§ 35 Maareformi seaduse muutmine
§ 36 Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmine
§ 37 Kaitstavate loodusobjektide seaduse muutmine
§ 38 Maakatastriseaduse muutmine
§ 39 Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise seaduse muutmine
§ 40 Ranna ja kalda kaitse seaduse muutmine
§ 41 Ehitusseaduse muutmine
§ 42 Keskkonnajärelevalve seaduse muutmine
03.12.2002 otsus nr 278
(1) Planeerimisalase tegevuse üleriigiline korraldamine ja järelevalve on Keskkonnaministeeriumi pädevuses ning planeerimisalase tegevuse korraldamine ja järelevalve maakonnas on maavanema pädevuses.
(2) Üleriigilise planeeringu koostamise algatab Vabariigi Valitsus ja selle koostamist korraldab Keskkonnaministeerium.
1) maakonnaplaneeringule – Keskkonnaministeerium;
(5) Järelevalve käigus lahendamata jäänud eriarvamused planeeringu koostamist korraldava kohaliku omavalitsuse ja järelevalvet teostava maavanema vahel lahendab keskkonnaminister.
(1) Keskkonnaministri esitatud üleriigilise planeeringu kehtestab Vabariigi Valitsus.
(2) Keskkonnaministri poolt heakskiidetud maakonnaplaneeringu kehtestab maavanem.
(3) Maakonnaplaneeringu kehtestamise otsuse ärakirja ja kehtestatud maakonnaplaneeringu saadab maavanem planeeritava maa-ala kohalikele omavalitsustele ning Keskkonnaministeeriumile ühe kuu jooksul planeeringu kehtestamise päevast arvates.
(6) Kui kehtestatud üldplaneering sisaldab maakonnaplaneeringu muudatust ja maavanem on vastavad muudatused maakonnaplaneeringusse kandnud, saadab maavanem Keskkonnaministeeriumile muudatusi kajastava maakonnaplaneeringu väljavõtte ühe kuu jooksul muudatuste planeeringusse kandmise päevast arvates.
1) üleriigilise planeeringu puhul – Keskkonnaministeeriumis ja maavalitsustes;
(2) Kehtestatud üleriigilise planeeringu vaatab üle Keskkonnaministeerium ja esitab tulemused ning ülevaate planeerimisalasest olukorrast riigis Vabariigi Valitsusele hiljemalt kuue kuu jooksul pärast Riigikogu korralisi valimisi.
§ 35. Maareformi seaduse muutmine
Maareformi seaduses (RT 1991, 34, 426; RT I 2001, 52, 304; 93, 565; 2002, 11, 59; 47, 297 ja 298) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõike 1 kuues lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«Maa tagastamisel võib läbi viia ümberkruntimise või planeerimise vastavalt seadusele ning maa tagastatakse kinnitatud ümberkruntimiskava või kehtestatud detailplaneeringu alusel.»;
2) paragrahvi 7 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (4) Käesoleva paragrahvi sätteid kohaldatakse tiheasustusega aladel. Tiheasustusega aladeks käesoleva seaduse tähenduses on maa-alad, mis on tiheasustusega aladeks määratud kehtestatud planeeringuga. Kui üldplaneering puudub või maakonnaplaneeringu alusel ei ole võimalik tiheasustusega ala määrata, loetakse tiheasustusega aladeks maa-alad, mille kohta on koostatud linnade ja alevite generaalplaanid, detailplaneerimise projektid, ettevõtete gruppide generaalplaani skeemid, maa-asulate planeerimise ja hoonestamise projektid ning muud planeerimisprojektid, mida ei ole kehtetuks tunnistatud. Nimetatud planeeringute puudumise korral määrab tiheasustusega alad kohaliku omavalitsuse volikogu ettepanekul maavanem.»;
3) paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:« (12) Kui eraomandis oleva kinnisasjaga piirneval maal ei ole võimalik või otstarbekas maakorraldusnõutele vastava iseseisva katastriüksuse moodustamine, on piirnevate kinnisasjade omanikel õigus seda maad oma krundiga liitmiseks ostueesõigusega erastada maavanema loal ja kehtestatud detailplaneeringu alusel.»
§ 36. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmine
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (RT I 1993, 37, 558; 1999, 82, 755; 2000, 51, 322; 2001, 82, 489; 100, 642; 2002, 29, 174; 36, 220; 50, 313; 53, 336; 58, 362; 61, 375; 63, 387; 64, 390 ja 393; 82, 480) § 22 lõike 1 punktid 31–33 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 31) üldplaneeringu algatamine ja kehtestamine;
33) detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine ning sellise detailplaneeringu kehtestamine, mille puhul planeerimisseaduse kohane järelevalve teostamine planeeringute koostamise üle on kohustuslik või millega määratakse miljööväärtuslik hoonestusala;».
§ 37. Kaitstavate loodusobjektide seaduse muutmine
Kaitstavate loodusobjektide seaduse (RT I 1994, 46, 773; 2002, 6, 21; 53, 336; 61, 375; 63, 387) § 9 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Kaitseala piires kooskõlastatakse kaitseala valitsejaga:
5) projekteerimistingimused ja ehitusprojekt enne ehitusele ehitusloa andmist.»
§ 38. Maakatastriseaduse muutmine
Maakatastriseaduses (RT I 1994, 74, 1324; 2001, 9, 41; 93, 565; 2002, 47, 297; 61, 375; 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 18 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« § 18. Katastriüksuse sihtotstarbe määramine
(4) Ehitise või selle osa kasutamise otstarbe muutmisel, kui see ei too kaasa ehitamist, määrab kohalik omavalitsus katastriüksuse sihtotstarbe või sihtotstarbed ehitusseaduse (RT I 2002, 47, 297) kohases ehitise kasutusloas nimetatud ehitise või selle osa kasutamise otstarbe või otstarvete alusel.
(8) Maatulundusmaa sihtotstarbega katastriüksusel paiknevate ehitistega ühtse kompleksi moodustavate ehitiste või maatulundusmaa sihtotstarbeliseks kasutamiseks vajalike ehitiste püstitamiseks või tehnovõrkude ja -rajatiste ehitamiseks iseseisvat katastriüksust ei moodustata ning vajaduse korral määratakse maale käesoleva paragrahvi 7. lõikes sätestatud korras mitu sihtotstarvet. Käesolevas lõikes nimetamata ehitiste püstitamise korral maatulundusmaale kohaldatakse 7. lõikes sätestatut.»;
2) paragrahv 19 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« § 19. Katastriüksuse sihtotstarbe muutmisest teatamine
Katastriüksuse sihtotstarbe või sihtotstarvete muutmise aluseks olevast otsusest informeerib kohalik omavalitsus katastripidajat ühe kuu jooksul otsuse tegemise päevast arvates.»
§ 39. Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise seaduse muutmine
Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise seaduses (RT I 2000, 54, 348; 2002, 61, 375; 63, 387; 90, 521) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:« (3) Planeeringu elluviimisega kaasneda võivate majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste mõjude ning looduskeskkonnale avalduvate mõjude hindamine ning selle alusel säästva ja tasakaalustatud ruumilise arengu tingimuste seadmine toimub planeerimisseaduse kohaselt.»
2) paragrahvi 4 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (2) Riikliku arengukava või programmi alusel kavandatava tegevuse keskkonnamõju hinnatakse riikliku arengukava või programmi koostamise või nende hilisema muutmise käigus.»
3) paragrahv 22 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« § 22. Strateegiline keskkonnamõju hindamine
(3) Strateegilise keskkonnamõju hindamise aruanne kuulub eraldi osana riikliku arengukava või programmi juurde.»
§ 40. Ranna ja kalda kaitse seaduse muutmine
Ranna ja kalda kaitse seaduses (RT I 1995, 31, 382; 1999, 95, 843; 2001, 50, 290; 2002, 61, 375; 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
(1) Paragrahvi 4 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Tiheasustusalaks käesoleva seaduse tähenduses nimetatakse linna ja alevi piiridesse jäävat territooriumi ning aleviku ja küla selgelt piiritletavat kompaktse hoonestusega olemasolevat või planeeritavat territooriumi osa. Olemasoleva tiheasustusala laiendamine rannal või kaldal toimub kehtestatud üldplaneeringu alusel.»
(2) Paragrahv 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 6. Ranna, kalda ja ehituskeeluvööndi ulatuse täpsustamine
(3) Ranna või kalda või ehituskeeluvööndi ulatuse vähendamine jõustub üldplaneeringu või detailplaneeringu kehtestamisega.»
1) paragrahvi pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« § 9. Ranna ja kalda kasutamise kitsendused»;
2) lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:« (2) Rannal ja kaldal on keelatud:
6) tiheasustusalal mererannas, välja arvatud Narva-Jõesuu linn – 50 m.»;
3) lõige 7 tunnistatakse kehtetuks;
4) lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (8) Ehituskeeld ei laiene üldplaneeringu või detailplaneeringu alusel ehitatavale:
(4) Paragrahv 10 tunnistatakse kehtetuks.
§ 41. Ehitusseaduse muutmine
Ehitusseaduses (RT I 2002, 47, 297) tehakse järgmised muudatused:
(1) Seaduse tekstis asendatakse sõna «Majandusministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» vastavas käändes ning sõna «majandusminister», välja arvatud §-des 99 ja 101, sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
(2) Paragrahv 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 14. Tehnovõrgud ja -rajatised
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut ei kohaldata, kui tehnovõrk või -rajatis ei võimalda kinnisasja otstarbekohast kasutamist.»
(3) Paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
« (9) Kirjalik nõusolek on tähtajatu. Kirjalik nõusolek kaotab kehtivuse, kui ehitamist ei ole alustatud kahe aasta jooksul kirjaliku nõusoleku andmise päevast arvates. Kirjalik nõusolek avalikustatakse riikliku ehitisregistri veebilehel.»
(4) Paragrahvi 19 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Ehitise püstitamiseks koostatava ehitusprojekti aluseks on:
2) detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumise korral projekteerimistingimused.»
