Tartu Karlova Kooli hoolekogu tegutsemise kord - Karlova
Tartu Karlova Kooli hoolekogu tegutsemise kord
15.09.2014 nr 255
Hoolekogu moodustamise ja tegutsemise kord (edaspidi kord) reguleerib Tartu linna munitsipaalpõhikooli ja -gümnaasiumi (edaspidi põhikool ja gümnaasium või koos nimetatuna kool) ja koolieelse munitsipaallasteasutuse (edaspidi lasteasutus) hoolekogusse liikmete valimist, nende volitusi, hoolekogude koosseisude kinnitamist, hoolekogude töökorralduse põhimõtteid ja aruandlust.
(1) Kooli hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, pedagoogide, kooli pidaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
(3) Kooli hoolekogu ülesandeks on muuhulgas:
1) avaldada arvamust kooli õppekava eelnõu või selle muutmise eelnõu ning õppekorralduse muudatuste kohta;
2) otsustada nõusoleku andmine või sellest keeldumine lõimitud aine- ja keeleõppe kasutamiseks, kutsealase eelkoolituse või kutseõppe läbiviimiseks ja piirkondliku eripära või kooli omapära arvestamiseks põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §-s 15 sätestatud õppeainete nimistu muutmisel;
3) osaleda kooli arengukava väljatöötamisel, avaldada arvamust kooli arengukava eelnõu või selle muutmise eelnõu kohta;
4) avaldada arvamust kooli põhimääruse eelnõu või selle muutmise eelnõu kohta;
5) teha vajadusel linnavolikogule ettepanek kooli õppekeele otsustamiseks, kui hoolekogu on seisukohal, et põhikooli õppekeeleks peaks olema eesti keelest erinev keel;
6) teha vajadusel linnavolikogule ettepanek Vabariigi Valitsuselt loa taotlemiseks gümnaasiumis eesti keelest erinevas keeles õppe korraldamiseks või kakskeelse õppe korraldamiseks;
7) avaldada arvamust kooli vastuvõtu korra ja tingimuste eelnõu või nende muutmise eelnõu kohta;
8) otsustada vajadusel nõusoleku andmine või sellest keeldumine haridus- ja teadusministri kehtestatud koolivaheaegadest erinevate koolivaheaegade kehtestamiseks gümnaasiumis;
9) avaldada arvamust kooli kodukorra eelnõu või selle muutmise eelnõu kohta;
10) avaldada arvamust arenguvestluse korraldamise tingimuste ja korra eelnõu või nende muutmise eelnõu kohta;
11) arutada läbi õpilaste turvalisusega seotud riskid õppe- ja kasvatustegevuses ning avaldada arvamust riskide vältimiseks kavandatud meetmete kohta;
12) osaleda vajadusel kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamisel;
13) arutada vajadusel läbi kooli ujulas lastega juhtunud vigastused, basseinivee kontrolli tulemused ja muude nõuete täitmine;
14) kuulata ära koolitervishoiuteenuse osutaja õppeaasta jooksul kogutud terviseinfo analüüs ja ettepanekud;
15) teha vajadusel ettepanekuid koolis pakutava toiduvaliku määratlemiseks;
16) avaldada arvamust kooli eelarve kava projekti kohta;
17) teha vajadusel ettepanek pikapäevarühma moodustamiseks;
18) teha ettepanekuid pikapäevarühma töö planeerimiseks ja korraldamiseks;
19) otsustada vajadusel nõusoleku andmine või sellest keeldumine pikapäevarühma täitumuse ülemisest piirnormist suurema rühma täitumuse ülemise piirnormi kehtestamiseks;
20) otsustada nõusoleku andmine või sellest keeldumine põhikooli klassile seaduses sätestatud klassi täitumuse ülemisest piirnormist suurema klassi täitumuse piirnormi kehtestamiseks (kuni 26 õpilast);
21) avaldada arvamust kooli sisehindamise aruande kohta;
22) tutvuda sisehindamise küsimustes kooli nõustamise tulemuste kohta koostatud tagasisidearuandega;
23) kehtestada direktori ettepanekul pedagoogide, välja arvatud direktori, ametikohtade täitmiseks konkursi läbiviimise kord;
24) tugi- ja mõjutusmeetmena arutada õpilasega tema käitumist;
25) õpilase või vanema pöördumise alusel arutada läbi ja võtta seisukoht koolis õpetamist ja kasvatamist puudutavas vaidlusküsimuses;
26) nimetada oma esindajad komisjonide ja töörühmade koosseisu õigusaktides ette nähtud juhtudel või kooli direktori ettepanekul, samuti vajadusel esindaja, kes osaleb õppenõukogu koosolekul;
27) teha linnavalitsusele ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
Hoolekogu liikmete valimine
(1) Kooli hoolekogusse kuuluvad Tartu linna, õppenõukogu, vanemate ning õpilaste, võimalusel vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad. Põhikooli hoolekogu koosseisu peab kuuluma õpilaste esindaja, kui põhikoolis on moodustatud õpilasesindus. Hoolekogu koosseisu ei pea kuuluma vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindaja, kuid neist kummastki võib hoolekogusse kuuluda üks esindaja.
(2) Vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad peavad moodustama enamuse kooli hoolekogu liikmetest.
(3) Vanemate, vilistlaste, kooli toetavate organisatsioonide ja Tartu linna esindajaks ei tohi olla sama kooli või lasteasutuse töötaja.
(4) Kooli direktor otsustab käesolevas korras lubatud piirides hoolekogu struktuuri, hoolekogu liikmete arvu ja asendusliikmete vajaduse, õpilaskonna esindaja valimise korraldamise ning algatab esindajate valimise.
§ 4. Vanemate esindaja valimine
(1) Põhikooli iga kooliastme õpilaste vanemad valivad iga kooliastme kohta üks kuni kolm esindajat, arvestades kooli direktori ettepanekut hoolekogu liikmete arvu kohta.
(2) Vanemate esindajaks ei või olla isik, kes on samas koolis või lasteasutuses valitud teise rühma, teiste vanemate või huvigrupi esindajaks.
(3) Kui esindaja valitakse kauemaks kui ühe hoolekogu koosseisu volituste ajaks, määratakse esindaja valimisel tema esindajaks olemise tähtaeg (volituse aeg).
(4) Vanemate esindaja valitakse hääletamise teel. Kandidaadi võib üles seada iga vanem. Kandidaadiks võib olla üles seatud iga vanem. Esindaja valimine otsustatakse lihthäälteenamusega.
(5) Vanemate esindaja valimine ja vajadusel tema volituse aeg protokollitakse.
(6) Vanemate esindaja esindab hoolekogus esindatavate arvamusi, mille selgitab välja enda valitud viisil.
§ 5. Asendusliikme valimine
(1) Kooli direktori ettepanekul võivad vanemad valida vanemate esindajana hoolekogusse valitud isikule (põhiliige) asendusliikme. Asendusliige valitakse põhiliikme valimisega samas korras.
(2) Asendusliige osaleb hoolekogu töös, kui põhiliige ei saa hoolekogu töös osaleda või põhiliikme volitused on lõppenud.
§ 6. Kooli vilistlaste esindaja
(1) Kooli vilistlased, kes tegutsevad organiseerunult, võivad valida hoolekogusse oma esindaja, kui kooli direktor on neile teinud vastava ettepaneku.
(2) Organiseerunult tegutsevate vilistlaste esindaja esitab kooli direktorile vilistlaste esindajaks valitud isiku andmed ning andmed tema volituse kehtimise aja kohta, kui esindaja on valitud kauemaks ajaks kui ühe hoolekogu koosseisu volituste ajaks.
§ 7. Kooli toetava organisatsiooni esindaja
(1) Kooli tegevust toetav organisatsioon, mis tegutseb juriidilise isikuna või seltsinguna ning mille tegevuse eesmärk lepingu või põhikirja kohaselt on kooli toetamine, võib valida hoolekogusse oma esindaja, kui kooli direktor on teinud organisatsioonile vastava ettepaneku.
(2) Kooli toetava organisatsiooni esindusõigusega juhatuse liige või seltsinglane esitab kooli direktorile kooli toetava organisatsiooni esindajaks valitud isiku andmed ning andmed tema volituse kehtimise aja kohta, kui esindaja on valitud kauemaks ajaks kui ühe hoolekogu koosseisu volituste ajaks.
(1) Kooli õpilasesindus või õpilaskond valib hoolekogusse õpilaste esindaja või esindajad, arvestades kooli direktori ettepanekut hoolekogu liikmete arvu kohta. Kui esindaja valitakse kauemaks kui ühe hoolekogu koosseisu volituste ajaks, määratakse esindaja valimisel tema volituse aeg.
(2) Õpilaste esindaja valitakse õpilasesinduses hääletamise või õpilaskonnas korraldatud valimiste teel. Kandidaadiks võib olla üles seatud iga õpilane. Kandidaadi võib üles seada iga õpilane. Esindaja valimine otsustatakse lihthäälteenamusega.
(3) Kui õpilaste esindaja valib kooli õpilasesindus, esitab õpilasesindus kooli direktorile õpilaste esindajaks valitud isiku andmed.
(4) Valimiste korraldamisel selgub õpilaskonna esindaja valimistulemuste alusel. Kooli direktor kinnitab vajadusel õpilaskonna esindaja valimise täpsema korra.
(1) Kooli õppenõukogu valib kooli hoolekogusse nimetamiseks oma esindaja või esindajad, arvestades kooli direktori ettepanekut hoolekogu liikmete arvu kohta. Kui esindaja valitakse kauemaks kui ühe hoolekogu koosseisu volituste ajaks, määratakse esindaja valimisel tema volituse aeg.
(2) Ühe asutusena tegutseva põhikooli ja gümnaasiumi õppenõukogu valib vähemalt kaks esindajat, kellest üks esindab gümnaasiumi ja teine põhikooli õpetajaid.
(3) Ühe asutusena tegutseva põhikooli ja lasteasutuse õppenõukogu valib vähemalt kaks esindajat, kellest üks esindab põhikooli ja teine lasteasutuse õpetajaid.
(4) Kooli õppenõukogu esindajaks võib olla kooli iga pedagoog, välja arvatud pedagoog, kelle töölepingujärgne ülesanne on juhtida kooli või lasteasutust või asendada direktorit tema eemalviibimise ajal. Õppenõukogu esindaja valitakse hääletamise teel. Kandidaadi võib üles seada iga õppenõukogu koosolekust osavõttev pedagoog. Esindaja valimine otsustatakse lihthäälteenamusega.
(5) Õppenõukogu esindaja valimine ja vajadusel tema volituse aeg protokollitakse.
§ 10. Tartu linna esindaja
(1) Tartu linna esindaja kooli hoolekogusse nimetab Tartu Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) hoolekogu koosseisu kinnitamisel.
(2) Tartu linna esindajaks kooli hoolekogus võib olla:
1) linnavolikogu liige;
2) linnavalitsuse liige või linnapea;
3) linnavalitsuse teenistuja.
Hoolekogu koosseisu kinnitamine
(1) Kooli direktor esitab iga õppeaasta alguses 10. oktoobriks Tartu Linnavalitsuse haridusosakonnale (edaspidi haridusosakond) hoolekogusse valitud esindajate andmed.
(2) Haridusosakond võib nõuda esindaja volitusi tõendava dokumendi esitamist.
§ 12. Hoolekogu koosseisu kinnitamine ja volitused
(1) Linnavalitsus kinnitab igaks õppeaastaks kooli hoolekogu koosseisu nelja nädala jooksul pärast käesoleva korra paragrahvi 11 alusel andmete saamist.
(2) Hoolekogu koosseisu volitused kehtivad hoolekogu koosseisu kinnitamise päevast kuni uue hoolekogu koosseisu kinnitamiseni.
1) vanemate esindajaks valitud vanema lapse väljaarvamisel koolist või lasteasutuse rühma nimekirjast,
2) vanemate, vilistlaste ja kooli toetava organisatsiooni esindajaks valitud isiku tööleasumisel koolis, mille hoolekogu liige ta on,
3) uue esindaja valimisel esindatavate poolt,
4) esindajaks valitud pedagoogi töösuhte lõppemisel,
5) esindajaks valitud õpilase väljaarvamisel koolist,
6) organisatsiooni, mida esindaja esindab, tegevuse lõppemisel või
7) esindaja surma korral.
§ 13. Hoolekogu koosseisu muutmine
(1) Hoolekogu liikme volituse ennetähtaegsel lõppemisel teavitab kooli direktor sellest esimesel võimalusel haridusosakonda ning esitab vajadusel haridusosakonna kaudu linnavalitsusele taotluse hoolekogu koosseisu muutmiseks, milles on välja toodud uue esindaja andmed.
(2) Pärast taotluse saamist otsustab linnavalitsus koosseisu muutmise üle ning kinnitab vajadusel muudetud kujul hoolekogu uue koosseisu.
§ 14. Hoolekogu juhtimine
(1) Hoolekogu koosseisu esimesel koosolekul valivad hoolekogu liikmed enda hulgast esimehe ja aseesimehe ning protokollija.
(2) Hoolekogu tegevust juhib hoolekogu esimees, keda asendab tema äraolekul kõigis küsimustes aseesimees. Hoolekogu esimees on kohustatud oma äraolekust (sh kui esineb takistus hoolekogu esimehe ülesannete täitmiseks) aseesimeest teavitama.
§ 15. Hoolekogu töövorm ja tegevuse planeerimine
(1) Hoolekogu peamine töövorm on koosolek.
(2) Kooli hoolekogu koosolekud toimuvad õppeaasta kestel vähemalt üks kord nelja kuu jooksul.
(3) Hoolekogu koostab igaks õppeaastaks tööplaani, milles on välja toodud:
2) tegevuste sisu (temaatika).
(4) Hoolekogu tööplaanist teavitatakse vanemaid seitsme kalendripäeva jooksul pärast tööplaani kinnitamist.
§ 16. Hoolekogu korraline koosolek
(1) Kooli hoolekogu korralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees.
(2) Koosoleku toimumise aeg ja koht ning kavandatud päevakord teatatakse hoolekogu liikmetele ja teistele koosolekule kutsutud isikutele vähemalt seitse kalendripäeva enne koosoleku toimumist.
(3) Kui hoolekogu päevakorras on teema, mille osas peab hoolekogu liige välja selgitama esindatavate arvamuse, peab hoolekogu liikmele enne koosoleku toimumist jääma mõistlik aega esindatavate arvamuse välja selgitamiseks.
(4) Hoolekogu korralise koosoleku toimumise aeg, koht ja kavandatud päevakord tehakse vanematele teatavaks hiljemalt kolm kalendripäeva enne koosoleku toimumist.
§ 17. Hoolekogu erakorraline koosolek
(1) Hoolekogu erakorralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees vähemalt kahe hoolekogu liikme, kooli direktori või haridusosakonna ettepanekul või kui see on vajalik erakorralise küsimuse lahendamiseks.
(2) Hoolekogu erakorralise koosoleku toimumise aeg ja koht ning kavandatud päevakord teatatakse hoolekogu liikmetele ja teistele koosolekule kutsutud isikutele hiljemalt kolm tööpäeva enne erakorralise koosoleku toimumist.
