Tallinna ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Tallinna ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamise eeskiri
KO 2006, 134, 1551
Vastu võetud 15.06.2006 nr 37
Määrus kehtestatakse Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 8 lõike 4, § 11 lõike 6 ja § 16 lõike 5 alusel ja kooskõlas Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõikega 1.
(1) Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib suhteid veevarustuse ja reovee ning sademete- ja drenaaživee või muu pinnase- ja pinnavee (edaspidi sademete- ja drenaaživesi või muu pinnase- ja pinnavesi ühiselt nimetatud sademetevesi) ärajuhtimise teenuseid osutava ettevõtja (edaspidi vee-ettevõtja) ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitunud veevarustuse ja reovee ning sademetevee ärajuhtimise teenuste kasutajate vahel Tallinna linna territooriumil.
7) kinnistu veevärk ja kanalisatsioon – liitumispunktist kinnistupoolsed ehitised ja seadmed (sealhulgas ehitiste siseveevärk või -kanalisatsioon) kinnistu veega varustamiseks ühisveevärgist või kinnistult reovee ning sademetevee ärajuhtimiseks ühiskanalisatsiooni;
11) liitumispunkt – ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja määratud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ühenduskoht kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooniga;
16) peatoru – ühisveevärgi või -kanalisatsiooni torustik, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine või kinnistutelt reovee ning sademetevee kanaliseerimine;
26) vee-ettevõtja klient (edaspidi klient) – kinnistu omanik või valdaja, hoonestusõiguse alusel maakasutaja või ehitise kui vallasasja omanik või valdaja, kelle kinnistu veevärk või kanalisatsioon on ühendatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga vastava torustikühenduse kaudu ja kellega vee-ettevõtja on sõlminud lepingu ühisveevärgivee võtmiseks või reovee ärajuhtimiseks;
27) ühisveevärk ja -kanalisatsioon – ehitiste ja seadmete süsteem, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine või reovee kanaliseerimine, mis on vee-ettevõtja hallatav või teenindab vähemalt 50 elanikku. Ühisveevärgi ja -kanalisatsioonina käsitatakse ühisveevärki või ühiskanalisatsiooni eraldi või mõlemat üheskoos. Sademetevee kanalisatsiooni käsitletakse ühiskanalisatsioonina;
28) ühisveevärgi või -kanalisatsiooni avarii – ühisveevärgi või -kanalisatsiooni ehitiste või seadmete purunemine või rikkiminek, mille tagajärjel oluliselt halveneb või katkeb klientide veega varustamine või nende reovee ning sademetevee kanaliseerimine, või on ohustatud inimesed, ehitised või keskkond;
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni abil veevarustuse ja reovee ning sademetevee ärajuhtimise teenuste osutamine toimub Tallinna Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) otsusega määratud vee-ettevõtja poolt vastavalt eeskirjale ning Tallinna Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsuse) ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud halduslepingule.
(3) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni klientidel on õigus saada ühisveevärgist vett ja juhtida ühiskanalisatsiooni reovett ning sademetevett vastavalt vee-ettevõtjaga sõlmitud lepingule (edaspidi teenusleping). Teenusleping sõlmitakse ühisveevärgi või -kanalisatsiooniga liitunud kinnistu omaniku või valdajaga. Ühekordset või lühiajalist veekasutust või reovee ning sademetevee kanaliseerimist võib vee-ettevõtja lubada tähtajalise teenuslepingu alusel.
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ulatumisel teise kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumile määratakse sellise ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise tingimused vastava kohaliku omavalitsuse ja linnavalitsuse vahelise halduslepinguga.
(6) Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenustele kehtestab hinnad linnavalitsus vastavalt linnavolikogu poolt kinnitatud Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinna reguleerimise korrale.
(7) Sademete-, drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimise ehitisi ja seadmeid, sealhulgas kraave, loetakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni süsteemi kuuluvaiks.
§ 5. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ulatus ja liitumispunkti määramine
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ning kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni vahelise piiri määrab liitumispunkt. Liitumispunkt on ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni oluline osa.
(2) Liitumispunkt asub avalikult kasutataval maal kuni üks meeter väljaspool kinnistu piiri, võimalikult piiri juures. Kui liitumispunkti ei ole võimalik määrata eelnimetatud tingimustel, määratakse liitumispunkt ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja ja kliendi vahelisel kokkuleppel;
(7) Kruntide suuruse ja piiride muutmiseks detailplaneeringuta, kui muudetaval alal asuvad ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendatud rajatised, tuleb klientidel see eelnevalt kooskõlastada vee-ettevõtjaga. Kui sellega seoses tekib vajadus veevärgi ja kanalisatsioonirajatiste ümberehituseks, väljastab vee-ettevõtja tehnilised tingimused koos teostustähtajaga. Kui klient ei järgi eeltoodut või ei pea kinni teostustähtajast, on vee-ettevõtjal õigus eeskirja § 10 lõike 1 kohaselt vee andmine või reovee ning sademetevee kanaliseerimine sulgeda.
(1) Rõhutsoonide ulatust tagatav veerõhk määratakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavaga. Liitumispunktide veerõhk määratakse vee-ettevõtja poolt piirkonniti linnavolikogu poolt kehtestatud üldplaneeringute alusel, lähtudes valdavast hoonestuskõrgusest ja võrgurajatiste tehnilisest lahendusest. Ühisveevärgiga liitumispunktis minimaalne lubatud veerõhu piirväärtus on üks atmosfäär. Kui kinnistul vajatakse suuremat rõhku, tuleb rõhu tõstmine kliendil lahendada oma rõhutõsteseadmetega ja omal kulul.
(2) Ühiskanalisatsiooni paigaldussügavus ja reo- ja sademetevee paisutustase on määratud kanalisatsiooni tehnilise lahendusega ning määratakse liitumistingimustes. Kui paisutustase ei ole määratud on selleks reovee kanalisatsiooni korral kinnistu poolt esimese, ühiskanalisatsiooni juurde kuuluva, vaatluskaevu kaanekõrgus ning ühisvoolse ja sademetevee kanalisatsiooni korral lähima tänavapinna kõrgus +0,1m. Kui pole tagatud reo- või sademetevee isevoolne või üleujutusriskita kanaliseerimine, tuleb reo- või sademetevee ülepumpamine või paisutustasemest allpool asuvate ruumide ja pindade kaitse lahendada kinnistu omanikul oma seadmetega ja omal kulul.
2) kasutama kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni nii, et oleks tagatud teiste klientide veevärgi ja kanalisatsiooni ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ohutus ning ei oleks häiritud teiste klientide teenuslepingujärgsete nõuete täitmine;
(2) Vee-ettevõtjal on õigus ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avariide ja remonttööde korral kasutada kinnistu veevärki või kanalisatsiooni teiste kinnistute veega varustamiseks või reovee ning sademetevee kanaliseerimiseks tingimusel, et see ei halvenda selle kliendi kasutustingimusi, kelle veevärki või kanalisatsiooni kasutatakse ning talle hüvitatakse tekkinud kahju.
2) vee- või reoveearvesti liitmik ja arvesti elektritoite ja -ülekande süsteem;
Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni teenuste osutamise katkestamine ja taastamine ning teenuste osutamine avariiolukorras
§ 11. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kahjustuse või avarii korral vee andmine ja reovee ning sademetevee ärajuhtimise piiramine, peatamine ja taastamine
(4) Teemaade või tänavate pinnale ulatuvate ühisveevärgi ja -kanalisatsioonirajatiste ning seadmete purunemise või rikkimineku korral tähistab vee-ettevõtja teelõigu liikluskorraldusvahenditega ja likvideerib avarii kooskõlastatult tee või tänava omanikuga.
(1) Ühisveevärgi või -kanalisatsiooni torustiku ühendust (ka ajutist voolikühendust), mis on tehtud ilma vastava lepinguta ja tehnilise järelevalveta, loetakse omavoliliseks ühenduseks.
2) kliendil, kelle tarbeks ühendus tehti, tuleb vee-ettevõtjale hüvitada kahju vastavalt eeskirja § 13 lõigetes 3 ja 4 ning § 14 lõikes 4 toodud arvestuskorrale ning lisaks tasuda ühenduse sulgemise kulud ja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatistele tekitatud kahju eest.
(2) Ajutisi vee- või kanalisatsioonitorustikke on lubatud ühisveevärgi või -kanalisatsiooniga ühendada vastavuses vee-ettevõtja poolt antud tehnilistele tingimustele.
(4) Liitumispunktiks ajutise torustiku ja ühisveevärgi või -kanalisatsiooni vahel on nende ühinemiskohad. Veetoru ühinemiskohal peab olema sulgur, vee-ettevõtja nõudmisel ka tagasilöögiklapp.
(4) Kanaliseeritava reovee temperatuur ei tohi olla kõrgem kui 40° C.
(7) Isikud, kes on süüdi ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitiste või seadmete vigastamises, kannavad seaduse alusel vastutust põhjustatud kahju eest, sealhulgas sellega kaasneva veekao ja keskkonnakahjude eest. Veekao suurus arvestatakse vee-ettevõtja poolt veevoolu ristlõike pinna, kiiruse ja veevoolu kestvuse järgi või kontrollmõõtmise teel.
Reostusnäitaja Tähis Mõõtühik Piirväärtus Piirväärtus
Vesinikioonide minimaalne sisaldus reovees pHmin pH-ühik 6,50 5,00
Vesinikioonide maksimaalne sisaldus reovees pHmax pH-ühik 8,50 11,50
Heljuvainesisaldus mg/l 500,00 2000,00
Biokeemiline hapnikutarve BHT7 mg/l 375,00 1500,00
Keemiline hapnikutarve KHT mg/l 750,00 2500,00
Polaarsete süsivesinike sisaldus mg/l 50,00 300,00
Naftasaadustesisaldus mg/l 5,50 22,00
Üldlämmastikusisaldus mg/l 125,00 225,00
Ühealuseliste fenoolide sisaldus mg/l 2,90 11,60
Pindaktiivsete ainete sisaldus mg/l 44,00 176,00
Üldfosforisisaldus mg/l 15,00 28,50
Elavhõbeda sisaldus Hg mg/l 0,05 0,20
Hõbeda sisaldus Ag mg/l 0,20 0,80
Kaadmiumi sisaldus Cd mg/l 0,20 0,80
Üldkroomi sisaldus Cr mg/l 0,50 2,00
Kroomiühendite sisaldus Cr(VI) mg/l 0,10 0,50
Vase sisaldus Cu mg/l 2,00 8,00
Plii sisaldus Pb mg/l 0,50 2,00
Nikli sisaldus Ni mg/l 1,00 4,00
Tsingi sisaldus Zn mg/l 2,00 8,00
Tina sisaldus Sn mg/l 0,50 2,00
Tsüaniidide sisaldus mg/l 0,20 0,80
Arseeni sisaldus As mg/l 0,20 0,80
(6) Vee-ettevõtjal on õigus kehtestada nõudeid veearvestite elektritoite ja -ülekande süsteemide ning nende plommimise kohta. Nimetatud plomme käsitletakse kui veemõõdusõlme plomme.
(6) Vee-ettevõtjal on õigus kehtestada nõudeid arvestite elektritoite ja -ülekande süsteemide ning nende plommimise kohta. Nimetatud plomme käsitletakse kui mõõdusõlme plomme.
1) Tallinna Linnavolikogu 26. august 1999. a määrus nr 25 «Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirja kinnitamine»;
2) Tallinna Linnavolikogu 03. märts 2005. a määrus nr 14 «Tallinna Linnavolikogu 26. augusti 1999 määrusega nr 25 kinnitatud Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirja muutmine»;
3) Tallinna Linnavolikogu 16. mai 2002. a määrus nr 29 «Tallinna Linnavolikogu 26. augusti 1999 määrusega nr 25 kinnitatud Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirja muutmine»;
4) Tallinna Linnavolikogu 01. juuni 2000. a määrus nr 18 «Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirja muutmine».


Maksu- ja Tolliametile kohaliku omavalitsuse üksuse esitatavate andmete loetelu ning esitamise kord – Riigi Teataja
Maksu- ja Tolliametile kohaliku omavalitsuse üksuse esitatavate andmete loetelu ning esitamise kord
Maksu- ja Tolliametile kohaliku omavalitsuse üksuse esitatavate andmete loetelu ning esitamise kord - sisukord
§ 2 Andmete muutumisest teavitamine
§ 3 Maksustatavate maakasutuste kohta esitatavad andmed
§ 4 Maakasutuse kood
§ 5 Maaomandi liigi tähistamine
§ 6 Maksustatav pindala
RT I, 25.05.2012, 3
Vastu võetud 21.05.2012 nr 22
Määrus kehtestatakse maamaksuseaduse § 5 lõike 5 alusel.
Käesoleva määrusega sätestatakse Maksu- ja Tolliametile kohaliku omavalitsuse üksuse esitatavate maamaksu arvutamiseks vajalike andmete loetelu ning nende esitamise kord.
§ 2. Andmete muutumisest teavitamine
(1) Kohaliku omavalitsuse üksus esitab Maksu- ja Tolliametile hiljemalt maksustamisaasta 1. veebruariks maamaksuregistri korrigeerimiseks vajalikud andmed muudatuste kohta, mis jõustuvad maksustamisaasta 1. jaanuarist.
