli konventsiooniga tarbijalepingute valdkonnas kohtualluvuse kindlaksmääramist käsitlevate erinormide eesmärk on kaitsta tarbijat kui majanduslikult nõrgemal positsioonil olevat ja juriidilistes küsimustes vähemkogenud lepingupoolt, kuna antud olukorras tegutseb teine lepingupool oma kutsealal (vt eespool viidatud kohtuotsus Gruber, punkt 34, ning 20. jaanuari 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑27/02: Engler, EKL 2005, lk I‑481, punkt 39).
59 Siiski on Euroopa Kohus eespool viidatud kohtuotsuse Ilsinger punktis 48 ühtlasi nentinud, et määruse nr 44/2001 artikli 15 lõike 1 sõnastus ei ole päris identne Brüsseli konventsiooni artikli 13 esimese lõigu sõnastusega. Nimelt on kohus mainitud kohtuotsuse punktis 50 märkinud, et tarbijalepingute kohaldamise tingimuste sõnastus on edaspidi varasemaga võrreldes üldsõnalisem, et tagada tarbijate parem kaitse, arvestades uute sidevahendite ja elektroonilise kaubanduse arengut.
60 Seega asendas liidu seadusandja tingimused, mis kehtisid varem ühelt poolt nii ettevõtja suhtes, kes pidi olema tarbija alalise elukoha liikmesriigis teinud konkreetse pakkumuse või avaldanud reklaami, kui teiselt poolt ka tarbija suhtes, kes pidi olema selles liikmesriigis teinud lepingu sõlmimiseks vajalikud toimingud, tingimustega, mille puhul peetakse silmas üksnes ettevõtjat. Nimelt peab viimati nimetatu tegelema äritegevusega tarbija alalise elukoha liikmesriigis või suunama oma tegevust mis tahes vahenditega kas sellesse liikmesriiki või mitmesse liikmesriiki, sh tarbija alalise elukoha liikmesriiki, ning leping peab kuuluma niisuguse tegevuse alla.
61 Artikli 15 lõike 1 punkti c sõnastust tuleb mõista nii, et see n‑ö neelab varasemad mõisted „adresseeritud konkreetne pakkumine” ja „reklaam” ning katab – nagu näitab sõnastus „mis tahes vahenditega” – laiemat tegevuste skaalat.
62 Selline muudatus, mis tõhustab tarbijate kaitset, viidi sisse Interneti teel toimuva teabevahetuse arengu tõttu, kuna sellest tulenevalt on keerulisem kindlaks teha kohta, kus tehti lepingu sõlmimiseks vajalikud toimingud, ning mis muudab tarbija ettevõtjate pakkumiste suhtes vähem kaitstuks.
63 Sellegipoolest ei nähtu määruse nr 44/2001 artikli 15 lõike 1 punktist c see, kas sõnastus „tegevus on […] suunatud” viitab ettevõtja tahtele tegutseda ühes või mitmes muus liikmesriigis, või on mõeldud pelgalt seda, et tegevus on de facto suunatud mõnda teise liikmesriiki, sõltumata sellest, millised on ettevõtja kavatsused.
64 Seega on küsimus selles, kas nõutav on ettevõtja tahe suunata oma tegevus ühte või mitmesse muusse liikmesriiki, ning kui see on nii, siis millisel kujul see tahe peab avalduma.
65 Niisugune tahe on vaikimisi olemas teatud tüüpi reklaami puhul.
66 Mis puudutab mõisteid „reklaam” ja „adresseeritud konkreetne pakkumine” Brüsseli konventsiooni artikli 13 mõttes, siis Euroopa Kohus on asunud seisukohale, et nendega on mõeldud kõiki neid reklaamiliike, millega tarbija alalise elukoha riigis reklaami edastatakse, sõltumata sellest, kas seda reklaami levitatakse üldiselt ajakirjanduses, raadios, televisioonis, kinos või mõne muu kanali kaudu, või on see adresseeritud otse – näiteks spetsiaalselt sellesse liikmesriiki suunatud kataloogide vahendusel –, samuti tarbijale isiklikult, eeskätt müügiagendi või potentsiaalsete tarbijatega isiklikke kontakte loova esindaja kaudu tehtavad pakkumised (eespool viidatud kohtuotsus Gabriel, punkt 44).