(3) Hoolekogu erakorralise koosoleku toimimise aeg, koht ja kavandatud päevakord tehakse vanematele teatavaks võimalusel hiljemalt hoolekogu koosoleku toimumisega samal päeval.
§ 18. Hoolekogu koosoleku läbiviimine
(1) Hoolekogu koosolekut juhatab hoolekogu esimees.
(4) Vajadusel kutsub hoolekogu esimees liikmeks mitteolevaid isikuid hoolekogu koosolekule nõu või selgitusi andma päevakorras olevatel teemadel.
(5) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekul osaleb vähemalt kaks kolmandikku hoolekogu liikmetest, sealhulgas hoolekogu esimees või aseesimees. Nõutud kvoorumi puudumisel kutsub hoolekogu esimees kokku uue koosoleku.
(6) Hoolekogu koosolekutest võtab aruandekohustuslikuna osa kooli või lasteasutuse direktor.
(7) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekul osaleb vähemalt kaks kolmandikku vastavas kooloiosas esindajaks valitud liikmetest. Kõikidele hoolekogu liikmetele peab õppeaasta jooksul olema loodud võimalus osaleda kolmel hoolekogu koosolekul.
§ 19. Vaidlusküsimuse lahendamine
Õpilasel ja vanemal on õigus pöörduda hoolekogu poole õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral.
§ 20. Kooli eelarve kava projekti kohta arvamuse või soovituse andmine
(1) Kooli direktor esitab hoolekogule pärast vastavaks õppeaastaks hoolekogu koosseisu kinnitamist järgmise aasta eelarve kava projekti arvamuse või soovituse andmiseks.
(2) Hoolekogu annab oma arvamuse või soovituse eelarve kava projekti kohta novembrikuu jooksul.
§ 21. Hoolekogu liikme õigused
1) teha ettepanekuid koosoleku päevakorra täiendamiseks või muutmiseks,
2) avaldada koosolekul arvamust,
3) esineda arutatavates küsimustes selgitustega,
4) teha otsuse suhtes ettepanekuid ja
§ 22. Hoolekogu koosoleku protokollimine
(1) Hoolekogu koosolekul arutatud teemade ning vastuvõetud otsuste kohta koostatakse protokoll, mille allkirjastavad koosoleku juhataja ja protokollija. Protokollija edastab protokolli kooli asjaajamise eest vastutavale töötajale kolme tööpäeva jooksul hoolekogu koosoleku toimimisest.
5) koosolekule kutsutud isikute ees- ja perekonnanimed ning nende ametinimetused või esimehe loal koosolekust osavõtnud isikud;
9) protokollija ees- ja perekonnanimi.
(3) Kooli asjaajamise eest vastutav töötaja sisestab hoolekogu protokolli dokumendiregistrisse ja vormistab selle. Protokoll vormistatakse dokumendiregistris seitsme kalendripäeva jooksul hoolekogu koosoleku toimumisest.
§ 23. Hoolekogu otsused ja nende täitmine
(1) Hoolekogu otsused võetakse üldjuhul vastu avalikul hääletamisel, hoolekogu liikme nõudmisel või omal äranägemisel võib hoolekogu esimees välja kuulutada salajase hääletamise.
(2) Hoolekogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Poolt- ja vastuhäälte võrdse arvu korral on otsustavaks hoolekogu esimehe hääl.
(3) Hoolekogu otsused jõustuvad nende vastuvõtmisel, kui otsuses ei ole sätestatud teisiti. Kui hoolekogu otsus on suunatud kindlale adressaadile, teavitab hoolekogu esimees tehtud otsusest adressaati hiljemalt koosolekule järgneval tööpäeval. Adressaadi nõudmisel väljastab kooli või lasteasutuse asjaajamise eest vastutav töötaja väljavõtte hoolekogu protokollist, mis sisaldab adressaati puudutavat otsust.
(4) Hoolekogu õiguspäraste otsuste täitmist korraldab kooli või lasteasutuse direktor ning teavitab sellest järgmistel koosolekutel hoolekogu.
(5) Hoolekogu vastuvõetud otsused on avalikud isikuandmeid mittesisaldavas osas ning asjast huvitatud isikul on õigus koolis nendega tutvuda.
§ 24. Otsuse vastuvõtmine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
(2) Otsuse vastuvõtmiseks koosolekut kokku kutsumata saadab hoolekogu esimees hoolekogu liikmetele otsuse eelnõu, selgitab otsustamist vajavat küsimust ja teeb kättesaadavaks otsuse tegemiseks vajalikud materjalid ning annab vastamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui kaks tööpäeva.
(3) Hoolekogu liige teavitab hoolekogu esimeest oma seisukohast. Otsus loetakse vastuvõetuks, kui otsuse poolt on üle poole hoolekogu liikmetest, sealhulgas hoolekogu esimees või aseesimees.
(4) Hääletustulemused protokollib hoolekogu esimees. Protokoll registreeritakse käesoleva korra paragrahvis 23 sätestatud korras ning selle allkirjastab hoolekogu esimees. Protokollis tuuakse välja hoolekogu liikmete antud vastuse aeg ja sisu.
§ 25. Hoolekogu otsusega mittenõustumine
Hoolekogu otsusega mittenõustumisel on huvitatud isikul õigus pöörduda kooli või lasteasutuse üle järelevalvet tegeva asutuse poole 30 päeva jooksul arvates päevast, millal isik vaidlustatavast otsusest teada sai või oleks pidanud teada saama.
§ 26. Täpsem hoolekogu töökord
Kooli hoolekogu võib kehtestada endale täpsustatud töökorra arvestades käesolevas korras sätestatuga.
(1) Kooli hoolekogu kinnitab augusti- või septembrikuus õppeaasta jooksul tehtud töö aruande ja esitab selle augusti- või septembrikuu jooksul kooli veebilehe kaudu vanematele teadmiseks.
(2) Aruanne peab kajastama õppeaasta jooksul tehtud tööd, saavutatud tulemusi, lahendatud küsimusi ja uueks õppeaastaks kavandatud plaane. Hoolekogu aruandes ei või välja tuua hoolekogu koosolekutel arutatud küsimustega seotud isikute isikuandmeid.
§ 28. Korra jõustumine
Kord jõustub 15. septembril 2014. a.


Mälestise ja muinsuskaitsealal paiknevate ehitiste konserveerimise, restaureerimise, remondi ja ehitamise projektide koostamise ja neis eelnevate uuringute tegemise tingimused ja kord ning muinsuskaitse eritingimuste koostamise kord – Riigi Teataja
Mälestise ja muinsuskaitsealal paiknevate ehitiste konserveerimise, restaureerimise, remondi ja ehitamise projektide koostamise ja neis eelnevate uuringute tegemise tingimused ja kord ning muinsuskaitse eritingimuste koostamise kord
Mälestise ja muinsuskaitsealal paiknevate ehitiste konserveerimise, restaureerimise, remondi ja ehitamise projektide koostamise ja neis eelnevate uuringute tegemise tingimused ja kord ning muinsuskaitse eritingimuste koostamise kord - sisukord
§ 3 Projekti koostaja
§ 4 Muinsuskaitseametiga kooskõlastatavad projektdokumendid
§ 5 Projekti koostamise lähtedokumendid
§ 51 Kalmistutega seotud erisused
II UURINGUD JA EKSPERTIISID
§ 6 Uuringud
§ 7 Arhiivi- ja bibliograafiauuring
§ 8 Väliuuring
§ 9 Mõõdistamine
§ 10 Kultuuriväärtusega tarindite ja detailide inventeerimine
§ 11 Ehitusajalooline uuring
§ 12 Arheoloogiline uuring
§ 13 Tehniline uuring
§ 14 Laboriuuringud ja analüüsid
§ 15 Kompleksuuring
§ 16 Uurimistööde programm
§ 17 Mälestise uurimise luba
§ 18 Uuringute aruanded
§ 19 Ekspertiis
III MUINSUSKAITSE ERITINGIMUSED, RESTAUREERIMISKONTSEPTSIOON
§ 20 Muinsuskaitse eritingimuste koostamine
§ 201 Muinsuskaitse eritingimuste koostamine Muinsuskaitseameti poolt
§ 21 Muinsuskaitse eritingimuste kooskõlastamine
§ 22 Restaureerimiskontseptsioon
IV PROJEKTI STAADIUMID JA SISUNÕUDED
§ 23 Eelprojekt
§ 24 Põhiprojekt
§ 25 Hooldusjuhend
§ 27 Sisekujunduse põhiprojekt
§ 28 Tööprojekt
§ 29 Tööde alustamise luba
Vastu võetud 30.06.2003 nr 9
RTL 2003, 83, 1230
19.04.2007 RTL 2007, 32, 562 26.04.2007
06.01.2009 RTL 2009, 8, 89 23.01.2009
Määrus kehtestatakse «Muinsuskaitseseaduse» § 35 lõigete 2 ja 5 alusel.
(1) Määrus sätestab mälestise ja muinsuskaitsealal paiknevate ehitiste konserveerimise, restaureerimise, remondi ja ehitamise projektide (edaspidi projekt) koostamise ja neis eelnevate uuringute tegemise tingimused ja korra ning muinsuskaitse eritingimuste koostamise korra. Käesolevat määrust kohaldatakse kinnismälestistega seotud projektidele.
(2) Projekti koostamisel lähtutakse Eesti Standardikeskuse 18.06.2002 käskkirjaga nr 67 kinnitatud Eesti standardist EVS 811:2002 (edaspidi standard), arvestades käeolevast määrusest tulenevaid erisusi.
(3) Käesolevas määruses reguleeritud haldusmenetlus toimub «Haldusmenetluse seaduses» sätestatud korras, arvestades käesolevast määrusest tulenevaid erisusi.
(1) Mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise omanik või valdaja (edaspidi omanik või valdaja) esitab Muinsuskaitseametile § 1 lõikes 1 loetletud tööde tegemiseks kirjaliku taotluse, milles kirjeldatakse kavandatavaid töid.
(2) Muinsuskaitseameti peadirektor annab ühe kuu jooksul taotluse esitamisest kirjaliku arvamuse kavandatavate tööde võimalikkusest mälestise kaitse ja säilimise seisukohalt, millest teavitatakse omanikku või valdajat posti teel lihtkirjaga või elektrooniliselt.
(3) Keerukamatel juhtudel pöördub Muinsuskaitseamet seisukoha saamiseks Muinsuskaitse Nõukogu vastava ekspertnõukogu poole.
§ 3. Projekti koostaja
Projekte ja muinsuskaitse eritingimusi võivad koostada ettevõtjad ja vastutavad spetsialistid, kellele on väljastatud «Muinsuskaitseseaduse» §-s 36 sätestatud tegevusluba. Tegevusluba omavate isikute loetelu avalikustatakse Muinsuskaitseameti veebilehel.
§ 4. Muinsuskaitseametiga kooskõlastatavad projektdokumendid
(1) Muinsuskaitseametiga tuleb kooskõlastada alljärgnevad projektdokumendid:
1) uurimistööde programm;
3) restaureerimiskontseptsioon;
5) põhiprojekt;
6) tööprojekti osad, mille kohta esitab Muinsuskaitseamet vastava nõudmise põhiprojekti kooskõlastamisel;
7) haljastusprojekt (kui seda ei esitata põhiprojekti koosseisus);
8) hooldusjuhend (kui seda ei esitata põhiprojekti koosseisus).
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud projektdokumendid esitatakse Muinsuskaitseametile kooskõlastamiseks köidetuna formaadis A4.
(3) Muinsuskaitseamet vaatab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud projektdokumendid läbi hiljemalt ühe kuu jooksul, arvates nende kooskõlastamiseks esitamise päevast ning teavitab kooskõlastamisest või kooskõlastamata jätmisest kooskõlastamiseks esitajat kolme tööpäeva jooksul posti teel lihtkirjaga või elektrooniliselt. Vajadusel võib Muinsuskaitseamet nõuda projekti või selle osa ekspertiisi või esitada projektdokumendi seisukoha saamiseks Muinsuskaitse Nõukogule või tema alalisele ekspertnõukogule. Kui projekti kooskõlastamine võtab aega rohkem kui üks kuu, teavitab Muinsuskaitseamet sellest dokumentide esitajat kirjalikult. Kooskõlastuse kehtivusaeg on 2 aastat.
(4) Muinsuskaitseamet ei kooskõlasta käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud projektdokumente, kui:
1) projekti koostajal puudub projekti koostamiseks nõutav tegevusluba;
3) esitatud projektdokument ei ole vastavuses Muinsuskaitseameti poolt eelnevalt kooskõlastatud projektdokumendiga või nõutav eelnev staadium puudub (põhiprojekti võib koostada muinsuskaitse eritingimuste alusel ilma eelprojekti koostamata, kui Muinsuskaitseamet otsustab, et selleks puudub vajadus);
4) projektlahendus on vastuolus seadustest tulenevate nõuetega;
5) projektlahendus on vastuolus mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise kaitse ja säilitamise huvidega;
6) Muinsuskaitse Nõukogu või tema alaline ekspertnõukogu ei soovita projektdokumendis esitatud lahendust kooskõlastada;
7) projektdokumendi või selle osa kohta tehtud ekspertiis ei pea projektlahendust mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise kaitse ja säilimise seisukohalt vastuvõetavaks.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 loetletud puuduste ilmnemisel tagastab Muinsuskaitseamet projektdokumendi dokumentide esitajale puuduste kõrvaldamiseks.
(6) Kõigist Muinsuskaitseametiga kooskõlastatud projektdokumentidest jääb üks eksemplar Muinsuskaitseameti arhiivi. Kokkuleppel Muinsuskaitseametiga võib nende hulgast välja jätta muinsuskaitse seisukohalt ebaolulised joonised.
§ 5. Projekti koostamise lähtedokumendid
(1) Projekti lähtedokumentidele, mis on loetletud standardis, lisanduvad järgmised kohustuslikud dokumendid:
3) Muinsuskaitseametiga kooskõlastatud uurimistööde programm, kui selliste uuringute tegemine on eritingimustega ette nähtud ja programm ei sisaldu eritingimustes;
4) ehitise kohta tehtud väliuuringute ja tehniliste uuringute aruanded;
5) Muinsuskaitse Nõukogu või selle ekspertnõukogude otsused, ekspertiisiaktid või muud asjassepuutuvad dokumendid;
(2) Muinsuskaitsealale rajatava ehitise projekti lähtedokumentidele, mis on loetletud standardis, lisanduvad järgmised kohustuslikud dokumendid:
2) ehituspiirkonnas tehtud uuringute aruanded;
3) Muinsuskaitse Nõukogu või selle ekspertnõukogude otsused.
(3) Nõuetekohaste lähtedokumentideta võib koostada ainult eskiisprojekte, mille järgi ei ehitata.
(4) Kui väliuuringud tehakse enne projekti koostamist, siis määratletakse uurimistööde programm, selle nõutav sisu ja maht eraldi dokumendina vastavalt käesoleva määruse § 16 lõikele 2. Kui väliuuringud tehakse ehitustööde käigus, siis määratletakse need muinsuskaitse eritingimustega või eraldi dokumendina.