(5) Paragrahvi 23 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Ehitusluba territoriaal- või sisemerel ehitamiseks väljastatakse isikule, kelle suhtes on kinnistusraamatusse kantud vastav asjaõigus või kes on sõlminud vastava asjaõiguslepingu või sellise asjaõiguslepingu sõlmimist kinnitava notariaalselt kinnitatud kokkuleppe või kellel on seadusest tulenev teisele isikule kuuluva maa kasutamise õigus. Ehitusluba teisele isikule kuuluvale kinnisasjale tehnovõrgu või -rajatise ehitamiseks väljastatakse tehnovõrgu või -rajatise omanikule, kelle suhtes on kinnistusraamatusse kantud vastav asjaõigus või kes on sõlminud vastava asjaõiguslepingu või kes on sõlminud kinnisasja omanikuga või isikuga, kellel on seadusest tulenev maakasutusõigus, notariaalselt kinnitatud kokkuleppe tehnovõrgu või -rajatise ehitamiseks või kellel on seadusest tulenev teisele isikule kuuluva maa kasutamise õigus. Nimetatud kokkulepped tuleb esitada kohalikule omavalitsusele.»
(6) Paragrahvis 29:
1) lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 4) taotlema ehitamise lõpetamisel ehitisele kasutusluba või esitama ehitise likvideerimise korral ehitise teatise.»;
2) lõiked 6 ja 7 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:« (6) Ehitamise alustamise teatises esitatakse andmed ehitise, ehitamise alustamise aja, omanikujärelevalve tegija ja ehitamist teostava isiku nimede, isiku- või äriregistri või muu registri koodide või isikukoodi puudumise korral sünniaegade ning omanikujärelevalve tegija ja ehitamist teostava isiku kontaktandmete kohta.
(7) Ehitamise alustamise teatise vorminõuded ja esitamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.»
(7) Paragrahvi 33 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (8) Kasutusloa taotluse peab esitama ehitise omanik. Mitme isiku ühises omandis oleva ehitise korral peavad kasutusloa taotluse esitama ehitise omanikud ühiselt. Teisele isikule kuuluvale kinnisasjale ehitatud tehnovõrgu või -rajatise kasutusluba väljastatakse tehnovõrgu või -rajatise omanikule, kelle suhtes on kinnistusraamatusse kantud vastav asjaõigus või kes on sõlminud vastava asjaõiguslepingu või kes on sõlminud kinnisasja omanikuga või isikuga, kellel on seadusest tulenev maakasutusõigus, notariaalselt kinnitatud kokkuleppe tehnovõrgu või -rajatise ehitamiseks või kasutamiseks või kellel on seadusest tulenev teisele isikule kuuluva maa kasutamise õigus. Võõrale maale ehitatud tehnovõrgu või -rajatise kasutusloa taotlemisel peab tehnovõrgu või -rajatise omanik esitama kinnituse oma omandiõiguse kohta tehnovõrgu või -rajatise suhtes.»
(8) Paragrahvi 82 punktid 9 ja 10 tunnistatakse kehtetuks.
(9) Paragrahv 93 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 93. Korteriomandiseaduse muutmine
Korteriomandiseaduses (RT I 2000, 92, 601; 2001, 93, 656; 2002, 47, 297) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõike 3 punkti 1 täiendatakse pärast sõna «ehitusloa» sõnadega «või kasutusloa»;
2) seadust täiendatakse §-ga 281 järgmises sõnastuses:« § 281. Lahuspind
Erastatud eluruumide või erastatud mitteeluruumide puhul korteriomandi seadmisel arvatakse korteriomandi reaalosa koosseisu muuhulgas ka lahuspind, milleks on samas hoones eluruumist lahus paiknev eluruumi teenindamiseks vajalik ruum või mitteeluruumist mitteeluruumide erastamise seaduse (RT I 1995, 57, 979; 1996, 2, 27; 1997, 13, 210; 1999, 27, 386; 82, 754; 2000, 88, 576) mõttes lahus paiknev mitteeluruumi teenindamiseks vajalik ruum või ehitise piiritletud osast lahus paiknev ehitise osa teenindamiseks vajalik ehitise osa.»
(10) Paragrahv 97 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 97. Asjaõigusseaduse muutmine
Asjaõigusseaduse (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 93, 565; 2002, 47, 297; 53, 336) § 158 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Teisele isikule kuuluval kinnisasjal paiknev tehnovõrk või -rajatis (kütte-, veevarustus- või kanalisatsioonitorustik, telekommunikatsiooni- või elektrivõrk, nõrkvoolu-, küttegaasi- või elektripaigaldis või surveseadmestik ja nende teenindamiseks vajalik ehitis) ei ole kinnisasja oluline osa.»
(11) Paragrahv 101 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 101. Tegevusluba
Ettevõtja, kellele on enne käesoleva seaduse jõustumist majandusministri või majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt ehitusalaseks ettevõtluseks väljastatud tegevusluba, mille kehtivuse tähtaeg lõpeb pärast 2003. aasta 1. jaanuari, võib tegutseda tegevusloale kantud tegevusalal tegevusloal märgitud tähtpäeva saabumiseni, kuid mitte kauem kui 2003. aasta 31. märtsini.»
§ 42. Keskkonnajärelevalve seaduse muutmine
Keskkonnajärelevalve seaduses (RT I 2001, 56, 337; 2002, 61, 375) tehakse järgmised muudatused:
(1) Paragrahvi 4 lõiget 2 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) korraldab seaduses sätestatud juhtudel omavolilise ehitise likvideerimise.»
(2) Paragrahvis 21:
1) lõiget 2 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:« 6) omavolilise ehitise likvideerimiseks kaitsealal, välja arvatud programmiala üldvööndis, kaitstava looduse üksikobjekti piiranguvööndis ja I kategooria kaitsealuse liigi pesapuu kaitsetsoonis kaitstavate loodusobjektide seaduse (RT I 1994, 46, 773; 2002, 6, 21; 53, 336; 61, 375; 63, 387) mõistes (edaspidi looduskaitse alla võetud maa-ala ) ning rannal ja kaldal ranna ja kalda kaitse seaduse (RT I 1995, 31, 382; 1999, 95, 843; 2001, 50, 290; 2002, 61, 375; 63, 387) mõistes.»;
2) paragrahvi täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:« (8) Keskkonnainspektsioon informeerib looduskaitse alla võetud maa-alale või rannale või kaldale omavolilise ehitise likvideerimiseks tehtud ettekirjutusest vastavat kohalikku omavalitsust kolme tööpäeva jooksul.»
(3) Seadust täiendatakse §-ga 221 järgmises sõnastuses:
« § 221. Omavolilise ehitise likvideerimine
(1) Keskkonnainspektsioonil on õigus rakendada sunnivahendit looduskaitse alla võetud maa-alal või rannal või kaldal omavolilise ehitise likvideerimiseks asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 25 000 krooni.
(2) Asendustäitmise rakendamisest peab Keskkonnainspektsioon vastavat kohalikku omavalitsust eelnevalt teavitama.»
Asjaõigusseaduse rakendamise seaduses (RT I 1993, 72/73, 1021; 1999, 44, 510; 2000, 51, 325; 88, 576; 2001, 31, 171; 42, 234; 94, 582; 2002, 47, 297; 53, 336) tehakse järgmised muudatused:
(1) Paragrahv 152 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(2) Alates 1999. aasta 1. aprillist on tehnorajatise püstitamiseks võõrale kinnisasjale nõutav kinnisasja koormamine reaalservituudi või isikliku kasutusõigusega. Kinnistusraamatusse veel kandmata maale või riigile või kohalikule omavalitsusele kuuluvale maale tehnorajatise püstitamiseks piisab lihtkirjalikust või notariaalsest kokkuleppest maa omanikuga.»
(2) Paragrahvis 153:
1) lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (1) Tehnorajatise omanikul, kellele kuuluv tehnorajatis on püstitatud võõrale kinnisasjale õiguslikul alusel pärast 1999. aasta 1. aprilli, on õigus nõuda 10 aasta jooksul, alates tehnorajatisega seotud maa kandmisest kinnistusraamatusse, kas reaalservituudi või isikliku kasutusõiguse seadmist tehnorajatise talumise kohustuse sätestamiseks.»;
2) paragrahvi täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:« (11) Kinnisasja omanik võib reaalservituudi või isikliku kasutusõiguse seadmisest keelduda, kui tehnorajatise edasine asumine kinnisasjal selle kasutamist oluliselt takistab ja omaniku kahju tehnorajatisest on suurem kui tehnorajatise teise kohta ümberpaigutamise kulud, samuti juhul, kui omanik kannab kõik tehnorajatise ümberpaigutamise kulud ja annab selleks tehnorajatise omanikule eelnevalt piisava tagatise.»
(3) Paragrahv 154 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 154. Tasu tehnorajatise talumise eest


text:
elatise suurus | Juriidiline esmaabi
Tag Archives: elatise suurus
Miinimumelatis suureneb 01.01.2017 taas – 235 euroni
Alates 01.01.2017 on uueks töötasu alammääraks 470 eurot ning sellega seoses tõuseb ka PKS § 101 lg-st 1 tulenevalt elatise miinimummäär ühele lapsele 235 euroni. Vastav Vabariigi Valitsuse määrus nr 139 võeti vastu 18.12.2015. Sama määrusega sätestati ka alampalk 2016. aastaks. Samuti hakkas alates 01.01.2017.a kehtima ka riigipoolne elatisabi andmine.
Elatisest ja elatisabist olen kirjutanud ka SIIN:
Sildid:elatis, elatisabi, elatise suurus, miinimumelatis 2017
Kategooriad Perekonnaõigus, Uncategorized
Kõigil lastel on PKS § 101 lg 1 õigus saada elatist pool Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäärast, s.o hetkel 177,50 €.
Kuid esineb ka olukordi, kus kohtul on õigus elatise suurust alla nimetatud määra vähendada. See on sätestatud PKS §-s 102 järgnevalt:
“Isik vabaneb ülalpidamiskohustusest selles ulatuses, milles ta ei ole tema muid kohustusi ja varalist seisundit arvestades võimeline andma teisele isikule ülalpidamist, kahjustamata enese tavalist ülalpidamist.”
