Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus
RT I, 04.07.2017, 4
22.06.2017 otsus nr 119
§ 1. Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduse muutmine
Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduses tehakse järgmised muudatused:
„Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2012 kohaldamise seadus”;
„§ 1. Seaduse reguleerimisala
Käesolev seadus sätestab Euroopa patentide ja patenditaotluste õigusliku seisundi Eestis ning reguleerib õigussuhteid, mis tulenevad Eesti Vabariigi ühinemisest Euroopa patentide väljaandmise konventsiooniga (Euroopa patendikonventsioon) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2012 tõhustatud koostöö rakendamise kohta ühtse patendikaitse loomise valdkonnas (ELT L 361, 31.12.2012, lk 1–8) kohaldamisest.”;
3) paragrahvi 2 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„6) Euroopa patent – Euroopa patent Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2012 artikli 2 punkti b tähenduses;”;
4) paragrahvi 2 täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:
„61) ühtse toimega Euroopa patent – ühtse toimega Euroopa patent Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2012 artikli 2 punkti c tähenduses;”;
5) paragrahvi 2 täiendatakse punktidega 13 ja 14 järgmises sõnastuses:
„13) Euroopa patendiregister – Euroopa patendiregister Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2012 artikli 2 punkti d tähenduses;
14) ühtse patendikaitse register – ühtse patendikaitse register Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2012 artikli 2 punkti e tähenduses.”;
6) paragrahvi 7 täiendatakse lõigetega 11–13 järgmises sõnastuses:
„(11) Kui vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1257/2012 registreeritakse Euroopa patendi ühtne toime ning see laieneb Eesti territooriumile, siis kaotab kõnealune Euroopa patent arvates Euroopa Patendibülletäänis patendi väljaandmise teate avaldamisest Eesti territooriumil kehtivuse siseriikliku patendina.
(12) Kui Euroopa Patendiamet keeldub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2012 kohaselt Euroopa patendile, milles Eesti Vabariik on märgitud riik, ühtse toime registreerimisest ja selline ühtse toime registreerimise taotlus oli Euroopa Patendiametile esitatud õigeks ajaks, on selle Euroopa patendi omanikul käesolevas paragrahvis sätestatud õigused. Sellisel juhul arvutatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaega Euroopa patendile ühtse toime andmisest keeldumise otsuse jõustumisest arvates. Koos patendikirjelduse tõlkega tuleb esitada jõustunud otsus Euroopa patendile ühtse toime andmisest keeldumise kohta.
(13) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 12 sätestatud juhul on patendikirjelduse tõlke esitamise ajaks muutunud sissenõutavaks jõushoidmise riigilõiv vastavalt käesoleva seaduse § 10 lõikele 3, tasub patendiomanik sissenõutavaks muutunud jõushoidmise riigilõivu koos lõikes 12 sätestatud patendikirjelduse tõlke esitamise ja tõlke avalikustamise eest ettenähtud riigilõivuga. Kui pikendatakse käesoleva paragrahvi lõike 1 teises lauses sätestatud tõlke esitamise tähtaega, pikeneb sama aja võrra ka käesolevas lõikes sätestatud sissenõutavaks muutunud jõushoidmise riigilõivu tasumise tähtaeg.”;
„(21) Kui patendiomanik ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 13 nimetatud sissenõutavaks muutunud jõushoidmise riigilõivu tähtajaks tasunud, loetakse Euroopa patent Eesti suhtes õigustühiseks Euroopa patendi kehtivuse algusest arvates.”;
„§ 71. Ühtse toimega Euroopa patent kui varaese
Kui ühtse toimega Euroopa patenti kui varaeset käsitatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2012 artikli 7 lõikest 1 tulenevalt Eesti siseriikliku patendina, kohaldatakse siseriikliku patendi kohta sätestatut niivõrd, kuivõrd määruses (EL) nr 1257/2012 ja ühtset patendikohut käsitlevas lepingus (ELT C 175, 20.06.2013, lk 1–40) ei ole sätestatud teisiti.”;
9) paragrahvi 12 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
„(4) Kui Euroopa patendi kohta, millele on ühtse patendikaitse registri kohaselt registreeritud ühtne toime, esitatakse Eesti Patendiametile vastavalt käesoleva seaduse §-le 7 Euroopa patendikirjelduse tõlge, keeldub Eesti Patendiamet kõnealuse Euroopa patendi kandmisest Eestis kehtivate Euroopa patentide registrisse (edaspidi register).
(5) Kui registrisse kantud Euroopa patendile on ühtse patendikaitse registri kohaselt registreeritud ühtne toime, kustutatakse kõnealuse Euroopa patendi kirje asjast huvitatud isiku taotlusel või Eesti Patendiameti algatusel registrist.”;
10) paragrahvi 16 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 16. Register
(1) Registrit peetakse käesolevas seaduses sätestatu kohaselt Eestis õiguskaitse saanud Euroopa patentide kohta.”;
11) paragrahvi 17 täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:
„61) meditsiinitoote ja taimekaitsetoote sellise täiendava kaitse kanne, mille aluspatendiks on ühtse toimega Euroopa patent;”;
12) seadust täiendatakse §-dega 171 ja 172 järgmises sõnastuses:
„§ 171. Sundlitsentsi andmine ühtse toimega Euroopa patendile
Ühtse toimega Euroopa patendile Eestis sundlitsentsi andmisel kohaldatakse patendiseaduses sundlitsentsi kohta sätestatut.
§ 172. Täiendav kaitse, mille aluspatendiks on ühtse toimega Euroopa patent
Sellise täiendava kaitse registreerimisele, mille aluspatendiks on ühtse toimega Euroopa patent, kohaldatakse patendiseaduses sätestatut.”.
§ 2. Kasuliku mudeli seaduse muutmine
Kasuliku mudeli seaduse § 24 lõike 3 punktis 2 asendatakse tekstiosa „Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduse” tekstiosaga „Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2012 kohaldamise seaduse”.
§ 3. Patendiseaduse muutmine
Patendiseaduses tehakse järgmised muudatused:
1) seaduses asendatakse läbivalt tekstiosa „Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduse” tekstiosaga „Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2012 kohaldamise seaduse”;
2) paragrahvis 391 asendatakse tekstiosa „nõukogu määruses (EMÜ) nr 1768/92 meditsiinitoodete täiendava kaitse sertifikaadi kasutuselevõtu kohta (EÜT L 182, 02.07.1992, lk 1–5)” tekstiosaga „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 469/2009 ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta (ELT L 152, 16.06.2009, lk 1–10)”;
3) paragrahvi 395 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Täiendav kaitse, mille aluspatendiks on ühtse toimega Euroopa patent, registreeritakse vastavas täiendava kaitse määruses ettenähtud andmete kandmisega Eestis kehtivate Euroopa patentide registrisse.”;
4) paragrahvi 47 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
„(61) Ühtse toimega Euroopa patendile antud sundlitsentsi registreerimiseks edastab asjast huvitatud isik sundlitsentsi puudutava jõustunud kohtuotsuse ärakirja Euroopa Patendiametile.”.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 11 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Maakohus ei lahenda Euroopa patendi ja ühtse toimega Euroopa patendiga seotud tsiviilasju, välja arvatud need Euroopa patendi ja ühtse toimega Euroopa patendiga seotud tsiviilasjad, mis ei kuulu ühtset patendikohut käsitleva lepingu (ELT C 175, 20.06.2013, lk 1–40) kohaselt ühtse patendikohtu pädevusse.”.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja täitemenetluse seadustiku rakendamise seadust täiendatakse §-ga 25 järgmises sõnastuses:
„§ 25. Maakohtu pädevus seoses ühtset patendikohut käsitleva lepingu jõustumisega
Ühtset patendikohut käsitleva lepingu (ELT C 175, 20.06.2013, lk 1–40) jõustumisele järgneva seitsme aasta jooksul on Euroopa patendi rikkumist või tühistamist puudutavaid asju ja Euroopa patendiga kaitstud tootele antud täiendava kaitse tunnistuse rikkumist või kehtetuks tunnistamist puudutavaid asju pädev lahendama ka maakohus.”.
1) paragrahvi 2 lõiget 1 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
„41) ühtset patendikohut käsitleva lepingu (ELT C 175, 20.06.2013, lk 1–40) artiklis 82 nimetatud ühtse patendikohtu jõustunud otsused ja korraldused;”;
2) paragrahvi 23 lõike 4 neljas lause loetakse viiendaks lauseks ja lõiget täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
„Täitedokument esitatakse eesti- või ingliskeelse algdokumendina või eesti- või ingliskeelse ametliku või kinnitatud tõlkena.”.
§ 7. Tööstusomandi õiguskorralduse aluste seaduse muutmine
Tööstusomandi õiguskorralduse aluste seaduse § 1 lõike 2 punktis 1 asendatakse tekstiosa „Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduse” tekstiosaga „Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2012 kohaldamise seaduse”.
Käesolev seadus jõustub samal ajal ühtset patendikohut käsitleva lepingu ning ühtse patendikohtu Põhjamaade ja Balti riikide piirkondliku talituse asutamise kokkuleppe jõustumisega Eesti suhtes.


Mängukonsoolid pole enam ammu ainult mängimiseks328.02.2017
Ra Ragnar Novod Shutterstock	Me kõik teame, et mängukonsoolid on mõeldud videomängude mängimiseks, kuid nendega saab teha ka kõike muud: näiteks nautida filme Netflixi vahendusel või teha seda hoopis vana kooli stiilis, kasutades Blu-ray- ja DVD-plaate, rääkimata muusika kuulamisest CD abil. Sellele lisaks asendavad mängukonsoolid sinu digiboksi või aitavad ühendada kodus kõiki multimeedia seadmeid. Sony PlayStation 4 (PS4) ja Microsofti Xbox One pakuvad võimalust teha trenni tantsumängude abil ning siseneda virtuaalreaalsusesse, et kogeda midagi täiesti uut, mis on tavalistest mängudest väga kaugel. Kuid mis konsoolid on erinevateks ülesanneteks kõige paremad? Alljärgnevalt vaatleme funktsioonide ja eelistuste alusel läbi Sony PlayStation 4 ja Microsofti Xbox One konsoolide võimalused.
Kui soovid vaadata filmeSiis vali Xbox One või PlayStation 4 (PS4), sest mõlemas on võimalik siseneda Netflixi ning vaadata oma lemmikfilme ja -sarju. Antud juhul on Xbox One'il selge eelis, sest diivanilt tõusmata saab konsoolile loodud televiisoripulti või häälkäsklusi kasutades panna konsooli tegema, mida iganes soovid: vaata filme, pane käima mõni mäng või navigeeri menüüdes. Kahjuks pole veel võimalik lemmiksaateid ja -filme salvestada, kuid ühendades Xbox One'i või PS4 oma teenuseosutaja digiboksiga saad seda kõike siiski teha.	Loe lisaksLugejakiri: Kuidas mu isa üritas aastaid tulutult presidendiballile pääseda (38) 24. veebruar 2017Äpardunud enesetapukatse järel näost ilma jäänud mees sai endale uue näo (4) 22. veebruar 2017
Xbox One'i uuendatud versioonist saab luua tõelise meediakeskuse: piisab, kui ostad konsoolile lisaks Xbox One'i ametliku meediapuldi, häälkäskluste teenust pakkuva Kinecti kaamera ning kaaluda võib ka 4K-/HDR-toega televiisori ostmist, kuid see pole hädavajalilk. Xbox One S-il on olemas kõik vajalikud rakendused: Netflix ning võimalus vaadata telekanaleid konsooli kaudu. S-versioonil on ka Blu-ray mahamängimise tugi, mis toetab nüüd ka 4K Blu-ray filme ja telesaateid.Kui sul pole soovi end Netflixiga siduda, siis muidugi toetavad mõlemad konsoolid ka võimalust sisestada oma film plaadi või USB-pulga pealt. Mõlemad konsoolid asendavad tavalist DVD- ja Blu-ray-mängijat ning annavad seejuures palju uusi võimalusi juurde. Miks piirduda ühe võimalusega, kui saab muretseda konsooli, mis pakub neid kõiki? Mängimine on üks võimalus, aga mitte ainuke.Kui soovid kogeda uut reaalsustSiis vali PS4, sest Sony pakub ainulaadset võimalust siseneda PlayStation VR-i vahendusel virtuaalreaalsusesse. See tähendab, et lisaks konsoolile on vaja veel osta virtuaalreaalsuskomplekt, kuid kogemus on siiski midagi täiesti uut. Sonyl on hetkel varuks kümneid kogemusi, mille abil saab vaadata virtuaalreaalsusprillide vahendusel filme või lausa siseneda näiteks Batmani maailma („Batman Arkham VR”), ja kogeda, mis tunne on olla võidusõiduauto roolis (2017. a ilmuv „Gran Turismo Sport”). Xbox One seda võimalust veel ei paku, kuid soovides konkurendile järele jõuda, valmistub Microsoft juba praegu ette Projekt Scorpio tulekuks: see on senisest konsoolist võimsam versioon, mis pakub ka virtuaalreaalsuslahendust.Eelmise aasta lõpus ilmus PS4 konsoolile 50 virtuaalreaalsusmängu ning töös on kokku hetkel 230. Jaanuaris ilmub näiteks tuntud mänguseeria uus osa „Resident Evil 7”: tegemist on õudusmänguga ning prille kasutada julgevad ilmselt ainult kõige paksema nahaga mängijad. Kui õudusmängud ei meeldi, siis Sony pakub märtsis midagi näiteks kõikidele „Star Treki” fännidele mänguga „Star Trek: Bridge Crew”, mis lubab neljal mängijal üle võrgu asuda legendaarse kosmoselaeva Entreprise kaptenisillal erinevatesse rollidesse. Foto: ShutterstockKui soovid mängida, aga mitte just videomängeNii Xbox One kui ka PS4 pakuvad kasutajatele mänge, mida ei loeta tavalise videomängude alla, nagu muusika- ja rütmimängud „Just Dance” ning „Dance Central Spotlight”. Xbox One'il on teenus nimega Xbox Fitness, milles üle maailma tuntud treenerid õpetavad harjutusi tegema ilma kodust lahkumata ning kõike seda vahendab Xboxi One'ile juurde ostetav kaamera Kinect, mis jälgib sinu liikumist ning annab tagasisidet. Xbox Fitness suudab jälgida pulssi ning mängija kaalu, arvestades ka seda, millal on musklid kõige suurema koormuse all. Kahjuks otsustas Microsoft Xbox Fitnessi lõpetada ning 1. juulist kaob võimalust teenust kasutada. Õnneks on alles sellised mängud nagu „Kung Fu for Kinect”, „Shape Up”, „Beatsplosion” ning ennist manitud „Just Dance” ja „Dance Central Spotlight”.Xbox One pakub ka võimalust edastada mänge ükskõik millisele Windows 10 seadmele. Seda on vaja näiteks siis, kui konsool on hõivatud, aga tahaksid väga mängida: sel juhul saad jätta konsoolis mängu tööle, samal ajal kui keegi vaatab Netflixi, ning mängida mänge teises toas asuvas arvutis.Kui soovid perega koos aega veetaSiis vali PS4, sest virtuaalreaalsustoega tasuta Playroom, mis koosneb minimängudest, on mõeldud kogu perele. Peale selle muidugi ka mängud, mis lubavad istuda kosmoselaeva kokpitti ning lennata lõputute tähtede vahel. Kui varem olid sellised mängud pigem demod ja katsetused, siis nüüd on need sõna otseses mõttes käega katsutavad ja nauditavad ka nende poolt, kes pole kunagi tõsiseid videomänge proovinud.Nii PS4 kui ka Xbox One pakuvad hulganisti mänge nii lastele kui ka kogu perele: „Lego Marvel Superheroes”, „ Skylanders Swap Force”, „Knack”, „Hohokum”, „Octodad: Dadliest Catch”, „Minecraft Story Mode”, „Rock Band 4”, „LEGO Dimensions”, „LEGO Jurassic World” ja „Fantasia: Music Evolved”. Foto: ShutterstockKui soovid tõesti mängidaSiis vali PS4. PlayStation 4 hiilgab konkurentide kõrval selliste kvaliteetsete mängude poolest nagu „Uncharted 4: A Thief’s End“ ja „Bloodborne”. 2017. aastal lisandus parimate sekka veel seitse aastat töös olnud „The Last Guardian“, hiljem jõuavad konsoolile avatud maailmaga rollimäng „Horizon Zero Dawn“, uus „God of War“ ja näiteks legendaarse Hideo Kojima uusim mäng „Death Stranding“. PS VR-tugi muudab konsooli veelgi ahvatlevamaks, sest pea iga uus mäng pakub mingil määral võimalust kasutada virtuaalreaalsuskomplekti, mis annab igale kogemusele uue mõõtme.
