text:
Lavassaare valla elanike arvamuse väljaselgitamise kord – Riigi Teataja
Lavassaare valla elanike arvamuse väljaselgitamise kord
Lavassaare valla elanike arvamuse väljaselgitamise kord - sisukord
§ 2 Komisjon
§ 3 Küsitluse ettevalmistamine
§ 4 Küsitluse sedel
§ 5 Küsitluse läbiviimine
§ 6 Küsitluse tulemuste kindlakstegemine
Lavassaare Vallavolikogu
RT IV, 26.03.2013, 34
Vastu võetud 29.01.2013 nr 7
Määrus kehtestatakse Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 7 lg 7 p 1 alusel.
(1) Käesolev kord (edaspidi kord) sätestab Lavassaare valla (edaspidi valla) elanike arvamuse väljaselgitamise (edaspidi küsitlus) korra Audru valla ja Lavassaare valla kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise kohta.
(2) Küsitluse tulemused selgitatakse välja küsitlusest osavõtnud isikute tahteavalduse alusel.
(3) Küsitlusest on õigus osa võtta igal vähemalt 18- aastasel isikul, kelle elukohaks on rahvastikuregistris märgitud Lavassaare vald.
(4) Küsitlusest ei võta osa isik:
1) kes on valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistatud;
(5) Küsitlus viiakse läbi mõlemas omavalitsusüksuses ühtsetel alustel.
§ 2. Komisjon
(1) Küsitluse läbiviimist korraldab vallavalitsuse poolt moodustatud 3- liikmeline komisjon (edaspidi komisjon).
(2) Komisjoni liikmed nimetab vallavalitsus vallasekretäri ettepanekul. Esitamiseks peab olema kandidaadi nõusolek.
(3) Vallavalitsus nimetab vallasekretäri ettepanekul kaks asendusliiget.
2) korraldada küsitluse läbiviimiseks vajalike dokumentide ettevalmistamine ja vormistamine;
3) korraldada küsitluse vahetut läbiviimist küsitluspunktides, sh tagada küsitluse salajasus ning küsitluskastide pitseerimine;
4) teha kindlaks küsitluse tulemused küsitluspunktides ja edastada need vallavalitsusele;
5) lahendada küsitluse läbiviimise kohta esitatud kaebused;
6) täita muid käesolevast korrast tulenevaid ülesandeid;
7) küsitlust viivad läbi vähemalt kaks komisjoni liiget.
(6) Komisjoni asjaajamise ja tehnilise teenindamise tagab vallavalitsus.
§ 3. Küsitluse ettevalmistamine
(1) Vallavalitsus koostab rahvastikuregistri andmete põhjal küsitluses osalejate nimekirja 13.02.2013 seisuga.
(4) Nimekirja allkirjastab vallasekretär.
(5) Küsitluse läbiviimise aeg ja küsitluspunktide asukohad ning lahtioleku kellaajad avalikustatakse vallavalitsuse poolt valla veebilehel, valla lehes ja ajalehes „Pärnu Postimees“.
§ 4. Küsitluse sedel
(1) Kehtestada sedeli vorm (lisa 1).
(2) Sedelitele kehtestatakse järgmised nõuded:
1) sedel on trükitud A5 formaadis valgele paberile;
2) kokku murtud sedelil on neli lehekülge;
3) sedeli esimene lehekülg on tühi;
4) sedeli teisel leheküljel on tekst „Audru ja Lavassaare valla ühinemise rahvaküsitlus“ ja küsitlus kuupäevad „14.02.2013 – 21.02.2013“;
5) sedeli kolmandal leheküljel tekst „Kas Teie pooldate Audru valla ja Lavassaare valla ühinemist üheks omavalitsusüksuseks?“ vastusevariantidega „JAH“ ja „EI“;
6) sedeli neljas lehekülg on tühi.
(3) Vallavalitsus korraldab küsitluse sedelite valmistamise ning komisjonile kättetoimetamise.
(4) Enne küsitluse sedelite kätteandmist komisjonile paneb vallavalitsus sedeli teisele leheküljele oma pitsati jäljendi.
§ 5. Küsitluse läbiviimine
(1) Küsitlus viiakse läbi küsitluspunktis ja avalike koosolekute toimumise kohtades.
(2) Küsitlus Lavassaare Vallavalitsuses asuvas küsitluspunktis toimub 14.-21.02.2013 E - R 8.00 – 17.00.
(3) Avalik koosolek ja küsitluspunkt
Avalik koosolek ja küsitluspunkt:
1) 14.02.2013 Lavassaare Lasteaed-aglkoolis kell 18.00, küsitluspunkt avatud 17.30 – 19.00.
(4) Kehtiva isikut tõendava dokumendi esitamisel antakse küsitluses osalejale küsitlusleht, mille kohta ta annab allkirja küsitluses osalejate nimekirja oma nime järele. Kui isik on komisjoni liikmetele teada isik, siis võib ta küsitluses osaleda ilma isikut tõendava dokumendita.
(5) Küsitlusest osavõtjate nimekirja kantud isikud saavad osaleda küsitluses vallavalitsuses asuvas küsitluspunktis või rahvakoosoleku ajal avatud küsitluspunktis.
(6) Küsitluses osalejale võimaldatakse küsitlussedeli salajane täitmine. Sobiv vastusevariant täidetakse selgelt arusaadava märkega (rist, tärn).
(7) Pärast küsitlussedeli täitmist laseb osaleja küsitluspunktis küsitlussedeli isiklikult küsitluskasti. Enne kasti laskmist paneb komisjoni liige sedelile valla pitsati jäljendi.
(8) Küsitlussedeli rikkumise korral tagastab osaleja rikutud küsitlussedeli komisjonile ning saab uue küsitlussedeli. Rikutud küsitlussedel märgistatakse nurga äralõikamisega.
(9) Küsitluse läbiviimise päevadel pitseerib komisjon pärast küsitluse lõppemist küsitluskasti ava. Kast pitseeritakse valge paberiribaga, millel komisjoni esimees ja liikmed kirjutavad oma allkirja ja kuupäeva. Iga küsitluspäeva lõpus koostatakse protokoll, milles märgitakse nimekirjadesse kantud küsitluses osalejate arv ja nimekirjadesse küsitlussedeli saamise kohta antud allkirjade alusel sedeli saanud küsitluses osalejate arv. Protokollile kirjutavad alla komisjoni esimees ja liikmed.
§ 6. Küsitluse tulemuste kindlakstegemine
(1) Enne küsitluskasti avamist peab komisjon üle lugema ja kustutama kõik küsitlusest osalejatele välja andmata jäänud, samuti küsitluses osalenute poolt tagastatud rikutud küsitlussedelid. Küsitlussedelid kustutatakse nurga äralõikamisega.
(2) Komisjon teeb kindlaks kastis olevate küsitlussedelite alusel küsitluses osalenute isikute arvu, kehtetute küsitlussedelite arvu ja esitatud küsimusele jaatavalt vastanud isikute ja eitavalt vastanud isikute arvu. Saadud andmete põhjal koostab komisjon protokolli, mille allkirjastavad komisjoni esimees ja liikmed.
(3) Küsitlussedel tunnistatakse kehtetuks kui:
2) ei ole tehtud märget vastuse juurde või märkmeid on tehtud rohkem kui üks või märge pole üheselt mõistetav.
(4) Küsitlusleht on kehtiv, kui see ei ole täidetud nõuetekohaselt, kuid sellele on arusaadavalt märgitud, kumba vastusevarianti isik toetas. Kahtluse korral tunnistatakse küsitlusleht kehtetuks.
(5) Komisjoni koostatud protokolli põhjal valmistab vallavalitsus ette vastavasisulise volikogu otsuse eelnõu.
(6) Komisjon edastab küsitlussedelid, küsitluses osalejate nimekirjad, komisjoni protokollid ja otsused, komisjonile esitatud avaldused ja kaebused vallavalitsusele hiljemalt küsitluse lõppemise päevast kolme tööpäeva jooksul.
(1) Küsitluse tulemused kinnitab volikogu otsusega. Arvamusuuringu tulemused on volikogu jaoks kohaliku omavalitsuste üksuste ühinemisega seotud otsuste tegemisel informatiivse tähendusega.
(2) Määrus jõustub 3. päeval pärast avalikustamist.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


Maamajanduse Infokeskuse põhimäärus ja struktuur – Riigi Teataja
Maamajanduse Infokeskuse põhimäärus ja struktuur
Maamajanduse Infokeskuse põhimäärus ja struktuur - sisukord
§ 1 Maamajanduse Infokeskuse staatus ja asukoht
§ 2 Keskuse registreerimine, eelarve ja sümboolika
2 TEGEVUSVALDKOND
§ 3 Keskuse täidetavad riiklikud ülesanded
§ 4 Keskuse osutatavad avalikud teenused
§ 5 Keskuse juhtimise kord
§ 6 Keskuse direktori õigused
§ 7 Keskuse direktori kohustused
§ 8 Keskuse direktori ajutine asendamine
4 KESKUSE FINANTSEERIMINE, TEMA TEGEVUSE KONTROLLIMINE JA KESKUSE ÜMBERKORRALDAMINE VÕI LÕPETAMINE
§ 10 Keskuse finantseerimine
§ 11 Aruandlus, kontroll ja järelevalve
§ 12 Keskuse ümberkorraldamine ja tema tegevuse lõpetamine
RT I, 30.03.2011, 9
Vastu võetud 14.10.2005 nr 102
RTL 2005, 109, 1689
20.02.2008 RTL 2008, 17, 239 01.04.2008
04.06.2009 RTL 2009, 46, 639 01.07.2009 , osaliselt 1.01.2010
21.03.2011 RT I, 30.03.2011, 5 01.05.2011
§ 1. Maamajanduse Infokeskuse staatus ja asukoht
(1) Maamajanduse Infokeskus (lühend MMIK, inglise keeles Rural Economy Research Centre, edaspidi keskus) on valitsusasutuse hallatav riigiasutus.
[RTL 2008, 17, 239 - jõust. 01.04.2008]
Keskuse varasem nimi oli Jäneda Õppe- ja Nõuandekeskus.
(2) Keskus asub Lääne-Viru maakonnas, Jänedal.
§ 2. Keskuse registreerimine, eelarve ja sümboolika
(1) Keskus on registreeritud riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris.
(2) Keskusel on põllumajandusministri kinnitatud eelarve.
(3) Keskusel on väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat ning kehtestatud korras registreeritud sümboolika.
2. peatükk TEGEVUSVALDKOND
§ 3. Keskuse täidetavad riiklikud ülesanded
(1) Keskus kogub põllumajandusliku raamatupidamise andmebaasi põllumajandustootjate majandustegevuse analüüsimiseks vajalikud andmed, töötleb ja analüüsib neid ning edastab Põllumajandusministeeriumile.
(11) Keskus täidab «Eesti maaelu arengukava 2007–2013» peatükis 16.2 nimetatud riikliku maaeluvõrgustiku (edaspidi maaeluvõrgustik) üksuse ülesandeid ja «Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava» peatükis 6.5.7 nimetatud riikliku kalandusvõrgustiku (edaspidi kalandusvõrgustik) üksuse ülesandeid.
(12) Keskus koostab igal aastal kattetulu arvestused peamiste põllumajanduskultuuride ja põllumajandusloomade liikide kaupa erinevatel saagi- ja produktiivsuse tasemetel ning edastab Põllumajandusministeeriumile.
[RTL 2009, 46, 639 - jõust. 01.01.2010]
(2) Keskus täidab põllumajandussektori konsulentidele kutsekvalifikatsiooni (kutset) andva organi ülesandeid ja korraldab vastava komisjoni tööd.
[RTL 2009, 46, 639 - jõust. 01.07.2009]
(3) Keskus täidab muid riiklikke ülesandeid, mis tulenevad seadusest või määrusest, samuti neid, mille täitmiseks ta on kohustatud põllumajandusministri otsusega.
§ 4. Keskuse osutatavad avalikud teenused
(1) Seoses riiklike ülesannete täitmisega osutab keskus avalikke teenuseid, mis seisnevad eelkõige teabe levitamises või on sellega seotud.
(2) Keskus võib osutada muid avalikke teenuseid, mis tulenevad seadusest või määrusest, samuti neid, mille täitmiseks ta on kohustatud põllumajandusministri otsusega.
§ 5. Keskuse juhtimise kord
(1) Keskus põhineb ainujuhtimisel. Keskust juhib direktor. Keskus ja tema struktuuriüksused pöörduvad Põllumajandusministeeriumi poole direktori kaudu.
(2) Keskuse direktor allub põllumajandusministrile. Keskuse tegevust koordineerib Põllumajandusministeeriumi kantsler.
(3) Kui keskuse juhtimisel on tarvis teha otsus igapäevase tegevuse raamest väljuvate küsimuste lahendamiseks, kooskõlastab direktor selle eelnevalt põllumajandusministriga või Põllumajandusministeeriumi kantsleriga. Põllumajandusministriga tuleb kooskõlastada küsimus, mis lahendatakse subordinatsiooni korras. Kõik teised küsimused kooskõlastatakse Põllumajandusministeeriumi kantsleriga.