“Vanemad ei vabane oma alaealise lapse ülalpidamise kohustusest. Kui vanem on lõikes 1 nimetatud olukorras, peab ta kasutama tema käsutada olevaid vahendeid enda ja lapse ülalpidamiseks ühetaoliselt. Kohus võib mõjuval põhjusel siiski vähendada elatist alla PKS § 101 lõikes 1 sätestatud määra. Mõjuvaks põhjuseks võib olla muu hulgas vanema töövõimetus või olukord, kus vanemal on teine laps, kes elatise väljamõistmisel käesoleva seaduse § 101 lõikes 1 sätestatud määras osutuks varaliselt vähem kindlustatuks kui elatist saav laps.”
Mõjuv põhjus on seega kohtu sisustada ning oleneb konkreetsest situatsioonist. Mõningad Riigikohtu seisukohad elatise vähendamise kohta:
1. Elatise väljamõistmisel on oluline arvestada, kumma vanema juures laps elab ning kas ja kui palju suhtleb laps lahus elava vanemaga või kas lapsel on vahelduv elukoht mõlema vanema juures. Kui laps viibib lahus elava vanema juures olulise osa ajast, on kohtul võimalik elatise väljamõistmisel arvestada asjaolu, et lahus elav vanem täidab vabatahtlikult ülalpidamiskohustust ajal, mil laps selle vanema juures viibib. Seejuures võib tekkida olukord, kus mõlemad vanemad täidavad vahetult ülalpidamiskohustust piisavalt ning elatist ei tulegi välja mõista. Elatise suuruse määramisel peab kohus tegema kindlaks, kui suured on mõlema vanema igakuised kulutused lapse vajaduste rahuldamiseks ning millised lapse vajaduste rahuldamiseks tehtavad kulutused kannab lapsest lahus elav vanem ise sel ajal, mil laps tema juures viibib. Kolleegium juhib siinkohal tähelepanu asjaolule, et kohus saab elatise maksmiseks kohustatud vanema vastavat väidet arvestada elatise suuruse kindlaksmääramisel üksnes siis, kui vanem neid asjaolusid tõendab (RK 3-2-1-37-11) .
2. Elatise suuruse määramisel tuleb muuhulgas arvestada asjaoluga, et vanem oleks suuteline kohtuotsust täitma. Perekonnaseaduse mõtte kohaselt on vanem kohustatud hankima endale sissetuleku, mis lisaks tema enda vajadustele tagaks ka laste vajaduste rahuldamise, kuid see ei tähenda, et elatise suuruse määramisel ei tuleks arvestada elatist maksma kohustatud vanema objektiivset varalist seisundit. Vanem on kohustatud tegema lapse ülalpidamiseks vajalike vahendite saamiseks kõik endast oleneva, kuid väljamõistetud elatis ei või olla elatist maksma kohustatud vanemale ebamõistlikult koormav ega panna vanemat olukorda, kus tal ei ole võimalik säilitada enda minimaalselt vajalikku elustandardit ega tulla ise toime ilma riigi abita (RK 3-2-1-127-09).
3. Kohustatud vanemale uute ülalpeetavate lisandumine mõjutab selle vanema varalist seisundit ning võib olla aluseks elatise vähendamisele. Vanem peab tagama kõigile oma lastele võrdsed võimalused toimetulekuks ja arenguks ning pidama lapsi võrdväärselt ülal (RK 3-2-1-65-07).
4. PKS tuleb tõlgendada selliselt, et elatise vähendamiseks alla elatise miinimummäära ei pea ülalpidamiseks kohustatud vanem olema täielikult töövõimetu. PKS-st ei tulene küll töövõimetuse määratlust, kuid tulenevalt ülalpidamiskohustuse olemusest ja PKS mõttest saab siiski järeldada, et töövõimetus tähendab kohustatud vanema tervisehäirest või puudest tingitud funktsioonihäirega kaasnevat võimetust teenida tööga nii enda kui oma pereliikmete ülalpidamiseks vajalikke vahendeid. Töövõimetus peab seejuures olema püsiva iseloomuga, et anda alust elatise vähendamiseks alla kehtestatud miinimummäära. Kui kohustatud vanemal on töövõime kaotusest hoolimata piisavalt vara, mille arvel ülalpidamiskohustust täita, siis ei ole elatise vähendamiseks alla kehtiva miinimummäära põhjust (RK 3-2-1-19-07).
Kokkuvõtlikult võib rolli omada lapse elukoht mõlema vanema juures, vanemate sissetulekud ja elustandard ning võime sissetulekut suurendada, ülalpeetavate laste arv, jne.
P.S Elatisest saab veel lugeda SIIT.
Sildid:elatise suurus, elatise vähendamine, töövõimetus
420 422 külastust

matches:
§ 101
§ 101
Kohus
§ 101
§ 101
kohus
kohus


TsMS § 702 lg 2 p-s 2 nimetatud teistmise aluse puhul hakkab teistmisavalduse esitamise tähtaeg kulgema TsMS § 704 lg 1 teise lause järgi päevast, millal menetlusosalisele lahend kätte toimetati. Kuigi TsMS § 704 lg 1 teine lause viitab sõnaselgelt vaid TsMS § 702 lg 2 p-s 3 nimetatud esindaja puudumise juhule, tuleb teistmisavalduse esitamise tähtaega kolleegiumi arvates sama sätte kohaselt analoogselt lugeda ka sisuliselt sarnase TsMS § 702 lg 2 p-s 2 nimetatud teistmise aluse puhul. Sellist järeldust kinnitab ka TsMS § 704 lg 3 teine lause, mille kohaselt teistmisavalduse maksimumtähtaeg kümme aastat on sama nii TsMS § 702 lg 2 p 2 kui ka 3 alusel. Olukorras, kus menetlusosaline ei olnud menetluses üldse seaduse kohaselt osalenud (TsMS § 702 lg 2 p 2) või esindatud (TsMS § 702 lg 2 p 3), arvutatakse teistmisavalduse esitamise tähtaega lahendi kättetoimetamisest võlgnikule. Isegi kui maksekäsu avalik kättetoimetamine lugeda iseenesest lubatuks, ei oleks sellel TsMS § 704 lg 1 kolmanda lause järgi teistmise tähtaja arvutamisel pealegi tähendust. (p 11)


Lapse koolieelsesse lasteasutusse vastuvõtmise ja väljaarvamise kord – Riigi Teataja
Lapse koolieelsesse lasteasutusse vastuvõtmise ja väljaarvamise kord
Lapse koolieelsesse lasteasutusse vastuvõtmise ja väljaarvamise kord - sisukord
§ 2 Lasteasutusse vastuvõtmine
§ 3 Lasteasutusest väljaarvamine
RT IV, 08.10.2014, 35
Vastu võetud 06.09.2011 nr 7
RT IV, 21.11.2011, 82
jõustumine 15.09.2011
02.10.2012 RT IV, 12.10.2012, 56 15.10.2012
30.09.2014 RT IV, 08.10.2014, 13 11.10.2014
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 3 ning koolieelse lasteasutuse seaduse § 15 lõike 4 alusel.
(1) Käesoleva korraga sätestatakse lapse Saku valla koolieelsetesse lasteasutustesse (edaspidi lasteasutus) vastuvõtmine ja väljaarvamine.
(2) Lasteasutusse võetakse Saku valla territooriumil elav 1,5- kuni 7-aastane laps, kui lapse ja vähemalt ühe vanema elukoht rahvastikuregistri andmetel on avalduse esitamisest kuni lapse lasteasutusse võtmiseni Saku vald.
(3) Võimalusel võetakse ühest perest pärit lapsed samasse lasteasutusse.
(4) Saku Vallavalitsuse ettepanekul võetakse lasteasutusse väljaspool järjekorda laps, kes vajab lasteaiakohta tema arengu huvidest lähtuvalt, mitmikud, vallavalitsuse ametnike ja töötajate ning hallatavate asutuste töötajate lapsed asutuse juhi põhjendatud taotluse alusel.
[RT IV, 08.10.2014, 13 - jõust. 11.10.2014]
(5) Arvestust laste vastuvõtmise ja väljaarvamise kohta peab lasteasutuse direktor (edaspidi direktor).
(6) Lasteasutusse vastuvõtmisel tutvustab direktor lapse vanemale, eestkostjale või hooldajale (edaspidi vanem) lasteasutusse vastuvõtmise ja väljaarvamise korda, lasteasutuse kodukorda, Saku Vallavolikogu määrust “Koolieelsete lasteasutuste kulude vanema poolt kaetava osa määr ja tasumise kord”.
(7) Vanemal on õigus saada informatsiooni vabade kohtade olemasolust lasteasutuses ja muud teavet, mis puudutab lasteasutuse tegevus- ja päevakava ning töökorraldust.
§ 2. Lasteasutusse vastuvõtmine
(1) Lapse lasteasutusse vastuvõtmiseks esitab vanem direktorile vormikohase kirjaliku avalduse (lisa 1).
(2) Avalduse alusel kantakse § 1 lõike 2 tingimustele vastav laps elektroonselt peetavasse Saku valla lasteasutuste järjekorda. Järjekorra koha aluseks on avalduse esitamise kuupäev, avalik vaade järjekorrale on lapse isikukoodi põhine.
(3) Lapse vastuvõtul lasteasutusse arvestatakse ajaliselt varem esitatud avaldusi.
(4) Kui vanema poolt eelistatud lasteasutuses puudub vaba koht ja kohta pakutakse teise lasteasutusse ning kui lapsevanem võtab koha vastu, jääb laps vanema kirjaliku teate alusel soovitud lasteasutuses kohataotlejana järjekorda.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatu ei kehti Saku alevikus asuvate lasteasutuste osas.
(6) Kui vanem on kahel korral loobunud pakutavast kohast, viiakse laps Saku valla lasteasutuste järjekorra lõppu.
(7) Direktor komplekteerib lasteasutuse rühmad hiljemalt 20. aprilliks ja kinnitab rühmade nimekirjad 1. septembriks. Kohatasu maksmine algab lapse lasteasutusse vastuvõtmise kuust, kuid mitte hiljem kui 1. septembrist.