67 Eelmises punktis sõnaselgelt ära nimetatud klassikalised reklaamiliigid tähendavad seda, et ettevõtja peab enda tutvustamiseks teistes liikmesriikides tegema kulutusi, mis võivad teatud juhtudel olla suured, ning seega tõendab see, et ettevõtja soovib suunata oma tegevust neisse liikmesriikidesse.
68 Seevastu Interneti vahendusel edastatava reklaami korral ei saa alati niisuguse tahte olemasolu eeldada. Kuna Internet on ülemaailmne teabeedastusvahend, on ettevõtja veebilehel avaldatud reklaamile põhimõtteliselt võimalik ligi pääseda kõigis riikides, seega järelikult kogu Euroopa Liidus, ja seda ilma et oleks vaja teha lisakulutusi ning sõltumata sellest, kas ettevõtja on soovinud suunata reklaami tarbijatele väljapool oma asukohaliikmesriiki, või mitte.
69 Eeltoodust ei saa siiski järeldada, et mõistet „tegevus on […] suunatud” tuleks tõlgendada nii, et tegevuse suunamisega on tegemist ka siis, kui veebilehega on võimalik tutvuda muudes liikmesriikides peale selle, kus on asjassepuutuva ettevõtja asukoht.
70 Kuigi pole kahtlust, et määruse nr 44/2001 artikli 15 lõike 1 punkti c ja artikli 16 eesmärk on tarbijakaitse, ei tähenda see siiski, et nimetatud kaitse oleks absoluutne (vt analoogia alusel seoses nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiiviga 85/577/EMÜ (tarbija kaitsmise kohta väljaspool äriruume sõlmitud lepingute korral) (EÜT L 372, lk 31; ELT eriväljaanne 15/01, lk 262) Euroopa Kohtu 15. aprilli 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑215/08: E. Friz, EKL 2010, lk I‑lk 2947, punkt 44).
71 Nagu kohtujurist on oma ettepaneku punktis 64 märkinud, ei oleks liidu seadusandja sellisel juhul kehtestanud eeskirja, et kohtualluvuse kindlaksmääramiseks tarbijalepingutega seotud juhtudel on mainitud eeskirjade kohaldamise tingimuseks see, et „tegevus on […] suunatud […] liikmesriiki”, vaid oleks märkinud, et selleks piisab veebilehe olemasolust.
72 Niisiis ei ole seadusandja tarbija parema kaitsmise huvides läinud selleni, et oleks sätestanud, et pelgalt veebilehe olemasolu – arvestades, et see on muutunud tavapäraseks vahendiks äritegevuses – kujutab endast sõltumata sellest, millise riigi territooriumi silmas peetakse, tegevuse „suunamist” teistesse liikmesriikidesse, millest tulenevalt kuulub kohaldamisele määruse nr 44/2001 artikli 15 lõike 1 punktis c ette nähtud kohtualluvuse kindlaksmääramise eeskiri, mis kaitseb tarbijat.
73 Käesoleva kohtuotsuse punktis 43 mainitud määruse vastuvõtmise ettepanekust nähtub, et liidu seadusandja on kaldunud kõrvale komisjoni ettepanekust lisada määrusele nr 44/2001 põhjendus, mille kohaselt kaupade või teenuste turustamine elektrooniliselt veebilehe kaudu, millega on teatud konkreetses liikmesriigis võimalik tutvuda, kujutab endast sellesse liikmesriiki „suunatud” tegevust.
74 Seda tõlgendust toetab ka nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioon, mis puudutab määrust nr 44/2001 ning on ära toodud määruse nr 593/2008 põhjenduses 24, mille kohaselt ei ole veebileht piisav asjaolu, et muuta määruse nr 44/2001 artikli 15 lõike 1 punkt c kohaldatavaks.
