Ministri määruste muutmine seoses ühtse rakendusteenuse loomisega – Riigi Teataja
Ministri määruste muutmine seoses ühtse rakendusteenuse loomisega
RT I, 17.08.2018, 1
Vastu võetud 13.08.2018 nr 34
§ 1. Riigihalduse ministri 22. veebruari 2018. a määruse nr 14 „Hajaasustuse programm” muutmine
Riigihalduse ministri 22. veebruari 2018. a määruses nr 14 „Hajaasustuse programm” tehakse järgmised muudatused:
„(3) E-keskkond on Riigi Tugiteenuste Keskuse poolt kasutatav elektrooniline keskkond, mille kaudu saab kohalik omavalitsus esitada Riigi Tugiteenuste Keskusele nõutud dokumente.”;
„(1) Programmi üldise koordineerimise eest vastutab Rahandusministeerium (edaspidi ministeerium). Programmi elluviimist korraldab Riigi Tugiteenuste Keskus (edaspidi RTK).”;
3) paragrahvi 3 lõigetes 2 ja 4, § 9 lõikes 1, § 10 lõikes 5, § 11 lõikes 5, § 17 lõike 1 punktides 10, ja 13–15, lõike 2 sissejuhatavas lauseosas ja lõikes 3, § 18 pealkirjas, sissejuhatavas lauseosas ja punktis 3 ning § 19 pealkirjas ja sissejuhatavas lauseosas asendatakse sõna „EAS” sõnaga „RTK” vastavas käändes;
4) määruse 5. peatüki pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„Toetuse saaja, kohaliku omavalitsuse ning Riigi Tugiteenuste Keskuse õigused ja kohustused”;
5) paragrahvi 17 lõike 1 punktides 13 ja 14 asendatakse sõna „e-teeninduse” sõnaga „e-keskkonna”;
6) määrust täiendatakse §-dega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
„§ 21. Vaide esitamine ja menetlemine
(2) Pooleliolevad menetlused viiakse lõpuni menetluse alguses kehtinud menetlemise tingimuste ja korra kohaselt. Menetlemise korda kohaldatakse RTK-le vastavalt.”.
§ 2. Siseministri 3. märtsi 2015. a määruse nr 7 „Toetuse andmise tingimused meetmes „Ida-Virumaa linnapiirkondade jätkusuutlik areng”” muutmine
Siseministri 3. märtsi 2015. a määruses nr 7 „Toetuse andmise tingimused meetmes „Ida-Virumaa linnapiirkondade jätkusuutlik areng”” tehakse järgmised muudatused:
„3) e-keskkond – rakendusüksuse elektrooniline taotluste ja dokumentide esitamise keskkond;”;
2) paragrahvi 17 lõikes 4, § 18 lõigetes 2 ja 5, § 19 lõikes 9, § 21 lõikes 3, § 24 lõigetes 3 ja 4 ning § 25 lõikes 2 asendatakse sõna „e-teenindus” sõnaga „e-keskkond” vastavas käändes;
3) paragrahvi 27 lõike 1 punktis 14 asendatakse sõnad „rakendusüksuse ja rakendusasutuse vahel sõlmitud halduslepingus sätestatud” sõnadega „rakendusasutuse korraldusel antud”;
4) paragrahvi 29 lõikes 1 asendatakse tekst „lõikes 2” tekstiga „lõigetes 2 ja 3”;
5) paragrahvi 29 lõike 2 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Rakendusüksuse otsuse või toimingu peale, välja arvatud § 28 lõikes 1 nimetatud finantskorrektsioon otsuse puhul, esitatakse vaie rakendusüksuse kaudu rakendusasutusele.”;
6) paragrahvi 29 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Rakendusüksuse § 28 lõikes 1 nimetatud finantskorrektsioon otsuse peale esitatakse vaie rakendusüksusele. Esitatud vaide lahendab rakendusüksus.”.