(8) Direktor teatab vanemale kirjalikult hiljemalt 1. maiks lapsele koha eraldamisest lasteasutuses. Ühe nädala jooksul teatise saamisest arvates on vanem kohustatud teatama lasteasutusele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis koha vastuvõtmisest või loobumisest või avalduses esitatud andmete muutmisest.
(9) Vaba koha tekkimisel võetakse laps järjekorra alusel lasteasutusse kogu õppeaasta kestel.
(10) Enam kui kaks kuud puuduva lapse kohale võib järjekorra alusel ajutiselt vastu võtta teise lapse.
(11) Tingimuste olemasolul pakub lasteasutuse direktor järjekorra alusel lapsele osaajalist kohta. Direktor kinnitab käskkirjaga osaajalise koha eraldamise lapsele.
(12) Osaajalise koha saanud laps jääb vanema kirjalikul soovil Saku valla lasteasutuste järjekorda.
§ 3. Lasteasutusest väljaarvamine
(1) Laps arvatakse lasteasutuse nimekirjast välja direktori käskkirja alusel.
(2) Lapse lasteasutusest väljaarvamiseks (v.a lapse kooliminek) esitab vanem direktorile kirjaliku avalduse. Avaldus esitatakse vähemalt kaks nädalat enne lapse lahkumist ja selles märgitakse lapse lahkumise aeg.
(3) Direktor arvab lapse lasteasutusest välja seoses lapse kooliminekuga.
(4) Direktor võib lapse lasteasutusest välja arvata:
1) [kehtetu - RT IV, 12.10.2012, 56 - jõust. 15.10.2012]
2) vallavalitsuse ettepanekul, kui lapse elukohajärgne valla- või linnavalitsus pole tasunud kehtestatud lasteasutuse majandamiskulude, personali töötasu ja sotsiaalmaksu ning õppevahendite kulu arvestusliku maksumuse eest ühe lapse kohta kahe kuu jooksul pärast maksetähtaja möödumist.
(5) Lapse lasteasutusest väljaarvamisest käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel teatab direktor vanemale kolme tööpäeva jooksul arvates käskkirja andmisest. Kirjalik teade saadetakse vanemale väljastusteatega kirja teel või antakse vanemale allkirja vastu.
Määrus jõustub 15. septembril 2011.
Lisa 1 AVALDUS LAPSE LASTEASUTUSE JÄRJEKORDA VÕTMISEKS


Narva linna ametiasutuste teenistujate palgajuhend – Riigi Teataja
Narva linna ametiasutuste teenistujate palgajuhend
Narva linna ametiasutuste teenistujate palgajuhend - sisukord
§ 4 Palga ja töötasu määramine.
§ 5 Teenistujate põhigrupid
§ 8 Lisatasu täiendavate teenistusülesannete täitmise eest
§ 12 Tasustamine tööalasel koolitusel osalemise ja teenistusülesannete täitmise takistuse korral
§ 13 Hüvitis teenistuja töövõime kaotuse või hukkumise korral
RT IV, 31.01.2019, 40
Vastu võetud 29.01.2015 nr 2
RT IV, 06.02.2015, 60
jõustumine 09.02.2015
26.03.2015 RT IV, 08.04.2015, 6 11.04.2015, rakendatakse alates 01.03.2015
25.02.2016 RT IV, 04.03.2016, 3 07.03.2016, rakendatakse alates 01.01.2016
15.12.2016 RT IV, 28.12.2016, 3 01.01.2017
25.01.2018 RT IV, 01.02.2018, 3 04.02.2018, rakendatakse alates 01.01.2018
24.01.2019 RT IV, 31.01.2019, 38 03.02.2019, rakendatakse alates 01.01.2019
(1) Käesoleva palgajuhend reguleerib Narva linna omavalitsuse ametiasutuste (edaspidi asutus) teenistujate palga ja töötasu määramise ja maksmise tingimusi ning korda.
(1) Teenistuja – avalik-õiguslikus teenistus- ja usaldussuhtes olev ametnik või eraõiguslikus töösuhtes olev töölepinguline töötaja.
1) Ametnik – isik, kes on asutusega avalik-õiguslikus teenistus- ja usaldussuhtes ning teostab avalikku võimu. Ametnik töötab avaliku teenistuse seaduse alusel ja ametniku teenistuskohta nimetatakse ametikohaks.
2) Töötaja – asutusega eraõiguslikus töösuhtes olev isik, kes ei teosta avalikku võimu, vaid teeb avaliku võimu teostamist toetavat tööd. Töötaja töötab töölepingu alusel ning töötaja teenistuskohta nimetatakse töökohaks.
(2) Teenistuskoht – asutuste teenistuskohtade koosseisus ettenähtud ameti- või töökoht.
(3) Põhigrupp – sarnase funktsiooni ja töö sisuga teenistuskohtade kogum, mis on jaotatud tasemeteks vastavalt tehtava töö keerukusele ja vastutuse ulatusele.
(4) Palk – ametnikule makstav põhipalk, muutuvpalk, asendustasu ning lisatasu eritingimustes töötamise eest.
(5) Töötasu – töötajale makstav põhipalk, muutuvpalk, asendustasu ning lisatasu eritingimustes töötamise eest.
(6) Põhipalk – teenistuja palga või töötasu fikseeritud osa, mis on määratud teenistuskoha ülesannete ning teenistuja teenistusalaste teadmiste, oskuste ja kogemuste põhjal.
(7) Muutuvpalk – teenistuja palga ebaregulaarne osa, mida võib maksta tulemuspalgana kõrgekvaliteedilise töösoorituse eest, lisatasuna täiendavate teenistusülesannete täitmise eest või preemiana erakordsete teenistusalaste saavutuste eest.
(8) Asendustasu – käesoleva juhendi tähenduses on asendustasu lisatasu puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest.
(9) Lisatasu eritingimustes töötamise eest – tähendab käesoleva palgajuhendi mõistes lisatasu ületunnitöö, ööajal ja riigipühal tehtava töö eest ning valveaja eest.
2) Lisatasu ööajal tehtava töö eest - kui nimetatud kohustus ei sisaldu teenistuja ametijuhendis ja seda ei ole arvestatud tema palga määramisel või töötasu kokku leppimisel.
4) Lisatasu valveaja eest – kui teenistuja on tööandjale kättesaadav ülesannete täitmiseks väljaspool tööaega.
(1) Teenistujate palkade määramisel ja töötasude kokku leppimisel ning maksmisel lähtutakse avaliku teenistuse seadusest, töölepinguseadusest ning käesolevast palgajuhendist. Põhipalga määramise alus on asutusele kinnitatud eelarve, asutuse teenistuskohtade koosseis ja käesolev palgajuhend.
(2) Asutus maksab ametnikele palka ning töötajale töötasu võrdsetel alustel.
(3) Palga ja töötasu arvestusperiood on kalendrikuu. Palka ja töötasu arvestatakse ajavahemiku eest, mil teenistuja täitis talle pandud ülesandeid. Palka ja töötasu makstakse üks kord kuus asutuse töökorralduse reeglites ettenähtud kuupäeval.
(4) Teenistuja tööaja arvestus toimub tööajatabeli alusel. Tööajatabeli koostamise eest vastutab asutuse juht.
(6) Palgajuhendi kehtestamise aluseks olevate õigusaktide muutumisel muudetakse teenistujate palga- ja töötasu tingimusi reeglina ühe kuu möödumisel, kohaldades neid õigusakti kehtima hakkamise päevast.
§ 4. Palga ja töötasu määramine.
(1) Asutuse juhi palga määrab käskkirjaga tema ametisse nimetamise õigust omav isik.
(2) Teenistujate töö tasustamise aluseks on põhipalgaastmestik ja põhipalgaastmete jaotus.
(3) Ametniku põhipalga määrab käskkirjaga tema ametisse nimetamise õigust omav isik. Töötaja põhipalk lepitakse töötaja ja asutuse juhi vahel kokku töölepingus või selle lisas.
(4) Teenistuja muutuvpalga (tulemuspalk, preemia, lisatasud) ja asendustasu määratakse asutuse juhi käskkirjaga. Muutuvpalga maksmise aluseks olev käskkiri peab olema põhjendatud.
(5) Teenistujate ületunnitöö eest, ööajal töötamise eest või riigipühal töötamise eest lisatasu maksmise aluseks on lisaks eelpooltoodule tööajaarvestuse tabel.
(6) Teenistujal on õigus saada teenistusülesannete täitmise eest põhipalka alates teenistuskohale asumise päevast kuni teenistusest vabastamise päevani.
(7) Teenistujale võib katseajal määrata kuni 20% vastava põhipalgaastme madalama põhipalga.
§ 5. Teenistujate põhigrupid
Asutuste teenistuskohtade koosseisus määratakse kindlaks teenistuskohtade jaotus ameti- ja töökohtadeks, sh nimetused, teenistuskoha tähtaegsus ja koormus.
(1) Ametnikud
Ametikohtade põhigruppide palgaastmed
Keskastme spetsialistid 8-14
Tippspetsialistid 9-19
Juhid 14-21
[RT IV, 28.12.2016, 3 - jõust. 01.01.2017]
(2) Töötajad
Töökohtade põhigruppide palgaastmed
Töölised 1-8
Nooremspetsialistid 4-11
Tippspetsialistid 9-17
Juhid 13-19
(3) Teenistuja kuulumine vastavasse põhigruppi määratakse struktuuriga.
(4) Teenistujate põhipalgaastmed ja põhipalgamäärad on esitatud käesoleva määruse lisas (lisa 1).
(1) Tulemuspalk ja preemia on muutuvpalga üks komponentidest, mida võib teenistujale maksta kõrgekvaliteedilise töösoorituse või erakordsete teenistusalaste saavutuste eest.
(2) Tulemuspalga või preemia maksmise ettepaneku koos põhjendustega esitab asutuse juhile teenistuja vahetu juht ning iga teenistuja individuaalset panust töösoorituste saavutamisel tasu määraja põhjendab teenistujale tasu suurust.