(2) Kohaliku omavalitsuse üksus esitab maksumäärade muutmisel Maksu- ja Tolliametile elektrooniliselt informatsiooni muudatuste kohta hiljemalt maksustamisaasta 1. veebruariks.
§ 3. Maksustatavate maakasutuste kohta esitatavad andmed
Kohaliku omavalitsuse üksus esitab Maksu- ja Tolliametile maakasutuste maksustamiseks järgmised andmed:
1) maatüki katastritunnus või maakatastrisse kandmata maatüki korral maakasutuse kood;
2) maakasutuse koha-aadress;
3) maaomaniku või maamaksuseaduse §-s 10 nimetatud maakasutaja nimi ja registri- või isikukood, isikukoodi puudumisel sünnikuupäev, -kuu ja -aasta;
4) maaomaniku või maamaksuseaduse §-s 10 nimetatud maakasutaja elu- või asukoha aadress;
5) maaomandi liik;
6) omandiosa suurus;
7) ühtsele maksumäärale vastav maksustatav pindala;
8) haritava maa ja loodusliku rohumaa maksumäärale vastav maksustatav pindala;
9) pindala mõõtühik vastavalt mõõdistamise täpsusele: m2 (M) või ha (H);
10) ühtsele maksumäärale vastav maksustamishind;
11) haritava maa ja loodusliku rohumaa maksumäärale vastav maksustamishind;
12) maamaksuseaduse §-s 4 nimetatud maksuvabastuste pindala ja summa;
13) maamaksuseaduse § 11 lõigetes 1, 2, 5 ja 6 nimetatud maksuvabastuse summa.
§ 4. Maakasutuse kood
Käesoleva määruse § 3 punktis 1 nimetatud maakasutuse kood on kohaliku omavalitsuse üksuse moodustatud unikaalne tähe- ja numbri- või numbrikombinatsioon maakasutuse leidmiseks Maksu- ja Tolliameti ja kohaliku omavalitsuse üksuse andmebaasidest.
§ 5. Maaomandi liigi tähistamine
Maaomandi liik tähistatakse ühega järgmistest tähistest:
1) E – füüsilise ja juriidilise isiku omandis olev eramaa;
2) EH – hoonestusõigusega või kasutusvaldusega koormatud eramaa;
3) R – maareformi käigus riigi omandisse jäetud maa, välja arvatud;
4) RH – hoonestusõigusega või kasutusvaldusega koormatud riigimaa;
5) MH– hoonestusõigusega või kasutusvaldusega koormatud munitsipaalmaa;
6) S – jätkuvalt riigi omandis olev maa (senine maakasutus);
7) J – jätkuvalt riigi omandis olev maa, mille tagastamise, asendamise või kompenseerimise kohta on esitatud taotlus või mis on kompenseeritud, kuid mida keegi ei ole kasutusse võtnud, või mille tagastamise, asendamise või kompenseerimise kohta pole esitatud taotlust ning mida keegi ei ole kasutusse võtnud.
§ 6. Maksustatav pindala
Käesoleva määruse § 3 punktides 8 ja 9 nimetatud maksustatav pindala on ühtsele või haritava maa ja loodusliku rohumaa maksumäärale vastav osa maakasutuse pindalast korrutatud omandiosa suurusega.
Rahandusministri 21. detsembri 2000. a määrus nr 112 „Kohalike omavalitsuste poolt Maksu- ja Tolliameti maksu- ja tollikeskusele esitatavate andmete loetelu ning nende esitamise kord“ (RTL 2005, 80, 1135) tunnistatakse kehtetuks.


Türi Noortekeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Türi Noortekeskuse põhimäärus
Türi Noortekeskuse põhimäärus - sisukord
§ 2 Noortekeskuse tegevuspiirkond, asukoht ja aadress
§ 5 Noortekeskuse teabehaldus
§ 6 Noortekeskuse sümboolika
2 NOORTEKESKUSE TEGEVUS JA ÜLESANDED
§ 10 Noortekeskuse ülesanded
§ 12 Juhataja tööle võtmine
§ 14 Noortekeskuse töötajad
§ 15 Noortekeskuse nõukogu
§ 16 Nõukogu koosolek ja selle protokollimine
§ 17 Nõukogu otsuste vastuvõtmine või ettepanekute tegemine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
§ 18 Noortekeskuse vara
§ 19 Noortekeskuse finantstegevuse korraldamine
RT IV, 08.06.2018, 3
Määrus on antud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2 ja Türi Vallavolikogu 30. novembri 2017 määruse nr 10 „Türi valla põhimäärus“ § 93 lõike 3 alusel.
Asutuse nimi on Türi Noortekeskus (edaspidi noortekeskus). Ametlik lühend puudub.
§ 2. Noortekeskuse tegevuspiirkond, asukoht ja aadress
(1) Noortekeskuse tegevuspiirkond on Türi valla haldusterritoorium.
(2) Noortekeskus asub Järva maakonnas Türi vallas.
(3) Noortekeskuse ametlik postiaadress on Järva maakond, Türi vald, Türi linn,
sihtnumber 72212, Tallinna tänav 1a.
(1) Noortekeskus on üldsusele avatud kultuuri- ja huviharidusasutus, mille põhitegevuseks on Türi vallas noorsootöö korraldamine ja noortele (s.o 7-26-aastastele füüsilistele isikutele) perekonna-, üldharidusasutuse- ja tööväliseks tegevuseks ning isiksuse mitmekülgseks arenguks võimaluste loomine.
(2) Noortekeskus on Türi valla asutus ja ei ole juriidiline isik.
(3) Noortekeskus esindab oma ülesannete täitmisel Türi valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut.
(4) Noortekeskus Türi valla asutusena registreeritakse riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris ning asutusel on vastava registri registrikood.
(5) Noortekeskus on Türi Vallavalitsuse kui ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) hallatav asutus.
(6) Noortekeskuse tegevust juhendab ning koordineerib ametiasutuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalosakond.
(7) Noortekeskus juhindub oma tegevuses põhimäärusest, noorsootöö seadusest ja selle alusel antud õigusaktidest ning kohaliku omavalitsuse asutuse tegevust reguleerivatest õigusaktidest.
(1) Noortekeskusel on oma nimega pitsat ning Türi valla eelarves alaeelarvena oma iseseisev eelarve.
(2) Noortekeskusel on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat. Pitsati sõõri ülemisel äärel on kiri „Türi vald“ ja sõõri alumisel äärel kiri „Türi Noortekeskus”. Pitsati keskel võib kasutada asutuse sümboolikat.
§ 5. Noortekeskuse teabehaldus
(1) Noortekeskuse teabehaldus on tegevus, mis toetab asutuse eesmärkide saavutamist teabe haldamise, jagamise ja vahetamisega ning hoidmisega asutuses ning kõigis infosüsteemides ja andmekogudes.
§ 6. Noortekeskuse sümboolika
(1) Noortekeskusel võib kasutusel olla oma sümboolika.
(2) Sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab noortekeskuse juhataja käskkirjaga, kooskõlastades sümboolika enne kehtestamist Türi Vallavalitsusega (täitevorganiga).
2. peatükk NOORTEKESKUSE TEGEVUS JA ÜLESANDED
Noortekeskuse eesmärgiks on Türi valla noorsootöö arendamine, koordineerimine, noortele suunatud info kogumineja levitamine, noorte vaba aja sisustamise korraldamine, noorte omaalgatuslike projektide toetamine ning ülevallaliste noorteürituste korraldamine.
(1) Noortekeskus täidab põhiülesandeid Türi valla haldusterritooriumil asuvate struktuuriüksuste kaudu. Noortekeskuse struktuuriüksused on:
1) Türi noortekeskus, mille asukoht on Türi linn, Tallinna tänav 1a;
2) Väätsa noortekeskus, mille asukoht on Väätsa alevik, Kooli tänav 10;
3) Käru noortetuba, mille asukoht on Käru alevik, Lao tänav 35.
(2) Struktuuriüksus tagab
1) noortekeskuse ülesannete täitmise Türi valla erinevates piirkondades;
2) noortekeskuse tegevuse korraldamise lähtuvalt paikkondlike inimeste huvidest, traditsioonidest ja eelistustest.
§ 10. Noortekeskuse ülesanded
3) noorte vaba aja ürituste korraldamine;
5) koostöö valla kultuuri- ja haridusasutustega ning politseiga;
7) tingimuste loomine noorte enesetäienduseks ja õppimiseks;
8) noortelaagrite ja projektlaagrite korraldamine;
9) huviringide tegevuse kavandamine ja korraldamine;
10) noorsootööalane nõustamine.
(2) Noortekeskus võib oma tegevuse eesmärgiga seonduvaid teenuseid osutada tasu eest. Tasuliste teenuste nimekirja ning teenuste hinnad kehtestab Türi Vallavalitsus.
(3) Oma ülesannete täitmiseks võib noortekeskus Türi valla nimel tellida teenuseid kõigilt juriidilistelt ja füüsilistelt isikutelt ning sõlmida oma tegevuse korraldamiseks lepinguid.
(4) Noortekeskusel on õigus anda tema valduses olevat vara vastavalt Türi valla vara valitsemise korras sätestatule kasutusele ning sõlmida Türi valla nimel vastavaid lepinguid.
(1) Noortekeskust juhib juhataja, kes
1) noortekeskuse nimel toimingute ja tehingute tegemisel, õiguste realiseerimisel ja kohustuste täitmisel esindab käesoleva põhimääruse, kohaliku omavalitsuse üksuse ja noortekeskuse kui kohaliku omavalitsuse asutuse tegevust reguleerivate seaduste ning teiste õigusaktidega noortekeskusele pandud ülesannete täitmisel noortekeskust ja Türi valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut nii era- kui ka avalik-õiguslikes suhetes;
2) juhib koostöös noortekeskuse nõukogu ning ametiasutuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalosakonnaga noortekeskuse tegevust ning tagab noortekeskuse ülesannete täitmise;
3) kindlustab noortekeskuse tulemusliku ja häireteta töö ning noortekeskuse tegevust reguleerivate õigusaktide täitmise;
4) kannab vastutust noortekeskuse seadusliku ning otstarbeka tegevuse tagamise ning noortekeskuse valdusse ja kasutusse antud vara heaperemeheliku majandamise, selle säilimise ning korrashoiu ja sihipärase kasutamise eest.
(2) Noortekeskuse juhataja võib vajadusel noortekeskuse ülesannete täitmiseks anda noortekeskuse ja seeläbi Türi valla esindamiseks käesoleva lõikes 1 sätestatud pädevuse piires erivolitusi.
(3) Juhataja võib asutuse juhi ülesandeid delegeerida asutusesiseste aktide või töölepingutega noortekeskuse töötajatele, jäädes ülesannete täitmise eest vastutavaks.
(4) Noortekeskuse tegevuse korraldamiseks annab noortekeskuse juhataja käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi. Noortekeskuse juhataja käskkirjad ning kirjalikud korraldused vormistatakse ja registreeritakse vastavalt noortekeskuse asjaajamiskorrale.
1) tagab noortekeskuse ülesannete täitmiseks vajaliku personali ja sõlmib tööandja õigustes noortekeskuse töötajatega töölepingud ning vajadusel kinnitab ameti- või tööjuhendid;
2) kinnitab noortekeskuse töökorralduse reeglid ning tagab noortekeskuses töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise;
3) tagab noortekeskuse asjaajamise korraldamise vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
4) tagab avaliku teabe seaduse ja muude seaduste alusel noortekeskuse valduses oleva teabe nõuetekohase avalikustamise;
5) tagab noortekeskuse valduses oleva juurdepääsupiiranguga teabe suhtes isikuandmete kaitse seaduse, avaliku teabe seaduse ja muude õigusaktidega sätestatud nõuete täitmise;
6) juhib noortekeskuse finantstegevust, esitab Türi Vallavalitsusele noortekeskuse eelarve eelnõu ning tagab noortekeskuse eelarve täitmise vastavalt õigusaktidega sätestatud nõuetele;
8) esitab kord aastas noortekeskuse nõukogule ülevaate noortekeskuse majanduslikust seisust ja raha kasutamisest;
9) teatab Türi Vallavalitsusele kirjalikult noortekeskuse majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalveorgani ettekirjutustest;
(6) Juhatajal ei ole õigust täita juhataja ülesandeid ega esindada noortekeskust ja seeläbi Türi valda juhul, kui esineb mõni töölepingu seaduse § 19-s sätestatud asjaoludest (puhkus; ajutine töövõimetus; aja- või asendusteenistuses või õppekogunemisel olemine; osalemine streigis; muu töölepingus, kollektiivlepingus või seaduses sätestatud põhjus), kui vallavanemaga ei ole kokku lepitud teisiti. Õiguse tööülesandeid töölepingu seaduse §-s 19 sätestatud asjaolude ajal jätkuvalt täita vormistab vallavanem käskkirjaga.
(7) Juhataja välislähetusse suunamise ajaks võib juhataja asutuse töökorralduse vajadusest johtuvalt osa asutuse juhi ülesannetest delegeerida ajutiselt noortekeskuse mõnele teisele töötajale.
§ 12. Juhataja tööle võtmine
(2) Töölepingu ametisse kinnitatud isikuga sõlmib Türi vallavanem, kes esindab töösuhtes noortekeskuse juhatajaga Türi valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut ning noortekeskuse pidajat ja täidab juhataja suhtes kõiki töölepingust tulenevaid tööandja õigusi. Tööleping vormistatakse koostöös ametiasutuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalosakonna juhatajaga.