75 Järelikult tuleb asuda seisukohale, et selleks, et artikli 15 lõike 1 punkt c saaks kohaldamisele kuuluda, peab ettevõtja olema väljendanud tahet luua kaubanduslikke suhteid tarbijatega mõnes teises – või mitmes teises – liikmesriigis, sealhulgas tarbija alalise elukoha liikmesriigis.
76 Seega tuleb ettevõtja ja tarbija vahelise lepingu puhul uurida, kas enne lepingu sõlmimist selle konkreetse tarbijaga võis olemasolevate infoelementide pinnalt järeldada, et ettevõtja kavatses astuda kaubanduslikesse suhetesse tarbijatega, kelle alaline elukoht on teistes liikmesriikides, sh riigis, kus elab kõnesolev tarbija, pidades silmas seda, et ettevõtja oli valmis niisuguste tarbijatega lepingu sõlmima.
77 Niisuguse infona ei saa käsitada ettevõtja e-posti või tema postiaadressi äranäitamist veebilehel, samuti telefoninumbri märkimist ilma rahvusvahelise suunakoodita. Selle info äranäitamine ei anna alust järeldada, et ettevõtja suunab oma tegevust mõnda teise või mitmesse teise liikmesriiki, kuna seda liiki teave on igal juhul vajalik tarbijatele, kelle elukoht on ettevõtjaga samas liikmesriigis, selle ettevõtjaga kontakteerumiseks.
78 Elektrooniliselt pakutavate teenuste puhul on osa sellisest teabest kohustuslik. Nagu Euroopa Kohus on juba varem nentinud, peab teenuseosutaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ (infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta)) (EÜT L 178, lk 1; ELT eriväljaanne 13/25, lk 399) artikli 5 lõike 1 punkti c kohaselt esitama teenuse saajatele enne viimati nimetatutega lepingu sõlmimist lisaks elektronposti aadressile muud teavet, mis võimaldab kiirelt ühendust võtta ning otse ja tõhusalt suhelda (16. oktoobri 2008. aasta otsus kohtuasjas C‑298/07: Bundesverband der Verbraucherzentralen und Verbraucherverbände, EKL 2008, lk I‑7841, punkt 40). See kohustus kehtib sõltumata sellest, millisesse liikmesriiki ettevõtja oma tegevuse suunab, ning isegi juhul, kui tema tegevus on suunatud üksnes ettevõtja enda asukohaliikmesriiki.
79 Järelikult ei ole määrava tähtsusega see, kuidas teatavad valitsused ja teatavad pooled, kes Euroopa Kohtule märkusi esitasid, on eristanud veebilehti, mis võimaldavad ettevõtjaga nn interaktiivse veebilehe vahendusel elektroonilisel teel kontakteeruda ning isegi lepingu sõlmida, ning teiseks veebilehti, mis seda võimalust ei paku, ning järeldanud, et üksnes esimesena mainitud veebilehti tuleb käsitada sellisena, et ettevõtja „suunab” nende kaudu oma tegevuse teistesse liikmesriikidesse. Kui ettevõtja postiaadress ja muud kontaktandmed on ära näidatud, on tarbijal võimalus lepingu sõlmimiseks ettevõtjaga kontakteeruda. Niisugune kontakteerumisvõimalus on sõltumatu sellest, kas ettevõtja on või ei ole plaaninud asuda kaubanduslikesse suhetesse tarbijatega, kelle alaline elukoht on mõnes muus liikmesriigis peale selle, kus ta ise on asutatud.
80 Nende infoelementide hulka, mis peaksid andma võimaluse kindlaks teha, kas tegevus on „suunatud” tarbija alalise elukoha liikmesriiki, kuuluvad sõnaselged avaldused, mis näitavad tahet asuda selle liikmesriigi tarbijatega kaubanduslikesse suhetesse.
81 Ettevõtja niisuguste sõnaselgete tahteavalduste hulka kuuluvaks tuleb pidada kinnitust, et ta pakub teenuseid või kaupu ühes või mitmes liikmesriigis, mis on konkreetselt ära nimetatud. Sama järelduse võib teha juhul, kui ettevõtja on teinud kulutusi Interneti viitamissüsteemis, et anda eri liikmesriikide tarbijatele võimalus otsingumootori vahendusel jõuda tema kodulehele, mis samuti tõendab niisuguse tahte olemasolu.