Xbox One vs PS41023 vs 1304 mängu Müüdud umbes alla 30 miljoni vs 53.4 miljonit konsooli Ei ole VR-i vs on VR 127 vs 377 konsoolile eksklusiivset mängu
Mis konsoolid on veel tulemas?
Kaasaskantav ja ka kodus mängitav Nintendo Switch ilmub 3. märtsil. Projekt Scorpio – 2017. aasta jooksul ilmub senisest kõige võimsam Microsofti konsool.
meelelahutusNetflixPlayStationXbox
Tahad saada miljardäriks? Lahenda üks neist viiest probleemist
Füüsik: Miks me pole tulnukaid näinud ja tõenäoliselt ei näe ka kunagi


text:
Jõõpre Vanurite Kodu hoolekogu moodustamise kord ja hoolekogu töökord – Riigi Teataja
Jõõpre Vanurite Kodu hoolekogu moodustamise kord ja hoolekogu töökord
Jõõpre Vanurite Kodu hoolekogu moodustamise kord ja hoolekogu töökord - sisukord
§ 1 Jõõpre Vanurite Kodu hoolekogu mõiste ja ülesanded
§ 2 Hoolekogu moodustamine
§ 3 Hoolekogu liikmete volituste kestvus
§ 4 Hoolekogu töökord
RT IV, 15.03.2014, 41
Vastu võetud 04.03.2010 nr 1
Määrus kehtestatakse Audru Vallavolikogu 03.mai 2007 määruse nr 10 “Jõõpre Vanurite Kodu põhimääruse kinnitamine”, muudetud 08.oktoobri 2009 määrusega nr 43 “Audru Vallavolikogu 03.mai 2007 määruse nr 10 “Jõõpre Vanurite Kodu põhimääruse kinnitamine” muutmine” § 4' lg 5, lg 6 ja lg 7 alusel.
§ 1. Jõõpre Vanurite Kodu hoolekogu mõiste ja ülesanded
(1) Jõõpre Vanurite Kodu hoolekogu (edaspidi hoolekogu) on Jõõpre Vanurite Kodu kõrgeim organ.
(2) Hoolekogu ülesandeks on vanurite kodus elavate inimeste heaoluks tehtava jälgimine, vanurite kodu juhataja aruande ärakuulamine, vanurite kodu eelarve projekti kooskõlastamine enne selle esitamist vallavalitsusele, eelarve täitmise kontrollimine, ettepanekute tegemine vallavalitsusele vanurite kodu töö paremaks korraldamiseks.
(3) Hoolekogu esimees (edaspidi: esimees) osaleb Jõõpre Vanurite Kodu juhataja ja hooldaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursi komisjoni töös.
§ 2. Hoolekogu moodustamine
Hoolekogu koosseisu kinnitab vallavalitsus korraldusega lähtudes järgmistest põhimõtetest:
1) hoolekogu koosseisu kuuluvad vanurite kodu üks hooldaja, üks elanik (hooldatav), vallavolikogu ja vallavalitsuse esindaja;
2) kandidaadid hoolekogu koosseisu valitakse alljärgnevalt:
vanurite kodu hooldaja - vanurite kodu töötajate koosolekul;
vanurite kodu elanik (hooldatav) - vanurite kodu juhataja ettepanekul, vanurite kodu teiste elanikega suulise kooskõlastamise tulemusel;
vallavolikogu esindaja - vallavolikogu otsusega;
vallavalitsuse esindaja - vallavalitsuse korralduse alusel.
§ 3. Hoolekogu liikmete volituste kestvus
(1) Hoolekogu volituste aeg on neli aastat.
(2) Hoolekogu koosseisu valitud esindajatel on õigus oma volitusest loobuda.
(3) Hoolekogu koosseisu muutmine toimub analoogselt selle moodustamisega.
§ 4. Hoolekogu töökord
(1) Hoolekogu uue koosseisu esimesel koosolekul valitakse esimees.
(2) Hoolekogu koosoleku kutsub kokku esimees teatades sellest hoolekogu liikmetele ja vanurite kodu juhatajale ette vähemalt 7 päeva.
(3) Hoolekogu töövorm on koosolek, mille esimees kutsub kokku vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kolm korda aastas.
(4) Hoolekogu koosolekust võtab osa vanurite kodu juhataja nõuandva hääleõigusega.
(5) Hoolekogu teeb protokollilisi otsuseid, mis võetakse vastu kohalolijate poolthäälteenamusega. Häälte poolnemisel on otsustav esimehe hääl.
(6) Koosoleku protokollile kirjutavad alla esimees ja protokollija.
(7) Koosoleku protokoll koostatakse kahes eksemplaris hiljemalt viie tööpäeva jooksul peale koosoleku toimumist. Koosoleku protokolli esimene eksemplar säilitatakse vanurite kodus ja teine eksemplar saadetakse vallavalitsusele.
Määrus jõustub 8. märtsil 2010.a.
Margus Joonas
Aino Aitaja

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 4
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4


Ametniku teenistuslähetusse saatmise, lähetuskulude hüvitamise ning päevaraha maksmise tingimused ja kord ning päevaraha määr – Riigi Teataja
Ametniku teenistuslähetusse saatmise, lähetuskulude hüvitamise ning päevaraha maksmise tingimused ja kord ning päevaraha määr
Ametniku teenistuslähetusse saatmise, lähetuskulude hüvitamise ning päevaraha maksmise tingimused ja kord ning päevaraha määr - sisukord
§ 2 Välislähetus
§ 3 Lähetuse vormistamine ja lähetuskulude hüvitamine
§ 4 Päevaraha maksmine
§ 5 Välislähetuse päevade arvestus
RT I, 06.02.2018, 12
Vastu võetud 19.12.2012 nr 112
RT I, 21.12.2012, 35
10.05.2013 RT I, 14.05.2013, 3 17.05.2013, rakendatakse 01.04.2013
17.12.2015 RT I, 22.12.2015, 14 01.01.2016
01.02.2018 RT I, 06.02.2018, 10 01.03.2018
Määrus kehtestatakse avaliku teenistuse seaduse § 44 lõike 5 ja tulumaksuseaduse § 13 lõike 3 punkti 1 alusel.
Määrust ei kohaldata pikaajalisele välislähetusele.
§ 2. Välislähetus
(1) Ametniku lähetust välisriiki loetakse välislähetuseks.
(2) Välislähetusse saadetakse ametnik ametisse nimetamise õigust omava isiku või tema volitatud isiku otsuse alusel, milles märgitakse vähemalt lähetuse sihtkoht, organisatsioon, kuhu lähetatav suunatakse, lähetuse kestus, eesmärk ning lähetuskulude hüvitamise ja päevaraha määr.
§ 3. Lähetuse vormistamine ja lähetuskulude hüvitamine
(1) Lähetusse saatmine ja lähetuskulude hüvitamine vormistatakse kooskõlas ametiasutuse asjaajamist ning raamatupidamisarvestust ja -aruandlust reguleerivates õigusaktides sätestatud nõuetega.
(2) Lähetataval on õigus nõuda ametiasutuselt lähetuskulude katteks avanssi lähetuskulude eeldatavas suuruses. Avansi mittesaamise korral võib ametnik lähetusest keelduda.
(3) Ametiasutus hüvitab ametnikule lähetusega seotud dokumentaalselt tõendatud sõidu- ja majutuskulu ning muu lähetusülesande täitmisega seotud kulu ja maksab lähetuses viibimise aja eest päevaraha käesolevas määruses sätestatud tingimustel ja ulatuses. Välisvaluutas tehtud kulutused hüvitatakse lähetatule Eestis käibel olevas rahas, võttes aluseks kuludokumendil kajastatud või lähetuspäevale järgneval tööpäeval kehtinud Euroopa Keskpanga päevakursi, või lähtudes lähetatu tegelikult kantud kuludest.
[RT I, 06.02.2018, 10 - jõust. 01.03.2018]
(4) Lähetusega seotud sõidukulu hüvitatakse järgmiselt:
1) lähetuskohta sõidu ja alalisse teenistuskohta tagasisõidu kulu hüvitatakse sõidupileti või muu kulu tõendava dokumendi alusel;
2) sõidupileti ettetellimise kulu, lennujaama-, reisija- ja väljalennumaksud hüvitatakse kulu tõendava dokumendi või sõidupiletile tehtud märke alusel.
(5) [Kehtetu - RT I, 06.02.2018, 10 - jõust. 01.03.2018]
(6) Majutuskulu hüvitatakse kulu tõendava dokumendi alusel.
(7) Välisriiki lähetatud ametnikule hüvitatakse reisikindlustuse ja viisa vormistamise kulu kindlustuspoliisi koopia või viisa koopia või muu seda kulu tõendava dokumendi alusel.
(8) Muu lähetusülesande täitmisega seotud kulu hüvitamise otsustab ametniku lähetusse saatnud isik kulu tõendavate dokumentide alusel.
(9) Tulumaksuseaduse § 13 lõike 3 punktis 2 nimetatud sõiduauto lähetuses kasutamise kulu hüvitatakse käesoleva määruse või tulumaksuseaduse § 13 lõike 3 punkti 2 alusel kehtestatud määruse alusel. Sõiduauto kasutamise hüvitamisel käesoleva määruse alusel hüvitatakse lähetusega otseselt seotud kulu, välja arvatud remondi- ja hoolduskulu. Kulu hüvitatakse kulu tõendava dokumendi alusel.
[RT I, 14.05.2013, 3 - jõust. 17.05.2013, rakendatakse 01.04.2013]
§ 4. Päevaraha maksmine
(1) Välislähetuse päevaraha alammäär on 32 eurot päevas ja ülemmäär tulumaksuseaduse § 13 lõike 3 punktis 1 sätestatud välislähetuse päevaraha maksuvaba piirmäär. Riigisisese lähetuse korral päevaraha ei maksta.
[RT I, 22.12.2015, 14 - jõust. 01.01.2016]
(2) Ametniku välislähetusse saatnud isik võib päevaraha määra vähendada kuni 70 protsenti, kui lähetuskohas viibimise ajal tagatakse lähetatule tasuta toitlustamine.
(3) Kui ametnikule maksab päevaraha muu isik või organisatsioon, on ametnik kohustatud esitama ametiasutusele muu isiku või organisatsiooni kinnituse päevaraha maksmise kohta või ise kinnitama selle saamist ning ametiasutus on kohustatud maksma päevarahana lõikes 1 sätestatud päevaraha määra ja muu isiku või asutuse makstava summa vahe.
(4) Kui ametnikul on rohkem kui üks tööandja ning ametniku saadavad lähetusse mitu tööandjat samal ajal, on ametnik kohustatud ametiasutust teavitama teise tööandja tehtud lähetusse saatmise otsusest ning talle määratud päevarahast ja teise tööandja hüvitatud lähetuskuludest. Kui ametiasutusel on teave, et teine tööandja maksab ametnikule päevaraha või hüvitab lähetuskulud, lepitakse asutuste vahel kokku maksmise kohustuses ja ulatuses.
(5) Välislähetusest saabumise päeval teise välislähetusse mineku korral makstakse päevaraha ühekordse päevaraha määra ulatuses, arvestades §-s 5 sätestatut.
(6) Päevaraha ei maksta ametnikule, kellele makstakse välislähetustasu.
§ 5. Välislähetuse päevade arvestus
Välislähetusse väljasõidu päeva loetakse välislähetuse päevaks ja selle eest makstakse ametnikule päevaraha, kui välisriiki suunduv sõiduk väljub vähemalt kolm tundi enne keskööd. Välislähetusest saabumise päeva loetakse välislähetuse päevaks ja selle eest makstakse päevaraha, kui saabumispäeva algusest (kell 00.00) on sõiduki saabumise ajaks möödunud vähemalt kolm tundi.
Määrus jõustub 1. aprillil 2013. a.