§ 6. Keskuse direktori õigused
(1) Juhtimisõigus on direktori üldvolitus keskuse tegevuse korraldamiseks ja tegevusvaldkonda kuuluvate küsimuste otsustamiseks, keskuse esindamiseks ning keskuse nimel tehingute ja teiste õigustoimingute tegemiseks.
(2) Juhtimisõigusega kaasneb direktori õigus anda talle alluvatele töötajatele tööülesandeid ja nende täitmiseks vajalikke volitusi ning neid ära võtta. Delegeerimisel ei saa direktor ületada oma pädevust ega delegeerida juhtimisõigust tervikuna ja alaliselt.
(3) Keskuse juhtimisel annab direktor käskkirju.
§ 7. Keskuse direktori kohustused
(1) Keskuse direktor on kohustatud kavandama keskuse tegevust, juhtima keskust õiguspäraselt ja kõige otstarbekohasemal viisil. Direktor on kohustatud tagama selle põhimääruse ja teiste õigusaktide, sealhulgas subordinatsiooni- või koordinatsioonisuhtes antud üksikaktide täitmise.
(2) Direktor peab korraldama keskuse valduses oleva riigivara eesmärgipärast kasutamist, tagades selle säilimise. Riigivara käsutamine toimub kooskõlastatult Põllumajandusministeeriumiga. Eelarve piires võib keskuse direktor otsustada vara kehtestatud korras juurde osta järgides riigihanke reegleid.
(3) Keskuse direktor peab tegutsema vajaliku hoolsusega, kohusetundlikult ja omakasupüüdmatult ning mitte sooritama tegusid, mis seavad kahtluse alla tema erapooletuse. Direktori täpsemad kohustused määratleb tema tööleping. Direktor vastutab oma kohustuste täitmise eest, ta ei saa kohustuse täitmisest loobuda või taotleda teiselt isikult või haldusorganilt otsuse tegemist küsimuses, mis kuulub tema pädevusse.
§ 8. Keskuse direktori ajutine asendamine
Keskuse direktorit asendab tema äraolekul direktori korraline asetäitja. Direktori ja tema korralise asetäitja äraolekul määrab asetäitja põllumajandusminister. Asetäitjal on direktori pädevus, kuni langeb ära asendatava äraoleku põhjus ja ta naaseb tööle.
(1) Keskuse direktorile alluvad vahetult direktori asetäitja, maaelu- ja kalandusvõrgustiku osakonna juhataja, peaspetsialist ning sekretär-arhivaar. Direktori asetäitjale alluvad põllumajandussektori majandusanalüüsi osakonna juhataja, majandusosakonna juhataja ja juhtivspetsialist kutsete andmise alal ning abipersonal. Direktori asetäitja täidab ühtlasi personalitööga seonduvaid ülesandeid.
[RT I, 30.03.2011, 5 - jõust. 01.05.2011]
(2) Keskuse osakonnad on põllumajandussektori majandusanalüüsi osakond, maaelu- ja kalandusvõrgustiku osakond ning majandusosakond. Osakonda juhib osakonnajuhataja.
(3) Põllumajandussektori majandusanalüüsi osakond kogub põllumajandusliku raamatupidamise andmebaasi põllumajandustootjate majandustegevuse analüüsimiseks vajalikke andmed ning töötleb ja analüüsib neid.
(4) Maaelu- ja kalandusvõrgustiku osakond korraldab oma valdkonda käsitleva teabe kogumist, analüüsimist ja levitamist ning muid maaelu- ja kalandusvõrgustiku tegevuseks ning edendamiseks vajalikke üritusi.
(5) Majandusosakond haldab keskuse valduses olevat vara ning teenindab keskuse kliente ja töötajaid.
(6) Keskuse struktuuriüksusena võivad osakonna koosseisu kuuluda bürood.
(7) Lõigete 1, 2 ja 6 kohaselt on keskuse struktuur ja sellele vastav koosseis järgmine:
Struktuuriüksus/töökoht
Sekretär-arhivaar
Juhtivspetsialist kutsete andmise alal
Põllumajandussektori majandusanalüüsi osakond kokku
8,5, sealhulgas
Maaelu- ja kalandusvõrgustiku osakond kokku
10, sealhulgas
Juhtivspetsialist hangete ja võrgustike ürituste korraldamise alal
Maaeluvõrgustiku büroo kokku
5, sealhulgas
Kalandusvõrgustiku büroo kokku
3, sealhulgas
Majandusosakond kokku
8,6, sealhulgas
4. peatükk KESKUSE FINANTSEERIMINE, TEMA TEGEVUSE KONTROLLIMINE JA KESKUSE ÜMBERKORRALDAMINE VÕI LÕPETAMINE
§ 10. Keskuse finantseerimine
(1) Keskust finantseeritakse riigieelarvest. Keskuse osalemist välislepingu täitmisel finantseeritakse riigieelarvest ja/või välislepingu alusel.
(2) Avalikud teenused ja nendega seotud teenused, mida keskus põhimääruse järgi osutab, kuid mille osutamist riigieelarvest ei finantseerita, on tasulised. Tasu määra arvutab keskus teenuse osutamise otseste ja tegelike kulude põhjal.
(3) Avaliku teenuse tasu määra kalkulatsioon peab olema läbipaistev ja kliendile tema soovi korral kättesaadav. Põllumajandusministri nõudel tuleb see enne kehtestamist temaga kooskõlastada.
§ 11. Aruandlus, kontroll ja järelevalve
(2) Keskus esitab oma tegevuse ülevaated Põllumajandusministeeriumile viimase kehtestatud korras.
(3) Keskusele riigieelarvest eraldatud vahendite sihtotstarbelist kasutamist kontrollitakse õigusaktidega kehtestatud korras.
(4) Keskuse tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostatakse teenistuslikku järelevalvet seadusega sätestatud korras.
§ 12. Keskuse ümberkorraldamine ja tema tegevuse lõpetamine
Keskuse ümberkorraldamise ja lõpetamise otsustab kehtestatud korras põllumajandusminister.


text:
Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri pidamise kord – Riigi Teataja
Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri pidamise kord
Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri pidamise kord - sisukord
2 Asutuse registreerimine ja registriandmete muutmine
§ 3 Asutuse registreerimine
§ 4 Andmete muutmine
§ 5 Asutuse ümberkorraldamine
§ 6 Asutuse lõpetamine
3 Registriandmete ja -dokumentidega tutvumine ning nende säilitamine
§ 8 Registriandmete ja -dokumentide avalikkus
§ 9 Registriandmete kinnitatud väljatrükk
RT I, 07.01.2017, 1
Vastu võetud 05.01.2017 nr 2
Määrus kehtestatakse kohtute seaduse § 16 lõike 21 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri (edaspidi register) pidamise kord.
Registripidaja ülesandeid täidab Tartu Maakohtu registriosakonna registrisekretär, kes:
1) vaatab läbi käesoleva määruse § 3 lõikes 2 esitatud avalduse;
2) vajaduse korral küsib andmeandjalt täiendavaid andmeid või dokumente;
3) avalikustab esitatud andmed ja dokumendid.
2. peatükk Asutuse registreerimine ja registriandmete muutmine
§ 3. Asutuse registreerimine
(1) Asutuse registreerimise aluseks on:
1) seadus, millega avalik-õiguslik juriidiline isik on asutatud või põhiseaduslik institutsioon, Vabariigi Valimiskomisjon või kohus on moodustatud;
3) seadus, Vabariigi Valitsuse, ministri, riigisekretäri või maavanema õigusakt, millega riigiasutus on moodustatud, või
(2) Asutus esitab registripidajale Vabariigi Valitsuse 7. detsembri 1999. a määrusega nr 371 „Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri asutamine” kinnitatud riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri pidamise põhimääruse § 5 punktides 1, 3–10, 17 ja 21–22 loetletud andmetega avalduse viivitamata pärast asutuse moodustamise akti või asutamise või moodustamise seaduse jõustumist.
(3) Registripidaja registreerib asutuse viie tööpäeva jooksul kõikide kohustuslike andmete esitamisest arvates ja väljastab selle kohta andmeandjale elektroonilise ärakirja.
§ 4. Andmete muutmine
(1) Registris avalikustatud andmete muutumisel on asutus kohustatud registripidajale esitama elektrooniliselt äriregistri ettevõtjaportaali kaudu avalduse uute andmetega viie tööpäeva jooksul andmete muutumisest arvates. Registripidaja muudab andmed viie tööpäeva jooksul arvates andmete esitamisest.
(2) Sidevahendite ja tegevusala andmete muudatused avalikustatakse automaatselt pärast andmete esitamist.
(3) Registripidaja võib registrit puudutavate suuremahuliste muudatuste korral muudatuste tegemise tähtaega pikendada, teavitades sellest andmeandjat e-kirjaga.
§ 5. Asutuse ümberkorraldamine
(1) Asutuse ümberkorraldamise korral esitab andmeandja elektrooniliselt äriregistri ettevõtjaportaali kaudu avalduse, milles märgib muutunud andmed ning millele lisab ümberkorraldusotsuse akti või ümberkorraldamise seaduse nimetuse ja vastuvõtmise kuupäeva, registripidajale viie tööpäeva jooksul otsuse jõustumisest arvates.
(2) Registripidaja avalikustab andmed asutuse ümberkorraldamise kohta viie tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teabe esitamisest arvates.
§ 6. Asutuse lõpetamine
(1) Asutuse tegevuse lõpetamise korral esitab andmeandja elektrooniliselt äriregistri ettevõtjaportaali kaudu avalduse koos lõpetamisotsuse akti või lõpetamise seaduse nimetuse ja vastuvõtmise kuupäevaga registripidajale viie tööpäeva jooksul otsuse jõustumisest arvates.
(2) Registripidaja avalikustab andmed asutuse tegevuse lõpetamise kohta viie tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teabe esitamisest arvates.
(1) Kui registripidaja saab teadlikuks, et registris on ebaõigeid andmeid, teavitab ta sellest e-kirjaga andmeandjat. Andmeandja on kohustatud esitama õiged andmed viie tööpäeva jooksul registripidajalt teate saabumise päevast arvates.
(2) Kui andmeandja saab teadlikuks, et registris on asutuse kohta ebaõiged andmed, on ta kohustatud viivitamata registripidajale õiged andmed esitama. Registripidaja parandab ebaõiged andmed viie tööpäeva jooksul õigete andmete esitamisest arvates.
(3) Registripidaja parandab omaalgatuslikult tema eksimusel andmete avalikustamisel tekkinud vea. Andmeandjat teavitatakse vea parandamisest elektroonilise ärakirja saatmisega andmeandja e-posti aadressil.
3. peatükk Registriandmete ja -dokumentidega tutvumine ning nende säilitamine
§ 8. Registriandmete ja -dokumentide avalikkus
Registriandmed ja -dokumendid on avalikud ja tasuta kättesaadavad ning nendega on võimalik tutvuda äriregistri veebilehe kaudu.
§ 9. Registriandmete kinnitatud väljatrükk
Registriandmete kinnitatud väljatrükk väljastatakse notaribüroos.
Registris säilitatakse alaliselt digitaalselt kõik asutuse registreerimiseks, registrisse kantud andmete muutmiseks ja tegevuse lõpetanud asutuse andmete registri arhiivi kandmise aluseks olevad dokumendid. Registris ei säilitata asutuse moodustamise ega lõpetamise õigusakte.
Määrus jõustub 11. jaanuaril 2017. aastal.

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 8
§ 9
§ 16
§ 3
§ 3
kohus
§ 5
§ 4
§ 5
§ 6
§ 8
§ 9


Kehtiv alates 10.02.2013.a
Kullassepp Karl OÜ klientide isikuandmed ja andmed Tellija poolt sooritatud tellimuste kohta on konfidentsiaalsed ning neid kasutatakse vaid tellimuste täitmiseks. Andmed edastatakse vaid AS Eesti Post asutusele või Itella Smart Post OÜ-le tellimuse täitmiseks.
Käesolevad lepingutingimused kehtivad Kullassepp Karl OÜ(edaspidi MÜÜJA) ja Tellija (edaspidi OSTJA) internetipoes aadressiga www.charlowe.com
Igal toote juures on kastike, kuhu saate käsitsi sisestada soovitud kauba koguse. Kindlasti veenduge ennem, et ostukorvi on valitud vähemalt 1 tükk ning et valitud kaup on just Teile sobiv! Juhul, kui ühest tootest on olemas mitu erinevat varianti või suurust, on võimalik soovitud kaup fikseerida erinevate väljade täitmisega. Ostmiseks valige erineva kategooria toodete alt sobivad kaubad ja lisage need ostukorvi. Ostukorvi sisu vaatamiseks tuleb valida "OSTUKORV" ja sinna peale klõpsates avaneb Teile selle sisu.
Kuniks kaup on Ostja ostukorvis ja ostuprotsess on lõpetamata, on see saadaval ka kõigile teistele klientidele. Kui kõik vajalikud tooted on ära valitud ning ostukorvis kirjas, saate vormistada tellimuse otse kas Swedpanga, Nordea või SEB pangalingi kaudu. Siinkohal on oluline jälgida, et kõik Teie andmed oleksid korrektsed, vastasel juhul ei jõua tellimus Teieni. Müüja ei vastuta Ostja poolt e-poes sisestatud andmete õigsuse eest ehk kui ostja sisestab ebakorrektse postiaadressi, ei pruugi saadetis kohale jõuda ning müüjal ei lasu selle eest vastutust.