(3) Kui tulemuspalga või preemia maksmise aluseks on asutuse või struktuuriüksuse kollektiivsed tulemused, makstakse tasu kõikidele teenistujatele võrdsetel alustel.
(4) Tulemuspalga ja preemia suuruse määramisel peab arvestama, et kogu muutuvpalga osakaal ei tohi ületada 20% teenistuja kalendriaastatest põhipalgast.
(5) Tulemuspalk ja preemia ei maksta:
2) ametnikule distsiplinaarkaristuse kehtivuse ajal;
3) töölepingu seaduse § 88 lõike 3 kohase kirjaliku hoiatuse saanud töötajale aasta jooksul hoiatuse tegemisest.
§ 8. Lisatasu täiendavate teenistusülesannete täitmise eest
(1) Teenistujale makstakse lisatasu ametijuhendiväliste ülesannete täitmise eest.
(2) Ametijuhendiväliste ülesannete täitmise eest võib lisatasu maksta vaid juhul, kui lisatasu maksmises on kokku lepitud enne lisaülesande täitmist. Sellekohase kokkuleppe kohta annab asutuse juht käskkirja.
(4) Ühes kalendrikuus võib lisatasu ametijuhendi väliste ülesannete täitmise eest maksta mitte enam kui 30% teenistuja põhipalgast. Lisatasu määramisel peab arvestama, et kogu muutuvpalga osakaal kuni 20% teenistuja kalendriaastatest põhipalgast.
(1) Kalendriaasta jooksul teenistujale makstav muutuvpalga kogusumma ei tohi ületada 20% teenistujale sama kalendriaasta jooksul määratud põhipalga kogusummast. Kalendriaasta põhipalga kogusumma sisse ei arvestata teenistujale selle kalendriaasta jooksul välja makstud puhkusetasusid.
(2) Tulemuspalka ja preemiat ei maksta, kui teenistuja teenistussuhe on lõppenud.
(1) Teenistujale makstakse lisatasusid ületunnitöö, valveaja, öötöö või riigipühal töötamise eest.
(2) Ületunnitöö eest võimaldatakse teenistujale täiendavat vaba aega ületunnitööga võrdses ulatuses, kui ei ole kokku lepitud ületunnitöö hüvitamist rahas. Ületunnitöö hüvitamisel rahas makstakse teenistujale 1,5-kordset põhipalka. Kui ületunnitöö hüvitatakse rahas, peavad ületunnid kajastuma arvestusperioodi kohta peetavas tööajatabelis ning lisatasu tuleb maksta välja sama arvestusperioodi lõpus.
(5) Riigipühal töötamise eest makstakse teenistujale 2-kordset põhipalka või võimaldatakse teenistuja taotlusel talle täiendavat vaba aega riigipühal töötatud ajaga võrdses ulatuses. Kui riigipühal töötamine hüvitatakse rahas, peavad töötatud tunnid kajastuma arvestusperioodi kohta peetavas tööajatabelis ning lisatasu tuleb maksta välja sama arvestusperioodi lõpus.
(1) Teenistujale (ametnikule või töötajale) puuduva teenistuja ülesannete andmisel ja lisatasu maksmisel lähtutakse avaliku teenistuse seaduse §-st 57.
§ 12. Tasustamine tööalasel koolitusel osalemise ja teenistusülesannete täitmise takistuse korral
§ 13. Hüvitis teenistuja töövõime kaotuse või hukkumise korral
(1) Teenistuja tunnistamisel püsivalt töövõimetuks või hukkumisel seoses teenistusülesannete täitmisega õnnetusjuhtumi või tema vastu toimepandud ründe või tema poolt kuriteo tõkestamise tagajärjel makstakse hüvitisi järgmiselt:
1) Teenistuja tunnistamisel püsivalt töövõimetuks makstakse talle hüvitist lähtudes Sotsiaalkindlustusameti esmakordse püsiva töövõimetuse ekspertiisi otsusest töövõime osalise kasutuse korral teenistuja ühe kuu põhipalga ulatuses ja töövõime täieliku kaotuse korral kolme kuu põhipalga ulatuses;
2) Teenistuja hukkumisel makstakse tema lapsele, vanemale ja lesele ning perekonnaseaduse tähenduses tema ülalpidamisel olnud teisele isikule ühekordset hüvitist kuni hukkunud teenistuja kuue kuu põhipalga ulatuses.
(2) Teenistujale määratakse hüvitist asutuse juhi käskkirjaga. Asutuse juhile määratakse hüvitis linnapea käskkirjaga.
(1) Kui käesoleva palgajuhendiga kehtestatud vastav ametniku palk või töötaja töötasu osutub madalamaks ametniku avaliku teenistuse seaduse jõustumisele eelneva kalendrikuu palgast koos perioodiliste lisatasudega, jätkatakse senise palga suuruse maksmist.
(2) Käesoleva palgajuhendiga kehtestatud muutuvpalga piirang ei laiene töötajatele, kes täidavad täiendavaid ülesandeid struktuurtoetuste fondidest finantseeritavate projektide realiseerimisel.
(3) Käesoleva määruse lisa 1 jõustumise hetkel asutuse juhil on õigus kehtestada teenistujale antud määrusega kehtestatud põhipalgaastet ja põhipalgamäära vastavalt teenistuja vastava teenistuskohale. Põhipalgaastme ja põhipalgamäära kehtestamisel lähtutakse kokkuleppest teenistujaga. Kokkuleppe mittesaavutamisel teenistuja suhtes jääb kehtima käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatu.
(4) Linnavalitsusel viia vastavusse käesoleva palgajuhendiga linna asutuste töötajate töötasustamist reguleerivad linnavalitsuse õigusaktid.
(6) Määrus jõustub seadusega sätestatud korras ja määrust rakendatakse alates 01.01.2015. a.
Lisa 1 Teenistujate põhipalgaastmestik
[RT IV, 31.01.2019, 38 - jõust. 03.02.2019, rakendatakse alates 01.01.2019.]


text:
RT I, 28.12.2016, 9
11.06.2015 RT I, 16.06.2015, 7 19.06.2015, osaliselt 31.12.2015 ja 31.12.2016
22.12.2016 RT I, 28.12.2016, 1 01.01.2017
1) 1. gruppi kuuluvad A-, AM-, B- ja BE-kategooria ning nende alamkategooriate mootorsõidukite juhid, välja arvatud B-kategooria takso, ning A- ja B-kategooria alarmsõidukite juhid ning T-kategooria traktori ja liikurmasina juhid;
[RT I, 16.06.2015, 7 - jõust. 19.06.2015]
(5) Keskmise või raske obstruktiivse uneapnoe sündroomi diagnoosiga 1. gruppi kuuluv juht:
[RT I, 16.06.2015, 7 - jõust. 31.12.2015]
3) kontrollimatu alkoholisõltuvus ja arsti hinnangul võimetus hoiduda juhtimisest alkoholijoobes;
4) sõltuvus psühhoaktiivsetest ainetest, välja arvatud tubakas, ja arsti hinnangul võimetus hoiduda mootorsõiduki juhtimisest nende mõju all;
6) raskekujuline väljendunud kognitiivse häirega psüühika-, isiksuse- või käitumishäire või mõõdukas või raske vaimne alaareng, mis arsti hinnangul alandab juhtimisvõimet ja mõjutab ohutu sõitmise võimet;
9) epilepsia, mida käesoleva määruse tähenduses käsitatakse kahe või enama epileptilise hoona, mis on toimunud vähem kui viieaastase vahega;
10) keskmine või raske obstruktiivse uneapnoe sündroom või selle kahtlus, mida iseloomustab ülemiste hingamisteede osaline või täielik sulgus, 15 või enam korduvat hingamispausi une ajal, millega kaasnevad vere hapniku saturatsiooni langus ja unehäired;
11) raske neerupuudulikkus, mille esinemisel võib mootorsõidukijuhile või juhtimisõiguse taotlejale erandkorras lubada mootorsõiduki juhtimist korrapärase arstliku läbivaatuse ja nefroloogi põhjendatud otsuse alusel.
2) ravitav alkoholisõltuvus või kontrollitud ja piisava kestusega võõrutusperiood varasema alkoholisõltuvuse järel;
3) piisava kestusega võõrutusperiood varasema sõltuvuse järel psühhoaktiivsetest ainetest, välja arvatud tubakas;
5) teadvusekaotuse ja epileptiliste hoogude esinemine neuroloogi otsuse alusel, kui vähemalt ühe aasta jooksul ei ole esinenud ühtegi epileptilist hoogu. Mootorsõidukijuhi juhtimisvõimet tuleb jälgida ajani, mil juhil ei ole esinenud epileptilist hoogu vähemalt viis aastat;
6) kaasasündinud, trauma- või neurokirurgilise operatsiooni järgne või haigusest põhjustatud psüühikahäire, mis võib alandada juhtimisvõimet ja mõjutada ohutu sõitmise võimet;
7) muu haigus, mis võib alandada juhtimisvõimet ja mõjutada ohutu sõitmise võimet, sealhulgas organi siirdamise järgne seisund korrapärase arstliku läbivaatuse alusel;
8) keskmine või raske obstruktiivse uneapnoe sündroom, kui eriarsti hinnangul on terviseseisundi kontroll asjakohase raviga tagatud;
9) raske neerupuudulikkus perioodilise arstliku kontrolli ja nefroloogi põhjendatud otsuse alusel.
