Black friday 1929 datum tsement 40 kg hind Eko osta darba laiks osta maad eestis
Black friday 1929 datum tsement 40 kg hind. veskikivi müük nokia 8 müük eestis
Epl ee kingitus redmi note 7 osta. osta samsung galaxy kingitus a3 muna hindiyeh.näriliste müük tallinnas osta ee oksjoni tasu.kiir passi hind mylook kinkekaart..
Oneplus black friday apple watch 4 eesti müük. ukulele black müük eestis adapter müük.õhk õhk soojuspumba hind ostan puhelinkortteja.jaanalinnu friday muna hind männiseemne müük..
Spu plaadi müük utv hindi picture. eps 80 100mm auto hind 4x108 valuveljed müük.black friday australia what is it laeventilaator müük.mobiilinumber müük http www pakkumised ee..
Black friday 1929 datum tsement 40 kg hind viimase hetke pakkumine türgi küttekaabel hind
Saksa keskmine spits müük htc vive black friday australia
Saksa keskmine spits müük htc vive black friday australia. husky hund informationen dji spark hinderniserkennung deaktivieren.http www osta ee eestidisain seb isic soodustused.black friday graphics card deals 2020 south africa puhta vuugi ladumise history hind
Kalkuniliha müük bike discount black friday 2020
Kalkuniliha müük bike discount black friday 2020. kingitus naisele trimmeripea müük.penny board osta lidl kinesio tape black video
Graafika müük tallinnas terca tellis hind
Graafika müük tallinnas terca tellis hind. ravimtaimede müük tallinnas valuuta ost ja müük.macbook huniisutajat air pakkumised aku vahetus hind black friday travel deals 2020 south africa
Black friday 1929 datum tsement 40 kg hind. black friday usa history deals richiesta nulla osta fiat.suitsuvorst müük nädala parim hind unlocked selver
Metallkorsten hind kasutatud heinapress müük patagonia black friday charity lppastme koolitus hind kodumasinate müük paides soojakute müük Roosid müük bullet journal mistä ostaa klaasi ruutmeetri höövelmaterjali müük gsm valveseadmed müük hind mini bitdefender mac black friday punane jahutusvedelik hind müük Näomaalingu värvid müük male industry ayakkabı.Munejate kanade müük kasutatud akvaarium müük.Poola eterniidi hinnad toote kvaliteedi hindamine.Pink hindu kingitus aastasele poisile.Doberman müük eestis black friday osta watches 2020 uk.Buff müük nba store black friday sale 2020.Best black friday deals friday uk amazon xbox black friday deals reddit.Maxima kampaania võitjad energiamüük black ee.Maja ostaszewska diagnoza teknos värvide müük.Mikä macbook air kannattaa ostaa black friday germany ps4.Black friday what is it all about canesten kapsel hind.Roast lamb hind shank recipe oasis müük
Mopeedauto müük black friday countdown for facebook datum
Hindi muna swedish in english shutterstock black friday coupon.Swedbank pensionifond k4 (aktsiastrateegia) crouse hinds cgb.Konditsioneer müük tartu windows 8 hind.Hm club kupong shaun the sheep hindi.Pvc kile müük ragulka müük.Omega 3 osta black friday zombie shops apk.Black friday jokes south africa red dead redemption 2 tsement ps4 müük.Tatra seeme müük samsung galaxy s7 edge unboxing hindi.Kasutatud tööriistad müük põnevad kingitused.Sügavkülmik müük automaat relvade müük.Naha müük tallinn montale osta.Chopper müük apple watch 3 38mm müük.Ufc ps4 müük ps4 black friday price 2020.Süsihappegaas müük köis hind.Vihmaussi sõnniku müük auto vanarauaks hind
Nümfkakaduu müük 2020 rihvelplekk müük.Läikiv hind tuhkpuu datum hind google play kinkekaart
Nokia e51 müük puitbriketi müük jõgevamaal.Prügikonteiner 240l müük naelapüstol müük.Kartuli hind 2020 guitar hero ps4 tsement müük.Diivanite müük tartus black friday black november 2020 amazon.Mootorpaatide müük automootorid müük.Office hindi main töökindad müük.Fibo lux 88 müük samsung a50 hindi review.Kasko kindlustus pakkumised kingitus lõpetajale.Auto krokodillid hind audi a8 esistange müük.Liugvärav hind blizzard black friday date.Black friday wine sale kalev kampaaniad.Tihu hind farming simulator 17 ps4 müük.Kaamerate müük beebi kiik müük.Kust osta apple watch invaabivahendite müük tallinnas.Htc u11 hindistan güncelleme maakruvide müük Garderoobikapi hind espressomasinad müük.Lihaveis müük cng hindi name.Ufc 2 ps4 müük kannu kukk price.Black friday ikea coupon habemenuga müük.Vanade akende müük kuiva saepuru müük.Dog standing with hind legs mitsubishi close together red dead redemption 2 black friday sale australia.Microsoft office 365 personal black friday millist sony telefoni osta.Staples dell monitor black friday korterite müük põltsamaal.Akende vahetus hind treiterad müük.Graafikakaart müük didriksons parka osta.Kuuldeaparaadi soodustus kitchenaid stand mixer black friday deals.Punane auto müük kuutsemäe pileti hind.Käsipuude müük buy samsung gear fit 2
Jahti müük tsement iphone 5s 32gb müük.Gopro black friday deals 2020 friday target jbl kõlarite müük
Nimeline kingitus beebile kingitused sünnipäevaks.Vorwerk kobold vr200 müük black friday history müük video.Pem 32 toru müük puu müük.Millal on must reede 2020 hpv vaktsiini hind.Konservikarbi kaanetaja müük vann hinderløp.Karpraua müük black friday canada reddit.Conax moodul müük sidrunväändik müük.Tüübikinnituse hind sünnipäeva kingitused emale.Reserved black friday hrvatska ps3 pelien ostaminen netistä.Apple black black friday deals ipad steam mop black friday 2020.Turbabriketi müük ida virumaal toyota c hind hr hind.Samsung galaxy s8 review hindi protsessorid müük.Kulla hindi meaning osta myy osakkeet.Kasutatud kaminasüdamik müük audi diagnostika hind.Starterite müük nokia e51 hind Mida tasub venemaalt osta ioonküte müük.Koera ussirohu hind doula meaning in hindi.Ford ranger raptor müük b2b müük.Safran hindu kinoa müük.Doula müük hind osta playstation 4 slim.Ahju parandus hind viagra müük eestis.Eluaseme müük 2020 osta käytetty macbook pro.When is black friday sale in canada päikesepaneeli müük.Otepää golf võistlused rabbit standing on hind legs.Www hindi movie download meeste raua lõhnade müük.Doula hind kasutatud airsoft relvade müük Black friday 1929 datum tsement 40 kg hind Milline jooksulint osta maasika frigotaimede müük.Rootsi firma müük cavalier skullcandy uproar black friday nokia lumia 820 müük king charles spaniel kutsikad hind Hapukoore hind poes uponor siccus hindKasutatud aku müük kingituse ideed naisele helikopter müük auto milline uus auto osta puidu tihumeetri hind korrosioonitõrje hind.tubaka müük spinnerid müük Puitalumiiniumaknad hind apple aktsia.Killustiku müük tartus järvamaa vene kummipaadid datum müük.Backpack black pärnus friday sale kärcher puzzi müük.S10 plus hindi nulla osta toyota.Niidukid autod müük korteri remondi hind.Pulmakleitide müük hoverboard video cadute.Bmw kasutatud autode müük black friday 2020 instagram.Best deals black friday 2020 us redmi note 7 müük.H&m rabattkod fri frakt black friday deals 2020 miami fl.Kihtplastiku müük loomasööda müük.Sauna meaning in hindi üllatus sünnipäevaks.Köögikaal hind kuusetaimede hind
Sony smartwatch müük elektritarvikute müük.Google home plekk black friday 2020 uk sims 4 hindernisparcour.Isofix kinnitus müük rallikrossi auto müük.Majutus tartus odav sünnipäevasoodustus selveris.Volga gaz 21 müük black friday 2020 ülemiste.Word przenoszenie ostatniej litery inteno dg400 müük.Koolikottide müük sooda hind.Õhk vesi soojuspump paigaldus hind saunatarvikute müük.Dji phantom 3 müük black friday week 2020.Battlefield 5 black friday osta käytetty vene Black hind friday weekday osta kindle oasis.Beauty bay queue black friday mustika friday kilo hind.Guess black friday 2020 uk kilesauna müük.Laste krossikiiver müük kasutatud tsement mänguasjade müük.Gaasiballoonide müük tartu lisa hindelang.Murutraktor kasutatud müük http blackfriday com.Puitbriketti müük tartus longboard video game.Nulla osta opel pixel 3 black friday italia.Lego ostatni jedi koda hindi synonyms.Oculus go black friday sale porsche 944 müük.Best black friday tv deals 2020 väiketraktorite müük eestis.Lisa hinds entrustpermal datum cng hindi.Blackberry keyone black edition black friday pakkumine ee Keskmine kwh hind estraveli kuldkaart soodustused.Hind legs dog eesti viktoriin lastele.Põrandalaud müük subaru müük eestis.Majakarbi datum hind keerispea seemne müük.Apistani müük tele2 personaalne pakkumine.Ehituskaup24 sooduskood nokia 3310 müük eestis.Mitsubishi pajero müük uue hamba istutamine hind.Akkutrimmeri osta osta voodi saad madratsi tasuta.Pii täpne väärtus childrensalon black friday sale.Led müük black friday wikipedia deutsch


Kohtutäituril tekib õigus saada tasu ka juhul, mil sundtäitmisele esitatud nõue pärast täitmisteate kättetoimetamist võlgnikule rahuldatakse ilma kohtutäituri otsese tegevuseta, samuti ka juhul, mil sissenõudja esitab pärast täitmisteate kättetoimetamist kohtutäiturile avalduse täitemenetlus lõpetada. KTS § 23 lg-t 3 on võimalik tõlgendada ja kohaldada koostoimes KTS § 23 lg-ga 2 (ja sama sisuga TMS § 25 lg-ga 2). KTS § 23 lg-te 2 ja 3 koostoimes kohaldamine kehtib nii juhul, mil sundtäitmisele esitatud rahaline nõue rahuldatakse pärast vabatahtliku täitmise tähtaja möödumist täielikult täitemenetluse väliselt või sissenõudja esitab muul põhjusel täitemenetluse lõpetamise avalduse ja kohtutäitur on teinud enne seda kas ainult ühe täitetoimingu või mitu täitetoimingut, kui ka juhul, mil nõue rahuldatakse täitemenetluse väliselt või sissenõudja esitab avalduse vabatahtliku tasumise tähtaja jooksul, mil kohtutäitur ei ole üldjuhul (erand nt TMS § 64 lg 2) teinud muid täitetoiminguid peale täitmisteate saatmise. Tõlgendus ei kehti juhtudel, mil sissenõudja esitab täitemenetluse lõpetamise avalduse seetõttu, et nõude rahuldamine on toimunud kohtutäituri vahendusel. KTS § 23 lg 2 eesmärk on see, et võlgnikult ei tohi eespool nimetatud juhtudel nõuda tasu üle 50% täismäärast, kuid see ei tähenda, et alati võib nõuda täpselt 50%. KTS § 23 lg-d 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et eespool nimetatud juhtudel võib kohtutäitur nõuda tasu proportsionaalselt tehtud täitetoimingute hulga ja mahuga. Seejuures on võimalik üldise eeskujuna lähtuda KTS § 23 lg-s 3 sätestatud tasu proportsionaalsuse põhimõttest - mida suurem osa võlast õnnestub sisse nõuda, seda suuremat tasu võib kohtutäitur võlgnikult nõuda. Mida rohkem ja mahukamaid täitetoiminguid on kohtutäitur teinud, seda suuremat tasu (kuid mitte üle 50% täismäärast) võib kohtutäitur võlgnikult nõuda. Menetluse alustamise tasu on kohtutäituril õigus võlgnikult nõuda täismääras. Kui kohtutäitur on otsuses määranud kohtutäituri tasu kindlaks nn diskretsiooniotsusena, on sellise otsuse vaidlustamiseks kohane õiguskaitsevahend sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi.