Kaevandamise ohutusnõuded – Riigi Teataja
Kaevandamise ohutusnõuded - sisukord
§ 2 Isikute viibimine objektil
2 KAEVANDAMISE OHUTUSNÕUDED
§ 3 Veekõrvaldus
§ 4 Tööastangud
§ 5 Muud ohutusnõuded
2 Masinate või seadmete kasutamine
§ 6 Kivimite puurimine
§ 7 Kivimite purustamine ja kobestamine ning plokk- ja tükikivimi kaevandamine
§ 8 Kaevandamine ekskavaatori ja kopplaaduriga
§ 9 Kaevandamine ja paljandamine buldooseriga
3 Kaevanduse transport
§ 10 Autotransport
§ 11 Nõuded peale- ja mahalaadimistöödel
§ 12 Konveiertransport
§ 13 Raudteetransport
§ 14 Hüdrotransport
4 Allmaatööde ohutusnõuded
§ 16 Tuulutus
§ 17 Sisepõlemismootorite kasutamine
§ 18 Kaeveõõnte rajamine, väljapääsud ja toestamine
§ 19 Kaeveõõnte korrashoid ja likvideerimine
§ 20 Kaeveõõntes liikumine ning inimeste ja koormate vedu
§ 21 Allmaaveovahendid
41 Tuleohutusnõuded põlevkivi allmaakaevandustes
§ 211 Tuleohutuse meetmed
§ 212 Tuletõrje veevarustus
§ 213 Tulekustutusvahendid
§ 214 Nõuded tuletõketele
§ 215 Nõuded kaevanduse kaeveõõnte toestikule
§ 216 Muud tuleohutusnõuded
42 Turbakaevandamise ohutusnõuded
§ 217 Turbakaevandamisala ohutusnõuded
§ 218 Turba kaevandamise ohutusnõuded
5 Ohutusnõuded turba kaevandamisel
6 Kaevise esmatöötlemine
§ 28 Kaevise esmatöötlemise vabrik
§ 29 Kaevise purustamine ja klassifitseerimine
§ 30 Kaevise rikastamine
§ 31 Proovide võtmine
§ 32 Kaevise laadimine ja ladustamine
7 Jäägihoidlad, kaevise laod ja puistangud
§ 33 Üldnõuded
§ 34 Hiivahoidlad
§ 35 Kuivjääkide hoidlad
§ 36 Välispuistangud
§ 37 Kaevise laod
RT I, 20.06.2017, 22
Kaevandamise ohutusnõuded1
[RT I, 20.06.2017, 21 - jõust. 23.06.2017]
Vastu võetud 10.08.2004 nr 172
RTL 2004, 112, 1761
jõustumine 27.08.2004
22.02.2011 RT I, 03.03.2011, 5 06.03.2011
16.06.2017 RT I, 20.06.2017, 21 23.06.2017
Määrus kehtestatakse maapõueseaduse § 78 lõike 4 alusel.
(1) Määrus kehtestab ohutusnõuded kaevandamisele.
(2) Määruse nõuded ei välista teistest õigusaktidest tulenevate ohutusnõuete kohaldamist.
(3) Kaevandav ettevõtja (edaspidi ettevõtja) võib rakendada käesolevas määruses ettenähtust rangemaid ohutusnõudeid.
(4) [Kehtetu – RT I, 20.06.2017, 21 - jõust. 23.06.2017]
§ 2. Isikute viibimine objektil
Allmaakaeveõõnes viibivate isikute üle tuleb pidada arvestust. Arvestuse pidamise kord peab tagama, et igal ajal oleks võimalik tuvastada kõik allmaakaeveõõnes viibivad isikud.
2. peatükk KAEVANDAMISE OHUTUSNÕUDED
§ 3. Veekõrvaldus
(1) Igas töötavas kaevanduses, kus see on asjakohane, peab olema veekõrvaldus. Samuti tuleb välja töötada ja rakendada täiendavad abinõud, mis tagavad tööde ohutuse suurvee perioodil.
(2) Kaevanduse vertikaal- ja kaldkaeveõõne, šurfi ja puuraugu suudme ehitus peab vältima pinnavee kaeveõõnde sattumist. Veepuhandusohtlikud kaeveõõned peavad olema eelnevalt määratud ja kantud kaevandamise plaanile.
§ 4. Tööastangud
(1) Seadmed, masinad ning rajatised peavad tööastangutel paiknema väljaspool kivimite varisemisala. Tööastangu laius määratakse maavara kaevandamise projektis või ee passis. Tööastangu külgede seisukorda tuleb regulaarselt kontrollida. Enne tööle asumist tuleb ripikud ja kivirahnud, samuti lumi ja jääpurikad eemaldada.
(2) Astangutevaheliseks liikumiseks tuleb kasutada teid.
(3) Astangu kõrgus ei tohi ületada:
1) kobestamata kivimite kaevandamisel – ekskavaatori maksimaalset ammutuskõrgust;
2) lõhatud kaljuste kivimite kaevandamisel – 1,5-kordset ekskavaatori ammutuskõrgust;
3) kopplaaduriga, buldooseriga või skreeperiga kaevandamisel – projektis või ee passis näidatud kõrgust.
(4) Kui draglainekskavaator kaevandab astangut kahe alaastanguga, ei tohi ülemise alaastangu kõrgus olla suurem kui 0,8 kopa maksimaalne tühjenduskõrgus.
(5) Tööastangu lubatav nõlvanurk ei tohi olla suurem kui:
1) 90° – kaevandamisel laadurseadmega;
2) kivimite püsinurk – kaevandamisel mitmekopalise kettekskavaatoriga või käsitsikaevandamisel.
(6) Kui töötatakse astangu külgedel, mille töönurk on suurem kui 35o, peavad seal töötavad isikud kasutama kaitsevöösid, mille köied on kinnitatud turvatoe külge.
(7) Kaevanduse etes ja puistangutes tuleb tööd teha nii, et ei tekiks ebastabiilsust. Karjäärides ja puistangutel töötamise korral peab ee kõrgus ja kalle olema vastavuses maapinna omaduste ja stabiilsusega ning töömeetoditega.
(8) Astangud ja veoteed peavad olema seal kasutatavate seadmete jaoks piisavalt stabiilsed. Astangud ja veoteed peavad olema rajatud ja neid tuleb hooldada selliselt, et seadmeid saaks ohutult kasutada.
§ 5. Muud ohutusnõuded
(1) Objektidel, kus võib esineda gaasipurskeid kas koos maavarade või maa-ainese purskega, varinguga või vee sissetungiga või ilma, tuleb rakendada vajalikke abinõusid ohutute töötingimuste tagamiseks. Võimalikud ohutsoonid tuleb eelnevalt kindlaks teha.
(2) Vedelgaasiseadmete kasutamisel tuleb täita «Küttegaasi ohutuse seaduse» nõudeid, arvestades käesolevast määrusest tulenevaid erisusi.
(3) Gaasiballoon tuleb paigutada kaitstud asukohta.
(4) Kui kütteseadmel on detaile, mille kuumenemine võib tekitada tulekahju või muu ohu, tuleb neid detaile ülekuumenemise eest kaitsta.
(5) Lõhkematerjali käideldakse «Lõhkematerjaliseadusega» kehtestatud korras, arvestades käesolevast määrusest tulenevaid erisusi.
(6) Põlevkivi kaevandamisel tohib lõhkamiseks kasutada ainult tolmuplahvatusohtlike kaevanduste jaoks mõeldud lõhkematerjali.
(7) Puuraugu rajamisel ja kasutamisel tuleb kaitseks pursete vastu kasutada nõuetekohaseid kontrollseadmeid. Selliste seadmete kasutamisel tuleb arvestada puuraugus esinevaid tingimusi.
(8) Masinaid ja seadmeid tuleb kasutada vastavalt nende kasutusjuhendist tulenevatele nõuetele.
2. jagu Masinate või seadmete kasutamine
§ 6. Kivimite puurimine
(1) Puuritav tööastang peab olema tasandatud nii, et oleksid tagatud puurpingi liikumiseks nõutavad kalded ja puurpingi stabiilsus. Astangu pervel puurides peab puurpink olema paigutatud nii, et oleks välditud selle libisemine üle astangu serva. Puurpingi roomikud või rattad peavad asuma väljaspool võimalikku varisemisala.
(2) Töötamisel puurpingi mastil peab kasutama kaitsevööd. Puurpingi töötamise või edasiliikumise ajal ei tohi mastil olla inimesi.
(3) Käsipuuridega puurimisel peab töökoha laius-pikkus tagama ohutu töö. Puurimisel peab puurija asuma väljaspool varisemisala.
§ 7. Kivimite purustamine ja kobestamine ning plokk- ja tükikivimi kaevandamine
(1) Kivimite purustamine ja kobestamine toimub vastutava spetsialisti poolt koostatud ee passi või juhendi järgi.
(2) Tükikivi virnastamisel ei tohi kivivirna kõrgus ületada projektis määratud kõrgust ja tagada tuleb virna stabiilsus. Töötamiseks üle 1,8 m kõrgusega astangu küljel tuleb ehitada vähemalt 1 m laiuse laudisega platvorm või kasutada mehaanilist tõsteseadet, mis on varustatud spetsiaalse, inimeste jaoks ettenähtud tõstetava kabiiniga.
§ 8. Kaevandamine ekskavaatori ja kopplaaduriga
(1) Astangu kõrgus ekskavaatoriga laadimisel ülemisel astangul asuvale transpordivahendile peab olema selline, et ekskavaatorijuht näeks laaditavat transpordivahendit oma kabiinist.
(2) Horisontaalkaugus naaberastangutel paiknevatest ekskavaatoritest ja teistest seadmetest peab olema vähemalt poolteist maksimaalset ammutusraadiust.
(3) Ekskavaatoriga töötamisel ei tohi jätta väljaulatuvaid ripikuid ja sirme. Keelatud on töötada väljaulatuvate sirmide ja ripikute all. Kui ekskavaatori kabiin asub ühel küljel ning astangu kõrgus ületab ekskavaatori kabiini kõrguse, peab ekskavaatori töötamisel kabiin paiknema ee vastaspoolel.
(4) Kui ekskavaatori töötamise ajal märgatakse varisemisohtu, tuleb töö katkestada ja ekskavaator eest välja viia. Ekskavaator või kopplaadur ei tohi sõita varisemisohtlikule alale. Enne uue siseku kaevandamisele asumist peab laadurijuht ee üle kontrollima.
(5) Ekskavaator, mille meeskond koosneb kahest või enamast inimesest, võib liikuda juhi abi signaalide järgi. Seejuures peavad ekskavaatorijuht ja tema abi kogu aeg teineteist nägema.
(6) Kui draglainekskavaator töötab koos teiste ekskavaatoritega või koos muud tüüpi laadurseadmega, ei tohi masinate vahekaugus olla väiksem nende maksimaalsete tegevusraadiuste summast, arvestades seejuures draglainekskavaatori kopaheite ulatust.
§ 9. Kaevandamine ja paljandamine buldooseriga
Hõlma sisselõike ja materjali lükkamise ajal pöörete tegemine ning materjali allalükkamisel hõlma viimine üle astangu või puistangu serva on keelatud. Materjali allalükkamiseks üle astangu või puistangu serva tuleb astangu või puistangu servale jätta veetavast materjalist tõkkevall.
3. jagu Kaevanduse transport
§ 10. Autotransport
(1) Autode liikumise korra ja kiiruse kehtestab vastutav spetsialist. Liikluse reguleerimiseks tuleb kasutada Vabariigi Valitsuse 2. veebruari 2001. a määrusega nr 48 «Liikluseeskiri» kehtestatud liiklusmärke.
(2) Veokijuht peab teadma veoteedel ohte põhjustavaid tegureid ning abinõusid hädaolukorra ja õnnetusjuhtumi vältimiseks. Teiste ettevõtete ja organisatsioonide veokid võivad kaevanduse veoteedel liikuda pärast veokijuhi tutvustamist kehtiva liikluskorraldusega.
(3) Inimeste vedu veoteedel võib toimuda selleks kohandatud veokiga vastutava spetsialisti poolt määratud marsruudil.
§ 11. Nõuded peale- ja mahalaadimistöödel
(1) Erinevat tüüpi veokite kasutamisel laadimistöödel tuleb ohutuse tagamiseks määrata nende töötsoonid ning vajadusel paigaldada ohumärgid.
(2) Autode laadimis- ja tühjendusplatsid, kus mahalaadimine toimub punkritesse, peavad olema piiratud tõkkeseina või -prussiga.
(3) Laadimisel olev veok peab olema pidurdatud seisupiduriga. Veoki ebaühtlane, ülegabariidiline ja üle piirkandevõime koormamine on keelatud. Laaditud veok võib hakata liikuma pärast laadimisseadme juhi (laadija) lubavat signaali.
(4) Kui autode laadimisel ja tühjendamisel tekib norme ületav tolmukontsentratsioon, tuleb rakendada meetmeid tolmu liibutamiseks või kasutada tolmuvastaseid isikukaitsevahendeid.
§ 12. Konveiertransport
(1) Konveieritel peavad olema:
1) seadis lintkonveieri peatamiseks mis tahes punktist piki tema trassi;
2) käivituse algusest teatav heli- või valgussignalisatsioon, mis on kuuldav või nähtav kogu konveieri pikkuses;
3) kaitseblokeering, mis välistab eemalt konveieri taaskäivitamise pärast kaitseseadise rakendumist;
4) seadis, mis konveierilindi libisemisel lülitab mootori vooluvõrgust välja;
5) käsipuudega ülekäigusillad.
(2) Konveier, mille paigaldamiskalle on üle 8°, tuleb varustada automaatpidurdusseadisega, mis lülitub sisse ajami seiskumisel. Kui konveieri ajami juures ei ole alaliselt töötajat, peab olema paigaldatud lõpplüliti, mis punkri, kolu või renni ületäitumise korral seiskab konveieri.
(3) Inimesi võib vedada ainult selleks kohandatud konveieriga.
(4) Lintkonveieril peab olema seadeldis lindi puhastamiseks. Trumlite alt käsitsi puhastamine on lubatud seisatud ja blokeeritud konveieri puhul.
(5) Elevaator peab olema:
1) kogu pikkuses kinnine;
2) varustatud stopplülititega nii peale- kui mahalaadimispunktis;
3) varustatud pidurdusseadisega, mis seadme seiskumisel välistab tööorgani tagurpidi liikumise;
4) varustatud püüduriga, mis tööorgani purunemisel välistab selle allajooksu.
(6) Statsionaarsetel kallakkonveieritel peavad materjali mahakukkumise vältimiseks olema kaitseäärised.
(7) Mitme järjestikuse seadme üheaegse töö korral:
1) peavad nende ajamid olema blokeeritud selliselt, et oleks tagatud nende käivitamine ja seiskamine vastavalt tehnoloogilisele skeemile;
2) peavad mingi seadme või konveieri ootamatul seiskumisel eelnevad seadmed automaatselt seiskuma;
3) tuleb paigaldada kohalik blokeering, mis vajadusel välistaks seadme kaugkäivitamise juhtimispuldist.
§ 13. Raudteetransport
(1) Raudtee ülesõidukohtade kasutamise, nende valvamise korra ja rongide liikumiskiiruse karjääri raudteel määrab objekti valdaja kooskõlastatult vastutava spetsialistiga.
(2) Rongi liikumine vagunitega ees on lubatud tingimusel, et esimesel vagunil on rongi liikumissuuna poolses otsas pidurdusplatvorm, kus asub rongi saatev selleks juhendatud isik, või esimesel vagunil on vastav heli-, pimedal ajal valgussignaal.