82 Sellegipoolest ei sõltu see, et tegevust saaks pidada „suunatuks” teistesse liikmesriikidesse, ainuüksi sedavõrd ilmsete infoelementide olemasolust. Selles osas tuleb nentida, et Euroopa Parlament on otsuses käesoleva kohtuotsuse punktis 43 mainitud määruse vastuvõtmise ettepaneku kohta (EÜT 2001, C 146, lk 101) kaldunud kõrvale sõnastusest, mille kohaselt ettevõtja pidi „tahtlikult suunama oma tegevust märkimisväärsel määral” teistesse liikmesriikidesse või muudesse riikidesse, sealhulgas asjassepuutuva tarbija alalise elukoha liikmesriiki. Niisugune sõnastus vähendaks tarbijate kaitset, kuna selle puhul tuleks tõendada ettevõtja tahe arendada teatavas ulatuses suhteid kõnesolevate teiste liikmesriikidega.
83 Seda, et tegevus on „suunatud” alalise elukoha liikmesriiki, võivad tõendada ka muud infoelemendid, mis võivad olla üksteisega seotud. Põhikohtuasjade puhul tuleb asuda seisukohale, et infoelementidena – mis esitati Euroopa Kohtule ning mille loetelu ei ole ammendav ja mis näitavad tegevuse „suunamist” ühte või mitmesse teise liikmesriiki määruse nr 44/2001 artikli 15 lõike 2 punkti c mõttes, kuid mida peab siiski kontrollima siseriiklik kohus – tuleb käsitada alljärgnevalt toodud teavet. Vaadeldav tegevus on laadilt rahvusvaheline, arvestades et see seondub turismiga, ära on toodud telefoninumber koos rahvusvahelise suunakoodiga, esimese tasandi domeeninimena on kasutusel ettevõtja asukohaliikmeriigi domeeninimest erinev nimi, näiteks „.de” või kasutatakse neutraalset esimese tasandi domeeninime, nagu „.com” või „.eu”, kirjeldatakse seda, kuidas – millist teed kaudu – on võimalik ühest või mitmest muust liikmesriigist liikuma hakates jõuda teenuseosutamise kohani, ning mainitakse rahvusvahelist klientuuri, mis koosneb eri liikmesriikidest pärit klientidest, avaldades niisuguste klientide tunnistusi.
84 Seoses kasutatava keele või vääringuga on käesoleva kohtuotsuse punktis 11 nimetatud nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonis, mis on ära toodud ka määruse nr 593/2008 põhjenduses 24, öeldud, et keel ja vääring ei ole olulised asjaolud hinnangu andmisel sellele, kas tegevus on suunatud mõnda teise või mitmesse teise liikmesriiki. Nii on see eelkõige juhtudel, kui kasutatud keel (või keeled) ja vääring on need, mida tavapäraselt kasutatakse liikmesriigis, kus on ettevõtja asukoht ja seega tema tegevuse n‑ö alguskoht. Kui aga veebileht võimaldab tarbijatel kasutada mõnda muud keelt või vääringut, võib keelt ja/või vääringut arvesse võtta ning need võivad osutuda teabeks, mille põhjal saab asuda seisukohale, et ettevõtja tegevus on suunatud teistesse liikmesriikidesse.
85 Kohtuasjas, mille poolteks on hotell Alpenhof ja O. Heller, näib esinevat terve rida käesoleva kohtuotsuse punktides 83 ja 84 nimetatud elemente, mis võivad oma laadist tulenevalt olla tõenduseks, et ettevõtja suunab tegevust mõnda teise või mitmesse teise liikmesriiki peale Austria Vabariigi. Siseriikliku kohtu ülesanne on kontrollida, kas see on nii.
86 Hotell Alpenhof väidab siiski, et leping sõlmitakse tarbijaga kohapeal, mitte distantsilt, samuti toimub kohapeal toavõtmete üleandmine ning hotelliarve tasumine, nii et määruse nr 44/2001 artikli 15 lõike 1 punkt c ei saa olla kohaldatav.
