Kliendilepingu tüüptingimused | Tartu veevärk
24h avarii-info 736 2600
dispetser@tartuvesi.ee
Kliendiinfo 7306231
7306235
Liitumine kinnistu omanikule
Nõuded veemõõdusõlme paigaldamiseks
Makseteatis
Veemõõduskeem
AS-i Tartu Veevärk vee- ja kanalisatsiooniteenuse osutamise tüüptingimused
(1) AS-i Tartu Veevärk (edaspidi vee-ettevõtja) vee- ja kanalisatsiooniteenuste osutamise lepinguga (edaspidi leping) määratakse kindlaks ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise ning teenuse osutamise põhimõtted vee-ettevõtja tegevuspiirkonnas, mille kohaselt vee-ettevõtja müüb vett ja osutab kanalisatsiooniteenust ning klient kohustub maksma vee-ettevõtjale vee- ja kanalisatsiooniteenuse eest tasu.
(2) Tüüptingimusi kohaldatakse koos ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse ning teiste õigustloovate aktidega.
(3) Tüüptingimused asendavad „Kliendilepingu tingimusi“, mis on kliendi ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud kehtivate lepingute lahutamatuks osaks või lisaks. Pooled võtavad lepingute täitmisel aluseks käesolevad tüüptingimused alates nende kehtestamise päevast.
Käesolevas dokumendis kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
1) allklient - isik, kelle kinnistu veevärgil ja/või kanalisatsioonil puudub liitumispunkt ühisveevärgi ja/või –kanalisatsiooniga ning kes tarbib veeteenuseid läbi teise kinnistu veevärgi ja/või kanalisatsiooni;
2) kinnistu - kinnistusraamatusse iseseisva üksusena kantud kinnisasi (maatükk) või hoonestusõigus;
3) kinnistu veevärk ja kanalisatsioon - liitumispunktist kinnistu poole jäävad ehitised ja seadmed (sealhulgas ehitiste siseveevärk ja -kanalisatsioon) kinnistu veega varustamiseks ühisveevärgist või kinnistult reovee ning sademevee ärajuhtimiseks ühiskanalisatsiooni;
4) kliendileping - kliendi ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud leping ühisveevärgist vee võtmiseks ja/või reovee juhtimiseks ühiskanalisatsiooni;
5) kohtpuhasti - puhasti reovee kontsentratsiooni vähendamiseks enne ühiskanalisatsiooni laskmist;
6) olmereovesi - inimese elutegevuse tulemusena üle kahjustuspiiri rikutud ja puhastamist vajav vesi, reovesi või saastunud vesi;
7) paisutustase - kõrgusmärk, milleni veetase võib ühiskanalisatsioonis tõusta;
8) peatorustik - vee-ettevõtja omandis olev või tema valdusse antud ühisveevärgi- ja/või kanalisatsioonitorustik, millest klienti varustatakse veega või millesse juhitakse kliendi reovesi;
9) purgimiskoht - tekkekohast äraveetud reovee ja/või fekaalide ühiskanalisatsiooni laskmise koht;
10) reostumus - vett rikkuvate võõriste (reoainete, organismide, soojuse vms) sisaldus vees;
11) reoveepuhasti - kogum rajatisi, milles ühiskanalisatsioonivõrgu kaudu kogutud reovesi puhastatakse nõnda, et seda võib keskkonda ohustamata loodusesse heita;
12) reovesi - üle kahjustuspiiri rikutud ja enne suublasse juhtimist puhastamist vajav vesi;
13) sademevesi - peamiselt sillutatud aladelt (tänavatelt, katustelt jm) loodusliku päritoluga sademevee kanalisatsiooni juhitav vesi, mis ei ole reovesi;
14) sademevee kanalisatsioon - ehitiste, sealhulgas kraavituse ja seadmete (torustike) süsteem sademevee ärajuhtimiseks;
15) sulgur - kinnistu piiri lähedal paiknev siiber või ventiil kinnistu veetorustiku lahutamiseks peatorustikust;
16) veemõõtesõlm - kinnistu veetorustiku otsas asuv veearvesti koos juurdekuuluva sulgarmatuuriga;
17) ühendustorustik - torustik, mis ühendab peatorustiku liitumispunktiga;
18) ühtlustusmahuti - mahuti reovee vooluhulga, kontsentratsiooni, temperatuuri vms ühtlustamiseks;
19) ühisveevärk ja -kanalisatsioon - ehitiste ja seadmete süsteem, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine ja/või reovee kanaliseerimine ning mis on vee-ettevõtja hallatav;
20) ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooni avarii - ühisveevärgi- ja/või -kanalisatsioonirajatiste või seadmete ettenägematu purunemine või riknemine, mille tagajärjel oluliselt halveneb või katkeb klientide veega varustamine ja/või reovee vastuvõtt või on ohustatud inimesed, ehitised ja keskkond.
(4) Kui kliendi kinnistu ei piirne avalikult kasutatava maa-alaga, on liitumispunktiks avalikult kasutatava maa-ala ja esimese sellega piirneva kinnistu liitumispunkt, kui vee-ettevõtja ja klient ei ole teisiti kokku leppinud. Kinnistutel asuvaid kaasomandis olevaid torustikke peavad omanikud ise ühiselt teenindama (hooldus, remont jm).
(1) Ühisveevärgi kaudu joogiks ja teisteks olmevajadusteks kasutatav vesi peab vastama sotsiaalministri kehtestatud kvaliteedinõuetele.
(2) Vee-ettevõtja ei vastuta vee kvaliteedi eest kinnistu veevärgis.
(2) Ühiskanalisatsiooni kasutatakse reovee, sademevee, drenaaživee ja muu pinnavee vastuvõtmiseks. Ohtlike ainete sisaldus ühiskanalisatsiooni juhitavas vees peab vastama keskkonnaministri kehtestatud nõuetele.
(3) Ühiskanalisatsiooni võivad reovett ja/või fekaale purgida ainult vastavat lepingut omavad isikud ning ainult vee-ettevõtja määratud kohtades.
(1) Vee-ettevõtja müüb kliendile vett ja osutab tüüplepingu tingimuste kohaselt kanalisatsiooniteenust.
(2) Allkliendile vahendab teenuseid klient nende omavahelise kokkuleppe alusel.
(3) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni omanik (klient) peab lubama kontrollida kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni ning lubama vahetada kinnistu veevärgile paigaldatud veearvesteid linnavolikogu volitatud isikul ja vee-ettevõtja esindajal. Kinnistu veevärk ja kanalisatsioon peab olema ehitatud vastavalt kehtivatele ehitusnormidele ja kooskõlastatud projektile.
(1) Kliendile müüdav vee kogus mõõdetakse vee-ettevõtja poolt paigaldatud veearvesti järgi. Veearvesti näidu teatab klient telefoni, faksi või e-kirja teel või vee-ettevõtja kodulehekülje kaudu, mille perioodilisus lepitakse kliendiga kokku.
Veearvesti rikke korral, kui seda ei ole põhjustanud klient, arvestatakse tarbitud vee kogus rikke avastamisele eelnenud mõõteperioodi kaheteistkümne kalendrikuu keskmise ööpäevase tarbimise järgi. Juhul, kui kliendi tarbimise periood on lühem kui kaksteist kuud, võetakse aluseks kliendi tarbimise perioodi keskmine ööpäevane tarbimine. Nimetatud kord kehtib viimasest näidust, mil ---- arvesti töötas, kuni uue arvesti paigaldamiseni.
(5) Veearvesti ees ja taga peab olema sulgur, arvesti ette võib panna vaid täisavaga sulguri. Arvestitaguse sulguri taga peab olema tagasilöögiklapp (kui klapp ei ole arvesti sisse ehitatud).
(6) Arvesti ette filtri (mudakoguri) paigaldamiseks peab olema projekt, mis on kooskõlastatud vee-ettevõtjaga. Filter (mudakogur) peab olema plommitud.
(7) Veemõõtesõlmes peab arvestitaguse sulguri taga olema kraan, mille kaudu saab süsteemi tühjaks lasta, võtta veeproove või arvestit kontrollida. (8) Arvestile peab eelnema vähemalt viie toruläbimõõdu ning järgnema vähemalt kolme toruläbimõõdu pikkune sirge torulõik.
§ 9. Vee arvestus veemõõtesõlme sisustuse või plommide rikkumisel ja valeandmete esitamisel
(1) Kui klient ei ole vee-ettevõtjale kolme päeva jooksul teatanud veemõõtesõlme sisustuse või plommide rikkumisest või riknemisest või on esitanud valeandmeid, on vee-ettevõtjal õigus veekulu eeskirja § 11 lõike 4 kohaselt ümber arvutada, kusjuures arvestust alustatakse vee-ettevõtja poolt veearvesti viimasest kontrollimise päevast või võetakse arvestuse aluseks valeandmetega hõlmatud aeg.
(1)Ühisveevärgist veevõtt ja ühiskanalisatsiooni abil reovee ärajuhtimine on omavoliline, kui selleks puudub õiguslik alus või kui tegu on järgmiste rikkumistega:
1) puudub vee-ettevõtjaga vastav leping, välja arvatud juhul, kui vee-ettevõtja esitab regulaarselt tarbitud vee või ärajuhitud reovee eest kliendile arveid ning klient on arved õigeaegselt tasunud;
2) torustikule, sulguritele, tuletõrjesüsteemile ning vee- või reoveemõõdusõlmele vee-ettevõtja pandud plommid on eemaldatud või rikutud;
4) kinnistu veevärgile on enne veearvestit monteeritud veevõttu võimaldav ühendus või vee-ettevõtjaga kooskõlastamata on tehtud ümberehitustöid liitumispunkti ja veearvesti vahelisel torustikul;
5) vee- või reoveearvesti näitusid on moonutatud, arvesti on rikutud või eemaldatud;
6) vee-ettevõtja poolt suletud peakraan või ühenduskraan on avatud;
7) reovee purgimine ühiskanalisatsiooni toimub vaatlus- või muu kaevu kaudu vee-ettevõtja lepinguta; 8) veevõtt tuletõrje hüdrandist toimub vee-ettevõtja loata;
9) toimub muu tegevus, mis on suunatud teenuse tarbimisele selle eest määratud hinda maksmata.
(3) Omavolilise veekasutuse kohta koostab volikogu volitatud isik või vee-ettevõtja esindaja akti, kus märgitakse ära omavolilise veekasutuse ja ühenduse asjaolud.
(4) Omavolilise veekasutuse ilmnemisel arvutab vee-ettevõtja tarbitud vee koguse ühendustorustike läbilaskevõime järgi arvestusega, et vee kiirus torustikus on 1 m/s ning vee tarbimisajaks on 24 tundi ööpäevas. Omavolilise veekasutuse algusajaks loetakse omavolilise ühenduse rajamise päeva ning lõppemiseks omavolilise ühenduse sulgemise päeva. Kui omavolilise veekasutuse algus- ja lõppaega ei ole võimalik kindlaks teha, loetakse omavolilise veekasutuse ajaks tagasiulatuvalt üks aasta (12 kuud) arvates lõikes 3 nimetatud akti koostamise kuupäevast, kui tarbitud vee kogus leitakse lõikes 4 toodud põhimõtet järgi või 3 aastat kui arve tehakse tagant järgi tegeliku tarbimise järgi. Sellisel juhul on arveldamise aluseks 3-aastane periood.
6) Lekke ilmnemisel kinnistu veetorustikus või arvestita kinnistu võrgus arvutab vee-ettevõtja tarbitud vee koguse lõikes 4 sätestatud viisil.
(1) Ühiskanalisatsiooni võib juhtida ainult sellist reovett, mis ei kahjusta ühiskanalisatsioonitorustike ega -rajatiste toimimist, ei kahjusta torustikke ega rajatisi ning mida on võimalik reoveepuhastis puhastada.
3) puhastust ja biopuhastust pärssivaid aineid (kangeid aluseid või happeid, lahusteid, naftasaadusi vms);
6) eeskirja § 13 lg 2, lg 3 ja lg 4 toodud piirväärtust ületavat reostust.
(3) Ühiskanalisatsiooni ei tohi heita olmeprügi, ehitusprahti, tööstus-, kohtpuhasti- ega tänavapuhastusjäätmeid jms.
