Koerte ja kasside pidamise eeskiri Lääne-Saare vallas – Riigi Teataja
Koerte ja kasside pidamise eeskiri Lääne-Saare vallas
Koerte ja kasside pidamise eeskiri Lääne-Saare vallas - sisukord
§ 1 Koerte ja kasside pidamise eeskirja eesmärk ja reguleerimisala
2 LOOMA PIDAMINE JA HOIDMINE
§ 3 Loomapidamise nõuded avalikus kohas
3 HULKUVAD LOOMAD
§ 5 Hulkuvate loomadega tegelemine
§ 6 Vastutus ja järelevalve
RT IV, 05.02.2016, 33
Vastu võetud 27.01.2016 nr 3
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 362 alusel
§ 1. Koerte ja kasside pidamise eeskirja eesmärk ja reguleerimisala
(1) Lääne-Saare valla koerte ja kasside pidamise eeskiri (edaspidi Eeskiri) sätestab koerte ja kasside (edaspidi Loom) kui lemmikloomade pidamise nõuded Lääne-Saare valla (edaspidi Vald) territooriumil.
(2) Eeskiri kehtib Valla haldusterritooriumil ja on täitmiseks kohustuslik kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle omandis või valduses, vastavalt kokkuleppel Looma omanikuga (edaspidi Loomapidaja), on Loom.
(4) Loomade üle peetakse arvestust kohalike omavalitsuste lemmikloomaregistri (internetiaadress www.llr.ee ) osaks olevas Valla lemmikloomade registris (edaspidi Lemmikloomaregister).
(5) Lemmikloomaregistrisse tuleb kanda alaliselt või peamiselt Valla haldusterritooriumil peetavad Loomad.
(6) Eeskirjas reguleerimata küsimustes lähtutakse loomakaitseseaduses, veterinaarkorralduse seaduses, loomatauditõrje seaduses ning teistes loomapidamist reguleerivates õigusaktidest sätestatust.
(7) Eeskirjas kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
1) avalik koht on igasugune territoorium, rajatis, hoone või ruum, mis on antud üldiseks kasutamiseks või on üldkasutatav (tänav, tee, park, haljasala, kalmistu, estraadilava, turg, rand, suplemiskoht või muu puhkeala, vaateplatvorm, hoov, hoone, rajatis, toitlustusettevõte, baar, kauplus, võimla, käimla, ettevõte, elamu, trepikoda, ühissõiduk jms).
2) Loomapidaja on isik, kellele kuulub koer või kass (omanik) või kes tegeleb koera või kassi pidamisega rendi või muu selletaolise suhte alusel omanikuga;
3) hulkuv loom on märgistamata Loom, kelle omanikku ei ole võimalik tuvastada või Loomapidaja juurest lahti pääsenud Loom, kes viibib omaniku või Looma eest vastutava isiku juuresolekuta väljaspool Loomapidajale kuuluvat või tema kasutuses olevat territooriumi;
5) ohustamine on vara, kaaskodanike elu või tervist ohtu asetav tegevus;
6) registripidaja on lemmikloomade registri pidamiseks volitatud isik;
7) registreerija on lemmikloomade registrisse andmete sisestamiseks volitatud isik;
8) varjupaik on hulkuvate Loomade pidamiseks ettenähtud koht;
9) varjupaiga pidaja on hulkuvate Loomade püüdmist, omaniku kindlakstegemist, varjupaika toimetamist, varjupaigas pidamist, uue omaniku otsimist ning Loomade hukkamist korraldav kohaliku omavalitsuse volitatud isik;
10) asenduskodu on Looma ajutine elukoht kuni Looma omaniku või Loomale uue omaniku leidmiseni, mis ei ole varjupaik.
11) Lemmikloom on inimese isiklikuks meelelahutuseks või seltsiks peetav või sellel eesmärgil pidamiseks mõeldud Loom.
2. peatükk LOOMA PIDAMINE JA HOIDMINE
(1) Looma pidamisel tuleb lähtuda loomakaitseseadusest, loomatauditõrje seadusest, veterinaarkorralduse seadusest, põllumajandusministri 24.07.2008 määrusest nr 76 „Lemmiklooma pidamise nõuded“, põllumajandusministri 20.11.2000 määrusest nr 67 „Marutaudi tõrje eeskiri“ ja muudest loomapidamist reguleerivatest õigusaktidest ning käesolevast Eeskirjast. Järgnevalt on esitatud väljavõte mõnedest eespool nimetatud õigusaktidest sisalduvatest nõuetest, mida Loomapidaja on kohustatud täitma:
1) tagama Loomale liigikohased pidamistingimused (so sobiv mikrokliima ja ruum või ehitis) ja piisavas koguses vett ning toitu;
2) tagama koera liigile iseloomuliku liikumisvajaduse;
3) järgima veterinaar-, sanitaar- ja hügieeninõudeid;
4) tagama Looma vaktsineerimise, sh korduvvaktsineerimise vastavalt kehtestatud vaktsineerimisnõuetele;
5) teavitama viivitamatult kutsetegevuse luba omavat veterinaararsti või piirkonda teenindavat volitatud veterinaararsti, kui Loomal esineb marutaudi või selle kahtlused.
(2) Looma on lubatud pidada Loomapidajale kuuluvas või tema valduses olevas ehitises või territooriumil selle omaniku loal või muu õigustatud isiku nõusolekul. Territoorium peab olema piiratud viisil, et oleks välistatud Looma omal tahtel välja pääsemine ja/või inimestele või teistele loomadele kallale tungimise võimalus, va vaktsineeritud, nõuetekohaselt registreeritud ja märgistatud ning steriliseeritud kass. Looma pidamiseks mõeldud ala peab vastama seaduses või selle alusel vastuvõetud õigusaktides sätestatud veterinaarnõuetele ja loomapidamise tingimustele.
(3) Mitme korteriga elamus lähtutakse Loomapidamisel lisaks Eeskirjale ka korterühistu põhikirjast, kodukorrast, ühise tegevuse lepingust ja muudest elamu ühist haldamist käsitlevatest dokumentidest.
(4) Loom peab olema märgistatud mikrokiibiga ja registreeritud Lemmikloomaregistris tema kolmanda elukuu jooksul või Looma omandamisest ühe kuu jooksul va § 4 lg 4 teises lauses toodud juhul, kusjuures Loomapidaja on kohustatud tagama Looma märgistamise tegevusluba omava veterinaararsti poolt.
(5) Looma omaniku vahetumisel peab Loomapidaja tagama, et see kajastataks Lemmikloomaregistris, sisestades kehtivad andmed uue omaniku kohta.
(6) Loomapidaja peab Looma kadumisel viivitamatult korraldama Looma otsimise, teatades Looma kadumisest varjupaigale ja kohalikule omavalitsusele.
(7) Loomapidaja, kes soovib oma Loomapidamise lõpetada, peab tagama Looma viimise tegutsevasse varjupaika või otsima ise Loomale uue peremehe või korraldama nõuetekohase eutanaasia.
(8) Kui Loomapidaja on juriidiline isik, on tal kohustus määrata Looma heaolu eest vastutav isik.
(9) Looma pidamisel ei tohi rikkuda öörahu (so tekitada kestvalt või korduvalt teist isikut oluliselt häirivat müra) kella 23.00-st kuni 06.00-ni, puhkepäevale eelneval ööl kella 00.00-st kuni 7.00-ni. Looma pidamisest tekkiva häiringu tekkimisel tuleb koheselt võtta tarvitusele abinõud tekkinud häiringu lõpetamiseks.
(10) Loomapidajal on soovitatav paigaldada territooriumi sissepääsule ja/või piirdele koera olemasolust informeeriv hoiatussilt (nt silt „Kuri koer“).
(11) Loomaomanik peab kindlustama ameti- või tööülesannet täitva isiku ohutu sissepääsu.
§ 3. Loomapidamise nõuded avalikus kohas
(1) Avalikus kohas Loomaga viibimisel tuleb tagada teiste loomade, inimeste ja vara ohutus ning avalik kord, kasutades vajadusel jalutusrihma, kandmisvahendit või suukorvi.
(3) Looma jätmine järelevalveta avalikku kohta on üldjuhul keelatud. Koera võib jätta kuni pooleks tunniks järelevalveta Loomaomanikule vajalike toimingute tegemiseks. Sellisel juhul peab olema välistatud koera lahtipääsemine ja koerast tulenev oht ning koer peab kandma tema iseloomust, kasvust või muudest asjaoludest tulenevalt suukorvi.
(4) Tiheasustusalal koeraga avalikus kohas viibimisel, kui läheduses on teisi inimesi või koeri, peab koer olema lühikese, omanikust maksimaalselt 1 m raadiuses liikumist võimaldava keti või rihma otsas või peab omanik koera tellitava rihma kasutamisel endast maksimaalselt 1 m raadiusesse tõmbama. Nimetatud nõue ei kehti spetsiaalselt koerte treeninguks, jooksutamiseks jm eraldatud ja tähistatud territooriumil.
(5) Ühistranspordis peab koeral olema jalutusrihm ja suukorv, välja arvatud koertel, kes on kandmisvahendis. Kasse on lubatud ühistranspordis vedada kandmisvahendis, mis ei ohusta Looma tervist ja on põgenemiskindel.
(6) Loomapidaja on kohustatud koristama avalikus kohas Looma väljaheited.
(7) Loomapidajal on keelatud:
1) lubada Loomal reostada avalikku kohta;
2) viibida Loomaga vastava keelumärgiga tähistatud kohtades;
3) ujutada ja pesta Looma avalikes supluskohtades väljaspool selleks ette nähtud kohti, sh tiikides ja purskkaevudes;
4) avalikus kohas nakkusohtlikult haige Loomaga viibimine.
(8) Lõike 7 punktis 2 sätestatu ei kehti vaegnägija juhtkoera või teenistusülesannete täitmisel teenistuskoera suhtes
(1) Lemmikloomaregistrisse sisestab andmed:
1) Loomapidaja (riigiportaalis www.eesti.ee, tasuta);
2) Lääne-Saare Vallavalitsus (edaspidi Valitsus) Loomapidaja esitatud ankeedi alusel (tasuta);
3) Veterinaararst Loomapidaja esitatud ankeedi alusel.
(2) Vallavalitsus sisestab andmed Lemmikloomaregistrisse hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast ankeedi saamist.
(3) Lemmikloomaregistrisse sisestatakse järgmised andmed:
1) omaniku nimi, isikukood, elukoht (aadress rahvastikuregistri järgi ning kontaktaadress, kui see erineb rahvastikuregistri aadressist), telefoninumber, e-posti aadress ning juriidilise isiku puhul tema nimi ja Looma heaolu eest vastutav isik;
2) Looma liik, tõug, sugu, nimi, sünniaeg, värvus, eritunnused või Looma kirjeldus;
3) Looma kiibinumber.