§ 3. Siseministri 3. märtsi 2015. a määruse nr 9 „Toetuse andmise tingimused meetmes „Linnapiirkondade jätkusuutlik areng”” muutmine
Siseministri 3. märtsi 2015. a määruses nr 9 „Toetuse andmise tingimused meetmes „Linnapiirkondade jätkusuutlik areng”” tehakse järgmised muudatused:
„2) e-keskkond – rakendusüksuse elektrooniline taotluste ja dokumentide esitamise keskkond;”;
2) paragrahvi 17 lõikes 4, § 18 lõigetes 2 ja 5, § 19 lõikes 8, § 21 lõikes 3, § 24 lõigetes 3 ja 4 ning § 25 lõikes 2 asendatakse sõna „e-teenindus” sõnaga „e-keskkond” vastavas käändes;
§ 4. Siseministri 13. veebruari 2015. a määruse nr 4 „Piirkondade konkurentsivõime tugevdamise investeeringute toetuse andmise tingimused ja kord” muutmine
Siseministri 13. veebruari 2015. a määruses nr 4 „Piirkondade konkurentsivõime tugevdamise investeeringute toetuse andmise tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvi 5 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Rakendusüksuse otsuse või toimingu peale, välja arvatud § 23 lõikes 1 nimetatud finantskorrektsioon otsuse puhul, esitatakse vaie rakendusüksuse kaudu rakendusasutusele. Esitatud vaide lahendab rakendusasutus. Rakendusüksuse § 23 lõikes 1 nimetatud finantskorrektsioon otsuse peale esitatakse vaie rakendusüksusele. Esitatud vaide lahendab rakendusüksus.”;
3) paragrahvi 12 lõike 1 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) reservprojektide voorus koostab ja kinnitab rakendusüksus teise taotlusvooru hindamistulemuste alusel üle-eestilise reservnimekirja ning avaldab selle oma veebilehel hiljemalt üheksa kuud pärast teise taotlusvooru sulgemist. Reservnimekirja koostamisel võtab rakendusüksus aluseks teise taotlusvooru hindamistulemused, korrigeerides neid eelnevalt vastavalt § 15 lõikes 12 sätestatule. Reservnimekirja kantakse teises taotlusvoorus rahastamata jäänud, korrigeeritud hindamistulemuste alusel positiivse hindamistulemuse saanud, iga maakonna paremusjärjestuse kuni kolm parimat projekti.”;
4) paragrahvi 12 lõikes 3, § 14 lõigetes 1 ja 9, § 16 lõikes 17, § 17 lõikes 1, § 19 lõikes 3 ning § 20 lõikes 3 asendatakse sõna „e-teenindus” sõnaga „e-keskkond” vastavas käändes;
5) paragrahvi 22 lõike 2 punktis 12 asendatakse sõnad „rakendusüksuse ja rakendusasutuse vahel sõlmitud halduslepingus sätestatud” sõnadega „rakendusasutuse korraldusel antud”.
§ 5. Riigihalduse ministri 14. juuli 2016. a määruse nr 35 „Toetuse andmise tingimused tegevuseks „Piirkondlikud algatused tööhõive ja ettevõtlikkuse edendamiseks” perioodil 2017–2023” muutmine
Riigihalduse ministri 14. juuli 2016. a määruses nr 35 „Toetuse andmise tingimused tegevuseks „Piirkondlikud algatused tööhõive ja ettevõtlikkuse edendamiseks” perioodil 2017–2023” tehakse järgmised muudatused:
„1) e-keskkond – rakendusüksuse elektrooniline taotluste ja dokumentide esitamise keskkond;”;
2) paragrahvi 4 lõikes 2 asendatakse sõnad „Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus” sõnadega „Riigi Tugiteenuste Keskus”;
3) paragrahvi 5 lõike 2 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) rakendusüksuse otsuse või toimingu peale, välja arvatud § 25 lõikes 1 nimetatud finantskorrektsiooni otsuse puhul, esitatakse vaie rakendusüksuse kaudu rakendusasutusele ning esitatud vaide lahendab rakendusasutus;”;
4) paragrahvi 5 lõiget 2 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
„3) rakendusüksuse § 25 lõikes 1 nimetatud finantskorrektsiooni otsuse peale esitatakse vaie rakendusüksusele. Esitatud vaide lahendab rakendusüksus.”;
5) paragrahvi 12 lõikes 3, § 15 lõigetes 2 ja 3, § 17 lõikes 9, § 18 lõikes 1, § 20 lõikes 3 ning § 21 lõikes 2 asendatakse sõnad „e-teenindus” sõnaga „e-keskkond” vastavas käändes;
6) paragrahvi 24 lõike 1 punktis 11 asendatakse sõnad „rakendusüksuse ja rakendusasutuse vahel sõlmitud halduslepingus sätestatud” sõnadega „rakendusasutuse korraldusel antud”.