(71) Reovee ärajuhtimisel on keelatud tekitada nii hüdraulilisi kui reostuslikke löökkoormusi.
(72) Kinnistu kanalisatsioonil peavad olema allpool ühiskanalisatsiooni paisutustaset paiknevatel reoveeneeludel kaitseseadmed uputuste vältimiseks. (73) Ühiskanalisatsiooniga liitumispunktis maksimaalselt lubatud paisutustaseme piirväärtuseks on ühiskanalisatsiooni liitumispunktile lähima tänaval asuva kanalisatsiooni vaatluskaevu luugi pinnast 10 cm kõrgem pind ja Emajõe lammi alal Emajõe pinna maksimaalne veetase.
§ 13. Ühiskanalisatsiooni juhitava reovee reostusnäitajate piirväärtused ja reostusgrupid
(2) Ühiskanalisatsiooni juhitava reo- ja sademevee reostusnäitajate reostusgrupid ja piirväärtused on järgmised:
Reostusnäitaja Mõõtühik I grupp II grupp III grupp Piirväärtus
BHT7 mg/l kuni 290 291-750 751-1400 1400
hõljuvaine mg/l kuni 300 301-720 721-1300 1300
Püld mg/l kuni 4,9 5-15 16-30 30
Nüld mg/l kuni 25 26-75 76-90 90
KHT mg/l kuni 500 501-1500 1501-2500 2500
pH 6 kuni 9 6 kuni 9 6 kuni 9 Alla 6 või üle 9
naftasaadused mg/l kuni 0,29 0,3-1,0 1,1-5 5
(3) Nõuded ühiskanalisatsiooni juhitavate ohtlike ainete kohta kehtestatakse keskkonnaministri määrustega.
(5) Ühiskanalisatsiooni võib juhtida lõigetes 2, 3 ja 4 reostumuse piirväärtust ületavat reovett ainult eelneval kokkuleppel vee-ettevõtjaga.
(1) Kliendilt ühiskanalisatsiooni juhitava reovee kogus mõõdetakse reoveearvesti abil või loetakse võrdseks ühisveevärgist tarbitud vee kogusega, välja arvatud tüüptingimuste § 141 sätestatud juhul.
(2) Kui ärajuhitava reovee hulk on tarbimise iseloomu tõttu tarbitud vee kogusest oluliselt väiksem ja seda ei mõõdeta, võib klient vee-ettevõtjalt taotleda reovee arvestushulga vähendamist tingimusel, et ühiskanalisatsiooni mittejuhitava vee koguse määramiseks paigaldatakse eraldi reoveearvesti.
(3) Kui klient, kelle reovett ei mõõdeta, saab osa või kogu vee muust veeallikast, peab ta kokkuleppel vee-ettevõtjaga selle vee mõõtmiseks paigaldama arvesti. Vastasel juhul on vee-ettevõtjal õigus arvutada reovee hulk ühendustorustiku suurima läbilaskevõime järgi ja esitada selle järgi arve reovee ärajuhtimise teenuse hinna alusel.
(4) Vee-ettevõtja võib üks kord 10 aasta jooksul vähendada kliendilt ühiskanalisatsiooni juhitud reovee kogust, kui vee tarbimine on kasvanud kliendi veetorustiku avarii tõttu ja erineb eelneva aasta tarbimisest 20%. Vähendamise arvestuse aluseks on avariile eelnenud aastase perioodi tarbimine, mille alusel leitakse keskmine päevane kanalisatsiooniteenuse tarbimise maht. Antud mahust lähtuvalt leitakse ka avariilise perioodi kanalisatsiooni juhitava reovee kogus. Sellisel moel arvestuse eeltingimus on, et:
1) klient on varasema aasta jooksul tasunud arved tähtaegselt;
2) klient ei ole eelnevalt liitumislepinguta ja tasu maksmata tarbinud vee-ettevõtja poolt osutatavad teenuseid;
3) kliendi kinnistult ei juhita sademevett ühiskanalisatsiooni.
§ 14.1. Kastmiseks kasutatud vee arvestus
(1) Ühisveevärgist kastmiseks vett kasutada sooviv klient esitab vee-ettevõtjale kastmisvee avalduse mittekanaliseeritud reovee arvestamiseks hiljemalt 10. juuniks.
(2) Kastmisvee kogus (mittekanaliseeritud reovee kogus) määratakse kliendi suvise (juuni-august) ja talvise perioodi (oktoober-märts) tarbimise vahena.
(3) Kastmisvee soodustuse saamiseks on kliendil kohustus teatada veearvesti näit seisuga 30.oktoober, 31.märts, 31.mai, 31.august 5 tööpäeva jooksul eelnimetatud kuupäevadest arvates. Vee-ettevõtja nõudmisel peab klient esitama veearvesti näitu tõendava foto (soovitavalt digitaalselt).
(4) Kui klient ei ole õigeaegselt teatanud veearvesti näitu või on teatanud ebaõige näidu, ei koosta vee-ettevõtja suvise ja talvise tarbimise võrdlust.
(5) Vee-ettevõtja teeb tagasiarvestused (kreeditarved) septembrikuu jooksul.
(1) Kliendi poolt ühiskanalisatsiooni juhitava reovee reoainesisalduse määrab vee-ettevõtja regulaarselt või pisteliselt võetud reoveeproovide alusel. Regulaarseid ja pistelisi proove võetakse tootmisega seotud reoveest. Olmereoveest võetakse proove pisteliselt. (2) Proovivõtukohad (kontrollkaevud) määrab kokkuleppel kliendiga vee-ettevõtja. Kui sobivat proovivõtukohta ei ole, peab klient selle vee-ettevõtja juhiste kohaselt rajama. Kui kinnistul on mitu väljalaset ühiskanalisatsiooni, siis määratakse proovivõtukoht igale väljalaskele.
(1) Reovee ärajuhtimise teenuse hind sõltub reovee reostumusest. Hind kehtib kalendrikuust, millal proovid võeti, järgmise proovivõtmiskuuni. Kui kalendrikuu jooksul võeti rohkem proove, määratakse selle kuu hind kuu keskmiste reostusnäitajate järgi. Järgnevatel kuudel, kuni uue proovivõtuni, on aluseks viimase proovi reostusnäitajad.
(2) Kui kinnistul on mitu väljalaset ühiskanalisatsiooni, kehtestatakse hind suuremate reostusnäitajatega väljalaske järgi. Kui kinnistu eraldi asuvad väljalasked on varustatud mõõteseadmetega, võidakse kliendi soovil kehtestada eri väljalaskmetele erinevad hinnad.
(3) Kui kliendi reovesi ületas mistahes ajahetkel lubatud piirväärtust, võetakse ülemäärase reostumusega reovee juhtimise eest ühiskanalisatsiooni kõrgemat hinda. Lubatud piirväärtuse ületamise korral määratakse ülereostuse eest hinnalisand saastetasu määrade alusel.
(5) Proovide võtmine ja saasteainete määramine üks kord kuus toimub vee-ettevõtja kulul. Kliendil on õigus omal kulul nõuda täiendava proovi võtmist ja reoainesisalduse määramist.
(1) Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse eest tasumise arveldussagedus lepitakse kliendi ja vee-ettevõtja vahel kokku.
(2) Klient on kohustatud teenuste eest tasuma arvel näidatud kuupäevaks. Vee-ettevõtja võib nõuda maksmisega viivitamise eest viivist, mis ei või olla suurem kui 0,05% tasumata summalt päevas.
(4) Pretensioon arve õiguse kohta tuleb esitada kirjalikult. Pretensiooni esitamine ei pikenda arve tasumise tähtaega. Pretensioonid arvete õigsuse kohta vaatab vee-ettevõtja läbi 10 päeva jooksul nende kättesaamisest. Pretensiooni läbivaatamise tulemustest teavitatakse klienti kirjalikult. Enammakstud summa tagastatakse kliendile või arvestatakse kliendi soovil järgmisel arvestusperioodil tasumisele kuuluvate maksete katteks. (5) Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse eest tähtaegselt mittetasumisel on vee-ettevõtjal õigus lõpetada vee andmine ja reovee vastuvõtmine eeskirjas ja muudes õigustloovates aktides sätestatud korras.
6) keelatud (omavoliliste) ühenduste ilmsikstulekul;
7) leke avastamisel kliendi torustikus või veearvestita kliendivõrgus;
8) ühiskanalisatsiooni lastud reovee reoainesisalduse piirkontsentratsiooni ületamisel ja ilma sellekohase eelneva kokkuleppeta vee-ettevõtjaga.
(6) Vee-ettevõtjal on õigus pärast eelnevat kirjalikku teadet, mis on edastatud posti või e-kirja teel, kas täielikult või osaliselt peatada vee andmine ja reovee vastuvõtmine, kui klient:
(7) Vee andmist ja reovee vastuvõtmist jätkatakse pärast peatamispõhjuste kõrvaldamist ja peatamisega tehtud kulutuste hüvitamist vee-ettevõtjale. Ilma kaevetöödeta on sulgemise tasu käibemaksuta 10,65 € ning avamise tasu 10,65 €. Kokku on avamise ja sulgemise tasu käibemaksuta 21,30 €.
(1) Vee-ettevõtja peab tagama oma tegevuspiirkonnas ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni väljaehitamise vastavalt ühisveevärgi ja kanalisatsiooni arendamise kavale ja toimimise ning korrashoiu vastavalt tüüptingimustele ning linnavalitsuse ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingutele. (2) Vee-ettevõtja peab tagama klientide varustamise kvaliteetse veega ning reovee ärajuhtimise vastavalt tüüptingimustele.
(3) Vee-ettevõtjal on õigus kontrollida kliendi vee- ja kanalisatsioonirajatiste, -võrkude ja -seadmete seisukorda ja hooldamist ning kliendi veekasutust ja reovee ärajuhtimist tüüptingimustes sätestatud korras.
(6) Vee-ettevõtja vastutab käesolevate tüüptingimuste ja seaduse rikkumisega kliendile tekitatud kahju eest.
(1) Kliendil on õigus nõuda vee-ettevõtjalt seadusest, eeskirjast ja kliendilepingust tulenevate kohustuste täitmist ja kohustuste täitmata jätmise või mittekohase täitmisega tekitatud kahju hüvitamist seaduses ja/või tüüptingimustes ettenähtud juhul.
(3) Klient peab lubama linnavolikogu volitatud isikule juurdepääsu kõigile oma kinnistul paiknevatele veevärgi- ja kanalisatsiooniseadmetele ja -rajatistele tüüptingimustes sätestatud juhtudel ja korras.
(6) Klient peab kohe teatama vee-ettevõtjale lekkest oma veetorustikus või arvestita kinnistuvõrgus, samuti plommide, tähiste ja seadmete kadumisest või rikkumisest.
§ 24. Teavitamine
(1) Lepingu ja selle täitmisega seotud teated esitatakse lepingus fikseeritud või kliendile teatatud kontaktaadressil või maili aadressil.
1) Teade loetakse kätteantuks, kui:
2) teade on üle antud allkirja vastu;
3) teade on saadetud e-kirjaga kliendi antud aadressil ning pole saadud tagasisidet, et see pole kohale jõudnud
4) teade on saadetud postiasutuse kaudu kirjaga ja postitamisest on möödunud kolm kalendripäeva;
(2) Hindade või reostuse piirmäärade muutusest peab vee-ettevõtja teavitama kohalike massiteabevahendite (Tartu Postimees, Tartu Raadio) kaudu vähemalt 30 päeva, enne nende kehtima hakkamist.
(3) Vee-ettevõtja peab tüüptingimuste muutusest teavitama oma kodulehekülje kaudu vähemalt 30 päeva enne muutuste kehtima hakkamist.
§ 25. Lepingu lõpetamine ja muutmine
(1) Lepingud on sõlmitud määramata ajaks . Nii kliendil kui vee-ettevõtjal on õigus lõpetada leping, teatades sellest teisele poolele kirjalikult 30 päeva ette.