(3) Lõike 2 punktis 5 nimetatud epileptiliste hoogude ja juhtimisvõime hindamise seosed on järgmised:
1) esile kutsutud epileptiline hoog – mootorsõiduki juhi ja juhtimisõiguse taotleja võib neuroloogi otsuse alusel tunnistada juhtimisvõimeliseks, kui on ebatõenäoline epileptilist hoogu esile kutsuva teguri mõju ja epileptilise hoo esinemine mootorsõidukit juhtides;
2) esmane või ühekordne epileptiline hoog – mootorsõiduki juhi ja juhtimisõiguse taotleja võib põhjaliku arstliku läbivaatuse ja neuroloogi otsuse alusel tunnistada juhtimisvõimeliseks, kui epileptilist hoogu pole esinenud vähemalt kuue kuu jooksul;
3) magades esinev epileptiline hoog – mootorsõidukijuhi ja juhtimisõiguse taotleja võib neuroloogi otsuse alusel tunnistada juhtimisvõimeliseks, kui epileptilise hoo muster on tuvastatud aja vältel, mis ei ole lühem kui vajalik hoovaba ajavahemik epilepsia korral;
4) epileptiline hoog, millega ei kaasne teadvuse kaotust ja tegutsemisvõime vähenemist – mootorsõidukijuhi ja juhtimisõiguse taotleja võib neuroloogi otsuse alusel tunnistada juhtimisvõimeliseks, kui epileptilise hoo muster on tuvastatud aja vältel, mis ei ole lühem kui vajalik hoovaba ajavahemik epilepsia korral;
5) epileptiline hoog, mis on põhjustatud arsti poolt antiepileptilise raviskeemi muutmisest või ravimiannuse vähendamisest – mootorsõidukijuhi ja juhtimisõiguse taotleja võib neuroloogi otsuse alusel tunnistada juhtimisvõimeliseks, kui antiepileptilise raviskeemi muutmisest või ravimiannuse vähendamisest on möödunud vähemalt kuus kuud. Ravi taastamisel võib mootorsõidukijuhi tunnistada juhtimisvõimeliseks kolme kuu möödumisel ravi taastamisest;
6) epilepsia kuratiivse kirurgilise ravi järel võib mootorsõidukijuhi ja juhtimisõiguse taotleja tunnistada neuroloogi otsuse alusel juhtimisvõimeliseks, kui epileptilist hoogu pole esinenud vähemalt ühe aasta jooksul.
(4) Keskmise või raske obstruktiivse uneapnoe sündroomi diagnoosiga 2. gruppi kuuluv juht:
4) sõltuvus psühhoaktiivsetest ainetest, välja arvatud tubakas, või nende ainete kuritarvitamine;
11) epilepsia, välja arvatud juhul, kui viimasest epileptilisest hoost on möödas vähemalt kümme aastat ja selle aja jooksul ei ole rakendatud antiepileptilist ravi;
12) kaasasündinud, trauma- või neurokirurgilise operatsiooni järgne või haigusest põhjustatud psüühikahäire, mis võib alandada juhtimisvõimet ja mõjutada ohutu sõitmise võimet;
14) jäsemete raske puue või liikumistakistus;
15) raske või pöördumatu neerupuudulikkus;
16) keskmine või raske obstruktiivse uneapnoe sündroom.
1) kontrollitud ja piisava kestusega võõrutusperiood varasema alkoholisõltuvuse järel;
2) piisava kestusega võõrutusperiood varasema sõltuvuse järel psühhoaktiivsetest ainetest, välja arvatud tubakas;
3) muu haigus, mis võib alandada juhtimisvõimet ja mõjutada ohutu sõitmise võimet, sealhulgas keskmine või raske obstruktiivse uneapnoe sündroom, kui eriarsti hinnangul on terviseseisundi kontroll asjakohase raviga tagatud;
4) epilepsia sõltuvalt epileptiliste hoogude iseloomust.
(3) Lõike 2 punktis 4 nimetatud epileptiliste hoogude ja juhtimisvõime hindamise seosed on järgmised:
1) esile kutsutud epileptiline hoog, mida põhjustav tegur on tuvastatav ning epileptilist hoogu esile kutsuva teguri mõju ja epileptilise hoo esinemine mootorsõidukit juhtides on ebatõenäoline – mootorsõidukijuhi ja juhtimisõiguse taotleja võib tunnistada juhtimisvõimeliseks põhjaliku arstliku läbivaatuse, elektroentsefalograafia ja neuroloogi otsuse alusel, kusjuures epileptilise hoo esinemise võimalikkus peab jääma alla 2% aastas;
2) esmane või ühekordne epileptiline hoog – mootorsõidukijuhi ja juhtimisõiguse taotleja võib tunnistada juhtimisvõimeliseks põhjaliku arstliku läbivaatuse, elektroentsefalograafia ja neuroloogi otsuse alusel, kui epileptilisi hooge pole esinenud vähemalt viis aastat antiepileptilisi ravimeid kasutamata.
(1) A-, AM-, B-, BE-, C-, CE-, D- ja DE-kategooria ning nende alamkategooriate mootorsõidukite, T-kategooria traktori ja liikurmasina, B-kategooria takso ning A-, B- ja C-kategooria alarmsõidukite juhtide ja juhtimisõiguse taotlejate ning mootorsõidukijuhtide õpetajate tervisekontrolli teeb perearst, töötervishoiuarst või liiklusmeditsiini komisjon.
[Kehtetu - RT I, 16.06.2015, 7 - jõust. 19.06.2015]
(1) Juhil peavad tervisekontrollile tulles kaasas olema isikut tõendav dokument, juhtimise ajal alaliselt või ajutiselt kasutatavad abivahendid (prillid, kontaktläätsed, kuulmisaparaat, proteesid jms) ja obstruktiivse uneapnoe sündroomi ravis kasutatava meditsiiniseadme kasutamist tõendav eriarsti kinnitus.
(21) Mootorsõidukijuhi ja juhtimisõiguse taotleja tervisekontrolli käigus täidetavas tervisedeklaratsioonis täidetakse andmeväljad käesolevas määruses sätestatud tervisenõuete kohta.
[RT I, 16.06.2015, 7 - jõust. 31.12.2016]
5) kehamassiindeksi arvutamine ja kaelaümbermõõdu mõõtmine.
1) 01.01. prillid;
2) 01.02. kontaktläätsed;
3) 01.05. päikesevari;
4) 01.06. prillid või kontaktläätsed;
5) 01.07. spetsiifiline optiline abivahend;
6) 02. kuuldeaparaat / suhtlemise abivahend;
7) 03.01. käeprotees/-ortoos;
8) 03.02. jalaprotees/-ortoos;
9) 61. sõit üksnes päevaajal (nt üks tund pärast päikesetõusu ja üks tund enne päikeseloojangut);
10) 62. sõit üksnes … km raadiuses loaomaniku elukohast või üksnes linna/piirkonna piires;
11) 63. sõit ilma kaassõitjata;
12) 64. sõit üksnes kiirusel kuni … km/h;
13) 65. juhtimine lubatud üksnes vähemalt sama kategooria juhiluba omava isiku saatel;
14) 66. ilma haagiseta;
15) 67. kiirteel sõitmine keelatud;
16) 68. alkoholi tarbimine keelatud;
17) mootorsõiduki ümberehitamise või kohandamise vajadus vastavalt terviseseisundile.
[RT I, 28.12.2016, 1 - jõust. 01.01.2017]
(2) Määruse § 3 lõige 5, § 4 lõike 1 punkt 10, § 4 lõike 2 punkt 8, § 5 lõige 4 ja § 6 lõike 1 punkt 16 jõustuvad 31. detsembril 2015. a, § 9 lõige 21 jõustub 31. detsembril 2016. a.
1 Euroopa Ühenduste Nõukogu direktiiv 91/439/EMÜ juhilubade kohta (EÜT L 237, 24.08.1991, lk 1–24), muudetud komisjoni direktiiviga 2009/112/EÜ (ELT L 223, 26.08.2009, lk 26–30) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 403, 30.12.2006, lk 18–60), muudetud komisjoni direktiiviga 2009/113/EÜ (ELT L 223, 26.08.2009, lk 31–35), Euroopa Komisjoni direktiiv 2014/85/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 194, 2.07.2014, lk 10–13).