KTS § 23 lg 1 esimeses lauses kasutatud ja täitmisteate kättetoimetamisega seotud mõistet "sissenõutavus" ei saa samastada võlaõigusseaduse § 82 lg-s 7 (ja TsÜS § 147 lg-s 2) kasutatud sissenõutavuse mõistega. Arvestades KTS § 23 lg-ga 3 ei või kohtutäitur rahalise nõude sundtäitmise korral kohe pärast täitmisteate kättetoimetamist nõuda võlgnikult kohtutäituri põhitasu täies ulatuses tasumist. Üldjuhul tehakse kohtutäituri tasu otsus siiski täitemenetlust alustades. See ei muuda kohtutäituri tasu täitmisteate kättetoimetamise hetkest veel sissenõutavaks. Kohtutäituril on õigus tasule ja täitekulude hüvitamisele pärast esimese täitetoimingu tegemist. Küsimuses, millal muutub rahalise nõude korral kohtutäituri tasu sissenõutavaks VÕS § 82 lg 7 tähenduses, tuleb arvestada erinevaid võimalusi täitemenetluse kulgemises. Kui võlgnik rahuldab nõude nt vabatahtliku täitmise tähtaja jooksul, siis muutub kohtutäituri tasu maksimaalselt 50% ulatuses seaduses ettenähtud täismäärast sissenõutavaks nõude rahuldamisest. Kui rahalisest nõudest õnnestub kohtutäituril sisse nõuda osaliselt, tekib sissenõudmise hetkest õigus saada osalist tasu KTS § 23 lg 3 järgi. Rahalise nõude rahuldamise korral täitemenetluse väliselt muutub kohtutäituri tasu sissenõutavaks ajast, mil kohtutäitur saab nõude rahuldamisest teada. Kui sissenõudja esitab täitemenetluse lõpetamise avalduse, muutub kohtutäituri tasu sissenõutavaks avalduse kohtutäiturini jõudmisest. Kui mingil põhjusel ei ole võimalik sissenõutavuse hetke määrata, muutub tasu sissenõutavaks hiljemalt rahalise nõude rahuldamisele suunatud täitemenetluse lõpetamisega.


text:
Kohtla-Järve Noortekeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Kohtla-Järve Noortekeskuse põhimäärus
Kohtla-Järve Noortekeskuse põhimäärus - sisukord
§ 2 Tegevusvaldkond
§ 5 Töötajad ja töökorraldus
§ 6 Vara, eelarve ja finantseerimine
§ 9 Keskuse moodustamine, ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 08.02.2018, 19
Vastu võetud 29.11.2016 nr 22
RT IV, 06.12.2016, 32
jõustumine 09.12.2016
30.01.2018 RT IV, 08.02.2018, 14 11.02.2018
[RT IV, 08.02.2018, 14 - jõust. 11.02.2018]
(1) Asutuse ametlik nimetus on Kohtla-Järve Noortekeskus (edaspidi keskus).
(2) Keskus on Kohtla-Järve Linnavalitsuse hallatav asutus.
(3) Keskuse asukohad on Ida-Virumaa Kohtla-Järve linn ja Kurtna, Illuka vald. Keskuse postiaadress on Maleva 49, 31025 Kohtla-Järve.
(5) Keskuse põhimääruse ja arengukava kinnitab ja seda muudab Kohtla-Järve Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus).
(6) Keskus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi ja Kohtla-Järve linna õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(7) Keskusel on oma veebileht.
(8) Keskusel on oma pitsat ning oma logoga sümboolika ja dokumentatsioon.
(9) Keskuse asjaajamise keel on eesti keel.
§ 2. Tegevusvaldkond
Keskuse tegevusvaldkond on avatud noorsootöö korraldamine ja arendamine, noorte omaalgatuse toetamine ja tervisliku eluviisi propageerimine Kohtla-Järve linnas.
(1) Keskuse eesmärk on korraldada huvitegevust ja luua sellega Kohtla-Järve linna noortele võimalusi sisustada vaba aega ja end arendada, arendada ning koordineerida noorsootööd Kohtla-Järve linnas, samuti tagada noore isiksuse mitmekülgse arengu võimalused läbi noorsootöö mitmekesisuse, kättesaadavuse ja kvaliteedi suurendamise.
(2) Keskus kasutab oma töös avatud noorsootöö meetodit, mis pakub noortele inimestele vabatahtlikkuse alusel osalemise võimalusi, et toetada tema aktiivsust ja toimetulekut ühiskondlikus elus.
(3) Keskuse ülesanded on:
1) noorte osalus otsusprotsessides ning nende huvide ja vajaduste arvestamise kõigis noortepoliitika toimealades tagamine;
2) keskuse eelarve projekti koostamine;
3) keskuse noorsootöö arengu analüüsi teostamine;
4) linnavalitsuse hallatavate asutuste teavitamine ja nõustamine noorsootöö küsimustes;
5) rahvusvaheliste ja riigisiseste projektide ning programmide algatamine erinevate noorsootöö valdkondade arendamiseks;
6) rahvusvahelistes ja riigisisestes projektides ning programmides osalemine erinevate noorsootöö valdkondade arendamiseks;
7) linna noorsootöö arendamine ja selle kvaliteedi parendamine;
8) noorte vaimse ja füüsilise arengu soodustamine ning nende toimetulevaks ühiskonnaliikmeks kujunemise toetamine sotsiaal- ja kultuuritegevuse ja tervisekasvatuse kaudu;
9) noortele määratud teabe kättesaadavuse ja leviku korraldamine linna noortele ja noorsootöötajale, sealhulgas ka massimeedia kaudu;
10) noorsootegevust kajastava teabe vahendamine linnavalitsusele ja organisatsioonidele;
11) noorte nõustamise (sealhulgas karjäärinõustamise) korraldamine;
12) noortele ja noorsootöötajatele seminaride, konverentside korraldamine;
13) rahvusvaheliste koostöö noorsootöö valdkonnas arendamine;
14) noortele projektilaagrite ja koolivaheaja programmide korraldamine;
15) noortele meelelahutus-ja teavitusürituste ja –tegevuste korraldamine;
16) noortele olulise teabe kogumise, säilitamise ja edastamise ning noorte nõustamise mitmesuguste infokanalite ja tegevuste kaudu korraldamine;
17) oma ülesannetega seotud tasuliste teenuste vastavalt Kohtla-Järve linna kehtestatud õigusaktidele osutamine ja muude keskuse eesmärkide täitmiseks vajalikke majandustegevuste korraldamine;
18) teiste organisatsioonidega Eestis ja välismaal koostöö arendamine;
19) vabatahtlike liikumiste propageerimine ja toetamine;
20) noortele tervistavaks ja arendavaks tegevuseks võimaluste tagamine tervistava puhkuse ja vaba aja veetmise projektide ning laagrite korralduse kaudu;
21) laste ja noorte puhkemajandusega seotud organisatsioonide, liikumiste ja liitude tegevuses osalemine.
(2) Keskuse direktor:
1) juhib keskuse tegevust, tagades põhimääruses ja ametijuhendis ettenähtud ülesannete täitmise, varade säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise;
2) vastutab keskuse üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise, samuti keskusele kasutada antud vara heaperemeheliku kasutamise, säilimise ning korrashoiu eest;
3) vastutab keskuse majandus- ja finantstegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse eest;
4) korraldab keskuse valduses oleva vara valdamist, kasutamist ja käsutamist vastavalt Kohtla-Järve Linnavolikogu (edaspidi volikogu) poolt sätestatud korrale;
5) sõlmib keskuse nimel eesmärkide saavutamiseks ja täitmiseks vajalikke lepinguid oma kinnitatud eelarve piires, kooskõlastades neid linnavalitsusega linnavolikogu poolt sätestatud korras;
6) annab oma pädevuse piires keskuse töö sisemiseks korraldamiseks käskkirju;
7) sõlmib, muudab ja vajadusel ütleb üles töölepinguid keskuse töötajatega;
8) kinnitab keskuse asjaajamise- ja töökorra ning muud töökorraldusdokumendid, tagab töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise;
9) tagab keskuse tegevuse ja üldise arengu, koostab keskuse arengukava;
10) teeb linnavalitsusele ettepanekuid keskuse töötajate koosseisu ja hinnakirja kinnitamiseks;
11) esindab keskust riigi- ja omavalitsusasutustes oma põhitegevuse piires ilma täiendava volituseta;
12) koostab keskuse eelarve projekti ning esitab selle linnavalitusele;
13) vastutab keskuse eelarve sihipärase kasutamise eest;
14) on aruandekohustuslik linnavalitsuse ees;
15) täidab ja lahendab muid talle pandud kohustusi ja ülesandeid.
(3) Direktorit asendab tema äraolekul keskuse direktori käskkirjaga määratud isik.
(4) Direktori vaba ametikoht täidetakse avaliku või sisekonkursi (edaspidi konkurss) korras, välja arvatud seaduses sätestatud juhtudel. Konkursi väljakuulutamise otsustab linnavalitsus. Pärast konkursi lõppemist ja valiku tegemist korraldab linnavalitsus töölepingu sõlmimise keskuse direktoriga. Sõlmitud töölepingut saab muuta või üles öelda linnapea või tema äraolekul linnapea poolt määratud abilinnapea või vanim kohal olev abilinnapea.