1) poolte kirjalikul kokkuleppel;
2) juriidilisest isikust kliendi tegevuse lõppemisel;
3) füüsilisest isikust kliendisurma korral
(3). Vee-ettevõtja võib lepingu ühepoolselt lõpetada kui:
1) kliendi arve tasumise tähtajast on möödas 90 päeva, kuid klient pole arvet tasunud;
2) uus klient soovib lepingut sõlmida ning ta on käeolevate tüüptingimuste kohaselt käsitletav kliendina, kuid vana leping pole lõpetatud;
3) senine klient pole tüüptingimuste kohaselt käsitletav kliendina;
4) Kui klient võõrandab kinnistu ning jätab lepingu lõpetamata, on klient kohustatud täitma oma lepingulisi kohustusi ajani kui uus kinnistu omanik sõlmib lepingu või kuni selle kuupäevani, kui ta teatab soovist leping lõpetada.
5) Lepingu lõpetamisel on klient kohustatud esitama oma veearvesti lõppnäidud ning tasuma antud näidu alusel arvutatud arve.
6) Pärast lepingu lõpetamist katkestab vee-ettevõtja kinnistu veevarustus- ja/või kanalisatsioonivõrgu ühisveevõrgust ja/või -kanalisatsioonist.
7) Kui lepingu lõpetamise põhjuseks on kinnistu omaniku muutus ning kuu aja jooksul peale lepingu lõpetamist ei ole uut lepingut sõlmitud lahutab vee-ettevõtja kinnistu veevarustus- ja/või kanalisatsioonivõrgu ühisveevõrgust ja/või -kanalisatsioonist. Uus kinnistu omanik peab sellisel juhul enne uue lepingu sõlmimist tasuma vee müügi või kanalisatsiooniteenuse osutamise lõpetamise ja taastamisega seotud kulud.
8) Lepingu lõpetamisel liitumistasu ei tagastata.
9) Lepingu lõppemisel mistahes põhjusel, kohaldatakse ka peale lepingu lõppemist neid lepingu sätteid, mis oma olemuse tõttu sätestavad poolte õigusi ja kohustusi pärast lepingu lõppemist. Samuti tuleb sõltumata lepingu lõppemisest täita kõik lõppemise hetkeks juba tekkinud kohustused, sealhulgas tasuda kõik sissenõutavaks muutunud või lepingu kehtivuse ajal toimunud sündmuse tulemusena pärast lepingu lõppemist sissenõutavaks muutunud maksed.
10) Lepingut muudetakse poolte kirjaliku kokkuleppe alusel, kui lepingus või tüüptingimustes ei ole sätestatud teisiti.
11) Vee-ettevõtjal on õigus ühepoolselt muuta vee müügi ja kanalisatsiooniteenuse osutamise tüüptingimusi. Vee-ettevõtja kohustub teavitama tüüptingimuste muutusest vastavalt punktile 24.3 ning kliendi nõudmisel edastama kliendile tüüptingimused ja andma selgitusi nende kohta.
12) Mistahes ajahetkel kehtivad tüüptingimused, reostuse piirnormid ja hinnad on lepingu, sealhulgas kõigi selle olemasolevate ja tulevaste lisade, osade, muudatuste ja täienduste lahutamatuks osaks, sõltumata tüüptingimuste, reostuse piirnormide ja hindade vahetust lisamisest lepingule.
13) Tüüptingimuste, reostuse piirnormide ja hindade muutumisega mittenõustumisel on kliendil õigus leping üles öelda (lõpetada) enne hindade, reostuse piirnormide või tüüptingimuste muudatuste jõustumist, teatades sellest vee-ettevõtjale kirjalikult vähemalt 30 päeva ette.
14) Pooled kinnitavad lepingu allakirjutamisega, et punktis 25.13 sätestatud lepingu ülesütlemise (lõpetamise) õiguse kasutamata jätmist kliendi poolt punktis 25.13. sätestatud tähtaja jooksul loetakse kliendi tahteavalduseks, millega ta kinnitab, et talle on antud piisav võimalus muudetud tüüptingimuste, reostuse piirnormide või hindadega tutvumiseks, ta on muudatustest aru saanud, aktsepteerib muudatusi lepingu ja kõigi selle olemasolevate ja tulevaste lisade, osade, muudatuste ja täienduste lahutamatu osana ja kohustub järgima muudetud tüüptingimusi, reostuse piirnorme ja hindu, sõltumata nende vahetust allkirjastamisest tema poolt.
Tähe 118,
51013, Tartu
telefon 7 306 200
faks 7 306 240
e-mail: tartuvesi@tartuvesi.ee
24h avarii-info: 736 2600
Avatud tp. kl 8.00-17.00


Kasuliku mudeli seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Kasuliku mudeli seaduse muutmise seadus
RT I 2000, 19, 117
Vabariigi Presidendi 1. märtsi 2000. a otsusega nr 739
I. Kasuliku mudeli seaduses (RT I 1994, 25, 407; 35, õiend; 1996, 49, 953) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
«§ 1. Seaduse eesmärk
Käesolev seadus sätestab leiutise õiguskaitse kasuliku mudelina.»
§ 2. Paragrahv 2 tunnistatakse kehtetuks.
«§ 3. Eesti Vabariigi ja välisriigi isiku õiguste ja kohustuste võrdsus
Leiutise õiguskaitset kasuliku mudelina käsitlevates õigusaktides ettenähtud õigused ja kohustused kehtivad, arvestades käesolevas seaduses sätestatud piiranguid, võrdselt Eesti Vabariigi ja välisriigi isiku (edaspidi isik) suhtes.»
§ 4. Paragrahv 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Paragrahvid 5–11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 5. Kasuliku mudeli õiguskaitse
(3) Leiutis saab õiguskaitse kasuliku mudelina registreerimisel riiklikus kasulike mudelite registris (edaspidi register).
(1) Leiutis on uudne, kui see erineb tehnika tasemest. Tehnika tase määratakse kindlaks kogu teabe põhjal, mis on enne kasuliku mudeli registreerimise taotluse (edaspidi registreerimistaotlus) esitamise kuupäeva või prioriteedinõude puhul enne prioriteedikuupäeva avalikkusele teatavaks saanud kirjaliku või suulise kirjeldamise kaudu, kasutamise läbi või mis tahes muul viisil. Uudsuse määramisel võetakse arvesse ka enne registreerimistaotluse esitamise kuupäeva või prioriteedinõude korral enne prioriteedikuupäeva käesoleva seaduse § 33 järgi avaldatud registreerimistaotluste ja patendiseaduse (RT I 1994, 25, 406; 1998, 74, 1227; 107, 1768; 1999, 84, 764) § 24 järgi avaldatud patenditaotluste sisu, kui nende esitamise kuupäev või prioriteedinõude korral prioriteedikuupäev on varasem.
(2) Tehnika taseme kindlaksmääramisel ei võeta arvesse teavet, mille on 12 kuu jooksul enne registreerimistaotluse esitamise kuupäeva või prioriteedinõude puhul enne prioriteedikuupäeva avalikustanud isik, kellel on käesoleva seaduse § 11 kohaselt õigus kasuliku mudeli registreerimisele, või muu isik, kes on saanud teabe mainitud isikult kas tema tahte kohaselt või vastaselt.
Registreerimistaotlus võib sisaldada ainult ühte leiutist.
(3) Kasuliku mudeli nõudlus on ühe- või mitmepunktiline.
(4) Kasuliku mudeli nõudluse tõlgendamisel kasutatakse leiutiskirjeldust ja illustratsioone.
(5) Leiutiskirjeldus ja illustratsioonid peavad avama leiutise olemuse nii täpselt ja selgelt, et vastava ala asjatundja võib leiutise teostada.
(4) Registreerimistaotlusele võib prioriteedinõude esitamisel määrata prioriteedi mitme varem esitatud registreerimistaotluse või patenditaotluse esitamise kuupäeva järgi.
(5) Prioriteedinõue peab olema esitatud registreerimistaotluses. Prioriteedinõuet tõendavad dokumendid esitatakse kas registreerimistaotluses või 16 kuu jooksul prioriteedikuupäevast arvates. Prioriteedinõuet tõendavaid dokumente ei ole vaja esitada, kui prioriteedinõude aluseks on Eesti Vabariigis esitatud esmane registreerimistaotlus või patenditaotlus.
(2) Kui leiutis on loodud lepingukohustuste täitmisel, on õigus taotleda kasuliku mudeli registreerimist ja saada kasuliku mudeli omanikuks isikul vastavalt lepingule.»
« (1) Kasuliku mudeli autor (edaspidi autor) on füüsiline isik, kes oma loomingulise tegevusega on loonud leiutise.
(2) Kui leiutis on loodud mitme füüsilise isiku ühise loomingulise tegevusega, tekib nende ühisautorsus.»;
§ 7. Paragrahvid 13 ja 14 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«§ 13. Kasuliku mudeli omanik
(1) Kasuliku mudeli omanik on isik, kes on omanikuna kantud registrisse.
(1) Kasuliku mudeli omanikul on ainuõigus kasutada kasulikku mudelit, see tähendab:
1) valmistada, kasutada, müüa, pakkuda müügiks või importida eelnimetatud eesmärkidel toodet, mis sisaldab kasuliku mudelina kaitstud ainet või seadet;
2) kasutada või pakkuda kasutamiseks kasuliku mudelina kaitstud meetodit, samuti kasutada, pakkuda müügiks, müüa või importida eelnimetatud eesmärkidel toodet, mis on valmistatud kasuliku mudelina kaitstud meetodil.
(2) Toote puhul, mille valmistamise meetod on kaitstud kasuliku mudelina, loetakse kasuliku mudeli omaniku loata samasuguse toote valmistamist, kasutamist, levitamist, müümist, müügiks pakkumist või eelnimetatud eesmärkidel omandamist (sealhulgas importides) kasuliku mudeli omaniku ainuõiguse rikkumiseks, kui ei tõendata, et samasugune toode on valmistatud teistsugusel meetodil.»
«§ 15. Kasuliku mudeli omaniku ainuõigust mitterikkuvad toimingud
4) kasuliku mudeli eraviisiline ärieesmärgita kasutamine, kui see ei kahjusta kasuliku mudeli omaniku huve.»
§ 9. Seadust täiendatakse §-ga 151 järgmises sõnastuses:
«§ 151. Õiguste ammendumine
Kasuliku mudeli omanikul ei ole õigust keelata tema poolt või tema nõusolekul Eesti Vabariigi või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigi territooriumil käibesse lastud registreeritud kasulikku mudelit sisaldava toote edasist ärieesmärgil kasutamist.»
§ 10. Paragrahvi 16 lõikes 1 asendatakse sõnad «tunnistuse taotlejast» sõnadega «registreerimistaotluse esitanud isikust».
§ 11. Seadust täiendatakse §-ga 161 järgmises sõnastuses:
«§ 161. Ajutine kaitse
(3) Isik, kellele taotleja on teatanud registreerimistaotluse esitamisest, loetakse pärast registreeringu andmete kande teate Patendiameti ametlikus väljaandes avaldamise kuupäeva kasuliku mudeli omaniku ainuõiguse rikkujaks registreerimistaotluse esitamise teate saamise kuupäevast arvates, kui tal ei ole käesoleva seaduse § 16 kohaselt varemkasutamisõigust.»
§ 12. Paragrahvid 17 ja 18 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«§ 17. Registreerimistaotlus
1) kasuliku mudeli registreerimise avaldus, milles on andmed taotleja ja autori kohta ning kasuliku mudeli nimetus;
4) illustratsioonid, millele viidatakse leiutiskirjelduses või kasuliku mudeli nõudluses;
5) leiutise olemuse lühikokkuvõte;
7) volikiri, kui taotlejal on esindaja.
(2) Registreerimistaotluse dokumendid esitatakse eesti keeles.
(3) Registreerimistaotluse dokumendid, välja arvatud kasuliku mudeli registreerimise avaldus, võib esitada ka muus keeles, kui neile on lisatud tõlge eesti keelde.
(4) Registreerimistaotluse vorminõuded kehtestab majandusminister.
(2) Riigilõivu tasumist tõendav dokument esitatakse ühe kuu jooksul registreerimistaotluse saabumise kuupäevast arvates.
(3) Volikiri esitatakse kahe kuu jooksul registreerimistaotluse saabumise kuupäevast arvates.