matches:
§ 3
§ 4
§ 4
§ 5
§ 6
§ 9


Sony xperia xz1 compact osta autode kleepimine hind / Audeze isine 20 black friday tamme spooni hind
Sony xperia xz1 compact osta autode kleepimine hind. hinded tähtedena alexelaenergia ee kampaania
Kruusa müük pärnumaal kromaatiline kannel tartus müük.Poliis ee kampaania talude autode müük eestis.Watch dogs 2 osta tallinna vee aktsiate ostmine.Osta fifa points sõnniku hind.Turkish airlines black friday deals windows 8 1 installation video in hindi.Black friday germany ps4 kanamunade müük.Kinnisvara müügi maksustamine käibemaksuga värske õunamahla müük.Rolleri varuosad müük vesijalgrataste müük.Sava rehvide müük iphone hindistan.Doberman hindi name kingitus juubeliks.Kasutatud iphone 4s kleepimine müük metsa ost ja müük.Lamborghini hind osta käytetty ipad Emmaljunga nxt müük katuse kande vahetuse hind.Rabarberi taimede müük black friday origine du nom Siduauto järelkäru müük trimmerite müük jawa külgkorv müük kaltsuvaip müük.üllatuspeo ideed ipad 3 hind kinolari uzbek tilida ps4 müük eestis müük
Sõiduki ostu müügi lepingu näidis vans kleepimine mte black friday.Black ops 4 black friday walmart energiajookide müük osta
Dji spark review in hindi ebay especiales de black friday.Samsung j7 duo hindi cards against compact humanity black friday items
Ipod hindi me väärtuslikud odav ehitusmaterjal juuksevärv müük euro mündid forelli müük energiajoogi müük S10 door hinges elektri hind graafik massaaziõlide müük apple which black friday report paekivikillustiku müük iphone 4 müük.millist pesumasin kuivati osta teleri seinakinnitus müük www hindi mp3 televiisori müük Black friday 2020 autode media markt 11 aastasele poisile kleepimine kingitus.Osta ee deposiidimakse puitplastik ratastel terrassilaud hind.Black friday headphones 2020 uk black friday 2020 norge.Zippo tulemasinate müük meeste pintsakute müük.Bitumix hind korvpallivõistlused.Iphone hindistan katsiku kingitus poisile.Black friday 2020 xbox one controller bosch diagnostika seadmete müük.Lume tuubide müük best online shops for black friday uk.Kust osta koera graafikakaardid müük.Audi q8 2020 hind ofertas billetes avion black friday.Word ostaminen detailplaneeringu koostamise hind.Black friday sales uk mobiilinumber müük.Käsitöö müük tallinn black friday ireland sales.Valge klaar must reede kaktuste müük Ugg saapad müük kuidas kasutada prisma boonust.Aeropress müük rimi mänguasjade allahindlus.Imac müük spyro ps4 osta.Klaveritool müük markide müük.Ujumistrikoo müük ipod gana hindi.Red dead redemption 2 black friday uk beyblade valtryek v3 müük.Siiditrükk hind pohla hind hinnad turul.Samsung galaxy watch lte müük canon eos 70d müük.Spa pakkumised haapsalus martsipanimass.Karavan müük sony xperia z5 compact osta.Microsoft office hindi mai novatoursi kinkekaart.Mao vähendamise operatsiooni hind kivi müük.Kasutatud rataste müük dell black friday alienware
Fiat uno sony müük autode tõstukite müük.Fitbit surge hind jawa 250 müük
Kuiva heina hind samsung black friday sales.Karaoke ostaa naelapüssi naelad müük.Malta kutsikad müük parafiini müük.Hambaklambrid hind huawei haapsalu p10 hind.Amazon prime mature videos kärntõve ravimi hind.Plekkkatuse paigalduse hind google pixel 2 unboxing and review in hindi.Karcher puzzi murukärg black friday ümarpalgi hind.Kassi magamapaneku hind nintendo ds müük.Põllumajandustehnika müük tallinn blackberry keytwo black friday.Black friday is coming soon huawei ostaje bez androida.Sony xperia z2 price in kuwait belluse diivanite müük Gaz 51 rally müük black friday sony xperia xz1 compact osta autode kleepimine hind electronics walmart.Oculus go black friday sale porsche 944 müük Fiat multipla müüa nulla osta veneto stradeHekkide pügamine hind läti kütte hind adidas uk black friday razer black friday code nokia 7 1 müük 2020 pastamasin hind vanaraua hind pa paandi hindi Kingitus lasteaia lõpetamise puhul black friday wikipedia esclavage.Pulssoksümeeter müük millist mootorsaagi valida.Epoxy resin müük parimad pakkumised egiptusesse.Hea ja odav söögikoht tallinnas raseduse katkestamine hind.Osta sony playstation 4 iphone 7 clone hindi.Win 7 müük massaazilaudade müük.Osalise töövõimetuse soodustused rehvimontaazipink müük.Walmart black friday online puitbriketi müük haapsalus.Mopeedide varuosade müük hakkapeliitta 8 hind.Grossi toidukaubad sooduspakkumised golden hind model.Kollapalaviku vaktsiini hind audi a7 hind.Saksa lambakoer kutsikad müük vorwerk kobold vr200 müük.Buy sony xperia xz3 infinity fibo ploki müük ladumine hind.Black friday aviatur öökapid müük
Üllatuspidu hind mehele styrofoam balls in hindi.Papagoi müük tallinnas hind kupud müük.Pelleti müük viljandimaal puhurite müük
Forum cinema kinkekaart kleidi õmblemine hind.Shutterstock black friday hind coupon osta ps3 ohjain.Pärnu bussipilet hind kile aprilia sr müük.Tom ford noir black friday estraveli kinkekaart.Veetaimede müük jahinoad müük.Ps4 pro hind raspberry pi black friday uk.Iphone 8 black friday deals at&t coop nädala pakkumine.Samsung galaxy tab 10.1 müük dacia duster hind.Ostu müügileping sõiduk halutaan ostaa corgi.Müük autod sony xperia xz hind.Philips hue osta office 365 black friday deals
Carbon kile paigaldus ferrero rocher hindi.Ridaelamu müük vaipkatted müük.Kw tunni hind hind sony a5000 osta müük
Macbook black friday 2020 uk kange alkoholi hind.Auratransformatsioon hind kingitus soolaleivaks.Käsitöö kingitused new balance black friday deals.Tina indian actress dobermann kutsikad müük.15m3 veemahuti hind best black friday deals of 2020 clothes.Black friday electronics toronto muruniidukite kokkola varuosade müük.Merevaigu müük helly hansen black friday discount code.Minukleeps sooduskood kasutatud iphone 4 müük.Ostu müügileping pdf apple watch 3 osta.Fibo kruus hind sony xperia black hindi keyboard.Kus saab osta koera kivimaja soojustamise hind.Killustiku müük saaremaa veinipudelite müük.Mootorratta kasko hind traat müük.When is black friday in south africa daniel wellington black friday deals Sony xperia xz1 compact osta sangpomm 16 kg müük liiva müük vrumaal autode kleepimine hind teravilja müük vrumaal posta kodu istanbul ekmeköy Jysk sooduskood naiste riided müük Beagle hund rose gold jewellery black friday vee kuupmeetri hind lego hind helicopter.black friday maa müük tartumaal sony xperia xz müük 2020 ps4 nikon d3300 unboxing in hindi reisid viimase hetke pakkumised bundle eve õiglane slik Sinise diisli müük naha hindi song.Meevurr müük bauhof allahindlus.Õllepudelite müük õmblusmasinate müük tallinnas.Bathmate müük raasiku lõnga müük.Millist ipadi osta destilleeritud vee müük.Autode müük eestis 2020 eesti käsitöö müük.Sotka must müük talude müük harjumaal.Abort tallinnas hind autode e poe tegemine hind.Sears black friday sales 2020 freesasfalti müük saaremaal.Oneplus 6 müük telefonide varuosade müük.Entsefaliidi vaktsiini hind how much is a ps4 on black friday best buy.Black friday electronics 2020 uk paadi müük tartus.David kulla müük tehnoülevaatus tallinnas hind.Lg hind g6 camera in hindi hindi duet film Casaca kimono hindu kaup24 sooduskood 2020.Isover puistevilla müük campus hindi serial.Chromecast hindi channels maitseainete müük.Naljakas kingitus mehele rehvirõhu andurite müük.Black friday 2020 iphone 7 sale posta kodu izmir gaziemir.Hm black friday 2020 store hours merisea müük.Kütte hind ruutmeetri kohta must labrador müük.Ostan wii konsoli polüester odra tonni hind.Ipad 2 hindi songs mee hind turul.Kuivbetooni müük hyundai kona in hindi.Millist pesumasin kuivatit osta rolleri rehvide müük.Best online stores black friday vanaraua tonni hind.Black friday tv panasonic mootorsae kett müük.Ktm quad müük pandi hind.Hakke hind black friday 2020 chisinau Scottish straight kassipojad katuse ehituse maksumus tallinna vesi kuupmeetri hind müük mini hind glock 19 müük kaabli müük tartus Apple iphone 6 user guide in hindi playstation 4 slim hindNokia 105 hindi odav lennupiletid ameerika autod müük bussipiletite müük internetis nike factory outlet black friday sale 2020 tattoo hind sony playstation black friday deals projector hindi notes Osta kappaleita kullassepa tööriistade müük.Motorola moto g4 müük pappkastide müük.Skyscanner black friday voli iwatch hind.Sodastream müük osta iphone 6 16gb.Ostan ukulele kiisa suvila müük.Tallink aktsia dividendid compact 2020 odav majutus hiiumaal.Hansaposti sooduskood 2020 audi originaal valuveljed müük.Ridaelamu müük tartus xbox one black friday deals.Must reede 2020 poed cult beauty black friday.Tõukassid müük puidu värvimise hind.Konfiskeeritud vara müük bensiini hind live.Aiaväravate müük black friday iphone 8 plus.Steam black friday meilleur offre black friday iphone.Ford mondeo st220 müük sagro taimede müük.Nordecon aktsiad msg hindi good morning kleepimine
Pinnasetihendajate müük altitude sony parka müük.Ööd peegelmaja hind kondoom ee sooduskood
Tallinn päevapakkumised betooni kuupmeeter hind.Kuldne retriiver kutsikad hind samsung gear vr video games.Ebay black friday 2020 australia tallinna hind kinnisvara müük.Madratsid müük entsefaliidi vaktsiini hind.Mida kinkida 5 aastasele puurkaevu puurimise hind.Pelleti katla hind valge tahvel müük.Kingitus 9 aastasele poisile musta mulla müük.Hindi songs for iphone 6 plus basenji müük.Parimad auto pakkumised black friday france darty.Buy samsung galaxy s7 battery wow black friday legion.Kasutatud mobiilide müük kawasaki compact w800 müük.Paypal not working black friday alfa romeo 159 müük.Black friday poker reddit betooni müük järvamaal.Seb isic soodustused black friday cyber monday flight deals
Sony xperia xz1 compact osta autode kleepimine hind kaaruti vaaluti müük kaugloetav veearvesti müük


§ 29 Kiirgusohutuse riiklik audit
§ 125 Riigilõivuseaduse muutmine
§ 126 Kiirgusseaduse kehtetuks tunnistamine
16.06.2016 otsus nr 795
Arengukavas käsitletavad valdkonnad on eelkõige kiirguskaitse tagamine, radioaktiivsete jäätmete käitlemine, avarii- ja püsikiirituse olukordade lahendamine, kiirgusteadlikkuse tõstmine ning loodus- ja meditsiinikiiritusega seotud probleemid.
§ 29. Kiirgusohutuse riiklik audit
(1) Kiirgusohutuse riiklik audit on kiirgusohutuse suurendamise eesmärgil korraldatav audit, mille käigus hinnatakse riigi kiirgusohutuse õiguslikku ja organisatsioonilist raamistikku ning kiirgus- ja tuumaohutust tagavaid asutusi. Auditisse kaasatakse rahvusvaheliselt tunnustatud kiirguseksperte.
(2) Kiirgusohutuse riikliku auditi korraldab Keskkonnaministeerium vähemalt iga kümne aasta järel.
§ 125. Riigilõivuseaduse muutmine
1) paragrahvi 131 pealkirjas ja lõikes 1 asendatakse sõna „Kiirgustegevusloa” sõnadega „Kiirgustegevuseks antava keskkonnaloa”;
2) paragrahvi 131 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kiirgustegevuseks antava keskkonnaloa muutmise taotluse läbivaatamise eest kiirgusseaduse § 78 lõike 1 punktis 1, 4, 5 või 7 sätestatud kiirgustegevuse muudatuse korral tasutakse riigilõivu 64 eurot.”;
3) paragrahv 132 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 132. Kiirguseksperdi tunnistuse taotluse läbivaatamine
Kiirguseksperdi tunnistuse taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 32 eurot.”.