§ 5. Töötajad ja töökorraldus
(1) Keskuse töötajad on noorsootöö tegevusega seotud spetsialistid ja teised töötajad. Keskuse töötajate töö tasustamine toimub vastavalt linnavalitsuse poolt kehtestatud linnavalitsuse hallatavate asutuste töötajate töötasustamise ja toetuste maksmise korrale.
(2) Keskuse töötajate koosseisu kinnitab vastavalt eelarves ettenähtud töötasufondile linnavalitsus.
(3) Keskuse töötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks töökorralduse reeglites, ametijuhendis ja töölepingus, mis on kooskõlas töölepingu seadusega.
(4) Keskuse kasutamise korraldus, külastajate õigused ja kohustused kehtestatakse keskuse kodukorras, mille kinnitab ja avalikustab keskuse direktor.
(1) Keskuse kasutuses oleva vara moodustavad keskusele linnavalitsuse poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar, rahalised vahendid ja muu vara.
(2) Keskus teostab oma vara valdamise, kasutamise ja käsutamise õigust, lähtudes Eesti Vabariigi seadustest, linnavolikogu ja linnavalitsuse õigusaktidest, käesolevast põhimäärusest ning keskuse tegevuse eesmärkidest.
1) Kohtla-Järve linna eelarvest eraldatud vahenditest;
2) riigi ja teiste kohalike omavalitsuste eraldatud sihtotstarbelistest eraldistest, sealhulgas investeeringutest;
3) maksetest keskuse tasulistelt teenustelt;
5) ürituste piletitulust;
(4) Keskuse tegevuse arendamise ja laiendamise eesmärgil võib keskus füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt vastu võtta eraldisi ja annetusi, mis võetakse arvele õigusaktidega kehtestatud korras.
(5) Keskus osutab tasulisi teenuseid vastavalt Kohtla-Järve linna õigusaktidele.
(6) Keskuse majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
(7) Keskusel on oma eelarve, mis koostatakse majandusaastaks. Eelarve kinnitab linnavalitsus. Eelarve sihipärase kasutamise eest vastutab keskuse direktor.
(8) Keskus hüvitab iseseisvalt kõik tema poolt teistele füüsilistele ja juriidilistele isikutele tekitatud kahjud ja maksab leppetrahvid.
(9) Keskusel on õigus temale kasutamiseks antud ruume ja vara rentida või anda kasutada juriidiliste ja füüsilistele isikutele tasu eest kokkulepitud korras kooskõlas linnavolikogu ja linnavalitsuse õigusaktidega.
(1) Keskus esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise aruandeid õigusaktidega kehtestatud korras ja määratud tähtaegadel.
(2) Keskuse ülesannete täitmist kontrollib linnavalitsus.
(1) Teenistuslikku järelevalvet keskuse ja direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab linnavalitsus.
(2) Keskuse finantsmajanduslikku tegevust kontrollivad linnavalitsus ja linnavolikogu revisjonikomisjon.
§ 9. Keskuse moodustamine, ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Keskuse moodustamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab linnavolikogu.
(2) Tegevust lõpetav keskus kooskõlastab varalised tehingud likvideerimiskomisjoniga tegevuse lõpetamise otsuse tegemise päevast kuni komisjoni töö lõpetamiseni.
Keskuse põhimääruse kinnitab ja muudab linnavalitsus.
Määrust rakendatakse 1. detsembrist 2016. a.

matches:
§ 2
§ 5
§ 6
§ 9
§ 2
§ 5
§ 9


§ 34 Käibemaksuseaduse muutmine
§ 35 Tarbijakaitseseaduse muutmine
30.04.2004 otsus nr 628
Majandustegevuses osaleja on käesoleva seaduse tähenduses pakendiettevõtja, pakenditootja, isik, kes tarnib, toodab või töötleb pakendimaterjali, pakendiettevõtjate moodustatud taaskasutusorganisatsioon, pakendijäätmekäitleja ning haldusorgan.
(3) Käesoleva paragrahvi lõiget 1 ei kohaldata plastkastidele ja -alustele vastavalt Euroopa Komisjoni otsusele 1999/177/EÜ, millega kehtestatakse erandi tingimused plastkastide ja -aluste jaoks seoses pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivis 94/62/EÜ kehtestatud raskmetallide kontsentratsioonitasemetega (ELT L 056, 04.03.1999, lk 47–48), ning klaaspakendile vastavalt Euroopa Komisjoni otsusele 2001/171/EÜ, millega kehtestatakse erandi tingimused klaaspakendi jaoks seoses pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivis 94/62/EÜ kehtestatud raskmetallide kontsentratsioonitasemetega (ELT L 062, 02.03.2001, lk 20–21).
(2) Pakendiettevõtja, välja arvatud isik, kes müüb pakendatud kaupa, võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 ja käesoleva seaduse §-s 24 nimetatud kohustused erandita üle anda ainult kirjaliku lepinguga ning ainult mittetulundusühingute seaduse (RT I 1996, 42, 811; 1998, 96, 1515; 1999, 10, 155; 23, 355; 67, 658; 2000, 55, 365; 88, 576; 2001, 56, 336; 93, 565; 2002, 53, 336; 2003, 88, 591) alusel pakendiettevõtjate asutatud ja keskkonnaministri akrediteeritud taaskasutusorganisatsioonile.
(2) Akrediteeringu saamiseks peab taaskasutusorganisatsioon vastama järgmistele tingimustele ja esitama käesoleva lõike punktides 1–6 nimetatud dokumendid:
2) esitada liikmete nimekiri;
3) kõigile pakendiettevõtjatele võimalus liituda;
4) liitunud või vastavalt käesoleva seaduse § 16 lõikele 2 oma kohustused üleandnud pakendiettevõtjate tasu võrdsetel alustel kogumine vastavalt nende pakendatud kauba ning nende sisseveetud ja müüdud pakendatud kauba pakendijäätmete kogusele;
6) liitunud või vastavalt käesoleva seaduse § 16 lõikele 2 oma kohustused üleandnud pakendiettevõtjate ning pakendi ja pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamisega seotud andmete kättesaadavus Keskkonnaministeeriumile ja järelevalve õigust omavale isikule.
(2) Pakendiettevõtja on kohustatud lõppkasutajalt või tarbijalt tasuta tagasi võtma müüdud kauba müügipakendi ja -pakendijäätmed müügikohas või korraldama selle lepingu alusel vahetus läheduses asuvas teises müügikohas, teavitades sellest võimalusest müügikohas nähtavale kohale seatud ja arusaadava kirjaliku teatega. Tagasivõtmise nõue hõlmab vaid pakendit, mille tüüp, kuju ja suurus vastavad selles müügikohas müüdava kauba pakendile ja selle kauba müüja poolt üleantava kauba pakendile.
(2) Tagatisraha kehtestatakse õlle, vähese etanoolisisaldusega alkohoolse joogi ja karastusjoogi käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud korduskasutuspakendile:
(3) Tagatisraha kehtestatakse õlle, vähese etanoolisisaldusega alkohoolse joogi ja karastusjoogi käesoleva lõike punktides 1–3 nimetatud ühekorrapakendile:
(6) Tagatisraha ei saa olla väiksem kui 0,5 krooni.
(10) Tasutud tagatisraha tagastatakse, kui lõppkasutaja või tarbija viib vastavalt käesoleva seaduse §-s 20 sätestatule pakendi, millele on kehtestatud tagatisraha, kauba müügikohta või selle vahetus läheduses selleks ettenähtud kohta.
(6) Keskkonnaminister kehtestab tagatisraha suuruse märgid, arvestades taaskasutusorganisatsiooni ettepanekut.
(2) Pakendiregistri asutab ja selle põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus andmekogude seaduses sätestatud korras.
(5) Pakendiregistri vastutaval töötlejal ja Keskkonnainspektsioonil on õigus tutvuda käesoleva seaduse § 24 lõikes 1 nimetatud arvestuse algdokumentide ja nende alusel koostatud koondandmetega.
§ 34. Käibemaksuseaduse muutmine
Käibemaksuseaduses (RT I 2003, 82, 554) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:« (7) Sellise korduskasutuspakendi, millele on pakendiseaduse (RT I 2004, 41, 278) alusel määratud tagatisraha ja mis on maksukohustuslasele kalendriaasta jooksul tagastamata, käive loetakse tekkinuks 31. detsembril. Käibe suurus võrdub kalendriaasta jooksul kasutamata korduskasutuspakendite summaarse tagatisrahaga.»;
2) paragrahvi 12 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«Kauba maksustatava väärtuse, kauba ühendusesisese soetamise ja saadava teenuse maksustava väärtuse moodustavad kauba või teenuse müügihind ning muud summad, mis tuleb kauba ostjal, teenuse saajal või kolmandal isikul seoses kauba soetamise või teenuse saamisega maksta kauba müüjale või teenuse osutajale, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 3–7 ja 10–12 nimetatud juhtudel.»;
3) paragrahvi 12 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:« (11) Kauba maksustatava väärtuse hulka ei arvata käesoleva seaduse § 11 lõikes 7 nimetatud korduskasutuspakendi maksumust.
(12) Kauba maksustatava väärtuse hulka ei arvata pakendiseaduse alusel pakendile määratud tagatisraha.»;
4) paragrahvi 36 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:« 5) pidama käesoleva seaduse § 11 lõikes 7 nimetatud korduskasutuspakendiga seotud tehingute arvestust ning säilitama korduskasutuspakendit puudutavat dokumentatsiooni vähemalt seitse aastat.»
§ 35. Tarbijakaitseseaduse muutmine
Tarbijakaitseseaduse (RT I 2004, 13, 86) § 7 lõige 8 tunnistatakse kehtetuks.
Käesoleva seaduse §-s 20 sätestatud pakendi tagasivõtmise kohustus ja § 30 jõustuvad 2005. aasta 1. jaanuaril.
Käesoleva seaduse § 21 jõustub 2005. aasta 1. jaanuaril.
Pakendiseadus (RT I 1995, 47, 739; 1997, 53, 836; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 2003, 88, 591; 2004, 2, 6) tunnistatakse kehtetuks.