(4) Avalikku kohta pääsemise võimalusega territooriumil peetavatele kassidele on kiibistamine ja lemmikloomade registris registreerimine kohustuslik. Kinnisel territooriumil peetavate kasside kiibistamine ja Lemmikloomaregistris registreerimine on Loomaomanikule soovituslik.
2) Vallavalitsus või veterinaararst muuta Loomapidaja ja Looma andmeid.
(6) Valitsus väljastab Lemmikloomaregistrist andmeid ametiisikutele ametiabi korras.
(7) Valitsus avaldab registriandmete sisestamiseks volitatud veterinaararstide nimekirja Valla kodulehel.
(8) Looma kadumisest või surmast peab Loomapidaja 14 päeva jooksul teatama lemmikloomaregistri volitatud töötlejat/kohaliku omavalitsuse vastava valdkonna spetsialisti.
3. peatükk HULKUVAD LOOMAD
§ 5. Hulkuvate loomadega tegelemine
(1) Hulkuvate Loomade püüdmist, omaniku kindlakstegemist, varjupaika toimetamist, varjupaigas pidamist, uue omaniku otsimist ning Loomade hukkamist Valla haldusterritooriumil korraldab Valitsus või Valitsuse poolt volitatud isik (edaspidi varjupaiga pidaja).
(2) Vastava volituse alusel korraldab varjupaiga pidaja hulkuvate Loomade püüdmise, võimalusel omaniku kindlakstegemise ja omanikule tagastamise. Varjupaiga pidaja on hulkuva Looma kinnipüüdmisel kohustatud kontrollima Looma märgistust Loomapidaja kindlakstegemiseks. Kui märgistuse abil on võimalik Loomapidaja kindlaks teha või kui varjupaiga pidajale on Loomapidaja teada, siis on ta kohustatud viivitamata teatama Loomapidajale Looma leidmisest. Kui Loomapidajat ei ole võimalik kindlaks teha, Loomaomanikuga ei ole võimalik kontakteeruda või kui identifitseeritud Looma ei ole võimalik Loomaomanikule kohe tagastada, siis toimetab varjupaiga pidaja Looma varjupaika.
(3) Hulkuva Looma leidja on kohustatud viivitamatult teavitama Valitsust või varjupaiga pidajat, edastades leidja kontaktandmed ja Looma asukoht.
(4) Varjupaika toimetatud Looma kontrollitakse viivitamata haiguste tuvastamiseks, Loom vaktsineeritakse ning paigutatakse karantiini.
(5) Kui hulkuv Loom ei ole identifitseeritav, tuleb omaniku kindlakstegemist alustada viivitamatult peale Looma varjupaika toomist. Looma omaniku leidmiseks avaldab varjupaiga pidaja vähemalt Looma välimuse kirjelduse, leidmise koha ja aja, soovitavalt ka Looma pildi kohalikus ajalehes, varjupaiga veebilehel või Valla kodulehel.
(6) Püütud Looma hoitakse varjupaigas vähemalt 14 päeva pärast Looma kohta teabe avalikustamist. Kui selle aja jooksul ei ole Loomapidajat leitud, võib Looma üle anda uuele omanikule. Kui Loomale ei ole leitud uut omanikku või asenduskodu, võib Looma õigusaktides sätestatud korras hukata.
(7) Omanikuga Looma püüdmise, varjupaika toimetamise, varjupaigas pidamise, sealhulgas veterinaarülevaatuse kulud tasub Loomapidaja Looma tagastamisel varjupaigapidaja vastavasisulise nõude kohaselt. Samuti on ilma mikrokiibita varjupaika toimetatud koera omanik kohustatud Looma kättesaamisel tasuma Looma registreerimise ja märgistamise kulud. Loomapidaja väljendatud tahteavaldus Loomast loobuda ei vabasta Loomapidajat kulude kandmise kohustusest.
(8) Looma korjust võib matta vastavalt sama § lg 8 sätestatule või põletada Loomsete jäätmete põletustehases vastavalt Veterinaar- ja Toiduameti kehtivatele regulatsioonidele.
(9) Looma võib matta, kui:
1) Loomal ei olnud ohtlikku nakkushaigust (nt marutaud, koerte katk vm);
2) Looma maetakse kohas, kus oht inimeste ja loomade tervisele on minimaalne (sh registreeritud lemmikloomade kalmistul);
3) matmine peab toimuma nii, et välistatud on lihatoiduliste ja omnivoorsete loomade juurdepääs;
4) matmine peab toimuma keskkonda võimalikult kahjustamata ja mitte tiheasustusega alal;
5) transport matmispaika peab toimuma nii, et välistatud on oht inimese ja looma tervisele.
(10) Kui hulkuvat Looma toidetakse järjepidevalt ja tema leiust ei ole vastavalt lõikele 3 teavitatud, ei ole Looma puhul enam tegemist hulkuvaga.
§ 6. Vastutus ja järelevalve
(1) Järelevalvet Eeskirjas sätestatud väärtegude kohtuvälised menetlejad on Valitsus, Politsei- ja Piirivalveamet. Eeskirja § 2 lg 1 sätestatud väärtegude kohtuvälised menetlejad on Keskkonnainspektsioon, Veterinaar- ja Toiduamet ning Politsei- ja Piirivalveamet.
(2) Eeskirja nõuete rikkumise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 663 alusel.
1) Kaarma Vallavolikogu 25. märtsi 2009 määrus nr 3 „Kaarma valla koerte ja kasside pidamise eeskirja kehtestamine“.
2) Kärla Vallavolikogu 24. mai 2010 määrus nr 12 „Kärla valla koerte ja kasside pidamise eeskirja kehtestamine“.
3) Lümanda vallavolikogu 26.06.2003 määrus nr 16 „Lümanda valla koerte ja kasside pidamise eeskiri“
(2) Eeskirja § 2 lõige 4 jõustub Loomade mikrokiibiga märgistamise ja Lemmikloomaregistrisse kandmise osas 01.09.2016.


§ 3 Reklaami avalikustamise õiguslik alus
2 Reklaami paigaldamise nõuded
§ 4 Reklaami paigaldamise tingimused
§ 5 Reklaami ja kuulutuse pindalaga kuni 0,5 m2 paigaldamine
3 Reklaami paigaldusloa taotlemine ja taotluse menetlemine
§ 6 Reklaami paigaldusloa taotlemine
§ 7 Reklaami paigaldusloa taotluse läbivaatamine ja väljastamine
§ 8 Reklaami paigaldusloa väljastamisest keeldumine
§ 9 Reklaami paigaldusloa kehtetuks tunnistamine
4 Reklaami avalikustaja õigused ja kohustused
§ 10 Reklaami avalikustaja õigused
RT IV, 16.12.2015, 4
Vastu võetud 25.11.2015 nr 85
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37 ja reklaamiseaduse § 13 lõike 1 alusel.
(1) Määrusega Välireklaami paigaldamise eeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestatakse nõuded välireklaami (edaspidi reklaam) avalikustamise viisile ja kohale Kohtla-Järve linna haldusterritooriumil.
(2) Eeskirjas ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades reklaamiseadusest ja käesolevast eeskirjast tulenevaid erisusi. Kui reklaam on reguleeritud teise seadusega, kohaldatakse käesolevat eeskirja teisest seadusest tulenevate erisustega.
(3) Eeskirjas sätestatust on kohustatud kinni pidama ka maksustamisele mittekuuluva reklaami avalikustaja.
(1) Eeskirjas kasutatakse mõisteid reklaamiseaduse tähenduses.
(2) Lisaks reklaamiseadusele kasutatakse eeskirjas mõisteid järgmises tähenduses:
1) välireklaamikandja (edaspidi reklaamikandja) on reklaami paigaldamiseks kasutatav:
11) alus, seadeldis (seinapannood, konsoolid, transparendid ja muud sellised), mis paigaldatakse hoonele või rajatisele;
12) konstruktsioon (reklaamipostid, -tahvlid, lipuvarras ja muud sellised), mis paigaldatakse maapinnale;
13) mobiilne konstruktsioon – sõiduk või haagis, mis on reklaami avalikustamiseks kohandatud ja mille vahendusel reklaami edastatakse, samuti reklaami eesmärgil linnaruumi spetsiaalselt paigutatud või pargitud reklaamkirjadega (soodushinnad, allahindlused ja muud sellised) sõiduk. Mobiilne konstruktsioon ei pea olema kantud liiklusregistrisse;
14) ühissõiduk;
2) linnateabe reklaamikandja on Kohtla-Järve Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) poolt reklaamipaigaldamiseks avalikku ruumi paigaldatud betooni tulbad;
3) statsionaarne reklaam on maapinna või ehitisega püsivalt ühendatud reklaamikandjale paigaldatud reklaam;
4) mittestatsionaarne reklaam on maapinnaga või ehitisega mittepüsivalt ühendatud reklaamikandjale paigaldatud reklaam, samuti reklaam, mis paigaldatakse müügi-, teenindus- või ettevõtja muu tegutsemiskoha ette ajutiselt mingiks ajaperioodiks ööpäeva jooksul ja mis edastab selle koha kohta vahelduvat teavet;
5) reklaami paigaldusluba on linnavalitsuse poolt määratud ametiisiku (edaspidi ametiisik) poolt antav luba reklaami ja reklaamikandja paigaldamiseks;
6) maksuhaldur on linnavalitsus.
§ 3. Reklaami avalikustamise õiguslik alus
(1) Reklaami paigaldamine on lubatud ametiisiku poolt väljastatud reklaami paigaldusloa alusel (Lisa 1).
(2) Linnateabe reklaamikandjatel on lubatud avaldada Kohtla-Järve linnas toimuvate kultuuri- ja spordiürituste reklaami ja kuulutusi pindalaga kuni 0,5 m2 ilma reklaami paigaldusloata.
2. peatükk Reklaami paigaldamise nõuded
§ 4. Reklaami paigaldamise tingimused
(1) Reklaam paigaldatakse üksnes reklaamikandjale.
(2) Reklaam peab oma välisilmelt sobima arhitektuursesse keskkonda, ajaloolisse konteksti, vastama headele tavadele ja olema eetiliselt kõlblik. Reklaam peab oma välisilmelt sobima arhitektuursesse keskkonda, ajaloolisse konteksti, vastama headele tavadele ja olema eetiliselt kõlblik.
(3) Kui hoonel on mitu reklaami, peavad need moodustama ühtse kompositsioonilise terviku. Kui hoonel on mitu reklaami, peavad need moodustama ühtse kompositsioonilise terviku.
(4) Reklaami paigaldamine olemasoleva reklaami vahetusse lähedusse ei tohi kahjustada vaadet varem paigaldatud reklaamile Reklaami paigaldamine olemasoleva reklaami vahetusse lähedusse ei tohi kahjustada vaadet varem paigaldatud reklaamile.