(3) Ee raudtee peab lõppema kaitsetõkestiga, mis pimedal ajal töötamise korral on valgussignaaliga tähistatud.
§ 14. Hüdrotransport
Hüdrotranspordi torustik tuleb paigaldada võimalikult sirgjooneliselt ja käänukohtades ankurdada. Torustiku trass tuleb rajada vähemkäidavas piirkonnas.
4. jagu Allmaatööde ohutusnõuded
(1) Kaevandamine uppunud kaeveõõntele lähemal kui 200 meetrit on ilma vastava projektita keelatud. Veekogude lähedal võib töid teha eriprojekti järgi või peavad vastavad ohutusnõuded olema määratud projektis.
(2) Kaevandamine veekogude või territooriumide all, kus asuvad ohtlike ainete hoidlad, toimub vastava projekti alusel.
(3) Tule, vee ja varingu tõkestamiseks tuleb jätta kaitsetervik. Kaitseterviku suuruse määrab vastutav spetsialist. Kaitsetervik ei kuulu kaevandamisele.
(4) Koristuskaeveõõntes ja kaeveõõnte rajamisel on üksi töötamine keelatud.
(5) Vastutava spetsialisti määratud isik peab koristus- ja läbindusesisid kontrollima vähemalt üks kord vahetuse jooksul, kaevise veoga ja inimeste liikumisega seotud kaeveõõsi vähemalt üks kord nädalas ning tuulutuskaeveõõsi ja varuväljapääse vähemalt üks kord kuus.
(6) Tsoonides, kus võib tekkida mäemassiivi ebastabiilsus, kivimi varing või vee sissetung tuleb rakendada abinõusid õnnetusjuhtumite vältimiseks.
(7) Mäemassiivi võimaliku ebastabiilsuse korral tuleb kamberkaevandamisviisil kaevandamisel rakendada abinõusid maapinna vajumise ja varisemise ärahoidmiseks või juhtimiseks. Mäemassiivi ülevalhoidvad tervikud peavad olema piisava tugevusega.
(8) Allmaakaeveõõnte plaane tuleb regulaarselt ajakohastada ning need peavad olema töötajatele kättesaadavad.
§ 16. Tuulutus
(1) Kaeveõõne kasutamisel peab olema tagatud piisav tuulutus. Inimeste viibimine kaeveõõnes on keelatud, kui selle õhus on hapniku sisaldus alla 20% või kahjulike gaaside või tolmu sisaldus suurem, kui on sätestatud Vabariigi Valitsuse 18. septembri 2001. a määruses nr 293 «Töökeskkonna keemiliste ohutegurite piirnormid1».
(2) Kaevanduses peab olema korraldatud õhuproovide võtmine kaeveõõntes, õhu analüüsimine ja määratud kaevanduse tuulutuse eest vastutav isik.
(3) Koristuskaeveõõnes on lubatud õhu liikumiskiirus kuni 4 m/s ja šahtis selle remonttöödel või šahti redellahtris inimeste liikumisel kuni 8 m/s.
(4) Ühe ja sama šahti või šurfi kasutamine siseneva ja väljuva õhujoa üheaegseks läbilaskmiseks ei ole lubatud.
(5) Inimveo köisteega seadmestatud kaldkaeveõõntes on tuulutususte paigaldamine keelatud.
(6) Tuulutusšurfi ventilaatorseade peab olema seadmestatud eemaltjuhtimise ja ventilaatorseadme töö kontrollaparatuuriga.
(7) Tupikkaeveõõne tuulutamiseks paigaldatakse ventilaatorid selle suudmest vähemalt 10 m kaugusele värske õhujoaga kaeveõõnesse, kusjuures tupikkaeveõõne tuulutamiseks ei tohi kulutada üle 70% ventilaatorseadmete asukohta läbivast õhuhulgast.
(8) Allmaakaeveõõntesse ei ole lubatud juhtida värsket õhujuga nende šahtide, šurfide ja puuraukude kaudu, mille läbimisel õhk saastub tolmuga üle 25% lubatud piirnormist.
(9) Tolmusisaldust töökoha õhus tuleb kontrollida töökoha esmasel kasutuselevõtul, vähemalt üks kord poolaastas ja tehnoloogia või kasutatavate töövahendite muutumise korral.
(10) Õhujugasid võib kaeveõõntes reguleerida vaid vastutava spetsialisti või tema poolt selleks volitatud isiku loal. Tuulutusšurfi ventilaatorseadet võib seisata või töörežiimi muuta vastutava spetsialisti või tema poolt selleks volitatud isiku loal.
(11) Tuulutussüsteemi peab tulekahju korral olema võimalik seisata ja sulgeda. Tuulutussüsteemi toimimist tuleb pidevalt jälgida ja selle tõrgetest tuleb allmaakaeveõõnes viibivaid isikuid teavitada.
(12) Tuulutustoru peab vertikaal- ja kaldšahtides olema mittepõlevast materjalist ning mujal mittepõlevast või raskestisüttivast materjalist.
§ 17. Sisepõlemismootorite kasutamine
(1) Bensiini- ja gaasiküttel töötavaid mootoreid ei tohi allmaakaevanduses kasutada. See nõue ei kehti pääste- ja kustutustööde korral.
(2) Allmaakaeveõõnes tuleb kasutada selliseid mootoreid, mille heitgaaside lämmastikoksiidide, süsinikmonooksiidi ja tahma sisaldus on võimalikult madal. Kütuse väävlisisaldus peab olema võimalikult madal. Diiselmootori kasutatav võimsus võib olla kuni 90% maksimaalvõimsusest. Tuleb vältida mootori tarbetut töötamist tühikäigul ja vajadusel varustada mootorid filtriga.
(3) Diiselmootoriga seadmete töötamiskohtades kontrollitakse õhu koostist iga kolme kuu järel ja pärast mootori remonti.
§ 18. Kaeveõõnte rajamine, väljapääsud ja toestamine
(1) Töötaval kaevandusel peab olema allmaakaeveõõnest maapinnale vähemalt kaks eraldi asuvat, hõlpsasti ligipääsetavat ning püsiva konstruktsiooniga väljapääsu. Kaevanduse rajamisel võib ajutiselt töötada ühe väljapääsuga. Eraldi väljapääsu ei ole vaja, kui rajatakse üksik kaeveõõs. Koristuseel peab olema vähemalt kaks eraldi väljapääsu. Paneelstrekkides kaevise veoks lintkonveierite kasutamisel peab koristuseel olema ka väljapääs naaberpaneelstrekile.
(2) Allmaakaeveõõntes töötavad isikud peavad teadma väljapääsuteede asukohti ja evakuatsiooni korraldust. Kaeveõõned peavad olema tähistatud märkide ja viitadega selliselt, et need aitaksid leida töötajatel vajalikku väljapääsuteed maapinnale. Võimaluse korral kasutatakse helenduvaid märke või viitasid.
[RT I, 03.03.2011, 5 - jõust. 06.03.2011]
(3) Kaeveõõned tuleb kavandada, rajada, toestada ning neid tuleb kasutada ja hooldada selliselt, et oht neis viibivatele isikutele oleks minimaalne. Kaeveõõnt tuleb toestada vastavalt vastutava spetsialisti poolt kinnitatud kaeveõõne laekäitlus- ja toestuspassile. Kaeveõõnes viibivad isikud peavad olema kaitstud võimalike ülevalt kukkuvate esemete eest.
(4) Kaeveõõnte rajamisel ja hilisemal kasutamisel peavad inimkäikude laiused ja ohutusvahemikud vastama käesoleva määruse lisas toodud suurustele.
(5) Ankrutoestuse augud tuleb puurida sellisel viisil, et puurija saaks töötada kaeveõõne stabiilse lae all. Kui see on võimatu, tuleb rakendada ohutusabinõusid. Sama nõue kehtib ka ankrutoestuse paigaldamise kohta.
§ 19. Kaeveõõnte korrashoid ja likvideerimine
(1) Tegevkaeveõõned tuleb hoida puhtad ja töökorras ning need peavad vastama kaeveõõne projektile. Kaeveõõne projekti nõuetele mittevastavad kaeveõõned tähistatakse nendesse sisenemist keelavate märkidega.
(2) Kaeveõõne ümbertoestamisel ja remontimisel töökohtade tähistamiseks ülespandud ohutusmärkide või -signaalide eemaldamine on enne tööde täielikku lõpetamist ja seisukorra kontrollimist keelatud.
(3) Vertikaalšahtis, šurfis, punkris või teistes allakukkumisohtlikes kohtades töötamisel peab kasutama turvavööd. Vertikaalšahti ümbertoestamist ja remonti tuleb teha turvakatusega töölavalt. Vertikaal- või kaldšahtis tuleb armeeringu, inimkäikude ja ohutusvahemike mõõdistamist teha vähemalt üks kord kolme aasta jooksul.
(4) Enne kaeveõõne taastamistöid ja taaskasutuselevõttu peab seal kontrollima õhu koostist.
(5) Töötamiskohtades ja liikumisteedel tuleb toestuse seisukorda regulaarselt kontrollida ning ohtlikud ripikud kõrvaldada. Ripikud tuleb kõrvaldada selliste vahenditega ja viisil, mis ei ohusta töötajaid. Kaeveõõnte seisukorda tuleb kontrollida ka pärast lõhketöid.
§ 20. Kaeveõõntes liikumine ning inimeste ja koormate vedu
(1) Horisontaalkaeveõõntes tuleb organiseerida inimeste vedu töökohale ja tagasi, kui töökoha kaugus šahtiõuest on üle ühe kilomeetri, ja kaldkaeveõõntes, kui selle kõrguspunktide vahe on üle 30 m.
(2) Inimeste veol horisontaalkaeveõõntes ei tohi ületada lubatud piirkiirust, mille määrab vastutav spetsialist.
1) vedada inimveorongis lõhkematerjale, kergestisüttivaid ja mürgiseid aineid ning vagunist väljaulatuvaid tööriistu ja esemeid;
2) koormavagunite haakimine inimveorongi külge, välja arvatud tööriistade ja materjalide veoks;
3) vedada kaldšahtis koormaid ja inimesi üheaegselt;
4) inimeste viibimine kaldkaeveõõnes seal töötava rööbasveovahendi liikumise ajal;
5) käsitsi lükata rööbasveovahendeid rööbasteel, mille kalle on üle 0,01.
(4) Kaldšahti tõsteseade varustatakse trossi või haakeseadise purunemise juhuks veovahendi allajooksu tõkestava seadisega.
(5) Vertikaalšahtides ja šurfides peab olema inimeste liikumiseks paigaldatud redelid kaldega kuni 80°. Redel peab ulatuma platvormist või kaeveõõne suudmest vähemalt 1,0 m kõrgemale. Avad vaheplatvormis peavad võimaldama erivarustust kandva päästeisiku takistuseta läbipääsu.
§ 21. Allmaaveovahendid
(1) Rööbastee kasutamine ei ole lubatud, kui:
1) rööbe on ettenähtust üle 20 mm laiem või üle 2 mm kitsam;
2) rööpapea kulumine ületab rööbastel R-24 12 mm ja rööbastel R-33 16 mm;
3) pöörmetel esineb defekte, mis võivad põhjustada veeremi rööbastelt väljasõitu.
(2) Liikumisel rööbasteel peab veeremi pidurdusteekonna maksimaalne pikkus inimeste veol olema kuni 20 m ja koormate veol kuni 40 m.
(3) Kontaktvõrgule esitatavad nõuded:
1) paljasjuhi riputuskõrgus rööpa peast peab olema kaeveõõntes, kus toimub inimeste liikumine, vähemalt 2 m. Kaeveõõntes, kus inimeste vedu toimub selleks ettenähud reisivagunites või eraldi inimkäikudes, peab paljasjuhi riputuskõrgus olema vähemalt 1,8 m;
2) paljasjuhtme kaugus kaeveõõne laest ja toestikust ning veeremi maksimaalkõrgusest peab olema vähemalt 0,2 m. Jäigal ülesriputusel kinnitatakse riputusarmatuur vahetult kaeveõõne lae või toestiku külge, kusjuures paljasjuhtme kaugus kaeveõõne laest või toestikust peab olema vähemalt 0,1 m;
3) paljasjuht peab olema sektsioneeritud. Sektsioonlülitid peab paigutama vähemalt iga 700 m järel ja peaveostrekilt paneelistrekile hargnemiskohtadesse;
4) kontaktvõrgu rööbasteede rööpmete põkukohad ja rööpmed omavahel peavad olema elektriliselt hästi ühendatud.
41. jagu Tuleohutusnõuded põlevkivi allmaakaevandustes
§ 211. Tuleohutuse meetmed
(1) Tulekahju ennetamiseks ja võimaliku tulekahju kustutamiseks või tulekahju kontrollimiseks peab kaevanduses olema rakendatud kaevanduse eripärale vastavad tuleohutusmeetmed. Tuleohutuse meetmed tuleb ette näha kaevanduse projektis.
(2) Tuleohutuse meetmed on:
1) tuletõrje veevarustus;
2) esmased tulekustutusvahendid;
3) tuletõkked;
4) kaevanduse rajatistes tuleohutute materjalide ja võimalikult väikest tuleohtu põhjustavate seadmete kasutamine;
5) asjakohased juhendid tuletööde kohta.
§ 212. Tuletõrje veevarustus
(1) Tuletõrje veevarustus peab tagama kustutusvee saamise ja andmise tulekahju puhkemisel. Tuletõrje veevarustus koosneb veehoidlast, pumpadest, torustikest ja voolikutest.
(2) Veehoidla on veega täidetud kinnine hoidla. Varuveehoidlana võib kasutada ka kaevanduse veekõrvalduse kraave ja muid looduslikke veekogusid.
(3) Veehoidla tuleb varustada pumpade ja veetorustikega. Veehoidla mahutavus, pumpade võimsus ja veetorustike läbilaskevõime peab vastama arvestuslikule veekulule, mis on vajalik tulekahju kustutamiseks. Arvestuslik veekulu peab olema vähemalt selline, mis võimaldaks tulekahju kustutada kolme tunni jooksul.
(4) Tuleb tagada alaline valmisolek tulekahju kustutamiseks. Sealhulgas peavad pumbad olema tagatud pideva elektrienergia varustatusega sõltumatust toiteallikast. Iga lintkonveieri ajampea juures peab olema statsionaarne tulekustutusseade, mis lülitub tööle automaatselt. Kui konveieri ajampea juures on alaline valve, võib tulekustutusseadmeid lülitada käsitsi.