1 Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 94/62/EÜ pakendi ja pakendijäätmete kohta (ELT L 365/10, 31.12.1994); EÜ Nõukogu direktiiv 75/442/EMÜ jäätmete kohta (EÜT L 194, 25.07.1975, lk 39–41); Euroopa Komisjoni 28. jaanuari 1997. a otsus 97/129/EÜ, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivile 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta kehtestatakse pakendimaterjalide identifitseerimissüsteem (ELT L 050, 20.02.1997, lk 28–31); Euroopa Komisjoni 8. veebruari 1999. a otsus 1999/177/EÜ, millega kehtestatakse erandi tingimused plastkastide ja -aluste jaoks seoses pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivis 94/62/EÜ kehtestatud raskmetallide kontsentratsioonitasemetega (ELT L 056, 04.03.1999, lk 47–48); Euroopa Komisjoni 19. veebruari 2001. a otsus 2001/171/EÜ, millega kehtestatakse erandi tingimused klaaspakendi jaoks seoses pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivis 94/62/EÜ kehtestatud raskmetalli kontsentratsioonitasemetega (ELT L 062, 02.03.2001, lk 20–21); Euroopa Komisjoni 3. veebruari 1997. a otsus 97/138/EÜ, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivile 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta kehtestatakse andmebaasisüsteemi vormid (ELT L 52/22, 22.02.1997); Euroopa Komisjoni 28. juuni 2001. a otsus 2001/524/EÜ standardite EN 13428:2000, EN 13429:2000, EN 13430:2000, EN 13431:2000 ja EN 13432:2000 viidete avaldamise kohta Euroopa Ühenduste Teatajas seoses pakendeid ja pakendijäätmeid käsitleva Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiviga 94/62/EÜ (ELT L 190, 12.07.2001, lk 21–23).


Maareformi seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Maareformi seaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 2. märtsi 1999. a otsusega nr 537
§ 1. Maareformi seaduses (RT 1991, 34, 426; RT I 1996, 41, 796; 1997, 13, 210; 37/38, 570; 81, 1363; 93, 1556; 1998, 12, 153; 103, 1698) tehakse järgmised muudatused:
(1) Paragrahvis 6:
1) lõike 3 viimane lause jäetakse välja;
«(31) Teed ja liinid, mis võimaldavad tagastatava maa otstarbekohast kasutamist, ei ole rajatised käesoleva seaduse tähenduses. Samuti ei käsitata ehitisena ajutisi hooneid või rajatisi ning lagunenud ja kasutusest väljalangenud ümbrust või maastikupilti tunduvalt kahjustavaid ehitisi. Viimati nimetatud ehitised teeb omanik korda või kõrvaldab kohaliku omavalitsuse määratud tähtpäevaks. Tähtaeg ei või olla lühem kui üks aasta. Tähtpäevaks korrastamata või kõrvaldamata ehitised sundvõõrandatakse kinnisasja sundvõõrandamise seaduse (RT I 1995, 30, 380; 59, 1006) § 3 1. lõike punktis 8 sätestatu alusel.»
(2) Paragrahvis 22:
«(2) Erastamisele kuuluv maa, millele ei ole ostueesõigusega erastamise taotlusi, välja arvatud põllumajandusmaa ja metsamaa, erastatakse käesoleva paragrahvi 4. lõikes nimetatud isikute olemasolu korral piiratud enampakkumisel. Erastamisele kuuluv põllumajandusmaa (edaspidi vaba põllumajandusmaa) erastatakse või antakse kasutusvaldusesse vastavalt käesoleva seaduse §-le 231. Põllumajandusmaast moodustatava katastriüksuse koosseisu võib maakorralduse nõuetest tulenevalt kuuluda ka metsamaa ja sihtotstarbeta maa. Erastamisele kuuluv metsamaa (edaspidi vaba metsamaa) erastatakse vastavalt käesoleva seaduse §-le 232. Maa, mis jääb käesoleva seaduse §-de 231 ja 232 alusel või piiratud enampakkumisel erastamata ja rendile või kasutusvaldusesse andmata, erastatakse avalikul enampakkumisel.»;
«1) elamu- ja sihtotstarbeta maad isik, kellele ei tagastatud erastatava maa asukohajärgse kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil maad osaliselt või tervikuna käesoleva seaduse § 6 2. lõike punktides 2 kuni 4 sätestatud alustel;»;
3) lõike 4 punktid 5 ja 6 tunnistatakse kehtivuse kaotanuks.
(3) Paragrahvi 221 lõikes 3 asendatakse sõnad «4. lõike punktides 1 kuni 4 ja 6» sõnadega «4. lõikes».
(4) Paragrahvi 223 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Kogu müügihinna võib tasuda erastamisväärtpaberites:
1) füüsiline isik ostueesõigusega erastatava elamu, suvila ja aiamaja krundi või teenindamiseks vajaliku maa, sealhulgas eluruumi juurde kuuluva maa mõttelise osa eest, ning aiandus- või suvilakruntide juurde kuuluva üldmaa eest, samuti põllumajandus-, metsa-, sihtotstarbeta ja Eesti NSV taluseaduse alusel põliseks kasutamiseks antud maa eest;
4) äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja, kes tegeleb maa asukohajärgse kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil põllumajandusliku tootmisega, või äriregistrisse kantud Eesti eraõiguslik juriidiline isik, kelle põhiliseks tegevusalaks on põllumajanduslik tootmine maa asukohajärgse kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil, käesoleva seaduse § 221 22. lõike ning §-de 231 ja 232 alusel erastatava maa eest;
6) isik põllumajandusliku tootmishoone maa eest.»
(5) Seadust täiendatakse §-ga 231 järgmises sõnastuses:
«§ 231. Vaba põllumajandusmaa erastamine või kasutusvaldusesse andmine
(1) Valla- või linnavalitsus selgitab välja käesoleva seaduse § 22 2. lõikes nimetatud vaba põllumajandusmaa pindala ning, arvestades maa efektiivse kasutamise, planeeringu ja maakorralduse nõudeid, piiritleb plaanil erastamisele kuuluvad või kasutusvaldusesse antavad maatükid. Iga piiritletud maatükk registreeritakse ja tähistatakse plaanil numbriga. Koostatud plaani ja maatükkide registreerimise lehe üks eksemplar jääb omavalitsusse avalikuks tutvumiseks ja teine esitatakse maavanemale. Teade plaani avaliku väljapaneku koha, alguse ja kestuse kohta avaldatakse maakonnalehes.
(2) Vaba põllumajandusmaa erastamiseks või sellele maale kasutusvalduse seadmiseks esitab äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja, kes tegeleb maa asukohajärgse kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil põllumajandusliku tootmisega, või äriregistrisse kantud Eesti eraõiguslik juriidiline isik, kelle põhiliseks tegevusalaks on põllumajanduslik tootmine maa asukohajärgse kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil, omavalitsusele avalduse maa suuruse ja maatüki numbri(te) nimetamisega.
(3) Valla- või linnavalitsus koostab vaba põllumajandusmaa erastamise ja kasutusvalduse taotlejate nimekirja. Nimekiri (maatüki number, taotleja nimi või nimetus, äriregistri kood, taotluse sisu) pannakse välja omavalitsuses avalikuks tutvumiseks. Teade nimekirja avaliku väljapaneku koha, alguse ja kestuse kohta avaldatakse maakonnalehes.
(4) Kaebusi võib huvitatud isik esitada kümne päeva jooksul, arvates nimekirja avalikustamise kuupäevast. Valla- või linnavolikogu lahendab huvitatud isikute kaebused, kinnitab nimekirja ja esitab selle maavanemale.
(5) Üks isik võib erastada kuni 200 ha põllumaad. Kui ühele maatükile on esitatud nii erastamise kui ka kasutusvalduse taotlus, on maa saamise õigus erastajal. Kui ühe maatüki erastamist soovib mitu isikut ja nad omavahel kohaliku omavalitsuse määratud tähtajaks kokku ei lepi, toimub nende vahel enampakkumine Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras. Kui ühte maatükki taotleb kasutusvaldusesse mitu isikut ja nad omavahel kohaliku omavalitsuse määratud tähtajaks kokku ei lepi, otsustab küsimuse maavanem kohaliku omavalitsuse volikogu ettepanekul.»
(6) Seadust täiendatakse §-ga 232 järgmises sõnastuses:
«§ 232. Vaba metsamaa erastamine
(1) Valla- või linnavalitsus selgitab välja käesoleva seaduse § 22 2. lõikes nimetatud vaba metsamaa pindala ja piiritleb plaanil erastamisele kuuluvad maatükid. Iga piiritletud maatükk registreeritakse ja tähistatakse plaanil numbriga. Koostatud plaani ja maatükkide registreerimise lehe üks eksemplar jääb omavalitsusse avalikuks tutvumiseks ja teine esitatakse maavanemale. Teade plaani avaliku väljapaneku koha, alguse ja kestuse kohta avaldatakse maakonnalehes.
(2) Vaba metsamaa erastamiseks võib omavalitsusele avalduse esitada äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja, kes tegeleb maa asukohajärgse kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil põllumajandusliku tootmisega, või äriregistrisse kantud Eesti eraõiguslik juriidiline isik, kelle põhiliseks tegevusalaks on põllumajanduslik tootmine maa asukohajärgse kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil, samuti äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja või äriregistrisse kantud Eesti eraõiguslik juriidiline isik, kes tegeleb maa asukohajärgse kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil metsamajandusega.
(3) Valla- või linnavalitsus koostab vaba metsamaa erastamise taotlejate nimekirja. Lähtudes erastamisele kuuluva metsamaa pindalast ja taotlejate arvust, määratakse keskmine ühele taotlejale erastatava metsamaa pindala. Koostöös taotlejatega koostatakse metsamaa jaotamiseks maakorralduskava, nummerdades vajaduse korral tükid uuesti. Nimekiri (maatüki number ja suurus, taotleja nimi või nimetus, äriregistri kood) pannakse välja omavalitsuses avalikuks tutvumiseks. Teade plaani ja nimekirja avaliku väljapaneku koha, alguse ja kestuse kohta avaldatakse maakonnalehes.
(5) Üks isik võib erastada kuni 10 ha metsamaad. Kui ühte maatükki taotleb mitu isikut ja nad omavahel kohaliku omavalitsuse määratud tähtajaks kokku ei lepi, toimub nende vahel enampakkumine Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.»
(7) Paragrahvi 28 lõiget 1 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
«8) 1940. aasta 16. juuni seisuga külakogukonna omandis olnud ühismaa, välja arvatud maa, mis kuulub tagastamisele või ostueesõigusega erastamisele käesoleva seaduse §-des 6 kuni 10 sätestatud ulatuses.»
(8) Paragrahvis 31:
1) lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«7) riigi äriühingute ja riigiasutuste põllumajandusmaa;»;
2) lõiget 3 täiendatakse pärast sõnu «sätestatud korras» sõnadega «, välja arvatud käesoleva seaduse § 341 lõikes 3 sätestatud juhul».
