Riigikogu 31.05.2017 seadus; jõustumiskuupäev 01.07.2017
redaktsioon 15.03.2019 [RT I, 13.03.2019, 170]
<_akt_muudetud_aktidega/>
Vastu võetud 31.05.2017
RT I, 16.06.2017, 1
(1) Käesolevas seaduses sätestatakse väljastpoolt Euroopa Liidu (edaspidi liit) tolliterritooriumi Eestisse ja Eestist väljapoole liidu tolliterritooriumi kaupade toimetamise täpsustavad nõuded osas, mis ei ole reguleeritud liidu tollialaste õigusaktidega, ning tollijärelevalve meetmed ja vastutus tollialaste õigusaktide rikkumise eest.
(2) Kui seadusega või liidu õigusaktidega on Maksu- ja Tolliametile pandud keeldude ja piirangutega seotud kaupade üle järelevalve teostamise kohustus, kohaldab amet järelevalve teostamisel käesolevas seaduses ja teistes tollialastes õigusaktides sätestatud tollijärelevalve meetmeid.
(3) Liidu õigusaktides, käesolevas seaduses ja selle alusel antavates õigusaktides ette nähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades liidu õigusaktide ja käesoleva seaduse erisusi. Dokumentide kättetoimetamisele kohaldatakse maksukorralduse seaduses sätestatut.
(4) Käesolevas seaduses kasutatakse termineid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1-101) (edaspidi tolliseadustik), ja selle rakendamiseks antud õigusaktide tähenduses.
§ 2. Vaide menetlemine
Tolli otsuse või toimingu peale vaide esitamine ning selle lahendamine toimub kooskõlas tolliseadustiku artiklitega 44 ja 45 ning maksukorralduse seaduses sätestatud korras.
§ 3. Toll ja tolliametnikud
(1) Toll tolliseadustiku artikli 5 punkti 1 tähenduses on Maksu- ja Tolliamet.
(2) Tolliametnik on Maksu- ja Tolliameti ametnik.
§ 4. Maksu- ja Tolliameti ülesanded tollialaste õigusaktide rakendamisel
Tollialaste õigusaktide rakendamisel on Maksu- ja Tolliameti ülesanne kaitsta ühiskonda ja majandust maksupettuste ja salakaubaveo tõkestamisega, koguda kauba importimisel tasumisele kuuluvaid makse ning hõlbustada Eesti ja liiduväliste riikide vahelist seaduslikku kaubandust.
§ 5. Tolli tegevuseks vajalikud ruumid
(1) Tollil on õigus saada ajutise ladustamise kohas, tollilaos või vabatsoonis selle valdajalt tolli tegevuseks vajalikud tööohutus- ja töötervishoiunõuetele vastavad ruumid, võimaluse korral sisustatud bürooruumid ja tasuta kasutamiseks sidevahendid. Sideteenuste eest tasub toll.
(2) Tollil on õigus saada piiripunktis, postiteenuse osutaja asukohas, samuti sadamas, lennu- või raudteejaamas või muus transpordisõlmes selle valdajalt tolli tegevuseks vajalikud tööohutus- ja töötervishoiunõuetele vastavad ruumid, võimaluse korral sisustatud bürooruumid ja tasuta kasutamiseks sidevahendid, kui toll ei ole valdajaga kokku leppinud teisiti. Kommunaalteenuste, sealhulgas sideteenuste ja elektri eest tasub toll, kui nende eest tasumisele kuuluv summa on arvestatud eraldi.
§ 6. Tolliteenuse kulu arvutamine
(1) Tolliseadustiku artikli 52 lõikes 2 nimetatud tolli eriteenuste eest tasu arvutamisel võetakse aluseks tolliametniku keskmine palgakulu ja transpordikulu.
(2) Tolliametniku keskmine palgakulu arvutatakse eelmise kalendriaasta palgakulu alusel.
(3) Transpordikulu arvutamisel lähtutakse Maksu- ja Tolliameti ametisõidukite kasutamise keskmisest kulust sõidukilomeetri kohta teenuse osutamisele eelnenud kalendriaastal.
(4) Tolliametniku keskmine töötasu ja transpordikulu arvutamise aluseks võetav keskmine kulu sõidukilomeetri kohta avaldatakse Maksu- ja Tolliameti veebilehel.
(5) Eriteenusena osutatud tolliteenuse kulude arvutamise ja tasumise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 7. Maksu- ja Tolliameti ametnike vormiriietus
(1) Maksu- ja Tolliameti ametnikud kannavad teenistuses olles ettenähtud juhtudel vormiriietust. Vormiriietust võivad ette nähtud juhtudel kanda ka Maksu- ja Tolliameti töötajad ning Sisekaitseakadeemia üliõpilased.
(2) Maksu- ja Tolliameti ametnike vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjelduse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Vormiriietuse kandjad, vormiriietuse andmise ja kandmise korra ning kandmise tähtajad määrab Maksu- ja Tolliameti peadirektor või tema volitatud ametnik.
2. peatükk Ohu hindamiseks andmete saamine
§ 8. Ohu hindamiseks andmete saamine riigi andmekogust
Tollil on keeldude ja piirangutega seotud kaupade Eestisse sisseveo ja Eestist väljaveo nõuete rikkumise ohu hindamiseks ning liidu finantshuvide kaitsmiseks õigus saada põhjendatud taotluse alusel riigi andmekogust tasuta andmeid kauba veoga seotud erilubade ja registrikannete ning logistika, sõidukite ja isikute kohta.
§ 9. Ohu hindamiseks andmete saamine ettevõtjalt
(1) Toll võib keeldude ja piirangutega seotud kaupade Eestisse sisseveo ja Eestist väljaveo nõuete rikkumise ohu hindamiseks ning liidu finantshuvide kaitsmiseks kokkuleppel ettevõtjaga, kes tegeleb Eesti ja teiste liidu liikmesriikide vahelise kaubandusega ning postisaadetiste ja reisijate veoga, saada andmeid kauba, kaubaga seotud isikute ja logistika ning reisijate kohta.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete struktuur, edastamise viis ja tähtaeg lepitakse kokku kirjalikult.
3. peatükk Jälitustoimingud, salajane koostöö ja päring sideettevõtjale
§ 10. Andmete kogumine isiku jälitusteabele juurdepääsu ja teenistusse võtmise otsustamiseks
(1) Maksu- ja Tolliamet võib isiku kirjalikul nõusolekul koguda tema kohta isikuandmeid kriminaalmenetluse seadustiku § 1263 lõikes 1 nimetatud jälitustoiminguga ning päringuga sideettevõtjale elektroonilise side seaduse § 1111 lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmete kohta, kui see on vajalik selleks, et otsustada isiku juurdepääs jälitusteabele või isiku teenistusse võtmine Maksu- ja Tolliametisse.
(2) Pärast otsuse tegemist teavitatakse isikut tema suhtes käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud toimingu või päringu tegemisest ning tema soovil tutvustatakse talle toimingutega kogutud andmeid.
§ 11. Salajane koostöö ja konspiratsioonivõtted
(1) Maksu- ja Tolliametil on õigus jälitustoimingute tegemiseks, nende tegemise tagamiseks või teabe kogumiseks kaasata isikuid salajasse koostöösse ja kasutada variisikuid, samuti kasutada konspiratsioonivõtteid politsei ja piirivalve seaduses sätestatud tingimustel.
(2) Isiku kaasamiseks annab kirjaliku loa Maksu- ja Tolliameti peadirektor või tema määratud ametnik.
(3) Variisiku kasutamiseks annab kirjaliku loa Maksu- ja Tolliameti peadirektor.
(4) Konspiratsioonivõtete kasutamiseks vajaliku dokumendi annab välja ning vajaliku muudatuse andmekogus või registris teeb Maksu- ja Tolliameti peadirektori või tema volitatud ametniku põhjendatud taotluse alusel haldusorgan või juriidiline isik, kelle pädevuses on vastavat liiki dokumendi väljaandmine või andmekogus või registris muudatuse tegemine.
§ 12. Päringu tegemine sideettevõtjale
(1) Maksu- ja Tolliamet võib teha päringu elektroonilise side ettevõtjale kriminaalmenetluse seadustiku § 1262 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud alusel sama paragrahvi lõike 3 punktides 1 ja 2 nimetatud isikute kohta järgmiste andmete saamiseks:
2) elektroonilise side ettevõtjale antud elektroonilise side seaduse § 1111 lõigetes 2 ja 3 sätestatud andmed, mida ei ole nimetatud käesoleva lõike punktis 1.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud andmete kohta päringu tegemiseks annab loa prokuratuur. Päringu tegemise loas märgitakse kuupäeva täpsusega ajavahemik, mille kohta andmete küsimine on lubatud.
4. peatükk Andmekogud ja isikuandmete töötlemine
§ 13. E-tolli andmekogu
(1) E-tolli andmekogu pidamise eesmärk on käesoleva seaduse §-s 4 ja tolliseadustiku artiklis 3 sätestatud ülesannete täitmiseks teabe kogumine, töötlemine ja vahetamine.
(11) Andmekogu on maksukorralduse seaduse § 17 lõike 1 alusel asutatud maksukohustuslaste registri alamregister. Andmekogu pidamise kord sätestatakse maksukohustuslaste registri põhimääruses.
(2) E-tolli andmekogu andmed ei ole avalikud, välja arvatud Eesti tollitariifistiku avalikud andmed. Maksukohustuslaste registri põhimääruses sätestatakse valitsusasutused, kellele antakse nende ülesannete täitmiseks juurdepääs andmekogu andmetele.
(3) E-tolli andmekogu vastutav töötleja võib avaldada andmekogu andmeid liidu liikmesriigi tolliasutusele, Euroopa Komisjonile ja rahvusvahelisele organisatsioonile tollialastes õigusaktides sätestatud korras.
§ 14. Tolli automaatne numbrituvastussüsteem
(1) Maksu- ja Tolliamet võib käesoleva seaduse §-ga 4 pandud ülesannete täitmiseks kasutada transpordivahendi ja kaubakonteineri registreerimismärgi jäädvustamiseks automaatset foto- või videosalvestusvahendit.
(2) Automaatse foto- või videosalvestusvahendiga saadud isikustamata andmeid töödeldakse tolli automaatse numbrituvastussüsteemi andmekogus.
(3) Tolli automaatse numbrituvastussüsteemi andmekogu pidamise eesmärk on riiklike maksude kogumise tagamiseks ning maksupettuste ja salakaubaveo tõkestamiseks teabe kogumine Eesti territooriumile, piiripunkti ja vabatsooni sisenevate ning sealt lahkuvate transpordivahendite ja kaubakonteinerite kohta ja selle teabe töötlemine.
(4) Tolli automaatse numbrituvastussüsteemi andmekogu andmed ei ole avalikud. Andmekogule on juurdepääs Maksu- ja Tolliametil, Politsei- ja Piirivalveametil, Kaitsepolitseiametil ning Välisluureametil.
(5) Tolli automaatse numbrituvastussüsteemi andmekogu vastutav töötleja võib avaldada andmekogu andmeid teise riigi tolliasutusele liidu õigusakti või välislepingu alusel toimuva tolli- või maksualase koostöö raames.
(6) Tolli automaatse numbrituvastussüsteemi andmekogu vastutav töötleja on Maksu- ja Tolliamet.
(7) Tolli automaatse numbrituvastussüsteemi andmekogu asutab ja selle põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 15. Läbivalgustuse piltide andmekogu
(1) Maksu- ja Tolliamet töötleb käesoleva seaduse § 30 lõikes 1 nimetatud tehnilise seadmega saadud pilte ja metaandmeid läbivalgustuse piltide andmekogus.
(2) Läbivalgustuse piltide andmekogu pidamise eesmärk on riiklike maksude kogumise tagamiseks ning maksupettuste ja salakaubaveo tõkestamiseks teabe kogumine transpordivahendite ja kaubakonteinerite kohta ja selle teabe töötlemine.
(3) Läbivalgustuse piltide andmekogu andmed ei ole avalikud. Andmekogule on juurdepääs Maksu- ja Tolliametil, Politsei- ja Piirivalveametil, Kaitsepolitseiametil ning Välisluureametil.
(4) Läbivalgustuse piltide andmekogu vastutav töötleja võib avaldada andmekogu andmeid teise riigi tolliasutusele liidu õigusakti või välislepingu alusel toimuva tolli- või maksualase koostöö raames.
(5) Läbivalgustuse piltide andmekogu vastutav töötleja on Maksu- ja Tolliamet.
(6) Läbivalgustuse piltide andmekogu asutab ja selle põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 16. Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu
(1) Maksu- ja Tolliamet töötleb käesoleva seaduse § 9 alusel ettevõtjatelt saadud andmeid riigipiiri ületavate füüsiliste isikute kohta reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogus.
(2) Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu vastutav töötleja on Maksu- ja Tolliamet.
(3) Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu pidamise eesmärk on keeldude ja piirangutega seotud õigusrikkumiste tõkestamiseks teabe kogumine ja töötlemine Eesti territooriumile sisenevate ning sealt lahkuvate füüsiliste isikute kohta.
(4) Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu vastutav töötleja võib avaldada andmekogu andmeid teise riigi tolliasutusele liidu õigusakti või välislepingu alusel toimuva tolli- või maksualase koostöö raames.
(5) Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu andmed ei ole avalikud. Andmekogule on juurdepääs Maksu- ja Tolliametil, Politsei- ja Piirivalveametil, Kaitsepolitseiametil ning Välisluureametil.
(6) Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu asutab ja selle põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 161. Eriliiki isikuandmete töötlemine
Toll võib käesoleva seaduse §-s 4 nimetatud ülesannete täitmiseks, eelkõige ühiskonna ja majanduse kaitsmise eesmärgil maksupettuste ja salakaubaveo tõkestamiseks, töödelda isiku biomeetrilisi andmeid ning terviseandmeid.