(5) Teele, tänavale või parklasse kavandatav reklaam peab tagama liikluse ohutuse ja võimaldama tänava korrashoidu ning see ei tohi domineerida liikluskorraldusvahendite üle. Teele või tänavale võib paigaldada reklaami (liiklusvälise teabevahendi), mis:Teele, tänavale või parklasse kavandatav reklaam peab tagama liikluse ohutuse ja võimaldama tänava korrashoidu ning see ei tohi domineerida liikluskorraldusvahendite üle. Teele või tänavale võib paigaldada reklaami (liiklusvälise teabevahendi), mis:
1) ei eksita liiklejat ega varja tema eest liikluskorraldusvahendit; ei eksita liiklejat ega varja tema eest liikluskorraldusvahendit;
§ 5. Reklaami ja kuulutuse pindalaga kuni 0,5 m2 paigaldamine
(1) Reklaam või kuulutus pindalaga kuni 0,5 m2 paigaldatakse üksnes selleks ettenähtud linnateabe reklaamikandjatele.
(2) Reklaami või kuulutuse pindalaga kuni 0,5 m2 avalikustaja on kohustatud 3 (kolme) tööpäeva jooksul pärast ürituse lõppu reklaami või kuulutuse kõrvaldama.
3. peatükk Reklaami paigaldusloa taotlemine ja taotluse menetlemine
§ 6. Reklaami paigaldusloa taotlemine
(1) Reklaami paigaldamiseks esitab reklaami avalikustaja linnavalitsusele vormikohase reklaami paigaldusloa taotluse (Lisa 2), millele on lisatud järgmised dokumendid:
1) reklaamikavand koos vastavate mõõtude, värvilahendusega ja konstruktsiooni eskiisiga;
2) asendiskeem, millel näidatakse ära reklaami paigaldamise asukoht;
3) hoonetele või rajatistele paigaldatava reklaami puhul hoonete välisseinte joonis või fotomontaaž koos reklaami paigalduskoha äranäitamisega;
4) territooriumi-, hoone– või rajatise omaniku või valdaja kirjalik nõusolek reklaami paigaldamiseks. Kaasomandi puhul kõikide kaasomanike nõusolek;
5) tehnovõrgu või –rajatise omaniku valdaja kirjalik nõusolek koos asendiplaaniga, kui reklaam paigaldatakse tehnovõrgu või –rajatise kaitsetsooni;
6) tee omaniku väljastatud liiklusvälise teabevahendi paigaldamise luba, kui reklaam paigaldatakse tee kaitsevööndisse, välja arvatud hoonetele;
7) Muinsuskaitseameti kirjalik luba, kui reklaam paigaldatakse muinsuskaitsealale.
(2) Statsionaarse reklaami püstitamiseks tuleb esitada ehitusteatis vastavalt ehitusseadustikus sätestatule.
§ 7. Reklaami paigaldusloa taotluse läbivaatamine ja väljastamine
(1) Ametiisik väljastab reklaami avalikustajale reklaami paigaldusloa 10 (kümne) tööpäeva jooksul nõuetekohaste dokumentide laekumisest arvates.
(2) Kui reklaami avalikustaja poolt jäetakse koos taotlusega esitamata nõutud andmed või dokumendid või esitatud dokumentides on muid puudusi, määrab ametiisik taotluse esitajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks või lisadokumentide esitamiseks. Tähtaeg ei tohi olla lühem kui 3 (kolm) tööpäeva. Viimasel juhul loetakse taotluse menetlemise algusajaks hetke, kui taotlusest on kõrvaldatud puudused või esitatud lisadokumendid. Tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel jäetakse taotlus läbi vaatamata.
(3) Statsionaarse reklaami paigaldusluba väljastatakse tähtajaga kuni 5 (viis) aastat.
(4) Mittestatsionaarse reklaami paigaldusluba antakse tähtajaga kuni 1 (üks) aastat.
(5) Reklaami paigaldusloa kehtivuse aeg märgitakse reklaami paigaldusloale.
(6) Reklaami paigaldusloa tähtaja möödumisel on reklaami avalikustajal eelisõigus taotleda reklaami paigaldusluba samale paigalduskohale tingimusel, et ta on varem täitnud kõiki kehtestatud kohustusi ja tingimusi.
(7) Reklaami paigaldusluba registreeritakse Kohtla-Järve linna dokumendihaldussüsteemis reklaami paigaldusloa väljastamise päeval.
(8) Ametiisik on kohustatud hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast reklaami paigaldusloa väljastamist edastama Kohtla-Järve linna dokumendihaldussüsteemi kaudu informatsiooni maksuhalduri ülesandeid täitvale ametiisikule.
§ 8. Reklaami paigaldusloa väljastamisest keeldumine
(1) Ametiisik keeldub reklaami paigaldusloa väljastamisest, kui:
1) reklaami avalikustaja on esitanud tegelikkusele mittevastavaid andmeid;
2) reklaam on vastuolus käesoleva eeskirja, reklaamiseaduse või muudes õigusaktides sätestatud nõuetega;
3) reklaamikavand ei sobi paigalduskoha arhitektuuri või ümbritseva keskkonnaga stiililt, proportsioonilt või värvilahenduselt;
4) on menetluses või rahuldatud teise isiku varem esitatud reklaami paigaldusloa taotlus reklaamikandja või reklaami paigaldamiseks samale kohale;
5) taotluses nimetatud asukohas on lähiajal planeeritud alustada ehitustegevust;
6) reklaami avalikustajal puuduvad vajalikud nõusolekud reklaami paigaldamiseks;
7) muudel kaalukatel põhjustel.
(2) Reklaami paigaldusloa väljastamisest keeldumise korral esitab ametiisik taotlejale motiveeritud põhjenduse 5 (viie) tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamisest.
§ 9. Reklaami paigaldusloa kehtetuks tunnistamine
(1) Ametiisik otsusega tunnistab kehtetuks reklaami paigaldusloa, kui:
1) reklaam ei ole paigaldatud 1 (ühe) kuu jooksul reklaami paigaldusloa väljastamise kuupäevast arvates;
2) reklaami paigaldusloa kehtetuks tunnistamist taotleb reklaami paigaldamise asukoha territooriumi-, hoone-, rajatise või ühissõiduki omanik või valdaja;
3) reklaami paigaldusloa kehtetuks tunnistamist taotleb reklaami avalikustaja;
4) reklaam ei ole paigaldatud kooskõlas nõuetega reklaami paigaldamiseks;
5) paigaldatud reklaam on mittevastavuses reklaami paigaldusloas esitatud tingimustele;
6) reklaami avalikustaja reklaami muutmisel reklaami paigaldusloa tähtaja jooksul ei ole esitanud ametiisikule kooskõlastamiseks uut reklaami kavandit;
7) reklaami avalikustaja on jätnud täitmata järelevalvet teostava ametiisiku ettekirjutusi;
8) reklaamikandja seisab tühjalt rohkem kui 1 (üks) kuu;
9) muudel õigusaktides sätestatud juhtudel.
(2) Reklaami avalikustajat teavitatakse reklaami paigaldusloa kehtetuks tunnistamise otsusest.
4. peatükk Reklaami avalikustaja õigused ja kohustused
§ 10. Reklaami avalikustaja õigused
Reklaami avalikustajal on õigus:
1) igal ajal loobuda reklaami avalikustamisest, kui reklaami avalikustamise aeg jääb lühemaks kui reklaami paigaldusloal märgitud, teatades sellest ametiisikule;
2) reklaami avalikustamise aja pikendamiseks samal kohal, esitades linnavalitsusele reklaami paigaldusloa uue taotluse vähemalt 10 (kümne) tööpäeva enne reklaami paigaldusloa tähtaja lõppu.
1) tagama enne reklaami avalikustamist reklaamiloa olemasolu, välja arvatud reklaami või kuulutuse pindalaga kuni 0,5 m2 paigaldamiseks;
2) paigaldama reklaami vastavalt reklaami paigaldusloale;
3) esimesel tööpäeval pärast reklaami paigaldamist esitama vastavalt Kohtla-Järve Linnavolikogu poolt kehtestatud määrusele „Reklaamimaksu kehtestamine“ maksuhaldurile tema ametiruumides, posti või e-posti teel reklaamimaksu deklaratsiooni;
4) tagama reklaami väljanägemise vastavalt esitatud kavandile kogu reklaami paigaldusloa tähtaja jooksul. Kõik reklaamipinnad peavad olema täidetud reklaamiga või kujundatud neutraalselt. Lõhutud, määrdunud või muul viisil rikutud või ebakorrektse välimusega või lagunenud reklaami ja reklaamikandja tuleb koheselt korrastada või maha võtta ametiisiku poolt väljastatud ettekirjutuses märgitud tähtajaks;
5) reklaami muutmisel reklaami paigaldusloa tähtaja jooksul esitama ametiisikule kooskõlastamiseks uue reklaami kavandi;
6) täitma tähtaegselt kõiki järelevalve teostatava ametiisiku ettekirjutusi ja nõudmisi;
7) informeerima ametiisikut reklaami paigaldusloas sätestatud tähtajast reklaami lühemal avalikustamisel;
8) reklaami maha võtma hiljemalt reklaami paigaldusloa tähtaja möödumisele või reklaami paigaldusloa kehtetuks tunnistamise otsuse teadasaamisest järgneval tööpäeval ja korrastama kasutuses olnud maa-ala või pinna hiljemalt 3 (kolme) tööpäeva jooksul pärast reklaami paigaldusloal märgitud lõpptähtaega või taotlema 10 (kümme) tööpäeva enne tähtaja möödumist uue reklaami paigaldusloa eeskirja §-s 6 sätestatud korras;
9) informeerima 3 (kolme) tööpäeva jooksul ametiisikut reklaami paigaldusloale märgitud vastutava isiku andmete muutumisest.
(2) Reklaami avalikustaja vastutab reklaami ohutu paigaldamise ja maha võtmise eest.
(1) Riikliku järelevalvet eeskirja ja reklaamiseaduse järgmist Kohtla-Järve linna haldusterritooriumil teostab linnavalitsuse poolt määratud ametiisik.
(2) Eeskirja rikkumise korral on järelevalvet teostataval ametiisikul õigus teha eeskirja rikkujale ettekirjutus rikkumise lõpetamiseks ja anda tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks.
(3) Järelevalvet teostatava ametiisiku ettekirjutuse täitmata jätmise juhul kohaldatakse rikkujatele asendustäitmise ja sunniraha seadusega ettenähtud meetmeid.
Eeskirja rikkumisel kohaldatakse vastutust reklaamiseaduses toodud alusel ja korras.
(1) Kohtla-Järve Linnavolikogu 7. mai 2008. a määrus nr 142 „Reklaami paigaldamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud määruse alusel väljastatud reklaami paigaldusload kehtivad kuni neis märgitud tähtajani.
Lisa Välireklaami paigaldusluba
Lisa Välireklaami paigaldusloa taotlus


Viimsi Vallavolikogu määruste muutmine – Riigi Teataja
Viimsi Vallavolikogu määruste muutmine
RT IV, 21.01.2017, 1
Vastu võetud 17.01.2017 nr 2
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 5, noorsootöö seaduse § 8 p 3, § 9 lg 3, korrakaitseseaduse § 59 lg 1, Eesti Vabariigi haridusseaduse § 7 lg 2 p 8, Viimsi valla põhimääruse § 32 lg 1 ning Viimsi Vallavolikogu 13.12.2016 otsuse nr 97 „Viimsi valla ametiasutuse struktuuri ja teenistuskohtade koosseis“ alusel.