(1) Juhataja peab noortekeskuse sisemise töökorraldusega (töölepingud, ameti- või tööjuhendid või ühekordsed tööülesanded) tagama, et juhataja ülesannete täitmine ning noortekeskuse ja noortekeskuse kaudu Türi valla esindamine on tagatud ajal, mil juhatajal ei ole õigust või juhataja ei saa juhataja ülesandeid täita ning noortekeskust esindada.
(2) Noortekeskuse töötaja, kellel on kohustus asendada juhatajat vastavalt töölepingule või kellele juhataja töötajaga kokkuleppel annab ajutiselt lisaülesanded juhataja ülesannete täitmiseks, asendab juhatajat kas juhataja kõigi õiguste ja kohustustega või õiguste ja kohustustega, milleks juhataja talle õigused annab.
(3) Juhataja peab määrama ühe noortekeskuse töötaja, kes tööülesannetest tulenevalt asendab juhatajat olukorras, mil juhataja töösuhe etteteatamist mittevõimaldaval põhjusel lõpeb või mil juhataja ei ole võimeline korraldama juhataja asendamist või tal ei ole võimalust määrata juhataja asendajat. Käesolevas lõikes sätestatud juhul juhatajat asendama õigustatud isik täidab juhataja ülesandeid juhataja kõigi õiguste ja kohustustega.
(4) Juhataja peab noortekeskuse töökorralduse tagama nii, et asutuse juhi ülesanded oleks täidetud ka sel ajal, kui juhataja ja juhataja asendaja on samal ajal ära.
(5) Kui juhataja ei ole taganud käesoleva paragrahvi lõigete 1-4 alusel juhataja asendamist ning tekib olukord, kus asutusel ei ole ajutiselt asutuse juhi ülesannete täitjat, täidab juhataja ülesandeid kuni 60 kalendripäeva kõigi õiguste ja kohustusega kõige vanem noortejuht.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud juhul, makstakse noortejuhile lisaks tema oma palgale lisatasu 30% juhataja palgast, kuid seda ainult juhul, kui juhataja asendamine ei ole tema töölepingust tulenev ülesanne.
§ 14. Noortekeskuse töötajad
(1) Noortekeskuse töötajateks on noortejuhid ja noortekeskuse majandamist tagavad ning noortejuhte abistavad töötajad.
(2) Noortekeskuse töötajate koosseisu kinnitab asutuse juhataja käskkirjaga, kooskõlastades koosseisu eelnevalt Türi Vallavalitsusega.
§ 15. Noortekeskuse nõukogu
(1) Noortekeskuse nõukogu (edaspidi nõukogu) on organ noortekeskuse töö analüüsimiseks ja hindamiseks ning noorsootöö korraldamiseks ja noortekeskuse tegevuseks paremate tingimuste loomisele kaasaaitamiseks.
(2) Nõukogu juhindub oma tegevuses noortekeskuse tegevust reguleerivatest õigusaktidest.
(3) Nõukogu koosseisu kinnitab Türi Vallavalitsus korraldusega. Nõukogul on vähemalt kaheksa liiget. Nõukogusse peavad kuuluma vastavalt struktuuriüksustele Türi valla erinevate piirkondade elanike esindajad, ametiasutuse esindaja, Türi Vallavolikogu esindaja, noortekeskuse töötajate esindaja ning kaks noorte esindajat.
(4) Nõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe.
(5) Nõukogu pädevus ja ülesanded
1) noortekeskuse eelarve projekti läbivaatamine ja eelarve heakskiitmine;
2) noortekeskuse tööplaanide ja aruannete läbivaatamine ning neile hinnangu andmine;
3) tasuliste teenuste nimekirja ja hinnakirja eelnõu läbivaatamine ning oma seisukoha andmine;
4) ettepanekute tegemine noortekeskuse töö paremaks korraldamiseks ja vajalike vahendite taotlemiseks;
5) noortekeskuse arengukava projekti läbivaatamine ja heakskiitmine.
(6) Nõukogu liikmetel on õigus
1) saada oma ülesannete täitmiseks noortekeskuse juhatajalt ja Türi Vallavalitsuselt vajalikku informatsiooni ning dokumente;
2) nõuda juhatajalt aruandeid ja selgitusi noortekeskuse tegevuse kohta;
(7) Nõukogu töövorm on koosolek. Nõukogu koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas.
(8) Nõukogu on otsustusvõimeline, kui nõukogu koosolekust võtab osa vähemalt 2/3 nõukogu liikmetest.
(9) Noortekeskuse juhataja on nõukogu ees aruandekohustuslik.
(10) Nõukogu annab kord aastas Türi Vallavolikogu istungil oma tegevusest ülevaate.
§ 16. Nõukogu koosolek ja selle protokollimine
(1) Nõukogu töövorm on koosolek. Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt 50% pluss 1 nõukogu liikmetest.
(3) Nõukogu esimese koosoleku kutsub kokku noortekeskuse juhataja, edaspidi nõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees.
(4) Nõukogu koosoleku kokkukutsumisest informeeritakse nõukogu liikmeid vähemalt 4 päeva enne koosoleku toimumist.
(5) Nõukogu võtab otsuseid vastu hääletamise teel. Nõukogu otsused loetakse vastuvõetuks, kui otsuste poolt hääletab vähemalt 50% pluss 1 kohalolevatest nõukogu liikmetest.
(6) Nõukogu koosolekud protokollitakse. Nõukogu protokoll peab olema vormistatud hiljemalt 10. tööpäeval pärast koosoleku toimumist. Protokolli kantakse
(7) Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Nõukogu protokolle hoitakse noortekeskuses vastavalt noortekeskuse teabehaldust (sh dokumendihaldust) reguleerivale korrale.
(8) Nõukogu otsused on juhatajale täitmiseks. Kui nõukogu otsus ei ole kooskõlas kehtivate õigusaktidega, on juhatajal õigus selle täitmisest keelduda, teavitades vastavast asjaolust viivitamatult nõukogu ja ametiasutuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalosakonda.
§ 17. Nõukogu otsuste vastuvõtmine või ettepanekute tegemine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
(2) Otsuse vastuvõtmiseks või seisukoha andmiseks nõukogu koosolekut kokku kutsumata saadab nõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees, kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis nõukogu liikmetele otsuse eelnõu ja otsuse tegemiseks vajalikud materjalid või nõukogu seisukoha andmiseks vajalikud materjalid ning määrab vastamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui kolm tööpäeva. Materjalid edastatakse infona ka noortekeskuse juhatajale.
§ 18. Noortekeskuse vara
(1) Noortekeskuse vara on Türi Vallavolikogu kehtestatud korras noortekeskuse valdusse antud Türi vallale kuuluvad või teistelt isikutelt noortekeskusele sihtotstarbeliseks kasutamiseks antud vallas- ja kinnisasjad või rahaliselt hinnatavate õiguste ja kohustuste kogum ning noortekeskusele eraldatud raha.
(2) Noortekeskuse valduses olev vara, mis ei ole antud noortekeskuse valdusse kasutuslepingute alusel, on Türi valla omand.
(3) Noortekeskus võib tema valduses ja kasutuses olevat Türi valla vara vallata, kasutada ja käsutada vastavalt Türi Vallavolikogu kehtestatud Türi valla vara valitsemise korrale ja selle alusel antud muudele õigusaktidele.
§ 19. Noortekeskuse finantstegevuse korraldamine
(1) Noortekeskuse majandustegevust korraldatakse vastavalt kinnitatud eelarvele.
(2) Noortekeskuse eelarve tuluks on
4) tulu tasuliste teenuste eest;
5) projektidest saadav sihtotstarbeline tulu.
(3) Noortekeskuse finantsmajandusliku tegevuse eest vastutab juhataja. Asutuse raamatupidamist peetakse ametiasutuses tsentraalselt, tagades seejuures asutuse vara, tulu ja kulu eraldi arvestuse.
(1) Noortekeskus esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise aruandeid rahandusministri ning Türi Vallavolikogu ja Türi Vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud korras ja tähtaegadel.
(2) Noortekeskus esitab iga aasta 1. märtsiks Türi Vallavalitsusele tegevusaruande eelmise kalendriaasta kohta.
(1) Teenistuslikku järelevalvet noortekeskuse ja noortekeskuse juhataja tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab Türi Vallavalitsus.
(2) Asutuse finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib Türi Vallavolikogu revisjonikomisjon, riigieelarveliste vahendite kasutamist Riigikontroll.
1) Väätsa Vallavolikogu 25. märtsi 2014 määrus nr 5 „Väätsa Avatud Noortekeskuse põhimäärus“ (RT IV, 06.02.2016, 50);
2) Türi Vallavolikogu 26. mai 2010 määrus nr 23 „Türi Noortekeskuse põhimäärus“ (RT IV, 12.02.2016, 23).


RT I, 08.07.2014, 22
(4) Metsandust käsitleva valdkonna arengukava koostamiseks moodustab valdkonna eest vastutav minister töögrupi, kelle tegevusse kaasatakse metsandusega tegelevad uurimisasutused ning muud olulised metsandusega seotud huvigrupid.
(1) Riik peab metsa paiknemise, pindala, tagavara, seisundi, kasutamise ja selle kitsenduste arvestust metsaressursi arvestuse riiklikus registris.
(2) Toetust võib saada erametsaomanik, metsaühistu või konsulent.
(51) Konsulent käesoleva seaduse tähenduses on isik, kellele on kutseseaduse alusel ja selles sätestatud korras omistatud konsulendi kutse metsamajanduse valdkonnas.
(9) Kui pärast toetuse andmist selgub, et toetuse saaja esitas valeandmeid, ei kasutanud toetust sihipäraselt või selguvad asjaolud, mis oleks tinginud taotluse rahuldamata jätmise, nõuab Keskkonnaministeerium või käesoleva seaduse § 6 lõike 3 alusel Keskkonnaministeeriumiga halduslepingu sõlminud isik toetuse saajalt toetusena saadud raha tagasimaksmist.
(91) Taotlus jäetakse rahuldamata, kui:
3) taotluses on teadlikult esitatud valeandmeid;
6) taotleja ei ole varem kasutanud käesoleva seaduse alusel antud toetusi sihipäraselt.
(14) Taotluse rahuldamise, taotluse rahuldamata jätmise, toetuse maksmise ja tagasimaksmise ning muud toetusega seotud otsused teeb Keskkonnaministeerium või käesoleva seaduse § 6 lõike 3 alusel Keskkonnaministeeriumiga halduslepingu sõlminud isik.
(42) Uuendus-, harvendus- ja valikraie tegemiseks on kohustuslikud kehtivad inventeerimisandmed. Eeltoodu ei kehti kinnisasja suhtes, kus metsa pindala on väiksem kui kaks hektarit, füüsilisele isikule kuuluval kinnisasjal väiksem kui viis hektarit.
(5) Metsakorraldaja katsetöödele ja eksamitele esitatavad nõuded, katsetööde ja eksamite korraldamise ning tulemuste hindamise, samuti metsakorraldaja tunnistuse andmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Riigimetsas korraldab vääriselupaiga kaitset riigimetsa majandaja valdkonna eest vastutava ministri käskkirja kohaselt.
(4) Vääriselupaiga kaitseks sõlmitakse kinnisasja omanikuga notariaalne leping (edaspidi leping), mille alusel koormatakse kinnisasi isikliku kasutusõigusega riigi kasuks Keskkonnaministeeriumi kaudu tähtajaga 20 aastat. Lepingut saab sõlmida keskkonnaregistrisse kantud vääriselupaiga kaitseks.
(3) Metsaomanik on kohustatud rakendama käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud metsa uuendamise võtteid ulatuses, mis hiljemalt viis aastat ning loo metsakasvukohatüüpides kümme aastat pärast raiet või metsa hukkumist tagab uuenenud metsa.
(8) Kui metsa uuendamise võtete rakendamine on kohustuslik, kuid metsaomanik ei ole neid kahe aasta jooksul pärast metsaosa hukkumist või raiet rakendanud ning metsa uuendamise võtete rakendamise tähtaega ei ole pikendatud, või kui hukkunud metsaosa või raiesmik ei ole metsakasvukohatüübile sobivate puuliikidega viie aasta või loo metsakasvukohatüüpides kümne aasta jooksul uuenenud ning metsa uuenemise tähtaega ei ole pikendatud, teeb Keskkonnaamet metsauuendusekspertiisi alusel metsaomanikule ettekirjutuse uuendamise võtete rakendamiseks. Ettekirjutus tehakse metsaomanikule teatavaks allkirja vastu või toimetatakse kätte väljastusteatega tähtkirjaga. Kui ettekirjutus ei ole selles märgitud tähtajaks täidetud, rakendab Keskkonnaamet sunnivahendit. Kui Keskkonnaamet rakendab sunnivahendina sunniraha, on sunniraha ülemmäär 1300 eurot ühe hektari kohta.
(8) Valikraiet tehakse püsimetsana majandamise eesmärgil puistus, mis on saavutanud käesoleva seaduse § 29 lõike 5 alusel kehtestatud raievanuse, üksikute puude ja väikehäilude raiumisega. Väikehäilude läbimõõt võib olla kuni pool puistu keskmisest kõrgusest.