(5) Kui see on vajalik vee jäätumise vältimiseks, tuleb veehoidla, pumbad ja torustikud soojustada. Reeglina peab tuletõrjetorustik olema pidevalt veega täidetud. Tuletõrjetorustiku osi võib välja lülitada üksnes kaevanduse korrapidaja teadmisel. Kui tuletõrjetorustik on alaliselt veeta, tuleb tähistada siibri asukoht, mille avamisel täitub tuletõrjetorustik veega.
(6) Tuletõrje veevarustussüsteemi toimivust tuleb perioodiliselt kontrollida. Kontrollimise sageduse määrab mäepäästeteenistuse juht.
(7) Tuletõrjetorustikuga kaeveõõntes peab olema piisavas koguses ja pikkuses tuletõrjevoolikuid, mis tuleb paigutada tuleohtu põhjustavate seadmete, protsesside või tuleohuga materjalide lähedusse. Tuletõrjevooliku pikkus ja paigutus peab olema selline, mis võimaldaks tulekahju viivitusteta kustutada.
(8) Magistraaltorustik peab olema vertikaalšahtis ja lintkonveieriga kallakšahtis ning lintkonveieriga pea- ja paneelstrekkides. Lintkonveieriga kogumisstrekkides ei pea tuletõrje torustikku olema, kui konveieri ajampea juures on pidev valve ja voolikute kogupikkus pealmaa tuletõrjevahendite hoidlas või allmaa tuletõrjerongis on vähemalt 600 m.
(9) Tuletõrjetorustikul peavad olema üht tüüpi liitmikud, mis ühilduvad tuletõrjevoolikuga ja mis asuvad torustikul lintkonveieritega kaeveõõnes iga 200 m järel ja muudes kohtades, kus see on projekti kohaselt vajalik.
(10) Kui kaeveõõnes on ka teisi torustikke tuleb tuletõrjetorustik eristatavalt tähistada.
§ 213. Tulekustutusvahendid
(1) Esmaste tulekustutusvahendite hulk ja paigutus määratakse kaevanduse projektis. Vähemalt kaks kustutit peab olema järgmistes kohtades: vertikaal- ja kallakšahtide vastuvõtuplatvormidel, lõhkematerjali laos ja hoiukohas, allmaatöökojas, lintkonveieri ajami- või pingutuspea ja diiselmootoriga mäemasina juures; elektrivedurite depoos, elektriseadmete kambris, pumbajaama kambris ja põlevvedelike hoiupunktis.
(2) Kui seadmed asetsevad kuni 150 m raadiuses, võib tulekustutusvahendeid koondada ühte punkti.
(3) Kambrites, kus puudub pidev teenindav personal, peavad tulekustutid paiknema väljaspool kambreid värske õhu joas ja mitte kaugemal kui 10 m kambri sissekäigust. Kambrites, kus on pidev valve, paigutatakse tulekustutid valveisiku töökoha juurde.
§ 214. Nõuded tuletõketele
(1) Tulekahju lokaliseerimiseks ja leviku piiramiseks kasutatakse tuletõkkeid. Tuletõkked võivad olla nii looduslikud kui ka ehitatud barjäärid.
(2) Allmaakaeveõõntes tuleb rajada mittepõlevast materjalist tuletõkkeuksed (luugid), kusjuures ustest mõlemal pool 5 m ulatuses peab olema mittepõlevast materjalist toestus. Tuletõkkeuksed peavad olema avatavad ja sulgetavad ühe inimese poolt. Uksed peavad tihedalt sulguma, et tagada kaeveõõne isoleeritus ja olema mõlemalt poolt avatavad. Tuulutuse jaoks võib ustesse teha metall-luukidega aknad.
(3) Ohuolukorra tekkimisel konveieriga kaeveõõnes demonteeritakse osa konveierist ja paigaldatakse puldantõke ja vajadusel paigaldatakse mittepõlevast materjalist tuletõke.
(4) Allmaakambritel, nagu lõhkematerjali ladu, alajaam, töökoda, määrdeainete kamber jt, peavad tuletõkkeuksed paiknema igas sissekäigus. Uksed peavad avanema väljapoole ja mitte segama liiklemist kaeveõõnes.
(5) Tuletõkkeuksed tuleb ehitada:
1) maa alla värsket õhku andvate šahtide ja šurfide suudmesse;
2) vertikaalšahtide suudmesse;
3) kallakšahtide suudmesse;
4) kalorifeeride kanalitesse.
§ 215. Nõuded kaevanduse kaeveõõnte toestikule
(1) Kaeveõõne toestusmaterjalid peavad olema mittepõlevast materjalist. Mittepõlevateks materjalideks loetakse betooni, metalli, looduslikke ja sünteetilisi mittepõlevaid kive.
(2) Mittepõleva materjaliga peavad olema toestatud:
1) vertikaalšahtide, kaldšahtide, stollide ja kaevandusse värsket õhku andvate šurfide suudmed maapinnast kattepinnase kihi paksuse ulatuses;
2) elektriseadmete kambrid, allmaa-alajaamad ja elektrijaotuspunktid pingega 6000 ja rohkem volti ning elektrivedurite depood ja allmaatöökojad, kus teostatakse remonditöid tuletöödega, lõhkematerjalide laod;
3) määrdeainete hoidmise kamber;
4) kaeveõõned krossingute all.
(3) Puittoestikuga võib toestada kaeveõõnt geoloogiliste rikete tsoonis.
§ 216. Muud tuleohutusnõuded
(1) Hoonetes ja kambrites, kus hoitakse ja käideldakse tuleohtlikke materjale, peavad põrandad olema mittepõlevast materjalist. Õliga täidetud hüdrosüsteemide ja seadmete kasutamisel tuleb vältida õli leket.
(2) Allmaakambrites ja šahtihoones peab määrde- ja puhastusmaterjale hoidma suletud nõudes. Kasutatud puhastusmaterjale tuleb hoida kinnises metallkastis.
(3) Kaevanduse tingimustes on masina või seadme detailide pesemine bensiiniga või mõne muu tuleohtliku materjaliga keelatud. Detaile võib pesta sünteetiliste pesemisvahenditega selleks eraldatud kohas, kus on tulekustutusvahendid.
(4) Kaeveõõntes peab olema välistatud konveierilindi ja trosside hõõrumine toestiku, mittepöörlevate tugirullide, liiprite jne vastu. Keelatud on konveieri trumlite ja rullide vooderdamine puidu ja muu põleva materjaliga, samuti on keelatud kasutada puitu lintkonveieri ajampea toestamiseks, lindi külgjooksu takistamiseks, konveieri ajampea aluseks ja ülekäigusildade tegemiseks.
(5) Kaevanduse tarbeks vajalikud tuletõrjevahendid ja -materjalid peavad olema ohu korral kergesti kättesaadavad. Vajadusel võivad tuletõrjevahendid ja -materjalid olla paigutatud ka kaevanduses kasutatavatele liikumisvahenditele. Tuletõrjevahendite asukoht peab olema nähtavalt tähistatud.
42. jagu Turbakaevandamise ohutusnõuded
§ 217. Turbakaevandamisala ohutusnõuded
(1) Turbakaevandamisala asukohast lähtuvalt tuleb arvestada ümbruskonnale turba kaevandamisest tulenevate mõjudega ja negatiivsete mõjude vähendamiseks tuleb rakendada leevendusmeetmeid.
(2) Turbakaevandamisala juurdepääsuteed peavad olema korrastatud ja läbitavad ning sissepääsude juures vastavad hoiatustähised. Veoskeemi kehtestamise tagab kaevandamisloa omanik.
(3) Turbakaevandamisalal peavad kuivenduskraavid olema stabiilsed. Ülesõidukohad kuivenduskraavidest määratakse projektiga.
(4) Turba ladustamiskohad, masinate hoiuplatsid, pesemiskohad ja tuletõrje veevõtukohad määratakse projektiga. Masinate hoiuplatsid, pesemis- ja tuletõrje veevõtukohad peavad olema tähistatud ja hooldatud.
(5) Masina parkimisel tuleb tagada ohutus. Masina võib hoiuplatsile parkida, kui see on eelnevalt jahutatud ja puhastatud. Mujale kui hoiuplatsile võib masina parkida, kui see on tehnoloogiliselt möödapääsmatu.
(6) Turbakaevandamisala peab olema ümbritsetud tulekaitseribaga, mille parameetrid määratakse projektiga. Tulekaitseribal ei tohi kasvada mets.
(7) Võimaliku tulekahju kustutamiseks peab turbakaevandamisalal olema kustutusvee varu. Iga hektari tootmispinna kohta peab tuletõrje veevõtukohtades olema vähemalt 5 m3 kustutusvett. Samuti peab turbakaevandamisalal olema piisaval hulgal veepumpasid ja tuletõrje veevoolikuid.
§ 218. Turba kaevandamise ohutusnõuded
(1) Masinate ülekuumenemise ja süttimise vältimiseks tuleb masinaid korrapäraselt turbatolmust puhastada. Masinad peavad olema tehniliselt korras ja varustatud esmaste tulekustutusvahenditega.
(2) Tuleohutuse tagamiseks tuleb turbakaevandamisalal jälgida tuule kiirust. Tuule kiiruse jälgimiseks ja sidepidamiseks tuleb tagada vajalikud vahendid. Mõõtmise ja kontrollimise protseduurid, sealhulgas tulemuste dokumenteerimise ja nende teatavakstegemise nõuded määratakse ettevõtja koostatud juhendis.
(3) Aunade sisemist temperatuuri tuleb regulaarselt kontrollida, isesüttimise ohu korral tuleb rakendada süttimist takistavaid meetmeid. Mõõtmise ja kontrollimise protseduurid, sealhulgas tulemuste dokumenteerimise ja nende teatavakstegemise nõuded määratakse ettevõtja koostatud juhendis.
5. jagu Ohutusnõuded turba kaevandamisel
[Kehtetu –RT I, 03.03.2011, 5 - jõust. 06.03.2011]
§ 22. - § 27. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
[Kehtetud – RT I, 03.03.2011, 5 - jõust. 06.03.2011]
6. jagu Kaevise esmatöötlemine
§ 28. Kaevise esmatöötlemise vabrik
(1) Kaevise esmatöötlemise vabriku igalt korruselt, samuti galeriidest ja estakaadidelt pikkusega üle 5 m peab olema vähemalt kaks valgustatud märgistusega väljapääsu.
(2) Kaevise esmatöötlemise vabriku igal korrusel peab olema hästi nähtaval kohal inimeste evakueerimise plaanid.
§ 29. Kaevise purustamine ja klassifitseerimine
(1) Kaevisetükkide purustist väljapaiskumise vältimiseks tuleb laadimisavad:
1) koonuspurustil katta eemaldatava lauspiirdega;
2) lõug- ja trummelpurustil piirata vähemalt 1,0 m kõrguse võrkpiirdega.
(2) Kohtjuhtimisel peavad purustite ja veskite käivitusseadeldised paiknema selliselt, et käitaja saaks vabalt jälgida seadmete tööd.
(3) Purustisse kinnijäänud kaevisetükid tuleb sealt eemaldada vastava seadme abil või purustada mehaaniliselt. Purustusseadmeid võib seestpoolt üle vaadata pärast nende seiskamist ja sisemuse tuulutamist.
(4) Sõeluri käsitsi puhastamine ja töötaja laskumine tühjenduskolusse või purustisse on lubatud ainult vastutava spetsialisti või tema volitatud isiku loal. Sel juhul peavad seadme elektrimootorid olema välja lülitatud, blokeeritud ja neile välja pandud keelusilt. Töötaja laskumisel tühjenduskolusse või purustisse tuleb kasutada kaitsevööd.
(5) Klassifikaatorite ja sõelurite teeninduslavats peab asuma vähemalt 0,6 meetrit madalamal nende ülemisest servast.
(6) Kaevise kuivsõelumisel tuleb sõelur pealt katta ja kasutada aspiratsiooniseadet.
§ 30. Kaevise rikastamine
(1) Pesemistrumlisse, raske suspensiooniga ja gravitatsioonilisse rikastusaparaati tohib siseneda nende ülevaatuseks ja sisepindade puhastamiseks ainult vastutava spetsialisti või volitatud isiku juhtimisel. Sügavas gravitatsioonilises rikastusaparaadis tohib töötada vähemalt kahekesi ja varustatult kaitsevööga.
(2) Rennid kaldega üle 45° peavad olema pealt kaetud.
§ 31. Proovide võtmine
(1) Kaevise proove tuleb võtta mehaaniliselt. Käsitsi on proove lubatud võtta ainult proovivõtuseadme avarii korral. Sel juhul peab proovivõtmise koht olema kergesti juurdepääsetav, ohutu ja hästi valgustatud.
(2) Raudteevagunist võib proove võtta ainult nende seismise ajal. Vagunile minekuks peab olema ehitatud vajalike treppide või redelitega töölavats.
(3) Proovivõtja vagunis viibimise ajaks peab töölavatsil asuv vaguni liigutamist keelav punane lamp olema sisse lülitatud või vaguni liigutamise vahend blokeeritud.
(4) Kõik analüüsideks ja tööks vajalikud ohtlikud ained peavad olema suletud ja vastavalt märgistatud anumates.
§ 32. Kaevise laadimine ja ladustamine
(1) Kaevise laost buldooseri abil vagunisse laadimisel peab buldooserite tööd juhtiv vagunite laadija asuma estakaadi kõrgusel teisel pool raudteed. Kaevis lükatakse vagunisse läbi resti.
(2) Estakaad peab olema:
1) pimedal ajal piisavalt valgustatud;
2) varustatud laadimist keelavate punaste lampidega, mida lülitab vaguni laadija;
3) varustatud tugevate külgpiiretega;
4) varustatud buldooserite üle estakaadi sõitmist välistava barjääriga või vastava hoiatussignalisatsiooniga;
5) vähemalt buldooseri pikkuselt kaevisest tühi.
7. jagu Jäägihoidlad, kaevise laod ja puistangud
§ 33. Üldnõuded
(1) Aheraine-, katendi-, tooraine-, toodangu- ja muud puistangud ning settebasseinid tuleb projekteerida, ehitada, neid kasutada ja hooldada selliselt, et oleks tagatud nii nende stabiilsus kui ka töötajate ohutus.
(2) Maavarade jäägihoidlatesse ei tohi vedada teiste jäätmekategooriate või põlevaid jääke. Süttivaid aineid sisaldavates kuivjäägihoidlates on tuletööd keelatud, välja arvatud objekti valdaja kirjalikul loal.
(3) Süttivaid jääke sisaldavatel kuivjäägihoidlatel peavad olema hoidla sees temperatuuri mõõtmiskohad. Nende vahekauguse ja konstruktsiooni määrab vastutav spetsialist. Talvel võib hoidla soojenemist jälgida ka hoidla pinnal lume sulamislaikude järgi.