Kaupade hinnad charlowe.com kodulehel on eurodes. Kaupade eest tasutakse vastavalt kliendi valikule kas:
1. pangaülekandega kasutades Swedbank, Nordea või SEB panga pangalinki;
2. arve alusel pangaülekandega Kullassepp Karl OÜ arvelduskontole Swedbank, Nordea või SEB pangas, arve tasumise tähtaeg on kolm kalendripäeva arvates tellimise päevast.
Võimalikud on ka muud pangaülekanded (Sampo pank jt), aga selleks tuleb saata Müüjale vastavasisuline meil soovitud kaubainfoga info@charlowe.com.
Peale tellimuse edastamist saab klient e-posti aadressile tellimuse kinnituse arve (VÕS § 621 lg 3). Juhul, kui tellimuse kinnituse arve ei ole paari tunni jooksul peale tellimuse esitamist Teie e-posti aadressile jõudnud, siis teavitage sellest Müüjat meili teel info@charlowe.com.
Kui arve ei ole tasutud 3 kalendripäeva jooksul, siis tellimus tühistatakse. Kaup saadetakse teele alles peale Tellija raha laekumist Müüja arvele. Arve tasumisel tuleb kontrollida kõikide andmete õigsust ning selgitusse märkida tellimusarve number ja toote kirjeldus.
Ettetellimisel olevad kaubad on ära näidatud toote müügihinnas (100%). Ettetellimisel kaupade (kuld-ja hõbeehted) tarneaeg on kuni 30 päeva, üldjuhul jääb kauba tarneaeg siiski 7-14 päeva piiresse. Tellimisel oleva kauba kohta rohkem infot: info@charlowe.com.
Omandireservatisoon
charlowe.com e-poest ostetud kaup jõuab Ostjani Eesti Posti (maksitähtkiri, Post24 ja ELS kullerteenus) või Smart Posti (http://www.smartpost.ee/) vahendusel vastavalt Ostja enda poolt valitud teenusele. Kõik paki saatekulud sisaldavad nii käitlemise kui ka pakkimine tasu ning postituse kulusid. Käitlustasu on määratud, arvestades paki kogukaalu.Tellimused, mille summa ületab 150 EURi, toimetatakse Ostjani meie kulul maksitähtkirjana. Olemas olev kaup toimetatakse Ostjani kuni 5 tööpäeva jooksul peale raha laekumist meie pangakontole.
Tellimuse täitmisega tegeletakse tööpäeviti (E-R) kella 10-17ni, kauba postitamine toimub E ja N.
NB! Peale postiteatise väljastamist hoiab Eesti Post saadetist kuni 15 päeva. Juhul, kui klient ei lähe oma pakile õigeaegselt järele, saadetakse see meile tagasi. Uuesti postitamine maksab kliendile 5 euri. Kliendil on alati võimalik uurida oma tellimuse kohta e-maili teel: info@charlowe.com
Ostjal on õigus taganeda tellimuse alusel sõlmitud ostu-müügi tellimuslepingust. Kõikidele Charlowe.com e-poest ostetud toodetel kehtib vastavalt seadlusandlusele 14 päevane ostu-müügilepingust taganemisõigus. Lepingust taganemiseks peab Ostja tegema Müüjale vastavasisulise avalduse e-meili teel info@ehtemaailm.ee ning seejärel tagastamawww.charlowe.com-st tellitud kauba originaalpakendis koos ostutšekiga. Tagastatavad tooted peavad olema kahjustamata ja ei tohi olla kandmis/kulumisjälgi (toote küljes olevad kirjeldavad sildid peavad jääma kahjustamata ning neid ei tohi eemaldada). Kaup tuleb tagastada 30 päeva jooksul alates avalduse tegemisest (VÕS § 56 lg 3), lepingust taganemiseks piisab taganemisavalduse saatmisest 14 päeva jooksul (VÕS § 194 lg 2). Tagastada ei saa kaupu, mille puhul on originaaltoodet mingil moel muudetud - sõrmuse suuruse muutmine, graveerimine jne. Tulles vastu klientidele, pakume võimalust tooteid ümber vahetada mõne muu toote vastu (lisanduvad kulud kannab Ostja).
Tagastatud kauba ja selle kätte toimetamiseks kulunud postikulu kantakse kogusummana tagasi samale arvelduskontole, millelt Ostja tasus kauba eest. Müüja tagastab raha Ostjale viivitamata, kuid mitte hiljem kui 30 päeva jooksul lepingust taganemise teate jõudmisest Müüjani (VÕS § 56, l.3). Lepingust taganemisel toimub paki tagasisaatmiskulude hüvitamine poolte kokkuleppel, kusjuures kuni 10 EURisuuruse kaubaga seotud tagastuskulu kannab ostja (VÕS § 194 lg 4).
Kullassepp Karl OÜ võtab pretensioone vastu lepingutingimuste mittevastavause eest kahe aasta jooksul koos ostuarvega. Pretensiooni ei ole võimalik esitada kauba selle konkreetse puuduse osas, mille olemasolust oli Ostja teadlik enne ostu-müügilepingu sõlmimist (defektiga märgitud tooted - vastaval kaubal on oluliselt alandatud müügihinda). Kullassepp Karl OÜ ei rahulda pretensioonie, kui kauba puudus on tingitud toote valest kasutamisest või toote kulumisest.
Lepingutingimuste mittevastavause korral võib Ostja oma seadusest tulenevate pretensioonide esitamise õigust kasutada teavitades toote lepingutingimustele mittevastavusest Müüjat kahe kuu jooksul alates selle puuduse avaldumisest (VÕS § 220 lg 1).
Kullassepp Karl OÜ-l on õigus tellimuse alusel sõlmitud ostu-müügi tellimuslepingust taganeda, kui Ostja ei ole arvet tasunud või kui tellitud kaubavaru on lõppenud. Kullassepp Karl OÜ-l on õigus muuta käesolevaid lepingu tingimusi ühepoolselt ilma, et tal oleks kohustust teatada sellest kirjalikult e-keskkonna vahendusel Ostjatele. Kui Ostja on esitanud tellimuse enne tingimuste muutmist, siis kehtivad tema ostu-müügilepingule tellimuse hetkel määratud lepingutingimused.
Kullassepp Karl OÜ-l on õigus mistahes ajal teha e-poe hindades ja ostu-müügi tingimustes muutusi ilma Ostjaid sellest eelnevalt teavitamata.
Kullassepp Karl OÜ ei vastuta mistahes tehniliste probleemide tõttu (e-poe kasutamise tõrked) Ostjale võimaliku tekkiva kahju eest, sh. tellitud toote hilisema kättetoimetamise eest. Siinkohal on mõeldud müüjast mitte olenevaid tehnilisi probleeme nagu näiteks internetiühendust katkestused, serveri rikked jms.
Lõppsätted käesolevatele lepingutingimustele ja ostu-müügi tellimuslepingutes on arvestatud Eesti Vabariigi seadusandlust. Lepingu tingimusi puudutavad erimeelsused püütakse lahendada eelkõige läbirääkimiste teel.
Probleemide ilmnemisel on soovitav alati ühendust võtta, muidu jäävadki lahendused tulemata!
info@charlowe.com või telefoni teel: Riho Nõmmoja 566 277 15
Kullassepp Karl OÜ
Kruusakuru 2, Tartu, Eesti
(372) 56627715
info@charlowe.com
E - P / 10:00AM - 9:00PM


Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse ning veeseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse ning veeseaduse muutmise seadus
RT I 2005, 37, 280
Vastu võetud 08.06.2005
Vabariigi Presidendi 20. juuni 2005. a otsusega nr 860
I. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduses (RT I 1999, 25, 363; 2000, 39, 238; 102, 670; 2001, 102, 668; 2002, 41, 251; 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 64) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Kogu seaduse tekstis asendatakse sõna «heitvesi» sõnaga «reovesi» vastavas käändes.
§ 2. Paragrahvi 1:
« (1) Käesolev seadus reguleerib kinnistute veega varustamise ning kinnistute reovee, sademevee, drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimise ja puhastamise korraldamist ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kaudu ning sätestab riigi, kohaliku omavalitsuse, vee-ettevõtja ja kliendi õigused ja kohustused.»;
« (11) Käesolevas seaduses kasutatakse kinnistu mõistet kinnistusraamatuseaduse (RT I 1993, 65, 922; 1999, 44, 511; 2001, 21, 113; 31, 171; 56, 336; 93, 565; 2003, 13, 64; 2004, 14, 91; 2005, 15, 85) § 51 punktides 1 ja 2 sätestatud tähenduses.»
§ 3. Paragrahvi 2 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Ühisveevärk ja -kanalisatsioon on ehitiste ja seadmete süsteem, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine või reovee ärajuhtimine ning mis on vee-ettevõtja hallatav või teenindab vähemalt 50 elanikku. Ühisveevärgi ja -kanalisatsioonina käsitatakse ühisveevärki või ühiskanalisatsiooni eraldi või mõlemat üheskoos.»
§ 4. Paragrahvi 3 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Liitumispunkt on ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja määratud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ühenduskoht kinnistu veevärgi või kanalisatsiooniga. Liitumispunkt asub avalikult kasutataval maal kuni üks meeter väljaspool kinnistu piiri. Liitumispunkt on ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni oluline osa. Kui liitumispunkti ei ole võimalik määrata eelnimetatud tingimustel, määratakse liitumispunkt ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja ja kinnistu omaniku või valdaja kokkuleppel.»
§ 5. Seadust täiendatakse §-ga 31 järgmises sõnastuses:
« § 31. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kaitsevöönd
(3) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kaitsevööndi ulatuse kehtestab keskkonnaminister määrusega, lähtudes ehitiste otstarbest, asukohast, paigaldamissügavusest ja läbimõõdust.»
§ 6. Paragrahvi 4:
« (1) Ühisveevärk ja -kanalisatsioon rajatakse kohaliku omavalitsuse volikogu kinnitatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava alusel. Kui kohalikul omavalitsusel puudub ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava, võib ühisveevärki ja -kanalisatsiooni rajada detailplaneeringu alusel kuni selle arendamise kava valmimiseni tingimusel, et detailplaneering sisaldab käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud nõudeid.»;
« (11) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava koostamist korraldab kohalik omavalitsus.»;
« (2) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava koostatakse vähemalt 12 aastaks. Kava vaadatakse üle vähemalt kord nelja aasta tagant ja vajaduse korral seda korrigeeritakse. Seejuures tuleb kava täiendada nii, et käsitletava perioodi pikkus oleks taas vähemalt 12 aastat, ning ülevaadatud kava uuesti kinnitada. Kava peab sisaldama vähemalt:
3) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendusmeetmete ajakava ning nende hinnangulist maksumust.»;
4) täiendatakse lõigetega 21–24 järgmises sõnastuses:
« (21) Dimensioneeritud vee- ja kanalisatsioonirajatiste põhiskeem peab sisaldama vähemalt:
(22) Reoveekogumisala on ala, kus on piisavalt elanikke või majandustegevust reovee kanalisatsiooni kaudu reoveepuhastisse kogumiseks või suublasse juhtimiseks. Reoveekogumisala piiritletakse veeseaduse (RT I 1994, 40, 655; 1996, 13, 241; 1998, 2, 47; 61, 987; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2001, 7, 19; 42, 234; 50, 283; 94, 577; 2002, 1, 1; 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 64; 26, 156; 51, 352; 2004, 28, 190; 38, 258; 2005, 15, 87) alusel.
(23) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava peab olema kooskõlas alamvesikonna veemajanduskavaga.
(24) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava tuleb enne kinnitamist kooskõlastada maakonna keskkonnateenistuse ja tervisekaitsetalitusega.»;
« (5) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava on ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise alus, kui arendamise kaasfinantseerimine toimub riigieelarvest või riigi tagatud laenust.»
§ 7. Paragrahvi 5:
1) lõige 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (21) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud leping (edaspidi liitumisleping) sõlmitakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskirja alusel. Eeskirja kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu ning see peab sisaldama:
3) liitumistasu arvutamise aluseid ja korda;
4) liitumistasu tasumise korda.»;
2) täiendatakse lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
« (5) Kinnistu omaniku või valdaja taotluse rahuldamisest keeldumist peab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja kirjalikult põhjendama 30 päeva jooksul liitumistaotluse saamisest arvates.
(6) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni või selle osade vahetamisel või omaniku vahetumisel ei võeta kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni omanikult või valdajalt liitumistasu, kui liitumistingimuste muutmine ei põhjusta vee-ettevõtjale lisakulutusi.»
« § 6. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise tasu
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikul või valdajal on õigus võtta ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitujalt põhjendatud liitumistasu kohaliku omavalitsuse volikogu kehtestatud korras ja tingimustel, arvestades käesolevas seaduses sätestatut.
1) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamine vastavalt ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavale, välja arvatud käesoleva seaduse § 14 lõike 3 punktis 5 nimetatud piirkonnas;
2) kinnistu veevärgi või kanalisatsiooni ühendamine ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga.
(3) Tagastamatu abi korras ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajamiseks tehtud kulutused arvatakse maha liitumise kogukuludest. Liitumistasu võib võtta vaid ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja kinnistu veevärgi või kanalisatsiooni liitumiseks tehtud kulutuste ulatuses.
(4) Liitumistasu ei saa teistkordselt võtta, kui kinnistu veevärgi või kanalisatsiooni ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni liitumispunkti asukoht muutub vee-ettevõtte arendustegevuse tõttu.»
§ 9. Paragrahvi 7:
« (1) Vee-ettevõtja on käesoleva seaduse tähenduses eraõiguslik juriidiline isik, kes varustab kliendi kinnistu veevärki ühisveevärgi kaudu veega, mis peab vastama kehtestatud nõuetele, või korraldab kliendi kinnistu kanalisatsioonist reovee ärajuhtimist.
(2) Kui ühisveevärk ja -kanalisatsioon on kohaliku omavalitsuse omandis, määratakse vee-ettevõtja kohaliku omavalitsuse volikogu otsusega konkurentsiseaduse (RT I 2001, 56, 332; 93, 565; 2002, 61, 375; 63, 387; 82, 480; 87, 505; 102, 600; 2003, 23, 133; 2004, 25, 168; 56, 401) § 14 lõikes 2 sätestatu alusel.»;
« (21) Kui ühisveevärk ja -kanalisatsioon on eraõigusliku juriidilise isiku omandis, esitab ettepaneku vee-ettevõtja määramiseks ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik, mille kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu.»
« (1) Vee-ettevõtja klient käesoleva seaduse tähenduses on kinnistu omanik või valdaja, hoonestusõiguse alusel maakasutaja või ehitise kui vallasasja omanik või valdaja, kelle kinnistu veevärk või kanalisatsioon on ühendatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga vastava torustikühenduse kaudu ja kellega vee-ettevõtja on sõlminud lepingu ühisveevärgivee võtmiseks või reovee ärajuhtimiseks.»;
« (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud leping sõlmitakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirja alusel. Eeskirja kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu ning see peab sisaldama:
2) ühiskanalisatsiooni juhitava reo- ja sademevee reostusnäitajate piirväärtusi arvestusega, et ühiskanalisatsioonist väljuv heitvesi vastaks veeseaduse alusel kehtestatud nõuetele ja ühiskanalisatsiooni juhitav reovesi ei kahjustaks ühiskanalisatsiooni toimimist;
5) omavoliliselt võetud vee ja omavoliliselt ärajuhitud reo-, sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee määratlust ning nende mahu ja maksumuse määramise korda;
9) ühiskanalisatsiooniga liitumispunktis maksimaalse lubatud paisutustaseme piirväärtust.»;
« (41) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 6 nimetatud vee andmise ning reo- ja sademevee vastuvõtmise katkestamise põhjuseks ei saa lugeda juhust, kui vee-ettevõtte ja kliendi vahel puudub kirjalik leping, kuid vee-ettevõte esitab regulaarselt tarbitud vee või ärajuhitud reovee eest kliendile arveid ning klient on arved õigeaegselt tasunud.»;
« (5) Kui maa on kaasomandis, sõlmitakse ühisveevärgivee võtmiseks või reovee ühiskanalisatsiooni juhtimiseks üks kirjalik leping kaasomanike enamuse otsuse alusel nende volitatud esindajaga vastavalt asjaõigusseaduse §-le 72. Lepingu üheks pooleks on vastav vee-ettevõtja ja teiseks pooleks kõik kinnistu kaasomanikud volitatud esindaja kaudu.»;
5) täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Vee-ettevõtja on kohustatud kliendilt vastu võtma reovett, mille reoainete kontsentratsioonid ei ületa ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirjaga kehtestatud piirväärtusi, ning reovett, milles sisalduvate reoainete piirväärtused ei ole nimetatud eeskirjaga kehtestatud, kuid mis ei kahjusta ühisveevärki ja -kanalisatsiooni ning ei põhjusta puhastusprotsessi häireid.»
§ 11. Paragrahvi 9 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Avalikelt teedelt, tänavatelt ja väljakutelt sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimiseks ühiskanalisatsiooni abil ja puhastamiseks sõlmib valla- või linnavalitsus vee-ettevõtjaga sellekohase lepingu.»
§ 12. Paragrahvi 11 täiendatakse lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
« (5) Kinnistu kanalisatsioonil peavad olema allpool ühiskanalisatsiooni paisutustaset paiknevatel reo- ja sademeveeneeludel ning drenaaživee äravoolul kaitseseadmed uputuste vältimiseks.
(6) Kohalik omavalitsus võib kehtestada ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirjaga kinnistu veevärgi või kanalisatsiooni ehitamisele ja kasutamisele esitatavad nõuded, mis on vajalikud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni toimimise tagamiseks ning inimeste, rajatiste ja keskkonna kaitseks.»
§ 13. Paragrahvi 14:
« (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teenuse hinna reguleerimise korra kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu. Hind kehtestatakse vastavalt nimetatud korrale kohaliku omavalitsuse volikogu või valla- või linnavalitsuse poolt määrusega ning avalikustatakse vähemalt 90 päeva enne hinna kehtima hakkamist. Pärast hinna muutmise määruse vastuvõtmist avaldab valla- või linnavalitsus hinna muutmise teate kaks korda nädalase vahega vähemalt ühes kohaliku, maakonna või üleriigilise levikuga ajalehes.»;
« 5) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamine vastavalt ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavale piirkonnas, kus ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendatakse rohkem kui 50 protsenti elamuid, mille ehitusluba on välja antud enne 1999. aasta 22. märtsi.»;
« (31) Teenuse hinna reguleerimise korraga võib kehtestada ülenormatiivse reostuse tasu ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirjaga kehtestatud reoainesisalduse ja käesoleva seaduse § 10 lõikes 2 nimetatud keskkonnaministri määrusega kehtestatud ohtlike ainete sisalduse piirväärtusi ületava reostuse eest ärajuhitavas reo- ja sademevees.»
§ 14. Paragrahvi 15 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Ühiskanalisatsiooni juhitava vee reostusnäitajate mõõtmisel tuleb arvestada veeseaduse § 121 lõike 3 alusel kehtestatud proovivõtumeetoditele ja analüüsi referentmeetoditele esitatavaid nõudeid.»
§ 15. Paragrahvi 151 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga omavolilise liitumise, ühisveevärgist omavolilise veevõtu, ühiskanalisatsiooni abil reo-, sademe- ja drenaaživee või muu pinnase- ja pinnavee omavolilise ärajuhtimise või ohtlike ainete normatiivi ületavas koguses või viisil ühiskanalisatsiooni juhtimise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga omavoliliseks liitumiseks või ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omavoliliseks kasutamiseks loetakse juhtumeid, kui:
4) kinnistu veevärgile enne veearvestit on monteeritud veevõttu võimaldav ühendus;
7) toimub muu tegevus, mis on suunatud teenuse tarbimisele selle eest määratud hinda maksmata.»
§ 16. Paragrahvi 153 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Käesoleva seaduse §-s 151 sätestatud väärtegude menetlemisele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601; 2004, 7, 40; 46, 329; 54, 387; 56, 401; 88, 600; 2005, 20, 126) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313; 110, 654; 2003, 26, 156; 83, 557; 88, 590; RT III 2004, 9, 96; RT I 2004, 46, 329; 54, 387 ja 390; 56, 403) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-s 151 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on valla- või linnavalitsus.
(3) Käesoleva seaduse §-s 151 sätestatud ohtlike ainetega seotud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon.»
§ 17. Paragrahvi 16 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
« (4) 2006. aasta 1. jaanuaril:
1) jõustuvad käesoleva seaduse § 1 lõige 11, § 31, § 4 lõiked 1 1, 21, 22, 23, 24 ja 5, § 5 lõiked 5 ja 6, § 7 lõige 21, § 8 lõige 6, § 11 lõiked 5 ja 6, § 14 lõike 3 punkt 5 ja lõige 31 ning § 15 lõige 3;
2) jõustuvad 2005. aasta 8. juuni sõnastuses käesoleva seaduse § 1 lõige 1, § 2 lõige 1, § 3 lõige 2, § 4 lõiked 1 ja 2, § 5 lõige 21, § 6, § 7 lõiked 1 ja 2, § 8 lõiked 1, 4 ja 5, § 9 lõige 2, § 14 lõige 2 ning §-d 15 1 ja 153;
3) tunnistatakse kehtetuks käesoleva seaduse § 15 2.
(5) Käesoleva seaduse §-s 4 nimetatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava ning §-des 5 ja 8 nimetatud eeskirjad tuleb viia käesoleva seadusega kooskõlla 2006. aasta 1. juuliks.»
II. Veeseaduses (RT I 1994, 40, 655; 1996, 13, 241; 1998, 2, 47; 61, 987; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2001, 7, 19; 42, 234; 50, 283; 94, 577; 2002, 1, 1; 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 64; 26, 156; 51, 352; 2004, 28, 190; 38, 258; 2005, 15, 87) tehakse järgmised muudatused:
§ 18. Paragrahvi 261 lõige 42 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (42) Orgaanilisi ja mineraalväetisi ei tohi laotada 1. detsembrist kuni 31. märtsini ja muul ajal, kui maapind on kaetud lumega, külmunud või perioodiliselt üleujutatud, või veega küllastunud maale. Käesoleva seaduse tähenduses loetakse maapind lumega kaetuks, kui see on rohkem kui 10 cm lumega kaetud kauem kui 24 tundi. Külmunud maa on käesoleva seaduse tähenduses maa, mis on külmunud rohkem kui 5 cm sügavuselt kauem kui 24 tundi.»
§ 19. Paragrahvi 263 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Allikate ja karstilehtrite ümbruses on kuni 50 meetri ulatuses veepiirist või karstilehtri servast keelatud väetamine, taimekaitsevahendite kasutamine ja sõnniku hoidmine sõnnikuaunas, kui kaitse-eeskiri teisiti ei sätesta, ja muud kaitse-eeskirjas sätestatud vee kvaliteeti ohustavad toimingud. Kaitse-eeskirjaga võib 50-meetrise piirangutega ala ulatust vähendada.»
§ 20. Paragrahvi 29 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Tavaline veepiir on käesoleva seaduse tähenduses põhikaardil märgitud veekogu piir.»
1 EÜ Nõukogu direktiiv 91/271/EMÜ «Asula reovee puhastamine» (EÜT L 135, 30.05.1991, lk 40; EÜT 067, 07.03.1998, lk 29; EÜT L 139, 02.06.1999, lk 34).


Vabariigi Presidendi 5. novembri 2001. a otsusega nr 14
I. Lennundusseaduses (RT I 1999, 26, 376) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 4 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Eesti õhuruumi kasutamist korraldab Lennuamet ning lennuliikluse teenindamise tsiviil- ja riiklikus lennunduses tagavad sertifitseeritud lennuliiklusteenistust omavad ettevõtjad.»
§ 2. Paragrahvi 7 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Teede- ja sideminister kehtestab 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (RT 1992, 6, 85; RT II 2000, 2, 12) ja 1990. aasta Küprose ühtsete lennundusnõuete väljatöötamise, vastuvõtmise ja rakendamise kokkuleppe (RT II 2000, 2, 13) rakendamiseks:
1) ühtsetes lennundusnõuetes kasutatavad mõisted ja lühendid;
2) nõuded lennukitele, tiivikõhusõidukitele, nende mootoritele, abimootoritele, propelleritele, lennuki lennusimulaatoritele ning lennu- ja navigatsiooniprotseduuride treeningvahenditele;
3) nõuded õhusõiduki minimaalvarustusele ning varustusele lendamiseks erinevates ilmastikutingimustes;
4) tehnilised nõuded õhusõiduki seadmetele ja varustusele;
5) käesoleva lõike punktides 2–4 loetletud nõuetele vastavuse tõendamise korra.»
§ 3. Paragrahvi 19 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Registrisse kantakse teave:
1) õhusõiduki, selle omaniku ja käitaja ning seda teavet puudutavate muutuste kohta;
2) õhusõidukile seatud pandiõiguste kohta.»
« § 23. Lennunduslubade kohustuslikkus
(1) Õhusõiduki lennundustehnilise töötaja, lennuliikluse lennujuhi ja -informaatori, lendude korraldaja ning käesoleva seaduse § 27 lõikes 21 määratletud lennumeeskonna liikmena (edaspidi lennundusspetsialistid) on lubatud tegutseda isikul, kellel on kehtiv ja Eestis tunnustatud lennundusluba.
(2) Eesti õhusõidukit võib ärilistel eesmärkidel käitada isik, kellel on Eestis väljaantud või välisriigis väljaantud ja Eestis tunnustatud kehtiv lennundusluba. Välisriigi õhusõidukit võib Eestis ärilistel eesmärkidel käitada isik, kellel on selles välisriigis väljaantud või selles välisriigis tunnustatud kehtiv lennundusluba.