2) kuuse lageraie korral 80–120 aastat;
4) Keskkonnaameti raiet lubava märkega või metsaressursi arvestuse riiklikus registris registreeritud metsateatis;
2) oluliste metsakahjustuste kohta.
(6) Metsateatisel esitatavate andmete loetelu, metsateatise vormi, esitamise, tagastamise, registreerimise ja menetlemise korra ning tähtajad kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(8) Kui kavandatud tegevus ei vasta õigusaktide nõuetele, on Keskkonnaametil õigus tegevus keelata, põhjendades keeldumist kirjalikult ja andes ühtlasi soovitused tegevuse õigusaktidega vastavusse viimiseks.
(13) Metsaomanik võib teha raiet pärast lubava märkega metsateatise Keskkonnaametilt tagasisaamist ning teha seda 12 kuu jooksul esitajale metsateatise kättetoimetamise või allkirja vastu kätteandmise päevast arvates.
(131) Metsaomanik, kellel on metsaressursi arvestuse riiklikus registris eelnevalt vähemalt 30 päeva kestel avalikustatud metsa inventeerimisandmed, võib Keskkonnaametile esitamata registreerida metsateatise kavandatavate raiete kohta väljaspool kaitstavat loodusobjekti ja ala, mille kohta on vastavalt looduskaitseseaduse §-le 8 esitatud ettepanek loodusobjekti kaitse alla võtmise kohta, vahetult metsaressursi arvestuse riiklikus registris isiku ühest tuvastamist võimaldava elektroonilise kanali kaudu ning teha raiet 12 kuu jooksul pärast metsateatise registreerimist.
(132) Metsamaterjali koondamist ja kokkuvedu võib teha ka hiljem kui 12 kuud pärast esitajale metsateatise kättetoimetamist või allkirja vastu kätteandmist või metsateatise registreerimist metsaressursi arvestuse riiklikus registris.
(14) Metsateatist esitamata või metsaressursi arvestuse riiklikus registris registreerimata võib metsaomanik raiuda kuni 20 tihumeetrit puitu kinnisasja kohta aastas.
(15) Metsakahjustust käsitleva metsateatise või muul viisil metsakahjustuse kohta informatsiooni saamise korral hindab Keskkonnaamet metsakaitseekspertiisi vajalikkust. Ekspertiisi tulemustest teavitatakse metsaomanikku 30 päeva jooksul metsateatise või informatsiooni saamisest arvates.
(2) Keskkonnaministeeriumi ja Kaitseministeeriumi valitsetavat riigimetsa majandab ja selle majandamist finantseerib Riigimetsa Majandamise Keskus. Kaitseministeeriumi valitsetava riigimetsa majandamine toimub valdkonna eest vastutava ministri määratud asutusega sõlmitud kokkuleppe alusel.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud lause esimene sõna „keskkonnaminister“ ja lause keskel sõna „kaitseministri“ sõnadega „valdkonna eest vastutav minister“ vastavas käändes.]
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud esimene sõna „keskkonnaminister“ ja lause keskel sõnad „haridus- ja teadusministri“ sõnadega „valdkonna eest vastutav minister“ vastavas käändes.]
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel esimeses lauses ja teise lause keskel asendatud sõna „rahandusministrile“ ja teise lause lõpus sõna „keskkonnaminister“ sõnadega „valdkonna eest vastutav minister“ vastavas käändes.]
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel kolmandas lauses asendatakse sõnad „, keskkonnaminister, majandus- ja kommunikatsiooniminister ning rahandusminister“ sõnadega „ ja valdkondade eest vastutavad ministrid“.]
(1) Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete, välja arvatud käesoleva seaduse §-des 25 ja 40 nimetatud nõuded, täitmise üle teostab Keskkonnainspektsioon.
(2) Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse §-des 25 ja 40 nimetatud nõuete täitmise üle teostab Keskkonnaamet.


Justiitsministri määruste muutmine ja kehtetuks tunnistamine – Riigi Teataja
Justiitsministri määruste muutmine ja kehtetuks tunnistamine
RT I 2010, 78, 600
Vastu võetud 19.10.2010 nr 36
Määrus kehtestatakse «Kohtuekspertiisiseaduse» § 9 lõigete 2 ja 3, § 11 lõike 5 ja Vabariigi Valitsuse 27. novembri 2001. a määruse nr 360 «Volituste andmine «Kohtuekspertiisiseadusest» tulenevate õigusaktide kehtestamiseks» alusel, «Kriminaalhooldusseaduse» § 26 lõike 5, «Tsiviilkohtumenetluse seadustiku» § 185 lõike 5, «Riigi õigusabi seaduse» § 31 lõike 2, «Laeva asjaõigusseaduse» § 85 lõike 2, «Pankrotiseaduse» § 60 lõigete 1 ja 5 alusel ning kehtiva õiguse korrastamise eesmärgil.
§ 1. Justiitsministri 11. detsembri 2001. a määruse nr 95 «Riiklikult tunnustatud ekspertide nimekirja pidamise kord» (RTL 2001, 135, 1948; 2009, 99, 1465) § 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Justiitsministri 1. juuli 2004. a määruse nr 51 «Kriminaalhooldusregistri asutamine ja kriminaalhooldusregistri põhimäärus» (RTL 2004, 95, 1491; 2008, 43, 587) preambul muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Määrus kehtestatakse «Kriminaalhooldusseaduse» § 26 lõike 5 alusel.»
§ 3. Justiitsministri 29. novembri 2005. a määruse nr 50 «Menetlusabi taotluse ja sellele lisatava teatise näidisvorm ja selles sisalduvate andmete loetelu» (RTL 2005, 116, 1827) preambul muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Määrus kehtestatakse «Tsiviilkohtumenetluse seadustiku» § 185 lõike 5 alusel.»
§ 4. Justiitsministri 15. detsembri 2005. a määruse nr 54 «Mittetulundusühingute ja sihtasutuste poolt õigusabi andmiseks toetuse taotlemise tingimused ja kord» (RTL 2005, 121, 1884; 2009, 32, 416) § 1 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Määrus kehtestatakse «Riigi õigusabi seaduse» § 31 lõike 2 alusel.»
§ 5. Justiitsministri 18. jaanuari 2008. a määruse nr 4 «Riiklikus ekspertiisiasutuses tehtavate ekspertiiside loetelu» (RTL 2008, 9, 112) preambul muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Määrus kehtestatakse «Kohtuekspertiisiseaduse» § 9 lõigete 2 ja 3 ning Vabariigi Valitsuse 27. novembri 2001. a määruse nr 360 «Volituste andmine «Kohtuekspertiisiseadusest» tulenevate õigusaktide kehtestamiseks» alusel.»
§ 6. Justiitsministri 25. oktoobri 1999. a määrus nr 53 «Infotehnoloogiavahendite soetamise, ekspluatatsiooni ja hoolduse korra kinnitamine» (RTL 1999, 152, 2147; 2001, 8, 111) tunnistatakse kehtetuks.
§ 7. Justiitsministri 5. veebruari 2001. a määrus nr 13 «Laeva arestimise akti vorm» (RTL 2001, 22, 303) tunnistatakse kehtetuks.
§ 8. Justiitsministri 10. aprilli 2002. a määrus nr 24 «Õigusaktide eelnõude keeletoimetajate andmekogu loomine ja pidamine» (RTL 2002, 51, 723; 2004, 67, 1119) tunnistatakse kehtetuks.
§ 9. Justiitsministri 14. juuli 2008. a määrus nr 36 «Pankrotihalduri toimikule ja pankrotimenetluses koostatavatele dokumentidele esitatavad nõuded» (RTL 2008, 63, 897) tunnistatakse kehtetuks.
§ 10. Justiitsministri 1. märtsi 2001. a määrus nr 29 «Prokuröride ametisse nimetamise kord» (RTL 2001, 33, 432) tunnistatakse kehtetuks.


Astrofüüsik asendas superarvuti kaheksa PlayStation 3-ga - BattleIT
Astrofüüsik asendas superarvuti kaheksa PlayStation 3-ga
Gaurav Khanna, Massachussetsi ülikooli teaduri kaheksa PlayStation 3 mängukonsooli ei jooksuta mitte Heavenly Swordi, vaid Linuxit koos kustomiseeritud koodiga sooritamaks ülikeerukaid astrofüüsikalisi arvutusi, kirjutab Wired. Kannatades ülikõrge hinna ja mängude puuduse all, pole Sony PlayStation 3 just hetke kõige populaarsem mänguplatvorm. Hoolimata kesistest tulemustest mängude vallas, võib PS3 leida endale uue tegevusala teaduslike uuringute vallas.
Just praegu lahendab kaheksast PS3-st koosnev kobararvuti taevaseid saladusi, mis puudutavad gravitatsioonilaineid ja sedagi, mis juhtub siis, kui supermassiivne miljoni Päikese kaaluga must auk neelab alla tähe. Selle uuringu taga seisab Dr. Gaurav Khanna, kes kasutab oma PS3-dest koosnevat niinimetatud "gravitatsioonivõrku" abivahendina mõõtmaks teoreetilisi gravitatsioonilaineid (lainetused aegruumis mis levivad valguse kiirusega), mis peaksid sellise sündmuse toimudes tekkima, kui uskuda Einsteini Relatiivsusteooriat.
Tuleb välja, et PS3 on ideaalne sooritamaks just sedasorti arvutuslikku raskejõustikku nagu Khannal oma projekti jaoks vaja läheb – boonuseks on fakt, et tegu on suhteliselt avatud platvormiga, mis muudab võimalikuks sellele teaduslike rakendusprogrammide loomise. Khanna lisab, et Sony, IBM-i ja Toshiba koostööna arendatud Cell-protsessor suudab näidata massiivset arvutusjõudlust, mis on võrreldav isegi superarvutitega – muidugi juhul, kui osatakse koodi optimeerida ja käepärast on mõned üleliigsed mängukonsoolid, mida punti panna.
Varem kasutas Khanna teadlastele saadaolevaid arvutusressursse, kuid superarvuti aeg maksab palju ja nii tuli tal iga arvutuskorra eest välja käia umbes $5000 grantidest saadud raha. Kuid kaheksa 60GB PS3 mudelit maksavad kokku vaid $3200. Et Khanna ülemused ei suhtunud ettevõtmise rahastamisse kuigi entusiastlikult, oli ta sunnitud oma abipalvega Sony poole pöörduma, kes andiski talle tasuta kaheksa PS3 mängukonsooli.
Khanna selgitab, et tema minisuperarvuti jõudlus on võrdne umbes 200 protsessoriga nendes superarvutites, mida ta varem kasutas. "Põhimõtteliselt ei pea ma enam superarvuteid kasutama," räägib Khanna oma optimeeritud koodist. "Ümmarguselt sama raha eest, mis kulus varem ühe arvutussessiooni peale, saan ma nüüd piiramatult andmeid töödelda." Khanna avaldab oma uuringutulemused järgneva paari kuu jooksul. Vähemalt on PS3 omanikel võimalus midagi huvitavat lugeda, kuni nad ootavad laiemat mänguvalikut ja paremaid hindu.
Allikas: HinnaVaatlus via Wired
Tagged: PS3sony
Sony Mobile esitles Tallinnas uusi Xperia Z5 nutitelefone
Sony tutvustas eile oma uusimaid nutitelefonide lipulaevu Xperia Z5, Xperia
Sony tutvustab maailma esimest täiskaaderkaamerat α7 II
Sony tutvustab maailma esimest täiskaaderkaamerat α7 II, millel on optili
Starman tutvustas ajakirjanikele see nädal oma selle hooaja pakkumisi ning
Solaris Sony Centeri avamine
Sony pakub nüüdsest Eesti klientidele rohkem teenuseid: VAIO täisteenind
Xperia PLAY vallutab poed Märtsis, hiljem ka Euroopas
Olid ajad kui meil oli N-Gage ja N-Gage QD – legendaarne mängutelefo
iPod & Jacuzzi


text:
3-1-2-2-16 Riigikohus 20.01.2017
Määratud kaitsja sõiduauto kasutamise kulu KrMS § 175 lg 1 p-s 4 sätestatud menetluskulu hulka arvamisel tuleb lähtuda määrast 0,08 €/km ka siis, kui riigi õigusabi osutamisega seotud sõidud on tehtud ajavahemikul 2012. a maist septembrini. (p-d 24–26)
3-3-4-5-15 Riigikohus 25.11.2015
RÕS § 37
Riigi õigusabi andmise selleks, et isik saaks pöörduda kaebusega Euroopa Inimõiguste Kohtusse, otsustab maakohus. (p 5-6)
3-3-4-4-15 Riigikohus 05.11.2015
3-3-4-2-15 Riigikohus 11.03.2015
RÕS § 10 lg 2
Kui taotleja soovib riigi õigusabi tsiviilkohtumenetluses hagiavalduse või halduskohtumenetluses kaebuse koostamiseks, esitab ta taotluse kohtule, kelle pädevusse kuulub hagi või kaebuse läbivaatamine (RÕS § 10 lg 2). Seevastu taotlus saada riigi õigusabi õigusdokumendi koostamiseks või muuks õigusalaseks nõustamiseks või esindamiseks tuleb esitada maakohtule (RÕS § 10 lg 3). Kui maakohtule ei ole taotluses esitatud andmetest selge, millist liiki riigi õigusabi taotleja soovib, on tal õigus jätta taotlus käiguta ja nõuda taotlejalt lisaselgitusi (TsMS § 475 lg 1 p 16, § 477 lg 1, § 3401 lg 1). (p-d 7, 9)
Lapse nime kontinuiteedi põhimõttest tulenevalt on lapse huvides tema senise nime säilitamine ja nime muutmine on põhjendatud vaid üksikutel juhtudel (p 21)
Isegi hooldusõiguse või vastava otsustusõiguse korral ei saa vanem lapse perekonnanime alati oma soovi järgi muuta, sest lapsele perekonnanime andmise ja perekonnanime muutmise võimalused on reguleeritud nimeseaduses (p 22)
Otsustusõiguse küsimust lahendades tuleb kohtul kaaluda, kas vanem suudab ja soovib vaidlusalust küsimust (lapse perekonnanime muutmist) lapse huvidest lähtudes otsustada (p 20)
Lapse nime muutmiseks ainuotsustusõiguse saamise korral ei saa vanem lapse perekonnanime alati oma soovi järgi muuta, sest lapse perekonnanime muutmise võimalused on reguleeritud nimeseaduses (p 22)
3-3-1-74-13 Riigikohus 17.12.2013
RÕS § 7 lg 1 p 5
Kaebuse käiguta jätmise määrus on arusaadavam, kui selle resolutsioonis on ära näidatud kaebuse puudused, mille kõrvaldamiseks on kohus andnud tähtaja.