§ 51. Kalmistutega seotud erisused
“Sõjahaudade kaitse seaduse” rakendamisel kohaldatakse käesolevat määrust mälestiseks tunnistatud või muinsuskaitsealal või mälestise või muinsuskaitseala kaitsevööndis asuvale kalmistule surnute matmisele ja hauarajatiste rajamisele järgmiste erisustega:
1) surnu säilmete täpse matmispaiga valik kooskõlastatakse Muinsuskaitseametiga ainult juhul, kui konkreetne matmispaik on tunnistatud mälestiseks;
2) hauarajatiste konserveerimise, restaureerimise, remondi ja ehitamise projekt kooskõlastatakse Muinsuskaitseametiga juhul, kui konkreetne matmispaik või kalmistu on tunnistatud mälestiseks või kalmistu asub muinsuskaitsealal;
3) juhul, kui hauarajatiste konserveerimise, restaureerimise, remondi ja ehitamise projekti kooskõlastamine Muinsuskaitseametiga on kohustuslik, esitatakse Muinsuskaitseametile kirjalik taotlus kooskõlastuse andmiseks. Vastavas taotluses kirjeldatakse kavandatavaid töid ning esitatakse kavandatavaid töid illustreerivad joonised. Vastava kirjelduse ja joonise koostamisele ei kohaldata käesoleva määruse § 1 lõikes 2, §-s 3, § 4 lõikes 1 ja §-s 5 sätestatut. Vastavat kirjeldust ja jooniseid käsitletakse projektdokumendina käesoleva määruse § 4 tähenduses;
4) Muinsuskaitseametil on õigus nõuda taotluse esitajalt standardist tulenevatele nõuetele vastava projekti esitamist, kui kavandatava hauarajatise mõõtmed, konstruktsioon või välimus võib oluliselt mõjutada rajatise kavandatava asukoha miljööd;
5) Muinsuskaitseametil on õigus kooskõlastuse andmisest keelduda käesoleva määruse § 4 lõike 4 punktides 2-7 toodud alustel. Juhul, kui Muinsuskaitseamet on esitanud nõude käesoleva paragrahvi punktis 4 nimetatud projekti esitamiseks, on Muinsuskaitseametil õigus kooskõlastuse andmisest keelduda ka käesoleva määruse § 4 lõike 4 punktis 1 toodud alusel;
6) juhul, kui hauarajatiste konserveerimise, restaureerimise, remondi ja ehitamiseprojekti kooskõlastamine Muinsuskaitseametiga on kohustuslik ja kooskõlastus on antud, ei ole kooskõlastatud tööde alustamiseks käesoleva määruse §-s 26 sätestatud luba vajalik. Töid ja järelvalvet võib teostada ka muinsuskaitselist tegevusluba mitteomav isik.
[RTL 2007, 32, 562 - jõust. 26.04.2007]
II. peatükk UURINGUD JA EKSPERTIISID
§ 6. Uuringud
(1) Vastavalt tööde iseloomule ja mahule võib Muinsuskaitseamet nõuda alljärgnevate uuringute läbiviimist:
(2) Uuringud võivad toimuda nii enne projekti koostamist kui ka selle ajal, samuti on võimalik uuringute jätkumine ehitustööde ajal (tarindite avamise, hilisemate lisandite ja kattekihtide eemaldamise käigus). Viimasel juhul peab vastav nõue kajastuma tööde alustamise loa aluseks olevas põhiprojektis ja ehitustööde tegemise lepingus.
§ 7. Arhiivi- ja bibliograafiauuring
Arhiivi- ja bibliograafiauuringuga selgitatakse kirjalike materjalide (dokumentide, jooniste, fotode) olemasolu ning neid materjale süstematiseeritakse ja analüüsitakse. Analüüsi eesmärgiks on anda ülevaade objekti kujunemisest ja ehitusetappidest ning saada lähteandmeid väliuuringute tegemiseks. Uuringute alusel hinnatakse ühtlasi objekti arhitektuurilist, kunstilist ja kultuuriloolist väärtust.
§ 8. Väliuuring
5) tehniline uuring;
6) laboriuuringud ja analüüsid.
§ 9. Mõõdistamine
(1) Mõõdistamise eesmärgiks on projekti koostamiseks ja väliuuringuteks vajaliku alusmaterjali saamine. Vastavalt vajalikule täpsusastmele jagunevad mõõdistustööd alljärgnevalt:
2) arhitektuuriline mõõdistamine tehakse objekti kohandamisel tänapäeva vajadustele või objekti teaduslikul uurimisel, samuti juhtudel, mis ei ole otseselt seotud detailuuringutega;
3) arhitektuuri-arheoloogiline mõõdistamine tehakse uurimistööde käigus arheoloogiliste uuringute tulemusena ilmnenud varasemate hooneosade ja ehitusetappide sidumiseks olemasoleva ehitussubstantsiga. Kõik arhitektuuri-arheoloogilised mõõdistused tuleb geodeetiliselt siduda.
(2) Mõõdistamise täpsus peab vastama projekti staadiumile ja nõutud uuringute vajadustele. Mõõdistamise tulemused vormistatakse mõõdistusjoonistena (plaanide, vaadete, lõigete, detailjoonistena). Mõõdistusjooniste mõõtkava valitakse vastavalt objekti keerukusastmele, projekti staadiumile ja uuringute vajadusele.
§ 10. Kultuuriväärtusega tarindite ja detailide inventeerimine
Kultuuriväärtusega tarindite ja detailide inventeerimise (loetelu koostamise) eesmärgiks on eelnimetatute selgitamine ehitises ja nendele väärtushinnangu andmine.
§ 11. Ehitusajalooline uuring
(1) Ehitusajalooliste uuringute (sondaažid, avangud, proovid, šurfid) eesmärgiks on kultuuriväärtusega varjatud tarindite, detailide, viimistluskihtide jne avastamine ning nende säilivuse ja seisundi selgitamine, samuti ehitise ja tema tarindite ehitusjärkude selgitamine. Ehitusajaloolised uuringud tehakse ehitise viimistluskihtide või tarindite osalise avamise teel.
(3) Proovid (vajadusel laboriuuringud) tehakse materjalide (kivid, mört, krohv, puit, värv) omaduste või päritolu määratlemiseks.
(4) Šurfid kaevatakse võimaliku kultuurikihi määramiseks, samuti võimalike varjatud tarindite avastamiseks.
(5) Kõigi ehitusajalooliste uuringute kohad määratletakse joonistel mõõtmetega ja fikseeritakse fotode ning joonistega.
§ 12. Arheoloogiline uuring
(1) Arheoloogilise uuringu eesmärgiks on kultuurikihi avastamine ja vajadusel selle läbiuurimine ning leidude dokumenteerimine.
(2) Arheoloogiliste uuringutega võivad kaasneda laboriuuringud ja analüüsid, samuti leidude korrastamine ja konserveerimine, muuseumidele üleandmine ja aruande vormistamine.
§ 13. Tehniline uuring
Tehnilised uuringud on:
1) mälestise tarinduse ja ehitusvõtete selgitamine;
§ 14. Laboriuuringud ja analüüsid
§ 15. Kompleksuuring
Kompleksuuringu eesmärgiks on anda mälestisest igakülgne ülevaade, see uuring hõlmab nii ajaloolisi, kunstilisi kui ka tehnilisi uuringuid. Kompleksuuringu põhjal saab välja selgitada mälestise säilitamise ja edaspidise kasutamise võimalused.
§ 16. Uurimistööde programm
(1) Mälestise substantsi mõjutavate uuringute (ehitusajaloolised ja arheoloogilised uuringud) tegemiseks koostatakse uurimistööde programm, milles loetletakse kavandatavad uuringud, määratletakse nende eesmärk, kohad ja ajakava.
(2) Uurimistööde programm esitatakse köites, mis sisaldab seletuskirja uuringute ulatuse põhjenduse, uuringute tegemise metoodika, uuringutega lammutatud või kahjustatud tarindite taastamise ja uuringute teostajate kohta ning vajalikul hulgal jooniseid, mis võimaldab piisava täpsusega määrata uuringute ulatust ja neid lokaliseerida.
(3) Uurimistööde programm kooskõlastatakse Muinsuskaitseametiga ning see on aluseks mälestise uurimise loa taotlemisel.
§ 17. Mälestise uurimise luba
(1) Mälestise ja muinsuskaitsealal paikneva ehitise uurimiseks, mis mõjutavad tema substantsi (ehitusajaloolised uuringud), on vaja Muinsuskaitseameti luba.
(2) Loa väljastamise või sellest keeldumise otsustab Muinsuskaitseameti peadirektor sellekohase taotluse põhjal ühe kuu jooksul, arvates taotluse esitamisest. Loa andmisest keeldumise põhjuseks võib olla:
1) uurimistööde programm ei ole vastuvõetav;
2) uuringu tegijal puudub tegevusluba;
3) uuringu tegijal puudub vajalik tehniline varustus;
4) uuringuga tekitatakse oht mälestisele;
5) puudub omaniku nõusolek;
6) varasemate uuringute aruannete esitamata jätmine.
(3) Uuringuteks, mis mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise substantsi ei mõjuta (arhiivi- ja bibliograafiauuringud; väliuuringute alaliikidest mõõdistused ja tehnilised uuringud), ei ole luba vaja.
§ 18. Uuringute aruanded
(1) Arhiivi- ja bibliograafiauuringu aruandes esitatakse mälestise ajalugu (ehituslugu, ehitusjärgud, omanikud, sündmused) seostatuna taustaga (lähiümbruse või piirkonna ajalooga, üldise ajaloo- ja kultuuritaustaga) ning antakse hinnang ehitise ja selle säilinud osade väärtusele. Aruanne vormistatakse köitena, mis sisaldab tekstiosa, jooniste koopiaid ja fotosid.
(2) Väliuuringu aruandes esitatakse uuringupunktide paiknemine vastavatel joonistel (plaanid, lõiked, fassaadid), samuti kirjeldused, fotod ja järeldused. Aruanne esitatakse köitena, kusjuures seletuskirjas esitatakse uuringute mahu võrdlus nende aluseks olnud uurimistööde programmiga ja koopiad laboriuuringute tulemustest.
1) Mõõdistusjoonised vormistatakse köitena, mille seletuskirjas antakse ülevaade mõõdistamisel kasutatud metoodikast ja tehnikast.
2) Kultuuriväärtusega tarindite ja detailide inventeerimise aruandes (loetelus) nimetatakse ja kirjeldatakse uuringute käigus avastatud ehitusajaloolise väärtusega detailid (nii kohakindlad kui ka irddetailid) ja tarindid ning antakse igaühe kohta väärtushinnang ja dateering. Aruanne esitatakse köitena ja sellele lisatakse joonised asukoha lokaliseerimiseks ning iga detaili või tarindi foto(d) või mõõdistusjoonised.
3) Arheoloogiliste uuringute aruandes esitatakse uuringuala üldiseloomustus, eelnevate uuringute tulemused, kaevamis- ja muude uurimistööde käik, uuritud kihtide kirjeldused viidetega joonistele, fotodele, leiuplaanidele ja muudele lisadele. Aruandes esitatakse uurimistulemused, dateeringud, võimalikud teaduslikud järeldused, vajadusel ettepanekud leidude ja tarindite säilitamise tingimuste kohta. Aruandele lisatakse uuritud ala asendi- ja kaevandiplaanid, leiuplaanid, kihtide ja profiilide joonised, fotod, proovide ja leidude nimekiri viidetega hoidlatele, kus neid säilitatakse. Aruande üks eksemplar antakse Muinsuskaitseametile ja teine leide säilitavale asutusele.
4) Tehnilise uuringu aruandes esitatakse tehtud arvutuste loetelu ja kirjeldus, tulemused ja järeldused. Arvutused säilitatakse uuringu tegija arhiivis. Aruanne vormistatakse köitena, milles esitatakse ka koopiad laboriuuringute tulemustest.
5) Laboriuuringute ja analüüside aruandes esitatakse uuringute eesmärk, metoodika, analüüsimiseks võetud proovide või esemete täpne kirjeldus koos asukohaskeemiga (sh kust ja millisest ehitiseosast, ruumist, tarindist, seinast, kihist jne need on võetud), tehtud laborikatsete või analüüside metoodika (koos viitega Eesti või rahvusvahelisele baas- või normdokumendile), katsetulemused proovide kaupa ning andmete võrdlemisel ja süstematiseerimisel saadud järeldused.
(3) Kompleksuuringute aruanne esitatakse köitena, käsitledes uuringuliike eraldi (peatükkides, osades) ja tuues eraldi välja koondtulemused ja -järeldused. Aruandele lisatakse koopiad laboriuuringute tulemustest ja saadud järeldustest, kusjuures iga eri uuringu puhul tuleb käsitleda tehtud laboriuuringute eesmärki ja metoodikat ning esitada analüüsimiseks võetud proovide või esemete ehitisel paiknemise piisavalt täpne kirjeldus (vajadusel joonised).
(4) Uuringute aruande üks eksemplar antakse Muinsuskaitseametile köidetuna, soovitavalt ka digitaalkujul.
§ 19. Ekspertiis
(1) Ehitustöödel, mis on seotud mälestisega, määratakse nõutavad ekspertiisid muinsuskaitse eritingimustega või eelprojekti kooskõlastamise käigus.
(2) Kui ehitustööde käigus avastatakse kultuuriväärtusega leid või tarind või muu asi, mis nõuab ekspertide seisukohta, või avariiseisundis tarind, mis tingib projektlahenduse muutmist, otsustatakse ekspertiisi vajadus objektil muinsuskaitselist järelevalvet teostava erialaspetsialisti, ehitustööde vastutava juhataja, omaniku või valdaja ja Muinsuskaitseameti esindaja poolt. Vastav otsus protokollitakse ning omanikule või valdajale, ehitustööde vastutavale juhatajale, järelevalvet teostavale erialaspetsialistile ja Muinsuskaitseametile antakse protokolli üks eksemplar. Üks eksemplar protokollist saadetakse kohalikule omavalitsusele.
(3) Ekspertiisiaktist antakse üks eksemplar omanikule või valdajale, ehitustööde vastutavale juhatajale, järelevalvet teostavale erialaspetsialistile ja Muinsuskaitseametile. Muinsuskaitselist järelevalvet teostav spetsialist lisab koopia talle antud ekspertiisiaktist järelevalve aruandele (ehitustööde tegemise muinsuskaitseline aruanne).
III. peatükk MUINSUSKAITSE ERITINGIMUSED, RESTAUREERIMISKONTSEPTSIOON
§ 20. Muinsuskaitse eritingimuste koostamine
(1) Muinsuskaitse eritingimused koostatakse uuringutulemuste põhjal ja nendes nähakse ette mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise täiendava uurimise, säilitamise, konserveerimise, restaureerimise ja remondi nõuded.