§ 6. Riigihalduse ministri 5. mai 2015. a määruse nr 12 „Toetuse andmise tingimused kohaliku ja regionaalse arendusvõimekuse tõstmiseks” muutmine
Riigihalduse ministri 5. mai 2015. a määruses nr 12 „Toetuse andmise tingimused kohaliku ja regionaalse arendusvõimekuse tõstmiseks” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõike 2 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) on kohalike omavalitsuste ühinemised ja ühinemise järgsed arengud parimal viisil kavandatud ja läbiviidud;”;
2) paragrahvi 2 lõiget 2 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) suureneb kohalike omavalitsuste koostöövõimekus.”;
3) paragrahvi 3 lõikes 2 asendatakse sõnad „Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus” sõnadega „Riigi Tugiteenuste Keskus”;
„(1) Rakendusüksuse toimingu või otsuse peale, välja arvatud § 24 lõikes 1 nimetatud finantskorrektsiooni otsuse puhul, tuleb enne halduskohtusse kaebuse esitamist esitada vaie rakendusüksuse kaudu rakendusasutusele vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 51. Vaie vaadatakse läbi haldusmenetluse seaduses sätestatud korras. Esitatud vaide lahendab rakendusasutus.
(2) Rakendusüksuse § 24 lõikes 1 nimetatud finantskorrektsiooni otsuse peale tuleb enne halduskohtusse kaebuse esitamist esitada vaie rakendusüksusele. Vaie vaadatakse läbi struktuuritoetuse seaduse § 51 lõikes 3 ja haldusmenetluse seaduses sätestatud korras. Esitatud vaide lahendab rakendusüksus.”;
„3) kohalike omavalitsuste ühinemine ning ühinemise järgse arengu toetamine;”;
6) paragrahvi 5 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) kohalike omavalitsuste koostöövõimekuse suurendamine ja omavalitsusliitude võimekuse arendamine.”;
„(2) Toetatavateks tegevusteks on arendusprojekti ettevalmistamine ja läbiviimine, mille eesmärgi täitmiseks kavandatud tegevuste kogum võib sisaldada järgnevaid omavahel seotud tegevusi:
7) teavitamine.”;
8) paragrahvi 5 lõikes 3, § 7 lõikes 2, § 11 lõikes 2, § 12 lõikes 1 ja § 15 lõikes 1, lõike 3 sissejuhatavas lauseosas ning lõigetes 5, 6 ja 8 asendatakse sõna „eeltaotlus” sõnaga „taotlus” vastavas käändes;
„(1) Abikõlblikuks kuluks loetakse käesoleva määruse § 15 lõikes 7 sätestatud taotluse rahuldamise otsusega kinnitatud tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud, mis vastavad Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. aasta määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” (edaspidi ühendmäärus) § 2, § 6 lõikes 1 ning käesoleva paragrahvi lõigetes 2–5 sätestatud tingimustele.”;
„(3) Abikõlblikud on järgmised käesoleva määruse §-s 5 nimetatud tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud vastavalt käesoleva määruse §-s 8 sätestatud piirmääradele ja taotluse rahuldamise otsusele:
10) teavitamise kulud.”;
11) paragrahvi 7 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „11.05.2015” tekstiga „12 kuud enne taotluse esitamist”;
„(1) Projekti maksimaalne toetuse summa on 60 000 eurot ja minimaalne toetuse summa on 8500 eurot.”;
13) paragrahv 9 lõike 1 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) kohaliku omavalitsuse üksuste liitude seaduse §-des 2–3 sätestatud kohaliku omavalitsuse üksuste liit;”;
14) paragrahv 10 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 11 lõikes 1 asendatakse sõnad „rakendusasutuse juht käskkirjaga” sõnaga „rakendusasutus”;
„§ 12. Toetuse taotlemise tähtaeg ja taotluse esitamine”;
18) paragrahvi 12 lõikest 3 ning § 14 lõigetest 4, 6 ja 7 jäetakse välja sõnad „eeltaotluse ja”, ning § 14 lõigetest 5, 7 ja 8 jäetakse välja sõnad „eeltaotlus” ja „eeltaotlus või” vastavas käändes;
19) paragrahvi 12 lõikes 3, § 14 lõikes 8, § 17 lõikes 1 ja § 19 lõikes 4 asendatakse sõna „e-teenindus” sõnaga „e-keskkond” vastavas käändes;
20) paragrahvi 12 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
21) paragrahvi 13 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 13. Nõuded taotlusele”;
22) paragrahvi 13 lõike 2 sissejuhatavas lauseosas asendatakse sõnad „Eeltaotlus või taotlus” sõnaga „Taotlus”;
23) paragrahvi 13 lõiget 2 täiendatakse punktidega 10 ja 11 järgmises sõnastuses:
„10) lähteülesanne ja selle aluseks olev hinnakalkulatsioon või võrreldavad hinnapakkumised või hankedokumentatsioon;
11) kinnitus nõutud omafinantseeringu olemasolu kohta.”;
24) paragrahvi 13 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
25) paragrahvi 14 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 14. Taotluse menetlemine”;
26) paragrahvi 14 lõiked 1 ja 2 tunnistatakse kehtetuks;
27) paragrahvi 14 lõikes 3 asendatakse arv „25” arvuga „50”;
28) paragrahvi 15 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 15. Taotluste hindamine ning taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemine”;
29) paragrahvi 15 lõike 3 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
30) paragrahvi 15 lõige 7 sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Rakendusüksus võib teha taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise ja kõrvaltingimusega rahuldamise otsuseid taotlusvooru toetuse eelarve ulatuses, vastavalt taotluse hindamise käigus tekkinud paremusjärjestusele tulenevalt käesoleva paragrahvi lõikest 6.”;
31) paragrahvi 15 täiendatakse lõigetega 71 ja 72 järgmises sõnastuses:
„(71) Taotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi ning kehtestatakse tingimusi vastavalt taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 4 sätestatule ning sätestatakse toetuse andmisega kaasnevad kõrvaltingimused, kui tegemist on kõrvaltingimustega otsusega.