Kuigi menetlusabiks on nii riigi õigusabi kui ka riigilõivu tasumisest vabastamine (HKMS § 110), on määruse resolutsioonis õige selgelt eristada see, et rahuldamata on jäetud nii riigi õigusabi taotlus kui ka riigilõivu tasumise kohustusest vabastamise taotlus.
Politsei- ja Piirivalveameti otsus lahkumisettekirjutuse vabatahtliku täitmise tähtaja pikendamise kohta on haldusakt haldusmenetluse seaduse § 51 lg 1 mõttes, mitte menetlustoiming. Tegemist on soodustava haldusaktiga, millega selle adressaadile on antud õigus viibida Eestis kauem, kui tuleneb lahkumisettekirjutusest.
3-3-1-12-13 Riigikohus 16.04.2013
RÕS § 12 lg 1 p 2
Riigi õigusabi saamiseks esitatavas taotluses tuleb märkida probleemi kirjeldus, mille lahendamiseks riigi õigusabi taotletakse. Kohus peab riigi õigusabi andmisest keelduma, kui asjaoludest tulenevalt on taotleja võimalus oma õiguse kaitseks ilmselt vähene.
Kui soovitakse riigi õigusabi haldusakti vaidlustamiseks, siis hõlmab probleemi kirjeldus ka andmeid haldusakti kohta, mida soovitakse vaidlustada. Kui kohus ei tea, millist haldusakti soovitakse vaidlustada, siis ei saa kohus hinnata, milline on taotleja võimalus kaitsta oma õigusi. Ka õigusteadmisteta isik peab olema suuteline ära näitama need haldusaktid, mille vaidlustamiseks kohtus ta soovib riigi õigusabi.
3-4-1-20-11 Riigikohus 04.10.2011
RÕS § 20 lg 3
KrMS § 344 lg 3
Vt lahendi nr 3-4-1-15-10 annotatsiooni.
3-1-1-95-10 Riigikohus 30.11.2010
RÕS § 6 lg 1
Riigi õigusabi seaduse (RÕS) § 6 lg 1 kohaselt võib riigi õigusabi saada füüsiline isik, kes oma majandusliku seisundi tõttu ei suuda õigusabi vajamise ajal tasuda asjatundliku õigusteenuse eest või suudab seda teha üksnes osaliselt või osamaksetena või kelle majanduslik seisund ei võimalda pärast õigusteenuse eest tasumist lihtsat toimetulekut. Seega ei eelda RÕS § 6 lg 1 taotleja absoluutset varatust ega kõigi võimalike varade realiseerimise kohustust.
Kui varatule isikule, kes süüteomenetluses ei suuda ise oma õigusi kaitsta, riigi õigusabi ei anta, jäetakse ta sisuliselt olukorda, mis ei vasta õigusriigi põhimõttele ega ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooni artiklis 6 tagatud ausa kohtumenetluse põhimõttele.
RÕS § 12 lg-st 5 tuleneb tõepoolest, et riigi õigusabi taotlus esitatakse eesti keeles või teatud juhtudel inglise keeles ning et muus keeles kohtule edastatud taotlus tagastatakse. Kriminaalkolleegium märgib, et riigi õigusabi taotluse keelenõue on seatud eelkõige esitatavatest taotlustest arusaadavuse tagamiseks, mitte aga selleks, et raskendada muukeelsete isikute juurdepääsu õigusabile.
3-1-1-88-09 Riigikohus 26.10.2009

matches:
Riigikohus
§ 175
Riigikohus
§ 37
Riigikohus
Riigikohus
§ 10
§ 10
§ 10
§ 475
§ 477
§ 3401
Riigikohus
§ 7
kohus
§ 110
§ 51
Riigikohus
§ 12
Kohus
kohus
kohus
Riigikohus
§ 20
§ 344
Riigikohus
§ 6
§ 6
§ 6
§ 12
Riigikohus


Mati Kitsiku kaebuse läbivaatamine – Riigi Teataja
Mati Kitsiku kaebuse läbivaatamine
RT III, 14.11.2014, 2
Vastu võetud 12.11.2014 nr 67
Võru Linnavalitsus sõlmis 18.11.2013 käsunduslepingu Mati Kitsikuga (leping nr 1121), kes on Võru Linnavolikogu liige. 17.09.2014 esitasid volikogu liikmed Tarmo Piirmann ja Jüri Kaver taotluse Võru Linna Valimiskomisjonile Mati Kitsikule asendusliikme määramiseks. Taotlejad leidsid, et Mati Kitsikuga sõlmitud käsundusleping on näiline ning sõlmitud poolte vahel sõlmitud töölepingu varjamiseks või ametnikuna teenistuskohustuste täitmise varjamiseks ja seetõttu on Mati Kitsiku volikogu liikme volitused KOKS § 18 lõike 1 punkti 6 alusel ennetähtaegselt lõppenud.
Võru Linna Valimiskomisjon jättis 1.10.2014 otsusega nr 5 taotluse rahuldamata ning asus seisukohale, et Mati Kitsikuga sõlmitud lepingu puhul ei olnud tegemist KOKS § 18 lõike 1 punkti 6 mõttes töölepinguga ning teda ei ole nimetatud ametnikuks.
Maakonna valimiskomisjoni järelevalve algatamine
3.10.2014 esitasid Tarmo Piirmann ja Jüri Kaver Võru Maakonna Valimiskomisjonile taotluse Võru Linna Valimiskomisjoni 1.10.2014 otsuse nr 5 üle järelevalve algatamiseks, nimetatud otsuse kehtetuks tunnistamiseks, volikogu liikme volituste lõppemise tuvastamiseks ja Võru Linna Valimiskomisjonile ettekirjutuse tegemiseks asendusliikme määramiseks. Taotlejad leidsid, et Võru Linna Valimiskomisjon on ebaõigesti tuvastanud, et Mati Kitsikuga sõlmitud käsunduslepingu näol ei olnud tegu töölepinguga ning teda ei ole nimetatud ametnikuks. Oma seisukohtade kinnitamiseks tõid taotlejad välja järgmised põhjendused:
1) Mati Kitsik on kaasatud Võru Linnavalitsuse organisatsiooni - lepingu täitmine nõuab tema kättesaadavust ja kohalolekut töökohas ning ta peab alluma tööandja, Võru Linnavalitsuse, juhistele ja kontrollile, juhinduma Võru Linnavalitsuse poolt kehtestatud töökorraldusreeglitest ning muudest kordadest, Võru Linnavalitsusel on laialdased õigused Mati Kitsiku tegevuse üle järele valvata, seega on poolte vahel alluvussuhe (lepingu punktid 3.1.5, 3.1.8, 4.2.1, 4.2.2, 4.2.3);
2) pooled on end lepinguga sidunud pikaajaliselt, tähtajatult (lepingu punkt 6.1);
3) Mati Kitsik kasutab oma tööülesannete täitmiseks Võru Linnavalitsuse töövahendeid ning kohustub need lepingu lõppedes tagastama (lepingu punkt 3.1.9);
4) Mati Kitsikule makstakse perioodilist tasu ning tal puudub selles osas igasugune finantsrisk (lepingu punktid 5.1, 5.3);
5) Mati Kitsikul on töösuhteväliseid piiranguid ja kohustusi (lepingu punkt 3.1.7).
Taotlejatele teadaolevalt on Mati Kitsikule eraldatud käsunduslepingust tulenevate ülesannete täitmiseks Võru Linnavalitsuse hoones kabinet, kus ta viibib enamvähem igapäevaselt, nagu teised linnavalitsuse töötajad ja ametnikud, mida Mati Kitsik on ka ise tunnistanud linna valimiskomisjonile antud selgituses. Taotlejate väidete kohaselt on linnavalitsus andnud Mati Kitsiku kasutada töötelefoni ja tööarvuti. Samuti on taotlejatele väidetavalt teada, et Mati Kitsik osaleb linnavalitsuse osakonnajuhatajate koosolekutel nagu teisedki linnavalitsuse töötajad ja ametnikud. Seda ei ole Mati Kitsik ka eitanud. Eeltoodud asjaolud viitavad ka sellele, et nimetatud käsunduslepingu näol võib lisaks töölepingule olla sisuliselt tegemist teenistussuhet reguleeriva aktiga. Tähelepanu on juhitud asjaolule, et Mati Kitsiku ülesannete hulka kuulub lepingu lisa 1 punktist 1 lähtuvalt linnavara auditeerimine. ATS § 7 lõike 3 punkti 2 järgi loetakse avaliku võimu teostamiseks mh siseauditi läbiviimist. Taotlejad järeldasid sellest, et Mati Kitsiku poolt tema ja Võru Linnavalitsuse vahel sõlmitud lepingu alusel täidetavad ülesanded seisnevad avaliku võimu teostamises, mis sisuliselt annavad tunnistust avaliku teenistuse seaduse kohase teenistussuhte olemasolust.
Võru Maakonna Valimiskomisjon pidas 8.10.2014 otsusega nr 1-3/8 asja sisulise lahendamise huvides õigeks algatada KOVVS § 18 lõike 1 alusel järelevalve Võru Linna Valimiskomisjoni 1.10.2014 otsuse nr 5 üle, kuna antud asjas ei ole üheselt selge Võru Linna Valimiskomisjoni otsuse kooskõla KOKS § 18 lõike 1 punktiga 6. Maakonna valimiskomisjon leidis, et asja lahendamiseks tähtsust omavad asjaolud on Võru Linna Valimiskomisjoni poolt jäetud välja selgitamata, taotlejate esitatud seisukohad on jäetud hindamata, asjas olemasolevad tõendid on jäetud arvesse võtmata, vasturääkivused kõrvaldamata, aluseks on võetud üksnes huvitatud osapoolte ütlused. Maakonna valimiskomisjon otsustas järelevalve tulemuste kohta otsuse vastu võtta hiljemalt 7.11.2014. Võru Maakonna Valimiskomisjon pöördus selgituste saamiseks kirjalikult Võru Linna Valimiskomisjoni, Võru Linnavalitsuse ja Mati Kitsiku poole. Võru Maakonna Valimiskomisjonile esitasid määratud tähtajaks (20.10.2014) vastuskirjad Võru Linna Valimiskomisjoni esimees Ülle Müürsepp, Võru linnapea Anti Allas ja Mati Kitsik.
Maakonna valimiskomisjoni järelevalve käigus kindlaks tehtud asjaolud
Järelevalve teostamise kohta võttis Võru Maakonna Valimiskomisjon 4.11.2014 vastu otsuse nr 1-3/9.
Maakonna valimiskomisjon leidis, et järelevalve läbiviimise taotluse ajendiks on taotlejate seisukoht, et Võru Linnavolikogu liikme Mati Kitsiku volitused on ennetähtaegselt lõppenud ja tema asemele tuleks nimetada asendusliige. Seetõttu keskendub maakonna valimiskomisjoni järelevalve Võru Linna Valimiskomisjoni 1.10.2014 otsuse nr 5 sellele osale, mis käsitleb hinnangu andmist Mati Kitsikuga 18.11.2013 sõlmitud lepingule ja jätab hindamata otsuse selle seisukoha, mis kirjeldab kaebeõiguse puudumist.
KOKS § 18 lõige 1 punkt 6 nimetab volikogu liikme volituste lõppemise alusena ametnikuks nimetamist või töötamist töölepingu alusel. Sellest tulenevalt tuleb volikogu liikme volituste ennetähtaegse lõppemise üle otsustamiseks valimiskomisjonil kindlaks teha, kas esineb KOKS § 18 lõike 1 punktis 6 märgitud asjaolu – ametnikuks nimetamine või töötamine töölepingu alusel.