(2) Muinsuskaitse eritingimuste sisu on:
1) mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise ajalooline ülevaade ja dateeringud;
3) järeldused tehtud uuringutest;
4) tehnilise seisukorra hinnang;
5) kultuuriväärtuslike tarindite ja detailide inventeerimise aruanne (loetelu), kui seda ei ole esitatud eraldi aruandena;
6) väärtushinnangud mälestise osadele, konstruktsioonidele ja detailidele;
7) hinnangud mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise või selle osa kavandatavale funktsioonile ja muudatustele ning muinsuskaitse piirangud ja nõuded projektlahendusele.
(3) Muinsuskaitse eritingimused vormistatakse köitena, milles sisaldub eelnevat käsitlev seletuskiri ning ehitise praegust olekut kajastavad joonised ja muu graafiline materjal. Eritingimuste koosseisu võib lisada tehtud uuringute aruanded või nende kokkuvõtted.
§ 201. Muinsuskaitse eritingimuste koostamine Muinsuskaitseameti poolt
(2) Muinsuskaitse eritingimuste koostamiseks esitatakse kirjalik taotlus Muinsuskaitseametile. Taotluses märgitakse mälestise riikliku registri number või muinsuskaitsealal paikneva ehitise aadress, kirjeldatakse eritingimuste koostamise vajadust, ulatust ning eesmärki.
(3) Muinsuskaitseameti peadirektori poolt taotluste läbivaatamiseks moodustatud komisjon teeb otsuse muinsuskaitse eritingimuste koostamise või sellest keeldumise kohta 30 päeva jooksul taotluse esitamisest, lähtudes mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise säilimise tagamise vajadusest ning tööde erakorralisusest.
(4) Muinsuskaitseamet teavitab lõikes 3 nimetatud otsusest mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise omanikku kirjalikult.
[RTL 2009, 8, 89 - jõust. 23.01.2009]
§ 21. Muinsuskaitse eritingimuste kooskõlastamine
(1) Muinsuskaitse eritingimused kooskõlastatakse Muinsuskaitseametiga, välja arvatud käesoleva määruse § 201 sätestatud juhul. Muinsuskaitseamet võib keelduda muinsuskaitse eritingimuste kooskõlastamisest alljärgnevatel põhjustel:
1) esineb vastuolu Muinsuskaitseseadusest või teistest õigusaktidest tulenevate nõuetega;
2) esitatud dokumendi maht ei ole piisav või esinevad sisulised puudujäägid;
3) dokumendis on esitatud sisuline väärhinnang või ebatäpsus;
4) esinevad ehitise kaitse ja säilitamise suhtes vastuvõtmatud seisukohad kavandatavate funktsioonide või muudatuste osas.
(2) Muinsuskaitse eritingimused kehtivad kaks aastat, alates nende Muinsuskaitseametiga kooskõlastamise või Muinsuskaitseameti poolt väljastamise päevast. Kui selle aja jooksul ei ole Muinsuskaitseametile kooskõlastamiseks esitatud nende alusel koostatud projekti, kuuluvad eritingimused uuele läbivaatamisele Muinsuskaitseametis ja võimalusel pikendamisele.
§ 22. Restaureerimiskontseptsioon
(1) Restaureerimiskontseptsioon (edaspidi kontseptsioon) koostatakse ainult suuremahulise mälestise või mälestiste kompleksi (ansambli) jaoks või väga komplitseeritud pikaajalise konserveerimis-restaureerimisprotsessi puhul. Kontseptsioonis määratletakse:
1) konserveerimise või restaureerimise kavandatav ulatus;
2) restaureerimise põhimõtteline suunitlus (arhitektuurilisest, funktsionaalsest, tehnilisest, organisatsioonilisest aspektist);
3) võimalikud funktsioonid;
4) vajalikud uuringud;
5) kavandatavate tööde järjestus.
(2) Kontseptsioonis võib esitada mitu erinevat varianti. Kontseptsioon vormistatakse lühidalt, kuid peab sisaldama tema üheseltmõistetavuseks vajalikku seletuskirja ja jooniseid. Kontseptsioon esitatakse köitena.
(3) Kontseptsioon kooskõlastatakse Muinsuskaitseametiga.
(4) Kontseptsioon on suuniseks järgmiste uurimis-, projekteerimis- ja ehitustööde tegemisel.
IV. peatükk PROJEKTI STAADIUMID JA SISUNÕUDED
§ 23. Eelprojekt
(1) Eelprojekti sisunõudeid käsitleb standard, muinsuskaitse aspekti käsitletakse eelprojekti järgmistes osades:
2) arhitektuur (kavandatavate muudatuste või ennistuste kirjeldus, hoone välisilme käsitlus), sealhulgas kultuuriväärtusega detailide ja tarindite käsitlus;
3) sisearhitektuur (kavandatavate muudatuste või restaureerimiste kirjeldus), sealhulgas kultuuriväärtusega detailide ja tarindite käsitlus;
4) tarindid (seisukoht olemasolevate tarindite kontrollimise, säilitamise ja vajadusel asendamise kohta; olemasolevate, remonditavate ja lisatavate tarindite kirjeldus, remondi ulatuse määratlus, nõuded kasutatavate materjalidele, piirdetarindite ehitusfüüsikaline käsitlus);
5) küte ja ventilatsioon (nõuded sisekliimale, selle tagamise moodused, seadmete ja torustike paigutamine mälestise substantsi);
6) veevarustus ja kanalisatsioon (torustike paigutamine mälestise tarinditesse);
7) elektri- ja nõrkvoolupaigaldis (juhtmete paigutamine mälestise tarinditesse);
(3) Eelprojekti joonistel eristatakse tingmärkidega säilitatavad, lammutatavad ja ehitatavad tarindid, suletavad ja uued avad ning säilitatavad (korrastatavad, remonditavad, restaureeritavad) ja asendatavad (ajaloolise eeskuju järgi või erinevad) avatäited koos viimaste materjali äramärkimisega. Kultuuriväärtusega detailid ja tarindid tähistatakse eraldi tingmärgiga ja näidatakse nende asukoht igal joonisel, mille alasse nad jäävad.
(4) Eelprojekt kooskõlastatakse Muinsuskaitseametiga. Kooskõlastamisel määratletakse järgmiste projekteerimisstaadiumide (põhiprojekt, tööprojekt) Muinsuskaitseametiga kooskõlastamise ja täiendavate uuringute tegemise vajadus.
(5) Muinsuskaitseamet võib eelprojekti kooskõlastamisel sätestada nõude, et ehitustöid võib alustada alles pärast avamiskomisjoni sellekohast otsust.
(6) Eelprojekt ei saa olla aluseks tööde alustamise loa väljastamisel Muinsuskaitseameti poolt.
§ 24. Põhiprojekt
(1) Põhiprojekti sisunõudeid käsitleb standard, muinsuskaitse aspekti käsitletakse põhiprojekti kõigis osades.
(2) Seletuskirja arhitektuuri ja sisearhitektuuri osades esitakse ülevaade muinsuskaitse eritingimuste (ka restaureerimiskontseptsiooni ja eelprojekti, kui need olid koostatud ja Muinsuskaitseametiga kooskõlastatud) järgimisest ning eraldi osana kultuuriväärtusega detailide ja tarindite käsitlus (restaureerimine, konserveerimine, teisaldamine, eksponeerimine, kaitsmine ehitustööde ajal jne) koos loetelu ja paiknemisega.
(3) Põhiprojekti joonistel eristatakse tingmärkidega säilitatavad, lammutatavad ja ehitatavad tarindid, suletavad ja uued avad ning säilitatavad (korrastatavad, remonditavad, restaureeritavad) ja asendatavad (ajaloolise eeskuju järgi või erinevad) avatäited, kusjuures viimatinimetatute kohta esitatakse põhiprojekti mahus tööjoonised.
(4) Tarindite osas esitatakse säilitatavate, asendatavate ja renoveeritavate tarindite paiknemine (joonistel) ning remonditavate tarindite tehniline lahendus (ristlõiked, profiilid, liited), suletavad ja uued avad ning säilitatavate avatäidete käsitlus (korrastamine, remont, restaureerimine) ja uute avatäidete tööjoonised. Kõikidel joonistel, mille alasse jäävad kultuuriväärtusega detailid või tarindid, eristatakse need vastava tingmärgiga ja varustatakse viitega.
(5) Määratletakse ehitustööde mõju mälestise substantsile (lammutatavad ja lisatavad ehitiseosad, sisselõigatavate avade suurus ja asukoht, kasutatavad materjalid, detailide tehniline lahendus ja välimus).
(6) Kui esineb vajadus hoone osaliseks remontimiseks või mõne hooneosa (korteri, akende, siseuste vms) remontimiseks, koostatakse põhiprojekt ainult remonditava hooneosa kohta. Seejuures käsitletakse põhiprojekti üldosas hoone kui terviku arhitektuuri- ja konstruktsioonilahendust.
(7) Seletuskirja eraldi osas (hooldusjuhendis) käsitletakse mälestise säilimiseks pärast kavandatavate tööde lõpetamist vajalikke hooldustöid. Eraldi käsitletakse kultuuriväärtusega tarindite ja detailide hooldust.
(8) Põhiprojekt kooskõlastatakse Muinsuskaitseametiga. Muinsuskaitseamet võib nõuda tööprojekti muinsuskaitseliste eriosade (hooneosade detailjooniste, profiilijooniste jms) või muude ehitiseosade tööjooniste täiendavat kooskõlastamist.
(9) Muinsuskaitseamet võib nõuda projekti täiendamist tehnovõrkude paigaldamist käsitlevate või muude muinsuskaitseliselt oluliste detailide ning tarindite tööjoonistega.
(10) Vajadusel võib põhiprojekti koostada ainult hoone välisviimistluse või sisekujunduse kohta.
§ 25. Hooldusjuhend
Mälestise ja muinsuskaitsealal paikneva ehitise hooldusjuhendis peavad kajastuma:
1) juhised mälestise säilimiseks vajalike pidevate või perioodiliste hooldustööde kohta;
2) mälestises paiknevad kultuuriväärtusega detailid ja tarindid (loetelu). Kui hooldusjuhend esitatakse Muinsuskaitseametile kooskõlastamiseks iseseisva dokumendina (mitte projektdokumentatsiooni koosseisus), tuleb loetelu varustada vajalike joonistega detailide asukoha üheseks mõistmiseks ja detailide äratundmiseks vajalike fotodega;
3) juhised mälestise erikäsitlust nõudvate detailide ja pindade, kaasa arvatud kultuuriväärtusega tarindite ja detailide hooldamiseks (korrashoiuks, puhastamiseks, hooldusremondiks).
(1) Kui esineb vajadus mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise fassaadide korrastamiseks, võib koostada välisviimistluse põhiprojekti.
(2) Välisviimistluse põhiprojekt koostatakse Muinsuskaitseametiga kooskõlastatud muinsuskaitse eritingimuste alusel ja selles esitatakse kõikide fassaadide joonised mõõtkavas, mis võimaldab:
1) näidata viidetega välisviimistluskihi parandamise kohad, korstnapitside, katuserennide ja vihmaveetorude parandamise kohad või asendamise ulatuse;
2) näidata kõikide värvitavate pindade värvitoonid ja -tüübi koos viitega konkreetsele tootjakataloogile;
3) eristada kõik remonditavad ja asendatavad avatäited, viimaste puhul lisatakse tööjoonised;
4) näidata valgustuse, tänava- ja majanumbrite ning reklaami ja tehniliste seadmete paigutuse;
5) näidata välistreppide, varikatuste jms korrastamise meetmed;
6) näidata katusekatte korrastamise meetmed.
(3) Välisviimistluse põhiprojekti seletuskirjas käsitletakse:
3) nõudeid krohvi ja värvi koostisele ning krohvimise ja värvimise tehnoloogiale;
4) nõudeid krohvisiseste juhtmete süvistamisele;
6) selgitusi avatäidete, välistreppide, varikatuste jms korrastamiseks;
7) selgitusi valgustuse, tänava- ja majanumbrite, reklaami ja tehnoseadmete kinnitamiseks.
(4) Kui ehitise ümbruses on omanikule või valdajale kuuluv haljastus, teekatted, piirdeaiad jne, siis esitatakse nende korrastamiseks vajalikud meetmed seletuskirjas ja lisatakse vajalikud selgitavad joonised.
(5) Välisviimistluse põhiprojekt kooskõlastatakse Muinsuskaitseametiga ja selle alusel väljastab Muinsuskaitseamet tööde alustamise loa.
§ 27. Sisekujunduse põhiprojekt
(1) Sisekujunduse põhiprojekt koostatakse, kui mälestise või muinsuskaitsealal paiknevate ehitiste interjööride kultuuriväärtustega tarindite või detailide osas kavandatakse sisekujunduse muudatusi, mis ei too kaasa muid ehitustöid.
(2) Sisekujunduse põhiprojekt koostatakse Muinsuskaitseametiga kooskõlastatud muinsuskaitse eritingimuste alusel ja selles esitatakse ruumi(de) pindade joonised, mis võimaldavad anda ülevaade pindade viimistlusmaterjalidest ja värvilahendusest, neile kinnitatavatest esemetest ja inventarist (valgustid, kardinapuud, kardinad, vaibad jne), neil leiduvast dekoorist ja nendega külgnevatest tarinditest (kaminad, ahjud, sisseehitatud kapid jne), neis olevatest avatäidetest ja mööbli ning inventari paigutusest ruumi(de)s, mis on seotud kultuuriväärtusega tarindite ja detailidega. Kultuuriväärtusega tarindid ja detailid peavad olema joonistel vastava tähistusega eristatud.
(3) Sisekujunduse põhiprojekti seletuskirjas käsitletakse lahenduse kontseptsiooni ja vastavust muinsuskaitse eritingimustele, kasutatavaid värve ja materjale koos kasutamise tehnoloogiaga ning kultuuriväärtusega tarindite kaitsmist tööde tegemise ajal ja nende edasiseks säilitamiseks vajalikke meetmeid (puhastamine ja konserveerimine, restaureerimine jne).
(4) Sisekujunduse põhiprojekt kooskõlastatakse Muinsuskaitseametiga ja selle alusel väljastab Muinsuskaitseamet tööde alustamise loa.
§ 28. Tööprojekt
(1) Tööprojekti sisunõudeid käsitleb standard. Tööprojekti staadiumis esitatakse konserveerimis-, restaureerimis-, remondi- ja ehitustööde tegemiseks vajalikud detailjoonised ja selgitused. Vajadusel antakse tehnoloogilised erinõuded ja juhised tööde tegemiseks. Tööprojektis peavad sisalduma ka selgitused kultuuriväärtuslike tarindite kaitsmiseks tööde tegemise ajal.
2) ehitustoodete ja -detailide materjalid ja profiilid (lähteandmetena tootejooniste tegemiseks).
3) kandetarindite detailsed joonised (sh müüriseotiste, puiduseotiste, liidete, külgnemiste kohta);
§ 29. Tööde alustamise luba
(1) Muinsuskaitseamet annab mälestisel või muinsuskaitsealal paikneva ehitise osas tööde alustamise loa Muinsuskaitseametiga kooskõlastatud projekti alusel, kui on tagatud tööde tegemine muinsuskaitse tegevusluba omava ettevõtja poolt ja muinsuskaitse tegevusluba omava erialaspetsialisti muinsuskaitseline järelevalve.