(4) Kui avastatakse iseeneslik temperatuuri tõus (isesüttimise oht), tuleb kohe võtta kasutusele meetmed temperatuuri edasise tõusu vältimiseks.
§ 34. Hiivahoidlad
(1) Filtreerivate hiivahoidlate algtammid peavad olema vett läbilaskvad. Kui vesi hakkab hoidlast välja filtreeruma algtammist kõrgemalt, tuleb hiiva laskmine hoidlasse peatada ja rakendada meetmed normaalse filtreerumise taastamiseks.
(2) Settebasseini tamm peab olema vettpidav.
(3) Hiiva pumbajaama ruumis peavad nähtaval kohal olema välja pandud torustike ja seadmete skeemid ja tööohutusjuhendid.
(4) Vajadusel tuleb estakaadile või sillale paigutatud hiivatorustiku mõlemale küljele rajada 0,7 m laiused käsipuudega teeninduskäigud.
1) käimine hiivatorudel;
2) hiivatorustiku paigutamine tammi sisse selle pikisuunas;
3) laskumine settematerjali pinnale, olgugi see näivalt kuiv või külmunud;
4) hiiva laskmine basseini, kui tammi monoliitsus on rikutud (ilmuvad lõhed, nihked jne);
5) filterhoidlad põlevkivijääkide jaoks.
(6) Selitusvee vastuvõtukaev peab olema:
1) varustatud roniraudadega astmevahega mitte enam kui 20 cm;
2) tuulutatav.
(7) Settebassein peab olema piiratud hoiatusmärkidega ja varustatud vastavalt vajadusele päästevahenditega.
§ 35. Kuivjääkide hoidlad
(1) Isesüttimise ohuga jäätmete ladustamine peab toimuma mitte üle 20 m paksuste horisontaalsete kihtidena. Puistangu pealispinna kalle peab tagama sademevee äravoolu.
(2) Hoidla iga lõpetatud kiht peab väliskontuuri ääres olema kaetud vähemalt 20 m laiuse ja vähemalt 0,25 m paksuse mineraalse kasvukihiga. Esimese kihi alumine serv tuleb vähemalt kolme meetri kõrguselt katta vähemalt 0,2 m paksuse mineraalse kasvukihiga. Järgmise kihi puistamist võib alustada, kui eelmine kiht on selles kohas puutumatult seisnud vähemalt kolm aastat. Iga järgmise kihi alumine serv peab eelmise kihi ülemisest servast jääma vähemalt kuue meetri kaugusele.
(3) Seadmed ja rajatised tööastangutel peavad paiknema väljaspool varisemisala. Kallur ei tohi varisemisala piirile sõita lähemale kui viis meetrit. Jäägid peab üle serva lükkama buldooseriga, jättes servale vähemalt 1,0 m laiuse valli.
(4) Enam kui 20 m kõrgusel aherainepuistangul peab olema projektiga määratud kaitseala ja sinna hoonete või rajatiste paigutamine on keelatud.
(5) Aheraine ladustamisel on lubatud moodustada ainult lamepuistanguid.
1) ladustada aherainepuistanguisse katlamajade jahtumata tuhka ja kergestisüttivaid materjale (puit, saepuru, paber, puhastusmaterjalid jm);
2) aherainepuistangute kustutamine ja laialilükkamine pimedal ajal valgustamata kohtades;
3) vee või pulbi juhtimine põlevale aherainepuistangule, kui inimesed ei ole ohutus kohas;
4) vee juhtimine aherainepuistangu põlengul tekkinud lõhedesse ja tühimikesse;
5) töötada üksinda põleva aherainepuistangu kustutamisel;
6) ladustada põlevasse aheraine puistangusse.
§ 36. Välispuistangud
(1) Puistangu pind peab olema sellise kaldega, mis tagab sademevee äravoolu.
(2) Inimeste liikumine töösoleva välispuistangu külgedel ja viibimine puistangu vahetus läheduses on keelatud.
(3) Töösolev välispuistang tuleb piirata hoiatusmärkidega.
(4) Kui puistangus avastatakse lihke tundemärke, tuleb kuni vastavate ohutusabinõude rakendamiseni töö katkestada.
(5) Transpordivahend tuleb puistangul tühjendada väljaspool kivimite võimalikku varisemisala.
(6) Kui autode tühjendamine toimub üle puistangu serva, tuleb puistangu serva äärde moodustada tõkkevall, mille kõrgus on vähemalt pool autoratta läbimõõdust.
(7) Puistangu võimalikus varisemisalas võib teha ainult avariiohtliku olukorra ennetamise ja likvideerimisega seotud töid.
§ 37. Kaevise laod
(1) Puistangukujulise lao külje alumise serva või tugiseina kaugus auto- või raudteest ei tohi olla väiksem kui 2,5 m.
(2) Kui kaevise või selle töötlemisjääkide ladudest eraldub intensiivselt tolmu, tuleb nende pinnad katta tolmu siduvate ainetega või haljastada.
1 Määruses on arvestatud EL nõukogu direktiivi 92/91/EMÜ puurimise abil maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (üheteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 348, 28.11.1992, lk 9–24) ning EL nõukogu direktiivi 92/104/EMÜmaa peal ja maa all maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (kaheteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 404, 31.12.1992, lk 10–25).
Lisa Inimkäikude laiused ja ohutusvahemikud


text:
Anija valla noortekogu põhikiri – Riigi Teataja
Anija valla noortekogu põhikiri
Anija valla noortekogu põhikiri - sisukord
§ 7 Vahendid ja vara
§ 8 Tegevuse lõpetamine
RT IV, 22.12.2013, 1
Määrus kehtestatakse noorsootöö seaduse § 9 lg 1, 2 ja 3 alusel.
(1) Anija valla noortekogu (edaspidi noortekogu) on vabatahtlik ühendus, mille põhitegevuseks on võimaldada noortel aktiivsemalt osaleda ühiskondlikus elus.
(2) Noortekogu on vallavolikogu juures tegutsev noortest koosnev nõuandva õigusega osaluskogu.
(3) Noortekogu tegevus rajaneb demokraatia põhimõtetel.
(4) Noortekogu on poliitiliselt ja religioosselt sõltumatu.
(5) Noortekogu ühendab aktiivseid noori, kes tegutsevad Anija vallas ja kellel on soov panustada Anija valla heaks.
(6) Noortekogu juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest ja käesolevast põhikirjast.
(7) Majandustegevuse kaudu tulu saamine ei ole noortekogu põhitegevus. Noortekogu tulu kasutatakse põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks, tulu liikmete vahel ei jaotata.
(8) Noortekogul on oma sümboolika ja tal on selle kasutamise ja käsutamise ainuõigus.
(9) Noortekogu asukoht on Kehras ja tema tegevuspiirkonnaks on Anija vald.
(10) Noortekogu asutati 20. aprillil 2010. aastal.
§ 2. Eesmärk ja tegevus
(1) Noortekogu tegevuse eesmärk on võimaldada noortel osaleda otsustamisprotsessis ja kaitsta oma huve neid puudutavates valdkondades.
(2) Eesmärgi täitmiseks noortekogu:
1) kaasab noortekogu tegevusse aktiivseid noori;
2) organiseerib piirkondlikke üritusi, koolitusi ja foorumeid, mis kannavad noortekogu püstitatud eesmärki;
3) arendab koostööd teiste noorte(voli)kogudega, seltside ja liitudega, organisatsioonidega, kohalike omavalitsustega, firmadega ja üksikisikutega nii kodu- kui välismaal;
4) kaitseb noorte huve Anija vallas ning selgitab välja valla noorte seisukohad Anija Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) ja Anija Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) õigusaktide eelnõude suhtes, esitades omapoolseid arvamusi või ettepanekuid;
5) tagab võimalusel isikutele, kellele on noortekogu poolt antud kohustusi või ülesandeid saada täiendkoolitust;
6) lähendab noori vallavolikogu ja vallavalitsuse liikmetega.
(1) Noortekogu liikmed on 15-26 aastased aktiivsed noored, kes on seotud Anija vallaga. Liige võib olla noorem kui 15 aastane, kui kõik noortekogu liikmed sellega nõustuvad.
(2) Noortekogul peab olema vähemalt viis liiget.
(3) Noortekogu liikme volituste tähtaeg on kaks aastat.
(4) Noortekoguga liituda sooviv noor täidab liikme ankeedi. Liikme vastuvõtmise kohta tehakse otsus noortekogu koosolekul üldise korra kohaselt.
(5) Noortekogu toetajaliikmeteks võivad olla füüsilised ja juriidilised isikud, kes oma tegevusega aitavad kaasa noortekogu eesmärkide elluviimisele. Toetajaliikme ja noortekogu suhted rajatakse vajadusel koostöölepingule.
(6) Liikmelisust noortekogus ja liikmeõiguste teostamist ei saa üle anda ega pärandada.
(1) Noortekogu esindab ja selle tööd korraldab juhatus, kuhu kuuluvad esimees, aseesimees ja/või teised juhatuse liikmed. Juhatus liikmete arvu määrab noortekogu.
(2) Noortekogu juhib esimees, tema äraolekul aseesimees.
(3) Noortekogu juhatus valitakse kaheks aastaks salajasel hääletusel lihthäälte enamusega.
(4) Noortekogu võib esimehe või aseesimehe vabastada enne tähtaega kui selleks on mõjuv põhjus ja selle poolt hääletab 2/3 noortekogu liikmetest.
1) esindab noortekogu;
2) korraldab noortekogu otsuste täitmist;
3) esitab noortekogu otsused ettepanekuna vallavolikogule ja vallavalitsusele;
4) korraldab noortekogu asjaajamist;
5) täidab teisi põhikirjaga ja noortekogu poolt kehtestatud töökorraldusega pandud ülesandeid.
(1) Noortekogu töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt neli korda aastas. Koosolekud on avalikud.
(2) Koosoleku kutsub kokku ja seda juhatab esimees. Koosoleku kokkukutsumisest peab ette teatama vähemalt seitse päeva ning kokkukutsumise teates peab olema äranäidatud koosoleku toimumise aeg, koht ja päevakorra projekt.
(3) Erakorraline koosolek kutsutakse kokku vähemalt 2/3 noortekogu liikmete ettepanekul.
(4) Koosoleku pädevusse kuulub:
1) noortekogu põhikirja ja eesmärkide muutmine;
2) noortekogu aasta tegevuskava ja eelarve kinnitamine;
3) noortekogu juhatuse valimine;
4) noortekogu lõpetamise otsustamine.
(5) Koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole noortekogu liikmetest. Kvoorumi puudumisel kutsub esimees või aseesimees esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui üks kuu, kokku uue koosoleku.
(6) Noortekogu võtab otsuseid vastu lihthäälteenamusega.
(7) Koosolekud protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(8) Koosolekute protokollid säilitatakse vallavalitsuses vastavalt asjaajamiskorrale. Koosoleku protokollid avalikustatakse Anija valla kodulehel.
(9) Kord aastas esitab noortekogu ülevaate oma tegevuse kohta vallavolikogule.
(10) Noortekogu täpsema töökorralduse kehtestab noortekogu.
1) arutada noori puudutavaid küsimusi ning teha ettepanekuid vallavolikogule ja –valitsusele;
2) esitada ettepanekuid vallavolikogu komisjonidele vallavolikogu menetluses olevate õigusaktide eelnõude kohta, mis on seotud noorte huvidega ning osaleda ettepanekute aruteludel;
3) olla kaasatud volikogu komisjonide töös vastavalt komisjonide põhimäärustele;
4) algatada erinevaid noori puudutavaid projekte;
5) taotleda tegevuskuludeks toetust;
6) moodustada töörühmi;
7) osaleda noortekogu poolt korraldatud üritustel;
8) konsulteerida spetsialistidega, saada koolitusi;
9) saada noortekogu tegevusest informatsiooni;
10) kasutada noortekogu sümboolikat ja vara vastavalt kehtestatud korrale;
1) järgima noortekogu põhikirja;
2) arendama noortekogu tegevust;
3) osalema koosolekutel;
4) kasutama heaperemehelikult ning säästlikult noortekogu vara.
§ 7. Vahendid ja vara
(1) Noortekogu vahendid ja vara moodustuvad:
3) toetustest riiklikust eelarvest ning ülemaalistest ühendustest ja fondidest;
4) noortekogu põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks korraldatavatest tuluüritustest, sponsor- ja reklaamilepingutest.
(2) Noortekogu vahendid ja vara kuuluvad noortekogule ning neid kasutatakse ja käsutatakse noortekogu eesmärkide saavutamiseks vastavalt kehtivatele õigusaktidele ning käesolevale põhikirjale. Noortekogu võib oma vara ja vahendid rentida, laenata või anda tasuta kasutusse. Noortekogu ei kanna varalist vastutust oma liikmete varaliste kohustuste eest.
§ 8. Tegevuse lõpetamine
(1) Noortekogu tegevuse lõpetab vallavolikogu noortekogu ettepanekul või seaduses sätestatud alusel.
(2) Noortekogu tegevus lõpetatakse:
1) koosoleku otsuse alusel, kui noortekogu tegevuse lõpetamine on lülitatud koosoleku päevakorda iseseisva punktina ja sellest on liikmetele põhikirja alusel ettenähtud korras teatatud;
2) 2/3 noortekogu liikmete otsusel;
3) noortekogu liikmete arvu vähenemisel alla viie.
(3) Noortekogu lõpetamise korral antakse allesjääv vara koosoleku ettepaneku alusel üle vallavalitsusele.
(1) Noortekogu põhikirja kinnitab vallavolikogu ning muudab ja tunnistab kehtetuks vallavolikogu noortekogu ettepanekul.

matches:
§ 7
§ 8
§ 9
§ 2
§ 7
§ 8


 kindlustusandja regressinõude kahju tekitaja vastu - juura.ee
kindlustusandja regressinõude kahju tekitaja vastu
Reti 1.07.2019 12:12	(1 aasta tagasi)
Tere! Kas kindlustusandja regressinõue kahju põhjustaja vastu aegub 3 aastaga või on seal mõni muu tähtaeg??? Tegu oli veeõnnetusega st alumine korrus sai veekahjustusi. Õnnetusest endast möödas üle 5 aasta ja nüüd anti kohtusse. Tänan!
Pb 1.07.2019 13:18	(1 aasta tagasi)
VÕS § 475. Kindlustuslepingust tulenevate nõuete aegumine (1) Kindlustuslepingust tulenevate nõuete aegumistähtaeg on kolm aastat. Aegumistähtaeg hakkab kulgema kalendriaasta, mil nõue muutub sissenõutavaks, lõpust. Seega eelduslikult nõue aegunud.