Maakonna valimiskomisjoni arvates on välistatud Mati Kitsiku töötamine ametnikuna, kuna teda ei ole ametisse nimetatud ja ei ole ka tuvastatud, et Mati Kitsik on teostanud avalikku võimu ATS § 7 lõike 3 tähenduses. Ametniku teenistussuhe ei teki mitte lepingulisest vahekorrast, vaid ametniku nimetamise teel vastava haldusaktiga (käskkirja või korraldusega). Küll on aga 18.11.2013 sõlmitud käsunduslepingul töölepingu tunnused, mis vastavad ATS § 7 lõikes 4 sätestatule: „Töötaja võetakse käesoleva seaduse §-s 6 nimetatud ametiasutuses töökohale, millel ei teostata avalikku võimu, vaid tehakse üksnes avaliku võimu teostamist toetavat tööd. Töötaja töötab töölepingu alusel.“
Võru Linnavalitsuse ja Mati Kitsiku vahelise lepingu punkti 1.4 kohaselt on lepingu objektiks projektide ja määratletud valdkondade koordineerimise teenuse osutamine lepingu lisas nr 1 loetletud projektide ja valdkondade osas. Lepingu lisas 1„Käsundi kirjeldus“ on Mati Kitsiku ülesanded kirjeldatud järgmiselt:
„1. Linnavara auditeerimine, järelmite esitamine ja tutvustamine linnapeale edasiste otsuste tegemiseks,
2. Linnapea nõustamine finantsküsimustes,
3. Ettevõtluskeskkonna analüüsi teostamine Võru linna kohta, järelmite ja võimaluste esitamine ning tutvustamine linnapeale otsuste tegemiseks.“
Maakonna valimiskomisjon leidis, et lisas 1 kirjeldatud ülesandeid ei ole võimalik käsitleda „projektide ja määratletud valdkondade koordineerimise teenusena“. Arvestades lisas 1 kirjeldatud ülesannete eripära ja sisu ning asjaolu, et kirjeldatud ülesanded ei ole kõrvalseisjale seostatavad „koordineerimise teenusena“, on alust arvata, et lepingu sõlmimisel on tegelikult kokku lepitud mitte teenuse osutamises, vaid eeldatakse regulaarset tööd ja alalist kohalolekut. Sellest on omakorda põhjendatud järeldada, et Mati Kitsiku tegevus Võru Linnavalitsuse juures tegelikult on töölepingulisele suhtele omase iseloomuga.
Maakonna valimiskomisjon leidis, et töölepingulist suhet kinnitab ka alljärgnev:
1) lepingu punktis 3.1.7 on sätestatud, et Mati Kitsik on kohustatud mitte kasutama käsundiandja vara ja informatsiooni eesmärkidel, mis ei ole kooskõlas käsundiandja tegevuse või eesmärkidega, hoidma saladuses temale teatavaks saanud isikute delikaatseid isikuandmeid ning lähtuma konfidentsiaalsuse printsiibist;
2) lepingu punkt 3.1.8 kohustab Mati Kitsikut juhinduma käsundiandja poolt kehtestatud töökorraldusreeglitest ja muudest kordadest, mis on kehtestatud käsundiandja vara kasutamisele ja infobaaside käsitlemisele;
3) lepingu punkt 3.1.9 kehtestab, et Mati Kitsik on kohustatud tagastama peale lepingu lõppemist või lõpetamist tema käsutusse antud töövahendid või hüvitama nende maksumuse mittetagastamise või tahtliku rikkumise korral.
Kõigist eespool viidatud lepingu punktidest (punkt 1.4, punktid 3.1.7, 3.1.8, 3.1.9) ja lisast 1 saab teha järelduse, et Mati Kitsikuga 18.11.2013 sõlmitud leping on oma sisuliste tunnuste poolest tööleping, kuna märgitud lepingu punktide sõnastustest tuleneb, et Mati Kitsik kasutab käsundiandja vara ja töövahendeid ning ta ei ole ülesannete täitmisel käsunduslepingule omaselt iseseisev, vaid peab arvestama käsundiandja poolt kehtestatud reeglite ja kordadega.
Maakonna valimiskomisjon leidis, et TLS § 1 lõikes 2 sätestatut silmas pidades, eeldatakse töölepingu olemasolu, kui isik teeb teisele isikule tööd, mille tegemist võib vastavalt asjaoludele oodata üksnes tasu eest. Lepingu punkt 5.1 järgi tasub Võru Linnavalitsus Mati Kitsikule lepingu alusel osutatavate teenuste eest tasu 2000 eurot ühes kalendrikuus ja lepingu nimetatud punkti teine lause ütleb, et „tasu on pooltele siduv ega ole seatud sõltuvusse inflatsioonist või muudest teguritest ning seda võib muuta üksnes poolte kirjaliku kokkuleppega“. Lepingu punktist 5.3 tulenevalt kantakse tasu käsundisaaja pangakontole igakuiselt jooksval kuul osutatud teenuse eest hiljemalt kuu viimasel tööpäeval. Lepingu punkt 6.1 kohaselt on leping sõlmitud tähtajatuna. Lepingu punktidest 5.1, 5.3 ja 6.1 tulenevalt saab teha järelduse, et antud juhul on tegemist töölepingulise suhtega, sest vastavalt lepingu punktidele 5.1 ja 5.3 makstakse lõplikult (tingimusteta) kokkulepitud töötasu (2000 € kuus) kindlal tähtajal (hiljemalt kuu viimasel tööpäeval). See tähendab, et Mati Kitsikule makstakse kindlat tasu kindlal ajal, sõltumata väidetava käsundi täitmisest või selle täitmise tulemustest. Kindla tasu maksmine, sõltumata töö tulemusest, on eelkõige töölepingulise suhte tunnuseks.
Maakonna valimiskomisjon leidis, et oluline on kindlaks teha, kas Mati Kitsiku ja Võru Linnavalitsuse vahel oli sõltuvussuhe, st millisel määral on töötaja allutatud tööandjale, milline on töötaja iseseisvuse määr, tööd tegeva isiku otsustusvabaduse ja alluvuse määr.
Kontrollitava lepingu punkt 3.1.5 kohaselt on käsundisaaja kohustatud andma käsundiandjale aru teenuse osutamise käigust ja võimaldama igal ajal teostada kontrolli osutatava teenuse mahu ja kvaliteedi üle. Lepingu punkt 3.2.3 kohaselt on käsundisaajal õigus nõuda käsundiandjalt teenuse osutamisega seotud oluliste põhimõtteliste küsimuste otsustamist, millise kohustub käsundiandja täitma viie tööpäeva jooksul arvates selle kohta kirjaliku teate saamisest; käsundiandja on kohustatud lepingu punktist 4.1.4 tulenevalt käsundisaaja nõudmisel esitama käsundisaajale igal hetkel vajalikku lisainformatsiooni, andmeid või dokumente; lepingu punktis 4.1.5 sätestatu kohaselt on käsundiandja kohustatud tagama käsundiandjast sõltuvate kõikide teenuse osutamise käigus üleskerkivate küsimuste ja probleemide lahendamise viie tööpäeva jooksul arvates selle kohta kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teate saamisest. Lepingu punkt 4.2.1 kohaselt on käsundiandjal õigus kontrollida teenuse osutamise käiku ja kvaliteeti igal ajal lepingu täitmise tähtaja jooksul; lepingu punkt 4.2.3 kohaselt on käsundiandjal õigus igal ajal kontrollida teenuste teostamise käiku. Viidatud lepingu punktides sätestatu annab tunnistust sellest, et käsundisaaja on igakülgselt allutatud käsundiandja juhtimisele ja kontrollile. Need asjaolud tõendavad, et poolte vahel on tegelikult alluvussuhe. Alluvussuhe on aga omane ainult töölepingule.
Maakonna valimiskomisjon leidis, et kui ka lepingus puudus puhkuseregulatsioon, on kohtupraktikas asutud seisukohale, et isegi töölepingu tüüpiliste tunnuste puudumine (näiteks: töö- ja puhkeaega ning puhkust käsitlevate sätete puudumine lepingu tekstis) ei tarvitse välistada töölepingu olemasolu. Üldjuhul reguleeritakse nii töö- kui puhkeaega asutusesisese üldaktiga, s.o kõigile töötajatele ühistel alustel kehtivate reeglite alusel (näiteks töösisekorraeeskiri või töökorraldusreeglid) ja neid üldiselt kehtivaid reegleid töölepingus ei korrata. Selle kinnituseks on Võru linnapea 31.01.2014 käskkirjaga nr 20.2-1/32 kehtestatud „Töökorralduse reeglid“, mille § 1 lõige 2 sätestab: „Töökorralduse reeglitega määratakse kindlaks: tööajakorraldus, teenistuskohustuste täitmise nõuded, palga arvestamine ning palga maksmise aeg ja koht, puhkuste andmise kord, tegevus- ja toimingupiirangud ning avaliku teenistusega seotud kohustused, töö- ja teenistuskoht ning üldised käitumiseeskirjad, töötervishoiu ja töökaitse ning tuleohutuse üldjuhised, töökorralduse reeglite kehtestamine ja tutvustamine.“ Kontrollitava lepingu punkt 3.1.8 kehtestab, et Mati Kitsik on kohustatud juhinduma kehtestatud töökorraldusreeglitest. Tulenevalt eelnevalt viidatud Võru linnapea poolt kehtestatud töökorralduse reeglitest, ei olnud mingit vajadust Mati Kitsikuga sõlmitud lepingus (töölepingus) kokku leppida töö- ega puhkeajas, mistõttu nende tingimuste lepingus reguleerimata jätmine ei ole töölepingut välistav tõend.
Lähtudes ülaltoodust leidis Võru Maakonna Valimiskomisjon, et Võru Linnavalitsuse ja Mati Kitsiku vahel sõlmitud leping ei ole käsundusleping. Maakonna valimiskomisjon lähtus sellest, et käsunduslepingut iseloomustavad (eristavad töölepingust) järgmised tunnused:
1) käsundisaaja ei allu käsundiandja töökorraldusele, üldjuhul talle ei määrata kindlaks käsundi täitmise kohta ega alalisele kontrollile allumise kohustust. Käsundisaaja peab käsundi täitma ettenähtud ajaks vastavalt kokkulepitud tingimustele. Käsundiandja ei ole huvitatud käsundi täitmise protsessi korralduse sätestamisest, vaid on huvitatud käsundi täitmise tulemustest, mistõttu käsunduslepingus peab olema kokku lepitud, kuidas täitmise tulemus edastatakse, kuidas loetakse tulemus saavutatuks;
2) käsunduslepingu mõte on saavutada mingi kindel (konkreetne) eesmärk. Käsundusleping kehtib seni, kuni eesmärk, milles kokku on lepitud, on saavutatud.
Võru Linnavalitsuse ja Mati Kitsiku vahel 18.11.2013 sõlmitud leping ei vasta eeltoodud käsunduslepingu tunnustele. Käesolev leping vastab töölepingu tunnustele alljärgnevatel põhjustel:
1) Mati Kitsik on kohustatud juhinduma kehtestatud töökorraldusreeglitest ja muudest kordadest, mis on kehtestatud linnavalitsuse vara kasutamisele ja infobaaside käsitlemisele (lepingu punkt 3.1.8);
2) Mati Kitsik on kohustatud tagastama peale lepingu lõppemist või lõpetamist tema käsutusse antud töövahendid või hüvitama nende maksumuse mittetagastamise või tahtliku rikkumise korral (lepingu punkt 3.1.9);
3) Mati Kitsikule lepingu alusel osutatavate teenuste eest makstav tasu on 2000 eurot ühes kalendrikuus ja tasu on pooltele siduv ega ole seatud sõltuvusse inflatsioonist või muudest teguritest ning seda võib muuta üksnes poolte kirjaliku kokkuleppega (lepingu punkt 5.1);
4) Mati Kitsikule kantakse tasu pangakontole igakuiselt hiljemalt kuu viimasel tööpäeval (lepingu punkt 5.3);
5) lepingus ei ole ette nähtud tulemuse hindamist;
6) leping on sõlmitud tähtajatuna (lepingu punkt 6.1).
Maakonna valimiskomisjon ei nõustunud Võru Linna Valimiskomisjoni 01.10.2014 otsuses nr 5 tehtud järeldusega, et Mati Kitsikuga sõlmitud lepingu puhul ei olnud tegemist KOKS § 18 lõike 1 punkti 6 mõttes töölepinguga. Võru Linna Valimiskomisjon ei ole otsuse kirjeldavas osas suutnud tõendada, et pooled tõepoolest sõlmisid käsunduslepingu. Viimast asjaolu ei ole suutnud tõendada ka Võru linnapea Anti Allas oma seletuses ega Mati Kitsik oma seletuses, kes peavad põhiliseks rõhutada ainult tahet sõlmida käsundusleping. Muid veenvaid tõendeid ei esitata. Mati Kitsik rõhutab seletuses seda, et ta ei ole kellegagi kokku leppinud tööaega ja kuna tema perekond elab Tartus, siis ei ole tal võimalik töötada töölepingu alusel Võrus. Viimatimärgitud argumendid ei ole aga töölepingut välistavad asjaolud, sest käesoleval ajal kasutatakse töölepingu olemasolul ka kaugtöö tegemise võimalusi. Oluline on siinjuures veel märkida, et ei Anti Allas ega Mati Kitsik ei ole selgitanud, kuidas on seniajani (leping on kestnud peaaegu aasta aega) fikseeritud käsundi täitmise tulemusi, s.o lepingu eesmärgi täitmist. Samuti ei selgitanud linnapea, milliste kriteeriumide alusel toimub regulaarne, kindlas summas tasu maksmine.