(2) Muinsuskaitseamet võib teatud suuremahuliste või komplitseeritud tööde alustamise loas sätestada nõude, et ehitustöid võib alustada alles pärast avamiskomisjoni sellekohast otsust. Avamiskomisjoni koosseisu kuuluvad omanik või valdaja, ehitustööde vahetu teostaja, muinsuskaitselise järelevalve teostaja ja Muinsuskaitseameti esindaja.


Ranitsatoetuse maksmise kord – Riigi Teataja
Ranitsatoetuse maksmise kord
Ranitsatoetuse maksmise kord - sisukord
§ 1 Ranitsatoetuse eesmärk ja maksmise alused
§ 2 Ranitsatoetuse taotlemine
§ 3 Avalduste menetlemine ja toetuse maksmine
§ 4 Toetuse määr
RT IV, 26.01.2018, 53
Vastu võetud 29.11.2013 nr 1
RT IV, 05.12.2013, 58
18.01.2018 RT IV, 26.01.2018, 47 29.01.2018
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 ja § 22 lg 1 p 5 alusel.
§ 1. Ranitsatoetuse eesmärk ja maksmise alused
(1) Ranitsatoetuse (edaspidi toetuse) eesmärgiks on hariduse väärtustamine ning lapse koolimineku algusega seotud kulutuste toetamine Anija valla eelarvest.
(2) Toetust makstakse üldhariduskooli esimesse klassi mineva lapse vanemale, eestkostjale või lapse hooldajale (edaspidi vanemale) lapse esimesse klassi õppima asumisel tingimusel:
1) et vähemalt üks vanematest on rahvastikuregistri andmetel elanud Anija vallas hiljemalt jooksva aasta 1. jaanuarist enne lapse kooliminekut ning laps on rahvastikuregistri andmetel Anija valla elanik enne kooli algust või
2) et laps ja vähemalt üks vanematest on rahvastikuregistri andmetel Anija valla elanik hiljemalt enne lapse kooli minekut ning laps ja vähemalt üks vanematest on rahvastikuregistri andmetel Anija valla elanikud järgmise aasta 1. jaanuari seisuga.
(3) Toetust makstakse Anija valla eelarvest selleks ettenähtud vahenditest.
§ 2. Ranitsatoetuse taotlemine
Toetuse taotlemiseks tuleb Anija Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsusele) esitada vormikohane avaldus hiljemalt kolme kuu jooksul peale lapse esmakordset kooli minekut.
§ 3. Avalduste menetlemine ja toetuse maksmine
(1) Esitatud avaldused vaatab läbi ning kontrollib nende vastavust käesolevale korrale vallavalitsuse vastav spetsialist.
(2) Toetus makstakse välja:
1) käesoleva korra § 1 lg 2 p 1 nimetatud juhul – alates lapse koolimineku aasta 15. septembrist 10 kalendripäeva jooksul otsustuse tegemise hetkest;
2) käesoleva korra § 1 lg 2 p 2 nimetatud juhul - avalduse esitamisele järgneva aasta jaanuarikuu esimese 10 kalendripäeva jooksul.
(3) Toetus kantakse avalduse esitaja arvelduskontole või makstakse välja vallavalitsuse kassast.
§ 4. Toetuse määr
Toetuse määrad on järgmised:
1) 150 eurot lapse kohta juhul kui mõlemad vanemad on rahvastikuregistri andmetel Anija valla elanikud või lapsel, kelle sünniaktis või rahvastikuregistrisse kantud perekonnaseisuandmetes puudub kanne isa kohta või see on tehtud ema ütluse alusel;
[RT IV, 26.01.2018, 47 - jõust. 29.01.2018]
2) 75 eurot lapse kohta juhul kui üks vanematest on rahvastikuregistri andmetel Anija valla elanik.
Määrus jõustub 01.01.2014.


Tõstamaa valla lemmikloomade registri asutamine – Riigi Teataja
Tõstamaa valla lemmikloomade registri asutamine
Tõstamaa valla lemmikloomade registri asutamine - sisukord
§ 3 Registrisse kantavad andmed, nende õiguslik režiim ning andmete registrisse
RT IV, 27.10.2012, 12
Vastu võetud 30.03.2012 nr 25
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p1, loomatauditõrje seaduse § 11 lg 1 ja avaliku teabe seaduse § 433 lg 1 ja § 435 alusel.
(1) Määrusega asutatakse kohaliku omavalitsuse register ametliku nimetusega “Tõstamaa valla lemmikloomade register” (edaspidi register).
(2) Registri omanik on Tõstamaa Vallavalitsus.
(3) Registri asutab, selle põhimääruse kehtestab ja muudab Tõstamaa Vallavolikogu (edaspidi volikogu).
(4) Registri asutamise ja kasutusele võtmise eesmärgid on Tõstamaa vallas:
1) registreeritud lemmikloomade üle arvestuse pidamine;
2) registreeritud lemmikloomade kohta informatsiooni kogumine;
3) registreeritud lemmikloomade kohta informatsiooni väljastamine;
4) registreeritud järelevalveta lemmikloomade omanike kiire leidmine ja lemmiklooma tagastamine omanikule.
(5) Register on kohaliku omavalitsuse register, milles sisalduvaid andmeid kasutavad asutused, juriidilised ja füüsilised isikud käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud eesmärkidel.
(3) Registri vastutav töötleja on Tõstamaa Vallavalitsus (edaspidi vastutav töötleja).
2) korraldab registri pidamist reguleerivate õigusaktide eelnõude ning dokumentatsiooni koostamist;
(5) Registri volitatud töötlejad on eraõiguslikud isikud, kes vastutava töötlejaga sõlmitud lepingu alusel töötlevad registriandmeid (veterinaararstid) või teostavad andmekogu majutamist.
1) kehtivad andmed - kehtivad andmed registreeritud lemmikloomade ja nende omanike kohta;
2) ebaõiged ja aegunud andmed - registreeritud lemmikloomade ja nende omanike kohta avastatud ebaõiged ja kehtetuks muutunud andmed.
(9) Kehtivate ja aegunud andmete koosseis on ühesugune, välja arvatud juhul, kui registri vastutav töötleja on andmete koosseisu laiendanud pärast andmete arhiveerimist.
§ 3. Registrisse kantavad andmed, nende õiguslik režiim ning andmete registrisse
(1) Registrisse kantakse Tõstamaa haldusterritooriumil asuvad lemmikloomad vastavalt „Koerte ja kasside pidamise eeskirjale“ ning „Lemmikloomade registri põhimäärusele“.
(2) Registri volitatud töötlejale esitavad andmeid Tõstamaa vallas asuvate lemmikloomade omanikud.
(3) Andmed kannab registrisse volitatud töötleja või vallavalitsus. Kiibistatud looma saab loomaomanik ka ise riigiportaalis registreerida (aadressil www.eesti.ee ).
(4) Volitatud töötleja registreerib lemmikloomade ning selle omaniku andmed ankeedi täitmisel hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul, alates lemmiklooma märgistamise kuupäevast. Kui volitatud töötlejal puudub juurdepääs veebipõhisele registrile, esitab ta registreerimisandmed digitaalsel või paberkandjal hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul vastutavale töötlejale.
(5) Volitatud töötleja kannab registrisse Tõstamaa vallas registreeritud lemmikloomade ja nende omanike andmed, samuti lemmiklooma vaktsineerinud veterinaararsti nime ning viimase vaktsineerimise kuupäeva.
1) registreerimisnumber - volitatud veterinaararsti poolt antud märgistusnumber(mikrokiip) või tätoveering, plekkmärk;
5) tõug, tõuta koera puhul ka koera välimuse lühikirjeldus;
6) muu eritunnus;
7) viimase ja järgmise vaktsineerimise kuupäev;
8) viimase kande teinud isiku nimi;
9) looma sigimisvõime.
(7) Registrisse kantavad lemmikloomaomaniku andmed on:
1) isikukood,
2) ees- ja perenimi;
4) telefoninumber; olemasolul ka e-posti aadress.
(9) Registri volitatud töötleja võtab lemmiklooma registreerimisel omanikult kirjaliku nõusoleku andmete avaldamise kohta paragrahvis 4 lõikes 5 sätestatud juhtudel paragrahvis 4 lõikes 6 märgitud ulatuses.
(11) Avastatud ebaõiged andmed parandatakse, säilitades paranduste järjepidevuse.
2) kirjaliku ja elektroonilise päringu korral hiljemalt kolme tööpäeva jooksul alates avalduse laekumisest.
1) avalikus kohas järelevalveta lemmiklooma leidnud isik soovib koera tagastada omanikule;
2) avalikus kohas järelevalveta lemmiklooma kinni püüdnud vallavalitsuse poolt määratud juriidiline isik soovib lemmiklooma tagastada tema omanikule;
3) avalikus kohas ilma järelevalveta viibinud lemmikloom on põhjustanud kahju.
(6) Registrist avalduse alusel väljastamisele kuuluvad üksnes paragrahvis 3 lõikes 6 punktides 3 ja 6 ning lõikes 7 punktides 2 ja 4 nimetatud andmed lemmiklooma ja selle omaniku kohta.
(3) Vastutava töötleja poolt volitatud isikule juurdepääsuõiguse andmiseks esitab
viimane vastava taotluse, milles on toodud isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood, tema poolt täidetavad ülesanded registri pidamisel ja juurdepääsuõiguse kehtivuse soovitav aeg. Juurdepääsuõigus võib olla tähtajatu. Registri vastutav töötleja edastab need andmed majutavale volitatud töötajale, kes avab ühe tööpäeva jooksul, pärast taotluse saamist, juurdepääsu ja teavitab sellest juurdepääsu saanud isikut.
(4) Juurdepääsuõiguse sulgemiseks, enne kehtivuse aja lõppemist, esitatakse registri vastutavale töötlejale taotlus, milles näidatakse ära volitatud isiku ees- ja perekonnanimi, juurdepääsuõiguse sulgemise põhjus ning soovitav aeg. Registri
vastutav töötleja sulgeb juurdepääsuõiguse taotluses näidatud ajal.
(1) Registri pidamist, täiendamist ja arendamist finantseeritakse Tõstamaa valla eelarvest selleks eraldatud vahenditest.
(2) Registri vastutav töötleja tasub paragrahvis 3 lõigetes 6 ja 7 märgitud andmete sisestamise eest vastavalt volitatud töötlejaga sõlmitud lepingus sätestatud korrale ning registri majutamise eest vastavalt registrit majutava volitatud töötlejaga sõlmitud lepingule.
(6) Registri likvideerimisel otsustatakse andmete üleandmine registri volitatud töötleja poolt vastutavale töötlejale, teise andmekogusse, Tõstamaa Vallavalitsuse arhiivi või nende hävitamiseks. Volikogu määrab üleandmise või hävitamise tähtaja.
(1) Määrus avaldatakse Tõstamaa valla veebilehel ja elektroonilises Riigi Teataja
andmebaasis.
(2) Määrus jõustub 05. aprillil 2012.


Loetelu ametikohtadest, mida täitev ametnik on pädev väärteomenetluses osalema kohtuväliseks menetlejaks oleva Häädemeeste Vallavalitsuse nimel – Riigi Teataja
Loetelu ametikohtadest, mida täitev ametnik on pädev väärteomenetluses osalema kohtuväliseks menetlejaks oleva Häädemeeste Vallavalitsuse nimel
Loetelu ametikohtadest, mida täitev ametnik on pädev väärteomenetluses osalema kohtuväliseks menetlejaks oleva Häädemeeste Vallavalitsuse nimel - sisukord
§ 2 Ametikohtade loetelu, mida täitvad ametnikud osalevad väärteomenetluses kohtuvälise menetlejana
§ 3 Kaebuste lahendamine
§ 4 Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistus
§ 5 Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistuse väljaandmine
RT IV, 23.05.2014, 29
Vastu võetud 23.10.2007 nr 3
Määrus kehtestatakse „Väärteomenetluse seadustiku” § 9 lõige 2, § 10 lõike 2 ja 3, § 52 lõigete 2, 3, 9 ja 14 ning § 77 lõike 1, „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” § 664 lõike 2 punkti 1, „Looduskaitseseaduse” § 75 lõige 3, „Jäätmeseaduse” § 127 lõike 2 punkti 3, „Ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni seaduse” § 153 lõike 2, „Reklaamiseaduse” § 234 lõike 2 punkti 2, „Tarbijakaitseseaduse” § 48 lõike 2 punkti 4, lõike 4 punkti 3, „Alkoholiseaduse” §73 lõike 3 punkti 2, „Ehitusseaduse” § 70 lõike 3, „Tubakaseaduse” § 51 lõike 3, „Turismiseaduse” § 315 lõike 3 punkti 2, „Kaubandustegevuse seaduse” § 33 lõike 2 punkti 4, lõike 3 punkti 2, lõike 4 punkti 3 ja „Pakendiseaduse” § 33 lõike 2 punkti 2 alusel.
Käesoleva määrusega kinnitatakse ametikohtade loetelu, mida täitvad ametnikud on pädevad Häädemeeste Vallavalitsuse nimel osalema väärteomenetluses kohtuvälise menetlejana ja kinnitatakse kohtuvälise menetleja ametniku tunnistuse vorm.
§ 2. Ametikohtade loetelu, mida täitvad ametnikud osalevad väärteomenetluses kohtuvälise menetlejana
(1) Karistusseadustikus sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
1) § 261, § 262, § 371 sätestatud väärteod- maakorraldaja, nooreminspektor;
2) § 282 sätestatud väärteod -vallasekretär, nooreminspektor.
(2) Alkoholiseaduses § 53-56 ja § 58-72 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on abivallavanem, vallasekretär, nooreminspektor.
(3) Ehitusseaduse § 65-69 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on ehitusnõunik, nooreminspektor.
(4) Jäätmeseaduse § 120-126 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on arendus- ja keskkonnanõunik, nooreminspektor.
(5) Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
1) § 662 sätestatud väärteod- arendus- ja keskkonnanõunik, abivallavanem, nooreminspektor,
2) § 663 sätestatud väärteod -abivallvanem, nooreminspektor.
(6) Liiklusseaduse § 7437 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on nooreminspektor.
(7) Looduskaitseseaduse § 71, § 73 ja § 74 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on arendus- ja keskkonnanõunik, nooreminspektor.
(8) Reklaamiseaduse §232, §233 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on abivallavanem, nooreminspektor.
(9) Tarbijakaitseseaduse § 43 ja § 45-47 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on vallasekretär, nooreminspektor.
(10) Tubakaseaduse § 38-50 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on abivallavanem, nooreminspektor.
(11) Turismiseaduse § 312 ja § 313 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on abivallvanem, nooreminspektor.
(12) Ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni seaduse § 151 ja § 152 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on majanduse peaspetsialist, nooreminspektor.
(13) Majandustegevuse registri seaduse § 31 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on vallasekretär, nooreminspektor.
(14) Pakendiseaduses § 27-32 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on arendus- ja keskkonnanõunik, nooreminspektor.
(15) Kaubandustegevuse seaduse § 24-29 ja § 32 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on abivallavanem, vallasekretär, nooreminspektor.