(3) Lennundusspetsialistide atesteerimist, lennunduslubade väljaandmist ja välisriigis väljaantud lennunduslubade tunnustamist ning nende kohta arvestuse pidamist teostab Lennuamet.»
§ 5. Paragrahvis 24:
1) lõige 1 tunnistatakse kehtivuse kaotanuks;
« (2) Lennundusspetsialistide vanusele ja kvalifikatsioonile, nende koolitusele ja eksamineerimisele esitatavad nõuded ning lennundusspetsialistidele lennunduslubade väljaandmise ja välisriikides väljaantud lennunduslubade tunnustamise eeskirja kehtestab teede- ja sideminister, lähtudes 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisas I sätestatud nõuetest.»
§ 6. Seadust täiendatakse §-ga 241 järgmises sõnastuses:
« § 241. Lennundusspetsialistide terviseseisund ja terviseuuringud
(1) Lennundusspetsialistide ja käesoleva seaduse § 24 lõikes 2 nimetatud koolitusele asuvate isikute terviseseisund peab vastama käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud tervisenõuetele ja seda tõendab sellekohane tervisetõend.
(2) Lennundusspetsialistide tervisenõuded, terviseuuringute loetelu ja mahu ning arstliku läbivaatuse, selle sageduse ning eriarsti otsuse tegemise korra kehtestab sotsiaalminister.
(3) Tervisetõendi vormistab ja väljastab lennundusloa taotlejale või käesoleva seaduse § 24 lõikes 2 nimetatud koolitusele asujale enne tööle või koolitusele asumist ning perioodiliselt lennundusspetsialistidele eriarsti otsuse alusel Lennuameti töötervishoiuarst.
(4) Järelevalvet lennundusspetsialistide terviseuuringute kvaliteedi üle teostatakse vastavalt tervishoiuteenuste korraldamise seadusele (RT I 2001, 50, 284).»
§ 7. Paragrahvis 27:
« (2) Õhusõiduki meeskonnaliige on isik, kelle õhusõiduki omanik või valdaja on määranud täitma töökohustusi õhusõiduki pardal lennuülesande täitmise ajal.»;
« (21) Lennumeeskonna liige on kehtivat lennundusluba omav õhusõiduki meeskonnaliige, kelle kohustuseks on õhusõiduki käitamisega seotud tegevus lennuülesande täitmise ajal.»
§ 8. Paragrahvi 28 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Õhusõiduki kapten on õhusõiduki omaniku või valdaja määratud piloot, kes juhib meeskonna tööd ja vastutab lennu ohutu kulgemise eest.
(2) Õhusõiduki kapten vastutab meeskonnaliikmete, reisijate ja pardal oleva lasti ohutuse eest õhusõiduki uste sulgemise momendist alates ning õhusõiduki ohutu käitamise eest, alates õhusõiduki liikumapanekust startimiseks kuni peatumiseni ja mootorite seiskamiseni pärast lennu lõppu.»
§ 9. Paragrahvi 35 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kõik väljaspool lennuvälja lähiümbrust asuvaid maapinnast üle 45 m kõrguseid ehitisi hõlmavad detailplaneeringud ja selliste ehitiste ehitusprojektid tuleb kooskõlastada Lennuametiga lennuohutusalase hinnangu ja vajaduse korral lennuohutust puudutavate tingimuste saamiseks. Maapinnast üle 100 m kõrguste ehitiste puhul on Lennuametil õigus nõuda valminud ehitise asukoha ja kõrguse mõõdistamist ehitise omaniku kulul.»
§ 10. Paragrahvi 42 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Lennuettevõtja sertifikaat peab olema ka nendel isikutel, kes teevad õhusõidukilt või õhusõidukiga tasu eest töid, mis ei ole käsitatavad reisijate, posti ja/või lasti veona.»
§ 11. Paragrahvis 47:
« (2) Otsingutöid lennuõnnetuse korral korraldab maismaal ja siseveekogudel, sise- ja territoriaalmeres, majandusvööndis ning Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel Piirivalveamet.
(3) Päästetöid lennuõnnetuse korral korraldab maismaal ja siseveekogudel Päästeamet, sise- ja territoriaalmeres, majandusvööndis ning Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel Piirivalveamet.»;
« (4) Otsingu- ja päästetöödel lennuväljade piirkonnas raadiusega kuni 5 meremiili on Piirivalveameti ja Päästeameti korraldusel kohustatud osalema ka lennuväljade valdajad ja sertifitseeritud lennuliiklusteenistused. Tekkinud kulude hüvitamine toimub vastavalt päästeseadusele (RT I 1994, 28, 424; 1998, 39, 598; 2000, 50, 316; 2001, 50, 283).»
§ 12. Paragrahvis 48:
« (3) Eesti territooriumil või õhuruumis toimunud lennuõnnetuste ja -intsidentide uurimise korraldamiseks moodustab Vabariigi Valitsus sõltumatu alalise struktuuriüksuse (edaspidi uurimisüksus) Teede- ja Sideministeeriumis.
(4) Uurimisüksusel on õigus kaasata uurimisse eksperte ja teha ettepanekuid teede- ja sideministrile uurimiskomisjonide moodustamiseks.»;
« (6) Uurimisega seotud asutused on oma pädevuse piires kohustatud osutama uurimiskomisjonile või eksperdile vajalikku kaasabi.»
§ 13. Paragrahvid 49 ja 50 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« § 49. Teabe ja tõendite tagamine
Uurimistulemuste kohta koostab uurimisüksus uurimisaruande, mille sisu vastab lennuõnnetuse või -intsidendi iseloomule ja raskusastmele ning mis avalikustatakse. Uurimisaruande lahutamatuks osaks on lennuohutusalased soovitused. Uurimisaruandeid kasutab Lennuamet lennuohutuse tagamise meetmete väljatöötamisel.»
§ 14. Paragrahvi 55 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Lennuliikluse juhtimise teenuse osutajal on õigus keelduda õhusõiduki teenindamisest, mille käitaja ei ole tasunud varasema lennuliikluse juhtimise teenuse eest, kui sellega ei seata ohtu inimeste elu ja tervist ega tekitata kahju keskkonnale ega kolmandatele isikutele.»
§ 15. Paragrahvi 58 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud kohustusliku kindlustuse lepingud sõlmitakse kindlustustegevuse seaduse (RT I 2000, 53, 343; 2001, 43, 238; 48, 268; 59, 359) §-s 6 sätestatud korras.»
II. § 16. Käesolev seadus jõustub 2002. aasta 1. jaanuaril.


§ 28 Gümnaasiumi lõpueksamitööde säilitamine
RT I, 31.05.2012, 11
06.04.2011 RT I, 12.04.2011, 2 15.04.2011, rakendatakse 1.01.2011
25.05.2012 RT I, 31.05.2012, 5 03.06.2012
Määrus kehtestatakse "Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse" § 30 lõike 2, § 31 lõike 2 ja § 34 lõike 3 alusel.
1) põhikooli lõpueksamite ettevalmistamise ja läbiviimise ning eksamitööde koostamise ja hindamise tingimused ja kord;
2) gümnaasiumi lõpueksamite ettevalmistamise ja läbiviimise ning eksamitööde koostamise ja hindamise tingimused ja kord;
3) tasemetööde õppeained, vormid ja aeg, tasemetööde ettevalmistamise, koostamise, läbiviimise ja hindamise tingimused ja kord ning tasemetööde, ühtsete põhikooli lõpueksamite ja riigieksamite tulemuste analüüsimise tingimused ja kord.
§ 2. Üldnõuded tasemetööle
(1) Tasemetööga kontrollitakse kooliastme lõpetamiseks vajalike õpitulemuste omandatust.
(2) Tasemetöö ülesannete koostamisel lähtutakse riikliku õppekava õppe- ja kasvatuseesmärkidest, pädevustest ning ainekavas määratud kooliastme nõutavatest õpitulemustest.
(1) Tasemetööd viiakse läbi neljandal õppeveerandil:
1) 3. klassis kahes õppeaines (eesti õppekeelega koolis eesti keeles ja matemaatikas, muu õppekeelega koolis vene keeles ja matemaatikas);
2) 6. klassis kolmes õppeaines (eesti õppekeelega koolis eesti keeles, matemaatikas ja mõnes muus õppeaines; muu õppekeelega koolis vene keeles, matemaatikas ja mõnes muus õppeaines).
(2) Tasemetööde toimumise ajad ja vormid määrab haridus- ja teadusminister tasemetöödele eelneva õppeaasta 25. maiks, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud juhul.
(3) 6. klassi kolmanda tasemetöö õppeaine ja vormi määrab haridus- ja teadusminister hiljemalt tasemetöö toimumise õppeaasta 15. märtsiks.
(1) Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus (edaspidi Eksamikeskus) koostab lähtuvalt riikliku õppekava eesmärkidest ja nõutavatest õpitulemustest tasemetöö ülesanded ja läbiviimisjuhendi.
(3) Eksamikeskus teeb üks nädal enne tasemetöö toimumist maavalitsustele posti teel või elektrooniliselt teatavaks, milliste koolide õpilased kuuluvad valimisse.
(4) Kõikidele koolidele, kelle õpilased kuuluvad valimisse, valmistab Eksamikeskus ette tasemetöömaterjalide paketi, mis koosneb tasemetöö ülesannetest, hindamisjuhendist, läbiviimisjuhendist ning küsimustikust õpetajale. Eksamikeskus toimetab tasemetöö materjalid koolidesse maavalitsuste vahendusel.
(5) Eksamikeskuse ja riikliku järelevalve esindajal on õigus viibida tasemetöö läbiviimise ruumis.
§ 5. Tasemetööde tiitellehe täitmine ja tasemetöö hindamine
(1) Tasemetöö tiitellehele märgib õpetaja õpilase jooksva õppeaasta kokkuvõtvad hinded selles õppeaines.
(2) Individuaalse õppekava järgi õppiva õpilase tasemetööle tehakse märge «Õpib individuaalse õppekava järgi».
(3) Tasemetöö tiitellehele märgitakse õpilase isikukood.
(4) Tasemetöid parandab ja hindab kooli õpetaja tasemetöö hindamisjuhendi alusel.
(5) Hindamisjuhendi koostab Eksamikeskus.
(1) Parandatud ja hinnatud tasemetööd ning õpetaja vastused küsimustikule edastab kool Eksamikeskusele viie päeva jooksul pärast tasemetöö toimumist.
(2) Tasemetööde tulemuste analüüsi korraldab Eksamikeskus.
(3) Analüüsitakse valimi kõiki töid.
(4) Tasemetööde tulemusi analüüsitakse järgmistest aspektidest:
1) töö eesmärgid ja põhiandmed (kontrollitud pädevused, töö osad, ülesannete arv, iga ülesande osakaal, hindamiskriteeriumid);
2) andmed õpilaste ja koolide kohta (kooli õppekeel, asukoht: suurlinnad–linnad–maakoolid; õpilase sugu);
3) hinnang tööde hindamisele – kui täpselt on järgitud hindamisjuhendit;
4) tasemetöö tulemused: üldine keskmine tulemus protsentides, kõrgeim tulemus protsentides, madalaim tulemus protsentides, ulatus (vahe kõrgeima ja madalaima tulemuse vahel), standardhälve; sama osade kohta; sama poiste ja tüdrukute kohta; sama eesti ja vene õppekeelega koolide kohta; sama suurlinna-, linna- ja maakoolide kohta; tasemetöö üldine sobivus: tulemuste jaotuskõver; tasemetöö osade omavaheline korrelatsioon, osade korrelatsioon terviktööga;
5) tasemetöö kvaliteedi näitajad: üksikküsimuste eristusjõud, ebakvaliteetsete üksikküsimuste osakaal, tasemetöö sisemine ühtlus (reliaablus, mõõtmisviga); tasemetöö vastavus koostamisnõuetele; võrdlus eelmiste aastate tulemustega (nii terviktöö kui ka osade kohta);
6) korrelatsioon kokkuvõtvate hinnetega;
7) võrdlus eelmiste aastate tasemetööde tulemustega (nii terviktöö kui ka osade kohta, nii sisuliselt kui ka statistiliselt);
8) tagasiside tasemetöö kohta: õpetajate hinnang tasemetööle kui tervikule, üksikülesannetele, hindamisjuhendile.
(5) Tasemetööde tulemuste analüüsid avaldab Eksamikeskus kodulehel järgmise õppeaasta esimese õppeveerandi jooksul. Valimisse kuulunud koole analüüsi sisulises osas ei nimetata.
(6) Tasemetööde tulemuste analüüsid, statistilised näitajad kooliti ning aruande tasemetööde kvaliteedinäitajate kohta esitab Eksamikeskus Haridus- ja Teadusministeeriumile tasemetööde läbiviimise aasta 10. detsembriks.
(1) Põhikooli lõpueksamite eesmärgid on:
1) hinnata riiklikes õppekavades määratletud õpitulemuste saavutatust eksamiainetes;
3) suunata eksami sisu ja vormi kaudu õppeprotsessi;
4) siduda järjestikuseid haridusastmeid ja -tasemeid.
3) suuline;
4) praktiline töö.