87 Asjaolu, et võtmed antakse tarbijale üle ning tarbija peab arve tasuma liikmesriigis, kus on ettevõtja asukoht, ei takista mainitud sätte kohaldamist, kui broneerimine ja kinnitus selle kohta on toimunud distantsilt, nii et tarbija on astunud distantsilt lepingulisse suhtesse.
88 Kohtuasjas C‑585/08, mille pooled on P. Pammer ja Reederei Karl Schlüter, on eelotsusetaotluse esitanud kohus esitanud viimati nimetatud äriühingu tegevuse vahendajaks oleva äriühingu veebilehe ja vahendaja ning Reederei Karl Schlüteri suhte kohta äärmiselt nappi teavet.
89 Asjaolu, et tegemist on vahendaja, mitte ettevõtja enda veebilehega, ei saa olla takistuseks sellele, et ettevõtjat käsitatakse ettevõtjana, kes suunab oma tegevust teistesse liikmesriikidesse, sh tarbija alalise elukoha liikmesriiki, kuna vahendaja tegutseb kõnesoleva ettevõtja nimel ja arvel. Siseriiklik kohus peab kontrollima, kas ettevõtja oli või oleks pidanud olema teadlik vahendaja tegevuse rahvusvahelisest mõõtmest ning milline on ettevõtja ja vahendaja seos.
90 Vaadeldava tegevuse rahvusvaheline laad, st kaubalaevareiside korraldamine Euroopast Kaug-Itta on teabeelemendina oluline, kuid ainult selle põhjal ei saa järeldada, et ettevõtja suunab oma tegevust teistesse liikmesriikidesse, sealhulgas tarbija alalise elukoha liikmesriiki. Tegelikult oleks ettevõtja tegevus laadilt selline ka juhul, kui ettevõtja tegutseks kas ise või vahendaja kaudu ainult Saksamaal ega suunaks tegevust teistesse liikmesriikidesse. Järelikult peavad selleks, et lugeda tõendatuks, et ettevõtja kavandas kaubanduslikesse suhetesse asumist klintidega kogu liidu raames – sõltumata klientide elukohaliikmesriigist –, esinema kindlasti ka muud elemendid, eeskätt need, mida on mainitud käesoleva kohtuotsuse punktides 83 ja 84, nagu see, et märgitud oli telefoninumber koos rahvusvahelise suunakoodiga, kasutati teisi keeli peale saksa keele või viide sellele, et ettevõtjal on rahvusvaheline klientuur, mis koosneb eri liikmesriikide päritolu klientidest.
91 Seevastu vahendaja või ettevõtja enda e-posti või tavalise postiaadressi äramärkimine ei ole teave, mis võimaldaks antud juhul järeldusi teha, nagu nähtub käesoleva kohtuotsuse punktist 77. Sama kehtib ka saksa keele kasutamise ning võimaluse osas broneerida reis selles keeles, kuna saksa keel on ettevõtja esimene keel.
92 Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb eelotsusetaotluse esitanud kohtule vastata, et selleks, et teha kindlaks, kas ettevõtja, kelle tegevuse kohta on info avaldatud nii tema enda kodulehel kui ka vahendaja omal, „suunab” oma tegevust tarbija alalise elukoha liikmesriiki määruse nr 44/2001 artikli 15 lõike 1 punkti c mõttes, tuleb kontrollida, kas enne lepingu sõlmimist selle konkreetse tarbijaga võis nende kahe veebilehe põhjal ja ettevõtja tegevusest üldiselt järeldada, et ettevõtja kavatses asuda kaubanduslikesse suhetesse tarbijatega mõnes teises või mitmes teises liikmesriigis, sh asjassepuutuva tarbija alalise elukoha liikmesriigis, pidades silmas seda, et ettevõtja oli valmis niisuguste tarbijatega lepingu sõlmima.