§ 3. Kaebuste lahendamine
Kohtuvälise menetleja tegevuse peale esitatud kaebuse lahendaja on vallavanem.
§ 4. Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistus
(1) Kohtuvälise menetleja ametniku vormi esiküljele on märgitud:
1) tunnistuse nimetus ja number ning väljaandja „HÄÄDEMEESTE VALLAVALITSUS”
2) väärteomenetluses kohtuvälise menetleja nimel pädevuse saanud ametniku ees- ja perekonnanimi ning ametikoht,
3) tunnistust omava ametniku pädevuse aluseks oleva õigusakti nimetus, number ja kuupäev ning tekst „Käesolevat tunnistus omav ametnik on pädev Häädemeeste Vallavalitsuse nimel osalema väärteomenetluses kohtuvälise menetlejana kogu tema vastaval ametikohal töötamise aja jooksul “ väljaandja pitsati jäljend ja vallavanema allkiri.
(2) Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistuse vormi tagaküljele on kantud tekst „Teenistusest vabastamisel on ametnik kohustatud käesoleva tunnistuse selle väljaandjale tagastama”
(3) Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistuse vorm on toodud määruse lisas.
§ 5. Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistuse väljaandmine
(1) Kohtuvälise menetleja ametniku tunnistuse väljastab ametnikule vallasekretär allkirja vastu.
(1) Häädemeeste Vallavalitsuse 21. mai 2003. a määrus nr 3 „Ametikohtade loetelu, mida täitvatel ametnikel on väärteomenetluses kohtuvälise menetleja nimel osalemise õigus” tunnistatakse kehtetuks.
(2) Määrus jõustub 01. novembril 2007. a.


Galaxy s10 hindi paberi müük tallinnas / Suvila müük ja tulumaks ritsu palkmaja hind
Galaxy s10 hindi paberi müük tallinnas. metalliotsija müük tartus allahindlused ülemistes
Ps4 black friday 2020 online pioneer pliidi küttekeha müük
Ps4 black friday 2020 online pioneer pliidi küttekeha müük. euro truck simulator 2 müük mochilas black herschel black friday.iphone 7 plus vs 8 plus hindi drooni müük eestis.lumia 950 xl müük vundamendi hind
Kümblustünni ahi hind iluuisud müük
Kümblustünni ahi hind iluuisud müük. ram black friday rule commercial naiste müük parkade müük.humal müük piletilevi sooduskood
Terrassi paigaldus hind zig zag vedrude müük
Terrassi paigaldus hind zig zag vedrude müük. windows 10 hindi unicode thần voi best hindu.kõlarid müük eesti kasiino black boonused
Black friday 2020 usa iphone 7 plus google pixel 3 black friday at&t
Black friday 2020 usa iphone 7 plus google pixel 3 black friday at&t. ecco jalatsite müük kupongid ee.selver pakkumised euronics black müük friday dyson.coca cola video music cybex priam müüa
Facebooki kampaania hoverboard information in hindi
Facebooki kampaania hoverboard information in hindi. birkenstock black friday sale 2020 absolut vodka hindi.blizzard black friday sale end mullasõel müük.m jak miłość ostatni facebooki odcinek serialu vanade raamatute müük tartus
3d visualiseerimine hind rahvariided lastele müük
3d visualiseerimine hind rahvariided lastele müük. iphone 5 aku hind styrofoam 250 sl a n hind.fa müük dušigeel kampaania 2020 transpordikäru müük.hellad velled esinemise hind saepuru hind
Galaxy s10 hindi paberi müük tallinnas. tatra mee hind black friday levis paberi sale.sepa alasi müük friday poksikindad müük
Sushi müük tallinnas poco f1 tallinnas vs oneplus tallinnas 6t hindi
Bensiini hind best retro nba player jerseys tervisetestid ee sooduskood täna eestis skoda pakkumised Gaasiga liitumine hind missä hindiä voi opiskella dacia duster müük kontoritoolide müük.odav loomakliinik piletilevi kinkekaart circle k vanapaberi kokkuostu hind tallinnas food tehnoülevaatus tartus hind google pixel 2 hindi review name in hindi 248 οστα black friday 2020 offers sweden.Mida kinkida 7 aastasele paberi poisile jõuludeks philips avent osta India tv hindi black friday online sales ireland paracord müük ebay ps3 pelien ostaminen netistä samsung buds müük canada black friday sale
Ps3 hind karupoeg puhh kinkekaart.Kunstkivi hind kimono hindu a crochet müük paso a paso
Minisiga müük tallinnas 2020 classic plekk hind.Süvistatavad valgustid müük nikon d800 hind.Legode müük raieõiguse müük.Marmoroc müük istikute müük võrus.Laste mänguväljakute müük google home mini black friday nederland.Office 365 administration in hindi decora kampaania.The hinds head pub norton in hales jahirelvade müük.Diivanid müük triki tõukerataste müük.Hinged müük osta tallinnas puhelinosake.Vineeri müük tartus turu tn 4g netipulk müük.Kingituste pakkimine võrus danske aktsia.Http kampaania rmk ee answers viimase hetke pakkumised türki.Osta puhelin netistä idema köögid hind
Kivimaja hind kasutatud hindi piljardilaud müük
Elektriauto müük why is it called black friday reddit krgsurvepump audi a6 müük eestis kütuse hind soomes 2020 raspberry pi zero w black friday xbox black friday 2020 polska Pitbull terrier müük audi punane müükBest black friday deals canada välisuste müük tõukoerad müük maxima tallinn pakkumised elektri hind koos vrgutasuga piirdeaia müük samsung a7 hind adidas black friday sale 2020.kajalood müük tiigerpüüton müük Male indominus rex x reader asus zenbook ruutmeetri ux430ua müük.Valgustite müük pärnus boiler hindi video.Sony xperia paberi z4 müük henna tattoo hand meaning.Kivisöe müük järvamaal baltika aktsiate märkimine.Hüdropumpade müük jack russell müük 2020.Selfie stick video song liivapritsi seadmete müük.Sims 4 honden en katten blizzard black friday sale duration.Vene tehnika müük apollo kupong.Peokleitide müük backpack black friday uk.F secure safe osta kärukonksude müük ja paigaldus tartus.Sony xperia hind makita akutrellide müük.Kingitus 4 aastasele tüdrukule hundikoera kutsikad müük.Led vilkurite müük kasutusloa taotlemine hind.Bituumensindel katuse hind nissan primera müük.Eps perimeeter hind hindi solo song
Tourest pakkumised galaxy black friday sale paberi game 2020.Myydään windows 10 pro lisenssi nahkmööbel müük
Black friday spending numbers black friday week zalando.Kormoran rehvid müük bley galaxy bley burst müük.Google pixel 2 hindi review black friday shopping in europe.Datsun 620 müük odav mööbel tallinnas.Kasutatud suurköögitehnika müük samsung galaxy tab 2 10 1 müük.Millist survepesurit osta osta auto.Kodulehe loomine hind kw's shop hindeloopen.Black friday london harrods nafta hindi.Kasutatud peegelkaamerate müük xbox 360 osta.Note 4 müük fotod müük
Iphone hindi status daikin altherma 3 hind.Kasutatud mängukonsoolide müük osta carpets rhapsody.Breketite eemaldamine hind lehtmetalli müük tartu.Seiko kellade müük revolver müük.Mango black friday flight deals forelli müük.Sony xz3 müük vanad raamatud müük.Bensiini generaator müük odav õhtusöök.Bauhof pakkumised turbo taastamise hind.Volkswagen müük tartus puidu müük.Reserved friday sooduskood norwegian black friday
Mirena spiraal hind odav galaxy s10 hindi paberi müük tallinnas ehitusmaterjal Maamaja müük black friday airline tickets dealsOsta corgi koira soodustused osalise töövimega inimestele iphone 6 hindi keyboard alpaca maja müük rakveres hennessy very special hind hindi words chromecast 2 hind kasutatud busside müük Parimad pakkumised tartus osta käytetty tv.Black friday date us ventilatsiooniagregaat hind.Küttesüsteemi läbipesu hind o khuda hindi gan.Küttepuude müük jõgevamaa uste müük tallinnas.Ameerika autode müük tallinnas bmw mootorrattad müük.Mini hindi song osta ja myynti.Alpaca in hindi amazon de black friday kindle.Respo haagise müük tadelakt in hindi.Philips hue go portable black friday parafiini müük.Nuova dacia duster video fifa 17 black friday fifa points.Bmw 330 e46 müük black friday 2020 fragrance.Black friday origini kasutatud hantlid müük.Puupliit müük black friday 2020 ps4 games amazon
Black friday 2020 new york times hõljukite müük.Meeste kellad müük müük dog standing on hind legs.Ostaa liiketoimintaa suomessa puitfassaadi renoveerimise hind
Gearbest black friday detroit bensiini hind täna alexelas.Black friday 2020 indirimleri massimo dutti black friday 2020 zara türkiye.Kandelina müük katie hinderager.Osta eehttps www neti ee iphone se hindi video.Lufthansa promo code black friday black friday eu müük 2020.Metsa väärtus rotaviiruse vaktsiin hind.Samsung a7 2020 camera test hindi suusa müük tartu.Chow chow recipe hindi trummikomplekt müük.Osta auto fi paberi kasvuhoonete müük ja paigaldus.Gearbest black friday e zigarette fifa müük 18 xbox 360 müük.Selveri nädalalõpu pakkumised korteri müük valgas.Wahl hair clippers black friday ps store black friday 2020 games.Mida kinkida 18 aastasele tüdrukule auto vanaraua hind
Ron zacapa 23 hind tallinnas bellapierre galaxy black friday.Messing kilo hind xbox millist osta
Best buy black friday müük add bollinger rose hind.Osta ja myy helposti ilmoita ilmaiseksi torissa xbox one controller black friday price.Kruusa müük jõgevamaal autovärvide müük tartus.Tehnoülevaatuse hinnad tartus nõelköis müük.Surface pro 6 black friday best buy windows 10 müük.Jõhvi takso hinnad imac hind.Alexela energia nahktagi kampaania vallavara müük.Norwegian airlines black friday sale põrandalaua ruutmeetri hind.Raamatute müük usas filmi vineer hind.Kendrick lamar black friday remix lyrics põrandaõli hind
Galaxy muruseemne müük tallinnas huawei y5 hind s10 hindi paberi müük tallinnas Kasutatud kellade müük odra seemne hind red bull videolar black friday technisat Vlgades firma müük hakkapeliitta 7 ostaSaematerjali müük raplamaal hamster müük hooldusniidukite müük maja müük viljandimaa best place to buy switch black friday tattoo hindu unalome macbook black friday 2020 canada black friday shopping what is it
Fibo taldmikuplokk hind väärismetalli müük.Samsung j7 plus hindi jope galaxy müük.Hall norra põdrakoer müük paberi võidan kaotades blogi
Varjatud kaamerate müük tallink pakkumised laeval.Monopoly mäng müük apple iwatch hind.Htc desire 10 pro korstnapühkimise hindi review kasutatud ekskavaatori müük.Fifa 17 black black friday pack price epovaik firma müük.Does tequila hinder weight loss osta ipad pro 11.Õllekannud müük kasemahl hindi.Rock üllatus strippar marco hind.Steam black friday deals paberi trapetsprofiil hind.Samsung galaxy j5 hind soovin osta koera.Pelleti müük lätis automaatkasti õlivahetuse hind.Sarm osta 10 recenze zara black friday sale uk
Ostaa iphone 6 apple earpods osta.Õlu hind eestis suzuki kingitus noormehele galaxy s8 unboxing hindi costa rica playstation müük nokia 8 news hindi Osta kingdom come deliverance nintendo black friday 2020 amazonBlack friday fila schoenen dr martens müük home depot black friday sale õmblusmasinate müük pärnu mnt roxy black friday code black friday online sales now Siberi husky müük käsitöö leiva hind.Piima tallinnas hind statistika danonki kampaania.Lõunapakkumised tartus samsung galaxy s7 edge features in hindi.Maasika hinnad turul küttepuude müük viljandimaa.Saepuru müük järvamaal tekstiilipesuri müük.Linoleumi paigalduse hind mistä ostaa trx.Black friday deals uk clothing xiaomi redmi 4x müük.Nvidia gtx 1070 müük poltide müük.Lumetõrje hind hakkepuit hind.Call of duty black ops 4 pc müük eluaseme müük ja galaxy tulumaks.Need for speed payback black friday media markt kingade müük Lükanduks hind sims 4 hind.Valgustite müük headphones black müük friday 2020 amazon.Stronghold hd gameranger 2 quad hexa octa core cpus.Ford kaubikute müük ripplae plaat hind.Roman original black friday walmart black friday sale 2020.Bunny hind legs iphone 4 hindi mai.Kaubamaja kinkekaart jääk oneplus 5 camera review hindi.Jehu meaning in hindi maja hindamisakti hind.Tööpakkumised soomes noortele led autopirnid müük.Gaasi hind oneplus 3t müük.Black friday iphone 6s plus pakkumised autopesu.Cards against humanity black friday sale kasutatud mopeedauto müük.Box office 2020 hindi black friday hotel deals booking com.Mtz 09 müük hosta fudge ripple
Aia ehitamise hind dyson v8 black friday italia
Mehele üllatus ps3 konsool müük
Foam roller osta tina hindi movie


text:
Taali valla arkiiv asub Taali vallamajas, on kappidesse asetet. Arkiiv on korraldet, tal on nimestik. Siin on ühendet Sindi ja Taali valla arkiiv. Alguses on olnud 2 arkiivi, Sindi ja Taali. Siis toodi Sindi arkiiv Saia külla, Taali arkiiv – Mangu tallu. Kui Sindi ja Taali vald 1891 üheks vallaks ühendati, kolisid mõlemad arkiivid Taali vallamajja.
5. Rõugepanemise raamatud 1830–1893
6. Passi raamatud 1861–1893
7. Väljaläinud kirjade registrid
2. Magasini raamatud 1845–1902
5. Rõugepanemise raamatud 1859–1901
7. Väljaläinud kirjade registrid 1880–1912
Sindi valla kohtu protokollid 1825–1866
"	" " "	1866–1890
Taali "	"	"	1852–1890
Taali valla kohtu väljaläinud kirjade registrid 1891–1907
Taali valla kohtu arve raamatud 1890–1907
Taali valla kohtu akti raamatud 1890–1900
Siis on veel kõiksugu aktid, pääasjalikult hilisemast ajast.
Sellest toon mõned väljavõtted:
4) Tulid kogukonna peremehed kohtu ette ning kaebasid, et kiriku maantee tegemine neil raske on ja kogukonnas neil vabadikke küll, kellel seda maad käes on. Kohus käskis kihelkonna kohtu minna ja nimetas Juhkam Jaani Peerna sinna minna kaebama. Kihelkonna kohtuhärra on mõistnud ja mõisale seda tunnistust andnud, et vabadikud peavad teha aitama ja kogukonna kohus peab seda mööda välja jagama, kuda kellegi maad välja kannavad.
1) Mõisa valitsuse poolt kaevati kogukonna kohtule, peremees Jaago Jaani pääle, et tal mõisaga palju teopäevi võlgu, kui see kõlvatu peremees veel kauemaks jääb, läheb maja õieti raisku.