(3) Kui õpilasel ei ole tema hariduslikest või tervislikest erivajadustest tingituna võimalik sooritada põhikooli lõpueksamit või eksamiosa ettenähtud vormis, siis sooritab ta eksami ühtse põhikooli lõpueksami puhul Eksamikeskusega ja koolieksami puhul kooli direktoriga kooskõlastatud vormis.
3) õpilase valikul eksam „Põhikooli ja gümnaasiumiseaduse“ § 30 lõike 4 alusel ministri määrusega kehtestatud õppeainete hulgast (edaspidi valikeksam).
(2) Põhikooli lõpueksamikomisjon on vähemalt kolmeliikmeline. Kui põhikooli lõpueksamit sooritab korraga enam kui 60 eksaminandi, on lõpueksamikomisjonis vähemalt üks liige iga 20 eksaminandi kohta.
(1) Põhikoolilõpetaja, kes ühtse põhikooli lõpueksami ajal või lihtsustatud õppes õppivale õpilasele eksamiplaanis ette nähtud koolieksami ajal haigestub või ei saa sellel osaleda muul kooli direktori poolt mõjuvaks loetud põhjusel (näiteks osalemine rahvusvahelistel võistlustel, konkurssidel ja olümpiaadidel) või kelle ühtse põhikooli lõpueksami või koolieksami hinne oli «nõrk» või «puudulik», sooritab korduseksami koolieksamina.
(1) Haridus- ja Teadusministeeriumil ning Eksamikeskusel on õigus kasutada lõpueksamitöid ning võimaldada lõpueksamitööde kasutamist uurimus- ja teadustöös eksamitulemuste kohta teabe saamiseks ja analüüsimiseks.
(2) Põhikooli lõpueksamitöid säilitatakse koolis või Eksamikeskuses (välishindamise valimisse kuulunud eksamitöid) kolm aastat.
(1) Ühtse põhikooli lõpueksamiga kontrollitakse riiklikus õppekavas põhikooli lõpetamiseks vajalike õpitulemuste omandatust.
(2) Põhikooli lõpueksamitöö koostamisel lähtutakse riikliku õppekava õppe- ja kasvatuseesmärkidest, pädevustest ning ainekavas määratud III kooliastme nõutavatest õpitulemustest.
(4) Eksamikeskus valmistab ette lõpueksami materjalide paketi, mis koosneb eksamiülesannetest, hindamisjuhendist ja küsimustikust õpetajale.
(5) Eksamikeskus toimetab lõpueksamitöö materjalid koolidesse maavalitsuste vahendusel või teeb need koolidele kättesaadavaks elektroonilisel teel.
(2) Põhikoolilõpetaja, kes soovib sooritada «Eesti Vabariigi põhiseaduse» ja «Kodakondsuse seaduse» tundmise eksami ühiskonnaõpetuse ühtse põhikooli lõpueksami lisana, teavitab sellest kooli hiljemalt jooksva õppeaasta 1. veebruariks.
(3) Eksamimaterjalide saamiseks täidavad koolid Eesti Hariduse Infosüsteemis hiljemalt jooksva õppeaasta 5. veebruariks eksamimaterjalide tellimisvormi.
(4) Koolid teavitavad hiljemalt jooksva õppeaasta 5. veebruariks Eksamikeskust kirjalikult erivajadustega põhikoolilõpetajate eksamineerimiseks vajalikest tingimustest.
(5) Koolid teatavad hiljemalt jooksva õppeaasta 5. veebruariks Eksamikeskusele kirjalikult õpilaste nimed ja isikukoodid, kes:
2) soovivad sooritada ühiskonnaõpetuse ühtse põhikooli lõpueksami lisana «Eesti Vabariigi põhiseaduse» ja «Kodakondsuse seaduse» tundmise eksami.
(1) Eesti keele teise keelena eksami sooritamisel ning «Eesti Vabariigi põhiseaduse» ja «Kodakondsuse seaduse» tundmise eksami sooritamisel ühiskonnaõpetuse ühtse põhikooli lõpueksami lisana peab eksamil lisaks lõpueksamikomisjonile olema välisvaatleja.
(2) Välisvaatleja on Eksamikeskuse direktori käskkirjaga kinnitatud isik, kelle ülesanne on jälgida eksamikorrast kinnipidamist.
(7) Lõpueksamikomisjoni esimees teavitab viivitamatult Eksamikeskust, kui:
(8) Konfidentsiaalsusnõude rikkumise avastamisel teavitab lõpueksamikomisjoni esimees sellest viivitamatult Eksamikeskust. Eksamikeskuse direktor teavitab vajadusel konfidentsiaalsusnõude rikkumisest haridus- ja teadusministrit, kes võib põhjendatud asjaoludel lükata eksami toimumise edasi. Uus eksam toimub hiljemalt neljandal päeval pärast eksamiperioodi lõppu.
(15) Eesti keele teise keelena eksami ning «Eesti Vabariigi põhiseaduse» ja «Kodakondsuse seaduse» tundmise eksami sooritamisel ühiskonnaõpetuse eksami lisana vastutab lõpueksamikomisjoni esimees Eksamikeskusesse tagasisaadetava paketi koostamise ja turvaümbriku sulgemise eest.
(18) Eksamikeskuse ja riikliku järelevalve esindajal on õigus viibida ühtse põhikooli lõpueksami läbiviimise ruumis.
1) eksami kirjaliku osa töid hindavad «Keeleseaduse» alusel haridus- ja teadusministri käskkirjaga kinnitatud hindajad. Eksamikeskus teatab koolile eksami kirjaliku osa tulemused põhikooli lõpueksamiperioodi jooksul;
2) eksami suulise osa vastuseid hindavad välishindaja ja lõpueksamikomisjoni kuuluv eesti keele teise keelena õpetaja vastavalt eesti keele teise keelena eksami suulise osa hindamisjuhendile. Välishindaja on Eksamikeskuse direktori käskkirjaga kinnitatud vastava kvalifikatsiooniga õpetaja, kelle ülesanne on hinnata eesti keele teise keelena suulise osa vastuseid ja jälgida eksamikorrast kinnipidamist;
3) kooli eesti keele teise keelena lõpueksamikomisjon kinnitab eesti keele eksami hinde vastavalt hindamisjuhendile Eksamikeskuse teatatud kirjaliku osa punktisumma ja suulise osa punktisumma alusel.
(3) Ühiskonnaõpetuse ühtse põhikooli lõpueksami lisana sooritatud «Eesti Vabariigi põhiseaduse» ja «Kodakondsuse seaduse» tundmise eksami küsimusi hinnatakse vastavalt Vabariigi Valitsuse 25. septembri 2008. a määruse nr 143 «Kodakondsuse taotleja Eesti Vabariigi põhiseaduse ja «Kodakondsuse seaduse» tundmise eksami läbiviimise korras» sätestatule. Nimetatud määruse § 9 lõikes 7 sätestatud juhul väljastatakse isikule «Eesti Vabariigi põhiseaduse» ja «Kodakondsuse seaduse» tundmise eksami tunnistus.
(4) Lähtudes õpiraskuse spetsiifikast on vastava õppeaine lõpueksamikomisjoni põhjendatud otsusel lubatud põhikooli lõpueksami eksamitöid hinnata hindega «3» ka juhul, kui punktide arv on väiksem kui vastava lõpueksami hindamisjuhendis ette nähtud, kuid saavutatud on vähemalt 35 protsenti võimalikust punktide arvust:
1) õpilaste puhul, kes õpivad «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 51 lõike 1 punktides 1, 2, 4, 5, 7, 10 või 12, nimetatud klassis või rühmas;
2) õpilaste puhul kes õpivad tavaklassis, kuid nõustamiskomisjoni otsusest või hariduslikust erivajadusest lähtuvalt võiksid õppida punktis 1 nimetatud klassis;
3) õpilaste puhul kellele rakendatakse koduõpet tervislikel põhjustel;
4) õpilaste puhul kellele rakendatakse haiglaõpet;
5) õpilaste puhul kelle kodune keel erineb kooli õppekeelest ja kes on enne eksameid Eestis alaliselt elanud vähem kui kolm aastat;
6) õpilaste puhul kellele rakendatakse logopeedilist abi.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud otsus ja põhjendused tuuakse ära lõpueksami protokollis.
(6) Kui lõpueksamikomisjonil tekib hindamisel lahkarvamusi, otsustatakse küsimus häälteenamusega. Häälte võrdsel jagunemisel on otsustavaks lõpueksamikomisjoni esimehe hääl. Lõpueksamikomisjoni liikmete eriarvamused kantakse hindamisprotokolli.
(7) Ühtsete põhikooli lõpueksamite tulemused protokollitakse käesoleva määruse lisas 1 toodud vormi kohaselt.
(8) Eesti keele teise keelena eksami edukal sooritamisel (vähemalt 60 protsenti maksimaalsest tulemusest) väljastatakse isikule Eksamikeskuse poolt eesti keele B1-taseme tunnistus.
(1) Eksamikeskus koostab koos Haridus- ja Teadusministeeriumiga valimi koolidest, kes peavad saatma oma õpilaste ühtsed põhikooli lõpueksamitööd Eksamikeskusele analüüsimiseks ning teeb selle posti teel või elektrooniliselt koolile teatavaks kolme tööpäeva jooksul pärast viimase ühtse põhikooli lõpueksami toimumist.
(2) Valimisse kuuluv kool saadab parandatud ja hinnatud lõpueksamitööd Eksamikeskusele kolme tööpäeva jooksul pärast vastava teate saamist. Lõpueksamitöö tiitellehele märgitakse õpilase isikukood.
(1) Lõpueksamitööde tulemuste analüüsi korraldab Eksamikeskus, kaasates vajadusel aineõpetajaid-metoodikuid, vanemõpetajaid ning ülikoolide ja rakenduskõrgkoolide õppejõude.
(2) Lõpueksamitöö tulemusi analüüsitakse järgmistest aspektidest:
2) andmed koolide ja õpilaste kohta (kooli õppekeel, kooli asukoht: suurlinn, linn või maakoht; õpilase sugu);
3) hinnang lõpueksamitööde hindamisele – kui täpselt on järgitud hindamisjuhendit;
4) lõpueksamitöö tulemused: üldine keskmine tulemus protsentides, kõrgeim tulemus protsentides, madalaim tulemus protsentides, ulatus (vahe kõrgeima ja madalaima tulemuse vahel), standardhälve; sama osade kohta; sama poiste/tüdrukute kohta; sama eesti ja vene õppekeelega koolide kohta; sama suurlinna-, linna- ja maakoolide kohta; üldine sobivus: tulemuste jaotuskõver; eksamiosade omavaheline korrelatsioon, osade korrelatsioon terviktööga;
5) lõpueksamitöö kvaliteedi näitajad: üksikküsimuste eristusjõud, ebakvaliteetsete üksikküsimuste osakaal, lõpueksamitöö sisemine ühtlus (reliaablus, mõõtmisviga); lõpueksamitöö vastavus põhikooli lõpueksamitöö koostamisnõuetele;
6) korrelatsioon õppeaine aastahindega;
7) võrdlus eelmiste aastate lõpueksamitööde tulemustega nii terviktöö kui ka osade kohta, nii sisuliselt kui ka statistiliselt;
8) tagasiside lõpueksamitöö kohta: õpetajate hinnang lõpueksamitööle kui tervikule, üksikülesannetele, hindamisjuhendile.
(3) Lõpueksamitööde tulemuste analüüsi ja õpetajate hinnangute alusel tehakse ettepanekuid lõpueksamitööde koostamise, riikliku õppekava ning õppekirjanduse täiendamise ja parandamise ning õpetajate täienduskoolituse kohta.
(4) Lõpueksamitööde tulemuste analüüsid avaldab Eksamikeskus kodulehel järgmise õppeaasta esimese õppeveerandi jooksul. Valimisse kuulunud koole analüüsi sisulises osas ei nimetata.
(5) Lõpueksamitööde tulemuste analüüsid, statistilised näitajad kooliti ning aruande lõpueksamitööde kvaliteedinäitajate kohta esitab Eksamikeskus Haridus- ja Teadusministeeriumile lõpueksamite läbiviimise aasta 10. detsembriks.
(2) Lõpueksamikomisjoni esimees on üldjuhul kooli direktor, liikmed üldjuhul õppeaine õpetajad. Kooli direktor võib lõpueksamikomisjoni esimeheks määrata õppealajuhataja või õpetaja. Lõpueksamikomisjoni esimees vastutab koolieksami korraldamise ja läbiviimise eest. Lõpueksamikomisjoni esimees ei või olla eksamineeritava klassi eksamiaine õpetaja.
(5) Põhikoolilõpetaja, kelle ühtse põhikooli lõpueksami või koolieksami hinne oli «nõrk» või «puudulik», sooritab korduseksami koolieksamina kooli direktori poolt määratud ajal hiljemalt jooksva õppeaasta 30. juuniks. Õpilase taotlusel võib eksam toimuda ka pärast 30. juunit, hiljemalt jooksva õppeaasta 25. augustiks.
(1) Gümnaasiumi lõpetamiseks sooritatakse lõpueksamid. Gümnaasiumi lõpueksamid on riigieksamid ja gümnaasiumi koolieksamid.