Võru Maakonna Valimiskomisjon otsustas tunnistada kehtetuks Võru Linna Valimiskomisjoni 1.10.2014 otsuse nr 5, lugeda tuvastatuks, et Mati Kitsiku töötamine Võru Linnavalitsuses 18.11.2013 sõlmitud käsunduslepingu nr 1121 alusel on tegelikult töötamine töölepingu alusel KOKS § 18 lõike 1 punkti 6 mõttes ja teha ettekirjutus Võru Linna Valimiskomisjonile Mati Kitsikule asendusliikme määramiseks viie tööpäeva jooksul otsuse kättesaamisest arvates.
Mati Kitsik esitas 7.11.2014 kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile, milles taotles Võru Maakonna Valimiskomisjoni 4.11.2014 otsuse nr 1-3/9 kehtetuks tunnistamist. Kaebaja leiab, et maakonna valimiskomisjoni otsusest ei nähtu, millised asjas tähtsust omavad asjaolud jättis linna valimiskomisjon välja selgitamata, millised tõendid arvesse võtmata ja millised olid need vasturääkivused, millele maakonna valimiskomisjon järelevalve algatamisel tugines. Kaebaja väitel süüdistas maakonna valimiskomisjon linna valimiskomisjoni erapooletuses, kusjuures otsuse tegemisel on aluseks võetud üksnes huvitatud osapoolte ütlused. Maakonna valimiskomisjoni otsusest ei selgu, kes on need isikud, kellega täiendavalt on otsuse tegemisel arvestatud ehk keda on linna valimiskomisjon otsuse tegemisel eiranud.
Kaebuse kohaselt on maakonna valimiskomisjon järelevalve algatamise asjaoludes esitanud kolm valeväidet. Kaebaja leiab järgmist:
1) kaebaja ei ole väitnud, et ta viibib enam-vähem igapäevaselt Võru Linnavalitsuse hoones;
2) kaebaja on selgesõnaliselt kinnitanud, et tema kasutusse ei ole antud Võru Linnavalitsuse töötelefoni ega -arvutit;
3) maakonna valimiskomisjon on leidnud, et kaebaja viibib linnavalitsuse osakonnajuhatajate koosolekul nagu ka teised linnavalitsuse töötajad ja ametnikud. Kaebaja on viibinud linnapea palvel kokku kolmel viidatud koosolekul.
Kaebaja leiab, et maakonna valimiskomisjon on alustanud järelevalvemenetlust kindla seisukohaga – tegemist on töölepinguga. Kõiki tõendeid ja ütlusi on esitletud ja hinnatud üksnes töölepingu seaduses esitatu valguses, heites kõrvale ja jättes hindamata võlaõigusseaduses käsunduslepingut käsitlevad normid ja kaebuse esitaja poolt antud ütlused ehk lepingupoolte tegeliku tahte.
Kaebaja leiab, et maakonna valimiskomisjoni otsus jätta hindamata taotluse esitajate kaebeõiguse esinemine või selle puudumine on õigusvastane. KOVVS näeb ette alama astme valimiskomisjoni otsuste üle järelevalve teostamise võimalust üksnes kaebuse, mitte omaalgatusliku initsiatiivi alusel. Maakonna valimiskomisjoni otsusest ei ole tuvastatav, miks on jäetud kaebeõiguse esinemine või selle puudumine tuvastamata. Kaebaja leiab, et kaebeõiguse puudumisel tulnuks esitatud kaebus (taotlus) jätta käiguta.
Kaebaja leiab, et maakonna valimiskomisjon on välistanud eos võimaluse käsunduslepingu esinemiseks. Maakonna valimiskomisjoni otsuse punktis 6 on asutud enne käsunduslepingu esinemise kontrollimist võlaõigusseaduses sätestatu kohaselt seisukohale, et kui isik teeb teisele isikule tööd, mille tegemist võib vastavalt asjaoludele oodata üksnes tasu eest, eeldatakse töölepingu olemasolu. See on vastuolus lepinguõiguse üldpõhimõtete ja seaduste hierarhiaga. Maakonna valimiskomisjoni loogikat järgides tuleks igat võlaõiguslikku lepingut alati ja igal juhtumil käsitleda töölepinguna kui üks isik teeb teisele isikule tööd, mille tegemist võib vastavalt asjaoludele oodata üksnes tasu eest. Ehk esineks justkui eeldus, et kõik käsunduslepingud on töölepingud, kui tööandja ei tõenda teisiti. Juhindudes õigusaktide hierarhiast on võlaõigusseadus üldseadus ja töölepingu seadus eriseadus ehk käsunduslepingu olemasolu või selle puudumise tuvastamisel tuleb seda hinnata eelkõige võlaõigusseaduses käsunduslepingu kohta sätestatud normide kohaselt ja juhul kui leiab tuvastamist, et kontrollitav leping ei sobi vastavasse normistikku, tuleb pöörduda eriseaduste poole.
Kaebaja leiab, et maakonna valimiskomisjon järgib otsuse punktis 7 järjekindlalt eeldust, et tegemist on töölepinguga ning heidab kõrvale kõik selle seisukoha vastu esitatud tõendid. Nii näiteks osundatakse rõhutatult seisukohale, et kui töö tegija lahendab jooksvaid probleeme, olles tööandjale pidevalt kättesaadav, täites tema juhiseid ja alludes asutuse sisekorrale, on tegemist töölepinguga. Paraku jäetakse tõendid esitatuga kõrvutamata (jooksvate probleemide lahendamine, tööandjale kättesaadavuse hindamine, juhiste täitmise tuvastamine, sisekorrale allumine). Ka on maakonna valimiskomisjon jõudnud arvamusele, et kui käsundiandja on lepingusse sisse toonud enese kaitseks regulatsiooni oma maine, seadustest tulenevate nõuetest kinnipidamise ja vara tagastamise nõude, on tegemist töösuhet kinnitava asjaoluga, mitte VÕS § 625 ja 626 kohase regulatsiooniga.
Kaebuse esitajale on arusaamatu (otsuses tuvastamata), mil viisil on jõudnud maakonna valimiskomisjon otsuse punktis 8 tõdemuseni, et Mati Kitsik kasutab käsundiandja vara ja töövahendeid. Asjas on tõendatud, et Võru Linnavalitsus ei ole andnud kaebuse esitaja kasutusse käsundiandjale kuuluvat vara (maakonna valimiskomisjoni viite kohaselt tööandja töövahendid, materjalid ja seadmed), mille kasutamise võimalus on tehtud võimalikuks lepingu punktiga 3.1.8 ja mille korral on reguleeritud ka võimaluse kasutamisel vara kasutamise reeglistik.
Kaebaja leiab, et vaidlustatud otsuse punkti 10 lõppjäreldus on vale, kuna esitatud tulemuseni on jõutud vale lähtealuse kasutamise tõttu (TLS, mitte VÕS § 621).
Kaebuse esitaja hinnangul on üldteada, et tasuta tööd tehakse (kui üldse tehakse) vabatahtlikkuse alusel peamiselt kolmandas sektoris. Seega tuleb asuda seisukohale, et igat võlaõiguslikku (sealhulgas ka tööõiguse regulatsioonile allutatud töölepingut) lepingut tuleb käsitleda lepinguna, mida täidetakse üksnes tasu eest. Esitatud seisukoht ei tähenda, et maakonna valimiskomisjoni poolt tuvastatud fakt oleks käesolevas vaidluses oluline. Pigem näeb kaebuse esitaja siin ohtu, et maakonna valimiskomisjon riigi esindajana proovib juurutada uut, kuid valet, juba nimetatud seisukohta – kõik käsunduslepingud on töölepingud kui tööandja ei tõenda teisiti.
Kaebaja ei nõustu maakonna valimiskomisjoni otsuse punktis 11 esitatud seisukohaga, mille kohaselt on nad tuvastanud töösuhte olemasolu. Tööõiguslik regulatsioon on kehtestatud töötajate kaitseks tööandjate vastu, mitte vastupidi. Kaebuse esitaja hinnangul ei saa mitte ühegi seaduse või õigusaktiga sundida kedagi töösuhtesse, kui isik ise seda ei soovi ja seda sõltumata tööandja väidetest.
Kaebuse esitaja ei saa nõustuda maakonna valimiskomisjoni väitega, et käsunduslepingu mõte on saavutada mingi kindel eesmärk, milles saab kokku leppida ja mida on võimalik saavutada. Maakonna valimiskomisjoni poolt esitatud väited iseloomustavad pigem töövõtulepingut. Seetõttu ei ole pädev ka väide, et käsunduslepingus peab olema kokku lepitud kuidas täitmise tulemus edastatakse ja kuidas loetakse tulemus saavutatuks. Iga käsundusleping on ainulaadne ja sõlmitakse käsundi iseloomust tulenevalt vastavalt poolte tahtele.
Võru Maakonna Valimiskomisjoni seisukoht
Maakonna valimiskomisjon vaidleb oma 7.11.2014 kirjas kaebusele vastu, jääb oma 4.11.2014 otsuses toodud seisukohtade juurde ning palub jätta kaebus rahuldamata. Maakonna valimiskomisjon selgitab, et kaebaja seisukoht, et maakonna valimiskomisjon on oma otsuses esitanud valeväiteid, ei vasta tõele, kuna nn valeväited on võetud maakonna valimiskomisjoni 4.11.2014 otsuse algusosast, kus komisjon on peatükis „Järelevalve algatamise asjaolud“ toonud ära 3.10.2014 maakonna valimiskomisjonile taotluse esitanud Tarmo Piirmanni ja Jüri Kaveri väited, mida ei ole võimalik käsitleda maakonna valimiskomisjoni väidete ja seisukohtadena. Maakonna valimiskomisjoni seisukohad on esitatud peatüki „Maakonna valimiskomisjoni seisukoht“ punktides 5–11.
Maakonna valimiskomisjon leiab, et ta ei ole järelevalve algatamisel oma pädevust ületanud. Maakonna valimiskomisjon juhindus järelevalve algatamise otsuse tegemisel KOVVS §-st 18, mille kohaselt on maakonna valimiskomisjoni ülesanne juhendada valla ja linna valimiskomisjone ning jaoskonnakomisjone, valvata nende tegevuse järele ning täita muid käesolevast seadusest tulenevaid ülesandeid. Sellest tulenevalt on maakonna valimiskomisjonil õigus iseseisvalt otsustada talle seadusega pandud ülesannete täitmise üle, sh otsustada järelevalve algatamise vajaduse üle.
Maakonna valimiskomisjoni 4.11.2014 otsusest ilmneb üheselt, et järelevalvemenetlus piirnes üksnes käsunduslepingu analüüsiga ja sellele hinnangu andmisega, kuna järelevalve läbiviimise taotlus oli ajendatud asjaolust, et Võru Linnavolikogu liikmed Tarmo Piirmann ja Jüri Kaver leidsid, et Võru Linnavolikogu liikme Mati Kitsiku volitused on ennetähtaegselt lõppenud ja tema asemele tuleks nimetada asendusliige. KOKS § 18 lõike 1 punkt 6 nimetab volikogu liikme volituste lõppemise alusena ametnikuks nimetamist või töötamist töölepingu alusel. Selleks tuli maakonna valimiskomisjonil kindlaks teha, kas esineb KOKS § 18 lõike 1 punktis 6 märgitud asjaolu – ametnikuks nimetamine või töötamine töölepingu alusel. Maakonna valimiskomisjon, asja menetledes, välistas Mati Kitsiku töötamise ametnikuna otsuses toodud põhjendustel ja keskendus oma seisukoha kujundamisel ainult sellele, kas Võru Linnavalitsuse ja Mati Kitsiku vahel 28.11.2013 sõlmitud leping, mida pooled nimetavad käsunduslepinguks, on käsundusleping või vastab oma sisuliste tunnuste poolest tegelikult töölepingule.
1. Esmalt käsitleb Vabariigi Valimiskomisjon maakonna valimiskomisjoni pädevust järelevalve läbiviimisel. KOVVS § 18 lõike 1 kohaselt on maakonna valimiskomisjoni üheks ülesandeks valvata valimiskomisjonide tegevuse järele. Järelevalve algatamisel ei ole valimiskomisjon seotud sellega, kas selles küsimuses on esitatud KOVVS § 62–63 kohane kaebus KOVVS §-s 64 sätestatud korras. See, et maakonna valimiskomisjon on saanud toimunu asjaoludest teadlikuks isikute kaudu, kellel KOVVS mõttes puudub kaebeõigus, ei vabasta valimiskomisjoni kohustusest valvata alama astme valimiskomisjonide tegevuse üle.
2. KOKS § 18 lõike 1 punktis 6 sätestatud asjaolu saabumisel lõppevad volikogu liikme volitused automaatselt (vt RKPJKo 30.11.2010, 3-4-1-17-10 p 18). Asendusliikme määramisel peab valimiskomisjon kindlaks tegema, kas esineb asjaolu, mis tingib volikogu liikme volituste ennetähtaegse lõppemise. Käesoleval juhul tuleb valimiskomisjonil KOKS § 20 lõike 1 alusel asendusliikme määramisel hinnata, kas volikogu liikme volitused on enne tähtaega lõppenud sama valla või linna ametiasutuses töölepingu alusel töötamise tõttu. Vajadusel tuleb valimiskomisjonil tõlgendada volikogu liikmega sõlmitud lepingut (vt RKPJKo 5.05.2014, 3-4-1-15-14 p 33–34). Seda ongi Võru Maakonna Valimiskomisjon järelevalve käigus teinud.