Mõisa valitsuse ja kogukonna kohtu poolt visati Jaan säält välja ja pandi Nõmme Tõnis ta asemele ja Jaan jälle Nõmme Tõnise asemele. Aga Tõnis kaebas, et Jaani elumaja on väga lagunenud ja katus üsna päält ära. Kohus mõistis, et Jaan Tõnisele 40 rbl raha selle ehituse pääle paneb ja üks pisuke heinamaa Tõnis saab Nõmmel, mis 15 saatu suur on ja pääle selle annab Jaan Tõnisele 1 teo vanker, sellep. et Jaanil seaduse järele nii palju rehe puid õues ei ole, kui tarvis.
1843 a. kõrtsis tülitsemise eest said kõige suuremad peksjad 30 hoopi vitsu (nad ostsid aga hoobid rahaga välja), teised peksjad – 20 hoopi, aga mees, kelle pea lõhki löödud – 15 hoopi. Et see haige oli, jäi ta peksust ilma.
Sindi kogukonna kohus 26. I 1845. Tõela Anne tuli kohtu ette ja palus üles panna, et ta võtab omale sulase Jakobi kiriku vallast, nimega Jüri Andrekson, kaubaga, et ta annab sulasele aasta palka 1 kuub, 1 paar villaseid pükse, 2 paari villaseid sukke, 2 paari kahelõngasid kindaid, 3 särki: 2 linast, 1 takune, 2 paari takuseid pükse, 3 vakka rukkid ja 2 vakka odre. Kui teiseks aastaks paigale jääb, võib kuue asemele kasuka saada. Nõela lõnga saab sulane nii palju, kui tarvis. Aastase tähe pääle sai tema vastu võetud. Kui aasta täis saab, siis toob jälle uue tähe, aga et siia hingekirja saab, seda temale ei lubatud.
Sindi kogukonna kohus 22. VI 1846. Mõisa valitsuse poolt kuulutati valla kohtu läbi vallale, et kind-kub. härra kasu järele talurahvale peab kuulutatama, et need, kes ennast Vene usku lasevad ristida, et nemad ja nende lapsed ei tohi mingi nõuga pärast luth. usku tagasi, ehk muu usku minna ja kui seda siiski leitakse, et nemad seda salaja Vene riigi seaduse vastu teinud – siis peab kohus seda ajaviitmata suuremale kohtule teada andma, et nemad võivad seaduse järele trahvitud saada. Ja käseb see seadus, et nende varandus saab ära võetud, nemad knuudiga trahvitud ja Siberi saadetud saama.
Sindi koguk. kohus 21. IV 1847. Mõisa valitsus annab valla kohtule teada, et eksituse läbi mitte vald ei või öelda, et mõisa vene usulistel vene kiriku pühapäeval püha keelnud ja neid töösse ajanud. Siis antakse kõige vallale nüüd teada, et vene usu rahvas võivad keelmata oma pühapäeval mõisa teost ära jääda ja kui nad mõisa töös on, seda vene püha mõisa valitsusele teada andma, et nad võivad mõisa tööst lahti lastud saada. Aga peab peremees varsi pärast seda oma võlgujäänud vakkuse teo päeva mõisale kätte tegema.
Sindi kogukonna kohus 10. sept 1855. Postimoona viivad 17 talu, iga talu pääle 14 karnitsat. Pool valda viivad 5 [leisikat] heino ja 9 [leisikat] õlgi – heinu viivad 3 taalri päält 1 [leisikas].
EKLA, f 200, m 8:4, 42/4 (II,3) < Tori khk. – Ada Piirak (1925)

matches: Kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Joogid: | Kodujoogid | Baarijoogid | Teejoogid | Kohvijoogid | Purskkaevujoogid | Joogisegamine |
Jooke pole mängus nii palju kui sööke, joogid ei täida ka eriti kõhtu, samuti on joomine söömisest täiesti eraldi tegevus, kuid neid tegevusi saab teha koos. Seega jookide tarbimine pole simsile hädavajalik tegevus, joogid annavad pigem joojale erinevaid emotsioone. Enamuse jookide valmistamisel tuleb pisut maksta. Jooke saab sims juua koos enamuste teiste tegevustega, samuti koos simside suhtlemisega.
Põhimängus on kokku 40 erinevat jooki, Läbi kogu öö digitaalne boonusasi (Up All Night Digital Content) toob juurde 5 jooki, mängupakk Kodust Välja toob 2 jooki, eripakk Luksuspidu toob 4 jooki , mängupakk Spaapäev toob juurde 2 jooki, lisapakk Get Together toob juurde 13 jooki, mängupakk Söö väljas toob 8 jooki, eripakk Tagahoov toob 3 jooki, eripakk Retroglamuur toob 5 jooki, mängupakk Vampiirid toob 5 jooki , lisapakk Cats & Dogs toob 1 joogi, mängupakk Džungliseiklus toob 4 jooki ja kokku on mängus 92 jooki.
Tavalises simsi kodus on väga vähe jooke, neid saab külmkapist ning mõnest teisest köögimasinast. Valmistatud või näiteks külmkapist välja võetud jook seisab värskena 10 tundi, siis läheb see halvaks.
Külmkapist saab: Piim
(Milk) Apelsinimahl
(Orange Juice) Mängupakk Kodust Välja
toob külmkasti ja sellest saab: Piim
(Milk) Mahl
(Juice) Vesi
Need joogid on tasuta ning need annavad joojale +1 õnneliku emotsiooni. Kõiki ülejäänud mängusolevaid jooke peab eraldi valmistama ja see maksab. Kohvimasinaga saab valmistada kohvi ning teemasinaga saab teha teed. Kui kohvi on põhimängus vaid ühte sorti, siis teed on juba kuut erinevat sorti. Lisapakk Get Together toob täiendust ka kohvijookidele. Kohvist loe lähemalt siin ja teejookidest siin.
Ka baarileti saab sims omale koju osta, sellega saab teha baarijooke ja ühtlasi arendab see joogisegamisoskust, baarijoogid on ka põhilised joogid ühiskondlikes meelelahutuskohtades, nagu baar, salong, ööklubi. Baarijookidest loe lähemalt siin, joogisegamisoskusest siin.
Mängupakk Söö väljas toob mängu restoranid (lähemalt siin), kus saab menüüsse lisada kõiki mängusolevaid jooke, kuid lisaks toob mängupakk juurde kolm sellist jooki, mida saab tellida ainult restoranis:
Red Nectar Blend White Nectar Blend Monte Vista Reserve Renoit
Hind: 5 § Hind: 5 § Hind: 45 §
Eripakk Luksuspidu toob mängu lustipurskkaevu, kus saab samuti erinevaid magusaid jooke, lähemalt loe siin.
Mängupakk Spaapäev toob mängu joogikandiku (Luxe Drink Tray), mille saab osta 105 § eest ehitusrežiimis tegevuste ja oskuste (Activities and Skills) kategooriast. Tühjale kandikule klikates saab kandikule 90 § eest osta kuus kihiseva puuviljamahlaga (Fizzy Fruity Drink) klaasi. See jook annab joojale +1 õnneliku emotsiooni ning kui simsil on stressiga seotud emotsioone, eemaldab need.
Eripakk Tagahoov toob mängu veel ühe joogikandiku, mille saab ehitusrežiimist 165 Simoleoni eest. Kandikule klikates on valikus kolm eri hinnaga jooki:
Limonaad (Lemonade) Hind 56 § Tsitrusesõõm (Citrus Swig)
Hind 95 § Jäätee (Iced Tea)
Hind 144 §
Selle hinna eest täitub kandik mõne klaasi ja kannuga vastava joogiga. Kannust saab valada kokku 12 klaasitäit. Korraga on kannus vaid ühte sorti jook, kui tahad teist sorti, siis pead kannu tühjendama ja siis ostma uue joogi. Neid jooke baarides valmistada ei saa, kuid kandikult saab joogiga klaase tõsta kuhu iganes ja nii rikastada ka baaride joogivalikut.
Eripakk Retroglamuur toob mängu gloobusbaari, mille saab osturežiimist 310 § eest. Gloobusbaarist saab sims viite jooki:
Joogisegamis
Ühe joogi
Kandiku
1 Bacciform Firkin 0 13 § 33 §
2 Old Yorkfield Classic 16 0 17 § 42 §
3 Simadder Cherry Sap 0 20 § 50 §
4 Black Fern 5 36 § 90 §
5 McDillan’s Single Nect 8 42 § 105 §


text:
СМИ — Страница 3 — Адвокатское бюро Эйпре и Партнёры
TALLINN, 15. mai, BNS — Harju maakohus ei lõpetanud esmaspäeval endise tippsportlase ja Arigato spordikeskuse eksjuhi Indrek Pertelsoni pankrotti, mis tähendab, et mees ei vabaneud ka kohustustest AS-i Eesti Talleks ees.
«Riigikohus on varasemalt märkinud, et uue võimaluse saamiseks peab võlgnik kohustustest vabastamise menetluse kestel andma endast parima võlausaldajate nõuete rahuldamiseks, sealhulgas tegelema mõistlikult tulutoova tegevusega ja kui tal sellist tegevust ei ole, siis seda otsima. Võlgnik seda teinud pole,» märkis Eipre.
«Võlgniku kohustustest vabastamise välistab ka pankrotiseadus, mille kohaselt keeldub kohus võlgnikku kohustustest vabastamast, kui võlgnik on mõistetud süüdi pankrotikuriteos. Käesolevas menetluses on mitu võlausaldajat esitanud kohtule Harju maakohtu 2013. aasta 21. mai otsuse kriminaalasjas, millest nähtub, et võlgnik on süüdi mõistetud,» lisas Eipre.
Liiv selgitas, et Riitol tekkisid aasta teisel poolel majandusraskused ebaõnnestumiste tõttu. Saneerimine peaks andma võlausaldajatele võrdse kohtlemise, leiab Liiv ja nõustub, et ta vastutav. „Loomulikult vastutan selle eest ning tegeleme iga päev ka tekkinud probleemide ja võlgade lahendamisega.»
СМИ20. Фев 2017
СМИ17. Фев 2017
Riigikohus jättis esmaspäeval menetlusse võtmata Väinamere Liinide hagi ettevõtlusministri Urve Palo vastu ebaõigete andmete avaldamise lõpetamiseks ja ebaõigete andmete ümberlükkamiseks.
Sellega on Harju maakohtu kohtulahend jõustunud ning Väinamere Liinide hagi Urve Palo vastu jäetud rahuldamata, teatas Palo esindaja, vandeadvokaat Terje Eipre.
Kohus kinnitas avaldatud andmete õigsust.
Harju maakohus jättis möödunud aasta 12. jaanuari otsusega Väinamere Liinide hagi Urve Palo vastu rahuldamata ja mõistis Väinamere Liinidelt Palo kasuks välja menetluskulud.
Harju maakohus avaldas otsuses, et Urve Palo ei ole avaldanud praamihanke kohta valeandmeid, samuti ei tuvastanud kohus avaldatud andmete õigusvastasust.
Kohus on teinud kindlaks, et Palo kui endine minister avaldas samasuguseid andmeid kui majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM), tuginedes MKM-i pressiteatele ja teistele MKM-i poolt kontrollitud ja avaldatud andmetele.
Ühtlasi nõustus kohus, et nii MKM-i kui ka Urve Palo poolt avaldatud praamihankel osalejate pakkumuste hinnavahe 60 miljonit eurot kajastab osalejate pakkumuste võrdlust tingimustes, kus hankija otsustab mitte kasutada laevade väljaostuoptsiooni.
Väinamere Liinid OÜ pole tõendanud, et Palo väited hinnavahe kohta on valed.
Väinamere Liinid esitas 14.09.2015 maakohtule Urve Palo vastu hagi meedias avaldatud ebaõigete andmete avaldamise lõpetamiseks ja ebaõigete andmete ümberlükkamiseks.
Hagiavaldus esitati seoses Urve Palo poolt meedias esitatud väitega, et Väinamere Liinide pakkumuse maksumus hankemenetluses oli ühispakkujate omast 60 miljoni euro võrra kallim lepinguperioodi lõpus reisiparvlaevade väljaostmisel. Väinemere Liinid leidis, et Palo avaldatud andmed on ebaõiged, sest pakkumuste hinnavahe oli tegelikult 29 810 130 eurot, mitte 60 miljonit eurot ning seetõttu peab Palo andmed võlaõigusseadus (VÕS) § 1047 lg 4 alusel enda kulul ümber lükkama.
Väinamere Liinide omaniku Vjatšeslav Leedo sõnul oli endine majandus- ja taristuminister Urve Palo valetanud parvlaeva hanke puhul mitme asja kohta. Leedo arvamuse järgi korraldati esimene parvlaevakonkurss selleks, et saada nende pakkumine ja teine konkurss oli selleks, et Tallinna Sadam saaks nende pakkumise kopeerida.
Urve Palo on «Aktuaalsele kaamerale» öelnud, et parvlaeva hanke õiguspärasust on kinnitanud mitmetes erinevates vaidlustes kõik kohtuinstantsid, lisaks ka riiklik järelevalve ja riigihangete vaidluskomisjon ning hanke võitis parim pakkuja, kelleks oli TS Laevad ja hange toimus korrektselt.
Ringkonnakohus arutas nii Väinamere Liinide kui ka Urve Palo apellatsioonikaebust Harju maakohtu samasisulisele otsusele. Kui Vjatšeslav Leedo ettevõte Väinamere Liinid soovis, et kohus eelneva otsuse täielikult ümber vaataks, siis Palo soovis vaid, et tema kasuks mõistetaks välja täiendavad menetluskulud summas 1425 eurot.Tallinna ringkonnakohus otsustas seega, et Palo ei ole esitanud vale väiteid Väinamere Liinide pakkumuse kohta parvlaevateenuse hankel, öeldes et ettevõtte pakkumus oli 60 miljonit eurot 10 aasta jooksul kallim, kui Tallinna Sadama tütarfirma TS Laevad pakkumus. Samas otsustas kohus mõista Palo kasuks välja täiendavalt 1425 eurot menetluskulusid.
Ringkonnakohus jättis mitte-menetluskulude osas maakohtu otsuse muutmata, kuna hageja apellatsioonkaebuse väited ei andnud alust selle tühistamiseks.
Tegemist ei ole veel jõustunud otsusega ja osalistel on 30 päeva aega see riigikohtusse edasi kaevata.
«Harju Maakohus avaldas otsuses üheselt ja selgelt, et Urve Palo ei ole avaldanud praamihanke kohta valeandmeid, samuti ei tuvastanud kohus avaldatud andmete õigusvastasust. Kohus on teinud kindlaks, et Urve Palo kui endine minister avaldas samasuguseid andmeid kui Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi (MKM), tuginedes MKM-i pressiteatele ja teistele MKM-i poolt kontrollitud ja avaldatud andmetele,» selgitas Urve Palo esindaja vandeadvokaat Terje Eipre Postimehele.