3) kirjalik ja suuline;
4) praktiline töö või ainealane uurimus.
(4) Gümnaasiumi koolieksamite õppeained, vormi ja toimumise aja kinnitab kooli direktor.
(5) Kui õpilasel ei ole tema hariduslikest või tervislikest erivajadustest tingituna võimalik sooritada riigieksamit või riigieksamiosa ettenähtud vormis, siis sooritab ta eksami Eksamikeskusega kooskõlastatud sobivas vormis.
(6) Kui õpilasel ei ole tema hariduslikest või tervislikest erivajadustest tingituna võimalik sooritada koolieksamit ettenähtud vormis, siis sooritab ta eksami kooli direktoriga kooskõlastatud sobivas vormis.
(1) Gümnaasiumi lõpetamiseks tuleb sooritada vähemalt viis gümnaasiumi lõpueksamit, millest vähemalt kolm on riigieksamid. Käesoleva paragrahvi lõikes 10 sätestatud juhul tuleb sooritada vähemalt neli gümnaasiumi lõpueksamit, millest vähemalt kaks on riigieksamid.
(2) Kõigile õpilastele on kohustuslik eesti keele riigieksam. Riiklikus õppekavas sätestatud tingimustel võib õpilane eesti keele eksami riigieksami asemel sooritada eesti keele kui teise keele riigieksami.
(3) Õpilasel on õigus sooritada kõik lõpueksamid riigieksamitena. Riigieksameid võib õpilane valida kooli õppekavas olevate järgmiste õppeainete hulgast: vene keel (vene õppekeelega koolis või klassis), inglise keel, saksa keel, prantsuse keel, vene keel (võõrkeelena), bioloogia, keemia, matemaatika, füüsika, geograafia, ajalugu, ühiskonnaõpetus. Õpilane saab riigieksami sooritada õppeaines, mille kohustuslikud kursused ta on läbinud.
[RT I, 12.04.2011, 2 - jõust. 15.04.2011- rakendatakse 1.01.2011]
(4) Riigieksamite, v.a võõrkeelte eksamite sooritamise keeled on eesti keel, vene keel (vene õppekeelega koolis või klassis) ja viipekeel. Riikidevaheliste lepingute või Rahvusvahelise Bakalaureuse Organisatsiooni õppekavade alusel võib kool kasutada ka teisi keeli. Teiste keelte kasutamisel tagab kooli pidaja Eksamikeskusele lõpueksamite tõlkimis- ja hindamiskulude finantseerimise.
(5) Eesti keelest erineva õppekeelega kooli või klassi õpilasel on õigus sooritada matemaatika, bioloogia, keemia, füüsika, geograafia, ajaloo ja ühiskonnaõpetuse gümnaasiumi lõpueksam eesti keeles.
(6) Õpilased, kelle õppekeel on viipekeel, võivad valida kohustuslikuks eksamiks kas eesti keele või eesti keele teise keelena riigieksami.
(7) Kolme kohustusliku riigieksami hulgas võib olla üks võõrkeeleeksam (võõrkeeleks ei loeta eesti keele ja eesti keele teise keelena eksamit). Riikidevahelise lepingu alusel võib sooritada saksa keele riigieksamina ka Saksamaa Liitvabariigi Liidumaade Kultuuriministrite Alalise Kogu Saksa II astme keelediplomi eksami või Saksa üldise kõrgkooliküpsuse saksa keele eksami.
(8) Riikidevahelise lepingu alusel Saksa II astme keelediplomi saamiseks sooritatud saksa keele eksamit ning Saksa üldise kõrgkooliküpsuse diplomi saamiseks sooritatud saksa keele ja matemaatika eksamit tunnustatakse riigieksamitena.
(9) Õpilasel on õigus sooritada inglise keele, saksa keele, prantsuse keele ja vene keele (võõrkeelena) riigieksam ka juhul, kui ta ei ole seda keelt koolis õppinud.
(10) Eesti keelest erineva õppekeelega kooli või klassi õpilane, kellele on vastavalt «Keeleseadusele» väljastatud eesti keele oskuse kõrgtaseme või C1-taseme tunnistus ning kes esitab vastava tunnistuse koolile hiljemalt jooksva õppeaasta 20. jaanuariks, ei pea sooritama eesti keele riigieksamit.
(11) Koolieksameid võib sooritada kõigis gümnaasiumi riikliku õppekava kohustuslikes õppeainetes ja lisaks nendes valikainetes, mida on gümnaasiumiastmes õpitud vähemalt 105 õppetundi.
(12) Ühes õppeaines võib sooritada kas riigieksami või koolieksami.
(13) Ühe koolieksami võib gümnaasiumilõpetaja sooritada praktilise tööna või ainealase uurimusena.
(14) Riigieksamite sooritamise õigus on ka:
1) põhihariduse baasil kutseõppeasutuses lõpukursusel õppivatel õpilastel;
2) varem gümnaasiumi või kutseõppeasutuse lõpetanud isikutel, kes ei ole antud õppeaines riigieksamit sooritanud;
3) varem gümnaasiumi või kutseõppeasutuse lõpetanud isikutel, kes soovivad varasema aasta riigieksamitulemust parandada;
4) välisriigis Eesti keskharidusele vastava haridustaseme omandanud või omandavatel isikutel;
5) kutseõppeasutuste õpilastel, kes ei ole lõpukursusel, kuid kellel on eksamiaine läbitud.
(15) Eesti keele teise keelena riigieksami edukal sooritamisel (vähemalt 60 protsenti maksimaalsest tulemusest) väljastatakse eksaminandile Eksamikeskuse poolt eesti keele B2-taseme tunnistus.
(16) Ühiskonnaõpetuse riigieksami lisana sooritatud «Eesti Vabariigi põhiseaduse» ja «Kodakondsuse seaduse» tundmise eksami vastuseid hinnatakse vastavalt Vabariigi Valitsuse 25. septembri 2008. a määruse nr 143 «Kodakondsuse taotleja Eesti Vabariigi põhiseaduse ja «Kodakondsuse seaduse» tundmise eksami läbiviimise korras» sätestatule. Nimetatud määruse § 8 lõikes 6 sätestatud juhul väljastatakse eksaminandile «Eesti Vabariigi põhiseaduse» ja «Kodakondsuse seaduse» tundmise eksami tunnistus.
(1) Gümnaasiumide õpilased ning eksternid teatavad kooli juhtkonnale hiljemalt jooksva õppeaasta 20. jaanuariks õppeained, milles nad soovivad sellel õppeaastal riigi- ja koolieksameid sooritada. Kutseõppeasutuste õpilased teatavad kooli juhtkonnale hiljemalt jooksva õppeaasta 20. jaanuariks õppeained, milles nad soovivad riigieksameid sooritada Koolid täidavad õpilaste valikute alusel registreerimisvormi Eesti Hariduse Infosüsteemis hiljemalt jooksva õppeaasta 30. jaanuariks. Riigi- ja koolieksamite valikut õpilane muuta ei saa, v.a käesoleva määruse § 27 lõigetes 4 ja 5 sätestatud erijuhtudel.
(2) Kui õpilane ei saa usulistel või muul põhjusel riigieksamil osaleda põhieksami päeval, võib ta esitada Eksamikeskusele avalduse lisaeksamil osalemiseks.
(3) Isik, kellel on õppeainete kooliastme- ja koolieksamihinded vähemalt rahuldavad, kuid kellel on gümnaasium lõpetamata, kuna ta ei sooritanud riigieksameid või saavutas riigieksamil alla 20 hindepalli, sooritab riigieksamid:
3) isik, kes ei õpi ja kes ei saa riigieksameid sooritada koolis, kus ta õppis (kooli ümberkorraldamise, ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise korral) esitab Eksamikeskusele avalduse riigieksami sooritamiseks hiljemalt jooksva õppeaasta 20. jaanuariks.
(4) Kool esitab hiljemalt jooksva õppeaasta 30. jaanuariks Eksamikeskusele kooskõlastamiseks järgmised andmed:
1) iga riigieksami läbiviimiseks kasutatavate ruumide arv. Riigieksamiruumide arvu muutmine kooskõlastatakse Eksamikeskusega;
2) erivajadustega õpilaste nimed ja nende eksamineerimiseks vajalikud tingimused.
(5) Käesoleva määruse § 25 lõike 14 punktides 2–4 nimetatud isikud esitavad avalduse (avalduse blanketi väljastab Eksamikeskus) Eksamikeskusele hiljemalt jooksva õppeaasta 20. jaanuariks.
(6) Eksamikeskus väljastab käesoleva määruse § 25 lõike 14 punktides 2–4 ja § 26 lõike 4 punktis 3 nimetatud isikutele teate riigieksami toimumise koha ja kellaaja kohta hiljemalt 10 tööpäeva enne riigieksami toimumist. Teate saaja võtab teate riigieksamile kaasa.
§ 27. Korduseksamite korraldamine
(1) Gümnaasiumilõpetaja, kes sooritas koolieksami mitterahuldavalt või ei sooritanud valitud koolieksamit, sooritab korduseksami kooli direktori poolt kinnitatud materjalide alusel ja kooli direktori poolt määratud ajal hiljemalt jooksva õppeaasta 30. juuniks. Õpilase taotlusel võib eksam toimuda ka pärast 30. juunit, hiljemalt jooksva õppeaasta 25. augustiks.
(2) Koolieksami korduseksamit ei saa asendada riigieksamiga.
(3) Gümnaasiumilõpetaja, kes sooritas riigieksami mitterahuldavalt või ei sooritanud valitud riigieksamit, saab sooritada eksami samas õppeaines uuesti järgmisel eksamiperioodil.
(4) Gümnaasiumiõpilane, kellel esineb spetsiifiline õigekirjahäire (düsgraafia) ning kes sooritas eesti keele (eesti õppekeelega koolis või klassis) või vene keele (vene õppekeelega koolis või klassis) riigieksami (kirjandi) mitterahuldavalt, saab selle eksami asemel valida uue riigieksami mõnes teises riigieksamiaines.
(5) Gümnaasiumiõpilane, kes sooritas ühes õppeaines, sealhulgas käesoleva määruse § 25 lõikes 2 nimetatud kohustusliku eksami, riigieksami kahel korral mitterahuldavalt, saab selle eksami asemel valida uue riigieksami mõnes teises riigieksamiaines.
§ 28. Gümnaasiumi lõpueksamitööde säilitamine
(3) Gümnaasiumi riigieksamitöid (sealhulgas keeleeksamite suulise osa salvestusi) säilitatakse Eksamikeskuses kolm aastat.
(1) Riigieksamitöö ülesanded koostatakse õppeaine kohustuslike kursuste põhjal.
(1) Riigieksamitöö ülesanded ning riigieksami läbiviimise juhendi ja hindamisjuhendi töötab välja riigieksamit ettevalmistav komisjon, arvestades käesolevas määruses sätestatut. Riigieksameid ettevalmistavad komisjonid moodustab ja nende töökorra kinnitab haridus- ja teadusminister käskkirjaga.
(4) Eksamikeskus tagab riigieksamitööde tekstide keelelise korrektsuse ja paljundamise ning valmistab ette lõpueksami materjalide paketi.
(5) Eksamikeskus annab riigieksamimaterjalide paketi üle maavanema poolt määratud isikule, kes annab materjalide paketi üle kooli direktorile riigieksami toimumise päeval. Pärast riigieksami toimumist võtab maavanema poolt määratud isik riigieksamimaterjalid kooli direktorilt vastu ning annab need üle Eksamikeskusele.
(1) Riigieksami välisvaatleja on Eksamikeskuse direktori käskkirjaga kinnitatud isik, kelle ülesanne on jälgida eksamikorrast kinnipidamist. Riigieksami välisvaatleja peab olema igas eksamiruumis.
(3) Riigieksami välisvaatleja teavitab viivitamatult Eksamikeskust, kui:
(4) Konfidentsiaalsusnõude rikkumise avastamisel teavitab riigieksami välisvaatleja või riigieksamikomisjoni esimees sellest Eksamikeskust. Eksamikeskuse direktor teavitab konfidentsiaalsusnõude rikkumisest vajadusel haridus- ja teadusministrit, kes võib põhjendatud asjaoludel lükata eksami toimumise edasi «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 31 lõike 4 alusel haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud lisaeksami toimumise ajale.
(6) Riigieksami välisvaatleja eemaldab riigieksamilt riigieksamikomisjoni liikme, kes üritab aidata eksaminande ülesannete lahendamisel või häirib neid oma tegevusega. Riigieksami välisvaatleja teavitab riigieksamikomisjoni liikme riigieksamilt eemaldamisest Eksamikeskust ning teeb vastava märke riigieksami toimumise protokolli.
(7) Kui riigieksami välisvaatleja ei täida korrektselt oma ülesandeid või segab riigieksami läbiviimist, on riigieksamikomisjoni esimehel kohustus teavitada sellest Eksamikeskuse direktorit ning toimida saadud juhtnööride kohaselt. Riigieksami välisvaatleja ebakohase käitumise kohta tehakse riigieksami toimumise protokolli vastav märge.