(9) Paragrahvi 341 täiendatakse lõigetega 11, 12, 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
«(11) Põllumajandusliku tootmisega tegeleva isiku kasuks seatakse kasutusvaldus kuni 20 aastaks.
(12) Isik, kelle kasuks kasutusvaldus on seatud käesoleva paragrahvi alusel, tasub esimesel viiel aastal ainult maamaksu, kasutusvalduse tasu maksmine algab viie aasta möödumisel kasutusvalduse lepingu jõustumisest. Kasutusvalduse tasu võib üle vaadata iga viie aasta järel. Kasutusvalduse tasu määramise aluseks on kohalik keskmine kasutusvalduse tasu.
(3) Isikul, kelle kasuks kasutusvaldus seati käesoleva paragrahvi 11. lõike alusel, on viie aasta möödumisel õigus tema kasutusvalduses olev maa välja osta. Maa väljaostul on maa müügihinnaks kehtiv maksustamishind ja ostjal on õigus tasumisel kasutada järelmaksu vastavalt käesoleva seaduse § 223 7. ja 8. lõikele.
(4) Maa kasutusvaldusesse andmise ning hilisema erastamisega seotud kulud kannab kasutusvaldaja.»
§ 2. Seaduse rakendamine
(1) Kui maa enampakkumisega erastamine on algatatud enne käesoleva seaduse jõustumist, viiakse see lõpule seni kehtinud alustel ja korras.
(2) Valla- või linnavalitsus selgitab välja vabad põllumajandusmaad ja metsamaad ning koostab maareformi seaduse §-des 231 ja 232 nimetatud plaanid hiljemalt kuue kuu jooksul käesoleva seaduse jõustumisest arvates. Kohalikul omavalitsusel on õigus koostada plaane piirkonniti, sõltuvalt maareformi käigust.
(3) Avaldusi vaba põllumajandusmaa erastamiseks või kasutusvalduse seadmiseks ja metsamaa erastamiseks võetakse vastu ühe kuu jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud plaanide avalikustamist.
(4) Maale kasutusvalduse seadmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus kahe kuu jooksul käesoleva seaduse jõustumisest arvates.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kohustuste täitmist finantseeritakse riigieelarvest.
(6) Maa erastamisel maareformi seaduse §-de 231 ja 232 alusel on õigus kasutada maareformi seaduse § 223 lõigetes 9 kuni 11 sätestatud soodustusi.


Ametiühingute seaduse, Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Ametiühingute seaduse, Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus
RT I, 09.07.2020, 1
01.07.2020 otsus nr 609
§ 1. Ametiühingute seaduse muutmine
1) paragrahvi 261 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kollektiiv- või muu lepingu sõlmimise või muutmise läbirääkimistesse asumata jätmise eest, samuti ametiühingu organi töös või koolituses osalemise võimaldamata jätmise eest, töötaja ametiühingusse kuulumise või ametiühingu valitud esindajana tegutsemise tõttu tema õiguste piiramise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli käesolevas seaduses sätestatud tööandja kohustuse täitmise tagamine delegeeritud, –
2) paragrahvi 262 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kohas, kus töötab ametiühingu liige, ametiühingu valitud esindajal töötajate töökorralduse või -tingimustega tutvuda takistamise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli käesolevas seaduses sätestatud tööandja kohustuse täitmise tagamine delegeeritud, –
3) paragrahvi 265 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Ametiühingu seadusliku tegevuse takistamise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli käesolevas seaduses sätestatud tööandja kohustuse täitmise tagamine delegeeritud, –
karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.”.
§ 2. Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste seaduse muutmine
Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste seaduses tehakse järgmised muudatused:
„1) töötamine tööandja kulul ning alludes tema juhtimisele ja kontrollile lepingu alusel, mis on sõlmitud tööandja ja Eestis tegutseva tellija vahel;”;
„(11) Käesolevat seadust kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud tööandja töötaja Eestis töötamise korral ka järgmistel juhtudel:
1) töötamine lepingu alusel, mis on sõlmitud kasutajaettevõtja ja Eestis tegutseva tellija vahel;
2) töötamine kasutajaettevõtja filiaalis või kasutajaettevõtjaga samasse kontserni kuuluvas äriühingus;
3) kasutajaettevõtja on ajutist tööjõudu vahendav juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja.
(12) Käesoleva paragrahvi lõikes 11 sätestatud juhtudel loetakse lähetajaks lõike 1 punktis 3 nimetatud tööandja.”;
3) paragrahvi 2 lõikest 2 jäetakse välja sõna „kaubalaeva”;
4) paragrahvi 2 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Käesoleva seaduse § 2 lõikeid 11 ja 12, § 5 lõike 1 punkte 3 ja 7 ning lõikeid 61–63, § 53 ja § 8 lõiget 6 ei kohaldata autoveosektori suhtes.”;
5) paragrahvi 5 lõike 1 punktist 3 jäetakse välja sõna „miinimum”;
6) paragrahvi 5 lõiget 1 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) töölähetusega kaasnevate kulude hüvitamine.”;
7) paragrahvi 5 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Tööandja tagab, et lähetatud autoveosektori töötajale kohaldatakse Eestis kehtestatud töötasu alammäära.”;
8) paragrahvi 5 täiendatakse lõigetega 61–63 järgmises sõnastuses:
„(61) Kui töösuhtele kohaldatavates töötingimustes ei ole kindlaks määratud, kas lähetusega seotud hüvitist makstakse, või selle maksmise korral ei ole kindlaks määratud, milline osa sellest makstakse lähetusest tulenevate tegelike kulude hüvitamiseks ja milline osa on töötasu, loetakse, et kogu lähetusega seotud hüvitis makstakse lähetusest tulenevate tegelike kulude katteks.
(62) Kui kasutajaettevõtja lähetab käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktis 3 nimetatud tööandja töötaja teenuse osutamiseks Eestist välisriiki, loetakse töötaja tööandja poolt välisriiki lähetatuks. Kasutajaettevõtja teatab tööandjale sellisest lähetusest mõistliku aja ette.
(63) Teenuse osutamiseks käesoleva paragrahvi lõike 62 tähenduses loetakse teenuse osutamist:
1) kasutajaettevõtja ja välisriigis tegutseva tellija vahel sõlmitud lepingu alusel;
2) kasutajaettevõtja välisriigi filiaalis või kasutajaettevõtjaga samasse kontserni kuuluvas välisriigi äriühingus;
3) kui kasutajaettevõtja on ajutist tööjõudu vahendav juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja, kes lähetab töötaja Eestist välisriiki.”;
9) paragrahvi 51 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 51. Andmete ja dokumentide esitamine ning andmete avaldamine”;
10) paragrahvi 51 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) lähetatud töötajate arv, nende nimed, isikukoodid või sünnikuupäevad ja isikut tõendavate dokumentide numbrid;”;
11) paragrahvi 51 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Andmete esitamise eest vastutav isik esitab Tööinspektsioonile käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmed kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis enne, kui lähetatud töötaja alustab Eestis töö tegemist, ning teatab andmete muutumisest enne muudatuse jõustumist.”;
12) paragrahvi 51 lõiget 4 täiendatakse pärast tekstiosa „tööleping,” tekstiosaga „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (ELT L 284, 30.10.2009, lk 1−42), artikli 19 lõike 2 alusel väljastatud tõend,”;
13) paragrahvi 51 lõike 5 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud dokumente on Tööinspektsioonil õigus nõuda ka kolm aastat pärast töötaja lähetusperioodi lõppemist.”;
14) paragrahvi 51 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Tööinspektsioon avaldab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmed Maksu- ja Tolliametile maksuseadustega pandud ülesannete täitmise tagamiseks.”;
15) seadust täiendatakse §-ga 53 järgmises sõnastuses:
„§ 53. Pikaajaline lähetus
(1) Kui töötaja tegelik lähetus kestab kauem kui 12 kuud, on tööandja kohustatud tagama töötajale Eestis kehtivad töötingimused, välja arvatud:
1) töölepingu sõlmimise ja ülesütlemisega seotud õigused ja kohustused, sealhulgas pärast töösuhte lõppemist kehtiv konkurentsipiirang;
2) tööandjapensioni skeemid.
(2) Kui tööandja esitab kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis põhjendatud teate Tööinspektsioonile enne 12 kuu täitumist, on võimalik käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaega pikendada 18 kuuni. Kokkuleppel tööandjaga võib põhjendatud teate esitada ka käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktis 1 nimetatud tellija või punktides 2 ja 3 nimetatud isik, kelle juures lähetatud töötaja Eestis töötab.
(3) Kui tööandja asendab ühe lähetatud töötaja teise samas kohas sama tööülesannet täitva lähetatud töötajaga, liidetakse töötajate lähetuste kestused.
(4) Et välja selgitada, kas tegemist on sama tööülesande täitmisega samas kohas käesoleva paragrahvi lõike 3 tähenduses, võetakse muu hulgas arvesse osutatava teenuse või tehtava töö laadi ning asjakohasel juhul töö tegemise aadressi.
(5) Kasutajaettevõtja teavitab käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktis 3 nimetatud tööandjat töötingimustest, mida pikaajalises lähetuses viibivale töötajale kohaldatakse.”;
16) paragrahvi 6 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Nimetatud koostöö hõlmab ka dokumentide saatmist ja kättetoimetamist.”;
17) paragrahvi 8 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Kui informatsioon lähetatud töötajatele kohaldatavate töötingimuste kohta ei ole kergesti kättesaadaval viisil avaldatud, võetakse seda menetlemisel arvesse karistuse proportsionaalsuse tagamiseks vajalikul määral.”;
18) paragrahv 81 tunnistatakse kehtetuks;
19) paragrahvi 91 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva seaduse § 5 lõike 1 punktides 1–3 sätestatud kohustuste täitmata jätmise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli vastavate kohustuste täitmine delegeeritud, –
20) paragrahvi 93 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva seaduse § 51 lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustuste täitmata jätmise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli vastavate kohustuste täitmine delegeeritud, –
21) seadust täiendatakse §-dega 94 ja 95 järgmises sõnastuses:
„§ 94. Menetlus
§ 95. Käesoleva seaduse § 53 rakendamine
Lähetatud töötajate puhul, kes viibivad Eestis käesoleva seaduse § 53 jõustumise hetkel, hakatakse § 53 lõigetes 1 ja 3 sätestatud perioodi arvestama käesoleva seaduse jõustumisele järgnevast päevast.”;
22) seaduse normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa „(ELT L 018, 21.01.1997, lk 1–6)” tekstiosaga „, muudetud direktiiviga (EL) 2018/957 (ELT L 173, 09.07.2018, lk 16–24)”.