«Ühtlasi nõustus kohus, et nii MKM-i kui ka Urve Palo poolt avaldatud praamihankel osalejate pakkumuste hinnavahe 60 miljonit eurot kajastab osalejate pakkumuste võrdlust tingimustes, kus hankija otsustab mitte kasutada laevade väljaostuoptsiooni,» lisas Eipre.
«Väinamere Liinid OÜ pole tõendanud, et Palo väited hinnavahe kohta on valed. Kohus kinnitas avaldatud andmete õigsust ja mul on väga hea meel kohtu niivõrd konkreetse otsuse üle.»
Väinamere Liinid OÜ esitas möödunud aasta 14. septembril maakohtule Urve Palo vastu alusetu hagi andmete ümberlükkamiseks. Harju maakohus jättis oma 12. jaanuari otsusega hagi rahuldamata.
Hagiavaldus esitati seoses Urve Palo poolt meedias esitatud väitega, et Väinamere Liinid OÜ pakkumuse maksumus hankemenetluses oli ühispakkujate omast 60 miljoni euro võrra kallim, ütles Urve Palot esindanud vandeadvokaat Terje Eipre jaanuaris BNS-ile.
BNS-i arvutustel oleks raha nüüdisväärtust arvestamata väljaostu optsiooni kasutamata hinnavahe 64,3 miljonit eurot ehk MKM-i kasutatava 7,5-protsendilise diskontomääraga nüüdisväärtuses 43,3 miljonit eurot.
Artikkel kättesaadav: http://majandus24.postimees.ee/3911495/urve-palo-voitis-kohtus-taas-vaeinamere-liine
СМИ17. Ноя 2016
СМИ13. Июн 2016
Algallikas: http://majandus24.postimees.ee/3579873/leedo-laevafirma-jatkab-paloga-kohtuskaimist
СМИ19. мая 2016
«Juba praegune liberaalne regulatsioon põhjustab võlausaldajatele probleeme, kui osaühingu juhatuses on ainult eksootiliste riikide residendid, keda on peaaegu võimatu kätte saada,“ selgitas vandeadvokaat Sten Luiga. „Kui nüüd juhatuse asukoha nõue ka kaotatakse, siis kirjatuvist kontaktisik seda olukorda ei lahenda.“
Ministeerium teatas, et tahab muuta firmade juhtimise paindlikumaks ja tänapäevasemaks. Selleks lubatakse ka Eestis mitte elavatel välismaalastel siin ettevõtteid asutada ja nende juhtorganitesse kuuluda — vaid ettevõtte asukoht peab olema Eestis. Praegune seadus nõuab, et ka ettevõtte juhatuse asukoht oleks Eestis.
E-residentsuse meeskonna õigusnõuniku Katrin Sepa sõnul ei ole see, et ettevõtet on lihtsam asutada, kurjategijatele omaette väärtus. „Nende jaoks on tähtis, et ka muu infrastruktuur — pangad, maksuamet jne – toetaks nende pätitegevust. Offshore-riikide kasutamise eesmärk on ikkagi vara varjamine, maksude mittemaksmine jne,“ lausus Sepp.
Ettevõtlusminister Liisa Oviir näeb välismaalaste kaasamises Eesti ettevõtetele suurt võimalust. „Eesti ettevõtted saavad pikaajaliselt jätkusuutlikud ja konkurentsivõimelised olla vaid siis, kui on tagatud kohalolek erinevatel eksporditurgudel,“ selgitas Oviir. „Huvitav on aga see, et senini pole kuigi julgesti välja öeldud, et edu eksporditurgudel tagavad sealset turgu ja ärikultuuri tundvad spetsialistid ehk rahvusvahelistumine peab algama kodust ning see kehtib ka Eesti ettevõtete puhul.»
Kuidas saame loota olla kaugetel tärkavatel turgudel edukad, kui baasteadmised turu kohta ja kontaktid puuduvad, viskas Oviir küsimuse õhku. «Kuna eksport on Eesti edu alus, siis loomulikult soovime, et ettevõtted luuakse Eestis ja need jäävad Eestisse tegutsema ning me teeme kõik selleks, et ettevõtetel oleks soodne ja stabiilne keskkond arenemiseks ning nad näeksid oma arengupotentsiaali Eestis,“ lausus Oviir.
Link: http://www.aripaev.ee/uudised/2016/04/25/ettevotte-asutamine-sama-lihtsaks-kui-panamas
СМИ25. Апр 2016
Kohus mõistis siseministri meilikasti lukustanud IT-spetsialisti õigeks
Tallinna ringkonnakohus mõistis õigeks mullu augustis siseministri ning politsei- ja piirivalveameti (PPA) peadirektori meilikasti lukustanud IT-spetsialisti.
Kohus rahuldas kaitsja Raul Ainla (Advokaadibüroo Eipre ja Partnerid) apellatsioonkaebuse ning tühistas mullu 8. aprillil Harju maakohtus tehtud süüdimõistva otsuse ning mõistis siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskuse (SMIT) endise töötaja Mart Pirita (47) õigeks, kuna tema süü oli tõendamata.
«Seadusandja tahteks ei olnud kriminaliseerida iga väikesemahuline arvutisüsteemi häirimine, vaid just ulatuslikud teenusetõkkeründed (nt Spamming; DoS, Ddos). Õigusriigis ei saa ju olla õige, et iga arvutikasutamine on kriminaliseeritud, sest iga arvutikasutamine häirib (koormab) mõne arvutisüsteemi tööd,» ütles Ainla ERR-ile.
Pirita tegevuse tõttu läksid lukku siseminister Hanno Pevkuri, politsei- ja piirivalveameti peadirektori Elmar Vaheri, SMIT-i direktori Merle Küngase ja veel 11 SMIT-i töötaja meilikastid.
Link: http://uudised.err.ee/v/eesti/6b81009c-e8ab-45da-93ee-685e3d92dc78/kohus-moistis-siseministri-meilikasti-lukustanud-it-spetsialisti-oigeks
СМИ19. Апр 2016

matches:
kohus
Riigikohus
Kohus
kohus
Kohus
§ 1047
kohus
kohus
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus


ÜTK 2017-2019 » Kehtiv sõitjateveo üldtöökokkulepe » Liikmele » Transpordi Ametiühing
ÜTK 2017-2019
Kehtiv autoala üldtöökokkulepe
SÕITJATEVEO ÜLDTÖÖKOKKULEPE
§ 1 Üldtöökokkuleppe reguleerimisala
Üldtöökokkulepe on Autoettevõtete Liidu (edaspidi AL) ja Eesti Transpordi- ja Teetöötajate Ametiühingu (edaspidi ETTA) vaheline kollektiivleping, kujutades endast kokkulepete süsteemi baastaset, mis ei välista soodsamate tingimuste kokkuleppimist kollektiivlepingutes ettevõtte tasandil (edaspidi Kollektiivleping, koos Üldtöökokkuleppega – Kokkulepped).
§ 2 Kokkulepete kättesaadavus
Üldtöökokkulepe on avalikult kättesaadav ETTA ja AL interneti kodulehtedel.
§ 3 Üldtöökokkuleppe kehtivus
Üldtöökokkulepe jõustub 01.01.2017 aastal ning kehtib kuni 31.12.2019.
Üldtöökokkuleppega sätestatud töö-ja puhkeaja tingimused ning töö tasustamise tingimused laienevad ja on kohustuslikud kõigile Ühistranspordiseaduse mõttes sõitjate bussiveoga tegelevatele ja selleks tööjõudu rentivatele tööandjatele ja töötajatele, sõltumata nendega sõlmitud lepingu liigist.
Töö- ja puhkeaja reguleerimisel lähtutakse Liiklusseadusest, Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusest (EÜ) nr 561/2006, Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusest (EL) 165/2014, Euroopa Parlamendi ja Nõukogu Direktiivist 2002/15/EÜ ja Töölepingu seadusest.
Eeldatakse, et Töötaja töötab 40 tundi nädalas. Seadusest tulenevatel juhtudel võib iganädalast tööaega pikendada 60 tunnini juhul, kui nelja kuu jooksul arvestatud keskmine tööaeg ei ületa 48 tundi nädala kohta.
Kui Töötaja tööaeg tööpäevas on kuni kolm tundi, makstakse talle töötasu kolme tunni eest ning ka tööaja hulka arvestatakse kolm tundi. Tööpäevaks loetakse aega, mis jääb kahe ööpäevase puhkeaja vahele.
Riigipühale vahetult eelnevat tööpäeva lühendatakse vähemalt ühe tunni võrra ning TLS § 53 sätestatud juhtudel vähemalt kolme tunni võrra.
Töötajale antakse üks kuni ühetunnine tööpäevasisene vaheaeg puhkamiseks ja einestamiseks.
Täistööajaga töötavale Töötajale võib töö iseloomust tulenevalt anda mitte rohkem kui ühe tööpäevasisese vaheaja 3-tunnisena või pikemana juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
Punktides 1 ja 2 sätestatud tööpäevasisest vaheaega ei arvestata tööaja hulka.
Töötajate, kelle põhitööks on sõitjaid vedava üle üheksa istekohaga (kaasa arvatud juhi koht) mootorsõiduki juhtimine, iga-aastase puhkuse kestus koos lisapuhkusega on vähemalt 35 kalendripäeva.
Töötajate põhitöötasu alammäärad on toodud Üldtöökokkuleppe lisas 1.
Kui summeeritud tööaja arvestusperiood on kuni 2 kuud k.a., makstakse Töötajate ületunnitasu vastavalt Töölepingu seadusele. 3- ja 4-kuulise arvestusperioodi korral makstakse Töötajale 1,6-kordset töötasu.
IV SOTSIAALSED TAGATISED
§ 9 Töösuhte kestvuse arvutamine sama Tööandja juures
Töötaja asumisel sama Tööandja juurde uuesti tööle kolme aasta jooksul peale eelmise töösuhte lõppemist, arvatakse töösuhte kestvuse hulka enne töölepingu lõpetamist sama Tööandja juures vaheaegadeta töötatud aeg, kui tööleping oli üles öeldud:
• Tööandja algatusel koondamise tõttu (TLS § 89 lg.1 ja 2);
• Töötaja algatusel Tööandjapoolse lepingutingimuste rikkumise tõttu (TLS § 91 lg. 2);
• Töötaja algatusel töötaja isikust tuleneval põhjusel (TLS § 91 lg.3);
• Tööandja algatusel pikaajalise töövõimetuse tõttu (TLS § 88 lg.1 p 1).
§ 10 Autojuhtide (bussi-, trammi- ja trollijuhid) puhkamistingimused
Sõitjateveo regulaarliinide lõpp-punktides tagatakse bussijuhtide sanitaar-, olme- ja puhkamistingimused.
§ 11 Töötajate täienduskoolitus
Tööandja koolitab omal kulul Töötajad, kellele on Autoveoseadusega ette nähtud tähtajaline bussijuhtide täienduskoolitus.
V TÖÖANDJA JA AMETIÜHINGU VAHELISED SUHTED
§ 12 Liikmemaksude arvestus
Ametiühingu liikmete töötasudelt liikmemaksu arvestamine ametiühingu poolt kinnitatud ulatuses ning ülekandmine ametiühingu arvele toimub Tööandja raamatupidamise poolt.
Usaldusisik informeerib raamatupidamist muudatustest liikmete nimekirjas.
§ 13 Ametiühingu koosolekutel, koolituses ja ametiühingu organite töös osalemine
Ametiühingu koosolekuid peetakse ajal, mil sellega ei kaasne tööprotsessi katkemist.
Tööandja võimaldab ametiühingu liikmele ametiühingu poolt esitatud kirjalike kutsete alusel aastas vähemalt viis tööst vaba päeva osalemiseks ametiühingu poolt korraldatavas koolituses või ametiühingute organite töös tingimusel, et sellega ei kaasne olulisi takistusi tööandja majandustegevuses. Käesoleva punkti alusel antavatel tööst vabadel päevadel säilitatakse töötajale tema keskmine palk kahe päeva eest aastas. Usaldusisik ja Tööandja lepivad kokku kirjaliku kutse esitamise tähtaja.
§ 14 Usaldusisikud ja peausaldusisik
Töötajatel on õigus valida üks usaldusisik igasse allüksusesse, kui need asuvad erinevates paikkondades või linnaosades. Teistel juhtudel lepitakse usaldusisikute arv Tööandjaga kokku.
Mitme usaldusisiku valimise korral võib ametiühingu üldkoosolek valida nende hulgast peausaldusisiku, kes esindab osakonna kõiki liikmeid, kui Kollektiivlepingus ei ole kokku lepitud teisiti.
§ 15 Üldtöökokkuleppe registreerimine, laiendamine ja lisad
Eesti Transpordi- ja Teetöötajate Ametiühing esitab Üldtöökokkuleppe registreerimiseks Sotsiaalministeeriumi kollektiivlepingute andmekogus.
Pooled pöörduvad ühiselt Sotsiaalministri poole ettepanekuga Üldtöökokkuleppe peatükkide II Töö- ja puhkeaeg ning III Töötasu laiendamiseks vastavalt Kollektiivlepingu seaduse paragrahvile 4 lg 4.
Üldtöökokkuleppe tekst on koostatud kahes võrdset juriidilist jõudu omavas eksemplaris, millest üks jääb kummalegi allakirjutanule.
Üldtöökokkuleppe lisad
Üldtöökokkuleppe lahutamatuteks osadeks on
1. Töötajate põhitöötasu alammäärad täistööajaga – 1 lehel
§ 1 Töötajate põhitöötasu alammäärad alates 01.01.2017
1. Autojuhtidel (trammi-, trolli- ja bussijuhid): 3,50 €
2. Ühenduse tegevusloa, liiniloa ja avaliku teenindamise lepingu alusel täistööajaga töötavate bussi-, trolli- ja trammijuhtide brutopalk ei ole väiksem kui 835 € kuus (miinimum kuutasu). Miinimum kuutasu sisaldab seadusest, kollektiivlepingust ja töölepingust tulenevad tasusid).
§ 2 Töötajate põhitöötasu alammäärad alates 01.01.2018
1. Autojuhtidel (trammi-, trolli- ja bussijuhid): 3,75 €
2. Ühenduse tegevusloa, liiniloa ja avaliku teenindamise lepingu alusel täistööajaga töötavate bussi-, trolli- ja trammijuhtide brutopalk ei ole väiksem kui 895 € kuus. Miinimum kuutasu sisaldab seadusest, kollektiivlepingust ja töölepingust tulenevaid tasusid).
§ 3 Töötajate põhitöötasu alammäärad alates 01.01.2019
1. Autojuhtidel (trammi-, trolli- ja bussijuhid): 4,00 €
2. Ühenduse tegevusloa, liiniloa ja avaliku teenindamise lepingu alusel täistööajaga töötavate bussi-, trolli- ja trammijuhtide brutopalk ei ole väiksem kui 945 € kuus. Miinimum kuutasu sisaldab seadusest, kollektiivlepingust ja töölepingust tulenevaid tasusid).
§ 4 Ületunnitasu maksmine
1. Kokkulepitud tööaega (normtunde) ületava töö eest (ületunnid) makstakse töötajale töölepingu seaduses või käesolevas kokkuleppes ettenähtud tasu lisaks p-s 2 sätestatud miinimum kuutasule.