(4) Registreerimistaotluse dokumentide tõlked esitatakse kolme kuu jooksul registreerimistaotluse saabumise kuupäevast arvates.»
§ 13. Seadust täiendatakse §-ga 181 järgmises sõnastuses:
«§ 181. Taotleja esindamine
(1) Kasuliku mudeli registreerimise ja registreeringu jõushoidmisega seotud toiminguid teeb taotleja või tema volitatud Eesti patendivolinik (edaspidi patendivolinik).
(2) Kui taotleja elu- või asukoht on väljaspool Eesti Vabariiki, esitab registreerimistaotluse taotleja või patendivolinik. Registreerimistaotluse esitamisele järgnevaid kasuliku mudeli registreerimisega ja registreeringu jõushoidmisega seotud toiminguid teeb taotleja volitatud patendivoliniku kaudu.
(3) Kui registreerimistaotluse esitavad ühiselt mitu taotlejat, peavad nad järgnevate kasuliku mudeli registreerimise ja registreeringu jõushoidmisega seotud toimingute tegemiseks volitama patendivoliniku või enda hulgast esindaja, kelle elu- või asukoht on Eesti Vabariigis.»
«§ 20. Registreerimistaotluse esitamise päev ja menetlusse võtmine
(1) Patendiamet teeb registreerimistaotluse saabumisel registreerimistaotluse igale dokumendile saabumismärke. Saabumismärkes peab sisalduma:
1) registreerimistaotluse saabumise kuupäev;
2) registreerimistaotluse saabumise järjekorranumber.
1) dokument, milles väljendub kasuliku mudeli registreerimise soov;
2) dokument, mis kirjeldab leiutist;
3) dokument, milles on taotleja nimi ja aadress.
(4) Pärast registreerimistaotluse esitamise päeva määramist käesoleva paragrahvi 3. lõikes sätestatu järgi ning pärast riigilõivu tasumist tõendava dokumendi saabumist käesoleva seaduse § 18 2. lõikes sätestatu järgi võtab Patendiamet registreerimistaotluse menetlusse ning teatab sellest taotlejale kirjalikult.»
§ 15. Seadust täiendatakse §-ga 201 järgmises sõnastuses:
«§ 201. Registreerimistaotluse menetlusse võtmisest keeldumine
(1) Patendiamet keeldub registreerimistaotlust menetlusse võtmast, tehes registreerimistaotluse menetlusse võtmisest keeldumise otsuse, kui esitatud dokumendid ei vasta käesoleva seaduse § 20 3. lõikes sätestatud nõuetele.
(2) Patendiamet keeldub registreerimistaotlust menetlusse võtmast, tehes registreerimistaotluse tagasilükkamise otsuse, kui:
1) puudub riigilõivu tasumist tõendav dokument ja seda ei ole esitatud ühe kuu jooksul registreerimistaotluse saabumise kuupäevast arvates;
2) puudub leiutiskirjelduse tõlge ja seda ei ole esitatud kolme kuu jooksul registreerimistaotluse saabumise kuupäevast arvates;
3) puudub volikiri ja seda ei ole esitatud kahe kuu jooksul registreerimistaotluse saabumise kuupäevast arvates.
(3) Registreerimistaotluse menetlusse võtmisest keeldumise korral teatatakse sellest taotlejale kirjalikult ja makstakse riigilõiv tagasi.»
§ 16. Paragrahvis 21:
« (1) Patendiamet kontrollib:
1) registreerimistaotluse dokumentide vormi;
2) leiutise vastavust käesoleva seaduse § 5 2. lõikes ja §-s 6 sätestatule.»;
2) lõikest 4 jäetakse välja sõnad «ja sisu», sõna «tähtaja» asendatakse sõnaga «tähtpäeva» ning siin ja edaspidi kogu teksti ulatuses asendatakse sõnad «tunnistuse taotleja» sõnaga «taotleja» vastavas käändes;
3) lõikes 5 asendatakse sõnad «§-de 6, 8 ja 17» sõnadega «§ 5 2. lõike ning §-de 6 ja 17» ja lõiget täiendatakse pärast sõna «otsuse» sõnadega «ja selle alusel registreeringu andmete kande»;
4) lõikes 6 asendatakse sõnad «§-de 6, 8 ja 17» sõnadega «§ 5 2. lõike või § 6 või § 17» ja välja jäetakse sõnad «ja sisu».
§ 17. Paragrahvis 22:
« (1) Kui taotleja jätab käesoleva seaduse § 21 4. lõike kohaselt määratud tähtpäevaks vastamata, peatab Patendiamet registreerimistaotluse menetluse. Menetlust jätkatakse, kui taotleja vastab kahe kuu jooksul nimetatud tähtpäevast arvates ja tasub riigilõivu.»;
§ 18. Paragrahvis 23:
1) lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu «mida ei olnud leiutiskirjelduses» sõnadega «, kasuliku mudeli nõudluses» ja sõna «kuupäeval» asendatakse sõnaga «päeval»;
§ 19. Paragrahvis 24:
1) lõike 3 punktis 1 asendatakse sõna «tähtajast» sõnaga «tähtpäevast»;
« 2) kui taotleja ei ole tasunud käesoleva seaduse § 22 1. lõikes sätestatud kahekuulise tähtaja jooksul ettenähtud riigilõivu ja esitanud riigilõivu tasumist tõendavat dokumenti;».
§ 20. Paragrahvis 26:
1) lõikes 1 asendatakse sõnad «punktide 1 või 2» sõnadega «punkti 1 või 2»;
2) lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu «tasub riigilõivu» sõnadega «, esitades nimetatud tähtaja jooksul riigilõivu tasumist tõendava dokumendi»;
3) lõikes 4 asendatakse sõnad «seaduse §-le 39» sõnadega «seaduse § 34 4. lõikes sätestatule».
§ 21. Paragrahvi 27 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Patendiameti otsuseid võib vaidlustada kaubamärgiseaduse (RT 1992, 35, 459; RT I 1998, 15, 231; 1999, 93, 834; 102, 907) kohaselt moodustatud tööstusomandi apellatsioonikomisjonis (edaspidi apellatsioonikomisjon) tööstusdisaini kaitse seaduse (RT I 1997, 87, 1466; 1998, 108/109, 1783) §-des 41–54 sätestatud korras või kohtus.»
§ 22. Paragrahv 28 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 28. Registreerimistaotluse menetluse lõppemine
Registreerimistaotluse menetlus lõpeb kasuliku mudeli registreerimisega registris või registreerimistaotluse tagasilükkamisega.»
§ 23. Paragrahvis 29:
1) lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «patendikoostöölepingu» sõnadega «(RT II 1994, 6/7, 21)»;
2) lõiked 2–4 tunnistatakse kehtetuks;
3) lõiget 7 täiendatakse pärast sõnu «patendikoostöölepingu järgne vastuvõttev amet» sõnadega «(edaspidi vastuvõttev amet)»;
4) lõige 8 tunnistatakse kehtetuks.
§ 24. Paragrahvis 30:
1) lõiked 1–5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Rahvusvahelise registreerimistaotluse menetlusse võtmiseks peab taotleja 20 kuu jooksul prioriteedikuupäevast arvates esitama Patendiametile kirjalikult rahvusvahelise registreerimistaotluse menetlusse võtmise taotluse, lisades sellele rahvusvahelise registreerimistaotluse eestikeelse tõlke (edaspidi tõlge) ja tasuma riigilõivu.
(2) Kui taotleja on 19 kuu jooksul prioriteedikuupäevast arvates Eesti Vabariigi välja valinud, peab ta rahvusvahelise registreerimistaotluse menetlusse võtmise taotluse ja tõlke esitama ning riigilõivu tasuma 30 kuu jooksul prioriteedikuupäevast arvates.
(3) Taotlejale antakse tõlke esitamiseks kaks kuud lisaaega eeldusel, et ta tasub tõlke esitamise korral täiendava riigilõivu.
(4) Taotleja võib kolme kuu jooksul, rahvusvahelise registreerimistaotluse menetlusse võtmise taotluse esitamise kuupäevast arvates, täiendada ja parandada kasuliku mudeli nõudlust, leiutiskirjeldust ja illustratsioone tingimusel, et täiendused ja parandused ei muuda rahvusvahelises registreerimistaotluses selle esitamise kuupäeval avatud leiutise olemust.
(5) Kui taotlejat peab esindama käesoleva seaduse § 181 2. või 3. lõike kohaselt patendivolinik või esindaja, peab patendivoliniku või esindaja volitama kahe kuu jooksul rahvusvahelise registreerimistaotluse menetlusse võtmise taotluse esitamise kuupäevast arvates.»;
2) lõike 6 punktid 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 3) taotleja loobub rahvusvahelise eelekspertiisi nõudest või Eesti Vabariigi väljavalimise nõudest pärast käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud tähtaja möödumist;
4) taotleja ei ole kinni pidanud käesoleva paragrahvi 5. lõikes sätestatud nõudest.»;
3) lõiked 7–9 tunnistatakse kehtetuks;
4) lõiget 11 täiendatakse pärast sõna «toimingut» sõnadega «või käesoleva paragrahvi 1. ja 2. lõikes sätestatut».
§ 25. VII peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
RIIKLIK KASULIKE MUDELITE REGISTER»
§ 26. Paragrahvid 31–33 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 31. Registri asutamine
Registri asutab ja registri pidamise põhimääruse kinnitab Vabariigi Valitsus.
§ 32. Registri pidamine
(1) Registri vastutav ja volitatud töötleja on Patendiamet.
(2) Registri koosseisu kuuluvad kanderaamat ja registritoimik.
(3) Registrikanded on registreerimistaotluse andmete kanne, registreerimistaotluse andmete muutmise kanne, registreerimistaotluse menetluse kanne, registreeringu andmete kanne, registreeringu andmete muutmise kanne, registreeringu kehtivuse pikendamise kanne ja registreeringu kustutamise kanne.
(4) Registrikanne tehakse Patendiameti, apellatsioonikomisjoni või kohtu otsuse alusel.
(6) Taotleja nõudmisel lükatakse kasuliku mudeli registreerimine registris edasi, kuid mitte rohkem kui 18 kuud prioriteedikuupäevast arvates. Nõue peab olema esitatud koos registreerimistaotlusega.
(7) Registreeringu andmete kande, registreeringu andmete muutmise kande ja registreeringu kustutamise kande teade avaldatakse Patendiameti ametlikus väljaandes.
(8) Pärast registreeringu andmete kandmist registrisse koostab Patendiamet kasuliku mudeli kirjelduse.
(9) Kasuliku mudeli kirjelduse vorminõuded ja vormistamise korra kehtestab majandusminister.
(10) Kasuliku mudeli kirjeldust hoitakse registritoimikus.
(11) Pärast registreeringu andmete kande teate avaldamist väljastab Patendiamet kasuliku mudeli omanikule kasuliku mudeli tunnistuse, milles sisaldub kasuliku mudeli kirjeldus.
(12) Kasuliku mudeli omanike arvust sõltumata väljastatakse ainult üks kasuliku mudeli tunnistus.
(13) Kasuliku mudeli tunnistuse vorminõuded ja vormistamise ning väljaandmise korra kehtestab majandusminister.
(1) Register on avalik. Igaühel on õigus tutvuda registritoimiku ja kanderaamatuga ning saada neist ärakirju.
(3) Registreerimistaotlus loetakse avaldatuks alates registreeringu andmete kande teate avaldamisest.
(4) Enne registreeringu andmete kande teate avaldamist võib registrist väljastada järgmised andmed:
1) leiutise nimetus;
2) rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeks rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni Strasbourg’i kokkuleppe (RT II 1996, 4, 15) järgi;
3) registreerimistaotluse number ja esitamise kuupäev;
4) prioriteediandmed;
5) taotleja ja taotleja esindaja andmed.
(5) Enne registreeringu andmete kande teate avaldamist võivad registreerimistaotluse menetluse toimikuga tutvuda taotleja või isik, kellel on selleks taotleja kirjalik luba või keda taotleja on kirjalikult teavitanud registreerimistaotluse esitamisest ning hoiatanud oma õigusest taotleda kasuliku mudeli registreerimist ja saada kasuliku mudeli omanikuks.