§ 3. Töölepingu seaduse muutmine
1) paragrahvi 117 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 117. Töötajale töölepingu andmete esitamata jätmine
2) paragrahvi 118 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva seaduse §-s 7 sätestatud nõudeid rikkudes alaealisega töölepingu sõlmimise või alaealise tööle lubamise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli vastava kohustuse täitmine delegeeritud, –
3) paragrahvi 119 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Alaealisega ilma seadusliku esindaja nõusolekuta töölepingu sõlmimise eest ja alaealise ilma tööinspektori nõusolekuta tööle lubamise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli vastava kohustuse täitmine delegeeritud, –
4) paragrahvi 120 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 120. Teavitamiskohustuse täitmata jätmine tähtajatu töölepingu, täistööajaga ja osalise tööajaga töötamise võimalusest
5) paragrahvi 121 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Alaealise suhtes tööaja piirangut ületades summeeritud tööaja kohaldamise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli vastava kohustuse täitmine delegeeritud, –
6) paragrahvi 122 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva seaduse § 46 lõigetes 1–3 sätestatud töö tegemise aja piirangu järgimata jätmise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli vastava kohustuse täitmine delegeeritud, –
7) paragrahvi 123 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva seaduse § 46 lõikes 5 sätestatud individuaalset ületunnitööd tegevate töötajate üle arvestuse pidamata jätmise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli vastava kohustuse täitmine delegeeritud, –
8) paragrahvi 124 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva seaduse §-s 49 sätestatud alaealise tööle rakendamise piirangu järgimata jätmise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli nimetatud piirangu järgimise kohustuse täitmine delegeeritud, –
9) paragrahvi 125 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Öötöö piirangu rikkumise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli nimetatud piirangu järgimise kohustuse täitmine delegeeritud, –
10) paragrahvi 126 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Igapäevase puhkeaja võimaldamata jätmise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli nimetatud puhkeaja võimaldamise kohustuse täitmine delegeeritud, –
11) paragrahvi 127 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Iganädalase puhkeaja võimaldamata jätmise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli nimetatud puhkeaja võimaldamise kohustuse täitmine delegeeritud, –
12) paragrahvi 128 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Töölepingute kollektiivsel ülesütlemisel informeerimise ja konsulteerimise kohustuse täitmata jätmise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli vastava kohustuse täitmine delegeeritud, –
13) paragrahvi 129 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Ettevõtte üleminekul informeerimise ja konsulteerimise kohustuse täitmata jätmise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli vastava kohustuse täitmine delegeeritud, –
karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.”.
Töötajate usaldusisiku seaduse § 24 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Informeerimise või konsulteerimise kohustuse täitmata jätmise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli vastava kohustuse täitmine delegeeritud, –
§ 5. Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse muutmine
1) paragrahvi 271 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva seaduse § 4 lõigetes 2, 3 ja 41–44 ning lõigete 31, 4, 45 ja 5 alusel töökohale kehtestatud töötervishoiu ja tööohutuse nõuete rikkumise eest, kui sellega kaasnes oht töötaja tervisele või elule, tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli vastavate nõuete täitmise tagamise kohustus delegeeritud, –
2) paragrahvi 272 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva seaduse § 5 lõigetes 2 ja 3 ning lõike 4 alusel töövahendile kehtestatud töötervishoiu ja tööohutuse nõuete rikkumise eest, kui sellega kaasnes oht töötaja tervisele või elule, tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli vastavate nõuete täitmise tagamise kohustus delegeeritud, –
3) paragrahvi 273 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Füüsikalistest, keemilistest, bioloogilistest, füsioloogilistest või psühhosotsiaalsetest ohuteguritest mõjutatud töökeskkonnale kehtestatud nõuete rikkumise eest, kui sellega kaasnes oht töötaja tervisele või elule, tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli vastavate nõuete täitmise tagamise kohustus delegeeritud, –
4) paragrahvi 274 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Töötaja juhendamise või väljaõppe korraldamata jätmise eest, kui sellega kaasnes oht töötaja tervisele või elule, tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli juhendamise ja väljaõppe korraldamise kohustus delegeeritud, –
5) paragrahvi 275 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Käesoleva seaduse § 24 kohaselt tööõnnetuse või kutsehaigestumise uurimata jätmise või kirjaliku raporti koostamata jätmise eest tööandja, tema juhatuse liikme või muu esindaja poolt, kellele oli vastava kohustuse täitmine delegeeritud, –
Käesolev seadus jõustub 2020. aasta 30. juulil.


text:
Tõendite kogumine - Austria
Põhimõtteliselt on iga menetlusosaline kohustatud loetlema kõik tema avaldust põhjendavad faktilised väited (asjaolude kirjeldamise kohustus – Behauptungslast) ja esitama asjakohased tõendid (Austria tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Zivilprozessordnung – ZPO) paragrahvi 226 lõige 1 ja paragrahvi 239 lõige 1). Kui juhtumi asjaolud jäävad ebaselgeks (n-ö non liquet-olukord), peab kohus siiski tegema otsuse. Sellisel juhul tulevad mängu tõendamiskohustust käsitlevad õigusnormid. Igal poolel on tõendamiskohustus eesmärgiga tagada, et on täidetud kõik tema jaoks soodsate õigusnormide tingimused. Tavapäraselt peavad hagejad esitama kõik oma hagi toetavad asjaolud ja kostjad peavad esitama kõik oma vastuväiteid toetavad asjaolud. Hageja on samuti kohustatud tõendama menetlusnõuete täitmist.
Kohtuotsuse tegemiseks olulised asjaolud peavad olema tõendatud, välja arvatud juhul, kui nendega seoses ei ole vaja tõendeid esitada. Tõendama ei pea omaksvõetud asjaolusid (tsiviilkohtumenetluse seadustiku paragrahvid 266 ja 267), ilmseid asjaolusid (tsiviilkohtumenetluse seadustiku paragrahv 269) või selliseid asjaolusid, mille suhtes kehtib õiguslik eeldus (tsiviilkohtumenetluse seadustiku paragrahv 270).
Omaksvõetud asjaolu on selline asjaolu, mida pool aktsepteerib kui vastaspoole tõest väidet. Kohus peab põhimõtteliselt omaksvõetud asjaolusid aktsepteerima ja tegema oma otsuse neid täiendavalt uurimata.
Asjaolu on ilmne siis, kui tegemist on üldteada faktiga (s.t see on igal ajal teada või raskusteta mõistetav suurele arvule inimestele) või kohtule teada faktiga (asja arutav kohus on asjaolust teadlik oma ametlike järelduste põhjal või ilmneb asjaolu selgelt dokumentidest).
Kohus peab ilmseid asjaolusid oma otsuse tegemisel automaatselt (ex officio) arvesse võtma; neid asjaolusid ei ole vaja ei kirjeldada ega tõendada.
Õiguslik eeldus tuleneb otse õigusaktist ja selle puhul on tõendamiskohustus ümber pööratud. Sellisest eeldusest kasu saava poole vastaspool peab esitama vastupidised tõendid. Vastaspoolel tuleb tõendada, et õiguslikust eeldusest olenemata eeldatavat asjaolu või õiguslikku olukorda ei eksisteerinud.
Kohtumenetluse eesmärk on veenda kohtunikku asjaolu paikapidavuses. Üldiselt öeldes tuleb eeldada n-ö suurt tõenäosust (hohe Wahrscheinlichkeit) ning kohtuniku veenmiseks ei ole vaja n-ö absoluutset kindlust (absolute Gewissheit).
Tõendamisstandardi tasemed on määratud kindlaks õigusaktidega või kohtupraktikaga ja need ulatuvad n-ö ülekaalukast tõenäosusest (überwiegende Wahrscheinlichkeit) n-ö peaaegu täieliku tõenäosuseni (an Sicherheit grenzende Wahrscheinlichkeit). Esimesena nimetatud juhul piisab tsiviilkohtumenetluse seadustiku (paragrahv 274) kohaseks tõendamiseks eeldusest või sertifikaadist. Esmapilgul usutavad (prima facie) tõendid võimaldavad samuti kasutada madalamat tõendamisstandardit ja sellistel tõenditel on suur osa kahjunõuete tõendamisega seotud raskuste ületamisel. Kui tegemist on tavapärase sündmuste kuluga, mida võib elukogemuse põhjal seostada konkreetse põhjusliku seose või süüga, loetakse need eeldused tõendatuks prima facie põhimõtte alusel ka üksikjuhtumite korral.
Tõendeid võivad koguda kohtunikud omal algatusel või poole avalduse alusel. Puhtalt uurivat laadi menetluse korral (kui kohus peab juhtumi otsustavad asjaolud tegema kindlaks kohtuniku omal algatusel) ei ole poolte avaldus vajalik. Austria tsiviilkohtumenetluse seadustiku kohase tavapärase menetluse korral võib kohtunik omal algatusel koguda mis tahes selliseid tõendeid, mille alusel on tõenäoliselt võimalik selgitada välja sisulised asjaolud (tsiviilkohtumenetluse seadustiku paragrahv 183). Kohtunik võib paluda pooltel esitada dokumentaalseid tõendeid, nõuda kohapealse vaatluse tegemist või anda korralduse tõendite kogumiseks eksperdiarvamuste vormis või poolte küsitlemise teel. Dokumentaalseid tõendeid võib esitada siiski ainult juhul, kui vähemalt üks pooltest on nendele osutanud, ning dokumentaalseid tõendeid ei ole võimalik esitada või tunnistajaid küsitleda juhul, kui mõlemad pooled on selle vastu. Kõigil muudel juhtudel kogutakse tõendeid ühe poole esitatud vastavasisulise avalduse alusel.
Põhimõtteliselt kogutakse tõendeid suulisel istungil. N‑ö ettevalmistava kohtumise ajal (tsiviilkohtumenetluse seadustiku paragrahv 258) koostavad kohus ning pooled ja/või nende esindajad ühiselt kohtumenetluse ajakava, mis sisaldab ka tõendite kogumise ajakava. Vajaduse korral võib siiski igal ajal korraldada täiendava arutelu menetluse edenemise teemal. Pärast tõendite kogumist arutatakse pooltega selle tulemust (tsiviilkohtumenetluse seadustiku paragrahv 278). Tõendeid peab koguma vahetult see kohtunik, kes asja arutama hakkab. Sõnaselgelt seaduses sätestatud juhtudel võib tõendeid koguda ka vastastikuse õigusabi menetluse raames. Pooled tuleb tõendite kogumiseks kohale kutsuda ja neil on tõendite kogumises osalemiseks erinevad õigused, näiteks õigus esitada küsimusi tunnistajatele ja ekspertidele. Tõendeid kogub alati kohtunik omal algatusel ja põhimõtteliselt isegi siis, kui pooled ei viibi kohal neile edastatud kutsest olenemata.