Reti 2.07.2019 06:04	(1 aasta tagasi)
Vaatasin igaks juhuks seda ka, mis kohtud on asjast arvanud. Kohtupraktikas (Riigikohtu lahend 3-2-1-129-13 p 19 ja Tartu Ringkonnakohtu lahendis 2-17-4782 p 8 on leitud, et sellistel puhkudel on tegu seadusjärgsest võlasuhtest tuleneva nõudega. See on siis TsÜS § 149 ja 10 aastat
Pb 2.07.2019 18:46	(1 aasta tagasi)
TsÜS § 149 sätestab, et Seadusest tuleneva nõude aegumistähtaeg on kümme aastat selle nõude sissenõutavaks muutumisest, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Kuid käesoleval juhul ütlebki VÕS, et aegumistähtaeg 3 a. Viidatud Rk lahendi p 19 küll ei käsitle kindlustusseltsi regressnõude esitamise tähtaega ja aegumist, vaid korteriomanike omavahelisi suhteid ja sellega seonduvalt aegumist. § 150. Kahju õigusvastasest tekitamisest tuleneva nõude aegumistähtaeg
Olle 3.07.2019 18:18	(1 aasta tagasi)
Kes selle kahju siis sinu arust põhjustas, kindlustus või? Pane ikka tähele, kelle vahel milline õigussuhe on.
Reelika 3.07.2019 19:25	(1 aasta tagasi)
Pb ajab õiget juttu. VÕS § 475 lg 1 ja 3 aastat!
Reelika 3.07.2019 19:49	(1 aasta tagasi)
Panin natsa puusse:) See VÕS § 475 lg 1 ei kohaldu, sest tegu pole kindlustuslepingust tuleneva nõudega, vaid seadusest tuleneva nõudega, mis läks kindlustusvõtjalt hagejale üle VÕS § 492 lg 1 alusel. Nõude aegumisele kohaldub TsÜS § 149. Analoogne juhtum (veekahjustus) Ringkonnakohtulahendis 2-17-4782 (leitav: https://www.riigiteataja.ee/kohtulahendid/fail.html?id=224350908).
Olle 4.07.2019 18:37	(1 aasta tagasi)
Ilmselgelt nii on.
Priifik 6.07.2019 18:39	(1 aasta tagasi)
Arusaamatu, miks peaks olema 10 a aeg kindlustusandjal hagi esitamiseks?? Missugune suhe on kindlustusandja ja kolmanda isiku vahel?? See, et kindlustusandjal üldse saab eksisteerida regressnõue, tuleb ju kindlustuslepingust. Seega- tuleks ju lähtuda kindlustuslepingu kohta käivatest erisätetest. Teisalt- miks peaks olema nii pikk hagemisaeg proffessionaalsele ettevõtjale. Ka kolmandale isikule ( tegelikule kahjutekitajsle) võiks saabuda õigusrahu (teadmine kas teda hagetakse või mitte) tavapärase kahjunõude aegumistähtaja jooksul. Riigikohus on varemgi oma senist praktikat muutnud. Julgen pakkuda, et mõtlevale juristile on siin tööd.
Reelika 7.07.2019 08:41	(1 aasta tagasi)
Kindlustusleping on ainult kindlustusandja ja kindlustusvõtja vahel, mingi kolmas osapool, kes selle kahju (a la veekahjustus) põhjustab, tema ei ole selle lepingu osapool. Seega ei saa olla ka kindlustusandja ja kahju tekitaja vahel lepingulist suhet. Küll aga seadusest tuleneb tema kohustus kahju korvata, seega nende vahelised suhted on reguleeritud seaduses.


Ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni kasutamise eeskiri
Ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni kasutamise eeskiri - sisukord
§ 3 Ühisveevärgi ja kanalisatsiooni kasutaminse üldnõuded
§ 4 Teenuste hinnad ja tasumine
§ 5 Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni liitumispunkt
§ 6 Nõuded kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ehituse, korrasoleku ja hoolduse kohta
§ 7 Veeseadmete plommimine
§ 8 Vee andmise ja reovee ärajuhtimise katkestamine ja taastamine
§ 9 Omavoliline veevõtt ja reo- ning sademevee ärajuhtimine
§ 10 Reovee kanaliseerimine
§ 11 Vee mõõtmine
§ 12 Kliendi kohustused veearvesti toimimise tagamiseks
§ 13 Vee ja reovee arvestus
RT IV, 03.03.2015, 48
Vastu võetud 26.02.2015 nr 7
Määrus kehtestatakse Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 5 lõike 21, § 8 lõike 4, § 11 lõike 6 ja Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 alusel.
(1) Käesolev ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib Mikitamäe valla territooriumil veega varustamise, reovee ärajuhtimise ja puhastamise teenuste korraldamist ühisveevärgi ja-kanalisatsiooni kaudu ning suhteid ühisveevärgi ja kanalisatsiooni omaniku või valdaja, vee-ettevõtja ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanike või valdajate vahel.
(2) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga seotud juriidilistele ja füüsilistele isikutele Mikitamäe vallas.
(3) Eeskirja sätteid kohaldatakse hoonestusõiguse alusel kasutatava maa ja ehitise kui vallasasja juurde kuuluva maa suhtes kinnistuga võrdsetel alustel.
2) arvestusperiood – veevarustuse või reovee ärajuhtimise teenuse osutamise periood, mille kohta kliendile esitatakse arve. Arvestusperiood on üldjuhul üks kalendrikuu, kui teenuslepingus ei ole kokku lepitud teisiti.
3) avalik veevõtukoht – ühisveevärgil asuv veevõtukoht (olmevesik, paakautode täitmise seade) koos teenindamiseks vajalike seadmete ja ehitistega;
4) ehitis- hoone või rajatis;
7) kontrollkaev – nõuetele vastav kanalisatsiooni vaatluskaev proovi võtmiseks kinnistult ärajuhitavast reoveest;
10) reostusgrupp – reovee reostustaset näitavate reostusnäitajate vahemik, mis on aluseks ülenormatiivse reostuse tasu kehtestamisele. Reostusgrupp on veeteenuse hinna alus.
11) heitvesi -kasutusel olnud ja loodusesse tagasi juhitav vesi;
12) reovee kanalisatsioon – ehitised ja seadmed ainult reovee ärajuhtimiseks ja kanaliseerimiseks;
14) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avarii – ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitiste või seadmete ettenägematu purunemine või rikkiminek, mille tagajärjel oluliselt halveneb või katkeb klientide veega varustamine või nende reovee ärajuhtimine või on ohustatud inimesed, ehitised või keskkond.
15) klient - kinnistu omanik, hoonestusõiguse alusel maakasutaja ehitise või vallasasja omanik või valdaja, kelle veevärk ja/või kanalisatsioon on ühendatud ühisveevärgi ja/või kanalisatsiooniga ja kes on sõlminud lepingu vee-ettevõtjaga veevarustuse ja/või reovee ärajuhtimise teenuse kasutamiseks;
16) peakraan -viimane sulgemisseade enne kinnistu veevärki;
17) reovesi -ühiskanalisatsiooni juhitav vesi,mida on kasutatud olmes või tööstuses ning mille keemilisi ja/või füüsikalisi omadusi on muudetud negatiivselt (üle kahjutuspiiri), hõlmab ka fekaale ja reovee puhastamise käigustekkivat setet;
18) vee-ettevõtja -juriidiline isik, kes osutab veevarustuse ja reovee ärajuhtimise ja puhastusteenust ühisveevärgi ja- kanalisatsiooni abil;
19) abonent - korter või ühepereelamu;
20) teenusleping - vee-ettevõtja ja kliendi vahel sõlmitud leping, milles sätestatakse osapoolte õigused ja kohustused vee võtmisel ja heitvee ärajuhtimisel;
§ 3. Ühisveevärgi ja kanalisatsiooni kasutaminse üldnõuded
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni abil veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuseid osutab vallavolikogu otsusega tegevuspiirkonda määratud vee-ettevõtja.
(2) Veevarustuse ja -kanalisatsiooni toimimise ning korrashoiu oma tegevuspiirkonnas tagab vee-ettevõtja vastavalt eeskirjale ning vallavalitsuse ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingule.
(4) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni klientidel on õigus saada ühisveevärgist vett ja juhtida kanalisatsiooni reovett vastavalt vee-ettevõtjaga sõlmitud lepingule (edaspidi teenusleping):
1) teenusleping sõlmitakse kinnistu, hoonestusõiguse alusel maa kasutaja või ehitise kui vallasasja omanikuga tähtajatult või tähtajaliselt;
2) tähtajatu teenusleping sõlmitakse siis, kui on täidetud eeskirja ja liitumislepingu tingimused;
3) teenuslepingu sõlmimiseks esitab kinnistu omanik veeettevõtja vormikohase avalduse, kinnistu omandiõigust tõestavad dokumendid ning eeskirjas ja muudest õigusaktidest tulenevad lepingu sõlmimiseks vajalikud dokumendid;
4) vee-ettevõtja esitab avaldajale teenuslepingu projekti 30 päeva jooksul pärast avalduse kättesaamist;
5) teenusleping peab sisaldama võetava vee ja ärajuhitava vee arvestamise korda, kanalisatsiooni juhitava reovee reostusnäitajate piirväärtuseid arvestusega, et kanalisatsioonist väljuv reovesi vastaks kehtestatud nõuetele,samuti veevarustuse ja -kanalistsiooni teenuste eest tasumise korda;
6) teenuslepingut saab lõpetada kliendi taotlusel, kui ta edaspidi ei soovi teenuseid kasutada;
7) kinnistu omandiõiguse üleminekul teisele isikule on see kohustatud seitsme tööpäeva jooksul esitama avalduse uue teenuslepingu sõlmimiseks. Vastasel juhul võib vee-ettevõtja lugeda vee kasutuse ja reovee kanaliseerimise omavoliliseks.
(5) Ühisveevärgivesi on mõeldud kasutamiseks olmes ja tootmises. Kastmiseks ja tuletõrjehüdrantide teenindamiseks vett ühisveevärgist üldjuhul ei kasutata.
(6) Ühiskanalisatsioon on mõeldud ainult reovee vastuvõtuks, ärajuhtimiseks ja puhastamiseks. Fekaalide purgimist ühiskanalisatsiooni ei toimu, reovee puhastusseadmetesse vihma- ja pinnasevett ei juhita. Kuivendusdrenaaž, sademevee kaevud koos äravooluga ja muud heitvee ärajuhtimise rajatised ühiskanalisatsiooni hulka ei kuulu.
(7) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise eest vastutab selle omanik, nõuetekohase toimimise eest vee-ettevõtja.
(8) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühendamine ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga toimub liitumise lepingu alusel. Liitumisleping sõlmitakse vastavalt valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni liitumiseeskirjale, mis sätestab liitumistingimused ja nõuded ning määrab liitumise korra.
(9) Vastavalt teenuslepingule on omavalitsuse poolt kontrollimiseks volitatud isikul või vee-ettevõtjal õigusteostada kontrolli kinnistu veevärgi ja -kanalisatsiooni korrasoleku ja koosseisu, kliendi veekasutuse ning kanalisatsiooni juhitava reovee üle. Vee-ettevõtja ei avalikusta veekasutuse ja heitvee kanaliseerimise kontrollimisel saadud teavet. Avalikustada võib andmeid kliendi veetarvituse ja kanaliseeritava heitvee koguse ning reostuse kohta.
(10) Kontrolli käigus avastatud puuduste ja rikkumiste kohta koostatakse protokoll kahes eksemplaris, millest üks jääb kliendile. Akt on sõltuvalt rikkumiste või puuduste iseloomust tähtajaliste teadete või ettekirjutuste, vee andmise ja reovee ärajuhtimise katkestamise, kahjuhüvitiste ning seadusjärgsete trahvide määramise aluseks.
(11) Juhtudel, kus eeskiri annab vee-ettevõtjale õiguse kliendile vee andmise või reovee kanaliseerimise sulgemiseks, ei vastuta vee-ettevõtja sellest kliendile sellest põhjustatud võimalike kahjude eest. Vee andmine ja/või reovee kanaliseerimine taastatakse pärast sulgemise põhjuste kõrvaldamist ja sellega vee-ettevõtjale tekitatud kulude tasumist. Omavolilised ühendamised taasavamisele ei kuulu.
(12) Vee-ettevõtja ei vastuta kliendile vee andmise ja/või reovee vastuvõtu vähenemisest või katkemisest ning üleujutustest põhjustatud kahjude eest, kui see on toimunud vääramatu jõu tulemusena.
(13) Vee-ettevõtjal on õigus piirata või katkestada vee andmine või reovee vastuvõtt avariiliste või plaaniliste remonttööde korral. Avariiliste tööde puhul teavitatakse kliente tööde alustamisest ning plaaniliste tööde puhul vähemalt kolm kalendripäeva ette teabevahendite kaudu. Teavitamisest kinnipidamise korral ei vastuta vee-ettevõtja remonttööde puhul klientidele vee andmise ja/või reovee kanaliseerimise piiramisest või katkestamisest põhjustatud võimalike kahjude eest.
(14) Veekatkestuse korral remonttööde tõttu on võimalik võtta joogi- ja olmevesi ühiskasutatavast salvkaevust.
(15) Kõik isikud, kes on süüdi ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitiste või seadmete vigastamises, kannavad seaduse alusel vastutust tekitatud kahju, sealhulgas séllega kaasneva veekao ja/või keskkonnakahjude eest. Veekao suurus arvutatakse vee-ettevõtja poolt veevoolu ristlõike pinna, kiiruse ja veevoolu kestvuse järgi või kontrollmõõtmise teel.
§ 4. Teenuste hinnad ja tasumine
(1) Veevarustuse, reovee ärajuhtimise ja puhastuse teenuste hinnad kehtestab vee-ettevõtja kooskõlastatult Konkurentsiameti või kohaliku omavalitsusega.
(2) Klient tasub veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste eest vee-ettevõtjale kehtestatud hindade alusel vastavalt teenuslepingule. Arvestusperioodiks on üldjuhul kalendrikuu, kokkuleppel kliendiga ka kuni kolm kuud.
(3) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ning ühisveevärgist võetud vee ja kanalisatsiooni juhitud reovee eest maksab klient eeskirjas sätestatu kohaselt.
§ 5. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni liitumispunkt
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ning kinnistu veevärgi ja -kanalisatsiooni vahelise piiri määrab liitumispunkt.
(2) Veevärgi liitumispunktiks on peakraan, mis kuulub ühisveevärgi liitumispunkti. Kui torustikul vahetult enne kinnistu piiri puudub sulgemisvahend, asub liitumispunkt kaks meetrit väljaspool kinnistu piiri, kui vee-ettevõtja ja klient ei ole kokku leppinud teisiti.