(72) Otsus taotluse osaliseks või kõrvaltingimustega rahuldamiseks tehakse vastavalt taotluse menetlemise määruse §-s 9 sätestatule.”;
32) paragrahv 16 tunnistatakse kehtetuks;
33) paragrahvi 17 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõna „avaldus” sõnaga „taotlus” vastavas käändes;
34) paragrahvi 17 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise taotlus peab olema esitatud projekti abikõlbliku perioodi jooksul.”;
35) paragrahvi 17 lõiget 6 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Taotluse rahuldamise otsuse muutmise taotluse menetlemise tähtaeg pikeneb puuduste kõrvaldamiseks antud aja võrra.”;
36) paragrahvi 19 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Rakendusüksusel on õigus nõuda toetuse saajalt järelaruande esitamist kuni viie aasta jooksul pärast projekti lõppu.”;
37) paragrahvi 20 lõikest 3 jäetakse välja sõnad „vahe- või lõpparuande ja”;
38) paragrahvi 20 lõikest 7 jäetakse välja teine lause;
39) paragrahvi 23 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 23. Rakendusüksuse õigused ja kohustused”;
40) paragrahvi 23 senine tekst loetakse lõikeks 2 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 1 järgmises sõnastuses:
„(1) Rakendusüksusel on õigus:
7) küsida taotlejalt ja toetuse saajalt taotluse või projekti elluviimise kohta lisateavet.”;
41) paragrahvi 23 punktis 6 asendatakse sõnad „rakendusüksuse ja rakendusasutuse vahel sõlmitud halduslepingus sätestatud” sõnadega „rakendusasutuse korraldusel antud”.
§ 7. Riigihalduse ministri 20. jaanuari 2016. a määruse nr 5 „Toetuse andmise tingimused regionaalsete kompetentsikeskuste arendamiseks” muutmine
1) paragrahvi 3 lõikes 2 asendatakse sõnad „Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus” sõnadega „Riigi Tugiteenuste Keskus”;
2) paragrahvi 4 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Rakendusüksuse toimingu või otsuse peale, välja arvatud § 31 lõikes 1 nimetatud finantskorrektsiooni otsuse puhul, tuleb enne halduskohtusse kaebuse esitamist esitada vaie rakendusüksuse kaudu rakendusasutusele vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 51. Vaie vaadatakse läbi haldusmenetluse seaduses sätestatud korras. Esitatud vaide lahendab rakendusasutus.
(2) Rakendusüksuse § 31 lõikes 1 nimetatud finantskorrektsiooni otsuse peale tuleb enne halduskohtusse kaebuse esitamist esitada vaie rakendusüksusele. Vaie vaadatakse läbi struktuuritoetuse seaduse § 51 lõikes 3 ja haldusmenetluse seaduses sätestatud korras. Esitatud vaide lahendab rakendusüksus.”;
4) paragrahvi 11 lõikes 2, § 14 lõigetes 1 ja 7, § 18 lõikes 4, § 19 lõigetes 2 ja 9, § 24 lõikes 13, § 27 lõikes 3 ja § 28 lõikes 3 asendatakse sõna „e-teenindus” sõnaga „e-keskkond” vastavas käändes;
5) paragrahvi 30 lõike 2 punktis 14 asendatakse sõnad „rakendusüksuse ja rakendusasutuse vahel sõlmitud halduslepingus sätestatud” sõnadega „rakendusasutuse korraldusel antud”.