Poole avaldus tõendite saamiseks tuleb tagasi lükata, kui kohus leiab, et see ei ole asjakohane (tsiviilkohtumenetluse seadustiku paragrahvi 275 lõige 1) või kui see on esitatud selleks, et menetlusega viivitada (tsiviilkohtumenetluse seadustiku paragrahvi 178 lõige 2, paragrahv 179 ja paragrahvi 275 lõige 2). Samuti on võimalik seada ajaline piirang sellisele tõendite kogumisele, mille tõttu võidakse menetluses põhjustada viivitusi (tsiviilkohtumenetluse seadustiku paragrahvi 279 lõige 1). Pärast sellise tähtaja möödumist võidakse tõendite kogumise avaldus tagasi lükata. Avaldus võidakse tagasi lükata ka juhul, kui see ei ole vajalik, sest kohus on asjaolus juba veendunud või asjaolu ei vaja tõendamist või tõendite kogumine on keelatud. Kui tõendite kogumisega kaasnevad kulud (nt seoses eksperdi esitatud tõenditega), tuleb tõendite kogumist taotlenud poolel nõuda ettemakse tegemist. Kui seda summat ei maksta ära ettenähtud tähtaja jooksul, võib tõendeid koguda hiljem üksnes juhul, kui sellega ei põhjustata menetluses viivitusi.
Austria tsiviilkohtumenetluse seadustikus on sätestatud viis tavapärast tõendamisviisi: dokumentaalsed tõendid (paragrahvid 292–319), tunnistajate ütlused (paragrahvid 320–350), eksperdi esitatud tõendid (paragrahvid 351–367), kohtulik vaatlus (paragrahvid 368–370) ja poolte küsitlemine (paragrahvid 371–383). Põhimõtteliselt võib tõendina lubada kasutada mis tahes teabeallikat ja see liigitatakse ühe eespool nimetatud tõendamisviisina vastavalt asjaomase tõendi vormile.
Tunnistajaid küsitletakse individuaalselt ja selle juures ei tohi viibida need tunnistajad, keda küsitletakse hiljem. Sellega välditakse ütluste vastastikust mõjutamist. Kui tunnistajate ütlused on vasturääkivad, võidakse tunnistajaid vastandada. Tunnistajate küsitlemine algab üldiste küsimuste esitamisega, mille eesmärk on teha kindlaks, kas võib olla mis tahes põhjusi, miks tunnistaja tuleks ütluste andmisest kõrvaldada, kas tunnistajal on õigus ütlusi mitte anda või kas on asjaolusid, mis ei võimalda tal anda vannet. Kui tunnistajat on hoiatatud, et ta peab rääkima ainult tõtt, ning teda on teavitatud sellest, millised on kriminaalõigusest tulenevad tagajärjed valeütluste andmise korral, alustatakse tunnistaja tegelikku küsitlemist tema isikuandmete väljaselgitamisega. Seejärel esitatakse tunnistajale küsimusi kohtuasja kohta. Pooled võivad tunnistaja küsitlemisel osaleda ja esitada kohtu nõusolekul tunnistajale küsimusi. Kohtunik võib mitteasjakohased küsimused tagasi lükata. Põhimõtteliselt peab tunnistajat küsitlema vahetult asja menetleva kohtu ees, kuid teatavate asjaolude korral on tunnistajat võimalik küsitleda vastastikuse õigusabi kanalite kaudu (tsiviilkohtumenetluse seadustiku paragrahv 328).
Ekspert on n-ö kohtu abistaja. Kui tunnistaja annab ütlusi asjaolude kohta, siis ekspert jagab kohtuga teadmisi, mida kohtunikul ei ole. Eksperdilt tuleb tõendeid koguda põhimõtteliselt asja menetleva kohtu ees. Eksperdi võib ütlusi andma kutsuda ka kohtunik omal algatusel ja ilma mis tahes piiranguteta. Ekspert peab esitama oma järeldused ja aruande. Suulisel istungil tuleb esitada suuline aruanne. Ekspert peab suulisel istungil selgitama kirjalikku aruannet, kui pooled seda soovivad. Järeldused ja aruanne peavad olema põhjendatud. Eraviisilisi aruandeid ei käsitata aruannetena tsiviilkohtumenetluse seadustiku tähenduses ja neil on eradokumendi staatus.
Austria õigusaktide kohaselt ei ole võimalik toimetada menetlust ainult kirjalikult. Kuid kuna tõendamisviisid ei ole mingil moel piiritletud, on olemas võimalus, et tunnistajad annavad oma ütlused kirjalikult. Tunnistajate kirjalikke ütlusi käsitatakse siis dokumentaalsete tõenditena ja kohus peab neid sõltumatult hindama. Kui kohus peab seda vajalikuks, peab tunnistaja ilmuma kohtusse, välja arvatud juhul, kui mõlemad pooled on selle tunnistaja küsitlemise vastu.
Tõendite vaba hindamise põhimõte on sätestatud tsiviilkohtumenetluse seadustikus (paragrahv 272). Tõendite hindamine kujutab endast kohtuniku kogutud tõendite uurimist. Hindamisel ei ole kohtunik seotud mingite tõendeid käsitlevate õigusnormidega, kuid ta peab oma siseveendumuste kohaselt otsustama, kas tõendid on tõesed või mitte. Tõendamisviisid ei ole seatud mingisse hierarhilisse järjestusse. Kirjalikke tõendeid käsitatakse dokumentaalsete tõenditena, välja arvatud juhul, kui tegemist on eksperdiaruandega. Austrias välja antud avalikud dokumendid on eelduste kohaselt autentsed, s.t eeldatakse, et need on tõepoolest välja andnud neile märgitud väljaandja. Tõendina kasutamise eesmärgil lähtutakse samuti täielikult eeldusest, et nende sisu on õige. Eradokumendid – tingimusel, et need dokumendid on allkirjastatud – on samuti täielikult aktsepteeritavad kui tõendid selle kohta, et neis sisalduvad väited esitas dokumendi allkirjastanud isik. Nende õigsust hinnatakse alati lähtuvalt tõendite vaba hindamise põhimõttest.
Austria tsiviilkohtumenetluse seadustikuga ei ole ette nähtud, et teatavate kohtuasjade korral tuleb kaaluda teatavat liiki tõendeid. Hagi summa ei mõjuta mingil moel tõendamisviisi valikut.
Tunnistajad on kohustatud kohtusse ilmuma, ütlusi andma ja vastava nõudmise korral vande andma. Juhul kui nõuetekohaselt kohtusse kutsutud tunnistaja ei ilmu istungile mõjuva põhjuseta, peab kohus esiteks määrama talle haldustrahvi. Kui tunnistaja ei ilmu kohtusse ka teisel korral, peab kohus andma korralduse tunnistaja sunniviisiliselt kohtusse toomiseks. Kui tunnistaja keeldub ütlusi andmast ilma seda põhjendamata või kui ta esitab alusetuid põhjendusi, võib teda sundida ütlusi andma. Kui tunnistaja annab kohtus valeütlusi, algatatakse tema suhtes kriminaalmenetlus.
Kui tunnistajal on alust keelduda ütluste andmisest (kriminaalkohtumenetluse seadustiku paragrahv 321), on tunnistajal õigus keelduda ühele küsimusele või üksikutele küsimustele vastamisest. Puudub õigus keelduda täielikult ütluste andmisest. Keeldumine on põhjendatud juhul, kui tunnistaja või temaga lähedalt seotud isiku jaoks võib ütluste andmisega kaasneda avalik skandaal või kriminaalsüüdistuse esitamise risk või otsene rahaline kahju. Samuti on keeldumine põhjendatud seoses riiklikult tunnustatud vaikimiskohustusega või juhul, kui on oht avaldada ameti- või ärisaladusi ja isiku valimisõiguse kasutamisega seotud teavet, mis on seadusega salastatud. Kohus peab tunnistajaid enne nende küsitlemise algust nimetatud alustest teavitama. Tunnistajad, kes soovivad kasutada oma õigust mitte anda ütlusi, peavad esitama selle põhjused.
Kohus otsustab, kas tunnistaja keeldumine ütluste andmisest on õiguspärane. Kui tunnistaja keeldub ütlusi andmast ilma seda põhjendamata või kui ta esitab põhjendused, mis kohtu arvates on alusetud, võib teda sundida ütlusi andma (täiteseadustiku (Exekutionsordnung) paragrahv 354). Tunnistajaid võib sundida ütlusi andma rahatrahvi määramisega ja piiratud ulatuses ka vangistamisega ning sellised tunnistajad vastutavad ka poolte ees mis tahes kahju eest, mille nad põhjustasid põhjendamatu keeldumisega ütluste andmisest.
Tõendeid ei saa koguda isikutelt, kes ei olnud või ei ole suutelised andma ütlusi tõendatavate asjaolude kohta või kes ei suuda edasi anda seda, mille tunnistajaks nad olid. Sellistel isikutel on n-ö absoluutne füüsiline suutmatus tunnistajana ütlusi anda (tsiviilkohtumenetluse seadustiku paragrahvi 320 lõige 1). Alaealiste või vaimuhaiguse käes kannatavate inimeste puhul peab kohus üksikjuhtumipõhiselt otsustama, kas nad on suutelised ütlusi andma. Kolmel juhul eksisteerib n‑ö suhteline suutmatus tunnistada: nimelt vaimulike puhul seoses teabega, mis on neile usaldatud pihtimise ajal või mis on muul viisil hõlmatud nende elukutsest tuleneva konfidentsiaalsuskohustusega, riigiametnike puhul seoses nende ametikohast tuleneva konfidentsiaalse teabega, välja arvatud juhul, kui on tehtud erand, ning vahendajate puhul seoses teabega, mis on neile usaldatud või mis on neile muul viisil teatavaks saanud vahenduse käigus.
Kohus peab esitama tunnistajatele asjakohaseid küsimusi faktide kohta, mida tunnistajate ütlused peaksid tõendama, ning selle kohta, millistel asjaoludel see teave neile teatavaks sai. Pooled võivad osaleda tunnistajate küsitlemisel ja võivad kohtu nõusolekul esitada tunnistajatele küsimusi nende ütluste selgitamiseks või täiendamiseks. Kohtunik võib asjakohatud küsimused tagasi lükata. Tunnistajate ütluste sisu tuleb protokollida kas olulises osas või vajaduse korral sõna-sõnalt. Video- ja helisalvestuse kandjad ja neil hoitavad andmed on üldiselt kohtuliku vaatluse esemed. Vaatluse käigus saadakse tõendid seeläbi, et kohus hindab asjade omadusi või seisukorda otsese sensoorse analüüsi abil. Lähtuvalt põhimõttest, et tõendite kogumine peab olema vahetu, on sellised tõendid siiski vastuvõetavad ainult juhul, kui otsesed tõendid (nt tunnistaja ütlused) ei ole kättesaadavad. Tunnistajate küsitlemine videotehnoloogia abil on põhimõtteliselt võimalik ja seda tuleks kasutada otsese küsitlemise asemel siis, kui täidetakse vastastikuse õigusabi taotlusi lähtuvalt vajadusest tagada menetluse ökonoomsus. Alates 2011. aastast on kõik kohtud varustatud videokonverentsi seadmetega.