(1) Viimsi Vallavolikogu 13. septembri 2011 määruses nr 23 „Viimsi Vallavolikogu noorsoo- ja hariduskomisjoni põhimäärus“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 punktis 10 asendatakse sõnad „noorsoo- ja haridusametit“ sõnadega „haridus- ja kultuuriametit“;
2) paragrahvi 4 lõikes 11 asendatakse sõnad „noorsoo- ja haridusametile“ sõnadega „haridus- ja kultuuriametile“.
(2) Viimsi Vallavolikogu 13. septembri 2011 määruse nr 22 „Viimsi Vallavolikogu kultuuri- ja spordikomisjoni põhimäärus“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõikes 10 asendatakse sõnad „kultuuri- ja spordiametit“ sõnadega „haridus- ja kultuuriametit“;
2) paragrahvi 4 lõikes 11 asendatakse sõnad „kultuuri- ja spordiametile“ sõnadega „haridus- ja kultuuriametile“.
(3) Viimsi Vallavolikogu 16. veebruari 2010 määruse nr 5 „Viimsi valla eelarvest kultuuri-, spordi, haridus- ja noorsoo programmide ning ürituste toetamise kord“ paragrahvi 4 lõige 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(13) Komisjoni ettepaneku alusel teeb otsused toetuse andmise või taotluse rahuldamata jätmise osas haridus- ja kultuuriameti juhataja (edaspidi ameti juht).“.
(4) Viimsi Vallavolikogu 13. detsembri 2016 määruses nr 37 „Viimsi valla haridusalane tunnustamise kord“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 5 asendatakse sõnad „noorsoo- ja haridusamet“ sõnadega „haridus- ja kultuuriamet“;
„(6) Haridusalase tunnustuse määramiseks § 2 lõigetes 3 ja 4 nimetatud juhtudel esitavad koolide direktorid vallavalitsuse haridus- ja kultuuriametile esildise kord õppeaastas, hiljemalt 30. juuniks. Rahaline tunnustamine kinnitatakse haridus- ja kultuuriameti juhataja otsusega.“;
3) paragrahvi 3 lõikes 3 asendatakse sõnad „noorsoo- ja haridusametile“ sõnadega „haridus- ja kultuuriametile“.
(5) Viimsi Vallavolikogu 24. novembri 2015 määruse nr 20 „Viimsi valla kultuuri- ja spordi aastapreemia ja elutöö preemia statuut“ paragrahvi 4 lõikes 11 asendatakse sõnad „kultuuri- ja spordiamet“ sõnadega „haridus- ja kultuuriamet“.
(6) Viimsi Vallavolikogu 13. detsembri 2016 määruse nr 36 „Viimsi valla haridusteenuste haldamise infosüsteemi ARNO põhimäärus“ paragrahvi 15 lõikes 2 asendatakse sõnad „noorsoo- ja haridusametile“ sõnadega „haridus- ja kultuuriametile“.
(7) Viimsi Vallavolikogu 27.10.2015 määruse 18 „Viimsi valla noorte toetamise ja tunnustamise tingimused ja kord“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõikes 3 asendatakse sõnad „noorsoo- ja haridusamet“ sõnadega „haridus- ja kultuuriamet“;
2) paragrahvi 6 lõikes 9 asendatakse sõnad „noorsoo- ja haridusamet“ sõnadega „haridus- ja kultuuriamet“.
(8) Viimsi Vallavolikogu 15.12.2015 määruses nr 23 „Viimsi vallas avaliku ürituse korraldamise ja pidamise kord“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse sõnad „kultuuri- ja spordiametile“ sõnadega „haridus- ja kultuuriametile“;
„(1) Amet väljastab loa kui esitatud taotlus vastab kõikidele nõuetele. Loale kirjutab alla kultuuri- ja sporditöö peaspetsialist.“.
(9) Viimsi Vallavolikogu 11.11.2014 määruse nr 19 „Viimsi valla Noortevolikogu põhimäärus“ paragrahvi 5 lõike 2 punktis 1 asendatakse sõnad „noorsoo- ja haridusameti“ sõnadega „haridus- ja kultuuriameti“.
(10) Viimsi Vallavolikogu 21.06.2016 määruse nr 21 „Eralasteaedade toetamise kord“ paragrahvis 5 asendatakse sõnad „noorsoo- ja haridusametile“ sõnadega „haridus- ja kultuuriametile“.
(11) Viimsi Vallavolikogu 12.03.2013 määruse nr 6 „Viimsi valla aukodaniku president Lennart Meri stipendiumi statuut“ paragrahvi 4 lõikes 14 asendatakse sõnad „kultuuri- ja spordiamet“ sõnadega „haridus- ja kultuuriamet“.
(12) Viimsi Vallavolikogu 10.02.2009 määruses nr 4 „Munitsipaalasutuse Viimsi Raamatukogu töötajate töö tasustamise alused“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõikes 3 asendatakse sõnad „kultuuri- ja spordiametiga“ sõnadega „haridus- ja kultuuriametiga“;
2) paragrahvi 1 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Raamatukogu palgajuhendi kinnitab Raamatukogu juhataja kooskõlastades selle eelnevalt vallavalitsusega.“;
3) paragrahvi 3 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.


J228rva-Jaani valla 252hisveev228rgiga ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri - Европейский Центр права
(1) Käesolev eeskiri kehtestab kinnistu vee- ja kanalisatsioonirajatiste ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooniga liitumise tingimused Järva-Jaani vallas.
(2) Eeskirja kohaldatakse koos ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seadusega ja teiste õigustloovate aktidega.
(3) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja peab vastavalt ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seadusele ja käesolevale eeskirjale võimaldama kinnistu veevärgi ühendamise ühisveevärgiga ja kinnistu kanalisatsiooni ühendamise ühiskanalisatsiooniga.
(4) Järva-Jaani vallas võimaldatakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumine vastavalt kehtivale Järva-Jaani valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavale ja reoveekogumisala piiridele.
(5) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni liitumine ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga toimub kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni omaniku või valdaja taotlusel tema ja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja vahel sõlmitud liitumislepingu alusel.
(6) Liitumislepingu tingimuste täitmine on aluseks veega varustamise ja reovee ärajuhtimise teenuslepingu sõlmimisel.
Eeskirjas kasutatavad mõisteid:
1) ühisveevärk ja -kanalisatsioon – ehitiste ja seadmete süsteem vähemalt 50 elaniku teenindamiseks, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine ning reovee ärajuhtimine reoveepuhastisse;
2) liituja – ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooniga liituda sooviv kinnistu omanik, valdaja või juriidiliselt volitatud isik;
3) abonent – kinnistu, kus kasutatakse veevarustuse- ja/või kanalisatsiooniteenust või muu teenuse tarbija, keda vee-ettevõtja on lubanud liituda;
4) klient – kinnistu omanik või valdaja, hoonestusõiguse alusel maakasutaja või ehitise kui vallasasja omanik või valdaja, kelle kinnistu veevärk või kanalisatsioon on ühendatud ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooniga torustikühenduse kaudu ja kellega vee-ettevõtja on sõlminud teenuslepingu ühisveevärgivee võtmiseks või reovee ärajuhtimiseks;
5) peatoru – ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooni magistraaltorustik, mille abil toimub abonendi varustamine veega või reovee vastuvõtmine;
6) liitumispunkt – ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooni omaniku või valdaja määratud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ühenduskoht kinnistu veevärgi või kanalisatsiooniga;
7) liitumispunkti asukoht – avalikult kasutataval maal kuni 1 meeter väljaspool kinnistu piiri, tehniliste võimaluste puudumisel, kokkuleppel teises kohas;
8) kinnistu ühendustorustik – kinnistu liitumispunkti ja peatorustiku vaheline torustik koos juurdekuuluva armatuuriga, kinnistu veega varustamiseks ja/või reovee ärajuhtimiseks;
9) kinnistu veevärk ja/või kanalisatsioon – liitumispunktist kinnistu poole jääv torustik koos juurdekuuluva armatuuriga, kinnisasja veega varustamiseks ühisveevärgist või reovee ärajuhtimiseks ühiskanalisatsiooni;
10) peakraan – sulgemisseade liitumispunktis või ühendustorustikul veeandmise piiramiseks või peatamiseks;
11) veemõõdusõlm – veearvesti koos juurdekuuluva armatuuriga kliendi veekulu mõõtmiseks;
12) liitumisleping – leping, mille alusel määratakse liitumistingimused;
13) vee-ettevõtja – Järva-Jaani vallas, Järva-Jaani Volikogu poolt määratud, vee ja/või kanalisatsiooniteenust osutav ettevõte (OÜ Järva-Jaani Teenus);
14) teenusleping – kliendi ja vee-ettevõtja vaheline leping veevarustuse ja/või kanalisatsiooniteenuse osutamiseks.
2. peatükk LIITUMINE
§ 3. Liitumistaotluse esitamine
(1) Ühisveevärgiga ja/või -kanalisatsiooniga liitumiseks esitab liituja vee-ettevõtjale vormikohase taotluse, mis peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) liituja nimi, aadress ja kontakttelefon;
2) kinnistu aadress ja katastritunnus;
3) vee kasutamise otstarve ja tehnoloogiliste seadmete loetelu;
4) vee keskmine ööpäevane tarve;
5) ärajuhtimist vajava reovee kogus;
6) sademevee ja drenaaživee ärajuhtimise korraldus;
7) kinnistu või maaüksuse plaan mõõtkavas vähemalt 1:500, millel on näidatud olemasolevad ehitised ja kavandatavate ehitiste paiknemine koos veevarustus- ja kanalisatsioonitorustikega.
(2) Vee-ettevõtja võib liitujalt taotluse juurde nõuda täiendavaid andmeid.
(3) Liitumistaotlus on vajalik esitada kliendil ka järgmistel juhtudel:
1) kui klient soovib suurendada tarbitava vee või ärajuhitava reovee kogust;
2) kui klient soovib ühendada veevõrguga tehnoloogilisi seadmeid;
3) kinnistute jagamise korral.
§ 4. Liitumistaotluse läbivaatamine
(1) Vee-ettevõtja vaatab esitatud taotluse läbi 30 päeva jooksul, arvates selle registreerimisest vee-ettevõtja poolt.
(2) Taotluses esinenud puuduste ilmnemisel lepivad vee-ettevõtja ja liituja kokku tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.