§ 8. Riigihalduse ministri 29. mai 2018. a määruse nr 26 „Väikesaarte programm” muutmine
Riigihalduse ministri 29. mai 2018. a määruses nr 26 „Väikesaarte programm” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) E-keskkond on Riigi Tugiteenuste Keskuse määratud elektrooniline keskkond, mille kaudu saab taotleja esitada Riigi Tugiteenuste Keskusele nõutud dokumente.”;
„(1) Programmi koordineerimise ja programmi väljatöötamise eest vastutab Rahandusministeerium (edaspidi ministeerium).
(2) Programmi elluviimise eest vastutab Riigi Tugiteenuste Keskus (edaspidi RTK).”;
3) paragrahvi 8 lõigetes 3–5, § 11 sissejuhatavas lauseosas, §-s 12, § 14 lõigetes 1–3, 5 ja 7, § 15 lõikes 2, § 16 lõigetes 1, 3 ja 5–6, § 17 lõigetes 1–4, 7 ja 9, § 18 lõigetes 1 ja 4–11, § 19 lõigetes 2, 3 ja 6, § 20 lõigetes 1, 2 ja 4, § 21 lõike 1 punktides 1 ja 2, lõike 2 punktides 3, 4, 9 ja 12–15, § 22 pealkirjas ning lõigetes 1 ja 2, § 23 lõigetes 1–3, 5–8, 10–13, 17, 19 ja 20 ning lõikes 22 asendatakse sõna „EAS” sõnaga „RTK” vastavas käändes;
4) paragrahvi 12 lõike 1 esimene ja teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Taotlused esitatakse taotlusvoorus RTK-le hiljemalt taotlusvooru tähtpäevaks. RTK kuulutab taotlusvooru avatuks teate avaldamisega RTK veebilehel ning avaldab ka sellekohase pressiteate.”;
5) paragrahvi 12 lõikes 3, § 14 lõikes 1 ning § 18 lõigetes 1 ja 4 asendatakse sõnad „e-teenindus” sõnaga „e-keskkond” vastavas käändes;
6) määrust täiendatakse §-dega 24 ja 25 järgmises sõnastuses:
„§ 24. Vaide esitamine ja menetlemine


Varjatud kasumieraldiste maksustamine 2018 - Finantsuudised
Uudised 06. detsember 2017 13:40 Finantsuudised.ee
Varjatud kasumieraldisena tuleb maksustada kontserni emaettevõtjale või emaettevõtja teisele tütarettevõtjale ehk sõsarettevõtjale välja antud laen, kui laenulepingu tingimustest ja laenu kasutamisest nähtub, et laenu ei kavatseta tagasi maksta või see osutub ilmselgelt võimatuks (TuMS § 502 lg 1).
Mis on kontsern, emaettevõtja ja sõsarettevõtja?
Kontsern on ema- ja tütarettevõtete kogum, mis tegutsevad ühtse majandusüksusena ühtse kontrolli all.
Varjatud kasumieraldiste säte kehtib kontserni emaettevõtjale ja sõsarettevõtjale äriseadustiku tähenduses. Äriseadustiku § 6 kohaselt võib kontsern olla:
osaluskontsern, kus emaettevõtjal on tütarettevõtjas häälteenamus ehk üle 50% häältest;
Emaettevõtja tütarettevõtja on ka ühing, kus häälteenamus on teisel tütarettevõtjal või tütarettevõtjal üksinda või koos emaettevõtjaga (äriseadustiku § 6 lg 1).
lepinguline kontsern, kus emaettevõtjal on tütarettevõtjas osalus ja emaettevõtja omab tütarühingu osaniku või aktsionärina lepingu alusel valitsevat mõju (äriseadustiku § 6 lg 2);
faktiline kontsern, kus emaettevõtjal on tütarettevõtjas osalus ja emaettevõtja omab tütarühingu osaniku või aktsionärina reaalselt valitsevat mõju (äriseadustiku § 6 lõige 6).
Emaettevõtjana käsitatakse ka ühingut, kes asub kontsernis laenu andvast tütarettevõtjast ülalpool, samuti mittetulundusühingut ja sihtasutust, kellel on laenu andvas ühingus häälteenamus või valitsev mõju (tulumaksuseaduse (TuMS) § 502 lg 2).
Mida käsitatakse laenu andmisena?
Laenu andmisena käsitatakse laenu- või krediidilepingut või muud samaväärset lepingut, millega laenu või krediiti antakse või tagatakse või muid majanduslikult samaväärseid tehinguid tehakse.
Millal on väljaantud laen käsitatav varjatud kasumi jaotamisena?
Selleks, et otsustada, kas emaettevõtjale või sõsarettevõtjale antud laen on käsitatav varjatud kasumi jaotamisena või mitte, tuleb hinnata ettevõtja majandustegevust tervikuna.