(4) Kui ühisveevärgi või -kanalisatsiooni peatoru läbib kinnistut ja sellest hargneb torustik ehitisse, on peakraaniks ühenduskraan või peatorule kõige lähem sulgur. Kanalisatsiooni liitumispunktiks aga peatorul hargnemiskohas asuv vaatluskaev.
(5) Kui vee-ettevõtja või kinnistu omanik või klient taotleb liitumispunkti ümberehitamist, toimub see taotleja kulul.
(6) Liitumispunktid fikseeritakse kirjalikult teenuslepingus.
(7) Vee-ettevõtja võib lubada tähtajalist veekasutust või reo- ning sademevee ärajuhtimist ajutisteks tarvidusteks (ehituseks, kaubanduseks, kastmiseks) tähtajalise teenuslepingu alusel eelneva liitumislepinguta. Ajutiste torustike ehitamise, hoolduse ja likvideerimise korraldab tähtajalise teenuslepingu taotleja oma kulul. Kui selliseid ühendusi ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga tähtaegselt ei likvideerita, võib seda teha vee-ettevõtja kliendi kulul.
(8) Ajutiste torustike kohta kehtivad kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni nõuded. Liitumispunktideks ajutiste torustike ja ühisveevärgi või ühiskanalisatsiooni vahel on nende ühinemiskohad. Veetorustike ühinemiskohal peab olema sulgur ja tagasilöögiklapp.
(9) Tähtajalise teenuslepingu taotlejal tuleb veekasutuse või reo- ja sademevee ärajuhtimise arvestuse pidamiseks oma kulul paigaldada ajutisele torustikule vee-ettevõtja nõuetele vastav veearvesti, kui taotleja ja vee-ettevõtja ei ole kokku leppinud teisiti.
§ 6. Nõuded kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ehituse, korrasoleku ja hoolduse kohta
4) lubama vee-ettevõtjal võtta kinnistu võrgust vee- ja reo- ning sademeveeproove ja Terviseeametil veeproove;
5) hoidma tema puhastusalal ja kinnistul asuvad kanalisatsiooni
kontrollkaevud ja peakraani luugid lume- ja jäävabad;
(2) Kinnistul on keelatud ühendused, mis ohustavad ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni tööd või nende kasutajaid. Keelatud ühenduseks loetakse:
4) ühendus, mis võimaldab juhtida sademevett reoveekanalisatsiooni, kui see ei ole kokkulepitud vee-ettevõtja ja kliendi vahelise lepinguga.
(3) Kui kliendi tehtud keelatud ühenduse, ühiskanalisatsiooni ohustava reostuse ärajuhtimise või kliendi muu süülise tegevuse tõttu on reostunud vesi ühisveevärgis, rikutud ühiskanalisatsiooni rajatist või tekitatid kahju keskkonnale, hüvitab klient kahju seadusega ettenähtud korras.
§ 7. Veeseadmete plommimine
(2) Plommide paigaldamine vormistatakse kahepoolse aktiga, mille kohaselt klient vastutab plommide säilimise eest ning on kohustatud teatama vee-ettevõtjale nende rikkumisest.
(3) Kliendil on keelatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni juurde kuuluvate ning kinnistuvõrkude plommitud sulgurite omavoliline avamine või sulgemine, välja arvatud avarii korral, millest ta on kohustatud vee-ettevõtjale teatama hiljemalt 24 tunni jooksul pärast plommi eemaldamist.
(4) Omavoliliselt eemaldatud plommide tagasi paigaldamise kulud kannab klient.
§ 8. Vee andmise ja reovee ärajuhtimise katkestamine ja taastamine
2) klient ei võimalda kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni kontrollimist, veearvesti hooldust või vee- ja reoveearvesti näitude lugemist, kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile plommide paigaldamist ning vee-, reovee proovide võtmist;
2) kinnistu veevärgist või kanalisatsioonist lähtuva reostuse korral, mis ohustab ühisveevärki või -kanalisatsiooni, inimese elu ja tervist või keskkonda;
(3) Vee andmine ja reovee ärajuhtimine taastatakse kliendi kirjaliku taotluse alusel pärast katkestamise põhjuste kõrvaldamist ja sellega vee-ettevõtjale tekitatud kahju hüvitamist. Omavolilisi liitumisi ei aktsepteerita.
(4) Vee-ettevõtja ei vastuta kliendi kinnistule vee andmise ja reovee ärajuhtimise eeskirja kohase katkestamise korral sellest kliendile või kolmandale isikule põhjustatud võimalike kahjude eest.
(5) Vee andmise või reovee ärajuhtimise katkestamise põhjuseks ei saa lugeda seda, et vee-ettevõtja ja kliendi vahel puudub kirjalik leping, kui vee-ettevõtja esitab regulaarselt veeteenuste arveid ja klient on arved õigeaegselt tasunud.
(6) Erakorraliste asjaolude korral on vallavalitsusel õigus piirata ühisveevärgi vee kasutamist.
(7) Vääramatu jõu tagajärjel tekkinud veevarustuse või reovee ärajuhtimise katkemisel teostab klientide veega varustamist või reovee ärajuhtimist vee-ettevõtja, lähtudes vallavalitsuse antud korraldustest.
(8) Vee-ettevõtjal on õigus piirata või katkestada kliendile vee andmine ja reovee ärajuhtimine avariiliste ja plaaniliste remonttööde korral. Kui veekatkestus toimub remonttööde tõttu, mis kestavad enam kui 24 tundi, tagab vee-ettevõtja olmevee ajutise võimaluse klientide esmasteks vajadusteks.
(9) Vee-ettevõtja on kohustatud sisestama vallavalitsuse koduleheküljele ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatiste plaaniliste ehitus- ja remonttööde aja hiljemalt kaks nädalat enne tööde algust ja avariiliste remonttööde aja vahetult pärast seda, kui vee-ettevõtja on avariiteate registreerinud. Plaaniliste remonttööde algusest ning nendega seotud vee andmise ja reovee vastuvõtu piiramisest või katkestusest teavitatakse kliente kirjalikult (s.o e-posti või posti teel) vähemalt viis päeva enne tööde algust.
(10) Vee-ettevõtja ei vastuta kliendile vee andmise või reovee ärajuhtimise vähenemise või katkemise ning üleujutuste ja nendest põhjustatud võimalike kahjude eest, kui need on toimunud vääramatu jõu tagajärjel
§ 9. Omavoliline veevõtt ja reo- ning sademevee ärajuhtimine
1) isikul puudub vee-ettevõtjaga kirjalik teenusleping;
2) torustikule, sulguritele, ning vee- või reovee mõõdusõlmele vee-ettevõtja pandud plommid on eemaldatud või rikutud;
6) vee-ettevõtja loata toimub vaatlus- või muu kaevu kaudu reovee või fekaalide purgimine ühiskanalisatsiooni või reovee kanalisatsiooni juhitakse sademevett;
(3) Omavolilise veevõtu ilmsiks tulekul tasub klient vee-ettevõtjale hüvitist toru läbilaskevõime järgi toru avamise, rikkumise, ühenduse või plommi eemaldamise kohas arvestusega, et töötab kogu toru ristlõige 24 tundi ööpäevas, torudes kuni 20 mm - vee voolukiirusega 0,5 m/sek, torudes 25 kuni 40 mm - 1,0 m/s. Veearvesti ja veemõõdusõlme plommide rikkumise või eemaldamise või arvesti näitude moonutamise korral võetakse läbilaskevõime määramisel aluseks arvesti arvestuslik siseläbimõõt.
(4) Kui omavoliliselt võetud vett oli võimalik juhtida ühiskanalisatsiooni, lisatakse hüvitisele tasu selle ärajuhtimise eest.
Hüvitis arvutatakse kehtivatest veevarustuse ning reo- ja sademevee ärajuhtimise teenuste hindadest lähtudes.
(5) Omavolilise reo- ning sademevee ära juhtimise ilmsiks tulekul tasub klient vee-ettevõtjale hüvitist:
1) ühisveevärgist kliendi kinnistu veevärki suubuva veetoru läbilaskevõime järgi vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 3 arvestuskorrale;
2) muust kinnistil asuvast veeallikast vee- või reoveearvesti puudumisel arvestatakse reoveekanalisatsiooni juhitud reovee hulk kinnistul elavate leibkonna liikmete arvu järgi, normiks 0,12 m3vett/d inimese kohta;
3) reoveearvesti või mõõdusõlme plommide rikkumise või näitude moonutamise korral vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 3 kohasele arvestuskorrale arvesti toru arvestusliku siseläbimõõdu järgi;
4) sademevee ärajuhtimisel reoveekanalisatsiooni iga sademevee vastuvõtu- või ühenduspunkti (restkaevu, drenaažiühenduse, kanalisatsiooni vaatluskaevu korraldatud äravoolu, katuseäravoolu jne) pealt, lähtudes äravoolust 75 m3 kalendrikuus ja reovee ärajuhtimise teenuse hinnast.
(6) Omavolilise reovee või fekaalide ärajuhtimise (purgimise) korral teisaldatavate mahutite (fekaaliauto) tühjendamiseks tasub ärajuhtija vee-ettevõttele hüvitiseks 15 kordse kehtiva reovee ärajuhtimise hinna purgitud m3 kohta.
(7) Omavolilise veekasutuse või reo- ja sademevee ärajuhtimise kestus arvutatakse tagasi päevani, mil volitatud isik või vee-ettevõtja võis veenduda omavolilise veekasutuse või reovee ärajuhtimise puudumises ja selle dokumenteerida, kuid mitte üle kuue kalendrikuu tagasi.
(8) Käesoleva paragrahvi lõigetes nimetatud hüvitise määrasid võib vee-ettevõtja vähendada, lähtudes faktilistest tingimustest ja tehnilistest asjaoludest.
(9) Omavolilise veekasutuse või vee ärajuhtimise juhtudel, mille mahu ja maksumuse arvestus ei mahu käesoleva paragrahvi lõigete kohase arvestuskorra alla, määrab hüvitise volitatud isik vee-ettevõtja tehniliste arvestuste alusel.
§ 10. Reovee kanaliseerimine
(1) Ühiskanalisatsiooni on lubatud kanaliseerida ainult sellist reovett, mis ei kahjusta kanalisatsiooni ehitisi ja seadmeid ning on puhastusseadmetes puhastatav.
(2) Ühiskanalisatsiooni on keelatud juhtida reovett mis:
1) sisaldab ohtlikke aineid vastavalt keskkonnaministri 16.10.2003 määrusele nr 75 „Nõuete kehtestamine ühiskanalisatsiooni juhitavate ohtlike ainete kohta“;
2) mille kohta ei ole teenuslepingus toodud vastuvõtutingimusi
3) sisaldab põlemis- ja plahvatusohtlikke aineid; torustikule kleepuvaid ja ummistusi tekitavad ained; inimesele ja keskkonnale ohtlikke mürkaineid ja gaase; radioaktiivseid aineid; inimesele ja keskkonnale ohtlikku bakterioloogilist reostust; biopuhastusele toksiliselt mõjuvaid aineid; bioloogiliselt raskesti lagundatavaid keskkonnaohtlikke aineid.
(3) Ärajuhitava reovee temperatuur ei tohi olla kõrgem kui 40 oC
(6) Avariijuhtudest, mis on põhjustanud ärajuhitava reovee reostusnäitajate tõusu või inimestele ja/või keskkonnale ohtlike saasteainete sattumise ühiskanalisatsiooni, on klient kohustatud viivitamatult teatama vee-ettevõtjale.
§ 11. Vee mõõtmine
(3) Veemõõdusõlm peab asuma hoones peatorupoolsel küljel kohe pärast sisendustoru suubumist hoonesse, või veemõõdukaevus, kohe pärast sisendustoru suubumist kinnistule.
3) sisendustoru kinnistul osutub pikemaks kui 30 m.
(6) Kliendi veetarvidust mõõdetakse veearvestiga.
(7) Vee-ettevõtja paigaldab oma veearvesti veemõõdusõlme, kui klient ja vee-ettevõtja ei lepi kokku teisiti.
(8) Kliendi poolt paigaldatud veearvesti peab vastama vee-ettevõtja poolt esitatud tehnilistele nõuetele.
§ 12. Kliendi kohustused veearvesti toimimise tagamiseks
(3) Veearvesti tehnilise rikke korral, mis ei sõltunud kliendist, asendab vee-ettevõtja tasuta.
(4) Klient võib kirjalikult nõuda vee-ettevõtjale kuuluva veearvesti täpsuse kontrollimist enne taatlustähtaega. Kui taatlemisel selgub, et mõõtetäpsus on lubatud vea piires, kannab kulud klient, vastasel juhul aga vee-ettevõtja.
§ 13. Vee ja reovee arvestus
(2) Veearvesti rikke korral või kui veearvesti ei toimi nõuetekohaselt muul põhjusel ja klient ei ole selles süüdi, arvestatakse tarbitud vett rikke avastamisele eelnenud mõõteperioodi kolme kalendrikuu keskmise ööpäevase tarbimise järgi. Nimetatud tasu arvestamise kord kehtib rikke tuvastamise kalendrikuu kohta kuni uue arvesti paigaldamiseni.
(3) Reovee kogus, mille klient juhib ühiskanalisatsiooni, võrdsustatakse ühisveevärgist tarvitatud vee kogusega. Reovee mõõtmist kasutatakse, kui klient seda soovib. Kõik mõõdusõlme ehitamise ning arvesti paigaldamise, taatlemise ja hooldusega seotud kulud kannab klient.
(4) Kui klient saab kogu vee või osa sellest muudest veeallikatest kui ühisveevärk, määratakse ühiskanalisatsiooni ärajuhitud reovee kogus reoveearvestiga või võrdsustatakse kõigist veeallikatest kokku tarvitatud veega, kui vee-ettevõtja loeb selle mõõtmist usaldusväärseks ega eelda muu vee ülemäärast sattumist kanalisatsiooni. Kõik reovee mõõdusõlme või muudest veeallikatest tarvitatu vee mõõdusõlmede ehitamise ning arvestite paigaldamise, taatlemise ja hooldusega seotud kulud kannab klient.
(4) Viivise suurus lepitakse kokku teenuslepingus, kuid see ei või olla suurem kui 0,2% tasumata summast päevas. Viivist ei tasuta, kui klient ei ole temast olenemata põhjustel arvetsaanud või ei ole saanud seda õigeaegselt või esitatud arve on ebaõige.
Käesoleva eeskirja täitmisel tekkivad lahkarvamused kliendi ja vee-ettevõtja vahel lahendatakse nendevaheliste läbirääkimiste teel või õigusaktidega kehtestatud korras.