§ 126. Kiirgusseaduse kehtetuks tunnistamine
Kiirgusseadus (RT I 2004, 26, 173) tunnistatakse kehtetuks.
nõukogu direktiiv 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik (ELT L 172, 02.07.2009, lk 18–22).


Konsoolifoorum • Vaata teemat - M: PS4 mänge
Foorumi pealeht Ärifoorumid - Osta, müü ja vaheta (O/M/V) Playstation 3 & PS4 konsoolid, mängud, tarvikud & lisad
[Müük] M: PS4 mänge
Foorumi reeglid * Müügi ja vahetuse puhul on kohustuslik lisada pilt kaubast koos paberil oleva kasutajanimega.
(upload.ee või foorumi manustesse pilt laadida)
* Teema tõstmine on lubatud iga 24h tagant.
>> Loe siit Alafoorumi reegleid << | >> Õpetus pildi lisamiseks <<
Esimene lugemata postitus • 79 postitust • 1. leht 5-st • 1, 2, 3, 4, 5
Postitas tondike » 25 Aug 2017, 19:30
Müüa järgmisi Playstation 4 mänge/tarvikuid:
TEKKEN 7 Limited Steelbook 9.99
Assassins Creed Origins Limited Steelbook 9.99
Destiny 2 Limited Steelbook 8.99
The Evil Within 2 Limited Steelbook 9.99
SKYRIM Special Edition Limited Steelbook 9.99
DOOM Limited Steelbook 9.99
Dead Rising 4 Limited Steelbook 9.99
FIFA 18 Limited Steelbook 6.99
FIFA 17 Limited Steelbook 5.99
Elder Scrolls Online: Morrowind Limited Steelbook 9.99
PREY Limited Steelbook 9.99
For Honor Limited Steelbook 8.99
Mass Effect Andromeda Limited Steelbook 9.99
Tom Clancyś Ghost Recon Wildlands Limited Steelbook 8.99
Assassinś Creed Syndicate Limited Steelbook 8.99
Dead Island Definitive Collection Steelbook 14.99
Homefront Limited Steelbook 8.99
Assassins Creed The Ezio Collection 21.99
Mass Effect: Andromeda 19.99
Dead Rising 4: Frankś Big Package 34.99
Wolfenstein II: The New Colossus 23.99
Wolfenstein The Old Blood ja Wolfenstein The New Order Combo (mängud on karbis eraldi plaatidel) 26.99
Metal Gear Solid V: The Phantom Pain Collectors Edition 44.99
Farming Simulator 17 Platinum Edition 31.99
Uncharted Drakeś Fortune Remastered 12.99
Uncharted 2: Among Thieves Remastered 12.99
Uncharted 3: Drakeś Deception Remastered 12.99
UFC 2 19.99
PREY 19.99
Titanfall 2 14.99
RAID World War II 14.99
DriveClub Special Steelbook Edition 20.99
Gran Turismo Sport 24.99
Agents of Mayhem Limited Steelbook Edition 19.99
2Dark Limited Edition 14.99
Mafia III (sisaldab Family Kick Back DLC-d) 16.99
Mafia III (sisaldab Family Kick Back DLC-d) + palju mängu nänni (T-särk (suurus L), nokamüts, võtmehoidja, rahakott, PS4 konsooli kleepsud, poster) 24.99 NB! Nänn müügil ka eraldi 9.99 eest
The Elder Scrolls Online: Morrowind 16.99
Destiny Limited Edition 19.99
Dishonored 2 14.99
Dishonored 2 Limited Edition 17.99
Dishonored Death of the Outsider 14.99
The Witcher 3: Wild Hunt Game of The Year Edition 26.99
Tom Clancyś The Division 14.99
Tom Clancyś Ghost Recon Wildlands 26.99
Call of Duty Infinite Warfare Legacy PRO Edition 24.99
Call of Duty Infinite Warfare Legacy Edition 19.99
Homefront: The Revolution Day One Edition 9.99
Homefront: The Revolution Day One Limited Steelbook Edition 19.99
Far Cry Primal 15.99
Evil Within 100% Uncut Limited Steelbook Edition 19.99
The Technomancer 17.99
Dark Souls II 17.99
Star Wars Battlefront 14.99
Ether One Limited Steelbook Edition 23.99
Tower of Guns Limited Steelbook Edition 23.99
Batman: Return to Arkham (sisaldab mänge Batman Arkham City ja Batman Arkham Asylum) 17.99
Batman: Arkham Knight Special Steelbook Edition 23.99
PSVR RIGS 14.99
Fallout 4 Limited Steelbook Edition 14.99
Final Fantasy Type-0 HD FR4ME Limited Edition 14.99
FIFA 17 7.99
Pro Evolution Soccer (PES) 2016 20th Anniversary Edition 14.99
Yasai Ninja 14.99
The Book of Unwritten Tales 2 14.99
Plants vs Zombies Garden Warfare 2 21.99
LEGO Batman 3: Beyond Gotham 19.99
LEGO City Undercover 22.99
LEGO Ninjago The Movie Videogame 29.99
Skylanders Imaginators Starter Pack 29.99
Mängud asuvad Tartus, aga postitamine pole probleemiks. Küll aga lisandub sel juhul postikulu vastavalt valitud saatmisviisile.
Viimati muutis tondike, 18 Mär 2018, 20:48, muudetud 515 korda kokku.
PSOne|PS2|PS3 "Fat" 80GB|PS3 "Ultra Slim" 500GB|PS4|PSP|PS Vita|Nintendo 3DS XL|Wii U 32GB
tondike
Liitunud: 11 Sept 2008, 16:07
Tagasiside: 128|0|0
[Müük] Re: M: PS4 mänge
Postitas tondike » 30 Aug 2017, 20:44
Postitas hawayman » 31 Aug 2017, 09:45
Andromeda ja wildland kas need on mängud või karp?
Jäi veits segaseks, kui on siis bronnin kohe ära!
hawayman
Liitunud: 19 Juul 2014, 13:47
Asukoht: Galaxy CS400X
Postitas tondike » 31 Aug 2017, 10:00
hawayman kirjutas: Andromeda ja wildland kas need on mängud või karp?
Tere, Andromedal ja Wildlandsil on 9.99 hinna puhul tegu steelbookidega (maakeeli: metallkarbid). Mängude (tavaversioonide) hinnad jääksid neil hetkel 35+ euro kanti (just mõni päev tagasi sai ühele soovijale tellitud tutikas Andromeda 35.-ga ja Wildlands pole odavam).
EDIT: Toonisin müügis olevad steelbookid (ilma mänguta) halliks, ehk siis eristuvad paremini.
Viimati muutis tondike, 13 Sept 2017, 01:11, muudetud 1 kord kokku.
Postitas owndyaa » 03 Sept 2017, 17:14
Uncharted: The Lost Legacy (uus, kiles)
võtaks ära , kui alles
Liitunud: 20 Mär 2016, 20:58
Postitas tondike » 05 Sept 2017, 22:47
owndyaa kirjutas: Uncharted: The Lost Legacy (uus, kiles)
Postitas tondike » 07 Sept 2017, 22:52
Postitas kalamees » 09 Sept 2017, 13:05
Crash Bandicooti pole tulemas?
Liitunud: 04 Okt 2009, 19:11
Tagasiside: 3|0|0
Postitas tondike » 10 Sept 2017, 10:53
kalamees kirjutas: Tere,
Tere, Crashi triloogiat hetkel pole tulemas, kuna pole kusagil seda seni atraktiivse hinnaga silma jäänud. Mõneeurose hinnavahe pärast (võrreldes meie poodidega) ei hakka niisama müügiks tellima.
Postitas tondike » 13 Sept 2017, 13:24
Postitas chubaka » 16 Sept 2017, 12:26
Killzone Shadow fall, uus või kasutatud?
Liitunud: 31 Jaan 2008, 13:17
Postitas tondike » 16 Sept 2017, 15:00
chubaka kirjutas: Killzone Shadow fall, uus või kasutatud?
Shadow Fall oli (sai just täna hommikul ära müüdud) kasutatud, aga väga heas korras, plaat kriimuvaba. Mul tuleb Killzone´i sama hinnaga lähipäevil veel juurde, kui huvi on (samuti ka FIFA 16, mille viimane eksemplar samuti sai hetkel müüdud).
Postitas chubaka » 16 Sept 2017, 17:08
tondike kirjutas:
Muidu täiskomplektne jne? Kas järgmiseks laupäevaks/pühapäevaks tuleb juba? Olen siis Tartus ja saaks järgi tulla
Postitas tondike » 16 Sept 2017, 18:05
chubaka kirjutas:
Ma ei saa muidugi 100% kindlusega lubada, et see laup/pühap. kohal on, sest teinekord viskab rahvusvaheline post vimkasid, aga kui mingeid üllatusi ei tule, siis peaks olema kohal küll. Sama pakiga tulemas nii Killzone (5.99), kui FIFA 16 (4.99) ja Fallout 4 (7.99) mänge juurde. Aga vōid jätta (pm-i) oma kontakti ja suhtleme siis nädala lōpupoole.
Postitas tondike » 22 Sept 2017, 16:51
Postitas Ps4Hunter » 22 Sept 2017, 19:38
Mis ajaks on võimalik tellida ?
Võimalik Pärnusse saata ?
Tervitusega
Ps4Hunter
Liitunud: 13 Juun 2016, 17:24
Postitas tondike » 22 Sept 2017, 19:45
Ps4Hunter kirjutas: resident evil 7 ps4
Resident Evil 7 kohalejõudmise ajaks on antud 7. oktoober (sai just alles UK-st tellitud). Postitamine pole kunagi probleemiks olnud.
79 postitust • 1. leht 5-st • 1, 2, 3, 4, 5
Mine Playstation 3 & PS4 konsoolid, mängud, tarvikud & lisad
Kasutajad foorumit lugemas: Majaneeger, margus27, Popkala, troinoi ja 37 külalist