Üldjuhul tuleb eeldada, et mistahes investeeringu tegemine (kaasa arvatud laenu andmine) on ettevõtlusega seotud, kui sellelt on eeldatavasti võimalik saada tulu ning laenu andmine vastab sedalaadi tehingu tavapärastele tingimustele. Samuti tuleb arvestada ka laenu andja ja saaja omavahelisi suhteid (seotus osaluse või juhtimise kaudu, varasem või tulevikus kavandatav koostöö jms). Oluline võib olla arvestada ka laenu andja võimalikke alternatiive investeerimisel ja laenu saaja alternatiivseid võimalusi laenu saamisel.
Et hinnata laenu vastavust tavapärastele tingimustele, tuleb eelkõige tähelepanu pöörata:
laenu tagasimakse tähtajale ja
laenusaaja võimele saadud laenu tagasi maksta.
Maksustamine on õigustatud eelkõige siis, kui laenulepingu tingimustest ja laenu kasutamisest nähtub, et laenu ei kavatseta tagasi maksta või see osutub ilmselgelt võimatuks. Hinnates tagasimaksmise tõenäosust analüüsitakse laenusaaja olemasolevat ja kavandatavat äritegevust, tema äriplaani ja muud majandustegevusega seonduvat informatsiooni. Hinnates laenusaaja suutlikkust laenu tagasi maksta on oluline arvestada ka tagatise olemasolu.
Laen, mis on algselt ettevõtlusega seotud, võib pärast laenulepingu tingimuste hilisemat muutmist (näiteks tagasimakse tähtaja pikendamine vms) osutuda ettevõtlusega mitteseotuks ning kuulub siiski tulumaksuga maksustamisele.
Väljaantud laen on käsitatav varjatud kasumi jaotamisena, kui laenu tagasimaksmine on vähetõenäoline või esinevad asjaolud, mis annavad alust arvata, et laenu andmisega on soovitud vältida või vähendada maksukohustust, näiteks:
laenu andmine ebamõistlikult pikaks ajaks (üle 5 aasta);
ebamõistlik tagasimakse graafik;
tagasimakse tähtaja korduv pikendamine;
laenusumma korduv suurendamine;
laenusumma suuruse sõltumine kasumi suurusest (nt olukorrad, kus igal aastal antakse emaettevõtjale laenu samas suurusjärgus, mis on tütarettevõtja kasum);
laenusaaja tegevus laenusumma kasutamisel viitab ilmselgelt tagasimaksmise võimatusele;
dividendide mittemaksmine
või muu taoline.
Maksustamisel ei ole määrava tähtsusega see, millist intressimäära rakendati. Erandlikel juhtudel võib põhjendatud olla ka intressita laenu andmine, kui laenuandja saab laenutehingust muul viisil kasu, näiteks osa ühise äriprojekti kasumist.
Kuidas varjatud kasumieraldis maksustatakse ja deklareeritakse?
Varjatud kasumieraldis maksustatakse tulumaksuga määras 20/80 ja deklareeritakse maksudeklaratsiooni vorm TSD lisal 7 (esitatakse järgneva kuu 10. kuupäevaks).
Kui varjatud kasumieraldisena maksustatud laen tagastatakse täielikult või osaliselt, on õigus tagastatud summa ulatuses maksta maksuvabalt dividende (TuMS § 50 lõige 11 p 7). Tagastatud laen ja maksuvabad dividendid deklareeritakse samuti maksudeklaratsiooni vorm TSD lisal 7.
Varjatud kasumieraldiste maksustamise säte ja laenude deklareerimise kohustus ei kohaldu residendist aktsiaseltsifondile, krediidiasutusele ja mitteresidendist krediidiasutuse Eesti filiaalile.
Uudised 03. jaanuar 2018, 16:02
Maksud 2018: kontsernisisesed suhted, ettevõtluskonto ja kristallkuul igale...
06. December 2017, 13:40


text:
Vasika varastanud mees sai rahalise karistuse (13)
– 30/03/2009Rubriik: Maakond
Illustreeriv foto. Fotol olev vasikas ei ole antud juhtumiga seotud.
Uduvere laudast vasika varastanud mehel tuleb nüüd rahakotti kergendada ligi 20 000 krooni ulatuses, sest lisaks kohtu poolt mõistetud rahalisele karistusele peab ta hüvitama ka tekitatud kahju.
Tänavu jaanuaris Kaarma valla Uduvere külas Mereranna põllumajandusühistu laudast vasika varastanud 50-aastane Kalev mõisteti kohtus varguses süüdi ning talle määrati 10 000 krooni suurune rahaline karistus. Lisaks sellele tuleb mehel hüvitada omanikule tekitatud 1800 krooni suurune kahju ja tasuda ka sundraha 6525 krooni.