(6) Tagasilükatud, tagasivõetud või tagasivõetuks loetud registreerimistaotluse leiutiskirjeldust ja kasuliku mudeli nõudlust ei avalikustata.
(7) Kirjaliku teabe väljastamise eest võetakse riigilõivu, välja arvatud teabe väljastamise eest järelevalveõiguslikule riigiasutusele või kohtule.»
§ 27. VIII peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«VIII peatükk
KASULIKU MUDELI ÕIGUSKAITSE KEHTIVUS».
§ 28. Paragrahv 34 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 34. Registreeringu kehtivus
(5) Riigilõiv loetakse tasutuks, kui riigilõivu tasumist tõendav dokument on saabunud Patendiametisse.»
§ 29. Paragrahv 35 tunnistatakse kehtetuks.
«§ 36. Kasuliku mudeli registreeringu muutmine
(1) Kasuliku mudeli omanik võib registreeringu kehtivuse ajal muuta kasuliku mudeli registreeringut selles leiutise olemust muutmata ja õiguskaitse ulatust laiendamata.
(2) Kasuliku mudeli registreeringu muutmise taotlus ja riigilõivu tasumist tõendav dokument esitatakse Patendiametile.
(4) Kasuliku mudeli õiguskaitse ulatuse laienemine, mis on tingitud käesoleva paragrahvi 3. lõike alusel tehtud muudatustest, ei piira isikute õigusi, kes enne kasuliku mudeli registreeringus muudatuste tegemise teate avaldamist olid oma majandus- või äritegevuses võtnud arvesse esialgset kasuliku mudeli õiguskaitse ulatust.»
§ 31. IX peatükk tunnistatakse kehtetuks.
§ 32. Paragrahvid 40–43 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 40. Kasuliku mudeli registreerimise taotlemise õiguse üleminek
(1) Isik, kellel on käesoleva seaduse §-s 11 sätestatu kohaselt õigus taotleda kasuliku mudeli registreerimist, võib selle õiguse teisele isikule üle anda.
(2) Kasuliku mudeli registreerimise taotlemise õigus läheb üle pärijale või õigusjärglasele.
(3) Kasuliku mudeli omaniku andmete muutmiseks registreeringu andmete kandes peab kasuliku mudeli omanik või isik, kellele kasulik mudel üle läheb, esitama Patendiametile sellekohase taotluse ja riigilõivu tasumist tõendava dokumendi. Kui taotluse esitab isik, kellele kasulik mudel üle läheb, peab ta taotlusele lisama üleminekut tõendava dokumendi või selle tõestatud ärakirja.
(6) Isik, kellele kasulik mudel on üle läinud käesolevas paragrahvis sätestatu järgi, võib kasuliku mudeli omaniku õigusi kasutama hakata registreeringu andmete muutmise kande jõustumise päevast.
(1) Kasuliku mudeli omanik (litsentsiaar) võib käesoleva seaduse § 14 1. lõikes loetletud kasuliku mudeli omaniku õigused kirjaliku litsentsilepinguga (edaspidi litsentsiga) osaliselt või täielikult ühe või mitme isiku (litsentsiaadi) kasutusse anda.
(2) Litsentsiaat võib litsentsiaari loal litsentsist tulenevad õigused anda all-litsentsiga kolmandale isikule.
(4) Litsentsi võib registreerida registris. Registreerimata litsentsil ei ole kolmandate isikute suhtes õiguslikku jõudu.
(5) Kui kasulik mudel läheb käesoleva seaduse §-s 42 sätestatud juhtudel üle teisele isikule, lähevad sellele isikule üle ka litsentsist tulenevad õigused ja kohustused.»
§ 33. Paragrahv 44 tunnistatakse kehtetuks.
§ 34. Paragrahv 45 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 45. Autorsuse vaidlustamine
(3) Autorsust võib vaidlustada autor või tema pärija.»
§ 35. Paragrahvis 46:
« (1) Isik, kes leiab, et õigus kasulikule mudelile kuulub talle, võib ühe aasta jooksul registreeringu andmete kande teate avaldamise kuupäevast või, kasuliku mudeli ülemineku korral, registreeringu andmete muutmise kande teate avaldamise kuupäevast arvates esitada kasuliku mudeli omaniku vastu kohtusse hagi kasuliku mudeli üleandmiseks.»;
2) lõikes 2 asendatakse sõnad «tunnistuse äravõtmist» sõnadega «kasuliku mudeli üleandmist»;
3) paragrahvi täiendatakse lõigetega 3–5 järgmises sõnastuses:
« (3) Isik, kes leiab, et registreeritud kasulik mudel ei vasta käesoleva seaduse § 5 1. lõikes sätestatule või selle leiutiskirjeldus ei vasta § 9 5. lõikes sätestatule või leiutis ei vasta esialgses registreerimistaotluses avatud olemusele ning registreering takistab tema majandus- või äritegevust, võib esitada kohtusse registreeringu õigusvastaseks tunnistamise hagi kasuliku mudeli omaniku vastu.
(4) Käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud hagi saab esitada registreeringu kehtivuse jooksul.
(5) Registreeringu õigusvastaseks tunnistamise korral teeb Patendiamet registreeringu kustutamise kande, kui kasuliku mudeli omanik või käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud isik esitab Patendiametile taotluse, millele on lisatud jõustunud kohtuotsuse ärakiri.»
§ 36. Paragrahv 47 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 47. Registreeringu vaidlustamine
(1) Asjast huvitatud isik, kes leiab, et leiutise registreerimine Patendiameti poolt on vastuolus käesoleva seaduse § 17 4. lõikes nimetatud vorminõuetega või § 5 2. lõikes või §-s 19 sätestatuga, võib esitada halduskohtumenetluse seadustikus (RT I 1999, 31, 425; 96, 846) sätestatud korras halduskohtusse kaebuse nõudega tunnistada kasuliku mudeli registreering õigusvastaseks ja kohustada Patendiametit registreerimistaotluse menetlust taastama ja uut otsust tegema.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud kaebuse saab esitada kolme kuu jooksul registreeringu andmete kande teate avaldamise päevast arvates.»
§ 37. Paragrahv 49 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 49. Taotleja õiguste kaitse
(1) Taotleja võib käesoleva seaduse § 27 kohaselt esitada Patendiameti otsuse peale kaebuse apellatsioonikomisjonile või kahe kuu jooksul, arvates otsuse kuupäevast, kaebuse halduskohtusse.
(2) Apellatsioonikomisjoni otsusega mittenõustumisel võib taotleja selle vaidlustada, esitades kaebuse halduskohtusse kolme kuu jooksul otsuse tegemise päevast arvates.»
§ 38. Paragrahvis 50:
1) lõike 1 preambulis asendatakse sõnad «esitada kohtusse hagi» sõnadega «pöörduda kohtusse»;
« 4) litsentsist tulenevate vaidluste lahendamiseks;»;
« (5) Enne registreeringu andmete kande teate avaldamist toimepandud ainuõiguse rikkumise korral tuleb hagi esitada käesoleva paragrahvi 4. lõikes toodud tähtaja või ühe aasta jooksul, arvates registreeringu andmete kande teate avaldamise kuupäevast, kusjuures aluseks võetakse hiljem lõppev tähtaeg.»
§ 39. Paragrahvis 51:
« (3) Isik, kes kasutab leiutist litsentsi alusel (litsentsiaat), võib esitada kohtusse hagi litsentsiga seotud vaidluse lahendamiseks.»;
3) lõikes 4 asendatakse sõnad «Kui litsentsilepingus ei ole ette nähtud teisiti» sõnadega «Kui litsentsi andmisel ei ole ette nähtud teisiti».
§ 40. Paragrahvi 52 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kohus arutab kasuliku mudeli alaseid vaidlusi tsiviilkohtumenetluse seadustikus (RT I 1998, 43–45, 666; 108/109, 1783; 1999, 16, 271; 31, 425) sätestatud korras, arvestades käesolevas seaduses kehtestatud erisusi.»
§ 41. Seadust täiendatakse §-ga 521 järgmises sõnastuses:
«§ 521. Tõendamiskohustus
§ 42. Paragrahvi 53 lõikes 3 asendatakse sõnad «tunnistuse kehtivuse» sõnadega «registreeringu kehtivuse».
§ 43. Paragrahvi 55 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kasuliku mudeli alaste vaidluste lahendamisel võib olla kohtus esindajaks patendivolinik.»
§ 44. Paragrahv 57 tunnistatakse kehtetuks.
Riigilõivuseaduses (RT I 1997, 80, 1344; 2000, 5, 32) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 132 lõikes 1 asendatakse arv «2000» arvuga «1600» ja lõikes 4 asendatakse sõna «üleandmise» sõnaga «ülemineku»;
2) paragrahvi 133 pealkirjas ja tekstis asendatakse sõnad «tunnistuse kehtivusaja» sõnadega «registreeringu kehtivuse»;
3) paragrahvi 134 pealkirjas asendatakse sõna «tunnistuse» sõnadega «registreeringu andmete» ja tekstis asendatakse sõna «tunnistuses» sõnaga «registreeringus»;
4) paragrahvi 135 lõikest 1 jäetakse välja sõna «tunnistuse» ja lõikest 2 sõnad «või sundlitsentsi»;
5) paragrahvi 136 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «kui vastuvõtvale ametile».
Käesolev seadus jõustub 2000. aasta 1. juulil.
§ 47. Seaduse teksti avaldamine
Vabariigi Valitsus tagab käesoleva seaduse jõustumisest ühe kuu jooksul kasuliku mudeli seaduse tervikteksti avaldamise Riigi Teatajas koos kõigi tehtud muudatuste ja täiendustega.


Taimekaitsevahendite kasutamine | Kohustuslikud majandamisnõuded | Nõuetele vastavus | Valdkonnad | MES nõuandeteenistus
Järgnevad 2 nõuet on sätestatud taimekaitseseaduses, veeseaduses ning põllumajandusministri määruses.
KM 10. NÕUE 1
Taimekaitsevahendit hoitakse selleks sobivas ruumis, taimekaitsevahendi väikese koguse puhul ka selleks ettenähtud konteineris või kapis, mis on lukustatud ja millel on mürgise aine puhul kasutatav hoiatusmärk. Taimekaitsevahendit hoitakse eraldi toidust, ravimitest ja söödast, et vältida nende saastumist taimekaitsevahendiga.
1) Taimekaitsevahendi kasutaja säilitab taimekaitsevahendit loetava märgistusega originaalpakendis hoiutingimustes, mis tagavad taimekaitsevahendi säilimise kasutuskõlblikuna.
2) Taimekaitsevahendi säilitamiseks sobiv ruum (edaspidi hoiuruum) on:
3) Taimekaitsevahendi säilitamiseks ettenähtud konteiner või kapp asub hoones, mis ei ole elamu ega loomakasvatushoone.
4) Taimekaitsevahendi pakend asetatakse põrandal hoidmise korral puitalusele.
5) Hoiuruumis on vedelikku imavat materjali nagu liiva, saepuru või turvast ning hari, kühvel ja veekindel anum pakendist välja valgunud taimekaitsevahendi kogumiseks. Hoiuruumis on nähtaval kohal esmaabi- ja tulekustutusvahendid ning häirekeskuse hädaabinumber 112.
6) Taimekaitsevahendi tühja pakendit hoitakse hoiuruumis, selleks ettenähtud konteineris või kapis kuni pakendi üleandmiseni ohtlike jäätmete käitlejale.
Alus: Taimekaitseseadus § 78 lg 5 ja 9, põllumajandusministri määrus nr 90 § 1
Kontroll: Põllumajandusamet
KM 10. NÕUE 2
Taimekaitsevahendit tohib kasutada üksnes taimekaitsevahendi loas määratud ja taimekaitsevahendi märgistusele vastavatel tingimustel ja põllumajandusministri 29.11.2011 määruse nr 90 § 4 nõuete kohaselt, arvestades veeseaduses sätestatud erisustega.