§ 162. Isikuandmete esitamisest keeldumine
Tollil on õigus põhjendatud juhul keelduda isikule tema kohta kogutud andmete esitamisest andmesubjekti ja teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitseks.
5. peatükk Esindamine
§ 17. Tolliagentuuri tegevusloa nõue, tegevusloa taotlemine ja väljastamine
(1) Tolliesindajal peab olema tollideklaratsiooni esitamiseks Maksu- ja Tolliameti antud tolliagentuuri tegevusluba.
(2) Tegevusluba ei nõuta, kui tollideklaratsioon esitatakse:
1) tolliseadustiku artikli 18 lõike 2 teises lõigus nimetatud juhul;
2) füüsilise isiku poolt teise füüsilise isiku tolliesindajana, kui esindamine ei ole tema majandustegevus.
(3) Toll keeldub tolliagentuuri tegevusloa andmisest, kui:
1) isikul on kauba importimisel või eksportimisel kogutavate maksude puhul maksuvõlg;
2) isik ei vasta tolliseadustiku artikli 39 punktis a nimetatud tingimusele.
§ 18. Tolliagentuuri tegevusloa peatamine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Toll võib peatada tolliagentuuri tegevusloa, kui tolliagentuuril on tekkinud kauba importimisel või eksportimisel kogutavate maksude puhul maksuvõlg.
(2) Tolliagentuuri tegevusluba tunnistatakse kehtetuks tolliagentuuri kirjaliku taotluse alusel või tolli algatusel.
(3) Tolli algatusel võib tunnistada tolliagentuuri tegevusloa kehtetuks, kui:
1) tolliagentuur ei ole tolli määratud tähtpäevaks tasunud maksuvõlga, mis oli tegevusloa peatamise aluseks;
2) tolliagentuur ei vasta tolliseadustiku artikli 39 punktis a nimetatud tingimusele.
§ 19. Tolliagent
(1) Tolliagentuur tegutseb tolliagentide kaudu. Tolliagent on füüsiline isik, kes on sooritanud tolliagendi eksami ja kellele toll on andnud asjakohase tunnistuse.
(2) Toll võib tolliagendi eksamile mitte lubada isikut, kes ei vasta tolliseadustiku artikli 39 punktis a nimetatud tingimusele.
(3) Tolliagendi eksami läbiviimise ja tunnistuse andmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Toll võib tunnistada tolliagendi tunnistuse kehtetuks, kui isik ei vasta tolliseadustiku artikli 39 punktis a nimetatud tingimusele.
6. peatükk Eesti tollitariifistik ja kauba päritolu
§ 20. Eesti tollitariifistik
(1) Eesti tollitariifistik sisaldab nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 07.09.1987, lk 1-675) kehtestatud Euroopa Liidu integreeritud tollitariifistiku (inglise keeles Integrated Tariff of the European Union, lühend TARIC) andmeid ja Eesti õigusaktidega kehtestatud meetmeid (edaspidi riigisisene meede), mida rakendatakse kauba tolliprotseduurile suunamisel.
(2) Deklarandid ja tolliametnikud juhinduvad tolliformaalsuste käigus kauba suhtes meetmeid kohaldades Eesti tollitariifistikust. Eesti tollitariifistik on avaldatud Maksu- ja Tolliameti veebilehel.
§ 21. Eesti tollitariifistiku haldamine ja muutmine
(1) Eesti tollitariifistikku haldab ja selle õigsuse eest vastutab Maksu- ja Tolliamet koostöös riigisiseste meetmete õigsuse eest vastutavate ministeeriumidega.
(2) Eesti tollitariifistikus sisalduvaid riigisiseseid meetmeid haldava ministeeriumi või valdkonna eest vastutava ministri volitatud asutuse ülesandeks on:
1) hallatava riigisisese meetme integreeritud tollitariifistikule vastavuse tagamine;
2) hallatava riigisisese meetme muudatuse ettevalmistamine;
3) riigisisest meedet sisaldava õigusakti eelnõu Maksu- ja Tolliametile arvamuse avaldamiseks esitamine;
4) hallatavat meedet puudutava informatsiooni väljastamine.
(3) Riigisisesed meetmed sisestab Eesti tollitariifistiku haldusmoodulisse ning neid ajakohastab Maksu- ja Tolliamet.
§ 22. Kauba mittesooduspäritolu tõendava sertifikaadi väljastamine
(1) Kauba mittesooduspäritolu tõendava sertifikaadi väljastab ja kinnitab Eesti Kaubandus-Tööstuskoda. Mittesooduspäritolu tõendava sertifikaadi väljastamine ja kinnitamine on tasuline. Tasu arvutamisel võetakse aluseks kõik Eesti Kaubandus-Tööstuskoja tehtavad kulutused päritolusertifikaatide väljastamiseks ja kinnitamiseks, sealhulgas kulutused infotehnoloogiliseks lahenduseks, töötasudeks, vastutuskindlustuseks ja vormide trükkimiseks.
(2) Mittesooduspäritolu tõendava sertifikaadi vormi, taotlemise ja väljastamise korra ning tasude suurused kinnitab Eesti Kaubandus-Tööstuskoda ja avaldab need oma avalikul veebilehel.
7. peatükk Toimingud kauba tolliterritooriumile toomisel ja sealt väljaviimisel ning kauba deklareerimine
§ 23. Kauba sisenemis- ja väljumisformaalsused
Täpsustavad juhised tolliseadustikus ja selle rakendamiseks antud õigusaktides sätestatud kauba sisenemis- ja väljumisformaalsuste teostamiseks kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 24. Ajutine ladustamine
(1) Ajutise ladustamise koht on selle pidaja valduses olev tolli aktsepteeritud territoorium, ehitis, ruum, statsionaarne mahuti või punkrilaev, kus on tagatud tollijärelevalve all oleva kauba puutumatus.
(2) Tolliseadustiku artiklites 144-149 nimetatud ajutise ladustamise kohta sätestatud nõudeid täpsustavad juhised kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 25. Kauba hoiulevõtmine
Toll võib kaupa ajutiselt ladustada isiku taotlusel, kui tolliasutuses on sellise kauba hoidmiseks ruum ja tingimused. Kauba hoidmiseks võib toll määrata tolliseadustiku artiklis 149 sätestatust lühema tähtaja.
§ 26. Tolliformaalsused reisirongis
(1) Kui liiduvälisesse riiki suunduva reisirongi reisijate ja nende pagasi tolliformaalsused teostatakse väljaspool piiripunkti, ei tohi tolliformaalsuste alustamisest kuni rongi välispiiri ületamiseni kaupu ilma tolli loata rongist maha ega rongile laadida.
(2) Kui liiduvälisest riigist saabuva reisirongi reisijate ja nende pagasi tolliformaalsused teostatakse väljaspool piiripunkti, ei tohi välispiiri ületamisest kuni tolliformaalsuste lõpetamiseni kaupu ilma tolli loata rongist maha ega rongile laadida.
§ 27. Tollideklaratsiooni esitamine
Täpsustavad juhised tolliseadustikus ja selle rakendamiseks antud õigusaktides sätestatud tollideklaratsiooni esitamiseks kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 28. Kaubasaadetis
(1) Kaubasaadetis koosneb kaupadest, mis saadetakse samal ajal samast lähtekohast samalt saatjalt samale saajale samasse sihtkohta sama veodokumendiga.
(2) Toll võib keelduda ühe kaubasaadetise osade kohta nende importimisel eraldi tollideklaratsioone aktsepteerimast.
§ 29. Sularaha deklareerimine
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1889/2005 ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 9-12) artiklis 3 nimetatud summat ületava sularaha kohta esitatakse kirjalik sularaha deklaratsioon.
(2) Käesolevas seaduses kasutatakse sularaha mõistet Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1889/2005 artikli 2 tähenduses.
(3) Kui sularaha ei kanna endaga kaasas füüsiline isik, vaid selle transportimiseks kasutatakse veoteenust, sealhulgas posti- või kullerteenust, esitab sisseveol sularaha deklaratsiooni sularaha saaja ning väljaveol sularaha saatja.
(4) Kui sularaha deklareerimise kohustust ei täideta või kui tollil on alust arvata, et sularaha on saadud kuritegelikul teel või see on seotud rahapesu või terrorismi rahastamisega, on tollil õigus tollikontrolli teostamiseks ja asjaolude väljaselgitamiseks sularaha kuni 48 tunniks kinni pidada.
(5) Sularaha deklareerimise korra, sularaha deklaratsiooni vormi ja selle täitmise juhendi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
8. peatükk Deklaratsiooni õigsuse kontrollimine
§ 30. Riski hindamiseks tehnilise seadme kasutamine
(1) Toll võib riski hindamiseks vajaliku teabe saamiseks kasutada kauba, transpordivahendi, pagasi, postisaadetise ja reisija riiete läbivalgustamiseks tehnilist seadet.
(2) Kui läbivalgustamise käigus kauba pakendit, transpordivahendit, reisija pagasit ega postisaadetist ei avata, ei käsitata läbivalgustamist käesoleva seaduse §-des 63-66 nimetatud läbivaatusena.
§ 31. Läbivaatuse akt
(1) Kauba, transpordivahendi, pagasi või reisija läbivaatuse tulemused kajastatakse läbivaatuse aktis.
(2) Kui pagas vaadatakse läbi reisija juuresolekul ja läbivaatuse käigus ei avastata korrarikkumisele viitavaid asjaolusid või kui transpordivahendi läbivaatuse käigus selles olevat kaupa ei teisaldata, siis läbivaatuse akti ei vormistata, välja arvatud kui asjaomane isik seda nõuab.
§ 32. Kaubakoguste mõõtmine
(1) Tollialaste õigusaktide alusel tehtud mõõtmiste korral peab mõõtetulemuste jälgitavus olema tõendatud mõõteseaduse alusel.
(2) Tollialastes õigusaktides nimetatud juhtudel on kauba valdaja kohustatud omal kulul korraldama kaubakoguste mõõtmise tolliformaalsuste käigus ja esitama tollile mõõtmise tulemusi kajastava dokumendi.
(3) Kauba läbivaatuse käigus korraldab kaubakoguste mõõtmise kauba valdaja, deklarant või tolliprotseduuri pidaja tolliametniku suulise korralduse alusel.
§ 33. Kaubast proovide ja näidiste võtmine
Kaubast proovide ja näidiste võtmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 34. Tollikontrolli suunatud kaup
Kaubaga, mille suhtes on toll andnud teada, et soovib seda kontrollida, ei ole ilma tolli loata toimingute ja tehingute tegemine lubatud. Ilma tolli loata tehtud toiming või tehing on tühine.
§ 35. Tollideklaratsiooni muutmine ja kehtetuks tunnistamine pärast kauba vabastamist
(1) Pärast kauba vabastamist võib tollideklaratsiooni muuta või selle kehtetuks tunnistada kooskõlas tolliseadustiku artiklitega 173 ja 174, esitades tollile kirjaliku taotluse, kus on põhjendatud tollideklaratsiooni muutmise vajadust ja lisatud muudatust tõendavad dokumendid.
(2) Toll lubab tollideklaratsiooni muuta, kui deklareeritud andmetes ilmnenud vea tõttu on muutunud:
1) kauba märgitud kogus või tolliväärtus vähemalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 471/2009, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95 (ELT L 152, 16.06.2009, lk 23-29), artikli 3 lõikes 4 nimetatud statistilise läve võrra;
4) käibemaksu summa ja isik, kelle eest deklaratsioon on esitatud, ei ole Eesti käibemaksukohustuslane.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetamata juhtudel ei pea toll lubama tollideklaratsiooni muutmist, kui deklareeritud andmetes ilmnenud viga ei takista deklarandil oma kohustusi täita asjakohasel tolliprotseduuril.
(4) Kui tollideklaratsioonist tulenevat maksukohustust on muudetud maksuotsusega, siis ei saa tollideklaratsiooni muuta käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 sätestatud korras, vaid rakendatakse maksukorralduse seaduses sätestatud maksuotsuse muutmise ja kehtetuks tunnistamise korda.
(5) Kui toll avastab vea tollideklaratsioonis deklareeritud andmetes, teavitatakse deklaranti ja kaudse esindamise korral ka esindatavat tollideklaratsiooni muutmise vajadusest teatisega, milles on määratud tähtaeg tollideklaratsiooni muutmise taotluse esitamiseks.
(6) Kui deklarant või esindatav ei esita tollile käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud teatises märgitud tähtaja jooksul taotlust ega põhjendatud vastuväiteid teatises viidatud muudatustele, nõutakse maksusumma sisse maksukorralduse seaduses sätestatud korras.
(7) Täpsustavad juhised tollideklaratsiooni muutmise ja kehtetuks tunnistamise taotluse esitamiseks kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 36. Tollivõla aegumine
Kui tollivõlg on tekkinud sellise toimingu tagajärjel, mille eest võis selle tegemise ajal algatada kriminaalmenetluse, on tollivõlast võlgnikule teatamise tähtajaks viis aastat.
9. peatükk Eriprotseduurid
§ 37. Tolliladu
Tolliladu on selle pidaja valduses olev tolli aktsepteeritud territoorium, ehitis, ruum, statsionaarne mahuti või punkrilaev, kus on tagatud tollijärelevalve all oleva kauba puutumatus.
§ 38. Vabatsoon
(1) Tolliseadustiku artiklis 243 nimetatud vabatsoon on territoorium, mis on ümbritsetud piirdega.
(2) Vabatsooni piire peab olema täies pikkuses jälgitav, ilma abivahenditeta lahtimonteerimatu ja välistama transpordivahendi läbisõidu jälgi jätmata.