93 Järgmised elemendid, mille loetelu ei ole ammendav, võivad anda alust järeldada, et ettevõtja suunab oma tegevust tarbija alalise elukoha liikmesriiki – nimelt on olulised tegevuse rahvusvaheline laad; kirjeldus selle kohta, kuidas – millist teed kaudu – on võimalik muudest liikmesriikidest jõuda sinna, kus ettevõtja tegutseb; niisuguse keele või vääringu kasutamine, mis erineb sellest, mida tavapäraselt kasutatakse liikmesriigis, kus on ettevõtja asukoht, ning võimalus teha broneeringuid ja saada selle kohta kinnitus selles teises keeles; telefoninumbri äramärkimine koos rahvusvahalise suunakoodiga; kulutuste tegemine selleks, et teiste liikmesriikide tarbijad saaksid otsingumootori kaudu hõlpsalt jõuda ettevõtja või vahendaja veebilehele; esimese tasandi domeeninimena ettevõtja asukohaliikmeriigi domeeninimest erineva nime kasutamine; ning viide rahvusvahelisele klientuurile, mis koosneb eri liikmesriikidest pärit klientidest. Nende asjaolude kontrollimine on siseriikliku kohtu ülesanne.
94 Seevastu pelgalt asjaolu, et tarbija alalise elukoha liikmesriigis on võimalik ligi pääseda ettevõtja või vahendaja veebilehele, ei saa käsitada piisavana. Samuti ei ole piisav e‑posti aadressi ja muude kontaktandmete äramärkimine või asjaolu, et veebilehel on kasutatud keelt või vääringut, mida ettevõtja asukohaliikmesriigis tavapäraselt kasutatakse.
95 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
1. Leping, mille esemeks on niisugune kaubalaevareis nagu kohtuasja C‑585/08 aluseks oleva vaidluse puhul, kujutab endast pakettreisilepingut nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) artikli 15 lõike 3 mõttes.
2. Et teha kindlaks, kas ettevõtja, kelle tegevuse kohta on info avaldatud nii tema enda kodulehel kui ka vahendaja omal, „suunab” oma tegevust tarbija alalise elukoha liikmesriiki määruse nr 44/2001 artikli 15 lõike 1 punkti c mõttes, tuleb kontrollida, kas enne lepingu sõlmimist selle konkreetse tarbijaga võis nende kahe veebilehe põhjal ja ettevõtja tegevusest üldiselt järeldada, et ettevõtja kavatses asuda kaubanduslikesse suhetesse tarbijatega mõnes teises või mitmes teises liikmesriigis, sh asjassepuutuva tarbija alalise elukoha liikmesriigis, pidades silmas seda, et ettevõtja oli valmis niisuguste tarbijatega lepingu sõlmima.
Järgmised elemendid, mille loetelu ei ole ammendav, võivad anda alust järeldada, et ettevõtja suunab oma tegevust tarbija alalise elukoha liikmesriiki – nimelt on olulised tegevuse rahvusvaheline laad; kirjeldus selle kohta, kuidas – millist teed kaudu – on võimalik muudest liikmesriikidest jõuda sinna, kus ettevõtja tegutseb; niisuguse keele või vääringu kasutamine, mis erineb sellest, mida tavapäraselt kasutatakse liikmesriigis, kus on ettevõtja asukoht, ning võimalus teha broneeringuid ja saada selle kohta kinnitus selles teises keeles; telefoninumbri äramärkimine koos rahvusvahalise suunakoodiga; kulutuste tegemine selleks, et teiste liikmesriikide tarbijad saaksid otsingumootori kaudu hõlpsalt jõuda ettevõtja või vahendaja veebilehele; esimese tasandi domeeninimena ettevõtja asukohaliikmeriigi domeeninimest erineva nime kasutamine; ning viide rahvusvahelisele klientuurile, mis koosneb eri liikmesriikidest pärit klientidest. Nende asjaolude kontrollimine on siseriikliku kohtu ülesanne.
Seevastu pelgalt asjaolu, et tarbija alalise elukoha liikmesriigis on võimalik ligi pääseda ettevõtja või vahendaja veebilehele, ei saa käsitada piisavana. Samuti ei ole piisav e-posti aadressi ja muude kontaktandmete äramärkimine või asjaolu, et veebilehel on kasutatud keelt või vääringut, mida ettevõtja asukohaliikmesriigis tavapäraselt kasutatakse.