(3) Vee-ettevõtja ei rahulda taotlust, kui:
1) veevajadust ei ole võimalik ühisveevärgist rahuldada ilma selle nõuetekohast toimimist kahjustamata;
2) liituja soovib ühiskanalisatsiooni juhtida reovett, milles ohtlike ainete sisaldus ei vasta Järva-Jaani valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirja nõuetele;
3) liituja soovib juhtida ühiskanalisatsiooni drenaaži- või sademevett;
4) reovee kogust ei ole võimalik juhtida ühiskanalisatsiooni seda kahjustamata.
(4) Taotluse rahuldamata jätmisest teavitab vee-ettevõtja liitujat kirjalikult, põhjendades taotluse rahuldamata jätmise.
(1) Taotluse rahuldamisel väljastatakse liitujale vee-ettevõtja poolt liitumistingimused, mis on aluseks kinnistu ühendustorustiku väljaehitamisel.
(2) Ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooniga liitumistingimustes määratakse:
3) lubatud keskmine veetarve ööpäevas;
4) reovee reostusnäitajate lubatud piirväärtused ja ärajuhtimisrežiim ühiskanalisatsiooni;
5) kinnistu ühendustorustiku ehitusprojekti koostamise vajadus;
6) liitumistingimuste kehtivus, mis on üldjuhul 6 kuud.
(3) Kui ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooniga liitumiseks on vajalik koostada ühendustorustiku ehitusprojekt, peab see vastama Eesti Standard EVS 847-3:2003 Ühisveevärgi projekteerimine või Eesti Standard EVS 848-3:2003 Ühiskanalisatsioonivõrgu projekteerimine nõuetele.
(4) Liitumistingimuste kehtivusaja möödumisel on liitujal õigus nõuda liitumistingimuste kehtivusaja pikendamist või uute tingimuste väljastamist.
(1) Liitumisleping sõlmitakse enne kinnistu ühendustorustiku ehitamise algust.
(2) Liitumislepingus määratakse:
1) kinnistu veevärgi ja/või kanalisatsiooni liitumispunkt ja nõuded kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile;
2) tingimused, mille alusel teostatakse liitumistööd;
3) liitumistasu suurus ja tasumise kord;
4) liituja ja vee-ettevõtja vahelised õigused ja kohustused.
(3) Vee-ettevõtja võib liitumislepingu lõpetada juhul, kui liituja ei täida lepingust tulenevaid kohustusi ja vee-ettevõtja on teda eelnevalt kirjalikult hoiatanud. Liitumislepingu lõpetamisest on vee-ettevõtjal vajalik klienti teavitada kirjalikult minimaalselt üks nädal ette.
(4) Liitumislepingu lõpetamisel ei kompenseerita liitujale tema poolt tehtud kulutusi.
(5) Liitumisega seotud vaidluste lahendamine sätestatakse liitumislepingus.
(6) Liitumisleping kehtib alates selle sõlmimisest 1 aasta või kuni lepingukohustuste täitmiseni.
3. peatükk LIITUMISTASU
(1) Ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooniga liituja maksab liitumistasu.
(2) Liitumistasu ei nõuta aastatel 2009-2012 Järva-Jaani alevi vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimistööde käigus ehitatud torustikega liitumisel.
[RT IV, 10.03.2012, 2 - jõust. 13.03.2012]
(3) Väljaspool Järva-Jaani alevi vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimistöid rajatud torustikega liitumisel maksab liituja tasu suuruses, mis on võrdne kinnistu liitumispunkti ja ühendustorustiku väljaehitamiseks tehtud kulutustega.
(4) Liitumistasu ei või ületada liitumispunkti ja kinnistu vahelise ühendustorustiku ehitamiseks planeeritavate või tehtud kulutuste kogusummat. Kulutuste hulka arvestatakse ka liitumispunkti ja kinnistu vahelise ühendustorustiku projekteerimise kulud.
§ 8. Liitumistasu arvutamise alused ja kord
(1) Liitumistasu arvutamise aluseks on vee-ettevõtja poolt kinnistu ühendustorustiku väljaehitamiseks tehtud kulutused.
(2) Klient peab tasuma liitumistasu ka siis kui soovitakse muuta liitumise tehnilist lahendust, mis tingib liitumispunkti ümberehitamise.
(3) Kinnistuomanike vahetusel ja liitumispunkti asukoha muutmisel vee-ettevõtja algatusel liitumistasu teistkordselt ei võeta.
§ 9. Liitumistasu tasumine
(1) Ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooniga liituja maksab ühekordset liitumistasu vastavalt eeskirja § 7 lõigetes 1–4 kehtestatule.
(2) Ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooniga liituja tasub liitumistasu vee-ettevõtjale.
(3) Liitumistasu suuruse arvestab vee-ettevõtja igale liitujale eraldi.
(4) Liitumistasu tasutakse liitumislepingus sätestatud korras.
(5) Vee-ettevõtjal on õigus nõuda liitumistasu ettemaksu kuni 50% liitumistasu suurusest.
(6) Liitumistasu ei arvestata ja ei maksta juhul kui liituja on kokkuleppel vee-ettevõtjaga nõus omal kulul ühendustorustiku ja liitumispunkti välja ehitama. Sellisel juhul on liituja kohustatud ühendustorustiku koos liitumispunktiga tasuta üle andma vee-ettevõtjale.
4. peatükk KINNISTU VEEVÄRK JA KANALISATSIOON
§ 10. Kinnistu veevärgi ja/või kanalisatsiooni ehitamine
(1) Kinnistu veevärgi ja/või kanalisatsiooni ehitamine toimub vee-ettevõtja poolt väljastatud liitumistingimuste või ehitusprojekti alusel.
(2) Kinnistu veevärgi ja/või kanalisatsiooni ehitamist korraldab liituja.
(3) Liituja on kohustatud vee-ettevõtjat teavitama väljavalitud ehitajast minimaalselt 3 tööpäeva enne ehitamise algust.
(4) Vee-ettevõtjal on õigus ehitustöid mitte lubada alustada, kui ehitaja kompetentsus on kaheldav.
(5) Järva-Jaani valla ühisveevärgiga ja -kanalisatsiooniga ühendatavate kinnistute veevärgi ja/või kanalisatsiooni ehituse nõuete järgimiseks volitatud isikutel on õigus kontrollida kinnistu veevärgi ja/või kanalisatsiooni ehitamist ja osaleda katsetuste juures.
(6) Liituja peab teavitama käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud isikuid 1 päev enne torustiku katsetamist. Katsetamisel tuleb koostada liituja poolt katsetusprotokoll kanalisatsioonitorustiku tiheduse ja/või veetorustiku surveproovi kohta.
§ 11. Veemõõdusõlm
(1) Kinnistu piirides tarbitav ühisveevärgi vesi peab kliendini jõudma veemõõdusõlme kaudu.
(2) Enam kui ühe veemõõdusõlme rajamine kinnistule ühest liitumispunktist vee võtmiseks võib toimuda erandina ja ainult vee-ettevõtja loaga.
(3) Vee ettevõtja võib lubada ajutisi kinnistu veevärke ka ilma veearvestita.
(4) Üldjuhul peab veemõõdusõlm asuma hoones kohe välispiiride taga, kuivas ja valgustusega ruumis, kus temperatuur ei lange alla 4 °C. Kui hoones ei leidu veemõõdusõlmele sobivat ruumi, siis võib liitumise tehniliste tingimuste või ehitusprojekti kohaselt paigaldada veemõõdusõlme kaevu.
(5) Veearvesti paigaldab veemõõdusõlmele vee-ettevõtja.
§ 12. Kinnistu veevärgi ja/või kanalisatsiooni ühendamine ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooniga
(1) Ehitustööde lõpetamisel esitab liituja vee-ettevõtjale järgmised dokumendid:
2) katsetusprotokoll veevärgi surveproovi ja kanalisatsiooni tiheduse kohta;
3) torustikega ühendatud tehnoloogiliste seadmete loetelu ja tehnilised näitajad.
(2) Vee-ettevõtja paigaldab veearvesti ja ühendab kinnistu veevärgi ja/või kanalisatsiooni ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooniga pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud dokumentide esitamist, liitumistasu tasumist (vajadusel) ja teenuslepingu sõlmimist.
(3) Enne teenuslepingu sõlmimist ja kinnistu veevärgi ühendamist ühisveevärgiga või kinnistu kanalisatsiooni ühendamist ühiskanalisatsiooniga on teenuse kasutamine keelatud.
§ 13. Ajutine veevärk ja kanalisatsioon
(1) Vee-ettevõtja võib lubada ajutist veevõttu ja/või kanalisatsiooni kasutamist ehitustel, ajutistes müügikohtades ning tänavate, väljakute ja parkide kastmiseks ajutise teenuslepingu alusel.
(2) Ajutisi vee- ja/või kanalisatsioonitorustikke võib paigaldada vee-ettevõtja poolt antud tingimustel.
(3) Ajutise torustiku ühendamine mõne teise kliendi veevärgi ja/või kanalisatsiooniga tuleb kooskõlastada vee-ettevõtjaga.
(4) Ajutised torustikud peab klient nende kasutustähtaja lõppedes omal kulul likvideerima.
§ 14. Vastutus eeskirja rikkumise eest
Käesoleva eeskirja nõuete rikkumisel karistatakse vastavalt ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduses sätestatule.
§ 15. Kontrolli teostamine
Kontrolli käesoleva määruse täitmise üle teostavad Järva-Jaani Vallavalitsus ja Järva-Jaani Teenus OÜ.
(1) Järva-Jaani alevi ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni liitumise eeskirja rakendatakse alates määruse jõustumise päevale järgnevast päevast.
(3) Järva-Jaani Vallavalitsus teavitab avalikkust eeskirja rakendumisest avalikkust Järva-Jaani valla veebilehel ja ajalehes „Jaani Teataja”.
Автор: Руководитель Центра от 11.03.2012


Jõustumine: 01.04.201301.01.201201.01.200815.07.200601.08.2005
§1. Kaitseressursside Ameti staatus
§7. Ameti põhiülesanded
§10. Registrite osakond
§11. Kaitseväekohustuslaste arvestuse Tallinna osakond
1) kaitseväekohustuslaste arvelevõtmine;
2) kaitseväekohustuslaste teavitamine kaitseväeteenistuskohustuslasena arvelevõtmisest;
§12. Kaitseväekohustuslaste arvestuse Tartu osakond
§13. Mobilisatsiooni ressursside osakond
§14. Tugistruktuuride osakond
§15. Õigusosakond
§16. Personaliosakond
§17. Arstlike komisjonide ja kutsesobivuse hindamise osakond
§18. Ameti juhtimine
§19. Peadirektor
§20. Peadirektori asetäitja
§21. Ameti struktuuriüksuste ja nende allüksuste juhtimine
§22. Nõunikud
§23. Teenistuslik järelevalve
§24. Ameti ümberkorraldamine ja lõpetamine
§25. Registritoimingud
§26. Määruse jõustumine
RT I, 29.03.2013, 5


Majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus
18.12.2013 otsus nr 343
§ 1. Majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse muutmine
Majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 137 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Käesolev seadus jõustub 2014. aasta 1. juulil.”.