(3) Vabatsooni sissepääsud peavad olema tähistatud sildiga, mis teavitab ilma loata sisenemise keelust.
§ 39. Vabatsooni määramine
(1) Vabatsooni määrab Vabariigi Valitsus oma korraldusega, milles sätestatakse vabatsooni valdaja nimi, asukoht, piirid ning sisse- ja väljapääsud.
(2) Vabatsoon määratakse Eesti territooriumi välispiiril asuvasse transpordisõlme või selle lähedusse.
§ 40. Vabatsooni määramise taotlemine
(1) Taotluse vabatsooni määramiseks esitab territooriumi omanik või seaduslik valdaja Rahandusministeeriumile.
(2) Vabatsooni määramise taotlusele lisatakse:
1) tõend territooriumi seadusliku valduse kohta;
2) vabatsooni määramise majandusliku vajaduse põhjendus;
3) kavandatava tegevuse kirjeldus;
4) vabatsooni territooriumi asendiplaan;
5) vabatsooni piiripunktide ning sisse- ja väljapääsude koordinaadid;
6) vabatsoonis tegutsema hakkavate isikute nimekiri.
(3) Majandusliku vajaduse kindlakstegemisel hinnatakse eelkõige, kas loodetav majanduslik kasu tuleneb otseselt soovitud tegevusest vabatsoonis või on soovitud tegevust võimalik teha ka väljaspool vabatsooni ja vabatsoon ei lisa sellele tegevusele lisaväärtust.
§ 41. Vabatsooni määramise otsustamine
(1) Rahandusministeerium kooskõlastab vabatsooni määramise taotluse tolliga.
(2) Toll jätab taotluse kooskõlastamata, kui:
1) tollijärelevalve teostamine vabatsoonis eeldab ebaproportsionaalseid haldusmeetmeid;
2) vabatsoon ei vasta tollialastes õigusaktides sätestatud nõuetele.
(3) Vabatsooni määramisest keeldutakse, kui:
1) toll ei kooskõlasta taotlust;
2) vabatsooni määramine ei ole majanduslikult põhjendatud.
(4) Otsus vabatsooni määramise või sellest keeldumise kohta tehakse 120 päeva jooksul taotluse saamise päevast arvates.
§ 42. Vabatsooni valdaja kohustused
Vabatsooni valdaja:
1) koostab ja kooskõlastab tolliga vabatsooni töökorralduse;
2) teavitab vabatsoonis tegutsevaid isikuid vabatsooni töökorraldusest ja muudest vabatsooni territooriumil kehtivatest eeskirjadest;
3) korraldab vabatsooni piiride ning sisse- ja väljapääsude valve.
§ 43. Vabatsooni piiride ning sisse- ja väljapääsude muutmine ning vabatsooni määramise kehtetuks tunnistamine
(1) Taotluse vabatsooni piiride ning sisse- ja väljapääsude muutmiseks esitab vabatsooni valdaja Rahandusministeeriumile.
(2) Taotlusega koos tuleb esitada:
1) põhjendus vabatsooni piiride ning sisse- ja väljapääsude muutmiseks;
2) vabatsooni piiripunktide ning sisse- ja väljapääsude uued koordinaadid;
3) uus vabatsooni territooriumi asendiplaan.
(3) Vabatsooni määramine tunnistatakse kehtetuks, kui:
1) vabatsoon ei vasta enam tollialastes õigusaktides ette nähtud nõuetele;
2) vabatsoon ei ole enam majanduslikult põhjendatud;
3) seda taotleb vabatsooni valdaja.
(4) Vabatsooni piiride ning sisse- ja väljapääsude muutmise ning vabatsooni määramise kehtetuks tunnistamise otsustab Vabariigi Valitsus korraldusega.
§ 44. Vabatsoonis tegutsemine
(1) Vabatsoonis kauba ladustamiseks või töötlemiseks peab isikul olema tolli luba. Tolli loa saamiseks esitab isik tollile taotluse.
(2) Isikule, kelle tegevus ei ole seotud vabatsoonis kauba ladustamise või töötlemisega, võimaldatakse tolliseadustiku artikli 244 lõikes 2 nimetatud tegevusi tollile eelnevalt esitatud kirjaliku teate alusel. Teates on täpsustatud, millist tegevust kavandatakse.
(3) Toll teeb otsuse vabatsoonis tegutsemise loa väljastamise kohta 60 päeva jooksul taotluse saamise päevast arvates.
(4) Täpsustavad juhised vabatsoonis tegutsemiseks kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 45. Vabatsoonis tegutsemise loa väljastamine, kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Toll keeldub vabatsoonis tegutsemise loa väljastamisest, kui:
1) taotletava tegevuse tagajärjel raskeneb tollijärelevalve teostamine;
3) isiku raamatupidamine ei võimalda tollil tema tegevust kontrollida;
6) isikul on kauba importimisel ja eksportimisel kogutavate maksude maksuvõlg.
(2) Toll võib keelduda vabatsoonis tegutsemise loa väljastamisest, kui taotlejat on taotluse esitamise päevale eelnenud aasta jooksul korduvalt karistatud käesolevas seaduses nimetatud väärteo eest, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 2000 euro, või kui ta on toime pannud karistusseadustiku §-s 391 või 393 nimetatud kuriteo, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud.
(3) Toll võib peatada vabatsoonis tegutsemise loa kehtivuse kuni kaheks kuuks ja määrata peatamise aluseks olnud asjaolude kõrvaldamiseks tähtaja, kui:
1) isik rikub vabatsoonis tegutsemise tingimusi;
2) esineb käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3, 4, 5 või 6 nimetatud asjaolu.
(4) Vabatsoonis tegutsemise luba tunnistatakse kehtetuks isiku kirjaliku taotluse alusel või tolli algatusel.
(5) Toll võib vabatsoonis tegutsemise loa kehtetuks tunnistada, kui:
1) isikut on eelmise aasta jooksul korduvalt karistatud käesolevas seaduses nimetatud väärteo eest, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 2000 euro, või kui ta on toime pannud karistusseadustiku §-s 391 või 393 nimetatud kuriteo, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud;
2) luba on peatatud käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel ja isik ei ole tähtpäevaks kõrvaldanud asjaolusid, mis olid loa kehtivuse peatamise aluseks;
3) vabatsooni valdaja on taotlenud vabatsooni määramise kehtetuks tunnistamist.
§ 46. Eriprotseduurid
Tolliseadustiku artiklis 210 loetletud eriprotseduuride kohta sätestatud nõudeid täpsustavad juhised võib valdkonna eest vastutav minister kehtestada määrusega.
10. peatükk Tollisoodustused ja tolliformaalsuste lihtsustamine
§ 47. Liikmesriikidevahelist reisi teostavale vee- ja õhusõidukile toimetatava tarbevaru maksuvabastus
(1) Liikmesriikidevahelist reisi teostavale vee- ja õhusõidukile toimetatav tarbevaru on vabastatud imporditollimaksudest.
(2) Tarbevaru on reisi ajal tarbimiseks vajalik kaup, mis sihtpunkti jõudes on täielikult või osaliselt ära kasutatud.
§ 48. Vee- ja õhusõidukile ning raudteeveeremile toimetatava varu tolliformaalsused
(1) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega tolliformaalsused, mida kohaldatakse:
1) riikidevahelisi reise teostavale vee- ja õhusõidukile toimetatavale varule;
2) raudteeveeremile toimetatavale varule;
3) rahvusvahelistes vetes sõitva otsingu-, pääste-, jäämurde- või merereostustõrjetöödega tegeleva veesõiduki varule.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel kehtestatud määrust ei rakendata kauba puhul, mis toimetatakse ettevõtlusega mitteseotud huvi- või lõbusõiduks kasutatavale vee- või õhusõidukile.
§ 49. Riigikaitse- ja julgeolekuotstarbelise kauba ja välislepingu alusel maksudest vabastatud kauba tolliformaalsused
(1) Toll ei kontrolli riigikaitse- ja julgeolekuülesannet täitva üksuse transpordivahendit ega tehnikat, kui ei ole alust arvata, et seal leidub kaupa, mida ei vajata teenistusülesannete täitmisel.
(2) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega tolliformaalsused:
1) Kaitseväe, Kaitseliidu, Välisluureameti, Politsei- ja Piirivalveameti, Kaitsepolitseiameti ning Päästeameti julgeoleku-, kaitse- või päästeülesannet täitva üksuse kaubale;
2) Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmesriigi relvajõudude üksuse kaubale;
3) välisriigi relvajõudude liikme, välisriigi relvajõudude tsiviilkoosseisu liikme, rahvusvahelise sõjalise peakorteri liikme ja nende ülalpeetavate, samuti välisriigi relvajõudude töötaja ja rahvusvahelise sõjalise peakorteri lepingupartneri töötaja isiklikuks kasutamiseks mõeldud kaubale, mis on välislepingu alusel vabastatud maksudest.
§ 50. Välislepingu maksuvabastuse rakendamine
(1) Diplomaatiliste suhete Viini konventsiooni, konsulaarsuhete Viini konventsiooni ja Riigikogu ratifitseeritud välislepingu alusel maksuvabalt imporditud kaupa ei ole lubatud selle kauba vabasse ringlusse lubamise päevast alates kolme aasta jooksul tasuta ega tasu eest kasutada anda, kasutada tagatisena ega võõrandada, välja arvatud teisele sama soodustuse kasutamise õigusega isikule.
(2) Mis tahes tasuta või tasu eest kasutada andmise, tagatisena kasutamise või võõrandamise korral enne käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaja lõppemist tuleb maksta tähtaja lõppemiseni jäänud iga kuu või selle osa eest üks kolmekümnekuuendik sellest imporditollimaksude summast, mis oleks tulnud tasuda kauba vabasse ringlusse lubamisel, kui isikul ei oleks olnud imporditollimaksuvabastuse saamise õigust.
§ 51. Diplomaatilise saadetise puutumatus
(1) Välisriigi ja Eesti diplomaatiline post ja konsulaarsaadetis (edaspidi diplomaatiline saadetis) võib sisaldada üksnes ametialaseks kasutamiseks ette nähtud dokumente ja kaupa.
(2) Diplomaatiline saadetis tähistatakse hästi nähtavate ja selle sisule viitavate väliste märkidega.
(3) Toll ei ava ega pea kinni diplomaatilist saadetist.
(4) Kui tollil on riski hindamisele tuginedes alust arvata, et diplomaatiline saadetis sisaldab kaupa, mis ei ole ette nähtud üksnes ametialaseks kasutamiseks, on tollil õigus paluda, et adressaat või lähetajariigi volitatud isik avaks saadetise tolliametniku juuresolekul. Saadetise avamisest keeldumise korral saadetakse see lähetaja kulul tagasi.
(5) Rahvusvahelise sõjalise peakorteri saadetisele kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõikeid 1-4 juhul, kui see tuleneb välislepingust.
(6) Välisesinduse ning välisesinduse töötaja ja tema perekonnaliikme kõigist maksudest vabastatud kauba tolliformaalsused kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 52. Ajatundlikud kaubad
(1) Loomi ja linde ning kiirestiriknevat toitu, meditsiinis kasutatavaid rakke, kudesid ja elundeid ning muid ajatundlikke kaupu (edaspidi ajatundlikud kaubad) sisaldava kaubasaadetise piiriületuse kiirendamiseks teostatakse tolliformaalsused eelisjärjekorras.
(2) Ajatundlike kaupade nomenklatuuri kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
11. peatükk Kauba maanteeveoga seotud erisätted
§ 53. Sõiduki massi rahvusvahelise tunnistuse väljastamine
(1) Veoettevõtja soovil väljastatakse talle kaupade piirikontrolli tingimuste kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooni 8. lisa (edaspidi konventsiooni 8. lisa), mis on Euroopa Liidu nimel heaks kiidetud nõukogu otsusega 2009/161/EÜ (ELT L 55, 27.02.2009, lk 21-39), teise liite kohane sõiduki massi rahvusvaheline tunnistus.
(2) Sõiduki massi rahvusvahelise tunnistuse võib väljastada isik, kes on pädev mõõtja mõõteseaduse tähenduses ja kes vastab konventsiooni 8. lisa teises liites nimetatud tingimustele.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isik peab sõiduki massi rahvusvahelise tunnistuse väljastamise tegevusalal tegutsemiseks esitama majandustegevusteate.
(4) Konventsiooni 8. lisa artikli 5 lõikes 2 nimetatud teabe avaldamise ja edastamise eest vastutab Maksu- ja Tolliamet.
§ 54. TIR-märkmike kasutamise loa andja
(1) TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo konventsiooni (edaspidi TIR-konventsioon) 9. lisa II osa kohane TIR-märkmike kasutamise loa andmiseks pädev haldusorgan on Maksu- ja Tolliamet.
(2) Valdkonna eest vastutav minister võib TIR-märkmike kasutamise loa andmise ülesande halduslepinguga üle anda TIR-konventsiooni 9. lisa I osas nimetatud nõuetele vastavale ühingule (edaspidi garantiiühing).