(8) Kui riigieksami välisvaatleja ei ilmu kohale või haigestub riigieksami ajal, teavitab riigieksamikomisjoni esimees sellest Eksamikeskust ning asendab riigieksami välisvaatlejat riigieksami läbiviimisel. Selle kohta tehakse vastav märge riigieksami toimumise protokolli.
(1) Riigieksamite läbiviimiseks moodustab maavanem igal õppeaastal hiljemalt 20. märtsiks vähemalt kolmeliikmelised riigieksamikomisjonid ja kinnitab nende koosseisud arvestusega, et iga 20 eksaminandi kohta on riigieksamikomisjonis üks liige. Kui gümnaasiumis osaleb riigieksamil vähem kui 15 õpilast, moodustab maavanem gümnaasiumidevahelise riigieksamikomisjoni ja määrab eksami läbiviimise koha. Riigieksamikomisjoni esimees on üldjuhul kooli direktor. Riigieksamikomisjoni esimees ei või olla riigieksami õppeaine õpetaja.
(2) Riigieksamite lisaeksamite läbiviimise korral moodustab riigieksamikomisjonid ja määrab eksamite läbiviimise koha haridus- ja teadusminister. Paragrahvis 35 nimetatud eksamite läbiviimise korral moodustab riigieksamikomisjonid ja määrab eksamite läbiviimise koha Eksamikeskuse direktor.
(4) Riigieksamimaterjalide paketi õigeaegse koolijõudmise eksamipäeva hommikul tagab kooli direktor.
5) Eksamikeskuse esindaja;
(18) Riigieksamile registreerunud, kuid mõjuval põhjusel ilmumata jäänud eksaminand võib kolme tööpäeva jooksul pärast riigieksami toimumist esitada Eksamikeskusele lisaeksamil osalemise taotluse, millele lisatakse tõendid, mis tõendavad mõjuva põhjuse olemasolu. Eksamikeskus teavitab taotlejat lisaeksami korraldusest hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast taotluse registreerimist.
(19) Riigieksamil tekkivad olukorrad, mida käesolevas määruses ei ole kirjeldatud ning mille lahendamisel tekib riigieksamikomisjonil lahkarvamus, lahendab Eksamikeskus.
(1) Isik, kes omandab välisriigis Eesti keskhariduse tasemele vastavat haridust, võib hiljemalt eksami sooritamise aasta 20. jaanuariks Eksamikeskusele esitatud taotluse alusel sooritada eesti keele riigieksami haridus- ja teadusministri määratud ajal ning Eksamikeskuse direktori määratud kohas ja korras.
(2) Võimaluse korral võib õpilasele, kes omandab välisriigis Eesti keskhariduse tasemele vastavat haridust seoses diplomaadist või haldusteenistujast vanemate töötamisega välisriigis ning ei saa sellest tulenevalt osaleda riigieksamitel haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud aegadel, kokkuleppel Eksamikeskuse direktoriga võimaldada kuni kolme riigieksami sooritamist Eksamikeskuse direktori määratud kohas ja korras. Vastava taotluse esitab õpilane Eksamikeskusele hiljemalt eksamite sooritamise aasta 20. jaanuariks. Eksamite sooritamise ajad määrab haridus- ja teadusminister, tuginedes Eksamikeskuse direktori ettepanekule.
(3) Võimaluse korral võib õpilasele, kes samaaegselt Eesti gümnaasiumis õppimisega omandab haridust välisriigis ning ei saa sellest tulenevalt osaleda riigieksamitel haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud aegadel, kokkuleppel Eksamikeskuse direktoriga võimaldada kuni kolme riigieksami sooritamist Eksamikeskuse direktori määratud kohas ja korras. Vastava taotluse esitab õpilane Eksamikeskusele hiljemalt eksamite sooritamise aasta 20. jaanuariks, esitades ka põhjenduse, miks ei ole võimalik riigieksamitel osaleda haridus- ja teadusministri määratud aegadel Eesti gümnaasiumis, kus õpilane õpib. Eksamite sooritamise ajad määrab haridus- ja teadusminister, tuginedes Eksamikeskuse direktori ettepanekule.
(4) Eksamikeskus teavitab käesoleva paragrahvi lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud isikuid eksamite toimumise ajast, kohast ja eksamikorraldusest hiljemalt eksami toimumise aasta 10. aprilliks.
(6) Eksamikeskusesse tagasisaadetava paketi koostamise ja turvaümbriku sulgemise eest vastutavad riigieksamikomisjoni esimees ja riigieksami välisvaatleja. Paketti kuuluvad:
(7) Õpilase taotlusel tehakse tema kirjalikust riigieksamitööst või eksamitöö osa(de)st, millele õpilasel on tekkinud «Autoriõiguse seadusest» tulenev autoriõigus, pärast eksami lõppemist riigieksamikomisjoni esimehe ja välisvaatleja juuresolekul koopia.
(1) Riigieksamitöid hindavad haridus- ja teadusministri käskkirjaga kinnitatud hindajad, kelle tegevust korraldab Eksamikeskus vastavalt haridus- ja teadusministri kinnitatud töökorrale.
(7) Riigieksamitööde subjektiivselt hinnatavate eksamiosade lõpptulemus kujuneb kahe või kolme üksteisest sõltumatu hindamise tulemusena. 20-25-hindepallise hindamisskaala puhul hinnatakse riigieksamitööd alates 4-hindepallisest erinevusest kolmandat korda. Eesti keele ja vene keele riigieksamitöö subjektiivselt hinnatavat eksamiosa hinnatakse kolmandat korda kui esimese ja teise hindaja tulemus erineb rohkem kui 30%. Pärast kolmandat hindamist kujuneb lõpptulemuseks kahe lähema hindepallide arvu keskmine.
(9) Hindajad hindavad kodeeritud riigieksamitöid 100 hindepalli süsteemis. Saksa II astme keelediplomi saamiseks sooritatud eksamitöid tunnustatakse riigieksamitöödena, hinnatakse Saksa II astme keelediplomi eksami hindamisjuhendi järgi ning nende tulemused arvestatakse ümber riigieksamitulemusteks. Saksa üldise kõrgkooliküpsuse eksamitöid saksa keeles ja matemaatikas tunnustatakse riigieksamitöödena, hinnatakse vastavate hindamisjuhendite järgi ning nende tulemused arvestatakse ümber riigieksamitulemusteks.
(12) Riigieksami tulemus on rahuldav alates 20 hindepallist. Kui riigieksamitulemus on vähem kui 20 hindepalli, on riigieksam sooritatud mitterahuldavalt.
(1) Riigieksamitööde tulemuste analüüsi korraldab Eksamikeskus.
(2) Riigieksamitööde tulemusi analüüsitakse järgmistest aspektidest:
2) andmed eksaminandide ja koolide kohta (eksaminandi sugu, gümnaasiumilõpetajate ja varemlõpetanute arv; õppekeel; kooli asukoht: suurlinn, linn või maakoht; kooli gümnaasiumiosa suurus: kuni 60 õpilast, 61–110 õpilast, 111–210 õpilast, üle 210 õpilase);
3) riigieksamitöö tulemused: üldine keskmine tulemus protsentides, kõrgeim tulemus protsentides, madalaim tulemus protsentides, ulatus (vahe kõrgeima ja madalaima tulemuse vahel), standardhälve; sama riigieksamitöö osade kohta (kirjandi puhul teemade kohta); sama meessoost ja naissoost eksaminandide kohta; sama eesti ja vene õppekeelega koolide kohta; sama suurlinna-, linna- ja maakoolide kohta; riigieksamitöö üldine sobivus: tulemuste jaotuskõver; riigieksamitöö osade omavaheline korrelatsioon, osade korrelatsioon terviktööga;
4) riigieksamitöö kvaliteedi näitajad: üksikküsimuste eristusjõud, ebakvaliteetsete üksikküsimuste osakaal, riigieksamitöö sisemine ühtlus (reliaablus, mõõtmisviga); riigieksamitöö vastavus riigieksamitöö koostamisnõuetele; subjektiivselt hinnatavate osade hindamise reliaablus (esimese ja teise hindaja hinnete korrelatsioon); hindamise kvaliteet (hindaja keskmine hinne, hindaja hinnete standardhälve);
5) võrdlus eelmiste aastate riigieksamitööde tulemustega (nii terviktöö kui ka osade kohta, nii sisuliselt kui ka statistiliselt).
(3) Riigieksamitööde tulemuste analüüsi põhjal tehakse ettepanekuid riigieksamitööde koostamiseks, riikliku õppekava ning õppekirjanduse täiendamiseks ja parandamiseks, õpetajate täienduskoolituseks.
(4) Riigieksamitööde tulemuste analüüsid avaldab Eksamikeskus kodulehel riigieksamite läbiviimise aasta 1. detsembriks.
(5) Riigieksamitööde tulemuste analüüsid (põhieksam), statistilised näitajad eksamiosade ja terviku kohta kooliti ning aruande riigieksamitööde kvaliteedinäitajate kohta esitab Eksamikeskus Haridus- ja Teadusministeeriumile riigieksamite läbiviimise aasta 15. detsembriks.
(2) Iga kool saab riigieksamitööde tulemuste statistilise ülevaate, mis võimaldab määratleda oma kohta koolide grupis, mille teeninduspiirkond on kinnitatud või koolide grupis, mille teeninduspiirkonda kinnitatud ei ole. Kinnitatud teeninduspiirkonnaga koolide riigieksamitööde tulemused esitatakse kolmes grupis:
1) suurlinnade (Tallinn, Tartu, Pärnu, Narva, Kohtla-Järve) koolid;
2) maakonnalinnade koolid;
3) väikelinnade ja vallakoolid.
§ 40. Koolieksamite ettevalmistamine ja eksamitööde koostamine
(1) Koolieksamitöö koostab direktori moodustatud kooli ainekomisjon ja kinnitab kooli direktor vähemalt kaks nädalat enne koolieksamite algust.
(2) Koolieksamid korraldatakse kooli direktori kinnitatud eksamiplaani järgi. Eksamiplaan pannakse õpilastele, õpetajatele ja lastevanematele tutvumiseks välja hiljemalt kaks nädalat enne eksamiperioodi algust.
(3) Eksamiplaani koostamisel arvestatakse riigieksamite kuupäevi ja põhimõtet, et:
1) ühel päeval võib gümnaasiumilõpetajal olla üks lõpueksam;
2) kahe järjestikuse lõpueksami vahel on vähemalt kaks päeva;
(1) Ühe koolieksami võib koolieksami sooritaja sooritada praktilise tööna või ainealase uurimusena.
(2) Avaldus eksami sooritamiseks praktilise tööna või ainealase uurimusena tuleb esitada kooli direktorile hiljemalt jooksva õppeaasta 20. jaanuariks. Loa eksami sooritamiseks praktilise tööna või ainealase uurimusena annab kooli direktor, arvestades aineõpetaja soovitusi.
(3) Koolieksami sooritaja abistamiseks praktilise töö tegemisel või ainealase uurimuse kirjutamisel määratakse hiljemalt jooksva õppeaasta 1. märtsiks juhendaja. Juhendajaks võib olla õpetaja või vastava ainevaldkonna spetsialist väljastpoolt kooli. Ettepaneku juhendaja valikuks võib teha koolieksami sooritaja või aineõpetaja.
(4) Praktiline töö peab kajastama koolieksami sooritaja oskusi kavandada ja teostada töö, töö kaitsmisel on nõutud kirjalik teoreetiline osa koos töö protsessi kokkuvõttega. Ainealane uurimus peab kajastama koolieksami sooritaja oskust iseseisvalt mõtelda, näha ja luua seoseid, teha järeldusi ja kokkuvõtteid, ainealane uurimus peab sisaldama õpilase oma seisukohti.
(5) Praktiline töö peab vastama juhendaja poolt tööle esitatud nõuetele. Ainealane uurimus peab olema korrektselt vormistatud ning vastama žanri nõuetele.
(6) Praktilisele tööle või ainealasele uurimus hinnangu andmiseks määrab vastava õppeaine koolieksamikomisjon kuni kaks retsensenti. Retsensent võib olla õpetaja või ainespetsialist väljastpoolt kooli.
(7) Nõuded praktilise töö esitamiseks retsensentidele ja hindamiseks koolieksamikomisjonile kehtestab koolieksamikomisjon arvestades praktilise töö spetsiifikat.
(8) Ainealane uurimus esitatakse retsensentidele hiljemalt kaks nädalat enne kaitsmist.
(9) Retsensendid esitavad töö kohta kirjaliku retsensiooni koolieksami sooritajale ja koolieksamikomisjonile. Õpilase juhendaja esitab töö kohta oma kirjaliku arvamuse koolieksamikomisjonile.
(10) Praktilist tööd või ainealast uurimust kaitstakse koolieksamikomisjoni ees.
(11) Praktilise töö või ainealase uurimuse hinnet arvestatakse koolieksamihindena.
(12) Õpilasel on õigus oma otsust enne jooksva õppeaasta 1. märtsi muuta ning sooritada samas õppeaines koolieksam.
2011. aastal teavitab Eksamikeskus § 35 lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud isikuid eksamite toimumise ajast, kohast ja eksamikorraldusest hiljemalt 20. aprilliks.