3. Vabariigi Valimiskomisjon märgib, et Võru Maakonna Valimiskomisjon on järelevalve algatanud ning seda põhjendanud 8.10.2014 otsusega nr 1-3/8, mida kaebaja vaidlustanud ei ole.
4. Kaebaja on viidanud, et maakonna valimiskomisjon on järelevalve algatamise asjaoludes esitanud valeväiteid kaebaja tegevuse kohta. Nagu on selgitanud ka maakonna valimiskomisjon oma 7.11.2014 kirjas, on tegemist taotluse esitajate väidetega. Maakonna valimiskomisjon on neid väiteid refereerinud järelevalve algatamise asjaolude seas, kuid see ei tähenda, et maakonna valimiskomisjon nende väidete tõesust vaikimisi aktsepteeriks. Vabariigi Valimiskomisjon ei nõustu ka kaebaja seisukohaga, et maakonna valimiskomisjon on alustanud järelevalvemenetlust kindla seisukohaga, et kaebajaga sõlmitud lepingu näol on tegemist töölepinguga. Valimiskomisjonil on kohustus välja selgitada menetletavas asjas olulise tähtsusega asjaolud ning vajadusel koguda tõendeid oma algatusel (vt RKPJKo 14.11.2005, 3-4-1-27-05, p 9). Asjaolu, et järelevalve läbiviimise ajendiks olid taotluses esitatud väited, ei tähenda, et maakonna valimiskomisjon eeldanuks nende väidete tõesust. Maakonna valimiskomisjoni järelevalve arutluskäik ja põhistus on toodud maakonna valimiskomisjoni 8.10.2014 otsuses nr 1-3/8 ja 4.11.2014 otsuses nr 1-3/9.
5. Kaebaja on leidnud, et maakonna valimiskomisjoni seisukohad vaidlustatud otsuse punktides 6-7 on ekslikud. Vaidlustatud otsuse punktis 6 on maakonna valimiskomisjon tsiteerinud TLS § 1 lõiget 2 ning punktis 7 käsitlenud TLS § 1 ja VÕS § 619. Kumbki vaidlustatud otsuse punkt ei käsitle kaebajaga sõlmitud lepingu sisu, vaid käsitleb töölepingu ja käsunduslepingu vahekorda ning nende eristamise kriteeriume kehtiva õiguse kohaselt, lähtudes töölepingu seadusest, võlaõigusseadusest ja Riigikohtu lahenditest.
6. Vabariigi Valimiskomisjon nõustub maakonna valimiskomisjoni 4.11.2014 otsuse nr 1-3/9 II ja III osas esitatud seisukohtadega, lepingu sisu analüüsiga, samuti järeldusega, et Mati Kitsiku töötamine Võru Linnavalitsuses 18.11.2013 sõlmitud käsunduslepingu nr 1121 alusel on tegelikult töötamine töölepingu alusel KOKS § 18 lõige 1 punkti 6 mõttes. Vabariigi Valimiskomisjon ei korda neid seisukohti oma otsuses.
7. Vabariigi Valimiskomisjon märgib, et Mati Kitsik on esitanud omapoolsed vastuväited faktiliste asjaolude kohta, nii Vabariigi Valimiskomisjonile esitatud kaebuses kui ka kaebusele lisatud selgitustes. Kaebaja on väitnud, et Võru Linnavalitsus ei ole andnud kaebuse esitaja kasutusse käsundiandjale kuuluvat vara, ta on valdavalt teinud tööd oma elukohas, ta ei ole kokku leppinud tööaega, samuti et tema tahe ja soov oli sõlmida käsundusleping. Vabariigi Valimiskomisjon märgib, et valimiskomisjonil puudub käesoleva kaebemenetluse käigus võimalus viidatud asjaolusid täiendavalt kontrollida, kuid kaebaja kirjeldatud lepingu täitmise asjaolud ei ole sellised, mis oleksid asja lahendamisel määrava tähendusega. Maakonna valimiskomisjon on õigesti leidnud, et tööaja mittemääratlemine ning töötamine elukohas ei välista töölepingu olemasolu. Seda ei välista ka tööandja vara mittekasutamine. Samuti ei saanud Võru Maakonna Valimiskomisjon järelevalve läbiviimisel lähtuda üksnes kaebaja väidetavast soovist ja tahtest lepingu sõlmimisel, vaid pidi hindama lepingu sisu.
8. Ülaltoodust tulenevalt tuleb kaebus jätta rahuldamata.
Jätta Mati Kitsiku kaebus rahuldamata.


text:
Kindla elukohata isikutele teenuste osutamise kord – Riigi Teataja
Kindla elukohata isikutele teenuste osutamise kord
Kindla elukohata isikutele teenuste osutamise kord - sisukord
§ 2 Teenuste mõiste ja liigid
§ 3 Teenustele õigustatud isikud
§ 4 Vältimatu sotsiaalabi
§ 5 Varjupaigateenus
§ 6 Turvakoduteenus
§ 7 Intervallhoolduse teenus
RT IV, 11.12.2019, 18
Vastu võetud 17.06.2010 nr 23
RT IV, 20.03.2013, 29
jõustumine 20.06.2010
25.02.2016 RT IV, 05.03.2016, 1 08.03.2016, määruses on läbivalt asendatud sõna „öömajateenus” sõnaga „varjupaigateenus ” ning sõna „varjupaigateenus” sõnaga „turvakoduteenus” vastavas käändes
09.12.2019 RT I, 11.12.2019, 21 09.12.2019 - Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 09.12.2019 kohtuotsus nr 5-18-7 tunnistab põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks Narva Linnavolikogu 17. juuni 2010. a määruse nr 23 „Kindla elukohata isikutele teenuste osutamise kord“: § 2 lõike 3 punkt 3 ja § 6 lõige 2 osas, milles need ei taga teenuse saajale turvakoduteenuse osutamisel psühholoogilist nõustamist; § 6 lõige 1 osas, milles see ei taga turvakoduteenuse osutamist kõigile turvalist keskkonda vajavatele abivajajatele.
Määrus reguleerib linnaeelarvest rahastatava kindla elukohata isikutele teenuste osutamise tingimusi ja korda (edaspidi kord) Narva linnas.
§ 2. Teenuste mõiste ja liigid
(1) Kindla elukohata isikutele (edaspidi isik ja isikud) teenused (edaspidi teenused) on sotsiaalhoolekandelised abinõud, mis tagavad eluasemeprobleemidega või kindla elukohata täiskasvanutele ajutise peavarju ja esmase vajaliku abi ning aitavad kaasa nende toimetulekuvõime paranemisele.
(2) Teenuste osutamist korraldab Narva linna Sotsiaalabiamet (edaspidi korraldaja).
(3) Teenuste liigid on:
1) vältimatu sotsiaalabi - sotsiaalhoolekandelised abinõud sotsiaalhoolekande seaduse § 8 mõistes;
2) varjupaigateenus – kindla elukohata isikule ajutise peavarju andmine, mis kindlustab voodikoha, pesemisvõimaluse ja sotsiaalnõustamise;
[RT I, 11.12.2019, 21 - jõust. 09.12.2019 - Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 09.12.2019 kohtuotsus nr 5-18-7 tunnistab põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks Narva Linnavolikogu 17. juuni 2010. a määruse nr 23 „Kindla elukohata isikutele teenuste osutamise kord“§ 2 lõike 3 punkt 3 osas, milles see ei taga teenuse saajale turvakoduteenuse osutamisel psühholoogilist nõustamist.]
4) [kehtetu - RT IV, 05.03.2016, 1 - jõust. 08.03.2016]
§ 3. Teenustele õigustatud isikud
(1) Teenuseid on õigus saada isikutel, kelle elukohaks rahvastikuregistri andmetel on Narva linn.
(2) Vältimatut sotsiaalabi on õigus kasutada ka isikutel, kelle elukohaks rahvastikuregistri andmetel ei ole Narva linn ning välismaalastel.
§ 4. Vältimatu sotsiaalabi
(1) Vältimatu sotsiaalabi teenust on õigus saada igal isikul, kellel puuduvad piisavad elatusvahendid ja kes seetõttu hädasti vajab sotsiaalset abi.
(2) Teenust korraldatakse ööpäevaringselt ja seda osutatakse abivajajale senikaua, kui tema olukorda arvestades on talle võimalik osutada teisi sotsiaalteenuseid või maksta sotsiaaltoetusi või kui ta ei ole võimeline iseseisvalt hakkama saada.
(3) Vältimatu sotsiaalabi teenust osutatakse isikutele tasuta, välja arvatud korraga ettenähtud juhtudel.
(4) Vältimatut sotsiaalabi vajavast Eesti elanikust, kelle elukoht asub rahvastikuregistri andmetel väljaspool Narva linna, teavitab korraldaja isiku registrijärgse elukoha omavalitsust.
(5) Vältimatut sotsiaalabi vajavast välisriigi kodanikust teavitab korraldaja vastava riigi esindust, kelle tööpiirkonnaks on Eesti.
(6) Alates ajast, mil isiku rahvastikuregistri andmetel väljaspool Narva linna registreeritud elukoha omavalitsusele või välisriigi esindusele on teatatud isiku vältimatu sotsiaalabi vajadusest, osutatakse vältimatut sotsiaalabi kooskõlastatult isiku registreeritud elukoha omavalitsusega või vastava välisriigi esindusega ning korraldajal on õigus nõuda osutatud teenuse eest tasu Linnavalitsuse poolt kinnitatud hinnakirja järgi. Tasu ei või nõuda siis, kui teenust osutatakse isikule kuni kolm päeva.
§ 5. Varjupaigateenus
(1) Varjupaigateenust on õigus saada isikutel, kelle elatusvahendid ei võimalda kasutada või omada teist eluaset.
(2) Teenuse osutamisel isikutele tagatakse ööbimiseks voodikoht, pesemisvõimalus ning sotsiaalnõustamine.
(3) Teenust korraldatakse iga päev seda osutatakse isikule senikaua, kui tema olukorda arvestades on talle võimalik osutada teisi sotsiaalteenuseid või maksta sotsiaaltoetusi või kui ta on võimeline iseseisvalt hakkama saada.
(4) Varjupaigateenust osutatakse isikutele tasuta.
§ 6. Turvakoduteenus
(1) Turvakoduteenust on õigus saada isikutel, kelle elatusvahendid ei võimalda kasutada või omada teist eluaset ja kellel puudub võimalus üürida munitsipaaleluruumi.
[RT I, 11.12.2019, 21 - jõust. 09.12.2019 - Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 09.12.2019 kohtuotsus nr 5-18-7 tunnistab põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks Narva Linnavolikogu 17. juuni 2010. a määruse nr 23 „Kindla elukohata isikutele teenuste osutamise kord“ § 6 lõige 1 osas, milles see ei taga turvakoduteenuse osutamist kõigile turvalist keskkonda vajavatele abivajajatele.]
(2) Teenuse osutamisel isikutele tagatakse ööpäevaringseks ajutiseks elamiseks vähemalt voodikoht, pesemisvõimalus, toidu valmistamise võimalus, abi asjaajamisel ning sotsiaalnõustamine.
[RT I, 11.12.2019, 21 - jõust. 09.12.2019 - Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 09.12.2019 kohtuotsus nr 5-18-7 tunnistab põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks Narva Linnavolikogu 17. juuni 2010. a määruse nr 23 „Kindla elukohata isikutele teenuste osutamise kord“ § 6 lõige 2 osas, milles see ei taga teenuse saajale turvakoduteenuse osutamisel psühholoogilist nõustamist.]
(3) Teenuse osutamiseks korraldaja ja isiku vahel sõlmitakse tähtajaline leping, mille vormi kinnitab korraldaja.
(4) Turvakoduteenuse osutamise lepingu kehtivuse maksimaalne aeg on üks aasta.
(5) Teenus on tasuline ja selle hinnakirja kinnitab Narva Linnavalitsus.
§ 7. Intervallhoolduse teenus
[Kehtetu - RT IV, 05.03.2016, 1 - jõust. 08.03.2016]
§ 8. Teenuste osutamine
(1) Teenust korraldatakse Narva Sotsiaaltöökeskuse põhjal vastavalt asutuse põhikirjale ja sisekorraeeskirjale.
(2) Korraldaja tagab teenuseid aastaringselt ning võimaldab isikutele ööpäevaringset varjupaika siis, kui välistemperatuur võib ohustada isikute elu ja tervist.
(3) Teenuse osutamise lõpetamist või isikule teise teenuse liigi osutamise kohta otsustab korraldaja Narva Sotsiaaltöökeskuse kirjaliku ettepaneku alusel.
(4) Narva Linnavalitsuse Sotsiaalkomisjoni ettepanekul võib korraldaja erandkorras osutada isikule teenuseid ka määruses ettenägemata juhtudel või tähtaega ületades.
Isik, kes leiab, et teenuste määramisel või määramata jätmisel on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, võib esitada vaide seaduses sätestatud korras.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 2
§ 6
§ 6
§ 2
§ 8
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 6
§ 6
§ 7
§ 8