§ 55. TIR-märkmike kasutamise loa taotlemine
(1) Isik, kes soovib saada loa TIR-märkmike kasutamiseks, esitab taotluse TIR-märkmike kasutamise loa andjale ning lisab taotlusele enda kohta järgmised andmed ja dokumendid:
1) auditeeritud majandusaasta aruanne või juhatuse liikme allkirjastatud majandusaasta aruanne, kui seadusest ei tulene auditeerimiskohustust;
2) autoveoseaduse §-s 4 nimetatud ühenduse tegevusloa number ja kehtivusaeg;
3) rahvusvahelisel veol kasutatavate sõidukite registreerimisnumbrid, nende sõidukite omanike nimed, ja kui sõiduki omanik ei ole TIR-märkmike kasutamise loa taotleja, ka sõiduki vastutava kasutaja nimi;
4) autoveoseaduse §-s 8 sätestatud nõuetele vastavate veokorraldusjuhtide nimed, isikukoodid ja ametipädevust tõendavate dokumentide koopiad;
5) autoveoseaduse § 36 lõike 2 punktis 1 nimetatud tingimustele vastavate veoautojuhtide nimed, isikukoodid ja autojuhi ameti- või täienduskoolituse läbimist tõendavate dokumentide koopiad;
6) TIR-konventsiooni nõuete täitmise kinnitus vastavalt TIR-konventsiooni 9. lisa II osa punkti 1 alapunktile e.
(2) Kui TIR-märkmike kasutamise loa taotleja ei ole käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud sõiduki omanik, peab TIR-märkmike kasutamise loa taotleja olema märgitud sõiduki registreerimistunnistusele vastutava kasutajana.
§ 56. Loakomitee
(1) Loakomitee on pädevate asutuste esindajatest moodustatud organ, mille ülesandeks on hinnata TIR-märkmike kasutamise luba taotleva isiku vastavust TIR-konventsiooni nõuetele, pädevust rahvusvahelise veo teostajana, oluliste või korduvate tolli- või maksuseaduste rikkumiste puudumist ja isiku finantsolukorra usaldusväärsust.
(2) Loakomitee koosseisu kinnitab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga. Loakomitee liikmeks määravad oma esindaja garantiiühing, Maksu- ja Tolliamet ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium. Igale loakomitee liikmele nimetatakse vähemalt üks asendusliige.
§ 57. TIR-märkmike kasutamise loa andmine
(1) TIR-märkmike kasutamise loa andja edastab käesoleva seaduse § 55 kohase taotluse loakomiteele.
(2) Loakomitee teeb loa andmise või sellest keeldumise kohta konsensuse alusel TIR-märkmike kasutamise loa andjale põhjendatud ettepaneku.
(3) TIR-märkmike kasutamise loa andja teeb TIR-märkmike kasutamise loa andmise või sellest keeldumise kohta kirjaliku otsuse 30 päeva jooksul käesoleva seaduse § 55 kohase taotluse saamisest arvates ning teeb selle teatavaks taotlejale ja garantiiühingule.
§ 58. TIR-märkmike kasutamise võimaldamine
Garantiiühing võimaldab TIR-märkmike kasutamise loa saanud isikul TIR-märkmikke kasutada lepingu alusel, kui isik on täitnud tagatise saamiseks esitatud nõuded ja tasunud TIR-märkmike kasutamise tasud. Nimetatud nõuded ja tasud avaldatakse garantiiühingu kodulehel.
§ 59. TIR-märkmike kasutamise loa peatamine ja kehtetuks tunnistamine
(1) TIR-märkmike kasutamise loa saanud isik teavitab viivitamata loa andjat muudatustest käesoleva seaduse § 55 lõike 1 punktides 2-5 nimetatud andmetes.
(2) Kui loakomitee liige saab teabe, et TIR-märkmike kasutamise loa saanud isik on rikkunud TIR-konventsiooni nõudeid, esitab loakomitee liige viivitamata loa andjale kirjalikult põhjendatud ettepaneku loa peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks.
(3) TIR-märkmike kasutamise loa andja otsustab loa kehtivuse peatamise või kehtetuks tunnistamise.
(4) TIR-märkmike kasutamise loa kehtivuse peatamise korral teatab loa andja loa saanud isikule kirjalikult loa peatamise põhjused ja annab tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui TIR-märkmike kasutamise loa saanud isik ei ole puudusi määratud tähtpäevaks kõrvaldanud ega taotlenud puuduste kõrvaldamise tähtaja pikendamist, tunnistab loa andja loa kehtetuks.
Riiklikku järelevalvet tollialaste õigusaktide täitmise üle teostab Maksu- ja Tolliamet.
Maksu- ja Tolliamet võib käesolevas seaduses ja käesoleva seaduse § 1 lõikes 4 nimetatud liidu õigusaktides sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30-34 ja 44-52 nimetatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras käesolevas seaduses ning käesoleva seaduse § 1 lõikes 4 nimetatud liidu õigusaktides sätestatud erisustega.
§ 62. Tollitõkendid
(1) Tollitõkend on identifitseerimisvahend, mille tolliametnik paigaldab kaubale, pakendile või transpordivahendile kauba identifitseerimiseks või puutumatuse tagamiseks. Ühele objektile võib panna mitu tollitõkendit.
(2) Tollitõkend peab olema paigaldatud nii, et seda rikkumata ega pakendile või transpordivahendile sissemurdmisjälgi jätmata ei ole kaubale juurdepääs võimalik.
(3) Kui toll paigaldab või eemaldab tollitõkendi, teeb tolliametnik selle kohta märke üld- või tollideklaratsioonile, läbivaatuse aktile, väärteoprotokollile, otsusele või muule asjakohasele dokumendile.
(4) Tollitõkendi purunemisest, kaotsiminekust või ettenägematus olukorras eemaldamisest, samuti sissemurdmisjälgedest või muudest kahjustustest peab kauba valdaja viivitamata tolli teavitama.
(5) Tollitõkendi eemaldab toll või asjaomane isik, kui toll on andnud isikule selleks loa kirjalikult või elektroonilise andmetöötlussüsteemi vahendusel.
§ 63. Kauba ja transpordivahendi läbivaatus
(1) Erandina korrakaitseseaduse § 49 lõikest 3 on tollil õigus ohu ennetamiseks kaup või transpordivahend läbi vaadata ka valdaja juuresolekuta, kui kauba või transpordivahendi valdajat ei ole võimalik mõistliku aja jooksul tuvastada või kui valdaja keeldub kauba või transpordivahendi läbivaatuse juures viibimast.
(2) Läbivaatuse akti koostamisel lähtutakse käesoleva seaduse §-s 31 sätestatust.
§ 64. Pagasi läbivaatus
(1) Tolliametnik võib läbi vaadata Eesti ja liiduvälise riigi vahelist piiri ületava, samuti sadama või lennujaama transiitreisijate alal viibiva reisija pagasi.
(2) Sadama või lennujaama transiitreisijate alal viibiva reisija pagasi võib tolliametnik läbi vaadata ohukahtluse korral.
(3) Kontrollitav isik peab tolliametnikule oma pagasi ette näitama ja lahti pakkima.
(4) Läbivaatuse akti koostamisel lähtutakse käesoleva seaduse §-s 31 sätestatust.
§ 65. Reisija läbivaatuse erisused
(1) Enne reisija läbivaatust võib temaga samast soost tolliametnik reisijat ja tema riideid väliselt kombata ning tema riided läbi valgustada, et teha kindlaks deklareerimisele kuuluva, kuid tollile esitamata, samuti keeldude või piirangutega seotud kauba olemasolu.
(2) Tolliametnik võib reisija läbi vaadata korrakaitseseaduse §-s 48 sätestatud alusel ja korras.
§ 66. Postisaadetise läbivaatus
(1) Kaupa sisaldav liiduvälisest riigist saabunud rahvusvaheline postisaadetis vaadatakse läbi postiteenuse osutaja ajutise ladustamise kohas enne postisaadetise väljastamist saajale, liiduvälisesse riiki lähetatav saadetis vaadatakse läbi pärast selle saatjalt vastuvõtmist või vastuvõtmise ajal.
(2) Postisaadetise läbivaatuseks võib toll nõuda postiteenuse osutajalt saadetise avamist. Saadetise avab ja sulgeb postiteenuse osutaja vastutav töötaja tolliametniku juuresolekul.
(3) Kui postisaadetis sisaldab kaupa, mille importimisel või eksportimisel on nõutav sanitaar-, veterinaar-, taimetervise või muu kontroll, esitab postiettevõtja tollile vastava kontrolli läbimist tõendava dokumendi.
§ 67. Vahetu sunni kasutamine
(1) Maksu- ja Tolliamet kasutab vahetut sundi korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
(2) Maksu- ja Tolliameti erivahendid on:
2) eriotstarbeline valgus- ja heliseadeldis;
3) eriotstarbeline värvimis- ja märgistusvahend;
4) suitsu-, heli-, valgus- või muud efekti või pisaravoolust või valuaistingut esile kutsuvad granaadid ja padrunid;
(3) Maksu- ja Tolliameti teenistusrelvad on:
1) külmrelvadest kumminui ja teleskoopnui;
2) gaasirelvad;
3) tulirelvad.
(4) Maksu- ja Tolliameti ametniku erivahendite kandmise ja hoidmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(5) Maksu- ja Tolliameti ametniku enesekaitsevahendid on vahetu sunni kohaldamisel ametniku või teenistuslooma füüsilise ohutuse tagamiseks kasutatavad esemed.
(6) Maksu- ja Tolliameti ametniku enesekaitsevahendite loetelu ja enesekaitsevahenditele esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 68. Tulirelva kasutamine
(1) Maksu- ja Tolliameti ametnikul on õigus kanda ja kasutada tulirelva.
(2) Tulirelva kasutamisel järgib Maksu- ja Tolliameti ametnik korrakaitseseaduse §-s 81 sätestatut.
(4) Maksu- ja Tolliameti ametnik on kohustatud tulirelva kasutamise juhtudest viivitamata teatama oma struktuuriüksuse juhile.
13. peatükk Vastutus tollialaste õigusaktide rikkumise eest
§ 69. Kauba ebaseaduslik Eestisse või Eestist välja toimetamine
(1) Deklareeritava kauba või sularaha liiduvälisest riigist Eestisse või Eestist liiduvälisesse riiki toimetamise eest tollikontrollist kõrvale hoides, kaupa või sularaha deklareerimata jättes, seda vale tariifse klassifikatsiooniga või kirjeldusega deklareerides või muul pettuslikul viisil toimides -
(3) Käesolevas paragrahvis nimetatud väärteo katse on karistatav.
§ 70. Ebaseaduslikud toimingud Eesti ja liiduvälise riigi vahel kaubaga, mille suhtes kehtivad keelud ja piirangud
(1) Kohustusliku dokumendita või riikliku registri kandeta kauba, mille suhtes kehtivad piirangud, või keelatud kauba liiduvälisest riigist Eestisse või Eestist liiduvälisesse riiki toimetamise või tolliprotseduurile deklareerimise eest -
§ 71. Ebaseaduslikud toimingud liidu liikmesriikide vahel kaubaga, mille suhtes kehtivad keelud ja piirangud
(1) Kohustusliku dokumendita või riikliku registri kandeta kauba, mille suhtes kehtivad piirangud, või keelatud kauba teisest liidu liikmesriigist Eestisse või Eestist teise liidu liikmesriiki toimetamise eest selliste keeldude ja piirangute korral, mille riiklikku järelevalvet teostab toll, -
§ 72. Ebaseaduslikud toimingud Eestis oleva kaubaga
(1) Liiduvälisest riigist Eestisse tollisoodustusega toimetatud või tollijärelevalve all oleva kaubaga tehtavate teadvalt ebaseaduslike toimingute või tehingute eest -
§ 73. Vabatsoonis kehtivate nõuete rikkumine
(1) Vabatsoonis teadvalt tolli loata tegutsemise või ehitise rajamise eest -
§ 74. Kauba ladustamise nõuete rikkumine
(1) Ajutise ladustamise kohas, tollilaos või vabatsoonis kauba ladustamise või kauba üle arvestuse pidamise nõuete rikkumise eest -
§ 75. Transpordivahendiga seotud tollialaste õigusaktide rikkumine
(1) Tollialastes õigusaktides ette nähtud kohas või teenistuskohustusi täitva tolliametniku märguandel transpordivahendi peatamata jätmise või tolliformaalsuste teostamisel transpordivahendiga ilma tolli loata edasisõitmise eest -
§ 76. Tollitõkendi rikkumine
(1) Tollitõkendi rikkumise või omavolilise eemaldamise eest või tollitõkendiga kaitstud transpordivahendisse tungimise eest -
§ 77. Ebaseaduslikud toimingud tollijärelevalve all oleva veosega
(1) Tollijärelevalve all oleva veose tahtliku avamise, ümberpakkimise, ümber- või mahalaadimise eest tolli loata, samuti sellise tegevuse tahtliku võimaldamise eest -
§ 78. Konfiskeerimine
(1) Kohtuväline menetleja või kohus võib kohaldada käesoleva seaduse §-des 69-72 nimetatud väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud eseme või aine konfiskeerimist vastavalt karistusseadustiku §-le 83.
(2) Kohtuväline menetleja või kohus võib konfiskeerida tollialaste õigusaktide rikkumise eesmärgil eriliselt ümber ehitatud transpordivahendi, millega või mille abil pandi toime tollialaste õigusaktide rikkumine.
(3) Kinni peetud, riigi omandisse üle läinud ja tolli konfiskeeritud kaupa hoitakse tolli valduses või see paigutatakse hoiule tollilattu või tolli aktsepteeritud kohta, kui kauba mõõtmed ja olemus seda võimaldavad.
§ 79. Menetlus
Käesoleva seaduse §-des 69-77 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on Maksu- ja Tolliamet.
14. peatükk Kauba riigi omandisse üleminek, võõrandamine ja hävitamine
§ 80. Kauba riigi omandisse üleminek tolli otsusel
(1) Tolliseadustiku artikli 198 lõikes 1 nimetatud olukorras oleva kauba puhul teatab toll kirjalikult deklarandile, tolliprotseduuri pidajale või kauba valdajale oma kavatsusest teha kauba riigi omandisse ülemineku otsus.