§ 2. Eesti Vabariigi ning NATO Euroopa vägede kõrgema peakorteri ja NATO arenduse kõrgema ülemjuhataja peakorteri vahelise Pariisi protokolli lisakokkuleppe ratifitseerimisega seonduvalt seaduste muutmise seaduse muutmine
Eesti Vabariigi ning NATO Euroopa vägede kõrgema peakorteri ja NATO arenduse kõrgema ülemjuhataja peakorteri vahelise Pariisi protokolli lisakokkuleppe ratifitseerimisega seonduvalt seaduste muutmise seaduse (RT I, 01.06.2013, 1) § 17 lõikes 2 asendatakse sõna „jaanuaril” sõnaga „juulil”.
§ 3. Elektrituruseaduse ja majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse muutmise seaduse muutmine
Elektrituruseaduse ja majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse muutmise seaduse (RT I, 12.12.2011, 2) § 3 lõikes 2 asendatakse sõna „jaanuaril” sõnaga „juulil”.
§ 4. Elektrituruseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse muutmine
Elektrituruseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (RT I, 28.06.2012, 1) § 7 lõikes 4 asendatakse sõna „jaanuaril” sõnaga „juulil”.
§ 5. Kriminaalmenetluse seadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse muutmine
Kriminaalmenetluse seadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (RT I, 29.06.2012, 2) § 25 lõikes 3 asendatakse sõna „jaanuaril” sõnaga „juulil”.
§ 6. Kutseõppeasutuse seaduse muutmine
Kutseõppeasutuse seaduse § 88 lõikes 2 asendatakse sõna „jaanuaril” sõnaga „juulil”.
§ 7. Meediateenuste seaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduse muutmine
Meediateenuste seaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduse (RT I, 11.06.2013, 1) § 7 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 29 ja 31 jõustuvad 2014. aasta 1. jaanuaril ning § 4 jõustub 2014. aasta 1. juulil.”.
§ 8. Muuseumiseaduse muutmine
Muuseumiseaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 38 lõikest 2 jäetakse välja tekstiosa „ning § 35”;
2) paragrahvi 38 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Käesoleva seaduse § 35 jõustub 2014. aasta 1. juulil.”.
§ 9. Politsei ja piirivalve seaduse, päästeseaduse ja päästeteenistuse seaduse muutmise ning asutuste ümberkorraldamisest tulenevalt teiste seaduste muutmise seaduse muutmine
Politsei ja piirivalve seaduse, päästeseaduse ja päästeteenistuse seaduse muutmise ning asutuste ümberkorraldamisest tulenevalt teiste seaduste muutmise seaduse (RT I, 29.12.2011, 1) § 61 lõikes 2 asendatakse sõna „jaanuaril” sõnaga „juulil”.
§ 10. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning sellega seotud teiste seaduste muutmise seaduse muutmine
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning sellega seotud teiste seaduste muutmise seaduses (RT I, 11.07.2013, 1) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 13 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „§ 76,” tekstiosaga „§ 76 ning” ja lõikest jäetakse välja tekstiosa „ja käesoleva seaduse § 7”;
2) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Käesoleva seaduse § 7 jõustub 2014. aasta 1. juulil.”.
§ 11. Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmine
1) paragrahvi 41 täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:
„61) iseseisvalt statsionaarse õendusabi osutamiseks loa taotlemisel konsulteeriva arsti nimi, isikukood ja kontaktandmed;”;
2) paragrahvi 42 lõiget 11 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) iseseisvalt statsionaarse õendusabi osutamise loa korral konsulteeriva arsti nimi, isikukood ja kontaktandmed.”;
3) paragrahvi 47 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) muutustest tervishoiutöötajate ja käesoleva seaduse § 43 lõikes 1 nimetatud isikute koosseisus ning õendushaiglas konsulteeriva arsti vahetumisest viivitamata alates vastavatest muutustest teadasaamisest, näidates ära muudatuse toimumise kuupäeva;”;
4) paragrahvi 665 lõikes 3 asendatakse sõnad „2013. aasta 31. detsembriks” sõnadega „2014. aasta 30. juuniks”.
§ 12. Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse muutmine
Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduses (RT I, 11.06.2013, 2) tehakse järgmised muudatused:
„(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 2, 4, 5, 10 ja 11 ning §-d 3 ja 4 jõustuvad 2014. aasta 1. jaanuaril.”;
2) paragrahvi 5 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Käesoleva seaduse § 2 jõustub 2014. aasta 1. juulil.”.
§ 13. Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse, majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse ja surma põhjuse tuvastamise seaduse muutmise seaduse muutmine
Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse, majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse ja surma põhjuse tuvastamise seaduse muutmise seaduse (RT I, 29.06.2012, 4) § 4 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Käesoleva seaduse § 2 jõustub 2014. aasta 1. juulil.”.


Meditsiiniseadme kliinilise uuringu tegemise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Meditsiiniseadme kliinilise uuringu tegemise tingimused ja kord
Meditsiiniseadme kliinilise uuringu tegemise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Uuringu tegemiseks Terviseametile esitatavad andmed ja dokumendid
§ 3 Uuringu tegemiseks taotluse esitamine
§ 4 Uuringus osalejate värbamine ja teavitamine
§ 5 Uuringu alustamine
§ 6 Uuringus osalejate kaitse
§ 7 Uuringuplaani ja uuringu muudatused
§ 8 Uuringu käigus ilmnenud olulistest kõrvalmõjudest teavitamine
§ 9 Uuringu tegemisega seotud andmete kogumine ja säilitamine
§ 10 Uuringu lõpetamine
RT I, 13.01.2017, 6
Meditsiiniseadme kliinilise uuringu tegemise tingimused ja kord1
Vastu võetud 20.12.2010 nr 86
RT I, 29.12.2010, 165
28.04.2014 RT I, 30.04.2014, 5 03.05.2014
04.01.2017 RT I, 13.01.2017, 3 16.01.2017
Määrus kehtestatakse „Meditsiiniseadme seaduse” § 21 lõike 10 alusel.
Määrusega kehtestatakse meditsiiniseadme kliinilise uuringu (edaspidi uuring) tegemiseks esitatavate andmete ja dokumentide loetelu ning uuringu tegemiseks taotluse esitamise, uuringus osalejate värbamise ja teavitamise, uuringu alustamise, uuringus osalejate kaitseks võetavate meetmete, uuringuplaani ja uuringu muudatuste tegemise, uuringu käigus ilmnenud olulistest kõrvalmõjudest teavitamise, uuringu tegemisega seotud andmete kogumise ja säilitamise ning uuringu lõpetamise tingimused ja kord.
§ 2. Uuringu tegemiseks Terviseametile esitatavad andmed ja dokumendid
(1) Uuritava meditsiiniseadme tootja või tema volitatud esindaja esitab uuringu tegemiseks Terviseametile „Meditsiiniseadme seaduse” § 22 lõikes 3 sätestatud aja jooksul enne planeeritud uuringu algust määruse lisas esitatud vormi kohase kirjaliku taotluse ning järgmised andmed ja dokumendid:
1) andmed, mis võimaldavad uuritavat seadet identifitseerida;
2) kehtivate muudatustega uuringuplaan, mis sisaldab ka osaleja andmekaarti (CRF);
3) uurijabrošüür;
4) seadmele mõeldud märgistuse kava (kui on kohaldatav);
5) uuritava meditsiiniseadmega seni tehtud uuringute tulemused;
6) volitus, kui taotleja ei ole tootja või tema volitatud esindaja;
7) kindlustuspoliis või selle kinnitatud koopia;
8) eestikeelne patsiendi nõusoleku vorm ja infoleht;
9) andmed professionaalsete kasutajate (edaspidi uurija) kvalifikatsiooni kohta;
10) uurijate ja uuringukeskuste nimed;
11) kliiniliste uuringute meditsiinieetika komitee (edaspidi eetikakomitee) kooskõlastus;
12) uuringu tegemise koht, alustamise kuupäev ja planeeritud kestus;
13) kinnitus selle kohta, et uuritav meditsiiniseade vastab sellele kehtestatud nõuetele ning et uuritavates aspektides on patsiendi tervise ja ohutuse kaitseks võetud tarvitusele kõik ettevaatusabinõud;
14) märge selle kohta, kas seade sisaldab lahutamatu osana ainet, mida eraldi kasutamisel võib pidada ravimiks või verepreparaadiks „Ravimiseaduse” tähenduses;
15) märge selle kohta, kas seade on või ei ole valmistatud direktiivis 2003/32/EÜ nimetatud loomseid kudesid kasutades;
16) dokumentatsioon toodete, ravimite või toimeainete kohta, millega koos seadet kasutatakse, millega seadet võrreldakse või mille koostoimet seadmega uuritakse;
17) seadme eestikeelne kasutusjuhend uuringus osalejale või uurijale (kui on kohaldatav);
18) eestikeelne hinnangu andmise vorm, mille täidab uuringus osaleja või uuringukeskuse personal (kui on kohaldatav);
19) Euroopa Ravimiameti (EMA) või pädeva asutuse hinnang seadmesse lahutamatu osana inkorporeeritud ravimi või verepreparaadi kvaliteedi ja ohutuse, sealhulgas ravimi või verepreparaadi seadmesse inkorporeerimise kliinilise kasu ja ohtude suhte kohta (kui on kohaldatav).
(2) Kui uuring toimub enam kui ühes uuringukeskuses, peab iga uuringukeskuse uuringu juht alla kirjutama ühisele uuringu taotlusele ja kõik uurijad peavad alla kirjutama ühisele uuringuplaanile.
(3) Eetikakomitee kooskõlastuse võib Terviseametile esitada ka pärast taotluse esitamist, märkides ära kooskõlastuse saamise kuupäeva. Eetikakomitee kooskõlastus peab sisaldama arvamust uuringuplaani kohta.
§ 3. Uuringu tegemiseks taotluse esitamine
(1) Uuringu taotlus ja lisatud dokumendid esitatakse Terviseametile elektrooniliselt meditsiiniseadmete ja abivahendite andmekogu kaudu.
[RT I, 13.01.2017, 3 - jõust. 16.01.2017]
(2) Uuringu taotlus ja lisatud dokumendid esitatakse eesti või inglise keeles.
[RT I, 30.04.2014, 5 - jõust. 03.05.2014]
§ 4. Uuringus osalejate värbamine ja teavitamine
(1) Uuringusse võib osalejaid värvata ainult eetikakomitee kooskõlastatud viisil. Osalejate värbamisel kasutatavates teabematerjalides peab olema selgelt välja toodud, et tegemist on teadusliku uuringuga ning et uuringuga võib kaasneda oht osaleja tervisele.
(2) Uuringu toimingutega võib alustada alles pärast uuringus osaleja teavitamist kõigist uuringuga seotud asjaoludest ja osalejalt kirjaliku nõusoleku saamist. Nõusolek vormistatakse kahes eksemplaris, millele kirjutavad alla uuringus osaleja või tema seaduslik esindaja, märkides allkirjastamise kuupäeva, ning uuringus osalejat teavitanud isik. Üks eksemplar antakse uuringus osalejale, teine jääb uuringukeskusesse.