matches: Kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus


text:
Huvitegevuse ja -hariduse finantseerimine 2019. aastal – Riigi Teataja
Huvitegevuse ja -hariduse finantseerimine 2019. aastal
Huvitegevuse ja -hariduse finantseerimine 2019. aastal - sisukord
§ 3 Huvihariduse ja huvitegevuse kompensatsiooni saajad
§ 4 Huvihariduse ja huvitegevuse finantseerimise kord
§ 5 Kutsealast ettevalmistust andva huvihariduse toetamine
RT IV, 08.11.2018, 7
Vastu võetud 25.10.2018 nr 21
(1) Määrusega sätestatakse huvihariduse ja huvitegevuse finantseerimise kord Vinni vallas elavatele 7.-19. aastastele noortele 2019.aastal.
(2) Käesoleva korra eesmärgiks on soodustada Vinni valla noorte osalemist huvihariduses- ja huvitegevuses, eesmärgiga suurendada nende võimalusi omandada teadmisi, oskusi ja hoiakuid valitud huvialal.
1) huviharidus – pikaajaline süsteemne juhendatud tegelemine huvialaga vaba tahte alusel tasemeõppest ja tööst vabal ajal, et omandada süvendatud teadmised ja oskused vabalt valitud huvialal;
2) huvikool – munitsipaalhuvikool või koolitusluba omav erahuvikool, mille põhikirjaliseks eesmärgiks on huvihariduse või -tegevuse pakkumine;
3) huvitegevus – lühiajaline süsteemne juhendatud tegelemine huvialaga vaba tahte alusel õppetööst vabal ajal, et omandada süvendatud teadmised ja oskused vabalt valitud huvialal.
§ 3. Huvihariduse ja huvitegevuse kompensatsiooni saajad
Huvihariduse ja huvitegevuse kulusid on õigus kompenseerida kõigile noortele, kelle enda ja vanema(te) alaline elukoht on rahvastikuregistri andmetel Vinni vallas ja kelle vanematel (eestkostjatel, hooldajatel) ei ole Vinni vallale võlgu.
§ 4. Huvihariduse ja huvitegevuse finantseerimise kord
(1) Huviharidust ja huvitegevust pakkuvate institutsioonide lepingupartner on huviharidust saava ja huvitegevuses osaleva lapse vanem.
(2) Huvihariduse ja -tegevuse toetuse taotlemiseks esitab õpilase seaduslik esindaja vallavalitsusele (edaspidi ametiasutus) taotluse koos kuludokumendiga. Huvitegevuse toetuse taotlejal on õigus kulude taotlemise periood (üks kuu kuni 12 kuud) kalendriaasta lõikes vabalt valida.
(3) Vinni valla eelarvest kompenseeritakse õpilaste huvitegevuse kulusid taotluse esitamisel 85 % ulatuses kuludokumentides fikseeritud summast. Huvialade arv ja kompensatsiooni summa ei ole arvuliselt piiratud.
§ 5. Kutsealast ettevalmistust andva huvihariduse toetamine
(1) Erandina kompenseeritakse huvihariduse kulud 100 % muusika valdkonna kutsealast ettevalmistust andvates koolides (Rakvere Muusikakool, Väike-Maarja Muusikakool jts)
(2) Muusika valdkonna kutsealast ettevalmistust andvates koolides õppivate õpilaste puhul tasub huvikooli kulud ametiasutus koolipidaja arve alusel, tingimusel, et lapsevanem on ametiasutust õppimisest teavitanud.
(3) Muusikakooli eelklassi, laulustuudio, lisapilli ja lisaaasta maksumust ei kompenseerita.
(4) Vastavalt Rakvere Linnavalitsuse poolt esitatud arvele esitatakse ametiasutuse poolt Rakvere Muusikakooli eelklassis, laulustuudios, lisapilli ja lisaaastal õppiva õpilase vanemale igakuuliselt tasumiseks arve.

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 3
§ 4
§ 5