(2) Kui tegemist ei ole keelatud kaubaga, mille riigi omandisse üleminek tuleneb seadusest, määrab toll käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teates tähtaja tollialastest õigusaktidest tulenevate nõuete täitmiseks.
(3) Toll ei tee kauba riigi omandisse ülemineku otsust, kui tollialastes õigusaktides sätestatud nõuded täidetakse.
(4) Tollil on õigus võtta konfiskeeritud kauba kaubapartiist põhjendatud kogus kaupa õigusrikkumiste ennetustöös kasutamiseks.
§ 81. Kauba riigile loovutamine kauba valdaja taotlusel
(1) Kui kauba valdaja soovib kauba riigile loovutada, esitab ta kauba asukoha järgsele tolliasutusele kirjaliku taotluse.
(2) Kauba riigi omandisse ülemineku otsuse teeb toll kümne päeva jooksul sellekohase taotluse saamise päevast arvates.
(3) Kaupa ei saa riigile loovutada, kui kaup ei ole hõlpsasti realiseeritav, selle realiseerimisega kaasnevad tarbetud halduskulud või sellise kauba vabasse ringlusse lubamine ei ole õigusaktidega lubatud.
(4) Kauba riigile loovutamise täpsustavad juhised kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 82. Riigi omandisse üle läinud kauba ja transpordivahendi võõrandamine ja hävitamine
(1) Riigi omandisse üle läinud kaup võõrandatakse riigivaraseaduses sätestatud korras.
(2) Kui riigi omandisse üle läinud kaupa ei ole võimalik võõrandada, teeb toll selle hävitamise otsuse.
(3) Kauba hävitamise otsusele märgitakse tasu, mille kaupa liiduvälisest riigist Eestisse või Eestist liiduvälisesse riiki toimetada püüdnud isik peab tasuma hävitamise kulude katteks.
(4) Kui ei ole võimalik leida isikut, kes püüdis toimetada kaupa liiduvälisest riigist Eestisse või Eestist liiduvälisesse riiki, tasub toll hävitamise eest oma eelarvest.
§ 83. Tolliteenistuse staaži sooduskorras arvestamine
Tolliteenistuse staaži hulka arvatakse sooduskorras kolmekordselt teenistuse aeg tolliametnikuna alates 1990. aasta 22. oktoobrist kuni 1994. aasta 31. juulini, kui isiku tolliteenistuse staaž on kokku vähemalt 20 aastat.
§ 84. - § 110. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


Juhan Parts | 5.05.1999 | 0:00
Küsimus 1. Palun avage sisekontrolli kui asutuse laiema töökorraldusliku süsteemi mõiste ja olemus.
Sisekontroll (ka juhtimiskontroll) on asutuse juhtkonna kavandatud ja rakendatud süsteemne abinõude kompleks juhtimises, töökorralduses ja funktsioonide täitmisel, mis loob küllaldase kindlustunde, et saavutatakse asutusele püstitatud eesmärgid.
Sisekontroll hõlmab nii asutuse strateegiat, missiooni ja tegevuskava sh juhtkonna seisukohti, kui ka töömeetodeid, protseduure ja muid meetmeid, mis tagavad küllaldase kindlustunde, et saavutatakse järgmised peaeesmärgid:
Korrapäraste, säästlike, tõhusate, mõjusate ja mõistlike tööoperatsioonide edendamine vastavuses asutuste ülesannetega.
Vara kaitstus kahju eest, mille võivad põhjustada juhtide või ametnike korruptiivne tegevus, raiskamine, ebasihipärane kasutamine, halb juhtimine, mitmesugused vead, pettused ja muud väärnähtused.
Tegevuse seaduslikkus, sh seadustest, määrustest ja teistest õigusaktidest ning juhtkonna otsustest kinnipidamine.
Usaldusväärse, õige ja õigeaegse finants- ja juhtimisinfo kogumine ja säilitamine ning aruannetes avaldamine.
Riigi tasandil tervikuna on olulisemateks sisekontrolli eesmärke, raamistikkuja mehhanisme määravateks seadused, Vabariigi Valitsuse määrused ja korraldused, ministrite määrused ja käskkirjad, peadirektorite käskkirjad jt õigusaktid ning dokumendid. Suurima tähtsusega sisekontrolli ülesandeid täitvaks õigusaktiks on riigieelarve baasseadus ja eelarveaasta riigieelarve seadus. Riigieelarve koostamise protsess ja põhimõtted, riigieelarve läbipaistvuse, riigieelarveliste assigneeringute eesmärgistatus ja sihipärane kasutamine ning riigieelarve täitmise aruandluse vastavus rahvusvaheliselt üldtunnustatud põhimõtetele, on riigi ulatuses suurima mõjuga sisekontrolli mehhanismiks. Seoses sellega tegi Riigikontroll Riigikogu juhatusele 26.10.1998 kirjaga nr 95-5/1758 ettepanekud riigieelarve baasseaduse muutmiseks. Kõiki Riigikontrolli asjakohaseid ettepanekuid ei ole riigieelarve baasseaduse eelnõus arvestatud.
Küsimus 2. Määratlege siseauditi koht ja osa sisekontrollis.
Siseaudit on asutuse sisekontrolli osaks olev tegevus, mille viib läbi asutusesisene hindamisteenistus (-üksus) eesmärgiga anda asutuse juhile sõltumatu hinnang asutuse sisekontrolli, aruandluse ja tegevuse tulemuslikkuse kohta ning tagada talle õigeaegne ja objektiivne teave kehtestatud nõuetest kõrvalekallete ja ressursside kasutamise seaduslikkuse, säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtete rikkumiste kohta.
Siseauditi korraldamise ja selle standardite nõuete järgimise eest vastutab INTOSAI ja Rahvusvahelise Siseaudiitorite Instituudi (IIA) standardite põhimõtete kohaselt asutuse juht. Seega vastutavad valitsusasutuste ja teiste riigiasutuste juhid isiklikult ka siseauditi korralduse eest.
Siseauditi teenistus või selle ülesandeid täitev ametnik peab INTOSAI sisekontrolli juhendite põhimõtete kohaselt alluma ja andma aru vahetult asutuse juhile. Seega peab siseauditi teenistus või selle ülesandeid täitev ametnik ministeeriumis alluma vahetult ministrile, Riigikantseleis riigisekretärile, ametis ja inspektsioonis peadirektorile.
Tänane õigusnormistik ei sea põhimõttelisi takistusi rahvusvaheliselt üldtunnustatud põhimõtetele vastava sisekontrolli ja siseauditi korraldamist valitsusasutuste ja teistes riigiasutustes. Ainus õiguslik vastuolu tuleneb Vabariigi Valitsuse seaduse §53, kuna selle alusel juhib ministeeriumi struktuuriüksuste tööd kantsler. Sellest tulenevalt ei ole võimalik ministeeriumides, kus on loodud siseauditi teenistuse ülesandeid täitev struktuuriüksus (sisekontrolli või siserevisjoni osakond), täita eelnimetatud põhimõtte nõudeid. Riigikontrollil oleva informatsiooni kohaselt ei vasta valdava osa riigiasutuste sisekontrolli ja siseauditi korraldus rahvusvaheliselt üldtunnustatud põhimõtetele. Ainult üksikutes valitsusasutustes on järgitud põhimõtet, et siseauditi teenistus või selle ülesandeid täitev ametnik, alluvad vahetult asutuse juhile. Ministeeriumis tagatakse eelnimetatud nõude täitmine organisatoorselt selliselt, et siseauditi teenistuse ülesandeid täidab ministri nõunik.
Riigikontroll on esitanud Riigikogule ja Vabariigi Valitsusele korduvalt ettepanekuid Vabariigi Valitsuse seaduse ja Avaliku teenistuse seaduse muutmiseks, et siseauditi süsteem viia vastavusse rahvusvaheliselt üldtunnustatud põhimõtetele. Riigikontrolli esindaja osales ka Vabariigi Valitsuse moodustatud (05.01.1999 korraldus nr 6-k) finants- ja sisekontrolli süsteemi loomise kava väljatöötamise asjatundjate komisjoni töös. Kuigi komisjon pidi esitama tulemused Vabariigi Valitsusele 01.03.1999, puudub Riigikontrollil tänaseni teave komisjoni tegevuse lõpptulemusest, sh kas komisjonile püstitatud eesmärgid on saavutatud, kas valitsusele esitatavad eelnõud vastavad rahvusvaheliselt üldtunnustatud sisekontrolli ja siseauditi põhimõtetele ning kas komisjon on esitanud nõutud eelnõud valitsusele.
Euroopa Liidu nõuete ja rahvusvaheliste organisatsioonide standardite põhimõtete kohane sisekontroll ja siseaudit, ennekõike finantskontroll valitsusasutustes on vältimatuks eeltingimuseks Euroopa Liiduga liitumise valmiduse loomiseks eraldatavate rahade saamiseks Euroopa Liidust ja Eesti pääsemisel Euroopa Liitu üldse. Tänaseni ei ole valitsus küllaldasel määral nimetatud teemaga tegelenud.
Küsimus 3. Millised peavad olema sisekontrolli põhiülesanded ja eesmärgid valitsusasutuse jaoks?
Sisekontrolli põhiülesanded on:
Olla tõhus varajane hoiatussüsteem, mis aitab tagada asutuse kõikide astmete juhtidele õigeaegse, täpse ja õige teabe saamise ebakohtadest, et rakendada õigel ajal meetmeid riskide vähendamiseks.
Võimaldada asutuse tippjuhil saada usaldusväärset ja õigeaegset teavet, sh finantsandmeid, asutuse tegevuse tulemuslikkuse võtmeaspektide kohta.
Sisekontrolli eesmärgid on:
Ennetada vigu.
Avastada normide ja tegelikkuse vahelisi hälbeid.
Parandada olemasolevat olukorda ja kõrvaldada avastatud hälbeid.
Tugevdada toimivat sisekontrolli, nt erireeglistiku kehtestamine kõrge riskiperioodiks (kriisiperiood), kui on vajalik lisakontroll.
Vabariigi Valitsus ja valitsusasutused peavad looma süsteemid või mehhanismid, mis tagavad:
juhtimisotsuste tegemiseks küllaldase, õigeaegse ja täpse teave saamise (ennekõike asjakohased teaberegistrid, asjakohane majandusarvestusmaatriks, aruandlussüsteem ja aruandekohuslaste ring);
ülevaate riigi kohustuste ja vara olemist ja säilimisest ning eesmärgistatud sihipärase kasutamise (ennekõike riigibilanss, tekkepõhine riigieelarve ja heale raamatupidamistavale vastav raamatupidamisarvestus, valitsussektori sisene finantseelkontroll ja -järelkontroll);
eesmärkidest ja normidest hälbimise õigeaegse ja õige teavitamise (ennekõike eesmärkide püstitamine valitsusasutustele, arengustrateegiate ja pikaajaliste tegevuskavade koostamine, tulemusaruandluse sisseviimine);
sisekontrolli taseme tõstmise ( ennekõike töötada välja riigiasutuste juhtimise hea tava, sisekontrolli eeskirjad, sätestada seaduses riigiasutuste juhtide personaalne vastutus koos asjakohaste sanktsioonidega, kehtestada riigiasutuste juhtide kutseoskusnõuded juhtimisele jms).
Riigikontrolli hinnanguil on Vabariigi Valitsuse ja valitsusasutuste sisekontroni põhieesmärgiks luua kindlustunne, et Eesti Vabariigi haldussuutlikkuse tase tõuseks Euroopa Liidu liikmesriigile esitatavate nõuete tasemele ning Euroopa Komisjoni, Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga korduvalt esitatud kriitika põhjused saavad likvideeritud.
Küsimus 4. Milline on Riigikontrolli roll süsteemse sisekontrolli loomisel valitsussektoris?
Riigikontrolli seaduse §7 2. lõike alusel Riigikontroll juhendab metoodiliselt Vabariigi Valitsust, valitsusasutusi ja nende hallatavaid riigiasutusi ning teisi riigiasutusi sisekontrolli korraldamisel, sh selgitab olemust, eesmärke, põhialuseid ja vajadust tulenevalt INTOSAI soovitustest sisekontrolli standardite kohta ning toetab asjakohase ja nüüdisaegse sisekontrolli süsteemi arendamist.
Riigikontroll alustab kõiki kontrollimisi kontrollitava asutuse sisekontrolli hindamisega, selgitades vajadusel kontrollitava asutuse juhile tema kohustusi sisekontrolli korraldamisel ja selle üle järelvalve teostamisel.
Riigikontroll töötas välja ja esitas Riigikogule, Vabariigi Valitsusele ja teistele põhiseaduslikele institutsioonidele, maavalitsustele, Linnade Liidule ja Kohalike Omavalitsuste Liidule "Riigikontrolli põhiseisukohad valitsusasutuste ja nende hallatavate riigiasutuste sisekontrolli ja siseauditi (valitsuse sisekontrolli kohta)".
Riigikontroll töötas välja ja esitas Vabariigi Valitsuse finants- ja sisekontrolli süsteemi loomise kava väljatöötamise asjatundjate komisjonile Vabariigi Valitsuse seaduse muutmise seaduse ja Avaliku teenistuse seaduse muutmise seaduse eelnõud, ettepanekud sisekontrolli ja siseauditi süsteemi loomiseks ja korraldamiseks valitsussektoris, Vabariigi Valitsuse tegevuskava eelnõu finants- ja sisekontrolli süsteemi loomisel, valitsusasutuse siseauditi osakonna tüüppõhimääruse, valitsusasutuse siseauditi osakonna juhataja-peaaudiitori ametijuhendi, valitsuse siseaudiitori ametikirjelduse, rahandusministeeriumi põhimääruse muutmise eelnõu ja küsimustiku sisekontrollija siseauditi hindamiseks. Riigikontrolli andmetel ei ole nimetatud dokumentide eelnõusid tänaseni Vabariigi Valitsusele esitatud, mistõttu Riigikontroll saadab need lähiajal Riigikontrolli seaduse §7 alusel riigiasutustele juhindumiseks.