Süüdistuse järgi tungis varem kriminaalkorras karistamata Kalev 16. jaanuari öösel kell 1 sisse TÜ Mereranna Uduvere külas asuvasse farmi ning varastas sealt pullvasika, mille väärtus on 1800 krooni.
Mereranna põllumajandusühistu juht Urmas Lehtsalu ütles toona, et selline juhtum oli neil esmakordne.
Päris märkamatult varas tol ööl siiski tegutseda ei saanud, sest valvur pani tähele, et loomad on rahutud, ja kuulis mingit sahinat. Väidetavalt unustas varas lauta ka mobiiltelefoni, mille abil oli politseil teda pärast lihtsam tuvastada.
Lisatud: 30.03.2009 / 01:19
Teadmiseks toimetajale: “Rahalist karistust” nimetavad vähemalt põhikooli lõpetanud inimesed trahviks. – Kui meelde ei jäänid või aru ei saanud, siis palun lugege uuesti-
Leo Levalale
Lisatud: 30.03.2009 / 10:22
Põhikooli õpilased nimetavad selle võib-olla tõesti trahviks. Kes aga natuke kauem on koolis käinud teavad, et rahatrahvi määrab politsei väärteo korral. Kui inimene läheb kohtu alla ja teda karistatakse kriminaalkorras, siis see on just nimelt rahaline karistus.
Nii,et
Lisatud: 30.03.2009 / 15:24
Lepold Leo!
See kord jäid ise lolliks.
eksrets
Lisatud: 31.03.2009 / 08:53
Poisid, mis te kraaklete! Ega nimi meest või tema tegu riku. Te unustasite oma suures targutamise tuhinas pahateo hoopis ära. Kui keegi on kurja teinud, siis peab ta saama ka teole vastavalt karistatud. Tähtis on asja sisu, mitte pintsak või jope selle ümber.
Lisatud: 03.04.2009 / 17:02
Kas siis Teie arvates trahv ei olegi rahaline karistus? Kui inimene peab karistuseks raha maksma kas politseiniku või kohtu käsul, siis on see minu arvates iikkagi trahvimine. Need mõisted on sünonüümid. Ja kohe päris kindlasti ei ole trahv kehaline karistus.
Ka kohtu poolt määratud karistus on sisuliselt inimese trahvimine. Ja politseinik toimibki lihtsamatel juhtudel oma voli piires kohtunikuna.
Lisatud: 03.04.2009 / 15:10
Tubli poiss Kalev, pane edasi. Mina annan sulle alati!
Lisatud: 06.04.2009 / 18:02
Kohus võib ka süüdistatava süüdimatuks tunnistada. Iga lugeja saab aru, et sisult tähendab see seda, et kohus andis süüdistavale lollipaberid – see aga ei anna kellelegi õigust seda inimest lolliks kutsuda või sel lollil edasi lollina käituda.
Rahatrahv ja rahaline karistus on täiesti erinevad asjad: rahatrahv saadakse määrata ainult süüteo eest, rahaline karistus aga ainult kuritöö eest. Ka nende asjade rakendamine on hoopis erinev.
KARISTUSTE LIIGID JA MÄÄRAD
Kuriteo eest kohaldatavad põhikaristused
§ 44. Rahaline karistus
(1) Kohus võib kuriteo eest mõista rahalise karistuse kolmkümmend kuni viissada päevamäära.
(2) Rahalise karistuse päevamäära suuruse arvutab kohus süüdimõistetu keskmise päevasissetuleku alusel. jne
Väärteo eest kohaldatavad põhikaristused
§ 47. Rahatrahv
(1) Kohus või kohtuväline menetleja võib väärteo eest kohaldada rahatrahvi kolm kuni kolmsada trahviühikut. Trahviühik on rahatrahvi baassumma, mille suurus on kuuskümmend krooni. jne
On veel olemas igasugu lisakaristused, näiteks:
§ 53. Varaline karistus
(1) Mõistes isiku süüdi kuriteos ja karistades teda üle kolmeaastase või eluaegse vangistusega, võib kohus seaduses sätestatud juhtudel mõista lisakaristusena tasumiseks summa, mille suurus jne
Karistusseadustiku
4. peatükk KARISTUSE KOHALDAMINE kirjeldab näiteks sellist asja, nagu Rahalise karistuse, rahatrahvi ja varalise karistuse asendamine” aga mõnel põhikooli haridusega inimesel ju “sisulist vahet pole”.
Lisatud: 06.04.2009 / 11:34
Hr.Saar, kas oleks võimalik mulle samast farmist kevadpühadeks veidi värsket vasikaliha muretseda.