Kui pool rikub tõendite saamiseks lepingulisi kohustusi, eraõiguse sätteid või üldtunnustatud moraalinorme, võib kohus sel viisil saadud tõendeid lubada ja kaaluda, kuid asjaomane pool peab siiski maksma hüvitist. Kui tõendite saamiseks rikub pool kriminaalõiguse sätteid, millega kaitstakse põhiseaduses sätestatud põhiõigusi ja -vabadusi (kui tõendid on saadud näiteks füüsiliste vigastuste tekitamise või inimröövi tulemusel või tunnistaja sundimisega ütlusi andma), on selliselt saadud tõendid vastuvõetamatud ja kohus ei tohi neid arvesse võtta. Kui kahtlustatakse, et toime on pandud kuritegu, võib kohus peatada tsiviilkohtumenetluse kriminaalmenetluse raames lõpliku otsuse tegemiseni. Kui tõendite saamiseks toime pandud kuriteoga ei rikuta põhiseaduses sätestatud põhiõigusi ja -vabadusi, võetakse asjaomane pool küll kriminaalvastutusele, kuid tõendid ei ole vastuvõetamatud. Vastuvõetamatud on ainult sellised õigusvastaselt saadud tõendid, millega on negatiivselt mõjutatud kohtu kohustust selgitada välja tõde ja millega on seega rikutud tagatist, et kohus langetab tõest lähtuva ja õige otsuse.
Tõendite saamiseks võib küsitleda ka pooli. Nagu tunnistajatel, on ka pooltel kohustus ilmuda kohtusse ning anda ütlusi ja vanne. Pooli ei saa siiski sundida kohtusse ilmuma või kohtus ütlusi andma. Põhjendamatut istungile ilmumata jätmist või kohtus ütluste andmisest keeldumist peab kohus hindama kõiki asjaolusid arvesse võttes. Ainult isaduse tuvastamise või abielu lahutamise menetlustes on võimalik kasutada sundi poolte kohtusse ilmumise tagamiseks. Kui pool ei räägi tõtt, siis (erinevalt tunnistajast) ei ole pool pannud toime kuritegu, välja arvatud juhul, kui valeütlused on antud vande all. Poolte küsitlemise võivad kohtunikud ette näha omal algatusel.

matches: kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Koondumine - Ahlström Capital Oy, CapMan Capital Management Ltd., Capman (Guernsey) Ltd., Capman Sweden AB/ Nordkalk Oyj Abp
10.12.2002.a. esitas Ahlström Capital Oy (edaspidi nimetatud “Ahlström Capital”), CapMan Capital Management Ltd., Capman (Guernsey) Ltd. ja Capman Sweden AB (kolm viimast koos edaspidi nimetatud “CapMan”) esindaja Konkurentsiametile koondumise teate, mille kohaselt omandavad Ahlström Capital ja CapMan kumbki 27,8% osaluse Nordkalk Oyj Abp-s selleks eraldi asutatud NK-Holding’u kaudu. Nimetatud tehingu tulemusena omandavad Ahlström Capital ja CapMan läbi valdusühingu ühise valitseva mõju Nordkalk Oyj Abp (edaspidi nimetatud “Nordkalk”) üle KonkS § 2 lg 4 tähenduses. Seega on tegemist koondumisega KonkS § 19 lg 1 p 3 sätestatud viisil.
Konkurentsiamet avaldas 19.12.2002.a. ülal nimetatud koondumise teate saamise kohta teate väljaandes “Ametlikud Teadaanded”. Kolmandad isikud nimetatud koondumise kohta arvamusi ja vastuväiteid ei esitanud.
KonkS § 20 punktide 3 ja 4 järgi on koondumise osalised ettevõtjad, kes ühiselt omandavad valitseva mõju kolmanda ettevõtja üle ning ettevõtja, kelle üle omandatakse valitsev mõju. Käesoleva koondumise puhul on koondumise osalisteks Ahlström Capital, CapMan ja Nordkalk.
Ahlström Capital on Soome Vabariigis registreeritud investeerimisettevõtja, kes on spetsialiseerunud aktiivsele otseinvesteerimisele ettevõtjate omakapitali. Ahlström Capital teeb otseseid kapitaliinvesteeringuid erinevatesse majandusvaldkondadesse, praegusel hetkel on ettevõtja tegev elektri- ja elektroonikatööstuses, pakketööstuses, metsanduses ja kinnisvaraäris. Ahlström’i grupi äritegevus toimub Eestis kahe äriühingu kaudu: Ahltronix Eesti AS, mis tegeleb elektrooniliste seadmete (sh kaabeltelevisioon) projekteerimisega, nende osade ja detailide paigaldamisega ning Ahlström Cores OÜ, mille tegevusalaks on pabertoodete ja kartong hülsside valmistamine, müük ning sellega seonduv tegevus.
CapMan on Põhjamaade üks juhtivaid erainvesteerimisettevõtjaid. CapMan’i peamiseks tegevusalaks on eraaktsiafondide haldamine ja nõustamisteenused. CapMan grupp teenib oma tulud fondide haldustasudest, intressi kandvate fondide pealt teenitud intressidest ning osast sidusettevõtete kasumist. CapMan haldab/nõustab mitmeid eraõiguslikke aktsia/riskikapitali fonde ning omab nende nimel ainuisikulist või ühist valitsevat mõju mitmes Eestis registreeritud ettevõtjas, millest ükski ei tegutse koondumise poolt mõjutatud kaubaturgudel.
Nordkalk on Soome Vabariigis registreeritud ettevõtja, kes toodab ja turustab Põhja-Euroopas (täpsemalt Soomes, Rootsis, Eestis ja Poolas) lubjakivil põhinevaid tooteid. Lubjakivil põhinevaid tooteid kasutatakse põhiliselt terase-, ehitusmaterjalide, tselluloosi- ja paberitööstuses, aga ka põllumajanduses ja keskkonnahoolduses. Nordkalk’i äritegevus toimub Eestis tema 100% tütarettevõtja Nordkalk AS kaudu. Nordkalk AS toodab ja turustab purustatud lubjakivi, peenestatud lubjakivi ja kustutamata lupja. Purustatud lubjakivi eksporditakse Soome, Rootsi, Poola ja Saksamaale.
Ahlström Capital grupi 2001.a. majandusaasta ülemaailmne käive oli […] krooni. CapMan’i 2001.a. majandusaasta ülemaailmne käive oli […] krooni. Nordkalk’i 2001.a. majandusaasta ülemaailmne käive oli […] krooni. Nordkalk’i äritegevus toimub Eestis tema tütarettevõtja Nordkalk AS kaudu. Seega kuulub Ahlström Capital, CapMan ja Nordkalk koondumine KonkS § 21 lg 1 kohaselt kontrollimisele.
KonkS § 3 lg 1 kohaselt on kaubaturg hinna, kvaliteedi, tehniliste omaduste, realiseerimis- ning kasutustingimuste, tarbimis- ja muude omaduste poolest ostja seisukohalt omavahel vahetatavate või asendatavate kaupade käibimise ala kogu Eesti territooriumil või selle osal.
Nordkalk’i äritegevus toimub Eestis tema 100% tütarettevõtja Nordkalk AS kaudu. Nordkalk AS toodab ja müüb lubjakivil põhinevaid tooteid, mida kasutatakse peamiselt terase-, tselluloosi- ja paberitööstustes ning põllumajandussektoris. Nordkalk’i poolt valmistatavad lubjakivil põhinevad tooted võib jagada nelja gruppi: (i) purustatud lubjakivi, (ii) peenestatud või pihustatud lubjakivi, (iii) kustutamata ja kustutatud lubi, (iv) paberipigmendid (peenestatud kaltsiumkarbonaat). Antud koondumise puhul on kaubaturuna piiritletud lubjakivil põhinevate toodete tootmise ja turustamise kaubaturg.
Geograafiliselt on kaubaturg kogu Eesti territoorium, kuna konkurentsitingimused lubjakivil põhinevate toodete tootmiseks ja turustamiseks on Eesti erinevates piirkondades sarnased.
Ahlström Capital ja CapMan on investeerimisettevõtjad, kes tegelevad põhiliselt otseinvesteerimisega ettevõtete omakapitali ning eraaktsiafondide haldamisega. Ükski nende valitseva mõju all olev ettevõtja ei tegutse otseselt ega kaudselt piiritletud kaubaturul.
Kuna puuduvad horisontaalsed kattuvused ja vertikaalsed suhted koondumise osaliste vahel, siis ei esine käesoleva koondumise puhul mõjutatud kaubaturge Majandus- ja kommunikatsiooniministri 6. novembri 2002.a. määruse nr 3 Koondumise teate esitamise juhend § 7 lg 3 tähenduses.
Lubjakivil põhinevate toodete müügi turu kogumaht Eestis 2001.a. oli koondumise teate esitaja hinnangul […] krooni. Nordkalk AS käive 2001.a. oli […] krooni ja tema turuosa lubjakivil põhinevate toodete müügi osas […] %. Nordkalk AS suurimad konkurendid Eestis on AS Harku Karjäär, AS Väo Paas ja Paekivitoodete Tehas OÜ.
Kuna Eestis puuduvad koondumise poolt mõjutatud kaubaturud, kus tegutseb vähemalt kaks koondumise osalist või nendega samasse kontserni kuuluvat ettevõtjat, siis ei mõjuta koondumine Eesti lubjakivil põhinevate toodete tootmise ega turustamise kaubaturge. Koondumise tulemusena ei muutu konkurentsiolukord ega kaubaturu struktuur. Seega koondumine ei tekita ega tugevda Eesti lubjakivil põhinevate toodete tootmise ja turustamise kaubaturgudel turguvalitsevat seisundit ning KonkS § 22 lõikes 2 nimetatud asjaolusid, mis tingiksid koondumise keelamise, ei esine.
Anda luba Ahlström Capital Oy, CapMan Capital Management Ltd., Capman (Guernsey) Ltd., Capman Sweden AB ja Nordkalk Oyj Abp koondumisele.
Käesolevale otsusele saab esitada kaebuse Tallinna Halduskohtusse 30 päeva jooksul sellest teada saamisest või päevast, kui isik pidi otsusest teada saama (Halduskohtumenetluse seadustik § 9)