Küsimus 5. Kes peab valitsuse tasandil vastutama sisekontrolli käivitamise ja korraldamise eest? Kas on vaja luua valitsuse sisekontrolöri ametikoht vastavate volitustega?
Riigikontrolli hinnanguil peab sisekontrolli, sh ennekõike finantskontrolli käivitamist ja korraldamist juhtima vabariigis tervikuna Vabariigi Valitsus. Riigikontroll peab jätkuvalt vajalikuks, et Vabariigi Valitsus otsustaks kiiresti valitsuse kõrgeima sisekontrolli organi ülesannete määramise ühele ministeeriumitest. Peame seda vajalikuks, kuna tänase seisuga puudub valitsusasutustes ja valitsusasutuste hallatavates riigiasutustes pädevate ametnike korpus, kes võiks hakata koheselt, ilma täiendõppeta, täitma kaasaegsele sisekontrollile omaseid ülesandeid. Et pädeva sisekontrolöride korpuse väljaõpetamine on pikaajaline protsess, on eriti oluline, et Vabariigi Valitsuse poolt määratud valitsuse kõrgeima sisekontrolli organ, kes vastutab sisekontrolli süsteemi käivitamise, Euroopa Komisjoniga kõrgemate sisekontrolli, ennekõike finantskontrolli organite koostöö alase lepingu sõlmimise, abirahade taotlemise ja siseaudiitorite väljaõppe korraldamise eest, alustaks viivitamatult ka sisekontrolli ala töötajate väljaõppe ettevalmistamist. Eriti oluline on siinjuures see, et koostöölepingu olemasolu Euroopa Komisjoniga annab võimaluse taotleda ja saada rahalist ning asjatundlikku tehnilist abi valitsuse sisekontrolli mudeli kujundamiseks ja süsteemi loomiseks.
Arvestades asjaolu, et Rahandusministeerium on võtnud endale juba varem (Euroopa Liiduga liitumise protsessi raames) kohustuse luua finantssisekontroll, peab Riigikontroll ratsionaalseks, et Rahandusministeeriumi valitsusalas on Valitsuse sisekontrolli süsteem tervikuna. Kuna finantskontroll on sisekontrolli süsteemi lahutamatu oluline osa, on ebaotstarbekas, et ühtse süsteemi teisi osasid hakkaksid välja töötama ja juhtima teised ministeeriumid. Samuti peame ebaotstarbekaks lahutada teineteisest siseriiklikest vajadustest tulenevad juhtimis- ja järelevalvesüsteemid Euroopa Liidu poolsetest nõuetest tulenevatest juhtumis ja järelevalvesüsteemidest.
Riigikontroll peab praegu tõhusa sisekontrolli ja suhteliselt tsentraliseeritud siseauditi, ennekõike finantskontrolli teenistuse loomist valitsussektoris põhjendatuks seetõttu, et:
riigi eelarvesüsteem ei toimi piisavalt hästi, kuna ei seo küllaldaselt sisendeid (riigieelarvelised assigneeringud, tööjõud jne) väljunditega (selgelt püstitatud eesmärgid ja loodetavad tulemused);
valitsusasutuste ja nende hallatavate riigiasutuste aruandluse süsteem ei ole piisavalt mitmekülgne ja põhjalik ( puudub riigibilanss, raamatupidamine ei vasta heale raamatupidamistavale ja üldtunnustatud põhimõtetele, puudub asjakohane majandusarvestusmaatriks, aruandekohuslaste ring, aruanded ja aruannete perioodilisus on eesmärgistamata ja korrastamata, raamatupidamisaruandlus ei ole seotud tegevuse vastavuse ja tulemuslikkuse aruandlusega);
puudub tõhus ja mõjus sisekontrollimehhanismide ning järelevalve süsteem valitsussektori kõikidel organisatsioonilistel tasanditel;
puudub nüüdisnõuetele vastav juhtimis- ja kontrollikeskkond (sisekontrolli struktuur, hea juhtimise tava, juhtide ja ametnike tegelik vastutus, ametnike täitevdistsipliin, õiguskuulekus, eetilis-moraalsed tõekspidamised, ametialane asjatundlikkus, erialane väljaõpe ja palk ei vasta rahvusvaheliselt tunnustatud nõuetele).
Riigikontroll peab põhjendatuks siseauditi osakonna olemasolu vältimatuks kõigis ministeeriumites, Riigikantseleis, Prokuratuuris, Riigikohtus, Kaitsepolitseiametis, Kodakondsus- ja Migratsiooniametis, Piirivalveametis, Politseiametis, Tolliametis, Sotsiaalkindlustusametis, Päästeametis, Maa-ametis, Maksuametis, Metsaametis, Riigimetsa Majandamise Keskuses, Keskhaigekassas, Kaitsejõudude Peastaabis, Eesti Televisioonis, Hüvitusfondis, avalik-õiguslikes ülikoolides, Tartu Ülikooli Kliinikumis ja Tööturuametis.
Küsimus 6. Milline on valitsusasutuste ja valitsuse hallatavate riigiasutuste juhtide vastutus ja kohustused sisekontrolli loomisel oma asutuses?
Riigikontrolli seaduse (RT 1 1995, 11, 115) §7 l. lõike kohaselt on riigiasutused kohustatud korraldama sisekontrolli.
Rahvusvahelise Kõrgeimate Kontrolliasutuste Organisatsiooni (INTOSAI) standardite juhiste kohaselt vastutab kõikehõlmava ja tulemusliku sisekontrolli korraldamise eest asutuse juht.
Põhiseaduse (edaspidi PS) (RT 1992,26,394) §94 ja Vabariigi Valitsuse seaduse (edaspidi VVS) §49 alusel juhib ministeeriumi minister, PS §95 ja VVS §79 alusel Riigikantseleid riigisekretär, VVS §84 alusel maavalitsust maavanem, PS § 141 alusel Õiguskantsleri kantseleid õiguskantsler, VVS §70 alusel ametit peadirektor ja VVS §72 alusel inspektsiooni peadirektor.
Seega vastutavad nõuetekohase sisekontrolli eest seaduslike juhtidena ministeeriumis isiklikult minister, Riigikantseleis riigisekretär, ametites ja inspektsioonides peadirektorid ning teistes riigiasutustes nende õiguspärased juhid. Nemad isiklikult vastutavad ka asutuse tegevuse eesmärkide saavutamise ja ülesannete täitmise, vara säilimise, tegevuse seaduslikkuse ja aruandluse õigsuse eest.
Kõigil valitsusasutuste ja nende hallatavate riigiasutuste juhtidel tuleb sisse seada sisekontroll, mis vastab INTOSAI sisekontrolli üld- ja erinõuetele. Juhid on kohustatud pidevalt täiustama sisekontrolli ja tagama selle üle pideva järelvalve. Valitsusasutuse ja nende hallatava riigiasutuse juht korraldab asutuses sisekontrollialast aruandlust ja sisekontrolli analüüsi, et tagada sisekontrolli ajakohasus, sobivus ja pidev toimimine. Samas peab valitsusasutuse juht peab hoiduma loomast olukorda, kus sisekontrolli tervikuna - INTOSAI sisekontrolli standardite soovituste tähenduses - asendab tugev siseauditi üksus.
Küsimus 7. Millised on sisekontrolli rakendamist takistavad asjaolud?
Sisekontrolli nõuetekohast rakendamist takistavad põhiliselt:
Valitsusasutuste ja valitsusasutuste hallatavate riigiasutuste juhtide mitteküllaldased teadmised tänapäevasest juhtimisteooriast, üldtunnustatud juhtimispõhimõtetest, sisekontrollist ja sisekontrolli eesmärkidest.
Euroopa Liidu nõuetele ja rahvusvaheliselt üldtunnustatud põhimõtetele vastava sisekontrolli ja siseauditi, ennekõike finantskontrolli vältimatuse tunnetamatus, mis on põhjustanud Vabariigi Valitsuse süsteemse ja sihikindla tegevuse puudumise sisekontrolli, eriti finantskontrolli arendamisel.
Sisekontrolli asjatundjate vähesus vabariigis, eritu valitsussektoris.
Sisekontrolli eest vastutava ja selle korraldamist koordineeriva keskse valitsusasutuse puudumine.
Riigiasutuste hea juhtimistava ja sisekontrolli standardite puudumine.
Poliitilise tahte puudumine ning poliitikute ja ametnike huvide konflikt.
Ühiskonna vähene sotsiaalne surve.
Küsimus 8. Millised peaksid olema Vabariigi Valitsuse poolt kohe rakendatavad sisekontrolli alased meetmed?
Esitada Riigikogule riigieelarve baasseaduse muutmise ettepanekud, mis tagaksid riigieelarve ja eelarve menetlemise ning aruandluse protsessi vastavus Euroopa Liidu, Rahvusvahelise Valuutafondi, IMF ja Maailmapanga nõuetega, arvestades ka Riigikontrolli ettepanekuid.
Riigibilansi koostamine, raamatupidamise ja aruandluse vastavusse viimine hea raamatupidamise tavaga ja rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega.
Juhtimisotsuste tegemiseks vajalike teaberegistrite ja juhtimisalase teabe süsteemide loomine.
Valitsusasutuste juhtide ja nende hallatavate riigiasutuste juhtide ning teenistujate õiguskuulekuse suurendamine ja täitevdistsipliini parandamine, luues keskkonna, kus iga õiguserikkumise ja ametialase allumatuse juhtumi korral on distsiplinaar- ja kriminaalvastutusele võtmise rakendamine vältimatu.
Riiklike programmide koostamise põhimõtted ja kord reguleerida Vabariigi Valitsuse tasemel ja viia sellega vastavusse enne vastava määruse vastuvõtmist heakskiidetud programmid.
Valitsusasutustele ja nende hallatavate riigiasutuste programmiliste eesmärkide püstitamise nõude ja täitmise aruandluse kehtestamine.
Valitsusasutuste, nende juhtide ja teenistujate asjatundlikkuse ja vastutuse nõude tegeliku järgimise tagamine eesmärkide, ülesannete, kohustuste, vastutuse ja pädevuse täpse määratlemise, ülesannete, nende täitmise tähtaegade, eeldatavate tulemuste täpse määratlemise ja nendest kinnipidamise nõudmise kaudu.
Valitsusasutuste ja nende hallatavate riigiasutuste juhtimise kvaliteedi tõstmine juhtidele esitatavate kutse-eriala ja ametioskuste ning juhtimiskogemuste nõuete määratlemise ja süsteemse juhtimisalase täiendõppe korraldamise kaudu.
Alustada ministeeriumite, maavalitsuste ja Riigikantselei aastaaruannete, sh tulemusaruannete arutamist Vabariigi Valitsuse istungil.
Postitatud: 5.05.1999 0:00
Viimane muudatus: 5.01.2015 16:12
Viimane ülevaatus: 5.01.2015 16:12
Riigikogu liikme Jaana Padriku kirjalik küsimus


Eesti ajakirjanikud Project Profiles
Projects » Eesti ajakirjanikud » Profiles Photo
Laine Mölder
View Laine Mölder's genealogy profile
Suri 5. aprill 2014 Tallinn View Hille Tänavsuu's genealogy profile
Eduard Nukk (1896 – 11. mai 1978) oli eesti ajakirjanik, luuletaja, laste- ja näitekirjanik. Viimne rahupaik (Kultuurilooline haud)
View Eduard Nukk's genealogy profile
Mihkel Neumann , sünd. 28.03. (ukj) 1866, Peetri talus Linnapel, Ambla khk-s Järvamaal. Surnud 06.05.1941 Tallinnas, maetud Rahumäe kalmistule. Isa: talupidaja Mihkel Neumann (1818...
View Mihkel Neumann's genealogy profile
KÖSTER, Alfred, Priit, s. 1910 Hiiumaa Pühalepa v., keskharidus, ametnik, arr. 27.12.40 Käina v. §58-6, 58-10; Permi obl. Ussollag, surn. 11.02.42. [ar 3534-E] View Alfred Köster's genealogy profile
Juhan Kristjan Talve MP
Raadio Vaba Euroopa kauaaegne kaastööline, publitsist ja politoloog Juhan Kristjan Talve. Eesti pagulase pojana Soomes elades ja töötades andis Juhan Talve põhim&#x...
View Juhan Kristjan Talve's genealogy profile
Yri / Georg Naelapea
Yri Naelapea (kuni 1938. aastani Georg; 22. mai 1896 Pülme talu, Arula vald – 5. mai 1969 Los Angeles, USA) oli eesti kirjanik, ajakirjanik ja kirjastaja. View Yri / Georg Naelapea's genealogy profile
Julius Elango (aastani 1923 Julius Johannson; 13. detsember 1895 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 28. september 1976 Tallinn) oli Eesti kooliõpetaja, karskustegelane, ajakirjanik. T...
View Julius Elango ← Johanson's genealogy profile
KIVI, Kaljo, Osvald, s. 1929 Tallinn-Nõmme, 8 kl., ajakirjanik, arr. 03.09.50 Tallinn-Nõmme, Nurme 46-1, trib. 25.07.51 §19-58-1a, 58-10, 182 lg.4, 25+5; Vasalemma; Gorki obl. Un&#...