Lisatud: 06.04.2009 / 15:24
Kuule muti või vanamees, kui liha tahad, pead ise loomalt naha nülgima. Ega meie sul mingid tapamajamehed ole. Meie oleme ärimehed, mis sest, et vahel ebaõnnestume.
Lisatud: 07.04.2009 / 08:04
VOLLI JÄLLE PURJUS!
Lisatud: 08.04.2009 / 10:05
Kuule Volli, kui palju sa päevas seda va sulisevat omale nahavahele imed?
Lisatud: 13.04.2009 / 11:28
Volli on ikka täitsa lõpp kutt, minule ta igatahes meeldib. Temaga koos võiks isegi vasikavargile minna. ei siis oleks vahelejäämist karta ja kui jääksimegi vahele, küll siis Volli musta valgeks räägib. Just selliseid mehi oleks meile jõukku vaja.
Lisatud: 15.04.2009 / 07:53
Mullegi kuluks maipühadeks pisku vasikapraad lauale. Kuule Saar, järsku muretsed mullegi vana mobla eest midagi põskepistmiseks.

matches:
Kohus
kohus
§ 44
Kohus
kohus
§ 47
Kohus
§ 53
kohus


MAJANDUS | Alajõe Vallavalitsus - Töö ja puhkus, jõgi, järv - Alajõel sul puhkab närv
Alajõe vallavalitsusMAJANDUS
Alajõe vallas puudub ühisveevärk ja kanalisatsioon ning ei osuta muid kommunaalteenuseid.
2011. aasta seisuga on vallas registreeritud 53 ettevõtjat, kellest enamik tegutseb põllumajanduse, metsanduse ja kalapüügi valdkonnas. Ettevõtlusaktiivsus vallas on aasta-aastalt suurenenud, mille mõju aitab kaasa ka valla arengule.
Peale valla territooriumil registreeritud firmade on suur osa vallas tegutsevatest ettevõtjatest registreeritud väljaspool Alajõe valda. Ettevõtjate põhitegevus on seotud turismi, kalapüügi ja kalatöötlusega. Kala looduslikud ressursid annavad võimaluse selle püügist tulu saamiseks , samuti võimaluse ettevõtluse arendamiseks kalapüügiturismi korraldamise teenuste osutamise alal.
Suurimad kohalikud tööandjad on : PEIPUS OÜ, PEIPUS FISH OÜ, ALAJÕE VALLAVALITSUS, PUHKEKESKUSED JA KOHALIKUD KAUPLUSED.
Terviseamet Ida Talitus
*Terviseameti Ida talitus teostab riiklikku järelevalvet vastavalt rahvatervise seaduse § 131 lg 1 p 1, § 15 lg 1 ja veeseaduse § 394 lg 3 alusel joogivee valdkonnas.
*Info joogivee kvaliteedi- ja kontrollinõuded ning analüüsimeetodid kehtestatud kvaliteedinõuete kohta : http://vtiav.sm.ee
Alajõe valla jäätmehoolduseeskiri
Vastu võetud 12.03.2015 nr 3
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 365 ja jäätmeseaduse § 71 lõike 1 alusel.
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestatakse eesmärgiga säilitada Alajõe vallas (edaspidi vald) puhas ja tervislik elukeskkond, vähendada jäätmete koguseid ning soodustada jäätmete sorteerimist ja taaskasutamist.
(2) Eeskiri määrab kindlaks jäätmehoolduse korra Alajõe valla haldusterritooriumil ning on kohustuslik kõikidele juriidilistele ja füüsilistele isikutele.
(3) Jäätmehooldust ja järelevalvet jäätmekäitluse üle korraldab Alajõe Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) vastavalt jäätmekäitlust reguleerivatele riiklikele õigusaktidele.
Alajõe vallas üksikpuude raiumiseks loa andmise tingimused ja kord
Vastu võetud 12.03.2015 nr 4
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 37 ja looduskaitseseaduse § 45 alusel.
(1) Käesoleva korra eesmärk on Alajõe valla looduse eripära ja väärtuslike maastike või nende üksikelementide kaitsmine.
(2) Korraga kehtestatakse Alajõe valla haldusterritooriumi tiheasustusalal üksikpuude, välja arvatud kasvav mets metsaseaduse tähenduses, raiumiseks loa andmise tingimused ja kord (edaspidi kord).
(3) Raieluba on kirjalik dokument, mis annab õiguse Alajõe valla tiheasustusalal üksikpuu raiumiseks.
(4) Raieluba ei ole vaja taotleda alla 13 cm rinnasdiameetriga puu raiumiseks.