(Taimekaitseseadus § 78 lg 1, põllumajandusministri määrus nr 90 § 4, veeseadus § 29 lg 4 p 4)
Põllumajandusministri 29. novembri 2011. a määruse nr 90 „Taimekaitsevahendi kasutamise ja hoiukoha täpsemad nõuded“ §-s 4 on toodud taimekaitsetöö tegemise ohutusnõuded taimekaitsevahendi pritsimise korral:
1) Taimekaitsevahendit kasutatakse taimekaitsevahendi pakendi märgistusel toodud kasutusjuhendi kohaselt, järgides asjakohaseid kasutuspiiranguid, sealhulgas kehtestatud puhvertsooni (vahemaa meetrites pritsitava ala ja veepiiri vahel) ja keeldu kasutada taimekaitsevahendit samal põllul järjestikustel aastatel.
2) Taimekaitsevahendit pritsitakse üksnes töökorras taimekaitseseadmega. Töölahuse valmistamiseks kasutatakse üksnes selleks otstarbeks ettenähtud ning märgistatud mõõteanumat ja seadet.
3) Tühjaks saanud taimekaitsevahendi pakendit loputatakse töölahuse valmistamise ajal puhta veega vähemalt kolm korda, valades loputusvee taimekaitseseadme paaki. Juhul kui taimekaitseseadmel on taimekaitse vahendi tankimisseade koos tühja pakendi loputusmehhanismiga, kasutatakse seda.
4) Töölahuse valmistamisel arvestatakse välja vajaminev töölahuse kogus, et vältida ülejääke. Veehaarde sanitaarkaitsealal või veevõtukoha hooldusalal on keelatud töölahust valmistada.
5) Taimekaitsevahendit on keelatud pritsida, kui tuule kiirus on üle 4 m/s, välja arvatud juhul, kui taimekaitseseadme kasutusjuhendis toodud tehniliste andmete kohaselt lubatakse taimekaitsevahendit kasutada suurema tuule kiiruse puhul. Pritsimisel arvestatakse tuule suunda lähedal asuvate ehitiste ning aia-, põllu- ja metsakultuuride suhtes, et hoida ära nende võimalik saastumine taimekaitsevahendiga.
6) Töölahuse tugeva õhku hajumise vältimiseks on keelatud taimekaitsevahendit pritsida, kui õhutemperatuur on üle 25 °C. Pritsimisest ülejäänud töölahust ei jäeta taimekaitseseadme paaki, vaid see lahjendatakse mitmekordselt veega ja pritsitakse hajutatult põllule.
7) Kui isik on teavitanud taimekaitsevahendi kasutajat oma mesila olemasolust, teavitab taimekaitsevahendi kasutaja kavandatavast taimekaitsetööst vähemalt 48 tundi enne taimekaitsevahendiga pritsimise alustamist seda isikut, kelle mesipuud asuvad kuni kahe kilomeetri kaugusel põllust, kus taimekaitsevahendit kavatsetakse kasutada.
8) Taimekaitsevahendit on keelatud pritsida alal, millel on õitsvaid taimi, välja arvatud juhul, kui taimekaitsevahendi pakendi märgistusel on märge, et seda võib kasutada taimede õitsemise ja mesilaste lendluse ajal.
9) Veekaitsevööndis on juhul, kui kasutatava taimekaitsevahendi pakendi märgistusel ei ole märgitud suuremat puhvertsooni, kooskõlas „Veeseaduse” § 29 lõikega 2 keelatud taimekaitsevahendit pritsida lähemal kui 20 meetrit Läänemere, Võrtsjärve, Lämmijärve, Peipsi ja Pihkva järve veepiirist, 10 meetrit teiste järvede, veehoidlate, jõgede, ojade, allikate, peakraavide ja kanalite ning maaparandussüsteemide eesvoolude veepiirist ning 1 meeter alla 10 km2 valgalaga maaparandussüsteemi eesvoolu veepiirist.
Taimekaitsevahendi kasutaja peab jälgima, et vahendit kasutataks ainult nendel kultuuridel, mis on vahendi
märgistusel loetletud. Taimekaitsevahendi märgistusel näidatud kulunorme võib kasutamisel vähendada,
kuid ei või mingil juhul ületada.
Alus: Taimekaitseseadus § 87 lg 1, põllumajandusministri määrus nr 90 § 4, veeseadus § 29 lg 4 p 4


Keila linna eluruumide kasutamise kord – Riigi Teataja
Keila linna eluruumide kasutamise kord
Keila linna eluruumide kasutamise kord - sisukord
§ 6 Eluruumi taotlejate arvele võtmine
§ 7 Avalduse läbivaatamine
§ 8 Sotsiaaleluruumi üürile andmine arvelevõetud isikule
§ 9 Arvel olevate isikute andmete uuendamine ja arvelt kustutamine
§ 10 Üürilepingu tähtaeg
§ 11 Üürilepingu sõlmimine
§ 12 Eluruumi valduse üleandmine
§ 13 Eluruumi üür ja kõrvalkulud
§ 14 Üürilepingu muutmine ja eluruumi allkasutusse andmine
§ 15 Uue üürilepingu sõlmimine
§ 16 Linna esindamine
§ 17 Kasutusse antud eluruumidele tehtud kulutused
5 ELURUUMI TUNNISTAMINE VARISEMISOHTLIKUKS VÕI KASUTAMISKÕLBMATUKS
§ 18 Eluruumi varisemisohtlikuks või kasutamiskõlbmatuks tunnistamise otsustamine
§ 19 Määruse rakendamine.
§ 20 Määruste ja otsuse kehtetuks tunnistamine
RT IV, 03.09.2016, 16
[RT IV, 03.09.2016, 10 - jõust. 06.09.2016]
Vastu võetud 30.01.2007 nr 3
jõustumine 08.02.2007
26.05.2015 RT IV, 04.06.2015, 8 07.06.2015
30.08.2016 RT IV, 03.09.2016, 10 06.09.2016
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37, sotsiaalhoolekande seaduse § 14, § 41 lõike 1 ja elamuseaduse § 8 punkti 2 alusel.
(1) Keila linna eluruumide kasutamise kord sätestab Keila linna omandis või valduses olevate eluruumide üürile andmise ja eluruumi tagamise teenust vajavate isikute üle arvestuse pidamise korra ning linnavalitsuse pädevuse vastavate toimingute teostamisel.
(2) Eluruumide võõrandamine, vahetamine, kasutamise otstarbe muutmine ja asjaõigustega koormamine toimub Keila linna põhimääruses, Keila linnavara eeskirjas ja teistes õigusaktides sätestatud korras.
(1) Eluruumiks kaesoleva korra mõttes loetakse Keila linna omandis olevat kinnisasja, millel paikneb elamu; korteriomandit, mille eseme reaalosaks on piiritletud eluruum; samuti elamut, korterit ja muud ruumi, mis vastab eluruumile kehtestatud nõuetele, kusjuures eelnimetatud eluruumid peavad olema kasutatavad alaliseks elamiseks.
(2) Sotsiaaleluruum on Keila linna omandis või valduses olev eluruum, mis antakse üürile sotsiaalteenusena eluaset hädasti vajavale isikule, kes ei ole suuteline ega võimeline seda endale või oma perekonnale tagama. Sotsiaaleluruum võib olla kohaldatud erivajadustega inimestele. Sotsiaaleluruumina mõistetakse ka sotsiaalkorterit.
[RT IV, 04.06.2015, 8 - jõust. 07.06.2015]
(3) Vastavalt Võlaõigusseaduse § 272 loike 4 punktile 4 ei kohaldata Võlaõigusseaduses eluruumide uurimise kohta sätestatut sotsiaaleluruumi uurilepingutele. Üürnikku tuleb käesolevas lõikes nimetatud asjaolust teavitada enne uurilepingu sõlmimist.
(1) Eluruumide üürile andmisega ja kasutamisega seotud küsimuste lahendamise otsustab Keila Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus), kui kaesolevas korras ja teistes õigustloovates aktides ei ole sätestatud teisiti. Sotsiaalhoolekandega seotud eluruumi tagamise teenuste osutamine toimub käesolevas korras ja muudel Keila Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) ja linnavalitsuse õigustloovates aktides sätestatud alustel.
(2) Eluruumi üürilepingute täitmist korraldab linnavalitsus koostöös elamu haldajaga. Elamu haldaja pädevus määratakse kindlaks haldamise lepingus ning linnavolikogu ja linnavalitsuse õigusaktides.
(3) Kui Keila linn omandab eluruumi või vabaneb Keila linna omandis või valduses olev eluruum, otsustab linnavalitsus eluruumi edasise kasutamise, arvestades eluruumi ja elamu andmeid, eluruumi tagamise teenuse vajajana arvel olevate isikute vajadusi ning linna vajadust munitsipaal- ja tööandja eluruumide järele.
1) isikud, kes saabusid konkursi korras tööle või teenistusse Keila linnavalitsuse hallatavasse asutustesse ja kes vajavad eluruumi töö või teenistuse ajaks;
2) isikud, kes saabusid tööle Keila linnas asuvatesse ettevõtetesse ja kes vajavad eluruumi töö ajaks;
3) isikud, kellele eluruumi üürileandmine on põhjendatud avaliku huviga;
4) isikud, kelle Keila linnas asuv eluruum on vääramatu jõu tagajärjel muutunud kasutamiskõlbmatuks ja kellel ei ole teist eluruumi ning puudub võimalus seda endale või oma perekonnale tagada;
5) isikud, kes on käesoleva määrusega sätestatud korras tunnistatud Sotsiaalhoolekande seaduse mõistes eluruumi tagamise teenust vajavateks isikuteks.
(2) Eluruumi tagamise teenust vajavad isikud, kes on õigustatud taotlema sotsiaaleluruumi on:
1) ebapiisavate füüsiliste võimetega või psüühiliste erivajadustega isikud, kes vajavad abi ja kellel ei ole seadusjärgseid ülalpidajaid või kelle kasutada olevas Keila linnas asuvas eluruumis ei ole võimalik nende hooldamist korraldada;
3) kinnipidamiskohast või erihoolekandeasutusest vabanenud isikud, kellel ei ole võimalik asuda elama Keila linnas asuvasse eluruumi, mida nad kasutasid enne kinnipidamiskohta paigutamist;
4) orvud ja vanemliku hoolitsuseta alaealised isikud, kes pöörduvad tagasi endisesse elukohta lastehoolekandasutusest, eestkostja või hooldaja juurest ja kellel ei ole võimalik asuda elama Keila linnas asuvasse eluruumi, mida nad kasutasid enne lastehoolekandeasutusse, eestkostja või hooldaja juurde elama asumist.
(3) Lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud isikud loetakse eluruumi tagamise teenust vajavateks isikuteks, kui nende rahvastikuregistrisse kantud elukoht asub Keila linnas.
(4) Lõike 2 punktides 3 ja 4 nimetatud isikud loetakse eluruumi tagamist teenust vajavateks isikuteks, kui nende rahvastikuregistrisse kantud elukoht enne kinnipidamiskohta või erihoolekandeasutusse paigutamist, samuti lastehoolekandeasutusse, eestkostja või hooldaja juurde elama asumist, asus Keila linnas.
(5) Juhul, kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud õigustatud isikud puuduvad, on linnavalitsusel õigus anda eluruume kasutusse teistele soovijatele.
(1) Eluruumi saamiseks esitatakse linnavalitsusele kirjalik avaldus. Avaldusele kirjutab alla eluruumi taotleja või tema esindaja ja kõik taotlejaga ühist eluruumi taotlevad täisealised perekonnaliikmed või nende esindajad.
(2) Sotsiaaleluruumi saamiseks esitab § 4 lõikes 2 nimetatud eluruumi tagamise teenust vajav isik avalduse Keila Sotsiaalkeskusele. Sotsiaalkeskus kontrollib avalduses toodud asjaolusid ja edastab põhjendatud avalduse koos omapoolse motiveeritud ettepanekuga sotsiaaleluruumi andmise otsustamiseks linnavalitsusele.