View Kalju Kivi's genealogy profile
Voldemar Kiivit
KIIVIT, Voldemar, Juhan, s. 1920 Viljandimaa Tuhalaane v., eluk. sama, kesk., taluomanik, arr. 01.11.44, trib. 15.06.45 §58-1a, 58-11, 10+5. Oli Omakaitses. Ajalehe "Sakala" korrespondent. [ar 6...
View Voldemar Kiivit's genealogy profile
Mihkel Martna MP
Mihkel Martna näol on tegemist Eesti sotsiaaldemokraatia ühe loojaga, tihti on teda nimetatud ka selle isaks. Tema esimene tutvus sotsialismiga toimus juba 1882. aastal, 1905. aastaks oli...
View Mihkel Martna's genealogy profile
Toomas Leito MP
Toomas Leito (sündinud 11. juulil 1946 Rakveres) on endine Eesti NSV parteitegelane, EKP Keskkomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja. Eesti Vabariigis on ta ajakirjanik ning kirjast...
View Toomas Leito's genealogy profile
Priit Leito MP
View Priit Leito's genealogy profile
Andres Pert
Ta oli mees, kes kerkis Puhja rahvakooliõpetajast lühemaks ajaks Eesti ajakirjandusmagnaadiks: tõi siia meie esimese rotatsioonimasina ja kergitas pankrotiserval kõõl...
View Andres Pert's genealogy profile
Andrus Saar MP
Andrus Saar (21. november 1946 Viljandi – 28. mai 2015) oli Eesti sotsioloog, ajakirjanik ja ajakirjandusteadlane. View Andrus Saar's genealogy profile
Toivo Makk MP
(Postimees) Lahkus pikaaegne raadiohääl Toivo Makk 23.07.2009 00:59 Eesti Rahvusringhääling 3. veebruar 1939 – 17. juuli 2009 Kes teadis, kes mitte, et para...
View Toivo Makk's genealogy profile
Voldemar Theobald Umverk
UMVERK Voldemar, sotamies, s. 6. II 1908 Tallinnas. Ajakirjanik. Eesti kv-s reamees. Soome armeesse 24. IV 1943, rindel Rajajoel III/JR47-s ja JR6-s, väljaõppel JR200 staabikompaniis. T&#...
View Voldemar Theobald Umverk's genealogy profile
Tõnis Braks
BRAKS, Tõnis, Tõnis, s. 1885 Läänemaa Lihula v., 3 kl., ajakirjanik, arr. 24.09.51 Tallinn, Luha 35a-6, ENSV ÜK otsus 16.11.51 §58-10, 10+5; Tallinna vangla, v...
View Tõnis Braks's genealogy profile
Aleksander Terras (3. jaanuar 1920 Tallinn – 15. mai 2006 Stockholm) oli peamiselt Rootsis elanud ja tegutsenud eesti ajakirjanik ja ühiskonnategelane. TERRAS Aleksander, vänri...
Kaljo Semmiste/ Semm
SEMMISTE Kaljo, vänrikki, s. 18. V 1920 Võrus. Ajakirjanik. Soome armeesse 9. XI 1943, väljaõppel Porokyläs ja Taavettis, lõpetas ohvitserikursuse. Tagasi Eest...
View Kaljo Semmiste/ Semm's genealogy profile
Oskar* Leopold Lõvi
View Oskar* Leopold Lõvi's genealogy profile
Jaan Pert MP
Sünniaeg vkj 5.märts 1899.a. Sünd: Saaga EAA.1210.1.168:144?402,330,1962,883,0 Eluloolised andmed raamatus Soomusrong nr 2 Saaga ERA.4996.1.243:199 Jaan Pert oli õppurs&...
Jakob Mändmets MP
Eesti kirjanik ja ajakirjanik JM sündis Saaremaal Pai külas taluniku peres 10 lapsena. JM pere oli seal juba 5. põlve, kes Suurpere talu pidas. Talu oli kaunis kohas. Isa oli tol...
View Jakob Mändmets's genealogy profile
KASK Heino, sotamies, s. 20. XI 1924 Tallinnas. Metallitööline. Teenis Saksa sv-s. Soome armeesse 1. VIII 1943, rindel Rajajoel III/JR47-s, väljaõppel Jalkalas 2./JR200-s. T...
View Heino Kask's genealogy profile
Dietrich Martin Luther oli notar, kaupmees, suurgildi oldermann ja "Revalische Wöchentliche Nachrichten"i väljaandja aastatel 1807–1852. Elu lõpus ajalehe "Revalsche Zeitung...
View Dietrich Martin Luther's genealogy profile
Märt Luige (20. november 1961 – 10. detsember 1991) oli eesti ajakirjanik ja luuletaja. Märt Luige isa töötas Tallinnas mööblivabrikus tsehhijuhatajan...
View Märt Luige's genealogy profile
Villo Prümmel
PR 1900-1914: PRÜMMEL Villo, korpraali, s. 5. X 1924 Harjumaal Kolga vallas. Autolukksepp. Teenis Saksa sv-s. Soome armeesse 11. IX 1943, rindel Rajajoel JR6-s ja III/47-s, välja&#x00...
View Villo Prümmel's genealogy profile
Juhan Luiga (31. märts 1873 Nõo kihelkond – 19. oktoober 1927 Tallinn) oli eesti arst, publitsist ja kultuuritegelane. Abiellus aastal 1913 näitleja Erna Villmeriga. Tema ve...
View Juhan Luiga's genealogy profile
Reinhold Vinkler
VINKLER, Reinhold, Jaan s. 1907 Viljandimaa Viljandi v., kesk., ajakirjanik, tõlkija, arr. 23.06.41 Viljandi, Sepa 14, §58-1a, 58-11; Permi obl. Ussollag, surn. kinnip-k. 24.02.42. Kontrr...
View Reinhold Vinkler's genealogy profile
PEKOMÄE Vello, vänrikki, s. 7. IX 1919 Otepääl. Ajakirjanik. Soome armeesse 10. X 1943, rindel Rajajoel III/JR47-s, väljaõppel Porokyläs, lõpetas...
View Vello Pekomäe's genealogy profile
Jaagup Loosalu ← Veide
Jaagup Loosalu (kuni 1923. aastani Jakob Veide, pärast seda Jakob Loosalu, ka Jakob Loosalu-Veide; 1. jaanuar 1898 Kadja, Triigi vald, Harjumaa – 5. mai 1996 Pärnu) oli eesti kirja...
View Jaagup Loosalu ← Veide's genealogy profile
Helju Rammo MP
Lastekirjanik Helju Rammo 25. juuli varahommikul viis raske haigus igaviku teedele laste- ja näitekirjaniku Helju Rammo. Sündinud ja õppinud Tallinnas, töötas Helju...
View Helju Rammo's genealogy profile
Adolf Rammo MP
•25.09.1922 sündis Narvas luuletaja-prosaist Adolf RAMMO. Sünnilinnas sai ta põhihariduse ja Tallinnas õppis selgeks lukksepaameti. 1941.a-l mobiliseeriti ja sattus K...
View Adolf Rammo's genealogy profile
Hannes / Johannes Oja
OJA Johannes, alikersantti, s. 29. III 1919 Läänemaal Martna vallas. Kaadrisõjaväelane. Eesti mereväes allohvitser. Soome armeesse 20. XII 1943, välja&#x...
View Hannes / Johannes Oja's genealogy profile
Oskar Lõvi (6. märts (vkj 23. veebruar) 1892 Pihlaka talu, Tapiku küla, Pajusi vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa[1] – 24. august 1977 Montréal) oli agrono...
Ernst* Constantin Webermann
VEBERMAN, Ernst, Abram s. 1885, kõrgharidus, riigitegelane, arr. 20.12.40 Tallinn, Tatari 7-3 §58-4, 58-10; Tallinna vangla, surn. 21.12.41. EV Riigikogu liige, 1923-1926 kaubandus- ja t&...
View Mihkel Johannes Vunk's genealogy profile
Jaan Lipp
Jaan Lipp (1858–1924) oli eesti ametnik ja ajakirjanik. View Jaan Lipp's genealogy profile
Jaan Lintrop (13. juuni 1885 Alliku vald – 24. märts 1962 Oisu) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik. View Jaan Lintrop's genealogy profile
Are Laurits
LAURITS Are, vänrikki, s. 6. II 1924 Tartus. Ajakirjanik. Teenis Saksa sv-s. Soome armeesse 8. X 1943, väljaõppel Porokyläs ja Taavettis, lõpetas ohvitserikursuse. Ta...
View Are Laurits's genealogy profile
Aleksander Rebassov
REBASSOV, Aleksander, Madis s. 1890 Harjumaa Saue v., arr. 17.03.47 Keila, Pargi 2, erin. 19.08.47 §58-1a, 58-11, 10a. [ar 9290/359] Viimne rahupaik
View Aleksander Rebassov's genealogy profile
Vladimir Georg Julian Orgusaar MP
Vladimir-Georg Karassev-Orgusaar Nimekujud ka VGKO Vladimir-Georg Orgusaar; Vladimir Karasjov; Vladimir Karassev (sünnijärgselt Vladimir-Georg-Julian Orgusaar, 1953–1976 Vladimir K...
View Vladimir Georg Julian Orgusaar's genealogy profile
Hans Laanest
1910. aastast Haapsalu koguduses Personaalraamat: Tallinnas 1928 aastal perega : Vaikne tänav 11-2; elukutse ajakirjanik
View Hans Laanest's genealogy profile
Erki Silvet MP
Erki Silvet (10. mai 1922 – 29. september 2006) oli eesti jurist ja õiguskeele arendaja. Hariduse omandas Erki Silvet Tartu Riiklikus Ülikoolis. Veel enne ülikooli l...
View Erki Silvet's genealogy profile
sünd Soomepoiss ja View Valdu Lillakas's genealogy profile
Johann Lill (sünninimi Jürgenstein) ; 18. november (vkj 8. november) 1854 Lüütse, Uue-Vändra vald – 9. märts (vkj 24. veebruar) 1914 Sauga vald) oli Ees...
View Johann Jürgenstein's genealogy profile
Reino Sepp sündis 23. juulil 1926 Kuressaares, 1947.a. lõpetas ta keemiainsenerina Stockholmi tehnikainstituudi ning 1963.a. filosoofiamagistrina Stockholmi ülikooli. Põhit&...
View Reino Sepp's genealogy profile
Heikki Talving (16. november 1950 – 19. märts 2012) oli eesti ajakirjanik. Lõpetanud 1973. aastal Tartu Ülikooli ajaloo eriala, töötas ta alates 1979. aastas...
View Heikki Talving's genealogy profile
Juhan Libe (ukj.26. aprill 1904 Põltsamaa – 16. oktoober 1947 Stensbek) oli eesti ajaloolane ja ajakirjanik. sünnimeetrika: Saaga EAA.1168.1.166:10?1280,378,1149,406,0 View Juhan Libe's genealogy profile
Julius Erikson
ERIKSON, Julius, Mart, s. 1903 Tartumaa Kuremaa v., kõrgharidus, "Postimehe" tehn. toimetaja, arr. 24. 04.45 Tartu, Narva 133-2, trib. 31.05.46 §58-3, 58-10-2, 10+5. Kirjutas nõuk....
View Julius Erikson's genealogy profile
Karl Gailit MP
V klassi Kotkarist, 1997 Bibliograafia Gailit, Karl. Eesti sõdur sõjatules: rindereporteri sulega/Eesti Riigikaitse Akadeemia. Tallinn: Eesti Riigikaitse Akadeemia Kirjastus,1995. 115...
View Karl Gailit's genealogy profile
Jaan / Ivan Narodny / Sibbul
1909-1940 Veriora (Paulenhof) personaalraamatus Vilustes: ?? The Skygirl: A Mimodrama: In Three Acts on a Star
View Jaan / Ivan Narodny / Sibbul's genealogy profile
Mart Lepaste / Lekstein
Mart Lepaste (kuni 1937. aastast Mart Lekstein; ukj.23. oktoober 1886 Tori vald, Pärnumaa – 23. aprill 1939 Pärnu) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik. LEKSTEIN Tori vallavalitsus ...
View Mart Lepaste / Lekstein's genealogy profile
Elmar Aleksander Lehtmets
Elmar Aleksander Lehtmets (14. september 1901 Paasvere vald, Virumaa – 17. juuli 1942 Sosva laager, Sverdlovski oblast) oli Eesti advokaat, ajakirjanik ja poliitik. Elmar Aleksander Lehtmets oli...
View Elmar Aleksander Lehtmets's genealogy profile
Oli õpetaja, ajakirjanik, 1922-33 Estonia dramaturg, 1933-44 (vaheaegadega) direktor (1938-40 ka ajakirja Teater peatoimetaja) View Paul Olak's genealogy profile
Photo above from 14 September 1938 Anna ja Rein Eliaseri esiklaps, Roman Rein Eliaser (jr) sündis 03.04.1913 Tallinnas, õppis J.Vestholmi Poeglaste Gümnaasiumis ja Tartu Ü...
Elga Eliaser sündis 21.12.1920 Tallinnas. Õppis Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumis ja 1938 – 1941 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mille l&...
View Elga Eliaser's genealogy profile
Ernst Johannes Hansar
Aadressleht Ohvitseride andmekogu Vabadussõjas 5. Rakvere jalaväepolk -> Narva komandandi käsutuses (mainimine), leitnant	31.01.1919 5. Jalaväepolk -> Narva Kaitseliit...
View Ernst Johannes Hansar's genealogy profile
Harri Lehiste (14. oktoober 1931 Lehtse vald Järvamaa – 19. juuni 1984) oli Eesti ajakirjanik ja följetonist. 1973–1984 oli ta ajakirja „Pikker” peatoimetaja...
View Harri Lehiste's genealogy profile
Eesti haridustegelane, poliitik, konsul ja keemik. Riigikogu liige (1920–1923) Hariduskomisjoni esimees ja haridusminister Ants Piibu valitsuses (1920–1921) Saaga ERA.1608.2.138...