(3) Uuringus osalejal või tema seaduslikul esindajal on õigus uurija või uurimismeeskonna liikme käest saada selgitusi uuringu eesmärkide, riskide ja ebamugavuste ning uuringu tegemise tingimuste kohta. Uuringus osalejat või tema seaduslikku esindajat tuleb teavitada õigusest uuringuks antud nõusoleku tagasivõtmisega igal ajal uuringus osalemine lõpetada, ilma et sellega kaasneks mingeid sanktsioone.
(4) Uuringus osalejale või tema seaduslikule esindajale teatatakse kontaktandmed, kust ta võib saada lisateavet.
(5) Uuringus osalejat või tema seaduslikku esindajat teavitatakse sellest, et uuringu tegemise üle järelevalve tegemiseks võimaldatakse Eesti ja välisriikide pädevate asutuste ametnikele ning meditsiiniseadme tootja määratud esindajatele vajadusel juurdepääs uuringuga seotud meditsiinilisele teabele isikustamata kujul. Nõusoleku nimetatud andmetele juurdepääsuks annab uuringus osaleja või tema seaduslik esindaja uuringus osalemiseks kirjaliku nõusoleku andmisega.
§ 5. Uuringu alustamine
(1) Enne uuringu alustamist peab olema koostatud uuringu tegemises osalevate uurijate loetelu.
(2) Uurijate hulgast peab olema määratud uuringu juht, kes koordineerib uuringu tegemist uuringukeskuses ning tagab teabevahetuse Terviseameti ja eetikakomiteega. Kui uuring toimub mitmes uuringukeskuses, tuleb määrata igas uuringukeskuses uuringu juht ja uuringu tegemist kõigis uuringukeskustes koordineeriv uurija.
§ 6. Uuringus osalejate kaitse
(1) Uuringut võib teha ainult siis, kui eeldatav kliiniline ja inimeste tervisele ilmnev kasu võetavaid riske õigustab ning kui selle nõude täitmist uuringu vältel pidevalt kontrollitakse.
(2) Piiratud teovõimega isiku osalemine uuringus on lubatud ainult siis, kui uuring on esmatähtis nende andmete tõendamiseks, mis on saadud teadvat nõusolekut anda suutvate isikute uuringutest või muude teaduslike meetoditega. Lisaks sellele peab uuring olema otseselt seotud kõnealuse piiratud teovõimega isiku kliinilise seisundiga või uuringu sellise olemusega, et seda saab teha ainult piiratud teovõimega isikutel.
(3) Uuringus osalejale antava meditsiinilise abi ja meditsiiniliste otsuste eest vastutab vastava kvalifikatsiooniga arst või hambaarst.
§ 7. Uuringuplaani ja uuringu muudatused
(1) Uuringu tegemisel tuleb täpselt järgida uuringuplaani, milles on kirjeldatud uuringu teaduslikku tausta ja eesmärki, uuringu kava, uuringus osalejate valikut, uuritava meditsiiniseadme kasutamist ja uuringus osalejate muud ravi, meditsiiniseadme efektiivsuse ja ohutuse hindamist, andmete kogumise, säilitamise ja töötlemise meetodeid, kasutatavaid statistilisi meetodeid, uuringu kvaliteedi tagamise ja kontrolli süsteemi, uuringu eetilisi aspekte, uuringu finantseerimist ja kindlustuskaitset ning uuringu tulemuste avaldamise põhimõtteid.
(2) Uurija ja uuritava meditsiiniseadme tootja või tema volitatud esindaja peavad enne uuringuplaani ja uuringu muudatuse tegemist teavitama Terviseametit ja nende Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide pädevaid asutusi, kus kliinilist uuringut tehakse. Kui uuringuplaani ja uuringu muudatuse tegemine on vajalik uuringus osalejate ohutuse tagamiseks, teavitatakse Terviseametit muudatustest viivitamatult.
(3) Kui Terviseamet on nõudnud uuringu olulist muutmist või ajutist katkestamist, teatab ta sellest koos põhjendusega viivitamatult teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.
§ 8. Uuringu käigus ilmnenud olulistest kõrvalmõjudest teavitamine
Uurija ja meditsiiniseadme tootja või tema volitatud esindaja teavitavad Terviseametit uuringu käigus ilmnenud olulistest kõrvalmõjudest „Meditsiiniseadme seaduse” § 27 lõike 8 alusel sätestatud korras.
§ 9. Uuringu tegemisega seotud andmete kogumine ja säilitamine
(1) Meditsiiniseadme tootja või tema volitatud esindaja ja uurija peavad tagama uuringu käigus kogutud andmete täielikkuse ja tõepärasuse, nende andmete algallikatega võrdlemise võimaluse, kvaliteedi tagamise süsteemi toimimise ja uuringus osaleja isikuandmete kaitse.
(2) Uuringukeskus peab säilitama uuringu käigus kogutud olulisi andmeid, sealhulgas lähteandmeid, vähemalt 15 aastat pärast uuringu lõppemist.
(3) Meditsiiniseadme tootja või tema volitatud esindaja peab säilitama kogu uuritava meditsiiniseadme kohta käivat informatsiooni vähemalt viis aastat ja siirdatava seadme kohta käivat informatsiooni 15 aastat pärast seadme uurimisotstarbelise kasutamise lõpetamist.
§ 10. Uuringu lõpetamine
(1) Uuringu juht või uuritava meditsiiniseadme tootja või tema volitatud esindaja lõpetab uuringu viivitamatult, kui tema hinnangul on oht osalejate elule ja tervisele liiga suur.
(2) Kui Terviseamet otsustab uuringu peatada või katkestada „Meditsiiniseadme seaduse” § 22 lõike 7 alusel osalejate ohutuse tagamiseks, teatab ta sellest koos põhjendusega viivitamatult teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, eetikakomiteele ja Euroopa Komisjonile.
(3) Kui uuring lõpetatakse enne planeeritud aega, teatab uuringu juht sellest 15 kalendripäeva jooksul kirjalikult Terviseametile ja eetikakomiteele ning esitab selgituse uuringu lõpetamise põhjuse kohta. Kui kliinilise uuringu varasema lõpetamise põhjus oli osalejate ohutuse tagamine, teatab Terviseamet sellest teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja Euroopa Komisjonile.
(4) Pärast uuringu lõppu peab uuritava meditsiiniseadme tootja või tema volitatud esindaja esitama Terviseametile uuringu aruande.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/47/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/385/EMÜ aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta ja nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta ning direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (ELT L 247, 21.9.2007, lk 21–55).
Lisa Taotlus


Isiku doonoriks sobivuse kriteeriumid, hindamise tingimused ja kord ning vere loovutamist välistavate või piiravate haiguste ja muude tegurite loetelu – Riigi Teataja
Isiku doonoriks sobivuse kriteeriumid, hindamise tingimused ja kord ning vere loovutamist välistavate või piiravate haiguste ja muude tegurite loetelu
Isiku doonoriks sobivuse kriteeriumid, hindamise tingimused ja kord ning vere loovutamist välistavate või piiravate haiguste ja muude tegurite loetelu - sisukord
2 DOONORI VALIKU KRITEERIUMID
§ 3 Doonori vanus ja kehakaal
§ 4 Hemoglobiini, valgu ja trombotsüütide tase doonori veres
§ 5 Vere loovutamist välistavad haigused
§ 6 Vere loovutamist välistavad muud tegurid
§ 7 Vere loovutamist piiravad haigused
§ 8 Vere loovutamist piiravad muud tegurid
§ 9 Erandkorras doonori valik
3 DOONORI VALIKU TINGIMUSED JA KORD
§ 10 Doonori valik
§ 11 Doonori küsitlusleht
§ 12 Arsti toimingud doonori valikul
RT I, 18.01.2013, 4
Isiku doonoriks sobivuse kriteeriumid, hindamise tingimused ja kord ning vere loovutamist välistavate või piiravate haiguste ja muude tegurite loetelu1
Vastu võetud 29.04.2005 nr 65
Määrus kehtestatakse «Vereseaduse» § 7 lõike 5 alusel.
Määrusega kehtestatakse isiku doonoriks sobivuse hindamise (edaspidi doonori valik) kriteeriumid, sealhulgas vere loovutamist välistavate või piiravate haiguste ja muude tegurite loetelu, ning doonori valiku tingimused ja kord, arvestades vabatahtliku tasuta vere loovutamise põhimõtet.
(1) Täisvere doonor on isik, kes loovutab täisverd.
(2) Afereesi doonor on isik, kes loovutab plasmat, trombotsüüte või erütrotsüüte afereesi meetodil.
(3) [Kehtetu - RT I, 07.03.2011, 1 - jõust. 10.03.2011]
(4) Trombotsüütafereesi doonor on isik, kelle verest eraldatakse plasmas suspendeeritud trombotsüüdid.
2. peatükk DOONORI VALIKU KRITEERIUMID
§ 3. Doonori vanus ja kehakaal
(1) Doonor on 18–65-aastane isik.
(2) Doonor peab kaaluma vähemalt 50 kg.
§ 4. Hemoglobiini, valgu ja trombotsüütide tase doonori veres
(1) Doonori hemoglobiini tase veres peab olema:
1) naistel vähemalt 125 g/l;
2) meestel vähemalt 135 g/l;
3) afereesi meetodil kahe erütrotsüütide doosi loovutamisel vähemalt 140g/l.
(2) Afereesi doonori valgu tase veres peab olema vähemalt 60 g/l.
(3) Trombotsüütafereesi doonori trombotsüütide arv veres peab olema suurem või võrdne arvuga 150 × 109 liitri kohta.
§ 5. Vere loovutamist välistavad haigused
(1) Vere loovutamist välistavad:
1) südame- ja veresoonkonnahaigused, välja arvatud täielikult välja ravitud kaasasündinud kõrvalekalded;
2) tõsised kesknärvisüsteemi haigused;
3) hüübimishäired;
4) korduvalt esinevad minestus- ja krambihood, välja arvatud, kui krambihood on esinenud lapsepõlves või kui viimase krambivastase ravimi võtmisest on möödunud vähemalt kolm aastat ja pärast seda ei ole krampe enam esinenud;
5) tõsine krooniline gastrointestinaaltrakti, urogenitaaltrakti, hematoloogiline, immunoloogiline, metaboolne, renaalne või hingamisteede haigus;
6) diabeet, kui seda ravitakse insuliiniga;
7) pahaloomulised kasvajad, välja arvatud, kui diagnoositud oli algav vähk (carcinoma in situ) ja see on täielikult välja ravitud.