(3) Avaldus peab sisaldama eluruumi andmise otsustamiseks vajalikke andmeid, sealhulgas:
1) isiku-, elukoha-ja kontaktandmeid;
3) andmed isiku seotuse kohta Keila linnaga;
4) andmed seni kasutatava eluruumi kohta (asukoht, tubade arv, üldpind, mugavuse ja heakorrastatuse aste ja muud olulisemad andmed);
5) eluruumi taotlemise põhjendus (sotsiaaleluruumi taotlemise puhul asjaolud, mille tõttu isik taotleb sotsiaaleluruumi);
6) elamistingimuste halvenemise või eelmise elukoha kaotamise põhjused;
(4) Avaldusele peavad olema lisatud dokumendid, mis on vajalikud isikule eluruumi andmise otsustamiseks.
(5) Sotsiaaleluruumi taotlemisel peavad avaldusele olema lisatud dokumendid, mis tõendavad isiku rasket materiaalset olukorda või tema tervislikku seisundit või tõend hoolekandeasutusest või kinnipidamiskohast vabanemise kohta. (Keila LVK 22.02.2011 m nr 5 jõust 25.02.2011)
§ 6. Eluruumi taotlejate arvele võtmine
(1) Linnavalitsusel on õigus küsida avalduse esitajalt, tema perekonnaliikmetelt ja kolmandatelt isikutelt selgitusi ja dokumente esitatud taotluse kohta.
(2) Isikute arvelevõtmist teostab linnakantselei ning arvet peetakse eluasemekomisjonis, kelle pädevuses on avalduste läbivaatamine ja linnavalitsusele ettepanekute tegemine avalduste rahuldamise või mitterahuldamise kohta.
§ 7. Avalduse läbivaatamine
(1) Linnavalitsus vaatab eluruumi saamiseks esitatud avalduse läbi 30 päeva jooksul kõigi nõutud dokumentide saamisest arvestades.
(2) Linnavalitsus lõpetab taotluse menetlemise, kui:
1) avalduse esitaja ei kuulu §-s 4 nimetatud õigustatud isikute hulka;
2) linnal puudub vaba eluruum (välja arvatud sotsiaaleluruum).
(3) Vaba või sobiva sotsiaaleluruumi puudumisel võtab linnavalitsus sotsiaaleluruumi taotleja arvele eluruumi tagamise teenust vajava isikuna.
(4) Avalduse läbivaatamise tulemused tehakse taotlejale teatavaks kirjalikult.
§ 8. Sotsiaaleluruumi üürile andmine arvelevõetud isikule
(1) Sotsiaaleluruumi vabanemisel või tekkimisel otsustab linnavalitsus selle üürileandmise ühele isikutest, kes on eluruumi tagamise teenuse vajajana arvele võetud.
(2) Sotsiaaleluruumi üürileandmise otsustamisel kaalub linnavalitsus selle üürileandmist kõigile eluruumi tagamise teenuse vajajana arvele võetud isikutele ja arvestab otsuse langetamisel iga isiku arveloleku aega, arvelevõtmise põhjuseid, eluasemeprobleemi tõsidust, vabanenud eluruumi vastavust isiku vajadustele ja muid olulisi asjaolusid.
§ 9. Arvel olevate isikute andmete uuendamine ja arvelt kustutamine
(1) Arvele võetud isik on kohustatud avalduses ja sellele lisatud dokumentides esitatud andmete muutumisel andmeid uuendama, esitades linnavalitsusele 30 päeva jooksul muudatuste toimumisest kirjaliku teatise ja vastavad dokumendid.
(2) Kui avalduses toodud andmed ei ole muutunud, on arvele võetud isik kohustatud iga kalendriaasta esimese kahe kuu jooksul seda linnavalitsusele kirjalikult kinnitama.
(3) Linnavalitsus kustutab arvele võetud isiku arvelt:
2) arvel oleva isikuga eluruumi kasutamiseks üürilepingu sõlmimisel;
3) arvel olemise asjaolude äralangemise tõttu;
4) valeandmete või võltsitud dokumentide esitamisel;
5) eraldatud eluruumi vastuvõtmisest põhjendamatul keeldumisel;
6) käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud kohustuste täitmata jätmise korral;
7) muudel asjaoludel, mille tõttu isiku arvelolek ei ole põhjendatud.
§ 10. Üürilepingu tähtaeg
(1) Üürilepingu võib sõlmida:
1) tähtajaga kuni kolm aastat, kohustusega vabastada eluruum pärast tähtaja möödumist;
2) tähtaega määramata seaduses ettenähtud juhul või kui muul põhjusel on vaja jätta võimalus leping omal äranägemisel lõpetada.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud üürilepingu sõlmimise põhjendused esitab linnavalitsus oma korralduses. Pärast üürileandmise otsustamist linnavalitsuse poolt sõlmitakse eluruumi üürileping üldistel alustel.
(3) Paragrahvi 4 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud üürnik on kohustatud eluruumi vabastama hiljemalt ühe kuu jooksul töölepingu või teenistussuhte lõpetamisest, juhul kui temaga oli sõlmitud tähtajatu üürileping.
§ 11. Üürilepingu sõlmimine
(1) Eluruumi üürileandmise otsustab linnavalitsus eluasemekomisjoni ettepanekul korraldusega, määrates kindlaks üürilepingu olulised tingimused, sealhulgas:
4) üürimäära.
(2) Eluruumid antakse kasutusse otsustuskorras.
(3) Eluruumi kasutamise kohta sõlmitakse kirjalik üürileping. Lepingu sõlmib linnavalitsuse korralduse alusel eluruumi haldaja. Lepinguprojekti kooskõlastab linnavalitsus.
§ 12. Eluruumi valduse üleandmine
Eluruumi valdus antakse üle üleandmise-vastuvõtmise aktiga, millele kirjutavad alla üürnik ja eluruumi haldaja.
§ 13. Eluruumi üür ja kõrvalkulud
(2) Kõrvalkuludeks on tasu üürileandja või kolmanda isiku teenuste ja tegude eest, mis on seotud üüritud asja kasutamisega, muuhulgas valitsemiskulud ja kommunaalkulud.
(3) Keila linnale kuuluvate eluruumide üüri piirmäärad kehtestab vajadusel Keila Linnavolikogu.
(4) Keila linna omandis või valduses olevate eluruumide üüri määrad kinnitab Keila Linnavalitsus.
§ 14. Üürilepingu muutmine ja eluruumi allkasutusse andmine
(1) Poolte kokkuleppel üürilepingu muutmise otsustab linnavalitsus §-s 11 sätestatud korras.
(2) Eluruumi üürnikul on õigus majutada temale üürile antud eluruumi oma abikaasat, alaealisi lapsi ning töövõimetuid vanemaid informeerides sellest viivitamata eluruumi haldajat. Eluruumi tagamise teenuse vajajana arvelevõtmise taotluses näidatud teiste isikute, kes taotlesid ühist eluruumi, majutamiseks nõusoleku andmise otsustab linnavalitsus.
(3) Käesoleva määruse järgi üürile antud eluruumide allkasutusse, eelkõige allüürile andmine on keelatud.
§ 15. Uue üürilepingu sõlmimine
(1) Eluruumi üürilepingu tähtaja möödumisel on üürnikul õigustaotleda uue üürilepingu sõlmimist, kui eluruumi andmise alused ei ole ära langenud.
(2) Uue üürilepingu sõlmimiseks esitab üürnik avalduse ja dokumendid §-s 5 sätestatud korra kohaselt hiljemalt kaks kuud enne üürilepingu tähtaja lõppemist.
(3) Uus üürileping võidakse sõlmida juhul, kui eluruumi andmise alused ei ole ära langenud, üürnik on täitnud lepingujärgsed kohustused ja avaldus ning dokumendid uue üürilepingu sõlmimiseks on esitatud tähtaegselt.
(4) Uue üürilepingu sõlmimise või sellest keeldumise otsustab linnavalitsus korraldusega.
§ 16. Linna esindamine
(1) Linna esindamist korteriühistu, elamuühistu, korteriomanike ühisuse liikmena, seltsingulepingu alusel tegutsemisel lepingu poolena või seltsingulepingu sõlmimisel korraldab linnavalitsus. Volituse andmine linna esindamiseks korteriomanike või -valdajate üldkoosolekul otsustatakse linnapea käskkirjaga.
(2) Linna omandis olevast eluruumist kohtuotsuse alusel väljaostetava isiku suhtes täitemenetluse alustamise, edasilükkamise, peatamise või lõpetamise avalduse esitamise ning avalduse esitamiseks volituste andmise otsustab linnavalitsus.
§ 17. Kasutusse antud eluruumidele tehtud kulutused
(1) Eluruumi kasutaja võib üürilepingu alusel kasutatavale eluruumile teha parendusi või muudatusi ainult eluruumi haldaja või linnavalitsuse eelneval kirjalikul nõusolekul. Nõusoleku parenduseks või muudatuseks annab linnavalitsus, kui parenduste ja muudatustega kaasneb kulude hüvitamine, muudel juhtudel eluruumi haldaja.
(2) Enne kirjaliku nõusoleku andmist hinnatakse parendamisel või muutmisel tehtavate kulutuste jaotumist vajalikeks, kasulikeks ja toreduslikeks Tsiviilseadustiku üldosa seaduse tähenduses. Kasulike ja toreduslike kulutuste tegemist eluruumile võib lubada ainult avalikes huvides.
(3) Eluruumi parendamisel või muutmisel tehtud kulutuste hüvitamise otsustab linnavalitsus enne vastavate töödega alustamist näidates ära millised ja millises ulatuses parendustega seotud kulud hüvitatakse ning näidates vajadusel tehtavate parenduste amortisatsiooni määra.
5. peatükk ELURUUMI TUNNISTAMINE VARISEMISOHTLIKUKS VÕI KASUTAMISKÕLBMATUKS
§ 18. Eluruumi varisemisohtlikuks või kasutamiskõlbmatuks tunnistamise otsustamine
(1) Eluruumi varisemisohtlikuks või kasutamiskõlbmatuks tunnistamise, sellise eluruumi remontimise või selle muul viisil kasutamise, samuti lammutamise otsustab linnavalitsus.
(2) Eluruumi seisukorra kohta koostatakse hinnang, kus märgitakse eluruumi jääkväärtus, lühiiseloomustus, varisemisohtlikuks või kasutamiskõlbmatuks muutumise põhjused, eluruumiga seotud õigused ja kohustused ja muud eluruumiga seotud olulised andmed.
(3) Hinnangu andmiseks võib linnavalitsus tellida arvamuse vastavat kvalifikatsiooni omavatelt isikutelt.
§ 19. Määruse rakendamine.
(1) Linnavalitsus teeb kahe kuu jooksul kaesoleva määruse jõustumise päevast arvates varem eluruumi saamiseks avalduse esitanud isikutele ettepaneku andmete uuendamiseks ning otsustab uuendatud andmete alusel ja käesoleva määruse kohaselt isiku arvelevõtmise.
(2) Tähtajatute üürilepingute korralise ülesütlemise üürnikega, kes ei ole § 4 lõigete 1 ja 2 mõistes õigustatud isikud, otsustab linnvalitsus kolme kuu jooksul määruse jõustumise päevast arvates.
§ 20. Määruste ja otsuse kehtetuks tunnistamine
Keila linna omandis olevate eluruumide kasutamise kord jõustub 8. veebruaril 2007. aastal.


Pakendiregistri põhimäärus – Riigi Teataja
Pakendiregistri põhimäärus - sisukord
§ 5 Registri vastutava töötleja õigused ja kohustused
§ 6 Registri volitatud töötleja kohustused
§ 7 Registriandmete õiguslik režiim
§ 8 Registri pidamise viis ja ülesehitus
§ 11 Registrisse andmete esitajad
§ 12 Andmete registrisse esitamise kord ja tähtajad
§ 13 Andmete registrisse kandmine ja säilitamine
§ 14 Alusdokumentides puuduste kõrvaldamine ja alusdokumentide registrisse vastu võtmisest keeldumine
§ 15 Andmete ristkasutus
§ 16 Registriandmete muutmine
§ 17 Registriandmete arhiveerimine
§ 171 Andmekogusse kantud andmete kaitse
§ 18 Juurdepääs registriandmetele
§ 19 Registriandmete väljastamine ja väljastamise üle arvestuse pidamise kord
§ 20 Järelevalvet teostama õigustatud isikud ja järelevalve teostamise kord
§ 23 „Riikliku pakendiregistri” andmed
RT I, 15.03.2016, 8
[RT I, 07.10.2014, 8 - jõust. 10.10.2014]
Vastu võetud 26.11.2004 nr 346
RT I 2004, 83, 561
jõustumine 12.12.2004
27.08.2009 RT I 2009, 45, 297 01.01.2010
02.10.2014 RT I, 07.10.2014, 8 10.10.2014
10.03.2016 RT I, 15.03.2016, 3 18.03.2016
Määrus kehtestatakse pakendiseaduse § 25 lõike 2 alusel.