Valter Old
OLDT, Valter, Hans ka Old, 03.09.05 Tallinn, ajakirjanik, arr. Tallinn, Süda 14-3, erin. 01.07.42 §58-10, 58-13, 10a.; Sverdlovski obl. Vosturallag, surn. kinnip-k. 05.05.43. Kaitseliit. ...
View Valter Old's genealogy profile
Meinhard Laurmaa ( ukj.7. september 1905 – 16. aprill 2008) oli eesti ajakirjanik ja pikaealine. Sajand vana reibas tartlane Meinhard Laurmaa hiilgab mälu ja jutukusega Meinhard L...
View Meinhard Laurmaa's genealogy profile
Arved Ojari← Jonas
PR 1880: OJARI, Arved, Jaan s. 1912 Tartumaa Kambja v., arr. 21.04.41 Tartu, Tähe 24-1, trib. 27.01.43 §58-4, 58-10, 10a.; Kirovi obl. Vjatlag, surn. 23.03.42. [pr] Ohvitseride andmek...
View Arved Ojari← Jonas's genealogy profile
Riho (Richard-Heinrich) Lahi
Riho Lahi (kuni 1938. aastani Richard-Heinrich Lahi; 27. oktoober 1904 Võhma, Palmse vald – 23. aprill 1995 Rakke) oli eesti õpetaja, kirjanik ja karikaturist. Ta kasutas pseudon&#...
View Riho (Richard-Heinrich) Lahi's genealogy profile
Eugen Piisang
Eugen Piisang (1917-2003) oli eesti kergejõustiklane ja spordiajakirjanik. Eesti NSV teenelise sporditegelase aunimetuse saanud, ajakirja "Kehakultuur" toimetuse töötaja. ...
View Eugen Piisang's genealogy profile
Helene Õiglas
Esimene kutseline ajakirjanik Personaalraamat: Karinu, Kuusna, Salutaguse, ...; EAA.1233.1.95; 1871-1885: Saaga EAA.1233.1.95:117?108,750,748,700,0 View Helene Õiglas's genealogy profile
Isi Trapido MP
Isi Trapido ( 27. september 1921 Tartu – 28. november 2003 Tallinn ) oli eesti fotograaf ja korvpallur. Ta lõpetas aastal 1941 Tartu Elektromehaanika Tehnikumi. Ta hakkas sportima Hugo Tr...
Eduard Laaman MP
Laaman, Eduard (12. II 1888 Samruk,  1941) eesti ajakirjanik ja ühiskonnategelane, jurist. Lõpetas 1912 Peterburi ülikooli. Oli Eesti Tööerakonna loojaid ...
Ärni Käärid
Ärni Käärid (1926–1993) oli väliseesti ajakirjanik. Surm/Death: Vaba Eestlane (Toronto : 1952-2001) nr.57 | 5. august 1993 | lk 12
View Ärni Käärid's genealogy profile
Richard-Voldemar Känd
Richard Voldemar Känd (ukj.16. veebruar 1905 Tallinn – 15. mai 1945 Sverdlovski oblast) oli eesti omavalitsusametnik. KÄND, Richard-Voldemar, Villem in. ka Vilhelm, 16.02.05 Ta...
View Richard-Voldemar Känd's genealogy profile
Eesti ajakirjanik ja kirjanik ja tõlkija, läks 1912 Šveitsi [O.R.] Aadress: Tallinn, Väike-Karja tn 12 View Jakob Kõrv's genealogy profile
Voldemar Kõiv (19. märts/1. aprill 1904 Kasaritsa vald, Võrumaa – 8. juuli 1988 Teaneck, USA) oli eesti teadusloolane, ajakirjanik ja filatelist. Tartu Ülikool: ...
View Voldemar Kõiv's genealogy profile
Märt Müür MP
Ajakirjanik ja filmilavastaja, Jüri Müüri onupoeg. Veetis lapsepõlve küüditatuna Siberis. Õppinud 1961–62 Eesti Põllumajanduse Akadeemias ...
View Märt Müür's genealogy profile
Hannes Kuusma (15. märts 1969 – 28. märts 2010) oli eesti ajakirjanik. Pärnu Postimees leinab oma peatoimetajat Viimne rahupaik
View Hannes Kuusma's genealogy profile
Igor Kurve MP
Igor Kurve (24. juuni 1945 Viljandi – 17. juuli 2009) oli eesti näitleja, sportlane ja telesaatejuht. Igor Kurve (1945–2009) View Igor Kurve's genealogy profile
Ajakirjanik, oli kõigi suuremate päevalehtede toimetuse liige: "Postimees", "Päevaleht", "Vaba Maa" ja "Kaja". Oli ka Siseministeeriumis Propagandatalituse ametnik View Voldemar Kures 's genealogy profile
Lõpetas aastatel 1833–1835 Tallinna Kubermangugümnaasiumi. Astus aastal 1837 Tartu Ülikooli, õppis algul keeleteadust, kuid hiljem usuteadust. ülikooli l...
Hugo* Villi Kukke
Hugo* Villi Kukke (1. märts 1898 Pala vald, Tartumaa – 3. august 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik ja ajakirjanik. Ohvitseride andmekogu View Hugo* Villi Kukke's genealogy profile
Karl / Kaarel Krimm
Kaarel Krimm (Karl Krimm; ukj.28. juuli 1863, Alatskivi vald – 29. mai 1894, Undla vald) oli eesti kirjanik. View Karl / Kaarel Krimm's genealogy profile
Kaljo Krell
Kaljo Krell (20. mai 1928 – 10. jaanuar 2006) oli eesti teleajakirjanik ja parteitöötaja. Nüüd lähevad kontidevahelised raketid üle välja...
Kustas / Gustav Kotsar
Kustas (Gustav) Kotsar (16. veebruar 1872 – 10. aprill 1942) oli Eesti prosaist ja ajakirjanik. [ Saaga EAA.5357.1.37:135 View Kustas / Gustav Kotsar's genealogy profile
Otto „Raudnõges“ Krusten MP
Otto Krusten (õieti Krustein pseud Raudnõges; 18. juuni 1888 Muraste – 23. veebruar 1937 Tallinn) oli eesti karikaturist. Sündis Muraste mõisa aedniku pojana. &#x00...
View Otto „Raudnõges“ Krusten's genealogy profile
Pedro Krusten MP
Peeter Krustein sündis Muraste mõisa aedniku peres, progümnaasiumis õppis Tallinnas. Venemaa oktoobripöördest ja kodusõjast võttis osa punaste po...
View Pedro Krusten's genealogy profile
Arvi Tinits-Kork
Kirjanikunimi Arvi Kork (kodanikunimega Arvi Tinits; 2. detsember 1927 – 1. aprill 1997) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik. Lahkus Arvi Tinits-Kork Artikkel "Eesti politseinik 9 ke...
View Arvi Tinits-Kork's genealogy profile
Ott Kool (12. november 1930, Kunda vald, Toolse küla – 28. august 2000) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik. View Ott Kool's genealogy profile
Oskar-Karl-Johann Liigand MP
View Oskar-Karl-Johann Liigand's genealogy profile
Olev Jõgi MP
Olev Jõgi (pseudonüüm Leo Minimus; 9. jaanuar 1919 Leisi vald – 27. jaanuar 1989) oli eesti ajakirjanik, tõlkija, toimetaja ja kirjanduskriitik. View Olev Jõgi's genealogy profile
Jaan Kitsberg MP
Jaan Oskar August Kitsberg (Kitzberg; 25. VIII 1904 Tartu –12. IX 1988 Westborough, Worcester, Massachusetts), ajakirjanik, August Kitzbergi poeg. Lõpetas 1932 Tartu Ülikooli &#x00...
View Jaan Kitsberg's genealogy profile


Karistusseadustiku § 400 lg 1 oli kuni 27. veebruarini 2010 kehtinud sõnastuses formaalne tegevusdelikt. Kaitstavaks õigushüveks oli vaba konkurents ja vaba ettevõtlus, mida kahjustati juba ainuüksi kokkuleppe sõlmimise või otsuse vastuvõtmisega, mistõttu ei olnud oluline, kas vastav kokkulepe või otsus hilisemas tegevuses üldse realiseerus.
Karistusseadustiku § 400 lg-s 1 kirjeldatud süüteo objektiivse koosseisu tunnuseks oli kokkulepe, otsus või kooskõlastatud tegevus, mis vastas KarS § 400 lg-s 1 sätestatud konkreetsetele tunnustele � sellega määrati otseselt või kaudselt kindlaks kolmandate isikute suhtes hinna- ja muid kauplemistingimusi, piirati tootmist, teenindamist, kaubaturgu, tehnilist arengut või investeerimist, jagati kaubaturgu või varustusallikat �, või mõni muu konkurentsi kahjustav kokkulepe, otsus või kooskõlastatud tegevus. Seega nähtus KarS § 400 lg-st 1, et teatud kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevusi peeti juba olemuslikult konkurentsi kahjustavaks ja süüdistuses ei olnud vaja eraldi välja tuua asjaolusid, mis kinnitaksid, et need tegevused on konkurentsi kahjustavad. Ülejäänud juhtudel tuli süüdistuses näidata kokkuleppe, otsuse või kooskõlastatud tegevuse konkurentsi kahjustav iseloom. KarS § 400 lg 1 oli abstraktne ohudelikt ja ei nõudnud kahju tekitamist ega konkreetse ohu loomist selle koosseisuga kaitstud õigushüvele.
KarS § 400 lg 1 nõuab käesoleval ajal kehtivas sõnastuses konkurentsi kahjustava tagajärje või eesmärgi tuvastamist. Seevastu kehtivas KarS § 400 lg 2 redaktsioonis on toodud kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevused, mida peetakse a priori konkurentsi kahjustavaks ja mille puhul ei ole eraldi nõutud konkurentsi kahjustava tagajärje või eesmärgi tuvastamist.
Alates 15. märtsist 2007 kuni 27. veebruarini 2010 kehtinud KarS § 400 lg 1 redaktsiooni tuleb tõlgendada selliselt, et objektiivse koosseisu elemendiks olev konkurentsi kahjustav kokkulepe, otsus või kooskõlastatud tegevus peab olema ettevõtjatevaheline. Ettevõtja mõiste sisustamisel tuleb seejuures lähtuda KonkS § 2 lg-s 1 sätestatust.


Detailplaneeringu kehtetuks tunnistamist reguleerib planeerimisseaduse (PlanS) § 140, samas tuleb lähtuda ka kõigist üldistest haldusmenetluse põhimõtetest ja reeglitest, mis sätestatud haldusmenetluse seaduses (HMS).
HMS reeglite järgi on iga menetlus ühe haldusakti välja andmiseks omaette menetlus, selle lõpuks antakse välja haldusakt. PlanS-is on eraldi reeglid, kuidas jõuda üldplaneeringu (PlanS 6. ptk) ja kuidas jõuda detailplaneeringu (PlanS 8. ptk) kehtestamiseni.
Juhul, kui üldplaneeringut tahetakse muuta, tuleb kogu menetlus läbi viia üldplaneeringu koostamisele ettenähtud nõudeid järgides (PlanS § 93 lg 2). Detailplaneeringute puhul on lubatud kehtetuks tunnistada nii tervikuna kui osaliselt (PlanS § 140 lg 1) ja ka muuta kehtivat detailplaneeringut (PlanS § 140 lg 7). Detailplaneeringuid on vaja koostada vaid kindlatel aladel kindlatel juhtudel (PlanS § 125 lg 1), pole tarvis, et detailplaneeringud kataksid tervet Eestimaad. Seega kui mingil alal detailplaneering puudub, siis see ei tähenda ehituskeeldu – detailplaneeringukohustuseta ehitisi (reeglina rajatisi ja ka ehitusloakohustuseta väiksemaid hooneid) võib ikka rajada. Detailplaneeringu puudumine ei keela kasutada maad otstarbe kohaselt.
Üldplaneeringute puhul on sätestatud, et üldplaneeringuga pannakse paika üldised ehitamise reeglid ja on tarvis, et üldplaneeringuga oleks kaetud terve kohaliku omavalitsuse territoorium (PlanS § 74 lg 1). Ei saa lubada, et mõni koht jääks üldplaneeringuta. Seetõttu on sätestatud, et üldplaneeringu (või selle osa) kehtetuks tunnistamiseks ehk muutmiseks koostatakse uus üldplaneering üldplaneeringu koostamise reeglite järgi (PlanS § 93 lg 1). See on ka põhjus, miks on vaja üldplaneeringut muutvat detailplaneeringut menetleda üldplaneeringu koostamise reeglite järgi (PlanS § 142 lg 2).
Kui tunnistatakse detailplaneering (ka osaliselt) kehtetuks, siis selle koha peal kehtivad ehitamiseks üldised reeglid, näiteks saab endiselt ehitada detailplaneeringut mitte vajavaid rajatisi ja ehitusloakohustuseta väiksemaid hooneid. Seega detailplaneeringu kehtetuks tunnistamise järgselt jäävad kehtima reeglid, mis kehtiksid igal juhul ka siis, kui detailplaneeringut ei ole vaja (üldplaneering kehtib).
Nagu öeldud, on üldplaneeringu muutmiseks vajalik koostada uus üldplaneering. Kuna aga detailplaneeringu kehtetuks tunnistamise menetlus ei sisalda üldplaneeringu koostamise reegleid, siis ei saa kehtetuks tunnistamisega muuta üldplaneeringut. Seega jääb kehtima see variant üldplaneeringust, mis on viimati kehtestatud ehk nn “üldplaneeringu tagasi pööramist” ei toimu.