(2) Vere loovutamist välistavad järgmised nakkushaigused:
1) hepatiit B ja hepatiit B positiivsed nakkustekitajate markerid (välja arvatud immuunsete HBsAg negatiivsete isikute puhul);
2) hepatiit C ja hepatiit C positiivsed nakkustekitajate markerid;
3) AIDS ja HI-viiruse positiivsed nakkustekitajate markerid;
4) HTLV I/II ja HTLV I/II positiivsed nakkustekitajate markerid;
5) babesiaas;
6) Kala-azar (vistseraalleišmaniaas);
7) Chagas’i tõbi.
(3) Vere loovutamine on välistatud anamneesist tuleneva priionhaigustesse nakatumise kahtluse korral (spongiformne entsefalopaatia – Creutzfeldt-Jakobi tõbi või selle teisend). Verd ei või loovutada ka isikud, kelle perekonnas on seda haigust esinenud ning kellele on siirdatud silma sarvkesta või aju kõvakelmet või kes on saanud ravimeid, mis pärinevad inimese käbinäärmest.
§ 6. Vere loovutamist välistavad muud tegurid
Vere loovutamist välistavad:
1) koe või elundi ksenotransplantatsioon;
2) seksuaalkäitumine, mis võib verd loovutada sooviva isiku seada kõrgendatud ohtu nakatuda verega edasi kanduvatesse nakkushaigustesse;
3) veeni- ja lihasesiseselt manustatavate ravimite tarvitamine, mis ei ole arsti poolt ette kirjutatud, sealhulgas lihasmassi suurendamiseks mõeldud steroidide ja hormoonide kasutamine.
§ 7. Vere loovutamist piiravad haigused
(1) Vere loovutamist piiravad:
1) brutselloos – vere loovutamine ei ole lubatud 2 aastat pärast täielikku paranemist;
2) osteomüeliit – vere loovutamine ei ole lubatud 2 aastat pärast arsti poolt terveks tunnistamist;
3) Q-palavik – vere loovutamine ei ole lubatud 2 aastat pärast arsti poolt terveks tunnistamist;
4) süüfilis – vere loovutamine ei ole lubatud 1 aasta pärast arsti poolt terveks tunnistamist;
5) toksoplasmoos – vere loovutamine ei ole lubatud 6 kuud pärast täielikku paranemist;
6) tuberkuloos – vere loovutamine ei ole lubatud 2 aastat pärast arsti poolt terveks tunnistamist;
7) reumaatiline palavik – vere loovutamine ei ole lubatud 2 aastat pärast sümptomite kadumist, välja arvatud kroonilise südamehaiguse sümptomite ilmnemise korral;
8) palavik – vere loovutamine ei ole lubatud 2 nädalat pärast sümptomite kadumist;
9) gripilaadne haigus – vere loovutamine ei ole lubatud 2 nädalat pärast sümptomite kadumist;
10) Lääne-Niiluse viirus (WNV) – vere loovutamine ei ole lubatud 28 päeva pärast lahkumist piirkonnast, kus esineb jätkuvalt Lääne-Niiluse viiruse edasikandumist inimestele.
(2) Malaaria puhul on vere loovutamine piiratud juhul, kui isik on:
1) elanud malaariapiirkonnas esimese viie eluaasta jooksul – vere loovutamine ei ole lubatud 3 aastat pärast viimast visiiti malaariapiirkonda, tingimusel et isikul ei esine malaariasümptomeid. Vere loovutamise keeldu võib vähendada 4 kuule, kui immunoloogiline või molekulaargeneetiline analüüs on vere loovutamise puhul negatiivne;
2) malaariat põdenud – vere loovutamine ei ole lubatud 3 aastat pärast ravi lõpetamist ja sümptomite kadumist üksnes juhul, kui immunoloogiline või molekulaargeneetiline analüüs on negatiivne;
3) viibinud malaariapiirkonnas ja isikul malaaria sümptomeid ei esine – vere loovutamine ei ole lubatud 12 kuud pärast endeemilisest levialast lahkumist, välja arvatud juhul, kui immunoloogiline või molekulaargeneetiline analüüs on negatiivne;
4) malaariapiirkonnas viibides või kuue kuu jooksul pärast seda põdenud diagnoosimata palavikuhaigust – vere loovutamine ei ole lubatud 3 aastat pärast sümptomite kadumist. Vere loovutamise keeldu võib vähendada 4 kuule, kui immunoloogiline või molekulaargeneetiline analüüs on malaaria suhtes negatiivne.
§ 8. Vere loovutamist piiravad muud tegurid
(1) Vere loovutamine on piiratud 6 kuud või 4 kuud tingimusel, et hepatiit C viiruse ja HI-viiruse NAT metoodikal tehtud uuring oli negatiivne, järgmiste protseduuride ja asjaolude järgselt:
1) tätoveerimine, naha ja limaskesta augustamine;
2) nõelravi, välja arvatud kui ravi teostas arst, kasutades spetsiaalseid steriilseid ühekordseks kasutamiseks ettenähtud nõelu;
3) vereülekanne;
4) endoskoopilised protseduurid;
5) keeruline operatsioon;
6) inimpäritolu kudede või rakkude siirdamine;
7) verepritsmed limaskestal või vigastus verega saastatud nõelatorkest;
8) kokkupuude B-hepatiiti põdeva isikuga.
(11) Puugihammustuse korral on vere loovutamine lubatud kahe kuu möödumisel puugihammustusest, kui inimene on terve.
(2) Isikutel, kelle käitumine või tegevus seab nad ohtu nakatuda vere kaudu levivatesse nakkushaigustesse, on vere loovutamine lubatud pärast riskikäitumise lõpetamist ajavahemiku möödumisel, mis määratakse lähtudes haiguse eripärast ja asjakohaste analüüside tulemustest.
(3) Raseduse ja rinnaga toitmise ajal on vere loovutamine keelatud. Vere loovutamine on lubatud 6 kuu möödumisel sünnitusest või nurisünnitusest, välja arvatud kui arsti ettekirjutus näeb ette teisiti.
(4) Vaktsineerimise puhul on vere loovutamine lubatud järgmiselt:
1) nõrgestatud viiruste või bakteritega – vere loovutamine lubatud 4 nädala pärast;
2) inaktiveeritud viiruste, bakterite või riketsiatega – vere loovutamine lubatud, kui inimene on terve;
3) toksiinidega – vere loovutamine lubatud, kui inimene on terve;
4) A-viirushepatiidi vaktsiiniga – vere loovutamine lubatud, kui inimene on terve;
5) marutaudi vaktsiiniga – vere loovutamine lubatud, kui inimene on terve. Kui inimest vaktsineeriti marutaudis looma hammustuse tagajärjel, on vere loovutamine keelatud üheks aastaks;
6) puukentsefaliidi vaktsiiniga – vere loovutamine lubatud, kui inimene on terve.
7) B-viirushepatiidi vaktsiiniga – vere loovutamine lubatud ühe nädala pärast, kui inimene on terve.
(5) Ravimite kasutamise korral on vere loovutamine piiratud sõltuvalt ravimi toimest ja sellega ravitavast haigusest.
(6) Väikse operatsiooni korral on vere loovutamine lubatud ühe nädala pärast.
(7) Hambaravi korral on vere loovutamine lubatud järgmisel päeval.
(8) Epidemioloogilisest olukorrast tingituna on vere loovutamine piiratud vastavalt Terviseameti kehtestatud juhistele.
(9) Vere loovutamise võib keelata, kui isikul on tuvastatud psüühika- või käitumishäire või kui esimest korda verd loovutava doonori vanus on üle 60 aasta ja terviseseisund ei ole arsti hinnangul vereannetuseks sobiv.
§ 9. Erandkorras doonori valik
Erandjuhul võib arst anda loa vere loovutamiseks doonorile, kes ei vasta §-des 3 ja 4 sätestatud nõuetele. Sellised erandjuhud peavad olema kirjalikult dokumenteeritud, sisaldades erandi tegemise põhjendusi.
3. peatükk DOONORI VALIKU TINGIMUSED JA KORD
§ 10. Doonori valik
(1) Doonori valiku eesmärgiks on kaitsta retsipienti verega ülekantavate haiguste ja ravimite kahjuliku mõju eest ning mitte kahjustada verd loovutava doonori tervist.
(2) Doonori valiku teeb arst või vastava väljaõppe saanud õde (edaspidi arst) vastutava arsti juhendamisel.
§ 11. Doonori küsitlusleht
(1) Doonor täidab küsitluslehe oma tervise seisundi ja eluviiside kohta käiva teabe edastamise eesmärgil.
(2) Küsitlusleht sisaldab küsimusi:
1) tervise seisundi, tehtud raviprotseduuride, manustatud ravimite ning põetud haiguste kohta;
2) välisreiside kohta;
3) käitumisharjumuste kohta.
(3) Doonori küsitluslehe allkirjastavad arst ja doonor.
§ 12. Arsti toimingud doonori valikul
(1) Arst doonori valikul:
1) viib konfidentsiaalsust tagavates tingimustes läbi personaalse vestluse doonoriga eesmärgiga saada ülevaade tema tervise seisundist, varasemalt põetud haigustest ja võimalikest riskikäitumistest;
2) hindab doonori üldseisundit;
3) mõõdab doonori füsioloogilisi parameetreid.
(2) Üldseisundi hindamise käigus uurib arst doonori:
1) psüühilist seisundit;
2) kehaehitust ja kehakaalu;
3) turseid näol ja jäsemetel;
4) hingamishäireid;
5) naha ja limaskestade värvust;
6) naha seisundit;
7) lümfisõlmede seisundit;
8) veenide sobivust vere võtmiseks.
(3) Täisvere doonori valikul mõõdab arst:
1) hemoglobiini (edaspidi Hb) või hematokriti (edaspidi Hct) taset doonori veres igal vere loovutamisel;
2) pulssi ja vererõhku esimest korda verd loovutaval doonoril ning edaspidi igal vere loovutamisel, kui doonor on üle 40-aastane, kaalub alla 55 kg või on ülekaaluline (kehamassi indeks üle 25), omab kaebusi mis tahes tervisliku seisundi suhtes või kui doonoril on varasema meditsiinilise läbivaatuse käigus esinenud kõrvalekalle vererõhu või pulsi normiväärtusest.
(4) Afereesi doonori valikul kontrollib arst:
1) Hb või Hct taset igal vere loovutamisel;
2) pulssi ja vererõhku igal vere loovutamisel;
3) üldvalku vähemalt kord aastas;
4) kliinilist vere analüüsi üks kord aastas.
(5) Trombotsüütafereesi doonori valikul kontrollib arst lisaks lõikes 4 nimetatud näitajatele ka trombotsüütide arvu veres igal vere loovutamisel.
(6) Arst otsustab personaalse vestluse käigus saadud info ning isiku üldseisundi hindamise ja füsioloogiliste parameetrite mõõtmise tulemuste põhjal, kas isik võib verd loovutada või mitte.
Verekeskus peab säilitama doonoritele antavat ja neilt saadavat teavet ning doonori valiku kriteeriumide, sealhulgas §-des 3–9 sätestatud kriteeriumide kohta käivat teavet vähemalt 15 aastat.