[Kehtetu - RT I, 07.10.2014, 8 - jõust. 10.10.2014]
Registri ametlik nimetus on „Pakendiregister” (edaspidi register). Registri nimetuse ametlik lühend on PAKIS.
Registri pidamise eesmärk on Eestis turule lastud kauba pakendite, Eestis tekkinud pakendijäätmete, pakendi korduskasutuse, pakendijäätmete taaskasutamise ning taaskasutamise sihtarvude täitmise kohta arvestuse pidamine „Pakendiseadusest” ja „Pakendiaktsiisi seadusest” tulenevate ülesannete täitmiseks, Euroopa Komisjonile pakendijäätmete alase teabe esitamiseks ning järelevalve teostamiseks.
[RT I 2009, 45, 297 - jõust. 01.01.2010]
§ 5. Registri vastutava töötleja õigused ja kohustused
1) koordineerib registri pidamist ja arendamist;
3) lahendab registri pidamisel tekkinud vaidlusi.
§ 6. Registri volitatud töötleja kohustused
1) vajadusel andma andmeandjatele selgitusi registrikaardi vormide täitmise kohta;
2) pidama andmete registrisse esitamise ja sealt väljastamise arvestust digitaalselt;
3) pidama registrisse kantavate andmete arvestust kalendriaasta põhiselt;
4) esitama registri pidamisega seotud dokumentatsiooni kontrolliõigust omavatele või muudele sellega tutvumiseks õigustatud isikutele;
5) jälgima registrikaardi vormidel esitatud andmete alusel pakendiseaduses sätestatud taaskasutamise sihtarvude täitmist ning kui sihtarvud on täitmata, teavitama sellest vastutavat töötlejat ja Keskkonnainspektsiooni.
6) [kehtetu - RT I, 07.10.2014, 8 - jõust. 10.10.2014]
(2) Lisaks lõikes 1 nimetatule on registri volitatud töötleja kohustatud koostama ja esitama vastutavale töötlejale:
1) paragrahvi 9 lõike 1 punktides 7–9 nimetatud andmed summeerituna eelmise kalendriaasta kohta hiljemalt 15. detsembriks;
[RT I, 15.03.2016, 3 - jõust. 18.03.2016]
2) andmed üle-eelmise kalendriaasta kohta tulenevalt Euroopa Komisjoni otsusest 2005/270/EÜ, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta kehtestatakse andmebaasisüsteemi vormid (ELT L 086, 05.04.2005, lk 6–12), hiljemalt 1. maiks.
§ 8. Registri pidamise viis ja ülesehitus
2) [kehtetu - RT I, 07.10.2014, 8 - jõust. 10.10.2014]
5) arhiivist.
(3) Andmebaasi kantakse §-s 9 nimetatud andmed.
(4) Päevikusse kantakse:
2) andmete andmebaasi kandmise aeg ning kande tegija nimi ja ametikoht;
4) teave ebaõigete andmete parandamise kohta;
5) registrist väljastatavad andmed, väljastamise kuupäev ning selle isiku nimi ja kontaktandmed, kellele andmed väljastati;
6) muu teave.
(5) Andmed kantakse andmebaasi alusdokumentide alusel. Kande alusdokumendid (edaspidi alusdokumendid) on:
1) paragrahvis 9 nimetatud andmed § 12 lõikes 1 nimetatud vormidel;
2) dokumendid andmebaasis paranduse tegemise kohta.
(1) Pakendiettevõtja ja taaskasutusorganisatsiooni kohta kantakse andmebaasi järgmised andmed:
2) äriregistri kood;
3) postiaadress ja selle asukoha Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatori (edaspidi EHAK) kood;
4) põhitegevusala ja sellele vastav Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori (edaspidi EMTAK) kood;
5) volitatud esindaja nimi, ametikoht, telefoninumber, elektronpostiaadress;
6) kontaktisiku nimi, ametikoht, telefoninumber, elektronpostiaadress;
7) Eesti turule lastud ühekorrapakendi iga pakendimaterjali liigi mass;
8) käibelt kõrvaldatud korduskasutuspakendi iga pakendimaterjali liigi mass;
9) taaskasutatud pakendijäätmete iga pakendimaterjali liigi mass, sealhulgas taaskasutuse viis vastavalt pakendiseaduse §-dele 6–9;
91) selle jäätmekäitleja nimi, kellele pakendijäätmed üle anti, ja riik, kus toimus taaskasutus;
10) andmebaasi kantavad andmed kinnitanud audiitori ja tema ettevõtja nimi, telefoninumber, elektronpostiaadress;
11) vandeaudiitori audiitorkontrolli kokkuvõte.
(2) Taaskasutusorganisatsiooni kohta kantakse andmebaasi lisaks lõikes 1 loetletud andmetele lepingu sõlminud pakendiettevõtjate nimed, sealhulgas iga pakendiettevõtja äriregistri kood, taaskasutusorganisatsiooniga sõlmitud lepingu number ning sõlmimise ja lõpetamise aeg.
(3) Andmebaasi ei kanta taaskasutusorganisatsiooniga lepingu sõlminud selliste pakendiettevõtjate nimesid, kellel puuduvad lõike 1 punktides 7–10 loetletud andmed.
§ 10. [Kehtetu - RT I 2009, 45, 297 - jõust. 01.01.2010]
§ 11. Registrisse andmete esitajad
Registrisse andmete esitajateks (edaspidi andmeandja) on:
1) pakendiettevõtja, kes laseb turule pakendatud kaupa ega ole kohustusi üle andnud taaskasutusorganisatsioonile;
2) taaskasutusorganisatsioon.
§ 12. Andmete registrisse esitamise kord ja tähtajad
(1) Andmeandja esitab eelmise kalendriaasta kohta registri volitatud töötlejale §-s 9 nimetatud andmed keskkonnaministri määrusega kehtestatud pakendiregistri registrikaardi vormidel digitaalselt digitaalallkirjaga kinnitatult või autoriseeritud kasutajana veebipõhisesse andmebaasi. Andmed esitatakse registri volitatud töötlejale hiljemalt 1. septembriks.
(2) Lõikes 1 nimetatud registrikaardi digitaalsed vormid teeb registri volitatud töötleja kättesaadavaks registri veebilehel.
§ 13. Andmete registrisse kandmine ja säilitamine
(1) Registri volitatud töötleja registreerib esitatud alusdokumendid ja kannab nendes sisalduvad andmed andmebaasi või kinnitab autoriseeritud kasutaja andmebaasi kantud andmed.
§ 14. Alusdokumentides puuduste kõrvaldamine ja alusdokumentide registrisse vastu võtmisest keeldumine
(1) Kui registrisse esitatud alusdokumentides esineb puudusi, saadab registri volitatud töötleja hiljemalt 20 tööpäeva jooksul puuduse avastamisest arvates andmeandjale alusdokumendis märgitud elektronpostiaadressil teate kõrvaldamist vajavate puuduste kohta.
(2) Kui puudusi määratud tähtpäevaks ei kõrvaldata, saadab registri volitatud töötleja andmeandjale alusdokumendis märgitud elektronpostiaadressil teate alusdokumentide vastu võtmisest keeldumise kohta. Veebipõhisesse andmebaasi autoriseeritud kasutaja vahetult esitatud andmetele teeb registri volitatud töötleja märke „Tagasi saadetud”.
§ 15. Andmete ristkasutus
Määruse § 9 lõike 1 punktides 1–4 nimetatud andmete suhtes toimub ristkasutus äriregistriga.
§ 16. Registriandmete muutmine
(2) Kui eelmise kalendriaasta kohta registrile esitatud andmed osutuvad ebaõigeteks, peab andmete esitaja viivitamata taotlema registriandmete muutmist. Registrile varem esitatud andmete vastuolu korral uute andmetega teavitab registri volitatud töötleja sellest andmeandjat.
(21) Registriandmete muutmist saab taotleda kuni andmete esitamise aasta 1. novembrini. Andmete esitamise aastale eelnenud aastate andmeid tagasiulatuvalt muuta ei saa.
(3) Registriandmete muutmiseks esitab andmeandja andmete muutmise taotluse, mis sisaldab andmete esitaja nime, registrikoodi ja kontaktandmeid ning andmeid, mida soovitakse muuta.
(4) Andmeandja on kohustatud esitama tegelikkusele vastavad andmed hiljemalt 20 tööpäeva jooksul pärast lõikes 2 sätestatud teate saamist.
(5) Registri volitatud töötleja on kohustatud registris andmed parandama viivituseta, kuid hiljemalt 20 tööpäeva jooksul pärast õigete andmete saamist.
(6) [Kehtetu - RT I 2009, 45, 297 - jõust. 01.01.2010]
(7) Paragrahvis 9 nimetatud andmeid, mida eelmise kalendriaasta kohta esitatakse või muudetakse pärast 1. novembrit, ei arvestata § 6 lõike 2 punkti 1 alusel summeeritud andmetes.
§ 17. Registriandmete arhiveerimine
(1) Arhiivi kantakse registrist kustutatud aktuaalsuse kaotanud andmed. Registriandmed ja alusdokumendid arhiveeritakse digitaalselt ja säilitatakse „Arhiiviseaduses” sätestatud korras.
(2) [Kehtetu - RT I 2009, 45, 297 - jõust. 01.01.2010]
(3) Arhiveeritud registriandmeid ja dokumente säilitatakse 7 aastat.
§ 171. Andmekogusse kantud andmete kaitse
Andmekogusse kantud andmete turvaklass on K2T2S2 ja turbeaste on keskmine (M).
§ 18. Juurdepääs registriandmetele
(1) Registriandmed on avalikud valitsusasutustele ja valitsusasutuste hallatavatele riigiasutustele neile seadusega või seaduse alusel antud ülesannete täitmiseks.
(2) Lõikes 1 nimetamata andmekasutajatele on avalikud § 9 lõike 1 punktide 1 ja 2 andmed, taaskasutusorganisatsiooniga lepingu kehtivuse aeg ning § 9 lõike 1 punktide 7–9 summeeritud andmed.
(21) Lõikes 2 nimetatud andmed avalikustatakse volitatud töötleja veebilehel masinloetaval kujul.
(3) [Kehtetu - RT I 2009, 45, 297 - jõust. 01.01.2010]
(4) [Kehtetu - RT I 2009, 45, 297 - jõust. 01.01.2010]
§ 19. Registriandmete väljastamine ja väljastamise üle arvestuse pidamise kord
(1) Registriandmete, sealhulgas registriarhiivi kantud registriandmete väljastamine toimub „Avaliku teabe seaduses” sätestatud korras.
(2) Registriandmeid väljastatakse registrist tasuta, kui õigusaktidega ei ole sätestatud teisiti.
(3) [Kehtetu - RT I, 07.10.2014, 8 - jõust. 10.10.2014]
§ 20. Järelevalvet teostama õigustatud isikud ja järelevalve teostamise kord
(1) Järelevalvet registri pidamise üle teostab registri vastutav töötleja. Andmekaitsealast järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle teostab Andmekaitse Inspektsioon vastavalt oma pädevusele.
3) saada teavet andmete andmekogust väljastamise ja kasutamise kohta.
(3) Registri pidamisel puuduste ilmnemisel on registri volitatud töötleja kohustatud likvideerima järelevalve teostaja ettekirjutuses nimetatud puudused järelevalve teostaja määratud tähtajaks.
Registrit finantseeritakse riigieelarvest sihtotstarbeliste summadena registri volitatud töötleja eelarverealt.
(2) Registri likvideerimine toimub kooskõlas avaliku teabe seaduse nõuetega.
§ 23. „Riikliku pakendiregistri” andmed
Lisad 1–5
[Kehtetud - RT I 2009, 45, 297 - jõust. 01.01.2010]